stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Terra sigillata

Roomalaista terra sigillata -keramiikkaa
Terra sigillata on yleisnimi roomalaiselle keramiikkatyypille. Astiat ovat väriltään punaisia ja niillä on kiiltävä pinta, joka ei kuitenkaan ole lasitettu.
Terra sigillatan kiiltävä pinta saatiin aikaan sivelemällä astian pinta ennen polttoa sopivalla liuoksella, esimerkiksi käyttäen potaskaa. Astiat olivat yleensä ruokailuastioita, joko koristelemattomia tai reliefikoristeltuja. Koristeet tehtiin muotilla ja liitettiin valmiin astian pintaan ennen polttoa. Poltto tapahtui noin 950 – 1 050 °C lämmössä, ja lopputuloksena oli korkealaatuista pöytäkeramiikkaa.
Tuotanto alkoi noin 40 eaa. Arezzon kaupungissa (roomalainen Arretium). Terra sigillatasta tuli nopeasti suosittua, ja tuotanto laajeni nopeasti myös uusille alueille. Tärkeitä tuotannon keskuksia olivat jo 1. vuosisadan eaa. lopulla Pisa, Lyon ja La Graufesenque, sekä lukuisat muut paikan Italiassa ja Rooman pohjoisissa provinsseissa. Tuotantomäärät alkoivat laskea 1. vs. puolivälissä jaa., mutta keramiikkaa tuotettiin Arezzossa vielä 2. vs. puoliväliin asti. Senkin jälkeen nk. myöhäisen terra sigillatan tuotanto jatkui muun muassa Germaniassa.
Sylkeväindokiinankobra

| Sylkeväindokiinankobra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Myrkkytarhakäärmeet Elapidae
Suku::  Kobrat Naja
Laji::  siamensis
Kaksiosainen nimi
 Naja siamensis  Laurenti, 1768 
Katso myös
   Sylkeväindokiinankobra Wikispeciesissä   Sylkeväindokiinankobra Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sylkeväindokiinankobra (Naja siamensis) on Kaakkois-Aasiassa yleisenä esiintyvä kobralaji. Se voi olla väriltään harmaa, ruskea tai musta valkoisin kuvioin. Valkoisen määrä vaihtelee yksilöittäin: toisilla on vain jokunen pieni laikku, kun taas toiset ovat lähes kokonaan valkoisia lukuun ottamatta selkärankaa pitkin kulkevaa mustaa juovaa. Niskahupun takaosa on useimmiten valkoinen. Sylkeväindokiinankobra kasvaa 1,2–1,6 metrin pituiseksi. Sen ravintoon kuuluvat matelijat, nisäkkäät ja linnut, joita se saalistaa alavilla ja mäkisillä mailla. Laji munii 13–19 munaa. Sylkeväindokiinankobra on erittäin myrkyllinen ja se pystyy sylkemään myrkkyä uhkaajaansa kohti.
Aiheesta muualla

The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Naja siamensis (englanniksi)
Tamás Pál Kiss

Tamás Pál Kiss vuonna 2011.
Tamás Pál Kiss (s. 19. toukokuuta 1991 Miskolc, Unkari) on unkarilainen moottoriurheilija.
Ura

