stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Donald Trump
Tuomiot ja syytteet > Tuomio kirjanpitorikoksesta

Maaliskuussa 2023 valamiehistö äänesti Trumpin syytteiden nostamisen puolesta koskien pornonäyttelijä Stormy Danielsin hiljaiseksi maksamisessa vuoden 2016 presidentin­vaalikampanjan aikana.
Syytteen mukaan Trump ja Daniels olisivat harrastaneet seksiä vuonna 2006 mutta Trump on kiistänyt tämän väitteen. Vuoden 2016 presidentinvaalikampanjan aikaan Trumpin silloinen avustaja Michael Cohen maksoi Danielsille 130 000 dollaria jotta Daniels ei paljastaisi hänen ja Trumpin intiimiä hetkeä. Cohen tunnusti vuonna 2018 suorittaneensa maksun. Syytteen mukaan Trump yritti tämän jälkeen peittää kyseisen maksun väärentämällä sen hänen oman yrityksensä kirjanpitoon. Kyseessä oli ensimmäinen kerta Yhdysvalloissa, kun entistä tai sen hetkistä presidenttiä vastaan nostettiin rikossyyte.
Toukokuussa 2024 käydyssä oikeudenkäynnissä valamiehistö päätti yksipuolisesti Trumpin syyllistyneen tapauksessa kirjanpidon väärentämiseen. Trump itse kiisti syytteet. Trumpin asianajaja tiedotti että Trump aikoo valittaa päätöksestä.
Tapauksesta oli tarkoitus antaa tarkempi tuomio 11. heinäkuuta 2024, mutta Trump pyysi tuomion lykkäämistä jotta tapauksen tuomarilla olisi aikaa tutustua maan korkeimman oikeuden tekemään päätökseen Yhdysvaltain presidenttien syytesuojasta. Tapauksen syyttäjät suostuivat pyyntöön ja uudeksi tuomionluvun ajankohdaksi määrättiin 18. syyskuuta 2024. Tämän jälkeen Trumpin asianajajat vaativat kuitenkin uudelleen tuomioluvun siirtämistä Yhdysvaltain presidentinvaalien 2024 jälkeiseen aikaan, koska heidän mielestään tuomiossa olisi ollut kyse vaaleihin sekaantumisesta. Tuomari lopulta päätti että tuomionluku on vasta vaalien jälkeen ja uudeksi ajankohdaksi määrättiin 26. marraskuuta 2024. Tapauksen tuomarilla oli käsittelyssä myös Trumpin puolustuksen vaatimus kumota koko tuomio ja hylätä koko oikeusjuttu. Trumpin puolustuksen mukaan Trumpilla olisi ollut presidenttinä syytesuoja.
Donald Trumpin tullessa uudelleen valituksi presidentiksi tuomionluvun käsittely keskeytettiin toistaiseksi. Tuomarille osoittamassaan kirjeessä piirisyyttäjän kanslia kertoi, että Trumpia ei todennäköisesti tulla tuomitsemaan ennen kuin mahdollisesti vasta presidenttikauden jälkeen eli aikaisintaan vuonna 2029.
Presidenttikauden jälkeen

Trump muutti presidenttikautensa päättymisen jälkeen perheineen Mar-a-Lagon kartanoonsa Floridaan. Yhdysvaltain liittovaltion poliisi teki elokuussa 2022 kartanoon kotietsinnän ja takavarikoi huippusalaisiksi merkittyjä asiakirjoja, joita Trumpin epäillään säilyttäneen luvatta.
Trumpin perustama sosiaalisen median palvelu Truth Social avattiin helmikuussa 2022. Sen taustalla on Trumpin uusi yhtiö Trump Media & Technology Group.
Trump antoi ennen marraskuun 2022 välivaaleja julkisen tukensa sadoille ehdokkaille republikaanien esivaaleissa eri osavaltioissa. Suuri osa Trumpin tukemista ehdokkaista voitti esivaalinsa.
Presidenttikauden jälkeen > Uudelleenvalintakampanja 2024

