stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nokian Renkaat
Historia > Kansainvälistymisen vuodet 1950–1970

Autonrenkaiden tuonti vapautui vuonna 1956, joka merkitsi Suomen Gummitehtaalle uutta kilpailutilannetta. Suomen Gummitehdas Oy muutti nimensä vuonna 1957 Suomen Kumitehdas Osakeyhtiöksi ja suuntasi panostuksia vientimarkkinoille, päätuotteenaan Hakkapeliitta-talvirenkaat. Ruotsiin perustettiin myyntiyhtiö Finska Gummi AB, josta tuli myöhemmin Nokian Däck AB. Samana vuonna tuotiin markkinoille yhtiön ensimmäinen nastarengas Kometa-Hakkapeliitta.
Vuonna 1967 Suomen Kumitehdas yhdistyi fuusiossa puunjalostusyhtiöön Nokia Oy:hyn ja Suomen Kaapelitehdas Oy:hyn. Uuden yrityksen nimeksi tuli Oy Nokia Ab, ja sen tunnukseksi valittiin Kumitehtaan silloinen logo.
Yhtiö laajensi Nokian rengastehdasta 1968 ja avasi uuden rengastehtaan Lieksaan vuonna 1974. Vientiin panostettiin: vuonna 1978 avattiin myyntiyhtiö Norks Traktorkompani A/S Norjaan, vuonna 1980 myyntiyhtiö Nokia Products Ltd. Kanadaan, vuonna 1982 myyntiyhtiö Saksaan ja vuonna 1989 myyntiyhtiö Sveitsiin.
Historia > Keskittyminen renkaisiin 1980–1990

Nokian Renkaat Oy:n perustivat kumiteollisuuden toimialaansa purkanut Oy Nokia Ab ja japanilainen Sumitomo Rubber Industries Ltd:n englantilainen tytäryhtiö SP Tyres UK Ltd vuonna 1988. Nokia omisti yhteisyrityksestä aluksi 80 %. Oy Nokia Ab luopui omistuksestaan Nokian Renkaat Oyj:ssä vuonna 2003, jolloin Bridgestone Europe NV/SA:sta tuli suurin osakkeenomistaja.
Nokia-yhtymä luopui jalkinetuotannosta ja teknisen kumin tuotannosta keskittyen rengasvalmistukseen vuonna 1989.
Vuonna 1995 yhtiö listautui Helsingin Arvopaperipörssiin nimellä Nokian Renkaat Oyj. 1990-luvun lopussa Nokian Renkaat Oyj yhtenäisti Suomessa jakeluketjunsa Vianor-nimen alle ja avasi Ruotsiin ensimmäiset vähittäismyymälänsä.
Historia > 2000-luku

Vuonna 2000 polkupyörän sisärenkaiden tuotantolinja Lieksasta myytiin Rubena yhtymälle Tšekin tasavaltaan.
Nokian Renkaat luopui polkupyörän renkaiden liiketoiminnasta vuonna 2004, jolloin Lieksan tehdas siirtyi kokonaisuudessaan yrityskaupan myötä uudelle omistajalle Suomen Rengastehdas Oy:lle, Uusi omistaja jatkoi polkupyörän renkaiden tuotantoa ja markkinointia Nokian-merkillä vuoteen 2007 asti. Suomen Rengastehdas Oy ajautui konkurssiin vuonna 2019 jonka jälkeen sen liiketoimintaa jatkoi Lieksa Tyres Oy.
2000-luvulla Nokian Renkaat Oyj on perustanut myyntiyhtiöitä Itä-Eurooppaan ja Aasiaan. Pietarin koillispuolelle, Seuloskoihin (ven. Vsevoložsk) rakennettiin Nokian Renkaiden autonrengastehdas vuonna 2005, jota laajennettiin uudella tehtaalla vuonna 2012.
Nykyisin suurin osakkeenomistaja on japanilainen rengasvalmistaja Bridgestone 15 %:n osuudella (28.2.2014). Muita suuria osakkeenomistajia olivat helmikuussa 2014 suomalaiset työeläkeyhtiöt Varma (6,7 %) ja Ilmarinen (2,5 %).
Historia > Yrityssalaisuuksien vuotoepäily 2015

