stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vastatuulensoutajat

| Vastatuulensoutajat Pronssinen Pokaali |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Falcon Nest -studio, 2012
 Julkaistu: 1. maaliskuuta 2013
 Tuottaja(t): Jyri Riikonen & Janne Hynynen
 Tyylilaji: alternative rock pop rock
 Kesto: 44.28
 Levy-yhtiö: C7
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 29.
Pronssisen Pokaalin muut julkaisut
| Leikin loppu 2007 | Vastatuulensoutajat 2013 | Sotkamur 2014 |
Vastatuulensoutajat on Pronssinen Pokaali -yhtyeen neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 1. maaliskuuta 2013. Albumi katkaisi Pronssisen Pokaalin 13 vuotta kestäneen levytystauon – yhtyeen edellinen studioalbumi Maa hehkuu ilmestyi vuonna 2000.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 29.
Kappaleet

Ajan viitta – 3.54
Kalpea kuu – 3.47
Taivuimme – 3.01
Taivaan alla – 4.12
Onnenpekka – 4.38
Kiila – 4.14
Elo loputon – 3.00
Hiomaton – 4.02
Keskellä pudotusta – 3.09
Vastatuuleen soutajat – 5.18
Kohti avaraa – 5.08
Kokoonpano

Tomi Sivenius – laulu, kitara
Jyri Riikonen – koskettimet
Janne Hynynen – rummut, taustalaulu, kitara
Janne Kupiainen – kitara
Pasi Vuorela – basso
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Jarkko Koponen – kitara
Jouni Hynynen – kitara
Jaakko Kujala – kitara
Antti Toiviainen – kitara
Kokoonpano > Tuotanto

Jyri Riikonen – äänittäjä
Miitri Aaltonen – äänittäjä, miksaaja
Mika Jussila – masteroija (Finnvox)
Arvostelut

Keskisuomalainen: positiivinen
Noise.fi:
Soundi:
Aiheesta muualla

Vastatuulensoutajat discogs.com -sivustolla
Valtatie 11 (Viro)

Tallinnan kehätie eli valtatie 11.
Valtatie 11 eli Tallinnan kehätie (vir. Tallinna ringtee) alkaa valtatieltä 1 Tallinnan itäpuolelta Väosta ja kulkee Jürin, Sakun ja Sauen kautta Keilaan valtatielle 8. Tie yhdistää Tallinnasta lähtevät valtatiet numeroiltaan 1, 2, 4 ja 8.  Valtatie on 38,2 kilometriä pitkä.
Tie on osa Eurooppatietä E265.
Maakunnat

Valtatie 11 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:
Maakunnat > Harjumaa

Tallinn
Rae
Kiili
Saku
Saue
Harku
Keila
Valtatiet 1–11 (Viro)
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |
Virittäjä

Virittäjä-lehden kansi vuodelta 2011.
Virittäjä on Helsingissä neljä kertaa vuodessa ilmestyvä suomenkielinen tieteellinen aikakausjulkaisu, joka noudattaa referee-menettelyä. Se on johtava suomen kieltä koskevan tutkimuksen julkaisukanava.[lähde? ] Referoitujen artikkelien lisäksi Virittäjä julkaisee myös katsauksia, keskustelupuheenvuoroja ja kirja-arvosteluja. Vuosikerrassa on noin 650 sivua.
Virittäjää on vuodesta 1897 julkaissut Kotikielen Seura. Lehden nykyinen päätoimittaja on dosentti Laura Visapää.
Vuosina 2021 ja 2022 Virittäjä juhli 125-vuotisuuttaan. Juhlan kunniaksi se julkisti 125-juhlasivuston.
Aiheesta muualla

Virittäjän kotisivu
Virittäjä verkossa
Virittäjän 125-vuotisjuhlasivu
Viittatie keväällä

