stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Epäilys (kirja)
Juoni

Samaan aikaan kun Seattlea ravistelee kaamea murha-aalto, jonka merkit viittaavat vampyyreihin, Forksissa Bella Swan ja Edward Cullen ovat palanneet yhteen ja valmistautuvat päättämään lukiotaipaleensa. Heidän suhdettaan painaa kuitenkin Bellan halu mennä tapaamaan ystäväänsä Jacob Blackia. Edward on vastahakoinen päästämään tyttöä vaaralliseksi uskomansa Jacobin luo. Bella onnistuu vakuuttamaan Edwardin Jacobin turvallisuudesta ja alkaa jälleen viettää aikaa tämän luona La Pushissa. La Pushissa Bella oppii lisää ihmissusista ja heimon historiasta. Bella kertoo Jacobille muuttuvansa vampyyriksi lukion jälkeen ja Jacob alkaa käyttämään selvempiä keinoja ilmaistakseen rakkautensa Bellaa kohtaan. Bella kuitenkin rakastaa Jacobia vain ystävänä, joka raastaa molempien sydäntä. Alice näkee näyn, jonka mukaan vampyyri Victoria on palannut Forksiin kostamaan Bellalle kumppaninsa kuoleman.
Bella tajuaa Victorian olevan vastuusta Seattlesissä tapahtuneista murhista. Victoria haluaa kostaa kuolleen miesystävänsä Jamesin puolesta, ja on koonnut vastasyntyneistä eli vasta vampyyreiksi muuttuneista vampyyreista koostuvan verenhimoisen armeijan, joka suuntaa kohti Forksia tappaakseen Bellan. Taistellakseen yhteistä vihollista vastaan Cullenit sekä Samin ja Jacobin johtamat La Pushin ihmissudet tekevät välirauhan ja sopivat taistelevansa yhdessä Victoriaa vastaan. Bella, Jacob ja Edward matkustavat vuorille, missä heidän on määrä piilotella taistelun aikana yhdessä ihmissusi Sethin kanssa.
Vuorilla Bella suutelee Jacobia ja tajuaa olevansa rakastunut sekä Edwardiin että Jacobiin. Pian Jacobin lähdön taistelemaan vastasyntyneitä vastaan Victoria tulee paikalle nuoren vampyyrin kanssa. Edward ja Seth taistelevat Victoriaa ja nuorempaa vampyyria vastaan ja voittavat lopulta. Samaan aikaan vampyyrit ja ihmissudet tuhoavat Victorian vampyyriarmeijan. Edward hyväksyy Bellan rakkauden Jacobia kohtaan. Bella kuitenkin tajuaa Edwardin olevan kaikkein tärkein ihminen hänen elämässään ja päättää jättää Jacobin hänen vuokseen. Bella suostuu myös menemään naimisiin Edwardin kanssa Alicen järjestämissä häissä, joissa voisi samalla hyvästellä perheensä ja ystävänsä lopullisesti. Loukkaantunut ja sydämensä särkenyt Jacob lähtee Forksista sutena.
Teos > Kansi

Stephenie Meyerin mukaan Epäilyksen kannessa kuvattu punainen nauha symboloi Bellan siteitä vanhaan elämäänsä. Hänen mukaansa Bella uskoo voivansa jättää helposti vanhan elämänsä taakseen. Todellisuudessa tämä ei ole kuitenkaan niin yksinkertaista kuin Bella uskoo, sillä hänellä on yhä useita siteitä vanhaan maailmaansa.
Teos > Vaikutteet

Meyerin mukaan Epäilystä innoitti englantilaisen kirjailijan ja runoilijan Emily Brontën romaani Humiseva harju, ja Epäilys sisältää useita viittauksia kyseiseen romaaniin. Meyer on myös koonnut kotisivustolleen niin kutsun soittolistan, jonka kappaleet ovat erityisesti innoittaneet Epäilyksen kohtauksia.
Muut osat