Kesäkuussa 2015 Pirkanmaan käräjäoikeuteen jätettiin haastehakemus, jossa useita yrityksen entisiä, vuoden 2011 paikkeilla irtisanoutuneita työntekijöitä epäillään tuote- ja tuotannonkehitystietojen vuotamisesta. 2017 kahdeksan entistä työntekijää sai ehdollista vankeutta ja kaksi sakkoja. Päätekijät asetettiin liiketoimintakieltoon.
Historia > Testihuijausskandaali 2016

Nokian Renkaat jäi helmikuussa 2016 kiinni rengastesteissä huijaamisesta vuosina 2004–2014. Yhtiö lähetti autolehtien testeihin muunneltuja ja paranneltuja renkaita. Renkaiden myynnissä ovat tärkeänä vaikuttajana rengastestit, joiden perusteella monet asiakkaat tekevät ostopäätöksensä. Testeissä huijaamisen paljasti Kauppalehti, joka sai haltuunsa yhtiön sähköposteja, joissa keskusteltiin huijauksesta. Muunnellut renkaat tehtiin muita renkaita paremmista materiaaleista, ja niiden pintarakenteista tehtiin ratkaisevasti tavallisia renkaita pitävämpiä. Testivoitoissa käytetyt renkaat olivat sellaisia, joiden tuottaminen suurina määrinä vakioasiakkaalle ei olisi kannattanut taloudellisesti.
Nokian Renkaiden toimitusjohtaja Ari Lehtoranta myönsi huijauksen Kauppalehden tietäessä huijauksen tapahtuneen. Nokian Renkaiden hallituksen puheenjohtaja Petteri Wallden sitä vastoin, yhtiön toimitusjohtajan sanoman vastaisesti, kiistää jyrkästi syytökset sanoen, että Nokian Renkailta toimitettiin autolehdille seuraavan kauden renkaita.
Nokian Renkaiden johto väittää muuttaneensa käytäntöjään sen jälkeen kun huhut Kauppalehden lopulta käsiinsä saamien sähköpostien olemassaolosta alkoivat kiertää. Yhtiö väittää, ettei se enää harrasta testihuijauksia ja että sen toiminta oli yhdenmukaista alan yleisten käytäntöjen kanssa.
Kauppalehden mukaan yritysjohto sai optioita menestymisestä testeissä. Ylen mukaan Nokian Renkaat peukaloi autolehtiin toimitettujen testirenkaiden ominaisuuksia vuosien ajan Kim Granin toimitusjohtajakaudella vuosina 2000–2014. Helsingin Sanomien mukaan Kim Gran sai ainakin osittain rengastestien väärinkäytösten ansiosta vuosina 2005–2014 16,5 miljoonan euron optiotulot ja vuorineuvoksen arvon.
Skandaalin jälkeen Nokian Renkaiden tuotemerkin arvostus Suomessa putosi vuoden 2016 kyselyssä sijalta 29 sijan 200 alapuolelle, ja talvirenkaiden Hakkapeliitta-brändin sijalta 18 sijaluvulle 144.
Historia > 2020-luku

Yhtiö myi Venäjän toimintonsa maaliskuussa 2023 PJSC Tatneftille. Toimintojen kauppahinnaksi arvioitiin edeltävässä lokakuussa 400 miljoonaa euroa, ja maaliskuussa yhtiö vastaanotti 285 miljoonan euron maksun. Yhtiö aloitti kesäkuussa 2022 vetäytymisen, joka saatiin maaliskuussa päätökseen. Nokian Renkaat jätti Pietarin-tehtaalle koneet ja muotit, joten tehdas kykenee valmistamaan johtajansa Andrei Pantioukhovin mukaan samoja renkaita kuin aiemmin, nastatoimittaja tosin on vaihtunut. Uudet tuotenimet ovat Ikon ja Character.
Lokakuussa 2022 yhtiö osti Nokialta lisää teollisuuskiinteistöä, ja marraskuussa 2022 yhtiö ilmoitti uuden tehtaan perustamisesta Romaniaan.
Tuotekehitys > Tuotekehityksen historia

