stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Auguste Rodin
Elämä ja ura

Auguste Rodin kasvoi Pariisin työväenluokkaisessa Mouffetardin piirissä. Hänen isänsä oli komisario ja äitinsä entinen ompelija. Rodin opiskeli Petite École -nimisessä taidekoulussa, joka antoi hänelle hyvän pohjan Ranskan 1700-luvun taiteen perinteissä. Hän opiskeli anatomiaa kuvanveistäjä Antoine-Louis Baryen oppilaana. Rodinia ei otettu arvostettuun École des Beaux-Arts -kouluun. Sen sijaan hän toimi usean vuoden ajan oppipoikana kuvanveistäjä Albert-Ernest Carrier-Belleusen ateljeessa ensin Pariisissa ja sodan 1870−1871 jälkeen Belgiassa. Siellä hän teki yhteistyötä belgialaisen kuvanveistäjä Antoine Van Rasbourghin kanssa. Brysselissä asuessaan hän teki myös paljon naisfiguureja ja rintakuvia.
Rodin matkusti Italiaan vuonna 1876. Matkalla hän pysähtyi useissa ranskalaisissa kaupungeissa ja tutki keskiaikaista ranskalaista arkkitehtuuria. Italiassa hän vaikuttui Michelangelon töistä ja otti tältä myöhemmin vaikutteita. Rodin teki 1870-luvun lopulla paljon miesfiguureja. Hänen ensimmäinen täysikokoinen julkisesti hänen omalla nimellään esitetty figuurinsa, Pronssiaika, julkaistiin vuonna 1877 Brysselissä ja myöhemmin samana vuonna Pariisin salongissa. Ranskan taideministeriö osti myöhemmin teoksen.
Ranskan hallinto tilasi vuonna 1880 Rodinilta veistosryhmän Helvetin portit. Työ ei ollut valmis sovittuna vuonna 1885, Rodin jatkoi sen työstämistä, eikä veistosta lopulta ehditty valaa pronssiin Rodinin elinaikana. Rodinin seuraava suuri tilaustyö oli Calais'n porvarit: Rodin aloitti työn vuonna 1885 ja se kesti kymmenen vuotta. Koska Rodin oli suosittu, hän sai tilaustöitä läpi 1880-luvun lopun ja 1890-luvun. Näihin lukeutuivat esimerkiksi Victor Hugon ja Honoré de Balzacin muistomerkit. Rodin sai 1880-luvulla eroottisia vaikutteita kahdesta kirjallisuuden merkkiteoksesta, Danten Infernosta ja Baudelairen Pahan kukista.
Rodin pystytti oman paviljonkinsa Place de l'Almaan Pariisin maailmannäyttelyn 1900 aikaan ja täytti sen 150 veistoksellaan. Metropolitanin taidemuseossa avattiin vuonna 1912 kokonaan Rodinin töille omistetty näyttely. Rodin testamenttasi kokoelmansa Ranskalle ja vaati että Ranskaan perustetaan niille museo. Musée Rodin sijaitsee nykyisin Pariisin Hôtel Bironissa, missä Rodin piti ateljeetaan viimeisinä vuosinaan.
Rodinin ateljeessa työskenteli 1890-luvulla monia myöhemmin tunnetuiksi nousseita kuvanveistäjiä, kuten Antoine Bourdelle, Francois Pompon ja Jules Desbois. Suomalaiset Sigrid af Forselles ja Hilda Flodin olivat Auguste Rodinin oppilaina, kuten myös Johannes Haapasalo vuonna 1906 muutaman kuukauden ajan. Rodinin vaikutteet näkyivät myöhemmin Haapasalon ihmishahmoisissa pronssitöissä, kuten Puolustajassa (1908).
Vuonna 1895 Rodin hankki Meudonista läheltä Pariisia talon nimeltä "Villa des Brillants", jossa hän asui elämänkumppaninsa Rose Beuret'n kanssa kuolemaansa saakka. Siellä on myös heidän hautansa, jonka päällä on Ajattelija-patsas. Talon vieressä on ateljee, jossa on esillä Rodinin töitä. Puutarhasta on laaja näkymä Meudoniin. Nykyisin talo ja ateljee toimivat museona.
Tyyli

