stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lahja Aalto

| Lahja Johannes Aalto |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  Lahja Johannes Valakivi
Syntynyt: 29. elokuuta 1892 Iitti
Kuollut: 19. syyskuuta 1956 (64 vuotta) Askola
Ammatti:  opiskelija
Jääkäri
Liittymispäivämäärä:  24. joulukuuta 1915
Komppania:  1. konekiväärikomppania, 2. konekiväärikomppania
Taistelut jääkäriaikana:  Asemasota Misse-joella, taistelut Riianlahden rannikkoasemissa, Aa-joen talvitaistelu
Korkein arvo jääkäriaikana:  Gruppenführer
Palasi Suomeen:  25. helmikuuta 1918
Arvo Suomeen tultaessa:  luutnantti
Korkein sotilasarvo:  everstiluutnantti
Lahja Johannes Aalto (myöh. Valakivi) (29. elokuuta 1892 Iitti – 19. syyskuuta 1956 Askola) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti, opettaja ja toimittaja. Aallon vanhemmat olivat piirityönjohtaja Juho Aalto (aik. Hellsten) ja Josefiina Gustafsson. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Anna Katariina Väyrynen (1920–1942). Aalto avioitui toisen kerran Martta Teresia Saarentauksen kanssa vuonna 1943.
Opinnot

Lahja Johannes Aalto pääsi ylioppilaaksi Iisalmen yhteiskoulusta vuonna 1912 ja liittyi Savolaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan maanviljelystaloudellisella osastolla vuosina 1912–1915. Hän kävi kadettikoulun vuosina 1919–1920 ja sotakorkeakoulun komentajakurssin vuosina 1924–1926. Suomessa hän oli puolustusvoimien upseeri 1918–1928 ja 1930–1946.
Jääkärikausi

Aalto liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan jouluaattona vuonna 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet siirrettiin pataljoonan rintamalta paluun jälkeen pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan 10. heinäkuuta 1917, josta käsin hän suoritti samana vuonna Libaussa järjestetyn sotakoulun A-kurssin. Hän osallistui koulutusaikanaan myös Suomalaisen sotilaskäsikirjan laatimiseen Saksassa.
Suomen sisällissodassa

Aalto astui Suomen armeijan palvelukseen Saksassa 11. helmikuuta 1918 vannottuaan ensin sotilasvalan ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksen. Tässä tilaisuudessa hänet ylennettiin luutnantiksi. Hän saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin Valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Raudussa ja myöhemmin rajaseudulla.
Palvelu Suomen puolustusvoimissa

Aalto palveli 4. jääkärirykmentin adjutanttina vuoden 1918, jonka jälkeen hän toimi Jääkäripataljoona 3:n konekiväärikomppanian päällikkönä vuodet 1818–1921 (myöhemmin Pohjanmaan jääkäripataljoona) jona aikana hän suoritti kadettikoulun vuosina 1919–1920 ja palveli. Yleisesikunnan henkilöasiaintoimiston päällikkönä hän toimi vuosina 1917–1918. Aalto ylennettiin kapteeniksi vuonna 1919 ja majuriksi vuonna 1924. Karjalan kutsuntapiirin päällikkönä hän toimi vuodet 1930–1932, sekä sotilaspiirin päällikkönä Joensuussa 1932–1933 ja Savonlinnassa 1933–1934.
Talvi- ja jatkosota

Sukunimensä Aallosta Valakiveksi vaihtanut Lahja Johannes toimi talvisodassa everstiluutnanttina Jalkaväkirykmentti 68:n II pataljoonan komentajana. Välirauhan aikana hän oli Helsingin suojeluskuntapiirin esikunnan tehtävissä. Jatkosodan aikana hän toimi jalkaväen koulutuskeskuksissa, muun muassa Jalkaväenkoulutuskeskus 5:ssä.
Sotien jälkeinen aika

Sotien jälkeen Valakivi toimi Tuusulan sotilaspiirin esikunnassa huoltoupseerina. Hän jäi puolustusvoimista eläkkeelle vuonna 1946. Evp. jääkärieverstiluutnanttina hän keskittyi kirjailijan uralle, jonka jälkeen hän siirtyi opettajaksi Merikarvian yhteiskouluun vuosiksi 1948–1953. Opettajan toimen ohella hän toimi päätoimittajana Merikarvian kunnallislehdessä vuosina 1949–1953.
Kirjallinen tuotanto

