stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Öljynjalostus
Raakaöljyn laatujen vaihtelu

Raakaöljyn laatu vaihtelee huomattavasti tuotantoalueiden mukaan. Öljy voi olla paksua ja puuromaista tai hyvinkin juoksevaa. Tiheys vaihtelee välillä 0,8–0,9 g/cm3. Tämä vaikuttaa myös "luonnolliseen" saantoon siten, että esimerkiksi Arabian Heavy -laadusta saadaan yli 60 % pohjaöljyä yli 343 °C, hieman yli 20 % keskitisleitä 175–343 °C ja noin 15 % bensiinejä 30–175 °C. Saharan Blend -laatu tuottaa noin 30 % pohjaöljyä, 35 % keskitisleitä ja saman verran bensiinejä. Myös rikkipitoisuus vaihtelee vähärikkisten laatujen kuten Saharan Blend -laadun 0,1 prosentista venezuelalaisen Boscan-laadun 5,4 prosenttiin. Raakaöljyn laatuluokka Light Sweet Crude esimerkiksi sisältää vähemmän kuin 0,5 % rikkiä ja sen tiheyttä mittaavan API-asteikon lukema on korkeampi kuin 31,1 °API.
Öljypohjaiset tuotteet

Tislatessa raakaöljystä eroaa muun muassa bensiiniä, etaani- ja butaanikaasua, petrolia, dieselöljyä, raskasta polttoöljyä ja bitumia. Kevyempiä jalosteita, kuten bensiiniä, ei voida toistaiseksi muuttaa raskaammiksi, kuten lentopetroliksi. Siksi pelkän bensiinin tarpeen väheneminen ei vähennä öljyn kulutusta, vaan samaan aikaan kun luovutaan bensiinistä, pitäisi etsiä vaihtoehtoja myös polttoöljyn käytölle, öljypohjaisille muoveille, teiden asfaltoinnille ja lentämiselle. Esimerkiksi lentopetrolia saa raakaöljystä maksimissaan 10 prosenttia. Jalosteiden kuten lentopetroolin määrää voidaan suhteessa lisätä krakkaamalla ja uudelleen tislaamalla.
Jalostusprosessi > Suolanpoisto

Öljynjalostuksen ensimmäinen vaihe on suolanpoisto. Raakaöljy sisältää hiilivetyjen lisäksi vettä, suoloja ja kiinteitä epäpuhtauksia kuten hiekkaa. Jalostusprosessin kannalta ongelmallisimpia ovat suolat, koska ne muodostavat happoja, jotka syövyttävät prosessilaitteistoja. Suolat poistetaan lisäämällä esilämmitettyyn 120–130-asteiseen öljyyn voimakkaasti sekoittaen vettä ja seos ohjataan sen jälkeen korkeajännitteiseen sähkökenttään, jossa pienet suolan keränneet vesipisarat yhtyvät suuremmiksi ja painuvat astian pohjalle. Myös erilaiset kiinteät epäpuhtaudet kulkeutuvat tähän pohjalietteeseen.
Jalostusprosessi > Öljyn tislaus

Öljyn sisältämät eri hiilivety-yhdisteet saadaan erilleen jakotislauksella, koska näillä aineilla on erilainen kaasuuntumislämpötila. Öljyn tislauksessa kuumennettu öljy pumpataan tislaustorniin, jonka pohjalla on alle 400 °C krakkautumisen estämiseksi ja huipulla n. 20 °C ja mahdollisimman alhainen paine. Tällaisessa tornissa on useita eri lämpötiloissa olevia tasoja, joille tiivistyvät ne hiilivedyt, joiden kaasuuntumislämpötila on korkeampi kuin tuon tason lämpötila. Tornin pohjalta kuumasta alueesta saadaan ulos pohjaöljy, josta voidaan tehdä bitumia ja sen avulla asfalttia, väliotoista raskasöljy, kevytöljy ja raakabensiini. Kylmimmästä huipusta tulevat ulos kaasumaiset aineet kuten etaani ja butaani.
Ennen kuin oli opittu hyödyntämään öljyntislausta, raakaöljyä käytettiin sellaisenaan höyrykoneissa ja lamppuöljynä. Tämä oli kuitenkin vaarallista, sillä raakaöljystä muodostui sen lämmetessä paljon kaasumaisia hiilivetyjä jotka aiheuttivat räjähdyksiä. Nykypäivänä jalostamoissa on varoventtiilijärjestelmä, joka purkaa paineiden noustessa "soihtuun" liekki, joka palaa joka jalostamolla tolpan nokassa.
Jalostusprosessi > Rikinpoisto

