stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teatteri Sokkelo
Teatterin toiminta

Teatteri toimii Pirkanmaan alueella, ja on ollut mukana Tampereen Teatterikesä -festivaalin OFF-osiossa useina vuosina toimintansa aikana. Teatteri Sokkelo on esiintynyt Tampereen lisäksi muun muassa Helsingissä, Oulussa, Pudasjärvellä, Joensuussa, sekä Kangasalla.
Esitystä varten teatteri kerää näyttelijöitä ja muuta osalistuvaa väkeä yleensä noin 20-30 henkilöä. Teatterin aktiivinen ydintiimi on noin 20-25-henkinen. Vuonna 2017 Teatteri Sokkelo valittiin mukaan Suomi 100 viralliseen ohjelmistoon Pirkanmaalla, esityksellään Valkoisen kepin matkassa.
Näkövammaisten muokatut harjoitusmetodit > Näyttelijäntyön soveltaminen

Teatteri Sokkelossa on tutkittu Erkki Auran ja varsinkin  Santtu Salmisen johdolla, miten näkövammaisen näyttelijän harjoitteita ja esiintymistä voidaan tukea juuri näkövammaisten  näyttelijöiden erityisten  ominaisuuksien  vahvistamiseksi
Esimerkiksi performanssissa voidaan käyttää suuntaavuuden tukena
matot
ilmavirta
teoksen äänelliset/musikaaliset osiot.
Näkövammaisten muokatut harjoitusmetodit > Esimerkkejä Näkövammaisille muokatuista  harjoitusmetodeista

peiliharjoitteen siirto fyysiseen muotoon
ohjaaminen - ei- visuaalisessa muodossa
näkövammaisille psyykkisesti  turvallisen harjoitemuodon mahdollistaminen.
Näkövammaisille sovitettu näyttämötekniikka

Teatteri Sokkelo on tutkinut sekä toteuttanut näyttämö- ja esitysteknisten välineistöjen soveltamista sokeille sekä näkövammaisille soveltuviin muotoihin.
Santtu Salmisen rakentama FX-laite toimii hyvänä esimerkkinä niistä toimintamuodoista, mitä näkövammaisille sovitetut näyttämötekniset laitteet mahdollistavat.
Kyseisellä FX-laitteella näkövammainen tai kokonaan sokea henkilö pystyy ajamaan näytelmien ääniefektejä, sillä laitteen täydellinen operointi ei vaadi minkäänlaista näkökykyä.
Näkövammaisille sovitettu näyttämötekniikka > Kuvailutulkkaus

Teatteriyhdistys Sokkelo toteutti Fedoriam näytelmän kuvailutulkattuna yhteistyössä Tampereen yliopiston kuvailutulkkaustyöryhmän kanssa. Projekti toteutettiin syksyllä 2019. Projektin tavoitteena oli vahvistaa kuvailutulkkauksen näkyvyyttä ja merkityksellisyyttä. Projekti oli esillä Tampereen alueella Ylen paikallisuutisissa sekä Teatteriyhdistys Sokkelon sosiaalisen median kanavilla.
Toiminnan tarkoitus

