stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomi 1980-luvulla
Politiikka > Liikehdintää ja skandaaleja

Sisäpolitiikkaa väritti 1980-luvun alkupuolella rötösherrajahti, jota lietsoi Suomen Maaseudun Puolue Veikko Vennamon johdolla. Jo edellisellä vuosikymmenellä oli alettu puida Salora- ja Valco-juttuja, ja 1980-luvun puolella julkisuuteen tulivat Helsingin metrojupakka ja Noppa-juttu. Näiden tiimoilta nostetut oikeudenkäynnit, joissa oli syytettyinä eräiden yritysjohtajien ja virkamiesten ohella muutamia poliitikkojakin, saatiin päätökseen vuosikymmenen puolivälin jälkeen. Lisäksi värikkäänä persoonana tunnettu oikeuskansleri Kai Korte tarttui tarmokkaasti eduskunnan niin sanottuun päivärahakiistaan, kun eräät kansanedustajat olivat nostaneet päivärahaa väärin perustein.
Poliittista kenttää hämmensi osaltaan myös Helsingin Sanomien poliittisen toimituksen esimiehen Aarno Laitisen johdolla tehty kohukirja Tamminiemen pesänjakajat, jonka ilmestyminen osui samaan ajankohtaan presidentti Urho Kekkosen eron kanssa. Laitiselta ilmestyi myös kirjan jatko-osa Musta monopoli vuonna 1982.
Ruotsalainen vakooja Stig Bergling, joka oli tuomittu vuonna 1979 elinkautiseen vankeuteen vakoilusta Neuvostoliiton hyväksi, loikkasi Suomen kautta Neuvostoliittoon lokakuussa 1987. Tapaus herätti kohun Suomessa ja Ruotsissa.
Politiikka > Poliittiset uudistukset

Ympäristöasioihinkin alettiin kiinnittää entistä enemmän huomiota. Vuonna 1983 perustettiin ympäristöministeriö ja ensimmäiseksi ympäristöministeriksi tuli SDP:n Matti Ahde. Vihreä liike järjestäytyi vuonna 1988 puolueeksi nimellä Vihreä liitto ja liittyi samana vuonna Euroopan vihreiden jäsenjärjestöksi.
Vuonna 1988 naiset pääsivät ensimmäistä kertaa evankelis-luterilaisen kirkon papin virkaan. Jo samana vuonna nimitettiin Suomen ensimmäinen naiskirkkoherra, kun Sirkka-Liisa Enqvististä tuli Lemlandin ja Lumparlandin seurakunnan kirkkoherra. Suomeen saatiin myös uusi sukunimilaki ja tasa-arvolaki. Sukunimilain myötä avioliittoon menevä naisen ei ollut enää pakko vaihtaa sukunimeään miehensä sukunimeksi, toisin kuin aiemmin.
Politiikka > Poliittisia muistelmateoksia

Presidentti Urho Kekkonen kuoli vuonna 1986 ja hänen kotinsa Tamminiemi Helsingin Meilahdessa muutettiin museoksi vuonna 1987. Presidentti J. K. Paasikiven muistomerkki Helsingin keskustassa paljastettiin vuonna 1980 ja hänen päiväkirjansa vuosilta 1944−1956 julkaistiin niiden salassapitoajan umpeuduttua vuosina 1985 ja 1986. Dosentti Juhani Suomi puolestaan aloitti Urho Kekkosen elämäkerran kirjoittamisen ja sai valmiiksi teossarjan kaksi ensimmäistä osaa.
Vuosikymmenen kohutuin poliittinen muistelmateos oli syyskuussa 1989 julkaistu, Jukka Tarkan toimittama Ahti Karjalaisen Presidentin ministeri. Johannes Virolainen oli aloittanut oman muistelmasarjansa vuonna 1982 teoksella Yöpakkasista juhannuspommiin. Muistelmiaan julkaisivat myös Martti Miettunen (Näinhän se oli, 1983), Aarne Saarinen (Suomalaisen kommunistin kokemuksia, 1984), Veikko Vennamo (Kulissien takaa, 1987) ja Arvo Aalto (Elämäni miljoonat, 1988).
Politiikka > Merkittäviä 1980-luvun poliitikkoja

