stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Swimrun
Swimrun Suomessa

Vuosien varrella Suomesta on käynyt useita urheilijoita ja joukkueita Ö till Ö:ssä. Esimerkiksi ensimmäisen virallisen Ö till Ö -kisan voittajajoukkue 2006 oli suomalainen Team Sandhamn, johon kuuluivat Petri Forsman ja Ville Niemelä. Tarinan mukaan kellukkeiden kokoa rajoittava sääntö syntyi sen jälkeen kun ”suomalaistiimi oli kauhonut Nokian kännyköiden mallisilla uimapatjoilla myötätuulessa muista ohi”.
Suomen ensimmäinen varsinainen swimrun-kilpailu, Solvalla Swimrun, järjestettiin 4.10.2014 näyttämönään Nuuksion kansallispuiston ja sen ympäristön erämaalammet ja -järvet. Kisaan osallistui 16 joukkuetta, ja mukana oli kilpailijoita myös Ruotsista ja Australiasta. Reitti oli kokonaispituudeltaan noin 27 kilometriä maastojuoksua ja noin 4 kilometriä uintia.
Laji on kerännyt nopeasti uusia harrastajia  ja Suomen toinen kisa, Porkkala Swimrun kokosi listoille 54 ilmoittautunutta joukkuetta. Porkkala Swimrun järjestettiin 25.7.2015 Upinniemen seudun ja Linlon välisessä saaristossa. Kolmas varsinainen kilpailu oli 19.9.2015 toista kertaa järjestetty Solvalla Swimrun, johon osallistui 66 joukkuetta. Solvalla Swimrun oli myös Ö till Ö:n karsintakilpailu.
Kesälle 2016 on tulossa aiempien lisäksi uusia kilpailuja. Lapissa, Äkäslompolossa järjestetään uusi Midnight Sun Swimrun (Arkistoitu – Internet Archive) 2.7.2016 sekä Espoon Luukiissa järjestettävä Järvestä Järveen swimrun Lake to Lake elokuun 14. 2016.
Kesän 2017 kilpailukalenteri Suomessa näyttää seuraavalta (tilanne 2017):
| Kilpailun nimi | Paikka | Päivämäärä | Aiemmat tai ilmoitetut matkat |
| --- | --- | --- | --- |
| Järvestä Järveen Swimrun Lake to Lake Swimrun | Espoo | 13.8.2017 | 13 km |
| Midnight Sun Swimrun (Arkistoitu – Internet Archive) | Äkäslompolo | 1.7.2017 | 30 km ja 19 km |
| Porkkala Swimrun | Kirkkonummi | 22.7.2017 | 30 km ja 13 km |
| Saimaa Swimrun | Puumala | 26.8.2017 | 19 km ja 10 km |
| Solvalla Swimrun | Espoo | 16.9.2017 | 38 km ja 14 km |
| Folkhälsan Swimrun Solvalla (ent. Solvalla Swimrun) | Espoo | 21.9.2019 | 38 km, 25 km, 14 km sekä yksilömatkana 7,5 km |
Suomukipuajat

| Suomukipuajat |
| --- | --- |
 Suomukipuaja (Dendrocolaptes certhia)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Suomukipuajat Dendrocolaptes  Hermann, 1804
Katso myös
   Suomukipuajat Wikispeciesissä   Suomukipuajat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomukipuajat (Dendrocolaptes) on kipuajien heimoon kuuluva lintusuku.
Suomukipuajiin (Dendrocolaptes) kuuluvia lajeja

Etelänsuomukipuaja (Dendrocolaptes platyrostris)
Matogrossonkipuaja (Dendrocolaptes hoffmannsi)
Panamansuomukipuaja (Dendrocolaptes sanctithomae)
Suomukipuaja (Dendrocolaptes certhia)
Suomuvatsakipuaja (Dendrocolaptes picumnus)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Dendrocolaptes (englanniksi)
Kääväkkäät

