stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arjeplogin piiri

| Arjeplogin piiri |
| --- | --- |
 Arjeplogin kirkko
 fiArjeplogin piiri 
 66°03′07″N, 17°53′06″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Lappi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Kunta:  Arjeplogin kunta
Piirikoodi:  324015
Väestö
Väkiluku (2022):  2 665 
Arjeplogin piiri (ruots. Arjeplogs distrikt) sijaitsee Arjeplogin kunnassa Ruotsissa. Piiri kattaa koko kunnan ja sen väkiluku on 2 665  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Asterix Hispaniassa

Asterix Hispaniassa (ransk. Astérix en Hispanie) on 14. Ranskassa, ja seitsemäs Suomessa julkaistu Asterix seikkailee -albumi. Se julkaistiin vuonna 1969 Ranskassa, ja vuonna 1970 Suomessa.
Kfar Masaryk

| Kfar Masaryk |
| --- | --- |
 Katukuvaa.
 Kfar Masaryk
 Koordinaatit: 32°53′27″N, 35°5′59″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Pohjoinen
Väkiluku (2018):  831
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kfar Masaryk (hepr. ‏כפר מסריק‎, Kfar Masarik) on kibbutsi Israelin pohjoisosassa. Sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 831.
Maantiede

Kfar Masaryk sijaitsee Israelin pohjoisosassa Haifanlahden alueella hieman Akkon kaupungista etelään. Vieressä kulkee Na'amanin puro.
Historia

Kfar Masaryk perustettiin vuonna 1938. Sen ensimmäiset asukkaat olivat juutalaisia siirtolaisia Tšekkoslovakiasta, jonka ensimmäisen presidentin Tomáš Masarykin mukaan kibbutsi sai nimensä. Na'amanin suulla jouduttiin kibbutsin perustamiseksi tekemään kuivatustöitä.
Talous

Kfar Masarykin asukkaat harjoittavat maataloutta ja alueella kasvatetaan esimerkiksi viljaa, hedelmäpuita, maitokarjaa ja siipikarjaa. Alueella harjoitetaan myös kalastusta. Kfar Masarykissä on pienimuotoista teollisuutta kuten pahvi- ja elektroniikkateollisuutta.
Väestö

Kfar Masarykin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 831. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 592 ja vuonna 1967 480.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kfar Masaryk Wikimedia Commonsissa
Kibbutsin ensimmäinen rakennus.
Banshee (mediasoitin)

| Banshee |
| --- | --- |

 Banshee 2.0 Ubuntu:ssa
Kehittäjä:  Aaron Bockover, Alexander Kojevnikov, Andrés G. Aragoneses, Bertrand Lorentz ja Gabriel Burt
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  17. helmikuuta 2005
Vakaa versio:  2.6.2 (18. helmikuuta 2014)
Kehitysversio:  2.9.1 (18. maaliskuuta 2014)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Mediasoitin
Alusta:  Linux, OS X (beta) ja Windows (alpha)
Ohjelmointikielet:  C#, GTK#
Lisenssi:  MIT-lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Banshee on avoimen lähdekoodin mediasoitin. Banshee tunnettiin nimellä Sonance vuoteen 2005 asti. Banshee tukee monia eri tiedostomuotoja, kuten FLAC, Ogg, Vorbis ja MP3. Banshee osaa toistaa ja kopioida CD-levyjä ja tukee monia kannettavia mediasoittimia, kuten Applen iPod, Android-laitteet ja Creativen ZEN-soittimet.
Jääpallon SM-sarja 1965

