stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Benjamin Jamieson

| Mitalit> Maa:   Kanada. Olympialaiset .Miesten haavipallo | Mitalit> Maa:   Kanada. Olympialaiset .Miesten haavipallo | Mitalit> Maa:   Kanada. Olympialaiset .Miesten haavipallo | Maa:   Kanada> .Miesten haavipallo |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | St. Louis 1904 | joukkuekilpailu |  |
Benjamin Jamieson (15. maaliskuuta 1874 Ontario – 3. joulukuuta 1915 Victoria, Brittiläinen Kolumbia) oli kanadalainen haavipalloilija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1904 kesäolympialaisissa Saint Louisissa ja kuului siellä lajissa kultaa voittaneeseen Winnipeg Shamrocks -joukkueeseen.
Jamieson työskenteli Canadian Pacific Railwayn konduktöörinä. Hän meni elokuussa 1905 väliin katutappeluun ja sai useita osumia puukosta. Hän kärsi tämän jälkeen heikentyneestä terveydentilasta ja kuoli vuosikymmentä myöhemmin vain 41 vuoden iässä.
Aloittaessaan haavipallon Jamieson oli jo noin 25-vuotias, mutta hänestä tuli yksi Manitoban tunnetuimmista pelaajista. Hänet otettiin vuonna 2004 muun olympiakultaa voittaneen joukkueen kanssa Manitoba Sports Hall of Fameen.
Biblisismi

Biblisismi on kristinuskon käsitys, jonka mukaan Raamattu on suoranaisesti Jumalan innoittama ja myös ainoa kristityn uskon ja elämän ohje. Biblisismillä voidaan viitata myös Raamatun kirjaimellisesta merkityksestä kiinni pitämiseen.
Biblisismi on kehittynyt erityisesti Baden-Württembergin Tübingenissa. Käsityksen tunnettu edustaja on ollut muun muassa Johann Tobias Beck.
Bougainvillekielet

Bougainvillekielet on nimitys Bougainvillen saarella puhuttavalle kahdelle kielikunnalle: eteläisille ja pohjoisille bougainvillekielet..
Benjamin Hübner

Benjamin Hübner syyskuussa 2011.
Benjamin Hübner (s. 4. heinäkuuta 1989 Wiesbaden) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 193-senttimetrinen. Hän edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa Hoffenheimia.
Hübner aloitti liigauransa Wehen Wiesbadenissa toukokuussa 2008. Kaudet 2012–2014 hän pelasi Aalenissa ja kaudet 2014–2016 Ingolstadtissa. Jälkimmäisellä Ingolstadtin-kaudellaan hän pelasi ensimmäisen kerran pääsarjassa, ja hänelle kertyi tuolloin 30 ottelua ja yksi maali helmikuussa 2016 Werder Bremeniä vastaan. Kesällä 2016 hän siirtyi pääsarjassa myöskin pelaavaan Hoffenheimiin, jossa hän on neljän kauden aikana pelannut 87 bundesliigaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Hän on toiminut joukkueen kapteeninakin. Kaudella 2017–2018 Hübner pelasi Eurooppa-liigassa kaksi ottelua ja teki niissä yhden maalin. Kaudella 2018–2019 hän pelasi Mestarien liigassa yhden ottelun.
Bougainville (täsmennyssivu)

Bougainville voi tarkoittaa seuraavia:
Bougainville, saari Papua-Uudessa-Guineassa
Bougainvillen autonominen alue, autonominen alue Papua-Uudessa-Guineassa
Bougainville, kunta Sommen departementissa Ranskassa
Louis Antoine de Bougainville (1729–1811), ranskalainen löytöretkeilijä ja meriupseeri
Bougainville (L9077), Ranskan laivaston maihinnousualus
Bougainville-luokka, Ranskan laivaston alusluokka.
Korruptio Kiinassa

