stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Entreat

| Entreat The Cure |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : heinäkuu 1989
 Julkaistu: 25. maaliskuuta 1991
 Tyylilaji: goottirock
 Kesto: 47.09
 Levy-yhtiö: Fiction Records
The Curen muut julkaisut
| Mixed Up 1990 | Entreat 1991 | Wish 1993 |
Entreat on The Curen livealbumi vuodelta 1989. Se on äänitetty The Curen Prayer Tour -kiertueella 22.–24. heinäkuuta 1989 Lontoon Wembley Arenalla ja sisältää ainoastaan Disintegration-albumin kappaleita. Levy julkaistiin alun perin vain promootioversiona Ranskassa. Sen sai kaupan päälle ostaessaan vähintään kolme The Curen levyä. Tämä alkuperäinen versio ei sisältänyt kappaleita "Homesick" ja "Untitled". Myöhemmin Entreat julkaistiin Isossa-Britanniassa, myös promotionaalisena kahdeksan kappaleen versiona, joka tällä kertaa sisälsi aiemmin mainitut kappaleet. Levyn sai tällöin kaupan päälle, kun osti kaksi The Curen albumia. Levy julkaistiin kaupallisesti vasta vuonna 1991 kahdeksan kappaleen versiona.
Kappaleet

Pictures of You – 7:08
Closedown – 4:23
Last Dance – 4:41
Fascination Street – 5:20
Prayers for Rain – 4:49
Disintegration – 7:41
Homesick – 6:49 (*)
Untitled – 6:33 (*)
(*) Ei kaikissa versioissa.
Kokoonpano

Robert Smith - kitara, laulu
Simon Gallup - basso
Porl Thompson - kitara
Roger O'Donnell - koskettimet
Boris Williams - rummut
Finis Finlandiae!

Fyren-lehdessä 22.6.1910 julkaistu pilakuva. Ylh.: "Finis Finlandiae. Helpotuksen huokaus kiihkovenäläisen sydämestä." – Alh.: "Puriškevitš: 'Nyt se on säkissä. Sinne vaan – niin se on Venäjän kansan sylissä.'"
Finis Finlandiae! (latinaa = ’Suomen loppu’) on huudahdus, jonka kiihkokansallismielinen venäläinen poliitikko Vladimir Puriškevitš esitti Venäjän valtakunnanduuman istunnossa 10. kesäkuuta (juliaanisen kalenterin mukaan 28. toukokuuta) 1910, kun duuma oli hyväksynyt äänin 164–23 Suomen suuriruhtinaskuntaa koskeneen lain yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä.
Experience (Von Hertzen Brothersin albumi)

| Experience Von Hertzen Brothers |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. syyskuuta 2001
 Tuottaja(t): Lasse Kurki
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Kesto: 51.27
 Levy-yhtiö: BMG Finland Zen Garden Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 39.
Von Hertzen Brothersin muut julkaisut
|   | Experience 2001 | Approach 2006 |
Experience on suomalaisen Von Hertzen Brothers -yhtyeen ensimmäinen albumi, joka julkaistiin vuonna 2001. Levy syntyi, kun Intiassa asuva Mikko von Hertzen kutsui veljensä, joita ei ollut nähnyt pitkään aikaan, Intiaan toteuttaakseen uutta musiikillista visiotaan heidän kanssaan.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 39.
Kappaleet

Introduction – 0.22
Brother – 5.50
Experience – 4.02
Beside You – 5.47
Nothing Left – 4.38
Another Worthless Day – 5.01
Shanti Mantram – 0.54
Devil of a Girl – 3.18
Immortal Life – 4.17
I Gave Up – 2.48
Dreamworld – 5.00
Hush Hush – 3.02
Time and You – 5.55
Kokoonpano

Kie von Hertzen – kitarat, laulu
Mikko von Hertzen – laulu, kitarat, rummut
Jonne von Hertzen – basso, laulu
Arvostelut

