Omadata
Hankkeet > Suomessa

Liikenne- ja viestintäministeriö julkaisi vuoden 2014 lopussa Johdatus ihmiskeskeiseen henkilötiedon hyödyntämiseen -selvityksen, jossa listattiin yhteensä 12 omadataan liittyvää toimijaa, hanketta tai aloitetta. Esimerkiksi talouspuolella toimii Balancion-yritys , joka on verkossa toimiva palvelu oman talouden seurantaan. Terveysalueella keskeinen aloite on Taltioni-terveystili, joka toimii kuin henkilökohtainen työkalupakki, jossa säilyvät käyttäjän terveyteen liittyvät tiedot. Taltionin taustalla on Sitran Terveystaltio-hanke vuosina 2010–2012, joka perustettiin edistämään kansallista, julkisen ja yksityisen sektorin yhteistä kansalaisen sähköistä terveyskansiota ja kokonaisuutta. Sitra perusti vuonna 2012 Taltioni-osuuskunnan, jota siirtyivät johtamaan Sitran työntekijät Tuomas Teuri ja Pekka Turunen. Osuuskunnassa oli perustamisvaiheessa jäseninä 27 organisaatiota, jotka hankittiin erilaisten tapahtumien ja verkostojen kautta. Osuuskunnan tehtävänä on kehittää terveysalueen omadata-palveluiden tekninen alusta ja toiminnallinen ympäristö, jonka toimittajia ovat Medixine ja Fujitsu. Ruokapuolella toimii foodie.fm, joka on henkilökohtaiseksi mukautettu sosiaalinen osto- ja ruokasuosituspalvelu.
Sitran IHAN-hanke keskittyy reilun ja ihmiskeskeisen datatalouden kehittämiseen.
Keskeinen tutkimushanke on vuonna 2014 aloitettu monialainen tutkimusyhteenliittymä Digital Health Revolution, jossa on mukana muun muassa Aalto-korkeakoulusäätiö. Tutkimushankkeen tarkoituksena on mahdollistaa yksilöstä saatavan tiedon hyötykäyttö osana henkilökohtaisiksi mukautettuja, ennalta ehkäiseviä palvelujaselvennä ja parantaa kansalaisen mahdollisuuksia ylläpitää itse hyvinvointiaan. Hankkeessa aiotaan yhdistää järjestelmällisesti eri lähteistä saatavaa tietoa, mukaan lukien yksilön geeniperimä, terveys- ja hyvinvointiseurantatieto, sekä arkikäyttäytymiseen liittyvä tieto eli ihmisen digitaalinen jalanjälki. Tavoitteena on myös muuttaa perin pohjin Suomen asenneilmapiiri digitaalisen henkilötiedon hyödyntämistapoja kohtaan ja rakentaa MyData Allianssi -yhteisö, jonka avulla liiketoimintaa voidaan kehittää eettisesti ja lainmukaisesti. Tekes rahoittaa hankkeen helmikuusta 2016 heinäkuuhun 2017 kestävää jatkokautta 350 000 eurolla.
Open Knowledge Finland, OP, liikenne- ja viestintäministeriö sekä Suomen Lontoon instituutti järjestivät omadataa käsitelleen seminaarin 7. huhtikuuta 2014. Aihepiiristä keskusteltiin myös Avoin data 2014 -tilaisuudessa 15.–16.9.2014 otsikolla "Open data on stage – MyData, data security and data protection".
Vuoden 2015 toukokuussa aloittanut Sipilän hallitus nosti aiheen hallitusohjelman kärkihankkeisiin linjauksella: “Vahvistetaan kansalaisten oikeutta valvoa ja päättää itseään koskevien tietojen käytöstä, samalla varmistaen tietojen sujuva siirtyminen viranomaisten välillä.” Hallitus käynnisti myöhemmin vuonna 2015 omadataan perustuvia kokeiluja osana kärkihanketta
Marraskuussa 2016 Teknologiateollisuus ry sekä liikenne- ja viestintäministeriö järjestivät kolmen viikon maankoodauskurssin, jonka aikana kurssille osallistuneet tietotekniikkayritykset rakensivat liike- ja viestintäministeri Anne Bernerin aloitteesta palvelualustan henkilötietojen hallintaa varten. Mukana olivat yritykset Affecto, Basware, F-Secure, Gofore, Innofactor ja Tieto.
