stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Roiskuttajatetra

| Roiskuttajatetra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Tetrakalat Characiformes
Heimo::  Sukkulatetrat Lebiasinidae
Alaheimo::  Pyrrhulininae
Suku::  Copella
Laji::  arnoldi
Kaksiosainen nimi
 Copella arnoldi  (Regan, 1912) 
Katso myös
   Roiskuttajatetra Wikispeciesissä   Roiskuttajatetra Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Roiskuttajatetra (Copella arnoldi) on pieni sukkulatetroihin kuuluva kalalaji.
Koko ja ulkonäkö

Roiskuttajatetralla on pitkulainen, ruskehtava tai oliivinvihreä vartalo. Vatsapuoli on valkoinen. Kylkiviivaa pitkin kulkee tumma juova ja sen alapuolella on ohut kuparinruskea viiva. Jos vesiolot ovat hyvät, kalan silmän yläosa loistaa kirkkaan oranssina. Kala kasvaa 7–9 cm pitkäksi, koiras on isompi.
Sukupuolet on helppo tunnistaa siitä, että koiraan pyrstö on huomattavasti suurempi kuin naaraalla.
Alkuperä

Roiskuttajatetroja elää Etelä-Amerikassa, Amazon-joessa.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Roiskuttajatetrojen lisääntymistapa on varsin vaivalloinen. Pari hyppää veden yläpuolella olevalle lehdelle, koiras levittää rintaevänsä imukupeiksi, jotta naaras ehtii kiinnittää mätimunat lehdelle. Myös hedelmöitys tapahtuu lehdellä. Kalat pudottautuvat veteen ja toistavat äskeisen. Tämä jatkuu kunnes lehdellä on n. 50 munaa. Koiras jää paikalle ja roiskii isolla pyrstöllään vettä munien päälle, kunnes nämä kuoriutuvat muutaman päivän kuluttua. Jos koiras ei toimisi tällä tavalla, munat olisivat vaarassa kuivua tropiikin paahteessa.
Vesiolot ja ravinto

Veden pH-arvon pitää olla 6–8 ja lämpötilan välillä 25–29 °C.
Roiskuttajatetran ruokavalioon kuuluu lähinnä pieniä vesiselkärangattomia, esimerkiksi hyttysten toukkia.
Réalmont

| Réalmont |
| --- | --- |
 Ilmakuva kunnasta
 vaakuna
 Réalmont
 Koordinaatit: 43°46′38″N, 2°11′26″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Oksitania
Departementti:  Tarn
Arrondissementti:  Albi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14,3 km²
Väkiluku (2019):  3 480 
 – Väestötiheys:  242 as./km²
Kunnan numero:  81222
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Réalmont (oksitaaniksi: Reialmont) on kunta Ranskan eteläosassa Tarnin departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Dadoujoen varrella, noin 19 kilometriä Albin kaupungista etelään.
Réalmontin kuninkaallinen bastide perustettiin vuonna 1272 Ranskan kuninkaan Filip III:n käskystä. Ennen vuotta 1338 Réalmontilla ei ollut puolustusvarustuksia. Tämän jälkeen se varustettiin puisella aitauksella. Vähitellen siitä tuli yksi seudun vahvimmista linnoituksista. Réalmontin asukkaina oli 1500-luvun puolivälistä lähtien sekä katolilaisia että protestantteja. Näiden välillä oli jatkuvaa kiistaa Ranskan uskonsodissa 1500-luvun lopulla, ja ne jatkuivat vielä 1600-luvun.
Fréjairen suihkulähde
Kunnan kirkko Notre Dame du Taur on 1600-luvun alun temppeli, joka uudistettiin kirkoksi vuonna 1628. Fréjairen suihkulähde rakennettiin vuonna 1652.
Tunnetuja kuntalaisia

Louisa Paulin (1888–1944), runoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Réalmont Wikimedia Commonsissa
Rohtopernaruoho

| Rohtopernaruoho |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Pernaruohot Sisymbrium
Laji::  officinale
Kaksiosainen nimi
 Sisymbrium officinale  (L.) Scop. 
Katso myös
   Rohtopernaruoho Wikispeciesissä   Rohtopernaruoho Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rohtopernaruoho (Sisymbrium officinale) on pernaruohojen sukuun kuuluva yksivuotinen ristikukkaiskasvi.
Ulkonäkö ja koko

