stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viljo Saraja
Teoksia

Taivas yllämme – meri allamme, romaani nykyajan nuorista. Kirja 1929.
Nuori lausuja: lausunnan teoriaa ja runoerittelyä. Etelä-Hämeen nuorisoseurojen liitto, Lahti 1937.
Runon silta: kuorolausuntaopas, osa 1. Etelä-Hämeen nuorisoseurojen liitto, Lahti 1938.
Viimeinen suvilaulu : yksinnäytelmä. Etelä-Hämeen nuorisoseurojen liitto, Lahti 1938.
Lunastettu maa, sotakuvaus. Otava 1940.
Kuorolausuntatehtäviä. Suomen nuorison liitto 1943.
Tyttö lähtee meren yli: pienoisromaani heräävästä rakkaudesta. Aura, Turku 1944.
Unilaiva, satuja. Aura, Turku 1944.
Ahdistettu nuoruus, romaani. Kirjokansi, Turku 1945.
Osuusliike Vakava r.l. 1921–1946. Osuusliike Vakava 1946.
Kuningaslintu, satuja. Karisto 1951.
Vapaita poikia, nuorisokertomus. Suomen opettajain raittiusliitto 1957.
Tunturin tie, nuorisokertomus. Suomen opettajain raittiusliitto 1958.
Sammuttamaton, satuja. Suomen opettajain raittiusliitto 1961.
Kullanetsijä, nuorisokertomus. Suomen opettajain raittiusliitto 1964.
Vesivaa’alla. Petrarca 1967.
Kadonnut runo. Petrarca 1968.
Veltins

Veltins Pilsener -pullo
Brauerei C. & A. Veltins on saksalainen olutpanimo. Panimon historia alkaa vuodesta 1852 kun Clemens Veltins hankki itselleen pienen paikallispanimon Grevensteinin kylässä. Clemensin jälkeen panimon johtoon siirtyivät hänen poikansa Carl ja Anton Veltins, joiden mukaan panimo nimettiin nykyisellä nimellään. C. & A. Veltinsin tuotteisiin kuuluvat nykyään muun muassa Veltins Pilsener, Grevensteiner oluet, Pülleken helles-olut ja V+ olutmix-juomat.
Sponsorointi

Veltins toimii jalkapalloseurojen FC Schalke 04 ja VfL Wolfsburg sekä mäkihypyn maailmancupin Keski-Euroopan mäkiviikkojen sponsorina. Vuonna 2020 Veltins sponsoroi myös Kuusamossa järjestettävää mäkihypyn maailmancupin Ruka Nordic -kisaa. FC Schalke 04:n kotistadion on nimeltään Veltins-Arena.
Aiheesta muualla

viralliset kotisivut (englanniksi) [vanhentunut linkki]
Vincent Cadieux

Vincent Cadieux OMI (s. 16. helmikuuta 1940 Alfred) on kanadalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 17. joulukuuta 1966 ja nimitettiin Moosoneen hiippakunnan johtoon 26. marraskuuta 1991. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. maaliskuuta 1992. Pääkonsekraattorina toimi Jules Leguerrier, jota avustivat Gérard Drainville ja Peter Alfred Sutton.
Cadieux sai 18. heinäkuuta 2006 nimityksen Hearstin apostoliseksi hallitsijaksi ja 25. heinäkuuta 2007 sen piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 28. syyskuuta. Hän on siitä lähtien toiminut sekä Moosoneen että Hearstin hiippakuntien johdossa.
Vinkkilän linnavuori

| Vinkkilän linnavuori> Sijainti |
| --- | --- |
 Vinkkilän linnavuori
Koordinaatit:  60.67457°N, 21.72885°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Vehmaa
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vinkkilän linnavuori tai linnamäki on Varsinais-Suomessa Vehmaan Vinkkilän taajaman lähellä sijaitseva muinaislinna. Se sijaitsee 1,5 kilometriä Vehmaan taajamasta eteläkaakkoon ja seututie 194 ohittaa sen 100 metrin etäisyydeltä.
Linnavuori

Kallioinen mäki sijaitsee peltoaukean keskellä olevalla metsäsaarekkeella. Kallio on soikean muotoinen ja on kaakko-luode-suuntainen. Kallio kohoaa alle 10 metriä ympäröivän peltoalueen yläpuolelle. Kallio on jyrkin länsi- ja etelänpuolella. Länsipuoleta sen ohittaa Puttanjoki, joka on peltoalueensa oikaistu johto-oja ja joka laskee kuuden kilometrin päässä sijaitsevaan Mynälahteen. Rautakaudella Mynälahti ulottui muinaislinnaan asti. Eteläreunassa mäekä seuraa kivisen vallin jäänteet, jotka muodostuvat jopa metrin kokoisista kivistä.
Linnavuori > Tutkimuksia

