stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaatuneitten muistopäivä

Kaatuneitten muistopäivä Vihdin sankarihautausmaalla. Vihti 17.5.2020
Kaatuneitten muistopäivä, jota vietetään toukokuun kolmantena sunnuntaina, on Suomen aluetta ja suomalaisia koskettaneissa sodissa tai muissa taisteluluonteisissa toimissa, kuten rauhanturvaamistehtävissä, kaatuneiden sekä taistelujen aikana ja niiden päättymisen jälkeen muillakin tavoin sodan takia kuolleiden, kuten teloitettujen ja vankileireillä menehtyneiden, muistoksi vietettävä päivä.
Puolustusvoimien ylipäällikkö, sotamarsalkka Gustaf Mannerheim määräsi päiväkäskyssään talvisodan jälkeen keväällä 1940 toukokuun kolmannen sunnuntain vietettäväksi ”nyt päättyneessä sodassa kaatuneiden sankarivainajien sekä myös kaikkien murroskautena vuonna 1918 molemmin puolin vakaumuksensa puolesta henkensä uhranneitten yhteisenä uskonnollisena muistopäivänä”.
Päivään kuuluvat käynnit sankarihaudoilla. Alkuvuosikymmeninä Suomen lippua pidettiin kello 10–14 suruliputuksen tapaan puolitangossa, muun osan päivästä (klo 8–10 ja klo 14–21) tangon huipussa. Kun toisen maailmansodan päättymisestä vuonna 1995 tuli kuluneeksi 50 vuotta, ohjetta muutettiin niin, että liputetaan normaaliin tapaan koko päivän laskematta lippua välillä puolitankoon.
Vuodesta 1977 lähtien kaatuneitten muistopäivä on ollut vakiintunut liputuspäivä.
Kaatuneitten muistopäivän historiaa

Muistopäivän viettäminen Suomessa sai alkunsa huhtikuussa 1940 järjestetystä evankelis-luterilaisen kirkon piispainkokouksesta, jossa oli ehdotettu suru- ja muistojumalanpalvelusten pitämistä talvisodassa kaatuneiden muistoksi sunnuntaina 19. toukokuuta 1940. Mannerheimin antamassa päiväkäskyssä ilmoitettiin, ettei 16. toukokuuta sisällissodassa Suomen tasavallan joukkojen (valkoiset) kapinallisista suomalaisista (punaiset) saavuttaman voiton paraatin muisto- ja siihenastisena sotaväen lippujuhlan päivänä järjestetä juhlallisuuksia. Tällä Mannerheim pyrki korostamaan kansallista yhtenäisyyttä. Päiväkäsky koski vain puolustusvoimia, mutta sitä alettiin noudattaa myös armeijan ulkopuolella. Toukokuun kolmatta sunnuntaita nimitettiin yksimielisyyden ja sankarivainajien muistopäiväksi, ja nykyinen nimi sillä on ollut vuodesta 1947 alkaen.
Sankarivainajien muistopäivän kansallisesta viettämisestä vastasi Sotainvalidien Veljesliitto yhdessä Suomen Aseveljien Liiton kanssa vuodesta 1942. Kun jatkosodan jälkeen Moskovan välirauhan tuloksena aseveliyhdistykset oli lakkautettava, työn jatkajaksi tuli 1945 Sotaleskien Huolto, joka yhdistyi 1946 kahden muun yhdistyksen kanssa Sotaleskien ja kaatuneitten omaisten huolloksi, jonka nimenä vuodesta 1958 on Kaatuneitten Omaisten Liitto.
Sodissa kaatuneiden muistopäiviä muissa maissa

