stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Painin maailmanmestaruuskilpailut 1991 (kreikkalais-roomalainen paini ja vapaapaini)
Tilastot maittain > Vapaapaini

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | 4>  sijoja | 5>  sijoja | 6>  sijoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Neuvostoliitto | 5 | 1 | 3 | 1 | - | - |
| 2. |  Yhdysvallat | 3 | 3 | - | - | 1 | - |
| 3. |  Saksa | 1 | - | 1 | 3 | - | - |
| 4. |  Iran | 1 | - | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 5. |  Bulgaria | - | 1 | 1 | 1 | - | - |
| 6. |  Kanada | - | 1 | 1 | - | - | - |
| 7. |  Pohjois-Korea | - | 1 | - | 1 | - | - |
| 8. |  Kreikka | - | 1 | - | - | - | 1 |
| 9. |  Italia | - | 1 | - | - | - | - |
| 9. |  Tšekin ja Slovakian liittotasavalta | - | 1 | - | - | - | - |
| 11. |  Etelä-Korea | - | - | 1 | 2 | 1 | - |
| 12. |  Turkki | - | - | 1 | - | 1 | 2 |
| 13. |  Kuuba | - | - | 1 | - | - | - |
| 14. |  Romania | - | - | - | 1 | 1 | - |
| 15. |  Unkari | - | - | - | - | 2 | 3 |
| 16. |  Mongolia | - | - | - | - | 1 | 1 |
| 16. |  Puola | - | - | - | - | 1 | 1 |
| 18. |  Japani | - | - | - | - | 1 | - |
| 19. |  Ranska | - | - | - | - | - | 1 |
Suomen edustajat > Kreikkalais-roomalaisessa painissa

| Painoluokka | Painija | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 52 kg | Ismo Kamesaki | ei sijoittunut |
| 57 kg | Mikael Lindgren | ei sijoittunut |
| 62 kg | Juha Virtanen | ei sijoittunut |
| 68 kg | Sakari Kaakkolahti | ei sijoittunut |
| 74 kg | Tuomo Karila | kahdeksas |
| 82 kg | Timo Niemi | ei sijoittunut |
| 90 kg | Harri Koskela | pronssia |
| 130 kg | Juha Ahokas | ei sijoittunut |
Suomen edustajat > Vapaapainissa

| Painoluokka | Painija | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 62 kg | Mika Lehto | ei sijoittunut |
| 82 kg | Pekka Rauhala | seitsemäs |
Luettelo pikkuplaneetoista: 69001–70000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
69001:stä ja päättyen 70000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 89001–90000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
89001:stä ja päättyen 90000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo Rooman provinsseista Trajanuksen hallituskauden lopulla

