stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kehittyneet glykaation lopputuotteet
Sisäsyntyiset AGE:t ja AGE:jen vaikutukset

Osa AGE:ista on sisä- ja osa ulkosyntyisiä. Ulkosyntyisiä AGE:ja ihminen saa ravinnon kautta. Toisin kuin aiemmin on oletettu, ovat kokeet ihmisillä sekä eläimillä osoittaneet näistä ravinnon AGE:ista 10–30 % imeytyvän ravinnosta ja päätyvän verenkiertoon. Sisäsyntyisten AGE:jen muodostuminen voi olla lisääntynyttä tietyissä aineenvaihdunnallisissa sairauksissa kuten diabeteksessä ja hyperlipidemiassa, sillä nämä lisäävät kehon kokemaa oksidatiivista stressiä.
AGE:t vaikuttavat lähes jokaiseen solutyyppiin ja molekyyliin kehossa. Haitallisia AGE:ista tekee erityisesti niiden kyky reagoida verkkoutumisreaktioiden kautta muun muassa kehon rakenneproteiinien kuten kollageenin ja elastiinin kanssa. AGE:t siis polymeroivat näitä proteiineja yhteen suuriksi ryppäiksi estäen siten niiden normaalia toimintaa. AGE:t voivat olla osatekijänä valtimonkovettumataudissa, sillä ne ryppäyttävät verisuonten pintojen kollageeniä, jonka seurauksena suonet kovettuvat. Kovettuminen helpottaa veren haitallisen LDL-kolesterolin kertymistä suonten sisäpintaan. AGE:t voivat lisäksi tehostaa LDL:n hapettumista ja hapettunutta LDL-kolesterolia pidetään yhtenä ateroskeleroosiin johtavien valtimoiden rasvoittumien muodostumisen päätekijöistä.
AGE:t lisäävät kehon tulehdusta aktivoimalla syöjäsoluja (makrofageja) RAGE/NF-κB-signalointireitin kautta. AGE:t kykenevät sitoutumaan monista soluista löytyviin AGE reseptoreihin (eli RAGE:ihin), joiden kautta ne lisäävät oksidatiivista stressiä ja aiheuttavat makrofagivälitteisiä tulehdusreaktioita. Tämä johtaa tuman transkriptiotekijä kappa B:n (NFκB) aktivoitumiseen, joka puolestaan ohjaa monia tulehdusreaktioihin liittyviä geenejä. Tulehduksilla on terveyden kannalta merkitystä sillä tulehdusreaktiot liittyvät useisiin sairauksiin: esimerkiksi valtimonkovettumatauti alkaa makrofageja houkuttevilla tulehdusreaktioilla. Osa makrofageista voi muuntua tulehduskohdassa siihen jääviksi vaahtosoluiksi niellessään hapettunutta LDL-kolesterolia. Solut toimivat alustana suoneen kasvavalle plakille ja plakin kasvaessa voi suoneen lopulta muodostua vaikkapa veritulppa.
AGE:t pystyvät myös Auringon UV-säteilyn ja tupakoinnin ohella aiheuttamaan vanhenemiseen liittyviä ulkoisia muutoksia: esimerkiksi ihon rypistymistä ja joustavuuden vähenemistä. Vanhentavat ja rappeuttavat vaikutukset ihossa myös vähentävät sen kykyä tuottaa D-vitamiinia ja heikentävät haavojen parantumista. Nämä ilmiöt liittyvät todennäköisesti useiden soluja rappeuttavien vaikutusten yhteisvaikutukseen, jossa AGE:t osaltaan muun muassa heikentävät solujen DNA:n korjausta ja synteesiä, mitokondrioiden toimintaa, solukalvojen lipidien biosynteesiä, hormonien tuotantoa jne.
Sisäsyntyiset AGE:t ja AGE:jen vaikutukset > Terveysvaikutusten yhteenveto

AGE:jen on tutkittu
lisäävän verisuoniston läpäisevyyttä
lisäävän verisuoniston kovettumista
estävän verisuoniston laajentumista häiritsemällä typpioksidin toimintaa
hapettavan LDL-kolesterolia
lisäävän tulehdusreaktioita muun muassa makrofagien ja sytokiinien erittymisen kautta
lisäävän oksidatiivista stressiä
lisäävän kasvainten muodostumista suosivia vaikutuksia
rappeuttavan kokonaisvaltaisesti kehon sisäisiä toimintoja ja lisäävän ulkoisia vanhenemisen merkkejä
Ulkosyntyiset AGE:t > Ulkoisen saannin vaikutukset

