stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hillotolppa

Hillotolppa on suomalaisessa politiikassa käytetty sana, joka viittaa maaliin, tavoitteeseen tai saavutettuun edulliseen asemaan.
Hillotolppa-sana on laajasti tunnettu ilmaisu ja se on peräisin Perussuomalaisten entiseltä puheenjohtajalta Timo Soinilta hänen käytettyään sitä blogikirjoituksessaan vuonna 2014. Soinin mukaan hillotolppa on raviurheilussa käytettyä slangia ja tarkoittaa raviradan maaliviivalla olevaa paalua.
Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho käytti hillotolppa-sanaa videollaan, jossa kertoi ehdokkuudestaan puolueen puheenjohtajaksi. Halla-ahon mukaan "puolue ei voi olla harvojen hillotolppa". Halla-aho tuli valituksi puheenjohtajaksi Perussuomalaisten puoluekokouksessa 2017.
Timo Soinin lähtöä Perussuomalaisista ja liittymistä Uuteen vaihtoehtoon (myöhemmin Sininen eduskuntaryhmä) päätöstä moitittiin eduskunnassa. J. Ojala-Niemelän mukaan ratkaisun oli tarkoitus "turvata Soinin hillotolppa ulkoministerinä loppuvaalikaudeksi."
Perussuomalaisten entinen kansanedustaja Reijo Tossavainen kuvasi uuden ryhmän perustamista sanoin: "Hillotolpan houkutus katkaisi luusereiden selkärangan".
Horst Ludwig Störmer

| Horst Ludwig Störmer |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. huhtikuuta 1949 Frankfurt am Main, Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Koulutus ja ura
Instituutti:  Bell Labs MIT Columbian yliopisto
Tutkimusalue:  fysiikka
Tunnetut työt:  Murtokvantittunut Hallin ilmiö
Palkinnot:   Nobelin fysiikanpalkinto (1998)
Horst Ludwig Störmer (s. 6. huhtikuuta 1949) on saksalainen fyysikko. Störmer, Robert Laughlin ja Daniel Tsui saivat Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1998 murtokvantittuneen Hallin ilmiön löydöstä.  Störmer ei itse ollut suorittamassa koetta, jossa murtokvantittunut Hallin ilmiö löydettiin, vaan selitti ilmiön, josta hän sai palkinnon.
Aiheesta muualla

Biografia Nobel-säätiön sivuilla (englanniksi)
Jääkiekon SM-liigakausi 1987–1988

| Jääkiekon SM-liigakausi 1987–1988 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Runkosarjan voittaja:  Ilves
Mestari:  Tappara
Toinen sija:  Lukko
Kolmas sija:  HIFK
Pistepörssin voittaja:  Esa Keskinen, TPS
Alempi sarjataso:  I-divisioona
  ← 1986-1987 :  1988-1989 → 
Kausi 1987–1988 oli jääkiekon SM-liigan 13. kausi. Kausi on toistaiseksi viimeisin, jolloin on pelattu kymmenellä joukkueella. Sarjassa pelattiin nelinkertainen runkosarja, jonka neljä parasta etenivät välieriin. Sarjan kymmenes joutui karsimaan SM-liigapaikastaan I-divisioonan kolmatta vastaan. I-divisioonan kaksi parasta nousivat suoraan SM-liigaan seuraavaksi kaudeksi. Kaudeksi 1988–1989 liiga laajentui 12 joukkueen laajuiseksi.
Runkosarjan voitti Ilves, joka kuitenkin putosi pudotuspeleissä yllättäen Lukkoa vastaan. Mestaruuden voitti lopulta Tappara kolmannen kerran perättäin, hopealle ylsi Lukko ja pronssille HIFK. Runkosarjan pistepörssin voitti TPS:n Esa Keskinen ja pudotuspelien Tapparan Erkki Lehtonen.
Runkosarja

