stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Älkää jättäkö minua

| Älkää jättäkö minua> Серёжа |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Georgi Danelija Igor Talankin
Käsikirjoittaja:  Georgi Danelija Igor Talankin Vera Panova
Perustuu:  Vera Panovan romaaniin Serjoža
Säveltäjä:  Boris Tšaikovski
Kuvaaja:  Anatoli Nitotškin
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Neuvostoliitto
Tuotantoyhtiö:  Mosfilm
Ensi-ilta:  1960
Kesto:  78 min
Alkuperäiskieli:  venäjä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Älkää jättäkö minua (ven. Серёжа, Serjoža) on Georgi Danelijan ja Igor Talankinin ohjaama neuvostoliittolainen draamaelokuva vuodelta 1960. Vera Panovan suomeksikin julkaistuun romaaniin Serjoža perustuvassa elokuvassa leskeksi ja pienen pojan yksinhuoltajaksi jäänyt nainen on menossa uusiin naimisiin.
Elokuva voitti pääpalkinnon Karlovy Varyn elokuvajuhlilla Tšekkoslovakiassa ja sai Yhdysvalloissa National Board of Review’n vuoden parhaan ulkomaisen elokuvan palkinnon.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Borja Barhatov  | … |  Serjoža   |
|  Sergei Bondartšuk  | … |  Korosteljov   |
|  Irina Skobtseva  | … |  Marjana, Serjožan äiti   |
|  Nataša Tšetšotkina  | … |  Lidka   |
|  Serjoža Metelitsyn  | … |  Vaska   |
Äldre svenska frälsesläkter

Äldre svenska frälsesläkter, tavallisesti lyhettynä ÄSF, on perusteos ruotsalaisesta keskiajan rälssisuvuista. Työn on rahoittanut Riddarhusdirektionen. Sen ovat toimittaneet Folke Wernstedt, Pontus Möller, Hans Gillingstam ja Lars-Olof Skoglund. Teoksessa esitellään 103 keskiajan Ruotsin sukua.
Julkaisu on huolellisesti tehty ja tieteellisesti pätevä, mutta siitä puuttuu sukuja.
Suvut on rälssisukuja, jotka sammuivat ennen Ruotsin ritarihuoneen (Riddarhuset) perustamista 1626. ÄSF:ssä esitellään seuraavat silloisen Ruotsin itäosan suomalaiset suvut:
Bengt Mårtensonin suku
Bidz
Djäkn, Jakob Abrahamsonin suku
Djäkn, Lydekapoikien suku, Katso: Bengt Lydekesson Djäkn ja Klaus Lydekenpoika Djäkn
Fincke, nuorempi suku
Garp
Ille-suvut
Kurki-suku, vanhempi suku
Lepas-suku
Renhuvud
Svärd, vanhempi suku
Tawast
Aiheesta muualla

Äldre svenska frälsesläkter
Željka Antunović

Željka Antunović
Željka Antunović (s. 15. syyskuuta 1955 Virovitica) on kroatialainen poliitikko. Hän on toiminut maan sosiaalidemokraattisen puolueen tilapäisenä puoluejohtajana sen jälkeen, kun Ivica Račan erosi 11. huhtikuuta 2007. Račan kuoli munuaissyöpään 29. huhtikuuta.
Antunović on toiminut Kroatian parlamentin jäsenenä vuosina 1995–1999 ja jälleen vuodesta 2003. Hän toimi vuosina 2002–2003 maansa puolustusministerinä.
Šikaani

Šikaani Le Mansin kilparadalla.
Šikaani (ransk. chicane) on urheilussa tarkoituksella rakennettu hidastusmutka, johon tultaessa urheilijan on pakko hidastaa vauhtiaan. Šikaanit ovat yleensä jyrkkiä ja s-kirjaimen muotoisia.
Virtuaalinen šikaani on alue, jossa kilpailijan on hidastettava tiettyyn nopeuteen. Virtuaalisella šikaanilla korvataan esimerkiksi heinäpaaleista rakennetut väliaikaiset hidasteet, jolla hidastetaan autoja pitkillä suorilla tai erityisen vaarallisissa paikoissa. Virtuaalisten šikaanien käyttöön rallissa vaikutti tapaus, jossa traktori oli reitillä kesken kilpailun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Šikaani Wikimedia Commonsissa
UPnP

