stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rolf Greger Strøm

Rolf Greger Strøm (17. toukokuuta 1940 Oslo – 4. elokuuta 1994 Larvik) oli norjalainen ohjaskelkkailija.
Strøm osallistui olympialaisiin kahdesti, vuosina 1964 (4. sija) ja 1968 (19. sija) yksikkössa.
Strøm on viisinkertainen Norjan-mestari yksikkössä (1959, 1964, 1967, 1968 ja 1975). Hän edusti klubi Akeforeninge i Oslo.
Hänen veljensä Christian Strøm osallistui olympialaisiin vuosina 1972 ja 1976 ohjaskelkkailussa.
Robert Thelin

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 31. toukokuuta 1993 (ikä 31)
Syntymäpaikka: , Ruotsi
Pelipaikka: Keskikenttä/Hyökkääjä
Seura
Seura: Surte BK
Junioriseurat
-2011: IFK Kungälv
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2012-2016 | Kareby IS | - | (-) |
| 2017-2022 | IFK Kungälv |  |  |
| 2022- | Surte BK |  |  |
Maajoukkue
| 2014- |  Unkari | - | (-) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. huhtikuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 4. huhtikuuta 2023.
Robert Thelin (s. 31. toukokuuta 1994 Ruotsi) on ruotsalais-unkarilainen jääpalloilija. Hän edustaa ruotsalaista Allsvenskanin Surte BK:ssa.
Thelin on pelannut jääpallouransa neljä kautta Ruotsin toiseksi korkeinta sarjatasoa IFK Kungälvissä. Sitä ennen hän pelasi Kareby IS:n riveissä. Lisäksi hän on isänsä Josef Kozakin sukujuurien perusteella saanut edustaa Unkaria, jonka jääpallomaajoukkueessa hän aloitti vuonna 2014. Sen jälkeen hän on edustanut Unkaria kaikkiaan kuusissa MM-kisoissa. Thelin on ollut kaikissa näissä kisoissa joukkueensa parhaita maalintekijöitä. Isä Josef Kozak oli aikanaan 1970-luvulla ollut IFK Kungälvin pelaajia. Syksyllä 2022 hän siirtyi Surte BK:n riveihin.
Saavutukset

Maajoukkueessa
8 kertaa MM-kisoissa Unkaria edustaen.
Vuoden 2019 MM-kisojen B-sarjan paras pelaaja.
Robert Boroffice

Robert Ajayi Boroffice (s. 23. huhtikuuta 1949) on nigerialainen työväenpuoluetta edustava senaattori ja tutkija.
Borofficesta tuli Ibadanin yliopiston luennoitsija vuonna 1975 ja vuonna 1986 eläintieteen professori Lagosin valtionyliopistoon. Hän teki mutaatioihin ja syöpään liittyvää tutkimusta. Myöhemmin hän nousi yliopiston dekaaniksi.
Boroffice nimitettiin vuonna 1992 tieteen koordinaattoriksi National Agency for Science and Engineering Infrastructureen (NASENI). Hänen toimialoihinsa kuului biotekniikka, tietotekniikka ja avarustekniikka. Hänellä oli keskeinen rooli, kun Nigeriaan perustettiin National Biotechnology Development Agency (NABDA), National Information Technology Development Agency (NITDA) ja National Space Research and Development Agency (NASRDA). Boroffice oli NASRDAn pääjohtaja vuodet 1999-2009, jona aikana NASRDA toteutti ulkomaisella avustuksella kaksi satelliittia: vuonna 2003 kaukokartoitussatelliitin NigeriaSat-1 ja vuonna 2007 tietoliikennesatelliitin NIGCOMSAT 1.
Greatest Hits, Volume 1

| Greatest Hits, Volume 1 Korn |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1994–2004
 Julkaistu: 5. lokakuuta 2004
 Tuottaja(t): Monia eri tuottajia
 Tyylilaji: nu metal alternative metal
 Kesto: 75.47
 Levy-yhtiö: Immortal Records / Epic Records
Listasijoitukset
  20.
Kornin muut julkaisut
| Take a Look in the Mirror 2003 | Greatest Hits, Volume 1 2004 | See You on the Other Side 2005 |
Greatest Hits Vol.1 on nu metal -yhtye Kornin kokoelmalevy, joka julkaistiin lokakuussa 2004. Albumia on myyty maailmanlaajuisesti yli 1 850 000 kappaletta.
Levyllä on kappaleita yhtyeen uran varrelta, minkä lisäksi se sisältää kaksi uutta kappaletta, jotka ovat molemmat cover-versioita. ”Word Up!” on versiointi Cameon kappaleesta ja toinen Pink Floydin kappaleista ”Another Brick in the Wall” ja ”Goodbye Cruel World”.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Korn, ellei toisin mainittu.
Kappaleet > Levy 1