Viittatie keväällä eli Sulava talvitie on Einar Reuterin öljyvärimaalaus kankaalle, 67,5×77,5 cm, vuodelta 1952. Maalaus kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin,  Ester ja Jalo Sihtolan lahjoituskokoelmaan.
Einar Reuter oli metsänhoitaja ja kirjailija, joka taiteilijana oli itseoppinut. Viittatie keväällä on karun syntetistinen maisemakuvaus, jossa väreinä hallitsevat harmaa, vihreä ja musta. Maalaus kuuluu Reuterin 1950-luvun maalauksiin, jotka olivat maalaustavaltaan samantyylisiä. Muita tämän ajan maalauksia Ateneumin taidemuseolla ovat Tuulta vaaralta (1954) ja Veneet odottavat (1955).
Vestvikin kirkko

| Vestvikin kirkko Vestvik kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Inderøy, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1905
Suunnittelija:  O. Røising ja Jon Rostad
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  275
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vestvikin kirkko (norj. Vestvik kirke) on Inderøyn kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1905.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vestvikin kirkko Wikimedia Commonsissa
Viitta ja tikari (kirja)

| Viitta ja tikari  Johdatus poliittiseen elokuvaan |
| --- | --- |

Kirjailija:  Matti Salo
Kieli:  suomi
Genre:  elokuva
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  2015
Ulkoasu:  nid.
Sivumäärä:  239
ISBN:  978-952-01-1214-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Viitta ja tikari – Johdatus poliittiseen elokuvaan on Matti Salon teos, joka käsittelee poliittista jännityselokuvaa. Salo esittelee teoksessa valikoiman näkemisen arvoisiksi poliittisiksi trillereiksi luokittelemiaan uusia ja vanhoja elokuvia.
Esipuheessa Salo tosin sanoo: "Kaikki elokuvat ovat poliittisia trillereitä", mutta hän veti kuitenkin rajan niin tiukalle, että joutui jättämään monia suosikkejaan pois. Hän sanoo, että genre on nykyisin yhä suositumpi ja niitä tehdään runsaasti, mutta hän on valinnut teokseensa vain sellaisia, joita hän itse arvostaa ja suosittelee.  Hän rajaa käsittelynsä ulkopuolelle historialliset elokuvan, tarkemmin sellaiset, joiden aihepiiri liikkuu 1900-lukua edeltävässä ajassa.
Salon mukaan poliittinen trilleri on erityisesti angloamerikkalainen laji, mutta arvelee, että muualta maailmasta voisi löytyä tärkeitä elokuvia, joita hän ei tunne. Laajassa esipuheessa hän määrittelee lajin esimerkein ja valaisee myös sen historiaa.
Salo on antanut teokselleen nimeksi perinteisen kirjallisuudessa ja elokuvassa käytetyn termin viitta ja tikari, jolla viitataan vakoiluun ja väkivaltaan.
Salo esittelee teoksessaan 61 elokuvaa. Lopussa on luettelo Salon kiinnostaviksi arvioimista lajityypin elokuvista ohjaajittain.
Vestäjät

Vestäjät eli Pohjois-Savon kirjallinen yhdistys Vestäjät on perustettu vuonna 1960 edistämään ammattimaista tai muuten aktiivista kirjoittamista, jäsenten tekstien julkaisemista ja kirjoittamisen opiskelua. Yhdistyksessä on jäseniä 121 (2006) ja parhaimmillaan jäseniä on ollut 200. Jäseneksi voi hakea kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt tai yhteisöt, jotka ovat kiinnostuneita kirjallisuudesta tai kirjoittamisesta.
Yhdistys järjestää yhdessä Pohjois-Savon taidetoimikunnan kanssa vuosittain elo-syyskuun vaihteessa Kirjakantti-tapahtuman. Lisäksi se on järjestänyt runonäyttelyjä, runomatineoita, kirjailijavierailuja sekä tekstipajatoimintaa ja yhdessä Kuopion kaupungin kanssa lasten kirjoituskilpailun. Yhdistyksen kunniajäseniä ovat muun muassa Elina Karjalainen, Alexis Kouros, Jorma Pitkänen ja Jouko Tyyri.
Julkaisut

Kirjaimet tarttuvat toisiaan kädestä, antologia, 2005
Ketun varjo kirjoittaa jälkinauhaa, 2006
Viikan linnavuori

| Viikan linnavuori> Sijainti |
| --- | --- |
 Viikan linnavuori
Koordinaatit:  60.49595°N, 22.47128°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Lieto
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  esihistoriallinen
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Viikan linnavuori on Varsinais-Suomessa Liedossa Karvalan lähellä sijaitseva mahdollinen linnavuori.
Linnavuori

