stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
926

| --- | --- |
Vuosisadat: 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku
Vuosikymmenet: 890-luku · 900-luku · 910-luku · 920-luku · 930-luku · 940-luku 950-luku · 960-luku · 970-luku · 980-luku · 990-luku · 1000-luku
Vuodet: 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 910 · 911 · 912 · 913 · 914 · 915 · 916 · 917 · 918 · 919 920 · 921 · 922 · 923 · 924 · 925 · 926 · 927 · 928 · 929 930 · 931 · 932 · 933 · 934 · 935 · 936 · 937 · 938 · 939 940 · 941 · 942 · 943 · 944 · 945 · 946 · 947 · 948 · 949 950 · 951 · 952 · 953 · 954 · 955 · 956 · 957 · 958 · 959 960 · 961 · 962 · 963 · 964 · 965 · 966 · 967 · 968 · 969 970 · 971 · 972 · 973 · 974 · 975 · 976 · 977 · 978 · 979 980 · 981 · 982 · 983 · 984 · 985 · 986 · 987 · 988 · 989 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009
Tapahtumia

Jorvikin kuningas Sihtric meni naimisiin Englannin kuninkaan Athelstanin sisaren kanssa.
Vilppulan Tähti

Vilppulan Tähden logo.
Vilppulan Tähti  on pirkanmaalainen urheiluseura entisestä Vilppulasta ja kuntaliitoksen jälkeen Mänttä-Vilppulasta. Seuran toiminta painottuu lentopalloon sekä jossain määrin myös yleisurheiluun ja nyrkkeilyyn. Lentopallossa Tähti kuuluu Lounais-Suomen alueeseen ja yleisurheilussa Hämeen seudun yleisurheiluun, HämSY:yn.
Historia

Vilppulan Tähti on perustettu 1924. Sen historiaan mahtuu paljon tapahtumia tapahtumia ja lajeja. Eniten harrastajia löytyy lentopallosta, mutta myös yleisurheilu on toiminnassa mukana.
Saavutukset

Lentopallossa Tähti on saavuttanut kuusitoista SM-tason mitalia, suurin osa niistä 1990-luvulla ja muutamia 2000-luvulla. Menestyksekkäimmät vuodet olivat 1990-luvun alkupuolella, jolloin Tähti valittiin kaksi kertaa (1989 ja 1991) Suomen parhaaksi tyttöjunioriseuraksi. Tuorein SM-mitali on keväältä 2007, jolloin Tähden C-tytöt voittivat SM-hopeaa Littoisissa.
Harrastajat

Tähden lentopalloilu on painottunut enemmän tyttöjen kuin poikien puolelle, mutta mukaan on saatu hyvin myös poikajoukkueita. Kaudella 2009–2010 Tähdessä pelaa naisten edustusjoukkue sekä 9 tyttö- ja 7 poikajoukkuetta. Naisten edustusjoukkue pelaa edelleen naisten 1-sarjaa.
Yleisurheilussa harrastajia löytyy joka kesä. Tähden urheilukoulut keräävät kesäisin paljon varsinkin pieniä lapsia nauttimaan liikunnan ilosta.
Menestys

Tähden nuorten menestykset SM-sarjassa 1981–2007 (listassa, jos sijoitus väh. finaalipaikka)
1981 B-pojat pronssi
1983 A-pojat hopea
1984 A-pojat pronssi
1985 D-tytöt kulta, C-tytöt 5.sija
1986 C-tytöt pronssi
1987 C-tytöt kulta, D-tytöt 6.  B-tytöt 5
1989 B-tytöt hopea, C-tytöt 4. C-pojat 8.
1990 A-tytöt 4. B-pojat 7
1991 A-tytöt kulta, C-tytöt 4.
1992 21v. tytöt kulta, B-tytöt 4. C-tytöt 6.
1993 21v. tytöt 4. B-tytöt 4.
1994 C-tytöt hopea
1995 B-tytöt 4. C-tytöt 7.
1996 C-tytöt kulta, B-tytöt hopea
1997 A-tytöt 7.
1998 B-tytöt kulta
1999 A-tytöt 8.
2000 A-tytöt 10.
2001 B-tytöt hopea
2002 C-tytöt pronssi
2003 A-tytöt 8. B-tytöt 9.
2007 C-tytöt hopea
MV-Lentis

