stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kendrick Lamar

| Kendrick Lamar |
| --- | --- |
 Kendrick Lamar vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. kesäkuuta 1987 (ikä 37) Compton, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  rap-artisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kendrick Lamar, K-Dot, Kung Fu Kenny, Oklama
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2002–
Tyylilajit:  rap
Yhtyeet:  Black Hippy
Levy-yhtiöt:  Top Dawg Entertainment (2005–2022) Aftermath Entertainment Interscope Records PGLang
Aiheesta muualla
oklama.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kendrick Lamar Duckworth (s. 17. kesäkuuta 1987 Compton, Kalifornia), taiteilijanimeltään Kendrick Lamar, on yhdysvaltalainen rap-artisti. Hän muodostaa Jay Rockin, Schoolboy Q:n ja Ab-Soulin kanssa Black Hippy -nimisen hip hop -yhtyeen. Lamaria pidetään yhtenä 2010-luvun merkittävimmistä rap-artisteista.
Lamar on julkaissut kuusi studioalbumia ja hänet on palkittu uransa aikana 12 Grammy-palkinnolla. Vuonna 2016 hänelle myönnettiin Comptonin kaupungin avain. Vuonna 2018 hänet palkittiin Pulitzer-palkinnolla albumistaan Damn (2017).
Elämä ja ura > Nuoruus (1987–2003)

Kendrick Lamar syntyi Comptonissa chicagolaisille vanhemmille. Hän varttui vähävaraisessa perheessä Section 8 -vuokra-asunnossa. Lamar on kertonut olleensa 8-vuotiaana paikalla katsomassa, kun vuonna 1995 Tupac Shakur ja Dr. Dre kuvasivat "California Love" -musiikkivideota Comptonissa. Tämä teki Lamariin suuren vaikutuksen. Lamar opiskeli Centennial High Schoolissa Comptonissa, ja pärjäsi opinnoissaan hyvin. High schoolissa hän aloitti myös räppäämisen. Muut huomasivat Lamarin lahjakkuuden ja kehottivat häntä "pysymään studiossa".
Elämä ja ura > Musiikkiuran alku (2004–2009)

Lamar julkaisi ensimmäisen mixtapensa Youngest Head Nigga in Charge vuonna 2004 ollessaan 16-vuotias. Hän käytti mixtapella nimeä K-Dot. Mixtape herätti Top Dawg Entertainment -levy-yhtiön kiinnostuksen, ja Lamar sai levytyssopimuksen. Hän esiintyi ensimmäisen kerran lavalla vuonna 2006 comptonilaisen rap-artisti The Gamen lämmittelijänä. Vuonna 2007 Lamar julkaisi Training Day -mixtapen, ja samana vuonna hän julkaisi Jay Rockin kanssa levyn No Sleep Til NYC. Vuonna 2009 Lamar julkaisi levyt C4 ja Kendrick Lamar EP. Samana vuonna hän liittyi myös Black Hippy -kollektiiviin.
Elämä ja ura > Overly Dedicated ja Section.80 (2010–2011)

Syyskuussa 2010 ilmestyi Lamarin viides mixtape Overly Dedicated. Mixtapen kappale "Ignorance Is Bliss" herätti tuottaja Dr. Dren huomion, ja pian Lamar alkoi työskennellä Dren Detox-albumin parissa.
Vuoden 2011 alkupuolella Lamar oli mukana XXL-lehden Top 10 Freshman Class -listalla. Hänen debyyttialbuminsa Section.80 julkaistiin 2. heinäkuuta 2011. Albumi nousi 113. sijalle Yhdysvaltain Billboard 200 -albumilistalla.
Elämä ja ura > Tie menestykseen (2012–2013)

Vuonna 2012 Lamar solmi levysopimuksen Dr. Dren Aftermath Entertaiment -yhtiön kanssa. Lamarin toinen studioalbumi Good Kid, m.A.A.d city julkaistiin 22. lokakuuta 2012. Albumi sisältää singlet "The Recipe", "Swimming Pools (Drank)", "Backseat Freestyle", "Poetic Justice", jossa on mukana Drake, ja "Bitch, Don't Kill My Vibe". Good Kid, m.A.A.d city on konseptialbumi, jossa Lamar käsittelee varttumistaan Comptonissa katujengien ympäröimänä. Jengielämän romantoimisen sijaan Lamar halusi käsitellä aihetta syvällisemmin, muun muassa jengikulttuurin takana olevien syiden kautta. Albumi myi ensimmäisellä viikollaan 242 000 kappaletta, ja nousi suoraan Billboard 200 -listan toiselle sijalle. Vuoden 2013 BET Hip Hop Awardsissa Lamar voitti viisi palkintoa.
Elämä ja ura > To Pimp a Butterfly ja Untitled Unmastered (2014–2016)

