stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ole Christensen

| Ole Christensen |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 20.7.2004–1.7.2019  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. toukokuuta 1955 (ikä 69) Pandrup, Tanska
Kansalaisuus:  tanskalainen
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Aiheesta muualla
socialdemokraterne.dk/default.aspx?site=olechristensen&
Ole Christensen (s. 7. toukokuuta 1955 Pandrup, Tanska) on tanskalainen poliitikko. Christensen edustaa Sosiaalidemokraattista puoluetta. Christensen on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2004–2019. Hän edusti Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ole Christensen Wikimedia Commonsissa
Ole Christensen Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Tanskan europarlamentaarikot
| n k   Tanskan Euroopan parlamentin jäsenet (2004–2009) |
| --- | --- |
EPP:  Rovsing (2007-2009)  Seeberg (2004–2007) 
ALDE:  Busk  Jensen  Lebech (2007–2009)  Samuelsen (2004–2007)  Riis-Jørgensen 
G-EFA:  Auken 
PES:  Christensen  Jørgensen  Kristensen (2004–2006)  Nyrup Rasmussen  Schaldemose (2006–)  Thomsen 
IND/DEM:  Bonde (2004–2008)  Dahl (2008–) 
UEN:  Camre 
GUE/NGL:  Krarup (2004–2006)  Søndergaard (2006–) 
| n k   Tanskan Euroopan parlamentin jäsenet (2009–2014) |
| --- | --- |
EPP:  Bendtsen 
ALDE:  Jensen  Løkkegaard (2016–)  Rohde 
G-EFA:  Auken  Turunen 
PASD:  Christensen  Jørgensen (2009–2013)  Larsen-Jensen (2013–2014)  Schaldemose  Thomsen 
EFDD:  Messerschmidt  Rosbach Andersen 
GUE/NGL:  Kari (2014)  Søndergaard (2009-2014) 
| n k   Tanskan Euroopan parlamentin jäsenet (2014–2019) |
| --- | --- |
EPP:  Bendtsen 
ALDE:  Løkkegaard (2016–)  Rohde  Tørnæs (2014–2016) 
G-EFA:  Auken 
S&D:  Christensen  Kofod  Schaldemose 
ECR:  Dohrman  Messerschmidt  Vistisen 
GUE/NGL:  Kari 
N/I:  Karlsson 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto
Tommi Huhtala

| Tommi Huhtala |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. joulukuuta 1987 (ikä 36) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Hotsi
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  Florida Panthers
Sarja:  NHL
Tehtävä:  Euroopan-kykyjenetsijä
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–2023
Aik. seurat:  Ilves (SML) Ässät (SML) Blues (SML) Jokerit (KHL) Adler Mannheim (DEL) HV71 (Allsv.) Kiekko-Espoo (Mestis)
Tommi Veikko Huhtala (s. 7. joulukuuta 1987 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta on pelannut myös keskushyökkääjänä. Huhtala pelasi suurimman osan urastaan SM-liigaa Tampereen Ilveksen, Porin Ässien ja Espoo Bluesin joukkueissa, jossa hän pelasi yhteensä 456 runkosarjaottelua tehopistein 105+96=201, 37 playoff-ottelua tehopistein 10+4=14 ja 14 playout/liigakarsintaottelua tehopistein 4+2=6. Huhtala pelasi urallaan myös neljä kautta KHL:ää Jokereissa sekä kolme kautta Saksan DEL-liigan Adler Mannheimissa, jossa hän voitti Saksan-mestaruuden vuonna 2019. Huhtala pelasi myös kauden 2021–2022 HockeyAllsvenskanin HV71:ssä ja uransa viimeisen kauden 2022–2023 Mestis-joukkue Kiekko-Espoossa, joista molemmat kaudet päättyivät mestaruuteen. Hän myös edusti Suomea MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin Huhtala voitti hopeaa. Häntä luonnehdittiin pelityyliltään voimahyökkääjäksi.
Huhtala toimii nykyään NHL-seura Florida Panthersin Euroopan-kykyjenetsijänä.
Ura > Seuraura > Jokerit ja KHL 2014–2018

