stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Analyyttinen ja mannermainen filosofia
Erottavia tekijöitä > Holismi vastaan funktionalismi

Analyyttinen filosofia keskittyy usein tiettyihin yleismaailmallisiin ongelmiin, ja jakaa filosofian erillisiin osa-alueisiin, joiden välillä ei välttämättä ole paljon yhteyksiä: tieteenfilosofiaan, mielenfilosofiaan, kielifilosofiaan, matematiikan filosofiaan, jne.
Mannermainen filosofia käsittelee usein näitä kysymyksiä kokonaisvaltaisesti ja keskittyy tiettyihin ajattelijoihin ja heidän teemoihinsa, kuten esimerkiksi kysymykseen elämästä, kuolemasta, antropologiasta, seksualiteetista, politiikasta, ruumiista tai historiasta.
Erottavia tekijöitä > Teksti vastaan kysymys

Mannermainen filosofia keskittyy filosofisiin teksteihin, sekä klassisiin että nykyaikaisiin, ja niiden tulkitsemiseen ja filosofisen kehityksen tutkimiseen. Mannermainen ajattelu ei ole niin kiinnostunut siitä, ovatko jotkut tietyt väitteet tosia vai epätosia, vaan siitä, mitä suuret ajattelijat ovat saavuttaneet omana aikanaan tai historian näkökulmasta, sekä totuuksina että puolitotuuksina. Tavoitteena on tulkita tekstejä ja käyttää niitä apuna niiden "taakse" pääsemiseksi ja niiden dekonstruoimiseksi.
Analyyttinen filosofia keskittyy ensi sijassa väitteisiin ja siihen, millä perusteella ne voidaan osoittaa todeksi. Väitteet nähdään joko tosina, epätosina, mielettöminä tai subjektiivisesti tosina, jolloin kaikki muut paitsi selvästi todet väitteet yleensä hylätään implisiittisesti.
Erottavia tekijöitä > Formaali logiikka vastaan logiikka logoksena

Analyyttinen filosofia käyttää usein formaalia logiikkaa ja formaalia loogista argumentaatiota kysymysten ja vastausten esittämiseksi.
Mannermainen filosofia sen sijaan tapaa käyttää termilogiikkaa väljemmin, tai samassa mielessä kuin kreikan kielen sanassa logos, joka voi tarkoittaa esimerkiksi "puhetta", tai tapana tuoda esille se mistä milloinkin puhutaan. Se katsoo logiikan käsitteiden, lakien ja ristiriitojen olevan sidottuja historiaan samoin kuin muidenkin käsitteiden: ne eivät välttämättä päteneet ennen eivätkä päde tulevaisuudessa, sen sijaan jokaisella on oma historiansa ja hermeneuttiset ongelmansa.
Erottavia tekijöitä > Deskriptiivisyys vastaan kriittisyys

Analyyttinen filosofia pyrkii usein kuvaamaan, miten asiat ovat maailmassa, kuinka asioiden täytyy toimia tai mikä tarjoaisi intuitiivisimman tai "parhaan" kuvauksen, joka voi torjua mahdollisimman paljon kritiikkiä. Tämän vuoksi analyyttinen filosofia kytkee itsensä usein empiirisiin luonnontieteisiin ja matematiikkaan. Analyyttinen filosofia pyrkii yleensä välttämään poliittisia kysymyksiä, paitsi poliittisessa filosofiassa ja etiikassa.
Mannermainen filosofia sen sijaan on usein luonteeltaan kriittistä, ja olettaa, ettei maailman tila ei ole sellainen, jota tulisi vain kuvata, vaan että se muuttuu sen mukaan miten tulkitsemme sitä. Tämän vuoksi se näkee politiikan oleellisena osana kaikkea filosofiaa. 1800-luvulla mannermaiset filosofit, kuten G. W. F. Hegel ja Karl Marx määrittelivät kriittisyytensä "tieteeksi", nykyinen mannermainen filosofia on omaksunut valistuksen kriittisen asenteen. Monet mannermaiset filosofit, kuten esimerkiksi Gilles Deleuze ja Alain Badiou, suhtautuvat positiivisesti luonnontieteisiin ja matematiikkaan.
Erottavia tekijöitä > Historiallisuus vastaan perinteen sivuuttaminen

