stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tiistenjoen kirkko

| Tiistenjoen kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko juhannuksena 2019.
Sijainti:  Pappilantie 10 62165 Tiistenjoki
Seurakunta:  Lapuan tuomiokirkkoseurakunta
Rakentamisvuosi:  1952–1953
Suunnittelija:  Eero Ojaniemi
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  550
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tiistenjoen kirkko on Lapuan Tiistenjoella sijaitseva rakennusmestari Eero Ojaniemen johdolla 1952–1953 valmistunut puinen päätytornillinen pitkäkirkko, joka tehtiin 1941 palaneen kirkon tilalle. Kirkon rakennustoimikunta valittiin 1949. Rakennustöiden käynnistyttyä tehtiin ensin kivijalka talkootyönä. Puurakenteet tekivät urakalla kuortanelaiset Takasen veljekset. Uuden kirkon vihkiäiset olivat 27. syyskuuta 1953.
Kirkon kellot ovat vuosilta 1982 ja 1979. Istumapaikkoja kirkossa on 550 hengelle. Runkohuoneesta ulkonee sitä kapeampi kuori ja pieni kylkiäinen. Runkohuoneessa on satulakatto, torni on nelipäätyinen ja sen ikkunat ovat suorapäätteiset, runkohuoneessa ne ovat pyörökaariset. Kirkkosali on jaettu pylväillä kolmilaivaiseksi, keskilaivan sisäkatto on pyöristetty ja sivulaivoissa on tasakatot. Kirkon alttaritaulu Tulkaa minun tyköni kaikki työtätekevät ja raskautetut on Kaarlo Lamminheimon 1953 maalaama. Kangasalan urkutehtaan alun perin Impilahden kirkkoon 1937 valmistamat 24-äänikertaiset urut tuotiin Tiistenjoen kirkkoon 1953.
Poiketen normaalista kirkkorakennusta eikä viereistä seurakuntataloa omista seurakunta vaan kyläkirkkoyhdistys, jonka toimintaa seurakunta tukee.
Tihkujortikka

| Tihkujortikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Alalahko::  Sääsket Nematocera
Osalahko::  Tipulomorpha
Yläheimo::  Tipuloidea
Heimo::  Vaaksiaiset Tipulidae
Alaheimo::  Tipulinae
Suku::  Tipula
Laji::  maxima
Kaksiosainen nimi
 Tipula maxima  Poda, 1761 
Katso myös
   Tihkujortikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tihkujortikka (Tipula maxima) on vaaksiaisiin (Tipulidae) kuuluva sääskilaji (Nematocera).
Tuntomerkit > Ulkonäkö

Tipula maxima on eräs suurimmista vaaksiaislajeista. Levossa sen siivet ovat noin 90 asteen kulmassa.
Tuntomerkit > Elintavat

Elää metsissä.
Tuntomerkit > Levinneisyys

Laji esiintyy harvinaisena Etelä-Suomessa.
Moldovan EU-kansanäänestys

Moldovassa järjestettiin 20. lokakuuta 2024 kansanäänestys Euroopan unioniin liittymisestä. Samaan aikaan maassa pidettiin myös presidentinvaalit, jossa istuva presidentti Maia Sandu pyrki jatkokaudelle. Kansanäänestyksessä 50,46 prosenttia kannatti Moldovan perustuslain muuttamista EU:n jäsenyyden mahdollistamiseksi.
Jotta kansanäänestyksen tulos on pätevä, äänestysaktiivisuuden tulee olla vähintään 33 %.
Tausta

EU ja Moldova allekirjoittivat lähentymissopimuksen jo vuonna 2014. Moldova pani virallisen jäsenhakemuksensa vireille maaliskuussa 2022 Venäjän hyökättyä Ukrainaan. Viralliseksi jäsenehdokkaaksi Moldova hyväksyttiin kesäkuussa 2022. Moldova on asettanut tavoitteekseen päästä EU:n jäseneksi vuonna 2030. 21. maaliskuuta 2024 parlamentti hyväksyi äänin 54–0 julkilausuman, jossa kannatettiin unioniin liittymistä. Kaikki opposition edustajat boikotoivat äänestystä ulosmarssilla.
Presidentti Maia Sandu kertoi aikeista järjestää kansanäänestyksen EU-jäsenyydesta joulukuussa 2023. Kansanäänestyksen päivämäärä ilmoitettiin vasta toukokuussa 2024.
Kansanäänestyksen järjestämiseksi valtio budjetoi 37 miljoona leua.
Kysymys