Kaudeksi 2014–2015 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella KHL:ään siirtyneisiin Jokereihin. Runkosarjassa hän teki 12 maalia ja antoi 5 maaliin johtanutta syöttöä. Huhtala oli kevään 2015 pudotuspeleissä viidellä osumallaan joukkueen paras maalintekijä Steve Mosesin kanssa. Hän edusti Jokereita kauden aikana myös Spengler Cupissa. Toisella KHL-kaudellaan 2015–2016 Huhtala ehti pelata 24 ottelua, kunnes hänen kautensa todettiin päättyneeksi ylävartalovamman vuoksi Karjala-turnauksen päätösottelussa Ruotsia vastaan epäonnistuneen taklausyrityksen jälkeen. Huhtikuussa 2016 Huhtala solmi kaksivuotisen jatkosopimuksen Jokereiden kanssa.
Huhtala oli kaudella 2016–2017 15 osumallaan Jokereiden kolmanneksi paras maalintekijä Jesse Joensuun kanssa. Kaudella 2017–2018 hän pelasi lokakuussa 2017 tulleen loukkaantumisten vuoksi runkosarjassa vain 39 ottelua. Huhtala pelasi kauden aikana myös puolustajana, kun hän paikkasi Jokereiden puolustajien loukkaantumisia.
Ura > Seuraura > DEL 2018–2021 ja HockeyAllsvenskan 2021–2022

Huhtala siirtyi kaudeksi 2018–2019 kaksivuotisella sopimuksella Saksan DEL-liigan Adler Mannheimiin. Hän voitti kauden päätteeksi Saksan-mestaruuden. Joulukuussa 2019 Huhtala teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2020–2021 hän nousi Adlerin varakapteeniksi. Huhtala kuitenkin loukkaantui tammikuussa 2021 ja hän palasi kaukaloihin kesken pudotuspelien.
Lokakuussa 2021 Huhtala siirtyi loppukauden 2021–2022 kattavalla sopimuksella edellisenä keväänä Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskaniin pudonneeseen HV71:een. Hän jakoi 13 osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin kolmannen sijan Måns Lindbäckin ja Jonathan Davidssonin kanssa. Huhtala jakoi myös lukemalla +8 koko sarjan pudotuspelien tehotilaston voiton joukkuetovereidensa Chad Billinsin ja Oliver Bohmin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi Allsvenskanin mestaruuden ja oli nostamassa HV71:tä takaisin SHL:ään.
Ura > Seuraura > Siirtyminen Kiekko-Espooseen kaudeksi 2022-2023

Syksyllä 2022 Huhtala harjoitteli Mestis-joukkue Kiekko-Espoon mukana, kunnes syyskuun lopulla hän teki seuran kanssa loppukauden 2022–2023 kattavan jatkosopimuksen. Joukkuetta valmensivat Huhtalalle Jokereiden videovalmentajana tutuksi tullut Tomas Westerlund ja hänen kanssaan siellä pelannut Kurtis McLean. Kiekko-Espoon urheilutoimenjohtajana toimi hänen kanssaan Bluesissa pelannut Kim Hirschovits. Huhtala voitti Mestiksen pudotuspelien tehotilaston lukemalla +14. Hän voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden  ja Huhtala palkittiin pudotuspelien arvokkaimpana pelaajana Håkan Hjerpe -palkinnolla.
Elokuussa 2023 Huhtala vahvisti lopettavansa pelaajauransa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Valko-Venäjä 2014 | jääkiekko |  |
Huhtala edusti Suomea MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin hän voitti hopeaa. Yhteensä Huhtala pelasi 46 A-maaottelua tehopistein 4+11=15. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 24. huhtikuuta 2010 Odensessa pelatussa harjoitusottelussa Tanskaa vastaan. Huhtala merkittiin Suomen nelosketjun vasempaan laitaan, kahden muun debytantin Jarno Koskirannan ja Joonas Raskin viereen. Huhtalan ensimmäinen A-maajoukkuemaali syntyi 10. huhtikuuta 2014 Euro Hockey Challengessa Jyväskylässä Latviaa vastaan.
Huhtala pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2005. Hän pelasi myös U-18 Junior World Cupissa vuonna 2004.
Pelaajauran jälkeen

Huhtala aloitti syksyllä 2023 NHL-seura Florida Panthersin Euroopan-kykyjenetsijänä.
Muuta

