stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sonic the Movie 2
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  James Marsden  | … |  Tom Wachowski   |
|  Ben Schwartz  | … |  Sonic the Hedgehog (ääni)   |
|  Tika Sumpter  | … |  Maddie Wachowski   |
|  Natasha Rothwell  | … |  Rachel   |
|  Adam Pally  | … |  Wade Whipple   |
|  Shemar Moore  | … |  Randall   |
|  Colleen O’Shaughnessey  | … |  Miles ”Tails” Prower (ääni)   |
|  Idris Elba  | … |  Knuckles the Echidna (ääni)   |
|  Jim Carrey  | … |  Tri. Ivo ”Eggman” Robotnik   |
|  Lee Majdoub  | … |  agentti Stone   |
|  Tom Butler  | … |  komentaja Walters   |
|  Elfina Luk  | … |  turvallisuusviraston ministeri   |
|  Donna J. Fulks  | … |  Longclaw (ääni)   |
|  Benjamin L. Valic  | … |  nuori Sonic the Hedgehog (arkistosta otettu ääni)   |
|  Melody Nosipho Niemann  | … |  Jojo   |
Näyttelijät > Suomenkieliset ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Markus Niemi  | … |  Sonic the Hedgehog   |
|  Juha Varis  | … |  Tom Wachowski   |
|  Netta Laurenne  | … |  Maddie Wachowski   |
|  Hanna Kaila  | … |  Rachel   |
|  Verneri Lilja  | … |  Wade Whipple   |
|  Jesse Markin  | … |  Randall   |
|  Amy Burgess  | … |  Miles ”Tails” Prower   |
|  Tuukka Haapaniemi  | … |  Knuckles the Echidna   |
|  Antti Timonen  | … |  Tri. Ivo ”Eggman” Robotnik   |
|  Ilkka Villi  | … |  agentti Stone   |
|  Jussi Puhakka  | … |  komentaja Walters   |
|  Hanna Mönkäre  | … |  Longclaw   |
|  Jeremy Kiberu  | … |  nuori Sonic the Hedgehog   |
|  Senni Peltoniemi  | … |  Jojo   |
Suomenkielisen version sivurooleista vastaavat Jon-Jon Geitel, Jukka Nylund, Rauno Ahonen ja Yasmine Yamajako. Ohjauksesta vastaa Mikko Laiho ja käännöksestä Aksu Palmén.
Tuijat

| Tuijat |
| --- | --- |
 Kanadantuija (Thuja occidentalis).
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Paljassiemeniset Pinophyta
Lahko::  Cupressales
Heimo::  Sypressikasvit Cupressaceae
Alaheimo::  Cupressoideae
Suku::  Tuijat Thuja  L., 1753
Katso myös
   Tuijat Wikispeciesissä   Tuijat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuijat (Thuja) on sypressikasvien (Cupressaceae) heimoon kuuluva havupuusuku. Sukuun kuuluu viisi lajia. Niistä kahta esiintyy luonnonvaraisena Pohjois-Amerikassa ja kolmea Itä-Aasiassa. Tuijat ovat ainavihantia puita tai pensaita. Kanadantuija on hyvin yleinen puutarhojen ja pihojen koristekasvi lauhkean ilmaston alueilla, ja siitä on jalostettu yli sata viljelymuotoa. Kanadantuijan lisäksi lähinnä jättituijaa (Thuja plicata) ja japanintuijaa (Thuja standishii) käytetään koristekasveina ja metsäteollisuuden raaka-aineina.
Kuvaus

