stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen kielen aakkoset
Kirjaimet, foneemit ja äänteet

Suomen kielen kirjoitusjärjestelmä on melko foneeminmukainen eli fonemaattinen. Suurinta osaa foneemeista (puhutun kielen merkitystä erottava yksikkö) edustaa kirjoituksessa oma kirjainmerkkinsä. Kutakin foneemia vastaa yksi tai useampi äänne:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kirjain | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | N | N | O | P | Q | R | S | Š | T | U | V | W | X | Y | Z | Ž | Å | Ä | Ö | (ei kirjainta) |
| Kirjain | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | NG | NK | O | P | Q | R | S | Š | T | U | V | W | X | Y | Z | Ž | Å | Ä | Ö | (ei kirjainta) |
| Foneemi(t) | ɑ | b |  | d | e | f | g ŋ | h | i | j | k | l | m | n | ŋŋ ŋ | nk | o | p |  | r | s | ʃ | t | u | ʋ |  |  | y |  |  |  | æ | ø |  |
| Äänteet | ɑ | b ʙ  p |  | d | e | f | g ɢ  k  ŋ | h ɦ  ç  x | i | j | k | l | m ɱ | n m  ɱ | ŋŋ ŋ | ŋk | o | p |  | r | s ʃ  z | ʃ | t | u | ʋ |  |  | y |  |  |  | æ | ø | ʔ |
Kirjaimia C, Q, W, X, Z, Ž ja Å tavataan sitaattilainoissa eli mukautumattomissa lainasanoissa sekä erisnimissä. Ne äännetään yleensä asianomaisen vieraan kielen mukaisina (ääntämyksestä katso kunkin kirjaimen artikkelia). Niiden äännearvo saattaa vaihdella, mutta usein ne edustavat sellaisia äänteitä tai äänneyhdistelmiä, jotka suomalaisissa sanoissa kirjoitetaan muilla kirjaimilla.
Aakkostosta puuttuu oma kirjainmerkki suomen äng-foneemille /ŋ/. Kaksoiskonsonantti /ŋŋ/ kirjoitetaan ng (kengät /keŋ.ŋæt/). Vierassanoissa esiintyvää lyhyttä /ŋ/-foneemia voi edustaa joko ng tai g. Kirjainyhdistelmässä nk (kenkä [keŋ.kæ]) esiintyvä /n/-foneemi lausutaan ŋ-äänteenä, joka on tässä yhteydessä n:n allofoni.
Aakkostosta puuttuu oma kirjainmerkki myös glottaaliklusiilille [ʔ], joka on puhutussa suomen kielessä konsonanttiäänne mutta ei foneemi.
Kirjaimet B, F, G (/g/:n merkkinä) ja Š esiintyvät suomessa vain uudehkoissa lainasanoissa sekä slangisanoissa. Niiden edustamat äänteet eivät ole täysin kotoutuneet suomen foneemijärjestelmään.
Kirjaimilla Š ja Ž, joilla merkitään suhuäänteitä ʃ ja ʒ, on erityisasema. Molemmat kirjaimet kuuluvat suomen oikeinkirjoitukseen, mutta ainoastaan ʃ-foneemin katsotaan kuuluvan suomen foneemijärjestelmään (eikä sekään ole täysin kotoutunut). Kirjainten käyttökään ei ole täysin vakiintunutta. Niiden kuvaamia äänteitä merkitään toisinaan myös yhdistelmillä ch, sh tai zh.
Kirjainten ja äänteiden eroja

Kirjaimet eivät aina tarkalleen vastaa ääntämystä, eikä kaikille suomen äänteille ole edes omaa kirjaintaan.
Eräät suomen foneemit voivat toteutua eli ääntyä useana selvästi erilaisena äänteenä eli allofonina. Mm. /h/ voi ääntyä soinnittomana [h] tai soinnillisena [ɦ]; /s/ puolestaan voi ääntyä suhuässänä [ʃ] tai soinnillisena [[Soinnillinen alveolaarinen sibilantti|[z]]]:na. /b/, /d/ ja /g/ ääntyvät toisinaan soinnittomina ([p], [t], [k]). Tällaiset äänne-erot eivät (yleensä) muuta sanan merkitystä, eikä niitä merkitä kirjoituksessa näkyviin.
Niin kutsuttua jäännöslopuketta (joka voi toteutua mm. glottaaliklusiilina) ei osoiteta millään kirjainmerkillä.
Assimilaatio – esimerkiksi sanoissa onpa [ompɑ] ja info [iɱfo] – on pääteltävä seuraavasta kirjaimesta.
Vieraiden kielten kirjaimet suomessa

