stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Industrial metal
Tunnettuja industrial metal -yhtyeitä

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  2 Times Terror  Black Light Discipline  Cold Cold Ground  Criss Angel  Die krupps  Dope Stars Inc.  Deadstar Assembly  Deathstars  Eisbrecher  Fear Factory  Fear of Domination  Godflesh  Dope  Gothminister  KMFDM  |  King Satan  Laibach  Marilyn Manson  Megaherz  Ministry  Mnemic  Morbid Angel  Neon Synthesis  Nine Inch Nails  OOMPH!  Pain  Peace, Love & Pitbulls  Pentatonik  Pitchshifter  Poltinmerkki  |  Powerman 5000  Project Silence  Prong  Rammstein  Raunchy  Red Harvest  the Republic of Desire  Rob Zombie  Ruoska  Scorngrain  Skrew  Slick Idiot  Stahlhammer  Static-X  |  Strapping Young Lad  Swamp Terrorists  Terminal Choice  Testify  The Kovenant  Treponem Pal  Turmion Kätilöt  Vargotah  Velcra  Waltari (yhtye)  The Young Gods  Mushroomhead  Scum of the Earth  Sybreed  |
Chris Cuomo

| Chris Cuomo |
| --- | --- |
 Chris Cuomo vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. elokuuta 1970 (ikä 54)  Queens, New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   yhdysvaltalainen
Ammatti:  televisiojuontaja
Puoliso:  Cristina Greeven (vih. 2001)
Lapset:  3
Christopher Charles Cuomo (s. 9. elokuuta 1970 Queens, New York) on yhdysvaltalainen televisiojuontaja, joka juonsi Cuomo Prime Time -ohjelmaa CNN-kanavalla. Aiemmin hän on juontanut 20/20-uutisohjelmaa ABC-kanavalla sekä lisäksi FOX-kavavalla Fox Files-ohjelmaa. Vuonna 2022 Cuomo siirtyi NewsNation -nimiselle kanavalle, jossa hänellä on oma nimikko-ohjelma.
Cuomo on edesmenneen Mario Cuomon poika, joka toimi New Yorkin osavaltion 52. kuvernöörinä vuosina 1983–1995. Lisäksi myös hänen vanhempi veljensä Andrew Cuomo on toiminut New Yorkin kuvernöörinä.
Koulutus

Cuomo on valmistunut lakimieheksi (engl. Juris Doctor) Fordhamin yliopistosta vuonna 1995. Ennen sitä hän oli suorittanut alemman korkeakoulututkinnon Yalen yliopistossa.
Yksityiselämä

Vuonna 2011 Cuomo solmi avioliiton Christina Greeven kanssa, joka on aikakausilehden kustannustoimittajat. Parilla on kolme lasta, tyttäret Bella ja Carolina sekä yksi poika Mario.
Väärinkäyttöepäilyt

Häntä syytettiin veljensä, New Yorkin silloisen kuvernöörin Andrew Cuomon ahdisteluväitteiden peittelystä. CNN-kanavan sisäisten tutkimusten mukaan hän oli asiattomasti käyttänyt kanavan resursseja painostaakseen veljensä seksuaalisesta ahdistelusta syyttäneitä tahoja. Hänet irtisanottiin esiin tulleiden väärinkäytösten vuoksi 4. joulukuuta 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chris Cuomo Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Puola
Kalenteri

Asteekkikalenteri.
Kalenteri on menetelmä, jonka avulla jokaiselle päivälle voidaan määritellä päiväys. Yksinkertaisimmassa kalenterissa vuoden jokaiselle päivälle on annettu juokseva numero ykkösestä alkaen. Moni kulttuuri on kuitenkin kehittänyt omat kalenterinsa, joissa päivät nimetään eri periaatteiden mukaan. Kalenterit perustuvat yleensä taivaankappaleiden, etenkin Kuun ja Auringon, liikkeeseen taivaalla.
Erityyppisiä kalentereita > Aurinkokalenteri