Linnavuorta on tutkittu jo vuonna 1885, koska Kustaa Killinen mainitsee sen omissa matkakertomuksissaan. Hjalmar Appelgren liitti sen vuonna 1891 mukaan teokseensa Suomen muinaislinnat. Siinä hän kuvailee linnaa ja mainitsee alueen eteläreunan vallin jäännökset. Mäellä ei ole tehty arkeologisia kaivauksia.
Virittäjä (matematiikka)

Virittäjä on matematiikassa sellainen algebrallisen rakenteen (kuten ryhmän) alkio, josta voidaan johtaa (virittää) laskutoimituksin itsensä kanssa suurempi joukko alkioita, yleensä kaikki tai lähes kaikki alkiot. Yksittäisen virittäjän sijasta voidaan myös puhua virittäjäjoukosta eli joukosta alkioita, jotka virittävät esimerkiksi ryhmän tai avaruuden.
Ryhmän virittäjät

Ryhmän virittäjäjoukko on sellainen joukko, jonka alkioista voidaan virittää eli johtaa kaikki muut alkiot käyttämällä ryhmän laskutoimitusta vain virittäjiin tai niistä jo viritettyihin alkioihin. Ryhmä, jolle on olemassa äärellinen virittäjäjoukko, on äärellisesti viritetty. Äärellinen ryhmä on aina äärellisesti viritetty, sillä sen alkiojoukko on automaattisesti kyseisen ryhmän virittäjäjoukko.
Jos ryhmälle on olemassa edes yksi yksialkioinen virittäjäjoukko, sen alkiota kutsutaan ryhmän virittäjäksi, ja ryhmä on syklinen.
Vektoriavaruuden virittäjät

Vektoriavaruuden virittäjäjoukkoa kutsutaan kannaksi, joiden alkioille sallitaan vektoriyhteenlaskun lisäksi skalaarikertolasku (jotta kanta olisi lineaarisesti riippumaton).
Vallentunan kunta

| Vallentunan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Vallentuna
Kuntakoodi:  0115
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  357,74 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  34 246
 – Väestötiheys:  95,7 as./km²
 
 www.vallentuna.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Juna Roslagsbanan-rautatien pääteasemalla Kårstassa.
Angarnssjöängenin kosteikko on luonnonsuojelualuetta.
Vallentunan kunta (ruots. Vallentuna kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Vallentuna.
Kunnan maapinta-ala on 357,74 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 34 246 henkeä (31.12.2021).
Vallentunan naapurikuntia ovat Österåker, Täby, Upplands Väsby, Sigtuna ja Norrtälje.
Taajamien ulkopuolella maisemaa hallitsevat maanviljelysseudut järvineen ja jokineen. Omakotiasuminen on hyvin yleistä Vallentunassa. Vuoden 1970 jälkeen kunnan väkiluku on yli kaksinkertaistunut. Kasvun taustalla vaikuttavat kunnan luonnonläheisyys ja sijainti vain 30 minuutin etäisyydellä Tukholmasta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 75,99 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 21,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vanha Garnin pitäjä liitettiin Össebyn pitäjään jo vuonna 1838, jonka jälkeen pitäjän nimeksi tuli Össeby-Garn. Vuoden 1862 kunnallislakien astuttua voimaan nykyisen Vallentunan alueen kahdeksan pitäjää muodostivat kukin oman maalaiskunnan. Vuonna 1952 niistä muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Vallentuna (aiemmat Vallentuna, Markim, Orkesta ja Frösunda)
Össeby (aiemmat Angarn, Kårsta, Vada ja Össeby-Garn)
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa nämä kunnat yhdistettiin Vallentunan kunnaksi ja uuden kunnan keskustaajamaksi tuli Vallentuna.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Vaakasuuntaan jaetun kilven yläosassa hopeisella pohjalla punainen kotka ja vihreässä alaosassa kultainen kirves molemmilla puolillaan kaksi kuusikulmaista tähteä niinikään kultaa. (Ruotsiksi: Sköld delad av silver, vari en röd örn, och av grönt, vari en bila av guld mellan två sexuddiga stjärnor, likaledes av guld.)
Vaakuna luotiin Vallentunalle vuoden 1952 kuntaliitoksen jälkeen. Symbolit otettiin Vallentunan kihlakunnan ja Seminghundran kihlakunnan sineteistä. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa vaakunaa ei muutettu, vaikka kunnan alue kasvoi.
Väestönkehitys

