stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jolla (yritys)
Sailfish-alusta

Jolla kehittää puhelimiin omaa Sailfish-alustaansa. Sailfish esiteltiin 21. marraskuuta 2012 aloittavien yritysten Slush-tapahtumassa Helsingissä. Sailfish perustuu Nokian ja Intelin kehittämään MeeGo-nimiseen Linux-käyttöjärjestelmään. Sailfish ei käytä Nokian N9-puhelimessa käytettyä Harmattan-haaraa. Sailfish OS muodostuu Meegon Mer-haaran peruskomponenteista, jonka päälle on rakennettu Jollan Qt Quick- ja QML-kirjastoihin perustuva käyttöliittymä. Jotta käyttöjärjestelmää voidaan käyttää oikeassa laitteessa, laitevalmistajan pitää toteuttaa alustalle vielä laitekohtainen sovitus  sekä mahdolliset omat muutoksensa käyttöliittymään. Sailfish-alustan kehitystyökalut tulivat ladattavaksi helmikuussa 2013.
Alusta käyttää Qt-kehitysympäristöä, Wayland-näytönhallintajärjestelmää ja siinä on tuki HTML5-sovelluksille. Alustalla voi ajaa myös Android-ohjelmia käyttäen Myriadin Alien Dalvik -virtuaalikonetta. Sailfish-alustalla on oma Jolla-kauppa ja se tukee muun muassa Aptoide-sovelluskauppaa. Puhelimeen saa ladattua myös Googlen Playn, mutta se ei ole vakiona asennettuna tai tuettuna. Myös Amazonin Appstore on käytettävissä.
Jolla aikoo erottua muista valmistajista muun muassa omalla käyttöliittymällä sekä nykyisiä puhelimia paremmalla moniajolla. Jollan marraskuussa 2012 julkaiseman lehdistötiedotteen mukaan ST‐Ericssonin NovaThor-alusta tukee Sailfishia.
Ericssonin ja STMicroelectronicsin yhteisyritys ST-Ericsson kaatui maaliskuussa 2013 ja se pilkottiin omistajiensa kesken. Uusien NovaThor-piirien kehitys lopetettiin.
Jollan puhelinten ilmoitettiinkin perustuvan Qualcommin Snapdragon -järjestelmäpiiriin ja ominaisuuslistaa karsittiin. Puhelin oli tarkoitus saada toimitettua vuoden 2013 loppuun mennessä.
Jollan hallituksen puheenjohtajan mukaan alustan lisensointi muille valmistajille menee siten, että ensin Jolla tekee valmiiksi oman puhelimensa. Tämän jälkeen Jolla kehittää muille puhelinbrändeille tarkoitetun Sailfish-puhelimen. Sen jälkeen on erillisen Sailfish-ohjelmiston lisensoinnin aika. Saarnion mukaan "Ensin tarvitaan tietty kuluttajakysyntä käyttöjärjestelmälle ennen kuin sitä voi lisensioida".
Helmikuussa 2017 Jolla ilmoitti 250 miljoonan dollarin sopimuksesta kiinalaisen yhtiön kanssa alustan kehityksestä kiinalaisille markkinoille.
Laitteet > Jolla-puhelin

