stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shinbashi
Liikenne

Shinbashia palvelee vilkkaasti liikennöity Shinbashin asema, jota käyttävät JR Higashi-Nihonin Tōkaidō-linja, Yamanote-linja, Keihin–Tōhoku-linja ja Yokosuka-linja. Lisäksi asemalle päättyy Yurikamome-automaattimetro, joka johtaa Tokionlahdelle rakennetulle Odaiban viihdealueelle. Asemalta on vaihtoyhteys myös kahteen Tokion metron linjaan, Tōkyō metron liikennöimään Ginza-linjaan ja Toei-metron liikennöimään Asakusa-linjaan. Kaupunginosan länsireunalla kulkee Toei-metron Mita-linja, jonka Uchisaiwaichōn metroasema ja Onarimonin metroasema ulottuvat kaupunginosan puolelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shinbashi Wikimedia Commonsissa
| n k Minaton erillisalue |
| --- | --- | --- |
| Akasakan alue |  Akasaka  Kita-Aoyama  Minami-Aoyama  Moto-Akasaka  |  |
| Azabun alue |  Azabu-Jūban  Azabu-Mamianachō  Azabu-Nagasakachō  Azabudai  Higashi-Azabu  Minami-Azabu  Moto-Azabu  Nishi-Azabu  Roppongi  |  |
| Shiban alue |  Atago  Hamamatsuchō  Higashi-Shinbashi  Kaigan (1-chōme)  Mita (1–3-chōme)  Nishi-Shinbashi  Shiba  Shiba-Daimon  Shiba-kōen  Shinbashi  Toranomon  |  |
| Shibauran–Kōnanin alue |  Daiba  Kaigan (2–3-chōme)  Kōnan  Shibaura  |  |
| Takanawan alue |  Mita (4–5-chōme)  Shirokane  Shirokanedai  Takanawa  |  |
| Muita alueita |  Aoyama  Odaiba  Shiodome  |  |
Magnus Wislander

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Magnus Wislander Ruotsin Urheilugaalassa, Globenissa 14.1.2013. |  Magnus Wislander Ruotsin Urheilugaalassa, Globenissa 14.1.2013. |  Magnus Wislander Ruotsin Urheilugaalassa, Globenissa 14.1.2013. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten käsipallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 | käsipallo |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | käsipallo |  |
|  Hopeaa | Sydney 2000 | käsipallo |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tšekkoslovakia 1990 | käsipallo |  |
|  Kultaa | Egypti 1999 | käsipallo |  |
|  Hopeaa | Japani 1997 | käsipallo |  |
|  Hopeaa | Ranska 2001 | käsipallo |  |
|  Pronssia | Ruotsi 1993 | käsipallo |  |
|  Pronssia | Islanti 1995 | käsipallo |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Portugali 1994 | käsipallo |  |
|  Kultaa | Italia 1998 | käsipallo |  |
|  Kultaa | Kroatia 2000 | käsipallo |  |
|  Kultaa | Ruotsi 2002 | käsipallo |  |
Magnus Wislander (s. 22. helmikuuta 1964 Göteborg) on ruotsalainen käsipalloilija. Vuonna 1999 hänet äänestettiin vuosisadan käsipalloilijaksi maailmassa. Hän on edustanut Ruotsia yli 380 maaottelussa, joissa on tehnyt yli 1 000 maalia.
Wislander on voittanut Ruotsin joukkueessa maailmanmestaruuden vuosina 1990 ja 1999 sekä EM-kultaa vuosina 1994, 1998, 2000 ja 2002. Hänellä on myös kolme olympiahopeaa, vuosilta 1992, 1996 ja 2000 (vuoden 1988 kisoissa Ruotsi oli viides).
Seuratasolla Wislander edustaa Redbergslids IK:ta. Vuosina 1990–2002 hän pelasi Saksan Bundesliigaa THW Kielissä.
Aiheesta muualla

