stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maryland
Hallinto

Marylandin lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 47 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 141 jäsentä.
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.
Osavaltio on jaettu 23 piirikuntaan. Lisäksi Baltimoren kaupunki on itsenäinen aluehallintoyksikkö.
Marylandin korkeimman oikeuden tuomarit eroavat muista osavaltioista siten, että nämä käyttävät punaisia kaapuja mustien sijasta. Tämä on jäänne Yhdysvaltain itsenäisyyssotaa edeltäneestä englantilaisesta tavasta.
Talous

Vuonna 2010 the Bureau of Economic Analysis arvioi Marylandin kokonaistuotannon olleen 295 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Tulot asukasta kohti olivat 39 725 dollaria, mikä on liittovaltion neljänneksi suurin.
Marylandin taloudellinen toiminta on vahvasti keskittynyt palvelusektorille. Liikenteellä on tärkeä osa taloudessa, Marylandissa on tärkeitä satamia, junaratoja ja tieväyliä. Marylandissa on tärkeitä puolustusteollisuuden, lentoteollisuuden ja biotutkimuksen laboratorioita sekä teknisiä yksiköitä. Alueella on myös useita koulutuksen ja lääketieteen alan yksiköitä. Johns Hopkins University -yliopiston eri osastot ja sen lääketieteen tutkimus ovat suurin työllistäjä Baltimoren alueella. Tekniset ja hallinnolliset työt työllistävät 25 prosenttia Marylandin työvoimasta. Luku on yksi suurimmista liittovaltiossa.lähde?
Marylandin suurimpiin työnantajiin kuuluvat Marylandin yliopisto, NASA ja Goddardin avaruuskeskus.
Maryland tuottaa maakaasua, kivihiiltä ja sähköä. Kolmannes sähköstä tuotetaan Calvert Cliffsin ydinvoimalassa.
Marylandissa on kaikkiaan 16 lentoasemaa. Suurin niistä on Baltimore–Washingtonin kansainvälinen lentoasema. Marylandissa on seitsemän satamaa.
Väestö

Marylandin 5,8 miljoonasta asukkaasta 60,8 prosenttia on valkoisia. Osuus on pienempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (77,9 prosenttia).
Väestö > Asutuskeskuksia

Annapolis – osavaltion pääkaupunki, United States Naval Academyn kotipaikka
Baltimore – väekkäin kaupunki, talouden ja kulttuurin keskus
Bethesda – Washington D.C.:n lähiö, National Institutes of Healthin ja Bethesda Naval Hospitalin kotipaikka
Gaithersburg – National Institute of Standards and Technologyn kotipaikka, toiseksi väekkäin kaupunki.
Kulttuuri

Marylandin kulttuurin keskus on Baltimore, jossa toimii Baltimoren sinfoniaorkesteri ja useita ammattiteattereita, Baltimoren taidemuseo, yleisöakvaario, rautatie- ja raitiotiemuseo sekä useita muita museoita.
Urheilu