Huhtalan pikkuveli Teemu pelasi omalla urallaan hyökkääjänä Tampereen Ilveksessä yhteensä 39 SM-liigaottelua. Veljekset ovat toisen polven liigapelaajia, sillä heidän isänsä Jarmo Huhtala pelasi omalla urallaan hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 362 SM-liigaottelua Ilveksessä, Rauman Lukossa ja Oulun Kärpissä. Hän kuului Ilveksen vuoden 1985 Suomen-mestaruuden voittaneeseen joukkueeseen.
Kirkasvalohoito

Kirkasvalolamppu
Kirkasvalohoito on erityisesti kaamosmasennukseen käytetty hoitomuoto. Kirkasvalohoidossa oleva henkilö viettää päivittäin 30–60 minuuttia kirkkaassa keinovalossa silmät auki. Valon voimakkuus kirkasvalohoidossa on 2 500–10 000 luksia ja valon värilämpötila päivänvaloa vastaava 4 000-6 500 kelviniä. Tutkimusten mukaan kaamosmasentuneista noin neljä viidestä hyötyy kirkasvalohoidosta, mutta hoidon vaikutuksen mekanismia ei ole kovin paljoa selvitetty.
Historiassa valohoitoa käytettiin tuberkuloosin hoitomuotona, sillä valo edisti D-vitamiinin tuotantoa iholla ja D-vitamiinin uskottiin parantavan tuberkuloosin. Valohoitoa kutsuttiin helioterapiaksi.
Vuonna 2015 julkaistiin alustava tutkimustulos, jonka mukaan kirkasvalohoidolla voitaisiin mahdollisesti hoitaa kaamosmasennuksen lisäksi myös vaikeaa masennusta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietopaketti kirkasvalolampuista
Britta Thomsen

| Britta Thomsen |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 20.7.2004–30.6.2014  
Ryhmä:  PASD-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. tammikuuta 1954 (ikä 70) Aalborg, Tanska
Kansalaisuus:  tanskalainen
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Britta Thomsen (s. 23. tammikuuta 1954 Aalborg, Tanska) on tanskalainen poliitikko. Thomsen edustaa Sosiaalidemokraattista puoluetta. Thomsen on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2004–2014. Hän edusti Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Britta Thomsen Wikimedia Commonsissa
Britta Thomsen Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Tanskan europarlamentaarikot
| n k   Tanskan Euroopan parlamentin jäsenet (2004–2009) |
| --- | --- |
EPP:  Rovsing (2007-2009)  Seeberg (2004–2007) 
ALDE:  Busk  Jensen  Lebech (2007–2009)  Samuelsen (2004–2007)  Riis-Jørgensen 
G-EFA:  Auken 
PES:  Christensen  Jørgensen  Kristensen (2004–2006)  Nyrup Rasmussen  Schaldemose (2006–)  Thomsen 
IND/DEM:  Bonde (2004–2008)  Dahl (2008–) 
UEN:  Camre 
GUE/NGL:  Krarup (2004–2006)  Søndergaard (2006–) 
| n k   Tanskan Euroopan parlamentin jäsenet (2009–2014) |
| --- | --- |
EPP:  Bendtsen 
ALDE:  Jensen  Løkkegaard (2016–)  Rohde 
G-EFA:  Auken  Turunen 
PASD:  Christensen  Jørgensen (2009–2013)  Larsen-Jensen (2013–2014)  Schaldemose  Thomsen 
EFDD:  Messerschmidt  Rosbach Andersen 
GUE/NGL:  Kari (2014)  Søndergaard (2009-2014) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto
Rovaniemen kristillinen koulu

| Rovaniemen kristillinen koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Viirinkankaantie 1 96300 Rovaniemi
Tyyppi:  kristillinen peruskoulu
Perustettu:  2016
Rehtori:  Mari Valtiala
Luokat:  1.–6.
Verkkosivut
Rovaniemen kristilinen koulu on Rovaniemen Viirinkankaalla toimiva kristillinen peruskoulu. Rovaniemen kristillinen koulu aloitti toimintansa vuonna 2016 ja sai perusopetusluvan vuonna 2017. Maksutonta perusopetusta tarjotaan Rovaniemellä 1. luokalta 6. luokkaan asti. Koulun toimintaa ylläpitää Rovaniemen seudun kristillisen koulun kannatusyhdistys ry. Koulu toimii yhteiskristillisellä periaatteella ja tavoitteena on tukea ja vahvistaa kunkin lapsen liittymistä kodin omaan hengelliseen taustaan. Koulun rehtorina toimii Mari Valtiala.
Kristillinen koulu

