stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mustapäälokki

| Mustapäälokki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Heimo::  Lokit Laridae
Suku::  Lokit Larus
Laji::  ichthyaetus
Kaksiosainen nimi
 Larus ichthyaetus  (Pallas, 1773) 
Katso myös
   Mustapäälokki Wikispeciesissä   Mustapäälokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mustapäälokki (Larus ichthyaetus, myös Ichthyaetus ichthyaetus) on euraasialainen lokkilaji. Sen esiintymisalue ulottuu Mustanmeren Krimin niemimaalta itään aina Luoteis-Mongoliaan. Mahdollisesti se pesii myös Pohjois-Kiinassa ja Tiibetissä. Lajin holotyypin kuvaili Peter Simon Pallas Kaspianmereltä vuonna 1773.
Nuori mustapäälokki
Larus ichthyaetus
Mongen lause

Mongen lause.
Mongen lause on geometriaan liittyvä tulos. Lauseen formaali määritelmä on seuraava: Tasossa on annettu kolme ympyrää, joista mitkään kaksi ei ole kokonaan toistensa sisällä, eikä mitkään kaksi ympyrää ole samankokoisia. Piirretään kunkin kahden ympyrän ne yhteiset tangentit, jotka eivät leikkaa näiden ympyröiden keskipisteiden yhdysjanaa. Tällöin kutakin kahta ympyrää vastaavien tangenttien leikkauspisteet ovat samalla suoralla.
Mongen lause voidaan todistaa esimerkiksi homotetian tai Menelaoksen ja Desarguesin lauseen avulla. Lause voidaan yleistää myös kolmiulotteiseen tapaukseen sekä sallia ympyröiden samasäteisyys, mikäli oletetaan, että tällöin yhdensuuntaiset suorat leikkaavat äärettömyydessä ja että äärettömyyspiste on jokaisella suoralla.
Aiheesta muualla

Mongen lause Mathworldissä
Keskustelua Mongen lauseesta ja lauseen kaksi erilaista todistusta. (Arkistoitu – Internet Archive)
Mongi Slim

Mongi Slim
Mongi Slim  (arab. منجي سليم‎‎) (1. syyskuuta 1908 – 24. lokakuuta 1969) oli tunisialainen lakimies, diplomaatti ja poliitikko, joka toimi Tunisian ulkoministerinä 1962–1964. Syyskuussa 1961 hänestä tuli ensimmäinen afrikkalainen, joka johti Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokousta.
Slim oli Habib Bourguiban ohella keskeinen tekijä Neo Destour -puolueessa ja joutui kahdesti ranskalaisten siirtomaaisäntien vangitsemaksi ennen Tunisian itsenäistymistä. Slim johti Tunisian valtuuskuntaa autonomiaan ja sitten itsenäisyyteen johtavissa neuvotteluissa vuosina 1954–1956. Sen jälkeen Slim toimi itsenäistyneen maan sisäministerinä sekä Yhdysvaltain, Kanadan ja YK:n suurlähettiläänä Washingtonissa 1956–1961. Hän edusti Tunisiaa YK:n turvallisuusneuvostossa ja toimi YK:n 16. yleiskokouksen puheenjohtajana 1961 pääsihteeri Dag Hammarskjöldin kuoltua lento-onnettomuudessa.
Slim kuului arvovaltaiseen kreikkalais-turkkilais-arabialaiseen sukuun Tunisiassa. Slimin isoisän isä oli kreikkalainen laivapoika, jonka merirosvot kaappasivat 1800-luvun alussa ja myivät mamelukkiorjaksi Tunisiaan turkkilaiselle beylle, joka koulutti pojan, päästi vapaaksi ja teki tästä ministerin. Hänen äitinsä kuului turkkilaiseen Beyrum-sukuun, joka oli noussut merkittäväksi islamilaisen lain tuntijaksi Tunisiassa. Slimin isänisä oli toiminut Tunisian koillisen Cap Bonin maakunnan hallitsijana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mongi Slim Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Mongi Slim
Käännös suomeksi
Museumsinsel