Rodinin teokset ovat maalauksellisen vapaita ja impressionistisen eloisia. Ilmaisussa on mukana niin naturalistista realismia kuin romantiikan ilmaisua. Sanotaan, että hänen persoonallisessa veistotyylissään antiikin ja renessanssin piirteet yhdistyvät radikalismiin. Rodin kuvasi alastomia ihmisfiguureja ilmeikkäästi, ja hänet tunnettiin myös hyvänä piirtäjänä.
Sommittelullisesti Rodinin teoksille on ominaista dramaattinen liike ja maalauksellinen, valoja ja varjoja taittava pintakäsittely. Niissä on voimakas liikevaikutelma ja intensiivinen, joskus jopa pateettinen tunnelma.
Teoksia

Pronssiaika, 1877.
Calais’n porvarit, 1889.
Helvetin portti, 1880−1917.
Ajattelija, 1879−1899.
Balzacin muistomerkki, 1891−1898.
Victor Hugo, 1890.
Suudelma, 1889.
Teoksia > Museoissa

Merkittävin kokoelma Rodinin tuotantoa sijaitsee hänelle omistetussa Musée Rodin -museossa Pariisissa.
Suomen valtion taidemuseon kokoelmassa on seitsemän Rodinin teosta. Niistä jälkivaloksia ovat Ajattelija (n. 1880/1964), Astuva mies (1887-78/1963), pronssivalos Helvetin portti (1885/ennen 1887), sekä Varjo (1880/1964). Helvetin portti -nimisiä veistoksia ovat myös marmoriveistokset vuosilta 1885 (versio vuodelta 1889) ja lesborakkautta kuvaava veistos vuodelta 1885. Lisäksi kokoelmassa on Honoré de Balzacin muotokuva pienoisveistoksena (1897).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Auguste Rodin Wikimedia Commonsissa
Musée Rodin (ranskaksi, englanniksi)
Auguste Rodin Kansallisgallerian kokoelmissa
Auguste Rodin, Sculptor, Artist (1840–1917) Biography. Viitattu 12.11.2018 (englanniksi).
Bazin, Germain René Michel: Auguste Rodin Encyclopædia Britannica. 8.11.2018. Viitattu 12.11.2018 (englanniksi).
Auguste Rodin Biography Encyclopedia of World Biography. Viitattu 12.11.2018 (englanniksi).
Auguste Rodin, Paris 1840 - Meudon 1917 Auguste-rodin.com. Viitattu 12.11.2018 (englanniksi).
Auguste Rodin Biography Artble.com. Viitattu 12.11.2018 (englanniksi).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Taiteenala:  Auckland  ADK  South Australia  FID  New Zealand Artists  KulturNav  Museum of Modern Art  Musée d'Orsay  National Gallery of Canada  Victoria  RKD Artists  Städel  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand) 
Villa des Brillants, Meudon.
Musée Rodin Meudonissa, ateljee.
Rodin vuonna 1898.
KUKA

