stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keiteleen eteläosan alue

Keiteleen eteläosan alue (vesistöaluetunnus 14.41) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 562,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,23 %. Vesistön alueen alarajana on Äänekosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 6 265,31 neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,41 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Vatianjärven alueeseen (14.33).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Ala-Keiteleen lähialue (14.411)
Pudasjärven valuma-alue (14.412)
Hakalammen valuma-alue (14.413)
Isojoen valuma-alue (14.414)
Kalajärven valuma-alue (14.415)
Kolunjoen valuma-alue (14.416)
Ilojoen valuma-alue (14.417)
Kurojoen valuma-alue (14.418)
Suojärven valuma-alue (14.419)
Keiteleen keskiosan alue

Keiteleen keskiosan alue (vesistöaluetunnus 14.42) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 273,16 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 28,47 %. Vesistön alueen alarajana on Matilanvirta, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 5 702,39 neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,42 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Keiteleen eteläosan alueeseen (14.41).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Keski-Keiteleen lähialue (14.421)
Iisjoen valuma-alue (14.422)
Hakojoen valuma-alue (14.423)
Niinijoen valuma-alue (14.424)
Iso-Jouhtenon valuma-alue (14.425)
Heinäjoen valuma-alue (14.426)
Suotajärven valuma-alue (14.427)
Vesijoen valuma-alue (14.428)
Pyhäjoen valuma-alue (14.429)
Keiteleen pohjoisosan alue

Keiteleen pohjoisosan alue (vesistöaluetunnus 14.43) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 618,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 19,08 %. Vesistön alueen alarajana on Hännilänsalmi, Varissalmi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 804,71 neliökilometriä ja sen järvisyys on 14,39 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Keiteleen keskiosan alueeseen (14.42).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Ylä-Keiteleen lähialue (14.431)
Muuruejärven alue (14.432)
Sulkavanlammen valuma-alue (14.433)
Huopanansuonpuron valuma-alue (14.434)
Terelammen valuma-alue (14.435)
Pitkäpuron valuma-alue (14.436)
Komujoen valuma-alue (14.437)
Löytänän valuma-alue (14.438)
Täysiänjoen valuma-alue (14.439)
Wilhelm Keitel

