stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mun levy!

| Mun levy! Petri Nygård |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 11. elokuuta 2000
 Julkaistu: 2000
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: hip hop, huumori-rap
 Kesto: 51.34
 Levy-yhtiö: Poko Records
Petri Nygårdin muut julkaisut
| Pillumagneetti 2000 | Mun levy! 2000 | Petri presidentixi 2001 |
Mun levy! on rap-artisti Petri Nygårdin debyyttialbumi vuodelta 2000.
Albumilta löytyvät muun muassa Nygårdin tunnetuimmat kappaleet "Vitun Suomirokki", "Rääväsuu" ja "Kanava Nolla (Antakaa Mun Olla)".
Levy on myynyt yli 25 500 kappaletta. Levy pysyi vuonna 2000 Suomen virallisella listalla 11 viikkoa, parhain sijoitus oli ensimmäinen sija viikoilla 33–34.
Kappaleet

Olen vaatimaton – 1.14
Vitun suomirokki – 4.03  (sisältää samplen Frederikin kappaleesta "Tuu jo tangoon".)
Ei mua pysäytä mikään – 3.08
Mitä?! – 3.41
Poliisi on kiva – 3.57 (Mukana SinisetPunasetMiehet)
Pidetään hauskaa – 3.24
Mee vittuun Petri! – 4.11
Setit kuntoon – 4.13 (Mukana Henry Saari & Miikka Osmonds, säv. 4, san. 13)
Rääväsuu – 3.14 (Mukana em:el)
Kanava nolla (Antakaa mun olla) – 4.08
Me juodaan – 3.39 (Mukana Seremoniamestari)
Petri pätee – 4.22
Nylon Love – 4.49
Meistä/Teistä – 3.38 (Mukana Spesialisti, Davo Isotaaki & Tarbash Luoti)
Naisten Korisliiga-kausi 2021–2022

Vimpelin Vedon ja Kotkan Peli-Karhujen ottelu 23.10.2021
Naisten Korisliiga-kausi 2021–2022 on 79. kausi, jolloin pelataan koripallon naisten Suomen mestaruudesta. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Peli-Karhut, joka juhli edelliskautena seurahistoriansa kuudetta mestaruutta.
Kauden rakenne

Runkosarja pelataan kymmenen (10) joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jossa jokainen joukkue pelaa 18 ottelua. Runkosarjan sijoille 1-5 sijoittuneet selviävät ylempään jatkosarjaan ja sijoille 6-10 sijoittuneet alempaan jatkosarjaan. Ylempi jatkosarja pelataan viiden (5) joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jossa jokainen joukkue pelaa 8 ottelua. Ylemmän loppusarjan sarjataulukkoon lasketaan mukaan runkosarjan kaikkien otteluiden tulokset. Alempi jatkosarja pelataan viiden (5) joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jossa jokainen joukkue pelaa 8 ottelua. Alemman jatkosarjan sarjataulukkoon lasketaan mukaan runkosarjan kaikkien otteluiden tulokset. Alemman jatkosarjan sijoille 1-3 sijoittuneet selviävät puolivälieriin. Alemman jatkosarjan viimeiseksi (5.) sijoittunut joukkue putoaa naisten I divisioonaan kilpailuvuodeksi 2022-23.
Pudotuspelit

Puolivälierät pelataan paras kolmesta -järjestelmällä eli kaksi voittoa riittää ottelusarjan voittoon.
Pudotuspelit > Ottelukaavio

Koripallon naisten SM-sarjan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1940-luku |  | 1942 |  | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1950-luku | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1960-luku | 1961 | 1962 | 1962–63 | 1963–64 | 1964–65 | 1965–66 | 1966–67 | 1967–68 | 1968–69 | 1969–70 |
| 1970-luku | 1970–71 | 1971–72 | 1972–73 | 1973–74 | 1974–75 | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020-luku | 2020–21 | 2021–22 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sosialismi yhdessä maassa

