stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eduskuntavaalit 2015
Kampanjat

| Puolue |  | Vaalipiirejä | Ehdokkaita | Vaalilause | Vaaliohjelma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itsenäisyyspuolue | ITSP | 12 | 151 | Omalla rahalla tulevaisuuteen | Itsenäisyyspuolueen eduskuntavaaliohjelma 2015 (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Kansallinen Kokoomus | KOK | 12 (1) | 214 | Korjausliike | Strateginen hallitusohjelma (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Kommunistinen Työväenpuolue | KTP | 12 (1) | 30 |  | vaaliohjelma (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Köyhien Asialla | KÖY | 2 (1) | 5 | Kaikki minkä tahdotte ihmisten tekevän teille, tehkää te heille (Matt .7:12) | Erilainen vaaliohjelma (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Muutos 2011 | M11 | 12 | 72 | Avaa silmäsi! | Muutos 2011 r.p.:n ohjelma eduskuntavaaleihin 2015 |
| Perussuomalaiset | PS | 12 (1) | 215 |  Suomalaisten puolesta | Perussuomalaisten eduskuntavaaliohjelmat 2015 |
| Piraattipuolue | PIR | 12 | 123 | Vapaus, järki ja tasa-arvo! | Piraattipuolueen vaaliohjelma eduskuntavaaleihin 2015 |
| Suomen Keskusta | KESK | 12 | 216 | Suomi kuntoon | Suomen Keskustan vaaliohjelma 2015 |
| Suomen Kommunistinen Puolue | SKP | 12 (4) | 112 | Punaiset. Työtä, rauhaa, perusturvaa | Työtä, rauhaa, perusturvaa! |
| Suomen Kristillisdemokraatit | KD | 12 (2) | 193 | Rohkeus rakentaa tulevaisuutta | Suomen Kristillisdemokraattien vaaliohjelma 2015 (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Suomen ruotsalainen kansanpuolue | RKP | 8 (1) | 104 | Nära dig – Lähellä sinua | Avoimen, menestyvän, kansainvälisen ja vastuunsa kantavan Suomen hyväksi |
| Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | SDP | 12 | 216 | Suunta Suomelle | Suunta Suomelle: työtä, tasa-arvoa ja turvallisuutta (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Suomen Työväenpuolue | STP | 9 (3) | 33 | Kyllä julkisille palveluille. Irti Natosta lopullisesti | STP:n tavoitteet eduskuntavaaleissa 2015[vanhentunut linkki] (s. 10–11) STP:n vaaliohjelma 2015 |
| Vasemmistoliitto | VAS | 12 | 216 | Me korjaamme sen | Jälleenrakennetaan hyvinvointivaltio (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Vihreä liitto | VIHR | 12 | 208 | Nyt jos koskaan | Äänelläsi rakennetaan parempi huominen (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Muut |  | 8 (2) | 38 |  |  |
| Puolue |  | Vaalipiirejä | Ehdokkaita | Vaalilause | Vaaliohjelma |
 
Ahvenanmaa
| Åländsk Samling |  | 1 | 4 |  |  |
| Ahvenanmaan liberaalit |  | 1 | 3 |  |  |
Paikastaan luopuneet kansanedustajat

