stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cristian Tello
Jalkapalloura

Cristian Tello aloitti jalkapalloilun 11-vuotiaana CF Can Rullissa ja siirtyi jonkin ajan päästä FC Barcelonaan. Tämän jälkeen hän siirtyi vuodeksi lainaksi Dammiin. Vuonna 2008 hänen siirtosopimuksensa umpeutui ja RCD Espanyol otti hänet joukkueeseen.
Vuonna 2010 Tello siirtyi takaisin Barcelonaan ja pelasi kauden 2010 Barcelona B:ssä. 9. marraskuuta 2011 Tello teki debyyttinsä Barcelonan ykkösmiehistössä Copa del Reyn ottelussa CE L'Hospitaletia vastaan. Ensimmäisen esiintymisensä Primera Divisiónissa Tello teki 28. tammikuuta 2012 ottelussa Villarrealia vastaan tullen kentälle Adrianon paikalle 75. minuutilla. Vuonna 2014 kesän siirtoikkunassa Tello siirtyi Barcelonasta Portoon kahden kauden lainasopimuksella.
Yksityiselämä

Tellon ensimmäinen lapsi, tytär Carlota, syntyi 27. maaliskuuta 2014.
Käännös suomeksi
David Ambartsumjan

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten uimahypyt. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten uimahypyt. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten uimahypyt. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten uimahypyt. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Moskova 1980 | 10 m kerroshypyt |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Split 1981 | 10 m kerroshypyt |  |
|  Kultaa | Rooma 1983 | 10 m kerroshypyt |  |
|  Hopeaa | Jönköping 1977 | 10 m kerroshypyt |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Hopeaa | México 1979 | 10 m kerroshypyt |  |
David Grigorievitš Ambartsumjan (arm. Դավիթ Համբարծումյան, ven. Давид Григорьевич Амбарцумян; 24. kesäkuuta 1956 Kapan – 11. tammikuuta 1992 Jerevan) oli neuvostoliittolainen uimahyppääjä ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Dynamo Jerevania.
Ambartsumjan osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa Münchenissä 1972, jossa hän sijoittui 16-vuotiaana kymmenen metrin kerroshypyissä viidenneksi. Hän sijoittui MM-kisoissa seitsemänneksi vuosina 1973 ja 1975, ja oli seitsemäs myös olympialaisissa 1976. Ambartsumjan sai hopeaa EM-kisoista 1977 ja sijoittui viidenneksi seuraavan vuoden MM-kilpailuista. Hän oli vuoden 1979 universiadeissa hopealla maanmiehensä Vladimir Aleinikin jälkeen. Ambartsumjan voitti olympiapronssia Moskovan kisoissa 1980 ja myöhemmin Euroopan-mestaruuden kahdesti 1981 ja 1983.
Hän kuoli sydänhalvaukseen.
Indonesia kesäolympialaisissa 2020

Indonesia osallistuu Tokion kesäolympialaisiin 2020. Maa osallistuu 28 urheilijan voimin kahdeksaan lajiin.
Mitalistit > Hopeaa

Eko Yuli Irawan – Painonnosto – miesten 61 kg sarja
Mitalistit > Pronssia

Windy Cantika Aisah – Painonnosto – naisten 49 kg sarja
Joukkue > Ammunta

Indonesialaiset ampujat saavuttivat yhden kiintiöpaikan naisten 10 metrin ilmakivääriin.
| Urheilija | Laji | Peruskilpailu> Tulos | Peruskilpailu> Sijoitus | Loppukilpailu> Tulos | Loppukilpailu> Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Naisten 10 m ilmakivääri |  |  |  |  |
Joukkue > Jousiammunta

Indonesialaiset jousiampujat ovat varmistaneet paikan sekä miesten että naisten yksilökilpailuissa. Sillä on myös mahdollisuus kilpailla sekajoukkuekilpailussa.
| Urheilija | Kilpailu | Ranking-kierros> Tulos | Ranking-kierros> Sijoitus | 1>  pudotuskierros.Vastustaja Tulos | 2>  pudotuskierros.Vastustaja Tulos | 3>  pudotuskierros.Vastustaja Tulos | Puolivälierä> Vastustaja Tulos | Välierä> Vastustaja Tulos | Loppukilpailu> Vastustaja Tulos | Loppukilpailu> Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Miesten yksilö |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | Naisten yksilökilpailu |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | Sekajoukkue |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Joukkue > Yleisurheilu

