stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uralin federaatiopiiri
Energia ja luonnonvarat

Federaatiopiirissä toimivat energiantuotantoyhtiö TGK-9 (Sverdlovskin alueella) sekä Fortumin omistama OAO Fortum. Piirissä kasvaa taloudellisesti saavutettavaa hakattavaa puuta 37 miljoonaa kuutiometriä vuodessa, josta hakataan 10 miljoonaa. Mekaanista ja kemiallista puunjalostuskapasiteettia on piirissä 5 %:lle puusta.
Presidentinhallinnon täysivaltaiset edustajat

Pjotr Latyšev (2000–2008)
Nikolai Vinnitšenko  (2008–2011)
Jevgeni Kuivašev (2011–2014)
Nikolai Rogozkin (2014–2016)
Igor Holmanskih (2016–)
Uralin federaatiopiirin liittovaltiosubjektit.
Uuden-Seelannin dollari

| Uuden-Seelannin dollari |
| --- | --- |

ISO 4217 -koodi:  NZD
Käyttäjät:   Uusi-Seelanti  Cookinsaaret  Niue  Tokelau  Pitcairn
Jaettava yksikkö:  cent
Uuden-Seelannin dollari (virallinen koodi NZD) on Uuden-Seelannin rahayksikkö. Sitä käytetään myös Cookinsaarilla, Niuella, Tokelaulla ja Pitcairnilla. Uuden-Seelannin dollari jakaantuu 100 centiin. Uuden-Seelannin dollari korvasi aikaisemman rahayksikön Uuden-Seelannin punnan vuonna 1967.
Aiheesta muualla

Uuden-Seelannin dollari - nykyiset ja historialliset setelit (englanniksi) (saksaksi) (ranskaksi)
| Tämänhetkiset NZD-vaihtokurssit |
| --- | --- |
XE.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
OANDA.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
Oseanian rahayksiköt
Australian dollari
Kiribati
Nauru
Norfolkinsaari
Tuvalu
CFP-frangi
Ranskan Polynesia
Uusi-Kaledonia
Wallis ja Futuna
Cookinsaarten dollari
Fidžin dollari
Uuden-Seelannin dollari
Cookinsaaret
Niue
Tokelau
Pitcairnsaaret
Papua-Uuden-Guinean kina
Samoan tala
Salomonsaarten dollari
Tongan paʻanga
Yhdysvaltain dollari
Amerikan Samoa
Guam
Pohjois-Mariaanit
Marshallinsaaret
Mikronesian liittovaltio
Palau
Vanuatun vatu
Vaattojärvi (Ylitornio)

| Vaattojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°26′12″N, 24°29′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Vaatto-oja 
Järvinumero:  67.996.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130 m  
Rantaviiva:  0,719 km  
Pinta-ala:  3,809 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVaattojärvi 
Vaattojärvi  on Lapissa Ylitorniolla Lohijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Lylyjoen valuma-alueeseen (67.996) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130 metriä mpy.
Vaavunjärvi

| Vaavunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  OrivesiTampere
Koordinaatit:  61°37′50″N, 24°05′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskujoki:  Vaavunjoki 
Järvinumero:  35.317.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,5 m  
Rantaviiva:  8,583 km  
Pinta-ala:  1,11952 km²   
Saaria:  5 
 fiVaavunjärvi 
Vaavunjärvi  on Pirkanmaalla Tampereella ja Orivedellä Viitapohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vaavunjoen valuma-alueeseen (35.317) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,5 metriä mpy.
Tuomarilan VPK

