stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myllyjoki (Tammela)

| Myllyjoki |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Pinta-ala:  3 138,36 km²  
Pääuoman pituus:  yli 160 km 
Pääuoman osuudet:  Loimijoki ←Pyhäjärvi ←Kuivajärvi ←Myllyjoki ←Teuronjoki ←Kyläsillanjoki
Yhtyy:  Kokemäenjoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Pehkijärvi
 :  60.8490°N, 23.8585°E
Laskupaikka:  Kuivajärvi 
 :  60.8016°N, 23.8372°E
Esteet:  Myllykylän pato
Sivu-uomat:  Alhonoja, Petteroja, Haaranoja
Taajamat:  Myllykylä, Pihtikoski
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  105,6 m mpy. 
Laskukorkeus:  96,6 m  
Korkeusero:  9 m
Pituus:  7,776 km  
Kaltevuus:  1,16 m/km
Muuta
Myllyjoki on Kanta-Hämeessä Tammelassa alle 8 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa lyhyen osuuden Loimijoen valuma-alueen pääuomasta.
Joen kulku

Myllyjoki virtaa matalien savikoiden halki Pehkijärvestä Kuivajärveen. Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärvi on keskusjärvi, joka kokoaa useasta suunnasta tulevat vedet Myllyjokeen. Poikkeus on Alhonojan valuma-alueen järvet, jotka yhtyvät siihen lähes Myllyjoen suulla. Joen alkujuoksulla korkeuserot ovat pienet ja vasta Pihtikoskella joen juoksu kiihtyy. Pihtikoskelle on rakennettu pohjapato, joka hillitsee Pehkijärven vedenpinnan alenemista liikaa. Paikalla on sijainnut vesimylly.
Virratessaan suuren peltoaukean läpi, siihen yhtyy Haaranoja. Se tuo vettä Piilolankulmalta, Niittukulmalta ja Haarankorvelta. Myllyjoki alittaa valtatie 10 Myllykylän kohdalla. Joessa oleva pato kerää taakseen kaksi pientä patoallasta ja siinä on toiminut Myllykylän myllyvoimala.
Alempana yhtyvä Petteroja tuo vettä Isoniitulta ja Myllyperältä. Alajuoksu halkoo Riihialhoa ennen laskemistaan Kuivajärveen. Aivan suistossa noin 800 metriä ylempänä siihen yhtyy Alhonoja, joka tuo kolmen järven vedet. Ne ovat Mustialanlammi, Kaukjärvi ja Kaakkolammi.
Myllyjoen valuma-alue

Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se laskee Kuivajärveen, joka kuuluu Pyhäjärven alueeseen. Myllyjoen valuma-alueen keskusjärvi on Pehkijärvi, jonka alueeseen kuuluvat myös Heinivaho ja Lamminpäänlammi. Etelästä siihen laskevat Oksjoen valuma-alueen vedet. Pohjoisesta siihen laskee sekä Vaihijoen että Teuronjoen valuma-alueiden vedet. Myllyjoen valuma-alue sijaitsee etelässä Oksjoen valuma-alueella kokonaan Tammelassa, ulottuu idässä Teuronjoen valuma-alueella Tammelan lisäksi myös Hämeenlinnan ja Hattulan alueille ja pohjoisessa Vaihijoen valuma-alue ulottuu Tammelan lisäksi Forssan alueelle. Joen valuma-alueen pinta-ala on 267 km², johon sisältyy yli 70 järveä.
Valuma-aluetta on yksinkertaisinta kuvata lähtien liikkeelle alajuoksulta ja edetä sitten kohti yläjuoksua.
Myllyjoen valuma-alue > Oksjoki

Oksjoki alkaa Oksjärvestä ja laskee 4,0 kilometrin pituisena Pehkijärveen. Sen valuma-alueen koko on 27 km² ja siihen kuuluu vielä Kelhunlammi, Laihanlammi ja Maailmanlammi. Nämä laskevat vetensä suoraan Oksjärveen. Oma vaikutuksensa joen vedenlaatuun aiheuttaa Isosuon turvetuotantoalue, jonka ulkomitat ovat 2×1,5 kilometriä. Tuotantoalueen ulkoreinat ovat voimakkaasti ojitettuja.
Myllyjoen valuma-alue > Vaihijoki