| --- | --- |
 Urho Kekkonen, Suomen presidentti  Mauno Koivisto, Suomen presidentti  Kalevi Sorsa, pääministeri, ulkoministeri ja eduskunnan puhemies  Harri Holkeri, pääministeri, Kokoomuksen presidenttiehdokas 1982 ja 1988  Arvo Aalto, SKP:n puheenjohtaja  Matti Ahde, eduskunnan puhemies, ensimmäinen ympäristöministeri  Sulo Aittoniemi, Suomen maaseudun puolueen kansanedustaja  Esko Almgren, Suomen Kristillisen Liiton puheenjohtaja, kansanedustaja  Georg C. Ehrnrooth, Perustuslaillisen Oikeistopuolueen puheenjohtaja, kansanedustaja  Ulpu Iivari, SDP:n puoluesihteeri, Suomen ensimmäinen naispuoluesihteeri  Jan-Magnus Jansson, RKP:n presidenttiehdokas 1982  Tuure Junnila, Kokoomuksen kansanedustaja  Kalevi Kivistö, SKDL:n puheenjohtaja ja presidenttiehdokas 1982, Liike 88 -kansalaisliikkeen presidenttiehdokas 1988  Jouko Kajanoja, SKP:n puheenjohtaja, Demokraattisen Vaihtoehdon presidenttiehdokas 1988  Ville Komsi ja Kalle Könkkölä, ympäristöaktivistit ja Vihreiden ensimmäiset kansanedustajat  Liisa Kulhia, helsinkiläinen tunnettu paljastuksentekijä-poliitikko  Urpo Leppänen, Suomen maaseudun puolueen puoluesihteeri, työministeri  Erkki Liikanen, valtiovarainministeri :  Pertti Paasio, SDP:n puheenjohtaja  Ahti Pekkala, valtiovarainministeri  Erkki Pystynen, eduskunnan puhemies  Kaisa Raatikainen, sisäministeri  Aarne Saarinen, SKP:n puheenjohtaja  Taisto Sinisalo, SKP:n vähemmistön, ”taistolaisten” johtohahmo  Helvi Sipilä, varatuomari, Suomen presidentinvaalien ensimmäinen naisehdokas (LKP, 1982)  Ilkka Suominen, Kokoomuksen puheenjohtaja, kauppa- ja teollisuusministeri  Christoffer Taxell, oikeus- ja opetusministeri  Pekka Vennamo, Suomen maaseudun puolueen puheenjohtaja, liikenneministeri  Veikko Vennamo, Suomen maaseudun puolueen kunniapuheenjohtaja ja presidenttiehdokas 1982, kansanedustaja  Johannes Virolainen, eduskunnan puhemies, Keskustapuolueen presidenttiehdokas 1982  Viktor Vladimirov, ”kotiryssä”  Paavo Väyrynen, Suomen Keskustan puheenjohtaja ja presidenttiehdokas 1988, ulkoministeri  Jarmo Wahlström, SKP:n puheenjohtaja ja kansanedustaja  Raino Westerholm, Suomen Kristillisen Liiton kansanedustaja, puheenjohtaja ja presidenttiehdokas 1982
Lainsäädäntö

1981: Huvivero lakkautettiin
1982: Uusi tieliikennelaki korvasi vanhan lain vuodelta 1957.
1982: Soralaki ja ilmansuojelulaki tulivat voimaan.
1983: Rikesakkolaki vähäisistä liikennerikkomuksista ja laki Urho Kekkosen kansallispuistosta.
1984: Sotaväen rikoslaki kumottiin ja rikoslakiin lisättiin määräykset sotilasrikoksista.
1984: Lasten ruumiillinen kuritus kiellettiin.
1986: Uusi sukunimilaki korvasi vanhan lain vuodelta 1920.
1987: Tasa-arvolaki.
1988: Henkilörekisterilaki ja laki video- ja muiden kuvaohjelmien tarkastamisesta (ns. videotarkastuslaki).
1988: Ydinenergialaki korvasi atomienergialain vuodelta 1957.
Demografia > Väestönmuutokset

