stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vanhojapoikia viiksekkäitä
Julkaisu ja menestys

Finndisc julkaisi kappaleen vinyylisinglenä (koodinimeltä Delta DES 73) äänitysvuonna 1982, ja b-puolella oli ”Eräänlainen sotaveteraani”. Seuraavana vuonna julkaistiin Vainion kuudes studioalbumi Sellaista elämä on, jota voidaan pitää Vainion uuden tyylin eräänlaisena huipentumana. Vanhojapoikia viiksekkäitä on levyn avauskappale, ja myös ”Eräänlainen sotaveteraani” on albumilla mukana.
Vainio päätti osallistua kappaleella Syksyn sävel -laulukilpailuun ja soitti syyskuussa 1982 Kilkille kertoakseen aikeistaan. Laulu ei päässyt finaaliin kansan raadin hylättyä sen. Asiantuntijaraati kuitenkin piti laulusta, ja se päätettiin esittää tv:ssä karsittujen joukossa. Kappaleesta tuli ikivihreä iskelmä ja Vainion tunnetuimpia kappaleita.
”Vanhojapoikia viiksekkäitä” on menestyksensä myötä julkaistu Juha Vainion kokoelma-albumeilla ja myös albumeilla, joiden kappaleet koostuvat eri esittäjien kappaleista. Vainion kokoelma-albumeista 20 suosikkia -sarjan Albatrossi (1995) ja Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990 (2008) sekä siitä julkaistu tiivistelmä, Legendan laulut – 48 mestariteosta, sisältävät kappaleen. Kappale oli vuonna 2006 julkaistulla albumilla Paratiisi – 38 kaikkien aikojen suomalaista iskelmää ja 2007 julkaistulla kokoelmalla 100 kaikkien aikojen iskelmää, joka sisälsi myös Vainion kappaleen ”Albatrossi”.
Vainio on esittänyt kappaleen televisiossa muun muassa vuonna 1985 Ville-Veikko Salmisen juontamassa Perjantaipörssissä ja vuonna 1987 ohjelmassa ”Isäntänä Seppo Hovi”.
Rakenne > Sovitus

Kappale koostuu kolmesta säkeistöstä, joiden jokaisen jälkeen tulee kertosäe. Säkeistö alkaa d-mollista ja kertosäe F-duurista. Introssa huuliharpulla soitetaan melodiaa ja kitaralla yksittäisiä sointuja. Sovitus on yhteydessä tekstiin esimerkiksi siten, että Heikki Jäntin huuliharppu soi silloin, kun lauletaan huuliharpusta. Toisaalta teksti ja rytmi ovat tavallaan ristiriidassa, koska laulussa lauletaan tanssimattomista häistä, mutta kappale on silti valssi. Jukka Virtasen mielestä tämä ristiriita lisää laulun tehoa. Kappaleesta piti Vainion vaimon Pirkon ja pojan Ilkka Vainion mukaan alun perin tulla jazz-tyylinen, kunnes Jaakko Salo sovitti siitä valssin.
Ensimmäisessä säkeistössä ja kertosäkeistössä taustakuoro ei laula ollenkaan. Toisessa säkeistössä se hyräilee hiljaa ja laulaa toisessa kertosäkeistössä samoin sanoin kuin Vainio. Kolmannessa säkeistössä hyräillään toista säkeistöä voimakkaammin. Kolmannessa eli viimeisessä kertosäkeistössä kuoro laulaa huuliharpun säestyksellä kaksi ensimmäistä fraasia, jonka jälkeen Vainio ja yhtye laulavat mukana viimeiset kaksi. Kuoron ja instrumenttien osuus lisääntyy loppua kohden. Kappale huipentuu kolmannen säkeistön loppuun, erityisesti sanaan viimeinen.
Rakenne > Sanoitukset ja laulutyyli

