stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Urikkun piirtokirjoitus
Piirtokirjoituksen teksti

Urikkun piirtokirjoitus on kirjoitettu luuviksi ja foinikiaksi. Tässä on käännetty ainoastaan foinikiankielinen teksti, mutta luuvilainen paralleeliteksti auttaa foinikialaisen tekstin kääntämistä ja joidenkin lohjenneiden osien rekonstruointia. Toisaalta tekstit paikoin myös poikkeavat toisistaan. Kaksikielisyys heijastaa Adanan tasangolla vallinnutta kulttuuria, joka oli saanut vaikutteita sekä seemiläiseltä että heettiläiseltä kulttuurivyöhykkeeltä. Ilmeisesti alueella puhuttiin yleisesti rinnakkain luuvia ja foinikiaa.
Sisällölliset ja tyylilliset yhtäläisyydet Urikkun ja Karatepen piirtokirjoitusten välillä ovat ilmeiset. Karatepen piirtokirjoituksessa mainitaan Kuen kuningas Urikku, joka oli asettanut Asatiwadan valtaan Karatepen kaupungissa ja sen ympäristössä. Mikäli kyseessä on sama kuningas Urikku eikä toinen saman dynastian samanniminen kuningas, molemmat piirtokirjoitukset voidaan ajoittaa 700-luvun loppupuoliskolle. Sisällöllisten yhtäläisyyksien lisäksi Urikkun ja Karatepen piirtokirjoitukset ovat kielellisesti lähellä toisiaan. Niissä on käytetty useita samoja ilmaisuja, jonka perusteella voidaan olettaa, että tekstit ovat edustaneet samaa kirjuriperinnettä.
Piirtokirjoituksen teksti > Käännös

Käännöksessä noudatetaan nimen ”Urikku” assyrialaista muotoa, koska kuningas tunnettiin ensin assyrialaisista lähteistä. Nimi on luuvin kielellä ”Warik(as)” ja foinikiaksi ”Awarik[k]u” tai ”Warik[k]u”. ”Mopsu” usein yhdistetään kreikkalaisen mytologian Mopsokseen, Manton poikaan, jonka kerrotaan perustaneen useita valtakuntia. Riippumatta Mopsoksen historiallisesta alkuperästä kuninkaat ovat saattaneet pyrkiä korostamaan juontavansa juurensa hänestä. Teksti ei ole säilynyt kohdassa ”danunilaisten”, mutta on syytä olettaa että siinä on viitattu danunilaisiin. Luuvilaisessa paralleelitekstissä viitataan (a)hijawalaisiin. Kohdassa ”Baalin siunaama” luuvilaisessa tekstissä lukee ”Tarhuntin palvelija ja auringon siunaama”.
Kohdassa ”Minä perustin” luuvilaisessa tekstissä viitataan myös linnakkeiden tuhoamiseen, mutta tälle ei ole paralleelia foinikialaisessa tekstissä. Kohdassa ”… Baal …” voidaan tunnistaa useita kirjaimia, mutta teksti jää epäselväksi. Riveillä mahdollisesti mainitaan kaupunkien nimiä. Sanaa ”Baal” seuraavat konsonantit kr, joka saattaa olla Baal-jumalaan liittyvä epiteetti.
Tarhuntin patsaan pää.
Piirtokirjoitusta.
Un-Thinkable (I’m Ready)

| ”Un-Thinkable (I’m Ready)” Alicia Keys |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Element of Freedom
 Julkaistu: 28. toukokuuta 2010
 Formaatti: digitaalinen
 Tuottaja(t): Noah "40" Shebib
 Tyylilaji: R&B
 Kesto: 04.09
 Levy-yhtiö: J
Alicia Keysin muut singlet
| ”Empire State of Mind [Part II] Broken Down” 2010 | ”Un-Thinkable (I’m Ready)” 2010 | ”Wait Til You See My Smile” 2010 |
Un-Thinkable (I’m Ready) on neljäs single Alicia Keysin viidenneltä albumilta The Element of Freedom (2009). Kappaleen taustalaulajana toimii rap-artisti Drake. Kappaleesta on olemassa digitaalisesti julkaistu remix- versio, jossa Drake myös esiintyy.
Un-Thinkable (I’m Ready) on menestynein The Element of Freedomilta julksitu single Yhdysvalloissa. Se nousi parhaimmillaan Billboard 200-listan sijalle 21. Lisäksi se oli Billboard Hot R&B/Hip-Hop Songs-listan ykkönen 12 viikkoa. Kappale ei noussut listoille muissa maissa.
Kappaleen musiikkivideo käsittelee rotujenvälisiä parisuhteita. Videolla Keysin romanttisen kiinnostuksen kohdetta esittää näyttelijä Chad Michael Murray. Videon ohjasi Jake Nava.
Tínos (kunta)

