stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jacqueline Seifriedsberger
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.ladiesskijumping.com/index.html
Clarence White

Clarence White (7. kesäkuuta 1944 – 14. heinäkuuta 1973) oli yhdysvaltalainen kitaristi, joka vaikutti mm. The Byrdsissä. Hänen vanhempansa olivat kanadanranskalaisia.
Whiten perhe muutti Kaliforniaan vuonna 1954. Vielä The Byrdsin ensimmäisen hajoamisen jälkeen hän teki musiikillista yhteistyötä Gene Clarkin kanssa.
The Byrdsin toiminta käynnistettiin uudestaan, mutta yhtye hajosi lopullisesti hieman ennen kuin rattijuoppo tappoi Whiten Palmdalessa, Kaliforniassa 1973. White joutui juopuneen autoilijan yliajamaksi täyttäessään keikan jälkeen autoaan.
Juuso Välimäki (jääkiekkoilija)

| Juuso Välimäki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. lokakuuta 1998 (ikä 26) Nokia, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Val, Juike, Juice
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Utah Hockey Club / Tucson Roadrunners
Sarja:  NHL / AHL
Pelinumero:  4
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Ilves (SML) Calgary Flames (NHL)
NHL-varaus:  16. varaus, 2017 Calgary Flames
Juuso Välimäki (s. 6. lokakuuta 1998 Nokia) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-seura Utah Hockey Clubin organisaatiossa. Calgary Flames varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 16. pelaajana kesällä 2017.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2016 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Sveitsi 2015 | jääkiekko |  |
Välimäki pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2017 ja 2018. Ensimmäisessä turnauksessa hänet valittiin toisen Latviaa vastaan pelatun karsintasarjan ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Välimäki teki ottelussa kaksi maalia. Vuoden 2018 turnauksessa hän toimi Suomen kapteenina.
Välimäki pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016, joista jälkimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen ja ensimmäinen turnaus hopeaan. Vuoden 2016 turnauksessa hän toimi Suomen maailmanmestarijoukkueen kapteenina. Välimäki pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuosina 2014 ja 2015.
Välimäki edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2014 voittaen pronssia. Yhteensä hän on pelannut 31 nuorten ja 49 poikien maaottelua. Välimäki on toiminut myös alle 16-vuotiaiden maajoukkueen kapteenina.
Välimäki palkittiin Huippu-Pohjola-leirin parhaana puolustajana vuonna 2013.
Muuta

Välimäen serkku on golfaaja Sami Välimäki.
Välimäki meni naimisiin pitkäaikaisen tyttöystävänsä Vilman kanssa heinäkuussa 2023.
Set (nimi)

| Set, Seth, Seet |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Setti 
Nimen alkuperä:  raamatullinen nimi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Set on heprealaisperäinen miehen etunimi, josta tunnetaan myös rinnakkaismuodot Seth ja Seet. Raamatun mukaan Set oli Aadamin ja Eevan kolmas poika. Hän syntyi Abel-veljensä kuoleman jälkeen, ja tällä perusteella Set-nimen on tulkittu tarkoittavan ’korvausta’.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on helmikuuhun 2025 mennessä tilastoitu noin 110–120 Set-nimistä miestä. Seth-nimisiä on ollut 350 ja Seet-nimisiä noin 40–60.
Nimipäivät

Nimet Set ja Seth ovat aikoinaan olleet mukana Suomen almanakassa. Seth-muotoa käytettiin vuosina 1705–1889 ja Set-muotoa vuosina 1890–1928 (lukuun ottamatta joitain katkoksia). Nimipäivä oli 2. tammikuuta. Uskonnollisista syistä se oli samalla myös Abelin (myöhemmin Aapelin) nimipäivä.
Suomenruotsalaisessa almanakassa Set ja Abel esiintyivät vielä vuosina 1929–1949. Nimipäivä oli siinäkin 2. tammikuuta.
Ruotsissa Set ja Abel viettävät yhteistä nimipäivää 30. joulukuuta.
Tunnettuja Set-nimisiä

Set Persson (1897–1960), ruotsalainen kommunistinen poliitikko
Set Suomalainen (1886–1975), suomalainen maanviljelysneuvos
Tunnettuja Seth-nimisiä