Keltavahvero (Cantharellus cibarius) on esimerkki kääväkkäästä, jolle on kehittynyt heltat.
Kääväkkäät (Aphyllophorales) on vanhanaikainen lahko kantasienten (Basidiomycota) kaaressa. Lahko on keinotekoinen, mutta kääväkkäät-termiä voi edelleen käyttää itiöemän muotoa kuvailevana. Kääväkkäihin luetaan kymmeniä kehityslinjoja, joilla itiöemä on rakenteeltaan jäänyt melko yksinkertaiselle tasolle. Kääväkkäiden ulkopinnalla sijaitseva itiölava on sileä tai melko yksinkertaisesti poimuttunut. Monessa tapauksessa kääväkkäiden kehityslinjat ovat johtaneet myös sieniin, joita ei lasketa kääväkkäiksi, kuten helttasieniin, tatteihin ja kupusieniin.
Kääväkkäiden määrittely vaihtelee eri lähteissä. Joissakin lähteissä kääväkkäisiin luetaan vain kokokantaisia sieniä, jolloin jakokantaisiin kuuluvat hyytelösienet eivät ole kääväkkäitä. Toisissa lähteissä myös hyytelösienet lasketaan kääväkkäiksi. Hyytelösienet mukaan luettuna Suomesta tunnetaan yli tuhat lajia kääväkkäitä.
Kääväkäillä esiintyy kaikkia itiölavan poimuttumistapoja. Sileä itiölava on yksinkertaisin itiölavan muoto, ja sitä tavataan esimerkiksi orvakoilla. Heltallisia kääväkkäitä ovat esimerkiksi helttakäävät ja vahverot. Itiölavan poimuttumisen perusteella kääväkkäitä voidaan usein jakaa pienempiin muotoryhmiin. Tällaisia itiölavan poimuttumistapoja ovat:
piikkinen – orakkaat
nuijamainen – nuijakkaat
pensasmainen – haarakkaat
pillimäinen – käävät.
Kähäri (Viipurin mlk)

Kähäri (myös Kähärilä, ven. Гончаро́во, Gontšarovo) on kylä entisessä Viipurin maalaiskunnassa Suomen luovuttamalla alueella Venäjällä. Kähäri sijaitsi Viipurin maalaiskunnan itäosassa ja sen naapurikyliä olivat Suurpero, Perojoensuu ja Kurikkala. Kylän länsirajalla virtasi Perojoki. Vuonna 1937 kylässä oli 87 asukasta. Kylä oli maatalousvaltainen. Vuonna 1937 siellä oli 152 ha peltoa, 41 ha niittyä ja 239 ha metsää.
Historia

Talvisodan aikana Kähärin väestö evakuoitiin Keski-Suomeen. Moskovan rauhassa Yläsäiniö muun Viipurin maalaiskunnan kanssa luovutettiin Neuvostoliitolle. Jatkosodassa alue vallattiin takaisin 1941 ja väestö pääsi palaamaan koteihinsa, mutta uusi evakuointi oli edessä 1944.
Neuvostoliitossa Kähäristä tuli Gontšarovon kyläneuvoston keskuskylä. Kyläneuvosto käsitti usean entisen suomalaiskylän alueen Viipurin itäpuolelta entisen maalaiskunnan alueelta. Venäjällä vuonna 2006 tämä kyläneuvostoalue liitettiin edelleen osaksi laajempaa Gontšarovon maalaiskuntaa, johon tuli kuulumaan myös pääasiassa entiset Heinjoen ja Äyräpään kuntien alueet sekä laajempi alue entistä Viipurin maalaiskuntaa.
Swimming Pool

| Swimming Pool |
| --- | --- |

Ohjaaja:  François Ozon
Käsikirjoittaja:   François Ozon  Emmanuèle Bernheim 
Tuottaja:   Olivier Delbosc  Marc Missonnier 
Säveltäjä:  Philippe Rombi
Kuvaaja:  Yorick Le Saux
Leikkaaja:  Monica Coleman
Tuotantosuunnittelija:  Wouter Zoon
Pukusuunnittelija:  Pascaline Chavanne
Pääosat:   Charlotte Rampling  Ludivine Sagnier 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska  Yhdistynyt kuningaskunta 
Tuotantoyhtiö:  Fidélité Productions
Levittäjä:  BiM Distribuzione
Ensi-ilta:  2003
Kesto:  noin 103 minuuttia
Alkuperäiskieli:   englanti  ranska 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Swimming Pool (esitetty televisiossa nimellä Uima-allas) on ranskalaisen elokuvaohjaaja François Ozonin ohjaama, vuonna 2003 valmistunut elokuva, jonka pääosia näyttelevät Charlotte Rampling ja Ludivine Sagnier.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Charlotte Rampling  | … |  Sarah Morton   |
|  Ludivine Sagnier  | … |  Julie   |
|  Charles Dance  | … |  John Bosload   |
|  Marc Fayolle  | … |  Marcel   |
|  Jean-Marie Lamour  | … |  Franck   |
Palkintoja