Marylandin kansallisurheilua on peitsitaistelu.
Marylandissa on kaksi NFL-tason joukkuetta amerikkalaisessa jalkapallossa: Baltimore Ravens ja Washington Football Team Landoverissa. Baltimore Orioles pelaa baseballin pääsarjassa. Haavipallo on osavaltion nimikkojoukkuepeli, Lacrosse Museum and National Hall of Fame sijaitsee Baltimoressa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maryland Wikimedia Commonsissa
Marylandin osavaltion internetsivut
| n k  Yhdysvaltain hallinnolliset alueet |
| --- | --- | --- |
| Osavaltiot |  Alabama  Alaska  Arizona  Arkansas  Colorado  Connecticut  Delaware  Etelä-Carolina  Etelä-Dakota  Florida  Georgia  Havaiji  Idaho  Illinois  Indiana  Iowa  Kalifornia  Kansas  Kentucky  Louisiana  Länsi-Virginia  Maine  Maryland  Massachusetts  Michigan  Minnesota  Mississippi  Missouri  Montana  Nebraska  Nevada  New Hampshire  New Jersey  New Mexico  New York  Ohio  Oklahoma  Oregon  Pennsylvania  Pohjois-Carolina  Pohjois-Dakota  Rhode Island  Texas  Tennessee  Utah  Vermont  Virginia  Washington  Wisconsin  Wyoming  |  |
| Liittopiiri |  Washington (DC)  |  |
| Saarialueet |  Amerikan Samoa  Guam  Pohjois-Mariaanit  Puerto Rico  Yhdysvaltain Neitsytsaaret  |  |
| Erillisalueet |  Bajo Nuevo ja Serranilla kiistanalaisia  Bakerinsaari  Howlandinsaari  Jarvis  Johnstonin atolli  Kingmanin riutta  Midwaysaaret  Navassa  Palmyran atolli  Wakensaari  |  |
 luettelo Yhdysvaltain osavaltioista ja territorioista  intiaanireservaatti 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Chile  Espanja  Ranska 2  BnF data 2  Argentiina  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Kreikka  Kroatia 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  NARA  RISM  IdRef 
Maryland State House.
Baltimore
Indonesian provinssit

Indonesia jakaantuu hallinnollisesti 34 eri provinssiin. Jokaisella provinssilla on oma lainsäädäntönsä, ja provinssia johtaa kuvernööri. Maan provinssit on edelleen jaettu pienempiin hallinnollisiin yksiköihin. Provinsseista viidellä on erityisasema. Acehin, Papuan ja Länsi-Papuan provinsseille on myönnetty itsehallinto. Jakartalla on erityisasema maan pääkaupunkialueena. Yogyakarta on säilynyt kuningaskuntana Indonesian sisällä. Sille myönnettiin erityisalueen asema kiitokseksi tuesta Indonesian itsenäisyystaistelussa. Yogyakartaa johtaa sulttaani.
Provinssit

| Vaakuna | Provinssi | Pääkaupunki | Väkiluku (2015) | Pinta-ala (km²)  | Maantieteellinen sijainti  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Aceh | Banda Aceh | 4 993 385 | 57 956 | Sumatra |
|  | Bali | Denpasar | 4 148 588 | 5 780 | Pienet Sundasaaret |
|  | Bangka-Belitung | Pangkal Pinang | 1 370 331 | 16 424 | Sumatra |
|  | Banten | Serang | 11 934 373 | 9 663 | Jaava |
|  | Bengkulu | Bengkulu | 997 071 | 6 686 | Sumatra |
|  | Etelä-Kalimantan | Banjarmasin | 3 984 315 | 38 744 | Kalimantan |
|  | Etelä-Sulawesi | Makassar | 8 512 608 | 46 717 | Sulawesi |
|  | Etelä-Sumatra | Palembang | 8 043 042 | 91 592 | Sumatra |
|  | Gorontalo | Gorontalo | 1 131 670 | 11 257 | Sulawesi |
|  | Itä-Jaava | Surabaya | 33 753 023 | 47 800 | Jaava |
|  | Itä-Kalimantan | Samarinda | 3 422 676 | 129 067 | Kalimantan |
|  | Itäinen Nusa Tenggara | Kupang | 5 112 760 | 48 718 | Pienet Sundasaaret |
|  | Jakarta | - | 10 154 134 | 664 | Jaava |
|  | Jambi | Jambi | 3 397 164 | 50 058 | Sumatra |
|  | Kaakkois-Sulawesi | Kendari | 2 495 248 | 38 068 | Sulawesi |
|  | Keski-Jaava | Semarang | 33 753 023 | 32 801 | Jaava |
|  | Keski-Kalimantan | Palangkaraya | 2 490 178 | 153 565 | Kalimantan |
|  | Keski-Sulawesi | Palu | 2 872 857 | 61 841 | Sulawesi |
|  | Lampung | Bandar Lampung | 8 109 601 | 34 624 | Sumatra |
|  | Länsi-Jaava | Bandung | 46 668 214 | 35 384 352 | Jaava |
|  | Länsi-Kalimantan | Pontianak | 4 783 209 | 147 307 | Kalimantan |
|  | Länsi-Papua | Manokwari | 868 819 | 97 024 | Länsi-Uusi-Guinea |
|  | Länsi-Sulawesi | Mamuju | 1 279 994 | 16 787 | Sulawesi |
|  | Länsi-Sumatra | Padang | 5 190 577 | 42 013 | Sumatra |
|  | Läntinen Nusa Tenggara | Mataram | 4 830 118 | 18 572 | Pienet Sundasaaret |
|  | Molukit | Ambon | 1 683 856 | 46 914 | Molukit |
|  | Papua | Jayapura | 3 143 088 | 319 036 | Länsi-Uusi-Guinea |
|  | Pohjois-Kalimantan | Tanjung Selor | 639 639 | 75 468 | Kalimantan |
|  | Pohjois-Molukit | Sofifi | 1 160 275 | 31 983 | Molukit |
|  | Pohjois-Sulawesi | Manado | 2 409 921 | 13 852 | Sulawesi |
|  | Pohjois-Sumatra | Medan | 13 923 262 | 72 981 | Sumatra |
|  | Riau | Pekanbaru | 6 330 941 | 87 024 | Sumatra |
|  | Riausaaret | Tanjung Pinang | 1 968 313 | 8 202 | Sumatra |
|  | Yogyakarta | Yogyakarta | 3 675 768 | 3 133 | Jaava |
Provinssit > Provinssit Indonesian kartalla