Eniten ravinnon tulleiden AGE:jen vähentämisestä hyötyvät mahdollisesti muun muassa diabeteksen kaltaisia aineenvaihdunnallisia sairauksia potevat henkilöt, mutta merkittävistä vaikutusten olemassaolosta on vain koeputki- (in vitro) ja eläinkokeisiin pohjautuvaa näyttöä. Vahvoja kliinisiä todisteita näistä vaikutuksista ihmisillä ei ole. Eläimillä AGE:jen välttämisen on tutkittu parantavan diabeteksessä muun muassa insuliiniherkkyyttä ja haavojen parantumista. AGE:jen merkittävän vähentämisen on osoitettu myös pidentävän elinikää hiirillä ja tämän on arveltu olevan osatekijänä kalorirajoitteisen ruokavalion koe-eläinten elinikää pidentävässä vaikutuksessa. AGE:jen saannin rajoittamisen on myös osoitettu eläimillä estävän valtimonkovettumatautia, munuaisten vajaatoimintaa sekä aikuistyypin diabeteksen kehittymistä. Vastaavasti suuria AGE-pitoisuuksia sisältävät ruokavaliot ovat lisänneet edellä mainittujen sairauksien kehittymisen todennäköisyyksiä eläimillä.
Koska tutkimukset ovat osoittaneet AGE:jen olevan haitallisia koe-eläimillä ja esimerkiksi diabeettisillä ihmisillä, on ulkoisesti saatujen AGE:jen arveltu olevan tilastollisesti merkittävällä tavalla haitallisia myös sairailla sekä terveillä ihmisillä. Kliiniset todisteet ihmisillä huomattavista vaikutuksista ovat kuitenkin heikot ja esimerkiksi eräässä tutkimuksessa dialyysipotilailla veren AGE-pitoisuuden ja kuolleisuuden väliltä ei löydetty yhteyttä. Yhteys ravinnon AGE-pitoisuuden ja ihmisten terveyden välillä on edelleen tuntematon.
AGE:jen pitoisuuksia on arvioitu aikuistyypin diabeetikoilla ihon autofluoresenssimittausten avulla ja AGE:jen suuren ihopitoisuuden ja kuolleisuuden välillä on todistettu olevan merkittävämpi tilastollinen yhteys kuin esimerkiksi terveydenhuollon mittauksissa käytetyn glykatoituneen hemoglobiinin (A1c) kohdalla. On kuitenkin hyvä ottaa huomioon että diabetes itsessään suosii AGE:jen muodostumista ja niiden suuri esiintyvyys voi olla pikemminkin todiste taudin huonosta hallinnasta kuin itsessään kuolleisuutta lisäävä syy.
Poistuminen kehosta

Keho pystyy tuhoamaan AGE:ja rajoitetusti. Se pilkkoo suurimpia AGE-molekyylejä entsyymien suorittaman proteolyysin kautta lyhyiksi glykatoiduiksi peptideiksi ja aminohapoiksi, jotka siirtyvät veriplasmaan ja sieltä virtsaan.
Solunulkoisen tilan (matriisin) AGE:t ovat kuitenkin proteolyysille vastustuskykyisiä. Tätä ominaisuutta lisää matriisin proteiinien AGE:ja suojaava verkkoutuminen, joten solunulkoisessa tilassa esiintyvät AGE:t poistuvat huonommin kuin muilta solualueilta ja ovat siksi hyvin pysyviä. Tärkeitä AGE:jen pilkkomista suorittavia proteiineja ovat muun muassa matriisin metalloproteinaasit (MMP).
Suurimmat AGE:t eivät kokonsa vuoksi pysty poistumaan verestä munuaiskeräsen kalvon kautta virtsaan ennen pilkkoutumistaan. Solutasolla pilkkomiseen osallistuvat todennäköisesti erityisesti periferaaliset makrofagit, sinusoidiset endoteelisolut ja maksan Kupfferin syöjäsolut, joista jälkimmäisten osallisuus pilkkomiseen on kuitenkin kyseenalaistettu.
Vaikka pilkotut AGE:t ovat ainoita AGE:ja joita keho kykenee erittämään, ovat ne myös reaktiivisempia kuin suuret AGE:t. Tämän vuoksi pienet AGE:t voivat noidankehämäisesti pahentaa esimerkiksi diabeetikon AGE:ista johtuvia ongelmia myös senkin jälkeen kun korkea verensokeri on saatu kuriin.
Hoitomuodot