| Edustaja | Puolue | Vaalipiiri | Kansanedustajana | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuija Brax | vihr. | Uudenmaan vaalipiiri | 1995–2015 |  |
| Jörn Donner | r. | Helsingin vaalipiiri | 1987–1995, 2007, 2013–2015 |  |
| Christina Gestrin | r. | Uudenmaan vaalipiiri | 2000–2015 |  |
| Satu Haapanen | vihr. | Oulun vaalipiiri | 2011–2015 |  |
| Leena Harkimo | kok. | Uudenmaan vaalipiiri | 1999–2015 |  |
| Rakel Hiltunen | sd. | Helsingin vaalipiiri | 1999–2015 |  |
| Anne Holmlund | kok. | Satakunnan vaalipiiri | 2002–2015 |  |
| Anssi Joutsenlahti | ps. | Satakunnan vaalipiiri | 1979–1987, 2011–2015 |  |
| Mikael Jungner | sd. | Uudenmaan vaalipiiri | 2011–2015 |  |
| Saara Karhu | sd. | Pirkanmaan vaalipiiri | 1999–2015 |  |
| Sampsa Kataja | kok. | Satakunnan vaalipiiri | 2007–2015 |  |
| Inkeri Kerola | kesk. | Oulun vaalipiiri | 1999–2015 |  |
| Katri Komi | kesk. | Etelä-Savon vaalipiiri | 1999–2015 |  |
| Martti Korhonen | vas. | Oulun vaalipiiri | 1991–2015 |  |
| Johannes Koskinen | sd. | Hämeen vaalipiiri | 1991–2015 |  |
| Esko Kurvinen | kok. | Oulun vaalipiiri | 1999–2007, 2011–2015 |  |
| Marjo Matikainen-Kallström | kok. | Uudenmaan vaalipiiri | 2003–2015 |  |
| Lasse Männistö | kok. | Helsingin vaalipiiri | 2011–2015 |  |
| Markku Mäntymaa | kok. | Vaasan vaalipiiri | 2011–2015 |  |
| Heli Paasio | sd. | Varsinais-Suomen vaalipiiri | 1999–2015 |  |
| Kari Rajamäki | sd. | Pohjois-Savon vaalipiiri | 1983–2015 |  |
| Matti Saarinen | sd. | Uudenmaan vaalipiiri | 1987–1991, 1995–2015 |  |
| Jouko Skinnari | sd. | Hämeen vaalipiiri | 1980–2015 |  |
| Osmo Soininvaara | vihr. | Helsingin vaalipiiri | 1987–1991, 1995–2007, 2011–2015 |  |
| Reijo Tossavainen | ps. | Kymen vaalipiiri | 2011–2015 |  |
| Kauko Tuupainen | ps. | Keski-Suomen vaalipiiri | 2011–2015 |  |
| Oras Tynkkynen | vihr. | Pirkanmaan vaalipiiri | 2004–2015 |  |
| Jan Vapaavuori | kok. | Helsingin vaalipiiri | 2003–2015 |  |
| Erkki Virtanen | vas. | Pohjois-Savon vaalipiiri | 2003–2015 |  |
| Veltto Virtanen | ps. | Pirkanmaan vaalipiiri | 1995–1999, 2007–2015 |  |
| Juha Väätäinen | ps. | Helsingin vaalipiiri | 2011–2015 |  |
| Ulla-Maj Wideroos | r. | Vaasan vaalipiiri | 1995–2015 |  |
| Jyrki Yrttiaho | vas. | Varsinais-Suomen vaalipiiri | 2007–2015 |  |
Uudelleen valitsematta jääneet kansanedustajat