Yksi indonesialainen yleisurheilija on rikkonut vaadittavan tulosrajan.
| Urheilija | Laji | Alkuerät> Aika | Alkuerät> Sija | Välierät> Aika | Välierät> Sija | Loppukilpailu> Aika | Loppukilpailu> Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Miesten 100 m |  |  |  |  |  |  |
Cheshiren piirikunta

Cheshiren piirikunta (engl. Cheshire County) on Yhdysvaltojen New Hampshiren osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 76 085 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Keenen kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1769.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cheshiren piirikunta Wikimedia Commonsissa
Irti (Kaija Koon albumi)

| Irti Kaija Koo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. marraskuuta 2010
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 35.29
 Levy-yhtiö: Päijät-Hämeen Sorto ja Riisto
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Kaija Koon muut julkaisut
| Tähtisarja – 30 suosikkia 2010 | Irti 2010 | Kaunis rietas onnellinen – Parhaat 1980–2011 2011 |
Irti on Kaija Koon yhdestoista studioalbumi, joka julkaistiin 17. marraskuuta 2010. Keväällä 2010 Kaija Koo vaihtoi levy-yhtiötä Bonnier Amigo Music Groupista rockyhtye Apulannan luotsaamaan Päijät-Hämeen Sorto ja Riistoon, joka toimi albumin julkaisijana. Apulannan laulaja Toni Wirtanen teki myös kappaleita albumille. Hänen lisäkseen lauluja kirjoitti Jippu, Markku Impiö, Hannu Korkeamäki ja Suurlähettiläiden laulaja-kitaristi Jussu Pöyhönen.
Irti menestyi kaupallisesti hyvin sijoittuen albumilistalla toiseksi. Sen ensisingle ”Vapaa” sijoittui sekä single- että latauslistalla ensimmäiseksi.
Vastaanotto

Albumi sai musiikkikriitikoilta pääosin positiivista palautetta. Ylen arvostelussa kappaleiden kritisoitiin olevan liian samankaltaisia artistin aiemman tuotannon kanssa, mutta arvostelijan mukaan kuunneltaessa ”korvaan tarttuu pääosin positiivisia asioita”. Desibeli.netin toimittaja Mika Roth antoi albumille neljä tähteä viidestä kirjoittaen, että uusi levy-yhtiö ja uudet lauluntekijät ovat tuoneet uutta energiaa Koolle. Keskisuomalaisen arvostelussa kirjoitettiin: ”Levy on näppärää poppia, mutta lopputulos on hieman epätasainen. – – Irti ei ole parasta Kaija Koota, mutta levyllä on puolensa ja hetkensä.”
Suomen musiikkitoimittajat valitsivat albumin vuoden 2010 toiseksi parhaaksi albumiksi, sen jäädessä Suvi Teräsniskan albumin Rakkaus päällemme sataa taakse.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Vapaa | Toni Wirtanen | 4.11 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Onni vaihteita vaihtelee | Kaija Koo, Markku Impiö | 4.03 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Seinäruusu | Markku Impiö | 3.54 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Mul on yö | Jippu, Hannu Korkeamäki | 3.49 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Vanhaa suolaa | Markku Impiö | 3.32 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Tulkoot tuulet | Jussu Pöyhönen | 3.32 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Ja mä laulan | Toni Wirtanen | 3.10 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Koruton | Markku Impiö | 5.33 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Rakkaus on voimaa | Markku Impiö | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 35.29 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Desibeli.net:
Listasijoitukset

| Lista (2010) | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
 Albumilista: 2
Listasijoitukset > Myynti

| Alue | Myyntimäärä |
| --- | --- |
 Suomi: yli 26 100 (platinalevy)
Dammert

Dammert on sukunimi seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Aina Dammert (1837–1877), nuortenkirjailija
Erja Dammert (s. 1955), dokumenttielokuvaohjaaja ja DocPoint -festivaalin taiteellinen johtaja
Kai Dammert (1919–2018), lääkäri, professori
Pontus Dammert (1939–2023), televisio-ohjaaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Cyrus Vance

