stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juhani Peltonen (kirjailija)
Aiheesta muualla

Juhani Peltosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Juhani Peltosen seura r.y.
Runon ja musiikin tuokio, Juhani Peltonen 80 vuotta YouTube.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Permakulttuuri

Permakulttuurin periaatteilla hoidettu puutarha.
Permakulttuuria edustava luomutila Svaabiassa Saksassa.
Permakulttuuri tarkoittaa maatalouden ja puutarhanhoidon ekosysteemien suunnittelua ekologisesti kestäviksi ja pyrkimystä omavaraiseen ruoantuotantoon. Englanninkielinen käsite permaculture tuli alun perin sanoista permanent agriculture, pysyvä maanviljely, mutta se on levinnyt siitä muillekin suunnittelun osa-alueille, ja nykyisin lyhenne tulkitaan perma = 'kestävä + kulttuuri'. Permakulttuuri on kokonaisvaltainen suunnittelufilosofia, joka kattaa puutarhan, arkkitehtuurin, ekologian, jopa rahanhallinnan ja yhteisösuunnittelun.lähde?
Maanviljelyssä tavoitteena oli kehittää sellaisia viljelymenetelmiä, jotka eivät vuosikymmenienkään mittaan kuluta maaperää viljelykelvottomaksi esimerkiksi ravinteiden riiston, tiivistymisen tai eroosion kautta. Ajatusta kehittelivät nykymuotoon alkuperäiskansojen opeista australialaiset Bill Mollison ja David Holmgren 1970-luvun puolivälissä. Sepp Holzer Itävallan vuoristossa on myös ollut permakulttuurin edelläkävijä jo vuosikymmeniä. Permakulttuuri on vastaliike teolliselle maataloudelle ja vihreälle vallankumoukselle.
Perustava etiikka

Permakulttuurissa on kolme pääperiaatetta:
Earth Care = maapallosta huolehtiminen: luonnosta – maasta, metsästä, vedestä, ilmasta ja kaikista elävistä olennoista – huolehtiminen.
People Care = ihmisistä huolehtiminen: pidetään huolta omasta itsestä, läheisistä, yhteisöistä lähellä ja kaukana, sekä ihmisistä yleensä.
Fair Share = reilu jako: kulutukselle ja kasvulle asetetaan rajat, ja ylijäämä palautetaan kiertoon.
Suunnitteluperiaatteet

Kehittänyt ja kuvannut David Holmgren
Havainnoi ja vuorovaikuta.
Kerää ja varastoi energiaa.
Hanki tuotoksia.
Käytä itsesääntelyä ja ota vastaan palautetta.
Käytä ja arvosta uusiutuvia luonnonvaroja ja palveluja.
Älä tuota jätettä.
Suunnittele maaleista yksityskohtiin.
Yhdistele erottelun sijaan.
Käytä hitaita ja pieniä ratkaisuja.
Käytä ja arvosta monimuotoisuutta.
Käytä reunoja ja arvosta reuna-alueita.
Hyödynnä muutosta luovasti ja vastaa siihen.
Permakulttuuri nyt

1980-luvulla permakulttuurin periaatteet vakiintuivat muuhunkin kuin vain maatalouden suunnitteluun. Nykyisin on useita hankkeita, jotka on toteutettu permakulttuurin periaatteita noudattaen. Muun muassa siirtymäliikkeen toimintamallit pohjautuvat permakulttuuriin ja liikkeen perustaja Rob Hopkins on toiminut permakulttuurin opettajana.
Kirjallisuutta

Lombardini-Riipinen, Chiara & Riipinen, Olli: Aikidoa luonnon kanssa: Johdatus permakulttuuriin.  (Pinko 1)  Helsinki:  Vihreä sivistys- ja opintokeskus, 1998.  ISBN 952-5078-07-8
Hemenway, Toby Gaia's garden : a guide to home-scale permaculture ISBN 978-1-60358-029-8 (englanniksi)
Riikka Kaihovaara: Riippumaton puutarha - Teollisen ruoantuotannon romahdus ja permakulttuurin perusteet. Vihreä sivistysliitto, 2012. ISBN 978-952-5078-39-8.
Ilkka Aula: Permakulttuuriopas, Helsinki : Vihreä Sivistysliitto 2015, ISBN 978-952-5078-46-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Permakulttuuri Wikimedia Commonsissa
Permakulttuuria! Suunnittele pihasi ekologisesti kestäväksi, Yle 27.8.2012
Outi Tuomela: Permakulttuuri. Sateenkaarisanomat 3/2009.
Scott London: Permakulttuuri – hiljainen vallankumous. Takku.net 2.11.2009.
Suomen Permakulttuuriyhdistys
Nordic Permaculture: https://nordicpermaculture.org/fi/mita-permakulttuuri
Persiantimali