Suuntauksia on syytetty joko liiallisesta filosofian historian painottamisesta tai sen liiallisesta sivuuttamisesta. Jotkut katsovat mannermaisen filosofian painottavan liikaa aiempia filosofeja, antaen heidän asettaa nykyaikaisten keskustelujen käsitteistön ja puitteet. Näin filosofiasta tulee pelkkää filosofian historian tulkintaa. Analyyttistä filosofiaa taas on syytetty historian sivuuttamisesta: jos filosofit eivät tiedä, kuinka samoihin kysymyksiin on vastattu aiemmin, he saattavat päätyä samoihin vanhoihin ratkaisuihin tai heiltä saattaa jäädä huomaamatta miten perinne vaikuttaa heidän ajatteluunsa.
Erottavia tekijöitä > Erot käytetyissä esimerkeissä

Mannermaisessa filosofiassa on yleistä, että kirjoittaja viittaa kirjallisuuteen, novelleihin ja runouteen, tai arkielämän esimerkkeihin työpaikalta, kahviloista jne.
Analyyttisessä filosofiassa on yleisempää käyttää mielikuvituksellisia tai jopa tieteiskirjallisuutta muistuttavia ajatuskokeita (esimerkiksi aivot altaassa, mahdolliset maailmat) kysymysten havainnollistamiseksi.
Yhdistäviä tekijöitä > Yhteinen tieteellinen tausta

Sekä analyyttisen että mannermaisen filosofian perustajiin kuuluvat filosofit saivat koulutuksensa ennen kaikkea matematiikassa, eivät filosofiassa (Russell, Frege, Husserl).
Kumpaankin perinteeseen kuuluvat filosofit lukevat lähes kaikki merkittävät filosofit esisokraatikoista Kantiin perustavalaatuisiksi ajattelijoiksi ja filosofian kysymyksenasettelijoiksi.
Kummatkin suuntaukset ovat akateemisesti suuntautuneita. Poikkeuksia ovat enemmän mannermaisessa perinteessä luetut Friedrich Nietzsche ja Søren Kierkegaard, jotka tekivät suurimman osan filosofiastaan yliopistojen ulkopuolella.
Yhdistäviä tekijöitä > Yhdistävät kysymykset ja ratkaisut

Analyyttisen filosofian keskeisen filosofin Ludwig Wittgensteinin ja mannermaisen perinteen keskeisen filosofin Martin Heideggerin filosofiaa yhdistää toiminnallinen ajatusmalli filosofian perusteista. Kysymys postmodernista filosofiasta sekä siihen liittyvä kysymys kielestä nousi esille sekä Wittgensteinin ajatuksissa kielipeleistä että Jean-François Lyotardin määritelmässä koko postmodernin käsitteelle.
Aiheesta muualla

Engel, Pascal: Voiko analyyttinen filosofia olla ranskalaista (Arkistoitu – Internet Archive). Niin & näin 3/1997.
Pihlström, Sami: Heidegger ja suomalainen analyyttinen filosofia (Arkistoitu – Internet Archive). Tieteessä tapahtuu 2/2004. (PDF)
Tuusvuori, Jarkko S.: Mannermainen/analyyttinen? - Epilogi (Arkistoitu – Internet Archive). Niin & näin 3/1997.
Keijunkukat

| Keijunkukat |
| --- | --- |
 Harsokeijunkukka (Heuchera micrantha)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Rikkokasvit Saxifragaceae
Alaheimo::  Heucheroideae
Suku::  Keijunkukat Heuchera  L.
Katso myös
   Keijunkukat Wikispeciesissä   Keijunkukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keijunkukat (Heuchera) on kasvisuku, joka kuuluu rikkokasvien heimoon. Suvussa on noin 45 lajia. Keijunkukkia esiintyy Pohjois-Amerikassa ja Itä-Siperiassa Habarovskin alueella.
Monia suvun lajeja viljellään perennana. Keijunkukat voivat risteytyä tiarellojen (Tiarella) kanssa ja myös risteymäsuvun haltiankukkien (× Heucherella) lajeja käytetään perennoina.
Lajeja

