stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lauhansarven luontomatkailukeskus

Isojoen sijainti Suomessa.
Lauhansarven luontomatkailukeskus sijaitsee Isojoella Lauhanvuoren kansallispuistoon läheisyydessä.
Luontomatkailukeskuksessa on huviloita yöpymistä varten. Keskus myös vuokraa esimerkiksi lumikenkiä ja moottorikelkkoja. Lauhansarvessa on kokouksia, seminaaripäiviä ja koulutuksia varten tiloja vuokrattavana. Luontomatkailukeskuksen pihapiirissä on minigolfratoja. Alueella on myös vuonna 2002 palaneen Lauhanvuoren näkötornin pienoismalli. Lauhansarven yhteydessä toimii lisäksi Sahtiopisto Kuurna Ry, jonka tarkoituksena on vaalia isojokista sahtiperinnettä ja tutustuttaa matkailijoita siihen.
Lauhansarvesta pääsee hoidettuja reittejä pitkin Lauhanvuoren kansallispuistoon.
Aiheesta muualla

Lauhansarven luontomatkailukeskus
Love at First Sting

| Love at First Sting Scorpions |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Kölnissä, Saksassa, 1983-1984
 Julkaistu: 27. maaliskuuta 1984
 Tuottaja(t): Dieter Dierks
 Tyylilaji: hard rock, heavy metal
 Kesto: 40.55
 Levy-yhtiö: Mercury Records
Scorpionsin muut julkaisut
| Blackout 1982 | Love at First Sting 1984 | World Wide Live 1985 |
Love at First Sting on Scorpionsin vuonna 1984 julkaisema albumi. Albumia on yleensä pidetty Scorpionsin tunnetuimpana ja se sisältääkin tunnettuja kappaleita, kuten "Still Loving You" ja "Rock You Like A Hurricane", joka ylsi parhaimmillaan yhdysvaltalaisen Billboard Hot 100 -listan 25 sijalle. 
Albumia pidetään merkittävänä, koska se oli yksi ensimmäisistä digitaalisesti nauhoitetuista heavy metal albumeista.
Albumi ylsi korkeimmillaan Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan kuudenneksi ja myi yli multi-platinaa (2 miljoonaa) kappaletta julkaisuvuotena. Tähän mennessä se on myynyt tripla-platinaa eli yli 3 miljoonaa kappaletta Yhdysvalloissa. Kanadassa albumi on myynyt tupla-platinaa, ja Saksassa kultaa.
Albumin alkuperäisen kansikuvan teki Helmut Newton. Scorpionsin edellisien albumien tavoin tehtiin albumille myös vaihtoehtoinen kansi, koska alkuperäinen aiheutti kohua.
Kappaleet

Kaikki sanat Klaus Meine ellei toisin mainita, kaikki sävellykset Rudolf Schenker.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Bad Boys Running Wild | Meine, Herman Rarebell | 3.56 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Rock You Like a Hurricane | Meine, Rarebell | 4.12 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | I'm Leaving You |  | 4.17 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Coming Home |  | 4.59 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | The Same Thrill |  | 3.31 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Big City Nights |  | 4.09 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | As Soon as the Good Times Roll |  | 5.03 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Crossfire |  | 4.36 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Still Loving You |  | 6.33 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Klaus Meine - laulu
Rudolf Schenker - rytmikitara, soolokitara kappaleissa "Still Loving You" ja "Big City Nights"
Matthias Jabs - soolokitara, rytmikitara kappaleissa  "Still Loving You" ja "Big City Nights", taustalaulu
Francis Buchholz - basso
Herman Rarebell - rummut
Aiheesta muualla