Aceh
Pohjois-Sumatra
Länsi-Sumatra
Riau
Riausaaret
Bangka-Belitung
Jambi
Etelä-Sumatra
Bengkulu
Lampung
Banten
Jakarta
Länsi-Jaava
Keski-Jaava
Yogyakarta
Itä-Jaava
Bali
Läntinen NusaTenggara
Itäinen NusaTenggara
Länsi-Kalimantan
Keski-Kalimantan
Pohjois-Kalimantan
Itä-Kalimantan
Etelä-Kalimantan
Pohjois-Sulawesi
Pohjois-Molukit
Keski-Sulawesi
Gorontalo
Länsi-Sulawesi
Etelä-Sulawesi
Kaakkois-Sulawesi
Molukit
Länsi-Papua
Papua
Suomi kesäparalympialaisissa 2000

Suomi osallistui Sydneyn vuoden 2000 kesäparalympialaisiin tuoden 10 mitalia, joista yksi oli kultainen, kolme hopeisia, ja loput kuusi pronssisia.
Mitalit

| Mitali | Mitalisti | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kulta | Tiina Ala-Aho | Yleisurheilu | Kuula F33-34 |
|  Hopea | Mikael Saleva | Yleisurheilu | Keihäs F55 |
|  Hopea | Erkki Pekkala | Ammunta | Ilmakivääri SH1 |
|  Hopea | Matti Launonen | Pöytätennis | Singles 1 |
|  Pronssi | Rauno Saunavaara | Yleisurheilu | Keihäs F54 |
|  Pronssi | Marita Tevali | Ratsastus | Dressage - Freestyle IV |
|  Pronssi | Eeva-Riitta Fingerroos | Uinti | 100 m vapaa S11 |
|  Pronssi | Pekka Kantola | Uinti | 50 m selkäuinti S2 |
|  Pronssi | Kimmo Jokinen | Pöytätennis | Singles 8 |
|  Pronssi | Istumalentopallomaajoukkue | Istumalentopallo | miesten turnaus |
La llama del amor

| La llama del amor Casta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1988
 Tyylilaji: rumba, flamenco
 Levy-yhtiö: Hispavox
Castan muut julkaisut
| Viva la libertad 1985 | La llama del amor 1988 |   |
La llama del amor on vuonna 1988 julkaistu Castan studioalbumi.
Kappalelista