Vieläkin siitä ajasta - Jyväskylä, Gummerus, 1920.
Sotilas Janne Heikkilä : kuvaus kasarmista - Hämeenlinna, Karisto, 1921.
Sotilas ja siviili-ihminen : kertomuksia sotilaselämästämme - Jyväskylä, Gummerus, 1922.
Toimite: Puolustusvoimiemme upseeristo : 1929 - Helsinki Akateeminen
Kolme miljoonaa sijoitettavana : yksinäytöksinen pila - Hämeenlinna, Karisto, 1929.
Kesäinen manööveripäivä : kaksinäytöksinen sk-aiheinen huvinäytelmä -Hämeenlinna, Karisto, 1930.
Nuortuva maailma. Porvoo, WSOY, 1931.
Mies joka ei puhu : yksinäytöksinen huvinäytelmä - Hämeenlinna, Karisto, 1933
Asunto-O.Y. Vetehinen : yksinäytöksinen huvinäytelmä - Hämeenlinna, Karisto, 1935.
Irti kahleista : 2-näytöksinen näytelmä - Pori, Satakunnan kirjateollisuus, 1935.
Korkeata pikkupeliä : yksinäytöksinen huvinäytelmä - Hämeenlinna, Karisto, 1935.
Jääkärisatu. 1936.
Karhumies Tarsa : seikkailuromaani - Hämeenlinna, Karisto, 1940.
Kirjanpitoa : yksinäytöksinen pila - Hämeenlinna, Karisto, 1940.
Tarsa Hyrsylän mutkassa : seikkailuromaani viime sodasta - Hämeenlinna, Karisto, 1940.
Tiliehtoo : yksinäytöksinen näytelmä - Hämeenlinna, Karisto, 1940.
Ensimmäinen nainen kasarmille : yksinäytöksinen huvinäytelmä - Hämeenlinna, Karisto, 1941.
Tarsa ja pakoluolan salaisuus : seikkailuromaani - Hämeenlinna, Karisto, 1941.
Tarsan kuudes kolonna : seikkailuromaani talvisodasta - Hämeenlinna, Karisto, 1941.
Hetki elämän herrana : yksinäytöksinen näytelmä - Helsinki, Tammi, 1945.
Sattui asemalla : yksinäytöksinen laulunäytelmä / laulut sepittänyt ja säveltänyt Olavi Koivisto - Helsinki, Tammi, 1945.
Pertti Simonpoika : romaani - Helsinki, Valistus, 1947.
Luokkakokous : 2-näytöksinen koululaisnäytelmä - Hämeenlinna, Karisto, 1951.
Jakke : historiallinen nuorisonromaani - Helsinki, Tammi, 1955.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 1. lokakuuta 1916  Gewehrführer 25. heinäkuuta 1917  Luutnantti 11. helmikuuta 1918  Kapteeni 16. toukokuuta 1919  Majuri 16. toukokuuta 1924  Everstiluutnantti 6. joulukuuta 1927 |     |  Vapaudenristi 3.  lk.  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Suomen valkoisen ruusun ritarikunnan 1. luokan ritarimerkki  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jääkärimerkki  Preussin 2. lk.rautaristi  Saksan maailmansotaan osallistuneiden muistoristi |
Jääkäripataljoonan 2. komppania.
Marulapuut

| Marulapuut |
| --- | --- |
 Rohtomarulapuu eli marulapuu (Sclerocarya birrea)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Sumakkikasvit Anacardiaceae
Suku::  Marulapuut Sclerocarya  Hochst.
Katso myös
   Marulapuut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marulapuut (Sclerocarya) on kaksi Afrikassa kasvavaa puulajia sisältävä sumakkikasvisuku. Tunnetumpaa lajia rohtomarulapuuta eli marulapuuta (Sclerocarya birrea) esiintyy Saharan eteläpuolelta Namibiaan ja Madagaskariin. Se kasvaa savanneilla, ja se tunnetaan mehevistä hedelmistään, joita syövät ihmiset ja norsut. Toinen marulapuulaji Sclerocarya gillettii on edellistä pienempi puu, ja sitä esiintyy vain osassa Keniaa. Se kasvaa puolikuivassa alankopensaikossa.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sclerocarya
Suomen Lajitietokeskus: Marulapuut – Sclerocarya
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q2234411  Wikispecies: Sclerocarya  APDB: 194753  APNI: 222418  BOLD: 252736  CoL: 63TC8  EoL: 61095  EPPO: 1SLCG  GBIF: 3190604  GRIN: 10959  iNaturalist: 181935  IPNI: 1909-1  IRMNG: 1309948  ITIS: 500766  NCBI: 289765  Open Tree of Life: 456299  PLANTS: SCLER14  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:1909-1  Tropicos: 40033491  WFO: wfo-4000034714
Suuri löyhkä