Epäilys on Houkutus-kirjasarjan kolmas osa. Sitä edeltävät sarjan ensimmäinen osa Houkutus vuodelta 2005 ja toinen osa Uusikuu vuodelta 2006. Sarjaan kuuluu lisäksi vuonna 2008 ilmestynyt neljäs osa Breaking Dawn, jonka suomennos ilmestyi lokakuussa 2009 nimellä Aamunkoi.
Muut osat > Bree Tannerin lyhyt elämä

Bree Tannerin lyhyt elämä (The Short Second Life of Bree Tanner) on lyhyt novelli (novella), jonka on kirjoittanut kirjailija Stephenie Meyer ja se kuuluu Houkutus - kirjasarjaan. Se kertoo vastasyntyneestä vampyyristä nimeltä Bree Tanner, joka esiintyy ensimmäisen ja viimeisen kerran Epäilyksessä. Bree on nuori, yksi Victorian luomista vampyyreistä tämän vastasyntyneiden vampyyrien armeijaan, joiden tehtävänä on tuhota Cullenit. Kirja on kirjoitettu Breen näkökulmasta, vaikka koko kirjasarja on suurimmaksi osaksi kirjoitettu päähenkilön, Bella Swanin, näkökulmasta. Meyer antoi ohjaaja David Sladen, käsikirjoittaja Melissa Rosenbergin ja muutaman näyttelijän lukea kirjan tarinan kirjaan perustuvan elokuvan Twilight – Epäilys ollessa tuotannossa. Se julkaistiin 5. kesäkuuta 2010 Yhdysvalloissa ja 11. kesäkuuta 2010 Suomessa.
Elokuva

Summit Entertainment on kuvannut elokuvia Houkutus-kirjasarjan pohjalta. Ensimmäinen elokuva Twilight – Houkutus valmistui vuonna 2008, ja toinen elokuva Twilight – Uusikuu sai ensi-iltansa marraskuussa 2009. Myös Epäilyksen pohjalta on suunnitteilla elokuva, jonka maailmanensi-ilta on alustavasti asetettu päivämäärälle 30. kesäkuuta 2010. Twilight – Uusikuu -elokuvan ohjaaja Chris Weitz ei jatka ohjaajana, sillä hänen on määrä olla kolmannen elokuvan kuvausten alkaessa yhä työstämässä Twilight – Uuttakuuta. Kahteen edelliseen elokuvaan käsikirjoituksen laatinut Melissa Rosenberg on palkattu käsikirjoittamaan myös Twilight – Epäilys. Meyer on lupautunut konsultoimaan elokuvan tekoa. Huhtikuussa 2009 Summit Entertainment ilmoitti brittiläisen ohjaajan David Sladen ohjaavan Twilight – Epäilyksen. Elokuvan pääosissa jatkavat Kristen Stewart, Robert Pattinson ja Taylor Lautner.
Vastaanotto

Ensimmäisellä myyntiviikollaan Epäilys myi lähes 250 000 kappaletta, ja se nousi USA Today -lehden myyntilistan kärkipaikalle tiputtaen paikalta Harry Potter -kirjasarjan seitsemännen osan Kuoleman varjelukset. Kriitikoilta kirja sai ristiriitaisen vastaanoton. Esimerkiksi LoveVampires-internetsivusto piti teosta erittäin hyvänä ja antoi sille neljä tähteä viidestä, mutta mainitsi kuitenkin aikuisten lukijoiden saattavan tympääntyä romaanin "angstin" täyttämään teiniromanssiin. School Library Journalin Anne Rouyer kehui teosta muun muassa Meyerin "tehokkaasta ja intensiivisestä" ensirakkauden kuvauksesta ja sarjan uudenlaisesta sensuaalisuudesta, mutta kritisoi vastasyntyneiden vampyyrien tarinan tuntuvan jälkilisäykseltä ja mainitsi ihmissusien ja vampyyrien syntytarinoiden hidastavan romaania. DearAuthor-nettisivuston kriitikko puolestaan antoi Epäilykselle arvosanaksi C-, kutsui sitä Uusikuutakin suuremmaksi pettymykseksi ja piti esimerkiksi Bellan ja Jacobin välille kehittyvää romanttista suhdetta keinotekoisen tuntuisena. Portti-lehden Marianna Leikomaan mukaan kirjan olisi voinut jättää kirjoittamatta: pääjuoni ei etene ja kaikki on nähty aiemmin. Kirjailijan tapa toistaa itseään on äärimmäisen ärsyttävä. Arvostelijan mukaan kirjan vuoropuhelu on epäuskottavaa ja Bellan teiniangsti vaikuttaa suorastaan naurettavalta.
Blast Magazinen Kellan Rice kritisoi Epäilystä sekä Bellan hahmoa seksistisiksi ja piti kirjassa kuvattuja Bellan ihmissuhteita Edwardin ja Jacobin kanssa epäterveinä. Hän myös katsoi Meyerin romantisoivan ja ihannoivan epäterveitä suhteita. Marianna Leikomaan mukaan Meyerin tarjoama täydellisen miehen malli on lähinnä vastenmielinen ja pelottava. Edward on sairaalloisen mustasukkainen, jopa väkivaltainen. Bellan ympäristön miehet komentavat häntä mielensä mukaan.
Aiheesta muualla