| Wilhelm Keitel |
| --- | --- |
 Keitel vuonna 1942
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. syyskuuta 1882 Bad Gandersheim, Saksan keisarikunta
Kuollut: 16. lokakuuta 1946 (64 vuotta) Nürnberg, miehitetty Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksan keisarikunta  Weimarin tasavalta  Saksa
Palvelusvuodet:  1901–1945
Komentajuudet:  Wehrmacht
Taistelut ja sodat:  ensimmäinen maailmansota  toinen maailmansota
Sotilasarvo:  sotamarsalkka
 Nimikirjoitus
Wilhelm Bodewin Johann Gustav Keitel (22. syyskuuta 1882 Hannover, Saksan keisarikunta – 16. lokakuuta 1946 Nürnberg, miehitetty Saksa) oli saksalainen sotamarsalkka ja OKW:n (Oberkommando der Wehrmacht) komentaja toisessa maailmansodassa.
Keitel värväytyi armeijaan 1902 ja hänet ylennettiin vänrikiksi. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa hän oli sotilasarvoltaan kapteeni. Keitel haavoittui vakavasti kranaatista syyskuussa 1914. Pian hänet nimitettiin pataljoonan komentajaksi ja hän palveli 199. jalkaväkirykmentissä vuonna 1917.
Keitel allekirjoittamassa vahvistetun natsi-Saksan armeijan antautumisasiakirjan Berliinissä 8./9. toukokuuta 1945.
Sodan jälkeen Keitel liittyi oikeistolaisiin vapaajoukkoihin. Hän oli edelleen armeijan palveluksessa. Keitel ylennettiin everstiluutnantiksi helmikuussa 1929.
Kun Adolf Hitleristä tuli valtakunnankansleri 1933, hän nimitti Keitelin ystävän Werner von Blombergin puolustusministeriksi. Blomberg esitteli Keitelin Hitlerille. Hitler kertoi elintilan hankkimissuunnitelmansa asevoimien johtajille marraskuussa 1937. Blomberg kuului suunnitelmaa vastustaneisiin, joten hänestä hankkiuduttiin eroon Blomberg–Fritsch-kriisin avulla. Tilalle Hitler tarvitsi uskollisen, natsimyönteisen ja nöyristelevän upseerin. Hän valitsi Keitelin. Helmikuussa 1938 Keitel nimitettiin OKW:n (Wehrmachtin ylin johto) päälliköksi. Upseeritoverit käyttivät Keitelistä nimitystä ”LaKeitel”, lakeijan mukaan. Kun Ranskan kukistumisen johdosta uusia kenraalisotamarsalkkoja nimitettiin peräti kaksitoista, Keitel oli yksi näistä ”tusinoittain halvemmalla” nimitetyistä (kuten moni nuorempi upseeri kommentoi nimitystä).
Sodan aikana hänestä tuli yksi OKW:n keskeimmistä henkilöistä. Sotaonni kääntyi Stalingradin taistelun myötä ja puna-armeijan lopulta saarrettua Berliinin. Ennen itsemurhaansa Hitler pyysi Keiteliä auttamaan suuramiraali Karl Dönitziä armeijan mobilisoimisessa. Saksan antautumisen jälkeen toukokuussa 1945 Keitel vangittiin.
Wilhelm Keiteliä syytteet Nürnbergin oikeudenkäynnissä olivat: 1. Osallistuminen salaliittoon rauhaa vastaan, 2. Rikokset rauhaa vastaan, 3. Sotarikokset ja 4. Rikokset ihmiskuntaa vastaan. Hänet todettiin Nürnbergin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä syylliseksi kaikkiin neljään syytekohtaan ja tuomittiin kuolemaan 1946. Keitel teloitettiin hirttämällä saman vuoden lokakuussa. Korostaakseen Keitelin toimien olleen rikollisia eikä sotilaallisia, liittoutuneet hylkäsivät hänen pyyntönsä tulla ammutuksi hirttämisen sijaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wilhelm Keitel Wikimedia Commonsissa
| n k Hitlerin hallitus |
| --- | --- |
Kansleri: Hitler Varakansleri: von Papen Varajohtaja: Hess Valtiopäivien puhemies: Göring
 Backe  von Blomberg  Bormann  von Brauchitsch  Darré  Dorpmüller  Dönitz  von Eltz-Rübenach  H. Frank  K. H. Frank  Frick  von Fritsch  Funk  Goebbels  Gürtner  Göring  Hess  Hierl  Himmler  Hugenberg  Keitel  Kerrl  von Krosigk  Lammers  Meissner  Muhs (vt.)  von Neurath  Ohnesorge  Raeder  von Ribbentrop  Rosenberg  Rust  Röhm  Seldte  Schacht  Schlegelberger (vt.)  Schmitt  Seyss-Inquart  Speer  Thierack  Todt 
Reichsführer SS: Himmler Stabchef SA: Röhm
| n k Nürnbergin ensimmäisen oikeudenkäynnin syytetyt |
| --- | --- |
Kuolemaan tuomitut:  Martin Bormann  Hans Frank  Wilhelm Frick  Hermann Göring  Alfred Jodl  Ernst Kaltenbrunner  Wilhelm Keitel  Joachim von Ribbentrop  Alfred Rosenberg  Fritz Sauckel  Arthur Seyss-Inquart  Julius Streicher 
Vankeuteen tuomitut:  Walther Funk (elinkautinen)  Rudolf Hess (elinkautinen)  Erich Raeder (elinkautinen)  Baldur von Schirach (20 vuotta)  Albert Speer (20 vuotta)  Konstantin von Neurath (15 vuotta)  Karl Dönitz (10 vuotta) 
Syyttömiksi todetut:  Hans Fritzsche  Franz von Papen  Hjalmar Schacht 
Muut:  Gustav Krupp von Bohlen und Halbach  Robert Ley 
↑  Oikeudenkäynti in absentia, oli todellisuudessa jo kuollut.  ↑  Teki itsemurhan ennen tuomion täytäntöönpanoa.  ↑  Syytteistä luovuttiin korkean iän ja huonon terveyden vuoksi.  ↑  Teki itsemurhan ennen oikeudenkäynnin alkua. 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef
Luettelo pikkuplaneetoista: 370001–371000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
370001:stä ja päättyen 371000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 374001–375000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
374001:stä ja päättyen 375000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 377001–378000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
377001:stä ja päättyen 378000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Keisarileikkaus