Vaihijoki on joen nimitys sen alajuoksulla ja Susikkaanjoki sen yläjuoksulla. Joki alkaa Ilojärvestä ja virtaa 9,4 kilometriä pitkänä jokena Pehkijärveen. Se kulki vielä 1800-luvulla Susikaslammin läpi, mutta sen paikalla on nykyään luhtamainen suo. Vaihijoen valuma-alueen pinta-ala on 46 km².
Teurajärvi yhtyy jokeen omaa ojaansa myöten Susikkaan peltoalueen pohjoisreunalla. Ilojärvi on keskujärvi, johon laskevat Liesjärvi, Verikäs ja Kenkälammi luoteen suunnasta. Kaitalammilla on oma laskuojansa kaakostapäin. Muut järvet laskevat Pitkäjärveen, joka laskee Ilojärveen idästäpäin. Pitkäjärvi sijaitsee Pätinkiharjun, Tujulanharjun ja Lunkinharjun muodostaman ketjun eteläpuolella ja kerää vedet kummaltakin puolelta harjua. Harjujakson eteläpuolella sijaitsevat Lautaportaanjärvi, Iso Hosionlammi, Pikku Hosionlammi ja Mertalammi. Harjujen pohjoispuolelta laskevat Hautalammi, Munalammi, Lunkinjärvi, Paattilammi, Tahjanjärvi, Torajärvi, Okslammi ja Paskolammi.
Myllyjoen valuma-alue > Teuronjoki

Teuronjoki on 10,7 kilometriä pitkä Pehkijärveen laskeva joki, jonka valuma-alue on 117 km² laajuinen ja siihen kuuluu yli 40 järveä tai lampea. Joki alkaa Rautijärvestä Pihonjoen nimisenä ja virtaa Kuuslammin läpi jatkaen Teuronjoen nimisenä Pehkijärveen asti. Matkalla sen uoma on padottu Mannilan kohdalla. Tämän jälkeen se alkaa meanderoida Teuron kylän ylä- ja alapuolella. Lopuksi se laskee Pehkijärveen Teurossuun kylässä. Joen suisto on maatunut pitkälle muodostaen pitkänomaisen deltan. Sen synty liittyy Pehkijärven vedenpinnan laskuun.
Historia > Myllyjoki

Pyhä- ja Kuivajärvien lasku 1821−1827 pidensi Myllyjoen suistossa joen uomaa, mikä näkyy vasta Senaatin kartastossa vuodelta 1884. Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Myllyjoki kulki pääasiassa samaa reittiä kuin nykyäänkin. Siinä joen rannat olivat niittyjä lukuun ottamatta Myllykylässä, jossa ne olivat peltomaata. Yläjuoksulla heti Pehkijärven luusuasta alkaen rannat olivat vielä suomaata. Myllykylässä oli käytössä vesimylly.
Historia > Myllyjoen valuma-alue

Susikaslammin ympäristössä olevia kivi- ja pronssikautisista asuinpaikoista on päätelty, että Pehkijärven ranta on laskenut itsekseen aikojen saatossa alemmaksi.
Myllyjoen valuma-alueella on laskettu tai kuivatettu muutama järvi. Vuonna 1836 jaettiin aiemmin laskettujen Pehkijärven ja Susikaslammin vesijättömaita. Järvenlaskun tarkempaa historiaa ei tunneta. Pehkijärven vedenkorkeutta on muutettu myöhemminkin. Myös Teuronjoen valuma-alueen puolella on suoritettu järvenlaskuja.
Urheiluhullut