Kultainen palmu -ehdokkuus 2003
European Film Awards
European Film Award -palkinto (Paras naisnäyttelijä): Charlotte Rampling
European Film Award -ehdokkuus (Paras elokuva): Olivier Delbosc & Marc Missonnier
Yleisön suosikki -ehdokkuus (Paras naisnäyttelijä): Charlotte Rampling
Yleisön suosikki -ehdokkuus (Paras naisnäyttelijä): Ludivine Sagnier
Yleisön suosikki -ehdokkuus (Paras ohjaaja): François Ozon
Aiheesta muualla

Pätilä, Nina: Swimming Pool – Charlotte Ramplingin voittamaton eleganssi Film-O-Holic.com.  29.8.2003. Viitattu 15.11.2021.
Arska: Swimming Pool (2003) Leffatykki.  24.10.2004. Viitattu 15.11.2021.
Suunnistaminen

Suunnistaminen on systemaattinen tapa liikkua oikeaan paikkaan oikeaa reittiä myöten. Suunnistamisessa voidaan käyttää apuna karttaa, kompassia, GPS:ää, tähtiä, sekstanttia, opasteita, radioaaltoja, tunnettuja maamerkkejä, sanallisia ohjeita ja monia muita välineitä. Merellä suunnistamista kutsutaan navigoinniksi.
Suunnistaminen rakennetuilla väylillä Suomessa

Tie- ja katuliikenteen suunnistamisen apuna voidaan tieliikennelain nojalla käyttää laissa määriteltyjä liikennemerkkejä ja opasteita. Tienkäyttäjien suunnistamisen avuksi väylien varteen ja yläpuolelle voidaan asentaa liitteessä 3.6 määriteltyjä opastusmerkkejä F1-F57.2 ja liitteessä 3.7 määriteltyjä palvelukohteiden opastusmerkkejä G1-G42.
Kiinteissä opasteissa nimetään joko tekstillä tai symbolilla opastettava kohde ja suunta, jossa kyseinen kohde sijaitsee. Opasteessa voidaan esittää myös etäisyys kohteeseen soveltuvalla mittayksiköllä. Käytännössä etäisyys ilmoitetaan joko metreinä tai kilometreinä.
Maanteiden ulkopuolella voidaan käyttää myös vapaamuotoisia opasteita. Esimerkiksi jalankulkijoille ja pyöräilijöille rakennetuilla väylillä voi olla näiden tienkäyttäjien tarpeisiin opasteita. Ylläpidetyillä ulkoiluun suunnitelluilla väylillä kuten laduilla ja pururadoilla on usein omat vapaamuotoiset opasteet.
Suunnistamisen apuvälineet

Kauan ihmisten käytössä ollut suunnistamisen apuväline on painettu kartta, jota voidaan käyttää yksinään tai toisen apuvälineen kuten kompassin kanssa. Saatavilla olevan tekniikan kehityttyä on suunnistamisen avuksi tullut sähköisiä apuvälineitä.
Navigaattori on erillinen sähköinen laite, johon on ladattu kartta. Navigaattori kykenee paikantamaan oman sijaintinsa ja sijoittamaan sen laitteelle ladatulle kartalle. Navigaattorin etuna painettuun karttaan nähden on valmiin reitin ehdottaminen ja reittiohjeiden ääneenlukeminen ajoneuvon kuljettajalle. Ääniohjeiden avulla kuljettaja pystyy keskittymään ajamiseen eikä matkalla tarvitse yleensä pysähtyä lukemaan karttaa.
Karttasovellukset ja karttapalvelut ovat tulleet saataville älypuhelinten ja internet-verkon kattavuuden laajenemisen myötä.
Sylte