| KUKA Robotics>  |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  GmbH, FWB: KU2
ISIN:  DE0006204407
Perustettu:  1898
Toimitusjohtaja:  Till Reuter (toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja), Bernd Minning (hallintoneuvoston puheenjohtaja), Manfred Gundel (toimitusjohtaja, Robot Group)
Kotipaikka:  Augsburg, Baijeri, Saksa
Toimiala:  Automaatio
Tuotteet:  Teollisuusrobotit, automaattiset tuotantolinjat
Liikevaihto:  1,079 mrd. euroa (2010)
Liikevoitto:  8,6 milj. euroa (2010)
Tilikauden tulos:  24,6 milj. euroa (2010)
Henkilöstö:  5 990 (2010)
Sisaryhtiöt:  KUKA Systems
Omistaja:  Midea Group
Kotisivu:  www.kuka.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Johann Josef Keller ja Jacob Knappich perustivat yrityksen vuonna 1898
KUKA on maailmanlaajuisesti toimiva saksalainen teollisuusrobottien ja teollisuusautomaatioratkaisujen tuottaja. Kuka Roboticsilla on maailmalla 25 tytäryhtiötä, muun muassa Yhdysvalloissa, Kanadassa, Meksikossa, Brasiliassa, Argentiinassa, Kiinassa, Japanissa, Koreassa, Taiwanissa, Intiassa ja Chilessä sekä useimmissa Euroopan maissa. Useimmat niistä tuottavat myynti- ja huoltopalveluita. Yrityksen nimi, KUKA, on lyhenne sanoista Keller und Knappich Augsburg. Se on myös KUKAn tuottamien teollisuusrobottien ja muiden tuotteiden rekisteröity tavaramerkki.
Vuodesta 2017 KUKA-yhtiön on omistanut kiinalainen Midea Group.
KUKAn teollisuusrobotteja
Historia

Johann Josef Keller ja Jacob Knappich perustivat yrityksen vuonna 1898 Augsburgissa, Saksassa. Alussa yrityksen päätoimialaa oli talojen ja katujen valaistus, mutta pian KUKA siirtyi muille aloille (hitsauslaitteet ja laitteistot, suuret säiliöt), saavuttaakseen vuonna 1966 Euroopan markkinajohtajuuden huoltoajoneuvojen valmistajana. Vuonna 1973 KUKA loi maailman ensimmäisen teollisuusrobotin nimeltä FAMULUS . Siihen aikaan yritys kuului Quandt-konserniin. Vuonna 1980 Quandtin perhe luopui KUKAsta, josta siten tehtiin julkinen yritys. Vuonna 1995 KUKA jaettiin yhtiöiksi KUKA Robotics ja KUKA Schweißanlagen (nykyisin KUKA Systems GmbH). Nykyisin KUKA keskittyy edistyksellisiin teollisen tuotannon automaatiosovelluksiin. Yhtiö omistaa KUKA Oyj:n (aiemmin IWKA-konserni).
Tietoja yrityksestä

Yrityksen pääkonttori sijaitsee Augsburgissa, Saksassa. Kukan palveluksessa on yli 3 150 työntekijää (30.9.2012). Asiakkaat ovat pääosin autoteollisuudesta mutta lisääntyvässä määrin myös muilta teollisuuden aloilta.
Autoteollisuus: pistehitsausta
Tärkeimmät virstanpylväät

1971 – Euroopan ensimmäinen hitsauskokoonpanolinja rakennettiin Daimler-Benzille.
1973 – KUKA rakensi maailman ensimmäisen teollisuusrobotin, FAMULUKSEN,  jonka kuutta akselia ohjattiin sähkömekaanisesti.
1976 – IR 6/60 – täysin uudentyyppinen sähkömekaanisesti ohjattu 6-akselinen robotti nivelkädellä.
1989 – Teollisuusrobottien uusi sukupolvi kehitettiin. Harjaton ohjausmoottori mahdollisti vaivattomamman ylläpidon ja paremman teknisen käytettävyyden.
2007 – KUKA „titan“ – aikansa suurin ja vahvin kuusiakselinen teollisuusrobotti pääsi Guinnessin ennätysten kirjaan .
2010 – Robottisarja KR QUANTEC kattaa ainoana robottiperheenä ensimmäisenä maailmassa 90–300 kg kuormausmahdollisuudet 3 100 mm ulottuvuudella.
2012 – Uusi pikkurobottisarja KR AGILUS julkaistiin.
2016 – Kiinalainen Midea Group osti KUKAn.
Järjestelmätietoja ja sovellusalueet > Järjestelmätietoja