Hän aloitti uransa karting-sarjoissa vuonna 1998. Hän kilpaili vuoteen 2008 saakka voittaen kolme Unkarin mestaruutta. Vuonna 2008 Kiss kilpaili Sveitsin Formula Renault -sarjassa sijoittuen 14:nneksi. Hän sijoittui kolmanneksi Unkarin E-2000-mestaruussarjassa samana vuonna. Vuonna 2009 Kiss kilpaili Britannian Formula Renault -sarjassa sijoittuen 13:nneksi. Seuraavana vuonna hän sijoittui sarjan kolmanneksi. Vuonna 2011 Kiss kilpaili GP3-sarjassa Tech 1 Racing -tallissa. Hän voitti Espanjan sprinttikilpailun ja keräsi kauden aikana 11 pistettä sijoittuen sijalle 16. Vuonna 2012 Kiss jatkoi GP3-sarjassa siirtyen Atech CRS Grand Prix  -talliin. Hän sijoittui sarjan 12:ksi saavuttaen yhden palkintokorokesijan ja keräten yhteensä 38 pistettä. Samana vuonna hän ajoi neljä kilpailua World Series by Renault-sarjassa saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2013 Kiss ajoi Auto GP World Series -sarjassa. Hän sijoittui sarjan viidenneksi, vaikka hän ei ollut mukana kauden kahdella ensimmäisellä viikonloppuina. Vuonna 2014 Kiss jatkoi Auto GP -sarjassa sijoittuen loppupisteissä sarjan toiseksi.
GP3-tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | Tech 1 Racing | TURFEA 16 | TURSPR 18 | ESPFEA 8 | ESPSPR 1 | EURFEA 16 | EURSPR 13 | GBRFEA Kesk. | GBRSPR 20 | GERFEA 8 | GERSPR 4 | HUNFEA 10 | HUNSPR 20 | BELFEA 17 | BELSPR 14 | ITAFEA Kesk. | ITASPR 12 | 11 | 16. |
| 2012 | Atech CRS Grand Prix | ESPFEA 12 | ESPSPR Kesk. | MONFEA 2 | MONSPR 9 | EURFEA 9 | EURSPR 10 | GBRFEA 11 | GBRSPR 14 | GERFEA 6 | GERSPR 4 | HUNFEA 14 | HUNSPR 10 | BELFEA 17 | BELSPR 10 | ITAFEA 9 | ITASPR 15 | 38 | 12. |
Jason Geria

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jason Kato Geria
Syntymäaika: 10. toukokuuta 1993 (ikä 31)
Syntymäpaikka: Canberra, Australia
Kansalaisuus:  Australia
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 184 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2013–2018 2018– | Melbourne Victory FC JEF United Chiba |  |
Maajoukkue
| 2016 | Australia | 1 (0) |
Jason Geria (s. 10. toukokuuta 1993 Canberra) on australialainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Geria debytoi Australian maajoukkueessa 2016.
Terra incognita (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Terra incognita voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Terra incognita eli ”tuntematon maa”, latinankielinen käsite, jolla vanhoissa kartoissa viitattiin tutkimattomiin alueisiin
Terra Incognita, Gojira-yhtyeen albumi vuodelta 2001
Terra Incognita, Juliette Lewisin albumi vuodelta 2009.
Jason Grace

| Jason Grace |
| --- | --- |
Luoja(t):  Rick Riordan
Ensi- esiintyminen:  Eksynyt sankari
Viimeinen esiintyminen:  Palava labyrintti
Henkilötiedot
Ammatti:  Juppiterin leirin preettori
Sukupuoli:  mies
Suhteet
Vanhemmat:  Juppiter Beryl Grace
Sisarukset:  Thalia Grace
Tutut:  Percy Jackson Annabeth Chase
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jason Grace on Rick Riordanin kehittämä kuvitteellinen henkilö ja yksi Olympoksen sankarit -fantasiakirjasarjan päähenkilöistä. Hän esiintyy myös Riordanin toisessa sarjassa Apollon. Ensimmäisen kerran Jason mainitaan kirjassa Eksynyt sankari (2010) ja viimeisen kerran kirjassa Palava labyrintti (2018).
Jason on roomalaisjumala Juppiterin ja televisiotähti Beryl Gracen poika. Thalia Grace on hänen isosiskonsa. Jasonilla kuvaillaan olevan vaalea tukka ja sähkönsiniset silmät. Hän osaa hallita tuulta ja kutsua salamoita.
Kirjojen tapahtumat

Jason on Piper McLeanin poikaystävä ennen heidän eroaan Synkässä ennustuksessa.
Jason oli Juppiterin leirin preettori ennen kuin vaihtoi paikkaa Percy Jacksonin kanssa. Päästyään takaisin Juppiterin leiriin hän jätti tehtävänsä Reynalle.
Jason kuolee kirjassa Palava labyrintti.
Jason Garrison

| Jason Garrison |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. marraskuuta 1984 (ikä 39) White Rock, Brittiläinen Kolumbia, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  99 kg
Seura
Seura:  Djurgårdens IF Hockey
Sarja:  SHL
Pelinumero:  7
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–
Aik. seurat:  Rochester Americans (AHL) Florida Panthers (NHL) Vancouver Canucks (NHL)  Tampa Bay Lightning (NHL) Vegas Golden Knights (NHL) Chicago Wolves (AHL) Edmonton Oilers (NHL)
Jason Garrison (s. 13. marraskuuta 1984 White Rock, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Garrison ei ole pelannut kauden 2019-2020 jälkeen.
Ura