Muissa kielissä käytettäviä kirjaimia (kuten Ü) tulisi Kielitoimiston mukaan mahdollisuuksien mukaan käyttää lainasanoissa ja varsinkin nimissä.
Aakkosjärjestys

Aakkosjärjestys perustuu suomen kielessä historiallisista ja käytännön syistä ruotsin aakkosjärjestykseen. Se noudattelee yleistä latinalaisten kirjainten aakkosjärjestystä eräin poikkeuksin. Standardin SFS 4600 mukainen aakkosjärjestys on seuraava:
W on viime aikoihin asti katsottu aakkosjärjestyksen kannalta samanarvoiseksi V:n kanssa. W on katsottu pelkästään V:n muunnelmaksi, jollaisena se esiintyy joissakin suomalaisissa nimissä (esim. Wirtanen) ja vanhoissa teksteissä, joissa se edustaa foneemia /v/. Aakkostusta on kuitenkin väljennetty siten, että V ja W voidaan monikielisissä luetteloissa aakkostaa myös erikseen. Tämä tapa on yleistynyt.
Kirjaimia Š ja Ž pidetään aakkostuksessa nykyään kirjainten S ja Z tarkkeellisina muunnelmina. Aiemmin ne katsottiin itsenäisiksi.
Suomalaiseen aakkostoon kuulumattomia kirjaimia varten on omat sääntönsä. Useimpia tarkkeellisia kirjaimia käsitellään vastaavien tarkkeettomien muunnelmina. É siis aakkostetaan kuten E jne. Poikkeuksia ovat D:n tavoin aakkostettavat Đ(đ) ja Ð(ð), Y:n tavoin aakkostettavat Ü ja Ű sekä Ö:n tavoin aakkostettavat Ő, Ø ja Õ. Ŋ-kirjain aakkostetaan kuten N.
Ligatuurit aakkostetaan ”purettuina”: Æ aakkostetaan kuten AE, Œ kuten OE ja ß kuten ss. Kirjain Þ aakkostetaan kuten TH. Esimerkiksi tanskalainen nimi Mærsk aakkostetaan suomalaisissa yhteyksissä siis kuten Maersk.
Yllä mainitut säännöt huomioon ottaen suomalainen aakkosjärjestys on seuraava:
Sekaannusten välttämiseksi joissakin yhteyksissä, esimerkiksi porraskäytävien nimeämisessä, saatetaan suomalaisen aakkosjärjestyksen sijasta käyttää klassisen latinan aakkosjärjestystä: A, B, C, D, E, F, G, H, I, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, V, X, Y, Z. Tällöin järjestys jatkuu tarvittaessa Z:n jälkeen esimerkiksi AA, BB, CC, ei Å, Ä, Ö. Käytännössä esiintyy myös latinalaisen ja suomalaisen aakkoston sekamuotoja.[lähde? ]
Tage Lindberg

Tage Lindberg (s. huhtikuu 1971 Loviisa) on suomalainen työmarkkina-asiantuntija ja Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) taustavaikuttaja. Hän työskenteli Suomen Ekonomien työmarkkina- ja yhteiskuntapolitiikan erityisasiantuntijana kesäkuuhun 2023.
Ura

