stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ääretön allas

Vesi näyttää yhtyvän takana olevaan mereen.
Ääretön allas Keralassa.
Ääretön allas (engl. infinity pool) on uima-allas, joka on suunniteltu siten, että altaan jokin sivu näyttäisi olevan reunaton. Allas voidaan rakentaa myös siten, että vesi näyttäisi ulottuvan horisonttiin asti, sulautuvan takana olevaan vesistöön tai ulottuvan äärettömään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ääretön allas Wikimedia Commonsissa
Cham Wings Airlines

Cham Wings Airlinesin Airbus A320-212
Cham Wings Airlines on syyrialainen lentoyhtiö. Se sai Syyrian siviili-ilmailuhallinnolta sertifikaatin 23. syyskuuta 2007 maan ensimmäisenä yksityisenä lentoyhtiönä. Se on yksi Issam Shammoutin yhtiöistä.
Ensimmäisen lentonsa Cham Wings Airlines teki Damaskoksesta Bagdadiin 20. marraskuuta 2007. Yhdysvallat ja Euroopan unioni kohdistivat pakotteita Cham Wings Airlinesiin, koska sen katsottiin syyllistyneen syyrialaisten palkkasotureiden kuljettamiseen, asekauppaan, huumeiden salakuljetukseen ja rahanpesuun Syyrian hallinnon hyväksi. Vuoden 2021 lopussa sitä syytettiin kuljetusten tarjoamisesta Minskiin siirtolaisille, jotka Valko-Venäjä sitten kuljetti Liettuan ja Puolan rajoille, mikä johti humanitaariseen kriisiin.
Enonkoski

| Enonkoski |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Kirkonkylän läpi virtaavan Enonkosken rannoilla on jäänteitä koskessa 1700-luvulta 1900-luvun alkuun toimineesta sahasta.
Sijainti:  62°05′20″N, 028°56′00″E
Maakunta:  Etelä-Savon maakunta
Seutukunta:  Savonlinnan seutukunta
Kuntanumero:  046
Hallinnollinen keskus:  Enonkosken kirkonkylä
Perustettu:  1882
Kuntaliitokset:  Osa Heinävedestä (1918), Osia Kerimäestä, Rantasalmesta, Savonrannasta ja Säämingistä (1927)
Kokonaispinta-ala:  419,21 km² 236:nneksi suurin 2022 
– maa:  305,55 km²
– sisävesi:  113,66 km²
Väkiluku:  1 290 283:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  4,22 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  11,5 %
– 15–64-v.:  50,0 %
– yli 64-v.:  38,5 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,1 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  3,7 %
Kunnallisvero:  8,40 % 199:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Minna Laurio
Kunnanvaltuusto:  17 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • KD   • Vas.:   9 5 1 1 1
enonkoski.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Enonkoski on Suomen kunta, joka sijaitsee Saimaan rannalla Etelä-Savon maakunnassa. Kunta on perustettu vuonna 1882. Asutusta alueella on ollut jo kivikauden ajalla. Kunnassa asuu 1 290 ihmistä, ja sen pinta-ala on 419,21 km2, josta 113,66 km2 on sisävesiä, rantaviivaa kunnalla on 840 kilometriä, josta suojeltua on runsas neljäsosa. Väestötiheys on 4,22 asukasta/km2.
Enonkoski on asukasluvultaan Etelä-Savon maakunnan ja koko entisen Itä-Suomen läänin pienin kunta. Myös pinta-alaltaan Enonkoski on Etelä-Savon pienin kunta. Enonkosken ainoa rajanaapurikunta on Savonlinna.
Enonkosken kirkonkylässä sijaitsevat Saimaan kalantutkimus- ja vesiviljelylaitos, vuonna 1886 rakennettu Enonkosken kirkko, 1992 valmistunut kunnankirjasto ja liikuntatalo (1988), pitäjänmuseo ja yleinen uimaranta. Kylästä löytyy myös muita peruspalveluita, kuten elintarvikemyymälä, posti ja kahvila, vanhusten ja vammaisten hoitokoteja. Lähin lentokenttä on Savonlinnan lentoasema ja tärkein tie Seututie 471 etelään Savonlinnaan ja pohjoiseen Heinäveden Sappuun.
Keskustassa sijaitsevaa vanhaa kauppataloa suunnitellaan korjattavaksi.
Maantiede