Korruptio Kiinassa on pitkään ollut laajamittaista, mutta 2020-luvulla se on maailman keskitasoa.
Transparency International-järjestön Kiinalle laskema korruptioindeksi on vuosina 2012–2022 liikkunut 36 ja 45 välillä, kun maailman keskiarvo on 43. Indeksi saa arvoja nollasta sataan, missä sata on puhdas ja nolla läpensä korruptoitunut.
Korruptio paheni maassa Mao Zedongin valtakauden jälkeen nopeasti, ja oli pahimmillaan 1980–ja 1990-luvuilla. Vuonna 1995 Transparency International laski Kiinan olevan maailman neljänneksi pahimmin korruptoitunut maa. Nopea talouskasvu ja valtava julkisten investointihankkeiden määrä loivat mahdollisuuksia korruptiolle, ja heikko oikeusjärjestelmä vaikeutti sen vastustamista.
Transparency Internationalin vuoden 2007 –raportin mukaan Kiinan lainsäädäntö on kehittynyt nopeasti. Sen kehitys voi TI:n mukaan olla merkittävä koko maailman tulevaisuudelle.
Vuonna 2001 arvostettu Tsinghuan yliopiston tutkija Hu Angang arvioi, että petokset, verovilppi ja lahjukset olivat arvoltaan 150 milj. dollaria vuosittain eli 13-16 % Kiinan BKT:stä.
Lehdistö

Kiinalainen lehdistö paljastaa epäkohtia maan demokratiassa. Lehdissä kerrotaan poliisin mielivallasta ja maalaisten yliverotuksesta. Talouslehti Caijing kertoo sisäpiirikaupasta ja kurssimanipulaatiosta. Monet yritykset ostavat itsensä lehtien haastateltaviksi, koska julkisuus on mainontaa tehokkaampaa. Kiina oli vuosina 1999-2002 eniten toimittajia vanginnut maa.
Salakuljetus

Lai Changxingin mukaan Kiinan koko järjestelmä on korruptoitunut. Lai pyöritti Kiinan historian suurinta julkitullutta salakuljetusliigaa. Hän rakennutti itselleen 7-kerroksisen kartanon Xiameniin. Keväällä 1999 hän pakeni Kanadaan, osti miljoonalla eurolla kartanon ja viettää aikaa Niagaran putouksilla. Lai anoi Kanadasta pakolaisturvapaikkaa. Hän hävisi 21.6.2002. Kanadan mukaan Lai on rikollinen, eikä ansaitse turvapaikkaa kansainvälisen oikeuden perusteella.
Yritykset

TI:n mukaan kiinalaisyritykset olivat tutkimuksen 22 maasta Venäjän jälkeen altteimpia korruptiolle. Puolueen mukaan 151 000 virkamiestä tuomittiin korruptiosta vuonna 2008. Heidän joukossaan olivat muun muassa Pekingin varapormestari ja Sinopecin entinen johtaja.
Virkamiehet

Vuonna 2008 10 000 virkamiestä sai 236 miljoonaa euroa lahjuksia. Huolimatta 10 000 tarkastajasta myös Sichuanin maanjäristyksen varoja meni korruptioon.
Ympäristönsuojelu

Korruptio heikentää ympäristölain toteutumista Kiinassa. Tilanne on johtanut siihen, että esimerkiksi vesilähteitä ylikäytetään. Pohjois-Kiinassa vedenpinta laskee yli metrin vuodessa. 90 % kaupunkien vesilähteistä on saastuneita ja yli 75 % jokien vesistä on juomakelvotonta tai kalastuskseen sopimatonta. 700 miljoonaa ihmistä juo likasita vettä Kiinassa. Jangtse-joen ja keltaisenjoen varrella on 13 000 petrokemian tehdasta. 41 % Kiinan jätevedestä johdetaan Jangtseen. Jangtse kuuluu ilmastonmuutoksen, saastumisen ja patoamisen vuoksi maailman 10 haavoittuvimman jokisysteemin joukkoon. Korruptio on merkittävä ongelma. Lahjukset ja varkaudet ovat 10 % hallituksen kuluista infrastruktuuri projekteissa. Vain puolet ympäristönsuojelurahoista todellisuudessa käytettiin käyttötarkoitukseen vuosina 2001 - 2005. Ympäristölait ovat olemassa, mutta ne ovat heikkoja ja huonosti valvottuja.
Kemialliset aseet Syyrian sisällissodassa

