stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1950-luku
Henkilöitä > Näyttelijöitä

Lauren Bacall
Lucille Ball
Brigitte Bardot
Ingrid Bergman
Humphrey Bogart
Marlon Brando
Yul Brynner
Gary Cooper
Doris Day
James Dean
Kirk Douglas
Henry Fonda
Cary Grant
Alec Guinness
Setsuko Hara
Audrey Hepburn
Katharine Hepburn
Danny Kaye
Grace Kelly
Jerry Lewis
Gina Lollobrigida
Sophia Loren
Ida Lupino
Jayne Mansfield
Jean Marais
Dean Martin
Giulietta Masina
Marcello Mastroianni
Toshirō Mifune
Marilyn Monroe
Jeanne Moreau
Laurence Olivier
Gregory Peck
Anthony Quinn
Jane Russell
Peter Sellers
Barbara Stanwyck
James Stewart
Elizabeth Taylor
Spencer Tracy
John Wayne
Kirjallisuutta

Hytönen, Kirsi-Maria ja Rantanen, Keijo (toim.): Onnen aika? Valoja ja varjoja 1950-luvulla.  Jyväskylä:  Atena, 2013.  ISBN 978-951-796-924-6.
Zetterberg, Seppo (toim.): Muutosten vuosisata 6, 1946–1960.  (History of the 20th Century)  WSOY, 1995.  ISBN 951-0-18423-3.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1950-luku Wikimedia Commonsissa
Ylen Elävä arkisto: 1950-luku.
Ensimmäinen keinotekoinen satelliitti Sputnik 1 laukaistiin avaruuteen vuonna 1957.
Atomium-monumentti rakennettiin vuoden 1958 Brysselin maailmannäyttelyyn.
1950-luvun sisustusta.
Suomalainen Marita Lindahl oli vuoden 1957 Miss Maailma.
Tapio Wirkkala, Herman Olof Gummerus ja Timo Sarpaneva Wirkkalan lasiteosten äärellä vuonna 1954.
Trumpismi

Trumpismi on käsite, jolla on kuvattu Donald Trumpin ja hänen kannattajakuntansa yhteiskuntaa koskevien ajatusten kokonaisuutta. Sille on esitetty monia vaihtoehtoisia määritelmiä. Vaikka Trump ei keksinyt termiä, hän itse hahmotteli sen merkityssisältöä presidenttikautensa jälkeen.
Määritelmiä > Ennen Trumpin presidentiksi valintaa

Trumpin vasta pyrkiessä ehdokkaaksi vuoden 2016 presidentinvaaleissa tutkija David Edward Tabachnick piti trumpismia ilmiönä, joka koostuu Trumpin henkilöä syvemmällä olevista poliittisista trendeistä. Tabachnickin määritteli trumpismiin kuuluviksi julkisuuden henkilön aseman tuoman kilpailuedun ja vetovoiman, nativismin, vakiintuneen valtajärjestelmän haastamisen sen sisältä käsin sekä populismin.
Määritelmiä > Trumpin presidenttikauden aikana

George W. Bushia avustanut analyytikko Ron Christie näki trumpismin muodostuvan siitä, mitä presidentti milläkin hetkellä mistäkin aiheesta ajatteli. Hän viittasi tämän näkemysten joustavuuteen ja muuttuvuuteen. The Atlantic piti 29. joulukuuta 2020 trumpismia yhdistelmänä maahanmuuttovastaisuutta, protektionismia ja byrokratian vastaisuutta.
Trumpismia republikaanien aiemmasta politiikasta erottaneiksi tekijöiksi kuvailtiin muun muassa America First -käytäntöä eli sisäisten asioiden ensisijaisuutta kansainvälisen aseman korostamisen sijaan, teollisuuden aseman painottamista taloudessa ja kanonisoitujen periaatteiden korvaamista kansallisidentiteetillä.
Määritelmiä > Trumpin presidenttikauden jälkeen

