Jussi Niinistö
Poliittinen ura > Vaalikausi 2015–2019: puolustusministerinä

Eduskuntavaaleissa vuonna 2015 Niinistö sai 11 767 ääntä ja tuli valituksi kansanedustajaksi. Toukokuussa 2015 hän toimi hallintovaliokunnan varapuheenjohtajana ja suuren valiokunnan varajäsenenä. Sipilän hallituksen hallitusneuvotteluissa Niinistö kuului ulko- ja turvallisuuspoliittiseen työryhmään. Sipilän hallitus nimitettiin 29. toukokuuta 2015 ja Niinistöstä tuli sen puolustusministeri.
Syyskuussa 2015 Niinistö nimitti puolustusministeriön kansliapäällikön viisivuotiseen tehtävään Jukka Juustin. Edellisenä viisivuotiskautena päällikkönä toiminut Arto Räty haki toiselle kaudelle, mutta Niinistö totesi Juustin pätevämmäksi. Päätös herätti vastustusta kokoomuksessa, jonka Alexander Stubb pyysi esityksen pöydälle valtioneuvoston istunnossa. Juusti aloitti tehtävässä vuoden 2016 alussa.
10. kesäkuuta 2017 Niinistö hävisi Perussuomalaisten 1. varapuheenjohtajan vaalissa tehtävän Laura Huhtasaarelle äänin 450–781. 13. kesäkuuta Niinistö yhdessä 19 muun perussuomalaisen kansanedustajan kanssa erosi perussuomalaisesta eduskuntaryhmästä ja siirtyi Uusi vaihtoehto -ryhmään. Perussuomalaisten puoluehallitus totesi kokouksessaan 16. kesäkuuta, että loikanneiden kelpoisuus toimia puolueen jäseninä oli lakannut. Elokuussa 2017 Uusi vaihtoehto muutti nimekseen Sininen eduskuntaryhmä.
Alkuvuodesta 2019 Niinistö esitti Jarmo Lindbergille jatkokautta puolustusvoimien komentajana, mutta nimitys kaatui tasavallan presidentti Sauli Niinistön vastustukseen. Puolustusministeri Niinistön mukaan syynä jatkokauden torppaamiselle oli Lindbergin NATO-, Yhdysvaltain- ja länsimyönteisyys, mikä ei ollut tasavallan presidentti Niinistölle mieleen. Presidentti Niinistön mukaan taas syynä oli se, että "joka tapauksessa viisi vuotta komentajana on aika pitkä pesti" ja että Lindbergin jatkokausi "tuntuisi luonnottomalta".
Helmikuussa 2019 Niinistö arvosteli perustuslakivaliokunnan tiedustelulakien käsittelyn yhteydessä käyttämiä asiantuntijoita, Yliopistollisen Eurooppa-instituutin kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professoria Martin Scheininiä ja Turun yliopiston julkisoikeuden professoria Juha Lavapuroa ”perustuslakitalebaneiksi”, jotka ”verhoavat omat ideologiset tavoitteensa asiantuntijuuden valekaapuun ja pyrkivät sosiaalisen median välityksellä painostamaan kansanvaltaisesti valittua eduskuntaa”. Luonnehdinta oli reaktio siihen, että eduskunnan puhemiesneuvosto päätti Scheininin ja Lavapuron tiedustelulaeista esittämän kritiikin vuoksi vetää lakiesityksen pois täysistuntokäsittelystä ja palauttaa sen valiokuntiin. Puhemies Paula Risikko piti Niinistön kommentteja asiattomima. Pääministeri Juha Sipilä sanoutui irti Niinistön puheista ja sanoi, etteivät ne edustaneet hallituksen virallista kantaa, vaan olivat Niinistön omia mielipiteitä. Oppositiopuolue Vasemmistoliiton kansanedustaja Kari Uotila paheksui voimakkaasti sitä, että ”yksi valtioneuvoston jäsen rinnasti maamme keskeisiä ihmisoikeuksia puolustavia valtiosääntöasiantuntijoita Afganistanin lapsia, naisia ja vanhuksia murhanneisiin ja kiduttaneisiin talibaneihin”. Niinistö itse ei halunnut eduskuntakeskustelussa kommentoida sanavalintojaan, vaikka puhemies Paula Risikko antoi hänelle siihen mahdollisuuden. Martin Scheinin teki poliisille tutkintapyynnön, jossa hän katsoi Niinistön syyllistyneen kunnianloukkaukseen. Poliisi ei kuitenkaan käynnistänyt asiassa esitutkintaa, koska sen mukaan kyse oli ministerivastuulain piiriin kuuluvasta asiasta ja ratkaisu oli eduskunnan käsissä. Oikeuskansleri Tuomas Pöystille tehtiin kantelu, ja hän arvioi Niinistön toteamukset epäasiallisiksi. Niinistö sai tapauksesta oikeuskanslerin antamat moitteet.
Niinistön ministerikauden merkittävin yksittäinen hankinta oli K9 Thunder -panssarihaupitsien ostaminen vähän käytettynä Etelä-Koreasta 146 miljoonalla eurolla. Niitä tilattiin 48 ja sopimukseen kuului optio myös toisen 48 panssarihaupitsin ostamisesta.
Sipilän hallitus erosi 8. maaliskuuta 2019, minkä jälkeen siitä tuli toimitusministeristö. Niinistö oli ehdolla vuoden 2019 eduskuntavaaleissa muttei tullut valituksi. Sipilän hallitukselle myönnettiin ero 6. kesäkuuta 2019, jolloin Niinistön ministerikausi päättyi.