stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo maailman kalleimmista kaupungeista
Mercerin arvio

| Sija | Kaupunki | Valtio | Alue |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Luanda |  Angola | Afrikka |
| 2 |  Hongkong |  Hongkong | Aasia Tyynimeri |
| 3 | Zürich |  Sveitsi | Eurooppa |
| 4 |  Singapore |  Singapore | Aasia Tyynimeri |
| 5 | Geneve |  Sveitsi | Eurooppa |
| 6 | Shanghai |  Kiina | Aasia Tyynimeri |
| 7 | Peking |  Kiina | Aasia Tyynimeri |
| 8 | Soul |  Etelä-Korea | Aasia Tyynimeri |
| 9 | Bern |  Sveitsi | Eurooppa |
| 10 | N’Djamena |  Tšad | Afrikka |
ECA Internationalin arvio

| Sija | Kaupunki | Valtio |
| --- | --- | --- |
| 1 | Juba |  Etelä-Sudan |
| 2 | Luanda |  Angola |
| 3 | Zürich |  Sveitsi |
| 4 | Geneve |  Sveitsi |
| 5 | Bern |  Sveitsi |
| 6 | Basel |  Sveitsi |
| 7 | Kinshasa |  Kongon demokraattinen tasavalta |
| 8 | Shanghai |  Kiina |
| 9 | Peking |  Kiina |
| 10 | Soul |  Etelä-Korea |
| 11 | Oslo |  Norja |
12:  Hongkong
| 13 | Stavanger |  Norja |
| 14 | Guangzhou |  Kiina |
| 15 | Busan |  Etelä-Korea |
| 16 | Tokio |  Japani |
| 17 | Conakry |  Guinea |
| 18 | Shenzhen |  Kiina |
19:  Singapore
| 20 | New York City |  Yhdysvallat |
Aasia-Tyynimeri alue

| Kaupunki | Valtio | Alueellinen luokitus | Globaali luokitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Shanghai |  Kiina | 1 | 8 |
| Peking |  Kiina | 2 | 9 |
| Soul |  Etelä-Korea | 3 | 10 |
|  Hongkong |  Hongkong | 4 | 12 |
| Guangzhou |  Kiina | 5 | 14 |
| Busan |  Etelä-Korea | 6 | 15 |
| Tokio |  Japani | 7 | 16 |
| Shenzhen |  Kiina | 8 | 18 |
|  Singapore |  Singapore | 9 | 19 |
| Port Moresby |  Papua-Uusi-Guinea | 10 | 21 |
| Ulsan |  Etelä-Korea | 11 | 23 |
| Dalian |  Kiina | 12 | 26 |
| Jokohama |  Japani | 13 | 28 |
| Nagoya |  Japani | 14 | 31 |
| Qingdao |  Kiina | 15 | 32 |
| Osaka |  Japani | 16 | 33 |
| Chengdu |  Kiina | 17 | 35 |
| Tianjin |  Kiina | 18 | 36 |
| Suzhou |  Kiina | 19 | 39 |
| Xi'an |  Kiina | 20 | 41 |
| Nanjing |  Kiina | 21 | 42 |
|  Macao |  Macao | 22 | 43 |
| Auckland |  Uusi-Seelanti | 23 | 44 |
| Chongqing |  Kiina | 24 | 45 |
| Wuhan |  Kiina | 25 | 47 |
| Wellington |  Uusi-Seelanti | 26 | 49 |
| Xiamen |  Kiina | 27 | 50 |
| Taipei |  Taiwan | 28 | 51 |
| Christchurch |  Uusi-Seelanti | 29 | 56 |
| Sydney |  Australia | 30 | 57 |
| Canberra |  Australia | 31 | 63 |
| Melbourne |  Australia | 32 | 68 |
| Perth |  Australia | 33 | 74 |
| Adelaide |  Australia | 34 | 77 |
| Brisbane |  Australia | 35 | 78 |
| Darwin |  Australia | 36 | 80 |
| Kaohsiung |  Taiwan | 37 | 86 |
| Bangkok |  Thaimaa | 38 | 124 |
| Dhaka |  Bangladesh | 39 | 158 |
| Manila |  Filippiinit | 40 | 173 |
| New Delhi |  Intia | 41 | 174 |
| Jakarta |  Indonesia | 42 | 177 |
| Vientiane |  Laos | 43 | 178 |
| Phnom Penh |  Kambodža | 44 | 181 |
| Chiang Mai |  Thaimaa | 45 | 184 |
| Kuala Lumpur |  Malesia | 46 | 189 |
| Rangoon |  Myanmar | 47 | 190 |
| Mumbai |  Intia | 48 | 197 |
| Hanoi |  Vietnam | 49 | 198 |
| Ho Chi Minh City |  Vietnam | 50 | 201 |
| Pune |  Intia | 51 | 209 |
| Chennai |  Intia | 52 | 214 |
| Colombo |  Sri Lanka | 53 | 217 |
| Bengaluru |  Intia | 54 | 220 |
| Kolkata |  Intia | 55 | 226 |
| Hyderabad |  Intia | 56 | 227 |
| George Town |  Malesia | 57 | 231 |
| Surabaya |  Indonesia | 58 | 234 |
| Johor Bahru |  Malesia | 59 | 235 |
| Kathmandu |    Nepal | 60 | 238 |
| Islamabad |  Pakistan | 61 | 241 |
| Karachi |  Pakistan | 62 | 242 |
| Ulaanbaatar |  Mongolia | 63 | 250 |
Upplands-Bron kunta