Tuomarilan VPK (Tuomarilan Vapaaehtoinen Palokunta – Domsby Frivilliga Brandkår ry) oli Espoon Tuomarilassa toimiva vapaapalokunta, jonka hälytystoiminta ja palokuntasopimus Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen kanssa päättyi 31.12.2012. Palokunta jatkaa toimintaa rekisteröitynä yhdistyksenä. Kyläläiset ovat perustaneet palokuntayhdistyksen vuonna 1929. Palokunnalla oli esimerkiksi vuonna 2011 viisitoista lähtöä.
Tuomarilan VPK:n talo valmistui Palotielle talkoovoimin vuonna 1959, ja oli Tuomarilan maamerkki. Talo tuhoutui tulipalossa 9.5.2024..
VPK-talossa toimi vuodesta 1978 elokuun 2011 loppuun asti myös maineikas ja pitkän historian omaava Kino Tuomarila, joka oli yksi Espoon viimeisistä vanhan ajan elokuvateattereista.
VPK:n talossa toimi Etappi-kioski, muuten rakennus oli tammikuun 2012 jälkeen lähes tyhjillään, siellä oli vain jonkin verran palokunnan kalustoa ja paloauton talli. Juhlasali oli aiemmin ollut suosittu tanssipaikka. Rakennuksen lämmityskuluihin kerättiin kolehtia, sillä palokunnan varat eivät riittäneet lämmityksen ylläpitoon.
Rakennuksessa sijaitsi jonkin aikaa myös urheilutarvikeliike.
Rakennuksen kunnostamiskuluiksi oli arvioitu 1,5 miljoonaa euroa.
Tuomarilan VPK sekä Pohjola Rakennus Oy Uusimaa ovat vuonna 2014 hakeneet kaavamuutosta kerrostalojen rakentamiseksi tontille. Tuomarilan asukkaat ovat vastustaneet esitettyjä suunnitelmia.
Valehtelemisen sietämätön keveys

| Valehtelemisen sietämätön keveys> The Invention of Lying |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Ricky Gervais  Matthew Robinson 
Käsikirjoittaja:   Ricky Gervais  Matthew Robinson 
Tuottaja:  Dan Lin Lynda Obst Ricky Gervais
Säveltäjä:  Tim Atack
Kuvaaja:  Tim Suhrstedt
Leikkaaja:  Chris Gill
Pääosat:  Ricky Gervais
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. Universal Studios Radar Pictures MRC (käännä suomeksi)
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  2009
Kesto:  100 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valehtelemisen sietämätön keveys (The Invention of Lying) on Ricky Gervaisin käsikirjoittama ja Matthew Robinsonin kanssa ohjaama komediaelokuva, jossa hän esittää itse myös pääosaa. Gervaisin esikoisohjauksen ensi-ilta oli 2. lokakuuta 2009. Elokuva kertoo maailmasta jossa ei tunneta valehtelua, kunnes Gervaisin esittämä hahmo Mark oivaltaa valehtelun taidon. Muissa osissa esiintyvät muun muassa Jennifer Garner, Rob Lowe, Louis C.K. ja Tina Fey.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ricky Gervais  | … |  Mark Bellison   |
|  Jennifer Garner  | … |  Anna McDoogles   |
|  Rob Lowe  | … |  Brad Kessler   |
|  Louis C.K.  | … |  Greg Kleinschmidt   |
|  Jonah Hill  | … |  Frank Fawcett   |
|  Christopher Guest  | … |  Nathan Goldfrappe   |
|  Tina Fey  | … |  Shelley Bailey   |
|  Donna Sorbello  | … |  Annan äiti   |
|  Roz Ryan  | … |  Barbara   |
|  Jeffrey Tambor  | … |  Anthony James   |
|  Jimmi Simpson  | … |  Bob Scott   |
|  Fionnula Flanagan  | … |  Martha Bellison   |
|  Shaun Williamson  | … |  Richard Bellison   |
Aiheesta muualla

Valehtelemisen sietämätön keveys Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Valehtelemisen sietämätön keveys Elonet.
Urho Seppälä

Urho Seppälä 1930-luvun alussa.
Urho Nikolai Seppälä (s. 23. kesäkuuta 1900 – 16. heinäkuuta 1961, Helsinki) oli suomalainen säveltäjä ja näyttelijä. Urho Seppälä vaikutti lähinnä yhdessä Topi Kärjen kanssa säveltämällä kappaleita suomalaismusiikin tahtiin, mutta  Seppälä jäi kuitenkin varsin tuntemattomaksi. Urho Seppälä muistetaan kuitenkin parhaiten muutamasta kotimaisesta elokuvasta lyhyestä esiintymisurastaan huolimatta.
Hän oli aikoinaan mukana myös Sodan Viihdyttäjissä.
Kappaleita

Hattu lättänen
Kulkijavanhus
Nuoruuden sävel
Filmografia

Polyteekkarifilmi (1924) (Ares, sodan jumala)
Meren kasvojen edessä (1926) (Kristoffer, ylioppilas)
Dynamiittityttö (1944) (1. komissaari)
Radio tulee hulluksi (1952) (hovimestari ravintola Kappelissa)
Kuningas kulkureitten (1953) (vieraita)
Kaksi vanhaa tukkijätkää (1954) (tohtori Somppi)
Nukkekauppias ja kaunis Lilith (1955) (pääviraston virkailija)
Lain mukaan (1956) (mustalainen)
Kolmas laukaus (1959) (agronomi Armas Harstila)
Opettajatar seikkailee (1960) (opettaja Seppälä)
Vaavunlammi

| Vaavunlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  OrivesiTampere
Koordinaatit:  61°37′48″N, 24°06′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Vaavunjärveen 
Järvinumero:  35.317.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,2 m  
Rantaviiva:  1,018 km  
Pinta-ala:  3,143 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVaavunlammi 
Vaavunlammi Vaavunlampi on Pirkanmaalla Orivedellä ja Tampereella Viitapohjan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vaavunjoen valuma-alueeseen (35.317) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,2 metriä mpy.
Vallbyn piiri

Vallbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Vallbyn piiri (Skåne), piiri Simrishamnin kunnassa
Vallbyn piiri (Uplanti), piiri Enköpingin kunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vallby distrikt”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vaaba järv

| Vaaba järv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Põlvamaa
Kunnat:  Kanepin kunta
Koordinaatit:  57°57′53″N, 26°37′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Pühäjõen valuma-alue
Laskujoki:  Pühäjõgi Hatsikõ järveen 
Järvinumero:  VEE2123400
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,8 m  mpy. 
Pituus:  0,29 km  
Leveys:  0,135 km  
Rantaviiva:  0,843 km  
Pinta-ala:  3,2 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVaaba järv 
Vaaba järv on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnan Koorasten kylässä sijaitseva järvi.
Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (vir. Kooraste järvestik), johon kuuluu yhteensä 15 järveä.
Maantietoa

Järvi on 290 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Se sijaitsee laakson loivarinteisessä ja soistuneessa osassa. Se ympäristö on pääosin metsämaata, vaikka rannat ovatkin soistuneita ja koillisessa on niittymaata ja talo.
Luontoarvoja

Järvessä kasvaa lumpeita.
Vesistösuhteita

Vaaba järv kuuluu Pühäjõen valuma-alueeseen, koska se on joen läpivirtausjärvi. Joen lisäksi siihen ei tule muita ojia. Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Uuden-Seelannin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Uuden-Seelannin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Uutta-Seelantia alle 18-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue on pelannut lähes koko historiansa ajan alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailujen 3. divisioonassa.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskilpailuissa

2003 – 3. divisioona, 4.
2004 – 3. divisioona, 3.
2005 – 3. divisioona, 4.
2006 – 3. divisioona, 4.
2007 – 3. divisioona, 4.
2008 – 3. divisioona, 3.
2009 – 3. divisioona, 2.
2010 – 3. divisioona, 1.
2011 – 2. divisioona, 6.
2012 – 3. divisioonan A-lohko, 2
2013 – 3. divisioonan A-lohko, 2.
2014 – 3. divisioonan A-lohko, 6.
2015 – 3. divisioonan B-lohko, 2.
2016 – 3. divisioonan B-lohko, 1.
2017 – 3. divisioonan A-lohko, 6.
2018 – 3. divisioonan B-lohko, 1.
2019 – 3. divisioonan A-lohko, 6.
2020 – 3. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2021 – 3. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2022 – 3. divisioonan B-lohko; Joukkue vetäytyi turnauksesta: 4.
2023 – 3. divisioonan B-lohko; 1.
2024 – 3. divisioonan A-lohko; 5.
Ukrainan valtion kirjankustantamo

Ukrainan valtion kirjankustantamo (ukr. Державне видавництво України, Deržavne vydavnytstvo Ukrajiny, ДВУ, DVU eli Держвидав, Deržvydav) oli Neuvosto-Ukrainan virallinen kustantamo, jonka perusti Ukrainan toimeenpaneva keskuskomitea toukokuussa 1919 Harkovassa nimellä Ukrainan kirjankustantamo. Se sai 1920 uuden nimen Ukrainan valtion kirjankustantamo ja 1922 DVU. 1920-luvun jälkipuolella Ju. Voitseh’ivskyin ja Serhi Pylypenkon ollessa johtajia DVU oli Neuvosto-Ukrainan suurin ja merkittävin kustantamo – se julkaisi yli puolet Ukrainassa julkaistuista kirjoista – ja koko Neuvostoliiton toiseksi suurin. DVU julkaisi satoja koulukirjoja, ja sillä oli siten merkittävä osuus ukrainalaistamisessa. Se julkaisi aikakauden ukrainalaisten kirjailijoiden teoksia, käännöksiä eurooppalaisista klassikoita, poliittista propagandaa, yhteiskunnallista, teknistä ja lastenkirjallisuutta. Se julkaisi myös 38:aa aikakausjulkaisua, kuten kirjallisuuslehtiä Tšervonyi šljah’, Žyttja i revoljutsija, Literaturnyi jarmarok, Hart, Nova heneratsija, Ukrajina (1914–1930) ja Pluh.
DVU:lla oli myös bibliografinen osasto, kirjakauppoja ja monenlaista muuta toimintaa. Kirjallisuusosastoa johti V. Štšerbanenko, ja sen kirjailijoihin kuului useita merkittäviä kirjailijoita, kuten Mykola H’vylovyi, Mykola Kuliš, Petro Pantš, Volodymyr Svidzinskyi ja Pavlo Tytšyna. DVU joutui vuodesta 1926 alkaen koko ajan tiukkenevan valtion valvonnan kohteeksi. Samana vuonna Ukrainan bolševistisen kommunistipuolueen politbyroo määräsi DVU:n julkaisemaan tieteellisen laitoksen Vladimir Leninin teoksista ja laajentamaan kansalle suunnattua propagandatoimintaa. Julkaisutoiminnasta oli noin 65 prosenttia oppikirjoja. Vuonna 1929 sen julkaisuista oli 94 prosenttia ukrainankielisiä. Elokuussa 1930 DVU:n tilalle perustettiin Ukrainan valtion kustannusallianssi, erikoiskustantamoiden liitto, joka lakkautettiin maaliskuussa 1934.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ukrainan valtion kirjankustantamo Wikimedia Commonsissa
Valkjärven kalliomaalaus

| Valkjärven kalliomaalaus> Sijainti |
| --- | --- |
 Valkjärven kalliomaalaus
Koordinaatit:  60°52′49.3599″N, 27°54′44.4888″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Huippukausi:  kivikausi
Kaupunki:  Luumäki
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valkjärven kalliomaalaus sijaitsee Valkjärvellä Salpausselän itäpuolella  Luumäellä Etelä-Karjalassa. Maalaus on ajoitettu väljästi kivikauteen.
Kallio ja sen sijainti

Valkjärven koillisrannalla on pieni vesirajassa oleva kallio, joka nousee korkealle maastoon. Kallion länsipuolella sijaitsevassa maalatussa kohdassa on sisäänpäin kääntyvä kohta, missä maalaus sijaitsee.
Maalaus

Maalauksessa on vain yksi selvästi erottuva kuvio, joka esittää mahdollisesti käärmettä. Se on maalattu pystyasentoon kuin murtoviiva, jolla on 4−5 taitekohtaa.
Tsvetana Pironkova

| Tsvetana Pironkova |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. syyskuuta 1987 (ikä 37)
Kansalaisuus:   Bulgaria
Tennispelaaja
Pituus:  180 cm
Paino:  65 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2002–
Palkintorahat:  5 321 439 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  31. (13.9.2010)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  413–321
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  2. kierros (2006, 2008, 2009, 2011, 2012, 2014, 2015)
Ranskan avoimet:  puolivälierät (2016)
Wimbledon:  välierät (2010)
Yhdysvaltain avoimet:  4. kierros (2012)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  
Voitot/tappiot:  13–31
Aiheesta muualla
www.tsvetanapironkova.com
ITF
WTA
Tsvetana Pironkova (bulg. Цветана Пиронкова; s. 13. syyskuuta 1987 Plovdiv, Bulgaria) on bulgarialainen tennispelaaja. Hän on oikeakätinen ja käyttää kahden käden rystylyöntiä pelatessaan. Vuonna 2002 ammattilaiseksi siirtynyt Pironkova on ollut korkeimmillaan WTA-rankingissa syyskuussa 2010 sijalla 31. Hän saavutti ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan WTA-turnausvoittonsa tammikuussa 2014 voitettuaan Sydneyn turnauksen.
Tennisura

