stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiirenvirna

| Hiirenvirna |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Virnat Vicia
Laji::  cracca
Kaksiosainen nimi
 Vicia cracca  L. 
Katso myös
   Hiirenvirna Wikispeciesissä   Hiirenvirna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hiirenvirna (Vicia cracca) eli hiirenherne on hernekasveihin kuuluva, Euroopassa ja Aasiassa yleinen monivuotinen kasvi. Se viihtyy monilla kasvupaikoilla, kuten kesannoilla, viljapelloilla ja niityillä.
Ulkonäkö ja koko

Hiirenvirna voi kasvaa 20–100 sentin pituiseksi. Lehdet kasvavat kierteisesti ja ovat parilehdykkäisiä (6–12 paria). Kukan teriö on viisilehtinen ja väriltään sininen, sinivioletti tai vaaleanpunertava. Kukinto on terttu, ja se koostuu 10–30 kukasta. Hiirenvirna kukkii kesä-elokuussa. Siemenet kypsyvät 10–25 millimetriä pitkissä ruskeissa paloissa. Yhdessä palossa on 4–8 siementä, ja ne ovat lievästi myrkyllisiä. Hiirenvirna on rönsyilevä, ja sen lähellä maanpintaa kasvavien rönsyjen versojuuret voivat ulottua jopa 30 sentin syvyyteen. Hiirenvirna kestää hyvin kuivuutta. Kuitenkin kosteusolosuhteet vaikuttavat kasvin rakenteeseen. Kuivilla kasvupaikoilla se on matalampi ja tukevampi ja kosteilla, kuten myös varjoisilla kasvupaikoilla se on pidempi ja hennompi. Merenrannoilla kasvin varsi on tiheäkarvainen.
Levinneisyys

Hiirenvirnaa tavataan yleisenä Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on luokitellut sen elinvoimaiseksi.
Hiirenvirnaa tavataan koko Suomessa. Etelä- ja Keski-Suomessa se on hyvin yleinen mutta Lapissa harvinaisempi.
Elinympäristö

Hiirenvirna kasvaa niityillä, kesannoilla, viljapelloilla, tienvarsilla, pientareilla, joutomailla ja rannoilla.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Hiirenvirna (Vicia cracca)
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Hiirenvirna (Vicia cracca)
Valokki – nettikasvio: Hiirenvirna (Vicia cracca)
ITIS: Vicia cracca (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Vicia cracca (englanniksi)
Flora of China: Vicia cracca (englanniksi)
Hiirenvirnan lehtiä.
Vicia cracca
Scandic Grand Central Helsinki

Rakennus vuonna 2008 sen ollessa vielä VR:n käytössä.
Scandic Grand Central Helsinki on Helsingin päärautatieaseman yhteydessä toimiva hotelli, joka kuuluu Scandic Hotels -ketjuun. Se avattiin huhtikuussa 2021 rautatieaseman itäsiipeen, vuonna 1901 valmistuneeseen nelikerroksiseen toimistorakennukseen, jossa sijaitsi VR:n pääkonttori vuoteen 2018 asti.
Hotellissa on yhteensä 491 huonetta, joista 373 sijaitsee rakennuksen vanhassa osassa ja 118 uudemmassa, 1930-luvulla valmistuneessa laajennusosassa. Pisin hotellihuonekäytävistä on 150-metrinen. Hotelliin kuuluu Brasserie Grand -niminen ravintola. Aula- ja ravintolatiloista löytyy Eliel Saarisen suunnittelemia huonekaluja.
Ensimmäisen kerroksen aulatiloja.
Rakennus on suojeltu: koko päärautatieasemakokonaisuus suo­jeltiin rakennusperintölain nojalla elo­kuussa 2018. Hallinto- eli nykyisessä hotellirakennuksessa erityisen tiukassa suojelussa ovat julkisivut, käytävät, portaat, vesikatto sekä pääjohtajan huone ja pääjohtajaa palvelleet huoneet. Suojelustatus teki erityisesti talotekniikan sovittamisesta rakennukseen vaativaa. Muutostöiden yhteydessä rakenteista poistettiin haitta-aineita, kuten asbestia. Koska käytävien alkuperäiset puurunkoiset lasiovet ovat suojeltuja, jokaisen hotellihuoneen edustalle piti rakentaa pieni eteissyvennys. Hotellin ilmeen suunnittelusta vastasi sisustusarkkitehti Jaakko Puro.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Scandic Grand Central Helsinki Wikimedia Commonsissa
Scandic Grand Central Helsinki
Siwisit