Kaikki kappaleet on merkitty Lorenzo, Francisco ja Juan Antonio Salazarin tekemiksi.
| A-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Sentir la llama del amor | 3.07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Le pido a Dios | 4.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Que nadie lo mire mal | 3.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Vas a vivir conmigo | 3.09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Este amor que siento | 3.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| B-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Bella princesa | 3.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Esa mocita | 3.22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Libertad ya no te quiero | 3.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | He luchado como un loco | 3.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Yo tambien me encuentro solo | 3.39 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Muusikot
Lorenzo, Francisco ja Juan Antonio Salazar – laulu
Antonio Moreno – rummut
Juan Cerro – kitarat
Eduardo Gracia – basso
José Luis Torres – koskettimet
Jorge Pardo – huilu, saksofoni
Vicente Amigo – flamencokitara
Muut
Julio Palacios – tuottaja
Juan Cerro ja Antonio Moreno – sovittajat
Angel Barco – äänittäjä
Guillermo Peral – avustava äänittäjä
Serapio Cerreño – valokuvaus
Tony Luz – kannen suunnittelu
Suomi talviparalympialaisissa 2002

Suomi saavutti Salt Lake Cityn talviparalympialaisista 2002 yhteensä kahdeksan mitalia, joista 4 oli kultaista.
Mitalit

| Mitali | Mitalisti | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kulta | Jaana Argillander | Maastohiihto |  |
|  Kulta | Tanja Kari | Maastohiihto |  |
|  Kulta | Tanja Kari | Maastohiihto |  |
|  Kulta | Tanja Kari | Maastohiihto |  |
|  Hopea | Jaana Argillander | Maastohiihto |  |
|  Pronssi | Jaana Argillander | Maastohiihto |  |
|  Pronssi | Merja Hanski | Maastohiihto |  |
|  Pronssi | Tanja Kari | Maastohiihto |  |
Suomi kesäparalympialaisissa 2004

Suomi osallistui Ateenan vuoden 2004 kesäparalympialaisiin 54 urheilijan voimin saavuttaen neljä kultaa, yhden hopean ja kolme pronssia.
Mitalit

| Mitali | Mitalisti | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kulta | Marjaana Väre | Yleisurheilu | Keihäs F42-46 |
|  Kulta | Minna Leinonen | Ammunta | Ilmakivääri SH2 |
|  Kulta | Leo-Pekka Tähti | Yleisurheilu | 100 m, T54 |
|  Kulta | Leo-Pekka Tähti | Yleisurheilu | 200 m, T54 |
|  Hopea | Rauno Saunavaara | Yleisurheilu | Keihäs F54 |
|  Pronssi | Jani Kallunki | Judo | Alle 66kg |
|  Pronssi | Markku Niinimäki | Yleisurheilu | Kuula F54 |
|  Pronssi | Tiina Ala-Aho | Yleisurheilu | Keihäs F33/34/52/53 |
Martial Mbandjock

