stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tom Mäkitalo
Muuta

Mäkitalon suomalainen isä Jarmo pelasi omalla urallaan yli 400 Elitserien-ottelua, 100 SM-liigaottelua ja kahdet olympialaiset. Myös hänen setänsä Kari Mäkitalo pelasi SM-liigassa. Karin poika ja Tomin serkku Roope Mäkitalo on debytoinut Pelicansin SM-liigajoukkueessa.
Transformer (Bruce Kulickin albumi)

| Transformer Bruce Kulick |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: huhtikuu 2003
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Bruce Kulick
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 50.22
 Levy-yhtiö: omakustanne
Bruce Kulickin muut julkaisut
| Audiodog 2001 | Transformer 2003 | KKB 2008 |
Transformer on Bruce Kulickin toinen studioalbumi, joka julkaistiin huhtikuussa 2003. Albumi menestyi yhtä hyvin kuin edeltäjänsä, ja myi kultalevyn verran.[lähde? ]
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Bruce Kulick.
Jump the Shark – 2.51
I Can’t Breathe – 4.10
If Love’s the Answer – 4.17
Crazy – 3.24
All That I Need – 3.24
Don’t Tell Me Something – 4.38
Inn of the Mountain Gods – 5.33
It’s Just My Life – 4.49
Do It Right – 4.50
Beautiful To Me – 4.26
Truth or Dare – 4.32
Against the Grain – 3.28
Arvostelut

AllMusic:
Tytöille, jotka ajattelevat olevansa yksin

| Tytöille, jotka ajattelevat olevansa yksin |
| --- | --- |

Kirjailija:  Ujuni Ahmed ja Elina Hirvonen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2022
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tytöille, jotka ajattelevat olevansa yksin on Ujuni Ahmedin ja Elina Hirvosen kirjoittajama kirja ja  siihen perustuva näytelmä. Kirja  julkaistiin vuonna 2022 ja se kertoo Ahmedin kokemuksista maahanmuuttajana Suomessa. Teokseen pohjautuva samanniminen näytelmä sai ensi-iltansa Suomen Kansallisteatterin Suurella näyttämöllä 21.9.2023. Näytelmän on ohjannut ja dramatisoinut Satu Linnapuomi, ja sen pääosissa nähdään Safiya Abukar ja Emilia Neuvonen.
Kirjan julkaisijana toimi WSOY.
Helsingin Sanomat kutsui näytelmää "syksyn teatteritapaukseksi" ja antoi sille täydet viisi tähteä.
Aiheesta muualla

Tytöille, jotka ajattelevat olevansa yksin - Kansallisteatterin sivuilla
Trilineaariset koordinaatit

Trilineaariset koordinaatit ovat todellisten trilineaaristen koordinaattien a', b' ja c' suhdelukuja.
Trilineaariset koordinaatit muodostuvat kolmesta järjestetystä luvusta  \scriptstyle \alpha ,\beta  ja  \scriptstyle \gamma , jotka kuvaavat pisteen kohtisuoria etäisyyksiä kolmion kolmesta sivusta. Lukukolmikko ei esitä todellisia etäisyyksiä vaan etäisyyksien suhdelukuja. Ne ovat siten homogeeniset koordinaatit. Koordinaatit voidaan merkitä  \scriptstyle \alpha :\beta :\gamma  tai  \scriptstyle (\alpha ,\beta ,\gamma ).
Kolmion  \scriptstyle \triangle ABC, jonka pinta-ala on  \scriptstyle A_{\triangle } sivut a, b ja c sijaitsevat saman nimistä kulmaa vastapäätä. Pisteen P todellinen etäisyys sivusta a on a'. Tämän etäisyyden trilineaarinen koordinaatti on siten a' =  k\alpha . Koordinaatit muodostetaan siten
missä kerroin saadaan
Siis, pisteen P todelliset etäisyydet kolmion sivuista, eli todelliset trilineaariset koordinaatit, saadaan (suhteellisista) trilineaarisista koordinaateista kertomalla ne kertoimella k, ja päinvastoin jakamalla ne kertoimella k.
Koordinaatit ovat positiiviset, mikäli piste P on kolmion sisällä. Kolmion ulkopuolisille pisteille on yksi tai kaksikin koordinaattia negatiiviset. Mikäli kaikki koordinaatit ovat negatiivisia, voidaan negatiivisuus sisällyttää kertoimeen k ja supistaa merkinnästä pois. Piste on tällöin kolmion sisäpuolella.
Esimerkkejä

