stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiteen evankelinen kansanopisto
Sijainti

Kiteen Evankelinen Kansanopisto sijaitsee Itä-Suomessa, aivan Kiteen kaupungin keskustassa omalla rauhallisella puistoalueellaan. Etäisyydet: Joensuuhun 70 km, Helsinkiin 400 km, Sortavalaan 100 km, rajanylityspaikka Värtsilään 40 km
Historia

Kiteen Evankelisen Kansanopiston kannatusyhdistys ry perustettiin vuonna 1943. Opiston ensimmäinen työkausi alkoi joulukuussa 1946. Kansanopiston päärakennus rakennettiin talvella 1947 keskelle Kiteen kirkonkylää. Piirustukset saatiin arkkitehti L. E. Hansténilta. Rakennuksessa voitiin aloittaa työ noin 46 oppilaan opistona. Helmikuussa 1947 vihittiin silloin Suomen nuorin opisto ja uusi opistorakennus käyttöön.
Toimintansa aikana opistosta on tullut alueellaan merkittävä kouluttaja monipuolisen opetustarjonnan ansiosta. Nykyisin opiston pitkillä linjoilla opiskelee noin 250 opiskelijaa ja lyhyissä koulutuksissa noin 1100 opiskelijaa. (2023).
Koulutus

Pitkät koulutukset (Lukuvuoden kestävät linjat):
Kotoutumiskoulutus
Entisöinti ja verhoilu
Rentoutusterapia
Kalevalainen jäsenkorjaus
Matkalla opintoihin
Perhehoitovalmennus
Lyhytkurssit
Opisto järjestää myös lyhyitä kursseja ja erilaisia leirejä, esimerkiksi:
Hengelliset kurssit
Tietotekniikka
Terveyttä ja hyvinvointia
Luistelu
Musiikki
Kädentaidot
Perhehoitajien lisäkoulutus
Lasten kesätoiminta
Kielet ja kulttuurit
Muut lyhytkurssit
Yleissivistävä koulutus
Aikuisten perusopetus
TUVA-koulutus
Nuorten opistovuosi "Nuoppis"
Ammatillinen lisäkoulutus
Opistolla on järjestämissopimus seuraaviin ammattitutkintoihin:
Kasvatus- ja ohjausalan ammattitutkinto
Kasvatus- ja ohjausalan erikoisammattitutkinto
Vammaisalan ammattitutkinto
Puhtaus- ja kiinteistöpalvelualan ammattitutkinto
Tieto- ja viestintätekniikan ammattitutkinto
Opettajat

Kansanopiston kurssitarjonta on laajaa. Tunnetuimpia opettajia ovat monialainen opettaja ja entinen pesäpalloilija Pasi Pirinen sekä musiikinopettaja Plamen Dimov. Plamen Dimovia kutsutaan myös Nightwishin isäksi, sillä hän on ollut opettajana ja taustatukena kiteeläislähtöisen metalliyhtyeen alkutaipaleella. Hän on myös soittanut viulua Nightwishin Oceanborn-levyllä.
Tilat ja palvelut

Opistolla on hyvät edellytykset opiskeluun, asumiseen ja vapaa-ajan viettoon. Opiskelijoiden käytössä on ruokala, asuntolassa on kahden hengen huoneita sekä oleskelutilat ja keittiöt. Opistolla on myös sauna ja pieni uima-allas. Opiston läheisyydessä on Hutsin urheilukeskus.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Juhlasali  | Aurinkosali  | Ruokala  | Takkahuone  |
Aiheesta muualla

Kiteen Evankelinen Kansanopisto
Aura (juusto)

Auraa ja sipulia
Aura (puhekielessä usein aurajuusto) on Valion valmistama vähintään neljä viikkoa kypsytetty murukoloinen sinihomejuusto. Aura on hapan ja voimakasarominen.
Auran valmistus aloitettiin vuonna 1935 Turussa. Sen valmistus on myöhemmin siirretty Äänekoskelle. Juusto on saanut nimensä Turun halki virtaavasta Aurajoesta, ja sen logossa on Turun tuomiokirkon kuva.
Juustoa myydään vahakuoreen pakattuna, uudelleensuljettavassa rasiassa, tinapaperiin käärittyinä sektoripaloina ja pieninä muruina, joita valmistaja suosittelee käytettäväksi esimerkiksi pizzoihin, laatikkoruokiin, salaatteihin ja keittoihin. Aurasta valmistetaan myös kaksi kertaa pidempään kypsytettyä Aura Gold -versiota.
Aura nousi vuonna 2015 Suomen arvostetuimmaksi juustobrändiksi Markkinointi & Mainonta -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä. Toiseksi ja kolmanneksi tulivat saman yrityksen Oltermanni ja Koskenlaskija.
Aiheesta muualla