Rooman valtakunta oli laajimmillaan keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117. Siksi Rooman provinssit luetellaan usein tuon aikaisen tilanteen mukaan. Provinssit olivat:
| Provinssi | Perustettu | Lakkautettu | Hallinnollinen keskus |
| --- | --- | --- | --- |
| Achaea | 27 eaa. |  | Korintti (Corinthus) |
| Aegyptus | 30 eaa. |  | Aleksandria (Alexandria) |
| Africa proconsularis | 27 eaa. |  | Zama Regia / Karthago (Carthago) |
| Alpes Cottiae | 64/65 |  | Segusio |
| Alpes maritimae | 14 eaa. |  | Cemenelum/Eburodunum |
| Alpes Poeninae et Graiae |  |  | Axima |
| Arabia Petraea | 106 |  | Bostra |
| Armenia | 114 | 118 | Artaksata (Artaxata) ? |
| Asia | 127 eaa. |  | Efesos (Ephesus) / Pergamon (Pergamum) |
| Assyria | 116 | 118 |  ? |
| Bithynia et Pontus | 63 eaa. |  | Nikomedeia (Nicomedia) |
| Britannia | 43 | n. 197 | Camulodunum |
| Cappadocia | 17 / 98–117 |  | Kaisareia (Caesarea) |
| Cilicia | 72 eaa. |  | Tarsos (Tarsus) |
| Creta et Cyrene | 67/27 eaa. |  | Gortyn (Gortyna) / Kyrene (Cyrene) |
| Cyprus | 22 eaa. |  | Pafos (Paphus) |
| Dacia | 106/107 | 119 | Sarmizegetusa/Porolissum/Apulum/Romula |
| Dalmatia | 70-luku |  | Salona |
| Epirus | n. 67 |  | Nikopolis (Nicopolis) |
| Galatia | 25 eaa. |  | Ankyra (Ancyra) |
| Gallia Aquitania | n. 22 eaa. |  | Mediolanum Santonum / Burdigala |
| Gallia Belgica | n. 22 eaa. |  | Durocortorum |
| Gallia Lugdunensis | n. 22 eaa. |  | Lugdunum |
| Gallia Narbonensis | 118 eaa. |  | Narbo |
| Germania inferior | 83 |  | Colonia Agrippinensis |
| Germania superior | 83 |  | Mogontiacum |
| Hispania Baetica | 27 eaa. |  | Corduba |
| Hispania Tarraconensis |  |  | Tarraco |
| Judaea | 6/44 |  | Caesarea Maritima |
| Lusitania | 27/25 eaa. |  | Augusta Emerita |
| Lycia et Pamphylia |  |  | Myra / Attaleia (Attalea) |
| Macedonia | 27 eaa. |  | Thessalonike (Thessalonica) |
| Mauretania Caesariensis | 40 |  | Caesarea |
| Mauretania Tingitana | 40 |  | Tingi |
| Mesopotamia | 115 / 195–198 | 119 | Nisibis |
| Moesia inferior |  |  | Tomis (Tomi) |
| Moesia superior | 85–89 |  | Viminacium |
| Noricum | n. 41/54 |  | Virunum/Lauriacum |
| Pannonia inferior | 103 |  | Aquincum |
| Pannonia superior | 103 |  | Carnuntum |
| Raetia | 17 |  | Augusta Vindelicum |
| Sardinia et Corsica | 237/227 eaa. |  | Caralis |
| Sicilia | 237 eaa. |  | Syrakusa (Syracusa) |
| Syria | 64 eaa. |  | Antiokia (Antiochia) |
| Thracia | 44/46 |  | Perinthos (Perinthus) |
Luettelo pikkuplaneetoista: 79001–80000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
79001:stä ja päättyen 80000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Pajun taistelu

Pajun taistelu käytiin lähellä Valgan kaupunkia sijaitsevan Pajun kartanon hallinnasta 31. tammikuuta 1919 Viron vapaussodan aikana. Suomalaisista vapaaehtoisista koostuneet Hans Kalmin johtamat Pohjan Pojat ja virolainen Julius Kuperjanovin pataljoona etenivät alueella kohti Valgaa, mikä edellytti Pajun kartanon hallintaa. Neuvosto-Latvian joukot valtasivat Pajun kartanon yöllä ja virolaiset joukot hyökkäsivät kartanolle kärjessä takaisinvaltausyrityksen yhteydessä seuraavana keskipäivänä. Virolaisten hyökkäys pysähtyi ja vuorossa olivat nyt Pohjan Pojat. Suomalaistenkin hyökkäys oli tyrehtyä, mutta onnistui lopulta illan jo hämärtäessä. Pian taistelun jälkeen vallattiin myös Valga, josta punaiset olivat vetäytyneet.
Punaiset olivat menettäneet noin 100 miestä. Suomalaiset menettivät kaatuneina noin 28 miestä ja haavoittuneina 39. Virolaisia kaatui 14 ja haavoittui 41–48. kaatuneiden joukossa oli virolaisia komentanut Kuperjanov. Taistelun jälkeen voittajat surmasivat noin 50 ottamaansa vankia ja 12 kartanon työntekijää.
Tausta