Scorpions.com
Love at First Sting Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Love at First Sting Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Scorpions
| --- | --- |
Studiolbumit:   Lonesome Crow  Fly to the Rainbow  In Trance  Virgin Killer  Taken By Force  Lovedrive  Animal Magnetism  Blackout  Love at First Sting  Savage Amusement  Crazy World  Face the Heat  Pure Instinct  Eye II Eye  Moment of Glory  Unbreakable  Humanity: Hour 1  Sting in the Tail  Comeblack  Return to Forever  Rock Believer 
Livealbumit:   Tokyo Tapes  World Wide Live  Live Bites  Acoustica  Live 2011: Get Your Sting & Blackout  MTV Unplugged - Live in Athens 
Kokoelmat:   Action  Rock Galaxy  Hot & Heavy  Best Of Scorpions  Best Of Scorpions, Vol. 2  Gold Ballads  Best of Rockers 'n' Ballads  Hot & Slow (The Best Of The Ballads)  Still Loving You  Deadly Sting: The Mercury Years  Big City Nights  Master Series  Best Of Scorpions: Millenium Collection  Box Of Scorpions  The Platinum Collection  No. 1's  Gold   Deadliest Stings: Greatest Hits  Icon  Icon 2  Wind of Change: The Collection  Born to Touch Your Feelings: Best of Rock Ballads 
Singlet:   In Trance  He's A Woman - She's A Man  All Night Long  Lovedrive  Is There Anybody There  Another Piece Of Meat  Make It Real  The Zoo  Hey You  Can't Live Without You  Now  No One Like You  Still Loving You  Big City Nights  Rock You Like A Hurricane  Coming Home  Rhythm Of Love  Believe In Love  Passion Rules The Game  Can't Explain  Living For Tomorrow  Wind of Change  Send Me an Angel  Hit Between The Eyes  Tease Me Please Me  Don't Believe Her  White Dove  Alien Nation  No Pain No Gain  Under The Same Sun  Woman  You And I  Does Anyone Know  Wild Child  Where The River Flows  Over The Top  Edge Of Time  When You Came Into My Life  To Be No. 1  10 Light Years Away  Eye To Eye  Mysterious  Aleyah  Moment Of Glory  Hurricane 2000  Here In My Heart  When Love Kills Love
Lohilampi (Lohja)

| Lohilampi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Uusimaa
Kunnat:  Lohja
Koordinaatit:  60°17′29″N, 23°47′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö (24)
Laskujoki:  Lohilammenoja
Järvinumero:  24.033.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  60,5 m 
Rantaviiva:  2,885 km 
Pinta-ala:  0,36 km² 
Tilavuus:  361 500 m³ 
Keskisyvyys:  1 m 
Suurin syvyys:  2,36 m 
 fiLohilampi 
Lohilampi on saareton ja kauttaaltaan matala järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 36,4 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 15 kilometriä länsiluoteeseen.
Maantiede

Lohilammen pituus etelästä pohjoiseen on 1,05 kilometriä. Järven pohjoisosa on eteläosaa leveämpi. Syvimmät alueet sijaitsevat järven itäosassa, ja ne yltävät vain runsaaseen kahteen metriin. Lohilammen länsiranta on metsämaata, muut rannat ovat peltomaata. Järven luoteispuolella sijaitsevan Hankainmäen huippu on noin sata metriä merenpinnan yläpuolella.
Lohilampeen virtaa suo-ojia ja yksi pelto-oja. Järven pohjoiskolkasta alkaa Lohilammenoja, joka virtaa luoteeseen Enäjärveen (57,6 metriä mpy).
Lohilammen vesitilavuus on 361 500 kuutiometriä eli 361,5 miljoonaa litraa. Järveen kohdistuu kuormitusta ja se on luokiteltu selvästi reheväksi. Mataluutensa johdosta sen vesi sekoittuu kesäisin, joten happikatoa ei synny. Lohilampi on kesäisin happamuudeltaan emäksinen.
Lohilampi (24.033.1.016) kuuluu Enäjärven alueeseen (24.033), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (24). Toinen jakovaihe on Kurkelanjoen alue (24.03). Lohilampi on kolmanneksi laajin Enäjärven alueen 16:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedesta. Sitä edeltää Enäjärvi ja Valkjärvi.
Kasvilajit ja kalasto