Suuri löyhkä  (engl. Great Stink) oli heinä- ja elokuun välisenä aikana vuonna 1858 sattunut tapahtuma Lontoossa. Vanhentuneen ja puutteellisen viemärijärjestelmän takia kaikki jäte laskettiin suoraan Thamesjokeen. Sitten kesäinen hellesää pahensi joessa olevan käsittelemättömän käymäläjätteen ja jäteveden hajua, jonka uskottiin levittävän erilaisia sairauksia ja koleraa.
Löyhkä ja pelko mahdollisista haittavaikutuksista saivat paikalliset ihmiset toimimaan ja miettimään mahdollisia ratkaisuja ongelmaan. Viranomaiset hyväksyivät rakennusinsinööri Joseph Bazalgetten ehdotuksen siirtää jätevesi itään toisiinsa yhdistettyjä viemäreitä pitkin, jotka kallistuivat kohti pääkaupunkiseudun ulkopuolella sijaitsevia laskuojia. Työt aloitettiin vuoden 1859 alussa, ja ne kestivät vuoteen 1875. Viemäröinnin helpottamiseksi asennettiin pumppuasemia, jotka nostivat jätevettä alemmilta tasoilta ylempiin putkiin.
Uuden viemäristön avulla varmistettiin, että jätevettä ei enää päätynyt Thamesjokeen. Bazalgetten uskotaan työnsä ansiosta säästäneen enemmän ihmishenkiä kuin kenenkään muun viktoriaanisen virkamiehen. Hänen viemärijärjestelmänsä on yhä käytössä, ja se palvelee yli kahdeksan miljoonan asukkaan kaupunkia. Ajan saatossa viemäristön kapasiteetti on käynyt pieneksi Suur-Lontoon väkimäärän kasvaessa ja jätevesien lisääntyessä. Vuonna 2016 alettiin rakentaa Thames Tideway Tunnel -nimistä viemäritunnelia, jonka tarkoitus olisi modernisoida ja parantaa nykyistä jätevedenkäsittelyä.päivitettävä
Aiheesta muualla

Lontoo ryhtyi kunnianhimoiseen hankkeeseen kukistaakseen koleran, Historia / Troels Ussing, 24.9.2018
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Great Stink
Käännös suomeksi
Portion Boysin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Portion Boys esiintymässä marraskuussa 2017.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 2 |  |
| ↙EP:t | 2 |  |
| ↙Singlet | 36 |  |
Tämä artikkeli on suomalaisyhtyeen Portion Boysin diskografiasta. Yhtye ei ole julkaissut urallaan yhtään albumia, mutta kaksi EP:tä ja lukuisia singlejä.
Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista |
| --- | --- | --- |
| Dynastia |  Julkaistaan: 22. syyskuuta 2023  Formaatti: CD / digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music | 5 |
| Portion of Secret Melodies vol. 2 |  Julkaistaan: 1. joulukuuta 2023  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music |  |
EP:t