Vuonna 2014 Lamar julkaisi seuraavan albuminsa ensimmäisen singlen "i". Vuonna 2015 hän julkaisi albumin To Pimp a Butterfly, jolta julkaistiin myös neljä muuta singleä. Albumia myytiin 324 000 kopiota ensimmäisellä viikolla ja se nousi Billboard 200 -listan ensimmäiseksi. To Pimp a Butterfly yhdistelee rap-musiikkiin jazzia, funkia, soulia ja spoken wordia. Albumissa käsitellään muun muassa rasismia, poliisiväkivaltaa, itsetuntoa ja masennusta.
Helmikuussa 2016 Lamarille myönnettiin Comptonin kaupungin avain. Samana vuonna hän julkaisi untitled unmastered. -kokoelma-albumin. Levyn kappaleet ovat To Pimp a Butterfly -albumin keskeneräiseksi jääneitä demokappaleita.
Elämä ja ura > DAMN. ja Black Panther (2017–)

Huhtikuussa 2017 Lamar julkaisi DAMN.-albumin. Levy sai hyvät arvostelut ja saavutti kaksinkertaisen platinarajan kolme kuukautta julkaisun jälkeen. Albumilla vierailevat muun muassa U2 ja Rihanna. Albumin sanoituksissa Lamar käsittelee paljon uskontoa, ja levyllä on myös viitteitä Black Hebrew Israelites -ideologiaan. Vuonna 2018 albumi palkittiin Pulitzer-palkinnolla.
Lamar toimi Black Panther -elokuvan soundtrack-albumin vastaavana tuottajana yhdessä Top Dawg Entertainmentin perustajan Anthony Tiffithin kanssa. 4. tammikuuta 2018 Lamar julkaisi kappaleen "All The Stars", joka on osa elokuvan ääniraitaa. Kappaleella vierailee SZA. 11. tammikuuta julkaistiin soundtrack-albumiin kuuluva Jay Rockin kappale "King's Dead", jossa Lamar oli mukana. 2. helmikuuta albumilta julkaistiin Lamarin ja The Weekndin yhteiskappale "Pray For Me". Soundtrack-albumi julkaistiin 9. helmikuuta 2018.
Yksityiselämä

Lamar on koripalloilija Nick Youngin ja räppäri Baby Keemin serkku. Vuonna 2015 Lamar meni kihloihin tyttöystävänsä Whitney Alfordin kanssa.
Lamar on kertonut olevansa kristitty, ja vuonna 2013 hän ilmoitti tulleensa kastetuksi.
Diskografia > Studioalbumit

Section.80 (2011)
good kid, m.A.A.d city (2012)
To Pimp a Butterfly (2015)
untitled unmastered. (2016)
DAMN. (2017)
Mr. Morale & the Big Steppers (2022)
GNX (2024)
Diskografia > EP:t

Kendrick Lamar EP (2009)
Diskografia > Singlet

"HiiiPoWeR" (2011)
"Ronald Reagan Era (His Evil)" (2011)
"The Recipe" (mukana Dr. Dre) (2012)
"Swimming Pools (Drank)" (2012)
"Backseat Freestyle" (2013)
"Poetic Justice" (mukana Drake) (2013)
"Bitch, Don't Kill My Vibe" (2013)
"i" (2014)
"The Blacker the Berry" (2015)
"King Kunta" (2015)
"Alright" (2015)
"These Walls" (2015)
"untitled 07 | levitate" (2016)
"The Heart Part 4" (2017)
"HUMBLE." (2017)
"DNA" (2017)
"LOYALTY" (2017)
"LOVE." (2017)
"All The Stars" (2018)
"Pray For Me" (2018)
"The Heart Part 5" (2022)
"Not Like Us" (2024)
Diskografia > Mixtapet

Youngest Head Nigga in Charge (2003)
Training Day (2005)
No Sleep 'Til NYC (Kendrick Lamar & Jay Rock) (2007)
C4 (2009)
Compton State Of Mind (2009)
Overly Dedicated (2010)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut
| n k Kendrick Lamar |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Section.80  good kid, m.A.A.d city  To Pimp a Butterfly  untitled unmastered.  DAMN.  Mr. Morale & the Big Steppers  GNX 
EP:t:  Kendrick Lamar EP 
Singlet:  ”HiiiPoWeR”  ”Ronald Reagan Era (His Evil)”  ”The Recipe" (mukana Dr. Dre)  ”Swimming Pools (Drank)”  ”Backseat Freestyle”  ”Poetic Justice” (mukana Drake) (2013)  ”Bitch, Don't Kill My Vibe”  ”i”  ”The Blacker the Berry”  ”King Kunta”  ”Alright”  ”These Walls”  ”untitled 07 levitate”  ”The Heart Part 4”  ”HUMBLE.”  ”DNA”  ”LOYALTY”  ”LOVE.”  ”All The Stars”  ”Pray For Me”  ”The Heart Part 5”  ”Not Like Us” 
Mixtapet:  Youngest Head Nigga in Charge  Training Day  No Sleep 'Til NYC (Kendrick Lamar & Jay Rock)  C4  Compton State Of Mind  Overly Dedicated 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Korea  Puola 
Taiteenala:  Emmy Awards  Grammy Awards  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  IdRef 
Kendrick Lamar esiintymässä Göteborgissa elokuussa 2013.
1872

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

20. helmikuuta – Metropolitan Museum of Art avattiin New Yorkissa
15.–16. syyskuuta – Anarkistinen Internationaali kokoontui Sveitsin Saint-Imierissä.
13. lokakuuta – Kansallisteatterin edeltäjä Suomalainen teatteri piti esikoisnäytäntönsä Porissa Hotelli Otavan tiloissa.
14. lokakuuta – Japanin ensimmäinen rautatie aloitti toimintansa Shinbashin ja Jokohaman välillä.
5. marraskuuta – Yhdysvaltain istuva presidentti Ulysses S. Grant sai presidentinvaaleissa valitsijamiesten enemmistön.
Helsingin latojien lakko on Suomen ensimmäinen ammattiyhdistyksen järjestämä työtaistelu.
Wilhelm Rosenlew perusti Seikun sahan Kokemäenjoen rannalle Poriin.
Hans Gutzeit perusti niin sanotun Norjan sahan Kymiin (nyk. Kotkaan).
Hankasalmen kunta perustettiin.
Kiukaisten kunta perustettiin.
Maaningan kunta perustettiin.
Suomen oppikouluja varten säädettiin koulujärjestys, joka oli voimassa vuoteen 1983 saakka.
Tulivuori Merapi purkautui räjähdyksenomaisesti Jaavalla 120 tunnin ajan. Noin 200 ihmistä kuoli.
Yhdysvaltain ja Kanadan rajakiistan välittäjänä toiminut Saksan keisari Vilhelm I totesi San Juanin saarten kuuluvan Yhdysvalloille.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

