stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ristiselän alue

| Ristiselän alue  (2>  jakovaihe: 14.23) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Vesistöalueen tai valuma−alueen tietoja
Merialue:  Itämeren valuma-alue
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
1. jakovaihe:  Suur-Päijänteen alue (14.2)
2. jakovaihe:  Ristiselän alue (14.23)
Vesistöjako:  Ristiselän−Murtoselän alue (14.231), Köhniönjärven v-alue (14.232), Ilmojärvien valuma-alue (14.233), Tervaojan valuma-alue (14.234), Vihijärven valuma-alue (14.235), Rutajoen valuma-alue (14.236), Haapajoen valuma-alue (14.237), Ravionojan valuma-alue (14.238), Tyystijoen valuma-alue (14.239)
Lasku-uoma:  Kärkistensalmi Päijänteen alueelle
Pääuoman jatke:  ←Päijänne ←Leppäveden–Kynsiveden alue ←Viitasaaren reitin valuma-alue
Laskupaikka:  Kärkistensalmi, Jyväskylän Korpilahti
Koordinaatit:  61°59′49″N, 25°40′30″E
Mittaustietoja
Valuma-alue:  19 086,96 km² 
Järvisyys:  27,48 % 
Jakovaiheen alue:  694,15 km² 
Alueen pituus:  40 km  
Alueen leveys:  30 km  
Pääuoma:  yli 530 km  
 fiRistiselkä virtaa Päijänteen alueelle Kärkistensalmessa. 
Ristiselän alue (vesistöaluetunnus 14.23) on Kymijoen vesistön (14) Suur-Päijänteen alueella (14.2) sijaitseva toisen jakovaiheen alue. Se muodostuu Päijänteen pohjoisosasta ja sen ympäröivästä lähialueesta ja Päijänteeseen laskevista pienistä joista. Vesistöalueen alarajana on Kärkistensalmen silta, jossa Päijänteen vesi virtaa Päijänteen alueelle (14.22). Ristiselän alueen läpi virtaa Kymijoen vesistöalueen pääuoma eli pääreitti.
Yleistä > Vesistöalueen sijainti

Ristiselän alueen pinta-ala on 694,15 neliökilometriä ja sen alueen järvisyys on 27,48 %. Vesistön alueen alarajana on Kärkistensalmi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 19 086,96 neliökilometriä ja järvisyys on 17,11 %. Alueen pituus on noin 40 kilometriä ja leveys noin 30 kilometriä. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa Jyväskylän kaupungin sekä Toivakan, Muuramen ja Joutsan kuntien alueilla. Alue sijaitsee keskellä Kymijoen vesistöaluetta ja sitä ympäröivät vain Kymijoen vesistön eri jakovaiheet. Siihen laskee pohjoisesta Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Vaajanvirran vedet. Se reunustaa Ristiselän aluetta koillisen suunnalla. Kaakossa sitä reunustaa lyhyen matkaa sekä Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9) että Sysmän reitin valuma-alue (14.8). Muualla sijaitsee toisen jakovaiheen valuma-alueita. Ne ovat pohjoisessa Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alue (14.29) ja lännessä Muuratjärven valuma-alue (14.28). Etelässä se laskee sen keskiosaan eli Päijänteen alueeseen (14.22).
Yleistä > Pääuoman osuuden kulku ja osuuden pituus

Ristiselän alue muodostaa Suur-Päijänteen alueen pohjoisosan ja se kuuluu Kymijoen vesistöalueen pääuomaan eli pääreittiin, koska myös Suur-Päijänteen alue muodostaa pääreitin toiseksi alimmaisen osuuden. Kymijoen pääuoman pituudelle ei ole löytynyt lähdettä, joten se on määritetty ja mitattu Kymijoen vesistön artikkelin kappaleessa Pääuoman kulun ja pituuden määritys. Siellä pääuoman pituudelle on saatu arvio yli 530 kilometriä, josta Ristiselän alueen osuus, Vaajanvirralta ja Kärkistensalmelle, on kartasta mitattuna noin 32 kilometriä.
Yleistä > Vesistöalueen jako