Sylte voi tarkoittaa seuraavia:
Sylte, Fjordin kunnan hallinnollinen keskus Norjassa
Sylte, taajama Hustadvikan kunnassa Norjassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sylte”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kyntö

Traktorikilpakynnössä tavoitteena on saada aikaan mahdollisimman kaunis kynnös. Traktorikynnön SM-kilpailut 2014, nurmikyntöä sarka-auroilla. Etualalla nuorten sarjassa kilpaillut Jarkko Hietaoja, Satakunnan edustaja Kankaanpäästä.
Kyntö on toimenpide, jolla  pyritään saamaan viljelykasville hyvä kylvöalusta.
Tämä tarkoittaa maan kuohkeuttamista ja kääntämistä, minkä seurauksena näin mullan eri osat joutuvat ilman vaikutukselle alaisiksi, mikä jouduttaa lahoamista ja rapautumista, sekä peitetään ja sekoitetaan lannoite maahan ja välissä itse kylvösiemenet, annetaan sopiva muoto maan pinnalle ja hävitetään myös rikkaruohoja.
Syyskyntö

Pohjoisilla leveysasteilla kuten Suomessa syksyllä kyntäminen on olennainen osa maanmuokkausta. Syyskyntö nopeuttaa maan kuivumista keväällä, kun kevätkosteus varastoituu  muokkauskerrokseen, ja tämä mahdollistaa sen, että jo kasvukauden alku voidaan tehokkaasti hyödyntää. Syyskyntö myös kuohkeuttaa maata routaantumisen tehostamiseksi. Kun syyskyntö tehdään kunnolla, ei keväällä tarvitse äestää niin monta kertaa.
Kevätkyntö

Kevätkyntö on toimenpide, jota Suomessa ei juuri koskaan tehdä.[lähde? ] Suomessa ei tavallisesti keväällä viljan- tai  rehuntuotannon yhteydessä kynnetä, koska se ei sovi useimmille maatyypeille, esimerkiksi hiesu- ja savipelloille. Kyntämisen sijaan maa voidaan keväällä muokata kevyemmin äkeellä eli äestää. Kuitenkin esimerkiksi perunapelloilla ja kasvimailla saatetaan keväällä kyntääkin, koska se kuivattaa maata.
Kynnön historia ja aura

Maatalouden alkuaikoina, kun auraa ei vielä ollut keksitty, oli käytössä sahra, joka oli hyvin yksinkertainen puinen työväline. Sahralla maata kuohkeutettiin sitä kääntämättä. Sittemmin keksittiin aura, joka oli työvälineenä huomattavasti edeltäjäänsä tehokkaampi. Vanhassa, ns. matala-aurassa on ojas pyörien varassa, ja periaatteena on veitsiterä, joka yhdessä vantaan kanssa leikkaa irti viilun, mikä auran siivellä käännetään sivulle.
Keskiajalla kehittyi edeltäjästään poikkeava, ns. korkea-aura, jossa ojaksen kannatuspyörät oli korvattu tukijalalla. 1800-luvulla alettiin auroja valmistaa teollisesti teräksestä. Alueesta riippuen auraa on vedetty jonkin eläimen, tavallisesti hevosen perässä.
Kuitenkin teollistuneissa maissa nykyään varsinkin suurilla peltoaloilla on jo monen vuosikymmenen ajan käytetty huomattavasti tehokkaampaa traktorin perässä vedettävää auraa, jossa on useampia siipiä. Useammat siivet toimivat niin, että seuraava siipi kääntää maaviilun aina edellisen siiven jättämän vaon päälle. Viimeinen siipi jättää jälkeensä kyntövaon, joka puolestaan täyttyy seuraavalla kerralla äskeisen kohdan vierestä kynnettäessä.
Kyntö on ikivanha muokkausmenetelmä, jota harjoitettiin Raamatun mukaan jo Palestiinassa. Kyntäminen oli kunniakasta työtä jota Israelin ensimmäinen kuningas Saulkin harjoitti. Hänet noudettiin pellolta kyntämästä johtamaan sotaa kun vihollinen oli hyökännyt maahan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyntö Wikimedia Commonsissa
Sarttimies kyntää Aksun lähellä C.G.E. Mannerheimin kuvaamana.
Sylte (Fjord)

