stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bob Sinclar
Diskografia > Singlet

| --- | --- |
 "Les Jazz Electroniques EP" (1994)  "Messe Pour Les Temps" (1995)  "A Space Funk Project" (1996)  "A Space Funk Project II" (1996)  "Ult Violett Sounds EP" (1996)  "Eu Só Quero um Xodó" (1997)  "Gym Tonic" (1998)  "My Only Love" (1998)  "Super Funky Brake's Vol. I" (1998)  "The Ghetto" (1998)  "Ultimate Funk" (1998)  "Feelin' Good" (1998)  "Bisou Sucré" (2000)  "I Feel For You" (2000)  "Darlin'" (2000)  "Greetings From Champs Elysées EP" (2000)  "Do It" (2000)  "Freedom" (2001)  "Ich Rocke" (2001)  "Kazet" (2001)  "Save Our Soul" (2001)  "The Beat Goes On" (2002)  "I Go Crazy" (2002)  "Viel Ou La" (2002)  "Kiss My Eyes" (2003)  "Lady" (2003)  "Prego" (2003) :  "Slave Nation" (2003)  "Amour Kéfé" (2004)  "Kalimbo" (2004)  "Sexy Dancer" (2004)  "Wonderful World" (2004)  "You Could Be My Lover" (2004)  "Steel Storm" (2004)  "Summer Moonlight" (2005)  "Love Generation" (2005), with Gary Pine #2 NL, #1 SPN, #1 FR, #3 ITA, #1 AUS, #1 GER, #12 UK  "Generación Del Amor" (2006) [Spanish Version] #1 SPN  "World, Hold On (Children of the Sky)" (2006), yhdessä Steve Edwardsin kanssa #5 NL, #1 FR, #1 SPN, #19 AUS  "Rock This Party (Everybody Dance Now)" (2006)  "Tennessee" (2007) (mukana Farell Lennon) #21 ITA, #27 CZ  "Everybody Movin'" (2007) (mukana Ron Carroll) #3 GER, #1 SPN  "Give a Lil' Love" (2007)  "Sound Of Freedom" (2007) (mukana Gary Pine ja Dollarman) #14 UK, #1 UK Indie, #24 CZ  "What I Want" (2007) (mukana Fireball) #52 UK  "Together" (2007) (mukana Steve Edwards) #63 PL, #4 ROM  "What a Wonderful World" (2008) (mukana Axwell ja Ron Carroll)  "New New New" (2008) (mukana Cutee B, Dollarman & Big Ali)  "LaLa Song" (2009) (mukana Wonder Mike ja Master Gee Sugarhill Gangista)  "Love You No More" (2009) (mukana Shabba Ranks)  "Peace Song" (2009) (mukana Steve Edwards)  "I Wanna" (2010) (mukana Shaggy ja Andrea)  "Rainbow of Love" (2010)
Diskografia > Albumit

A Finest Fusion Of Black Tempo (1994), Yellow Productions
Ritmo Brasileiro (1994), Reminiscence Quartet
Psycodelico (1995), Reminiscence Quartet
La Vague Sensorielle (1995), The Mighty Bop
The Mighty Bop Meets DJ Cam & La Funk Mob (1995), as The Mighty Bop, yhteistyössä DJ Camin ja La Funk Mob kanssa
Autres Voix, Autres Blues (1996), as The Mighty Bop
Paradise (1998), as Bob Sinclar
More Psycodelico (1999), Reminiscence Quartet
Champs Elysées (2000), Bob Sinclar
Spin My Hits (2000), The Mighty Bop
Africanism Allstars Vol. I (2001), Africanism
The Mighty Bop (2002), The Mighty Bop
III (2003), as Bob Sinclar
Africanism Allstars Vol. II (2004), Africanism
Enjoy (2004), as Bob Sinclar
Africanism Allstars Vol. III (2005), Africanism
Western Dream (2006), Bob Sinclar — #1 FR
Soundz of Freedom (2007)
Born in 69 (2009)
Aiheesta muualla

Bob Sinclarin virallinen sivusto
Bob Sinclarin haastattelu
Bob Sinclar Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lauricochan kulttuuri