Ristiselän alue on jaettu edelleen yhdeksään kolmannen jakovaiheen valuma-alueeseen. Luettelossa sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan eli vesistön pääreittiin kuuluvat vesistöalueiden nimet on lihavoitu :
Ristiselän–Murtoselän alue (14.231)
Tyystijoen valuma-alue (14.239)
Ravionojan valuma-alue (14.238)
Haapajoen valuma-alue (14.237)
Rutajoen valuma-alue (14.236)
Vihijärven valuma-alue (14.235)
Tervaojan valuma-alue (14.234)
Ilmojärvien valuma-alue (14.233)
Köhniönjärven valuma-alue (14.232)
Vesistöalueen rakenne > Suomen päävesistö

Kymijoen vesistö on Suomen päävesistöalue (vesistöaluetunnus 14), jonka valuma-alueen pinta-ala on 37 158,74 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,34 %. Ristiselän alue, joka muodostaa murto-osa ensimmäisen jakovaiheen Suur-Päijänteen alueesta (14.2), on vain noin 1,9 % päävesistöalueesta.
Vesistöalueen rakenne > Pääuoman sivu-uomia

Päävesistöalueen pääuoma muodostuu täällä Päijänteestä. Alla on taulukoidussa muodossa lueteltu suurimpia Ristiselän alueen Päijänteeseen laskevia jokia ja ojia. Ne on järjestetty niin, että taulukko alkaa lasku-uomilla, jotka sijaitsevat reitin alajuoksulla, ja loppuu reitin yläjuoksun lasku-uomilla. Päijänteeseen laskee merkittäviä vesimääriä Vaajanvirrasta, jossa laskee Leppäveden–Kynsiveden alueen vedet, Rutajoesta, Muuramenjoesta ja Tourujoesta, jossa laskevat Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueen vedet. Sarakkeessa ”Etäisyys mereen” luvut esittävät pääuoman kohtaa kilometreinä Kotkan rannikolta sillä edellytyksellä, että etäisyys mereen on Kalkkistenkoskelta 184 kilometriä . ”Joen pituus” tarkoittaa sivu-uoman pääuoman pituutta. Virtaamalla tarkoitetaan ilmoitettu keskivirtaamaa (MQ). Taulukon lähteet on esitetty taulukon alla, ja niitä on tarkennettu rivin oikeassa sarakkeessa tietokohtaisesti.
| nimi     | järven kohta   | etäisyys mereen (km) | pituus (km)   | virtaama (MQ) (m³/s) | valuma- alue (km²) | lähteet     |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyystjoki | Synsiänlahti | 278 |  |  | 22 | 3,3,6,–,–,2 |  |
| Ravionoja | Rutalahti | 282 |  |  | 12 | 3,3,6,–,–,2 |  |
| Haapajoki | Rutalahti | 287 |  |  | 26 | 3,3,6,–,–,2 |  |
| Rutajoki | Rutalahti | 287 | 27 | 1,9 | 180 | 3,3,6,1,1,2 |  |
| oja Vihijärvestä | Rutalahti | 284 |  |  | 24 | 3,3,6,–,–,2 |  |
| Tervaoja | Rutalahti | 283 |  |  | 6 | 3,3,6,–,–,2 |  |
| Niinioja | Ristinselkä | 279 |  |  |  | 3,3,6,–,–,– |  |
| Muuramenjoki | Lehtisselkä | 287 | 45 | 3,8 | 375 | 3,3,6,1,1,2 |  |
| oja Isosta Ilmojärvestä | Hauhonselkä | 286 |  |  | 18 | 3,3,6,–,–,2 |  |
| oja Sääksjärvestä | Murtoselkä | 289 |  |  | 10 | 3,3,6,–,–,5 |  |
| Jokipakanjoki | Keljonlahti | 296 |  |  | 10 | 3,3,6,–,–,5 |  |
| Köyhänoja | Jyväsjärvi | 302 |  |  | 19 | 3,3,6,–,–,2 |  |
| Tourujoki | Jyväsjärvi | 299 | 43 | 3,7 | 334 | 3,3,6,1,1,2 |  |
| Vaajanvirta (Leppäveden–Kynsiveden alue) | Kylmälahti | 299 | * 5 | 141 | 17 684 | 3,3,6,1,1,2 |  |
Päijänteen pohjoispäähän laskeva Vaajanvirta kuuluu vesistön pääuomaan. (116 km) 
Lähteet: 1 = tieto luettu joen omasta artikkelista, 2 = Ekholm, Matti: Suomen vesistöalueet , 3 = Karttapaikka-verkkopalvelu , 4 = Paikkatietoikkuna-verkkopalvelu , 5 = VALUE-verkkopalvelu , 6 =mittaamiseen käytetty Paikkatietoikkunaa ja Karttapaikkaa yhdessä
Vesistöalueen rakenne > Järviä