Portion of Secret Melodies (2020)
Suomalainen joulu (2021)
Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Pelimiehen paratiisi” | 2010 | – | – |  |
| ”Nej nej” (feat. Åke från Team Sweden) | 2011 | – | – |  |
| ”Huuleen” | 2012 | – | – |  |
| ”Pumppaa” | 2012 | – | – |  |
| ”Kuka pelkää leijonaa” | 2012 | – | – |  |
| ”Pumppaa” (uusittu versio) | 2013 | – | – |  |
| ”Luolamies” | 2014 | – | – |  |
| ”Loma” | 2015 | – | – |  |
| ”Sierralla Nevadaan” | 2015 | – | – |  |
| ”Kuka pelkää leijonaa 2016” | 2016 | – | – |  |
| ”Lännen nopein mies” | 2016 | – | – |  |
| ”Pokemoneja” | 2016 | 10 | – |  |
| ”Pokemon” | 2016 | – | – |  |
| ”Huudetaan” | 2016 | – | – |  |
| ”Karjala takas” | 2017 | 3 | – |  |
| ”Intti” | 2017 | – | – |  |
| ”Miesflunssa” (feat. HesaÄijä) | 2017 | – | – |  |
| ”8-0” | 2018 | – | – |  |
| ”Rantahärkä” | 2018 | – | – |  |
| ”Niin kuin ennenkin” | 2018 | – | – |  |
| ”Mieleni pahoitin” | 2019 | 12 | – |  |
| ”Päivit tua menee” (feat. Pasi ja Anssi) | 2019 | 19 | – |  |
| ”Lihamafia” | 2019 | – | – |  |
| ”Maanantai” | 2020 | – | – |  |
| ”Pumppaa (Millenium Project Remix)” | 2020 | – | – |  |
| ”Kyläbaari” | 2021 | 15 | 6 | Dynastia |
| ”Vauhti kiihtyy” (feat. Matti ja Teppo) | 2021 | 1 | 4 | Dynastia |
| ”Elämän ABC” | 2022 | 3 | 5 | Dynastia |
| ”Kaasu pohjaan” | 2022 | – | – |  |
| ”Nautin elämästä” (Portion Boys & Teflon Brothers) | 2022 | 5 | 84 | Dynastia |
| ”Perhe on sekaisin” | 2022 | – | – |  |
| ”Seitsemän päivää selvinpäin” | 2022 | – | – |  |
| ”Samaa taivasta katsotaan” | 2023 | 5 | 3 | Dynastia |
| ”Seksi Seinäjoella” | 2023 | 9 | – | Dynastia |
| ”Tilipäivä” | 2023 | 36 | – | Dynastia |
| ”Käärinliinat” | 2024 | 40 | 50 |  |
| ”Juhannusyö” (Portion Boys & Kake Randelin) | 2024 | 2 | 7 |  |
| ”Taivaisiin” (Eini & Portion Boys) | 2024 | 44 | 41 | Vain elämää |
| ”Näihin hommiin ei synnytä" | 2024 | 22 | 9 |  |
| ”Sä et ole yksin” | 2025 | 40 | – |  |
Vierailut

Pasi ja Anssi – Kakkuu Järvellä (2017)
DJ Oku Luukkainen Feat. Pasi ja Anssi – YsäriBoi (2018)
DJ Oku Luukkainen Feat. Pasi ja Anssi – Kesälahti (2020)
Lärvinen Feat. Teflon Brothers, Pasi ja Anssi, DJ Oku Luukkainen, HesaÄijä, JS16 – Karjaisu Leijonan (2022)
DJ Oku Luukkainen – Omaa lomaa (2022)
Emma & Matilda

| Emma & Matilda |
| --- | --- |
 Emma & Matilda esiintymässä kesällä 2024.
Tiedot
Tyylilaji:   pop  folk 
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Emma Johansson   Matilda Malkamäki  
Levy-yhtiö:  Warner Music Finland  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Emma & Matilda on suomalainen folk-popmusiikkia esittävä duo, jonka muodostavat laulajat Emma Johansson ja Matilda Malkamäki. Duo julkaisi ensimmäisen singlensä ”Joku jonka sä haluut” marraskuussa 2022.
Duon ensimmäinen EP julkaistiin toukokuussa 2023 ja se nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan yhdeksänneksi.
Diskografia > EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista |
| --- | --- | --- |
| Siellä on kaikki niin ihanaa |  Julkaistu: 19. toukokuuta 2023  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Warner Music Finland | 9 |
| Toinen vuosi |  Julkaistu: 8. maaliskuuta 2024  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Warner Music Finland | 13 |
Diskografia > Kokoelmat

