stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Ranskan hallitsijoista
Kapetingien hallitsijasuku  (987–1792, 1814–1848) > Suorat kapetingit (987–1328)

Luettelossa ei ole Hugues Magnusta Robert II:n vanhinta poikaa eikä Filipiä Ludvig VI:n vanhinta poikaa, koska he olivat yhteishallitsijoita isiensä kanssa.
| vaakuna (kuninkaallinen) | hallitsija | hallitsija | hallitsija vuosina | kruunun perimysoikeus | titteli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Hugo Capet | 3. heinäkuuta 987 –  24. elokuuta 996 | Robert I:n poika | Frankkien kuningas  (Roi des Francs) |
|  |  | Robert II | 24. lokakuuta 996 – 20. heinäkuuta 1031 | Hugo Capetin poika | Frankkien kuningas  (Roi des Francs) |
|  |  | Henrik I | 20. heinäkuuta 1031 – 4. elokuuta 1060 | Robert II:n poika | Frankkien kuningas  (Roi des Francs) |
|  |  | Filip I | 4. elokuuta 1060 – 29. heinäkuuta 1108 | Henrik I:n poika | Frankkien kuningas  (Roi des Francs) |
|  |  | Ludvig VI | 29. heinäkuuta 1108 – 1. elokuuta 1137 | Filip I:n poika | Frankkien kuningas  (Roi des Francs) |
|  |  | Ludvig VII | 1. elokuuta 1137 – 18. syyskuuta 1180 | Ludvig VI:n poika | Frankkien kuningas  (Roi des Francs) |
|  |  | Filip II | 18. syyskuuta 1180 – 14. heinäkuuta 1223 | Ludvig VII:n poika | Frankkien kuningas  (Roi des Francs) |
|  |  | Ludvig VIII | 14. heinäkuuta 1223 – 8. marraskuuta 1226 | Filip II Augustuksen poika | Frankkien kuningas  (Roi des Francs) |
|  |  | Ludvig IX | 8. marraskuuta  1226 – 25. elokuuta 1270 | Ludvig VIII:n poika | Frankkien kuningas  (Roi des Francs) |
|  |  | Filip III | 25. elokuuta 1270 – 5. lokakuuta 1285 | Ludvig  IX:n poika | Ranskan kuningas  (Roi des Francs) |
|  |  | Filip IV | 5. lokakuuta 1285 – 29. marraskuuta 1314 | Filip III:n poika | Ranskan ja Navarran kuningas  (Roi de France et de Navarre) |
|  |  | Ludvig X | 29. marraskuuta  1314 – 5. kesäkuuta 1316 | Filip IV:n poika | Ranskan ja Navarran kuningas  (Roi de France et de Navarre) |
|  |  | Juhana I | 15. marraskuuta 1316 – 20. marraskuuta 1316 | Ludvig X:n poika | Ranskan ja Navarran kuningas  (Roi de France et de Navarre) |
|  |  | Filip V | 20. marraskuuta  1316 – 3. tammikuuta 1322 | Filip IV:n poika ja Ludvig X:n nuorempi veli | Ranskan ja Navarran kuningas  (Roi de France et de Navarre) |
|  |  | Kaarle IV | 3. tammikuuta 1322  –  1. helmikuuta 1328 | Filip IV:n poika ja Filip V:n nuorempi veli | Ranskan ja Navarran kuningas  (Roi de France et de Navarre) |
Kapetingien hallitsijasuku  (987–1792, 1814–1848) > Valois-hallitsijasuku (1328–1589)

