stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Terveydenhuolto Saksassa
Historia

Saksan terveydenhuoltojärjestelmällä on pitkä historia. Jo Bismarckin aikaan vuonna 1883 säädettiin sairausvakuutuslaki, jonka perusteella tiettyjen alojen työntekijöillä oli oltava sairausvakuutus. Vakuutetuilla oli oikeus lääkäripalveluihin, lääkkeisiin sekä rahallisiin avustuksiin, kuten sairauspäivärahaan. Sairauskassat saivat tarjota myös lisäpalveluita ja ulottaa vakuutusturvan myös vakuutetun perheenjäseniin. Jo tuolloin vakuutusmaksut riippuivat tuloista.
Vuonna 1911 säädetty valtion vakuutusasetus (Reichsversicherungsverordnung) yhtenäisti sairaus-, eläke- ja tapaturmavakuutuslainsäädäntöä. Muutoksen myötä sairausvakuutusvelvollisuus laajentui koskemaan aiempaa laajempia ammattiryhmiä, kuten palvelijoita sekä maa- ja metsätalouden työntekijöitä. Vuonna 1941 tuli voimaan eläkeläisten sairausvakuutus. Vuonna 1969 työntekijät ja toimihenkilöt asetettiin tasavertaiseen asemaan sairaustapauksissa. 70-luvulla vakuutusta laajennettiin kattamaan maatalousyrittäjät, opiskelijat, laitoksissa elävät vammaiset sekä taiteilijat ja tiedottajat. Vuoden 1989 uudistuksessa vakuutusten piiriin tulivat muun muassa ennalta ehkäisevät toimenpiteet.
Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen sovittiin, että vuoden 1991 alusta sairausvakuutuslaki olisi voimassa myös uusissa osavaltioissa. Vuodesta 1996 lähtien ihmiset saivat valita sairauskassansa vapaasti. Vuonna 1996 tuli voimaan lakisääteinen hoivavakuutus.
Sairausvakuutus

Saksassa pakolliseen sairausvakuutukseen on kaksi vaihtoehtoa, julkinen sairauskassa (Krankenkasse) ja yksityinen sairausvakuutus. Jos ansaitsee yli tietyn summan (53 550 euroa vuonna 2014), voi liittyä yksityiseen sairausvakuutukseen julkisen kassan sijaan.
Sairausvakuutus > Julkiset sairauskassat

Julkisen sairauskassan maksu on 15,4 prosenttia tuloista, josta työnantaja maksaa 7,3 prosenttia ja työntekijä 8,2 prosenttia työntekijän tuloista (vuonna 2014). Vuoden 2015 alusta osuus on 14,6 prosenttia, josta työnantaja maksaa puolet ja työntekijä puolet. Sairauskassamaksun yläraja lasketaan vuonna 2014 4 050 euron kuukausitulojen mukaan eli se on 332,10 euroa kuukaudessa.
Sairausvakuutus > Yksityinen sairausvakuutus

Toisin kuin julkisissa sairauskassoissa, yksityisessä sairausvakuutuksessa maksu määräytyy halutun vakuutuspaketin sekä riskitekijöiden mukaan. Näin esimerkiksi vanhat maksavat enemmän kuin nuoret ja sairaat enemmän kuin terveet. Nuorelle ja terveelle yksityinen sairausvakuutus onkin selvästi edullisempi kuin julkinen sairauskassa. Julkiseen sairauskassaan on kuitenkin hyvin vaikea palata, jos on siirtynyt yksityisen sairausvakuutuksen piiriin. Tällöin pitää osoittaa, että on ansainnut kokopäivätyössä vuodessa alle sen rajan, jolla yksityiseen sairausvakuutukseen voi vaihtaa. Yli 55-vuotiaille siirtyminen yksityisestä sairausvakuutuksesta julkiseen kassaan on lähes mahdotonta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Terveydenhuolto Saksassa Wikimedia Commonsissa
Laki työntekijöiden sairausvakuutuksesta vuodelta 1883.
Lagercrantz

Lagercrantz myös: Lagerkrants, Lagerkrantz, Lagerkrans ja Lagerkranz on eri muodoissa Suomessa ja Ruotsissa käytössä oleva sukunimi
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Å Ä Ö
A

