stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaukojäähdytys
Kaukojäähdytyksen kehittyminen > Kaukojäähdytys Suomessa

Suomessa kaukojäähdytystoiminnan ensi askeleet otettiin kesällä 1998, jolloin Helsingin Energia ryhtyi toimittamaan ABB:n Helsingin Pitäjänmäellä sijaitseville kiinteistöille jäähdytysenergiaa. Alkuvaiheessa toimittiin aluekylmäkeskuksen, käytännössä siirrettävien jäähdytyskonttien varassa. Vuonna 2000 Helsingin Energia sai valmiiksi Ruoholahden runkoverkkonsa, Kiinteistö Oy Itämerentorin liittyminen marraskuussa 2000 merkitsi varsinaisen kaukojäähdytystoiminnan alkua Helsingissä.
Kaukojäähdytystoiminta laajentui vuonna 2000 Turkuun, jossa Turku Energian asiakkaana on tällä hetkellämilloin? lähes 50 kiinteistöä. Tulevaisuudessa kaukojäähdytysverkosto laajenee entisestään Turun keskustassa.[vanhentunut linkki]
Tampereen Sähkölaitos aloitti kaukojäähdytyksen vuonna 2012 Tampereen keskustan alueella. Kaukojäähdytys on herättänyt kiinnostusta myös Jyväskylässä.
Helsingissä kaukojäähdytysverkko on vuoteen 2011 mennessä kasvanut noin 40 kilometrin mittaiseksi jäähdytysliittymien kokonaistehon ylittäessä 100 MW:ia. Kaukojäähdytysverkko laajenee edelleen nopeasti ja uusiin asuin- ja liikekiinteistöalueisiin kuten Kalasatamaan ja Jätkäsaareen kaukojäähdytysverkko on jo rakenteilla.[vanhentunut linkki] Lähitulevaisuuden liittyjä on myös Skanskan uusi pääkonttori Ruskeasuolla, joka kaukojäähdytyksenkin avulla tulee olemaan yksi harvoista platina-tason LEED-sertifioiduista kiinteistöistä.[vanhentunut linkki]
Pori Energia aloitti kaukojäähdytystoiminnan Porissa vuonna 2012. Kaukojäähdytysasiakkaita on tällä hetkellämilloin? Tiilimäen ja Päärnäisten kaupunginosissa. Kaukojäähdytyksen laajeneminen Porin keskustassa jatkui vuonna 2016. Ensimmäinen asuinkerrostalo liittyi kaukojäähdytyksen piiriin syksyllä 2016 vanhan oluttehtaan alueella sijaitsevassa Karhukorttelissa. Jäähdytyksen käyttö lisääntyi myös Satakunnan keskussairaalan alueella.
Fortum on tarjonnut kaukojäähdytystä asiakkailleen Espoossa vuodesta 2012 lähtien[lähde? ]. Tällä hetkellämilloin? Fortumin kaukokylmäpalvelu on saatavissa Espoon Finnoossa, Matinkylässä, Kuitinmäessä, Merituulentiellä, Otaniemessä ja Keilaniemessä.
Kuopion Energia Oy rakennutti kaukojäähdytyslaitoksen Kuopioon, Kuopion yliopistollisen sairaalan ja Savilahden kaupunginosan rakennusten tarpeisiin. Laitoksen jäähdytysteho on 30 megawattia, josta yliopistollinen sairaala käyttää suurimman osan eli 19 megawattia. Investointi oli 14 miljoonaa euroa.
Tuotantotavat

Absorptiojäähdytys. Käytetään teollisuuden hukkalämpöä tai voimalaitoksen sähkön tuotannon kanssa yhdessä tuotettava lämpöä, jota kesäaikana ei vähäisen kulutuksen vuoksi voida myydä kaukolämpönä.[vanhentunut linkki]
Jäähdytysvesivarasto
Lämpöpumput
Vapaa jäähdytys merivedellä
Kaukojäähdytyksen tarve ja hyödyt

