stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Victor Nelsson

Victor Nelsson syksyllä 2021.
Victor Enok Nelsson (s. 14. lokakuuta 1998 Hornbæk) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 185-senttimetrinen. Hän on edustanut elokuusta 2021 alkaen turkkilaisseura Galatasarayta. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020.
Nelsson nousi FC Nordsjællandin junioreista edustusjoukkueeseen kaudella 2016–2017. Hän siirtyi heinäkuussa 2019 FC Kööpenhaminaan, jossa hän pelasi kaksi kautta mutta josta hän kolmannen kauden alussa elokuussa 2021 siirtyi Turkin Superliigassa pelaavaan Galatasarayhin. Hän pelasi ensimmäisellä Turkin-kaudellaan 36 liigaottelua, jotka kaikki avauskokoonpanossa, ja teki niissä yhden maalin. Hän on pelannut Eurooppa-liigassa Kööpenhaminan joukkueessa kymmenen ottelua ja Galatasarayn joukkueessa kahdeksan.
Nelsson pelasi Tanskan alle 18-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Viimeksi mainittua hän edusti ikäluokan EM-kilpailuissa vuosina 2019 ja 2021. Nelsson oli Tanskan joukkueen kapteeni vuoden 2021 turnauksessa, jossa Tanska voitti kaikki kolme alkulohko-otteluaan mutta hävisi puolivälierissä rangaistuspotkukilpailussa Saksalle.
Nelsson pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020 ystävyysottelussa Ruotsia vastaan. Syyskuussa 2021 hän pelasi MM-karsintaottelun Färsaaria vastaan. Vuonna 2022 hän on pelannut kaksi ystävyysottelua ja kolme Kansojen liigan ottelua. Seitsemässä A-maaottelussaan hän on viisi kertaa pelannut avauskokoonpanossa.
Vera Lynnin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 20 |  |
| ↙Kokoelmat | 4 |  |
Tämä on Vera Lynnin diskografia.
Studioalbumit

| Vuosi | Nimi |
| --- | --- |
1955: Vera Lynn Concert
1956: If I Am Dreaming
1958: The Wonderful World of Nursery Rhymes
1959: Vera Lynn Sings…Songs of the Tuneful Twenties
1960: Sing with Vera
1960: Yours
1961: As Time Goes By
1962: Hits of the Blitz
1963: The Wonderful Vera Lynn
1964: Among My Souvenirs
1966: More Hits of the Blitz
1970: Hits of the 60’s-My Way
1972: Unforgettable Songs by Vera Lynn
1972: Favourite Sacred Songs
1974: Vera Lynn Remembers – The World at War
1976: Christmas with Vera Lynn
1977: Vera Lynn in Nashville
1979: Thank You for the Music (I Sing The Songs)
1981: Singing to the World
1984: Vera Lynn Remembers
Kokoelmat

| Vuosi | Nimi | Britannian listasijoitus | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1981 | 20 Family Favourites | 25 |  |
| 1989 | We'll Meet Again | 44 |  |
| 2009 | We’ll Meet Again – The Very Best of Vera Lynn | 1 |  |
| 2010 | Unforgettable | 61 |  |
Veikko Pihlajamäki

Veikko Pihlajamäki on seuraavien henkilöiden nimi:
Veikko Pihlajamäki (1922–2007), poliitikko
Veikko Pihlajamäki (1921–2006), kirjailija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Veikko Pihlajamäki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Veronika päättää kuolla

| Veronika päättää kuolla> Veronika decide morrer |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Paulo Coelho
Kieli:  portugali
Genre:  romaani
Julkaistu:  1998
Suomennos
Suomentaja:  Sanna Pernu
Kustantaja:  Bazar Kustannus
Julkaistu:  2003
Sivumäärä:  248
ISBN:  951-9107-05-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Veronika päättää kuolla (port. Veronika decide morrer) on Paulo Coelhon romaani vuodelta 1998.
Kirjasta on tehty samanniminen elokuva ja siitä on myös tehty lukuisia teatterisovituksia.
Tarina

