stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rautjärven kirkko

| Rautjärven kirkko |
| --- | --- |
 Rautjärven kirkko vuonna 2014.
Sijainti:  Miettiläntie 1757, Rautjärvi
Koordinaatit:  61.299549°N, 29.130250°E
Seurakunta:  Ruokolahden seurakunta
Rakentamisvuosi:  1881
Suunnittelija:  A. J. Jansson
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  1 200
Poistui käytöstä:  2022
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rautjärven kirkko oli Rautjärvellä sijainnut puukirkko, joka oli rakennettu vuonna 1881. Kirkko tuhoutui tulipalossa 25. joulukuuta 2022. Kirkko sijaitsi kunnan eteläosassa parin kilometrin päässä Rautjärven asemanseudulta. Rautjärven kirkko kuului Ruokolahden seurakunnalle.
Kirkko oli luetteloitu maakunnallisesti merkittäväksi kulttuuriympäristöksi.
Historia

Rautjärven rannalla sijainneella kirkolla oli useita edeltäjiä. Ensimmäinen oli Ruokolahden seurakunnan Rautjärven kappeli, joka valmistui vuonna 1667. Venäläiset polttivat pahoin rapistumaan päässeen kirkon pikkuvihan alussa 1741, mutta säästivät paikalle rakenteilla olleen uuden kirkon, joka valmistui 1744. Se oli käytössä ainoastaan 30 vuotta, kunnes seuraava kirkko valmistui vuonna 1776. Kirkko paloi jälleen kesällä 1872, minkä jälkeen paikalle rakennettiin väliaikainen kirkkorakennus. Vuonna 1881 valmistui arkkitehti A. J. Janssonin suunnittelema uusi päätytornillinen, tasavartinen ristikirkko.
Kirkon keskilaiva korjattiin vuonna 1939. Peruskorjaus tehtiin 2000-luvun alussa. Kirkossa oli muun muassa Eero Lehikoisen maalaama alttaritaulu Vanha paimen kertoo vuodelta 1936.
Kirkon vieressä, seurakunnan tontilla, sijaitsee vanha pitäjäntupa, jossa vuosina 1978–1996 toimi Rautjärven kotiseutumuseo. Museotoiminta siirtyi muualle rakennuksen huonokuntoisuuden takia. Se korjattiin vuosien 2005–2007 aikana kokoontumis- ja museotilaksi ja otettiin käyttöön 7.9.2008.
Tuhopoltto

Kirkko tuhoutui jouluaamuna 25. joulukuuta 2022 syttyneessä tulipalossa. Palo syttyi kesken jumalanpalveluksen, mutta kaikki rakennuksessa olleet kolmisenkymmentä ihmistä saatiin turvallisesti ulos. Pelastuslaitos sai palosta ilmoituksen noin kello 8.30. Samana päivänä poliisi ilmoitti epäilevänsä, että palo olisi sytytetty tahallaan.
Paloa paenneet henkilöt kertoivat, että kirkon ovien eteen ulkopuolelle oli vedetty naruja. Poliisin mukaan niiden tarkoitus oli estää ihmisten ulospääsy kirkosta.
Poliisi epäili tuhopolton syylliseksi vuonna 1945 syntynyttä miestä, jonka arveltiin sytyttäneen kirkon, ajaneen noin 30 kilometrin matkan kotiinsa, sytyttäneen sitten oman talonsa  ja surmanneen itsensä ampumalla. Konkreettista näyttöä hänen osuudestaan ei löytynyt, vaan epäily perustui tulipalojen ajalliseen yhteyteen. Myöskään mitään motiivia ei tuhopoltolle ilmennyt. Poliisi lopetti tapauksen tutkinnan.
Uusi kirkko