Merkinnöissä kirjaimet ovat sivujen pituuksia tai kulmien suuruuksia.
Kolmion kärkien trilineaariset koordinaatit ovat 1:0:0 (A), 0:1:0 (B) ja 0:0:1 (C).
Kolmion kulmanpuolittajien leikkauspisteen trilineaariset koordinaatit ovat 1:1:1.
Kolmion sivujen keskinormaalien leikkauspisteen koordinaatit ovat  \scriptstyle \cos \alpha :\cos \beta :\cos \gamma .
Kolmion painopisteen trilineaariset koordinaatit ovat  \scriptstyle {\tfrac {1}{a}}:{\tfrac {1}{b}}:{\tfrac {1}{c}}.
Kolmion keskijanojen kantapisteiden koordinaatit ovat  \scriptstyle 0:{\tfrac {1}{b}}:{\tfrac {1}{c}}(M_{a}),  \scriptstyle {\tfrac {1}{a}}:0:{\tfrac {1}{c}}(M_{b}) ja  \scriptstyle {\tfrac {1}{a}}:{\tfrac {1}{b}}:0(M_{c}).
Historia

Ranskalainen Etienne Bobillier (1797−1832) esitteli barysentriset koordinaatit vuonna 1827 tutkiessaan kolmioita ja niiden ympäristön pisteitä. Koordinaattien tarkoituksena oli ilmaista pisteiden sijainteja kolmioon nähden ja helpottaa siten laskuja. Monet muutkin kehittelivät tuolloin samantapaisia ideoita, mutta vasta saksalainen Julius Plückert (1801−1868) kirjoitti vuonna 1829 artikkelin Über ein neues Coordinatensystem, jossa hän esitteli trilineaariset koordinaatit.
Trilineaarinen koordinaattijärjestelmä ei syrjäyttänyt karteesista koordinaattijärjestelmää, mutta sitä käytetään nykyäänkin kolmioihin liittyvien laskelmien perustana tietyillä aloilla. Vielä nykyäänkin aiheesta julkaistaan tutkielmia. Kuuluisa alan tutkija on Clark Kimberling, jonka suurtyö on ollut noin 5 000 pisteen trilineaaristen koordinaattien määrittäminen.
Aiheesta muualla

Kimberling, Clark: http://faculty.evansville.edu/ck6/encyclopedia/ETC.html, Evansvillen Yliopisto, 2013
Tursac

| Tursac |
| --- | --- |

 vaakuna
 Tursac
 Koordinaatit: 44°58′12″N, 1°02′43″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Uusi-Akvitania
Departementti:  Dordogne
Arrondissementti:  Sarlat-la-Canéda
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,7 km²
Väkiluku (2014):  353 
 – Väestötiheys:  19 as./km²
Kunnan numero:  24559
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tursac on kunta Lounais-Ranskassa Dordognen departementissa Uuden- Akvitanian alueella.
Nähtävyyksiä

Kunnan nähtävyys on Vézèrejoen rannalla oleva linnoitettu talo Maison forte de Reignac. Se on rakennettu 1500-luvulla jyrkkään kallioseinämään, jonka luolissa on ollut asutusta jo esihistoriallisesta ajasta lähtien. Linna on kalustettu täysin ajan tyylin mukaan, ja se avattiin yleisölle vuonna 2006.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tursac Wikimedia Commonsissa
Maison forte de Reignac
Maison forte de Reignac
Tuhatvuotinen valtakunta