Kansanäänestyksessä äänestäjiltä esitetään seuraava kysymys (johon äänestäjä vastaa joko "kyllä" tai "ei"):
Susțineți modificarea Constituției în vederea aderării Republicii Moldova la Uniunea Europeană?
Kampanjointi

Presidentti Sandu on kertonut kampanjoivansa EU:hun liittymisen puolesta.
Gagauzian kuvernööri Evghenia Guțul ei kannata EU:hun liittymistä ja ilmoitti kannattavansa mm. kielletyn Șor-puolueen johtamaa Victorie-nimistä blokkia, joka kampanjoi unioniin liittymistä vastaan.
Kampanjointi > Puolueiden kantoja

| EU-jäsenyyden puolesta | EU-jäsenyyttä vastaan | Ei kantaa | Boikotoi kansanäänestystä |
| --- | --- | --- | --- |
| PAS | PCRM | PN | PSRM |
| MAN | Renaștere |  | PDCM |
PSDE: 
ÎMPREUNĂ -vaaliliitto: 
Vihreät: 
MRM: 
ALDE: 
CUB: 
PPDA: 
AUR:
Kampanjointi > Lahjussyytteet

Lokakuun alussa Moldovan viranomaiset syyttivät Venäjää äänestäjien lahjomisyrityksestä. Poliisin mukaan Venäjältä oltiin siirretty Moldovaan 15 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, joka oli poliisin mukaan tarkoitus jakaa 100 000 äänestäjän kesken, jotta nämä äänestäisivät EU-jäsenyyttä vastaan.
Tulokset ja jälkipyykki

|  | Ääniä | Osuus (%) |
| --- | --- | --- |
| Kyllä | 750 137 | 50,38 |
| Ei | 738 737 | 49,62 |
Ääniä yhteensä: 1 488 874
Lähde:
Presidentti Sandun mukaan Moldovan viranomaisilla on todisteita siitä, että 300 000 ääntä oli ostettu. Hän sanoi, että "rikolliset ryhmät yhteistyössä ulkomaisten vihamielisten voimien kanssa" ovat vaikuttaneet vaaleihin. Transnistriassa ollut BBC:n toimittaja kertoi nähneensä tilanteen, jossa paikallinen nainen kysyi vaalitarkkailijoilta suoraan, mistä hän saisi hänelle luvatun äänestysmaksun käteisenä. Suomesta vaalitarkkailijaksi oli saapunut mm. Pekka Haavisto, jonka mukaan syytökset vaalivaikuttamisesta ovat uskottavia.
Äänestysaktiivisuus kansanäänestyksen kohdalla oli 51,5 %.
Galleria

Vaaleissa käytetty vaalilipuke
Parlamentin puhemies Igor Grosu äänestämässä
EU-jäsenyyttä kannattavan kampanjan logo
Tietoliikenne

Tietoliikenne on tiedon siirtoa lähettäjältä vastaanottajalle. Tietoliikenteellä tarkoitetaan siis datan siirtämistä paikasta toiseen. Data tarkoittaa digitaaliseksi eli bittimuotoiseksi muutettua tietoa, joka voi sisältää tekstiä, kuvaa, ääntä tai liikkuvaa kuvaa.
Tietoliikenteessä on pohjimmiltaan kyse samasta asiasta kuin missä tahansa viestinnässä: tarvitaan lähettäjä, vastaanottaja, itse viesti(data) sekä kanava eli siirtotie, jota pitkin viesti voidaan siirtää.
Tietoliikenteen merkitys on koko ajan kasvanut jälkiteollisessa yhteiskunnassa. Nykyisin tiedon jakamiseen ja välittämiseen on useita eri tapoja ja standardeja.
Historia