Tislauksessa syntyneitä tuotteita parannetaan poistamalla niistä rikki, joka palaessaan muodostaisi rikkihappoa savukaasun vesihöyryn kanssa syövyttäen kattiloita ja savupiippuja sekä happamoittaen ympäristöä. Rikinpoisto tehdään korkeassa vetypaineessa 30–100 bar tietyssä lämpötilassa katalysaattorikemikaalin avustuksella. Rikkiyhdisteet muuttuvat tällöin rikkivedyksi. Samalla hiilivetyjen kaksoissidokset hydrautuvat kemiallisesti stabiileimmiksi. Reaktiotuotteesta erotetaan jäännösvety ja rikkivety, jotka pestään dietyyliamiinilla (DEA), minkä jälkeen öljy voidaan tislata uudelleen.
Jalostusprosessi > Krakkaus

Krakkausprosessissa öljyn hiilivetyjä pilkotaan pienemmiksi. Krakkauksen tarve riippuu raakaöljyn laadusta - mitä raskaampaa, sitä enemmän krakataan - ja siitä, mitä lopputuotteita jalostamo haluaa pääasiassa tuottaa. Tuotantopaikan mukaan raakaöljy voi koostua pitkistä hiilivedyistä ja hiilivetyrenkaista ollen olemukseltaan rasvamaista tai ohutta ja juoksevaa. Krakkausprosesseja on useita erilaisia ja niiden avulla saadaan öljystä haluttuja lopputuotteita. Krakkauksen jälkeen öljy tislataan uudelleen jakeiden erottamiseksi.
Jalostusprosessi > Lopputuotteiden parantaminen

Tislauksesta saadaan kaasumaisia tuotteita, joista on polymeroitavissa katalyyttien avulla nestemäisiä polttoaineita, kuten bensiiniä ja nestekaasua. Tämän prosessin lopputuotteena saadaan aikaan korkeaoktaanista bensiinikomponenttia. Erilaisten öljytuotteiden ominaisuuksia ja viskositeettia säädetään sekoittamalla eri prosessivaiheista saatuja laatuja.
Kemianteollisuuden raaka-aineita

Hiilivedyt ovat orgaanisen kemian perusraaka-aineita. Hiilivetyjä ovat muun muassa eteeni, propeeni, bentseeni ja hydroksibentseeni eli fenoli. Hiilivedyistä voidaan edelleen valmistaa lukemattomia uusia yhdisteitä. Niitä käytetään muun muassa reaktioiden lähtöaineina, liuottimina sekä esimerkiksi muovien, maalien ja lääkkeiden raaka-aineina. Orgaanisia hiiliyhdisteitä tunnetaan yli 10 miljoonaa. Niiden valmistuksessa ovat yli 90-prosenttisesti lähtöaineina öljy, maakaasu ja kivihiili.
Kemianteollisuuden kannalta öljyhuippu vaikuttaa öljypohjaisten hiilivetyjen hintaan ja saatavuuteen. Öljyhuipun vuoksi täytyisi löytää vaihtoehtoisia hiilivetyjen lähteitä. Maakaasusta ja kivihiilestä saadaan helposti hiilivetyjä, mutta kaikille fossiilisille polttoaineille yhteistä on ehtyminen. Uusiutuvia hiilivetyjen lähteitä tutkitaan vihreässä kemiassa, jota kutsutaan myös kestäväksi kemiaksi.
Maailman suurimmat öljynjalostamot