Seth (s. 1972), japanilainen laulaja
Seth Ablade (s. 1983), ghanalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
Seth Barton (s. 1999), kanadalainen jääkiekkoilija
Seth Carlo Chandler (1846–1913), yhdysvaltalainen tähtitieteilijä
Seth Enslow (s. 1975), yhdysvaltalainen moottoripyöräilijä ja stunt-esiintyjä
Seth Gabel (s. 1981), yhdysvaltalainen näyttelijä
Seth Godin (s. 1960), yhdysvaltalainen tietokirjailija
Seth Green (s. 1974), yhdysvaltalainen näyttelijä
Seth Griffith (s. 1993), kanadalainen jääkiekkoilija
Seth Haley (s. 1985), Com Truise, yhdysvaltalainen elektronisen musiikin artisti
Seth Heikkilä (1863–1938), suomalainen toimittaja, kirjailija ja kansanedustaja
Seth Holt (1923–1971), brittiläinen elokuvaohjaaja
Seth Jarvis (s. 2002), kanadalainen jääkiekkoilija
Seth Jones (s. 1994), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Seth Klarman (s. 1957), yhdysvaltalainen suursijoittaja ja miljardööri
Seth Lloyd (s. 1960), yhdysvaltalainen konetekniikan professori
Seth MacFarlane (s. 1973), yhdysvaltalainen animaattori, käsikirjoittaja ja ääninäyttelijä
Seth Martin (1933–2014), kanadalainen jääkiekkomaalivahti ja jääkiekkovalmentaja
Seth E. Meek (1859–1914), yhdysvaltalainen eläintieteilijä
Seth Meribre, Egyptin 13. dynastian faarao
Seth Meyers (s. 1973), yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko, käsikirjoittaja ja tuottaja
Seth Barnes Nicholson (1891–1963), yhdysvaltalainen tähtitieteilijä
Seth Paintsil (s. 1995), ghanalainen jalkapalloilija
Seth Putnam (1968–2011), yhdysvaltalainen muusikko
Seth Rogen (s. 1982), kanadalainen näyttelijä, koomikko, käsikirjoittaja ja tuottaja
Seth Rollins, oik. Colby Lopez (s. 1986), yhdysvaltalainen showpainija
Seth Saarinen (s. 2001), suomalainen jalkapalloilija
Seth Silander (1901–1979), suomalainen tehtaanjohtaja
Seth Sohlberg (1856–1918), suomalainen yritysjohtaja, vuorineuvos ja mesenaatti
Seth Soini (1923–1996), suomalainen liikemies
Seth Vesa (1890–1957), suomalainen maastohiihtäjä ja urheilukirjailija
Seth Wescott (s. 1976), yhdysvaltalainen lumilautailija ja olympiavoittaja
Seth Wichmann (1885–1939), suomalainen lääkäri ja professori
Seth Wähä (1888–1958), suomalainen taidemaalari
Seth Östling (1899–1967), suomenruotsalainen kirjailija
Kuvitteellisia Seth-nimisiä

Seth, muinaisegyptiläinen jumala; Osiris-veljensä murhaaja
Seth Clearwater, hahmo kirjasarjassa Houkutus
Seth Cohen, hahmo televisiosarjassa O.C.
Seth ”Cherry” Hoffner, hahmo televisiosarjassa Pako
Seth Mattson, päähenkilö Rakel Liehun romaanissa Seth Mattsonin tarina ja siihen perustuvassa samannimisessä elokuvassa
Seth Starkadder, hahmo Stella Gibbonsin romaanissa Cold Comfort Farm (1932)
Saara Keskitalo