Länsimainen gregoriaaninen kalenteri on esimerkki aurinkokalenterista. Se perustuu Auringon kiertoon, ja tärkeitä siinä ovat vuodenajat, jotka pyritään pitämään paikoillaan.
Aurinkokalenterin vuosi jaetaan yleensä kuukausiin, mutta nämä kuukaudet eivät perustu Kuun vaiheisiin vaan usein Auringon kulkuun Eläinradan 12 merkin poikki vuoden aikana.
Saadakseen kalenterivuodet tasattua aurinkovuosien ja vuodenaikojen kanssa aurinkokalentereissa on käytetty erilaisia menetelmiä. Esimerkiksi muinaisilla egyptiläisillä oli kaksitoista 30-päiväistä kuukautta ja vuoden lopussa viisi ylimääräistä päivää. Joissain toisissa aurinkokalentereissa kuukaudet ovat keskenään eri pituisia.
Erityyppisiä kalentereita > Kuukalenteri

Kuukalenterit perustuvat Kuun vaiheisiin, jolloin uuden vuoden paikka vaihtelee vuodenaikoihin nähden, ja kalenterivuosi on lyhyempi. Esimerkiksi islamilainen kalenteri on tällainen kuukalenteri. Siinä kalenterikuukaudet kiertävät noin 30 vuodessa kaikkien vuodenaikojen ympäri.
Moni kuukalenteri, kuten islamilainen kalenteri edelleen, aloittaa kuukauden uudestakuusta, kun kuu alkaa jälleen näkyä kapeana sirppinä. Jotkin kuukalenterit aloittavat kuukauden täysikuusta.
Erityyppisiä kalentereita > Kuu-aurinkokalenteri

On olemassa myös yhdistettyjä aurinko- ja kuukalentereita, joissa kuukaudet on määritetty kuun vaiheiden mukaan, mutta aika ajoin vuoteen lisätään ylimääräinen kuukausi, jotta kalenterikuukaudet pysyvät ainakin suunnilleen samana vuodenaikana. Sellaisia ovat esimerkiksi juutalainen ja vanha kiinalainen kalenteri.
Vuoden alkuhetki

Vuosi on aloitettu eri kalentereissa eri hetkestä, joskus kevätpäivän- tai syyspäiväntasauksesta, tai helpommin havaittavista talvipäivän- tai kesäpäivänseisauksesta. Muinaiset egyptiläiset aloittivat vuotensa Siriuksen heliakkisesta noususta ja maorit Seulasten heliakkisesta noususta.
Kuukaudet ja viikot

Monessa kalenterissa vuosi jaetaan 12 kuukauteen, joista jokaisessa on noin 30 päivää, mikä on lähes sama pituus kuin kuunkierrossa.
Useimmissa kalentereissa päivät lisäksi ryhmitellään seitsemän päivän pituisiin viikkoihin. Viikonpäivät taas on usein nimetty viiden planeetan sekä Kuun ja Auringon, tai niihin liitettyjen jumalten mukaan. Joissakin kalentereissa viikonpäivät on vain numeroitu. Monet kalenterit toistuvat viikonpäivien suhteen samanlaisina joka vuosi tai joka toinen vuosi.
Vuorokauden alkuhetki

Eri kalenterit aloittavat kalenterivuorokauden eri hetkestä, jotkin yöllä tai tarkkaan keskiyöllä, toiset auringonlaskun aikaan ja jotkin auringonnousun aikaan.
Karkausvuodet

Kalenterikuukaudessa on aina kokonaislukumäärä päiviä ja kalenterivuodessa kokonaislukumäärä kuukausia. Koska aurinkovuodessa tai kuunkierrossa ei kuitenkaan ole kokonaislukumäärää päiviä, eri kalentereissa ollaan otettu käyttöön erilaisia keinoja tasata päivien määrä vuodessa aurinkovuoden mukaiseksi. Kun kalenterivuosi on erkaantunut tarpeeksi aurinkovuodesta, on karkausvuosi, johon on lisätty yksi tai useampia ylimääräisiä päiviä eli karkauspäiviä. Näin tehdään yleensä noin joka neljäs vuosi.
Kalenterin nollahetki

Jokaisella kalenterilla on oma alkuhetkensä. Se ei juuri koskaan ole se hetki, jolloin kalenteri otettiin käyttöön, vaan jokin oletettu alkuhetki. Esimerkiksi gregoriaanisen kalenterin alkuhetki on 1. tammikuuta vuonna 1. Juutalaisen kalenterin alkuhetki on nykyisen länsimaisen ajanlaskun mukaan 7. syyskuuta vuonna −3760, kiinalaisen kalenterin 15. helmikuuta −2636 ja islamilaisen kalenterin 19. heinäkuuta 622.
Luettelo kalentereista