4. tammikuuta – Kerstin Hesselgren, ruotsalainen poliitikko (k. 1962)
4. tammikuuta – Edmund Rumpler, itävaltalais-saksalainen auto- ja ilmailutekniikan uranuurtaja (k. 1940)
5. tammikuuta – Anders Venger, norjalainen poliitikko (k. 1935)
6. tammikuuta – Robert Elmgren, suomalainen ylilääkäri (k. 1942)
9. tammikuuta – Anastasia Mannerheim, venäläissyntyinen vapaaherratar, Carl Gustaf Emil Mannerheimin puoliso 1892–1919 (k. 1936)
19. tammikuuta – Heikki Renvall, suomalainen toimittaja, vakuutusjohtaja ja senaattori (k. 1955)
23. tammikuuta – Paul Langevin, ranskalainen fyysikko (k. 1946)
28. tammikuuta – Otto Braun, saksalainen poliitikko, Preussin pääministeri 1920–1932 (k. 1955)
29. tammikuuta – William Rothenstein, brittiläinen taidemaalari, piirtäjä ja taidekirjailija (k. 1945)
31. tammikuuta – Zane Grey, yhdysvaltalainen viihdekirjailija (k. 1939)
3. helmikuuta – Bogumil Nowotny, puolalainen meriupseeri (k. 1960)
8. helmikuuta – Theodor Lessing, saksalainen filosofi (k. 1933)
11. helmikuuta – Edward Johnston, brittiläinen kalligrafi (k. 1944)
19. helmikuuta – Kustaa Eränen (”Sepeteus”), suomalainen eläinlääkäri ja pakinoitsija (k. 1931)
19. helmikuuta – Johan Pitka, virolainen kontra-amiraali, Viron merivoimien komentaja (k. 1944)
28. helmikuuta – Viktor Blomqvist, suomalainen SDP:n kansanedustaja (k. 1928)
3. maaliskuuta – Aina Osa, suomalainen näyttelijä (k. 1947)
3. maaliskuuta – Vilhelms Purvītis, latvialainen taidemaalari (k. 1945)
6. maaliskuuta – Kaarlo Kari, suomalainen taidemaalari, graafikko, pilapiirtäjä, näyttelijä ja teatterinjohtaja (k. 1941)
7. maaliskuuta – Piet Mondrian, alankomaalainen taidemaalari (k. 1944)
13. maaliskuuta – Vilho Haanpää, suomalainen kirjailija (k. 1943)
16. maaliskuuta – Kalle Välimaa, suomalainen kauppaneuvos (k. 1943)
24. maaliskuuta – Gabriel Engberg, suomalainen taidemaalari (k. 1953)
24. maaliskuuta – Øvre Richter Frich, norjalainen kirjailija (k. 1945)
26. maaliskuuta – Kaarlo Terhi, suomalainen raittiusmies, kuoronjohtaja, toimittaja ja kirjailija (k. 1921)
28. maaliskuuta – Ingolf Elster Christensen, norjalainen poliitikko (k. 1943)
30. maaliskuuta – Sam Stadener, ruotsalainen piispa ja ministeri (k. 1937)
31. maaliskuuta – Alexandra Kollontai, venäläinen marxilainen kirjailija, feministi ja diplomaatti (k. 1952)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