Tuhatvuotinen valtakunta voi tarkoittaa:
Kristillisessä eskatologiassa lopun aikoina koittavaa tuhannen vuoden jaksoa, jolloin Jeesus on tullut takaisin ja perustanut maan päälle tuhat vuotta kestävän paratiisin, jona aikana Saatana on sidottu (Johanneksen ilmestys 20:1-7) .
Natsi-Saksan itsestään käyttämää nimitystä.
Turrinapit

| Turrinapit |
| --- | --- |
 Iliamna bakeri
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malvales
Heimo::  Malvakasvit Malvaceae
Alaheimo::  Malvoideae
Tribus::  Malveae
Suku::  Turrinapit Iliamna  Greene
Katso myös
   Turrinapit Wikispeciesissä   Turrinapit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turrinapit (Iliamna) on malvakasvien (Malvaceae) heimoon kuuluva pienehkö kasvisuku. Sukuun kuuluu kahdeksan lajia.
Turrinappeja ei kasva luonnonvaraisena Suomessa.
Lajeja

Iliamna bakeri
Iliamna corei
Iliamna crandallii
Iliamna grandiflora – upeaturrinappi
Iliamna latibracteata
Iliamna longisepala
Iliamna remota – ruusuturrinappi
Iliamna rivularis – ruusumalvio
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Turrinapit (Iliamna)
Flora of North America: Iliamna (englanniksi)
ITIS: Iliamna (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Iliamna (englanniksi)
Tytysaari

| Tytysaari> Maantiede |
| --- | --- |
Sijainti:  60°33.23′N, 023°59.35′E
Vesialue:  Vahermanjärvi, Tytylampi
Pinta-ala:  0,05 km²
Korkein kohta:  120 m
Valtio
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Uusimaa
Kunta:  Lohja
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tytysaari on Vahermanjärven ja Tytylammen välissä Lohjan pohjoisosassa sijaitseva viiden hehtaarin laajuinen saari ja luonnonsuojelualue. Tytysaaresta luonnonsuojelualue jatkuu Myllypuron molemmin puolin kaakkoon kohti Tarkeelanjärveä. Tytysaarta erottavat mantereesta kapeat laskuojat sekä idässä että lännessä. Vahermanjärven pinnan korkeustaso on 60 senttimetriä Tytylampea ylempi.
Tytysaaren pituus lännestä itään on noin 350 metriä. Saaren korkein kohta on 120 metriä merenpinnan yläpuolella, eli noin 10 metriä Vahermanjärven pinnan yläpuolella. Tytysaaren etäisyys Helsingistä on 67 kilometriä luoteeseen ja Turusta 95 kilometriä itään.
Aiheesta muualla

Mindat.org: Tytysaari, Lohja, Helsinki, Uusimaa, Finland
Tytysaari, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset, and Daylength
Foreca.fi: Sää Tytysaari, Lohja
Wherefish.com: Island Tytysaari (Arkistoitu – Internet Archive)
Trill Entertainment

Trill Entertainment on yhdysvaltalainen levy-yhtiö, joka julkaisee syntyperäisten louisianalaisten musiikkia. Sen perusti Pimp C vuonna 2000.
Trill-elokuvat

Trill Entertainment julkaisi elokuvan Ghetto Stories suoraan DVD:lle
Artistit

Lil Boosie
Webbie
3 Deep (Mouse, Lil'Phat & Shell)
Lil' Trill
Vipeezy
Tuottajat

Mouse on Tha Track
B-Real
B.J.
Big Wayne
Aiheesta muualla

Trillent.com
Turkmenistan Turkvision laulukilpailussa

| Turkmenistan |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  Altyn Asyr
Esiintymiset
Esiintymiskerrat:  1
Ensiesiintyminen:  2014
Paras sijoitus:  5. (2014)
Huonoin sijoitus:  5. (2014)
Paras pistemäärä:  192 (2014)
Turkmenistan on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kerran, vuonna 2014
Historia > 2014