Vilppulan Tähden ja Mäntän Valovolleyn yhteinen Mv-Lentis ry perustettiin 18.9.2006. Yhdistyksen toiminta on tällä hetkellä tauolla.
Tähti on kasvattanut pelaajia Suomen lentopalloilun huipulle. Tähden kasvatti on Matti Hietanen, joka pelaa Italiassa ja Suomen miesten maajoukkueessa.
Aiheesta muualla

http://www.vilppulantahti.fi/
http://www.mantta.fi/yhdistykset/valovolley/
http://www.lentopalloliitto.fi/
MV-lentiksen logo.
846

| --- | --- |
Vuosisadat: 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku
Vuosikymmenet: 790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku
Vuodet: 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909
Tapahtumia

Elokuussa: Saraseenien hyökkäys, Rooman ryöstö
Ludwig Saksalaisen johtama armeija hyökkäsi Suur-Määriin.
Kuolleita

Mojmír I, Suur-Määrin ensimmäinen ruhtinas.
847

| --- | --- |
Vuosisadat: 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku
Vuosikymmenet: 790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku
Vuodet: 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909
Tapahtumia

Pyhä Leo IV valittiin paaviksi
Kuolleita

7. tammikuuta: Sergius II, paavi
14. kesäkuuta: Methodios I, Konstantinopolin patriarkka
Väärälampi (Mäntyharju, Töpönkylä)

| Väärälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°27′24″N, 26°47′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Pyhäveteen 
Järvinumero:  14.971.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,8 m  
Pituus:  580 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,722 km  
Pinta-ala:  3,915 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVäärälampi 
Väärälampi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Töpönkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Väärälampi on 580 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Väärälampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Pyhäveden lähialueeseen (14.971) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,8 metriä mpy.
922

| --- | --- |
Vuosisadat: 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku
Vuosikymmenet: 890-luku · 900-luku · 910-luku · 920-luku · 930-luku · 940-luku 950-luku · 960-luku · 970-luku · 980-luku · 990-luku · 1000-luku
Vuodet: 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 910 · 911 · 912 · 913 · 914 · 915 · 916 · 917 · 918 · 919 920 · 921 · 922 · 923 · 924 · 925 · 926 · 927 · 928 · 929 930 · 931 · 932 · 933 · 934 · 935 · 936 · 937 · 938 · 939 940 · 941 · 942 · 943 · 944 · 945 · 946 · 947 · 948 · 949 950 · 951 · 952 · 953 · 954 · 955 · 956 · 957 · 958 · 959 960 · 961 · 962 · 963 · 964 · 965 · 966 · 967 · 968 · 969 970 · 971 · 972 · 973 · 974 · 975 · 976 · 977 · 978 · 979 980 · 981 · 982 · 983 · 984 · 985 · 986 · 987 · 988 · 989 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009
Tapahtumia

Robert I kruunattiin frankkien kuninkaaksi.
Adelina Oprean

Adelina Oprean (s. 1955 Deva) on romanialainen viulisti. Hän aloitti viulunsoiton 7-vuotiaana ja sai varhain tukea isältään, joka oli harrastelijaviulisti. Vuonna 1972 Oprean pääsi musiikkikouluun Bukarestissa. Sittemmin hän pääsi opiskelemaan Porumbescun konservatorioon Stefan Gheorghiun johdolla. Vuonna 1979 hän suoritti opintoja Gstaadissa Alberto Lysyn, Robert Mastersin ja Jehudi Menuhinin johdolla. Hän viimeisteli opintonsa Salzburgin Mozarteumissa Sándor Véghin johdolla.
Oprean teki Wigmore Hall -debyyttinsä veljensä Justin Opreanin kanssa vuonna 1983. Hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa London Mozart Playersin kanssa ja levyttänyt Euroopan unionin kamariorkesterin kanssa Hyperion Recordsille muun muassa Federigo Fiorillon, Giovanni Battista Viottin ja Joseph Haydnin konserttoja.
Abdul Salis

