stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Murikit

| Murikit |
| --- | --- |
 Brachyteles hypoxanthus
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Heimo::  Hämähäkkiapinat Atelidae
Suku::  Murikit Brachyteles  Spix, 1823
Lajit
 B. arachnoides – muriki  B. hypoxanthus 
Katso myös
   Murikit Wikispeciesissä   Murikit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Murikit (Brachyteles) ovat harvinainen kädellisten suku, joka kuuluu hämähäkkiapinoiden (Atelidae) heimoon. Siihen kuuluu kaksi Etelä-Amerikassa esiintyvää lajia. Ne oli aiemmin luokiteltu yhden lajin (muriki, Brachyteles arachnoides) alalajeiksi (B. a. arachnoides ja B. a. hypoxanthus), mutta morfologisten tutkimusten perusteella niitä pidetään nyt omina lajeinaan.
Muriki, Brachyteles arachnoides
Brachyteles hypoxanthus
Aiheesta muualla

Laji.fi: Murikit (Brachyteles)
iNaturalist: Murikit (Brachyteles)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Brachyteles (englanniksi)
Brachyteles (Arkistoitu – Internet Archive) Arkive.org - tietoa, kuvia ja videoita
Myllyojan valuma-alue (Lempäälä)

Myllyojan valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.25) on Pirkanmaalla Lempäälässä ja Kangasalla sijaitseva Vanajaveden alaosan alueella (35.22) Vanajaveden luoteisosassa sen laskujokeen Hiidenvirtaan laskevan Ahtialanjärveen laskevan Myllyojan valuma-alue.
Myllyojan valuma-alueen pinta-ala on 62 km², jonka maankäytöstä on 3,9 % taajama-alueiden ja asuinalueiden käytössä, 12 % on maatalouden käytössä. Metsät, puusto ja kosteikot muodostavat 77 % alueesta ja vesistöille jää loput 7,7 % alueesta.
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen viides osa-alue, joka laskee Vanajaveden alaosan alueeseen (35.22). Valuma-aluetta ei ole enää jaettu kolmannen jakovaiheen osa-alueisiin. Myllyojan valuma-alueella sijaitsee 18 järveä ja lampea. Niistä merkittävimpiä ovat Mäyhäjärvi (209 hehtaaria eli ha), Tervajärvi (126 ha), Iso Kausjärvi (62 ha) ja Yräysjärvi (17 ha). Alueelta on kuivatettu kaksi suurempaa järveä, jotka ovat  Tervajärvi (eteläisempi) ja Nääjärvi. Alueen asukasluku kohoaa useisiin tuhansiin.
Valuma-alueen kuvaus

