stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
York (täsmennyssivu)
Henkilöitä > Sukunimi

York ja Yorke
Alvin C. York (1887–1964), yhdysvaltalainen sotilas, ”kersantti York”
Andrew York (s. 1958), yhdysvaltalainen klassinen kitaristi ja säveltäjä
Cameron York (s. 2001), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Dwight D. York (s. 1945 tai 1935), yhdysvaltalainen kirjailija ja muusikko
Dwight Yorke (s. 1971), trinidadtobagolainen jalkapalloilija
Eric York, oik. Peter Karjalainen (s. 1966), suomalainen pornonäyttelijä
Jake Adam York (1972–2012), yhdysvaltalainen runoilija
Justin York (s. 1982), yhdysvaltalainen kitaristi
Margaret Yorke (1924–2012), brittiläinen salapoliisikirjailija
Michael York (s. 1942), englantilainen näyttelijä
Mike York (s. 1978), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Morgan York (s. 1993), yhdysvaltalainen näyttelijä
Susannah York (1939–2011), brittiläinen näyttelijä
Taylor Benjamin York (s. 1989), yhdysvaltalainen kitaristi
Thom Yorke (s. 1982), englantilainen laulaja ja lauluntekijä
Henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Charlotte York Goldenblatt, (o.s. York, aikaisemmin MacDougal), fiktiivinen henkilö televisiosarjassa Sinkkuelämää
Aluksia

York Boat, kanadalainen venetyyppi
York-luokka (risteilijä), risteilijäluokka
HMS York (1660), Speaker-luokan 52-tykkinen fregatti
HMS York (1706), 60-tykkinen neljännen luokan alus
HMS York (1753), Medway-luokan 60-tykkinen neljännen luokan alus
HMS York (1777), 12-tykkinen sluuppi
HMS York (1779), 14-tykkinen varastolaiva
HMS York (1796), 64-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
HMS York (1807), Hero-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
HMS York (90), York-luokan risteilijä
HMS York (D98), Tyypin 42 hävittäjä
HMS Duke of York (1763), 4-tykkinen kutteri
HMS Duke of York (17), King George V -luokan taistelulaiva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”York”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Álimos

| Álimos Álimoksen kunta Άλιμος Δήμος Αλίμου |
| --- | --- |
 Álimoksen kaupunkia.
 Kunnan sijainti
 Álimos
 Koordinaatit: 37°55′N, 23°43′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Etelä-Ateena
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  4803
 – Kuntakeskus:  Kalamáki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,909 km²
Väkiluku (2011):  41 720
 – Väestötiheys:  7 060,42 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  174 xx
Suuntanumero(t):  210
Rekisterikilpi:  Z
 
 www.alimos.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Álimos (kreik. Άλιμος) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Αλίμου, Dímos Alímou), joka sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kunnan pinta-ala on 5,909 neliökilometriä ja väkiluku 41 720 (vuonna 2011). Álimoksen kaupunki tunnetaan myös nimellä Kalamáki (Καλαμάκι).
Álimoksen kaupunkia.
Álimos sijaitsee Saroninlahden rannalla noin seitsemän kilometriä Ateenan keskustasta etelään. Sen nimi perustuu samalla seudulla sijainneen antiikin aikaisen Halimuksen demoksen nimeen. Kaupungissa sijaitsee Álimoksen metroasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Álimos Wikimedia Commonsissa
Δήμος Αλίμου. Álimoksen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Attikan alue
| --- | --- |
Keski-Ateenan alueyksikkö:   Ateena  Dáfni-Ymittós  Filadélfeia-Chalkidóna  Galátsi  Ilioúpoli  Kaisarianí  Výronas  Zográfou 
Pohjois-Ateenan alueyksikkö:   Agía Paraskeví  Amaroúsio  Chalándri  Filothéi-Psychikó  Irákleio  Kifisiá  Lykóvrysi-Péfki  Metamórfosi  Néa Ionía  Papágou-Cholargós  Pentéli  Vrilíssia 
Länsi-Ateenan alueyksikkö:   Agía Varvára  Ágioi Anárgyroi-Kamateró  Aigáleo  Chaïdári  Ílio  Peristéri  Petroúpoli 
Etelä-Ateenan alueyksikkö:   Ágios Dimítrios  Álimos  Ellinikó-Argyroúpoli  Glyfáda  Kallithéa  Moscháto-Távros  Néa Smýrni  Palaió Fáliro 
Pireuksen alueyksikkö:   Keratsíni-Drapetsóna  Korydallós  Níkaia-Ágios Ioánnis Rénti  Pérama  Pireus 
Itä-Attikan alueyksikkö:   Acharnés  Diónysos  Kropía  Lavreotikí  Marathónas  Markópoulo Mesogaías  Oropós  Paianía  Pallíni  Rafína-Pikérmi  Saronikós  Spáta-Artémida  Vári-Voúla-Vouliagméni 
Länsi-Attikan alueyksikkö:   Asprópyrgos  Elefsína  Fylí  Mándra-Eidyllía  Mégara 
Saarten alueyksikkö:   Agkístri  Aígina  Hydra  Kythera  Póros  Salamis  Spétses  Troizinía-Méthana
World in Ashes