| Tínos Tínoksen kunta Τήνος Δήμος Τήνου |
| --- | --- |
 Tínoksen Kardianín kylä.
 Kunnan sijainti
 Tínos
 Koordinaatit: 37°32′N, 25°10′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Tínos
Perustettu:  2011
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  7001
 – Kuntakeskus:  Tínos
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  194,6 km²
Väkiluku (2011):  8 636
 – Kunnallis­yksikkö:  5 744
 – Väestötiheys:  44,38 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  842 xx
Suuntanumero(t):  22830
 
 www.tinos.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tínos (kreik. Τήνος eli Δήμος Τήνου, Dímos Tínou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Tínoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala on 194,6 neliökilometriä ja väkiluku 8 636 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Tínoksen kaupunki.
Tínoksen kunta käsittää koko Tínoksen saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat pienemmät saaret Drakonísi, Dýsvato, Planítis ja Kalógeroi.
Nykyinen Tínoksen kunta muodostui, kun Tínos, Exómvourgo ja Pánormos yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Tínoksen kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Exómvourgo | Agápi | Agápi | 91 |
| Exómvourgo | Agápi | Sklavochóri | 0 |
| Exómvourgo | Falatádos | Falatádos | 226 |
| Exómvourgo | Falatádos | Koumáros | 49 |
| Exómvourgo | Falatádos | Vólax | 53 |
| Exómvourgo | Kalloní | Aetofoléa | 40 |
| Exómvourgo | Kalloní | Kalloní | 201 |
| Exómvourgo | Kalloní | Káto Kleísma | 57 |
| Exómvourgo | Kámpos | Ágios Romanós | 29 |
| Exómvourgo | Kámpos | Fsínos | 4 |
| Exómvourgo | Kámpos | Kámpos | 71 |
| Exómvourgo | Kámpos | Loutrá | 24 |
| Exómvourgo | Kámpos | Smardáki | 51 |
| Exómvourgo | Kámpos | Tarampádos | 24 |
| Exómvourgo | Kámpos | Vourní | 2 |
| Exómvourgo | Kámpos | Xinára | 17 |
| Exómvourgo | Kardianí | Kardianí | 73 |
| Exómvourgo | Kardianí | Órmos Kardianís | 14 |
| Exómvourgo | Kómi | Drakonísi (saari) | 0 |
| Exómvourgo | Kómi | Kolympíthra | 9 |
| Exómvourgo | Kómi | Kómi | 188 |
| Exómvourgo | Kómi | Krókos | 25 |
| Exómvourgo | Kómi | Perástra | 21 |
| Exómvourgo | Kómi | Skaládos | 75 |
| Exómvourgo | Ktikádos | Ágios Márkos | 38 |
| Exómvourgo | Ktikádos | Chatzirádos | 25 |
| Exómvourgo | Ktikádos | Kiónia | 146 |
| Exómvourgo | Ktikádos | Ktikádos | 74 |
| Exómvourgo | Ktikádos | Sperádos | 20 |
| Exómvourgo | Ktikádos | Tripótamos | 83 |
| Exómvourgo | Stení | Kéchros | 49 |
| Exómvourgo | Stení | Liváda | 3 |
| Exómvourgo | Stení | Mési | 38 |
| Exómvourgo | Stení | Myrsíni | 99 |
| Exómvourgo | Stení | Potamiá | 33 |
| Exómvourgo | Stení | Stení | 295 |
| Exómvourgo | Stení | Tzádos | 10 |
| Exómvourgo | Ystérnia | Órmos Ysterníon | 47 |
| Exómvourgo | Ystérnia | Ystérnia | 99 |
Exómvourgo: Yhteensä: 2 403
| Pánormos | Pánormos | Dýsvato (saari) | 0 |
| Pánormos | Pánormos | Koumelás | 0 |
| Pánormos | Pánormos | Mallí | 0 |
| Pánormos | Pánormos | Mamádos | 4 |
| Pánormos | Pánormos | Marlás | 23 |
| Pánormos | Pánormos | Órmos Panórmou | 92 |
| Pánormos | Pánormos | Pánormos | 336 |
| Pánormos | Pánormos | Platiá | 24 |
| Pánormos | Pánormos | Rócharis | 5 |
| Pánormos | Pánormos | Venardátos | 5 |
Pánormos: Yhteensä: 489
| Tínos | Dýo Choría | Arnádos | 49 |
| Tínos | Dýo Choría | Dýo Choría | 40 |
| Tínos | Dýo Choría | Feró Chorió | 6 |
| Tínos | Dýo Choría | Lychnáftia | 6 |
| Tínos | Dýo Choría | Moní Koimíseos Theotókou Kechrovouníou (luostari) | 23 |
| Tínos | Dýo Choría | Órmos Agíou Ioánnou | 50 |
| Tínos | Tínos | Ágios Fokás | 57 |
| Tínos | Tínos | Karyá | 21 |
| Tínos | Tínos | Mountádos | 24 |
| Tínos | Tínos | Tínos | 4 762 |
| Tínos | Triantáros | Agía Varvára | 357 |
| Tínos | Triantáros | Ágios Sóstis | 86 |
| Tínos | Triantáros | Berdemiáros | 15 |
| Tínos | Triantáros | Laoúti | 201 |
| Tínos | Triantáros | Triantáros | 47 |
Tínos: Yhteensä: 5 744
Yhteensä: 8 636
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tínos Wikimedia Commonsissa
Δήμος Τήνου (Arkistoitu – Internet Archive). Tínoksen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Etelä-Egean saarten alue
| --- | --- |
Ándroksen alueyksikkö:  Ándros
Kálymnoksen alueyksikkö:   Agathonísi  Astypálaia  Kálymnos  Leipsoí  Léros  Pátmos 
Kárpathos-Kásoksen alueyksikkö:   Kárpathos  Kásos 
Kéa-Kýthnoksen alueyksikkö:   Kéa  Kýthnos 
Kosin alueyksikkö:   Kos  Nísyros 
Míloksen alueyksikkö:   Kímolos  Mílos  Sérifos  Sífnos 
Mýkonoksen alueyksikkö:  Mýkonos
Náxoksen alueyksikkö:   Amorgós  Náxos ja Pienet Kykladit 
Pároksen alueyksikkö:   Antíparos  Páros 
Ródoksen alueyksikkö:   Chálki  Megísti  Ródos  Sými  Tílos 
Sýroksen alueyksikkö:  Sýros-Ermoúpoli
Thíran alueyksikkö:   Anáfi  Folégandros  Íos  Síkinos  Thíra 
Tínoksen alueyksikkö:  Tínos
Vamma (täsmennyssivu)