| Vallentunan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 5 787 | 5 787 |
| 1955 | 1955 |    | 6 553 | 6 553 |
| 1960 | 1960 |    | 7 346 | 7 346 |
| 1965 | 1965 |    | 9 175 | 9 175 |
| 1970 | 1970 |    | 12 711 | 12 711 |
| 1975 | 1975 |    | 14 886 | 14 886 |
| 1980 | 1980 |    | 17 603 | 17 603 |
| 1985 | 1985 |    | 19 511 | 19 511 |
| 1990 | 1990 |    | 22 186 | 22 186 |
| 1995 | 1995 |    | 23 457 | 23 457 |
| 2000 | 2000 |    | 25 228 | 25 228 |
| 2005 | 2005 |    | 27 397 | 27 397 |
| 2010 | 2010 |    | 30 114 | 30 114 |
| 2015 | 2015 |    | 32 380 | 32 380 |
| 2020 | 2020 |    | 34 119 | 34 119 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 4 147 | 12,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 223 | 3,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 3 075 | 9,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 23 935 | 73,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 676 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 656 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 231 743 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 172 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 26,1 %
18–64-vuotiaat: 59,7 %
65 vuotta täyttäneet: 14,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,9 | 1,0 |
|   | jalostus | 19,0 | 16,0 |
|   | palvelut | 75,3 | 81,4 |
|   | tuntematon | 3,8 | 1,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 8 091 | 15 450 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 52,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 332 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vallentuna* | 22 146 |
| 2 | Karby | 865 |
| 3 | Lindholmen | 860 |
| 4 | Kårsta | 457 |
| 5 | Johannesudd | 249 |
| 6 | Brottby | 205 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Vallentunan taajamassa on 29 519 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Täbyn kuntaan.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Angarn och Rörby
Björkholmen + Bylet*
Ekskogen
Ekskogen och Älgeby
Frösunda
Grandal och Lövlund
Hacksta västra och Björkhyddan
Lingsberg
Lövsättra
Mälsta-Lingsberg
Mörbytorp
Norrdal + Lövhamra + Ösby
Nybygget
Säby-Uthamra
Örsta
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Björkholmen + Bylet kuuluu osin myös Norrtäljen kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Bromma + Lövlund
Brottby
Gröndal
Johannesudd
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vallentunan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 9 | 11 | 14 | 15 | 15 | 18 | 16 | 16 | 11 | 16 | 15 | 12 | 15 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 12 | 11 | 9 | 8 | 5 | 5 | 3 | 4 | 4 | 4 | 5 | 5 | 5 | 6 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 6 | 6 | 5 | 1 | 4 | 4 | 4 | 3 | 2 | 6 | 4 | 4 | 4 | 5 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 4 | 3 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 14 | 13 | 12 | 12 | 11 | 10 | 8 | 11 | 9 | 13 | 9 | 8 | 10 | 10 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 3 | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 3 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 51 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Paikannimen merkitys

Vallentuna-nimi kirjoitettiin vuonna 1253 muodossa Valændatunum, jossa on kaksi osaa: Valændar ja Tuna. Nimen katsotaan useimmiten tarkoittavan ilmaisua "Valandsbornas tuna". Valand-sanan alku osa Val voi tarkoittaa samaa kuin vall eli ruohoa kasvavaa laidunmaata. Sana tuna puolestaan voi tarkoittaa "aidattua".
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Angarnin piiri
Frösundan piiri
Kårstan piiri
Markimin piiri
Orkestan piiri
Vadan piiri
Vallentunan piiri
Össeby-Garnin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Vallentuna
Össeby
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Angarn
Frösunda
Garn*
Kårsta
Markim
Orkesta
Vada
Vallentuna
Össeby-Garn (Össeby)
Seurakunnat > Kirkot

Angarnin kirkko
Frösundan kirkko
Kårstan kirkko
Markimin kirkko
Orkestan kirkko
Vadan kirkko
Vallentunan kirkko
Össebyn kirkonrauniot
Össeby-Garnin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vallentunan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Vallentuna kommun
Tukholman läänin kunnat
Kartta Vallentunan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Vox populi

Vox populi tarkoittaa seuraavia:
vox populi, latinankielinen sanonta, oik. ”vox populi, vox Dei”
”Vox populi”, Mikael Gabrielin esittämä UMK-kappale
Vox populi, hollantilainen elokuva vuodelta 2008
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vox populi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Voxtorpin piiri