Kristillinen koulu on oppilaitos, jonka toiminta perustuu kristilliseen maailmankatsomukseen ja kristilliseen arvopohjaan. Kristillisyys tulee kristillisessä koulussa esiin monella tavoin, kuten tapakulttuurissa ja tapahtumissa. Suomalaisten kristillisten koulujen opetus ei ole uskontoon sitouttavaa, eikä oppilailta tai heidän perheiltään edellytetä henkilökohtaista uskoa tai minkään seurakunnan jäsenyyttä.
Kristillisten koulujen luonne vaihtelee huomattavasti maasta riippuen. Joissakin maissa valtakirkon opetukset muodostavat oleellisen osan valtion järjestämän opetuksen sisällöstä. Toisissa maissa valtio tukee eri kirkkojen omia kouluja.
Vuoden 2024 alussa Suomen 17 kristillisessä koulussa opiskeli yhteensä noin 2 850 oppilasta. Koulujen lukumäärä ja oppilasmäärä ovat kasvussa. Ne koulut, joilla ei ole virallista järjestämislupaa, toimivat kotikouluina ilman valtion rahoitusta.
Yhdysvalloissa, missä valtion rahoittamissa kouluissa ei tavallisesti opeteta uskontoa, joka 12. lapsi käy jotain uskonnollista koulua, useimmat heistä kristillistä koulua.
Oulun kristillinen koulu

| Oulun kristillinen koulu |
| --- | --- |

 Oulun kristillisen koulun vuonna 2021 valmistunut hirsikiinteistö.
Sijainti:  Toppilansaarentie 8 Oulu
Tyyppi:  kristillinen peruskoulu
Perustettu:  2008
Rehtori:  Eliisa Leskisenoja
Luokat:  0.–9.
Oppilaita:  240
Verkkosivut
Oulun kristillinen koulu on Oulun Toppilansaaressa toimiva kristillinen peruskoulu. Oulun kristillisessä koulussa Toppilansaaressa toimivat peruskoulun luokat 0–9. Koulun yhteydessä toimivat myös taidekoulu sekä 43 paikan kristillinen päiväkoti Toivo Maikkulassa sekä 73 paikan Verso Toppilansaaressa. Koulu on toiminut pysyvänä peruskouluna vuodesta 2014 ja vuodesta 2019 lähtien koulun enimmäisoppilasmäärä on 500 oppilasta. Koulun rehtorina aloitti elokuussa 2023 Eliisa Leskisenoja.
Historia

Oulun seudun kristillisen koulun kannatusyhdistys ry (myöh. Oulun kristillinen kasvatus ry) perustettin vuonna 2004. Sen tehtäväksi asetettiin kristillisen koulun ja päiväkotien perustaminen. Koulutoiminta aloitettiin Karjasillalla elokuussa 2008.  Ensimmäisenä lukuvuonna ykkösluokkalaisia oli kolme ja esiopetusoppilaita kuusi. Koulutoiminnan mahdollistamiseksi perustettiin päiväkoti esiopetusikäisille. Oulun kristillinen koulu sai Valtioneuvostolta vuonna 2009 ensimmäisen määräaikaisen perusopetuksen järjestämisluvan vuosiluokille 1–9 sekä esiopetukseen, mikä mahdollisti kotikuntakorvausten saamisen. Lukuvuoden 2009–10 aloitti 25 oppilasta. Koulupaikka siirtyi tuolloin Tuiran neuvolan yläkertaan.
Oulun kristillinen koulu ja päiväkoti Verso siirtyivät Oulun kaupungin omistamaan Välivainion koulukiinteistöön elokuussa 2010. Toiminta oli kasvanut ja nyt lukuvuoden aloitti 54 oppilasta ja yhdeksän päiväkotilasta. Valtioneuvosto myönsi Oulun kristilliselle koululle pysyvän perusopetuksen järjestämisluvan 12.6.2014, mikä on mahdollistanut toiminnan pitkäjänteisen kehittämisen. 2019 valtioneuvosto päätti, että oppilasmäärä saa nousta 500 oppilaaseen.
Elokuussa 2021 koululle ja päiväkoti Versolle valmistui uusi hirsirakenteinen kiinteistö Oulun kaupungin vuokratontille Toppilansaareen.
Nomen nescio