Universal Plug and Play (UPnP) on joukko verkkoprotokollia, joiden tarkoituksena on saada erilaiset laitteet (esimerkiksi mediatoistimet, mediapalvelimet ja palomuurit) toimimaan helposti yhdessä valmistajasta riippumatta. Verkossa voi olla esimerkiksi kolme laitetta; mediatoistin, mediapalvelin sekä ohjauspiste (UPnP control point), jolla käyttäjä voi ohjata mediatoistimen toistamaan tiedostoa mediapalvelimelta.
UPnP ei ole rajoittunut vain edellä mainittuihin laitteisiin, vaan sillä voidaan periaatteessa ohjata mitä tahansa laitetta. Esimerkkinä käytetään usein UPnP-hehkulamppua.
Protokollan kuvaus

UPnP käyttää SSDP (Simple Service Discovery Protocol) -protokollaan perustuvaa etsintäprotokollaa etsiäkseen muita verkossa olevia UPnP-laitteita. Laitteet voivat lähettää toisilleen XML:ään perustuvia kuvauksia itsestään ja palveluistaan. Ne voivat myös "mainostaa" itseään verkossa sekä pyytää toisia laitteita lähettämään tapahtumailmoituksia (esimerkiksi TV-kanavan vaihto) itselleen.
UPnP on ohjausprotokolla ja esimerkiksi mp3-virran (mp3-stream) lähettäminen mediapalvelimelta mediatoistimelle tapahtuu esimerkiksi HTTP- tai RTSP-protokollalla UPnP:n tarjoaman URI:n (Uniform Resource Identifier) perusteella.
Aiheesta muualla

UPnP-foorumi
libupnp kehityskirjasto
UPnP Microsoft Windows XP:ssä
Älkää syökö päivänkakkaroita

| Älkää syökö päivänkakkaroita> Please Don't Eat the Daisies |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Charles Walters
Käsikirjoittaja:  Isobel Lennart
Perustuu:  Jean Kerrin romaaniin Please Don’t Eat the Daisies
Tuottaja:  Joe Pasternak
Säveltäjä:  David Rose
Kuvaaja:  Robert J. Bronner
Leikkaaja:  John McSweeney, Jr. (käännä suomeksi)
Pääosat:  Doris Day David Niven Charles Herbert Stanley Livingston Flip Mark
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer
Ensi-ilta:  1960
Kesto:  111 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Älkää syökö päivänkakkaroita (Please Don’t Eat the Daisies) on Charles Waltersin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1960. Jean Kerrin romaaniin Please Don’t Eat the Daisies pohjautuvan elokuvan on käsikirjoittanut Isobel Lennart. 
Elokuva on komedia New Yorkin ahtaasta asunnosta maaseudulle muuttavasta neljän lapsen perheestä, ja sen pääosia näyttelevät Doris Day ja David Niven.
Suomessa Yle TV1 on esittänyt elokuvan 1971 ja 1999.
Aiheesta muualla

Älkää syökö päivänkakkaroita Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Please Don't Eat the Daisies (film)
Käännös suomeksi
Şəki

| Şəki |
| --- | --- |
 Şəkin kaanien palatsi.
 vaakuna
 Şəki
 Koordinaatit: 41°11′31″N, 47°10′14″E 
Valtio:   Azerbaidžan
Piiri:  Şəki
Kaupungiksi:  1840
Väkiluku (2010):  66 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Şəki (ven. Шеки́, Šeki; vuoteen 1968 saakka Nuxa, ven. Нуха́, Nuha) on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Kaukasuksen pääjonon etelärinteellä 305 kilometriä maan pääkaupungista Bakusta luoteeseen. Kaupunki on sitä ympäröivän, mutta siihen itse kuulumattoman Şəkin piirin keskus. Sen kautta kulkee Yevlaxin ja Tbilisin välinen maantie. Asukkaita on 66 100 henkeä (vuonna 2010, arvio).
Şəki on samannimisen historiallisen alueen keskus. 200–400-luvuilla se kuului Kaukasian Albaniaan. Arabit valtasivat sen vuonna 654. 1300-luvun lopusta lähtien Şəki oli itsenäinen valtio, kunnes iranilaiset löivät sen joukot vuonna 1551. 1700-luvun puolivälissä syntyi Şəkin kaanikunta, joka liitettiin Venäjään vuonna 1805. Myöhemmin kaupunki oli venäläisten hallitseman provinssin ja vuodesta 1840 kihlakunnan keskus. 1800-luvun lopulla kaupungin asukkaista 81 % oli azereja ja 18 % armenialaisia.
Kaupungissa on tekstiili-, elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta. Seutu on vanhastaan tunnettu luonnonsilkin tuottaja. Nähtävyyksiin kuuluvat kotiseutumuseo, kaupungissa syntyneen kirjailija Mirzə Fətəli Axundovin kotimuseo sekä vuonna 1765 rakennettu persialaistyylinen Şəkin kaanien palatsi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Şəki Wikimedia Commonsissa
Şəkin kaupungin sivusto (azeriksi)
Azerbaidjan: Territorial and administrative units (azeriksi), (englanniksi), (venäjäksi)
Tourism Portal of Azerbaidzhan: Sheki city (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Äkäslompolo