Soundi:
Nyt.fi:
Fieandt

Fieandt tai von Fieandt on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
von Fieandt, suomalainen suku
Arvid Harald von Fieandt (1873–1955), suomalainen hammaslääkäri ja valtiopäivämies
Bror Albert von Fieandt (1852–1894), juristi, virka- ja valtiopäivämies
Carl Wilhelm Daniel von Fieandt (1855–1932), juristi, virka- ja valtiopäivämies
Constantin von Fieandt (1820–1866), tilanomistaja ja valtiopäivämies
Dorrit von Fieandt (1927–2021), keramiikkataiteilija
Einar Fieandt (1879–1935), kouluneuvos, eläintieteilijä
Erik Gustav von Fieandt (1807–1888), kenraalimajuri
Halvar von Fieandt (1879–1936), lääkäri, Suomen ensimmäisiä korva-, nenä- ja kurkkutautien erikoislääkäreitä
Johan Henrik Fieandt (1683–1741), sotilas
John Fieandt (s. 1955), šakkimestari
Kai von Fieandt (1909–2000), psykologian professori
Karl Johan von Fieandt (1849–1925), piirilääkäri ja professori
Karl Konstantin Fieandt (1850–1940), suomalainen tuomari ja valtiopäivämies
Marta von Fieandt-Björkman (1895–1932), oopperalaulaja
Otto von Fieandt (1762–1823), sotilas Kustaa III:n sodassa ja Suomen sodassa
Otto Alfred von Fieandt (1853–1929), maanmittari ja virka- ja valtiopäivämies
Otto Karl von Fieandt (1758–1825), kartantekijä, topografikunnan päällikkö
Rainer von Fieandt (1890–1972), pankinjohtaja, pääministeri
Robert Mauritz von Fieandt (1821–1890), lääninagronomi, tilanomistaja, Vierun ruukin perustaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ergotismi

Ergotismi on krooninen myrkytystila, jonka aiheuttaa rukiissa epäpuhtautena esiintyvä torajyvä. Ergotamiini ja muut torajyvän sisältämät alkaloidit häiritsevät verenkiertoa. Ergotismissa sormet, varpaat tai raajat mustuvat, menevät kuolioon ja irtoavat ilman verenvuotoa. Krooniseen torajyvämyrkytykseen liittyy myös muita oireita kuten päänsärkyä, pahoinvointia, sekavuutta, tajuttomuutta, oksentelua, ripulia, kouristuksia ja suonenvetoja.
Lähdetiedoissa esiintyy ristiriitaisia tietoja siitä, milloin ergotismin syy selvisi. Ranskalainen tohtori Thuillier teki sairautta koskevat havaintonsa joko 1630 tai 1670.
Syötäväksi tarkoitetun viljan torajyväpitoisuutta valvotaan nykyään tarkasti. Ergotismi voi nykyään aiheutua liiallisesta ergotamiinia tai muita torajyväalkaloideja sisältävien lääkevalmisteiden käytöstä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ergotismin historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Historiallinen merkitys (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Etelä-Pohjanmaan tuomiokunta

Etelä-Pohjanmaan tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue 1680–1777. Vuonna 1680 tapahtuneessa tuomioistuinlaitoksen uudistustyössä Pohjanmaan tuomiokunta jaettiin kahtia ja muodostettiin Pohjois-Pohjanmaan tuomiokunta ja Etelä-Pohjanmaan tuomiokunta. Vuonna 1685 Pohjanmaan keskiosaan nimitettiin kolmas tuomari, Henrik Kluwensick, mutta hän ei koskaan ryhtynyt hoitamaan virkaansa, joten tuomiokuntajakokin säilyi ennallaan. Vuoden 1680 tuomiokirjan mukaan Etelä-Pohjanmaan tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat pitäjät:
Isokyrö
Laihia
Lapväärtti
Maalahti
Mustasaari
Närpiö
Vähäkyrö
Vöyri
Vuonna 1681 tuomiokuntaan siirrettiin
Ilmajoki
Lapua
Pietarsaari
Uusikaarlepyy
Isonvihan (1713–1721) aikana tuomiokunnassa pidettiin viimeiset käräjät ennen keskeytystä todennäköisesti loppuvuodesta 1713 ja oikeudenkäyntitoiminta aloitettiin uudelleen lokakuussa 1721. Pikkuvihan (1742–1743) aikana käräjiä pidettiin häiriintymättä.
Vuoden 1777 järjestelyssä Etelä-Pohjanmaan tuomiokunnan seuraajaksi määrättiin Pohjanmaan eteläinen tuomiokunta.
Finkolo