Tuijat ovat ikivihreitä puuvartisia kasveja. Ne voivat olla yksi- tai monirunkoisia, ja niiden koko vaihtelee pensaista suuriin puihin yleisimmin  3 metristä  60 metriin 
Jättituija on lajeista suurikokoisin ja voi kasvaa noin 75 metriä korkeaksi. Puun kuori on ohutta ja hilseilee pitkittäin säikeinä tai liuskoina. Latvus on yleensä kartiomainen. Oksat voivat olla vaakasuuntaisesti siirottavia, hieman kärjistään riippuvia tai kohenevia. Pienet oksanhaarat haarautuvat yleensä rangasta vaakatasossa kaksirivisesti, siten että pienemmät oksat haaroineen ovat litteitä.
Lehdet ovat yleensä suomumaisia, mutta nuorilla taimilla on neulasmaisia varhaislehtiä, ja jotkin jalostetut lajikkeet säilyttävät varhaislehtiä vuosia. Suomumaiset lehdet ovat asettuneet rangan ympärille ristikkäin vastakkaisesti. Johtoversoissa lehdet ovat keskenään samankokoisia ja niillä on pitkä johteinen lehtikanta. Lateraaliset sivuversot ovat hieman litteitä, ja niiden lehdet ovat asettuneet siten, että vastakkaiset lehtiparit ovat vuoroin keskellä rangan ylä- ja alapinnalla, vuoroin rangan laidoilla. Keskilehdet ovat pienempiä kuin laitalehdet. Keskilehdet ovat muodoltaan vinoneliömäisiä tai kulmikkaanpuikeita. Laitalehdet ovat leveän sirppimäisiä. Useimmissa lehdissä on ilmarakoja sekä ylä- että alapinnalla. Eniten ilmarakoja on laitalehtien alapinnoilla. Lehtien hartsinystyt ovat hyvin pieniä tai puuttuvat kokonaan.
Tuijat ovat yksikotisia, joten hede- ja emikukinnot kehittyvät samaan yksilöön. Pienet hedekukinnot eli hedekävyt kasvavat yksittäin versojen kärjissä. Hedekukinto muodostuu 4–16 hedelehdestä, joiden alapinnalla on 2–4 siitepölyä tuottavaa pölylokeroa. Emikukinnot eli kävyt kasvavat yksittäin tai kaksittain versojen kärjissä. Kävyt voivat olla munanmuotoisia tai luumunmuotoisia. Käpysuomut muodostuvat kiinnikasvaneesta emisuomusta ja peitinsuomusta. Käpy koostuu yleensä 6–12 ristikkäisesti asettuneesta käpysuomusta. Tyvenpuoleinen käpysuomupari on surkastunut. Käpysuomut aukeavat käpyjen kypsyttyä vapauttaen siemenet. Yksi käpy tuottaa tavallisesti 4–10 siivellistä siementä. Litteällä siemenellä on kaksi kapeaa lenninsiipeä. Sirkkalehtiä on tavallisesti kaksi.
Jättituijan kaarnaa ja lehtiä.
Japanintuijan oksia ja avonaisia käpyjä.
Vasemmalla vihreitä emikukintoja ja oikealla pieniä tummia hedekukintoja kanadantuijan oksilla.
Kanadantuijan taimi, jonka latvassa on neulasmaisia varhaislehtiä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Tuijia esiintyy luonnossa itäisessä Aasiassa Kiinassa, Koreassa ja Japanissa sekä Pohjois-Amerikassa Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Kanadantuija kasvaa hyvin laajalla alueella itäisessä ja keskisessä Pohjois-Amerikassa. Thuja sutchuenensis esiintyy ainoastaan muutamalla toisistaan eristyksissä olevalla vuorenrinteellä Kiinan Chongqingissa ja Sichuanissa.
Tuijat kasvavat monenlaisissa elinympäristöissä. Koreantuija (Thuja koraiensis) ja Thuja sutchuenensis kasvavat luonnossa kivikkoisilla vuorenrinteillä. Jättituija kasvaa monentyyppisissä metsissä, ja sitä esiintyy sekä Pohjois-Amerikan länsirannikon lauhkeissa sademetsissä että sisämaan vuoristojen kuivemmissa metsissä. Kanadantuija kasvaa hyvin monenlaisilla kasvupaikoilla kuivista metsistä soille lähinnä Pohjois-Amerikan pohjoisella havumetsävyöhykkeellä.
Luokittelu ja tutkimus