Maaliskuussa 2021 Trump kuvaili trumpismia yhä useammin käytetyksi termiksi. Hän määritteli sen CPAC-konferenssissa onnistumisten kautta. Tällaisina hän piti uudistettuja kauppasopimuksia Meksikon ja Kanadan kanssa, verokevennyksiä ja sääntelyn purkamisen edistämistä. Hän viittasi myös vahvoihin rajoihin ja siihen, että siviileillä on pääsy aseisiin, jotta kaduilla ei mellakoitaisi. Trump koki parantaneensa unohdettujen ja vuosien ajan hyödyksi käytettyjen ihmisten asemaa ennen kuin koronapandemia johti sen heikentymiseen. Tutkija Federico Finchelsteinin mukaan Trumpin esittämä määritelmä kertoi suurilta osin siitä, mitä Trump haluaisi trumpismin olevan eikä niinkään siitä, miten se on tosiasiallisesti ilmennyt. Finchelstein väitti Trumpin monista virheellisistä väitteistä tulleen doktriininomaisia trumpismin sisällön määrittäviä tekijöitä Trumpin kannattajille.
Groteski-lehti esitti huhtikuussa 2021 trumpismin käsitettä kuormittavan siihen liitettyjen merkitysten, joille yhteistä oli niiden vastakkaisuus liberaalin demokratian ihanteille. Lehden mukaan trumpismiin olivat tulleet liitetyiksi sellaiset monisyiset asiat kuin valkoinen ylivalta, markkinafundamentalismi, autoritarismi, disinformaatiokoneistot ja demokratianvastainen eetos. Groteski selitti trumpismi-käsitteen suosiota sillä, että se mahdollisti laajojen ja vaikeasti selitettävien ilmiöiden henkilöimisen Trumpiin. Esimerkiksi Ilta-Sanomat määritteli pääkirjoituksessaan 15. joulukuuta 2020 trumpismiksi vallassa pysymisen hinnalla millä hyvänsä. Groteski-lehti kritisoi käsitteen laajaa käyttöä siitä, että se helposti tyhjentää trumpismin todellisesta merkityssisällöstä ja muuttaa käsitteen klikkiotsikoksi tai poliittiseksi lyömäaseeksi.
Heritage Foundationin Kevin Roberts on pitänyt Project 2025 -hankettaan ”trumpismin institutionalisoimisena”.
Albert I

Albert I voi viitata seuraaviin kuninkaallisiin:
Albert I, Belgian kuningas
Albert I, Monacon ruhtinas
Albert I, Saksin kuningas
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Albert I”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Air

Air on ilmaa tarkoittava sana englannin ja ranskan kielissä. Sanaa käytetään myös seuraavissa merkityksissä:
Air, ranskalainen yhtye
Air, Ben Affleckin ohjaama urheiluelokuva vuodelta 2023
”Air”, Johan Sebastian Bachin orkesterisarjaan nro 3 kuuluva kappale
Air Jordan, Niken valmistama kenkäsarja
Adobe AIR, käyttöjärjestelmäriippumaton ajoympäristö
Aïr, vuoristo Nigerissä Saharan autiomaassa
Aïrin sulttaanikunta, historiallinen valtio nykyisen Nigerin alueella.
Sana Air esiintyy myös useiden lentoyhtiöiden nimissä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Air”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Albert Einstein -mitali

Albert Einstein -mitali on vuosittain myönnettävä tiedepalkinto. Sen myöntää Bernin Albert Einstein Society. Palkintoa on myönnetty vuodesta 1979. Albert Einstein -mitalia ei tule sotkea toisiin Albert Einsteinin mukaan nimettyihin palkintoihin, joita ovat muun muassa Albert Einstein -rauhanpalkinto ja Albert Einstein -palkinto.
Palkinnonsaajat

1979 - Stephen Hawking ja Feza Gürsey
1982 - Friedrich Wahlen
1983 - Hermann Bondi
1984 - Victor Weisskopf
1985 - Edward Witten
1986 - Rudolf Mössbauer
1987 - Jeanne Hersch
1988 - John Archibald Wheeler
1989 - Markus Fierz
1990 - Roger Penrose
1991 - Joseph Hooton Taylor, Jr.
1992 - Peter Bergmann
1993 - Max Flückiger, Adolf Meichle
1994 - Irwin Shapiro
1995 - Chen Ning Yang
1996 - Thibault Damour
1998 - Claude Nicollier
1999 - Friedrich Hirzebruch
2000 - Gustav Tammann
2001 - Johannes Geiss, Hubert Reeves
2003 - George F. Smoot
2004 - Michel Mayor
2005 - Murray Gell-Mann
2006 - Gabriele Veneziano
2007 - Reinhard Genzel
2008 - Beno Eckmann
2009 - Kip Thorne
2010 - Hermann Nicolai
2011 - Adam Riess, Saul Perlmutter
2012 - Alain Aspect
2013 - Roy Kerr
2014 - Thomas Kibble
2015 - Stanley Deser, Charles W. Misner
2016 - Aleksei Jurjevitš Smirnov
2017 - LIGO Scientific Collaboration and the Virgo Collaboration
2018 – Juan Maldacena
2019 – Clifford Martin Will
2020 – Event Horizon Telescope -hanke
Lähde
Underdogs