Abdul Salis (s. 6. heinäkuuta 1979) on brittiläinen näyttelijä. Hän on esiintynyt muiden muassa elokuvissa Rakkautta vain (2003), Animal (2005) ja Flyboys (2006). Lisäksi hänet tunnetaan Curtis Cooperin roolista televisiosarjassa Sairaalaelämää.
Aiheesta muualla

Abdul Salis Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Väärälampi (Mikkeli, Otava)

| Väärälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°38′35″N, 27°00′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Myllylampeen 
Järvinumero:  14.923.1.148
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,4 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,834 km  
Pinta-ala:  1,752 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVäärälampi 
Väärälampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Otavan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy.
Adelianós Kámpos

| Adelianós Kámpos Αδελιανός Κάμπος |
| --- | --- |
 Adelianós Kámpoksen kylää.
 Adelianós Kámpos
 Koordinaatit: 35°22′19″N, 24°32′28″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Réthymno
Kunta:  Réthymno
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7301020103
Väkiluku (2011):  680
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Adelianós Kámpos (kreik. Αδελιανός Κάμπος) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Adelianós Kámpos on osa Ádelen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 680 (vuonna 2011).
Adelianós Kámpoksen rantaa.
Adelianós Kámpoksen kylä sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla eli Kreetanmeren rannalla noin kuusi kilometriä itään Réthymnon keskustasta. Se on alun perin Ádelen kylän ranta-asutus, mutta nykyisin Réthymnon esikaupunkia ja osa sen itäpuolisen rannikon turistialuetta. Réthymnosta alkunsa saava pitkä hiekkaranta ulottuu kylään saakka. Kylässä on paljon hotelleja.
Aiemmin kylä kuului Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön.
Adelina Stehle

Adelina Stehle
Adelina Stehle (30. kesäkuuta 1860 Graz – 24. joulukuuta 1945 Milano) oli itävaltalaissyntyinen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hän oli muun muassa ensimmäinen Nannetta Verdin Falstaffissa. Vuonna 1892 hän tulkitsi Neddan roolin Pajatson kantaesityksessä. Hän esiintyi myös La Wallyn, Guglielmo Ratcliffin ja Silvanon kantaesityksissä.
Stehle opiskeli Milanossa, debytoi Aminan roolissa Bronissa 1881 ja pääsi La Scalaan vuonna 1890. Lisäksi hän lauloi muun muassa Etelä-Amerikassa ja Ranskassa. Hän teki kaksi levytystä. Hänen oppilaidensa joukossa oli Giannina Arangi-Lombardi.
Aarne Salonen (näyttelijä)

Näyttelijät Aarne Salonen ja Sylvi Sakki vuonna 1927.
Aarne Matias Salonen (18. helmikuuta 1900 Tampere – 24. elokuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, teatterinjohtaja, laulaja ja sanoittaja. Laulajana hän käytti myös taiteilijanimeä Matias Arne.
Ura > Teatteri ja elokuva

Tampereen teatterissa uransa aloittanut Salonen esiintyi myöhemmin myös useassa muussa teatterissa, kunnes vuonna 1926 siirtyi Anton Soinin tilalle Helsinkiin Sörnäisten Työväen Näyttämön johtajaksi. Samalla hän toimi myös näyttelijänä sekä ohjaajana. Vuonna 1927 Salonen kiinnitti Sörnäisten Työväen Teatteriin vasta 18-vuotiaan Tauno Palon, joka jatkoi teatterissa seuraavat viisi vuotta. Hänen mukaansa Salonen oli taitava ja innostunut teatteripersoona, jonka aikana harrastajapohjalta toiminut näyttämö otti ison askeleen eteenpäin. Salonen kuitenkin jätti lama-aikana vaikeassa taloudellisessa tilanteessa olleen Sörnäisten Työväen Teatterin keväällä 1930 ja siirtyi näyttelijäksi Porin Teatteriin. Myöhemmin 1940-luvulla Salonen teki useita pieniä elokuvarooleja. Pitkän ja tummanpuhuvan ulkonäkönsä vuoksi hän näytteli lähinnä konnan rooleja.
Ura > Musiikki