Etelä-Karjalan liitto esitti tammikuun 2023 alkupuolella kappelin rakentamista palaneen kirkon tilalle. Tämä maakuntaliitto vetosi Ruokolahden seurakuntaan, että tehtäisiin 200 ihmiselle mitoitettu rakennus, jossa voisi järjestää kirkollisia tilaisuuksia, ja joka toimisi myös siunauskappelina lähellä hautausmaata. Ruokolahden seurakunnan kirkkovaltuusto käsittelee alueen tulevaisuutta alkuvuodesta 2023. Kirkkoherra Leena Haakanan mukaan jatkotoimiin vaikuttaa vakuutusyhtiön ratkaisu, seudun väestöennusteet ja seurakunnan jäsenmäärän kehitys. Maakuntaliitto ei pystynyt rahoittamaan uudisrakennusta, joten se voi antaa vain henkistä tukea.
Ruokolahden kirkkovaltuusto päätti lokakuussa 2023, että paikalle rakennetaan uusi kirkko, alustavien suunnitelmien mukaan noin 100-paikkainen puukirkko.
Uudesta kirkosta tulisi kolmikerroksinen ja sen kirkkosalissa oli tilaa 72 ihmiselle, lisäksi urkuparvelle mahtuisi noin 30 ihmistä. Kirkkoon tulee myös seurakuntasali noin 50 ihmiselle. Palaneen kirkon rauniot on kaavailtu muistelupaikaksi, joten uusi kirkko on suunniteltu rakennettavan lähemmäs järven rantaa. Jos kirkon suunnitteluaikataulu pitää, rakennustyöt on tarkoitus aloittaa kesällä 2024 ja kirkon pitäisi olla valmis seuraavan vuoden jouluun mennessä. Kirkon suunnittelee arkkitehti Teemu Kiiveri, joka luonnosteli kirkon diplomityönään. Kirkon kustannusarvio on noin neljä miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rautjärven kirkko Wikimedia Commonsissa
Rautjärven seurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Museovirasto
Rautjärven kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi.  23.5.2008. Museovirasto.
Kirkon rauniot viikko palon jälkeen
Raahe-opisto

Raahe-opisto on Raahen kaupungin omistama opetuslautakunnan alainen yleissivistävää opetusta järjestävä oppilaitos. Opistolla on kolme päätoimista opettajaa ja rehtori. Heidän lisäkseen opistossa toimii yli 100 tuntiopettajaa ja luennoitsijaa. Raahe-opiston  toiminta-alueena on Raahen kaupunki ja Pyhäjoen kunta.
René Ahrenberg

Helge Edmund René Ahrenberg (8. toukokuuta 1882 Helsinki – 4. marraskuuta 1941 Gävle, Ruotsi) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä Broder Jönis.
Teoksia

Omalla nimellä:
Testamentet.     Schildt, Helsingfors 1921
Nimimerkillä Broder Jönis:
Karl Ivarssons Krönika : hans strider och färder i Österland ; beskrifna af Broder Jönis.     Söderström, Helsingfors 1906
Rådman Deken : en historia från det gamla Viborg af Broder Jönis.   Söderström, Helsingfors 1908
Rantakukka

| Pohjanrantakukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Rantakukkakasvit Lythraceae
Alaheimo::  Lythroideae
Suku::  Rantakukat Lythrum
Laji::  salicaria
Kaksiosainen nimi
 Lythrum salicaria  L. 
Katso myös
   Rantakukka Wikispeciesissä   Rantakukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pohjanrantakukka eli rantakukka (Lythrum salicaria) on punakukkainen kosteikkokasvi, jota tavataan lähes koko Euroopassa. Suomessa laji on yleinen sekä luonnonvaraisena että puutarhojen koristekasvina.
Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen rantakukka kasvaa 40–120 cm korkeaksi. Kasvin varsi on pysty, nelisärmäinen ja tavallisesti hienon karvan peitossa. Ruodittomat lehdet ovat varressa vastakkain, säteittäisesti tai kierteisesti. Muodoltaan ne ovat kapeanpuikeita, hertta- tai pyöreätyvisiä ja 4–10 cm pitkiä. Purppuranpunaiset kukkatähkät lähtevät lehtihangoista, ja ne voivat kasvaa jopa 40 cm pitkiksi. Rantakukka kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Siemenet ovat tummia, ja ne leviävät joko veden mukana tai jään pinnalla.
Levinneisyys

Rantakukkaa tavataan kosteilla paikoilla lähes koko Euroopassa. Laji puuttuu Islannista, Skotlannin ylänköalueilta, Keski- ja Pohjois-Norjasta ja -Ruotsista sekä Pohjois-Suomesta ja Venäjän pohjoisosista. Euroopan ulkopuolella lajia tavataan Pohjois-Afrikassa Marokosta Tunisiaan, Turkissa, paikoitellen Kiinassa, Korean niemimaalla sekä koko Japanissa. Pohjois-Amerikkaan laji on levinnyt ihmisen mukana, ja voimakkaan leviämisen takia sitä pidetään yhtenä sadasta haitallisimmasta vieraslajista.
Suomessa rantakukkaa tavataan paikoin hyvinkin yleisenä Keski-Lappiin saakka. Runsaimmillaan laji on Suomenlahden ja Pohjanlahden rannikolla Vaasan korkeudelle saakka.
Elinympäristö

