stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kerro minulle, Zorbas

| Kerro minulle, Zorbas> Βίος και Πολιτεία του Αλέξη Ζορμπά |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Níkos Kazantzákis
Kieli:  kreikka
Julkaistu:  1946
Suomennos
Suomentaja:  Vappu Roos
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1954
Sivumäärä:  308
ISBN:  951-30-0635-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kerro minulle, Zorbas (kreik. Βίος και Πολιτεία του Αλέξη Ζορμπά, Víos kai Politeía tou Aléxi Zormpá) on kreikkalaisen kirjailijan Níkos Kazantzákiksen kirjoittama romaani, joka julkaistiin vuonna 1946. Kirja kertoo kirjailijasta, joka tapaa Zorbas-nimisen miehen ja palkkaa hänet töihin hiilikaivokselleen Kreetalle. Miehistä tulee ystäviä, ja Zorbas alkaa opettaa elämänfilosofiaansa sekä muistelemaan elämäänsä. Kirjan suomennos on käännetty ranskan kielestä.
Michális Kakogiánnis ohjasi kirjan pohjalta elokuvan vuonna 1964. Elokuva voitti kolme Oscar-palkintoa ja oli ehdokkaana yhteensä seitsemään.
Aiheesta muualla

Kerro minulle, Zorbas Kirjasampo.
Kao

| Kao |
| --- | --- |
 Kao
 Koordinaatit: 15°24′39″N, 5°43′47″E 
Valtio:  Niger
Alue:  Tahoua
Departementti:  Tchintabaraden
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
Väkiluku (2010):  43 200
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kao (myös Kaou) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Nigerin Tahouan alueen Tchintabaradenin departementissa. Se sijaitsee Sahelin alueella 60 kilometriä Tchintabaradenista etelään ja 100 kilometriä Tahouasta koilliseen. Kunnassa on 43 200 (vuonna 2010, arvio) ja kylässä 4 100 asukasta (vuonna 2001, väestönlaskenta).
Kaon kunta käsittää 37 hallintokylää, 23 perinteistä kylää, 28 pikkukylää, 7 leiriä ja 8 vedenottopaikkaa. Sen pinta-ala on 1 216 neliökilometriä. Asukkaat ovat hausoja, tuaregeja ja fulbeja.
Kylän kautta kulkee Tahouan ja Agadezin väliseltä maantieltä Tchintabaradeniin johtava tie. Tärkeimmät elinkeinot ovat maanviljely (hirssi, durra, lehmänpapu ja maissi) sekä paimentolaisuuteen perustuva karjanhoito (etupäässä kameleja).
Kerro kultainen kuu

| Kerro kultainen kuu Esko Rahkonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: Cas
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Tatsia
Esko Rahkosen muut julkaisut
| Kotikylän poika 1989 | Kerro kultainen kuu 1993 | Syvä kuin meri 1995 |
Kerro kultainen kuu on suomalaisen Esko Rahkosen studioalbumi vuodelta 1993.
Kappaleet

Kerro kultainen kuu
Särkynyt lasi
Veteraani-valssi
Kulkuri, kuu sekä tähti
Revontulten leikkiä
Sadoin kitaroin
Yö Volgalla
Reissumiehen erehdys
Kaunis maa
Miksi kuljet yksin
Sydän rakastaa
Pikku syntinen
Jäätynyt lehti
Elokuun tyttö
Pienen sillan satu
Kurjet
Khinkali

Khinkaleita
Khinkali on georgialainen perinneruoka. Ne ovat taikinanyyttejä, joiden täytteenä on tyypillisesti voimakkaasti maustettua lihaa. Myös muita täytteitä, esimerkiksi juustoa ja vihanneksia, käytetään.
Kerro minulle jotain hyvää

| Kerro minulle jotain hyvää> Me Before You |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Jojo Moyes
Kieli:  englanti
Julkaistu:  2012
Suomennos
Suomentaja:  Heli Naski
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  2015
Sivumäärä:  476
ISBN:  ISBN 978-951-209-836-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kerro minulle jotain hyvää (engl. Me Before You) on englantilaisen kirjailijan Jojo Moyesin kirjoittama romaani vuodelta 2012. Suomeksi romaani julkaistiin vuonna 2015. Romaaniin perustuva elokuva Kerro minulle jotain hyvää tuli elokuvateattereihin kesällä 2016. Sen pääosissa näyttelivät muun muassa Emilia Clarke ja Sam Claflin. Kirjalle julkaistiin jatko-osa Jos olisit tässä (engl. After You) vuonna 2015. Sen suomennos julkaistiin 2016.
Juoni