Saara Fu Sofia Keskitalo (s. 3. heinäkuuta 2000) on suomalainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksussa, pika-aitajuoksussa ja pituushypyssä. Hän edustaa Espoon Tapioita. Häntä on valmentanut Mikael Ylöstalo vuodesta 2021. Aiemmin häntä ovat valmentaneet myös Kirsti Sysikaski, Susanna Lintula, Jessica Lindfors ja Eeva Kantomäki.
Keskitalo karsiutui 100 metrin aitajuoksun välierissä Tampereen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2018, alkuerissä saman ikäluokan EM-kilpailuissa Boråsissa 2019 ja välierissä Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2021. Vuoden 2023 universiadeissa hän sijoittui 100 metrin aitajuoksussa kuudenneksi. Apeldoornin sisäratojen EM-kilpailuissa 2025 hän karsiutui 60 metrin aitajuoksun alkuerissä.
Keskitalo on saavuttanut Kalevan kisoissa 100 metrin aitajuoksussa hopeaa 2021 ja pronssia 2022 ja 2024 sekä pituushypyssä pronssia 2021. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut 60 metrin juoksussa kultaa 2025, 60 metrin aitajuoksussa pronssia 2021, 2023 ja 2025 sekä 4 × 200 metrin viestissä hopeaa 2021 ja pronssia 2023.
Keskitalo on syntynyt Kiinassa, josta hänet adoptoitiin Suomeen 11 kuukauden ikäisenä. Hänen adoptioisänsä on Oulun hiippakunnan piispa Jukka Keskitalo. Saara Keskitalo valmistui ylioppilaaksi Mäkelänrinteen lukion urheilulinjalta keväällä 2020. Hän opiskelee Helsingin yliopistossa molekyylibiotieteitä.
Henkilökohtaiset ennätykset

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 11,71 | Kuortane | 22. kesäkuuta 2024 |
| 200 m | 24,25 | Helsinki | 15. elokuuta 2023 |
| 100 m aitajuoksu | 12,84 | Joensuu | 20. heinäkuuta 2024 |
| pituushyppy | 618 | Turku | 4. elokuuta 2021 |

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 7,41 | Helsinki | 27. tammikuuta 2024 |
| 60 m aitajuoksu | 8,03 | Luxemburg | 19. tammikuuta 2025 |
| pituushyppy | 602 | Tampere | 27. helmikuuta 2021 |
Dylan Cozens

| Dylan Cozens |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. helmikuuta 2001 (ikä 24) Whitehorse, Yukon, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  191 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Ottawa Senators
Sarja:  NHL
Pelinumero:  24
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  Lethbridge Hurricanes (WHL) Buffalo Sabres (NHL)
NHL-varaus:  7. varaus, 2019 Buffalo Sabres
| Mitalit> Maa:   Kanada.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Kanada>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tšekki 2020 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Kanada 2021 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Suomi 2022 | jääkiekko |  |
Dylan Cozens (s. 9. helmikuuta 2001 Whitehorse, Yukon, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-joukkue Ottawa Senatorsia. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Cozensista tuli ensimmäinen pelaaja Yukonista, joka on varattu NHL:ään ensimmäisellä kierroksella, kun Buffalo Sabres valitsi hänet varaustilaisuuden seitsemäntenä pelaajana. Cozens tunnetaan hyvänä kahden suunnan hyökkääjänä ja hänellä on hyvä peliäly. Helmikuussa 2023 Cozens teki Sabresin kanssa seitsemän vuoden mittaisen ja yhteensä 49,7 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Maaliskuussa 2025 Sabres kauppasi Cozensin, Dennis Gilbertin ja toisen kierroksen varausvuoron vuoden 2026 varaustilaisuudessa Ottawa Senatorsiin vaihdossa Joshua Norrikseen ja Jacob Bernard-Dockeriin.
Milja Thureson