Suomen väkiluku kasvoi 1980-luvulla maltillisesti, runsaat neljä prosenttia. Väestönkasvu oli melko tasaista. Vuoden 1979 lopussa Suomen väkiluku oli 4 771 000 ja vuoden 1989 lopussa 4 974 000.
Suomalaisten kokonaishedelmällisyys oli vuosina 1980–1987 keskimäärin noin 1,66; korkeimmillaan se oli vuonna 1983 noin 1,74. Kokonaishedelmällisyysluku oli hieman matalampi kuin 2000-luvulla, mutta hieman korkeampi kuin 2010-luvun jälkipuoliskolla. Lapsia syntyi kuitenkin kaikkiaan enemmän kuin 2000-luvulla, sillä hedelmällisessä iässä olevia naisia oli enemmän. Vuosittain syntyi keskimäärin noin 63 000 lasta. Kuolleisuus oli vuonna 1980 9,3 promillea ja vuonna 1988 9,9 promillea. Vuosittain kuoli keskimäärin noin 45 000 ihmistä. Imeväiskuolleisuus vaihteli vuosina 1982–1987 5,4 promillesta 6,5 promilleen, ja oli eräs maailman alhaisimmista. Toisen maailmansodan jälkeiset suuret ikäluokat olivat vuosikymmenen aikana 30–45-vuotiaita.
1980-luvulla syntyneiden poikien elinajanodote oli reilut 70 vuotta ja tyttöjen yli 78 vuotta. Elinajanodote on pitkän ajan trendinä noussut, ja keskimääräiset toteutuvat eliniät muodostunevat huomattavasti synnyinvuoden odotteita korkeammiksi.
Vuoden 1988 lopussa Suomessa asui noin 18 700 ulkomaan kansalaista, mikä oli jopa 13 kertaa vähemmän kuin vuonna 2017. Suurimpia ulkomaalaisryhmiä 1980-luvun lopulla olivat ruotsalaiset, neuvostoliittolaiset ja länsisaksalaiset. Suomi oli muuttovoittomaa, ja suurin osa Suomeen muuttaneista tuli Ruotsista.
Demografia > Väestön alueellinen jakautuminen

1980-luvulla etenkin pääkaupunkiseudun väkiluku nousi. 1960- ja 1970-luvuilla voimakas muuttoliike maaseudulta kaupunkeihin oli kuitenkin hidastunut. Vuosikymmenen lopulla noin 60 prosenttia väestöstä asui kaupungeissa. Suomen suurimmat kaupungit vuoden 1988 lopulla olivat Helsinki (489 965 asukasta), Tampere (171 068 asukasta), Espoo (167 734 asukasta), Turku (159 917 asukasta), Vantaa (151 157 asukasta), Oulu (98 933 asukasta) ja Lahti (93 251 asukasta).
Taulukossa on esitetty Suomen silloisen läänijaon mukainen läänien väkiluku vuosien 1979 ja 1989 viimeisenä päivänä Tilastokeskuksen mukaan.
|  | Väkiluku 1979 | Väkiluku 1989 | Väestönmuutos 1979–1989 | Väestöosuus 1979 | Väestöosuus 1989 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uudenmaan lääni | 1 119 731 | 1 235 460 | 10,3 % | 23,5 % | 24,8 % |
| Turun ja Porin lääni | 701 700 | 716 639 | 2,2 % | 14,7 % | 14,4 % |
| Hämeen lääni | 662 562 | 688 267 | 3,9 % | 13,9 % | 13,8 % |
| Vaasan lääni | 430 177 | 444 624 | 3,4 % | 9,0 % | 9,0 % |
| Oulun lääni | 414 436 | 437 414 | 5,5 % | 8,7 % | 8,8 % |
| Kymen lääni | 345 053 | 335 466 | -2,8 % | 7,2 % | 6,7 % |
| Kuopion lääni | 251 715 | 256 381 | 1,9 % | 5,3 % | 5,2 % |
| Keski-Suomen lääni | 242 439 | 251 206 | 3,6 % | 5,1 % | 5,0 % |
| Mikkelin lääni | 209 199 | 208 156 | -0,5 % | 4,4 % | 4,2 % |
| Lapin lääni | 195 060 | 199 973 | 2,5 % | 4,1 % | 4,0 % |
| Pohjois-Karjalan lääni | 176 612 | 176 566 | -0,0 % | 3,7 % | 3,5 % |
| Ahvenanmaan lääni | 22 608 | 24 231 | 7,2 % | 0,5 % | 0,5 % |
| Suomi | 4 771 292 | 4 974 383 | 4,3 % | 100,0 % | 100,0 % |
Talouselämä > Kasinotalous ja talousskandaalit

