Tutkimusetiikka
Epäeettiset tutkimukset

Epäeettisistä tutkimuksista selostetaan usein alan kirjallisuudessa niin sanottu Tuskegee-tutkimus ja CIA:n LSD:tä käsittelevä tutkimus operaatio Midnight Climax. Tutkimuksen eettisyys arvioidaan aikakauden normien mukaan, ja esimerkiksi Tuskegee-tutkimusta ei pidetty aikanaan ja vallitsevassa kulttuurissa epäeettisenä. Kirjallisuudesta löytyy lisäksi suuri määrä kuvauksia muista epäeettisistä tutkimustapauksista. Tällaisia tutkimuksia ovat Laud Humphreysin tapaus ja Vipeholmin sairaalan hammasmätätutkimus.
Tuskegee-tutkimus on Yhdysvaltojen Alabamassa Tuskegeessa 1930-luvulla alkanut ja 1972 päättynyt kupan tutkimusprojekti, jonka menettelyjä pidetään tämän hetken lääketieteen eettisten normeja rikkovina. Tutkimuksessa seurattiin kuppaan sairastuneiden henkilöiden oireiden kehitystä 40 vuoden ajan. Sen tuloksena syntyi 13 arvostetuissa lehdissä julkaistua artikkelia, ja nykylääketieteen tiedot kuppataudista perustuvat suurelta osin tähän tutkimukseen.
Tuskegee-tutkimuksen koehenkilöinä oli 400 mustaihoista miestä, joista monet olivat luku- ja kirjoitustaidottomia, ja verrokkiryhmänä oli 200 terveen miehen ryhmä. Koehenkilöt eivät saaneet todellista tietoa sairaudestaan, eikä heille kerrottu sitä, että he olivat mukana tutkimuksessa. Koehenkilöille luvattiin muun muassa ilmaisia aterioita ja maksuttomat hautajaiset, ja heille uskoteltiin, että heille tehdyt kivuliaat kokeet olivat osa lääketieteellistä erikoishoitoa, johon heidät oli valittu mukaan. Tuskegee-tutkimuksen epäeettisimpänä piirteenä pidetään sitä, että koehenkilöille ei järjestetty lääketieteen kehityksen mahdollistamaa penisilliinihoitoa kupan oireiden lievittämiseen, vaan tutkimusta jatkettiin aivan kuin penisilliiniä ei olisi ollut olemassa.
CIA:n LSD-tutkimuksessa 1950- ja 1960-luvuilla bordellin miesasiakkaiden juomaan lisättiin heidän tietämättään LSD:tä, ja tutkijat tarkkailivat henkilöiden käytöksen muuttumista huumausaineen nauttimisen jälkeen. Koehenkilöille ei kerrottu milloinkaan kokeesta, eikä LSD:lle altistuneille henkilöille järjestetty jälkihoitoa.
Tapaus Laud Humphreys (Beauchamp, Faden, Wallacen & Walters 1982) on sosiaalitieteen tutkimus, jossa selvitettiin homoseksuaalisia suhteita solmivien miesten sosiaalinen asema aikana, jolloin homoseksuaalisuus oli rikos. Humpreys ei hankkinut aineiston keruuseen lupaa kohderyhmään kuuluvilta. Vaikka tutkimuksen katsottiin tuottaneen sosiaalisesti merkittävän tuloksen, homoseksuaalisesti käyttäytyviin kohdistuvien kielteisten stereotypioiden vähenemisen, kritisoijien mukaan tutkittavien henkilöiden sosiaalinen elämä joutui huomattavan uhan alle. Tutkimus heikensi luottamusta sosiaalitieteellistä tutkimusta kohtaan.
Ruotsissa, Vipeholmin mielisairaalan hammasmätätutkimuksessa 1954–1955 suoritettiin hammaslääketieteellistä tutkimusta, jonka kohderyhmänä olivat kehitysvammaiset lapset. Heille tarjottiin erilaisia makeisia ja tehtiin useita ravitsemuksen sisältöön liittyviä kokeita ilman koeryhmän jäsenten suostumusta. Kohderyhmän jäsenten oikeuksien katsottiin olevan erilaiset kuin tavanomaisten väestöryhmien. Tutkimuksen tarkoitus oli selvittää, mikä yhteys sokeria sisältävällä ravinnolla oli hammasmätään. Koehenkilöiltä otettiin sylkinäytteitä, joista tutkittiin, miten makeisten laatu ja nauttimistiheys vaikutti hampaiden terveyteen. Tutkimuksen perusteella Ruotsin lääkintähallitus sai tietoa, jonka perusteella voitiin ennaltaehkäistä hammasmätää ja alentaa hammashoidon kustannuksia. Tutkimuksen tuloksena selvisi, että on haitallista syödä makeisia pieniä määriä usein, ja että suurten makeismäärien harvoin tapahtuva nauttiminen ei vahingoita hampaiden kuntoa. Konkreettista hyötyä tästä oli käytännön sovellutuksessa, eli lasten "karkkipäivässä".  Näiden tutkimustulosten julkaisemisen jälkeen tutkimuksen rahoittajana ollut sokeri- ja makeisteollisuus pyrkivät keskeyttämään tutkimukset.
Sosiaalisen median palveluiden kuten Facebookin käyttäjien käyttäytymistä koskevia tutkimuksia ja aineiston keruuta on myös arvosteltu tutkimusetiikan näkökulmasta kyseenalaisiksi.