stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varkauden lentokenttä
Lentoyhtiöt ja kohteet

Varkauden lentoasemalle ei ollut lentoasematoiminnan loppuessa vuonna 2016 säännöllistä reittiliikennettä. Aiemmin Varkauden ja Helsingin välillä ovat liikennöineet muiden muassa Finnair ja Flybe Nordic.
Matkustajamäärät

| Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 15 550 | 519 | 16 069 | −24,0 %  |
| 2006 | 11 947 | 305 | 12 252 | −23,8 %  |
| 2007 | 2 337 | 30 | 2 367 | −80,7 %  |
| 2008 | 6 251 | 151 | 6 402 | +170,5 %  |
| 2009 | 9 116 | 742 | 9 858 | +54,0 %  |
| 2010 | 7 601 | 456 | 8 057 | −18,3 %  |
| 2011 | 7 210 | 1 525 | 8 735 | +8,4 %  |
| 2012 | 5 576 | 1 074 | 6 650 | −23,9 %  |
| 2013 | 5 022 | 1 737 | 6 759 | +1,6 %  |
| 2014 | 18 | 2 | 20 | −99,7 %  |
| 2015 | 0 | 0 | 0 | −100,0 %  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varkauden lentokenttä Wikimedia Commonsissa
Lentopaikat.fi – Varkauden lentopaikka
Varkauden Lentokerho r.y.
Tällainen on Suomen hiljaisin lentoasema – yksi ihminen töissä, kaikki valmiina olemattomia matkustajia varten Yle Uutiset.  16.12.2015. Helsinki:  Yleisradio Oy. Viitattu 24.11.2016.
Joka miehen lentokoulu aloitettu Joroisten "vahingossa" syntyneellä lentokentällä, Helsingin Sanomat, 21.08.1937, nro 223, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomen suurin siviililentokoulu, Hakkapeliitta, 11.07.1939, nro 28, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka
Todo esto es la música

|  Todo esto es la música> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Serafín Zubiri
Säveltäjä(t):  Luis Miguélez Alfredo Valbuena
Sanoittaja(t):  Luis Miguélez
Euroviisutiedot
Vuosi:  1992
Maa:  Espanja
Kieli:  espanja
Sijoitus:  14.
Pisteet:  37
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Javier Losada
Todo esto es la música on Serafín Zubirin esittämä kappale, joka edusti Espanjaa vuoden 1992 Eurovision laulukilpailussa Ruotsin Malmössä.
Kappale sijoittui Euroviisuissa 23 maan joukosta sijalle 14. 37 pisteellä.
Timo Rauhala (jalkapalloilija)

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 7.9.1989
Syntymäpaikka: Seinäjoki, Suomi
Pelipaikka: Laitapuolustaja
Pituus: 170
Paino: 73
Junioriseurat
–2007: TP-Seinäjoki
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2009–2015 2015–2019 | SJK KPV | 94(1) 117(0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Timo Rauhala (s. 7. syyskuuta 1989, Seinäjoki) on suomalainen jalkapalloilija. Rauhala on edustanut aikuisuransa aikana ammattilaisena Seinäjoen Jalkapallokerhoa sekä Kokkolan Pallo-Veikkoja.
Seurajoukkueet

Rauhala aloitti aikuisuransa Törnävän Pallossa eli TP-Seinäjoessa Kakkosessa kaudella 2007. Rauhala pelasi TP-Seinäjoen ja Sepsi-78 fuusioseuraan Seinäjoen Jalkapallokerhoon kaudella 2009. SJK:ssa Rauhala pelasi vuodet 2009-2014, pelaten seurassa 94 ottelua Kakkosta ja Ykköstä. Kaudella 2015 Rauhala siirtyi Kokkolan Pallo-Veikkoihin. KPV:ssa Rauhala pelasi vuosina 2015-2019 117 ottelua Veikkausliigassa, Ykkösessä, Kakkosessa sekä Suomen Cupissa. Kaudella 2018 Rauhala loukkaantui vakavasti ja ehti pelata ainoastaan 5 ottelua kun loppukausi meni loukkaantuneena.
Rauhala oli mukana neljässä eri sarjanousussa. Ensin kaudella 2011 SJK nousi Kakkosesta Ykköseen ja kaudella 2014 Ykkösestä Veikkausliigaan. KPV:n mukana Rauhala oli nousemassa Kakkosesta Ykköseen kaudella 2015 ja Ykkösestä Veikkausliigaan kaudella 2019.
Todor Enev