Lohilammessa on runsas uposlehtikasvusto, johon kuuluu muun muassa kanadanvesirutto. Kalalajeihin lukeutuvat muun muassa ahven, hauki, ruutana, sorva ja särki.
Lemnäs

Lemnäs on yksittäistilasta muodostuva maarekisterikylä Kemiönsaaren kunnassa. Lemnäs sijaitsee Kemiön kunnanosassa Norrlångvikenin merenlahden etelärannalla. Osa kylästä kuuluu Skinnarvikin suoja-alueeseen.
Lemnäsin alue sijoittuu lähinnä meren ja Lemnästräsketin väliselle maakaistaleelle. Kylän edustalla sijaitsee Granholmen. Lemnäsillä on myös eksklaavialue Kemiönsaaren länsipuolen saarilla, sillä Storöniin kiinni kasvanut Lemholm kuuluu Lemnäsiin.
Lemnäs on mainittu ensimmäisen kerran vuoden 1566 maakirjassa. Lemnäsistä on säilynyt verollepanokartta vuodelta 1701, minkä perusteella kylän ainoa tila on sijainnut nykyisellä paikallaan pienen nyppylän päällä ainakin 300 vuotta. Kylä on aina ollut Kemiön reuna-aluetta. 1980-luvulla sinne rakennettiin muutama kesämökki, mutta muutoin kylän vähäinen rakennuskanta on pysynyt samana.
Lira

Lira voi viitata seuraaviin asioihin:
Paikkoja

Lira, kylä Salvaterra de Miñon kunnassa, Espanjassa
Lira, kylä Carnotan kunnassa Espanjassa
Lira, kaupunki Ugandassa
Líra eli Lýra, saari Dodekanesian saariryhmässä Kreikassa
Liran piirikunta, Ugandan piirikunta
LIRA, Ciampinon lentoaseman ICAO-koodi
Henkilöitä

Gonzalo Lira (s. 1968), chileläis-yhdysvaltalainen kirjailija ja elokuvaohjaaja
Osvaldo Lira (1904–1996), chilelainen filosofi ja teologi
Pedro Reginaldo Lira (1915–2012), argentiinalainen katolinen piispa
Wendell Lira (s. 1989), brasilialainen jalkapalloilija
Lira, Lerato Molapo (s. 1979), eteläafrikkalainen laulaja
Laivoja

RN Lira, Italian kuninkaallisen laivaston Spica-luokan torpedovene
NRP Lira (P361), Portugalin laivaston partioalus
Muuta

Lira, ukrainalainen soitin
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lira”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lohilammen museo

| Lohilammen museo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Museo 
Osoite:  Peririnnantie 2, 09220 Sammatti  
Sijainti:  Sammatti 
Koordinaatit:  60°17′42″N, 23°48′04″E
 fiLohilammen museo 
Johannes Lohilampi.
Johannes Lohilammen museo on museoitu rustholli-tila 1700-luvulta. Paikallinen merkkihenkilö Johannes Lohilampi (1866-1938) on kerännyt sinne esineistöä eri puolilta Länsi-Uuttamaata. Rakennuksessa on myös kouluhuone ja kirkko sekä joitakin Elias Lönnrotille kuuluneita esineitä. Ulkorakennuksissa on syytinkiasunto, luhtiaitta, tallirakennus ja ajokaluvaja.
Pihapiiriin kuuluva navetta on lasten ja nuorten kulttuuri- ja ympäristökeskus, jossa järjestetään vaihtuvia näyttelyitä.
Kuvia