Garrison pelasi ennen ammattilaisuraansa kaksi kautta, 2003–2005, Nanaimo Clippersissä juniorisarja BCHL:ssä ja kolme kautta, 2005–2008, Minnesota-Duluthin yliopiston joukkueessa Bulldogsissa yliopistosarja WCHA:ssa. Hän ei saanut NHL-varausta, vaan siirtyi Florida Panthersiin vapaana pelaajana huhtikuussa 2008.
Garrison pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 25. lokakuuta 2008, jolloin Panthers kohtasi tappioon päättyneessä ottelussa St. Louis Bluesin, mutta muuten kausi 2008–2009 kului kokonaan farmijoukkue Rochester Americansissa AHL:ssä. Kaudesta 2009–2010 Garrison pelasi puolet NHL:ssä, 39 runkosarjaottelua, ja puolet AHL:ssä, 38 runkosarja- ja seitsemän pudotuspeliottelua. Kausi 2010–2011 oli ensimmäinen, jonka hän pelasi kokonaan NHL:ssä. Hän pelasi tuolla kaudella 73 runkosarjaottelua ja teki 18 tehopistettä, viisi maalia ja 13 syöttöpistettä.
Kaudella 2011–2012 Garrison teki 33 tehopistettä, 16 maalia ja 17 syöttöpistettä, 77:ssä runkosarjaottelussa sekä kolme tehopistettä, yhden maalin ja kaksi syöttöpistettä, neljässä pudotuspeliottelussa. Hän oli tuolla kaudella kolmanneksi eniten maaleja tehnyt NHL-puolustaja. 16 maalia yhden runkosarjakauden aikana oli myös enemmän kuin kukaan muu Florida Panthers -puolustaja oli ennen häntä tehnyt. Hän sai myös runsaasti jääaikaa, toiseksi eniten joukkueensa pelaajista Brian Campbellin jälkeen. Kaudella 2010–2011 hän oli ollut eniten jääaikaa saanut Panthers-pelaaja.
Heinäkuussa 2012, sopimuksensa Panthersin kanssa umpeuduttua, Garrison siirtyi kuusivuotisella sopimuksella NHL-seura Vancouver Canucksiin. Kesäkuussa 2014 hän siirtyi Tampa Bay Lightningiin vaihdossa toisen kierroksen varausvuoroon.
Tarmo (kuunari)

Kuunari Tarmo oli suomalainen kolmimastoinen kuunari, joka oli rakennettu Koiviston kirkonkylän telakalla vuonna 1921. Kuunarin pituus oli 44,3 metriä ja kantavuus 520 tonnia. Se oli useita vuosia Itämeren alueen liikenteessä. Kuunari myytiin Koivistolta Kotkaan vuonna 1929 mutta ostettiin takaisin Koivistolle vuonna 1934, jolloin siihen asennettiin myös apumoottori.
Kesällä 1932 Tarmo oli vuokrattuna suojeluskuntien koululaivaksi ja se teki tällöin useampiviikkoisen purjehduksen Itämeren ympäri. Kuunari lähti Helsingistä 2. heinäkuuta ja poikkesi Gotlannin itärannikolla Slitessä ja Vindaussa (Ventspils) Kuurinmaalla palaten Hankoon 19. heinäkuuta. Purjehduksella oli mukana myös Porin merisuojeluskunnan moottoripursi SP 11 ja Luvian suojeluskunnan moottoripursi Meripurakka SP 18. Hangosta kuunari Tarmo lähti uudelleen matkalle mukanaan nyt ruotsinkielisiä Uudenmaan merisuojeluskuntalaisia, tällä matkalla poikettiin samoissa satamissa kuin ensimmäisellä matkallakin.
Kuunari Tarmo ajoi karille ja upposi myöhään sunnuntai-iltana 21. marraskuuta 1939 Loviisan Viborgsholmin lounaispuolella ollessaan tiililastissa matkalla Helsingistä Kotkaan. Kuunari oli menossa yöksi ankkuripaikalle odottakseen pääsyä Kotkan satamaan seuraavana päivänä. Kari ehdittiin havaita kuunarista käsin mutta laivaa ei saatu ajoissa pysäytettyä luotsin viivyttelyn vuoksi. Yhdeksän metrin syvyyteen uponneesta hylystä on nykyisin jäljellä hiukan pohjalautoja.
Tarmo oli jo aiemmin vappuna 1939 ajanut karille ollessaan lähdössä Hangon itäsatamasta Ykspihlajaan. Tuuli ajoi sen tällöin sen karille mutta kuunari saatiin lopulta irrotettua eikä se kärsinyt vaurioita.
Aiheesta muualla