Ristiselän alueella muodostaa Päijänne suurimman vesistön. Sen itärantaan Rutalahdelle laskee Rutajoki, jonka valuma-alue kuulu Ristiselän alueeseen. Siellä sijaitsevat Rutajärvi (1 128 ha), Sorsanselkä–Keskinenvesi (533 ha), Siikajärvi (180 ha), Lehijärvi (89 ha), Riihijärvi (89 ha) ja Särkijärvi (85 ha). Lähialueeseen kuuluvat esimerkiksi Rutalahteen laskeva Vihijärvi (122 ha) ja Jyväskylän kaupunkialueella sijaitseva Jyväsjärvi (314 ha).
Huomioita

1 2 3  Kymijoen vesistön pääuoman pituudelle ei ole kirjallisuuslähteitä. Sen määrittäminen kartasta mittaamalla on hankalaa, jos jokien mutkittelu on voimakasta. Suuri osa pääuomasta on laajoja järvenselkiä, jossa matkan mittaaminen on helppoa. Mittaamisen eri vaiheet on selostettu kappaleessa Pääuoman kulun ja pituuden määritys. Saatu arvo on minimiarvo ja kun vesistöviranomaisten arvio julkaistaan, tämä määrittely voidaan poistaa!
Rockin’ (Hurriganesin albumi)

| Rockin’ Hurriganes |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 11.–20. lokakuuta 1982
 Studio : Polar Studios, Tukholma
 Julkaistu: marraskuu 1982
 Formaatti: LP, MC, CD
 Tuottaja(t): Hurriganes
 Tyylilaji: rock, rock and roll
 Kesto: 36.21
 Levy-yhtiö: Sonet
Listasijoitukset
  Suomi: 17. (Mitä Suomi soittaa)  (Lisää listasijoituksia)
Hurriganesin muut julkaisut
| Fortissimo 1981 | Rockin’ 1982 | Seven Days, Seven Nights 1983 |
Singlet albumilta Rockin’
 ”Blue Heaven” / ”Last Night” Julkaistu: loppuvuosi 1982
Rockin’ (tai Rockin’ Hurriganes) on suomalaisen Hurriganes-yhtyeen marraskuussa 1982 julkaistu kymmenes albumi. Levyllä yhtye oli yleisesti siirtynyt melko kauas alkuperäisestä rock and roll -tyylistään. Albumi myi kultalevyyn oikeuttavan määrän.
Albumin teosta kitaristi Janne Louhivuori on kertonut, että hän ei pitänyt Remu Aaltosen liian ohjailevasta asenteesta varsinkin kitarasooloissa. Kitaristina Louhivuori olisi halunnut enemmän päätäntävaltaa levylle soitettavaan sisältöön, mutta Aaltosella yhtyeen johtohahmona oli omasta mielestään tarkka näkemys tavoitteesta. Nämä ristiriidat Louhivuoren kommenttien mukaan edesauttoivat hänen päätöstään jäädä yhtyeestä pois.
Musiikki