Nomen nescio (lyhenne N.N. tai NN) tarkoittaa anonyymiä tai tuntematonta henkilöä. Termi tulee latinan kielestä ja tarkoittaa kirjaimellisesti ”en tiedä nimeä”.
Termiä käytetään useimmiten lyhennetyssä muodossa N.N. muun muassa poliisin dokumenteissa merkitsemään tuntematonta epäiltyä tai henkilöä, joka kieltäytyy antamasta nimeään.
Termiä käytetään yleisesti shakkipelien pisteytyksessä silloin, kun pelaajan nimi on tuntematon, tai kokeneen pelaajan vastustajien merkitsemiseen simultaanipeleissä.
Sukututkimuksessa lyhennettä käytetään usein merkitsemään tuntematonta tai osittain tuntematonta nimeä (esimerkiksi NN Virtanen).
Universumien tomu

| Universumien tomu> His Dark Materials |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Philip Pullman
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia
Julkaistu:  Northern Lights 1995  The Subtle Knife 1997  The Amber Spyglass 2000
Suomennos
Suomentaja:  Helene Bützow
Kansitaiteilija:  Eric Rohman
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  Kultainen kompassi 1996 Salaperäinen veitsi 1997 Maaginen kaukoputki 2001
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Universumien tomu (engl. His Dark Materials) on englantilaisen Philip Pullmanin kirjoittama kolmiosainen fantasiakirjasarja. Kirjat kertovat kahden nuoren, Lyra Belacquan ja Will Parryn, seikkailuista rinnakkaisissa maailmankaikkeuksissa. Trilogiaan kuuluvat kirjat Kultainen kompassi (1995), Salaperäinen veitsi (1997) ja Maaginen kaukoputki (2000).
Myöhemmin Pullman on kirjoittanut kaksi Universumien tomu -sarjaan liittyvää novellia, jotka on julkaistu pieninä kirjasina erilaisten kirjojen maailmaa valottavien lisäaineistojen kera. Lisäksi Pullman on jo usean vuoden ajan työstänyt samaan maailmaan sijoittuvaa uutta romaania, jonka työnimi on The Book of Dust (suom. Tomun kirja).
Universumien tomun ensimmäiseen kirjaan perustuva New Line Cineman tuottama elokuva Kultainen kompassi sai ensi-iltansa joulukuussa 2007, mutta trilogian jälkimmäisistä osista ei näillä näkymin olla tekemässä elokuvia.
Sarjan nimi

Universumien tomun englanninkielinen alkuperäisnimi His Dark Materials on laina John Miltonin Kadotetun paratiisin toisesta kirjasta. Kyseisessä kohdassa Saatana katsoo hornankuiluun, jossa kuohuvat raaka-aineet jotka jäivät yli, kun Jumala loi maailmaa:
»The womb of nature and perhaps her grave,
Of neither sea, nor shore, nor air, nor fire,

But all these in their pregnant causes mixed

Confusedly, and which thus must ever fight,

Unless the almighty maker them ordain
His dark materials to create more worlds»
»mi luonnon kehto on, kenties myös hauta;
miss' ilmaa, tulta, merta ei, ei maata,