Trump ilmoitti marraskuussa 2022 tavoittelevansa ei-peräkkäistä jatkokautta Yhdysvaltain presidenttinä vuoden 2024 presidentinvaaleissa, haastaen istuvan presidentin Joe Bidenin. Vuoden 2024 maaliskuussa Trump ja Biden kummatkin saivat delegaattien enemmistön omien puolueidensa puoluekokouksiin, ja kummastakin tuli siten oman puolueensa oletettu presidenttiehdokas. Trump nimitettiin virallisesti puolueensa presidenttiehdokkaaksi 15. heinäkuuta 2024 republikaanien kansallisessa puoluekokouksessa. Varapresidenttiehdokkaakseen hän valitsi J. D. Vancen. 21. heinäkuuta Biden luopui ehdokkuudestaan ja hänen tilalleen Trumpin vastaehdokkaaksi valittiin varapresidentti Kamala Harris. Trumpin voitettua vaalit hänestä tuli Grover Clevelandin jälkeen vasta toinen Yhdysvaltain presidentiksi valittu, joka valittiin kahdelle ei-peräkkäiselle virkakaudelle.
Presidenttikauden jälkeen > Salamurhayritys

Kiväärimies Thomas Crooks ampui katolta useita laukauksia Trumpin kampanjatilaisuuteen Butlerissa 13. heinäkuuta 2024, kun Trump oli puhumassa lavalla. Trump haavoittui lievästi korvalehteen. Ampumavälikohtauksessa kuoli kaksi ihmistä, joista toinen on salamurhaa yrittänyt henkilö, ja toinen henkilö oli yleisössä. Tekijäksi epäilty 20-vuotias mies oli rekisteröitynyt republikaanien äänestäjäksi, mutta hän oli vuonna 2021 tehnyt rahalahjoituksen demokraattipuoluetta lähellä olevalle ryhmälle.
Toinen presidenttikausi (2025–) > Ensimmäiset toimet

Voitettuaan presidentinvaalit marraskuussa 2024 Trump vannoi virkavalansa 20. tammikuuta 2025. Ensimmäisenä päivänään virassa hän allekirjoitti useita presidentin asetuksia. Trump julisti poikkeustilan Meksikon-vastaiselle rajalle estääkseen paperittomien siirtolaisten tulon rajan yli. Hän myös allekirjoitti asetuksen, joka poistaisi Yhdysvalloissa syntyvien automaattisen oikeuden maan kansalaisuuteen. Asetuksen täytäntöönpanomahdollisuudet ovat kuitenkin kyseenalaiset, sillä Yhdysvaltain perustuslain 14. lisäys takaa kansalaisuuden kaikille Yhdysvalloissa syntyneille. Trump julisti energiahätätilan ja keskeytti tuulivoimaloiden lupakäsittelyn sekä ilmoitti Yhdysvaltain eroavan Pariisin ilmastosopimuksesta ja Maailman terveysjärjestöstä. Trump ilmoitti asettavansa helmikuun 2025 alusta 25 prosentin tullin kanadalaisille ja meksikolaisille tuotteille. Hän vapautti 500 ihmistä, jotka oli tuomittu neljän vuoden takaisesta kongressitalon valtausyrityksestä. Trump perui sukupuoli-identiteetin tunnustamisen liittovaltion tasolla. Valtion moninaisuus, yhdenvertaisuus ja osallisuus (DEI) -ohjelmat Trump määräsi lopetettavaksi.
Trump allekirjoitti asetukset, joilla Alaskan Denalivuoren nimi vaihdettaisiin takaisin Mount McKinleyksi sekä Meksikonlahden Yhdysvaltain-puoleisen osan nimeksi vaihdettaisiin Gulf of America (’Amerikanlahti’).
Toinen presidenttikausi (2025–) > Ulkopolitiikka