Lauricochan kulttuuri oli varhaisten metsästäjä-keräilijöiden luoma kivikautinen intiaanikulttuuri Perussa noin 8000–2500 eaa. Siihen liittyvät löydöt on tehty Lauricochan luolasta, joka on Andeille 4 000 metrin korkeudessa meren pinnasta Huanucon lähellä Amazoninin latvoja. Lauricochan löytöjä on pidetty Perun vanhimpina ihmislöytöinä.
Ensimmäiset ihmiset asuttivat lähellä Marañónjoen latvoja sijaitsevan Lauricochan luolan noin 9 500 vuotta sitten, kun jääkauden jäät olivat sulaneet. Paikka sijaitsee  alkulähteillä. Lauricochan ensimmäinen vaihe on ajoitettu noin vuosille 8000–6000 eaa. Varhaisimmasta kerroksesta on löytynyt muun muassa ihmisten luurankoja ja keihäitä, joiden kärjet ovat lehdenmuotoisia. Löydetyt kohteet edustavat kausittaisia metsästysmajoja. Lauricochan kulttuurin toinen jakso on ajoitettu vuosille 6000–4200 eaa. ja kolmas jakso ulottui noin vuoteen 2500 eaa. Kulttuurin jaksot erottuvat erilaisten keihäänkärkien perusteella. Viimeisen jakson aikana Perun rannikolla oli jo varhaisia maanviljelyskulttuuria, joista on löytynyt jäänteitä myös Lauricochan kulttuurin keihäänkärjistä.
Lauritsalan Työväen Palloilijat

Lauritsalan Työväen Palloilijat (LauTP) oli vuonna 1946 Lauritsalassa perustettu lappeenrantalainen palloiluseura.
LauTP:n jalkapallon edustusjoukkue pelasi I divisioonassa kolme kautta vuosina 1985–1987 ja II divisioonassa neljä kautta vuosina 1984 ja 1988–1990. Ensimmäisellä kaudellaan I divisioonassa joukkue oli lähellä nousta jopa Mestaruussarjaan, kun se sijoittui nousukarsintapaikkaan oikeuttaneelle toiselle sijalle tasapistein Lahden Reippaan kanssa. Karsintapaikan ratkaisseessa uusintaottelussa Reipas oli kuitenkin selvästi parempi maalein 5–0, ja LauTP:n sijoitukseksi jäi kolmas. Vuonna 1992 seura yhdisti edustusjoukkuetoimintansa Lappeenrannan Pallon kanssa muodostaakseen FC Lappeenrannan, joka myöhemmin vaihtoi nimekseen Rakuunat. LauTP:n kasvatteja ovat muun muassa veljekset Jyri, Harri ja Saku Puhakainen sekä Markku Timonen, jotka pelasivat urallaan myös pääsarjatasolla.
Jääpallossa LauTP pelasi TUL:n mestaruussarjassa vuonna 1954. Jääkiekkoa seura pelasi 1960-luvulla maakuntasarjassa.
LauTP poistettiin yhdistysrekisteristä vuonna 2007. Seuran perinteitä jatkaa vuonna 1993 perustettu LAUTP, joka keskittyy junioritoimintaan. Kaudella 2013 seuralla oli noin 300 pelaajaa.
Aiheesta muualla

LAUTP:n sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Lauriane Rougeau

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lauriane Rougeau |  Lauriane Rougeau |  Lauriane Rougeau |  |
Maa:  Kanada
Naisten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Sotši 2014 |  |  |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2012 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2013 |  |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 2015 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2016 |  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2017 |  |  |
Lauriane Rougeau (s. 12. huhtikuuta 1990 Pointe-Claire, Quebec) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana voittanut olympialaisissa yhden kulta- ja yhden hopeamitalin sekä MM-kilpailuissa yhden kullan ja neljä hopeaa. Seuratasolla hän edustaa CWHL-seura Montréal Canadiennesiä.
Rougeau voitti olympiakultaa Sotšissa 2014 ja saavutti olympiahopeaa Pyeongchangissa 2018. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuonna 2012 sekä saavuttanut MM-hopeaa vuosina 2013, 2015, 2016 ja 2017.
Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Rougeau saavutti hopeaa vuonna 2008. Hänet valittiin turnauksen parhaaksi puolustajaksi.
Rougeau on edustanut Cornellin yliopiston joukkuetta vuosina 2009–2013. CWHL-debyyttinsä hän teki jo kaudella 2007–2008 Montréal Starsin joukkueessa, jossa hän pelasi myös kaudella 2014–2015. Vuodesta 2015 hän on edustanut Montréal Canadiennesiä. Hän voitti CWHL:n mestaruuden vuonna 2017.
Lampare (Kivijärvi)