Hyvästä taloustilanteesta huolimatta Suomessa tapahtui 1980-luvulla myös useita talousskandaaleja. Kasinotalous-sanasta on tullut paheksuva nimitys 1980-luvulle tyypilliselle lainarahalla ja sijoittamisella rikastumiselle. Se loi uusia mahdollisuuksia talousrikollisille. Lainoja otettiin usein talousrikollisten pöytälaatikkofirmojen nimiin, sekä vakuuksia yliarvioitettiin esimerkiksi väärentämällä asiakirjoja. Keskellä vuosikymmentä vapautuneiden markkinoiden toiminta johti lopulta lopulta suuriin tappioihin pankeille ja sijoitusliikkeille, sekä edesauttoi vahvasti Suomen syöksymistä lamaan 1990-luvun alussa. 1980-luvun talousskandaaleja ovat:
Noppa-juttu: Sulo Aittoniemi, Pekka Paavola, Kalevi Sassi
VS-yhtiöiden konkurssi (konkurssihetkellä VS-Groupin velat olivat miljoona markkaa ja varat 56 miljoonaa markkaa)
Naurissaaren lahjusjupakka: Ilkka Hakalehto, Pekka Saarnio, Jouko Helin
Uotin veljekset: Kari ja Jussi Uoti
Kouri-kaupat: Pentti Kouri, Peter Fryckman, Kai Mäkelä, Taito Tuunanen, Jaakko Lassila.
Rikollisuus

Rikollisuus yleistyi jonkin verran: rikoslakia vastaan tehtyjä rikoksia kirjattiin vuonna 1983 noin 255 000 ja vuonna 1988 noin 334 000. Tahallisia henkirikoksia tilastoitiin vuosittain 114–149, eli suunnilleen saman verran kuin 1970-, 1990- ja 2000-luvulla.
Tunnettuja vuosikymmenen rikostapauksia ovat muun muassa Dragsfjärdin myrkkyskandaali 1982, Mikkelin panttivankidraama 1986, Raumanmeren koulusurmat 1989 sekä Jammu Siltavuoren tekemä kahden lapsen murha 1989.
Virolaiset Raivo Roosna ja Aleks Lepajõe ryöstivät huhtikuussa 1985 Tillanderin kultasepänliikkeen Helsingin keskustassa ja Helsingin Osakepankin Käpylän konttorin. Ryöstöt herättivät huomiota röyhkeydellään. Roosna ja Lepajõe jäivät kiinni vain muutamaa päivää myöhemmin ja heidät tuomittiin yli seitsemän vuoden vankeuteen. Sen sijaan lähes 1,5 miljoonan markan arvoinen Tillanderin ryöstösaalis jäi kateisiin. Roosna ja Lepajõe olivat vuotta aiemmin keväällä 1984 loikanneet Neuvosto-Virosta Suomen kautta Ruotsiin.
Ruotsin pääministerin Olof Palmen murha helmikuun lopussa 1986 johti turvallisuusilmapiirin nopeaan muutokseen myös Suomessa. Turvavartioinnin kysyntä lisääntyi, ja Suojelupoliisin resursseja lisättiin pääministeri Kalevi Sorsalle tulleiden tappouhkausten vuoksi.
Yleisradion pääjohtajalle Sakari Kiurulle osoitettu kirjepommi räjähti hänen sihteerinsä käsissä tämän avatessa postia Ylen toimitalossa Helsingin Kesäkadulla kesäkuussa 1986. Sihteeri loukkaantui räjähdyksessä lievästi. Pommin lähettäjää ei koskaan saatu selville.
Liikenne > Raideliikenne

