stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kantrin kaipuu
Palkintoja > Golden Globet

Paras miespääosa draamaelokuvassa: Robert Duvall
Ehdokkaana:
Paras draamaelokuva
Paras naissivuosa: Tess Harper
Paras ohjaus: Bruce Beresford
Paras laulu: Austin Roberts, Bobby Hart (Over You)
Aiheesta muualla

Ebert, Roger: Tender Mercies RogerEbert.com.  17.6.2009. Viitattu 7.5.2021. (englanniksi)
Tender Mercies Variety.  31.12.1982. Viitattu 7.5.2021. (englanniksi)
Tender Mercies Movie Review Times News Express. Viitattu 7.5.2021. (englanniksi)
Karttujärvi

| Karttujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  62°49′43″N, 26°22′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  Vehkapuro Konneveteen 
Järvinumero:  14.711.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  30 m  
Rantaviiva:  0,43 km  
Pinta-ala:  0,433 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarttujärvi 
Karttujärvi  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Närhilän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 220 metriä pitkä, 30 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.
Knut Østby

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten melonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten melonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten melonta. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten melonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 1948 | K-2 10000 m |  |
| Ratamelonnan MM-kilpailut  | Ratamelonnan MM-kilpailut  | Ratamelonnan MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kööpenhamina 1950 | K-2 1000 m |  |
Knut Østby (12. marraskuuta 1922 Modum – 6. elokuuta 2010 Sandvika) oli norjalainen meloja ja olympiamitalisti. Hän sai miesten 10 000 metrin kajakkikaksikossa hopeaa vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa. Lisäksi hän sijoittui siellä 1 000 metrin kajakkikaksikossa neljänneksi. Vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä Østby jäi sekä 1 000 että 10 000 metrin kajakkikaksikossa viidennelle sijalle.
Vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa Østby putosi 1 000 metrin kajakkiyksikössä ensimmäisellä kierroksella ja sijoittui 10 000 metrin kajakkiyksikössä kahdeksanneksi.
Østby sai ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailuissa hopeamitalin 1950.
Karttiminjärvi

| Karttiminjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°42′26″N, 24°31′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  oja Aakkolanjokeen 
Järvinumero:  35.751.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,9 m  
Rantaviiva:  1,54 km  
Pinta-ala:  12,35 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarttiminjärvi 
Karttiminjärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Leppähampaan ja Karttimin välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Karttimin peltoaukealla valtatien 9 eteläpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaata muualla paitsi pohjoisessa, jossa rantoja seuraa vanha 1950-luvulla valmistunut valtatie 9 . Tämän tien pohjoispuolelle valmistui vuosina 2001–2003 lopulla oikaisulinja . Järvellä on haja-asutuksena muutama talo ja kaksi maatilaa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,9 metriä mpy. Siihen laskee kolme ojaa. Eteläinen oja on Vähän Karttiminjärven laskuoja ja itäinen oja tuo sekä Pikku-Torkkelin että Ison Torkkelinjärven vedet. Karttiminjärven laskuoja yhtyy viereisellä pellolla sen kuivatusojaan, alittaa sitten valtatien ja laskee Aakkojärven eteläpääjän Aakkolanjoen jatko-osan luusuassa.
Karppilan seisake

Karppilan seisake oli liikennepaikka rataosuudella Kontiomäki–Ämmänsaari. Etäisyyttä Helsingin rautatieasemalta oli Pieksämäen kautta noin 690 kilometriä. Karppila avattiin aluksi seisakevaihteena 1. tammikuuta 1941. Vuonna 1958 Oravivaaran seisakkeelta siirrettiin laiturirakennus ja liikennepaikka sai miehityksen. Tämä vaihe ei kuitenkaan kestänyt kauaa ja miehitys poistui jo 1962. Tavaraliikenne lakkautettiin vuonna 1974 ja henkilöliikenne 1. kesäkuuta 1975. Lopullisesti liikennepaikka lakkautettiin 30. toukokuuta 1976. Seisakkeen seutu on lähes asumatonta. Laiturirakennus ja sivuraiteet on purettu.
Karprofeeni