Rantakukkaa kasvaa monenlaisissa kosteissa paikoissa, kuten järvien, jokien ja meren rantaniityillä ja -kivikoissa, rantakallioiden raoissa, luhdilla, ojissa ja lammikoissa. Toisinaan kasvupaikka saattaa olla vedessä.
Käyttö

Rantakukkaa kasvatetaan perennana, ja se kasvaa myös kuivemmilla kasvupaikoilla kuin luonnossa. Rantakukka on vanha rohdos- ja hyötykasvi. Versoista keitettyä haudetta on käytetty vatsa- ja suolistotautien, kuten ripulin, hoitoon sekä tyrehdyttämään verenvuotoa ja parantamaan esimerkiksi peräpukamia. Nuoria versoja voi keittää vihannekseksi, ja kukista saadaan punaista väriä leivonnaisiin. Parkkihappopitoisuutensa vuoksi rantakukkaa on myös aikanaan käytetty nahan parkitsemiseen.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2010: Rantakukan eli pohjanrantakukan levinneisyys Suomessa
Rantakukka (Lythrum salicaria). Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö.
Luontoportti: Rantakukka (Lythrum salicaria)
Pohjolan kasvien pauloissa: Lythrum salicaria - rantakukka, pohjanrantakukka
Rantakukka (Lythrum salicaria). Valokki - Nettikasvio.
Puutarha.net: (Pohjan)rantakukka (Lythrum salicaria)[vanhentunut linkki]
ITIS: Lythrum salicaria (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Lythrum salicaria (englanniksi)
Flora of China: Lythrum salicaria (englanniksi)
Rantakukan kukka.
Pérols

Pérols on kunta Hérault’n departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 7 731 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Pérolsin pinta-ala on kuusi neliökilometriä. Pérols on osa Montpellier’n kaupunkiseutua (Communauté d’agglomération Montpellier Agglomération).
René Rast

| René Rast |
| --- | --- |
 René Rast vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. lokakuuta 1986 (ikä 37) Minden
Aiheesta muualla
rene-rast.de
Rast Porsche Supercup -kilpailussa Monzassa 2011.
René Rast (s. 26. lokakuuta 1986 Minden) on saksalainen moottoriurheilija. Hän on ajanut muun muassa Porsche Supercup, Formula BMW ADAC, ALMS, ADAC GT Masters ja ADAC Volkswagen Polo Cup-sarjoissa.
Hän on voittanut kolme Porsche Supercup -mestaruutta vuosina 2010, 2011 ja 2012. Vuonna 2013 Rast kilpaili uudessa FIA GT Series -sarjassa sijoittuen sarjan kuudenneksi. Vuodesta 2014 Rast on kilpaillut Blancpain Sprint Series -sarjassa. Rast on osallistunut kolmesti urallaan Le Mansin 24 tunnin ajoon. Vuonna 2014 hän voitti Span 24 tunnin ajon yhdessä Laurens Vanthoorin ja Markus Winkelhockin kanssa. Hän on osallistunut myös Nürburgringin ja Daytonan 24 tunnin ajoihin. Rast voitti DTM-sarjan mestaruuden kaudella 2017.
Porsche Supercup -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Veltins MRS Racing | BHR   | BHR   | ESP   | MON   | FRA   | GBR   | EUR 13 | HUN   | TUR   | ITA   | BEL   |  |  | 0 | 40. |
| 2008 | Veltins MRS Racing | BHR Kesk. | BHR 3 | ESP 5 | TUR Kesk. | MON 7 | FRA Kesk. | GBR   | GER 5 | HUN 8 | EUR 6 | BEL 7 | ITA 8 |  | 95 | 6. |
| 2009 | Veltins MRS Racing | BHR Kesk. | BHR 2 | ESP DSQ | MON 2 | TUR 2 | GBR 1 | GER 1 | HUN 1 | EUR 1 | BEL 17† | ITA 1 | ABU 1 | ABU 2 | 202 | 2. |
| 2010 | Al Faisal Lechner Racing | BHR 1 | BHR 1 | ESP Kesk. | MON 1 | EUR 1 | GBR 2 | GER Kesk. | HUN 3 | BEL 3 | ITA 4 |  |  |  | 152 | 1. |
| 2011 | Veltins Lechner Racing | TUR 5 | ESP 7 | MON 1 | GER 1 | GBR 1 | GER 1 | HUN Kesk. | BEL 2 | ITA 2 | ABU 2 | ABU 1 |  |  | 181 | 1. |
| 2012 | Lechner Racing | BHR 1 | BHR 3 | MON Kesk. | EUR 1 | GBR 1 | GER 1 | HUN DNS | HUN DNS | BEL 2 | ITA 1 |  |  |  | 142 | 1. |
Formula E -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015–2016 | Team Aguri | BEI   | PUT   | PDE   | BNA   | MEX   | LBH   | PAR   | BER NC | LON   | LON   | 0 | 23. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta René Rast Wikimedia Commonsissa
Pitkät piikit ja muita kertomuksia