| Lampare |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kivijärvi
Koordinaatit:  63°08′20″N, 25°03′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Kivijärveen 
Järvinumero:  14.443.1.056
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,8 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,526 km  
Pinta-ala:  1,236 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLampare 
Lampare  on Keski-Suomessa Kivijärvellä  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 150 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Kivijärven alueeseen (14.443) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,8 metriä mpy.
Kvasiasunto-osakeyhtiö

Kvasiasunto-osakeyhtiö tarkoittaa Suomessa ennen vuoden 1926 asunto-osakeyhtiölain voimaantuloa perustettua asunto-osakeyhtiötä.
Kvasiasunto-osakeyhtiöt on rekisteröity ennen 1.3.1926. Niissä osakkeiden tuottama osakehuoneistojen hallintaoikeus ei perustu yhtiöjärjestykseen vaan yhtiökokouksen päätökseen. Kvasiasunto-osakeyhtiönä pidetään myös asunto-osakeyhtiöitä muistuttavia kiinteistöosakeyhtiöitä.
Kvasiasunto-osakeyhtiönä perustettu yhtiö on myöhemmin voinut muuttaa yhtiöjärjestystään niin, että se täyttää kaikki asunto-osakeyhtiölain määräykset. Tähän tulisi myös pyrkiä, sillä yhtiökokouksen päätökseen perustuvat hallintaoikeudet voivat aiheuttaa riitoja.
Baden-Württemberg

| Baden-Württemberg |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Saksa
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Stuttgart
 – Pääministeri:  Winfried Kretschmann‎ (Vihreät)
Pinta-ala:  35 673,27 km²
Väkiluku (2021):  11 125 000
 – väestötiheys:  312 as./km²
BKT (2021):  536 miljardia euroa
 
Baden-Württemberg
Baden-Württemberg on Saksan osavaltio. Se sijaitsee maan lounaisosassa. Etelässä sen rajanaapuri on Sveitsi, lännessä Ranska. Naapuriosavaltiot ovat Rheinland-Pfalz, Hessen ja Baijeri. Baden-Württembergin pinta-ala on 35 673 neliökilometriä ja väkiluku 11,1 miljoonaa. Pääkaupunki on Stuttgart.
Maantiede

Historiallinen Baden kattaa osavaltion länsiosan ja historiallinen Württemberg puolestaan keski- ja itäosan. Kaikkiaan Baden-Württemberg käsittää noin kymmenesosan Saksan pinta-alasta. Reinjoki muodostaa osavaltion länsirajan ja suurimman osan etelärajaa. Lounaisosassa sijaitsee Schwarzwaldin vuoristoalue. Etelässä Baden-Württemberg rajoittuu Alppien juuriin ja Bodenjärveen. Tonavan lähteet sijaitsevat myös osavaltiossa.
Historia

Baden-Württemberg muodostuu historiallisista Badenin, Hohenzollernin ja Württembergin osavaltioista. Toisen maailmansodan jälkeen miehitysvallat perustivat alueelle kolme uutta osavaltiota: Württemberg-Baden (USA), Württemberg-Hohenzollern (Ranska) ja Baden (Ranska). Nämä yhdistettiin vuonna 1952 Baden-Württembergiksi, joka on jaettu neljään hallintoalueeseen (Regierungsbezirk): Freiburg, Karlsruhe, Stuttgart ja Tübingen. Hallintoalueet on jaettu edelleen 35 piiriin ja yhdeksään piirivapaaseen kaupunkiin.
Politiikka