Babylonialainen kalenteri
Buddhalainen kalenteri
Etiopialainen kalenteri
Gregoriaaninen kalenteri
Korjattu juliaaninen kalenteri (meletiaaninen kalenteri)
Hindukalenteri
Intialainen kalenteri
Islamilainen kalenteri
Juchekalenteri
Juliaaninen kalenteri
Juutalainen kalenteri
Kiinalainen kalenteri
Koptilainen kalenteri
Maailmankalenteri
Mayakalenteri
Muinaisen Egyptin kalenteri
Neuvostokalenteri
Parannettu kalenteri
Roomalainen kalenteri
Ruotsalainen kalenteri
Vallankumouskalenteri
Venäläinen kalenteri
Viikkokalenteri
Kirjallisuutta

Duncan, David Ewing: Kalenteri: Ihmiskunnan historiallinen taistelu todellisen ja tarkan vuoden määrittämisestä.  ((Calender: Humanity’s epic struggle to determine a true and accurate year, 1998.) Suomentanut Matti Kinnunen)  Helsinki:  WSOY, 1999.  ISBN 951-0-23645-4
Oja, Heikki: Aikakirja.  Helsingissä:  Otava, 1999.  ISBN 951-1-16334-5  Teoksen verkkoversio. 4. painos, päivitys toukokuu 2007. Julkaisija Helsingin yliopiston almanakkatoimisto, 2007 (PDF). (Arkistoitu – Internet Archive)
Whitrow, G. J.: Ajan historia: Ajankäsitykset esihistoriasta meidän päiviimme.  (Time in history: The evolution of our general awareness of time, 1988.)  Suomentanut Anto Leikola. Helsinki:  Art House, 1998.  ISBN 951-884-234-5
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kalenteri Wikimedia Commonsissa
Kalenteri 1800 - 2400. (englanniksi)
Erilaisia kalentereita ja niiden historiaa kiinalaisesta juutalaiseen. (englanniksi)
Ihmiskunnan vanhimpia kelloja ja kalentereita (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Forsius, Arno: Kalenteri ja almanakka (Arkistoitu – Internet Archive). 4.1.2003.
Kalenteri.online - Juhla-, pyhä-, merkki- ja liputuspäivät pitkälle tulevaisuuteen.}
Autoalan Keskusliitto

Autoalan Keskusliitto (AKL) on vuonna 1933 perustettu auto- ja konekaupan sekä korjaamo-, maalaamo-, ruosteenesto- ja katsastusyritysten taloudellisia ja työmarkkinaetuja ajava ja palveluja tuottava yhdistys. Autoalan Keskusliiton tehtävänä on edistää jäsenyritysten toimintaedellytyksiä. Vuoden 2019 loppupuolella Autoalan Keskusliitolla oli kaikkiaan 185 jäsenyritystä, joilla yhteensä oli noin 415 toimipaikkaa.
Psykiatrinen vankisairaala