| --- | --- |

Karprofeeni
Systemaattinen (IUPAC) nimi
2-(6-kloori-9H-karbatsol-2-yyli)propaanihappo
Tunnisteet
CAS-numero: 53716-49-7
ATC-koodi: QM01AE91
PubChem CID: 2581
DrugBank: DB00821
Kemialliset tiedot
Kaava: C15H12NClO2 
Moolimassa: 273,714 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 195,5 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 99
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: n. 8 tuntia koirilla
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa:  ?
Karprofeeni (2-(6-kloro-9H-karbatsoli-2-yl)propaanihapon optisten isomeerien raseeminen seos) on eläinlääkintään kehitetty tulehduskipulääke. Se muistuttaa rakenteeltaan ibuprofeenia ja ketoprofeenia. Se soveltuu ikääntyneiden koirien nivelrikon aiheuttamien kipujen, kirurgisten toimenpiteiden aiheuttamien kipujen hoitoon sekä esimerkiksi niin sanotun vesihännän hoitoon. Sitä on saatavissa injektioina ja purutabletteina sekä kapseleina (caplets).
Karprofeenin vaikutusmekanismina arvellaan olevan COX-1-inhibitio. Sivuvaikutuksista mainitaan ruoansulatuskanavan ärsytys ja verenvuodot, mutta yleisesti ottaen lääke on ryhmänsä valmisteisiin nähden hyvin siedetty.
Lääkettä myydään tuotenimillä Canidryl, Dolagis, Norocarp ja Rimadyl sekä Dolox.
Lääkettä saa käyttää Suomessa vain koirille, ei ihmiselle eikä muille kotieläimille. Ihmiselle aineen on epäilty saattavan aiheuttaa jopa pitkäkestoista valoyliherkkyyttä jopa vain kosketettuna.
Aiheesta muualla

Yliopiston apteekki: Pakkausseloste karprofeenia sisältävästä lääkkeestä (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
PubChem: Carprofen (englanniksi)
DrugBank: Carprofen (englanniksi)
ChemBlink: Carprofen (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Carprofen (englanniksi)
Kauan

| Kauan Tenhi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1998–1999
 Julkaistu: 1999
 Tyylilaji: progressiivinen folk
 Kesto: 52.25
 Levy-yhtiö: Prophecy Productions
Tenhin muut julkaisut
| Hallavedet 1998 | Kauan 1999 | Airut: ciwi 2000 |
Kauan on Tenhin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1999. Levystä julkaistiin vuonna 2004 kaksi bonuskappaletta sisältävä uusintapainos.
Venäläis-ukrainalainen yhtye Kauan, joka soittaa metallimusiikkia ja esittää useita laulujaan suomeksi, on saanut idean nimeensä Tenhin kappaleesta Kauan.
Kappaleet

Näkin laulu – 7.41
Huomen – 6.46
Revontulet – 3.43
Hallavedet – 7.32
Etäisyyksien taa – 5.52
Lauluni sinulle – 5.42
Taival – 6.44
Soutu – 8.20
Kappaleet > Vuoden 2004 painoksen bonuskappaleet

Kielo – 12.26
Niin auer hiljaa vie – 7.36
Kokoonpano

Ilmari Issakainen – basso, kitara, piano, lyömäsoittimet, taustalaulu
Ilkka Salminen – kitara, laulu, rummut
Tyko Saarikko – syntetisaattori, kitara, laulu, efektit
Eleonora Lundell – viulu
Veera Partanen – huilu (kappaleissa "Hallavedet" ja "Lauluni sinulle")
Kefaya

