stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kanahaukka

| Kanahaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Silmälläpidettävä  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Lintuhaukat Accipiter
Laji::  gentilis
Kaksiosainen nimi
 Accipiter gentilis  (Linnaeus, 1758) 

Katso myös
   Kanahaukka Wikispeciesissä   Kanahaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanahaukka (Accipiter gentilis) on keskikokoinen päiväpetolintu.
Tuntomerkit

Kanahaukka on roteva ja pitkäpyrstöinen keskikokoinen petolintu. Aikuinen kanahaukka on selkäpuolelta tummanharmaa. Valkealla vatsapuolella sillä on harmaita poikkiraitoja. Silmäkulmajuova on valkoinen ja selkeä. Nuori kanahaukka on päältä tumman harmaanruskea ja vaalealla vatsapuolella ruskeita pitkittäisraitoja. Naaras on selvästi koirasta isompi ja rotevampi. Koiras on 49–56 senttimetriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on 90–105 senttimetriä, naaras on 58–64 senttimetriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on 108–120 senttimetriä.
Kanahaukan ääni on kja-kja-kja...-kaklatus. Poikasten kerjuuääni on piii-lih-kiljunta. Äänet muistuttavat varpushaukan ääniä, mutta ovat karkeampia, voimakkaampia ja villimpiä.
Soidinlennossa maaliskuussa koiras lentää reviirin yllä hidastetuin siiveniskuin ja käkättää. Se innostuu soidinlennolle usein lokakuun kauniilla pakkasilmoillakin.
Vanhin suomalainen rengastettu kanahaukka on elänyt 17 vuotta, 10 kuukautta ja 11 päivää. Euroopan vanhin oli ruotsalainen 18 vuotta ja 9 kuukautta vanha haukka.
Levinneisyys

Kanahaukan pesimäalue ulottuu Länsi-Euroopasta halki Venäjän Tyynenmeren rantaan ja Japaniin. Se pesii myös Pohjois-Amerikassa. Maailman kanahaukkapopulaation arvioidaan olevan yli 500 000 yksilöä. Kanahaukka on pääasiassa paikkalintu, mutta erityisesti nuoret linnut ovat yleensä lyhyen matkan muuttajia.
Kanahaukka pesii myös koko Suomessa ulkosaaristoa ja tunturipaljakoita lukuun ottamatta. Suomen kanahaukkakanta on noin 5 000 paria.
Elinympäristö

Kanahaukka pesii yleensä vanhoissa havumetsissä, mutta joskus sille kelpaavat nuoremmatkin metsät. Kanahaukka on yleensä arka, mutta saattaa tottua ihmisiin ja saalistaa myös taajamissa. Kanahaukka on vakiintunut säännölliseksi pesimälajiksi Helsinkiin, ja vuonna 2016 kaupungissa pesi vajaat 30 paria kanahaukkoja, urbaaneimmat aivan Helsingin ydinkeskustassa.
Lisääntyminen

Kanahaukka rakentaa suuren pesänsä puuhun, usein mäntyyn tai kuuseen. Pesä sijaitsee noin 10–16 metrin korkeudella. Naaras munii maalis-toukokuussa 3–5 vaaleaa munaa, joita se hautoo 35–40 vuorokautta. Poikaset lähtevät pesästä 35–42 vuorokauden ikäisinä.
Ravinto

Kanahaukka käyttää ravinnokseen lintuja ja nisäkkäitä. Tavallisia saaliseläimiä ovat varislinnut, kyyhkyt, kanalinnut, rastaat, oravat ja jänikset. Kanahaukka etsii saalista usein korkealla kaarrellen.
Suojelu

Kanahaukka on Suomessa rauhoitettu kokonaan luonnonsuojelulain nojalla. Tapetun tai vahingoitetun linnun sekä munapesueen ja pesäpoikueen ohjeellinen korvausarvo on 757 euroa.
Haukkametsästäjät pitävät kanahaukkaa erinomaisena saalistajana. Kanahaukan munia on salakuljetettu myös Suomesta.
Aiheesta muualla