| SM-sarja 1964–1965 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Sarjajärjestelmä:  Kaksilohkoinen sarja
Mestari:  WP-35
Toinen sija:  HIFK
Kolmas sija:  OPS
Pudonneet joukkueet:  Tarmo ja Veiterä
Paras maalintekijä:  Pentti Markkanen, WP-35 (15)
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1964 :  1966 → 
Jääpallon SM-sarja kaudella 1964-1965 päätettiin pelata kahdessa kuuden joukkueen lohkossa, joissa molemmissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Sarjaa piti näin ollen laajentaa kahdella joukkueella, jolloin edellisellä kaudella sarjasta pudonneet HIFK ja OTP saivat mahdollisuuden uusia sarjapaikkansa karsinnoissa. Karsinnoissa HIFK säilytti paikkansa SM-sarjassa voitettuaan Akilleksen, OTP ei onnistunut uusimaan sarjapaikkaansa hävittyään Oulun Tarmolle. Uusina joukkueina mukana olivat lisäksi suomensarjasta nousseet Seinäjoen Palloseura ja Mikkelin Palloilijat. Eteläisen lohkon voitti WP-35, ja toinen välieräjoukkue oli yllättäjä HIFK. Pohjoisen lohkon voitti OPS, ja toisena välieriin selvisi VIFK. Välieristä loppuotteluun selviytyivät etelälohkon joukkueet WP-35 ja HIFK. Varkaudessa pelatun finaalin voitti WP-35 maalein 5-1. OPS saavutti pronssia, mitali oli OPS:lle 19 perättäinen mitalisijoitus. Sarjasta putosivat alkulohkojen viimeiset Veiterä ja Oulun Tarmo. Kauden maalikuningas oli WP-35:n Pentti Markkanen 15 maalillaan.
Sarjataulukot > Karsintaottelut

Ennen sarjan alkua karsittiin kumpaankin lohkoon yhdestä paikasta. HIFK ja Akilles pelasivat yhden ottelun Varkaudessa. Oululaisjoukkueet ratkaisivat sarjapaikan kohtalon kaksoisottelussa.
| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 | Huom |
| --- | --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 5–0 | Porvoon Akilles |  |
| Oulun Työväen Palloilijat | 6–8 | Oulun Tarmo | (3-4 + 3-4) |
Sarjataulukot > Pohjoinen lohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | OPS | VIFK | OLS | SePS | VV | OTa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Palloseura | 10 | 7 | 2 | 1 | 33-19 | 16 |  | 4-3 | 2-1 | 7-1 | 1-1 | 3-1 |
| Vasa IFK | 10 | 5 | 2 | 3 | 25-18 | 12 | 3-3 |  | 4-0 | 3-0 | 3-1 | 1-1 |
| Oulun Luistinseura | 10 | 4 | 2 | 4 | 25-28 | 10 | 1-5 | 2-5 |  | 6-4 | 3-1 | 4-2 |
| Seinäjoen Palloseura | 10 | 4 | 2 | 4 | 27-35 | 10 | 4-1 | 5-1 | 3-3 |  | 1-1 | 4-1 |
| Veitsiluodon Vastus | 10 | 3 | 3 | 4 | 23-18 | 9 | 2-3 | 2-0 | 1-1 | 9-1 |  | 2-1 |
| Oulun Tarmo | 10 | 1 | 1 | 8 | 16-31 | 3 | 2-4 | 0-2 | 1-4 | 3-4 | 4-3 |  |
Sarjataulukot > Eteläinen lohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | WP | HIFK | LaPa | KUV | MP | LVe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Warkauden Pallo -35 | 10 | 9 | 1 | 0 | 38-11 | 19 |  | 4-1 | 3-3 | 2-0 | 2-0 | 4-1 |
| Helsingin IFK | 10 | 4 | 1 | 5 | 29-30 | 9 | 2-5 |  | 3-1 | 5-3 | 4-5 | 3-0 |
| Lappeenrannan Pallo | 10 | 3 | 3 | 4 | 22-29 | 9 | 2-5 | 4-2 |  | 2-2 | 3-2 | 1-4 |
| Käpylän Urheilu-Veikot | 10 | 2 | 4 | 4 | 24-27 | 8 | 1-5 | 2-2 | 3-3 |  | 4-1 | 2-2 |
| Mikkelin Palloilijat | 10 | 4 | 0 | 6 | 25-33 | 8 | 1-4 | 4-3 | 3-0 | 2-5 |  | 4-3 |
| Lappeenrannan Veiterä | 10 | 3 | 1 | 6 | 22-30 | 7 | 0-4 | 2-4 | 2-3 | 3-2 | 5-3 |  |
Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
Pohjoinen: 
| OPS | 5 | 5 581 | 1116 |
| VIFK | 5 | 4 629 | 926 |
| OLS | 5 | 3 805 | 761 |
| Tarmo | 5 | 2 660 | 532 |
| SePS | 5 | 1 689 | 338 |
| Vastus | 5 | 1 439 | 288 |
| Yhteensä | 30 | 19 803 | 660 |
Eteläinen: 
| WP-35 | 5 | 5 588 | 1118 |
| Veiterä | 5 | 4 159 | 832 |
| LaPa | 5 | 2 901 | 580 |
| HIFK | 5 | 2 869 | 574 |
| KUV | 5 | 2 454 | 491 |
| MP | 5 | 2 067 | 413 |
| Yhteensä | 30 | 20 038 | 668 |
| Yhteensä | 60 | 39 841 | 664 |
Yleisömäärät koottu Helsingin Sanomien otteluraporteista
Mitaliottelut > Välierät

| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 | Yleisömäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Warkauden Pallo -35 | 2–0 (1–0) | Vasa IFK | 2492 |
| Oulun Palloseura | 2–5 ja. 2-2 (0–1) | Helsingin IFK | 1625 |
Mitaliottelut > Pronssiottelu

| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 | Yleisömäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Oulun Palloseura | 9–3 (4–1) | Vasa IFK | 623 |
Mitaliottelut > Loppuottelu

| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 | Yleisömäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Warkauden Pallo -35 | 5–1 (2–1) | Helsingin IFK | 3868 |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Warkauden Pallo -35
2.: Helsingin IFK
3.: Oulun Palloseura
4.: Vasa IFK
Suomen-mestarit

WP-35:n joukkue: Olavi Toivonen, Pekka Kettunen, Paavo Kiuru, Pauli Auvinen, Birger Wright, Ilmari Väisänen, Seppo Laakkonen, Esko Holopainen, Pentti Markkanen, Pentti Jokinen, Ari Kivikoski, Seppo Koskinen, Seppo Immonen, Teuvo Immonen, Erkki Räsänen ja Eino Ropponen. Valmentaja: Leo Partanen.
Kansan ristiretki

Kansan ristiretki oli ensimmäiseen ristiretkeen kuulunut sotaretki, joka kesti kuusi kuukautta huhtikuusta lokakuuhun 1096. Kristittyjen joukkoja johtivat Pietari Erakko sekä Gautier Tyhjätasku, joiden armeija lopulta tuhoutui Kilij Arslanin johtamien muslimien käsissä.
Taustaa