Jolla julkaisi ensimmäisen puhelimensa 20. toukokuuta 2013 pidetyssä Jolla Love Day -tapahtumassa. Puhelimen nimi on Jolla ja perustuu Jollan Sailfish-alustaan, siinä on 4,5 tuuman näyttö, Qualcomm 1,4 gigahertsin tuplaydinprosessori, 8 megapikselin kamera ja tuki 4G-verkoille. Puhelin muodostuu kahdesta osasta jossa vaihdettavaa takaosaa kutsutaan nimellä The Other Half.
Matkapuhelinoperaattori DNA on kertonut olleensa mukana Jolla-älypuhelimen tuotekehityksessä ja toi sen myyntiin ainoana operaattorina Suomessa ja ensimmäisenä maailmassa. Puhelinten myyminen DNA-kaupoissa aloitettiin joulukuussa 2013 ja on tarkoitus aloittaa Kiinassa vuoden 2014 alkupuoliskolla.
Jollan toimitusjohtaja Tomi Pienimäki kertoi 2013 ensimmäisen puhelimen myyntiodotusten olevan sadoissa tuhansissa laitteissa jolloin liiketoiminta olisi kannattavaa ja ettei nyt julkaistu puhelin ole todennäköisesti se jolla pyritään Kiinan markkinoille. Jollan vuonna 2013 valmistunut myyntierä myydään loppuun vuoden 2015 kesän aikana. Yleisten arvioiden mukaan myytyjen Jolla-puhelinten määrä liikkuu kymmenissä tuhansissa ja Jollan tiedottaja Juhani Lassilan mukaan luku on kokoluokaltaan oikea.
Jolla lanseerasi lopullisen puhelimensa medialle 27. marraskuuta 2013 Helsingissä. Samassa yhteydessä ensimmäiset 450 DNA-operaattorin asiakasta sai lunastaa laitteensa. Päivää myöhemmin Jolla järjesti mediatilaisuuden Lontoossa.
Ensimmäiset media-arviot olivat vaihtelevia. Suomessa laitetta ja sen uutta käyttöjärjestelmää sekä ylistettiin että arvioitiin keskeneräiseksi. Kansainväliset tekniikkajulkaisut The Verge ja Engadget arvioivat julkaistun laitteen pääosin kriittisesti.
Puhelin eli seitsemän vuotta, sen päivitykset lopetettiin vuoden 2021 alussa.
Laitteet > Taulutietokone

Marraskuussa 2014 Jolla julkisti Slush-tapahtumassa taulutietokoneen, jonka oli tarkoitus tulla markkinoille keväällä 2015. Siinä on Sailfish-käyttöjärjestelmän päivitetty versio. Laitteen koko on 7,9 tuumaa ja siinä on 32 gigatavua tallennustilaa. Siinä toimivat myös Androidille suunnitellut ohjelmat. Tabletin julkaisu viivästyi useaan otteeseen ja marraskuun 2015 yrityssaneerauspäätöksen seurauksena toimitukset jäädytettiin kokonaan.
Laitteet > Intex Aqua Fish -puhelin

Helmikuussa 2016 intialainen Intex-puhelinvalmistaja ilmoitti tuovansa myyntiin Aqua Fish -nimisen Sailfish-alustaa käyttävä puhelimen. Puhelin näyttää ulkoisesti ensimmäiseltä Jolla-puhelimelta, mutta on hieman isompi. Siinä on neliydinprosessori, 2 gigatavua muistia ja viiden tuuman 1 280 × 720 pikselin resoluutiolla varustettu näyttö.
Laitteet > Jolla C

Toukokuussa 2016 Jolla ilmoitti tuovansa tuhannen kappaleen erän puhelimia kehittäjien käyttöön Jolla C -nimellä (Community Phone).
Laitteet > Jolla C2

Toukokuussa 2024 Jollyboys Groupin omistamana yritys ilmoitti julkaisevansa uuden Community Phone -sarjan Jolla C2 -puhelinmallin. Puhelimet valmistetaan turkkilaisen Reederin kanssa yhteistyössä. Tuhannen kappaleen rajoitetun erän toimitukset alkavat elokuussa 2024.
Laitteet > Mind2

Mind2 on minitietokone, joka käyttää Sailfish Core käyttöjärjestelmää ja Jollan omaa Venho.ai tekoälyalustaa. Mind2 sisältää etukäteen ladattuja AI-agentteja.
Yhteistyökumppanit

Jolla on perustanut Hongkongiin allianssiyrityksen, jonka tehtävänä on kehittää ja lisensoida Sailfish-alustaa. Allianssiin kuuluu Jollan lisäksi ainakin ST-Ericsson, DNA, Digia ja D.Phone. Puhelimen muotoilussa Jollan yhteistyökumppanina toimii suomalainen Infinity. Jolla ei valmista puhelimiaan itse, vaan valmistuttaa ne yhteistyökumppaneillaan.
Heinäkuussa 2012 Jolla solmi myynti- ja jakelusopimuksen kiinalaisen älypuhelinmyyjän D.Phone Groupin kanssa. D.Phonella on Kiinassa 2 000 myymälää, ja se on maan suurin älypuhelinten vähittäismyyjä. Suomessa Jolla on sopinut myyntiyhteistyöstä matkapuhelinoperaattori DNA:n kanssa. Laitevalmistajista kiinalainen Zopo Mobile on kertonut kehittävänsä Sailfish-alustaa käyttävää älypuhelinta.
Helmikuussa 2014 Verkkokauppa.com aloitti Jolla-puhelimen (hintaan 389,90 euroa) sekä Keira Black ja Aloe Other Half -älykuorien (hintaan 29,90 euroa) myynnin.
Kuvagalleria