Teatteri Sokkelon tarkoituksena on, esiintyvän taiteenmuotonsa lisäksi, tarjota näkövammaisille samoja mahdolisuuksia, kuin muilla ryhmillä, olla teatterin tekijöinä. Lisäksi Teatteri Sokkelo pyrkii edistämään kulttuurin monimuotoisuutta, pyrkii vähentämään esteitä ja ennakkoluuloja, sekä parantamaan näkövammaisten sosiaalista asemaa.
Jokainen Teatterin harjoite on oma yksittäinen tilanne, jossa pyritään löytämään näkövammaisessa näyttelijässä olevia piileviä kykyjä.
Teatteri Sokkelon näytelmiin on kuulunut kaikkea modernin teatterin performansseista, aina oopperaan saakka. Lisäksi Teatteri on toteuttanut esityksiä erinäisiin moderneihin kokeilevan teatterin suuntiin.
Teatteri Sokkelo ry on myös edistänyt Näkövammaisten kulttuuritoimintaa mediassa, kansainvälisissä tapahtumissa, sekä pyrkinyt vammaispolitiikan foorumeilla tuomaan esille näkövammaisten oikeutta kultturityöhön.
Teatterinjohtaja Santtu Salminen on tehnyt tutkimusta ja käytännön sovelluksia, joilla on poistettu käytännön esteitä näkövammaisilta näyttelijöiltä näyttelemisen osalta.
Salminen on tutkinut tuntoaistin, kuulon, sekä esimerkiksi hajuaistin olemusta teatterityön apuvälineinä ja uudenlaisen teatterin mahdollisuutena. Salmisen tutkimustyö on ollut aktiivista vuodesta 2008 alkaen, ja edustaa uudenlaista näkemystä suomalaisen teatterityön saralla.
Teatteri Sokkelo sai vuonna 2016 Ransu -palkinnon näkövammaisten kulttuurityön edistämisestä.
Teatterinjohtaja Santtu Salminen sai vuonna 2017 Ransu ry:n myöntämän stipendin näkövammaisteatterityöhön
Vuonna 2018 Teatteri Sokkelo sai   Tampereen näkövammaisten Tukisäätiön  avustuksen  toimintansa tueksi
Näytelmät ja produktiot

Näytelmiä muun muassa ovat olleet
Miehen kylkiluu (2006-2007)
Minä sinä hän (2008)
Spoon river (2007-)
Spoon river (versio 1. Nokia 2008)
Valkoisen kepin matkassa (2009-)
Sokko-ooppera Silmät (2011)
Roolit pelissä - roolipelissä (2012)
Maailma Maailman kaikkeudessa
Pelastaja pimeästä
Spoon River Antologia (versio 2. Pori Mukavammaksi päivät syksy 2015)
Spoon river antologia Kangasala (versio 2. 2016)
Silmät - ooppera
Spoon river - off Teatterikesä (versio 2. 2016)
Tampereen Sammonkadun valaistus tempaus Suomi 100
juhlavuoden itsenäisyyspäivän kunniaksi 2017 *  kevät lauluja esitys  *  soiva joululaulu tervehdys
Valkoisen kepin matkassa (2017)
Spoon river antologia (versio 3. 2018)
Yhteistyöprojekti kollektiivin kanssa - Hyväntekeväisyysbileet (2018)
Fedoriam (-Ohjaus Esko Rissanen. Käsikirjoitus Santtu Salminen) (2020)
Aiheesta muualla

www.sokkelo.fi Teatteri Sokkelo ry kotisivut
http://www.nkl.fi/fi/etusivu/nakeminen/julkaisu/airut/nakovammaisten-airut-11-2016/spoon-river-antologia-tamperelaisittain
https://www.forum24.fi/en/pages/article/877/Nkemtt-teatteriin (Arkistoitu – Internet Archive) venäjänkielinen
Spektr lehti:   Teatteriyhdistys mainittuna, kesäkuu 2019 numerossa
https://yle.fi/uutiset/3-11108960
https://www.aamulehti.fi/a/5532c6cd-43f0-4e28-b18b-b388f2ef20d6 (Arkistoitu – Internet Archive)
https://www.apu.fi/artikkelit/nayttamolla-vaikkei-nakisikaan
Santtu Salmisen suunnittelema FX-laite
Eldar Šengelaia