Sosialismi yhdessä maassa on teoria, joka omaksuttiin Neuvostoliitossa Josif Stalinin valtakaudella kommunistisen puolueen viralliseksi opiksi. Teorian mukaan Neuvostoliitosta oli mahdollista rakentaa menestyksekkäästi sosialistinen yhteiskunta, vaikka muu maailma pysyisi toistaiseksi kapitalistisena. Tämä poikkesi perinteisestä marxilaisesta käsityksestä, jonka mukaan sosialismin toteuttaminen edellyttäisi maailmanvallankumousta.
Teorian kehittäminen liittyi Stalinin valtataisteluun Lev Trotskin ja tämän johtaman vasemmisto-opposition kanssa. Koska Trotskin oppien mukaan jatkuva vallankumous oli välttämätön, Stalin kehitti vastakkaisen opin, jonka mukaan myös ilman sitä pärjättäisiin. Stalin julkisti teoriansa sosialismista yhdessä maassa joulukuussa 1924 julkaisemassaan kirjasessa Oktjabrskaja revolutsija i taktika russkih kommunistov (”Lokakuun vallankumous ja venäläisten kommunistien taktiikka”). Vielä muutamaa kuukautta aiemmin julkaisemassaan teoksessa Ob osnovah leninizma (”Leninismin perusteet”) Stalin oli julistanut sosialistisen tuotannon järjestämisen yhdessä maassa mahdottomaksi.
Ajatus sosialismin toteuttamiskelpoisuudesta yhdessä maassa on alkujaan Venäjän vallankumousta vanhempi. Idea on peräisin saksalaiselta sosiaalidemokraatilta Georg von Vollmarilta. Myös marxilainen sosiaalidemokraatti Karl Kautsky ehdotti autarkkista sosialistista valtiota selittäessään Erfurtin ohjelman sisältöä. Venäjän bolševikit omaksuivat idean sosialistien toisen internationaalin kautta.
Toisen maailmansodan jälkeen kommunistinen hallinto pystytettiin myös useaan muuhun maahan, minkä jälkeen Neuvostoliitto ei enää ollut ainoa sosialistisena pidetty valtio.
Sianpuolukat

| Sianpuolukat |
| --- | --- |
 Sianpuolukka (Arctostaphylos uva-ursi)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Ericales
Heimo::  Kanervakasvit Ericaceae
Alaheimo::  Arbutoideae
Suku::  Sianpuolukat Arctostaphylos  Adans.
Katso myös
   Sianpuolukat Wikispeciesissä   Sianpuolukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sianpuolukat (Arctostaphylos) on kanervakasveihin (Ericaceae) kuuluva kasvisuku. Sianpuolukoita on kaikkiaan noin 70 lajia, joista Suomessa tavataan vain kaksi: sianpuolukka (Arctostaphylos uva-ursi) ja riekonmarja (Arctostaphylos alpina). Riekonmarja luokitellaan usein myös riekonmarjojen (Arctous) sukuun.
Sianpuolukoiden suvun on kuvannut ranskalainen kasvitieteilijä Michel Adanson vuonna 1763. Suvun tyyppilaji on sianpuolukka, jonka Carl von Linné alun perin sijoitti mansikkapuiden (Arbutus) sukuun.
Suvun nimi Arctostaphylos tulee kreikan sanoista arktos (tarkoittaa karhua tai pohjoista) ja stafyle (tarkoittaa rypälettä). Sianpuolukoita voisi nimittää siten karhunrypäleiksi tai pohjanrypäleiksi. Molemmat suomalaiset lajit (sianpuolukka ja riekonmarja) ovat kuitenkin mauttomia, eikä niillä ole juuri marjastusarvoa.
Ulkonäkö

Sianpuolukat ovat monivuotisia, matalakasvuisia, suikertavia leveälehtisiä varpuja, jotka kasvavat maassa usein mattomaisina mättäinä. Kukat ovat pienet, ruukkumaiset ja hyvin ahdassuiset. Hedelmä on marja (tai oikeastaan monikivinen luumarja), jossa on tavallisesti viisi siementä.
Levinneisyys

Sianpuolukoihin luokitellaan 71 lajia. Ne esiintyvät muutamaa lukuun ottamatta kaikki Kaliforniassa tai muualla Länsi-Yhdysvalloissa. Lajeista sianpuolukalla on laaja, koko pohjoisen pallonpuoliskon kattava levinneisyys arktisella–lauhkealla vyöhykkeellä.
Sianpuolukkalajeja