Marc Dillon esittelee Jollaa Slush-tapahtumassa 21. marraskuuta 2012.
Ihmiset jonottavat päästäkseen kokeilemaan Jollan puhelinta.
Merimiestyttö ottaa kuvaa Marc Dillonista Jolla Love Day:ssä.
Teleoperaattori DNA:n myymälä Narinkkatorilla illalla 27. marraskuuta 2013, jolloin ensimmäiset Jollat myytiin Suomessa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yrityksen kotisivut
Sailfish-käyttöjärjestelmän sivusto
Youtube, 19.9.2013, Näin Jollan elepohjainen käyttöliittymä toimii -video.
KickNetwork, 20.5.2013, Jolla Launch Interview: We Have No Direct Competitors, This Is a Different Ball Game (video)
Marc Dillon esittelee puhelinta Jolla Love Day -tapahtumassa.
Käärmetanssi

| Käärmetanssi Eija Kantola |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2008
 Formaatti: CD
 Kesto: 43.06
 Levy-yhtiö: AXR
Eija Kantolan muut julkaisut
| Legendaa 2005 | Käärmetanssi 2008 | Peili 2012 |
Käärmetanssi on Eija Kantolan studioalbumi vuodelta 2008.
Kappaleet

Käärmetanssi – 3.26 (säv. Mika Toivanen, san. Ilkka Vainio)
Argentiina – 3.21 (säv. Mika Toivanen, san. Ilkka Vainio)
Auta mua – 3.17 (säv. Mika Toivanen, san. Ilkka Vainio)
Haaremin hunnut – 3.29 (säv. Mika Toivanen, san. Ilkka Vainio)
Kiiruhda hiljaa – 3.46 (säv. Michael Clark, John Bettis, san. Raul Reiman)
Kissanainen – 3.18 (säv. Pertti Haverinen, san. Pertti Haverinen, Ilkka Vainio)
Ennen kuolemaa – 3.55 (säv. Mika Toivanen, san. Ilkka Vainio)
Rakkaudesta lauluun – 3.37 (säv. Mika Toivanen, san. Ilkka Vainio)
Erotaan vaan – 4.02 (säv. Mika Toivanen, san. Ilkka Vainio)
Anna mun rakastaa – 3.51 (säv. Teemu Harjukari, san. Sinikka Svärd)
Nimeni ei kuole koskaan – 4.35 (Fame, säv. Michael Gore, Dean Pitchford, san. Petri Kaivanto)
Yön kuningatar – 3.39 (säv. Mika Toivanen, san. Jorma Toiviainen)
Aiheesta muualla

Käärmetanssi discogs.com -sivustolla
| n k Eija Kantola |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Samppanjaruusu  Kiitos tästä vuodesta  Ilmaan noussut oon  Yössä sielujen  Yön hiljaisuus  Tänään  Katseet  Sata suudelmaa  Kylmä kuuma ja kaunis  Rakkauden kiertokulku  Muistojen Bulevardi – Laila Kinnusen unohtumattomat laulut  Hyppy tuntemattomaan  Legendaa  Käärmetanssi  Peili  Kadonneet laulut  Kipinä 
Kokoelmat:  Parhaat  Parhaat – 20 suosikkisävelmää  Parhaat 40 hittiä  Yön Kuningatar (Kaikkien Aikojen Parhaat)  Eija Kantola – 30 v. juhlakokoelma 
Singlet:  ”Ranskalaiset korot” / ”Kesä saapuu sittenkin”  ”Samppanjaruusu” / Se heinäkuu”  ”Ainoa oikea” / ”Sua rantaan oottelen”
Music

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Music voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Music, Carole Kingin albumi vuodelta 1971
Music, Madonnan albumi vuodelta 2000
Music, Playboi Cartin albumi vuodelta 2025
Music, Sian ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2021
Lorenzo Music (1937–2001), yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
The Music, brittiläinen rockyhtye
Wii Music, vuonna 2008 julkaistu videopeli
Music Fund, belgialainen hyväntekeväisyysjärjestö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Music”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristina Karjalainen

Kristina Karjalainen marraskuussa 2013
Kristina Karjalainen (s. 15. elokuuta 1989 Tallinna) on vuoden 2013 Miss Viro, joka edusti Viroa myös saman vuoden Miss Universum -kilpailussa.
Karjalainen on Suomen kansalainen ja asunut Suomessa jo lapsuudessaan.
Karjalainen on ammatiltaan venäjän kielen tulkki. Syksyllä 2015 hänet nähtiin Martina ja hengenpelastajat -ohjelmassa. Ensimmäisen elokuvaroolinsa hän teki vuonna 2017 ensi-iltansa saaneessa supersankarielokuvassa Rendel.
Parhaat (Eija Kantola)

| Parhaat Eija Kantola |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1995
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: AXR
Eija Kantolan muut julkaisut
| Tänään 1995 | Parhaat 1995 | Katseet 1997 |
Parhaat on Eija Kantolan kokoelma-albumi vuodelta 1995.
Kappaleet

Louie – 2.38
Yön hiljaisuus – 3.29
Sinut haluan – 3.42
Ainoa oikea – 2.37
Kahden rytmi – 3.35
Ikuinen Nuoruus – 3.48
Käy luonain eilinen – 3.53
Tanssi poika tanssi – 3.48
Yön kuningatar – 3.19
Yössä sielujen – 3.16
Tahdon sinun tietävän – 3.39
Jos vielä jäät – 3.11
Sua rantaan oottelen – 2.31
Kaksi tuulta – 3.14
Ei kauniimpaa – 3.05
Tuhkimo ja tanssikengät – 3.48
Vanha swingi – 3.50
Matka päättyä ei saa – 4.03
Aiheesta muualla

Parhaat discogs.com-sivustolla
| n k Eija Kantola |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Samppanjaruusu  Kiitos tästä vuodesta  Ilmaan noussut oon  Yössä sielujen  Yön hiljaisuus  Tänään  Katseet  Sata suudelmaa  Kylmä kuuma ja kaunis  Rakkauden kiertokulku  Muistojen Bulevardi – Laila Kinnusen unohtumattomat laulut  Hyppy tuntemattomaan  Legendaa  Käärmetanssi  Peili  Kadonneet laulut  Kipinä 
Kokoelmat:  Parhaat  Parhaat – 20 suosikkisävelmää  Parhaat 40 hittiä  Yön Kuningatar (Kaikkien Aikojen Parhaat)  Eija Kantola – 30 v. juhlakokoelma 
Singlet:  ”Ranskalaiset korot” / ”Kesä saapuu sittenkin”  ”Samppanjaruusu” / Se heinäkuu”  ”Ainoa oikea” / ”Sua rantaan oottelen”
Maunu Hyvä

| Maunu Hyvä |
| --- | --- |
 
Norjan kuningas
Valtakausi:  1035 – 25. lokakuuta 1047   kanssahallitsija 1045–1047 Harald Ankara
Edeltäjä:  Knuut Suuri   Sven Aelgifunpoika
Seuraaja:  Harald Ankara
Tanskan kuningas
Valtakausi:  8. kesäkuuta 1042 – 25. lokakuuta 1047
Edeltäjä:  Knuut III Hardeknut
Seuraaja:  Sven Estridinpoika

Syntynyt:  1024 Norja
Kuollut:  25. lokakuuta 1047 Sjælland
Hautapaikka:  Nidarosin tuomiokirkko, Trondheim
Puoliso:  ei avioliitossa
Lapset:  Ragnhild Magnusdatter
Suku:  Kaunotukka
Isä:  Pyhä Olavi
Äiti:  Astrid Olafsdotter
Halfdan Egediuksen kuvitusta Maunu Hyvän saagaan Heimskringlassa.
Maunu Hyvä tai Magnus I Olavsson (tansk. Magnus den Gode); (1024 – 25. lokakuuta 1047) oli Norjan kuningas vuosina 1035–1047 ja Tanskan kuningas  vuosina 1042–1047.
Suku

Hän oli Norjan kuningas Olavi Pyhän ja kuningatar Astrid Olafsdotterin poika. Hänellä oli nuorempi sisar Ulfhild Olafsdotter.
Maunu oli maanpaossa Novgorodissa vuodet 1028–1035. Vuonna 1028 hänen isänsä Olavi Pyhä joutui pakenemaan Kiovan Rusiin Jaroslav I Viisaan hoviin Novgorodiin yhdessä Magnuksen kanssa, jättäen matkalla Astrid-äidin Ruotsiin. Maunun äidin sisarpuolen, ja Jaroslav Viisaan puolison suuriruhtinatar Ingegerdin suostuttelemana Maunu jäi Novgorodiin, kun isä Olavi palasi Norjaan vuonna 1030. Samana vuonna Olavi kuoli Norjan kruunusta käydystä Stiklestadin taistelussa. Jaroslav Viisas otti isättömäksi jääneen Maunun osaksi talouttaan, ja hän asui ja kasvoi Novgorodissa. Maunu palasi Norjaan Knuut Suuren kuoltua. Norjan ylimystö oli kyllästynyt tanskalaisten valtaan ja valitsi Maunun kuninkaaksi.
Kuningas

Tanskan kuningas Knuut III Hardeknutin kuoltua Maunusta tuli myös Tanskan hallitsija Sven Estridinpojan, Knuut Suuren sisarenpojan, perimysvaateista huolimatta. Tanskan etelärajalla oli kapinointia, mutta Maunu voitti vuonna 1043 tärkeän taistelun Lyrskov Hedessä. Hänen lisänimensä sanotaan tulleen tuosta taistelusta. Sven ei kuitenkaan luopunut kruununtavoittelusta vaan hänen ja Maunun välillä oli useita yhteenottoja. He tekivät lopulta sopimuksen, jonka mukaan Svenistä tuli Tanskan jaarli.
Maunulle aiheutti päänvaivaa myös hänen Bysantista vuonna 1045 palannut setänsä Harald Ankara, joka tavoitteli valtaa Norjassa. Vuonna 1046 Maunu pakotettiin jakamaan valtansa ja Haraldista tuli Maunun kanssahallitsija. Vuonna 1047 Sven ajettiin pois Tanskasta Ruotsin kuningas Anund Jakobin avulla. Sven ei saanut koottua tarpeeksi joukkoja, ja hänen täytyi paeta Skåneen.
Perintö

Vuonna 1047 Maunu putosi hevosen selästä, mikä aiheutti hänen kuolemansa. Kuolinvuoteellaan hänen on sanottu julistaneen Svenin perijäkseen Tanskassa ja Haraldin Norjassa. Hänen ruumiinsa tuotiin Norjaan ja hänet haudattiin Trondheimin Nidarosin tuomiokirkkoon, johon myös hänen isänsä oli haudattu. Hänen kuollessaan Olavi Pyhän suorat jälkeläiset eivät enää olleet hallitsijoita ja palasivat valtaan vasta vuonna 1280, jolloin Eerik II Maununpoika, joka polveutui äitinsä Tanskan prinsessa Ingeborg Eriksdatterin kautta Maunun sisaresta Ulfhildistä, nousi valtaan.
Jälkeläiset

Maunu ei ollut naimisissa, mutta hänellä oli nimeltä tuntemattoman naisen kanssa avioliiton ulkopuolinen tytär Ragnhild Magnusdatter, joka meni naimisiin norjalaisen aatelismies Haakon Ivarssonin kanssa. Ragnhildillä ja Haakonilla oli tyttäret Sunniva ja Ragnhild. Sunnivalla oli poika Hakon Sunnivasson, jonka pojasta tuli Tanskan kuningas Eerik III. Ragnhild meni naimisiin Orkneyn jaarli Paul Thorfinnssonin kanssa, ja he olivat Haakon Paulssonin vanhempia, josta tuli myös Orkneyn jaarli.
Aiheesta lisää

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maunu Hyvä Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Sven Aelgifunpoika | Norjan kuningas 1035–1047 | Seuraaja: Harald Ankara |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Knuut III Hardeknut | Tanskan kuningas 1042–1047 | Seuraaja: Sven Estridinpoika |
| n k Norjan hallitsijat ja valtionpäämiehet |
| --- | --- |
Kaunotukan suku:  Harald Kaunotukka ~(872—933)  Eerik Verikirves ~(933–935)  Haakon Hyvä ~(935–960)  Harald Harmaaturkki ~(960—970) 
Knýtlinga-suku ja Ladejaarlit:  Harald Sinihammas (970—985 tai 986)  Haakon Sigurdinpoika (970—995)  Sven Haaraparta (985 tai 986 —995) 
Kaunotukan suku:  Olavi Tryggvenpoika (995–1000) 
Knýtlinga-suku ja Ladejaarlit:  Eerik Haakoninpoika (1000–1012)  Sven Haakoninpoika (1000–1015)  Sven Haaraparta (1000–1014)  Håkon Eriksson (1012–1015)  Harald II (1014–1015) 
Kaunotukan suku:  Pyhä Olavi (1015–1028) 
Knýtlinga-suku ja Ladejaarlit:  Knuut Suuri (1028–1035)  Håkon Eriksson (1028–1029)  Sven Aelgifunpoika (1030–1035) 
Kaunotukan suku:  Maunu Hyvä (1035–1047)  Harald Ankara (1045–1066)  Maunu Haraldinpoika (1066–1069)  Olav Kyrre (1067–1093)  Haakon Maununpoika (1093–1095)  Maunu Paljassääri (1093–1103)  Olavi Maununpoika (1103–1115)  Östen Maununpoika (1103–1123)  Sigurd I Jerusaleminkävijä (1103–1130)  Maunu Sokea (1130–1135)  Harald Gille (1130–1136)  Sigurd II Munn (1136–1155)  Inge Koukkuselkä (1136–1161)  Maunu Sokea (1137–1139)  Östen II Haraldsson (1142–1157)  Haakon Harteikas (1157–1162)  Maunu Erlinginpoika (1161–1184)  Sverre Sigurdinpoika (1184–1202)  Haakon III Sverrenpoika (1202–1204)  Guttorm Sigurdsson (1204)  Inge II Bårdinpoika (1204–1217)  Filippus Simonsson (1207—1217)  Haakon IV Haakoninpoika (1217–1263)  Haakon Nuori (1240–1257)  Maunu VI Lainparantaja (1263–1280)  Eerik II Maununpoika (1280–1299)  Haakon V Maununpoika (1299–1319) 
Bjälbo-suku:  Maunu Eerikinpoika (1319–1355)  Haakon VI Maununpoika (1343–1380)  Olavi Haakoninpoika (1380–1387) 
Kalmarin unioni:  Margareeta I (1380–1412)  Eerik XIII Pommerilainen (1389–1442)  Sigurd Jonsson (1439–1442)  Kristoffer Baijerilainen (1440–1448)  Sigurd Jonsson (1448–1449)  Kaarle I (1449–1450)  Sigurd Jonsson (1450–1452)  Kristian I (1450–1481)  Jon Svalesson Smör (1482-1483)  Hannu I (1483–1513)  Kristian II (1513–1523) 
Oldenburgin suku:  Fredrik I (1523–1533)  Kristian III (1534–1559)  Fredrik II (1559–1588)  Kristian IV (1588–1648)  Fredrik III (1648–1670)  Kristian V (1670-1699)  Fredrik IV (1699–1730)  Kristian VI (1730-1746)  Fredrik V (1746-1766)  Kristian VII (1766–1808)  Fredrik VI (1808–1814)  Kristian VIII (1814) 
Holstein-Gottorp-suku:  Kaarle XIII (1814–1818) 
Bernadotte-suku:  Kaarle XIV Juhana (1818–1844)  Oskar I (1844–1859)  Kaarle XV (1859–1872)  Oskar II (1872–1905) 
Glücksburg-suku:  Haakon VII (1905–1957)  Olavi V (1957–1991)  Harald V (1991–)
Penttilä

| Penttilä |
| --- | --- |

Kaupunki:  Joensuu
Kaupunginosa nro:  16
Väkiluku:  4 489 (2025)
Osa-alueet:  Vehkalahti
Postinumero(t):  80220
Lähialueet:  Hukanhauta, Niinivaara
Penttilänrantaa
Penttilä pohjoisesta
Uuden rantaraitin "amfiteatteri" syyskuussa 2008
Penttilä on Joensuun kaupunginosa, joka sijaitsee Pielisjoen rannalla kaupungin keskustan III kaupunginosaa vastapäätä. Penttilä tunnettiin ennen teollisuusalueena, mutta 2000-luvulla se on kehittynyt asuinalueeksi. Vuonna 2025 Penttilässä asuu 4 489 ihmistä.
Penttilän alueen muutokset käynnisti raskaan teollisuuden ja muun muassa teurastamojen loppuminen ja tarve ottaa keskustan lähellä sijaitseva alue uuteen käyttöön. Penttilän sahan toiminta loppui 1988. Sahan käytöstä poistunut, mutta suojeltu päärakennus paloi vuonna 1996.
Kaupunginosa sijaitsee ydinkeskustan eteläpuolella. Alue rajautuu idässä Karjalan rataan, pohjoisessa Pielisjokeen, lännessä Kuhasaloon ja etelässä Pyhäselkään.
Asuinalueet

Alueen asuinalueita on Aittaranta, Mäntylä, Penttilä, Penttilänranta ja Vehkalahti.
Asuinalueet > Aittaranta

Aittaranta on alue rautatieaseman ja Mäntylän välissä. Uuden Penttilän ensimmäinen maamerkki on Aittarantaan vuonna 2007 valmistunut 14-kerroksinen, 50-metrinen Tähtitorni-niminen tornitalo. Se on Joensuun ja Pohjois-Karjalan korkein asuinrakennus.
Aittarannassa Jokikatu 8:ssa sijaitsee nuorten Väen talo, joka syntyi Torikatu 10:n valtauksesta vuonna 2009. Väen taloa ylläpitää ja kehittää Nuori kulma-hanke EU:n Youth in Action -nuorisotoimintaohjelman osana.
Asuinalueet > Penttilänranta

Penttilänrannaksi kutsutaan joenrannan aluetta Mäntylän ja vanhan saha-alueen välillä, ja siihen valmistuu asuinalue jopa 3300 asukkaalle. Asemakaavan ensimmäinen vaihe hyväksyttiin 18.4.2011 Alueella on kaksi aukiota: Cederbergin aukio ja Ylisoutajan aukio. Vuonna 2017 avattiin Ruusupuisto, joka on 14 Joensuun Lions-klubin ja Joensuun kaupungin
yhteishanke; puistossa kymmeneniä ruusulajikkeita.  Rantaan tulee pienvenesatama yli 100 veneelle.
Asuinalueet > Mäntylä

Keskellä Penttilän aluetta on pieni Mäntylän asuinalue, joka tunnetaan komeista hongistaan ja vuonna 1989 lakkautetusta Mäntylän Baarista. Baarin rakennus purettiin 2015.  Alueella on muun muassa Aarnialanpuisto, Joensuun Ellin opiskelijatalot ja ammattioppilaitos.
Asuinalueet > Vehkalahti

Vehkalahti on Penttilän kaupunginosan pienalue Pyhäselän rannalla. 
Palveluita Vehkalahdella on S-market Vehkalahti, Posti, sekä Pizzeria Rantsi. Alueella on myös Penttilän päiväkoti.
Vehkalahdelta on myös lyhyt matka Hukanhaudalle sekä Niinivaaralle.
Penttilän vanhoja rakennuksia

