stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keto-enolitautomeria
Keto-enolitautomerian mekanismi

Keto-enolitautomerian edellytys on, että karbonyyliyhdisteessä on karbonyyliryhmän vieressä sp3-hybridisoitunut hiiliatomi, johon on kiinnittynyt vähintään yksi vetyatomi. Tautomeria tapahtuu molekyylinsisäisenä vedynsiirtona hiileltä hapelle ja samalla kaksoissidos muuttuu hiilen ja hapen välisestä kahden hiiliatomin väliseksi. Keto-enolitautomerian tasapainotila määräytyy tautomeerien stabiilisuuden perusteella. Yksinkertaiset karbonyyliyhdisteet esiintyvät tyypillisesti ketomuodoissa ja enolimuotoa on hyvin vähän. Esimerkiksi asetonille tautomerian tasapainovakio on 10-6. Tämä johtuu siitä, että karbonyyliryhmän kaksoissidos on hieman stabiilimpi kuin enolin hydroksyyliryhmä ja kahden hiiliatomin välinen kaksoissidos.
Joissakin tapauksissa enolimuoto on stabiili ja keto-enolitautomerian tasapaino on enolin puolella. Tähän syynä voi olla konjugaatio kuten fenolien tapauksessa tai vetysidos karbonyyliryhmän ja enolimuodon hydroksyyliryhmän välillä kuten β-dikarbonyyliyhdisteissä. Itse karbonyyliyhdisteen ominaisuuksien lisäksi keto-enolitautomeriaan vaikuttaa lämpötila ja liuoksissa myös liuotin.
Keto-enolitautomeria vaatii tyypillisesti katalyytiksi hapon tai emäksen. Happokatalyytti protonoi karbonyyliryhmän muodostaen oksoniumionin, jonka hiiliatomilta emäs, esimerkiksi vesi, poistaa protonin muodostaen enolin. Emäskatalysoidussa tautomeriassa emäs ottaa ensin protonin hiileltä ja happo luovuttaa protonin näin syntyneelle enolaatti-ionille muodostaen enolin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keto-enolitautomeria Wikimedia Commonsissa
Kesäkurpitsa

| Kesäkurpitsa |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Cucurbitales
Heimo::  Kurkkukasvit Cucurbitaceae
Suku::  Kurpitsat Cucurbita
Laji::  Kurpitsa Cucurbita pepo
Lajikeryhmä::  Zucchini-ryhmä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäkurpitsan kukkia.
Kesäkurpitsa on ryhmä kurpitsan (Cucurbita pepo) lajikkeita. Kesäkurpitsa on Italiassa 1800-luvun alussa jalostettu vihannes, joka muistuttaa yleensä ulkonäöltään kurkkua, vaikka saattaa olla myös keltainen tai pyöreähkö. Myös nimityksiä zucchini tai courgette saatetaan käyttää.
Suomessa kesäkurpitsaa syödään noin puoli kiloa henkeä kohti vuodessa. Hedelmän lisäksi myös kesäkurpitsan kukat ovat syötäviä. Taimet pitää esikasvattaa, mikä onnistuu kotioloissa. Siemenet kylvetään halkaisijaltaan 6–10 cm ruukkuihin. Esikasvatuksessa käytetään peruslannoitettua ja kalkittua kasvuturvetta. Taimet istutetaan ulos ilmojen lämmettyä siten, ettei lämpötilan pitäisi laskea alle 10 celsiusasteen. Istutettaessa riittää, että taimissa on yksi kasvulehti.
Kesäkurpitsa valittiin vuonna 2003 vuoden vihannekseksi.
Terveysvaikutukset

Kesäkurpitsan väitetään olevan erityisen tehokas kuona-aineiden poistaja. Se edistää ruoansulatusta ja suojaa suoliston limakalvoja.
Ravintosisältö per 100 g

Energiaa 66,944 kJ/16 kcal
Proteiinia 1,21 g
Hiilihydraattia 3,35 g
josta sokereita 1,73 g
Rasvaa 0,18 g
josta tyydyttynyttä 0,037 g
kertatyydyttymättömät rasvat 0,014 g
monityydyttymättömät rasvat 0,076 g
Ravintokuitu 1,1 g
Natriumia 10 mg
Kaliumia 262 mg
Kesäkurpitsassa on paljon A-vitamiinia.
Aiheesta muualla