Valuma-alue esitellään aloittamalla laskujoen suulta ja nousemalla jokea ylöspäin valuma-alueen latvavesiä kohti.
Myllyojaa on alajuoksun osalta perattu ja oikaistu moneen otteeseen. Perkaaminen ei rajoitu pelkästään ojan suualueeseen, missä on vielä viime aikoina tehty parannuksia. Noin 1,2 kilometriä yläjuoksullepäin päättyy suuren Tervajärven kuivattamisen vesistöjärjestelyt . Matalan Tervajärven syvimpään osaan on kaivettu keräilyoja, jonka vedet pumpataan Tervajärven länsirantoja kiertävään kuivatuskanavaan. Alavaa Tervajärven peltoaukeaa ei voi muuten pitää kuivana. Mäyhäjärven kaksikilometrinen laskuoja on Myllyoja, joka yhtyy Tervajärven kuivatuskanavaan sen loppupäässä. Saman kuivatuskanavan pohjoisosaan laskee pohjoisesta suoraksi kaitelulla johto-ojanan kuivatetun Nääjärven laskuoja . Myös Nääjärven pohja on ympäristöään hieman alempana, joten sen pohjaa myöten kaivetty johto-oja kerää sieltä vedet eteläpäässä olevaan keräilyaltaaseen. Vesi pumpataan keräilyaltaasta ylemmäksi Tervajärven kuivatuskanavalle soveltuvalle korkeudelle. Muut Nääjärven takaa tulevat kuivatusvedet kiertävät Nääjärven entisiä länsirantoja myöten ja jatkavat suoraa johto-ojaa myöten kuivatuskanavaan. Edellä kuvatut vesistöjärjestelyt alkavat Lastustenkulman eteläisillä pelloilla. Oja tekee niillä pitkän ja kaarevan mutkan.
Suureen mutkaan laskevat neljän järven ojat. Tervalammi on pieni lampi, joka laskee kaakostapäin kilometrin pituista ojaa myöten kuivatuskanavaan. Suurempi Ilvankajärvi laskee viivasuoraksi kaivettua laskuojaa myöten ojan mutkan kärkeen. Kaakkolamminkorvessa pieni suolampi Kaakkolammi laskee suo-ojituksen läpi Ilvankajärveen. Hieman pohjoisempana oleva entinen metsäjärvi Ruokolammi laskee nykyään metsitettyjen peltomaiden läpi ja yhtyy huomaamattomasti Kaakkolammin käyttämiin suo-ojiin.
Laskustenkulman pohjoispuolella sijaitsee Rautasema, jossa oja putoaa useita metrejä laskiessaan etelään. Tämän kohdan alapuolelle yhtyy siihen idästä lähes kolmikilometrisen Ison Kausjärven 2,5 kilometrinen laskuoja. Järvi kerää itäpuolelta pikkuisen Kuivalammin vedet ja lännestä suuremman Kyynäröjärven vedet. Kyynäröjärvi on viimeinen järviketjussa, joissa seuraava on Vähä Kausjärvi ja viimeinen Korkeajärvi Kangasalan puolelta.
Rautasemasta pohjoiseen sijaitsevat loput valuma-alueen järvistä. Pääuoman varrella vastaan tulee ensin Paattakaisjärvi ja pian sen jälkeen Tuljamonojaa myöten Tuljamo ja lopulta suuri Tervajärvi. Tervajärviä on aikoinaan ollut kylällä kaksi, mutta vain tämä on jäljellä. Sen länsipäähän laskee Kirveysjärven ja Yräysjärven laskuoja, johon idästä yhtyy aivan alajuoksulla pienen Haapalammin Varkaanoja. varkaanojan pohjoispuolella sijaitsevat soilla pienet Syvälammi ja Kangaslammi, joiden ojitetut vedet päätyvät todennäköisesti varaanojaan.
Aiheesta muualla

JärviWiki: Myllyojan_valuma-alue_(35.25)
Myllypohja (Lahti)

Myllypohja on Lahden kaupungin kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin koillisosassa, kuuden kilometrin päässä Lahden keskustasta. Myllypohjaan kulkee keskustasta linja-autoliikennettä 20 minuutin välein.
Kaupungin palvelut > Myllypohjan peruskoulu

Myllypohjan alakoulussa on luokat 1-6. Lisäksi koulussa toimii kolme etuluokkaa, eli erityisen tuen koululuokkaa. Koulussa on noin 300 oppilasta. Opettajia koulussa on 14 ja erityisluokanopettajia on lisäksi viisi. Koulussa on myös viisi koulunkäynninavustajaa sekä kiertävä ortodoksiopettaja ja venäjänkielen opettaja.
Koulu toimii väliaikaisissa tiloissa Ahtialan ja Kunnaksen koulujen yhteydessä.
Koulussa on tarjolla kolmannella luokalla alkavana A2-kielenä espanja, saksa ja kiina. Espanjan ja saksankieli toteutetaan yhteistyössä Ahtialan ja Kunnaksen koulun kanssa. Kiinaa opetetaan kaikille lahtelaisille opiskelijoille etäyhteyden kautta. 2021 alkaen neljännen luokan oppilaat voivat valita englannin A2-kieleksi, mikäli he aloittavat kolmannella luokalla toisen kielen.
Kaupungin palvelut > Kaukkarin uimaranta