Milja Thureson Jyväskylän Kalevan kisoissa vuonna 2018.
Milja Mirjam Thureson (s. 23. toukokuuta 1994 Kaarina) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Lahden Ahkeraa ja häntä valmentaa Vesa Thureson. Vuoteen 2023 asti hän edusti Turun Tovereita.
Thureson sijoittui Rietin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013 100 metrillä viidenneksi ajalla 12,02. Hän voitti samana vuonna alle 20-vuotiaiden Pohjoismaiden-mestaruuden 100 ja 200 metrillä. Hän kuului alkuerissä karsiutuneeseen Suomen 4 × 100 metrin viestijoukkueeseen Zürichin EM-kilpailuissa 2014. Hän sijoittui 100 metrillä seitsemänneksi Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015. Hän karsiutui 400 metrin ja 4 × 400 metrin viestin alkuerissä Münchenin EM-kilpailuissa 2022. Hän karsiutui 400 metrin alkuerissä myös Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa 2023. Rooman EM-kilpailuissa 2024 hän juoksi avausosuuden Suomen 4 × 400 metrin viestin joukkueessa, joka oli alkuerien kymmenenneksi nopein ajalla 3.26,51, mikä oli Suomen naisjoukkueen paras pitkän viestin aika sitten vuoden 1976. Hän karsiutui 400 metrin alkuerissä Apeldoornin sisäratojen EM-kilpailuissa 2025.
Thureson on voittanut Kalevan kisoissa kultaa 200 metrillä 2018 ennätysajallaan 23,65 ja 2021 ajalla 23,79. Thureson sijoittui hopealle sekä 100 että 200 metrillä vuosina 2014 ja 2015 ja hopealle sekä 100 että 400 metrillä vuonna 2018 sekä pronssille 100 metrillä vuonna 2017, 200 ja 400 metrillä vuonna 2020 sekä 400 metrillä 2021. Kalevan kisoissa 2022 hän saavutti hopeaa 100 ja 200 sekä pronssia 400 metrillä. Kalevan kisoissa 2024 hän sai hopeaa 400 metrillä. Sisäratojen SM-kisoissa hän voitti 60 metrin juoksussa kultaa Helsingissä 2011 silloisella ennätyksellään 7,58 ja Kuopiossa 2019 ajalla 7,46 sekä sijoittui pronssille Tampereella 2015 ja Jyväskylässä 2017. 200 metrillä hän sai hopeaa 2019, Tampereella 2020, Jyväskylässä 2021 ja Tampereella 2024 sekä pronssia Tampereella 2016, Kuopiossa 2022, Helsingissä 2023 ja Kuortaneella 2025. 400 metrillä hän voitti kultaa 2019 ja 2022, sai hopeaa vuosina 2021, 2024 ja 2025 sekä pronssia vuonna 2023. Viestissä hän sai hopeaa 2024. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän voitti 4 × 400 metrin viestissä kultaa 2024 ja 4 000 metrin viestissä pronssia 2024.
Thureson pitää hallussaan 150 metrin 14-vuotiaiden Suomen ennätystä 18,50, jonka hän juoksi Turussa 2008.
Henkilökohtaiset ennätykset

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m (hallissa) | 7,42 | Bærum | 10.2.2019 |
| 100 m | 11,62 | Tallinna | 9.7.2015 |
| 200 m | 23,65 | Jyväskylä | 22.7.2018 |
| 400 m | 53,12 | Kortrijk | 9.7.2022 |
Islam
Islamin synty ja kehitys

Muslimit uskovat, että islam sai alkunsa Arabian niemimaalla profeetta Muhammedin ilmestyksien ja elämän pohjalta vuosina 610–632. Muhammedin välittämä tieto Jumalasta jakautui kahteen osaan: ilmestyksiin ja profeetan antamaan esikuvaan eli sunnaan. Muhammedin ilmestykset on koottu Koraaniin, joka on yhtä ikuinen ja luomaton kuin Jumala itse. Valtaosa islamin sisällöstä ja šaria-laista on peräisin sunnasta. Se kirjoitettiin muistiin 800-luvulta alkaen hadith-kokoelmiksi. Koraanin rinnalla ne kuuluvat islamin pyhiin kirjoituksiin.
Islamilaista kirjallisuutta ja viittauksia Koraaniin alkaa esiintyä 800-luvulta lähtien. Edeltävää aikaa eli 600- ja 700-lukuja kutsutaan islamin ”formatiiviseksi vaiheeksi”, ja siitä tiedetään vain vähän. Islamin luovan kehityksen vaihe jatkui 1300-luvulle asti, jolloin vakiintui niin sanottu klassinen islam lakikirjoineen.
Islam kehittyi suuren arabikalifaatin valtionuskontona ja levisi sen alueella Iberian niemimaalta Afganistanin vuorille. Kesti silti satoja vuosia ennen kuin väestön enemmistö oli kääntynyt muslimeiksi. Islam jatkoi leviämistä myös Saharan eteläpuolelle, Intiaan ja Kaakkois-Aasiaan. Intiassa se levisi valloitusten myötä, mutta Saharan eteläpuolella lähinnä kauppiaitten tuomana.
Islamin suuntaukset ja tasot