| Sylte |
| --- | --- |
 Sylten kirkko
 Sylte
 Koordinaatit: 62°17′52″N, 7°15′49″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Møre ja Romsdal
Kunta:  Fjord
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sylte on Fjordin kunnan hallinnollinen keskus Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa. Se ei asukasluvultaan täytä taajaman määritelmää. Syltessä ilmestyy paikallislehti Storfjordnytt. Vuonna 1934 Sylte kärsi pahoja vauriota, kun Tafjorden-vuonon pohjukassa tapahtunut maanvyörymä nostatti suuren hyökyaallon.
Taka-Intia

Taka-Intia voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Indokiina eli Indokiinan niemimaa
Kaakkois-Aasia
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Taka-Intia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suunduk

| Suunduk ven>  Суундук |
| --- | --- |
Alkulähde:  Uralvuorten eteläosa  52°26′59″N, 59°47′27″E 
Laskupaikka:  Uraljoki  51°50′20″N, 59°14′31″E
Maat:  Venäjä
Pituus:  174  km
Valuma-alue:  6430  km²

Suunduk (ven. Суундук tai ven. Суындык eli Suindik) on Uraljokeen vasemmalta puolelta yhtyvä sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee Uralvuoriston eteläosan kaakkoiskuolella arolla. Joen pääuoma kuuluu Venäjälle Orenburgin alueeseen. Uraljoessa on yhtymäkohdassa Iriklinskin patoallas, mihin joki laskee.
Maantietoa > Pääuoma

Joen lähteet sijaitsevat ylängöllä lähellä Tšeljabinskin alueen rajaa ja se virtaa 174 kilometriä kunnes se yhtyy Uraljokeen 1 828 kilometriä  ennen sen Kaspianmerellä sijaitsevaa suistoa. Joki kulkee aluksi metsäiseltä kukkulalta etelään alavalle arolle ja kääntyy sitten kohti kaakkoa. Joen varressa sijaitsee Zelenodolbsk (ven. Зеленодольск) ja sen talousvesiallas, jonka jälkeen joki kääntyy taas etelään. Eteläisellä reitllä sijaitsevat kylät Andrianopol (ven. Андрианополь) ja Bolotovsk (ven. Болотовск). Sitten joki kääntyy lounaaseen ja siihen yhtyy luoteesta Karabutakin, Baitukin ja Solontšankan sivujoet. Joen varressa sijaitsee Kvarkenon (ven. Кваркено) pikkukaupunki. Kun saavutaan Urus-Kiskenin ja Jakši-Akžarin sivujoille, alkaa Suunduk mutkitella voimakkaasti. Ennen Kusemia siihen yhtyy vielä Žaman-Akžar ja Kusemissa Žuldybai.
Pääuoma päättyy Uraljokeen, jonka vedenpintaa on nostettu alempana sijaitsevalla padolla niin, että patoallas ulottuu lähes Kusemin kylään asti. Padolla korkeuseroa voi olla 43 metriä ja siinä toimii Iriklinskaja GES (ven. Ириклинская ГЭС), joka on 30 megavatin vesivoimalaitos.
Iriklinskin patoallas on aluksi kapea, kun se seuraa Suundukin jokilaaksoa, mutta levenee matkalla kohti Uraljokea. Etelästä siihen liittyy sivujoki Žusa, jonka laaja valuma-alue tuo eniten vettä. Myös sen aikaisempi joensuu jää patoaltaan veden alle. Ennen entistä Uraljoen uomaa altaaseen ehtii laske vetensä vielä sivujoet Bazarbai ja Karaganka.
Maantietoa > Sivujoet