Jorma Luhta. Metsola. Maahenki 2001.
Heikki Willamo. Haukkametsä. Suomen luonnonsuojelun tuki 1998.
Klaus Malling Olsen, Carl Christian Tofte. Petolintuopas. Otava 2009.
Dag Peterson, Juhani Lokki. Pohjolan petolinnut ja pöllöt. Kustannus-Mäkelä 2002.
Benny Génsbøl, Pertti Koskimies. Suomen ja Euroopan päiväpetolinnut. WSOY 1995.
Dick Forsman. Suomen haukat ja kotkat. Kirjayhtymä 1993.
Teuvo Suominen. Lintujemme katoava aateli. WSOY 1967.
Dick Forsman. Suomen päiväpetolinnut : haukkojen ja kotkien määritysopas. Lintutieto 1980.
Forsman, Dick & Ehrnstén, Björn 1985: Onko kanahaukka taantumassa? - Lintumies 2.1985 s. 83-88. LYL.
Kosonen, Hannu, Purra, Esa & Virtanen, Hannu 1979: Ampuhaukka Falco columbarius kanahaukan Accipiter gentilis saaliina. - Lintumies 2.1979 s. 84. LYL.
Sarkanen, Mauri 1969: Kanahaukka ahdistamassa kuikkaa. - Lintumies 3.1969 s. 77. SLY.
Vilhunen, Lasse 1977: Viirupöllö Strix uralensis kanahaukan Accipiter gentilis saaliina. - Lintumies 1.1977 s. 23. LYL.
Kanahaukka Lintukuva-verkkopalvelussa
LuontoPortti: Kanahaukka (Accipiter gentilis)
ITIS: Accipiter gentilis (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Accipiter gentilis:  Wikidata: Q25353  Wikispecies: Accipiter gentilis  ABA: norgos  ADW: Accipiter_gentilis  Avibase: 95DD1855EC896B90  BioLib: 8522  BirdLife: 22695683  BOLD: 17504  BOW: norgos1  BTO: bob2670  CoL: 93V5  CMS: accipiter-gentilis  eBird: norgos1  EURING: 2670  Fauna Europaea: 96715  Fauna Europaea (new): dce77958-e7a2-4786-b6ad-1525afedf57b  FEIS: acge  GBIF: 2480589  GNAB: northern-goshawk  IBC: northern-goshawk-accipiter-gentilis  iNaturalist: 5108  IRMNG: 10546256  ITIS: 175300  IUCN: 22695683  NatureServe: 2.104351  NBN: NHMSYS0000530119  NCBI: 8957  Neotropical: norgos  Observation.org: 117  ODNR: northern-goshawk  Open Tree of Life: 786433  Paleobiology Database: 368053  Paleobiology Database: 94494  Species+: 3109  TSA: 1019  WoRMS: 159104  Xeno-canto: Accipiter-gentilis  Laji.fi: MX.26647 
Falco gentilis:  Wikidata: Q122582021  GBIF: 4408404  ZooBank: 31A817E5-0D47-473A-9185-DA97A8D51099 
Nuori kanahaukka lennossa.
Kanahaukan munia.
2018

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2018 (MMXVIII) oli gregoriaanisen kalenterin normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi maanantaista.
Tapahtumia

Vuosi 2018 oli Topeliuksen juhlavuosi ja sisällissodan muistovuosi 2018.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Euroopan unionin puheenjohtajuus siirtyi Virolta Bulgarialle.
1. tammikuuta – Kangasalasta tuli kaupunki.
1. tammikuuta – Suomen ruokakaupoissa myytävien alkoholijuomien enimmäisalkoholipitoisuus nousi 5,5 tilavuusprosenttiin ja valmistustaparajoitteet poistuivat.
1. tammikuuta – Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen ja työeläkevakuutusyhtiö Etera yhdistyivät.
17. tammikuuta – Tšekin pääministeri Andrej Babišin hallitus joutui eroamaan, kun maan parlamentti antoi sille epäluottamuslauseen syyttäen pääministeriä korruptiosta. Ainoastaan Babišin oman Ano-puolueen edustajat antoivat luottamusäänestyksessä tukensa hallitukselle.
28. tammikuuta – Suomen presidentinvaalin ensimmäinen kierros. Istuva tasavallan presidentti Sauli Niinistö valittiin jatkamaan tehtävässään seuraavan kuuden vuoden ajan.
Tapahtumia > Helmikuu