KUKA-käyttöjärjestelmä on koko ohjauksen ydin. Siihen on tallennettu kaikki perustoiminnot, joita tarvitaan robottijärjestelmän käyttöön. 
Robotteihin kuuluu aina ohjauspaneeli, jonka näytön resoluutio on 640 × 480 pikseliä, sekä integroitu 6D-hiiri, joiden avulla manipulaattoria liikutellaan, asemia tallennetaan (TouchUp), tai joilla moduuleita, toimintoja, tiedostoja jne. luodaan ja muunnellaan. Akselien manuaalinen ohjaus on mahdollista kytkemällä ohjauspaneelin (KCP,  KUKAControlPanel) takaa löytyvä kytkin (nykyisin vain hätänappi). Yhteys ohjaimeen kulkee VGA-liitännän ja CAN-bus-liitännän kautta. 
Laitekaappiin sijoitettu suojattu teollisuustietokone kommunikoi robotin kanssa MFC-kortin välityksellä. Ohjaussignaali manipulaattoriin liikkuu DSE-RDW-yhteydellä. DSE-kortti on laitekaapissa, RDW-kortti on robotin pistokkeessa. 
Vanhat KRC1-tyyppien ohjaimet käyttivät Windows 95:ttä pyörittääkseen VxWorksiin perustuvaa ohjelmistoa. Oheislaitteisiin kuuluu CD-ROM ja diskettiasemat; Ethernet-, Profibus-, Interbus-, Devicenet- ja ASI-liitännät ovat myös käytössä. 
Uudemmat KRC2-tyypin ohjaimet toimivat WindowsXP-käyttöjärjestelmässä. Oheislaitteina toimitetaan CD-ROM-asema ja USB-liitäntä, Ethernet-yhteys sekä tarpeen mukaan Profibus-, Interbus-, DeviceNet- ja Profinet-yhteydet.
Useimmat robotit toimitetaan “KUKAn oranssina" tai mustana.
Järjestelmätietoja ja sovellusalueet > Sovellusalueet

Teollisuusrobotteja käytetään moniin tarkoituksiin. Usein niitä käytetään materiaalin käsittelyyn ja työstöön, lastaukseen ja purkamiseen, lavaukseen sekä piste- ja kaarihitsaukseen. KUKA-teollisuusrobotit avustavat tuotannossa muun muassa seuraavissa yrityksissä: GM, Chrysler, Ford, Porsche, BMW, Tesla, Audi, Mercedes-Benz, Volkswagen, Ferrari, Harley-Davidson, Boeing, Siemens, Stihl, Ikea, Swarovski, Wal-Mart, Nestlé, Budweiser, BSN Medical ja Coca-Cola . Alla on esitelty useita sovelluksia:
Järjestelmätietoja ja sovellusalueet > Sovellusalueet > Kuljetus

Teollisuusrobotteja voidaan käyttää painavien lastien kuljetukseen. Tärkeitä ominaisuuksia ovat niiden kantokapasiteetti ja vapaa kohdistamismahdollisuus.
Järjestelmätietoja ja sovellusalueet > Sovellusalueet > Elintarviketeollisuus

KUKA-robotteja käytetään myös elintarviketeollisuudessa. Ne vähentävät ihmisten ja koneiden työtaakkaa vaativissa tehtävissä kuten pakkauskoneiden täyttö ja purku, lihan paloittelu, pinous ja paletointi sekä laadunvalvonta.
Robotti paletoi leipomotuotteita
Järjestelmätietoja ja sovellusalueet > Sovellusalueet > Rakennusteollisuus

Käyttökohteita löytyy myös rakennusteollisuudesta. Robotteja käytetään varmistamaan tasainen materiaalin kulku. Myös jatkotyöstö ja tuotanto voivat tehostua robottien avulla.
Terässillan valmistus, teräksen leikkaus
Järjestelmätietoja ja sovellusalueet > Sovellusalueet > Lasiteollisuus

Lasiteollisuudessa robotteja käytetään useissa prosessin vaiheissa kuten lasin ja kvartsilasin lämpökäsittelyssä laboratoriolasin tuotannossa, taivuttamis- ja muokkaustoimenpiteissä sekä normi- ja massatuotantoesineiden valmistuksessa.
Tasolasin käsittelyä, raskaan sarjan robotti 1 000 kg hyötykuormalla
Järjestelmätietoja ja sovellusalueet > Sovellusalueet > Valimo- ja takomoteollisuus

