stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyhän Joosefin katolinen seurakunta

| Pyhän Joosefin katolinen seurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Katolinen kirkko
Kirkkokunta:  Katolinen kirkko Suomessa
Hiippakunta:  Helsingin katolinen hiippakunta
Perustettu:  19. maaliskuuta 2016
Kirkkoherra:  Matthew Azzopardi
Pääkirkko:  Pyhän Joosefin kirkko Kuopiossa
Jäseniä:  576 (1.1.2018)
Aiheesta muualla
Pyhän Joosefin katolinen seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhän Joosefin katolinen seurakunta on katolisen kirkon seurakunta Suomessa, jonka toiminta-alueena on Itä-Suomi eli Pohjois-Savo ja Pohjois-Karjala sekä Etelä-Savo. Seurakunnan keskuspaikka on Kuopio, jossa seurakunnalla on Pyhän Joosefin kirkko. Lisäksi seurakunnalla on säännöllistä toimintaa Joensuussa, Mikkelissä ja Savonlinnassa ja Lieksassa.
Historia

Vuonna 2012 Kuopion alueella asui yli sata katolilaista, jotka kuuluivat Jyväskylästä käsin toimivaan Pyhän Olavin katoliseen seurakuntaan. Tuolloin he viettivät messua kerran kuussa ortodoksisen seurakunnan seurakuntasalissa. Tilat olivat kuitenkin huonot esimerkiksi ripittäytymisen kannalta. muun muassa myanmarilaisten ja sudanilaisten pakolaisten myötä kasvanut katolilaisten joukko kaipasi Kuopioon omaa kirkkoa ja pappia. Vuonna 2013 katolinen kirkko osti Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Kuopion seurakuntayhtymältä Männistön vanhan kirkon, joka oli valmistunut vuonna 1913. Korjaus- ja muutostöiden jälkeen se vihittiin katoliseksi Pyhän Joosefin kirkoksi 3. toukokuuta 2014. Tuolloin se kuului vielä Pyhän Olavin katoliseen seurakuntaan. 19. maaliskuuta 2016 perustettiin itsenäinen Pyhän Joosefin seurakunta, johon liitettiin aiemmin Pyhän Olavin seurakuntaan kuuluneet Pohjois-Savo, Etelä-Savo ja Pohjois-Karjala. Vuoden 2016 lopussa seurakunnan jäsenmäärä oli 546.
Aiheesta muualla

Seurakunnan kotisivut
Päivi Rintala

Päivi Rintala, o.s. Lehtola, on (s. 10. kesäkuuta 1934 Tampere) on Turun yliopiston suomen kielen emeritaprofessori. Hän väitteli suomen kielen tohtoriksi vuonna 1973. Hän oli Sanakirjasäätiön nuorempi leksikografi 1956–1957, Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun lehtori 1958–1962, Helsingin yliopiston vt. assistentti 1962–1963, Turun yliopiston lehtori 1967–1981 ja suomen kielen apulaisprofessori 1981–1997, humanistisen tiedekunnan varadekaani 1983–1984 ja 1989–1991, dekaani 1984.
Rintala oli suomen kielen lautakunnan jäsen vuodesta 1981 ja sen puheenjohtaja 1988–1999. Hän oli sen ensimmäinen naisjäsen.
Hänen väitöskirjansa on Suomen läntä-loppuiset adjektiivit. Lisäksi hän on julkaissut muun muassa teokset Lukion kielitieto, Iha köyhän laihakin – Tutkimus itämerensuomen iha-kantaisista sanoista (2003) ja Ihalasta Ihaviljankorpeen: iha-vartalo suomen henkilön- ja paikannimissä (2008) sekä Suomen kielen käsikirjassa ja tämän seuraajassa Nykysuomen käsikirjassa olevan artikkelin Tyyliopin perusteita.
Pure – Koukussa

| Pure – Koukussa> Pure |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gillies Mackinnon
Käsikirjoittaja:  Alison Hume
Tuottaja:  Howard Burch
Säveltäjä:  Nitin Sawhney
Kuvaaja:  John de Borman
Pääosat:   Molly Parker  Harry Eden  Keira Knightley 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  99 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pure - Koukussa (Pure) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Gillies Mackinnonin ohjaama brittiläinen draamaelokuva.
Juoni