| Psykiatrinen vankisairaala |
| --- | --- |
 Psykiatrisella vankisairaalalla on yksikkö myös Vantaan vankilassa.
Sijainti
Osoite:  Mathilda Wreden katu 1, 20380 Turku ja Siltaniitynkuja 2, 01260 Vantaa
Organisaatio
Tyyppi:  vankien terveydenhuollon yksikkö
Historia
Perustettu:  1911
Linkki
Kotisivut:  https://vth.fi/psykiatrinen-vankisairaala/
Psykiatrinen vankisairaala (entinen Vankimielisairaala) on psykiatrinen sairaala, jossa hoidetaan psykiatrista hoitoa tarvitsevia vankeja, ja tehdään mielentilatutkimuksia ja vaarallisuusarvioita.
Psykiatrisen vankisairaalan vuonna 1911 toimintansa aloittanut Turun yksikkö (aikaisempi nimi Vankimielisairaala) sijaitsee nykyään Turun vankilan vieressä Saramäessä. Vankimielisairaala toimi vuoteen 2007 Turun keskustassa Kakolan vankilan yhteydessä ennen uuden vankilan valmistumista. Yksikössä on 40 hoitopaikkaa, ja henkilökunnan vahvuus on 49, joista hoitajia on 39. Psykiatrinen vankisairaala Turussa on vankeinhoidossa ainoa päivystävä sairaala, joka ottaa vastaan tahdosta riippumattomaan hoitoon tulevat potilaat valtakunnallisesti. Valtaosa potilaista on kuitenkin hoidossa vapaaehtoisesti. Psykiatrisella vankisairaalalla on yksikkö myös Vantaan vankilassa. Vantaan yksikössä on 15 paikkaa, joista yksi varattu naispaikaksi. Vantaan yksikkö hoitaa ainoastaan vapaaehtoisesti hoitoon tulevia vankipotilaita. Kummallakin yksiköllä on myös vankilan yhteydessä toimiva poliklinikka, ja lääkäreitä on yhteensä kuusi.lähde? Turun yksikön lakkauttamisesta on käyty vuodesta 2024 keskustelua osana laajempia hallituksen säästötavoitteita, mutta päätöksiä ei ole tehty  Laitos kuuluu Rikosseuraamuslaitoksen terveydenhuoltoyksikön organisaatioon. Psykiatrisen vankisairaalan vastaava ylilääkäri on Marja Salomaa.
Vuosittain sairaalassa toteutetaan 2010-luvun alun tietojen mukaan noin 450 hoitojaksoa, ja valtaosa potilaista on miehiä. Psykiatrista sairaanhoitoa kaipaavat naisvangit hoidetaan joko Psykiatrisen vankisairaalan Turun yksikössä tai Vankisairaalassa Hämeenlinnassa. Tahdosta riippumattomasti voidaan naispotilaita hoitaa ainoastaan Psykiatrisen vankisairaalan Turun yksikössä.lähde? Hoitojaksojen keskimääräinen kesto oli vuonna 2012 32,5 vuorokautta.
Psykiatrisen vankisairaala tai vankimielisairaalaa ei tule sekoittaa Suomen valtiollisiin psykiatrisiin sairaaloihin. Niitä on Suomessa kaksi, Niuvanniemen sairaala ja Vanhan Vaasan sairaala. Kyseisissä sairaaloissa toteutetaan pitkäaikaista kuntouttavaa hoitoa, eivätkä potilaat ole vankeinhoidon piirissä.
Aiheesta muualla

Lauerma, Hannu: Asianajaja voi vahingoittaa sairasta vankia Turun Sanomat. 18.8.2015. Viitattu 26.2.2021.
Amuse

| Amuse |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  http://www.amuse.io
Kotipaikka:  Ruotsi
Rekisteröinti:  Ilmainen
Kielet:  Englanti, Espanja, Portugali
Avattu:  2018
Suljettu:  -
Amuse on ruotsalainen musiikin digitaalinen jakamispalvelu musiikin suoratoistopalveluihin kuten Spotify, Napster ja Tidal.
Spin

Elektroni on esimerkki spin-½-hiukkasesta. Sillä on kaksi mahdollista spinin arvoa z-akselin suuntaan, +½ ħ ja -½ ħ, jossa ħ on redusoitu Planckin vakio.
Spin on alkeishiukkasten ominaisuus, jonka lähin klassinen analogia on sisäinen pyörimismäärä. Täysin spiniä ei kuitenkaan voi kuvata klassisilla malleilla. Yhteys pyörimismäärään tulee siitä, että spinin omaavan hiukkasen on havaittu käyttäytyvän magneettikentässä varatun pyörivän kappaleen lailla. Aalto-hiukkasdualismin mukaan aineella kuitenkin on sekä aaltojen että hiukkasten ominaisuuksia, joten niitä ei voi täysin kuvata pyörivinä kappaleina. Lisäksi spinin erottaa klassisesta pyörimismäärästä se, että se on kvantittunut ominaisuus, eli se voi saada vain tiettyjä hiukkasen tyypistä riippuvia arvoja.
Spintroniikka tutkii mahdollisuutta hyödyntää elektronin spiniä tiedon tallentamisessa, käsittelemisessä ja siirrossa.
Spinin havaitseminen

Spin havaittiin vuonna 1922 Sternin-Gerlachin kokeessa. Siinä hopea-atomit kulkivat paikassa muuttuvan magneettikentän läpi. Hopea-atomit ovat sähköisesti neutraaleja, mutta spinin vuoksi niillä on magneettinen momentti. Tällöin epähomogeeninen magneettikenttä aiheuttaa atomin rataan muutoksen. Kokeessa havaittiin, että hopea-atomit jakautuivat kahteen erilliseen ryhmään osoittaen, että hiukkasten spinillä on vain tietyt kvantittuneet arvot.
Spinin mahdolliset arvot