| Sacrilegious Impalement Sacrilegious Impalement |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: syyskuu 2008
 Formaatti: 7″ vinyyli
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 08.33
 Levy-yhtiö: Blasphemous Underground Productions
Sacrilegious Impalementin muut julkaisut
| Sacrilegious Impalement 2007 | Sacrilegious Impalement 2008 | Cultus Nex 2009 |
World in Ashes on Sacrilegious Impalementin vuonna 2008 julkaisema 7″ EP. Se julkaistiin syyskuussa 2008 levymerkillä Blasphemous Underground Productions.
Kappaleet

World in Ashes – 4.25
Behead the Infants of God – 4.08
Kappaleet > Kokoonpano

Impaler Von Bastard – kitara, basso (Evil Angel)
Kaosbringer – laulu (Neutron Hammer)
Asassin – rummut (Exordium)
Arvostelut

Metalfan.nl: 80/100
Aiheesta muualla

World in Ashes Discogsissa. (englanniksi)
Albumi World in Ashes Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Sacrilegious Impalementin virallinen kotisivu
Sacrilegious Impalement Facebook
Yrjö Talvitie

Yrjö Talvitie
Yrjö Juho Talvitie (23. syyskuuta 1892 Ulvila – 18. toukokuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen kemisti ja tieto- ja sanakirjojen tekijä.
Talvitien vanhemmat olivat kunnallislautakunnan esimies Juho Heikki Talvitie ja Anna Sofia Ihander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1912, valmistui diplomi-insinööriksi 1916 ja  väitteli tekniikan tohtoriksi 1927.
Talvitie toimi Teknillisen korkeakoulun analyyttisen kemian assistentiina 1924-1925 ja tullikemistinä 1927-1946. Hän oli Kemian keskusliiton asiamies 1943–1959 ja toimitusjohtaja, Teknillisen kemian aikakauslehden päätoimittaja hän oli 1944–1959.
Talvitie perusti 1948 yhdessä Pentti Talvitien kanssa muun muassa tekniikan alan sanakirjoja julkaisevan Tietoteoksen.
Toimitustöitä

Suomalaisten teknikkojen seuran nimikirja 1896-1936 ; toim. Y. Talvitie. Suomalaisten teknikkojen seura, Helsinki 1936
50 vuotta Suomen teollisuutta ja taloutta ; toim. Yrjö Talvitie ym. Suomalaisten teknikkojen seura, Helsinki 1946
Tavallisimmat vaaralliset kemikaalit ; toim. Y. Talvitie. Kemian keskusliiton julkaisuja 15. Helsinki 1946
Suomennoksia