4. huhtikuuta – Juho Hakkinen, suomalainen SDP:n kansanedustaja (k. 1918)
9. huhtikuuta – Léon Blum, ranskalainen poliitikko ja Ranskan pääministeri (k. 1950)
11. huhtikuuta – Aleksander Stavre Drenova, albanialainen runoilija (k. 1947)
15. huhtikuuta – Hendrik Christian Andersen, norjalais-yhdysvaltalainen kuvanveistäjä, taidemaalari ja kaupunkisuunnittelija (k. 1940)
18. huhtikuuta – Robert Byron Drury Blakeney, brittiläinen prikaatikenraali ja poliitikko (k. 1952)
19. huhtikuuta – Lennart Rosenlew, suomalainen agronomi, maanviljelysneuvos ja kartanonomistaja (k. 1943)
22. huhtikuuta – Margaret, Preussin ja Saksan prinsessa, keisari Fredrik III:n tytär (k. 1954)
26. huhtikuuta – William Desmond Taylor, irlantilais-yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (k. 1922)
26. huhtikuuta – Gösta Theslöf, suomalainen kenraalimajuri ja itsenäisyysmies (k. 1939)
1. toukokuuta – Hugo Alfvén, ruotsalainen säveltäjä ja kapellimestari (k. 1960)
1. toukokuuta – Sidónio Pais, portugalilainen poliitikko ja Portugalin presidentti (k. 1918)
2. toukokuuta – Higuchi Ichiyō, japanilainen kirjailija (k. 1896)
6. toukokuuta – Willem de Sitter, alankomaalainen astronomi, matemaatikko ja fyysikko (k. 1934)
7. toukokuuta – Onni von Zansen, suomalainen arkkitehti (k. 1947)
10. toukokuuta – Marcel Mauss, ranskalainen sosiologi ja etnologi (k. 1950)
11. toukokuuta – Maximilian Bayer, saksalainen upseeri, jääkärimajuri (k. 1917)
13. toukokuuta – Paula af Heurlin, suomalainen laulunopettaja ja raittiuden edistäjä (k. 1947)
18. toukokuuta – Bertrand Russell, vuoden 1950 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut brittiläinen matemaatikko, filosofi ja loogikko (k. 1970)
20. toukokuuta – Wivi Lönn, suomalainen arkkitehti (k. 1966)
21. toukokuuta – Gyda Christensen, norjalainen näyttelijä (k. 1964)
24. toukokuuta – Joosef Ferdinand, Itävalta-Unkarin arkkiherttua ja kenraali (k. 1942)
20. toukokuuta – Wivi Lönn, suomalainen arkkitehti (k. 1966)
28. toukokuuta – Marian Smoluchowski, puolalainen tilastollisen fysiikan tutkija ja vuorikiipeilijä (k. 1917)
31. toukokuuta – Charles Greeley Abbot, yhdysvaltalainen astrofyysikko ja astronomi (k. 1973)
31. toukokuuta – Nils Wasastjerna, suomalainen sisustusarkkitehti, taidekriitikko ja kirjailija (k. 1951)
3. kesäkuuta – Habibullah Khan, Afganistanin emiiri 1901–1919 (k. 1919)
6. kesäkuuta – Aleksandra Fjodorovna (Alix), Hessen-Darmstadtin prinsessa, Venäjän keisarinna, keisari Nikolai II:n puoliso (k. 1918)
12. kesäkuuta – Emil Hácha, tšekkilakimies, Tšekkoslovakian kolmas presidentti ja Böömin–Määrin protektoraatin valtiopresidentti (k. 1945)
19. kesäkuuta – J. H. Vennola, suomalainen taloustieteilijä, poliitikko ja pääministeri (k. 1938)
21. kesäkuuta – Mohammad Ali Shah, Persian šaahi 1907–1909 (k. 1924)
28. kesäkuuta – August Saaristo, suomalainen teollisuusmies (k. 1936)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Louis Blériot, ranskalainen ilmailun uranuurtaja ja keksijä (k. 1936)
4. heinäkuuta – Calvin Coolidge, Yhdysvaltain presidentti (k. 1933)
11. heinäkuuta – Bertel Jung, suomalainen arkkitehti (k. 1946)
12. heinäkuuta – Emil Hácha,  Tšekkoslovakian presidentti 1938–1939 (k. 1945)
16. heinäkuuta – Roald Amundsen, norjalainen naparetkeilijä ja tutkimusmatkailija (k. 1928)
17. heinäkuuta – Julius Fučík, tšekkiläinen säveltäjä ja sotilasmuusikko (Gladiaattorien tulo) (k. 1916)
17. heinäkuuta – Lars William Öholm, suomalainen kemisti ja professori (k. 1944)
24. heinäkuuta – Kirsti Suonio, suomalainen näyttelijä (k. 1939)
30. heinäkuuta – Clémentine Albertine Marie Léopoldine, Belgian kuningas Leopold II:n tytär ja Ranskan kruununtavoittelija Napoleon VI:n äiti
3. elokuuta – Haakon VII, Norjan kuningas 1905–1957 (k. 1957)
9. elokuuta – Joosef August, Itävalta-Unkarin arkkiherttua ja sotamarsalkka (k. 1962)
13. elokuuta – Otto Manninen, suomalainen kirjailija (k. 1950)
13. elokuuta – Richard Martin Willstätter, vuoden 1915 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (k. 1942)
15. elokuuta – Sri Aurobindo, intialainen nationalisti, runoilija, filosofi ja henkinen guru (k. 1950)
18. elokuuta – Adolf Schmal, itävaltalainen ratapyöräilijä, miekkailija ja olympiavoittaja (k. 1919)
21. elokuuta – Aubrey Beardsley, englantilainen kuvittaja ja kirjailija (k. 1898)
21. elokuuta – George White, yhdysvaltalainen poliitikko (k. 1953)
25. elokuuta – Meri Roini, suomalainen näyttelijä (k. 1951)
28. elokuuta – Bruno Jalander, suomalainen kenraalimajuri ja maaherra (k. 1966)
1. syyskuuta – Johannes Bäck, suomalainen pappi ja kansanedustaja (k. 1952)
2. syyskuuta – Hugo Lund, suomalainen sinologi (k. 1915)
5. syyskuuta – Carlo von Erlanger, saksalainen tutkimusmatkailija ja lintutieteilijä (k. 1904)
20. syyskuuta – Maurice Gamelin, ranskalainen kenraali (k. 1958)
21. syyskuuta – Ada Nilsson, ruotsalainen lääkäri (k. 1964)
22. syyskuuta – Sergei Buturlin, venäläinen lintutieteilijä (k. 1938)
24. syyskuuta – Jaan Teemant, virolainen poliitikko ja riigivanem (k. 1941)
26. syyskuuta – Ottokar Czernin, itävaltalainen kreivi, diplomaatti ja poliitikko (k. 1932)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Anton Konkola, suomalainen talonpoika, liikemies ja patruuna (k. 1910)
4. lokakuuta – Eino Voionmaa, suomalainen toimittaja ja suomentaja (k. 1928)