Louisa Clarken elämä englantilaisessa pikkukaupungissa on läpeensä turvallista ja tuttua. Kun hän aloittaa olosuhteiden pakosta ja vailla aiempaa kokemusta onnettomuudessa halvaantuneen Willin henkilökohtaisena avustajana, hän joutuu kyseenalaistamaan koko entisen elämänsä.
Willin elämä on onnettomuuden jälkeen ollut harmaata – tai pikemminkin mustaa. Ennen hän eli kuin viimeistä päivää, ja nyt hän istuu katkeroituneena pyörätuolissa. Loulla ja Willillä ei ensin näytä olevan mitään yhteistä: Will haluaisi elää elämäänsä tyystin eri tavalla mutta ei voi, Lou taas voisi puolestaan tehdä mitä vain mutta ei uskalla levittää siipiään. Will on katkera, ylimielinen ja oikukas, mutta Lou ei suostu kohtelemaan häntä silkkihansikkain, vaan ottaa tehtäväkseen palauttaa värit ja ilon Willin maailmaan. Kun he vihdoin todella näkevät toisensa ja ymmärtävät mitä eläminen oikeastaan on, on aika tehdä suuria valintoja.
Keisariamatsoni

| Keisariamatsoni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Amatsonit Amazona
Laji::  imperialis
Kaksiosainen nimi
 Amazona imperialis  (Richmond), 1899 
Katso myös
   Keisariamatsoni Wikispeciesissä   Keisariamatsoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keisariamatsoni (Amazona imperialis) on Karibianmerellä sijaitsevan Dominican saaren kotoperäinen papukaijalaji. Sen holotyypin kuvaili Charles Wallace Richmond Dominicasta vuonna 1899. Keisariamatsoni on kuvattuna Dominican lipussa.
Kaisa Lehtonen

| Kaisa Lehtonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. syyskuuta 1966 Turku
Kuollut: 4. helmikuuta 2017 (50 vuotta) Turku
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Instituutti:  Turun yliopisto Turun museokeskus
Tutkimusalue:  arkeologia
Tunnetut työt:  Esihistorian jäljet Kaarinassa (2008)
Kaisa Elisabet Lehtonen (24. syyskuuta 1966 Turku – 4. helmikuuta 2017 Turku) oli suomalainen arkeologi. Ennen arkeologin uraansa hän oli suomenmestaruustason korkeushyppääjä.
Urheilija

Kaisa Lehtosen seura oli Kaarinan Ura. Hän voitti Kalevan kisoissa korkeushypyssä kultaa vuonna 1994, hopeaa vuosina 1989, 1990 ja 1995 sekä pronssia 1993. Hänellä oli myös maaotteluedustuksia. Lehtosen ennätys oli 187 cm. Häntä valmensi Kalevi Lehtonen.
Arkeologi

Lehtonen valmistui filosofian maisteriksi arkeologian alalta Turun yliopistosta vuonna 1996. Hän työskenteli vuodesta 2011 Turun maakuntamuseossa, tätä ennen Museovirastossa Vaasan alueyksikössä ja sitä ennen tutkijana Museoviraston Muinaisjäännösten hoitoyksikössä Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla.
Varsinais-Suomessa Lehtonen toteutti Nautelankosken museon kivikauden perusnäyttelyn ja kirjoitti kotikuntansa Kaarinan esihistorian. Julkaisu Esihistorian jäljet Kaarinassa (2008) muodostaa erään kattavimmista kokonaisesityksistä myös koko Varsinais-Suomen esihistoriasta.
Julkaisuja

Lehtonen, Kaisa: Esihistorian jäljet Kaarinassa.  Kaarina:  Kaarina-Seura, 2008.  ISBN 978-952-92-4745-5.
Khione