Ravintosisältö fineli.fi
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kesäkurpitsa Wikimedia Commonsissa
Suomalaiset hyötypuutarhakasvit
| --- | --- |
Juurekset:   lanttu  mustajuuri  nauris  palsternakka  porkkana  piparjuuri  punajuuri  retiisi  selleri 
Kaalit:   keräkaali  kiinankaali  kukkakaali  kyssäkaali  lehtikaali  punakaali  parsakaali  ruusukaali  kurttu- eli savoijinkaali 
Kurkkukasvit:   kurkku  kesäkurpitsa  kurpitsa  spagettikurpitsa 
Mausteet:   basilika  humala  kirveli  krassi  kumina  kurkkuyrtti  kynteli  lipstikka  meirami  minttu  persilja  rakuuna  rosmariini  salvia  sitruunamelissa  tilli  timjami 
Mukulakasvit:   maa-artisokka  peruna 
Palkokasvit:   herne  härkäpapu  tarhapapu 
Sipulit:   hillosipuli  ilmasipuli  jättisipuli  purjo  sipuli  ruohosipuli  ryvässipuli  valkosipuli  vihersipuli 
Muut kasvikset:   endiivi  fenkoli  latva-artisokka  lehtisalaatti  lehtiselleri  mangoldi  maissi  paprika  parsa  pinaatti  raparperi  tomaatti
Kesän maku

| Kesän maku |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Asko Tolonen
Käsikirjoittaja:  Asko Tolonen Kerttu-Kaarina Suosalmi
Perustuu:  Irene Hammarin romaaniin ”Saari” (Tammi 1962)
Tuottaja:  Pentti Helanne Pentti Teirikari
Säveltäjä:  Esa Helasvuo
Kuvaaja:  Markku Lehmuskallio
Leikkaaja:  Juho Gartz
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmi-Jatta
Ensi-ilta:  1975
Kesto:  100 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesän maku on mainos- ja muita tilauselokuvia ohjanneen Asko Tolosen ainoa pitkä näytelmäelokuva vuodelta 1975.
Tolosen ja Kerttu-Kaarina Suosalmen käsikirjoitus perustui vapaasti Irene Hammarin (oik. Maire Harme) 1962 ilmestyneeseen romaaniin Saari, joka kuvasi kesänviettoa Utön saarella. Myös elokuva kuvattiin pääosin siellä, mutta myös Nötössä, Jurmossa ja Helsingissä.
Elokuvasta on jäänyt elämään Esa Helasvuon säveltämä laulu ”Kesän maku”, jonka Pepe Willberg levytti Pertti Reposen sanoittamana. Elokuvassa teema kuullaan Helasvuon yhtyeen instrumentaalisovituksena.
Kesän maun kuvasi luontokuvaajana tunnettu Markku Lehmuskallio lähes pelkästään luonnonvalolla. Kuvausapulaisena toimi Matti Pellonpää, jolla on myös kreditoimaton sivuosa elokuvassa varusmies Hessuna.
Juoni

Sairaanhoitaja Liisa palaa töihin lapsuutensa varuskuntasaarelle, jossa hänestä lapsena huolehtinut Pappa yhä asuu. Liisa rakastuu varusmies Ekiin. Tästä seuraa mustasukkaisuuskuvioita Ekin, Liisan vierailulle tulevan poikaystävän Lassen ja majakanvartija Pekan kesken. Pappa saa sydänkohtauksen ja haetaan helikopterilla mantereelle hoitoon.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Virpi Uimonen  | … |  Liisa   |
|  Jukka Auvinen  | … |  Eki   |
|  Juha Hyppönen  | … |  Pekka, majakanvartija   |
|  Ritva Oksanen  | … |  Paula, Pekan vaimo   |
|  Martti Lahtinen  | … |  Pappa    |
|  Jarkko Rantanen  | … |  Unski    |
|  Pekka Saaristo  | … |  Lasse   |
Vastaanotto

