stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
RuneScape
Mark Ogilvie

Mark Ogilvie aloitti työnsä Jagexilla 2003. Hänet tunnetaan nykyään RuneScapen pääsuunnittelijana, joka johtaa ja päättää peliin tulevasta sisällöstä. Mark tunnetaan pelaajien keskuudessa nimellä Mod Mark, koska kaikki Jagexin työntekijät saavat nimensä eteen etuliitteen Mod. Mark myös johtaa vuosittain pidettävää Runefest-tapahtumaa.
Mark Ogilvie > Kritiikki Markia kohtaan

Mark Ogilviesta tuli RuneScapen johtava suunnittelija vuonna 2009. Monet hänen tekemänsä päätökset ja sisältö jota hän on lisännyt peliin on aiheuttanut monien miljoonien pelaajien kohdalla kritiikkiä peliä kohtaan.lähde? Suurin hänen päätöksellään peliin johdettu sisältömuutos tunnetaan nimellä Evolution of Combat, (joskus lyhennetty EoC). Se muutti pelin taistelufunktioita pysyvästi, minkä seurauksena miljoonat pelaajat lopettivat Runescapen pelaamisen.
RuneScape 3

4. heinäkuuta 2013 Jagex ilmoitti, että 22. heinäkuuta 2013 peliin julkaistaan massiivinen graafinen uudistus, joka myös muuttaa pelin toimintaa, ja että pelaajat saisivat ottaa haltuunsa mahdollisuuden muokata pelin kulkua. Pelin johtava kehittäjä Mark Ogilvie sanoi, että Jagex alkaa ottaa yhteisön pyyntöjä vastaan ja tehdä sisältöä peliin näiden pyyntöjen perusteella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
RuneScapen sivusto (englanniksi)
RuneScape Wiki (englanniksi)
RuneScape Wiki (suomeksi)
Chaos Temple Wildernessissä.
Pelaaja ampumassa karhua jousella.
Maat, joissa sijaitsee RuneScapen palvelimia
The Phosphorescent Rat

| The Phosphorescent Rat Hot Tuna |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : touko-lokakuussa, 1973 Wally Heider Studios, San Francisco
 Julkaistu: 1973
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Mallory Earl
 Tyylilaji: folk rock, blues rock
 Levy-yhtiö: Grunt Records
Hot Tunan muut julkaisut
| Burgers 1972 | The Phosphorescent Rat 1973 | America's Choice 1975 |
The Phosphorescent Rat on Hot Tunan neljäs albumi, joka julkaistiin vuonna 1973.
Kappaleet > A-puoli

I See The Light – 4.14 (säv. Jorma Kaukonen)
Letter To The North Star – 2.30 (säv. Jorma Kaukonen)
Easy Now – 5.10 (säv. Jorma Kaukonen)
Corners Without Exits – 3.36 (säv. Jorma Kaukonen)
Day To Day Out The Window Blues – 3.25 (säv. Jorma Kaukonen)
Kappaleet > B-puoli

In The Kingdom – 5.25 (säv. Jorma Kaukonen)
Seeweed Strut – 3.24 (säv. Jorma Kaukonen)
Living Just For You – 3.19 (säv. Jorma Kaukonen)
Soliloquy For 2 – 3.41 (säv. Jorma Kaukonen)
Sally, Where'd You Get Your Liquor From? – 2.55 (säv. Rev. Gary Davis)
Kokoonpano

Jorma Kaukonen – kitarat, laulu
Jack Casady – basso, bassobalalaikka
Sammy Piazza – rummut, lusikat, lyömäsoittimet
Kokoonpano > Sessiomuusikot

Tom Salisbury - puupuhaltimien ja kielisoitinten sovitus ja orkesterinjohto kappaleissa "Corners Without Exits" ja "Soliloquy For 2"
Andrew Narell - steel pan kappaleessa, "Living Just For You"
Arviot