|  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilves | 44 | 30 | 3 | 11 | 227 | 143 | +84 | 63 |
| HIFK | 44 | 29 | 1 | 14 | 192 | 127 | +65 | 59 |
| Tappara | 44 | 24 | 6 | 14 | 195 | 147 | +48 | 54 |
| Lukko | 44 | 24 | 1 | 19 | 168 | 140 | +28 | 49 |
| TPS | 44 | 22 | 3 | 19 | 206 | 182 | +24 | 47 |
| Kärpät | 44 | 22 | 2 | 20 | 187 | 172 | +15 | 46 |
| Ässät | 44 | 19 | 4 | 21 | 183 | 195 | -12 | 42 |
| KalPa | 44 | 16 | 4 | 24 | 164 | 220 | -56 | 36 |
| JyP HT | 44 | 12 | 5 | 27 | 132 | 199 | -67 | 29 |
| KooKoo | 44 | 7 | 1 | 36 | 123 | 252 | -129 | 15 |
Neljä parasta välieriin. Viimeiseksi jäänyt SM-liigakarsintaan I-divisioonan kolmosta Kiekkoreipasta vastaan. Liigaan nousivat suoraan HPK ja SaiPa.
Runkosarja > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Esa Keskinen | TPS | 44 | 14 | 55 | 69 |
| 2. |  Arto Javanainen | TPS | 44 | 47 | 20 | 67 |
| 3. |  Mark Jooris | Ässät | 42 | 29 | 34 | 63 |
| 4. |  Jukka Vilander | TPS | 44 | 25 | 37 | 62 |
| 5. |  Risto Jalo | Ilves | 35 | 25 | 35 | 60 |
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| Ilves – HIFK |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilves | HIFK | 2–6 |  |  |
| HIFK voitti pronssia. | HIFK voitti pronssia. | HIFK voitti pronssia. | HIFK voitti pronssia. |  |
Pudotuspelit > Loppuottelut

| Tappara – Lukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tappara | Lukko | 2–3 |  |  |
| Lukko | Tappara | 1–4 |  |  |
| Tappara | Lukko | 3–1 |  |  |
| Lukko | Tappara | 0–3 |  |  |
| Tappara | Lukko | 5–2 |  |  |
| Tappara mestariksi voitoin 4–1. | Tappara mestariksi voitoin 4–1. | Tappara mestariksi voitoin 4–1. | Tappara mestariksi voitoin 4–1. |  |
Pudotuspelit > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Erkki Lehtonen | Tappara | 10 | 7 | 12 | 19 |
| 2. |  Timo Susi | Tappara | 10 | 6 | 9 | 15 |
| 3. |  Teppo Numminen | Tappara | 10 | 6 | 6 | 12 |
| 4. |  Timo Jutila | Tappara | 10 | 6 | 6 | 12 |
| 5. |  Matti Hagman | HIFK | 6 | 4 | 5 | 9 |
Liigakarsinta

| KooKoo – Kiekkoreipas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KooKoo | Kiekkoreipas | 4–3 |  |  |
| Kiekkoreipas | KooKoo | 5–1 |  |  |
| KooKoo | Kiekkoreipas | 3–4 |  |  |
| Kiekkoreipas | KooKoo | 3–4 |  |  |
| KooKoo | Kiekkoreipas | 8–5 |  |  |
| KooKoo säilyi liigassa voitoin 3–2. | KooKoo säilyi liigassa voitoin 3–2. | KooKoo säilyi liigassa voitoin 3–2. | KooKoo säilyi liigassa voitoin 3–2. |  |
Palkinnot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| palkinto | voittaja | joukkue |
| Paras erotuomari |  Seppo Mäkelä | - |
| Paras linjatuomari |  Arto I. Järvelä | - |
| Kauden jääkiekkotoimittaja |  Kari Tyni | - |
| Paras valmentaja |  Pentti Matikainen | HIFK |
| Paras tulokas |  Mika Nieminen | Ilves |
| Paras maalivahti |  Jarmo Myllys | Lukko |
| Herrasmiespelaaja |  Jukka Vilander | TPS |
| Paras puolustaja |  Timo Jutila | Tappara |
| Tehopelaaja |  Risto Jalo | Ilves |
| Paras maalintekijä |  Arto Javanainen | TPS |
| Pistepörssin voittaja |  Esa Keskinen | TPS |
| Runkosarjan voittaja | Ilves |  |
| Suomen mestari | Tappara |  |
| Paras seura | HIFK |  |
Hienokemikaali