Aarne Salonen tunnettiin myös laulajana, joka esiintyi muun muassa Dallapén ja Columbus-orkesterin solistina. Vuonna 1929 hän oli Urho Walkaman ohella toinen solisti Dallapén Berliiniin tekemällä levytysmatkalla, jolloin yhtye äänitti 50 Kansanorkesterin nimellä julkaistua kappaletta. Berliinin nauhoituksia on myöhemmin julkaistu muun muassa vuonna 2006 ilmestyneellä Dallapén kokoelmalla Levytyksiä vuodelta 1929. Iskelmien lisäksi Salonen levytti myös työväenlauluja, joista esimerkiksi Köyhälistön marssi on mukana Eteenpäin!-levymerkin vuoden 1970 kokoelmalla Proletaarit nouskaa. Hänen esittämäkseen on Suomen äänitearkistossa merkitty yhteensä 30 ja sanoittamakseen 12 laulua.
Filmografia

VMV 6 (1936)
Onni pyörii (1942)
August järjestää kaiken (1942)
Synnitön lankeemus (1943)
Nuoria ihmisiä (1943)
Herra ja ylhäisyys (1944)
Tähtireportterit tulevat (1945)
Adelina Domingues

Adelina Domingues (19. helmikuuta 1888 Kap Verde – 21. elokuuta 2002 San Diego, Kalifornia, Yhdysvallat) oli kapverdeläis-yhdysvaltalainen henkilö. Hän syntyi Kap Verden saarella vuonna 1888 ja muutti yhdysvaltoihin vuonna 1907. Hänestä tuli maailman vanhin elävä henkilö Grace Clawsonin kuoltua 28. toukokuuta 2002. Domingues piti titteliä hallussaan kuolemaansa asti, jolloin titteli siirtyi Kamato Hongolle. Kuollessaan Domingues oli 114-vuotias.
Domingues on todistettavasti maailman vanhin kapverdeläissyntyinen henkilö.[lähde? ]
Dominguesin isä oli sukujuuriltaan italialainen ja äiti portugalilainen.
Väinö Vuorio

| Väinö Aarre Vuorio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. syyskuuta 1895 Urjala
Kuollut: 31. heinäkuuta 1929 (33 vuotta) Uusikirkko
Poliitikko
Puolue:  Suomen Kommunistinen Puolue
Väinö Aarre Vuorio (2. syyskuuta 1895 Urjala – 31. heinäkuuta 1929 Uusikirkko) oli suomalainen poliitikko ja toimittaja. Vuorio oli 1920-luvulla keskeinen vaikuttaja kielletyssä Suomen kommunistisessa puoluessa sekä monissa julkisissa työväenjärjestöissä. Vuosina 1922–1923 Vuorio toimi samanaikaisesti Suomen sosialidemokraattisen nuorisoliiton (SSN) puheenjohtajana ja Suomen sosialistisen työväenpuolueen (SSTP) pää-äänenkannattaja Suomen Työmiehen päätoimittajana.
Elämä > Nuori työläinen

