stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sergei (Haminan piispa)
Piispuus

Marraskuussa 2021 Valamon luostarissa pidetyssä Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokouksessa päätettiin apulaispiispan valinnasta. Kirkolliskokouksen tekemän päätöksen jälkeen piispainkokous asetti Sergein ainoana ehdokkaana ehdolle apulaispiispanvaaliin, joka pidettiin kirkolliskokouksen viimeisenä päivänä 25.11.2021. Vaalissa annettiin 35 ääntä, joista Sergei sai 27 ääntä. Tyhjiä ääniä oli kahdeksan. Sergei vihittiin tammikuussa 2022 Helsingin hiippakunnan apulaispiispaksi, ja hän sai tittelikseen Haminan piispa. Apulaispiispan toimi oli ollut täyttämättä sen jälkeen, kun Kuopion ja Karjalan metropoliitta Arseni valittiin nykyiseen tehtäväänsä Joensuun piispan tehtävästä vuonna 2018. Samana vuonna arkkipiispan sijoituspaikka siirrettiin Kuopiosta Helsinkiin, minkä vuoksi myös uusi apulaispiispan toimi sijoitettiin Helsingin hiippakuntaan. Piispa Sergei toimi apulaispiispana arkkipiispa Leon ja sittemmin arkkipiispa Elian alaisuudessa. Piispa Sergei siirtyi hoitamaan Oulun metropoliitan tehtäviä uuden Oulun metropoliitan valintaan asti tammikuussa 2025 nimikkeellä Oulun metropoliitan tehtäviä hoitava Haminan piispa.
Jyväskylän kaupunginosat

Jyväskylän kaupungin kartta lukuun ottamatta Säynätsaloa, Korpilahtea sekä entisen Jyväskylän maalaiskunnan alueita.
Jyväskylän kaupunginosat on tässä lueteltu suuralueiden mukaan ryhmiteltyinä.
Jyväskylä jakaantuu 14 suuralueeseen ja 86 kaupunginosaan. Jyväskylän kaupungin apulaiskaupunginarkkitehti hyväksyi 8.10.2009 uuden listauksen Jyväskylän kaupungin kaupunginosien nimistä ja numeroista. Numerot 39, 40 ja 59 eivät ole käytössä.
Suuralueet 01–08 käsittävät entisen Jyväskylän kaupungin vuoteen 1992 asti, suuralue 09 entisen Säynätsalon kunnan, suuralueet 10–14 entisen Jyväskylän maalaiskunnan ja suuralue 14 entisen Korpilahden kunnan. Suuraluejako ei noudata kaikkialla täsmällisesti kaupunginosajakoa, joten osa kaupunginosista voi kuulua useampaan kuin yhteen suuralueeseen. Esimerkiksi Savelan kaupunginosan itäosa kuuluu Kantakaupungin suuralueeseen ja länsiosa Kypärämäki-Kortepohjan suuralueeseen.selvennä
Myös tilastoissa Jyväskylä on jaettu 14 suuralueeseen. Ne muodostuvat tilastoalueista, jotka puolestaan muodostuvat pienalueista. Jyväskylän pienalueet suuralueittain ryhmiteltynä on esitetty artikkelissa Luettelo Jyväskylän pienalueista.
09 Säynätsalo

Alue käsittää entisen Säynätsalon kunnan alueen, joka liitettiin Jyväskylään 1993.
10 Tikkakoski-Nyrölä

Suuralueet 10, 11, 12 ja 13 muodostivat aiemmin Jyväskylän maalaiskunnan.
14 Korpilahti