| Upplands-Bron kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Kungsängen
Kuntakoodi:  0139
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  235,29 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  31 082
 – Väestötiheys:  132,1 as./km²
 
 www.upplands-bro.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kungsängenin rautatieasema.
Upplands-Bron kunta (ruots. Upplands-Bro kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Kungsängen.
Kunnan maapinta-ala on 235,29 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 31 082 henkeä (31.12.2021).
Upplands-Bron naapurikuntia ovat Ekerö, Enköping, Håbo, Sigtuna, Upplands Väsby ja Järfälla.
Kungsängenin, Bron ja Brunnan taajamien ulkopuolella Upplands-Bro on maalaismaisemaa, jota pilkkoo Mälaren-järvi monine lahtineen. Kunta on muodostettu yhdistämällä kuusi pienempää kuntaa, joissa kaikissa sijaitsee 1100–1400-luvuilla rakennettu keskiaikainen kirkko. Upplands-Brossa sijaitsee myös suuri varuskunta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 51,25 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 21,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Upplands-Bro käyttää nimessään väliviivaa, mutta sen lähellä sijaitseva Upplands Väsbyn kunta on luopunut väliviivan käytöstä.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Upplands-Bron maalaiskunta yhdistämällä aiemmat kunnat Stockholms-Näs, Västra Ryd, Håbo-Tibble ja Håtuna sekä Bro och Låssa. Nimestään huolimatta Bro ja Låssa muodostivat vain yhden kunnan; vuoden 1862 kuntauudistuksessa Bron ja Låssan pitäjistä ei perustettu omia kuntia vaan kahdesta pitäjästä yksi kunta. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa maalaiskunnasta tuli Upplands-Bron kunta, ja samalla kunta siirrettiin Uppsalan läänistä Tukholman lääniin.
Vaakuna