Suomen Gummitehtaan laboratorio perustettiin vuonna 1920. Keskuskumilaboratoriossa tutkittiin raaka-aineita ja kehitettiin seoksia kaikille Gummitehtaan aloille. Toisen maailmansodan aikana Keskuskumilaboratoriossa testattiin erityyppisiä raaka-aineita, mm. kotimaisia synteettisia seoksia ja kumivoikukan käyttöä.
Alusta lähtien renkaiden testaukseen osallistuivat ammattiliikennöijät sekä taksiautoilijat. Renkaiden testaus koeajojen kautta lisääntyi 1960-luvulla. Esimerkiksi nastojen kestoikää testattiin yhdessä Tampereen taksiautoilijoiden kanssa valvotusti viisitoista miljoonaa kilometriä.
Nykyisin rengastestaus jakautuu indoor-testaukseen, jossa testataan koneellisesti renkaiden rakenteellista lujuutta ja nopeuskestävyyttä, ajoneuvotestaukseen, jossa tehdään sekä convoy-testejä että kenttätestejä ja testeihin testikeskuksissa. Nokian Renkailla on kaksi omaa testikeskusta, Nokialla ja Ivalossa. Lisäksi UHP-renkaiden testejä ajetaan testiradoilla Keski-Euroopassa ja Etelä-Afrikassa. Nokialla on myös Hakkapeliitta-testikuljettajaohjelma, jonka puitteissa kerätään renkaiden käyttökokemuksia tavallisilta autoilijoilta.
Nokian Renkaat investoi vuositasolla noin 2,5 % nettomyynnistään tuotekehitykseen. Painopisteitä tuotekehityksessä ovat renkaiden turvallisuus, ilmastonmuutokseen varautuminen, autojen polttoainekulutuksen ja renkaiden aiheuttaman melun vähentäminen, tien ja renkaan kulumisen vähentäminen sekä ympäristöystävällisempi rengasvalmistus.
Tuotekehitys > Maailman ensimmäinen talvirengas 1934

Suomen Gummitehdas Oy kehitti ja toi markkinoille vuonna 1934 maailman ensimmäisen talvirenkaan, jonka nimeksi tuli Kelirengas. Talvirenkaan kehitystyön tekivät yhteistyössä turkulainen rengaskauppias August Kelhu, Suomen Gummitehdas Osakeyhtiön myyntipäällikkö Erik Sundqvist ja Gummitehtaan insinöörit.
Kelirengas kehitettiin kuorma-autoja varten heikosti auratuille talviteille: renkaan uurrettu pintakuvio puri lumisella tiellä ja teki lumiketjut tarpeettomiksi. Sen ajan renkaat olivat tasapintaisia, joten muutos pitoon oli pintakuvioidulla renkaalla merkittävä.
Tuotekehitys > Maailman ensimmäinen henkilöautojen talvirengas 1936

Kelirenkaan pohjalta kehitettiin Nokialla ensimmäinen henkilöauton talvirengas vuonna 1936, jonka nimeksi tuli Lumi-Hakkapeliitta. Renkaan pintamallissa oli portaittainen poikittaiskuvio varustettuna niin sanotuilla ”imukupeilla”. Kuviointi loi hammasmaisen pidon pehmeään alustaan niin lumessa kuin liejussa. Innovaatio mahdollisti henkilöautojen käytön myös talvella. Hakkapeliitta on pysynyt Nokian Renkaiden talvirengasmalliston tuotenimenä ensimmäisestä renkaasta lähtien.
Tuotekehitys > Nastarenkaat kovametallikärjellä 1957