Suuralue käsittää entisen Korpilahden kunnan alueen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jyväskylän kaupunginosat Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän aluejaot (Arkistoitu – Internet Archive)
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki: 1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja: 7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas: 13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo: 15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala: 22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi: 18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki (Köhniöntaus)
07 Keljo: 10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila: 16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo: 31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä: 58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola: 41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä: 65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka: 38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti: 80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Viitaniementie Nisulassa.
Ainolanrannan asuintaloja Kuokkalassa
Ylistönrinne marraskuussa 2019
Keltinmäen ostoskeskus
Keljon Prisma
Säynätsalon kotiseutuvaakuna
Jyväskylän maalaiskunnan kotiseutuvaakuna
Korpilahden kotiseutuvaakuna
Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten normaalimatka

| Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimatka |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Pikakilpailu |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Takaa-ajo |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Yhteislähtö |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Viesti |  | miehet |  | seka |  | naiset |  |
| n k  | n k  | n k  | n k  |  |  |  |  |
Ampumahiihdon miesten 20 kilometrin normaalimatkan kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 15. helmikuuta 2018 Alpensian ampumahiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Mitalistit: 




| Johannes Thingnes Bø | Jakov Fak | Dominik Landertinger |  |  |  |  |
|  Norja |  Slovenia |  Itävalta |  |  |  |  |
Hydraulinen muovaus

Hydraulinen muovaus eli hydromuovaus on levyn, suljetun kappaleen tai putken muovausta staattisella nestepaineella. Nesteenä voi olla veden emulsio tai öljy. Nestepaine on yleensä luokkaa 3000-5000 baaria. Hydromuovauksessa voimat kehittyvät niin suuriksi, että muotteja sulkemaan tarvitaan puristin, jonka puristusvoima voi olla tuhansia tonneja, autoteollisuuden sovelluksissa joskus jopa 10000 tonnin luokkaa. Hydromuovaus antaa vapauksia muovattavan kappaleen muotoilulle, voidaan säästää työkalukustannuksissa ja välttää hitsausliitoksia. Tyypillisiä hydromuovattuja tuotteita ovat monimutkaiset putkikappaleet, esimerkkinä auton pakosarjan putkisto.
Hydromuovaus on suuren laitekokonsa ja suuren investointikustannuksensa vuoksi jäänyt vielä massiivisen sarjatuotannon, kuten autoteollisuus, työkaluksi. Sarjatuotannossa hydromuovaus on automaattisen linjan yksi osa.
Hydrauliprässi.
Muovaus tapahtuu hydraulipuristimen (tai prässin) avulla, jonka toiminta perustuu Pascalin lakiin. Prässissä kohdistetaan kapean nestesylinterin pieneen poikkipinta-alaan tietty voima esim. painamalla sitä alaspäin. Saman suuruinen voima kohdistuu puristimessa olevaan suuremman poikkipinta-alan sylinteriin, jolloin suurempi sylinteri työntyy ulospäin. Vaikka paine, eli voima pinta-alayksikköä kohden on sama molemmissa sylintereissä (ks. kuvan yhtälö), on kokonaisvoima moninkertainen suuremman poikkipinta-alan sylinterissä juurikin sen suuremman poikkipinta-alan vuoksi. Ilmiö on seurausta nesteiden erittäin pienestä kokoonpuristuvuudesta. Suuremman poikkipinta-alan sylinteri kuitenkin liikkuu vähemmän suhteessa pienempään sylinteriin, sillä suuren sylinterin liikuttamiseksi täytyy pienemmän sylinterin syrjäyttää enemmän nestettä. Siksi pienemmän sylinterin täytyy suhteessa liikkua enemmän ja siten molempien sylinterien tekemä työ (joka on voiman ja matkan tulo) on yhtä suuri energian säilymisperiaatteen mukaisesti. Laitteen toiminnan voi kiteyttää lauseeseen mikä voimassa voitetaan, se matkassa hävitään. Laitetta voidaan myös käyttää raskaiden esineiden, kuten autojen, nostamiseen
Mäkihyppy talviolympialaisissa 2018 – miesten normaalimäki

| Mäkihyppy talviolympialaisissa 2018  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimäki |  | miehet |  | naiset |  |
| Suurmäki |  | miehet |  |  |  |
| Joukkuemäki |  | miehet |  |  |  |
| n k  | n k  | n k  | n k  | n k  |  |
Talviolympialaisten 2018 miesten normaalimäen mäkihyppykilpailu järjestettiin Alpensia Ski Jumping Centressä 8.–10. helmikuuta 2018.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Mitalistit: 