Enonkoski on saaristokunta. Saimaan syväväylä kulkee kunnan alueen halki, minkä ansiosta Enonkoski on veneilijöiden suosima. Runsaat vesistöt antavat mahdollisuuden kalastukseen ja luonnossa liikkumiseen. Talvisin Enonkoskella ylläpidetään liikuntapaikkoja, jäälatuja ja retkiluistelurataa.
Enonkosken alueella sijaitsevassa Koloveden kansallispuistossa on säilynyt lähes luonnontilassa jylhää, kallioista erämaaluontoa. Se on myös yhdessä Linnansaaren kansallispuiston kanssa ainoa suojeltu saimaannorpan elinympäristö.
Enonkosken Natura-kohteet Joutenvesi - Pyyvesi ja Kolovesi - Vaaluvirta - Pyttyselkä ovat myös norppa-aluetta.
Ihamaniemen kylässä on Suomen ainoa luterilainen luostari, Enonkosken luostari. Kirkonkylällä sijaitsee myös museosillaksi hyväksytty vanha kivisilta.
Maantiede > Kylät

Hanhijärvi, Hyypiänniemi, Ihamaniemi, Karvila, Kattilanmäki, Jokisivu, Laasala, Muhola, Mäki-Muhola, Paakkunala, Rekitaipale, Simanala, Suurimäki, Vuorikoski ja Vääräntaus.
Historia

Sotatuomari Herman Johan Heintzius ja kersantti Henrik Kyander rakennuttivat Enonkoskeen vesisahan, joka aloitti toimintansa vuonna 1777. Saha joutui vuonna 1825 viipurilaisen kauppaneuvos Timofei Tichanoffin haltuun. Tichanoffin kauppahuone perusti vuonna 1857 Enonkoskelle Kangassaaren lasitehtaan. Vakavan kirkkoveneonnettomuuden (1858) jälkeen rakennettiin Enonkoskelle ensimmäinen kirkko vuonna 1859 ja muodostettiin Enonkosken tehdasseurakunta. Vuonna 1876 sen pohjalta perustettiin Kerimäen seurakunnan alainen Enonkosken rukoushuonekunta. Tähän liitettiin sahan ja lasitehtaan lisäksi alueita Kerimäen, Rantasalmen, Heinäveden ja Säämingin pitäjistä. Enonkosken kunta muodostettiin vuonna 1882 rukoushuonekunnan alueelle. Enonkosken seurakunta erotettiin Kerimäestä erilliseksi kirkkoherrakunnaksi senaatin päätöksellä vuonna 1894, mutta käytännössä ero toteutui vasta vuonna 1909. Kangassaarella on toiminut eri aikoina lasitehdas, höyrysaha ja laivatelakka. Enonkoskella toimi vuosina 1984–1994 Laukunkankaan nikkeli-kuparikaivos.
Hallinto

Enonkosken kunnanjohtaja vuodesta 2019 on Minna Laurio.
Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa. Kaudella 2021–2025 paikat jakautuvat puolueittain seuraavasti:
Kesk. 9
SDP 5
PS 1
KD 1
Vas. 1
Talous

Vuonna 2015 kunnassa oli 375 työpaikkaa. Niistä 23 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 67 % palveluissa ja 5,6 % jalostuksessa. Vuonna 2016 työttömiä oli 17,1 %, noin kolme ja puoli prosenttiyksikköä enemmän kuin maassa keskimäärin.
Vuonna 2016 suurimmat yhteisöveron maksajat olivat Tilintarkastus Saramäki, I-S Terästekniikka ja Metsäkoneurakointi Huttunen.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Enonkosken väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 2 029 | 2 029 |
| 1985 | 1985 |    | 2 225 | 2 225 |
| 1990 | 1990 |    | 2 217 | 2 217 |
| 1995 | 1995 |    | 2 093 | 2 093 |
| 2000 | 2000 |    | 1 871 | 1 871 |
| 2005 | 2005 |    | 1 713 | 1 713 |
| 2010 | 2010 |    | 1 615 | 1 615 |
| 2015 | 2015 |    | 1 473 | 1 473 |
| 2020 | 2020 |    | 1 361 | 1 361 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Enonkoskella oli 1 416 asukasta, joista 555 asui taajamassa, 837 haja-asutusalueilla ja 24:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Enonkosken taajama-aste on 39,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Enonkosken kirkonkylä.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Enonkoskella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Savonlinnan seurakunta
Enonkosken kappeliseurakunta
Seurakunta toimii myös Rantasalmen kunnan ja Savonlinnan kaupungin alueilla.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Enonkosken alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Enonkosken kunnan nykyisellä alueella.
Enonkosken seurakunta (liitetty Savonlinnan seurakuntaan 2013)
Kulttuuri