1. helmikuuta – Rakennusyhtiöt Lemminkäinen ja YIT yhdistyivät.
1. helmikuuta – Presidentti Sauli Niinistö antoi eduskunnassa juhlallisen vakuutuksen toisen virkakautensa alkaessa. Koska Niinistö oli valittu toiselle kaudelle suoraan ensimmäisellä kierroksella, virkakauden alku oli 1. helmikuuta normaalin päivämäärän 1. maaliskuuta sijaan.
1. helmikuuta – Pirkanmaalainen halpamyymäläketju Löytötavaratalo ilmoitti lopettavansa toimintansa.
5. helmikuuta – Eduskunta aloitti kevätistuntokautensa valitsemalla uuden puhemiehistön. Puolueiden voimasuhteiden muututtua Maria Lohela (Sin.) joutui jättämään puhemiehen ja Arto Satonen (Kok.) toisen varapuhemiehen paikan, ja uudeksi puhemieheksi valittiin sisäministeri Paula Risikko (Kok.). Ensimmäiseksi varapuhemieheksi valittiin Keskustan Mauri Pekkarinen ja toiseksi varapuhemieheksi SDP:n Tuula Haatainen. Uudeksi sisäministeriksi tuli ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Kai Mykkänen (Kok.) ja uudeksi ulkomaankauppa- ja kehitysministeriksi kansanedustaja Anne-Mari Virolainen (Kok.).
11. helmikuuta – Saratov Airlinesin lento 703 syöksyi maahan lähellä Moskovaa. Kaikki 65 matkustajaa ja kuusi miehistön jäsentä kuolivat.
14. helmikuuta – 17 ihmistä sai surmansa kouluammuskelussa Floridan Parklandissa. Epäilty ampuja osoittautui 19-vuotiaaksi koulun entiseksi oppilaaksi, joka oli erotettu kurinpidollisista syistä.
15. helmikuuta – Cyril Ramaphosa valittiin Etelä-Afrikan presidentiksi. Edellinen presidentti Jacob Zuma oli joutunut eroamaan ennenaikaisesti ANC-puolueen painostuksen vuoksi.
21. helmikuuta – Slovakialainen toimittaja Ján Kuciak murhattiin. Kuciak oli tällöin valmistelemassa artikkelia slovakialaisten poliitikkojen yhteydestä Italian mafiaan.
24. helmikuuta – Viron tasavalta täytti 100 vuotta.
9.–25. helmikuuta – Talviolympialaiset järjestettiin Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.
Tapahtumia > Maaliskuu

1. maaliskuuta – Suomen alkoholilain anniskelua koskevat säädökset uudistuivat: muun muassa anniskeluravintoloiden aukioloajat vapautuivat ja useiden juomien tilaaminen kerralla laillistettiin.
1. maaliskuuta – E18-tien moottoritieosuus Haminasta Vaalimaalle valmistui. Tie Turusta Vaalimaalle tuli kokonaisuudessaan moottoritieksi Kehä III:n osuutta lukuun ottamatta.
4. maaliskuuta – Britannian tiedustelupalvelun hyväksi työskennellyt entinen venäläinen sotilastiedustelija Sergei Skripal ja hänen tyttärensä Julia yritettiin murhata myrkyttämällä Englannin Salisburyssa. Skripalit selvisivät hengissä, mutta tapaus vaati yhden sivullisen hengen ja aiheutti kansainvälisen diplomaattisen kriisin.
11. maaliskuuta – Kiinan kansankongressi hyväksyi muutokset perustuslakiin, mikä salli presidentti Xi Jinpingille lisäkaudet kahden kauden jälkeen.
18. maaliskuuta – Venäjän presidentinvaalit. Vladimir Putin valittiin jatkamaan presidenttinä.
20. maaliskuuta – Viimeinen urospuolinen zairenleveähuulisarvikuono kuoli.
24. marraskuuta – Yhdysvalloissa järjestettiin yli 800 kaupungissa March for Our Lives -nimellä mielenosoituksia, joissa vaadittiin tiukempia rajoituksia aseiden omistukseen ja myyntiin.
25. maaliskuuta – 64 ihmistä kuoli kauppakeskuksen tulipalossa Kemerovossa Venäjällä. Useimmat kuolonuhrit olivat lapsia. Palo syttyi ilmeisesti tilassa, jossa oli runsaasti lapsia katsomassa elokuvaa.
26. maaliskuuta – Yli 20 maata karkotti yhteensä yli 100 venäläistä diplomaattia. Taustalla oli Sergei Skripalin myrkytystapaus. Myös Suomi karkotti yhden venäläisen diplomaatin, jolla sanottiin osoitettavan Suomen kuulumista "länteen."
Tapahtumia > Huhtikuu