Miehensä kuoltua 10-vuotiaan Paul-pojan äiti Mel oppii luottamaan vanhaan ystävään Lennyyn, joka on myös sutenööri ja huumeiden välittäjä. Pian Paulin on alettava huolehtia sekä äidistään että pikkuveljestään. Paul alkaa pelätä, että menettää isänsä jälkeen myös äitinsä heroiinille.
Arvioita

Turun Sanomien Tapani Maskula valittaa, että elokuvan näkökulman ulkokohtaisuus vähentää ratkaisevasti myös tarinan riipaisevuutta. Teos keskittyy enemmän koulupojan liian varhaiseen aikuistumiseen kuin sen taustalla olevaan äidin huumeongelmaan. ”Läpileikkaus asuinlähiön sosiaalisesta tai taloudellisesta todellisuudesta jää ohjaajalta kokonaan tekemättä ja siksi teoksen kuvailema pahoinvointi ei herätä katsojassa mainittavaa myötätuntoa.”
Pyörimisakseli

Pyörimisakseli eli pyörähdysakseli on avaruudessa oleva suora viiva, jonka ympäri kappale pyörii tietyllä pyörimisnopeudella. Jokainen jäykästi pyörivän kappaleen piste pysyy vakioetäisyydellä pyörimisakselista eli kulkee ympyrärataa akselin ympäri. Maan pyörimisakseli vaeltaa aikojen kuluessa prekession vaikutuksesta.
Poliisien Palloseura

Poliisien palloseura (PPS) on vuonna 1967 perustettu helsinkiläinen pääasiassa lentopallon erikoisseura. Aluksi seura keskittyi poliisien kuntourheiluun, mutta aloitti tavoitteellisen kilpaurheilun 1970-luvulla. Vuonna 1981 PPS nousi lentopallon mestaruusliigaan. Seura pelasi liigassa aina vuonna 1998 tapahtuneeseen edustusjoukkueen konkurssiin saakka. Parhaat saavutukset olivat SM-pronssi vuonna 1996 ja Suomen cupin voitto vuosina 1983 ja 1996.
Tällä hetkellämilloin? seuralla on naisten I-sarjassa pelaava joukkue sekä ikämies- ja -naisjoukkueita.
Saavutukset > Miehet

Suomen Cupin voitto 1983, 1996
Saavutukset > Naiset

SM-hopeaa 1973, 1974
Saavutukset > Nuoret

A-juniorien Suomen mestaruus 1983
Aiheesta muualla

Seuran kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Politiikkaa ja erotiikkaa

| Politiikkaa ja erotiikkaa Jope Ruonansuu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1991, 1993
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: CD, c-kasetti
 Tuottaja(t): Jope Ruonansuu
 Tyylilaji: huumori
 Kesto: 36.23
 Levy-yhtiö: Audiovox Records Oy
Jope Ruonansuun muut julkaisut
| Täällä Washington 1992 | Politiikkaa ja erotiikkaa 1993 | Jope Ruonansuu presidentiksi 1993 |
Politiikkaa ja erotiikkaa on Jope Ruonansuun neljäs albumi. Se julkaistiin vuonna 1993. Albumin teemana on presidentti Mauno Koiviston kuvitteellinen aikomus tehdä presidentinlinnasta ilotalo. Albumi on ylittänyt kultalevyn rajan. Albumia on myyty yhteensä yli 46 000.
Kappaleet

Kaurapuuroa ja pontikkaa – 3.28  (Alkuperäinen kappale: Kemiaa)
Hirveät huulet – 4.47  (Alkuperäinen kappale: Kiihkeät tuulet)
Paavon tanhu – 2.08
Uskoa Jeesukseen – 3.17  (Alkuperäinen kappale: Sukkula Venukseen)
Ilman jarruja helvettiin – 4.33
Renni – 3.44
Haluatko ostaa vokaalin – 3.34
Mä haluun laihduttaa – 4.03  (Alkuperäinen kappale: Mä haluun viihdyttää)
Hannele pokkaa – 3.46
Juha Föhr – 2.28
Tekijät

Ahti Kortelainen – äänittäjä, miksaaja
Risto Asikainen – äänittäjä, miksaaja
Mika "Musta Hevonen" Jussila – masteroija
Jope Ruonansuu – tuottaja
Aiheesta muualla