Trump on vaatinut Nato-maita nostamaan puolustusmenonsa viiteen prosenttiin kansantuotteestaan. Puolustusministeri Pete Hegseth ilmoitti vuonna 2025 suunnitelmasta vähentää Yhdysvaltain puolustusmenoja kahdeksalla prosentilla vuodessa viiden vuoden ajan.
Trump sanoo haluavansa saavuttaa Ukrainaan ensin tulitauon ja lopulta pysyvän rauhan. Tähän hän pyrkii keskustelemalla eri osapuolten kanssa. Trump on sanonut haluavansa tavata Venäjän presidentti Vladimir Putinin keskustellakseen Ukrainan sodan lopettamisesta. Kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan vuonna 2022, Trump piti Putinia ymmärtäviä puheenvuoroja. Presidentinvaalien alla Trump kieltäytyi useasti asettumasta Ukrainan puolelle. Toisen kautensa alussa Trump keskusteli puhelimitse Putinin kanssa. Trump sanoo myös haluavansa Putinin ja Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyin neuvottelupöytään. Zelenskyin Trump on tavannut vuonna 2024 kahdesti ja kerran vuonna 2025. Trumpin hallinto on myös ehdottanut Eurooppaan kiinalaisia rauhanturvaajia.
Yhdysvaltain uusi johto ilmaisi tukensa tukee laitaoikeistolle Saksassa ja Unkarissa. Saksa tuleva liittokansleri Friedrich Merz syytti Yhdysvaltojen sekaantuneen Saksan vaaleihin samalla tavalla kuin Venäjä niihin sekaantui.
Toinen presidenttikausi (2025–) > Kauppapolitiikka

Trump sanoi aikovansa nostaa Yhdysvaltain tuontitullit samalle tasolle sen kauppakumppanien yhdysvaltalaisille tuotteille asettamien tullien kanssa. Talousasiantuntijat varoittivat kauppasodan voivan nostaa hintoja Yhdysvalloissa. Trump vakuutti vaikutuksen jäävän väliaikaiseksi.
Trumpin politiikan arvostelua

American Political Science Associationin asiantuntijakyselyissä vuonna 2018 ja 2024 Trump arvioitiin historian huonoimmaksi Yhdysvaltain presidentiksi.
Trumpin ensimmäinen presidenttikausi auttoi tuomaan aiemmin marginaalissa olleita äärioikeistolaisia ajatuksia ja toimijoita valtavirtaan. Trumpin useita toimia ja retoriikkaa on sanottu autoritaarisiksi ja demokratian rapautumista myötävaikuttaviksi. Trump pyrkii laajentamaan presidentin valtaoikeuksia. Hänen poliittista kannattajakuntaansa on verrattu henkilökulttiin. Trumpin on sanottu olevan keskeinen henkilö poliittisen väkivallan kasvussa Yhdysvalloissa.
Toisen kautensa alussa Trump puhui Ukrainasta ja Venäjän hyökkäyksestä tavalla, jonka sanottiin muistuttavan Venäjän propagandaa. Trumpin katsottiin toiminnallaan palauttaneen arvovaltaa Putinin Venäjälle. Useat poliitikot katsoivat koko Euroopan turvallisuustilanteen huonontuneen. Useiden kommentaattoreiden mukaan Euroopan on otettava enemmän vastuuta omasta turvallisuudestaan.
Italian ulkopoliittisen instituutin johtaja Nathalie Toccin mukaan Trump ja Vladimir Putin jakavat saman imperialistisen maailmankuvan. Politiikan tutkija Francis Fukuyama sanoi vuonna 2025, että Trumpin johtama Yhdysvallat on liittymässä autoritaaristen maiden leiriin. Yhdysvaltain ulkopoliittisen vetäytymisen Trumpin johdolla on arvioitu auttavan Kiinan tavoitteita.
John Bolton, joka on pitkäaikainen Yhdysvaltain ulkopolitiikan kovan linjan kannattaja ja oli Trumpin kansallisen turvallisuuden neuvonantaja vuosina 2018–2019, sanoi joulukuussa 2024 olevansa huolissaan suuren kansainvälisen politiikan kriisin syntymisestä. Hän sanoi olevansa erittäin huolissaan siitä, että ”Trump ei pysty keskittymään johdonmukaiseen päätöksentekoon”. Boltonin mukaan ”Hän ei tiedä paljon ulkopolitiikasta. Hän ei ole suuri lukija. Hän lukee sanomalehtiä ajoittain, mutta informaatiomuistioita hän ei juuri koskaan lue, koska hänen mielestään ne eivät ole tärkeitä. Hänen mielestään niiden tosiasiat eivät ole tärkeitä. Hän luulee katsovansa jotain kaveria pöydän poikki silmiin, he tekevät sopimuksen, ja se on tärkeää.”
Yhdysvaltalainen piispa Mariann Budde arvosteli Trumpin virkaanastujaisjumalanpalveluksessa pitämässään saarnassa Trumpia ja pyysi armoa lapsille, joiden vanhemmat viedään heiltä pois.
Kohut > Liikemiehen imago