Vuorio syntyi Taipaleen kylässä Urjalassa puusepän perheeseen. Vuonna 1907 perhe muutti Viialaan ja 1909 Alkkulaan. Nuori Väinö aloitti työnteon 12-vuotiaana lasihiomossa. 1910-luvun alussa Vuorio muutti Helsinkiin, jossa hän alkoi osallistua Helsingin sosialidemokraattisen nuorisoseuran toimintaan. Vuosina 1915–1916 hän oli nuorisoseuran puheenjohtaja. Vuorio kirjoitti liittonsa lehtiin ja tuli siten tunnetuksi myös pääkaupungin ulkopuolella. Vuonna 1917 Vuorio valittiin Suomen sosialidemokraattisen raittiusliiton sihteeriksi. Vuosien 1916–1917 aikana Vuorio oleskeli myös Venäjällä. Tapahtumarikkaan matkan aikana hän muun muassa työskenteli sillanrakennustöissä Georgiassa.
Sisällissodan alettua Vuorio siirtyi ensin Helsingin rahatoimikamariin ja lähti maaliskuussa rintamalle Helsingin punakaartin nuorisokomppanian ryhmäpäällikkönä. Ennen sodan alkua Vuorio oli vastustanut aseellista toimintaa ja punakaarteja, koska ne hänen mielestään johtivat militarismiin. Hän haavoittui pian taistelussa ja joutui sairaalaan Tampereelle. Toukokuussa Vuorio vangittiin ja hän sai kahdeksan vuoden tuomion valtiopetoksesta.
Elämä > Työväenliikkeen johtotehtävissä

Vapauduttuaan Tammisaaren pakkotyölaitoksesta toukokuussa 1921 Vuorio meni mukaan SSTP:n ja nuorisoliiton toimintaan. Hän alkoi työskennellä puolueen pää-äänenkannattaja Suomen Työmiehen toimituksessa, ja alkuvuodesta 1922 alkaen sen päätoimittajana. Saman vuoden maaliskuussa Vuorio nousi SSN:n puheenjohtajaksi ja elokuussa myös SKP:n Suomen byroon jäseneksi. SSN lakkautettiin keväällä 1923 ja Suomen Työmies elokuussa.
Toisin kuin monet muut vasemmiston johtajat, Vuorio välttyi syksyllä 1923 vangitsemiselta, ja hän oli keskeinen henkilö uusien toimintamuotojen (kuten vaalijärjestöt ja opintoyhdistysliike), järjestöjen (SNL) ja lehtien (Työväenjärjestöjen Tiedonantaja, Liekki ja Itä ja Länsi) alkuun saattamisessa. Armas Äikiä on kirjoittanut: "Hänen tarmonsa oli rajaton. Kun taantumusporvaristo poliiseineen hajoitti yhden työväenjärjestön, niin Väinö Vuorio perusti toisen." Lehtiin kirjoittaessaan Vuorio käytti lukuisia nimimerkejä kuten V.V., Ernst Asp, Ilmi, Pauli ja Ex ex. Vuorion kirjoittamia Tohtori Piitersin pakinoita ilmestyi useissa työväenlehdissä.
SKP:ssä Vuorio ajoi korostetusti maltillista linjaa: hän korosti laillisia toimintamuotoja ja halusi välttää jyrkkää retoriikkaa. Vuorio arvosteli SKP:n Neuvostoliitossa oleskellutta johtoa komentelusta sekä kyvyttömyydestä itsekritiikkiin. Vuorio ei kuitenkaan mennyt arvostelussaan yhtä pitkälle kuin niin sanotut hoipertelijat, ja hän säilytti paikkansa puoluejohdossa, vaikka esimerkiksi Kullervo Manner harkitsi hänen erottamistaan Suomen byroosta. Vuorio kävi kahdesti Neuvostoliitossa SKP:n kokousten yhteydessä.
Elämä > Pidätys ja kuolema

Vuorio pidätettiin poliittisen toimintansa johdosta huhtikuussa 1928 yhdessä 47 muun kommunistin kanssa. Kiinnijäämisen aiheutti entisen puoluetoimitsijan yhteistyö poliisin kanssa. Vuorio sai neljän ja puolen vuoden tuomion valtiopetoksen valmistelusta. Tie vei jälleen Tammisaareen, jossa keuhkotautia sairastaneen Vuorion kunto heikkeni ja kesällä 1929 hänet siirrettiin Halilan parantolaan. Vuorio menehtyi tautiin heinäkuun 1929 lopussa.
Vuorion hautajaisiin ja hautajaissaattoon työväentalolta Malmin hautausmaalle osallistui noin 5 000 ihmistä. Lokakuussa 1929 helsinkiläiset vasemmistonuoret perustivat Vuorion nimeä kantaneen rahaston, jonka tarkoituksena oli proletaarisen nuorisokirjallisuuden tukeminen sekä patsaan saaminen marttyyrin haudalle.
Perhe