| Urheiluhullut |
| --- | --- |
Tyyli:  tietokilpailu
Kestoaika:  24 min
Pääosissa:  Antero Mertaranta Heidi Suomi (1. kausi) Janne Ahonen (1. kausi)
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle
Esitetty:  5. kesäkuuta 2009 – 4. kesäkuuta 2011
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  40
Tuotanto
Tuottaja(t):  Jukka Heiskala
Ohjaaja(t):  Matti Grönberg
Tuotantoyhtiö(t):  Ten Years Production Oy
Aiheesta muualla
IMDb
Urheiluhullut oli Yle TV2:n esittämä urheiluaiheinen tietokilpailu, jota isännöi selostaja Antero Mertaranta. Joukkueenjohtajina sarjassa toimivat Heidi Suomi ja Janne Ahonen. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin kesällä 2009 ja siihen kuului yhteensä kymmenen jaksoa.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Vierailevat esiintyjät | Ensiesitys | Uusinta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Minna Kauppi, Pasi Nurminen | 7.8.2009 | 10.8.2009 |
| 2. | Eva Wahlström, Jani Sievinen | 14.8.2009 | 17.8.2009 |
| 3. | Aino-Kaisa Saarinen, Sami Jauhojärvi | 24.7.2009 | 27.7.2009 |
| 4. | Kaisa Mäkäräinen, Jarkko Ala-Huikku | 3.7.2009 | 6.7.2009 |
| 5. | Minna Nikkanen, Ville Larinto | 10.7.2009 | 13.7.2009 |
| 6. | Sari Multala, Pekka Koskela | 19.6.2009 | 22.6.2009 |
| 7. | Riikka Lehtonen, Wilson Kirwa | 12.6.2009 | 15.6.2009 |
| 8. | Mika Myllylä, Ringa Ropo-Junnila | 5.6.2009 | 8.6.2009 |
| 9. | Pirjo Muranen, Hannu Manninen | 17.7.2009 | 20.7.2009 |
| 10. | Heli Rantanen, Kimmo Kinnunen | 28.8.2009 | 31.8.2009 |
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Vierailevat esiintyjät | Ensiesitys | Uusinta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Eppu Salminen & Jarkko Wiss vs. Jari Isometsä & Kari Salmelainen | 18.10.2010 |  |
| 2. | Kai Suikkanen & Kalervo Kummola vs. Jyrki Lumme & Raimo Helminen | 25.10.2010 |  |
| 3. | Pasi Toivonen & Maria Sid vs. Sari Tamminen & Janne Kataja | 1.11.2010 |  |
| 4. | Jethro Rostedt & Kari Hautoniemi vs. Arto Bryggare & Ringa Junnila | 8.11.2010 |  |
| 5. | Jukka Laaksonen & Juha Laitila vs. Joonas Myllyveräjä & Mika Ala-Panula | 15.11.2010 |  |
| 6. | Juha Mieto & Veltto Virtanen vs. Pekka Mäki & Amin Asikainen | 22.11.2010 |  |
| 7. | Simo Frangén & Sami Hintsanen vs. Mikko Kivinen & Petteri Koponen | 29.11.2010 |  |
| 8. | Pertti Ukkola & Marko Asell vs. Jutta Gustafsberg & Kike Elomaa | 13.12.2010 |  |
| 9. | Joel Hallikainen & Jukka Hallikainen vs. Anne Mattila & Anneli Mattila | 20.12.2010 |  |
| 10. | Kari Tapio & Ilkka Vainio vs. Frederik & Eini | 27.12.2010 |  |
| 11. | Jaajo Linnonmaa & Kai Merilä vs. Tuulianna Tola & Aleksi Valavuori | 3.1.2011 |  |
| 12. | Bettina Sågbom & Bror-Erik Wallenius vs. Toni Nieminen & Markus Pöyhönen | 17.1.2011 |  |
| 13. | Sakari Pietilä & Heidi Suomi vs. Matti Ruohonen & Teppo Ruohonen | 24.1.2011 |  |
| 14. | Arja Koriseva & Aku Hirviniemi vs. Nipa Neumann & Lasse Norres | 31.1.2011 |  |
| 15. | Atik Ismail & Jukka Virtanen vs. Milana Misic & Johanna Debreczeni | 7.2.2011 |  |
| 16. | Jukka Hildén & Jarppi Leppälä vs. Ilkka Nummisto & Markku Suonenvirta | 14.2.2011 |  |
| 17. | Petri Keskitalo & Hannu Hämäläinen vs. Sanna Stén & Minna Nieminen | 21.2.2011 |  |
| 18. | Pertti Puikkonen & Tero Lehterä vs. Antti Ruuskanen & Aki Parviainen | 7.3.2011 |  |
| 19. | Janne Porkka & Jussu Pöyhönen vs. Jorma Valtonen & Juhani Tamminen | 14.3.2011 |  |
| 20. | Toni Kohonen & Juha Tanskanen vs. Ari Hjelm & Kristian Kojola | 21.3.2011 |  |
| 21. | Suvi Karjula & Marko Maunuksela vs. Antti Paavilainen & Timo Kärkkäinen | 28.3.2011 |  |
| 22. | Jenna Bågeberg & Tapani Kangas vs. Esa Nieminen & Seppo Hovi | 4.4.2011 |  |
| 23. | Mikaela Ingberg & Tapio Korjus vs. Conny Karlsson & Tomas Söderlund | 11.4.2011 |  |
| 24. | Marja Tiura & Timo Peltomaa vs. Jukka Jalonen & Jukka Tammi | 18.4.2011 |  |
| 25. | Satu Mäkelä-Nummela & Juha Hirvi vs. Inka Henelius & Mikko ”Peltsi” Peltola | 25.4.2011 |  |
| 26. | Satu Tuomisto & Joanna Väre vs. Suvi Karjula & Sini Vahela | 7.5.2011 |  |
| 27. | Marko Yli-Hannuksela & Jarkko Ala-Huikku vs. Nina Juurakko-Vesikko & Milja Heino | 14.5.2011 |  |
| 28. | Marko Kämäräinen & Ismo Leikola vs. Mika Eirtovaara & Ilari Johansson | 21.5.2011 |  |
| 29. | Noora Hautakangas & Viivi Pumpanen vs. Pasi Koskela & Pekka Koskela | 28.5.2011 |  |
| 30. | Hanna Talikainen & Tommi Soidinmäki vs. Kaija Lustila & Amadeus Lundberg | 4.6.2011 |  |
Rautalankamusiikki