11. huhtikuuta – Algerian ilmavoimien Iljušin Il-76 -kuljetuskone syöksyi maahan Boufarikin lähistöllä. Kaikki koneessa olleet 257 ihmistä saivat surmansa.
12. huhtikuuta – Syyrian joukot valtasivat Duman kaupungin pääkaupunki Damaskoksen itäpuolen Ghoutassa. Islamistiryhmä Jaish al-Islam oli hallinnut aluetta vuosia.
14. huhtikuuta – Yhdysvallat, Ranska ja Iso-Britannia iskivät ohjuksin kolmeen kohteeseen Syyriaan kostoksi väitetystä kemiallisilla aseilla tehdystä iskusta Duman kaupunkiin.  Kohteet olivat Barzehin tutkimuskeskus ja Al-Dumayrin lentotukikohta Damaskoksessa ja entinen ohjustukikohta Homsissa. Venäjän puolustusministeriön mukaan Syyrian ilmapuolustus ampui alas 71 103:sta ohjuksesta. Yhtään ohjusta ei ammuttu Venäjän joukkojen valvomille ilmapuolustusalueille.
19. huhtikuuta – Kansanedustaja ja liikemies Hjallis Harkimo ilmoitti eroavansa Kokoomuksesta.
19. huhtikuuta – Miguel Díaz-Canel valittiin Kuuban presidentiksi.
23. huhtikuuta – Sininen tulevaisuus -puolueen kansanedustaja Kaj Turunen ilmoitti siirtyvänsä Kokoomukseen.
27. huhtikuuta – Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un tapasi Etelä-Korean presidentti Moon Jae-inin Korean demilitarisoidulla alueella. Molempien valtioiden johtajat ylittivät Pohjois- ja Etelä-Korean rajan ensimmäistä kertaa sitten Korean sodan päättymisen.
Tapahtumia > Toukokuu

4.–20. toukokuuta   – Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut Kööpenhaminassa ja Herningissä, Tanskassa. Kultamitalin voitti Ruotsi.
8.–12. toukokuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Portugalin pääkaupungin Lissabonin Altice Arenalla. Kilpailun voitti Israelin Netta Barzilai kappaleella ”Toy”.
12. toukokuuta – Irakissa pidettiin parlamenttivaalit.
13.–14. toukokuuta – Indonesian Surabayassa itsemurhapommittajat iskivät kolmeen kristittyjen kirkkoon. Lisäksi yksi pommi räjähti asuintalossa jo valmisteluvaiheessa. Seuraavana päivänä tehtiin toinen pommi-isku pääpoliisiasemalle. Pommittajat olivat kolmesta perheestä ja pommittajien joukossa olivat jopa perheiden 9-vuotiaat lapset.
18. toukokuuta – Cubana de Aviacion -lentoyhtiön lento 972 putosi lähellä San Martin lentokenttää Havannan lähellä Kuubassa. Lennolla oli 105 matkustajaa ja kuusi miehistön jäsentä. Turmasta selvisi kolme matkustajaa muut 108 saivat surmansa. Itse Kuuban presidentti Miguel Díaz-Canel kävi turmapaikkalla aiemmin ja sanoi, että monien pelätään kuolleen.
19. toukokuuta – Prinssi Harryn, Sussexin herttuan ja yhdysvaltalaisen Meghan Marklen häitä vietettiin Pyhän Yrjön kappelissa Windsorin linnassa.
22. toukokuuta – Fyysikko Tuomo Suntola sai miljoonan euron Millennium-teknologiapalkinnon atomikerroskasvatusteknologiasta.
24. toukokuuta – Espoon modernin taiteen museo Emma sai Vuoden museo -palkinnon.
25.–26. toukokuuta – Sykloni Mekunu riehui Arabianlahdella ja sen rannikoilla Jemenissä ja Omanissa.
Tapahtumia > Kesäkuu