Eldar Šengelaia vuonna 2004.
Eldar Šengelaia (georg. ელდარ შენგელაია, ven. Эльда́р Никола́евич Шенгела́я, Eldar Nikolajevitš Šengelaja; s. 26. tammikuuta 1933 Tbilisi) on georgialainen elokuvaohjaaja.
Eldar Šengelaia syntyi elokuvaohjaaja Nikoloz Šengelaian ja näyttelijä Nato Vakhnadzen perheeseen. Hän valmistui vuonna 1958 Neuvostoliiton elokuvainstituutin ohjaajalinjalta, jossa hän opiskeli Sergei Jutkevitšin johdolla. Šengelaia työskenteli aluksi Mosfilmilla, jossa hän ohjasi yhdessä Aleksei Saharovin kanssa satuelokuvat Legenda o ledjanom serdtse (”Taru jääsydämestä”, 1958) ja Snežnaja skazka (”Lumisatu”, 1960).
Vuodesta 1960 lähtien Šengelaia työskenteli Georgian elokuvastudion ohjaajana. Tamaz Meliavan kanssa ohjattu Tetri karavani (”Valkoinen karavaani”, 1964) kuvaa runollisesti Georgian maaseudun elämää. Vuonna 1965 Šengelaia ohjasi novellin Mikela Davit Kldiašvilin teosten pohjalta käsikirjoittamaansa elokuvaan Ts’arsulis purtslebi (”Menneisyyden sivuja”). Vuonna 1969 valmistunut Aratšveulebrivi gamopena (”Epätavallinen näyttely”) on Šengelaialle tyypillinen tragikomedia kuvanveistäjästä, joka on tuhlannut parhaat vuotensa hautamuistomerkkien suunnitteluun. ”Iloiset hupsut” (Šerek’ilebi, 1974) sisältää farssin aineksia, kun taas Kldiašvilin teokseen perustuva ”Samanišvilin äitipuoli” (Samanišvilis dedinatsvali, 1978) kuvaa surumielisen humoristisesti 1800-luvun georgialaista köyhää aatelistoa. Vuonna 1984 valmistunut ”Siniset vuoret” (Tsisperi mtebi, anu daujerebeli ambavi) ennakoi perestroikan ajan yhteiskuntakritiikkiä. ”Siniset vuoret” sai Neuvostoliiton valtionpalkinnon vuonna 1985 ja vuonna 1988 Šengelaialle myönnettiin Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimi.
Šengelaia oli NKP:n jäsen vuodesta 1965. 1980-luvun lopussa ohjaaja liittyi Georgian itsenäisyysliikkeeseen ja vuodesta 1990 lähtien hän on toiminut maansa parlamentin jäsenenä. Vuonna 1993 valmistunut georgialais-saksalainen absurdi komedia Eksp'res-inpormatsia jäi lähes kokonaan vaille kaupallista levitystä.
Ohjaustyöt

Legenda o ledjanom serdtse (”Taru jääsydämestä”, Aleksei Saharovin kanssa, 1958)
Snežnaja skazka (”Lumisatu”, Aleksei Saharovin kanssa, 1960)
Tetri karavani (”Valkoinen karavaani”, Tamaz Meliavan kanssa, 1964; Yleisliittolaisen elokuvafestivaalin ja Georgian SNT:n nuorisoliiton palkinnot)
Mikela (novelli elokuvassa Ts’arsulis purtslebi ”Menneisyyden sivuja”, 1965)
Aratšveulebrivi gamopena (”Epätavallinen näyttely”, 1969)
”Iloiset hupsut” (Šerek’ilebi, 1974)
”Samanišvilin äitipuoli” (Samanišvilis dedinatsvali, 1978; Yleisliittolaisen elokuvafestivaalin pääpalkinto)
”Siniset vuoret” (Tsisperi mtebi, anu daujerebeli ambavi, 1984; Yleisliittolaisen elokuvafestivaalin pääpalkinto, Neuvostoliiton valtionpalkinto)
Eksp'res-inpormatsia (Georgia–Saksa, 1993)
Dog Rose (1996)
Tietäjät tietää