Koska teollisuusrobotit kestävät kuumaa ja likaa, niitä voidaan käyttää valimokoneiden läheisyydessä, niiden päällä ja jopa sisällä. KUKA-robotteja voidaan käyttää myös jälkiprosessoinnissa kuten purseenpoistossa, hionnassa tai porauksessa sekä laadunvalvonnassa.
Valimon automatisointi kuumuudenkestävän robottikäden avulla
Järjestelmätietoja ja sovellusalueet > Sovellusalueet > Puuteollisuus

Hionta, jyrsintä, poraus, sahaus, paletointi ja lajittelu on mahdollista automatisoida.
Puun prosessointi: CNC-jyrsintä ja leikkaus
Järjestelmätietoja ja sovellusalueet > Sovellusalueet > Metallin työstö

Robottien päätehtäviä ovat työstötoimenpiteet, esim. poraus, jyrsintä, sahaus, taivutus ja meistaus. Toki teollisuusrobotit voivat hoitaa muitakin tehtäviä kuten hitsaus, kokoonpano, lastaus ja purku.
Metallintyöstö: leikkausta YAG-laserilla
Järjestelmätietoja ja sovellusalueet > Sovellusalueet > Kiven työstö

Keramiikka- ja kiviteollisuudessa teollisuusrobotteja käytetään kivilevyjen siltasahaukseen  ja jopa täysautomatisoidussa 3D-prosessoinnissa.
Kiven muokkausta: keittiön työtason vesisuihkuleikkaus
Taloudellisia tunnuslukuja

Liikevaihto (KUKA Roboter GmbH)
413 milj. euroa (2008)
330 milj. euroa (2009)
435 milj. euroa (2010)
616 milj. euroa (2011)
Johtoryhmä KUKA Roboter GmbH:
Toimitusjohtaja Manfred Gundel
Talous- ja rahoitusjohtaja Michael Albert
Liikevaihto (KUKA AG)
1 286 milj. euroa (2007)
1 266 milj. euroa (2008)
902 milj. euroa (2009)
1 078 milj. euroa (2010)
1 435 milj. euroa (2011)
Johtoryhmä KUKA AG:
Toimitusjohtaja  Dr. Till Reuter
Talous- ja rahoitusjohtaja Peter Mohnen
Mielenkiintoisia lisätietoja

KUKA-robotit ovat olleet esillä myös useissa Hollywood-elokuvissa. James Bond -elokuvan Kuolema saa odottaa kohtauksessa, jossa kuvataan jääpalatsia Islannissa, laserhitsausrobotti uhkailee NSA-agentti Jinxiä (Halle Berry) lasersäteillä. Ron Howardin  ohjaamassa elokuvassa Da Vinci -koodi KUKA-robotti ojentaa Tom Hanksin roolihahmolle Robert Langdonille krypteksin. Vuonna 2001 KUKA kehitti Robocoasterin, joka on maailman ensimmäinen ihmisiä kuljettava teollisuusrobotti. Laitteen kaksi istuinta on kiinnitetty robotin käsivarsiin, jotka voidaan ohjelmoida tekemään vuoristoradan tyyppisiä liikeratoja. Myös matkustajat itse voivat ohjelmoida toivomansa liikeradat. Vuonna 2007 KUKA esitteli robocoasteriin perustuvan simulaattorin[8]. Vuodesta 2010 alkaen Floridan Orlandossa sijaitsevassa Universal's Islands of Adventure -huvipuistossa KUKAn robottikäsi viihdyttää vallankumouksellisessa Harry Potter and the Forbidden Journey -laitteessa. Laitteen istuimet on kiinnitetty robottikäsiin, jotka taas on kiinnitetty kuljetusrataan. Siten istuimet liikkuvat laitteen kulkurataa pitkin ja liikkuvat robottikäsien avulla samanaikaisesti laitteen show-elementtien (liikkuvat lavasteet, projektiopinnat jne.) kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Robocoaster (englanniksi)
KUKA Industrial Robots
KUKA-teollisuusrobotit (Arkistoitu – Internet Archive)
KUKAn Robocoaster-huvipuistolaite perustuu teollisuusrobottiteknologiaan.
RNA-maailma
RNA-maailman arvioitu kehitys DNA-maailmaksi lyhyesti