Kemialliset aseet Syyrian sisällissodassa käsittelee Syyrian sisällissodassa tehtyjä taistelukemikaali-iskuja. Hallitus ja kapinalliset ovat syytelleet näistä toisiaan. Länsivaltojen mielestä iskut ovat lähinnä hallituksen joukkojen tekemiä. Yhdysvallata vaati, ettei Syyria saa käyttää taistelukemikaalejaan siviilejä vastaan.
Barack Obama uhkasi vuonna 2013 Assadin hallitusta ilmaiskuilla. Venäjä halusi estää ilmaiskut, ja kehotti Assadia luovuttamaan kemialliset aseet YK:lle. Syyria  taipui tähän. Vaikka luovuttikin paljon kemiallisia 
aseita, niitä ilmeisesti jäi hallituksen joukkojen käsiin. Syyriassa tapahtui kemikaali-iskuja luovutuksen jälkeenkin.
Monesti niissä käytettiin kloorikaasua, joissakin hermokaasuja.
Vuonna 2017 kuoli Idlibin maakunnassa yhdessä iskussa yli 70 ihmistä, joukossa paljon naisia ja lapsia. Yhdysvallat  ja YK syyttvät tapauksesta Syyrian asevoimia. Yhdysvallat  teki rajoitetun risteilyohjusiskun Syyriaan. Luultavasti myös kapinallisilla on hallussaan joitain kemikaaleja.
Syyrian kemialliset aseet

Hafez al-Assadin hallitus hankki 1970-luvulla kemiallisia aseita lähinnä Israelin uhkaa vastaan. Syyria kieltäytyi yhtenä harvoista maista allekirjoittamasta kemiallisten aseiden kieltosopimusta. Syyria jatkoi taistelukemikaalien tuottamista 2000-luvulla.
Ensimmäiset epäilyt

YK, Ranska, Iso-Britannia ja Yhdysvallat sanoivat touko–kesäkuun vaihteessa 2013 Syyrian käyttäneen paikoin sariini-nimistä hermokaasua kapinallisia vastaan. Länsivallat eivät syyttäneet kapinallisia sariinin käytöstä, vaikka YK:n Carla del Ponten mukaan kapinalliset käyttävät sariinia ja turkkilaiset olivat ottaneet erään 2 kg sariinisäiliötä kuljettaneen kapinallisen kiinni. YK:n pääsihteeri Ban Ki-moo ei pitänyt täysin todistettuna kemiallisten aseiden käyttöä, eikä uskonut aseviennin selvittävän Syyrian sotaa.
Koska kemiallisten aseiden käyttö oli kynnyskysymys Yhdysvalloille sotaan puuttumiselle, ja Yhdysvallat lupasi lisää tukea kapinallisille, jopa sotilaallista tukea.
Venäjä ei uskonut Yhdysvaltain väitteisiin kemiallisista aseista ja vastusti jyrkästi Yhdysvaltain päätöstä tukea kapinallisia suoraan aseellisesti.[lähde? ] Venäjän edustajien mielestä lentokielto olisi laiton ja lännen ei tulisi auttaa kapinallisia, jotka syövät ihmisten elimiä.
Damaskoksen kaasuisku

YK:n kemiallisten aseiden tarkkailijat aloittivat työnsä Syyriassa 19. elokuuta 2013. Damaskoksen lähellä Ghoutassa väitettiin ainakin muutaman sadan, jopa yli tuhannen kuolleen ilman näkyvää väkivaltaa ja muutaman tuhannen saaneen 21. elokuuta 2013 oireita, jotka muistuttavat hermokaasun vaikutusta. Alueella oli meneillään hallituksen hyökkäys kapinallisten valvomalle alueelle.
Hallitus ja kapinalliset sanoivat, etteivät olleet käyttäneet kemiallista asetta. Kaasuiskun takana väitettiin olleen Syyrian armeijan eliittijoukkojen komentajan Maher al-Assadin määräämä, mutta yhtä hyvin sitä väitettiin myös toisen osapuolen lavastukseksi ja/tai provokaatioksi.[lähde? ] Länsi näytti uskovan hallituksen tehneen kaasuiskun. Hallitus ei päästänyt maassa olevia tarkkailijoita alussa paikalle, mutta taipui myöhemmin tähän syyttäen iskusta terroristiryhmiä. 
Länsivallat lähinnä pitivät iskun tekijänä Syyrian hallitusta. Venäjä ensin vastusti kaasuiskun YK-tutkimusta, mutta myöntyi myöhemmin. Yhdysvaltalaisen Mit:n tutkimuksen mukaan hallitus ei voinut ampua
Ghoutan kaasu raketteja niiden lyhyen, 2 km kantomatkan takia. Hallituksen joukot tutkimuksen mukaan olivat tuolloin kauempana. Mutta Syyrian armeijan "Operaatio al-Qabounissa" joukot  Syyrian etenenivät  Qabounin ja Jobarin välimaastoon, aiempaa lähemmäs, 2 km päähän kauimasta raketin osumakohdasta. Vain pari rakettia laskeutui 2 km päähä, useimmat 1,5-1.8 km päähän. Kolmiomittausten mukaan raketit saattoivat tulla sekä hallituksen että kapinallisten alueelta.
Kansainvälinen reaktio

