stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Andrzej Stołyhwo
Tutkimus ja ura

Stołyhwo toimi post. doc. tutkijana Minnesotan yliopiston Hormel-instituutissa 1971–1972, sekä opettajana École polytechniquessa, Palaiseaussa, Ranskassa 1981–1985 ja Universite Pierre et Marie Curie PARIS VI:ssa 1982–1985. Kotimaassaan hän toimi kotiyliopistonsa lisäksi muun muassa professorina Varsovan maatalousyliopistossa (puol. Katedra Techniki i Technologii Gastronomicznej SGGW). Hänen tutkimuksensa keskittyi kromatografian mittaustekniikan kehittämiseen erityisesti kaasukromatografiaan (GLC), korkean erotuskyvyn nestekromatografiaan (HPLC), ylikriittiseen kromatografiaan (SFC) sekä kapillaariseen elektroforeesiin. Hän julkaisi alallaan 55 tieteellistä artikkelia, yhden patentin sekä oli mukana keksimässä lasersädepohjaista mittausmenetelmää korkean erotuskyvyn nestekromatografiaan.
Vuonna 2002 Stołyhwo tutki saksalaisen professorin ja SS-patologin Rudolf Spannerin toisen maailmansodan aikana Danzigin anatomisessa instituutissa tuottamaa saippuaa, joka väitettiin sisältävän ihmisrasvoja muun muassa Stutthofin keskitysleirivankien ja lähiseudun mielisairaaloiden asukkien ruumiista. Hän totesi saippuanäytteiden sisältävän kaoliinia, mikä viittasi ihmisrasvoista peräisin olevan saippuan tulleen käytetyksi hyödyntämistarkoituksessa. Tämä oli hänen mukaansa vastoin yleisiä lääketieteen eettisiä periaatteita.
Andromedan ja Linnunradan yhdistyminen

NASAn animaatio yhdistymisestä.
Kuvassa on Maan yötaivas 3,75 miljardin vuoden kuluttua kun Andromeda (vas.) lähestyy Linnunrataa.
Andromedan ja Linnunradan yhdistyminen tapahtuu luultavasti noin 2,5–5 miljardin vuoden päästä ja siinä nämä Paikallisen ryhmän kaksi suurinta galaksia törmäävät ja yhdistyvät toisiinsa. Tällöin Aurinkokunnan sisältävä Linnunrata ja Andromedan galaksi sulautuvat yhdeksi galaksiksi.
Galaksien arvioidaan olevan noin 2,5 miljoonan valovuoden etäisyydellä toisistaan. Törmäyksen arvioidaan alkavan noin 4 miljardin vuoden kuluttua.
Andromedalla on havaittu olevan noin 1 miljoonan valovuoden etäisyydelle yltävä halo. Mikäli Linnunradalla on vastaava halo, niin galaksien törmäys saattaa alkaa huomattavasti aikaisemmin. Se saattaa jopa olla jo meneillään. Linnunradan haloa ei pystytä havaitsemaan sen sisältä käsin.
Hubblen lain mukaan kaukaiset galaksiryhmät loittonevat toisistaan, mutta Andromeda ja Linnunrata kuuluvat samaan ryhmään, eikä niillä arvella olevan loittonemiseen tarvittavaa keskinäistä alkunopeutta. Andromeda lähestyy Linnunrataa suurin piirtein 140 km/s. eli 500 000 km/h, mutta samalla sillä voi olla poikittaista nopeutta, jonka suuruutta ei varmasti tiedetä. Jos poikittaisnopeutta ei ole paljon, galaksit kohtaavat ja kaasupilvien törmätessä ne menettävät lisää keskinäistä nopeuttaan sulautuen lopulta yhteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andromedan ja Linnunradan yhdistyminen Wikimedia Commonsissa
Andromeda and Milky Way Might Collide Sooner Than We Think
King, Bob: Andromeda and Milky Way Might Collide Sooner Than We Think Universe Today.  15.5.2015. Viitattu 9.11.2018 (englanniksi).
Drake, Nadia: Milky Way Has 4 Billion Years to Live - But Our Sun Will Survive National Geographic.  24.3.2014. Viitattu 9.11.2018 (englanniksi).
Burne, Cristy: Milky Way vs Andromeda (because now we're in with a chance) PHYS.org.  6.3.2018. Viitattu 9.11.2018 (englanniksi).
Jones, Joycelyn Thomson & Malanoski, Mark: Crash of the Titans: Milky Way & Andromeda Collision NASA - Hyperwall.  23.5.2018. Viitattu 9.11.2018 (englanniksi).
Mathewson, Samantha: The Andromeda Galaxy Is Not Bigger Than the Milky Way After All Space.com.  20.2.2018. Viitattu 9.11.2018 (englanniksi).
Andronikos IV Palaiologos