Stockholms-Näsin maalaiskunnalla oli aikaisemmin oma vaakuna.
Stockholms-Näsin maalaiskunta (1946–1951).
Väestönkehitys

| Upplands-Bron kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 3 632 | 3 632 |
| 1955 | 1955 |    | 3 453 | 3 453 |
| 1960 | 1960 |    | 3 873 | 3 873 |
| 1965 | 1965 |    | 5 782 | 5 782 |
| 1970 | 1970 |    | 10 936 | 10 936 |
| 1975 | 1975 |    | 14 792 | 14 792 |
| 1980 | 1980 |    | 18 489 | 18 489 |
| 1985 | 1985 |    | 19 887 | 19 887 |
| 1990 | 1990 |    | 20 191 | 20 191 |
| 1995 | 1995 |    | 20 025 | 20 025 |
| 2000 | 2000 |    | 20 878 | 20 878 |
| 2005 | 2005 |    | 21 327 | 21 327 |
| 2010 | 2010 |    | 23 676 | 23 676 |
| 2015 | 2015 |    | 25 789 | 25 789 |
| 2020 | 2020 |    | 30 195 | 30 195 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 6 100 | 23,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 2 231 | 8,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 537 | 9,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 14 921 | 57,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 188 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 14,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 691 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 207 999 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 43 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 23,4 %
18–64-vuotiaat: 61,9 %
65 vuotta täyttäneet: 14,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,0 | 0,6 |
|   | jalostus | 20,8 | 17,4 |
|   | palvelut | 77,2 | 81,3 |
|   | tuntematon | 1,0 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 7 584 | 11 543 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 65,7 |  |
Taajamat

Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 316 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kungsängen | 9 382 |
| 2 | Bro | 7 050 |
| 3 | Brunna | 3 925 |
| 4 | Mariedal | 297 |
| 5 | Håbo-Tibble kyrkby | 256 |
| 6 | Rättarboda | 237 |
| 7 | Österhagen och Bergliden | 213 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Sylta
Tibble
Luettelossa mainituista taajamista molemmat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Kungsängenin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Björkudden
Eriksberg
Lövhagen + Lunda
Råby + Norränge
Smidö
Ålsta
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kockbacka-Härnevi
Mariedal
Rättarboda
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Upplands-Bron kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 7 | 9 | 10 | 10 | 10 | 13 | 11 | 11 | 8 | 12 | 13 | 10 | 10 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 8 | 8 | 6 | 4 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 6 | 4 | 2 | 5 | 5 | 4 | 3 | 2 | 5 | 3 | 4 | 4 | 4 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 4 | 4 | 3 | 3 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 1 | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 3 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 15 | 18 | 19 | 21 | 19 | 17 | 15 | 20 | 17 | 18 | 16 | 13 | 14 | 11 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 5 | 4 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 35 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bron piiri (Uplanti)
Håbo-Tibblen piiri
Håtunan piiri
Kungsängen-Västra Rydin piiri
Låssan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Bro
Kungsängen-Västra Ryd
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bro
Håbo-Tibble (Tibble)
Håtuna
Kungsängen (Näs, Stockholms-Näs)
Låssa
Västra Ryd (Ryd)
Seurakunnat > Kirkot

Bron kirkko
Håbo-Tibblen kirkko
Håtunan kirkko
Kungsängenin kirkko
Låssan kirkko
Västra Rydin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Upplands-Bron kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Upplands-Bro kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Tukholman läänin kunnat
Kartta Upplands-Bron kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Mamers

| Mamers |
| --- | --- |
 Kunnan keskusta, La place Carnot
 vaakuna
 Mamers
 Koordinaatit: 48°20′58″N, 0°22′10″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Pays de la Loire
Departementti:  Sarthe
Arrondissementti:  Mamers
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,1 km²
Väkiluku (2015):  5 304 
 – Väestötiheys:  1 050 as./km²
Kunnan numero:  72180
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mamers on kunta läntisessä Ranskassa Sarthen departementissa Pays de la Loiren alueella.
Mamersissa perustettiin vuonna 1968 Sarthen rillettesritarien veljeskunta (Chevaliers des rillettes sarthoises). Rillettes on lihapasteija, joka on Ranskan historiallisen maakunnan Tourainen perinneruoka.
Sarthen rillettesritarien veljeskunta
Tunnettuja kuntalaisia