Britanniassa ja muualla Kansainyhteisössä vietetään muistamispäivää (engl. Remembrance Day) 11. marraskuuta
Israelissa on Israelin kaatuneiden sotilaiden ja terrorismin uhrien muistamispäivä (hepr. ‏יום הזכרון לחללי מערכות ישראל ונפגעי פעולות האיבה‎, Jom Hazikaron l'Chalalei Ma'arachot Jisrael v'l'Nifgaei Peulot Ha'eivah), lyh. muistamispäivä (יום הזיכרון, Jom Hazikaron) huhti-toukokuussa
Saksassa vietetään kansan surupäivää (saks. Volkstrauertag) marraskuun sunnuntaina kaksi viikkoa ennen ensimmäistä adventtia
Venäjällä ja venäjänkielisten keskuudessa maailmalla järjestetään Kuolemattoman rykmentin (ven. Бессмертный полк, Bessmertnyi polk) kulkuetta suuren isänmaallisen sodan loppupäivänä 9. toukokuuta
Yhdysvalloissa on muistopäivä (engl. Memorial Day) toukokuun viimeisenä maanantaina
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1985

Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1985 pelattiin Suomessa, ottelupaikkakuntina olivat Helsinki, Turku ja Vantaa.
Turnaus

| Sija | Joukkue | O | V | H | T | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  Kanada | 7 | 5 | 0 | 2 | 44 | 14 | 12 |

| 2 |  Tšekkoslovakia | 7 | 5 | 0 | 2 | 32 | 13 | 12 |

| 3 |  Neuvostoliitto | 7 | 5 | 2 | 0 | 38 | 17 | 10 |
| 4 |  Suomi | 7 | 4 | 1 | 2 | 42 | 20 | 9 |
| 5 |  Ruotsi | 7 | 3 | 4 | 0 | 32 | 26 | 6 |
| 6 |  Yhdysvallat | 7 | 2 | 5 | 0 | 23 | 37 | 4 |
| 7 |  Länsi-Saksa | 7 | 0 | 6 | 1 | 9 | 44 | 1 |
| 8 |  Puola | 7 | 0 | 6 | 1 | 10 | 59 | 1 |
Puola putosi B-sarjaan.
Pistepörssi

|   Pelaaja | M | S | P |
| --- | --- | --- | --- |
|  Esa Keskinen | 6 | 14 | 20 |
|  Brian Bradley | 9 | 5 | 14 |
|  Esa Tikkanen | 7 | 7 | 14 |
|  Peter Andersson | 4 | 10 | 14 |
|  Mikko Mäkelä | 11 | 2 | 13 |
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Craig Billington
Paras puolustaja:  Vesa Salo
Paras hyökkääjä  Michal Pivoňka
Palkinnot > Turnauksen tähdistökentällinen

Maalivahti:  Timo Lehkonen
Puolustajat:  Bobby Dollas,  Mihail Tatarinov
Hyökkääjät:  Mikko Mäkelä,  Michal Pivoňka,  Esa Tikkanen
Aiheesta muualla

TSN:n artikkeli turnauksesta (englanniksi)
Passionhockey.com: IIHF U20 1985 (ranskaksi)
Hockeyarchives: IIHF U20 1985 (ranskaksi)
Kefmetatsoli

| --- | --- |

Kefmetatsoli
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(6R,7S)-7-[[2-(syanometyylisulfanyyli)asetyyli]amino]-7-metoksi-3-[(1-metyylitetratsol-5-yyli)sulfanyylimetyyli]-8-okso-5-tia-1-atsabisyklo[4.2.0]okt-2-eeni-2-karboksyylihappo
Tunnisteet
CAS-numero: 56796-20-4
ATC-koodi: J01DC09
PubChem CID: 42008
DrugBank: DB00274
Kemialliset tiedot
Kaava: C15H17N7O5S3 
Moolimassa: 471,566
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 68 %
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 1,3 tuntia
Ekskreetio: virtsan mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: intravenoosi
Kefmetatsoli (C15H17S3N7O5) on kefalosporiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä käytetään lääketieteessä antibioottina.
Ominaisuudet ja käyttö