Myllypohjassa sijaitsee Kaukkarin uimaranta, jonka ylläpidosta vastaa vihertoimi.
Meri-Lappi

Meri-Lapin sijainti
Meri-Lappi on Perämeren rannikolla oleva Lapin nykymaakunnan lounaisosa (Lounais-Lappi), Pohjois-Pohjanmaan ja Ruotsin välissä oleva alue ja sama kuin Kemi–Tornion seutukunta.
Meri-Lapin kunnat

| --- | --- |
: Kemi (kaupunki)
: Keminmaa
: Simo
: Tervola
: Tornio (kaupunki)
Meri-Lapin kunnat > Entiset kunnat

Tornioon liitetyt
| --- | --- |
: Alatornio vuonna 1973
: Karunki vuonna 1973
Elinkeino

Meri-Lappi on kasvanut suurteollisuuden ympärille. Teollisuus on toiseksi merkittävin elinkeino. Suurimmat tuotantolaitokset sijaitsevat Kemissä ja Torniossa. Kemissä on hyvin pitkälti keskitytty paperin ja kartongin valmistamiseen ja kaivostoimintaan. Torniossa taas teräksen valmistamiseen Elijärvellä louhitusta malmista. Näiden ympärille on syntynyt runsaasti pk-yrityksiä.
Meri-Lapissa on ollut panimoteollisuutta Tornion Lapin kullan panimossa vuodesta 1873. Panimotoiminta loppui muutamaksi vuodeksi 2010, kunnes pienpanimo Tornion Panimo avattiin samalla paikalla 2016. Vanhalle panimon tehdasalueelle on syntynyt myös elämysteollisuutta, kuten aktiviteettipuisto, rock-klubi ja hyvinvointikeskus.
Osaamista Meri-Lapin alueelta löytyy myös metallintyöstöstä, rakentamisesta ja koulutuksesta. Ammattiopisto Lappian toimipisteistä suurin osa sijaitsee Meri-Lapin alueella.
Myös matkailu on tärkeä elinkeino Meri-Lapissa. Neljä vuodenaikaa, kolme lohijokea, sekä Jäänmurtaja Sampo sekä Kemin lumilinna tarjoavat puitteita ympärivuotiselle matkailulle. Alueellisena matkailuorganisaationa toimii Meri-Lapin Matkailu.
Merkittävät työllistäjät

Outokumpu
Tornion terästehdas Torniossa
Elijärven kaivos Keminmaalla
Metsä Fibre / Metsä Board Kemi Kemissä
Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri / Länsi-Pohjan keskussairaala Kemissä
Muuta

Meri-Lapin alueella on runsaasti peräpohjalaisia rakennusperinteitä edustavia rakennuksia, joista suurin osa on vielä asuttavassa kunnossa ja asuttuina. Muutamat näistä taloista ovat saaneet tunnustuksen vanhojen rakennusten ylläpitämisestä ja kunnostamisesta. Suurin osa vanhoista taloista sijoittuu vanhojen teiden varsille.
Aiheesta muualla

Meri-Lapin kehittämiskeskus
Visit Meri-Lappi
Mazda2

| Mazda2 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistaja:  Mazda
Valmistusvuodet:  2002–
Korimalli:  tila-auto (2003–2007) hatchback (2007–)
Luokka:  M-segmentti (2002–2007) B-segmentti (2007–)
Edeltäjä:  Mazda 121 Mazda Demio
Henkilöluku:  5
Mazda2 on japanilaisen Mazdan vuodesta 2002 lähtien valmistama B-segmentin henkilöautomalli. Euroopassa malli korvasi markkinoille tullessaan Mazda Demion, ja Mazda2:n ensimmäinen sukupolvi voidaan käsittää Demio-mallin toisena sukupolvena. Markkina-alueesta riippuen Mazda2:n nimenä voi olla Demion lisäksi myös Mazda 121, Mazda Metro tai Ford Festiva Mini Wagon.
Mazda2 DY (2002–2007)