Linnavuori sijaitsee Liedon kirkosta 1,8 kilometriä kaakkoon ja sen koillispuolella virtaa 150 metrin päässä  Savijoesta. Savijoen laakson peltoaukealta kohoaa kalliomäki noin 25 metriä sitä korkeammalle. Mäen itä- ja länsireunaa on mahdollista muinaislinnaa ollut suojaamassa pitkät jyrkänteet. Suojavarustuksien jäänteitä ei ole löydetty lukuun ottamatta itä-kaakkois-reunalla olevia suuria kivenlohkareita, jotka voivat olla myös luontaisia. Mäen laelta on koetutkimuksissa löydetty pieni määrä hiiltä.
Tutkimuksia

Ainoa arkeologinen kaivaus tehtiin vuonna 1969 (Müller ja Sappinen). Kohde on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1954 (Matti Huurre) ja 2000 (Kaisa Lehtonen).
Valoa valoa valoa

| Valoa valoa valoa |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Inari Niemi
Käsikirjoittaja:  Juuli Niemi
Tuottaja:  Oskari Huttu
Säveltäjä:  Joel Melasniemi
Kuvaaja:  Sari Aaltonen
Pääosat:  Rebekka Baer Anni Iikkanen Pirjo Lonka Kanerva Paunio Laura Birn Janne Reinikainen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Lucy Loves Drama
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:   2023-10-1313. lokakuuta 2023  
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valoa valoa valoa on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Inari Niemi. Se perustuu kirjailija Vilja-Tuulia Huotarisen samannimiseen romaaniin, joka voitti Finlandia Juniorin ilmestyessään vuonna 2011. Elokuvan pääosissa nähdään Anni Iikkanen ja Rebekka Baer.
Elokuvassa Mariia palaa viidentoista vuoden jälkeen synnyinkotiinsa ja muistelee vuotta 1986, jolloin hän koki ensirakkauden. Kirjasta poiketen elokuva tapahtuu kahdella aikatasolla, ja kehystarinassa aikuinen Mariia palaa lapsuudenkotiinsa 20 vuotta myöhemmin. Elokuva kuvattiin Virossa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rebekka Baer  | … |  Mariia    |
|  Anni Iikkanen  | … |  Mimi    |
|  Laura Birn  | … |  Mariia aikuisena   |
|  Pirjo Lonka  | … |  Mariian äiti   |
|  Bruno Baer  | … |  Mariian veli    |
|  Arttu Kapulainen  | … |  Mimin isä   |
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Miska Rantanen: 
Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl: 
Suomen Kuvalehti Tero Kartastenpää:
Aiheesta muualla

Elokuvan traileri Youtubessa.
Vincent Bugliosi

Vincent Bugliosi vuonna 2009.
Vincent Bugliosi (18. elokuuta 1934 Hibbing, Minnesota – 6. kesäkuuta 2015 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen lakimies ja kirjailija. Hän nousi maineeseen toimiessaan syyttäjänä Charles Mansonin oikeudenkäynnissä Los Angelesissa vuonna 1969. Myöhemmin hän kirjoitti oikeudenkäynnistä kirjan Helter Skelter, jota on myyty yli 7 miljoonaa kappaletta. Hoitaessaan yleisen syyttäjän virkaa Los Angelesin piirikunnassa Bugliosi hävisi yhden ja voitti 105 rikosoikeudenkäyntiä, mukana 21 henkirikossyytettä.
Bugliosi kirjoitti useita muitakin menestyneitä kirjoja. Teoksessa Outrage hän arvosteli kovin sanoin syyttäjien toimintaa O. J. Simpsonin murhaoikeudenkäynnissä; Bugliosi itse uskoi Simpsonin syyllisyyteen. Kirjassa The Betrayal of America hän moitti Yhdysvaltain korkeinta oikeutta ratkaisusta, jonka se teki George W. Bushin eduksi vuoden 2000 presidentinvaalijupakassa. Kirjassaan Reclaiming History: The Assassination of President John F. Kennedy (2007) Bugliosi arvosteli kiivaasti John F. Kennedyn salamurhaan liittyviä salaliittoteorioita ja puolusti Warrenin komission kantaa, jonka mukaan Lee Harvey Oswald ampui murhalaukaukset yksin. Kirjassaan The Prosecution of George W. Bush for Murder (2008) Bugliosi vaati presidentti George W. Bushin asettamista syytteeseen, koska tämä Bugliosin mukaan antoi harhaanjohtavia tietoja aloittaessaan Irakin sodan. Bugliosin mukaan presidentti Bushia voitaisiin Yhdysvaltain lain nojalla syyttää murhista ja hänelle voitaisiin vaatia kuolemanrangaistusta, koska presidentti aiheutti yli 4 000 Yhdysvaltain kansalaisen ja yli 100 000 irakilaisen kuoleman.
Vihijärvi (Jämsä)

| Vihijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°52′07″N, 24°56′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Tulo-ojia:  suo-ojia
Laskuoja:  oja Nytkymenjärveen 
Järvinumero:  14.226.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,5 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,231 km  
Pinta-ala:  6,035 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVihijärvi 
Vihijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallinmäen kylän lähellä Sudenpesänmaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja se on asumatonta metsämaata. Järven eri suunnilla kulkee metsäautoteitä vajaan sadan metrin päässä rannasta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alueeseen (14.226) se kuuluu. Järveen on johdettu pieniä soun kuivatusojia. Järven laskuoja on samanlainen suo-oja, joka laskee Nytkymenjärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 146,5 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 1,6 metriä.
Viljo Salmi

Viljo Eerikki Salmi (14. helmikuuta 1903 Köyliö – 12. tammikuuta 1996 Rauma) oli suomalainen toimittaja, rehtori ja kirjailija.
Salmi oli koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri. Hän oli suorittanut myös sanomalehtitutkinnon.
Teoksia

Vaalitavat.  WSOY 1934
Tulilinjojen ihme : todellisuuskuvaus Summan-Viipurin rintamalta : mukanaolleen rintamasotamiehen omakohtaisia kokemuksia.  WSOY 1940, 2. - 3. painos 1940
Rajajoelle : todellisuuskuvaus Laatokan luoteispuolen ja Kannaksen taisteluista kesällä 1941.   WSOY 1941
Valontuike : Rauman kansalaisopiston 30-vuotisjulkaisu v. 1946.  Rauman kansalaisopisto 1946
Rauman kansalaisopiston 50-vuotistaival.  Rauman kansalaisopisto 1966
Tienviittoja : Ihmistuntemusta : Elämäntaitoa.  Tekijä, Rauma 1970
Kadonnut päiväpulkka : satakuntalaisaiheinen torppariromaani, kuvat kirjoittajan lino-töitä.   Tekijä, Rauma 1977
Rauman kansalaisopiston opistolaisyhdistys 50-vuotias.  Rauma 1972
Rauman kansalaisopiston opistolaisyhdistys 60-vuotias, tekijät Viljo Salmi ja Hannu Kuismin.  Rauman kansalaisopisto 1982
Virtain Kurjenkylän työväentalo

| Kurjenkylän työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Kurjenkylä, Virrat
Valmistumisvuosi:  1906–1907
Purkuvuosi:  1962–1963?
Rakennuttaja:  Kurjenkylän Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kurjenkylän työväentalo oli Virtain kaupungin Kurjenkylässä sijainnut työväentalo. Se purettiin 1960-luvun alussa.
Historiaa

Kurjenkylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo rakennettiin ”varsin nopeasti” eli ilmeisesti vuonna 1906 tai 1907. Rakennusvelkaa jäi runsaasti, ja vuonna 1916 Virtain sosialidemokraattinen kunnallisjärjestö suositteli muille virtolaisille työväenyhdistyksille, että ne takaisivat Kurjenkylän yhdistyksen tarvitseman lainan. Vuonna 1916 myös yhdistyksen jäsenmäärä oli pieni. Naisia ei yhdistykseen kuulunut ollenkaan, joten näytelmiä esitettäessä miesten täytyi esittää naistenkin osat.
Kurjenkylän työväentalo oli pitkään kylän ainoa julkinen kokoontumispaikka. Siellä pidettiin iltamia, tansseja, häitä ja muita perhejuhlia. Tilanne muuttui, kun vuoden 1935 vaiheilla paikallinen nuorisoseura rakensi talonsa sadan metrin päähän työväentalosta. Vuokratulot laskivat ja talon kunto heikkeni. 1930-luvun lopulla yhdistys suunnitteli talon korjaamista ja järjesti arpajaiset varojen keräämiseksi. Sodan syttyminen kuitenkin esti suunnitelmien toteuttamisen. Lopulta huonokuntoinen talo huutokaupattiin vuonna 1962 purettavaksi ja pois siirrettäväksi.
Virkkalan VPK

| Virkkalan Vapaaehtoinen Palokunta - Virkby Frivilliga Brandkår |
| --- | --- |
Perustettu:  8. heinäkuuta 1921
Perustaja:  Petter Forsström
Toimiala:  Vapaaehtoinen palokunta
Kotipaikka:  Lohja, Uusimaa
Toiminta-alue:  Virkkala
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Virkkalan Vapaaehtoinen Palokunta - Virkby Frivilliga Brandkår on vuonna 1921 perustettu vapaaehtoinen palokunta Lohjan Virkkalassa, Uudellamaalla. Palokunta on ollut Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokuntana vuodesta 2004.
Historia

Etelä Lohjan Seuratalolla pidettiin 8. heinäkuuta 1921 Virkkalan vapaaehtoisen palokunnan perustamiskokous. Kokouksen alullepanijana oli Lohjan Kalkkitehdas Oy:n toimitusjohtaja Petter Forsström. Perustamiskokouksessa uuden järjestön puheenjohtajaksi valittiin Forsström ja kirjuriksi B. Nordblom.
Palokunta sai nimekseen Virkbyn Vapaaehtoinen palokunta - Virkby Frivilliga brandkår. Sääntöjen mukaan palokunta oli kaksikielinen. Virkkalan VPK jaettiin viiteen komppaniaan, mikä tosin ei koskaan toteutunut kaluston puutteen vuoksi.
Aluksi palokunta toimi hevosvoimin vedettävän ruiskukärryn voimin, mutta tästä luovuttiin 1930-luvulla palopäällikkö J. Gröndahlin luvattua viemään paloruiskun palopaikalle omalla autollaan. Ensimmäinen moottoriruisku palokunnalle ostettiin kesällä 1934 Kulmala Oy:ltä. Vuonna 1950 Virkkalan VPK:lle ostettiin uusi moottoriruisku, ja vuonna 1952 ostettiin käytetty kuorma-auto Lohjan Sähkö Oy:ltä, joka muutettiin paloautoksi.
VPK:n oma rakennus Palotalo valmistui marraskuussa 1954. Rakennusta laajennettiin vuonna 1983, jolloin saatiin yksi autopaikka lisää sekä luentotila ja keittiö.
Voy a quedarme

|  Voy a quedarme |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Blas Cantó
Levy-yhtiö:  Warner Music Spain
Kesto:  3:00
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  10. helmikuuta 2021
Säveltäjä(t):  Blas Cantó Dan Hammond Leroy Sanchez Dangelo Ortega
Sanoittaja(t):  Blas Cantó Dan Hammond Leroy Sanchez Dangelo Ortega
Tuottaja(t):  Blas Cantó Ricky Furiati
Euroviisutiedot
Vuosi:  2021
Maa:  Espanja
Kieli:  espanja
Sijoitus:  24.
Pisteet:  6
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Universo” (2020) 
 ”SloMo” (2022) ► 
Voy a quedarme on espanjalaisen laulajan Blas Cantón esittämä kappale, jolla hän edusti Espanjaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai kuusi pistettä ja saavutti sijan 24.
Vox Elevato