Enonkosken kirjasto sijaitsee Enonkosken koulun ja kirkon läheisyydessä.
Kulttuuri > Tapahtumat

Kesäisin Enonkoskella järjestetään vuosittain Kalamarkkinat. Vuodesta 2016 lähtien Enonkoskella on järjestetty kesäisin hiekanveiston EM-kilpailut. Vuonna 2016 järjestettiin Enonkoskella ensimmäistä kertaa Pieni Harmonikkafestivaali -tapahtuma. Vuodesta 2017 alkaen Enonkoskella on syksyisin vietetty Koskivenetsialaisia. Talvisin järjestetään perinteiset myyjäiset, eli Joulukuhinat.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Enonkosken kirkko
Enonkosken kivisilta
Enonkosken kotiseutumuseo
Enonkosken luostari
Haukkalahdenvuoren kalliomaalaukset
Hovimäen kartano
Koloveden luontotupa
Kurtinvuoren kalliomaalaukset
Ukonvuoren kalliomaalaus
Enonkosken kirkko.
Enonkosken kivisilta.
Koloveden luontotupa.
Enonkosken kotiseutumuseo.
Enonkosken luostari.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Enonkosken pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla kapakalapaisti.
Urheilu

Enonkoskelainen lentopalloseura Enonkosken Pyrintö . Jalkapalloseura Karvilan Kivekkäillä on useita juniorijoukkueita, harrastejoukkueita. Enonkosken Urheilijat harjoittaa yleisurheilu-, hiihto- ja suunnistustoimintaa. Enonkosken Urheilijoihin kuuluva Hanhijärven Pojat ry harjoittaa perheliikuntaa sekä toimii tapahtumien järjestäjänä. Soutuseura 
Enonkosken Kohina ry toimii aktiivisesti samoin kuin Enonkosken Voimistelu- ja kuntoliikuntaseura ry, Kaivoksen Kalamiehet ry ja Enonkosken Tennis ry.
Alueliitokset Savonlinnaan

Enonkosken naapurikunta Savonranta liittyi Savonlinnaan vuoden 2009 alussa. Koska kuntaliitos vaati yhteisen kuntarajan, eikä Savonrannalla ja Savonlinnalla sellaista ollut, liitettiin alueita yhdistämään Enonkosken pohjoisosasta 31,24 neliökilometrin kokoinen maakaistale uuteen Savonlinnan kaupunkiin. Kun myös Kerimäki ja Punkaharju vuoden 2013 alusta liitettiin Savonlinnaan, Enonkoski jäi alueeltaan joka suunnalta Savonlinnan ympäröimäksi enklaaviksi.
Tunnettuja enonkoskelaisia

Riitta Auvinen, poliitikko
Kullervo Hirvonen, jännityskirjailija
Pauli Hirvonen, kirjailija
Yrjö Holopainen, kuvataiteilija
Silja Kautonen, pikajuoksija
Raija Lindén, näytelmäkirjailija
Antti Loikkanen, kestävyysjuoksija
Alpo Luostarinen, kansanedustaja
Jalmari Lydecken, lääkäri ja lahjoittaja
Antti Nyrhinen, jääkiekkoilija
Petteri Paksuniemi, kirjailija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Enonkoski Wikimedia Commonsissa
Enonkosken kunta
Tilastokeskus - Enonkosken avainluvut
Satelliittikuva Enonkoskesta – Google Local
Enonkosken kunnan palvelut vapaa-ajan asukkaille (Arkistoitu – Internet Archive)
Vapaa-aikatoimintaa järjestävät yhdistykset (Arkistoitu – Internet Archive)
Enonkosken urheiluseurat (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Etelä-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enonkoski  Hirvensalmi  Juva  Kangasniemi  Mikkeli  Mäntyharju  Pertunmaa  Pieksämäki  Puumala  Rantasalmi  Savonlinna  Sulkava 
Entiset kunnat:  Anttola  Haukivuori  Jäppilä  Kerimäki  Mikkelin maalaiskunta  Pieksänmaa  Pieksämäen maalaiskunta  Punkaharju  Ristiina  Savonranta  Sääminki  Virtasalmi 
Enonkosken kirkko
Sakari Puisto