Muovisanasto - Plastics vocabulary : kielet suomi-ruotsi-englanti-saksa-ranska ; pohjautuu teokseen Plastteknisk ordlista, suom. Yrjö Talvitie ; sanastotoimikunta Ensio Alhopuro ym. Muoviviesti, Helsinki 1960
Õrsava

| Õrsava |
| --- | --- |
 Õrsava
 Koordinaatit: 57°56′N, 27°39′E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Võrumaa
Kunta:  Setomaan kunta
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Korkeus:  40 m
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Õrsava (myös Ersava) on kylä Setomaan kunnassa Vörumaalla Viron kaakkoisosassa. Ennen vuoden 2017 kuntauudistusta kylä kuului Värskaan.
Kylä sijaitsee 40 metrin korkeudella merenpinnasta. Linnuntietä Õrsavasta on matkaa Värskan kunnan keskukseen noin 1,5 kilometriä, Määsovitsaan n. 2 km, Verhulitsaan n. 1,3 km, Väike-Rõsnaan n. 4,2 km, Tonjaan n. 4,7 km ja Lutepäähän n. 5,4 km.
Kylän alueella sijaitsee Õrsavan järvi, joka on osa Värskan lahtea. Järven rannalla sijaitsi Viron ensimmäisen itsenäisyyskauden aikana Värskan leiri, koko nimeltään Viron Tasavallan Puolustusvoimien Petserin Pohjoisleiri.
Aiheesta muualla

Falling Rain Genomics (englanniksi)
Villa Skeppet

| Villa Skeppet |
| --- | --- |
 Christine Schildt ottaa vieraita vastaan Villa Skeppetin pääovella., Christine Schildt receiving guests at Ville Skeppet ja Christine Schildt tar emot gäster vid Ville Skeppet
Sijainti:  Raasepori, Tammisaari, Suomi
Koordinaatit:  59°58′11″N 23°26′14″E﻿ / ﻿59.96978°N 23.43733°E﻿ / 59.96978; 23.43733
Rakennustyyppi:  Omakotitalo
Suunnittelija:  Alvar Aalto
Valmistumisvuosi:  1970
Omistaja:  Göran Schildt
 fiVilla Skeppet 
  
Villa Skeppet on kulttuurihistoriallisesti merkittävä rakennus Länsi-Uudellamaalla Tammisaaressa. Rakennus valmistui vuonna 1970, ja se on arkkitehti Alvar Aallon piirtämä. Villa Skeppet on suunniteltu kirjailija Göran Schildtille ja hänen vaimolleen Christine Schildtille. Rakennus on paitsi viimeinen myös pienin Aallon suunnittelemista yksityiskodeista.
Villa Skeppetin omistaa Christine ja Göran Schildtin säätiö. Talo avattiin yleisölle joulukuussa 2020.
Kuvia

Etupiha
Takapiha
Takapiha ja Göran Schildt
Sisustus
Aiheesta muualla

Villa Skeppet Christine ja Göran Schildtin säätiön kotisivuilla.
Alvar Aallon tuotanto
| Luettelo Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista |
| --- | --- |
1919–1929:  Alajärven suojeluskuntatalo | Villa Väinölä | Jyväskylän työväentalo | Seinäjoen suojeluskuntatalo | Lounais-Suomen Maalaistentalo | Läntinen Pitkäkatu 20 | Jyväskylän suojeluskuntatalo | Muuramen kirkko
1930–1945:  Paimion parantola | Turun Sanomien toimitalo | Villa Tammekann | Oulun sulfiittiselluloosatehdas | Viipurin kaupunginkirjasto | Alvar Aallon kotitalo | Savoy-maljakko | Sunilan asuinalue | Sunilan sellutehdas | Tehtaanmäen asuinalue | Terassitalo | Villa Mairea | Stora Enson Anjalankosken tehtaat
1946–1959:  Strömbergin tehtaan asuinalue | Rautatalo | Insinööritalo | Otahalli | Säynätsalon kunnantalo | Oulun lannoitetehdas | Aerola | Muuratsalon koetalo | Pamilon vesivoimalaitos | Summan paperitehdas | Alvar Aallon ateljee | Jyväskylän uimahalli | Jyväskylän yliopiston päärakennus | Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo | Hansaviertel | Aalto-paviljonki | Korkalovaaran asuinalue | Kolmen Ristin kirkko | Aalto-keskus | Kulttuuritalo | Maison Louis Carré
1960–1969:  Lieksankosken voimalaitos | Lakeuden Risti | Keski-Suomen museo | Lappia-talo | Aaltohuset | Alvar-Aalto-Kulturhaus | Aalto-Hochhaus | Pyhän Hengen kirkko ja seurakuntakeskus | Enso-Gutzeitin pääkonttori | Seinäjoen kaupungintalo | Viitatorni | Ilokivi | Pylkönmäen kirkko | Teknillisen korkeakoulun päärakennus | Seinäjoen kaupunginkirjasto | Seinäjoen seurakuntakeskus | Rovaniemen kaupunginkirjasto | Pyhän Stefanoksen kirkko | Valtion virastotalo (Seinäjoki) | Kirjatalo | Villa Kokkonen
1970–1991:  Alajärven hallintokeskus | Villa Skeppet | Pohjolan talo | Otaniemen vesitorni | Finlandia-talo | Kunsten | Alvar Aalto -museo | Sähkötalo | Ristinkirkko | Riolan kirkko | Jyväskylän kaupunginteatteri | Seinäjoen kaupunginteatteri | Essenin oopperatalo | Alajärven kaupunginkirjasto
Öreälven