| Cyrus Vance |
| --- | --- |

Yhdysvaltain 57. ulkoministeri
 20. tammikuuta 1977 – 28. huhtikuuta 1980  
Presidentti:  Jimmy Carter
Edeltäjä:  Henry Kissinger
Seuraaja:  Edmund Muskie
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. maaliskuuta 1917 Clarksburg, Länsi-Virginia
Kuollut: 12. tammikuuta 2002 (84 vuotta) New York
Puoliso:  Gay Sloane
Tiedot
Puolue:  Demokraatit
 Nimikirjoitus
Cyrus Roberts Vance (27. maaliskuuta 1917 – 12. tammikuuta 2002) oli Yhdysvaltain ulkoministeri presidentti Jimmy Carterin kaudella vuosina 1977–1980. Hänen johtoajatuksenaan oli välttää aseellisia konflikteja ja niiden sijaan ratkaista asioita neuvottelemalla. Vance toimi aktiivisesti aseistariisunnan edistämiseksi erityisesti SALT II -neuvottelujen avulla. Vance piti tiiviisti yhteyttä Neuvostoliittoon ja oli osaltaan järjestämässä Camp Davidin neuvotteluja Israelin ja Egyptin välillä.
Vuonna 1980 Vance erosi ulkoministerin toimesta vastalauseeksi sotilaallisen voiman käytölle Iranin panttivankien vapausyrityksessä.
Vancen poika Cyrus Vance Jr. toimi New Yorkin Manhattanin piirisyyttäjänä vuosina 2010–2022.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cyrus Vance Wikimedia Commonsissa
Dammenberg

Dammenberg (oik. Gredon Invest Oy / Dammenberg) on suomalainen erikoisruokavaliotuotteisiin erikoistunut makeisvalmistaja. Dammenberg on valmistanut suklaata vuodesta 1994, ja se siirtyi vuonna 2003 Gredon Investin omistukseen. Dammenbergin tehdas sijaitsee Lempäälän Sääksjärvellä, lähellä Tamperetta. Yrityksen tuotteita menee myös vientiin, lähinnä Saksaan, Englantiin ja Sveitsiin.
Yritystä johtaa elintarvikeinsinööri Marko Iso-Kungas, joka myös omistaa Dammenbergin yhdessä vaimonsa Kirsin kanssa.
Vuonna 2003 Dammenbergistä tuli Euroopan ensimmäinen[lähde? ] suklaanvalmistaja, jonka tehdas on täysin pähkinätön, gluteeniton ja kananmunaton. Lisäksi valmistetaan sokerittomia tuotteita, soijattomia tuotteita, luomutuotteita sekä maidottomia tuotteita täysin maidottomalta tuotantolinjalta. Dammenbergilla on myös oikeus käyttää košer-tunnusta.
ISAF

ISAFin logo. Paštunkielinen kirjoitus: کمک و همکاری (Komak va Hamkari) tarkoittaa "Avunantoa ja yhteistyötä".
Nykyiset ISAF-operaatioon osallistuvat valtiot tumman vihreällä, mahdolliset tulevat valtiot vaalean vihreällä ja entiset valtiot syaanilla.
ISAF eli International Security Assistance Force oli Naton johtama ja YK:n valtuuttama monikansallinen kriisinhallintaoperaatio Afganistanissa 2001-2014. Sen tehtävänä oli tukea maan väliaikaista hallintoa luomalla vakautta ja turvallisuutta Afganistaniin.
YK:n turvallisuusneuvosto päätti ISAF-operaatiosta joulukuussa 2001 ja se alkoi tammikuussa 2002. ISAFin johtovastuu siirtyi Natolle 11. lokakuuta 2003. Ensimmäiset lähes kaksi vuotta operaation mandaatti käsitti vain Kabulin alueen, mutta 13. lokakuuta 2003 turvallisuusneuvosto laajensi sen koko maahan. Vuodesta 2011 alkaen vastuuta turvallisuudesta siirrettiin asteittain afganistaninlaisille joukoille, ja ISAFn missio päättyi 2014.
Afganistanissa oli käynnissä ISAFin kanssa samanaikaisesti Yhdysvaltain operaatio Enduring Freedom, jolla on YK:n peruskirjan 51. artiklan antama valtuutus ja turvaneuvoston vahvistus muun muassa päätöslauselmilla 1373 vuonna 2001, 1662 v. 2006 ja 1659 v. 2006. Operaatio käsitti taistelutoimintaa pääasiassa islamilaisia taleban-joukkoja vastaan, lähinnä Pakistanin rajalla pataanien asuinalueilla ja vuoristossa. Yhdysvallat ehdotti ISAFin ja Endurance Freedomin yhdistämistä, mutta ajatus ei alkuun saanut kannatusta EU:n piirissä.
Vuonna 2006 ISAF yhdistettiin Enduring Freedom'iin. Merkittäviä lisävoimia on operaatiolle tarjonnut Alankomaat. Alankomaiden hallitus lisäsi joukkoja Afganistanissa Yhdysvaltain pyynnöstä ja otti rintamavastuun Kandaharin alueesta, jossa oli jo Enduring Freedominkin aikana käyty taisteluita talebaneja vastaan. Alankomaat veti joukkonsa Afganistanista vuonna 2010.
Operaation vahvuus oli noin 9 500 sotilasta 36 maasta. Suomalaisia ISAF-operaatiossa työskenteli noin 200.
ISAF:iin osallistuneet maat > NATO-maat