Siwisit ovat berbereihin kuuluva etninen ryhmä Siwan keitaalla Egyptissä. He elävät pääosin Egyptissä ja ovat muslimeja. Heitä on noin 25 000 ja he puhuvat siwin kieltä.
Salalit

| Salalit |
| --- | --- |
 Isosalali Gaultheria shallon
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Ericales
Heimo::  Kanervakasvit Ericaceae
Suku::  Salalit Gaultheria  L.
Katso myös
   Salalit Wikispeciesissä   Salalit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Salalit (Gaultheria) on kanervakasvien heimoon kuuluva suku. Suvun lajeja tavataan Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Uudessa-Seelannissa, Australiassa, Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa ja Japanissa. Salalit ovat pensaita, jotka ovat ainavihantia.
Pehr Kalm löysi salalit ensimmäisenä kasvitieteilijänä Pohjois-Amerikan tutkimusretkellään (1748–1751). Hän nimesi suvun Uuden Ranskan (nykyisen Kanadan) Quebecissa lääkärinä toimineen ranskalaisen Jean François Gaultierin (1708–1756) mukaan.
Lajeja

Salaleihin kuuluu yhteensä noin 285 lajia (mukaan lukien marjakanervat Pernettya).
Gaultheria antarctica
Gaultheria antipoda
Gaultheria appressa
Gaultheria depressa
Gaultheria hispida
Gaultheria lanceolata
Gaultheria leucocarpa
Gaultheria macrostigma
Gaultheria mundula
Gaultheria mucronata (aiemmin Pernettya mucronata) – marjakanerva
Gaultheria procumbens – lamosalali
Gaultheria pyroloides (syn. G. miqueliana) – helmisalali
Gaultheria rupestris
Gaultheria shallon – isosalali
Gaultheria tasmanica
Gaultheria viridicarpa
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Gaultheria
Suomen Lajitietokeskus: Salalit – Gaultheria
Six

Six tai SIX voi viitata johonkin seuraavista:
André Six (1879–1915), ranskalainen uimari
Tom Six (s. 1973), hollantilainen elokuvaohjaaja
Six, Dream Evilin albumi
Six, Tasavallan Presidentti -yhtyeen EP-levy
SIX Swiss Exchange, sveitsiläinen pörssi.
Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta

| Helsingin hiippakunta Helsingfors stift |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Helsingin hiippakunnan tuomiokapitulin sisäänkäynti Bulevardilla, Helsingissä.
Kirkkokunta:  evankelis-luterilainen
Tuomiokirkko:  Helsingin tuomiokirkko
Tuomiokapituli:  Helsingin tuomiokapituli Bulevardi 16 00120 Helsinki
Perustettu:  1959
Seurakuntia:  30
– Jäsenmäärä:  446 808 (2023)
– Osuus asukkaista:  48,2 % %
Helsingin piispa:  Teemu Laajasalo
Hiippakuntavaltuusto:  21 paikkaa
– puheenjohtaja:  Viivi Ala-Löytty
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helsingin hiippakunta (ruots. Helsingfors stift) on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Hiippakunta perustettiin vuonna 1959 jakamalla Tampereen hiippakunta kahteen osaan. Helsingin hiippakunnan pääkirkko on Helsingin tuomiokirkko Senaatintorilla (entinen Suurkirkko).
Pääkaupunkiseudun suuresta kasvusta johtuen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous päätti vuonna 2002 hiippakunnan uudelleen jakamisesta. Hiippakunnan läntisestä osasta perustettiin Espoon hiippakunta, joka aloitti toimintansa vuoden 2004 alussa. Samalla Orimattilan seurakunta siirrettiin Tampereen hiippakuntaan.
Helsingin hiippakuntaan kuuluu 30 Helsingin, Vantaan ja itäisen Uudenmaan suomenkielistä seurakuntaa, jotka on jaettu kuuteen rovastikuntaan.
Suurin osa hiippakunnan seurakunnista on suomenkielisiä, ja Myrskylän ja Ruotsinpyhtään seurakunnat ovat kaksikielisiä, joissa suomi on enemmistökieli. Hiippakunta itse on kaksikielinen kirkon kielisäännösten mukaisesti 1. syyskuuta 2006 alkaen. Helsingin hiippakunnan nykyisenä piispana toimii Teemu Laajasalo.
Teemu Laajasalo totesi elokuussa 2020, että Helsingissä vihitään avioliittoon myös samaa sukupuolta olevat parit eikä näin toimineita pappeja rangaista.
Piispat