| ”Underdogs” Benjamin |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Square One
 Julkaistu: 8. syyskuuta 2014
 Tuottaja(t): Joonas Angeria
 Tyylilaji: pop, teini-pop
 Kesto: 02.53
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 10.
Benjaminin muut singlet
|   | ”Underdogs” 2014 | ”Unbreakable” 2014 |
”Underdogs” on Benjamin Peltosen kappale hänen keväällä 2015 julkaistulta EP:ltä Square One. Warner Music Finland julkaisi kappaleen Peltosen ensimmäisenä singlenä 8. syyskuuta 2014. ”Underdogs” sai ensisoittonsa radiossa YleX-kanavalla perjantaina 5. syyskuuta 2014 ja se oli viralliseen julkaisuunsa saakka kanavalla soitossa yksinoikeudella. Kappaleen on säveltänyt, sanoittanut ja tuottanut Joonas Angeria.
Artisti on kuvaillut kappaleen olevan tunnelmaltaan positiivinen  ja energinen. Hänen mukaansa sanoitus kertoo siitä, että ”vaikka tuntuisi siltä että ei kuulu joukkoon, niin voi päästä vaikka kuinka pitkälle”.
Kappaleet

Underdogs – 2.53
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 10 
Suomen virallinen latauslista: 17 
Radiolista: 53
Alankomaiden ja Suomen suhteet

Alankomaat  Suomi
Alankomaiden ja Suomen suhteet alkoivat Alankomaiden kuningaskunnan ja Suomen valtion välillä pian jälkimmäisen itsenäistyttyä 6. joulukuuta 1917. Alankomaat tunnusti Suomen 28. tammikuuta 1918, ja diplomaattisuhteet muodostettiin 14. elokuuta 1918. Ministeri Erik Ehrström oli kesäkuusta 1919 lähtien Suomen virallinen edustaja Alankomaissa. Syksyllä 1919 Yrjö Saastamoinen siirtyi Haagiin Suomen asiainhoitajaksi. Suomen suurlähetystö sijaitsee Haagssa ja Alankomaiden suurlähetystö Helsingissä.
Talvisodan aikana Alankomaat oli yksi tärkeimmistä humanitaarisen avun antajista. Sodan jälkeen Suomen ja Alankomaiden suhteet ovat jatkuneet hyvinä nykyaikaan saakka.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Relationer mellan Finland och Nederländerna
Tunturikynsimö

| Tunturikynsimö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Erittäin uhanalainen
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Tribus::  Arabideae
Suku::  Kynsimöt Draba
Laji::  fladnizensis
Kaksiosainen nimi
 Draba fladnizensis  Wulfen 
Katso myös
   Tunturikynsimö Wikispeciesissä   Tunturikynsimö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tunturikynsimö (Draba fladnizensis) on pohjoisen pallonpuoliskon vuoristojen ja arktisten alueiden valkokukkainen kynsimökasvi. Suomessa lajia kasvaa harvinaisena Käsivarren tuntureilla. Suomessa laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen tunturikynsimö kasvaa 5–10 cm korkeaksi. Varsi on ohut, kalju ja usein tumman sinipunainen. Varressa on tavallisesti yksi lehti. Varren juurella olevat ruusukelehdet ovat 0,5–1 cm:n pituisia, suikeita tai soikeita, tylpähköjä, ehytlaitaisia ja etupäässä laidoilta hapsikarvaisia. Kukan valkoiset terälehdet ovat 2–3 mm pitkiä. Tunturikynsimö kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Lidut ovat 4–6 mm pitkiä, soikeita, kaljuja ja väriltään tavallisesti sinipunaisia.
Tunturikynsimö muistuttaa suuresti lapinkynsimöä (Draba lactea). Viimeksi mainitun varsi on kuitenkin tavallisesti lehdetön ja lehdet ovat karvaisempia.
Levinneisyys