Vuoden 2006 Australian avoimissa Pironkova pudotti ensimmäisellä kierroksella vuoden 2003 mestarin Venus Williamsin luvuin 2–6, 6–0, 9–7. Wimbledonissa 2010 Pironkova pääsi ensimmäistä kertaa Grand Slam -turnauksessa toista kierrosta pidemmälle. Turnauksessa hän voitti avauskierroksella Anna Laputšenkovan, toisella kierroksella Vera Duševinan, kolmannella Regina Kulikovan ja neljännellä kierroksella Marion Bartolin, joka oli turnauksessa yhdenneksitoista sijoitettu. Puolivälierässä hän voitti jälleen turnauksessa toiseksi sijoitetun Venus Williamsin luvuin 6–2, 6–3 ja pääsi jo välieriin asti. Välierässä hän voitti ensimmäisen erän Vera Zvonarjovaa vastaan 6–3, mutta hävisi loput kaksi erää 6–3, 6–2. Yhdysvaltain avoimissa 2010 Pironkova hävisi toisella kierroksella Mandy Minellalle.
Vuonna 2011 Pironkova pääsi puolivälieriin Wimbledonissa voitettuaan kolmannella kierroksella toiseksi sijoitetun Vera Zvonarjovan ja neljännellä kierroksella jälleen Venus Williamsin. Puolivälierissä hän hävisi kolmieräisen ottelun Petra Kvitováa vastaan. Vuonna 2012 hän pääsi neljännelle kierrokselle Yhdysvaltain avoimissa. Wimbledonissa 2013 Pironkova eteni myös neljännelle kierrokselle.
Tammikuussa 2014 Pironkova saavutti ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa urallaan voitettuaan Sydneyn turnauksen loppuottelussa Angelique Kerberin.
Vuonna 2016 Pironkova eteni puolivälieriin Ranskan avoimissa voitettuaan neljännellä kierroksella kolmieräisen ottelun Agnieszka Radwańskaa vastaan. Puolivälierässään hän hävisi Samantha Stosurille.
Aiheesta muualla

Tsvetana Pironkova WTA:n sivuilla (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wisconsin

Wisconsin on Yhdysvaltain osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 30. osavaltiona 29. toukokuuta 1848. Osavaltion nimi on englanninkielinen muunnos intiaaniheimon kielen sanan ranskankielisestä käännöksestä, joka tarkoittaa karkeasti ”paikka jossa asumme”.
Maantiede

Wisconsinin rajanaapureita ovat Michigan pohjoisessa, Illinois etelässä sekä Iowa ja Minnesota lännessä. Osan rajoista muodostavat Mississippi ja St. Croix -joet sekä idässä Michiganjärvi. Osavaltion pääkaupunki on Madison ja suurin kaupunki on Milwaukee.
Osavaltion suuret järvet ovat Michigan, Yläjärvi ja Winnebago ja joet Wisconsin, Mississippi, St. Croix ja Chippewa.
Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Milwaukeessa on noin 27 astetta. Keskimääräinen alin on kylmimmillään tammikuussa −9,1 astetta.
Aikoinaan yli 80 prosenttia osavaltiosta oli metsää, loput preeriaa ja suoaluetta. Myöhemmin suuri osa metsästä raivattiin viljelymaaksi tai asutuksen tieltä, mutta uudelleenmetsityksen jälkeen metsää on nyt noin 40 prosenttia pinta-alasta. Lehtipuulajeihin kuuluvat vaahtera, koivu, tammi, haapa, jalava ja saarni. Havupuita ovat strobusmänty, amerikanpunamänty, banksinmänty, hemlokki, balsamipihta, mustakuusi ja kanadanlehtikuusi.
Maantiede > Tärkeitä asutuskeskuksia

Milwaukee (noin 599 000 asukasta vuonna 2012)
Madison (240 000)
Green Bay (105 000)
Kenosha (100 000)
Racine (78 000)
Appleton (73 000)
Eau Claire (67 000)
Oshkosh (67 000)
Historia

Ennen eurooppalaisia alueella eläneet intiaaniheimot kuten chippewat, menomineet, oneidat, potwatomit ja Ho Chunk saivat elää rauhassa 1880-luvun loppupuolelle asti. Eurooppalainen Jean Nicolet kävi Michiganjärvellä jo 1634. Ranska kirjasi alueen itselleen 1672. Se siirtyi Britannialle 1763 ja osaksi Yhdysvaltoja 1783.
Wisconsinin osavaltion historiaan liittyy paljon poliittista jännitettä. Alueella on runsaasti pohjoismaista siirtolaisväestöä ja työväestöä, mutta myös periamerikkalaista maatalousväestöä. Kommunistivainoista tunnettu senaattori Joseph McCarthy toimi Wisconsinissa. Viime aikoinamilloin? osavaltio on ollut hyvin tasapainoinen presidentinvaaleissa, ja viime aikoinamilloin? demokraatit ovat vieneet valitsijamiespaikat hyvin pienellä erolla.
Hallinto