| Todor Enev |
| --- | --- |
 Todor Enev Bulgarian avoimissa 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. helmikuuta 1982 (ikä 42)
Kansalaisuus:   Bulgaria
Tennispelaaja
Pituus:  174 cm
Paino:  60 kg
Kätisyys:  oikea
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  252. (16.8.2004)
Voitot/tappiot:  9–11
Nelinpeli
Voitot/tappiot:  3–6
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Todor Enev (bulg. Тодор Енев, s. 8. helmikuuta 1982 Plovdiv) on bulgarialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 252 elokuussa 2004 ja nelinpelissä sijalle 360 toukokuussa 2002. Hän on voittanut yhdeksän ITF Futures -kaksinpeliturnausta. Hän on edustanut Bulgariaa Davis Cupissa 30 maaottelussa vuosina 1999–2011.
Tiina Penttinen

Tiina Penttinen (s. 1973 Varkaus) on suomalainen mezzosopraanolaulaja. Hän voitti Lappeenrannan laulukilpailujen naisten sarjan vuonna 2004.
Tiina Myllyntausta

Tiina Myllyntausta on suomalainen diplomaatti. Hän on toiminut suurlähettiläänä Pretoriassa 1. syyskuuta 2009 – 31. elokuuta 2012 ja toimi samalla Namibiassa Windhoekissa. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1990.
Suomen ulkomaanedustustoissa Myllyntausta on työskennellyt suurlähetystössä Madridissa ja Lissabonissa sekä Suomen YK-edustustossa New Yorkissa.
Myllyntausta toimi kotimaassa ulkoministeriön apulaisporotokollapäällikön tehtävässä 2005–2009. Hän on työskennellyt protokollaosastolla eri tehtävissä myös muun muassa kanslian esimiehenä ja EU-puheenjohtajuussihteeristön protokollakoordinaattorina. Ministeriössä Myllyntausta on työskennellyt myös Länsi-Euroopan integraatiotoimistossa ja Eteläisen Afrikan yksikössä. Ulkoministeriön protokollapäällikön tehtävään hänet nimitettiin määräajaksi 1.9.2012–31.8.2016.
Tiffany Williams

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tiffany Williams |  Tiffany Williams |  Tiffany Williams |  |
Maa:   Yhdysvallat
Naisten yleisurheilu
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Moskova 2006 | 4×400 m viesti |  |
Tiffany Williams (o.s. Ross, s. 5. helmikuuta 1983 Miami, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen yleisurheilija, jonka päämatka on 400 metrin aitajuoksu.
Williams voitti 2002 Yhdysvaltain nuorten mestaruuden 100 metrin aitajuoksussa. Samana vuonna Kingstonin nuorten MM-kisoissa hän karsiutui 100 metrin aitojen alkuerissä ajalla 13,78 ja sijoittui 400 metrin aidoissa neljänneksi ajalla 56,52. Hän oli Moskovan sisäratojen MM-kisoissa 2006 mukana Yhdysvaltain joukkueessa, joka voitti 4 x 400 metrin viestijuoksussa MM-hopeaa. Hän juoksi myöhemmin samana vuonna toiseksi IAAF:n yleisurheilufinaalissa 400 metrin aidoissa ajalla 54,22. Seuraavana vuonna hän sijoittui Osakan MM-kisoissa 400 metrin aidoissa seitsemänneksi ja IAAF:n yleisurheilufinaalissa viidenneksi.
Williams voitti Yhdysvaltojen olympiakarsinnan 400 metrin aitajuoksussa 2008. Pekingin olympialaisissa hän sijoittui kahdeksanneksi ja myöhemmin samana vuonna IAAF:n yleisurheilufinaalissa kolmanneksi. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän oli 400 metrin aitajuoksussa viides ajalla 53,83.
Ennätykset