Voxtorpin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Voxtorpin piiri (Jönköpingin lääni), piiri Värnamon kunnassa
Voxtorpin piiri (Kalmarin lääni), piiri Kalmarin kunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Voxtorps distrikt”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Viritys (musiikki)

Viritys musiikissa tarkoittaa soittimen säätämistä oikeaan vireeseen. Soittimien vireellä viitataan tuottamien äänien värähtelytaajuuteen. Yleensä musiikkia soitetaan länsimaisen järjestelmän mukaisesti, jolloin sävelille on ennalta määritelty tarkat värähtelytaajuudet. Jos soitin poikkeaa tästä vakiovirityksestä, on se epävireessä. Joillekin soittimille, kuten kitaralle, on olemassa myös useampia vaihtoehtoisia virityksiä. Sävelten suhteellisen virityksen lisäksi tärkeää on sävelten absoluuttinen vire. Esimerkiksi usein a1-sävel on taajuudeltaan 440 Hz tai 442 Hz, ja muut sävelet suhteutetaan tähän.
Eri soittimien suhteen on suuria eroja siinä, kuinka nopeasti ne menevät epävireeseen. Monia puhallinsoittimia ei tarvitse virittää, kun taas esimerkiksi harppua pitää virittää jatkuvasti. Myös pilliurut pysyvät vireessä, ja vanhoja urkuja tutkimalla onkin voitu selvittää, kuinka korkeassa tai matalassa vireessä aiemmilla vuosisadoilla soitettiin. Tutkimuksissa on todettu, että urkujen, ja näin ollen myös muiden soittimien, vireet vaihtelivat huomattavasti paikkakunnittain.[lähde? ]
Viritys orkestereissa

Monet orkesterien soittimet tarvitsevat jatkuvaa viritystä, joten ennen harjoittelua tai esiintymistä soittimet viritetään. Usein oboisti antaa viritysäänen. Jousiorkesterissa vireestä vastaava ykkösviulisti yleensä ”noutaa” tämän viritysäänen, virittää oman soittimensa sen mukaan ja antaa sen jälkeen äänen eri jousisoitinryhmille. Sen jälkeen oboisti antaa viritysääneen muille soitinryhmille. Virittäminen tapahtuu kurinalaisesti, jotta kaikki saavat kuulla viritysäänen mahdollisimman häiriöttömästi. Sinfoniaorkesterin viritysjärjestys on yleensä  sellot ja kontrabassot ja sitten viulut ja alttoviulut, ja näiden jälkeen muut soitinryhmät.
Aiheesta muualla

Viritys/Ylen Orkesterikone
Vestre gravlund

Kappeli (Alfred Christian Dahl, 1902)
Vestre gravlund ("läntinen hautausmaa") on Oslossa Ullernin kaupunginosassa sijaitseva Norjan suurin hautausmaa. Se perustettiin vuonna 1902 ja on viimeisimmän vuonna 1980 tehdyn laajennuksen jälkeen 2,43 neliökilometrin kokoinen.
Kuuluisia haudattuja

Per Aabel (1902–1999), näyttelijä
Eyvind Alnæs (1872–1932), urkuri ja säveltäjä
Nini Roll Anker (1873–1942), kirjailija
Carl Berner (1841–1918), poliitikko
Trygve Bratteli (1911–1984), pääministeri
Erik Brofoss (1908–1979), poliitikko ja keskuspankin johtaja
Johan Castberg (1862–1926), poliitikko
Knut Frydenlund (1927–1987), poliitikko
Einar Gerhardsen (1897–1987), pääministeri
Kyrre Grepp (1879–1922), toimittaja ja poliitikko
Rachel Grepp (1879–1961), toimittaja ja naisasianainen
Gunnar Heiberg (1857–1929), kirjailija
Halvard Lange (1902–1970), poliitikko
Otto Ruge (1882–1961), kenraaliluutnantti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vestre gravlund Wikimedia Commonsissa
Velttonilkka

| Velttonilkka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Kivinilkat Zoarcidae
Suku::  Melanostigma
Laji::  atlanticum
Kaksiosainen nimi
 Melanostigma atlanticum  Koefoed, 1952 
Katso myös
   Velttonilkka Wikispeciesissä   Velttonilkka Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Velttonilkka (Melanostigma atlanticum) on kivinilkkoihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvissä vesissä Atlantilla.
Koko ja ulkonäkö