Heuchera americana – amerikankeijunkukka
Heuchera cylindrica – tähkäkeijunkukka
Heuchera micrantha – harsokeijunkukka
Heuchera pulchella – sulokeijunkukka
Heuchera sanguinea – korallikeijunkukka
Heuchera glabra – kiiltokeijunkukka
Heuchera villosa – nukkakeijunkukka
Amerikankeijunkukka.
Tähkäkeijunkukka.
Korallikeijunkukka.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Heuchera
Suomen Lajitietokeskus: Keijunkukat – Heuchera
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q972663  Wikispecies: Heuchera  APDB: 191390  BOLD: 438312  CoL: 4WWF  EoL: 38466  EPPO: 1HCHG  FNA: 115382  FoC: 115382  GBIF: 3032645  GRIN: 5649  iNaturalist: 48385  IPNI: 30001424-2  IRMNG: 1351904  ITIS: 24337  NBN: NHMSYS0000459321  NCBI: 3794  NZOR: 8f483b1a-794c-4b77-bd93-aba32a7408aa  Open Tree of Life: 1035575  PLANTS: HEUCH  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30001424-2  Tropicos: 40025464  VASCAN: 1247  WFO: wfo-4000017800
Keisarillisen hallituksen pääministeri

| Keisarillisen hallituksen pääministeri |
| --- | --- |
 內閣總理大臣, pinyin: Nèigé Zónglǐ Dàchén
 Qing-dynastian lippu
 Zhang Xun, viimeinen ”keisarillisen hallituksen pääministeri”
 
Perustettu:  8. toukokuuta 1911
Ensimmäinen:  Prinssi Yikuang
Viimeinen:  Yuan Shikai Zhang Xun
Lakkautettu:  10. maaliskuuta 1912 17. heinäkuuta 1917
Keisarillisen hallituksen pääministeri (kiin. 內閣總理大臣, pinyin: Nèigé Zónglǐ Dàchén) oli Kiinan hallituksen päämiehen virka Qing-dynastian loppuaikoina 8. toukokuuta 1911 – 10. maaliskuuta 1912 ja uudelleen lyhyesti 1.–17. heinäkuuta 1917. Virka perustettiin, kun Kiinasta tehtiin perustuslaillinen monarkia.
Luettelo

| Järjestys | Pääministeri (Syntynyt–Kuollut) | Pääministeri (Syntynyt–Kuollut) | Virassa | Virassa | Puolue | Keisari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Yikuang (1838–1917) | 8.toukokuuta 1911 | 1.marraskuuta 1911 | sitoutumaton (keisariperheen jäsen) | Xuantong (Puyi) |
| 2 |  | Yuan Shikai (1859–1916) | 2.marraskuuta 1911 | 10.maaliskuuta 1912 | Beiyangin klikki | Xuantong (Puyi) |
| 3 |  | Zhang Xun  (1854–1923) | 1.heinäkuuta 1917 | 12.heinäkuuta 1917 | Sitoutumaton (sotaherra) | Xuantong (Puyi) |
Kausalan rautatieasema

Kausalan rautatieasema (lyh. Ka) on rautatieliikennepaikka Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Lahti–Kouvola. Liikennepaikka sijaitsee Iitin kunnan Kausalan taajamassa, noin 39 kilometrin päässä Lahden ja noin 22 kilometrin päässä Kouvolan asemalta.
Kausalan asemalla on yksi kolmesta säilyneestä Riihimäki–Pietari-radan alkuperäisestä asemarakennuksesta. Se on valmistunut vuonna 1870 IV luokan tyyppipiirustusten mukaan. Sitä on laajennettu kolmesti: vuonna 1873 arkkitehtina oli Knut Nylander, vuosina 1900 ja 1921 puolestaan Bruno Granholm. Lähistöllä on lisäksi tavarasuoja vuodelta 1870 ja asuinrakennukset vuosilta 1900 ja 1920.
Asemalla pysähtyy lähijunat O Lahdesta Kouvolaan ja Kotkan satamaan ja Z Helsingistä Kouvolaan. Lähijunavuoroja on arkisin kahdeksan Lahden suuntaan ja yhdeksän Kouvolan suuntaan. Kouvolasta Lahteen kulkevat junat pysähtyvät raiteella yksi, ja Lahdesta Kouvolaan kulkevat junat raiteella kaksi.
Kausalan asemalle liikennöidään pääasiassa Sm2-kalustolla lukuun ottamatta arkipäivien Z-ruuhkalähijunat Kouvolaan tai Helsinkiin (Eil-vaunut ja veturi), öiden Helsinki-Kouvola Z-junaa (Sm4) sekä viikonloppujen Kouvola-Helsinki Z-junaa (Sm4).
Historiaa