Bulkkikemikaalien, hienokemikaalien ja erikoiskemikaalien vertailua
Hienokemikaali on usein rakenteeltaan monimutkainen puhdas kemiallinen aine. Hienokemikaalien tuotantomäärät ovat alhaisemmat, yleensä alle 1 000 t vuodessa kuin suuria määriä valmistettavien niin kutsuttujen bulkkikemikaalien ja vastaavasti niiden hinnat ovat yleensä huomattavasti korkeampia (yli 10 $/kg) sekä yksittäisellä kemikaalilla on vain yksi tai muutamia käyttökohteita. Hienokemikaaleihin luetaan tyypillisesti kuuluvaksi lääkkeet ja niiden valmistukseen käytettävät yhdisteet, proteiinit, peptidit, maatalouskemikaalit, hajusteet, aromiaineet sekä monet hygieniatuotteiden valmistuksessa käytettävät kemikaalit. Hienokemikaalit eroavat erikoiskemikaaleista siten, että erikoiskemikaalit ovat usein seoksia ja myös käyttötarkoitukset poikkeavat toisistaan. Hienokemikaaleja myydään ja markkinoidaan niiden spesifikaatioiden (eli sen mitä ne ovat) perusteella, kun taas erikoiskemikaalien myynti ja markkinointi perustuu niiden käyttökohteiden perusteella.
Hienokemikaalien käsite ja valmistus alkoivat kehittyä 1970-luvulla lääketeollisuuden tarvitessa uusia puhtaita raaka-aineita lääkkeiden valmistusta varten ja teollisuudenala on kasvanut erityisen voimakkaasti 1980–1990-luvuilla. Hienokemikaaleja tuotetaan tyypillisesti panosreaktoreissa niin kutsuttuina panosprosesseina, toisin kuin bulkkikemikaaleja, joiden valmistus tehdään nykyään lähes täysin jatkuvatoimisina prosesseina. Hienokemikaaleja tuotetaan tehtaissa, joissa valmistetaan useita muitakin yhdisteitä, eikä yhden yksittäisen hienokemikaalin valmistamiseen keskittyvän laitoksen rakentaminen ole kannattavaa. Hienokemikaaleja valmistetaan käyttäen joko täysin synteettisen orgaanisen menetelmiä, puolisynteettisesti eli käyttäen molekyylin rakenteen perustana jostain eliöstä eristettyä yhdistettä tai bioprosessina.
Hienokemikaalien tuotannossa pyritään erittäin korkeaan tuotteen laatuun ja puhtausasteeseen. Tämän vuoksi varsinaista tuotantoprosessia seuraa usein pitkä ja monimutkainen puhdistusvaihe. Hienokemikaalien tuotanto vaatii runsaasti resursseja kemikaalien ja tuotannon tutkimiseen ja kehittämiseen. Toisaalta hienokemikaalien tarjoama arvonlisä on huomattavasti korkeampi verrattuna suuria määriä tuotettaviin kemikaaleihin nähden. Suurin hienokemikaaleja tuottava teollisuudenala on lääketeollisuus, joka kattaa hienokemikaalien tuotannosta noin 60 %.
Hikaru Utada

| Hikaru Utada> 宇多田ヒカル |
| --- | --- |
 Hikaru Utadan vuonna 2009.
Henkilötiedot
Koko nimi:  宇多田光
Syntynyt: 19. tammikuuta 1983 (ikä 41)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Utada 
Tyylilajit:  J-pop, tanssipop, synthpop, funk, ethereal wave, nykyaikainen R&B ja rhythm and blues 
Soittimet:  kitara ja piano 
Levy-yhtiöt:  EMI Music Japan Inc., The Island Def Jam Music Group (käännä suomeksi), Universal Music Group, EMI ja Island Records 
Aiheesta muualla
www.utadahikaru.jp
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Hikaru Utada (jap. 宇多田ヒカル, Utada Hikaru, oik. 宇多田光, s. 19. tammikuuta 1983 New York) on japanilainen laulaja ja yksi maansa menestyneimpiä artisteja. Hänen debyyttialbuminsa First Love on Japanin myydyin levy. Hänet tunnetaan myös nimillä Utada, jota hän käyttää englanninkielisessä tuotannossaan, ja Hikki, joka on hänen lempinimensä.
Utada on tehnyt yhteistyötä muun muassa Squaresoftin kanssa videopeleissä Kingdom Hearts ja Kingdom Hearts II. Kingdom Heartsin teemakappale on nimeltään ”Hikari” ja jatko-osan teemakappale on ”Passion”. Englanninkieliset versiot näistä kappaleista ovat ”Simple and Clean” ja ”Sanctuary”.
Utada kasvoi sekä New Yorkissa että Tokiossa ja on kaksikielinen. Hänen molemmat vanhempansa ovat työskennelleet musiikkialalla. Hänen isänsä Teruzane Utada on tuottaja, ja hänen äitinsä Junko Utada oli kuuluisa enka-laulaja 1970-luvulla (artistinimellä Keiko Fuji).
Utada ei alun perin halunnut uraa musiikin parissa, koska hän näki kuinka hektistä hänen vanhempiensa elämä oli ja kuinka paljon he joutuivat uhraamaan musiikin vuoksi. Hän joutui usein myös nukkumaan sohvalla vanhempiensa levytysstudiolla. Hikarun ollessa kymmenvuotias vanhemmat kysyivät häneltä, osaisiko hän kirjoittaa laulun. Hän yritti ja seurauksena syntyi laulu nimeltä ”I’ll Be Stronger”. Saman ikäisenä hän myös lauloi pieniä osia vanhempiensa musiikkiprojektissa U3:ssa.
Albumit