Turkmenistan osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2014 Turkvision laulukilpailuun, joka pidettiin Tatarstanissa Kazanissa. Edustajaksi valittiin Züleyha Kakayeva kappaleella "Shikga-Shikga bilerzik". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Kakayeva sai 164 pistettä, sijoittui viidenneksitoista ja pääsi finaaliin. Finaalissa hän sai 192 pistettä ja sijoittui viidenneksi.
Kilpailijat

Voitto
Toinen
Kolmas
Viimeinen
| Vuosi | Artisti(t) | Kieli | Kappale | Sija | Pisteet | Semif>  | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Züleyha Kakayeva | Turkmeeni | ”Shikga-Shikga bilerzik” | 5 | 192 | 15 | 164 |
2015: Ei osallistunut kilpailuun
2016: Ei osallistunut kilpailuun
Turkmenistan Airlines

| Turkmenistan Airlines |
| --- | --- |
 Turkmenistan Airlinesin Boeing 777-200LR.
 IATA: T5  –  ICAO: TUA 
Kutsukoodi:  TURKMENISTAN
Perustettu:  1992
Laivaston koko:  23
Kohteiden määrä:  23
Tunnuslause:  Symbol of hospitality
Solmukohdat:  Ašgabatin kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:   Ašgabat, Turkmenistan
Turkmenistan Airlines (IATA: T5, ICAO: TUA) on turkmenistanilainen lentoyhtiö.
Turkmenistan Airlines on ainoa yhtiö, joka tarjoaa lentoja Euroopasta Turkmenistaniin ilman välilaskuja .
Laivasto

Heinäkuussa 2016:
7 Boeing 717-200
1 Boeing 737-300
3 Boeing 737-700
5 Boeing 737-800 (3 tilauksessa)
1 Boeing 757-200
2 Boeing 777-200LR
Nämä koneet kuuluvat Turkmenistan Airlinesin laivastoon, mutta ovat Turkmenistanin hallituksen käytössä.
1 BAe 125
1 Boeing 737-700
1 Boeing 777-200LR
1 Bombardier Challenger 870
2 Bombardier Challenger 605
8 Iljušin Il-76TD
Aiheesta muualla

Turkmenistan Airlinesin kotisivu
Tuntematon sotilas (ooppera)

| Tuntematon sotilas |
| --- | --- |
 Kantaesityksen miehitystä vuonna 1967: Kauko Väyrynen (Rahikainen), Vilho Vartiainen (Vanhala) ja Heikki Heino (Lahtinen).
Säveltäjä:  Tauno Pylkkänen
Pohjautuu:  Tuntematon sotilas
Tuntematon sotilas on Tauno Pylkkäsen säveltämä ooppera, joka kantaesitettiin Suomen Kansallisoopperassa 16. marraskuuta 1967 Edvin Laineen ohjaamana. Ooppera perustuu Väinö Linnan romaaniin Tuntematon sotilas, ja libreton laativat Pylkkänen ja Laine. Seppo Heikinheimo arvioi kantaesityksen jälkeen oopperan muodostuvan klassikoksi:
»Tuntemattomasta sotilaasta on kolmen tekijänsä, kirjailijan, ohjaajan ja säveltäjän, yhteistyönä tullut teos, jota en kaihda kutsua uudeksi kansallisoopperaksi Juhan rinnalla.»
Kansallisoopperan tuore pääjohtaja Alfons Almi tilasi Tuntemattoman sotilaan Suomen itsenäisyyden 50-vuotisjuhlavuotta varten vuoden 1966 alussa. Väinö Linna antoi hankkeelle siunauksensa, kun kantaesityksen ohjaajaksi luvattiin Edvin Laine. Kansallisoopperan taiteellinen johtaja Tauno Pylkkänen oli kokenut oopperasäveltäjä ryhtyessään työhön, mutta vaikeuksia tuottivat tiukka aikataulu ja Pylkkäsen paheneva alkoholiongelma. Hän sai kuitenkin viimeistellä teoksen kesällä 1967 Teoston taiteilijaresidenssissä Villa Vikanissa Pohjassa, jossa hän saattoi työskennellä rauhassa ja raitistui. Tuntemattomasta sotilaasta tuli Pylkkäsen uran suurin arvostelu- ja katsojamenestys. Teos esitettiin kaikkiaan 32 kertaa ja se sai enemmän katsojia kuin mikään suomalainen ooppera sitten Leevi Madetojan Pohjalaisten. Se jäi myös Pylkkäsen viimeiseksi oopperaksi.
Kantaesityksensä jälkeen Tuntematon sotilas on esitetty ulkoilmaversiona Imatralla 1998 professori Markus Lehtisen aloitteesta. Vuonna 2014 ooppera esitettiin Oulussa, ja ohjaaja oli Lauri Maijala. Tutkija Ville Kivimäki pitää Maijalan ohjausta ”läpeensä lohduttomana”. (Kivimäki on tutkinut sotilaiden murtumista kirjassaan Murtuneet mielet: Taistelu suomalaissotilaiden hermoista 1939–1945, joka sai vuonna 2013 Tieto-Finlandian.)
Törnin–Männistön asekätkö