Yhdysvaltain hallitus harkitsi mahdollisuutta käyttää asevoimiaan suoraan Syyriaa vastaan. Enemmistö Yhdysvaltain kansasta vastusti asevientiä ja mahdollista voimankäyttöä Syyrian hallitusta vastaan. Yhdysvaltain hallituskaan ei mahdollisessa voimankäytön tapauksessa kannattanut kuin korkeintaan ohjus- ja ilmaiskuja..
Iran ja Syyria varoittivat Yhdysvaltoja puuttumasta Syyrian sisällissotaan. Syyria suostui 25. elokuuta 2013 siihen, että YK:n tarkastajat tutkivat sen, käytettiinkö keskiviikon taisteluissa kaasuaseita.
YK:n tarkastajien mukaan kemiallisia aseita oli käytetty, mutta YK ei vahvistanut 29. elokuuta 2013 mennessä iskun tekijää. Yhdysvaltain tiedustelu ilmoitti kuulleensa puhelun, jonka sisältö vahvisti armeijan käyttäneen kemiallista asetta ilman hallituksen lupaa. Käytetty kaasu lienee ollut sariinia. Kemiallisen iskun määrääjäksi väitettiin Basharin veljeä Maheria.
Ilmaiskujen uhka

Viikon päästä kaasuiskusta näytti varmalta, että Yhdysvallat länsiliittolaisineen tekisi ohjuksin ja/tai ilmasta käsin jonkinlaisen rajoitetun rankaisuiskun Syyriaan.
Iskujen peruuntuminen

Syyrian hallituksen tukijat Venäjä, Kiina ja Iran syyttivät taistelukaasun käytöstä oppositiota ja vastustivat länsivaltojen uhkamaa hyökkäystä Syyriaa vastaan. Venäjä pysäytti Syyrian hallituksen tuomitsevan päätöslauselman YK:n turvallisuusneuvostossa. Venäjä kuitenkin sanoi, ettei se lähde sotimaan Yhdysvaltain kanssa Syyriassa. Britannian pääministeri Cameron sanoi, että hänen maansa voisi iskeä Syyriaan ilman YK:n valtuutusta.
Yhdysvaltain presidentti Obama päätti kysyä iskuun tukea kongressilta ja näin isku lykkääntyi. Syyrian hallituksen mielestä tämä kongressilta kysyminen oli merkki siitä, että Obama oli hämmentynyt ja historiallista, koska Yhdysvaltain presidentit eivät yleensä kysy kongressilta lupaa sotatoimiin. Syyrian oppositio oli pettynyt Obaman epäröintiin. Syyria uhmasi avoimesti länsivaltojen hyökkäysaikeita vielä 4. syyskuuta.
Syyria luovuttaa

Venäjä halusi välttää Yhdysvaltojen tekemät ilmaiskut Assadin hallitusta vastaan. Assadin mukaan Venäjä pyysi Syyriaa luovuttamaan maan kemialliset aseet YK:lle.
Syyria hyväksyi 9. syyskuuta kemiallisten aseiden valvonnan torjuakseen Yhdysvaltain uhan ja sitoutui 13. syyskuuta 2013 kemiallisten aseiden kieltoon ja päivää myöhemmin suurvallatkin pääsivät alustavaan sopimukseen Syyrian kemiallisten aseiden tuhoamisesta.  Mutta suurvaltojen diplomaattinen kahinointi jatkui syyskuun loppuun asti.
Sopu oli pettymys Syyrian oppositiolle, joka olisi halunnut lännen hyökkäävän vihollistaan vastaan. Syyrian hallitus kiitteli sopimusta. Vuodenvaihteessa kemiallisten aseiden poisto oli vielä pahasti viivästynyt.
Yhä kemiallisia aseita