| Andreas Wellinger | Johann André Forfang | Robert Johansson |  |  |  |  |
|  Saksa |  Norja |  Norja |  |  |  |  |
Alppihiihto talviolympialaisissa 2018 – naisten alppiyhdistetty

| Alppihiihto talviolympialaisissa 2018   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alppiyhdistetty |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Syöksylasku |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Suurpujottelu |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Pujottelu |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Supersuurpujottelu |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Joukkuekilpailu |  | seka | seka |  |  |  |  |

| n k  | n k  | n k  | n k  |  |  |  |  |
Alppihiihdon naisten alppiyhdistetyn kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 22. helmikuuta 2018 Jeongseon Alpine Centressä, Gangwonissa ja Yongpyong Alpine Centressä, Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Mitalistit: 




| Michelle Gisin | Mikaela Shiffrin | Wendy Holdener |  |  |  |  |
|  Sveitsi |  Yhdysvallat |  Sveitsi |  |  |  |  |
Tulokset

Kilpailun syöksylaskuosuus järjestettiin kello 11.30 ja pujotteluosuus kello 15.00.
| Sija | Nro>  | Nimi | Maa | Syöksylasku | Sija | Pujottelu | Sija | Yht>  | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01  | 1 | Michelle Gisin |  Sveitsi | 1.40,14 | 3 | 40,76 | 4 | 2.20,90 | +0,00 – |
| 02  | 19 | Mikaela Shiffrin |  Yhdysvallat | 1.41,35 | 6 | 40,52 | 3 | 2.21,87 | +0,97 |
| 03  | 3 | Wendy Holdener |  Sveitsi | 1.42,11 | 10 | 40,23 | 1 | 2.22,34 | +1,44 |
| 04 4 | 6 | Ragnhild Mowinckel |  Norja | 1.40,11 | 2 | 42,52 | 11 | 2.22,63 | +1,73 |
| 05 5 | 2 | Petra Vlhová |  Slovakia | 1.42,58 | 13 | 40,41 | 2 | 2.22,99 | +2,09 |
| 06 6 | 18 | Valérie Grenier |  Kanada | 1.41,79 | 8 | 41,65 | 8 | 2.23,44 | +2,54 |
| 07 7 | 15 | Ramona Siebenhofer |  Itävalta | 1.40,34 | 4 | 43,11 | 15 | 2.23,45 | +2,55 |
| 08 8 | 5 | Federica Brignone |  Italia | 1.42,51 | 12 | 41,02 | 6 | 2.23,53 | +2,63 |
| 09 9 | 11 | Denise Feierabend |  Sveitsi | 1.43,04 | 17 | 40,90 | 5 | 2.23,94 | +3,04 |
| 10 | 7 | Marta Bassino |  Italia | 1.42,61 | 14 | 41,63 | 7 | 2.24,24 | +3,34 |
| 11 | 20 | Ana Bucik |  Slovenia | 1.42,77 | 15 | 41,99 | 9 | 2.24,76 | +3,86 |
| 12 | 10 | Laura Gauché |  Ranska | 1.42,15 | 11 | 42,64 | 12 | 2.24,79 | +3,89 |
| 13 | 12 | Ricarda Haaser |  Itävalta | 1.41,75 | 7 | 43,06 | 14 | 2.24,81 | +3,91 |
| 14 | 8 | Nevena Ignjatović |  Serbia | 1.42,88 | 16 | 42,23 | 10 | 2.25,11 | +4,21 |
| 15 | 24 | Alice Merryweather |  Yhdysvallat | 1.43,17 | 18 | 43,73 | 16 | 2.26,90 | +6,00 |
| 16 | 26 | Maryna Gąsienica-Daniel |  Puola | 1.44,35 | 19 | 42,84 | 13 | 2.27,19 | +6,29 |
| 17 | 30 | Kateřina Pauláthová |  Tšekki | 1.44,83 | 20 | 44,26 | 17 | 2.29,09 | +8,19 |
| 18 | 27 | Barbara Kantorová |  Slovakia | 1.45,58 | 21 | 44,36 | 18 | 2.29,94 | +9,04 |
| 19  | 4 | Romane Miradoli |  Ranska | 1.41,83 | 9 | 99,99 DNF | — | — | — |
| 20  | 13 | Lindsey Vonn |  Yhdysvallat | 1.39,37 | 1 | 99,99 DNF | — | — | — |
| 21  | 23 | Elvedina Muzaferija |  Bosnia ja Hertsegovina | 1.46,62 | 22 | 99,99 DNF | — | — | — |
| 22  | 9 | Maruša Ferk |  Slovenia | 1.40,98 | 5 | 99,99 DSQ | — | — | — |
| 23  | 22 | Johanna Schnarf |  Italia | 99,99 DNF | — | — | — | — | — |
| 24  | 25 | Greta Small |  Australia | 99,99 DNF | — | — | — | — | — |
| 25  | 28 | Candace Crawford |  Kanada | 99,99 DNF | — | — | — | — | — |
| 26  | 29 | Kim Vanreusel |  Belgia | 99,99 DNF | — | — | — | — | — |
| 27  | 31 | Noelle Barahona |  Chile | 99,99 DNF | — | — | — | — | — |
| 28  | 32 | Roni Remme |  Kanada | 99,99 DNF | — | — | — | — | — |
| 29  | 14 | Stephanie Venier |  Itävalta | 99,99 DNS | — | — | — | — | — |
| 30  | 16 | Sofia Goggia |  Italia | 99,99 DNS | — | — | — | — | — |
| 31  | 17 | Anne-Sophie Barthet |  Ranska | 99,99 DNS | — | — | — | — | — |
| 32  | 21 | Alexandra Coletti |  Monaco | 99,99 DNS | — | — | — | — | — |
Reikäleipäkunta