Paavo Tuomelan tekemä laivamalli kuunari Tarmosta, Suomen merimuseon esinekokoelma (Finna)[vanhentunut linkki]
Tarmo (vakuutusyhtiö)

Keskinäinen Vakuutusyhtiö Tarmo oli suomalainen vakuutusyhtiö, joka muodostui vuonna 1949, ja nykyinen nimi on peräisin vuodelta 1950. Yhtiö syntyi, kun Vaikuutusosakeyhtiö Tarmo (ent. Kansallis-Vakuutus Oy) sulautui Kaupunkien Yleiseen Keskinäiseen palovakuutusyhtiöön (ent. Kaupunkien Yleinen Paloapuyhdistys, alkujaan perustettu vuonna 1832). Se harjoitti muita vakuutuslajeja paitsi henkivakuutusta.
Tarmon haltuun tuli vuonna 1950 vaasalaisen Vakuutus Oy Turvan osakekanta, joka toimi sitten Helsingissä jälleenvakuutusyhtiönä. Tarmo sulautui vuonna 1971 Vakuutusyhtiö Sampoon.
Aiheesta muualla

Vakuutusyhtiö Tarmon arkisto
Hear Them Calling

|  Hear Them Calling |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Greta Salóme
Levy-yhtiö:  Hands Up Music
Tyylilaji:  Folk pop
Säveltäjä(t):  Greta Salóme Stefánsdóttir
Sanoittaja(t):  Greta Salóme Stefánsdóttir
Euroviisutiedot
Vuosi:  2016
Maa:  Islanti
Kieli:  englanti
Sijoitus semifinaalissa:  14.
Pisteet semifinaalissa:  51
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Hear Them Calling (isl. Raddirnar, suom. Kuulen niiden kutsuvan) on islantilaisen laulajan Greta Salómen kappale, jolla hän edusti maataan Eurovision laulukilpailussa 2016.
Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sai 51 pistettä, jäi sijalle 14 eikä päässyt finaaliin.
Hear hear

Hear hear (suom. kuulkaa, kuulkaa) on fraasi, joka on saanut alkunsa muodosta hear him (kuulkaa häntä), jota käytettiin usein toistaen. Tätä käskyä käytettiin kiinnittämään huomio puhujaan ja siitä kehittyi myöhemmin puhujan sanoman hyväksymisen ele.  Erityisen yleisesti sanonta on käytössä Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneessa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hear, hear
Tarmo

Tarmo tarkoittaa seuraavia asioita:
tarmo, ihmisen työkyky, tahdonvoima, kestävyys tms.
tarmo, vanhahtavana fysiikan terminä: energia
Tarmo, suomalainen miehen etunimi
Tarmo, suomalainen vuonna 1907 valmistunut jäänmurtaja
Tarmo, suomalainen vuonna 1963 valmistunut jäänmurtaja
Tarmo, suomalainen moottoritorpedovene
Tarmo, suomalainen vuonna 1921 rakennettu kolmimastokuunari, ajoi karille ja upposi vuonna 1939
Tarmo, elintarvikekauppaketju
Tarmo, vakuutusosakeyhtiö
Teatteri Tarmo, Turussa toimiva harrastajateatteri
sukunimenä:
Frans Ludvig Tarmo (1880–1930), suomalainen pastori ja Sortavalan diakonissalaitoksen johtaja
Urheiluseuroja

Helsingin Tarmo, urheiluseura
Hongiston Tarmo, lohjalainen lentopalloseura
Hämeenlinnan Tarmo, urheiluseura
Ikaalisten Tarmo, pesäpalloseura
Jormuan Tarmo, kajaanilainen urheiluseura
Kälviän Tarmo, urheiluseura
Oulun Tarmo, urheiluseura
Pispalan Tarmo, tamperelainen urheiluseura
Pitäjänmäen Tarmo, helsinkiläinen urheiluseura
Porin Tarmo,  urheiluseura
Porvoon Tarmo, urheiluseura
Tornion Tarmo, urheiluseura
Varkauden Tarmo, lentopallojoukkue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tarmo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Salenius