| Sija | Yhtiö | Tuotanto päivässä (barrellia) | Sijainti | Valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Reliance Industries | 1 240 000 | Jamnagar |  Intia |
| 2. | PDVSA | 940 000 | Paraguana |  Venezuela |
| 3. | SK Energy | 850 000 | Ulsan |  Etelä-Korea |
| 4. | Abu Dhabi National Oil Company | 817 000 | Ruwais |  Yhdistyneet arabiemiraatit |
| 5. | GS Caltex | 730 000 | Yeosu |  Etelä-Korea |
| 6. | S-Oil | 670 000 | Ulsan |  Etelä-Korea |
| 7. | Exxon Mobil | 605 000 |  Singapore |  Singapore |
| 8. | Motiva Enterprises | 600 250 | Port Arthur,  Teksas |  Yhdysvallat |
| 9. | Exxon Mobil | 560 500 | Baytown,  Teksas |  Yhdysvallat |
| 10. | Saudi Aramco | 550 000 | Ras Tanura |  Saudi-Arabia |
| 11. | Marathon Petroleum | 539 000 | Garyville |  Yhdysvallat |
| 12. | ExxonMobil | 502 500 | Baton Rouge |  Yhdysvallat |
| 13. | NIOC | 450 000 | Abadan |  Iran |
| 14. | Saudi Aramco | 405 000 | Yanbu |  Saudi-Arabia |
| 15. | Royal Dutch Shell | 416 000 | Rotterdam |  Alankomaat |
Lähde:
Standard Oilin öljynjalostamo Clevelandissa Ohiossa vuonna 1899.
Tislauksen lämpötila-alueet
1752

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Vuosi 1752 oli sekä gregoriaanisen että juliaanisen kalenterin mukaan karkausvuosi.
Tapahtumia

6. kesäkuuta – tulipalo Moskovassa
15. kesäkuuta – Benjamin Franklin lennätti leijaa ukkosella, ja sai salamaniskun tulemaan lennätysnarua pitkin leijasta maahan asti. Täten hän todisti, että salama on sähköpurkaus ja keksi samalla ukkosenjohdattimen.
14. syyskuuta – Brittiläinen imperiumi otti käyttöön gregoriaanisen kalenterin, jolloin siirryttiin 11 päivän yli, syyskuun 2. päivästä suoraan 14. päivään.
maailman ensimmäinen julkinen eläintarha Tiergarten Schönbrunn  avattiin Wienissä
Kuolleita

4. tammikuuta – Gabriel Cramer, sveitsiläinen matemaatikko (s. 1704)
22. helmikuuta – Samuel Schulteen, suomalainen lainopin professori ja Turun akatemian rehtori (s. 1680)
25. maaliskuuta – Christina Piper, ruotsalainen kreivitär (s. 1673)
16. kesäkuuta – Giulio Alberoni, espanjalainen valtiomies ja kardinaali (s. 1664)
16. kesäkuuta – Joseph Butler, englantilainen piispa, teologi, filosofi ja apologisti (s. 1692)
17. heinäkuuta – Daniel Juslenius, suomalainen kirjailija ja oppinut (s. 1676)
20. heinäkuuta – Johann Christoph Pepusch, saksalainen säveltäjä (s. 1667)
Henrik Ganander, suomalainen kirkkoherra, tietokirjailija ja saamen kielen tutkija (s. 1700)
Susanna Ruuhilahti

Susanna Ruuhilahti on suomalainen kätilö, seksuaaliterveyden asiantuntija ja logoterapeutti. Ruuhilahti kirjoitti Tommi Läntisestä kertovan kirjan Tommi Läntinen - Ääretön ikävä.
Teokset