Kefaya on epävirallinen nimitys ”Egyptin muutosliikkeelle”. Kefaya oli toinen arabikevään merkittävimmistä oppositioryhmistä ja sen aikaisen oppositioaktivismin edelläkävijä ja käynnistäjä.
Liike vastusti ennen Arabikevättä Hosni Mubarakin julmana pitämäänsä hallintoa. Kefaya syntyi 2004 ja teki saman vuoden joulukuussa ensimmäisen mielenosoituksensa. Liikkeessä tapahtui monia ihmisten ja ryhmittymien poislähtöjä. Huhtikuun 6. päivän nuorisoliikkeen perustaja oli aiemmin Kefaya-aktivisti. Kefayaa arvosteltiin vuonna 2005 siitä, että se julisti olevansa suuri vastarintaliike, mutta toimi siihen nähden vain vähän. Liikettä väitettiin kairolaisten älykköjen pieneksi piiriksi.
Se myös keskittyi Mubarakin kaatamiseen, ei maan ongelmien poistamiseen.
Käännös suomeksi
Karttaslampi

| Karttaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°16′00″N, 24°24′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja Siuvonojaan 
Järvinumero:  35.771.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,5 m  
Rantaviiva:  0,501 km  
Pinta-ala:  1,722 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarttaslampi 
Karttaslampi  on Pirkanmaalla Pälkäneen Kuisemalla sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven rannat ovat matalat, jolloin loppukesälla niissä kasvaa vesikasvillisuutta.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,5 metriä mpy. Siihen on johdettu metsäoja kaakosta päin ja Kivioja luoteesta päin. Kivioja alkaa Ansavuoren juurelta. Sen laskuoja yhtyy pelto-ojiin, jotka yhtyvät Siuvonojaan ennen laskemistaan Ilmoilanselkään.
Keoladeon kansallispuisto

| Keoladeon kansallispuisto |
| --- | --- |
 Keoladeon kansallispuiston maisemaa.
Maailmanperintökohde
Sijainti:  Rajasthan, Intia  27°10′N, 77°31′E
Tyyppi:  luonto
Kriteerit:  x
Tunnusnumero:  340
Valintahistoria
Valintavuosi:  1985
 Keoladeo
Keoladeon kansallispuisto on 28,73 neliökilometrin laajuinen kansallispuisto Rajasthanin osavaltiossa Intiassa. Se on tunnettu linnuston suojelualue, johon monet uhanalaiset muuttolinnut, kuten lumikurjet, tulevat talvehtimaan. Alue julistettiin suojelualueeksi vuonna 1971 ja kansallispuistoksi 1982. Unesco lisäsi kansallispuiston maailmanperintöluetteloon vuonna 1985.
Keoladeo on suoalue, joka sijaitsee Gangesin tasangolla. Koko alue luotiin keinotekoisesti 1850-luvulla kanavilla, ojilla ja padoilla. Se oli yli sadan vuoden ajan Bharatpurin maharadžojen lintujen metsästysalue. Intian itsenäisyyden jälkeen metsästysoikeudet säilyivät aina vuoteen 1972.
Kansallispuiston alueella talvehtii pieni populaatio uhanalaisia lumikurkia. Muita talvehtivia lintuja ovat muun muassa ruostesorsa, lokkeja, lapasorsa, jouhisorsa, heinätavi, tukkasotka sekä punasotka.
Bramiinikottarainen
(Sturnus pagodarum)
Paksunokkavaris
(Corvus macrorhynchos)
Sitruunavästäräkki
(Motacilla citreola)
Ruostesorsa
(Tadorna ferruginea)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keoladeon kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Keoladeon kansallispuisto UNESCOn sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Virtuaalinen kierros kansallispuistoon[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Wildlife in India (englanniksi)
Matkakertomuksia Keoladeoon (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Unescon maailmanperintökohteet Intiassa
Agran linnoitus
Ajantan luolat
Bhimbetkan kalliosuojat
Champaner-Pavagadhin arkeologinen puisto
Chhatrapati Shivaji Terminus
Cholan elävät temppelit
Darjeelingin ja Nilgirin vuoristorautatiet
Elephantan luolat
Elloran luolat
Fatehpur Sikri
Goan kirkot ja luostarit
Great Himalayanin kansallispuisto
Hampi
Humayunin mausoleumi
Jantar Mantar
Kazirangan kansallispuisto
Keoladeo
Khajuraho
Khangchendzonga
Konarakin aurinkotemppeli
Le Corbusierin arkkitehtoniset työt
Länsi-Ghatit
Mahabalipuram
Mahabodhi-temppeli
Manasin kansallispuisto
Nanda Devi ja Valley of Flowers
Pattadakal
Punainen linnoitus
Qutub Minar
Rajasthanin kukkulalinnoitukset
Rani ki vav (kuningattaren porraskaivo)
Sanchi
Sundarbanin kansallispuisto
Taj Mahal
Intian kansallispuistot
Andamaanit ja Nikobaarit: Campbell Bay
Galathea
Mahatma Gandhi
Mt. Harriet Island
Middle Button Island
North Button Island
Rani Jhansi
Saddle Peak
South Button Island Andhra Pradesh: Kasu Brahmananda Reddy
Mahavir Harina Vanasthali
Mrugavani
Sri Venkateswara Arunachal Pradesh: Mouling
Namdapha Assam: Dibru-Saikhowa
Kaziranga
Manas
Nameri
Orang Bihar: Valmiki Chhattisgarh: Indravati
Kanger Ghati Goa: Mollem  Gujarat: Blackbuck
Gir
Marine
Vansda Haryana: Kalesar
Sultanpur Himachal Pradesh: Great Himalayan
Pin Valley Jammu & Kashmir: Dachigam
Hemis
Kishtwar
Salim Ali Jharkhand: Betla Karnataka: Anshi
Bandipur
Bannerghatta
Kudremukh
Nagarhole Kerala: Eravikulam
Mathikettan Shola
Periyar
Silent Valley
Wayanad Madhya Pradesh: Bandhavgarh
Fossil
Kanha
Madhav
Panna
Pench
Sanjay
Satpura
Van Vihar Maharastra: Chandoli
Gugamal
Navegaon
Pench
Sanjay Gandhi
Tadoba Manipur: Keibul Lamjao
Sirohi Meghalaya: Balphakram
Nokrek Mizoram: Murlen
Phawngpui Nagaland: Intanki Odisha: Bhitarkanika
Simlipal Rajasthan: Darrah
Desert
Keoladeo
Ranthambhore
Sariska Sikkim: Khangchendzonga Tamil Nadu: Guindy
Gulf of Mannar
Indira Gandhi
Mudumalai
Mukurthi Uttar Pradesh: Nawabganj
Dudhwa Uttarakhand: Corbett
Gangotri
Govind
Nanda Devi
Rajaji
Valley of Flowers Länsi-Bengali: Buxa
Gorumara
Neora Valley
Singalila
Sundarbans
Suojelualueet
Kansallispuistot
Intian suojelualueet
Kim Brown