| Persiantimali |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pyrstötimalit Leiotrichidae
Suku::  Vaaleapensastimalit Argya
Laji::  altirostris
Kaksiosainen nimi
 Argya altirostris  (Hartert, 1909) 
Synonyymit
 Turdoides altirostris 
Katso myös
   Persiantimali Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Persiantimali (Argya altirostris) on pyrstötimalien heimoon kuuluva harvinainen lintulaji.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 22 cm, siipien kärkiväli 21–24 cm ja paino keskimäärin 33 g. Persiantimali on kooltaan punakylkirastaan luokkaa, ja sillä on pitkä pyrstö, joka usein sojottaa pystyssä. Höyhenpuku on ruskea, päältä tummempi, ja kurkku on hyvin vaalea. Nokka on hieman alaspäin kaareva. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuori lintu on kauttaaltaan hieman vaaleampi kuin vanha.
Esiintyminen

Persiantimali elää maantieteellisesti hyvin pienellä alueella Mesopotamiassa eli Irakissa, itäisessä Syyriassa ja läntisessä Iranissa. Sen elinympäristön laajuus on 20 000–50 000 neliökilometriä. Suuret alat lajille soveliasta kosteikkoa on kuivattu tai niitä on tuhottu sodissa, mutta laji on edelleen ilmeisesti elinvoimainen. Laji on paikkalintu, eikä sitä ole tavattu Suomessa.
Elinympäristö

Persiantimalit asuvat ruovikoissa ja joenrantojen metsiköissä ja pensaikoissa. Ne suosivat etenkin eufratinpoppelin (Populus euphratica) ja aitapukinpensaan (Lycium barbarum, runsaasti marjova pensas) kasvustoja. Persiantimaleita tavataan myös monenlaisissa tiheiköissä ja pusikoissa.
Lisääntyminen

Persiantimalit ovat yksiavioisia, ja niiden reviiri on pieni, kolmesta kuuteen aaria. Ne rakentavat pesänsä matalalle poppelin, pensaan tai ruokojen varaan. Pesä on oksien varaan korsista ja ohuista risuista rakennettu syvä kuppi. Naaras munii kolme tai neljä turkoosinväristä munaa, joita se hautoo 13 päivää. Koiras voi välillä hautoa lyhyitä aikoja. Molemmat puolisot hoitavat poikasia. Usein ne saavat apureiksi pesimättömiä lintuja tai parin varttuneita edellisen pesyeen poikasia. Poikaset jättävät pesän lentokyvyttöminä noin 10 päivän ikäisinä. Pesyeitä on kaksi tai kolme kesän aikana. Pesimäajan ulkopuolella persiantimalit liikkuvat pienissä, alle 15 yksilön parvissa, joissa on sekä vanhoja että nuoria lintuja. Parvet eivät liity muiden lintulajien parviin.
Ravinto

Persiantimalin pääravintoa ovat hyönteiset ja hämähäkit, joita se etsii sekä maasta että lehvästöstä. Yleisimmät poikasille tarjotuista hyönteisistä ovat heinäsirkat ja perhostoukat.
Doris Kareva

| Doris Kareva |
| --- | --- |
 Doris Kareva toukokuussa 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. marraskuuta 1958 (ikä 66) Tallinna
Kansalaisuus:  virolainen
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Äidinkieli: viro
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Doris Kareva (28. marraskuuta 1958 Tallinna, Viro) on virolainen runoilija. Hän jatkaa virolaisen romanttisen lyriikan perinnettä.
Suomennetut teokset

