Espanjan ilmavoimat
Historia

Espanjassa on käytetty sotilaallisesti kuumailmapalloja ensikertaa vuonna 1896. Maavoimien ilmailujoukot perustettiin samana vuonna ja sijoitettiin Guadalajaraan. Joukkojen ensimmäisen lentolaitteen, lentovene Españan, valmistutti Leonardo Torres y Quevedo Alfredo Kindelánin avustamana vuonna 1905. Koneella tehtiin lukuisia koe- ja esittelylentoja.
Maavoimien lentojoukot perustettiin virallisesti vuonna 1909, kun eversti Pedro Vives Vich ja kapteeni Alfredo Kindelán tekivät virkamatkan useaan Euroopan maahan selvittääkseen mahdollisuuksia hankkia lentokalustoa Espanjalle. Vuotta myöhemmin kuninkaallisella käskyllä muodostettiin yleisten töiden ja kuljetusministeriöön (esp. Ministerio de Fomento) kansallinen lentokoulu Escuela Nacional de Aviación Getafeen lähelle Madridia. Koulusta tuli Aeronáutica Española -niminen sotilasopetuslaitos eversti Pedro Vives astuessa maavoimien lentojoukkojen komentajaksi. Kapteeni Kindelán nimitettiin ilmailupäälliköksi.
Marokossa käydyn sodan aikana 17. joulukuuta 1913 siirtolaivueesta tuli ensimmäinen sotatoimiin osallistunut pommitusosasto, kun Loehner Flechasta pudotettiin pommeja Ben Karrixin tasangolle. Seuraavien vuosien aikana pääosa Espanjan ilmasotatoimista kohdistui Marokon pohjoisosiin.
Espanjan ensimmäinen merilentoasema perustettiin vuonna 1915 Murcian alueen Los Alcazaresissa. Alfredo Kindelán nimitettiin sotilaslentämisen ministeriksi Pedro Vivesin jälkeen. Katalaanien lentokoulu perustettiin seuraavana vuonna Barcelonan Can Tunisiin ja Getafen lentoasema kehittyi sotilaskentäksi. Kenraali Francisco Echagüe korvasi Kindelánin ilmavoimien komentajana vuonna 1919. Ensimmäiset laivuetunnusnumerot ja maatunnukset maalattiin vuonna 1920 kahteen Nieuport 80- ja Caudron G.3 -koneeseen. Pian tämän jälkeen laivaston ilmavoimat, joka oli perustettu neljä vuotta aiemmin, aloitti toimintansa El Pratissa nykyisen Barcelonan lentokentän alueella.
Annualin taistelussa kärsityn tappion jälkeen vuonna 1921 Riffiarmeija valtasi Zeluánin lentotukikohdan ja toisen lentotukikohdan Nadorissa. Everstiluutnantti Kindelán nimitettiin ilmavoimien ylipäälliköksi ja Espanjan Marokon takaisinvaltauksen ja Riffisodan päätyttyä vuonna 1926 ilmavoimien komentajaksi.
Espanjalaiset lentäjät Ramón Franco, Julio Ruiz de Alda, Juan Manuel Duran ja Pablo Rada tekivät ensimmäisen Atlantin ylilennon Espanjasta Etelä-Amerikkaan tammikuussa 1926 Plus Ultralla. Samana vuonna lentäjät González Gallarza, Joaquin Loriga Taboada ja Rafael Martínez Esteve tekivät ensimmäisen lennon Espanjasta Filippiineille. Yli kuukauden kestänyt lento tehtiin kahdella Breguet 19 -koneella, jotka tunnettiin nimellä Escuadrilla Elcano.
San Javierin lentotukikohta perustettiin vuonna 1930. Samana vuonna tasavaltalaismielinen kapina Cuatro Vientosin lentotukikohdassa lähellä Madridia murskattiin. Espanjan toisen tasavallan julistamisen jälkeen 1931 kenraali Luis Lombarte Serrano korvasi Kindelánin ilmavoimien komentajana, mutta hän sai väistyä komentaja Ramón Francon, myöhemmän diktaattorin Francisco Francon pikkuveljen, tieltä. Kapteeni Cipriano Rodriguez Diaz ja luutnantti Carlos de Haya González lensivät välilaskutta päiväntasaajan Guineaan, joka oli tuolloin Espanjan siirtomaa.
Kapteeni Warlelan toimitti vuonna 1933 Espanjan kiinteistökartoituksen ilmakuvauksella. Seuraavana vuonna espanjalainen ilmailun pioneeri Juan de la Cierva nousi suunnittelemallaan autogirolla C.30P ilmaan ja laskeutui vesilentokoneiden emälaiva Dédalolle. Eduardo Sáenz de Buruagasta tuli ilmavoimien komentaja vuonna 1934.
Hallituksen 2. lokakuuta 1935 antamalla määräyksellä ilmavoimien komentaja alistettiin puolustusministeriölle presidentin sijasta. Määräyksen seurauksena puolustushaaran alueorganisaatio uudistettiin vuotta myöhemmin. Käyttöön tuli laivaston ilmavoimien jo aiemmin käyttämä laivuerakenne.