Magnus Wislander – Sports Reference LLC. (englanniksi)
Magnus Wislander Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Oliver Bearman

| Oliver Bearman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Oliver James Bearman
Syntynyt: 8. toukokuuta 2005 (ikä 19) Chelmsford, Englanti
Kansalaisuus:   Britannia
Formula 1 -ura
Auton numero:  87
Aktiivivuodet:  2024-
Nykyinen talli:  Haas (2024-)
Entiset tallit:  Ferrari (2024)
Kilpailuja:  3
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  7
Ensimmäinen kilpailu:  Saudi-Arabian GP 2024
Sijoitus kaudella 2024:  18. (7 p.)
| Oliver Bearman> Henkilötiedot.Moottoriurheilija.FIA Formula 2 Championship |
| --- | --- |
Nykyinen talli:  Prema Racing
Paras sijoitus:  6. kaudella 2023
Aikaisemmat sarjat
2020–2021 2020–2021 2021 2022 2022 2023–:  ADAC Formula 4 Italian Formula 4 GB3 Championship FR Asian Championship FIA Formula 3 Championship FIA Formula 2 Championship
Mestaruudet
2021 2021:  ADAC Formula 4 Italian Formula 4
Palkinnot
2021:  The Henry Surtees Award
Oliver James Bearman (s. 8. toukokuuta 2005 Chelmsford, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen rata-autoilija.
Hän ajoi ensimmäisen Formula 1 -testinsä Ferrarin autolla Fioranossa lokakuussa 2023 ja ensimmäisen harjoituksensa Meksikossa. Kaudella 2024 hän ajoi debyyttikilpailunsa Formula 1 -sarjassa Saudi-Arabian osakilpailussa, kun Ferrarin Carlos Sainz joutui jättämään kilpailuviikonlopun kesken umpilisäketulehduksen vuoksi. Bearman ajoi ensimmäiset MM-pisteensä sijoittumalla kilpailussa seitsemänneksi ja hänet valittiin samalla päivän kuljettajaksi. Myöhemmin Azerbaidžanin GP:ssä Bearman ajoi kilpailukiellossa olleen Kevin Magnussenin tilalla sijoittuen kilpailussa kymmenenneksi saavuttaen yhden pisteen.
Heinäkuussa 2024 Bearman teki monivuotisen kilpailukuljettajasopimuksen Haasin kanssa alkaen kaudesta 2025.
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | Haas | BHR   | SAU   | AUS   | AZE   | MIA   | MON   | ESP   | CAN   | AUT   | GBR   | HUN   | BEL   | NED   | ITA   | SIN   | JPN   | QAT   | USA   | MXC TD | SÃP   | LVG   | ABU TD |  |  | – | – |
| 2024 | Ferrari | BHR   | SAU 7 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | MXC TD |  |  |  |  | 7 | 18. |
| 2024 | Haas |  |  | AUS   | JPN   | CHN   | MIA   | EMI TD | MON   | CAN   | ESP TD | AUT   | GBR TD | HUN TD | BEL   | NED   | ITA   | AZE 10 | SIN   | USA   |  | SÃP 12 | LVG   | QAT   | ABU   | 7 | 18. |
| 2025 | Haas | AUS   | CHN   | JPN   | BHR   | SAU   | MIA   | EMI   | MON   | ESP   | CAN   | AUT   | GBR   | BEL   | HUN   | NED   | ITA   | AZE   | SIN   | USA   | MXC   | SÃP   | LVG   | QAT   | ABU   | - | - |
Formula 1 -tulokset > Kaudet numeroina

| Kausi | Talli | Sijoitus | Kilpailut | Pisteet | Voitot | Palkinto- pallisijat | Paalu- paikat | Nopeimmat kierrokset | Pistesijat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | Ferrari | 18. | 1 | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| 2024 | Haas-Ferrari | 18. | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Yhteensä (1 kausi) | Yhteensä (1 kausi) | Yhteensä (1 kausi) | 3 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
Formula 1 -tulokset > Merkkipaalut

| Nro | Merkkipaalu | Ajetut GP:t | Osakilpailu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ensimmäinen kilpailu | 1 | Saudi-Arabian GP 2024 |
| 2 | Ensimmäiset MM-pisteet | 1 | Saudi-Arabian GP 2024 |
Piirto