| vaakuna (kuninkaallinen) | hallitsija | hallitsija | hallitsija vuosina | kruunun perimysoikeus | titteli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Filip VI | 1. huhtikuuta 1328 – 22. elokuuta 1350 | Filip III:n lapsenlapsi | Ranskan kuningas  (Roi de France) |
|  |  | Juhana II | 22. elokuuta 1350 – 8. huhtikuuta 1364 | Filip VI:n poika | Ranskan kuningas  (Roi de France) |
|  |  | Kaarle V | 8. huhtikuuta 1364 – 16. syyskuuta 1380 | Juhana II:n poika | Ranskan kuningas  (Roi de France) |
|  |  | Kaarle VI | 16. syyskuuta 1380 – 21. lokakuuta 1422 | Kaarle V:n poika | Ranskan kuningas  (Roi de France) |
|  |  | Kaarle VII | 21. lokakuuta 1422 – 22. heinäkuuta 1461 | Kaarle VI:n poika | Ranskan kuningas  (Roi de France) |
|  |  | Ludvig XI | 22. heinäkuuta 1461 – 3. elokuuta 1483 | Kaarle VII:n poika | Ranskan kuningas  (Roi de France) |
|  |  | Kaarle VIII | 30. elokuuta  1483  – 7. huhtikuuta 1498 | Ludvig XI:n poika | Ranskan kuningas  (Roi de France) |
Kapetingien hallitsijasuku  (987–1792, 1814–1848) > Valois-hallitsijasuku (1328–1589) > Ensimmäinen Orléans-suku (1498–1515)

| vaakuna (kuninkaallinen) | hallitsija | hallitsija | hallitsija vuosina | kruunun perimysoikeus | titteli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Ludvig XII  | 7. huhtikuuta 1498  –  1. tammikuuta 1515 | Kaarle V:n lapsenlapsenlapsi | Ranskan kuningas  (Roi de France) |
Kapetingien hallitsijasuku  (987–1792, 1814–1848) > Valois-hallitsijasuku (1328–1589) > Angoulême-sukuhaara (1515–1589)

| vaakuna (kuninkaallinen) | hallitsija | hallitsija | hallitsija vuosina | kruunun perimysoikeus | titteli  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Frans I | 1. tammikuuta  1515  – 31. maaliskuuta  1547 | Kaarle V:n pojanpojanpojanpoika | Ranskan kuningas (Roi de France) |
|  |  | Henrik II | 31. maaliskuuta  1547  – 10. heinäkuuta  1559 | Frans I:n poika ja Ludvig XII:n pojanpoika | Ranskan kuningas (Roi de France) |
|  |  | Frans II | 10. heinäkuuta  1559 – 5. joulukuuta 1560 | Henrik II:n poika | Ranskan kuningas (Roi de France) |
|  |  | Kaarle IX | 5. joulukuuta  1560 – 30. toukokuuta  1574 | Henrik II:n poika ja Frans II:n nuorempi veli | Ranskan kuningas (Roi de France) |
|  |  | Henrik III | 30. toukokuuta  1574 – 2. elokuuta  1589 | Henrik II:n poika ja Kaarle IX:n veli | Ranskan kuningas (Roi de France) |
Kapetingien hallitsijasuku  (987–1792, 1814–1848) > Bourbon-hallitsijasuku (1589–1792)

| vaakuna (kuninkaallinen) | hallitsija | hallitsija | hallitsija vuosina | kruunun perimysoikeus | titteli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Henrik IV | 2. elokuuta 1589 – 14. toukokuuta 1610 | Ludvig IX:n kaukainen jälkeläinen | Ranskan ja Navarran kuningas  (Roi de France et de Navarre) |
|  |  | Ludvig XIII | 14. toukokuuta 1610 – 14. toukokuuta 1643 | Henrik IV:n poika | Ranskan ja Navarran kuningas  (Roi de France et de Navarre) |
|  |  | Ludvig XIV | 14. toukokuuta 1643 – 1. syyskuuta 1715 | Ludvig XIII:n poika | Ranskan ja Navarran kuningas  (Roi de France et de Navarre) |
|  |  | Ludvig XV | 1. syyskuuta 1715 – 10. toukokuuta 1774 | Ludvig XIV:n pojanpojanpoika | Ranskan ja Navarran kuningas  (Roi de France et de Navarre) |
|  |  | Ludvig XVI | 10. toukokuuta 1774 – 21. syyskuuta 1792 | Ludvig XV:n pojanpoika | Ranskan ja Navarran kuningas  (Roi de France et de Navarre) |
Bonaparte-hallitsijasuku (1804–1814)