Kriitikot pitivät elokuvaa sympaattisena ja kauniisti kuvattuna, mutta näkivät etenkin käsikirjoituksessa puutteita jotka jättivät hahmot ja kerronnan ohueksi. Helsingin Sanomien Paula Talaskiven mielestä monet kohtaukset jäävät kesken ja kehittymättä. Saman lehden televisiosivulla vuonna 1978 Mauri Taviola piti ongelmana kokemattoman näyttelijän ja kokeneen ohjaajan yhteispeliä sekä hieman kikkailevaa kuvausta, mutta koki lopputuloksessa olevan aitoa ”elokuvan makua”, kuitenkin ilman yleisöä sytyttävää kunnon kipinää.
Rasul Khadem Azghadi

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Rasul Khadem vuonna 2016. |  Rasul Khadem vuonna 2016. |  Rasul Khadem vuonna 2016. |  |
Maa:   Iran
Miesten paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | 90 kg |  |
|  Pronssia | Barcelona 1992 | 82 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Istanbul 1994 | 90 kg |  |
|  Kultaa | Atlanta 1995 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Teheran 1998 | 130 kg |  |
Rasul Khadem Azghadi (pers. ‏رسول خادم ازغدی‎, Rasul Khādem Azġadi; s. 18. maaliskuuta 1972 Mašhad) on iranilainen painija ja urheilujohtaja. Hän voitti vapaapainissa olympiakultaa vuonna 1996.
Khadem saavutti vapaapainissa olympiapronssia Barcelonassa 1992 alle 82-kiloisten sarjassa. Hän voitti alle 90-kiloisissa maailmanmestaruuden Istanbulissa 1994 ja Atlantassa 1995. Atlantan olympialaisissa 1996 hän voitti alle 90-kiloisten sarjassa kultaa. Teheranin MM-kilpailuissa 1998 hän saavutti hopeaa alle 130-kiloisten sarjassa.
Khadem on toiminut kilpauransa jälkeen valmentajana. Hän oli Iranin painiliiton puheenjohtaja vuosina 2014–2018. Hän erosi puheenjohtajan tehtävästään vuonna 2018 vastalauseena Iranin valtiojohdon vaatimukselle, että iranilaispainijoiden piti hävitä otteluita tahallaan välttääkseen joutumasta painimaan israelilaisia vastaan.
Khademin veli Amir Reza Khadem Azghadi on kaksinkertainen vapaapainin olympiamitalisti. Heidän isänsä Mohamed Khadem Khorasani kilpaili olympialaisten vapaapainissa vuonna 1960 ja saavutti MM-hopeaa vuonna 1962.
Keskustelu Vapahtajan kanssa

| Keskustelu Vapahtajan kanssa |
| --- | --- |
 Papyruskatkelma kirjoituksesta Keskustelu Vapahtajan kanssa Nag Hammadin koodeksista III.
Kirjailija:  tuntematon
Kieli:  kopti
Genre:  teologia
Suomennos
Suomentaja:  Risto Uro
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2005
ISBN:  951-0-30859-5
Sarja: Nag Hammadin kirjasto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Keskustelu Vapahtajan kanssa on gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi III, kirja 5). Kirjoituksesta tunnetaan vain yksi hyvin vaurioitunut koptinkielinen kappale. Säilyneistä osista on voitu päätellä, että kyseessä on dialogimuotoinen keskustelu Jeesuksen kanssa. Keskustelun keskellä on muutama laajempi keskeytys, jotka vaikuttavat olevan poissa paikaltaan ja jotka on vain pinnallisesti upotettu dialogiin.
Sisältö