Stephenie Meyerin kotisivut (englanniksi)
Houkutus-aiheinen wiki (englanniksi)
Sildenafiili

| --- | --- |

Sildenafiili
Systemaattinen (IUPAC) nimi
1-[4-etoksi-3-(6,7-dihydro-1-metyyli- 7-okso-3-propyyli-1H-pyratsolo[4,3-d]pyrimidin-5-yyli) fenyylisulfonyyil]-4-metyylipiperatsiinisitraatti
Tunnisteet
CAS-numero: 139755-83-2
ATC-koodi: G04BE03
PubChem CID: 5281023
DrugBank: APRD00556
Kemialliset tiedot
Kaava: C22H30N6O4S 
Moolimassa: base: 474,6 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 40 %
Metabolia: Hepaattinen, pääasiassa CYP3A4
Puoliintumisaika: 3-4 h
Ekskreetio: Uloste (~80%), virtsa (~13%)
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  -
Reseptiluokitus:  Rx only/POM
Antotapa: Oraalinen
Sildenafiili on erektiohäiriölääke, joka kuuluu PDE5-estäjiin. Lääkettä myydään Suomessa kauppanimillä Viagra, Balcoga, Granpidam, Mysildecard, Orisild, Revastad, Revatio, Sildenafil ja Vizarsin. Suomessa myytävät rinnakkaisvalmisteet ovat alkuperäislääkettä huomattavasti edullisempia.lähde? Lääke ei aiheuta erektiota ilman seksuaalista kiihottumista. Viagra on tablettimuotoinen lääke, jonka tabletit ovat sinisiä ja vinoneliön muotoisia. Toisella puolella lukee "Pfizer" ja toisella "VGR xx" (xx:n kohdalla on "25", "50" tai "100", mikä ilmaisee annoksen suuruuden milligrammoissa). Erektiohäiriöiden hoidossa käytettävistä lääkkeistä Viagra lienee tunnetuin. Sen tärkeimmät kilpailijat ovat tadalafiili (Cialis) ja vardenafiili (Levitra).
Historia

Sildenafiilin kehittivät Pfizerin Sandwichissä sijaitsevassa tutkimuslaboratoriossa työskennelleet kemistit. Alun perin yhdiste kehitettiin verenpainelääkkeeksi ja angina pectoriksen hoitoon, mutta se osoittautui melko tehottomaksi. Sen sijaan monet lääkettä käyttäneet miehet raportoivat erektionsa parantuneen huomattavasti. Lääke patentoitiin vuonna 1996 ja se sai myyntiluvan kaksi vuotta myöhemmin.
Vaikutusmekanismi ja farmakokinetiikka