Andronikos IV Palaiologos (1348–1385) oli Bysantin keisari vuosina 1376–1379.
Andronikos IV oli keisari Johannes V:n poika. Hän kapinoi isäänsä vastaan osmannien sulttaani Murad I pakotettua Johannes V:n vasallikseen vuonna 1373. Andronikos IV oli liitossa Murad I:n pojan kanssa, joka hänkin kapinoi omaa isäänsä vastaan. Kummankin kapina epäonnistui. Murad I antoi sokaista oman poikansa ja vaati alaistaan Johannes V:tä menettelemään samoin. Johannes V ei kuitenkaan sokaissut kun toisen Andronikos IV:n silmistä.
Vuonna 1376 genovalaiset auttoivat Andronikos IV:tä kaappaamaan vallan. Mutta Genovan suurin vihollinen Venetsia hyökkäsi heti häntä vastaan. Vuonna 1379 venetsialaisten onnistui syrjäyttää Andronikos IV ja asettaa hänen isänsä Johannes V takaisin valtaistuimelle. Andronikos IV kapinoi vielä kertaalleen vuonna 1385, mutta kuoli pian tämän jälkeen.
Kirjallisuutta

Georg Ostrogorsky: History of the Byzantine State.  Rutgers University Press, 1969.  ISBN 0-8135-1198-4.
John Julius Norwich: Byzantium: The Decline and Fall.  Viking, 1991.  ISBN 0-679-41650-1.
Albert Holmström

Albert Holmström (21. lokakuuta 1876 Pietari, Venäjän keisarikunta – 16. huhtikuuta 1925 Helsinki) oli pietarinsuomalainen jalokiviseppä, joka omisti Pietarissa työhuoneen, joka valmisti Fabergén koruja muun muassa keisarilliselle perheelle. Hän oli isänsä August Holmströmin työn jatkaja.
Nuoruus ja verstas Venäjällä

Albert Holmström syntyi vuonna 1876. Hän oli jalokiviseppämiesteri August Holmströmin ja Hilma Rosalien lapsi. Albertista tuli jo nuorena isänsä oppi-poika, valmistui kisälliksi ja sitten suoritti mestarintutkinnon. Albert olisi ilmeisesti halunnut tulla muusikoksi. Hän oli taitava viulinisti, mutta hän päätyi kuitenkin isänsä tuottavan verstaan johtajaksi isänsä seuraajaksi. Ei ole tiedossa, kuinka kiivasta kamppailua uravaihtoehdoista käytiin, mutta joka tapauksessa August Holmströmin toive täyttyi, ja hänen pojastaan tuli hänen työnsä jatkaja.
Albert Holmström otti vastuun perheyrityksestä isänsä kuoltua vuonna 1903.Albert Holmström oli tarmokas johtaja, jonka ansiosta työhuone kukoisti. Siellä suunniteltiin ja valmistettiin monia laadukkaita töitä hänen ollessaan Fabergén jalokiviseppämestarina. Hyvinä vuosina työhuoneessa työskenteli 60 kisälliä ja oppipoikaa. Holmströmin lähin apulainen oli jalokiviseppämestari Lauri Antinpoika Ryynänen, joka oli työskennellyt Holmströmien yrityksessä vuodesta 1887.
Holmströmin työhuoneen toiminta oli varsin laajaa. Siellä valmistettiin muun muassa erilaisia jalokivikoruja: diadeemeja, kaulakoruja, rannekoruja ja riipuksia. Monet esineistä oli tilattu lahjaksi keisarilliselle perheelle. Holmström yritti lokakuun vallankumouksen jälkeen työskennellä jonkin aikaa uudelle hallinnolle. Hänen tavoitteenaan oli sopeuttaa työhuone lääkeruiskujen valmistukseen, mutta yritys epäonnistui.
Suomessa