Vamma voi tarkoittaa:
Vammaa eli ruumiillista vikaa, joka voi rajoittaa toimintakykyä
fyysistä traumaa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vamma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ukon keikkeet

Ukon keikkeet olivat suomalaisissa maatalousyhteisöissä Ukon kunniaa seuranneet koko kyläkunnan yhteiset juhlat Ukolle hyvän sadon takaamiseksi.
Ukon Keikkeissä emännät tekivät niin vahvaa olutta kuin pystyivät. Oletuksena oli, että mitä enemmän ihmiset olivat juovuksissa, sitä enemmän tuli viljaa. Elleivät myös emännät olleet humalassa, niin Ukko ylijumala otti vuodentulosta puolet pois. Juominen ei koskenut vain aikuisia vaan myös lapsille ja kotieläimille annettiin ryypyt.
Toimituksen ajaksi kyläkunnasta valittiin yksi henkilö olemaan selvinpäin ja vastaamaan välttämättömistä toimista, kuten lehmien lypsämisestä.
Valkokulmatapakulo

| Valkokulmatapakulo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tapakulot Rhinocryptidae
Suku::  Tapakulot Scytalopus
Laji::  superciliaris
Kaksiosainen nimi
 Scytalopus superciliaris  Cabanis, 1883 
Katso myös
   Valkokulmatapakulo Wikispeciesissä   Valkokulmatapakulo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkokulmatapakulo (Scytalopus superciliaris) on eteläamerikkalainen pienikokoinen varpuslintu.
Esiintyminen