| Sakari Puisto |
| --- | --- |
 Sakari Puisto.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. joulukuuta 1976 (ikä 47) Tampere
Poliitikko
Puolue:  Perussuomalaiset
Vaalipiiri:  Pirkanmaan vaalipiiri
Kotipaikka:  Tampere
Koulutus:  filosofian tohtori (2004)
Tutkinnot:  Cambridgen yliopisto
Lapset:  1
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Sakari Rainer Puisto (s. 19. joulukuuta 1976 Tampere) on suomalainen fyysikko, perussuomalainen poliitikko ja kansanedustaja. Puisto valittiin perussuomalaisten kansanedustajaksi Pirkanmaan vaalipiiristä vuonna 2019.
Ura

Puisto on ollut perussuomalaisten ehdokkaana vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa ja vuoden 2015 ja 2019 eduskuntavaaleissa. Puisto oli hallitusneuvottelijana keväällä 2015. Hän on työskennellyt oikeus- ja työministeri Jari Lindströmin erityisavustajana työ- ja elinkeinoministeriössä, missä tehtävässä hän keskittyi erityisesti turvapaikanhakijakriisiin sekä työ- ja elinkeinopolitiikan lisäksi koulutus- ja innovaatiopolitiikkaan. Puisto valittiin perussuomalaisten kansanedustajaksi Pirkanmaan vaalipiiristä vuonna 2019.
Puisto kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1995 Tampereella Sammon lukiosta ja lähti asevelvollisuuden suorittamisen jälkeen Isoon-Britanniaan opiskelemaan luonnontieteitä Cambridgen yliopistoon. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Cambridgen yliopistossa vuonna 2004, minkä jälkeen hän työskenteli Etelä-Kiinassa Shenzhenissä ja Hongkongissa paikallisten yritysten palveluksessa. Puisto on ollut vieraileva tutkija Cambridgen yliopistossa.
Heinäkuussa 2021 Puisto ilmoitti asettuvansa ehdolle Perussuomalaisten puheenjohtajaksi Jussi Halla-ahon jättäessä tehtävänsä. Puisto kuitenkin hävisi puheenjohtajakilpailun Riikka Purralle.
Toimielinjäsenyydet ja tehtävät

Talousvaliokunta (puheenjohtaja) 19.4.2023–
Ulkoasiainvaliokunta (varajäsen) 18.6.2019–
Puhemiesneuvosto (jäsen) 19.4.2023–
Kansainvälisten asiain foorumi (jäsen) 27.6.2019–
Eduskunnan pankkivaltuusto (jäsen) 28.6.2023–
Lisäksi hän on toiminut eduskunnan Liettua-ystävyysryhmän ja Puola-ystävyysryhmän puheenjohtajana vuodesta 2019 lähtien.
Vaalimenestys > Europarlamenttivaalit

2014: 2 684 ääntä (ei valittu)
Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

2015: 2 762 ääntä (Pirkanmaan vaalipiiri; ei valittu)
2019: 4 837 ääntä (Pirkanmaan vaalipiiri; valittiin)
2023: 6 592 ääntä (Pirkanmaan vaalipiiri; valittiin)
Vaalimenestys > Kuntavaalit

2017: 508 ääntä (Tampere; valittiin)
2021: 1 431 ääntä (Tampere; valittiin)
Yksityiselämä