Suunduk ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 6 430 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen. Taulukossa on lueteltu suurimmat sivujoet (osa tiedoista puuttuvat):
| yhtyy Suundukiin (km suusta) | nimi | nimi (ven>  ) | pituus (km) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 | Karaganka | Караганка (Караганды) | 30 |  | 1 |
| 23 | Bazarbai | Базарбай | 12 |  | 1 |
| 36 | Žusa | Жуса (Джуса) | 75 | 1070 | 1 |
| 49 | Žuldybai | Жульдыбай | 17 |  | 1 |
| 55 | Žaman-Akžar | Жаман-Акжар (Джаман-Акжар) | 19 |  | 1 |
| 69 | Jakši-Akžar | Якши-Акжар (Бахты-Бай) | 45 |  | 1 |
| 73 | Urus-Kisken | Урус-Кискен | 50 |  | 1 |
| 89 | Krykla | Крыкла (Каирак-Кла) | 22 |  | 1 |
| 91 | Kainda | Каинда | 15 |  | 1 |
| 100 | Aidyrla | Айдырля | 34 |  | 1 |
| 112 | Solontšanka | Солончанка | 29 |  | 1 |
| 121 | Baituk | Байтук | 20 |  | 1 |
| 128 | Karabutak | Карабутак | 16 |  | 1 |
| 129 | Solontšanka | Солончанка | 20 |  | 1 |
| 141 | Bezymjanka | Безымянка | 16 |  | 1 |
Lähteet: 1 =
Lawrence Doherty

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lawrence Doherty (oikealla) |  Lawrence Doherty (oikealla) |  Lawrence Doherty (oikealla) |  |
Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Miesten tennis
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1900 | tennis, kaksinpeli |  |
|  Kultaa | Pariisi 1900 | tennis, nelinpeli |  |
|  Pronssia | Pariisi 1900 | tennis, sekanelinpeli |  |
Hugh Lawrence ”Laurie” Doherty (8. lokakuuta 1875 Wimbledon – 21. elokuuta 1919 Broadstairs, Kent) oli  brittiläinen tennispelaaja. Hän voitti Wimbledonin tennisturnauksen kaksinpelimestaruuden viisi kertaa peräkkäin vuosina 1902–1906 sekä kultaa Pariisin olympialaisten 1900 tenniksen kaksin- ja nelinpelissä. Hän saavutti Pariisissa myös pronssia sekanelinpelissä. Kaksinpelin loppuottelussa hän voitti Harold Mahonyn erin 6–4, 6–2, 6–3. Nelinpelin kullan hän voitti yhdessä Reginald Dohertyn kanssa.
Wimbledonin kaksinpelimestaruuksien 1902–1906 lisäksi Doherty voitti Reginal Dohertyn kanssa Wimbledonin nelinpelin kahdeksasti vuosina 1897–1901 ja 1903–1905. Voittaessaan Yhdysvaltain mestaruuskilpailuiden kaksinpelimestaruuden 1903 Dohertystä tuli ensimmäinen tennispelaaja, joka on kyennyt voittamaan Grand Slam -turnauksen kotimaansa ulkopuolella.
Lawrence Doherty oli Reggie Dohertyn nuorempi veli. Molemmat veljekset hyväksyttiin International Tennis Hall of Fameen 1980.
Grand Slam -turnaukset

Wimbledon
Kaksinpelin mestaruus: 1902, 1903, 1904, 1905, 1906
Kaksinpelin finaalissa: 1898
Nelinpelin mestaruus:  1897, 1898, 1899, 1900, 1901, 1903, 1904, 1905
Nelinpelin finaalissa: 1902, 1906
Yhdysvaltain mestaruuskilpailut
Kaksinpelin mestaruus: 1903
Nelinpelin mestaruus: 1902, 1903
Nelinpelin finaalissa: 1902, 1906
Lauri Räpping Vantaanjoki