Lindberg toimi vuosina 2011–2013 valtiovarainministeri Jutta Urpilaisen erityisavustajana. Lindberg tuli tuolloin tunnetuksi Urpilaisen ykkösavustajana ja kampanjapäällikkönä sekä SDP:n ministeriryhmän erityisavustajana. Muun muassa Suomen Kuvalehti kertoi Lindbergin omavaltaisista toimintatavoista SDP:n eduskuntaryhmän sisällä vuonna 2013.
Lindberg oli Jutta Urpilaisen keskeinen avustaja tämän pyrkiessä ja tullessa valituksi SDP:n puheenjohtajaksi. Lindberg kampanjoi myös Paavo Lipposen puheenjohtajakauden jatkon puolesta vuonna 2002. Lindberg on toiminut Tölö Unga Socialister -yhdistyksen sihteerinä ja puheenjohtajana. Lindberg on naimisissa Heta Välimäen kanssa.
Lindberg on opiskellut politiikan tutkimusta ja toiminut ainejärjestö P-Klubin hallituksessa 1995–1997 ja sen puheenjohtajana 1997. Opiskeluaikoina Lindberg lähti mukaan Sosialidemokraattisten Opiskelijoiden toimintaan ja toimi järjestön puheenjohtajana vuosina 2000–2002. Vuonna 2002 Lindberg toimi kansanedustaja Paavo Lipposen avustajana. Lipposen avustajapestin jälkeen Lindberg työllistyi Ekonomiliittoon työmarkkina- ja poliitiikkakysymysten asiantuntijaksi.
Lindberg on toiminut suomalaisen yhteiskunnallisen vaikuttamisen kouluttajana ja asiantuntijana poliittisten järjestöjen, ammattiyhdistys- sekä opiskelijajärjestöjen aktiiveille. Lindberg on muun muassa järjestänyt koulutusta verkostoitumisesta ja "junttaamisesta" neuvottelutaktiikkana. Lindberg on järjestänyt koulutuksia muun maussa kauppatieteiden opiskelijoille, Suomen ylioppilaskuntien liiton ja Suomen Yhteiskunta-alan Ylioppilaat SYY:n aktiiveille.
Käytös

Kesäkuussa 2023 MTV Uutiset kertoi useiden nuorten demarinaisten Lindbergiltä saamista epäasiallisista mentorointiehdotuksista. SDP ilmoitti selvittävänsä asiaa. Lindgren jäi ensin sivuun ja lopulta irtisanoutui tehtävistään Suomen Ekonomeissa. Suomen Ekonomit selvittää tapahtunutta.
Suurimmat hitit (Mikko Alatalon albumi)

| Suurimmat hitit Mikko Alatalo |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1994
 Tyylilaji: Iskelmä
 Levy-yhtiö: Bluebird
Mikko Alatalon muut julkaisut
| Viivy vielä hetki 1993 | Suurimmat hitit 1994 | Herraksi synnytään 1994 |
Suurimmat hitit on suomalaisen laulajan Mikko Alatalon kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 1994.
Kappaleet

"Maalaispoika oon"
"Ihmisen ikävä toisen luo"
"Viivy vielä hetki"
"Suojelusenkeli"
"Tytöt tahtoo pitää hauskaa"
"Ajolähtö"
"Hyasinttien aika"
"Hyvästi, Mona"
"Kissanpentu"
"On kamat luotu kiertämään"
"Kiiminkijoki"
"Kiva kun on mukavaa"
"Hän hymyilee kuin lapsi"
"Anna mulle yksi yö"
"Kynttilän valoon"
"Hulluna sinuun"
"Takaisin sylissäsi"
"Syli"
"Maria, te Quiero"
"Sielun miljonääri"
"Hasardi"
"Minen mee uimaan"
Sukkanauhakäärmeet

| Sukkanauhakäärmeet |
| --- | --- |
 Thamnophis elegans terrestris
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Tarhakäärmeet Colubridae
Suku::  Sukkanauhakäärmeet Thamnophis  Fitzinger, 1843
Katso myös
   Sukkanauhakäärmeet Wikispeciesissä   Sukkanauhakäärmeet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sukkanauhakäärmeet (Thamnophis) on tarhakäärmeiden heimon suku, johon kuuluu tällä hetkellämilloin? 35 eri lajia.
Koko ja ulkonäkö

