stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Irlanti
Hallinto ja politiikka > Muu politiikka

Irlannin politiikassa on koko maan itsenäisyyden ajan ollut tärkeänä aiheena Pohjois-Irlannin asema. Fianna Fáil muodostui vuosien 1922–1923 sisällissodan jälkeen niistä, jotka vastustivat saaren jakamista. Vaikka jaon vastustajat hävisivätkin sisällissodan, Fianna Fáil oli pitkään maan selvästi suosituin puolue ja se on ollut hallitusvastuussa lähes jatkuvasti 1930-luvulta asti. Toinen suuri puolue Fine Gael syntyi jakamisen kannattajista. Muita merkittäviä puolueita ovat työväenpuolue, vihreät ja Sinn Féin.
Katolisella kirkolla on aina ollut suuri valta Irlannissa. Viimeaikaiset uudistukset ovat kuitenkin lieventäneet tai poistaneet useita kirkon asettamia rajoituksia, ja vuonna 1972 katolisen kirkon erityisasema poistettiin perustuslaista. Esimerkiksi avioero sallittiin vasta vuonna 1996.
Irlanti on ensimmäinen maailman maa, jossa sukupuolineutraali avioliitto on hyväksytty kansanäänestyksen kautta. Homo- ja lesboparit saavat lainmuutoksen jälkeen solmia siviiliavioliiton. Äänestys järjestettiin 22. toukokuuta 2015.
Abortista tuli Irlannissa laillinen vuoden 2019 alusta. Kansanäänestyksessä toukokuussa 2018 ylivoimainen enemmistö kansasta kannatti abortin laillistamista. Hallitus vei lain nopeasti läpi parlamentissa ja presidentti vahvisti ennen joulunpyhiä lain, joka astui voimaan vuoden 2019 alussa.
Vuonna 1998 hyväksytty Pitkänperjantain sopimus (Good Friday Agreement) lopetti vihollisuudet Pohjois-Irlannissa. Tämä toi mukanaan uudenlaisen aikakauden myös Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kahdenkeskiseen suhteeseen. Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II vieraili vuonna 2011 Irlannin tasavallassa ensimmäisenä Britannian monarkkina Irlannin itsenäistymisen jälkeen, ja vuonna 2014 Irlannin tasavallan presidentti Michael Higgins vieraili Britanniassa ensimmäisenä Irlannin presidenttinä.
Hallinto ja politiikka > Asevoimat

Irlannin puolustusvoimat (engl. Irish Defence Forces (IDF), iiriksi Óglaigh na hÉireann) koostuvat maavoimista, laivastosta ja ilmavoimista. Irlannissa ei ole yleistä asevelvollisuutta.
Hallinnollinen jako

Vuoden 2014 kesäkuusta alkaen Irlanti on jaettu 31 hallintoalueeseen (engl. local government area). Alueista 26 on kreivikuntia, kolme kaupunkeja (Cork, Dublin, Galway) ja kaksi kaupunki-kreivikuntia (Limerick, Waterford). Hallintoalueet jakaantuvat yhteensä 95 kunnanosaan (engl. municipal district). Vuoden 2014 uudistuksessa paikallishallinnon yksiköiden määrä väheni 114:stä 31:een ja alue-edustajien määrä 1 627:stä 949:ään. Galwayn kreivikunta ja Galwayn kaupunki päättivät vuonna 2018 yhdistyä viimeistään vuonna 2021, jonka jälkeen hallintoalueita on 30..
| --- | --- |
  :   Fingal  Dublin City  Dún Laoghaire–Rathdown  South Dublin  Wicklow  Wexford  Carlow  Kildare  Meath  Louth  Monaghan  Cavan  Longford  Westmeath  Offaly  Laois  Kilkenny  Waterford  Cork City  Cork County  Kerry  Limerick  Tipperary  Clare  Galway County  Galway City  Mayo  Roscommon  Sligo  Leitrim  Donegal
Hallinnollinen jako > Hallinnon historiaa

Historiallisesti Irlannin saarella on ollut neljä maakuntaa: Ulster, Munster, Connacht ja Leinster. Maakuntajako on peräisin kristillisen ajan alusta, eikä sillä ole enää hallinnollista tehtävää.
Alla olevassa kartassa ja luettelossa ovat vanhan hallintojaon mukaiset kreivikunnat englanniksi ja iiriksi. Kreivikunnan nimen jäljessä oleva numero viittaa kartan vihreisiin alueisiin. Ulsterin kuusi muuta kreivikuntaa (oheisessa kreivikuntakartassa vaaleanpunaisella värillä) kuuluvat Pohjois-Irlantiin.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ulster (Ulaidh) Cavan/An Cabhán (9)  Donegal/Dún na nGall (26)  Monaghan/Muineachán (8) Munster (An Mhumhain) Clare/An Clár (20)  Cork/Corcaigh (16)  Kerry/Ciarraí (17)  Limerick/Luimneach (18)  Tipperary/Tiobraid Árann (19)  Waterford/Port Láirge (15)  |  Connacht (Connacht) Galway/Gaillimh (21)  Leitrim/Liatroim (25)  Mayo/Maigh Eo (22)  Roscommon/Ros Comáin (23)  Sligo/Sligeach (24) Leinster (Laighin) Carlow/Ceatharlach (4)  Dublin/Áth Cliath (1)  Kildare/Cill Dara (5)  Kilkenny/Cill Chainnigh (14)  Laois (13)  Longford/An Longphort (10)  Louth/Lú (7)  Meath/An Mhí (6)  Offaly/Uíbh Fhailí (12)  Westmeath/An Iarmhí (11)  Wexford/Loch Garman (3)  Wicklow/Cill Mhantáin (2)  |  Vanha kreivikuntajako: Irlannin kreivikunnat vihreällä ja Pohjois-Irlannin vaaleanpunaisella  |
Talous

Irlannin talous on nykyaikaista ja pitkälti riippuvainen ulkomaankaupasta. Irlanti liittyi euroon vuonna 1999 kahdentoista ensimmäisen EU-maan mukana. Maan bruttokansantuote kasvoi vuosina 1995–2007 keskimäärin 6 prosenttia vuodessa ja kääntyi maailman talouskriisin takia jyrkkään laskuun. Talouskriisin aikana irlantilaisten asuntojen keskimääräinen myyntihinta puolittui vuoteen 2010. Bruttokansantuote laski vuonna 2008 yli 3 prosenttia ja seuraavana vuonna lähes 8 prosenttia edellisestä. Vuonna 2010 bruttokansantuote heikentyi enää vain yhden prosentin, ja maan talouden odotettiin palaavan siedettävään tilaan vuoden 2011 aikana.
Vuonna 2017 Irlannin valtionvelka suhteessa bruttokansantuotteeseen oli 73 prosenttia.
Irlannin elinkeinorakenteesta noin 5 prosenttia on maataloutta, 49 prosenttia teollisuutta ja 46 prosenttia palveluita. Maan tärkeimpiä maataloustuotteita ovat naudanliha, meijerituotteet, ohra, peruna ja vehnä. Tärkeimpiä teollisuustuotteita taas ovat erilaiset kemikaalit, lääketarvikkeet, tietokonelaitteistot, ruokatarvikkeet ja virvoitusjuomat. Lisäksi maa on panostamassa lääkelaitteiden valmistukseen. Irlannin tärkeimpiä luonnonvaroja ovat maakaasu, turve, kupari, lyijy, sinkki, hopea, baryytti, kipsi, kalkkikivi ja dolomiitti.
Irlannin tärkeimpiä vientitavaroita ovat konetarvikkeet, tietokoneet, kemikaalit, lääkeaineet, eläimet sekä eläintarvikkeet. Irlannin vienti kohdistuu Yhdysvaltoihin, Britanniaan, Belgiaan ja Saksaan, kun taas tärkeimmät tuontimaat ovat Britannia, Yhdysvallat, Saksa ja Alankomaat. Vuoden 2010 arvion mukaan Irlannin ulkomaankaupan arvo oli noin 115,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Irlannin talous on noussut hyvin syvästä talouskriisistä. Erityisesti IT- ja lääkealan yritykset ovat nostaneet maan taloutta. BKT:n kasvu vuonna 2015 oli 8 %. Applen ja Googlen kaltaiset jättiyritykset ovat investoineet maahan ja työllistävät noin 10 prosenttia maan työvoimasta, niiden osuus maan bruttokansantuotteesta on samaa luokkaa. Irlannissa ovat menestyneet kuitenkin myös perinteisemmät alat ja esim. maidontuotantoon on investoitu sen jälkeen, kun EU poisti maitokiintiönsä. Hyvä talouskehitys on toisaalta johtanut hintojen nousuun.
Talous > Liikenne

Irlannissa on yhteensä noin 700 kilometriä moottoritietä (2009). Maan liikenne on Britannian tapaan vasemmanpuoleista. Irlannissa on yhteensä 39 lentokenttää, joista suurin on Dublinin lentoasema. Lentokentän kautta kulkee päivittäin noin 60 000 matkustajaa. Tieverkko on kattava ja hyväkuntoinen, mutta julkinen liikenne on melko kallista, vuorovälit ovat pitkiä eivätkä reitit ulotu kaikkialle.
Väestö

Katso myös Katolinen kirkko Irlannissa.
Irlannin väestö periytyy pääosin kelteistä, mutta mukaan on sekoittunut aikojen kuluessa myös englantilaisia, pohjoismaalaisia (lähinnä viikinkien ajalta norjalaisia ja tanskalaisia) sekä iberialaisia. 2000-luvulla Irlannin väkiluku on kasvanut voimakkaasti, sillä maahan on tullut paljon maahanmuuttajia pääosin Puolasta, Latviasta ja Liettuasta. Vuonna 2011 maassa oli 4 670 976 asukasta.
Vuosikymmenien ajan Irlannin väestönkehitystä hallitsi maastamuutto, joka johtui 1800-luvun riittämättömästä ravintohuollosta, mutta väestön väheneminen päättyi vuonna 1961, sillä vaikka maastamuutto jatkuikin, syntyvyys oli korkea.
Väestö puhuu pääosin englantia, mutta pieni vähemmistö, joka asuu enimmäkseen Irlannin länsiosissa, Connachtin provinssissa niin kutsutuilla Gaeltacht-alueilla, puhuu alkuperäiskieltä iiriä. Iiriä puhuvien määrä on noin viiden prosentin luokkaa, ja suurin osa heistä on kaksikielisiä toisena äidinkielenään englanti. Iirin kieli on ollut Irlannin virallinen kieli englannin rinnalla vuodesta 1921.
Vuoden 2016 väestölaskennassa irlantilaisista kuului katoliseen kirkkoon 78,3 prosenttia väestöstä. Anglikaaniseen Irlannin kirkkoon kuului 2,7 prosenttia. Ortodokseja oli 1,3 prosenttia ja muita kristittyjä 1,6 prosenttia. Muslimeja oli 1,3 prosenttia, hinduja 0,3 prosenttia ja muita uskontoja kannatti 2,1 prosenttia. Uskonnottomia oli 9,8 prosenttia. Loput 2,6 prosenttia ei kertonut kantaansa. Vuonna 2010 70 prosenttia irlantilaisista kertoi uskovansa Jumalaan; osuus oli Euroopan seitsemänneksi suurin.
Eri alueiden väestöjakauma on hyvin epätasainen. Väestö ja teollisuus ovat keskittyneet itään, jossa on maan politiikan ja talouselämän keskus. Noin 30 prosenttia väestöstä asuu Dublinin ja Dún Laoghairen kaupunkien alueella.
Maailman terveysjärjestön vuonna 2004 tekemän selvityksen mukaan Irlannissa käytetään maailman neljänneksi eniten alkoholia, puhtaaksi alkoholiksi muunnettuna yli 14,4 litraa aikuista kohti. Vain Luxemburgissa, Ugandassa ja Tšekissä kulutus on vielä runsaampaa. Irlanti on Afrikasta Britanniaan ja Alankomaihin kuljetettavan hasiksen merkittävä välipiste. Lisäksi Irlannin kautta välitetään Euroopassa valmistettuja synteettisiä huumeita sekä heroiinia ja kokaiinia. Erityisesti kokaiinin käyttö on kasvussa myös Irlannissa.
Huhtikuussa 2019 tilastojen mukaan 622 700 henkilöä eli 12,7 prosenttia väestöstä oli kansallisuudeltaan muita kuin irlantilaisia.
Väestö > Koulutus

Irlannissa on oppivelvollisuus kaikille 8–15-vuotiaille lapsille. Irlannin koulujärjestelmä on kolmivaiheinen: kaikille pakollinen kahdeksan vuoden mittainen peruskoulu (engl. primary education), 5–6 vuotta kestävä toisen asteen koulutus (engl. secondary education) sekä korkeakoulutus. Irlannissa lapset saavat mennä kouluun aikaisintaan kuusivuotiaina, mutta useimmat 4- tai 5-vuotiaat käyvät peruskoulujen yhteydessä olevia erityisluokkia. Peruskoulun jälkeen valtaosa nuorista siirtyy 5–6 vuotta kestävään toisen asteen koulutukseen. Noin 60 prosenttia toisen asteen koulutuksen suorittaneista menee myöhemmin korkeakouluun, yleensä joko yliopistoon tai collegeen. Irlannissa on yhteensä seitsemän yliopistoa, joista vanhin on vuonna 1592 perustettu Trinity College. Yliopistoista suurin taas on vuonna 1854 perustettu University College Dublin, jossa opiskelee yhteensä yli 24 000 opiskelijaa.
Kulttuuri

Irlantilaisen kulttuurin epämuodollisuus erottaa sen brittiläisestä kulttuurista ainakin irlantilaisten itsensä mielestä. Huumoria ja kielellistä sukkeluutta arvostetaan, ja sääntöjen rikkomisesta rangaistaan sarkasmilla tai pilkkaamisella.
Irlantilainen ruoka muistuttaa muiden pohjoiseurooppalaisten maiden keittiötä. Liha, peruna ja viljatuotteet ovat sen perustana, kasviksista käytetään lisukkeina etenkin kaalia, lanttua, porkkanaa ja ruusukaalia. Lammasta, kanaa, naudanlihaa, kinkkua ja kalkkunaa syödään paistettuina tai pataruokina. Myös kalaa, varsinkin lohta, ja katkarapuja käytetään. Kansainvälinen keittiö on levinnyt Irlantiinkin, mutta kotimaiset perusruoat ja varsinkin juomat, kuten viski ja Guinness-olut, ovat säilyttäneet suosionsa. Pubi on oleellinen kohtaamispaikka, mutta siellä tarjotaan harvoin aterioita.
Irlannin symboleita ovat kolmilehtinen apila, jota Irlannin suojeluspyhimyksen Pyhän Patrickin (iir. Padraich) kerrotaan käyttäneen esimerkkinä selittäessään pyhää kolminaisuutta, sekä kultainen harppu, joka esiintyy myös kaikissa Irlannin eurokolikoissa. Harppu oli myös Irlannin puntakolikoissa (iir. Punt) ja on edelleen Irlannin vaakunassa.
Perinteinen irlantilainen soitinmusiikki on usein alkujaan tarkoitettu tanssien säestykseksi. Kansanlauluissa on ornamentoituja surulauluja sekä balladeja, jotka voivat kertoa niin politiikasta, työstä, alkoholista kuin rakkaudestakin. Irlantilaisia teemoja musiikissaan ovat käyttäneet muun muassa Clannad, The Dubliners, Thin Lizzy, Boyzone ja The Corrs. Myös muut irlantilaiset artistit menestyvät maailmalla, eturivin tähdistä mainittakoon U2, Enya, Jedward, Sinéad O'Connor, Westlife, My Bloody Valentine, One Direction -yhtyeen Niall Horan sekä Boomtown Rats (ja laulaja Bob Geldof). Riverdance-tanssiryhmä on tehnyt irlantilaista steppitanssia tunnetuksi maailmalla.
Ernest Walton Dublinin Trinity Collegesta sai vuonna 1951 yhdessä John Douglas Cockcroftin kanssa Nobelin fysiikan palkinnon ”atomin jakamisesta”. William Rowan Hamilton oli huomattava matemaatikko.
Irlannissa on myös useita tunnettuja kirjailijoita, joista suurin osa kirjoittaa englanniksi. Neljä heistä on saanut Nobelin kirjallisuuspalkinnon: William Butler Yeats 1923, George Bernard Shaw 1925, Samuel Beckett 1969 ja Seamus Heaney 1995. Muita tunnettuja irlantilaiskirjailijoita ovat muun muassa James Joyce (jonka muistoksi vietetään vuosittain Bloomsdayta), Jonathan Swift, Oscar Wilde, Patrick Kavanagh, Colm Tóibín, Brendan Behan, Roddy Doyle, Laurence Sterne sekä Draculan luoja Bram Stoker.
Unescon maailmanperintöluettelossa on Irlannista kaksi kohdetta, Bend of the Boynen muinaismuistot ja Skellig Michaelin luostariryhmä.
Kulttuuri > Media

Irlannin yleisradioyhtiö on Raidió Teilifís Éireann (RTE), jolla on kaksi televisiokanavaa ja neljä kansallista radiokanavaa. Lisäksi maassa on useita kaupallisia televisio- ja radioyhtiöitä. Irlanti on Eurovision laulukilpailussa tähän mennessä menestynein maa, sillä se on voittanut seitsemän kertaa.
Irlantilaisia lehtiä ovat mm. The Irish Times, Irish Independent ja The Examiner.
Urheilu

Irlannin epävirallisia kansallislajeja ovat niin kutsutut gaelilaiset urheilulajit, joista tärkeimpiä ovat etäisesti jalkapalloa muistuttava gaelilainen jalkapallo ja mailapeli hurling. Olympialaisissa maa on menestynyt lähinnä kesäolympialaisissa; talvikisoissa maa ei ole voittanut yhtään mitalia. Kesäolympialaisissa Irlanti on menestynyt erityisesti nyrkkeilyssä (12 mitalia), yleisurheilussa (6 mitalia) ja uinnissa (4 mitalia).
Irlannissa on yhteensä 252 844 rekisteröityä jalkapallon pelaajaa ja 5 828 jalkapalloseuraa. Maan kansallinen jalkapalloliiga on viralliselta nimeltään League of Ireland Premier Division. Irlannin jalkapallomaajoukkue on osallistunut kolme kertaa jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin (1990, 1994 ja 2002) voittamatta kuitenkaan mitaleja. Maa oli FIFA-rankingissa tammikuussa 2012 sijalla 23. Parhaimmillaan maa on ollut ranking-listalla kuudes vuosina 1992–1993. Jalkapallon ohella myös rugby ja hevosurheilu on suosittua.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matkaopas aiheesta Irlanti Wikimatkoissa
Globalis.fi – Irlannin maaprofiili
Irlanti Google Mapsissa
Ylen Elävä arkisto – Vieraana vihreällä saarella, video 1964
| n k Euroopan valtiot |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset valtiot |  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia1  Azerbaidžan1  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia1  Irlanti  Islanti  Italia  Itävalta  Kazakstan1  Kreikka  Kroatia  Kypros1  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki1  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaani  Venäjä1  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta  |  |
| Kiistanalaiset valtiot |  Abhasia1  Artsakh1  Etelä-Ossetia1  Katalonia  Kosovo  Pohjois-Kypros1  Transnistria  |  |
1Lasketaan kuuluvaksi myös Aasiaan.
| n k Euroopan unionin jäsenvaltiot |
| --- | --- | --- | --- |
|  |   Alankomaat   Belgia   Bulgaria   Espanja   Irlanti   Italia   Itävalta   Kreikka   Kroatia   Kypros   Latvia   Liettua   Luxemburg    Malta   Portugali   Puola   Ranska   Romania   Ruotsi   Saksa   Slovakia   Slovenia   Suomi   Tanska   Tšekki   Unkari   Viro  |   Alankomaat   Belgia   Bulgaria   Espanja   Irlanti   Italia   Itävalta   Kreikka   Kroatia   Kypros   Latvia   Liettua   Luxemburg    Malta   Portugali   Puola   Ranska   Romania   Ruotsi   Saksa   Slovakia   Slovenia   Suomi   Tanska   Tšekki   Unkari   Viro  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Puola 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  UK Parliament  Yle 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  Dictionnaire historique de la Suisse  NARA  IdRef 
Irlannin kartta
Laidunmaata Oweneen laaksossa.
Sinn Féinin vaalimainos 1918.
Bertie Ahern, Irlannin pääministeri vuosina 1997–2008 ja Fianna Fáil -puolueen johtaja vuosina 1994–2008
Mary Robinson, Irlannin ensimmäinen naispresidentti vuosina 1990–1997.
Leo Varadkar, Irlannin pääministeri 2017 –  2020  ja Fine Gael -puolueen johtaja vuodesta 2017
Mary McAleese, Irlannin toinen naispresidentti vuosina 1997–2011
O'Connell Street Dublinissa
Dublinin lentoasema on maan suurin lentoasema.
Irlannin väkiluvun kehitys 1600-luvulta 2000-luvulle.
Rockyhtye U2 konsertoimassa Madison Square Gardenissa marraskuussa 2005.
Harppu koristaa myös Guinness-lasia.
Gaelilainen jalkapallo on yksi Irlannin epävirallisista kansallislajeista.
Luettelo Turun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Turun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Turun puistoissa, kaduilla ja aukioilla olevat pysyvät julkiset taideteokset ja muistomerkit. Turussa on lähes sata kaupungin taidekokoelmaan kuuluvaa ulkoveistosta ja ympäristötaideteosta.
Luettelossa olevat teokset voivat joko kuulua Turun museokeskuksen kokoelmiin tai olla julkisilla paikoilla olevia liikelaitosten, yritysten, valtion ja yksityisten omistamia.
Turkuun on liitetty Maarian, Paattisten ja Kakskerran kunnat.
Julkinen taide Turussa

Suomen vanhin henkilömonumentti, C. E. Sjöstrandin suunnittelema Henrik Gabriel Porthanin patsas paljastettiin Turun Porthaninpuistossa vuonna 1864. Sjöstrand suunnitteli teoksen Roomassa ja se valettiin Münchenissä. Henkilöä esittävän pronssiveistoksen lisäksi teoksen graniittijalustassa on Porthanin elämänhistoriasta kertova kuvaohjelma ja kirjoituksia. Muita Turun vanhoja patsaita ovat Walter Runebergin Erik Julin (1873) ja Pietari Brahe (1886), jonka toinen, hieman pienempi versio paljastettiin Raahessa samana vuonna. Ensimmäinen kaupungin omin varoin hankkima julkinen teos on Wäinö Aaltosen Lilja (1928).
Anja Ahon Lapset (1959) on ensimmäinen naispuolisen kuvanveistäjän tekemä julkinen veistos Turussa.
Kansainvälistä nykytaidetta toi Turkuun Pro Cultura -säätiön ympäristötaideprojekti. Mario Merzin Fibonacci Sequence 1–55 on valoteos, joka sijaitsee Turku Energia Oy:n voimalaitoksen savupiipun kyljessä. Vuonna 1994 paljastetussa teoksessa neonvaloputkista koostuu Fibonaccin sarjan kymmenen ensimmäistä lukua.
Ympäristötaideprojekti toi myös Suomen ensimmäiset maisemapylväät, jotka ovat Turun Hirvensalossa. Vuonna 1995 nousseet Keltanokat suunnitteli Antti Nurmesniemen toimisto.
Turkuun ovat muistopatsaan tai -merkin saaneet muun muassa piispa Mikael Agricola, poliitikko Adolf Ivar Arwidsson, kensaalikuvernööri Pietari Brahe, jalkaväenkenraali Adolf Ehrnrooth, taidemaalari Robert Wilhelm Ekman, kansalaisoikeusmies Mahatma Gandhi, kauppaneuvos Erik Julin, kirjailija Aleksis Kivi, presidentti Mauno Koivisto, marsalkka Mannerheim, juoksija Paavo Nurmi, jääkärieversti Heikki Nurmio, liikemies G. A. Petrelius, akatemian professori Henrik Gabriel Porthan, tehtailija Fredric von Rettig, kirjailija Fredrika Runeberg, opiskelijakolmikko J. L. Runeberg, Elias Lönnrot ja J. V. Snellman, moottoripyöräilijä Jarno Saarinen, luonnotieteilijä ja tutkimusmatkailija Herman Spöring nuorempi, runoilija Josef Julius Wecksell, taidemaalari Victor Westerholm ja kuninkaat Juhana III ja Kustaa II Aadolf.
Taideteokset ja muistomerkit

Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta). Tässä luettelossa on 188 kohdetta.
Julkisilta paikoilta poistetut ja tuhoutuneet teokset

| Teos | Aiempi sijainti | Nykyinen sijainti | Tekijä | Paljastettu | Poistettu/ tuhoutunut | Syy | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Carro Celeste | Itsenäisyydenaukio, Itäinen Rantakatu 24, III kaupunginosa | Tilapäisesti varastoituna | Bettineschi, MariellaMariella Bettineschi | 1994 | 2023 (varastoitu) | Teos on siirretty varastoon uuden musiikkitalon rakentamisen tieltä. Sille ollaan etsimässä uutta sijoituspaikkaa. |  |  |
| Harvest | Eerikinkatu 7,  VI kaupunginosa | Maalattu piiloon | Aryz |  | heinäkuun 2021 lopussa | Tilalle mainos, isännöitsijä: "haluttiin maalata peittoon" |  |  |
| Jarkko Laineen muistomerkki Elämys on vuokrahuone | Kupittaankatu 69, III kaupunginosa | Ei tiedossa, varastettu | Mäkinen, ErikErik Mäkinen | 2013 | 2023 marraskuu | Varastettu. Marraskuussa 2023 Jarkko Laineen seura sai tiedon, muistomerkki on kadonnut. Muistomerkki oli osoitteessa Itäinen pitkäkatu 70/ Kupittaankatu olevan puutaloyhtiön kivisen portinpylvään päässä Kupittaankadun puolella. Laine asui talossa vuosina 1951–1960. Puutaloyhtiön omistaa nykyään TVT Asunnot Oy. Talot ovat olleet tyhjinä loppuvuodesta 2022 lähtien, joten varkaat ovat saaneet touhuta rauhassa. Jarkko Laineen pää ei ollut Wäinö Aaltosen museon omistuksessa. – Maaliskuussa 2024 Jarkko Laineen seuran puheenjohtaja Joni Pyysalo kertoi TS:lle, että poliisi on keskeyttänyt patsaan katoamisen tutkimukset, koska ei ole mitään, jolla tutkimuksissa voisi edetä. Seuran on tarkoitus hankkia uusi pronssiveistos. Veistoksen alkuperäiset muotit ovat tallella, mutta huonokuntoiset. Turun kaupungin kanssa on myös sovittu, että Turun pääkirjastoon tulee kokonaan uusi, puinen muistomerkki. Millainen uudesta veistoksesta tulee ja miten varastettu veistos korvataan, on vielä pohdinnan alla. |  |  |
| The Transparent Dream | Itäinen Rantakatu 4, Aboa Vetus & Ars Nova -museon piha | Turun museokeskuksen varastossa | Bout, Ger C.Ger C. Bout | 1996 | 16.9.2020 | Teos on siirretty varastoon, koska se alkoi olla Aboa Vetuksen kaivausten tiellä. Teos ei tule palautumaan alkuperäiselle paikalle. Mahdollista uutta sijaintipaikkaa kartoitetaan Turun museokeskuksessa. |  |  |
| Leninin patsas | Aurakatu 15, Puolalanmäki | Museopalveluiden säilytystila | Anikušin, MihailMihail Anikušin | 1977 | 2022 | ”...kuvaa ihmiskunnan historian epädemokraattista ja traagista vaihetta, joka ideologialtaan ei ole Turun kaupungin arvoperustan ja kaupunkistrategian eteenpäin katsovan, uusiutumiskykyisen ja ihmisten tasa-arvoisia oikeuksia korostavan hengen mukainen...” |  |  |
| Soihtu | Itsenäisyydenaukio, Itäinen Rantakatu 24, III kaupunginosa | Tilapäisesti varastossa, odottaa uuden musiikkitalon valmistumista. | Sakki, TerhoTerho Sakki | 1975 | 2023 (varastoon) | Teos on siirretty varastoon uuden musiikkitalon rakentamisen tieltä. Se asennetaan takaisin kaupunginteatterin viereen. |  |  |
Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1967

Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1967 olivat ensimmäiset erilliset matkakohtaiset SM-kilpailut pikaluistelussa. Kilpailut käytiin Oulussa 4.-5. maaliskuuta. Vain miehet kilpailivat; naisten matkamestaruudet ratkaistiin yleisluistelijoiden Suomen-mestaruuskilpailujen yhteydessä.