Baden-Württemberg on perinteisesti ollut itänaapurinsa Baijerin tavoin oikeiston hallitsema osavaltio. Vuosina 1953–2011 sen pääministerinä oli kristillisdemokraatti. Varsinkin teollisuus- ja yliopistokaupungeissa vihreät on noussut merkittäväksi vaikuttajaksi. Vuonna 2011 valtaan nousi sosiaalidemokraattien ja vihreiden koalitio, jonka johdossa on vihreiden kautta aikojen ensimmäinen osavaltion pääministeri Winfried Kretschmann.
Aluejako

Baden-Württembergin osavaltio on jaettu neljään hallintopiiriin (saks. Regierungsbezirk), 35:een piirikuntaan (saks. Landkreis), joihin suurin osa kunnista ja kaupungeista kuuluu,  sekä yhdeksään kaupunkipiiriin (saks. Stadtkreis), eli piirikuntaan kuulumattomaan kaupunkiin.
Hallintopiirit: Freiburg, Karlsruhe, Stuttgart, Tübingen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Baden-Württemberg Wikimedia Commonsissa
BADEN-WÜRTTEMBERG A Portrait of the German Southwest Die Landeszentrale für politische Bildung Baden-Württemberg-sivusto.  2008.
Alb-Donau-Kreis
Baden-Baden
Biberach
Bodenseekreis
Breisgau-Hochschwarzwald
Böblingenin piirikunta
Calw
Emmendingen
Enzkreis
Esslingen
Freiburg
Freudenstadt
Göppingen
Heidelberg
Heidenheim
Heilbronnin piirikunta
Heilbronnin kaupunki
Hohenlohekreis
Karlsruhen piirikunta
Karlsruhen kaupunki
Konstanz
Lörrach
Ludwigsburg
Main-Tauber-Kreis
Mannheim
Neckar-Odenwald-Kreis
Ortenaukreis
Ostalbkreis
Pforzheim
Rastatt
Ravensburg
Rems-Murr-Kreis
Reutlingen
Rhein-Neckar-Kreis
Rottweil
Schwarzwald-Baar-Kreis
Schwäbisch Hall
Sigmaringen
Stuttgart
Tübingen
Tuttlingen
Ulm
Waldshut
Zollernalbkreis
Kuusamon rautatie

Kuusamon rautatie eli Akanlahden siirtorata oli Kuusamossa Kitkajärven Akonlahdesta Livojokeen kulkenut rautatie. Sen pituus oli 2,6 km, ja välillä sen katkaisi Kuorikkijärvi. Rautatien rakensi vuonna 1910 turkulainen puutavaraliike K. E. Blomberg Oy, jolta sen osti ranskalainen puutavarayhtiö Berner & Nielsen. Valtion omistukseen rautatie siirtyi keväällä 1912. Siirtorata oli käytössä vuoteen 1929.
Rataa käytettiin puutavaran kuljetukseen Maanselän yli Livojokeen, jota pitkin ne uitettiin Iijokeen ja sitä kautta Pohjanmaan sahoille sahattavaksi. Konevoimana rautatiellä oli kolme 35 hevosvoimaista höyrykonetta. Työväkeä radalla oli viisikymmentä ja koneiden käyttäjinä yhdeksän miestä.
Aiheesta muualla

Hanna Snellman: Iijoen uitto (Arkistoitu – Internet Archive), Kirjastovirma
Kvasidiagonaalimatriisi

Kvasidiagonaalimatriisi on matriisi, jonka päädiagonaalin ympärillä olevat alkiot muodostavat neliömatriiseja siten, että näiden päädiagonaali on alkuperäisen matriisin päädiagonaalilla. Toisin sanoen  L on kvasidiagonaalinen, jos
missä matriisit  A_{ii} ovat neliömatriiseja. Esimerkiksi matriisi
on kvasidiagonaalinen, ja sen päädiagonaalilla olevat neliömatriisit ovat  {\begin{bmatrix}2&6\\4&7\end{bmatrix}} ja  {\begin{bmatrix}5\end{bmatrix}}.
Kvasidiagonaalimatriisit muistuttavat ominaisuuksiltaan jonkin verran diagonaalimatriiseja; jos  L ja  K ovat kaksi kvasidiagonaalimatriisia ja niiden sisältämien neliömatriisien riviluvut ovat samat, niin
aivan kuten diagonaalimatriiseillakin. Lisäksi matriisit  L+K ja  LK ovat selvästi myös kvasidiagonaalisia. Matriisien luonnolliset normaalimuodot ovat kvasidiagonaalimatriiseja.
Lea Danilson-Järg