Arctostaphylos andersonii
Arctostaphylos canescens
Arctostaphylos glandulosa
hookerinsianpuolukka (Arctostaphylos hookeri)
Arctostaphylos imbricata
Arctostaphylos luciana
Arctostaphylos malloryi
Arctostaphylos manzanita
Arctostaphylos mewukka
Arctostaphylos moranii
Arctostaphylos nevadensis
Arctostaphylos nummularia
Arctostaphylos pallida
Arctostaphylos peninsularis
Arctostaphylos pringlei
Arctostaphylos purissima
Arctostaphylos stanfordiana
Arctostaphylos tomentosa
sianpuolukka eli kangassianpuolukka (Arctostaphylos uva-ursi)
Arctostaphylos viscida
Riekonmarja (Arctous alpina eli Arctostaphylos alpina, syn. A. alpinus) on sijoitettu 2010-luvulle asti sianpuolukoihin, mutta laji on päätetty uudelleen luokitella riekonmarjoihin (Arctous).
Aiheesta muualla

Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sianpuolukat (Arctostaphylos)
Funet: Sianpuolukat (Arctostaphylos)
ITIS: Arctostaphylos (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Arctostaphylos (englanniksi)
Flora of North America: Arctostaphylos (englanniksi)
Mun mielestä

| Mun mielestä Petri Nygård |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. huhtikuuta 2012
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): MMEN
 Tyylilaji: rap, huumori-rap, pop, dancepop
 Levy-yhtiö: Open Records
Petri Nygårdin muut julkaisut
| 29 syntiä 2011 | Mun mielestä 2012 | Valmis mihin vaan 2013 |
Mun mielestä on rap-artisti Petri Nygårdin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 25. huhtikuuta 2012. Albumin ensimmäinen single "Märkää" julkaistiin 26. helmikuuta 2012 ja siihen on kuvattu myös musiikkivideo. Albumin toinen musiikkivideo kuvattiin kappaleesta "Päästä(n) höyryy". Video julkaistiin YouTubessa 25. huhtikuuta 2012. Kolmas musiikkivideo julkaistiin kesäkuussa 2012 kappaleesta "Kerran kesässä", ja neljäs kappaleesta "Onxnenäälasit?" marraskuussa samana vuonna. Mun mielestä sijoittui parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan kuudennelle sijalle.
Kappaleet

Mun mielestä intro – 1.13
Märkää – 4.11
Ryöstö – 4.23
Reeniä – 4.10
Onxnenäälasit? – 3.54
Malja/Kalja – 3.40  (mukana Tellervo Pyörälä)
Liskodisko – 4.26
Kerran kesässä – 4.12  (mukana Klamydia)
Päästä(n) höyryy – 3.25
Ero – 4.36  (mukana Emel)
Roskaruokaa – 4.06  (mukana Aajee)
Mä oon mää – 4.12
Pure kielees – 3.34  (mukan Obelix)
Näytä tissit – 4.29
Simputus

Yhdysvaltain merijalkaväen vääpeli kouluttamassa aliupseerikokelaita.
Esimiesaseman väärinkäyttö, kansankielellä simputus, on armeijan sisällä tapahtuvan kiusaamisen muoto, jossa ylempiarvoiset pyrkivät alistamaan alempiarvoisia sotilaita. Sana simputus tulee suomen kieleen Haminan kadettikoulusta, jossa vanhemman vuosikurssin ammattiupseereiksi opiskelevat kadetit kiusasivat ensimmäisen vuosikurssin oppilaita, simppuja, tai alemman vuosikurssin oppilaita.
Virallisesti simputuksella ei ole armeijan sisällä asemaa ja sen todetusta harjoittamisesta tuomitaan rangaistuksiin. Simputuksen esiintyvyys eri maiden armeijoissa vaihtelee suuresti. 2000-luvulla ovat otsikoihin nousseet eniten Venäjän armeijan simputustapaukset.
Perusyksikön päällikön järjestämää kurinpidollista harjoituttamista, esimerkiksi santsimarssia, ei ole pidetty simputtamisena, kun siitä on tehty virallinen ilmoitus perusyksikön viikko-ohjelmaan, jolloin harjoituttaminen on osa virallista sotilasopetusta.
Santsimarssia vähäisempi kurinpitotoimi ovat olleet rättisulkeiset, mikä tarkoittaa jatkuvia järjestymisharjoituksia vaatteita vaihtaen sisätiloissa yleensä joukkueittain. Tästä ei ole ollut yleensä merkintää viikkojärjestyksessä.
Simputus Suomen puolustusvoimissa