Lapsi nostetaan kohdusta.
Keisarileikkaus (lat. sectio caesarea), myös sektio, joskus virheellisesti keisarinleikkaus, on obstetrisen kirurgian toimenpide, jossa sikiö syntyy leikkauksessa vatsanpeitteiden ja kohdun seinämän läpi tehtyjen viiltojen kautta. Keisarileikkaus suoritetaan yleensä silloin, kun alatiesynnytykseen liittyy suurentunut komplikaatioiden riski tai jo alkanutta synnytystä ei voida saattaa loppuun turvallisesti.
Elektiivinen keisarileikkaus eli ennalta suunniteltu keisarileikkaus tehdään esimerkiksi todetun lantion ahtauden, monisikiöisen raskauden tai äidin sukupuolitaudin vuoksi.
Kiireellinen keisarileikkaus tehdään muun muassa, jos synnytys on pysähtynyt tai pitkittynyt, epäillään sikiön hyvinvoinnin heikkenemistä, sikiön todetun hapenpuutteen tai istukan vajaatoiminnan vuoksi sekä vaikeassa raskausmyrkytyksessä. Kiireellinen keisarileikkaus suoritetaan yleensä teknisesti samoin kuin elektiivinen keisarileikkaus.
Hätätilakeisarileikkaus, synnytyksellinen akuutti hätätilanne, jolloin sikiön tai äidin terveys on välittömässä vaarassa. Esimerkiksi jos ollaan vaarassa menettää äidin tai lapsen henki.
Yleisyys

Keisarileikkausten osuus teollistuneissa maissa:
14 % Alankomaat (2004)
17 % Ruotsi (2003)
19 % Tanska (2005)
22 % Uusi-Seelanti (2004)
23 % Yhdistynyt kuningaskunta (2005)
24 % Irlanti (2004)
25 % Kanada (2004)
27 % Saksa (2005)
28 % Portugali (2005)
29 % Australia (2004)
31 % Yhdysvallat (2006)
35 % Etelä-Korea (2004)
37 % Italia (2004)
Lapsen mikrobiomi

Keisarinleikkauksella syntyneiden lasten mikrobisto on erilainen kuin alateitse syntyneiden. Erot tasoittuvat noin vuoden kuluttua. Kuitenkin immuunipuolustus kehittyy ensimmäisten viikkojen aikana. Vielä ei tiedetä, onko tällä erolla merkitystä terveyden kannalta.
Riskit

Keisarileikkaukseen liittyy riskejä, niin kuin alatiesynnytykseenkin. Kaiken kaikkiaan noin 1,2 %:iin kaikista synnytyksistä liittyy vaikea komplikaatio. Keisarileikkauksessa vaikeiden komplikaatioiden osuus on 4,5 %.
Riskit > Äidin riskit

Leikkaukseen liittyvät riskit: Keisarileikkauksen jälkeen verensiirron tarvitsee n. 6 % potilaista, kun spontaanin alatiesynnytyksen jälkeen osuus on 0,4–0,6 %. Riski joutua tilanteeseen, jossa verenvuotoa ei saada tyrehdytettyä muuten kuin poistamalla kohtu, on keisarileikkauksen yhteydessä kuusinkertainen alatiesynnytykseen verrattuna.
Tulehdukset: Keisarileikkauksen jälkeinen kohtutulehdus on 15 kertaa yleisempi alatiesynnytykseen verrattuna (2,6 vs. 0,2 %). Keisarileikkaushaava tulehtuu 4–7 %:lla potilaista.
Keuhkoveritulppa: Vaara kuolla keuhkoveritulppaan on keisarileikkauksen jälkeen 26-kertainen verrattuna alatiesynnytykseen. Joissain riskitapauksissa on mahdollista käyttää ennalta ehkäisevää lääkitystä (ns. tromboosiprofylaksia).
Seuraavat raskaudet: Keisarileikkausta seuraavissa raskauksissa poikkeavaan paikkaan kiinnittyneen istukan riski kasvaa sitä suuremmaksi, mitä useampia sektioita naiselle on aiemmin tehty.
Kuolema: Keisarileikkaus on Suomessa ja muissa länsimaissa turvallinen toimenpide. Raskaus-, synnytys- tai lapsivuodeajan kuolema on hyvin harvinainen tapahtuma. Kaksi miljoonaa synnytystä käsittäneessä brittiaineistossa vuodelta 1999 äitikuoleman vaara oli noin 1/17 000 synnytystä. Alatiesynnytyksissä riski oli 1/49 000, ennalta suunnitelluissa keisarileikkauksissa 1/17 000 ja hätäsektioissa 1/5 500.
Riskit > Lapsen riskit