Koukuttavat suhteet. Minerva, 2019. ISBN 9789523127944
Tommi Läntinen - Ääretön ikävä. Minerva, 2019. ISBN 9789523128811
Ruukkupaavalinkukat

| Ruukkupaavalinkukat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Gesneriakasvit Gesneriaceae
Suku::  Paavalinkukat Saintpaulia (soilikit Streptocarpus)
Lajikeryhmä::  Ionantha-ryhmä
Katso myös
   Ruukkupaavalinkukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruukkupaavalinkukat (Saintpaulia Ionantha-ryhmä) ovat huonekasveiksi jalostettuja paavalinkukkalajikkeita, jotka tunnetaan lyhyesti paavalinkukkana tai saintpauliana. Kasvit kuuluvat uusimman taksonomian mukaan samaan sukuun soilikkien kanssa.
Ruukkupaavalinkukat on ryhmän nimen mukaisesti jalostettu alun perin orvokkipaavalinkukasta eli usambaranpaavalinkukasta (Saintpaulia ionantha eli Streptocarpus ionanthus), joka on kotoisin Kenian ja Tansanian vuorilta. Kaikkiaan lajikeryhmään kuuluu yli 4000 viljelylajiketta. Lajikkeita erotetaan kasvin kokoluokan ja kukinnon värityksen mukaan. Kukat ovat yleisimmin muodoltaan orvokkimaiset, tähtimäiset tai kellomaiset. Eri lajikkeilla voi olla ei-kerrottuja, puolikerrottuja tai kerrottuja kukkia. Lehdet ovat yleensä tummanvihreitä, mutta joillain lajikkeilla muunkin vihreitä.
Aiheesta muualla

Meillä kotona: Paavalinkukan hoito
Puutarha.net: Saintpaulia eli paavalinkukka
YLE: Saintpaulia on mainettaan monipuolisempi kukka
Turun Palloseuran SM-liigakausi 2013–2014

SM-liigakausi 2013–2014 oli TPS:n järjestyksessään 67. pääsarjakausi. TPS teki runkosarjassa 135 maalia ja päästi 197. Joukkue sijoittui 14 joukkueen sarjassa 13:nneksi.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kärpät  | 60 |  36  |  8  |  7  |  9  |  190  |  105  | +85 | 131 |
| 2 | Tappara  | 60 |  31  |  8  |  7  |  14  |  168  |  128  | +40 | 116 |
| 3 | Lukko  | 60 |  30  |  4  |  3  |  23  |  153  |  138  | +15 | 101 |
| 4 | SaiPa  | 60 |  26  |  9  |  4  |  21  |  160  |  134  | +26 | 100 |
| 5 | JYP  | 60 |  26  |  7  |  6  |  21  |  154  |  149  | +5 | 98 |
| 6 | Blues  | 60 |  28  |  3  |  3  |  26  |  137  |  146  | -9 | 93 |
| 7 | Jokerit  | 60 |  25  |  5  |  8  |  22  |  156  |  145  | +11 | 93 |
| 8 | Pelicans  | 60 |  25  |  6  |  5  |  24  |  156  |  156  | 0 | 92 |
| 9 | HIFK  | 60 |  25  |  4  |  5  |  26  |  147  |  145  | +2 | 88 |
| 10 | HPK  | 60 |  22  |  9  |  3  |  26  |  140  |  136  | +4 | 87 |
| 11 | Ilves  | 60 |  24  |  3  |  6  |  27  |  143  |  146  | -3 | 84 |
| 12 | Ässät  | 60 |  16  |  7  |  5  |  32  |  134  |  177  | -43 | 67 |
| 13 | TPS  | 60 |  12  |  6  |  11  |  31  |  135  |  197  | -62 | 59 |
| 14 | KalPa  | 60 |  12  |  3  |  9  |  36  |  101  |  172  | -71 | 51 |
Sarjataulukko > Joukkueen pistepörssi