1950-luvulta teiden lisääntynyt auraus muutti tienpinnat sileäksi ja jäiseksi. Ratkaisuksi esiteltiin erilaisia pitoa parantavia liukuesteitä. Yhdessä helsinkiläisen Kovametalli Oy:n kanssa Nokian Renkaat kehitti kovametallikärjellä varustetun Kometa-nastan, joka tuli markkinoille 1957. Nastan pystyi kiinnittämään kaikkiin Hakkapeliitta-renkaisiin.
Vuonna 1961 esiteltiin ensimmäinen varta vasten nastoitettavaksi suunniteltu talvirengas Kometa-Hakkapeliitta. Rengas otti huomioon talviautoilun vaihtelevat olosuhteet: nasta piti jäisellä ja itse rengas pehmeällä alustalla. Nokian nastarengas nousi suuren maailman tietoisuuteen Monte Carlo -rallien myötä 1960-luvuilla, kun nastoitetut renkaat osoittautuvat ylivoimaiseksi vuoristoetapeilla.
Tuotekehitys > Nokian testikeskus

Vuonna 1968 valmistui Nokian Alisenjärvelle yhtiön ensimmäinen testirata. Rata oli 1,2 kilometriä pitkä. Seuraavana vuonna yhtiöön palkattiin ensimmäiset testikuljettajat ja hankittiin omat testausautot.
Nokian testiradasta on kasvanut 30-hehtaarinen Nokian testikeskus, joka keskittyy erityisesti kesärenkaiden testaukseen ja tuotekehitykseen. Radalla on muun muassa automaattinen sadetusjärjestelmä, suurnopeuskamera ja ohiajomelun mittausyksikkö. Radalla on tehty myös sohjoliirtotestejä vuodesta 1996 lähtien.
Tuotekehitys > Ivalon testikeskus

Vuonna 1986 Nokian Renkaat perusti kiinteän testikeskuksen Ivaloon. Ivalon testikeskus eli ”White Hell” on maailman pohjoisin rengastestikeskus. Se on pinta-alaltaan 700 hehtaaria, ja siellä on yli 20 erilaista testirataa, joiden yhteispituus on 100 kilometriä. Radoilla testataan muun muassa ajokäytöstä lumella ja jäällä sekä renkaan kiihdytys- ja jarrutusominaisuuksia. Testikausi Ivalossa kestää marraskuusta toukokuuhun.
Tuotekehitys > Jäälläajon maailmanennätykset

Maaliskuussa 2007 Nokian Renkaat järjesti Pohjanlahdella Oulun edustalla jäälläajon maailmanennätyskoe. Kuskina toiminut Juha Kankkunen saavutti luonnonjäälle auratulla radalla 321 km/h huippunopeuden. Autona oli Bentley Continental GT, jossa oli normaalit tieliikennekäyttöön hyväksytyt Nokian Hakkapeliitta Sport Utility 5 -nastarenkaat. Vuonna 2011 ennätyksen rikkoi Nokian Renkaiden testikuljettaja Janne Laitinen Audi RS6 -autolla, jossa oli Nokian Hakkapeliitta 7 -nastarenkaat. Uusi ennätys oli 331,610 kilometriä tunnissa. Vuonna 2013 edelleen Laitinen testikuljettajana paransi polttomoottoriautojen ennätystä Audi RS6 -autolla, jossa oli Nokian Hakkapeliitta Eco Stud 8 -nastarenkaat. Uusi ennätysvauhti oli 335,713 km/h.
Helsingin Metropolia-ammattikorkeakoulun E-RA-sähköauto (Electric RaceAbout) kiisi Hakkapeliitoilla sähköautojen maailmanennätyksen 252,09 km/h Inarijärven jäällä 17.3.2013, ratissa Nokian Renkaiden testikuljettaja Janne Laitinen.
Tuotekehitys > Testivoitot