Tietoliikenteen ensimmäiset muodot olivat kirjeet (mm. kirjekyyhkyllä lähetetyt), valo- ja savumerkit. Esim. 1700-luvun Ranskassa oli valomerkkeihin perustuva optinen viestitysverkko. Talojen sisällä oli käytössä putkiposti, joka toimii alipaineella ja ilmasuihkulla. Tällainen järjestelmä on edelleen käytössä esimerkiksi Helsingin suurimmissa apteekeissa.
Langallisen lennättimen keksiminen oli suuri keksintö. Tietoa voitiin välittää sähköisesti muun muassa Atlantin poikki merikaapelia pitkin. Kun italialainen Guglielmo Marconi kehitti radioaalloilla toimivan langattoman lennättimen, kaapelia ei tarvinnut vetää kaikkiin niihin paikkoihin, joihin viestejä haluttiin lähettää. Puhelimen keksiminen johti talojen liittämiseen kiinteään puhelinverkkoon kuparikaapelilla. 1980-luvulla alettiin puhelinverkkoja digitalisoida ja siirryttiin myös optiseen tiedonsiirtoon valokuitukaapelia myöten. Matkapuhelin eli kännykkä sai alkunsa sotilaiden radiopuhelimista 1930-luvulla. Kännykkä-tyyppistä solukkopuhelinta alettiin kehittää Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Sen digitalisointi muutti puhelinta siten, että se alkoi muistuttaa pientä henkilökohtaista tietokonetta. Televisiokuvan, faksien ynnä muun datan siirtoon pitkillä etäisyyksillä on 1960-luvun alusta alkaen käytetty myös tietoliikennesatelliitteja.
Nykytila

Tietoliikenne perustuu nyttemmin yhä laveammalti tietokoneiden ja tietoteknisten laitteiden muodostamiin verkkoihin, varsinkin Internetiin ja sen TCP/IP-protokollaperheeseen. Perinteisen tietotekniikan ohella tämä kattaa myös esimerkiksi puhelinverkot ja televisiokuvan välittämisen. Termi digitaalinen konvergenssi tarkoittaa tätä kehityslinjaa. Tietoliikenteen tarkoitus teknisessä mielessä on kuljettaa dataa, esimerkiksi digitaalisessa järjestelmässä tietoliikenteellä tarkoitetaan bittien kuljetusta. Tämä tapahtuu useimmiten muodossa 0/1 tai tosi/epätosi.
Kun tietoliikennedataa siirretään esimerkiksi radioteitse, radiokanavana eli väliaineena toimii ilmatila, kuljettajana toimivat radioaallot ja kuljetettava lasti koostuu radioaaltoihin liitetyistä signaaleista, esimerkiksi informaatiota sisältävistä biteistä. Tyypillisesti tietoliikenteessä signaali kulkee häiriöllisen kanavan kautta, ja häiriöt voivat johtua vaikkapa muiden matkapuhelimien signaaleista, signaalin kaiuista, terminaalin liikkumisesta tai fysikaalisesta lämpökohinasta. Hyvin suunniteltu tietoliikennevastaanotin kykenee suodattamaan häiriöitä pois ja estimoimaan eli arvioimaan alkuperäisen lähdeviestin.
Informaatio- ja signaaliteoriat