Vuorio meni naimisiin Anna Romppaisen kanssa kesällä 1922. Pari sai kaksi lasta vuosina 1923 ja 1924. Vuosikymmenen puolivälissä Vuoriolla oli salainen suhde Betty Peltosen kanssa.
Aiheesta muualla

Timo Soukola: / Vuorio, Väinö Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  20.4.2000. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Aklanon

| Aklanon |
| --- | --- |
Muu nimi:  inakeanon
Tiedot
Alue:   Filippiinit
Puhujia:  435,000 (2000)
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet keskifilippiiniläiset kielet
ISO 639-3:  akl
 Ohje 
Aklanon eli inakeanon on keskifilippiiniläinen kieli, jota puhutaan Filippiineillä Aklanin provinssissa Panayn saaren pohjoisosassa. Sitä puhuu vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan äidinkielenään 435,000 ihmistä.
Aasian talouskriisi

Maat joihin kriisi eniten vaikutti: Singapore, Thaimaa, Malesia, Indonesia, Etelä-Korea.
Aasian talouskriisi tai Aasian valuuttakriisi oli heinäkuussa 1997 Thaimaasta alkanut kriisi, joka vaikutti muun muassa valuuttoihin ja pörssimarkkinoihin lähialueella, etenkin niin kutsuttujen Aasian tiikereiden talouksissa.
Kriisi sai alkunsa Thaimaasta bahtin jouduttua voimakkaan valuuttahyökkäyksen kohteeksi, jolloin Thaimaan keskuspankki päätti laskea bahtin kellumaan. Jo ennen valuutan romahdusta koko maa oli kuitenkin konkurssin partaalla suurten ulkomaisten lainojen vuoksi. Pian talouskriisi levisi ympäri Kaakkois-Aasiaa ja Japania, mikä ilmeni heikkoina valuuttojen kursseina, huonoina pörssitoimintoina ja erityisesti äkillisenä kasvuna yksityisten lainojen otossa.
Pahimmin kriisistä kärsivät Indonesia, Etelä-Korea ja Thaimaa, mutta ongelmia oli myös Malesialla, Filippiineillä ja Hongkongilla. Kriisi ei juurikaan vaikuttanut Kiinaan, Vietnamiin, Taiwaniin eikä Japaniin, joskin Japanilla oli oma, jo kauemmin jatkunut lamansa. Taiwanilla oli kriisissä tukenaan suhteessa valtavat valuuttareservit. Kiina sekä Vietnam eivät olleet vielä vapauttaneet rahamarkkinoitaan siinä määrin, että kriisi olisi voinut vaikuttaa niihin paljoa, ja ne pitivät valuuttakurssinsa kiinnitettynä kurssien laskiessa naapurimaissa, huolimatta vientitappioista.
Vaikka suurimmalla osalla Aasian maista ei ollut valtionvelkaa ja niillä oli suhteellisen hyvät verojärjestelmät, Kansainvälisen Valuuttarahaston (IMF) järjesti 40 miljardin dollarin avustusohjelman vakauttamaan Etelä-Korean, Thaimaan ja Indonesian valuutat. Suurten ulkomaisten velkojen ja huonon pankkijärjestelmänsä vuoksi lamaan joutunut Japani sai pelastajakseen Yhdysvallat, joka osti Japanin jenejä lähes miljardilla dollarilla, mikä pysäytti jenin arvon laskun.
Tausta

Vuoteen 1997 asti Aasia houkutteli lähes puolet kehitysmaihin virranneesta pääomasta. Erityisesti Kaakkois-Aasiaan talouden suuret korkotulot houkuttelivat ulkomaalaisia sijoittajia, minkä vuoksi alueelle virtasi suuria summia ulkomaalaista pääomaa. Samaan aikaan Thaimaa, Malesia, Indonesia, Filippiinit, Singapore ja Etelä-Korea kokivat nopeaa talouskasvua 1980-luvun lopun ja 1990-luvun välillä.