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa voittanut Ranskan pikaviestijoukkue Barcelonan EM-kilpailuissa 2010, Martial Mbandjock toinen vasemmalta.  |  Kultaa voittanut Ranskan pikaviestijoukkue Barcelonan EM-kilpailuissa 2010, Martial Mbandjock toinen vasemmalta.  |  Kultaa voittanut Ranskan pikaviestijoukkue Barcelonan EM-kilpailuissa 2010, Martial Mbandjock toinen vasemmalta.  |  |
Maa:   Ranska
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Barcelona 2010 | 4 x 100 m |  |
|  Pronssia | Barcelona 2010 | 100 m |  |
|  Pronssia | Barcelona 2010 | 200 m |  |
Martial Mbandjock (s. 14. lokakuuta 1985 Roubaix) on ranskalainen pikajuoksija. Hän edustaa seuratasolla Asptt Lille Metropole -seuraa. Hän on kolminkertainen EM-mitalisti.
Mbandjock karsiutui 2004 Grosseton alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 200 metrin juoksun välierissä. Vuonna 2007 hän putosi jatkosta Birminghamin sisäratojen EM-kilpailuissa 60 metrin välierissä. Saman vuoden alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Debrecenissä hän sai pronssia 100 metrillä ajalla 10,27. Osakan MM-kilpailuissa hän karsiutui 100 metrin puolivälierissä.
Mbandjock karsiutui 2008 välierissä sekä Valemcian MM-hallikilpailujen 60 metrillä että Pekingin olympialaisten 100 metrillä. Hän sai kultaa Pescaran 2009 Välimeren kilpailujen 100 metrillä ajalla 10,15. Berliinin MM-kilpailuissa hän karsiutui välierissä sekä 100 että 200 metrillä.
Mbandjock voitti 2010 Euroopan joukkuemestaruuskilpailujen 200 metrin juoksun. Barcelonan EM-kilpailuissa hän sai pronssia 100 metrillä ajalla 10,18 ja 200 metrillä ajalla 20,42. 4 × 100 metrin viestissä hän juoksi ankkuriosuuden Ranskan kultajoukkueessa. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 hän oli 60 metrillä viides.
Ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 10,06 | Albi | 25. heinäkuuta 2008 |
| 200 m | 20,38 | Tomblaine | 25. kesäkuuta 2010 |
Ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 50 m | 5,81 | Bordeaux | 16. helmikuuta 2008 |
| 60 m | 6,61 | Pariisi Pariisi | 5. maaliskuuta 2011 6. maaliskuuta 2011 |
CIPA

CIPA eli synnynnäinen kipuherkkyyden puute ja anhidroosi (hikoilemattomuus) on erittäin harvinainen hermostosairaus, jolle ominaista on toistuvat kuumeilujaksot, kyvyttömyys reagoida haitallisiin ärsykkeisiin sekä itseä vahingoittava käyttäytyminen.
CIPA-oireyhtymään liittyy kohonnut kuolleisuus, ja puolet potilaista menehtyy alle kolmen vuoden iässä. Potilaita on maailmanlaajuisesti joitakin satoja.
CIPA:n aiheuttava geenimutaatio

CIPA:n aiheuttaa kromosomissa 1 sijaitsevan NTRK1-geenin patogeeni variantti. NTRK1- geeni kuuluu  tyrosiinikinaasreseptoreja (TRK) koodaaviin geeneihin. Nämä TRK:t ovat  kalvoproteiineja, joiden tehtävä on tunnistaa  hermokasvutekijöitä.  Reseptoreiden aktivoituminen aloittaa reaktioketjun, jonka seurauksena hermosolut, ja etenkin tuntohermosolut alkavat erilaistua. CIPA:a aiheuttava alleeli aiheuttaa sen, että hermokasvutekijöitä ei enää tunnisteta, ja reseptorit eivät aktivoidu. (kts. Häiriön vaikutukset hermostoon ja kehitykseen). CIPA:a aiheuttavan alleelin aikaansaavia mutaatioita on satoja.
CIPA peritään yleisesti  autosomaalisesti resessiivisesti eli CIPA ilmenee ainoastaan, jos variantti alleeli on peritty molemmilta vanhemmilta. Joskus periytymistapa kuitenkin on uniparentaalinen disomia (UPD) eli geeniä kantavat vastinkromosomit ovat peritty yhdeltä vanhemmalta. UPD:ta yleisesti ilmenee noin kerran 2000 syntymää kohden. CIPA:a sairastaa noin yksi 125 miljoonasta, joten CIPA:n UPD periytyminen on todella harvinaista.
CIPA:n vaikutukset hermostoon ja kehon toimintaan