Politiikkaa ja erotiikkaa discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Jope Ruonansuu
| --- | --- |
Studioalbumit:   Matkiva kulkuri (1988)  Elvis-osasto (1992)  Täällä Washington (1992)  Politiikkaa ja erotiikkaa (1993)  Jope Ruonansuu presidentiksi (1993)  Kiikun kaakun (1994)  Washington Bar (1995)  Piinapenkki (1996)  Vara Mara (1997)  Neuroopan omistajat (1999)  Hauskaa joulua t: Jope (2000)  Lomakiertue (2001)  Työnnä kännykkä hanuriin (2002)  Finnshits (2003)  Tosi-CD (2004)  Me hirviöt (2006)  Tanssii läskien kanssa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Herkimmät laulut (2008)  Kunnioittaen – Yhden miehen tribuutti (2009)  Naamakirja (2010)  Jopetusministeri (2011)  Veljekset kuin kyljykset (2012)  Jope Ruonansuu ja Porsaanperän pikkujoulut (2013)  Biisinmurtajat (2016) 
Kokoelmat:   Mix 1 (1995)  Naurettava 90-luku – 60 parasta naururaitaa (2000)  Jope Ruonansuu & Juha Laitila: American Office – Parhaat radiosketsit (2002)  Naura pois – 20 huumorihittiä (2002)  Kaikkien aikojen parhaat – Aattelepa ite (2009)  Sound Pack 12 (2010)  32 Jopeinta laulua (2014) 
Singlet:   Enska ja Hanski / Matkiva Kulkuri (1988)  Nyt lähtee läskit / Rantamiehen balladi (1991)  Hyppää pois / Ilman jarruja helvettiin (1991)  Pappi vaan joi (1995)  Enkeleitä toisillemme / Veronpunaiset ruusut (1996)  Mararock / Satasen laina (1997)  Kaikki menee kun sovittelee / Mattiesko Hytönen (1997, vedettiin pois ennen virallista myyntipäivää)  Soneranputsausjenkka (1999)  Umtsi-um (2002)  Annelin silmin / Stressmann (2003)  Aulis Gerlander / Haluan Aidoliksi (2004)  Yllytyshullu / Matti on numero yksi (2004)  Sua rakastan kuin hullu / Uu Pee Ämmät (2006)  Yhden miehen rivitanssi / Digitaalihumppa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Äiti (promo, 2008)  Rahamaailma / Kerran jos toisenkin (2009)  Katsastusinssi Nauraa (2011)  Loirinuotiolla (2016) Luettelo Jope Ruonansuun kappaleista 
Filmografia:   Jope Ruonansuun filmografia  Jopet Show Jope Ite
Pyeongtaek

| Pyeongtaek |
| --- | --- |

 Pyeongtaek
 Koordinaatit: 36.9921°N, 127.1129°E 
Valtio:   Etelä-Korea
Maakunta:  Gyeonggi
Väkiluku (2016):  470 832
 
 www.pyeongtaek.go.kr/main.do 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyeongtaek (kor. 평택시, Pyeongtaek-si, hanja 平澤市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 65 kilometriä Soulista etelään. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 470 832.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyeongtaek Wikimedia Commonsissa
Pitkäjärvi (Mikkeli)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°39′15″N, 27°13′40″E
Järvinumero:  04.152.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,5 m 
Rantaviiva:  15,67 km 
Pinta-ala:  1,46 km² 
Tilavuus:  0,0104 km³ 
Keskisyvyys:  7,2 m 
Suurin syvyys:  20 m 
 fiPitkäjärvi 
Pitkäjärvi on vähähumuksinen järvi Mikkelin keskustan eteläpuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä ja vesitilavuus 10,4 kuutiohehtometriä.
Maantiede