Valio Aura Valion verkkopalvelussa
Plastik

| Plastik Apulanta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1999 Headline Studio, Tampere
 Julkaistu: 12. helmikuuta 2000
 Tuottaja(t): Apulanta & Nick Triani
 Tyylilaji: alternative rock punk rock
 Kesto: 43.57
 Levy-yhtiö: Levy-yhtiö
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Apulannan muut julkaisut
| Aivan kuin kaikki muutkin 1998 | Plastik 2000 | Heinola 10 2001 |
Plastik on Apulannan viides albumi.  Tällä albumilla jatkui edellisen Aivan kuin kaikki muutkin -albumin kokeellisempi, rauhallisempi ja vähemmän punk -linja. Albumilla käytettiin hyvin paljon Pro Toolsia erilaisten taustaäänten tekemiseen ja joillain kappaleilla on syntetisaattoreita. Albumilta julkaistiin kolme singleä, jotka olivat Käännä se pois, Ei yhtään todistajaa ja Maanantai. Näistä Käännä se pois menestyi parhaiten ja myi tuplaplatinaa. Kappaleesta Terä tehtiin musiikkivideo Kummeli-sketsisarjaan. Vuonna 2000 se sijoittui Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan sijalle 1.
Kappaleet

Tervetuloa – 5.01
Käännä se pois – 3.16
Turvallista matkaa helvettiin – 3.42
Odotus – 4.48
Ei yhtään todistajaa – 3.26
Maanantai – 5.02
Terä – 2.21
Noidanmetsästäjä – 5.29
Tyhjää ikkunassa – 4.23
Maailmanpyörä – 6.26
Kokoonpano

Toni Wirtanen – laulu, kitara, ohjelmointi
Tuukka Temonen – basso
Sipe Santapukki – rummut
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Jaan Wessman – jousisovitukset (kappaleet 4, 6 ja 10)
Janne Lehtinen – piano
Kaarle Husgafvel – sello
Susanna Freund – sello
Ville "Willy" Mäkinen* – syntetisaattori
Henrik Perello, Kreeta Hannula, Mikko Perkkola, Minna Väätänen, Sakari Laukkola – viulu
Minna Linnove – alttoviulu
Jani Viitanen – taustalaulu
Nick Triani – taustalaulu
Kokoonpano > Tuotanto

Nick Triani – tuottaja, miksaaja (kappale 3)
Jani Viitanen – äänittääjä, miksaaja
Mika Jussila – masteroija
Dan Tigerstedt – miksaaja (kappale 3)
Jaakko Vuorenmaa, Juha Juntto, Tarmo Valmela, Saara Kankaanpää – valokuvat
Arvostelut

City: positiivinen
Rumba: 8
Soundi:
Aiheesta muualla

Plastik discogs.com -sivustolla
Perttu Immonen

Perttu Immonen (s. 1973 Virrat) on suomalainen psykologi, historiantutkija ja tietokirjailija.
Immonen opiskeli alun perin psykologiksi ja työskenteli muun muassa aivotutkijana. Hän harrasti myös historian ja kirjallisuuden tutkimusta ja sai vuonna 2008 ajatuksen tehdä kirja, joka kuvaisi menneisyyden arkitapahtumia eri puolilla Suomea asuneiden päähenkilöiden näkökulmista. Kolmen suvun elämästä 1400-luvulta aina 1800-luvulle kertova teos Suomen rahvaan historia valmistui lopulta vuonna 2017 pitkällisen taustatutkimuksen jälkeen. Immonen valmistui tänä aikana myös filosofian maisteriksi Suomen historiasta ja hänen opinnäytetyönsä Drengpoikia ja hurrikkaita liittyi Suomen rahvaan historia-teoksen aihepiiriin. Opinnäytetyö palkittiin Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan vuoden 2014 parhaana graduna.
Immosen kirjan kolme sukua ovat Kokemäenjoen varrella elänyt länsisuomalainen Teukku–Sopan suku, Rantasalmella Savossa elänyt kaskiviljelyä harjoittanut Eronen–Lybeckin suku ja Kokkolan seudulla Pohjanmaalla elänyt tervanpolttoa ja karjataloutta harjoittanut Sursill–Korpilaisen suku. Rahvaalla Immonen tarkoittaa kirjassaan heitä jotka eivät kuuluneet aatelistoon, papistoon tai porvaristoon. Immosen omasta sukuselvityksestä alkunsa saaneen kirjan tapahtumat alkoivat Sastamalan Teukkulan kylään noin vuonna 1455 syntyneestä talonpoika Olavi Teukusta ja kirja päättyy 1800-luvun alkuun.
Teoksia