Syyria valmisti ja käytti yhä joskus kemiallisia aseita kapinallisia vastaan, mm. vuonna 2015. Ulkomaille siirretyt Syyrian kemialliset aseet saatiin tuhottua vuonna 2015.
Khan Sheikhounin kaasukuolemat

4. huhtikuuta 2017 kuoli kymmeniä siviilejä, joukossa monia naisia ja lapsia, hermokaasuun Syyrian Idlibin provinssin kapina-alueella lähellä rintamaa. Kaasu vapautui ilmaan Syyrian asevoimien tekemien ilma- ja raketti-iskujen jälkeen.  Syyria kiisti armeijansa käyttäneen kemikaaleja tuon päivän hyökkäyksessä. Syyrian hallituksen ja Venäjän mukaan kapinalliset varastoivat taistelukaasua kohteena olleeseen asevarastoon. Mutta länsivallat syyttivät Syyrian armeijaa kaasuaseiden käytöstä. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump määräsi armeijansa tulittamaan risteilyohjuksile lentokenttää, josta 
kaasun vapautumiseen johtanut ilmaisku oli tehty. Kaikki merkittävät länsivallat hyväksyivät tämän Syyrian kurittamisen, mutta Venäjä ja Iran vastustivat sitä. Venäjä katsoi iskujen haittaavan terrorismin kukistamista Syyriassa. Venäjä sanoi maansa vähentävän yhteistyötä terrorismin vastaisessa sodassa yhdysvaltain kanssa. Kiina kehotti ulkomaita malttiin Syyriassa, mutta myös tuomitsi kemikaalien käytön.
Korallinokkakäet

| Korallinokkakäet |
| --- | --- |
 Korallikäki (Carpococcyx renauldi)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Käkilinnut Cuculiformes
Heimo::  Käet Cuculidae
Suku::  Korallinokkakäet Carpococcyx  G. R. Gray, 1840
Katso myös
   Korallinokkakäet Wikispeciesissä   Korallinokkakäet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korallinokkakäet (Carpococcyx) on käkien heimoon kuuluva käkilintusuku. Korallinokkakäkien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kolme lajia.
Korallinokkakäkiin kuuluvia lajeja

Korallikäki (Carpococcyx renauldi)
Sumatrankäki (Carpococcyx viridis)
Sundankäki (Carpococcyx radiceus)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Carpococcyx (englanniksi)
Kotanen (Jämsä, Kuusjärvi)

| Kotanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°49′06″N, 24°56′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Yrttijärveen 
Järvinumero:  35.723.1.032
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,6 m  
Rantaviiva:  1,243 km  
Pinta-ala:  4,231 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotanen 
Kotanen  on Keski-Suomessa Jämsän Ylä-Partalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Metsäjärven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen ylängön painaumassa eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Hallista valtatie 9 johtavalta tieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,6 metriä mpy. Siihen laskee vain Laihajärvi, joka sijaitsee 24 metriä korkeamalla. Kotasen laskuoja on piirretty karttaan kaivettuna ojana 350 metriä pitkänä, vaikka se ilmavalokuvassa jatkuu suon läpi Yrttijärvelle asti. Vesireitti jatkuu sen jälkeen Kuusjärven, Vekurin ja Vuorijärven kautta Eväjärveen.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa järven länsipuolella on peltopalsta, joka on seuraavassa vuoden 1981 kartassa metsitetty.
Kiinan maitojauheskandaali