Tuijien sukuun kuvattiin 1700- ja 1800-luvuilla lukuisia lajeja, jotka suuri osa on sittemmin sijoitettu muihin sukuihin. Monet näistä kasveista ovat nykytieteen perusteella vain etäisesti sukua tuijille. Tällaisia lajeja ovat esimerkiksi chilentuoksusetri (Austrocedrus chilensis), rannikkosädesypressi (Callitris rhomboidea), deltasypressi (Glyptostrobus pensilis) ja atlassypressi (Tetraclinis articulata). Eräät lähteet lukivat vielä 1900-luvun lopulla sukuun kuuluvaksi idäntuijan (Platycladus orientalis), joka ei kuitenkaan molekyylibiologisten tutkimusten perusteella ole kovinkaan läheistä sukua varsinaisille tuijille. Sen sijaan tuijien lähin sukulainen on yksilajisen suvun muodostava hibatuija (Thujopsis dolabrata).
Luokittelu ja tutkimus > Lajit

koreantuija (Thuja koraiensis)
kanadantuija (Thuja occidentalis)
jättituija (Thuja plicata)
japanintuija (Thuja standishii)
Thuja sutchuenensis
Sukuun kuuluu lajien lisäksi joitakin vakiintuneita risteymiä, kuten jättituijan ja japanintuijan risteymä puistotuija (Thuja plicata × standishii). Näiden lisäksi kanadantuijasta on jalostettu lukuisia viljelylajikkeita, joilla on omia suomenkielisiä nimiä, kuten pallotuija, pilarituija, kartiotuija, timanttituija ja kultatuija.
Käyttö

Tuijia käytetään laajalti sekä metsäteollisuudessa että koristekasveina. Tuijien punertava puuaines on kevyttä ja pehmeää, mutta lahonkestävää, ja suurempia lajeja käytetään sahateollisuudessa. Kanadantuijaa on myös perinteisesti käytetty lääkekasvina. Kanadantuijan lehtiä vedessä hauduttamalla sekä Pohjois-Amerikan alkuperäiskansat että 1500-luvulta alkaen eurooppalaiset valmistivat runsaasti C-vitamiinia sisältävää nestettä, jota käytettiin keripukin hoitoon ja ehkäisyyn. Sillä uskottiin yleisesti olevan muitakin parantavia ominaisuuksia.
Useita tuijalajeja käytetään koristekasveina. Lajeista selvästi yleisin koristekäytössä on kanadantuija, josta on jalostettu yli 120 kasvutavaltaan ja lehdiltään vaihtelevaa viljelylajiketta.
Haida-intiaanit veistävät tuijapuusta myös toteemipaaluja.
Aiheesta muualla

Arboretum de Villardebelle - Photos of cones – kuvia (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q147255  Wikispecies: Thuja  APDB: 195461  CoL: C8JM2  EoL: 14007  EPPO: 1THUG  FNA: 132902  FoC: 132902  GBIF: 2684168  GRIN: 12106  iNaturalist: 48253  IPNI: 11717-1  IRMNG: 1360675  ITIS: 18043  NBN: NHMSYS0000464434  NCBI: 3315  NZOR: 413c1f3c-5813-4d2a-abab-6c1ec4a7871b  Open Tree of Life: 994095  PLANTS: THUJA  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30076319-2  Tropicos: 40013872  VASCAN: 1757  WFO: wfo-4000038299 
Vanhan jättituijan runko.
Timanttituija (Thuja occidentalis ’Smaragd’), kanadantuijasta jalostettu tiheän kartiomainen lajike.
Feliks Tuisku

Feliks Waldemar Tuisku (18. marraskuuta 1891 Kurikka – 18. maaliskuuta 1961) oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan riveissä vääpelinä ja joukkueenjohtajana.
Perhe ja Opinnot

Tuiskun vanhemmat olivat sahanomistaja Isak Tuisku ja Hedvig Sofia Nikkola. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Liisa Saurion kanssa.
Tuisku kävi kansakoulun ja yhden lukukauden maamieskoulua ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Jämsän yhteiskoulussa vuonna 1924.
Jääkärikausi

Tuisku työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 30. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän osallistui pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi) vuonna 1917.
Suomen sisällissota

Tuisku saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta  1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi komppanianvääpeliksi ja myöhemmin joukkueenjohtajaksi 4. jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa.
Sisällissodan jälkeinen aika