Pitkäjärvi on lounais–koillissuuntainen. Etäisyys järven eteläisimmästä osasta pohjoisimpaan osaan on 4,9 kilometriä. Järven pohjoisosaa reunustaa Pitkäjärven kaupunginosa, asutus harvenee lounaaseen kuljettaessa. Pitkäjärven leveys vaihtelee muutamasta sadasta metristä alle sataan metriin. Kapein kohta on eteläosan Uittamonsalmi, jonka eteläpuolella järvi haarautuu kolmeen lahteen, joita erottavat etelärannan Pitkäniemi ja Saviniemi. Järven keskiosasta työntyy luoteeseen Ketunlahti.
Noin kolmannes Pitkäjärvestä on vähintään 10 metriä syvä ja seitsemäsosa vähintään 15 metriä syvä. Järvessä on useita noin 20 metrin syvänteitä. Uittamonsalmen eteläpuolinen alue ja Ketunlahti ovat varsin matalia. Pitkäjärven keskivaiheilla sijaitsee kaksi saarta: Isosaari ja Pienisaari.
Pitkäjärveen virtaa laskuojia muun muassa Nielus-järvestä (92,0 metriä mpy), Syysjärvestä (90,7 metriä mpy), Linnajärvestä (93,0 metriä mpy) ja Orijärvestä (89,7 metriä mpy). Pitkäjärven koilliskolkasta lähtee laskuoja itään. Laskuojan rannat ovat luonnonsuojelualuetta.
Pitkäjärven tila on arvioitu hyväksi. Vesitilavuus on 10 364 000 kuutiometriä.
Pitkäjärvi (04.152.1.002) kuuluu Urpolanjoen valuma-alueeseen (04.152), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ukonveden valuma-alue (04.15) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Pitkäjärvi on kolmanneksi laajin Urpolanjoen valuma-alueen 18:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltää Syysjärvi ja Kallajärvi. Neljäntenä on Linnajärvi.
Mikkelin Pitkäjärvi on seitsemänneksi laajin Suomen 171:stä saman nimisestä vakavedestä. Laajin on Reisjärven Pitkäjärvi.
Petri Kettunen

| Petri Kettunen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. marraskuuta 1970 (ikä 53)
Kansalaisuus:   Suomi
Salibandy
Tehtävä:  valmentaja
Petri Kettunen (s. 6. marraskuuta 1970) on suomalainen salibandypelaaja ja -valmentaja.
Peliura

Kettunen on peliuransa aikana pelannut 173 Salibandyliigan ottelua ja 31 ottelua maajoukkueessa. Pelaajauransa aikana hän voitti kaksi SM-kultaa, vuosina 1992 ja 1994.
Valmennus

Kettunen on toiminut Suomen salibandymaajoukkueen päävalmentajana muun muassa mestaruuteen päättyneissä vuoden 2016 MM-kilpailuissa. Hän kuului Suomen valmennusryhmään jo vuoden 2010 kotikisoissa Helsingissä ja oli päävalmentajana vuosien 2012 ja 2014 MM-kilpailuissa. Vuoden 2018 MM-kilpailuissa hän valmensi isäntämaa Tšekin joukkuetta. Kettunen on myös valmentanut Joensuun Josban liigajoukkuetta kuusi vuotta.
Kirjallisuutta

Vasarainen, Jere: Voittajaksi kasvaminen.  Fitra, 2020.
Prahan vanha juutalainen hautausmaa

Tiuhaan asetettuja hautakiviä Prahan vanhalla juutalaisella hautausmaalla.
Prahan vanha juutalainen hautausmaa on Prahan kaupungissa Tšekissä sijaitseva juutalainen hautausmaa. Se sijaitsee kaupungin juutalaiskorttelissa. Hautausmaa oli käytössä 1400-luvun puolivälistä vuoteen 1787. Hautausmaalla on kaikkiaan noin 12 000 hautaa.
Ensimmäinen sinne haudattu oli vuonna 1439 kuollut runoilija ja tiedemies Avigdor Karo. Kuuluisimpia hautausmaalle haudattuja henkilöitä ovat Rabbi Löw (oikealta nimeltään Yehuda ben Bezalel, k. 1609), Mordechai Maisel (k. 1601), David Gans (k. 1613) ja David Oppenheim (k. 1736).
Kuvagalleria

Prahan vanha juutalainen hautausmaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prahan vanha juutalainen hautausmaa Wikimedia Commonsissa
Pukkilan kartano