Viron vapaussota oli syttynyt vuoden 1918 lopulla. Saksan keisarikunta oli solminut aselevon 11. marraskuuta ja Virossa valtaan oli noussut Konstantin Pätsin väliaikainen hallitus. Sitä uhkasi kuitenkin nopeasti bolševikit ja puna-armeija idästä. Vladimir Leninin hallitus oli mitätöinyt Brest-Litovskin rauhansopimuksen 13. marraskuuta ja laajan rintaman hyökkäys kohti Viroa alkoi saman kuun lopussa. Narva menetettiin puna-armeijalle 28. marraskuuta, Võru 8., Valga 17. ja Tartto 22. joulukuuta. Viron työväenkommuuni oli julistettu perustetuksi Narvan valtauksen jälkeen 29. marraskuuta. Tammikuuhun 1919 mennessä punaiset hallitsivat noin puolta Viron alueesta. Käänne tapahtui Viron armeijan ryhtyessä vastahyökkäykseen 6. tammikuuta ja Narva vallattiin takaisin 19. tammikuuta. Virolaisten vastahyökkäys eteni myös Narvan eteläpuolella. Julius Kuperjanovin komentama pataljoona oli vallannut Tarton 14. tammikuuta ja virolaisten seuraava kohde oli liikenteen tärkeä solmukohta Valga. Suomalaisten vapaaehtoisten muodostama Pohjan Pojat siirrettiin yksikön komentaja Hans Kalmin toivomuksesta etelään tälle uudelle painopistesuunnalle Narvan valtauksen jälkeen. Kalm sai saapuessaan Tarttoon 27. tammikuuta alaisuuteensa myös Kuperjanovin johtaman Tarton suojelupataljoonan. Muodollisesti operaatiota johti kenraalimajuri Martin Wetzer, mutta käytännössä ohjat olivat Kalmilla.
Valgan kaupunki oli viidestä eri suunnasta saapuvien rautateiden yhtymäpiste. Valga sijaitsee nykyisen Latvian vastaisen rajan tuntumassa ja raja jakaa kaupungin Viron puoleiseen Valgaan ja Latvian puoleiseen Valkaan. Tiellä Valgaan sijaitsi Pajun kartano. Virolaisten hyökkäys kohti Valgaa oli alkanut 27. tammikuuta. Punaisten puolella taisteli yhteensä noin 1 800 miestä 1. ja 4. Latvian rykmentistä, 83. rykmentin pataljoonasta ja kolmesta eskadroonasta. Latvialaiset joukot irtaantuivat seuraavana päivänä ja virolaiset miehittivät Pajun kartanon 30 tammikuuta. Pajun kartanolta Kuperjanovin pataljoonan ja Pohjan Poikien oli tarkoitus jatkaa kohti Valgaa heti seuraavana päivänä.
Taistelu

Yöllä noin 600:n miehen vahvuinen Latvian 1. rykmentti hyökkäsi virolaisia vastaan Pajun kartanolla ja ajoi sitä puolustaneet virolaiset tiehensä. Mukanaan heillä oli 20 konekivääriä. Menetys tajuttiin aamulla 31. tammikuuta. Kalm suunnitteli käyttävänsä kartanon takaisinvaltaamiseksi jääkäriluutnantti Erkki Hannulan pataljoonaa, mutta suunnitelmista kuulut Kuperjanov pyysi edetä joukkojen kärjessä kunniasyistä. Kalm myöntyi ja Hannulan pataljoona siirtyi reserviin. Kuperjanovin joukot aloittivat hyökkäyksensä keskipäivällä. Kuperjanovilla oli mukanaan 300 miestä ja heitä tuki kaksi tai kuusi tykkiä, sekä konekiväärejä. Malttamattomana Kuperjanov ei ollut odottanut tulitukea panssarijunilta. Kartano ja sen puisto sijaitsi kukkulalla, jonka edustalla oli peltoaukea. Latvialaiset odottivat virolaisten etenevän sopivalle edustalle, minkä jälkeen he avasivat tulen. Virolaisten hyökkäys hajosi. Kuperjanov itse haavoittui kuolettavasti. Virolaisten vetäydyttyä suojaan seurasi Hannulan Pohjan Poikien hyökkäys.
Hannulan joukot hyökkäsivät kahdelta suunnalta vihollisensa selustaan. Luutnantti Antti Kärnä johti ensimmäistä komppaniaa ja luutnantti Einar Marttinen kolmatta. Kartanoa päin kuljettiin rivissä peltoaukean yli. Kärnän komppania eteni noin sadan metrin päähän vihollisen asemista, mutta eteneminen pysähtyi Kärnän kaatumiseen. Myös Marttisen johtama hyökkäys pysähtyi ja Kuperjanovin miehet alkoivat vetäytyä ilman lupaa. Apuun tuli vääpeli Yrjö Riikkosen komentama konekiväärijoukkue. Illan hämärtäessä taistelu ei ollut vieläkään ratkennut. Hannula lähetti taisteluun vielä reservissä olleen kolmannen komppanian joukkueen, jota Marttinen käytti uuteen hyökkäykseen. Hyökkääjät nousivat ylös ja rynnäköivät kartanoon, jossa käytiin lähitaisteluja pistimin, puukoin ja kiväärinperin. Vihollinen pakeni viimein, mutta hyökkääjillä ei riittänyt intoa sen takaa-ajamiseen.
Seuraukset