Hengitysvaikeudet: Keisarileikkauksella syntyneillä lapsilla esiintyy hengitysvaikeuksia sitä useammin, mitä varhaisemmin sektio tehdään. Raskausviikolla 39, jolloin suurin osa sektioista suoritetaan, riski on vielä kuusinkertainen (esiintyvyys 1,8 %).
Kuolema: Keisarileikkauksen jälkeen seuraavissa synnytyksissä perinataalikuolleisuus on kohdun repeämisriskin vuoksi jopa kahdeksankertainen verrattuna niihin synnyttäjiin, joille ei ole aiemmin tehty sektiota.
Riskit > Alatiesynnytys aiemman keisarileikkauksen jälkeen

Keisarileikkauksella synnyttäneille naisille tehdään usein ns. synnytystapa-arvio seuraavan raskauden loppuaikana. Jos syy aiempaan leikkaukseen on liittynyt nimenomaan edelliseen raskauteen, ei estettä alatiesynnytykselle yleensä ole. Alatiesynnytys onnistuu noin kolmessa neljäsosassa tapauksista, joissa edellinen synnytys on hoidettu keisarileikkauksella. Kahden edeltävän keisarileikkauksen jälkeen ei alatiesynnytystä useinkaan suositella, koska kohdun seinämään keisarileikkauksista jäänyt arpi on heikompaa kudosta ja sillä on riski revetä. Jos äidille on tehty hätäsektio pienillä raskausviikoilla (22–25) on riski paljon isompi, sillä leikattava kohtu on vielä paksu, jolloin lihaksiakin joudutaan katkaisemaan enemmän. Yleensä pienillä viikoilla päädytään pystyviiltoon sekä vatsan osalta että kohdun osalta. Tästä syystä myöhemmät raskaudet on synnytettävä sektiolla repeämisriskin takia. Repeämisriski on suurempi, kun kaikki supistajalihakset on viilletty poikki.
Keisarileikkaus Suomessa

Keisarileikkaukset alkoivat yleistyä Suomessa 1970-luvulla. Vuonna 2005 suomalaisista 16,0 % syntyi keisarileikkauksella, kun osuus vuonna 1975 oli 7,9 %. Tosin vuosien 1995–2005 aikana keisarileikkausten osuus lisääntyi vain 0,3 prosenttiyksikköä. Keisarileikkausten yleistymisen syiksi on arveltu muun muassa monisikiöisten synnytysten lisääntymistä, synnyttäjien ikääntymistä sekä tapahtuneiden perätilasynnytysten vähenemistä. Vuonna 2005 hätäsektioita oli 6,6 % kaikista keisarileikkauksista ja 1,0 % kaikista synnytyksistä. Suomessa suurin osa keisarileikkauksista tehdään spinaali- tai epiduraalipuudutuksessa, jolloin äiti on hereillä ja saa nähdä vauvansa heti leikkauksen jälkeen. Vaikka keisarileikkaus on nyky-Suomessa turvallinen, sille on riskien vuoksi oltava selkeä aihe.
Vuonna 2000 keisarileikkausten osuus Suomessa oli 15,8 %, ja vaihteluväli sairaaloittain oli 9,6 %:sta 26,8 %:iin. Eniten keisarileikkauksia tehtiin Iisalmen aluesairaalassa (26,8 %), Jämsän seudun terveyskeskuksessa (25,0 %), Lounais-Hämeen aluesairaalassa (25,0 %) ja HUS:in naistenklinikalla (24,2 %). Vähiten keisarileikkauksia tehtiin Oulaskankaan sairaalassa (9,6 %) ja Tampereen yliopistollisessa sairaalassa (10,8 %).
Eläinten keisarileikkaus