Kuluttajaliitto otti tammikuussa 2017 kantaa MyData-periaatteeseen kutsuen sitä kuluttajien kannalta ainoaksi ja parhaaksi vaihtoehdoksi, koska kuluttaja päättää tietojensa jakamisesta itse. Väestörekisterikeskus ehdotti lausunnossaan kesäkuussa 2014 MyData-mallien viranomaiskäytön selvittämistä. Sen on määrä aloittaa vuonna 2017 pilottitoteutus, jossa se soveltaa omadata-periaatteita julkisessa hallinnossa oleviin kansalaisen tietoihin.
Juha Sipilän hallitusohjelmahanke Yhteinen tiedonhallinta, YTI (24.8.2016-31.12.2018) toteutti maailman ensimmäisen julkisen ja yksityisen sektorin omadata-operaattorin Suomessa Koski-palvelun yhteyteen. Hankkeessa luvitettiin Koski-palvelusta tieto siitä, kuka on päätoiminen opiskelija henkilön itsensä antaman suostumuksen avulla. Projektissa mukana olivat opetus- ja kulttuuriministeriö, valtiovarainministeriö, Väestörekisterikeskus ja Opetushallitus. Projektin pääarkkitehtina toimi Mika Honkanen Väestörekisterikeskuksesta, joka on ollut pitkään viemässä omadata-ajatuksesta eteenpäin aiemmin ennen viranomaisuraa mm. Open Knowledge Finlandin hallituksessa ja Aalto-yliopistossa. Koski-palvelusta olevista tiedoista päätellään 27 kentän avulla se, kuka on päätoiminen opiskelija. Henkilötietojen luvittamisen Koski-palvelusta mahdollisti asiasta säädetty erityislaki valtakunnallisista opinto- ja tutkintorekistereistä 14.12.2017/884, johon on erikseen kirjattu "luovuttaminen hänen itsensä ja tietoja tarvitsevien viranomaisten käytettäväksi". Kansalainen (opiskelija) pystyi luvittamaan tietoja esimerkiksi Helsingin seudun liikenteelle, HSL (alennus julkiseen liikenteen lipusta), Oy Frank Students Ab (opiskelijakortin myöntäminen ja voimassaolo) ja Helsingin seudun opiskelija-asuntosäätiö Hoasille (opiskelijoiden vuokra-asuntojen hakeminen). Henkilötietojen suojan takia luvitettujen tietojen määrä pyrittiin minimoimaan ja toisaalta luvitettavien osapuolien tiedonhallinnalle asetettiin reunaehtoja tietosuojan ja tietoturvan takia. Projektissa opittiin se, että EU:n yleinen tietosuoja-asetus (GDPR) asettaa merkittävästi rajoituksia henkilötietojen toisiokäytölle (käytetään myös sanaa uudelleenkäyttö).
Suomessa eduskunta on säätänyt EU maista eniten säätelyä (lainsäädäntöä), jolla pyritään säätelemään henkilötietojen käyttöä kansallisesti. Suomessa on arvioilta noin 800 lakia, jossa säädetään henkilötietojen käsittelyä eri rekistereissä. Tämä on EU:n ennätys. Toiseksi eniten lakeja on Saksassa, jossa on 300 lakia. Suomessa esimerkiksi Eduskunnan perustuslakivaliokunta on edellyttänyt omadatan tarkempaa määrittelyä, jotta asian voisi viedä lainsäädäntöön.