Kefmetatsoli on niin sanottu toisen sukupolven kefalosporiini ja sen antibioottiset ominaisuudet perustuvat bakteerin soluseinän synteesin estämiseen. Lääkeaine on suhteellisen laajakirjoinen ja tehoaa moniin grampositiivisiin ja gramnegatiivisiin bakteereihin. Teho on samankaltainen kefoksitiinin kanssa ja käyttökohteetkin ovat samoja. Kefmetatsolin sisältämä N-metyylytiotetratsolirakenne voi aiheuttaa haittavaikutuksenaan verenvuotoa.
Valloittamaton

| ”Valloittamaton” PMMP |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Hitit
 Äänitetty : 2013
 Julkaistu: 25. lokakuuta 2013
 Kesto: 04.00
 Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment
PMMP:n muut singlet
| ”Pahvinaamari” 2012 | ”Valloittamaton” 2013 |   |
Valloittamaton on 25. lokakuuta 2013 julkaistu PMMP:n viimeinen singlejulkaisu. Kappale sisältyy myös yhtyeen marraskuussa 2013 julkaistavalle Hitit-kokoelmalle. Kappaleen on sanottu olevan lokakuussa 2013 uransa lopettaneen yhtyeen jäähyväiskappale.
Kappaleen on säveltänyt PMMP:lle tuttuun tapaan Jori Sjöroos. Sanoituksen on tehnyt Paula Vesala.
Kappaleet

Valloittamaton – 4.00
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: –
Suomen virallinen latauslista: 8 
Radiolista: –
Karmela Liebkind

Karmela Rachel Liebkind-Ormala (s. 29. syyskuuta 1949 Helsinki) on suomalainen sosiaalipsykologi ja professori emerita, joka on tehnyt työtä etnisten suhteiden tutkimuksen parissa yli 30 vuotta. Hän on myös opettanut 1970-luvulta alkaen Helsingin yliopistossa.
Ura

Liebkind on tehnyt tieteellisen työnsä paljolti Helsingin yliopiston sosiaalipsykologian laitoksella, jonka assistenttina ja tutkimusapulaisena hän aloitti vuonna 1973. Vuonna 1986 hänet nimitettiin Helsingin yliopiston sosiaalipsykologian laitoksen dosentiksi. Myöhemmin Liebkind hän on toiminut tutkijana, akatemiatutkijana ja yliassistenttina sekä vuodesta 1993 vuoteen 2017 professorina.
Karmela Liebkind osallistuu hyviä etnisiä suhteita edistävään työhön myös käytännössä. Vuosina 1994–2000 Liebkind toimi Suomen edustajana ECRI:ssä (Council of Europe Expert Commission against Racism and Intolerance). Vuodesta 2004 hän on ollut Suomen valtioneuvoston nimittämän syrjintälautakunnan varajäsen.
Liebkind on Suomen Tiedeseuran jäsen.
Huomionosoituksia

Vuonna 2001 Liebkind sai Helsingin yliopiston Maikki Friberg -tasa-arvopalkinnon. Palkinto annettiin hänen Helsingin yliopistossa tekemästään työstä tasa-arvon, monikulttuurisuuden ja suvaitsevaisuuden edistämiseksi.
Vuonna 2006 hän sai Etnisten suhteiden ja kansainvälisen muuttoliikkeen tutkimuksen seuran (ETMU) tunnustuspalkinnon merkittävästä työstä etnisten suhteiden ja kansainvälisen muuttoliikkeen kysymysten parissa.
Teoksia

Helkama, Klaus – Myllyniemi, Rauni – Liebkind, Karmela: Johdatus sosiaalipsykologiaan.  Helsinki:  Edita, 1998.  ISBN 951-37-2407-7.
Monikulttuurinen Suomi: Etniset suhteet tutkimuksen valossa.  (Toimite)  Helsinki:  Gaudeamus, 2000.  ISBN 951-662-790-0.
Aiheesta muualla