Mahdollisesti jokin RNA:n edeltäjä, esim. PNA, TNA tai GNA
Itsekopioituva RNA
Kemiallisia reaktioita katalysoiva RNA, joka toimi ensimmäisenä entsyyminä
RNA, joka synnytti valkuaisaineita/entsyymejä
RNA synnytti entsyymejä, jotka synnyttivät DNA:n.  Mm. käänteiskopioijaentsyymi saattaa siirtää RNA:ssa olevat entsyymien valmistusohjeet DNA:han.
Näin on syntynyt esisolu, pisara, joka yhä on kaukana nykyisestä solusta
RNA-maailma, puolesta ja vastaan

RNA-maailmaa tukee muun muassa se, että DNA:n sokeria deoksiriboosia on hyvin vaikea tuottaa elottomasti ainakaan suuria määriä. RNA:n tiedetään myös katalysoivan joitain kemiallisia reaktioita eli toimivan joskus entsyymien tavoin. RNA toimittaa monia tehtäviä nykyisissäkin soluissa, toimii DNA:n lähettinä, siirtäjä-RNA:na ja ribosomi-RNA:na valkuaisainesynteesissä. Nimenomaan RNA on proteiinista ja RNA:sta koostuvassa ribosomissa se osa, jonka adeniini-emäs kytkee syntyvän proteiinin aminohapot yhteen. Joissain bakteerien lähetti RNA:issa on tunnistusosia,  jotka tunnistavat solun reaktioissa esiintyviä aineita. Kun jokin solun reaktiotuote tai lähdeaine kiinnittyy tällaiseen RNA:han, syntyy entsyymi joka katkaisee sen RNA:n jonka osa tämä aktiivinen RNA on.
RNA-maailmaa vastaan puhuu muun muassa se, ettei tiedetä tarkalleen missä määrin se kykenee katalysoimaan eri reaktioita. Myös RNA:n emäksen sytosiinin tuotanto elottomasti on vaikeaa. Tässä on vain osa RNA-maailmaan liittyvistä ongelmista. RNA:lle on ehdotettu helpommin luonnossa syntyvää edeltäjää, joita saattavat olla PNA, GNA ja TNA, mutta niitä ei esiinny missään solujen aineenvaihdunnassa.
RNA-maailma, puolesta ja vastaan > RNA-maailman puolesta