Rockin’-albumin sävellykset tekivät pääasiassa Remu Aaltonen ja Harri Merilahti. Levyn sisältö ei täysin vastaa nimeään. Vaikka albumin avaavat ”Let’s Have a Party” ja ”Blue Heaven” ovatkin nopeita kappaleita, Hurriganesille tyypillistä rajua rockia on levyllä vain muutaman kappaleen verran. Valtaosa kappaleista on keskitempoisia ja melko kevyitä.  Yhtyeen Roadrunner-albumin kaltaista rock and rollia odottaneille albumi olikin pettymys. Hurriganes-kirjan kirjoittaja Honey Aaltosen mukaan Rockin’ on modernista digitaaliäänityksestään huolimatta edellislevy Fortissimoa maanläheisempi soundiltaan, mutta lopputulokseltaan vähemmän monipuolinen.
Instrumentaalikappale ”Helge’s Dream” sävellettiin itsemurhan tehneen Hurriganes-roudari Helge Niemisen muistolle. Melodian työstäminen aloitettiin surullisissa tunnelmissa ennen keikkaa takahuoneessa Siilinjärvellä. Remu Aaltonen tapaili kitarasta etsimiään nuotteja, joista kehittyi vähitellen looginen sävelkulku. Yhtyeen kanssa sitä ryhdyttiin sovittamaan kokonaisuudeksi.
Hurriganes oli esittänyt tulevan albumin kappaleet ”Helge’s Dream” ja ”Hip Up” jo helmikuussa 1982 television Tuubi-ohjelmassa. Kappaleella ”Hip Up” ei vielä ollut varsinaista nimeä, vaan Remu Aaltonen esitteli sen spontaanisti nimellä ”Tiu tau tilhi”.
Julkaisu ja vastaanotto > Myynti

Levy-yhtiö Sonet julkaisi Rockin’-albumin marraskuun lopulla 1982. Levy ylsi Mitä Suomi soittaa -listalla sijalle 17. Suosikin myyntilistalla se ylsi tammikuussa 1983 kahdeksanneksi, helmikuussa se oli pudonnut 18:nneksi. Seuran listalla Rockin’ oli joulukuussa sijalla 14. Listaviikkoja albumille kertyi yhteensä kahdeksan. Uusintapainoksia on noussut fyysiselle albumilistalle vuosina 2019 ja 2021. Yhteensä albumia on myyty yli 33 000 kappaletta.
Hurriganesille myönnettiin albumista kultalevy huhtikuun lopulla 1983. Samassa tilaisuudessa julkaistiin Remu Aaltosen sooloalbumi Message for You.
Julkaisu ja vastaanotto > Arvioita

Asko Alanen arvosteli albumin Soundin numerossa 2/1983. Hänen mukaansa Rockin’ edustaa ”puhdasta rock-maailmaa, ulottuvuutta, jossa ei elää muu kuin rock’ n roll”. Alasen mielestä Hurriganes kuulostaa jälleen kerran hyvältä ja ”omassa unelmassaan aidolta”, vaikka Rockin’ samalla onkin hänen mielestään yhtyeen ehkä kevyimmin ja ilmavimmin tuotettu levy, ja esimerkiksi edellislevy Fortissimo sisälsi ”tyrnämpää kamaa”. Rockin’-albumin keveyden vuoksi urut pääsevät hallitsemaan sen äänimaailmaa. Alanen mainitsee, että albumin elementit tuntuvat soivan toisistaan irrallisina, hieman kuin Beatlesin alkupään levyjen stereoversioilla. Basisti Cisse Häkkisen roolia Alanen kehuu, etenkin kappaleessa ”Daddy’s Boy”. Avauskappaletta ”Let’s Have a Party” Alanen sen sijaan kritisoi liian stereotyyppiseksi, minkä jälkeen laatu kuitenkin paranee. Kaikki kappaleet eivät kuitenkaan tee yhtä suurta vaikutusta, ja instrumentaali ”Helge’s Dreamia” Alanen kuvaa ”ihan täytteeksi”. Kokonaisuudessaan Alasen mielestä Hurriganesin kuitenkin erottaa kilpailijoistaan edelleen sen kappalemateriaalin vetovoima.
OK-lehden Raimo Kankkunen sanoi arvostelussaan, että Rockin’ edustaa ehkä monipuolisinta Hurriganesia koskaan.
Kappaleet

