Siipikonfiguraatio
Siipien lukumäärä ja sijainti suhteessa runkoon

Siipien lukumäärä (siipi on tässä vasemman ja oikean siiven ja ns. välisiiven muodostama kokonaisuus)
”Ei siipiä”
Nostava runko – runko tuottaa nostovoiman, esimerkiksi X-24B ”Lentävä kivi” -sukkulan kehitystyössä 1960-luvulla.
Moottoriteholla lentäminen – esimerkiksi Harrier nousussaan, mutta tätä menetelmään käyttävää varsinaista siivetöntä ilma-alusta ei ole ollut kuin McDonnell-Douglasin Delta Clipper-sukkulaskenaarion koealus 1990-luvun alussa, joka sekin pystyi vain leijuntaan, ei esim. matkalentoon.
Yksi siipi (engl. monoplane ) – yleisin tapaus 1930-luvun jälkeen. Siipi voi olla rungon suhteen
alasiipi (engl. low wing) – rungon pohja ja siiven pohja samalla tasolla
keskisiipi (engl. mid wing) – siipi kiinnittyy korkeussuunnassa rungon puoliväliin
yläsiipi (engl. high wing ) – siipi on rungon yläosassa
olkasiipi (engl. shoulder wing) – siipi kiinnitetty rungon yläosaan
Päivänvarjosiipi (engl. parasol wing) – siipi on rungon yläpuolella tukien varassa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Alasiipi |  Keskisiipi |  Yläsiipi |  Päivänvarjosiipi |
Siipiä on nykyisin päällekkäin vain yksi, mutta 1900-luvun alussa useitakin:
kaksitaso – kaksi suunnilleen samankokoista siipeä päällekkäin – väistyi 1930-luvulla, kun lentokoneen rakenteet muuttuivat metallisiksi ja pyrittiin pienempään vastukseen
”Sesquiplane” – alempi päällekkäisistä siivistä on paljon pienempi
kolmitaso – kolme siipeä päällekkäin, ensimmäisessä maailmansodassa tällaiset koneet olivat osan aikaa sodasta liikehtimiskykyisempiä kuin 1- tai 2-tasoiset.
nelitaso – neljä päällekkäistä siipeä
monitaso – kokeilijat 1900-luvun alussa rakensivat tällaisia huonolla menestyksellä. 9-tasoinen Caproni Ca.60 lensi vain lyhyen matkaa ennen tuhoutumistaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kaksitaso |  1,5-taso |  Kolmitaso |  Monitaso |
Tandem-siiveksi kutsutaan tilannetta, jossa lentokoneessa on kaksi peräkkäistä likimain samankokoista siipeä. Kaksitasoisissa koneissa ylempi siipi on usein hieman edempänä kuin alempi siipi. Tämä luo stabiilisuutta. Päinvastainen konfiguraatio on esimerkiksi Beechcraft Staggerwing -koneessa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Siivet päällekkäin |  Yläsiipi edempänä |  Yläsiipi taaempana |
Siipi tuetaan nykyisin siiven sisällä olevilla rakenteilla pieniä hitaita yleisilmailukoneita jne. lukuun ottamatta. Aikojen kuluessa siiven tuennassa on käytetty monenlaisia ratkaisuja:
itsekantava siipi (engl. cantilever wing)
tuettu (engl. braced) ulkoisten tukien avulla runkoon ja mahdolliseen toiseen jne. siipeen. Käytössä tukina on palkkeja, tankoja (engl. struts, esimerkiksi Cessna 150) ja vaijereita. Tuet vähentävät siiven rakennepainoa mutta lisäävät siiven vastusta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Itsekantava siipi |   Tuettu siipi |   Vaijerijäykistys |
| --- | --- |
 Single-bay biplane:  Two-bay biplane
Suljettu siipi – siivet yhdistetty päistään rakenteen jäykistämiseksi
Box wing
Rhomboidal wing
rengasmainen siipi
tasomainen
sylinterimäinen, esimerkiksi SNECMA Coléoptère
muut versiot, esimerkiksi Blériot III
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Box wing |  Annular box wing |  tasomainen rengasmainen siipi |  sylinterimäinen siipi |
Siipi voi olla
jäykkä
joustava – esimerkiksi painopisteohjatut ultrat
Siiven tasomuoto vaikuttaa vastukseen ja sakkausominaisuuksiin. Muuttuvan geometrian siipi on eräs ratkaisu hidaslennon ja nopean lennon vaatimuksiin siivelle.