Tyhjiä hyllyjä ruokakaupassa Kiinan maitojauheskandaalin aikana.
Kiinan maitojauheskandaali sai alkunsa syyskuussa 2008, kun julkisuuteen vuoti tieto myrkyllisen melamiinin käytöstä meijerituotteissa. Vaarallista melamiinia löytyi joka viidennen kiinalaisen meijerin tuotteista. Kiinan elintarvikkeiden turvallisuudesta vastaava laadunvalvontaviraston johtaja Li Changjiang erosi 22. syyskuuta 2008 myrkytystapausten vuoksi. Pääsyyllisenä pidetty Sanlu-maitoyhtiön meijerin johtaja Tian Wenhua sai elinkautisen vankeustuomion tammikuussa 2009.
Kolme kiinalaismeijeriä pyysi julkisesti anteeksi osuuttaan skandaalissa ja lupasi korvauksia sairastuneiden lasten perheille. Presidentti Hu Jintao syytti paikallisviranomaisia. Pääministeri Wen Jiabao myönsi, että myös hallituksen olisi pitänyt valvoa meijeriteollisuutta paremmin. YK moitti Kiinaa liian hitaasta reagoinnista skandaaliin.
Heinäkuussa 2010 Kiinassa löydettiin jälleen myrkyllistä maitoa. Melamiinia oli siinä viisisataakertaisesti sallittuun nähden. Jauhe oli varastossa eikä siis vielä myynnissä. Osa kuului erään, joka oli jo 2008 määrätty tuhottavaksi.
Laajuus

Terveysministeriön mukaan 22. syyskuuta 2008 oli sairaalatutkimuksissa käytetty oireiden takia jo 53 000 lasta. 13 000 on jäänyt hoidettaviksi, ja 104 lapsen tila on vakava. Oireita saaneista ja sairastuneista 80 prosenttia on alle kaksivuotiaita. Manner-Kiinassa oli 22. syyskuuta 2008 kuollut kaikkiaan neljä vauvaa juotuaan saastuneesta jauheesta valmistettua maitoa.
Ensimmäisten raporttien 16. syyskuuta 2008 mukaan myrkylliseen maitojauheeseen kuoli ainakin kolme lasta ja yli 6 200 sairastui. Syyskuussa 2008 terveysviranomaisten mukaan sairastuneiden määrä nousee yhä. Hongkongin terveysviranomaisten mukaan kolmevuotias pikkutyttö kärsii munuaiskivistä juotuaan myrkyllisestä jauheesta tehtyä maitoa. Tyttö pääsi sairaalasta kotihoitoon 22. syyskuuta.
Sairaalassa oli lokakuussa 2008 yhä yli 3 000 lasta. Kiina poltti lokakuussa 2008 yli 30 000 tonnia melamiinipitoista maitojauhetta ja äidinmaidonkorviketta neljässä sementtitehtaassa ja kahdessa rauta- ja terästehtaassa. Melamiinin takia sairastui yhteensä 300 000 lasta, sairaalahoitoa tarvitsi yli 50 000 lasta ja 6 lasta kuoli. Arvioiden mukaan melamiinia sisältänyttä maitoa oli Pekingissä juonut joka neljäs lapsi.
Tammikuussa 2010 Kiinan viranomaiset ilmoittivat Shanghai Pandan maidossa olevasta melamiinista. Tapaus tuli ilmi joulukuussa 2008. Shanghai Panda oli osallisena alkuperäisessä maitoskandaalissa mutta oli saanut jatkaa luvattuaan parantaa tuotteidensa turvallisuutta. Tapausta tutkittiin helmikuusta 2009 alkaen, mutta se paljastettiin vasta tammikuussa 2010, vaikka uudistetun lainsäädännön mukaan yleisölle tulee kertoa tiedot välittömästi.
Koostumus

Terveysministeriön mukaan maitojauheessa oli myrkyllistä teollisuuskemikaalia, melamiinia. Sitä käytetään muun muassa muovin pintakäsittelyssä. Kiina on maailman suurin melamiinin tuottaja. Melamiinia ei saa käyttää missään päin maailmaa elintarviketuotannossa. Sitä on lisätty maitojauheeseen proteiinipitoisuuden kasvattamiseksi.
Koostumus > Melamiini ja proteiinitaso

Elimistön proteiineissa (aminohapoissa) on typpeä keskimäärin 16 %. Maidon yhtenä laatukriteerinä pidetään proteiinipitoisuutta, jota mitataan typpipitoisuutena. Lisäämällä  maitoon vedellä jatkettua melamiinia (jossa typen massaosuus on huomattavat 69 %), saadaan maidon ”proteiinimäärää” kohotettua ja tuloja kasvatettua, kun maitotuotteiden tilavuutta voidaan huomattavasti kohottaa typpipitoisuuden alentumatta. Melamiini vaurioittaa munuaisia. Esimerkiksi kissoilla melamiini erittyy virtsaan ja saa aikaan polyuriaa (runsasta virtsaneritystä), proteinuriaa (virtsan mukana erittyy liikaa proteiinia), virtsakiteitä, virtsakiviä ja pahimmillaan munuaisten tubulusolujen nekroosin (solukuoleman) sekä uremian (munuaisten vajaatoiminta) ja jopa kuoleman.
Meijerit