Tulevaisuus on meneillään; suomentanut Raija Hämäläinen; toimittanut Hannu Oittinen, taittanut Andres Rõhu. Tallinn: NyNorden, 2011 ISBN 978-9949-9093-8-4
Runoja antologiassa 8 + 8: Eesti ja Soome luulet = suomalaista ja virolaista runoutta, Tallinn: NyNorden cop. 2013 ISBN
Runoja antologiassa Vaikuste varjus: Põhjamaade luulet Tekste teiselt Põhjamaade luulefestivalilt Tallinnas 2002, Tallinn: Eesti Raamat, 2003 (Parallel text in - - Finnish)
Suomennoksia julkaisuissa
Raija Hämäläisen suomentamia runoja Tuli & Savussa:
En kanna sinun kuvaasi käsilaukussa
Hävinneen hyväksi laulan, sillä voittajalle laulavat kaikki
Kirke
Panen hiljaisuuden kiinni
Talo merenrannassa tuntee aina olevansa laiva
Valon viitta ei kulu kurjemmaksi
Raija Hämäläisen suomentamia runoja Parnassossa
Maailman jälkeen
Translatiivi essiivi
Aiheesta muualla

Doris Kareva Viron kustannusyhdistyksen sivuilla [vanhentunut linkki] (Arkistoitu sivu).
Juhani Salokannel: Doris Kareva Illimar 3.1.2008. Tuglas-seura. Arkistoitu 3.3.2018. Viitattu 3.3.2018. (sisältää linkin runoon)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef
Jarkko Kari

| Jarkko Kari |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. kesäkuuta 1964 Lahti (ikä 60)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  matematiikan professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Turun yliopisto (FM 1986, FL 1989, FT 1990)
Väitöstyön ohjaaja:  Arto Salomaa
Instituutti:  Turun yliopisto
Tutkimusalue:  teoreettinen tietojenkäsittelyoppi, automaattien teoria, kuvan tiivistys
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jarkko Juhani Kari (s. 23. kesäkuuta 1964 Lahti) on suomalainen Turun yliopiston matematiikan professori (vuodesta 2000).
Jarkko Kari kirjoitti ylioppilaaksi Taavetin lukiosta 1983. Hän valmistui Turun yliopistosta filosofian kandidaatiksi vuonna 1986, lisensiaatiksi 1989 ja tohtoriksi vuonna 1990. Hänen englanninkielinen väitöskirjatyönsä liittyi matemaattiseen kybernetiikkaan ja automaattien teoriaan; työ oli otsikoitu Decision problems concerning cellular automata. Kari sai työstään Tietojenkäsittelytieteen seuran väitöskirjapalkinnon vuonna 1991. Turun yliopiston dosentti hän oli vuosina 1995–2000.
Professori Karille myönnettiin Suomalaisen Tiedeakatemian Väisälän palkinto vuonna 2006. Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2014 lähtien.
Aiheesta muualla

Kari Jarkko. Professor, Ph.D. Mathematics (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (utu.fi)
Google Scholar: Jarkko Kari (englanniksi) (scholar.google.com)
dblp computer science bibliography: Jarkko Kari (englanniksi) (uni-trier.de)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Tieteilijät:  DBLP  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  ORCID  zbMATH 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Karike

Lähinnä koivun lehdistä koostuvaa kariketta ja siinä kasvavia sieniä
Kariketta metsään hylätyssä Fiat 600:ssa
Karike on ekosysteemin kuollutta eloperäistä ainesta. Se muodostuu runkopuusta, oksista, risuista, neulasista, lehdistä, kävyistä ja muista kasvinosista sekä eläimistä ja niiden ulosteista ja muista eritteistä. Karike on tärkeä osa ekosysteemin toimintaa. Se tarjoaa elinympäristön monille sienille, mikrobeille ja maaperäeläimille. Lahottajasienet pilkkovat karikkeen vähitellen humukseksi, joka yhdessä kivennäismaan kanssa pitää yllä ekosysteemin ravinnekiertoa. Tärkeimmät karikkeen ligniiniä hajottavat ja humuksen muodostukseen osallistuvat entsyymiryhmät ovat oksidaasit, kuten lakkaasi sekä peroksidaasit.
Lähinnä puunkuoresta valmistettua kariketta voidaan käyttää ulkoistutuksissa maan pinnan katteena, jolloin rikkaruohot eivät pääse levittäytymään kasvin lähettyville. Sitä käytetään myös kuivakäymälöissä kuivikkeena. Tällaista kariketta syntyy puuteollisuuden sivutuotteena.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maannos ja maaperän tutkiminen (Mika Lavento, 2003)
Ilmastonmuutoksen vaikutus karikkeen hajoamiseen maapallolla (Jari Liski ym. 2009, s. 14)
Helsingin yliopisto: Orgaaninen aines maan kasvukunnon ylläpitäjänä (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaarlo Kari (pilapiirtäjä)