Veronika on kaunis nuori nainen Slovenian Ljubljanasta, jonka elämä vaikuttaa täydelliseltä. Veronika päättää kuitenkin tappaa itsensä, koska hän kokee saavuttaneensa elämänsä lakipisteen. Hän yrittää itsemurhaa ottamalla yliannoksen unilääkkeitä. Veronikan suunnitelma kuitenkin epäonnistuu ja hän päätyy Villetteen, mielisairaalaan. Mielisairaalassa hänelle kerrotaan, että hänen sydämensä on pahasti vaurioitunut ja että hänellä on vain viikko elinaikaa.
Mielisairaalassa Veronikan läsnäolo vaikuttaa muihin potilaisiin, etenkin masennuksesta kärsivään Zeljkaan ja skitsofreeniseen Edvardiin. Veronikan ollessa mielisairaalassa hän ymmärtää, ettei hänellä ole enää mitään hävittävää ja päättää karata mielisairaalasta. Matkallaan Veronika kuitenkin rakastuu.
Kirjan lopussa selviää, ettei Veronikalle ole oltu täysin rehellisiä.
Veronika Skvortsova

Veronika Skvortsova
Veronika Igorevna Skvortsova (ven. Вероника Игоревна Скворцова; s. 1. marraskuuta 1960 Moskova) on venäläinen poliitikko. Hän on siviiliammatiltaan neuropatologiaan erikoistunut lääkäri. Skvortsova on myös filosofian tohtori ja professori. Vuonna 2004 hänet valittiin Venäjän lääketieteiden akatemian varajäseneksi.
Skvortsova toimi vuosina 2005–2008 Venäjän aivoverenkiertohäiriötutkimusinstituutin johtajana ja vuosina 2008–2012 terveydenhuollon ja sosiaalisen kehityksen varaministerinä. 21. toukokuuta 2012 hän sai nimityksen maan terveysministeriksi. Vuonna 2020 hänen seuraajakseen tuli Mihail Muraško.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veronika Skvortsova Wikimedia Commonsissa
Vesannon naiset

Vesannon naiset oli televisiosarja, joka alkoi helmikuussa 1999. Se kertoi Vesannon naisista ja oli tyypiltään dokudraama, faktan ja fiktion sekoitus.
Vihreä välähdys

Vihreä välähdys San Franciscossa
Vihreän ja sinisen välähdyksen syntymekanismi
Vihreät välähdykset ja vihreät säteet ovat harvinaisia optisia ilmiöitä, joita näkyy joko juuri auringonlaskun jälkeen tai juuri ennen auringonnousua. Auringon yläosasta näkyy hieman taivaanrannan takaa, mutta vihreänä, tai auringon yläosasta osoittaa ylöspäin vihreä säde.
Vihreitä välähdyksiä ja säteitä näkee yleensä matalilla paikoilla, joista näkyy taivaanranta, esimerkiksi merellä tai rannalla. Vihreä hetki kestää sitä kauemmin, mitä hitaammin Aurinko laskee. Keskileveysasteilla päiväntasaajan ympärillä vihreä välähdys kestää korkeintaan sekunnin tai kaksi. Etelänavalla vihreää välähdystä on havainnoitu jopa 20 tunnin ajan.
Vihreät välähdykset ja säteet johtuvat valon siroamisesta ilmakehässä. Laskevan auringon yläosa vihertyy tavallisestikin hieman, mutta vihreä välähdys edellyttää kangastuksen, joka laajentaa vihreää aluetta tai kadottaa muunväriset näkyvistä. Ennen kuin vihreät välähdykset osattiin selittää optiikan avulla, niitä pidettiin pelkkänä uskomuksena. Vihreän hetken näkemisen on esimerkiksi ajateltu tuovan onnea.
Sininen välähdys

Ilmakehän taittumisilmiö aikaansaa yleensä vain vihreitä välähdyksiä. Sininen välähdys näkyy vain, jos ilmakehän olosuhteet ovat lähellä täydellistä, jolloin ero sinisen ja vihreän valon taittumisessa on mahdollisimman voimakas.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vihreä välähdys kuvattuna Suomessa NASA (englanniksi)
A Green Flash Page, Andrew T. Young's page with comprehensive explanations and simulations.
Straight Dope Article on the Green Flash (Arkistoitu – Internet Archive) from Cecil Adams
Green flash photos
A Green Flash Gallery (Arkistoitu – Internet Archive)
Le rayon vert Internet Movie Databasessa (englanniksi), Éric Rohmerin elokuva
Hyperphysics
Fact Monster
Veikko Palotie