400 metrin juoksu: 52,45 (2006)
100 metrin aitajuoksu: 12,99 (2005)
400 metrin aitajuoksu: 53,28 (2007)
The Unborn (albumi)

| The Unborn Mors Principium Est |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Tico-Tico studio, Kemi, ja Jori Haukion kotistudio
 Julkaistu: 18. huhtikuuta 2005
 Tuottaja(t): Jori Haukio, Mors Principium Est
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Levy-yhtiö: Listenable Records
Mors Principium Estin muut julkaisut
| Inhumanity 2003 | The Unborn 2005 | Liberation = Termination 2007 |
The Unborn on vuonna 2005 julkaistu Mors Principium Est -yhtyeen toinen albumi.
Kappaleet

Pure – 6.08
The Harmony Remains – 4.51
Parasites of Paradise – 4.19
Two Steps Away – 5.45
Altered State of Consciousness – 4.20
Spirit-Conception – 1.36
The Unborn – 3.41
Fragile Flesh – 4.01
Pressure – 6.16
The Glass Womb – 4.31
Blood of Heroes – 3.28 (Bonus, Megadeth-cover)
No More – 3.16 (Bonus)
Kappaleet > Digipakin bonuskappaleet

Blood of Heroes – 3.28 (Megadeth-cover)
No More – 3.16
Kappaleet > Japanin bonuskappaleet

Blood of Heroes – 3.28 (Megadeth-cover)
Pure (Demo Version)
Kokoonpano

Ville Viljanen – laulu
Jori Haukio – kitara, musiikkiohjelmointi, djembe
Jarkko Kokko – kitara
Teemu Heinola – bassokitara
Mikko Sipola – rummut
Joona Kukkola – kosketinsoitin
Kokoonpano > Vieraileva muusikko

Maiju Tommila – laulu
Kokoonpano > Muut tekijät

Ahti Kortelainen – äänittäjä, miksaaja
Mika Jussila – masteroija
Jori Haukio ja Mors Principium Est – tuottaja
Mattias Norén – kansitaide
Toni Mailanen – valokuvat
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 8½/10
Aiheesta muualla

Levyn arvosteluja (Arkistoitu – Internet Archive)
The Unborn (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi The Unborn (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Tiina Mylläri

Tiina Mylläri on suomalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa oli Timo Koivusalon Pekko Aikamiespoika -elokuvien Katariina vuosina 1995–1997. Hän näytteli myös vuonna 2005 Salatut elämät -televisiosarjassa Ken Ojalan isosisko Madde Ojalaa.
Timanttei

| ”Timanttei” Mikael Gabriel |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Kesto: 03.13
 Levy-yhtiö: Universal Music
Mikael Gabrielin muut singlet
|   | ”Timanttei” 2018 |   |
Timanttei on vuonna 2018 julkaistu Mikael Gabrielin laulu.  Kappale nousi päivässä Suomen Spotify-listojen kärkeen ja se keräsi alle kuukauteen Spotifyssa 1,7 miljoonaa kuuntelijaa.
Toppelundin puisto

| Toppelundinpuisto |
| --- | --- |

Sijainti:  Haukilahti, Espoo
Koordinaatit:  60°09′27.0″N, 024°47′10.0″E
Toppelundinpuisto (ruots. Toppelundsparken) on Haukilahden kaakkoisosan kattava puistoalue kaakkoisessa Espoossa. Se rajautuu pohjoisessa Toppelundintiehen, idässä Westendin kaupunginosaan, etelässä Suomenlahteen ja lännessä Mellstenintiehen.
Toppelundinpuiston nimi vahvistettiin vuonna 1981. Nimensä se sai Toppelundin huvilalta. Puiston eteläosaa kutsutaan nimellä Toppelundinranta.
Aiheesta muualla