Drengpoikia ja hurrikkaita : Kielirajavyöhyke ja sen vaikutukset Keski-Pohjanmaan suomen- ja ruotsinkieliseen maaseutuväestöön 1600 - 1700-luvuilla, Suomen historian pro gradu-tutkielma. Helsingin yliopisto, Humanistinen tiedekunta, Filosofian, historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitos 2014 (Tutkielma digitaalisessa muodossa Heldassa)
Suomen rahvaan historia : kolmen suvun elämää keskiajalta 1800-luvulle. Atena, Jyväskylä 2017
Suomalainen historia : kolmen suvun elämää keisariajalta 2000-luvulle. Atena, Jyväskylä 2023
Aiheesta muualla

Yle Areena : Kalle Haatanen : Suomen rahvaan historia
Exonísi

Exonísi (kreik. Εξωνήσι, ”Ulkosaari”) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:
Exonísi, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Ródosta
Kastriá eli Exonísi, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Límnosta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Exonísi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Kreikan Natura 2000 -alueista

Tämä on luettelo Kreikan Natura 2000 -alueista. Kreikassa on yhteensä 443 Natura 2000 -aluetta. Näistä 241 on luontodirektiivin mukaisia suojelualueita (SCI) ja 202 lintudirektiivin mukaisia erityisiä suojelualueita (SPA).
Alueissa on päällekkäisyyksiä kahdella tavalla: Ensiksikin, 24 alueista on kumpaakin tyyppiä (SPASCI), jolloin 217 aluetta on pelkästään tyyppiä SCI ja 178 pelkästään tyyppiä SPA, ja erillisiä alueita on yhteensä 419. Toiseksi, osa pelkistä SCI- ja SPA-alueistakin käsittää lähes saman luontoalueen ja niillä on lähes samat nimet.