Rakennusten jäähdytystarve johtuu paitsi auringosta myös rakennusten sisäisistä lämmönlähteistä, kuten koneista, tietokoneista ja muista sähkölaitteista. Rakennuksessa voi esiintyä kylminä vuodenaikoina myös jäähdytystarvetta samanaikaisesti lämmitystarpeen kanssa. Kaukojäähdytys voikin olla kaukolämpöyrityksille liiketoimintaa täydentävä palvelu. Kaukojäähdytysenergiaa voidaan toimittaa myös teollisuuden prosessien tai elintarviketeollisuuden valmistus- ja säilytystilojen jäähdyttämiseen.[vanhentunut linkki]
Kaukojäähdytystä käyttävät rakennukset hyötyvät kaukojäähdytyksestä monin tavoin: jäähdytyskoneiden aiheuttama ilma- ja runkoäänet ja tärinä vältetään ja jäähdytyskoneille varatut tilat vapautuvat muuhun käyttöön. Jäähdytyskoneiden huolto ja kunnossapito poistuu, kun energiayhtiö huolehtii kiinteistön puolesta jäähdytysenergian tuotannosta koko sen elinkaaren ajan.[vanhentunut linkki]
Kaukojäähdytys on luotettava ja elinkaarikustannuksiltaan kilpailukykyinen jäähdytysratkaisu. Esimerkiksi Helen tekee kaukojäähdytyksen 80 prosenttisesti energialla, joka muuten jäisi hyödyntämättä. Kaukojäähdytystä käyttävät kiinteistöt hyötyvät menetelmästä ennen kaikkea energiansäästön ja päästövähennysten muodossa, mikä tekee kaukojäähdytyksestä kestävän kehityksen mukaisen tavan jäähdyttää rakennuksia.[vanhentunut linkki] Kiinteistökohtaiseen koneelliseen jäähdytysjärjestelmään verrattuna kaukojäähdytys on ekotehokkuudeltaan noin viisinkertaista.[vanhentunut linkki]
Kaukojäähdytys soveltuu kaikentyyppisille kiinteistöille, kuten toimistoille, liikekiinteistöille, kauppakeskuksille ja asuinkiinteistöille. Sillä voidaan korvata kiinteistöjen jäähdytykseen perinteisesti käytetty koneellinen jäähdytysjärjestelmä, joka kuluttaa paljon sähköä ja jossa jäähdytysaineena on vanhemmissa järjestelmissä käytetty ympäristölle haitallisia HCFC-yhdisteitä.
Kaukojäähdytyksen hyödyntämiskohteita

Helsingissä kaukojäähdytystä käytetään ensisijaisesti liikekiinteistöjen jäähdyttämiseen. Kaukojäähdytettyjä liikekiinteistöjä ovat muun muassa Helsingin keskustan Stockmann,[vanhentunut linkki] Kampin keskus[vanhentunut linkki] ja Yle Helsingin Pasilassa.
Asuinkiinteistöjä Helsingissä on verkkoon liittyneenä kymmenkunta, muun muassa Katajanokan Luotsi.[vanhentunut linkki] Vuonna 2010 esitelty, erityisesti pienille toimistokiinteistöille ja asuinkiinteistöille kohdistettu Kaukoviileä–tuote nostanee Helsingin kantakaupungin asuinkiinteistöliittyjiä merkittävästi. Lisäksi kehitteillä on erityisesti kaupan kylmälaitteiden hyötysuhdetta nostava Kaukolauhdutus ja tutkinnan alla on mahdollisesti kaupungin lumikuormaa keventävä Kaukosulatus.
Yksi Turku Energian isoimmista kaukokylmäasiakkaista on Turun yliopistollinen keskussairaala TYKS.[vanhentunut linkki] Turun kaukojäähdytetyn Biolaakson kallion sisään on myös suunnitteilla 10 miljoonan euron investointi lumiluolan rakentamiseen.[vanhentunut linkki]
Kaukojäähdytys on keskeisessä roolissa Helenin konesalikonseptissa, kaukoIT:ssä. Konseptin ideana on jäähdyttää tietokonesalin palvelimet kaukojäähdytyksellä perinteisten runsaasti sähköä vievien jäähdytyslaitteiden sijaan. Kaukojäähdytyksessä palvelimien tuottama lämpö otetaan talteen ja pannaan kiertoon kaukolämpöverkkoon. Yksinkertaistetusti konsepti toimii niin, että kaukojäähdytysputkessa virtaa kylmää vettä, jonka koneet lämmittävät. Ulos tulee lämmintä vettä, jolla voidaan lämmittää vaikka omakotitaloja. Konseptin avulla IT-palveluja tarvitsevat yritykset pystyvät keventämään hiilijalanjälkeään merkittävästi. Ensimmäinen käytössä oleva kohde rakennettiin Uspenskin katedraalin alle yhdessä ICT-palveluyritys Academica Oy:n kanssa. Toista kohdetta rakennetaan Suvilahteen, ja muun muassa Siemens on jo valinnut tilan energiatehokkaille konesalitoiminnoilleen.[vanhentunut linkki] Konseptin on palkinnut muun muassa Uptime Instituutti.[vanhentunut linkki]
Aiheesta muualla