| Mazda2 (DY) |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Espanja  Japani
Valmistaja:  Mazda
Valmistusvuodet:  2002–2007
Korimalli:  5-ovinen tila-auto
Luokka:  M-segmentti
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  5
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Mitat
Massa:  1 125–1 207 kg
Pituus:  3 952 mm
Leveys:  1 680 mm
Korkeus:  1 530 mm
Keväällä 2002 Pariisin autonäyttelyssä ensiesittelynsä saanut ensimmäisen sukupolven Mazda2 perustui eurooppalaisen Ford Fusionin pohjalevylle. Mallin muotoilu periytyi sitä edeltäneestä Mazda Demiosta. Korotetun muotoilunsa johdosta Mazda2:ta voitaneen pitää tila-autona, vaikka sen two-box design on farmariautoista periytyvää. Kokoluokassaan Mazda2 oli ensimmäisiä tämäntyyppistä suunnittelua edustanut malli. Euroopan markkinoilla myytyjen mallien valmistus tapahtui Espanjassa, Fordin Almussafesin tehtaalla Valenciassa.
Mazda2 (2003–2005)
Alkuvuodesta 2005 malli sai kevyen kasvojenkohotuksen. Ulkoisia muutoksia olivat uudet etuvalot, kirkaslasiset takavalot sekä uudet sumuvalot. Myös helmat olivat saaneet osakseen kevyttä uudelleenmuotoilua. Sisustuksen muutoksiin kuuluivat uudet materiaalit ja värit.
Mazda2 (2005–2007)
Facelift-sisusta
Mazda2 DY (2002–2007) > Varusteet

Suomessa kaikkien facelift-mallien perusvarustukseen kuului muun muassa ABS-jarrut (sis. EBD), hätäjarrutehostin, kuljettajan ja etumatkustajan turvatyynyt, sivuturvatyynyt, ilmastointilaite, sähköikkunat edessä ja takana, etusumuvalot, sähkösäätöiset ja lämmitettävät sivupeilit sekä radio/CD-soitin kuudella kaiuttimella.
Mazda2 DY (2002–2007) > Tekniikka

Mallisarjan varttuessa sen moottori- ja vaihteistovaihtoehtoja muokattiin ja päivitettiin. Molemmat 1,4-litraiset mallit oli mahdollista varustaa ASM (Automated Shift Manual) -robottivaihteistolla. Vuoden 2005 kasvojenkohotuksen yhteydessä 1.4 MZ-CD -diesel sai uuden moottorinohjausjärjestelmän, jonka avulla se täytti Euro 4 -päästövaatimukset.
| Malli | Iskutilav>  | Teho | Vääntö | Vaihteisto | Valmistettu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ottomoottorit
| 1.25 MZI | 1 242 cm³ | 55 kW (75 hv) @ 6 000 r/min | 110 Nm @ 4 000 r/min | 5-portainen manuaali | 2003–2007 |
| 1.4 MZI | 1 388 cm³ | 59 kW (80 hv) @ 5 700 r/min | 124 Nm @ 3 500 r/min | 5-portainen manuaali 5-portainen robotti | 2003–2007 |
| 1.6 MZI | 1 596 cm³ | 74 kW (101 hv) @ 6 000 r/min | 146 Nm @ 4000 r/min | 5-portainen manuaali | 2003–2007 |
Dieselmoottori
| 1.4 MZ-CD | 1 399 cm³ | 50 kW (68 hv) @ 4 000 r/min | 160 Nm @ 2 000 r/min | 5-portainen manuaali 5-portainen robotti | 2003–2007 |
Mazda2 DY (2002–2007) > Turvallisuus