"Word Up!" (Cameo) 2:53
"Another Brick in the Wall" (Parts 1, 2 & 3) (Pink Floyd) 7:08
"Y'all Want a Single" 3:38 (Take a Look in the Mirror)
"Right Now" 3:15 (Take a Look in the Mirror)
"Did My Time" 4:07 (Take a Look in the Mirror)
"Alone I Break" 4:16 (Untouchables)
"Here to Stay" 4:32 (Untouchables)
"Trash" 3:27 (Issues)
"Somebody Someone" 3:47 (Issues)
"Make Me Bad" 3:55 (Issues)
"Falling Away from Me" 4:31 (Issues)
"Got the Life" 3:48 (Follow the Leader)
"Freak on a Leash" 4:15 (Follow the Leader)
"Twist" 0:49 (Life Is Peachy)
"A.D.I.D.A.S." 2:32 (Life Is Peachy)
"Clown" 4:36 (Korn)
"Shoots and Ladders" 5:23 (Korn)
"Blind" 4:18 (Korn)
"Freak on a Leash" (Dante Ross Mix) 4:45 (Freak on a Leash-single)
Kappaleet > Levy 2 (DVD): Live At CBGB's

"Right Now"
"Here to Stay"
"Did My Time"
"Got the Life"
"Freak on a Leash"
"Falling Away from Me"
"Blind"
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 7/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Greatest Hits, Volume 1 Discogsissa. (englanniksi)
Korn
| --- | --- |
Studioalbumit:   Korn  Life Is Peachy  Follow the Leader  Issues  Untouchables  Take a Look in the Mirror  See You on the Other Side  Untitled  Korn III: Remember Who You Are  The Path of Totality  The Paradigm Shift  The Serenity of Suffering  The Nothing  Requiem 
Kokoelmat ja livealbumit:   Greatest Hits, Volume 1  Live & Rare  MTV Unplugged: Korn  Korn Kovers 
EP:t:   Neidermeyer's Mind  Live at the Palace  All Mixed Up 
Singlet:   Blind  Shoots and Ladders  Need To  Clown  No Place to Hide  A.D.I.D.A.S.  Good God  Got the Life  Freak on a Leash  Children of the Korn  Falling Away from Me  Make Me Bad  Somebody Someone  Here to Stay  Thoughtless  Alone I Break  Did My Time  Right Now  Y'all Want a Single  Everything I've Known  Word Up!  Another Brick in the Wall  Twisted Transistor  Coming Undone  Politics  Freak on a Leash (MTV Unplugged)  Evolution  Hold On  Kiss  Haze  Oildale (Leave Me Alone)''  Let The Guilt Go  Get up!  Narcissistic Cannibal  Never Never  Spike In My Vains  Hater  Rotting In Vain  Take Me  Black Is the Soul  You'll Never Find Me  Can You Hear Me  Start The Healing  Forgotten  Lost in the Grandeur 
Singlet:   Christmas Song  I Can Remember  Fuck Dying  Jingle Balls  Hypocrites  Creep  Haze  Chaos Lives in Everything  Love & Meth  Insane  A Different World  Cold 
DVD:t:   Who Then Now?  Deuce  Korn Live  Live on the Other Side  Chopped, Screwed, Live and Unglued  Korn: Live in Montreux 2004
Robert Bodem