Paavi Urbanus II oli suunnitellut ristiretken alkavaksi 15. elokuuta 1096, mutta jo kuukausia ennen suuri talonpoikien ja alhaisten ritareiden armeija suuntasi omalle retkelleen kohti Jerusalemia. Talonpojat olivat kärsineet kuivuudesta, nälänhädästä ja rutosta useita vuosia, joten useat heistä näkivät ristiretken tapana paeta näitä koettelemuksia. Heitä myös kannustivat useat meteorologiset tapaukset vuoden 1095 alussa, kuten meteoriparvet, revontulet, kuunpimennys ja komeetta, joita useat pitivät taivaallisina siunauksina. Myös ergotismin puhkeaminen, jota muutoinkin seurasi massamuutot, oli tapahtunut juuri ennen Clermontin kirkolliskokousta. Millenarianismi, usko maailmanlopun olevan lähellä, oli suosittua varhaisella 1000-luvulla ja vaikutti väestöön. Vastaus paavin julistukselle oli odottamattomat, sillä Urbanuksen odottaessa muutamia tuhansia ritareita, hän päätyi seuraamaan jopa 40 000 ristiretkeläisten vaellusta, joista suurin osa oli kuitenkin talonpoikia perheineen.
Liikkeen johtoon nousi kaunopuheinen munkki Pietari Erakko. Hänet tunnettiin ajamassa aasilla pukeutuen yksinkertaisiin vaatteisiin. Pietari oli tarmokkaasti saarnannut ristiretkistä ympäri pohjoista Ranskaa ja Flanderia. Hän väitti olleensa itse Kristuksen valitsema ja on mahdollista, että useat seuraajansa luulivat Pietarin olleen todellinen ristiretkien organisoija paavin sijaan. Usein uskotaan, että Pietarin armeija oli joukko lukutaidottomia, epäpäteviä talonpoikia, joilla ei ollut tietoa määränpäästään ja jotka uskoivat jokaisen vastaan tulleen kaupungin olleen Jerusalem. Tämä on saattanut olla osittain totta, mutta pitkä perinne pyhiinvaelluksesta Jerusalemiin takasi sen, että kaupungin sijainti ja etäisyys oli hyvin tiedossa. Vaikka suuri osa armeijasta oli kyvyttömiä taistelijoita, heitä oli johtamassa joukko hyvin koulutettuja ritareita. Näitä olivat muun muassa tuleva kronikoitsija Fulcher sekä Gautier Tyhjätasku, joka nimensä mukaisesti oli köyhtynyt ritari vailla herraa ja vasalleja, mutta samalla myös kokenut sotilas.
Juutalaisvainot

Saarnaus ristiretkestä sai aikaan myös juutalaisvastaisuuden kiihtymisen. Saksan ja Ranskan osissa juutalaisia pidettiin muslimien tapaan vihollisina, sillä heitä syytettiin Kristuksen ristiinnaulitsemisesta ja juutalaiset olivat lähempänä ristiretkeläisiä kuin kaukaiset muslimit. Useat alkoivat tällöin ajatella, että miksi heidän täytyisi matkustaa tuhansia kilometrejä taistellakseen uskottomia vastaan, kun niitä oli jo lähistöllä juutalaisten muodossa.
On myös mahdollista, että ristiretkeläiset ajautuivat näihin mietteisiin rahanhalusta. Reininmaan juutalaisten asuinalueet olivat nimittäin melko rikkaita, sillä juutalaiset eivät olleet yhtä rajoitettuja rahan lainaamisen suhteen kuin kristityt. Useat ristiretkeläiset olivatkin joutuneet ottamaan lainoja juutalaisilta kyetäkseen hankkimaan aseita ja muita varusteita sotaa varten. Varustautuneena velkojen avulla, ristiretkeläiset järkeilivät juutalaisten murhat osaksi pyhää tehtäväänsä.
Gautier ja ranskalaiset

Pietari kokosi 12. huhtikuuta 1096 Kölnissä armeijansa, suunnitellen pysähdystä kaupungissa saarnatakseen saksalaisille ja hankkiakseen lisää joukkoja. Ranskalaiset eivät kuitenkaan halunneet jäädä odottamaan Pietaria ja saksalaisia, vaan jatkoivat muutaman tuhannen sotilaan armeijana matkaansa Gautier Tyhjätaskun johdolla pääsiäisen jälkeen. He kulkivat Reinin ja Neckarin vartta Tonavalle ja sitä pitkin viimein Unkariin, jonka he saavuttivat 8. toukokuuta. He saivat kuningas Kolomanilta luvan kulkea maan poikki ja tämän joukot myös muonittivat ristiretkeläisiä, jotka saapuivat kuun lopulla Zemuniin ongelmitta. Joukko ylitti Savan joen ja astui Bysantin alueelle Belgradiin. Belgradin komentaja yllättyi ranskalaisten joukoista eikä hän tiennyt miten toimia, joten otti yhteyttä Nišin kuvernööriin, joka ei tiennyt asiasta yhtään enempää ja lähetti viestinviejän edelleen Konstantinopoliin. Samalla ristiretkeläiset vaativat muonitusta joukoilleen ja alkoivat ryöstellä maaseutua. Tästä seurasi kahakoita Belgradin varuskunnan kanssa ja asioita pahensi se, että kuusitoista Gautierin miestä yritti ryöstää basaarin Zemunissa. Rangaistuksena heidän vaatteensa ja haarniskansa riisuttiin ja laitettiin riippumaan muurin harjalle. Lopulta ristiretkeläiset pääsivät jatkamaan matkaansa Nišiin, missä he saivat ruokaa ja jäivät odottamaan Konstantinopolilta lupaa läpikulkuun. Heinäkuun lopussa armeija saapui Konstantinopoliin Bysantin saattueessa.
Kölnistä Konstantinopoliin