Lohilammen museo, päärakennus ja ulkorakennus
Tupa
Kouluhuone
Sali
Sali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lohilammen museo Wikimedia Commonsissa
Ludwig Peterson

| Ludwig Peterson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Johan Ludwig Peterson
Syntynyt: 30. kesäkuuta 1853 Frinnaryd, Ruotsi
Kuollut: 21. tammikuuta 1931 (77 vuotta) Lidingö, Ruotsi
Ammatti:  arkkitehti
Arkkitehti
Koulutus:  Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu ja Ruotsin kuninkaallinen taideakatemia
Merkittävät työt:  Birger Jarlspassagen
 Nimikirjoitus
Johan Ludwig Peterson (30. kesäkuuta 1853 Frinnaryd – 21. tammikuuta 1931 Lidingö) oli ruotsalainen arkkitehti. Hän suunnitteli erityisesti asuintaloja Tukholmaan. Arkkitehti Carl Möller oli hänen lankonsa.
Töitä

Bromsin palatsi (1900)
Birger Jarlsgatan 2–4 (Ture Stenbergin kanssa, 1895)
Konstnärshuset (1898)
Strindbergshuset, Karlaplan 10 (Ture Stenbergin kanssa, 1898, purettiin 1960-luvulla)
Strandvägen 57 (Ture Stenbergin kanssa, 1899)
Strand Hotel (1912)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ludwig Peterson Wikimedia Commonsissa
Voivodikunnan tie 163

Voivodikunnan tie 163 (puol. Droga wojewódzka 163) on Puolan voivodikunnan tie Länsi-Pommerin voivodikunnassa. Se on noin 130 kilometrin mittainen. Tie alkaa Kołobrzegistä, sen reitillä ovat Białogardin, Połczyn-Zdrójin ja Czaplinekin kaupungit ja se päättyy Wałczissa.
Leikkipuisto Tuhkimo

| Leikkipuisto Tuhkimo Lekparken Askungen, Playground Tuhkimo |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| Osoite | Tuhkimontie 10–12, 00820 Helsinki |  |  |  |
| Avoinna | arkisin klo 9–16.30 |  |  |  |
| Omistaja |  Helsingin kaupunki |  |  |  |
| Palvelumuoto | julkinen sosiaalipalvelu |  |  |  |
| Henkilökuntaa | 3  |  |  |  |
| Pinta-ala | 11 712 m2 |  |  |  |
| Kahluuallas | 800 m2  |  |  |  |
| Luistinrata | 2 049 m2  |  |  |  |
| Käyttötarkoitus | leikkipuisto koululaisten välipala perhetoiminta asukastoiminta |  |  |  |
| Ruokailu | 2.6.–1.8 arkisin klo 12 ilmainen, alle 17-vuotiaille |  |  |  |
| Arkkitehdit | Irma Mikkola (yleiskaava) |  |  |  |
Leikkipuisto Tuhkimo (ruots. Lekparken Askungen)  on yksi Helsingin 71 leikkipuistosta. Puisto on osa suurempaa Roihuvuoren aluepuistoa. Leikkipuisto Tuhkimo sijaitsee Roihuvuoressa, Tuhkimontien varrella suojaisella alueella metsän ympäröimänä. Puisto on kaikille avoin ja maksuton. Se on ollut erityisesti lapsiperheiden suosima vapaa-ajanviettopaikka. Samassa osoitteessa toimii myös ikäihmisille suunnattu Toimintakeskus Kaisla. Puistosta itään sijaitsee Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha, etelässä Maria Hammarénin mäki ja lounaassa Roihuvuoren vesitorni sekä Roihuvuoren Kirsikkapuisto.
Yleistä