Joseph Caillaux (1863 - 1944), poliitikko ja Ranskan pääministeri vuosina 1911 - 1912
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mamers Wikimedia Commonsissa
Maria Giuseppa Robucci

Maria Giuseppa Robucci-Nargiso (20. maaliskuuta 1903 Poggio Imperiale, Italia – 18. kesäkuuta 2019 Poggio Imperiale, Italia) oli pitkäikäinen italialainen nainen ja kuollessaan tiettävästi Euroopan vanhin ja maailman toiseksi vanhin ihminen. Hän oli vain kaksi kuukautta nuorempi kuin maailman vanhin ihminen, japanilainen Kane Tanaka. Robucci tunnettiin paikallisesti nimellä Nonna Peppa. Hänellä oli viisi lasta, yhdeksän lapsenlasta ja 16 lapsenlapsenlasta.
Maiden Japan

| Maiden Japan Iron Maiden |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : marraskuu - heinäkuu 1981 Nakano Sun Plazalla, (Tokio) ja Kosei Nenkin Hallissa, (Nagoya), Japani
 Julkaistu: elokuussa 1981
 Tuottaja(t): Iron Maiden, Doug Hall
 Tyylilaji: heavy metal
 Levy-yhtiö: EMI
Muut kannet
 Vaihtoehtoinen kansikuva
Iron Maidenin muut ep-levyt
| Live!! +one 1980 | Maiden Japan 1981 | No More Lies 2004 |
Maiden Japan on englantilaisen heavy metal -yhtyeen Iron Maidenin live-EP, joka julkaistiin vuonna 1981.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Steve Harris, ellei toisin mainita.
”Running Free” (Paul Di’Anno, Harris)
”Remember Tomorrow” (Di’Anno, Harris)
”Wrathchild” (Yhdysvallat, Kanadan, Argentinan, Australian, Uuden-Seelannin ja Brasilian versioissa.)
”Killers” (Di’Anno, Harris)
”Innocent Exile”
Kokoonpano

Paul Di’Anno – laulu
Dave Murray – kitara
Adrian Smith – kitara, taustalaulu
Steve Harris – bassokitara, taustalaulu
Clive Burr – rummut
Marxilaisen yhteiskuntatieteen seura

Marxilaisen Yhteiskuntatieteen Seura ry (MYTS) on marxilaisen yhteiskunta-analyysin edistämiseen keskittynyt tieteellinen yhdistys. Seura on perustettu 26.4.1992 ja se pitää yllä marxilaiseen yhteiskuntateoriaan perustuvaa keskustelua ja tutkimusta.
MYTS toimii pääsääntöisesti Tampereella, mutta tekee aktiivista yhteistyötä kansallisten ja kansainvälisten toimijoiden kanssa osallistumalla esimerkiksi käännös- ja tutkimusprojekteihin, sekä järjestämällä kokouksia, seminaareja, ja kustantamalla painotuotteita.
Aiheesta muualla

MYTSin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Marek Jankulovski

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 9. toukokuuta 1977 (ikä 47)
Syntymäpaikka:  Ostrava, Tšekkoslovakia
Pelipaikka: laitalinkki
Pituus: 184 senttimetriä
Seura
Seura:  Milan
Pelinumero: 18
Junioriseurat
1987-1994: Banik Ostrava
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1994-2000 2000-2002 2002-2005 2005- |  Banik Ostrava  SSC Napoli  Udinese  Milan | 110 (15) 51 (8) 91 (15) 112 (4) |
Maajoukkue
| 2000-2009 |  Tšekki | 78 (11) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 23. tammikuuta 2011.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 30. heinäkuuta 2018.
Marek Jankulovski (s. 9. toukokuuta 1977 Ostrava, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitalinkki. Hän pelasi pitkään Italiassa Napolin, Udinesen ja Milanin joukkueissa.
Jankulovski pelasi vuosina 1994—2000 Banik Ostravassa, 2000—2002 Napolissa ja 2002—2005 Udinesessa ennen siirtymistään Milaniin. Jankulovski kuului Tšekin maajoukkueen vakiopelaajiin ja pelasi joukkueessa sekä vuoden 2000 että 2004 EM-turnauksessa. Hän pelasi maajoukkueessa myös Saksan MM-kisoissa 2006. Kaikkiaan hän pelasi 78 maaottelua ja teki niissä 11 maalia.
Marxilainen työväenliitto
Aiheesta muualla