AGE:jen mahdollisesti aiheuttamiin ongelmiin kolmentyyppisiä ratkaisuja: AGE:jen muodostumisen estäminen, verkkosidosten rikkominen niiden muodostumisen jälkeen ja jo ilmenneiden AGE:jen haittavaikutusten hoito.
Hoitomuodot > AGE:jen muodostumisen ehkäisy

Ihmisillä C-vitamiinin on havaittu vähentävän merkittävästi veriseerumin proteiinien glykaatiota, vaikka ei olekaan vahvoja todisteita tämän merkityksestä parempaa terveyttä edistävänä tekijänä.
AGE:jen muodostumista on onnistuttu estämään koeputkikokeissa muun muassa C-, B2- ja B3-vitamiinilla, pyridoksaalilla (B6), sinkillä, mangaanilla, metformiinilla ja aspiriinilla. Rotilla alfalipoiinihapon on osoitettu vähentävän rakenneproteiinien verkkoutumista. Hiirillä vastaavanlaisia vaikutuksia on havaittu kun niille on annettu vihreää teetä, vihreässä teessä luontaisesti esiintyvää EGCG:tä, C- ja E-vitamiinia tai N-asetyylikysteiiniä. Kanelin, inkiväärin ja monien muiden mausteiden kohdalla on havaittu positiivisia vaikutuksia seebrakaloilla.
Osa edellä mainituista aineista on hapettumisenestoaineita (C-vitamiini), kelatoivia aineita (pyridoksaali), tulehduskipulääkkeitä (aspiriini) ja glukoosin muodostumista vähentäviä diabeteslääkkeitä (metformiini).
Pyridoksaalilla vaikutukset ovat kuitenkin moninaiset ja se pystyy muun muassa toimimaan antioksidanttina.
Kelatoivat aineet sitovat metalli-ioneita (kuten Fe2+), jotka katalyyttisesti muodostavat hyvin reaktiivisia ja yleisesti haitallisia vapaita radikaaleja. Radikaalit puolestaan pystyvät muuttamaan kehon molekyylejä AGE:iksi tai niiden esiasteiksi ainakin koeputkikokeissa. Metalli-ionit pystyvät myös suoraan katalysoimaan AGE:jen ja esiasteiden muodostusta. Hapettumisenestoaineet puolestaan tuhoavat muodostuneita radikaaleja. Metformiini paitsi alentaa maksan glukoosin tuottoa ja vapautumista, siten vaikuttaen glykatoivan verensokerin määrään, se myös hillitsee tulehdusta vaimentamalla makrofageja aktivoivan RAGE/NF-κB-signalointireitin toimintaa. Tätä reittiä AGE:t puolestaan aktivoivat.
Hoitomuodot > Verkkosidosten rikkominen

AGE:jen muodostamia verkkosidoksia proteiinien välillä kykenevät in vitro rikkomaan muun muassa alagebriumi, N-fenasyyli tioatsolium bromidi ja rosmariinihappo, joista jälkimmäisen on eräässä in vitro tutkimuksessa todettu olevan alagebriumia hieman tehokkaampi verkkosidosten rikkoja. Alagebriumia on tutkittu vanhoilla ihmisillä ja sen on havaittu alentavan korkeaa verenpainetta ja vähentävän verisuonten jäykistymistä. Nämä vaikutukset todennäköisesti johtuvat alagebriumin kyvystä rikkoa AGE:jen muodostamia verkkosidoksia.
Ei kuitenkaan tunneta mitään yhdistettä joka kykenee pilkkomaan yleisimmän AGE:n, glukosepaanin, muodostamia sidoksia. Se on iästä riippuen 10–-10 000 kertaa yleisempi ihmiskudoksissa kuin mikään muu verkkosidoksia muodostava AGE.
Glukosepaani.
AGE:jen muodostumiskaavio: jokin sokeri (kuvassa glukoosi) ja proteiini reagoivat muun muassa Schiffin emäs- ja Amadori-yhdisteiden kautta AGE:iksi.
Ihon autofluoresenssin mittauslaite.
Raatikainen