Fender Stratocasterin sointia on perinteisesti pidetty rautalankamusiikin kitarasoundin ytimenä.
Rautalankamusiikki on alun perin 1960-luvun instrumentaalimusiikkia, jota esitetään neljän soittajan voimin: kahdella sähkökitaralla (soolo- ja komppikitara), sähköbassolla sekä rummuilla. Rautalankamusiikki voi sisältää myös muita soittimia sekä laulua. Nimi "rautalankamusiikki" tulee sähkökitaran kielistä. Melodinen instrumentaalimusiikki oli 1960-luvun alussa suosittua kaikkialla Euroopassa, mutta Suomessa se vaikutti pitkällisesti populaarimusiikkiin vielä varsinaisen suosion hiipumisen jälkeenkin. lähde?
Rautalankamusiikki-termiä käytetään vain Suomessa. Englannin kielellä puhutaan sen sijaan vain "instrumentaalirockista", kun viitataan The Shadowsin kaltaisten yhtyeiden musiikkiin.
Ensimmäinen rautalankayhtye Suomessa oli ilmeisesti sessiokokoonpanoksi jäänyt Guitar Strangers.
Tunnettuja suomalaisia rautalankayhtyeitä

| --- | --- |
 Agents  The Avengers  The Beatfox  The Vincents  The Blazers  The Esquires  The Mustangs  Kristian Meurman ja The Vincents :  The Quiets  The Sounds  The Steelers  The Strangers  Taivalkunta Beat  Viikate  The Hikers
Tunnettuja ulkomaalaisia rautalankayhtyeitä

The Shadows
The Spotnicks
The Ventures
Kirjallisuutta

Arto Vilkko: Emmaa etsimässä. Suomalaisen rautalangan lyhyt historia.  (168 s)  Back to the Sixties ry, 2013.  ISBN 978-952-93-1705-9
Hannu Nyberg: Rockista rautalankaan. Otava 1984.
Aiheesta muualla

