stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mega Game I

Mega Game I, myös Mega Game 1, alkuperäiseltä nimeltään Mall Maniacs on ruotsalaisen pelitalo Unique Develompent Studiosin ja AddGamesin yhteistyönä kehittämä ostospeli. Suomessa se on ollut ilmaisjakeluversiona Mega Markkinoiden yhteydessä Euromarketissa tai Maxi-marketissa 1990-luvun lopusta 2000-luvun alkuun.
UDS on mennyt konkurssiin, eikä AddGames kehitä Mega Game I -peliä. Mega Game 2 oli Mega Game 1:n seuraaja. Se julkaistiin kesällä 2001. Se on muissa maissa Pickup Express. Se on saanut suosiota paljon etenkin Brasiliassa. Peliä kehitetään Brasiliassa vieläkin.
Idea

Mega Game I on pelin varsinainen pelimuoto. Siinä pelaajalla on ostoslistalla kymmenen tuotetta, jotka pitää kerätä kärryyn ja juosta kassalle vastustajiaan nopeammin.
Pelaaminen

Pelaajan oman ostoskärryn tanko on vihreä, vastustajien punainen. Ilman kärryjä voi liikkua nopeammin, jolloin vihreä nuoli näyttää reitin takaisin sen luokse. Jos ympärillä on useampia tuotteita, kärryt voi jättää keskelle ja hakea tuotteet yksi kerrallaan. Mutta kärryt eivät ole ehkä siinä mihin ne on jätetty!
Pelityypit

Mega Game I Kerää kaikki kymmenen ostoslistalla olevaa tuotetta ja juokse ensimmäisenä kassalle.
Ruokahulina Kaupan kaiuttimista ilmoitetaan tuotteita yksi kerrallaan. Jokainen yrittää saada tuotteen ensimmäisenä. Ensimmäisenä viisi tuotetta kerännyt ja kassalle ehtinyt on voittaja.
Visailu Yksinpeli, jossa sinun täytyy kerätä 10 tuotetta mahdollisimman nopeasti. Jokaista tuotetta poimiessasi saat kysymyksen, johon sinun täytyy vastata kyllä tai ei. Jos vastaat oikein, voit poimia tuotteen kärryysi. Jos vastaat väärin, et pysty poimimaan tuotetta. Kuitenkin, jos poimit seuraavan tuotteen, kaikki väärien vastauksien tuotteet palautuu.
Kärryralli Tehtävänä on juosta mahdollisimman nopeasti kaupan läpi kassalle seuraten lippuja.
Hahmot

Suomalaisessa ilmaisjakeluversiossa voit valita 10 eri hahmon väliltä. Jokaisella on oma tarina ja erilaiset ominaisuudet.
Katja Komeetta Avaruussukkula Nebula VI lähtee tutkimusmatkalle Marsiin ottamaan kuvia vihreistä vipeltäjistä. Lähtökiireessä hän on kokonaan unohtanut aluksen ruoka- ja tarvikehankinnat pitkää matkaa varten. Onneksi hän on ketterä ja voimakas kärryjenkäsittelijä. Kovassakin menossa turvallinen valinta.
Jouko Jousto Jouko on viimeinkin kutsunut Susanna Sutjakkaan romanttiselle illalliselle. Hän suunnittelee täydellistä iltaa hyvien ruokien ja juomien kanssa. Kokemattomana kaupassakävijänä Jouko on hieman hidas käänteissään, mutta pitkillä käytävillä hänen kestävyytensä pelastaa monta jännittävää tilannetta.
Pekka Penkkipunnertaja Pekan suunnaton ruokahalu vaatii päivittäistä kaupassakäyntiä. Kova harjoittelu suureen kehonrakennuskilpailuun tekee hänestä entistä nälkäisemmän. Tämä iso mies ei ehkä ole nopein kaikista, mutta vauhtiin päästyään hän on erinomainen ahtailla käytävillä työntäen tarvittaessa vastustajia pois tieltään.
Santeri Sijoittaja Santerilla on uusi työpaikka arvostetussa sijoitusyhtiössä. Hänen ensimmäinen toimeksiantonsa on tehdä raportti juuri perustetusta maahantuontiyrityksestä. Raportin teko vie viikon päivät ja siksi hänen on ostettava ruokavarastot täyteen etukäteen. Santeri on ketterä ja voimakas.
Seppo Salaperäinen Seppo on lähdössä lomailemaan ystävänsä mökille muutamaksi viikoksi. Hänellä ei ole mahdollisuutta käydä ostoksilla pitkään aikaan, joten varastojen täydennus on ajankohtainen. Seppo on nopea ja ketterä, mutta ymmärtää pysytellä poissa isojen miesten tieltä.
Sami Sukeltaja Sami kavereineen on lähdössä suorittamaan huippusalaista tehtävää uponneen fregatti M/s Ankkurin ja kadonneen kullan löytämiseksi. Retkikunta tarvitsee ruoka- ja tarvikehankintoja. Sami on menossa ostoksille. Räpylät jalassa hän on nopea juoksija.
Charlotta von Heikkel Kreivitär Charlotta on järjestämässä suuria illalliskutsuja kartanossaan, mutta juhlat ovat vaarassa, koska koko palvelusväki on sairaana. Kreivitär lähtee itse ostamaan 200 vieraan kutsuille ruokaa ja tarvikkeita. Hän ei ole kovin nopea mutta ketterä ja tehokas.
Carola Kidman Carolan Jesse-pojan ensimmäiset syntymäpäivät lähestyvät. Äiti tarvitsee kaikenlaista tarjottavaa suurta päivää varten. Jesse on repussa mukana ostoksilla. Carola työntää kärryjä päättäväisesti ja taidolla. Häntä ei ole helppo työntää sivuun tai saada irrottamaan otettaan kärryistä.
Lasse Lentäjä Hyvät hävittäjälentäjät pitävät huolta kunnostaan ja painostaan. Lentokoneen huoltotauolla Lasse suorittaa päivän ostokset hyödyntäen nopeuttaan, kestävyyttään ja ketteryyttään. Nämä ominaisuudet tekemät hänestä tehokkaan kaikilla tasoilla, ja kaikissa olosuhteissa.
Susanna Sutjakas Huippumalli Susanna Sutjakas on kutsunut kaikki ystävänsä luokseen päivälliskutsuille. Hän on ostamassa tarvikkeita päivällistä varten. Susanna on ketterä ja ripeä, mutta ei kestävin. Kun ostoskärryt ruuhkassa törmäilevät toisiinsa, häneltä ne joskus karkaavat käsistä.
Kentät

Kenttiä on viisi erilaista, jotka muuttuvat koko ajan mutkikkaammaksi.
Mini Market (Euromarket) Helppo yksikerroksinen kauppa ilman hankaluuksia.
Viidakko (Wood)  Kahdessa kerroksessa oleva kauppa, jonka alakertaan pääset kapeaa käytävää pitkin.
Orient (Aasialainen labyrintti) Kaupassa on piilotettu osasto, johon pääsee kaupan keskellä sijaitsevan temppelin kautta. Tie sinne vie Shinto-portin alitse ja sillan yli.
Aqua (Merihevonen) Kolmikerroksinen kauppa, jonka ylimmästä kerroksesta lähtevä, toisen kerroksen kautta kulkeva kanava helpottaa kassalle pääsyä.
Tulevaisuus (Raketti) Kolmikerroksinen kauppa. Ensimmäisen kerroksen keskellä on raketti, jonka jalustalta pääsee lennähtämään toiseen kerrokseen.
Albert Productions

Albert Productions on vuonna 1964 perustettu australialainen levy-yhtiö, joka on suuntaunut rock-musiikkiin. Sen perusti Ted Albert, ja se on osa Albert Music -yhtiötä. Albert Productionsin asiakkaita ovat olleet esimerkiksi AC/DC, Rose Tattoo, The Answer ja The Easybeats.
Aiheesta muualla

Albert Musicin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Martimoaapa

Martimoaavan soidensuojelua
Martimoaavan–Lumiaavan–Penikoiden soidensuojelualue on Simon ja Keminmaan kuntien alueella sijaitseva soidensuojelualue. 134 neliökilometrin laajuinen suojelualue on perustettu vuonna 1981 ja se on yksi Pohjois-Suomen tärkeimpiä suoluonnon suojelukohteita. Alueella on retkeilyreittejä ja alueella liikkuu paljon päiväkävijöitä patikoimalla tai hiihtämällä. Alue soveltuu parhaiten retkeilyyn ja pienimuotoiseen ympärivuotiseen vaellukseen.
Luonto > Suot, metsät ja kasvillisuus

Martimoaavan suotyypit vaihtelevat keidassoista rimpilettoihin sekä erilaisiin lettorämeisiin ja -korpiin. Martimoaavan alueen soista on yli puolet aapasoita. Lettoja on lähes 10 % alueen pinta-alasta. Puustoisten soiden osuus on vieläkin suurempi. Keidassoita alueella on noin 9 prosenttia pinta-alasta. Letot ja puustoiset suot ovat pääosin Kivaloiden vaarajakson rinteiden piensoita. Martimoaapa alueen soille ei ole tehty ojituksia tai muita metsätaloustoimia, joten suot ovat pysyneet erinomaisina tai hyvinä.
Martimoaavan alueesta noin 17 % pinta-alasta on boreaalisia luonnonmetsiä. Eniten niitä on Penikoiden kivikkoisilla rinteillä ja Kontiokummuilla. Martimoaavalla on pienialaisia lehtoja ja ne keskittyvät Kivalojen vaarajakson seudulle. Vanhoissa metsissä valtalajina on kuusi, mutta metsistä löytyy myös koivua, aihkimäntyjä ja jättihaapoja. Nuoret metsät ovat monin paikoin yksipuolisia männiköitä.
Rimpinevoilla ja Martimojärven eteläpuolisella keidassuoalueella kasvilajisto on niukkaa, mutta Penikoiden rinteillä ja rinteiden alla kasvillisuus on rehevämpää. Nevalakeuksilla kasvillisuutta hallitsee sarat ja rahkasammalet.
Keski-Penikalla kasvaa tämänhetkisten tietojen mukaan yksi alueellisesti uhanalainen sienilaji, neulasmaatähti (Geastrum quadrifidum). Alueelta on havaittu myös kaksi hyvin uhanalaista jäkälälajia, lännenhyytelöjäkälä (Collema nigrescens) ja kaitalaakajäkälä (Physcia phaea). Kummatkin lajit on havainnoitu Keski-Penikalta.
Luonto > Eläimistö

Martimoaavan alueella pesii lähes sata lintulajia. Alueella havaittuja lintulajeja ovat muun muassa kuikka, kaakkuri, laulujoutsen ja kurki.
Alueella esiintyviin petolintuihin kuuluu haukoista hiiri-, kana-, mehiläis-, sinisuo-, nuoli-, ampu- ja tuulihaukka. Alueen pöllöjä ovat hiiri-, suo-, lapin- ja helmipöllö sekä huuhkaja. Muusta linnustosta runsaimpia lajeja ovat pajulintu, niittykirvinen, keltavästäräkki ja metsäkirvinen. Tavi, sinisorsa ja jouhisorsa ovat yleisimpiä sorsia.
Suurpedoista tavataan säännöllisesti karhua ja ilvestä sekä satunnaisesti ahmaa ja sutta.
Luonto > Hoito ja suojelu

Luontoa ennallistetaan polttamalla, pienaukottamalla ja lahopuuta lisäämällä. Näin parannetaan alueen luonnontilaa. Metsän pystyyn poltolla pyritään turvaamaan paloalueista ja palaneesta lahopuusta riippuvaisen lajiston elinmahdollisuudet sekä muuttamaan metsää luonnontilaisemmaksi.
Uhanalaisia lajeja seurataan Martimoaavalla. Seurannoilla pyritään varmistamaan luonnonsuojelutavoitteiden toteutuminen sekä luonnonsuojelun ja käytön tavoitteiden yhteensopivuus. Liikkumista ja leiriytymistä ohjataan järjestyssäännöillä.
Maantiede

Alueen länsiosaan sijoittuva Penikat ovat toinen pää Kivalon yli sadan kilometrin vaarajaksosta. Vaarajakso päättyy Kemijärven eteläpuolelle. Vaara on luonnontieteellinen raja Pohjois-Pohjanmaalle ja Peräpohjolalle. Kivaloiden kivilajit, gabrot, ovat kulutusta hyvin kestäviä, ja siksi ne ovat jääneet aikojen saatossa koholle muusta ympäristöstä.
Martimoaavan alueella sijaitsee Martimojärvi. Martimojärven pinta-ala on 255ha. Martimojärven lounaispuolella on kymmeniä pieniä, alle 11ha kokoisia lampia, joista koostuu Martimoaavan allikkoalue. Martimojärvestä laskee Martimo-oja Simojokeen.
Martimoaavan alueella esiintyy luonnontilaisia lähteitä. Lähteitä ja lähdesoita on alueella yhteensä 0,3 hehtaaria.
Historia > Muinaisjäännökset

Martimoaavalla on liikuttu jo esihistoriallisella ajalla. Alueelta on löydetty muinaisjäännöksiä, tavallisimmat löydökset ovat olleet rakkakuoppia, joita on käytetty lihansäilytykseen. Martimoaavalta on löydetty myös kymmenmetrinen kivikehä, jonka käyttötarkoitus on epäselvä sekä pieniä kvartsilouhoksia, joista on käyty irrottamassa raaka-ainetta työkaluihin. Sijaintikorkeuden perusteella moni kohteista voi olla peräisin jo varhaisimmalta kivikaudelta.
Penikoiden ja lähialueiden laajoista kivirakoista on löydetty kaksi latomusta, kaksi pientä kvartsilouhosta ja kolme kivistä tehtyä mahdollista asumusvallia. Suojelualueen itäreunalta on löydetty myös yksi kvartsiittikaavin ja yksi kvartsiittiiskos. Löytö paikalla on todennäköisesti ollut kivikautinen asuinpaikka, mutta se on tuhoutunut soran otossa. Alueen läheisyydestä, Yli-Penikkavaaran pohjoispuolelta, on löytynyt rippeitä kivikautisesta asuinpaikasta.
Historia > Puusavotat

Saunasaaren kämpän vanha sauna on ollut savottasauna. Saunaan liittyi alun perin hirsinen savottapirtti, joka oli mitoitettu noin 24 miehelle. Kesällä lähimetsissä savotoissa tehtiin pinotavaraa ja talvella tukkeja. Savottamiehet käyttivät savottakämppää lepäämiseen, ruuanlaittoon ja vaatteiden kuivaamiseen.
Historia > Pirtureitti

Kieltolain aikaan (1919–1932) soidensuojelualueen maastoissa kulki vanha pirtureitti jonka kautta salakuljetettiin Pirtua Ruotsin kautta Suomeen. Salakuljetetus tehtiin kantamalla reppuselässä salaista Maksniemi - Sompujärvi - Tervola - Arppee - Kauhanen - Rovaniemi -reittiä pitkin. Reitti kulki Simon ja Tervolan pitäjien rajaa ja näkyy maastossa vieläkin.
Retkeily

Martimoaavalla on useita autiotupia, laavuja ja tulentekopaikkoja, joita käyttäen voi tehdä useammankin päivän patikointireissuja. Varsinkin talvella, kun suot kantavat, voi tehdä pitempiäkin hiihtoretkiä.
Hangassalmenahosta lähtee kolme eri pituista retkeilyreittiä: Luontopolku 3 km, Järviaavan rengasreitti 9 km ja Martimoaavan vaelluspolku 12,8 km. Vuoden 2022 syksyllä Hangassalmenahon lähtöpaikasta Järviaavan laitaan on rakennettu esteetön, noin 1 km suuntaansa, oleva reitti. Keski-penikan näkötornille lähtee 3 km pituinen retkeilyreitti Kivalon parkkipaikalta.
Alueella kulkee myös Kemistä lähtevä Ranua-Rovaniemi-reittiin yhtyvä moottorikelkkaura.
Retkeily > Retkeilypalvelut

Martimoaavan alueella sijaitsee 6 autiotupaa, 6 laavua ja 3 tulentekopaikaa. Martimoaavan vaellusreitin varrella on Koivuselän ja Saunasaaren autiotupa. Kivalon Jääkärikämppä sekä Kivalon autiotupa sijaitsevat Keski-Penikan näkötornin reitin varrella. Martimo-ojan varressa on sulanmaan aikaan vaikeasti saavutettava Martimo-ojan niittytupa. Kaltiolammen vanha autiotupa on purettu (2017) ja paikalle on siirretty uusi tupa Pisavaaran luonnonpuistosta kesällä 2019.
Keski-Penikan eteläpuolella sijaitsee kaksi tulentekopaikkaa sekä Kurkiojan laavu. Martimojärven suunnalla on kaksi laavua. Kivalon p-paikalla sekä Kivalon Jääkärikämpän läheisyydessä on myös laavu. Valkaman laavu Martimojärven rannalla paloi vuonna 2018.
Reittien lähtöpisteillä Kivalon p-paikalla ja Hangassalmen ahossa on opastustaulut.
Retkeily > Kävijämäärät

Kävijämäärät vaihtelevat vuosittain. Viimeisten vuosien aikana kävijämäärät ovat olleet nousussa.
| 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15000 | 14000 | 14000 | 13000 | 9900 | 9600 | 11000 | 10800 | 11700 | 13000 | 13000 | 15000 | 16500 | 17100 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Martimoaapa Wikimedia Commonsissa
Martimoaavan alueen soista suurinosa on aapasoita
Kivalon jääkärikämppä elokuussa 2019.
Alvesta

| Alvesta |
| --- | --- |
 Alvestan rautatieasema.
 Alvesta
 Koordinaatit: 56°54′7″N, 14°33′36″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kronobergin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Alvestan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  6,10 km²
Väkiluku:  8 017
 – Väestötiheys:  1 314,3 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alvesta vuoden 2015 taajamarajauksen mukaan.
Alvesta on Alvestan kunnan keskustaajama Smålandin maakunnassa, Kronobergin läänissä. Vuoden 2010 lopussa Alvestassa oli 8 017 asukasta. Alvestassa kohtaavat Tukholma−Malmö- ja Göteborg−Kalmar/Karlskrona-rautatiet.
Historiaa

Rautateiden rakentamisen jälkeen Aringsåsin ja Alfvestan kylistä tuli tärkeä solmukohta. Sittemmin Aringsåsin maalaiskuntaan perustettiin taajaväkinen yhdyskunta (ruots. municipalsamhälle). Aringsåsin maalaiskunta muutettiin kauppalaksi 1.1.1945 ja sille annettiin asemapaikan perusteella nimeksi Alvesta. Vuoden 1971 kuntauudistuksen yhteydessä otettiin käyttöön yhtenäinen kuntamuoto ja muodostettiin nykyinen Alvestan kunta. Alvestan kunnan nykyinen vaakuna on vanha Alvestan kauppalan vaakuna.
Alvestan kauppalan ja sittemmin kunnan vaakuna
Väestönkehitys

| Alvestan taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 5 572 | 5 572 |
| 1965 | 1965 |    | 6 505 | 6 505 |
| 1970 | 1970 |    | 7 544 | 7 544 |
| 1975 | 1975 |    | 7 261 | 7 261 |
| 1980 | 1980 |    | 7 361 | 7 361 |
| 1990 | 1990 |    | 7 870 | 7 870 |
| 1995 | 1995 |    | 8 029 | 8 029 |
| 2000 | 2000 |    | 7 743 | 7 743 |
| 2005 | 2005 |    | 7 647 | 7 647 |
| 2010 | 2010 |    | 8 017 | 8 017 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Käännös suomeksi
Amvrakía

| Amvrakía Αμβρακία |
| --- | --- |
 Amvrakía-järvi.
Valtiot:   Kreikka
Paikkakunta:  Aitolia-Akarnania, Länsi-Kreikka
Koordinaatit:  38°45′07″N, 21°10′41″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  16 m
Pituus:  13,8  km
Leveys:  3,8  km 
Pinta-ala:  14 km²
Suurin syvyys:  45 m
 fiAmvrakía 
Amvrakía (kreik. Αμβρακία, myös Ambrakia), antiikin Limnaia (m.kreik. Λιμναία) on järvi Aitolia-Akarnaniassa läntisessä Keski-Kreikassa. Järven pinta-ala on noin 14 neliökilometriä. Amvrakía on suurimmillaan noin 12 kilometriä pitkä ja noin 3,5 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 16 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 45 metriä.
Amvrakía-järvi sijaitsee linnuntietä noin 24 kilometriä luoteeseen Agrínion kaupungista ja noin 12 kilometriä etelään Amfilochíasta. Järven ympäristö kuuluu Áktio-Vónitsan, Amfilochían ja Xirómeron kuntiin. Järven ympärillä sijaitsevat muun muassa kylät Konopína, Pappadátos, Rívio ja Stános. Järven ympäristö on Natura 2000 -aluetta.
Alaotranuikku

| Alaotranuikku |
| --- | --- |
 Piirroskuva alaotranuikusta
Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Uikkulinnut Podicipediformes
Heimo::  Uikut Podicipedidae
Suku::  Pikku-uikut Tachybaptus
Laji::  rufolavatus
Kaksiosainen nimi
 † Tachybaptus rufolavatus  (Delacour, 1932) 
 Alaotranuikun levinneisyys
Katso myös
   Alaotranuikku Wikispeciesissä   Alaotranuikku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Alaotranuikku eli alaotrajärvenuikku, aikaisemmalta nimeltään delacourinpikku-uikku (Tachybaptus rufolavatus) on sukupuuttoon kuollut uikkulintuihin kuuluva lintulaji, joka eli Madagaskarin saarella. Sen levinneisyysaluetta oli lähinnä Alaotrajärvi ympäristöineen.
Lintua on etsitty Alaotrajärvellä vuonna 1989 ja uudestaan 2004 ja 2009, mutta lajista ei löytynyt todisteita. Viimeinen vahvistettu havainto on vuodelta 1982. Lajiin kohdistuvien uhkien sekä sen vähäisen liikkuvuuden ja suppean elinalueen vuoksi se katsotaan hävinneeksi.
Ulkonäkö ja koko

Alaotranuikun pituus oli 25 senttiä. Se oli pieni uikku, jonka nokka oli melko pitkä ja paksu ja siivet lyhyet. Pesimäaikana höyhenys oli tumma, päälaki kiiltävän musta ja sillä oli juova pitkin niskaa. Kurkku ja korvien päällyshöyhenet olivat vaaleanruskeat, alapuoli täplikkään harmahtava ja selkä tumman ruskea. Silmäterä oli vaaleankeltainen. Mustassa nokassa on valkoinen kärki. Sen erona muihin uikkuihin oli vaalea silmäterä, tummanharmaa alapuoli ja pitempi nokka. Samaan sukuun kuuluva pikku-uikku eroaa siitä siten, että sillä on vaaleanruskea kurkku ja korvien päällyshöyhenten alaosa. Madagaskarinuikulla taas on valkoinen viiva silmän alla. Alaotranuikku söi kasveja sukeltamalla ja usein oli muiden uikkulajien joukossa.
Ekologia

Lyhyiden siipiensä vuoksi alaotranuikku ei kyennyt lentämään pitkiä matkoja, eikä sitä siten tavattu kovin kaukana Alaotrajärvestä. Se liikkui pareittain, toisinaan kääpiöuikun kanssa. Pesimäaika on todennäköisesti ollut vaihteleva, mainintojen mukaan huhti-kesäkuu ja tammi-maaliskuu.
Lajin häviämistä on edistänyt muutama tekijä, kuten järvellä käytetyt nailonverkot, joihin vesilinnut takertuvat. Tosin ne otettiin käyttöön vasta, kun lajin määrä oli jo pieni. Sen sijaan merkittävä tekijä on kahden lihaa syövän kalalajin, isobassin ja raitakäärmeenpään, istuttaminen järveen. Järven vedenlaatua on heikentänyt eroosio hakatuilla rinteillä. Myös salametsästystä on pidetty merkittävänä häviämisen syynä.
Mega Man

| Mega Man |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Capcom
Julkaisija:  Capcom
Jakelija:  Nintendo eShop ja Google Play
Ohjaaja:  Akira Kitamura
Tuottaja:  Takashi Nishiyama
Taiteilija:  Yasuaki Kishimoto Naoya Tomita Keiji Inafune Akira Kitamura
Säveltäjä:  Manami Matsumae
Ohjelmoija:  Nobuyuki Matsushima
Pelisarja:  Mega Man
Julkaistu:  Famicom/NESJP 17. joulukuuta 1987NA 17. joulukuuta 1987EU 1989 PlayStationJP 5. elokuuta 1999 MobiiliNA 20. syyskuuta 2004JP 1. kesäkuuta 2007 AndroidJP 6. tammikuuta 2017NA 5. tammikuuta 2017
Lajityyppi:  toiminta, tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 7 ESRB: E  Virheellinen ESRB-arvo
Alusta:  Nintendo Entertainment System, PlayStation, mobiili, Android
Jakelumuoto:  pelimoduuli, CD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK      : 
Mega Man, Japanissa Rockman (jap. ロックマン, Rokkuman) on Capcomin kehittämä ja julkaisema toiminta- ja tasohyppelypeli, joka on julkaistu vuonna 1987 Nintendo Entertainment Systemille. Peli on Mega Man -pelisarjan ensimmäinen osa.
Pelaaminen

Pelaaja ohjaa Mega Man -nimistä androidia pyrkien pysäyttämään tohtori Wilyn maailmanvalloitusaikeet. Kenttäkohtaiset loppuvastustajat ovat robottimestareita, ja loppuvastustajan päihittämällä pelaaja saa käyttöönsä muunnelman kyseisen vastustajan erikoisaseesta, jonka käyttö tiettyjä robottimestareita vastaan helpottaa pelaajan etenemistä. Mega Manin pelisuunnittelussa uutta oli pelaajalle tarjottu vapaus valita ensimmäisten kenttien pelaamisjärjestys, minkä jälkeen avautuu tie kohti tohtori Wilyn monitasoista pääkallolinnoitusta.
Pelin jatko-osat ovat paljolti sisällöltään samanlaisia, mutta Mega Manissa on myös ainutkertaisia piirteitä, jotka eivät myöhemmissä peleissä toistu:
Robottimestareita on vain kuusi. Pelisarjan toisesta osasta lähtien niitä on aina kahdeksan.
Pelin energia- ja ase-energiakapseleilla on myöhemmistä peleistä täysin poikkeavat spritet.
Pelissä on pistelaskuri.
Mega Man tuhoutuu piikeistä myös vahingoittumisen jälkeisen haavoittumattomuuden aikana.
Mega Manin hyppykorkeus ja putoamisnopeus ovat samat myös vedessä.
Ei salasanoja tai mukanakannettavia energiatankkeja.
Ei kuvaa Wilyn pääkallolinnoituksesta.
Vaikeustaso

Pelin vaikeustason sanotaan olevan klassinen esimerkki Nintendo hard -vaikeustasosta. Myös yksi pelin pomovastustajista, Yellow Devil, on usein valittu yhdeksi kaikkien aikojen vaikeimmiksi videopelien pomovastustajiksi.
Uusintajulkaisut

Vuonna 2006 PSP-konsolille julkaistiin Mega Man Powered Up, joka on graafisesti uusittu versio Mega Manista. Se sisältää myös kenttämuokkaustyökalun ja mahdollisuuden pelata kaikilla robottimestareilla sekä Proto Manilla ja Rollilla.
Vastaanotto

Mikrobitin Jukka Tapanimäki antoi pelille 78 pistettä sadasta.
Aiheesta muualla

Mega Man MobyGamesissa (englanniksi)
Mega Man MMHP.net-sivustolla (englanniksi)
| --- | --- |
 Klassinen -sarja: : Mega Man • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • &Bass • 9 • 10 • 11
 Game Boy -sarja: : I • II • III • IV • V
 X -sarja: : Mega Man X • X2 • X3 • X4 • X5 • X6 • X7 • X8 • Xtreme • Xtreme 2 • Command Mission
 Legends -sarja: : Mega Man Legends • Mega Man Legends 2 • Misadventures of Tron Bonne
 Zero -sarja: : Mega Man Zero • Zero 2 • Zero3 • Zero 4
 ZX -sarja: : Mega Man ZX • ZX Advent
 Battle Network -sarja: : Battle Network • Battle Network 2 • Battle Network 3: Blue & White • Battle Network 4: Red Sun & Blue Moon • Battle Network 5: Team ProtoMan & Team Colonel • Battle Network 6: Cybeast Gregar & Cybeast Falzar • Rockman EXE Operate Shooting Star
 Muut pelit: : Mega Man Soccer • Super Rockman Adventure • Mega Man: Battle & Chase
 Hahmot: : Mega Man • Luettelo hahmoista
Uudelleenjulkaisut: : Rockman Complete Works • Mega Man Anniversary Collection • Mega Man X Collection • Mega Man Zero Collection • Mega Man Legacy Collection • Mega Man Legacy Collection 2 • Mega Man X Legacy Collection • Mega Man X Legacy Collection 2
 Elokuva- ja televisiosarjat: : Mega Man • Mega Man: Battle Network • Mega Man: Star Force • Mega Man: Fully Charged • Mega Man
Kuvakaappaus pelin Ice Man -tasosta.