Spreeinsel ja ympäristö. Museuminsel värjätty punaisella.
Museumsinsel (suom. Museosaari) tarkoittaa Berliinissä Mitten kaupunginosassa Spreejoen saaren Spreeinselin pohjoisosaa.
Saari saa nimensä viidestä kansainvälisesti tunnetusta museosta. Museumsinsel sai alkunsa vuonna 1841, kun Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV halusi omistaa osan saaresta taiteelle ja tieteelle. Kuninkaan käskystä ensimmäiset suunnitelmat teki hoviarkkitehti Friedrich August Stüler.
Museumsinsel kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.
Alueen museot

Museumsinsel ja sen kokoelmat ovat olleet muutoksen kohteina. Toisessa maailmansodassa monet rakennukset tuhoutuivat, ja useita näyttelytiloja on kunnostettu ja rakennettu uudelleen.
Altes Museum (Vanha museo) on vanhin alueen museoista. Se valmistui vuonna 1830 arkkitehti Karl Friedrich Schinkelin suunnitelmien mukaan. Vanha museo valmistui vastapäätä Berliner Stadtschlossia, joka sittemmin purettiin. Siellä kuningas Fredrik Vilhelm III toi ensimmäisen kerran antiikin esineiden kokoelmansa yleisön nähtäväksi. Kokoelma kuuluu nykyään Altes Museumin näyttelyihin.
Neues Museum (Uusi museo) sijaitsee Altes Museumin takana, ja se valmistui vuonna 1859. Sen on suunnitellut Schinkelin oppilas Friedrich August Stüler. Neues Museum tuhoutui lähes täysin toisessa maailmansodassa, vain osa ulkoseinää säilyi, ja se avattiin jälleen yleisölle lokakuussa 2009, kun rakennustyöt olivat valmistuneet ja esineet siirretty paikalleen. Museossa on esillä kuten ennen sotaakin, egyptiläistä ja esihistoriallisia kokoelmia, muun muassa kuningatar Nefertitin rintakuva.
Alte Nationalgalerie (Vanha kansallisgalleria) valmistui 1876 arkkitehtina August Stüler. Sen tarkoituksena oli esitellä 1800-luvun taidetta, jonka pankkiiri Joachim H. W. Wagener oli lahjoittanut. Kokoelma on sittemmin laajentunut ja siellä on nykyään suurimpia 1800-luvun maalauksien ja veistosten kokoelmia Saksassa. Vanhan kansallisgallerian rakennus vaurioitui pahoin toisessa maailmansodassa. Se avattiin täysin korjattuna uudelleen vuonna 2001. Rakennuksessa esitellään nykyään sen maalaus- ja veistoskokoelmaa.
Bode-museo (Bode-Museum, entinen Kaiser-Friedrich-Museum) avattiin vuonna 1904 saaren pohjoiskärkeen. Se oli peruskorjauksessa koko 2000-luvun alkuvuodet. Museo avattiin uudelleen 17. lokakuuta 2006, ja siinä esitellään myöhäisantiikkista ja bysanttilaista taidetta.
Pergamon-museo (Pergamonmuseum) on uusin alueen museoista. Vuonna 1930 valmistuneessa rakennuksessa on esillä useita monumentaalisia arkeologisia rakennuksia, kuten Pergamonin alttari ja Miletoksen torialueen portti. Kaivauksissa löytyneet alkuperäiset osat siirrettiin Berliiniin, jossa ne koottiin uudestaan. Puuttuvat osat on rekonstruoitu.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Museumsinsel. (saksaksi)
Vanha kansallisgalleria (Arkistoitu – Internet Archive). (saksaksi)
Antiikin Lähi-idän näyttely Pergamon-museossa (Arkistoitu – Internet Archive). (saksaksi)
Egyptiläinen museo Vanhassa museossa (Arkistoitu – Internet Archive). (saksaksi)
Museumsinsel UNESCOn sivuilla. (englanniksi) (ranskaksi)
Unescon maailmanperintökohteet Saksassa
Aachenin tuomiokirkko
Alppien paalutalot
Augustusburg ja Falkenlust
Bamberg
Bauhaus-kohteet Weimarissa ja Dessaussa
Bayreuthin oopperatalo
Bergpark Wilhelmshöhe
Berliinin modernistiset asuinalueet
Corveyn luostari
Darmstädter Künstlerkolonie Mathildenhöhe
Dessau-Wörlitzin puutarha
Fagus-Werk
Hedeby ja Danevirke
Hildesheimin tuomiokirkko ja Mikaelinkirkko
Karpaattien ja Saksan pyökkimetsät
Kaupungintalo ja Rolandin patsas Bremenin torilla
Keski-Reinin laakson yläosa
Kölnin tuomiokirkko
Le Corbusierin arkkitehtoniset työt
Lorschin luostari
Luther-muistomerkit Eislebenissä ja Wittenbergissä
Lyypekki
Maulbronnin luostari
Messelin kaivoksen fossiilialue
Museumsinsel Berliinissä
Muskaunpuisto (jaettu Puolan kanssa)
Naumburgin katedraali
Quedlinburg
Rammelsbergin kaivokset, Goslar ja Ylä-Harzin vesihuoltojärjestelmä
Regensburg
Reichenaun luostarisaari
Roomalaiset monumentit, tuomiokirkko ja Liebfrauen-kirkko Trierissä
Rooman rajalinjat (jaettu Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa)
Sanssouci, Neues Palais, Charlottenburgin linna
Speicherstadt ja Kontorhausviertel Hampurissa
Speyerin tuomiokirkko
Stralsund ja Wismar
Vattimeri (jaettu Alankomaiden ja Tanskan kanssa)
Völklingenin rautaruukki
Wartburgin linna
Weimar
Wiesin pyhiinvaelluskirkko
Würzburgin linna
Zollvereinin hiilikaivokset Essenissä
Vanha museo.
Vanha kansallisgalleria.
Uuden museon päädyssä on August Kissin reliefi Taide opastaa teollisuutta ja taideteollisuutta.
Monforte d’Alba