Yllästunturi elokuussa 2004.
Äkäslompolon latumaisemaa.
Äkäslompolo on kylä ja taajama Kolarin kunnassa lähellä Yllästunturia. Taajaman väkiluku oli 556 ja pinta-ala 3,32 neliökilometriä vuoden 2021 lopussa. Vuoden 2011 lopussa taajaman väkiluku oli 437 ja pinta-ala 5,17 km². Äkäslompolo sijaitsee samannimisen järven ympärillä seututien 940 ja Äkäsjoen varrella. Kylän tärkeimpiä toimeentulon lähteitä ovat Yllästunturin laskettelumatkailu talvisesongin aikana sekä viime aikoina muun muassa Ylläs Soikoon -musiikkitapahtuman ansiosta elpynyt kesämatkailu.
Äkäslompolo tunnetaan myös nimellä "Seitsemän tunturin kylä", ja kylästä kirjoitettu kirja on nimeltään Äkäslompolo – seitsemän tunturin kylä ajan virrassa. Äkäslompoloa ympäröivät seitsemän tunturia ovat nimeltään Yllästunturi, Kuertunturi, Kukastunturi, Pyhätunturi, Kesänki, Lainiotunturi ja Kellostapuli. Tuntureiden välissä kulkee Suomen laajin latuverkosto, joka käsittää kaikkiaan 330 kilometriä hiihtolatuja, joista 38 kilometriä on valaistu. Yllästunturilla on myös kaksi laskettelukeskusta: Äkäslompolon puolella sijaitseva Ylläs-Ski, ja Ylläsjärven puolella sijaitseva Sport Resort Ylläs. Yhdessä ne muodostavat Suomen toistaiseksi suurimman laskettelukeskuksen. Tunturin ympäristössä on 410 km moottorikelkkareittejä.
Kylässä on runsaasti majoitus- ja ravintolapalveluita tarjoavia yrityksiä. Äkäslompolossa sijaitseva Jounin Kauppa on pinta-alaltaan Suomen suurin K-Market-ketjun kauppa. Vuonna 2005 avatusta Konijänkän kotieläinpihasta löytyy yli 130 eläintä.  Kylässä on myös kirkko, Pyhän Laurin kappeli.
Äkäslompolossa toimii 2. joulukuuta 2002 perustettu urheiluseura Ylläksen Nousu.[lähde? ]
Kylässä toimi myös vuonna 1993 perustettu Äkäslompolon vapaaehtoinen palokunta ÄVPK ry, joka kuitenkin lopetti sopimuspalokuntana tammikuun 2015 lopussa.
Äkäslompolossa ilmestyy Ylläksen matkailualuetta palveleva tunturilehti Kuukkeli.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Äkäslompolon kyläyhdistyksen sivut
Ylläksen kotisivut
Äkäslompolon kyläkartta (Arkistoitu – Internet Archive)
Äkäslompolon vapaaehtoinen palokunta
Émile eli kasvatuksesta