Tunturikynsimö on arktis-alpiininen, sirkumpolaarinen kasvi, jonka levinneisyysalue on hyvin rikkonainen. Sitä tavataan Alpeilla, Pyreneillä, Karpaateilla, Ruotsin ja Norjan tunturiseuduilla, Kuolan niemimaalla, paikoitellen Pohjois-Venäjän ja Siperian arktisilla alueilla, Himalajan vuoristossa, Alaskassa, Pohjois-Kanadassa, Kalliovuorilla, Grönlannissa, Islannissa ja Huippuvuorilla. Suomessa tunturikynsimöä tavataan ainoastaan Käsivarren Lapin suurtuntureilla.
Elinympäristö

Tunturikynsimöä kasvaa Suomessa tunturien kuivilla, avoimilla kalliorinteillä ja soraikoilla. Laji on kalkinsuosija.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Tunturikynsimön levinneisyys Suomessa.
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tunturikynsimö (Draba fladnizensis)
ITIS: Draba fladnizensis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Draba fladnizensis (englanniksi)
Tunturikynsimö kuvattuna teoksessa Atlas der Alpenflora vuodelta 1882.
Alankomaiden alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue

Alankomaiden alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue on Alankomaiden kuninkaallisen jalkapalloliiton hallinnoima kansallinen alle 21-vuotiaiden jalkapallojoukkue.
Alankomaiden joukkue on voittanut alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden kahdesti, vuosina 2006 ja 2007.
Käännös suomeksi
Algerian frangi

Sadan frangin seteli vuodelta 1936.
Algerian frangi (arab. فرنك جزائري‎, frank jazā’irī, ransk. franc algérien) oli Algerian rahayksikkö ennen Algerian dinaarin käyttöön ottoa vuonna 1964. Se jakautui sataan centimeen.
Ranskan vallattua Algerian maa siirtyi hitaasti käyttämään Ranskan frangia. Vuonna 1851 perustettiin yksityinen Algerian pankki, joka sai oikeuden laskea liikkeelle frangeja. Algeriassa käytetty frangi oli saman arvoinen kuin emämaan frangi.
Algerian pankki kansallistettiin vuonna 1946, ja vuosina 1948–1958 sen nimenä oli Algerian ja Tunisian pankki. Algerian itsenäistyttyä vuonna 1962 sen tilalle perustettiin Algerian keskuspankki. Vuonna 1964 maassa otettiin käyttöön oma rahayksikkö, ja Algerian frangit vaihdettiin dinaareiksi suhteessa yksi yhteen.
Adolf Vilhelm Boije af Gennäs

Adolf Vilhelm Boije af Gennäs (12. toukokuuta 1801 Porvoo – 23. helmikuuta 1865 Porvoo) oli suomalainen sotilas ja valtiopäivämies.
Boijen vanhemmat olivat everstiluutnanti Otto Christer Boije af Gennäs ja Anna Margareta Montgomery ja puoliso vuodesta 1838 Anna Charlotta Matilda Grundelstierna. Knut Adolf Boije af Gennäs ja Constantin Boije af Gennäs olivat heidän poikiaan. Axel Fredrik Boije af Gennäs oli puolestaan Adolf Vilhelm Boijen veli. Boije palveli kornettina vuodesta 1819, luutnantiksi hän yleni 1823, aliratsumestariksi 1827, ratsumestariksi 1832, majuriksi 1839 ja everstiluutnantiksi 1845. Sotapalveluksesta Boije erosi everstinä 1849.
Boije oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863–1864.
Adolf Waldemar Wallensköld