8. lokakuuta – Kristine Bonnevie, norjalainen biologi ja Norjan ensimmäinen naisprofessori (k. 1948)
11. lokakuuta – Emily Davison, brittiläinen suffragetti (k. 1913)
12. lokakuuta – Ralph Vaughan Williams, englantilainen säveltäjä ja kapellimestari (k. 1958)
15. lokakuuta – Antti Järnefelt, suomalainen rakennusmestari ja kirjailija (k. 1948)
15. lokakuuta – Wilhelm Miklas, Itävallan liittopresidentti 1928–1938 (k. 1956)
23. lokakuuta – Tekla Renfors, suomalainen runoilija ja suomentaja (k. 1912)
8. marraskuuta – Georg Schneevoigt, suomalainen kapellimestari (k. 1947)
9. marraskuuta – Vihtori Aromaa, suomalainen muurari ja SDP:n kansanedustaja (k. 1932)
10. marraskuuta – Carl Schoultz, suomalainen arkkitehti (k. 1932)
12. marraskuuta – Konrad Tallroth, suomalainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -näyttelijä (k. 1926)
14. marraskuuta – Cathérine Boman-Kolomijzova, venäläis-suomalainen taidemaalari (k. 1961)
16. marraskuuta – Evert Katila, suomalainen musiikkiarvostelija, säveltäjä, toimittaja ja toimitussihteeri (k. 1945)
20. marraskuuta – Axel Wiklund, suomalainen liikemies ja kauppaneuvos (k. 1940)
30. marraskuuta – Morris Fuller Benton, yhdysvaltalainen kirjainmuotoilija (k. 1948)
5. joulukuuta – Uno Donner, suomalainen liikemies (k. 1958)
5. joulukuuta – Harry Nelson Pillsbury, yhdysvaltalainen shakkimestari (k. 1906)
7. joulukuuta – Johan Huizinga, alankomaalainen kulttuurihistorioitsija (k. 1945)
10. joulukuuta – Ludwig Klages, saksalainen filosofi, psykologi ja grafologian teoreetikko (k. 1956)
16. joulukuuta – Anton Denikin, venäläinen kenraali, Etelä-Venäjän valkoisen armeijan komentaja 1918–1919 (k. 1947)
17. joulukuuta – Valdemar Langlet, ruotsalainen toimittaja ja kirjailija (k. 1960)
23. joulukuuta – Georgi Pfeiffer, ukrainalainen matemaatikko (k. 1946)
23. joulukuuta – Henri Pirenne, belgialainen historioitsija ja professori (k. 1934)
26. joulukuuta – Norman Angell, vuoden 1933 Nobelin rauhanpalkinnon saanut brittiläinen poliitikko (k. 1967)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Victor Furuhjelm, suomalainen senaattori (s. 1810)
2. tammikuuta – Wilhelm Löhe, baijerilainen luterilainen pappi, teologi ja diakonissalaitoksen perustaja (s. 1808)
5. tammikuuta – Kereopa Te Rau, maorilainen uskonnollinen vaikuttaja ja murhaaja (teloitettiin)
9. tammikuuta – Henry Wager Halleck, yhdysvaltalainen upseeri, kouluttaja ja lakimies (s. 1815)
21. tammikuuta – Franz Grillparzer, itävaltalainen näytelmäkirjailija (s. 1791)
24. tammikuuta – Friedrich Adolf Trendelenburg, saksalainen filosofi ja filologi (s. 1802)
25. tammikuuta – Richard S. Ewell, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (s. 1817)
3. helmikuuta – Viktor Leonard Schauman, suomalainen apteekkari ja teollisuusmies (s. 1822)
5. helmikuuta – Mathilda Linsén, Suomen ensimmäinen sokeiden opettaja (s. 1831)
7. helmikuuta – Nikolai Miljutin, venäläinen valtiomies (s. 1818)
8. helmikuuta – Kaarle Tavela, suomalainen ratsutilallinen ja talonpoikaissäädyn edustaja Aleksanteri II:n kruunajaisissa (s. 1810)
11. helmikuuta – Edward James Roye, Liberian presidentti (s. 1815)
13. helmikuuta – Alexander Cannelin, suomalainen merikapteeni ja merenkulkuopetuksen kehittäjä (s. 1823)
13. helmikuuta – Gustaf Erik Eurén, suomalainen opettaja, kirjailija ja kielentutkija (s. 1818)
4. maaliskuuta – Carsten Hauch, tanskalainen kirjailija ja eläintieteilijä (s. 1790)
7. maaliskuuta – Carl Jaenisch, suomalais-venäläinen shakinpelaaja ja shakkiteoreetikko (s. 1813)
9. maaliskuuta – Claes Fredrik Corander, suomalainen opettaja, toimittaja ja kirjailija (s. 1822)
10. maaliskuuta – Giuseppe Mazzini, italialainen vapaustaistelija ja vallankumouksellinen nationalisti (s. 1805)
13. maaliskuuta – Fredrik Joakim Ekman, suomalainen pappi ja opettaja (s. 1798)
16. maaliskuuta – Claes Wilhelm Gyldén, suomalainen virkamies, pääjohtaja ja maanmittauksen kehittäjä (s. 1802)
19. maaliskuuta – Jan van Boom, alankomaalais-ruotsalainen pianisti, pianopedagogi ja säveltäjä (s. 1807)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Samuel Morse, skotlantilais-yhdysvaltalainen keksijä ja taidemaalari (s. 1791)
29. huhtikuuta – Jean-Marie Duhamel, ranskalainen matemaatikko ja fyysikko (s. 1797)
6. toukokuuta – George Robert Gray, englantilainen eläintieteilijä ja kustantaja (s. 1808)
20. toukokuuta – Frithiof Raa, ruotsalaissyntyinen Suomessa toiminut näyttelijä (s. 1840)
29. toukokuuta – John Gill Shorter, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja kuvernööri (s. 1818)
1. kesäkuuta – James Gordon Bennett vanhempi, skotlantilais-yhdysvaltalainen sanomalehtikustantaja, The New York Heraldin perustaja (s. 1795)
4. kesäkuuta – Stanisław Moniuszko, puolalainen säveltäjä (s. 1819)
12. kesäkuuta – Thomas C. Jerdon, brittiläinen fyysikko, eläin- ja kasvitieteilijä (s. 1811)
16. kesäkuuta – William Henry Sykes, englantilainen upseeri, poliitikko ja lintutieteilijä (s. 1790)
18. kesäkuuta – August Törnqvist, suomalainen pankkimies ja toimitusjohtaja (s. 1822)
23. kesäkuuta – Pehr Östring, suomalainen maatalous- ja valtiopäivämies (s. 1819)
25. kesäkuuta – Tage Algreen-Ussing, tanskalainen juristi ja poliitikko (s. 1797)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