Robert Christian Bodem (s.1971[lähde? ]) on yhdysvaltalainen Minnesotassa syntynyt kuvanveistäjä. Tällä hetkellä hän johtaa ja opettaa Florence Academy of Artin kuvanveisto-opinto-ohjelmaa. Hän työskentelee aina elävästä mallista.
Hän valmistui Bostonin Yliopistosta 1995 kuvanveisto-ohjelmasta, missä hän myös saavutti taiteiden maisterin tutkinnon 1998. Samana vuonna hän voitti Albert S. ja Ester B. Kahn palkinnon hänen figuratiivisella veistoksellaan. Opiskellessaan hän työskenteli kuvanveisto assistenttina Dimitri Hadzille. Vuodet 1995-1996 Bodem vietti  kuvanveisto oppilaana Florence Academy of Artissa. 1998 hän palasi akatemiaan opettamaan kuvanveistotekniikoiden perusteita.
Robert Borden

| Robert Borden |
| --- | --- |

Kanadan 8. pääministeri
 10. lokakuuta 1911 – 10. heinäkuuta 1920  
Edeltäjä:  Wilfrid Laurier
Seuraaja:  Arthur Meighen
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. kesäkuuta 1854 Grand Pre, Nova Scotia
Kuollut: 10. kesäkuuta 1937 (82 vuotta) Ottawa, Ontario
Ammatti:  Asianajaja, liikemies
Puoliso:  Laura Borden
Tiedot
Puolue:  Konservatiivipuolue Unionistipuolue
Uskonto:  anglikaani
 Nimikirjoitus
Robert Laird Borden (26. kesäkuuta 1854 – 10. kesäkuuta 1937) oli kanadalainen poliitikko. Hän oli Kanadan kahdeksas pääministeri vuosina 1911–1920 ja Konservatiivipuolueen puheenjohtaja 1901–1920. Borden toimi McGill-yliopiston kanslerina vuosina 1918–1920 ja Queen’s-yliopiston kanslerina 1924–1930.
Rolf Gjedsted

| Rolf Gjedsted> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. helmikuuta 1947 Frederiksberg, Tanska
Kuollut: 18. heinäkuuta 2022 (75 vuotta)
Ammatti:  kirjailija, kuvataiteilija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
Aiheesta muualla
www.gjedsted.eu
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Rolf Gjedsted (24. helmikuuta 1947 Frederiksberg, Tanska – 18. heinäkuuta 2022) oli tanskalainen runoilija ja kuvataiteilija.
Gjedsted julkaisi 1969 runokokoelman Englefronten, joka liittyy Tanskassa silloin puhjenneisiin nuorisolevottomuuksiin. Siinä on vaikutteita rockmusiikista. Hän julkaisi runoja ja lyhyttä proosaa.
Ravunsyöjäkettu

| Ravunsyöjäkettu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Alalahko::  Caniformia
Heimo::  Koiraeläimet Canidae
Suku::  Cerdocyon  Smith, 1839
Laji::  thous
Kaksiosainen nimi
 Cerdocyon thous  (Linnaeus, 1766) 
 Ravunsyöjäketun levinneisyys vihreällä
Katso myös
   Ravunsyöjäkettu Wikispeciesissä   Ravunsyöjäkettu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ravunsyöjäkettu eli ravunsyöjäkoira eli rapukettu (Cerdocyon thous) on eteläamerikkalainen koiraeläin. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on ravustajakoira.
Ulkonäkö ja koko

Ravunsyöjäketulla on harmaanruskea turkki, jonka joukossa on häivähdys keltaista. Se kasvaa 60–70 senttiä pitkäksi, mihin ei ole laskettu noin 30 senttiä pitkää häntää. Aikuinen yksilö painaa 3,7–11 kiloa.
Levinneisyys

Ravunsyöjäkettua tavataan Etelä-Amerikassa Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Guyanassa, Kolumbiassa, Paraguayssa, Ranskan Guayanassa, Surinamessa, Uruguayssa ja Venezuelassa. Se elää monenlaisissa elinympäristöissä: suolla, savannilla ja erityyppisissä metsissä.
Elintavat

Ravunsyöjäketut elävät yksin, pareina tai jopa viiden yksilön perheinä. Ne syövät monipuolista ravintoa, johon kuuluu hedelmiä, hyönteisiä, äyriäisiä, munia, pieniä selkärankaisia, raatoja ja yhdyskuntajätteitä. Siksi sen arvellaan selviävän hyvin ympäristönmuutoksista.
Francis Ford Coppola

| Francis Ford Coppola |
| --- | --- |
 Francis Ford Coppola San Diegon Comic-Conissa vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1939 (ikä 85) Detroit, Michigan
Ammatti:  ohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja
Puoliso:  Eleanor Coppola o.s. Neil
Ohjaaja
Taiteilijanimet:  Francis Coppola
Aktiivisena:  1962–
Tunnetuimmat ohjaukset:   Kummisetä-trilogia  Ilmestyskirja. Nyt  Bram Stokerin Dracula  Keskustelu 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Francis Ford Coppola (s. 7. huhtikuuta 1939 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja. Coppola on arvostetuimpia ja kiistellyimpiä amerikkalaisia elokuvantekijöitä kautta historian. Coppola on viisinkertainen Oscar-voittaja ja Irving G. Thalbergin muistopalkinnolla palkittu elokuvantekijä. Hänen tunnetuimmat ohjauksensa ovat rikoselokuvat Kummisetä (1972) ja Kummisetä II (1974) sekä Vietnamin sotaa kuvaava Ilmestyskirja. Nyt (1979).
Lapsuus ja nuoruus