Törnin - Männistön asekätkön muistotaulu itse kätköpaikassa.
Törnin–Männistön asekätkön muistotaulu.
Törnin–Männistön asekätkö on kallionkolo Joensuun kaupungissa, entisessä Enon kunnassa Eno–Ahveninen–Kelvä-tien (seututie 518, kantatie 73:n oikotie) varrella; se on merkitty tien varrella olevalla nähtävyys-liikennemerkillä. Asekätkö ei liity jatkosodan jälkeiseen Päämajan upseerien organisoimaan asekätkentään.
Mannerheim-ristin ritari, kapteeni Lauri Törni ja hänen komppaniansa asealiupseeri, alikersantti Arvo Männistö kätkivät lokakuussa 1944 Lieksan ja Joensuun välillä olevan tien varressa olleeseen kallionhalkeamaan erän aseita ja ammuksia siltä varalta, että Suomi olisi miehitetty Moskovan välirauhan solmimisen jälkeen.
Kätketyt aseet ja tarvikkeet olivat:
pikakivääri Degtjarjov DP-27 (kal. 7,62 "Emma") ja siihen kahdeksan rumpulipasta,
puoliautomaattikivääri (kal. 7,62 Tokarev) lippaineen,
5 konepistoolia (kal 9,00 Suomi) ja niihin 28 rumpulipasta,
3 sotilaskivääriä (kal. 7.62 Ukko-Pekka),
36 käsikranaattia, sekä
lähes 2 000 patruunaa.
Törni siirtyi maanpetostuomion saatuaan pois maasta ja teki uuden sotilasuran Yhdysvaltain armeijassa, mutta Männistö valvoi kätköä säännöllisin tarkastuskäynnein. Vuonna 1991 Neuvostoliiton kaaduttua ja asian lopullisesti varmistuttua Männistö paljasti kätkön Puolustusvoimille. Aseet siirrettiin pois ja osin museoitiin, pääosan materiaalista päätyen Sotamuseon kokoelmiin vuonna 1993.
Presidentin pikakivääri

Männistö kertoi arvelevansa aseiden joukossa olevan myös tasavallan presidentti Mauno Koiviston pikakivääri. Aseen perästä löytyikin alun perin valkoinen ja siniraitainen nenäliina, jonka perusteella sotavuosina Törnin alaisena palvellut tasavallan presidentti Mauno Koivisto tunnisti aseen: nenäliina oli hänen ja hän itse oli käyttänyt tätä asetta sotatoimien aikana. Liina oli jo Koiviston sitä viimeksi käyttäessään niin pehmeäksi kulunut, että se sopi hyvin aseen ulkoiseen puhdistukseen. Ase on nähtävillä Sotamuseossa yhdessä nenäliinasta tehdyn piirroksen kanssa.
Kätköpaikan tiehaara merkittiin nähtävyyskilvellä, kallionkolo erillisellä nimikilvellä ja lähelle sijoitettiin koko asekätkentäprosessia ja tätä erillistapausta käsittelevä muistotaulu.
Törnqvist–Tarjanne