Pietari lähti joukkoineen Kölnistä suunnilleen 20. huhtikuuta. Noin 20 000 ristiretkeläistä lähti välittömästi ja toinen ryhmä suunnitteli myöhempää lähtöä Gottschalkin sekä kreivi Emichin johdolla. Pietarin joukko kulki Gautierin käyttämää reittiä, mutta osa sotilaista päätti kulkea Tonavaa pitkin veneillä ja kohtaavansa pääjoukon myöhemmin. Pääjoukko astui Unkariin Ödenburgin, nykyisen Sopronin, kohdalla ja kuningas Koloman tarjosi heille rauhanomaisen kulun Unkarin poikki. Sieltä he jatkoivat matkaansa kohti Zemunia ja kohtasivat vesitse saapuneet joukkonsa mahdollisesti Karlovcin lähellä.
Zemunissa ristiretkeläiset muuttuivat epäluuloisiksi, nähtyään kuudentoista Gautierin sotilaan haarniskat muureilla ja kuultuaan näiden käymistä taisteluista. Lopulta riita kenkäparin hinnasta johti mellakkaan, jota seurasi ristiretkeläisten avoin hyökkäys kaupunkiin, luultavasti Pietarin tahtoa vastaan. Tämän taistelun seurauksena 4 000 unkarilaista kuoli ja ristiretkeläiset pakenivat Saven poikki Belgradiin, joutuen kahakkaan Belgradin joukkojen kanssa. Kaupungin asukkaat pakenivat paikalta ja ristiretkeläiset ryöstivät ja polttivat kaupungin. Sitten he marssivat seitsemän päivää saapuen Nišiin 3. heinäkuuta. Siellä Nišin komentaja lupasi saattaa Pietarin armeijan Konstantinopoliin ja tarjota tälle ruokaa, mikäli he lähtisivät liikkeelle heti. Pietari suostui ja seuraavana aamuna he lähtivät liikkeelle. Saksalaiset ristiretkeläiset joutuivat kuitenkin riitaan paikallisten kanssa matkan varrella ja sytyttivät myllyn palamaan, minkä seurauksen Niš lähetti koko varuskuntansa ristiretkeläisten kimppuun. Ristiretkeläiset löylytettiin pahasti ja he menettivät neljänneksen joukoistaan paetessaan varuskuntaa vuorille. Jäljelle jääneet joukot kokoontuivat jälleen Bela Palankassa, mistä he jatkoivat matkaansa ja saapuivat Sofiaan 12. heinäkuuta. Siellä he tapasivat Bysantin saattueen, joka vei joukon turvallisesti Konstantinopoliin, minne he saapuivat 1. elokuuta.
Johtajuus murtuu