| piispa | piispa | virka-aika | lisätietoa |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Martti Simojoki | 1959–1964 |  |
|  | Aarre Lauha | 1964–1972 |  |
|  | Aimo T. Nikolainen | 1972–1982 |  |
|  | Samuel Lehtonen | 1982–1991 |  |
|  | Eero Huovinen | 1991–2010 |  |
|  | Irja Askola | 2010–2017 |  |
|  | Teemu Laajasalo | 2017– |  |
Ystävyyshiippakunnat

Helsingin hiippakunnan ystävyyshiippakuntia ovat:
Namibian evankelis-luterilaisen kirkon läntinen hiippakunta
Walesin St. Asaphin hiippakunta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta Wikimedia Commonsissa
Helsingin hiippakunnan kotisivut
Kartta Helsingin hiippakunnan rovasti- ja seurakunnista
Siwani

| Siwani |
| --- | --- |
 Siwani
 Koordinaatit: 28.9167°N, 76.6167°E 
Valtio:   Intia
Osavaltio:  Haryana
Piirikunta:  Hisar
Väkiluku (2011):  19 143
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Siwani on Intian Haryanan osavaltiossa sijaitseva pieni kaupunki, joka on kuulunut vuodesta 2017 Hisarin piirikuntaan. Sieltä on noin 60 kilometriä Bhiwanin kaupunkiin ja 200 kilometriä pääkaupunki Delhiin. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Siwanissa asuu noin 19 000 henkeä, joista 99 prosenttia tunnustaa uskontonaan hindulaisuutta. Lukutaitoisten osuus väestöstä on lähes 74 prosenttia.
Delhin pääministeri Arvind Kejriwal on syntynyt Siwanissa. Kylässä on juhlittu hänen poliittista menestystään.
Satanik Metal

| Satanik Metal Witchmaster |
| --- | --- | --- |

Demon tiedot
 Julkaistu: 2003
 Formaatti: c-kasetti
 Tyylilaji: black metal
 Levy-yhtiö: Time Before Time
Witchmasterin muut julkaisut
| Masochistic Devil Worship 2002 | Satanik Metal 2003 | Sex, Drugs & Satan 2003 |
Satanik Metal on puolalaisen black metal -yhtye Witchmasterin demo, joka on julkaistu vuonna 2003. Kasetti sisältää yhtyeen livekappaleita sekä ennenjulkaisemattomia sessiokappaleita.
Kappalelista

Tormentor Infernal
Possessed by Satan
Infernalstorm
Satanic Metal Attack
Antichrist (Hellspawn Blood)
Devil Drivers
Aiheesta muualla

Satanik Metal
Albumi Satanik Metal Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Witchmaster
| Bastis • Reyash • Kali • BastiInferno • Shymon • Vitold • Necrosodom • Necrolucas |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Violence & Blasphemy • Masochistic Devil Worship • Witchmaster • Trücizna • Antichristus Ex Utero • Kaźń
EP:t:  Sex Drugs and Natural Selection • Śmierć
Kokoelmat:  Sex, Drugs & Satan • No Peace At All - Thrash Ör Die!
Split-albumit:  Hater of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation
Demot:  Thrash Ör Die! • No Peace At All • Satanik Metal
Katso myös:  Profanum • Christ Agony • Anima Damnata • Behemoth • Spinal Cord • Supreme Lord
Silvia Rupil