| Tietäjät tietää> The Wheel |
| --- | --- |
 Ohjelman virallinen juliste
Tyyli:  visailuohjelma viihde
Kestoaika:  90 min.
Perustuu:  brittiläiseen The Wheel -formaattiin
Pääosissa:  Roope Salminen
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3 MTV Katsomo
Esitetty:  1. syyskuuta 2023 – 3. marraskuuta 2023
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Tunnuskappale:  "Tietäjät tietää"
Tuotanto
Tuottaja(t):  Larissa Lounassalo
Vastaava(t) tuottaja(t):  Suvi Salokoski Matti Tiensuu Antti Väisänen
Säveltäjä(t):  Olli Äkräs
Tuotantoyhtiö(t):  Warner Bros. International Television Production
Aiheesta muualla
IMDb 
Tietäjät tietää on suomalainen MTV3-kanavalla esitettävä viihteellinen visailuohjelma, joka perustuu brittiläiseen The Wheel -formaattiin. Ohjelmassa joka jaksossa kolme tavallista suomalaista kilpailijaa vastaa tietokilpailukysymyksiin eri alojen julkisuuden henkilöiden avulla, jotka auttavat kilpailijoita voittamaan parhaimmillaan jopa kymmenien tuhansien eurojen voittopotin. Ohjelman juontajana toimii Roope Salminen.
Ohjelman esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 1. syyskuuta 2023. Ohjelmassa kilpailijoita auttavina vaihtuvina tietäjinä nähdään mm. Eija Vilpas, Minttu Mustakallio, Veronica Verho, Arja Koriseva, Pippa Laukka, Eicca Toppinen, Hanno Möttölä, Pekka Pouta, Mikko Silvennoinen, sekä Harri Syrjänen.
Ohjelman kulku

Pelin varsinaiset säännöt ovat hiukan monimutkaiset, mutta pohjimmiltaan on kyse siitä, että joka jaksossa kolme mukaan hakenutta tavallista suomalaista kilpailee kasvavasta rahapotista vastaamalla kinkkisiin tietokilpailukysymyksiin. Heitä  mukana auttamassa on seitsemän joka jaksossa vaihtuvaa julkisuuden henkilöä, eli "Tietäjää", jotka ovat valinneet itselleen kategorian, jossa kokevat olevansa alan eksperttejä.
Ohjelman kulku > Peli

Ensiksi arvotaan kilpailijapyörää pyörittämällä, kuka jakson kolmesta kilpailijasta pääsee mukaan peliin.
Jokaisella kierroksella kilpailija valitsee aiheen, josta kysymys esitetään. Aihealueen valinnut tietäjä on "kultainen". Lisäksi joka kierroksella valitaan "punainen" tietäjä, jonka kilpailija ei usko tietävän vastausta kysymykseen. Tämän jälkeen suuri tietäjäpyörä pyörii ja valitsee sattumanvaraisesti tietäjän, joka pääsee auttamaan kilpailijaa kysymyksessä. Normaalin tietäjän kohdalla jaossa on 500 € rahaa pottiin, ja "kultaiseen" tietäjään pyörän pysähtyessä jaossa on suurempi summa, 1 500 €. Mikäli pyörä pysähtyy "punaiseen" tietäjään, kilpailija putoaa kierrokselta välittömästi, ja tilalle arvotaan uusi kisaamaan. Koska kyseessä on sattuma, voi olla mahdollista, että juuri se kyseinen kilpailija, joka tippui juuri äsken, pääsee pelaamaan uudelleen. Oikein vastatun kysymyksen jälkeen kyseinen aihealue poistetaan pelistä ja kilpailija valitsee uuden. Voittopotti ei nollaannu, vaikka kilpailija putoaisi, vaan muut kilpailijat saavat mahdollisuuden kasvattaa sitä, ja lopulta päätyä loppupeliin, jossa voi voittaa koko potin itselleen.
Samalla, kun kilpailija ja valittu tietäjä pohtivat vastausta kysymykseen, muut kuusi tietäjää vastaavat omilla laitteillaan samoihin kysymyksiin. Jos kaikki tietäjät ovat tienneet kierroksen aikana oikean vastauksen, lisätään pottiin "täydellisestä kierroksesta" vielä 500 €, mikäli kilpailijakin tiesi vastauksen. Mikäli aihealueen "kultainen" tietäjä ei tiennyt itse vastausta oman aihealueensa kysymykseen, on hän seuraavalla kierroksella automaattisesti "punainen" sen lisäksi, että kilpailijan täytyy valita toinen "punainen" tietäjä.
Kun kaikki seitsemän kategoriaa on käyty läpi, kilpailija siirtyy ns. "Loppupeliin", jossa hänellä on mahdollisuus kotiuttaa koko potti itselleen.
Ohjelman kulku > Rahakaruselli