»Jos ihminen [ei] tunne [sitä, minkä] täydellisyys [saa aikaan], hän ei tiedä mitään. Valoa ei voi nähdä, ellei ole pimeässä. Jollei [ymmärrä], kuinka tuli sai alkunsa, palaa lopulta tulessa.»
Dialogi alkaa joukolla esoteerista tietoa ja sen tavoittelua koskevia kysymyksiä. Tämän jälkeen kirjoitus siirtyy käsittelemään maailman alkuperää. Luomisen jälkeen siirrytään gnostilaiseen kysymys-vastaus-osioon siitä, kuinka pelastus saavutetaan gnosiksen avulla. Tämä kuitenkin keskeytyy luonnonhistoriallisella esityksellä neljästä klassisesta alkuaineesta, taivaan ja maan voimista, jne. Tämän jälkeen kirjoituksessa esitetään apokalyptinen näky, jossa Tuomaalle, Marialle ja Matteukselle näytetään helvetti maan reunan suojasta, ja enkeli julistaa, että aineellinen maailma oli paha luomus, jota ei ollut tarkoitettu syntyväksi. Tämä viittaa gnostilaiseen käsitykseen pahasta luojajumalasta, demiurgista. Lopulta teksti palaa jälleen dialogiin.
Tekstin poikkeamat sivukertomuksiin sekä se, että Jeesuksesta käytetään välillä nimitystä ”Herra” ja välillä nimitystä ”Vapahtaja”, viittaavat joidenkin tutkijoiden mukaan siihen, että kirjoitus olisi koottu neljästä tai viidestä erillisestä kirjoituksesta. Koska kirjoitus on kuitenkin niin vahingoittunut, on osoittautunut liian vaikeaksi tutkia, mitä nämä kirjoitukset voisivat olla. Dialogilla on kuitenkin joitakin yhtäläisyyksiä Tuomaan evankeliumin kanssa.
Vaikka teksti vaikuttaakin naisvihamielistä sanoessaan, että naisten tulisi ”luopua siitä mitä nainen tekee” (s. 144), sen katsotaan yleisesti viittaavan enemmän luopumiseen seksuaalisuudesta ja siten lasten synnyttämisestä, mikä kuvaa gnostilaisten ruumisvihamielisyyttä.
Kirjallisuutta > Suomennos

Keskustelu Vapahtajan kanssa. Johdanto, suomennos ja selitykset Risto Uro. Teoksessa Dunderberg, Ismo & Marjanen, Antti (toim.): Nag Hammadin kätketty viisaus – gnostilaisia ja muita varhaiskristillisiä tekstejä, s. 353–371.  (2. täydennetty painos)  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30859-5
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

The Dialogue of the Savior. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Coptic Gnostic Library.  (Volume 3. A Complete Edition of the Nag Hammadi Codices (5 vols.))  Brill, 2002.  ISBN 978-90-04-11702-0  Koptinkielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
The Dialogue of the Savior. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Nag Hammadi Library in English, s. 244–255.  (The Definitive Translation of the Gnostic Scriptures Complete in One Volume. Composition by E. J. Brill, The Netherlands. 3rd revised edition)  HarperSanFrancisco, 1990.  ISBN 0-06-066935-7  Englanninkielinen käännös.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskustelu Vapahtajan kanssa Wikimedia Commonsissa
The Dialogue of the Savior. The Gnostic Society Library. (englanniksi)
Dialogue of the Savior. Early Christian Writings. (englanniksi)
| n k Nag Hammadin kirjasto |
| --- | --- |
Koodeksi I:  Apostoli Paavalin rukous  Jaakobin salainen kirja  Totuuden evankeliumi  Tutkielma ylösnousemuksesta  Kolmiosainen tutkielma 
Koodeksi II:  Johanneksen salainen kirja  Tuomaan evankeliumi  Filippuksen evankeliumi  Hallitsijoiden olemus  Maailman alkuperästä  Kertomus sielusta  Tuomas Kilvoittelijan kirja 
Koodeksi III:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi  Eugnostos Siunattu  Jeesuksen Kristuksen viisaus  Keskustelu Vapahtajan kanssa 
Koodeksi IV:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi 
Koodeksi V:  Eugnostos Siunattu  Koptilainen Paavalin ilmestys  Ensimmäinen Jaakobin ilmestys  Toinen Jaakobin ilmestys  Aadamin ilmestys 
Koodeksi VI:  Pietarin ja kahdentoista apostolin teot  Ukkonen, täydellinen järki  Arvovaltainen opetus  Suuren voimamme tunteminen  Platonin Valtio 588a–589b  Tutkielma kahdeksannesta ja yhdeksännestä  Kiitosrukous  Asklepios 21–29 
Koodeksi VII:  Semin selitys  Suuren Setin toinen opetus  Gnostilainen Pietarin ilmestys  Silvanoksen opetukset  Setin kolme kivitaulua 
Koodeksi VIII:  Zostrianos  Pietarin kirje Filippukselle 
Koodeksi IX:  Melkisedek  Norean ajatus  Tutkielma totuudesta 
Koodeksi X:  Marsanes 
Koodeksi XI:  Tulkinta tiedosta  Valentinoksen teosten katkelmia  Allogenes  Hypsifrone 
Koodeksi XII:  Sekstoksen lauseet  Totuuden evankeliumi  Katkelmia tunnistamattomasta teoksesta 
Koodeksi XIII:  Kolmimuotoinen Protennoia  Maailman alkuperästä
Amir Reza Khadem Azghadi