Rohtopernaruoho on 30–70 senttimetriä korkeaksi kasvava pysty, niukasti haarova ruoho. Sen lehdistä alemmat ovat pariliuskaisia. Lehtien kärkiliuska on iso ja kolmiomainen. Ylemmissä lehdissä on lähes vain keihästyvinen kärkiliuska. Rohtopernaruohon kukat ovat pieniä ja vaatimattomia, terälehdet ovat 2–3 millimetriä pitkiä. Lidut ovat 1–1,5 cm pitkiä ja tiukasti vartta vasten painautuneita.
Suomessa rohtopernaruohosta erotetaan kaksi muunnosta karvarohtopernaruoho (var. officinale) ja silorohtopernaruoho (var. leiocarpum) varren, lehtien ja litujen karvaisuuden mukaan.
Rohtopernaruoho Suomessa

Suomessa rohtopernaruoho on melko harvinainen tulokaskasvi, joka on yleisin etelässä. Maan eteläosan pohjoispuolella lajia on tavattu yksittäistä paikoista Ouluun asti ja lisäksi Inarin Lapista. Etelässä sitä pidetään muinaistulokkaana ja pohjoisempana uustulokkaana. Suomessa rohtopernaruohon kasvupaikkoja ovat pihat, puistot, rakennusten seinustat ja vanhat asuinseudut. Laji suosii reilusti typpipitoista ja emäksistä maaperää.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Rohtopernaruoho (Sisymbrium officinale)
Kasviatlas 2022: Rohtopernaruohon levinneisyys Suomessa.
Luontoportti: Rohtopernaruoho (Sisymbrium officinale)
ITIS: Sisymbrium officinale (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Sisymbrium officinale (englanniksi)
Flora of China: Sisymbrium officinale (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Sisymbrium officinale (Hedge mustard) (englanniksi)
Rohtopernaruohokasvustoa.
Roi Et (provinssi)

| Roi Et ร้อยเอ็ด |
| --- | --- |
 Khmertemppelin jäännöksiä.
 Sijainti
 Koordinaatit: 16°3′12″N, 103°39′9″E 
Valtio:  Thaimaa
Alue:  Koillis-Thaimaa
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Roi Et
Pinta-ala:  8 299,4 km²
Väkiluku (2010):  1 084 985
 
www.roiet.go.th
Roi Et (thaiksi ร้อยเอ็ด) on provinssi Isanin alueella Thaimaan koillisosassa. Provinssin pinta-ala on 8 299,4 km² ja asukasluku 1 084 985 (2010). Alueen hallinnollinen keskus on Roi Et.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roi Et (provinssi) Wikimedia Commonsissa
Thaimaan provinssit
| --- | --- |
Pohjoinen:   Chiang Mai  Chiang Rai  Kamphaeng Phet  Lampang  Lamphun  Mae Hong Son  Nakhon Sawan  Nan  Phayao  Phetchabun  Phichit  Phitsanulok  Phrae  Sukhothai  Uthai Thani  Uttaradit 
Koillinen:   Annat Charoen  Buriram  Chaiyaphum  Kalasin  Khon Kaen  Loei  Maha Sarakham  Mukdahan  Nakhon Phanom  Nakhon Ratchasima  Nongbua Lamphu  Nong Khai  Roi Et  Sakhon Nakhon  Sisaket  Surin  Ubon Ratchathani  Udon Thani  Yasothon 
Keskinen:   Ang Thong  Ayutthaya  Bangkok  Chainat  Lopburi  Nakhon Nayok  Nakhon Pathom  Nonthaburi  Pathum Thani  Samut Prakan  Samut Sakhon  Samut Songkhram  Saraburi  Sing Buri  Suphanburi 
Itäinen:   Chachoengsao  Chanthaburi  Chonburi  Rayong  Prachinburi  Sa Kaeo  Trat 
Läntinen:   Kanchanaburi  Phetchaburi  Prachuap Khiri Khan  Ratchaburi  Tak 
Eteläinen:   Chumphon  Krabi  Nakhon Si Thammarat  Narathiwat  Pattani  Phang Nga  Phattalung  Phuket  Ranong  Satun  Songkhla  Surat Thani  Trang  Yala
Ryū Murakami