Jokaisen jakson puolessa välissä pelataan Rahakaruselli-niminen kierros, jossa Tietäjien tavoitteena on kerryttää lisää rahaa kilpailijoiden voittopottiin.
Juontaja kertoo ensin, mikä on kyseisen kysymyksen kategoria. Sitten kilpailijan pitää valita tietäjä, joka aloittaa kierroksen. Tällä tietäjällä on vähiten miettimisaikaa, mutta eniten vaihtoehtoja vastaukseen. Kierroksella tietäjäpyörä pyörii hitaasti yhden kierroksen ympäri. Jokaisen tietäjän tulee vuorollaan antaa vastaus yhteen kysymykseen, johon on vähintään seitsemän oikeaa vastausta (esim. mainitse jokin horoskooppimerkki). Jokainen tietäjän oikea vastaus tuo pottiin 200 € lisää rahaa. Jos kaikki tietäjät saavat annettua oikean vastauksen, pyöristetään pottia ylöspäin 1 500 euroon. Kierros kuitenkin päättyy, jos joku tietäjistä antaa väärän vastauksen, sellaisen vastauksen joka on jo sanottu, tai ei ehdi vastata aikarajan puitteessa.
Ohjelman kulku > Loppupeli

Ennen varsinaista loppupeliä, kilpailija saa valita, kenen tietäjistä kanssa hän haluaa vastata kysymykseen. Jokainen tietäjistä on vastannut koko illan ajan kysymyksiin omilla laitteillaan. Mitä enemmän he ovat tienneet oikein, sitä korkeammalle he sijoittuvat. Loppupeliin kilpailija saa valita avukseen joko parhaimman tietäjän, keskivertotietäjän, tai huonoimman tietäjän:
Mikäli kilpailija päättää valita parhaiten pärjänneen tietäjän, voittopotti on puolet, eli 50 % alkuperäisestä.
Kilpailija voi valita myös ns. keskivertotietäjän, jonka potti on tasan sen verran, kuin illan aikana se on kasvatettu.
Heikoiten suoriutuneen tietäjän kohdalla potti on 50 % suurempi alkuperäiseen nähden.
Loppupelissä arvotaan yksi sattumanvarainen aihealue, minkä kysymykseen kilpailijan täytyy vastata, jotta voittaa itselleen koko potin. Kilpailijalla ja tietäjällä on tällä kierroksella vain 30 sekuntia aikaa pohtia vastausta, jonka jälkeen se on lukittava. Väärä vastaus pudottaa kilpailijan pois samaan tapaan, kuin aiemmilla kierroksilla, ja oikealla vastauksella kilpailija voittaa koko potin itselleen.
Aiheesta muualla

Ohjelman nettisivut
Elsa (täsmennyssivu)