Tietoliikenteen matemaattiset perusteoriat ovat informaatioteoria ja signaaliteoria. Claude Shannon julkisti informaatioteorian ja viestintämallinsa vuonna 1948. Shannonin informaatioteoriassa on kaksi ääripäätä, joista ensimmäisessä pyritään selittämään, kuinka tehokkaasti tietoa voidaan periaatteessa pakata. Toisessa ääripäässä pyritään selittämän, kuinka paljon tietoa voidaan periaatteessa tietyissä olosuhteissa (kanavassa) siirtää virheettömästi.
Signaaliteoria pohjautuu siihen ajatukseen, että teknisessä mielessä signaalit kuljettavat informaatiota. Tässä tavoitteena on pyrkiä tutkia, kehittää ja suunnitella järjestelmiä, jotka kykenisivät saavuttamaan edellä mainitut Shannonin ääripäät. Signaaliteorian on kuitenkin pakko ottaa huomioon eräitä kausaalisia ja fysikaalisia rajoitteita, kuten reaaliaikaisuus, tiedonsiirtokanavan epäideaalisuudet sekä fysikaalisen aaltomuodon invariantit ominaisuudet, jolloin ideaalisista tavoitteista saatetaan jäädä hyvinkin kauas.
Lisäksi Shannonin toisen ääripään absoluuttinen virheettömyys ei useinkaan ole välttämätöntä vaikkapa puheen tai kuvan siirrossa. Informaatioteorian ääripäät ovat varsin pelkistettyjä. Teoria nimittäin edellyttää tiettyjen todennäköisyyksien tuntemista ainakin jossakin tarkkuudessa ja reaaliaikaisuuden osittaista hylkäämistä. Mutta juuri nämä epäkäytännölliset oletukset tekevät informaatioteorian suoran käytön mahdottomaksi useissa sovelluksissa.
Tietoliikenteen kontekstissa signaalinkäsittely tai digitaalinen signaalinkäsittely pyrkii muun muassa
matemaattisesti suodattamaan vastaanotettuja signaaleita siten, että signaaliin piilotettu alkuperäinen sanoma saadaan mahdollisimman luotettavasti ilmaistua.
insinöörimäisesti yksinkertaisuuteen, jotta signaaliprosessorit ym. piirit olisivat halpoja ja toimisivat reaaliajassa.
oppimaan eli mukautumaan muuttuvaan ympäristöön adaptiivisesti.
Tietoliikenteessä signaalit ovat tyypillisesti viivästyneitä, vaimentuneita, Doppler-ilmiön alaisia (lähenevän kohteen taajuus on suurempi kuin loitontuvan kohteen taajuus), sekoittuneet muihin lähistöllä oleviin signaaleihin, ovat kaikuneet jne.
Langattomassa tietoliikennetekniikassa näiden epäideaalisuuksien eliminoimiseksi on kehitetty muun muassa CDMA-teknologiaa, johon esimerkiksi UMTS-standardi nojautuu.
Kirjallisuutta

Callager, Robert G.: Information Theory and Reliable Communication.  John Wiley and Sons, Inc., 1968.  ISBN 0471290483
Tiikerikalastaja

| Tiikerikalastaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Säihkylinnut Coraciiformes
Heimo::  Kuningaskalastajat Alcedinidae
Suku::  Lacedo
Laji::  pulchella
Kaksiosainen nimi
 Lacedo pulchella  (Horsfield, 1821) 
Alalajit
 L. p. amabilis  L. p. melanops  L. p. pulchella 
Katso myös
   Tiikerikalastaja Wikispeciesissä   Tiikerikalastaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tiikerikalastaja (Lacedo pulchella) on kuningaskalastajiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Kaakkois-Aasiassa.
Koko ja ulkonäkö

Tiikerikalastaja kasvaa 20–25 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Tiikerikalastajakoiraan päälaen töyhtö on sininen. Otsa ja pään sivut ovat alalajista riippuen joko punaruskeat tai mustat. Koiraan selkä ja siivet ovat sinisen ja mustan raidoittamat. Rinta ja kyljet ovat ruskehtavat ja vatsa valkoinen. Naaraslinnun pää, selkä ja siivet ovat ruskea-mustaraidalliset. Vatsa on valkoinen ja kyljissä on mustia raitoja. Tiikerikalastajan nokka on pitkä ja väriltään punainen.
Levinneisyys ja elintavat

Tiikerikalastajaa esiintyy Myanmarista ja Laosista Malesiaan ja Vietnamiin sekä Sumatralla ja Jaavalla. Lajin elinympäristöä ovat kosteat ainavihannat metsät. Lintu liikkuu yksin tai pareittain, ja sen ravintoa ovat suurten hyönteisten lisäksi liskot. Tiikerikalastaja pesii lahoavan puun koloon. Pesimäkausi on tammikuulta kesäkuulle.
Tiikerikalastajanaaras
Tietotekniikka opetuksessa