| Öreälven |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Västerbotten
Kunnat:  Bjurholm, Nordmaling
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Öreälvenin vesistö
Pinta-ala:  3 028,9 km²  
Järvisyys:  3 % 
Pääuoman pituus:  212 km 
Pääuoman osuudet:  Öreälven ←Örån
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Örträsksjön, Lycksele 
 :  64.1140°N, 19.0043°E
Laskupaikka:  Nedre Öre, Bjurholm
 :  63.52076°N, 19.7328°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  169 m  mpy.
Laskukorkeus:  0 m
Korkeusero:  169 m
Pituus:  106 km
Kaltevuus:  1,59 m/km
Keskiylivirtaama:  250 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  39,3 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  6,24 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Öreälven on Ruotsissa Västerbottenin läänissä virtaava 106 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Öreälvenin vesistössä 212 kilometrin pituisen pääuomaan alaosan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 3 029 neliökilometriä ja se laskee Pohjanlahden Selkämereen Nordmalingin kunnassa.
Joki alkaa Örträsksjönin järvestä ja se on tällä tavalla määriteltynä 106 kilometriä pitkä. Monesti pituudeksi ilmoitetaan kuitenkin 190 kilometriä, millä tarkoitetaan vesistön pääuomaa. Örträsksjöniin laskeva Örån muodostaa pääuoman yläjuoksun, joka alkaa Alsträsketistä.
Käännös suomeksi
Vladimir Popovkin

Vladimir Popovkin, 2008
Vladimir Aleksandrovitš Popovkin (ven. Владимир Александрович Поповкин, 25. syyskuuta 1957 Dušanbe, Tadžikistanin sosialistinen neuvostotasavalta – 18. kesäkuuta 2014 Israel) oli Venäjän avaruusjärjestön pääjohtaja ja Venäjän ensimmäinen apulaispuolustusministeri. Hän siirtyi eläkkeelle aktiivipalvelusta (1975–2009) Venäjän avaruusjoukoista kenraalin arvoisena.
Vladimir Popovkin syntyi Neuvostoliitossa vuonna 1957 ja astui asepalvelukseen vuonna 1975. Hän valmistui Leningradin sotilaallisen avaruustoiminnan akatemiasta vuonna 1979. Hän toimi Baikonurin kosmodromilla eri tehtävissä.
Vuonna 1986 Popovkin siirtyi Neuvostoliiton puolustusministeriön Avaruusjärjestelmien direktoraattiin. Vuonna 1989 Popovkin sai arvosanan Strategisten rakettijoukkojen sotilasakatemiasta. Vuodet 1991–2001 hän toimi Venäjän asevoimien yleisesikunnassa Moskovassa. Kun Venäjän avaruusjoukot perustettiin, Popovkinista tuli niiden esikuntapäällikkö ja 10. maaliskuuta 2004 hänet nimitettiin niiden päälliköksi. Vuodet 2008–2009 Vladimir Popovkin toimi Puolustusministeriön varustelupäällikkönä.  22. helmikuuta 2009 hänet ylennettiin kenraaliksi, ja hän siirtyi sotilaseläkkeelle ja virkamieheksi.
Hän toimi apulaispuolustusministerinä maaliskuusta 2009 huhtikuuhun 2011.
29. huhtikuuta 2011 Popovkin nousi Venäjän avaruusjärjestön johtajaksi. Hän toimi tehtävässä lokakuuhun 2013 asti.
Popovkin kuoli 18. kesäkuuta 2014 israelilaisessa sairaalassa, jossa hän oli ollut syöpähoidossa.
Vollen