Raatikainen on suomalainen sukunimi.
Tunnettuja suomalaisia Raatikaisia:
Alma Raatikainen (1916–1978), kirjailija
Annikki Raatikainen (1921–2001), lastenkodin johtaja ja kirjailija
Antti Raatikainen (s. 1990), ampumahiihtäjä
Arja Raatikainen (s. 1958), tanssija
August Raatikainen (1874–1937), poliitikko (Maalaisliitto)
August Raatikainen (1884–1952), poliitikko (Suomen Sosialistinen Työväenpuolue)
Erkki Raatikainen (1930–2011), poliitikko (SDP), toimittaja
Hannu Raatikainen (s. 1948), teatteriohjaaja ja muusikko
Hjalmar Raatikainen (1892–1967), jääkärieverstiluutnantti
Jaska Raatikainen (s. 1979), muusikko
Jussi Raatikainen (1898–1978), poliitikko (SDP)
Jyrki Raatikainen (s. 1964), muusikko
Kaisa Raatikainen (1928–2007), poliitikko (SDP)
Kari Raatikainen, lentopallovalmentaja
Kimmo Raatikainen (1955–2008), tietojenkäsittelytieteen professori, Voitto Raatikaisen poika
Markku Raatikainen (s. 1966), myynti/markkinointivastaava
Mika Raatikainen (s. 1961), kansanedustaja (PS)
Mikko Raatikainen (1932–1995), biologi, professori
Panu Raatikainen (s. 1964), teoreettisen filosofian dosentti
Sami Raatikainen, kitaristi
Tapio Raatikainen (s. 1947), jalkapalloilija
Tapio Raatikainen (s. 1953), jalkapalloilija ja pelaaja-agentti
Tuomas Raatikainen (1895–1978), eversti ja tykistön asiantuntija
Uuno Raatikainen (1900–1999), kansanedustaja (SDP)
Vilho Raatikainen (1940–2017), selvänäkijä
Voitto Raatikainen (1930–2012), urheilutoimittaja
Väinö Raatikainen (1888–1958), toimittaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vuoden naissolistin Emma-palkinto

| Vuoden naissolistin Emma-palkinto |
| --- | --- |
Palkitaan:  vuoden paras naissolisti
Palkinnon antaja:  Musiikkituottajat – IFPI Finland
Maa:  Suomi
Ensimmäinen palkinto:  1983
Viimeinen palkinto:  2020
Useimmin palkittu:  Kaija Koo & Anna Puu (3)
Virallinen internet-sivu
Vuoden naissolistin Emma-palkinto oli yksi Musiikkituottajat – IFPI Finlandin vuosittain jakamista musiikkialan Emma-palkinnoista. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983, jolloin palkinnon voitti Anita Hirvonen ja viimeisen kerran vuonna 2020, jolloin palkinnon voitti Ellinoora.
Kaija Koo ja Anna Puu voittivat palkinnon useammin kuin kukaan muu, kumpikin kolme kertaa.
Vuoden artistin Emma-palkinto korvasi tämän palkinnon vuoden 2021 Emma-gaalasta alkaen.
Voittajat ja ehdokkaat