Tuisku palveli sisällissodan jälkeen 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 4:ssä, joka tunnettiin myöhemmin nimillä Pohjolan jääkäripataljoona ja Kajaanin sissipataljoona. Hän toimi pataljoonassa joukkueenjohtajana, komppanianpäällikkönä ja lopuksi pataljoonan talouspäällikkönä. Hän osallistui heimosotiin Petsamon retkikuntaan 25. helmikuuta 1920. Hän lähti retkelle Tampereelta II komennuskunnan (nimi muuttui myöhemmin retkikunnan 2. komppaniaksi) päällikkönä. Hän haavoittui sotaretkellä Salmijärven taistelussa 1. huhtikuuta 1920. Atmeijasta hän erosi 14. toukokuuta 1927 ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä Nurmeksessa.
Talvi- ja jatkosota

Tuisku osallistui talvisotaan Lieksassa Pohjois-Karjalan Ryhmän Täydennyspataljoonan komentajana. Välirauhan aikana hän toimi Lieksan komendanttina. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin 35. Linnoituskomppanian päälliköksi Rukajärvelle. Hänet haudattiin Nurmekseen.
Luottamustoimet

Tuisku toimi Nurmeksen Hevosystäväin Seuran jäsenenä ja oli Manttaalikunnan ja Metsänhoitoyhdistyksen puheenjohtajana ja Maataloustuottajain Pohjois-Karjalan piirin johtokunnan varapuheenjohtajana. Hän toimi myös Nurmeksen Sähkö Oy:n johtokunnan jäsenenä.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 31. toukokuuta 1917  Vääpeli 11. helmikuuta 1918  Vänrikki 30. toukokuuta 1918  Luutnantti 25. helmikuuta 1920  Kapteeni 16. toukokuuta 1925  Majuri 1941 |     |  Vapaudenristi 3. lk.  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Suomen Valkoisen Ruusun 2. lk. ritarikunnan ritarimerkki miekkojen kera  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jääkärimerkki  Suojeluskuntain ansioristi  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi  Maataloustuottajain Keskusliiton ansiomerkki |
Jääkäripataljoona 27:n 1. komppania.
Tullianum

Tullianum
Tullianum oli Rooman valtionvankilan Carcer Mamertinuksen maanalainen osa, jossa kuolemantuomiot pantiin täytäntöön. Se on saanut nimensä vankilan alla pulppuavasta lähteestä. Se sijaitsi Forumilla Comitium-rakennuksen yhteydessä.
Ernest Tubb

| Ernest Tubb |
| --- | --- |
 Ernest Tubb vuonna 1964.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. helmikuuta 1914 Crisp, Texas, Yhdysvallat
Kuollut: 6. syyskuuta 1984 (70 vuotta) Nashville, Tennessee
Ammatti:  laulaja/lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Texas Troubadour
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1933–1982
Tyylilajit:  country, honky-tonk
Soittimet:  kitara
Levy-yhtiöt:  Decca Records, Vocalion Records, Cachet Records, Rounder Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ernest Dale Tubb (9. helmikuuta 1914 Crisp, Texas – 6. syyskuuta 1984 Nashville, Tennessee) oli yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hän oli yksi countrymusiikin uranuurtajista, ja hänellä oli vaikutus mm. Hank Williamsin, Loretta Lynnin, Johnny Cashin, Lefty Frizzellin ja Hank Snow:n uriin. Hänen suurimpia hittejään olivat "Walking the Floor Over You" (1941), "Soldier's Last Letter" (1944), "It's Been So Long Darling" (1945), "Rainbow at Midnight" (1946), "Drivin' Nails in My Coffin" (1946), "Slippin' Around" (1949), "Thanks a Lot" (1964) ja "Waltz Across Texas" (1965). Vuonna 1948 hän teki omalla cover-versiollaan tunnetuksi kappaleen ”Blue Christmas”; nykyisin kappaleen tunnetuin ja menestynein versio lienee Elvis Presleyn versio vuodelta 1957.
Ernest Tubb oli myös Country Music Hall of Famen jäsen ja hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.
Tubbin ura musiikin parissa kesti lähes 50 vuotta ja ulottui kuudelle vuosikymmenelle, jonka aikana hän ehti julkaista kymmeniä albumeja, joista useimmat Decca Recordsilla. Kuusi hänen lähes sadasta singlestään oli listaykkösenä Yhdysvalloissa. Myös hänen vanhin poikansa Justin Tubb oli menestyksekäs laulaja.
Lisäksi Tubb ylläpiti Ernest Tubb Record Shop -levykauppaa, joka on yhä toiminnassa.
Elämä > Varhainen elämä, 1914–1940