Albania
Belgia
Bulgaria
Kanada
Kroatia
Tšekki
Tanska
Viro
Ranska
Saksa
Kreikka
Unkari
Islanti
Italia
Latvia
Liettua
Luxemburg
Montenegro
Alankomaat
Norja
Puola
Portugali
Romania
Slovakia
Slovenia
Espanja
Turkki
Britannia
Yhdysvallat
ISAF:iin osallistuneet maat > Naton kumppannusmaat

Armenia
Itävalta
Azerbaidžan
Bosnia ja Hertsegovina
Suomi
Georgia
Irlanti
Pohjois-Makedonia
Sveitsi
Ruotsi
Ukraina
ISAF:iin osallistuneet maat > Muut valtiot

Australia
Bahrain
El Salvador
Jordania
Kuwait
Malesia
Mongolia
Uusi-Seelanti
Singapore
Etelä-Korea
Thaimaa
Tonga
Yhdistyneet arabiemiraatit
ISAFin alueellinen jako > ISAF:n päämaja

ISAFia johdettiin Kabulista.
ISAFin alueellinen jako > ISAFin keskinen alue

Päämajan tapaan keskisen alueen johto oli Kabulissa. Sitä komensivat ranskalaiset.[lähde? ]
ISAFin alueellinen jako > ISAFin pohjoinen alue

Pohjoisen alueen komentopaikka oli Mazar-i-Sharifissa ja johtovaltiona oli Saksa. Alueella oli viisi jälleenrakennusryhmää, provincial reconstruction teamia.[lähde? ]
ISAFin alueellinen jako > ISAFin läntinen alue

Läntisen alueen komentopaikka oli Heratissa ja johtovaltiona oli Italia. Alueella oli neljä jälleenrakennusryhmää.[lähde? ]
ISAFin alueellinen jako > ISAFin eteläinen alue

Eteläinen alue oli yksi osa Afganistanin operaation lohkoista. Siihen kuuluivat Kandaharin, Uruzganin, Zabulin ja Daikondin maakunnat. Komentopaikka sijaitsi Kandaharissa. Alueen johto kiersi ensin Kanadan, Alankomaiden ja Britannian kesken, mutta siirtyi myöhemmin Yhdysvalloille. NATO-maista eteläisellä alueella toimivat Yhdysvaltojen lisäksi Albania, Britannia, Bulgaria, Kanada, Ranska, Romania ja Slovakia. Natoon kuulumattomista maista alueella toimivat Australia, Jordania ja Singapore.
Alueella oli kolme jälleenrakennusryhmää, jotka toimivat Kandaharissa, Qalatissa ja Uruzganissa.
Alue oli kaikkein haasteellisin ja se kuului aikaisemmin yhdysvaltalaisjohtoiselle Enduring Freedom -operaatiolle, minkä yhdistämistä ISAFiin epäiltiin. Alueella talibanit kävivät sissisotaa Naton joukkoja vastaan.[lähde? ]
ISAFin alueellinen jako > ISAFin itäinen alue

Itäisellä alueella toimi Bagramista käsin yksi alue, jossa oli 11 jälleenrakennusryhmää.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ISAF Wikimedia Commonsissa
Afganistan. Puolustusvoimat.  16.11.2009 / päiv. 8.4.2013. Arkistoitu 12.12.2013. Viitattu 27.12.2020.
ISAF joukkojen alueellinen jako vuonna 2006.
Ihmisääni

