stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jacob van Ruisdael
Konteksti

Ruisdaelin taidetta ei pitäisi ajatella erossa uskomattoman vaurauden ja maalle tapahtuneiden merkittävien muutosten kontekstista, joka ilmeni Hollannin kultakauden aikana. Tutkimuksissaan 1600 - luvun Hollannin taiteesta ja kulttuurista Simon Schama huomauttaa, että "ei voi koskaan ylikorostaa, että vuosien 1550–1650 välinen ajanjakso, kun itsenäisen Alankomaiden kansakunnan poliittinen identiteetti sai alkunsa, oli myös sen maisemien dramaattisen fyysisen muutoksen aikaa". Ruisdaelin luontonäkymät ja Hollannin nouseva teknologia ovat tässä tiiviisti mukana. Christopher Joby asettaa Ruisdaelin Hollannin tasavallan kalvinismin uskonnolliseen kontekstiin.
Taidehistorioitsija Yuri Kuznetsov asettaa Ruisdaelin taiteen Alankomaiden vapaussodan kontekstiin. Hollantilaisia maisemamaalareita ”vaadittiin tekemään muotokuva kotimaastaan, jonka Hollannin kansa oli kahdesti voittanut uudelleen itselleen – ensin mereltä, ja myöhemmin ulkomaalaisilta tunkeutujilta”.
Myös tavalliset keskiluokkaiset hollantilaiset alkoivat ostaa taidetta ensi kertaa luoden korkean kysynnän kaikenlaisille tauluille. Tätä kysyntää täyttivät maalarikillat. Maalarimestarit perustivat ateljeita tuottaakseen suuren määrän tauluja nopeasti. Mestarin ohjauksessa oppilaat tulivat erikoistumaan maalauksen osiin, kuten maisemien ihmishahmoihin tai muotokuvien ja historiallisaiheisten maalausten kostyymeihin. Joskus mestarit tulivat lisäämään muutamia silauksia saadakseen enimmäkseen oppilaiden tekemän teoksen näyttämään aidolta mestarin tekemältä, jotta saavuttaisivat mahdollisimman nopeasti mahdollisimman hyvän hinnan. Ruisdaelin tapauksessa ei tiedetä, pitikö hän varastoa, josta myydä suoraan asiakkaille, vai myikö hän teoksiaan taidevälittäjien kautta vai tekikö hän kummallakin tavalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jacob van Ruisdael Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Jacob van Ruisdael
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Taiteenala:  Auckland  KulturNav 2  MusicBrainz  National Gallery of Canada  Victoria  RKD Artists  Städel  ULAN 
Henkilöt:  Alankomaat  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand) 
Tuulimylly Wijk bij Duurstedessa, noin 1670.
Käännös suomeksi
Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta

Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta (liett. Lietuvos Tarybų Socialistinė Respublika, ven. Лито́вская Сове́тская Социалисти́ческая Респу́блика, Litovskaja Sovetskaja Sotsialistitšeskaja Respublika) eli Liettuan SNT (liett. Lietuvos TSR, LTSR, ven. Лито́вская ССР, ЛССР, Litovskaja SSR, LSSR) oli vuodesta 1940 vuoteen 1990 yksi Neuvostoliittoon kuuluneista neuvostotasavalloista.
Historia