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Piirto on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Eero Piirto (1932–1995), maanviljelijä ja bassobaritonilaulaja
Johannes Piirto (s. 1993), pianisti ja säveltäjä
Pekka Piirto (1935–2010), opettaja ja runoilija
Reino Piirto (1913–1999), urheilujohtaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
’38

| ’38> 38 – Auch das war Wien |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Wolfgang Glück
Käsikirjoittaja:  Wolfgang Glück
Perustuu:  Friedrich Torbergin romaaniin
Tuottaja:   Christine Gouze-Rénal  Herbert Reutterer  Michael von Wolkenstein 
Säveltäjä:  Bert Grund
Kuvaaja:  Gérard Vanderberg
Leikkaaja:   Heidi Handorf  Wolfgang B. Heine 
Lavastaja:   Christian Morin  Oldrich Okác 
Pääosat:   Tobias Engel  Sunnyi Melles 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Itävalta, Saksan liittotasavalta
Tuotantoyhtiö:   Almaro Film  Bayerischer Rundfunk  Satel Film  Österreichischer Rundfunk 
Ensi-ilta:   Saksa: 23. huhtikuuta 1987  Suomi: 24. maaliskuuta 1995 (televisio) 
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
’38 (38 – Auch das war Wien) on Wolfgang Glückin ohjaama saksalais-itävaltalainen draamaelokuva vuodelta 1987. Elokuva kertoo Wienin viimeisistä kuukausista 1938 ennen Anschlussia.
Elokuva oli Oscar-ehdokkaana parhaasta vieraskielisestä elokuvasta 1986.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tobias Engel  | … |  Martin   |
|  Sunnyi Melles  | … |  Carola   |
|  Heinz Trixner  | … |  Toni   |
|  Romuald Pekny  | … |  Sovary   |
|  Ingrid Burkhard  | … |  rouva Schostal   |
Aiheesta muualla

38 – Auch das war Wien AFC – Austrian Films. Viitattu 29.1.2022. (englanniksi)
Bolwieser

| --- | --- |
Ohjaaja:  Rainer Werner Fassbinder
Käsikirjoittaja:  Rainer Werner Fassbinder Oskar Maria Graf
Tuottaja:  Bavaria Film
Säveltäjä:  Peer Raben
Kuvaaja:  Michael Ballhaus
Leikkaaja:  Juliane Lorenz Rainer Werner Fassbinder
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksa
Levittäjä:  Filmverlag der Autoren
Kesto:  201 minuuttia
Alkuperäiskieli:  saksa
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Bolwieser on Rainer Werner Fassbinderin käsikirjoittama ja ohjaama televisioelokuva vuodelta 1977. Yli kolmetuntinen kolmiodraama perustuu baijerilaisen kirjailijan Oskar Maria Grafin (1894–1967) romaaniin Die Ehe des Herrn Bolwieser. Pääosia näyttelevät Kurt Raab, Elisabeth Trissenaar ja Bernhard Helfrich.
Juoni

Vaatimattomalla ja työteliäällä asemapäälliköllä Xaver Bolwieserillä on 1930-luvun taitteen Saksassa nuori ja kaunis Hanni-vaimo, joka ei tyydy arkeensa vaan hakeutuu muiden miesten seuraan. Yksi näistä on tyylikäs Merkl, jonka kanssa Hanni aikoo ryhtyä ravintolanpitäjäksi.
Vastaanotto

Bolwieser esitettiin Saksassa alun perin kaksiosaisena, yhteensä yli kolmen tunnin televisioelokuvana. Fassbinderin kuoleman jälkeen se lyhennettiin teatteriesityksiä varten 112 minuuttiin.
Bolwieser esitettiin Suomessa Kolmoskanavalla marraskuussa 1987 ja julkaistiin lähes puolta lyhyempänä 108-minuuttisena versiona VHS-kasetilla 1998. Helsingin Sanomien Mikael Fräntin mukaan elokuva etenee vääjäämättä kohti traagisia tapahtumia, joissa miehen epätoivo on mittaamaton. ”Bolwieser on elämän kauneuden ja raadollisuuden näyttävä, hienovaraisesti viiltävä järistys, joka puhuu painavaa kieltä ihmisolon perusasioista.” Hänestä yli kolmetuntinen elokuva olisi kuitenkin toiminut katsojalle paremmin kahdessa osassa esitettynä.
The New York Timesin Vincent Canby ei pitänyt Bolwieseriä aivan Maria Braunin avioliiton, Lolan tai Veronika Vossin kaipuun veroisena Fassbinder-teoksena, muttei paljon huonompanakaan. Ollakseen televisioelokuva Bolwieser on hänestä epätavallisen rentorytminen, myös Fassbinderin yleensä tiukaksi hiotulle tuotannolle harvinaisella tavalla.
Kiinan tasavallan alueellinen hallinto