Kausalan asemalta alkoi kapearaiteinen Kausalan–Leininselän rautatie, joka toimi vuodesta 1910 aina 1940-luvun lopulle. Kausalassa tapahtui junaturma 13. tammikuuta 1995, kun erikoispikajuna Sibelius törmäsi ajoneuvoyhdistelmään ja suistui raiteilta. 5. joulukuuta 1916 Helsingistä Pietariin matkannut pikajuna ajoi asemalla seisseen tavarajunan perään, jolloin kuusi henkilöä sai surmansa.
Lahti–Luumäki-rataosan remontin yhteydessä Kausalan rautatieaseman käyttömukavuutta parannettiin. Matalien, sorapintaisten laiturien tilalle rakennettiin 55 senttiä korkeat asvaltoidut laiturit ja niitä yhdistänyt laituripolku korvattiin alikulkukäytävällä. Lisäksi aseman purettujen sivuraiteiden tilalle tuli uusi paikoitusalue.
Asemarakennus jäi tyhjilleen lokakuussa 2009.  Asemarakennus on myöhemmin ostettu yksityisomistukseen, ja sen kunnostaminen on aloitettu.
Kebaran kulttuuri

Kebaran kulttuuri oli Levantissa ja Siinailla Lähi-idässä noin 18 000–12 500 calselvennä. eaa. vallinnut metsästys- ja keräilykulttuuri. Ihmiset metsästivät pienriistaa ja keräsivät villiviljaa.
He asuivat pienissä majoissa ja luultavasti liikkuivat vuodenaikojen mukaan. Kulttuurille olivat ominaisia piikivisirpit, joiden terät oli koottu pienistä piikivipaloista, mikroliiteistä. Kebaran kulttuuria sanotaan epipaleoliittiseksi, koska se oli jääkauden lopun aikoihin.
Kebaran kulttuuria edelsi myöhäispaleoliittisen Antelian kulttuurin Anthlitian vaihe. Itse Kebaran kulttuuri eli Gebaran kulttuuri oli Levantissa ja Siinailla Lähi-idässä jääkauden loppuvaiheen aikoihin noin 18 000–12 500 eaa.  vallinnut epipaleoliittinen metsästys- ja keräilykulttuuri.
Löytöpaikkoja

Kebaran kulttuurin ihmiset keräsivät villiä viljaa päätellen jauhinkivistä. He käyttivät geometrisia mikroliittiteriä. Kebaran ihmisten uskotaan liikkuneen ylämailla kesäisin ja kerääntyneen talvisin alamaille luoliin  ja kalliosuojiin.
Kebaran kulttuuriin liittyy muun muassa Ain Gev I vuodelta 15 000 eaa. Kerrostumasta on löydetty muodostuma, joka on ehkä pyöreän majan jäännökset, sekä sirpinteriä ja kivihuhmar. Karmelin Nahal Orenissa metsästettiin eniten gasellia, mutta Wadi madamaghissa, jonka löysi ja nimesi Tawfiq Canaan, eniten villejä vuohia. Jauhinkivi- ja huhmarlöytöjen mukaan villivilja oli olennainen ravinnon osa. Kebaran kulttuurin jälkeen tuli maanviljelyn syntyä edeltänyt Natufin kulttuuri.
Ohalo II

Ohalo II oli ajan mitan mukaan suuri leiripaikka Levantissa noin 19000 eaa. Ihmiset asettuivat sinne ainakin tilapäisesti ja keräsivät villiä emmervehnää, ohraa, pistaaseja, greippejä ja oliiveja. Genesaretin järvi oli silloin paljon nykyistä suurempi, noin 220 km pitkä Lisan-järvi. Ohalon leirin ala oli 1500 m², eli se oli normaalia suurempi. Sieltä on löydetty ainakin kolme soikeaa  majaa. Ihmiset varastoivat ruokansa kuoppiin ja hautasivat vainajansa taitettuihin asentoihin suurten kivien peittämien kuoppien alle niin kuin Natufin ihmiset myöhemmin. Ohalo II:n aikoihin Maan ilmasto oli kylmä, ja Lähi-idässä kasvoi kuivaa pensaistoa, joka pystyi elättämään vain pientä väestömäärää. Ohalo oli "keidas" tai "pakolaiskeskus", jossa eli runsaasti kasveja, eläimiä ja ihmisiä ympäristön kuivuudesta huolimatta.
Geometrinen Kebara