Valkokulmatapakulot elävät Luoteis-Argentiinassa Andien rinteillä noin 53 000 neliökilometrin laajuisella alueella. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, superciliaris ja santabarbarae.
Elinympäristö

Laji elää vuoristometsien ja -rotkojen alikasvoksessa.
Umut Meraş

Umut Meraş heinäkuussa 2020.
Umut Meraş (s. 20. joulukuuta 1995 Istanbul) on turkkilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 178-senttimetrinen. Hän aloitti liigauransa Bolusporin joukkueessa kausina 2014–2018 ja pelasi kauden 2018–2019 Bursasporissa. Kesällä 2019 hän siirtyi ranskalaisseura Le Havreen. Hän on kahden kauden aikana pelannut Ligue 1:ssä 53 ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin, joulukuussa 2020 Toulousea vastaan.
Meraş pelasi ensimmäisen ottelunsa Turkin maajoukkueessa toukokuussa 2019 ystävyysottelussa Kreikkaa vastaan. Kesäkuun 5. päivään 2021 mennessä hän on pelannut 13 maaottelua, joista 11 ottelua avauskokoonpanossa.
Vedenpuhdistamo

Vedenpuhdistamo voi tarkoittaa seuraavia asioita
Jätevedenpuhdistamoa
Puhtaan veden tuotantolaitosta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vedenpuhdistamo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vanadiniitti

| Vanadiniitti |
| --- | --- |

Luokka:  fosfaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  Pb5(VO4)3Cl
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  keltainen, oranssi, punainen tai ruskea
Asu:  kiteinen
Kidejärjestelmä:  heksagoninen tai trigoninen
Kovuus Mohsin asteikolla:  3
Optiset ominaisuudet
Kiilto:  timantti- tai hartsikiilto
Viiru:  keltainen tai valkoinen
Aiheesta muualla
  Vanadiniitti Commonsissa 
Vanadiniitti (Pb5(VO4)3Cl) on mineraali, joka on vanadiiniyhdiste. Se saattaa muodostaa onttoja, prismamaisia kiteitä. Itse mineraali on väriltään keltainen, oranssi, punainen tai ruskea ja viiru on väriltään keltainen tai valkoinen. Mineraali on läpikuultava tai läpinäkyvä ja siinä on timantin- tai hartsinkiilto. Kovuus Mohsin kovuusasteikolla on 3. Kidejärjestelmä on heksagoninen tai trigoninen. Vanadiniittia esiintyy samoissa paikoissa lyijyn kanssa.
Aiheesta muualla

Oulun yliopisto, Geologinen museo: Vanadiniitti[vanhentunut linkki]
Webmineral: Vanadinite Mineral Data (englanniksi)
Mindat: Vanadinite (englanniksi)
Handbook of Mineralogy: Vanadinite (pdf) (englanniksi)
Vaakkoi

| Vaakkoi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Vihti
Koordinaatit:  60°20′20″N, 24°36′04″E
Järvinumero:  21.044.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,9 m 
Rantaviiva:  1,2 km 
Pinta-ala:  0,09 km² 
 fiVaakkoi 
Vaakkoi on Vihdin kaakkoisosassa lähellä Espoon rajaa sijaitseva yhdeksän hehtaarin laajuinen kirkasvetinen, vähäravinteinen ja karu metsäjärvi. Etäisyys Nummelasta on viisitoista kilometriä itään ja Helsingin keskustasta 26 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Vaakkoin kaakkois–luoteissuuntainen ulottuvuus on 450 metriä. Ruuhka-Suomessa sijaitsevan järven ympäristö on pääosin metsämaata, etelärannalla on muutamia rakennuksia. Vaakkoin pohjoispuolella sijaitsee Pieni Lehmälampi, Iso Lehmälampi ja Saaren Musta. Kaakossa Espoon alueella on Väärä-Musta ja etelässä noin puolen kilometrin päässä on Saarijärvi. Lännessä on Pyyslampi. Seututie 120 kulkee Vaakkoin ja Saarijärven välistä.
Vaakkoi on osa Vaakkoin ulkoilualuetta, jonka pinta-ala on noin kuusi neliökilometriä. Alue on erämaista metsää, joka käsittää lukuisia lampia ja kallioita.
Vaakkoi (21.044.1.009) kuuluu Lakistonjoen valuma-alueeseen (21.044), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vantaanjoen vesistössä (21). Toinen jakovaihe on Lepsämänjoen valuma-alue (21.04). Vaakkoi on Vantaanjoen alueen lounaisia vakavesiä.
Vedenpaisumus (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Vedenpaisumus tarkoittaa seuraavia asioita:
Tulva, vedenpinnan nousuun liittyvä luonnonmullistus
Vedenpaisumus, kertomus Raamatun Vanhassa testamentissa
Vedenpaisumusmyytit, kertomuksia tulvista
Vedenpaisumus, suomalaisyhtye Aknestikin vuonna 2001 julkaistu studioalbumi
Vedenpaisumus, Philip Pullmanin vuonna 2019 julkaistu romaani.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vedenpaisumus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hannele Pohjanmies