Kim Brown vuonna 1966.
Kim Brown (2. kesäkuuta 1945 Birmingham, Englanti – 11. lokakuuta 2011 Helsinki) oli brittiläissyntyinen muusikko, The Renegadesin perustaja.
Brown perusti Renegadesin Birminghamissa 1960. Yhtye päätyi vuonna 1964 keikalle Suomeen Leo Heinosen kutsusta samaan aikaan, kun useimmat brittiyhtyeet menivät Saksaan, ja jäi Suomeen kahdeksi kuukaudeksi. Yhtyeen jäsenet pukeutuivat Yhdysvaltain sisällissodan aikaisiin ratsuväen univormuihin ja soittivat rajua rockia, mikä nosti yhtyeen Suomessa valtavaan suosioon. Osa soittajista jäi Suomeen pysyvästi, ja myös Brown asettui sinne myöhemmin.
Yhtye levytti Suomessa singlen "Cadillac", josta tuli menestys. Varhaisista singleistä "Matelot" soi Aki Kaurismäen elokuvassa Le Havre. Yhtyeen musiikillista kypsymistä ilmentää "My Heart Must Do the Crying". Vuonna 1966 yhtye levytti Suomeksi Dannyn taustalla kappaleen "Salattu suru", jonka on myöhemmin levyttänyt Topi Sorsakoski ja joka on tanssiorkestereiden vakio-ohjelmistoa.
Kolmessa vuodessa yhtye levytti Suomessa neljä albumia. Se oli mukana myös elokuvassa Topralli ja esiintyi usein televisiossa. Yhtyeellä on ollut suomalaiseen kevyeen musiikkiin merkittävä vaikutus. Myöhemmin yhtye teki joitakin nostalgiavierailuja. Merkittäviä yhtyeitä joissa Brown viimeksi soitti, olivat trio Hasse Walli ja Markus Raivion kokoonpano. Italiassa hänellä oli suosittu yhtye Kim & the Cadillacs.
Kurkkusyöpä esti Brownin laulun ja keskeytti uran.
Suomalaiset artistit esittävät hänen musiikkiaan tribuuttialbumilla Moments with Kim Brown 2005. Muistojamit pidettiin 1. marraskuuta 2011 Helsingissä ravintola Storyvillessa. Tilaisuudessa esiintyvät The Nameless, The First, Agents ja Hasse Walli.
Ketoampiaisyrtti