| Ryū Murakami |
| --- | --- |
 Ryū Murakami
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. helmikuuta 1952 (ikä 72) Sasebo, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: japani
Tuotannon kieli: japani
Aiheesta muualla
ryumurakami.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Ryū Murakami (jap. 村上 龍, Murakami Ryū, 19. helmikuuta 1952 Sasebo, Japani) on japanilainen kirjailija ja elokuvantekijä. Hän on tehnyt omista kirjoistaan 1980-luvulta lähtien elokuvasovituksia.
Murakami asui lapsena kaupungissa, jossa oli Yhdysvaltojen sotilastukikohta, ja se näkyy teemana laajasti hänen tuotannossaan. Keskeisiä henkilöitä ovat ihmiset, joista on tullut olosuhteiden vuoksi yhteiskunnan hylkiöitä.
Russell Thomasin mukaan Murakami suuntaa kirkkaan valon yhteiskunnan pimeimpiin nurkkiin. Siitä näkökulmasta Thomas on valinnut The Guardianissa Murakamin romaanin Koinrokkā beibīzu ('Säilytyslokerovauvat') kymmenen parhaan Japaniin sijoittuvan romaanin joukkoon. Esikoisteoksestaan Kagirinaku tōmei ni chikai burū ('Lähes loputtoman läpikuultavan sininen') hän sai 1976 Akutagawa-palkinnon, joka on Japanin arvostetuimpia kirjallisuuspalkintoja.
Murakamin romaaniin perustuu Takashi Miiken elokuva Audition (Odishon).
Palkinnot ja tunnustukset

Akutagawa-palkinto 1976
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ryū Murakami Wikimedia Commonsissa
Ruoholahden metroasema

Ruoholahden metroasema (ruots. Gräsvikens metrostation) on Helsingin metron maanalainen asema, joka palvelee pääasiassa Länsisataman kaupunginosaan kuuluvaa Ruoholahden osa-aluetta. Asema avattiin elokuussa 1993, ja se oli yli 24 vuoden ajan metrolinjan läntinen päätepiste, kunnes Länsimetro-jatkeen ensimmäinen osa avautui marraskuussa 2017.
Aseman ovat suunnitelleet arkkitehdit Jaakko Kontio ja Seppo Kilpiä. Laituritasanteen sinisävyinen kallionväritys poikkeaa useimmista muista maanalaisista asemista. Samanlainen väritys on myös Helsingin yliopiston metroasemalla. Ruiskubetonoituja kalliopintoja korostavat valot ja lasiset suojaseinät. Asemaa koristaa myös Juhana Blomstedtin keraamisista laatoista suunnittelema Ruoholahden tilateos, joka alkaa ylätasanteelta ja jatkuu aina laituritasolle.
Ruoholahden asemalla on yksi sisäänkäynti, joka sijaitsee Itämerenkadun ja Itämerenkujan kulmassa. 2020-luvulla on suunniteltu toista sisäänkäyntiä Länsilinkin tienoille Baanan eteläpäähän. Aseman kolmet liukuportaat ovat 67 metriä pitkät, ja ne olivat valmistuessaan Suomen pisimmät yhdessä Kampin aseman kanssa. Sittemmin Suomen pisimmät liukuportaat on rakennettu Finnoon metroasemalle. Metroasema ja liukuporraskuilu voidaan tarvittaessa sulkea teräsovilla ja muuttaa 3 500 ihmisen väestönsuojaksi.
Vuonna 2022 asema oli kantakaupungin vähiten käytetyin. Sitä käytti päivittäin noin 15 300 matkustajaa, joista 8 000 nousi kyytiin ja 7 300 poistui. Ruoholahden asema on 26 metrin syvyydessä, sen kerrosala on noin 10 400 m² ja tilavuus noin 52 000 m³. Siitä on 1,169 kilometriä matkaa itään Kamppiin ja 2,176 kilometriä länteen Lauttasaareen.
Historia

Ruoholahden asema oli metron ensimmäinen, joka sijoittui vasta rakennettavalle alueelle. Ruoholahden teollisuus- ja satamarakennukset olivat muuttumassa asuin- ja toimistoalueeksi, vaikkakin lama vaikeutti niiden käyttöönottoa. Ruoholahden aseman rakentaminen kuvasi sitä, miten nopeasti helsinkiläisten suhtautuminen metroon oli muuttunut. Rakennustöiden alkaessa vuonna 1987 kunnallispoliitikot halki puoluerajojen kannattivat metroa, ja olivat valmiita suosittelemaan sitä Espoon kaupungille.
Metroaseman louhintatyöt kestivät 4,5 vuotta. Rakennustöistä vastasivat YIT, Yhtyneet maanrakentajat ja Lemminkäinen. Louhe siirrettiin täyttömaaksi Ruoholahteen.
Aseman lippuhallin betonirunko oli harjakorkeudessa kesällä 1991, jonka jälkeen alkoi sisustaminen. Lopulta Ruoholahden aseman ja metroradan rakentaminen maksoi 216 miljoonaa markkaa, mikä alitti alkujaan suunnitellun budjetin 16 prosentilla. Poliitikkojen lisäksi lehdistökin osoitti lähes yksimielisesti tukensa metron jatkeelle. Alueuutiset kehui vuolaasti toukokuussa 1993 tulevan aseman arkkitehtoonista ilmettä metron ”kiistatta kauneimmaksi ja onnistuneimmaksi”. Kehua saivat avara ja korkea laiturihalli, värisävyjen kontrasti, ”sadunsiniseksi maalattu katto luolamaisine muotoineen” ja ”tyylikäs ja raikas yleisilme”.
Aseman avajaiset pidettiin 16. elokuuta 1993. Avajaisissa HKL:n toimitusjohtaja Martti Lund totesi Ruoholahden olevan väliasema, ”josta metron tulisi jatkua Tapiolaan”. Espooseen johtava Länsimetro-jatke avautui vasta 24 vuotta myöhemmin.
Aseman neuvostoliittolaisvalmisteiset liukuportaat remontoitiin vuonna 2012. Remontista vastasi Kone, joka samalla paransi niiden turvallisuutta nykymääräyksiä vastaaviksi. HKL kehotti remontin ajan Espoon linja-autojen vaihtomatkustajia käyttämään Kampin asemaa. Vuonna 2019 sijoitusrahasto Trevian osti kiinteistön, jossa sijaitsee aseman sisäänkäynti.
Kuvia

Sisäänkäynti
Aseman ylätasanne
Aseman liukuportaat
Asemalaituri
Ruoholahden tilateos (Juhana Blomstedt, 1993).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruoholahden metroasema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lauttasaari ▷ Kivenlahti |  |  M1 |  | Kamppi ▷ Vuosaari |
| Lauttasaari ▷ Tapiola |  |  M2 |  | Kamppi ▷ Mellunmäki |
muokkaa wikidataa
Sanita Pušpure

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sanita Pušpure EM-kilpailuissa 2016. |  Sanita Pušpure EM-kilpailuissa 2016. |  Sanita Pušpure EM-kilpailuissa 2016. |  |
Naisten soutu
Maa:   Irlanti
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Plovdiv 2018 | yksikkö |  |
|  Kultaa | Ottensheim 2019 | yksikkö |  |
|  Pronssia | Račice 2022 | pariairokaksikko |  |
| EM-kilpailut   | EM-kilpailut   | EM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Luzern 2019 | yksikkö |  |
|  Kultaa | Poznań 2020 | yksikkö |  |
|  Pronssia | Belgrad 2014 | yksikkö |  |
|  Pronssia | Brandenburg 2016 | yksikkö |  |
Sanita Pušpure (s. 21. joulukuuta 1981 Riika, Latvia) on irlantilainen, Latviassa uransa aloittanut soudun maailmanmestari.
Pušpure sijoittui maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2011 pariairokaksikossa Lisa Dilleenin kanssa 12:nneksi. Lontoon olympialaisissa 2012 Pušpure kilpaili yksikössä ja sijoittui 13:nneksi voitettuaan C-finaalin. Vuonna 2014 hän saavutti yksikössä EM-pronssia ja sijoittui MM-kilpailuissa neljänneksi. Vuonna 2015 hän oli EM-kilpailuissa viides ja MM-kilpailuissa yhdestoista. Vuonna 2016 hän saavutti toistamiseen EM-pronssia ja sijoittui Rio de Janeiron olympialaisissa 13:nneksi.
Vuonna 2017 Pušpure sijoittui MM-kilpailujen yksikössä neljänneksi. Plovdivin MM-kilpailuissa 2018 hän voitti maailmanmestaruuden yli viiden sekunnin erolla Sveitsin Jeannine Gmeliniin. Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan-mestaruuden Luzernissa ja maailmanmestaruuden Ottensheimissa. Vuonna 2020 hän voitti jälleen yksikön Euroopan-mestaruuden Poznańissa. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän oli yksikössä kahdestoista. Hän saavutti pariairokaksikossa MM-pronssia Račiceissa 2022. Hän oli seuraavana vuonna EM-kilpailuissa pariairokaksikossa kuudes ja MM-kilpailuissa perämiehettömässä nelosessa yhdeksäs.
Ruususto

Ruusustoa Gentin Pyhän Bavon katedraalin ikkunassa.
Ruususto eli masswerk on gotiikalle ominainen, geometriaan perustuva koristemuoto, joka muodostui ympyröistä ja ympyrän kaarista. Ruusustoon päättyviä kivisiä välipuitteita sanotaan sauvastoksi. Ruusustoa käytettiin paljon ikkunoissa, etenkin ruusuikkunoissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ruususto Wikimedia Commonsissa
Ryōta Ōshima

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Ryōta Ōshima
Syntymäaika: 23. tammikuuta 1993 (ikä 31)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 168 cm
Seura
Seura: Kawasaki Frontale
Pelinumero: 10
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2011– | Kawasaki Frontale | 175 (8) |
Maajoukkue
| 2016– | Japani | 5 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ryōta Ōshima (jap. 大島 僚太, Ōshima Ryōta; s. 23. tammikuuta 1993 Shizuoka) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Ōshima kuului Japanin U-23 joukkueeseen kesäolympialaisissa 2016, joissa Japani putosi ensimmäisellä kierroksella. Hän debytoi Japanin A-maajoukkueessa syyskuussa 2016. Hän kuului Japanin joukkueeseen myös vuoden 2018 MM-kilpailuissa. Hän on pelannut viisi maaottelua.
Aiheesta muualla

Soccerway
Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 2016
1 Kushibiki |
2 Muroya |
3 Endō |
4 Fujiharu |
5 Ueda |
6 Shiotani |
7 Harakawa |
8 Ōshima |
9 Yajima |
10 Nakajima |
11 Suzuki |
12 Nakamura |
13 Kōroki |
14 Ideguchi |
15 Kamekawa |
16 Asano |
17 Iwanami |
18 Minamino |
Valmentaja Teguramori
Japanin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Kawashima |
2 Ueda |
3 Shōji |
4 Honda |
5 Nagatomo |
6 Endō |
7 Shibasaki |
8 Haraguchi |
9 Okazaki |
10 Kagawa |
11 Usami |
12 Higashiguchi |
13 Mutō |
14 Inui |
15 Ōsako |
16 Yamaguchi |
17 Hasebe |
18 Ōshima |
19 H. Sakai |
20 Makino |
21 G. Sakai |
22 Yoshida |
23 Nakamura |
Valmentaja Nishino
Saijonmaa

Saijonmaa on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Arja Saijonmaa (s. 1944), laulaja, Leena Saijonmaa-Koulumiehen sisar
Eija Saijonmaa (1923–2014), arkkitehti, Olli Saijonmaan puoliso 1948–1999
Leena Saijonmaa-Koulumies, eläinlääkäri, Arja Saijonmaan sisar
Olli Saijonmaa (1908–1999), arkkitehti, Eija Saijonmaan puoliso 1948–1999
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Rude Dog and the Dweebs

| Rude Dog and the Dweebs |
| --- | --- |

Tyyli:  Animaatio
Kestoaika:  22 min.
Luoja(t):  Hank Saroyan
Pääosissa:  Rob Paulsen Jim Cummings Frank Welker Peter Cullen Mendi Segal Hank Saroyan
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   CBS
Esitetty:  16. syyskuuta 1989 – 1. syyskuuta 1990
Jaksoja:  26
Tuotanto
Tuottaja(t):  Hank Saroyan Bob Richardson Margaret Loesch Joe Taritero
Tuotantoyhtiö(t):  Marvel Productions
Aiheesta muualla
IMDb 
Rude Dog and the Dweebs on yhdysvaltalainen Marvel Productionsin tuottama ja Hank Saroyan luoma animaatiosarja, joka kertoo punkkimaisesta koirasta, joka ajoi vuoden 1956 vaaleanpunaista Cadillacia. Hän omistaa autokaupan ja joutuu töiden ohella varomaan vihamielistä kissaa Seymouria, sekä koiran pyydystäjää Hermania, sekä hänen apulaistaan Rotia.
Sarja luotiin mainosmielessä 1980-luvulla suosituksi tulleen urheiluvaatemalliston myötä.
Hahmot

Rude Dog omistaa kuljetusliikkeen, jossa häntä avustavat Dweebsit, kirjava ryhmä koiria; änkyttävä Caboose, kireä britti Winston, Jack Nicholsonilainen Reggie, etelän murteella puhuva Barney, Satch, joka kuulostaa Ed Wynnilta ja ystävällinen chihuahua Tweek. Itse Rude Dog puhui Brooklynin murteella ja hänellä on tyttöystävä nimeltä Gloria.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rob Paulsen  | … |  Rude Dog   |
|  Jim Cummings  | … |  Satch   |
|  Frank Welker  | … |  Caboose, Seymour, Rot   |
|  Peter Cullen  | … |  Winston, Herman   |
|  Mendi Segal  | … |  Reggie   |
|  Hank Saroyan  | … |  Tweek   |
|  Ellen Gerstell  | … |  Kibble, Gloria   |
|  Dave Coulier  | … |  Barney   |
Aiheesta muualla

Rude Dog and the Dweebs TV.comissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Ruususuomuaratti

| Ruususuomuaratti |
| --- | --- |
 Pyrrhura r. roseifrons
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Alaheimo::  Arinae
Tribus::  Arini
Suku::  Suomuaratit Pyrrhura
Laji::  roseifrons
Kaksiosainen nimi
 Pyrrhura roseifrons  (G.R.Gray, 1859) 
Synonyymit
 Pyrrhura picta roseifrons 

Katso myös
   Ruususuomuaratti Wikispeciesissä   Ruususuomuaratti Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Ruususuomuaratti (Pyrrhura roseifrons) on suomuaratteihin kuuluva lintulaji. Se on vastikään erotettu omaksi lajikseen, ja aiemmin sitä pidettiin täpläsuomuaratin (Pyrrhura picta) alalajina.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Ruususuomuaratti (Pyrrhura roseifrons)
iNaturalist: Ruususuomuaratti (Pyrrhura roseifrons)
UniProt: Taxonomy - Pyrrhura roseifrons (Red-crowned parakeet) (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Pyrrhura roseifrons (englanniksi)
Saija Östlund

Saija Östlund (s. 27. huhtikuuta 1996 Rusko) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja mutta on pelannut myös keskuspuolustajana. Hän edustaa Kansallisessa liigassa pelaavaa Turun Palloseuraa. Hän pelasi TPS:ssä ensimmäisen liigaottelunsa kaudella 2012 ja on pelannut TPS:n liigajoukkueessa myös kausina 2013–2017, 2019–2020 ja 2023. Kaudella 2016 hän pelasi 21 liigaottelua ja teki kausikohtaiseksi maaliennätyksekseen kuusi maalia. Kausina 2021–2022 hän pelasi TPS:n joukkueessa Naisten Ykkösessä. Östlund aloitti pelaamisen Ruskon Pallossa.
Östlund on pelannut Suomen alle 17- ja alle 19-vuotiaiden maajoukkueissa.
Ruususuklaa

Ruususuklaa oli täytesuklaalevy, jota Hellas valmisti vuodesta 1957 alkaen. Se oli ensimmäinen suomalainen suklaalevy, jossa oli erilaisia täytteitä yhdessä levyssä. Ruususuklaan valmistus lopetettiin Neuvostoliiton viennin loputtua.
Ruususuklaassa oli loppuaikoina yksi rivi kutakin viittä täytettä, joita olivat ananas, vadelma, appelsiini, nougat ja mansikka. Pääosin 100 gramman kokoisten maitosuklaalevyjen keltataustaisessa kääreessä oli eriväristen ruusujen kuvia.
Ruususuklaa oli Ilta-Sanomien kyselyssä kaivattujen ja kadonneiden tuotteiden kärjessä muun muassa vuonna 2023.
Ruususuklaan mukaan nimetty Ruususuklaankuja sijaitsee Turussa Kärsämäen kaupunginosassa lähellä entistä makeistehdasta. Alueen nimistö on muutenkin makeispitoinen.
Aiheesta muualla

Ruususuklaan pakkaus Elinkeinoelämän keskusarkiston Aikakone-sivustolla
SSD (täsmennyssivu)

SSD voi tarkoittaa seuraavia:
SSD, Solid-state drive, tietokoneen massamuisti
SSD, yhdysvaltalainen metalli- ja punk-yhtye
Etelä-Sudanin maatunnus
Siroin kielen ISO-tunnus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SSD”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ruoka-apu

Ruoka-apu on tukea, jossa ruokaa annetaan humanitaarisiin tarkoituksiin. Suurimmat ruoka-avun vastaanottajavaltiot ovat kehitysmaita ja kriisialueita, mutta myös esimerkiksi Suomi saa vuosittain Euroopan unionilta ruoka-apua 2,7 miljoonan euron arvosta.
Ruoka-apu Suomessa

Suomessa ruoka-apua jakavat esimerkiksi seurakunnat ja työttömien järjestöt. Ruoka-apu voi sisältää maksusitoumuksia elintarvikeliikkeisiin ja valmiiden elintarvikepakkausten jakamista. Ruoka-avun piiriin kuuluvat elintarvikepakkaukset sisältävät yleensä kuivamuonaa, kuten makaronia, jauhoja ja kaurahiutaleita, mutta toisinaan myös tuoreita elintarvikkeita, kuten lihaa ja vihanneksia. Elintarvikeliikkeet voivat lahjoittaa lähellä myyntiajan päättymistä olevia elintarvikkeita jaettavaksi ruoka-apuna. Myös yhteisöjääkaapit ovat muun muassa yksi ruoka-avun muoto.
Aiheesta muualla

Seurakuntien ruoka-apu (Arkistoitu – Internet Archive)
EU-ruoka-apu
Vantaalla toimiva RuokaApu yhdistys ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Jyväskylän Katulähetyksen Jokapäiväinen leipä 2 -projekti
Rælingen

Rælingen on Norjan kunta Akershusin läänissä. Sen hallinnollinen keskus on Fjerdingby, joka kuuluu Oslon keskustaajamaan. Rælingen perustettiin vuonna 1929 erottamalla se Fetin kunnasta. Vuoden 2024 alussa Rælingenissä oli 20 099 asukasta.
Kuvia

Näkymä Rælingeniin.
Rælingenin kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Kristoffer Ajer (s. 1998), jalkapalloilija
Olav Christopher Jenssen (s. 1954), kuvataiteilija
Guro Sibeko (s. 1975), kirjailija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rælingen Wikimedia Commonsissa
Akershusin läänin kunnat
Asker
Aurskog-Høland
Bærum
Eidsvoll
Enebakk
Frogn
Gjerdrum
Hurdal
Jevnaker
Lillestrøm
Lunner
Lørenskog
Nannestad
Nes
Nesodden
Nittedal
Nordre Follo
Rælingen
Ullensaker
Vestby
Ås
Rotterdamin avoin tennisturnaus

| Rotterdamin avoin tennisturnaus |
| --- | --- |

Tiedot
Kiertue:  ATP-turnaus
Sijainti:  Rotterdam  Alankomaat
Kilpailupaikka:  Ahoy Rotterdam
Kilpailuluokka:  ATP World Tour 500
Kenttätyyppi:  Kova / sisäkentät
Kaavio:  32S / 16Q / 16D
Palkintorahaa:  1 961 160 €
Virallinen sivusto
Rotterdamin avoin tennisturnaus, viralliselta nimeltään ABN AMRO World Tennis Tournament on helmikuussa Rotterdamissa, Alankomaissa järjestettävä miesten tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1972. Turnaus pelataan Ahoy Rotterdam -areenalla ja se kuuluu ATP World Tour 500 -sarjaan.