| Émile eli kasvatuksesta> Émile ou de l’éducation |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Jean-Jacques Rousseau
Julkaistu:  1762
Suomennos
Suomentaja:  Jalmari Hahl
Julkaistu:  1905
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Émile eli kasvatuksesta (ransk. Émile ou de l’éducation) on Jean-Jacques Rousseaun vuonna 1762 ilmestynyt kirja. Teoksen on suomentanut Jalmari Hahl vuonna 1905.
Teoksessa käsitellään Rousseaun oikeana pitämää kasvatusta periaatteellisella tasolla. Hänen mukaansa lapsi on kasvatettava todella vapaaksi, autonomiseksi ihmiseksi. Ajatuksena on, että ihminen on lähtökohtaisesti hyvä, mutta vääristyneessä ympäristössä pahuus ja väärä pääsevät ihmiseen. Siksi Émile-lapsi ja hänen kasvattajansa vetäytyvät teoksessa kasvatuksen toteuttamiseksi puhtaaseen, turmeltumattomaan luonnonmukaiseen yhteisöön, jossa lapsi kuitenkin kasvatetaan yhteisön jäseneksi. Kasvatuksen jälkeen Émile palaa sivistyksen pariin.
Vastaanotto

Teoksen neljänteen kirjaan sisältyvä "savoijilaisen papin julistus", jossa saarnattiin suvaitsevaisuuden ja rakkauden puolesta ja joka oli vapaa kaikista kirkon opinkappaleista, herätti myrskyn, ja Rousseau joutui pakenemaan Sveitsiin. Myös Sveitsissä Rousseau joutui vainojen kohteeksi, ja hänen täytyi taas lähteä liikkeelle. Muutaman vuoden pakoilun jälkeen hän päätyi vuonna 1766 Englantiin, minne hän oli tervetullut.
Aiheesta muualla

Émile eli kasvatuksesta Gutenberg-projektissa (suomeksi)
Luonto ja sivistys Jean-Jacques Rousseaun kasvatusajattelussa: Tutkielma Émilestä.
Émile eli kasvatuksesta. Metodix.com.
Kylmäkoski, Merja: Poimintoja Rousseaun elämästä ja tuotannosta (Arkistoitu – Internet Archive). Niin & näin 4/1995.
Şərurin piirikunta

Şərurin piiri Azerbaidžanin kartalla.
Şərurin piirikunta (azer. Şərur rayonu, ven. Шарурский район, Šarurski raion) on paikallishallintoalue Azerbaidžaniin kuuluvassa Nahitševanin autonomisessa tasavallassa. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 852 neliökilometriä. Asukkaita on 103 400 henkeä (vuonna 2010).
Şərurin piiri sijaitsee Nahitševanin pohjoisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Armeniaan, kaakossa Kəngərlin piiriin, lounaassa Iraniin ja lännessä Sədərəkin piiriin. Iranin vastaisella rajalla virtaa Araksjoki.
Piirin keskus on Şərurin kaupunki (vuoteen 1991 saakka Iljitšovsk). Kuntia on yhteensä 64 ja kyliä 65.
Piirin kautta kulkee Nahitševanin ja Sədərəkin välinen maantie ja rautatie. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut karjanhoitoon sekä viljan, sokerijuurikkaan ja hedelmien viljelyyn. Lisäksi on elintarviketeollisuutta ja muovitehdas.
Aiheesta muualla

Azerbaidjan: Territorial and administrative units (azeriksi), (englanniksi), (venäjäksi)
Azerbaidžanin piirikunnat ja kaupungit
| --- | --- |
Piirikunnat:  Ağcabədi • Ağdam • Ağdaş • Ağstafa • Ağsu • Apšeron • Astara • Babək* • Balakən • Bərdə • Beyləqan • Biləsuvar • Cəbrayıl • Cəlilabad • Culfa* • Daşkəsən • Füzuli • Gədəbəy • Goranboy • Göyçay • Göygöl • Hacıqabul • İmişli • İsmayıllı • Kəlbəcər • Kəngərli* • Kürdəmir • Laçın • Lənkəran • Lerik • Masallı • Neftçala • Oğuz • Ordubad* • Qax • Qazax • Qəbələ • Qobustan • Qubadlı • Quba • Qusar • Saatlı • Sabirabad • Şabran • Şahbuz* • Salyan • Şamaxı • Samux • Sədərək* • Şəki • Şəmkir • Şərur* • Siyəzən • Şuşa • Tərtər • Tovuz • Ucar • Xaçmaz • Xızı • Xocalı • Xocavənd • Yardımlı • Yevlax • Zaqatala • Zəngilan • Zərdab
Kaupungit:  Baku • Gəncə • Lənkəran • Mingəçevir • Naftalan • Nahitševan* • Şəki • Şirvan • Sumqayıt • Xankəndi • Yevlax
Tähdellä * merkityt piirikunnat ja kaupungit kuuluvat Nahitševanin autonomiseen tasavaltaan.
Yhdysvaltalainen nationalismi