Francis Coppola syntyi Detroitissa amerikanitalialaiseen taiteilijaperheeseen vuonna 1939. Hänen isänsä Carmine Coppola oli säveltäjä ja muusikko, joka soitti huilua monissa orkestereissa, ja äitinsä Italia Pennino oli näyttelijä. Coppola vietti suurimman osan nuoruudestaan New Yorkin Queensissä ja Long Islandilla.
Coppola kuuli jo lapsena perheensä keskusteluja kirjallisuudesta ja klassisesta musiikista. Perheeseen hankittiin televisio jo 1940-luvun lopulla. Kymmenvuotiaana poika sairasti poliota lähes vuoden ajan ja kiinnostui elokuvasta katsomalla televisiota, leikkimällä nukketeatteria ja kuvaamalla isänsä kaitafilmikameralla. Coppola oli kouluvuosinaan yksinäinen, sillä isän työpaikkojen vaihtuessa perhe muutti jatkuvasti. Coppola kiinnostui tekniikasta ja alkoi college-vuosinaan rakentaa valaistuksia koulunäytelmiin. Teatteri tempaisi hänet mukaansa ja hän alkoi pian ohjata näytelmiä.
Coppola opiskeli puolitoista vuotta New Yorkin sotilasakatemiassa mihin hän oli päässyt tuuban soittajana. Hän jätti koulun kesken, palasi high schooliin ja seurasi veljeään Hofstra-yliopistoon. Hän suoritti siellä teatterialan bachelor-tutkinnon vuonna 1959. Hän on kertonut elokuva-alalle siirtymisensä johtuneen muun muassa Sergei Eisensteinin elokuvasta Lokakuu, Stanley Kubrickin varhaistuotannosta ja Ranskan uuden aallon elokuvista. Coppola pääsi vuonna 1960 Kalifornian yliopiston (UCLA) elokuvakouluun Los Angelesissa. Siellä hän tutustui tuottaja Roger Cormaniin ja toimi tämän käsikirjoitusten editoijana, assistenttina, apulaisohjaajana ja äänittäjänä.
Ura elokuvaohjaajana > 1960-luku: Uran alku Roger Cormanin tallissa ja THX 1138

Coppola aloitti elokuvien ohjaamisen Roger Cormanin tallissa 1960-luvun alussa. Nuoruudentyöt vakuuttivat Warner Brothersin rahoittamaan Coppolan ohjaamaa musikaalifilmatisointia Finianin sateenkaari (1968) ja sitä seurannutta draamaelokuvaa Sadeihmisiä (1969).
Ura elokuvaohjaajana > 1970-luku: Kummisetä, läpimurto ja kultakausi