Pohjan Pojat olivat menettäneet kaatuneina upseerin, kuusi aliupseeria ja 21 sotilasta. Haavoittuneina meni viisi upseeria, kaksi aliupseeria ja 32 sotilasta. Virolaisten tappiot olivat olleet kaatuneina Kuperjanovin lisäksi kolme muuta upseeria ja 10 miestä. Haavoittuneita oli 41-48. Punaisten puolella tappiot olivat noin sata miestä. Latvialaisten taistelutahdolle tappio Pajussa oli huomattava kolaus. He vetäytyivät myös Valgasta 1. helmikuuta. Samana päivänä saapuivat Pohjan Pojat. Ympäröivä alue varmistettiin seuraavien parin päivän aikana ja rintamavastuu annettiin virolaisille. Suomessa levisi sittemmin liioiteltuja tietoja Pohjan Poikien tappioista ja joissain piireissä Kalmia syytettiin miestensä tapattamisesta.
Kalm oli Valgan valtaamista koskevassaan operaatiokäskyssä kieltänyt miehiään ottamasta vankeja. Pajun valtaajat surmasivat taistelun jälkeen noin 50 vankia. Surmattuihin kuului myös muutama kiinalainen palkkasoturi. Vihollisen sotilaiden lisäksi tapettiin Pajun kartanon 12 työläistä, jotka olivat piiloutuneet kartanon kellariin.
Taistelun pyramidin muotoinen kolmitasanteinen muistomerkki avattiin uudelleen taistelun 75-vuosipäivänä 31. tammikuuta 1994.
Kartta taistelun kulusta.
Pajun taistelun muistomerkki.
Luettelo Pudasjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Pudasjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Pudasjärven kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Illikaisen saha- ja myllypaikan muistomerkki |  | Livo | 65.5465°N, 26.9474°E |  | 2002 |  |  |
| Katovuosina nälkään kuolleiden muistomerkki | Kirkonkylä |  | 65.3887°N, 26.8988°E |  |  |  |  |
| Lapin sodan Aittojärven muistomerkki |  | Aittojärvi | 65.4312°N, 26.7126°E |  | 1994 |  |  |
| Lapin sodan Hetekylän muistomerkki | Hetekylän tienhaarassa VT 20 varrella | Hetekylä | 65.2657°N, 26.6377°E |  | 1994 |  |  |
| Pudasjärven ensimmäisen kirkkoherran ja hänen perheensä muistomerkki | Kirkon pihamaa |  | 65.3887°N, 26.8987°E |  | 1958 lähde? |  |  |
| Saab 35S Draken (DK-219) muistomerkkinä lentokentällä | Pudasjärven lentokentän portilla, Lentäjäntie 49 |  | 65.3985°N, 26.9623°E |  |  |  |  |
| Sankarimuistomerkki Uusi päivä, Riekinkangas | Pudasjärven hautausmaa, Siuruantie 256 |  | 65.3904°N, 26.9027°E | Tolonen, PaavoPaavo Tolonen | 1978 |  |  |
| Sankariristi, Riekinkangas | Pudasjärven hautausmaa, Siuruantie 256 |  | 65.3903°N, 26.9022°E | Andersson, E.E. Andersson | 1951 |  |  |
| Sankarimuistomerkki, Sarakylä | Sarakylän hautausmaa, Sarakyläntie 4823 |  | 65.7426°N, 27.3481°E | Aalto, VilhoVilho Aalto | 1957 |  |  |
| Taipaleenharjun koulupiirin sodissa 1939-1944 kaatuneiden entisten oppilaiden muistomerkki | Taipaleenharjuntie 10 | Taipaleenharju | 65.2784°N, 26.828°E |  |  |  |  |
| Vapaussodan muistomerkki, Pudasjärvi | Pudasjärven kirkon kirkkotarha |  | 65.3887°N, 26.8977°E |  | 1924 |  |   |
Luettelo Ruotsin merivoimien ohjusveneistä