Helsingin Sanomat: Espoon Toppelundin puistoon suunnitellaan uudisrakennuksia
Thérmes

| Thérmes Θέρμες |
| --- | --- |
 Thérmesin kylää.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Thérmes
 Koordinaatit: 41°21′5″N, 24°59′25″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Xánthi
Kunta:  Mýki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  060302
Väkiluku (2011):  812
 – Kylä:  117
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  AH
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Thérmes (kreik. Θέρμες; kath.kreik. Θέρμαι, Thérmai) on Kreikan kylä sekä samanniminen Mýkin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Θερμών, Dimotikí Enótita Thermón) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Xánthin alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 812 ja varsinaisen Thérmesin kylän väkiluku 117 (vuonna 2011).
Thérmesin kylä sijaitsee linnuntietä noin 37 kilometriä pohjoiskoilliseen Xánthista. Thérmesin kunnallisyksikkö käsittää alueen Mýkin kunnan pohjoisosassa Bulgarian vastaisella rajalla. Thérmes oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Mýkin kuntaan yhdessä Kotýlin ja Sátreen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Thérmesin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- |
Áno Thérmes: 332
Diásparto: 39
Iamatikés Pigés: 5
Kídaris: 28
Kottáni: 23
Médousa: 195
Méses Thérmes: 73
Thérmes: 117
Yhteensä: 812
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thérmes Wikimedia Commonsissa
Vainoamisharha

Vainoamisharha eli vainoamisharhaluulo on harhaluulo, jossa henkilö kuvittelee jonkun henkilön, useamman henkilön tai jonkin tahon vainoavan häntä ilman todisteita sellaisesta. Vainoamisharhasta kärsivä uskoo, että vainoaja tekee hänelle pahaa ja että pahan tapahtuminen on vain ajan kysymys. Vainoamisharhasta kärsivä uskoo, että vainoajan tarkoituksena on tehdä hänelle pahaa. Vainoamisharhassa henkilö myös uskoo, että vainoaja tekee erilaisia asioita hänen tietämättään, kuten esimerkiksi käy myrkyttämässä hänen ruokiaan. Vainoamisharhat ovat sisällöiltään hyvin monimuotoisia ja vaihtelevat mahdollisesta vaikkakin epätodennäköisestä täysin mahdottomaan ja eriskummalliseen.
Vainoamisharhassa vainoajaksi saattaa valikoitua esimerkiksi joku, jonka kanssa henkilö on ollut runsaasti tekemisissä, kuten kaveri, tyttö-/poikaystävä tai vanhempi. Vainoamisharhasta kärsivä muuttuu vihamieliseksi vainoajaansa kohtaan. Toisaalta vainoajaksi voi valikoitua jokin taho, kuten esimerkiksi FBI tai CIA. Vainoamisharha sisältää seuratuksi ja jahdatuksi joutumisen tunteita. Vainoamisharha sisältää myös vakoilluksi, valvotuksi ja tarkkailluksi joutumisen tunteita, joihin liittyvät nykyaikana puhelimet, kamerat ja kuuntelulaitteet. Vainoamisharhasta kärsivä saattaa ottaa yhteyttä viranomaisiin, kuten poliisiin, tai taloyhtiön isännöitsijään, jotta vainoaminen loppuisi tai vainoaja saisi rangaistuksen teoistaan.
Tyypillisiä piirteitä

Vainoamisharha tuottaa siitä kärsivälle suurta ahdistusta ja pelkoa. Vainoamisharhasta kärsivän voi olla vaikea luottaa kehenkään. Vainoamisharhasta kärsivä saattaa uskoa myös muiden muodostamaan salaliittoon. Vainoamisharhasta kärsivä saattaa pysytellä kotona, haluta asentaa useita lukkoja oveensa ja kotinsa ulkopuolella liikkuessa olla varuillaan ja kurkkia olkansa yli, että seuraako vainoaja häntä. Tällainen voi vaikeuttaa arkiasioista, kuten kaupassa käymisestä tai työmatkoista selviytymistä huomattavasti. Vainoamisharhasta kärsivän oleminen työpaikalla voi olla henkisesti kuormittavaa, kun vainoaja saattaa milloin tahansa ilmestyä työpaikalle. Vainoamisharhasta kärsivä saattaa uskoa, että vainoaja on myrkyttänyt hänen ruokansa, mikä vaikeuttaa syömistä. Henkilö saattaa esimerkiksi ostaa erityisen pakattuja tai yksittäispakattuja elintarvikkeita, jotta hän voi olla varma, ettei elintarvikkeisiin ole lisätty myrkkyä.
Tarkkailluksi joutuminen

Vainoamisharhaan voi sisältyä myös sellaisia piirteitä, että siitä kärsivän puhelinta salakuunnellaan tai että hänen asunnossaan on valvontakameroita tai kuuntelulaitteita, joilla vainoaja tarkkailee häntä. Vainoamisharhasta kärsivä yrittää usein selittää, milloin valvontakamerat tai kuuntelulaitteet on hänen asuntoonsa käyty asentamassa. Vainoamisharhasta kärsivä saattaa teipata piiloon puhelimensa kameran ja tietokoneensa webbikameran linssin, jotta vainoaja ei voisi tarkkailla häntä näiden kameroiden kautta. Nykyaikana vainoamisharhasta kärsivä saattaa myös uskoa, että vainoaja kykenee murtautumaan hänen tietokoneeseensa tai sähköpostiinsa. Vainoamisharhasta kärsivä saattaa asua pimeässä asunnossa pelätessään, että jos hän sytyttäisi valot, tällöin vainoaja näkisi hänet kameroiden kautta, tai istua peitto päällensä kiedottuna ajatellen, että hän on peiton alla vainoajalta turvassa.
Sairaudet

Vainoamisharha on yleinen oire skitsofreniassa (paranoidinen skitsofrenia). Vainoamisharhaa esiintyy myös harhaluuloisuushäiriössä. Skitsofreniassa vainoamisharhan sisältö saattaa olla eriskummallisempi, ulkopuolisen näkökulmasta mahdoton, kuin harhaluuloisuushäiriössä, jossa vainoamisharhan sisältö saattaisi olla mahdollisempi, joskin hyvin epätodennäköinen. Harhaluuloisuushäiriön vainoamisharhassa vainoajaksi tunnistetaan yleensä selkeästi joku henkilö. Sen sijaan skitsofreniassa vainoamisharhaan saattaa sisältyä esimerkiksi maapallon ulkopuolista elämää tai satelliiteista tai muualta avaruudesta vaikuttamista esimerkiksi jonkinlaisin sätein. Skitsofrenian vainoamisharhaan saattaa sisältyä myös harha ihon alle asennetusta seurantalaitteesta, jonka asentamisesta ei ole jäänyt minkäänlaisia jälkiä (arpia).
Oikeudellinen näkökulma

Vainoamisharhasta kärsivä saattaa tehdä poliisille rikosilmoituksen vainoamisesta. Osa vainoamisesta tehdyistä rikosilmoituksista on vääriä ilmiantoja vainoamisharhoista kärsimisen vuoksi (mielenterveystapaus).
Volkswagen Nutzfahrzeuge

Volkswagen-hyötyajoneuvojen tehdas Hannoverissa.
Volkswagen Nutzfahrzeuge (suom. Volkswagen-hyötyajoneuvot) on saksalaisen Volkswagen Groupin hyötyajoneuvoihin keskittyvä osasto. Se oli ennen osa henkilöautoistaan tunnettua Volkswagenia, mutta on vuodesta 1995 lähtien eriytetty siitä omaksi tytäryhtiökseen. Volkswagen Nutzfahrzeugen pääkonttori sijaitsee Hannoverissa Saksassa ja työntekijöitä sillä oli noin 19 400 vuonna 2006.
Volkswagen Nutzfahrzeugen syntyhistoria juontaa legendaariseen Volkswagen Kuplaan, sillä sen rakennetta käytettiin suoraan Ben Ponin vuonna 1947 suunnittelemassa Volkswagenin ensimmäisessä ajoneuvossa. Se sai tunnuksen Typ 2, alkuperäinen Kupla oli luonnollisesti Typ 1. Tuotannon aloittaminen hyväksyttiin vuonna 1949. Prototyyppi esiteltiin julkisuudessa 12. marraskuuta 1949. Pakettiautomalli tunnetaan nykyään nimellä Volkswagen Transporter. Siihen perustuvat henkilökuljetukseen tarkoitetut mallit ovat Caravelle ja Multivan.
Uusi tehdas Typ 2:n eli Transporterin valmistukseen saatiin vuonna 1956 Hannoveriin, aikaisemmin sitä oli valmistettu Wolfsburgissa.
Nykyiset mallit

Volkswagen Amarok
Volkswagen Caddy
Volkswagen Caravelle
Volkswagen Crafter
Volkswagen Multivan
Volkswagen Transporter
Aiheesta muualla

Kotisivut (saksaksi)
Volkswagen Groupin (Volkswagen Aktiengesellschaft) yhtiöt, tytäryhtiöt, tuotemerkit
Thérmi

| Thérmi Thérmin kunta Θέρμη Δήμος Θέρμης |
| --- | --- |
 Thérmin kunnan Káto Scholárin kylä ilmasta nähtynä.
 Kunnan sijainti
 Thérmi
 Koordinaatit: 40°33′N, 23°01′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Thessaloniki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0706
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  384,3 km²
Väkiluku (2011):  53 201
 – Kunnallis­yksikkö:  25 145
 – Kaupunki:  16 004
 – Väestötiheys:  138,44 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.dimosthermis.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Thérmi (kreik. Θέρμη) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Θέρμης, Dímos Thérmis), joka sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella ja kuuluu Thessalonikin metropolialueeseen. Koko kunnan pinta-ala on 384,3 neliökilometriä ja väkiluku 53 201. Varsinaisen Thérmin kaupungin väkiluku on 16 004 (vuonna 2011).
Thérmin kaupunki sijaitsee noin 13 kilometriä Thessalonikin keskustasta kaakkoon. Thérmin kunta kattaa suuren osan metropolialueen kaakkoisosasta. Kunnan alueella sijaitsee Thessalonikin kansainvälinen lentoasema.
Thérmin alkuperäinen nimi oli Sédes (Σέδες). Se nimettiin uudelleen vuonna 1926 alueella sijainneen antiikin aikaisen Thermen kaupungin mukaan. Nykyinen Thérmin kunta muodostui, kun Thérmi, Míkra ja Vasiliká yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Thérmin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Míkra | Kardía | Kardía | 3 394 |
| Míkra | Káto Scholári | Káto Scholári | 1 954 |
| Míkra | Plagiári | Plagiári | 5 392 |
| Míkra | Trílofo | Áno Scholári | 178 |
| Míkra | Trílofo | Trílofo | 7 227 |
Míkra: Yhteensä: 18 145
| Thérmi | Néa Raidestós | Filothéi | 232 |
| Thérmi | Néa Raidestós | Néa Raidestós | 3 869 |
| Thérmi | Néo Rýsio | Néo Rýsio | 2 952 |
| Thérmi | Tagarádes | Tagarádes | 2 088 |
| Thérmi | Thérmi | Thérmi | 16 004 |
Thérmi: Yhteensä: 25 145
| Vasiliká | Agía Paraskeví | Agía Paraskeví | 2 244 |
| Vasiliká | Ágios Antónios | Ágios Antónios | 647 |
| Vasiliká | Ágios Antónios | Monopígado | 227 |
| Vasiliká | Livádi | Livádi | 263 |
| Vasiliká | Peristerá | Peristerá | 770 |
| Vasiliká | Sourotí | Sourotí | 1 560 |
| Vasiliká | Vasiliká | Lakkiá | 438 |
| Vasiliká | Vasiliká | Vasiliká | 3 762 |
Vasiliká: Yhteensä: 9 911
Yhteensä: 53 201
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thérmi Wikimedia Commonsissa
Δήμος Θέρμης. Thérmin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Keski-Makedonian alue
| --- | --- |
Chalkidikín alueyksikkö:   Aristotélis  Kassándra  Néa Propontída  Polýgyros  Sithonía 
Imathían alueyksikkö:   Alexándreia  Náousa  Véroia 
Kilkíksen alueyksikkö:   Kilkís  Paionía 
Péllan alueyksikkö:   Almopía  Édessa  Pélla  Skýdra 
Pierian alueyksikkö:   Dío-Ólympos  Kateríni  Pýdna-Kolindrós 
Sérresin alueyksikkö:   Amfípoli  Emmanouíl Pappás  Irákleia  Néa Zíchni  Sérres  Sintikí  Visaltía 
Thessaloníkin alueyksikkö:   Ampelókipoi-Meneméni  Chalkidóna  Délta  Kalamariá  Kordelió-Évosmos  Lagkadás  Neápoli-Sykiés  Oraiókastro  Pávlos Melás  Pylaía-Chortiátis  Thermaïkós  Thérmi  Thessaloniki  Vólvi
Timo Reenpää