Wisconsinin lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 33 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 99 jäsentä.
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Vuodesta 2019 kuvernöörinä on ollut Tony Evers.
Osavaltio on jaettu 72 piirikuntaan.
Wisconsin luopui kuolemanrangaistuksesta kokonaan vuonna 1853. Se oli ensimmäinen osavaltio, jossa kuolemanrangaistus ei ollut mahdollinen edes maanpetoksesta.
Talous

Wisconsinin bruttokansantuote vuonna 2010 oli 238 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä tekee siitä 21. suurimman talouden Yhdysvalloissa.
Wisconsinin maatalous keskittyy maitotuotteisiin. Pelloilla kasvatetaan maissia, josta suurin osa menee rehuksi. Tärkein teollisuudenala on konepajateollisuus. Merkittävimpiä kaivannaisia ovat hiekka ja sora, joita käytetään rakentamisessa.
Wisconsinin suurimmat työnantajat vuonna 2013 olivat vakuutusyhtiö Country Financial, Wisconisn-Madisonin yliopisto ja Menardin rakennus- ja remonttitarvikekauppa.
Point Beachin ydinvoimalan ykkösreaktori vuodelta 1970 on Yhdysvaltojen vanhimpia edelleen käytössä olevia reaktoreja. Suurin osa osavaltion sähköntuotannosta perustuu kivihiileen, vuonna 2011 uudistuvat energiamuodot kattoivat siitä kahdeksan prosenttia.
Wisconsinissa on kaikkiaan 43 lentoasemaa. Kahdestatoista satamasta suurimmat ovat Ashland, Green Bay ja Milwaukee.
Väestö

Wisconsinin 5,7 miljoonasta asukkaasta 88,2 prosenttia on valkoisia. Osuus on suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin.
Suomalaissyntyisiä siirtolaisia on asettunut osavaltion pohjoisimpiin piirikuntiin lähelle Yläjärveä. Vietnamin sodan jälkeen osavaltioon on asettunut laosilaisia pakolaisia, etenking hmongeja. Osavaltion afroamerikkalaisista suurin osa asuu Milwaukseessa, missä heitä on kolmannes väestöstä.
Vuonna 2010 Wisconsinin kolme suurinta uskonnollista yhteisöä olivat katolinen kirkko 1 425 523 jäsenellä, Amerikan evankelisluterilainen kirkko (ELCA) 414 326 jäsenellä ja Missouri-synodi 223 279 jäsenellä. Neljänneksi suurin on Wisconsinin evankelis-luterilainen synodi (WELS) 198 667 jäsenellään. Sen keskusjohto sijaitsee Wisconsinin Waukeshassa.
Wisconsinin yliopistojärjestelmä toimii useilla paikkakunnilla. Sen parhaaksi osaksi on arvioitu Wisconsinin yliopisto, Madison. Vuonna 2013 se oli Shanghai rankingissa sijalla 19.
Kulttuuri ja urheilu

Milwaukee on kulttuurielämän keskus. Siellä toimivat sinfoniaorkesteri, ooppera ja baletti. Milwaukeen taidemuseo on perustettu 1957.
Suositut televisiosarjat Onnen päivät ja 70’s Show sijoittuvat Wisconsiniin.
Kulttuurialalla tunnetuksi tulleihin wisconsinilaisiin kuuluvat elokuvaohjaaja Orson Welles, kirjailija Laura Ingalls Wilder, arkkitehti Frank Lloyd Wright ja taidemaalari Georgia O’Keeffe.
Green Bay Packers pelaa amerikkalaista jalkapalloa NFL:ssä, Milwaukee Brewers baseballia pääsarjassa ja Milwaukee Bucks koripalloa NBA:ssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wisconsin Wikimedia Commonsissa
Milwaukee.
Osavaltion parlamenttitalo Madisonissa.
Maitotila West Pointissa, Wisconsinissa.