Vuoden 2004 Euro NCAP -kolaritestistä Mazda2 sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Mazda2 DE (2007–2014)

| Mazda2 (DE) |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani  Kiina   Iran   Vietnam 
Valmistusvuodet:  2007–2014
Korimalli:  3-ovinen hatchback 4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Seuraaja:  Mazda2 DJ
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  5
Polttoaine:  bensiini diesel
Mitat
Massa:  954–1 035 kg
Pituus:  3 885–3 920 mm
Leveys:  1 695 mm
Korkeus:  1 475 mm
Toisen sukupolven Mazda2 tuli myyntiin Euroopan markkinoille vuoden 2007 lopulla. Toisen sukupolven Mazda2 jakoi saman pohjalevyn Ford Fiestan kanssa, ja edeltäjäänsä verrattuna se oli menettänyt pituudestaan neljä senttimetriä.
Toisen sukupolven mallit tulivat Eurooppaan nyt Mazdan Ujinan tehtaalta Hiroshimasta, jonka linjalta ensimmäinen uusi Mazda2 rullasi toukokuun 22. päivänä vuonna 2007. Tila-automaisen edeltäjänsä sijaan uusi malli oli nyt puhtaasti hatchback-korinen. Lyhentymisensä lisäksi malli oli menettänyt painostaan noin 100 kilogrammaa, jolla oli myönteinen vaikutus polttoainetalouteen. Tavaratilan vetoisuus on takaistuimen selkänoja pystyssä 250 litraa, alas käännettynä 787 litraa (VDA), Vakiovarusteisiin kuului muun muassa kuusi turvatyynyä ja ajonvakautusjärjestelmä (ESP).
Alkuun malli oli tarjolla ainoastaan viisiovisena versiona. Kolmeovinen Mazda2 Sport esiteltiin vuoden 2008 Geneven autonäyttelyssä ja myyntiin se tuli saman vuoden kesäkuussa.
Euroopan markkinoilla Mazda2:n varustetasot olivat Impuls, Independence ja Impression. Suomessa myytävien mallien varustetasoina olivat Classic, Elegance, Touring ja Sport. Tämän vuoksi mallien hinta- ja varustetasojen vertailu Suomen ja muun Euroopan välillä ei ole mahdollista.
Vuoden 2008 alussa alkoi pääasiassa Kiinan markkinoille suunnatun porrasperäisen mallin valmistus. Malli esiteltiin marraskuussa 2007 pidetyssä Guangzhou Motor Show -autonäyttelyssä. Mallin perä on hatchback-versiota 37 senttimetriä pidempi. Tämän ansiosta tavaratilan vetoisuus on 450 litraa, huolimatta siitä, että se on luukkuperämallin tavaratilaa matalampi. Porrasperä oli saatavana kahdella suurimmalla ottomoottorilla ja siihen oli tarjolla myös neliportainen automaattivaihteisto.
Alkuvuodesta 2009 Euroopan markkinoilla tuli tarjolle varustetaso Dynamic, samalla taso Impression jäi pois valikoimasta. Toinen uutuus oli Sport-varustepaketti.
5-ovinen hatchback (2007–2010)
Mazda2 Sport (2008–2010)
Mazda2 Sedan (2008–2010)
Loppukesästä 2010 Mazda2 sai kasvojenkohotuksen, jossa sen keulan ilme muuttui täydellisesti uuden puskurin myötä.
Toisen sukupolven Mazda2:n valmistus loppui syksyllä 2014.
Mazda2 (2010–2014)
Mazda2 Sedan (2010–2014)
Mazda2 DE (2007–2014) > Tekniikka

