stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2020-luku
Politiikka > Koronaviruspandemia ja maailmanpolitiikka

Joulukuussa 2019 Kiinan Wuhanista alkunsa saanut uusi koronavirus, SARS-CoV-2, aiheutti pandemian, joka on aiheuttanut yli sata miljoonaa tartuntaa ja miljoonia kuolemia ympäri maailmaa. Pandemian takia moniin maihin, myös Suomeen, julistettiin poikkeustila.
Demokraattisten ja autoritaaristen järjestelmien välinen vastakkainasettelu on korostunut.
Nato nimitti ensimmäisen kerran Kiinan vihollisekseen kesän 2022 strategisessa konseptissaan ja nimitti Venäjää merkittävimmäksi ja suoraksi uhaksi.
Kansalaisvapauksien tilaa eri maissa arvioivan Freedom Housen mukaan yli puolet maapallon väestöstä elää maissa, joissa yhteiskunnalliset vapaudet on tukahdutettu osittain tai kokonaan. Tutkimuslaitoksen luokittelussa vain Suomi, Ruotsi ja Norja ovat täysin vapaita maita.
Politiikka > Aasia

Yhdysvallat vetäytyi vuonna 2021 Afganistanista, jota se oli miehittänyt lähes 20 vuotta. Afganistanin länsimaiden tukema hallinto menetti valtansa Talibanille vain muutamassa kuukaudessa. Taliban julisti perustaneensa Afganistanin islamilaisen emiraatin.
Yhdysvaltain demokraattipuolueen poliitikot alkoivat ärsyttää Kiinaa vierailemalla Taiwanissa vakuuttamassa tukeaan. Bidenin hallinto esti syksyllä 2022 huippuelektroniikan viennin Kiinaan.
Politiikka > Pohjois-Amerikka

Yhdysvalloissa George Floydin kuolema pidätystilanteessa aiheutti vuonna 2020 kuukausia kestäneitä protesteja ja mellakoita poliisiväkivaltaa ja rasismia vastaan ympäri maailmaa.
Vuonna 2021 Yhdysvaltain presidentivaalit hävinneen Donald Trumpin puheet saivat osan hänen kannattajistaan hyökkäämään kongressitaloon. Joe Biden astui Yhdysvaltain presidentin virkaan Donald Trumpin tilalle. Poliittinen kahtiajako jatkui Yhdysvaltain politiikassa. Republikaaninen puolue on jarruttanut useita Bidenin puolueen lakialoitteita. Trump levitti valhetta vilpillistä vaaleista.
Myöhemmin Trumpia vastaan on nostettu lukuisia rikossyytteitä. Trumpin mukaan Bidenin hallinto käyttää oikeusjärjestelmää ja valtion virastoja hyväkseen jahdatakseen vastustajiaan.
Kristillinen oikeisto vahvistui Yhdysvalloissa edellisen vuosikymmenen aikana. Yhdysvaltalaisista 16–20 prosenttia kannattaa kristillistä nationalismia. Ilmiö on huolestuttanut monia kommentaattoreita, koska osa kristillisistä nationalisteista on valmis hylkäämään demokratian ja osa myös hyväksyy poliittisen väkivallan. Tutkimusten mukaan kristillisen nationalismin kannatus liittyy valkoiseen identiteettiin sekä salaliittoteorioita yhdistelevän Qanon-liikkeen kannatukseen. Kristillistä nationalismia on luonnehdittu Yhdysvaltojen poliittisen polarisoituminen liikkeelle panevaksi voimaksi.
Yhdysvaltain korkein oikeus kumosi kesäkuussa 2022 päätöksen Roe vastaan Wade. Naisen aborttioikeus palasi näin osavaltioiden päätettäväksi.
Politiikka > Eurooppa

Brexit astui voimaan vuoden 2020 alusta eli Iso-Britannia erosi Euroopan unionista. Britannian pääministeri Boris Johnsonin seuraajaksi tuli Liz Truss vuonna 2022. Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II kuoli 96-vuotiaana syyskuussa 2022 hallittuaan 70 vuotta. Hänen seuraajansa on Charles III.
Venäjä hyökkäsi Ukrainaan vuonna 2022. Venäjän toiminta oli jatkoa vuoden 2014 Krimin valtaukselle ja Itä-Ukrainan sodalle. Yhdysvallat ja muut maat toimittivat Ukrainalle yli 800 panssariajoneuvoa ja kymmeniätuhansia ohjuksia.
Pohjois-Makedonia liittyi Natoon maaliskuussa 2020. Venäjän hyökkäys Ukrainaan lisäsi räjähdysmäisesti Nato-jäsenyyden kannatusta sekä Suomessa että Ruotsissa. Suomi pääsi Naton jäseneksi huhtikuussa 2023 ja Ruotsi maaliskuussa 2024.
Euroopan unioni otti käyttöön päästökaupan vuonna 2005 ja pyrkii ilmastoneutraaliksi vuoteen 2050 mennessä. EU:n vihreään siirtymään kuuluu vuonna 2021 esitelty Fit for 55 -paketti.
Euroopassa ajauduttiin syksyllä 2021 energiakriisiin sähkön ja kaasun hintojen noustessa ennätyskalliiksi. Euroopan unionin tavoitteena on päästä irti venäläisen öljyn ja maakaasun käytöstä vuoteen 2027 mennessä.
Kroatia siirtyi euron käyttöön vuonna 2023.
Politiikka > Afrikka

Venäjä alkoi lisätä vaikutusvaltaansa Afrikassa usein Ranskan tai Yhdysvaltain kustannuksella.
Maailman väestö

Maailman väkiluku ylitti Yhdistyneiden kansakuntien mukaan 8 miljardia marraskuussa 2022.
Maailman väestö on myös ikääntynyt. Vuonna 2020 maailmassa oli ensimmäistä kertaa yli 65-vuotiaita enemmän kuin alle 5-vuotiaita.
YK:n ennusteen mukaan maailman väkiluku kasvaa miljardilla ihmisellä 8,7 miljardiin vuoteen 2030 mennessä. Saharan eteläpuolisen Afrikan väestön ennustetaan kasvavan kolmanneksella. Euroopassa väestömäärä pysyy ennallaan ja ikääntyneiden osuus kasvaa. Pohjois-Amerikan väestön ennustetaan kasvavan. Intiasta tulee ennusteen mukaan väkiluvultaan maailman suurin maa noin vuonna 2027.
Tiede ja tekniikka

Suosittuja sosiaalisen median palveluja ovat muun muassa WhatsApp, Youtube, Facebook, Instagram ja Tiktok. Podcastien eli internetin kautta kuunneltavien ohjelmien kuuntelusta tuli vuosikymmenen alussa entistä suositumpaa.
James Webb -avaruusteleskooppi lähetti ensimmäisen kuvansa vuonna 2022.
Muoti

2020-luvun muotiin ovat vaikuttaneet ainakin 1960–2000-lukujen trendien kertaaminen sekä koronaviruspandemia. Etenkin nuorisomuodissa näkyvillä ovat olleet myös erilaiset pukeutumisen alakulttuurit, kuten dark academia. 2020-luvun alussa eri trendit ovat levinneet myös sosiaalisen median, etenkin Tiktokin kautta. Tyköistuvia pillifarkkuja muodikkaampia ovat 2020-luvulla olleet leveämmät farkut ja muut housut sekä naisilla että miehillä. Myös muun muassa trenssit, neuleet, saappaat ja pienet laukut ovat olleet muodissa.
Koska koronaviruspandemian aikana ihmiset viettivät aiempaa enemmän aikaa kotona, suosioon nousivat mukavat oloasut sekä maalaisromanttinen pukeutumistyyli, ns. mökkityyli. Julkisilla paikoilla kasvomaskien käyttösuositukset ja -pakot lisäsivät niin kertakäyttöisten kuin kankaisten kasvomaskien käyttöä, minkä seurauksena maskeihin ilmestyi eri pohjavärejä ja kuvioita. Koronapandemian ohella jo edellisellä vuosikymmenellä alkenut Free the Nipple -liike, jonka tavoitteena on ei-seksualisoida naisten rinnat, on saanut jotkut naiset viettämään aiempaa enemmän aikaa ilman rintaliivejä.
Aiempaa sukupuolineutraalimpi pukeutuminen on kasvattanut suosiotaan. Aiemmin lähinnä naisten muodissa olleisiin, mutta viime vuosina myös miehillä yleistyneisiin piirteisiin kuuluvat ainakin kukkakuosit, polvipituiset hameet, pastellisävyt ja kirkkaat värit.
Musiikki

Edellisen vuosikymmenen tapaan popin, rapin ja elektronisen musiikin suosio on jatkunut 2020-luvulla. Erityisen suosittuja artisteja ovat olleet muun muassa Ariana Grande, Bad Bunny, Billie Eilish, BTS, Drake, Dua Lipa, Harry Styles, Sabrina Carpenter, Taylor Swift ja The Weeknd.
Elokuva

Vuosikymmenen toistaiseksi menestyneimmät elokuvat ovat:
1. Avatar: The Way of Water (2022)
2. Spider-Man: No Way Home (2021)
3. Inside Out – mielen sopukoissa 2 (2024)
4. Top Gun: Maverick (2022)
5. Barbie (2023).
Urheilu

Vuoden 2020 kesäolympialaiset pidettiin Tokiossa, tosin nimestään huolimatta koronaviruspandemian takia ne siirrettiin vuodella eteenpäin kesään 2021. Vuoden 2022 talviolympialaiset pidettiin Pekingissä ja vuoden 2024 kesäolympialaiset Pariisissa.
Ympäristö

Vuosikymmenen merkittävä kysymys on ilmaston lämpeneminen. Tiedepaneeli IPCC:n mukaan maailman ilmastopäästöjen tulisi puolittua 2020-luvun aikana, jotta ilmaston lämpeneminen voitaisiin rajoittaa noin 1,5 celsiusasteeseen. Nykyisillä päästöillä ilmasto on lämpenemässä 3,2 asteella. Euroopan unionin tavoitteena on vähentää hiilipäästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
WWF:n raportin mukaan maailman metsiä häviää keskimäärin 10 miljoonaa hehtaaria vuosittain. Maailman metsäkato on vuoden 2021 monikansallisen sopimuksen mukaan tarkoitus pysäyttää vuoteen 2030 mennessä.
Aurinko- ja tuulivoiman kustannukset ovat laskeneet vuodesta 2010 vuoteen 2022 85 prosentilla.
Eurooppaa koetteli kesällä 2022 ennätyksellinen kuumuus. Kuivuus sytytti metsäpaloja, kuivasi jokia ja vaikeutti maataloutta, teollisuutta ja energiantuotantoa. Ranskassa sadalla alueella oli pulaa juomavedestä. Kuivuudesta kärsi lähes kaksi kolmasosaa Euroopan maapinta-alasta. Kuivuusjakso oli mahdollisesti pahin 500 vuoteen.
Suomi

Suomi arvioitiin maailman onnellisimmaksi maaksi vuosina 2018–2021. Marinin hallitus astui toimeensa vuonna 2019. Työllisyysaste oli vuonna 2022 73,9 prosenttia, mikä oli korkein luku vuoden 1990 laman jälkeen. Sosiaali- ja terveydenhuolto ja pelastustoimi siirtyivät hyvinvointialueiden järjestettäväksi vuonna 2023.
Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022 johti Suomen turvallisuuspolitiikan muutokseen. Suomalaisten Nato-jäsenyyden kannatus nousi ennätystasolle. Vuoden 2022 kyselyn mukaan 79 prosenttia suomalaisista kannatti Nato-jäsenyyttä. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja pääministeri Sanna Marin ilmoittivat toukokuussa 2022 Suomen hakevan Naton jäsenyyttä. Suomesta tuli Naton jäsenmaa 4. huhtikuuta 2023. Suomen puolustusvoimat ottavat uudet Lockheed Martin F-35 Lightning II -hävittäjät käyttöön vuodesta 2028 alkaen.
Suomen väestön ikääntyminen jatkuu. 2010-luvun puolivälin jälkeen Suomen väkiluku on kasvanut ennen kaikkea maahanmuuton vuoksi. Työiässä ovat niin sanotut X- ja Y- ja Z-sukupolvet. Työelämän suurin ikäpolvi on Y-sukupolvi. Heitä seuraa nuori Z-sukupolvi, johon luokitellaan vuonna 2000 tai sen jälkeen syntyneet, joskus myös 1990-luvun lopulla syntyneet. Zeta-sukupolvelle on tutkimusten mukaan ominaista Y-sukupolven tavoin huoli ympäristöstä, kansainvälisyys ja runsas viestintätekniikan käyttö. Lapsuuttaan elää vuosina 2010–2025 syntynyt ja syntyvä alfa-sukupolvi.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > 2025

5. joulukuuta – BepiColombo-luotaimen pitäisi asettua Merkuriusta kiertävälle radalle.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > 2026

Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2026 järjestetään Kanadassa, Meksikossa ja Yhdysvalloissa.
Sagrada Famílian odotetaan valmistuvan. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1882.
XXV talviolympialaiset järjestetään Milanossa ja Cortina d’Ampezzossa
Täydellinen auringonpimennys Grönlannista Espanjaan 12. elokuuta.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > 2027

7. elokuuta – Asteroidi (137108) 1999 AN10 ohittaa Maan lähietäisyydeltä (388 960 km).
FBI:n kansiot Martin Luther Kingin murhasta ovat luettavissa tänä vuonna.
Täydellinen auringonpimennys Pohjois-Afrikassa 2. elokuuta.
Euroopan unionin tavoitteena on päästä irti venäläisen öljyn ja maakaasun käytöstä vuoteen 2027 mennessä.
Intiasta tulee YK:n ennusteen mukaan väkiluvultaan maailman suurin maa noin vuonna 2027.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > 2028

Laskiaistiistai on karkauspäivänä ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1876.
Kesäolympialaiset pidetään Los Angelesissa.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > 2029

13. huhtikuuta – Asteroidi 99942 Apophis ohittaa Maan lähietäisyydeltä. Sillä on pieni todennäköisyys osua Maahan.
CIA:n ja FBI:n kansiot John F. Kennedyn murhasta ovat luettavissa tänä vuonna.
Euroopan avaruusjärjestö, Kiina, Venäjä ja Intia suunnittelevat lähettävänsä miehitetyn lennon Kuuhun tähän vuoteen mennessä.
Täydellinen kuunpimennys uudenvuodenyönä. Pimennys tulee näkymään alusta loppuun Suomen alueella.
Merkittäviä henkilöitä

António Guterres, YK:n pääsihteeri (2016–)
Pedro Sánchez, Espanjan pääministeri (2018–)
Ursula von der Leyen, Euroopan komission puheenjohtaja (2019–)
Narendra Modi, Intian pääministeri (2014–)
Hasan Ruhani, Iranin presidentti (2013–2021)
Ebrahim Raisi, Iranin presidentti (2021–2024)
Benjamin Netanjahu, Israelin pääministeri (2009–2021, 2022–)
Yair Lapid, Israelin pääministeri (2022–2022)
Giuseppe Conte, Italian pääministeri (2018–2021)
Mario Draghi, Italian pääministeri (2021–2022)
Giorgia Meloni, Italian pääministeri (2022–)
Xi Jinping, Kiinan kommunistisen puolueen pääsihteeri (2013–)
Kim Jong-un, Pohjois-Korean johtaja (2011–)
Miguel Díaz-Canel, Kuuban presidentti (2018–)
Emmanuel Macron, Ranskan presidentti (2017–)
Magdalena Andersson, Ruotsin pääministeri (2021–2022)
Ulf Kristersson, Ruotsin pääministeri (2022–)
Angela Merkel, Saksan liittokansleri (2005–2021)
Olaf Scholz, Saksan liittokansleri (2021–)
Muhammad bin Salman, Saudi-Arabian kruununprinssi (2017–)
Sanna Marin, Suomen pääministeri (2019–2023)
Sauli Niinistö, Suomen presidentti (2012–2024)
Alexander Stubb, Suomen presidentti (2024–)
Bašar al-Assad, Syyrian presidentti (2000–2024)
Abu Muhammad al-Jawlani, Syyrian vallankumouksellinen militantti
Recep Tayyip Erdoğan, Turkin presidentti (2014–)
Volodymyr Zelenskyi, Ukrainan presidentti (2019–)
Viktor Orbán, Unkarin pääministeri (2010–)
Franciscus, paavi (2013–)
Nicolás Maduro, Venezuelan presidentti (2013–)
Vladimir Putin, Venäjän presidentti (2000–2008, 2012–)
Alar Karis, Viron presidentti (2021–)
Kaja Kallas, Viron pääministeri (2021–2024)
Elisabet II, Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar (1952–2022)
Charles III, Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas (2022–)
Boris Johnson, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (2019–2022)
Liz Truss, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (2022)
Rishi Sunak, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (2022–2024)
Keir Starmer, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (2024–)
Donald Trump, Yhdysvaltain presidentti (2017–2021, 2025–)
Joe Biden, Yhdysvaltain presidentti (2021–2025)
Sam Altman, OpenAI:n toimitusjohtaja
Jeff Bezos, Amazon.comin johtaja
Tim Cook, Applen toimitusjohtaja
Jack Dorsey, Twitterin johtaja (vuoteen 2022)
Terry Gou, Foxconnin toimitusjohtaja
Jensen Huang, Nvidian toimitusjohtaja
Elon Musk, eteläafrikkalais-yhdysvaltalainen yrittäjä
Satya Nadella, Microsoftin toimitusjohtaja
Sundar Pichai, Googlen ja Alphabetin toimitusjohtaja
Mark Zuckerberg, Metan toimitusjohtaja
Mike Lindell, yhdysvaltalainen poliittinen aktivisti
Greta Thunberg, ruotsalainen ilmastoaktivisti
Lionel Messi, argentiinalainen jalkapalloilija
Cristiano Ronaldo, portugalilainen jalkapalloilija
LeBron James, yhdysvaltalainen koripalloilija
Viittauksia fiktiossa

2021: Philip K. Dickin tieteisromaanin Palkkionmetsästäjän myöhemmin julkaistut versiot sijoittuvat tähän vuoteen (alkuperäisjulkaisu vuoteen 1992).
2022: Vuonna 1973 julkaistu elokuva Maailma vuonna 2022 sijoittuu tähän vuoteen.
2026: Mykkäelokuva Metropolis sijoittuu tähän vuoteen.
2027: Tieteiselokuva Ihmisen pojat sijoittuu tähän vuoteen.
2029: Vuoden 1984 elokuvan Terminator – tuhoaja hahmot Terminator-kyborgi T-800 ja ihminen Kyle Reese matkustavat tästä vuodesta elokuvan nykyhetkeen vuonna 1984.
2029: Vuoden 1995 anime-elokuvan Ghost in the Shell – aaveääni tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2029.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 2020-luku Wikimedia Commonsissa
Uusi koronavirus, SARS-CoV-2, aiheutti maailmanlaajuisen COVID-19 -pandemian.
Euroopan unionin ja Naton jäsenmaat.
Suomen pääministeri Sanna Marin ja Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi tapasivat Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022.
Taiteilijan näkemys James Webb -avaruusteleskoopista.
Vuoden 2020 dark academia -muotia.
Taylor Swift on eräs 2020-luvun menestyneimmistä kevyen musiikin artisteista.
Presidentti Sauli Niinistö Yhdysvaltain presidentti Joe Bidenin vieraana Valkoisessa talossa 2022.
Playstation 5.
Tesla Model 3.
Joe Biden toimi Yhdysvaltain presidenttinä (2021-2025)
Donald Trump tuli uudelleen valituksi Yhdysvaltain presidentiksi (2025-)
Alexander Stubb tuli valituksi Suomen presidentiksi (2024-)
Martti Haukioja

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 6. lokakuuta 1999 (ikä 25)
Syntymäpaikka: Kuorevesi, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 188 cm
Seura
Seura: VPS
Pelinumero: 19
Junioriseurat
2007–2012: HJS
2012–2017: Ilves
2017–2018: → Chievo Verona (laina)
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2016–2018 | Ilves | 8 | (0) |
| 2016–2017 | → Ilves/2 | 9 | (0) |
| 2017 | → Jazz (laina) | 10 | (0) |
| 2018 | → JJK (laina) | 7 | (1) |
| 2019 | VPS | 17 | (0) |
| 2020–2021 | FC Inter | 37 | (4) |
| 2022–2023 | SJK | 17 | (0) |
| 2022 | → SJK Akatemia | 0 | (0) |
| 2023 | → SJK Akatemia | 0 | (0) |
| 2024- | VPS | 27 | (4) |
| Yhteensä | Yhteensä | 125 | (9) |
Maajoukkue
| 2016 | Suomi U17 | 3 | (0) |
| 2017 | Suomi U18 | 12 | (0) |
| 2018 | Suomi U19 | 4 | (0) |
| 2019–2020 | Suomi U21 | 6 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 28. tammikuuta 2025.soccerway  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 31. tammikuuta 2022.
Martti Mikael Haukioja (s. 6. lokakuuta 1999 Kuorevesi) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Vaasan Palloseuraa.
Keskuspuolustajana tai vasempana laitapuolustajana pelaava Haukioja aloitti jalkapalloilun Hämeenlinnan Jalkapalloseurassa, josta hän siirtyi 12-vuotiaana Tampereen Ilvekseen. Hän teki Ilveksen kanssa kolmivuotisen sopimuksen tammikuussa 2016. Haukioja debytoi Veikkausliigassa 16-vuotiaana saman vuoden elokuussa, mutta pelasi kauden pääosin Ilveksen juniori- ja reservijoukkueissa. Kaudella 2017 hän oli kolmen kuukauden ajan lainalla FC Jazzissa. Elokuussa 2017 Haukioja teki vuoden pituisen sopimuksen italialaisen Chievo Veronan kanssa ja pelasi seuran nuorisojoukkueessa. Kesäkuussa 2018 hän palasi Ilvekseen ja pelasi myös lainalla Ykkösessä JJK Jyväskylän joukkueessa. Kauden 2019 hän edusti Veikkausliigassa Vaasan Palloseuraa.
Poikamaajoukkueissa Haukioja esiintyi ensimmäisen kerran alle 17-vuotiaiden maaottelussa Turkkia vastaan maaliskuussa 2016.
Aiheesta muualla

Martti Haukioja (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen Palloliitto.
Teppo Marttinen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 6. toukokuuta 1997 (ikä 27)
Syntymäpaikka: Jyväskylä, Suomi
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 188 cm
Seura
Seura: KPV lainalla SJK:sta
Pelinumero: 22
Junioriseurat
: Jyväskylän Nousu
: JJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013-2018 | JJK | 48 | (0) |
| 2018- | SJK | 0 | (0) |
| 2018- | -> KPV (laina) | 27 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 75 | (0) |
Maajoukkue
| 2014 |  Suomi U17 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Teppo Marttinen (s. 6. toukokuuta 1997 Jyväskylä) on suomalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa Kokkolan Pallo-Veikkoja lainalla SJK:sta.
Marttinen on JJK:n oma kasvatti. Hän teki debyyttinsä edustusjoukkueessa kaudella 2013 FC Interiä vastaan pelatussa ottelussa ja oli 16 vuoden ja viiden kuukauden ikäisenä kaikkien aikojen nuorimpana Veikkausliigassa pelannut maalivahti. Samalla hän oli nuorimpana JJK:ta liigassa edustanut pelaaja. JJK teki Marttisen kanssa kaksivuotisen pelaajasopimuksen tammikuussa 2014 ja hän on jatkanut väkeviä otteita Ykkösen peleissä.
Marttinen on pelannut myös nuorisomaajoukkueissa jo toistakymmentä maaottelua ja oli vuonna 2013 mukana Pohjoismaiden mestaruuden voittaneessa U17-maajoukkueessa
Aiheesta muualla

JJK:n pelaajakortti
JJK – Veikkausliiga
1 Pyhäranta |
2 Lähitie |
4 Gustavsson |
5 M. Manninen |
6 Abahassine |
7 Kirvesoja |
8 Kohonen |
9 Etock |
10 Kari (c) |
11 Varmanen |
12 Tapaninen |
15 Tahvanainen |
16 Suoraniemi |
17 Leppänen |
18 Abdi |
19 Hanslian |
20 Nieminen |
22 Marttinen |
23 Poutiainen |
24 Loutelamio |
26 Vielma |
28 A. Manninen |
51 Petrescu |
 Sallinen |
Valmentaja Pasoja
Béla III

Béla III, miniatyyrikuva Chronicon Pictum käsikirjoituksessa 1358
Béla III:n sinetti
Béla III:n kasvojen rekonstruktio, Magyarságkutató Intézet (Unkarilaisuudentutkimuksen instituutti), Emese Gábor 2023
Béla III (n. 1148– 23. huhtikuuta 1196) oli Árpád-sukuun kuulunut Unkarin kuningas vuosina 1173–1196. Hänen aikanaan Unkarista tuli eteläisen Keski-Euroopan johtava valtio, ja häntä on pidetty Árpád-suvun kuninkaista suurimpana.
Suku ja nuoruus

Béla oli kuningas Géza II:n toiseksi vanhin poika. Hänen äitinsä oli Kiovan ruhtinaan Mstislav I Suuren tytär Efrosinja Mstislavna (n. 1130 – n. 1193). Bélan syntymävuodesta ei ole tarkkaa tietoa, mutta koska Géza II:n ja Efrosinjan tiedetään menneen naimisiin 1146 ja heidän esikoisensa Tapani III:n syntyneen seuraavana vuonna, Bélan voi arvella syntyneen 1148 tai pian sen jälkeen.
Bélan nuoruudesta ja kasvatuksesta ei tiedetä juuri mitään, ennen kuin hän 1160-luvun alussa sai hallittavakseen herttuakunnan, jonka hänen isänsä oli perustanut nykyisen Kroatian ja Dalmatian alueille vahvistaakseen asemaansa valtataistelussa veljiään Istvánia (myöhemmin vastakuninkaana Tapani IV) ja Ladislausta (László, vastakuninkaana Ladislaus II) vastaan. Géza II:n jälkeen valtaistuimelle noussut Tapani III joutui jatkamaan tätä taistelua setiään vastaan, ja kamppailuun sekaantui myös Bysantin keisari Manuel I Komnenos, joka ensiksi tuki Tapani IV:ttä. Kun ilmeni, että Tapani IV:llä ei ollut mahdollisuuksia päästä Unkarissa valtaan, keisari Manuel teki Tapani III:n kanssa sopimuksen, jonka johdosta Tapanin veli Béla päätyi vuonna 1163 Bysantin hoviin.
Bysantin hovissa Béla sai toisen nimen Aleksios sekä korkean, aiemmin vain keisareille kuuluneen arvonimen despotes, ja hänet kihlattiin keisarin tyttären Marian (1152–1182) kanssa. Béla sai luultavasti bysanttilaiselle ylimykselle kuuluvan koulutuksen sekä oppia valtiotaidossa, ja häntä pidettiin keisarin vallanperijänä. Vuonna 1169 tilanne muuttui, kun keisari Manuelille syntyi poika, joka myös sai nimekseen Aleksios ja josta tuli uusi kruununperillinen. Béla menetti despotes-arvonimensä, hänen kihlauksensa Marian kanssa purettiin ja vuonna 1170 hän sai puolisokseen keisarin vaimon sisarpuolen, Agnes (Anna) de Châtillonin, joka oli Antiokian ruhtinas Raynald de Châtillonin ja ruhtinatar Constanzen tytär. Samana vuonna nuoripari matkusti Antiokiaan ja Jerusalemiin, ja tässä yhteydessä Béla lahjoitti Jerusalemin johanniittaritareille suuren rahasumman. Lahjoituskirjassa hän nimittää itseään "Unkarin, Dalmatian ja Kroatian herttuaksi", mikä viittaa siihen, että Bysantin kruununperillisen aseman menetettyään hän oli päättänyt taas tavoitella Unkarin kruunua.
Avioliitot ja jälkeläiset

Ensimmäisen puolisonsa, Antiokian prinsessa Agneksen (Anne de Châtillon, n. 1154 – n. 1184) kanssa Béla sai ainakin kuusi lasta:
Unkarin kuningas Imre (1174 – 30. syyskuuta/marraskuuta 1204)
Margareeta (unk. Margit; 1175–1223 jälkeen), solmi kolme avioliittoa:
Bysantin keisari Isaak II Angeloksen kanssa, heille syntyi kaksi poikaa
vuonna 1204 Thessalonikan kuningas Boniface de Montferrat’n kanssa, heille syntyi yksi poika
noin vuoteen 1216 mennessä ranskalaisen ritari Nicholas I de Saint-Omerin kanssa, heille syntyi kaksi poikaa
Unkarin kuningas Andreas II (unk. András; n. 1177– 21. syyskuuta 1235)
Salamon, kuoli lapsena
Tapani (unk. István), kuoli lapsena
Constantia (unk. Konstancia, tšek. Konstancie Uherská, n. 1180– 6. joulukuuta 1240), avioitui 1199 Böömin kuningas Ottokar I:n kanssa, heille syntyi yhdeksän lasta.
Ensimmäisen puolisonsa kuoltua Béla ilmeisesti suunnitteli avioliittoa Bysantin tai Englannin prinsessan kanssa, mutta sai lopulta vuonna 1186 puolisokseen Ranskan kuninkaan Filip II:n sisaren Margareetan (ransk. Marguerite de France, unk. Margit; 1158–1197). Tämä oli Ranskan Ludvig VII:n ja tämän toisen puolison Kastilian infanta Constanzen (1140–1160) tytär. Margareeta oli aiemmin ollut naimisissa Englannin prinssin ja Normandian herttuan Henrik Nuoren (1155–1183) kanssa, ja tästä avioliitosta oli syntynyt 19. kesäkuuta 1177 poika William, joka kuoli kolme päivää myöhemmin. Bélan ja Margareetan avioliitto oli lapseton.