Agneta Lagercrantz (s. 1956), toimittaja ja kirjailija
Anita Lagercrantz-Ohlin (s. 1926), toimittaja ja kirjailija
Anne Lagercrantz (s. 1973), toimittaja
Arne Lagercrantz (1915–1973), elokuvaaja
Arvid Lagercrantz (s. 1942), kirjailija, toimittaja, radiojohtaja
Ava de Lagercrantz (1862–1938), taiteilija
B

Bengt Lagercrantz (1877–1924), ampuja
Bengt Lagercrantz (1918–2008), tehtaanisännöitsijä
Bo Lagercrantz (1918–1993), museonjohtaja, kirjailija
Bror Lagercrantz (1894–1981), tehtaanisännöitsijä
C

Carl Lagercrantz (1788–1859), tilanomistaja, kruununvouti
Carl Lagercrantz (1846–1897), eversti, tilanomistaja, kirjailija
Carl Lagercrantz (1883–1967), pankinjohtaja
Carl Lagercrantz (1898–1961), sotilas, tilanomistaja, kirjailija
Carl Lagercrantz (1917–2004), fyysikko
Carl Otto Lagercrantz (1683–1746), sotilas, poliitikko
Carl-Ludvik Lagercrantz (1916–1982), kuvanveistäjä, keraamikko, lasimosaiikkitaiteilija
D

David Lagercrantz (s. 1962), toimittaja, kirjailija
E

Eliel Lagercrantz (1894–1973), kielitieteilijä
G

Gustaf Lagercrantz (1816–1867), sotilas, valtiovarainministeri
Gustaf Lagercrantz (1879–1973), pankkimies
H

Henric Lagercrantz (1891–1987), eversti, tilanomistaja, kirjailija
Herman Lagercrantz (1859–1945), diplomaatti, tehtaanisännöitsijä
Hugo Lagercrantz (s. 1945), lastenlääkäri, professori
J

Jacob Lagercrantz (s. 1937), pankinjohtaja, linnanvouti
K

Karl Olof Lagerkrans (1903–1966), säveltäjä ja kapellimestari
L

Leo Lagercrantz (s. 1971), toimittaja
Lotta Lagercrantz (s. 1946), taiteilija
M

Marika Lagercrantz (s. 1954), näyttelijä, ohjaaja
Martha Lagercrantz (1880–1963), taidemaalari
O

Olof Lagercrantz (1911–2002), runoilija, kirjallisuustieteilijä, kriitikko ja päätoimittaja
Otto Lagercrantz (1868–1938), kreikan kielen professori, yliopistonlehtori
L

Rose Lagercrantz (s. 1947), kirjailija
Rutger Lagercrantz (1917–2003), lastenlääkäri
S

Siri Magnus-Lagercrantz (1875–1944), taiteilija
Stig Lagercrantz (1906–1994), yritysjohtaja
Sture Lagercrantz (1910–2001), etnografi
W

Wilhelm Lagercrantz (1825–1886), sotilas ja säveltäjä
Z

Zoia Lagerkrans (1903–1999), venäläis-ruotsalainen taiteilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lagercrantz”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Toivo Ruotsalainen

Toivo Wilhelm Johannes Ruotsalainen (7. heinäkuuta 1919 Iisalmi – 9. huhtikuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen auto- ja kuljetusalan järjestöjohtaja, joka sai liikenneneuvoksen arvon.
Ruotsalaisen vanhemmat olivat peltiseppä Vilho Ruotsalainen ja Anna Xenia Asikainen ja puolisot vuodesta 1940 Linnea Stenvall ja  vuodesta 1952 Astrid Lindell. Viisi luokkaa oppikoulua käytyään Ruotsalainen meni töihin Bensiinin-Kuluttajain-yhtiöön, missä hän toimi erilaisissa tehtävissä 1936–1940. Jatkosotaan hän osallistui rintamajoukoissa Itä-Karjalassa ja toimi sodan jälkeen sekä Keskinäisen Vakuutusyhtiön Autoilijain että Bensiinin-Kuluttajain-yhtiön palveluksessa. Vasta perustettuun Ammattiautoliittoon Ruotsalainen siirtyi toimistovirkailijaksi 1945. Hänestä tuli liiton varasihteeri 1947,  sitten vakinainen sihteeri ja vuodesta 1952 toiminnanjohtaja aina vuoden 1974 loppuun saakka. Ruotsalainen oli myös vuodesta 1955 Suomen Kuorma-autoliiton toiminnanjohtaja, sittemmin toimitusjohtaja, vuoteen 1984 eli eläköitymiseensä saakka, sekä muun muassa Tavaralinjat-yhdistyksen toiminnanjohtaja vuoteen 1966 asti. Hän oli varsinkin kuorma-autoliikenteen edustajana mukana monissa koti- ja ulkomaisissa järjestöissä ja Suomen Kuorma-autoliiton kunniajäsen vuodesta 1986. Ruotsalainen sai liikenneneuvoksen arvonimen vuonna 1972 ensimmäisenä Suomessa ilman ammattiautoilija- tai liikenteenharjoittajataustaa. Hän oli myös Ammattiautoilija-lehden toimitussihteeri ja päätoimittaja.
Liezen