Puisto sijaitsee kahden kiillegneissikallion välisessä laaksossa. Alueen kallioperässä viime jääkauden jäljet ovat poikkeuksellisen selvästi nähtävillä esim. jäätikön kulkusuuntaisina urina. Alue kuului 1800-luvulla Herttoniemen kartanon Kiilatorppa-nimiselle torpalle. Vuoden 1936 topografikartassa leikkipuiston kohdalla oli pelto.
Leikkipuisto Tuhkimo perustettiin 1960-luvulla lähelle vuonna 1956 valmistuneita asuintaloja. Leikkipuisto on saanut nimensä Tuhkimo-sadusta. Roihuvuoren aluetta aiottiin aluksi kutsua Satumaaksi ennen Roihuvuori-nimen virallistamista. Alueen lähitiet on nimetty eri satujen mukaan, kuten Tuhkimontie, jonka varrella puisto on. Altaan ympäristössä tehtiin muutoksia 1990-luvulla ja osa alueesta on peruskorjattu vuonna 2004. Tuhkimon ydinalueen istutukset ovat osin korotetuissa istutusaltaissa.
Leikkipuisto Tuhkimon läpi kulkee kevyen liikenteen väylä, joka yhdistää Roihuvuoren japanilaistyylisen puutarhan vuonna 2007 avattuun Roihuvuoren Kirsikkapuistoon. Kirsikkapuut ovat lahjoittaneet Suomessa asuvat japanilaiset ja Suomessa toimivat japanilaisyritykset. Alueelle on tarkoitus tulla kaikkiaan 150 kirsikkapuuta. Alueen ohitse kulkee myös Helsingin Marjaniemi–Roihuvuori–Tammisalo-kotiseutupyöräreitti.
Vuonna 2005 leikkipuisto Tuhkimo oli Helsingin neljänneksi vilkkain kesäruokailua tarjonnut puisto. Puiston kesätoiminnan säilyttämisen puolesta on vuonna 2005 lähetetty Helsingin kaupungille vetoomus, jonka allekirjoitti 30 henkilöä. Perusteluina puiston säilyttämiselle oli muiden leikkipuistojen kaukainen etäisyys (Tuorinniemi Herttoniemenrannassa tai Hilleri Siilitiellä), kesäruokailun suuri suosio ja puiston toiminnan monipuolisuus sekä sen tärkeys lasten jokapäiväisen rutiinin luomisessa ja säilymisessä.
Leikkipuiston rakennus julistettiin lokakuussa 2008 käyttökieltoon kosteusvaurioiden takia ja virallinen toiminta siirrettiin Roihuvuoren nuorisotalolle.
Toiminta

Puistossa on leikkivälineitä, uima-allas, pelejä, keinuja, liukumäkiä ja lukemista. Myös mikroaaltouuni ja kahvinkeitin ovat vapaasti käytettävissä ja grillin saa käyttöön pyydettäessä. Talvisin puistossa on luistinrata ja jäämäki. Leikkivälineet, joiden kunnosta Helsingin kaupungin rakennusvirasto vastaa, ovat käytössä arkisin klo 9.15–16.15. Aikaisemmin puistossa sijaitsi Roihuvuoren nuorisotalo, mutta vuodesta 2006 lähtien on sen sijaintina ollut Prinssintie 1.
Aamupäivisin puistossa käy pääasiassa alle kouluikäisiä lapsia vanhempineen. Iltapäivisin puiston henkilökunta järjestää lähinnä ensi- ja toisluokkalaisille askartelua, musiikkia, urheilua, pelejä, liikuntaa, yhdessäoloa, tapahtumia ja retkiä. Puistossa on iltapäivällä maksullinen välipala. Tavanomaisen leikkipuisto-ohjelman lisäksi puistossa järjestetään myös tapahtumia ja teemaviikkoja. Kesällä 2008 viikkojen teemoja olivat vesiviikko, liikuntaviikko, luontoviikko, kesäkirppis, maalaus, unikeonjuhla ja puutyöviikko.
Helsingin kaupungin ylläpitämissä leikkipuistoissa ei saa tupakoida eikä nauttia alkoholijuomia. Niihin ei saa myöskään tuoda lemmikkieläimiä.
Toiminta > Ruokailu