|  | Pelaaja | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Pist> /ott. | +/− |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Dan Sexton | 39 | 16 | 21 | 37 | 0,949 | -8 |
| 2. |   Niclas Lucenius | 41 | 16 | 18 | 34 | 0,829 | -11 |
| 3. |  Francis Paré | 30 | 13 | 15 | 28 | 0,933 | -2 |
| 4. |  Tero Koskiranta | 59 | 10 | 16 | 26 | 0,441 | -17 |
| 5. |  Brian Willsie | 33 | 11 | 14 | 25 | 0,758 | -1 |
| 6. |  Matias Sointu | 59 | 8 | 16 | 24 | 0,407 | -15 |
| 7. |   Steven Seigo | 60 | 6 | 17 | 23 | 0,383 | -3 |
| 8. |  Marko Virtala | 59 | 8 | 11 | 19 | 0,322 | -10 |
| 9. |  Shaone Morrisonn  | 54 | 4 | 12 | 16 | 0,296 | -3 |
| 10. |  Camilo Miettinen | 46 | 5 | 10 | 15 | 0,326 | -3 |
| 11. |  Tuomas Suominen | 44 | 4 | 7 | 11 | 0,25 | -10 |
| 12. |  Mikko Rantanen | 37 | 5 | 4 | 9 | 0,243 | -11 |
| 13. |  Tapio Laakso | 39 | 3 | 5 | 8 | 0,205 | -8 |
| 14. |  Tadas Kumeliauskas | 22 | 4 | 3 | 7 | 0,318 | -1 |
| 15. |  Veli-Matti Vittasmäki | 55 | 0 | 7 | 7 | 0,127 | -25 |
| 16. |  Rasmus Kulmala | 22 | 3 | 3 | 6 | 0,273 | 0 |
| 17. |  Milan Jurčina | 21 | 1 | 5 | 6 | 0,286 | -6 |
| 18. |  Miikka Tuomainen | 51 | 1 | 5 | 5 | 0,098 | -12 |
| 19. |  Markus Palmroth | 35 | 2 | 3 | 5 | 0,143 | -13 |
| 20. |  Niklas Friman | 45 | 1 | 4 | 5 | 0,111 | -12 |
| 21. |  Jeff Halpern | 8 | 4 | 0 | 4 | 0,5 | -3 |
| 22. |  Krister Mähönen | 30 | 3 | 1 | 4 | 0,133 | -9 |
| 23. |  Julius Vähätalo | 18 | 3 | 0 | 3 | 0,167 | +1 |
| 24. |  Niko Karhu | 24 | 1 | 2 | 3 | 0,125 | -9 |
| 25. |  Derek Famulare | 31 | 1 | 2 | 3 | 0,097 | -12 |
| 26. |  Fredrik Norrena  | 48 | 0 | 2 | 2 | 0,042 |  |
| 27. |  Markus Seikola  | 15 | 0 | 2 | 2 | 0,133 | -10 |
| 28. |  Jere Pulli | 57 | 0 | 2 | 2 | 0,035 | -17 |
| 29. |  Ville Hostikka | 60 | 0 | 1 | 1 | 60 |  |
| 30. |  Hannu Kuru | 5 | 0 | 1 | 1 | 0,2 | -3 |
Kokoonpano

| # | Kans>  | Pelaaja | Paikka | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hostikka, VilleVille Hostikka | 1.0 MV | L | 2014 | Lappeenranta, Suomi |
| 30 |  | Norrena, FredrikFredrik Norrena | 1.0 MV | L | 2014 | Pietarsaari, Suomi |
| 32 |  | Saarinen, NiklasNiklas Saarinen | 1.0 MV | L |  | Raisio, Suomi |
| 16 |  | Seigo, StevenSteven Seigo | 2.0 P | R | 2015 | Edenwold, SK, Kanada |
| 20 |  | Friman, NiklasNiklas Friman | 2.0 P | L | 2015 | Rauma,Suomi |
| 22 |  | Seikola, MarkusMarkus Seikola  | 2.0 P | R | 2015 | Laitila, Suomi |
| 25 |  | Vittasmäki, Veli-MattiVeli-Matti Vittasmäki | 2.0 P | L | 2014 | Turku, Suomi |
| 26 |  | Palmroth, MarkusMarkus Palmroth  | 2.0 P | L | 2014 | turku, Suomi |
| 40 |  | Karhu, NikoNiko Karhu | 2.0 P | L | 2014  | Turku, Suomi |
| 41 |  | Paven, JarnoJarno Paven | 2.0 P | R | 2014 | Turku, Suomi |
| 41 |  | Eronen, ElmeriElmeri Eronen | 2.0 P | R |  | Turku, Suomi |
| 47 |  | Pulli, MatiasMatias Pulli | 2.0 P | R | 2015 | Raisio, Suomi |
| 54 |  | Lehtonen, MikkoMikko Lehtonen | 2.0 P | L | (2014) 2015 | Turku, Suomi |
| 77 |  | Pulli, JereJere Pulli | 2.0 P | L | 2014+1 | Lappeenranta, Suomi |
| 82 |  | Morrisonn, ShaoneShaone Morrisonn (A) | 2.0 P | L | 2014 | Vancouver, Kanada |
| 10 |  | Tuomainen, MiikkaMiikka Tuomainen | 6.0 VLH | L | 2014 | Turku, Suomi |
| 17 |  | Kumeliauskas, TadasTadas Kumeliauskas  | 4.0 KH | R | 2014+1 | Elektrėnai, Liettua |
| 18 |  | Tuominen, HenriHenri Tuominen | 4.0 KH | L | 2014 | Masku, Suomi |
| 18 |  | Vähätalo, JuliusJulius Vähätalo | 4.0 KH | L | 2016 | Vahto, Suomi |
| 27 |  | Virtala, MarkoMarko Virtala | 7.0 OLH | L | 2014 | Uusikaupunki, Suomi |
| 29 |  | Sointu, MatiasMatias Sointu | 6.0 VLH | L | 2015 | Tampere, Suomi |
| 33 |  | Bertrand, CharlesCharles Bertrand | 6.0 VLH | R | 2015 | Pariisi, Ranska |
| 33 |  | Honkanen, ManuManu Honkanen | 5.0 LH | R | 2015 | Turku, Suomi |
| 34 |  | Suominen, TuomasTuomas Suominen | 5.0 LH | L | 2014 | Turku, Suomi |
| 45 |  | Salo, NiklasNiklas Salo | 7.0 OLH | L |  | Somero, Suomi |
| 46 |  | Lindsten, JasperJasper Lindsten | 4.0 KH | L | 2014 | Salo, Suomi |
| 51 |  | Rantanen, MikkoMikko Rantanen | 4.0 KH | L | 2015 | Nousiainen, Suomi |
| 52 |  | Miettinen, CamiloCamilo Miettinen | 5.0 LH | L | 2015 | Medellín, Kolumbia |
| 53 |  | Siiki, OskariOskari Siiki | 5.0 LH | L | 2015 | Turku, Suomi |
| 55 |  | Lämsä, TeemuTeemu Lämsä | 4.0 KH | L | 2016 | Turku, Suomi |
| 56 |  | Kulmala, RasmusRasmus Kulmala | 5.0 LH | L | 2016 | Alastaro, Suomi |
| 57 |  | Kuru, HannuHannu Kuru | 5.0 LH | L | 2014 | Kaarina, Suomi |
| 60 |  | Koskiranta, TeroTero Koskiranta (A) | 4.0 KH | L | 2016 | Paimio, Suomi |
| 63 |  | Lucenius, NiclasNiclas Lucenius | 4.0 KH | L | 2015+1 | Turku |
| 71 |  | Laakso, TapioTapio Laakso (C) | 4.0 KH | L | 2014 | Rymättylä, Suomi |
| 87 |  | Mähönen, KristerKrister Mähönen | 5.0 LH | L | 2014+1 | Vahto, Suomi |
| 91 |  | Famulare, DerekDerek Famulare | 7.0 OLH | L | 2014+1 | Montréal, Kanada |
Rutherfordin koe

Yllä: odotetut tulokset Thomsonin rusinapullamallin mukaisesti. 
 Alla: havaitut tulokset.
Rutherfordin koe (myös: kultalevykoe tai Geigerin–Marsdenin koe) oli Hans Geigerin ja Ernest Marsdenin vuonna 1909 Ernest Rutherfordin johdolla Manchesterin yliopiston fysiikan laboratoriossa tekemä koe, joka johti JJ Thomsonin rusinapullamallin hylkäämiseen. Kokeessa ohutta kultaliuskaa pommitettiin alfahiukkasilla. Thomsonin atomimallin mukaan kaikkien alfahiukkasten olisi pitänyt läpäistä liuska, mutta tässä kokeessa huomattiin, että osa hiukkasista heijastuikin takaisinpäin. Rutherford kuvasi vuonna 1936, miltä hänestä tuntui, kun hän kuuli kokeen tuloksista:
Rutherford julkaisi kokeensa perusteella tuloksen, jonka mukaan melkein koko atomin massa on keskittynyt sen ytimeen. Rutherfordin atomimallia paranteli myöhemmin Niels Bohr, joka julkaisi Bohrin mallin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rutherfordin koe Wikimedia Commonsissa
Kirjallisuutta