Eläimille tehtävät keisarileikkaukset eivät ole harvinaisuuksia. Suureläimistä lehmille suoritettava keisarileikkaus voidaan tehdä navetassa synnytysaputoimenpiteenä. Indikaationa on erityisesti ensikoilla yleensä sikiön liiallinen koko johtuen esimerkiksi liian voimakkaasta tiineysajan ruokinnasta tai roturisteytyksestä kookkaamman rodun kanssa. Kehittyneet kivunpoistomenetelmät ja muun teknisen valmiuden lisääntyminen ovat johtaneet siihen, että keisarileikkaus alkaa kuulua lehmälle tehtäviin rutiinitoimenpiteisiin. Hevosten keisarileikkaus on huomattavasti vaikeampaa, koska käytännössä hevosta ei voi leikata tallioloissa. Tammalla synnytysavun tarve on vähäisempää kuin lehmällä. Pienemmille hyötyeläimille, kuten emakolle, uuhelle ja kutulle, keisarileikkaus on mahdollinen, mutta sitä ei taloudellisista syistä juurikaan käytetä. Pieneläinten keisarileikkaus kuuluu hyvin varusteltujen eläinlääkärivastaanottojen rutiinitoimenpiteisiin.lähde?
Koirilla keisarileikkaus kuuluu rutiinitoimenpiteinä joidenkin kääpiökokoisten ja suhteessa suuripäisten rotujen kasvatuksessa niissä sukulinjoissa, joissa rodun rakenne on jalostettu äärimmilleen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Keisarileikkaus. Terveyskirjasto.fi
Keitetty hauki

Keitetty hauki oli suomalainen yhtye, joka julkaisi yhden albumin Kompass-levymerkillä. Sille joka ymmärtää ilmestyi vuonna 1978.
Kokoonpano

Keijo Lindgren, laulu, kitara
Kari Kilpeläinen, laulu, kitara
Timo Mäkinen, laulu, basso
Aarre Valo, rummut
Olavi Niemi, koskettimet
Diskografia

Sille joka ymmärtää (1978)
Aiheesta muualla

Keitetyn hauen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Luettelo pikkuplaneetoista: 375001–376000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
375001:stä ja päättyen 376000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Tauno Kekkonen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 1. toukokuuta 1910
Syntymäpaikka: Kotka, Suomi
Kuolinaika: 6. lokakuuta 1982 (72 vuotta)
Pelipaikka: keskikenttä
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1928 | Jyry | – | (–) |
| 1932–1941 | Toverit | 95 | (10) |
| 1947–1948 | KaPS | – | (8) |
Maajoukkue
| 1935–1937 |  Suomi | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tauno Kekkonen (1. toukokuuta 1910 Kotka – 6. lokakuuta 1982) oli suomalainen jalkapalloilija, joka pelasi kolme A-maaottelua vuosina 1935–1937. Myös hänen veljensä Leevi Kekkonen oli maajoukkuetason jalkapalloilija.
Ura

Välihyökkääjänä esiintynyt Kekkonen aloitti uransa Työväen Urheiluliiton sarjoissa pelanneessa Jyryssä. Vuonna 1928 hän edusti Työväen Urheiluliiton jalkapallojoukkuetta Moskovan spartakiadeissa. Koska sosialidemokraattien johtama TUL oli kieltänyt urheilijoitaan osallistumasta kommunistisen Punaisen urheiluinternationaalin järjestämiin Spartakiadeihin, erotettiin joukkueen pelaajat liiton jäsenyydestä vuotta myöhemmin.
Ilman seuraa jäänyt Kekkonen oli tämän jälkeen mukana TUL:sta erotettujen jalkapalloilijoiden vuonna 1931 perustaman Helsingin Pallo-Veikkojen toiminnassa, mutta kun sitä ei hyväksytty Suomen Palloliiton jäseneksi, siirtyi hän vielä samana vuonna Helsingin Toverien riveihin. Kekkonen edusti seuraa vuoteen 1942 saakka ja voitti Suomen mestaruuden viimeisenä pelikautenaan. Sotavuosien jälkeen hän edusti vielä kaksi kautta Suomensarjassa pelannutta Kallion Palloseuraa. Kaikkiaan Kekkonen pelasi kahdeksan kauden aikana 95 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 12 maalia.
A-maajoukkueessa Kekkonen debytoi elokuussa 1935 Saksaa vastaan pelatussa ystävyysottelussa.
Ammatiltaan Kekkonen oli muurarimestari. Hän menetti toisen silmänsä talvisodassa.
Luettelo pikkuplaneetoista: 354001–355000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
354 001:stä ja päättyen 355 000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 381001–382000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
381001:stä ja päättyen 382000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 35001–36000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen 35001:stä ja päättyen 36000:een. Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Kelim