Rautalanka.org Keikkatietoja, keskustelufoorumi yms.
Rautalankamusiikin Ystävät (RAMY) ry.
Back to the Sixties proudly presents: Emmaa etsimässä – huikea aikamatka 60-luvulle emmaaetsimassa.fi. Arkistoitu 23.6.2013. Viitattu 17.2.2013.
Agents on tunnettu suomalainen rautalankayhtye.
Hank Marvin on The Shadows -yhtyeen kitaristi. Hän käyttää Fender Stratocaster -kitaroita.
Satakunnan Kokoomus

| Satakunnan Kokoomus |
| --- | --- |


Alue:   Satakunnan maakunta 
Toimisto:  Liisankatu 24 B 43 28100 Pori
Johto:  Antti Ahonen (toiminnanjohtaja)  Samu Vahteristo (puheenjohtaja) Jarkko Stenfors (vpj.) Terhi Uusitalo (vpj.)
Kansanedustajia:  1 / 8 (2019)
Aluevaltuutettuja:  13 / 69 (2022)
Aiheesta muualla
Sivusto
Satakunnan Kokoomus on yksi Kansallisen Kokoomuksen 13 piirijärjestöstä. Piirijärjestö toimii Satakunnan vaalipiirin alueella. Satakunnan kokoomuksen kansanedustaja vaalikaudella 2019–2023 on Matias Marttinen. Satakunnan Kokoomuksen toiminnanjohtaja on Antti Ahonen ja puheenjohtaja Samu Vahteristo.
Merkittäviä henkilöitä > Nykyiset kansanedustajat 2019–2023

Matias Marttinen
Varsinais-Suomen Kokoomus

| Varsinais-Suomen Kokoomus |
| --- | --- |


Alue:   Varsinais-Suomen maakunta 
Toimisto:  Maariankatu 4 C 20100 Turku
Johto:  Juha Rantasaari (toiminnanjohtaja)  Anna-Leena Yli-Jama (puheenjohtaja) Janne Aso (vpj.) Sauli Seittenranta (vpj.)
Kansanedustajia:  5 / 17 (2023)
Aluevaltuutettuja:  20 / 79 (2022)
Aiheesta muualla
Sivusto
Varsinais-Suomen Kokoomus on yksi Kansallisen Kokoomuksen 13 piirijärjestöstä. Piirijärjestö toimii Varsinais-Suomen vaalipiirin alueella ja siihen kuuluu noin sata kokoomusyhdistystä. Varsinais-Suomen Kokoomuksen kansanedustajia ovat vaalikaudella 2023–2027 Petteri Orpo, Saara-Sofia Sirén, Ville Valkonen, Pauli Aalto-Setälä ja Milla Lahdenperä.
Varsinais-Suomen Kokoomuksen toimistolla työskentelee monihenkinen joukko. Piirijärjestön toiminnanjohtaja on Juha Rantasaari ja puheenjohtaja Anna-Leena Yli-Jama.
Varsinais-Suomen Kokoomus lanseerasi vuonna 2024 Ilkka Kanerva -akatemian edesmenneen ministeri Ilkka Kanervan uran ja perinnön kunnioittamiseksi. Akatemian on määrä kouluttaa alueensa kokoomuslaisia sekä poliittiseen uraan että järjestötoimintaan.
Merkittäviä henkilöitä > Nykyiset kansanedustajat 2023–2027

Petteri Orpo
Saara-Sofia Sirén
Ville Valkonen
Pauli Aalto-Setälä
Milla Lahdenperä
Pietarinristi

Pietarinristi
Pietarinristi on risti, jonka poikkipuu on alhaalla. Nimensä se on saanutmilloin? apostoli Pyhältä Pietarilta. Esimerkiksi noin 200-luvun apokryfisen Pietarin evankeliumin mukaan Pyhä Pietari kuoli ristiinnaulittuna pää alaspäin. Tämä oli hänen oma tahtonsa, sillä mielestään hän ei ollut tarpeeksi arvokas kuolemaan samalla tavalla kuin Jeesus Kristus.
Pietarinristi on muodoltaan sama kuin satanistien ja joidenkin black metal -yhtyeiden suosima risti, jonka poikkipuu on alhaalla.
Pietarinristi Veitsiluodon kirkossa.
Jimin

| Jimin> Park Ji-min (박지민) |
| --- | --- |
 Jimin maaliskuussa 2023
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. lokakuuta 1995 (ikä 29) Busan, Etelä-Korea
Muusikko
Taiteilijanimi:  Jimin
Laulukielet:  korea, japani, englanti
Aktiivisena:  2013–
Tyylilajit:  K-pop 
Yhtyeet:  BTS
Levy-yhtiöt:  Hybe Corporation 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
ibighit.com/bts/eng/discography/jimin
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Park Ji-min (hangul: 박지민; hanja: 朴智旻; uudistettu latinisaatio: Bak Ji-min; s. 13. lokakuuta 1995, Busan, Korean tasavalta), tunnetaan myös etunimellään Jimin, on eteläkorealainen laulaja ja tanssija. Hän on yksi poikabändi BTS:n seitsemästä jäsenestä.
Varhaiset vaiheet