Romer, Alfred: Rauhaton atomi. Luontoa tieteen valossa 6. Suom. Reino Tuokko. WSOY, 1961.
Ötzi

Ötzin muumion rekonstruktio.
Ötzi on kalkoliittiselta kaudelta noin 3300-luvulta eaa. peräisin oleva jäätynyt ja muumioitunut ihmisruumis, joka löytyi vuonna 1991 Tirolin alueelta Italiasta läheltä Itävallan rajaa. Nykyisen nimensä se sai Ötztalin vuoriston mukaan. Muumiolöytö on yksi 1990-luvun tärkeimmistä arkeologisista sensaatioista. Ruumiille tehdyt tutkimukset ovat antaneet tieteelle paljon uutta ja ainutlaatuista tietoa Euroopan muinaisasukkaista.
Löytö

Ötzin löysi 19. syyskuuta 1991 Nürnbergistä kotoisin oleva saksalainen pariskunta Helmut ja Erika Simon, joka oli lomailemassa Alpeilla. Ollessaan palaamassa vuoristoon tekemältään hiihtomatkalta ja laskeutuessaan vuoren rinteitä alas he huomasivat osittain sulaneessa lumessa muumioituneen ihmisruumiin. He olivat yllättävän löydön johdosta hämmentyneitä ja epäröivät aluksi ilmoittaa paikallisille viranomaisille löytäneensä ruumiin. He kuitenkin rohkaisivat mielensä ja alhaalla majatalossa he ilmoittivat vainajan löytymisestä.
Viranomaiset irrottivat Ötzin jäisestä maaperästä poranterien ja jäähakkujen avulla. Ruumiin oletettiin alun perin olevan varsin tuore vainaja, sillä seudulla oli aikaisemminkin löydetty jäätyneitä vuorikiipeilijöitä. Tämän vuoksi Ötzi irrotettiin jäästä varsin huolimattomasti ja jäähakkujen iskut vaurioittivat ruumista. Ruumis toimitettiin Innsbruckiin, missä tehdyt tutkimukset kuitenkin paljastivat ruumiin olevan paljon tutkijoiden oletuksia vanhempi.
Ötzin ruumis löydettiin Schnalstalin jäätiköltä Similaun-vuoren rinteeltä. Koska Similaun oli osa Alppeihin kuuluvaa Ötztalin vuorijonoa, muumiolle annettiin nimeksi ”Ötzi”. Ruumis löytyi läheltä Itävallan ja Italian välistä raja-aluetta, minkä vuoksi valtiot kiistelivät oikeudessa Ötzin omistuksesta, kunnes löytöpaikan tarkemmat tutkimukset osoittivat sen olevan 92,56 metriä Italian puolella koordinaateissa 46°46′44″N, 10°50′23″E.
Vuodesta 1998 lähtien Ötzin ruumista on säilytetty yleisön nähtävillä Etelä-Tirolin arkeologisessa museossa Bolzanossa Italiassa. Ötzi on näytteillä erikoisvalmisteisessa kammiossa, jossa on pieni panssarilasista valmistettu ikkuna. Ruumista pidetään kylmässä, ja elektroniset tunnistimet tarkkailevat Ötziä kammion lämpötilan nousun varalta, ettei ruumis ala sulaa tai mädäntyä.
Tieteelliset tutkimukset

Ötzin arvellaan olevan peräisin ajalta noin 3300 ennen ajanlaskumme alkua eli noin 5 300 vuotta sitten, joten hän kilpailee egyptiläisen Ginger-muumion kanssa maailman vanhimman pehmeine kudoksineen säilyneen ihmisruumiin asemasta. Ötzi ei ollut vain jäätynyt, vaan myös pakkasessa kuivunut, joten ruumis on säilynyt poikkeuksellisen hyvin. Ötzin ruumista ja hänellä olleita esineitä on tutkittu hyvin tarkkaan.
Tieteelliset tutkimukset > Ruumis