Pukkilan kartanon päärakennus.
Pukkilan kartano (ruots. Buckila herrgård) on Piikkiössä Kaarinassa sijaitseva kartanomuseo. Kartano oli 1540-luvulta aina 1720-luvulle Bock-suvun hallussa. Kartanon nykyinen rokokootyylinen päärakennus, jonka rakennutti kartanoa tuolloin omistanut hovioikeudenneuvos, myöhempi Turun ja Porin läänin maaherra Christoffer Johan Rappe, on vuodelta 1762. Päärakennuksen pohjakaava perustuu Carl Wijnbladin vuonna 1755 julkaisemiin mallipiirustuksiin, jossa esimerkiksi ikkunat ovat 20-ruutuiset
Museo esittelee 1700-luvun yläluokan asumisoloja. Museovirasto remontoi tilan rakennukset alkuperäiseen ulkoasuunsa vuosina 1965–1970 ja avasi kartanon yleisölle vuonna 1970. Pukkilan kartanomuseo on myös yksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Yhdistyneiden kansakuntien päivänä 2017 kerrottiin, että Kiinteistöosakeyhtiö Pukkilan Kartano on ostanut tilan maineen 400 000 euron hinnalla. Uuden omistajan oli määrä tarjota toimitiloja kartanokokonaisuudessa perinnerakentamisen alalla toimiville yrityksille ja myös muille ko. miljöötä arvostaville toimijoille. 2020-luvulla toiminta perinnerakentamiseen painottuvana yrityskeskuksena jatkui.
Aiheesta muualla

Pukkilan kartanomuseo Museoviraston sivuilla
Pidä kii

| Pidä kii Muska |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1990–1991
 Julkaistu: tammikuu 1991
 Tuottaja(t): Kassu Halonen   Kisu Jernström
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 38.47
 Levy-yhtiö: Flamingo Music
Muskan muut julkaisut
| Tää se päivä on 1977 | Pidä kii 1991 | Pienet suuret pojat 1993 |
Pidä kii on suomalaisen rock-laulaja Muskan kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1991.
Kappaleet

Pidä kii – 3.08
Sininen hetki – 3.57
Suru itkee – 3.31
Katsomme tähtiä – 5.08  (Kirka & Muska)
Kuuhullu – 3.30
Rokkikengät – 3.52
Sieluni soi – 3.55
Saappaat – 4.41
Yöllinen vieras – 3.31
Kaupungin lapsi – 3.29
Aiheesta muualla

Pidä kii discogs.com -sivustolla
Pyeongchangin olympiastadion

| Pyeongchangin olympiastadion |
| --- | --- |
 Olympiastadion maaliskuussa 2018.
Rakennuksen tiedot
Sijainti:   Pyeongchang, Etelä-Korea
Koordinaatit:  37°40′01″N, 128°42′22″E
Rakennustyöt aloitettu:  2014
Avattu:  30. syyskuuta 2017
Suljettu:  21. maaliskuuta 2018
Kustannukset:  78 miljoonaa dollaria
Katsojakapasiteetti
 35 000 (olympialaisissa) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Pyeongchangin olympiastadion oli väliaikainen stadion Pyeongchangissa Gangwonin maakunnassa Etelä-Koreassa.
Stadion oli vuoden 2018 talviolympialaisten ja -paralympialaisten päänäyttämö, jolla järjestettiin kisojen avajais- ja päättäjäisseremoniat. Sen yleisökapasiteetti oli 35 000. Stadionin rakentaminen maksoi yli 80 miljoonaa euroa. Talviparalympialaisten jälkeen stadion purettiin.
Historia

Alkuperäisessä suunnitelmassa avajais- ja päättäjäisseremoniat oli tarkoitus järjestää Alpensia Ski Jumping Centressä. Vuoden 2012 heinäkuussa ilmoitettiin, että tapahtumasuunnitelmaan oli tehty muutoksia ja seremoniat siirrettäisiin Daegwallyeong-myeonin kuntaan. Siirtämisen syinä olivat mahdolliset häiriöt seremonioiden valmistelussa mäkihyppyharjoitusten takia sekä katsojien sääolojen parantamiseksi.
Yhden vuoden ja kymmenen kuukautta kestänyt stadionin rakentaminen saatiin päätökseen 30. syyskuuta 2017. Stadionia käytettiin 2017 Dream Concert in PyeongChang -konserttipaikkana. Vuonna 2018 olympiastadionilla järjestettiin talviolympialaisten ja -paralympialaisten avajais- ja päättäjäisseremoniat. Stadion suljettiin 21. maaliskuuta 2018 ja purettiin.
Galleria

Olympiastadion talviolympialaisten avajaisissa.
Olympiastadion talviparalympialaisten avajaisissa.
Pye