Hermokasvutekijän (NGF) tehtävä on edistää kipua aistivien sensoristen ja autonomisten sympaattisten hermosolujen kehitystä, ylläpitää niitä ja pitää ne elossa. NTRK1-mutaatiot estävät NGF-signaloinnin, mikä häiritsee solujen kasvua, erilaistumista ja selviytymistä, johtaen hermosolujen solukuolemaan eli apoptoosiin. Tämä johtaa hermojen ja hikirauhasten puuttelliseen hermotukseen eksokriinisissä rauhasissa, mikä selittää monet häiriön tyypillisistä oireista. Näitä ovat toistuvat kuumejaksot, kyvyttömyys hikoilla, reagoimattomuus kipuärsykkeisiin ja kehitysvammaisuus.
CIPA-potilaat eivät havaitse korkeita tai matalia lämpötiloja eivätkä kipua normaalisti, mikä lisää merkittävästi heidän riskiään vahingoittaa itseään. Heikentynyt kyky säätää kehon lämpötilaa voi johtaa vakaviin lämpötilahäiriöihin, kuten hypertermiaan tai hypotermiaan. Erityisesti hypertermia, eli kehon lämpötilan liiallinen nousu, voi olla hengenvaarallista: noin 20 % CIPA-lapsista menehtyy ensimmäisten kolmen elinvuotensa aikana tämän vuoksi.
Useat CIPA:sta kärsivät ovat kehitysvammaisia, mutta testitulokset sen suhteen vaihtelevat. Tunnehäiriöiden lisäksi heidän käsitteellinen ajattelunsa, abstrakti päättelykykynsä ja sosiaalinen käyttäytymisensä ovat tyypillisesti heikentyneitä.
CIPA:n vaikutukset hermostoon ja kehon toimintaan > Diagnostiikka

Diagnoosi perustuu häiriölle tyypillisiin piirteisiin, kuten kivun- ja lämpötilan aistimisen heikentymiseen, hikoilun puuttumiseen, runsaaseen mustelmien ja arpien esiintymiseen, luunmurtumiin, nivelmuutoksiin ja kehitysvammaisuuteen. Lisätukea diagnoosille tuovat lapsena koetut kuumejaksot sekä hikoilun häiriötä osoittavat ihotestit. Nykyään diagnoosi voidaan varmistaa molekyylidiagnostiikan avulla verinäytteestä. Lisäksi, jos perheessä on tunnistettu häiriötä aiheuttava geenimutaatio, sikiölle voidaan suorittaa geenitestaus.
Populaatiogenetiikka

CIPA:n esiintyvyys vaihtelee väestöryhmittäin. Useimmat mutaatiot esiintyvät vain yhdessä suvussa. Maailmanlaajuisesti CIPA on erittäin harvinainen, mutta joissakin etnisissä ryhmissä on kuitenkin havaittu suhteellisen yleisiä mutaatioita. Japanissa ja Israelin beduiinikansoilla sairaus on tavallista yleisempi. Tämä johtuu todennäköisesti tiettyjen NTRK1-geenin mutaatioiden yleistymisestä.
Suurimmassa osassa tapauksista molemmat vanhemmat ovat NRTK1- geenin patogeeni variantin kantajia. Normaalisti lapsi perii tietyt vastinkromosomit molemmilta vanhemmilta, mutta joskus vastinkromosomit voidaan periä samalta vanhemmalta. Uniparentaalinen disomia (UPD) on harvinainen geneettinen ilmiö, jossa autosomaalisten resessiivisten sairauksien periytyminen tapahtuu vain yhdeltä vanhemmalta. Se tarkoittaa, että lapsi perii molemmat sairautta aiheuttavat alleelit samalta vanhemmalta. Isänpuoleinen UPD kromosomissa 1, jossa NRTK1-geeni sijaitsee, voi johtaa NRTK1-geenin mutaation homotsygotiaan ja CIPA:an.
Noin puolet CIPA-tapauksista esiintyy sukulaisavioliitoista syntyneillä lapsilla. Vanhempien seulonta tarjoaa mahdollisuuden saada tietoa perinnöllisestä sairauksesta, kuten CIPA:sta, ja sen mahdollisesta vaikutuksesta tuleviin lapsiin. Koska tähän sairauteen ei ole löydetty parannuskeinoa, sen varhainen tunnistaminen on ainoa keino ehkäistä mahdolliset komplikaatiot.
Jääkiekon I-divisioona 1990–1991