Reikäleipäkunta (joskus myös kehyskunta) on nimitys, jota on käytetty Suomessa kaupunkia tai kauppalaa ympäröineestä maalaiskunnasta. Nimitys reikäleipäkunta tulee siitä, että ympäröivä kunta muistuttaa jossain määrin pyöreää ruisleipää, josta puuttuu toiseen kuntaan (yleensä kaupunkiin tai kauppalaan) kuulunut ”reikäosa”. Nimitys maalaiskunta tai myöhemmin vain kunta on aiemmin esiintynyt myös monien reikäleipäkuntien nimissä, jos niiden nimi on ollut sama kuin keskuskunnan. Jos kunnilla on ollut eri nimi, nimitystä maalaiskunta tai kunta ympäröivän kunnan nimessä ei ole tarvittu.
Määrällisesti yleinen tapaus reikäleipäkunnista Suomessa ovat olleet maalaiskunta-sanaa nimessään käyttäneet kunnat, jotka ympäröivät samannimistä kaupunkia tai kauppalaa (esimerkiksi Kemijärvi ja Kemijärven maalaiskunta). Viimeiset tällaiset keskuskunnan enklaaviksi sisälleen jättäneet samannimiset maalaiskunnat lakkasivat olemasta, kun Rovaniemen maalaiskunnasta tuli osa Rovaniemen kaupunkia vuonna 2006, ja kun Pieksänmaa ja Pieksämäki yhdistyivät vuonna 2007. Viimeinen maalaiskunta-sanaa nimessään käyttänyt kunta, Jyväskylän maalaiskunta, liittyi Jyväskylään vuonna 2009, mutta vuoden 1964 jälkeen sekään ei enää ympäröinyt joka suunnasta Jyväskylän kaupunkia.
Joskus reikäleipäkunnalla ja siitä eronneella kauppalalla tai kaupungilla on voinut olla eri nimet, vaikka maalaiskunta olisikin jäänyt ympäröimään kauppalaa tai kaupunkia joka puolelta (esimerkiksi Lieksa ja Pielisjärvi tai Vammala ja Tyrvää) tai lähes joka puolelta (esimerkiksi Valkeala ja Kouvola tai Sääksmäki ja Valkeakoski tai Uskela ja Salo).
Reikäleipäkunnat ja enklaavit