Nokian talvirenkaat ovat menestyneet autolehtien rengastesteissä hyvin. Helmikuussa 2016 yhtiön toimitusjohtaja Ari Lehtoranta myönsi yhtiön huijanneen rengastesteissä vuosina 2004–2014 kuluttajien ostopäätösten riippuessa vahvasti niissä menestymisestä.
Syksyllä 2012 Nokian talvirenkaat valittiin Euroopassa mukaan 21 talvirengastestiin, joista kahdessakymmenessä Nokian Renkaiden talvirengas valittiin testivoittajaksi. Syksyllä 2013 Nokian Renkaiden talvirenkaat olivat mukana 34 testissä, ja renkaat valittiin 21 kertaa testivoittajaksi; Hakkapeliitta 8 voitti kaikki testit, joissa se oli mukana. Keväällä 2014 kesärenkaiden rengastesteissä Suomessa, Ruotsissa, Valko-Venäjällä, Venäjällä ja Ukrainassa Nokian Hakka Blue on sijoittunut ensimmäiselle tai toiselle sijalle viisi kertaa.
Yritysvastuu

Nokian Renkaat julkaisi ensimmäisen yritysvastuu-raporttinsa vuonna 2012. GRI-ohjeistuksen mukaisesti laaditussa raportissa tuotteiden turvallisuus ja laatu, ympäristövastuu ja henkilökunnan osaamisen kehittäminen ovat keskeisellä sijalla.
Yritysvastuu > Ympäristövastuu

Nokian Renkaat oli ensimmäinen rengastuottaja, joka vuonna 2005 lopetti korkea-aromaattisten öljyjen käytön omassa tuotannossaan. Korkea-aromaattiset öljyt kiellettiin Euroopan unionin alueella 2010.
Kemikaalien kontrollointi tuotannossa aloitettiin Nokian Renkaissa jo 1960-luvulla. Nykyisin Nokian Rengas ei käytä myrkyllisiä tai karsinogeenisia kemikaaleja valmistusprosesseissaan. Kaikki raaka-aineet testataan Nokian Renkaiden laboratoriossa ennen käyttöönottoa.
Nokian ja Vsevolozhskin tehtaat sekä Ruotsin myyntiyhtiö Nokian Däck on sertifioitu kansainvälisten ISO 14001 -ympäristöjärjestelmästandardin sekä ISO 9001 -laatujärjestelmästandardin mukaisesti. Lisäksi Nokian tehdas on sertifioitu EU:n EMAS (EcoManagement and Audit Scheme) -asetuksen mukaisesti. EHS-toiminnot ovat olleet laadunvalvontayksikön vastuulla vuodesta 2011 alkaen.
Yritysvastuu > Tuotannon vastuullisuus

Vuonna 2012 kansalaisjärjestö Finnwatch kritisoi Nokian Renkaita, siitä ettei yritys selvitä sen Malesiasta, Indonesiasta ja Vietnamista ostaman luonnonkumin tuotannon vastuullisuutta. Yritys kommentoi asiaa toteamalla raakakumin jäljitettävyyden olevan ongelmallista.
Vuoden 2012 yritysvastuuraportissa raakakumin tuottajien sosiaalinen vastuullisuus on nostettu keskeisesti esiin. Nokian Renkaat valvoo omia raakamateriaalin toimittajia, vaatii tuottajia sitoutumaan eettisiin osto-ohjeisiin ja painottaa, että lapsi- tai pakkotyötä tai myrkyllisiä kemikaaleja ei sallita kumintuotannossa.
Yritysvastuu > Henkilöstön koulutus ja hyvinvointi

Nokian Renkaat tarjoaa henkilöstölleen urapolkuja ja koulutusmahdollisuuksia yrityksen sisällä. Vapaa-ajalle tarjolla on erilaista kerhotoimintaa, koulutusmahdollisuuksia, viikkoliikuntatunteja ja henkilökuntajuhlia.
Nokian Renkaat on rakentanut Vsevolozhskin tehtaiden työntekijöille asuntoalueen kymmenen kilometrin päähän tehtaista. Asuntoalueen nimi on Hakkapeliitta-kylä. Ensimmäiset asunnot, neljä taloa joissa on yhteensä 167 asuntoa, valmistuivat vuonna 2009. Seuraavat 176 asuntoa valmistuivat 2013.
Hakkapeliitta-kylän asunnot on suunniteltu Suomessa ja ne vastaavat suomalaista viimeistelytasoa. Kuka tahansa Nokian Renkaiden Venäjän tehtaan työntekijöistä on oikeutettu ostamaan asunnon Hakkapeliitta-kylästä omakustannehintaan. Alueella on järjestetty päivähoito ja asukkaat pystyvät vaikuttamaan kylän kehitykseen.
Tavaramerkkejä > Hakkapeliitta

