Helsingin yliopiston metroasema
Historia

Nykyisen metroaseman yläpuolella oli aiemmin Pukevan vaatekauppa, joka sijaitsi 1928 valmistuneessa punatiilisessä rakennuksessa. Se purettiin 1970-luvun alussa modernistisen uudisrakennuksen tieltä samoihin aikoihin kun Pukevan omistaja Ruben Jaari kävi puhumassa kaupunginvaltuutetuille uuden metroaseman puolesta. Kaisaniemenkatu oli tähän aikaan vielä merkittävämpi ostoskatu, joten Rautatientorin ja Hakaniemen väliin sijoittuvan metroaseman toivottiin lisäävän asiakkaita alueella.
Helsingin kaupunki teki päätöksen uuden metroaseman rakentamisesta vuonna 1971, ja tässä vaiheessa asemaa kutsuttiin vielä Kluuvin metroasemaksi. Helsingin Sanomat uutisoi helmikuussa 1973, että uuden metroaseman rakentaminen alkaisi seuraavan vuoden syksyllä. Varhaisissa suunnitelmissa aseman toisen sisäänkäynnin piti sijaita lähempänä Kruununhakaa Liisankadun ja Unioninkadun suuressa liittymässä. Aseman rakentaminen lykkääntyi kuitenkin taloudellisista syistä monta vuotta. Vasta 1990-luvulla aloitettiin rakennustyöt, kun Kaisaniemenkatu revittiin auki moneksi vuodeksi. Samaan aikaan vaikuttanut lama ja asiakaskato ajoivat Pukevan konkurssiin, ja sen rakennus suunniteltiin uudelleen Kauppakeskus Kaisaksi. Kaisaniemenkatu ei ollut enää keskustan tärkein ostoskatu, mutta kauppiaat olivat toiveikkaita, että metro toisi asiakkaita takaisin. Tästä syystä ensimmäistä kertaa Helsingin metron historiassa yritykset rahoittivatkin osan aseman rakentamisesta kaupungin lisäksi. Asemasta tuli Sörnäisten jälkeen toinen jo valmiille reitille valmistunut ”väliasema”.
Kaisaniemen metroasemaksi nimetty asema avattiin 1. maaliskuuta 1995, noin puolitoista vuotta Ruoholahden aseman jälkeen. Ensimmäinen metro pysähtyi Kaisaniemeen kello 5.34 aamulla, ja avajaispäivänä yleisöä oli tungokseksi asti, tosin moni oli vain katselemassa uutta asemaa. Aseman moderni ilme valaistuksineen sai positiivista palautetta lehdistöltä, ja aseman kävijämäärä ylitti HKL:n odotukset ensimmäisinä viikkoina. Kaisaniemen asemasta tuli alusta alkaen vilkas kulkutie yliopiston keskustakampukselle ja muualle Kluuviin, vaikkakin sen käyttäjämäärä on tyypillisesti ollut kantakaupungin asemista pienin.
Kesällä 2024 metrolinjan katkettua väleille Kamppi-Kivenlahti ja Helsingin Yliopisto-Vuosaari/Mellunmäen haara, Helsingin yliopiston metroasema koki historiansa suurimman ruuhkapiikin, kun asema toimi kolmen kuukauden ajan Rautatientorin itäpuolella kulkevien metrojen läntisenä pääteasemana ja asemalta länteen metrolla menevien oli noustava metrosta viimeistään tällä asemalla ja vaihdettava ratikkaan 9 ja 9B päästäkseen Kamppiin tai käveltävä Kamppiin, josta pääsi jatkamaan metrolla matkaa länteen.
Toiseksi suuremman ruuhkapiikin Helsingin yliopiston asema koki vuodenvaihteessa 2009–2010, kun viereisellä Rautatientorin asemalla sattui 8. marraskuuta 2009 mittava vesivahinko, ja asema oli suljettu muutaman kuukauden. Kaisaniemi itseasiassa toimi metron läntisenä päätepysäkkinä muutaman päivän, ennen kuin 11. marraskuuta metrot pääsivät taas jatkamaan Kamppiin.
Vuonna 2006 eteläisen sisäänkäynnin yhdistävän Opintoputken seinille maalattiin taiteilija Viva Granlundin ideoima luolamaalauksia muistuttava taideteos. Se maalattiin piiloon kun Opintoputki remontoitiin vuonna 2021, ja samalla sinne asennettin Kirsti Taiviolan Kenno-valotaideteos.