Alkibiades
Spartan palveluksessa

Alkibiades matkusti Spartaan, jossa hän ryhtyi spartalaisten neuvonantajaksi ja omaksui spartalaisten askeettiset elämäntavat. Hän osallistui muun muassa spartalaisten ruumiillisiin harjoituksiin ja antoi hiustensa kasvaa pitkiksi spartalaiseen tapaan. Aluksi spartalaiset eivät luottaneet Alkibiadekseen, olihan hän kuitenkin heidän pitkäaikainen vihollisensa. Alkibiades piti kuitenkin Apellassa, Spartan kansankokouksessa, puheen jonka avulla hän sai spartalaisten luottamuksen. Puheessaan Alkibiades kertoi hylänneen demokratian ja siitä että Ateena aikoi Sisilian sotaretkellään vallata koko saaren sekä Karthagon, Italian ja jopa Iberian niemimaan. Vallattuaan nämä alueet Ateena tulisi hyökkäämään Peloponnesokselle. Alkibiades kehotti spartalaisia toimimaan ennen kuin Syrakusa antautuisi. Lisäksi Alkibiades kertoi että ateenalaiset pelkäsivät eniten sitä että spartalaiset linnoittaisivat Dekeleian, koska sieltä käsin spartalaiset saattaisivat estää ateenalaisia pääsemästä maatiloilleen ja Laureionin hopeakaivoksille. 
Kaiksesta huolimatta Alkibiades toivoi pääsevänsä palaamaan Ateenaan:
»Oikeaa isänmaanrakkautta ei osoita se, joka luopuu kaikesta vastarinnasta, kun hänet on vastoin oikeutta karkotettu, vaan se, joka kiihkeästi yrittää voittaa takaisin menettämänsä.» 
(Thukydides, Peloponnesolaissodan historia (6.92.4))
Spartalaisilla ei ollut syytä luottaa Alkibiadeehen, jonka tähänastinen ura oli koostunut pääasiassa tappioista. Kaikki Alkibiadeen tähänastiset suunnitelmat olivat perustuneet hänen neuvottelutaitoihin ja Ateenan liittolaisten käyttäminen itse sotatoimissa. Spartalaisille Alkibiades oli lyöty ja takaa-ajettu mies, joka yritti kaikin keinoin saada heidät puolelleen. Alkibiadeen yliampui Ateenan tavoitteet Sisiliassa saadakseen spartalaiset uskomaan että Ateena olisi heille uhka. Lopulta spartalaiset lähettivätkin erään Gylippoksen johdolla laivoja Sisiliaan. Gylippos ei kuitenkaan ollut edes spartalainen. Spartalaisia joukkoja Sisiliaan ei lähetetty ja laivastokin koostui vain kahdesta korinttilaisesta laivasta ja kahdesta lakonialaisesta laivasta.
Spartalaiset rakensivat vuonna 413 eaa. linnoituksen Dekeleiaan, kuten Alkibiades oli ehdottanut. Jopa 20 000 orjaa pakeni Laureionin hopeakaivoksilta spartalaisten luokse. Spartalaiset eivät kuitenkaan pystyneet kukistamaan Ateenaa sen voimakkaan laivaston ansiosta.
Tämän jälkeen Spartaan saapui lähettiläitä Persiasta, jotka halusivat Spartan tukevan kapinoita Ateenaa vastaan Vähän-Aasian rannikon alueella. Spartalaiset päättivät suostua tähän ja lähettää laivaston Khiokseen, mutta ateenalaiset kukistivat laivaston ennen kuin se pääsi perille. Tässä tilanteessa Alkibiades ylipuhui eforit lähettämään viisi laivaa Khiokseen ja hänet sen mukana. Alkibiades uskoi pystyvänsä saamaan joonialaiset nousemaan kapinaan Ateenaa vastaan. Alibiadeella oli myös muita syitä lähteä Spartasta. Heinäkuussa 412 tapahtuneen maanjäristyksen yhteydessä Alkibiadeen oli nähty poistuvan Spartan kuninkaan Agis II:n vaimon asunnosta. Agis oli tuolloin poissa Spartasta, mutta oli varmaan jo saanut kuulla tapahtuneesta. Alkibiadeen ainut toivo oli saavuttaa niin suuri voitto että Agiksen olisi mahdotonta kostaa tapahtunut. Toinen vaihtoehto Alkibiadeelle oli loikata persialaisten luokse. Sotaretki Jooniaan mahdollisti kummankin ratkaisun.
Khiokselle päästyään Alkibiades valehteli että suurempi laivasto seurasi aivan viisi laivaa käsittäneen laivaston perässä. Tämä kannusti Khioksen oligarkkeja panemaan kapinasuunnitelmansa käytäntöön. Alkibiadeen juoni onnistui täydellisesti. Khioksen laivastoon kuului 60 laivaa ja samalla spartalaiset olivat saaneet turvallisen laivastotukikohdan. Khios oli myös ensimmäinen Ateenan liittolaisista, joka oli noussut kapinaan. Pian useat muut kaupungit, muun muassa Efesos ja Miletos, luopuivat Ateenasta.