Maurya-valtakunta

| Maurya-valtakunta > 324 eaa.–184 eaa. |
| --- | --- |
   Maurya-valtakunta suurimmillaan vuonna 265 eaa. 
Pääkaupunki:  Pataliputra
Uskonnot:  hindulaisuus, jainalaisuus ja buddhalaisuus
Edeltäjä(t):  Nanda-dynastia
Seuraaja(t):  Shunga-dynastia
| Etelä-Aasian historia ja Intian historia          | Etelä-Aasian historia ja Intian historia          |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kivikausi | 70 000–3300 eaa. |  |  |  |  |
| • Mehrgarh-kulttuuri | • 7000–3300 eaa. |  |  |  |  |
| Indus-jokilaakson kulttuuri | 3300–1700 eaa. |  |  |  |  |
| Myöhäinen Harappan-kulttuuri | 1700–1300 eaa. |  |  |  |  |
| Veda-kausi | 1500–500 eaa. |  |  |  |  |
| • rautakausi | • 1200–500 eaa. |  |  |  |  |
| Mahajanapadat | 700–300 eaa. |  |  |  |  |
| Magadha-valtakunta | 684–320 eaa. |  |  |  |  |
| • Maurya-valtakunta | • 321–184 eaa. |  |  |  |  |
| Keskiaikaiset kuningaskunnat | 230 eaa.–1279 |  |  |  |  |
| • Sātavāhana | • 230 eaa.–199 |  |  |  |  |
| • Kušana | • 60–240 |  |  |  |  |
| • Gupta | • 300–550 |  |  |  |  |
| • Pala | • 750–1174 |  |  |  |  |
| • Chola | • 250 eaa.–1279 |  |  |  |  |
| islamilaiset sulttaanikunnat | 1206–1596 |  |  |  |  |
| • Delhin sulttaanikunta | • 1206–1526 |  |  |  |  |
| • Deccanin sulttaanikunnat | • 1490–1596 |  |  |  |  |
| Hoysala | 1040–1346 |  |  |  |  |
| Kakatiya | 1083–1323 |  |  |  |  |
| Vijayanagara | 1336–1565 |  |  |  |  |
| Suurmogulien valtakunta | 1526–1707 |  |  |  |  |
| Sikhivaltio | 1801-1849 |  |  |  |  |
| Marathivaltakunta | 1674–1818 |  |  |  |  |
| Siirtomaakausi | 1757–1947 |  |  |  |  |
| Itsenäinen Intia | 1947 eteenpäin |  |  |  |  |

| Valtioiden historiat Bangladesh • Bhutan • Intia Malediivit • Nepal • Pakistan • Sri Lanka | Valtioiden historiat Bangladesh • Bhutan • Intia Malediivit • Nepal • Pakistan • Sri Lanka |  |  |  |  |
Alueelliset historiat Bengal • Himachal Pradesh • Orissa   Pakistanin historialliset alueet • Pohjois-Intia   Etelä-Intian historia • Tiibet
Erityisalojen historiat Dynastiat • Talous • Indologia • Kielet • Kirjallisuus   Merenkulku • Armeija • Tiede ja tekniikka • Aikajana
| malline: näytä keskustele  | malline: näytä keskustele  |  |  |  |  |
Maurya-valtakunta oli muinaisen Intian valtakunnista mahtavin niin poliittisesti kuin sotilaallisestikin. Sen pääkaupunki oli Pataliputra. Valtakunnan perusti vuonna 324 eaa. Chandragupta Maurya, joka oli syrjäyttänyt Nanda-dynastian ja hallitsi aluetta Magadhassa, Intian itäosassa nykyisten Bengalin ja Biharin alueella.
Maurya alkoi nopeasti laajentua länteen hyödyntämällä taitavasti Aleksanteri Suuren makedonialaisten ja persialaisten armeijoiden aiheuttamaa sekasortoa. Vuoteen 305 eaa. mennessä valtakunta oli laajentunut käsittämään koko Luoteis-Intian. Kuningas Ašoka viimeisteli valtakunnan laajenemisen valloittamalla Kalingan verisessä sodassa. Intian niemimaan eteläkärkeen jäi kaksi itsenäistä valtiota, muuten maa kuului Mauryalle.
Maurya-dynastian hallitessa Intian talous kukoisti ja kauppa ja maanviljely kehittyivät yhtenäisen hallinnon suojeluksessa. Kalinga-sodan jälkeen maassa oli puoli vuosisataa kestänyt rauha. Chandragupta Mauryan viehtymys jainalaisuuteen edesauttoi sosiaalisia ja uskonnollisia uudistuksia, kun taas Ašokan buddhalaisuus toi väkivallattomuuden ja sosiaalisen ja poliittisen sovun kansallisiksi ihanteiksi.