| Liezen |
| --- | --- |

 vaakuna
 Liezen
 Koordinaatit: 47.57°N, 14.24°E 
Valtio:  Itävalta
Osavaltio:  Steiermark
Piiri:  Liezen
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Rudolf Hakel (SPÖ)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  91,7 km²
Korkeus:  664 m
Väkiluku (2019)  (arvio):  8 240
 – Väestötiheys:  89,9 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  8940
 
 www.liezen.at 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Liezen on Itävallassa, Steiermarkin osavaltiossa sijaitseva kaupunki ja Enns-jokialueen taloudellinen keskus.
Vuoden 2019 arvion mukaan siellä asui 8 240 asukasta.
Kulttuuri > Tapahtumat

kahden vuoden välein pidettävä kansainvälinen sellokilpailu
Liezin kulttuurikeskuksen säännöllisesti järjestämä taidetapahtuma
Koulutus

Liezenissä on useita oppilaitoksia:
Liike- ja kauppakorkeakoulu
Päivätarhaopettajien koulu
Liezenin koulu
Erityiskoulu
Aikuiskoulutuskeskus
Liezenin musiikkikoulu
Urheilu > Jalkapallo

WSV Liezen
SC Liezen
Urheilu > Moottoriurheilu

MSV Liezen
WSV Liezen
Urheilu > Lentopallo

VBC Gabriel
Urheilu > Kiipeily

Alpine Club Liezen
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin virallinen nettisivu
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Timber

Timber on funktionaalinen ohjelmointikieli, joka on oliolaajennus Haskell-kieleen.
Timber on tarkoitettu reaaliaikaisiin sulautettuihin järjestelmiin.
Timber perustuu O'Haskell:iin, jonka Timber korvaa.
»O'Haskell last saw a release in 2001, and has reportedly been superseded by Timber.»
Kirjallisuutta

Black, Andrew P.; Carlsson, Magnus; Jones, Mark P.; Kieburtz, Richard; Nordlander, Johan: Timber: A Programming Language for Real-Time Embedded Systems. Määritä julkaisu!26 April 2002.  Beaverton, Oregon, USA:  Oregon Health & Science University. Artikkelin verkkoversio.
Jones, Mark P.; Carlsson, Magnus; Nordlander, Johan: Composed, and in Control: Programming The Timber Robot. Määritä julkaisu!2002.  Artikkelin verkkoversio.
Carlsson, Magnus; Nordlander, Johan; Kieburtz, Dick: The Semantic Layers of Timber. Proceedings of First Asian Symposium on Programming Languages and Systems, November 2003.  Beijing, China:  Springer. Artikkelin verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Eriksson, Johan: Embedded Real-Time Software using TinyTimber - Reactive Objects in C. Määritä julkaisu!2007, nro 72.  Luleå, Sweden:  Luleå University of Technology. ISSN 1402-1757.
Aiheesta muualla

http://www.timber-lang.org
Embedded.com story mentioning Timber[vanhentunut linkki]
Toistettavuuskriisi

Toistettavuuskriisi on tällä hetkellä (2021) käynnissä oleva tieteen metodologiaa koskeva kriisi, jonka ytimessä on havainto, että monien tieteellisten tutkimusten tuloksia on vaikeaa tai mahdotonta uusintaa. Koska uusintaminen on kuitenkin oleellinen osa tieteellistä metodia, tällaiset epäonnistumiset tutkimuksissa vievät uskottavuutta niihin pohjautuvilta teorioilta ja näin ollen samalla myös laajemmin tieteelliseltä tiedolta.[lähde? ]
Toistettavuuskriisi koskee voimakkaimmin yhteiskunta- ja lääketiedettä, joiden parissa on tehty suuria ponnistuksia perinteisten tulosten uudelleen tutkimiseksi, jotta niiden luotettavuus ja mahdolliset tutkimusten epäonnistumisien syyt voidaan selvittää. Survey-tutkimusten perusteella kriisi koskee myös luonnontieteitä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Mitä toistettavuuskriisistä pitäisi ajatella? Johdanto tutkijoiden haastatteluihin Helsingin yliopisto
Inkeri Koskinen: Millaisia aloja toistettavuuskriisi koskee? Eufemia. Tampereen yliopisto
Terry Ball