vaan kunkin niiden perusainekset

sekaisin velloin, riehuin ikuisesti,

Jos Kaikkivaltias ei niitä kerää
Ja maailmoita uusia luo niistä» 
(suom. Yrjö Jylhä)
Trilogia alkaa kyseisellä Milton-lainauksella Kultaisen kompassin alkusivuilla. Nimen voidaan katsoa viittaavan tarinassa keskeisessä osassa olevaan arvoitukselliseen Tomuun, jonka Pullman yhdistää myös pimeään aineeseen (engl. dark matter). Suomennosnimi Universumien tomu viittaa paitsi tomuun, myös trilogian useisiin rinnakkaismaailmoihin, joita Tomu yhdistää.
Pullmanin ensimmäinen ajatus trilogiaa yhdistäväksi nimeksi oli niin ikään Kadotetusta paratiisista poimittu ilmaus Golden Compasses, jossa ”compasses” tarkoittaa itse asiassa harppia, ei kompassia. Milton viittaa kultaiseen harppiin Jumalan luomistyön välineenä. Nimi Golden Compasses vakiintuikin joksikin aikaa käyttöön kirjan julkaisun ollessa vielä kesken. Tällöin yhdysvaltalaisen kustantajan toimittajat erehtyivät tulkitsemaan, että nimitys viittaa Lyran aletiometriin, joka likimain vastaa kuvausta ”kultainen kompassi” – vaikka onkin tosiasiassa messinkinen. Niinpä kirjan amerikkalaisessa ennakkomarkkinoinnissa ensimmäisestä kirjasta alettiin käyttää yksikkömuotoista nimitystä The Golden Compass, vaikka Atlantin toisella puolella Pullman olikin jo päättänyt antaa ensimmäisen kirjan nimeksi Northern Lights. Pullman ei tohtinut tarttua kirjan nimikysymykseen yhdysvaltalaisen kustantajan tarjotessa muuten loistavia ehtoja, joten The Golden Compass tuli amerikkalaisen laitoksen viralliseksi nimeksi. Ensimmäisen kirjan suomennos Kultainen kompassi noudattaa tätä nimeä siitä huolimatta, että julkaisutiedoissa alkuteokseksi ilmoitetaan Northern Lights. The Golden Compass on myös vuonna 2007 julkaistun elokuvaversion nimi sekä Yhdysvalloissa että Isossa-Britanniassa.
Kirjojen maailmat > Lyran maailma

Universumien tomu sijoittuu multiversumin useisiin rinnakkaismaailmoihin. Päähenkilö Lyra on kotoisin maailmasta, joka muistuttaa suuresti meidän maailmaamme, mutta on kuitenkin joiltakin osin hyvin erilainen. Pukeutumistyyli muistuttaa viktoriaanista aikaa eikä esimerkiksi autoja tai lentokoneita ole keksitty – matkustaminen tapahtuu muun muassa laivoilla ja zeppeliineillä. Lyran maailmassa kristillinen kirkko on noussut vahvaan valta-asemaan myös maallisessa politiikassa sen jälkeen, kun paavinistuin siirrettiin Vatikaanista Geneveen paavi John Calvinin käskystä. Calvinin kuoltua paavinistuin lakkautettiin kokonaan. Sen tilalle kirkkoa johtamaan perustettiin mahtava Magisterium lukuisine elimineen. Todellisen maailman Jean Calvin (engl. John Calvin) oli 1500-luvun protestanttisista uskonpuhdistajista.
Perustavanlaatuisin ero meidän maailmamme ja Lyran kotimaailman välillä ovat kuitenkin ”daimonit”. Kunkin ihmisyksilön sielu ilmentää itsensä eläimen muotoisena daimonina, joka pysyttelee koko ajan ihmisvastineensa lähellä. Daimonit puhuvat yleensä vain omille ihmisilleen, mutta pystyvät viestimään vapaasti muiden ihmisten ja daimonien kanssa. Ihmisen lapsuuden aikana daimoni voi muuttaa vapaasti muotoaan eri eläinhahmojen välillä, mutta murrosiässä se asettuu yhteen pysyvään muotoon. Lopullinen hahmo kertoo henkilön luonteesta ja persoonallisuudesta. Ihminen ilman daimonia on tässä maailmassa yhtä mahdoton ja pelottava ajatus kuin zombi. Samoin toisen ihmisen daimonin koskettaminen on vahva tabu.
Kirjojen maailmat > Muut maailmat

Kirjasarjan toisessa osassa, Salaperäisessä veitsessä, siirrytään Lyran maailmasta toiseen maailmaan, jossa tapahtumat keskittyvät lähinnä Cittàgazze-nimiseen kaupunkiin. Tätä maailmaa vaivaavat haamut, jotka käyvät vain aikuisten kimppuun. Kirjassa liikutaan myös meidän omassa maailmassamme ja Lyran maailmassa. Maagisen kaukoputken tapahtumat sijoittuvat lukuisiin eri maailmoihin.
Sarjan osat > Kultainen kompassi