Silvia Rupil vuoden 2010 talviolympialaisissa.
Silvia Rupil (s. 15. toukokuuta 1985) on entinen italialainen hiihtäjä. Hän edusti seuratasolla Fiamme Gialle -hiihtoseuraa.
Rupil on kilpaillut maailmancupissa vuodesta 2006 lähtien. Hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa on kuudes sija helmikuussa 2010 Canmoressa käydystä 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kisasta. Ennen tätä kisaa Rupil oli päässyt vain kerran maailmancupin pisteille. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa neljästoista, 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa kuudestoista ja Italian viestijoukkueessa neljäs. Myös Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli mukana neljänneksi sijoittuneessa Italian viestijoukkueessa. Silvia Rupil lopetti uransa keväällä 2013.
Siionin Lähetyslehti

| Siionin Lähetyslehti |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Julkaisija:   SRK
ISSN:  ISSN 0355-8940
Levikki:  24 000
Perustettu:  1911
Päätoimittaja:  Olli Lohi
Sitoutuneisuus:  vanhoillislestadiolaisuus
Kotikunta:  Oulu
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  A4
Ilmestymistiheys:  kuukausittain
Aiheesta muualla
Siionin Lähetyslehti
Siionin Lähetyslehti on SRK:n julkaisema kristillinen, vanhoillislestadiolainen muun muassa lähetystyöstä kertova kerran kuussa ilmestyvä aikakauslehti. Se on perustettu vuonna 1911 Kokkolassa. Lehden levikki on noin 24 000 kappaletta.
Lehti on pääasiassa suomenkielinen, mutta siinä ilmestyy säännöllisesti artikkeleita myös englanniksi, venäjäksi, ruotsiksi, viroksi ja saksaksi. Se ilmestyy kerran kuussa 16-sivuisena ja jaetaan Päivämiehen välissä sen tilaajille, minkä lisäksi se on mahdollista saada CD-levyllä äänilehtenä. Kaksi kertaa vuodessa ilmestyy 16-sivuinen ranskan-, venäjän- ja vironkielinen liite.
Aiheesta muualla

Siionin Lähetyslehti (Arkistoitu – Internet Archive)
Sharon

Sharon tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:
sharon eli persimoni eli kaki, Diospyros kaki -kasvin hedelmä
Sharon, naisen etunimi
Sharon, sukunimenä:
Ariel Sharon (1928–2014), israelilainen poliitikko ja sotilasjohtaja, Israelin pääministeri 2001–2006
Ralph Sharon (1923–2015), brittiläis-yhdysvaltalainen jazzpianisti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sharon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sinapyylialkoholi

| Sinapyylialkoholi |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  4-[(E)-3-hydroksiprop-1-enyyli]-2,6-dimetoksifenoli
CAS-numero:  537-33-7
PubChem CID:  5280507
SMILES:  COC1=CC(=CC(=C1O)OC)C=CCO
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C11H14O4
Moolimassa:  210,2 g/mol
Sulamispiste:  61-63 °C
Kiehumispiste:  163-165 °C
Sinapyylialkoholi on orgaaninen yhdiste ja fytokemikaali. Se on väritön, kiteinen aine ja yksi yleisimmistä monolignoleista. Yhdessä samankaltaisten aromaattisten yhdisteiden kanssa se kopolymerisoituu ja muodostaa ligniiniä ja lignaaneja. Se on myös erilaisten stilbeeni- ja kumariinijohdannaisten lähtöaine.
Aiheesta muualla

PubChem: Sinapyl alcohol (englanniksi)
Human Metabolome Database: Sinapyl alcohol (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Sinapyl-alcohol (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Sinapyl alcohol (englanniksi)
Henkivakuutus