Törnqvist–Tarjanne on suomalainen sivistyssuku, yksi useista Törnqvist-nimisistä suomalaisista suvuista. 1900-luvun alussa suvun tunnetuin haara omaksui suomenkielisen nimen Tarjanne. Eräs toinen haara aateloitiin vuonna 1856, joskin se sammui pian.
Suvun vanhin tunnettu jäsen on 1600-luvun lopulla Sahalahdella veronkantokirjurina ja asiamiehenä toiminut talollinen Johan Törnqvist (n. 1659–1730). Suvun Turkuun asettuneeseen haaraan kuului jalokivisepän poika Pehr Törnqvist, joka kohosi 1800-luvun puolessavälissä oikeusosaston senaattoriksi ja salaneuvokseksi. Hänet aateloitiin vuonna 1856 ja hänen sukunsa esiteltiin seuraavana vuonna ritarihuoneelle numerolla 222. Törnqvist-aatelissuku kuitenkin sammui mieslinjalta jo 1872 hänen poikansa kuollessa ja kokonaan vuonna 1883. Törnqvist-suvun toiseen haaraan kuuluneen Virtain vt. kappalaisen Carl Gustaf Törnqvistin (1822–1910) pojat Onni ja Artturi Johannes Törnqvist ottivat vuonna 1906 suomenkielisen sukunimen Tarjanne syntymäpitäjänsä alueelle ulottuvan samannimisen järven mukaan.
Suvun mahdollinen yhteys eräisiin muihin Törnqvist-sukuihin on epäselvä.
Jäseniä

Pehr Törnqvist (1788–1870), oikeusosaston senaattori, aatelisen Törnqvist-suvun kantaisä
August Törnqvist (1822–1872), pankinjohtaja, Pehr Törnqvistin poika
Onni Tarjanne, vuoteen 1906 Törnqvist (1864–1946), arkkitehti, professori, pääjohtaja
Artturi Johannes Tarjanne, vuoteen 1906 Törnqvist (1866–1946), kouluhallituksen osastopäällikkö, kansakoulun kehittäjä
Toivo Tarjanne, vuoteen 1906 Törnqvist (1893–1988), oikeuskansleri, korkeimman oikeuden presidentti, Onni Tarjanteen poika
Tapio Tarjanne, vuoteen 1906 Törnqvist (1901–1941), hallinto-oikeuden professori, A. J. Tarjanteen poika
Päivö Tarjanne, vuoteen 1906 Törnqvist (1903–1989), diplomaatti, A. J. Tarjanteen poika
Pekka Tarjanne (1937–2010), fysiikan professori, poliitikko, pääjohtaja, Päivö Tarjanteen poika
Lisäksi korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Antti Suviranta (1923–2008) kuului sukuun äitinsä puolelta, sillä hän oli A. J. Tarjanteen tyttärenpoika.
Tunturi-Lapin luontokeskus

Tunturi-Lapin luontokeskus sijaitsee Enontekiön Hetan tuntumassa Jyppyrävaaran juurella. Luontokeskus on kesä- ja ruska-aikaan avoinna oleva vierailukeskus, jota ylläpitää Metsähallitus. Luontokeskus toimii alueen retkeilijöiden ja muiden matkailijoiden levähdys-, neuvonta- ja lupapisteenä. Lisäksi siellä on useita luontoa ja kulttuuria esitteleviä näyttelyjä, lahjatavaramyymälä ja kahvila. Luontokeskuksen tiloissa toimii myös Enontekiön elokuvateatteri Kino Hetta, ja siellä järjestetään ympäri vuoden erilaisia tapahtumia.
Tähtienväliset lennot