| GR4330004 | Prassanó Farángi - Patsós - Sfakóryako Réma - Paralia Rethýmnou & Ekvolí Geropotámou, Akr. Lianós Kávos - Perivólia | SCI | 13 121 | Kreeta |  |
| GR4330005 | Óros Ídi | SCI | 39 913 | Kreeta |  |
| GR4330006 | Sorós - Agkáthi - Kédros | SPA | 8 129 | Kreeta |  |
| GR4330007 | Kourtaliótiko Farángi, Farángi Prévelis | SPA | 7 595 | Kreeta |  |
| GR4330008 | Prassanó Farángi | SPA | 1 121 | Kreeta |  |
| GR4330009 | Óros Psiloreítis | SPA | 10 632 | Kreeta |  |
| GR4340001 | Ímeri & Agria Gramvoússa - Tigáni & Falásarna - Pontikonísi, Órmos Livádi - Vigliá | SCI | 5 781 | Kreeta |  |
| GR4340002 | Nísos Elafónisos & Paráktia Thalássia Zóni | SCI | 272 000 | Kreeta |  |
| GR4340003 | Chersónisos Rodopoú - Paralia Máleme | SCI | 8 797 | Kreeta |  |
| GR4340004 | Élos - Topólia - Sássalos - Ágios Díkaios | SCI | 7 352 | Kreeta |  |
| GR4340005 | Órmos Soúgias - Várdia - Farángi Lissoú méchri Ánydrous & Paráktia Zóni | SCI | 3 040 | Kreeta |  |
| GR4340006 | Límni Agiás - Plataniás - Réma & Ekvolí Keríti- Koiláda Fasá | SCI | 1 212 | Kreeta |  |
| GR4340007 | Farángi Therísou | SCI | 498 000 | Kreeta |  |
| GR4340008 | Lefká Óri & Paráktia Zóni | SCI | 53 364 | Kreeta |  |
| GR4340010 | Drápano | SCI | 4 511 | Kreeta |  |
| GR4340011 | Fres - Tzitzifés - Níppos | SCI | 1 218 | Kreeta |  |
| GR4340012 | Asféndou - Kallikrátis & Paráktia Zóni | SCI | 14 023 | Kreeta |  |
| GR4340013 | Nísoi Gávdos & Gavdopoúla | SCI | 6 291 | Kreeta |  |
| GR4340014 | Ethnikós Drymós Samariás - Farángi Trypitís - Psiláfi - Koustogérako | SPA | 13 980 | Kreeta |  |
| GR4340015 | Paralía apó Chrysoskalítissa méchri akrotírio Kriós | SCI | 2 203 | Kreeta |  |
| GR4340016 | Meterízia Ágios Díkaios - Tsounara - Vitsiliá Lefkón Oréon | SPA | 6 875 | Kreeta |  |
| GR4340017 | Chersónisos Gramvoússas & nisídes Ímeri & Ágria Gramvoússa, Pontikonísi | SPA | 2 840 | Kreeta |  |
| GR4340018 | Nisída Ágioi Theódoroi | SPA | 82 000 | Kreeta |  |
| GR4340019 | Farángi Kallikrátis - Argoulianó Farángi - Oropédio Mánika | SPA | 4 233 | Kreeta |  |
| GR4340020 | Límni Agiás | SPA | 67 000 | Kreeta |  |
| GR4340021 | Chersónisos Rodopoú | SPA | 2 920 | Kreeta |  |
| GR4340022 | Límni Kourná kai Ekvolí Almyroú | SPA | 200 000 | Kreeta |  |
| GR4340023 | Notiodytikí Gávdos & Gavdopoúla | SPA | 1 564 | Kreeta |  |
Reftele

| Reftele |
| --- | --- |

 Reftele
 Koordinaatit: 57°10′30″N, 13°35′42″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Gislaved
Väkiluku (2021):  1 313
Reftele on taajama Gislavedin kunnassa Jönköpingin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 313 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reftele Wikimedia Commonsissa
Burseryd

| Burseryd |
| --- | --- |

 Burseryd
 Koordinaatit: 57°12′03″N, 13°17′07″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Gislaved
Väkiluku (2021):  957
Burseryd on taajama Gislavedin kunnassa Jönköpingin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 957 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Burseryd Wikimedia Commonsissa
Virpi Butt

Lucrezia Francesca Pandora Butt (alk. Virpi Sanna Sinikka Butt; 9. elokuuta 1972 – 22. marraskuuta 2021 Ghana) oli suomalainen televisioesiintyjä ja tunnettu murhaaja. Hän tuli tunnetuksi Pirkkalan paloittelusurmasta sekä roolistaan Renny Harlinin ohjaamassa Gladiaattorit-televisio-ohjelmassa nimellä Timantti vuosina 1993–1994.
Pirkkalan paloittelusurma

Butt tuomittiin Tampereen käräjäoikeudessa ja Turun hovioikeudessa elinkautiseen vankeuteen juhannuksena 2003 tekemästään niin sanotusta Pirkkalan paloittelusurmasta. Murhan uhriksi joutui hänen juhannusheilansa, 26-vuotias Arto Malinen.
Pirkkalan paloittelusurma > Kari Anttosen surma ja kannibalismi