Vuonna 1969 Coppola perusti tuotantoyhtiö American Zoetropen San Franciscoon yhdessä George Lucasin kanssa. Coppola neuvotteli yhtiölle rahoitussopimuksen, jolla hän sai mahdollisuuden aloittaa usean nuoren ohjaajan uran, mutta ainoastaan Lucasin THX 1138 (1971) saatiin valmiiksi. Sen rahoittajat eivät pitäneen näkemästään ja vetivät rahoituksen pois muilta Zoetropen elokuvilta. Coppola voitti kuitenkin samana vuonna Oscarin käsikirjoituksestaan elokuvaan Panssarikenraali Patton (1970).
Coppola ohjasi elokuvan Kummisetä (1972), josta tuli jättimenestys ja yksi modernin elokuvan arvostetuimpia teoksia. Paramount Pictures olisi halunnut kuvata elokuvan Los Angelesin studiossa ja siirtää tarinan 1970-luvulle, mutta Coppola halusi elokuvasta mahdollisimman uskollisen Mario Puzon alkuperäisromaanille. Coppola joutui myös taistelemaan näkemyksistään, kuten Marlon Brandon ja Al Pacinon roolittamisesta tuotantoon. Coppola voitti elokuvasta [[|parhaan käsikirjoituksen Oscarin ja oli ehdolla parhaan ohjauksen kategoriassa.[lähde? ]
Kummisetää seurasi Coppolan tuottama, Lucasin ohjaama menestyselokuva Svengijengi ’62 (1973), käsikirjoitus elokuvaan Kultahattu (1974) ja oma ohjaustyö Keskustelu (1974), joka sai kolme Oscar-ehdokkuutta ja Cannesin Kultaisen palmun.[lähde? ]
Samana vuonna Coppola ohjasi jatko-osan Kummisedälle. Se voitti kuusi Oscaria, joista Coppola itse kolme: paras elokuva (tuottajana), paras ohjaus ja paras käsikirjoitus. Coppolasta tuli näin ainoa ohjaaja, jonka kaksi työtä (Kummisetä II ja Keskustelu) ovat saaneet Oscar-ehdokkuuden parhaasta elokuvasta samana vuonna. Coppola ei olisi alun pitäen halunnut ohjata Kummisedän jatko-osaa, vaan suositteli ohjaajaksi Martin Scorsesea, mutta studio ei innostunut. Coppola toteutti elokuvassa oman unelmansa rinnakkaisesta tarinankerronnasta, jossa seurataan vuorotellen Michael Corleonen elämää 1950-luvulla, vuorotellen takaumia hänen isänsä elämästä suunnilleen samassa elämänvaiheessa.
Ura elokuvaohjaajana > 1980-luku: Floppeja ja velkoja

Kummisedän jatko-osan menestyksen siivittämänä Coppola lähti Filippiineille tekemään elokuvaa Ilmestyskirja. Nyt. (1979). Tuotanto vei paljon suunniteltua kauemmin (ja miljoonia Coppolan henkilökohtaisesta omaisuudesta). Ilmestyskirja voitti kuitenkin Kultaisen palmun Cannesissa sekä kaksi Oscaria kymmenestä ehdokkuudesta ja nousi Coppolan arvostetuimpien elokuvien joukkoon. Coppola sai elokuvasta henkilökohtaisesti kolme Oscar-ehdokkuutta, mutta ei voittanut yhtäkään. Coppola tuotti tämän jälkeen monia elokuvia, mukaan lukien suuren idolinsa Akira Kurosawan elokuvan Kagemusha – varjokenraali (1980).[lähde? ]
Ilmestyskirjan valtavan suosion siivittämänä Coppola lähti työstämään kokonaan American Zoetropen studiossa kuvattua draamaelokuvaa. Suoraan sydämestä (1982) osoittautui kuitenkin kaupalliseksi katastrofiksi ja velkaannutti Coppolan yhä pahemmin. Vuoden 1983 Taistelukala filmattiin kymmenen miljoonan dollarin budjetilla, mutta tuotti alle kolmen miljoonan lipputulot. Toinen Coppolan S. E. Hinton -kirjasovitus Outsiders – kolmen jengi pääsi kuitenkin yli 15 miljoonaa dollaria voitolle. Cotton Club (1984) oli tappiollinen, mutta vuoden 1986 Peggy Sue meni naimisiin tuotti jo Yhdysvalloissa yli kaksinkertaisesti budjettinsa verran. Coppola ohjasi 1980-luvulla vielä kaksi kokopitkää elokuvaa, joista sotadraaman Kiviset puutarhat (1987) tuotto ei kattanut kustannuksia. Myös seuraava elokuva Tucker – mies ja unelma jäi tappiolle ja keräsi keskinkertaisia arvosteluita. Seuraavana vuorossa oli yhdessä Martin Scorsesen ja Woody Allenin kanssa ohjattu episodielokuva New York Stories, johon Coppola ohjasi yhdessä tyttärensä Sofian kanssa kirjoittamansa jakson.[lähde? ]
Ura elokuvaohjaajana > 1990-luku: Uusi taloudellinen menestys

Coppolan 1990-luvun kaksi ensimmäistä elokuvaa, Kummisetä osa III (1990) ja Bram Stokerin Dracula (1992), keräsivät kehuja ja suuret lipputulot. Vuonna 1996 Coppola ohjasi haukutun mutta voitolle päässeen komedian Jack, jonka pääosassa näyttelee Robin Williams. Vuotta myöhemmin Coppola julkaisi Matt Damonin ja Danny DeViton tähdittämän oikeusdraaman Sateentekijä.[lähde? ]
Ura elokuvaohjaajana > 2000-luku: Tuottajana ja American Zoetropen johtajana