Noin 15 000 eaa. Etelä-Levantissa kehittyi "geometrinen Kebaran kulttuuri", jota luonnehtivat geometristen kuvioiden muotoiset mikroliittiset terät. Ihmiset elivät yleensä 300 m²:n suuruisissa leiripaikoissa. Joidenkin leirien ala saattoi olla jopa 1000 m². Luultavasti ihmiset vaelsivat vuodenaikojen mukaan alamaan talvileireistä ylämaan kesäleireihin korkeampaan vuorimaastoon. Kiviset jauhimet ja huhmaret kertovat kerättyjen villien kasvien syömisestä. Joidenkin mukaan sirppejä ei liene käytetty. Toisten mukaan sirpit tulivat 13 000 eaa. käyttöönlähde?. Ain Gev III:sta löytyy ajalta peräisin olevia pieniä pyöreitä kiviperustaisia majoja. Ajalta on löydetty 51 paikkaa. Noin 12500 eaa. tämä kulttuuri alkoi kehittyä Natufin kulttuuriksi.
Kaudet

21 500–16 000, kausi,"0a", Kebara
16 000–12 500, kausi "0b", Geometrinen Kebara, samanaikaisia kulttuureja lähistöillä Ramonian, Mushabian
Alviina Alametsä

| Alviina Alametsä |
| --- | --- |
 Alviina Alametsä vuonna 2019.
Euroopan parlamentin jäsen
 31.1.2020–15.7.2024  
Ryhmä:  Vihreät/EFA
Helsingin kaupunginvaltuutettu
 2017–  
Ryhmä:  Vihreä valtuustoryhmä
Kansanedustaja
 16.7.2024–  
Ryhmä/puolue:  Vihreä eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Helsingin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. syyskuuta 1992 (ikä 32)
Kansalaisuus:  suomalainen
Asuinpaikka:  Helsinki
Puoliso:  Jaakko Mustakallio (vih. 2023)
Tiedot
Puolue:  Vihreä liitto
Koulutus:  valtiotieteiden kandidaatti (2014)
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Aiheesta muualla
www.alviina.fi
Alviina Viivi Alametsä (s. 29. syyskuuta 1992) on suomalainen vihreiden poliitikko, europarlamentaarikko ja Helsingin kaupunginvaltuutettu.
Alametsä nousee kansanedustajaksi vuonna 2024 kansanedustaja Maria Ohisalon tultua valituksi Euroopan parlamenttiin.
Tausta

Alametsä valmistui ylioppilaaksi Jokelan lukiosta vuonna 2011. Hän aloitti opinnot Helsingin yliopistossa vuonna 2011 ja valmistui valtiotieteen kandidaatiksi vuonna 2014 pääaineenaan maailmanpolitiikan tutkimus.
Ennen siirtymistään europarlamentaarikoksi Alametsä työskenteli projektipäällikkönä Mielenterveyspoolissa.
Politiikka

Alametsä on toiminut opiskelijapolitiikassa Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksessa (2015), Helsingin yliopiston kollegiossa (2014–2016) ja Suomen ylioppilaskuntien liitossa (2016).
Alametsä oli Vihreiden turvallisuuspoliittisen ryhmän puheenjohtaja ja johti syyskuussa 2016 puolueen ulko- ja turvallisuuspoliittisen linjapaperin valmistelua.
Politiikka > Kunnallispolitiikka

Alametsä oli ehdolla kunnallisvaaleissa 2012 vihreiden riveistä. Alametsä oli Helsingin ympäristölautakunnassa varajäsenenä vuosina 2013–2016. Alametsä valittiin vuoden 2017 kuntavaaleissa 1 621 äänellä Helsingin kaupunginvaltuustoon.
Helsingin kaupunginvaltuustossa Alametsä on tehnyt aloitteita matalan kynnyksen mielenterveysavun lisäämiseksi, luontoalueiden saavuttavuuden lisäämiseksi joukkoliikenteellä, muunsukupuolisten terveydenhuollon turvaamiseksi sekä eettisten ohjeiden laatimiseksi kaupungin vuokraamiin tiloihin, jottei niitä käytettäisi YK:n rotusyrjinnän vastaista sopimusta rikkoviin tilaisuuksiin.
Politiikka > Eduskuntaehdokkaana ja -avustajana