Nimensä sukkanauhakäärmeet ovat saaneet siitä, että useimmilla lajeilla on kolme juovaa, jotka ulottuvat takaraivosta häntään astiselvennä. On myös lajeja ja luonnossa esiintyviä värimuotoja, joilla on vain yksi tai kaksi juovaa, tai ei juovia lainkaan. Sukkanauhakäärme kasvaa lajista ja sukupuolesta riippuen 45–160 senttimetriä pitkäksi. Ne voivat elää 15–20-vuotiaaksi, mutta elinikä vaihtelee sukupuolen ja lajin mukaan. Koiraiden elinikä on usein huomattavasti lyhyempi kuin naaraiden. Se ei ole kuristajakäärme, eikä sillä ole varsinaisia myrkkyhampaita, mutta sillä on Duvernoy'n rauhanen, joka toimittaa samaa tehtävää tarhakäärmeissä, kuin myrkkyrauhaset esimerkiksi kyissä. Sukkanauhakäärmeillä on myös yläleuassa kaksi suurentunutta hammasta kummallakin puolella, jotka eivät kuitenkaan sovellu myrkyn ruiskuttamiseen, johtuen siitä, etteivät ne ole ontot eikä niissä ole uraa, jota pitkin myrkky pääsisi saaliiseen. Sukkanauhakäärmeet ovat siis hyvin lievästi myrkyllisiä, mutta myrkky vaikuttaa tehoavan lähinnä sammakkoeläimiin ja käärmettä pidetään täysin harmittomana ihmiselle.
Levinneisyys, elinympäristö ja ravinto

Sukkanauhakäärmeitä elää Pohjois- ja Keski-Amerikassa, Kanadasta Costa Ricaan. Niitä löytää usein pienten vesistöjen läheisyydestä, mutta useimmat lajit eivät ole akvaattisiaselvennä. Ne syövät luonnossa sammakkoeläimiä ja niiden toukkia, kalaa, matoja ja etanoita sekä jotkin lajit myös jyrsijöitä. Sukkanauhakäärmeet eivät syö hyönteisiä. Erikoistumattomuus lienee syynä siihen, että sukkanauhakäärmeet menestyvät niin monenlaisessa ympäristössä. Sukkanauhakäärmeiden ekologinen lokero muistuttaa pitkälti eurooppalaisen rantakäärmeen lokeroa, mutta tietyissä osissa Pohjois- ja Keski-Amerikkaa, tietyt lajit ovat täyttäneet Nerodia-suvun vesikäärmeiden muualla täyttämät lokerot.
Tiettävästi suurin sukkanauhakäärmeiden keskittymä sijaitsee Kanadan Manitobassa, jossa Narcissen käärmepesissä talvehtii (Thamnophis sirtalis parietalis) vuosittain 50 000–75 000 yksilöä.
Terraariossa

Sukkanauhakäärme  on suosittu lemmikkikäärme. Se on pienikokoinen, mutta hyvin aktiivinen päiväsaikaankin ja sietää jokseenkin hyvin käsittelyä.
Suomessa sammakkoeläimien pyydystäminen on kiellettyä, minkä johdosta sukkanauhakäärmeitä ruokitaan terraario-oloissa kalalla, madoilla ja hiirillä. Vääränlainen ruokavalio aiheuttaa hyvin helposti terveysongelmia, sillä monet kalalajit (esimerkiksi särkikalat, silakka ja kultakalat) sisältävät tiaminaasi-entsyymiä, joka hajottaa hermoston toiminnan ja luuston kannalta tärkeää tiamiinia.
Sukkanauhakäärmeestä on jalostettu useita värimuotoja: Luonnossa yleisesti esiintyvien lisäksi esimerkiksi amelanistinen, erytristinen, anerytistinen, hypoerytristinen, snow, leukistinen, hypomelanistinen, melanistinen, flame ja monia muita.
Lajit ja alalajit