Palotie vuonna 1975. Kuva: Kuvasiskot.
Veikko Palotie (21. marraskuuta 1915 – 16. heinäkuuta 1988) oli suomalainen varatuomari, asianajaja ja pääkonsuli.
Palotie valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1943 ja sai varatuomarin arvon 1946. Pääkonsulin arvonimen hän sai 1975.
Sotapalveluksesta palattuaan Palotie oli aluksi Asianajotoimisto Rainer Wuorion palveluksessa kunnes hän perusti vuonna 1951 oman asianajotoimiston joka erikoistui yritysjuridiikkaan sekä perintö-, testamentti- ja säätiökysymyksiin. Asianajotoimisto Veikko Palotie & Co Oy toimii nykyisin nimellä Merilampi Oy. Palotie oli hallituksen jäsenenä useissa yrityksissä ja toimi lainopillisena asiantuntijana niissä.
Vuodesta 1982 alkaen Palotie keskittyi Paulon Säätiön hoitamiseen ja toiminnan kehittämiseen. Säätiön olivat perustaneet helsinkiläisen ravintola Bellevuen omistanut ravintoloitsija Reko Paulo (ent. Grigori Pawlow, 1891–1957) ja hänen vaimonsa Hulda Helén (1884–1963). Palotie toimi vuonna 1966 toimintansa aloittaneen säätiön hallituksen puheenjohtajana. Paulon Säätiö jakaa apurahoja lääketieteellisen tutkimustyön, liikesivistyksellisen tutkimus- ja koulutustyön sekä kuvataiteen ja säveltaiteen edistämiseen. Säätiön yhteyteen perustettiin vuonna 1977 Veikko Palotien rahasto joka jakaa apurahoja liikesivistystä edistäviin tarkoituksiin ja liike-elämän juridiikan tutkimiseen.
Vuonna 2009 asianajotoimisto Veikko Palotie & Co Oy ja Paulon Säätiö perustivat Veikko Palotie–palkintostipendin joka jaetaan vuosittain elinkeinoelämän kannalta mielenkiintoisten Helsingin yliopiston oikeustieteen maisterin pro gradu -tutkielmien tekijöille.
Valkokarhunköynnös

| Valkokarhunköynnös |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Solanales
Heimo::  Kiertokasvit Convolvulaceae
Suku::  Karhunköynnökset Calystegia
Lajiryhmä::  Karhunköynnösryhmä
Laji::  sepium
Kaksiosainen nimi
 Calystegia sepium  (L.) R.Br. 
Synonyymit
 Calystegia sepium (L.) R.Br. subsp. sepium  Convolvulus sepium L. 
Katso myös
   Valkokarhunköynnös Wikispeciesissä   Valkokarhunköynnös Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkokarhunköynnös (Calystegia sepium, syn. Convolvulus sepium suppilokiertojen suvussa) on kiertokasveihin kuuluva monivuotinen köynnöstävä ruoho. Laji on tunnettu myös nimillä karhunköynnös ja isokierto. Nykyisessä rajauksessa valkokarhunköynnöksen laji vastaa taksonomisesti karhunköynnöksen nimialalajia sepium.
Ulkonäkö ja koko

Valkokarhunköynnös on jopa kolmemetriseksi kasvava ruohovartinen köynnös. Lehdet ovat isot ja herttamaiset. Varsi ja lehtiruodit ovat kaljuja. Kukat sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa muutaman senttimetrin mittaisten perien päissä. Teriöt ovat suuret, 3–5 senttimetriä leveät, suppilomaiset ja väriltään valkoiset. Kukkien väritys saattaa olla myös punertava, vaikka vaaleanpunakukkaiset kasvit kuuluvat yleensä muihin karhunköynnöksiin. Valkokarhunköynnöksen hedelmänä on kota. Valkokarhunköynnös muistuttaa myös lähisukuista peltokiertoa (Convolvulus arvensis), mutta on sitä selvästi suurempi.
Levinneisyys

Valkokarhunköynnös esiintyy kaikissa maanosissa, laajimmin Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Se voidaan jakaa yhdeksään alalajiin, joita tulkitaan vaihtelevasti myös lajeiksi.
Elinympäristö