Ihmisääni syntyy ilmavirran kulkiessa keuhkoista äänihuulten välistä nielun ja suun onteloihin.
Ihmisääni syntyy ihmisen puhaltaessa ilmaa ulos keuhkoistaan äänihuulten, kurkun sekä suun tai nenän kautta. Ääni syntyy äänihuulten värähdellessä ja muuntuu nielun ja suun onteloissa niiden yksilöllisten ominaisuuksien ja asennon mukaan. Ihmisääni koostuu matalasta perusäänestä ja useista eritaajuuksisista ylä-äänistä. Ihmiset käyttävät ääntään etenkin puhumiseen ja muuhun kommunikointiin sekä laulamiseen.
Ominaisuudet > Korkeus

Ihmisyksilön äänen perustaajuuteen vaikuttavat äänihuulten koko ja ääniväylä. Mitä suuremmat äänihuulet, sitä matalampi ääni. Ihmisen puheäänen taajuusalue on 80 hertsin (Hz, värähdystä sekunnissa) ja 10 000 hertsin välillä. Miehen puheäänen perustaajuus eli puhekorkeus on keskimäärin 100–130 Hz ja naisen 180–220 Hz eli yhden oktaavin korkeampi. Lapsen ääni on keskimäärin 300 Hz. Perusäänen lisäksi ihmisäänessä on mukana suuri joukko ylä-ääniä.
Ihmisen ääniala koostuu kaikista niistä sävelkorkeuksista, jotka hän pystyy tuottamaan. Ihmisen optimaalinen puhekorkeus on se sävelkorkeusvaihtelualue, jolla puheentuotto on hänelle vaivattominta ja jolla sekä voimakkuuden että sävelkorkeuden vaihtelu on helppoa.
Ihminen nostaa äänensä sävelkorkeutta tehokkaimmin venyttämällä äänihuuliaan, jolloin kudoksen jäykkyys lisääntyy ja se värähtelee nopeammin kuin velttona. Myös äänihuulten alaisen ilmanpaineen kasvattaminen nostaa sävelkorkeutta. Sävelkorkeus nousee myös kun ääniraon sulkua tehostetaan niin, että vain osa äänihuulista pääsee värähtelemään. Sävelkorkeus laskee, kun sävelkorkeutta nostavat lihakset rentoutuvat. Ääntä voi madaltaa myös aktiivisesti.
Ominaisuudet > Voimakkuus

Normaali puheääni on voimakkuudeltaan 50–60 desibeliä (dB), kovaäänisillä ihmisillä jopa 65 dB. Selkeän kuiskauksen voimakkuus on 30–40 dB. Jotkut miehet pystyvät huutamaan yli 100 dB:n voimakkuudella.
Ihminen voimistaa ääntään glottiksen tasolla pääasiallisesti lisäämällä äänihuulten alapuolista ilmanpainetta ja lähentämällä äänihuulia toisiaan vasten. Paineen lisäys saadaan aikaan aktivoimalla uloshengityslihaksia. Äänenvoimakkuutta voi säätää muuttamalla äänihuulivärähtelyn tapaa sekä ääniväylän kokoa ja muotoa.
Ominaisuudet > Iän vaikutus

Lapsilla on korkea ääni. Murrosiässä etenkin poikien äänihuulet kasvavat, minkä seurauksena ääni madaltuu äänenmurroksessa. Vanhemmiten miesten ääni muuttuu taas hiukan korkeammaksi, mikä johtuu äänihuulten väliin tulevasta vuotoraosta, jota tukittaessa äänihuulet jännittyvät. Jos poika kastroidaan ennen murrosikää, hänen äänensä jää naismaisen korkeaksi. Koska tällaiseen ääneen kuitenkin yhdistyy miehen äänen voima, kastraattilaulajat olivat suosittuja Euroopassa aina 1800-luvulle asti.
Äänen ja äänteiden muodostaminen > Äänen synty

Ihmisen ääni syntyy, kun keuhkoista tuleva ilmavirta kulkee kurkunpäässä aataminomenan kohdalla sijaitsevien äänihuulten välistä. Äänihuulet värähtelevät edestakaisin, mikä synnyttää soinnilliset ääneet, kuten vokaalit, sekä soinnilliset konsonantit, kuten /m, n, d, j ja r/. Äänihuulista ääni jatkaa ylöspäin nielun ja suun onteloihin, joilla on tyypilliset resonanssitaajuudet. Kun ääni kulkee näiden onteloiden läpi, onteloiden resonanssitaajuuksia vastaavat taajuudet voimistuvat.
Äänen ja äänteiden muodostaminen > Äänteiden muodostaminen