Kartta Kiinan tasavallan hallinnollisesta jaosta
Kartta Kiinan tasavallan virallisesta hallinnollisesta jaosta ilman erikoiskuntia
Kiinan tasavallan alueellinen hallinto on Kiinan tasavallan eli Taiwanin aluehallinto, joka käytännössä viiteen tasoon keskushallinnon alapuolella.
Maakuntataso

Maakuntatasolla Kiinan tasavallalla on de facto kaksi maakuntaa (省): Taiwan ja Fujian.
Kiinan tasavalta kuitenkin katsoo, että historiallinen Kiinan alueellinen hallinto koskee sitä, ja pitää Kiinan kansantasavallan hallitsemia alueita ominaan. Vuonna 2005 alettiin painaa Kiinan tasavallan karttoja joissa Manner-Kiina oli jätetty pois.
Maakuntataso > Erikoisasemassa olevat kunnat

Kiinan tasavallassa on kuusi erikoisasemassa olevaa kuntaa (直轄市), jotka ovat suoraan keskushallinnon alaisuudessa. Kunnat ovat:
Kaohsiung
Taichung
Tainan
Taipei
Uusi-Taipei
Taoyuan
Piirikuntataso

Kiinan tasavallassa on 13 piirikuntaa (縣) ja kolme piirikuntatason kaupunkia (市).
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Piirikunnat Chiayi  Changhua  Hsinchu  Hualien  Kinmen  Lienchiang  Miaoli |   |    Nantou  Penghu  Pingtung  Taitung  Yilan  Yunlin |   |  Kaupungit Chiayi  Hsinchu  Keelung |
Aluetaso

Aluetasolla piirikuntien alaisuudessa yhteensä 368 aluetta, jotka jakautuvat:
13 kaupunkiin (縣轄市)
170 kaupunkialueeseen (區) joita on vai erikoiskunnissa ja piirikuntatason kaupungeissa
39 kaupunkikuntaan (鎮)
146 maalaiskuntaan (鄉)
Kunta- ja kylätasot

Aluetason alapuolella kaikki yksiköt jakautuvat kyliin, joita kutsutaan maalaiskunnissa nimellä cūn (村) ja muissa nimellä lǐ (里). Kyliä on yhteensä 7 835. Kylät voidaan jakaa vielä naapurustoihin (鄰), joita Kiinan tasavallassa on arviolta 147 877.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Administrative divisions of the Republic of China
Käännös suomeksi
Timo Kankainen

| Timo Kankainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Timo Juhani Kankainen
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1946 Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1965–2011
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Timo Juhani Kankainen (s. 3. maaliskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.
Ura

Timo Kankaisen vanhemmat olivat puuseppä Väinö Vilhelm Kankainen ja Ilta Siiri Visala. Kankainen aloitti uransa järjestäjänä ja näyttelijänä Mikkelin teatterissa 1965–1967. Vuosina 1967–1970 hän näytteli Tampereen Teatterissa, 1979–1981 Jyväskylän kaupunginteatterissa, 1981–1983 Kouvolan Teatterissa ja vuodesta 1983 Lahden kaupunginteatterissa. Lahdesta Kankainen siirtyi Seinäjoen kaupunginteatteriin, josta hän jäi eläkkeelle vuonna 2011.
Kankaisen rooleista mainittakoon Aksenti Ivanovitš (Mielipuolen päiväkirja), Krogstad (Nukkekoti) ja Anttoo (Pohjantähti). 2000-luvulla Kankainen on näytellyt muun muassa Armin isää kappaleessa Pesärikko (2003), Harpagonia Molièren komediassa Saituri (2004) ja James Tyronea Eugene O'Neillin draamassa Pitkän päivän matka yöhön (2006).
Kankainen esitti kirjoittamansa monologin Impivaarasta Stockankulmaan vuonna 2010.
Televisiorooleistaan Kankainen nostaa esiin Boris Jartsevin roolin Matti Tapion ohjaamassa dokumenttipohjaisessa draamassa Sodan ja rauhan miehet (1978). Lisäksi hän on näytellyt muun muassa Topia Sina Kujansuun elokuvassa Ensio (1980) ja poliisia Aleksi Mäkelän rikoselokuvassa Häjyt (1999).
Lasse Viljas