Alametsä oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2015 Helsingin Vihreiden ehdokkaana ja sai 1 273 ääntä eikä tullut valituksi. Vuosina 2017–2018 hän kuitenkin työskenteli eduskunnassa kansanedustaja Pekka Haaviston avustajana.  Alametsä oli uudestaan ehdolla eduskuntavaaleissa 2019. Alametsä sai 4 035 ääntä eikä tullut valituksi. Hän sai vuoden 2023 eduskuntavaaleissa 5 151 ääntä, joilla hän ylsi varaedustajaksi.
Politiikka > Europarlamentti

Alametsä oli ehdokkaana vuoden 2019 eurovaaleissa ja sai 13 650 ääntä. Alametsä sai niin sanotun brexit-paikan, eli hänestä tuli europarlamentaarikko 31.1.2020 Britannian erottua EU:sta. Alametsä toimii EU:n ulkoasiainvaliokunnan jäsenenä ja vihreän ryhmän koordinaattorina turvallisuus- ja puolustuspoliittisen alivaliokunnassa. Alametsä toimii myös varajäsenenä kehitysvaliokunnassa  ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan, sekä yhtenä parlamentin mielenterveyskoalition puheenjohtajista.lähde?
| Europarlamenttivaalit> Vuosi | Europarlamenttivaalit> Vaalipiiri | Europarlamenttivaalit> Äänet | Europarlamenttivaalit> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Suomi | 13 687 | Varalla / Brexit-paikalla |
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |
| 2015 | Helsinki | 1 273 | Ei valittu |
| 2019 | Helsinki | 4 035 | Ei valittu |
Kuntavaalit
| Vuosi | Kunta | Äänet | Tulos |
| 2012 | Helsinki | 206 | Ei valittu |
| 2017 | Helsinki | 1 621 | Valittiin |
Politiikka > Muut työtehtävät ja luottamustoimet

Alametsä on toiminut Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssin nimeämänä ilmastodelegaattina kaudella 2012–2013 sekä HYY Ravintolat Oy:n ja Academica Hotels Oy:n hallituksissa vuonna 2014. Alametsä on ollut töissä konfliktinratkaisujärjestö Crisis Management Initiativessa. Alametsä toimi vuosina 2018–2020 projektipäällikkönä Mielenterveyspoolissa, jossa hän on muun muassa valmisteli Terapiatakuu-kansalaisaloitetta.
Dokumenttielokuva

Alametsä oli yhdeksäsluokkalaisena koululaisena paikalla Jokelan koulukeskuksessa, kun siellä tapahtui useita kuolonuhreja vaatinut koulusurma.
Vuonna 2014 Alametsä työskenteli asiantuntijatehtävissä Pekka – Inside the Mind of a School Shooter -dokumenttielokuvahankkeessa (Submarine Channel, 2014). Ohjaaja Alexander Oey hyödynsi dokumentissa koulusurmista 15-vuotiaana selvinneen Alametsän keräämää aineistoa, joka koostui tutkijoiden, mielenterveysalan asiantuntijoiden, Auvisen läheisten, opettajien ja oppilaiden haastatteluista. Elokuva esitettiin Suomessa ensimmäisen kerran DocPoint-elokuvafestivaaleilla 28. tammikuuta 2015. Elokuva on saanut kansainvälistä tunnustusta, kuten International Festival of Audiovisual Programs (FIPA) -festivaalin parhaan elokuvan palkinnon.
Yksityiselämä

Vuonna 2019 Alametsä on kuvaillut itseään panseksuaaliksi Facebook-päivityksessä. Vuodesta 2019 lähtien Alametsä on seurustellut Jaakko Mustakallion kanssa, ja he menivät naimisiin vuonna 2023.
Teokset

Alviina Alametsä ja Linda-Maria Raninen: Koulumustelmat: Kiusaaminen on väkivaltaa. Helsinki: Johnny Kniga, 2022. ISBN 978-951-0-47843-1.
Aiheesta muualla