Euroheat&Power, Ecoheatcool Work package 5: Possibilities with more district cooling in Europe
Euroheat&Power, Ecoheatcool Work Package 3: District heating and cooling efficiency
Uspenskin katedraalin tietokonesalista Ruotsin STV:ssä. I Finland värmer datorer husen. SVT 15.11.2010. Viitattu 4.3.2011
Kaukojäähdytyksestä ja Uspenskin katedraalin tietokonesalista osana maanalaista Helsinkiä CNN:n Future Cities -sarjassa. Helsinki's underground master plan. CNN 14.2.2011. Viitattu 4.3.2011
Tekijälehti: Keksintö: Kaukokylmä helpottaa helteellä
Kauppalehti: Tiivis rakentaminen edellyttää lisää viilennystä - "Aiemmin se oli enemmän sellaista luksusta" 4.8.2016
Helsingin Sörnäisissä Katri Valan puiston alla kallioluolassa on louhittuihin tiloihin rakennettu maailman suurin kaukolämpöä ja -jäähdytystä samassa prosessissa tuottava lämpöpumppulaitos.
Uspenskin katedraalin alla sijaitsevan tiekonekonesalin kaukojäähdytyslaitteita.
Kirjallisuusvuosi 1823

Kirjallisuusvuosi 1823 käsittelee vuoden 1823 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Adolf Ivar Arwidsson karkotettiin Turun akatemiasta kärkevien mielipiteiden vuoksi. Hän muutti Tukholmaan.
Venäjän dekabristit Alexander Bestužev ja Kondrati Rylejev alkoivat julkaista kirjallisuuslehteä Pohjantähti (Полярная звезда). Lehden julkaisu loppui dekabristikapinan kukistamiseen 1825.
Julkaisuja

Lordi Byron – The Bronze age
Grace Kennedy – Father Clement
Ferenc Kölcsey – Magyarország himnusza (Unkarin kansallislaulu)
Walter Scott – Quentin Durward
August Tholuck – Lehre von der Sünde und vom Versöhner oder die wahre Weihe des Zweiflers
Klemen Bergant