1. kesäkuuta – Espanjan hallitus kaatui epäluottamuslauseeseen. Uudeksi pääministeriksi tuli sosialistien Pedro Sánchez.
12. kesäkuuta – Donald Trump ja Kim Jong-un tapasivat huippukokouksessa Singaporessa.
12. kesäkuuta – Entinen Keskustan kansanedustaja ja europarlamentaarikko Paavo Väyrynen palasi eduskuntaan, jolloin Lapin vaalipiiristä valittu Keskustan Mikko Kärnä menetti paikkansa.
14. kesäkuuta – Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2018 alkoivat Venäjällä.
23. kesäkuuta – Kaksitoista nuorta jalkapalloilijapoikaa ja heidän valmentajansa jäivät loukkuun Tham Luangin luolaan Pohjois-Thaimaassa, kun rankkasade sulki ulospääsyreitit luolasta.
24. kesäkuuta – Turkissa pidettiin ennenaikaiset presidentin- ja parlamenttivaalit. Presidentinvaalit voitti Recep Tayyip Erdoğan, ja parlamenttivaaleissa eniten paikkoja sai Oikeus ja kehitys -puolue (AKP).
24. kesäkuuta – Naiset saivat oikeuden ajaa autoa Saudi-Arabiassa. Saudi-Arabia oli viimeinen maa, jossa naisilla ei ollut ajo-oikeutta.
29. kesäkuuta – Toys ”R” Us lopetti toimintansa Yhdysvalloissa taloudellisten vaikeuksien takia. Yli 735 myymälää suljettiin Yhdysvalloissa. Myymälät suljettiin myös Englannissa.
30. kesäkuuta – Helsinki Pride -kulkueesta tuli yksi Suomen suurimmista yleisötapahtumista koskaan, kun kulkueeseen osallistui ennätykselliset 100 000 ihmistä.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Euroopan unionin puheenjohtajuus siirtyi Bulgarialta Itävallalle.
1. heinäkuuta – Taksien hinnoittelu ja kilpailu vapautuivat Suomessa.
9. heinäkuuta – Eritrea ja Etiopia solmivat Asmarassa käydyissä neuvotteluissa rauhan ja ystävyyssopimuksen maiden välillä päättäen kahden vuosikymmenen sotatilan. Pian tämän jälkeen Eritrean johtaja Isaias Afwerki lensi vastavierailulle Etiopian pääministeri Abiy Ahmedin luo Addis Abebaan, jossa kansanjoukot osoittivat hänelle suosiotaan.
8–10. heinäkuuta – Tham Luangin luolaan loukkuun jääneet pojat ja jalkapallovalmentaja saatiin turvaan kaksi viikkoa kestäneen etsintä- ja pelastusoperaation jälkeen.
12. heinäkuuta – Olli Rehn aloitti Suomen Pankin pääjohtajana.
15. heinäkuuta – Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2018 päättyivät Venäjällä. Mestaruuden voitti Ranska.
16. heinäkuuta – Yhdysvaltain presidentti Donald Trump tapasi Venäjän presidentin Vladimir Putinin Helsingin huippukokouksessa.
23.–31. heinäkuuta – Maastopalot surmasivat lähes sata ihmistä Kreikassa.
27. heinäkuuta – Mars ohitti Maapallon lyhyimmältä etäisyydeltä sitten vuoden 2003.
Tapahtumia > Elokuu

7. elokuuta – Iván Duque astui Kolumbian presidentin virkaan.
11. elokuuta – Osittainen auringonpimennys, joka näkyi Suomessa.
12. elokuuta – Parker-luotain laukaistiin tutkimaan Auringon ulompaa kaasukehää.
13. elokuuta – Pitkän linjan keskustalainen poliitikko Seppo Kääriäinen ilmoitti jättävänsä eduskunnan vuoden 2019 vaaleissa. Kääriäinen oli ollut kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuodesta 1987 ja toiminut sitä ennen Keskustan puoluesihteerinä.
14. elokuuta – 43 ihmistä sai surmansa, kun Morandi-silta romahti Italian Genovassa.
20. elokuuta – Greta Thunberg oli ensimmäistä kertaa ilmastolakossa.
24. elokuuta – Neljä ihmistä kuoli ja 17 loukkaantui linja-auton syöksyttyä sillalta rautatielle Kuopiossa. Bussissa oli 20 matkustajaa, joista kaikki oli Ruotsissa asuvia suomalaisia eläkeläisiä. Loukkaantuneista osa matkusti kolmessa henkilöautossa, joihin bussi törmäsi.
30. elokuuta – Helsingin Lasipalatsiin avattiin Amos Rex -taidemuseo.
Tapahtumia > Syyskuu