First Love (3. lokakuuta 1999)
Distance (28. maaliskuuta 2001)
Deep River (19. kesäkuuta 2002)
Utada Hikaru Single Collection Vol. 1 (31. maaliskuuta 2004)
Exodus (8. syyskuuta 2004)
Ultra Blue (14. kesäkuuta 2006)
Heart Station (19. maaliskuuta 2008)
This Is the One (14. maaliskuuta 2009)
Utada Hikaru Single Collection Vol. 2 (24. marraskuuta 2010)
First Love 15th Anniversary Deluxe Edition (10. maaliskuuta 2014)
Fantome (26. syyskuuta 2016)
Hatsukoi (27. kesäkuuta 2018)
Bad Mode (19. tammikuuta 2022)
Singlet

Close to You (28. marraskuuta) 1997)
Automatic / Time Will Tell (9. joulukuuta 1998)
Movin’ on without you (17. helmikuuta 1999)
First Love (28. huhtikuuta 1999)
Wait & See – Risk (19. huhtikuuta 2000)
For You / Time Limit (30. kesäkuuta 2000)
Can You Keep a Secret? (16. helmikuuta 2001)
Final Distance (25. heinäkuuta 2001)
Traveling (28. marraskuuta 2001)
Hikari (20. maaliskuuta 2002)
Sakura Drops / Letters (9. toukokuuta 2002)
Colors (29. tammikuuta 2003)
Dare ka no negai ga kanau koro (21. huhtikuuta 2004)
Easy Breezy  (3. elokuuta 2004)
Devil Inside  (14. syyskuuta 2004)
Exodus ’04  (21. kesäkuuta 2005)
Be My Last (28. syyskuuta 2005)
You Make Me Want To Be a Man  (19. lokakuuta 2005)
Passion (14. joulukuuta 2005))
Keep Tryin’ (28. helmikuuta 2006)
Boku wa kuma (22. marraskuuta 2006)
Flavor of Life (28. helmikuuta 2007)
Beautiful World / Kiss & Cry (29. elokuuta 2007)
Heart Station / Stay Gold  (20. helmikuuta 2008)
Prisoner Of Love  (21. toukokuuta 2008)
Come Back To Me (10. helmikuuta 2009)
Dirty Desire (10. helmikuuta 2009)
Goodbye Happiness (10. marraskuuta 2010)
Sakura Nagashi (17. marraskuuta 2012)
Hanataba wo Kimi ni (15. huhtikuuta 2016)
Manatsu no Tooriame (15. huhtikuuta 2016)
Michi (16. syyskuuta 2016)
Ozora de Dakishimete (10. heinäkuuta 2017)
Forevermore (28. heinäkuuta 2017)
Anata (8. joulukuuta 2017)
Play A Love Song (25. huhtikuuta 2018)
Aiheesta muualla