| Lauri Taskinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: Riihimäki
Muusikko
Taiteilijanimi:  Lauri Räpping Vantaanjoki 
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  rap
Yhtyeet:  Joku Roti Mafia
Levy-yhtiöt:  Joku Roti Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lauri Räpping Vantaanjoki (s. Riihimäki, oik. Lauri Taskinen, käyttänyt myös nimeä G-Lätä) on suomalainen rap-artisti. Hän julkaisi ensimmäiset omakustannelevynsä 2000-luvun alkupuolella. Lauri Räpping Vantaanjoki kuuluu myös Joku Roti Mafia -yhtyeeseen.
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hannibal & Joku Roti Mafia | "Samaa paskaa, eri päivä" | Streets of Nekala | Tykopaatti | 2009 |
| Hannibal & Joku Roti Mafia | "Eilen-tännään-huomena posse" | Ad Portas | 6-Mäki, R-Syke, Tykopaatti, Tapani Kansalainen, Roitown Ink, Härmälän Tyyli, Kriso, Are & Raimo | 2010 |
| Kolmiodraama | "Lämmintä bissee ja kylmii naisii" | Jotain tasottavaa | Jodarok | 2011 |
| OG Ikonen | "Peltikii-sessio" | OG Mixtape | Tykopaatti & Savosaid | 2012 |
Kähärin työväentalo

| Kähärin työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Riihipellontie 16
Sijainti:  Kähäri, Turku
Rakennustyyppi:  puurakennus
Valmistumisvuosi:  vanha torppa ostettu vuonna 1906 yhdistyksen käyttöön
Runkorakenne:  puu
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kähärin työväentalo on Turun kaupungissa 1900-luvulla sijainnut työväentalo.
Historiaa

Työväenyhdistys Maarian T.y. Riento on perustettu vuonna 1906. Samana vuonna yhdistys osti käyttöönsä 2 600 markalla tuvan. Vuonna 1920 torppaa laajennettiin moninkertaiseksi työväentaloksi. Yhdistyksen toiminta kiellettiin ja lakkautettiin Lapuanliikkeen aikana. Tässä yhteydessä talo takavarikoitiin ja myytiin.
Rakennus

Talo on täysin uudistettu ja ollut jo 1970-luvulla asuinrakennuksena. Se oli tuolloin kaksikerroksinen ja mansardikattoinen rakennus, jossa on useita pieniä asuinhuoneistoja.
Tansanian lippu

Tansanian lippu
Tansanian lippu on Tansanian yhdistyneen tasavallan virallinen lippu. Se otettiin käyttöön 30. kesäkuuta 1964. Lipun vihreä väri kuvaa maata, sininen vettä, keltainen mineraalivaroja ja musta ihmisiä.
Syy-seuraus-analyysi

Syy-seuraus-analyysi on menetelmä, jossa käydään läpi riippuvuuksia, jotka vaikuttavat tarkasteltavan aiheen eri tekijöiden välillä. Usein tarkoituksena on vian tai ongelman selvittäminen tai ennakoiva suunnittelu aikomuksena eliminoida vikaantumisen mahdollisuuksia. Sitä voidaan tehdä joko eteenpäin: syistä seurauksiin tai taaksepäin seurauksista syihin päin.
Ohjelmistotestauksessa yleisesti käytetty esitystapa on syy-/seurauskaavio. Se on suunnattu graafi, joka kytkee ohjelman tai ohjelman osan tulotiedot saatuihin lähtötietoihin. Eräs sen muoto on kalanruotokaavio.
Suomen Lähetyssanomat

| Lähetyssanomat |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Julkaisija:  Suomen Lähetysseura
ISSN:  ISSN 0780-8313
Perustettu:  1859 nimellä Lähetyssanomia
Päätoimittaja:  Pauliina Parhiala
Sitoutuneisuus:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  6 numeroa vuodessa
Aiheesta muualla
Kotisivu
Suomen Lähetys-Sanomia 1859 numero 4
Lähetyssanomat (ent. Suomen Lähetyssanomat) on Suomen Lähetysseuran julkaisema lähetystyöstä ja kehitysyhteistyöstä kertova aikakauslehti.
Lähetyssanomat on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti ilmestynyt aikakauslehti. Sitä on julkaistu vuodesta 1859 lähtien. Ensimmäinen kuva, puupiirros, julkaistiin lehdessä vuonna 1862.
Alkuasukas Uudelta-Guinealta. Suomen Lähetys-Sanomien numerosta 8 vuodelta 1862.
Nykyisellä nimellä lehti on ilmestynyt vuoden 1953 alusta lähtien. Aikaisemmin lehden nimi oli Suomen lähetyssanomia.