Jos reikäleipäkunta on sen sisään jäävän kunnan ainoa rajanaapuri, kyseessä on erikoistapaus maantieteellisestä ilmiöstä nimeltä enklaavi. Aina enklaavin toisen kunnan sisälle muodostava kunta ei ole ollut ympäröivän kunnan keskus, joskin tämä on Suomessa ollut harvinaisempi tapaus (esimerkiksi Espoo ja Kauniainen tai Muolaa ja Kyyrölä). Nykyään kuntia, jotka tekevät toisesta kunnasta enklaavin, on Suomessa kaksi: Espoo, joka ympäröi Kauniaista, ja vuoden 2013 alusta Savonlinna, joka ympäröi Enonkoskea. Savonlinnan tapaus on seurausta kunnan pohjoisrajalla suoritetuista rajajärjestelyistä, joilla vältettiin kuntaliitos ilman yhteistä rajaa Savonrannan liittyessä vuonna 2009 osaksi Savonlinnaa.
Määrittelystä riippuen täydellinen enklaavi voi jäädä muodostumatta myös valtakunnan maa- tai merirajalla. Närpiö on Kaskisten ainoa rajanaapuri maa-alueella, mutta Kaskinen ulottuu kapeaa käytävää myöten merellä aluevesirajalle, joten Närpiö ei ympäröi Kaskista joka puolelta. Toinen vastaava esimerkki on ollut Tornio ja Alatornio. Alatornio ympäröi Torniota joka puolelta Suomen alueella, mutta lännessä Tornio rajoittui Ruotsin Haaparantaan. Myös Utsjoki on Suomen alueella joka puolelta Inarin ympäröimä, mutta se rajoittuu myös Norjaan.
Osa aiemmin enklaavin muodostaneista keskuskunnista lakannut olemasta enklaaveja alueliitoksista johtuen. Esimerkiksi Jyväskylän maalaiskunta ympäröi aiemmin Jyväskylää joka puolelta, mutta vuoden 1965 osakuntaliitoksen jälkeen kunta muistutti muodoltaan hevosenkenkää eikä reikäleipää. Useimmiten enklaavi on lakannut olemasta kuntaliitoksen myötä.
Kun Vähänkyrön kunta liitettiin Vaasaan vuonna 2013, Vähänkyrön alueesta muodostui eksklaavi.
Kehyskunnat ja kuntien muodostamat enklaavit Suomen ulkopuolella

Reikäleipäkunta on vain Suomessa käytetty käsite, mutta myös muualla maailmassa on edelleen tai on aiemmin ollut vastaavia tilanteita, joissa jokin kunta ympäröi toista kuntaa muodostaen enklaavin. Esimerkiksi Ruotsissa Stora Kopparbergin maalaiskunta ympäröi aiemmin joka puolelta Falunin kaupunkia. Virossa puolestaan Viljandin kaupunki sijaitsee kokonaan Viljandin kunnan ja Võrun kaupunki Võrun kunnan sisällä.
Aiheesta muualla

Juutilainen, Jouni: Katoavat reikäleipäkunnat (Julkaistu myös Keskisuomalaisessa 12.6.2007) Jyväskylän kaupunki. Viitattu 23.10.2018.
Laesterä, Eero & Laesterä, Pertti: Eräiden reikäleipäkuntien yhdistymisen taloudelliset vaikutukset . Sisäasiainministeriö, 1997. ISBN 9517341350
Tiedote: Reikäleipäkuntien yhdistymisen talousvaikutukset vaihtelevat 30.9.1997. Sisäasiainministeriö. Viitattu 21.10.2012.
Pihlajaniemi, Toivo: Kuntarakenne murroksessa . Kunnallisalan kehittämissäätiö, 2006. ISBN 952-5514-39-0 Julkaisun verkkoversio (pdf) Viitattu 21.10.2012.
Tiedote: YTT Toivo Pihlajaniemi esittää: Kunnille väestömääräiset ja alueelliset minimikoot 20.4.2006. Kunnallisalan kehittämissäätiö. Viitattu 21.10.2012.
Mannerfeldt, Carl ym. (toim.): Oppikoulun kartasto, s. 20–21.  (Suomi, kunnat ja läänit)  Porvoo:  WSOY, 1962 (4. painos).
Palosaari, Matti ja Vahtola, Jukka: Karttakirja ala-asteelle, s. 12–13.  (Suomen kunnat ja läänit)  Helsinki:  Otava, 1993 (6. painos).
Suomen kantakartaston lehtijako ja tilausnumerot 1943-1943 (JPG) (Pohjois-Suomi) Kansallisarkisto.
Suomen kantakartaston lehtijako ja tilausnumerot 1943-1943 (JPG) (Etelä-Suomi) Kansallisarkisto.
HMHS Britannic