Alametsän kotisivut
Alviina Alametsä Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Mäkinen, Mari: Alviina piiloutui Jokelan koulusurmaajan luodeilta: "Olen antanut anteeksi" Ilta-Sanomat. 9.11.2014.
Mattinen, Johanna: Koulusurman kasvatti - Alviina kirjoitti Jokelasta kirjan Iltalehti. 22.12.2014.
Dokumentti Jokelasta pureutuu kouluampujan sielunmaisemaan Vantaan Sanomat. 3.11.2014. Arkistoitu 28.9.2015.
Erämaa, Ida: Alviina ja Sampsa kantavat raskasta taakkaa, jonka saivat nyt myös Viertolan lapset: tämä on heidän viestinsä uhreille 4.4.2024. Iltalehti.
| n k   Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Korhola (2024)  Pietikäinen  Sarvamaa (2019–2024)  Virkkunen 
Renew:  Katainen  Pekkarinen  Torvalds 
G-EFA:  Alametsä (2020–)  Hautala  Niinistö 
S&D:  Heinäluoma  Kumpula-Natri 
ID & ECR:  Hakkarainen  Huhtasaari (2019–2023)  Ruohonen-Lerner (2023–) 
GUE/NGL:  Modig 
| n k Vihreän liiton kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (13):  Alametsä (2024–)  Diarra  Elo   Forsgrén  Haavisto  Harjanne  Holopainen  Hopsu  Hyrkkö  Mikkonen  Ohisalo (2023–2024)  Pitko  Tynkkynen  Virta 
| n k Helsingin vaalipiirin kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (23):  Alametsä (2024–)  Biaudet  Castrén (2024–)  Diarra  Gebhard  Haatainen  Haavisto  Halla-aho  Harakka  Harjanne  Heinäluoma  Honkasalo  Kaleva  Kivelä  Koskela  Koulumies  Lindberg  Ohisalo (2023–2024)  Rantanen  Razmyar  Rydman  Salla (2023–2024)  Sarkomaa  Valtonen  Zyskowicz 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto  Eduskunta
Olavi Keitele
Kirjallisuutta

Soukola, Timo: Riistorauhaa rikkomassa. Suomen Merimies-Unionin ja sen edeltäjien vaiheita 1905–2000. Otava 2003. 574 s. ISBN 951-1-18926-3
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Pertti Tapio Kekkonen

Pertti Tapio Kekkonen  (myös P. T. K. tai P. T. Kekkonen, 12. syyskuuta 1948 – 12. elokuuta 2002) oli itseoppinut suomalainen asealan kirjoittaja ja vaikuttaja.lähde?
Kekkonen tunnettiin etenkin verbaalisesta lahjakkuudestaan, mustasta huumoristaan, poikkeuksellisen laajasta asealan tuntemuksestaan ja teksteissään peittelemättä julki tuoduista yhteiskunnallisista sekä poliittisista mielipiteistään. Kirjoituksissaan Kekkonen käytti paljon suomen kielen vanhahtavia ilmauksia sekä kirjoitustyylejä.lähde?
Kekkosen kirjoituksiinsa sisällyttämien, usein radikaalien ja jopa lainvastaisuuksiin kehottavien henkilökohtaisten mielipiteidensä vuoksi asealan lehdet lopettivat hänen tekstiensä julkaisemisen. Vuodesta 1999 alkaen Kekkonen kirjoitti varsin runsaasti internetissä Gunwriters -sivustolla kuolemaansa asti.
Avustajana teoksessa

Arma Fennica : suomalaiset aseet = Finnish firearms, Timo Hyytinen, avustajat: Kalevi Nurmela, Pertti Kekkonen, [Engl. käännös.: Tony ja Erja Melville]. Arma Fennica, 1985. ISBN 951-99681-6-4
Garrison Keillor

Garrison Keillor
Gary Edward "Garrison" Keillor (s. 7. elokuuta 1942) on yhdysvaltalainen radioesiintyjä, satiirikko ja kirjailija. Hänellä oli radioshow A Prairie Home Companion, jonka esitykset alkoivat 6. heinäkuuta 1974.
Keillor on kuulunut Radio Hall of Fameen vuodesta 1994 ja Yhdysvaltain taide- ja kirjallisuusakatemiaan vuodesta 2001.
Keillorin tuotannosta on suomennettu humoristinen romaani Lake Wobegonin päiviä.
Suomennetut teokset

Lake Wobegonin päiviä (Lake Wobegon days), Pirkko Biström, WSOY 1986 ISBN 951-0-13790-1
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Garrison Keillor Wikimedia Commonsissa
Garrison Keillor Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef