stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Satoshi Miyauchi
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japanin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 1999
1 Onodera |
2 Yamaki |
3 Nagadome |
4 Nakachi |
5 Sakai |
6 Nishina |
7 Tōmei |
8 Hara |
9 Uchiyama |
10 Sawa |
11 Ōtake |
12 Isozaki |
13 Yanagita |
14 Mitsui |
15 Isaka |
16 Kobayashi |
17 Ōmatsu |
18 Yamago |
19 Andō |
20 Nishigai |
Valmentaja Miyauchi
Japanin naisten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajat
Ichihara (1981) • Orii (1984) • R. Suzuki (1986–1989) • T. Suzuki (1989–1996) • Miyauchi (1997–1999) • T. Suzuki (1999) • Ikeda (2000–2002) • Ueda (2002–2004) • Ohashi (2004–2007) • Sasaki (2008–2016) • Takakura (2018–)
Sami Torkki

| Sami Torkki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. joulukuuta 1978 (ikä 45) Rauma, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Tore
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  91 kg
Pelinumero:  27
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1996–2009
Seurat:  Lukko (SML)   Jää-Kotkat (I-div.)   KalPa (SML)   Linköpings HC (SEL)   Ilves (SML)    MoDo Hockey (SEL)
Sami Torkki (s. 11. joulukuuta 1978 Rauma) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli tavallisesti laitahyökkääjä, mutta hän pelasi myös keskushyökkääjänä.
Ura

Torkki aloitti ammattilaisuransa kasvattajaseurassaan Rauman Lukossa kaudella 1996–97, mutta pelasi suurimman osan tuosta kaudesta I-divisioonan Uudenkaupungin Jää-Kotkissa. Seuraavalla kaudella hän vakiinnutti nimellisesti paikkansa liigajoukkueessa, mutta varsinainen läpimurto tapahtui vasta kaudella 1998–99, kun Torkki siirtyi Kuopion KalPaan.
Tuon kauden jälkeen KalPa putosi liigasta suoraan Suomi-sarjaan ja Torkki palasi Uuteenkaupunkiin. Sieltä hänet poimi takaisin Lukkoon valmentaja Vasili Tihonov. Torkki viipyi Raumalla seuraavat kuusi kautta ja nousi joukkueen luottopelaajien joukkoon ja kaudella 2002–03 myös maajoukkueeseen. Kausi 2004–05 oli Torkin toistaiseksi paras SM-liigassa: hänelle merkittiin 52 ottelussa 39 tehopistettä ja 159 jäähyminuuttia.
Kaudelle 2005–06 Torkki siirtyi Ruotsin Elitserieniin Linköpingin joukkueeseen. Ruotsissa hän viihtyi kaksi kautta ja vaikkei juhlinutkaan pisteillä parhaiden Lukon-kausien tapaan, hän nousi suureen suosioon joukkueen fanien keskuudessa – Torkille perustettiin jopa oma fan club.
Kesällä 2007 polvileikkauksesta toipuva Torkki ei saanut uutta sopimusta Elitserienistä. Lopulta hän solmi yhden vuoden sopimuksen Tampereen Ilveksen kanssa. Seura käytti sittemmin sopimukseen sisältyneen option toisesta kaudesta, joten Torkki jatkoi Ilveksessä myös kaudella 2008–09. Torkki kärsi toisella Ilves-kaudellaankin loukkaantumisista, mikä oli osasyynä Torkin myymisessä 2009 Elitserienin MODOhon, jossa hän myös päätti uransa.
Pelitapa

Torkki oli pelaajana fyysinen ja suoraviivainen, jopa röyhkeä. Kiekonkäsittelijänä hän ei sen sijaan ollut parhaimmillaan, ja kuumaverinen pelityyli tuotti runsaasti rangaistuksia.
Perhe

Torkin vanhempi veli Jari pelasi SM-liigassa 492 ottelua tehden 441 pistettä.
Aiheesta muualla

Sami Torkki Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Sami Torkki Eurohockey.com. (englanniksi)
Sabri Jaballah

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Sabri Ben Abdelaziz Jaballah
Syntymäaika: 28. kesäkuuta 1973 (ikä 51)
Syntymäpaikka: Tunisia
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 184 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1995–1996 1997–2001 2001–2002 2003–2004 2004–2005 | AS Marsa Club Africain CS Sfaxien AS Marsa EOG Kram |  |
Maajoukkue
| 1995–2002 1996 |  Tunisia  Tunisian olympiajoukkue | 17 (1) 1 (0) |
| Mitalit> Maa:   Tunisia.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Maa:   Tunisia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Etelä-Afrikka 1996 | Jalkapallo |  |
Sabri Jaballah (arab. صبري جبالله‎‎, s. 28. kesäkuuta 1973) on tunisialainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.
Maajoukkueura

Jaballah edusti Tunisiaa yksissä MM-kisoissa, vuonna 1998. Sitä ennen hän oli myös vuoden 1996 kesäolympialaisissa. Yhteensä Jaballah pelasi 17 maaottelua joissa hän teki yhden maalin.
Saavutukset > Seurajoukkueissa

Tunisian cup: 1998, 2000
Saavutukset > Maajoukkueessa

Afrikan–mestaruuskilpailut
Hopeaa: 1996
Seinäjoen voimalaitos

Seinäjoen voimalaitos toukokuussa 2021.
Seinäjoen voimalaitos on Vaskiluodon Voiman yhteistuotantovoimalaitos Seinäjoella Kyrkösjärven rannalla. Laitoksen pääpolttoaineet ovat turve ja puuaines.
 Voimalaitos valmistui vuonna 1990. Se pystyy tuottamaan sähköä 125 MW:n teholla ja kaukolämpöä 100 MW teholla.
Santa Cruz Warriors

| Santa Cruz Warriors |
| --- | --- |
Liiga:  NBA Development League
Perustettu:  1995
Historia:  Dakota Wizards (1995–2012) Santa Cruz Warriors (2012–)
Areena:  Kaiser Permanente Arena kapasiteetti 2 505
Kotipaikka:  Santa Cruz, Yhdysvallat
Värit:                
Päävalmentaja:  Casey Hill
Mestaruudet:  1 (2007)
Kotisivu:  nba.com/dleague/santacruz/
Santa Cruz Warriors on koripalloseura Kalifornian Santa Cruzista. Se pelaa D-liigassa ja toimii NBA-seura Golden State Warriorsin farmijoukkueena.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi)
Sam Pollock

Samuel Patterson Smyth "Sam" Pollock OC, CQ (15. joulukuuta 1925 – 15. elokuuta 2007 Toronto, Kanada) oli kanadalainen urheiluvaikuttaja, joka tunnetaan etenkin NHL-joukkue Montreal Canadiensin toimitusjohtajana. Häntä pidetään yhtenä taitavimmista NHL-johtajista ja hänen aikanaan Montreal voittikin yhdeksän Stanley Cupia .
Montrealin organisaatioon Pollock siirtyi vuonna 1947. Tätä ennen hän oli mm. valmentanut teini-ikäisiä ja manageroinut softball-joukkuetta, jossa pelasi joitakin Montrealin pelaajia.  Pollock toimi monissa pienemmissä töissä ennen siirtymistään toimitusjohtajaksi. Vuonna 1950 hän tarkkaili ja arvioi nuoria lahjakkuuksia Montrealille. Pollockin aikana Canadiensiin liittyvät juniorijoukkueet voittivat kaksi Memorial Cupia ja CHL-liigan Omaha Knights sarjansa mestaruuden. Montrealissa oltiin vakuuttuneita Pollockin pelaajanäkemyksestä ja hänet nimitettiin Frank J. Selken seuraajaksi seuran toimitusjohtajaksi
Pollock oli Montrealin toimitusjohtaja vuodet 1964–1978 ja tuona aikana seura voitti yhdeksän Staney Cupia. Hän teki ollessaan toimitusjohtajana monta merkittävää kauppaa, joilla sai hankittua tulevia tähtipelaajia Montrealiin. Pollock oli ensimmäisiä toimitusjohtajia, jotka tajusivat, että varaustilaisuudessa onnistuminen oli tärkeää seuran tulevaisuuden kannalta.
Hänen suurimpia hankintojaan olivat maalivahti Ken Dryden, jonka hän sai Boston Bruinsista kahta mitätöntä lupausta vastaan, ja hyökkääjä Guy Lafleur, jonka hän varasi draftin ensimmäisenä saatuaan vuoron California Golden Sealsilta vaihtokaupassa. Muita Pollockin Montrealiin tuomia pelaajia ovat mm. Larry Robinson, Steve Shutt ja Bob Gainey.  Lisäksi Pollock oli suostuttelemassa valmentaja Scotty Bowmanin Montrealin valmentajaksi vuonna 1971 . Pollock jätti Montrealin vuonna 1978 .
Kanadan maajoukkueen johdossa Pollock oli vuoden 1976 Kanada-cupissa. Tuota joukkuetta monet jääkiekkoasiantuntijat pitävät kautta aikojen parhaimpana joukkueena. Vuodet 1995–2000 Pollock toimi baseball-joukkue Toronto Blue Jaysin toimitusjohtajana.
Pollock on saanut monia arvostettuja valintoja. Vuonna 1978 hänet valittiin Hockey Hall of Fameen ja lisäksi hän on Canadian Sports Hall of Famen jäsen. Vuonna 1985 Pollockille myönnettiin Kanadan korkein kunniamerkki, Order of Canada.
Pollock kuoli 15. elokuuta 2007 Torontossa .
Sammon ryöstö (Gallen-Kallela)

| Sammon ryöstö |
| --- | --- |
 Sammon ryöstö
Nimi:  Sammon ryöstö
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistumisvuosi:  1905
Taiteenlaji:  öljyvärimaalaus
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  307,5 cm
Leveys:  158 cm
Omistaja:  Suomen valtio
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Sammon ryöstö on Akseli Gallen-Kallelan vuonna 1905 valmistunut maalaus. Sen omistaa Suomen valtio ja se on osa Suomen Säästöpankki Oy:n taidekokoelmaa.
Misso

| Misso |
| --- | --- |
 Pulli järv ja Misson kylä.

 Misso
 Koordinaatit: 57°36′2″N, 27°13′43″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Võrumaa
Kunta:  Rõugen kunta
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  pienkauppala
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.misso.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Misso (saks. Illingen) on pienkauppala ja entinen kunta Võrumaalla, Virossa.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Rõugen kunta, Haanja, Mõniste ja Varstu sekä pääosa Misson kunnan kylistä yhdistettiin uudeksi Rõugen kunnaksi ja Missosta tuli Rõugen kuntaan kuuluva pienkauppala. Misson Luhamaan alueen 16 kylästä tuli osa Setomaan kuntaa.
Entinen kunta

Pinta-alaa Misson kunnalla oli 189,9 neliökilometriä ja asukkaita siellä oli 810 (1.1.2008). Väestötiheys oli 4,3 as/km². Misson kunnanjohtajana toimi Lembit Sikk. Kunnan keskus oli nimeltään Misso, jossa asui 280 ihmistä (1.1.2008).
Misson naapurikunnat olivat Vastseliina pohjoisessa ja Haanja lännessä. Etelässä kunta rajautui Latviaan ja idässä Venäjään. Luhamaan alueella sijaitsee Luhamaan-Šumilkinon rajanylityspiste, josta on mahdollista ylittää Venäjän raja.
Kunnassa sijainnut Luhamaan vuonna 1929 rakennettu Pyhän Hengen kirkko on Setumaan ainoa kirkkojuhlia uuden kalenterin mukaan juhliva kirkko.
Entinen kunta > Kylät

Misson kunta muodostui seuraavista kylistä (vir. küla): (Asukasluvut 1. tammikuuta 2008 olleen tilanteen mukaan)
Hindsa, Hino, Horosuu, Häärmäni, Hürsi, Kaubi, Kimalasõ, Kiviora, Koorla, Korgõssaarõ, Kossa, Kriiva, Kundsa, Kurõ, Käbli, Kärinä (27 asukasta), Laisi, Leimani, Lütä, Mauri, Misso (280 asukasta), Missokülä, Mokra, Muraski, Määsi (50 asukasta), Möldre, Napi, Parmu, Pedejä, Pruntova, Pulli, Pupli, Põnni, Põrstõ, Pältre, Rammuka, Rebäse, Ritsiko, Saagri, Saagrimäe, Saika, Sakudi, Sandi, Sapi, Savimäe, Savioja, Siksälä, Suurõsuu, Tiastõ, Tiilige, Tika, Toodsi, Tserebi, Tsiistre (25 asukasta) ja Väiko-Tiilige.
Entinen kunta > Väestö

Vuonna 2011 Misson kunnassa oli 576 asukasta, joista 543 (94,3 %) oli virolaisia, 27 (4,7 %) venäläisiä ja 6 (1,0 %) muita kansallisuuksia.
Aiheesta muualla

Setomaa Valdade Liit (viroksi) (englanniksi) (venäjäksi) (suomeksi) (saksaksi)
Morisyen

| Morisyen |
| --- | --- |
 Morisyenkielinen kyltti
Oma nimi:  Kreol morisien, kreole,
Tiedot
Alue:   Mauritius  Madagaskar  Etelä-Afrikka
Puhujia:  1 090 000 (2012)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Akademi Kreol Morisien
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  kreolikielet
Kieliryhmä:  Ranskan kreolit Bourbon-kreolit
ISO 639-3:  mfe
 Ohje 
Morisyen on Mauritiuksella puhuttu ranskaan pohjautuva kreolikieli. Se on Mauritiuksen de facto kansalliskieli sillä Mauritiuksen perustuslaki ei määrittele mitään kieltä viralliseksi. Kieltä puhuu äidinkielenään 1 090 000 ihmistä. Mauritiuksen lisäksi puhujia on myös Madagaskarilla (noin 204 000 puhujaa) ja Etelä-Afrikassa (noin 39 000). Kieli on monelle ensisijaisesti kotikieli ja sen sijaan virallisissa yhteyksissä suositaan ranskaa ja englantia.
Morisyen on lähempänä Karibialla puhuttuja ranskaan pohjautuvia kreolikieliä kuin läheisellä Réunionin saarella puhuttua réunionnais’ta. Läheisin morisyenin sukukieli on kuitenkin Seychellien kreoli.
Vuonna 2011 morisyenin kielenhuoltoa tekevä Akademi Kreol Morisien julkaisi sekä oikeinkirjoitusohjeen että kieliopin.
Fonologia

Morisyenin ääntäminen perustuu ranskaan niin kuin sen oikeinkirjoituskin, mutta varsinkin oikeinkirjoituksessa on pyritty yksinkertaisuuteen ja välttämään päällekkäisyyksiä .
Jotkin ranskan äänteet ovat sulautuneet yhteen muiden äänteiden kanssa morisyenissa. Vokaalien kohdalla [y] ja [ø] ovat muuttuneet äänteiksi [i] ja [e]. Konsonanteista [ʃ] sekä [ʒ] ovat sulautuneet äänteisiin [s] ja [z], koska ne eivät ole perinteisesti kuuluneet morisyeniin .
Fonologia > Konsonantit

Konsonantteja on 22. Soinnilliset ja soinnittomat vokaalit on erotettu toisistaan | -viivalla: soinnittomat ovat vasemmalla ja soinnilliset oikealla.
|  |  | Labiaali | Dentaali/ alveolaari | Postalveolaari/ palataali | Velaari/ uvulaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Nasaali | m | n | ɲ | ŋ | h |
| Klusiili | Klusiili | p | b | t | d |  | k | g | h |
| Affrikaatta | Affrikaatta |  | ʧ | ʤ |  |  |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi | f | v | s | z | ʃ* |  |  |
| Approksimantti | Tavallinen |  | l | j | ʁ |  |
| Approksimantti | Labialisoitunut |  |  |  | w |  |
Äänne [ʃ] on tullut lähinnä englantilaisten lainasanojen mukana ja on vakiintumassa yleiskieleen. Toisinaan myös kirjainyhdistelmä ⟨si⟩ tuottaa kyseisen äänteen. Esim. morisien /moʁiʃen/.
Fonologia > Vokaalit

Vokaaleja on yhteensä 9: niistä 3 on nasaalisia ja 6 oraalisia. Vokaalin pituus ei muuta merkityksiä.
|  | Etu | Keski | Taka |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Suolisuppea | e |  | o |
| Puoliavoin |  |  | ʌ |
| Avoin | a |  |  |
|  | Etu | Taka |
| --- | --- | --- |
| Välinen | ẽ | ɔ̃ |
| Avoin |  | ɑ̃ |
Nasaalisuutta merkitään n-kirjaimella, joten ⟨an⟩, ⟨on⟩ ja ⟨in⟩ ovat nasaalisia. Kuitenkin kaksi peräkkäistä n-kirjainta kumoaa nasaalisuuden, joten esim. bonbonn (= karkki) äännetään [ˈbɔ̃.bon].
Kielioppi

Ranska kielioppi muodostaa pohjan morisyenin kieliopille, mutta kreolikielille ominaiseen tapaan suurin osa kieliopillisista kategorioista (esim. verbin aikamuodot) ranskalle ominaiset taivutusmuodot ovat korvautuneet erilaisilla partikkeleilla. Esim. partikkeli ti ilmaisee mennyttä aikaa: mo ti koze (minä puhuin).
Substantiivien määräisyyden kategoriat ovat säilyneet eniten ranskan mallin mukaisena, sillä lukusanan enn käyttö epämääräisenä artikkelina on edelleen tavallista (esim. enn lakaz: talo). Määräinen artikkeli on pääte -la (lakaz-la).
Sanasto

Morisyenin sanasto pohjautuu ranskaan, mutta sanoja on myös tullut muun muassa englannista ja tamilista.
Englantilaisia lainoja ovat esim. 'ostokset' (engl. shopping) tai 'kartta' (engl. map). Tamilista tulleita lainoja ovat esim. kali (kaktus: tamiliksi கள்ளி, kalli), kotomili (korianteri: tamiliksi கொத்துமல்லி, kottumalli) ja ayo! (oi voi!: tamiliksi ஐயோ!, ayyo!).
Sanasto > Lukusanat

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| enn | dé | trwa | kat | sink | sis | set | wit | nef | dis |
Lähde:
Sanasto > Persoonapronominit

|  | Yksikkö | Monikko |
| --- | --- | --- |
| I pers. | mo | nou |
| II pers. | to / ou | zot |
| III pers. | li | zot / bann-la |
Yksikön 2. persoonista to on tuttavallisempi kun taas pronominia ou käytetään muodollisissa tilanteissa ja teitittelyssä.
Monikon 3. persoonan pronomia bann-la käytetään pääsääntöisesti vain silloin, kun zot aiheuttaisi sekaannuksen mon. 2. ja 3. persoonien välillä.
Morisyeninkielinen kyltti Le Morne Brabant'n maailmanperintökohteen luona.
Saba (Karibia)

| Saba |
| --- | --- |
 The Bottomin keskustaa
 lippu:  vaakuna
 Saban sijainti Karibialla
 Koordinaatit: 17°38′0″N, 63°15′0″W 
Valtio:  Alankomaat
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Erityiskunta
 – Kuvernööri:  Jonathan Johnson
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13 km²
Väkiluku (2013 ):  1 918
 – Väestötiheys:  148 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-4
Suuntanumero(t):  +599
Motto::  Remis Velisque
 
 Saban hallitus 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saba on Alankomaihin kuuluva saari Karibianmerellä. Se muodostaa oman erityisasemassa olevan kuntansa. Saaren pinta-ala on 13 neliökilometriä. Vuonna 2013 saaren asukasmääräksi laskettiin 1991. Juancho E. Yrausquinin lentoasema palvelee saaren lentoliikennettä.
Saba kuului vuoteen 2010 Alankomaiden Antilleihin, joka hajotettiin 10. lokakuuta. Sabasta, Bonairesta ja Sint Eustatiuksesta tuli erityiskuntia ja Sint Maartenista sekä Curaçaosta autonomisia alueita.
Maantiede

Saba on 13 neliökilometrin laajuinen pyöreähkö saari Pienten-Antillien pohjoisosassa Karibialla. Se sijaitsee noin 25 kilometriä luoteeseen Sint Eustatiukselta ja 45 kilometriä lounaaseen Sint Maartenilta. Geologisesti Saba on kerrostulivuoren huippu. Saaren maasto on silti monimuotoista, sillä siellä täällä on useita mäkiä. Itse Mount Scenery -tulivuori nousee 887 metrin korkeuteen. Mount Scenery purkuatui viimeksi 1720-luvulla, ja sitä pidetään edelleen mahdollisesti aktiivisena tulivuorena.
Saballa kasvaa melko tiheätä kasvillisuutta, ja Mount Sceneryn keskirinteillä on trooppista sademetsää. Alemmilla rinteillä on puolestaan pensaikkoja ja ruohikkoja, ja aivan korkeimmilla kohdilla vaivaismetsää.
Historia

Ciboneyt olivat Saban ensimmäisiä asukkaita. He olivat metsästäjä-keräilijöitä, ja vanhimmat asutusjäljet ovat noin vuodelta 1175 eaa. Saarelle muutti noin vuonna 800 arawakeja, jotka pystyttivät kyliä. Heidän jäljiltään saarelta on löytynyt keramiikkaa sekä simpukka- ja kivityökaluja.
Kristoffer Kolumbus seilasi Saban ohi vuonna 1493, mutta retkikunta ei pyrkinyt rantautumaan vaikeapääsyiselle saarelle. Ensimmäiset eurooppalaiset saarella olivat haaksirikkoutuneita englantilaisia, jotka ajautuivat sinne vuonna 1632. Heidän mukaansa saari oli asumaton. Hollannin Länsi-Intian kauppakomppania yritti asuttaa Sabaa vuonna 1640, mutta merirosvo Henry Morgan ajoi heidät pois. Saari olikin syrjäisen sijaintinsa ja vuoristoisen maastonsa takia pitkään lähinnä merirosvojen kotipaikkana.
Saba ja Sint Eustatius muodostivat vuonna 1828 Hollannin Länsi-Intian siirtokunnan, ja vuonna 1845 ne liitettiin yhteen muiden Alankomaiden omistusten kanssa. Niistä muodostettiin vuonna 1954 autonominen Alankomaiden Antillit.
Saaren liikenneyhteydet paranivat huomattavasti, kun vuonna 1947 rakennettiin neljä kylää yhdistänyt tie ja vuonna 1963 rakennettiin saaren pohjoisosan tasaiselle maalle kiitorata. Uusi isompi satamalaituri puolestaan avattiin vuonna 1972, mikä mahdollisti myös purjeveneiden ja sukellusveneiden rantautumisen. Saaren turismi alkoi kasvaa 1980-luvun lopulla.
Sabasta tuli 10. lokakuuta 2010 Bonairen ja Sint Eustatiuksen tavoin erityisasemassa oleva kunta, jolla on läheiset suhteet Alankomaiden keskushallintoon. Alankomaiden Antillit oli neljä vuotta aiemin päätetty purkaa.
Hallinto ja politiikka

Saba on Alankomaihin kuuluva erityiskunta. Se eroaa Alankomaan Euroopan alueen kunnista siinä, ettei se kuulu mihinkään provinssiin. Saban hallinto hoitaa monia kunnan sisäisiä asioita, mutta esimerkiksi verotus, poliisitoimi, maahanmuutto, liikenneinfrastruktuuri, terveyspalvelut, koulutus sekä turvallisuus ovat valtionviraston Rijksdienst Caribisch Nederlandin vastuulla.
Saban saaren korkein hallintoelin on saarivaltuusto, jossa on viisi vaaleilla valittua jäsentä. Kunnan jokapäiväisestä toiminnasta huolehtii puolestaan toimeenpaneva valtuusto. Alankomaat nimittää Saballe kuvernöörin, joka on sekä saarivaltuuston että toimeenpanevan valtustoon puheenjohtaja. Kuvernöörin virkakausi on kuusivuotinen, ja hänet voidaan virkaan kahdesti.
Talous

Saban talouden keskeisimmät tekijät ovat maatalous ja kalastus, turismi sekä Saba University School of Medicine. Turismi on tärkein tulonlähde, ja matkailijat tulevat saarelle erityisesti luontomatkailun, kuten sukeltelun, snorklauksen ja vaeltamisen, takia. Saarella vierailee vuosittain noin 22 500 matkailijaa.
Saban kauppatase on selvästi negatiivinen, sillä saarella ei juurikaan ole valmistusteollisuutta eikä varsinaisesti vientiä. Saarelle joudutaan tuomaan käytännössä kaikki kulutustavara. Saaren työllisyysaste oli vuonna 2020 ja työttömyysaste melko matala, vain vähän yli 3 prosenttia. Työvoimasta iso osa on julkisella puolella, sillä vuonna 2018 julkishallinnon ja hallituksen osuus työvoimasta oli 22 prosenttia, koulutuksen 17 prosenttia ja terveydenhoitopalveluiden 8 prosenttia.
Väestö

Saballa asui vuoden 2021 alussa Alankomaiden tilastokeskuksen mukaan 1 918 ihmistä. Väkiluku oli 15 asukkaalla pienempi kuin vuonna 2020, mutta kymmenessä vuodessa väkiluku on kasvanut silti 136:lla. Väestö on kasvanut erityisesti muuttoliikkeen ansiosta, sillä Saballe on muuttanut ihmisiä Etelä- ja Keski-Amerikasta sekä Alankomaista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saba (Karibia) Wikimedia Commonsissa
Alankomaiden saaret Saba (alavasemmalla) ja Sint Eustatius ympäristöineen Pienillä Antilleilla.
Seksuaalirikostutkimuspakkaus

Seksuaalirikostutkimuspakkaus eli SERI-pakkaus on valtakunnallinen näytteenottopaketti, jolla pyritään näytteenoton yhdenmukaisuuteen seksuaali- ja väkivaltarikoksissa. Pakkaus sisältää näytteenottovälineiden ja täytettävien lomakkeiden lisäksi poliisille ja lääkärille suunnatut näytteenotto-ohjeet sekä uhrin että epäillyn tutkimiseen. Vuoteen 2014 asti pakkausta kutsuttiin SETU-pakkaukseksi.
Servilien Nzakamwita

Servilien Nzakamwita (s. 20. huhtikuuta 1943) on ruandalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Kibungon hiippakuntaan 11. heinäkuuta 1971 ja nimitettiin Byumban hiippakunnan piispaksi 13. maaliskuuta 1996. Hänet konsekroi 2. kesäkuuta Frédéric Rubwejanga, jota avustivat Thaddée Ntihinyurwa ja Augustin Misago.
Saas-Grund

| Saas-Grund |
| --- | --- |
 Saas-Grund sijaitsee kapeassa Saaser Vispa -joen laaksossa.
 vaakuna

 Saas-Grund
 Koordinaatit: 46°7′N, 7°56′E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Valais
Hallintoalue (Bezirk):  Vispin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,55 km²
Korkeus:  1 546–4 017 m
Väkiluku (31.12.2016):  1 023.
 – Väestötiheys:  42 as./km²
 
 www.3910.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saas-Grund on kunta Etelä-Sveitsissä Valais’n kantonissa.  Kunnassa on noin 1 000 vakinaista asukasta.
Maantiede

Saas-Grund sijaitsee Saastalissa, Saaser Vispa -joen laaksossa, ja sen itärinteellä Valais’n Alppien juurella. Kunnan korkein vuori on Weissmies (4 017 m). Muita korkeita huippuja ovat Fletschhorn (3 985 m) ja Lagginhorn (4 010 m). Saas-Grundin naapurikuntia ovat Saas-Almagell etelässä, Saas-Fee lännessä, Saas-Balen pohjoisessa ja Simplon idässä.
Talous

Saas-Grund, kuten koko Saastal, on kesä- ja talvimatkailuseutua. Alppimatkailua on ollut 1800-luvulta alkaen: paikkakunnalle rakennettiin ensimmäinen hotelli vuonna 1833, ja nykyisin yöpymispaikkoja on noin 3 500.
Liikenneyhteydet

Saas-Grundiin rakennettiin tieyhteys pohjoisesta Vispin suunnasta vuonna 1938. Kylään on säännöllinen linja-autoyhteys: postiauto Brigistä ja Vispistä kulkee puolen tunnin välein.
Aiheesta muualla

Saastalin matkailusivut
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saas-Grund Wikimedia Commonsissa
Samuel Hjelt

| Samuel Hjelt> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Tyylilajit:  Progressiivinen metalli Heavy metal Hard rock
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Ancara (2003–2008) Kings of Modesty (2006–) MegaSnake (2021-)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Samuel Hjelt on suomalainen kitaristi. Hän soitti hard rock- ja heavy metal -yhtye Ancarassa ja sen jälkeen Kings of Modestyssä, jota oli mukana perustamassa. Nykyisen MegaSnake-yhtyeensä Hjelt perusti vuonna 2021.
Diskografia > Ancara

Dawn (2006)
Beyond the Dark (2007)
Diskografia > Kings of Modesty

Kings of Modesty (EP) (2007)
Hell or Highwater (2009)
Diskografia > MegaSnake

Charming (2022)
Service Pack

Service Pack eli huoltopäivitys on tietokoneohjelmiston täydennysosa, jolla esimerkiksi korjataan ohjelmistossa olevia virheitä, paikataan tietoturva-aukkoja ja mahdollisesti lisätään uusia ominaisuuksia. Service Pack sisältää yhdessä asennettavassa paketissa useita, jo aiemmin erikseen julkaistuja päivityksiä sekä usein myös ensimmäistä kertaa julkaistavia päivityksiä, jotka ovat ominaisia kyseiselle Service Packille.
Esimerkiksi Windows XP -käyttöjärjestelmälle on julkaistu kolme Service Packia, jotka etupäässä korjaavat XP:n tietoturvaongelmia. Windows Vistalle julkaistiin ensimmäinen Service Pack maaliskuussa 2008. Päivitys paransi mm. käyttöjärjestelmän vakautta ja suorityskykyä. Vuonna 2009 Vistalle ilmestyi Service Pack 2. Ensimmäinen huoltopäivitys Windows 7:lle ilmestyi vuonna 2011.