Hankkijan konttori- ja varastorakennus, Penttilänkatu 7-9 (Hytönen, 1949). Kaupungin omistukseen 1985.
Entinen osuusliike Oma-Avun keskusvarasto, Jokikatu (1928, 1936). Kaupungin omistukseen 1985.
Kiinteistö oy Joensuun Aittaranta, Penttilänkatu 1, (Erkki Huttunen, 1936, laajennettu 1950-luvulla). SOK myi rakennuksen rakennustoimisto Puolimatkalle 1987 asuin- ja toimistotaloksi.
Penttilän hovi, entinen sahan isännöitsijän talo (1875).
Ammattikoulun päärakennus, Peltolankatu 4, alun perin rakennettu puolustusvoimien varastorakennukseksi 1934.
Rauma-Repolan entinen konttorirakennus, Penttilänkatu 28. Yksityisomistuksessa.
Lähteenä myös: Kulttuuri- ja rakennushistorialliset suojelukohteet. Joensuu 1987.
Suomen korkein puukerrostalo

Vuonna 2019 Penttilänrantaan valmistui Suomen korkein puukerrostalo, joka on Joensuun Ellin opiskelijatalo. Betonirakenteisia kerroksia tulee yksi ja puurakenteisia 13. Rakentaminen alkoi vuoden 2018 tammikuussa. Asuntoja valmistuu syksyksi 2019 kaikkiaan 117, joista 26 on kaksioita ja loput yksiöitä.
Penttilän laitoksia ja työpaikkoja

John Deere, (entinen Timberjackin tehdas, entinen Rauma-Repolan konepaja). Työllistää noin 700 henkilöä. Tehtaalla valmistetaan vuosittain 1300 metsätraktoria.
Riverian, entisen Pohjois-Karjalan ammattiopiston Peltolan kampus.
Rantaraitti ja Amfi

Suvantosillan paikkeilta Aittarannasta alkaa puolen kilometrin rantaraitti, joka valmistui 2008. Tämä Aittarannanpolku sisältää kolme puistoa: Varvinpuisto, Vallilanpuisto ja leikkipaikka Vallilankadun päässä. Keskellä aluetta on puoliympyrän muotoinen amfiteatteria muistuttava oleilutila, Amfi. Se on tehty  luonnonkivestä ja sen yhdeksän istuinporrasriviä laskeutuvat Pielisjokeen. Alue avattiin Joensuu-päivänä 29.11.2008.  Väylä jatkuu Penttilän saha-alueen kautta Kuhasaloon.
Ylisoutajan silta

Kesäkuussa 2014 avattu kevyenliikenteen silta yhdistää Penttilänrannan ja Joensuun keskustan ruutukaava-alueen. Tyypiltään avattava siltaosuus on kääntösilta. Sen kokonaispituus on 134 metriä. Vapaa alikulkukorkeus on vähintään 3,9 metriä. Sillan kaiteet ovat puisista pystysäleistä. Rakentaminen aloitettiin marraskuussa 2012. Pääurakoitsijana oli Kesälahden maansiirto Oy, ja sillan hinta oli 6,2 miljoonaa euroa.
Penttilän alueen puhdistus

Penttilän vanhaa saha-aluetta ei voitu ottaa asuinkäyttöön ennen kuin se oli puhdistettu. Maaperä saastui muun muassa 1940–1960-luvuilla sahateollisuuden käyttämän kyllästeaineen Ky 5:n takia. Joulukuussa 2006 annettu ympäristölupa määräsi, että maaperä puhdistetaan 29 hehtaarin alueella. Poistettavia massoja oli noin 500 000 kuutiometriä. Puhdistus oli yksi Suomen suurimpia maaperän puhdistuskohteita. Työ alkoi vuonna 2008.
Joensuun kaupunki ja Bonvesta Oy:n (UPM-Kymmene Oyj:n maaomaisuuden hallintayhtiö) sopivat Penttilän saha-alueen kaupasta 10. tammikuuta 2008. Kaupassa siirtyivät koko Penttilän sahan 32,8 ha:n maa-alueet Joensuun kaupungille yhden euron kauppahinnalla. Näin kaupunki osti rakennusmaata seuraavien 20–30 vuoden rakentamista varten. Nimellinen hinta johtui nimenomaan siitä, että maa-alue on puhdistettava.