| Ketoampiaisyrtti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Ampiaisyrtit Dracocephalum
Laji::  thymiflorum
Kaksiosainen nimi
 Dracocephalum thymiflorum  L. 
Synonyymit
 Dracocephalum triflorum 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ketoampiaisyrtti (Dracocephalum thymiflorum) on ampiaisyrttien sukuun kuuluva huulikukkaiskasvilaji. Sitä esiintyy Itä-Euroopassa ja Länsi-Aasiassa.
Ketoampiaisyrtti on yksi- tai kaksivuotinen 10–60-senttimetriseksi kasvava ruoho, jonka karvat ovat lyhyitä ja pehmeitä. Sen tähkämäinen kukinto on pitkä ja lieriömäinen. Teriöt ovat vaaleansinisiä, vain juuri verhiötä pidempiä.
Aiheesta muualla

Ketoampiaisyrtti – Dracocephalum thymiflorum Suomen Lajitietokeskus
Pohjolan kasvien pauloissa: Dracocephalum thymiflorum - ketoampiaisyrtti
Keltainen lehdistö

Keltainen lehdistö eli sensaatiolehdistö tai juorulehdistö (varsinkin muissa kielissä usein tabloidi- tai bulevardilehdistö) on lehdistö (tai laajemmassa merkityksessä mikä tahansa media), jonka jutut ovat värikkäitä, sensaatiohakuisia, juoruja sisältäviä ja jotka eivät juuri sisällä tutkivaa journalismia.
Suosittuja juttujen aiheita ovat muun muassa julkisuuden henkilöiden yksityiselämää ja ihmissuhteita koskevat juorut. Näitä tietoja keltainen lehdistö saa usein salaiselta tietolähteeltä, jollaisia sanotaan syväkurkuiksi. Maailmalla keltaisen lehdistön suosikkihenkilöt ovat usein kuninkaallisia, Suomessa missejä, laulajia, urheilijoita tai poliitikkoja. Keltaisessa lehdistössä esiintyy runsaasti niin kutsuttuja turhia julkkiksia. Keltaisen lehdistön palveluksessa työskentelee toimittajien lisäksi paparazzikuvaajia.
Suomessa keltaista lehdistöä edustavat juoruihin keskittyvät aikakauslehdet, kuten Seiska ja Hymy. Väitöskirjan iltapäivälehdistä kirjoittanut mediatutkija Pasi Kivioja määrittelee suomalaiset iltapäivälehdet vakavien-populaarien lehtien kategoriaan, koska suomalaisissa iltapäivälehdissä on voimakkaampi uutisellinen painotus verrattuna esimerkiksi moniin brittitabloideihin.
Lähimpiä ulkomaisia verrokkeja suomalaisille iltapäivälehdille ovat pohjoismaiset iltapäivälehdet, kuten Ruotsin Aftonbladet ja Expressen sekä Norjan Verdens Gang eli VG ja Dagbladet. Paperisessa maailmassa lehtien erottelu oli Kiviojan mukaan vielä helppoa, mutta verkossa iltapäivälehdet ja muut suomalaiset päivälehdet tuottavat jo hyvin samankaltaista sisältöä toistensa kanssa.
Ulkomaisia keltaisen lehdistön edustajia ovat esimerkiksi brittiläiset Daily Mail ja The Sun.
Termin alkuperä