Marxilainen työväenliitto (Arkistoitu – Internet Archive), liiton perusasiakirjat, muun muassa säännöt (sivun lopussa)
Läpiänjärvi

| Läpiänjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°08′04″N, 26°03′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Konniveteen 
Järvinumero:  14.132.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,7 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  560 m  
Rantaviiva:  3,777 km  
Pinta-ala:  30,702 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLäpiänjärvi 
Läpiänjärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolan keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 31 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä. Läpiänjärven pohjoisrannan keskivaiheilla on laavu ja tulipaikka, jolla ei ole puuhuoltoa. Laavulle kulkee polku Läpiäntieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Tamppilammen valuma-alueeseen (14.132) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,7 metriä mpy.
Mari Holopainen

| Mari Holopainen |
| --- | --- |
 Mari Holopainen. Kuva: Martiina Woodson
Kansanedustaja
 17.4.2019–4.4.2023  
Ryhmä/puolue:  Vihreä eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Helsingin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. tammikuuta 1981 (ikä 43) Espoo
Tiedot
Puolue:  Vihreät
Koulutus:  Kauppatieteiden maisteri
Aiheesta muualla
Kotisivu
Mari Holopainen (s. 31. tammikuuta 1981) on suomalainen vihreiden entinen kansanedustaja. Holopainen tuli valituksi eduskuntaan Helsingin vaalipiiristä vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Hän on toiminut Helsingin kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2008.
Koulutukseltaan Holopainen on kauppatieteiden maisteri. Hän on työskennellyt väitöskirjatutkijana Aalto-yliopiston tuotantotalouden laitoksella.
Politiikka > Eduskunta

Holopainen valittiin eduskuntaan Helsingin vaalipiiristä vuoden 2019 vaaleissa 7 094 äänellä. Hän keräsi kolmanneksi eniten ääniä vihreiden ehdokkaista Helsingissä.
Eduskunnassa Holopainen toimii varsinaisena jäsenenä talousvaliokunnassa ja tulevaisuusvaliokunnassa sekä varajäsenenä valtiovarainvaliokunnassa, suuressa valiokunnassa sekä perustuslakivaliokunnassa. Lisäksi hän on eduskunnan pankkivaltuuston ja kehityspoliittisen toimikunnan jäsen. Holopainen on osallistunut maakuntaverokomitean sekä avoimuus- eli lobbarirekisterin ohjausryhmän työhön.
Politiikka > Kunnallispolitiikka

Holopainen valittiin vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Helsingin kaupunginvaltuustoon 937 äänellä. Vuosien 2009–2012 aikana hän toimi kaupunkisuunnittelulautakunnan jäsenenä. Kunnallisvaaleissa 2012 Holopainen valittiin uudelleen Helsingin kaupunginvaltuustoon 973 äänellä ja vuoden 2017 kuntavaaleissa 2266 äänellä. Hän toimi tarkastuslautakunnan jäsenenä vuosina 2013−2017 sekä kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan jäsenenä ja nuorisojaoston puheenjohtajana vuosina 2017–2019.
Politiikka > Maakuntavaltuusto

Holopainen toimi Uudenmaan maakuntavaltuuston jäsenenä vuosina 2009–2012. Vuodesta 2017 lähtien Holopainen on toiminut maakuntavaltuuston puheenjohtajana.
Ura ja koulutus