| Lea Danilson-Järg |
| --- | --- |

Viron oikeusministeri
 Kaja Kallaksen II hallitus 18. heinäkuuta 2022 – 17. huhtikuuta 2023  
Edeltäjä:  Maris Lauri
Seuraaja:  Kalle Laanet
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. marraskuuta 1977 (ikä 46) Tallinna, Viron SNT
Tiedot
Puolue:  Isänmaa
Muut puolueet:  Mõõdukad (1998–2004)
Tutkinnot:  Tallinnan teknillinen yliopisto
Lea Danilson-Järg (s. 27. marraskuuta 1977 Tallinna) on virolainen Isänmaa-puolueen poliitikko. Hän oli Viron oikeusministeri 2022–2023. Vuosina 1998–2004 hän kuului Mõõdukad-puolueeseen.
Aiheesta muualla

Lea Danilson-Järg Viron oikeusministeriön verkkosivuilla (viroksi)
Limes norrlandicus

Norlannin historiallinen pääalue
  Limes norrlandicus
  Ruotsin "metsäläänien" eteläraja
  Ruotsin kielen norlantilaismurteiden raja
  Daljoki (mukaan lukien sen haarat Österdalälven ja Västerdalälven)
  Norlannin pinnanmuotojen raja
Limes norrlandicus (”Norlannin raja”) on Skandinavian niemimaalla ilmenevä ilmasto-, maaperä- ja kasvillisuustyyppien raja. Se on myös ollut kulttuurinen ja elinkeinonharjoitukseen liittyvä raja.
Limes norrlandicuksen raja noudattelee Ruotsissa boreaalisen havumetsävyöhykkeen etelärajaa. Sen pohjoispuolella metsät ovat valtaosin havumetsiä, maaperä hapan ja talvi on luminen, pitkä ja kylmä. Eteläpuolella hallitsevat rehevät sekametsät ja edelleen etelämpänä puhtaat lehtimetsät, maaperä multavaa ja talvet useimmiten lauhoja ja vähälumisia. Limes norrlandicus kulkee Etelä-Ruotsin halki. Suomessa sen eteläpuolelle kuuluu vain ohut kaistale etelärannikolla. Paikoin Ruotsissa kasvillisuustyypin raja erottuu maastossa silmämääräisestikin.
Ruotsissa Limes norrlandicus on ollut vuosituhannet kulttuurinen ja taloudellinen rajavyöhyke, sillä sen eri puolet ovat soveltuneet erilaisten elinkeinojen harjoittamiseen. Jo kivikaudella Limes norrlandicus oli Ruotsin alueen osalta liuske-kvartsiittikulttuurin eteläraja ja toisaalta skandinaavinen kuoppakeramiikka ei ulottunut sitä pohjoisemmaksi. Myöhemmin, pronssikaudelta lähtien, Limes Norrlandicus vakiintui maanviljely- ja pyyntikulttuurin rajaksi. Rautakaudella Limes norrlandicus on suomalais-ugrilaiseen pyyntiväestöön usein yhdistettyjen rautakautisten järvihautojen esiintymisalueen eteläraja. Toisaalta se on skandinaavien asutuksesta kertovien viikinkiajan riimukivien esiintymisen pohjoisraja.
Kulttuuriraja on saattanut ainakin ajoittain olla myös kieliraja. Sen pohjoispuolella on viimeistään rautakaudella ilmeisesti puhuttu lähinnä nykyisten saamelaiskielten esimuotoja ja eteläpuolella ilmeisesti skandinaavisia kieliä. Tätä aikaisemmista kielioloista on esitetty erilaisia näkemyksiä. Esimerkiksi Ante Aikion mukaan Pohjois-Fennoskandiassa olisi vielä ajanlaskun alun tienoilla puhuttu tuntematonta paleoeurooppalaista kieltä, joka ensimmäisen vuosituhannen jaa. alkupuolella joutui saamelaiskielten syrjäyttämäksi. Aikion mukaan siis saamen leviäminen Skandinaviassa etelään päin on alle 2 000 vuoden ikäinen tapahtuma, eikä Skandinavian Limes norrlandicus ole sitä aikaisemmin voinut olla uralilaisen kielikunnan eteläraja.
Vyöhykkeen eteläpuolella ovat asuneet maata viljelleet germaanisten kielten puhujat, jotka ehkä vasta keskiajalta lähtien alkoivat laajemmassa määrin levittäytyä rajan pohjoispuolelle.
Tämä kuusimetsä Ruotsissa Örebrossa on kutakuinkin Limes norrlandicuksella. Etelämpänä laajat havumetsät ovat harvinaisuus.
Lava

