Suomen markka
Rahat > Setelit > Setelimallit 1909–1916

Laatuongelmat ja osin Venäjän harjoittamaan venäläistämispolitiikkaan liittyvät poliittiset syyt johtivat jo vuonna 1907 uuden setelisarjan suunnittelun aloittamiseen suunnittelukilpailun julistamisella. Kilpailuehdotuksia tuli 39, ja ensimmäisen palkinnon sai Edvard Elenius. Tätä tai muitakaan ehdotuksia ei kuitenkaan pidetty riittävän toteuttamiskelpoisina. Sen jälkeen ehdotuksia pyydettiin Akseli Gallen-Kallelalta ja Eliel Saariselta, joista vain jälkimmäinen jätti ehdotuksen ajoissa ja sai lopulta setelisarjan suunniteltavakseen. Seteleissä on vuosiluku 1909 ja ne laskettiin liikkeelle 1910–1913. Setelit ovat tyyliltään kansallisromanttisia ja sisältävät suomalaisia kuva-aiheita. Sarja on tyyliltään hyvin yhtenäinen ja kunkin setelin sommittelu hyvin symmetrinen. Seteleissä on yhdellä puolella Venäjän vaakuna, toisella Suomen. Setelit ovat mitoiltaan erikokoisia, 5 markan seteli pienin (110 mm × 66 mm), seuraavat aina 15 mm leveämpiä ja 9 mm korkeampia, ja 1 000 markan seteli suurin (200 mm × 120 mm).lähde?
5 markan setelissä on kehänä kaloja. Kääntöpuolella on kalastaja soutuveneessä järvimaisemassa, ja puolen pinta-alasta suurimman osan täyttää kalaverkkoa esittävä guilloche-kuviointi. Setelin aihe on siis kalastuselinkeino. Yleisväri on sininen.
10 markan setelissä on luminen kuusipuu ja sen ympärillä kehänä käpyjä, alaosassa lehmäornamentiikkaa. Kääntöpuolella on torpparimaisema lehmineen, pinnan taustakuviona apilanlehtiä. Tämän maatalousaiheisen setelin yleisväri on tummahko violetti.
20 markan setelissä Merkuriuksen sauva haavanlehväkehässä ja leveäoksainen haapa. Kääntöpuolella on koivu, ja pinnan taustakuviointina arvonumero 20. Yleisväreinä ovat oranssinruskea, oranssi ja harmaa.
50 markan setelin aiheena on edestäpäin kuvattu purjelaiva aaltoilevalla ja utuisella merellä, ja sitä ympäröi lentävien lokkien kehä. Kääntöpuolella on majakka, jota ympäröi yksipurjeisten alusten kehä. Setelin aiheena on siis merenkulku, joka Suomessa perustui tuohon aikaan vielä paljon purjealuksien käyttöön. Setelin yleisväritys on sininen ja harmaa, osa kuvioinnista ruskeaa.
100 markan setelissä kaksi kyntäjää hevosauroineen; aihe viitannee kyisen pellon kyntämiseen. Kääntöpuolella on keskiaikainen harmaakivikirkko. Yleisväritys on violetti ja harmaanvihreä.
500 markan setelin aiheena on kaksi seppää symboloimassa teollisuutta ja työtä, ja taustalla on tyylitelty leveäoksainen kuusi. Mieshahmot muistuttavat niin ikään Saarisen suunnitteleman Helsingin rautatieaseman julkisivun Lyhdynkantajia. Pintakuviointina on teollisuuteen viittaavia hammasrattaan neljänneksiä. Kääntöpuolella on vesiputous, jota ympäröivät kehänä vesirattaat vesivoiman symbolina. Yleisvärityksenä on oranssinruskea ja harmaa.
1 000 markan seteli esittää kahta samantyyppistä mieshahmoa kuin 500-markkasessa, mutta nyt he pitelevät yhdessä Merkuriuksen sauvaa ja toisessa kädessään kirvestä ja lekaa. Heidän taustanaan on leveä mänty. Kääntöpuolen täyttää kuusi, jonka oksien läpi näkyy järvenselkä saarineen. Seteli symboloi metsäteollisuutta ja kaupankäyntiä. Yleisväri on harmahtavan ruskea.
Kolikoihin tarvitun hopean menekin vuoksi päätettiin vuonna 1915 ottaa käyttöön väliaikaisesti markan seteli. Siitä tuli valkealle paperille punaisella painettu. Suomen vaakunaa ei ollut, koska se olisi kuulunut kääntöpuolelle, jolla ei ollut painatusta lainkaan. Tämänkin setelin suunnittelija oli luultavasti Saarinen. Setelin muotoilu sopi yhteen vuoden 1909 setelien kanssa, mutta oli perin yksinkertainen. Seteli olikin helppo väärentää.lähde?
Saman hopeatilanteen vuoksi tarvittiin vuonna 1916 vielä pienempää rahaa seteleinä, joten suunniteltiin 25 ja 50 pennin setelit. Niiden suunnittelija oli taidemaalari Väinö Blomstedt. Molemmissa aiheina on tyylitellyt kukkakimput. Kääntöpuolella oli painatus, kuitenkin tekstien lisäksi vain guilloche-ornamentti, eikä Suomen vaakunaa. 25-penninen oli ruskeankeltainen, 50-penninen harmaansininen. Näitä seteleitä ei kuitenkaan laskettu liikkeelle, koska hopeaa saatiin lisää, ja koko painokset hävitettiin muutamia kappaleita lukuun ottamatta.lähde?
Blomstedt suunnitteli myös 1 markan setelistä uuden version vuonna 1916. Kuvitukseltaan se oli hyvin samantapainen kuin pennisetelit. Väreinä olivat ruskeankeltainen ja tummanruskea.