Arto Malisen surmaa tutkittaessa selvisi myös 29. toukokuuta 2002 tapahtunut paloittelusurma, jonka tekijä oli Janne Hyvönen. Tuolloin uhriksi joutui 29-vuotias ohjelmoija Kari Pekka Anttonen, ja tekovälineenä oli teräase. Anttonen ja Butt olivat seurustelleet jonkin aikaa ennen paloittelusurmaa.
Anttonen oli viettänyt iltaa Buttin ja Hyvösen kanssa ravintola Sputnikissa ja päätynyt Buttin asunnolle illan päätteeksi. Varhain aamulla Hyvönen puukotti Anttosta selkään ja sahasi Anttosen pään irti. Butt otti Anttosen pään talteen. Butt ja Hyvönen raahasivat Anttosen ruumiin kylpyhuoneeseen ja siivosivat asunnon. Rikos tapahtui Buttin kotona, ja paikalla oli kaksi Buttin alaikäistä lasta. Kaksivuotias poika nukkui samassa huoneessa, jossa Anttonen surmattiin. 16-vuotias poika nukkui vaatehuoneessa, mutta kävi välillä katsomassa, mitä huoneessa tapahtuu, ja näki myös ruumiin.
Hyvönen kertoi oikeudessa leikanneensa Anttosen jalat irti ja laittaneensa ne uuniin mausteiden ja suolan kanssa. Hyvönen kertoi oikeudessa syöneensä Anttosen lihaa, mutta Butt ei osallistunut kannibalismiin. Butt oli kuitenkin yrittänyt tarjota Anttosen lihaa tuttavalleen käyttäen niistä ilmaisua kyljys. Loput paloitellusta ruumiista oli pakattu pahvilaatikoihin ja laitettu parvekkeelle, koska ne alkoivat haista.
Aamulla Hyvösen ystävä oli siirtänyt autolla pahvilaatikot roskakoreihin eri puolille Tamperetta. Butt ja Hyvönen olivat halunneet viedä ruumiin osan Nokialle, mutta kuljettaja ei ollut suostunut tähän.
Surman jälkeen Butt oli esitellyt Anttosen päätä muille ihmisille. Motiiviksi irtileikatun pään esittelyyn Butt kertoi oikeudessa esitelleensä päätä, koska halusi rikoksen paljastuvan poliisille. Hyvönen oli lopuksi laittanut Anttosen pään kattilaan paistumaan ja katsonut, kuinka kasvojen ilme vääristyi.
Oikeudessa Hyvönen kuvaili tekoaan: "Katselin vain, kun se vaihtoi ilmettä. Se alkoi hymyillä se pää. Istuin itse keittiössä, join viinaa ja nauroin." Buttin mukaan Hyvönen oli irrottanut Anttosen hampaat hakkaamalla niitä puukolla, minkä Hyvönen kiisti oikeudessa.
Pirkkalan paloittelusurma > Arto Malisen surma ja paloittelu

Janne Hyvönen jäi hoitamaan Buttin kolmevuotiasta lasta sillä aikaa, kun Buttin tavoitteena oli hankkia alkoholijuomia juhannukseksi. Matkallaan Butt oli törmännyt Maliseen, joka oli Buttin aikaisempi juhannusheila. He olivat juoneet baarissa valomerkkiin asti ja siirtyivät taksilla Malisen asunnolle.
Seuraavana päivänä Malinen ja Butt jatkoivat juomista baarissa. Heidät kuitenkin heitettiin pihalle kyseisestä ravintolasta. Kadulla heiltä yritettiin ostaa huumeita ja Butt ehdotti siirtymistä Pirkkalaan Malisen luokse, jonne he siirtyivät. Huumeita ostamaan tullut nuori mies menetti malttinsa, kun Malisen asunnolla ei ollut luvattuja huumeita, mikä johti riitaan.
Riita päättyi siihen, että Butt puukotti kymmenen kertaa Malista selkään keittiöveitsellä. Butt soitti Hyvöselle, ja he paloittelivat Malisen ruumiin ja ryöstivät uhrin. Seurueessa ollut nainen kertoi oikeudessa, että Butt oli uhannut tappaa myös hänet, minkä Butt kiisti.
Butt kertoi oikeudessa ensin riisuneensa Malisen alasti. Tämän jälkeen he sahasivat Malisen pään irti. He kertovat laittaneensa Malisen sisäelimet pussiin ja pienet sisäelimet vessanpönttöön ja ämpäriin. Perusteluksi tälle hän kertoi sen, etteivät sisäelimet ala haista. Hyvönen oli leikannut uhrin sormenpäät irti peläten, että uhri tunnistettaisiin sormenjäljistä. Tekijät yrittivät ajaa Malisen pään yli pihalla autolla, mutta teko epäonnistui, sillä pää luiskahti aina sivuun.
Pirkkalan paloittelusurma > Rikosten tutkinta ja oikeudenkäynti