Vox Elevato -musiikkifestivaali on Konneveden seurakunnan järjestämä hengellisen, kirkollisen ja elämänkatsomuksellisen musiikin festivaali, joka järjestettiin ensimmäisen kerran 2007.
Kesällä 2008 Vox Elevato järjestettiin 26.6.–6.7.2008 Konnevedellä samaan aikaan vietettävien pitäjän perinteisten Konnevesipäivien kanssa. Vox Elevato-musiikkifestivaalin taiteellisena johtajana toimii kanttori Alexi Juhanpelto.
Festivaali oli tauolla 2010 seurakunnan supistettua musiikin määrärahoja, mutta järjestettiin taas 2011, kun kirkkovaltuustoon valittiin nuoria jäseniä.
Vox Aurea

Vox Aurea (suom. kultainen ääni) on Jyväskylän perusopetuksen edustuskuoro (Aiemmin Jyväskylän musiikkiluokkien edustuskuoro). Kuorossa laulaa 56 11–19-vuotiasta laulajaa. Vox Aurea on palkittu niin kotimaisissa kuin ulkomaisis­sa kilpailuissa ja on tunnettu kansainvälisesti.
Vox Aurea -kuoron perusti Torsten Lindfors Jyväskylän koulujen musiikkiluokkien oppilaista vuonna 1968. Hänen jälkeensä kuoroa johti Kari Ala-Pöllänen, joka vuonna 1994 siirtyi Tapiolan kuoron johtajaksi. Vuodesta 1994 vuoteen 2008 kuoroa johti myös säveltäjä, kuoronjohtaja Pekka Kostiainen. Vox Aurea on esittänyt monia Kostiaisen kuoroteoksia. Vuoden 2009 alusta kuoroa ryhtyi johtamaan Sanna Salminen. Hän on tehnyt kuoron kanssa yhteistyötä aiemmin kuoron pitkäaikaise­na ää­nenmuodostajana.
Vox Aurea -kuoro on konsertoinut eri puolilla Suomea sekä Yhdysvallois­sa, Kanadassa, Saksassa, Italiassa, Etelä-Afrikassa, Japanissa, Kreikassa ja Espanjassa. Kuoro on levyttä­nyt sekä klas­sista että modernia kuoromusiikkia.
Vox Aurea oli kauden 2016-2017 Ylen nuorisokuoro.
Vink Vink

| ”Vink Vink” Linda Vink |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Dödöö ja meikkii
 Julkaistu: 14. kesäkuuta 2013
 Formaatti: Digitaalinen lataus
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.29
 Levy-yhtiö: Suomen Musiikki
Linda Vinkin muut singlet
|   | ”Vink Vink” 2013 | ”Pussauskoppiin” 2013 |
Vink Vink on suomalaisen poplaulaja Linda Vinkin debyyttisingle. Kappaleen ovat tehneet yhteistyössä Maki Kolehmainen, Jimi Constantine sekä Jonna Kärkkäinen ja sen julkaisi Suomen Musiikki Oy 14. kesäkuuta 2013 hänen Dödöö ja Meikkii-debyyttialbumilta. Vink Vink kertoo sanoituksellisesti pojan seksuaaliseen kanssakäymiseen saamisesta ja sen haasteista.
Kappale aiheutti kohua rajun kielenkäyttönsä takia, osin siksi että Vink oli alaikäinen. Kappaleelle on julkaistu singlen julkaisupäivänä myös musiikkivideo, joka noudattelee voimakkaasti kappaleen sanoituksia.
Kappaleet

Vink Vink – 3.29
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: –
Suomen virallinen latauslista: –
Radiolista: –
Virkkala (täsmennyssivu)

Virkkala, Wirkkala tarkoittaa seuraavia:
Virkkala, Lohjan kaupunginosa
Sukunimi

Ahti Virkkala (1888–1946), kansakoulunopettaja ja Vammalan kauppalanjohtaja
Anneli Virkkala (s. 1947), keihäänheittäjä
Ilmari Wirkkala (1890–1973), taiteilija ja hautausmaa-arkkitehti
Joni Virkkala, kestävyysjuoksija
Kalevi Virkkala (1914–2001), geologi, professori ja tietokirjailija
Maaria Wirkkala (s. 1954), kuvataiteilija
Merja Wirkkala (s. 1954), oopperalaulaja
Mikael Virkkala (s. 2006), pesäpalloilija
Oscar Wirkkala (1880–1959), amerikansuomalainen metsuri ja keksijä
Seija Virkkala (s. 1953), aluetieteilijä
Stina Virkkala (s. 2000), jalkapalloilija
Tapio Wirkkala (1915–1985), muotoilija ja kuvanveistäjä
Teemu Wirkkala (s. 1984), keihäänheittäjä
Timo-Jaakko Virkkala (1943–2015), pikajuoksija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Virkkala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Viidakon valkoinen pongo