| Edustaja | Puolue | Vaalipiiri | Kansanedustajana |
| --- | --- | --- | --- |
| Sauli Ahvenjärvi | kd. | Pirkanmaan vaalipiiri | 2011–2015 |
| Heikki Autto | kok. | Lapin vaalipiiri | 2011–2015 |
| Jouni Backman | sd. | Kaakkois-Suomen vaalipiiri | 1987–2007, 2011–2015 |
| Lars Erik Gästgivars | r. | Vaasan vaalipiiri | 2011–2015 |
| Lauri Heikkilä | ps. | Varsinais-Suomen vaalipiiri | 2011–2015 |
| Pertti Hemmilä | kok. | Varsinais-Suomen vaalipiiri | 1999–2015 |
| James Hirvisaari | m11 | Uudenmaan vaalipiiri | 2011–2015 |
| Johanna Jurva | ps. | Uudenmaan vaalipiiri | 2011–2015 |
| Jouko Jääskeläinen | kd. | Uudenmaan vaalipiiri | 1991–2003, 2011–2015 |
| Pietari Jääskeläinen | ps. | Uudenmaan vaalipiiri | 2009–2015 |
| Risto Kalliorinne | vas. | Oulun vaalipiiri | 2011–2015 |
| Pia Kauma | kok. | Uudenmaan vaalipiiri | 2011–2015 |
| Pentti Kettunen | ps. | Oulun vaalipiiri | 1983–1987, 1989–1991, 2011–2015 |
| Osmo Kokko | ps. | Savo-Karjalan vaalipiiri | 2011–2015 |
| Laila Koskela | kesk. | Pirkanmaan vaalipiiri | 2011–2015 |
| Merja Kuusisto | sd. | Uudenmaan vaalipiiri | 2007–2015 |
| Jukka Kärnä | sd. | Kaakkois-Suomen vaalipiiri | 2011–2015 |
| Paula Lehtomäki | kesk. | Helsingin vaalipiiri | 1999–2015 |
| Päivi Lipponen | sd. | Helsingin vaalipiiri | 2007–2015 |
| Tapani Mäkinen | kok. | Uudenmaan vaalipiiri | 2003–2004, 2007–2015 |
| Elisabeth Nauclér | sit./r. | Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri | 2007–2015 |
| Sari Palm | kd. | Kaakkois-Suomen vaalipiiri | 2007–2015 |
| Mikael Palola | kok. | Keski-Suomen vaalipiiri | 2014–2015 |
| Terhi Peltokorpi | kesk. | Helsingin vaalipiiri | 2004–2007, 2014–2015 |
| Tuula Peltonen | sd. | Keski-Suomen vaalipiiri | 2007–2015 |
| Raimo Piirainen | sd. | Oulun vaalipiiri | 2009–2015 |
| Leena Rauhala | kd. | Pirkanmaan vaalipiiri | 1999–2015 |
| Pekka Ravi | kok. | Savo-Karjalan vaalipiiri | 1999–2003, 2007–2015 |
| Eero Reijonen | kesk. | Savo-Karjalan vaalipiiri | 2003–2015 |
| Simo Rundgren | kesk. | Lapin vaalipiiri | 2003–2007, 2011–2015 |
| Janne Sankelo | kok. | Vaasan vaalipiiri | 2011–2015 |
| Kimmo Sasi | kok. | Pirkanmaan vaalipiiri | 1983–2015 |
| Ismo Soukola | ps. | Hämeen vaalipiiri | 2011–2015 |
| Johanna Sumuvuori | vihr. | Helsingin vaalipiiri | 2006–2011, 2015 |
| Hanna Tainio | sd. | Pirkanmaan vaalipiiri | 2011–2015 |
| Eila Tiainen | vas. | Keski-Suomen vaalipiiri | 2011–2015 |
| Anu Urpalainen | kok. | Kaakkois-Suomen vaalipiiri | 2012–2015 |
| Raija Vahasalo | kok. | Uudenmaan vaalipiiri | 1999–2015 |
| Pauliina Viitamies | sd. | Kaakkois-Suomen vaalipiiri | 2007–2015 |
| Tuula Väätäinen | sd. | Savo-Karjalan vaalipiiri | 2003–2015 |
Eduskuntaan palanneet entiset kansanedustajat

| Edustaja | Puolue | Vaalipiiri | Aiemmin kansanedustajana |
| --- | --- | --- | --- |
| Olavi Ala-Nissilä | kesk. | Varsinais-Suomi | 1991–2006 |
| Eva Biaudet | rkp. | Helsinki | 1991–2006 |
| Sari Essayah | kd. | Savo-Karjala | 2003–2007 |
| Tuula Haatainen | sd. | Helsinki | 1996–2007 |
| Satu Hassi | vihr. | Pirkanmaa | 1991–2004 |
| Hannakaisa Heikkinen | kesk. | Savo-Karjala | 2007–2011 |
| Hannu Hoskonen | kesk. | Savo-Karjala | 2003–2011 |
| Kauko Juhantalo | kesk. | Satakunta | 1979–1993, 1995–1999, 2003–2007 |
| Heli Järvinen | vihr. | Kaakkois-Suomi | 2007–2011 |
| Toimi Kankaanniemi | ps. | Keski-Suomi | 1987–2011 |
| Jyrki Kasvi | vihr. | Uusimaa | 2003–2011 |
| Niilo Keränen | kesk. | Oulu | 1999–2003 |
| Markku Pakkanen | kesk. | Kaakkois-Suomi | 2007–2011 |
| Olli Rehn | kesk. | Helsinki | 1991–1995 |
| Matti Vanhanen | kesk. | Uusimaa | 1991–2010 |
| Paavo Väyrynen | kesk. | Lappi | 1970–1995, 1999, 2007–2011 |
Hallitus