| Klemen Bergant> Клемен Бергант |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. syyskuuta 1966 (ikä 58) Ljubljana, Slovenian ST, Jugoslavia
Uran tiedot
Seura:   SK Olimpija
Laji:  alppihiihto
 Tietolaatikko päivitetty 7.3.2016 
Klemen Bergant (serbokroaatiksi Клемен Бергант, s. 14. syyskuuta 1966 Ljubljana, Slovenian ST, Jugoslavia) on slovenialainen, uransa lopettanut alppihiihtäjä.
Bergant edusti Jugoslaviaa vuoden 1988 Calgaryn olympialaisissa ja Sloveniaa vuoden 1992 Albertvillen olympialaisissa. Vuonna 1988 hän oli super-g:ssä 16:s, suurpujottelussa 15:s ja keskeytti pujottelun. Vuoden 1992 olympialaisissa hän kilpaili vain pujottelussa, ollen 24:s.
Kansainvälisen hiihtoliiton tiedoissa Bergantille on merkitty yksi alppihiihdon maailmancupin osakilpailu: 14:s sijoitus suurpujottelusta marraskuussa 1986 Italian Sestrierestä.
Kivenlahden metroasema

Kivenlahden metroasema (ruots. Stensviks metrostation) on Helsingin metron asema Espoonlahden kaupunginosan Kivenlahden osa-alueella Espoossa. Se on länsimetron joulukuussa 2022 käyttöön otetun Matinkylä–Kivenlahti-jatkeen ja samalla linjan M1 läntinen pääteasema.
Aseman lippuhalli sijaitsee Kivenlahdentorin koillislaidalla osoitteessa Meriusva 7. Länsimetron jatkeen avaamisen yhteydessä avatun lippuhallin lisäksi Kivenlahteen on rakenteilla myös läntistä lippuhalli, joka avautuu kun sen ympäristön rakentaminen valmistuu. Asemalaiturilla on Kalle Mustisen kahdesta puuhahmosta koostuva veistos Kulkijat. Metroaseman on suunnitellut ALA-Architects ja rakentanut Skanska Infra Oy. Rakennusurakka valmistui toukokuussa 2022, ja liikennöinti asemalle alkoi 3. joulukuuta 2022.
Asema sijoittui Helsingin seudun liikenteen vuoden 2019 maksuvyöhykeuudistuksessa Etelä-Espoon länsiosat kattavalle C-maksuvyöhykkeelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kivenlahden metroasema Wikimedia Commonsissa
Kivenlahden metroasema Länsimetron verkkosivuilla
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  M1 päätepiste |  | Espoonlahti ▷ Vuosaari |
muokkaa wikidataa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pysäkki |   | Reittikatu | Vaihtoyhteydet |
| Alakaupunki |  | Kivenlahdenkatu |  |
| Hyökyvuori |  | Kivenlahdenkatu | M1 |
| Aalto |  | Kivenlahdenkatu |  |
| Espoonlahti (M) (vain itään) |  | Espoonlahdenkatu | M1 |
| Lippulaiva |  | Espoonlahdenkatu |  |
| Merikansantie |  | Espoonlahdentie |  |
| Soukanmyötäle |  | Länsiväylä (itään)/ Soukanväylä (länteen) |  |
| Finnoonsolmu |  | Länsiväylä | 530 |
| Piispansilta |  | Länsiväylä | 520 |
| Matinsolmu |  | Länsiväylä |  |
| Haukilahdensolmu |  | Länsiväylä |  |
| Tuuliniitty |  | Etelätuulentie |  |
| Tapiola (M) |  | Merituulentie | M1 M2 |
| Kontiontie |  | Tapiolantie |  |
| Otsolahdentie |  | Tapiolantie |  |
| Aalto-yliopisto (M) |  | Vuorimiehentie | M1 M2 15 |
| Otaranta |  | Otaniementie | 15 |
| Lehtisaarentie |  | Kuusisaarentie |  |
| Kuusisaarenkuja |  | Kuusisaarentie |  |
| Kuusiniementie |  | Kuusisaarentie |  |
| Munkkiniemen aukio |  | Paciuksenkatu (itään)/ Ramsaynranta (länteen) | 20 30 500 |
| Meilahdentie |  | Paciuksenkatu | 20 30 500 |
| Meilahden sairaala |  | Tukholmankatu | 20 30 500 |
| Töölön tulli |  | Tukholmankatu | 40 200 300 400 500 |
| Auroran sairaala |  | Nordenskiöldinkatu | 500 |
| Palkkatilanportti |  | Pasilankatu | 500 |
| Pasilan asema |  | Pasilansilta | H Y U L E A I P K T D R Z 500 |
| Sipoonkatu |  | Aleksis Kiven katu | 500 |
| Sturenkatu |  | Aleksis Kiven katu | 500 |
| Fleminginkatu |  | Aleksis Kiven katu | 500 |
| Junatie |  | Junatie | 500 |
| Tynnyrintekijänkatu |  | Junatie | 500 |
| Kalasatama (M) |  | Itäväylä | M1 M2 500 |
| Kulosaari |  | Itäväylä | 500 |
| Tupasaari |  | Itäväylä | 500 |
| Kipparlahti |  | Itäväylä | 500 |
| Herttoniemi (M) |  | Itäväylä | M1 M2 500 |
Luettelo Arabian Muumimukeista ja Muumi-lastenastiastoista 1990–