Sukkanauhakäärmeisiin kuuluu 35 lajia:
Thamnophis atratus
Thamnophis atratus atratus
Thamnophis atratus hydrophilus
Thamnophis atratus zaxanthus
Thamnophis bogerti
Thamnophis brachystoma
Thamnophis butleri
Thamnophis chrysocephalus
Thamnophis conanti
Thamnophis couchii
Thamnophis cyrtopsis
Thamnophis cyrtopsis cyrtopsis
Thamnophis cyrtopsis ocellatus
Thamnophis cyrtopsis collaris
Maasukkanauha (Thamnophis elegans )
Thamnophis elegans elegans
Thamnophis elegans vagrans
Thamnophis elegans hueyi
Thamnophis elegans terrestris
Thamnophis eques
Thamnophis eques eques
Thamnophis eques carmenensis
Thamnophis eques cuitzeoensis
Thamnophis eques diluvialis
Thamnophis eques insperatus
Thamnophis eques megalops
Thamnophis eques obscurus
Thamnophis eques patzcuaroensis
Thamnophis eques scotti
Thamnophis eques virgatenuis
Thamnophis errans
Thamnophis exsul
Thamnophis fulvus
Isosukkanauhakäärme (Thamnophis gigas)
Thamnophis godmani
Thamnophis hammondii
Thamnophis lineri
Thamnophis marcianus
Thamnophis marcianus marcianus
Thamnophis marcianus praeocularis
Thamnophis melanogaster
Thamnophis melanogaster canescens
Thamnophis melanogaster chihuahuaensis
Thamnophis melanogaster linearis
Thamnophis melanogaster melanogaster
Thamnophis mendax
Thamnophis nigronuchalis
Thamnophis ordinoides
Thamnophis postremus
Lännensukkanauhakäärme (Thamnophis proximus )
Thamnophis proximus alpinus
Thamnophis proximus diabolicus
Thamnophis proximus orarius
Thamnophis proximus proximus
Thamnophis proximus rubrilineatus
Thamnophis proximus rutiloris
Thamnophis pulchrilatus
Tasankosukkanauhakäärme (Thamnophis radix)
Thamnophis rossmani
Thamnophis rufipunctatus
Nauhakäärme eli idänsukkanauhakäärme (Thamnophis saurita )
Thamnophis saurita nitae
Thamnophis saurita sackenii
Thamnophis saurita saurita
Thamnophis saurita septentrionalis
Thamnophis scalaris
Thamnophis scaliger
Sukkanauhakäärme (Thamnophis sirtalis )
Thamnophis sirtalis annectens
Thamnophis sirtalis concinnus
Thamnophis sirtalis dorsalis
Thamnophis sirtalis fitchi
Kalifornianpunakylkisukkanauhakäärme (Thamnophis sirtalis infernalis)
Thamnophis sirtalis lowei
Thamnophis sirtalis pallidulus
Punakylkisukkanauhakäärme (Thamnophis sirtalis parietalis)
Thamnophis sirtalis pickeringii
Thamnophis sirtalis semifasciatus
Sinijuovasukkanauhakäärme (Thamnophis sirtalis similis)
Idänsukkanauhakäärme (Thamnophis sirtalis sirtalis)
Sanfrancisconsukkanauhakäärme (Thamnophis sirtalis tetrataenia)
Thamnophis sumichrasti
Thamnophis unilabialis
Thamnophis validus
Thamnophis validus celaeno
Thamnophis validus isabellae
Thamnophis validus thamnophisoides
Thamnophis validus validus
Aiheesta muualla

Thamnophis sirtalis (Arkistoitu – Internet Archive) Marika Rökmanin herppisivut
Lemmikkini.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.thamnophis.eu/ (Arkistoitu – Internet Archive) saksalainen sivusto - paljon kuvia
Synoikia

| Synoikia> Συνοίκια |
| --- | --- |
Tyyppi:  uskonnollinen juhla Athenen ja Eirenen kunniaksi
Päivämäärä:  Hekatombaion 16. (heinä-elokuu)
Järjestämistiheys:  vuosittain
Paikkakunta:  Ateena, Attika, Kreikka
Synoikia (m.kreik. Συνοίκια, myös Συνοικέσια, Synoikesia) (lat. Synoecia/Synoecesia) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Athenelle. Silloin muistettiin Theseuksen suorittamaa Attikan kylien yhdistämistä (συνοικισμός, synoikismos) Ateenan kaupungiksi. Juhlaa vietettiin Hekatombaion-kuun 16. päivä eli nykyisen heinä-elokuun aikoihin.
Ateenalaisen perinteen mukaan juhlan perusti Theseus itse. Se oli omistettu Athenelle Ateenan ja koko yhdistetyn Attikan suojelijana. Juhlassa kunnioitettiin myös Zeus Fratriosta. Lisäksi sen aikana uhrattiin veretön uhri Eirenelle eli rauhan henkilöitymälle. Thukydides ja Plutarkhos mainitsevat juhlan, eli se oli olemassa vielä heidän aikanaan. Plutarkhos kutsui sitä nimellä Metoikia (Μετοίκια).
Erään tulkinnan mukaan juhla olisi ollut joka toinen vuosi yksipäiväinen ja joka toinen vuosi kaksipäiväinen (Hekatombaion 15.–16.).
Suomihiphoppia Vol. 4

