Siirtolaisuus Suomeen
Maahanmuuton historiaa > Työllistyminen ja huoltosuhde > Työttömyys

Työttömien ulkomaalaisten määrän kasvu 2020-luvulla näkynee myös julkisten menojen kasvussa.
Työvoimaan kuuluvista maahanmuuttajista viidennes oli työttömänä vuonna 2008. Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen tutkimuksen mukaan Suomessa oli tuolloin käyttämättä noin 20 000 maahanmuuttajan työvoimareservi. Tämän työvoiman palkkaaminen sekä työperäisen maahanmuuton lisääminen helpottaisi tutkimuksen mukaan työmarkkinoilla niitä ongelmia, joita väestön ikääntymisen uskotaan aiheuttavan. Pellervon mukaan maahanmuuttajat tarvitsevat työhön perehdyttämistä kuitenkin huomattavasti enemmän kuin kantaväestöön kuuluvat, eikä sitä ole aina järjestetty riittävästi muun muassa kustannusten pelossa. Raportti kehotti pohtimaan keinoja, joilla työnantajaa voisi tukea maahanmuuttajien perehdytyksessä. Poliisiylijohtaja Mikko Paatero totesi vuonna 2008, että poliiseiksi kaivataan lisää maahanmuuttajia, koska "poliisin on osaltaan torjuttava suvaitsemattomuutta ja syrjäytymistä".
Vuoden 2010 lopussa Suomessa ulkomaalaisten työttömyysprosentti on jo selvästi yli kolminkertainen kantaväestöön verrattuna, sillä ulkomaalaisten työttömyysaste oli vajaat 29 prosenttia. Vuonna 2013 Afrikasta lähtöisin olevien työttömyysaste oli 38 prosenttia.
Työssäkäyntitilaston perusteella 20–64-vuotiaiden maahanmuuttajien työllisyysaste oli vuonna 2017 Helsingissä 53,1 prosenttia ja työttömyysaste 21,6 prosenttia. Ero kantaväestöön oli suuri, sillä suomalaistaustaisten työllisyysaste oli 76,7 prosenttia ja työttömyysaste 8,6 prosenttia. Somalialais-, irakilais- ja afganistanilaistaustaisten työttömyysaste oli tuolloin Helsingissä selvästi korkeampi ja työllisyysaste matalampi kuin kantaväestöön kuuluvilla.
Vuonna 2018 Suomessa syntyneiden työllisyysaste oli 72,8 prosenttia, ulkomailla syntyneiden työllisyysaste 62,2 prosenttia ja ulkomaan kansalaisten 57,7 prosenttia. Perhesyistä ja erityisesti pakolaisuuden takia muuttaneiden työmarkkina-asema on Suomessa erittäin huono. Myös turvapaikanhakijoina Suomeen tulleilla maahanmuuttajilla oli Kansaneläkelaitoksen vuonna 2020 antaman selvityksen mukaan suuria vaikeuksia työllistyä.
Heinäkuussa 2020 Suomessa oli 43 000 työtöntä ulkomaiden kansalaista Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan. Kaiken kaikkiaan työttömiä oli 345 000, joista ulkomaiden kansalaisten osuus oli noin 12,5 prosenttia. Luvuissa ei ole siis kaikkia maahanmuuttajia, vain ulkomaiden kansalaiset. Suhteessa maan kantaväestöön Suomessa oli tuolloin enemmän ulkomaiden kansalaisia työttömänä kuin missään muussa Euroopan unionin jäsenvaltiossa. Ulkomaalaisten työttömien työnhakijoiden määrä on kasvanut 2020-luvulla todella paljon. Vielä tammikuussa 2020 ulkomaalaisia työttömiä työnhakijoita oli alle 25 400, vuoden 2024 tammikuussa heitä oli 67 prosenttia enemmän eli yli 42 000.
Vuoden 2021 alussa Tilastokeskuksen mukaan alle puolet Suomessa asuvista ulkomaalaistaustaisista naisista on mukana työelämässä ja ulkomaalaistaustaisista äideistä vielä harvempi.
Vuodelta 2022 olevien tietojen mukaan korkeakoulutetuista ulkomaalaisista vain noin neljännes on koulutustasoaan vastaavissa töissä Suomessa vuoden päästä siitä, kun he ovat valmistuneet. Suomalaisten kohdalla vastaava osuus on 63 prosenttia. EU- ja Eta-alueilta tulleista 53 prosenttia kuitenkin asui yhä Suomessa vuoden päästä valmistumisestaan. Muualta tulleiden kohdalla vastaava luku oli 81 prosenttia.
Vuoden 2023 alussa ulkomaalais­väestöstä on suhteellisesti mitattuna töissä yhtä paljon kuin kantaväestöstä eli vajaat 43 prosenttia. Tätä kuitenkin selittää väestön ikärakenne, sillä suomalaisia oli eläkkeellä 1,4 miljoonaa henkeä eli 28 prosenttia kantaväestöstä. Maahanmuuttaneista eläkkeellä oli vain 25 000 eli kuusi prosenttia. Afrikasta tulevien muuttajien työttömyys oli edelleen keskimääräistä korkeampaa kuin muiden maahanmuuttajien. Vuoden 2023 ulkomaalaisia työttömiä olikin historiallisen paljon. Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan Suomessa oli tuolloin yli 44 000 ulkomaalaista työtöntä työnhakijaa, joka on mittaushistorian suurin luku. Joissain suurissa kaupungeissa, kuten Vantaalla (5 000), ulkomaalaisia työttömiä työnhakijoita oli tammikuussa 2024 enemmän kuin koskaan mittaushistoriassa. Muita kuin suomea, ruotsia tai saamea puhuvia työttömiä oli Vantaalla yli 7 200.
Työ- ja elinkeinoministeriö julkaisi vuoden 2024 alussa selvityksen maahanmuuttajien pärjäämisestä työmarkkinoilla. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) toteuttamassa selvityksessä yhdistettiin ensimmäistä kertaa Maahanmuuttoviraston yksityiskohtaisia tietoja oleskelulupapäätöksistä vuosilta 2011–2021 ja Tilastokeskuksen laajoja rekisteriaineistoja työmarkkina- ja koulutusluvuista. Tutkimuksen tulokset koskevat Suomeen 18–59-vuotiaina muuttaneita ihmisiä, jotka ovat asuneet Suomessa vakinaisesti viimeistään oleskeluluvan myöntämisen jälkeisenä vuonna. Selvityksen mukaan eri perusteilla Suomeen saapuneiden työllisyysaste ja keskitulot vaihtelevat aluksi voimakkaasti. Kansainvälisen suojelun, perhesiteen ja opiskelun perusteella saapuneiden sekä Euroopan unionin kansalaisten työllisyys ja tulot ovat ensimmäisinä Suomessa asuttuina vuosina tavanomaisesti matalia. Työluvalla tulleiden työllisyysaste ja työtulot ovat alkuvuosina puolestaan korkeat. Kymmenen Suomessa vietetyn vuoden jälkeen työluvalla saapuneiden ja EU-kansalaisten työllisyysaste on noin 80 prosenttia eli lähellä suomalaistaustaisen vertailuryhmän keskiarvoa. Perheen tai opiskelun perusteella saapuneiden työllisyysaste on noin 70 prosenttia kymmenen Suomessa asutun vuoden jälkeen eli alhaisempi kuin suomalaistaustaisilla. Kansainvälisen suojelun kautta tulleiden vastaava luku jää noin 60 prosenttiin eli selvästi alhaisempi kuin suomalaistaustaisilla.