Tämä on luettelo Arabian valmistamista Muumi-keramiikkamukeista sekä Muumi-lasten­astioista vuodesta 1990 eteenpäin. Luettelo sisältää tuotanto­vuodet, mukin tai lasten­astiaston nimen, mahdollisen kuvan sekä lähteen tiedoille.
Muut Muumimukit 1990–

| Tuotantovuodet | Muki | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1992–1997 | Muumityttö |  |  |
| 1992–1997 | Muumipoika |  |  |
| 2006 | Uima­hyppy simpukoilla |  |  |
| 2014 | Toven juhla (silmä­laseilla) |  |  |
| 2015– | Pidä vedet puhtaina |  |  |
| 2015– | Muumi­talo |  |  |
| 2017 | Muumi­laakso |  |  |
Luettelo Arabian Muumi-lastenastiastoista 1950-luvulta lähtien

Muumi-lasten­astia­sarjoja, joihin sisältyy muki, lautanen ja aikaisemmin myös lusikka, Arabia on valmistanut niitä 1950-luvun lopussa  ja yleisemmin  vuodesta 1990 alkaen. Näihin kuuluvia mukeja monet keräilijät eivät yleisesti laske varsinaiseen Muumi­muki-sarjaan, vaikka myös lasten­mukeilla yksittäin on keräily­arvoa.
| Tuotantovuodet | Lastenastiasto | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | Niiskuneiti,malli 1 |  |  |
| 1950-luku | Niiskuneiti,malli 2 |  |  |
| 1950-luku | Niiskuneiti,malli 3 |  |  |
| 1950-luku | Muumipeikko,malli 1 |  |  |
| 1950-luku | Muumipeikko,malli 2 |  |  |
| 1950-luku | Muumipeikko,malli 3 |  |  |
| 1990–1994 | Lastenastiasto Muumi |  |  |
| 1995–2007 | Iloinen perhe |  |  |
| 2001–2003 | Vaarallinen juhannus |  |  |
| 2005–2007 | Muumipeikko ja pyrstötähti |  |  |
| 2003–2012 | Lentävät Muumit |  |  |
| 2012–2016 | Viidakko |  |  |
| 2012–2016 | Roolileikki |  |  |
| 2016– | Muumipeikko |  |  |
| 2016– | Pikku Myy |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Muumimukit Wikimedia Commonsissa
Luettelo Suomen virallisen albumilistan ykkösistä vuonna 1997