Äänteet artikuloidaan ääniväylässä olevien artikulaatioelimien eli kielen, huulten, kitapurjeen ja osittain glottiksen avulla. Jos kitapurje sulkee nenäportin, ilma kulkee ulos vain suun kautta ja äänteet ovat oraaleja. Jos nenäportti on auki ja suuväylä jostain kohdasta kiinni, äänteet ovat nasaaleja, kuten /m, n ja ŋ/. Frikatiivit, kuten /s, f ja h/, tuotetaan niin, että ääniväylään muodostetaan niin ahdas kapeikko, että syntyy hälyääntä. Klusiilit, kuten /k, p ja t/, tuotetaan niin, että ääniväylä suljetaan hetkeksi kokonaan, minkä jälkeen sulun purkaminen tuottaa poksahtavan hälyäänen ja joskus myös lyhyen hankausäänen. Täryäänne /r/ tuotetaan kielenkärjellä. Vokaalien väliset erot syntyvät kielen ja suuaukon asennon eroista.
Äänen ja äänteiden muodostaminen > Äänteiden muodostaminen > Äänteiden taajuudet

Soinnittomat konsonantit sisältävät korkeampia taajuuksia kuin soinnilliset. Joitain esimerkkejä konsonanttien taajuuksista:
[d] 100–200 Hz ja 1,5–2,8 kHz
[j] 250–500 Hz ja 2,1–6,8 kHz
[k] 900–2 250 Hz
[l] 400–1 200 Hz ja 1,7–3,2 kHz
[m] 200–250 Hz ja 1,3–1,6 kHz
[r] 250–1 800 Hz ja 2,05–4,85 kHz
[s] 2–8 kHz
Vokaaleissa on kahdesta neljään taajuusaluetta. Jokaisella vokaalilla on omat taajuusalueensa.
Äänenkäyttötapoja > Rekisterit

Rekisteri on tapa tuottaa ääniä samalla periaatteella eli äänihuulten samankaltaisella värähtelyllä. Yhdessä rekisterissä äänenväri kuulostaa samanlaiselta. Rekisteri on yhteydessä sävelkorkeuteen niin, että muuttaessaan äänenkorkeuttaan tietyn rajan yläpuolelle tai alapuolelle henkilö joutuu vaihtamaan rekisteriä. Myös äänenvoimakkuuden vaihto voi edellyttää rekisterin vaihtamista. Jotkin sävelkorkeudet henkilö voi kuitenkin tuottaa useammassa kuin yhdessä rekisterissä. Rekistereitä erotellaan neljä, matalimmasta korkeimpaan: narina, modaalirekisteri, falsetti ja vihellysrekisteri.
Äänenkäyttötapoja > Laulaminen

Ihmisen lauluääniala on yleensä 2–3 oktaavia. Koulutetun laulajan äänessä korostuu noin 2 000 hertsin tienoilla oleva taajuusalue. Se syntyy kurkunpään laskeutumisesta koulutuksen tuloksena. Tämän ansiosta laulajan ääni ei peity kovin helposti orkesterin alle, sillä orkesterimusiikissa 2 000 hertsin taajuudet ovat vähäisiä.
Oopperamusiikissa mies- ja naislaulajien erikorkuiset äänialat on nimetty ääniluokiksi sopraanosta bassoon.
Laulaja voi rikkoa äänellään lasin. Jos hän laulaa tarkalleen lasiesineen ominaisvärähtelytaajuudella, esine resonoi ja sen värähtely yltyy, kunnes se särkyy.
Äänenkäyttötapoja > Kuiskaus

Kuiskauksessa äänirako on osittain auki, jolloin ilma hankautuu ääniraon reunojen kautta ulos, niin että syntyy hankaava kuiskausääni. Kuiskauksessa matalien taajuuksien osuus vähenee normaaliin puheääneen verrattuna. Vokaalit vaimenevat, mutta konsonantit säilyvät lähes muuttumattomina, minkä ansiosta kuiskauksesta voi saada selvää.
Tutkimus