Suomessa valkokarhunköynnös kasvaa mahdollisesti alkuperäisenä harvinaisena etelärannikon merenrannoilla muun muassa pensaikoissa ja levävalleilla. Valkokarhunköynnös on Suomessa myös koristekasvina viljelty ja sitä tavataan usein viljelykarkulaisena puutarhoissa, joutomailla, asutuksen lähellä pensaikoissa ja kaatopaikoilla. Se on uustulokkaana melko laajalle levinnyt Etelä-Suomessa ja paikoin Keski-Suomessa.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Valkokarhunköynnöksen levinneisyys Suomessa.
Luontoportti: Karhunköynnös (Convolvulus sepium)
Pohjolan kasvien pauloissa: Convolvulus sepium - valkokarhunköynnös
ITIS: Calystegia sepium (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Calystegia sepium (englanniksi)
Vili Savolainen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 25. lokakuuta 1985 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja/puolustaja
Pituus: 187 cm
Junioriseurat
1991–2001:  HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002–2007 |  HJK | 108 | (15) |
| 2002 | →  KäPa (laina) | 17 | (3) |
| 2006 | →  Klubi 04 (laina) | 1 | (0) |
| 2008–2010 |  TamU | 62 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 188 | (20) |
Maajoukkue
| 2000 |  Suomi U15 | 2 | (0) |
| 2000–2001 |  Suomi U16 | 11 | (0) |
| 2002 |  Suomi U17 | 3 | (0) |
| 2003 |  Suomi U18 | 9 | (0) |
| 2004 |  Suomi U19 | 9 | (1) |
| 2002 |  Suomi U20 | 1 | (0) |
| 2005 |  Suomi U21 | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Vili Savolainen (s. 25. lokakuuta 1985 Helsinki) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hän pelasi keskikentän pohjalla tai keskuspuolustajana.
Savolainen aloitti jalkapallon pelaamisen 5-vuotiaana Helsingin Jalkapalloklubin Kannelmäen juniorijoukkueessa. Hän on pelannut seuran edustusjoukkueessa kaudesta 2003 lähtien, jolloin hän oli vasta 17-vuotias. Talvella 2007 hän oli englantilaisen Coventry Cityn testattavana, mutta valmentajan vaihtuminen vei mahdollisuudet siirtoon. Keväällä 2007 ilmoitettiin Savolaisen tehneen yhden vuoden jatkosopimuksen HJK:n kanssa. Alkukauden 2007 hän joutui pelaamaan puolustajana loukkaantumisten takia. Savolainen allekirjoitti syksyllä 2007 kahden vuoden sopimuksen Tampere Unitedin kanssa. Savolaisen veli Juska Savolainen pelasi myös Unitedissa, mutta siirtyi tammikuussa 2008 norjalaiseen Rosenborgiin.
Savolainen edusti Suomea maajoukkuetasolla kaikissa ikäluokissa. Hän pelasi yhteensä 35 poikamaaottelua, joissa hän teki yhden maalin. Nuorten maajoukkueessa hän esiintyi kolmesti. Savolainen oli mukana alle 17-vuotiaiden Tanskassa pidetyssä EM-lopputurnauksessa vuonna 2002.
Vapaa (kappale)

| ”Vapaa” Kaija Koo |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Irti
 Julkaistu: 5. heinäkuuta 2010 
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Toni Wirtanen
 Tuottaja(t): Hannu Korkeamäki 
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 04.09
 Levy-yhtiö: Päijät-Hämeen Sorto ja Riisto
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: Singlelista: 1.   Latauslista: 1.   Radiosoittolista: 2. 
Kaija Koon muut singlet
| ”Minä uskon” 2008 | ”Vapaa” 2010 | ”Kaunis rietas onnellinen” 2011 |
Vapaa on Kaija Koon kappale, joka julkaistiin ensimmäisenä singlenä hänen yhdenneltätoista studioalbumiltaan Irti. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Apulanta-yhtyeen laulaja Toni Wirtanen.
Kappale sijoittui sekä single- että latauslistan ensimmäiseksi.
Aiheesta muualla