Puisto on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi.
Saara Hyrkkö

| Saara Hyrkkö |
| --- | --- |
 Saara Hyrkkö vuonna 2019.
Kansanedustaja
 17.4.2019–  
Vaalipiiri:  Uusimaa
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. elokuuta 1987 (ikä 37) Helsinki
Tiedot
Puolue:  Vihreä liitto
Koulutus:  diplomi-insinööri
Aiheesta muualla
Kotisivu
Saara Inkeri Hyrkkö (s. 26. elokuuta 1987 Helsinki) on suomalainen vihreitä edustava poliitikko. Hänet valittiin vihreiden kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä vuoden 2019 eduskuntavaaleissa ja Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueella aluevaltuuston jäseneksi vuoden 2022 aluevaaleissa. Hyrkkö pääsi ensimmäistä kertaa läpi Espoon kaupunginvaltuustoon vihreiden ehdokkaana vuoden 2012 kunnallisvaaleissa ja on uusinut paikkansa kahdesti. Hän oli Espoon kaupunginhallituksen jäsen 2013–2017. Vuodesta 2017 lähtien hän on toiminut Espoon kaupungin hyvinvoinnin ja terveyden lautakunnan puheenjohtajana.
Opinnot ja työura

Hyrkkö on koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hän opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa ja Aalto-yliopistossa bioinformaatioteknologiaa sekä työpsykologiaa ja johtamista.
Hyrkkö toimi Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan ensimmäisessä hallituksessa vuonna 2010 ja ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajana vuonna 2011. Hän toimi vuosina 2012–2013 projektipäällikkönä Taideyliopiston muodostamisen myötä toteutetussa Kuvataideakatemian ylioppilaskunnan, Sibelius-Akatemian ylioppilaskunnan ja Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunnan yhdistämisprojektissa, jonka tuloksena Taideyliopiston ylioppilaskunta aloitti toimintansa vuoden 2013 alussa. Hyrkkö toimi Suomen Lukiolaisten Liiton pääsihteerinä 2017–2019.
Politiikka > Kuntapolitiikka

Hyrkkö oli ensimmäistä kertaa ehdolla vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Espoossa. Hän sai 607 ääntä ja tuli valituksi kaupunginvaltuuston jäseneksi. Hyrkkö toimi kaupunginhallituksen jäsenenä vuosina 2013–2017.
Vuoden 2017 kuntavaaleissa Hyrkkö uusi paikkansa Espoon kaupunginvaltuustossa 1272 äänellä. Vuoden 2021 kuntavaaleissa hänet valittiin Espoon kaupunginvaltuustoon 1364 äänellä.
Hyrkkö on toiminut vuodesta 2017 alkaen Espoon kaupungin sosiaali- ja terveyslautakunnan, nykyisen hyvinvoinnin ja terveyden lautakunnan, puheenjohtajana.
Politiikka > Eduskunta

Hyrkkö oli ensimmäistä kertaa ehdolla eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa. Hän sai 2072 ääntä eikä tullut valituksi eduskuntaan.
Hyrkkö valittiin eduskuntaan vuoden 2019 vaaleissa Uudenmaan vaalipiiristä 4471 äänellä. Hän on ulkoasiainvaliokunnan, lakivaliokunnan jäsen ja Yleisradion hallintoneuvoston jäsen sekä sivistysvaliokunnan varajäsen. Hän toimii Vihreän eduskuntaryhmän ensimmäisenä varapuheenjohtajana.
Politiikka > Europarlamenttivaalit

Hyrkkö oli ehdolla vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa, joissa hän sai 4065 ääntä, mutta jäi valitsematta.
Politiikka > Hyvinvointialue

Hyrkkö oli ehdolla vuoden 2022 aluevaaleissa ja valittiin Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen valtuustoon 1769 äänellä. Hänet valittiin aluevaltuuston ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi.
Politiikka > Vihreä liitto

Hyrkkö on toiminut Vihreiden puoluehallituksen jäsenenä vuosina 2013–2017 ja koulutuspoliittisen työryhmän puheenjohtajana vuosina 2014–2017. Hän puheenjohti yhdessä Jaakko Mustakallion kanssa Vihreiden periaateohjelmaa valmistellutta työryhmää vuosina 2019–2020. Tällä hetkellä hän toimii Vihreiden kulttuuripoliittisen työryhmän puheenjohtajana yhdessä Mikki Kausteen kanssa.
Yksityiselämä

Hyrkkö asuu Espoon Tapiolassa puolisonsa kanssa. Heillä on vuonna 2020 syntynyt poika.
Aiheesta muualla