Holmström pakeni lopulta perheensä kanssa Suomeen. Hän oli naimisissa jalkaväen kenraali Aleksander Protsenkon tyttären Lidian kanssa. Holmströmin nuoruuden liitto Saara Maršakin kanssa oli päättynyt eroon. Albertin ja Lidian poika Edgar oli syntynyt vuonna 1918. Suomeen perhe pääsi vuonna 1921. Samana vuonna Albert Holmström perusti Väinö Hollmingin kanssa kultaseppäliikkeen Helsinkiin. Yrityksen tarkoituksena oli jatkaa korujen valmistusta. Toiminta oli kuitenkin vaatimatonta, ja se päättyi Holmströmin kuoltua äkillisesti vuonna 1925.
Andrei Aleksandrovitš Romanov

Andrei Aleksandrovitš Romanov
Ruhtinas Andrei Aleksandrovitš Romanov (ven. Андрей Александрович Романов; 24. tammikuuta Pietari (J: 12. tammikuuta) 1897 – 8. toukokuuta 1981 Faversham, Iso-Britannia) oli venäläissyntyinen aatelismies, suuriruhtinas Aleksandr Mihailovitš Romanovin ja suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovna Romanovan poika.
Hänen isovanhempiaan olivat keisari Aleksanteri III ja keisarinna Maria Fjodorovna. Andrein setä oli Venäjän viimeinen keisari Nikolai II. Vallankumouksen jälkeen Andrei asui Englannissa.
Elämäkerta

Andrei Aleksandrovitš syntyi Talvipalatsissa vuonna 1897 vanhempiensa toisena lapsena ja ensimmäisenä poikana.
Perhe vietti paljon aikaa Etelä-Ranskassa vuoden 1906 jälkeen, kun isä Aleksandr oli riidoissa Nikolai II:n kanssa tämän poliittisten päätösten takia.
Andrei liittyi Venäjän keisarilliseen laivastoon isänsä Aleksandr Mihailovitšin alaisuudessa. Myöhemmin hänestä tuli Chevalier-kaartin luutnantti.
Venäjän vallankumouksen aikana vuonna 1917 Andrein perhe vangittiin Krimillä. He pakenivat vuonna 1918 Britannian kuninkaan Yrjö V:n, joka oli Maria Fjodorovnan sisaren puoliso, lähettämällä brittiläisellä sotalaivalla HMS Marlborough’lla Mustanmeren poikki Maltalle ja sieltä edelleen Pariisin kautta Englantiin.
Vuonna 1949 Andrei Aleksandrovitš muutti Kentin Favershamiin vanhaan kartanoon, jonka omisti hänen toisen vaimonsa perhe. Andrei sai myöhemmin Johanniittain ritarikunnan kunniamerkin.
Avioliitot

Andrei Aleksandrovitš nai italialaissyntyisen donna Elisabetha Ruffon (1886–1940) vuonna 1918 Jaltassa. He saivat kolme lasta: Ksenia (1919–2000), Michael (1920–2008) ja Andrew (1923–2021). Elisabethin kuoltua toisessa maailmansodassa Andrei avioitui vuonna 1942 englantilaisen Nadine McDougallsin (1908–2000) kanssa. He saivat yhden tyttären, Olgan (s. 1950).
Adriana Moisés Pinto

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Adriana Moisés Pinto |  Adriana Moisés Pinto |  Adriana Moisés Pinto |  |
Maa:   Brasilia
Naisten koripallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Sydney 2000 | Koripallo |  |
Adriana "Adrianinha" Moisés Pinto (s. 6. joulukuuta 1978 Franca) on brasilialainen koripalloilija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana Brasilian pronssia voittaneessa joukkueessa Sydneyn olympialaisissa 2000. Tämän jälkeen hän on kilpaillut vielä kaksissa kisoissa, Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008.
Amor-asteroidit