Tämä on luettelo Suomen virallisen albumilistan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä albumeista ja niiden esittäjistä vuonna 1997.
| Viikko | Artisti | Levy | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Smurffit | Tanssihitit Vol. 1 | EMI |
| 2 | Smurffit | Tanssihitit Vol. 1 | EMI |
| 3 |  No Doubt | Tragic Kingdom | Interscope/BMG |
| 4 |  No Doubt | Tragic Kingdom | Interscope/BMG |
| 5 |  No Doubt | Tragic Kingdom | Interscope/BMG |
| 6 |  No Doubt | Tragic Kingdom | Interscope/BMG |
| 7 |  No Doubt | Tragic Kingdom | Interscope/BMG |
| 8 |  No Doubt | Tragic Kingdom | Interscope/BMG |
| 9 |  No Doubt | Tragic Kingdom | Interscope/BMG |
| 10 |  U2 | Pop | Island/Polygram |
| 11 | Jari Sillanpää | Auringonnousu | MTV/AXR |
| 12 |  Aerosmith | Nine Lives | Columbia/Sony |
| 13 |  Aerosmith | Nine Lives | Columbia/Sony |
| 14 |  Aerosmith | Nine Lives | Columbia/Sony |
| 15 |  Aerosmith | Nine Lives | Columbia/Sony |
| 16 | Apulanta | Kolme | Levy-Yhtiö |
| 17 | Kaija Koo | Unihiekkamyrsky | WEA/Warner |
| 18 | Kaija Koo | Unihiekkamyrsky | WEA/Warner |
| 19 | Kaija Koo | Unihiekkamyrsky | WEA/Warner |
| 20 | Kaija Koo | Unihiekkamyrsky | WEA/Warner |
| 21 | Smurffit | Tanssihitit Vol. 2 | EMI |
| 22 |  John Fogerty | Blue Moon Swamp | Warner Bros. |
| 23 |  Princessa | Calling You | Eastwest/Warner |
| 24 |  Alexia | Fan Club | Dance Pool/Sony |
| 25 |  Alexia | Fan Club | Dance Pool/Sony |
| 26 |  Alexia | Fan Club | Dance Pool/Sony |
| 27 |  Prodigy | The Fat of the Land | XL Recordings/SMD-Musiikki |
| 28 |  Prodigy | The Fat of the Land | XL Recordings/SMD-Musiikki |
| 29 |  Prodigy | The Fat of the Land | XL Recordings/SMD-Musiikki |
| 30 |  Prodigy | The Fat of the Land | XL Recordings/SMD-Musiikki |
| 31 |  Prodigy | The Fat of the Land | XL Recordings/SMD-Musiikki |
| 32 |  Prodigy | The Fat of the Land | XL Recordings/SMD-Musiikki |
| 33 |  Backstreet Boys | Backstreet's Back | Jive/EMI |
| 34 |  Oasis | Be Here Now | Helter Skelter/Sony |
| 35 |  Oasis | Be Here Now | Helter Skelter/Sony |
| 36 |  Oasis | Be Here Now | Helter Skelter/Sony |
| 37 |  Led Zeppelin | Remasters | Atlantic/Warner |
| 38 | Don Huonot | Hyvää yötä ja huomenta | Terrier/BMG |
| 39 | Don Huonot | Hyvää yötä ja huomenta | Terrier/BMG |
| 40 | Don Huonot | Hyvää yötä ja huomenta | Terrier/BMG |
| 41 | Don Huonot | Hyvää yötä ja huomenta | Terrier/BMG |
| 42 | Don Huonot | Hyvää yötä ja huomenta | Terrier/BMG |
| 43 | Don Huonot | Hyvää yötä ja huomenta | Terrier/BMG |
| 44 | Don Huonot | Hyvää yötä ja huomenta | Terrier/BMG |
| 45 |  Spice Girls | Spiceworld | Virgin/EMI |
| 46 |  Spice Girls | Spiceworld | Virgin/EMI |
| 47 |  Metallica | ReLoad | Vertigo/Polygram |
| 48 |  Metallica | ReLoad | Vertigo/Polygram |
| 49 |  Metallica | ReLoad | Vertigo/Polygram |
| 50 |  Spice Girls | Spiceworld | Virgin/EMI |
| 51 |  Era | Era | Mercury/Polygram |
| 52 |  Era | Era | Mercury/Polygram |
Kesän 1944 ratkaisutaistelut