Islamissa on muiden uskontojen tavoin kolme tasoa: pyhät kirjoitukset, niiden teologinen tulkinta ja tavallisten ihmisten uskonnonharjoitus. Pyhissä teksteissä islamin suuntauksilla on pieniä eroja. Kaikille Koraani on tärkein teos, mutta pyhiä ovat myös profeetan sunnasta kertovat hadith-kokoelmat. Ne ovat eri suuntauksilla osittain erilaisia.lähde?
Toinen taso koskee pyhien tekstien lainopillista (fiqh) ja teologista (kalam) tulkintaa. Niiden pohjalta syntyivät 800-luvulla islamin lakikoulukunnat, joita nykyaikaan asti on sunnalaisuudessa säilynyt neljä (hanafi, maliki, shafi’i ja hanbali) ja šiialaisuudessa yksi (ja'fari), jos hyvin pieniä ei lasketa. Koulukuntien erot eivät ole suuria, ja ne ovat vähenemään päin.
Kolmannella tasolla on tavallisten ihmisten ”eletty uskonto”. Tavallisten muslimien näkemykset islamin perusasioista ovat hyvin samanlaisia, ja tutkija Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan islam on jopa muita uskontoja yhtenäisempi oppi. Toisaalta esiintyy myös eroja, kun vertaillaan Lähi-idän, Afrikan, Aasian ja Balkanin asukkaita. Eri muslimiryhmien väliset uskonnolliset kiistat ovat lisäksi voineet muuttua väkivaltaisiksi, kuten on tapahtunut etenkin Pakistanissa. Myös esimerkiksi Pohjois-Afrikassa 40–50 prosenttia sunneista on sitä mieltä, että šiiat eivät ole oikeita muslimeita.
Islaminuskon tärkein jakolinja erottaa muslimit sunneiksi ja šiioiksi. Pieni erillinen ryhmä (2,5 miljoonaa) ovat lisäksi kharijiitit. Šiialaisuus jakautuu valtavirtaan eli kaksitoistašiialaisiin sekä seitsemänšiialaisiin ja Jemenissä esiintyvään zaidilaisuuteen. Kharijiiteista on nykyisin jäljellä vain pieni ja lähinnä Omanissa esiintyvä ibadiittien lahko. Seuraava jakolinja liittyy islamilaisiin lakikoulukuntiin. Kolmas jakolinja koskee teologisia suuntauksia, joista tärkein on jako mutaziilittien, ašariittien ja maturidien välilä.
Viime aikojen näkyvin yritys määritellä islamin yhteistä sisältöä on Ammanin julistus, joka hyväksyttiin vuonna 2004. Julistusta täydentävän asiakirjan mukaan henkilö on muslimi, jos hän seuraa jotakin neljästä islamilaisen lain sunnikoulukunnasta (hanafi, maliki, shafi`i tai hanbali), kahdesta šiiakoulukunnasta (ja`fari tai zaydi) tai kuuluu ibadi-koulukuntaan tai thahiri-koulukuntaan. Lisäksi todetaan, että ašarilaisuus, suufilaisuus tai salafismi eivät ole uskosta luopumista. Ammanin julistus korostaa, että suuntausten yhtäläisyydet ovat suurempia kuin niiden erot.
Uskonnon lähteet > Muhammed > Jumalan lähettiläs ja hänen elämäkertansa

Islamin keskeisin hahmo on profeetta Muhammed. Hän on esikuvallinen henkilö, joka oli synniltä suojattu (masum) ja erehtymätön. Hänen saamiensa ilmestysten kautta ihmiskunta sai Koraanin ja profeetan tekojen ja puheiden kautta tiedot Jumalan laista eli šariasta. Muhammed on islamin piirissä äärimmäisen kunnioitettu hahmo. Häneen ei koskaan viitata ilman mukaan liitettäviä siunauskaavoja, kuten ”Jumala siunatkoon ja varjelkoon Häntä” tai ”Rauha Hänelle”.
Muhammedista ei ole säilynyt aikalaistietoa, eikä Koraanikaan kerro Muhammedista juuri mitään ainakaan ilman jakeiden eksegeettistä tulkintaa. Muhammedia koskeva tieto onkin peräisin islamilaisesta perimätiedosta, joka sisältää hänen elämästään yksityiskohtaista tietoa. Tutkijat suhtautuvat tähän tietoon kuitenkin kriittisesti. Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan Muhammedista tiedetään yllättävän vähän.
Muhammedista kertovat tiedot islamilaisissa lähteissä alkavat vasta 150–200 vuotta Muhammedin kuoleman jälkeen. Arabistien Andreas Görke, Harald Motzki ja Gregor Schoeler mukaan nämä lähteet ovat historiallisina tietolähteinä ongelmallisia. Kertomukset profeetasta ovat Koraanin pohjalta tehtyjä eksegeettisiä ja spekulatiivisia tulkintoja, jotka heijastavat myöhempiä teologisia, juridisia ja poliittisia kiistoja. Ne ovat myös keskenään ristiriitaisia ajoituksen, henkilöiden ja tapahtumien suhteen. Lisäksi perimätiedon kertomille asioille ei löydy riippumatonta vahvistusta muista lähteistä. Muhammedista kertovaa perimätietoa arvosteltiin jo varhain siitä, että tarinoita keksittiin tukemaan omia mielipiteitä. Vielä nykyäänkin saattaa ilmestyä uusia versioita profeetan puheista.
Varhaisimmat profeetta Muhammedia koskevat kertomukset löytyvät 800-luvulla kirjoitetuista teoksista, joista varhaisin on Ibn Hishamin (k. 833) Sírat Rasúl Alláh (suom. Profeetta Muhammedin elämäkerta). Ibn Hishamin teos perustuu Ibn Ishaqin (k. 767) tekemään elämäkertaan, joka on kuitenkin hävinnyt. Orientalistit ovat nykyisin tarjonneet hyvin erilaisia näkemyksiä Muhammedista tai jopa hylänneet käsityksen Muhammedin historiallisuudesta.
Uskonnon lähteet > Muhammed > Muhammed Mekassa

