Chilentuoksusetri
Kuvaus

Chilentuoksusetri on ainavihanta yksi- tai monirunkoinen puu. Se kasvaa yleensä 15–20 metriä korkeaksi, mutta voi olosuhteista riippuen jäädä pensasmaiseksikin. Suurimmat yksilöt ovat noin 25 metriä korkeita ja rungon rinnankorkeusläpimitaltaan noin 1,5 metriä leveitä. Latvuksen muoto vaihtelee kartiomaisesta pyöristyneeseen. Oksat ovat latvuksen alemmissa osissa vaakasuuntaisesti siirottavia, mutta lähellä latvaa yleensä kärjestään kohenevia. Versot haarautuvat tavallisesti vastakkaisina tai lähes vastakkaisina pareina. Kasvuversojen haarat levittäytyvät usein tasossa muodostaen litteitä versostoja. Pitkälti johteisten lehtikantojen peittämä versoranka saa ensin puna- tai oranssinruskean värityksen, mutta muuttuu myöhemmin harmaaksi. Rungon aluksi sileä kuori hilseilee pitkinä liuskoina. Vanhemmiten kuoresta tulee suomumaisina levyinä halkeilevaa uurteista kaarnaa.
Lehdet ovat ruodittomia ja taimien varhaislehtiä lukuun ottamatta suomumaisia. Lehtiasento on ristikkäin vastakkainen. Suomumaiset lehdet ovat tavallisesti kaksimuotoisia; ne ovat eriytyneet litteän verson ylä- ja alapinnalla kasvaviin litteisiin keskilehtiin sekä verson kapeilla sivuilla kasvaviin kourumaisiin laitalehtiin. Hyvin pienet, keskimäärin ainoastaan yhden millimetrin pituiset keskilehdet jäävät osittain suurempien laitalehtien alle piiloon. Johtoversojen lehdet ovat muodoltaan sivuversojen laita- ja keskilehden väliltä. Ilmarakoja esiintyy jossakin määrin kaikilla lehtien pinnoilla. Niitä on kuitenkin eniten sillä lehden pinnalla, joka osoittaa verson alapintaa kohti. Ne muodostavat verson alapinnalle lähes valkoisia ilmarakojuovia.
Chilentuoksusetri on yleensä kaksikotinen, jolloin hede- ja emikukinnot kehittyvät eri kasviyksilöihin, mutta jotkin yksilöt saattavat tuottaa sekä hede- että emikukintoja. Kukinnot kehittyvät yksittäin versojen kärkiin.
Hedekukinto eli hedekäpy on yleensä viidestä seitsemään millimetriä pitkä ja kahdesta kolmeen millimetriä leveä. Se koostuu 12–20 rankaan ristikkäin vastakkaisesti asettuneesta hedelehdestä. Hedelehdet ovat limittäisiä ja muodoltaan hieman kilpimäisiä, mutta kärjestään pitkäsuippuisia. Hedelehden abaksiaalisella pinnalla eli alapinnalla on kolmesta neljään siitepölyä tuottavaa pölylokeroa.
Emikukinto eli käpy on muodoltaan pitkänpyöreän munanmuotoinen ja kypsänä yleensä 7–14 millimetriä pitkä sekä neljästä seitsemään millimetriä leveä. Käpy koostuu neljästä käpysuomusta, jotka ovat asettuneet rankaan kahdeksi ristikkäin vastakkaiseksi pariksi. Yksittäinen käpysuomu muodostuu yhteenkasvettuneesta emisuomusta ja peitinsuomusta. Käpysuomussa on subapikaalinen peitinsuomun kärjestä muodostuva ota. Kävyn kaksi käpysuomuparia ovat keskenään hyvin erikokoisia. Ainoastaan kärjenpuoleinen käpysuomupari on hedelmällinen ja tuottaa siemeniä. Kärjenpuoleisen suomuparin käpysuomut ovat noin kaksi kertaa tyvenpuoleisen parin suomujen kokoisia. Käpysuomujen avauduttua kävyn rangan kärki erottuu kärjimmäisen suomuparin välissä kahdesta kolmeen millimetriä pitkänä kartiomaisena tai nuijamaisena ulokkeena, jota kutsutaan columellaksi. Yksi käpy tuottaa tavallisesti kahdesta neljään siementä.
Siemen on kulmikkaan munanmuotoinen ja keskimäärin noin neljä millimetriä pitkä sekä 2,5 millimetriä leveä. Siemenellä on kaksi hyvin erikokoista lenninsiipeä, joista suurempi on kuudesta kahdeksaan millimetriä pitkä ja pienempi surkastunut.
Oksia ja rungon kuorta.
Litteillä versoilla on pitkiä laitalehtiä ja lyhyitä keskilehtiä.
Pienet hedekävyt kasvavat tiheässä lyhyiden versojen kärjissä.
Kävyt koostuvat vain neljästä käpysuomusta.