E-liikkeen Kuluttaja-lehden arvonnassa 1963 kaavilainen Lempi Kuikka voitti vielä sähköistämättömään kotiinsa Pye-television.
Pye Ltd. [pai] oli brittiläinen elektroniikkavalmistaja, joka perustettiin vuonna 1896 Cambridgessa. Tutkimuslaitteista aloittanut Pye alkoi valmistaa radiovastaanottimia 1920-luvulla, ja televisiovastaanottimien valmistuksen se aloitti 1930-luvun keskivaiheilla. 1960-luvulla Pye oli Britannian suurin tv-valmistaja jonka tuotteita myytiin ympäri maailmaa, mutta yritys oli silti tappiollinen. Vuonna 1976 Pye siirtyi kokonaan Philipsin omistukseen. 1970-luvun taitteessa Pye valmisti radio- ja televisiovastaanottimien ohella tietoliikennevälineitä, kojeita, säätimiä ja sähkötarvikkeita 20 tehtaassa Englannissa ja 20 kokoonpanotehtaassa eri puolilla maailmaa. Pye-merkkisiä radioita, televisioita ja yleisötilojen valvontatelevisiojärjestelmiä markkinoitiin Suomessakin. Pyella oli vuodesta 1953 lähtien myös oma levymerkki Pye Records.
Historiaa

Pye-yhtiön perusti omaksi sivuansiokseen vuonna 1896 William Pye, Cambridgen yliopiston Cavendish-laboratorion johtaja, aikomuksenaan valmistaa tieteellisiä tutkimuslaitteita. 1920-luvulta alkaen yhtiö alkoi valmistaa radiovastaanottimia ja seuraavalla vuosikymmenellä myös televisiovastanottimia sekä lähetystekniikkaa kuten tv-kameroita.
Televisiovastaanottimien suosiosta huolimatta Pye ajautui 1960-luvulla taloudellisiin ongelmiin. Vuonna 1966 hollantilainen Philips osti 60 prosenttia yhtiön osakkeista ja kymmenen vuotta myöhemmin loputkin. 2000-luvun keskivaiheilla Pyen entisessä tehtaassa Lowestoftissa valmistettiin Sanyo-televisioita.
Aiheesta muualla

Introduction to Pye Group History, Pye Museum (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pye Wikimedia Commonsissa
Rocinha

| Rocinha |
| --- | --- |
 Rocinhan favela Rio de Janeirossa vuonna 2010.
 Rocinha
 Koordinaatit: 22°59′19″S, 43°14′48″W 
Valtio:   Brasilia
Osavaltio:  Rio de Janeiro
Suuralue:  Rion metropoli
Kaupunki:  Rio de Janeiro
Favela:  Rocinha
Väkiluku (2010)  ():  70 000 (arvioiden mukaan saattaa olla 180 000)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katunäkymää
Rocinha on Rio de Janeiron ja Brasilian suurin yksittäinen slummi eli favela. Sen asukasluvusta ei ole tarkkaa tietoa, vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukkaita on 70 000, mutta arvioitu väkimäärä on 180 000 henkeä. Rocinha sijaitsee Rio de Janeiron eteläosassa eli Zona Sulissa, São Conradon ja Gávean kaupunginosien välissä jyrkällä vuorenrinteellä noin kilometrin päässä kaupungin suosituimmista rannoista.
Rocinha on muiden faveloiden tapaan saanut alkunsa 1900-luvun puolessavälissä, kun Brasilian koillisosasta alkoi muuttoliike työn perässä Brasilian kaakkoisosaan, jossa oli matalapalkkaisia töitä. Siellä oli kuitenkin pula huokeista asunnoista ja ihmiset alkoivat sen vuoksi rakentaa kaupunkien laidoille omia hökkeleitä ja taloja. Rocinhan alueella väestönkasvu on nopeaa ja kaupunginhallinnon näkökulmasta hallitsematon rakentaminen vilkasta.
Rocinhan elinolot, rakenne ja infrastruktuuri > Rakennukset

Vaikka Rocinha onkin yhä favela, sen elinolot ja infrastruktuuri ovat suhteellisen hyvät verrattuna moniin muihin Brasilian ja Etelä-Amerikan slummeihin. Suurin osa taloista on rakennettu betonista, laastista ja tiilistä ja jotkin ovat monikerroksisia. Ammattimaisten rakentajien rakentamien talojen ja liikerakennusten seassa on myös asukkaiden itsensä tekemiä.
Rocinhan elinolot, rakenne ja infrastruktuuri > Vesi, viemäröinti ja sähkö