| Pitkä piikit ja muita kertomuksia |
| --- | --- |
Kirjailija:  Jarkko Martikainen
Kuvittaja:  Jarkko Martikainen
Kieli:  suomi
Genre:  novellikokoelma
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  155
ISBN:  952-471-372-1

Seuraava:  Yhdeksän teesiä
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Pitkät piikit ja muita kertomuksia on Jarkko Martikaisen novellikokoelma ja esikoiskirja. Sen julkaisi Like syyskuussa 2005.
Kirja sisältää lyhyitä, tragikoomisia kertomuksia erilaisista ihmisistä yhteiskunnan rattaistojen pyörityksessä. Melko piikikkäiden tarinoiden pohjavireenä on kuitenkin rakkaus pieneen ihmiseen.
Tarinat on jaoteltu seitsemään yläotsakkeeseen. Kirjan kuvituksista vastaa Martikainen.
Kirjan sisältö

| --- | --- |
 Tee työtä, jolla on tarkoitus Liput liehuivat  Asiakirja  Kun kirjailija löydetään  Työtä, työtä, työtä tehdään!  Tärkeitä papereita  Kiertolaiset  Oy Mustat Siivet Ab  Käkikello  Te pystytte mihin vain haluatte  Kuinka uutisankkuri selvisi työstään  Pitkät piikit  Poijat kansan urhokkaan Uusia profeettoja Ruiskukkarusakko  Osaajat  Rakkauden sanoman lähetystyössä  Kesä sydämessä  Uskoo, ei usko, uskoo...  Hypoteesi Maaseudulla ja kaupungissa Periferia  Minä olen maalainen  Tasainen tie :  Tienylittäjät  Helsingin piiritys  Huonoja uutisia odotellessa "Tämä voi vaikuttaa hieman hämärältä..." Mihin huomio kääntyy?  Väittävät, että sekosin  Muumion kirous  Kyllä sika saastaa löytää  Ei mitään hämärää Luonnollisia tarpeita Välikatto  Monta hyvää syytä hankkia koira  Onpa kylmä!  Merkityt  Velanmaksu Muista juoda! Viinintuntijat  Elämän laki  Ryyppykaverit Elämän jälkeen tapahtunutta Lopussa  Suuri runoilija on kuollut  Surrealistien kuningas  Taivaassa kaikki on hyvin
Päiväsairaala

Päiväsairaala on hoitoyksikkö, josta potilaat palaavat yöksi kotiin. Siellä käydään ottamassa esimerkiksi lääke. Esimerkiksi syöpä- ja reumapotilaat voivat tarvita suonensisäistä lääkitystä. Päiväsairaalassa voidaan tehdä myös esimerkiksi verensiirtoja. Muita erikoisaloja voivat olla mm. sisätaudit, naistentaudit, keuhkosairaudet ja neurologia. Myös lapsille ja nuorille ja mielenterveyspotilaille on omia päiväsairaaloita. Hoidon suunnittelee erikoislääkäri. Päiväsairaalassa potilaat valmistellan toimenpiteisiin ja toimenpiteen jälkeinen seuranta voidaan toteuttaa päiväsairaalassa. Toimintaa voidaan verrata poliklinikoiden toimintaan. Hoitohenkilökuntaa tarvitaan vähemmän kuin vuodeosastoilla, koska potilaita ei hoideta yöllä. Tästä syntyy huomattavat säästöt. Päiväsairaaloita toimii myös terveyskeskusten yhteydessä.
Pitkäsuon täyttömäki