Kaarlo Karin omakuva.
Kaarlo Fritiof Kari  (6. maaliskuuta 1872 Forssa – 25. elokuuta 1941 Vammala) oli suomalainen taidemaalari, graafikko, kivi- ja pilapiirtäjä sekä näyttelijä ja teatterinjohtaja.
Pilalehti Matti Meikäläisen lakkauttamiseen vuonna 1899 johtanut Karin pilapiirros.
Kari oli Berliinissä maalaustaidetta opiskellut forssalaisen räätälin poika. Hän piirsi pilalehti Matti Meikäläiseen sen loppuaikoina – muun muassa lehden lakkauttamiseen vuonna 1899 johtaneen piirroksen – sekä sittemmin Tuulispää-lehteen sen ensimmäisestä kansikuvasta alkaen. Hän oli Alex Federleyn ohella Suomen ensimmäisiä pilapiirtäjiä, jotka ottivat tavaksi signeerata piirroksensa. Kari piirsi Suomen ensimmäiset urheiluaiheiset pilakuvat Tuulispäähän vuonna 1904 sekä ensimmäisen kenraali Mannerheimia esittäneen postikortin vuonna 1918. Karin taideteoksia on ollut esillä muun muassa Suomen Kansallismuseossa ja Tampereen kaupunginmuseossa. Hänen tuotantoaan on myös Lounais-Hämeen museon, Sastamalan seudun museon ja Tampereen taidemuseon kokoelmissa.
Myöhemmin Karista tuli näyttelijä, lavastaja ja näytelmäkirjailija, ja hän johti kymmenen vuoden ajan Suomalainen teatteriseurue -nimistä kiertävää teatteria. Kari asui Tyrväällä vakituisesti vuosina 1910–1923 ja uudelleen sota-aikana. Asuessaan Helsingissä 1920- ja 1930-luvuilla hän vietti kesiään Tyrväällä.
Kaarlo Karin puoliso oli näyttelijä Naimi Kari o.s. Kylmänen. Heidän poikansa oli elokuvaaja ja elokuvaleikkaaja Eino Kari ja tyttärensä toimistopäällikkö, tuotantosihteeri ja elokuvanäyttelijä Aili Kari. Naimi Karin lanko oli näyttelijä ja elokuvamies Erkki Karu, mikä lienee vaikuttanut siihen, että kaikkiaan kolme Karin perheen viidestä lapsesta teki myöhemmin elämäntyönsä elokuva-alalla.
Kaarlo Kari joutui elokuussa 1941 polkupyöräonnettomuuteen ja kuoli sen jälkiseurauksiin sairaalassa. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaarlo Kari Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Elonet
Perustuotanto (biologia)

Perustuotanto eli biomin primaarituotanto tarkoittaa tuottajien eli vihreiden kasvien yhteyttämisen kautta sitomaa energiamäärää tai niiden valmistamaa orgaanista ainesta. Perustuotanto jaetaan brutto- ja nettoperustuotantoon. Kasviin osuvasta auringon säteilyenergiasta vain yhdeksän prosenttia muuttuu varastoiduksi energiaksi. Tämä määrä on ekosysteemin bruttoperustuotanto, ja on kaikkien tuottajien yhteyttämisessä sitoma energia. Yleensä bruttoperustuotanto ilmaistaan sitoutuneen orgaanisen hiilen määränä neliömetriä kohti vuodessa (g(C)/m2/yr). Hiilen määrä kuvaa orgaanisiin yhdisteisiin varastoitunutta kemiallista energiaa, jonka ekosysteemin organismit voivat myöhemmin käyttää hyödykseen. Kun vähennetään kasvin omiin elintoimintoihin kuluva energia, jää jäljelle systeemin nettotuotanto. Kasviin osuvasta auringon säteilyenergiasta nettotuotannon energiasisältö on noin viisi prosenttia, ja se jää seuraavalle trofiatasolle kuuluvien eliöiden, systeemin kuluttajatasojen, käyttöön. Nettoperustuotanto on siis bruttoperustuotanto, josta on vähennetty tuottajan itsensä käyttämä energia.
Biomin primaarinettotuotanto (engl NPP, net primary production) tarkoittaa yleensä eliöyhteisön eli biomin tuottajien eli kasvien ja muiden autotrofien hiilen tai energian keskimääräistä vuosituotantoa pinta-alayksikköä kohti.
Perustuotannon yksikköjä