Park Ji-min syntyi 13. lokakuuta vuonna 1995 Busanissa, Korean tasavallassa. Hän on kahdesta lapsesta vanhempi, ja hänen nuorempi veljensä on nimeltään Ji-hyun. Park on harrastanut tanssia kahdeksannelta luokalta asti ja aloitti yläkoulun jälkeen Busanin taidelukiossa. Hän kuitenkin vaihtoi myöhemmin musiikkiuransa vuoksi Soulin taidelukioon, josta hän valmistui toisen BTS:n jäsenen Kim Tae-hyungin kanssa vuonna 2014.
Ura

Park kiinnostui laulamisesta nähtyään eteläkorealaisen Rainin esiintymisen, ja hänen tanssinopettajansa Busanin taidelukiossa suosittelikin koe-esiintymistä levy-yhtiö Big Hit Entertainmentille. Vuonna 2012 Parkista tuli harjoittelija kyseisessä yhtiössä, ja vuonna 2013 hän debytoi poikabändi BTS:n kanssa. Laulajan mukaan hänen alkunsa Big Hit Entertainmentilla ei ollut helppo, sillä hänet melkein potkaistiin bändistä ulos kahdeksan kertaa. Hänen roolinsa yhtyeessä on vokalisti, ja hän kuuluu myös yhtyeen päätanssijoihin yhdessä J-Hopen, Jungkookin ja V:n kanssa. Laulajana hän erottuu yhtyeessä korkealla äänialallaan.
Park oli mukana soolokappaleensa "Lie" kirjoittamisessa. Hänen muita BTS:n albumeilla julkaistuja soolokappaleitaan ovat "Serendipity" ja ”Filter”. Vuonna 2018 Jimin julkaisi myös soolokappaleen "Promise", jossa hän oli mukana sekä säveltäjänä että sanoittajana. 2022 huhtikuussa Jimin julkaisi “With you” -nimisen kappaleen, jossa on mukana laulaja laulunkirjoittaja Ha Sung Woon. Kappale on k-draama “Our blues”:n ääniraitaan kuuluva.
Viimeisin teos häneltä on face- niminen sooloalbumi, joka on julkaistu 24. maaliskuuta 2023. Albumin ennakkojulkaisu "Set me free pt.2" rikkoi monia ennätyksiä k-pop genren alla.
Yksityiselämä

Parkin esikuvia ovat Rain, Taeyang ja Chris Brown. Hän on kertonut julkisesti kovasta itsekuristaan ja perfektionismistaan sekä siitä, miten hän varsinkin uransa alussa harjoitteli toistuvasti yömyöhään. Hän on myös kokenut stressiä ulkonäöstään ja kamppaillut paljon kehonkuvansa kanssa. Park kertoo BTS:n vuonna 2017 julkaisemassa kirjassa Wings Concept Book, miten hän saattoi toisinaan pyörtyä tanssiharjoituksissa ankaran laihduttamisen seurauksena.
Oulun vaalipiirin Vihreät

| Oulun vaalipiirin Vihreät ry |
| --- | --- |

Alue:  Pohjois-Pohjanmaa ja Kainuu
Kansanedustajia:  1 / 18 (2023)
Aluevaltuutettuja:  8 / 138 (2022)
Kunnanvaltuutettuja:  30 / 1 040 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Oulun vaalipiirin Vihreät ry on Oulun vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piiriyhdistys. Vuosina 1987–2011 Vihreiden kansanedustajana Oulun vaalipiiristä toimi Erkki Pulliainen, 2011-2015 Satu Haapanen, 2015–2019 Hanna Halmeenpää ja 2019 lähtien Jenni Pitko.
Jäsenjärjestöt