| Monforte d’Alba |
| --- | --- |

 Monforte d’Alba
 Koordinaatit: 44°35′N, 7°58′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Piemonte
Maakunta:  Cuneo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,27 km²
Korkeus:  480 m
Väkiluku (2013):  2 081
 – Väestötiheys:  82 as./km²
Postinumero:  12065
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Monforte d’Alba on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Cuneon maakunnassa. Kylän historia juontaa roomalaisten ajalle, ja sen historiallinen keskusta on peräisin keskiajalta. Vuonna 1028 paikalliset kataarit tuomittiin harhaoppisina. Monforte d’Albassa on pieni Mieczysław Horszowskin mukaan nimetty amfiteatteri, jossa on täydellinen akustiikka. Amfiteatterissa esitetään muun muassa jazzia ja klassista musiikkia.
Kunnasta osa kuuluu baroloviinin tuotantoalueeseen.
Mykkyys

Mykkyys (mutismi) on puhevamma ja tarkoittaa kyvyttömyyttä puhua. Puhumattomuuden taustalla on usein aivosairaus, aivotoiminnan synnynnäisiä puutteellisuuksia tai myöhemmällä iällä aivotautien vaikutuksesta syntynyt afasia. Lapsilla syynä voi olla nielurisojen turpoaminen tai kehityksen viivästyminen.
Mirror of Madness

| Mirror of Madness Norther |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2003
 Julkaistu: 2003
 Tuottaja(t): Anssi Kippo
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 42.55
 Levy-yhtiö: Spinefarm Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 11.
Northerin muut julkaisut
| Dreams of Endless War 2002 | Mirror of Madness 2003 | Death Unlimited 2004 |
Mirror of Madness on metalliyhtye Northerin vuonna 2003 julkaistu toinen albumi.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 11.
Kappaleet