| Lasse Viljas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Lauri Mauritz Virtanen
Syntynyt: 4. elokuuta 1914 Kuhmoinen
Kuollut: 7. toukokuuta 1988 (73 vuotta) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
Elonet
Lasse Viljas (4. elokuuta 1914 Kuhmoinen – 7. toukokuuta 1988) oli suomalainen näyttelijä.
Ura

Lasse Viljaksen vanhemmat olivat satulaseppä Mauritz Virtanen ja Tekla Sofia Lilström. Viljas aloitti uransa harjoittelijana Lahden teatterissa 1930–1937 ja jatkoi vielä 1937–1938 saman teatterin järjestäjänä ja näyttelijänä. Lyhyen Kuopion Työväen Teatterin jakson jälkeen Viljas siirtyi Aunuksen Teatteriin, josta hän jatkoi Rauman kaupunginteatteriin kaudeksi 1945–1946. Viljas näytteli 1940-luvun jälkipuoliskolla Kuusankoskella, Hämeenlinnassa ja Kemissä, minkä jälkeen hän siirtyi Kotkan kaupunginteatteriin vuosiksi 1950–1959. Hänen uransa jatkui Tampereen Teatterissa 1959–1963 ja Lahden kaupunginteatterissa 1964–1972.
Viljaksen rooleja olivat muiden muassa Marski (Päämaja), Kissanportin Paavo (Saunasta saunaan), Celestin (Tanssiva Savoy), Koltay (Viktorian husaari) ja Bachelet (Kunnian kauppiaat).
Viljas näytteli sivuroolin rehtorina Erkko Kivikosken ohjaamassa draamaelokuvassa Kuuma kissa (1968).
Tapani Ripatti

Tapani Ripatti Äkson-messuilla Lahdessa 1991.
Tapani Ripatti (s. 4. tammikuuta 1950) on lahtelainen eläkkeellä oleva radiotoimittaja ja DJ. Hän kuuluu kotimaiseen DJ Hall of Fameen. Ripatti on toiminut useita kausia Lahden kaupunginvaltuutettuna (sd).
Levyjen soittamisen hän aloitti 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa. Hänen esiintyjänimensä oli pääasiassa DJ Beaver. 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa hän toimi muun muassa Levyraadin vakiojäsenenä. 1980-luvulla hän oli Yleisradion Radio 1:n viihdetoimituksessa, jossa juonsi nuorten ohjelmia, joilla oli oma merkittävä vaikutuksensa vuosikymmenen nuorisokulttuuriin. Ripatti kirjoitti myös musiikkiarvosteluja muun muassa Suosikkiin. Samalla vuosikymmenellä hän veti radiossa Radio 1983 -ohjelmaa, heti sen jälkeen Ocsidia ja 1990-luvulla Tri Patti's partylinea sekä Yövuoroa, jotka kaikki olivat diskoon ja uudempaan elektroniseen tanssimusiikkiin keskittyneitä ohjelmia. Vuonna 2011 hän työskenteli Ylen Lahden Radiossa tuottajana.lähde?
Ripatti tunnetaan nopeasta ja persoonallisesta puhetyylistään, joka on tuonut sekä faneja että vihamiehiä, joista jälkimmäiset vaihtavat radiokanavaa heti häntä kuullessaan. Ripatti kertoo saaneensa aikoinaan paljon palautetta tavastaan puhua lähetyksissä soittamansa musiikin päälle: Musiikin nauhoittaminen radiosta oli 1980-luvulla hyvin yleistä, ja nauhoittajia luonnollisesti harmitti hyvän musiikin osittainen "pilaaminen" tällä tavalla, ulkopuolisella puheella. Kesäkuussa 2007 Ylen Yöradiossa lähetetyn Ocsid-spesiaalin aikana Ripatti puhui Souvlakin "Inferno"-kappaleen alkuosan päälle ja totesi nauraen seuraavaa: "Toivon todella hartaasti, että joku edelleen yrittää äänittää. Sillä tämä on äänittäjän ihanneohjelma, ollut aina."
Vaikka Ripatti yhdistetään usein nimenomaan dance- ja klubimusiikkiin, hän on laajemminkin afroamerikkalaisen tai yleensä mustan musiikin ystävä. Funk, reggae, soul, rhythm and blues ja esimerkiksi Chuck Berryn kaltaiset artistit ovat hänelle läheisiä.
Lokakuussa 2014 Ocsid teki paluun lahtelaisen LiMu Radion kautta. Ripatti on juontanut kaksituntista ohjelmaa joka toinen keskiviikko kello 19–21lähde?.
2010-luvulla nostettiin esille Sabatti-ohjelman jakso, jossa Ripatti haastatteli Kikkaa, Pasi Kaunistoa ja Irwin Goodmania vuonna 1990. Ripatin katsottiin kohdelleen Kikkaa haastattelussa alentavasti. Ripatti kommentoi vuonna 2019 Ylen toimittajalle, ettei muista haastattelua, mutta sitaatit siitä kuulostavat hänen mielestään nykyään äärimmäisen typeriltä. Ripatti kertoi, että ohjelman konseptiin kuului tietynlainen tylyys ja hänellä oli tuohon aikaan vahvoja mielipiteitä eri musiikintyylien keskinäisestä paremmuudesta. Hän myös epäilee asenteissaan olleen vanhakantaisuutta naisten suhteen. Myöhemmin hän on alkanut suhtautua Kikan musiikkiin myönteisemmin.
Aiheesta muualla