Salenius on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Armas Salenius (1887–1956), kirjakauppias ja suomentaja, Johan Magnus Saleniuksen poika
Johan Magnus Salenius (1846–1928), opettaja ja historioitsija
Kaj Salenius (1923–2016), arkkitehti
Karl Johan Aksel Salenius (1857–1911), juristi, lääninkamreeri ja valtioneuvos
Tauno Salenius (s. 1915), matemaatikko ja professori
Tero Salenius, näyttelijä, toimittaja
Tuire Salenius (s. 1950), näyttelijä.
Hari Pal Kaushik

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hari Pal Kaushik |  Hari Pal Kaushik |  Hari Pal Kaushik |  |
Maa:   Intia
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Miesten maahockey
|  Kultaa | Melbourne 1956 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Tokio 1964 | joukkuekilpailu |  |
Hari Pal Kaushik (2. helmikuuta 1934 Jalandhar – 25. tammikuuta 2018 Jalandhar) oli intialainen maahockeypelaaja. Hän kilpaili Intian joukkueessa kesäolympialaisissa 1956 ja 1964. Molemmissa kisoissa joukkue voitti olympiakultaa.
Hari Prasad Rimal

Hari Prasad Rimal (nepaliksi हरि प्रसाद रिमाल; 20. syyskuuta 1925 Lalitpurin piirikunta – 31. elokuuta 2018 Baneshwor, Katmandu) oli nepalilainen laulaja ja näyttelijä.
Rimal syntyi vanhempiensa kolmanneksi lapseksi taiteelliseen perheeseen. Hänestä tuli 1950-luvun alussa ensimmäinen Radio Nepalin laulaja. Hänen tunnettujen laulujensa joukossa ovat "Fagat Ek Nazar Ma", "Jaaun Hami Baadal Paari", "Pawanle Phool Laai", "Binaa Baadal" ja "Aanshu Bahaau". Rimal oli aktiivinen esiintyjä sekä näyttämöllä että elokuvissa, joista ensimmäinen oli Aama. Hän sai urallaan monia palkintoja ja kunnianosoituksia, kuten Bhakta Raj Acharya Pratisthanin 28. heinäkuuta 2017. Kyseisen palkinnon otti vastaan laulajan puolesta hänen vaimonsa Kalyani Rimal. Pariskunnalla oli kaksi poikaa ja kaksi tytärtä.
Rimal eli viimeiset neljä vuottaan vuodepotilaana. Hän kuoli 92-vuotiaana kärsittyään kroonisesta keuhkoputkentulehduksesta ja eturauhaskomplikaatioista.
Tarleena Sammalkorpi

| Tarleena Sammalkorpi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. heinäkuuta 1949 Helsinki
Kuollut: 31. heinäkuuta 2016 (67 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  toimittaja ja suomentaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Tarleena Sammalkorpi, myös Tarleena Tuori (3. heinäkuuta 1949 Helsinki – 31. heinäkuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja suomentaja.
Sammalkorpi työskenteli Yleisradion kulttuuritoimituksessa 1970-luvun alusta lähtien ja oli myös Radiomafian juontajana. Sammalkorpi juonsi muun muassa Tämän runon haluaisin kuulla -ohjelmaa ja Lasten mehuhetkeä, sekä toimi Kulttuurivihkot-lehden päätoimittajana. Vuonna 1968 hän oli yksi Ylioppilaslehden ns. "valtausnumeron" päätoimittajista.
Sammalkorpi toimitti 1970-luvun alussa Pentti Kemppaisen kanssa Tutka-ohjelmaa, jossa juontajat kritisoivat valitsemaansa musiikkia. Myös taiteilijanimeä ”Tarkku” käyttänyt Sammalkorpi suomensi laulunsanoituksia muun muassa Paula Koivuniemelle. Hänet tunnetaan useiden joululaulujen kääntäjänä, joista kuuluisin lienee Lumiukko-animaatioelokuvan tunnuskappaleen ”Walking in the Air” suomennos nimellä ”Avaruus”. Sen ovat levyttäneet muun muassa Cantores Minores, Antti Tuisku sekä Samuli Edelmann.
Vuonna 2008 Sammalkorpi sai WSOY:n tunnustuspalkinnon.
Sammalkorven äiti oli runoilija Eila Kivikk’aho ja isä arkkitehti Risto Sammalkorpi (1919–2001).
Aiheesta muualla