Lyra Belacqua on rinnakkaistodellisuuden Oxfordissa, Jordan Collegen akateemikkojen keskuudessa, kasvanut puolivilli orpotyttö. Hänen elämänsä muuttuu, kun kammotut ”kahmaisijat” kaappaavat hänen parhaan ystävänsä Rogerin ja collegeen saapuu salaperäinen rouva Coulter, joka kutsuu Lyran luokseen Lontooseen ja vihjaa tarvitsevansa apulaista tutkimusmatkalle pohjoiseen. Juuri ennen Lyran lähtöä collegen rehtori saapuu salaa hänen luokseen ja antaa hänelle aletiometrin, harvinaisen kojeen, jota tulkitsemalla on mahdollista selvittää totuus mistä tahansa. Lontoossa Lyralle selviää, että rouva Coulter on itse asiassa kahmaisijoiden johtaja. Hän pakenee. Pakomatkalta Lyran pelastavat gyptit, vesireittien vaeltava kansa, joka myös on kärsinyt kahmaisijoiden kaappauksista. Gyptit paljastavat, että rouva Coulter on todellisuudessa Lyran äiti, ja hänen isänsä on lordi Asriel, jota hän on aiemmin luullut sedäkseen. Yhdessä Lyra ja gyptit lähtevät kohti pohjoista pelastaakseen kaapatut lapset. Matkalla Lyra tutustuu panserbjørn Iorek Byrnisoniin, haarniskoituun jääkarhuun, texasilaiseen kuumailmapallolentäjään Lee Scoresbyyn sekä noita Serafina Pekkalaan.
Neuvokkuutensa avulla Lyran onnistuu pelastaa kaapatut lapset, joilla kirkon Uhraamislautakunta on suorittanut julmia kokeita Bolvangarin tutkimusasemalla tarkoituksenaan oppia vapauttamaan ihmiset perisynnistä. Rogerin kanssa Lyra jatkaa edelleen Svalbardiin, panserbjørnen valtakuntaan, tarkoituksenaan etsiä lordi Asriel, jolle hän uskoo aletiometrin olevan tarkoitettu. Svalbardissa maanpakoon petoksen vuoksi ajettu Iorek taistelee vallananastaja Iofuria vastaan ja voittaa kuninkuuden itselleen. Kun Lyra vihdoin löytää lordi Asrielin, paljastuu ettei tämä tarvitse aletiometriä, mutta tahtomattaan Lyra on tuonut hänelle jotain muuta tarpeellista: Rogerin. Asrielin tarkoituksena on avata revontulten läpi silta toiseen maailmaan, mutta siihen tarvitaan valtava määrä energiaa. Energia on saatavilla leikkaamalla Roger irti hänen daimonistaan, teko joka Lyran maailmassa vastaa likimain sydämen kaivamista elävän rinnasta. Petetty ja ystävänsä menettänyt Lyra seuraa isäänsä toiseen maailmaan.
Sarjan osat > Salaperäinen veitsi

Lyra saapuu toiseen maailmaan, Cittàgazzen kaupunkiin, jonka asukkaat ovat jo kauan sitten kehittäneet tavan matkustaa maailmojen välillä. Tämän seurauksena on kuitenkin syntynyt sieluja syöviä ”haamuja”, jotka kykenevät näkemään ja vahingoittamaan vain aikuisia. Lyra tapaa kaupungissa Will Parryn, 12-vuotiaan pojan meidän maailmastamme. Kauan sitten kadonnutta isäänsä etsivä Will on päätynyt sattumalta Cittàgazzeen paetessaan tuntemattomia miehiä. Lyra ja Will matkustavat yhdessä Willin maailman ja Cittàgazzen välillä Lyran etsiessä tietoa Tomun olemuksesta ja Willin selvittäessä isänsä kohtaloa. Käy ilmi, että Willin isäkin oli etsimässä reittiä maailmojen välillä. Lyra tapaa tohtori Mary Malonen, fyysikon, joka on löytänyt Tomun ja tavan havainnoida sitä. Lyran maailmasta tullut mies nimeltä sir Charles Latrom varastaa aletiometrin ja suostuu palauttamaan sen vain, jos Lyra hankkii hänelle Cittàgazzesta salaperäisenä veitsenä tunnetun aseen. Will saakin haltuunsa veitsen, Cittàgazzen asukkaiden 300 vuotta sitten kehittämän välineen, jonka toinen terä luo portteja maailmojen välille ja toinen leikkaa minkä tahansa aineen läpi. Hän löytää Lyran maailmassa Stanislaus Grumman -nimisenä tutkimusmatkailijana tunnetun isänsä, joka kuitenkin murhataan lähes välittömästi. Rouva Coulter kidnappaa Lyran.