A-puoli
Let’s Have a Party – 2.48 (säv. Remu Aaltonen, Harri Merilahti)
Blue Heaven – 3.15 (säv. Aaltonen, Merilahti)
Last Night – 3.11 (säv. Aaltonen, Merilahti)
Analytic Mind – 2.44 (säv. Merilahti)
Give It to You – 3.10 (säv. Aaltonen, Merilahti)
Daddy’s Boy – 3.03 (säv. Aaltonen, Merilahti)
B-puoli
Movin’ Show – 3.49 (säv. Aaltonen, Merilahti)
Easy Love – 2.56 (säv. Janne Louhivuori, Merilahti)
Helge’s Dream – 2.35 (säv. Aaltonen)
Chippy Cheap – 2.45 (säv. Aaltonen)
Hip Up – 2.15 (säv. Aaltonen, Merilahti)
Alone in the Night – 3.44 (säv. Aaltonen, Merilahti)
Kokoonpano

Soittajat
Remu Aaltonen – rummut ja laulu
Cisse Häkkinen – bassokitara ja laulu
Janne Louhivuori – kitara ja laulu
Kassu Halonen – kosketinsoittimet ja taustalaulu
Muut
Hurriganes – tuottaja
Leif Mases – äänitys ja miksaus
Kari Riipinen – valokuvat ja kannen suunnittelu
Robin Hood (vuoden 1973 elokuva)

| Robin Hood |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Wolfgang Reitherman
Käsikirjoittaja:  Ken Anderson Larry Clemmons
Tuottaja:  Wolfgang Reitherman
Säveltäjä:  George Bruns Roger Miller Floyd Huddleston Johnny Mercer George Bruns
Leikkaaja:  Tom Acosta James Melton
Pääosat:  Brian Bedford Phil Harris Peter Ustinov Monica Evans
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Productions
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Disney+
Ensi-ilta:   8. marraskuuta 1973  20. joulukuuta 1974
Kesto:  83 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Robin Hood on Disneyn animaatioelokuva vuodelta 1973. Elokuva kertoo Robin Hoodin tarinan. Siinä viekas kettu Robin Hood sekä hänen ystävänsä karhu Pikku John toimivat alkuperäisromaanin mukaan, eli ryöstävät rikkailta ja antavat rahat köyhille.
Elokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 8. marraskuuta 1973. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa joulukuussa 1974.
Juoni