Mazda2 tuli markkinoille kahdella, valmistajansa uusinta kehitysastetta edustavalla ottomoottorilla, tilavuuksiltaan 1,3 ja 1,5 litraa. Vuonna 2008 nämä saivat seurakseen 1,4-litraisen, 50 kW:n (68 hv) yhteispaineruiskutteisen dieselmoottorin. Kesäkuussa 2009 sen korvasi uusi, 1,6-litrainen 66 kW:n (90 hv) yhteispaineruiskudiesel. Kaikki moottorivaihtoehdot olivat nelisylinterisiä rivimoottoreita.
| Malli> Ottomoottorit | Iskutilav> .Ottomoottorit | Teho> Ottomoottorit | Vääntö> Ottomoottorit | Vaihteisto> Ottomoottorit | Valmistettu> Ottomoottorit | Ottomoottorit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.3 MZR | 1 349 cm³ | 55 kW (75 hv) @ 6 000 r/min | 119 Nm @ 3 500 r/min | 5-portainen manuaali | 05/2007–10/2014 |  |
| 1.3 MZR | 1 349 cm³ | 62 kW (84 hv) @ 6 000 r/min | 121 Nm @ 3 500 r/min | 5-portainen manuaali | 09/2010–10/2014 |  |
| 1.3 MZR | 1 349 cm³ | 63 kW (86 hv) @ 6 000 r/min | 122 Nm @ 3 500 r/min | 5-portainen manuaali | 05/2007–09/2010 |  |
| 1.5 MZR | 1 498 cm³ | 75 kW (102 hv) @ 6 000 r/min | 133 Nm @ 4 000 r/min | 5-portainen manuaali 4-portainen automaatti | 09/2010–10/2014 |  |
| 1.5 MZR | 1 498 cm³ | 76 kW (103 hv) @ 6 000 r/min | 137 Nm @ 4 000 r/min | 5-portainen manuaali 4-portainen automaatti | 05/2007–09/2010 |  |
Dieselmoottorit
| 1.4 MZ-CD | 1 399 cm³ | 50 kW (68 hv) @ 4 000 r/min | 160 Nm @ 2 000 r/min | 5-portainen manuaali | 05/2007-06/2009 |  |
| 1.6 MZ-CD | 1 560 cm³ | 66 kW (90 hv) @ 4 000 r/min | 212 Nm @ 1 750 r/min | 5-portainen manuaali | 06/2009–09/2010 |  |
| 1.6 MZ-CD | 1 560 cm³ | 70 kW (95 hv) @ 3 800 r/min | 205 Nm @ 1 750–3 000 r/min | 5-portainen manuaali | 09/2010–03/2014 |  |
Mazda2 DE (2007–2014) > Tekniikka > Sähkömoottori

Lokakuusta 2012 lähtien Mazda2 (Demio) on ollut Japanin kotimarkkinoilla tarjolla sähkömoottorikäyttöisenä versiona. Kuluttajille tarjotaan auto käyttöön leasing-sopimuksella. Mazda2 EV -mallin teho on 75 kW (102 hv) ja sen toimintasäde on japanilaisen JC08-normin mukaan mitattuna 200 kilometriä. Sähkömalli ei sisätilojensa järjestelyn puolesta poikkea mitenkään polttomoottoriversioista, vaan kuljettaa näiden tavoin viisi henkilöä matkatavaroineen.
Mazda2 DE (2007–2014) > Turvallisuus

Vuoden 2007 Euro NCAP -kolaritestistä Mazda2 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Mazda2 DJ (2014–)