Blackhearted – 4.18
Betrayed – 4.54
Of Darkness and Light – 5.06
Midnight Walker – 4.44
Cry – 4.58
Everything Is an End – 4.32
Unleash Hell – 4.14
Dead – 5.27
Mirror of Madness – 4.39
Smash – 2.41 (The Offspring -cover, Japanin bonusraita)
Kokoonpano

Petri Lindroos – kitara, laulu
Kristian Ranta – kitara
Tuomas Planman – kosketinsoittimet
Jukka Koskinen – basso
Toni Hallio – rummut
Kokoonpano > Tuotanto

Anssi Kippo – äänittäjä, tuottaja
Mikko Karmila – miksaaja
Mika Jussila – masteroija
Arvostelut

Imperiumi.net:
Soundi:
Aiheesta muualla

Mirror of Madness Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Mirror of Madness Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Norther
| --- | --- |
Albumit:   Dreams of Endless War  Mirror of Madness  Death Unlimited  Till Death Unites Us  N  Circle Regenerated 
EP:t:   Solution 7  No Way Back 
DVD:t:  Spreading Death
Mustapäälivertäjä

| Mustapäälivertäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Käpinkäiset Campephagidae
Suku::  Livertäjät Lalage
Laji::  melanoptera
Kaksiosainen nimi
 Lalsge melanoptera  (Rüppell, 1839) 
Synonyymit
 Coracina melanoptera 
Katso myös
   Mustapäälivertäjä Wikispeciesissä   Mustapäälivertäjä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Mustapäälivertäjä (Lalage melanoptera) eli aiemmalta nimeltään mustapääkäpinkäinen on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Mustapäälivertäjä tavataan Bangladeshissa, Bhutanissa, Intiassa, Myanmarissa, Nepalissa ja Sri Lankassa. Lajin kannankehitys on vakaa, eikä sen uskota olevan vaarassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Mustapäälivertäjän elinympäristöä ovat metsät ja se liikkuu pieninä parvina usein muiden lintulajien kanssa.
Muhammed Hatta

Muhammed Hatta
Muhammed Hatta (12. elokuuta 1902, Bukittingi, Sumatra – 14. maaliskuuta 1980, Jakarta, Jaava) oli indonesialainen itsenäisyyspoliitikko, Indonesian varapresidentti ja pääministeri.
1942 Muhammed Hatta yhdessä toisen itsenäisyyspoliitikon, Sukarnon kanssa hankkiutui yhteistyöhön japanilaisten kanssa pystyäkseen itsenäistämään Hollannin Itä-Intian Indonesiaksi sitä miehittävien japanilaisten tuella. Kaksi päivää Japanin antautumisen jälkeen Hatta ja Sukarno yhdessä julistivat 17. elokuuta 1945 Indonesian itsenäiseksi tasavallaksi.
Hollanti tunnusti Indonesian itsenäisyyden ja luopui vallasta 27. joulukuuta 1949.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Muhammed Hatta Wikimedia Commonsissa
Mustialan työväentalo Honkamökki