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista |
| --- | --- | --- |
| Siellä on kaikki niin ihanaa / Toinen vuosi |  Julkaistu: 17. toukokuuta 2024  Formaatti: vinyyli  Levy-yhtiö: Warner Music Finland | 35 |
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Joku jonka sä haluut” | 2022 | – | – | Siellä on kaikki niin ihanaa |
| ”Sä saat mut” | 2023 | – | – | Siellä on kaikki niin ihanaa |
| ”Veronica” | 2023 | 31 | – | Siellä on kaikki niin ihanaa |
| ”Joku muu” | 2023 | 13 | – | Toinen vuosi |
| ”Joululaulu” | 2023 | – | – |  |
| ”Huoleton” | 2024 | 43 | – | Toinen vuosi |
| ”Toinen vuosi” | 2024 | – | – | Toinen vuosi |
| ”Olivia” | 2024 | 30 | – |  |
| ”Mee jo” | 2024 | 35 | – |  |
| ”Levoton tuhkimo” | 2024 | 16 | 34 |  |
Acol

Acol on bridgen tarjoussysteemi, jota lähes kaikki pelaajat käyttävät Ison-Britannian turnauksissa. Se on myös melko yleisessä käytössä muuallakin maailmassa. Tavallisimmillaan se on neljän kortin ylävärit sisältävä luonnollinen systeemi heikolla sangilla.
Se on nimetty Acol Bridge Clubin mukaan, joka sijaitsi Acol nimisellä tiellä Lontoossa. Siellä systeemi on alkanut kehittyä 1930-luvulla.
Systeemin rakenne

luonnollinen systeemi: suurin osa tarjouksista lupaa 4 korttia tarjotussa värissä tai tasaisen käden sangissa.
Neljän kortin ylävärisysteemi: yhden tason väriavauksiin tarvitaan vain neljän kortin väri toisin kuin esimerkiksi SAYC-systeemissä ja monissa muissa systeemeissä, joissa esimerkiksi 1♠-avaus lupaa viisi korttia pataa.
Perus Acol > Avaustarjoukset

Lupaavat vähintään 12 AP arvopistettä tai hyvän jakauman. On kuitenkin kuusi luonnollisesta poikkeavaa avaustarjousta.
Luonnollisesta poikkeavat avaustarjoukset:
1NT – Tasainen käsi (4-3-3-3, 4-4-3-2 tai 5-3-3-2). Sopimuksesta riippuen heikko (12-14 AP), vahva (15-17 tai 16-18 AP) tai vyöhykkeiden mukaan vaihtuva
Vahva 2♣ – Alertoitava keinotekoinen konventio luvaten TPV:n (täyspelivaatimus, n.23+ AP) ja vähintään 5 pikatikkia. Vain sarjassa 2c-2d-2NT voidaan jäädä osasitoumukseen.
2 ♦/♥/♠ - vahva kakkonen luvaten vähintään kahdeksan tikkiä vahvalla kuuden kortin värillä (tai 5-5 väreillä), vaatimus.
2NT – Tasainen käsi 20-22 AP.
3 x - Ehkäisevä, 7+ korttia, alle avauskäden
3NT – Ehkäisevä pitkällä alavärillä (Gambling 3NT)
1 x - lupaa 12+ AP ja 4 korttia, 11+ AP ja  5 korttia, tai 10+ AP ja 6 korttia. Ei ole vaatimus.
Aiheesta muualla

Englannin bridgeliitto, Standard English Modern Acol System File (PDF)
Standardi Englannin Acol
Landy and EBU Committee. Really Easy Bidding 1998 The English Bridge Union, Aylesbury, UK, ISBN 0-9506279-2-5
One form of a Modern Acol bidding system that's easy to teach and easy to convert to five card majors:..Surrey School Acol (Arkistoitu – Internet Archive)
Automaattinen sisällönkuvailu

Automaattinen sisällönkuvailu on yleiskäyttöinen, alasta ja dokumenttityypeistä riippumaton menetelmä, jolla voidaan tuottaa yksityiskohtaisia kuvailuja nopeasti ja kustannustehokkaasti. Tunnettuja esimerkkejä automaattista sisällönkuvailua käyttävistä palveluista tai teknologioista ovat Googlen hakukone ja Facebookin automaattinen kasvojentunnistus. Automaattisen sisällönkuvailun ongelmakohtia ovat luonnollisen kielen monitulkintaisuus sekä merkitysten tulkinnan vaikeus.
Automaattisen sisällönkuvailun menetelmät