Opiskelijoita ATK-luokassa.
Tietotekniikka opetuksessa tarkoittaa tietotekniikan käyttöä koulumaailmassa opettamisen välineenä tai tukena. 1990-luvun lopun CD-opetusohjelmistot ovat vaihtuneet 2000-luvulle tultaessa verkkoperustaisiksi oppimisympäristöiksi. Internetin myötä myös globalisoituminen on tullut osaksi normaalia koulutyöskentelyä. Tietotekniikan käyttöön voi siis liittyä etäopiskelun käsite, mutta etäopiskelu itsessään ei välttämättä vaadi tietotekniikan käyttöä. Toisin kuin voisi ajatella, niin tietotekniikan käyttöä opetuksessa ei ole todettu resursseja säästäväksi.lähde? Tietotekniikan hallinta on perinteisesti ollut Suomessa matemaattisten aineiden opettajien vastuulla, mutta myös muiden aineiden opettajat ovat tuoneet tietotekniikkaa omaan opetukseensa 2000-luvulla.
Tietotekniikan sovelluksia

Interaktiivinen valkotaulu
Dataprojektori
Dokumenttikamera
Henkilökohtaiset kannettavat tietokoneet ja puhelimet
Web-kamera videoneuvotteluja varten
Opetusohjelmistot
Verkkokurssit
Yksilön oppiminen ja teknologian tuki

Tietotekniikan käytössä olennaista on yksilön oman ajattelun korostaminen. Metakognitiivisten tietojen ja taitojen kehittäminen on yksi johtavista hyödyistä, joita tietotekniikkaa käytettäessä pyritään edistämään. Oppija pystyy parhaimmassa tapauksessa kyseenalaistamaan omia näkemyksiään, seuraamaan muiden oppijoiden ajattelua ja käymään avointa keskustelua. Erityisen tehokkaaksi on havaittu toisten samanikäisten erilaisten näkökulmien vertaaminen omiin.Haastavaa teknologiapainotteisessa ympäristössä on tieteellisten käsitteiden esittäminen siinä muodossa, että oppijat kokisivat ne mielekkäinä.
Motivaatio ja volitionaalinen kontrolli

Tietotekniikka ei itsessään pysty motivoimaan opiskelussa ellei sen käyttö ole mielekästä. Pedagogisesti huonosti suunniteltua ja järjestettyä opetusta ei siis pysty pelastamaan käyttämällä teknologian uusimpia saavutuksia. Motivaation ylläpitämiseksi edelleen tarvitaan ohjaajan läsnäoloa oppijan vierellä. Tutkimuksissa on havaittu opettajan kiinnostuksen oppilaita kohtaan olevan suorassa yhteydessä oppilaiden motivaatioon.
Tietotekniikan käyttö edellyttää oppijalta ja myös opettajalta jatkuvasti volitionaalista kontrollia. Volitionaalisella tässä yhteydessä tarkoitetaan tahdonalaista ponnistelua opintojen eteen. Esimerkiksi verkkotyöskentelyn aikana saattaa helposti tulla houkutuksia tehdä jotain muuta ja mielekkäämpää tietokoneella, mutta volitionaalisella oppimisprosessin kontrollilla oppija pystyy välttämään nämä kiusaukset. Teknologian käyttö voi myös itsessään vaatia kärsivällisyyttä kokemattomalta käyttäjältä.
Tieto- ja viestintäteknologia perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa 2014