Lähes kaikkiin taloihin tulee vesi ja sähkö. Sähkö- ja putkityöt ovat itse tehtyjä ja sähköjohdot on vedetty tolpista taloihin ristiin rastiin ilmassa. Sanitaatio on ongelmallinen alueella ja Rocinhan läpi talojen keskellä kulkee avoviemäri, joka johtaa jätevedet pois alueelta.
Rocinhan elinolot, rakenne ja infrastruktuuri > Tiet ja liikkuminen

Tiet ovat kapeita, jotkin vain polkuja, mutta osa on päällystettyjä ja niin leveitä, että niillä pystyy ajamaan autoilla. Ennen vuoden 2014 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuja ja vuoden 2016 olympiakisoja Rocinhaan haluttiin rakentaa köysirata. Se maksoi 210 miljoonan realia, vuoden 2017 kurssilla 64 miljoonaa dollaria. Asukkaat kuitenkin vastustivat hanketta ja olisivat halunneet, että siihen käytetyillä rahoilla olisi parannettu viemäröintiä ja jätehuoltoa. Heistä funikulaari olisi ollut käytännöllisempi, koska se pysähtyy asemalla jolloin liikuntaesteiset voivat helpommin siirtyä sisään ja ulos. Yhteisön vastustuksesta huolimatta köysirata toteutettiin. Sen toiminnassa oli kuitenkin ongelmia ja katkoja useita kertoja. Se suljettiin joulukuussa 2016, eikä sen uudelleen käyttöönotosta annettu tietoa.
Rocinhan elinolot, rakenne ja infrastruktuuri > Liiketoiminta

Alueella on paljon liike- ja muuta toimintaa, kuten pankkeja, apteekkeja, bussilinjoja ja myös oma televisiokanava sekä epävirallinen postipalvelu. Rocinhassa toimii myös useita asukasyhdistyksiä ja kansalaisjärjestöjä, jotka pyrkivät kohentamaan alueen oloja ja integroimaan sitä tiiviimmin muuhun kaupunkiin.
Rikollisuus

Monen muun favelan tavoin Rocinha on ollut vaihtelevasti erilaisten rikollis- ja huumeliigojen hallinnassa. Viimeisin vaikutusvaltainen Rocinhan rikollisjohtaja Bem-Te-Vi joutui poliisien tappamaksi vuonna 2005. Vaikka tällaiset liigat toisaalta suojelevat faveloita muilta jengeiltä ja tuovat paljon kaivattuja resursseja niiden kehitykselle, ne myös pitävät alueitaan hyvin tiukassa kontrollissa sekä pyörittävät huumekauppaa ja muuta rikollisuutta, kuten pankkiryöstöjä, muualla kaupungissa. Tämän tiukan kontrollin vuoksi tavallinen katurikollisuus on Rocinhassa vähäistä, mutta yhteenotot muiden jengien välillä ja toisaalta poliisin kanssa johtavat monesti dramaattisiin, aseellisiin selkkauksiin.
Vuonna 2011 uutisoitiin, että Brasilian poliisi valtasi Rocinhan. Tarkoitus oli rajoittaa rikollisuutta ennen lähestyviä vuoden 2014 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuja ja vuoden 2016 olympiakisoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rocinha Wikimedia Commonsissa
Drug gangs take back control of slums in financially crippled post-Olympic Rio CBC News.  24.2.2017. Instituto Igarapé. Viitattu 10.3.2020. (englanniksi)
Croidheáin, Caoimhghin Ó: Rio de Janeiro’s Rocinha Favela and the Future of Urbanism GlobalResearch.  21.9.2018. Viitattu 10.3.2020. (englanniksi)
Pyhän Klement Ohridialaisen yliopisto

Pyhän Klement Ohridialaisen yliopisto (mak. Универзитет „Св. Климент Охридски“, УКЛО, UKLO) on toinen Pohjois-Makedonian valtiollisista yliopistoista. Yliopiston toiminnot ovat pääasiassa Bitolassa, mutta sillä on myös toimintoja Prilepissä, Ohridissa, Velesissä, Kičevossa ja Skopjessa.
Yliopisto perustettiin 1979, mutta nimettiin pyhimyksen mukaan vasta 1994.
Teknisen tiedekunnan rakennus Bitolassa.
Taloustieteen tiedekuntaa (2021) Prilepissä.
Yliopiston kirjastoa (2014) Bitolassa.
Pyhän Klement Ohridialaisen kansallis- ja yliopistokirjasto Skopjessa.
Aiheesta muualla

http://www.uklo.edu.mk/