Ibn Hisham kertoo Muhammedin syntyneen nykyisessä Saudi-Arabiassa sijaitsevassa Mekan kaupungissa ja kuuluneen quraiš-heimoon. Mekassa sijaitsi Kaaban temppeli, joka oli arabien pyhiinvaelluksen keskus. Muhammedin syntymää edelsivät ihmeet, jotka todistivat hänen tulevasta suuruudestaan.
Täysi-ikäiseksi tultuaan Muhammedista tuli karavaanikauppias, ja hän avioitui työnantajansa ja serkkunsa Khadijan kanssa. Kaikkiaan Muhammedilla ehti olla 13 vaimoa jalkavaimojen lisäksi, sillä profeetta oli saanut Jumalalta erioikeuden vaimojen lukumäärän suhteen, mikä vahvistetaan Koraanin suurassa 33. Muhammedin lapsista vain naispuoliset (Zainab, Ruqayya, Umm Kulthum ja Fatima) elivät aikuisiksi, ja heistä ainakin Fatima sai omia lapsia. Šiialaisuudessa Fatiman lapsista alkoi imaamien ketju.
Vuoden 610 tienoilla eli suunnilleen 40-vuotiaana Muhammed näki unessa enkeli Gabrielin ja sai ensimmäisen jumalallisen ilmestyksensä. Aluksi Muhammed kutsui ihmisiä uuteen uskoon vain salassa, mutta alkoi kolmen vuoden kuluttua levittää islamia julkisesti. Muhammed teki myös ihmeitä ja muun muassa matkasi yöllä Jerusalemiin ja sieltä taivaaseen sekä halkaisi kuun kahtia. Mekkalaiset arvostelivat Muhammedia siitä, että tämä soimasi esi-isiä, moitti mekkalaisten uskontoa ja pilkkasi heidän jumaliaan. Profeetan tilanne kävi tukalaksi, ja hän joutui yönselässä pakenemaan naapurikaupunki Medinaan, jonne hän oli jo saanut siirrettyä kannattajansa. Pako (arab. hijra‎ tai hidžra) tapahtui vuonna 622. Muslimit katsovat islamilaisen ajanlaskun alkaneen tästä tapahtumasta.lähde?
Uskonnon lähteet > Muhammed > Muhammed Medinassa