Automaattinen sisällönkuvailu voidaan jakaa kolmeen osaan kuvailtavan sisällön mukaan: keinotekoiseen kieleen, luonnolliseen kieleen ja ei-kielelliseen välineeseen. Tutkijat ovat väitelleet manuaalisen ja automaattisen sisällönkuvailun paremmuudesta, sillä molemmille menetelmille löytyy käyttökelpoisia kohteita. Automaattisten kuvailumenetelmien käyttö on perusteltua erityisesti silloin, kun manuaalinen kuvailu ei paranna hakutuloksia riittävästi suhteessa sen tuottamiin lisäkustannuksiin.
Taulukko 1. Automaattisen sisällönkuvailun vaihtoehtoja
| --- | --- |
 Automaattisen sisällönkuvailun vaihtoehtoja
Keinotekoinen kieli: Tietokonetuettu asiasanoitus
Luonnollinen kieli: Kokoteksti-indeksointi Klusterointi Automaattiset tiivistelmät
Ei-kielellinen väline: Viittausindeksointi Linkki-indeksointi Hahmoindeksointi
Keinotekoinen kieli > Tietokonetuettu asiasanoitus

Tietokonetuettu asiasanoitus tarkoittaa viitetietokantojen käyttöön kehitettyä algoritmista asiasanojen alustavaa valintaa.
Luonnollinen kieli > Kokoteksti-indeksointi

Kokoteksti-indeksointi (eng. Full text indexing) on automaattinen menetelmä, jolla dokumentin jokainen sana voidaan viedä tietokannan hakemistoon mahdollistaen sen hakemisen minkä tahansa sisältöön kuuluvan sanan perusteella.
Kokoteksti-indeksointia sovelletaan Boolen malliin perustuvissa tiedonhakujärjestelmissä, ja sitä hyödynnetään seuraavasti:
Indeksointiohjelma tunnistaa dokumentista erilliset merkkijonot.
Kuhunkin merkkijonoon liitetään osoitetiedot, kuten dokumentin tunniste, niin sanottu kenttätieto (esiintyikö otsikossa, tiivistelmässä, leipätekstissä, tekijänimenä, tai vastaavana) sekä sijainti kentän sisällä (esimerkiksi 3. merkkijono).
Merkkijonot osoitetietoineen aakkostetaan hakemistoksi eli käänteistiedostoksi (inverted file).
Painokerroin (kokoteksti-)indeksointimenetelmä ottaa huomioon sanojen painoarvon dokumentin sisällönkuvaajina. Tällöin sanan tärkeys määräytyy yleensä termifrekvenssin (kuinka monta kertaa sana esiintyy dokumentissa) sekä käänteisen dokumenttifrekvenssin (verrannollinen sanan harvinaisuuteen koko tietokannassa) mukaan. Täsmäytysalgoritmi laskee eri dokumenteille vertailuluvut hakukyselyssä esiintyvien sanojen painokerrointen mukaan ja tuottaa hakutuloksen lajittelun vertailulukujen perusteella.
Luonnollinen kieli > Klusterointi

Klusterointi (eng. Clustering) on automaattinen luokitusmenetelmä, jolla kootaan toisiaan muistuttavat dokumentit yhteen klustereiksi. Se perustuu ryhmiteltävien dokumenttien samankaltaisuuden mittaamiseen niissä esiintyvien sanojen perusteella.
Erikseen säädetään myös kynnysarvo, joka toimii samankaltaisuuden raja-arvona. Mikäli kahden dokumentin samankaltaisuus ylittää asetetun kynnysarvon, ne voidaan sijoittaa samaan ryhmään. Jos samaan ryhmään sijoitetaan useita dokumentteja, eri ryhmittelymenetelmät asettavat erilaisia vaatimuksia sille, kuinka monen muun ryhmään kuuluvan dokumentin kanssa kultakin dokumentilta vaaditaan samankaltaisuutta ja kuinka suurta sen tulee olla. Vähimmillään vaaditaan kynnysarvon ylittävä yhteys edes yhteen muuhun ryhmän dokumenttiin, enimmillään kaikkiin.
Luonnollinen kieli > Tekstin automaattinen tiivistäminen