Jalkaväkirykmentti 12:n miehet ohittavat tuhotun T34-tankin Tali-Ihantalassa.
Kesän 1944 ratkaisutaistelut on termi jolla viitataan Suomen armeijan jatkosodassa käymiin taisteluihin Neuvostoliiton suurhyökkäyksiä vastaan Karjalankannaksella ja Laatokan Karjalassa.
Taistelut

Talin–Ihantalan taistelu
Äyräpään–Vuosalmen taistelut
Viipurinlahden taistelu
Nietjärven taistelu. Vetäytyminen Syväriltä U-asemaan.
Luettelo Suomen virallisen albumilistan ykkösistä vuonna 1992

Tämä on luettelo Suomen virallisen albumilistan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä albumeista vuonna 1992. Vuosina 1989-1993 Musiikkituottajat – IFPI Finland ry:n (entinen Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT) valtuuttamaa Suomen virallista listaa kokosi helsinkiläinen paikallisradio Radio Ykkönen. Listaa julkaistiin joka toinen viikko.
| Lista koottu alkaen | Artisti | Albumi |
| --- | --- | --- |
| 20.1 |  Queen | Greatest Hits II |
| 3.2 |  Queen | Greatest Hits II |
| 17.2 | Anna Hanski | Jos et sä soita |
| 2.3 | Anna Hanski | Jos et sä soita |
| 16.3 | Popeda | Svoboda |
| 30.3 |  Bruce Springsteen | Human Touch |
| 13.4 |  Def Leppard | Adrenalize |
| 27.4 |  ZZ Top | Greatest Hits |
| 11.5 |  ZZ Top | Greatest Hits |
| 25.5 |  ZZ Top | Greatest Hits |
| 8.6 |  ZZ Top | Greatest Hits |
| 22.6 |  ZZ Top | Greatest Hits |
| 6.7 |  Maggie Reilly | Echoes |
| 20.7 |  Maggie Reilly | Echoes |
| 3.8 |  Maggie Reilly | Echoes |
| 17.8 |  Maggie Reilly | Echoes |
| 31.8 |  Queen | Greatest Hits II |
| 14.9 | Mikko Kuustonen | Abrakadabra |
| 28.9 | Mikko Kuustonen | Abrakadabra |
| 12.10 |  Peter Gabriel | Us |
| 26.10 |  Madonna | Erotica |
| 9.11 |  Bon Jovi | Keep the Faith |
| 23.11 |  AC/DC | Live |
| 7.12 |  AC/DC | Live |
| 21.12 | Neon 2 | Polku |
Klara Apotekar

| Mitalit> Maa:   Slovenia.Naisten judo.Euroopan kisat  | Mitalit> Maa:   Slovenia.Naisten judo.Euroopan kisat  | Mitalit> Maa:   Slovenia.Naisten judo.Euroopan kisat  | Maa:   Slovenia> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Minsk 2019 | 78 kg |  |
Klara Apotekar (s. 2. elokuuta 1997) on slovenialainen judon Euroopan kisojen kultamitalisti.
Apotekar on kilpaillut alle 78 kg:n painoluokassa vuodesta 2012 lähtien. Hän saavutti alle 23-vuotiaiden EM-hopeaa Wrocławissa 2014 ja nuorten EM-joukkuehopeaa Oberwartissa 2015. Hän saavutti samana vuonna alle 21-vuotiaiden MM-hopeaa Abu Dhabissa ja alle 23-vuotiaiden EM-kultaa Bratislavassa.
Apotekar sijoittui 2017 viidenneksi Varsovan EM-kilpailuissa ja voitti nuorten Euroopan-mestaruuden Mariborissa. Hän oli seitsemäs Bakun MM-kilpailuissa 2018. Hän voitti kultaa 78 kg:n sarjassa Minskin Euroopan kisoissa 2019 kukistettuaan loppuottelussa alankomaalaisen Guusje Steenhuisin. Saman vuoden Tokion MM-kilpailuissa hän oli viides.
Apotekar on saavuttanut IJF World Tourin kilpailuissa kaksi turnausvoittoa, kaksi kakkostilaa ja neljä kolmostilaa. Maailmancupeissa / Continental Open -kilpailuissa hänellä on yksi voitto ja yksi kolmostila. Hän on voittanut aikuisten sarjassa kolme Slovenian-mestaruutta.
Kirjallisuusvuosi 1822