Allmusic:
Slobodan kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Harkovan alue, Ukraina
Pinta-ala:  52,44 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  11.12.2009
Hallinto:  slobozhanskyi.in.ua
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Slobodan kansallispuisto (ukr. Слобожанський національний природний парк, Slobožanskyi natsionalnyi pryrodnyi park) on kansallispuisto Ukrainan Harkovan alueella. Vuonna 2009 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 52,44 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Slobodan kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Natsionalnyi pryrodnyi park "Slobožanskyi" (ukrainaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Слобожанський національний природний парк
Käännös suomeksi
Gullspång

| Gullspång |
| --- | --- |
 Gullspångin keskustaa.
 Gullspång
 Koordinaatit: 58°59′N, 14°07′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa ja Värmlanti
Kunta:  Gullspångin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,74 km²
Väkiluku:  1 167
 – Väestötiheys:  670,7 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gullspång on samannimisen Gullspångin kunnan suurin taajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä sekä Länsi-Götanmaan ja Värmlannin historiallisissa maakunnissa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 167 asukasta.
Väestönkehitys

| Gullspångin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 1 044 | 1 044 |
| 1965 | 1965 |    | 1 133 | 1 133 |
| 1970 | 1970 |    | 1 331 | 1 331 |
| 1975 | 1975 |    | 1 467 | 1 467 |
| 1980 | 1980 |    | 1 381 | 1 381 |
| 1990 | 1990 |    | 1 293 | 1 293 |
| 1995 | 1995 |    | 1 358 | 1 358 |
| 2000 | 2000 |    | 1 193 | 1 193 |
| 2005 | 2005 |    | 1 175 | 1 175 |
| 2010 | 2010 |    | 1 167 | 1 167 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Länsi-Götanmaan läänin kuntien keskustaajamat
Kastiljat

| Kastiljat |
| --- | --- |
 Tulikastilja (Castilleja miniata)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Näivekasvit Orobanchaceae
Suku::  Kastiljat Castilleja  Mutis ex L.f.
Katso myös
   Kastiljat Wikispeciesissä   Kastiljat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kastiljat (Castilleja) on näivekasvien (Orobanchaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu noin 200 lajia, joita tavataan Etelä- ja Pohjois-Amerikan länsiosissa, kymmentä lajia myös Pohjois-Aasiassa ja Itä-Euroopassa, ja yhtä lajia aina Kuolan niemimaalla asti. Osa lajeista on yksi- ja osa monivuotisia kasveja. Ne elävät puoliksi loisina.
Castilleja linariifolia on Wyomingin osavaltion nimikkokukka.
Lajeja

Castilleja coccinea – punakastilja
Castilleja elegans
Castilleja indivisa – liekkikastilja
Castilleja linariifolia
Castilleja miniata – tulikastilja
Castilleja pallida – vaaleakastilja
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kastiljat (Castilleja)
ITIS: Castilleja (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Castilleja (englanniksi)
Hannele Koskinen

Hannele Koskinen (myös Antikainen) on entinen suomalainen taitoluistelija. Hän on vuoden 1978 Pohjoismaiden-mestari ja kaksinkertainen Suomen-mestari vuosilta 1973 ja 1978. Hän edusti Helsingin Taitoluisteluklubia.
Käännös suomeksi
Korven kuningas

| Korven Kuningas Korpiklaani |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2007
 Julkaistu: 21. maaliskuuta 2008
 Tyylilaji: folk metal
 Kesto: 73.53
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 16.
Korpiklaanin muut julkaisut
| Tervaskanto 2007 | Korven Kuningas 2008 | Karkelo 2009 |
Korven Kuningas (2008) on suomalaisen folk metallia soittavan Korpiklaani-yhtyeen viides albumi. Albumin digipack-versiolla on bonuskappale, samoin Japanin versiolla.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 16.
Kappaleet

Tapporauta – 4.12
Metsämies – 3.00
Keep on Galloping – 4.09
Northern Fall – 3.04
Shall We Take a Turn? – 3.27 (Instrumentaali)
Paljon on koskessa kiviä – 3.44
Ali jäisten vetten – 4.08
Gods on Fire – 3.48
Kantaiso – 4.08
Kipumylly – 3.50
Suden joiku – 4.22
Runamoine – 4.03
Syntykoski syömmehessäin – 3.05
Korven kuningas – 21.56 (Instrumentaali)
Digibag-versiossa on lisäksi kappale "Nuolet nomalan". Japanin julkaisussa on lisänä instrumentaali "Kipakka".
Kokoonpano