| Mazda2 (DJ) |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani  Thaimaa   Meksiko 
Valmistaja:  Mazda
Valmistusvuodet:  2014–
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Mazda2 DE
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  5
Vetotapa:  etuveto
Mitat
Massa:  970–1 040 kg
Pituus:  4 060 mm
Leveys:  1 695 mm
Korkeus:  2 570 mm
Kolmannen sukupolven Mazda2:n Euroopan debyytti tapahtui Espanjan Barcelonassa, Mazda Space -tapahtumakeskuksessa 3. päivänä marraskuuta 2014 pidetyssä lehdistön koeajotilaisuudessa.
Mazda valitsi mallinsa Euroopan-lanseeraukselle epätavanomaisen ja valtavirrasta poikkeavan tavan: Isojen kansainvälisten autonäyttelyjen sijaan mallin promotilaisuudet järjestettiin pienemmissä näyttelyissä sekä tapahtumissa, joilla ei ole aiemmin ollut mitään tekemistä autojen kanssa. Ennen virallista debyyttiään uusi Mazda2 oli esillä Roomassa sijaitsevassa nykytaiteen ja -arkkitehtuurin MAXXI-museossa, 16.–25. lokakuuta järjestetyillä Rooman kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla. Lisäksi malli osallistui Zürichin (5.–9.11.2014), Wienin (14.–18.1.2015) ja Brysselin (15.–25.1.2015) autonäyttelyihin. Euroopassa malli tuli myyntiin alkuvuodesta 2015.
Uudessa Mazda2:ssa suunnittelijat ovat yhdistäneet SKYACTIV-teknologian KODO – Soul of Motion -muotoilukieleen. Autossa on hyvin paljon samoja piirteitä, kuin vuoden 2014 Geneven autonäyttelyssä esillä olleessa Mazda Hazumi -konseptiautossa.
Mallin ohjaamoossa on vaikutteita aiemmin esitellyn Mazda3:n vastaavasta ja varustukseen kuuluu muun muassa Active Driving Display -HUD (head-up display) -näyttö, ensimmäisenä tässä luokassa. Valmistajan mukaan ohjaamon suunnittelussa on haettu vaikutteita hävittäjäkoneiden maailmasta ja tarkoituksena on ollut luoda kompaktiin tilaan soveltuva HMI (Human-machine interface) -toimintaympäristö. Käytössä on entistä monipuolisempia tieto- ja viihdeominaisuuksia, kuten integroitu navigointijärjestelmä ja Premium Plus- ja Luxury Plus -mallien varustukseen kuuluva MZD Connect -Bluetooth-älypuhelinjärjestelmä.
Uusi Mazda2 tarjoaa edeltäjäänsä verrattuna enemmän sisätilaa joka suunnassa, mutta erityisesti takaistuimen jalkatilaa on onnistuttu kasvattamaan lähelle luokkaa ylempien mallien tiloja.
Mazda2 DJ (2014–) > Varusteet

Mazda2 on Suomessa saatavana neljänä eri varusteversiona, jotka ovat perustaso Active ja sen yläpuolelle sijoittuvat Premium, Premium Plus ja Luxury Plus. Autoa voi lisäksi personoida mieleisekseen erilaisten varustepakettien ja erillisten lisävarusteiden avulla.
Perustasossa Mazda2:n käyttömukavuutta lisääviä vakiovarusteita ovat muun muassa ilmastointi, lämmitettävät etuistuimet, sähköikkunat edessä ja takana, sähkösäätöiset sivupeilit, ajotietokone, ohjauspyörän audiosäätimet, ohjauspyörän etäisyys- ja korkeussäätö ja radio neljällä kaiuttimella ja Aux- sekä USB-liitännöillä.
Perustasossa Mazda2:n käyttö- ja ajoturvallisuutta lisääviä vakiovarusteita ovat muun muassa ajovalojen pesimet, kolmipistevyöt kaikilla istuinpaikoilla, kuljettajan ja etumatkustajan etu- ja sivuturvatyynyt sekä sivuturvaverhot, ajonvakautus- ja luistonestojärjestelmät (DSC: Dynamic Stability Control & TCS: Traction Control System), lukkiutumaton jarrujärjestelmä (ABS), elektroninen jarruvoiman tasausjärjestelmä (EBD), hätäjarrutehostin (EBA) sekä rengaspaineen varoitusjärjestelmä.
Mazda2 DJ (2014–) > Tekniikka