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Amir Reza Khadem vuonna 2014. |  Amir Reza Khadem vuonna 2014. |  Amir Reza Khadem vuonna 2014. |  |
Maa:   Iran
Miesten paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Barcelona 1992 | 74 kg |  |
|  Pronssia | Atlanta 1996 | 82 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Varna 1991 | 74 kg |  |
|  Pronssia | Tokio 1990 | 74 kg |  |
Amir Reza Khadem Azghadi (pers. ‏امیررضا خادم ازغدی‎, Amir-Rezā Khādem Azġadi; s. 10. helmikuuta 1970 Mašhad) on iranilainen painija ja poliitikko. Hän saavutti vapaapainissa kaksi olympiapronssia ja voitti yhden maailmanmestaruuden. Hän oli neljän vuoden ajan Iranin parlamentin jäsen.
Khadem kilpaili olympialaisten vapaapainissa ensimmäisen kerran Soulissa 1988 alle 68-kiloisten sarjassa mutta ei yltänyt pistesijoille. Hän saavutti alle 74-kiloisissa MM-pronssia Tokiossa 1990 ja voitti seuraavana vuonna Varnan MM-kilpailuissa kultaa. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän saavutti alle 74-kiloisten sarjassa pronssia. Seuraavana vuonna hän siirtyi alle 82-kiloisten sarjaan ja voitti kultaa Aasian kisoissa Hiroshimassa 1994. Atlantan olympialaisissa 1996 hän saavutti jälleen pronssia. Sydneyn olympialaisissa 2000 Khadem oli avajaisissa joukkueensa lipunkantaja ja sijoittui vapaapainin alle 85-kiloisten sarjassa neljänneksi.
Khademin veli Rasul Khadem Azghadi on vapaapainin olympiavoittaja ja kaksinkertainen maailmanmestari. Heidän isänsä Mohamed Khadem Khorasani kilpaili olympialaisten vapaapainissa vuonna 1960 ja saavutti MM-hopeaa vuonna 1962.
Kevytkenkäinen (vuoden 1928 elokuva)

| Kevytkenkäinen> Easy Virtue |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alfred Hitchcock
Käsikirjoittaja:  Eliot Stannard
Perustuu:  Noel Cowardin näytelmään
Tuottaja:  Michael Balcon
Kuvaaja:  Claude L. McDonnell
Leikkaaja:  Ivor Montagu
Lavastaja:  Clifford Pember
Pääosat:   Isabel Jeans  Franklin Dyall  Eric Bransby Williams 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Gainsborough Pictures
Levittäjä:  Woolf & Freedman Film Service Netflix
Ensi-ilta:   5. maaliskuuta 1928  Suomi: 1995 (video) 
Kesto:  79 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kevytkenkäinen (Easy Virtue) on Alfred Hitchcockin ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1928. Se perustuu Noel Cowardin näytelmään. Se on 1920-luvun englantilaiselle elokuvalle tyypillinen näytelmäfilmatisointi – hyvin tuotettu ja jokseenkin suoraviivainen filmatisointi näytelmästä. Hitchcockin tekniset ja elokuvakerronnalliset ratkaisut nostivat sen kuitenkin keskinkertaista paremmaksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Isabel Jeans  | … |  Larita Filton   |
|  Franklin Dyall  | … |  Aubrey Filton   |
|  Eric Bransby Williams  | … |  Claude Robson   |
|  Ian Hunter  | … |  oikeusavustaja   |
|  Robin Irvine  | … |  John Whittaker   |
|  Violet Farebrother  | … |  rouva Whittaker   |
|  Frank Elliott  | … |  eversti Whittaker   |
|  Dacia Deane  | … |  Marion Whittaker   |
|  Dorothy Boyd  | … |  Hilda Whittaker   |
|  Enid Stamp Taylor  | … |  Sarah   |
|  Benita Hume  | … |  puhelinkeskus (nimettömänä)   |
Keteeni

| Keteeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Etenoni
CAS-numero:  463-51-4
PubChem CID:  10038
SMILES:  C=C=O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2H2O
Moolimassa:  42,036 g/mol
Sulamispiste:  -151 °C
Kiehumispiste:  -56 °C
Tiheys:  1,93 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Keteeni eli etenoni (C2H2O) on yksinkertaisin keteeneihin kuuluvista orgaanisista yhdisteistä. Sitä käytetään laajasti valmistettaessa muita yhdisteitä orgaanisella synteesillä.
Ominaisuudet

Keteeni on huoneenlämpötilassa väritön voimakkaasti pistävänhajuinen kaasu. Keteeni on erittäin elektrofiilinen ja hyvin voimakkaasti reaktiivinen yhdiste. Huoneenlämpötilassa se dimerisoituu hyvin helposti muodostaen diketeeniä. Elektrofiilisyytensä vuoksi se reagoi voimakkaasti nukleofiilisten aineiden kuten veden, alkoholien ja ammoniakin kanssa. Tyypillisiä keteenin reaktioita ovat muun muassa setylaatiot ja sykloadditiot. Keteeni liukenee asetoniin, estereihin, dietyylieetteriin ja pienissä määrin hiilivetyihin.
Valmistus ja käyttö

Keteeniä voidaan valmistaa usealla eri tavalla. Reaktiivisuutensa vuoksi keteeniä ei voida varastoida pitkiä aikoja ja tuotettu keteeni käytetään tyypillisesti hyvin nopeasti sen valmistamisen jälkeen. Tyypillisin teollinen yhdisteen valmistusmenetelmä on etikkahapon pyrolyysi. Pyrolyysi suoritetaan tyypillisesti putkivirtausreaktorissa alennetussa paineessa 740–760 °C lämpötilassa ja katalyyttinä käytetään trietyylifosfaattia. Sivutuotteena etikkahapon pyrolyysissä voi muodostua metaania, vetyä, hiilidioksidia, hiilimonoksidia, eteeniä ja propadieeniä. Yhdistettä voidaan tuottaa myös etikkahappoanhydridin tai diketeenin pyrolyysillä.
Vuonna 2006 keteeniä valmistettiin noin 600 000 tonnia. Suurin osa tuotannosta käytetään happoanhydridien kuten etikahappoanhydridien valmistamiseen karboksyylihapoista. Keteenistä valmistetaan myös useita muita merkittäviä teollisuuden käyttämiä kemikaaleja kuten diketeeniä, sorbiinihappoa, klooriasetyylikloridia, 4,4,4-trihaloasetoasetaatteja, isopropenyyliasetaattia, asetyyliasetonia, kanelihapon estereitä eli kinnamaatteja ja optisesti aktiivisia kiraalisia laktoneita.
Myrkyllisyys

Myrkyllisyydeltään keteeni vastaa fosgeenia. Hengitettynä yhdiste ärsyttää hyvin voimakkaasti hengitysteitä aiheuttaen kurkkukipua, yskää ja vaikeutunutta hengitystä. Aine ärsyttää myös ihoa ja silmiä.
Kempele