Ernest Dale Tubb syntyi 9. helmikuuta 1914 maatilalla Crispissä, Texasissa lähellä Dallasia. Hänen isänsä Calvin Robert Tubb oli torppari, ja Ernest käytti suuren osan nuoruudestaan työskennellen maatiloilla ympäri osavaltiota. Ernest ihaili laulaja Jimmie Rodgersia, jonka inspiroimana hän opetteli vapaa-ajallaan laulamaan, jodlaamaan ja soittamaan kitaraa. 19-vuotiaana Tubb sai paikan laulajana sanantoniolaisella radioasemalla. Palkka oli alhaista, joten hän joutui tekemään myös muita töitä, muun muassa kaivamaan ojia ja työskentelemään apteekissa. Vuonna 1936 Tubbin kaksi ensimmäistä kappaletta julkaistiin, mutta ne menestyivät huonosti.
Vuonna 1939 Tubb muutti San Angeloon, Texasiin, jossa hänet palkattiin tekemään 15-minuuttista ohjelmaa radioasema KGKL-AM:lle. Hän kirjoitti ja nauhoitti kappaleen nimeltään "Beautiful San Angelo".
Elämä > Decca Records, 1940-1968

Vuonna 1940 Ernest Tubb liittyi Decca Recordsiin, sillä hän halusi jatkaa laulamista. Deccalla hän alkoi menestyä paremmin, ja etenkin vuoden 1941 kappale "Walking the Floor Over You" menestyi erittäin hyvin ja teki Tubbista tunnetun. Sitä myytiin yli miljoona kappaletta, ja se voitti kultalevyn vuonna 1965. Myös Tubbin myöhemmät kappaleet myivät hyvin.
Helmikuussa 1943 Tubb kokosi bändinsä Texas Troubadoursin ja liittyi Grand Ole Opry -radio-ohjelmaan. Bändin ensimmäiset jäsenet olivat kotoisin Alabamasta ja he olivat nimeltään Vernon "Toby" Reese, Chester Studdard ja Ray "Kemo" Head. Bändi esiintyi ohjelmassa noin neljän vuosikymmenen ajan saavuttaen merkittävän aseman myös muiden menestyksekkäiden countrymuusikkojen keskuudessa. Tubb sai jopa oman Midnight Jamboree -ohjelmansa, jota lähetettiin lauantaisin Grand Ole Opryn jälkeen.
Vuonna 1957 Tubb ampui humalassa musiikkituottaja Jim Dennyä kohti, muttei osunut keneenkään. Hänet pidätettiin.
Vuonna 1965 alettiin esittää Tubbin isännöimää puolen tunnin The Ernest Tubb Show -televisio-ohjelmaa, jota esitettiin vuoteen 1968 saakka.
Elämä > Viimeiset vuodet ja kuolema, 1968-1984

Tubb jatkoi aktiivista esiintymistä vielä koko 1970-luvun ajan. Vuonna 1975 julkaistiin kokoelma-albumeja ja postuumeja julkaisuja lukuun ottamatta Tubbin viimeinen albumi, Ernest Tubb.
Vuonna 1979 julkaistiin Tubbin merkittävä kokoelma-albumi The Legend and the Legacy, joka oli myös hänen ensimmäinen kokoelma-albuminsa yhteentoista vuoteen. Vuonna 1980 hän esiintyi itsenään elokuvassa Kaivosmiehen tytär. Tubb lopetti 49-vuotisen uransa terveyssyistä vuonna 1982. Vuonna 1983 julkaistiin viimeinen Tubbin elinaikana julkaistu kokoelma-albumi, Honkey Tonk Classics. Viimeisinä vuosinaan Tubb kärsi keuhkolaajentumasta. Hän kuoli 6. syyskuuta 1984 baptistisairaalassa Nashvillessä, Tennesseessä 70-vuotiaana.
Diskografia > Albumit