Vaaleissa suurimmaksi puolueeksi nousi keskusta, minkä perusteella puolueen puheenjohtaja Juha Sipilä sai hallitustunnustelijan tehtävän. Hallitusneuvottelut alkoivat 8. toukokuuta 2015 keskustan, perussuomalaisten ja kokoomuksen kesken valtioneuvoston juhlahuoneistossa Smolnassa. Neuvottelut saatiin päätökseen ja hallitusohjelma julkistettiin 27. toukokuuta. Presidentti nimitti Sipilän hallituksen 29. toukokuuta 2015.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eduskuntavaalit 2015 Wikimedia Commonsissa
Ylen vaaliopas
Ehdokkaiden eri taustojen tilastoja eduskuntavaaleissa 2015
| n k  Eduskunta |
| --- | --- | --- |
| Organisaatio |  Kansanedustaja Luettelo  Avustajat  Puhemies Luettelo  Puhemiesneuvosto  Valiokunta  Kansliatoimikunta Sisäinen tarkastus  Tietosuojavastaava  Eduskunnan kanslia Pääsihteeri  Hallinto- ja palveluosasto  Kansainvälinen osasto  Keskuskanslia  Tieto- ja viestintäosasto  Turvallisuusosasto  Valiokuntasihteeristö  |  |
| Politiikka |  Eduskuntaryhmä  Puolueet  |  |
| Vaalit |  1907  1908  1909  1910  1911  1913  1916  1917  1919  1922  1924  1927  1929  1930  1933  1936  1939  1945  1948  1951  1954  1958  1962  1966  1970  1972  1975  1979  1983  1987  1991  1995  1999  2003  2007  2011  2015  2019  2023  2027  |  |
| Toimielimet |  Arkisto  Kirjasto  Tilintarkastajat  Pankkivaltuusto  Oikeusasiamies Ihmisoikeuskeskus  Ulkopoliittinen instituutti  Sitra  |  |
| Rakennukset |  Eduskuntatalo  Kansalaisinfo  Pikkuparlamentti  |  |
| Toiminta |  Valtiopäivät  Lähetekeskustelu  Suullinen kysymys  Välihuuto    |  |
| Muuta |  Nuorten parlamentti  Suomen eduskunta 100 vuotta  |  |
Puolueiden vaalimainontaa Turussa huhtikuussa 2015.
Vaalipaneeli Lappajärvellä helmikuussa 2015.
Elpo

| ELPO ry |
| --- | --- |
Perustettu:  1983
Kotipaikka:  Hämeenlinna
Jäsenmäärä:  60
Puheenjohtaja:  Risto Suvanto
Hallitus:  vahvistetaan vuosittain
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
ELPO ry eli "Elämäntapojen ja toiminnan ohjaamisen opinnollinen yhdistys" on valtakunnallinen yhdistys, jonka suomalainen kuvataiteilija, graafinen suunnittelija ja kirjailija Aleksanteri Ahola-Valo (1900–1997) perusti vuonna 1983 Hämeenlinnassa elämäntyönsä suojelemiseksi ja tunnetuksi tekemiseksi.
Yhdistyksen perustamiskokouksessa Aleksanteri Ahola-Valo lahjoitti yhdistykselle offset-vedoksia teoksestaan Aurinko ja rakkaus seppelöivät ihmisyyden. Teoksen hän allekirjoitti nimellä Ali Ahola-Valo ja ajatelmalla:

”Aurinko ja rakkaus seppelöivät ihmisyyden tuomaan maalle elon pyhän, terveen, uuden. Sen luomisvoimaa ei enää pimeän tuhot estää voi. Kun maan kansakunnat toiveitten alttarille valonsa toi."
Yhdistyksen tehtävänä  on Ahola-Valon elämäntyön tunnetuksi tekeminen ja myös Ahola-Valon sanoin: ”tarpeettomuuksien vastustaminen, elämäntapojen parantaminen sekä terveen elämän siirtolan ja pysyvän taide- ja muun luovan työn museon perustaminen”. Ahola-Valo halusi yhdistyksen  viestittävän sanomaa, jota hän koko elämällään julisti. Ihmisyyden perusta onlähde?, että jokaisella ihmisellä on välineet ja mahdollisuus kehittää itseään jatkuvasti kohti aitoa ja oikeaa elämääselvennä.
Yhdistys julkaisee Aleksanteri Ahola-Valon tuotantoa tai hänen elämäänsä käsittelevää kirjallisuutta.  Ahola-Valon elinaikana yhdistys julkaisi kolme osaa Ahola-Valon lapsuuden aikaisista Koulupojan päiväkirjoista. Ahola-Valo käänsi itse ensimmäiset osat. Ensimmäisten osien pohjalta Kaija Juurikkala on sittemmin tehnyt Valo-elokuvan ja Kai Kyösti Kaukovalta näytelmät ”Nuohoojapoika ja ”Valon lapsi”, jotka on esitetty Hämeenlinnan Miniteatterissa.
Yhdistys jatkaa päiväkirjojen käännös- ja julkaisutyötä ja asettaa Ahola-Valon arkiston tutkijoiden käyttöön. Ahola-Valon seura Elpo ry on Suomen kirjailijanimikkoseurat ry:n  jäsenjärjestö.
Elpo ry:n julkaisemaa kirjallisuutta

Ahola, Ritva: Aika laulaa laulujaan : kertomus suomalaisen suvun vaiheista Pietarissa ja Inkerinmaalla 1860-luvulta vuoteen 1919. - Elpo ry, 2007. ISBN 978-951-96676-7-6
Ahola-Valo, Aleksanteri: Aikuiset ja lapset kasvatuksen pyörteissä : 5-osainen valistushistoriallinen näytelmä / Aleksanteri Ahola-Valo : suom. A. Ahola-Valo. - Hämeenlinna : Elpo ry, 1997. - 79 s. ; 24 cm  ISBN 951-96676-4-4
Ahola-Valo,  Aleksanteri: Koulupojan päiväkirja osa 1 : 30.8.1907-26.8.1908 / Aleksanteri Ahola-Valo ; suom. A. Ahola-Valo. - 2. p.- Hämeenlinna : Elpo ry, 1995. - 306 s. : kuv. ; 21 cm  ISBN 951-99967-0-2
Ahola-Valo, Aleksanteri: Koulupojan päiväkirja osa 2 : 26.8.1908-31.7.1909 / Aleksantei Ahola-Valo ; suom. A. Ahola-Valo. - Hämeenlinna : Elpo ry, 1990. - 318 s. : kuv. ; 21 cm  ISBN 952-90-2071-6
Ahola-Valo, Aleksanteri: Koulupojan päiväkirja osa 3 : 1.8.1909-31.12.1910 /Aleksanteri Ahola-Valo; suom. A. Ahola-Valo; taitto ja kuvasuunnittelu: A. Ahola-Valo ja Airi Valve. - Hämeenlinna : Elpo ry, 1992. - 492 s. . kuv. ; 21 cm  ISBN 951-96676-0-1
Ahola-Valo, Aleksanteri: Koulupojan päiväkirja osa 4 : 1.1.1911-31.12.1911 / Aleksanteri Ahola Valo ; suom. Maini Lehtinen. - Hämeenlinna : Elpo ry, 1998. - 251 s. : kuv. ; 21 cm  ISBN 951-96676-5-2
Ahola-Valo, Aleksanteri: Koulupojan päiväkirja osa 5: 1.1.1912-31.12.1912 / Aleksanteri Ahola Valo ; suom. Maini Pekkarinen. - Hämeenlinna : Elpo ry, 2016. - 449 s. : ISBN 978-952-68407-3-4
Ahola-Valo, Aleksanteri: Koulupojan päiväkirja osa 6: 1.1.1913-31.12.1913 / Aleksanteri Ahola Valo ; suom. Mirja Kivilahti. - Hämeenlinna : Elpo ry, 2019. - 351 s. : ISBN 978-952-68407-6-5
Ahola-Valo, Aleksanteri: Koulupojan päiväkirja osa 7: 1.1.1914-31.12.1914 / Aleksanteri Ahola Valo ; suom. Mirja Kivilahti. - Hämeenlinna : Elpo ry, 2020. - 338 s. : ISBN 978-952-69603-0-2
Suonpää, Visa: Kohti valoa ja järjestystä: Aleksanteri Ahola-Valon 1930- ja 40- lukujen rationaalinen ajattelu ja tulevaisuuden ihmisen muokkaaminen. - Turku : Painosalama, 2000. - 101 s. : kuv. ; 22 cm. ISBN 951-96676-6-0
Suvanto, Risto: Aleksanteri Ahola Valo ja viisas rakkaus / Risto Suvanto. - Hämeenlinna : Elpo ry, 1994. - [95 s.] ; kuv. ; 24 cm ISBN 951-96676-1-X
Suvanto, Risto: Aleksanteri Ahola-Valo : [supistettu elämäkerta] / Risto Suvanto. - Hämeenlinna : Elpo ry, 1986.- 40 s. : kuv. ; 22 cm  ISBN 951-99766-8-X
Suvanto,  Risto: Tie arvoelämään : Pois virheitten ajasta : Aleksanteri Ahola-Valo kasvattajana : Ahola Valon valistavaa luovuutta kouluilla kasvatukselle v. 1908-1996 / koonnut Risto Suvanto. - Hämeenlinna: Elpo ry, 1996. - 118 s. : kuv. ; 24 cm  ISBN 951-96676-3-6
Eläke-Sampo