Khione (m.kreik. Χιόνη, Khionē, lat. Chione) voi viitata seuraaviin:
Khione, kreikkalaisessa mytologiassa Boreaan tytär ja Eumolpoksen äiti
Khione, kreikkalaisessa mytologiassa Daidalionin tytär sekä Autolykoksen ja Filammonin äiti
Khione, antiikin kreikkalainen romaani
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Chione”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jørgen Brønlund

Jørgen Brønlund
Nikolaj Isak Jørgen Brønlund (14. joulukuuta 1877 Jakobshavn, Grönlanti – marras- tai joulukuu 1907) oli grönlantilainen opettaja, koiravaljakon ohjastaja ja naparetkeilijä.
Tausta

Brønlund isä oli metsästäjä, mutta hän joutui jo nuorena orvoksi, ja hänet otettiin huostaan naispuolisen sukulaisen luokse. Hän oli Knud Rasmussenin lapsuudenystävä, jonka isä toimi pappina Jakobshavnissa (nyk. Ilulissat). Brønlund valmistui vuonna 1901 Godthåbin seminaarista (nyk. Nuuk) ja sai katekeetan viran Kangeqista, Nuukinvuonon suulta.
Rasmussenin innoittamana hän otti osaa hänen tutkimusmatkalleen Thuleen 1902-04. Matkan jälkeen hän lähti muun joukon mukana Tanskaan, missä hän muun muassa opetteli piirtoa Kristian Zahrtmannin johdolla ja opiskeli joitakin kuukausia Askovin kansanopistossa.
Tutkimusmatkat

Brønlund oli yksi Ludvig Mylius-Erichsenin Tanska-tutkimusmatkan osanottajista 1906-08. Hän oli jo aikaisemmin ollut mukana tutkimusmatkoilla, muun muassa Knud Rasmussenin kanssa. Sen lisäksi hän oli myös taitava koiravaljakon ohjastaja ja tulkki, siispä hänet valittiin vuonna 1907 Mylius-Erichsenin ja Niels Peter Høeg Hagenin matkaan Pohjois-Grönlantiin. Tehtävänään hänellä oli pitää tutkimusmatkan päiväkirjaa. Kuten tutkimusmatkan johtajat Mylius-Erichsen ja Høeg Hagen, kärsi myös Brønlund nälästä ja paleltumista.
Tarvikkeiden hupenemisesta huolimatta Mylius-Erichsen päätti jatkaa retkikuntaa, kun toinen puolikas retkikunnasta kääntyi paluumatkalle.Syynä päätökseen oli, ettei tutkimusretken tavoitetta oltu saavutettu.
Jørgen Brønlund kuoli kuten muutkin retkikunnan jäsenistä, ja ruumiin löytyessä löytyi myös tutkimusmatkan päiväkirja. Brønlund pääsi silti ainoana perille heidän väliasemallensa. Hän oli ottanut Høeg Hagenin luonnokset mukaansa päiväkirjansa lisäksi. Hänen ruumiinsa löydettiin 13. maaliskuuta 1908 kallionkolosta, joka oli täysin peitetty. Brønlundin Høeg Hagenin luonnokset säilyivät.  Brønlund oli yrittänyt sytyttää petrolilämmitintä turhaan ennen kuolemaansa.
Brønlundin viimeinen päiväkirjamerkintä, jonka tulkinnasta tosin on kiistelty, kuuluu seuraavasti: "Kuollut 79 vuonolla jälkeen kotiinpaluuyrityksen yli mannerjäätikön marraskuussa tulin tänne kuunsirpin aikaan enkä pystynyt pidemmälle paleltumien takia jaloissa ja pimeyden. Muiden ruumiit löytyvät keskeltä vuonoa jäätikön edustalta (noin 19 km päässä). Hagen kuoli 15.11. ja Mylius noin 10 päivää myöhemmin". Muiden ruumiita ei koskaan löytynyt.
Brønlunds Allé Hellerupissa on nimetty hänen mukaansa. Achton Friis on myös piirtänyt kuvan Brønlundista.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: da:Jørgen Brønlund
Aiheesta muualla

Digitaalinen koiravaljakkoajelu (tanskaksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Jørgen Brønlundin päiväkirja Tanskan kuninkaallisessa kirjastossa (grönlanniksi)
Ilulissatin kunnan kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tanska-tutkimusmatkan osanottajat 1906
Käännös suomeksi
Karl Weierstrass