| Kempele |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Näkymä Kempeleen Kirkonmäen hautausmaalle. Takana näkyy Kempeleen vanha kirkko, joka on rakennettu 1600-luvun loppupuoliskolla.
Sijainti:  64°54′45″N, 025°30′30″E
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Oulun seutukunta
Kuntanumero:  244
Hallinnollinen keskus:  Kempeleen keskustaajama
Perustettu:  1867
Pinta-ala ilman merialueita:  110,31 km² 291:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  110,34 km² 301:nneksi suurin 2022 
– maa:  110,14 km²
– sisävesi:  0,17 km²
– meri:  0,03 km²
Väkiluku:  19 575 58:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  177,7 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  23,9 %
– 15–64-v.:  60,4 %
– yli 64-v.:  15,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  98,4 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– saamenkielisiä:  0,1 %
– muut:  1,4 %
Kunnallisvero:  7,90 % 257:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Tuomas Lohi
Kunnanvaltuusto:  39 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • SDP   • PS   • Vas.   • Vihr.   • KD   • VL:   15 8 6 5 2 1 1 1
www.kempele.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kempele on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Kunta kuuluu Oulun seutukuntaan. Kempeleessä asuu 19 575 asukasta. Kunnan pinta-ala on 110,34 km², josta 0,17 km² on sisävesiä ja 0,03 km² merialueita. Väestötiheys on 177,7 asukasta/km².
Kempeleen naapurikunnat ovat Liminka, Oulu ja Tyrnävä. Kempele sijaitsee pääosin sisämaassa, mutta kuntaan kuuluu myös kapea kieleke merenrantaa Vihiluodon kylässä.
Kempeleen kunta on perustettu vuonna 1867, jolloin kappeliseurakunta siirtyi kunnallishallintoon. Varhaisimmat kirjalliset maininnat Kempeleen asutuksesta ovat 1500-luvulta, jolloin Kempele kuului suur-Liminkaan. Itsenäinen kappeliseurakunta Kempeleestä muodostettiin vuonna 1774.
Yksi Kempeleen kunnan ominaisuuksista on kahtia jakaantunut keskustaajama. Länsi- ja itäpuolen rajana on pidetty valtatie 4:ää. Länsipuolella niin sanotussa vanhassa keskustassa sijaitsevat muun muassa vanha ja uusi kirkko sekä koulukeskus. Itäpuolella sijaitsee Ylikylän osa-alue, jossa sijaitsee muun muassa Pohjois-Suomen suurimpiin kauppakeskuksiin kuuluva Zeppelin ja Köykkyrin virkistysalue, jossa talvisin toimii hiihtokeskus, jota pidetään myös Suomen pienimpänä laskettelukeskuksena.
Kempele valittiin Suomen luovimmaksi kunnaksi vuonna 2006.
Etymologia

Nimi Kempele on harvinainen. Paikannimenä se esiintyy Kempeleen lisäksi Paltamossa ja Siilinjärvellä.
Ennen vakiintumistaan nykyiseen kirjoitusasuun Kempele (kunnan nimi) on esiintynyt eri variaatioina kartoissa ja muissa asiakirjoissa: Kembele, Kembelä, Kämbele, Kämbelä, Kiembele sekä Kiemböle. Sanan alkuperä on ilmeisesti saamen kielen sanassa gaeppel, joka tarkoittaa hylkeen etujalkaa. Kempe voi myös viitata skandinaaviseen tai alasaksilaiseen vaikutukseen.
Paikannimenä Rautjärvellä sijaitseva Simpele on nimenä samankaltainen, mutta taipuu eri tavoin.
Historia > Kaupunkinimitys

19 kunnanvaltuuston jäsentä tekivät keväällä 2017 aloitteen, jossa Kempeleen kunnan ehdotettiin ottavan kaupunkinimityksen käyttöön. Huhti-toukokuussa 2018 asiasta pidettiin neuvoa antava äänestys, jossa kysyttiin kunnan asukkailta mielipidettä pitäisikö Kempele muuttaa kaupungiksi. 64,2 prosenttia äänestivät Kempeleen pysyvän kuntana, ja 35,6 prosenttia kaupungin puolesta. Kunnanvaltuusto teki lopullisen päätöksen syyskuussa 2018, että Kempele jatkaa kuntana. Kempeleen muuttamisesta kaupungiksi on tehty aiemmin kaksi aloitetta: vuosina 1992 ja 2015.
Historia > Kirjallisuutta

Kempeleen historiaa 1500-luvulta 1980-luvun alkuun käsitellään Mauno Hiltusen vuonna 1982 julkaistussa kirjassa Kempeleen historia.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kempeleen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 7 545 | 7 545 |
| 1985 | 1985 |    | 8 755 | 8 755 |
| 1990 | 1990 |    | 9 807 | 9 807 |
| 1995 | 1995 |    | 10 791 | 10 791 |
| 2000 | 2000 |    | 12 551 | 12 551 |
| 2005 | 2005 |    | 14 475 | 14 475 |
| 2010 | 2010 |    | 15 864 | 15 864 |
| 2015 | 2015 |    | 17 066 | 17 066 |
| 2020 | 2020 |    | 18 342 | 18 342 |
Lähde: Tilastokeskus.