2000-luvulla Coppola on keskittynyt elokuvien tuottamiseen ja American Zoetropen johtamiseen. Hän on myös julkaissut elokuva-alan lehteä. Coppolan 2000-luvun ohjauksia ovat Tim Rothin tähdittämä Youth Without Youth (2007), mustavalkoinen Tetro (2009) ja laimean vastaanoton saanut kauhutrilleri Twixt (2011), pääroolissa Val Kilmer.
Neljännestä Kummisetä-elokuvasta huhuttiin vuosia. Sen oli tarkoitus kertoa Fredon, Michaelin ja Sonnyn nuoruudesta samanlaisin takaumin kuin Kummisetä II. Kirjailija Mario Puzon kuolema 1999 pysäytti hankkeen. Coppola päätti muistokirjoituksensa sanoihin ”PS: huhut nelososasta ovat täysin perättömiä”.
Coppolan omat suosikit elokuvistaan ovat Sadeihmisiä (1969), Keskustelu (1974), Ilmestyskirja. Nyt. (1979), Taistelukala (1983) ja Youth Without Youth (2007).
Perhe ja yksityiselämä

Coppola tapasi vaimonsa Eleanor Coppolan vuonna 1962 ohjatessaan ensimmäistä täyspitkää elokuvaansa Dementia 13. Nuoripari meni naimisiin ja sai piakkoin ensimmäisen lapsensa Gian-Carlo Coppolan. Coppoloiden esikoinen kuoli alle kolmikymppisenä veneonnettomuudessa vuonna 1986, mutta Gian-Carlon vaimo synnytti edesmenneelle miehelleen tyttären vuonna 1987. Eleanorin ja Francisin toinen lapsi, musiikkivideo- ja elokuvaohjaajana kunnostautunut Roman Coppola, syntyi kaksi vuotta Gian-Carlon jälkeen. Pariskunnan kuopus, ohjaajana, käsikirjoittajana ja tuottajana menestynyt Sofia Coppola, syntyi vuonna 1971. Sofia esiintyi monissa isänsä elokuvissa, muun muassa viimeisessä Kummisedässä, josta hänet palkittiin kahdella Razzie-palkinnolla vuonna 1991.
Francis Ford Coppolan perheestä on sittemmin noussut useita Hollywoodin kirkkaita tähtiä. Tytär Sofia on näytellyt useissa isänsä elokuvissa ja ohjannut menestyselokuvat The Virgin Suicides (1999) ja Lost in Translation (2003). Francis Ford Coppolan veljenpoika Nicolas Cage (ristimänimeltään Nicolas Kim Coppola) taas on pyrkinyt menestymään ilman setänsä nimeä, on siksi vaihtanut sukunimensä ja tehnyt valkokankailla erittäin monipuolisen näyttelijänuran. Coppolan sisar Talia Shire on ollut kaksi kertaa Oscar-ehdokkaana.
Francis Coppola osti perheineen vuonna 1975 viinitilan, jonka oli perustanut suomalainen Gustave Niebaum. Nykyisin tila tunnetaan nimellä Rubicon Estate Winery (aiemmin Niebaum–Coppola Winery). Coppola perheineen omistaa myös useita hotelleja.
Coppola vieraili Suomessa joulukuussa 2020.
Coppolan ystäväpiiriin kuuluu lukuisia tunnettu Hollywood-elokuvaohjaajia, -tuottajia sekä -käsikirjoittajia, kuten Martin Scorsese, George Lucas, Steven Spielberg ja Brian De Palma.
Palkinnot