Bysantin keisari Aleksios I Komnenos ei tiennyt miten toimia Pietarin odottamattoman ja epätavallisen armeijan kanssa, joten päätti kuljettaa nopeasti kaikki 30 000 ristiretkeläistä Bosporinsalmen poikki. Jälkeenpäin on väitelty siitä, että lähetettiinkö joukot etenemään tietämättä näiden olemattomista mahdollisuuksista turkkilaisia vastaan vai jatkoivatko he varoituksista huolimatta. Joka tapauksessa tiedetään, että Aleksios varoitti Pietaria olemaan haastamatta turkkilaisia taisteluun, sillä uskoi näiden armeijan olleen ylivoimainen Pietarin sekalaisiin joukkoihin verrattuna. Hän myös ehdotti, että tämä edes odottaisi yhä matkalla olleita joukkoja.
Pietari liittyi Konstantinopolissa jälleen Gautierin joukkoihin ja useisiin italialaisten ristiretkeläisten ryhmiin, jotka saapuivat samaan aikaan, ja heidät kuljetettiin Aasiaan 6. elokuuta. Aasian puolella he alkoivat välittömästi ryöstellä kyliä ja saavuttuaan Nikomedeiaan, saksalaiset ja italialaiset alkoivat väitellä johtajuudesta ranskalaisten kanssa. Saksalaiset ja italialaiset erosivat muusta joukosta ja valitsivat itselleen uuden johtajan, italialaisen Rainaldin, ranskalaisten jatkaessa Geoffrey Burelin johtamina. Pietari oli viimein menettänyt täydellisesti otteensa ristiretkestä.
Pietarin menetettyä vaikutusvaltansa, ristiretkeläiset jatkoivat etenemistään odottamatta prinssejä ja pääjoukkoja. Lopulta ranskalaiset saavuttivat Nikean ja alkoivat ryöstellä tätä ympäröiviä alueita. He myös tappoivat ja kiduttivat ryöstöretkillään paikallisia kristittyjä. Samalla saksalaiset marssivat 6 000 miehen voimin Xerigordonin linnalle ja valloittivat sen käyttääkseen linnaa ryöstöretkiensä tukikohtana. Ranskalaisista poiketen he jättivät kohtaamansa kristityt henkiin. Turkkilaiset eivät kuitenkaan jättäneet hyökkäystä huomiotta ja sulttaani lähetti korkea-arvoisen komentajan johtaman armeijan valtaamaan kaupunkia takaisin ristiretkeläisiltä. Turkkilaiset saapuivat linnalle 29. syyskuuta ja ottivat haltuunsa linnan vedensaannista vastanneen lähteen ja kaivon. Pian ristiretkeläiset joutuivat pakon edessä juomaan aasien verta ja omaa virtsaansa veden loputtua. Kahdeksan päivän jälkeen Rainald päätti antautua ja avasi linnan ovet turkkilaisten luvattua kaikkien uskonsa hylkäävien säästyvän. Kaikki tästä kieltäytyneet surmattiin ja uskonsa hylänneet, joihin Rainald myös kuului, lähetettiin vankeina Antiokiaan, Aleppoon ja Khorasaniin.
Taistelu ja lopputulos

Ristiretkeläisten pääjoukkojen leirissä kaksi turkkilaista vakoojaa olivat levittäneet huhua siitä, että saksalaiset olisivat vallanneet Xerigordon sekä Nikean, mikä sai innostuneet sotilaat liikkeelle, sillä he halusivat osuutensa sotasaaliista. Turkkilaiset olivat kuitenkin väijyksissä Nikeaan vievällä tiellä ja kun Xerigordonin todelliset tapahtumat viimein valkenivat ristiretkiläisille, innostus muuttui paniikiksi. Pietari oli palannut takaisin Konstantinopoliin järjestääkseen varusteita ja useimmat johtajista halusivat odottaa hänen paluutaan, mitä hän ei koskaan tehnyt. Kuitenkin Geoffrey Burel, jota suuri osa armeijasta kannatti, väitti odottamisen olleen pelkurimaista ja kehotti joukkoja kohtaamaan turkkilaiset välittömästi. Seuraavana aamuna, 21. lokakuuta, ristiretkeläisen armeija marssi kohti Nikeaa, jättäen naiset, lapset, vanhat ja sairaat leiriin.
Kohdassa, jossa tie kulki kapean, puustoisen laakson läpi, lähellä Draconin kylää, turkkilaisten armeija odotti. Lähestyessään laaksoa, ristiretkeläiset marssivat äänekkäästi ja joutuivat välittömästi nuolikuuron kohteeksi. Paniikki levisi joukkojen keskuudessa ja hetkessä suuri osa armeija pakeni takaisin kohti leiriään. Suurin osa ristiretkeläisistä kuoli, mutta lapset ja antautuneet säästettiin. Tuhannet vastaan taistelleet kuitenkin hävisivät pian ja kolme tuhatta, mukaan lukien Geoffrey Burel, pääsi onnistuneesti pakenemaan vanhaan, hylättyyn linnaan. Myöhemmin Bysantin joukot purjehtivat paikalle ja toivat nämä selvinneet takaisin Konstantinopoliin ainoina henkiinjääneinä kansan ristiretkestä.
Kartta vuodelta 1888, jossa Semlinin (nykyinen Zemun) lähialue, Save ja Belgrad
Arjen Kamphuis