| Viidakon valkoinen pongo Ilkka Kalevi Tillanen & Bambu-ansa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 14. heinäkuuta 2010
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Ilkka Kalevi Tillanen  Wolfi Staudinger
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Painful Music
Ilkka Kalevi Tillasen muut julkaisut
| Seittemän-minuuttinen kitarasoolo 2008 | Viidakon valkoinen pongo 2009 | Maailman paras maa – Världens bästa land 2012 |
Viidakon valkoinen pongo on mikkeliläisen rap-artisti Ilkka Kalevi Tillasen esikoisalbumi, jonka julkaisi 20. maaliskuuta 2009 Painful Music.
Kappalelista

Kuka siä nyt olitkaan
Eedenistä itään ei oo mitään paitsi Venäjä
Suviyön lemmentyö (mukana MC Lilli)
Clintin kanssa radalla
Nartunläpsintähanska (mukana isoi-€)
Miksei kaikki vaa voi olla niinku aina ennenki?
Tosi rakkaus odottaa
Viidakon valkoinen pongo
Miä tykkään räpistä
Kaikki on outoa, on mentävä piiloon
Arvostelut

Redrum-187: 2+/5
Aiheesta muualla

Albumin tiedot Discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Virkkalan Säästöpankki

| Virkkalan Säästöpankki |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Säästöpankki
Perustettu:  1905
Lakkautettu:  1988
Avainhenkilöt:  Kamreeri: Johannes Cortez Backman
Kotipaikka:  Lohjan kunta, Uusimaa
Toimiala:  Pankkitoiminta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Virkkalan Säästöpankki (ruots. Virkby Sparbank) oli säästöpankki Lohjalla, Uudellamaalla. Säästöpankki perustettiin vuonna 1905 nimellä Kyrkstadin Säästöpankki. Pankin nimi vaihtui vuonna 1936 Virkkalan Säästöpankiksi.
Virkkalan Säästöpankki sulautui Länsi-Uudenmaan Säästöpankkiin vuonna 1988.
Historia

Pankki oli alkuperäiseltä nimeltään Kyrkstadin Säästöpankki ja se toimi Virkkalan kansakoulussa. Säästöpankki oli aluksi avoinna joka kuukauden toisena ja viimeisenä lauantaina kello 19-21. Kansakoulunopettaja Johannes Cortez Backman toimi pankin kamreerina noin 30 vuotta. Backmanin poika oli Kyrkstadin Säästöpankin ensimmäinen asiakas.
Vuonna 1936 säästöpankki vuokrasi kauppias Arthur Långströmiltä liikehuoneiston ja samalla aukioloajat muuttuivat niin, että pankki oli avoinna joka arkipäivä kello 15-17. Vuonna 1963 Virkkalan Säästöpankki avasi sivukonttorin Kirkniemeen. Pääkonttoria Virkkalassa laajennettiin vuonna 1966.
Vuonna 1988 Virkkalan Säästöpankki yhdistyi Länsi-Uudenmaan Säästöpankkiin yhdessä Lohjan, Karjalohjan ja Sammatin säästöpankkien kanssa. 2010-luvulla Länsi-Uudenmaan Säästöpankki sulki pienempiä sivukonttoreita, jolloin myös Virkkalan sivukonttori suljettiin.
Vestre Slidren kirkko

| Vestre Slidren kirkko Vestre Slidre kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Vestre Slidre, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vestre Slidren kirkko (norj. Vestre Slidre kirke), myös Slidredomen ("Slidren tuomiokirkko") on Vestre Slidren kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Kuvia

Kirkon historiasta kertova opaskyltti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vestre Slidren kirkko Wikimedia Commonsissa