3. syyskuuta – Brasilian kansallismuseossa syttyi tulipalo, joka tuhosi pahoin museota ja sen yli 20 miljoonasta esineestä koostunutta kokoelmaa.
6. syyskuuta – Uuden lastensairaalan avajaisia vietettiin Helsingin Meilahdessa.
9. syyskuuta – Ruotsin valtiopäivävaalit.
15. syyskuuta – Taifuuni Mangkhut sai aikaan tuhoa Filippiineillä.
20. syyskuuta – Kauppakeskus REDI avattiin Helsingin Kalasatamaan.
23. syyskuuta – Kiihtelysvaaran 1700-luvulla rakennettu puukirkko tuhoutui tulipalossa. Pari viikkoa myöhemmin esitutkinta vahvisti palon tuhopoltoksi ja poliisin kiinniottama mies tunnusti teon.
Tapahtumia > Lokakuu

11. lokakuuta – Arabianmerellä riehunut sykloni Luban oli kovimmillaan.
13. lokakuuta – Kolme nuorta miestä kuoli ja yksi loukkaantui rajussa ulosajossa Kalajoella Tyngän kylän lähellä. Kuolonuhreista yksi oli 18-vuotias kuljettaja ja kaksi 17-vuotiaita matkustajia. Loukkaantunut matkustaja oli 17-vuotias. Kuljettajan todettiin ajaneen autoa suurella ylinopeudella.
14. lokakuuta – Baijerin osavaltiovaalit.
17. lokakuuta – Kannabis tuli lailliseksi Kanadassa.
17. lokakuuta – Kertšin koulusurmat: 18-vuotias opiskelija Vladislav Rosljakov surmasi haulikolla ja putkipommeilla 21 ihmistä (mukaan lukien itsensä) sekä haavoitti 70:tä Kertšin polyteknisessä ammattikorkeakoulussa Krimillä.
20. lokakuuta – Saudi-Arabian viranomaiset myönsivät konsulaatissa lokakuun alussa vierailemaan tulleen toimittajan Jamal Khashoggin kuolleen ollessaan rakennuksessa.
20. lokakuuta – ESA:n ja Japanin avaruusjärjestön yhteinen BepiColombo-luotain laukaistiin kohti Merkuriusta.
23. lokakuuta – Maailman pisin merisilta, 55 kilometrin pituinen Hongkong–Zhuhai–Macao-silta, avattiin liikenteelle.
25. lokakuuta – Etiopian ensimmäinen naispresidentti, Sahle-Work Zewde, astui virkaansa.
29. lokakuuta – 189 ihmistä kuoli, kun Lion Airin lento 610 syöksyi mereen Indonesiassa, pian lähdettyään Jakartasta.
31. lokakuuta – Maailman korkein patsas Yhtenäisyyden patsas vihittiin käyttöön Narmadan piirikunnassa Gujaratissa Intiassa.
Tapahtumia > Marraskuu

11. marraskuuta – Useita valtionjohtajia osallistui Ensimmäisen maailmansodan päättymisen muistojuhlallisuuksiin Pariisissa. Mukana olivat Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin.
18. marraskuuta – Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntavaalit.
23. marraskuuta – Chamanjirenjen lento-onnettomuus: neljä suomalaismiestä kuoli pienkoneen törmättyä vuoreen Zimbabwessa Masvingon provinssissa. Kuolleista yksi oli Lassila & Tikanojan toimitusjohtaja Pekka Ojanpää ja yksi UPM:n johtaja Heikki Vappula. Myös zimbabwelainen lentäjä kuoli turmassa.
25. marraskuuta – Venäjän ja Ukrainan välinen Kertšinsalmen välikohtaus 2018 alkoi, kun Venäjä otti Kertšinsalmessa haltuunsa kolme ukrainalaista alusta ja 24 merimiestä. Alukset olivat Venäjän mukaan tunkeutuneet Venäjän aluevesille. Venäjä hinasi alukset Kertšin satamaan Krimille ja sulki laivaliikenteen salmessa päivän ajaksi tukkimalla silta-aukon säiliöaluksella. Seuraavana päivänä Ukraina julisti maahan poikkeustilan.
25. marraskuuta – Presidentti Mauno Koiviston hautaumuistomerkki Kartta paljastettiin Koiviston syntymän 95-vuotispäivänä.
Tapahtumia > Joulukuu

5. joulukuuta – Helsingin keskustakirjasto Oodi avattiin yleisölle.
11. joulukuuta – Viisi ihmistä kuoli terrori-iskussa Strasbourgissa.
18. joulukuuta – Oulun poliisi tiedotti, että tutkinnassa oli viisi alaikäisiin kohdistunutta seksuaalirikosta.
23. joulukuuta – Krakataun purkaus ja maanvyöryt aiheuttivat tsunamin Indonesiassa. Ainakin 429 ihmistä kuoli ja yli 1 400 loukkaantui.
Muuta > Tuntematon päivämäärä