Elsa tai ELSA voi tarkoittaa seuraavia:
Elsa, naisen etunimi
ELSA-rata, suunniteltu Espoon-Lohjan-Salon oikorata
ELSA, The European Law Students' Association, eurooppalainen oikeustieteen opiskelijoiden järjestö
ELSA Finland, järjestön Suomen kansallisryhmä
182 Elsa, päävyöhykkeen asteroidi
S/S Elsa S, Ernst Sohnin 1936–1942 omistama rahtihöyrylaiva
S/S Elsa S (2), Ernst Sohnin 1950–1959 omistama rahtihöyrylaiva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Elsa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Eldbjørg Løwer

| Eldbjørg Løwer |
| --- | --- |
 Løwer vuonna 1999.
Norjan puolustusministeri
 Bondevikin I hallitus 15. maaliskuuta 1999 – 17. maaliskuuta 2000  
Edeltäjä:  Dag Jostein Fjærvoll
Seuraaja:  Bjørn Tore Godal
Norjan työ- ja hallintoministeri
 Bondevikin I hallitus 17. lokakuuta 1997 – 15. maaliskuuta 1999  
Edeltäjä:  Bendik Rugaas
Seuraaja:  Laila Dåvøy
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. heinäkuuta 1943 (ikä 81) Ål, Norja
Tiedot
Puolue:  Venstre
Eldbjørg Løwer (s. 14. heinäkuuta 1943 Ål) on norjalainen Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan työ- ja hallintoministerinä 1997–1999 sekä puolustusministerinä 1999–2000.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eldbjørg Løwer Wikimedia Commonsissa
Eldbjørg Løwer Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Dr. Rockfinger & Outlaw Boys

| Dr>  Rockfinger & Outlaw Boys Kari Peitsamo & Aku Ankkuli |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1994
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Tuomo Valtonen
 Tyylilaji: Rock
 Kesto: 45.10
 Levy-yhtiö: Pyramid
Kari Peitsamon muut julkaisut
| How I Won the War 1994 | Dr. Rockfinger & Outlaw Boys 1994 | Before They Make Me Run 1995 |
Aku Ankkulin muut julkaisut
| Kääk! 1994 | Dr. Rockfinger & Outlaw Boys 1994 | Lootus 2000 |
Dr. Rockfinger & Outlaw Boys on Kari Peitsamon ja Aku Ankkulin ensimmäinen yhteisalbumi. Vaikka Peitsamo on sanoittanut Kiirastulen Kerubit -kappaletta lukuun ottamatta kaikki kappaleet, hän on säveltänyt ja esiintyy vain noin puolella levyn kappaleista. Aku Ankkuli -yhtye esittää kaikki itse säveltämänsä kappaleet sekä toimii Peitsamon taustayhtyeenä suurimmalla osalla Peitsamon sävellyksistä.
Kappaleet

Rafael Rockfinger – 2.22 (säv. Aku Ankkuli, san. Kari Peitsamo, sov. Aku Ankkuli)
Täst mie tykkään – 3.56 (säv. Kari Peitsamo, san. Kari Peitsamo, sov. Kari Peitsamo)
Syntynyt prätkän selkään – 3.11 (säv. Aku Ankkuli, san. Kari Peitsamo, sov. Aku Ankkuli)
Limousine – 3.21 (säv. Kari Peitsamo, san. Kari Peitsamo, sov. Kari Peitsamo)
Täydellinen hemmo – 2.37 (säv. Aku Ankkuli, san. Kari Peitsamo, sov. Aku Ankkuli)
Tulee uusi Creedence – 2.49 (säv. Kari Peitsamo, san. Kari Peitsamo, sov. Kari Peitsamo)
Keskiyöllä – 1.44 (säv. Aku Ankkuli, san. Kari Peitsamo, sov. Aku Ankkuli)
Onko Nokialla elämää? – 2.40 (säv. Kari Peitsamo, san. Kari Peitsamo, sov. Kari Peitsamo)
Heikko flaxi – 3.01 (säv. Aku Ankkuli, san. Kari Peitsamo, sov. Aku Ankkuli)
Farkkumusaa – 3.22 (säv. Kari Peitsamo, san. Kari Peitsamo, sov. Kari Peitsamo)
Jumala loi naisen – 2.37 (säv. Aku Ankkuli, san. Kari Peitsamo, sov. Aku Ankkuli)
Ei lähetystä – ei tyydytystä – 2.25 (säv. Aku Ankkuli, san. Kari Peitsamo, sov. Aku Ankkuli)
Elokuvissa – 2.01 (säv. Kari Peitsamo, san. Kari Peitsamo, sov. Kari Peitsamo)
Mulla kulkee ehkä hiukka – 2.03 (säv. Kari Peitsamo, san. Kari Peitsamo, sov. Kari Peitsamo)
Kiirastulen kerubit – 2.46 (säv. Aku Ankkuli, san. Simo Koivunen, sov. Aku Ankkuli)
37 ja menee hyvin – 2.20 (säv. Kari Peitsamo, san. Kari Peitsamo, sov. Kari Peitsamo)
Jeesus keksi lentokoneen – 1.56 (säv. Kari Peitsamo, san. Kari Peitsamo, sov. Kari Peitsamo)
Kokoonpano