Tarleena Sammalkorven muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Tammiston luonnonsuojelualue

Tammi Tammistonmäellä.
Tammiston luonnonsuojelualue sijaitsee Vantaalla Tammiston kaupunginosassa ja on eräs Helsingin seudun harvoista luontaisesti syntyneistä tammimetsistä. Muita vastaavia metsiä ovat muun muassa Linnaisissa sijaitseva Tuomelan tammimetsä.
Tammiston luonnonsuojelualue on Vantaan ensimmäinen luonnonsuojelualue ja se on rauhoitettu vuonna 1946. Jalopuumetsä on kooltaan 7,4 hehtaarin suuruinen. Mäen nimenä on ollut vuodesta 1999 Tammistonmäki, ruotsiksi Tammistobacken. Koko alueen pinta-ala on 15,3 hehtaaria, suojelualueen 13,5 hehtaaria. Suojeltua aluetta laajennettiin vuonna 2003.
Alueella on tehty luonnonhoidon toimenpiteitä ainakin vuodesta 1916, jolloin siitä tehtiin yksityinen suojelualue. Tammien, metsälehmusten, vaahteroiden ja pähkinäpensaiden kasvuedellytyksiä on parannettu poistamalla varjostavaa puustoa. Nykyisinkin luonnonhoidon tavoitteena on säilyttää alueen jalopuumetsiköt ja pähkinäpensaslehdot samoin kuin avonaiset kalliokedot. Maisemaa voimakkaasti muuttavien vieraslajien, kuten lupiinin ja palsamipihdan, leviäminen suojelualueelle pyritään estämään.
Alueen jakaa kahteen hiukan toisistaan poikkeavaan osaan alueen keskellä sijaitseva kallio.
Etelärinne

Etelärinteellä on selvästi pohjoisrinnettä valoisampaa. Siellä kasvaa 70 suurta runkomaista tammea, pähkinäpensaita ja 135 runkomaista vaahteraa. Lisäksi siellä kasvaa lukuisia alle neljä metriä korkeita tammiyksilöitä. Monet suuret tammet ovat satoja vuosia vanhoja. Myös lahoa, kuollutta tammea löytyy, mikä on arvokasta joillekin Suomessa uhanalaisille lahottajalajeille. Havupuita on varsinkin rinteen yläosassa erittäin niukasti. Alimmilla rinteillä kasvaa puolivillejä omenapuita, luultavasti sinne istutettuja. Vanhoilla lahoilla tammilla kasvaa Suomessa uhanalaista kääpää, häränkieltä. Etelärinteen tunnelma on hyvin eteläinen, mikä on harvinaista suomalaisille metsille. Aluskasvillisuudessa kasvavat muun muassa kotkansiipi, sinivuokko, valkovuokko, pystykiurunkannus, kevättähtimö, vuohenputki ja kevätlinnunherne.
Pohjoisrinne

Pohjoisrinteen metsikössä kasvaa runsaasti puumaisia jalopuita, 58 tammea, 34 lehmusta, 37 vaahteraa ja 55 saarnea. lisäksi nuorempaa jalopuuvesakkoa on runsaasti. Muista lehtipuista siellä kasvaa koivua, pihlajaa, haapaa ja harmaaleppää. Pohjoisrinteellä kasvaa myös monia hätkähdyttävän suuria kuusia, ja myös muutama tammi ja lehmus on kunnioitettavan kokoisia. Pohjoisosan erikoisuus on kuitenkin sen laaja pähkinäpensasto, jossa kasvaa jopa 3 000 pähkinäpensasta. Näistä suurin osa on yli kaksi metriä korkeita, jotkut jopa nelimetrisiä. Aluskasvillisuudessa kasvaa kuusilehdoille tyypillistä käenkaalia ja sinivuokkoa. Keväällä pähkinäpensaiden juurella valoisilla paikoilla kasvaa runsaasti valkovuokkoa. Kuusimetsän puolella on paikoitellen erittäin paljon lahopuuta, kun suuria kuusia on kuollut pystyyn tai kaatunut myrskytuulissa. Joitain varjostavia kuusia on pohjoisrinteeltä poistettu, ja näin on saatu enemmän valoa jalopuille ja pähkinäpensaille. Koska lahopuutakin löytyy, erityisesti tikat ja palokärjet viihtyvät pohjoisrinteellä.
Uhanalaiset ja silmälläpidettävät lajit