Leikkipuisto Tuhkimossa on kesä-heinäkuussa arkisin ilmainen ruokailu alle 17-vuotiaille lapsille. Aterimia puisto ei tarjoa.
Koulupäivinä leikkipuistossa on iltapäivällä tarjolla maksullinen välipala, johon osallistumista on erikseen haettava.. Välipala on tarkoitettu 1. ja 2. luokan oppilaille sekä erityisoppilaille.
Toiminta > Kahluuallas

Puiston ohjaajilla on valvontavastuu puistoalueella ja uima-altaalla. Helsingin kaupungin mukaan uimataidottomien ja alle kouluikäisten lasten ensisijainen uimavalvontavastuu on aina vanhemmilla ja vanhempien tulee olla altaan välittömässä läheisyydessä. Aivan pienten lasten ollessa kyseessä vanhempien on oltava altaan reunalla tai altaassa lapsen kanssa. Uima-allas ei ole käytössä ruokailun aikana. Pukukopit sijaitsevat myös altaan välittömässä läheisyydessä.
Ilkivalta ja muut ongelmat

Herttoniemen alueryhmän vuonna 2007 pitämän kokouksen mukaan Leikkipuisto Tuhkimossa on tehty paljon ilkivaltaa ja muun muassa ikkunoita on rikottu.
Kuvia puistosta

Keinuja puistossa
Leikkipuisto Tuhkimon näkymää ja kyltti
Leikkipuiston talo
Vaijerimäki
Metsätie puiston länsipuolella
Liukumäki
Sivuttainen seisontakiikku
Uima-allas
Muita keinuja ja kiikkuja
Aiheesta muualla

Tuhkimon leikkipuisto  (Arkistoitu – Internet Archive)
HS: Asunnottomien tukiasunnot saavat naapureilta myös ymmärrystä (Arkistoitu – Internet Archive)
Jääkauden jälkiä puistoa ympäröivässä kalliossa.
Voivodikunnan tie 419

Voivodikunnan tie 419 (puol. droga wojewódzka 419) on voivodikunnan tie Puolassa Opolen voivodikunnassa. Se on noin 16 kilometrin mittainen. Tie alkaa Nowa Cerekwian kylässä voivodikunnan tieltä 416, kulkee Gniewkowicen, Nasiedlen, Niekazanicen ja Branicen kylien halki ja päättyy Puolan ja Tšekin rajalla.
Voivodikunnan tie 463

Voivodikunnan tie 463 (puol. Droga wojewódzka 463) on Puolan voivodikunnan tie Opolen voivodikunnassa. Se on noin 38 kilometrin mittainen. Tie alkaa Bierdzanyssa, kulkee Turawan, Ozimekin ja Kolonowskien kuntien halki ja päättyy Zawadzkiessa.
Lauhdevoimalaitos

Lauhdevoimalaitos on voimalaitos, jossa tuotetaan sähköenergiaa höyrystä, mutta ei tuoteta lämpöä kulutukseen. Sekä sähköä että lämpöä tuottavat lämpövoimalaitokset ovat tyypillisesti vastapainevoimalaitoksia. Myös ydinvoimalaitokset ovat lauhdevoimalaitoksia, mutta yleensä ne erotetaan poltettavalla polttoaineella toimivista voimaloista, sekä geotermisistä höyryä tuottavista laitoksista. Lauhdevoimalan potentiaali on siinä, että sen tuotantoa voidaan ajoittaa tarkasti sähkön kulutuskysynnän mukaan. Suomen sähkönkulutuksesta noin 5 prosenttia katettiin vuonna 2015 lauhdevoimalla. Vastaavasti vuonna 1999 Suomen sähköntuotannosta tuotettiin lauhdevoimalla 9 %.
Laitokset tehdään yleensä suuriksi, sillä silloin oheiskomponentit, joita tarvitaan jokaisessa lauhdevoimalaitoksessa, tulevat edullisemmiksi suhteessa tuotettuun sähköenergian määrään.[lähde? ]
Polttoaineet