Robin Hoodin ja kumppaneiden monikertainen ryöstön kohde oli prinssi Juhana. Allan-A-Dalen, kukkotrubaduurin säestyksellä ja muidenkin laululla tarinasta tulee romanttinen kertomus lainsuojattoman henkipaton ja ylhäisen neidon rakkaudesta ja kuinka he saavat lopulta toisensa. Mutkia on kuitenkin matkassa monia, mutta nekin Robin ja Pikku John selvittivät kunnialla. Myös tulen keskellä Robin joutui taistelemaan hengestään, kun hänen ja Pikku Johnin piti pelastaa Munkki Tuck tyrmästä.
Robin on suunnattoman rakastunut Marian-neitoon, joka haaveilee salaa Robinista. Jousiammuntakilpailuissa Robin on pukeutunut haikaraksi, ja menee juttelemaan Marianille, joka tunnistaa haikaran Robiniksi. Robin voittaa kilpailut ja Marian-neidon suosion, mutta paljastuu samalla omaksi itsekseen. Robin vangitaan ja yritetään tapattaa, mutta viime hetkellä prinssi Juhana päästää Robinin menemään, Pikku John nimittäin piteli miekkaa prinssin selän takana. Robin tunnustaa rakkautensa Marianille, joka jakaa hänen tunteensa. Samalla syntyy taistelu, joka kuitenkin päättyy prinssin ja hänen uskollisen kätyrinsä, herra Hissin, tappioon. Taistelun aloittaa Nottinghamin sheriffi, joka ei siedä Robinin ja Marianin lempeä. Myöhemmin samana iltana Robin ja Marian kulkevat käsi kädessä Sherwoodin metsässä, romanttisen sävelen soidessa. Robin antaa Marianille hehkuvan luonnonkukkasormuksen rakkautensa merkiksi. Pienen esittelykierroksen jälkeen Robin ja Marian ovat toistensa kainalossa ja katselevat kauas, kunnes Munkki Tuck keskeyttää hauskalla tavalla heidän herkän hetkensä yllätyksellä. Pian kaikki alkavat tanssimaan, ja metsä herää eloon. Kaikilla on hauskaa, varsinkin Pikku Johnilla ja Rouva Kotkot -nimisellä kanalla.
Elokuvan lopussa kuningas Richard palaa ja lähettää prinssi Juhanan, herra Hissin ja Nottinghamin sheriffin kivilouhoksille. Robin ja Marian menevät naimisiin, onnellisina ja toisensa saaneina. Pikku John hyppää ajuriksi vaunuihin, ja tuore aviopari lähtee häämatkalle jonnekin kauas.
Suomalainen jälkiäänitys

Elokuvaan tehtiin suomalainen jälkiäänitys vuonna 1974. Jälkiäänityksessä esiintyi useita sen ajan pinnalla olevia laulajia, kuten Kai Lind, Viktor Klimenko ja Ossi Ahlapuro.
Äänirooleissa

| Alkuperäinen näyttelijä | Suomalainen näyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Roger Miller | Kai Lind | Allan-A-Dale (kukko) |
| Peter Ustinov | Ossi Ahlapuro | Prinssi Juhana (leijona) |
| Terry-Thomas | Viktor Klimenko | Herra Hiss (käärme) |
| Brian Bedford | Kai Lind | Robin Hood (kettu) |
| Monica Evans (dialogi)   Nancy Adams (laulu) | Tuula Rosenqvist | Marian-neito (kettu) |
| Phil Harris | Reino Bäckman | Pikku John (karhu) |
| Andy Devine | Reino Bäckman | Munkki Tuck (mäyrä) |
| Pat Buttram | Eero Sinikannel | Nottinghamin sheriffi (susi) |
| Carole Shelley | Irja Airaksinen | Rouva Kotkot (kana) |
| Ken Curtis | Kai Lind (myös Reino Bäckman) | Nuija (korppikotka) |
| George Lindsey | Ossi Ahlapuro | Törppö (korppikotka) |
| Candy Candido | Reino Bäckman | Kapteeni (krokotiili) |
| Peter Ustinov | Ossi Ahlapuro | Kuningas Rikhard (leijona) |
| J. Pat O'Malley | Ossi Ahlapuro | Otto (koira) |
| Barbara Luddy | Vuokko Saarinen | Pupu-äiti (kani) |
| Billy Whitaker | Jaana Saarinen | Pupu-poika (kani) |
| Dori Whitaker | Nina Bäckman | Pupu-vauva (hiiri) |
| Dana Laurita | Aino Summa | Pupu-tyttö (hiiri) |
| Richi Sanders | Elina Saarinen | Tane-kilpikonna |
| John Fiedler | Reino Bäckman | Sexton Hiiri |
| Barbara Luddy | Kristiina Ahlapuro | Hiiri-äiti |
Suomenkielisen version ohjaus: Reino Bäckman
Laulujen suomennos: Reino Bäckman
Suomennos: Lea Joutseno
Tuotanto: Reino Bäckman & Suomi-Filmi Oy
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Harri Närhi kehuu Robin Hoodin suomenkielistä jälkiäänitystä ja antaa elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Rokkaava Judy Jetson