Simputus eli simputtaminen on yleensä sopimattomana ja tuomittavana pidettyä toimintaa, jossa joku käyttää valtaa toista ihmistä kohtaan alistamalla tätä. Törkeämmissä tapauksissa saattaa kysymyksessä olla rikoslaissa kriminalisoitu teko, jolloin se on siis rikos. Sikäli, kun simputukseen syyllistyvä on muodollisessa esimiesasemassa simputettavaan nähden, saattaa täyttyä rikoslain 45 luvun 16 §:ssä tarkoitetun esimiesaseman väärinkäytön tunnusmerkistö tai, jos tapaus on törkeä, esimiesaseman törkeän väärinkäytön tunnusmerkistö.
Pennalismilla tarkoitetaan simputuksen muotoa, jossa sen toimijoina ovat esimiesten sijasta vertaiset.
Simputus on perinteisesti tullut tunnetuksi erityisesti sotaväessa esiintyvänä ilmiönä. Tällöin katsotaan simputukseksi kaikenlainen alaisten nöyryyttämiseen tähtäävä käytös. Tärkeimmät keinot simputuksen ehkäisyssä ovat koulutus ja valvonta. Simputus ei ole vain sotilaskoulutuksen ongelma, vaan sitä esiintyy muissakin organisaatioissa.
Suomen puolustusvoimien virallinen kanta simputukseen on jyrkän kielteinen. Simputustapauksia tulee kuitenkin ajoittain ilmi. Simputus on kuitenkin ilmiönä sitkeä, koska tapauksien kohteeksi joutuneiden asema on vaikea ja ilmoituskynnys korkea.
Vuonna 2007 Pääesikunnan oikeudellinen osasto kartoitti esimiesrikoksen nimikkeellä käynnistetyt esitutkinnat joukko-osastoittain. Puolustusvoimat noudattaa simputuksen suhteen nollatoleranssia, ja vuosittain esimiehen saamaan rangaistukseen johtaneita, paljastuneita simputustapauksia on noin 25. Vuonna 2006 rangaistukseen johtaneiden tapausten luku oli poikkeuksellisen korkea, 47.
Pääesikunnan vuonna 2008 tekemän selvityksen mukaan Puolustusvoimissa ei olisi enää olemassa järjestelmällistä simputusperinnettä. Viime vuosina esiin tulleita tapauksia tutkittaessa on todettu yksittäisen esimiehen syyllistyneen esimiesaseman väärinkäyttöön tai palvelusrikokseen.
Simputus Suomen puolustusvoimissa > Simputuksen muotoja > Rättisulkeiset

Rättisulkeiset ovat tapahtuma, jossa joukko määrätään vaihtamaan vaatteita nopeasti. Aikaa vaatteiden vaihtamiselle voidaan määrätä jopa vain kaksi tai kolme minuuttia, jolloin tarkoituksena on aikaansaada tilanne, jossa osa ryhmien jäsenistä ei onnistu tehtävässä määrätyssä ajassa, jolloin voidaan määrätä uusi vaatteiden vaihto.
Rättisulkeiset, jolla on saatu vaatekaappi sekaisin voidaan päättää tupa-, kaappi- ja siisteystarkastukseen, jolle kuitenkin voidaan myöntää tavanomainen aika, 15 minuuttia, jotta kaapit rättisulkeisten jälkeen saadaan tavanomaiseen kuntoonsa.
Rättisulkeisia on määrätty osastojen laajuisina tai joukkueiden ryhmille yleisen sotilaallisen ryhdin parantamiseksi joko alokkaille tai kotiutumassa oleville.
Simputus Suomen puolustusvoimissa > Simputuksen muotoja > Ylimääräinen etunojapunnerruttaminen