Tekstin automaattinen tiivistäminen (engl. Automatic summarization) on kuvailumenetelmä, jossa tekstidokumentin sisällöstä tuotetaan automaattisesti lyhyempi tiivistelmä pyrkien samalla säilyttämään sen kannalta oleellinen sisältö. Tietokoneohjelman avulla tekstistä pyritään löytämään sitä parhaiten kuvaavat osiot, joista muodostetaan koherentteja lauserakenteita esimerkiksi valitsemalla sisällön kannalta merkitykselliseksi sijoitettuja avainsanoja. Lisäksi turhia siirtymäsanoja, lausekkeita ja pitkiä kuvailu- ja tarkennusketjuja poistetaan.
Pääosin automaattisesti tuotetut tiivistelmät ovat luettavia, tiiviitä, ja niistä löytyy keskeisiä asioita. Ongelmia saattaa esiintyä: esimerkiksi useita aiheita sisältävistä teksteistä, joissa on monikollinen otsikko, tuotetut automaattiset tiivistelmät saattavat sisältää lauseita vain yhdestä aiheesta. Usein tiivistelmän lauserakenteen yhtenäisyys voi kärsiä pääosin anaforisten viittausten johdosta.
Ei-kielellinen väline > Viittausindeksointi

Viittausindeksoinnissa analysoidaan tieteellisissä julkaisuissa käytettyjä viittauksia. Tunnettu esimerkki on Thomson Reutersin Web of Science -tietokanta, johon on indeksoitu 2,6 miljoonaa dokumenttia yli 100 vuoden ajalta.
Ei-kielellinen väline > Linkki-indeksointi

Linkki-indeksointi on tekniikka, jolla verkkosivulla olevien linkkien avulla määritellään sivun suhde muihin verkkosivuihin. Hakupalvelu voi käyttää näin muodostunutta kuvailutietoa hyödyksi.
Hälläpyörä

Hälläpyörä on neljä kertaa vuodessa ilmestyvä Helsingin yliopiston Hämäläis-Osakunnan osakuntajulkaisu. Lehti perustettiin vuonna 1866, osakunnan tiedon mukaan 1859. Hälläpyörä on ilmoituksensa mukaan Suomen vanhin yhtäjaksoisesti ilmestynyt järjestölehti. Sen päätoimittajana toimii vuonna 2022 Olli Narinen
Hälläpyörään ovat aikoinaan kirjoittaneet muun muassa Pentti Saarikoski ja Suvi-Anne Siimes. Vuonna 1983 lehden päätoimittajana on toiminut Pekka Haavisto.
Aiheesta muualla

Hälläpyörä luettavissa pdf-muodossa vuodesta 2013
Jyske Bank

| Jyske Bank |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXC: JYSK
Markkina-arvo:  28 miljardia DKK (21.2.2016)
ISIN:  DK0010307958
Perustettu:  1967
Toimitusjohtaja:  Anders Christian Dam
Puheenjohtaja:  Sven Buhrkall
Kotipaikka:  Silkeborg, Tanska
Toimiala:  Pankkiala
Liikevaihto:  8,64 miljardia DKK (2014)
Liikevoitto:  3,103 miljardia DKK (2014)
Tilikauden tulos:  3,089 miljardia DKK (2014)
Henkilöstö:  4 191 (2014)
Kotisivu:  www.jyskebank.dk
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jyske Bank on tanskalainen pankki. Se on markkinaosuudeltaan maansa kolmanneksi suurin pankki ja tanskalaisista pankeista toiseksi suurin Danske Bankin jälkeen. Pankilla on toimintaa kotimaansa ulkopuolella Sveitsissä, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa ja Gibraltarilla. Yrityksen pääkonttori on Silkeborgissa, Keski-Jyllannissa. Vuonna 2014 sen liikevaihto oli 8,64 miljardia Tanskan kruunua, josta liikevoittoa 3,103 miljardia kruunua. Työntekijöitä sillä on noin 4200. Jyske Bank perustettiin 1967 neljän keskijyllantilaisen pankin fuusioituessa. Kansalliseksi pankiksi se tuli 1981.
Jyske Bankin osake noteerataan Kööpenhaminan pörssissä ja se on osa OMX Copenhagen 20-indeksiä.