Hätäkeskus ei aluksi uskonut paloittelusurman tapahtuneen. Keskuksessa sivuutettiin ensimmäinen puhelu vitsinä ja eräälle ilmoittajalle poliisipäivystäjä oli vastannut: "Ootteks te nyt ihan tosissanne?"
Tutkinnan alettua Anttosen ruumista etsittiin Nokian Koukkujärven kaatopaikalta, mutta sitä ei löydetty. Malisen ruumis löydettiin Nokialta.
Hyvönen tuli oikeudenkäyntiin parin päivän ajan murhatun uhrin vaatteissa. Tekijät pyysivät päästä mielentilatutkimuksiin, mihin oikeus suostui. Tutkimuksissa todettiin kummankin toimineen täydessä ymmärryksessä. Oikeus määräsi Hyvösen ja Buttin maksamaan uhrien omaisille yli 100 000 euron korvaukset.
Mielentilatutkimuksissa Buttissa todettiin epävakaa persoonallisuushäiriö, jossa on paranoidisia ja asosiaalisia piirteitä. Hän on ollut väkivaltainen nuoresta lähtien ja hänen on vaikea hallita vihantunteitaan.
Oikeuskäsittelyissä Butt yritti keventää tuomiotaan vetoamalla epävakaaseen mielentilaansa. Hän käytti yli kymmenen vuotta aiemmin kahden vuoden ajan testosteronia ja anabolisia steroideja.
Pirkkalan paloittelusurma > Raisa Räisäsen katoaminen ja mahdollinen murha

Virpi Buttia epäillään yhä myös Raisa Räisäsen murhasta. Tapahtumaa tutkittiin alkujaan tappona, mutta kun rikos vanheni, alettiin sitä tutkia murhana.
Räisänen katosi Tampereella lokakuussa 1999. Hänet oli nähty itseään lyhyemmän 30–50-vuotiaan naisen kanssa, jonka kanssa hän oli viettänyt aikaa baarissa. Eräs silminnäkijä tunnisti tämän Buttiksi. Naisilla oli ollut sanaharkkaa ja Räisänen oli halunnut poistua Buttin seurasta mutta tämä ei päästänyt häntä. Yksi todistaja oli kuullut kirkaisun. Eräs katusoittaja kertoi Buttin esitelleen hänelle repussa olevaa päätä, jonka hän kertoi näyttävän Räisäsen päältä.
Butt oli joulukuussa 2022 ainoa Räisäsen murhasta epäilty, sillä hänen osallisuuttaan ei ollut saatu vahvistettua tai suljettua pois. Poliisilla oli silloin ainakin seitsemän mahdollista todistajaa tapaukseen liittyen. Tutkintaan tuli vuonna 2022 yhteensä 20 uutta vihjettä tapaukseen liittyen. Tutkinta on vaikeutunut merkittävästi, kun murhaan liittyviä tietoja on tullut vasta noin 20 vuotta tapauksen jälkeen. Buttin salitutut ilmoittivat havainnoistaan 17 vuotta tapahtuneen jälkeen.
Elämä vankeuden jälkeen

Helsingin hovioikeus hyväksyi Buttin ehdonalaisanomuksen elokuussa 2017 ja määräsi tämän vapautuspäiväksi 31. joulukuuta 2018, jolloin Butt oli kärsinyt tuomiotaan noin 15,5 vuotta.
Oikeuspsykiatrisen kokonaisarvion mukaan Buttilla oli korkea riski syyllistyä uudelleen väkivaltarikokseen, joten Rikosseuraamuslaitos ja Psykiatrinen vankisairaala olivat hänen vapauttamistaan vastaan. Hovioikeus katsoi kuitenkin, että muun muassa Buttin läheiset suhteet perheeseensä ja asunto helpottivat Buttin paluuta siviiliin. Hovioikeus katsoi Buttin tilanteessa tapahtuneen myönteistä kehitystä. Samainen hovioikeus hyväksyi Hyvösen ehdonalaisanomuksen elokuussa 2018 ja määräsi vapautuspäiväksi 1. maaliskuuta 2019.
Butt vaihtoi nimensä Lucrezia Francesca Pandora Buttiksi. Hän muutti vapautumisensa jälkeen länsisuomalaiselle pikkupaikkakunnalle. Butt aloitti vapautumisensa jälkeen työt valtakunnallisesti toimivassa yrityksessä.
Hän solmi avioliiton viimeisinä elinvuosinaan. Buttin puoliso haki avioeroa kesäkuussa 2021. Avioero ei ehtinyt tulla voimaan, sillä Butt kuoli noin puoli vuotta myöhemmin marraskuussa 2021. Hän oleskeli ulkomailla ennen kuolemaansa. Buttin kuolemasta kerrottiin julkisesti vasta 8. marraskuuta 2022, lähes vuoden kuluttua tapahtuneesta. Poliisin mukaan tieto kuolemasta tuli ulkomailta. Poliisi ei kertonut, mistä maasta tieto Buttin kuolemasta annettiin Suomen viranomaisille. MTV Uutisten tietojen mukaan Butt olisi ennen kuolemaansa oleskellut ainakin Ghanassa.
Kolófonas