Listassa vuosi tarkoittaa sitä vuotta, minkä vuoden naissolistina artisti palkittiin. Palkinnot jaettiin seuraavana vuonna.
| Vuosi | Voittaja | Muut ehdokkaat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1983 | Anita Hirvonen |  |  |
| 1984 | Vera Telenius |  |  |
| 1985 | Anneli Saaristo |  |  |
| 1986 | Arja Saijonmaa |  |  |
| 1987 | Paula Koivuniemi |  |  |
| 1988 | ei jaettu |  |  |
| 1989 | ei jaettu |  |  |
| 1990 | ei jaettu |  |  |
| 1991 | Arja Koriseva |  |  |
| 1992 | Anna Hanski |  |  |
| 1993 | Kaija Koo |  |  |
| 1994 | Laura Voutilainen |  |  |
| 1995 | Katri Helena |  |  |
| 1996 | Laura Voutilainen |  |  |
| 1997 | Kaija Koo |  |  |
| 1998 | Marita Taavitsainen |  |  |
| 1999 | Jonna Tervomaa |  |  |
| 2000 | Mari Rantasila |  |  |
| 2001 | Anna Eriksson |  |  |
| 2002 | Emmi |  |  |
| 2003 | Maija Vilkkumaa |  |  |
| 2004 | Jonna Tervomaa |  |  |
| 2005 | Maija Vilkkumaa |  |  |
| 2006 | Emma Salokoski |  |  |
| 2007 | Anna Abreu |  |  |
| 2008 | Anna Abreu |  |  |
| 2009 | Anna Puu |  |  |
| 2010 | Jenni Vartiainen |  Anna Puu  Maija Vilkkumaa  Suvi Teräsniska |  |
| 2011 | Chisu |  Anna Abreu  Erin  Suvi Teräsniska |  |
| 2012 | Anna Puu |  Anna Eriksson  Johanna Kurkela  Laura Närhi  Paula Koivuniemi |  |
| 2013 | Sanni |  Erin  Jenni Vartiainen  Jonna Tervomaa  Suvi Teräsniska |  |
| 2014 | Kaija Koo |  Diandra  Irina Björklund  Janna  Katri Helena |  |
| 2015 | Sanni |  Anna Puu  Aurora  Chisu  Johanna Kurkela |  |
| 2016 | Vesala |  Erin  Kaija Koo  Sanni  Suvi Teräsniska |  |
| 2017 | Evelina |  Janna  Jenni Vartiainen  Laura Voutilainen |  |
| 2018 | Anna Puu |  Alma  Janna  Jenni Vartiainen  Saara Aalto  Sanni |  |
| 2019 | Ellinoora |  Abreu  Chisu  Ellips  Nelli Matula  Sanni |  |
Aiheesta muualla

Emma-gaala
| n k Emma-palkinto |
| --- | --- |
Palkinnon jakaja: Musiikkituottajat 
Nykyiset palkintokategoriat:  Vuoden albumi  Vuoden alternative  Vuoden artisti  Vuoden biisi  Vuoden etno  Vuoden iskelmä  Vuoden jazz  Vuoden klassinen  Vuoden metalli  Vuoden musiikintekijä  Vuoden pop  Vuoden rap  Vuoden rock  Vuoden tulokas  Vuoden tuottaja  Vuoden yhtye  Kriitikoiden valinta  Yleisöäänestys: Vuoden kotimainen artisti/yhtye  Vuoden myydyin albumi  Vuoden striimatuin kotimainen biisi  Vuoden striimatuin ulkomainen biisi  Erikois-Emma 
Emma-gaalat:  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  2023  2024  2025 
Kaija Koo voitti palkinnon kolmesti vuosina 1993, 1997 ja 2014.
Anna Puu voitti palkinnon kolmesti vuosina 2009, 2012 ja 2018.
Keminmaan lukio

| Keminmaan lukio |
| --- | --- |
 Keminmaan lukio
Sijainti:  Rovaniementie 31, Laurila, Keminmaa
Koordinaatit:  65°48′05.4″N, 24°32′34.0″E
Tyyppi:  lukio
Perustettu:  1975
Rehtori:  Petra Juntura
Verkkosivut
Keminmaan lukio on Keminmaan kunnassa sijaitseva lukio, joka perustettiin vuonna 1975. Kunnan nimi oli vielä tuolloin Kemin maalaiskunta, mutta nimi muutettiin muutama vuosi myöhemmin nykyiseen muotoonsa Keminmaaksi. Sen vuotuinen oppilasmäärä on noin 150 ja sen ylläpitäjänä toimii Keminmaan kunta. Kuten muutkin lukiot, Keminmaan lukio on yleissivistävä koulu, jonka tehtävä on antaa opiskelijalle laaja-alainen yleissivistys ja monipuoliset mahdollisuudet saavuttaa jatko-opintokelpoisuus.
Aiheesta muualla

Lukion kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Lars T. Nyberg
Aiheesta muualla