| Vollen |
| --- | --- |
 Vollen
 Koordinaatit: 59°18′42″N, 10°29′45″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Vestfold
Kunta:  Tønsberg
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2023):  694
 – Väestötiheys:  1 735 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vollen on taajama Tønsbergin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 694 vuonna 2023. Vollenin vieressä sijaitsee lakkautettu Slagentangenin öljynjalostamo.
Õismäe

| Õismäe |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Haabersti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,78 km²
Väkiluku (1.1.2018):  1 263
 – Väestötiheys:  709,6 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Õismäe on asuinalue (vir. asum) Haaberstin kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 178 hehtaaria ja väkiluku 1 263 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 70 prosenttia oli virolaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Õismäe Wikimedia Commonsissa
Östling

Östling on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Gustaf Jim Östling (1884–1954), suomalainen kemisti
Leif Östling (s. 1945), Svenskt Näringslivin  (Ruotsin elinkeinoelämän keskusliiton)  puheenjohtaja
Seth Östling (1899–1967), suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija
Stig Östling (s. 1948), ruotsalainen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Östlund

Östlund on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Agda Östlund (1870–1942), ruotsalainen poliitikko
Benny Östlund (s. 1952), ruotsalainen kilpa-ampuja
Erik Östlund (s. 1962), ruotsalainen maastohiihtäjä
Marie-Helene Östlund (s. 1966), ruotsalainen maastohiihtäjä
Ruben Östlund (s. 1974), ruotsalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Saija Östlund (s. 1996), suomalainen jalkapalloilija
Thomas Östlund (s. 1965), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Väinö J. Saarialho

Väinö Johannes Saarialho, sukunimi aik. Sikiö (28. marraskuuta 1888 Impilahti – 2. huhtikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri ja lyseon lehtori.
Saarialhon vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Matti Sikiö ja Sofia Olivia Tallberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1907 Sortavalan reaalilyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1913 ja maisteriksi 1914.
Saarialho toimi oppikoulun opettajana Sortavalassa 1913–1916 ja Helsingin suomalaisessa tyttökoulussa 1918–1919. Hän oli sitten Helsingin suomalaisen normaalilyseon matematiikan, fysiikan ja kemian vt. nuorempana lehtorina 1919–1926 ja vakinaisena lehtorina 1926–1951.
Teoksia

Nimellä Väinö J. Saarialho:
Bestimmung des optischen Brechungsquotienten von Bariumnitratlösungen bei verschiedenen Koncentrationen und Temperaturen ; kirj. Sulo Koskinen ja Väinö J. Saarialho. Mitteilungen aus dem physikalischen Laboratorium der Universität Helsingfors. Acta Societatis scientiarum Fennicae 41,6. Finska Vetenskapssocieteten, Helsingfors 1913
Laskennon oppikirja. WSOY 1929, 2. uud. painos 1934, 4. painos 1948
Laskennon oppikirjan toisen painoksen harjoitustehtävien vastaukset ja opastukset. WSOY 1935
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2011