| Terry Ball> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. marraskuuta 1944 Selkirk, MB, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  177 cm
Paino:  84 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1964–1979
Seurat:  Philadelphia Flyers (NHL) Buffalo Sabres (NHL) Minnesota Fighting Saints (WHA) Cleveland Crusaders (WHA) Cincinnati Stingers (WHA) Birmingham Bulls (WHA) HIFK (SML)
Terry James Ball (s. 29. marraskuuta 1944 Selkirk, Manitoba, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkopuolustaja ja valmentaja. Ball pelasi NHL-urallaan 74 ottelua tehoin 7+19=26. Jäähyminuutteja tuli 26.
Ura

Rightin puolelta pelannut Ball omasi hyvän laukauksen ja ylivoimapelaamisen. Ball valittiin kaudella 1963–64 MJHL:n tähdistökentälliseen. Ball pelasi vuodet 1965–1967 CPHL:ää ja siirtyi Philadelphia Flyersin riveihin vuoden 1967 täydennysvarauksessa. Hän pelasi organisaatiossa kolme kautta, joista kausi NHL-kausi 1969–70 oli ainoa kokonainen Ballin NHL-uralla. Kauden aikana Ball teki 61 ottelussa tehot 7+18=25. Ball pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa ensimmäisellä sopimuskaudellaan 1967–68, mutta se jäi kauden ainoaksi. Loput pelinsä hän pelasi AHL-joukkue Quebec Acesissa.
Vuodet 1970–1972 Ball pelasi Buffalo Sabresin organisaatiossa, mutta NHL:ssä hän pelasi vain yhteensä 12 ottelua. Hänet valittiin kaudella 1971–72 AHL:n tähdistökentälliseen Ballin pelatessa farmijoukkue Cincinnati Swordsissa. Ball pelasi seuraavat viisi kautta WHA:ssa, jossa hän edusti kolmen kauden ajan Minnesota Fighting Starsia, kauden Cleveland Crusadersia ja Cincinnati Stingersiä sekä kauden Binghamton Bullsia. Parhaat pelinsä Ball pelasi vuosina 1972–1975 Minnesota Fighting Starsissa, jossa hän teki kaudella 1972–73 40 pistettä, kaudella 1973–74 36 pistettä ja kaudella 1974–75 45 pistettä.
Ball pelasi kauden 1977–78 jääkiekon SM-liigan HIFK:ssa. Hän pelasi myös kuusi ottelua seuraavalla kaudella, jolloin hän toimi joukkueen päävalmentajana ja lopetti pelaajauransa. HIFK tuli hänen alaisenaan neljänneksi keväällä 1979.
Aiheesta muualla

Terry Ball Legends of Hockey -sivustolla (englanniksi)
Terry Ball The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Terry Ball Eurohockey.com. (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Matti Väisänen | HIFK:n päävalmentaja 1978–1979 | Seuraaja: Jorma Rikala |
Lentopallon maailmanliiga 2007

Vuoden 2007 Lentopallon maailmanliigassa pelasi 16 joukkuetta, jotka jaettiin neljään eri lohkoon.  Maailmanliiga alkoi 25. toukokuuta ja päättyi 8. heinäkuuta alkulohkojen osalta.
Ottelumalli