Eläke-Sampo oli suomalainen työeläkevakuutusyhtiö. Eläke-Sampo ja noin kaksi kolmasosaa Eläke-Varmasta yhdistyivät vuonna 1998 Varmaksi.
Toimitusjohtajat

Risto Kausto –1996
Markku Hyvärinen 1996–
Tinet Elmgren

Tinet Elmgren Berliinissä vuonna 2009.
Tinet Elmgren (s. 19. huhtikuuta 1981 Gislaved) on suomalaistaustainen ruotsalainen sarjakuvataiteilija, joka on vuodesta 2007 lähtien asunut ja työskennellyt Berliinissä.
Elämä ja ura

Tinet Elmgren on syntynyt Ruotsissa, mutta hän vietti osan lapsuudestaan myös Suomessa sekä Saksassa. Elmgrenin isä on entinen jääkiekkoilija Deniz Bavautdin. Hänen kaksi vuotta vanhempi sisarensa Ainur Elmgren on Suomessa vaikuttava historioitsija, joka on myös julkaissut omia sarjakuvia.
Vuosina 2000–2012 hän julkaisi omakustanteena 10-osaista Tunguska-sarjakuvalehteä. Niiden materiaalista on toimitettu kaksi albumia, jotka ruotsalainen Epix-kustantamo julkaisi vuosina 2009 ja 2012. Lisäksi Elmgrenin tuotantoa on ollut mukana useissa sarjakuvakokoelmissa.
Teokset

Eva: Asbesthjärtan (2009) ISBN 978-91-7089-093-2
Drivgods (2012) ISBN 978-91-7089-522-7
Aiheesta muualla

Tinet Elmgren Seriewikin-sivustolla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ruotsi
Eläinsuojelu natsi-Saksassa

Eläinsuojelu natsi-Saksassa oli laajalle levinnyttä ja kansallissosialistit tekivät useita lakiesityksiä eläinsuojelun eteen. Useat natsijohtajat, mukaan lukien Adolf Hitler ja Hermann Göring, olivat eläinsuojelun tukijoita. Monet kansallissosialistit olivat ympäristönsuojelijoita, ja lajien suojelu ja eläinten hyvinvointi olivat merkittäviä asioita natsi-Saksassa. Saksassa nykyisin voimassa olevat eläinsuojelulait ovat ”laimennettuja” versioita Kansallissosialistien natsi-Saksassa käyttöön ottamista laeista.
Aiheesta muualla

Natsi-Saksan vuoden 1933 eläinsuojelulaki (englanniksi)
Valta, Reijo: Vapaan juutalaisen saippua Pois työpöydältä. Reijo Valta. Viitattu 30.10.2014.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Animal welfare in Nazi Germany
Käännös suomeksi
Enbilulu

Enbilulu on mesopotamialainen jokien jumala. Luomiskertomuksissa Enki määräsi hänen vastuulleen pyhät joet Tigrisin ja Eufratin. Enbilulu on myös kanavien, kastelun ja maanviljelyn jumala. Babylonian valtakaudella hänestä tuli Ean poika ja hän liittyi Adadiin.
Elimyssalo