Arjen Kamphuis
Arjen Kamphuis (1972 – kadonnut 20. elokuuta 2018) oli alankomaalainen kyberturvallisuuden asiantuntija ja aktivisti.
Kamphuis opiskeli tiedepolitiikkaa Utrechtin yliopistossa. Hän työskenteli muun muassa IBM:n Unix-spesialistina ja oli Twynsta Gudden IT-strategiakonsultanttina mukana Alankomaiden opetusverkosto Kennisnetin perustamisessa. Vuodesta 2001 Kamphuis työskenteli yhtiöiden ja hallitusten itsenäisenä neuvonantajana. Hänen asiakkaidensa joukossa olivat Shell, Unilever, Pfizer, Stork B.V. sekä lukuisat sairaalat, hallinnolliset instituutiot ja vakuutusyhtiöt. Kamphuis neuvoi myös toimittajia ja aktivistiryhmiä kyberhyökkäysten torjunnan asioista. Wikileaks oli yksi asiakkaista. Sitä Kamphuis koulutti osittain kirjoittamansa kirjan Information Security for Journalists aiheista. Kamphuis oli vierailevana luennoitsijana teknologiakäytännöistä lukuisissa korkeakouluissa. Vuonna 2002 hän oli mukana laatimassa Alankomaissa aloitetta, joka teki avoimista standardeista pakollisia kaikelle hallituksen tietotekniikalle. Esitys hyväksyttiin yksimielisesti ja otettiin käyttöön vuodesta 2007 alkaen. Avoin lähdekoodi määrättiin näin käyttöön kaikissa hallituksen ja julkisen sektorin ohjelmistoissa. Alankomaat omaksui tällaisen käytännön ensimmäisenä valtiona länsimaassa. Kamphuis jatkoi työtä vastaavien käytäntöjen edistämiseksi kansainvälisellä tasolla.
Katoaminen

Kamphuis nähtiin viimeksi kirjautumassa ulos hotellista Bodøssa napapiirin pohjoispuolisella Norjan alueella 20. elokuuta 2018. Ystäviensä mukaan Kamphuis oli mennyt lomalle ja käynyt Norjassa useampaan otteeseen aiemminkin. Häntä kuvattiin innokkaaksi patikoijaksi ja vuorikiipeilijäksi. Kajakki, jonka rungossa oli reikä, löydettiin airon kera vuonon rannalta joitain päiviä myöhemmin. Kamphuisin puhelinta yritettiin käyttää lähellä Vikesån kylää 30. elokuuta 2018. Poliisi kertoi kahden itäeurooppalaisen trukkikuskin löytäneen puhelimen, kannettavan tietokoneen ja muita Kamphuisille kuuluneita esineitä näiden ollessa kalastamassa lähellä kajakin löytöpaikkaa. Kaksikkoa ei epäilty osallisuudesta katoamiseen.
Ennen lähtöään Bodøn Scandic Hotelista Kamphuisin tiedettiin suunnitelleen junalla matkustamista Trondheimiin. Alankomaiden poliisin mukaan hänellä olisi ollut paikka 22. elokuuta Alankomaihin lähtevälle lennolle. Kamphuis ei toteuttanut aikomiaan juna- ja lentomatkoja. Hänet ilmoitettiin kadonneeksi 29. elokuuta 2018. Taitettavan kajakin hän oli ostanut jo Alankomaista, ja hän oli kertonut aikomuksestaan meloa vuonoilla. Kamphuisista saatiin vääriä havaintoja ja johtolankoja Norjasta, Tanskasta, Saksasta, Alankomaista ja Ruotsista. Poliisi piti kaikkia vaihtoehtoja avoimina. Epävarmuus tapahtumien kulusta ja Kamphuisin yhteys Wikileaksiin johtivat laajaan salaliittoteorioiden leviämiseen verkossa katoamisen jälkeen. Bodøssa on myös ilmastotukikohta, lähellä on asevoimien yhteistoimintakeskus ja osa Norjan kyberpuolustusjärjestelmästä on piilopaikassa kaupungin ulkopuolisella vuorella. Poliisi sulki pois yhteyden näiden seikkojen ja katoamisen välillä. Salaliittoteorioissa käsiteltiin myös muun muassa CIA:n ja Venäjän osallisuutta sekä salaista hanketta Wikileaksin perustaja Julian Assangen toimeksiannosta.
Vuoden kestäneessä katoamistapauksen tutkinnassa tutkijat tulivat siihen tulokseen, että Kamphuis todennäköisimmin kuoli onnettomuudessa illalla 20. elokuuta 2018 meloessaan kajakillaan Skjerstadin vuonossa lähellä Rognanin kylää.
Kenny McCormick