Ernest Tubb Souvenir Album (1947, Decca Records)
Favorites (1952, Decca Records)
Old Rugged Cross (1952, Decca Records)
Songs of Jimmie Rodgers (1953, Decca Records)
Red and Ernie (1956, Decca Records)
Favorites (1956, Decca Redords)
Daddy of 'Em All (1957, Decca Records)
The Importance of Being Ernest (1959, Decca Records)
Ernest Tubb Record Shop (1960, Decca Records)
Ernest Tubb and His Texas Troubadours (1960, Vocalion Records)
Midnight Jamboree (1960, Decca Records)
All Time Hits (1960, Decca Records)
Golden Favorites (1961, Decca Records)
On Tour (1962, Decca Records)
Just Call Me Lonesome (1963, Decca Records)
The Family Bible (1963, Decca Records)
Thanks a Lot (1964, Decca Records)
Blue Christmas (1964, Decca Records)
My Pick of the Hits (1965, Decca Records)
Hittin' the Road (1965, Decca Records)
Stand by Me (1965, Decca Records)
Mr. & Mrs. Used to Be (1965, Decca Records)
By Request (1966, Decca Records)
Country Hits Old and New (1966, Decca Records)
Another Story (1967, Decca Records)
Singin' Again (1968, Decca Records)
The Ernest Tub & Loretta Lynn Story (1968)
Let's Turn Back The Years (1969)
Saturday Satan, Sunday Saint (1969)
If We Put Our Heads Together (1969)
A Good Year For The Wine (1970)
One Sweet Hello (1971)
Say Something Nice to Sarah (1972)
Baby It's So Hard to Be Good (1972)
I've Got All the Heartaches I Can Handle (1973)
Story (1973)
Ernest Tubb (1975)
Diskografia > Kokoelmat

The Ernest Tubb Story (1959, Decca Records)
Ernest Tubb's Greatest Hits (1968, Decca Records)
The Legend and the Legacy (1979, Cachet Records)
Honkey Tonk Classics (1983, Rounder Records)
Country Music Hall of Fame (1987), julkaistu postuumisti
Retrospective, Vol. 1 (1987), julkaistu postuumisti
Retrospective, Vol. 2 (1987), julkaistu postuumisti
Let's Say Goodbye Like We Said Hello (1991), julkaistu postuumisti
Yellow Rose of Texas (1993), julkaistu postuumisti
Walking the Floor Over You (1996), julkaistu postuumisti
Another Story (1999), julkaistu postuumisti
20th Century Masters - The Millennium Collection: The Best of Ernest Tubb (2000), julkaistu postuumisti
Country Hoedown (2000), julkaistu postuumisti
There's a Little Bit of Everything in Texas (2000), julkaistu postuumisti
Early Hits of The Texas Troubadour (2000), julkaistu postuumisti
The Definitive Ernest Tubb Hits Collection (2001), julkaistu postuumisti
Texas Troubadour (2003), julkaistu postuumisti
Blue Eyed Elaine (Tubb the Songwriter) (2003), julkaistu postuumisti
The Definitive Collection (2006), julkaistu postuumisti
Diskografia > Singlet