Hannele Pohjanmies vuonna 2016.
Hannele Pohjanmies (s. 3. heinäkuuta 1946 Lahti) on suomalainen kirjailija ja kääntäjä.
Kirjallinen ura

Pohjanmies on julkaissut yli 20 kirjaa. Niihin kuuluu esseitä, runokirjoja sekä toimitettuja ja suomennettuja runokokoelmia. Hän on suomentanut varsinkin intialaista runoutta: yhdeksän Rabindranath Tagoren kokoelmaa, Buddhadeva Bosen laajan kokoelman sekä Nirupam Chakrabortin Suomi-aiheisen kokoelman. Pohjanmiehen esikoisteos sisältää psykologisia esseitä ja selviytymistarinoita ja muut teokset rakkausrunoja.
Pohjanmies on ollut vapaa kirjoittaja vuodesta 1984. Aiemmin hän oli Helsingin yliopistossa ympäristötieteen tuntiassistenttina, laati Yleisradiolle ohjelmia ympäristönsuojelusta ja työskenteli Suomen luonnonsuojeluliitossa. Hän oli Otavassa tietosanakirjatoimittajana vuosina 1975–1984 ja laati lukuisia artikkeleita Otavan Suureen Ensyklopediaan. Hän lähti Otavasta kotiäidiksi ja alkoi kirjoittaa lehtiartikkeleita kirjallisuudesta, psykologiasta, luonnosta ja talouselämästä. Hän on kirjoittanut myös Hollolan Kotiseutukirjaan sekä Parnassoon.
Pohjanmies on osallistunut mm. kansainväliseen Rabindranath Tagore -konferenssiin Budapestissa vuonna 2012 ja pitänyt Tagoresta useita esitelmiä. Uran kohokohta oli, kun Intian presidentti Pranab Mukherjee julkisti Pohjanmiehen Tagore-käännöskokoelman Sininen sari Intian suurlähetystön järjestämässä tilaisuudessa Kalastajatorpalla vuonna 2014.
Tuotanto > Teokset

Elämänrohkeuden juurilla. Selviytymistarinoita. Kirjapaja, Helsinki 2002
Oi miehen kaunis perse! Basam Books, Helsinki 2012
Perse kuin veistos. Basam Books, Helsinki 2020
Tuulten temppeli. Rohkaisutarinoita. Basam Books, Helsinki 2022
Nallen satuja. Basam Books, Helsinki 2023
Kuutamoprinssi. Juhani Pohjanmiehen elämä. Basam Books 2023
Tuotanto > Toimitettuja teoksia

Lii Hannukkala-Pohjanmies: Iloitse tästä päivästä. Omakustanne, Lahti 2001
Ellen S. Jaffe: Syntymälauluja/Birth Songs. Therapeia-säätiö, Helsinki 2005
Juhani Pohjanmies: Risto Kustaanpoika, lukkarikoululainen. Muistelmakertomus. Organum-seura, Helsinki 2019
Sirkka Selja: Mahdottomuuden ylistys. Werner Söderström Osakeyhtiö, Helsinki 2005
Sirkka Selja: Avaruuskoira. Sisältyy teokseen Riikinkukon lapsi.
Sirkka Selja: Riikinkukon lapsi. Valitut runot 1942-2010. Werner Söderström Osakeyhtiö, Helsinki 2010
Tuotanto > Suomennetut runokokoelmat