| Kenny McCormick |
| --- | --- |
 Kenny McCormick
Luoja(t):  Trey Parker Matt Stone
Näyttelijä(t):  Matt Stone Mike Judge (elokuvassa)
Ensi- esiintyminen:  Spirit of Christmas
Henkilötiedot
Ammatti:  koululainen
Sukupuoli:  mies
Ikä:  10 (s. 22. maaliskuuta)
Kotipaikka:  South Park, Colorado
Suhteet
Vanhemmat:  Stuart McCormick Carol McCormick
Sisarukset:  Kevin McCormick Karen McCormick
Tutut:  Kyle Broflovski Stan Marsh Eric Cartman
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kenneth ”Kenny” McCormick on yksi South Park -televisiosarjan neljästä päähahmosta. Kenny tunnetaan vaatetuksestaan, "muminapuheestaan", sukupuolitietämyksestään, sekä myös aikaisempien tuotantokausien lähes jokajaksoisista kuolemistaan. Kenny nähtiin ensikertaa muiden lapsien tavoin lyhyt pätkässä Spirit of Christmas.
Ulkonäkö & luonne

Kennyllä on päällään oranssi takki, jonka huppu peittää koko kasvot silmiä lukuun ottamatta. Tämän takia Kennyn puhe on epäselvää muminaa (hahmon ääninäyttelijä Matt Stone on kertonut puhuvansa nyrkkiinsä saadakseen aikaan muminaefektin), jota kuitenkin kaikki hahmot ymmärtävät. Jaksoissa "Pakkohäviön edessä", "Täit", "Jeffersonit ja Margaretaville" ja "The Jeffersons" Kenny jopa puhuu selvästi ja ymmärrettävästi.
Ilman huppua Kennyllä on vaaleat, lyhyehköt ja jokseenkin sotkuiset hiukset. Kennyn kasvot on nähty paljaana ensin South Park -elokuvassa South Park: Isompi, pidempi ja leikkaamaton ja myöhemmin jaksoissa "Jeffersonit" ("The Jeffersons"), "Pakkohäviön edessä" ("The Losing Edge"), "Parhaat kaverit" ("Super Best Friends") ja "Täit" ("Lice Capades"). Uusimpien tuotantokausien jaksoissa Kenny nähdään myös joko osittain peitettyinä tai kokonaan paljaana.
Kenny on myös hyvin sivistynyt sukupuolitietämyksen saralla, ja innostuukin yleensä ensimmäisinä pojista kun puhe on alastomuudesta tai naisista. Hän on myös yllytyshullu, ja suostuu ensimmäisenä koekaniiniksi muun muassa kokeilemaan, miten kissan virtsa toimii huumausaineena.