Nokian Renkaiden vahvin tavaramerkki on talvirengas Nokian Hakkapeliitta, jota alettiin valmistaa vuonna 1936. Nokian Renkaat on lanseerannut alkuvuoteen 2014 mennessä 42 eri Hakkapeliitta-tuotetta, jotka ovat nastallisia ja nastattomia talvirenkaita henkilöautoille, katu- ja kaupunkimaastureille, pakettiautoille, kuorma-autoille ja busseille.
Vuonna 2006 esiteltiin Hakkapeliitta 5 -nastarengas. Siinä oli kovametallisydämellä varustettu nasta, jonka rungon pohjaosa on neliskulmainen edeltäneen Hakkapeliitta 4 -renkaan nastan tavoin. Syksyllä 2009 Hakkapeliitta-mallisto täydentyi Nokian Hakkapeliitta 7 -nastarenkaalla. Hakkapeliitta 7 saavutti yli 30 autolehtien testivoittoa vuosina 2009–2012. Uusin malli, Hakkapeliitta 8, tuli myyntiin 2013. Paremman pidon lisäksi renkaan ominaisuuksina ovat pienempi polttoaineenkulutus, hiljaisempi melutaso ja vähemmän tienkulutusvaikutusta.
Tavaramerkkejä > Nokian Hakka

Nokian Hakka on kesärengassarja, joka on kehitetty pohjoisen pallonpuoliskon kesän sääolosuhteisiin. Nokian Hakka -renkaita valmistetaan henkilöautoille, kaupunkimaastureille ja pakettiautoille. Tuotemerkin kuuluvat muun muassa märille teille suunniteltu Hakka Blue, ympäristöystävällinen Hakka Green ja urheiluautoille suunniteltu Hakka Black. Hakka Blue valittiin jaetulle ykköstilalle Tuulilasi-lehden vertailutestissä 4/2013. Keski-Euroopan markkinoille suunnattuja kesärengasmerkkejä ovat muun muassa zLine ja i3.
Tavaramerkkejä > Nokian Hakka Truck

Nokian Hakka Truck on kuorma-autojen kesärengassarja, jossa on muun muassa parannettu renkaan pitävyyttä vaihtelevissa olosuhteissa ja vähennetty polttoainekulutusta vierintävastusta vähentämällä.
Tavaramerkkejä > Nokian Hakkapeliitta Truck

Nokian kuorma-auton talvirenkaita ovat Nokian Hakkapeliitta Truck F -eturengas, joka esiteltiin vuonna 2009, ja Nokian Hakkapeliitta Truck E -vetorengas, joka tuli markkinoille vuonna 2008. Renkaat on suunniteltu erityisesti kuorma-autojen talviajoon vaativissa tieolosuhteissa.
Tavaramerkkejä > Nokian NTR

Nokian NTR -renkaat on tarkoitettu ympärivuotiseen käyttöön kuorma- ja linja-autoissa.
Tavaramerkkejä > Nokian Forest King

Nokian Forest King on metsäkonerenkaiden tuotemerkki. Renkaat valmistetaan Suomessa. Valikoimassa on renkaita sekä Cut To Length (CTL) eli tavaralajikorjuumenetelmän koneisiin että Full Tree (FT) eli kokorunkomenetelmän koneisiin, kuten skiddereihin.
Tavaramerkkejä > Nokian TRI