Turkkilainen kelim-matto.
Kelim (turk. kilim, pers. ‏گلیم‎ gelīm) on itämainen matto, jossa ei ole nukkaa, eli sitä ei ole solmittu. Kelim on sen vuoksi ohut ja kevyt.
Kelimejä on alun perin valmistettu Turkissa, mistä niiden valmistus on levinnyt Balkanille, Kaukasiaan, Persiaan ja Turkestaniin, sekä Pohjois-Afrikkaan ja koko Aasiaan. Paimentolaiset ovat käyttäneet kelimejä teltoissaan alustoina ja tilanjakajina, peittoina, tavaroiden päällisinä, säilytyssäkkeinä ja laukkuina, sekä seremonioiden pitopaikkojen koristeina. Kelimejä ei yleensä käytetä lattiamattoina, sillä ne eivät ohuina pysy paikallaan.
Kelimin kumpikin puoli on samanlainen. Kelim-kudonta muistuttaa kiintopujotusta. Erona on se, että kelimin kuteet pujotetaan sitomatta, jolloin rajakohtaan syntyy reikä. Kelimien kuviointi on yleensä yksinkertaista ja geometristä.
Kekropis

| Kekropis> Κεκροπίς.Historia |
| --- | --- |
Tyyppi:  fyle
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Numero (alkup.):  VII
Perustettu:  508 eaa.
Eponyymi heeros:  Kekrops
Demoksia:  7–11
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kekropis (m.kreik. Κεκροπίς, lat. Cecropis) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Ateenan varhainen kuningas Kekrops ja sen alkuperäinen numero oli VII.
Fyleen kuului alun perin 11 demosta. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului seitsemän demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Kekropis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.
Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä Kekropidēs (Κεκροπίδης), monikossa Kekropidai (Κεκροπίδαι).
Demokset

| Nimi | Nimi kreikaksi | Fyle> Kausi I n. 508–307 eaa. | Fyle> Kausi II n. 307–224 eaa. | Fyle> Kausi III n. 224–201 eaa. | Fyle> Kausi IV n. 201 eaa.–124 jaa. | Fyle> Kausi V n. 124 jaa.– | Trittys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiksone | Αἰξωνή | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | paralia |
| Athmonon | Ἄθμονον | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Attalis | Attalis | mesogeios |
| Daidalidai | Δαιδαλίδαι | Kekropis | Demetrias | Demetrias | Kekropis | Hadrianis | asty |
| Epieikidai | Ἐπιεικίδαι | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | mesogeios |
| Flya | Φλύα | Kekropis | Kekropis | Ptolemais | Ptolemais | Ptolemais | mesogeios |
| Halai Aiksonides | Ἁλαὶ Αἰξωνίδες | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | paralia |
| Ksypete | Ξυπέτη | Kekropis | Demetrias | Demetrias | Kekropis | Kekropis | asty |
| Melite | Μελίτη | Kekropis | Demetrias | Demetrias | Kekropis | Kekropis | asty |
| Pithos | Πίθος | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | mesogeios |
| Sypalettos | Συπαληττός | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | mesogeios |
| Trinemeia | Τρινέμεια | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | Kekropis | mesogeios |
Modibo Keïta

| Modibo Keïta |
| --- | --- |
 Modibo Keïta vuonna 1966.
Malin presidentti
 20. syyskuuta 1960 – 19. marraskuuta 1968  
Seuraaja:  Moussa Traoré
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1915 Bamako
Kuollut: 16. toukokuuta 1977 Bamako
Tiedot
Puolue:  Union soudanaise – Rassemblement démocratique africain
Modibo Keïta vierailulla Jugoslaviassa. Charles de Gaullen mukaan isokokoinen Keïta oli ”ainoa afrikkalainen valtionpäämies, jota hänen ei tarvinnut katsoa alaspäin”.
Modibo Keïta (4. kesäkuuta 1915 Bamako – 16. toukokuuta 1977 Bamako) oli malilainen poliitikko. Hän johti maan tietä itsenäisyyteen ja oli sen ensimmäinen presidentti vuodesta 1960. Keïtan hallinto kaatui vuoden 1968 sotilasvallankaappauksessa.
Elämäkerta

Modibo Keïta syntyi postivirkailijan perheeseen silloisen Ranskan Sudanin pääkaupungissa. Hän oli etniseltä taustaltaan mandinka ja uskonnoltaan muslimi. Modibo kävi Terrasson de Fougèresin koulun Bamakossa ja opiskeli William Ponty -normaalikoulussa Senegalissa. Hän valmistui luokkansa parhaana vuonna 1936 ja työskenteli sen jälkeen opettajana Bamakossa, Sikassossa ja Timbuktussa.