| Honkamökki> Mustialan työväentalo |
| --- | --- |
 Tammelan Mustialan työväenyhdistyksen työväentalo.
Sijainti:  Mustiala, Tammela
Valmistumisvuosi:  1908
Rakennuttaja:  Mustialan Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mustialan työväentalo Honkamökki oli Tammelan kunnan Mustialan kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Mustialan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Samana vuonna yhdistys vuokrasi tontin. Vuonna 1908 talon rakennustyöt vesikattoon asti tarjottiin tehtäväksi urakkapalkalla, ja talo valmistui saman vuoden aikana. Sisällissodan aikaan talo lienee ollut takavarikossa, sillä yhdistyksen omaisuutta oli viety ja sitä koetettiin hankkia takaisin lehti-ilmoituksella kesällä 1919.
Vuonna 1926 Tammelan nuorisoseura Aura ja Mustialan ylä- ja alakansakoulu järjestivät talolla äitienpäiväjuhlan, joka veti talon täyteen yleisöä. Talo oli annettu tapahtumaa varten ilmaiseksi käyttöön. Vuonna 1932 talolla vietettiin syysjuhlaa, jonka ohjelmassa oli muun muassa kansanedustaja Väinö Kivisalon puhe, voimisteluesityksiä, runonlausuntaa ja tanssia, sekä iltamassa lisäksi näytelmäkilpailu Tammelan työväenyhdistysten kesken. Vuonna 1936 järjestettiin luento- ja opastuskurssit, joilla oli noin 40 osallistujaa. Kurssien päätösjuhlaan kokoontui noin 200-päinen yleisö. Talon vaiheista 1930-luvun jälkeen ei ole tietoa.
Mustalampi (Kouvola, Kepsu)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°56′16″N, 26°58′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskujoki:  suo-oja Tarhajärvi–Kepsunjärveen 
Järvinumero:  14.182.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  66,6 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,692 km  
Pinta-ala:  3,393 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Kipparilassa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Rapojärven alueeseen (14.182) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 66,6 metriä mpy.
Mustalampi (Konnevesi, Kivisalmi)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°40′20″N, 26°31′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Konneveteen 
Järvinumero:  14.711.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,468 km  
Pinta-ala:  0,951 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Kivisalmen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135 metriä mpy.
Molenbeek

Molenbeek tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Asutuksia

Molenbeek-Saint-Jean, kunta Belgian pääkaupunkiseudulla
osa-alue Molenbeek-Wersbeekin kunnanosassa, Bekkevoortin kunnassa, Belgiassa
Vesistöjä

Molenbeek (Erpe-Mere Bovenschelde), Denderstreekissä, Belgiassa sijaitseva joki, joka virtaa Godveerdegemistä Hofstadeen
Molenbeek-Ter Erpenbeek, Denderstreekissä, Belgiassa sijaitseva joki, joka virtaa Grotenbergestä Wicheleniin
Molenbeek (Dylen sivujoki), Dylen sivujoki Belgiassa
Muuta

historiallinen kappeliseurakunta Meensel-Kiezegemin seurakunnassa, Belgiassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Molenbeek”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Muje

Muje tarkoittaa seuraavia
Muikku, toiselta nimeltä muje
Sukunimi

Juha Muje (1950–2020), näyttelijä
Kauko Muje (1936–2023), säveltäjä, laulaja, toimittaja
Samuli Muje (s. 1974), näyttelijä
Vuokko Muje (s. 1940), sanoittaja ja kirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Muje”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mustapha Dahleb

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 8. helmikuuta 1952 (ikä 72)
Syntymäpaikka: Bejaïa, Algeria
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja
Pituus: 177 senttimetriä
Lempinimi: Mouss
Junioriseurat
1961–1969:  Sedan
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1969–1971 1971–1973 1973–1974 1974–1984 1984–1985 |  Sedan  Belouizdad  Sedan  PSG  Nice | 4 (0)  27 (17) 267 (85) 19 (3) |
Maajoukkue
| 1971–1983 |  Algeria | 20 (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mustapha Dahleb (arab. مصطفى دحلب‎, s. 8. helmikuuta 1952 Bejaïa, Algeria) on algerialainen entinen jalkapalloilija. Keskikentällä pelannut Dahleb vietti lähes koko ammattilaisuransa Ranskassa. Hän on kautta aikain Paris Saint-Germainin kolmanneksi paras maalintekijä 98 maalilla, joista 85 syntyi Ranskan pääsarjassa.
Ura