Tieto- ja viestintäteknologinen (tvt) osaaminen on  yksi seitsemästä peruskoulun opetussuunnitelman perusteissa mainituista laaja-alaisista oppimistavoitteista. Se on oppimisen kohde ja väline. Tieto- ja viestintäteknologinen osaaminen on tärkeä kansalaistaito itsessään ja myös osana monilukutaitoa. Monilukutaito on taitoa hankkia, muokata, tuottaa ja arvioida tietoa erilaisissa muodoissa ja ympäristöissä erilaisia välineitä apuna käyttäen. Monilukutaitoa tarvitaan maailman tulkitsemiseen ja sen kulttuurisen monimuotoisuuden hahmottamiseen. Monilukutaito myös tukee kriittisen ajattelun kehittymistä.
Tieto- ja viestintäteknologiaa hyödynnetään suunnitelmallisesti perusopetuksen kaikilla luokka-asteilla, eri oppiaineiden sisällä, monialaisissa oppimiskokonaisuuksissa sekä muussa koulutyössä. Tieto- ja viestintäteknologista osaamista kehitetään neljällä alueella:
Oppilaita ohjataan ymmärtämään tvt:n toimintaperiaatteita ja keskeisiä käsitteitä sekä kehittämään käytännön tvt-taitoja laatimalla omia tuotoksia.
Oppilaita opastetaan vastuulliseen ja turvalliseen tieto-ja viestintäteknologian käyttöön.
Oppilaita opetetaan käyttämään tvt:tä tiedonhallinnassa sekä tutkivassa työskentelyssä.
Oppilaat saavat kokemuksia ja harjoitusta tvt:n käyttämisestä vuorovaikutuksessa ja verkostoitumisessa.
Tärkeää on oppilaiden oma aktiivisuus ja mahdollisuus luovuuteen sekä itselle sopivimpien työskentelytapojen ja oppimispolkujen löytämiseen. Tärkeitä ovat myös yhdessä tekemisen ja oivaltamisen ilo, jotka vaikuttavat oppimismotivaatioon. Oppilaita opastetaan tuntemaan tvt:n erilaisia sovelluksia ja käyttötarkoituksia sekä huomaamaan niiden merkitys arjessa ja ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa sekä vaikuttamisen keinona. Yhdessä pohditaan tieto- ja viestintäteknologian tarpeellisuutta opiskelussa, työelämässä ja yhteiskunnassa yleisesti ja siitä, miten näistä taidoista on tullut osa yleisiä työelämätaitoja. Tvt:n vaikuusta arvioidaan myös kestävän kehityksen näkökulmasta. Myös globaali näkökulma tvt:n käytöstä otetaan huomioon. Oppilaat saavat kokemuksia tvt:n käytöstä kansainvälisessä vuorovaikutuksessa, ja he oppivat hahmottamaan sen mahdollisuuksia ja riskejä globaalissa maailmassa.
Pertti Tikka

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten hiihtosuunnistus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Avesta 1980 | henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Hopeaa | Avesta 1980 | viesti |  |
|  Hopeaa | Aigen 1982 | henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Hopeaa | Lavarone 1984 | viesti |  |
|  Pronssia | Aigen 1982 | viesti |  |
|  Pronssia | Lavarone 1984 | henkilökohtainen kilpailu |  |
Pertti Olavi Tikka (s. 12. toukokuuta 1955 Tohmajärvi) on suomalainen hiihtosuunnistuksen maailmanmestari.
Velingradin MM-kilpailuissa 1977 Tikka sijoittui kahdeksanneksi henkilökohtaisella matkalla. Avestan MM-kilpailuissa 1980 hän voitti kultaa henkilökohtaisella matkalla ja hopeaa viestistä. Viestissä hän hiihtosuunnisti viimeisen osuuden Timo Mutikaisen, Matti Väisäsen ja Olavi Svanbergin hiihtosuunnistaessa kolme ensimmäistä osuutta. Aigenin MM-kilpailuissa 1982 hän voitti hopeaa henkilökohtaisella matkalla ja pronssia viestistä Veli-Matti Pellisen, Matti Väisäsen ja Olavi Svanbergin kanssa. Lavaronen MM-kilpailuissa 1984 hän voitti hopeaa viestistä ja pronssia henkilökohtaiselta matkalta. Viestissä he hiihtosuunnistivat samalla joukkueella kuin kaksi vuotta aikaisemmin.
Seuratasolla Tikka edusti Tohmajärven Urheilijoita.
Tiimalasi