Kolófonas (kreik. Κολόφονας, myös Kolofónas, Κολοφώνας) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:
Kolófonas, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Chálkia
Kolófonas, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kásosta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kolófonas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Laatujohtaminen

Laatujohtaminen on johtamismalli, jossa laatua pyritään hallitsemaan ja johtamaan strategisesti. Laatujohtamisen ja -ajattelun tulee alkaa organisaation johdosta ja ulottua organisaation kaikkiin toimintoihin (kuten henkilöstöosastoon, myyntiin, markkinointiin). 
Perinteisesti laatujohtaminen ja prosessinkehittäminen ovat ensin olleet käytössä tuotannossa, minkä jälkeen sitä on sovellettu myös muihin organisaation alueisiin kuten toimistotöihin (tietotyö). Laatujohtamisella pyritään löytämään taloudellista hyötyä, alentamalla kustannuksia ja kasvattamalla voittoja saavutetaan entistä kannattavampaa toimintaa.
Laatujohtamisen muut sovellusalueet

Laatujohtaminen on ollut suosituinta valmistavassa teollisuudessa. Nykyisin sitä käytetään hyvin erilaisissa organisaatioissa: palvelualan yrityksissä, julkishallinnossa sekä ei-kaupallisissa organisaatioissa.
Laadunvalvonta, tilastolliset menetelmät ja mittaaminen

Laadunvalvonnalla mitataan tuotoksen laatua. Tilastollisen laadunvalvonnan menetelmin voidaan tarkastella laatua muun muassa tasalaatuisuuden näkökulmasta. Tasalaatuisen tuotteen valmistusprosessissa esiintyy vähän vaihtelua. Tasalaatuisuuteen pyritään, koska sen saavuttamisen jälkeen tuotoksen laatu on hallittavissa ja kehitettävissä. Niin kauan kuin satunnaisvaihtelut hallitsevat mittaustuloksia, epäkohtiin on vaikea puuttua oikealla tavalla. - Laatuajattelussa on kuitenkin siirrytty laadunvalvonnasta kohti kokonaisvaltaista laatujohtamista ja asiakaskeskeisyyttä.
Asiakaskeskeisyys

Laatujohtamisessa lähtökohtana on asiakas. Asiakas vaikuttaa viime kädessä tuotteiden ja palveluiden kysyntään. Yrityksen toiminta on laadukasta, jos asiakas on tyytyväinen sen tuotoksiin (tuotteisiin, palveluun, informaatioon jne).
Toiminnan ja prosessien kehittäminen, työntekijöiden osallistaminen

Organisaatiossa sovitaan laatutasotavoite. Laatujohtamisen eri osa-alueilla kuten laatujärjestelmän sertifioinnilla, auditoinneilla, laatupalkinnoilla, strategisella tavoitteenasettelulla, koulutuksella ja prosessienkehittämisellä pyritään varmistamaan, että tämä tavoite saavutetaan. Laatujohtamisessa siis toimintatapoja ja prosesseja tunnistetaan, ja sen jälkeen niitä kehitetään, esimerkiksi Demingin PDCA-ympyrän avulla (Plan Do Check Act). Laatupiirien, ja muiden laatujohtamisen työkalujen avulla pyritään myös työntekijöiden osallistumiseen, koska uskotaan että työntekijät ovat työnsä parhaita asiantuntijoita, ja heiltä saadaan parhaat ideat toiminnan kehittämistä varten.