Esimerkkinä Amor-asteroidi Ganymedin rata (sinisellä) verrattuna sisimpien planeettojen ratoihin (punaisella). Kuvan uloin planeetta on Jupiter
Amor-asteroidit ovat joukko radallansa Maata lähelle tulevia asteroideja, joiden pienin etäisyys Auringosta on enemmän kuin Maan keskietäisyys, mutta vähemmän kuin Marsin. Amor-asteroidien radat eivät leikkaa Maan rataa, mutta ne tulevat silti melko lähelle Maata. Amorit ovat saaneet nimensä  vuonna 1932 löydetyn 1221 Amorin mukaan, vaikka joitain ryhmän jäseniä oli löydetty jo ennen sitä. 433 Eros oli  esimerkiksi löydetty jo vuonna 1898. Suurin Amor-asteroidi on 1036 Ganymed, jonka läpimitta on noin 32 kilometriä. Sen keskietäisyys Auringosta on noin 2,66 AU:ta. Joillain Amor-asteroideilla, kuten 3122 Florencella on omia kuitaan.
Joitain Amor-asteroideja

Oheisessa taulukossa on lueteltuna muutamia Amor-ryhmän asteroideja.
| Nimi | Väliaikainen nimi | Löytövuosi | Löytäjä(t) | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 433 Eros | 1898 DQ | 1898 | G. Witt | Yksi suurimmista Amor-asteroideista. NEAR Shoemaker-luotain tutki asteroidia. |
| 719 Albert | 1911 MT | 1911 | J. Palisa |  |
| 887 Alinda | 1918 DB | 1918 | M. Wolf |  |
| 1036 Ganymed | 1924 TD | 1924 | W. Baade | Suurin Amor-asteroidi. |
| 1221 Amor | 1932 EA1 | 1932 | E. Delporte | Ryhmän nimikkokappale. |
| 2202 Pele | 1972 RA | 1972 | A. R. Klemola |  |
| 3122 Florence | 1981 ET3 | 1981 | S. J. Bus | Asteroidilla on 2 kuuta. |
| 3199 Nefertiti | 1982 RA | 1982 | C. S. Shoemaker, E. M. Shoemaker |  |
| 3271 Ul | 1982 RB | 1982 | H.-E. Schuster |  |
| 3552 Don Quixote | 1983 SA | 1983 | P. Wild | Asteroidilla on hyvin kalteva rata. Voi olla loppuunpalanut komeetta. |
| 3908 Nyx | 1980 PA | 1980 | H.-E. Schuster |  |
| 4487 Pocahontas | 1987 UA | 1987 | C. S. Shoemaker |  |
| 4954 Eric | 1990 SQ | 1990 | B. Roman |  |
| 8034 Akka | 1992 LR | 1992 | C. S. Shoemaker, E. M. Shoemaker |  |
| 9950 ESA | 1990 VB | 1990 | C. Pollas |  |
| 96189 Pygmalion | 1991 NT3 | 1991 | H. Debehogne |  |
| 153591 * | 2001 SN263 | 2001 | LINEAR | Asteroidilla on 2 kuuta. |
( * ) Numeroitu, mutta ei vielä nimetty
Amor-asteroidi 2001 SN263 kuineen Arecibon radioteleskooppilla kuvattuna.
Anne Karjalainen

Anne Karjalainen (o.s. Nykänen, s. 24. heinäkuuta 1970 Kaarlela) on keravalainen kaupunginvaltuutettu vuodesta 1993 ja kaupunginvaltuuston puheenjohtaja kaudella 2021–2025. Hän on sosialidemokraattisen puolueen jäsen ja Uudenmaan sosialidemokraatit ry:n varapuheenjohtaja. Hän on koulutukseltaan filosofian maisteri ja valmistunut vuonna 1996 Helsingin yliopistosta pääaineenaan matematiikka. Hän oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2007 Uudenmaan vaalipiirissä ja sai 1 890 ääntä, mutta ei tullut valituksi. Aluevaaleissa 2022 Karjalainen oli ehdolla Vantaan ja Keravan hyvinvointialueella, ja tuli valituksi aluevaltuustoon 1 283 äänellä.
Vuonna 2009 Karjalainen valittiin Euroopan unionin Alueiden komiteaan, jossa hän jatkaa edelleen kaudella 2020–2025. Hän kuuluu komitean Talous- ja sosiaalivaliokuntaan, ECOS ja Alueellinen yhteenkuuluvuus valiokuntaan, COTER. Hän kuuluu komitean sosiaalidemokraattiseen PES-ryhmään.
Aiheesta muualla

Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Adriani Mkoba

Adriani Mkoba (28. tammikuuta 1926 – 7. lokakuuta 1995) oli tansanialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 19. maaliskuuta 1953 ja nimitettiin Morogoron hiippakunnan johtoon 15. joulukuuta 1966. Piispaksi vihkiminen seurasi 2. heinäkuuta 1967. Pääkonsekraattorina toimi Laurean Rugambwa, jota avustivat Guido Del Mestri ja Herman Jan van Elswijk.
Lisäksi Mkoba sai 16. heinäkuuta 1968 nimityksen Sansibarin ja Pemban apostoliseksi hallitsijaksi, jona hän toimi, kunnes erosi 26. tammikuuta 1973. Hän jatkoi toimintaansa Morogoron piispana, kunnes erosi näistäkin tehtävistä 6. marraskuuta 1992.
Anne Keenan-Buckley

Anne "Ann" Keenan-Buckley (s. 7. tammikuuta 1962 Laois) on irlantilainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili kestävyysjuoksussa. Hän voitti pronssia lyhyen matkan juokkuekilpailusta maastojuoksun MM-kisoissa 2002. Keenan-Buckley sai arvokisamitalin vielä 41-vuotiaana, kun hän oli mukana maansa hopealle sijoittuneessa joukkueessa EM-kisoissa 2003. Keenan-Buckley osallistui olympialaisiin kerran, vuonna 1988. Tuolloin hän oli mukana 3 000 metrin juoksussa, mutta ei selvinnyt finaaliin saakka.
Keenan-Buckley on kahden lapsen äiti.
Ennätykset

3 000 m: 9.00,88 (1988)
Alasenjärvi (Lahti)

| Alasenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Lahti
Koordinaatit:  61°00′47″N, 25°44′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arrajoen valuma-alue (14.16)
Laskujoki:  Potilanjoki 
Taajamat:  Lahden kaupunki
Järvinumero:  14.164.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,4 m  
Rantaviiva:  12,4711 km  
Pinta-ala:  2,74994 km²  
Tilavuus:  0,0167275 km³  
Keskisyvyys:  6,08 m  
Suurin syvyys:  15,23 m  
Valuma-alue:  15 km²  
Keskivirtaama:  0,121 m³/s  
Saaria:  3 
 fiAlasenjärvi 
Alasenjärvi , tai myös Alanen, on Päijät-Hämeessä Lahden Ahtialan kaupunginosassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kymijoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 275 hehtaaria eli 2,7 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Sillä on laaja järvenselkä, josta työntyy pohjoiseen Takkulanpohjan lahti ja etelään Joenpohjanlahti. Se on rantaviivaltaan selväpiirteinen järvi, vaikka sen etelärannoilla on joitakin niemiä. Suurin niemi on Harjuniemi, jonka läntiseen kainaloon Joenpohjanlahti jää. Itäpuolelle jää pieni lahti Herrasmanninkärjen väliin. Näiden itäpuolella sijaitsee Sotamiehenpohja, jota reunustaa Sepänniemi. Lounaisrannan Kotiniemi suojaa eteläpuolelle jäävää Joenpohjanlahtea sen luoteispuolelta. Järvessä on laskettu olevan kolme saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,04 hehtaaria, mikä on noin 0,01 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi ovat yli aarin kokoisia ja kolmas on pieni luoto. Saaret sijaitsevat aivan rannan tuntumassa.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 16,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0167 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,1 metriä ja suurin syvyys on 15,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee Harjuniemen edustalla sen pohjoispuolella. Järven yli kahdeksanmetrinen syvänne seuraa järven pääpiirteitä, mutta se kaartaa etelärannan läheltä kohti järven kaakkoispäätä. Järvellä on koillisaltaassa toinenkin yli kahdeksanmetrinen syvänne.
Järven rantaviivan pituus on 12,5 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 0,13 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata tai asutusaluetta. Lounaisrantaan ulottuu pieni viljelty alue. Kaupunkialueen asuinalueita on rakennettu monin paikoin rantoihin asti. Niitä ovat Alanen ja Pesärinne, Anjanlehto, Herrasmanni, Pikarikivi, Purorinne, Sepänniemi, Sipura, Kaarlaakso, Mäkitarha ja Viuha. Seututie 140 ohittaa järven luoteisrannan ja yhdystie 14086 pohjoisrannan.
Säännöstelyn historiaa