Vapaa-kappaleen musiikkivideo YouTubessa
Kaija Koo
| --- | --- |
Studioalbumit:   Kun savukkeet on loppuneet  Tuulten viemää  Tuulikello  Unihiekkamyrsky  Operaatio jalokivimeri  Tinakenkätyttö  Mikään ei riitä  Viiden minuutin hiljaisuus  Joulukirkossa  H-Hetki  Irti  Kuka sen opettaa  Sinun naisesi  Taipumaton 
Kokoelmat:   Tuuleen piirretyt vuodet 1980–2000  Minä olen muistanut  Kaunis rietas onnellinen – Parhaat 1980–2011 
Sarjojen kokoelmat:   Suomen parhaat  Lauluja rakkaudesta  Tähtisarja – 30 suosikkia  Suomiklassikot 2 
Singlet:   ”Velho / Kolmen jälkeen aamulla”  ”Tyhjyys / Kuka huutaa”  ”Kaikki vanhat filmit”  ”Kun savukkeet on loppuneet”  ”Pelkään sua, pelkäät mua”  ”Kuka keksi rakkauden”  ”Hanat aukeaa”  ”Niin kaunis on hiljaisuus”  ”Tule lähemmäs beibi”  ”Kylmä ilman sua”  ”Seuraavassa elämässä”  ”Taivas sisälläni”  ”Viisi vuodenaikaa”  ”Tuulikello”  ”Maailman tuulet vie”  ”Minä muistan sinut”  ”Minun tuulessani soi”  ”Päivät lentää”  ”Siipiveikko”  ”Valomerkin aikaan”  ”Tinakenkätyttö”  ”Isä”  ”Ex-nainen”  ”Antaa olla”  ”Mikään ei riitä”  ”Yhtä kaikki”  ”Mentävä on”  ”Vapaa”  ”Kaunis rietas onnellinen”  ”Kuka sen opettaa”  ”Supernaiset”  ”Surulapsi”  ”Ajoin koko yön”  ”En pelkää pimeää”  ”Siniset tikkaat”  ”Nää yöt ei anna armoo”  ”Paa mut cooleriin”  ”Mun sydän”  ”Tule lähemmäs beibi 2018”  ”Pelkkää voittoo”  ”Onnellinen loppu”  ”Hullut päivät”  ”Taipumaton”  ”Sattuu”  ”Nopee hopee”  ”Vapaa (Mestarit)”  ”Onnea matkaan” 
Muuta:   Diskografia  Luettelo kappaleista
Warkauden Klubi

Warkauden Klubin nimikyltti.
Varkauden klubi oli Varkauden keskustassa sijaitseva kartano, joka siirrettiin Terijoelta Varkauden Päiviönsaareen vuonna 1876. Varkauden klubi on toiminut historiansa aikana ruukinpatruunan asuntona, hotellina, ravintolana ja virkamiesklubina. Klubilla järjestettiin erilaisia tilaisuuksia, tapahtumia ja juhlia. Klubilla ovat vierailleet muun muassa presidentit C. G. E. Mannerheim, Lauri Kristian Relander ja Urho Kekkonen. Puurakenteinen Warkauden Klubin päärakennus tuhoutui kokonaan tulipalossa 27. helmikuuta 2021.
Varkauden klubin nykyinen omistaja on varkautelainen lakimies Jaakko Ikonen.
Victor Norman

| Victor Norman |
| --- | --- |
 Norman vuonna 2017.
Norjan työ- ja hallintoministeri
 Bondevikin II hallitus 19. lokakuuta 2001 – 8. maaliskuuta 2004  
Edeltäjä:  Jørgen Kosmo
Seuraaja:  Dagfinn Høybråten (työministeri) Morten Andreas Meyer (modernisaatioministeri)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Victor Danielsen Norman
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1946 Risør, Norja
Kuollut: 20. syyskuuta 2024 (78 vuotta) Bergen, Norja
Tiedot
Puolue:  Høyre
Koulutus:  Yalen yliopisto Massachusetts Institute of Technology
Victor Danielsen Norman (s. 24. heinäkuuta 1946 Risør – 20. syyskuuta 2024 Bergen) oli norjalainen Høyren poliitikko. Hän toimi Norjan työ- ja hallintoministerinä 2001–2005. Vuosina 1999–2001 hän oli Norjan kauppakorkeakoulun rehtori.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Victor Norman Wikimedia Commonsissa
Victor Norman Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Vis (joki)

| Vis |
| --- | --- |
 Näkymä Vis-joelta.
Alkulähde:  Cévennes-vuoristo
Laskupaikka:  Hérault-joki
Maat:   Ranska
Pituus:  57,9 km
Virtaama:  10 m³/s
Vis on eteläisessä Ranskassa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella sijaitseva joki. Sen alkulähde sijaitsee Cévennes-vuoristossa lähellä Alzonin kylää, ja se on Välimereen laskevan Hérault’n sivujoki.
Joen kokonaispituus on 57,9 kilometriä ja sen virtaus on noin 10 kuutiometriä sekunnissa.
Kaupunkeja joen varrella