| Suomihiphoppia Vol>  4 V/A |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2004
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: hip hop, rap
 Kesto: 56.23
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Suomihiphoppia-sarjan muut julkaisut
| Suomihiphoppia Vol. 3 2004 | Suomihiphoppia Vol. 4 2004 | Suomihiphoppia Vol. 5 2008 |
Suomihiphoppia Vol. 4 on Warnerin Suomihiphoppia-levysarjan neljäs osa, joka julkaistiin vuonna 2004. Kappale ”Valtakunnan vihatuimmat” julkaistiin ensimmäistä kertaa tällä kokoelmalla.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Bla bla bla | Ezkimo | 3.23 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Pakko saada sut | Kapasiteettiyksikkö | 3.29 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kylki kyljessä | Pikku G | 4.10 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Valtakunnan vihatuimmat | Skandaali feat. Cheek | 4.19 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kaikki peliin | Fintelligens | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Räplaulajan vapaapäivä | Cheek feat. Brädi & Pappa | 4.02 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Mä voisin | Royal Family - Skandaali feat. Janina | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Bäkkiin Stadiin | Elastinen | 3.55 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Tarkasta tämä | Mariska | 3.49 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Star Warz | RDN - Yor123, Skandaali, Jaise, Joniveli, Ezkimo, Pikku G | 4.00 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Roihuvuori | Avain feat. Jurassikki | 3.17 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Niit ku saisin | Helpus feat. Jaise | 4.04 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Tää on räppii | Skandaali | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Taas kerran | Royal Family - Mängimies feat. Liisa Leppänen | 2.51 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Mitä oikeesti tapahtuu? | Koo-S | 4.01 |  |  |  |  |  |  |
Videot

Pikku G - Valta lapsille
Yor123 & Skandaali (Rockin da North) - One World
Skandaali - Elämä on peli
Synonyymi (taksonomia)

Synonyymiksi kutsutaan taksonomiassa yhtä tai useampaa samaa taksonia tarkoittavaa tieteellistä nimeä. Eläintaksonilla alalajin ja yläheimon välissä tieteellisessä nimessä synonyymeistä vanhinta julkaistua pidetään taksonin validina tieteellisenä nimenä. Synonyymejä on kahta tyyppiä: subjektiivisia ja objektiivisia synonyymejä. Ensinmainitut perustuvat eri tyyppiyksilöön ja säilytetään synonyymeinä vain niin pitkään kuin niiden tyyppiyksilö katsotaan kuuluvaksi samaan taksoniin. Jälkeenmainitut taas perustuvat aina samaan tyyppiyksilöön taksonin kanssa ja on siten aina kiistaton.
TMB Cinema

TMB Cinema Oy on yksityinen suomalainen elokuvateatteriketju, jolla on elokuvateatterit Akaassa, Heinolassa, Pieksämäellä ja Valkeakoskella.
Elokuvateatterit

TMB Cineman Oy:n kaikki neljä elokuvateatteria ovat yksisalisia.
Kino-Toijala, Akaa
Elokuvateatteri Elo, Heinola
Kinomania, Pieksämäki
Kino Sampo, Valkeakoski
Säteilyllä toimiva raketti

Säteilyllä toimiva raketti on raketti, jonka ajoainetta kuumennetaan
suurienergiaisella säteilyllä, esimerkiksi laserilla tai maserilla. Säderaketti on nykyään lähinnä tutkimus- ja kehitysvaiheessa. Maan lähellä oleva säderaketti toimii niin, että maa-asemalta suunnataan laser tai maser kohti aluksen pohjaa. Se kuumentaa alla olevaa ilmaa tai raketista purkautuvaa kaasua, jolloin syntyy työntövaikutus. Maa-aseman on sijaittava mieluiten kuivassa vuoristossa tai muualla, jossa ilman kosteus ei hajota ratkaisevasti sädettä. Avaruudessa olisi aluksessa oltava raskas voimalaitos säteilyenergian tuottoon. Säderaketin etuina on hyötykuorman kiertoradalle nostamisen halpuus. Ongelmia ovat muun muassa aluksen tai
miehittämättömän laitteen vaatima lämmönvaihto; aluksen on oltava sekä kuumuutta kestävä että kevyt.
Säderakettia pidetään ajatelluista hyötykuormia kiertoradalle nostavista  maa-aseman vaativista menetelmästä helpompana toteuttaa kuin esimerkiksi avaruushissiä tai massalinkoa.
Laserilla toimiva säderaketti