| HMHS Britannic |
| --- | --- |
 HMHS Britannic
Tyyppi:  postihöyrylaiva (1914) sairaalalaiva (1914–1916)
Lippuvaltio:   Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta
Kotipaikka:  Liverpool
Aiemmat nimet:  RMS Britannic (1914) HMHS Britannic (1914–1916)
Operaattori:  Britannian kuninkaallinen laivasto
Omistaja:  White Star Line
Rakennustelakka:  Harland and Wolff, Belfast
Rakennusnumero:  433
Kölinlasku:  30. marraskuuta 1911
Vesillelasku:  26. helmikuuta 1914
Status:  upposi ajettuaan merimiinaan 21. marraskuuta 1916
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  9 matkustajille 1 miehistölle
Pituus:  269,1 m
Leveys:  28,7 m
Korkeus:  53 m
Syväys:  10,5 m
Uppouma:  53 200 t
Bruttovetoisuus (GT):  48 158 brt
Koneisto:  2 mäntähöyrykonetta sekä Parsons-höyryturbiini
Koneteho:  37 000 kW
Nopeus:  43 km/h
Nopeus:  23 kn
Miehistö:  860
Sisaralukset:  RMS Olympic RMS Titanic
HMHS Britannic oli White Star Line -varustamon RMS Olympicin ja RMS Titanicin sisaralus, joka laskettiin vesille vuonna 1914. Laivan nimen on sanottu pitäneen olla alun perin Gigantic, mutta Titanicin onnettomuuden jälkeen nimi vaihdettiin, sillä varustamon arvellaan pitäneen aiottua nimeä liian uhmakkaana. Britannic valittiin laivan nimeksi oletettavasti ensimmäisen maailmansodan edellä vallinneen isänmaallisuuden vuoksi. Laiva upposi ajettuaan merimiinaan vuonna 1916 Kreikan rannikolla toimiessaan sairaalalaivana.
Historia > Uudet laivat

Vuonna 1907 White Star Linen pääjohtaja J. Bruce Ismay ja Belfastissa sijaitsevan Harland & Wolff -telakan puheenjohtaja lordi Pirrie päättivät rakentaa kolme linjalaivaa, jotka kokonsa, ylellisyytensä ja turvallisuutensa puolesta kilpailisivat Cunard Linen Lusitanian ja Mauretanian kanssa, mutta olisivat hitaampia. Joidenkin väitteiden mukaan Britannicin nimeksi piti tulla Gigantic, mutta varustamo kiisti kaavailleensa nimeä.
Historia > Rakentaminen