Jonne Järvelä – kitarat, laulu, mandoliini, sävellys (1-6, 8-10, 13, 14, "Nuolet nomalan"), sanoitus (2-4, 8, 9, 14, "Nuolet nomalan")
Jaakko "Hittavainen" Lemmetty – viulut, jouhikko, tinahuilu, nokkahuilu, torupill, mandoliini, huuliharppu
Juho Kauppinen – haitari, taustalaulu, kitarat
Jarkko Aaltonen – basso
Kalle "Cane" Savijärvi – kitarat, taustalaulu
Matti "Matson" Johansson – rummut, taustalaulu, lyömäsoitin kappaleessa "Keep On Galloping"
Arviot

Imperiumi.net:
Soundi:
Aiheesta muualla

Korven Kuningas discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Albumi Korven kuningas Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Korpiklaani
| --- | --- |
Studioalbumit:   Idja  Shamániac  Spirit of the Forest  Voice of Wilderness  Tales Along This Road  Tervaskanto  Korven kuningas  Karkelo  Ukon Wacka  Manala  Noita  Kulkija  Jylhä  Rankarumpu 
Singlet:   "Keep on Galloping"  "Vodka"  "Ukon Wacka"  "Metsälle"  "Rauta"  "Lempo"  "Leväluhta"  "Interrogativa Cantilena"  "Krystallomantia"  "Gotta Go Home"  "Saunaan"  "Aita"  "Oraakkelit" 
Musiikkivideot:   "Wooden Pints"  "Hunting Song"  "Kädet siipinä"  "Beer Beer"  "Happy Little Boozer"  "Tervaskanto"  "Metsämies"  "Keep on Galloping"  "Vodka"  "Gotta Go Home"  "Saunaan"  "Aita"  "Oraakkelit" 
Muuta:  Diskografia
Clive Burr

| Clive Burr> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. maaliskuuta 1957 Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Kuollut: 12. maaliskuuta 2013 (56 vuotta)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Aktiivisena:  1979–1985
Tyylilajit:  heavy metal, hard rock
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  Iron Maiden, Samson, Praying Mantis, Gogmagog, Trust, Elixir, Desperado
Levy-yhtiöt:  EMI
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Clive Ronald Burr (8. maaliskuuta 1957 Lontoo, Englanti – 12. maaliskuuta 2013 Lontoo, Englanti) oli brittiläinen muusikko, joka muistetaan parhaiten heavy metal -yhtye Iron Maidenin rumpalina.
Burr vaikutti Samson-yhtyeen rumpalina vuosina 1977–1978, minkä jälkeen hän liittyi Iron Maidenin rumpaliksi vuoden 1979 joulukuussa korvaten yhtyeestä eronneen Doug Sampsonin. Burr levytti Iron Maidenin kanssa kolme studioalbumia; yhtyeen debyyttialbumin Iron Maiden (1980), Killers (1981) ja läpimurtoalbumin The Number of the Beast (1982). Burr joutui lähtemään yhtyeestä Beast on the Road -kiertueen päätyttyä, koska hänen soittonsa kärsi kiertue-elämän vapaa-ajan vietosta. Hänen paikkansa Iron Maidenin rumpalina täytti edelleen yhtyeessä vaikuttava Nicko McBrain.
Iron Maidenin jälkeen Burr soitti ranskalaisessa Trust-yhtyeessä, josta McBrain oli siirtynyt Iron Maideniin. Tämän jälkeen Burr oli osallisena lyhytikäisessä Gogmagog-projektissa, jossa olivat mukana muun muassa Iron Maidenin entinen laulaja Paul Di’Anno ja tuleva Maiden-kitaristi Janick Gers. Gogmagogista Burrin tie vei Twisted Sister -laulaja Dee Sniderin perustamaan Desperado-yhtyeeseen, jonka valmiiksi levytetty albumi jäi lopulta pölyttymään levy-yhtiön hyllylle. Albumi julkaistiin viimein kesällä 2006.
2000-luvun alussa Burr ilmoitti sairastavansa MS-tautia, jonka hoito rasitti hänen talouttaan merkittävästi. Iron Maiden teki erikoisjulkaisuja ja perusti vuonna 2002 Clive Burr MS Trust -rahaston keräämään rahaa hänen hyväkseen.
Hova