Ruotsin sotalaivat
A -
B -
C -
D -
E -
F -
G

H -
I -
J -
K -
L -
M - 
N

O -
P -
Q -
R -
S -
T -
U 

V -
W -
X -
Y -
Z -
Å -
Ä -
Ö
Vartioveneet
Fregatit
Hävittäjät
Tykkiveneet
Korvetit
Risteilijät
Linjalaivat
Miinalaivat
Miinantorjunta-alukset
Miinanraivaajat
Monitorit
Moottoritorpedoveneet
Rannikkopanssarilaivat
Partioalukset
Purjealukset
Ohjusveneet
Koululaivat
Kuunarit
Torpedoveneet
Tukilaivat
Sukellusveneet
Yhteysalukset
Luettelo Ruotsin merivoimien ohjusveneistä listaa Ruotsin merivoimissa palvelleet ohjusveneet. Vuosina 1973-1983 palvelleet torpedoveneet luokiteltiin myöhemmin ohjusveneiksi, jolloin niiden tunnuskirjain vaihtui T:stä (ruots. Torpedbåt) R:ksi (ruots. Robotbåt). Tunnusnumero kuitenkin säilyi ennallaan.
HMS Norrköping R131
HMS Nynäshamn R132
HMS Norrtälje R133
HMS Varberg R134
HMS Västerås R135
HMS Västervik R136
HMS Umeå R137
HMS Piteå R138
HMS Luleå R139
HMS Halmstad R140
HMS Strömstad R141
HMS Ystad R142
HMS Norrköping R131
HMS Nynäshamn R132
HMS Piteå R138
HMS Luleå R139
HMS Halmstad R140
HMS Ystad R142
Luettelo Reisjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Reisjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Reisjärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kivikauden aikaisen asutuksen muistomerkki | Hylkirannantie 94 kohdalla | Hylkiranta | 63.6137°N, 25.0137°E |  |  |  |  |
| Nälkään kuolleiden muistomerkki | Reisjärven kirkon lounaisseinusta, Reisjärventie 15 |  | 63.6042°N, 24.939°E | Mustonen, OivaOiva Mustonen | 1972 |  |  |
| Sankarimuistomerkki Oi paljasta pääs elon matkamies | Reisjärven kirkon sankarihautausmaa, Reisjärventie 15 |  | 63.604°N, 24.938°E | Kananen, EskoEsko Kananen | 1960 |  |  |
| Vapaussodan muistomerkki | Reisjärven kirkon sankarihautausmaa, Reisjärventie 15 |  | 63.6041°N, 24.9386°E |  | 1923 |  |   |
Pakilantie

Pakilantien ja Osuuskunnantien risteys
Pakilantie (ruots. Baggbölevägen) on Helsingissä sijaitseva katu. Kokonaisuudessaan kadun pituus on 3,3 kilometriä. Pakilantie alkaa Tuusulanväylältä Oulunkylän liittymästä  Maunulassa. Se kulkee Maunulan halki Länsi-Pakilaan ja päättyy Paloheinään. 
Sen leikkaa Kehä I:n eritaso­liittymässä keskellä Länsi-Pakilaa. Pakilantien varrella sijaitsee muun muassa päivittäistavarakauppa- ja muita kauppa- ja palveluliikkeitä sekä huoltoasema. Pakilantiellä kulkee monia linja-autolinjoja, esimerkiksi linja 66 kulkee koko Pakilantien alusta loppuun.
Tärkeimmät risteykset Pakilantiellä ja paikat, joihin risteyksistä pääsee:
Tuusulanväylä (Helsingin keskusta, Tuusula)
Rajametsäntie (Metsälä, Pasila)
Pirjontie (Pirkkola, Haaga)
Osuuskunnantie (Itä-Pakila)
Kehä I (Kannelmäki, Malmi)
Paloheinäntie (Paloheinä)
Kuusmiehentie (Torpparinmäki)
Edellä lueteltujen lisäksi Pakilantie risteää lukuisten pikkuteiden kanssa.
Turvallisuusongelmat