| Finkolo |
| --- | --- |
 Finkolo
 Koordinaatit: 11°16′5″N, 5°30′37″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Sikasson piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  14 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Finkolo on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Sikasson piirissä Malissa. Se sijaitsee 25 kilometriä Sikassosta itään. Kunnassa on 14 200 ja kylässä 5 900 asukasta (vuonna 2009).
Finkolon kunta rajoittuu pohjoisessa Sikasson piirin Danderesson ja etelässä ja lännessä Kaboïlan kuntiin sekä idässä Burkina Fasoon. Se on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Vesistöjä ovat sadekauden jälkeen kuivuvat Farako, Tientienko, Tiékorodougou ja N’Ganamako. Seutu kuuluu Sudanin ilmastovyöhykkeeseen.
Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaat ovat etupäässä senufoja. Lisäksi on bambaroita, boboja, fulbeja ja miniankoja.
Finkolon kautta kulkee Sikassosta Burkina Fasoon johtava päällystetty maantie RN10. Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Kunnassa sijaitsee Farakon teeviljelmä sekä teetehdas, joka ei ole toiminut moneen vuoteen.
Paikallinen nähtävyys ovat Farakon vesiputoukset.
Entrena

| Entrena |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

 Entrena
 Koordinaatit: 42°23′N, 2°32′W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:   La Rioja
Maakunta:   La Rioja
Piirikunta:  Logroño
Hallinto:  
 – Pormestari:  Esteban Pérez Díez
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  21.03 km²
Väkiluku (2015):  1,489
 – Väestötiheys:  71 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.entrena.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Entrena on kaupunki La Riojan maakunnassa Koillis-Espanjassa lähellä maakunnan pääkaupunkia Logroñoa. Koska kaupunki sijaitsee maakunnan pääkaupungin lähellä, sen väkiluku on ollut kasvussa.[lähde? ]
Merkittäviä paikallisia juhlia ovat San Cristóbal, jota vietetään 10. heinäkuuta, ja San Blas, jota vietetään 3. helmikuuta.
Kuvia

Plaza del Coso
Iglesia de San Martín
Convento de Santa Clara
Ermita de Santa Ana
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Entrena Wikimedia Commonsissa
Alfonso de Portago

| Alfonso de Portago |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. lokakuuta 1928 
Kansalaisuus:   Espanja
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1956-1957
Talli(t):  Ferrari
Kilpailuja:  5
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  1
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  4
Ensimmäinen kilpailu:  Ranskan Grand Prix 1956
Viimeinen kilpailu:  Argentiinan Grand Prix 1957
Alfonso Antonio Vicente Eduardo Angel Blas Francisco de Borja Cabeza de Vaca y Leighton, paremmin tunnettu nimellä Alfonso de Portago (11. lokakuuta 1928 Lontoo, Englanti, Iso-Britannia – 12. toukokuuta 1957 Guidizzolo, Italia), oli espanjalainen F1-kuljettaja.
Ura > Formula 1

Portago ajoi uransa aikana Ferrarilla ja osallistui viiteen F1-osakilpailuun kausilla 1956–1957. Hän saavutti neljä MM-pistettä. Portago jakoi pisteensä kaksi kertaa. Ensimmäisellä kerralla Peter Collinsin kanssa ajaessaan toiseksi Britannian GP:ssä 1956 ja toisen kerran Argentiinan GP:ssä 1957, jossa Portago jakoi 5. sijansa José Froilán Gonzálezin kanssa. Hän oli ensimmäinen espanjalaiskuljettaja, joka on ajanut palkinnoille. Parempaan pystyi vasta Fernando Alonso vuonna 2003 voittaessaan Unkarin GP:n 2003. Portagolla oli myös pisin nimi F1-kuljettajista.
| Vuosi | Talli | Valmistaja | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Sija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1956 | Ferrari | Ferrari Ferrari D50 | Ferrari V8 | ARG | MON | 500 | BEL | FRA Kesk. | GBR 2 ‡ | GER Kesk. | ITA Kesk. | 15. | 3 |
| 1957 | Ferrari | Ferrari Ferrari D50A | Ferrari V8 | ARG 5 ‡‡ | MON | 500 | FRA | GBR | GER | PES | ITA | 20. | 1 |
‡ jaettu auto Peter Collinsin kanssa.
‡‡ jaettu auto José Froilán Gonzálezin kanssa.
Ura > Talviurheilu