Henkivakuutus on vakuutus, jossa riski liittyy vakuutetun elämään ja kuolemaan. Vapaaehtoiset henkivakuutukset täydentävät lakisääteistä sosiaalivakuutusta. Vaikka Suomen sosiaalivakuutus on suhteellisen kattava, sen etuuksien määrittely on kaavamaista ja perustuu kansalaisen keskimääräisiin tarpeisiin. Kansalaisilla on kuitenkin erilaisia elämäntilanteita ja turvan tarpeita, joita vapaaehtoiset vakuutukset täydentävät. Markkinoilla on useita erilaisia henkivakuutustuotteita, mutta yksinkertaistettuna puhtaat henkivakuutukset voidaan jakaa kuolemanvaravakuutuksiin ja elämänvaravakuutuksiin eli säästöhenkivakuutuksiin. Nämä tuotteet ovat vapaaehtoisia vakuutuksia.
Kaikki suomalaiset työntekijät on lisäksi vakuutettu työntekijäin ryhmähenkivakuutuksella, joka perustuu työmarkkinajärjestöjen 1976 tekemään kollektiivisopimukseen .
Kuolemanvaravakuutukset

Kuolemanvaravakuutus eli riskihenkivakuutus on sopimus, jossa vakuutusyhtiö suorittaa vakuutetun edunsaajille korvausta, mikäli vakuutettu kuolee vakuutusaikana. Riskihenkivakuutuksella on tarkoitus varautua kuolemasta lähipiirille aiheutuviin välittömiin kustannuksiin. Kuoleman johdosta kuolleen lähipiirille, kuten vaikkapa leskelle tai lapsille, koituu taloudellisia menetyksiä ennen kaikkea menetettyjen tulevaisuuden ansiotulojen muodossa. Samalla maksettavaksi tulevat hautauskustannukset ja mahdolliset perintöverot. Lisäksi lapsiperheissä huoltajan panosta kodin ylläpidossa ja kiinteistön hoidossa saatetaan tämän kuoleman jälkeen esimerkiksi joutua korvaamaan ulkopuolisilla ostopalveluilla.
Nykyisin riskihenkivakuutusten käyttö on yleistynyt lainojen yhteydessä. Esimerkiksi asuntolainan yhteyteen otettu riskivakuutus korvaa jäljellä olevan lainan maksun mikäli lainan maksaja tai yksi maksajista kuolee tai joutuu työkyvyttömäksi. Joissakin rajoitetuissa tapauksissa lainaturvaa on mahdollista hankkia myös työttömyyden varalta.
Riskihenkivakuutusten tarve on suurin yleensä nuorilla perheillä, joilla on elätettävänä pienet lapset ja usein lainaa. Suomalaiset kotitaloudet ovat varautuneet huoltajan kuoleman varalta melko heikosti. Kuolemanvaraturvan vaje lasketaan vähentämällä kotitalouden tulomenetyksistä julkinen ja yksityinen kuolemanvaraturva sekä osa kotitalouden sijoitusvarallisuudesta. VATT:n vuonna 2007 tekemien laskelmien mukaan turvavaje on Suomessa hyvin merkittävä, keskimäärin 126 000 euroa, ja nuorten huoltajien kotitalouksissa vielä suurempi, keskimäärin 230 000 euroa.
Riskihenkivakuutusten hinta voi olla joko täysin riskiä vastaava tai sitten tasamaksu. Riskiä vastaavassa hinnassa vakuutus kallistuu sitä mukaa kun vakuutettu vanhenee ja kuolema käy todennäköisemmäksi. Tasamaksussa taas hinta on koko ajan sama, ja nuorena maksetut riskiin nähden korkeammat vakuutusmaksut tasapainottavat vanhempana maksettua, riskiin nähden alempaa vakuutusmaksua.
Säästöhenkivakuutukset