Kun Muhammed Mekassa oli vainottu profeetta, Medinassa hän ottaa vallan ja perustaa umman eli uskovien yhteisön. Profeetta muuttuu nyt myös maalliseksi vallankäyttäjäksi. Ibn Hisham kertoo Medinan vaiheesta asioita, joista arabisti Hans Jansenin mukaan länsimaiset Muhammed-elämäkerrat hienotunteisesti vaikenevat. Ibn Hisham esimerkiksi kertoo, että Muhammed alkaa saaliin toivossa ryöstää kauppakaravaaneja, on sukupuoliyhteydessä vaimokseen ottamansa lapsen kanssa, anastaa ottopoikansa vaimon (Koraani 33: 37–40), kiduttaa ja tappaa vankeja, järjestää murhapolton moskeijassa, käskee tappaa häntä pilkanneet naiset, ja järjestää Medinassa juutalaisten joukkomurhan.
Ibn Hishamin mukaan Muhammed suoritti itse 27 sotaretkeä ja lähetti 38 pienempää toisten alaisuudessa. Sota Mekkaa vastaan päättyi vuonna 630, jolloin Muhammed valtasi kaupungin kohtaamatta suurtakaan vastarintaa. Muhammedin jäähyväissaarna on eräänlainen profeetan testamentti. Ibn Hisham kertoo, että Muhammed kuoli kaksi vuotta Mekan valtauksen jälkeen vuonna 632. Al-Tabarin mukaan Muhammed oli silloin joko 60-, 63- tai 65-vuotias.
Uskonnon lähteet > Koraani

Muslimit uskovat, että Jumala (Allah) paljasti sanansa ihmiskunnalle islamin profeettojen kautta ja lopullisessa muodossaan Koraanissa, jonka muslimit uskovat Jumalan antaneen ihmiskunnalle Muhammedin kautta. Muhammed ei ollut ainoa profeettaa, vaan islamilaisen käsityksen mukaan ihmiskunnalla oli ollut 124 000 profeettaa, joista Muhammed kuitenkin oli viimeinen, ”profeettojen sinetti.” Aadamista alkaneiden aikaisempien profeettojen viesti oli sama kuin Muhammedilla, mutta heidän kirjansa olivat historian mittaan turmeltuneet. Koraani on 800-luvulta alkaen ymmärretty kirjaksi, jota ei luotu, vaan joka on aina ollut olemassa ja on itsessään ihme (ijaz).
Perimätieto kertoo, että Muhammedin eläessä hänen ilmestyksiään kirjattiin epäsäännöllisesti tai ne säilyivät ihmisten muistissa yksittäisinä katkelmina. Enkeli Gabriel kävi Muhammedin kanssa ilmestykset läpi kerran vuodessa ja kahdesti kuolinvuoteella. Ilmestyksien kokoaminen nousi esille hänen kuolemansa jälkeen. Muhammedilla oli sihteereitä, mutta Koraanin kokoaminen kirjaksi alkoi vasta, kun Muhammedia seurannut kalifi Abu Bakr määräsi kokoamaan Koraanin Muhammedin kuoleman jälkeen. Seuraava kalifi Uthman ei ollut tyytyväinen tulokseen, sillä sanamuodoista oli syntynyt erimielisyyttä. Kaikki Koraanit poltettiin ja kirja koottiin uudestaan noin 20 vuotta Muhammedin kuoleman jälkeen.lähde?
Uskonnon lähteet > Koraani > Koraanin kirjoitusasu

Koraanin teksti oli aluksi epätarkkaa konsonanttikirjoitusta. Vokaalimerkit ja muut tarkkeet lisättiin tekstiin vasta 700-luvulla. Teksti on jossain määrin vaihdellut nykyaikaan asti, vaikka islamilaisen käsityksen mukaan se on periaatteessa muuttumaton. Nykyinen, yleisimmin hyväksytty versio on vuoden 1342/1923 Kairon kuninkaallinen laitos, johon on edelleen tehty korjauksia. Ortografisesti siitä poikkeavia tekstejä on julkaistu muun muassa Saudi-Arabiassa. Koraanista ei ole toistaiseksi tehty kriittistä laitosta, johon kaikki poikkeamat ja versiot olisi koottu yhteen. Teksti on vanhaa, ja sitä pystytään ymmärtämään vain osittain kirjoitusmerkkien monitulkintaisuuden takia.
Koraani jakautuu 114 pituuden mukaan järjestettyyn suuraan. Lyhyttä ensimmäistä suuraa, Avauksen suuraa, seuraa Koraanin pisin suura, Lehmän suura. Viimeinen, Ihmisten suura sisältää vain 6 jaetta. Suurat sisältävät harvoin yhtenäisiä kertomuksia. Yleensä ne koostuvat lyhyistä katkelmista. Koraanin suurat on islamilaisen perimätiedon varassa jaettu Mekan ajan suuriin, jotka Muhammedin uskotaan vastaanottaneen Mekassa, ja myöhempiin Medinan suuriin, jotka hänen uskotaan vastaanottaneen Medinassa.