Yhdysvaltalainen nationalismi eli amerikkalainen nationalismi on tyyppiesimerkki kansalaisnationalismista, jossa tärkeässä asemassa ovat itsenäisyysjulistus, perustuslaki ja perustajaisät, jotka ne ovat luoneet. Tämän lisäksi amerikkalaisessa nationalismissa on ensimmäisten siirtokuntien asukkailta periytyvä uskonnollinen vire. Vaikka Yhdysvalloissa ei perustuslain mukaan voi olla valtiokirkkoa liittovaltion tasolla, Yhdysvaltoja pidetään usein kristillisenä kansakuntana.
Muodot

Amerikkalaisesta nationalismista löytyy useita ulottuvuuksia. Puritaanien ja pyhiinvaeltajaisien uskonnolisuus ja raamatulliset tulkinnat ovat antaneet sille alkumuodon ja symbolisia sisältöjä. Rinnalla on kulkenut anglosaksinen etninen nationalismi sekä yksilön- ja uskonnonvapautta painottanut liberalistinen linja.
Muodot > Raamatulliset arkkityypit

Yhdysvaltain historiaa on tulkittu erilaisten raamatullisten arkkityyppien valossa. Ensimmäisen presidentin George Washingtonin ajateltiin johdattaneen kansan itsenäisyyteen kuin Mooses. Orjuuden lakkauttanutta ja salamurhattua Abraham Lincolnia taas pidettiin messiaanisena hahmona.
Muodot > Amerikkalainen erityisyys

Amerikkalaisesta nationalismista voidaan hahmottaa erityyppisiä käsityksiä amerikkalaisten erityisyydestä. 1800-luvulla anglosaksisen kulttuurin ajateltiin selittävän amerikkalaisten ylivertaisuutta. Yhdysvaltojen laajenemista länteen perusteltiin kutsumuskohtalon ajatuksella, jonka mukaan amerikkalaiset käsitettiin ”uutena Israelina” ja edistyksen levittäjinä.
2-propyleeniglykoli-1-etyylieetteriasetaatti

| 2-propyleeniglykoli-1-etyylieetteriasetaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  54839-24-6
PubChem CID:  171378
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2H5OCH2CH(CH3)OCOCH3
Moolimassa:  146,2 g/mol
Ulkomuoto:  väritön neste
Sulamispiste:  -89 °C ( K)
Kiehumispiste:  160 °C ( K)
Tiheys:  0,98 g/cm3
Liukoisuus veteen:  veteen 9,5 g/100 ml (20 °C)
2-propyleeniglykoli-1-etyylieetteriasetaatin kemiallinen kaava on C7H14O3 ja rakennekaava C2H5OCH2CH(CH3)OCOCH3. 2-propyleeniglykoli-1-etyylieetteriasetaatista käytetään myös nimityksiä 1-etoksi-2-propanoliasetaatti, 2-etoksi-1-metyylietyyliasetaatti, 1-etoksi-2-asetoksipropanoli, 1-etoksi-2-propyyliasetaatti tai 2PG1EEA.
2-propyleeniglykoli-1-etyylieetteriasetaatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen moolimassa on 146,2 g/mol, sulamispiste −89 °C, kiehumispiste 160 °C,tiheys 0,98 g/cm3, liukoisuus veteen 20 °C:n lämpötilassa 9,5 g/100 ml, leimahduspiste 53 °C c.c., itsesyttymislämpötila 325 °C ja CAS-numero 54839-24-6.
Šabwa (maakunta)