Karl Weierstrass
Karl Theodor Wilhelm Weierstrass (Weierstraß) (31. lokakuuta 1815 Ennigerloh, Westfalen – 19. helmikuuta 1897 Berliini, Saksan keisarikunta) oli saksalainen matemaatikko, joka vaikutti merkittävästi modernin analyysin syntyyn. Hänen opettajansa oli saksalainen matemaatikko Christof Gudermann (1798–1852).
Matemaattiset ansiot > Jatkuvuuden määritelmä

Weierstrass määritteli jatkuvuuden seuraavasti:
Funktio  \displaystyle f(x) on jatkuva kohdassa  \displaystyle x=x_{0}, jos jokaiselle  \displaystyle \epsilon >0\,\exists \,\delta >0 siten, että
Weierstrass määritteli myös raja-arvon käsitteen ja derivaatan vastaavalla tavalla.  Aikaisemmin analyysin peruskäsitteet oli epätäsmällisesti määritelty ”äärettömän pienten” eli infinitesimaalisten lukujen avulla, mikä oli ollut alttiina loogisille vastahuomautuksille, mutta näiden määritelmien tultua käyttöön sellaisia ei enää tarvittu.
Uusien määritelmiensä ja niihin perustuvien menetelmiensä avulla hän todisti muun muassa aiemmin todistamattomat jatkuvien funktioiden väliarvolauseen ja Bolzanon–Weierstrassin lauseen.
Matemaattiset ansiot > Muita saavutuksia

Weierstrass keksi M-testin sen selvittämiseksi, suppeneeko jokin funktiojono tasaisesti.
Weierstrassin lauseen mukaan suljetulla välillä jatkuva funktio saa suurimman ja pienimmän arvon.
Weierstrass edisti myös variaatiolaskennan kehitystä.
Weierstrassin oppilaita

Edmund Husserl
Sofja Kovalevskaja
Gösta Mittag-Leffler
Hermann Schwarz
Kirjallisuutta

Bell, Eric Temple: Men of Mathematics.  Simon & Schuster, 1965.  ISBN 0-671-62818-6.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl Weierstrass Wikimedia Commonsissa
Kelvin (täsmennyssivu)

Kelvin voi tarkoittaa seuraavia:
lordi Kelvin (alk. William Thomson, 1824-1907), brittiläinen fyysikko, matemaatikko ja insinööri
kelvin, lämpötilan yksikkö SI-järjestelmässä
Kelvin, joki Skotlannissa
Kelvin, Kelvin Mateus de Oliveira (s. 1993), brasilialainen jalkapalloilija
HMS Kelvin, Britannian kuninkaallisen laivaston troolari, oli käytössä 1914–1918
HMS Kelvin (F37), Britannian kuninkaallisen laivaston K-luokan hävittäjä, oli käytössä 1939–1947
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kelvin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kelvin Fletcher

Kelvin Fletcher (s. 17. tammikuuta 1984 Oldham, Greater Manchester) on englantilainen näyttelijä, joka näytteli Andy Sugdenia saippuasarja Emmerdalessa vuodesta 1996 vuoteen 2016. Fletcher aloitti näyttelemisen Oldham Theatre Workshopin draamatunneilla seitsemänvuotiaana. Hänen ensimmäinen televisioroolinsa oli Saturday Disney -ohjelmapaikalla esitetyssä ohjelmassa Charlie Is My Darling.
Fletcher harrastaa myös autourheilua ja on kilpaillut eri koppiautosarjoissa. Vuonna 2014 hän ajoi yhden kilpailun Porsche Supercup -sarjassa.
Kerron Stewart
Henkilökohtaiset ennätykset