Kari Peitsamo – laulu, kitara, huuliharppu (kappaleet 2, 4, 6, 8, 10, 13, 14, 16 ja 17)
Aku Ankkuli (kappaleet 1–7 ja 9–15):
Simo Koivunen – laulu, basso
Kimmo Pulkkinen – kitara, taustalaulu, huuliharppu
Seppo Pohjolainen – rummut, taustalaulu
Petteri Pitkänen – piano (kappaleet 4, 6, 7 ja 10)
Eldar Qasımov

| Eldar Qasımov |
| --- | --- |
 Eldar Qasımov vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1989 (ikä 35) Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Aktiivisena:  2010–
Tyylilajit:  pop, R&B
Soittimet:  piano 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Eldar Qasımov (s. 4. kesäkuuta[lähde? ] 1989 Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto) on azerbaidžanilainen laulaja, joka voitti vuoden 2011 Eurovision laulukilpailun Nigar Camalin kanssa kappaleella ”Running Scared”.
Qasımov oli yksi vuoden 2012 Eurovision laulukilpailun kolmesta juontajasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eldar Qasımov Wikimedia Commonsissa
Eldar Qasımov Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
voittajat
| --- | --- |
1950–luku:   1956: Lys Assia  1957: Corry Brokken  1958: André Claveau  1959: Teddy Scholten 
1960–luku:   1960: Jacqueline Boyer  1961: Jean-Claude Pascal  1962: Isabelle Aubret  1963: Grethe & Jørgen Ingmann  1964: Gigliola Cinquetti  1965: France Gall  1966: Udo Jürgens  1967: Sandie Shaw  1968: Massiel  1969: Frida Boccara · Lenny Kuhr · Lulu · Salomé 
1970–luku:   1970: Dana  1971: Séverine  1972: Vicky Leandros  1973: Anne-Marie David  1974: Abba  1975: Teach-In  1976: Brotherhood of Man  1977: Marie Myriam  1978: Izhar Cohen / Alphabeta  1979: Gali Atari / Milk & Honey 
1980–luku:   1980: Johnny Logan  1981: Bucks Fizz  1982: Nicole  1983: Corinne Hermès  1984: Herreys  1985: Bobbysocks  1986: Sandra Kim  1987: Johnny Logan  1988: Céline Dion  1989: Riva 
1990–luku:   1990: Toto Cutugno  1991: Carola  1992: Linda Martin  1993: Niamh Kavanagh  1994: Paul Harrington / Charlie McGettigan  1995: Secret Garden  1996: Eimear Quinn  1997: Katrina and the Waves  1998: Dana International  1999: Charlotte Nilsson 
2000–luku:   2000: Olsen Brothers  2001: Tanel Padar / Dave Benton / 2XL  2002: Marie N  2003: Sertab Erener  2004: Ruslana  2005: Elena Paparizou  2006: Lordi  2007: Marija Šerifović  2008: Dima Bilan  2009: Alexander Rybak 
2010–luku:   2010: Lena  2011: Ell & Nikki  2012: Loreen  2013: Emmelie de Forest  2014: Conchita Wurst  2015: Måns Zelmerlöw  2016: Jamala  2017: Salvador Sobral  2018: Netta Barzilai  2019: Duncan Laurence 
2020–luku:   2020: Ei järjestetty  2021: Måneskin  2022: Kalush Orchestra  2023: Loreen  2024: Nemo
Eduard Schnitzer