Perustuotanto voidaan ilmoittaa seuraavina suureina
Tuorepaino
Kuivapaino, tuotetun biomassan vedetön paino
Tuhkaton kuivapaino
Hiilen määrä. jota on yleensä 45% kuivapainosta
Hiilidioksidin määrä, 1 hiilikilo vastaa 2,7 kg CO2
Energiasisältö, eläimillä kuivapainogrammaa kohti 21 J, kasveille 17,7 J
Märkäpaino, kuivapaino, hiilen paino, energia

Biomin nettotuotanto voidaan ilmoittaa esim. märkäpainon, kuivapainon, hiilen painon mukaan ja biomassan ravintoarvon mukaisena energiana. Kasveille keskimäärin kuivapaino 0n 1/4 märkäpainosta, ja hiilen paino 45% kuivapainosta. Tällöin kasvinhiilen paino on noin 11% märkäpainosta. Niinpä 1 kg kuivaa orgaanista ainetta vastaa 450 g hiiltä ja 4200 kcal energiaa. Tällöin 1g vastaa noin 4 kcal. Alkuaineiden mukaan painona C:H:O= 1:(1.3-1.8):(0.5-0.6) ja alkuaineiden runsaus maakasveissa H:O:C:N:P:S = 1600:800:800:9:5:1, mutta kaikelle maaelämälle H:O:C:N:P:S = 2960:1480:1480:16:1.8:1. Maapallon maa-alueen kokonaiskuivabiomassa on 1840 gigatonnia, ja nettovuosituotanto 107 gigatonnia/v, tämä on 4.0E15 hiilimoolia/v , 6.3E14 wattia/v ja 4.8E17 kcal/W. Kun lämpötila kasvaa 12 C, kasvien tuotanto kasvaa 100%.
Biomien nettotuotantoja

Biomien nettotuotantoja.
| Biomi | Nettotuotanto energiana kaloria/m²/v | Nettoperustuotanto kuivapainona g/m²/v | Ala milj km² |  ? |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trooppinen sademetsä  | 9000 | 1000-3500 |  |  |
| Suot, marskimaa | 9000 |  ? | 8000-40000 | 20000 |
| Savanni | 3000 | 200-2000 | 2000-20000 | 7000 |
| Lauhkea lehtimetsä | 6000 | 600-2500 | 6000-30000, | 13000 |
| Pohjoinen havumetsä | 3500 | 400-2000 | 4000-20000 | 8000 |
| Lauhkea ruohosto (aro) | 2000 | 200-1500 | 1500-15000 | 5000 |
| Napatundra | 600 | 10-400 | 10-4000, keskim. 1000-2000 | 14000 |
| Aavikko | <200 | 0-250 tai 10-100  keskim. 30 kg/ha/v |  |  |
| Pensasaavikko |  ? | 100-2500 | 7000 |  |
| Biomi | Nettotuotanto tn/ha/v rajat, keskim>  esim. | Biomassa tn/ha/v rajat, keskim, esim>  | Ala milj km2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Trooppinen (sade)metsä | 10-50, 20, 32,5 | 60-800, 450 525 | 24 |
| Lauhkea lehtimetsä/sekametsä | 6-30, 13, 9 (tammi) | 60-600, 300, 406 (tammi) | 12 |
| Savanni, savannimetsä jne. | 2-20, 7 | 2-150, 40 | 24 |
| Boreaalinen havumetsä | 4-20, 8, 7 (kuusi) | 60-400, 200 , 266 (kuusi) | 12 |
| Ruohoaro | 1,5-15, 5 | 2-150, 40 | 9 |
| Tundra, alppiniitty | 0,1-4, 1,4 , 2,5 | 1-30, 6, 30,4 | 8 |
| Pensaikko | 2-12, 6 | 20-200, 60 |  |
| Pensasaavikko | 0,1-2,5 0,7 | 1-40, 7 |  |
| Aavikko | 0.01-0,1 0,3 0.03-9,5 | 0.001-2, 0,2 0,2-21,9 | yht. 42 (pensasaavikko mukaan) |
| Järvi, joki | 1-15, 5 | 0.01-1, 0,2 | 2 |
| Mannerjalusta | 2-6, 3,5 | 0,01-0,4 0,1 | 27 |
| Valtameri | 0,02-4, 1,25 | 0,001-0,05 0,03 | 332 |
Joensuu, ranta, koralliriutta: 
| Pelto, laidun | 1-40, 6,5 | 4-120, 10 | 14 |
| kosteikko, suo |  |  | 2 |
Kasvibiomassa ja nettoperustuotanto ilmastovyöhykkeiden mukaan.
| Ilmastovyöhyke | Ala milj>  km | Prosenttia maapallon alasta | Nettoperustuotanto 1E9 tn/v | Nettoperustuotanto % | Kasvibiomassa 1E9 tn/v |  ? |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arktinen | 8 | 1,6 | 1,3 | 0,6 | 13,8 | 0,6 |
| Boreaalinen (viileä) | 23 | 4,5 | 15,2 | 6,5 | 439,1 | 18,3 |
| Subboreaalinen (lämpimänlauhkea) | 22 | 4,5 | 18,0 | 7,7 | 278,7 | 11,5 |
| Subtrooppinen | 24 | 4,8 | 34,6 | 14,8 | 323,9 | 13,5 |
| Trooppinen | 56 | 10,8 | 44,2 | 102,5 | 1347,1 | 56,0 |
Metsien biomassasta noin 74 % on monivuotisissa ilmaversoissa eli rungossa ja oksissa. Tundralla taas noin 76% biomassasta on juurissa. Aavikolla 48% on juurissa ja 43% karikkeessa.
Aiheesta muualla