Vuosina 2009–2011 Pakilantien ja Kehä I:n liittymä oli yksi Helsingin viidestä pahimmasta onnettomuuspaikasta.
Pirjontien ja Oulunkylän sillan välisellä osuudella nelikaistainen Pakilantie on vilkkaasti liikennöity erityisesti aamuisin ja iltapäivisin, jolloin myös lapset ovat koulumatkalla. Monet asukkaat pitävät Pakilantien risteysalueita Kyläkunnantien ja Lepolantien kohdalla hengenvaarallisina, koska suojateillä ei ole liikennevaloja eikä ajohidasteita. Pakilantien turvallisuudesta jalankulkijoille on keskusteltu vuosia. Pakilantietä on suunniteltu muutettavaksi kaksikaistaiseksi Pirjontien ja Oulunkylän sillan välisellä osuudella, mutta vuonna 2011 lähinnä alueen yrittäjiä edustava Pro Maunula -seura jätti valituksen suunnitelmasta , koska se seuran mukaan pahentaisi Maunulan liikenneruuhkia. Helsingin hallinto-oikeus kuitenkin jätti valtuksen tutkimatta.
Syksyllä 2014 esitelty kaavaluonnos ehdottaa liikenneturvallisuuden kohentamiseksi, että Pakilantien ylinopeuksia hillittäisiin kaventamalla ylileveitä ajokaistoja ja rakentamalla korotettuja suojateitä vilkkaimpiin ylityskohtiin. Suunnitelmaan liittyy myös Pakilantien varteen rakennettavia nelikerroksisia taloja ja katualueen viihtyisyyden parantamista muun muassa puuistutuksin. Suunnittelun tueksi kerättiin kaupunkilaisten näkemyksiä verkkokyselyllä, jossa Pakilantien tiivistäminen sai kannatusta.
Pakilantien liikenneturvallisuus on keskustelunaiheena yhä 2020-luvun alussa. Pakilan yläasteen koulun kohdalle asennetaan nopeusvalvontakamera tammikuussa 2021 tapahtuneen teinipojan yliajon jälkeen. Kadulle toivotaan myös kiertoliittymiä ja hidastetöyssyjä.
Pakilantien rakennuksia

Pakilantiellä sijaitseva Pakilan Teboil-huoltoasema on yhtenä tapahtumapaikkana Jarkko Sipilän dekkarissa Seinää vasten sekä Kari Hotakaisen romaaneissa Sydänkohtauksia eli kuinka tehtiin Kummisetä (1999), Juoksuhaudantie (2002) ja Satukirja (2004). Hotakainen mainitsee huoltamon ja sen kahvion myös todellisuudessa kantapaikakseen ja ”henkiseksi kodikseen”.
Pakilantien varren 1960-luvun rakennuskantaa edustavat muun muassa nämä kadun alkupään itäpuolen peräkkäiset kiinteistöt:
Pakilantie 1 (Suursuontie 2), suunn. Touko Neronen ja Antti Miettinen, 1963
Pakilantie 3 (Suursuontie 4), suunn. Matti Lieto, 1964
Pakilantie 5, suunn. Armas Lehtinen, 1963
Pakilantie 7, suunn. Jouko Ylihannu, 1963
Pakilantie 9, suunn. Paula Pihkala, 1963
Pakilantie 13, suunn. Airi Seikkula-Viertokangas ja Erik Andersson, 1963
Pakilantie 15, suunn. Markus Tavio, 1962
Pakilantie 17, suunn. Bertel Saarnio, 1962
Pakilantie 19, suunn. Toivo Heimo, 1964
Pakilantie 21, suunn. Ilkka Pajamies, 1967
Muita merkittäviä kohteita Pakilantien varrella ovat muun muassa Pakilan yläaste (Pakilantie 67, käyntiosoite Pilkekuja 10), Pakinkylän VPK:n talo (Pakilantie 64) sekä Paloheinän jäähalli (Pakilantie 122) ja Paloheinän ulkoilumaja (Pakilantie 124) kadun pohjoispäässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pakilantie Wikimedia Commonsissa
Painin maailmanmestaruuskilpailut 1983