Voimanlähteeksi malliin on tarjolla neljä eri vaihtoehtoa. Dieselversiona on Mazdan täysin uusi, 77 kW:n (105 hv) matalapuristeinen clean diesel SKYACTIV-D 1.5. Bensiinikäyttöiseksi vaihtoehdoksi on tarjolla SKYACTIV-G 1.5 -moottori, kolmena eri varianttina, tehoiltaan 55 kW (75 hv) – 85 kW (115 hv).
Voima vetäville etupyörille välitetään viisi- tai kuusiportaisen SKYACTIV-MT-manuaalivaihteiston tai kuusiportaisen SKYACTIV-Drive-automaattivaihteiston kautta. Molemmat vaihteistotyypit edustavat valmistajansa viimeisintä kehitysastetta tällä saralla.
| Malli | SKYACTIV-G 1> 5 75 | SKYACTIV-G 1> 5 90 | SKYACTIV-G 1> 5 115 i-ELOOP | SKYACTIV-D 1> 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Valmistusaika:: 2015 –
| Rakenne: | R4-ottomoottori, polttoaineen suorasuihkutus | R4-ottomoottori, polttoaineen suorasuihkutus | R4-ottomoottori, polttoaineen suorasuihkutus | R4-dieselmoottori, polttoaineen yhteispaineruiskutus |
| Iskutilavuus: | 1496 cm3 | 1496 cm3 | 1496 cm3 |  |
| Teho: | 55 kW (75 hv) @ 6000 r/min | 66 kW (90 hv) @ 6000 r/min | 85 kW (115 hv) @  6000 r/min | 77 kW (105 hv) @ 4000 r/min |
| Vääntömomentti: | 135 Nm @ 3800 r/min | 148 Nm @ 4000 r/min | 148 Nm @ 4000 r/min | 220 Nm @ 1400 - 3200 r/min |
Vetotapa:: Etuveto
| Vaihteisto, vakio: | 5-portainen manuaali | 5-portainen manuaali | 6-portainen manuaali | 6-portainen manuaali |
| Vaihteisto, valinnainen: | - | 6-portainen automaatti | - | - |
| Huippunopeus: | 171 km/h | 183 km/h  (177 km/h) | 200 km/h | 178 km/h |
| Kiihtyvyys 0–100 km/h: | 12,1 s | 9,4 s (12,0 s) | 8,7 s | 10,1 s |
| Polttoaineenkulutus l/100 km (yhdistetty): | 4,7 | 4,5 (4,8) | 4,9 | 3,4 |
| CO2-päästöt g/km (yhdistetty): | 110 | 105 (112) | 115 | 89 |
EU-päästöluokitus:: Euro 6
Kaarisulkeissa (...) ilmoitetut arvot koskevat SKYACTIV-Drive -automaattivaihteistolla varustettuja malleja
Mazda2 DJ (2014–) > Turvallisuus

Vuoden 2015 Euro NCAP -kolaritestistä Mazda2 sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mazda2 Wikimedia Commonsissa
Mazda2 2003 -videoita
WorldCarFans 19.6.2007 - Mazda2 in Detail
Mazda2 2007 -videoita
Mazda2 2010 -videoita
Mazda2 2015 -videoita

Sports-Line-kojetaulu.
Minna Suni

Minna Suni (s. 1967) on suomalainen kielitieteilijä ja professori. Hän toimii Jyväskylän yliopistossa vuodesta 2015 määräaikaisena ja vuoden 2017 alusta lukien vakinaisena suomen kielen professorina.
Akateeminen ura

Minna Suni on opiskellut Jyväskylän yliopistossa suomen kieltä ja kielitiedettä. Hän valmistui vuonna 1992 filosofian maisteriksi soveltavan kielitieteen alalta. Sen jälkeen hän opiskeli suomen kieltä ja valmistui lisensiaatiksi vuonna 1996.
Filosofian tohtoriksi Suni väitteli suomen kielen alalta Jyväskylän yliopistossa vuonna 2008. Väitöskirja käsitteli maahanmuuttajien suomen kielen oppimista ja käyttöä. Väitöstutkimuksessa tarkasteltiin, miten äidinkielenään vietnamin kieltä puhuvat henkilöt oppivat suomen kieltä. Valmistumisen jälkeen Suni on toiminut erilaisissa opetus- ja tutkimustehtävissä Jyväskylän yliopistossa. Viimeksi ennen professuuria hän työskenteli yliopistonlehtorina.