Järvimaisemaa Elimyssalossa
Suomaisemaa Elimyssalossa
Elimyssalo on Suomen itärajaan rajoittuva valtion luonnonsuojelualue Kuhmossa, Kainuussa. Se on pinta-alaltaan Kainuun laajin luonnonsuojelualue, 82 neliökilometriä. Alue on luonnoltaan monipuolista ja edustavaa. Siellä on runsaasti erilaisia luontotyyppejä. Maisema on moni-ilmeinen. Metsät ovat hakkaamattomia aarnimetsiä. Salon ydinalue on Elimysjärven ympäristö. Elimyssalo on aarnimetsien, monenlaisten soiden, vaarojen, naavaisten korpikuusikoiden ja rehevien puronvarsien sekä pienien järvien ja lampien mosaiikkimainen kokonaisuus. Soiden osuus pinta-alasta on merkittävä. Suometsiä ja korpia on runsaasti. Roninsuo on Kainuun komeimpia rimpi- ja kalvakkanevoja. Hyvin suuri osa Keski- ja Itä-Kainuun yli 150- ja 200-vuotiaista metsistä sijaitsee Elimyssalossa. Vanhoja aihkimäntyjä sekä on siellä täällä ja keloja näkyy paljon varsinkin soiden reunamilla. Metsät ovat naavaisia. Myös harvinaista raidankeuhkojäkälää esiintyy alueella. Retkeilyreittejä alueella on yhteensä 24 kilometriä. Elimyssalon luonnonsuojelualue on yksi luonnonsuojelulain nojalla perustetun Ystävyyden puiston alueista.
Eläimistö

Alueen eläin- ja kasvilajisto on edustava. Alueella on erittäin suuri merkitys mm. metsäpeuran ja suurpetojen suojelun kannalta. Elimysalon syrjäinen sijainti on antanut suurille nisäkkäille niiden tarvitseman rauhan. Se on tullut kuuluisaksi metsäpeuroistaan ja karhuistaan. Sen liepeillä on valokuvattu paljon karhua ja muitakin suurpetoja sekä metsäpeuraa. Metsäpeura metsästettiin Suomessa sukupuuttoon 1900-luvun alussa. 1950-luvun lopussa tehtiin ensimmäiset havainnot sen paluusta nimenomaan Elimyssalolla. Koska Elimyssalon alueella tavataan monenlaisia suotyyppejä, jotka ovat tärkeitä metsäpeuran elinympäristönä. Se on metsäpeuran tärkein lisääntymisalue Suomessa. Siellä oli vielä Suomen oloissa alkuperäistä luontoa jäljellä ja riittävän rauhallista peurojenkin poikia. Martti Montonen on kirjassaan ”Suomen peura” kertonut havainnoistaan Elimyssalon tärkeydestä peurojen lisääntymiselle Suomessa.
Nisäkkäistä alueelta löytyy edustava joukko harvinaisia erämaaeläimiä, kuten mm. metsäpeura, liito-orava, susi, karhu, ahma, ilves, kanadanmajava ja saukko. Majava on uusinut Elimysjoen virtaussuunnan. Linnuista on alueella pesinyt mm. kuikka, laulujoutsen, metsähanhi, kurki, pikkukuovi, suokukko, haarahaukka, lapinpöllö, kuukkeli, kirjosiipikäpylintu, lapintiainen, tilhi ja sinipyrstö.
Suojelun historia

Silloinen valtion luonnonsuojeluvalvoja Reino Kalliola ehdotti vuonna 1969, että Elimyssaloon perustettaisiin 160 neliökilometrin laajuinen metsäpeurojen suojelualue. Esitys ei vielä tuolloin saanut kannatusta, vaan alueella jatkettiin metsänhakkuita. Vasta vuonna 1972 Elimyssalosta rauhoitettiin 30 km kaikelta metsätaloustoiminnalta 20 vuodeksi metsäpeurojen suojelemiseksi. Metsähallitus osti Leppävaaran tilan vuonna 1973. Elimysjärven luonnonhoitometsä perustettiin vuonna 1977. Kun Ystävyyden puisto perustettiin vuonna 1990, aluetta laajennettiin ja siitä tuli Elimyssalon luonnonsuojelualue. Vanhojen metsien suojeluohjelmassa Elimyssalon luonnonsuojelualueelle ehdotetaan laajennusalueita, jolloin alueen kokonaispinta-alaksi tulee 92 neliökilometriä.
Erämaatilat