U3Music Inc — Utadan virallinen blogi (japaniksi, englanniksi)
Henry Eskelinen

| Henry Eskelinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. tammikuuta 1970 (ikä 54) Joensuu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  174 cm
Paino:  85 kg
Pelinumero:  1 (JoKP)
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1989–1992
Seurat:  JoKP (I-div./SML) IPK (II-div.) Hokki (II-div.)
Henry Eskelinen (s. 2. tammikuuta 1970 Joensuu) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi urallaan yhteensä 26 SM-liigaottelua Joensuun Kiekko-Pojissa, mutta pelasi suurimman osan urastaan kuitenkin alemmissa sarjoissa. Eskelinen pelasi myös varsin menestyksekkäästi ikäkausimaajoukkueissa.
Ura > Seuraura

Eskelinen on Joensuun Kiekko-Poikien kasvatti. Hän esiintyi seuran miesten joukkueessa luukkuvahtina yhden I-divisioonaottelun verran kausina 1986–1987 ja 1987–1988. Kaudella 1988–1989 Eskelinen sai ensimmäiset pelinsä I-divisioonassa, jossa hän pelasi 17 runkosarjaottelua torjuntaprosentilla 91,14%. Hän toimi kakkosmaalivahtina Juha Jääskeläiselle (torjuntaprosentti 90,83%) ja he valloittivat yhdessä koko sarjan maalivahtitilaston kärjen. JoKP voitti I-divisioonan runkosarjan ja nousi kauden päätteeksi SM-liigaan.
Kaudella 1989–1990 Eskelinen jatkoi SM-liigassa JoKP:n kakkosmaalivahtina Jääskeläiselle ja pelasi 18 runkosarjaottelua. Hänet valittiin kauden päätteeksi liigan tulokkaiden tähdistökentälliseen. Seura jäi kuitenkin runkosarjassa viimeiseksi ja putosi seuraavaksi kaudeksi takaisin I-divisioonaan. Eskelinen jäi kaudella 1990–1991 Jääskeläistä huomattavasti vähemmälle peliajalle ja pelasi vain kaksi ottelua. JoKP nousi taas SM-liigaan kaudeksi 1991–1992. Eskelinen pelasi kahdeksan ottelua, mutta putosi kauden mittaan joukkueen maalivahtihierarkiassa kolmanneksi, kun Tapparassa kauden aloittanut Juha Virenius pelasi loppukautensa JoKP:n ykkösmaalivahtina. Joukkueen kausi päättyi taas putoamiseen I-divisioonaan.
Vuosina 1995–1999 Eskelinen pelasi II-divisioonaa Iisalmen Peli-Karhuissa. Uransa viimeisen kauden 1999–2000 hän pelasi samaa sarjaa Kajaanin Hokissa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tšekkoslovakia 1988 | jääkiekko |  |
Eskelinen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1989 ja 1990. Hänet palkittiin jälkimmäisessä turnauksessa Mika Strömbergin ja Mika Välilän kanssa Suomen parhaina pelaajina. Eskelinen pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1988, jolloin hän voitti hopeaa. Eskelinen palkittiin turnauksen parhaana maalivahtina.
Hipajärvi

| Hipajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kuusamo
Koordinaatit:  66°21′55″N, 29°12′04″E
Järvinumero:  73.061.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  240,3 m 
Rantaviiva:  11,24 km 
Pinta-ala:  1,88 km² 
Tilavuus:  0,011 km³ 
Keskisyvyys:  6 m 
Suurin syvyys:  17,4 m 
 fiHipajärvi 
Hipajärvi on metsäjärvi Oulangan kansallispuiston kupeessa Kuusamon pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 1,9 neliökilometriä. Etäisyys Kuusamon kuntakeskuksesta on 44 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Hipajärvi muodostuu pääaltaasta, joka levenee pohjoista kohden, ja järven länsiosan Hipalahdesta. Lahtea erottaa pääaltaasta Hipaniemi, joka suuntaa luoteeseen. Järven pohjoisosassa on muutama vähäinen saari. Järven syvin kohta, noin 17 metriä, sijaitsee altaan eteläosassa. Vähintään 10 metriä syvä alue käsittää noin kuudesosan järven pinta-alasta. Hipajärven luusua sijaitsee altaan luoteiskulmassa, josta lähtee laskuoja länteen.
Hipajärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Ympäristössä on lukuisia järviä ja lampia. Lännessä on Pyhäjärvi, etelässä Kallunkijärvi ja kaakossa Kiutajärvi.
Hipajärven vesitilavuus on 11 272 000 kuutiometriä.
Hipajärvi (73.061.1.012) kuuluu Aventojoen alueeseen (73.061), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Aventojoen valuma-alue (73.06). Hipajärvi on Aventojoen alueen laajin järvi Ollilanjärven jälkeen. Sitä seuraavat Pyhäjärvi, Paska-Rävä ja Isojärvi. Alueeseen kuuluu 30 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista usealla ei ole virallista nimeä.
Honolulu Star-Advertiser