.aspx Saara Hyrkkö Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Vihreän liiton kansanedustajat
| n k Vihreän liiton kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (20):  Alanko-Kahiluoto   Elo   Forsgrén  Haavisto  Harjanne  Hassi  H. Holopainen  M. Holopainen  Hopsu  Hyrkkö  Järvinen   Kari  Koponen  Mikkonen  Ohisalo  Petelius  Pitko  Soinikoski  Suomela  Virta 
| n k Vihreän liiton kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (13):  Alametsä (2024–)  Diarra  Elo   Forsgrén  Haavisto  Harjanne  Holopainen  Hopsu  Hyrkkö  Mikkonen  Ohisalo (2023–2024)  Pitko  Tynkkynen  Virta 
Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat
| n k Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (36):  Adlercreutz  Blomqvist  Elo  Guzenina  Harakka  Harkimo  Hopsu  Hyrkkö  Juvonen  Kaikkonen  Kauma  Keto-Huovinen  Kiljunen  A. Koponen  N. Koponen  Kvarnström  Laiho  Laukkanen  Lepomäki  Lindtman  Lohikoski  Meri  Multala  Mykkänen  Niikko  Petelius  Purra  Rehn-Kivi  Rinne  Saramo  Sjöblom  Slunga-Poutsalo  al-Taee  Tolvanen  Vanhanen  Vestman 
| n k Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (37):  Adlercreutz  Andersson  Elo  Fagerström  Guzenina (2023–2024)  Harkimo  Hopsu  Hyrkkö  Juvonen  Kaikkonen  Kauma  Keskisarja  Keto-Huovinen  Kiljunen  Koponen  Kumpula-Natri (2024–)  Kvarnström  Laiho  Limnéll  Lindtman  Lohikoski (2024–)  Marttila  Meri  Multala  Mykkänen  Paasi (2024–)  Peltonen  Perholehto  Piisinen  Poutala  Purra  Päivärinta  Rostila  Räsänen  Sammallahti  Saramo (2023–2024)  Toveri (2023–2024)  Vestman  Viljanen  Wickström 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Sauvasolu

Sauvasolut ovat silmän verkkokalvolla sijaitsevia hämärässä näkemiseen erikoistuneita fotoreseptorisoluja. Värien näkemiseen ovat erikoistuneet verkkokalvon tappisolut. Näiden kahden näköreseptorisolun valoherkät osat sijaitsevat alimmaisena verkkokalvolla. Sauvasoluja on noin 120 miljoonaa. Ne ovat halkaisijaltaan noin kaksi mikrometriä. Sauvasolut aistivat valon intensiteettiä, eivätkä osallistu värien näkemiseen. Siksi hämärässä ihminen pystyy erottamaan vain harmaan eri sävyjä.
Hämäränäkö

Sauvasolujen avulla ihminen aistii valon voimakkuutta harmaan eri vivahteina ja pystyy pimeässä havaitsemaan hyvinkin heikkoja valon lähteitä. Sauvasolujen avulla hämäränäkö on mahdollista. Sauvasoluissa on näköpigmenttinä rodopsiini eli näköpurppura, joka koostuu retinaalista ja opsiinista. Valo vaikuttaakin juuri näihin näköpigmentteihin. Fotonien energia imeytyy eli absorboituu sauvasolujen retinaaliin, jolloin sen tietty sidos muuttuu cis-muodosta trans-muotoon ja samalla myös siihen kovalenttisesti sitoutunut opsiini muuttaa muotoaan. Reaktion tuloksena sauvasolujen solukalvon tietyt kationikanavat sulkeutuvat, minkä seurauksena kalvon kalvojännite kasvaa. Tämä hyperpolarisoituminen aiheuttaa aktiopotentiaalin ensin bipolaarisoluissa, joista se siirtyy gangliosoluihin. Tietyt entsyymit muuttavat retinaalin takaisin aktiiviseen cis-muotoon ja solunsisäisen kalsiumpitoisuuden pieneneminen aiheuttaa kationikanavia avaavien välittäjäaineiden muodostumiseen. Näiden välittäjäaineiden vaikutuksesta kationikanavat aukeavat ja kalvojännite palaa ennalleen.
Ihmisen silmät sopeutuvat helposti pimeästä valoisaan, mutta päinvastoin sopeutuminen on hidasta. Kirkkaasta valosta hämärään siirtyessä ei näe juuri mitään, koska kaikki rodopsiini on hajonnut ja uutta muodostuu hitaasti. Siksi pimeässä käytetään merkkivalona voimakasta punaista, koska se ärsyttää vain tappisoluja. Näin sauvojen valoherkkyys säilyy, eikä silmä sokaistu. Rodopsiinin muodostumiseen tarvitaan retinolia tai beeta-karoteenia, jonka vähäisyyden tyypillinen oire on hämäräsokeus. Rodopsiini hajoaa opsiiniksi ja vitamiini A:ksi. Tämä aktivoi entsyymin, joka sulkee kalvon huokosia ja solun jännite kasvaa. Sauvasoluihin kiinnittynyt gangliosolu alkaa reagoida. Tuotettu pieni energiamäärä kulkee näköhermoa pitkin aivoihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sauvasolu Wikimedia Commonsissa
Malo kingi