| Hova |
| --- | --- |
 Hovan kirkko
 Hova
 Koordinaatit: 58°50′58″N, 14°12′33″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Gullspång
Väkiluku (2021):  1 272
Hova on Gullspångin kunnan keskustaajama Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 272 asukasta vuonna 2021.
Kuvia

Hovan taistelun muistomerkki
Tunnettuja henkilöitä

Stig "Stikkan" Anderson (1931–1997), ABBA:n manageri
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hova Wikimedia Commonsissa
Suzani

Uzbekistanilainen suzanityö.
Kirjominen
Keskeneräinen suzanityö.
Suzani on keskiaasialainen kirjontatyyli, joka tunnetaan Tadžikistanissa ja Uzbekistanissa. Tekniikka syntyi satoja vuosia sitten ja sai nimensä persian kielen neulaa tarkoittavasta sanasta suzan.
Sekä Tadžikistanissa että Uzbekistanissa tehdään kaiken kaikkiaan saman tyylisiä töitä, eli töistä ei ole havaittavissa varsinaisia kansallisia eroja. Muita alueellisia tyylieroja kuitenkin on paljon. Eri alueilla saatettiin käyttää eri värejä tai kuvioita tai asetella kuviointi eri tavalla.
Suzania kirjotaan käsin.
Perinteisesti suzania varten on käytetty kirjontalankana silkki- tai villalankaa ja joskus myös paperinarua. 1800-luvun loppuun saakka naiset kasvattivat itse silkkiperhosen toukkia ja tekivät koteloista lankaa.
Maittain > Uzbekistan

Uzbekistanissa suzanikirjonnalla oli tapana koristella myötäjäisiin kuuluvat kodintekstiilit ja seinävaatteet. Työt olivat arvokkaita, ja niitä saatettiin työstää useamman sukupolven ajan. Tekniikkaa alettiin käyttää vähemmän 1920-luvulla sen jälkeen, kun Neuvostoliitto otti maassa vallan. Myös kirjottuja tuotteita alettiin tuolloin valmistaa teollisesti, jolloin perinteisten käsitöiden valmistus väheni. Suzania ei vuosikymmeniin juuri kirjottu.
Vuosina 1991-2016 useimmat ulkomaalaiset eivät päässeet matkustamaan Uzbekistaniin, koska maan rajat olivat kiinni. Kun turisteja alkoi saapua maahan enemmän, myös suzanitöiden valmistus alkoi elpyä. Nykyään maassa on naisia, jotka tekevät suzanitöitä elannokseen.
Suzaniaiheisia uzbekistanilaisia postimerkkejä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suzani Wikimedia Commonsissa
The Collection Suzani Museum. (englanniksi). Kuvia erimaalaisista suzanitöistä.
1771

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

15. tammikuuta – Suomen ensimmäisen sanomalehden Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo ensimmäinen numero ilmestyi.
12. helmikuuta – Kustaa III:sta tuli Ruotsin kuningas.
12. heinäkuuta – James Cook palasi ensimmäiseltä tutkimusmatkaltaan Englantiin.
8. lokakuuta – Vrouw Maria upposi Nauvon ulkosaaristossa.
Joseph Priestley osoitti kokeellisesti, että kasvit "parantavat" "pilaantuneen ilman" jälkeen hengityskelpoiseksi ja palamista ylläpitäväksi. Muutamaa vuotta myöhemmin Antoine Laurent Lavoisier selitti tämän johtuvan siitä, että ne sitovat ilmasta hiilidioksidia ja vapauttavat happea.
Kuolleita