| Jääkiekon I-divisioona 1990–1991 |
| --- | --- |
Nousseet joukkueet:  JoKP
Pudonneet joukkueet:  Ketterä
Ylempi sarjataso:  SM-liiga
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1989-1990 :  1991-1992 → 
Jääkiekon I-divisioona 1990–1991 oli järjestyksessään 17. pelattu I-divisioonakausi. Sarjassa pelattiin 12 joukkueen nelinkertainen runkosarja, jonka jälkeen paras, JoKP, nousi suoraan SM-liigaan ja toiseksi sijoittunut Kärpät eteni liigakarsintoihin. Viimeiseksi sijoittunut Ketterä putosi suoraan II-divisioonaan, toiseksi viimeiseksi sijoittunut Sport joutui I-divisioonan karsintasarjaan.
Kärpät kohtasi karsintasarjassa Rauman Lukon, jolle se hävisi ottelusarjan voitoin 3-1.
Vaasan Sport säilytti sarjapaikkansa I-divisioonakarsinnoissa, joissa uutena joukkueena sarjaan nousi Pietarsaaren Centers.
Runkosarja

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| JoKP | 44 | 37 | 1 | 6 | 282 | 111 | +171 | 75 |
| Kärpät | 44 | 30 | 1 | 13 | 230 | 137 | +93 | 61 |
| Vantaa HT | 44 | 25 | 3 | 16 | 188 | 173 | +15 | 53 |
| Karhu-Kissat | 44 | 23 | 3 | 18 | 204 | 156 | +48 | 49 |
| Kiekko-Espoo | 44 | 24 | 1 | 19 | 186 | 166 | +20 | 49 |
| Kiekko-67 | 44 | 22 | 4 | 18 | 144 | 146 | -2 | 48 |
| FoPS | 44 | 17 | 4 | 23 | 199 | 211 | -12 | 38 |
| TuTo | 44 | 18 | 2 | 24 | 200 | 224 | -24 | 38 |
| GrIFK | 44 | 18 | 2 | 24 | 176 | 217 | -41 | 38 |
| KooKoo | 44 | 18 | 1 | 25 | 191 | 210 | -19 | 37 |
| Sport | 44 | 12 | 4 | 28 | 149 | 249 | -100 | 28 |
| Ketterä | 44 | 5 | 4 | 35 | 147 | 296 | -149 | 14 |
JoKP nousi suoraan SM-liigaan ja Kärpät jatkoi SM-liigakarsintoihin Rauman Lukkoa vastaan.
Ketterä putosi II-divisioonaan ja Sport jatkoi I-divisioonakarsintoihin.
SM-liigakarsinta

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Lukko | Kärpät | 5-4 (ja.) |  |
| Kärpät | Lukko | 5-0 |  |
| Lukko | Kärpät | 7-1 |  |
| Kärpät | Lukko | 4-7 |  |
Lukko säilyi SM-liigassa voitoin 3-1
I-divisioonakarsinta

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centers | 6 | 4 | 0 | 2 | 35 | 22 | +13 | 8 |
| Sport | 6 | 4 | 0 | 2 | 26 | 20 | +6 | 8 |
| Ikurin Vire | 6 | 3 | 0 | 3 | 27 | 29 | -2 | 6 |
| KooVee | 6 | 1 | 0 | 5 | 14 | 31 | -17 | 2 |
Sport säilytti sarjapaikkansa ja Centers nousi I-divisioonaan.
Formula 3 Euroseries -kausi 2007