Jokainen joukkue pelasi 12. ottelua alkolohkossaan, ja lohkojen voittajat etenivät suoraan lopputurnaukseen Puolaan. Puolan voitettua lohkonsa sai paikan lohkon kakkonen Bulgaria, jonka lisäksi Ranska pääsi lopputurnaukseen villillä kortilla.
Alkusarjan taulukot > Ryhmä A

| Joukkue | O | V | H | Erät | p-suhde | P |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Brasilia | 12 | 12 | 0 | 36-5 | 1,220 | 24 |  | 3-1,3-0 | 3-0,3-0 | 3-0,3-1 |
|  Suomi | 12 | 7 | 5 | 24-22 | 1,018 | 14 | 0-3,1-3 |  | 3-1,3-1 | 3-0,3-1 |
|  Etelä-Korea | 12 | 3 | 9 | 17-28 | 0,903 | 6 | 0-3,2-3 | 1-3,2-3 |  | 3-1,3-0 |
|  Kanada | 12 | 2 | 10 | 10-32 | 0,904 | 4 | 0-3,0-3 | 3-1,1-3 | 3-1,0-3 |  |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä B

| Joukkue | O | V | H | Erät | p-suhde | P |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 12 | 10 | 2 | 33-12 | 1,107 | 20 |  | 2-3,3-1 | 3-1,3-0 | 3-1,3-1 |
|  Ranska | 12 | 7 | 5 | 28-23 | 1,028 | 14 | 3-1,1-3 |  | 2-3,3-1 | 3-0,3-2 |
|  Italia | 12 | 4 | 8 | 19-30 | 0,952 | 8 | 1-3,0-3 | 3-2,0-3 |  | 2-3,3-1 |
|  Japani | 12 | 3 | 9 | 17-32 | 0,927 | 6 | 0-3,0-3 | 2-3,3-1 | 1-3,3-2 |  |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä C

| Joukkue | O | V | H | Erät | p-suhde | P |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 12 | 10 | 2 | 31-10 | 1,138 | 20 |  | 3-0,3-0 | 3-0,3-1 | 3-0,3-1 |
|  Kuuba | 12 | 7 | 5 | 26-19 | 1,058 | 14 | 2-3,3-1 |  | 3-2,1-3 | 3-1,3-0 |
|  Serbia | 12 | 7 | 5 | 24-18 | 0,991 | 14 | 0-3,0-3 | 3-2,0-3 |  | 3-0,3-0 |
|  Egypti | 12 | 0 | 12 | 2-36 | 0,822 | 0 | 0-3,0-3 | 0-3,0-3 | 0-3,0-3 |  |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä D

| Joukkue | O | V | H | Erät | p-suhde | P |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Puola | 12 | 12 | 0 | 36-11 | 1,139 | 24 |  | 3-1,3-1 | 3-0,3-2 | 3-1,3-0 |
|  Bulgaria | 12 | 8 | 4 | 28-15 | 1,090 | 16 | 1-3,1-3 |  | 3-1,3-0 | 3-0,3-0 |
|  Kiina | 12 | 4 | 8 | 18-29 | 0,936 | 8 | 1-3,2-3 | 0-3,0-3 |  | 3-0,3-2 |
|  Argentiina | 12 | 0 | 12 | 9-36 | 0,856 | 0 | 1-3,0-3 | 2-3,0-3 | 2-3,1-3 |  |
Suomi liigassa

Suomi osallistui vuonna 2007 maailmanliigaan nyt kolmannen kerran. Ensimmäisen kerran Suomi oli mukana Maailmanliigassa vuonna 1993. Vuonna 2006 Suomi oli jälleen mukana, ja kaudella 2007 Suomi taisteli sijoituksekseen 7. sijan. Suomi haki villiä kortti lopputurnaukseen, mutta Ranska vei pidemmän korren. Suomen sijoitus putosi näin ollen 8:nneksi.
Finaaliturnaus

Maailmanliigan kuuden joukkueen finaaliturnaus pelattiin 11.-16. heinäkuuta Katowicessa, Puolassa. Mukaan pääsivät isäntämaan lisäksi neljän lohkon voittajat (D-lohkon lohkon kakkonen Bulgaria pääsi mukaan Puolan voittaessa lohkon) ja Ranska villillä kortilla.
Finaaliturnaus > Ryhmä E

| Joukkue | O | V | H | Erät | p-suhde | P |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Puola | 2 | 2 | 0 | 6-2 | 1,036 | 4 |  | 3-0 | 3-2 |
|  Yhdysvallat | 2 | 1 | 1 | 3-3 | 1,026 | 2 | - |  | 3-0 |
|  Ranska | 2 | 0 | 2 | 2-6 | 0,944 | 0 | - | - |  |
Finaaliturnaus > Ryhmä F