18. heinäkuuta – Benito Juárez, Meksikon presidentti (s. 1806)
26. heinäkuuta – José Balta, Perun presidentti (s. 1816)
30. heinäkuuta – Mauritz Wilhelm Nordenheim, suomalainen senaattori ja todellinen valtioneuvos (s. 1807)
8. elokuuta – Eberhard zu Stolberg-Wernigerode, saksalainen poliitikko ja virkamies (s. 1810)
12. elokuuta – Andrew Smith, skotlantilainen eläintieteilijä, kirurgi ja tutkimusmatkailija (s. 1797)
25. elokuuta – Victorine Nordenswan, suomalainen taidemaalari (s. 1838)
29. elokuuta – Theoderich Hagn, itävaltalainen benediktiiniläisjärjestön apotti ja uudistaja (s. 1816)
31. elokuuta – J. Neely Johnson, yhdysvaltalainen lakimies, poliitikko ja Kalifornian kuvernööri (s. 1825)
2. syyskuuta – Nikolai Frederik Severin Grundtvig, tanskalainen teologi ja kirjailija (s. 1783)
3. syyskuuta – Immanuel Nobel nuorempi, ruotsalainen insinööri, arkkitehti, keksijä ja teollisuusmies (s. 1801)
7. syyskuuta – Jean Bruun, suomalainen kauppaneuvos, saha- ja rautateollisuuden harjoittaja (s. 1817)
10. syyskuuta – Robert Christopher Tytler, brittiläinen eversti, luonnontutkija ja valokuvaaja (s. 1818)
13. syyskuuta – Ludwig Feuerbach, saksalainen filosofi (s. 1804)
18. syyskuuta – Kaarle XV, Ruotsin ja Norjan kuningas (s. 1826)
28. syyskuuta – Erik Johan Wennerqvist, suomalainen muurarimestari ja rakennusmestari (s. 1800)