Leik Myrabo tutkii Yhdysvalloissa mahdollisuutta rakentaa voimakkaaseen maa-aseman laseriin perustuvaa järjestelmää kiertoradalle nostamiseksi. Järjestelmä perustuu siihen, että maa-asemalla on voimakas laser, joka kuumentaa aluksen pohjan lähellä alaspäin osoittavassa suppilossa olevaa ilmaa. Suppilo keskittää lasersäteen polttopisteeseen. Suppilon ilma kuumenee äkillisesti moninkertaiseksi verrattuna Auringon pintalämpötilaan. Kuumentunut ilma laajenee räjähdysmäisen nopeasti ja toimii suppilosta poistuessaan raketin suihkun tavoin. Jos systeemillä voisi nostaa suuria painoja kiertoradalle, kustannukset alenisivat 1:1000:een.[lähde? ] 2. lokakuuta vuonna 2000 Lightcraft Technologies, Inc. (LTI) ja U.S. Air Force Research Laboratory järjestivät Leik Myrabon ja Franklin B. Meadin johdolla kokeen, jossa maassa oleva laser nosti 51 gramman massaisen kappaleen 71 metrin korkeuteen.
Koetta on verrattu Robert Goddardin ensimmäiseen nesterakettiin. 100 kilowatin laserilla uskotaan päästävän jo 30 km:n korkeuteen. Myrabon LTI-yritys tähtää kilogramman massaisen mikrosatelliitin nostoon kiertoradalle megawatin laserilla.
Maserilla toimiva säderaketti

Myös pieniä mikroaalloilla toimivia systeemejä on tutkittu eri tahoilla.
Maserilla toimiva säderaketti on lyhyillä etäisyyksillä halvempi ja energiataloudellisempi kuin laser. Tätä vaihtoehtoa tutkivat muun muassa Jordin Karen Lasermotive-yrityksestä ja Kevin Parkin. Laserin edut tulevat esiin pienillä hyötykuormilla ja pitkillä etäisyyksillä.selvennä
Säderaketin lajeja

Joitakin säderaketin lajeja:
Ablatiivinen valopurje: (kuluva valopurje) on säderaketti, jossa laser tai maser tulee valopurjeeseen kaukaa kiinteältä maa-asemalta tai muusta vastaavasta paikasta. Purjeen ohut pintakerros haihtuu säteilyn kuumennuksen takia pois ja tällöin purje työntää alusta eteenpäin kemiallisen raketin tavoin.
Säteily toimii sähköraketin voimanlähteenä: Laserin tai maserin energia muutetaan aurinkokennojen tai vastaanottoantennien välityksellä sähköksi, mikä toimii esimerkiksi ioniraketin voimanlähteenä.
Säde työntää suoraan alusta: Säteilyä voidaan ehkä käyttää suoraan aurinkopurjeen tai magneettipurjeen avulla. Tällöin säde tai hiukkassäde työntää suoraan alusta. NASA tutkii vuonna 2011 satelliittien laukaisemista laser- tai mikroaaltosäteilyn avulla. Tekniikka kuitenkin vaatii kymmenien miljardien wattien jatkuvaa lasertehoa, jonka teknologisen tason arvioidaan olevan käytettävissä 50 vuoden päästä. Tällaisella teknologialla voi olla negatiivisia vaikutuksia ilmakehään.
Aiheesta muualla

http://cnn.com: Beam me up? - "Star Wars" lasers could make light work of launching future satellites (englanniksi)
How Stuff Works: How Light Propulsion Will Work (englanniksi)
Centauri-dreams.org: Fine-Tuning the Interstellar Lightsail (englanniksi)
Säveliä Neuvostoliitosta

Säveliä Neuvostoliitosta oli Yleisradiossa esitetty radion musiikkiohjelma 1980-luvulla. Ohjelmaa toimitti musiikkitoimittaja Tero Heinänen.
Särkilampi (Luumäki)

| Särkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°55′56″N, 27°18′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Kivijärveen 
Järvinumero:  14.187.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,1 m  
Pituus:  600 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,534 km  
Pinta-ala:  11,945 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkilampi 
Särkilampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hietaniehen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 11,9 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 77,1 metriä mpy.