Buddhadeva Bose: KALKUTTA ja muita runoja (Selected Poems of Buddhadeva Bose). Mukana runoilijan esittely. Basam Books, Helsinki 2013
Ellen S. Jaffe: Syntymälauluja/Birth Songs. Therapeia-säätiö, Helsinki 2005
Rabindranath Tagore: Rakkauden laulu (valikoima). Kirjapaja, Helsinki 2002
Rabindranath Tagore: Rakkauden lahja (alkuteos Lover’s Gift). Alussa runoilijan elämäkerta. Memfis Books, Helsinki 2006
Rabindranath Tagore: Hedelmätarha (Fruit-Gathering). Alussa Tagoren uskonnon esittely. Memfis Books, Helsinki 2007
Rabindranath Tagore: Tähtitaivaan runot (Poems). Alussa Tagoren runotuotannon esittely. Memfis Books, Helsinki 2008
Rabindranath Tagore: Toiselle rannalle (Crossing). Kirjapaja, Helsinki 2009
Rabindranath Tagore: Kuukeinu (The Crescent Moon). Therapeia-säätiö, Helsinki 2010
Rabindranath Tagore: Gitanjali (Gitanjali. Song Offerings). Alussa teoksen historiaa. Basam Books, Helsinki 2013
Rabindranath Tagore: Sininen sari. Lauluja rakkaudesta. Basam Books, Helsinki 2014
Nirupam Chakraborti: Lumoojatar * Enchantress. Intialaisia runoja Suomesta/Indian Poems on Finland. BoD, 2016
Rabindranath Tagore: Puutarhuri (The Gardener). Alussa teoksen historiaa. Basam Books, Helsinki 2020
Tuotanto > Suomennettu lastenkirja

Rascal & Sophie: Tinka. Basam Books, Helsinki 2013.
Tuotanto > Tieteelliset julkaisut

Vaarallinen rakkaus. Consuelo ja Antoine de Saint-Exupéry. Psykoterapia 3/2006. Therapeia-yhdistyksen ja Therapeia-säätiön yhteisjulkaisu
Finland teoksessa Kämpchen, Martin & Bangha, Imre (edited): Rabindranath Tagore – One Hundred Years of Global Reception. Orient BlackSwan, New Delhi 2014
Rabindranath Tagore – The Earth Poet. Visva-Bharati Quarterly, Volume – 23, 2014. Visva-Bharati, Santiniketan (Tagoren perustaman yliopiston aikakauskirja, Intia)
Yksityiselämä

Pohjanmiehen vanhemmat olivat säveltäjä Juhani Pohjanmies ja lausuntataiteilija Lii Hannukkala-Pohjanmies. Hänellä on nuorempi veli Hannu (s. 1947). Heidän lapsuudenkotinsa oli Ruusu-Ristin temppeliksi vihitty ateljee ”Pohjanpirtti” Hollolassa.
Pohjanmies oli runoilija Sirkka Seljan pitkäaikainen ystävä ja sihteeri.
Pohjanmies on koulutukseltaan filosofian maisteri (biologia ja maantiede, Helsingin yliopisto 1975). Hänellä on kaksi lasta ja hän asuu Espoossa.
Tāvini Huira‘atira

| Tāvina Huira‘atira |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1986
Puheenjohtaja:  Oscar Temaru
Varapuheenjohtajat:  Moetai Brotherson
Ideologia:  separatismi vasemmistonationalismi
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Parlamentti:  38 / 57
Kansalliskokous (RP:n paikat):  1 / 3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tāvini Huira‘atira (suom. "Kansan palvelija") on Ranskan Polynesiassa toimiva keskusta-vasemmistolainen puolue, joka kannattaa alueen itsenäisyyttä Ranskasta.
Historia

Oscar Temaru perusti separatistisen puolueen vuonna 1977 nimellä Polynesian vapautusrintama (ransk. Front de libération de la Polynésie). Nykyisen nimensä puolue sai vuonna 1986.
Vuoden 2023 paikallisvaaleissa puolue voitti 38 paikkaa Ranskan Polynesian parlamentissa ja nousi suurimmaksi puolueeksi.
Ranskan parlamenttivaaleissa vuonna 2024 puolue sai yhden paikan Ranskan kansalliskokoukseen. Territoriolle on kiintiöity kolme paikkaa.
Ideologia

Kansallisella tasolla puolue on tehnyt yhteistyötä Ranskan kommunistisen puolueen kanssa. Vuoden 2022 parlamenttivaaleissa Tāvini Huira‘atira kuului vasemmistolaiseen NUPES-vaaliliittoon.
Vaakon Nakki