Natsi-Saksan ja Neuvostoliiton elokuussa 1939 solmiman niin kutsutun Molotov–Ribbentrop-sopimuksen mukaan Liettua määräytyi kuuluvaksi Saksan etupiiriin, mutta siirrettiin pian Neuvostoliitolle, ja niin Liettuasta tuli järjestyksessä 14. neuvostotasavalta Neuvostoliiton miehitettyä maan kesällä 1940. Neuvostoliitto oli luovuttanut lokakuussa 1939 Liettualle myös Puolalta valtaamansa Vilnan alueen.
Vuonna 1941 Neuvostoliittoon hyökännyt Saksa miehitti Liettuan operaatio Barbarossan alkuvaiheessa ja Wehrmachtin sotilashallinnon jälkeen liitti sen siviilihallintoonsa Liettuan päähallintopiirinä. Neuvostovalta palautettiin puna-armeijan etenemisen myötä syksyllä 1944.
Yhdistynyt kuningaskunta, Yhdysvallat ja monet muut länsivallat pitivät Liettuan miehitystä laittomana. Sodan aiheuttamien menetysten lisäksi Josif Stalinin kaudella vuoteen 1953 mennessä tuhansia ihmisiä murhattiin ja kymmeniätuhansia karkotettiin muualle Neuvostoliittoon, erityisesti vuonna 1949 Siperiaan. Talous pakkokollektivisoitiin, mikä vaikutti kielteisesti elintasoon varsinkin maaseudulla. Metsäveljinä tunnettu vastarintaliike jatkoi joidenkin vuosien ajan aseellista kamppailua neuvostovaltaa vastaan.
Huolimatta keskusvallan pyrkimyksistä integroida alue Neuvostoliittoon Liettua pysyi useimpia muita neuvostotasavaltoja yhtenäisempänä etnisesti, mikä osaltaan helpotti 1970-luvulla uudelleenvirinneitä itsenäisyyspyrkimyksiä, jotka saivat lisää vauhtia neuvostotalouden kriisistä 1980-luvun lopulla. Liettua julistautui uudelleen itsenäiseksi 11. maaliskuuta 1990, ensimmäisenä Baltian maista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta Wikimedia Commonsissa
Neuvostotasavallat
Venäjän SFNT
Ukrainan SNT
Kazakkien SNT
Uzbekistanin SNT
Valko-Venäjän SNT
Azerbaidžanin SNT
Georgian SNT
Moldavian SNT
Liettuan SNT
Kirgiisien SNT
Tadžikistanin SNT
Armenian SNT
Latvian SNT
Turkmenistanin SNT
Viron SNT
Lyhytikäiset
Karjalais-suomalainen SNT
Transkaukasian SFNT
Abhasian SNT
Horezmin SNT
Buharan SNT
Kaituri

Kaituri voi tarkoittaa seuraavia:
Kaituri, järvi Kangasniemellä lähellä Alajokea
Kaituri, järvi Keuruulla
Kaituri, järvi Lohjalla
Kaituri, järvi Ruokolahdella
Iso-Kaituri, järvi Kangasniemellä lähellä Kauppilaa
Keuruun Kaituri, järvi Keuruun ja Mänttä-Vilppulan rajalla
Kyrön Kaituri, järvi Mänttä-Vilppulassa
Pieni-Kaituri, järvi Kangasniemellä lähellä Rutakoskea
Vähä-Kaituri, järvi Kuhmoisissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Bolognan pommi-isku

| Bolognan pommi-isku |
| --- | --- |
 Räjähdyksen aiheuttamat tuhot
Paikka:  Bolognan päärautatieasema, Bologna, Italia
Kohde:  rautatieasema
Ajankohta:  2. elokuuta 1980  10:25– (UTC+1)
Iskutyyppi:  ajastettu pommi
Kuolleita:  85
Haavoittuneita:  yli 200
Epäilty/epäillyt:  Nuclei Armati Rivoluzionarin jäsenet Valerio Fioravanti ja Francesca Mambro.
Bolognan pommi-isku (ital. Strage di Bologna) oli Italiassa Bolognan kaupungin päärautatieasemalla 2. elokuuta 1980 tapahtunut terrori-isku, jossa kuoli 85 ihmistä ja haavoittui yli 200. Uusfasistista terroristijärjestö Nuclei Armati Rivoluzionaria (NAR) on syytetty iskusta, kun taas kaksi Italian sotilastiedustelupalvelu SISMI:n agenttia ja vapaamuurariloosi P2:n johtaja Licio Gelli tuomittiin tutkimusten harhaanjohtamisesta. Tapahtuma on yksi Italian vakavimmista sodanjälkeisistä terrorihyökkäyksistä.
Tapahtumat ja ensimmäiset epäilyt