Spinin aiheuttaman sisäisen pyörimismäärän itseisarvo S voi saada vain arvot
missä kvanttiluku s on joko kokonaisluku tai puoliluku:  s=0,{\frac {1}{2}},1,{\frac {3}{2}},2,... ja  \hbar  on Planckin vakio h jaettuna  2\pi :llä:  \hbar ={\frac {h}{2\pi }}.
Jokaisella hiukkasella on oma sisäinen spin. Jos spin on kokonaisluku, kyseessä oleva hiukkanen on bosoni, jos puoliluku, kyseessä on fermioni. Alkeishiukkasista kvarkkien ja leptonien spin on 1/2, eli ne ovat fermioneja. Leptoneista tutuin hiukkanen on elektroni. Koska protoni ja neutroni koostuvat kummatkin kolmesta kvarkista, ovat nekin fermioneja. Voimia välittävät hiukkaset taas ovat bosoneja. Fotonin, gluonin, sekä W ja Z -bosoneiden spin on 1. Higgsin bosonin spin taas on 0. Gravitonien spiniksi on ennustettu 2.
Myös spinin jokaisen avaruuskomponentin mahdolliset arvot ovat kvantittuneet. Jos hiukkasen spiniä kuvaa yllä mainittu kvanttiluku s, spinin komponentti valitun koordinaattiakselin suuntaan voi saada 2s+1 arvoa eli esimerkiksi z-akselin suuntainen komponentti voi saada arvot
missä  s_{z}=-s,-(s-1),\cdots ,s-1,s.
Esimerkiksi elektronit ovat spin-½-hiukkasia, eli niille  s=1/2. Tällöin niiden z-akselin suuntainen spinkomponentti voi olla joko  s_{z}=1/2 tai  s_{z}=-1/2. Positiivisessa tapauksessa hiukkasen sanotaan olevan spin-ylös-tilassa ja vastaavasti negatiivisessa tapauksessa se on spin-alas-tilassa. Elektronin spinin suuruutta (lukua  S tai  s) ei voi muuttaa, mutta spinin suunta voi muuttua ylös- ja alas-tilojen välillä.
Kirjallisuutta

Mandl, Franz: Quantum Mechanics.  Butterworths & Co., 1966 (1957).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tornion helluntaiseurakunta

| Tornion helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
 Seurakunnan rukoushuone toukokuussa 2024
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1933
Puheenjohtaja:  Teemu Pekkala
Pääkirkko:  Keskikatu 21 95400 Tornio
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tornion helluntaiseurakunta on vuonna 1933 perustettu torniolainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan puheenjohtaja on Teemu Pekkala. Seurakunnassa oli vuonna 2012 noin 100 jäsentä. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Tornion keskustassa Keskikadulla. Seurakunnan toimintamuotoihin kuuluu viikoittaisten kokouksien lisäksi lapsi- ja nuorisotyö, diakoniatyö, pienryhmätoiminta ja lähetystyö.
Historia

Helluntaiherätyksen liikehdintä Torniossa alkoi jo vuonna 1910. Vuonna 1915 Lyydia Korpi vaikutti Kemin ja Tornion alueella. Vuonna 1912 Thomas Ball Barratt vieraili Rovaniemen lisäksi Torniossa. Talvella 1932 herätyskokoukset laajentivat Tornion alueella. Tornion helluntaiseurakunta perustettiin 9. joulukuuta 1933 Blomsterissa. Alkuaikoina seurakuntaan liittyi 14 jäsentä.
Alkuvuosikymmeninä seurakunnassa toimivat kiertävät saarnaajat ja evanekelistat, muun muassa Heikki Taipale 1930-luvulla, Erkki Jääskeläinen sekä Uuno Saukkonen 1950-luvulla. 1950-luvun puolivälissä kantavia voimia olivat Paavo Joensuu ja esko Laesharju. Joensuun aikana erityisesti Ryöttän alue oli seurakunnan työkohteena. Vuonna 1956 seurakunta liittyi Kemin helluntaiseurakuntaan rukouspiirinä. Rukouspiiri järjestäytyi kuitenkin uudelleen seurakunnaksi vuonna 1964. 1960- ja 1970-luvuilla seurakunnan työntekijöinä ovat olleet Jussi Jokisaari, Eino Sirkiä, Toivo Haapala, Juhani Pesu ja vuodesta 1977 lähtien Juhani Kuosmanen aina 1980-luvun loppupuolelle asti. Seurakunnassa toimivat myös paikalliset evankelistat Raimo Karmitsa, Kari Kolehmainen ja Vilho Makkonen.
1980-luvulla seurakunnan jäsen määrä kasvoi enimmillään 170 jäseneen.
Seurakunnan tilat