| vaakuna (kuninkaallinen) | hallitsija | hallitsija | hallitsija vuosina | kruunun perimysoikeus | titteli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Napoleon I | 18. toukokuuta 1804  – 11. huhtikuuta 1814 |  | Ranskalaisten keisari (Empereur des Français) |
Bourbon-hallitsijasuku (1814–1815)

| vaakuna (kuninkaallinen) | hallitsija | hallitsija | hallitsija vuosina | kruunun perimysoikeus | titteli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Ludvig XVIII | 11. huhtikuuta 1814  – 20. maaliskuuta  1815 | Ludvig XV :n pojanpoika | Ranskan ja Navarran kuningas (Roi de France et de Navarre) |
Bonaparte-hallitsijasuku (1815)

| vaakuna (kuninkaallinen) | hallitsija | hallitsija | hallitsija vuosina | kruunun perimysoikeus | titteli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Napoleon I | 20. maaliskuuta  1815 – 22. kesäkuuta  1815 |  | Ranskalaisten keisari (Empereur des Français) |
|  |  | Napoleon II  | 20.maaliskuuta  1815 – 22. kesäkuuta  1815 | Napoleon I:n poika | Ranskalaisten keisari (Empereur des Français) |
Bourbon-hallitsijasuku (1815–1830)

| vaakuna (kuninkaallinen) | hallitsija | hallitsija | hallitsija vuosina | kruunun perimysoikeus | titteli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Ludvig XVIII | 7. heinäkuuta  1815 – 16.syyskuuta  1824 | Ludvig XV :n lapsenlapsi | Ranskan ja Navarran kuningas   (Roi de France et de Navarre) |
|  |  | Kaarle X | 16.syyskuuta  1824 – 2. elokuuta  1830 | Ludvig XV:n lapsenlapsi | Ranskan ja Navarran kuningas   (Roi de France et de Navarre) |
Orléans-hallitsijasuku (1830–1848)

| vaakuna (kuninkaallinen) | hallitsija | hallitsija | hallitsija vuosina | kruunun perimysoikeus | titteli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Ludvig Filip I | 9.elokuuta 1830  – 24. helmikuuta  1848 | Ludvig XIII:n kaukainen jälkeläinen. Ludvig XVI:n  Ludvig XVIII:n  ja Kaarle X:n kuudes serkku | Ranskalaisten kuningas  (Roi des Français) |
Bonaparte-hallitsijasuku (1852–1870)

| vaakuna (kuninkaallinen) | hallitsija | hallitsija | hallitsija vuosina | kruunun perimysoikeus | titteli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Napoleon III | 2. joulukuuta 1852  – 4. syyskuuta 1870 | Napoleon I:n veljenpoika | Ranskalaisten keisari (Empereur des Français) |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luettelo Ranskan hallitsijoista Wikimedia Commonsissa
Monte Albán