Eduard Schnitzer alias Emin Pašša.
Eduard Schnitzer (28. maaliskuuta 1840 Preussi – 23. lokakuuta 1892 Kongo) oli preussilainen virkamies ja seikkailija. Hänet tunnetaan kuitenkin paremmin nimellä Emin Pašša. Hän oli kotoisin Neissen kaupungista Sleesiassa (nykyisin Nysan kaupunki Puolassa).
Schnitzer opiskeli lääkäriksi Berliinin yliopistossa, mistä hän valmistui vuonna 1864. Tämän jälkeen hän matkusti Osmanien valtakuntaan, mistä hän sai lääkintäviranomaisen työpaikan Balkanille. Vuonna 1870 hän siirtyi Albaniaan Scutarin maakunnan osmanilaisen kuvernöörin palvelukseen. Schnitzer ihastui kuvernöörin vaimoon, ja kun kuvernööri kuoli vuonna 1873, he karkasivat Italiaan asumaan. Sieltä he siirtyivät rahojen loputtua asumaan Schnitzerin kotikuntaan. Yhteiselo alkoi kuitenkin rakoilla, ja Schnitzer oli aina vain pidempiä aikoja pois kotoa vaellellen Sleesian maaseudulla, kunnes hän viimein ei palannut enää kotiin. Omaiset kuulivat hänestä seuraavan kerran 11 vuotta myöhemmin, kun hän oli sanomalehtien otsikoissa.
Emin Pašša

Schnitzer matkusti Khartumiin Sudaniin. Egyptin kediivi Ismail Pašša oli alistanut Sudanin siirtomaakseen, ja siellä tarvittiin osaavia virkamiehiä hallintoon. Schnitzer sai sotilaslääkärin paikan päiväntasaajan maakunnassa. Siellä hän otti nimekseen Emin Pašša. Aluetta hallitsi brittiläinen Charles George Gordon. Kun Gordon ylennettiin vuonna 1877 koko egyptiläisen Sudanin kenraalikuvernööriksi, hän nimesi Emin Paššan seuraajakseen päiväntasaajan maakuntaan. Samoihin aikoihin sudanilaiset kyllästyivät egyptiläisten riistoon, ja he aloittivat pohjoisessa kapinan Muhammad Ahmadin johdolla, joka oli julistanut olevansa mahdi eli vapahtaja ja kukistavansa pahan.
Egypti ajautui vararikkoon kediivin holtittoman rahankäytön seurauksena. Britit halusivat varmistaa laivaliikenteen sujumisen Suezin kanavassa, joten he valtasivat Egyptin vuonna 1882. Sudanissa kapina eteni, ja maakunta toisensa jälkeen kukistui. Gordonin käskettiin evakuoida kaikki egyptiläiset joukot Sudanista, mutta hän linnottautui joukkoineen Khartumiin ja kuvitteli Britannian tulevan apuun. Tammikuussa 1885 piiritetty Khartum kukistui ja Gordon tapettiin. Brittiläinen media halusi, että brittijoukot kostaisivat Gordonin kuoleman. Britannian pääministeri Gladstone ei kuitenkaan lähettänyt joukkoja, sillä briteillä ei ollut intressejä kalliiseen sotaretkeen Sudanissa.