Jasinskaja-Lahti, Inga – Myllyniemi, Rauni: / Liebkind-Ormala, Karmela (1949–). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  19.8.2015. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Parvikko, Tuija: Suomi muuttuu monien kulttuurien maaksi. (Kirja-arvostelu.) Helsingin Sanomat 17.6.2000.
Liebkind, Karmela hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Kaksi koiraa

| Kaksi koiraa Kauko Röyhkä |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1990
 Julkaistu: 1990
 Tyylilaji: Poprock
 Kesto: 33.37
 Levy-yhtiö: Euros
Kauko Röyhkän muut julkaisut
| Joko-tai 1990 | Kaksi koiraa 1990 | Tyttöjen ystävä 1991 |
Kaksi koiraa on suomalaisen muusikon Kauko Röyhkän 11. studioalbumi. Se julkaistiin sekä LP- että CD-formaatissa vuonna 1990.
Albumista julkaistiin remasteroitu CD-versio vuonna 2000.
Kappaleet

Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi A5- sekä B4-san. Uuno Kailas, säv. Pupu Lihavisto ja Kauko Röyhkä.
Sovitukset Kauko Röyhkä, Pekka Gröhn ja Timo Vikkula.
A-puoli
Kaksi koiraa – 3.34
Iltapäivä Tainan kanssa – 3.14
Ei mikään helppo homma – 3.29
Humalassa – 3.50
Musta satu – 3.22
Vaikea ihminen – 2.08
B-puoli
Soita se taas, Rainer – 3.20
Paras kaverini – 1.45
Hardi Tiidus – 2.54
Verkon silmässä – 2.54
Vladivostok – 3.09
Tekijät > Muusikot

Kauko Röyhkä - laulu
Pekka Gröhn - basso, rummut, komppikitara (B2), falsettilaulu (B3)
Timo Vikkula - kitarat, basso (A3), urut (B3)
Tekijät > Muusikot > sekä

Ufo - viulu (A1)
Pupu Lihavisto - Farfisa-urut (A5, B4)
Mara Salminen - vetopasuuna (A2)
Gabi Hakanen - taustalaulu
Maritta Kuula - taustalaulu (A5)
Tekijät > Muuta

Äänitys: Gabi Hakanen / Herodes-Studio, tammi-helmikuu 1990
CD-remasterointi: Mika Jussila / Finnvox
Kansi: Kauko & Jani
Vastaanotto

Rumba-lehden Santtu Luodon mukaan kappaleet ”Kaksi koiraa”, ”Ei mikään helppo homma” ja ”Vaikea ihminen” ovat Röyhkää upeimmillaan. Sen sijaan Uuno Kailaan runot ”Musta satu” ja ”Verkon silmässä” eivät hänestä sovi albumin kokonaisuuteen. Samoin AD-yhtyeen aikaisemmin levyttämä ”Vladivostok” jää leijumaan ilmaan. Helsingin Sanomien Markku Fagerlundin mielestä levy on soinniltaan karumpaa ja sanoituksiltaan ilkeämpää kuin Röyhkän tätä edeltänyt tuotanto, kuin paluuta alkuperäiseen tyyliin.
Aiheesta muualla

Jukka Uotila: Kauko Röyhkän Kaksi koiraa – romaanikirjailijan välivuodet. Helsingin kaupunginkirjasto.
Unkari talviolympialaisissa 1932

Unkari saavutti Lake Placidin talviolympialaisista 1932 yhden mitalin, kun Emília Rotter ja László Szollás saivat pariluistelusta pronssia. Kisojen mitalitilastossa Unkari sijoittui kymmenenneksi. Unkari kilpaili näissä talviolympialaisissa ainoastaan taitoluistelussa, jossa se debytoi olympiatasolla saavuttaen heti ensimmäisen mitalinsa talviolympialaisista. Toinen Unkarin pari Olga Orgonista / Sándor Szalay sijoittui neljänneksi.
Mitalistit > Pronssia

Emília Rotter ja László Szollás – taitoluistelu, pariluistelu
Joukkue > Taitoluistelu

| Urheilijat | Laji | Sijapisteet | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Olga Orgonista Sándor Szalay | Pariluistelu | 28 | 72,2 | 4. |
| Emília Rotter László Szollás | Pariluistelu | 20 | 76,4 |  Pronssia |
Unkari teki Lake Placidissa ensiesiintymisensä olympialaisten taitoluistelussa. Rotter ja Szollás voittivat maan ensimmäisen talviolympiamitalin.
Karstalanka