Nykyajan solu valmistaa valkuaisaineita eli syntetisoi proteiineja siten, että DNA lähettää lähetti-RNA:n ribosomille. Lähetti-RNA:ssa on DNA:sta kopioitu valkuaisaineen teko-ohje geneettisen koodin mukaisesti. Ribosomin kyljessä siirtäjä-RNA:t kääntävät lähetti-RNA:n valkuaismolekyyliksi. Apuna tarvitaan monia entsyymejä, jotka ovat pääosin valkuaisaineita. Ribosomit koostuvat valkuaisaineesta ja RNA:sta. Tunnetaan monia RNA-viruksia, joissa RNA on ottanut DNA:n paikan. RNA siis pystyy geneettiseen tallentamiseen.
QBeta-bakteriofagi on onnistuttu monistamaan laboratoriossa käyttäen fagin RNA:ta ja nukleotideja trifosfaattimuodossa, eli ATP, CTP, GTP ja UTP:tä, RNA-polymeraasia ja magnesiumioneja, jolloin Qb-fagin RNA syntyy 40 minuutissa. Vertailun vuoksi yksijuosteis-DNA-fagin kahdentuminen vaatii polymeraasin ja renkaan sulkevan liitosentsyymin, neljää nukleotidia. RNA-polymeraasin on oltava virukselle spesifistä tyyppiä. Ongelmana on kuinka valkuaisainesynteesi saattoi ensimmäisen kerran alkaa, jos ei ollut olemassa ainuttakaan valkuaisaine-entsyymiä. Tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että RNA pystyy itse toimimaan entsyyminä.
Laboratoriossa on tuotettu lyhimmillään 165 emäksen mittainen RNA, joka pystyy valmistamaan hyvin epätarkkoja kopioita itsestään.
Eräs 189 emäksen pituinen RNA tuottaa itsestään 98,9 %:n varmuudella tarkan kopion, eli tarkan kopion joka kahdeksas kopiointikerta.selvennä Laboratoriossa on myös tuotettu pitkiä RNA-ketjuja prebioottisesti saatavilla olleista aineista vedessä ilman entsyymejä.
Myös ribosomissa on RNA:ta, ja vuoden 2001 ribosomin rakenteen selvittämisen mukaan juuri RNA vastaa pääosin ribosomin toiminnoista. Valkuaiset ovat niin sanottuja polypeptideja, jotka koostuvat peptidisidosten yhdistämistä aminohapoista.
Ribosomissa juuri RNA:n adeniini-emäs sitoo kaksi aminohappoa yhteen peptidisidokseksi. Laboratoriossa on tuotettu ribosomi-RNA:ta lyhyempi RNA, joka voi yhdistää aminohappoja peptidisidoksilla, eli siten rakentaa polypeptidiä eli valkuaista
ainakin jossain määrin jollain vauhdilla, jollain tarkkuudella.selvennälähde?
SnRNP:t ovat pieniä RNA-valkuaisyhdisteitä, jotka käsittelevät soluissa lähetti-RNA:ta. Tämäkin tuo RNA:n merkittävään asemaan solussa. RNA:n sokeri riboosi syntyy luonnossa elottomasti helpommin kuin DNA:n deoksiriboosi. RNA toimii soluissa siirtäjä-RNA:na ja lähetti-RNA:na, jotka kuljettavat solun valkuaisaineiden rakennusohjeet ribosomeille, joissa valkuaisaineet valmistuvat.
Ribotsyymit ovat RNA-entsyymejä, jotka pystyvät katalysoimaan eli kiihdyttämään joitain kemiallisia reaktioita. eräs ribotsyymi on noin 350 emästä pitkä. RNA:lla ei ole proteiinien tasoista katalyyttistä kykyä, mutta se pystyy matkimaan tiettyjä entsyymejä, jotka aiheuttavat toisten RNA-molekyylien juosteiden katkeamisen ja yhteenliittymisen.
Niin sanottu käänteiskopioijaentsyymi pystyy muuttamaan RNA:ta DNA:ksi ja siten siirtyminen RNA-maailmasta DNA-maailmaan olisi saattanut teoriassa olla helppoa. Käänteiskopioijaentsyymi on yleinen, ja sitä esiintyy mm. vanhakantaisissa bakteereissa, joilla voi olla ikää jopa 2 miljardia vuotta.
RNA-maailma, puolesta ja vastaan > Vastaväitteitä