Britannic oli hyvin samantyylinen kuin sisaraluksensa Olympic ja Titanic. White Star Line tilasi aluksen Harland and Wolffilta Belfastista. Laivan köli laskettiin 30. marraskuuta 1911 samassa altaassa kuin Olympic telakkanumerolla 433, ja alus laskettiin vesille 26. helmikuuta 1914.
Britannicilla oli 29 kivihiilikattilaa, jotka tuottivat höyryä kahdelle nelisylinteriselle mäntähöyrykoneelle ja yhdelle matalapaineiselle Parsons-turbiinille. Aluksella oli neljä savupiippua, joista yksi oli ilmastointihormi, joka ulkonäkösyistä rakennettiin savupiipun näköiseksi. Britannicin oli tarkoitus kuljettaa noin 3 200 matkustajaa ja miehistön jäsentä. Sillä oli kolme eri luokkaa. Lisäksi viisi Britannicin kuudestatoista vesitiiviistä laipioista korotettiin B-kannelle asti, jotta ne voisivat estää veden virtaamisen koko alukseen. Se oli hieman pidempi kuin sisaraluksensa Olympic ja Titanic.
Ennen valmistumistaan valtamerialukseksi se pakko-otettiin 13. marraskuuta 1915 ensimmäiseen maailmansotaan, jossa se toimi sairaalalaivana (HMHS eli His Majesty’s Hospital Ship) Välimerellä. Tällöin aluksen sisustus purettiin kaikessa kiireessä, joskin esimerkiksi ensimmäisen luokan pääportaikon lasikupoli ja porraskaiteet jätettiin paikoilleen, mutta seinäpanelointi purettiin ja myytiin huutokaupassa aluksen upottua.
Titanicin uppoamisen jälkeiset muutokset

Titanicin upottua ja ennen Britannicin vesillelaskua alukseen tehtiin muutoksia, joihin kuului sen rungon tekeminen 29 metriä leveäksi, joka oli kaksi jalkaa eli noin 60 senttimetriä leveämpi kuin sisaraluksilla. Laivaan vaihdettiin edellisten alusten käyttämän 16 000 hevosvoimaisen höyryturbiinin tilalle 18 000 hv:n höyryturbiini ja mäntähöyrykoneet saivat kumpikin tehoa lisää 1 000 hv, minkä takia aluksen koneteho oli noin 3 000 kW korkeampi. Tällä kompensoitiin aluksen kasvanutta kokoa ja painoa.
Aluksen runkoa ja turvajärjestelmiä paranneltiin siten, että se ei olisi niin herkkä muun muassa jäävuorille. Sisaralusten pohjassa käytetty kaksoispohjan rakenneperiaate laajennettiin aluksen kylkiin suojaamaan kattilahuoneita ja konehuoneita. Vesitiiviiden laipioiden korottamisen lisäksi sähkögeneraattorihuoneeseen lisättiin yksi laipio lisää parantamaan toimintavarmuutta generaattorihuoneisiin kohdistuvan vuodon varalle. Alukseen asennettiin enemmän pelastusveneitä, niitä oli yhteensä noin 48.
Ensimmäinen palvelus

Kun Gallipolin taistelun uhreja alkoi tulla enemmän, tuli tarve muuttaa suurin osa linjalaivoista sairaalalaivoiksi. Hallitus päätti pakko-ottaa Britannicin sairaalalaivaksi 15. marraskuuta 1915, koska aluksessa oli sopivia tiloja haavoittuneille. Alus maalattiin valkoiseksi, lisäksi sen kylkeen maalattiin vihreä raita ja suuret punaiset ristit. White Starin pääkonttorissa Liverpoolissa päätettiin 12. joulukuuta, että aluksen kapteeniksi tulisi varustamon kokeneimpiin kapteeneihin kuulunut Charles A. Bartlett, joka oli toiminut myös aluksen rakennustöiden valvojana.
Alus muutettiin siten, että se kykeni kuljettamaan 3 300 haavoittunutta ja lääkintähenkilökunnan, johon kuului 52 lääkäriä, 101 sairaanhoitajaa ja 336 apuhoitajaa, sekä 675 hengen miehistön. Hyttejä aluksella oli haavoittuneille 2 034. Ensimmäisen palveluksen päätyttyä 6. kesäkuuta 1916 Britannic palasi Belfastiin, jossa sitä alettiin muuttamaan takaisin matkustajalaivaksi. Britannian hallitus maksoi White Star Line yhtiölle 75 000 puntaa korvaamaan muutoksen takaisin matkustajalaivaksi. Muutos kesti useita kuukausia, ennen kuin se keskeytettiin, kun alus kutsuttiin takaisin palvelukseen sairaalalaivana.