Suomen ensimmäinen ja ainoa metro, Helsingin metro, avattiin kesällä 1982. Aluksi metrolinja ulottui Rautatientorilta Itäkeskukseen, mutta vuosikymmenen lopulla linjan länsipää sijaitsi Kampissa ja itäpää Mellunmäessä.
Rautateiden sähköistysprojekti eteni: vuosikymmenen loppuun mennessä sähköjunilla pääsi Helsingistä Ouluun, Kuopioon ja Joensuuhun. Sähköistetyn rataverkon pituus nousi vuoden 1980 alle tuhannesta kilometristä vuoden 1989 1 636 kilometriin. Vuosikymmenen lopulla noin 28 prosenttia Suomen rautateistä oli sähköistetty. Silloin siniset pikajunavaunut korvasivat viimeisetkin puuvaunut, ja lättähatut lopettivat säännöllisen matkustajaliikenteen.
Vuosikymmenen aikana karsittiin junaliikennettä useilla vähäliikenteisillä rataosuuksilla. Henkilöliikenne Haapamäki–Pori-radalla lopetettiin vuonna 1981, ja radan osuudet Porin Ruosniemestä Kankaanpäähän sekä Haapamäeltä Kihniön Aitonevalle poistettiin kokonaan käytöstä vuonna 1985. Vuonna 1983 lopetettiin henkilöjunaliikenne Hyvinkää–Karjaa-radalla, vuonna 1987 Jyväskylä–Haapajärvi-radalla Jyväskylän ja Äänekosken välillä sekä vuonna 1988 Rauman radalla. Junaliikenne Kristiinankaupungin radalla lopetettiin kokonaan vuonna 1982.
Liikenne > Meriliikenne

Suomen ja Ruotsin välistä laivaliikennettä palvelivat muun muassa Viking Linen autolautat Sally ja Song sekä Silja Linen autolautat Silvia Regina ja Finlandia. Matkustajavirrat Viroon olivat huomattavasti pienemmät kuin 2000-luvulla, sillä Viro kuului vielä Neuvostoliitolle ja siellä vierailu vaati viisumin. Helsingin ja Tallinnan välillä kulki M/S Georg Ots.
Liikenne > Lentoliikenne

Lentoliikenteen matkustajamäärät tuplaantuivat 1980-luvulla: vuonna 1980 Suomen lentoasemien matkustajamäärä oli noin 5,1 miljoonaa ja vuonna 1989 jopa 10,1 miljoonaa. Kotimaanlentojen matkustajamäärät lisääntyivät noin 50 prosenttia ja ulkomaanlentojen matkustajamäärät lähes kolminkertaistuivat. Matkustajalentoliikenteen kokonaissuorite vuonna 1987 oli 773 miljoonaa henkilökilometriä, mikä oli yli kaksi kertaa enemmän kuin vuonna 1977. Yhteydet Aasian maihin paranivat: Finnair aloitti suorat lennot Helsinki-Vantaalta Tokioon 1983 ja Pekingiin 1988.
Neuvostoliittolainen ohjus oli joulun alla 1987 vähällä törmätä Finnairin matkustajakoneeseen sen lennolla Tokiosta Helsinkiin, kun kone oli Huippuvuorten yllä. Tapaus pysyi salaisuutena syyskuuhun 2014 saakka, jolloin Helsingin Sanomat julkaisi siitä laajan artikkelin.
Liikenne > Liikenneturvallisuus ja ympäristövaikutukset