100 metrin juoksu: 10,75 (2009)
200 metrin juoksu: 21,99 (2008)
Kauko Järvinen

Margit Rautala-Kaipainen: Kauko Järvisen muotokuva.
Kauko Nestor Järvinen (5. helmikuuta 1903 Helsinki – 30. elokuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen kaivostekniikan tutkija ja professori. Hän oli kauppa- ja teollisuusministeriön kaivostoiminnan päällikkö 1943–1946 ja Teknillisen korkeakoulun kaivostekniikan professori vuosina 1947–1970. Vuoteen 1942 Järvinen työskenteli Outokummun kaivoksen insinöörinä. Hän oli myös Otanmäen kaivoksen toimiston päällikkö 1946–1950 ja Otanmäki Oy:n tekninen asiantuntija 1950–1968.
Kauko Järvisen isä oli taloustieteilijä Kyösti Järvinen.
Työura

Sähköasentajaharjoittelija kollegansa seurassa
Työura tarkoittaa henkilön elämänsä aikana suorittamien työtehtävien ja ammattien muodostamaa sarjaa. Nykyään työura saattaa koostua useista eri työsuhteista ja joskus myös useista eri ammateista. Työura ei ole nyky-yhteiskunnassa sidottu tarkkarajaiseen tai kaavamaiseen malliin, joka toistuisi samanlaisena kaikkien työelämässä olevien kohdalla. Näin ollen esimerkiksi työuran tarkka alkuajankohta ja päätepiste eivät useinkaan ole yksiselitteisesti määriteltävissä.
Työuran vaiheita > Opiskelu ja työuran alku

Perinteisessä työuran mallissa henkilö opiskeli itselleen ammatin ennen työelämään siirtymistä. Opiskeltuaan tutkinnon hän siirtyi työelämään koulutustansa vastaavaan ammattiin. Nykyään työuran alkuajankohta ei kuitenkaan ole tällä tapaa tarkkarajainen. Opiskelua saatetaan rahoittaa paitsi oman alan kesätöillä, myös muilla opiskelun ohessa tehtävillä työtehtävillä, jolloin opiskelu ja työura limittyvät usein päällekkäin. Esimerkiksi keski- ja korkea-asteen opiskelijoista noin 60 % oli töissäkäyviä vuonna 2012.
Tyypillisiä työnantajia opiskelujen ohessa tehtäville töille ovat esimerkiksi kaupat, ravintolat ja hotellit, jotka tarvitsevat työvoimaa myös iltaisin ja viikonloppuisin. Tämä mahdollistaa monelle työn ja opiskelun yhteensovittamisen. Usein opiskelijoiden työsuhteet ovat luonteeltaan osa-aikaisia.
Osalla opiskelijoista työssäkäynti saattaa hidastaa valmistumista. Toisaalta työssä käyvät opiskelijat myös muodostavat merkittävän osan Suomen kokonaistyövoimasta, esimerkiksi vuonna 2012 työssä käyviä opiskelijoita oli noin 320 000. Yhtä aikainen työssäkäynti ja opiskelu eivät myöskään liity pelkästään nuoruuteen, vaan esimerkiksi 30-vuotiasita työllisistä noin 20 % ja 40-vuotiaista työllisistä noin 10 % opiskelee jossain oppilaitoksessa. Pitkäkestoisen opiskelun ei siis yksiselitteisesti voida väittää lyhentävän opiskelijoiden työuria tai viivästyttävän heidän siirtymistään työelämään, koska opiskelijat ovat usein jo monella tapaa kiinni työelämässä.
Työuran vaiheita > Työuralle kiinnittyminen

Nuoria työntekijöitä yhdistää usein kokemattomuus työelämästä. Ensimmäiset työelämäkokemukset ovatkin tärkeitä henkilön työelämävalmiuksien kehittymisen kannalta. Nuori ja vasta työuraansa aloittava työntekijä saattaa tarvita kokeneempia työtovereitaan enemmän tukea esihenkilöiltä ja kollegoilta. Riittävä tuki mahdollistaa paitsi uuden työntekijän oman ammattitaidon kehittymisen, myös ammatissa tarvittavan kokemusperäisen tiedon siirtämisen eteenpäin. Nuori ja vasta työuraansa aloittava henkilö voi olla myös työyhteisölle voimavara, sillä hän saattaa nähdä työpaikkansa toimintatapoja uudesta valosta.
Työuralle kiinnittymistä ja uralla kehittymistä voivat edesauttaa esimerkiksi uuden työntekijän riittävä valmennus tai mentorointi, henkilökohtaiset kehityssuunnitelmat, kehityskeskustelut, ja yhteisten kehitystavoitteiden laatiminen. Uralla kehittyminen ja ammattitaidon oppiminen voivat myös vaatia aikaa.
Työuran vaiheita > Työn ja muun elämän yhteensovittaminen