Viranomaiset tutkivat 109 meijeriä. Melamiinia löytyi 22 meijerin tuotteista. Kiinassa on yli 1 600 maidontuottajaa. Tuotteita veti pois myynnistä myös maan suurin meijeri Mengniu ja Pekingin olympialaisia sponsoroinut Sisä-Mongolian Yili. Tuotteita oli viety myös Aasiaan ja Afrikkaan. Havaitut kolme kuolemantapausta liittyvät Sanlu-meijeriin Hebeissä, josta uusiseelantilainen Fonterra omistaa osan. Arla Foods tekee yhteistyötä suurimman meijerin Mengniun kanssa ja joutui keskeyttämään tuotantonsa skandaalin takia. Arlan Kiinassa valmistamat tuotteet myydään Kiinassa.
Salailu

Uuden-Seelannin pääministeri Helen Clark mukaan paikallisviranomaiset viivyttelivät kriisin paljastamista viikkoja elokuussa Pekingin olympialaisten aikana. Hebein varakuvernööri Yang Chongyong myönsi 17. syyskuuta 2008 paikallisviranomaisten salailleen asiaa.
Maidon kulutus

Kiinan maidonkulutus on nelinkertaistunut vuodesta 2000. Markkinoinnissa kerrotaan maidon tekevän lapsista viisaita ja pitkäikäisiä. Kaupungeissa rintaruokinnan vaihto maitojauheeseen on yhä yleisempää. Kiinassa käytetään paljon maitojauhetta maidon sijasta, sillä jääkaapit eivät ole yleisiä.
1990-luvulla kiinalainen kaupunkilainen kulutti vuosittain viisi kiloa meijerituotteita, kun Yhdysvalloissa kulutus oli 100 kg/asukas. Vuonna 2002 Kiinan kulutus oli 16 kg/asukas. Kulutuksen ennustettiin kasvavan 30–40 kiloa vuosikymmenessä.
Muut maat

EU-maat eivät tuo kiinalaisia maitotuotteita Eurooppaan. Viranomaisia pyydettiin syyskuussa 2008 tarkkailemaan maidon jatkojalosteiden, kuten leivän tai suklaan, maahantuontia.
Suomessa elintarviketurvallisuusvirasto veti markkinoilta White Rabbit -karamellit ja Koala-keksit. Euroopan unioni kielsi syyskuussa 2008 lopussa keksien ja suklaan tuonnin ja tehosti valvontaa. Hollannissa ja Ranskassa löydettiin melamiinia kiinalaisista kekseistä ja makeisista ja Saksassa ja Belgiassa makeisista. Itävallassa melamiinia oli kiinalaiskaupan pirtelössä ja Unkarissa kiinalaisravintolan ruoassa. Melamiinia löytyi myös Italiasta. Venäjällä takavarikoitiin 1,7 tonnia maitojauhetta.
Syyskuussa 2008 White Rabbit -suklaamakeisia vedettiin kaupoista Singaporessa, Kanadassa ja Uudessa-Seelannissa. Japanilainen Marudai Foods veti tuotteita markkinoilta. Kemikaalia löytyi Hongkongissa, Singaporessa, Taiwanissa, Filippiineillä ja Vietnamissa. Etelä-Koreassa vedettiin myynnistä M&M’s-suklaamakeisia ja Snickers- ja Kit Kat -patukoita. Yhdysvalloissa ihmisiä varoitettiin Mr. Brown -pikakahvista ja teestä. Brittiläinen Cadbury veti myynnistä suklaata Aasiassa ja Australiassa. Unilever veti myynnistä Lipton-merkkisiä maitotuotteita.
Suomen tullissa hylätään Kiinasta tuotavista elintarvikkeista 16 prosenttia, kun hylkäysprosentti on muuten kymmenen.
Aiheesta muualla

Melamine-contaminated powdered infant formula in China - update 2 WHO 29.9.2008
Myrkyllistä melamiinia löytyi kiinalaisravintoloista Unkarissa YLE 6.10.2008