Vaakon Nakki on Tampereella Pispalassa Pispalan valtatie 37:ssa toimiva grillikioski, joka on perustettu vuonna 1962. Vaakon Nakki on Tampereella toimivista grillikioskeista tiettävästi vanhin. Vaakon Nakin logossa on kuvattuna Pispalan Haulitorni. Ruokalistalla olevia annoksia ovat muun muassa Kuuma koira, Kivimies, Luolamies, Poppamies, Pispalan pamaus, Pömpeli, Vaakon pannu, Kankkunen ja Sitä sun tätä. Tamperelaista perinneruokaa mustamakkaraa ei ole valikoimassa.
Vaakon Nakin perustivat 28. huhtikuuta 1962 Wigrenin makkaratehtaalla työskennelleet ja Epilässä asuneet Pauli Lamminen ja Kyösti "Kössi" Ahtonen. Nimensä kioski sai lähellä sijainneen Vaakkolammin mukaan. Epilässä Pispalan valtatien varressa sijainnut grillikioski toimi aluksi pienessä aaltopeltikopissa ja valikoimassa oli makkaraa ja lihapiirakoita. Vuonna 1972 Vaakon Nakin kioski siirtyi tilavampaan, pystylaudoitettuun kioskirakennukseen. 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa grillikioskinpitoon tuli muutaman vuoden tauko kun Lamminen ja Ahtonen siirtyivät elintarvikekauppiaiksi Tampereen keskustaan.
Vuonna 1982 grillikioskin pitoon taas palannut Pauli Lamminen siirsi Vaakon Nakin kioskin Pispalan valtatie 37:ään asuinrakennuksen kivijalassa sijainneisiin entisen elintarvikekaupan tiloihin. Vaakon Nakki oli siten Sisä-Suomen ensimmäinen rakennuksen sisätiloissa toiminut grillikioski. Pauli Lammisen kuoltua 1988 Vaakon Nakki oli jonkin aikaa suljettuna kunnes nokialainen Arja Syrjänen osti sen Lammisen perikunnalta. Vuonna 1994 grillikioskin osti vakuutusyhtiön kiinteistösihteerinä toiminut Saija Rantaharju (silloinen Salmi), jolla ei ollut aikaisempaa kokemusta alalta. Vaakon Nakin nykyiseltä listalta löytyvät lihapiirakka-annokset on alunperin kehitetty Saija Rantaharjun aikana ja samoin Vaakon Nakin oma sinappi on on kehitetty Rantaharjun reseptistä yhdessä mausteita ja maustekastikkeita valmistavan pirkkalalaisen Los Toros-yrityksen kanssa. Vaakon Nakin nykyinen logo on myös Saija Rantaharjun yhdessä mainostoimiston kanssa suunnittelema. Saija Rantaharju piti Vaakon Nakin grillikoiskia vuoteen 2008 saakka. Keväällä 2008 hän myi grillin nykyisille (2024) omistajille Mikko Aartiolle ja Christa Tiaiselle. Kioskin ruokalistaan tuli myös kasvisruokavaihtoehtoja kuten vegaanilautanen. Vaakon Nakki alkoi viettää vuodesta 2010 alkaen perinteisen nokialaisen herkkuruoan Kuuman koiran, vuosipäivää 15. maaliskuuta.
Vaakon Nakin rakennus vaurioitui yläkerran asunnosta alkaneessa tulipalossa 13. joulukuuta 2010. Kioski oli sen jälkeen neljä kuukautta suljettuna remontin vuoksi. Grillikioski alkoi näihin aikoihin saada mainetta eri ravintolakilpailuissa ja julkisuudessa. City-lehti valitsi Vaakon Nakin parhaaksi nakkikioskiksi/yöruokapaikaksi ainakin vuosina 2011, 2012, 2015 ja 2016. Vuonna 2021 kioski sai uuden näköalaterassin ja samana vuonna Aamulehden lukijat äänestivät Vaakon Nakin Pirkanmaan parhaaksi grilliksi. Vuonna 2022 Vaakon Nakin täyttäessä 60 vuotta paikallislehti Tamperelaisen lukijat äänestivät sen parhaaksi tamperelaiseksi grilliksi.
Aiheesta muualla

Anna Sirén : 60-vuotiaassa Vaakon nakissa käydään kavereiden kanssa mopoillen, krapulaa hoitamassa ja hääpäivän illallisella – makkara sokerimunkilla pitää pintansa, Yle 22.4.2022