Kirjallisuusvuosi 1822 käsittelee vuoden 1822 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Elias Lönnrot, Johan Ludvig Runeberg ja J. V. Snellman aloittivat yliopisto-opinnot Turun Akatemiassa.
Julkaisuja

Carl Jonas Love Almqvist – Amorina: den förryckta frökens levnadslopp och sällsynta bedrifter
Adam Mickiewicz – Poezje I : Ballady i romanse (romantiikan kauden alku puolankielisessä kirjallisuudessa)
Stendhal – De l’amour (suom. Rakkaudesta, 1949)
Kirjallisuusvuosi 1827

Kirjallisuusvuosi 1827 käsittelee vuoden 1827 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

4. syyskuuta – Turun palossa tuhoutui suuri määrä Suomea koskevia asiakirjoja ja kirjallisuutta. Kirjankerääjä Matti Pohto otti 1840-luvulla tavoitteekseen korvata tuhoutuneet kirjat löytämällä ja ostamalla vastaavat kirjat muualta.
Turun akatemia siirtyi Helsinkiin ja sai nimekseen Keisarillinen Aleksanterin-Yliopisto (Kejserliga Alexanders Universitetet i Finland).
Julkaisuja

Pierre-Simon Ballanche – Essai de palingénésie sociale, (1827–1829)
Carl Christian Böcker – Tidning för Landthushållare (vuosikirja, suom. Sanomia Maanviljelijöille)
Carl Christian Böcker – Om skogarnes skötsel i Norden I (jatko-osia ei ilmestynyt)
James Fenimore Cooper – The Prairie (suom. Ruohoaavikko, 1896)
Elias Lönnrot – De Väinämöine, priscorum Fennorum numine (väitöskirja, suom. Väinämöinen, muinaissuomalaisten jumala, 1985)
Alessandro Manzoni – I promessi sposi (historiallinen romaani)
Rai San'yō – Brève Histoire du Japon
Adolphe Thiers – Histoire de la Révolution en dix volumes (1823–1827)
Kesän jälkeen kaikki on toisin

| Kesän jälkeen kaikki on toisin |
| --- | --- |

Kirjailija:  Siri Kolu
Genre:  nuortenkirjallisuus, nuorten aikuisten kirjallisuus
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2016
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  112
ISBN:  978-951-1-29090-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kesän jälkeen kaikki on toisin on Siri Kolun kirjoittama romaani, joka julkaistiin vuonna 2016. Teos voitti Topelius-palkinnon ja oli Lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokkaana.
Juoni

Kirjan päähenkilö Peetu on transsukupuolinen. Hän odottaa syksyllä tulevaa 18-vuotissyntymäpäiväänsä, jonka jälkeen hän pääsee korjausleikkaukseen. Helpottaakseen odotusta isä antaa Peetulle lahjaksi kymmenen purjelentoa. Ilmassa Peetu tuntee itsensä vapaaksi. Korjausprosessi on Peetulle valtava muutos, ja se vaikuttaa myös hänen lähipiiriinsä. Etenkin Peetun äidillä on vaikeuksia hyväksyä, että hänellä onkin pojan ja tyttären sijaan kaksi poikaa. Prosessi on kuitenkin käytävä läpi, jotta Peetu voisi tulla omaksi itsekseen.
Kesäniemi

Kesäniemi tarkoittaa seuraavia:
Kesäniemi, kylä Luhangassa
Sukunimi

Antero Kesäniemi (s. 1944), suomalainen lääkäri ja sisätautiopin professori
Helena Kesäniemi (1878–1968), suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjallisuuden suomentaja
Paavo Kesäniemi (1879–1940), suomalainen voimistelunopettaja ja kirjallisuuden suomentaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kesäniemi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.