Bolognan päärautatieasema oli 2. elokuuta täynnä lomailevia italialaisia ja ulkomaalaisia turisteja. Kello 10.25 hylätyssä laukussa ollut ajastettu pommi räjähti aseman toisen luokan odotussalissa. Räjähdys tuhosi suurimman osan asemarakennuksesta ja osui ensimmäisellä raiteella odottaneeseen Anconan-junaan, joka oli matkalla Baseliin. Pamaus kuultiin kilometrien päässä. Odotussalin katto romahti matkustajien päälle, mikä lisäsi suuresti kuolonuhrien lukumäärää.
Yllätetty ja valmistautumaton kaupunki reagoi nopeasti ja toimi tehokkaasti; ambulanssien ja paloautojen pienestä määrästä johtuen busseja ja takseja käytettiin kuljettamaan loukkaantuneita sairaaloihin.
Heti räjähdyksen jälkeen Francesco Cossigan johtama Italian hallitus uskoi, että kyseessä oli onnettomuus. Myöhemmin hallitus syytti Punaisia prikaateja tapahtumista. Seurasi vuosien sekaannusta, kinaa ja tutkimusten harhaanjohtamis- ja viivyttely-yrityksiä. Tämän takia syntyi useita salaliittoteorioita liittyen niin sanottuun jännityksen strategiaan. Kolme tuntia iskun jälkeen äärioikeistolainen NAR otti vastuun teosta.
Tutkimuksissa kävi ilmi, että asemarakennuksen odotussaliin oli asetettu jopa 40 kiloalähde? räjähteitä. Terrori-iskun jälkeen uusfasistisia järjestöjä puhdistettiin. Räjähdyksestä selviytyneet kertoivat nähneensä epäilyttävän näköisen miehen, joka tunnistettiin 24-vuotiaaksi äärioikeistolaiseksi Marco Affatigatoksi. Mies oli asunut Ranskassa vuodesta 1978, hänet oli tuomittu poissa olevana ja hän oli auttanut terroristi Mario Tutia pakenemaan vankilasta. Affatigato, joka asui Nizzassa, pidätettiin 7. elokuuta. Häntä ei kuitenkaan tuomittu mistään tähän pommi-iskuun liittyvästä rikoksesta.
Italialaiset reagoivat iskuun hyvin järkyttyneinä ja laajoja mielenosoituksia järjestettiin ympäri maailmaa, joissa tuomittiin uusfasistiset järjestöt. Myös tuenosoitukset demokraattiselle hallitukselle olivat valtavat ja vanha Benito Mussolinin aikainen diktatuuri, jota NAR tuki, tuomittiin.
Tuomiot

Hitaasti ja vaivalloisesti, poliittisten ja oikeudellisten käänteiden jälkeen ja uhrien omaisjärjestön (Associazione tra i familiari delle vittime della strage alla stazione di Bologna del 2 agosto 1980) tapaukselle nostattaman huomion ansiosta 23. marraskuuta 1995 saatiin lopullinen tuomio: uusfasistit Valerio ”Giusva” Fioravanti ja Francesca Mambro, jotka tuolloin olivat olleet vankilassa jo pitkälti toistakymmentä vuotta ja ovat aina vakuuttaneet syyttömyyttään, tuomittiin iskun toimeenpanosta elinkautiseen vankeuteen, kun taas P2:n entinen johtaja Licio Gelli, SISMI:n entinen agentti Francesco Pazienza ja salaisen palvelun viranomaiset Pietro Musumeci ja Giuseppe Belmonte tuomittiin tutkimusten harhaanjohtamisesta.  Fioravanti ja Mambro tuomittiin sittemmin erillisessä oikeudenkäynnissä yli kahden miljardin euron vahingonkorvauksiin. Fioravanti pääsi ehdonalaiseen vapauteen vuonna 2004, hänen vaimonsa (vuodesta 1985) Mambro vuonna 2008.
Bolognan tuomioistuin langetti 9. heinäkuuta 2000 uuden tuomion harhaanjohtamisesta: yhdeksän vuotta vankeutta äärioikeistolaiselle Massimo Carminatille, neljä ja puoli vuotta Ivano Bongiovannille ja Federigo Mannucci Benincasalle, joka oli entinen Firenzen SISMI:n johtaja. Carminatin ja Mannucci Benincasan tuomiot kuitenkin kumottiin korkeammassa oikeusasteessa jo seuraavana vuonna.
2. elokuuta on Italiassa kaikkien pommi-iskujen muistopäivä, jolloin Bolognan kaupunki yhdessä uhrien omaisjärjestön kanssa järjestää vuosittain kansainvälisen sävellyskilpailun sekä konsertin kaupungin pääaukiolla, Piazza Maggiorella.
Muuta