Ötzi oli 159 senttimetriä pitkä, melko tummaihoinen ja kenties myös kiharahiuksinen mies, joka oli noin 46-vuotias kuollessaan. Ötzi oli pitempi ja eli kauemmin kuin aikalaisensa keskimäärin. Ötzin ruumiista löytyneiden siitepöly- ja muiden hiukkasten sekä hammaskiilteen isotooppianalyysin perusteella Ötzin on päätelty syntyneen nykyisen Feldthurnsin kylän lähistöllä Bolzanon pohjoispuolella ja viettäneen aikuisikänsä 60 kilometrin säteellä synnyinpaikastaan. Ötzin mitokondrio-DNA (mrDNA) kuuluu haploryhmään K1, mutta sitä ei ole voitu sijoittaa mihinkään ryhmän nykyisistä kolmesta haarasta. Ötzin perimästä 92 prosenttia oli peräisin Anatolian maanviljelyskansoilta, jotka elivät nykyisen Turkin alueella.
Ötziä varten perustetussa instituutissa Bolzanossa Italiassa on isältä periytyvää ainesta, y-linjaa, tutkittaessa tehty havainto, että Ötzin sukua on vielä Sardiniassa ja Korsikassa, mutta muualta se on hävinnyt. Tutkimuksessa todettiin, että hänen veriryhmänsä on O, hänellä oli laktoosi-intoleranssi ja myös viitteitä borrelioositartunnasta löytyi.
Vuonna 2023 julkaistun DNA-tutkimuksen mukaan Ötzillä oli ajalle tyypillisesti tumma iho ja silmät, vaikka hänestä tehdyt rekonstruktiot ovat esittäneet vaaleaihoista. Hän oli todennäköisesti miestyypillisesti kaljuuntunut,  mitä ei myöskään ole huomioitu rekonstruktioissa. Ötzin lantiosta otetusta DNA:sta sekvensoitu genomi on tutkimuksen mukaan täydellisempi kuin aiempi genomi, joka oli koottu vuonna 2012, jolloin muinaisen DNA:n tutkimus oli vielä lapsenkengissä. Genomi näytti myös sulkevan pois aiemmin esitetyn geneettisen sukulaisuuden muinaisiin jamnalaisiin ja nykyisiin sardinialaisiin.
Ötzin ruuansulatuselimistöstä on löydetty jäännökset kahdesta ateriasta, joista viimeinen oli syöty vajaa tunti ennen kuolemaa. Toiseen kuului gemssin, toiseen saksanhirven lihaa, ja molempien kanssa oli syöty myös viljaa, juureksia ja hedelmiä. Ötzin syömä vilja oli käsiteltyä yksijyvävehnää, hyvin todennäköisesti leipää. Ötzin mahasta löytyi myös oratuomen siemeniä. Ötziltä on löydetty kolme sappikiveä, mikä viittaa siihen, että hänen ruokavaliossaan oli paljon eläinrasvoja. Ötzin valtimoissa oli rasvakerrostumia. Hän sairasti ateroskleroosia eli valtimoiden rasvoittumistautia.
Varhaisemman aterian seasta löytynyt siitepöly osoitti, että se oli nautittu havumetsässä ja että lähistöllä oli kasvanut vehnää sekä palkokasveja, jotka ovat voineet olla viljeltyjä. Lisäksi löytyi humalapyökin siitepölyä. Siitepöly oli hyvin säilynyttä, jopa niin, että siittiösolut olivat ehjiä, joten sen on täytynyt olla hyvin tuoretta, vain muutaman tunnin vanhaa, joutuessaan Ötzin mahaan. Tästä voidaan päätellä Ötzin kuolleen alkukesästä. Yksijyvävehnän ja oratuomen sato korjataan loppukesästä ja syksyllä, joten näiden ruoka-aineiden on täytynyt olla talven yli varastoituja.