Pitkäsuon täyttömäen portti.
Pitkäsuon täyttömäki eli Petikonhuippu on Vantaalla Petikon kaupunginosassa sijaitseva ylijäämämaita vastaanottava täyttömäki, joka otettiin käyttöön vuonna 1989. Alueelle loppusijoitetaan ylijäämämaita  Vantaalta ja yhteistoimintasopimusten perusteella Helsingistä. Vuonna 2007 Pitkäsuon täyttömäen tilavuus oli 8 miljoonaa m³ ja pinta-ala 50 hehtaaria.
Vuonna 1987 Vantaan kaupunginhallitus myönsi toimenpideluvassaan hankeelle luvan rakentaa 5,5 miljoonan m³ kokoisen täyttömäen  45 hehtaarin alueelle. Silloin vuosittaiseksi täyttömääräksi arvioitiin 400 000 m³. Vuonna 1993 lääninhallitus hyväksyi jätehuoltosuunnitelman, jossa alueelle loppusijoitettavien maiden määräksi arvioitiin 600 000 m³ vuodessa ja muiden jätteiden määräksi 100 000 m³ vuodessa. Samana vuonna vesioikeus myönsi päätöksessään täyttömaalle, loppusijoitustilavuudeksi arviolta 8 miljoonaa m³ ja korkeudeksi 70 metriä.
Vantaan kaupunki suunnitteli laajentavansa täyttöaluetta, jolloin uuden laajennusalueen lisäkapasiteetti olisi noin 2 miljoonaa m³. Laajennus mahdollisti täyttömaiden vastaanoton alkuperäisen suunnitelman mukaan vuoteen 2012-2013 saakka. Täyttöalueen laajentamisella oli tarkoitus turvata Helsingin ja Vantaan alueilta vapautuvien ylijäämämassojen hallittu sijoittaminen; Vantaan ylijäämämaiden vastaanotto Pitkäsuon täyttömäelle jatkui myös joulukuusta 2015 lähtien. Täyttämisen loputtua mäki on tarkoitus maisemoida ja ottaa virkistyskäyttöön. Laajennushankeesta toteutettiin ympäristövaikutusten arviointi vuosina 2006-2007. Täyttömäen suunniteltu korkeus olisi noin 120 metriä ja pinta ala 70 hehtaaria.[lähde? ]
Alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsee Pyymosan lehto, joka kuuluu Natura 2000 -alueisiin.
Aiheesta muualla

Pitkäsuon täyttömäen laajennus, Vantaa (ymparisto.fi)
Retkikunta 19

Retkikunta 19 (engl. Expedition 19) on Kansainvälisen avaruusaseman nykyinen, 19. miehistö.
Retkikunnan miehistö laukaistiin 26. maaliskuuta 2009 kello 11:49 UTC Baikonurista lennolla Sojuz TMA-14. Telakoituminen ISS:ään tapahtui 28. maaliskuuta. Retkikunta 19 tulee olemaan viimeinen kolmihenkinen miehistö ennen kuin miehistön määrä kasvatetaan kuuteen Retkikunta 20:ssä. Retkikunnan koon kasvaessa kuuteen miehistön jäseneen retkikuntien keskimääräinen kesto lyhenee kuudesta kolmeen kuukauteen.
Retkikunnan komentajana toimii Venäjän ilmavoimien eversti Gennadi Padalka.
Miehistö (maaliskuu 2009 –)