Räjähdyksessä tuhoutunut asema on uudelleenrakennettu, paitsi lattiat ja odotussalin pääseinässä oleva syvä halkeuma, jotka on jätetty niilleen muistoksi. Bolognan asemalta löytyy myös muistolaatta, jossa on lista ”fasismiterrorismin” uhreista. Lisäksi asemarakennuksen suuri kello on pysäytetty iskun ajankohtaan, aikaan 10.25. Kello korjattiin pommi-iskun jälkeen mutta monta vuotta myöhemmin se päätettiin asettaa pysyvästi samaan aikaan tapahtuman muistoksi.
Iskusta on kirjoitettu kirjoja ja tehty muutamia elokuvia, jotka kuvaavat päivän tapahtumia uhrien tai auttajien näkökulmasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bolognan pommi-isku Wikimedia Commonsissa
Koska ambulansseja ei ollut tarpeeksi, loukkaantuneita vietiin sairaaloihin tavallisilla busseilla.
Lahden musiikkiopisto

Lahden musiikkiopisto (vuoteen 1995 Lahden musiikkikoulu) on taiteen perusopetusta tarjoava oppilaitos Lahdessa. Se on perustettu Tuomas Kinbergin aloitteesta vuonna 1988.
Koulussa annetaan musiikkiopetusta eri ikäisille sekä harrastuspohjalta että tavoitteellisesti. Koulussa on musiikkilinjojen lisäksi yksi tanssilinja.
Janne Kaunisto

| Janne Kaunisto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. helmikuuta 1991 (ikä 33) Loimaa
Ammatti:  muusikko, laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  suomi, englanti
Aktiivisena:  2010–
Tyylilajit:  kantri
Soittimet:  laulu, kitara
Yhtyeet:  Johnny B.D. & The Gasoline Guys, Jantters, Freud, Marx, Engels & Jung Tribute Band, Finnish Highwaymen
Levy-yhtiöt:  levyt julkaistu omakustanteina
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Janne Kaunisto (s. 8. helmikuuta 1991 Loimaa) on loimaalaislähtöinen, countryartisti, jonka tyylilaji on lähinnä outlaw-country. Kaunisto esiintyy sekä soolona että osana erinäisiä kokoonpanoja, sekä suomen että englannin kielellä. Pitkäsoittoja soolona ja eri kokoonpanoilla Kaunisto on julkaissut neljä kappaletta. Blues News toteaa Kauniston laulusta seuraavaa:
»Laulajana Kaunisto on turhia venkoilematon, miellyttävä-ääninen ja vahva tulkitsija. Hänen soundillaan olisi turvattu tulevaisuus iskelmämusiikin parissa. Toivotaan kuitenkin, että kantrin kapeampi ja rouheisempi leipä maistuu jatkossakin.»
Ura