Nimitys ”keltainen lehdistö” tulee Richard F. Outcaultin sarjakuvasta The Yellow Kid (”Keltainen poika”), jota pidetään usein maailman ensimmäisenä sarjakuvana. Sen tarkoitus oli lisätä sanomalehden levikkiä. Sarjakuva ilmestyi 1800–1900-lukujen taitteessa kahdessa yhdysvaltalaisessa sanomalehdessä, Joseph Pulitzerin New York Worldissä ja William Randolph Hearstin New York Morning Journalissa, joita pidetään nykyaikaisen sensaatiolehdistön ensimmäisinä edustajina.
Aiheesta muualla

Uutisnälkä. Miten eräät amerikkalaiset lehdet "tarjoilevat" sensatiouutisia ja miten hädän tullen niitä vieläpä tekaisevatkin, Suomen Kuvalehti, 09.01.1932, nro 2, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
The Yellow Kid
Kenttäkelpoisuus

Kenttäkelpoisuus on sotilastermi, jolla tarkoitetaan yksilön fyysistä kuntoa ja ampumataitoa sekä taitoa liikkua kaikissa taistelukentän oloissa tehtävän mukaisesti varustettuna eri vuoden ja vuorokauden aikoina.
Kenttäkelpoisuus jakautuu useaan eri osa-alueeseen:
Kuntoindeksi
Kestävyystestit
Cooperin testi
PP-ergometri
Lihaskuntoindeksi
Istumaannousu
Etunojapunnerrukset
Vauhditon pituushyppy
Kenttätaidot
Ammunta
Suunnistus
Marssisuoritus
Kenttäkelpoisuuden merkitys reserviläiselle

Reserviläisten osalta kenttäkelpoisuus on yksi osatekijöistä, jotka otetaan huomioon, kun mietitään reserviläisen sodanajansijoitusta ja mahdollisia reservin ylennyksiä.  Reserviläisurheiluliitto järjestää reserviläisten kenttäkelpoisuusarviointeja.  Vuoden 2019 aikana vaatimuksia muutetaan tehtäväkohtaisiksi.
Kauan (yhtye)

| Kauan |
| --- | --- |
 Kauan esiintymässä Kiovassa vuonna 2017
Tiedot
Toiminnassa:  2005–
Tyylilaji:  folk metal, black metal, doom metal, ambient, post-rock, neofolk
Kotipaikka:   Helsinki, Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Anton Belov, säveltäjä, kitara, laulu, koskettimet, ohjelmointi   Alina Belova, kosketinsoittimet   Helena Dumell, alttoviulu   Niko Salminen, basso   Kristian Merilahti, rummut  
Entiset jäsenet:  Alexander Borovikh, kitara   Lubov Mushnikova, viulu   Alex Vynogradoff, basso, laulu   Anton Skrynnik, rummut   Anatoly Gavrylov, alttoviulu  
Levy-yhtiö:  BadMoodMan Music, Avantgarde Music, Blood Music, Artoffact Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kauan on yhtye, joka soittaa metallimusiikkia. Yhtyeen perusti Anton Belov vuonna 2005 Tšeljabinskissa Venäjällä. Vuodesta 2022 lähtien yhtyeen kotipaikka on ollut Helsinki.
Historia

Kitaristi, kosketinsoittaja, säveltäjä ja laulaja Anton Belov perusti Kauan-yhtyeen vuonna 2005 yhdessä kitaristi Aleksandr Borovyhin kanssa. Borovyh erosi, mutta tilalle on liittynyt muita muusikkoja. Yhtye esittää useita kappaleita suomen kielellä, ja siitä tulee myös sen nimi. Se on saanut vaikutteita suomalaisesta yhtyeestä ”Tenhi”, jonka esikoisalbumi on nimeltään Kauan. Yhtyeen kokoonpano ja tyyli ovat muuttuneet vuosien kuluessa. Yhtye toimii nykyään Suomessa ja osa jäsenistä on paikallisia.
Musiikki