Suluissa avaruuslentojen määrä nykyinen mukaan lukien
| Nimi   | Työtehtävä   | Avaruusjärjestö/organisaatio   | Kotimaa   |
| --- | --- | --- | --- |
| Gennadi Padalka (3)   | Komentaja   | Venäjän avaruusjärjestö  |  Venäjä  |
| Michael Barratt (1)   | Lentoinsinööri 1   | NASA  |  Yhdysvallat  |
| Koichi Wakata (3)   | Lentoinsinööri 2   | JAXA  |  Japani  |
Varamiehistö

| Nimi   | Työtehtävä   | Avaruusjärjestö/organisaatio   | Kotimaa   |
| --- | --- | --- | --- |
| Jeffrey Williams (Barrattin varalla)   | Komentaja   | NASA   |  Yhdysvallat  |
| Maksim Surajev (Padalkan varalla)   | Lentoinsinööri   | Venäjän avaruusjärjestö   |  Venäjä  |
| Soichi Noguchi (Wakatan varalla)   | Lentoinsinööri   | JAXA   |  Japani |
Pitkät muurit

| Pitkät muurit> Μακρὰ τείχη |
| --- | --- |
 Antiikin Ateenan kartta. Pitkät muurit ulottuvat kaupungista Pireukseen, Faleronin muuri Faleronin satamaan.
Sijainti:  Ateena, Kreikka
Rakennustyyppi:  muurit
Valmistumisvuosi:  461 eaa. / 395 eaa.
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pitkät muurit (m.kreik. Μακρὰ τείχη, Makra teikhē) olivat antiikin aikana Ateenan kaupungista Pireukseen ulottuneet muurit. Muurien tarkoitus oli suojata kaupungille elintärkeää yhteyttä merelle. Näin pyrittiin estämään se, että kaupunki voitaisiin saartaa pelkästään maitse.
Muurien rakentamista ehdotti alun perin Themistokles. Niiden rakentaminen alkoi vuonna 461 eaa. sen jälkeen, kun Ateenan ja Spartan välille oli syttynyt niin kutsuttu ensimmäinen peloponnesolaissota. Tuolloin vanhan suunnitelman muurien rakentamisesta otti esille Kimon. Muurit valmistuivat vuonna 457 eaa.
Varsinaisia pitkiä muureja oli kaksi, pohjoinen ja eteläinen pitkä muuri. Ne kulkivat koillis-lounaissuunnassa ja muodostivat yhdessä läntisen muurin, jonka pituus oli noin kuusi kilometriä (40 stadionia). Muurien välinen etäisyys oli noin 200 metriä. Niiden väliin jäi Ateenasta Pireukseen kulkenut Pireuksen tie. Nykyisin muurien paikalla kulkevat suurin piirtein Peiraiós-katu sekä Pireukseen kulkeva Ateenan metron Linja 1. Muurit yhdistyivät koillispäässä Ateenan kaupunginmuuriin eli Themistokleen muuriin ja lounaispäässä Pireusta ympäröineeseen muuriin.
Muureihin luetaan joskus myös kolmas Faleronin muuri eli itäinen muuri, joka kulki Ateenasta Faleronin satamaan. Sen pituus oli noin 5,5 kilometriä (35 stadionia). Muurit oli rakennettu pääosin kalkkikivestä ja niissä oli torneja määrävälein. Läntisen ja itäisen muurin väliin jäi suuri kolmionmuotoinen alue, jota voitiin käyttää maanviljelykseen.
Peloponnesolaissodan aikana muurit mahdollistivat sen, että ateenalaiset saattoivat vetäytyä Attikan maaseudulta ja antaa spartalaisten vallata sen, sillä he pystyivät elämään kaupungissa meriyhteyden taatessa ruokahuollon. Kun Ateenan laivasto hävisi Aigospotamoin taistelun, Ateena joutui kuitenkin antautumaan Spartalle. Muurit purettiin spartalaisten käskystä vuonna 403 eaa.
Korintin sodan alettua Spartaa vastaan vuonna 395 eaa. ateenalaiset rakennuttivat muurit uudelleen Kononin johdolla. Vuonna 86 eaa. roomalainen kenraali Sulla piiritti Ateenaa osana ensimmäistä Mithridateen sotaa. Roomalaiset tuhosivat muurit ja tämän jälkeen sekä Ateenan että Pireuksen oli antauduttava.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pitkät muurit Wikimedia Commonsissa
Pizza Express

| Pizza Express |
| --- | --- |

Perustettu:  1984
Toimiala:  ravintolapalvelut
Kotisivu:  pizzaexpress.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pizza Express on vuonna 1984 perustettu pizzeria-ketju, joka aloitti ensimmäisenä Suomessa  pizzojen kotiinkuljetuksen.
Ketjulla on Suomessa 24 pizzeriaa mm.  Helsingissä, Vantaalla, Espoossa, Nurmijärvellä ja Sipoossa.
Aiheesta muualla