| Malo kingi> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Kuutiomeduusat Cubozoa
Lahko::  Carybdeida
Heimo::  Carukiidae
Suku::  Malo
Laji::  kingi
Kaksiosainen nimi
 Malo kingi  Gershwin, 2007 
Katso myös
   Malo kingi Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Malo kingi on kuutiomeduusojen luokkaan kuuluva, irukandjia muistuttava erittäin myrkyllinen polttiaiseläinlaji. Se on löydetty Australiasta ja kuvattu lajina vuonna 2007. Malo kingi on saanut lajinimensä polttiaiseläimen pistoon vuonna 2002 kuolleen yhdysvaltalaisen matkailijan, Robert Kingin, mukaan.
Aiheesta muualla

Malo kingi: A new species of Irukandji jellyfish (Cnidaria: Cubozoa: Carybdeida), possibly lethal to humans, from Queensland, Australia. Lisa-Ann Gershwin, Zootaxa 1659: 55–68 (2007)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q2505985  Wikispecies: Malo kingi  AFD: Malo_kingi  CoL: 3XQ9R  EoL: 10643932  GBIF: 5842340  iNaturalist: 632185  IRMNG: 11462571  NCBI: 500532  OBIS: 567183  Open Tree of Life: 665121  WoRMS: 567183
Suomen urheilu 2009

Suomen urheilu 2009 käsittelee vuoden 2009 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Aino-Kaisa Saarinen | Maastohiihto |
| 2. | Laura Lepistö | Taitoluistelu |
| 3. | Tanja Poutiainen | Alppihiihto |
| 4. | Anssi Koivuranta | Yhdistetty |
| 5. | Virpi Kuitunen | Maastohiihto |
| 6. | Jukka Keskisalo | Yleisurheilu |
| 7. | Sari Multala | Purjehdus |
| 8. | Sami Hyypiä | Jalkapallo |
| 9. | Jani Haapamäki | Paini |
| 10. | Mikko Hirvonen | Autourheilu |
Lähde: 
Vuoden naisurheilijaksi valittiin maastohiihtäjä Aino-Kaisa Saarinen ja vuoden valmentajaksi norjalainen maastohiihtovalmentaja Magnar Dalen.
Aerobic

FISAF-liiton maailmanmestaruuskilpailuissa 1.–5.12. Le Lamentinissa, Martiniquella Jouni Viitanen voitti miesten kilpailussa kultaa ja Juuso Väisänen sijoittui neljänneksi. Naisten kilpailussa Rita Niemi saavutti hopeaa ja Irina Matilainen pronssia.
FISAF-liiton Euroopan-mestaruuskilpailuissa 7.–9.5. Blanesissa, Espanjassa Jouni Viitanen saavutti hopeaa ja Juuso Väisänen sijoittui neljänneksi miesten sarjassa. Irina Matilainen saavutti pronssia naisten kilpailussa.
Alppihiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–15.2. Val d’Isèressä, Ranskassa Tanja Poutiainen saavutti pronssia suurpujottelussa ja pujottelussa.
Maailmancupissa 2008–2009 Tanja Poutiainen voitti suurpujottelucupin sekä sijoittui pujottelucupissa neljänneksi ja kokonaiscupissa viidenneksi.
Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa maaliskuussa Garmisch-Partenkirchenissä, Saksassa Andreas Romar saavutti Suomen ensimmäisen syöksylaskun arvokisamitalin sijoittumalla pronssille.