Timo Heikki Seth Reenpää (26. syyskuuta 1949 Helsinki – 16. toukokuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen sarjakuvien suomentaja ja kendo-vaikuttaja. Hän käänsi 1970- ja 1980-luvulla suomeksi muun muassa Lucky Lukea, Tinttiä, Enki Bilalin sarjakuvia sekä André Franquinin Mustat sivut. Hän toimi Suomen sarjakuvaseuran puheenjohtajana vuosina 1976–1980 ja 1986. Suomen sarjakuvaseura myönsi Reenpäälle sarjakuvaneuvoksen arvonimen vuonna 1981, jolloin se jaettiin ensimmäisen kerran.  Kyseisellä arvonimellä on palkittu sarjakuvakeräilijöitä, -kirjailijoita ja -toimittajia sekä muita tärkeitä suomalaisia sarjakuva-alan vaikuttajia.
Timo Reenpää oli kustannusyhtiö Otavan toimitusjohtajan Heikki A. Reenpään poika, ja hän kuului siten kustannusalalla pitkään vaikuttaneeseen Reenpään sukuun. Reenpää kävi Helsingin ranskalais-suomalainen koulun ja opiskeli Helsingin yliopistossa romaanista filologiaa ja venäjää. Hän työskenteli Yleisradiossa, Otavassa, Akateemisessa kirjakaupassa ja Suomalaisessa kirjakaupassa.
Timo Reenpäällä oli Juhani Härmän kanssa yhteinen salanimi Jouni Tihma, jonka alla he tekivät yhteistyötä.
Toiminta kendoliitossa > Keskusliitossa

Suomen kendoseurojen keskusliiton (FKA:n) ZNKR jōdō -vastaava 2008–2012.
Toiminta kendoliitossa > ZNKR jōdōssa

4. dan 19. helmikuuta 2012 Raaseporiselvennä, Suomi
3. dan 2007 Pariisi, Ranska
2. dan 2005 Bologna, Italia
1. dan 2004 Tukholma, Ruotsi
Suomen jōdō-maajoukkueen jäsen 2004–2010
Suomenmestaruus pronssia jōdōssa 2007, 2008 ja 2009.