| Rokkaava Judy Jetson> Rockin' with Judy Jetson |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Paul Sommer
Käsikirjoittaja:  Charles M. Howell IV Kevin Hopps
Tuottaja:  Kay Wright Joseph Barbera William Hanna Lynn Hoag
Säveltäjä:  Sven Libaek
Pääosat:  Janet Waldo George O'Hanlon Daws Butler Penny Singleton Jean Vander Pyl Don Messick Peter Cullen Rob Paulsen Ruth Buzzi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Hanna-Barbera Wang Film Productions Company Cuckoo's Nest Studios
Levittäjä:  World Vision Enterprises
Ensi-ilta:  1988
Kesto:  89 min.
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rokkaava Judy Jetson (Rockin' with Judy Jetson) on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut animaatioelokuva, joka perustuu 1960-luvulla tehtyyn tulevaisuuteen sijoittuvaan Jetsonit-televisiosarjaan. Elokuvan ohjasi Paul Sommer ja sen käsikirjoittivat Charles M. Howell IV sekä Kevin Hopps. Elokuvan tuotti Hanna-Barbera yhdessä Wang Film Productions Companyn ja Cuckoo's Nest Studiosin kanssa.
Juoni

Rocktähti Sky Rocker on vienyt Judy Jetsonin sydämen, niin hän menee kahden ystävänsä kanssa laulajan konserttiin. Eräs musiikkia inhoava ilkeä noita on kuitenkin siepannut rocktähden ja tytöt päättävät lähteä pelastamaan häntä noidan kynsistä. Samalla konserttiin asti seurannut Judyn isä George joutuu vankilaan, jolloin hänen poikansa Elroy ja perheen koira Astro tulevat paikalle pelastamaan hänet, mutta joutuvatkin vaikean päätöksen eteen: kumman he pelastaisivat ensin, isänsä vai siskonsa Judyn. Lopulta loputkin Jetsonin perheen jäsenet sekaantuvat Judyn sankarillisen yrityksen hetkeen ja saavat todistaa kuinka hän on aikeissa pelastaa rocktähti Sky Rockerin ilkeän noidan käsittelystä.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Charlie Adler  | … |  Quark, Zappy   |
|  Mel Blanc  | … |  Cosmo Spacely   |
|  P. L. Brown  | … |  High Loopy Zoomy   |
|  Steve Bulen  | … |  sivuäänet   |
|  Daws Butler  | … |  Elroy Jetson   |
|  Ruth Buzzi  | … |  Felonia   |
|  Hamilton Camp  | … |  herra Microchips, Manny   |
|  Selette Cole  | … |  Rhoda Starlet   |
|  Peter Cullen  | … |  Gruff, komentaja Comsat, Bouncer   |
|  Pat Fraley  | … |  Zilchy   |
|  Cindy McGee  | … |  Iona   |
|  Don Messick  | … |  Astro   |
|  Pat Musick  | … |  Starr, faniklubin puheenjohtaja, Zowie   |
|  George O'Hanlon  | … |  George Jetson   |
|  Rob Paulsen  | … |  Sky Rocker, Zany   |
|  Penny Singleton  | … |  Jane Jetson   |
|  Eric Suter  | … |  Nicky   |
|  Jean Vander Pyl  | … |  Rosie   |
|  Janet Waldo  | … |  Judy Jetson   |
|  B. J. Ward  | … |  Zippy   |
|  Beau Weaver  | … |  Ramm, Dee-Jay   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Markku Salmi ei innostu elokuvasta pohjana olevan tv-sarjan tavoin laadukkaasta piirrosjäljestä huolimatta. Hän antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Tourer