Adolf Waldemar Wallensköld (30. toukokuuta 1828 Turku – 17. maaliskuuta 1873 Helsinki) oli suomalainen senaattori, valtiopäivämies ja valtioneuvos.
Wallensköldin vanhemmat olivat Turun hovioikeuden presidentti Erik Wallenius, aateloituna vuodesta 1832 Wallensköld (1779–1846) ja Vivika Eleonora Lagerborg. Hän kävi Turun reaalikoulua (Bergenheimin koulu), pääsi ylioppilaaksi 1844 ja suoritti Helsingin yliopistossa tuomarintutkinnon 1850. Wallensköld sai varatuomarin arvon 1852. Wallensköld oli Turun hovioikeudessa ylimääräisenä notaarina 1850–1854, kanslistina 1854–1855, kirjaajana 1855–1856, ylimääräisenä viskaalina 1856–1857, notaarina 1857–1859 ja protonotaarina 1859–1862 toimien myös ajoittain hovioikeuden apujäsenenä. Hän oli Suomen valtiosihteerinvirastossa vt. 1. toimitussihteerinä Pietarissa 1862 ja vakinaisena toimitussihteerinä sekä Suomen asiain komitean esittelijänä 1862–1870. Wallensköld oli senaatin oikeusosastolla senaattorina 1870–1873. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1866. Wallensköld osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1863–1864, 1867 ja 1872.
Wallensköld oli naimisissa vuodesta 1853 Emilia Charlotta Boijen kanssa. Heidän poikansa Axel Gabriel Wallensköld (1864–1933) oli Helsingin yliopiston romaanisen filologian professori ja Åbo Akademin kansleri.
Adolf Wiklund

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Adolf Wiklund |  Adolf Wiklund |  Adolf Wiklund |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten ampumahiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Saalfelden 1958 | 20 km |  |
|  Kultaa | Saalfelden 1958 | Joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Courmayeur 1959 | Joukkuekilpailu |  |
Adolf Jakob Wiklund (19. joulukuuta 1921 Bodum – 21. syyskuuta 1970 Frösön) oli ruotsalainen ampumahiihtäjä. Hän edusti seuratasolla östersundilaista F 4 Idrottsföreningiä. Wiklund voitti MM-kisoissa kolme mitalia, joista kaksi oli kultaisia ja yksi hopeinen. Hän osallistui olympialaisiin kerran, vuonna 1960. Wiklund oli tuolloin 20 kilometrin matkalla yhdeksästoista.
Torajyvä

| Torajyvä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Sordariomycetes
Alaluokka::  Hypocreomycetidae
Lahko::  Hypocreales
Heimo::  Clavicipitaceae
Suku::  Claviceps
Laji::  purpurea
Kaksiosainen nimi
 Claviceps purpurea  (Fr.) Tul. 
Katso myös
   Torajyvä Wikispeciesissä   Torajyvä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Torajyvä, arkikielessä myös häränjyvä tai härkäjyvä, on kotelosienitauti, jonka aiheuttaa torajyväsieni (Claviceps purpurea). Torajyvää tavataan rukiissa, hybridirukiissa, ruisvehnässä, vehnässä ja ohrassa. Torajyvä on myrkyllinen ja se aiheuttaa suurina määrinä hallusinaatioita.
Historia

Torajyväepidemioita on esiintynyt historiassa usein. Varma torajyvän aikaansaama epidemia havaittiin Ranskassa vuonna 591. Ranskalainen Gaston Guérin perusti vuonna 1089 St. Didier de la Mothessa Antoniitat-järjestön torajyvien aiheuttaman taudin parantamiseksi. Massachusettsin vuoden 1692 kuuluisissa Salemin noitaoikeudenkäynneissä ”noidutuksi tulleet” olivat erään teorian mukaan syöneet ruokaviljaan levinnyttä torajyvää. Vastaavia tapahtumia – tahallisia ja tahattomia – epäillään historiassa olleen enemmänkin. Arvellaan myös, että torajyvä auttoi ruton leviämisessä heikentämällä vastustuskykyä. Tätä tukee taudin tehostunut leviäminen alueilla, joissa pääasiallinen ruokavilja oli ruis.
Ruotsissa torajyvä aiheutti ongelmia 1740-luvulta ja Suomessa 1840-luvulta lähtien. Pahimmat torajyväepidemiat Suomessa olivat vuosina 1840–1842 ja 1862–1864. Tällöin kuoli vuosittain noin tuhat ihmistä tautiin.
Suomen ensimmäisen lääkeainetehtaan Leiraksen lääkeainetehtaan tuotantoon kuului myös torajyväalkaloidien eristäminen sopimusviljelyksillä tuotetuista torajyvistä.
Tunnistaminen