| Joukkue | O | V | H | Erät | p-suhde | P |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 2 | 1 | 1 | 4-3 | 1,025 | 2 |  | - | 3-0 |
|  Brasilia | 2 | 1 | 1 | 5-4 | 1,020 | 2 | 3-1 |  | - |
|  Bulgaria | 2 | 1 | 1 | 3-5 | 0,956 | 2 | - | 3-2 |  |
Finaaliturnaus > Mitalipelit

|   |   |   |   |   |   | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SF | 15. heinäkuuta | 17.00 |  Venäjä |  Yhdysvallat | 3–1 | 25–22 | 17–25 | 25–13 | 25–21 |  |
| SF | 15. heinäkuuta | 20.00 |  Brasilia |  Puola | 3–1 | 25–23 | 23–25 | 25–21 | 25–23 |  |
| 3-4 | 16. heinäkuuta | 17.00 |  Yhdysvallat |  Puola | 3–1 | 25–19 | 25–21 | 22–25 | 25-19 |  |
| 1-2 | 16. heinäkuuta | 20.00 |  Brasilia |  Venäjä | 3–1 | 18–25 | 25–23 | 28–26 | 25–22 |  |
Tonic-vesi

Tonic-vesi tavallisessa valossa (vasemmalla) ja ultraviolettivalossa
Tonic-vesi on kiniinillä maustettu karvas hiilihapotettu virvoitusjuoma. 
Se on alun perin kehitetty malarialääkkeeksi. Juoma saakin nimensä kiniinin parantavasta vaikutuksesta.
Tonic-vedessä oli alun perin ainoastaan hiilihapotettua vettä ja kiniiniä, jota se sisälsi runsaasti. Juoman karvas maku inspiroi kehittämään maultaan otollisemman gin tonic -drinkin. Nykyään useimmat tonic-vedet sisältävät alkuperäistä huomattavasti vähemmän kiniiniä, joten niillä ei ole terveydellisiä vaikutuksia. Ne ovat alkuperäistä vähemmän karvaita ja usein myös makeutettuja.
Tonic-vettä käytetään usein mikserinä alkoholin, etenkin ginin kanssa. Tonic-vettä, johon on lisätty sitruunaa tai limettiä, kutsutaan bitter lemoniksi tai bitter limeksi.
Sisältämänsä kiniinin takia tonic-vesi hohtaa ultraviolettivalossa.
Toni Välitalo

Toni Välitalo (s. 1982 tai 1983) on suomalainen rumpali, joka oli vuosina 2009–2016 toimineen Pertti Kurikan Nimipäivät -yhtyeen jäsen.
Toni Välitalo Eurovision laulukilpailussa vuonna 2015
Välitalo oli PKN:n nuorin jäsen. Hän aloitti rumpujensoiton kuusivuotiaana. Välitalon lempimusiikkia on humppa, ja hän pitää myös iskelmämusiikista.
Kun PKN esiintyi huhtikuussa 2015 Hämeenlinnan vankilassa, Välitalo piti keikan lopuksi puheen, jossa hän kertoi, kuinka hänen polkupyöränsä varastettiin. Puheelle naurettiin aluksi ulvoen, koska se oli niin tilannekoominen "Mun polkupyörä varastettiin, mä tiedän et se oli joku teistä". Mutta Välitalo kuitenkin vetosi vankeihin, jotta saisi pyöränsä takaisin. Vangit keräsivät rahaa, jolla hankittiin Välitalolle aivan uusi pyörä. Vangit suunnittelivat myös pyörään rekisterikilven.
Tapio Laakso (jääkiekkoilija)

| Tapio Laakso |
| --- | --- |
 Tapio Laakso Naantalin lukiossa vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. kesäkuuta 1985 (ikä 39) Rymättylä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Tapsa
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  90 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–2020
Seurat:  TuTo (Mestis) KalPa (SML) TPS (SML) Ilves (SML) Lukko (SML)
Tapio Laakso (s. 28. kesäkuuta 1985 Rymättylä) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi SM-liigaa Kalevan Pallossa, Turun Palloseurassa, Tampereen Ilveksessä ja Rauman Lukossa yhteensä 675 runkosarjaottelua tehopistein 108+144=252 ja keräten 398 jäähyminuuttia sekä 53 playoff-ottelua tehopistein 7+11=18 ja keräten 55 jäähyminuuttia. Laakso toimi urallaan sekä TPS:n (2013–2014), Ilveksen (2016–2018) että Lukon (2019–2020) kapteenina, mutta hän kuului myös KalPassa kapteenistoon. Laakso voitti KalPassa SM-pronssia vuonna 2009. Hän toimi myös Mestis-joukkue TuTon kapteenina kaudella 2006–2007. Laakso pelasi myös kolme ottelua Suomen A-maajoukkueessa.
Ura > Maajoukkueura