Vainio sävelsi kappaleen samalla, kun hän sanoitti sen. Hän tiesi omien sanojensa mukaan jo laulua tehdessään, että kertosäkeestä tulisi saaristolaisvalssin tyylinen, vaikka se olisi muuten ollutkin jazzahtava. Kappaleessa on loppusointujen lisäksi myös runsaasti alkusointuja. Jokainen säkeistö alkaa sanoin Saimaan saaressa pikkuinen torppa.
Vainio laulaa tarkasti rytmissä, mutta hän pitää myös runsaasti tehostetaukoja elävöittääkseen kappaletta. Muita hänen käyttämiään keinoja ovat esimerkiksi onomatopoeettiset sanat ja pehmeä, sanan merkitystä korostava laulutapa. Hän laulaa tietyissä kohdissa napakasti mutta toisissa kohdissa taas pehmeästi. Kappaleen laulutavan on sanottu muistuttavan teatterilaulua, jossa juuri taukojen käyttö on keskeistä. Lyhyet tauot ovat todella lyhyitä, kun taas pitemmät tauot rytmittävät selkeästi laulun melodiaa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Tanssittu koskaan ei Nestorin häitä Maailma houkutti pois morsion Vanhojapoikia viiksekkäitä Mies sekä hylje kumpikin on | ” |
– Kappaleen kertosäkeistö
Varsinaisten onomatopoeettisten sanojen lisäksi Vainio lausuu jotkin sanat niin, että niihin tulee onomatopoeettisuutta. Näin on esimerkiksi ensimmäisen kertosäkeistön sanassa houkutti, jonka ääntäminen korostaa sen merkitystä.
Pehmeästä laulutavasta esimerkkejä ovat muun muassa kohdat yksin kun jää ja hylje sen ymmärtää. Vainio ei kuitenkaan käytä nasaaliääntä, kuten useassa muussa kappaleessaan. Joitain sanoja hän painottaa erikoisesti: esimerkiksi ensimmäisen tahdin sanassa torppa on painotus molemmilla tavuilla. Napakasti Vainio laulaa myös muun muassa tanssittu koskaan ei Nestorin häitä -säkeen sanan koskaan.
Pää- ja rintaäänen käyttö jakautuu normaalin äänenkäytön periaatteiden mukaan pääasiassa siten, että Vainio käyttää rintaääntä laulaessaan matalalta ja pää-ääntä laulaessaan korkealta. Poikkeuksia kuitenkin on. Rintaääntä on käytetty myös, jotta tekstin sisältö korostuisi: näin on esimerkiksi säkeessä kohta jäljellä ei ehkä ainuttakaan. Se on laulettu rintaäänellä, vaikka melodia nouseekin melko korkealle. Pää- ja rintaäänen käyttöön toisaalta vaikuttaa myös laulajan ääniala ja tapa laulaa.
Muita versioita ja julkaisuja

Jazz-yhtye Trio Töykeät on tehnyt kappaleesta jazz-version vuonna 1997. Timo Hynynen esitti kappaleen Tenavatähti-kilpailussa vuonna 1991. Hänen esittämänään kappale on albumilla Tenavatähti 1991. Vesa-Matti Loirin versio kappaleesta on hänen albumillaan Ystävän laulut, jolla hän tulkitsee Vainion kirjoittamia kappaleita. Kappaleen sovittivat Kalle Torniainen ja Jesse Vainio, ja siitä tehtiin myös Jaakko Slotten ohjaama musiikkivideo. Se sai ensi-iltansa Levyraadissa. Versio on alkuperäisversiota jazzmaisempi. Kappaleen ovat esittäneet myös muun muassa Aake Kalliala ja Erkki Liikanen.
Kappaleen nuotit ja sanoitukset on julkaistu muun muassa Musiikki-Fazerin Suuri toivelaulukirja -kirjasarjan kuudennessa osassa ja 400 klassikkokappaletta sisältävässä Kultainen laulukirja -kokoelmassa. Lisäksi Vanhojapoikia viiksekkäitä on julkaistu usealla karaokeäänitteellä, kuten äänitteillä Sellaista elämä on, Finnkaraoke: parhaat ja Karaokepokkari 16 – lauletuimmat miehille 2.
”Vanhojapoikia viiksekkäitä” -laulun teemasta lauletaan Jope Ruonansuun kappaleessa ”Elämää muistellen”, jossa hän imitoi Vainiota. Laulun sanat käsittelevät myös muita Vainion kappaleita. ”Elämää muistellen” julkaistiin 2009 albumilla Kunnioittaen – Yhden miehen tribuutti.
Laulun nimen käyttö muualla

Laulun nimeen on viitattu runsaasti myös musiikin ulkopuolella, usein Saimaaseen ja saimaannorppaan liittyvissä kirjoituksissa. WWF:n saimaannorpan suojelemiseksi tekemän työn tukemiseksi järjestetiin 20. elokuuta 2010 tilaisuus ”Vanhoja poikia viiksekkäitä – ilta saimaannorpan hyväksi”. Lisäksi Reijo Malm teki vuonna 1996 kokoillan komedianäytelmän Vanhojapoikia viiksekkäitä.
Sata

| Luonnolliset luvut |
| --- | --- |
 100 ← 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 → 
Kardinaaliluku:  sata
Järjestysluku:  sadas
Tekijät:  1, 2, 4, 5, 10, 20, 25, 50, 100
Alkutekijät:   2^{2}\cdot 5^{2}
Roomalainen numero:  C
Binääriluku:  1100100
Oktaaliluku:  144
Duodesimaaliluku:  84
Heksadesimaaliluku:  64
Vigesimaaliluku:  50
Sata (100) on luonnollinen luku. Se tarkoittaa kymmentä kymmentä. Sitä edeltää luku 99 ja seuraa luku 101.
Sanan alkuperä

Suomeen luvun nimi on lainattu arjalaiskielistä (esimerkiksi sanskritin śatam, avestan satəm), joista sen kantamuotoja on lainattu ehkä useampaankin kertaan suomensukuisiin kieliin jo tuhansia vuosia sitten.
Sanana sata on mielenkiintoinen, koska indoeurooppalaiset kielet jaetaan ns. satem- ja centum-kieliin sen mukaan alkaako sataa tarkoittava sana k-äänteellä kuten latinan centum [ˈken.tum] vai s-äänteellä kuten avestan satəm. Nämä ryhmät ovat muodostuneet alkuperäisen *ḱ-konsonantin muututtua velaariksi tai sibilantiksi. Johtuen myöhemmistä muutoksista kuten k:n muuttumisesta h:ksi germaanisissa kielissä Grimmin lain mukaan ja latinan k:n muuttisesta sibilanteiksi romaanisissa kielissä jako ei aina ole selvä.
SI-järjestelmän sataa tarkoittava etuliite hehto- on peräisin muinaiskreikan sanasta ἑκατόν ([he.ka.tón] 500 eaa. attikalaisella ääntämyksellä).
SI-järjestelmässä

SI-järjestelmässä lukua 100 vastaa kerrannaisetuliite hehto (h) ja yhtä sadasosaa etuliite sentti (c). Hehto- tai heht-alkuisista yksiköistä ovat kuitenkin yleisesti käytössä vain hehtaari, hehtolitra ja hehtopascal. Monet rahayksiköt jakautuvat sataan pienempään yksikköön – esimerkiksi eurossa samoin kuin dollarissa on sata senttiä, Englannin punnassa on sata penniä (engl. penny, vuodesta 1971). Myös Suomen markassa oli sata penniä.
Matematiikassa

100 on yhdistetty, runsas ja puolitäydellinen luku.
100 on neliöluku:  10^{2}.
100 on onnellinen luku kymmenjärjestelmässä:  1^{2}+0^{2}+0^{2}=1.
100 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä:  100=100\cdot (1+0+0).
100 on Harshad-luku nelijärjestelmässä:  100=1210_{4}=25\cdot (1+2+1+0).
100 on Harshad-luku viisijärjestelmässä:  100=400_{5}=25\cdot (4+0+0).
100 on Harshad-luku heksadesimaalijärjestelmässä:  100=64_{16}=10\cdot (6+4).
100 on Leylandin luku:  2^{6}+6^{2}.
100 on Erdősin–Woodsin luku.
100 on palindromi kolmijärjestelmässä (102013), seitsenjärjestelmässä (2027) ja yhdeksänjärjestelmässä (1219).
100 on neljän ensimmäisen positiivisen kuutioluvun summa:  1^{3}+2^{3}+3^{3}+4^{3} (katso kuva).
100 on yhdeksän ensimmäisen alkuluvun summa:  2+3+5+7+11+13+17+19+23.
100 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana:  47+53.
100 voidaan muodostaa kuutio- ja neliöluvun summana:  4^{3}+6^{2}.
100 esiintyy kahdessa jaottomassa Pythagoraan kolmikossa: (100, 621, 629) ja (100, 2 499, 2 501).
100 ensimmäisen alkuluvun summa (24 133) on myös alkuluku.
On 100 alkulukua, joissa numerot ovat kymmenjärjestelmässä suuruusjärjestyksessä eikä sama numero esiinny kahdesti. (Suurin sellainen alkuluku on 23 456 789.)
Prosentti tarkoittaa sadasosaa.
Luonnontieteissä

Jaksollisessa järjestelmässä 100 on fermiumin järjestysluku.
Rutenium-100 on ruteniumin vakaa isotooppi.
Erbium-168 on erbiumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 100.
Tulium-169 on tuliumin vakaa ja ainoa luonnossa esiintyvä isotooppi. Sen neutroniluku on 100.
Ytterbium-170 on ytterbiumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 100.
Veden kiehumispiste on noin 100 celsiusastetta.
100 kilometrin korkeudella merenpinnan tasosta on Kármánin raja, jota pidetään usein Maan ilmakehän ja avaruuden rajana.
100 Hekate on pikkuplaneetta.
Muissa yhteyksissä

Yhdysvaltain senaatissa on 100 jäsentä.
Satavuotinen sota käytiin 1300- ja 1400-luvuilla.
Luku 100 ensimmäisten positiivisten kuutiolukujen summana.
Käännös suomeksi
Giuliano Amato

| Giuliano Amato |
| --- | --- |

Italian pääministeri
 25. huhtikuuta 2000 – 11. kesäkuuta 2001  
Presidentti:  Carlo Azeglio Ciampi
Edeltäjä:  Massimo D'Alema
Seuraaja:  Silvio Berlusconi
 28. kesäkuuta 1992 – 22. huhtikuuta 1993  
Presidentti:  Oscar Luigi Scalfaro
Edeltäjä:  Giulio Andreotti
Seuraaja:  Carlo Azeglio Ciampi
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. toukokuuta 1938 (ikä 86) Torino
Puoliso:  Diana Vincenzi
Tiedot
Puolue:  Italian sosialistinen puolue (1958-1994) Demokraattinen puolue (2007-)
 Nimikirjoitus
Giuliano Amato (s. 13. toukokuuta 1938 Torino) on italialainen poliitikko, lakimies ja yliopiston dosentti (oikeustiede). Hän toimi Italian pääministerinä kahdesti, vuosina 1992–1993 ja 2000–2001. Amato on toiminut myös valtiovarainministerinä, sisäministerinä ja kilpailuviraston päällikkönä. Hän edustaa Italian demokraattista puoluetta. Hän oli Rooman yliopiston oikeustieteen professorina vuosina 1975–1997.
Art Tatum

| Art Tatum |
| --- | --- |
 Art Tatum on kaikkien aikojen tunnetuimpia sokeita pianisteja.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Arthur Tatum Jr.
Syntynyt: 13. lokakuuta 1909 Toledo, Ohio
Kuollut: 5. marraskuuta 1956 (47 vuotta) Los Angeles, Kalifornia
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Muusikko
Tyylilajit:  jazz ja Stride 
Soittimet:  piano 
Levy-yhtiöt:  Verve Records, Capitol Records, Folkways Records, Brunswick Records (käännä suomeksi) ja Decca Records 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Arthur Tatum Jr. (13. lokakuuta 1909 Toledo, Ohio – 5. marraskuuta 1956 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen jazzpianisti.
Tatum tunnettiin virtuoosimaisesta pianonsoitostaan sekä luovasta improvisaatiostaan. Tatumia on pidetty jopa kaikkein parhaana jazzpianistina. Hän loi oman kappaleen harmonisoinnin muuttamiseen perustuvan aikaansa edellä olevan tavan improvisoida, jota bebop-tyylin edustajat 20 vuotta myöhemmin alkoivat soveltaa.
Vaikka Tatum on jazzpiireissä äärimmäisen arvostettu, hän on varsin tuntematon suuren yleisön keskuudessa. Tatumin vaikutus jazz-pianonsoiton kehitykseen oli valtava. Hänen levytyksensä ovat yleensä perinteisiä jazzkappaleita, jotka hän muokkaa uuteen uskoon virtuoosimaisella tekniikallaan sekä improvisaatiokyvyillään.
Elämänvaiheet

Tatumin isä oli kitaristi ja hänen äitinsä soitti pianoa. Art menetti lapsena sairauden seurauksena näkönsä kokonaan toisesta silmästä ja osittain toisesta.
Tatum oppi soittamaan pianoa kolmevuotiaana korvakuulolta, kuuntelemalla radiota ja äitinsä pianolevyjä. Hän kehitti erittäin nopean pianonsoittotyylin, josta hänen soittonsa tarkkuus ei kuitenkaan kärsinyt. Hänellä oli myös erittäin tarkka sävelkorva ja halusi, että piano on aina hyvässä vireessä.
Vuonna 1925 Tatum meni sokeille tarkoitettuun kouluun Columbus School for the Blind. Samaan aikaan hän opiskeli musiikkiopistossa. Hänen musta opettajansa, Overton G. Rainey, opetti hänelle klassisen pianonsoiton traditiota ja yritti pitää Tatumin poissa jazzin vaikutuksesta.
Tatum pääsi vuonna 1927 soittamaan radio-ohjelmaan ja sai pian oman ohjelman. 19-vuotiaana hän alkoi säestää laulaja Jon Hendricksiä paikallisella klubilla. Hänen maineensa kasvaessa sellaiset suuret nimet kuin Duke Ellington, Louis Armstrong, Joe Turner ja Fletcher Henderson kävivät kuuntelemassa häntä Toledossa.
Tatumin nopean nousun maineeseen takasi hänen osallistumisensa vuonna 1933 stride-pianokilpailuun New Yorkissa, jossa hän hämmästytti sovituksillaan. Tämän jälkeen hän jatkoi esiintymisiään New Yorkissa ja teki ensimmäiset levytyksensä. Vuonna 1938 hän teki kiertueen Englannissa.
Tatum kuoli Los Angelesissa munuaisten vajaatoimintaan. Tämä oli seurausta kovasta alkoholin käytöstä jo teini-iästä lähtien. Hänet on haudattu Kalifornian Glendaleen Forest Lawn Memorial Park -hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Art Tatum Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Yle 
Muut:  Europeana  NARA  SNAC  IdRef
Uuden Musiikin Kilpailu 2012

| Uuden Musiikin Kilpailu 2012 |
| --- | --- |

Tyyli:  Laulukilpailu, Musiikki, Viihde, Tosi-TV
Pääosissa:  Juontajat:  Joona Kortesmäki   Anne Lainto
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle
Jaksoja:  Finaali:   25. helmikuuta 2012
Ikäraja:  
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Yleisradio
Edeltäjä:  Suomen euroviisukarsinta 2011
Seuraaja:  Uuden Musiikin Kilpailu 2013
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Uuden Musiikin Kilpailu 2012 (UMK 2012) järjestettiin 25. helmikuuta 2012. Kilpailun voitti Pernilla Karlsson kappaleellaan ”När jag blundar”. Kilpailu oli järjestyksessään ensimmäinen Uuden Musiikin Kilpailu.
Säännöt

Vuonna 2012 Uuden Musiikin Kilpailun säännöt olivat seuraavat:
Kappaleen on oltava ennen julkaisematon, eikä sitä ole saanut esittää julkisesti.
Kappaleen kesto saa olla enintään kolme (3) minuuttia.
Lavalla saa olla enintään kuusi (6) esiintyjää.
Kaikkien kappaleen esittäjien on oltava 16 vuotta täyttäneitä 22.5.2012 mennessä.
Vähintään yhdellä kappaleen tekijöistä ja pääsolistilla on oltava Suomen kansalaisuus tai pysyvä asuinpaikka Suomessa.
Kilpailuun hyväksytään enintään yksi (1) kappale per artisti.
Uuteen musiikkikilpailuun lähetetyllä kappaleella ei saa osallistua muiden maiden Eurovision-kilpailuihin.
Kaikki vaadittu kilpailumateriaali on lähetettävä Ylelle 15.8.–30.9.2011 välisenä aikana.
Materiaalin lähettäjä sitoutuu kilpailun sääntöihin ja kilpailuprosessiin.
Formaatti

Vuoden 2012 esiraadin jäseniä olivat Jorma Hietamäki (Yle Radio Suomi), Jaako Hurme (Bassoradio), Johan Lindroos (Yle X3M) Sami Häikiö (Music Export Finland), Anna Laine (Radio Helsinki), Pekka Laine (Yle Kulttuuri), Tarja Närhi (Yle Kulttuuri), Tomi Saarinen (YleX), Noora Santavuori (YleX), Susanna Vainiola (Yle Kulttuuri) ja Wallu Valpio (Hitlantis).
Ilmoittautuminen vuoden 2012 Uuden Musiikin Kilpailuun käynnistyi 15. elokuuta 2011 ja päättyi syyskuun lopussa. Määräaikaan mennessä ilmoittautumisia saapui 540 kappaletta, joista esiraati valitsi jatkoon 40 parasta kappaletta.
Jatkoon valitut kappaleet
| --- | --- |
 1LOVE ”International Love Song”,  Aili ”Mun taivas”,  ALCHEMY ROAD ”Burning”,  Anna Inginmaa “Meikin alta”,  Apila ”Joenvarren tyttö”,  ARTo ”Roudassa”,  Aura Pineda ”Kunpa vois”,  Boys Hate Silence ”Miracle”,  Captor “Hooked On Wii”,  DCX ”Erase You”,  Eveliina Määttä “Perfect”,  Fatima Koroma ”Different Coloured Socks”,  Freeman & Uusi Fantasia ”Noitanainen”,  Hans on the bass ”Only 7 Days”,  Iconcrash “We Are The Night”,  Jari & Taika ”Aamuyön ikuisuus”,  Jessica Wolff ”Better”,  Judy ”Kisscollector”,  Kaisa Vala ”Habits of Human Beings”,  KaksKaks & Alisa ”Anna aikaa”, :  Kirahvi nimeltä Tuike ”Sinisulkien viimeinen”,  Lasmatic ”Yksin yhdessä”,  Lassi, Tuukka & Jyrki ”Huominen ei ole koskaan nyt”,  Leola ”Rytmit rikkoutuu”,  Malin Kojola ”Home”,  Martina ”Checkmate”,  Mica Ikonen ”Antaa mennä”,  MOOBS ”Johnny”,  Noora ”Every Day In The Sunshine”,  Pauliina Salonen ”Want My Life Back”,  Pernilla Karlsson ”När jag blundar”,  Petra ”Janis Joplin”,  Raita Ilomäki ”Usko rakkauteen”,  Rita Lovely & the Soultwisters ”November’s Touch”,  Seamus “Like Soldiers Go”,  Selja Sini ”Pack Up”,  Stig ”Laululeija”,  The Spyro ”Teleport My Heart”,  Tom Morgan ”Melt”,  Ville Eetvartti ”Lasikaupunki”. 
Uuden Musiikin Kilpailua alettiin esittää televisiossa tammikuussa 2012. Ohjelma lähetettiin Yle TV2:lla ja Yle HD:lla perjantaisin klo 21.00 27. tammikuuta 2012 – 24. helmikuuta 2012. Esiraadin ja tuomariston valintojen, koesoiton ja klubikeikkojen jälkeen kilpailijat etenivät 25. helmikuuta Helsingin jäähallissa järjestettyyn finaaliin. Kilpailun voittaja edusti Suomea Euroviisuissa 2012.
Kilpailun kulku > Finaali (25. helmikuuta)

Finaalia seurasi keskimäärin 452 000 televisionkatsojaa.
| Nro | Artisti | Kappale | Kierros 1 (%) | Kierros 2 (%) | Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Iconcrash | ”We Are The Night” |  |  |  |
| 2 | Pernilla Karlsson | ”När jag blundar” | 29.8% | 53.4% | 1. |
| 3 | Mica Ikonen | ”Antaa mennä” |  |  |  |
| 4 | Kaisa Vala | ”Habits of Human Beings” |  |  |  |
| 5 | Stig | ”Laululeija” | 17% | 17.8% | 3. |
| 6 | Ville Eetvartti | ”Lasikaupunki” | 18% | 28.7% | 2. |
Vuoden 1972 talviolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 1972 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 35 eri maasta, jotka kilpailivat 35 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.
Mitalitaulukko

| Vuoden 1972 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1972 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1972 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1972 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1972 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1972 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 8 | 5 | 3 | 16 |
| 2 |  Itä-Saksa | 4 | 3 | 7 | 14 |
| 3 |  Sveitsi | 4 | 3 | 3 | 10 |
| 4 |  Alankomaat | 4 | 3 | 2 | 9 |
| 5 |  Yhdysvallat | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 6 |  Länsi-Saksa | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 7 |  Norja | 2 | 5 | 5 | 12 |
| 8 |  Italia | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 9 |  Itävalta | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 10 |  Ruotsi | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 11 |  Japani | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 12 |  Tšekkoslovakia | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 13 |  Puola | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 |  Espanja | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15 |  Suomi | 0 | 4 | 1 | 5 |
| 16 |  Ranska | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 17 |  Kanada | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 36 | 34 | 35 | 105 |
Lähde: Sapporo 1972 olympic.it. Viitattu 22.1.2016. (englanniksi)
Vaihtotyö

Dv12-sarjan dieselveturi järjestelee vaunuja Oulun tavararatapihalla.
Green Cargon vaihtotyötä Tornion tavararatapihalla. Vetureilla on työnnetty muusta junasta irrotettu säiliövaunu liikkeelle, ja vaihdetta käyttävä mies (kuvassa vihreiden vaunujen kohdalla, vasemmalla) ohjaa sen oikealle raiteelle.
Dr14-sarjan dieselveturi työntää vaunuja Viinikan ratapihan laskumäkeen Tampereella.
Vaihtotyö on rautatieliikenteen termi, jolla tarkoitetaan ratapihalla tai rautatielinjalla suoritettavaa junaliikenteestä erillään tapahtuvaa vaunujen siirtelyä ja järjestelyä, joko pelkästään veturin tai myös painovoiman avulla (laskumäkityö).
Vaihtotyön tarkoitus

Ratapihalla tapahtuvan vaihtotyön päätarkoitus on yleensä järjestellä saapuneiden ja lähtevien junien vaunustot oikeaan järjestykseen. Tässä yhteydessä vaunujen järjestys pyritään saamaan mahdollisimman loogiseksi tiedossa olevia jatkoyhteyksiä silmällä pitäen. Samalla eri asemille jäävät vaunut jaetaan vaunuryhmiin, jotka sijoitetaan lähtevään junaan siten, että ne on helppo siirtää pois junasta väliasemalla.
Vaihtotyön tarkoitus > Vaihtotyön edellytykset

Väyläviraston rataverkolla vaihtotyöhön tarvitaan aina liikenteenohjauksen lupa. Yleensä vaihtotyö tehdään saman liikennepaikan sisällä. Tällöin suurin nopeus pääraiteella on kulunvalvontalaitteen ollessa käytössä 50 km/h ja muilla raiteilla 35 km/h. Ilman kulunvalvontalaitetta suurin nopeus on aina korkeintaan 35 km/h. Liikennepaikan sisäisessä vaihtotyössä vaihtoliike saa ulottua liikennepaikka päättyy -merkille asti.
Vaihtotyö voi tapahtua myös liikennepaikalta toiselle. Tällöin suurin nopeus saa olla kulunvalvontalaitteen ollessa käytössä 50 km/h ja ilman sitä 35 km/h. Liikennepaikkojen välisessä vaihtotyössä matkustajien kuljettaminen on kiellettyä, mutta tämä määräys ei kuitenkaan koske rikkoutuneen matkustajajunan hinaamista.
Vaihtotyön tarkoitus > Vaunujärjestys väliasemille jättöä varten

Yleensä väliasemille jätettävät vaunut sijoitetaan junan peräpäähän, jolloin junan etupää voi jatkaa väliasemalla pysähdyksen ja vaunujen irrottamisen jälkeen matkaansa mahdollisimman nopeasti. Väliasemalla erillinen vaihtotyöveturi eli päivystäjäveturi siirtää vaunut tarkoituksenmukaisille raiteille purkua, lastausta tai jatkoyhteyttä silmällä pitäen.
Mikäli väliasemalla ei ole käytettävissä päivystysveturia tai -miehistöä, sijoitetaan vaunuryhmät junan etupäähän, jolloin vaunuryhmä väliasemalla siirretään junan veturilla tarkoitetulle raiteelle. Tämä toimenpide on kuitenkin hitaampi, sillä se vaatii paitsi tähystäjän läsnäoloa myös useampia liikkeitä junan veturilla. Vaunuryhmän poiston ja veturin kiinnittämisen jälkeen junalle on tehtävä myös uusi jarrujen tarkastus, joka sekin vaatii henkilökuntaa.
Vaihtotyötavat > Veturilla saattaen vaihtaminen

Vaihtotyötä voidaan tehdä tasamaalla ainoastaan veturin avustamana. Tällöin veturi kytketään kiinni vaunuihin, jotka vaihtotyön aikana lajitellaan eri raiteilleen omiksi vaunuryhmikseen määränpään mukaan. Lopuksi vaunuryhmät kootaan junaksi. Tasamaalla tapahtuva vaihtotyö on hidasta, eikä sovi suurille liikennemäärille. Tiettyjä vaunutyyppejä, kuten matkustajavaunuja ja joitain säiliövaunuja, saa vaihtaa ainoastaan saattaen.
Vaihtotyötavat > Heitto

Tasamaalla voidaan myös tehdä heittoja, joissa veturilla työnnetään vaunut liikkeelle. Kesken työnnön veturi kuitenkin irrotetaan, ja vaunut jatkavat vierimistä. Yleensä vaunun mukana matkustaa junamies, joka jarruttaa vaunua sen käsijarrulla. Vaunun voi myös pysäyttää kiskoille asetetun jarrukengän avulla. Nykyään heittojen tekeminen on kielletty VR:n antamalla määräyksellä.