Tallinnamadalan majakka
Historia

Tallinnamadala aiheutti huolta jo Hansaliiton aikana, koska se oli meriväylien yhtymäkohdassa. Ruotsalainen kartografi Petter Gedda mainitsi sen Itämeren atlaksessaan vuonna 1695. Vuonna 1718 Pietari I käski rakentaa sille merimerkin, tai jos se ei olisi mahdollista, tehdä linjamerkit Naissaareen ja Aegnan saareen.
Tallinnan sataman kommodori Leonti Spafarjev ehdotti vuonna 1828, että matalikolle rakennettaisiin majakka. Mahdollisuuksien puutteen vuoksi sitä ei kuitenkaan toteutettu. Aegna saarta ja Olevisten kirkon tornia käytettiin merimerkkeinä päiväsaikaan kuljettaessa Tallinnaan.
Vuonna 1837 kapteeni Treskin esitteli Tallinnassa suunnitelman majakkalaivasta, joka olisi ollut 90 jalkaa pitkä (noin 27 metriä). Siinä olisi ollut lyhty ja sumukello. Tarvittavien välineiden puutteessa sitä ei kuitenkaan toteutettu. Vuonna 1856 Venäjän keisarikunnan meriministeriön hydrografinen osasto piti tarkastuksen, jossa tarkastettiin Tallinnan satama ja sen merimerkit. Silloin päätettiin kuitenkin, että matalikolle pitää saada majakkalaiva.
Vuodesta 1858 lähtien ankkuroitiin Tallinnamadalan pohjoispuolelle majakkalaiva, jossa oli purjehduskautena lyhty. Vuonna 1864 sen tilalle tuli kolmimastoinen, Englannista ostettu, mustaksi maalattu purjealus jonka kyljet oli päällystetty rautalevyillä Pietarissa. Sen kylkiin oli maalattu isoilla valkoisilla kirjaimilla R ja Р. Ne olivat aluksen nimen Revelstein ensimmäinen kirjain saksasta ja venäjästä. Laivan mastossa oli päivällä lippu jossa oli sininen risti keltaisella taustalla. Öisin nostettiin mastoon 12 metrin korkeudelle öljylamppu, joka näkyi seitsemän merimailin päähän.  Sumua varten laivalla oli sireeni, jonka ääni kantoi 1,5 merimailin päähän.
Vuonna 1898 laivan tilalle tuli Revelstein No 2, joka oli rakennettu Pietarissa vuonna 1871. Aluksen valo oli yhdeksän metrin korkeudella merenpinnasta ja näkyi kuuden merimailin päähän. Sireenin ääni kantoi neljän merimailin päähän. Vuoteen 1909 mennessä laivaa oli muutettu siten, että sen kylkeen oli maalattu vaaleansinireunaisin kyrillisin kirjaimin laivan nimi РЕВЕЛСТЕЛН (Revelstein). Vuonna 1914 aluksen väritys muutettiin punaiseksi ja sen kylkiin maalattiin aluksen nimi valkoisin kirjaimin. Vuonna 1916 sen päämastoon sijoitettiin punainen pallo, valot kuitenkin säilyivät ennallaan sen pää- ja mesaanimastossa. Vuonna 1922 sen päämastoon asennettiin 30 metrin korkeuteen vilkkuva asetyleenilamppu, ja alus varustettiin radiolaittein sekä sen kyljissä oleva laivan nimi muutettiin latinalaisilla kirjaimilla kirjoitetuksi.
Vuonna 1925 tuli kaksimastoinen höyryalus Nekmangrund aiemman majakkalaivan tilalle. Se oli ollut aiemmin Hiidenmaan luoteispuolella Hiiun matalan (vir. Hiiu madal) majakkana. Aluksen laidoilla oli punaiset pallot, joihin oli valkoisin kirjaimin maalattu Revelstein. Ensimmäisessä mastossa oli kaksi punaista palloa. Siihen oli sijoitettu asetyleenilamppu, joka oli 17 metrin korkeudessa ja näkyi 11 kilometrin päähän. Siinä oli myös varustuksina signaaliasema, morsetuslyhty, radioasema, sumusireeni, sumuvalo ja vedenalainen kello. Se nimettiin uudestaan Tallinn-nimelle 11. joulukuuta 1933. Vuonna 1936 siihen asennettiin myös radiomajakka ja vuonna 1940 nautofoni eli sumusireeni.
Toisen maailmansodan jälkeen majakkalaiva Tallinn löytyy majakkaluettelosta vuonna 1950. Sen kuvauksessa kerrotaan sen olevan kaksimastoinen punaiseksi maalattu höyryalus, jonka mastossa on 17 metrin korkeudella vilkkuva asetyleenilamppu ja kyljissä on valkoisin kyrillisin kirjaimin laivan nimi. Majakkalaivalla oli varusteinaan nautofoni, sumusireeni, kello ja valomajakka. Ei ole varmaa tietoa että tämä alus olisi ollut Tallinnamadalan kohdalla, kuitenkin se oli tietojen mukaan sijoitettuna Tallinnaan vuodesta 1949 siihen asti kunnes se korvattiin poijulla.