Aikuisikään ehtineen työntekijän kohdalla työuraan saattavat vaikuttaa esimerkiksi lasten saanti tai ikääntyvien vanhempien tarvitsema hoiva. Tällöin työuyhteisön mahdollisuus joustaa esimerkiksi työaikajärjestelyjen suhteen tai tarjoamalla etätyömahdollisuutta voivat tulla aiempaa merkityksellisemmiksi.
Työnantaja voi tukea työntekijänsä mahdollisuutta sovittaa työ ja muu elämä yhteen esimerkiksi ottamalla käyttöönsä perhe- ja työelämän yhteensovittamista edesauttavia henkilöstöprosesseja. Työntekijöiden kokemia haasteita on esimerkiksi mahdollista kartoittaa kehityskeskusteluissa tai yksityiselämään ja perhe-elämään liittyvät kysymykset voidaan ottaa osaksi työterveydenhuoltoa. Tärkeää on myös yhteisesti hyväksytyt ja tasapuoliset menettelytavat eri elämäntilanteissa olevien työntekijöiden välillä.
Työuran vaiheita > Työuran katkokset

Työuraan voi syntyä aukkoja ja katkoksia useista eri syistä. Yleinen syy työuran katkolle on lapsien saaminen ja siihen liittyvä kotivanhemmuus. Myös vaihto uuteen ammattiin voi aiheuttaa katkon työuraan. Henkilö voi myös joutua irtisanotuksi tai heikentynyt terveydentila voi aiheuttaa työkyvyttömyyttä. Myös erilaiset lähipiiriä ja perhettä kohdanneet kriisit saattavat aiheuttaa sen, että henkilö haluaa olla hetken poissa työelämästä lähipiirinsä tukena.
Työuran katkosten koetaan usein aiheuttavan haasteita työuralla etenemiselle. Tämä on ongelma esimerkiksi perhepolitiikan kannalta, sillä työuransa kehityksestä huolestunut henkilö ei välttämättä uskalla yrittää nuoressa aikuisiässään lasten hankintaa siitä seuraavan työurakatkon välttämiseksi. Myös eläkekertymä saattaa jäädä työurakatkosten vuoksi pienemmäksi kuin yhtenäisen työuran kohdalla. Työurien katkonaisuus voi aiheuttaa myös haasteita työyhteisöille, sillä työntekijöiden runsas vaihtuvuus usein alentaa työpaikan tuottavuutta.
Työuran katkokset ovat verrattain yleisiä. Suomessa aktiivisimmassa työiässä olevistä 25-55 vuotiaista ihmisistä työttömiä työnhakijoita on noin 10 % ja noin 10 % on työelämän ulkopuolella muusta syystä kuin työttömyydestä.
Työuran vaiheita > Työuran loppupää ja eläköityminen

Urallaan pitkälle edenneen henkilön kartuttama kokemus voi olla työyhteisölle arvokas voimavara. Henkilöiden toiveet siitä, miten he käyttävät kokemustaan osana työyhteisöä kuitenkin vaihtelevat. Osa nauttii kokemuksen siirtämisestä eteenpäin ja mentorina toimimisesta, kun taas osalle tuttujen työtehtävien jatkaminen sellaisenaan on mieluisampaa. Ihmisen oppimiskyky ei myöskään normaalisti heikkene edes työuran loppupäässä, joten myös varttuneen työntekijän on mahdollista uudelleenkouluttautua ja kehittyä urallaan.
Kuten työuran alku, ei myöskään henkilön työuran loppupiste ole usein yksiselitteisesti määritettävissä. Vain hieman yli puolet suomalaisista siirtyy eläkkeelle suoraan työelämästä. Noin 40 % siirtyy eläkkeelle työttömyyden, sairausjaksojen ja muiden työelämän ulkopuolella oloa sisältävien välivaiheiden kautta. Eläkeiän nostaminen ei myöskään usein suoraan lisää aktiivisten työvuosien määrää, sillä korkeampi eläkeikä usein lisää työvuosien sijasta työuran loppuun sijoittuvan työttömyysajan kestoa.
Työura ja työnhaku