Avaruushissin rakentamista aletaan mahdollisesti rahoittamaan.
Kansainvälinen ydinfuusioprojekti, ITER, päättynee täksi vuodeksi.
Toinen Helium Centennial Time Columns -monumentin neljästä aikakapselista avataan. Ensimmäinen avattiin vuonna 1993 ja seuraavat tullaan avaamaan vuosina 2068 ja 3068.
Vuosi 2018 fiktiossa

Iron Sky -elokuvan tapahtumat sijoittuvat tälle vuodelle.
Terminator – Pelastus -elokuvan tapahtumat sijoittuvat tälle vuodelle.
Osa Klik!-elokuvasta sijoittuu tähän vuoteen.
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto – Arthur Ashkin, Gérard Mourou ja Donna Strickland
Nobelin kemianpalkinto – Frances Arnold, George P. Smith ja Gregory Winter
Nobelin lääketieteen palkinto – James P. Allison ja Tasuku Honjo
Nobelin kirjallisuuspalkinto – Olga Tokarczuk
Nobelin rauhanpalkinto – Denis Mukwege ja Nadia Murad
Nobelin taloustieteen palkinto – William Nordhaus ja Paul Romer
Syntyneitä

2. helmikuuta – Aaro Niinistö, Tasavallan presidentti Sauli Niinistön poika.
9. maaliskuuta – Adrienne, Ruotsin prinsessa, Blekingen herttuatar, prinsessa Madeleinen tytär.
23. huhtikuuta – Prinssi Louis, prinssi Williamin, Cambridgen herttuan ja Cambridgen herttuattaren Catherinen poika.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 2018 Wikimedia Commonsissa
Sauli Niinistö valittiin jälleen Suomen tasavallan presidentiksi.
Pyeongchangin talviolympialaisten avajaisseremonia.
Vladimir Putin jatkaa Venäjän presidenttinä.
Kim Jong-un ja Moon Jae-in tapasivat toisiaan.
Israelin Netta Barzilai voitti Euroviisut kappaleella ”Toy”.
Donald Trump ja Kim Jong-un kättelivät huippukokouksessa Singaporessa.
Ranska voitti jalkapallon maailmanmestaruuden.
Helsingin huippukokous. Vasemmalta oikealle: Yhdysvaltain ensimmäinen nainen Melania Trump, Yhdysvaltain presidentti Donald Trump, Venäjän presidentti Vladimir Putin, Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja rouva Jenni Haukio.
Syyskuussa avattiin Helsingin Uusi lastensairaala.
Hongkong–Zhuhai–Macao-sillan läntistä osaa.
Helsingin keskustakirjasto Oodi avattiin yleisölle.
Sherlock Holmesin seikkailut (televisiosarja)

| Sherlock Holmesin seikkailut> The Adventures of Sherlock Holmes |
| --- | --- |
 Jeremy Brett esittää Sherlock Holmesia.
Tyyli:  Rikosdraama
Kestoaika:  60–120 min
Pääosissa:  Jeremy Brett David Burke (1984 – 1985) Edward Hardwicke Rosalie Williams Colin Jeavons
Alkuperämaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  ITV Yle TV1
Esitetty:  24. huhtikuuta 1984 – 11. huhtikuuta 1994
Jaksoja:  41
Aiheesta muualla
IMDb
Sherlock Holmesin seikkailut (engl. The Adventures of Sherlock Holmes) on nimitys joukolle brittiläisen televisioyhtiö Granadan vuosina 1984–1994 tuottamia Sherlock Holmes -televisiosarjoja. Varsinaisesti vain kahta ensimmäistä sarjaa esitettiin Sherlock Holmesin seikkailut -nimellä. Nimiroolia sarjassa esitti Jeremy Brett. Seikkailut-sarjoissa Holmesin ystävää ja kumppania, tohtori Watsonia esitti David Burke. Burke jätti sarjan viettääkseen enemmän aikaa perheensä parissa, ja myöhemmissä sarjoissa Watsonia esitti Edward Hardwicke. Suomessa sarjaa on esitetty MTV1 -kanavalla 1985-86 ja vuosina 2010–2011.