Kilparatojen ulkopuolella Portago harrasti myös rattikelkkailua ja osallistui muodostamansa joukkueen kanssa vuoden 1956 talviolympialaisiin. Joukkue sijoittui neljänneksi kahden hengen ohjastamassa ja yhdeksänneksi 4 hengen ohjastamassa sarjassa. He tekivät samalla historiaa olemalla Espanjan ensimmäinen olympialaisiin osallistunut rattikelkkajoukkue. Portago voitti pronssimitalin vuonna 1957 kahden-miehen tapahtumassa FIBT World Championships -kilpailuissa.
Kuolema

Portago ja hänen ajajansa Edmund Nelson kuolivat kolarissa vuonna 1957 Mille Migliassa, noin 65 kilometriä Bresciasta. Onnettomuudessa kuoli myös 10 katsojaa, joista viisi olivat lapsia. Portagon Ferrarin rengas räjähti 250 kilometrin tuntivauhdissa. Ferrari singahti vasemmanpuoleisen kanaalin yli surmaten 5 katsojaa ja kääntyi takaisin kanaalin yli aiheuttaen 5 muun katsojan kuoleman tien toisella puolella. Tapahtuman jälkeen Enzo Ferrari joutui pitkään oikeudenkäyntiin.
Perintö

Portagon muistoksi on nimetty mutka Jaraman moottoriradalla Espanjassa ja St. Moritzin-Celerinan kelkkailuradalla.
Mille Miglian turman muistomerkki
Alolja

| Alolja Алоля |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Bežanitsy, Opotška, Pustoška
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Aloljan valuma-alue
Pinta-ala:  860 km²
Yhtyy:  Velikaja (323 km suistosta)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Arno
 :  56.851667°N, 29.321667°E
Laskupaikka:  Velikaja
 :  56.437222°N, 29.098056°E
Läpivirtausjärvet:  Arno, Kudeverskoje, Bardovo
Sivu-uomat:  Tsipiljanka, Kopytovka
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  247,9 m mpy.
Laskukorkeus:  141,6 m mpy.
Korkeusero:  106,3 m
Pituus:  105 km  
Kaltevuus:  1,01 m/km
Muuta
Alolja alittaa pikatien Alojan taajamassa joen alajuoksulla.
Alolja (ven. Алоля) on Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueella virtaava joki, joka on Velikajan sivujoki. Se alkaa Bežanitsyn ylängön tunnetulta järvialueelta ja laskeutuu sieltä alas lounaaseen päin ja yhtyy alempana Velikajaan.
Joen kulku