1971: Parhaan alkuperäiskäsikirjoituksen Oscar-palkinto (yhdessä Edmund Northin kanssa) – Panssarikenraali Patton
1973: Parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinto (yhdessä Mario Puzon kanssa) – Kummisetä
1975: Parhaan elokuvan Oscar-palkinto (tuottajana) – Kummisetä II
1975: Parhaan ohjauksen Oscar-palkinto – Kummisetä II
1975: Parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinto (yhdessä Mario Puzon kanssa) – Kummisetä II
1973: Parhaan draamaelokuvan Golden Globe -palkinto – Kummisetä
1973: Parhaan käsikirjoituksen Golden Globe -palkinto – Kummisetä
1980: Parhaan ohjauksen Golden Globe -palkinto – Ilmestyskirja. Nyt.
Parhaan musiikin Golden Globe -palkinto – Ilmestyskirja. Nyt.
1980: Parhaan ohjauksen Bafta-palkinto –  Ilmestyskirja. Nyt.
1974: Kultainen palmu – Keskustelu
1979: Kultainen palmu – Ilmestyskirja. Nyt.
2010: Irving G. Thalbergin muistopalkinto
1973: Directors Guild of America -palkinto – Kummisetä
1975: Directors Guild of America -palkinto – Kummisetä II
1998: Directors Guild of American kunniapalkinto
Ehdokkuudet

1973: Parhaan ohjauksen Oscar-palkinto – Kummisetä
1974: Parhaan elokuvan Oscar-palkinto (tuottajana) – Svengijengi 62
1975: Parhaan elokuvan Oscar-palkinto (tuottajana) – Keskustelu
1975: Parhaan alkuperäiskäsikirjoituksen Oscar-palkinto – Keskustelu
1980: Parhaan elokuvan Oscar-palkinto (tuottajana) – Ilmestyskirja. Nyt.
1980: Parhaan ohjauksen Oscar-palkinto – Ilmestyskirja. Nyt.
1980: Parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinto (yhdessä John Miliuksen kanssa) – Ilmestyskirja. Nyt.
1991: Parhaan elokuvan Oscar-palkinto (tuottajana) – Kummisetä III
1991: Parhaan ohjauksen Oscar-palkinto – Kummisetä III
1975: Parhaan ohjauksen Golden Globe -palkinto – Kummisetä II
1975: Parhaan ohjauksen Golden Globe -palkinto – Keskustelu
1975: Parhaan käsikirjoituksen Golden Globe -palkinto – Keskustelu
1975: Parhaan käsikirjoituksen Golden Globe -palkinto – Kummisetä II
1985: Parhaan ohjauksen Golden Globe -palkinto – Cotton Club
1991: Parhaan ohjauksen Golden Globe -palkinto – Kummisetä III
1991: Parhaan käsikirjoituksen Golden Globe -palkinto – Kummisetä III
1975: Parhaan ohjauksen Bafta-palkinto – Keskustelu
1975: Parhaan käsikirjoituksen Bafta-palkinto – Keskustelu
1966: Kultainen palmu – Olet jo iso poika
1975: Directors Guild of America -palkinto – Keskustelu
1980: Directors Guild of America -palkinto – Ilmestyskirja. Nyt.
1991; Directors Guild of America -palkinto – Kummisetä III
Filmografia (ohjaajana)

Pahin kaikista (The Terror, 1963) ohjattu Roger Cormanin, Monte Hellmanin, Jack Nicholsonin ja Jack Hillin kanssa
Dementia 13 (1963)
Olet jo iso poika (You’re a Big Boy Now, 1966)
Finianin sateenkaari (Finian’s Rainbow, 1968)
Sadeihmisiä (The Rain People, 1969)
Kummisetä (The Godfather, 1972)
Keskustelu (The Conversation, 1974)
Kummisetä osa II (The Godfather: Part II, 1974)
Ilmestyskirja. Nyt (Apocalypse Now, 1979; pidempi Redux-versio 2001)
Suoraan sydämestä (One from the Heart, 1982)
Taistelukala (Rumble Fish, 1983)
Outsiders – kolmen jengi (The Outsiders, 1983)
The Cotton Club (1984)
Peggy Sue meni naimisiin (Peggy Sue Got Married, 1986)
Captain EO (1986)
Kiviset puutarhat (Gardens of Stone, 1987)
Tucker – mies ja unelma (Tucker: The Man and His Dream, 1988)
New York Stories (osio ”Life without Zoe”, 1989)
Kummisetä osa III (The Godfather: Part III, 1990; ns. Coda-versio, 2020)
Bram Stokerin Dracula (Bram Stoker’s Dracula, 1992)
Jack (1996)
Sateentekijä (The Rainmaker, 1997)
Youth Without Youth (2007)
Tetro (2009)
Twixt (2011)
Kirjallisuutta

Rosenqvist, Janne: ”Idiodysseia”. Filmihullu 4/1996.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Francis Ford Coppola Internet Movie Databasessa. (englanniksi)