Sildenafiili estää cGMP-spesifistä (syklinen guanosiinimonofosfaatti) tyypin 5 fosfodiesteraasia (PDE5), joka normaalisti hajottaa cGMP:tä paisuvaiskudoksessa. cGMP:llä on paisuvaiskudoksessa verisuonia laajentava vaikutus. cGMP:n määrä paisuvaiskudoksessa kasvaa, kun seksuaalisen kiihottumisen myötä paisuvaiskudoksessa vapautuu typpioksidia (NO) parasympaattisen hermoston aktivoitumisen myötä. Typpioksidi sitoutuu guanylaattisyklaasientsyymin reseptoreihin, jolloin cGMP:n määrä kasvaa.
Sildenafiili imeytyy nopeasti oraalisesti annosteltuna, ja sen hyötyosuus on noin 40 %. Se metaboloituu pääasiassa maksassa sytokromi P450 -entsyymiryhmään kuuluvan
CYP3A4-entsyymin vaikutuksesta aktiiviseksi metaboliitiksi, jolla on samanlaiset vaikutukset kuin sildenafiililla. CYP3A4:ää inhiboivat lääkkeet (esimerkiksi erytromysiini ja ketokonatsoli) lisäävät sildenafiilin pitoisuuksia plasmassa, myös simetidiini nostaa sildenafiilin plasmapitoisuuksia. Myös iäkkäillä plasmapitoisuudet nousevat korkeammiksiselvennä. Sildenafiilin ja sen aktiivisen metaboliitin puoliintumisaika on noin neljä tuntia. Sildenafiili poistuu elimistöstä metaboliitteina pääasiassa ulosteessa, jonkin verran myös virtsassa.
Annos ja vaikutus

Annos on 25-100 mg. Vaikutus alkaa noin ½-1 tunnin kuluessa ja kestää noin neljä tuntia. Jos annoksen on ottanut ison aterian yhteydessä, vaikutuksen alkaminen kestää pitempään. Sildenafiilia ei tule käyttää enempää kuin kerran päivässä.
Vasta-aiheet ja sivuvaikutukset

Sildenafiilia ei tule käyttää nitraatti- tai amyylinitriittilääkitysten yhteydessä. Lääkettä ei myöskään tule käyttää, jos on sille allerginen, on vaikeita sydänvaivoja tai maksasairaus, on ollut äskettäin aivohalvaus tai sydäninfarkti, on alhainen verenpaine tai tietty harvinainen perinnöllinen silmäsairaus (kuten retinitis pigmentosa).
Yleisimmät sivuvaikutukset ovat päänsärky ja kasvojen punoitus. Harvemmin on raportoitu ruoansulatushäiriöitä, huimausta, nenän tukkoisuutta sekä erilaisia näköhäiriöitä ja silmäoireita. Jos sildenafiili aiheuttaa yli neljä tuntia kestävän erektion (priapismi), on otettava yhteys lääkäriin.
Kliiniset kokeet

Vuonna 2002 julkaistiin tutkimus, jossa tarkasteltiin yhtätoista erillistä kliinistä koetta, joissa tutkittiin 23-89-vuotiaita miehiä. Kokeen tulos oli, että miesten seksuaalinen suorituskyky parani riippumatta henkilön iästä, painosta tai erektiohäiriön vakavuudesta.
Myös sildenafiilin tehoa pitkäaikaisessa käytössä on seurattu. Kolmessa erillisessä tutkimuksessa todettiin, että 95 % sildenafiilia pitkäaikaisesti käyttäneistä oli tyytyväisiä lääkkeen tehoon.
Sildenafiilin käytön on todettu korreloivan voimakkaasti vähentyneen muistisairausriskin kanssa. Lääkettä käyttävillä potilailla havaittiin 69% vähemmän muistisairauksia ei-käyttäviin nähden.
Aiheesta muualla

PubChem: Sildenafil (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Sildenafil (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Sildenafil (englanniksi)
ChemBlink: Sildenafil (englanniksi)
Viagraa
Sepänmäki