Dahleb aloitti jalkapalloilun Rankassa 9-vuotiaana, jonne hän muutti perheensä mukana Algeriasta. Dahleb vietti koko juniorivuotensa Sedanissa, josta hänet myöhemmin nostettiin edustukseen 17-vuotiaana. Dahleb sai niukasti peliaikaa Sedanin edustuksessa ja hän siirtyi kotimaahansa Algeriaan Belouizdadiin vuonna 1971. Hän pelasi joukkueessa yhteensä kaksi ja puoli kautta, jonka aikana Dahleb saavutti Maghreb mestarien cupin voiton.
Dahleb palasi alkukaudella takaisin Ranskaan ja Sedanin riveihin, jossa hän sai huomattavasti enemmän peliaikaa. Kauden päätyttyä Dahleb oli tehnyt 17 maalia 27 pelaamassaan ottelussa, joka on keskikenttäpelaajalla tavallista suurempi määrä tehtyjä maaleja. Tämä herätti kiinnostusta Ranskan suurseuroihin lukeutuneen Paris Saint-Germainin johdossa ja Dahleb siirtyi kauden jälkeen vuonna 1974 Pariisiin.
Uudessa seurassa Dahleb nousi joukkueensa tärkeimpiin pelaajiin ja jäi samalla joukkueen historiaan. Hän pelasi joukkueessa yhteensä kymmenen kautta, jonka aikana joukkue saavutti kaksi Ranskan cupin voittoa vuosina 1982 ja 1983. Dahleb pelasi joukkueessa yhteensä 306 ottelua ja teki niissä 98 maalia. Hän oli useita vuosia PSG:n kautta-aikain paras maalintekijä, kunnes 1980-luvun alussa joukkueeseen siirtynyt Dominique Rocheteau ohitti Dahlebin maali määrän tekemällä kaksi maalia enemmän. Dahleb on tehnyt kuitenkin Ranskan pääsarjassa kaksi maalia enemmän kuin Rocheteau. Sittemmin Dahleb on ollut PSG:n kaikkien aikojen kolmanneksi paras maalintekijä, kun 2000-luvun alussa portugalilainen Pauleta ohitti kaksikon maali määrän tekemällä 110 maalia.
Dahleb siirtyi kymmenennen kauden jälkeen kaudeksi 1984–1985 Niceen, jossa hän myös päätti uransa.
Maajoukkueura

Dahleb kuului Algerian maajoukkueeseen vuoden 1982 MM-kisoissa, jossa heidän joukkueensa oli vähällä päästä lohkovaiheesta jatkoon.
Molenbeek-Wersbeek

Molenbeek-Wersbeek on kunnanosa Bekkevoortin kunnassa, joka sijaitsee Hagelandin alueella, Flanderin Brabantin itäosassa, Belgiassa.
Etymologia

Nimeä Wersbeek tiedetään käytetyn ainakin jo vuonna 1192 muodossa Warsbeck (suom. ”Särkkäpuro”). Nimi Molenbeek (suom. ”Myllypuro”) taas on peräisin nykyisin nimellä Pijnbeek tunnetun virran varrella sijainneesta vesimyllystä.
Historia

Wersbeekin seurakunta on mainittu paavillisessa bullassa vuodelta 1225. Molenbeekissä oli 1200-luvulla kappeliseurakunta, jolla oli oma pastori.
Molenbeek-Wersbeek oli pitkään itsenäinen kunta kunnes se vuonna 1977 yhdistettiin Assentin kanssa Bekkevoortiksi.
Maantiede

Kunnanosa koostuu Molenbeekin ja Wersbeekin kylistä. Molenbeek-Wersbeekin pinta-ala on 7,75 km²; vuoden 2006 väestönlaskennassa siellä oli 1 151 asukasta.
Monforte

| Monforte |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Monforte Portugalin kartalla
 Koordinaatit: 39°3′8″N, 7°26′17″W 
Valtio:  Portugali
Alue:  Alentejo
Ala-alue:  Alto Alentejo
Piiri:  Portalegre
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Gonçalo Nuno Lagem
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  420,25 km²
Väkiluku (2011):  3 329
 – Väestötiheys:  7,9 as./km²
 
 www.cm-monforte.pt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Monforte on kunta Portalegren piirissä, Portugalissa. Sen pinta-ala on 420,3 km² ja väkiluku noin 3 300.
Monforten pormestari kaudella 2013–2017 on Gonçalo Nuno Lagem.
Pitäjät