1980-luvun lopulla liikenteen aiheuttamat raskasmetalli- ja typenoksidipäästöt olivat huipussaan, ja bensiini oli vielä pääosin lyijypitoista. Lyijyttömän bensiinin myynti Suomessa alkoi vuonna 1989.
1970-luvun liikenneturvallisuuden nopean myönteisen kehityksen jälkeen tieliikennekuolemat ja -loukkaantumiset lisääntyivät jälleen huolestuttavasti 1980-luvulla. 1980-luvun aikana liikennekuolemien vuosittainen määrä nousi noin 550:stä 700:n tietämille. Loukkaantumisia vuosikymmenen alussa oli vuodessa noin 9 000 ja lopussa noin 12 000. Syynä tähän pidettiin yleisen välinpitämättömyyden lisääntymistä. Presidentti Mauno Koivisto ilmaisi vuoden 1987 uudenvuodenpuheessaan huolestumisensa vastuuttomuuden lisääntymisestä tieliikenteessä ja vaati kovempia toimia rattijuoppoutta vastaan.
Vuoden 1982 tieliikennelain nojalla suojakypärän käyttö tuli pakolliseksi moottoripyöräilijöiden lisäksi myös mopoilijoille. Samoin valojen käyttö moottoriajoneuvoissa kaikkina vuorokaudenaikoina säästä riippumatta tuli pakolliseksi. Turvavyöt tulivat pakolliseksi varusteeksi uusien henkilöautojen takaistuimelle vuonna 1981, ja niiden käyttö henkilöauton takaistuimella tuli pakolliseksi vuonna 1987. Myös pienten lasten turvaistuimien käyttö yleistyi 1980-luvulla.
Asuminen > Asumistaso

Nousukausi näkyi asuntojen hallintaperusteiden muutoksissa. Vuonna 1980 noin 63 prosenttia asuntokunnista oli omistusasuntoja, 21,5 prosenttia vuokra-asuntoja ja 8,6 prosenttia työsuhdeasuntoja. Kahdeksan vuotta myöhemmin omistusasuntoja oli noin 72 prosenttia, vuokra-asuntoja 20 prosenttia ja työsuhdeasuntoja viitisen prosenttia.
Asunnon keskikoko vuonna 1988 oli 73,8 neliömetriä, ja yleisin huoneluku oli kolme tai neljä huonetta. Vuonna 1980 vesijohto ja viemäri oli noin 90 prosentissa asunnoista ja vuonna 1988 noin 95 prosentissa. Vesivessa oli vuonna 1980 noin 84 prosentissa ja vuonna 1988 noin 92 prosentissa asunnoista. Kylpy- tai suihkuhuone oli vuonna 1980 noin 68 prosentissa ja vuonna 1988 yli 86 prosentissa asunnoista. Keskuslämmitys oli vuonna 1980 noin 80 prosentissa ja vuonna 1988 noin 88 prosentissa asunnoista.Jääkaappi oli 1980-luvun puolessa välissä lähes kaikissa asunnoissa, automaattinen pesukone noin kahdessa taloudessa kolmesta ja astianpesukone on joka kuudennessa asunnossa.
Asuminen > Sisustus

1980-luvun sisustusilmiöitä olivat esimerkiksi pastellisävyt, tammiparketti, mustat tai valkeat nahkasohvat, lasiset sohvapöydät, lasivitriinit, palapeilit, säleiköt, seinille ripustettavat koristeviuhkat, halogeenivalaisimet ja kristallikruunut. Juppikulttuuri ja ulkoisen muodon korostus toi koteihin myös kuntolaitteet. Viherkasvit olivat hyvin suosittuja, varsinkin saniainen. Todellinen 1980-luvun villitys olivat vesisängyt, joita pidettiin niin mukavina ja ergonomisina. Myöhemmin tulivat keskikovat vaahtomuovipatjat ja joustinpatjat, jotka syrjäyttivät vesisängyt lähes täysin.
Asuminen > Kodinkoneet

Vuonna 1985 lähes jokaisessa kotitaloudessa oli jääkaappi ja pölynimuri. Edellisen omisti 96 ja jälkimmäisen 93 prosenttia kottalouksista. Pyykinpesukone oli 67 ja pakastin 70 prosentilla kotitalouksista. Sen sijaan astianpesukone oli vähemmässä kuin joka viidennessä taloudessa (17 %).
Puhelimet ja tietokoneet