Sepänmäen matalia kerrostaloja keväällä 2020.
Pilvenpyörteentie Sepänmäenpuistossa joulukuussa 2024.
Sepänmäki on Helsingin Ala-Malmin osa-alueen itäosassa sijaitseva metsäinen ja pientalovaltainen asuinalue. Sen keskellä oleva noin 600 asukkaan kerrostaloalue tunnetaan Helsingin pienimpänä lähiönä, joka koostuu 1960-luvun keskivaiheilla rakennetuista kaksikerroksisista kerrostaloista. Malmin lentokentän ja Malmin hautausmaan väliin sijoittuva Sepänmäki rajoittuu etelässä Kehä ykköseen ja pohjoisessa Longinojan laaksoon. Kaavoitussuunnitelmissa Sepänmäkeen luetaan myös Staran varikkoalue ja Malmin jäähallin alue lännessä sekä Nallenmäen pientaloalue koillisessa, Tullivuorentien itäpuolella. Sepänmäkeen kuuluvia metsäalueita ovat Sepänmäen puisto kerrostaloalueen pohjoislaidalla ja Sepänmäen etelämetsä alueen kaakkoiskulmassa, Tattariharjuntien ja Kehä I:n välissä.
Sepänmäen kerrostaloalueen talot ovat kaupungin vuokrataloja, ja ne kunnostettiin perusteellisesti 1990-luvun keskivaiheilla.
Sepänmäenpuisto

Metsäisen Sepänmäen pohjoispuolen puuton alue Longinojan varrella on nimeltään Sepänmäenpuisto. Sinne on 2020-luvun taitteessa rakennettu uusi asuinalue, joka käsittää viitisenkymmentä rivi- ja pienkerrostaloa noin 600–700 asukkaalle. Näitä asuntoja markkinoidaan myös Sepänmäen nimellä.
Ihmistiede

Ihmistiede viittaa ihmistä tutkiviin tieteenaloihin, varsinkin humanistisiin ja yhteiskuntatieteisiin.
Ihmistieteillä tarkoitetaan ihmistä kulttuurioliona tutkivia tieteitä: yhteiskuntatieteitä, taidetieteitä, dokumenttitieteitä, kasvatustieteitä, politiikan tieteitä sekä auttamiseen ja terapiaan tähtääviä tieteitä.
Ihmistieteiden luonne

Tarmo Kunnas on todennut, että humanististen ja yhteiskuntatieteellisten tieteiden tulisi tavoitella tietoa, jossa inhimillisen todellisuuden luonnollinen moniselitteisyys säilyisi. Ihmistä tutkivien tieteiden tulisi ottaa lähtökohdakseen, että kaikkea ilmiökenttää ei voi puristaa matemaattiseen tai loogiseen malliin. Juha Varto kärjistää, etteivät luonnontieteellisen perinteen tiedekäsitys, siinä käytetyt tutkimusmenetelmät ja päämäärät missään kohdassa eivätkä miltään osin sovi tieteisiin, jotka tarkastelevat ihmistä kulttuurioliona.
On olemassa näkemyksiä, joiden mukaan postmodernin tieteen syntyessä 1960–1970-luvun Ranskassa tieteen kriteerit alkoivat löystyä laajasti ihmistieteissä, erityisesti yhteiskunta- ja politiikkatieteissä. Näiden näkemysten mukaan tieteen suurin ongelma tällä hetkellä on, että monissa tutkimuksissa ajetaan jotakin agendaa tai ideologiaa. Eli tieteentekijä näkee tutkimustuloksissa juuri sitä, mitä haluaakin nähdä.
Kirjallisuutta

Raatikainen, Panu: Ihmistieteet ja filosofia.  Helsinki:  Gaudeamus, 2004.  ISBN 951-662-898-2
Vestra