Šabwan maakunnan sijainti
Šabwan maakunta (arab. شبوة‎, Šabwa) on Jemenin maakunta maan keskiosassa Adeninlahden rannalla. Maakunnan pinta-ala on noin 39 000 neliökilometriä ja sen asukasluku vuonna 2012 oli noin 584 600. Šabwan hallinnollinen keskus on Ataq sisämaassa.
Šabwa jakautuu 17 piirikuntaan. Maakunta on nimetty muinaisen Hadramautin valtakunnan pääkaupunki Šabwan mukaan. Šabwa on syrjäinen ja harvaanasuttu alue, minkä vuoksi Al-Qaida on saanut jalansijaa alueella.
Šabwan pohjoisosa on autiomaata. Keskiosaa hallitsevat vuoristot ja rannikolla on tulvatasankoja. Maakunnan talous perustuu kalastukseen, kaivosteollisuuteen ja öljynporaukseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Šabwa (maakunta) Wikimedia Commonsissa
Jemenin maakunnat
Abyan
Aden
Al Bayda
Al Dali
Al Hudaydah
Al Jawf
Al Mahrah
Al Mahwit
Amanat al Asimah
Amran
Dhamar
Hadramaut
Hajjah
Ibb
Lahij
Ma'rib
Raymah
Saada
Sanaa
Shabwah
Suqutra
Ta'izz
Täplälosserokala

| Täplälosserokala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Losserokalat Ostraciidae
Suku::  Ostracion
Laji::  cubicus
Kaksiosainen nimi
 Ostracion cubicus  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Täplälosserokala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Täplälosserokala (Ostracion cubicus) on losserokaloihin kuuluva kala. Losserokalojen pitämistä akvaariossa ei suositella siksi, että ne voivat stressitilanteissa tai vahingoittuessaan päästää akvaarioon myrkkyä, joka tappaa muut kalat.
Koko ja ulkonäkö

Täplälosserokala voi kasvaa 45 cm pitkäksi. Se on pohjaväriltään vihreänkellertävä, nuorena keltaisempi kuin vanhana, ja sen ihoa koristavat pyöreähköt pilkut. Vartalonmuoto on melkein kuutiomainen.
Alkuperä

Täplälosserokala on peräisin Indopasifiselta merialueelta, Punaiselta mereltä ja Itä-Afrikan ja Havaijin väliseltä alueelta. Punaisenmeren yksilöt poikkeavat muista ulkonäöltään.
Käyttäytyminen

Nuoret täplälosserokalat piileksivät riutan onkaloissa.
Ravinto

Täplälosserokalat syövät pääasiassa levää.
Nuori yksilö
550-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Östra kyrkogården (Göteborg)

Östra kyrkogården, Göteborg.
Östra kyrkogården on Göteborgin kolmanneksi suurin hautausmaa.
Hautausmaa on pinta-alaltaan 25,3 hehtaaria, ja sisältää 17 717 hautapaikkaa ja on noin 150 000 henkilön viimeinen lepopaikka.[lähde? ] Hautausmaan muodossa on kaksi ympyrää ja kaksi kukkulaa.
Östra kyrkogårdenin hautausmaalle on haudattu paljon teollisuus- ja kauppamiehiä sekä muita tunnettuja henkilöitä, kuten Ivar Arosenius, Karin Boye, Sven Rydell, Eric Lemming, ja Viktor Rydberg.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Östra kyrkogården (Göteborg) Wikimedia Commonsissa
Aatu Kolehmainen

Aatu Paavo Kolehmainen (10. syyskuuta 1886 Kontiolahti – 4. joulukuuta 1944 Riihimäki) oli suomalainen lasiteollisuuden yritysjohtaja.
Kolehmaisen vanhemmat olivat Riihimäki Oy:n eli Riihimäen lasin perustaja Mikko Adolf Kolehmainen ja Maria Koschkin. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1910 oli Lyyli Koljonen (k. 1939) ja toinen vuodesta 1941 Kaisa Laine. Kolehmainen valmistui Polyteknillisestä opistosta insinööriksi 1908 ja tuli 1910 isänsä ja eräiden muiden perustaman Riihimäki Oy:n toimitusjohtajaksi. Kolehmainen toimi myös tytäryhtiöiden Ryttylän Lasitehdas Oy:n, Kauklahden lasitehdas Oy:n ja  Ikkuna Oy:n toimitusjohtajana. Yritys sai hänen johdollaan merkittävästi kansainvälisiä asiakkaita maailmansotien välisenä aikana. Kolehmainen oli Suomen Lasiteollisuusliiton puheenjohtaja, kuului Helsingin kauppakamarin hallitukseen ja Kansallisosakepankin hallintoneuvostoon ja oli Suomen Kulttuurirahaston kannatusyhdistyksen varapuheenjohtaja. Vuorineuvoksen arvon hän sai 1935.
Östra Karup