Trump pyrki liikemiesaikoinaan 1980- ja 1990-luvuilla olemaan mahdollisimman usein julkisuudessa ja sensaatiolehdistön otsikoissa. Hän loi tietoisesti itselleen narsistisen ja röyhkeän playboyn imagon, korostaen ja liioitellen seksuaalisuuttaan ja nautinnonhaluaan. Hän sanoi usein imagonsa olevan hänelle hyvin tärkeä ja tehneensä itsestään show’n.
Kohut > Venäjä-yhteydet

Trumpin poliittiset vastustajat alkoivat jo ennen presidenttiehdokkuuden varmistumista koota niin sanottua Steelen muistiota, jossa haettiin yhteyksiä Trumpin ja Venäjän hallinnon välille. Muistiota alkoivat koota Trumpin vastustajat republikaanisessa puolueessa, ja Hillary Clintonin vaalikampanja jatkoi sitä.
Hillary Clinton syytti vaaliväittelyssä Trumpia ”Putinin sätkynukeksi”.
Trump järjesti Miss Universum -kilpailun vuonna 2013 Venäjällä, ja venäläisten liikemiesten väitetään sijoittaneen rahaa Trumpin kiinteistöihin. Trumpin tiedottajan mukaan hänelle ei kuitenkaan ole liikeyhteyksiä Venäjällä. Entinen kampanjapäällikkö Paul Manafort on tehnyt miljoonien liiketoimia oligarkkien kanssa ja ollut Venäjän tukeman Ukrainan presidentin Viktor Janukovytšin neuvonantaja. Trumpin Venäjä-neuvonantaja oli läheisissä suhteissa Venäjän valtion kaasuyhtiö Gazpromiin. Vuonna 2016 kerrottiin, että Trumpin kiinteistöhankkeen rahoittajat ovat Venäjältä ja Kazakstanista. TalkingPointsMemon kustantaja Josh Marshall sanoi, että Trump on taloudellisesti riippuvainen Putinin tukijoista ja Venäjän pankeista.
The New York Timesin mukaan nimeämättömät yhdysvaltalaiset tiedusteluelimet olivat ”hyvin varmoja”, että Venäjän GRU oli tietomurron takana, jossa demokraattisen puolueen Democratic National Committeen tietoverkosta vietiin 27 000 viestiä ja asiakirjaa, jotka Wikileaks julkisti demokraattien ehdokasvalintakokouksen alla 22. heinäkuuta 2016. Defense One -lehden mukaan huomattava määrä todisteita osoittaa, että vuoto oli Venäjän valtion järjestämä Trumpin presidenttiyden edistämiseksi, koska Trump on suhtautunut Putiniin myönteisesti.
Mother Jones -lehti väitti Steelen muistion perusteella lokakuussa 2016, että Trump on Venäjän agentti, jota Venäjä on tukenut viiden vuoden ajan. Slate-julkaisu väitti että Trumpilla on salainen palvelin, joka on yhteyksissä Venäjän hallintoa lähellä olevan Alfa Bank -pankin kanssa. Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI tutki Trumpin Venäjä-yhteyksiä, muttei löytänyt todisteita niistä. FBI kieltäytyi myös allekirjoittamasta lausuntoa, jonka mukaan Venäjä oli Wikileaksin julkaisemien sähköpostien vuodon takana.
Garri Kasparovin mukaan Venäjä on järjestelmällisesti pyrkinyt takaamaan Trumpin nousun ja pistänyt sen taakse koko koneistonsa saadakseen samanmielisen kumppanin Yhdysvaltain johtoon. Hän on myös vihjannut että venäläiset pelastivat 2008 Trumpin konkurssilta.
Kohut > Venäjä-yhteydet > Muellerin raportti

Maaliskuussa 2019 julkaistun erikoissyyttäjä Robert Muellerin raportin tiivistelmän mukaan ei ole näyttöä siitä, että Trumpilla tai hänen kampanjaorganisaatiollaan olisi ollut lainvastaisia yhteyksiä venäläisten toimijoiden kanssa. Mueller oli johtanut Venäjä-tutkintaa keväästä 2017 asti. Häntä ennen tutkinnanjohtajana oli James Comey, jonka Trump erotti. Valkoisen talon tiedotteen mukaan Muellerin raportti oli täydellinen synninpäästö Trumpille. Kongressin demokraattien mukaan Trump saattoi silti syyllistyä oikeuden estämiseen tutkinnan aikana. Hänen muitakin toimiaan, kuten mahdollista verovälttelyä, tutkittiin edelleen.
Muellerin tutkinta oli laajasti seurattu aihe Yhdysvaltain tiedotusvälineissä kahden vuoden ajan. Tutkinnan tuloksen tultua julki Trumpin kannattajat arvostelivat mediaa tahallisesta tosiasioiden vääristelystä.
Kohut > Kourimiskohu