Kun torajyvä on saavuttanut pölyttävän kukinnon, se lisää kasvin mesikasteen eritystä. Mesikaste puolestaan houkuttaa hyönteisiä ja tehostaa torajyvän leviämistä. Myöhemmässä vaiheessa sienirihma kehittyy jyvän paikalle mustaksi pahkaksi, joka on olennaisesti viljan muita siemeniä pidempi. Tätä pahkaa kutsutaan torajyväksi, ja se on kyseisen sienen tapa talvehtia.
Leviäminen

Torajyvä leviää joko kylvösiemenen mukana tai rihmastopahkojen tuottamat itiöt leviävät hyönteisten ja tuulen mukana pölyttäviin kukintoihin. Sienipahkat voivat säilyä maassa jopa viisi vuotta.
Vaikutukset

Torajyvä sisältää ergotamiinia, ergotoksiinia ja ergonoviinia, jotka supistavat verisuonia. Tämän vuoksi sitä on käytetty hoitona päänsärkyyn. Samalla seuraa pahoinvointia ja palelemista. Pistely ja suonenvedot sekä mielenhäiriöt ja tajuttomuus ovat myös mahdollisia. Ergotamiinista voidaan valmistaa LSD:tä. Edelleenkin ergotamiini-johdosta käytetään lääkkeenä vaihdevuosioireisiin.
Liika-annoksena torajyvistä seuraa myrkytystila. Lievissä tapauksissa yliannostuksesta seuraa kouristuksia, pakkoliikkeitä, hallusinaatioita ja tuskia. Vakavammassa myrkytyksessä torajyvä voi aiheuttaa kuumotusta, punoitusta ja lopulta kuoliota, jolloin yliannoksen uhri saattaa menettää ruumiin ääriosia kuten varpaita tai korvanlehtiä tai pahimmillaan jäseniä. Jos kuoleentuneita osia ei poisteta, myrkytys saattaa levitä. Vakavan myrkytystilan taudista käytettiin ennen nimeä Pyhän Antoniuksen tuli.
Pidempiaikainen lievempi altistus sai lapsissa aikaan henkistä jälkeenjääneisyyttä ja kaikissa heikentynyttä vastustuskykyä. Tätä tautia kutsuttiin ergotismiksi.
Torjunta

Torajyvää vastaan ei ole kemiallista torjuntakeinoa. Paras tapa ehkäistä torajyvää on kasvinvuorotus ja puhtaan kylvösiemenen käyttö. Pellon pientareen niitto vähentää tautiriskiä. Sertifioidussa siemenessä torajyvän palasia on maksimissaan kuusi kappaletta kilossa. Rehukäytössä vaatimukset ovat tiukemmat; siinä sallitaan maksimissaan kolme torajyvän kappaletta kilossa.
Aiheesta muualla

Farmit.net: Torajyvä
Tieteen termipankki: Torajyvä
The origin of drugs in current use: the ergot alkaloids story (englanniksi)
Adolf Wasenius

Adolf Fredrik Wasenius (16. tammikuuta 1829 Helsinki – 28. helmikuuta 1903 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja porvarissäädyn jäsen useilla valtiopäivillä.
Adolf Waseniuksen vanhemmat olivat kirjakauppias Gustaf Otto Wasenius ja Anna Charlotta Meisner ja puoliso vuodesta 1860 Mathilda Catharina Charlotta Hjorth (k. 1918). Wasenius tuli ylioppilaaksi 1844, kävi kauppaopiston Lyypekissä 1848–1849 ja otti 1852 vastuulleen isänsä perustaman viljaliikkeen. Hän hankki yhdessä Leonard Borgströmin kanssa 1856 Tervakosken paperitehtaan ja ryhtyi sen johtajaksi. Wasenius oli  porvarissäädyssä Haminan edustaja valtiopäivillä 1872 ja Helsingin 1882, 1885, 1888, 1891, 1897, 1899 ja 1900. Hän oli ensin Tanskan varakonsuli vuodesta 1887, sitten vuodesta 1895 pääkonsuli.
Waseniuksen poika oli filosofian maisteri Adolf Wasenius (1861-1884), josta Albert Edelfelt on maalannut muotokuvan. Maalaus löytyi huutokaupasta vuonna 2017. Muita Adolf Waseniuksen poikia olivat Nya svenska läroverketin rehtori Matias Wasenius (1872-1938) ja konsuli ja Tervakoski Oy:n toimitusjohtaja Leonard Wasenius (1866-1938).
Tummatulikukka

| Tummatulikukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Syyläjuurikasvit Scrophulariaceae
Suku::  Tulikukat Verbascum
Laji::  nigrum
Kaksiosainen nimi
 Verbascum nigrum  L. 
Katso myös
   Tummatulikukka Wikispeciesissä   Tummatulikukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tummatulikukka (Verbascum nigrum) on kaksi- tai monivuotinen pystykasvuinen ruohokasvi.
Ulkonäkö