| Östra Karup |
| --- | --- |
 Östra Karupin kirkko
 Östra Karup
 Koordinaatit: 56°25′34″N, 12°56′09″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Båstad
Väkiluku (2021):  896
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Östra Karup on taajama Båstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 896 asukasta vuonna 2021.
Östra Karupissa on koulu ja kunnan vanhin, 1100-luvulta peräisin oleva kirkko. Muita palveluita ovat muun muassa päiväkoti, koulu, liikuntahalli, kirjasto ja vanhainkoti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Östra Karup Wikimedia Commonsissa
ATC-koodi B

Anatomis-terapeuttis-kemiallisen lääkeluokituksen B-koodiryhmään kuuluvat veritautilääkkeet. Pääyhmään kuuluu yhteensä 5 ryhmää:
B01 Antitromboottiset lääkeaineet
B02 Hemostaatit
B03 Anemialääkkeet
B05 Veren korvikkeet ja perfuusioliuokset
B06 Muut hematologiset valmisteet
Aatu Itkonen

| Aatu Itkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2001 (ikä 22–23)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  taikuri, juontaja, puhuja, malli
Aiheesta muualla
Kotisivu
Aatu Itkonen (s. 2001) on suomalainen taikuri, juontaja, puhuja ja malli. Hän on kotoisin Kouvolasta, mutta asuu Tampereella. Itkonen tunnetaan parhaiten osallistumisestaan Talent Suomen seitsemännelle tuotantokaudelle yhdessä mentalisti Jari Hynysen kanssa. He kuitenkin putosivat ohjelmasta toisessa semifinaalissa.
Itkonen on myös ollut juontamassa useita televisio-ohjelmia. Hän aloitti taikurin uransa jo 13-vuotiaana lapsuuden kotikaupungissaan Kouvolassa.
Aaron Parks

Aaron Parks
Aaron Parks (s. 1983 Kalifornia) on yhdysvaltalainen jazzmuusikko. Hän varttui 3-vuotiaasta lähtien Seattlessa ja opiskeli jo 15-vuotiaana Washingtonin yliopistossa matematiikkaa, tietojenkäsittelytiedettä ja musiikkia. Hän oli yliopistossa varhaisen pääsyn ohjelmassa, mutta 16-vuotiaana hän oli jo siirtynyt Manhattan School of Musiciin. Hän sai opetusta Kenny Barronilta, ja vuonna 2001 hänet nimitettiin American Pianists Associationin Cole Porter Fellow'ksi. Parks on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Terence Blanchardin, Joshua Redmanin, Kurt Rosenwinkelin, Christian Scottin, Gretchen Parlaton, Ambrose Akinmusiren, Kendrick Scottin, Philip Dizackin ja Mike Morenon kanssa. Parks on saanut kiittäviä arvioita The Guardianilta ja The New York Timesilta.
Syksyllä 2013 Parks julkaisi soolopianolevytyksen Arborescence.
ATC-koodi G

Anatomis-terapeuttis-kemiallisen lääkeluokituksen G-koodiryhmään kuuluvat sukupuoli- ja virtsaelinten sairauksien lääkkeet sekä sukupuolihormonit. Ryhmä jaetaan edelleen neljään ryhmään.
G01 Gynekologiset mikrobilääkkeet ja antiseptit
G02 Muut gynekologiset valmisteet
G03 Sukupuolihormonit ja genitaalijärjestelmään vaikuttavat aineet
G04 Virtsaelinten sairauksien lääkkeet
Železnice Srbije

| Železnice Srbije |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  valtionyhtiö
Perustettu:  1881
Kotipaikka:  Belgrad
Toiminta-alue:  Serbia
Toimiala:  henkilö- ja rahtiliikenne
Kotisivu:  www.zeleznicesrbije.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Železnice Srbije on Serbian kansallinen rautatieyhtiö. Yhtiön kotipaikka on Belgrad.