Elämänvaravakuutus eli säästöhenkivakuutus on sopimus, jossa vakuutettu saa korvausta, jos hän on sovittuna aikana hengissä. Elämänvaravakuutuksen korvaus voidaan suorittaa kerralla tai osissa pidemmällä aikavälillä, jolloin kyseessä on usein eläke.
Vakuutussäästämisellä voidaan varautua omaan vanhuuteen ja ansiotulojen loppumiseen tai vanhuudesta aiheutuvan lisähoivan tarpeen rahoittamiseen. Vakuutussäästäminen voi tapahtua myös jonkun muun kuin vakuutussäästäjän itsensä hyväksi, kuten esimerkiksi lasten tai lastenlasten. Säästöhenkivakuutuksen voi myös yleensä nostaa itselleen kesken sopimuskauden.
Henkivakuutuksen idea on yksinkertainen: asiakas maksaa vakuutusmaksun tai useita vakuutusmaksuja, joita vakuutusyhtiö säilyttää asiakkaan lukuun ja palauttaa sovittuna ajankohtana sijoitukselle kertyneen koron kera. Säästöaikana vakuutusyhtiö sijoittaa saamansa vakuutussumman parhaan kykynsä mukaan mahdollisimman tuottavasti. Sijoitusten on myös oltava niin turvattuja, että vakuutusyhtiö kykenee sopimuskauden päättyessä maksamaan sovitun vakuutuskorvauksen vakuutetulle. Säästöhenkivakuutuksen tuotto voi olla sovittu kiinteäkorkoiseksi, jolloin vakuutusyhtiö ottaa riskin hyvistä ja huonoista sijoitusvuosista itselleen. Hyvän sijoitusvuoden tuottoja käytetään tasaamaan huonon sijoitusvuoden tuottoja. Kiinteän koron lisäksi on voitu sopia asiakashyvityksestä, joka maksetaan asiakkaan vakuutusäästölle, mikäli sijoitusvuosi on ollut hyvä.
Lähtökohtaisesti säästö palautetaan vain, mikäli vakuutuksenottaja on elossa kun vakuutussopimus päättyy. Jos vakuutuksenottaja ehtisi kuolla ennen sopimuksen päättymistä, tasattaisiin yhtiöön jäänyt vakuutussäästö muiden vakuutuksenottajien kesken. Käytännössä säästöhenkivakuutukseen on useimmiten liitetty kuolemanvaravakuutus, jolloin vakuutetun kuollessa kesken sopimuskauden ennalta määritelty edunsaaja saa kertyneen vakuutussäästön itselleen. Vakuutussäästäminen on ajankohtaista silloin, kun ansiotuloista jää jäljelle säästöjä myöhempää aikaa varten.
Henkivakuutuksissa saattaa olla myös kytkettynä muita henkilövakuutukseen kuuluvia vakuutusturvia, esimerkiksi työkyvyttömyysvakuutus.
Säästöhenkivakuutukset > Sijoitussidonnaiset vakuutukset

Sijoitussidonnaisessa vakuutuksessa eli unit link -vakuutuksessa vakuutuksenottaja voi itse määrittää varsin pitkälle sen, miten hänen vakuutukseen maksamansa varat sijoitetaan. Vakuutusyhtiö tarjoaa asiakkaan valittavaksi useita vaihtoehtoisia sijoituskohteita, kuten koti- tai ulkomaisia osakkeita tai joukkovelkakirjalainoja. Käytännössä valittavana on markkinoilla muutenkin toimivia sijoitusrahastoja. Vakuutuksenottaja valitsee näistä yhden tai useamman, johon hänen säästönsä ohjataan sovitussa suhteessa. Sijoitussidonnaiset vakuutukset vievät vakuutussäästämistä sijoitustoiminnan alueelle, missä se kilpailee suoran osake-, korko- ja rahastosijoittamisen sekä pankkitallettamisen kanssa.
Vakuutuksenottajan säästön arvo sidotaan varoilla hankitun sijoitustuotteen arvoon. Näin ollen riski vakuutussäästön arvosta on vakuutuksenottajalla eikä vakuutusyhtiöllä. Sijoitustuotteen arvon noustessa asiakas saa hyödyn itselleen täysimääräisenä, mutta toisaalta vakuutusyhtiö ei sitoudu huonon kurssikehityksen aikoina tasapainottamaan vakuutussäästön arvoa omalla riskillään.
Säästöhenkivakuutukset > Kapitalisaatiosopimukset