1980-luvun alussa matkapuhelimet olivat vielä hyvin harvinaisia, mutta ne alkoivat hitaasti yleistyä vuosikymmenen jälkipuoliskolla. Vuosikymmenen lopulla Suomessa oli noin 200 000 matkapuhelinliittymää. Lankapuhelinliittymien määrä nousi vuosikymmenen alun vajaasta kahdesta miljoonasta vuosikymmenen lopun 2,6 miljoonaan. Monien katujen kulmilla oli yleisöpuhelimia.
Jo 1970-luvun alussa käynnistettiin autoradiopuhelinverkko. Se oli Suomen ensimmäinen julkinen matkapuhelinverkko, mutta tukiasemasolujen välillä siirtyminen ei toiminut vielä automaattisesti. Verkon rinnalle käynnistettiin automatisoitu NMT-matkapuhelinverkko maaliskuussa 1982. Tuolloin myös Nokian ja Saloran yhteisyritys Mobira julkaisi ensimmäisen NMT-puhelimensa, Mobira Senatorin. Ensimmäiset Mobiran puhelimet olivat huomattavan kookkaita, kannettavia autoradiopuhelimia. Vuonna 1985 ilmestyi Mobiran ensimmäinen käsipuhelin, Mobira Cityman 450, ja sitä seurasi pari vuotta myöhemmin Mobira Cityman 900. GSM-tekniikka ja tekstiviestit tulivat vasta 1990-luvulla.
Posti- ja telelaitoksella oli vielä valtakunnallinen monopoli tele- ja kirjeliikenteen hoitamiseen.
Ensimmäiset kotitietokoneet tulivat myyntiin 1980-luvun alussa. Ajan suosikki oli Commodore 64, jonka myynti Suomessa ylitti muun maailman asukaslukuun verrattuna. Koneen suomenkielisiä lempinimiä ovat muun muassa kuusnelonen, kuuslankku, kuusnepa ja ceekuusnelonen. Jokakodinlaitteita tietokoneista tuli vasta 2000-luvulla. Merkittävä 1980-luvun IT-alan asiantuntija oli Harri Hursti, joka nousi julkisuuteen jo teininerona.
Suomen kieli