The Washington Post julkaisi lokakuussa 2016 videon vuodelta 2005, jossa Trump kehuskeli voivansa kouria ja suudella vapaasti naisia lupaa kysymättä kuuluisuutensa ansiosta. Trumpin naisia halventavana pidetty lausahdus nosti suuren kohun. Trump pyysi lausahdustaan julkisesti anteeksi ja sanoi sen olevan ”pukukoppipuhetta”. Monet republikaanien johtohenkilöt vetivät Trumpila osittain tukensa. Myöhemmin lokakuussa yli kymmenen naista väitti julkisuudessa Trumpin kourineen heitä. Miss Suomeksi vuonna 2006 valittu Ninni Laaksonen kertoi: ”Trump kävi kiinni takapuoleeni 2006”. Valkoisen talon virallisen kannan mukaan kaikki Trumpia ahdistelusta syyttäneet olivat valehtelijoita.
Kohut > Kirjanpitorikos

The Wall Street Journal kertoi tammikuussa 2018, että Trumpin juristi Michael Cohen oli maksanut 130 000 dollaria pornotähti Stormy Danielsille, jotta tämä ei paljastaisi olleensa seksuaalissävytteisessä suhteessa Trumpin kanssa vuonna 2006. Maksu suoritettiin Danielsin tilille hieman ennen vuoden 2016 presidentinvaaleja. Toinenkin henkilö, Karen McDougal, sai rahaa Cohenilta suhdehuhujen peittelemiseksi.
Kohut > Loukkaavat puheet

Trump aiheutti tammikuussa 2018 laajaa kansainvälistä närkästystä ja syytöksiä rasismista käytettyään keskustelussaan Haitista, El Salvadorista ja joistain Afrikan maista nimitystä ”shithole countries” (suom. ’paskakuoppamaat’, merkitykseltään ’saastainen, nuhjuinen, epämiellyttävä paikka’) ja kyseenalaistaessaan näistä maista tulevan siirtolaisuuden Yhdysvaltoihin.
Kohut > Salaliittoteorioiden levittäminen

Trump oli alkanut vuonna 2011 väittää, että presidentti Obama ei olisi syntynyt Yhdysvalloissa eikä näin saisi olla Yhdysvaltain presidentti. Hän jatkoi asian epäilemistä senkin jälkeen, kun Obama julkisti syntymätodistuksensa, joka todistaa hänen olevan syntyperäinen amerikkalainen. Trump myönsi vihdoin presidentinvaalikampanjansa aikana syksyllä 2016 Obaman syntyneen Yhdysvalloissa.
Yksityiselämä > Perhe ja avioliitot

Trump on ollut naimisissa kolme kertaa. Ensimmäisen kerran hän meni naimisiin vuonna 1977 Ivana Trumpin (o.s. Zelnickova) kanssa. Pari erosi vuonna 1992. Vuonna 1993 Trump solmi avioliiton näyttelijä Marla Maplesin kanssa. Pari erosi kesäkuussa 1999. Tammikuussa 2005 Trump avioitui slovenialaisen Melania Knaussin kanssa (myöhemmin Melania Trump).
Trumpilla on viisi lasta, joista Donald Jr. (s. 1977), Ivanka (s. 1981) ja Eric (s. 1984) Ivana Trumpin kanssa, Tiffany (s. 1993) Marla Maplesin kanssa ja Barron (s. 2006) Melania Trumpin kanssa . Hänellä on kahdeksan lastenlasta.
Trump muutti lokakuussa 2019 virallisen asuinpaikkansa New Yorkin Trump Towerista Floridan Palm Beachiin kartanoonsa Mar-a-Lagoon.
Yksityiselämä > Uskonto