Järven nykyinen vedenkorkeus ei ole laillinen. Alasenjärven laskujoki Potilanjoen alajuoksua on vuonna 1960 perattu 1,6 kilometrin matkalta. Perkauksen tarkoituksena oli järven rannoilla olevien peltomaiden kuivatus, vaikka asiakirjojen mukaan sillä ei vaikutettu järven vedenpinnan korkeuteen. Tämä on tapahtunut mahdollisesti jo 1950-luvulla , kun joen yläjuoksua on perattu 400 metrin matkalta. Perkaamisen ajankohtaa ei tiedetä, mutta luvaton teko on laskenut järven vedenpintaa. Vuonna 1971 Helsingin vesipiirin mittaamat vedenkorkeudet olivat 30–40 senttimetriä alemmat kuin ne olivat vastaavina ajankohtina vuosina 1946–1952. Potilanjoen kiinteän puupadon on rakentanut Ahtialan osakaskunta Helsingin vesipiirin vuonna 1971 antaman lausunnon vuoksi vedenkorkeuden palauttamiseksi aikaisempaan korkeuteensa. Padon korkeus on vaaitettu useasti vuosien varrella, mutta nykyäänkin padon korkeus ei vastaa aikaisempia vedenkorkeuksia. Puupadon hoidosta vastaa nykyään Lahden seudun ympäristöpalvelut.
Virkistysmahdollisuudet

Järven etelärannassa Herrasmannin leirintäalueen yhteydessä sijaitsee Herrasmannin uimaranta ja sen vastarannalla Sipurassa on Kaustinniityn uimaranta. Kolmas ranta sijaitsee kartan mukaan Anjanlehdon siirtolapuutarhan lähellä Joenpohjanlahdella ja neljäs uimaranta sijaitsee Takkulanpohjan perällä.
Järvi kuuluu Ahtialan osakaskunnalle, joka myöntää siihen kalastuslupia. Järvestä voi sada saaliiksi muun muassa kuhaa, siikaa, haukea, lahnaa ja ahventa.
Luontoarvoja

Järven vedenlaatua on seurattu ajoittain, ja järven tilan heikennyttyä 1980-luvun alussa, entistä tiiviimmin. Järvi on ollut kirkasvetinen ja kalaisa järvi, jossa näkösyvyys on ollut jopa viisi metriä. Ympäristöstä järveen kohdistuneen kuormituksen vaikutuksesta järven tila on heikentynyt vääjäämättömästi. Järven hidas vedenvaihtuminen on ilmeisesti ollut osasyy siihen kertyvien ravinteiden hitaaseen kasvuun, joka on lopulta johtanut järven sen nykyiseen epävakaaseen tilaan.
Järven heikkeneminen näkyi aluksi esimerkiksi verkkojen limaisuutena ja kalakantojen muuttumisena. Järven rehevöityminen taannutti järven muikkukannan ja petokalojen määrä laski särkikalojen lisääntymisen vuoksi. Vesi sameni ja vedessä alkoi esiintyä leväkukintoja. Tilanne paheni 1980-luvulla näkyväksi ja siitä asti on järven tilaa yritetty kohentaa. Ympäristön haja- ja pistekuormituksia tukkimalla on 1980-luvulla onnistuttu ehkäisemään lisäkuormituksen aiheuttamia lisähaittoja. Tilanne kuitenkin heikkeni 1980-luvun alussa ja 1990-luvulla vielä lisää, mikä käynnisti lisätoimet hajakuormituksen vähentämiseksi 2000-luvun alussa. Järven runsasta särkikantaa on yritetty hillitä hoitokalastuksella, jota toteutetaan lähes vuosittain. Hoitokalastuksen tärkein tavoite on poistaa biomassaa ravinnekierrosta, jotta järven ravinnetasapaino muuttuisi karumpaan suuntaan. Kalakantojen kirjoon on vaikutettu kalaistutuksin. Ravinteita on poistettu järvestä myös niittämällä rantojen vesikasvillisuutta. Kaikista toimenpiteistä huolimatta järven ekologinen tila on edelleen epävakaa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Kymijärven valuma-alueeseen (14.164) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy.
Järvi saa kaiken vetensä omalta valuma-alueeltaan, sillä se kuuluu vesistöalueensa latvajärviin. Alasenjärven yläpuolella sijaitsevat vain kaksi lampea. Kaarlammi (2 hehtaaria) sijaitsee järven koillispuolella ja se laskee sieltä Kaarlamminojaa myöten järven itärantaan. Hepolammi (2 hehtaaria) sijaitsee Hollolan puolella Honkalassa ja se laskee golfkentän poikki laskien Takkulanpohjan lahteen.
Järven laskujoki on Potilanjoki, joka laskee Kymijärven luoteiskulmaan. Se lähtee Joenpohjanlahdelta ja sen pituus on 2,45 kilometriä ja sen pudotus on 3,5 metriä.
Aiheesta muualla