Laakso pelasi Suomen A-maajoukkueessa kolme ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 16. huhtikuuta 2009 Tampereella pelatussa Czech Hockey Gamesin avausottelussa Venäjää vastaan. Kyseinen Euro Hockey Tour -turnaus oli viimeinen näytönpaikka MM-joukkueeseen, jonne Laaksoa ei kuitenkaan nimetty.
Pelityyli

Elite Prospects -sivuston Matias Strozykin mukaan Laakso tunnettiin työteliäänä keskushyökkääjänä, joka oli hyvä aloittamaan ja pelasi luotettavasti molempiin suuntiin. Hän pelasi erityisen hyvin puolustussuuntaan ja oli erinomainen alivoimapelaaja. Strozykin mukaan Laaksolla oli korkea työmoraali, hyvä fysiikka ja loistavat johtajaominaisuudet. Hän ei kuitenkaan ollut kovin suuri uhka vastustajalle hyökkäyspäässä, eikä Laakso osoittanut taitoa kerätä suuria pistemääriä.
Teurastamo 5

| Teurastamo 5 eli Lasten ristiretki> Slaughterhouse-Five, or the Children's Crusade |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Kurt Vonnegut
Kieli:  englanti
Genre:  sotakirjallisuus tieteiskirjallisuus postmodernismi musta huumori
Kustantaja:  Dell
Julkaistu:  1969
Sivumäärä:  186
ISBN:  ISBN 0-385-31208-3
Suomennos
Suomentaja:  Juhani Jaskari
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1970
Sivumäärä:  189
ISBN:  978-951-31-4076-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Teurastamo 5 eli Lasten ristiretki (engl. Slaughterhouse Five, or the Children’s Crusade) on vuonna 1969 ilmestynyt Kurt Vonnegutin mustalla huumorilla höystetty sodanvastainen romaani. Kirjan alaotsikko on "Velvollisuustanssi kuoleman kanssa". Suomessa teos ilmestyi Juhani Jaskarin suomentamana vuonna 1970 Tammen Keltaisessa kirjastossa.
Kirjaan pohjautuva George Roy Hillin ohjaama samanniminen elokuva sai ensi-iltansa vuonna 1972.
Juoni

Teoksen keskeisimmät tapahtumat sijoittuvat toisen maailmansodan aikaan. Kirja kertoo yhdysvaltalaisen sotilaan Billy Pilgrimin kokemuksista sodassa ja seikkailuista ajassa. Tarinan keskiössä on Dresdenin pommitus, jota myös Vonnegut itse todisti.
Billy Pilgrim joutuu Vonnegutin tavoin sotavangiksi Ardennien taistelussa. Sotavankeuskuvaus muodostaa eräänlaisen perusrungon tarinalle, jonka aikana kerrataan Pilgrimin erikoislaatuisen elämän tärkeimmät vaiheet syntymästä kuolemaan. Pilgrimin käsitys ajasta on hyvin epämääräinen: hän kokee elämänsä vaiheet sekalaisessa järjestyksessä, ja niinpä hän on jo nähnyt kuolemansakin – sekä monien läheistensä ihmisten kuolemat – monta kertaa.
Tarinassa viljellään aina kuoleman kuvaamisen yhteydessä toteamusta "niin se käy" ("so it goes").
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Slaughterhouse-Five Wikisitaateissa
Photos of the first edition of Slaughterhouse-Five (englanniksi)
Markku Soikkeli: Teurastamo 5. Kiiltomato.net 22.6.2005
Tervalampi (Vihti)

| Tervalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Vihti
Koordinaatit:  60°19′10″N, 24°24′55″E
Laskujoki:  Siuntionjoki 
Järvinumero:  22.004.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  48,3 m 
Rantaviiva:  3,5 km 
Pinta-ala:  0,4 km² 
 fiTervalampi 
Tervalampi on Vihdin kaakkoisosassa läntisellä Uudellamaalla sijaitseva 41 hehtaarin laajuinen luonnostaan rehevä järvi. Etäisyys Nummelasta on viisi kilometriä itäkaakkoon ja Helsingin keskustasta 33 kilometriä luoteeseen.