| Vestra> Västra |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Vestra korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Kivistön suuralue
Kaupunginosa nro:  30
Pinta-ala:  5,2  km² 
Väkiluku:  321 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  57 kpl   (31.12.2013)
Postinumero(t):  01750
Lähialueet:  Petikko, Keimola, Luhtaanmäki; Espoo, Nurmijärvi
Kyltti tien varressa lähestyttäessä Vestraa.
Vestra (ruots. Västra) on kaupunginosa Vantaan Kivistön suuralueella. Vestra rajautuu osittain Nurmijärveen ja Espooseen. Naapurikaupunginosia Vantaalla ovat Luhtaanmäki, Keimola ja Petikko.
Vestra on harvaa pientaloaluetta. Maisemaa sävyttävät kallioisten mäkien, laajojen metsien, puronjokilaaksojen ja peltoaukeiden vuorottelu. Lepsämänjoki polveilee kaupunginosan läpi ja muodostaa osan sen itä-rajasta. Kaupunginosan etelä- ja länsiosassa on luonnonsuojelu- ja Natura-alueita (Vestran suot, lehdot ja vanhat metsät).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vestra Wikimedia Commonsissa
| n k Vantaa |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Helsingin seutukunta  Pääkaupunkiseutu 
| Myyrmäen suuralue |  Askisto  Hämeenkylä  Hämevaara  Kaivoksela  Linnainen  Martinlaakso  Myyrmäki  Petikko  Vantaanlaakso  Vapaala  Varisto  |  |
| Kivistön suuralue |  Keimola  Kiila  Kivistö  Lapinkylä  Luhtaanmäki  Myllymäki  Piispankylä  Riipilä  Seutula  Vestra  |  |
| Aviapoliksen suuralue |  Lentokenttä  Pakkala  Tammisto  Veromies  Viinikkala  Ylästö  |  |
| Tikkurilan suuralue |  Hakkila  Helsingin pitäjän kirkonkylä  Hiekkaharju  Jokiniemi  Koivuhaka  Kuninkaala  Ruskeasanta  Simonkylä  Tikkurila  Viertola  |  |
| Koivukylän suuralue |  Asola  Havukoski  Ilola  Koivukylä  Päiväkumpu  Rekola  |  |
| Korson suuralue |  Jokivarsi  Korso  Leppäkorpi  Matari  Metsola  Mikkola  Nikinmäki  Vallinoja  Vierumäki  |  |
| Hakunilan suuralue |  Hakunila  Itä-Hakkila  Kuninkaanmäki  Länsimäki  Länsisalmi  Ojanko  Rajakylä  Sotunki  Vaarala  |  |
Matti Manneri

Matti Kalevi Manneri (26. maaliskuuta 1935 – 17. syyskuuta 2013 Tuusula) oli Hankkijan varatoimitusjohtaja ja Hankkijan Maatilapalvelun johtaja. Hänen alaisuudessaan toimi noin 1700 henkilöä Hankkijan oman teollisuuden sekä maataloustarvikkeiden tukku- ja vähittäiskaupan aloilla. Mannerin johtama yksikkö hoiti muun muassa noin kolmanneksen koko Suomen viljakaupasta.
Mannerin johdolla rakennettiin ja organisoitiin Hankkijalle 1970-luvun puolivälin jälkeen viljan keräilyverkosto, joka käsitti 155 paikkakunnalla yhteensä noin 220 milj. kg viljan varastotilaa. Niin ikään hänen johdollaan Hankkija rakensi lähes koko rehuteollisuutensa uudelleen 1970-luvun loppupuolella ja siirtyi 1980-luvun alussa kokonaan uudelle teollisuuden alalle öljykasvien siementen puristustoiminnan piirissä.
Manneri kuului Valtion Viljavaraston johtokuntaan ja oli MTK:n viljavaliokunnan asiantuntijajäsenenä. Hän toimi maatalouden alalla myös puolustustaloudellisen suunnittelukeskuksen kansanhuoltojaoston elintarviketoimikunnassa sekä kasvinviljelytuotetyövaliokunnassa. Vuonna 1978 hän sai Suomen Valkoisen Ruusun 1 luokan Ritarimerkin ansioistaan maanpuolustuksen parissa. Lisäksi Manneri toimi lukuisissa muissa luottamustoimissa mm. Intercoopin (International Agricultural Society) ja Suomen eläinlääketieteen säätiön sekä Osuustoiminnan tutkimus- sekä Kemiantutkimussäätiön hallituksissa. Tuottajain Rypsi ja Satoturve Osakeyhtiöissä hän oli hallituksien puheenjohtajana. Tunnustuksina ansioistaan Mannerille on myönnetty mm. Hopeinen Gebhard -mitali 1980 ja MTK:n kultainen ansiomerkki 1985. Manneri jäi eläkkeelle Hankkijalta 1986. Eläkeiällään Matti Manneri kiinnostui pankkialan osuustoiminnasta ja hänet valittiin Keski-Uudenmaan Osuuspankin johtokunnan puheenjohtajaksi. Koko elämänsä ajan hän myös viljeli omaa kotitilaansa Tuusulassa.
Espanjan Grand Prix 1954