Osana työnhakua henkilö usein pyrkii esittämään yhteenvedon työurastaan sekä sen keskeisistä vaiheista ja saavutuksista. Hyvin yleinen työkalu työuran esittelyssä on ansioluettelo, josta käytetään myös yleisesti nimitystä Curriculum Vitae tai CV. Ansioluettelolla pyritään paitsi välittämään yleiskuva siitä, millainen henkilön työura on ollut tähän mennessä, myös käsitys siitä, millaiseksi henkilö haluaa mahdollisesti työuraansa jatkossa kehittää. Työtehtävien lisäksi ansioluetteloon listataan tavallisesti suoritetut tutkinnot ja haettavan työpaikan kannalta keskeiset taidot, kuten erilaisten tietoteknisten ohjelmistojen hallinta tai kielitaito.
Työuralla kertynyttä osaamista saatetaan myös havainnollistaa portfolion avulla. Portfoliossa työnhakija esittelee aiemmalla työurallaan saavuttamia työtodistuksia sekä tavallisesti myös työnäytteitä aiemmista työtehtävistään. Nykyään portfolio on usein sähköinen ja myös sosiaalisen median alustoille työnhakutarkoituksessa tehtyjä tilejä voidaan tavallaan pitää portfolioina.
Työttömiä Meksikossa vuonna 2009
Työntekijän eläköityessä järjestetään hänelle usein eläköitymisjuhlat
Kauko Jouppila

Kauko Aatos Johannes ”Kaappoo” Jouppila (3. maaliskuuta 1921 Seinäjoki – 10. helmikuuta 2012 Seinäjoki) oli suomalainen kiekonheittäjä, joka edusti Seinäjoen Urheilijoita.
Jouppila voitti kiekonheitossa SM-hopeaa vuonna 1949. Hän edusti Suomea maaotteluissa viisi kertaa vuosina 1949–1956 ja kuudennen kerran vuonna 1969. Jouppila rikkoi ensimmäisen kerran 50 metrin rajan vuonna 1963, 42-vuotiaana. Hän heitti ennätyksensä 54,26 metriä Kauhavalla 5. elokuuta 1973, jolloin hän oli 52-vuotias. Vielä 61-vuotiaana hän heitti miesten kiekkoa 48,22 metriä. Veteraanitasolla Jouppila teki eri ikäluokkien maailmanennätyksiä ja saavutti menestystä MM- ja EM-kilpailuista.
Jouppilan veljistä Jaakko oli kuulantyönnössä Suomen olympiaedustaja ja Eero sekä Matti maajoukkueurheilijoita. Kauko Jouppilan pojista Jussi ja Antti olivat molemmat maajoukkueessa ja SM-mitaleilla, Jussi kuulantyönnössä ja Antti kiekonheitossa. Jussi toimi vuosia urheilulääkärinä ollen olympia- ja MM-kisoissa useita kertoja. Kauko Jouppila työskenteli Seinäjoella Valtion Rautateiden palveluksessa. Hän kuoli 90-vuotiaana Seinäjoella 10. helmikuuta 2012.
Kera

Kera voi viitata seuraaviin:
Kerá, kylä Kreetan saarella Chersónisoksen kunnassa Iraklionin alueyksikössä Kreikassa
Kera Oyj, entinen valtion erityisrahoitusyhtiö, joka yhdistyi vuonna 1999 Suomen Valtiontakuukeskuksen kanssa Finnveraksi
Keran rautatieasema Suomen Espoossa. Kera on myös aseman ympärille kasvaneen kaupunginosa-alueen nimi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kera”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kelly LeBrock

| Kelly LeBrock |
| --- | --- |
 Kelly LeBrock vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. maaliskuuta 1960 (ikä 64)  New York
Näyttelijä
Aktiivisena:  1976–
Merkittävät roolit:  The Woman in Red, Lisa – unelmien nainen, Vaikeasti tapettava
Palkinnot
 ShoWest Award (1985) 
Aiheesta muualla
kellylebrock.com
IMDb 
Elonet
Kelly LeBrock (s. 24. maaliskuuta 1960 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä.