stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Böömiläiset veljet
Vainot

1500-luvun alussa alkoi ankara vaino, joka päättyi siihen, että Böömin valtiopäivät 1508 kuningas Vladislavin esityksestä kielsivät veljien julkiset ja salaiset kokoukset, määräsivät heidän kirjansa poltettaviksi ja vaativat heitä itseään liittymään laillisiin kirkkokuntiin. Päätös määräsi veljesseurakunnan aseman Böömissä pitkäksi aikaa. Määrissä veljiä kuitenkin siedettiin, ja seurakunta menestyi Böömissäkin, jossa vainolakeja ei voitu johdonmukaisesti toteuttaa. Piispa Luukas Prahalainen (1517−1528) järjesti seurakunnan olot uusien vapaampien periaatteiden mukaan, esitti heidän oppinsa järjestelmällisesti ja vaikutti tuotteliaana kirjailijana. Luukkaan aikana veljet pysyivät erillään luterilaisista mutta lähenivät heitä myöhemmin.
Hiipuminen

Kun he Schmalkaldenin sodassa kieltäytyivät taistelemasta protestantteja vastaan, heidät karkotettiin Böömistä, mutta he saivat turvapaikkoja Preussissa ja Puolassa. Puolaan siirtyneet liittyivät 1570 Sendomirin kokouksessa reformoituihin ja luterilaisiin. Samoin omaksuivat Böömiin ja Määriin jääneet 1575 kalkkilaisten, luterilaisten ja reformoitujen kanssa yhteisen tunnustuksen (Confessio Bohemica). Menetettyään kaikki oikeutensa emämaassaan kolmikymmenvuotisen sodan aikana veljesseurakunta hajaantui piispa Amos Comeniuksen aikana. Seurakunnan viimeisistä jäänteistä muodostui seuraavalla vuosisadalla herrnhutilaisten kantajoukko.
Merkitys

Böömiläisellä veljeskunnalla on ollut suuri merkitys tšekkiläisten kansalliselle kehitykselle. Veljet koettivat aina säilyttää kansallista henkeä, perustivat kouluja ja pitivät erityisesti huolta kielen puhtaudesta, ja heidän keskuudessaan käytetty Jan Blahoslavin raamatunkäännös on tšekkiläisen kirjakielen peruskiviä. Myös tšekkiläisen kansallisuuden uudestaan herättäjät olivat etupäässä böömiläisten veljien jälkeläisiä. Koululaitoksensa, kirkkolaulujensa, seurakuntajärjestyksensä ja kurinsa kautta on veljeskunta vaikuttanut Saksan evankeliseen kirkkoon.
Aiheesta muualla

Bohemian Brethren  New Schaff-Herzog Encyclopedia of Religious Knowledge (englanniksi)
Petr Chelčický (noin 1390–1460).
Hollannin Grand Prix 1952

|  Hollannin Grand Prix 1952  |
| --- | --- |
 7 osakilpailu 8 osakilpailusta kaudella 1952. 

Päivämäärä:  17. elokuuta 1952
Sijainti:  Circuit Park Zandvoort
Sää:   Pilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Alberto Ascari   (Ferrari)
Paaluaika:  1.46,5
Palkintokoroke
Voittaja:   Alberto Ascari   (Ferrari)
Toinen:   Giuseppe Farina   (Ferrari)
Kolmas:   Luigi Villoresi   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Alberto Ascari   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.49,8
Hollannin Grand Prix 1952 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 17. elokuuta 1952 Circuit Park Zandvoortin radalla.  Kilpailun voitti Alberto Ascari, jolle voitto oli kauden viides. Kilpailu oli F1-historian ensimmäinen Hollannin GP.Kilpailu oli ensimmäinen, jossa oli hollantilaiskuljettajia. Kuljettajat olivat Jan Flinterman ja Dries van der Lof.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Alberto Ascari | Ferrari | 90 | 2.53.28,5 | 1 | 9 |
| 2 | 4 |  Giuseppe Farina | Ferrari | 90 | + 40.1 | 2 | 6 |
| 3 | 6 |  Luigi Villoresi | Ferrari | 90 | + 1.34,4 | 4 | 4 |
| 4 | 32 |  Mike Hawthorn | Cooper-Bristol | 88 | + 2 krs. | 3 | 3 |
| 5 | 10 |  Robert Manzon | Gordini | 87 | + 3 krs. | 6 | 2 |
| 6 | 12 |  Maurice Trintignant | Gordini | 87 | + 3 krs. | 5 |   |
| 7 | 28 |  Duncan Hamilton | HWM-Alta | 85 | + 5 krs. | 10 |   |
| 8 | 26 |  Lance Macklin | HWM-Alta | 84 | + 6 krs. | 9 |   |
| 9 | 16 |  Chico Landi | Maserati | 83 | + 7 krs. | 16 |   |
| Jaettu | 16 |  Jan Flinterman | Maserati |   |   |   |   |
| Kesk. | 34 |  Ken Wharton | Frazer-Nash-Bristol | 76 | Pyörän kiinnitys | 7 |   |
| Kesk. | 36 |  Stirling Moss | ERA | 73 | Moottori | 18 |   |
| Kesk. | 30 |  Dries van der Lof | HWM-Alta | 70 | Ei sijoitusta | 14 |   |
| Kesk. | 22 |  Ken Downing | Connaught-Francis | 27 | Öljynpaine | 13 |   |
| Kesk. | 24 |  Charles de Tornaco | Ferrari | 19 | Moottori | 17 |   |
| Kesk. | 14 |  Paul Frère | Simca-Gordini-Gordini | 15 | Kytkin | 11 |   |
| Kesk. | 8 |  Jean Behra | Gordini | 10 | Sähköt | 6 |   |
| Kesk. | 20 |  Jan Flinterman | Maserati | 7 | Tasauspyörästö | 15 |   |
| Kesk. | 18 |  Gino Bianco | Maserati | 4 | Akseli | 12 |   |
Muuta

Duncan Hamiltonin paras sijoitus
Hiihto

Alppihiihtäjä.
Hiihto on liikkumismuoto, jossa liu'utaan suksilla eteenpäin lumella tai muulla liukkaalla alustalla, usein sauvoja apuna käyttäen. Hiihto on alun perin kehitetty helpottamaan liikkumista talvella lumisessa maastossa, jopa umpihangessa. Nykyään hiihto on suosittu liikunta- ja urheilumuoto, ja se on jakaantunut moneen lajiin, kuten maastohiihtoon, alppihiihtoon, freestylehiihtoon ja mäkihyppyyn.
Historia

Hiihtäviä hahmoja on kaiverrettu kiviin jo 6000 vuotta sitten Pohjois-Norjassa ja Venäjällä. Altaivuoristosta on löydetty hiihtäjäpiirroksia, joita kiinalaiset pitävät 10 000 vuotta vanhoina. Muinaisten suksien ja sauvojen palasia on löydetty sadoittain Skandinavian ja Venäjän soista. Varhaisia kirjallisia mainintoja hiihtämisestä on löydetty Kiinasta vuodelta 200 eaa., roomalaisista kirjoituksista sekä skandinaavien saagoista ja Eddasta. Norjalaiset yhdistävät hiihtämisen muinaisskandinaavisiin jumaliin Ulliin ja Skadiin. Keskiajalta hiihdosta kertovia tekstejä on säilynyt jo runsaammin.
Entisaikoina sukset olivat välttämättömiä kulkuvälineitä hankien peittämällä maalla. Ilman suksia talvella olisi ollut mahdotonta metsästää. Tyypillinen muinaissuksi oli noin 160 senttimetriä pitkä ja 10–15 senttimetriä leveä. Sen kärki kääntyi ylöspäin, ja jalkine kiinnitettiin keskikohtaan. Tällaisia sukset olivat tuhansien vuosien ajan. Vauhtia otettiin yhdellä pitkällä sauvalla, jota käytettiin myös keihäänä. Kahden suksisauvan käyttö yleistyi vasta 1900-luvun alussa.
Norjalaisten emigranttien myötä norjan kielen hiihtoa tarkoittava sana ski levisi 1800-luvulla moneen kieleen. Hiihto alkoi muuttua hyötyliikunnasta ajanvietteeksi 1800-luvulla niin pohjoisessa kuin Euroopassakin, missä siitä tuli vauraan kaupunkiporvariston harrastus. Samalla hiihtovälineet kehittyivät ja saivat lopullisen muotonsa, ja kilpailusäännöt standardisoitiin. Norjalaisia suksia esiteltiin kansainvälisissä näyttelyissä ympäri maailmaa, ja norjalaisilla oli pitkään monopoli suksien valmistuksessa. Itävallan Mürzzuschlagissa vuonna 1894 järjestetyt näytöskilpailut tekivät hiihdon tunnetuksi Keski-Euroopassa.
Historia > Kuvasto

Böksta Runestonen ajatellaan kuvaavan viikinkijumala Ullria jousipyssyn ja suksien kanssa.
Skandinaavisen mytologian jumalatar Skaði metsästää vuoristossa hiihtämällä (kuvituskuva; 1901).
Hiihtävä saamelaisnainen tai jumalatar (Olaus Magnus; 1555)
Hiihtämistä Skandinaviassa (1767)
Knud Bergslienin maalaus Birkebeinerne på Ski over Fjeldet med Kongsbarnet.
Hiihtokilpailun mainos Kaliforniassa (1869)
Theodor von Lerch, itävaltalainen majuri, opettaa hiihtoa japanilaiselle armeijalle (1911).
Naparetkeilijä etelänavalla vuonna 1913.
Susien metsästystä hiihtämällä
Hiihtäjiä Ottawassa, Kanadassa 1887.
John Bauerin kuvaus saamelaisista hiihtämässä
Poika hiihtää, Suomi 1904.
Hiihtomuodot > Alppihiihto

Alppihiihto on talviharrastus ja -urheilumuoto, jossa lasketaan lumipeitteisiä rinteitä alas käyttäen kahta suksea, jäykkää kenkää (monoa) ja sidettä, jossa koko jalkapöytä lukittuu sukseen kiinni. Laskeminen voi tapahtua kunnostetulla rinnealueella tai hoitamattomassa rinteessä.
Hiihtomuodot > Ampumahiihto

Ampumahiihto on talviurheilulaji, jossa on yhdistetty kaksi urheilulajia: maastohiihto ja ammunta.
Hiihtomuodot > Freestylehiihto

Freestylehiihto on laskettelun monipuolisin osa-alue, joka muodostuu useista alalajeista, joita ei voida täysin erotella. Perinteinen freestyle-hiihto koostuu kumparelaskusta, hypyistä, suksibaletista ja vapaahiihdosta.
Hiihtomuodot > Hiihtosuunnistus

Hiihtosuunnistus on hiihtokelpoisia teitä ja esimerkiksi moottorikelkalla tehtyjä uria sekä latuja pitkin harjoitettu kilpasuunnistusmuoto, jossa kilpailija suunnistaa rasteilla merkityn radan hiihtäen.
Hiihtomuodot > Pohjoismaiset hiihtolajit > Maastohiihto

Maastohiihto (murtomaahiihto, usein myös pelkkä hiihto) on tasamaalla, mäkisessä maastossa tai järven jäällä tapahtuva hiihtomuoto, josta käytännössä kaikki hiihtolajit ovat kehittyneet. Maastohiihdossa hiihtäjä liikkuu usein valmiilla ladulla suksia ja sauvoja käyttäen, mutta myös umpihangella voi hiihtää.
Hiihtomuodot > Pohjoismaiset hiihtolajit > Mäkihyppy

Mäkihyppy eli mäenlasku on urheilulaji, jossa lasketaan keinotekoista mäkeä pitkin hyppyrinnokalle. Itse hyppy alkaa hyppääjän ponnistuksesta, josta paljolti riippuu hypyn onnistuminen. Hyppääjä laskeutuu alastulomäkeen.
Hiihtomuodot > Pohjoismaiset hiihtolajit > Yhdistetty

Yhdistetty on yksi hiihtourheilun kilpailulajeista. Se on yhdistelmä mäkihypystä ja maastohiihdosta. Kilpailut käydään useimmiten niin, että ensin hypätään mäkeä ja loppusijoitukset ratkaistaan hiihtoladulla siten, että parhaat hyppypisteet saanut lähtee ensimmäisenä ladulle ja loput hyppypisteidensä mukaisessa järjestyksessä.
Hiihtomuodot > Nopeuslasku

Nopeuslasku on hiihtolaji, jossa rinnettä suksilla alas laskettaessa pyritään saavuttamaan mahdollisimman suuri nopeus. Nopeuslasku on nopein hiihtolaji, ja vauhti nousee parhaimmillaan yli 200 kilometrin tuntinopeuteen.
Hiihtomuodot > Telemarkhiihto

Telemark on laskettelun "kantamuoto", jossa liikutaan lumella hiihtäen tai laskien kahdella suksella, jossa side mahdollistaa kantapään vapaan liikkeen.
Hiihtomuodot > Hiihto ilman lunta > Rullahiihto

Rullahiihto on hiihdon kesäinen muoto. Varusteet ovat suksia lukuun ottamatta samanlaiset kuin tavallisessa hiihdossakin. Rullasuksilla voi hiihtää molempia tyylejä ja rullahiihto on tärkeä osa hiihtäjien, ampumahiihtäjien ja yhdistetyn urheilijoiden harjoittelua.
Hiihtomuodot > Hiihto ilman lunta > Vesihiihto

Vesihiihdossa vedetään vesisuksilla varustautunutta "hiihtäjää" pitkin veden pintaa. Vetämiseen käytetään yleensä moottorivenettä.
Kilpailuja

Hiihtolajeissa kilpaillaan talviolympialaisissa
Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut
Freestylehiihdon maailmanmestaruuskilpailut
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut (maastohiihto, mäkihyppy ja yhdistetty)
Umpihankihiihdon maailmanmestaruuskilpailut
Laturetket
Pilkkihiihto
Kirjallisuutta

Kirvesniemi, Harri & Sorjanen, Axa: Hyvä hiihtokoulu.  Helsinki:  Teos, 2006.  ISBN 951-851-104-7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
FIS – kansainvälinen hiihtoliitto
Suomen hiihtoliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Videomateriaalia erilaisista hiihtotekniikoista, joita käytettiin 1940-luvulla.
Alppihiihtoa.
Freestylehiihtoa.
Maastohiihtoa.
Mäkihyppyä.
Nopeuslaskua.
Rullahiihtoa.
Olkiluodon ydinvoimalaitos

Havainnekuva Olkiluodosta Suomen viidennen ydinvoimalaitosyksikön valmistuttua. Keskellä Olkiluoto 1.
Olkiluodon ydinvoimalaitos sijaitsee Olkiluodon saarella Eurajoella, ja sen omistaa Teollisuuden Voima Oyj (TVO). Laitoksella tuottaa sähköä kaksi 890 megawatin kiehutusvesireaktoria, jotka valmistuivat vuosina 1978 ja 1980. Olkiluodon kolmas yksikkö, 1600 megawatin EPR-tyyppinen painevesireaktori, alkoi tuottaa sähköä maaliskuussa 2022. Reaktorin oli alun perin määrä valmistua jo toukokuussa 2009, mutta laitostoimittaja lykkäsi valmistumisajankohtaa useita kertoja. Uuden ydinvoimalaitosyksikön toimitti Areva NP:n ja Siemens AG:n muodostama konsortio. Areva toimitti reaktorin, ja Siemens vastasi turbiinilaitoksesta.
Vuonna 2010 TVO sai valtioneuvoston periaatepäätöksen vielä neljännen ydinvoimalayksikön rakentamisesta. Vuonna 2015 TVO päätti olla hakematta hankkeelle rakennuslupaa.
Vuonna 2024 Olkiluodon ydinvoimalaitos tuotti sähköä noin 23 terawattituntia, joka on noin 30 prosenttia Suomen sähkönkulutuksesta. TVO tuottaa osakkailleen sähköä Mankala-periaatteella eli myy tuottamansa sähkön omakustannushintaan omistusosuuksien suhteessa. Omistajat, jotka ovat pääasiassa metsä- ja sähköyhtiöitä, käyttävät tuotetun sähkön itse tai myyvät sitä eteenpäin.
Ydinvoimalaitosyksiköt

Olkiluoto 1:n ja Olkiluoto 2:n alkuperäiset nettosähkötehot olivat 660 MW, joita on erilaisilla modernisoinneilla nostettu lähelle 900:aa. 20 MW:n tehonkorotuksia on suoritettu vuosina 2005–2006 ja 2010–2011. Olkiluoto 3:n teho on 1 600 MW.
Ykkös- ja kakkosyksiköiden käyttölupa on voimassa vuoden 2038 loppuun asti. Edellinen käyttölupa oli voimassa 2018 loppuun, ja uusi lupa myönnettiin syyskuussa 2018.
Olkiluoto 1 ja 2 ovat lähes identtisiä (tosin hieman modernimpia) Ruotsissa sijaitsevien Forsmarkin 1 ja 2 -voimaloiden kanssa.lähde? Vuonna 2011 tehtyjen EU-stressitestien mukaan noin tunnin mittainen täydellinen sähkökatkos johtaisi reaktorin sydämen vaurioitumiseen. TVO asensi uuden, sähkövirrasta riippumattoman järjestelmän, jolla reaktoreihin voidaan pumpata jäähdytysvettä sähkökatkoksen aikana. Järjestelmä valmistui vuonna 2018.
| Laitosyksikkö | Toimittaja, tyyppi | Nettosähköteho | Rakentaminen aloitettu | Kytketty verkkoon | Kaupallinen tuotanto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olkiluoto 1  | ASEA-Atom, BWR | 890 MW | 1.2.1974 | 2.9.1978 | 10.10.1979 |
| Olkiluoto 2  | ASEA-Atom, BWR | 890 MW | 1.11.1975 | 18.2.1980 | 10.7.1982 |
| Olkiluoto 3  | Areva NP & Siemens AG, EPR | 1 600 MW | 12.8.2005 | 12.3.2022 | 16.4.2023 |
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 1 > Historia

Olkiluoto 1 ja 2 ovat ASEA-Atomin (nykyään osa Westinghousea) 1970-luvun lopulla toimittamia kiehutusvesireaktoreita. Tuolloin ruotsalainen ydinalan osaaminen oli maailman huippua, tästä esimerkkinä pääkiertopumppujen sijoitus suoraan painesäiliön reuna-alueelle, jolloin reaktorisydämen jäähdytyskiertoon ei tarvita ulkoisia putkiluuppeja. Laitosten alkuperäinen sähköteho oli 660 MW, josta sitä on nostettu useiden vaiheiden jälkeen nykyiseen sähkötehoon (1984: 710 MW, 1998: 840 MW, 2006: 860 MW, 2010: 880 MW). Tehon nostot on mahdollistanut turbiinitekniikan modernisointi ja reaktorin lämpötehon kasvattaminen kehittyneen tekniikan myötä. Laitosyksiköiden kokonaishyötysuhde on noin 34 prosenttia. TVO uusi molempien laitosten matalapaineturbiinit vuoden 2010 ja 2011 vuosihuolloissa, kuten myös ykkösyksikön generaattorin. Hyötysuhde parani muutosten seurauksena noin prosenttiyksikön, jolloin samalla reaktorin tuottamalla lämpöteholla saadaan tuotettua 25 megawattia enemmän sähkötehoa.
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 1 > Häiriöt

Laitosyksiköllä on sattunut yksi tapahtuma, joka luokiteltiin kansainvälisellä 7-portaisella INES-asteikolla luokkaan 2 eli merkittävä turvallisuuteen vaikuttava tapahtuma. 7. syyskuuta 1989 havaittiin 15 säätösauvassa ongelmia, jotka johtuivat säätösauvakoneistoon joutuneesta teräsjauhosta. Jauheen alkuperää ei saatu varmuudella selville. Jauheen poistamiseksi tehtiin mittavat puhdistustyöt, ja laitos käynnistettiin uudestaan 22. lokakuuta 1989.
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 1 > Reaktori

Reaktori koostuu painesäiliöstä, jonka sisällä on polttoaine, säätösauvat, höyrynerotin ja höyrynkuivain. Vesi pumpataan syöttövesipumpuilla reaktoriin, jossa se kiertää pääkiertopumppujen aikaansaamassa pääkiertovirtauksessa. Veden kiertäessä reaktorisydämen läpi osa siitä höyrystyy ja kulkee höyrynerottimen sekä höyrynkuivaimen kautta turbiinille veden palautuessa takaisin pääkiertovirtaukseen. Reaktorisydän koostuu 121 säätösauvasta ja 500 polttoainenipusta, joissa on uraania noin 90 tonnia. Reaktorin tehoa säädetään säätösauvoilla ja pääkiertopumpuilla. Tarvittaessa ketjureaktio voidaan nopeasti pysäyttää tekemällä pikasulku (alle 4 s), joka nostaa säätösauvat reaktoriin vedellä, joka on paineistettu typen avulla. Normaalisti säätösauvoja siirretään sähkömoottoreilla. Jos säätösauvat eivät toimi lainkaan, voidaan ketjureaktio silti pysäyttää pumppaamalla boorihappoa sisältävää vettä reaktoriin, jolloin neutronit absorboituvat booriin.
| Tietoja reaktorista |
| --- | --- |
Reaktorin lämpöteho: 2 500 MW
Höyrynvirtaus: 1 260 kg/s
Käyttöpaine: 70 bar
Syöttöveden lämpötila: 185 °C
Tuorehöyryn lämpötila: 286 °C
Polttoainenippujen määrä: 500
Polttoainesauvoja nipussa: 91–100
Polttoainenipun massa: 292–331 kg
Uraanin kokonaismassa: n. 90 t
Säätösauvojen lukumäärä: 121
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 1 > Turbiinilaitos

Turbiinilaitos koostuu yhdestä korkeapaineturbiinista ja neljästä matalapaineturbiinista, kaikki turbiinit ovat kaksivirtaustyyppisiä. Höyry paisuu ensin korkeapaineturbiinissa, josta se kulkee kosteudenerottimien ja välitulistimien kautta matalapaineturbiineille. Kosteudenerottimissa erotetaan höyrystä vesi ja välitulistimissa tulistetaan höyry, jonka jälkeen se paisuu matalapaineturbiineissa lauhduttimen paineeseen. Lauhduttimessa höyry tiivistyy vedeksi, jonka jälkeen se pumpataan lauhdepumpuilla kolmen matalapaine-esilämmittimen lävitse edelleen syöttövesipumpuille. Syöttövesi kulkee vielä kahden korkeapaine-esilämmittimen lävitse ennen saapumistaan reaktoriin. Tehoajolla turbiinissa kiertää kaikkien kiehutusvesilaitosten tapaan reaktorin neutronisäteilyssä aktivoitunut höyry eikä turbiinin luo pääse sen korkean säteilytason vuoksi.
| Tietoja turbiinilaitoksesta |
| --- | --- |
Tuorehöyryn paine: 67 bar
Tuorehöyryn lämpötila: 283 °C
Välitulistushöyryn paine: 6,5 bar
Välitulistushöyryn lämpötila: 250 °C
Kierrosluku: 3 000 rpm
Lauhduttimen paine: 0,05 bar
Jäähdytysveden määrä: 29 500 kg/s
Jäähdytysveden lämpötilan nousu: 13 °C
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 2 > Historia

Olkiluoto 2 on lähes identtinen kuin Olkiluoto 1 muutamia pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta. Laitosyksikön teho nostettiin 880 megawattiin vuonna 2011 modernisoimalla turbiinitekniikkaa. Uusimalla turbiinin merivesilauhduttimia ja korkeapaineturbiinin esilämmitin, sekä tehostamalla lauhteen kiertoa täydentävällä pumppausjärjestelmällä saatiin v. 2017 aikaan hyötysuhteen nousu. Tällöin tuotantoteho kasvoi ilman reaktorin lämpötehon nostoa.
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 2 > Häiriöt

10. joulukuuta 2020 kello 12.22 laitoksella tapahtui vakava häiriö. Venttiilin korjaustyön takia liian kuumaa vettä pääsi virtaamaan reaktoriveden puhdistusjärjestelmän suodattimille. Kuuma vesi liuotti suodattimista aineita, jotka puhdistusjärjestelmää käynnistettäessä pääsivät kulkeutumaan reaktoriin. Reaktorin sydämessä suodattimesta irronneet aineet aktivoituivat, mikä nosti höyrylinjoissa kulkevan höyryn radioaktiivisuuden hetkellisesti 3–4-kertaiseksi normaaliin verrattuna. Aktiivisuustason nousu käynnisti turvallisuusjärjestelmät, jotka toimivat suunnitellusti ja sulkivat suojarakennuksen eristysventtiilit, laukaisivat reaktorin pikasulun ja käynnistivät suojarakennuksen vesiruiskutuksen. Laitosta ohjaava henkilöstö toimi ohjeiden mukaisesti ja käynnisti laitoshätätilanteen kello 12.32.
Tapahtumassa ei ollut viitteitä polttoainevuodosta, ja neljä tuntia myöhemmin laitoksen sisällä ei ollut enää poikkeuksellisia säteilytasoja. Työntekijät eivät altistuneet säteilylle, eikä tapahtumasta aiheutunut henkilövahinkoja. Säteilyturvakeskuksen (STUK) pääjohtaja Petteri Tiippanan mukaan laitokselta pääsi jonkin verran säteilyä ympäristöön, mutta kyse ei ole merkittävistä määristä. Omistajayhtiö Teollisuuden Voiman (TVO) mukaan poikkeavaa ulkoista päästöä ei tapahtunut. STUK ja TVO käynnistivät häiriön vuoksi valmiusorganisaation toiminnan. Viranomaiset nostivat valmiustasoaan eri organisaatioissa, ja myös Satakunnan sairaanhoitopiiri nosti valmiuttaan. Vastaavanlaista tilannetta ei ole sattunut aikaisemmin Suomessa, ja tapahtuma oli hyvin poikkeuksellinen. Teollisuuden Voima tiedotti tapahtumasta Säteilyturvakeskusta puolessa tunnissa ja Eurajoen kuntaa kolmessa tunnissa. Reaktori käynnistettiin uudestaan 19. joulukuuta, eli yhdeksän päivää häiriön jälkeen.
Joulukuun 2020 häiriön INES-luokitus on 0, eli poikkeuksellinen tapahtuma, jonka turvallisuusmerkitys on kuitenkin niin vähäinen, että sitä ei voida sijoittaa varsinaiselle asteikolle. Laitosyksiköllä on sattunut kaksi tapahtumaa, jotka luokiteltiin kansainvälisellä 7-portaisella INES-asteikolla luokkaan 2 eli merkittävä turvallisuuteen vaikuttava tapahtuma. 10. syyskuuta 1985 kolmessa ylipainesuojausjärjestelmän ohjausventtiilissä todettiin vika, joka johtui niihin kertyneistä epäpuhtauksista. 12. huhtikuuta 1991 laitos menetti yhteyden ulkoiseen sähköverkkoon 7,5 tunnin ajaksi muuntajan tulipalon ja siitä seuranneen oikosulun takia. Tänä aikana turvallisuusjärjestelmät saivat sähköä neljän dieselgeneraattorin avulla.
Olkiluoto 2 -laitosyksikön sähköntuotanto keskeytettiin perjantaina 18. elokuuta 2023 aamuyöstä turbiinilaitoksen generaattorilla havaitun kosteuden nousun vuoksi. Syyksi selvisi vuoto vesijäähdytteisen generaattorin jäähdytysjärjestelmässä. Asialla ei ollut vaikutusta ydinturvallisuuteen. Vikaantunut roottori vaihdettiin, ja laitos palasi sähköntuotantoon 4. syyskuuta. Tuotantokatkos kesti 17 vuorokautta.
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 3 > Historia

Olkiluoto 3 on EPR-tyyppinen voimala, jossa lajissa se on eräs maailman ensimmäisistä. Valmistuessaan 1 600 MW:n reaktori on sähköteholtaan kolmanneksi suurin. Kiinaan, Shandongin maakuntaan, rakennettu Taishanin ydinvoimalaitos valmistui ennen Olkiluoto 3 -voimalaa. Kyseisessä laitoksessa on kaksi 1 750 MW reaktoria, jotka valmistuivat 2018 ja 2019. Voimala on kehitetty hyödyntäen ranskalaisten N4- (entinen Framatome ANP) ja saksalaisten Konvoi-painevesilaitosten kokemuksia. Se edustaa niin kutsuttua kolmannen sukupolven ydinvoimalaitostekniikkaa. Laitoksen perusratkaisut pohjautuvat jo käytössä olevaan tekniikkaan, mutta sen energiataloutta, polttoaineenkulutusta, huollettavuutta ja turvallisuutta on edelleen kehitetty. Reaktorissa on varauduttu myös reaktoriytimen sulamiseen, ja kaksinkertainen suojarakennus on mitoitettu kestämään matkustajalentokoneen törmäys. Valmistuttuaan voimala työllistää noin 200 henkeä. Voimalalle myönnettiin käyttölupa 7. maaliskuuta 2019 ja se on voimassa vuoden 2038 loppuun saakka.
Ydinvoimalaitosyksiköt > Olkiluoto 3 > Historia > Viivästyminen

Suomen viidennen ydinvoimalaitosyksikön rakentaminen Olkiluodon ydinvoimalaitokseen aloitettiin 12. elokuuta 2005 eduskunnan äänestettyä rakentamisen puolesta vuonna 2002. Voimalaitoksen piti alun perin alkaa tuottaa sähköä vuoden 2009 kesäkuussa, mutta voimalan valmistumista lykättiin lukuisia kertoja. Sähköntuotanto alkoi 12. maaliskuuta 2022. Voimalaitoksen arvioitu kokonaiskustannus on noussut alkuperäisestä noin 3 miljardista eurosta noin 8,5 miljardiin euroon.
Toukokuussa 2020 säteilyturvakeskus löysi voimalasta uusia merkittäviä vikoja ja puutteita. Reaktorin primääripiirin ylipainesuojaus todettiin puutteelliseksi. Sen paineistimen kolmesta varoventtiilista kaikissa havaittiin säröjä ja yhden todettiin tiiveyskokeen yhteydessä vuotavan. Vika on hyvin merkittävä, koska järjestelmä kuuluu laitoksen korkeimpaan turvallisuusluokkaan. Saman paineistimen yhdyslinjan liiallista värähtelyä on yritetty ratkaista vuosia tuloksetta. Stuk havaitsi myös yksikön hätädieselgeneraattoreissa suunnittelupuutteita, jotka koskevat järjestelmän laitteiden ja osien mitoitusvirheitä. Esimerkiksi moottorien jäähdytysnesteen liityntäpalkeissa havaittiin säröilyä, joka on merkittävä puute. Stuk esitti uusia vaatimuksia vakavaa onnettomuutta koskevasta ohjeistosta sekä laitosautomaation häiriötilanteiden hallinnasta.