Joki saa alkunsa Arnon järvestä ja se virtaa ylängön länsiosissa Olhovetsin (ven. Ольховец) ja toisen pienemmän järven läpi matkallaan kaakkoon laskien 10 kilometrin päässä lopuksi Kudeverskojeen. Joelle tulee tällä osuudella 47 metriä pudotusta. Täältä se jatkaa ensin Orehovskojen (ven. Ореховское) kautta kuusi kilometriä länteen ja kääntyy pienessä Borovno-järvessä (ven. Боровно) viiden kilometrin matkalle etelään ja etenee kolme kilometriä kaakkoon laskien Bardovoon. Toisella välillä tulee pudotusta 27 metriä. Järven jälkeen joki virtaa parin mutkan jälkeen 10 kilometriä lounaaseen. Tähän kääntöpisteeseen mennessä tulee 16 metriä pudotusta lisää ja joki jatkaa Velikajalle asti suuntanaan etelä. Aloljan voidaan katsoa poistuneen ylänköalueelta yhtyessään Velikajaan 22 kilometrin päässä ja noin 18 metriä alempana. Joki meanderoi alajuoksulla voimakkaasti metsäisessä maastossa. Täällä on maaperä hiekkamaata, jossa joki kuluttaa helposti joenrantoja ja siksi on joen pohjalla paljon hiekkaa. Joella on kartan mukaan 15 siltaa, joista tärkeimmät sijaitsevat Kudeverin ja Bardovon kylissä, Glubokojen ja Šukinon välisellä tiellä sekä Aloljin kylässä Pustoškan ja Opotškan välisellä pikatiellä (M-22 eli E-95).
Valuma-alue ja sivujoet

Alolja sijaitsee Narvanjoen vesistöalueessa Velikajan valuma-alueella. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi  Itämerellä Suomenlahteen. Velikajan sivujoen Aloljan valuma-alue kuuluu kokonaan Pihkovan alueeseen. Valuma-alueen pinta-ala on 860 neliökilometriä.
Valuma-alue ja sivujoet > Sivujoet

Aloljan suurimpia sivujokia ja -ojia on esitelty alla taulukossa. Niiden järvestys ei välttämättä ole alajuoksulta yläjuoksulle, koska järjestystä ei ole voitu vahvistaa eri lähteistä.
| yhtyy Aloljaan  (km suusta) | nimi | nimi (ven>  ) | pituus (km) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 | Mjasovski | Мясовский | 1 |  | 2,3 |
| 29 | Tsipiljanka | Ципилянка | 13 |  | 1 |
| 38 | Melenka | Меленка |  |  | 2,3 |
| 39 | Bereznitsa | Березница |  |  | 2 |
|  | Vesneboložka | Веснеболожка |  |  | 2 |
|  | Kopytovka | Копытовка | 10 |  | 1 |
|  | Ratenka | Ратенка |  |  | 2 |
|  | Olhovets | Ольховец |  |  | 2 |
|  | Belyij | Белый |  |  | 2 |
|  | Kolpinka | Колпика |  |  | 2 |
|  | Tšernyj | Черный |  |  | 2 |
Lähteet: 1 = , 2 = , 3 =  (yhtymiskohta mitattu)
Valuma-alue ja sivujoet > Järvet

Joen valuma-alueella on runsaasti järviä ja lampia. Joki virtaa monien järvien ja lampien kautta, joita ovat esimerkiksi Arno, Kudeverskoje, Orehovskoje (ven. Ореховское) ja Bardovo. Jos luetellaan alajuoksulta käsin järvirikkaita sivujokia, tulee silloin aloittaa Alolista. Sen lyhyellä ja Aloljaan oikealta puolelta yhtyvän Mjasovskin laskuojan valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Bolšoje Kolpino ja Svetloje. Seuraavaksi tuleva Tsipiljanka yhtyy vasemmalta puolelta Aloljaan. Sen valuma-alueella sijaitsevat suurimpana järvenä Tsipilja ja omasta sivuhaarasta tuleva Ostrovito. Sitten, Melenka yhtyy Aloljaan oikealta puolelta ja sen valuma-alueelta laskee surimpana järvenä Kamennoje. Bereznitsa yhtyy lähes samaan kohtaan myös oikealta puolelta ja silläkin on suuri Berezovskojen järvi. Seuraavana on Vesneboložka, joka yhtyy etelästä joen vasemmalle puolelle. Sen valuma-alueella on suurehko järvi Vesnebolog. Nyt on noustu Aloljaa Bardovo-järvelle asti. Järveen laskee idästä Kopytovka, jonka valuma-alueella on runsaasti pienempiä järviä. Niistä merkittävimmät ovat sivujoen Kamenkan alueella sijaitsevat Kamennoje ja Velikaja Voda, sivujoen Pryskin alueella olevat Isajevo ja Plockoje, ja sivujoen Stopnon alueella olevat Ostrovito ja Dolgoje. Heti Bardovo-järven yläpuolella yhtyy Aloljaan pohjoisen suunnalta vasemmalle puolelle tuleva Ratenka, jonka pääjärvi on Ratnoje. Aloljan oikealta puolelta yhtyy lyhyen ojan päässä sijaitseva Glušnevskoje ja heti sen yläpuolelle Dolgojen laskuoja. Latvaosat Aloljasta sijaitsevat kahden muun vesistön välissä niin, että vain uomassa sijaitsevat latvajärvet kuuluvat enää mukaan.
Hallintoalue