Velttonilkka voi kasvaa 7–16 cm pitkäksi. Laji on hyvin pitkänomainen, suomuton ja hyytelömäinen. Pää ja pyrstönkärki ovat tumman violetinharmaat, lähes mustat ja muuten kala on läpikuultava. Velttonilkan selkä- ja peräevät ovat pitkät ja yhtyneet pyrstöevään. Rintaevät ovat pienet ja vatsaeviä ei ole. Lajin silmät ovat suuret.
Levinneisyys ja elintavat

Velttonilkkaa tavataan Grönlannista Mauritaniaan, Välimerestä, Kanariansaarten läheisyydestä ja New Brunswickista Virginiaan. Kala elää lähellä pohjaa 400–1 800 metrin syvyydessä. Sen ravintoa ovat huokoseläimet ja pienet äyriäiset kuten hankajalkaiset. Velttonilkka kutee heinä-syyskuussa parvina ja kaivautuu kutemaan pehmeään pohjaan.
Yhdistetyn maailmancup 2001–2002

Yhdistetyn maailmancupin kaudella 2001–2002 järjestettiin 19 henkilökohtaista osakilpailua ja yksi joukkuekilpailu. Kaksi kilpailua peruttiin.
Osakilpailut ja voittajat

| Päivämäärä | Paikka | Kilpailu | Voittaja | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. marraskuuta |  Kuopio | Gundersen K120/15 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 25. marraskuuta |  Kuopio | Sprintti K120/7,5 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 1. joulukuuta |  Lillehammer/Beitostølen | Joukkuekilpailu | Kilpailu peruttiin | – |
| 1. joulukuuta |  Lillehammer/Beitostølen | Gundersen K120/15 km |  Todd Lodwick |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 7. joulukuuta |  Zakopane | Yhteislähtö 15 km/K120 |  Felix Gottwald |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 9. joulukuuta |  Štrbské Pleso | Sprintti K90/7,5 km |  Samppa Lajunen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 16. joulukuuta |  Steamboat Springs | Gundersen K90/15 km |  Felix Gottwald |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 18. joulukuuta |  Steamboat Springs | Sprintti K114/7,5 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 29. joulukuuta |  Oberwiesenthal | Sprintti K95/7,5 km |  Felix Gottwald |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 3. tammikuuta |  Reit im Winkl | Sprintti K90/7,5 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 5. tammikuuta |  Schonach | Gundersen K90/15 km |  Felix Gottwald |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 9. tammikuuta |  Val di Fiemme | Joukkuekilpailu K95/3 x 5 km |  Suomi Jaakko Tallus Samppa Lajunen Mikko Keskinarkaus |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 11. tammikuuta |  Val di Fiemme | Sprintti K120/7,5 km |  Felix Gottwald |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 13. tammikuuta |  Ramsau | Yhteislähtö 15 km /K90 |  Felix Gottwald |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 18. tammikuuta |  Liberec | Sprintti K120/7,5 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 19. tammikuuta |  Liberec | Gundersen K120/15 km |  Bill Demong |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 1. maaliskuuta |  Lahti | Gundersen K116/15 km |  Samppa Lajunen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 3. maaliskuuta |  Lahti | Sprintti K116/7,5 km |  Samppa Lajunen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 9. maaliskuuta |  Falun | Yhteislähtö 15 km /K115 | Kilpailu peruttiin | – |
| 13. maaliskuuta |  Trondheim | Sprintti K120/7,5 km |  Samppa Lajunen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 15. maaliskuuta |  Oslo | Gundersen K115/15 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 16. maaliskuuta |  Oslo | Sprintti K115/7,5 km |  Hannu Manninen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
Maailmancupin kymmenen parasta > Kokonaiskilpailu

| Sija | Urheilija | Maa | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ronny Ackermann |  Saksa | 2 110 |
| 2. | Felix Gottwald |  Itävalta | 1 986 |
| 3. | Samppa Lajunen |  Suomi | 1 863 |
| 4. | Jaakko Tallus |  Suomi | 1 220 |
| 5. | Daito Takahashi |  Japani | 1 101 |
| 6. | Todd Lodwick |  Yhdysvallat | 1 079 |
| 7. | Mario Stecher |  Itävalta | 1 017 |
| 8. | Hannu Manninen |  Suomi | 911 |
| 9. | Christoph Bieler |  Itävalta | 870 |
| 10. | Bill Demong |  Yhdysvallat | 842 |

Täydellinen pistetaulukko FIS:n tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)