Kaunisto alkoi tehdä musiikkia 16-vuotiaana rock ’n’ roll-trubaduurina, kun Elvis ja Johnny Cash “kolahtivat”. Cashin kohdalla inspiraationa oli myös hänestä kertova elokuva Walk the Line. Levytysura alkoi vuonna 2010, kun Loimaalla paikallinen K-kauppias julkaisi Kaunistolta omalla levymerkillään Jupiter Stroll CD-singlen, jolla kappaleina olivat Kauniston itsensä kirjoittama “It’s Good To Be Home Cowboys” sekä John Leytonin vuonna 1961 brittilistojen ykköseksi kohonnut kappale “Johnny Remember Me”.
Vuonna 2012 perustamansa yhtyeen Johnny B.D. & The Gasoline Guys myötä Kauniston tyyliksi vakiintui country. Tutustuttuaan Freukkareiden ja Pekka Myllykosken & Jytäjemmareiden tuotantoon hän innostui suomenkielisestä countrymusiikista.
Yhtyeessä Johnny B.D. & The Gasoline Guys soittivat aluksi kitaristi Tuomas Metsberg, basisti Lasse Sirkko ja rumpali Juha Litmanen. Kauniston varsinainen levytysura alkoi tässä yhtyeessä vuonna 2014, kun se julkaisi ensimmäisen albuminsa nimeltä On The Rails (Wagon Wheels Records), joskin samalla nimellä mutta eri kokoonpanolla oli jo ilmestynyt edellämainittu CD-single vuonna 2010. Kyseessä on tyylipuhdas country-bändi. Myöhemmin, vuonna 2019, Johnny B. D. and the Gasoline Guys on julkaissut triona, ilman rumpalia, levyn Trio.
Antero Gustafssonin kanssa Kaunistolla on myös kokoonpano nimeltä Jantters, jossa molemmat miehet tekevät ja kääntävät kappaleita. Tämän yhtyeen alkuhistoria on helsinkiläisessa Bar Mendocinossa, jossa Gustafsson ja Kaunisto tapasivat Pekka Myllykosken 60-vuotispäivillä vuonna 2019. Myöhemmin he kokoontuivat Gustafssonin mökille hiomaan laulujaan, ja yhtye perustettiin virallisesti 21.11.2020. Yhtyeen ensimmäisen levyn äänitykset aloitettiin kesäkuussa 2021, ja albumi julkaistiin 2022.
Sooloartistina Kaunisto on julkaissut vuonna 2021 viimeisimmän albuminsa Eilistä vain, jossa taustayhtyeenä toimii Tuomas Metsberg and His Strangers. Albumi sisältää kymmenen country-klassikkoa suomenkielisinä suomennoksina, joiden teksteistä Kaunisto vastaa itse. Blues Newsin arvostelussa albumista todetaan seuraavaa:
»Kappaleet soitetaan pitkälti alkuperäisten versioiden tyyliin. Kokonaisuutta ei hilata suomirokin tai iskelmänkään suuntaan, vaan se pidetään rehellisen countryna ja osataan myös sellaisena toteuttaa. Parhaimmillaanhan country on näennäisen niukasti, ilman turhia rönsyjä rullaavaa tarinankerrontaa. Moni luulee sen taitavansa, mutta totuus on toinen. Tällä levyllä bändi toimii juuri niin kuin pitää.»
Rajatapauksia-julkaisu kirjoittaa albumista seuraavasti:
»Kaunisto ammentaa samalta lainsuojattomien osastolta kuin Freukkarit, mutta ehkä sofistikoituneemmin, ei yhtä rujosti. Ei tämä silti viihdegaalakantria ole, vaan särkyneistä sydämistä ja viinanjuonnista kertovaa aitoa tarinaa… [B]iisit [ovat] kauttaaltaan hyviä. Enemmistö lauluista on kauniita ja melankolisia, ja nimenomaan countrya. Vain kaksi viimeistä biisiä iskee rokkivaihteen silmään ja “Poreilevaan tuoppiin tuijotan” on cajun-henkinen, muuten meininki on joko nostalgista ja surumielisen kohottavaa tai latotanssimaisen menevää. Juuri kuten kantrissa pitää olla.»
Kääntäjänä

Kaunisto on biisinkirjoittamisen ohella myös kunnostautunut vuoden 2015 tienoilta lähtien amerikkalaisten country-kappaleiden suomentajana, kääntäen mm. Johnny Cashin, Merle Haggardin, Willie Nelsonin, Waylon Jenningsin ja Kris Kristoffersonin kappaleita. Kääntäessään Kaunisto pyrkii luomaan alkuperäisen tekstin sisällön suomeksi:
»Uskon niin, että jos biisiä lähtee kääntämään, tarina pitäisi pystyä pitämään aika samana. Jos tarinaa miettisi kuvina, kuvien tulisi olla aika samanlaiset riippumatta siitä, onko laulukieli englanti vai suomi.