Suuritehoisten laitosten polttoaineena voidaan käyttää monenlaista polttoainetta: kivihiiltä, maakaasua, turvetta, kuitupuuta, korjuujätettä, kotitalousjätettä ja niin edelleen.[lähde? ]
Toimintaperiaate

Paineistettu vesi höyrystetään ja vesihöyry tulistetaan kuumentamalla kylläistä vesihöyryä. Vesihöyryllä pyöritetään höyryturbiinia, joka pyörittää sähkötehoa (wattisekunti, joule) tuottavaa sähkögeneraattoria. Lauhdevoimalan merkittävä ominaispiirre on vesihöyryn paisuttaminen (paine laskee) jopa noin 0,02 baariin. Näin matalassa paineessa höyry tiivistyy vedeksi vasta alle 20 °C:een lämpötilassa. Höyry lauhdutetaan esimerkiksi lauhduttimessa luonnonvesistöstä otettavalla vedellä. Lämpöisemmillä tuotantoalueilla käytetään lauhdutustorneja, joilla höyry lauhdutetaan ilmaan. Lauhdevoimalaitoksen nimi tulee tästä lauhduttimesta[lähde? ].
Sähköntuotannon ja samalla koko laitoksen hyötysuhteeksi saadaan noin 40 prosenttia johtuen lauhdehäviöistä. Sähkön tuotannon maksimoimiseksi voidaan käyttää muun muassa välitulistusta ja syöttöveden esilämmitystä höyryturbiinilta otetulla väliottohöyryllä. Välitulistuksessa turbiinista ohjataan höyryä takaisin kattilaan – lauhduttamatta sitä välillä, josta se johdetaan takaisin turbiiniin.
La Vuelta Femenina 2024

La Vuelta Femenina oli järjestyksessään kymmenes maantiepyöräilyn La Vuelta Femenina -kilpailu. Kahdeksan etappia sisältänyt kilpailu alkoi joukkueaika-ajolla Valenciassa 28. huhtikuuta ja päättyi Madridiin 5. toukokuuta 2024. Kilpailun kokonaispituus oli 880,9 kilometriä. Kilpailu kuului UCI Women's World Tour -sarjaan.
Demi Vollering voitti kilpailun minuutin ja 49 sekunnin erolla Riejanne Markusiin, Elisa Longo Borghini sijoittui kolmanneksi. Pistekilpailun voitti Marianne Vos, mäkikirikilpailun Demi Vollering ja joukkuekilpailun SD Worx-Protime.
Tulokset

Lähde: Pro Cycling Stats
Etapit

Lähde: Pro Cycling Stats
| Etappi | Päivä | Reitti | type | Pituus (km) | Voittaja | Kokonaiskilpailun johtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1  | 28. huhtikuu | Valencia – Valencia | Joukkueaika-ajo | 16 |  Lidl-Trek |  Gaia Realini |
| 2  | 29. huhtikuu | Buñol – Moncofa | Tasamaaetappi | 118 |  Alison Jackson |  Blanka Kata Vas |
| 3  | 30. huhtikuu | Lucena – Teruel | Mäkietappi | 131 |  Marianne Vos |  Blanka Kata Vas |
| 4  | 1. toukokuu | Molina de Aragón – Zaragoza | Tasamaaetappi | 142 |  Kristen Faulkner |  Marianne Vos |
| 5  | 2. toukokuu | Huesca – Jaca | Vuorietappi | 113 |  Demi Vollering |  Demi Vollering |
| 6  | 3. toukokuu | Tarazona – Vinuesa | Vuorietappi | 132 |  Évita Muzic |  Demi Vollering |
| 7  | 4. toukokuu | San Esteban de Gormaz – Sigüenza | Mäkietappi | 126 |  Marianne Vos |  Demi Vollering |
| 8  | 5. toukokuu | Madrid – Valdesquí | Vuorietappi | 89 |  Demi Vollering |  Demi Vollering |
Osallistuneet joukkueet