Formula 3 Euroseries -kausi 2007 oli Formula 3 Eurosarjan viides kausi. Kausi alkoi Saksan Hockenheimringin radalla ja päättyi niin ikään Saksan Hockenheimringillä. Sarjan mestaruuden vei ranskalainen Romain Grosjean, toiseksi sijoittui sveitsiläinen Sébastien Buemi ja kolmanneksi saksalainen Nico Hülkenberg.
Tallit ja kuljettajat

- Kursivoitu, tarkoittaa vierailevaa kuljettajaa, joka ei ollut oikeutettu saamaan pisteitä. 

R = Sarjan tulokas kaudella 2007
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Talli | Nr. | Kuljettaja | Lisenssi | Status | Kisat |
|  ASM Formule 3 | 1 | Kamui Kobayashi |  Japani |  | Kaikki |
|  ASM Formule 3 | 2 | Romain Grosjean |  Ranska |  | Kaikki |
|  ASM Formule 3 | 19 | Nico Hülkenberg |  Saksa |  | Kaikki |
|  ASM Formule 3 | 20 | Tom Dillmann |  Ranska | R | Kaikki |
|  Manor Motorsport | 3 | Franck Mailleux |  Ranska | R | Kaikki |
|  Manor Motorsport | 4 | James Jakes |  Yhdistynyt kuningaskunta |  | Kaikki |
|  Manor Motorsport | 21 | Cyndie Allemann |  Sveitsi |  | Kaikki |
|  Manor Motorsport | 22 | Yelmer Buurman |  Alankomaat |  | Kaikki |
|  HBR Motorsport | 5 | Sergei Afanasjev |  Venäjä | R | Kaikki |
|  HBR Motorsport | 6 | Filip Salaquarda |  Tšekki |  | Kaikki |
|  HBR Motorsport | 30 | Basil Shaaban |  Libanon |  | Kaikki |
|  ASL Mücke Motorsport | 7 | Sébastien Buemi |  Sveitsi |  | Kaikki |
|  ASL Mücke Motorsport | 8 | Edoardo Piscopo |  Italia | R | Kaikki |
|  Signature-Plus | 9 | Jean-Karl Vernay |  Ranska | R | Kaikki |
|  Signature-Plus | 10 | Yann Clairay |  Ranska | R | Kaikki |
|  Signature-Plus | 23 | Dani Clos |  Espanja | R | Kaikki |
|  Signature-Plus | 24 | Edoardo Mortara |  Italia | R | Kaikki |
|  Jo Zeller Racing | 12 | Tim Sandtler |  Saksa |  | Kaikki |
|  Bas Leinders Junior Racing Team | 14 | Michael Herck |  Monaco |  | 1 |
|  Prema Powerteam | 16 | Renger van der Zande |  Alankomaat |  | Kaikki |
|  Prema Powerteam | 17 | Michael Patrizi |  Australia | R | Kaikki |
|  AM-Holzer Rennsport | 28 | Marco Holzer |  Saksa | R | 1-6 |
|  AM-Holzer Rennsport | 28 | Marco Holzer |  Saksa | R | 7-10 |
|  R.C. Motorsport | 31 | Maximilian Götz |  Saksa |  | 7-10 |
|  R.C. Motorsport | 32 | Jonathan Summerton |  Yhdysvallat |  | 7-9 |
|  R.C. Motorsport | 32 | Carlo van Dam |  Alankomaat |  | 10 |
|  Ultimate Motorsport | 40 | Esteban Guerrieri |  Argentiina |  | 4 |
|  Ultimate Motorsport | 41 | Michael Devaney |  Irlanti |  | 4 |