Taiteilijan näkemys avaruusaluksesta, joka matkustaa tähtien välillä avaruudessa olevan ”madonreiän” kautta.
Tähtienvälinen matkustus tarkoittaa tähtijärjestelmien välillä tehtyjä miehittämättömiä tai miehitettyjä matkoja. Nykyisellä teknologialla tähtienvälinen matkailu on hyvin vaikeaa tai käytännössä mahdotonta saavutettavissa olevien pienten nopeuksien ja suurten etäisyyksien takia.
Teoreettisia, kohtuullisen vakavasti otettavia tutkimuksia ovat muun muassa British Interplanetary Societyn (BIS) pulssifuusioraketti Daedalus-projekti ja NASA:n kevyempi versio Longshot-projekti. Nämäkin vaativat tekniikan kehittymistä ja kykyä planeettainvälisiin lentoihin raaka-aineiden saamiseksi. Yhdysvaltalaiset ovat tutkineet ainakin kahta erityyppistä ydinpulssirakettia, aikoinaan planeettainvälistä Project Orionia ja myöhemmin tähtienvälistä Project Longshotia.
Poimuajo tarkoittaa liikkumista järjestelmällä, joka käyristää avaruutta. Brendan McMonigal, Geraint F. Lewis ja Philip O’Byrne väittivät vuoden 2012 tutkimuksessaan, että poimuajo tempaisisi mukaansa suuren määrän matkallaan törmäämistään hiukkasista, jotka määränpäähän saapuessa tuhoaisivat aluksen edessä olevan objektin.
Nykytekniikalla voisi teoriassa rakentaa miehitetyn avaruusarkin. Avaruusarkki olisi valtava, satojen tai jopa kymmenien tuhansien ihmisten asuttama avaruuskaupunki, joka matkaisi hitaasti kohti tähtiä. Ravinto, ilma ja muut tarvikkeet tuotettaisiin arkissa, jossa olisi suljettu elossapitojärjestelmä.
Fiktiossa

Tähtienväliset lennot ovat suosittu aihe tieteiskirjallisuudessa. Niissä avaruusmatkoja toteutetaan avaruushypyillä tai ”poimuajolla”. Toinen tieteiskirjoissa esitetty matkustustapa on siirtyminen kuviteltuun toiseen avaruuteen, hyperavaruuteen, jossa alus voi edetä nopeammin kuin meidän maailmankaikkeudessamme. Sopivalla kohdalla alus materialisoituu meidän maailmankaikkeuteemme. Mikään nykyfysiikan tietämys ei tue tätä ajatusta.
Tähtihattu

| Tähtihattu> A Hat Full of Sky |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Terry Pratchett
Genre:  Fantasia, Nuortenkirjallisuus
Julkaistu:  2004
Suomennos
Suomentaja:  Mika Kivimäki
Julkaistu:  2004
Sivumäärä:  350
ISBN:  951-23-4571-4

Edeltävä:  Vapaat pikkumiehet
Seuraava:  Talventakoja
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tähtihattu (engl. A Hat Full of Sky) on kolmas Terry Pratchettin nuorille suunnattu Kiekkomaailma-romaani. Se on jatkoa vuonna 2003 julkaistulle Vapaat pikkumiehet -romaanille.
Muuta

Vuonna 2005 romaani voitti Locus-palkinnon (paras nuortenkirja) ja Mythopoeic-palkinnon (paras nuortenkirja).
Tähtihattu kirjassa yksitoistavuotiaan Tiffany Särkysen on aika jättää taakseen tutut kotikonnut ja lähteä noitakoulutukseen taipaleiden taakse. Perillä odottaa monenlaista yllättää. Esimerkiksi emäntiä, Neiti Tasasia, on kaksin kappalein, ja sitten on näkymätön olento nimeltä Oswald, jonka siivousvimma on omaa luokkaansa. Tokihan kannoilla roikkuvat edelleen myös ne kummat, jästipäiset pikkumiehet, jotka tarkoittavat toilailuillaan kyllä ihan hyvää... Omituisen väen keskellä Tiffanyn on opittava kantapään kautta erityisesti yksi asia: hän ei saa jättää kehoaan hetkeksikään vartiotta.
Tuntsan metsäpalo