Karstalanka on lyhytkuituisesta ja kiharasta karstavillasta karstattua ja kehrättyä lankaa. Karstavilla tarkoittaa lampaasta leikattua villaa, joka soveltuu karstavillakehräämön raaka-aineeksi ja vanutettavaksi. Langan kuitumateriaalina käytetään lyhyttä ja karkeaa joko isokiharaista tai suoraa villaa, jota ei kammata eli poisteta kampakoneella määrämittaa lyhyempiä kuituja pois kuten kampalangan valmistuksessa. Karstalangan raaka-aineena on käytetty villan ohella villalumppua (hylättyjä villaisia kankaita ja vaatteita), kampavillan lyhytkuituista kehruujätettä, karvoja ja tekokuituja. Koska karstalangan kuidut eivät ole suoria ja yhdensuuntaisia, näyttää lanka pörröiseltä. Sitä käytetään erityisesti vanutettavien kankaiden kutomiseen. Karstavillalangat ovat tavallisesti kertaamattomia eli niitä ei ole valmistettu kiertämällä kahta tai useampaa ohuempaa lankaa toistensa ympäri. Puhe- ja kauppakielessä karstalangalla tarkoitetaan yleensä karstavillalankaa.
Vantablack

Vantablack
Vantablack on hiilinanoputkilla päällystetty pinta, joka vuonna 2016 on mustin tunnettu musta materiaali. Materiaalia valmistaa brittiläinen Surrey Nanosystems.
Ensimmäinen versio Vantablackistä absorboi 99,965 prosenttia siihen osuvasta valosta. Vuonna 2016 julkaistun uudemman version absorboimaa osuutta ei ole kyetty lainkaan mittaamaan. Vantablackiä edeltävä mustin pinta absorboi 99,96 prosenttia.
Materiaali tuotetaan epätasaiseen alumiinipintaan istuttamalla siihen 20 nanometrin halkaisijan hiilinanoputkia tiheäksi metsiköksi. Materiaaliin osuva fotoni kulkee putkien väliseen tilaan, jossa se heijastelee putkien välillä ja lopulta imeytyy aineeseen. Valon energia muuttuu lopulta lämmöksi. Putkien kasvatus voidaan tehdä noin 400 °C:n lämpötilassa, kun taas NASAn valmistamat mustat pinnat vaativat 750 °C:n lämpötilan. Tämä mahdollistaa materiaalien kuten alumiinin käytön pohjana.
Aiheesta muualla

Three Shades of Black   – Heijastuvuus-demonstraatio Vantablackin ja muiden mustien pintojen välillä.
Vanttajan tukinsiirtolaitos

Vanttajan tukinsiirtolaitos Kuusamo- ja Iijärven välisellä kannaksella
Vanttajan tukinsiirtolaitos oli käytössä vuosina 1923–1929 (toisen lähteen mukaan vuoteen 1926) Kuusamossa Kuusamojärven ja Iijärven välisellä kannaksella. Siirtolaitoksen omisti Ab Uleå Oy. Laitoksen avulla voitiin siirtää tukkeja Kuusamon alueen vesistöistä vedenjakajan yli edelleen uitettavaksi Iijokea pitkin Pohjanlahdelle.
Tukkien siirtorata oli kaksiosainen: ensimmäinen osa kulki Kuusamojärven Mustaniemenlahdesta Vanttajajärven rantaan ja toinen osuus Vanttajajärveltä edelleen Iijärven Maaselänlahden perälle. Siirrettävät tukit uitettiin välissä olevan Vanttajajärven yli. Kummallakin rataosuudella oli maakannaksen puolivälissä höyrykone jonka vetämään päättömään sinkkivaijeriin tukkien kuljetusvaunut kiinnitettiin lukoilla. Siirtorata oli kaksiraiteinen niin että toisella raiteella kulkivat lastatut tukkivaunut ja tyhjät paluuvaunut palasivat erillistä paluuraidetta pitkin uudelleenlastattaviksi.
Aiheesta muualla