| Honolulu Star-Advetiser |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Oahu Publications
Perustettu:  2010
Sitoutuneisuus:  keskusta-vasemmisto
Kotikunta:   Honolulu, Havaiji
Kotimaa:  Yhdysvallat
Sivukoko:  broadsheet
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
Honolulu Star-Advetiser on Havaijin osavaltion pääkaupungissa, Honolulussa, ilmestyvä päivittäinen sanomalehti. Se sai alkunsa vuonna 2010, kun kaksi aikaisempaa sanomalehteä, Honolulu Star-Bulletin ja The Honolulu Advertiser, yhdistyivät.
Lehteä kustantaa  Oahu Publications, joka kuuluu Black Pressin alaisuuteen. Lehden katsotaan olevan keskusta-vasemmistoon kallellaan.
Himantoglossum robertianum

| Himantoglossum robertianum |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Suku::  Liskokämmekät Himantoglossum
Laji::  robertianum
Kaksiosainen nimi
 Himantoglossum robertianum  (Loisel.) P.Delforge 
Synonyymit
 Barlia robertiana 
Katso myös
   Himantoglossum robertianum Wikispeciesissä   Himantoglossum robertianum Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Himantoglossum robertianum on kämmekkälaji, joka kasvaa harvinaisena Välimeren rantavaltioissa, mutta Kreikalle kuuluvalla Rodoksen saarella se on melko yleinen. Se kukkii joulukuusta varhaiskevääseen näyttävin valkoisin, vaaleanpunaisin tai violetinsävyisin kukin. Kukkavarsi on 25–60 cm, joskus jopa metrin pitkä. Lehdet ovat sileälaitaiset, noin 30 cm pitkät. Kasvi kasvaa aurinkoisilla paikoilla kalkkipitoisessa maassa.
Aiheesta muualla

Barlia robertiana  Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet.
Himantoglossum robertianum (Loisel.) P.Delforge Plants of the World Online, Royal Botanic Gardens, Kew. (englanniksi)
Himantoglossum robertianum (Loisel.) P.Delforge The World Flora Online. (englanniksi)
Historia Regum Britanniae

Historia regum Britanniae (“Britannian kuninkaiden historia”) on Geoffrey Monmouthilaisen kirjoittama fiktiivinen Britannian historia. Teos on kirjoitettu vuosien 1135 ja 1139 välillä.
Historia regum Britanniae oli yksi keskiajan suosituimmista teoksista. Se alkaa kertomuksella Brutus Troijalaisen käynnistämästä Britannian asutuksesta. Brutus on tarinan mukaan Aeneasin pojanpojanpoika. Yhdessä toverinsa Corineuksen kanssa he hävittävät jättiläiset, jotka tuohon aikaan hallitsivat Britanniaa. Corineus on Cornwallin myyttinen perustaja, jonka mukaan koko alue on nimetty.
Tätä kertomusta seuraavat kuvaukset varhaisten kuninkaiden hallituskausista aina Rooman valloitukseen asti. Mukana ovat muun muassa kertomukset siitä, kuinka Bladud perusti Bathin ja Leir (Lear) Leicesterin. Sitten seuraa tarina saksien tunkeutumisesta Britanniaan pahan vallananastajan Vortigernin ollessa vallassa. Vortimer onnistuu kuitenkin vastustamaan sakseja ja palauttaa laillisen sukulinjan valtaan. Tätä seuraavat kertomukset Aurelius Ambrosiuksen ja hänen veljensä Uther Pendragonin loistavista valtakausista. Niitä seuraa lopulta kertomus Arthurin valloituksista, joka on koko kronikan huipentuma. Luvuissa 106–111 esitellään velho Merlin, joka lausuu hämärän ja ilmestyksenomaisen ennustuksen Britannian tulevasta poliittisesta historiasta. Alun perin nämä luvut julkaistiin erikseen, joskus ennen vuotta 1136. Niiden pohjalta kehittyi Merlinille omistettujen poliittisten ennustusten tyylilaji.
Horila