16. tammikuuta – Jacob Guntlack, ruotsalainen varas ja huijari (s. 1744) (teloitettiin)
24. tammikuuta – Herman Spöring nuorempi, suomalainen kasvitieteilijä, kelloseppä ja tutkimusmatkailija (s. 1733)
2. helmikuuta – Gustav Otto Douglas, Suomen kenraalikuvernööri isonvihan aikana (s. 1687)
12. helmikuuta – Aadolf Fredrik, Ruotsin kuningas (s. 1710)
28. helmikuuta – Jean-Jacques Dortous de Mairan, ranskalainen geofyysikko, tähtitieteilijä ja kronobiologisti (s. 1678)
12. maaliskuuta – Israel Reinius, suomalainen pappi ja paikallishistorioitsija (s. 1699)
22. maaliskuuta – Gottlieb Wilhelm Rabener, saksalainen kirjailija ja satiirikko (s. 1714)
21. huhtikuuta – Johan Georg Geitel, saksalais-suomalainen taidemaalari (s. 1683)
29. huhtikuuta – Bartolomeo Rastrelli, italialais-venäläinen arkkitehti (s. 1700)
12. toukokuuta – Jost Niklas Schultz, suomalainen valtaporvari (s. 1698)
26. toukokuuta – Matthias Pazelius, suomalainen kirkkoherra, valtiopäivämies ja suomentaja (s. 1699)
22. kesäkuuta – Matthias Castreen, suomalainen kruununvouti ja Kajaanin pormestari (s. 1693)
11. heinäkuuta – Henrik Lemström, suomalainen varanotaari ja luonnontutkija (s. 1738
30. heinäkuuta – Thomas Gray, englantilainen runoilija ja professori (s. 1716)
17. syyskuuta – Tobias Smollett, skotlantilainen kirjailija (s. 1721)
9. lokakuuta – Klas Ekeblad, ruotsalainen kreivi, Turun akatemian rehtori 1725–1726 (s. 1708)
14. lokakuuta – František Xaver Brixi, böömiläinen säveltäjä ja kirkkomuusikko (s. 1732)
14. lokakuuta – John Gill, englantilainen baptistipastori, raamatuntutkija ja tietokirjailija (s. 1697)
28. lokakuuta – Johann Gottlieb Graun, saksalainen säveltäjä ja viulisti (s. 1703)
5. marraskuuta – Algoth Scarin, ruotsalainen historioitsija (s. 1684)
6. marraskuuta – John Bevis, englantilainen lääkäri, sähkötutkija ja tähtitieteilijä (s. 1695)
6. joulukuuta – Giovanni Battista Morgagni, italialainen anatomi (s. 1682)
18. joulukuuta – Philip Miller, englantilainen kasvitieteilijä ja ylipuutarhuri (s. 1691)
26. joulukuuta – Claude Adrien Helvétius, ranskalainen filosofi (s. 1715)
27. joulukuuta – Henri Pitot, ranskalainen matemaatikko, astronomi ja hydraulikko (s. 1695)
31. joulukuuta – Karl Gustaf Werander, suomalainen pappi ja valtiopäivämies (k. 1705)
Barbro Christina Hästesko-Fortuna, suomenruotsalainen lääkäri, maanomistaja ja kirjailija (s. 1698)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1771 Wikimedia Commonsissa
Espoon Palloseura (jääkiekko)

| Espoon Palloseura (jääkiekko) |
| --- | --- |

Perustettu:  1970
Kaupunki:   Espoo, Suomi
Kotiareena:  Forum-halli
Sarjataso:  II-divisioona
Värit:                
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Espoon Palloseura (EPS, virallisesti Espoon Palloseuran Jääkiekko ry) on vuonna 1970 perustettu espoolainen jääkiekkoseura. Jääkiekkojaostosta muodostettiin EPS Jääkiekko ry vuonna 1980. Jalkapalloa pelaa Espoon Palloseuran Jalkapallo. Toiminta on keskittynyt Espoonlahteen, missä sijaitsee kaksi jäähallia, kolme tekonurmikenttää, Espoon kaupungin omistama Forum-halli ja EPS:n hallinnoima harjoitushalli jääkiekkojunioreille.
EPS oli yksi kolmesta Espoo Bluesin kasvattajaseurasta. EPS:n edustusjoukkue on pelannut kaksi kautta kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla eli Suomi-sarjassa, mutta nykyään seuralla ei enää ole edustusjoukkuetta. EPS saavutti Suomi-sarjan hopeaa kaudella 2000–2001. Kauden 2000–2001 päätteeksi EPS:n Suomi-sarjan lisenssi siirtyi Kirkkonummen Salamoille.
EPS voitti kaudella 1988 C-nuorten SM-kullan.
Seuran kasvatteja