Lähde: Pro Cycling Stats
Lutetiumalumiinigranaatti

| Lutetiumalumiinigranaatti |
| --- | --- |
Luokka:  Synteettinen mineraali
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  Al5Lu3O12
Molekyylipaino:  851,80
Fysikaaliset ominaisuudet
Kidejärjestelmä:  kuutiollinen, hilavakio a=119,1 pm
Kovuus Mohsin asteikolla:  8,4
Tiheys:  6,71
Sulamispiste:  1 980 °C
Optiset ominaisuudet
Taitekerroin:  1,84 (1 064 nm)
Muut ominaisuudet:  ominaislämpökapasiteetti 0,419 J/g·K  lämmönjohtavuus 8,3 W/m·K  lämpölaajenemiskerroin 6,13·10-6 K-1
Lähteet
  
Lutetiumalumiinigranaatti (lyhennetään monesti LuAG, kemiallinen kaava Al5Lu3O12) on keinotekoinen mineraali, joka kuuluu granaattien ryhmään. Se sisältää harvinaista maametallia lutetiumia ja alumiinia. Sitä käytetään lähinnä kiinteän olomuodon lasereiden optisena materiaalina. Sitä on myös käytetty skintillaattoreissa ja väriaineena joissain LED-valoissa.
Pelkkä LuAG, kuten myöskään muut granaatit tai safiiri, ei puhtaana toimi laseroivana väliaineena, vaan siihen pitää doupata sopivien muiden aineiden ioneja. Lutetiumin etu muihin lasereissa käytettyihin metalleihin kuten yttriumiin verrattuna on, että sen tiheys on suuri ja lähellä douppaukseen käytettyjen aineiden tiheyttä, jolloin siitä valmistetun kiteen fysikaaliset ominaisuudet eivät muutu juurikaan doupattujen ionien johdosta. LuAG-materiaali myös kestää hyvin lämpötilan muutoksia muiden ominaisuuksien pysyessä lähes samoina. Haittapuolena on lutetiumin kalleus ja harvinaisuus.
Joitakin LuAG-lasereissa käytettyjä douppausaineita ovat lantanoidit erbium (Er:LuAG), holmium (Ho:LuAG) tulium (Tm:LuAG) ja ytterbium (Yb:LuAG), sekä tuliumin ja holmiumin seos (Tm:Ho:LuAG). 2 % tuliumilla doupattu Tm:LuAG toimii noin 680 nm:n aallonpituudella ja 10 % Yb:LuAG noin 970 nm alueella.
LuAG-materiaalia on tutkittu käytettäväksi myös korkean taitekertoimen linsseihin immersiolitografiassa.
Käännös suomeksi
Votjakkien autonominen alue

Votjakkien autonominen alue (ven. Вотская автономная область, Votskaja avtonomnaja oblast) oli vuosina 1920-1934 Neuvostoliitossa Venäjän neuvostotasavallassa ollut itsehallinnollinen alue, joka  käsitti nykyisen Udmurtian tasavallan alueen. Alue perustettiin 4. marraskuuta 1920. Udmurteista käytettiin tuolloin nimeä votjakit. Vuoden 1932 alusta lähtien sen nimi muutettiin Udmurttien autonomiseksi alueeksi ja 28. joulukuuta 1934 se korotettiin Udmurtian autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Alueen pääkaupunki oli Iževsk.
La Vérité

La Vérité (ranskaa, tarkoittaa 'totuus') voi tarkoittaa seuraavia:
Taide

La Vérité, Jean-Léon Gérômen maalaus
La Vérité, Jean-Jacques Hennerin maalaus
La Vérité, Jules Joseph Lefebvren maalaus