Monte Albánin muinainen pallokenttä.
Monte Albán oli muinainen intiaanien temppelikeskus ja kaupunki Etelä-Meksikon vuorilla, Oaxacassa. Tämä sapoteekki-intiaanien lukuisista porraspyramideista tunnettu varhainen keskus sijaitsi jyrkän vuoren laella 8 km länteen nykyisestä Oaxaca de Juarezin kaupungista. Monte Albánia pidetään Mesoamerikan vanhimpana varsinaisena kaupunkina. Kaupunkia alettiin rakentaa noin 500 eaa., ja sen kehitys jatkui nopeana noin vuoteen 200 eaa. On arvioitu, että vuoteen 200 eaa. mennessä kaupungissa asui jo noin 20 000 henkeä. Suurimmillaan kaupungissa oli yli 50 000 asukasta.
Monte Albánista löydetyissä kiviseinissä olevissa reliefeissä on ihmishahmoja erikoisissa asennoissa. 1800-luvulla niiden ajateltiin esittävän tanssijoita, nykyisin niiden ajatellaan olevan taisteluissa kuolleiden, maassa lojuvien ruumiiden kuvia. Monte Albánissa oli myös vesikanavia, akvedukteja ja viemäreitä.
Monte Albán hylättiin noin 750 jaa., mahdollisesti kuivuuskausien aiheuttaman elinkelpoisuuden heikkenemisen takia tai poliittisista syistä, zapoteekkien keskusvallan purkaannuttua. Ihmiset alkoivat siirtyä uusille asuinaluille 700-luvulla, ja vaikka kaupunki tyhjeni, sitä ei tuhottu. Monte Albán säilyi pyhänä paikkana, ja seuraavien vuosisatojen aikana kaupunkia käyttivät tiettävästi monetkin eri kansat, muun muassa misteekit.
Monte Albán perustettiin vuorelle, joka on noin 1940 m:n korkeudessa merenpinnasta ja noin 400 m ympäröivän laakson yllä. Kylästä kasvaneella kaupungilla on hyvin pitkä historia.
Historia

Monte Albán sijaitsi Oaxacan laakson seuduilla. Siellä oli pitkään asunut kaksi kilpailevaa intiaaniheimoa, sapoteekit ja misteekit.
Niin sanotussa Rosario-vaiheessa 700 eaa.–500 eaa. Oaxacan laaksossa muutamat paikalliset päällikökunnat kävivät sotia keskenään. Yksi näistä oli kylä nimeltä San José Mogote. Mutta Monte Albán alkoi eräässä vaiheesa kasvaa muiita kyliä suuremmaksi. Kaupunki perustettiin jo varhain, joskus 500-luvulla. Noin 400–300 eaa. siellä oli noin 5200 asukasta, ja noin 200–100 eaa. 17200 asukasta. Kaupunki kasvoi 100 eaa. – 200 jaa. mennessä suureksi, laajenemishaluiseksi kaupunkivaltioksi. Valtio lienee syntynyt noin 200–300 jaa., mihin liittyi palatsien rakentamista. Noin 200–500 eaa. Monte Albán oli paikallisesti suuren sapoteekkivaltion keskus. Noin 500–900 jaa. Monte Albán menetti merkityksensä pääkaupunkina, kun monet suuret paikalliset keskukset nousivat. Noin 750 jaa. lähtien kaupunki tyhjeni ehkä kuivuuden, ehkä kapinoiden, ehkä sotien takia. Sapoteekkien painopiste siirtyi itään pienempiin Mitlan ja Zaachilan keskuksiin. Silti Monte Alban säilyi pyhänä paikkana, jota muun muassa misteekit käyttivät.
Monte Albánin historia voidaan jakaa neljään vaiheeseen. Tässä taulukossa niistä viimeinen on jaettu vielä kahtia.selvennä
| Vaihe | Vuodet | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Monte Albán I | n. 500 – 200 eaa. | Varhaisimmista rakennuksista 20 000 asukkaan kaupungiksi vuoteen 200 eaa. mennessä. |
| Monte Albán II | 200 eaa. – 350 jaa. | Monte Albánin kaupunki kasvaa, ja sen johtajat valloittavat alueita ympäristöstä. Voimakas Teotihuacanin vaikutus. Monte Alban lienee muotoutunut kaupunkivaltioksi. |
| Monte Albán III | 350 – 750 jaa. | Monte Albán kukoisti, jonkinlaisia yhteyksiä pohjoiseen suurkaupunki teotihuacaniin. Viimeiset suuret rakennukset. Useimmat nyt nähtävät rakennukset ovat tältä ajalta. |
| Monte Albán IV | 750 – 950 jaa. | Kaupunki hylättiin ehkä asteittain 800–950 jaa. |
| Monte Albán V | 950 – 1521 jaa. | Misteekit valtasivat seudun, mutteivat asuneet itse kaupungissa. Kaupunki tyhjä suureksi osaksi, misteekkien hautausalueena. Misteekit hautasivat tänne ylimyksiään. |
Monte Albánin monumentit