Lahden Radio: Tapani Ripatti (Arkistoitu – Internet Archive)
Ripatti Yleisradion Elävässä arkistossa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
New Year’s Day (Taylor Swiftin kappale)

| ”New Year’s Day” Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Reputation
 Studio : Rough Customer (Brooklyn)
 Julkaistu: 11. marraskuuta 2017 (julkaisu albumilla)   27. marraskuuta 2017 (single)
 Formaatti: digitaalinen, suoratoisto
 Tekijä(t): Taylor Swift   Jack Antonoff
 Tuottaja(t): Swift   Antonoff
 Tyylilaji: pop, country
 Kesto: 03.55
 Levy-yhtiö: Big Machine
Taylor Swiftin muut singlet
| ”End Game” 2017 | ”New Year’s Day” 2017 | ”Delicate” 2018 |
New Year’s Day on yhdysvaltalaisen laulaja Taylor Swiftin kappale albumilta Reputation (2017). Swift kirjoitti ja tuotti kappaleen Jack Antonoffin kanssa.
Kappale julkaistiin singlenä Yhdysvaltain countryradioon 27. marraskuuta 2017. Se on laulajan ensimmäinen countryradioon markkinoitu kappale sen jälkeen, kun hän vaihtoi tyyliä countrysta popmusiikkiin vuonna 2014. Kappaleen menestys jäi heikommaksi kuin albumin muiden singlejen. Se nousi Yhdysvaltojen countrylistan sijalle 33.
Tyyli ja sanoitukset

”New Year’s Day” -kappaleessa on piirteitä country- ja popmusiikista. Kappale on akustinen pianoballadi ja eroaa huomattavasti Reputation-albumin muista kappaleista. Muut kappaleet ovat tyyliltään electropop-musiikkia.
Kappaleen nimi ”New Year’s Day” (suom. ”uudenvuodenpäivä”) tulee siitä, että sanoitukset kuvaavat hetkeä uudenvuoden juhlien jälkeen. Sanoitukset kertovat rakkaudesta, joka jatkuu myös juhlahetkien jälkeen. Kappale on levyllä viimeisenä.
Vastaanotto

Kappaleen kaupallinen 
menestys jäi heikoksi etenkin verrattuna albumin muihin singleihin. Se nousi Yhdysvaltojen countrylistan sijalle 33. Kappale ei päässyt yleiselle singlelistalle. Yhdysvaltojen lisäksi kappale esiintyi Kanadan countrylistalla sijalla 50. Vaatimattomasta kaupallisesta menestyksestä huolimatta kriitikot pitivät kappaletta yhtenä albumin parhaista.
Live-esitykset