Kapitalisaatiosopimus poikkeaa muista henkivakuutuksista siten, että sopimuksen perusteella ei vakuuteta ketään. Kapitalisaatiosopimus on aina määräaikainen ja ne on tehty pääasiassa pitkäaikaiseen säästämiseen. Kapitalisaatiosopimus voi olla sijoitussidonnainen, laskuperustekorkoinen tai näiden kahden yhdistelmä. Valinnalla on merkitystä tuoton ja riskin kannalta. Laskuperustekorkoisessa vakuutussopimuksessa sovitaan jokin tietty kiinteä korko, jonka säästöt tuottavat tai johonkin korkotekijään (esim. euribor tai vastaava) sidottu korko. Lisäksi laskuperusteisissa sopimuksissa voidaan maksaa asiakashyvitystä sen mukaan, miten vakuutusyhtiö on vuositasolla onnistunut sijoituksissaan.
Sijoitussidonnaisessa kapitalisaatiosopimuksessa asiakas valitsee itse sopimukseen liittyvät sijoitukset, jotka usein ovat sijoitusrahastojen osuuksia tai niin sanottujen rahastokorien osuuksia. Tuotoista ja riskeistä vastaa asiakas itse.
Verokohtelu

Henkivakuutuksen perusteella maksettava kuolemantapaussumma on vainajan lähiomaisille aina perintöveron alaista tuloa. Muille kuin vakuutetun lähiomaisille maksettavaa kuolemantapaussummaa verotetaan kokonaisuudessaan pääomatulona.
Säästöhenkivakuutuksen perusteella maksettavan säästösumman verotus riippuu siitä, kuka on edunsaaja. Jos säästösumma maksetaan vakuutuksenottajalle itselleen (ja hän on itse vakuutettuna) tai hänen lähiomaiselleen, veronalaista pääomatuloa on vain se osa, joka on karttunut tuottona. Jos edunsaajana ei ole vakuutuksenottaja itse vaan hänen lähiomaisensa, lahjaverotus kohdistuu - muun kuin edellä sanotun tuloverotettavan tuoton osalta  - maksettavaan säästösummaan.
Henkivakuutusten verotusta koskevat säännökset löytyvät pääasiassa tuloverolaista (TVL 1535/1992), laista elinkeinotulon verottamisesta (EVL 360/1968) ja laista eräistä vakuutusmaksuista suoritettavasta verosta (664/1966).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henkivakuutus Wikimedia Commonsissa
Siikajoki (täsmennyssivu)

Siikajoki voi tarkoittaa seuraavia:
Siikajoki, kunta
Siikajoki, joki
Siikajoki (Siikajoenkylä), taajama Siikajoen kunnassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Siikajoki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Siikajokilaakso

Siikajokilaakso on Pohjois-Pohjanmaalla, Siikajoen valuma-alueella sijaitsevien kolmen kunnan (Pyhäntä, Siikajoki ja Siikalatva) nimitys. Jokilaakson yläjuoksun alueesta käytetään aluenimeä Siikalatva.
Shoemaker–Levy 9

Hubble-avaruusteleskoopin 17. toukokuuta 1994 ottama valokuva
Shoemaker–Levy 9 (virallinen tunnus: D/1993 F2) oli komeetta, joka iskeytyi Jupiteriin heinäkuussa 1994. Se oli yhdeksäs Carolyn ja Eugene Shoemakerin sekä David Levyn löytämä lyhyen kiertoradan komeetta.
Löytö

Shoemaker–Levy 9 löydettiin Palomarin observatoriossa 24. marraskuuta 1993 otetusta valokuvasta. Sen löysivät Carolyn ja Eugene Shoemaker sekä David Levy.
Komeetta oli epätavallinen, sillä se oli jo hajonnut yli 20 palaseksi, kun se löydettiin. Hajoaminen oli tapahtunut heinäkuussa 1992, kun komeetta oli ohittanut Jupiterin lähietäisyydeltä. Se oli hajonnut planeetan voimakkaan painovoiman aiheuttaman vuorovesivoiman seurauksena.