Monte Albánin ala on noin 2000 hehtaaria ja sen keskuksena on 300x200 m:n levyinen aukio. Aukio on pidempi pohjois-eteläsuunnassa. Aukiolla ja varsinkin sen ympäristössä on muinaisia temppeleitä ja eliitin asuinrakennuksia, hautojen päällä olevia rakennelmia, ja pallokenttiä, joilla pelattiin rituaalista, muinaismesoamerikkalaista pallopeliä.
Aukion pohjoispuolella on laaja tasanne, ja pienempi ja korkeampi etelässä. Molempiin vievät isot portaat keskusaukiolta. Pohjoisen tasanteen keskellä upotettu kenttä.
Aukiota reunustavista rakennelmista pohjakaavaltaan I:n tai 2-päisen T:n muotoinen pallokenttä, jonka reunasivut ovat viistot. Sen länsireuna on koristeltu heinäsirkkaa esittävillä kaiverruksilla.
Aukion eteläisellä länsisivulla rakennuksen L lähellä niin sanottuja tanssijoita esittäviä kivireliefejä. Tanssijoiksi kutsutut hahmot ovat mitä luultavimmin uhrattuja sotavankeja, jotka ovat vääntyneet kuorinkouristuksissaan kummallisin asentoihin. Tanssijoiden veistoksen ilmestyivät jo Monte Albán I-kaudella. Tanssijoita esittäviä kivikaiverruksia on noin 300. Monte Albanin vanhin tunnettu rakennus, "Tanssijoiden galleria" sisältää myös muita tuon elämään liittyiviä kuvia kuin sotavankien uhraamista. Monte Alban IIB:een liittyvästä "rakennus J":stä on löydetty kivilaattoja, joiden uskotaan esittävän vallattuja paikkoja. Aukion itäreunalla on palatsi. Aukion keskustassa on rakennuskompleksi, joka kattaa rakennukset G, H ja i sekä observatorion. Se liittyy Monte Albanin III-kauteen, jolloin kaupunki kukoisti.
Aiheesta muualla

Historic Centre of Oaxaca and Archaeological Site of Monte Albán Unesco
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta  Monte Albán Wikimedia Commonsissa
Monte Albán.
Monte Albánin kartta. Tekstit englannin kielellä: North platform, pohjoinen tasanne, South platform, eteläinen tasanne. Ballcourt, pallokenttä. Danzantes, "tanssijoiden" eli ihmisuhrien sali. Palace, palatsi. Tomb complex, hautakompleksi.
Monte Albánin rakennelma M katsottuna suurelta eteläiseltä tasanteelta.
Monte Albánin aukio.
Budapestin Ferenc Lisztin kansainvälinen lentoasema

Budapest Ferenc Lisztin kansainvälinen lentoasema (unk. Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér; IATA: BUD, ICAO: LHBP) on Budapestin ainoa ja samalla Unkarin suurin lentoasema, josta on yhteyksiä pääasiassa Eurooppaan, mutta myös Aasiaan, Lähi-itään ja Pohjois-Amerikkaan. Lentokentän entinen nimi on Ferihegy.
Ferenc Lisztin kansainvälinen lentoasema on tarpeeksi suuri ottaakseen vastaan Boeing 747- ja Antonov An-124 -lentokoneita.
Nimi ja sen muodostuminen