Ylimääräinen etunojapunnerruttaminen on tapa osoittaa heikon suorituksen tehneelle yksilölle tai ryhmälle huonoimmuutta määräämällä tämä yleisestä sotilasopetuksesta riippumatta etunojapunnertamaan tai etunojapunnertamaan lisää muihin nähden.
Utin jääkärirykmentissä suoritettua etunojapunnerruttamista on tutkittu mahdollisena simputtamisena. Punneruttamista on perusteltu ”laskuvarjojääkärihengellä”. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan löydetty riittävästi näyttöä, että kyseessä olisi ollut omavaltainen kurinpitotoimenpide, joka olisi kohdistunut yksilöön tai ryhmään rangaistukseksi jostain. Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Jussi Pajuoja kuitenkin suhtautui kriittisesti etunojapunnerruttamiseen laskuvarjojääkärihengen perusteluin.  Laskuvarjojääkärikoulutukseen joutuminen Suomen puolustusvoimissa on vapaaehtoista, koska tehtävään pitää erikseen anoa.
Simputus Suomen puolustusvoimissa > Simputuksen muotoja > Muita simputuksen muotoja

Ylimääräisen etunojapunnerruttamisen ja rättisulkeisten lisäksi on käytetty myös muita simputtamista muistuttavia menetelmiä, joiden tarkoituksena on ollut ojentaa yksilöä tai ryhdistään ryhmiä tai joukkueita. Osa menetelmistä on voinut olla sellaisia, että ne ovat saattaneet vaarantaa myös joidenkin terveyttä.
Aiheesta muualla

Rikoslaki: 45 luku, 16 - 17 § - Esimiesaseman väärinkäyttäminen (Arkistoitu – Internet Archive)
Somme (joki)

| Somme |
| --- | --- |
 Somme L'Etoilessa
Alkulähde:  Fonsommes
Laskupaikka:  Englannin kanaali
Maat:   Ranska
Pituus:  245 km
 Sommen valuma-alue
Somme on joki Pohjois-Ranskassa Picardiessa. Sommen departementti on saanut nimensä joen mukaan. Joki on 245 kilometriä pitkä, ja se saa alkunsa Saint-Quentinin läheltä Fonsommesta ja laskee Englannin kanaaliin Sommenlahdessa.
Joki mainitaan erityisesti vuonna 1916 käydyn ensimmäiseen maailmansotaan kuuluvan Sommen taistelun yhteydessä, mutta sen lähistöllä on sattunut useita historiallisia muitakin tapahtumia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Somme Wikimedia Commonsissa
Sinivalkoiset suosikit

| Sinivalkoiset suosikit Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1968–1974
 Julkaistu: 2001
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Levy-yhtiö: EMI, Parlophone
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
| Sininen 2001 | Sinivalkoiset suosikit 2001 | 20 suosikkia – Sade on mun kyyneleeni 2001 |
Sinivalkoiset suosikit – 40 kultaista sävelmää on Jukka Kuoppamäen vuonna 2001 julkaistu kokoelma-albumi, joka sisältää levytyksiä vuosilta 1968–1974.
Kappaleet

Albumin kaikki sävellykset ja sanoitukset: Jukka Kuoppamäki, paitsi "Junaan jo oisin noussut", sävellys: John Fogerty.
Kappaleet > CD 1

Sininen ja valkoinen - 2:58 (Sov.Kari Hillo-Raimo Henriksson)
Oi rakkahin - 2:18 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Voi kaikki alkaa uudestaan - 3:50 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Tyttö pieni - 2:21 (Sov.Ilja Saastamoinen)
Nuoruuden sävel - 3:06 (Sov.Kari Hillo)
Harmaat miehet - 4:23 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Kortti tuo - kortti vie - 2:16 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Junaan jo oisin noussut - 3:01 -Lodi- (Säv.John Fogerty. Suom.San.Jukka Kuoppamäki. Sov.Ilja Saastamoinen)
Muistot mukaan vien - 2:12 (Sov.Ilja Saastamoinen)
Uinu poikani vain - 3:09 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Pieni mies - 3:24 (Sov.Nacke Johansson)
Sana vain - 2:47 (Sov.Raimo Henriksson)
Onnen maa - 2:57 (Sov.Raimo Henriksson)
Ei kauniimpaa - 2:56 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Jatka eteenpäin - 2:18
Ei enempää - 2:16 (Sov.S.Rannikko)
Paljon sanomatta jää - 3:50 (Sov.Raimo Henriksson)
Niin aina on - 2:37 (Sov.Raimo Henriksson)
Rakkautta vain - 3:00 (Sov.Raimo Henriksson-Kari Hillo)
Nautilus - 3:01 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Kappaleet > CD 2

Kultaa taikka kunniaa - 2:57 (Sov.Kari Hillo)
Minä lähdin-sinä jäit - 3:59 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Valtatie - 3.10 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Pieni tyttöni mun - 2:52 (Sov.Kari Hillo)
Marraskuun aamu - 2:15 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Kiskot vievät etelään - 2:40 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Näin sävel soi - 3:38 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Vain elämää - 2:36 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Nouseva aurinko - 2:54 (Sov.Raimo Henriksson)
Casanova - 2:04 (Sov.Raimo Henriksson)
Katson veden pintaa - 2:44 (Sov.S.Rannikko)
En toisten sua mä katsovan sois - 2:02 (Sov.Seppo Paakkunainen)
Kyyhkyset - 2:58 (Sov.P.Lasanen)
Linnunrata - 2:46
Anna auringon paistaa - 3:05 (Sov. Kari Hillo – W. Schatz)
Saavuthan - 2:49 (Sov.Kari Hillo-W. Schatz)
Rauhaa päälle maan - 2:59 (Sov.Kari Hillo-W. Schatz)
Lennä lintu lennä - 3:13 (Sov.Kari Hillo-W. Schatz)
Minut luotiin kulkemaan - 2:53 (Sov.Kari Hillo-W. Schatz)
Musta kreivi - 3:08 (Sov.Kari Hillo-W. Schatz)
Sjöfn

Sjöfn on skandinaavisessa mytologiassa kaikenlaisen rakkauden ja romantiikan jumalatar. Hän on Friggan palvelijatar ja sanansaattaja. Hänen tarkoituksenaan on työntää ihmisiä oikeaan suuntaan, jotta he tapaisivat ja rakastuisivat. Häneen liittyvät myös kihlaukset ja avioliitot. Hän suojelee kaikenlaisia ihmissuhteita, ja häntä pidetään myös erityisesti lasten ja heidän vanhempiensa suojelijana.
Runo-Eddassa Sjöfnin sanotaan olevan seitsemäs aasajumalatar, ja hänen kerrotaan ohjaavan ihmisten mielet rakkautta kohti.
Muinaisnorjasta käännettynä sjöfn tarkoittaa kiintymystä. Muinaisnorjan rakkautta tarkoittava sana sjafni on johdettu Sjöfnin nimestä.
Somme

Somme on Sommejoen mukaan nimetty Ranskan departementti numero 80. Se sijaitsee Englannin kanaalin rannikolla Pohjois-Ranskassa Picardien hallintoalueella. Departementti on pinta-alaltaan 6 170 neliökilometriä ja asukasluvultaan 571 211 (vuonna 2011). Sen pääkaupunki on Amiens. Somme on jaettu edelleen neljään arrondissementtiin, 46 kantoniin ja 783 kuntaan.
Somme oli yksi 83 departementista, jotka syntyivät Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790. Somme muodostettiin Picardien provinssista.
Sommen alueella on käyty useaan otteeseen taisteluita. Satavuotisessa sodassa käytiin Crécyn taistelu vuonna 1346. Ensimmäisessä maailmansodassa käytyjen laajamittaisten Sommen taistelujen jäljiltä alueella on runsaasti muistomerkkejä ja hautausmaita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Somme Wikimedia Commonsissa
Prefecturen kotisivu (ranskaksi)
Mytilus trossulus × edulis

| Mytilus trossulus × edulis |
| --- | --- |
 Atlantinsinisimpukoita (Mytilus edulis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Alaluokka::  Pteriomorphia
Lahko::  Mytilida
Yläheimo::  Mytiloidea
Heimo::  Sinisimpukat Mytilidae
Alaheimo::  Mytilinae
Suku::  Sinisimpukat Mytilus
Laji::  trossulus × edulis
Kaksiosainen nimi
 Mytilus trossulus × edulis 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mytilus trossulus × edulis on atlantinsinisimpukan (Mytilus edulis) ja sinisimpukan eli tyynenmerensimpukan (Mytilus trossolus) risteymä, jota tavataan Suomessa Itämeressä Perämerta lukuun ottamatta. Se on Itämeressä korkeintaan 4 senttimetrin mittainen.
Mytilida

| Mytilida |
| --- | --- |
 Choromytilus chorus]
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Alaluokka::  Pteriomorphia
Lahko::  Mytilida  Férussac, 1822
Yläheimot
 Mytiloidea  †Modiolopsoidea 
Katso myös
   Mytilida Wikispeciesissä   Mytilida Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mytilida on simpukoiden (Bivalvia) luokkaan kuuluva nilviäislahko. Siihen kuuluu 2 yläheimoa, joista vain Mytiloidea sisältää nykyisin tavattavia lajeja.
Käännös suomeksi
Mikko Levola