Elimyssalolla on kaksi 1800-luvulla perustettua erämaatilaa, Levävaara ja Latvavaara, jotka ovat myös Kainuulle tyypillistä vaara-asutusta. Molemmat tilat ovat saaneet pääasiallisen toimeentulonsa eränkäynnistä, tervanpoltosta, kaskiviljelystä ja karjataloudesta. Tilat autioituivat 1960-luvulla. Levävaaran rakennuksia ja pihapiirejä on kunnostettu 1950-luvun asuun ja Latvavaaran pihapiiriä on ajoittain niitetty.
Kirjallisuutta

Leinonen, Antti. Peurasalolla, 1989
Aiheesta muualla

Elimyssalo retkikohteena Retkipaikka.fi
Levävaaran tila.
Levävaaran tilan rakennuksia.
Pertti Eloranta

Pertti Vesa Eloranta (s. 1943) on suomalainen limnologi. Hän on Helsingin yliopiston emeritusprofessori. Hän oli limnologian vuodesta 1989.
Ura

Eloranta väitteli tohtoriksi 1970 Turun yliopistossa. Hänen väitöskirjansa käsitteli Mäntän sulfiittiselluloosatehtaan päästöjen vaikutuksia vesikasveilla.
Valmistuttuaan Eloranta työskenteli vuodesta 1970 Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitoksella (vielä tuolloin nimellä biologian laitos) kasvitieteen assistenttina. Bio- ja ympäristötieteiden laitos oli syksyllä 1970 vasta aloittamassa toimintaansa. Laitoksen ensimmäiseksi johtajaksi valittiin kaudelle 1970–1971 vt. professori Juhani Kohonen.
Elorannan aloittaessa laitoksella syksyllä 1970 toimitilojen remontti oli vielä kesken, joten henkilöstö ei päässyt heti aloittamaan opetusta.
Eloranta työskenteli 1970- ja 1980-luvuilla Jyväskylässä biologian laitoksella erilaisissa opetus- ja tutkimusviroissa. Hän osallistui myös matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan hallintotoimiin istuessaan tiedekuntaneuvoston jäsenenä kaudella 1971–1974. Vuonna 1989 hän siirtyi Helsingin yliopistoon saatuaan sieltä viran limnologian professorina. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2006.
Teokset

Eloranta on uransa aikana julkaisut useita teoksia. Hän on kirjoittanut joitakin oppikirjoja hydrologian ja kasvibiologian aloilta. Lisäksi hän on julkaissut lukuisia luentopapereita.
Keurusselän fysikaalis-kemiallinen perusselvitys 1971. Tampere : Kokemäenjoen vesistön vesiensuojeluyhdistys 1972. ISSN 0781-8645
Vesikasvikurssi: 1, Vesimakrofyytit. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, 1977. ISSN 0780-0827; 27
Vesikasvikurssi: 2, Kasviplankton. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, 1984. ISSN 0780-0827; 28
Suomen makeanveden piilevät ja niiden käyttö vesien monitoroinnissa. Helsinki: Helsingin yliopisto, Limnologian ja ympäristönsuojelun laitos, 2000.
Gunnar Elfgren

Karl Gunnar Elfgren
Jääkäripataljoonan 2. komppania.
Karl Gunnar Elfgren (s. 24. lokakuuta 1896 Helsinki – 30. elokuuta 1976 Porvoo) oli suomalainen kuvanveistäjä ja jääkäri.
Nuoruus ja jääkäriaika

Elfgren syntyi Helsingissä. Hänen vanhempansa olivat faktori Gunnar Fredrik Elfgren ja Naema Matilda Berglund. Karl Gunnar Elfgren kävi kansakoulun ja ammatti- ja teollisuuskoulun Helsingissä.
Elfgren liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 10. helmikuuta 1916, mutta hänet vapautettiin palveluksesta Ruotsin kansalaisena 26. helmikuuta 1916. Hän matkusti Suomeen, mutta palasi takaisin pataljoonaan 9. marraskuuta 1916 ja palveli 25. marraskuuta 1917 asti, jonka jälkeen oleskeli Saksassa. Suomeen hän palasi sisällissodan jälkeen elokuussa 1919.