Lentokentän entinen nimi (Ferihegy) oli peräisin Budapestin Ferihegy-nimisestä kaupunginosasta, joka taas oli saanut nimensä Ferenc Mayerffysta (Feri on Ferencin lempinimi). Ferenc Mayerffy oli unkarilainen liikemies 1700- ja 1800-luvun vaihteessa, joka omisti useita hedelmätarhoja, olutpanimoita sekä viinitiloja Budapestissa ja sen ympäristössä. Kuolemansa jälkeen hänen suurin viinitila nimettiin etunimensä mukaan Ferihegyiksi, jonne myöhemmin lentokenttä rakennettiin. Ferihegy-nimi muutettiin 19. maaliskuuta 2011 unkarilaisen säveltäjän Franz Lisztin syntymän 200-vuotisjuhlan kunniaksi Budapest Ferenc Liszt kansainväliseksi lentoasemaksi.
Liikenneyhteydet

Ferec Liszt -lentokentälle on hyvät liikenneyhteydet. Sekä taksilla että joukkoliikennevälineillä taittaa matkan helposti. Budapestin keskustasta M3-metrolla on ajettava päätepysäkille asti (Kõbánya-Kispest), josta bussi 200E vie eteenpäin lentokentälle. Linja-auto pysähtyy jokaisen terminaalin edessä. Sen päätepysäkki sijaitsee 2B-terminaalin ovella. Terminaalien vaihto onnistuu liikennevälineestä riippuen 5–10 minuutissa. Myös monet pikajunat ja Inter City -junat pysähtyvät lentokentän juna-asemalla, joka sijaitsee vajaan kilometrin päässä terminaali 1:stä. Juna-asemalta pääsee kaikkiin terminaaleihin 200E:llä. Päiväsaikaan metro kulkee 4 minuutin välein ja 200E -linja-auto 12 minuutin välein. Kaikki vuorot ajetaan matalalattiabusseilla. Kertalippu maksaa noin 1,5 euroa ja oikeuttaa yhteen matkaan per linja. Ainoastaan 200E-busseissa voi ostaa lipun suoraan kuljettajalta, muuten lippu on lunastettava etukäteen ja leimattava kulkuneuvossa. Budapestin ja lentokentän välinen matka maksaa taksilla etäisyydestä sekä päivänajasta/viikonpäivästä riippuen 10–25 euroa. Kentän vaihto maksaa noin viisi euroa. On myös suotavaa ottaa huomioon, että Budapestin suurten aamu- ja iltapäiväruuhkien vuoksi taksi ei välttämättä ole kaikissa tapauksissa nopein vaihtoehto. Omalla autolla pysähtyminen Ferenc Lisztin lentokentällä on ilmaista, mutta pysäköinti on maksullista, joka maksetaan aina poistuessa. Myös vuokra-auton voi noutaa tai jättää lentokentälle. Pysäköintiä lentokenttäpoliisi valvoo usein tehostetusti.
Lentoyhtiöt ja reittikohteet terminaaleittain > Terminaali 1

easyJet (Berliini-Schönefeld, Dortmund, Geneve, Lontoo-Gatwick, Lontoo-Luton, Pariisi-Orly)
Germanwings (Köln/Bonn, Stuttgart)
Jet2.com (Manchester)
Norwegian Air Shuttle (Oslo-Gardermoen, Oslo-Rygge, Kööpenhamina, Tukholma-Arlanda)
Ryanair (Bristol, Dublin, East Midlands, Glasgow-Prestwick [21.10.2009 saakka], Tampere)
Wizz Air (Barcelona, Bryssel, Charleroi, Burgas, Eindhoven, Göteborg-City, Iraklion, Korfu, Lontoo-Luton, Madrid, Malmö-Sturup, Milano-Bergamo, Napoli, Pariisi-Beauvais, Palma de Mallorca, Rodos, Rooma-Leonardo da Vinci, Târgu Mureş, Tukholma-Skavsta, Turku, Venetsia-Treviso, Weeze)
Lentoyhtiöt ja reittikohteet terminaaleittain > Terminaali 2A

Aegean Airlines
Air France (Pariisi-Charles de Gaulle)
Air Malta (Malta)
Alitalia (Rooma-Leonardo da Vinci)
Austrian Airlines (Wien)
Brussels Airlines (Bryssel)
Czech Airlines (Praha)
Finnair (Helsinki)
LOT Polish Airlines (Varsova)
Lufthansa (Frankfurt, München)
Lufthansa Regional
Eurowingsin operoimana (Düsseldorf)
Augsburg Airwaysin operoimana (München)
Lufthansa CityLinen operoimana (München)
Scandinavian Airlines System (Tukholma-Arlanda)
Smart Wings (Madrid, Praha)
Sky Airlines (Antalya)
Swiss International Air Lines
Helvetic Airwaysin operoimana (Zürich)
Swiss European Air Linesin operoimana (Basel/Mulhouse, Geneve)
TAP Portugal (Lissabon)
Vueling Airlines (Barcelona)
Lentoyhtiöt ja reittikohteet terminaaleittain > Terminaali 2B

Aer Lingus (Dublin)
Aeroflot (Moskova-Šeremetjevo)
British Airways (Lontoo-Heathrow)
Delta Air Lines (New York-JFK)
EgyptAir
EgyptAir Express (Kairo)
El Al (Tel Aviv)
Hainan Airlines (Peking-Capital)
Smart Wings (Dubai)
Turkish Airlines (Istanbul-Atatürk)
Lentoyhtiöt ja reittikohteet terminaaleittain > Rahtiyhtiöt

ABC Air Hungary
AirBridgeCargo Airlines
Cargolux
DHL Aviation
European Air Transportin operoimana
Farnair Hungary
FedEx Express
TNT Airways
UPS Airlines
World Airways
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Budapestin Ferenc Lisztin kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (englanniksi)
Budapest Ferenc Lisztin lennonjohto
Terminaali 1
Terminaali 2B
Panaman kanavavyöhykkeen kuvernööri

| Panaman kanavavyöhykkeen kuvernööri |
| --- | --- |
 Governor of the Panama Canal Zone
 Kanavavyöhykkeen lippu
 Viimeinen kuvernööri Parfitt
 
Nimittäjä:  Yhdysvaltain presidentti
Perustettu:  1904
Ensimmäinen:  George Whitefield Davis
Viimeinen:  Harold Parfitt
Lakkautettu:  1979
Panaman kanavavyöhykkeen kuvernööri (engl. Governor of the Panama Canal Zone) oli yhdysvaltalainen viranomainen, joka johti Yhdysvalloille kuuluneen Panaman kanavavyöhykkeen siviilihallintoa. Kuvernöörin nimitti virkaansa Yhdysvaltain presidentti.
Alkujaan kuvernööri johti sotilashallintoa, joka vastasi kanavavyöhykkeen hallinnosta. Ensimmäiseksi sotilashallinnon kuvernööriksi nimitettiin kenraalimajuri George Whitefield Davis, joka aloitti tehtävässään vuonna 1904. Sotilashallinnosta tuli siviilihallinto Panaman kanavan auettua vuonna 1914, jolloin uudeksi kuvernööriksi nimitettiin eversti George Washington Goethals.
Luettelo kuvernööreistä

| Järjestys | Kuvernööri | Virassa |
| --- | --- | --- |
| 1 | George Whitefield Davis | 1904–1905 |
| 2 | Charles Edward Magoon | 1905–1906 |
| 3 | Richard Reid Rogers | 1906–1907 |
| 4 | Joseph Clay Stiles Blackburn | 1907–1909 |
| 5 | Maurice Thatcher | 1910–1913 |
| 6 | Richard Lee Metcalfe | 1913–1914 |
| 7 | George Washington Goethals | 1914–1917 |
| 8 | Chester Harding | 1917–1921 |
| 9 | Jay Johnson Morrow | 1921–1924 |
| 10 | Meriwether Lewis Walker | 1924–1928 |
| 11 | Harry Burgess | 1928–1932 |
| 12 | Julian Larcombe Schley | 1932–1936 |
| 13 | Clarence S. Ridley | 1936–1940 |
| 14 | Glen Edgar Edgerton | 1940–1944 |
| 15 | Joseph Cowles Mehaffey | 1944–1948 |
| 16 | Francis K. Newcomer | 1948–1952 |
| 17 | John States Seybold | 1952–1956 |
| 18 | William Everett Potter | 1956–1960 |
| 19 | William Arnold Carter | 1960–1962 |
| 20 | Robert John Fleming | 1962–1967 |
| 21 | Walter Philip Leber | 1967–1971 |
| 22 | David Stuart Parker | 1971–1975 |
| 23 | Harold Parfitt | 1975–1979 |
Lähteet:
Totonaakit

El Tajín, muinainen kaupunki jota yleensä pidetään totonaakkien rakentamana.
Totonaakit ovat intiaanikansa, jonka keskukset olivat ennen espanjalaisten tuloa Mesoamerikassa Meksikon itärannikolla Veracruzin seuduilla. Totonaakit tunnetaan muun muassa rituaalistaan, jossa ”lentäjät” lentävät köysien varassa paalun ympäri.
Nykyään heitä asuu Veracruzin, Pueblan ja Hidalgon osavaltioissa. Totonaakit olivat espanjalaisen valloittajan konkistadori Hernán Cortésin puolella kukistamassa asteekkien valtakuntaa (asteekkivaltakunnan valloitus).
Totonaakkeja pidetään mahdollisesti nyt jo raunioituneen El Tajínin muinaisen kaupungin rakentajana. Oman perimätietonsa mukaan he olivat myös suuren Meksikon ylängöllä olleen Teotihuacánin rakentajia, mutta väitteelle ei ole arkeologisia todisteita.
Historia

Totonaakkien alue ulottui pohjoisesta Papantlasta eteläiseen Cempoalaan. Totonaakit viljelivät muun muassa maissia, kurpitsaa, papuja ja chilipippuria intiaaneille ominaiseen tapaan. Erityisesti he tuottivat nestemäistä meripihkaa ja puuvillaa. Ilmasto on totonaakkien kotiseudulla kuuma ja kostea. El Tajín, joka kukoisti jälkiklassisella kaudella noin 800–1200, saattaa olla totonaakkien rakentama. lähde?
Totonaakit rakensivat kaupunkeja Veracruzissa. Keskuksia olivat Zempoala ja Quiahuiztlan. Totonaakit olivat melko epäyhtenäinen ryhmä, klassisen kauden (noin 300–900) keskuksia olivat El Zapotal ja Las Higueras. Totonaakkien asuinseutu oli viljavaa jopa vuosina 1450–1454 Keski-Meksikon nälänhädän aikana. Papantlassa tuotetaan edelleen runsaasti vaniljaa. Cempoalan totonaakit auttoivat espanjalaisia asteekkien kukistamisessa ja säästyivät siksi suurelta väkivallalta, mutta epidemiat verottivat heidänkin väkilukuaan. lähde?
Kulttuuri

Totonaakien kulttuurissa on piirteitä, joita ei tavata muualla Keski-Amerikassa, mutta jotka viittaavat yhteyteen laajemmalla Karibian alueella.
Totonaakit ovat asuneet kahdella ilmastövyöhykkeellä: viileässä ja sateisessa vuoristossa ja kuumankostealla rannikolla. Molemmat ryhmät ovat harjoittaneet maanviljelyä, mutta ilmastoerot ovat johtaneet kulttuurieroihin.
Kulttuuri > Pallopeli

Mesoamerikkalaisella pallopelillä, joka usein johti hävinneen joukkueen uhraamiseen, vaikuttaa olleen tärkeä sija totonaakkien kulttuurissa. El Tajínissa on pallopelikenttä, jonka reunavallin reliefissä on kuvattuna hävinneen pelaajan uhraaminen kiviveitsellä.lähde?