Tiimalasit kirjahyllyssä.
Tiimalasi, muilta nimityksiltään tuntilasi tai hiekkakello, on aiemmin ajan mittaamiseen käytetty väline. Se on keskeltä ohueksi kuristettu lasiastia, jonka sisällä on hienoa hiekkaa. Hiekka valuu tiimalasin kupista toiseen tietyssä ajassa. Kun hiekka on valunut kokonaan tiimalasin läpi, laite voidaan kääntää ympäri ja mitata näin tietyn pituisia ajanjaksoja.
Tiimalasin mittaamaan aikaan vaikuttavat hiekan määrä ja laatu sekä kuppien koko ja keskellä olevan kapeuman leveys. Hiekan sijaan tiimalasissa on käytetty myös hienonnettua munankuorta ja jauhettua marmoria. Nykyään tiimalasia käytetään yleensä vain koriste-esineenä tai tilanteissa, joissa tarvitaan tietyn pituisen lyhyen ajan mittaamista, esimerkiksi peleissä ja ruoanlaitossa.
Tiimalasin symboliikkaa

Tiimalasi on katoavaisuuden symboli ja usein siihen on liitetty latinankielinen lause Memento mori, muista kuolemaa. Antiikin aikana se oli ajan henkilöitymän Khronoksen tunnus. Se edustaa myös hyveellistä elämää, kohtuullisuutta ja pidättyväisyyttä. Koska tiimalasin käyttöön kuuluu ylösalaisin kääntäminen, se voi symboloida syklistä aikakäsitystä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiimalasi Wikimedia Commonsissa
Tiikerikissa

| Tiikerikissa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Suku::  Leopardus
Laji::  tigrinus
Kaksiosainen nimi
 Leopardus tigrinus  (Schreber, 1775) 
 Tiikerikissan levinneisyys
Alalajit
 L. t. oncilla  L. t. tigrinus 
Katso myös
   Tiikerikissa Wikispeciesissä   Tiikerikissa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tiikerikissa eli orisilla tai onsilla (Leopardus tigrinus, myös Oncifelis tigrinus tai Felis tigrina) on kissaeläin ja läheistä sukua oselotille ja pitkähäntäkissalle.
Sen asuinalueita ovat Keski- ja Etelä-Amerikan trooppiset sademetsät. Tiikerikissa on yöeläin ja saalistaa jyrsijöitä ja lintuja. Tiikerikissan pituus on noin 40–50 senttiä, lisäksi häntä 40 senttiä. Vaikka mitat ovat suuremmat kuin tavallisella kotikissalla, tiikerikissa painaa vähemmän, 2–3 kiloa. Pienestä koostaan huolimatta kissa on hyvin aggressiivinenlähde?, erityisesti uros. Tiikerikissa kuuluu uhanalaisuusluokituksessa vaarantuneisiin lajeihin. Sitä metsästetään sen kauniin turkin tähden.
Lisääntyminen

Tiikerikissan tiineysaika on 74–76 vuorokauttalähde?, ja emo synnyttää tavallisesti 1–3 pentua helmi-huhtikuussa.  Pennun silmät avautuvat, kun se on 17 päivän ikäinen. Kaikki hampaat puhkeavat yhtä aikaa, ja pentu alkaa syödä kiinteää ravintoa 55 päivän ikäisenä.
Alalajit

Tiikerikissa voidaan jakaa kahteen alalajiin. L. t. guttulus on eroteltu omaksi lajikseen Leopardus guttulus.
Leopardus tigrinus oncilla, Costa Rica ja mahdollisesti Panama
Leopardus tigrinus tigrinus, Pohjoinen Etelä-Amerikka
16. marraskuuta

16. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 320. päivä (321. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 45 päivää.
Nimipäivät

– suomalainen kalenteri: Aarne, Aarno, Aarni
– suomenruotsalainen kalenteri: Arne, Arnold, Arna
– ortodoksinen kalenteri: Matti
– pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ártne
– vanhemmissa kalentereissa: Edmund, Ottomarus