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Lava on:
lakkadiivilainen tanssi
Laatokkaan laskevan Lavajoen venäjänkielinen nimi
kuormalava
Radomir Michael "Lava" Nemec (Taaken entinen basisti)
tanssilava
Lava, Ismo Alanko Teholla -yhtyeen DVD
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lava”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Brimin Kiprop Kipruto
Saavutukset > 1 500 metriä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle 20-vuotiaiden MM-kisat 2004 | pronssia | 3.35,96 | Grosseto, Italia | 15.7.2004 |
Saavutukset > 2 000 m esteet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle 18-vuotiaiden MM-kisat 2001 | hopeaa | 5.36,81 | Debrecen, Unkari | 15.7.2001 |
Saavutukset > 3 000 m esteet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kesäolympialaiset 2004 | hopeaa | 8.06,11 | Ateena, Kreikka | 24.8.2004 |
| IAAF:n yleisurheilufinaali 2004 | kuudes | 8.16,45 | Monaco | 19.9.2004 |
| MM-kilpailut 2005 | pronssia | 8.15,30 | Helsinki, Suomi | 9.8.2005 |
| IAAF:n yleisurheilufinaali 2005 | kolmas | 8.09,20 | Monaco | 9.9.2005 |
| IAAF:n yleisurheilufinaali 2006 | kuudes | 8.20,05 | Stuttgart, Saksa | 10.9.2006 |
| MM-kilpailut 2007 | kultaa | 8.13,82 | Osaka, Japani | 28.8.2007 |
| IAAF:n yleisurheilufinaali 2007 | kolmas | 8.11,05 | Stuttgart | 23.9.2007 |
| Kesäolympialaiset 2008 | kultaa | 8.10,34 | Peking, Kiina | 18.8.2008 |
| IAAF:n yleisurheilufinaali 2008 | yhdeksäs | 8.29,11 | Stuttgart | 14.9.2008 |
| MM-kilpailut 2009 | seitsemäs | 8.12,61 | Berliini, Saksa | 18.8.2009 |
| IAAF:n yleisurheilufinaali 2009 | kuudes | 8.16,44 | Thessaloniki, Kreikka | 13.9.2009 |
| Kansainyhteisön kisat 2010 | pronssia | 8.19,65 | Delhi, Intia | 11.10.2010 |
| MM-kilpailut 2011 | hopeaa | 8.16,05 | Daegu, Etelä-Korea | 1.9.2011 |
| Kesäolympialaiset 2012 | viides | 8.23,03 | Lontoo, Britannia | 5.8.2012 |
| MM-kilpailut 2015 | pronssia | 8.12,54 | Peking, Kiina | 24.8.2015 |
| Kesäolympialaiset 2016 | kuudes | 8.18,79 | Rio de Janeiro, Brasilia | 17.8.2016 |
| MM-kilpailut 2017 | karsiutui alkuerässä | 8.33,33 | Lontoo, Britannia | 6.8.2017 |
Saavutukset > Maastojuoksun lyhyt matka