YLE: Alasenjärvestä nousee kalaa, 12.10.2009
ESS: Alasenjärvi puhdistuu niittotalkoilla, 22.8.2009
(14.1)
Ameli Koloska

| Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Länsi-Saksa> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Helsinki 1971 | Keihäänheitto |  |
Ameli Koloska (o.s. Isermeyer; s. 28. syyskuuta 1944 Dessau) on saksalainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili keihäänheitossa. Hän edusti seuratasolla Universitätssportclub Mainzia. Koloska voitti Helsingin EM-kisoissa 1971 hopeaa tuloksella 59,40 metriä. Hän osallistui olympialaisiin kahdesti, vuosina 1968 ja 1972. Koloska sijoittui Méxicossa 1968 seitsemänneksi ja Münchenin kisoissa 1972 kahdeksanneksitoista. Hän voitti maansa mestaruuden yhteensä seitsemän kertaa vuosina 1967–1974.
Ennätykset

Keihäänheitto: 61,02 m (1972)
Alexandria (Romania)

| Alexandria |
| --- | --- |
 Ortodoksinen kirkko Alexandriassa.
 Alexandrian sijainti Teleormanin piirikunnassa.
 Alexandrian sijainti Romaniassa.
 Koordinaatit: 43°58′7″N, 25°20′0″E 
Valtio:   Romania
Piirikunta:  Teleorman
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Victor Drăgusin
Pinta-ala:  
 – Maa:  9,56 km²
Väkiluku (2011):  45 434
 – Väestötiheys:  4 753 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  140001–140113
Rekisterikilpi:  TR
 
 http://www.alexandria.ro/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alexandria on Teleormanin piirikunnan pääkaupunki Romanian eteläosassa, Muntenian historiallisella alueella. Vuonna 2011 kaupungin väkiluvuksi mitattiin 45 434.
Alexandria tunnetaan paikallisena maatalouskaupan keskuksena.
Historia

Arkeologisten tutkimusten mukaan alueella on ollut asutusta jo paleoliittiselta kaudelta lähtien. Kaupungin itsessään perustivat kuitenkin vasta vuonna 1834 Zimnicean ja Mavrodinin asukkaat. Perustamisvuonna Moritz von Ott laati Alexandrialle kaupunkisuunnitelman. Kaupunki nimettiin Valakian tuolloisen hallitsijan, Alexandru Ghican, mukaan.
Vuosina 1877–1878, Venäjän–Turkin sodan aikana, Alexandria toimi tärkeänä ruokavarastona Venäjän armeijalle.
Aleksandria osallistui joulukuun 1989 vallankumoukseen.
Ystävyyskaupungit

Morlaix, Ranska
Afar

Afar tarkoittaa seuraavia asioita:
afarit, Itä-Afrikassa asuva kansa
Afar, alue Etiopiassa
afar, afroaasialainen kieli.
Afarin syvänköalue Afrikan sarvessa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Afar”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ameiurus

| Ameiurus |
| --- | --- |
 Piikkimonni (Ameiurus nebulosus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Piikkimonnit Ictaluridae
Suku::  Ameiurus  Rafinesque, 1820
Katso myös
   Ameiurus Wikispeciesissä   Ameiurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ameiurus on monnikalojen lahkoon (Siluriformes) ja piikkimonnien heimoon (Ictaluridae) kuuluva pohjoisamerikkalainen kalasuku.