|   Espanjan Grand Prix 1954  |
| --- | --- |
 9. osakilpailu 9 osakilpailusta kaudella 1954. 

Päivämäärä:  24. lokakuuta 1954
Sijainti:  Barcelona, Espanja
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  6,316 km
Kilpailun pituus:  80 kierrosta, 505,280 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Alberto Ascari   (Lancia)
Paaluaika:  2.18,1
Palkintokoroke
Voittaja:   Mike Hawthorn   (Ferrari)
Toinen:   Luigi Musso   (Maserati)
Kolmas:   Juan Manuel Fangio   (Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Alberto Ascari   (Lancia)
Kierrosaika:  2.20,4
Espanjan Grand Prix 1954 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 24. lokakuuta 1954 Pedralbesin radalla. Kilpailu oli kauden viimeinen, ja sen voitti Mike Hawthorn, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 38 |  Mike Hawthorn | Ferrari | 80 | 3:13:52.1 | 3 | 8 |
| 2 | 14 |  Luigi Musso | Maserati | 80 | +73.2 | 7 | 6 |
| 3 | 2 |  Juan Manuel Fangio | Mercedes | 79 | +1 krs. | 2 | 4 |
| 4 | 10 |  Roberto Mieres | Maserati | 79 | +1 krs. | 11 | 3 |
| 5 | 4 |  Karl Kling | Mercedes | 79 | +4 krs. | 12 | 2 |
| 6 | 16 |  Paco Godia | Maserati | 76 | +4 krs. | 13 |  |
| 7 | 26 |  Louis Rosier | Maserati | 74 | +6 krs. | 20 |  |
| 8 | 28 |  Ken Wharton | Maserati | 74 | +6 krs. | 14 |  |
| 9 | 18 |  Prinssi Bira | Maserati | 68 | +12 krs. | 15 |  |
| Kesk. | 12 |  Sergio Mantovani | Maserati | 58 | Jarrut | 10 |  |
| Kesk. | 22 |  Toulo de Graffenried | Maserati | 57 | Moottori | 21 |  |
| Jaettu | 22 |  Ottorino Volonterio | Maserati |  |  |  |  |
| Kesk. | 6 |  Hans Herrmann | Mercedes | 50 | Suihkutus | 9 |  |
| Kesk. | 40 |  Maurice Trintignant | Ferrari | 47 | Vaihdelaatikko | 8 |  |
| Kesk. | 48 |  Jacques Pollet | Gordini | 37 | Moottori | 16 |  |
| Kesk. | 24 |  Harry Schell | Maserati | 29 | Voimansiirto | 4 |  |
| Kesk. | 8 |  Stirling Moss | Maserati | 20 | Öljypumppu | 6 |  |
| Kesk. | 46 |  Jean Behra | Gordini | 17 | Jarrut | 18 |  |
| Kesk. | 30 |  Jacques Swaters | Ferrari | 16 | Moottori | 19 |  |
| Kesk. | 34 |  Alberto Ascari | Lancia | 10 | Kytkin | 1 | 1 |
| Kesk. | 36 |  Luigi Villoresi | Lancia | 2 | Jarrut | 5 |  |
| Kesk. | 20 |  Robert Manzon | Ferrari | 2 | Moottori | 17 |  |
| DNS | 42 |  Peter Collins | Vanwall |  | Ei startannut - onnettomuus |  |  |
Muuta