Mikko Antero Levola (s. 7. maaliskuuta 1959 Koski Tl) on suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli korkeushyppy, uran loppupuolella myös kolmiloikka. Levola edusti Kosken Kaikua ja Kuortaneen Kuntoa. Häntä valmensivat Taisto Lehti, Matti Mettala, Ossi Aura, ja uran loppuvaiheissa hän itse.
Levola edusti Suomea Rooman MM-kilpailuissa 1987 sijoittuen korkeushypyn karsinnassa 27:nneksi tuloksella 215 cm. Sisäratojen EM-kilpailuissa Göteborgissa 1984 hän oli samalla tuloksella kahdestoista. Levola hyppäsi korkeusennätyksensä 226 cm Salossa kesäkuussa 1984. Kolmiloikassa hänen ennätyksensä on Kuortaneella juhannuksena 1990 hypätty 16,17 m.
Levola toimi Liikuntakeskus Pajulahden valmennuskeskuksen johtajana syksystä 2007 lähtien ja toimistusjohtajana vuosina 2020–2023. Hän jäi eläkkeelle vuoden 2023 lopussa.
SM-mitalit > Korkeushyppy

Ulkoradat
Kultaa: Kouvola 1982 (tulos 218 cm), Lahti 1985 (226), Kuopio 1987 (220), Turku 1989 (222)
Hopeaa: Pori 1983 (215), Kajaani 1984 (224), Oulu 1990 (220)
Pronssia: Hämeenlinna 1988 (220)
Sisäradat
Kultaa: Turku 1984 (223), Kuortane 1987 (219), Oulu 1988 (219)
Hopeaa: Otaniemi 1983 (216)
SM-mitalit > Kolmiloikka

Ulkoradat
Hopeaa: Oulu 1990 (16,23 m)
Sisäradat
Hopeaa: Tampere 1989 (16,09), Turku 1990 (16,00)
Sommelo (kuoro)

Sommelo on Akaan Toijalassa toimiva Toijalan nuorisoseuran sekakuoro.
Sommelo-nimi on peräisin Kalevalasta ja sillä tarkoitetaan pientä tuohi- tai lankakerää, erityisesti sellaista, jossa ei ole keränpohjaa, eli jota ei ole alettu tekemään esimerkiksi paperinpalan ympärille. Kalevalan ensimmäisissä runoissa runonlaulaja kertoo, miten hän sai laulunsa ja kääri ne kerälle, sovitteli sommelolle, kelan pisti kelkkahan, sommelon rekosehen. Tultuaan sitten alle kuulun kurkihirren hän aukaisi sanaisan arkun, virsilippahan viritti, keritteli pään kerältä, suori solmun sommelolta.
Kuoro aloitti kansanlaulukerhona vuonna 1975. Tuolloin mukana oli 11 laulajaa. Ohjelmisto rakentui kansanlauluperinteelle. Alussa kuoroa vaivasi mieslaulajien puute ja pienimmillään toimittiin kaksiäänisenä naiskuorona. Alkuvaiheessa kuoron johtajana oli Niilo Villanen kuolemaansa asti 1983. Sen jälkeen kuoroa ovat johtaneet Juha Nuora vuosina 1983–1989, Juha Viitanen vuosina 1989–1994, Leena Aarnipuu-Lampela vuosina 1994–2011 ja Juha Holma vuosina 2011–2017. Nykyisin 40 laulajan kuoron johtajana toimii Marjukka Manner.
Kuoron monipuolinen ohjelmisto ulottuu kevyemmän musiikin uusista kuorosovituksista perinteisen kuorolauluohjelmiston kautta renessanssin kirkkomusiikkiin. Kuorovierailuja on kotimaan lisäksi tehty Tallinnaan sekä Tšekin Vrbno Pod Pradedemiin ja Tapaan. Lisäksi kuoro on osallistunut kuorokilpailuun Barcelonassa ja kuorofestivaaliin Balchikissa Bulgariassa sekä kuorokilpailuun Llangollenissa Walesissa.
Aiheesta muualla

www.sommelokuoro.fi