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alzon  Campestre-et-Luc  Blandas  |  Vissec  Saint-Maurice-Navacelles  Rogues  |  Gorniès  Saint-Laurent-le-Minier  Cazilhac  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vis Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Vis (river)
Käännös suomeksi
Valkeajärvi

Valkeajärvi tarkoittaa seuraavia:
Järviä > Suomessa

Valkeajärvi on myös noin 90 suomalaisen järven tai vesialueen nimi, esimerkiksi:
Valkeajärvi, järvi Hämeenlinnan Tuuloksessa
Valkeajärvi, järvi Ikaalisissa
Valkeajärvi, järvi Ilomantsissa Kelsimänjoen valuma-alueella
Valkeajärvi, järvi Joutsassa
Valkeajärvi, järvi Jyväskylän Korpilahdella
Valkeajärvi, järvi Jyväskylän Kovasmäellä
Valkeajärvi, järvi Jyväskylän Markkulanjärvellä
Valkeajärvi, järvi Jämsän Ehunsalmella
Valkeajärvi, järvi Jämsän Eväjärvellä
Valkeajärvi, järvi Jämsän Hallissa
Valkeajärvi, järvi Jämsän Koskenpäällä
Valkeajärvi, järvi Jämsän Nytkymessä
Valkeajärvi, järvi Jämsän Sahloisissa
Valkeajärvi, järvi Jämsän Sammallahdella
Valkeajärvi, järvi Kangasalla
Valkeajärvi, järvi Kannonkoskella
Valkeajärvi, järvi Keuruulla
Valkeajärvi, järvi Kokemäellä
Valkeajärvi, järvi Kurun Vehmaanperällä
Valkeajärvi, järvi Kurussa lähellä Kaidankylää
Valkeajärvi, järvi Lahden Arkiomaalla
Valkeajärvi, järvi Mikkelissä lähellä Ruhalanniemeä
Valkeajärvi, järvi Mikkelin Paajalankylässä
Valkeajärvi, järvi Muuramen Isolahdella
Valkeajärvi, järvi Mänttä-Vilppulan Kolhossa
Valkeajärvi, järvi Mänttä-Vilppulan Kuoreniemessä
Valkeajärvi, järvi Oriveden Hanhilahdella
Valkeajärvi, järvi Oriveden Kielikänjärvellä
Valkeajärvi, järvi Oriveden Lauttakulmalla
Valkeajärvi, järvi Oriveden Lyytikkälässä
Valkeajärvi, järvi Oriveden Myllykylässä
Valkeajärvi, järvi Oriveden Pukalassa
Valkeajärvi, järvi Oriveden Siikanevalla
Valkeajärvi, järvi Oriveden Yliskylässä
Valkeajärvi, järvi Padasjoen Arrakoskella
Valkeajärvi, järvi Padasjoen Vakkilassa
Valkeajärvi, järvi Pellon Ruuhijärvellä
Valkeajärvi, järvi Ruoveden Hyyrylässä
Valkeajärvi, järvi Ruoveden Kukonpohjalla
Valkeajärvi, järvi Ruoveden Myllykylässä
Valkeajärvi, järvi Ruoveden Pourunperällä
Valkeajärvi, järvi Ruoveden Riekkolanperällä
Valkeajärvi, järvi Ruoveden Ylä-Väärissä
Valkeajärvi, järvi Sastamalan Heinijärvellä
Valkeajärvi, järvi Sastamalassa Vaunujoen valuma-alueella
Valkeajärvi, järvi Tampereen Kämmenniemessä
Valkeajärvi, järvi Tampereen Särkänperällä
Valkeajärvi, järvi Vilppulassa ja Ruovedellä
Valkeajärvi, järvi Virtain Jouttikylässä
Valkeajärvi, järvi Virtain Jähdyspohjalla
Valkeajärvi, järvi Virtain Luodespohjalla
Valkeajärvi, järvi Virtain Siekkiskylässä
Valkeajärvi, järvi Ylitorniolla
Valkeajärvi, järvi Ylöjärven Länsi-Aureessa
Valkeajärvi, järvi Ylöjärven Parkkuulla
Valkeajärvi, järvi Äänekoskella lähellä Vihijärveä
Valkeajärvi, järvi Äänekosken Liimattalassa
Valkeajärvi, järvi Äänekoskella lähellä Saarikasta
Iso Valkeajärvi, järvi Juupajoella
Iso Valkeajärvi, järvi Virtain Vaskivedellä
Pieni Valkeajärvi, järvi Juupajoella
Pieni Valkeajärvi, järvi Viitasaarella lähellä Valkeisjärveä
Vähä Valkeajärvi, järvi Jämsässä
Vähä Valkeajärvi, järvi Tampereen Velaatassa
Vähä Valkeajärvi, järvi Virtain Vaskivedellä
Vähä Valkeajärvi, järvi Ylöjärven Länsi-Aureessa
Järviä > Venäjällä