Tuntsan metsäpalo oli Suomen lähihistorian suurin metsäpalo. Se riehui kesäkuun 1960 lopulta alkaen Tuntsan erämaassa Sallan kunnan pohjoisosissa sekä vielä laajempana Neuvostoliiton puolella. Palo syttyi luultavasti salamaniskusta, ja sen leviämistä helpotti helteinen kesä. Paloalueita oli Suomen puolella kaksi: Papuoivan–Puitsin–Peuratunturin alueella ja toinen Kuskoivan–Nuolusoivan alueella.
Puitsin savotan rakennuksia 1961.
Paloa oli sammuttamassa Suomessa lähes 500 miestä. Suomen puolella palo tuhosi noin 20 000 hehtaaria, kun taas Neuvostoliiton puolella paloalue oli noin 100 000 hehtaarin laajuinen. Suomen puolella palaneesta alueesta noin puolet oli varsinaista metsämaata ja loput olivat vähämetsäisiä kitu- ja joutomaita sekä tunturipaljakoita.
Palon aiheuttamat metsätaloudelliset vahingot jäivät lopulta pieniksi, mutta palo vaikeutti seudun porotaloutta tuhottuaan parhaita porojen talvilaitumia.
Palon jälkeen järjestettiin suuri Tuntsan nokisavotta alueelle jääneen puutavaran korjaamiseksi. Savotta oli Euroopan suurin ja se työllisti enimmillään tuhat henkilöä ja satoja traktoreita. Vuoteen 1967 jatkuneessa savotassa paloalueelta korjattiin yhteensä noin 300 000 kuutiometriä puuta. Puun korjaamisessa kokeiltiin ensimmäistä kertaa kourakonetta, ja myös moottorisahat otettiin savotassa yleisesti käyttöön.
Puun korjuun jälkeen Tuntsan paloalueen metsää pyrittiin uudistamaan kylvöillä ja istutuksilla, mutta tämä ei onnistunut kuin osittain ja osa paloalueesta jäi pysyvästi paljakaksi. Alueella ovat vieläkin näkyvissä sekä palon että puunkorjuun jäljet. Siellä on myös tiheä tieverkko, joka rakennettiin alun perin nokisavottaa varten.
UHC Sparkasse Weissenfels

UHC Sparkasse Weissenfels on vuonna 2000 perustettu saksalainen salibandyn erikoisseura Weißenfelsistä. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2013–2014 maan korkeimmalla sarjatasolla Unihockey-Bundesligassa. Miesten edustusjoukkueseen kuuluu kaudella 2013–2014 kaksi suomalaista pelaajaa: Oskari Kangas ja Ilkka Kittilä.
Aiheesta muualla

UHC Sparkasse Weissenfels - Seuran kotisivu (saksaksi)
UHO Production

| UHO Production |
| --- | --- |
Perustettu:  2005
Perustajat:  Atte Blom ja Petri Tyynelä
Tilanne:  ei toiminnassa
Tyylilajit:  useita
Kotimaa:  Suomi
Sijainti:  Oulu
Infobox OKNimi-testi OK: 
UHO Production oli suomalainen levy-yhtiö, jonka perustajina toimivat Love Recordsissa, Johanna Kustannuksessa ja Megamaniassa vaikuttanut Atte Blom sekä Petri Tyynelä. UHO perustettiin vuonna 2005, ja sen menestynein julkaisu oli vuonna 2005 ilmestynyt Martti Vainaa & Sallitut aineet -kokoonpanon single Pelimies, joka saavutti Suomen virallisella singlelistalla 26. listaviikkoa. Yhtiö ajautui konkurssiin alkuvuodesta 2009.