Seurakunta toimi pitkään tilapäisissä tiloissa. Hanke oman rukoushuoneen hankkimiseksi edistyi vuonna 1979, jolloin seurakunta hankki Keskikadun kiinteistön omistukseensa. Suuunnitelman rukoushuoneesta laati Kalevi Marin. Rukoushuone vihittiin käyttöön vuonna 1983.
Namnetit

Namnetien ja naapuriheimojen alueet.
Namnetit (lat. namnetes  tai  nannetes) oli kelttiheimo, joka asui Galliassa, Loire-joen pohjoispuolella ja Atlantin rannoilla. Heidän naapureitaan olivat piktonit, jotka asuivat Loiren toisella puolella. Namnetien pääkaupunki oli Condivicnum, nykyinen Nantes. Kun Caesar hyökkäsi Armoricassa asuvia venetejä vastaan, venetit pyysivät namneteja sekä muita naapuriheimoja apuun.
Otamusjoki

| Otamusjoki Salmijoki |
| --- | --- |
 Otamusjoki Sastamalassa. Kuvattu sillalta Tupurlanjärveä kohti. Vasemmalla kahvila Otamus.
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Sastamala
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen v−a (35.16), Kuloveden alue (35.13)
Pinta-ala:  261,5 km²  
Järvisyys:  3,44 % 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Tupurlanjärvi
 :  61.48311°N, 23.17020°E
Laskupaikka:  Piikkilänjärvi, Kulovesi
 :  61.48068°N, 23.179145°E
Sivu-uomat:  Loilanoja
Mittaustietoja
Pituus:  0,55 km  
Keskivirtaama:  yli 2,2 m³/s (MQ) 
Muuta
Otamusjoki on Pirkanmaalla Sastamalan Salmella sijaitseva 550 metriä pitkä joki , joka laskee Tupurlanjärvestä Kuloveteen.
Yleistä

Otamusjoki on lyhyt ja tulkinnasta riippuen, joko Saikkalanjoen valuma-alueen laskujoki Kuloveteen, tai Kulovedessä sijaitseva lahden sisäinen kapea salmi. Tyrvään vesivoimalaitoksen valmistuttua ja kun Rautavesi-Kulovesi-vesialtaan täyttö tuli vuonna 1957 päätökseensä, on vesistön vedenpintaa säännöstelty välillä 56,75–57,65 metriä mpy. Kuloveden vedenpinta on siitä asti ollut yläpuolisessa Tupurlanjärvessä ja alapuolisessa Kuloveden Piikkilänjärvessä samalla tasolla. Vesialueet ovat siten teknisesti samaa järviallasta.
Otamusjoen pohjoisrannat ovat paikoin jyrkänteisiä eteenkin Helaakallion ja Ristivuoren kohdilla. Pohjoisrannikolla peltomaat ulottuvat aivan joen jyrkille rannoille asti. Eteläpuolella peltoja on vähän. Salmista tulee yhdystie 2505, joka ylittää Otamusjoen siltaa pitkin ja jatkaa sitten Karkkuun asti. Joen rannassa on kuusi vapaa-ajan asuntoa ja sillan vieressä kahvilarakennus (Otamuskahvila), jolla on joessa laituri. Läheisyydessä on vierailijoille tarkoitettu lyhyt viitoitettu patikkareitti.
Historiaa

Otamusjokea kutsuttiin aiemmin nimellä Salminjoki. Paikan erikoisesta lisänimestä Eräportti on kirjoitettu enemmän. Esimerkiksi Jouko Saikkala pohti vuonna 1939, että se tarkoittaisi joko ainoastaan Otamusjoen kohtaa tai ehkä koko Saikkalanjoen vesireittiä.
Näkymä Pilkkilänjärven suuntaan.
Otamusjoen silta
Saikkalanjoen valuma-alue