Paalupaikka: Alberto Ascari – 2.18,1
Nopein kierros: Alberto Ascari – 2.20,4
Luigi Musson ensimmäinen palkintosija
Espanjan Grand Prix 1972

Espanjan Grand Prix 1972 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 1. toukokuuta 1972 Jaraman radalla. Kilpailun voitti Emerson Fittipaldi, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Emerson Fittipaldi | Lotus-Ford | 90 | 2:03:41.23 | 3 | 9 |
| 2 | 4 |  Jacky Ickx | Ferrari | 90 | 18.92 | 1 | 6 |
| 3 | 6 |  Clay Regazzoni | Ferrari | 89 | + 1 krs. | 8 | 4 |
| 4 | 26 |  Andrea de Adamich | Surtees-Ford | 89 | + 1 krs. | 13 | 3 |
| 5 | 20 |  Peter Revson | McLaren-Ford | 89 | + 1 krs. | 11 | 2 |
| 6 | 29 |  Carlos Pace | March-Ford | 89 | + 1 krs. | 16 | 1 |
| 7 | 22 |  Wilson Fittipaldi | Brabham-Ford | 88 | + 2 krs. | 14 |   |
| 8 | 12 |  Tim Schenken | Surtees-Ford | 88 | + 2 krs. | 18 |   |
| 9 | 21 |  David Walker | Lotus-Ford | 87 | + 3 krs. | 24 |   |
| 10 | 18 |  Graham Hill | Brabham-Ford | 86 | + 4 krs. | 23 |   |
| 11 | 14 |  Henri Pescarolo | March-Ford | 86 | + 4 krs. | 19 |   |
| Kesk. | 1 |  Jackie Stewart | Tyrrell-Ford | 69 | Onnettomuus | 4 |   |
| Kesk. | 9 |  Chris Amon | Matra | 66 | Vaihdelaatikko | 6 |   |
| Kesk. | 3 |  François Cevert | Tyrrell-Ford | 65 | Sytytys | 12 |   |
| Kesk. | 8 |  Peter Gethin | BRM | 65 | Moottori | 21 |   |
| Kesk. | 11 |  Denny Hulme | McLaren-Ford | 48 | Vaihdelaatikko | 2 |   |
| Kesk. | 25 |  Howden Ganley | BRM | 38 | Moottori | 20 |   |
| Kesk. | 10 |  Reine Wisell | BRM | 24 | Onnettomuus | 10 |   |
| Kesk. | 7 |  Mario Andretti | Ferrari | 23 | Öljynpaine | 5 |   |
| Kesk. | 15 |  Mike Hailwood | Surtees-Ford | 20 | Sähköt | 15 |   |
| Kesk. | 2 |  Ronnie Peterson | March-Ford | 16 | Polttoainevuoto | 9 |   |
| Kesk. | 16 |  Rolf Stommelen | March-Ford | 15 | Onnettomuus | 17 |   |
| Kesk. | 19 |  Jean-Pierre Beltoise | BRM | 9 | Vaihdelaatikko | 7 |   |
| Kesk. | 24 |  Niki Lauda | March-Ford | 7 | Tasauspyörästö | 25 |   |
| Kesk. | 28 |  Alex Soler-Roig | BRM | 6 | Onnettomuus | 22 |   |
| DNQ | 23 |  Mike Beuttler | March-Ford |   |   |   |   |
Muuta

Nopein kierros: Jacky Ickx 1:21.01
Andrea de Adamichin ensimmäinen pistesija ja paras sijoitus
Jussi ”Focus” Sirviö

Jussi ”Focus” Sirviö (s. 5. heinäkuuta 1983) on suomalainen break-tanssija, tanssinopettaja, yrittäjä ja kulttuurituottaja. Hänet tunnetaan keskeisenä hahmona Suomen katutanssiskenessä ja breikkauksen (breaking, breakdance) edistäjänä. Sirviö on yksi Flow Mo Crew:n perustajista sekä yksi Saiffa – Flow Mo Dance School -tanssikoulun omistajista Helsingissä, joka toimii katutanssin opetuksen keskuksena.