Alueella on tavattu ainakin seuraavat uhanalaiset ja vaarantuneet lajit:
linnut
käenpiika (vaarantunut)
pikkutikka (vaarantunut)
perhoset
paistelatvakääriäinen (erittäin uhanalainen)
aaltojuovaritariyökkönen
käävät
poimukääpä (vaarantunut)
sirppikääpä (vaarantunut)
häränkieli
korpiludekääpä
punakerikääpä
ruostekääpä
tippahaprakääpä
putkilokasvit
keltamatara (vaarantunut)
Lähialueet

Luonnonsuojelualueen pohjoispuolella on Kartanonkosken asuinalue, eteläpuolella Tammiston asuntoalue, länsipuolella virtaa Vantaanjoki, joka on Natura-aluetta. Joen toisella puolella sijaitsee Helsingin keskuspuisto ja siellä Haltialan kotieläintila.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Luontopolun alku ja opaste Tammistontiellä alueen eteläreunalla.
Pähkinäpensaita vanhan kuusikon alla alueen pohjoisreunalla.
Syliisi aamuun jään

| Syliisi aamuun jään Pepe Willberg |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : joulukuu 1998 – helmikuu 1999, Millbrook Studio
 Julkaistu: 1999
 Tuottaja(t): Henrik Otto Donner
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 47.54
 Levy-yhtiö: Ondine
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 34.
Pepe Willbergin muut julkaisut
| 14 suomalaista kestosuosikkia 1998 | Syliisi aamuun jään 1999 | Elämältä kaiken sain 1999 |
Syliisi aamuun jään on Pepe Willbergin 7. studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1999 levymerkillä Ondine. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 34.
Kappaleet

Kosketus jää – 4.04 (säv. Pepe Willberg, san. Kirsti Willberg)
Tanssiin kutsu – 3.36 (säv. P. Willberg, san. K. Willberg)
Jää mun sateenvarjon alle – 4.10 (säv. Pekka Westerholm, san. Tauno Teeri)
Tuhat yötä – 3.30 (säv. Markku Johansson, san. Veikko Salmi)
Sinua, sinua rakastan – 2.52 (säv. Kaj Chydenius, san. Aulikki Oksanen)
Päivä mennyt on – 2.50 (säv. ja san. Rauno Lehtinen)
Tuhat onnen onkijaa – 3.45 (säv. Westerholm, san. Teeri)
Laulu kuolleesta rakastetusta – 3.28 (säv. Chydenius, san. Marja-Leena Mikkola)
Yöllinen hetki – 3.46 (säv. P. Willberg, san. K. Willberg)
Päiväperho – 4.15 (säv. Johansson, san. Salmi)
Mulle mun taivas – 3.49 (säv. Westerholm, san. Teeri)
Tähdenlento – 4.05 (säv. ja san. Pave Maijanen)
Tuutulaulu – 3.44 (säv. Henrik Otto Donner, san. Aale Tynni)
Kaikki sovitukset on tehnyt Henrik Otto Donner.
Muusikot

Pepe Willberg – laulu
Henrik Otto Donner – kapellimestari
Kicke Bergholm – sähköbasso
Lasse Hirvi – kosketinsoittimet
Jari Nieminen – kitara
Jari Kettunen – rummut
Tapio Aaltonen – lyömäsoittimet
Markku Johansson – flyygelitorvi
Anna-Liisa Väkeväinen – harmonikka
Severi Pyysalo – vibrafoni
Pentti Lahti – alttosaksofoni, altto- ja bassohuilu
Jasse Varpama – syntetisaattori
Heikki Hämäläinen – viulu
Jussi Pesonen – viulu
Yrjö Lasonpalo – viulu
Seppo Rautasuo – viulu
Mauri Pietikäinen – alttoviulu
Heikki Vehmanen – alttoviulu
Kari Lindstedt – sello
Veikko Höylä – sello
+
Henrik Otto Donner – tuottaja, miksaaja
Juha Heininen – äänittäjä, miksaaja