NET PRIMARY PRODUCTIVITY (NPP) Data Sets ORNL DAAC
Kariniemi (yritys)

Kariniemi Oy on vuonna 1966 perustettu broilerinlihaa jalostava yritys Eurassa. Kariniemen on nykyään HKScanin tuotemerkki. Se on alkuaan ollut euralaisen Hannes Kariniemen omistama yhtiö, joka toi maahan broilerirotuisia kanoja ja kukkoja sekä myi untuvikkoja.
Yhtiön vaiheet

Kariniemen teurastustoiminta alkoi vuonna 1968 Säkylässä ja siirtyi vuoden päästä Euran Fankkeelle.
Rehunvalmistaja Turun Muna Oy osti yhtiön vuonna 1978, ja sen nimeksi tuli Oy Hannes Kariniemi Ab. Vuonna 1981 Suomen Sokeri Oy osti vuorostaan Turun Munan ja sen mukana Kariniemen. Isossa elintarvikekonsernissa Kariniemen liiketoiminta laajeni niin, että se aloitti vuonna 1990 kirjolohen käsittelyn Kustavin kalanjalostuslaitoksessa.
Suomen Sokerin nimi muuttui Cultoriksi vuonna 1989, ja se alkoi irtaantua sivutoimialoistaan. LSO-konserniin kuuluva Broilertalo Oy osti Kariniemen siipikarjaliiketoiminnan maaliskuussa 1993. Kaupan myötä sen tuotantolaitokset Eurassa ja Köyliössä sekä niiden 290 työntekijää siirtyivät LSO:lle.
Kariniemen kalanjalostamon Cultor myi samana vuonna 1993 Tresko Fish Oy:lle, jonka mukana se myöhemmin siirtyi Lännen Tehtaiden omistukseen.
Omana erillisenä liiketoimintana oli jo vuonna 1974 perustettu Kariniemi Oy:n sisaryhtiö Biolan Oy hyödyntämään broilerintuotannossa sivutuotteena syntyvää lantaa.
Ilmari Karhu

Ilmari Johannes Karhu (15. joulukuuta 1897 Lumivaara – 22. lokakuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri ja toimitusjohtaja.
Elämäkerta