Toni Kähkönen
Juuso Riksman
Noora Räty
Teemu Selänne
Joni Töykkälä
Ville Uusitalo
Matti Uusivirta
Kasper Björkqvist
Antti Suomela
Teemu Pulkkinen
Jääkiekon Suomi-sarjan hopeakauden 2000–2001 tilastot

runkosarja
| Saavutus | Nimi | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Jäähyt | Torjunta% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| eniten pisteitä | Tuomas Kalliomäki | 29 | 27 | 31 | 58 | 8 | - |
| eniten maaleja | Mikko Laine | 34 | 30 | 25 | 55 | 16 | - |
| eniten syöttöjä | Tuomas Kalliomäki | 29 | 27 | 31 | 58 | 8 | - |
| eniten jäähyjä | Teemu Immonen | 31 | 8 | 16 | 24 | 89 | - |
| paras torjunta% | Hannu Seppänen | 23 | 0 | 2 | 2 | 4 | 88,90% |
play-off
| Saavutus | Nimi | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Jäähyt | Torjunta% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| eniten pisteitä | Petro Koivunen | 10 | 7 | 6 | 13 | 10 | - |
| eniten maaleja | Petro Koivunen | 10 | 7 | 6 | 13 | 10 | - |
| eniten syöttöjä | Tuomas Kalliomäki | 8 | 4 | 7 | 11 | 2 | - |
| eniten jäähyjä | Teemu Immonen | 8 | 4 | 0 | 4 | 44 | - |
| paras torjunta% | Hannu Seppänen | 9 | 0 | 2 | 2 | 0 | 97.80% |
Aiheesta muualla

EPS Jääkiekko (Arkistoitu – Internet Archive)
Lasta (väline)