Kantri on tarinankerrontamusiikkia, ja lauluntekstissä tarina on tosi oleellinen. Olen yrittänyt mahdollisimman paljon kunnioittaa alkuperäistä stooria, vaikka esimerkiksi jotkut kaupunkien nimet ovat saattaneet vaihtua suomenkielisiin vastineisiin.»
Kauniston käännöksiä on levyttänyt mm. Jussi Raittinen viimeiseksi jääneellä levyllään Rokaten tieni meen (2023) (Kaihon laineet, Poreilevaan tuoppiin tuijotan). (Samalla levyllä on myös Kauniston originaali, jonka hän oli tehnyt englanniksi mutta jonka Raittinen oli kääntänyt suomeksi: “Kantrimusaa ja honkytonkkii” (alunp. “Country Music & Honky Tonkin’ ”.)) Kauniston käännöksistä on sanottu seuraavaa:
»Erityisesti mieltä lämmittää se, että käännökset ovat kautta linjan onnistuneita. Riimeissä ei ole oiottu, mutta myöskään niiden vietäväksi ei heittäydytä. Alkuperäisten tarinoiden aineksia on kappaleisiin sisällytetty ilahduttavan runsaasti. Vaikka tekstin hienouksista osa menisikin ohi korvien, niin sanoma kyllä välittyy pinnistelemättäkin.»
Kääntäjänä > Huomionarvoisia käännöksiä

Kaihon laineet, alunp. Sea of Heartbreak (Paul Hampton ja Hal David, es. Don Gibson)
Tekiks Freukkaritkin näin, alunp. Are You Sure Hank Done It This Way (Waylon Jennings)
Poreilevaan tuoppiin tuijotan, alunp. Bubbles In My Beer (Cindy Walker, Bob Wills, Tommy Duncan, es. Bob Wills and His Texas Playboys)
Piittaavan kai luulee mun, alunp. She Thinks I Still Care (Dickey Lee ja Steve Duffy, es. George Jones)
On ovet auki, alunp. Swinging Doors (Merle Haggard)
Eilistä vain, alunp. Yesterday’s Wine (Willie Nelson)
Pullot tyhjät, pääni täys, alunp. You’re Still On My Mind (Jeff Daniels)
Mut blaadatkaa kun tyhjää potkaisen, alunp. Roll Me Up And Smoke Me When I Die (Willie Nelson, Buddy Cannon, Rich Alves, John Colgin ja Mike McQuerry; es. Willie Nelson feat. Snoop Dogg, Kris Kristofferson ja Jamey Johnson)
Opettajana

Kaunisto opiskeli kasvatustiedettä Turun yliopistossa ja on valmistunut sieltä luokanopettajaksi vuonna 2022.  Hänen gradunsa otsikkona oli ”Kyl’ se oli semmost’ eloonjäämistaisteluu välill’”, ja se tarkastelee “vastavalmistuneiden ja hiljattain opetusuransa aloittaneiden opettajien kokemuksia todellisuusshokiksi kutsutusta ilmiöstä”. Kaunisto työskentelee opettajana Kotkan–Haminan seudulla.
Yhtyeitä

Johnny B. D. & The Gasoline Guys
Kaunisto, Tuomas Metsberg, Lasse Sirkko
Jantters
Kaunisto, Tuomas Metsberg, Antero Gustafsson, Sami Laakso
Finnish Highwaymen
Janne Kaunisto, Larry Peninsula, Nuori Hector, Petsku Lemström
Freud, Marx, Engels & Jung Tribute Band
mm. Kaunisto, Tuomas Metsberg, Arto Pajukallio
The Mavericks -tribuutti
Diskografia > Soolona