Nokian TRI -mallisto on palakuvioinen rengas, joka on tarkoitettu maatalouden, teollisuuden sekä tien- ja ympäristönhoidon urakointitehtäviin. Rengas säästää alustaa ja puhdistuu helposti, joten maa-ainesta ei kulkeudu työkoneen mukana tielle.
Tavaramerkkejä > Hakka-turva

Nokian-turva on Hakka- ja Hakkapeliitta-renkaiden maksuton lisävakuutus. Jos asianmukaisesti käytetty ja oikein asennettu rengas rikkoutuu normaalikäytössä tapaturmaisesti korjauskelvottomaksi, kuluttaja saa vioittuneen renkaan tilalle uuden vastaavan tuotteen veloituksetta Nokian-renkaita myyvästä liikkeestä. Turvaan sisältyy myös tiepalvelu Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa.
Vianor

Vianor on Nokian Renkaiden jälleenmyyntiketju, joka myy henkilö- ja pakettiautonrenkaita, kuorma-autonrenkaita ja raskaita renkaita. Nokian Renkaiden tuotenimikkeiden ohella Vianor myy myös muita rengasmerkkejä sekä erilaisia autoiluun liittyviä tuotteita, kuten vanteita, akkuja ja iskunvaimentimia. Palveluvalikoimaan kuuluvat renkaiden vaihdot ja asennukset sekä myyntipisteestä riippuen öljynvaihdot, autohuollot ja rengashotelli-palvelut.
Vianoriin kuului vuoden 2013 lopussa yhteensä 1 206 myyntipistettä 27 eri maassa. Se on suurin ja kattavin rengasketju Pohjoismaissa ja IVY-maissa. Nokian Renkaat -konserni omistaa 183 Vianor-pistettä, muut toimivat franchising- tai kumppanuusperiaatteella.
Vianor-ketju oli Venäjän suurin rengasketju. Venäjän hyökättyä Ukrainaan Nokian Renkaat päätti vetäytyä Venäjältä. Vianor-ketjun Venäjän toiminnot myytiin venäläisille, jotka jatkavat toimintaa Ivanor-nimellä.
Johto

Jukka Moisio, toimitusjohtaja 2020–
Hille Korhonen, toimitusjohtaja 2017–2020
Andrei Panthuikov, toimitusjohtaja 2017
Ari Lehtoranta, toimitusjohtaja 2014–2016
Kim Gran, toimitusjohtaja 2000–2014
Omistus

Nokian Renkaiden suurimmat osakkeenomistajat 30. syyskuuta 2021 olivat seuraavat:
Solidium – 8,78 %
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen – 2,77 %
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma – 1,66 %
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo – 1,23 %
OP-Suomi – 1,14 %
Mandatum Henkivakuutusosakeyhtiö – 0,65 %
OP-Suomi Pienyhtiöt – 0,55 %
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nokian Renkaat Wikimedia Commonsissa
Vasikka (täsmennyssivu)

Vasikka voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
vasikka, naudan poikanen
vasikka, slanginimitys poliisin ilmiantajalle
vasikka, kaksilehtisen oven lisälehti, joka useimmiten lukitaan pikasalvalla
Vasikka, vuonna 1998 valmistunut ranskalainen elokuva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vasikka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Marinin hallitus