Wikiaineistossa on muutama Nybergin virsi ruotsinkielisenä.<ref>Lars Thorstensson Nyberg, Wikiaineisto Malline:Ssv
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Volkswagen Up

| Volkswagen Up |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Brasilia  Slovakia
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2011–2023
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Luokka:  A-segmentti
Edeltäjä:  Volkswagen Fox
Teknisesti samankaltaisia:  SEAT Mii Škoda Citigo
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group NSF
Moottori:  R3
Iskutilavuus:  1,0 l
Käyttövoima:  bensiini maakaasu sähkö
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti
Volkswagen Up (tyyliteltynä up!) on Volkswagenin vuosina 2011–2023 valmistama A-segmentin automalli, joka korvasi Volkswagen Foxin. Sen lähes identtiset sisarmallit ovat SEAT Mii ja Škoda Citigo.
Vuoden 2011 Euro NCAP -kolaritestistä Up sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Volkswagen Up voitti World Car of the Year 2012 -palkinnon.
Up esiteltiin konseptiautona Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2007. Konseptimalli oli takamoottorinen ja -vetoinen. Tuotantomallin ensiesittely oli syksyllä 2011 Frankfurtin autonäyttelyssä.
Sisarmalliensa tavoin Upin voimanlähteenä on kolmesylinterinen 1,0-litrainen bensiinimoottori, joka oli tuotannon alkuvaiheessa saatavana 60 tai 75 hevosvoiman tehoisena. Vuoden 2012 lopulla esiteltiin myös maakaasulla toimiva versio.
Facelift-mallin Volkswagen Up.
Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2013 esiteltiin sähköauto e-up!, jonka 80-hevosvoimainen moottori takaa autolle noin 150 kilometrin toimintamatkan.
Vuoden 2016 lopulla Up sai pienen kasvojenkohotuksen, jonka yhteydessä esiteltiin 1,0-litraisen moottorin 90-hevosvoimainen turboahdettu versio.
Volkswagen Up GTI
Urheilullinen Up GTI tuli markkinoille keväällä 2018. Siinä turbomoottori kehittää 115 hevosvoimaa ja voimansiirtona on kuusivaihteinen manuaalivaihteisto.
Volkswagen e-Up
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Up Wikimedia Commonsissa
Volkswagenin automallit
| --- | --- |
Nykyiset mallit: Henkilöautot: Arteon ·  Atlas ·  Atlas Cross Sport ·  Bora (2018–) ·  C-Trek ·  Gol ·  Golf ·  ID.3 · ID.4 ·  ID.5 ·  ID.6 ·  Jetta ·  Lamando ·  Lavida ·  Passat ·  Phideon ·  Polo ·  Saveiro ·  T-Cross ·  T-Roc ·  Taigo ·  Taigun ·  Talagon ·  Tayron ·  Tharu ·  Tiguan ·  Touareg ·  Touran ·  up! ·  Viloran ·  Virtus  Hyötyajoneuvot: Amarok ·  Caddy ·  Crafter ·  Transporter
Lopetetut ilmajäähdytteiset mallit: 181 (Kurierwagen/Trekker/Thing/Safari) ·  1500/1600 (Typ 3) ·  411/412 (Typ 4) ·  Kupla (Typ 1) ·  Brasilia ·  Country Buggy (Sakbayan) ·  Hebmüller Cabriolet ·  Karmann Ghia ·  Kommandeurwagen ·  Kübelwagen ·  Schwimmwagen ·  SP2 ·  Type 18A ·  VW-Porsche 914
Lopetetut vesijäähdytteiset mallit: Ameo ·  Apollo ·  Beetle ·  Bora ·  Citi Golf ·  CC ·  Corrado ·  Derby ·  Eos ·  Fox ·  Golf Plus ·  Golf Sportsvan ·  Iltis ·  K70 ·  LT ·  Lupo ·  New Beetle ·  Parati ·  Phaeton ·  Pointer/Logus ·  Routan ·  Scirocco (1974–1992) ·  Scirocco (2008–2017) ·  Sharan ·  SpaceFox ·  Taro ·  Vento
Konseptimallit: 1-Litre Concept ·  up!/space up!/space up! blue/E-Up!/Up! Lite ·  GX3 ·  Iroc ·  EcoRacer ·  Concept A ·  Concept R ·  New Beetle Ragster ·  EDAG Biwak ·  Microbus Concept ·  W12/Nardo ·  Stanley ·  Concept BlueSport
Tulevat mallit: 
Volkswagen-pohjaiset (asuntoautot, kit-carit, kilpa-autot): Herbie ·  Formula Vee ·  Baja Bug ·  Meyers Manx ·  EMPI Imp ·  Westfalia Campervans
Kemijärven kirkko

| Kemijärven kirkko |
| --- | --- |
 Kemijärven kirkko
Sijainti:  Kirkkokatu 11, Kemijärvi
Seurakunta:  Kemijärven seurakunta
Rakentamisvuosi:  1950
Suunnittelija:  Bertel Liljequist
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  850
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kemijärven kirkko on Bertel Liljeqvistin suunnittelema kirkkorakennus Kemijärvellä. Kirkko valmistui vuonna 1950 ja vihittiin käyttöön seuraavana vuonna. Kirkossa on 850 istumapaikkaa.
Historia