Horila on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Kerttu Horila (o.s. Salmijärvi, s. 1946), kuvanveistäjä
Tapio Horila (1910–2006), opettaja, tietokirjailija ja kotiseututyön vaikuttaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Horsmanahon kaivos

Horsmanahon kaivos on Polvijärvellä sijaitseva Elementis Minerals B.V. Branch Finlandin omistama talkkikaivos. Kaivos avattiin vuonna 1981 jolloin Oy Lohja Ab aloitti kaivostoiminnan siellä. Kaivos on avolouhos, jossa louhinta tehdään pengerlouhintana.
Elementis Minerals B.V. Branch Finland ilmoitti 2023 haluavansa kaksinkertaistaa Polvijärvellä sijaitsevien Horsmanahon ja Karnukan talkkikaivosten tuotannon niin että kaivokset voisivat jatkaa toimintaansa vuoteen 2061 saakka. Tällä hetkellä niiden toiminnan arvioidaan päättyävan nykyisillä tuotantomäärillä vuonna 2028. Horsmanahossa malmin ja sivukiven kokonaislouhinta on tällä hetkellä 0,5–1 miljoonaa tonnia vuodessa ja Karnukassa vastaavasti noin 0,7–1 miljoonaa tonnia.
Havoc and Bright Lights

| Havoc and Bright Lights Alanis Morissette |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 28. elokuuta 2012
 Tuottaja(t): Guy Sigsworth, Joe Chiccarelli
 Tyylilaji: alternative rock, pop, electronica
 Kesto: 52.41
 Levy-yhtiö: Collective Sounds
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 15.
Alanis Morissetten muut julkaisut
| Flavors of Entanglement 2008 | Havoc and Bright Lights 2012 | Live at Montreux 2012 2013 |
Singlet albumilta Havoc and Bright Lights
 ”Guardian” Julkaistu: 11. toukokuuta 2012  ”Lens” Julkaistu: 31. heinäkuuta 2012  ”Receive” Julkaistu: 3. joulukuuta 2012
Havoc and Bright Lights on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten kahdeksas albumi. Se julkaistiin vuonna 2012.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 15.
Kappaleet

Kaikki sanat Alanis Morissette, kaikki sävellykset Alanis Morissette ja Guy Sigsworth.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Guardian | Joe Chiccarelli, Guy Sigsworth | 4.18 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Woman Down | Chiccarelli, Sigsworth | 3.36 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | 'Til You | Chiccarelli | 4.07 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Celebrity | Chiccarelli, Sigsworth | 4.01 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Empathy | Chiccarelli | 4.00 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Lens | Chiccarelli, Sigsworth | 4.08 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Spiral | Chiccarelli, Sigsworth | 4.17 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Numb | Chiccarelli | 4.10 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Havoc | Chiccarelli, Sigsworth | 5.53 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Win and Win | Chiccarelli | 5.01 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Receive | Chiccarelli | 4.28 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Edge of Evolution | Chiccarelli | 4.29 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 52.38 |  |  |  |  |  |  |
Arviot

Allmusic:
Rolling Stone:
Aiheesta muualla

Havoc and Bright Lights discogs.com -sivustolla
Jääpallon SM-kilpailu 1927

| SM-kilpailu 1927 |
| --- | --- |
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  Viipurin Sudet
Toinen sija:  Helsingin Jalkapalloklubi
Suurin yleisömäärä:  1 500 (HJK-Kiffen)
  ← 1926 :  1928 → 
Jääpallon SM-kilpailuun vuonna 1927 lähti suurimpana ennakkosuosikkina Viipurin Sudet. Haastajina sille olivat lähinnä helsinkiläiset HJK, HIFK ja Kiffen. Kilpailu pelattiin cup-muotoisena ja ottelukaavion mukaan ei kaksi saman kaupungin seuraa voinut kohdata loppuottelussa. Loppuotteluun tiensä onnistui tasaisten otteluiden jälkeen tiensä selvittämään HJK, kun taas Sudet selvisi finaalin pelattuaan huomattavasti itseään heikompia joukkueita vastaan. Myös loppuottelussa Viipurin Salakkalahdella Sudet oli selvästi parempi ja joukkue voitti kaikkiaan kymmenennen Suomen jääpallomestaruutensa.