Tummatulikukka kasvaa 50–100 senttimetriä korkeaksi. Varsi on tummanvihreä ja harvakarvainen. Lehdet ovat ehyitä, aluslehdet ruusukkeena, varsilehdet kierteisesti. Aluslehtien lapa on herttatyvinen, hammaslaitainen ja varsilehdet johteettomia, lapa puikea. Kukinto on pitkä kerrannaiskukinto, tavallisesti haaraton. Verhiö viisiliuskainen, säteittäinen. Teriö ratasmainen, melkein säteittäinen, lyhyttorvinen, 18–25 millimetriä leveä, keltainen, harvoin valkoinen. Hetiö viisilehtinen, säteittäinen tai vastakohtainen, palhot sinipunakarvaisia. Hedelmä on laitaluomainen, monisiemeninen kota. Tummatulikukka kukkii Suomessa heinä–syyskuussa. Laji voi risteytyä ukontulikukan ja purppuratulikukan kanssa. Risteymä ukontulikukan kanssa (Verbascum × semialbum) on melko yleinen.
Elinympäristö

Tummatulikukka on muinaistulokas ja kasvaa Suomessa niityillä, töyräillä ja kalliomäillä vanhan asutuksen piirissä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Tummatulikukan levinneisyys Suomessa.
Pohjolan kasvien pauloissa: Verbascum - nigrum - tummatulikukka
Pohjolan kasvien pauloissa: Verbascum nigrum x thapsus - tummatulikukka x ukontulikukka
AirAsia

| AirAsia |
| --- | --- |

 IATA: AK  –  ICAO: AXM 
Kutsukoodi:  RED CAP
Perustettu:  1993
Laivaston koko:  169
Kohteiden määrä:  121
Tunnuslause:  Now Everyone Can Fly
Solmukohdat:  Kuala Lumpurin kansainvälinen lentoasema Kota Kinabalun kansainvälinen lentoasema Penangin kansainvälinen lentoasema Kuchingin kansainvälinen lentoasema Senain kansainvälinen lentoasema
Emoyhtiö:  Tune Group
Tytäryhtiö(t):  AirAsia India AirAsia X AirAsia Zest Indonesia AirAsia Indonesia AirAsia X Philippines AirAsia Thai AirAsia Thai AirAsia X AirAsia Japan
Kotipaikka:   Kuala Lumpur, Malesia
Kanta-asiakasohjelma:  BIG Loyalty Programme
Avainhenkilö(t):  Tony Fernandes Aireen Omar (CEO)
Yhtiön sivut:  www.airasia.com
AirAsia on Aasian suurin halpalentoyhtiö. Yritys perustettiin vuonna 1993 Malesiassa, mutta se siirtyi halpayhtiömalliin vasta vuonna 2001, jolloin Tony Fernandes osti silloin raskaasti tappiollisen yrityksen nimelliseen yhden ringgitin hintaan. Murtamalla Malaysia Airlinesin monopolin AirAsia teki voitollisen tuloksen jo 2002 ja on sittemmin perustanut tytäryhtiöt Thaimaahan ja Indonesiaan.
Yhtiöllä on maailman suurin Airbus A320 -laivasto (kesäkuussa 2011 koostuen 90 koneesta ja 285 tilauksesta), jonka lisäksi yhtiö operoi myös Airbus A330 -koneita pitkän matkan reiteillä.
Yhtiö tilasi 64 kappaletta Airbus A320neo ja 36 kappaletta A320ceo-lentokoneita joulukuussa 2012. Kaupan arvoksi kerrottiin yhdeksän miljardia Yhdysvaltain dollaria.
AirAsia Boeing 737-300 Malesian lipun väreissä.
AirAsia Airbus A320 lähdössä Kuala Lumpurin kansainväliseltä lentoasemalta.
AirAsia A320.