Eilistä vain, omakustanne, 2021. JKPCD0001 (CD sekä vinyyli).
Kaikki kappaleet on sanoittanut Janne Kaunisto.
| A-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Alkuperäinen kappale | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | On ovet auki | Merle Haggard | Swinging Doors | 2.31 |  |  |  |  |  |
| 2. | Eilistä vain | Willie Nelson | Yesterday’s Wine | 2.39 |  |  |  |  |  |
| 3. | Nyt on raitaa | Johnny Cash | I Got Stripes | 2.08 |  |  |  |  |  |
| 4. | Pullot tyhjät, pääni täys | Jeff Daniels | You’re Still On My Mind | 3.04 |  |  |  |  |  |
| 5. | Vuoksi menneen | Kris Kristofferson | For The Good Times | 3.36 |  |  |  |  |  |
| B-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Alkuperäinen kappale | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Kaihon laineet | Paul Hampton, Hal David | Sea of Heartbreak | 2.32 |  |  |  |  |  |
| 2. | Poreilevaan tuoppiin tuijotan | Tommy Duncan, Cindy Walker, Bob Wills | Bubbles In My Beer | 2.24 |  |  |  |  |  |
| 3. | Piittaavan kai luulee mun | Dickey Lee, Steve Duffy | She Thinks I Still Care | 3.30 |  |  |  |  |  |
| 4. | Mut blaadatkaa kun tyhjää potkaisen | Willie Nelson, Buddy Cannon, Rich Alves, John Colgin, Mike McQuerry | Roll Me Up And Smoke Me When I Die | 3.10 |  |  |  |  |  |
| 5. | Tekiks Freukkaritkin näin? | Waylon Jennings | Are You Sure Hank Done It This Way? | 2.38 |  |  |  |  |  |
Diskografia > Johnny B. D. & The Gasoline Guys

It’s Good To Be Home Cowboys / Johnny Remember Me (CD-single), 2010 (JUPITERCINCD 008)
On The Rails, Wagon Wheels Records, WWRCD 0001, 2014.
Trio, JPKRCD 0001, 2019.
Diskografia > Jantters

Elävien kirjoissa, JNTCD 0001, 2022.
Aiheesta muualla

Janttersin kotisivut
Eilistä vain -levyn arvostelu Rajatapauksia-nettisivuilla.
| n k Freud Marx Engels & Jung |
| --- | --- |
 Pekka Myllykoski  Arto Pajukallio  Antti Tammilehto  Jupe Litmanen  Tommi Ollikainen  Tero Pulkkinen   Ari Väänänen  Mikko Saarela  Heikki Hynynen  Markku Austi  Jari Metsberg  Jussi Kinnunen  Jarmo Hynninen  Juha Sivonen  Pekka Virtanen  Into Koponen  Jari Luostari  Jani Auvinen  Mika Lilja  Olli Krogerus  Jukka Harju  Harri Rantanen  Markus Raivio 
Albumit:  Rintaan pistää, sukat haisee, enkä pidä Jeesuksesta  Siunattu hulluus  Takamehtien mekatähtiä  Jokainen hakee juomansa itse  Aina ja iankaiken  Huomenna päivä on uus  Anjovissalaattia  Hittihökkeli  Paikkoi ja pleisei  Sattuipa hassusti matkalla Forumiin...  Amerikkalaisia unelmia 
Kokoelmat:  Koottuja teoksia  Jäähyväiset laseille  Lauluja rakastamisen vaikeudesta  Helmet, hitit & hutit  44 Kantria Ja Rokkia  Helmet, hitit ja hutit II (1998-2015) 
Kirjallisuutta:  Mikko Saa Relaa!  Jokainen hakee nuottinsa itse  Viekää minut baariin veljet  Mihis me jäätiinkään? – Ison Kirjan Poika
Kilin kunta

| Kilin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Keskustaajama:  Kil
Kuntakoodi:  1715
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  359,72 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  12 134
 – Väestötiheys:  33,7 as./km²
 
 www.kil.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kilin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Kilin kunta (ruots. Kils kommun) on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Kil.
Kunnan maapinta-ala on 359,72 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 134 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 70,22 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Stora Kilin ja Frykerudin maalaiskunnat jäivät ennalleen, mutta Boda ja Brunskog yhdistettiin Brunskogin "suurkunnaksi".
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Stora Kil, Frykerud ja Bodan seurakunta Brunskogista yhdistettiin nykyiseksi Kilin kunnaksi. Loppuosa Brunskogia liitettiin Arvikan kuntaan.
Stora Kilin maalaiskunnassa oli vuosina 1901–1962 Kilin taajaväkinen yhdyskunta.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Stora Kilin maalaiskunnan vaakuna. Myös Brunskogin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Brunskogin maalaiskunta