Yhtye soittaa metallimusiikkia, jolle ominaista on painostava raskaus, hidastempoisuus ja melankolisuus. Sen tyylisuuntia ovat folk metal, black metal, doom metal, ambient, post-rock ja neofolk. Myös klassisesta musiikista on saatu vaikutteita. Laulut ovat minimalistisia, usein melko pitkiä eivätkä ne seuraa klassista laulun rakennetta.
Yksi yhtyeen tunnetuimmista kappaleista on "Sorni Nai", joka perustuu mystiseen Djatlovin solan onnettomuuteen. Se on ambient-musiikkia, joka kertoo synkän tapahtuman kulun suomeksi ja kestää 52 minuuttia. Sorni Nai on hantien ja mansien jumala, josta komit käyttävät nimitystä Zarni an ja venäläiset nimitystä Zolotaja baba eli Kultainen akka. Synkästä tapahtumasta kertoo myös 43-minuuttinen albumi "Ice Fleet", jonka julkaisupäivä on 9.4.2021. Tarina perustuu 1930-luvun tositapahtumiin Neuvostoliiton pohjoisella rannikolla, jossa geologit löysivät mereltä jäätyneen laivueen.
Kauan on esittänyt myös suomalaisen Marja Mattlarin lauluja albumissa Kaiho. Bändi kävi Suomessa 12.10. 2018 ja esiintyi Kulttuuritehdas Korjaamossa Blowup -festivaalilla, jossa se herätti huomiota hämyisällä lyriikalla ja herkän kauniilla melodioilla, joihin yhdistyvät raa’at kitarasoundit ja raskaat rummuniskut.
Diskografia

Lumikuuro (2007, BadMoodMan Music)
Tietäjän Laulu (2008, BadMoodMan Music)
Aava Tuulen Maa (2009, Firebox Records/BadMoodMan Music)
Kuu... (2011, Avantgarde Music)
Pirut (2013, Blood Music)
Muistumia (2014, Blood Music)
Sorni Nai (2015, Blood Music)
Kaiho (2017, omakustanne)
Ice Fleet (2021, Artoffact Records)
Sorni Nai live (2021, Artoffact Records)
Pirut live (2022, Artoffact Records)
Lumikuuro live (2022, Artoffact Records)
ATM Revised (2023, Artoffact Records)
Kalafina

| Kalafina |
| --- | --- |
 Yhtye vuonna 2011.
Tiedot
Jäsenet:  Wakana, laulu   Hikaru, laulu   Keiko, laulu  
Entiset jäsenet:  Maya, laulu (2008–2009)  
Levy-yhtiö:  Sony Music Entertainment   Sacra Music  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalafina on japanilainen Yuki Kajiuran perustama lauluryhmä. Yhtye hajosi virallisesti 13. maaliskuuta 2019.
Historia

Loppuvuodesta 2007 Yuki Kajiura aloitti työskentelyn Kara no Kyoukai -kirjojen elokuvasovituksien parissa. Kajiura perusti ryhmän esittämään sarjan seitsemän teemakappaletta. Yhtyeen debyytti oli vuonna 2008. Yhtyeen debyyttisingle "oblivious" sisälsi teemakappaleet kolmesta ensimmäisestä elokuvasta ja koska yhtyettä ei ollut virallisesti perustettu vielä esittäjinä olivat vain Wakana ja Keiko. Toukokuussa 2008 yhtyeen neljän jäsenen nimet julkistettiin.
Wakana ja Keiko olivat olleet mukana Kajiuran FictionJunction-projektissa kun taas Maya ja Hikaru valittiin 30 000 hakijan joukosta Sony Musicin järjestämässä koelaulutilaisuudessa.
Kalafina esittää teemakappaleet seitsemänosaiseen Kara no Kyoukai -elokuvaan. 
Yhtyeen neljännellä singlellä Lacrimosa oleva nimikkokappale oli lopputeemana Kuroshitsuji-animeen.
Jäsenet

Yhtyeen jäsenet:
Wakana Otaki (laulu)
Hikaru Masai (laulu)
Keiko Kubota (laulu)
Maya (laulu, 2008–2009)
Diskografia

Yhtyeen diskografia:
Seventh Heaven (2009)
Red Moon (2010)
After Eden (2011)
Consolation (2013)
Far On The Water (2015)
Diskografia > Minialbumit

Re/oblivious (2008)