Valtiollisen vesistörekisterin mukaan joki ja sen valuma-alue kuuluu Itämeren valuma-alueen piiriin (ven. Балтийский бассейновый округ). Joen vesistörekisterin numero on 01030000112102000027727 . Venäjän puoleisten vesistöjen hallintorakenteesta ei ole tässä tietoa, mutta alue sisältyy kuitenkin kokonaan Pihkovan alueeseen.
Huomautuksia

1 2 3  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Алоля, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
1 2  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Käännös suomeksi
Espoon käräjäoikeus

Espoon käräjäoikeus
Espoon käräjäoikeus oli yksi Helsingin hovioikeuspiirin kuudesta käräjäoikeudesta. Vuoden 2019 alussa sen korvasi vastuualueeltaan laajempi Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus, joka uudessa käräjäoikeusjaossa on yksi kolmesta Helsingin hovioikeuspiirin käräjäoikeudesta.
Sen tuomiopiiriin kuuluivat Espoon ja Kauniaisten kaupungit. Ulosottoa koskevissa valitusasioissa Espoon käräjäoikeus vastasi koko Länsi-Uudenmaan ulosottoviraston toimialueesta. Yrityssaneerausasioita Espoon KO hoiti oman tuomiopiirin lisäksi Tuusulan ja Vantaan käräjäoikeuksien alueilta.
Käräjäoikeudessa työskenteli noin 70 henkilöä. Toimintaa johti laamanni Olli Saunanoja. Espoon käräjäoikeus toimi Kilossa osoitteessa Vitikka 1 B 2, 02630 Espoo. Samassa rakennuksessa on Länsi-Uudenmaan poliisilaitos.
Fidžinmonarkit

| Fidžinmonarkit |
| --- | --- |
 Fidžinmonarkki (Mayrornis lessoni)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Monarkit Monarchidae
Suku::  Fidžinmonarkit Mayrornis  Wetmore, 1932
Katso myös
   Fidžinmonarkit Wikispeciesissä   Fidžinmonarkit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Fidžinmonarkit (Mayrornis) on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintusuku.
Fidžinmonarkit ovat kotoperäisiä Tyynenmeren Fidži- ja Salomonsaarilla.
Fidžinmonarkkilajit

Luettelo perustuu BirdLife Suomen maailman lintujen suomenkieliseen nimistöön. Luokittelujen eroavuuksista johtuen lajisto voi olla erilainen eri lähteissä.
Vanikoronmonarkki Mayrornis schistaceus
Ogealevunmonarkki Mayrornis versicolor
Fidžinmonarkki Mayrornis lessoni
Fei Junlong

Fei Junlong vuonna 2011.
Fei Junlong (s. 5. toukokuuta 1966) on kiinalainen avaruuslentäjä.  Hän oli toinen taikonautti avaruudessa. Hän oli komentajana Shenzhou 6 -avaruuslennolla,  joka lähti 12. lokakuuta 2005 ja kiersi maapallon 76 kertaa 4 päivässä 19 tunnissa ja 33 minuutissa.
Hän syntyi 1965 Kiinassa Suzhoussa Jiangsun maakunnassa. Vuonna 1991 hän meni naimisiin Wang Jien kanssa ja heillä on yksi poika, Fei Di. Asteroidi 9512 Feijunlong on nimetty hänen mukaansa.
Enemmistöhallitus