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maastojuoksun MM-kisat 2005 | 37. sija | 12.26 | St. Etienne-St. Galmier | 19.3.2005 |
| Maastojuoksun MM-kisat 2006 | 18. sija | 11.17 | Fukuoka, Japani | 1.4.2006 |
Henkilökohtaiset ennätykset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 500 m | 3.35,23 | Tukholma, Ruotsi | 25.7.2006 |
| 3 000 m | 7.47,33 | Doha, Qatar | 12.5.2006 |
| 2 000 m esteet | 5.36,81 | Debrecen, Unkari | 15.7.2001 |
| 3 000 m esteet | 7.53,64 | Monaco | 22.7.2011 |
Liechtensteinin evankelinen kirkko

| Liechtensteinin evankelinen kirkko |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Protestanttinen, mukana sekä reformoituja että luterilaisia
Toiminta-alue:  Liechtenstein
Seurakuntia:  1
Jäseniä:  1 700
Kotisivu:  http://www.kirchefl.li/cms/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Liechtensteinin evankelisen kirkon kirkkorakennus.
Liechtensteinin evankelinen kirkko on protestanttinen kirkkokunta Liechtensteinissa.
Liechtensteinin protestanttinen yhteisö juontaa juurensa teollistumisen ajalta, jolloin naapurimaiden protestantteja asettautui Liechtensteiniin. Vuonna 1880 heille annettiin lupa järjestää maassa protestanttisia jumalanpalveluksia. Useiden vuosikymmenten ajan pastorit Sveitsistä ja Itävallasta palvelivat tätä pientä yhteisöä. Vuonna 1952 asetettiin pastori vain Liechtensteinia varten, ja 1963 valmistui protestanttinen kirkko Vaduziin. Suurin osa protestanteista kuuluu Liechtensteinin evankeliseen kirkkoon ja se koostuu niin reformoidusta kuin luterilaisestakin taustasta. Kirkkoon kuuluu vain yksi seurakunta ja sillä on noin 1700 jäsentä. Kirkko hyväksyy naisten pappeuden. Kirkko hyväksyy kolme ekumeenista uskontunnustusta.
Aiheesta muualla

Kirkon kotisivut
Become Malignity

| Become Malignity Scent of Flesh |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : elokuu 2005 Music-Bros Studio
 Julkaistu: 21. marraskuuta 2005
 Tuottaja(t): Miitri Aaltonen
 Tyylilaji: death metal
 Kesto: 21.14
 Levy-yhtiö: Firebox
Scent of Fleshin muut julkaisut
| Valor in Hatred 2004 | Become Malignity 2005 | Deform in Torture 2007 |
Become Malignity on suomalaisen death metal -yhtyeen Scent of Fleshin EP-levy. Se julkaistiin vuonna 2005 levymerkillä Firebox Records.
EP sisältää musiikkivideon kappaleesta "Suicidal Cannibalism".
Kappaleet

Become Malignity – 4.33
All Flesh to Consume – 3.39
Our Own Archnemesis – 6.05
Second Awakening – 6.57
Kokoonpano

Samu Viisainen – basso
Antti Suikkanen – rummut
Aleksi Susi – kitara
Matti Viisainen – kitara, taustalaulu
Niko Ahokas – laulu
+
Miitri Aaltonen – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Aiheesta muualla

Albumi Become Malignity Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Become Malignity discogs.com -sivustolla
Käenkaalit

| Käenkaalit |
| --- | --- |
 Onnenkäenkaali (Oxalis tetraphylla)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Oxalidales
Heimo::  Käenkaalikasvit Oxalidaceae
Suku::  Käenkaalit Oxalis  L.
Tyyppilaji
 Oxalis acetosella L. 
Katso myös
   Käenkaalit Wikispeciesissä   Käenkaalit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Käenkaalit (Oxalis) on kasvisuku käenkaalikasvien (Oxalidaceae) heimossa ja sen tyyppisuku. Siihen kuuluu noin 500–700 lajia.
Käenkaalit ovat yksi- tai monivuotisia ruohoja, ja ne voivat olla kaljuja tai karvaisia. Varret ovat kasvutavaltaan pystyjä tai maanmyötäisiä. Lehdet ovat kolmisormisia, hieman apiloiden lehtiä muistuttavia sekä vihreitä tai joskus ruskehtavia. Kukat sijaitsevat yksittäin tai viuhkomaisissa kukinnoissa. Kukat ovat viisilukuisia ja niissä on kymmenen hedettä sekä viisi emiä. Hedelmä on kota.