1980-luvun uudissanoja tai vuosikymmenen aikana runsaasti tiedotusvälineissä käytettyjä sanoja:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  aiesopimus  aromaterapia  asidofiluspiimä  aspartaami  autopikajuna  autopommi  avosuhde (vuoden 1980 kirkolliskokouksessa avoliiton tilalle ehdotettu termi)  beetakaroteeni  bioase  City-alkuiset tuotemerkit: Citysokos  City-Jätti  City-lehti  Radio City  Mobira Cityman  burnout  delfinaario  ehkäisykapseli  ekotuote (ympäristöä vähän saastuttavista tuotteista)  elintasomuutto (asuinpaikan vaihdos elintason parantamiseksi)  etätyö  fundamentalismi  guru  haittavero  hakkeri  hapan laskeuma  hapan sade  happivesi (hapetettu juomavesi)  huoneke (seinäkkeillä ympäröity työskentelytila avokonttorissa)  infokratia (tiedotusvälineiden, julkisen sanan valta; pääministeri Kalevi Sorsan käyttämä ilmaisu)  juntti  juppi  kasinotalous  kenoviiva  kevytlevite (vähäräsvainen voi-, margariini- tms. seos)  |  kevytolut  klamydia  kolmas tasavalta (Urho Kekkosen presidenttikauden jälkeisestä Suomesta käytetty nimitys)  konkurssikypsä  konsensus  kontaktipuhelin (palvelupuhelin keskustelukumppania kaipaaville)  kotiryssä  kulutusjuhla  käsitetaide  köyhyysloukku (lapsiperheiden tilanteesta, jossa tulojen kasvaessa yhteiskunnan tuki vähenee)  Lapin lisä (määräraha, jolla tuetaan Lapin pienyrityksiä)  lapsiasiamies  luomu  lähijuna  lääninpoliisi  maastopyörä  narsismi  nurkanvaltaus  ohitusleikkaus  omalääkäri  opintovapaa  paikallisradio  paniikkihäiriö  pehmoisä  pelin politiikka (laskelmoiva puoluepolitiikka, poliittinen valtapeli; SMP:n sanastoa)  perushoitaja  Peter Pan -ilmiö (miehistä, jotka eivät henkisesti kasva aikuisiksi)  potilasasiamies (sairaalapotilaiden oikeusturvaa valvova kunnan asiamies)  presidenttipeli (vuoden 1982 presidentinvaalia edeltänyt lehtikirjoittelu, spekulointi Urho Kekkosen seuraajasta)  pysäköintikiekko  pölhöpopulisti (ihmisistä, jotka ovat herkästi innostettavissa milloin mihinkin asiaan)  |  rautarouva (menestyvä, puolensa pitävä, ”rautainen” nainen; etenkin Margaret Thatcheriin liitetty nimitys)  ravitsemusterapeutti  retriitti  rötösherra  sapattivapaa (työntekijöille kaavailtu muutaman vuoden välein pidettävä pitkähkö loma)  seleeni  seutulippu  siedätyshoito  sijoitusrahasto  sinkku  sopuli, laumasopuli (mielipidejohtajiaan seuraavista toimittajista ja muista laumaihmisistä; presidentti Mauno Koiviston ilmaisu)  starttiraha  taulutelevisio  televero (puhelin- ja telepalveluista perittävä liikevaihtovero)  tila-auto  tiurismi (Martti Tiurin kaavailemasta Etelä-Suomea suosivasta aluepolitiikasta)  tulosjohtaminen  turvakoodi (käyttökoodi, jolla autoradio tms. pyritään suojaamaan varkailta)  turvapuhelin  työmarkkinaterrori (varsinkin pienten avainryhmien itsekkäästä lakkoilusta tai lakolla uhkaamisesta)  täsmälääke (suoraan sairaisiin soluihin tms. vaikuttava lääke)  uutisankkuri  veridoping  verokortti  vidiootti (ihmisistä jotka käyttävät vapaa-aikansa television ja videonauhojen katseluun)  voimahahmo  väestövastuu  ystävänpäivä  ympäristöministeriö  |
Uskonto

Yhdysvaltalainen evankelista Billy Graham vieraili Suomessa elokuussa 1987 ja esiintyi Helsingin Olympiastadionilla järjestetyn Missio Helsinki -tapahtuman pääpuhujana. Grahamin pitämiin puhetilaisuuksiin osallistui kuuden päivän aikana yhteensä noin 183 000 kuulijaa.
Suomen evankelisluterilaisen kirkon uusi virsikirja otettiin käyttöön ensimmäisenä adventtisunnuntaina 1987. Se korvasi vuodelta 1938 olleen edeliisen virsikirjan.
Pitkään kiistelty naispappeus toteutui Suomessa, kun evankelisluterilaiseen kirkon kirkolliskokous hyväksyi sitä koskevan lainmuutoksen marraskuussa 1986. Ensimmäiset 94 naisteologia vihittiin papeiksi seitsemän eri hiippakunnan tuomiokirkoissa maaliskuussa 1988. Samalla neljä muissa Pohjoismaissa jo papeiksi vihittyä naista sai papin oikeudet Suomessa. Oulun hiippakunnan naisteologit vihittiin papeiksi hiippakunnan ulkopuolella, koska Oulun piispa Olavi Rimpiläinen vastusti naispappeutta. Ensimmäinen suomalainen naiskirkkoherra nimitettiin virkaansa elokuussa 1988, jolloin Sirkka-Liisa Enqvististä tuli Lemlandin ja Lumparlandin yhteisen seurakunnan kirkkoherra.
Yhdysvaltalaisen L. Ron Hubbardin perustama skientologia rantautui Suomeen 1980-luvun alussa. Suomen skientologiakirkko merkittiin yhdistysrekisteriin vuonna 1983. Tavallisia suomalaisia skientologiakirkko  lähestyi jakamalla postiluukuista Persoonallisuustesti-nimistä kaavaketta. Liikkeen kannatus jäi Suomessa vähäiseksi paljolti sen saaman kielteisen julkisuuden vuoksi.