Otamusjoen silta on Saikkalanjoen valuma-alueen (vesistöaluetunnus 35.16) alaraja, jossa toisen jakovaiheen vesistöalue vaihtuu Kuloveden alueeseen (35.13). Kummatkin vesistöalueet kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä (35) Kokemäenjoen alueeseen (35.1). Saikkalanjoen valuma-alueen pinta-ala on 261,50 neliökilometriä ja sen järvisyys on 3,44 %. Saikkalanjoki laskee ensin Tupurlanjärveen, josta Otamusjoki alkaa. Molemmat joet kuuluvat valuma-alueensa pääuomaan. Ylempänä Saikkalanjoessa on joen arvioitu keskivirtaama (MQ) noin 2,2 kuutiometriä sekunnissa . Lyhyt Loilanoja laskee joen etelärantaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Otsamusjoki Wikimedia Commonsissa
Soopeli (kirja)

| Soopeli |
| --- | --- |

Kirjailija:  Reijo Mäki
Kansitaiteilija:  Timo Numminen
Kieli:  suomi
Genre:  dekkari
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2020
Sivumäärä:  349
ISBN:  978-951-1-36013-1
Sarja: Vares
Edeltävä:  Tolvana
Seuraava:  Sulhasmies
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Soopeli on Reijo Mäen vuonna 2020 ilmestynyt 31. Vares-dekkari.
Kirjan aiheita ovat muun muassa Turun taidemaailma, viihdeteollisuus ja huumekauppa. Tapahtumapaikkoja ovat Turku ja sen lähiympäristö. Kirjassa kommentoidaan tosi-tv:tä: kahden huumeiden orjuuttaman narkomaanin elämän seuranta Patterinhaassa on sosiaalipornoa rankimmasta päästä. Kirjassa Mäen tuotannon toistuvia teemoja ovat uskonnot ja feminismitutkimus.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Pertti Avola arvioi erään Vares-kirjojen ongelman ja ehkä myös niiden suosion salaisuuden olevan, että loppumattomalta tuntuvaa jorinaa riittää pitkään ennen kuin juoni kunnolla käynnistyy. Kun se käynnistyy, tarina soljuu liukkaasti. Avolan mukaan Vares-kirjoissa on tuulahdus kaukaisemmista ajoista ja asenteista.
Turun Sanomien Kimmo Rantasen mukaan Mäki seuraa Raymond Chandlerin jalanjälkiä kritisoidessaan vauraan yläluokan elämänarvoja. Jussi Vares panee ihmisen tulevaisuuden etusijalla olemalla antamatta toimittaja Ruuhiolle vinkkiä elämänsä kovimpaan uutisjuttuun. Rantanen nostaa arviossaan Mäen jatkuvat nimiviittaukset: vanginvartija on Quentin Parlapiano, ammattitappajan linkkimies on Hongerwinter, Jumalana esiintyvän huijari Ylemmyisen koira on Saatana.
Soopelia myytiin ilmestymisvuonnaan 18 900 kappaletta ja se oli kahdeksanneksi myydyin kotimainen kaunokirjallinen teos.
Jarmo Saarti

| Jarmo Saarti |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. joulukuuta 1960 (ikä 64) Kuopio
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  kirjaston johtaja, tutkija, kirjailija
Puoliso:  Arja Juntunen
Kirjailija
Salanimi: Jarmo Sartsinarius-Pylppö
Äidinkieli: suomi
Esikoisteos:  Suomennettu kiinalainen kaunokirjallisuus” (1987)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jarmo Kyösti Kalevi Saarti (s. 21. joulukuuta 1960 Kuopio) on suomalainen kirjastonjohtaja, tutkija, kirjailija ja muusikko.
Koulutus

Saarti kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1979 Kuopion yhteiskoulussa. Filosofian maisteriksi hän valmistui vuonna 1986 Jyväskylän yliopistosta.
Hän jatkoi opintojaan Oulun yliopistossa ja suoritti siellä yhteiskuntatieteiden lisensiaatin tutkinnon vuonna 1995 ja väitteli siellä vuonna 2000 tohtoriksi informaatiotutkimuksessa aiheenaan kaunokirjallisuuden tiedonjärjestäminen. Vuonna 2013 hän väitteli tohtoriksi Jyväskylän yliopistossa aiheenaan suomennettu kiinalainen kaunokirjallisuus. Saarti on ollut dosenttina Oulun yliopistossa vuodesta 2012 ja Tampereen yliopistossa vuodesta 2014.