| Marinin hallitus |
| --- | --- |
  Suomen tasavallan 76. valtioneuvosto
 Marinin hallituksen nimitys 10.12.2019
Toimikausi alkoi:  10. joulukuuta 2019
Toimikausi päättyi:  20. kesäkuuta 2023
Valtionpäämies:  Sauli Niinistö
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Sanna Marin
Hallituksen varajohtaja:   Katri Kulmuni (9.6.2020 asti)  Matti Vanhanen (9.6.2020–10.9.2020)  Annika Saarikko (10.9.2020 alkaen) 
Ministerien lukumäärä:  19
Hallituspuolueet:   Sosiaalidemokraatit  Keskusta  Vihreät  Vasemmistoliitto  RKP 
Hallituksen asema:  Enemmistöhallitus 117 / 200
Oppositiopuolueet:   Perussuomalaiset  Kokoomus  Kristillisdemokraatit  Liike Nyt  Valta kuuluu kansalle 
Historia
Edellinen:  Rinteen hallitus
Seuraava:  Orpon hallitus
Marinin hallitus oli Suomen tasavallan 76. hallitus, joka toimi 10. joulukuuta 2019 – 20. kesäkuuta 2023. Sen muodostivat sosiaalidemokraatit, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja ruotsalainen kansanpuolue.
Hallituksen pääministeri oli sosiaalidemokraattien puheenjohtaja Sanna Marin, joka oli edeltävän Rinteen hallituksen liikenne- ja viestintäministeri. Hän oli 34-vuotiaana virkaan astuessaan paitsi Suomen kaikkien aikojen nuorin, myös koko maailman nuorin istuva pääministeri sekä kolmas nainen Suomen pääministerin asemassa. Marinin valinta pääministeriksi herätti laajalti huomiota sekä Suomessa että myös ulkomaisissa viestimissä.
Marinin hallituksen toimikaudelle osui koronaviruspandemia. Vuonna 2021 Marinin hallitus teki päätöksen hankkia Suomelle ilmavoimien esityksestä uusia F-35-hävittäjiä. Eduskunta hyväksyi vuonna 2021 Marinin hallituksen suunnitelman sosiaali- ja terveydenhuollon siirtämisestä 22 hyvinvointialueen järjestettäväksi. Alkuvuonna 2022 järjestettiin ensimmäiset aluevaalit Marinin hallituksen soteuudistuslainsäädännön pohjalta. Vuonna 2022 työllisyysaste oli noussut 74 prosenttiin, kun hallitusohjelman tavoite oli 75 prosenttia. Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022 johti Suomen turvallisuusympäristön muutokseen. Pääministeri Sanna Marin ja tasavallan presidentti Sauli Niinistö ilmoittivat toukokuussa 2022 Suomen hakevan Naton jäsenyyttä. 4. huhtikuuta 2023 Suomesta tuli Naton täysjäsen.
Pääministeri Marin pyysi hallituksen eroa tasavallan presidentiltä torstaina 6. huhtikuuta 2023. Presidentti Sauli Niinistö myönsi eron, mutta pyysi hallitusta jatkamaan uuden hallituksen muodostamiseen asti toimitusministeristönä.
Ministerit > Pääministerin valinta

Marinin hallitus muodostettiin edeltävän pääministeri Antti Rinteen erottua tehtävästään 3. joulukuuta 2019. Rinteen jätettyä hallituksensa eronpyynnön pääministerin valitsi 9. joulukuuta 2019 sosiaalidemokraattinen puoluevaltuusto, jonka kokouksessa Sanna Marin voitti vastaehdokkaansa, sosiaalidemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Lindtmanin, äänin 32–29. Helsingin Sanomien pääkirjoitustoimittaja Juha Akkasen mukaan Marin oli vuodesta 2014 puoluetta johtaneen Antti Rinteen ja Lindtman vuosina 2005–2008 puolueen puheenjohtajana toimineen Eero Heinäluoman ehdokas. Tästä jakolinjasta johtuen SDP:n puheenjohtajana vuosina 2008–2014 toimineen Jutta Urpilaisen oikeistolainen valtuustojoukko liittoutui Rinteen tukijoiden kanssa äänestäen Sanna Marinin pääministeriksi. Helsingin Sanomien politiikan analyytikko Marko Junkkarin mukaan tämän valinnan ratkaisi vanha jakolinja Heinäluoman ja Urpilaisen kannattajien välillä. Pääministerin toimesta luopunut Antti Rinne jatkoi puolueen puheenjohtajana kesällä 2020 järjestettyyn sosiaalidemokraattien puoluekokoukseen asti.
Eduskunta äänesti uudesta pääministeristä 10. joulukuuta 2019 täysistunnossa, jossa Marin valittiin äänin 99–70.