Ennen kansanedustajaksi valituksi tulemista Holopainen toimi väitöskirjatutkijana Aalto-yliopistossa tuotantotalouden laitoksella. Hän on julkaissut muun muassa käyttäjälähtöisestä palveluiden kehittämisestä ja työskennellyt vierailevana tutkijana Oxfordin ja Berkeleyn yliopistoissa. Holopainen on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri sekä valtiotieteen ylioppilas talous- ja sosiaalihistoriassa.
Holopainen toimii useissa luottamustehtävissä, kuten Helsingin Sataman hallituksessa, Suomen Teollisuussijoitus Oy:n Advisory Boardissa, Finnvera Oyj:n hallintoneuvostossa sekä 4H-liiton valtuuskunnassa. Hän on aiemmin ollut myös Helen Oy:n hallituksen jäsen.
Maria Georgijevna

Maria Georgijevna
Suuriruhtinatar Maria Georgijevna (1876–1940) oli syntyjään Kreikan prinsessa Marie, Kreikan kuningas Yrjö I:n tytär. Hänen äitinsä oli syntyjään suuriruhtinatar Olga Konstantinovna, jonka isä oli Konstantin Nikolajevitš, Nikolai I:n toinen poika. Marien vanhin sisar Alexandra avioitui suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitšin kanssa ja veli Nikolai suuriruhtinatar Jelena Vladimirovnan kanssa.
Mariella oli lapsuudestaan alkaen läheiset suhteet keisariperheeseen. Hän nai suuriruhtinas Georgi Mihailovitšin Korfulla 12. toukokuuta 1900. Hän ei ollut aluksi ollut järin innoissaan avioliitosta Georgi Mihailovitšin kanssa, vaan antoi tälle toistuvasti rukkaset. Georgi yritti taivutella Mariaa usean vuoden ajan, ja kun Maria viimein suostui, hän teki aivan selväksi, ettei ollut rakastunut. Georgi oli valmis hyväksymään tilanteen siinä toivossa, että Marian tunteet lämpenisivät, mutta avioliitosta ei tullut onnellista. Pariskunnalle syntyi kaksi tytärtä: Nina Georgijevna (1901–1974) ja Ksenia Georgijevna (1903–1965).
Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Maria Georgijevna oli Englannissa tiettävästi viemässä nuorempaa tytärtään hoitoon Harrogateen, mutta oli myös tyytyväinen saadessaan olla erossa puolisostaan. Koska hän ei sodan alettua voinut palata Venäjälle, hän avasi Harrogateen sotilassairaalan, jota varten hän keräsi varoja ystäviensä ja sukulaistensa lisäksi myös paikkakuntalaisilta. Hän suoritti Punaisen Ristin järjestämän sairaanhoitajien alkeiskurssin, mutta ei ilmeisesti koskaan käyttänyt hoitajan asua.
Maria Georgijevna kuoli Ateenassa vuonna 1940.
Marjorie Matthews

Marjorie Matthews (11. heinäkuuta 1916 Onawa, Michigan – 30. kesäkuuta 1986) oli yhdysvaltalainen protestanttinen pappi, joka valittiin vuonna 1980 Yhdistyneen metodistikirkon ensimmäiseksi naispuoliseksi piispaksi. Hän palveli Wisconsinin aluetta, kunnes jäi eläkkeelle 1984.
Matthews oli vuosina 1946–1963 autonosien valmistajan työllistämä. Hänellä oli poika ja kolme lapsenlasta.
Matthews sai kandidaatinarvot Keski-Michiganin yliopistosta ja Colgate Rochester Divinity Schoolista. Maisterin- ja tohtorinarvot hän sai Floridan osavaltionyliopistosta. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1965, ja hän työskenteli useissa kirkoissa Michiganissa, New Yorkissa ja Floridassa. Matthews kuoli 69-vuotiaana syöpään.