Vokologia on tiede, joka tutkii ja harjoittaa ihmisääntä. Fonetiikka on tiede, joka tutkii puhetta sen kaikissa muodoissa, ja artikulatorinen fonetiikka tutkii kaikkea äänenmuodostukseen liittyvää. Äänentuottoa voidaan tutkia monin keinoin, kuten kurkkupeilitutkimuksella, stroboskopialla, digitaalisella ylinopeuskuvauksella, EMG-menetelmällä tai ultraäänitutkimuksella.
Kirjallisuutta

Suomi, Kari: Johdatusta puheen akustiikkaan.  (Suomenkielinen oppikirja)  Logopedian ja fonetiikan laitoksen julkaisuja 4, Oulun yliopisto, 1990.  ISBN 951-42-2922-3.
Karjalainen, Matti: Kommunikaatioakustiikka.  (Suomenkielinen oppikirja)  Espoo:  TKK, Akustiikan ja äänenkäsittelytekniikan laboratorio, 1999.  ISBN 951-22-4412-8.
Pulkki, Ville & Karjalainen, Matti: Communication Acoustics – An Introduction to Speech, Audio and Psychoacoustics.  (Englanninkielinen oppikirja)  New York:  John Wiley & Sons, Ltd, 2015.  ISBN 978-1-118-86654-2.
Rossing, Thomas D. & Moore, Richard F. & Wheeler, Paul A.: The Science of Sound.  Pearson Education Limited, Third Edition, 2014.  ISBN 1-292-03957-4.
Animaatio, joka esittää äänihuulten värähtelyä niiden tuottaessa modaalirekisteriäänen.
Indonesia kesäolympialaisissa 2024

Indonesia osallistuu Pariisin kesäolympialaisiin 2024. Maa osallistuu 29 urheilijan voimin 12 lajiin.
Joukkue > Ammunta

Yksi indonesialainen ampuja saavutti kiintiöpaikan seuraaviin lajeihin.
| Urheilija | Laji | Peruskilpailu> Tulos | Peruskilpailu> Sijoitus | Loppukilpailu> Tulos | Loppukilpailu> Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fathur Gustafian | Miesten 10 m ilmakivääri |  |  |  |  |
| Fathur Gustafian | Miesten 50 m kiväärin asentokilpailu |  |  |  |  |
Joukkue > Jousiammunta

| Urheilija | Kilpailu | Ranking-kierros> Tulos | Ranking-kierros> Sijoitus | 1>  pudotuskierros.Vastustaja Tulos | 2>  pudotuskierros.Vastustaja Tulos | 3>  pudotuskierros.Vastustaja Tulos | Puolivälierä> Vastustaja Tulos | Välierä> Vastustaja Tulos | Loppukilpailu> Vastustaja Tulos | Loppukilpailu> Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arif Dwi Pangestu | Miesten yksilökilpailu |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Diananda Choirunisa | Naisten yksilökilpailu |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Rezza Octavia | Naisten yksilökilpailu |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Syifa Nurafifah Kamal | Naisten yksilökilpailu |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Diananda Choirunisa Rezza Octavia Syifa Nurafifah Kamal | Naisten joukkuekilpailu |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Arif Dwi Pangestu Diananda Choirunisa | Sekajoukkue |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Joukkue > Soutu

| Urheilija | Kilpailu | Alkuerät> Aika | Alkuerät> Sijoitus | Keräilyerät> Aika | Keräilyerät> Sijoitus | Välierät> Aika | Välierät> Sijoitus | Loppukilpailu> Aika | Loppukilpailu> Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| La Memo | Miesten yksikkö | 7.19,33 | 5 R |  |  |  |  |  |  |
Joukkue > Voimistelu > Telinevoimistelu

Ensimmäistä kertaa kesäolympialaisissa Indonesia sai kisoihin voimistelijan. Vammojen vuoksi Irfanaluthfi kilpaili vain eritasonojapuissa, ei kolmessa muussa lajissa (hyppy, puomi, permanto).
| Urheilija | Kilpailu | Karsinta>  | Karsinta>  | Karsinta>  | Karsinta>  | Karsinta> Yhteis- pisteet | Karsinta> Sija | Loppukilpailu>  | Loppukilpailu>  | Loppukilpailu>  | Loppukilpailu>  | Loppukilpailu> Yhteis- pisteet | Loppukilpailu> Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rifda Irfanaluthfi | Naisten moniottelu | — | 9,166 | — | — | 9,166 | 80 | — | — | — | — | — | — |