The Passing of Jimmie Rodgers (1936)
This TB Is Whipping Me (1936)
Blue Eyed Elaine (1940)
I'll Get Along Somehow (1940)
I'll Never Cry Over You (1940)
I Cared For You More Than You Know (1941)
Walking the Floor Over You (1941)
Mean Mama Blues (1941)
You Nearly Lose Your Mind (1943)
Try Me One More Time (1944)
Soldier's Last Letter (1944)
Yesterday's Tears (1944)
Keep My Mem'ry in Your Heart (1945)
Tomorrow Never Comes (1945)
Careless Darlin’' (1945)
It's Been So Long Darling (1945)
Rainbow at Midnight (1946)
Filipino Baby (1946)
Drivin' Nails in My Coffin (1946)
Don't Look Now (But Your Broken Heart Is Showing) (1947)
So Round, So Firm, So Fully Packed (1947)
I'll Step Aside (1947)
Seaman's Blues (1948)
You Nearly Lose Your Mind (1948)
Forever Is Ending Today (1948)
That Wild and Wicked Look in Your Eye (1948)
Have You Ever Been Lonely? (Have You Ever Been Blue) (1948)
Let's Say Goodbye Like We Said Hello (1948)
Till the End of the World (1949)
Daddy, When Is Mommy Coming Home (1949)
Slippin' Around (1949)
My Filipino Rose (1949)
Warm Red Wine (1949)
My Tennessee Baby (1949)
Letters Have No Arms (1950)
I'll Take a Back Seat for You (1950)
I Love You Because (1950)
Unfaithful One (1950)
Throw Your Love My Way (1950)
Give Me a Little Old Fashioned Love (1950)
You Don't Have to Be a Baby to Cry (1950)
(Remember Me) I'm the One Who Loves You (1950)
Don't Stay Too Long (1951)
Hey La La (1951)
Driftwood on the River (1951)
Missing in Action (1952)
Somebody's Stolen My Honey (1952)
Fortunes in Memories (1952)
Divorce Granted (1953)
I'll Miss You When You Go (1953)
Counterfeit Kisses (1953)
Two Glasses, Joe (1954)
The Yellow Rose of Texas (1955)
Thirty Days (To Come Back Home) (1955)
House of Glass (1958)
Half a Mind (1958)
The Blues (1958)
What Am I Living For (1959)
I Cried a Tear (1959)
Next Time (1959)
Ev'rybody's Somebody's Fool (1960)
Thoughts of a Fool (1961)
Through That Door (1961)
I'm Looking High and Low for My Baby (1962)
Show Her Lots of Gold (1962)
Mr. Juke Box (1963)
Thanks a Lot (1963)
Be Better to Your Baby (1964)
Pass the Booze (1964)
Do You What You Do Do Well (1965)
Another Story (1966)
Too Much of Not Enough (1968)
I'm Gonna Make Like a Snake (1968)
Saturday Satan Sunday Saint (1969)
I've Got All the Heartaches I Can Handle (1973)
Sometimes I Do (1977)
Half My Heart's in Texas (1977)
Waltz Across Texas (1979)
Kirjallisuutta

Pugh, Ronnie. Ernest Tubb: The Texas Troubadour (1998). ISBN 0822321904.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ernest Tubb Record Shop (englanniksi)
Ernest Tubb – AllMusic (englanniksi)
Ernest Tubb Find a Grave-sivustolla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC 
Ernest Tubb (kolmas vasemmalta takarivissä) Carnegie Hallissa vuonna 1947.
Kastrí (Gávdos)

| Kastrí Καστρί |
| --- | --- |
 Kastrí
 Koordinaatit: 34°50′04″N, 24°05′07″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Chaniá
Kunta:  Gávdos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7403000001
Väkiluku (2011):  37
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kastrí (kreik. Καστρί; kath.kreik. Καστρίον, Kastríon) eli Gávdos (Γαύδος) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Gávdoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Gávdoksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 37 (vuonna 2011). Kastrí on Gávdoksen saaren pääkylä ja kunnan kuntakeskus.
Kastrí, suomeksi ”Linna”, sijaitsee saaren keskiosissa noin 200 metrin korkeudessa. Etäisyys saaren satamakylään Karavéen on noin viisi kilometriä. Kylässä on muun muassa pieni kunnantalo sekä vanha poliisiasema ja koulu.
Tulosyksikkö

Tulosyksikkö (engl. profit center) on yrityksen autonominen osa, jonka tulosta lasketaan kuin se olisi itsenäinen yritys. Tulosyksikköajattelun avulla voidaan yhtiötä erillisiksi tytäryrityksiksi tai kahdeksi tai useammaksi samojen omistajien yrityksiksi jakamatta harjoittaa yhden oikeushenkilön piirissä.
Tulosyksiköihin jaettua organisaatiota sanotaan tulosyksikköorganisaatioksi.