Ikkunankuivaimessa on teräväreunainen kumiliuska puristettuna alumiinipidikkeeseen.
Junankyljen pesua pitkävartisella lastalla.
Paistinlastoja ja taikinankaapimia.
Lasta on leveälapainen ja usein varrellinen työkalu, jolla on monia käyttötapoja muun muassa ruoanlaitossa, siivouksessa ja pintakäsittelyssä. Lastalla levitetään tai kaavitaan pois erilaisia nestemäisiä tai puolikiinteitä aineita tai käsitellään ruokia niiden valmistus- tai tarjoiluastiassa (paistinlasta, kaavin eli nuolija, voilasta eli voiveitsi). Eri aloilla lastamaisista työkaluista käytetään erilaisia nimiä, kuten lastain, spaatteli, pyyhkäisyveitsi, raakeli, raappa, ”skrapa”, tasoitin, liimanlevitin, muurarin muurauslasta, taidemaalarin palettiveitsi jne.
Erilaisia suorareunaisia lastoja käytetään maalauksessa ja muussa tasomaisten pintojen käsittelyssä aineiden tasaiseen ja nopeaan levitykseen ja ylimääräisen aineen poistoon. Lastan reunalla eli terällä kaavitaan tai pyyhitään ainetta tasopinnalta esimerkiksi ikkunan- tai lattianpesussa (ikkunankuivain, lattialasta), seinän tasoituksessa (tasoituslasta) tai luistelukentän jäädytyksessä. Lastan terän materiaali voi olla kumia, muovia, metallia, puuta tai paksua nahkaa. Laastin tai tahnamaisen liiman levitykseen käytettävän lastan terä voi olla hammastettu niin, että levitettyyn kerrokseen muodostuu tasapaksuja harjanteita. Lastan varsi voi olla muovia, puuta tai metallia.
Auton tuulilasinpyyhkimen tärkein osa on kuminen, lasipinnan muodon mukaan jousen avulla taipuva lasta eli pyyhkimen sulka. Myös autonlaseihin kertyneen jään kaapimiseen käytettävä raappa on eräänlainen lasta. Lumikolan ja rikkalapion etureuna on usein lastamaisesti ohennettu. Silkkipainotyössä lastamaisella raakelilla pakotetaan painoväritahna seulakankaan läpi, flekso- ja syväpainossa painopinnan rasterikuppeihin. Kemiallisen valokuvauksen pimiötyössä vastakehitetty filmi ja valokuvavedos kuivataan lastalla, jotta huuhteluvesi poistuu pinnoilta tehokkaasti jättämättä niihin kiinni kuivuvia roskia tai kalkkitahroja. Lastan avulla kiinnitetään myös kalvomaisia materiaaleja, esimerkiksi kontaktimuovia tai tarroja ryppyjen ja ilmakuplien välttämiseksi.
Monia levymäisiä työkaluja ja muita esineitä voi käyttää varsinaisen tehtävänsä lisäksi myös lastana. Esimerkiksi lihakirveen tai leveäteräisen keittiöveitsen lappeella voi siirtää pilkotut palat leikkuulaudalta paistinpannuun. Soseutettua ainetta voi painaa ja kaapia pyöreäpohjaisen siivilän läpi käyttämällä lusikkaa tai kauhaa lastan tavoin. Lumikolan tai lumilapion lastamaisella etureunalla voi raaputtaa jäätä irti maanpinnasta.
Paitsi käsityökalu, lasta voi olla myös laitteiston osa, kuten jäänhoitokoneen jäädytyslasta tai paperikoneen sylinteripintoja puhdistava kaavinterä.
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Appell (lehti)

Appell-lehden toimitus sijaitsi Helsingin Taka-Töölössä osoitteessa Runeberginkatu 44 A.
Appell oli Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen (RKP) oikeistosiiven pää-äänenkannattaja vuosina 1945–1969.
Lehden kustantaja oli Svenska Tidnings- och Förslags Aktiebolaget, joka toimi iltapäivälehti Aftonpostenin kustantajana vuosina 1944–1945. Kustantamo kustansi myös kirjoja.
Appellin päätoimittajana toimi Torsten G. Aminoff vuosina 1945–1960. Lehden toimitusjohtaja oli Gunnar Takolander ja lehden toimitus sijaitsi Helsingin Taka-Töölössä osoitteessa Runeberginkatu 44 A.
Lehdellä oli 120 omistajaa. Omistajien joukossa oli Suomen elinkeinoelämän merkittäviä vaikuttajia. Suurimpien omistajien joukossa olivat Arabian toimitusjohtaja, vuorineuvos Carl-Gustaf Herlitz, Lohjan kalkkitehtaan toimitusjohtaja, vuorineuvos Petter Forsström, Uudenmaan kirjapainon toimitusjohtaja Oskar Tiderman ja liikemies, Backbyn kartanon omistaja Ernst Felix von Freymann. Edellämainitut henkilöt omistivat yhteensä 31 prosenttia lehdestä.
Kansanedustaja Georg C. Ehrnrooth toimi lehden hallituksen jäsenenä vuodesta 1953 ja osallistui aktiivisesti lehden työhön. Ehrnroothin ja päätoimittaja Aminoffin välit tulehtuivat Honka-liiton synnyttämisen aikoihin. Aminoff jätti lehden päätoimittajan tehtävän vuonna 1960 ja siirtyi Hufvudstadsbladetin politiikan toimittajaksi. Appell lakkautettiin vuonna 1969.
Meeri Koutaniemi

Meeri Koutaniemi Kiasmassa helmikuussa 2016.
Meeri Koutaniemi (s. 1. marraskuuta 1987 Kuusamo) on suomalainen valokuvaaja. Koutaniemi tunnetaan erityisesti ihmisoikeuksia, vähemmistöjä ja voimaantumista käsittelevistä kuvareportaaseista ja henkilökuvista.