Enemmistöhallitus on poliittinen hallitus, jonka puolueella tai puolueilla on enemmistö edustajista valtion parlamentissa. Enemmistön turvin hallituksen esitykset tulevat hyväksytyiksi parlamentin käsittelyssä. Enemmistöhallituksella on vähemmistöhallitusta paremmat mahdollisuudet pitkään toimikauteen.
Enemmistöhallituksista on tullut Suomen valtioneuvoston vallitseva hallitusmuoto.
Enemmistöhallitukset Suomessa

| Hallitus | Lähde |
| --- | --- |
Svinhufvudin I hallitus: 
Paasikiven I hallitus: 
Ingmanin I hallitus: 
Erichin hallitus: 
Ingmanin II hallitus: 
Svinhufvudin II hallitus: 
Sunilan II hallitus: 
Cajanderin III hallitus: 
Rytin I hallitus: 
Rytin II hallitus: 
Rangellin hallitus: 
Linkomiehen hallitus: 
Hackzellin hallitus: 
Urho Castrénin hallitus: 
Paasikiven II hallitus: 
Paasikiven III hallitus: 
Pekkalan hallitus: 
Kekkosen II hallitus: 
Kekkosen III hallitus: 
Törngrenin hallitus: 
Kekkosen V hallitus: 
Fagerholmin II hallitus: 
Sukselaisen I hallitus: 
Fagerholmin III hallitus: 
Karjalaisen I hallitus: 
Virolaisen hallitus: 
Paasion I hallitus: 
Koiviston I hallitus: 
Karjalaisen II hallitus: 
Sorsan I hallitus: 
Miettusen II hallitus: 
Sorsan II hallitus: 
Koiviston II hallitus: 
Sorsan III hallitus: 
Sorsan IV hallitus: 
Holkerin hallitus: 
Ahon hallitus: 
Lipposen I hallitus: 
Lipposen II hallitus: 
Jäätteenmäen hallitus: 
Vanhasen I hallitus: 
Vanhasen II hallitus: 
Kiviniemen hallitus: 
Kataisen hallitus: 
Stubbin hallitus: 
Sipilän hallitus: 
Rinteen hallitus: 
Marinin hallitus: 
Orpon hallitus:
Fidžinpunamesikko

| Fidžinpunamesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Punamesikot Myzomela
Laji::  jugularis
Kaksiosainen nimi
 Myzomela jugularis  Peale, 1848 
Katso myös
   Fidžinpunamesikko Wikispeciesissä   Fidžinpunamesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Fidžinpunamesikko (Myzomela jugularis) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Fidžinpunamesikkoa tavataan Fidžissä. Lajia on kuvattu yleisestä runsaslukuiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Espoon rauhanyhdistys

| Espoon rauhanyhdistys |
| --- | --- |
 Espoon rauhanyhdistys Vanttilassa.
Sijainti:  Mänkimiehentie 5  02780 Espoo
Seurakunta:  Espoon rauhanyhdistys ry (SRK)
Rakentamisvuosi:  2005
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto Jorma Paloranta
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rauhanyhdistyksen tunnus.
Espoon rauhanyhdistys on Espoon Vanttilassa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Rauhanyhdistyksen tarkoituksena on järjestää hengellisiä tapahtumia kaiken ikäisille.
Espoon rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1998. Tätä ennen Espoon vanhoillislestadiolaiset olivat osa Helsingin rauhanyhdistystä. Espoon rauhanyhdistyksen toimitalo rakennettiin vuonna 2005, ja sen seurasaliin mahtuu 390 kuulijaa. Lisäksi rakennuksessa on 150-paikkainen kahvio ja alakerran monitoimitilat.
Rauhanyhdistyksen toimintaan kuuluvat sunnuntaisin pidettävät seurat ja kerran kuussa keskiviikoisin. Lisäksi yhdistys järjestää suurempia seuroja kahdesti vuodessa. Toimitalolla järjestetään myös juhlia, myyjäisiä, nuortenltoja, pyhäkouluja ja raamattuluokkia. Espoon rauhanyhdistyksellä oli vuonna 2022 yhteensä 515 jäsentä. Espoon rauhanyhdistys on jäsenmäärältään Suomen 10. suurin rauhanyhdistys.