Ketjun kotisivut
Riihimäen Judoseura

| --- | --- |
Riihimäen Judoseura

Perustettu: 1976
Paikkakunta: Riihimäki, Suomi
Arvokisamitalit: 2 kpl
World Cup mitalit: 10 kpl
SM-kultamitalit: 14 kpl
Riihimäen Judoseura ry on vuonna 1976 perustettu judoseura.
Historia

Riihimäen Judoseuran perustava kokous pidettiin 18.5.1976 Riihimäellä. Harjoituspaikkana toimi Pohjoisen koulun liikuntasali, jossa ensimmäiset harjoitukset pidettiin ilman mattoja. Aidot japanilaiset matot saatiin Työväen Urheilukeskuksen tuella.
Toiminta oli heti alussa vilkasta ja jäsenmäärä kasvoi vuoden lopussa jo lähes kuuteenkymmeneen. Seura myös järjesti leirikäyntejä muille paikkakunnille omia leirejä Riihimäellä.
Mattojen siirtely aina harjoitusten alussa lopussa oli työlästä ja mattoja kuluttavaa, joten seura pyrki löytämään uuden salin, missä olisi kiinteä tatami. Liikuntatoimiston avustuksella hankittiin uusi pehmeämpi tatami ja harjoituspaikaksi vaihtui maauimalan alapukusuojasta syksyllä 1980. Oman sali ja kiinteän tatamin myötä seuran jäsenmäärä oli muutaman vuoden päästä ennätyslukemissa, yli 150 jäsentä. Kahdeksankymmenluvun puolessa välissä alueleirejä järjestettiin myös Riihimäellä suurelle väkimäärälle melko ahtaassa Karan koulun liikuntasalissa.
Maauimalan mentyä remonttiin, joutui seura takaisin Pohjoiselle koululle v.1988. Ongelmat tilan käytön kanssa ja harjoitusten vetäminen ilman vastuu valmentajaa aiheuttivat sen, että toiminta hiipui lähes olemattomiin. Judoseura eli aallonpohjavaihetta historiassaan ja kävi tavallaan tyhjäkäynnillä. Maauimalan remontti kesti runsaan vuoden, jonka jälkeen seura muutti takaisin, kerrosta ylemmäs, painijoiden entisiin tiloihin. Myös toiminta alkoi pikkuhiljaa toipua.
Alusta alkaen jokavuotisten nuorten- ja aikuisten alkeis- ja jatkokurssien lisäksi seura piti itsepuolustuskursseja ja lukuisia judonäytöksiä myös Riihimäen ulkopuolella lähikunnissa. Seura osallistui aktiivisesti Judoliiton järjestämiin seminaareihin ja koulutustilaisuuksiin ja Uudenmaan piirin judojaoston toimintaan. Seura teki myös yhteistyötä muiden seurojen kanssa, mm. yhteisharjoituksia kolmen lähiseuran, Hyvinkään, Janakkalan ja Hämeenlinnan judoseurojen kanssa.
Seuran vetäjinä alkutaipaleella oli Erkki Parmansalo ja Pertti Mansikka. Apuvetäjistä tärkein oli Matti Höglund, joka ohjasi lähes kymmenen vuoden ajan kaikki peruskurssit ja harjoitukset.
Nykyään

Seuran tämän hetkisiä menestyneimpiä kilpajudokoita ovat moninkertaiset suomenmestarit Valtteri Jokinen ja Jaana Sundberg.
Harjoitteluryhmät
muksujudo
junnujen alkeiskurssi
junnujen jatkokurssi
kilpailijat/aikuiset
kuntojudo
Seuran harjoituspaikkana on Riihimäen Kamppailukeskus (Teollisuuskatu 10).
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Valtterin ja Jaanan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Judoliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Retkikunta 2

Retkikunta 2 (engl. Expedition 2) oli Kansainvälisen avaruusaseman 2. miehistö. Retkikunta miehitti asemaa 10. maaliskuuta 2001 - 20. elokuuta 2001.
Retkikunta 2:n aikana asemalle tuotiin useita koelaitteistoja. Miehistö myös valmisti Destiny-laboratoriomoduulin ottamaan vastaan tulevia koejärjestelyitä. Keskeisenä tehtävänä oli lisäksi selvittää miten miehistöä voitaisiin suojata avaruussäteilyn vaikutuksilta.