Kartta Vanttajan tuklinsiirtolaitoksesta (Kansallisarkisto)
Seppänen, O.: Tuntsa-Oulankajoen sekä Jäämeren päävesistöalueiden metsät ja niiden kaukokuljetusmahdollisuudet..  (Acta Forestalia Fennica vol. 47 no. 5)  Helsinki:  Suomen metsätieteellinen seura, 1939.  Artikkelin verkkoversio (pdf) (viitattu 18.11.2019).
Vanttajan tukinkuljetusrautatie Kuusamossa, Suomen Kuvalehti, 27.10.1923, nro 43, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kelja

Kelja
Kelja (ven. келья, kreik. κελλίον, lat. cella) on ortodoksisen munkin asunto. Kreikassa se merkitsee sekä munkin asumaa taloa tai huonetta että pientä, joskus luostariin kuulumatontakin kilvoituspaikkaaselvennä. Sanan latinalainen muoto merkitsee kammiota, ja siitä on muotoutunut myös sana selli.
Slaavilaisessa perinteessä kelja merkitsee ainoastaan munkin asuinhuonetta.
Vallonian Brabant

| Vallonian Brabant Provincie Waals-Brabant (hollanti) Province du Brabant wallon (ranska) Provinz Wallonisch-Brabant (saksa) Province do Braibant walon (valloni)  |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Provinssin sijainti Belgiassa
 Koordinaatit:  
Valtio:  Belgia
Alue:  Vallonia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Wavre
Pinta-ala:  1 090,6 km²
Väkiluku (2016):  396 840
 – väestötiheys:  363,9 as./km²
 
Provinssin internetsivut
Vallonian Brabant (ransk. Prov. Brabant wallon, holl. Waals-Brabant) on provinssi Valloniassa, Belgiassa. Provinssin pääkaupunki on nimeltään Wavre. Vallonian Brabantissa on arviolta 396 840 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 1 090,6 neliökilometriä.
Vallonian Brabant on muodostettu vuonna 1995, kun entinen Brabantin provinssi jaettiin kolmeen osaan.
Kunnat

Provinssi sisältää ainoastaan yhden arrondissementin (Nivelles), jossa on 27 kuntaa. Suluissa olevat nimet ovat paikkakuntien hollanninkielisiä nimiä.
Beauvechain (Bevekom)
Braine-l'Alleud (Eigenbrakel)
Braine-le-Château (Kasteelbrakel)
Chastre
Chaumont-Gistoux
Court-Saint-Etienne
Genappe
Grez-Doiceau
Hélécine (Heylissem)
Incourt
Ittre
Jodoigne (Geldenaken)
La Hulpe (Terhulpen)
Lasne
Mont-Saint-Guibert
Nivelles (Nijvel)
Orp-Jauche (Gete)
Ottignies-Louvain-la-Neuve
Perwez
Ramillies
Rebecq
Rixensart
Tubize (Tubeke)
Villers-la-Ville
Walhain
Waterloo
Wavre (Waver)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vallonian Brabant Wikimedia Commonsissa
Provinssin internetsivut (ranskaksi) (hollanniksi) (englanniksi)
Kelja (artisti)

Laulunkirjoittaja Kelja
Kelja (oik. Petri Vanninen, s. 9. joulukuuta 1959) on Pohjois-Karjalassa asuva laulunkirjoittaja ja laulaja. Kelja on julkaissut kolme albumia: Kyllä maailma hieroo ja kirput kuppaa (2021), Horjuvan miehen karavaani (2019) ja Lauluja pienestä huoneesta (2017).  Albumien lisäksi Keljalta on ilmestynyt joitakin singlejulkaisuja. Vuonna 2020 Keljan musiikista valmistui 43-minuuttinen dokumentti, Horjuvan miehen karavaani, joka esitettiin Suomen suurimman musiikkielokuvafestivaalin Rokumentin ohjelmistossa 2022. Kelja on tehnyt yhteistyötä muun muassa säveltäjä Yarin sekä kulttuurin moniottelija Atik Ismailin kanssa. Kelja on säveltänyt musiikin Cisse the Tiger -musiikkinäytelmään, joka on kertomus Hurriganes-basisti Cisse Häkkisen ja Atik Ismailin ystävyydestä.
Jääkiekon Mestarien liigan kausi 2019–2020