Kappaleen ensiesitys oli Reputation-albumin kuuntelutapahtumassa Swiftin Rhode Islandin talossa lokakuussa 2017. Esitys näytettiin televisiossa Yhdysvalloissa. Swift esitti kappaleen uudelleen Jimmy Fallonin ohjelmassa albumin ilmestyttyä marraskuussa.
”New Years Day” kuului Reputation Stadium Tour -kiertueen vakituiseen ohjelmistoon vuonna 2018. Swift esitti sen pianolla mash-upina vanhemman kappaleensa ”Long Live” kanssa. Hän esitti kappaleen muutamia kertoja The Eras Tour -kierteella vuosina 2023 ja 2024.
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Kanada (country): 50
 Yhdysvallat (country): 33
 Yhdysvallat (country, radio): 42
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | kultaa | Australian Recording Industry Association |
|  Uusi-Seelanti | kultaa | Recorded Music NZ |
Aiheesta muualla

New Year’s Day (Live-esitys The Tonight Show -ohjelmasta)
Pohjois-Koreaan kaapatut japanilaiset

Pohjois-Koreaan kaapatut japanilaiset viittaa vähintään 17 japanilaiseen henkilöön, jotka Japanin hallitus väittää pohjoiskorealaisten vakoojien kaapanneen ja vieneen Pohjois-Koreaan. Japani on virallisesti nimennyt 17 henkilöä, jotka katosivat vuosina 1977–1983 ja joiden katoamisesta maa syyttää Pohjois-Koreaa. Vuonna 2002 Kim Jong-il myönsi osan kaappauksista. Hänen mukaansa kaappaukset tehtiin siksi, jotta Pohjois-Koreassa voitaisiin kouluttaa vakoojia paremmin.
Vuonna 2002 Pohjois-Korea palautti 5 kaappaamaansa henkilöä, mutta kertoi muiden olevan joko kuolleita tai ei alun alkaenkaan pohjoiskorealaisten kaappaamia.
Kuvaus

1970–1980-luvuilla Japanissa katosi useita ihmisiä, joita Japanin hallitus alkoi lopulta epäilemään pohjoiskorealaisten vakoojien kaappaamiksi.
Pohjois-Korea kielsi pitkään kaapanneensa ketään japanilaista. Syyskuussa 2002 Kim Jong-il ensimmäisen kerran myönsi Pohjois-Korean kaapanneen japanilaisia henkilöitä. Saman vuoden lokakuussa maa palautti Japaniin viisi henkilöä. Vuonna 2014 Pohjois-Korea lupasi tutkia kaappausasian perinpohjaisesti ja selvittää tapaukset.
Japanin hallitus epäilee, että Pohjois-Korean hallitus ei ole halunnut palauttaa kaikkia kaappaamiaan henkilöitä, koska he voisivat paljastaa riskialttiita asioita esimerkiksi Pohjois-Korean tiedusteluun liittyen. Esimerkiksi terrorismista tuomittu pohjoiskorealainen loikkari Kim Hyon-hui on kertonut, että Yaeko Taguchi toimi Pohjois-Koreassa hänen japanin kielen opettajanaan. Taguchi on yksi Japanin virallisesti nimeämistä kaapatuista henkilöistä. Pohjois-Korea on kieltänyt osallisuutensa Kimin terrorismirikokseen, mutta saattaa Japanin mukaan pelätä, että Taguchi paljastaisi palauttamisensa myötä jotain muuta.
Motiivit

Kim Jong-ilin mukaan kaappaukset tehtiin, jotta vakoojat voisivat opiskella japania ja saada koulutusta siinä, miten esiintyä japanilaisena. Kun vakoojat osaavat esittää japanilaista ihmistä, he voivat uskottavammin mennä Etelä-Koreaan väärän henkilöllisyyden turvin.
Kaappauksien taustalla saattoi myös olla pyrkimys perustaa Juche-aatteeseen uskova ryhmä Japaniin. Vuonna 1970 joukko japanilaisia vallankumouksellisia henkilöitä kaappasi lentokoneen ja loikkasi sitten Pohjois-Koreaan. Erään kaapparin entisen vaimon mukaan he olivat Pohjois-Koreassa asuessaan saaneet Kim Il-sungilta ohjeistuksen hankkia Japanin kansalaisia ideologiseen koulutukseen.