Kemijärven kirkollinen elämä sai alkunsa vuonna 1648, jolloin Lapualta kotoisin oleva Jakob Lapodius lähetettiin Kemijärvelle Kemin seurakunnan kappalaiseksi. Tuolloin valmistui myös seurakunnan ensimmäinen kirkko, joka todennäköisesti muistutti Sodankylän vanhaa kirkkoa. Tämä kirkko purettiin 1690-luvulla ja korvattiin suuremmalla kirkolla. Kemijärven seurakunta itsenäistyi vuonna 1779. 1830-luvulla seurakunnan väkiluku oli kasvanut jo yli 1600 henkeen, joten sen tilalle rakennettiin puinen ristikirkko Carl Ludvig Engelin piirustusten mukaan. Tätä kirkkoa korjattiin 1890-luvulla ja vuonna 1929, mutta lopulta se tuhoutui Lapin sodassa. Ylikiiminkiläisen kirkonrakentaja Heikki Väänäsen vuonna 1774 rakentama tapuli kuitenkin säästyi ja on seurakunnan vanhin rakennus.
Nykyinen kirkko rakennettiin Amerikan luterilaisten kirkkojen tuella vuosina 1949–1950. Kirkossa on Gerhard Schmidin vuonna 1984 rakentamat 41-äänikertaiset urut.
Aale Hakavan maalaama alttaritaulu Jeesus ristillä (426 × 326 cm öljymaalaus kankaalle) on vuodelta 1950.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kemijärven kirkko Wikimedia Commonsissa
Keminmaan uusi kirkko

| Keminmaan uusi kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko etuoikealta kesällä 2009
Sijainti:  Kirkkotie 1, Laurila, Keminmaa
Koordinaatit:  65°48′46.7″N, 024°32′41.2″E
Seurakunta:  Keminmaan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1827
Suunnittelija:  Carl Ludvig Engel
Materiaali:  kivikirkko
Tyylisuunta:  Empire
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keminmaan 'keskimmäinen kirkko', piirros vuodelta 1799.
Keminmaan uusi kirkko (aiemmin Kemin maaseurakunnan uusi kirkko) on Keminmaan seurakunnan kirkko Oulun hiippakunnassa. Kirkko sijaitsee Laurilan kylässä lähellä keskiaikaista Pyhän Mikaelin kirkkoa.
Nykyinen kirkko rakennettiin korvaamaan vuonna 1797 valmistunut ”keskimmäinen kirkko”. Jacob Rijfin suunnitteleman ristikirkon perustukset olivat pettäneet ja kivisen kirkon paino oli murtanut seiniin halkeamia. Kirkon ulkoasukaan ei tyydyttänyt kaikkia. Kirkkoherra Matias Castrén esitteli kirkon huonoa kuntoa keisari Aleksanteri I:lle tämän vieraillessa Suomen sodan jälkeen Kemin pappilassa. Keisari määräsi uuden kirkon rakennettavaksi valtion varoilla.
Empiretyylinen kivestä rakennettu pitkäkirkko valmistui vuonna 1827. Rakennuksen oli suunnitellut Yleisten rakennusten intendentinkonttorin intendentti Carl Ludvig Engel 1823. Kirkko rakennettiin paikallisin voimin rakennusmestari Erik Korppin johdolla.
Kirkon alttaritaulun Jeesus ristillä (270x180,5 cm öljymaalaus kankaalle) maalasi Johan Gustav Hedman kirkon valmistumisvuonna 1827.
Kirkko etuvasemmalta kesällä 2014
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keminmaan uusi kirkko Wikimedia Commonsissa
Keminmaan uusi kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Keminmaan uusi kirkko (Q12261424)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Keminmaa
katuosoite: Kirkkotie 1, 94400 Keminmaa
koordinaatit: 65°48′47″N 24°32′41″E﻿ / ﻿65.81297°N 24.54478°E﻿ / 65.81297; 24.54478