Assumar
Monforte
Santo Aleixo
Vaiamonte
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (portugaliksi)
Portalegren piirin kunnat
Alter do Chão
Arronches
Avis
Campo Maior
Castelo de Vide
Crato
Elvas
Fronteira
Gavião
Marvão
Monforte
Nisa
Ponte de Sôr
Portalegre
Sousel
Mykines

Mykines
| --- | --- |
Sijainti:  Sørvágur Färsaaret Tanska
Saariryhmä:  Färsaaret
Korkein kohta:  Knúkur, 560 m
Pinta-ala:  10,3 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  13
Asutuskeskukset:  Mykines
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Mykines on saari Färsaarilla. Sillä on yksi kylä, Mykines. Mykines on Färsaarten saarista läntisin. Saarella on kaksi vuorta, Knúkur (560 m) ja Árnafjall (350 m). Mykinesin pinta-ala on 10,3 neliökilometriä ja asukasluku 13 (1.1.2013).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mykines Wikimedia Commonsissa
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1952

Vuoden 1952 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin kolmimaaotteluna Tanskan kanssa Kööpenhaminassa 7. syyskuuta.
Tulokset

| Lopputulokset | pisteet |
| --- | --- |
Suomi: 42
Ruotsi: 54
| Laji | 1>  | 2>  | 3>  | 4>  | 5>  | 6>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | N. Sjöström (R) 12,3 | A-L. Augustsson (R) 12,3 | U. Pokki (S) 12,4 | J. Stormose (T) 12,6 | A. Johnsen (T) 12,9 | S. Sipilä (S) 12,9 |
| 200 m | A-L. Augustsson (R) 25,6 | G. Magnusson (R) 26,1 | J. Stormose (T) 26,4 | A. Autio (S) 26,6 | P. Länsivuori (S) 26,6 | B. Nielsen (T) 26,7 |
| 80 m aidat | Aino Autio (S) 11,8 | S. Pöntinen (S) 11,8 | A. Anderson (R) 11,9 | E. Andersen (T) 11,9 | E. Hedberg (R) 11,9 | B. Jörgensen (T) 12,5 |
| 4 x 100 m viesti | Ruotsi 48,6 | Suomi 50,3 | Tanska 50,6 |  |  |  |
| Korkeus | G. Larking (R) 153 | S. Pöntinen (S) 153 | S. Ericsson (R) 150 | A. Jörgensen (T) 150 | P. Rode (T) 145 | H. Hakola (S) 140 |
| Pituus | M. Österdahl (S) 579 | G. Magnusson (R) 561 | A. Reiko (S) 534 | K. Martensson (R) 534 | E. Andersen (T) 512 | I. Jensen (T) 505 |
| Kuula | A. Östergaard (T) 13,12 | E. Olsson (R) 12,74 | M. Saari (S) 12,36 | B. Kihlström (R) 12,19 | H. Kautto (S) 11,48 | S. Mölgaard (T) 11,05 |
| Kiekko | K. Koivuniemi (S) 41,07 | B. Schönborg (R) 39,76 | B. Östenberg (R) 39,46 | M. Saari (S) 39,11 | A. Östergaard (T) 38,50 | S. Mölgaard (T) 33,46 |
| Keihäs | I. Almkvist (R) 43,56 | L. Kelsby (T) 42,81 | M. Rekola (S) 41,78 | M-B. Nilsson (R) 39,45 | E. Torikka (S) 38,38 | S. Mölgaard (T) 38,71 |