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2011 järjestettiin 9.–10. heinäkuuta Tuusulassa.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Helsingfors IFK | 41,06 | Joona-Ville Heinä | Gustav Klingstedt | Risto Silventoinen | Simo Sipilä |
| 2. | IF Kraft | 41,56 | Markus Norrgård | Mats-Johan Hagman | Johan Nordmyr | Jonathan Åstrand |
| 3. | Länsi-Uudenmaan Urheilijat | 41,97 | Eetu Kansanaho | Oskari Mörö | Teemu Vuoristo | Nghi Tran |
4 × 400 m
| 1. | IK Falken | 3.14,42 | Mikael Bergdahl | Tommy Granlund | Niclas Sandells | Christoffer Envall |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 3.15,65 | Aki Henttonen | Antti Toivonen | Jukka Moisio | Ville Wendelin |
| 3. | Noormarkun Nopsa | 3.17,18 | Hannu Poussu | Lauri Kohtamäki | Heikki Välimäki | Matti Välimäki |
4 × 800 m
| 1. | IK Falken | 7.27,42 | Christoffer Envall | Tommy Granlund | Mikael Bergdahl | Niclas Sandells |
| 2. | Kurikan Ryhti | 7.45,03 | Jukka Raittinen | Antti Raittinen | Jussi Raittinen | Mikko Raittinen |
| 3. | IF Länken | 7.45,88 | Niklas Norrbo | Kai Immonen | Frank Lindqvist | Anders Lindahl |
4 × 1 500 m
| 1. | IK Falken | 15.45,51 | Ville Borgmästars | Tommy Granlund | Mikael Bergdahl | Niclas Sandells |
| 2. | Joensuun Kataja | 15.55,16 | Teemu Ruippo | Arttu Vattulainen | Matti Räsänen | Jukka Keskisalo |
| 3. | Lahden Ahkera | 16.14,56 | Joseph Tanui | Hannu Granberg | Jussi Utriainen | Jonas Hamm |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 38.29,62 | Tuukka Grönholm | Heikki Kukkonen | Veli-Matti Partanen |  |
| 2. | Turun Weikot Yleisurheilu | 40.07,74 | Aleksi Ojala | Kari Laiho | Timo Viljanen |  |
| 3. | Keski-Uudenmaan Yleisurheilu | 40.35,98 | Joni Rouhiainen | Eemeli Kiiski | Antti Kempas |  |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Helsingfors IFK | 46,06 | Janna Rosenqvist | Matilda Bogdanoff | Jasmina Viitala | Jasmin Showlah |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 47,12 | Juuli-Anna Tauren | Emmi Mäkinen | Annu Kangasaho | Minna Laukka |
| 3. | Tampereen Pyrintö | 47,53 | Suvi Liimatainen | Lotta Harala | Maiju Pokkinen | Anna Heiniö |
4 × 400 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.44,80 | Laura Kolehmainen | Suvi Selvenius | Katja Erävistö | Anniina Laitinen |
| 2. | IK Falken | 3.46,76 | Mette Paavolainen | Caroline Wärn | Cecilia Långnabba | Karin Storbacka |
| 3. | Liedon Parma | 3.53,03 | Jutta Luhtala | Johanna Matintalo | Annamari Vesamo | Piritta Vaattovaara |
4 × 800 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 8.48,34 | Anniina Laitinen | Minna Nummela | Katja Erävistö | Suvi Selvenius |
| 2. | IF Nykarlebynejden | 8.53,49 | Jonna Skrifvars | Zenitha Eriksson | Sandra Eriksson | Heidi Eriksson |
| 3. | IK Falken | 9.03,17 | Mette Paavolainen | Cecilia Långnabba | Caroline Wärn | Karin Storbacka |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Vasa IS | 44.23,17 | Mikaela Löfbacka | Vera Rauhala | Camilla Richardsson |  |
| 2. | Oripään Vesa | 46.30,29 | Anne Halkivaha | Minna Halkivaha | Jenni Halkivaha |  |
| 3. | Esbo IF | 50.05,75 | Amanda Åström | Kialiina Tonttila | Annika Norrman |  |
Vihreän kuun sirpin ritarikunta

Vihreän kuun sirpin ritarikunta (ransk. Ordre du Croissant vert) on komorilainen ritarikunta. Se on perustettu vuonna 1965 Komorien kuningasperheen käskystä, ja sitä uudistettiin vuonna 1992. Kunnianosoitusta jaetaan sellaisille Komorien kansalaisille, jotka ovat ansioituneet niin sotilas- kuin siviiliviroissa. Komorien presidentti toimii ritarikunnan suurmestarina.
Kunnianosoitusta jaetaan viidessä luokassa:
ritarikunnan nauha
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2004