Valkeajärvi, järvi Leningradin alueella Venäjällä
Valkeajärvi eli Valgetjärvi, järvi Vologdan alueella Venäjällä
Kyliä

Valkeajärvi, kylä Keuruulla
Valkeajärvi, kylä Norrbottenin läänissä Ruotsissa
Rautatieasema

Valkeajärvi, rautatieasema Ruotsissa
Valkeajärvi, rautatieasema Keuruulla, Suomessa
Valkoinen oleanteri

| Valkoinen oleanteri> White Oleander |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Janet Fitch
Kieli:  englanti
Suomennos
Suomentaja:  Kaisa Luntinen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2001
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  436
ISBN:  951-0-24315-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Valkoinen oleanteri (engl. White Oleander) on yhdysvaltalaisen Janet Fitchin kirjoittama romaani. Teos on ilmestynyt suomeksi Kaisa Luntisen kääntämänä, WSOYn kustantamana 2001. Kirja kertoo teini-ikäisen Astrid Magnussenin surullisesta lapsuudesta ja kipeistä kasvuvaiheista. Kirja valittiin The Oprah Winfrey Shown kirjakerhoon toukokuussa 1999.
Juonikuvaus

Astrid Magnussen asuu kahdestaan äitinsä Ingrid Magnussenin kanssa Los Angelesissa. Ingrid on taiteilija, joka elää täysin omassa maailmassansa. Hänellä on omat sääntönsä, joita hän yrittää Astridillekin opettaa. Hän ei ole ikinä kokenut kuuluvansa mihinkään eikä halua elää niin kuin muut. Ingrid kuitenkin rakastuu ja on valmis luopumaan kaikista periaatteistaan miehen takia. Suhde ei kuitenkaan kestä, ja lopulta katkeroitunut Ingrid tappaa miehen.
Ingrid joutuu vankilaan ja Astrid aloittaa matkalaukkuelämän kasvatuskodista toiseen. Hän ikävöi äitiänsä ja yrittää turruttaa itsensä niin lääkkeillä, seksillä, rahalla kuin huumeillakin. Vuosien varrella hän joutuu ampumisen uhriksi, kärsii nälänhädästä ja näkee toinen toistaan epäonnistuneempia ihmissuhteita. Ainut pysyvä elementti hänen repaleisessa elämässänsä on Ingrid, jonka kirjeet ja elämänohjeet seuraavat häntä läpi teinivuosien.
Kirjan teemat

Kirja kerrotaan Astridin näkökulmasta, ja yksi teema onkin Astridin kasvaminen lapsesta aikuiseksi. Kirjassa esitellään useita erilaisia äiti-tytär-suhteita, mutta tärkein on kuitenkin Astridin ja Ingridin välinen suhde. Kirjan loppuosan teemaksi voisi nostaa Astridin itsenäistymisen – kuinka hän lopulta kasvaa äitinsä varjosta ja nousee äitiänsä vastaan.
Sovitukset

Kirjasta on tehty myös elokuva, joka ilmestyi vuonna 2002. Elokuvan on ohjannut Peter Kosminsky ja pääosissa nähdään Alison Lohman, Michelle Pfeiffer, Robin Wright Penn ja Renée Zellweger.
Aiheesta muualla

Valkoinen oleanteri Internet Movie Databasessa IMDB.com (englanniksi)
Kirjailijan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Valkoinen persialainen

Valkoisilla persialaisilla on joko siniset tai oranssit silmät. Joillakin kissoilla on eriväriset silmät.
Valkoinen persialainen on persialaisen kissarodun muunnos ja lähes yhtä suosittu kuin musta persialainen. Tälläkin rodulla on muunnoksia: sinisilmäinen ja oranssisilmäinen. Turkki on muiden persialaisten tavoin pitkä ja tuuhea, ja se vaatii harjausta päivittäin.