Paikallisyhdistykset
Iin Vihreät ry
Kainuun Vihreät ry
Kalajokilaakson Vihreät ry
Koillismaan Vihreät ry
Kuhmon Vihreät ry
Oulun Vihreät ry
Pudasjärven Vihreät ry
Raahen Vihreät ry
Oululaisten yhdistysten kattojärjestö
Oulun Vihreä Kunnallisjärjestö ry
Valtakunnallisten järjestöjen paikallisyhdistykset
Oulun vaalipiirin Tieteen ja teknologian vihreät ry
Oulun seudun Vihreät naiset ry
Oulun vihreät nuoret ry
Aiheesta muualla

Kotisivut
Etelä-Savon Vasemmistoliitto

| Etelä-Savon Vasemmistoliitto ry>  |
| --- | --- |


Alue:  Kaakkois-Suomen vaalipiiri Etelä-Savo
Johto:  Sini Savolainen (pj.)  Urpo Haverinen (vpj.)
Kansanedustajia:  – / 6 (2011)
Kunnanvaltuutettuja:  11 (2008)
Aiheesta muualla
Sivusto
Etelä-Savon Vasemmistoliitto oli yksi Vasemmistoliiton 15 piirijärjestöstä vuoteen 2013 asti, kunnes se sulautettiin Kaakkois-Suomen Vasemmistoliittoon. Piirijärjestön puheenjohtaja oli Sini Savolainen. Vasemmistoliitto ei koskaan saanut kansanedustajaa Etelä-Savon vaalipiiristä. Puolueen edeltäjä SKDL sai vaalipiiristä paikan viimeisen kerran vaaleissa 1979.
Osastot

Heinäveden Vasemmistoliitto
Joroisten Vasemmiston Kunnallisjärjestö
Juvan Vasemmisto
Kaakkois-Savon Vasemmisto
Mikkelin seudun vasemmistoliitto
Rantasalmen Vasemmistoliiton Kunnallisjärjestö
Vasemmistoliiton Pieksämäen kunnallisjärjestö
Vasemmistoliiton Savonlinnan kunnallisjärjestö
Lynyrd Skynyrd

| Lynyrd Skynyrd |
| --- | --- |
 Lynyrd Skynyrd Hellfesteillä vuonna 2019.
Tiedot
Toiminnassa:  1964–1977, 1979, 1987–
Tyylilaji:  Southern rock, hard rock, boogie rock, country rock, roots rock
Kotipaikka:  Jacksonville, Florida, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Johnny Van Zant,  laulu   Rickey Medlocke,  kitara   Mark Matejka,  kitara   Keith Christopher,  bassokitara   Peter Keys,  koskettimet   Michael Cartellone,  rummut   Dale Krantz Rossington,  taustalaulu   Carol Chase,  taustalaulu  
Entiset jäsenet:  Ronnie Van Zant   Gary Rossington,  kitara   Allen Collins   Steve Gaines   Leon Wilkeson   Billy Powell   Ean Evans   Ed King   Bob Burns   Artimus Pyle   Randall Hall   Kurt Custer   Leslie Hawkins   Hughie Thomasson   JoJo Billingsley   Cassie Gaines   Mike Estes   Greg T Walker   Johnny Colt,  basso  
Levy-yhtiö:  Universal Music Group   Atlantic Records   Sanctuary Records   Roadrunner Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lynyrd Skynyrd on yhdysvaltalainen rock-yhtye, jota pidetään yhtenä southern rock -tyylin suurimmista nimistä. Yhtyeen musiikissa on ominaista kolmen sähkökitaran aikaansaama paksuhko ja raskas soundi. Yhtye oli myös tunnettu rankasta alkoholipainotteisesta elämäntavastaan. Suosituimmillaan Skynyrd oli vuosina 1973–1977, kunnes 20. lokakuuta 1977 yhtyettä kuljettanut lentokone syöksyi pakkolaskuyrityksessä maahan. Onnettomuudessa surmansa saivat laulaja ja keulakuva Ronnie Van Zant, kitaristi Steve Gaines sekä hänen sisarensa, taustalaulaja Cassie Gaines. Muut jäsenet ja kiertueavustajat saivat vakavia vammoja. Pitkän hiljaiselon jälkeen Lynyrd Skynyrd teki paluun laulaja Van Zantin pikkuveljen, Johnny Van Zantin johdolla 1987. Lynyrd Skynyrdin tunnetuimpia kappaleita ovat ”Sweet Home Alabama”, ”Free Bird”, ”Simple Man”, ”I Ain't The One”, ”Gimme Three Steps”, ”Tuesday's Gone”, ”That Smell”, ”What's Your Name”, ”Red White And Blue” ja ”Still Unbroken”.
Yhtyeen vaiheet > Lentoturma 1977