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2004 järjestettiin 3.–4. heinäkuuta Kajaanissa.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Karhulan Katajaiset | 40,86 | Esa Liukkonen | Janne Haapasalo | Tommi Huomanen | Stefan Koivikko |
| 2. | Oulun Pyrintö | 40,99 | Marko Ritola | Ville Vakkuri | Janne Kovasin | Mikko Häkkilä |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 41,35 | Juha Sonck | Nghi Tran | Teppo Heimo | Topi Valtanen |
4 × 400 m
| 1. | Lahden Ahkera | 3.11,97 | Ari-Pekka Lattu | Juha Kukkamo | Mustapha Mabrouki | Wilson Kirwa |
| 2. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 3.16,98 | Teemu Kejonen | Abdelghani Nouidra | Juha Sipilä | Petri Pohjonen |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.18,80 | Antti Heinonen | Aki Nummela | Tapani Virtanen | Kalle Simpanen |
4 × 800 m
| 1. | Lahden Ahkera | 7.22,13 | Antti Vasala | Jonas Hamm | Wilson Kirwa | Juha Kukkamo |
| 2. | Gamlakarleby IF | 7.38,91 | Jani Hautala | Kim Bergdahl | Kristoffer Härtull | Mikael Bergdahl |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 7.45,98 | Jussi Viljanen | Juha Menna | Simo Wannas | Mikael Talasjoki |
4 × 1 500 m
| 1. | Lahden Ahkera | 15.48,48 | Jarno Stenholm | Sami Ylihärsilä | Jonas Hamm | Antti Vasala |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 15.50,09 | Jussi Viljanen | Simo Wannas | Aki Nummela | Mikael Talasjoki |
| 3. | Gamlakarleby IF | 15.56,99 | Jani Hautala | Mika Jäger | Mikael Bergdahl | Kim Bergdahl |
3 × 5 000 m kävely
| 1. | Raision Ryhti | 1.10.09,78 | Timo Viljanen | Juha Kinnunen | Heikki Kinnunen |  |
| 2. | Turun Weikot Yleisurheilu | 1.18.56,83 | Christer Sundqvist | Harry Lankinen | Jan-Erik Sundqvist |  |
| 3. | Ikurin Vire | 1.21.14,45 | Jyrki Linne | Heikki Lahtinen | Toivo Tuomela |  |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Mikkelin Kilpa-Veikot | 46,21 | Katja Kuusela | Katja Salivaara | Manuela Bosco | Carla Bosco |
| 2. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 46,48 | Maarit Salovirta | Pirpa Menonen | Ilona Ranta | Petra Söderström |
| 3. | Viipurin Urheilijat | 47,61 | Paula Peltonen | Siina Pylkkä | Raija Lehtonen | Oona Vilén |
4 × 400 m
| 1. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 3.44,41 | Maarit Salovirta | Petra Söderström | Ilona Ranta | Pirpa Menonen |
| 2. | Mikkelin Kilpa-Veikot | 3.45,91 | Katja Piispanen | Manuela Bosco | Katja Salivaara | Carla Bosco |
| 3. | Kokkolan Veikot | 3.47,86 | Johanna Alanen | Niina Antila | Minna Järvenpää | Mari Järvenpää |
4 × 800 m
| 1. | Kokkolan Veikot | 8.50,05 | Niina Antila | Jenni Nikula | Minna Järvenpää | Mari Järvenpää |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 9.01,08 | Riikka Pirinen | Lotta Bryggare | Minna Nummela | Suvi Myllymäki |
| 3. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 9.16,94 | Marika Suvanen | Heli Vauhkonen | Maarit Salovirta | Hanna Haavikko |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Kauhavan Wisa | 44.13,85 | Niina Viinikka | Aino Tervonen | Maija Sippola |  |
| 2. | Turun Weikot Yleisurheilu | 44.53,02 | Mirke Hämäläinen | Johanna Väliniemi | Outi Sillanpää |  |
| 3. | Vihdin Viesti | 48.08,85 | Sanna Rajala | Merja Hovi | Mia Hovi |  |