RNA-maailma-hypoteesi kuulostaa lupaavalta, mutta sillä on monia vastustajia. RNA-maailman perusongelmista yksi on se, ettei nykyinen biokemia tunne kyllin abioottisia emästen ja sokereiden syntytapoja.  RNA-maailmaa on vastustettu muun muassa sen takia, että RNA-molekyylien emästen mm. urasiilin ja sytosiinin syntytapaa luonnollisin mekanismein ei ole tunnettu, mutta laboratorioissa on nykyisin osoitettu, että kaikkien RNA-molekyylien emästen synty luonnollisin prosessein on mahdollista. Myös esim. riboosi ja muut sokerit ovat varsin epävakaita.
Riboosin ja fosforihapon sidos on altis hydrolyysille. Näin ollen riboosi-fosforihappo-yhdistelmä hajoaa nopeasti vedessä. Tämä vaatii jatkuvaa riboosi-fosforihappo-yhdistelmien tuotantoa. Lisäksi esimerkiksi eräs tunnettu guaniinin syntyreaktio syaanivedystä estää riboosin tuotannon formaldehydistä. Tämä näyttää viittaavan siihen, että emästen ja sokereiden ja eri emästen olisi synnyttävä eri paikoissa, joissa on erilaiset kemialliset olot ja sitten liityttävä yhteen.
Myös RNA:ssa käytetty riboosi tulee olla oikeata enantiomeeria. Nykyajan RNA:n sokerit ja emäkset ovat tarkoin valikoitua kätisyyttä. RNA-maailma vaatii prosessin, joka tuottaa suuria määriä oikeata kätisyyttä olevia nukleotideja. Nykyajan soluissa tämä tapahtuu DNA-informaation pohjalta rakennettujen entsyymien avulla. Tämä tekee hankalammaksi epätarkan ei-elollisen tuotantoprosessin. Jos eri enantiomeeriset riboosit kytkeytyvät yhdessä fosforihappojen kanssa RNA:n selkärangaksi, molekyylistä tulee mutkainen ja epävakaa. Mutta tutkijat ovat osoittaneet mahdollisia syitä tuolle kätisyyden valinnalle sekä sen, että pieni ylimäärä toista enantiomeeria kemiallisessa seoksessa voi johtaa seoksen toiskätiseksi.
Vaikka laboratoriossa on tuotettu itsekopioituvia RNA-molekyylejä alkumaan olosuhteita mallintavissa olosuhteissa, nykyluonnossa ei ole havaittu vapaita RNA-molekyylejä. Ja vaikka RNA katalysoikin monia reaktioita, on silti epäilyksiä RNA:n katalysointikyvystä monissa reaktioissa.
Monet RNA-ribotsyymit ovat itseään tai toisia RNA-molekyylejä pilkkovia, mikä saattaa vaikeuttaa suurten geenien syntyä. RNA:n evoluutiota saattaa vaikeuttaa suuri mutaatiotaajuus. Lyhyessä ajassa tapahtuva suuri mutaatiomäärä toimii useimmiten evoluutiota estävällä tavalla.
RNA-maailma-hypoteesi keskittyy pelkästään kopioitumiseen aineenvaihdunnan kustannuksella. RNA-maailma-hypoteesin vastakohdan aineenvaihdunta ensin -hypoteesin mukaan yksinkertaisia reaktioita ja aineenvaihduntaa on ollut ennen geenien syntyä. Aineenvaihdunta tarkoittaa tässä kemiallisten reaktioiden ketjua, jossa yksistä prosesseista vapautuva energia siirtyy toisen prosessin käyttöön, mikä lopulta johtaa monimutkaisempien molekyylien syntyyn. Siinä tapauksessa molekyylievoluutio pääsisi muuntamaan molekyyliä ja lisäämään siihen informaatiota vaihe vaiheelta niin kauan, kunnes saavutettaisiin lyhyitä RNA-juosteita vastaava monimutkaisuus.
RNA:n edeltäjät

Koska RNA:n tuottamista prebioottisesti on pidetty vaikeana, RNA-maailmaa on pidetty myöhäisempänä vaiheena, ja sitä ennen olisi todennäköisesti ollut RNA:ta huomattavasti yksinkertaisempi ja pienempi itsekopioituva molekyyli, joka kuitenkin kopioituu riittävän luotettavasti. Ennen RNA:ta on saattanut olla esim. PNA, glyserolinukleiinihappo GNA tai teroosinukleiinihappo TNA, jollaiset ovat RNA:ta helpompia synnyttää, mutta joita ei toisaalta ole havaittu elävissä olioissa. Sekä GNA:ssa että TNA:ssa on fosfaatti-hiiliyhdisterunko, ja ainakin TNA sopii yhteen RNA:n ja DNA:n kanssa. PNA syntyy helposti, mutta siinä ei ole mukana fosfaatteja niin kuin DNA:ssa ja RNA:ssa. On myös tehty kokeita, joissa RNA:n riboosi on vaihdettu heksoosiksi.