20. lokakuuta 1977 Lynyrd Skynyrdiä kiertueella Etelä-Carolinan Greenvillestä Louisianan osavaltion yliopistoon (LSU) kuljettanut Convair 240-lentokone syöksyi polttoaineen loputtua soiseen metsään Mississippin Gillsburgissa. Lentokone oli vanha ja huonokuntoinen. Maahansyöksyssä kuolivat yhtyeen laulaja ja keulakuva Ronnie Van Zant, kitaristi Steve Gaines ja hänen siskonsa, taustalaulaja Cassie Gaines, sekä molemmat lentäjät ja yhtyeen kiertuemanageri Dean Kilpatrick. Muut yhtyeen jäsenet (Rossington, Collins, Wilkeson, Powell, Pyle ja Hawkins) saivat vakavia vammoja. Wilkeson vammautui vakavimmin. Rumpali Artimus Pyle pystyi kuitenkin kävelemään ja lähti kahden yhtyeen roudarin kanssa hakemaan apua läheiseltä maatilalta. Maatilan omistaja ei ollut kuullut onnettomuudesta ja nähdessään konetta etsimään tulleen helikopterin ja kolme taloaan lähestyvää rähjäistä miestä hän luuli miehiä vankikarkureiksi ja käski vaimoaan lukitsemaan ovet ja haki talosta haulikon. Miesten lähestyessä hän ampui varoituslaukauksen ilmaan. Toinen roudareista, Kenneth Peden Jr., huusi haulikollaan uhkailevalle maanviljelijälle ja kertoi lento-onnettomuudesta, jolloin tilanne laukesi. Sitkeän huhun mukaan viljelijä olisi ampunut rumpali Pyleä olkapäähän, mutta näin ei todellisuudessa tapahtunut. Yhtyeen jäsenet ja muut koneen matkustajat kuljetettiin lähialueen sairaalaan ambulanssien vähyyden vuoksi mitä erilaisimmilla ajoneuvoilla.
Taustalaulaja JoJo Billinglesy ei ollut onnettomuuskoneessa, sillä pelkäsi lentämistä ja oli jopa nähnyt etukäteen painajaisen lento-onnettomuudesta.
Onnettomuuden syyksi selvisi tutkimuksissa tekninen vika oikeanpuoleisessa moottorissa ja lentäjien virhearviointi polttoaineen määrästä. Lentäjät olivat laskeneet väärin tankatun polttoaineen määrän lähtöasemalla Floridan Lakelandissa ja luulleet polttoainetta olevan enemmän kuin sitä todellisuudessa oli. Kun tämän lisäksi moottorissa ilmennyttä teknistä vikaa jouduttiin kompensoimaan tavallista suuremmalla polttoaineen kulutuksella, olivat onnettomuuden ainekset kasassa. Lentäjät huomasivat polttoaineen vähyyden liian myöhään, ja matkalla varalaskukentälle McCombiin Mississippiin kone sakkasi ja syöksyi maahan.
Yhtyeen vastajulkaistu albumi Street Survivors myi lentoturman jälkeen nopeasti platinaa. Levyn kansikuva kuitenkin vaihdettiin nopeasti onnettomuuden jälkeen, sillä alkuperäisessä kansikuvassa yhtyeen jäsenet seisovat keskellä liekkimerta. Varsinkin onnettomuussa kuollut Steve Gaines näytti katoavan liekkeihin. Tämän katsottiin olevan sopimatonta, ja uudessa kuvassa yhtye seisoo liekkimeren sijaan mustaa taustaa vasten. Albumi kuitenkin julkaistiin myöhemmin uudelleen alkuperäisellä kannella.