Trump on entinen presbyteeri. Trump ei ollut puhunut uskonasioista ennen vaalikampanjaansa eikä senkään aikana käsitellyt aihetta kovinkaan paljon. Kirkossa hän on sanonut käyvänsä lähinnä juhlapyhinä kun hänellä on aikaa.
Lokakuussa 2020 Trump kertoi olevansa mihinkään kirkkokuntaan sitoutumaton kristitty (engl. non-denominational Christian). Trump on ensimmäinen presidentti sitten Dwight D. Eisenhowerin, joka on vaihtanut uskonnollista vakaumustaan kesken virkakauden.
Yksityiselämä > Elämäntavat

Trump ei omien sanojensa mukaan ole koskaan käyttänyt huumeita tai polttanut tupakkaa, ja alkoholin käytön hän lopetti veljensä kuoltua alkoholimyrkytykseen. Hän on bakteerikammoinen ja välttää ihmisten kättelemistä.
Trumpin unentarve on pieni, hän nukkuu vain neljä tai viisi tuntia yössä.
Yksityiselämä > Harrastukset

Trump harrastaa golfaamista. Hän pitää Frank Sinatran, Elton Johnin ja Eminemin musiikista. Hänen suosikkikappaleensa on Peggy Leen hitti ”Is That All There Is?” vuodelta 1969.
Yksityiselämä > Terveys

Trumpille tehtiin tammikuussa 2018 virallinen terveystarkastus fyysisen kunnon selvittämiseksi, ja hänen todettiin olevan ”erittäin terve”. Trump kertoi vuonna 2016 olevansa 188 senttimetriä pitkä ja painavansa 107 kilogrammaa.
Trumpilla todettiin koronavirustartunta lokakuussa 2020. Hän vietti Walter Reedin sotilassairaalassa kolme yötä, minkä jälkeen hän palasi Valkoiseen taloon.
Kunnianosoituksia

Ellis Islandin kunniamitali (USA, 1986)
Kuningas Abdulazizin ritarikunta (Saudi-Arabia, 2017)
Vapauden ritarikunta (Kosovo, 2020)
Vuonna 2021 Trumpille myönnettiin symbolinen musta vyö taekwondossa.
Julkaisut

Trumpin nimissä on julkaistu 19 kirjaa, joista useimmat käsittelevät liike-elämässä menestymistä. Useimmat tai kaikki niistä ovat osittain tai kokonaan jonkun haamukirjoittajan kirjoittamia.
Julkaisut > Suomennetut teokset

Haluatko rikastua? Diili-sarjan mestarin ohjeita (Trump. How to Get Rich, 2004), 2004, ISBN 951119920X.
Trump, Donald & Kiyosaki, Robert: Rikastu! Kaksi miestä, yksi sanoma (Why We Want You to be Rich. Two Men – One Message, 2006), 2007 ISBN 9789524681490.
Julkaisut > Suomentamattomat teokset

The Art of the Deal (1987), ISBN 978-0-345-47917-4
Surviving at the Top (1990), ISBN 978-0-394-57597-1
The Art of Survival (1991), ISBN 978-0-446-36209-2
Trump, Donald ja Bohner, Kate: The Art of the Comeback (1997), ISBN 978-0-8129-2964-5
Trump, Donald ja Shiflett, Dave: The America We Deserve (2000), ISBN 1-58063-131-2
The Way to the Top. The Best Business Advice I Ever Received (2004), ISBN 978-1-4000-5016-1
Think Like a Billionaire. Everything You Need to Know About Success, Real Estate, and Life (2004), ISBN 978-0-345-48140-5
The Best Golf Advice I Ever Received (2005), ISBN 978-0-307-20999-3
Trump, Donald ja Zanker, Bill: Think Big and Kick Ass in Business and Life (2007), ISBN 978-0-06-154783-6
The Best Real Estate Advice I Ever Received. 100 Top Experts Share Their Strategies (2007), ISBN 978-1-4016-0255-0
Trump 101. The Way to Success (2007), ISBN 978-0-470-04710-1
Never Give Up. How I Turned My Biggest Challenges into Success (2008), ISBN 978-0-470-19084-5
Think Like a Champion. An Informal Education in Business and Life (2009), ISBN 978-0-7624-3856-3
Trump, Donald ja Kiyosaki, Robert: Midas Touch. Why Some Entrepreneurs Get Rich – and Why Most Don't (2011), ISBN 978-1-61268-095-8
Time to Get Tough. Making America No. 1 Again (2011), ISBN 978-1-59698-773-9
Crippled America: How to Make America Great Again (2015), ISBN 978-1-5011-3796-9
Kirjallisuutta > Suomeksi