Vuoden 1983 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 22. syyskuuta – 29. syyskuuta 1983 Kiovassa, Neuvostoliitossa. Kisoissa painittiin sekä kreikkalais-roomalaista painia että vapaapainia kymmenessä painoluokassa.
Mitalistit > Kreikkalais-roomalainen paini

| Painoluokka | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 48 kg |  Bratan Tsenov |  Markus Scherer |  Temo Kasarašvili |
| 52 kg |  Benur Pašajan |  Erol Keman |  Ljubomir Tsekov |
| 57 kg |  Masaki Eto |  Kamil Fatkullin |  Petar Balov |
| 62 kg |  Hannu Lahtinen |  Günther Reichelt |  Jivko Atanasov |
| 68 kg |  Tapio Sipilä |  Mohammad Banna |  Gennadi Jermilov |
| 74 kg |  Mihail Mamiašvili |  Andrzej Supron |  Karolj Kasap |
| 82 kg |  Taimuraz Aphasava |  Lennart Lundell |  Jarmo Övermark |
| 90 kg |  Igor Kanygin |  Atanas Komtšev |  Norbert Növényi |
| 100 kg |  Andrei Dimitrov |  Jozef Tertelj |  Viktor Avdyšev |
| yli 100 kg |  Jevgeni Artjuhin |  Nikola Dinev |  Candido Mesa |
Mitalistit > Vapaapaini

| Painoluokka | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 48 kg |  Han Tschol Kim |  Aleksandr Doršu |  Jan Falandys |
| 52 kg |  Valentin Jordanov |  Toshio Asakura |  Anatoli Beloglazov |
| 57 kg |  Sergei Beloglazov |  Hideaki Tomiyama |  Stefan Ivanov |
| 62 kg |  Viktor Aleksejev |  Lee Roy Smith |  Simeon Šterev |
| 68 kg |  Arsen Fadzajev |  Buyandelger Bold |  Kamen Penev |
| 74 kg |  Dave Schultz |  Taram Magomadov |  Martin Knosp |
| 82 kg |  Taimuraz Dzgojev |  Zeveguin Duvchin |  Jefraim Kamberov |
| 90 kg |  Igor Kanygin |  Ivan Ginov |  Uwe Neupert |
| 100 kg |  Aslan Hadartsev |  Gregory P. Gibson |  Georgi Jantšev |
| yli 100 kg |  Salman Hasimikov |  Adam Sandurski |  Bruce Baumgartner |
Tilastot maittain > Kreikkalais-roomalainen paini

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | 4>  sijoja | 5>  sijoja | 6>  sijoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Neuvostoliitto | 5 | 1 | 3 | - | - | - |
| 2. |  Bulgaria | 2 | 2 | 3 | - | - | - |
| 3. |  Suomi | 2 | - | 1 | 1 | - | - |
| 4. |  Japani | 1 | - | - | 1 | - | 2 |
| 5. |  Jugoslavia | - | 1 | 1 | - | 1 | - |
| 6. |  Iran | - | 1 | - | - | 3 | 3 |
| 7. |  Puola | - | 1 | - | - | 1 | - |
| 7. |  Ruotsi | - | 1 | - | - | 1 | - |
| 9. |  Saksan liittotasavalta | - | 1 | - | - | - | 2 |
| 10. |  Turkki | - | 1 | - | - | - | 1 |
| 11. |  Saksan demokraattinen tasavalta | - | 1 | - | - | - | - |
| 12. |  Unkari | - | - | 1 | 2 | 2 | - |
| 13. |  Kuuba | - | - | 1 | - | - | - |
| 14. |  Romania | - | - | - | 2 | 2 | - |
| 15. |  Tšekkoslovakia | - | - | - | 2 | - | 1 |
| 16. |  Kreikka | - | - | - | 2 | - | - |
| 17. |  Kanada | - | - | - | - | 1 | - |
| 18. |  Yhdysvallat | - | - | - | - | - | 1 |