Karhu valmistui Kadettikoulusta 1921 ja yleisesikuntaupseeriksi Sotakorkeakoulusta 1926 sekä teki opintomatkoja Ranskaan 1920- ja 1930-luvuilla. Puolustusvoimissa hän palveli nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä 1919-1923 ja esikuntaupseerina pääesikunnassa 1926-1930. Hän opetti Sotakorkeakoulussa 1930-1934 ja toimi sotilasasiamiehenä Ranskassa ja Belgiassa 1934-1938. Jääkäripataljoona 1:tä hän komensi 1938-1939.
Karhu oli talvisodassa JR 15:n komentaja 1939-1940 ja välirauhan aikaan 5. prikaatin komentaja 1940-1941. Jatkosodassa hän oli 5. divisioonan komentaja Aunuksen suunnassa 1941–1942. Aunuksen ryhmän esikuntapäällikkönä hän toimi 1942-1944. Jatkosodan jälkeen lokakuusta 1944 alkaen hän toimi pääesikunnan ja liittoutuneiden valvontakomission yhteysosaston päällikkönä 1944-1946. Päämajamestarina ja yleisesikunnan päällikkönä hän toimi 1946. Vuonna 1948 hän komensi 3. divisioonaa. Sotakorkeakoulun johtajana hän toimi 1948–1955.
Reserviin siirryttyään hän toimi Metalliteollisuudenharjoittajain liiton toimitusjohtajana 1955–1963 ja Metalliteollisuudenharjoittajain Työnantajayhdistyksen toimitusjohtajana 1957–1963.
Ylennykset: vänrikki 1919, luutnantti 1920, kapteeni 1924, majuri 1927, everstiluutnantti 1930, eversti 1940, kenraalimajuri 1946.
Julkaisuja

Automiehet ja maanpuolustus : mitä autonomistajat voivat tehdä maanpuolustuksen hyväksi korkeintaan 18 päivän toiminnalla. Yleisen autoliiton julkaisuja 1. Helsinki 1927
Sotalaitosoppi. Otava 1928
Mottoriajoneuvot kansallista puolustusvalmiutta kohottamaan. Yleisen autoliiton julkaisuja 9. Helsinki 1929
Suomen sotilasmaantieto. 1932
Neuvostoliiton sotilasmaantieto. Otava 1934
Metalliteollisuudenharjoittajat ry. 1942-1962 : 20 vuotta 14.5.1962. Metalliteollisuudenharjoittajain työnantajayhdistys, Helsinki 1962
Kirjallisuutta

Jarkko Kemppi : Kenraalimajuri Ilmari Karhu. Jalkaväkimuseon julkaisusarja n:ro 5. Amanita, Somero 2017 ISBN 9789525330830
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Karhuset

| Karhuset> The Berenstain Bears |
| --- | --- |
Tyyli:  piirrossarja
Kestoaika:  30 min.
Luoja(t):  Stan ja Jan Berenstain
Alkuperämaa:  Kanada
Esitetty:  2003 – 2004
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  40
Tuotanto
Tuottaja(t):  Lan Lamon Patricia R. Burns Jocelyn Hamilton Michelle Melanson Cynthia Taylor
Vastaava(t) tuottaja(t):  Stan ja Jan Berenstain Steven Ching Scott Dyer Michael Hirsh
Säveltäjä(t):  Stan Meissner (tunnusmusiikki) Ray Parker Tom Szczesniak
Tuotantoyhtiö(t):  Nelvana Agogo Entertaintment
Aiheesta muualla
IMDb
Karhuset (engl. The Berenstain Bears) on Nelvanan ja Agogo Median tuottama kanadalainen lasten piirrossarja, joka perustuu Stan ja Jan Berenstainin kirjoittamaan ja kuvittamaan lastenkirjasarjaan The Berenstain Bears, josta on suomeksi julkaistu Karhulan uusi vauva (Tammi, 1976 ISBN 951-30-3441-0). Sarjaa tehtiin vuosina 2002–2003 kolme tuotantokautta ja 40 jaksoa. Suomessa sarjaa on esitetty Yle TV2:lla, ensi kerran vuosina 2003–2004 ja uusintana vuosina 2006–2007 ja 2013–2014.
Sarja keskittyy nelihenkisen karhuperhe Karhusten (engl. Bear) elämään. Perheeseen kuuluu puuseppänä työskentelevä isä Kaarle Karhunen sekä kotiäitinä toimiva Äiti Karhunen sekä heidän lapsensa Aaro (engl. Brother Bear) ja Siiri (engl. Sister Bear). Sisarukset oppivat joka jaksossa kaikenlaista hyödyllisistä, kuten vanhusten auttamista, ongelmien selvittämistä ja sen, ettei voitto aina ole tärkeintä tai ettei ketään pidä tuomita ulkonäön perusteella.
Sarjan eräänlaisena edeltäjänä voidaan pitää Southern Star Productionsin ja DIC Entertainmentin tuottamaa australialais-yhdysvaltalaista piirrossarjaa The Berenstain Bears vuodelta 1985.lähde? Sarjaa on Suomessa julkaistu VHS:llä nimellä Berenstainin karhut 1–2.