| Jääkiekon Mestarien liigan kausi 2019–2020 |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  6.
Joukkueiden määrä:  32
Sarja alkoi:  29. elokuuta 2019
Sarja päättyi:  helmikuu 2020
  ← 2018–2019 :  2020–2021 → 
Jääkiekon Mestarien liigan kausi 2019–2020 on Mestarien liigan kuudes kausi, joka alkoi 29. elokuuta 2019. Turnaukseen osallistuu 32 joukkuetta 13 maasta. Hallitsevana mestarina kauteen lähti ruotsalainen Frölunda.
Joukkueet

Kauteen osallistuu 32 joukkuetta 13 eri maan pääsarjasta; Suomesta, Itävallasta, Sveitsistä, Norjasta, Tšekistä, Tanskasta, Saksasta, Britanniasta, Valko-Venäjältä, Ranskasta, Puolasta, Slovakiasta ja Ruotsista.
Ruotsista ja Sveitsistä on mukana viisi joukkuetta, Tšekistä neljä, Saksasta ja Itävallan liigasta kolme joukkuetta. Lisäksi mukana ovat kahdeksan maan pääsarjan mestarijoukkueet.
Lohkovaihe

Lohkovaiheessa joukkueet jaetaan 8 lohkoon, joissa jokaisessa on 4 joukkuetta. Jokainen joukkue pelaa kotona ja vieressä kaikkia muita lohkon joukkueita vastaan yhteensä 6 peliä.
Lohkon 2 parasta joukkuetta jatkavat pudotuspeleihin.
Lohkovaihe > Lohko A

|  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | PM | P |  | BIE | TAP | KAC | FAS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EHC Biel | 6 | 5 | 0 | 0 | 1 | 16 | 9 | +7 | 15 |  | — | 1–0 | 4–2 | 2–1 |
| 2 | Tappara | 6 | 4 | 0 | 0 | 2 | 21 | 11 | +10 | 12 |  | 1–0 | — | 8–3 | 7–3 |
| 3 | EC KAC | 6 | 3 | 0 | 0 | 3 | 18 | 20 | −2 | 9 |  | 3–6 | 3–2 | — | 3–0 |
| 4 | Frisk Asker | 6 | 0 | 0 | 0 | 6 | 7 | 22 | −15 | 0 |  | 2–3 | 1–3 | 0–4 | — |
Lohkovaihe > Lohko B

|  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | PM | P |  | EVZ | PLZ | HPK | RUN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EV Zug | 6 | 4 | 0 | 2 | 0 | 22 | 11 | +11 | 14 |  | — | 5–2 | 3–4 (VL) | 5–2 |
| 2 | HC Plzeň | 6 | 2 | 3 | 0 | 1 | 24 | 16 | +8 | 12 |  | 2–1 (VL) | — | 5–4 (JA) | 9–3 |
| 3 | HPK | 6 | 1 | 1 | 2 | 2 | 13 | 16 | −3 | 7 |  | 1–3 | 1–2 (JA) | — | 2–0 |
| 4 | Rungsted Ishockey | 6 | 1 | 0 | 0 | 5 | 10 | 26 | −16 | 3 |  | 0–5 | 2–4 | 3–1 | — |
Lohkovaihe > Lohko C