Tourer-korinen Rolls-Royce Silver Ghost vuodelta 1912.
Tourer eli touring oli avomallisesta, vähintään nelipaikkaisesta henkilöautonkorista käytetty nimitys. Korityyppi oli pitkään suosittu, kunnes umpikori syrjäytti sen 1930-luvun alussa. Varhaisimmista tourer-versioista puuttuivat sivuikkunat, mutta myöhemmin niihin oli saatavana irrotettavia sivukatteita. Kammettavilla tai kiinteillä sivuikkunoilla varustettuja malleja kutsuttiin Britanniassa nimellä all-weather tourer (joka sään tourer).
Touring car voi tarkoittaa henkilöautoa, jossa on kaksi- tai neljä ovea ja käytetään erotuksena urheiluautosta.
Toumpítsi

| Toumpítsi Τουμπίτσι |
| --- | --- |
 Toumpítsi
 Koordinaatit: 37°42′23″N, 21°52′31″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Gortynía
Kunnallisyksikkö:  Trópaia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4003081002
Korkeus:  140 m
Väkiluku (2021):  70
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  220 08
Suuntanumero(t):  2797
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Toumpítsi (kreik. Τουμπίτσι, kath.kreik. Τουμπίτσιον, Toumpítsion) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Gortynían kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 70 (2021).
Toumpítsin kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan sisäosissa noin 79 kilometriä luoteeseen Trípolista. Se on rakennettu noin 140 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Toumpítsi on osa Ráchesin kyläyhdyskuntaa.
Antiikin ajan Thelpusan kaupunki sijaitsi noin kaksi kilometriä nykyisestä kylästä pohjoiseen. Toumpítsin paikalla sijaitsi joidenkin arvioiden mukaan kylä nimeltä Onkeion, jossa oli Demeter Erinykselle omistettu temppeli. Näin oletti muun muassa William Martin Leake.
Tourville-sur-Arques

| Tourville-sur-Arques |
| --- | --- |
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Ylä-Normandia
Departementti:  Seine-Maritime
Arrondisementti:  Dieppe
Kantoni:  Offranville
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  André Degardin
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,9 km²
Väkiluku (2009):  1 228
 – Väestötiheys:  208 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tourville-sur-Arques on kunta Seine-Maritimen departementissa Ylä-Normandian hallintoalueella Ranskassa.
Kunnan tärkein nähtävyys on linna Château de Miromesnil.
Ronis (1926)

| Ronis |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ateliers et Chantiers de la Loire, Nantes
Kölinlasku:  1925
Laskettu vesille:  1. heinäkuuta 1926
Poistui palveluskäytöstä:  miehistönsä tuhoama 24. kesäkuuta 1941
Tekniset tiedot
Uppouma:  400 t (pinnalla) 522 t (sukellus)
Pituus:  55,0 m
Leveys:  4,8 m
Syväys:  3,6 m
Koneteho:  2 × Sulzer-dieselmoottoria 1 300 bhp ja 2 × sähkömoottori, 700 shp
Nopeus:  14 solmua (pinnalla) 9 solmua (sukellus)
Miehistöä:  27
Aseistus
Aseistus:  6 × 533 mm torpedoputkea 1 × 75 mm kansitykki 2 × 7,62 mm konekivääriä
Ronis oli Latvian laivaston Ronis-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin 1925 Ranskasta Ateliers et Chantiers de la Loirelta. Alus laskettiin vesille 1. heinäkuuta 1926 ja valmistui 1927.
Palvelus

Alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon elokuussa 1940. Saksan aloittaessa hyökkäyksensä Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941 alus oli huollettavana Liepājan laivastotukikohdassa. Miehistö tuhosi 24. kesäkuuta aluksensa estääkseen sen joutumisen vihollisen käsiin.