Annala, Maria: Trumpin kansa.  Helsinki:  Into, 2020.  ISBN 9789523512702
Iloniemi, Jaakko & Nyberg, René & Hakkarainen, Petri: Trump, Putin, Merkel ja Suomi.  Helsinki:  Otava, 2017.  ISBN 9789511314097
Kranish, Michael & Fisher, Marc: Totuus Trumpista. Tarina kunnianhimosta, rahasta ja vallasta.  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Helsinki:  Otava, 2017.  ISBN 9789511314400
Ruotsila, Markku: Trumpin Amerikka. Yhdysvallat kulttuurisotien taistelukenttänä.  Helsinki:  Basam Books, 2024.  ISBN 978-952-379-530-3
Tiittula, Markus: Trumpin jälkeen.  Tampere:  Vastapaino, 2018.  ISBN 9789517686990
Wolf, Michael: Tulta ja tuhoa. Donald Trump Valkoisessa talossa.  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Helsinki:  Tammi, 2018.  ISBN 9789520401429
Kirjallisuutta > Muilla kielillä

Woodward, Bob: Fear. Trump in the White House.  Simon & Schuster, 2018.  ISBN 978-1-5011-7551-0  (englanniksi)
Wolf, Michael: Siege. Trump Under Fire.  Henry Holt and Company, 2019.  ISBN 978-1250253828  (englanniksi)
Hämäläinen, Nora: Är Trump postmodern? En essä om sanning och populism.  Helsingfors:  Förlaget M, 2019.  ISBN 978-952-333-229-4  (ruotsiksi)
Mercenary: Escape from Targ

| Mercenary: Escape from Targ |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Novagen Software
Julkaisija:  Novagen Software
Pelisarja:  Mercenary
Julkaistu:  1985
Lajityyppi:  toimintaseikkailupeli ja tieteisfiktiopeli (en)
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  ZX Spectrum, Amstrad CPC, Commodore 64, Amiga ja Atari ST
Jakelumuoto:  C-kasetti ja levyke
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Mercenary: Escape from Targ (lyhyesti Mercenary) on Novagen Softwaren kehittämä ja julkaisema simulaatiopeli. Peli on julkaistu vuonna 1985 Atarin 8-bittisille ja Commodore 64:lle sekä seuraavina vuosina Amstrad CPC:lle, Atari ST:lle, Commodore 16:lle sekä ZX Spectrumille.
Peli on varhainen avoimen pelimaailman peli.
Pelille on julkaistu laajennusosa Mercenary: The Second City sekä seuraajat Damocles (Mercenary II) ja Mercenary III. Mercenary: Compendium Edition sisälsi ensimmäisen pelin sekä sen laajennusosan.
Aiheesta muualla

Mercenary MobyGamesissa (englanniksi)
Mercenary: Compendium Edition MobyGamesissa (englanniksi)
Bo Setterlind

Bo Setterlind
Bo Alf Setterlind (24. elokuuta 1923 Växjö – 24. tammikuuta 1991 Strängnäs) oli ruotsalainen kirjailija ja runoilija.
Elämänvaiheet

Setterlind tuli ylioppilaaksi 1944 Västeråsissa. Hän opiskeli Uppsalan yliopistossa. 1950-luvulla hän muutti Strängnäsiin, missä hän asui kuolemaansa saakka. Strängnäsin kaupungissa on nänen nimeään kantava puisto.
Setterlind oli monipuolinen kirjailija ja on kirjoittanut noin 70 kirjaa, romaaneja, novelleja, matkakuvauksia, lastenkirjoja, joista noin 40 on runokirjoja. Häntä on kuvattu romantikoksi, joka etsi inspiraatiota luonnosta ja ilmaisi itseään tunteellisin sekä leikkisin sanoin.
Setterlind tunnetaan ennen muuta virsirunoilijana. Ruotsin kirkon virsikirjassa on yhdeksän hänen kirjoittamaansa virttä ja kaksi hänen muokkaamaansa virttä. Lisäksi ruotsinkielisessä virsikirjan lisäosassa (Den svenska psalmboken med tillägg) on yksi hänen virtensä.