|  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | PM | P |  | LHF | AUG | LIB | BEL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Luleå HF | 6 | 3 | 2 | 1 | 0 | 26 | 15 | +11 | 14 |  | — | 2–3 (VL) | 4–1 | 4–0 |
| 2 | Augsburger Panther | 6 | 2 | 2 | 2 | 0 | 18 | 15 | +3 | 12 |  | 4–5 (JA) | — | 2–3 (VL) | 3–1 |
| 3 | Bílí Tygři Liberec | 6 | 1 | 1 | 1 | 3 | 20 | 20 | 0 | 6 |  | 4–5 (JA) | 2–3 | — | 6–1 |
| 4 | Belfast Giants | 6 | 1 | 0 | 1 | 4 | 12 | 26 | −14 | 4 |  | 3–6 | 2–3 (JA) | 5–4 | — |
Lohkovaihe > Lohko D

|  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | PM | P |  | LAU | YUN | TRI | PEL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lausanne HC | 6 | 2 | 2 | 2 | 0 | 20 | 17 | +3 | 12 |  | — | 3–2 | 5–3 | 4–3 (VL) |
| 2 | Yunost Minsk | 6 | 2 | 1 | 1 | 2 | 15 | 17 | −2 | 9 |  | 3–2 (JA) | — | 2–0 | 2–3 (VL) |
| 3 | Oceláři Třinec | 6 | 2 | 1 | 0 | 3 | 17 | 14 | +3 | 8 |  | 2–1 (JA) | 7–2 | — | 5–3 |
| 4 | Pelicans | 6 | 1 | 1 | 2 | 2 | 16 | 20 | −4 | 7 |  | 4–5 (VL) | 2–4 | 1–0 | — |
Lohkovaihe > Lohko E

|  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | PM | P |  | SKE | SCB | KAR | BdL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Skellefteå AIK | 6 | 2 | 2 | 1 | 1 | 19 | 14 | +5 | 11 |  | — | 3–2 (VL) | 2–0 | 1–2 |
| 2 | SC Bern | 6 | 2 | 1 | 3 | 0 | 17 | 14 | +3 | 11 |  | 4–5 (VL) | — | 1–2 (VL) | 4–1 |
| 3 | Kärpät | 6 | 2 | 2 | 1 | 1 | 18 | 13 | +5 | 11 |  | 5–4 (VL) | 2–3 (JA) | — | 3–1 |
| 4 | Brûleurs de Loups | 6 | 1 | 0 | 0 | 5 | 8 | 21 | −13 | 3 |  | 1–4 | 1–3 | 2–6 | — |
Lohkovaihe > Lohko F

|  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | PM | P |  | MAN | DIF | VIC | GKS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Adler Mannheim | 6 | 4 | 1 | 0 | 1 | 23 | 10 | +13 | 14 |  | — | 2–1 | 4–0 | 5–0 |
| 2 | Djurgårdens IF | 6 | 4 | 0 | 0 | 2 | 20 | 14 | +6 | 12 |  | 6–3 | — | 3–6 | 2–0 |
| 3 | Vienna Capitals | 6 | 2 | 0 | 0 | 4 | 15 | 21 | −6 | 6 |  | 1–6 | 1–2 | — | 5–2 |
| 4 | GKS Tychy | 6 | 1 | 0 | 1 | 4 | 10 | 23 | −13 | 4 |  | 2–3 (JA) | 2–6 | 4–2 | — |
Lohkovaihe > Lohko G

|  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | PM | P |  | RBM | FBK | AMB | BAB |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Red Bull München | 6 | 3 | 1 | 1 | 1 | 14 | 9 | +5 | 12 |  | — | 2–1 | 3–0 | 3–0 |
| 2 | Färjestad BK | 6 | 3 | 1 | 0 | 2 | 17 | 10 | +7 | 11 |  | 3–1 | — | 2–1 | 6–1 |
| 3 | HC Ambrì-Piotta | 6 | 3 | 0 | 1 | 2 | 13 | 12 | +1 | 10 |  | 2–3 (VL) | 2–1 | — | 4–3 |
| 4 | HC '05 Banská Bystrica | 6 | 0 | 1 | 1 | 4 | 10 | 23 | −13 | 3 |  | 3–2 (VL) | 3–4 (JA) | 0–4 | — |