stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Donin Rostovin lentoasema

Lentoaseman rakennusta lentokoneiden pysäköintialueelta nähtynä.
Donin Rostovin lentoasema (ven. Международный аэропорт Ростов-на-Дону,  Meždunarodnyi aeroport Rostov-na-Donu, Rostov-na-Donun kansainvälinen lentoasema, IATA: URRR, ICAO: ROV) on Venäjän Rostovin aluetta palveleva kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee Rostov-na-Donun itäosassa, 8 kilometriä tämän Eteläisen federaatiopiirin miljoonakaupungin ydinkeskustasta itään.
Matkustajamäärältään Donin Rostov on keskisuuri venäläinen lentoasema, maassaan noin kymmenenneksi suurin. Vuonna 2013 Rostov-na-Donun kautta kulki yhteensä 2 190 726 lentomatkustajaa.
Rostov-na-Donun lentoasema Venäjällä.
Rostov-na-Donun lentoaseman sijainti Rostovin alueella.
Donin Rostovin muita lentoasemia

Miljoonakaupungin eteläpuolelle, noin 29 kilometrin päähän, aiotaan rakentaa uusi kansainvälinen lentoasema 3,6 kilometrin kiitotiellä (Rostov-na-Donu Eteläinen, Южный). Uuden lentokentän kapasiteetin on ajateltu voivan nousta vuositasolla 4,4-11,6 miljoonaan matkustajaan. Kaupungin eteläistä lentoasemaa suunnitellaan käyttävän esimerkiksi vuonna 2025 noin 5 miljoonaa lentomatkustajaa vuosittain. Suunniteltu rakennusaikataulu oli aluksi 2012-2017. Vuoden 2013 lopulla rakentamisen aloituksen suunniteltiin tapahtuvan vuoden 2014 aikana. Hankkeen aikataulullisena tavoitteena ja eräänä perusteluna on käytetty vuoden 2018 jalkapallon MM-kisoja.
Donin Rostovissa lentotoimintaa on siviililentoaseman ohella muun muassa kaupungin sotilaslentokentältä (Rostov-Pohjoinen, lentotukikohta) ja helikopterivalmistaja Rostvertolin kopterikentältä.
Aiheesta muualla

Rostov-na-Donu, meždunarodnyi aeroport (venäjäksi) (aviapages.ru)
Skyvector aeronautical charts: URRR Rostov na Donu Airport (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (skyvector.com)
Andri Sybiha

Andri Sybiha (2024)
Andri Sybiha (ukr. Андрій Сибіга; s. 1975 Zboriv) on ukrainalainen poliitikko. Hänet nimitettiin maansa ulkoministeriksi 5. syyskuuta 2024 Dmytro Kuleban erottua.
Sybiha valmistui Lvivin yliopistosta vuonna 1997 pääaineinaan kansainväliset suhteet sekä englannin tulkkaus ja vuonna 1999 oikeustiede, juristi. Hän aloitti uransa diplomaattina Ukrainan ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1997. Sybiha työskenteli Ukrainan suurlähetystössä Puolassa vuosina 1998–2002 ja 2008–2012. Vuosina 2016–2021 hän oli suurlähettiläänä Turkissa. Sybiha nimitettiin Ukrainan presidentin kanslian varapäälliköksi vuonna 2021 ja ensimmäiseksi varaulkoministeriksi, sitten ulkoministeriksi vuonna 2024.
Sybiha on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Hänen äidinkielensä on ukraina, minkä lisäksi hänen kielitaitonsa kattaa englannin ja puolan.
Covfefe

Covfefe-sana mielenosoituskyltissä
Covfefe on Donald Trumpin 31. toukokuuta 2017 julkaisemassa twiitissä esiintynyt tunnistamaton sana, josta tuli nettimeemien aihe.
Covfefe-termi sisältyi 31. toukokuuta 2017 kello 0.06 julkaistuun keskeneräiseen viestiin “Despite the constant negative press covfefe”. Sana herätti yleisössä irvailua. Kuuden jälkeen aamulla alkuperäinen kirjoitusvirheen sisältänyt twiitti poistettiin. Trump julkaisi samalla uuden twiitin, jossa hän tiedusteli, kuka keksisi covfefe-sanan todellisen merkityksen. #Covfefe nousi Twitterin aihetunnisteiden kärkeen. Ilmaus oletettiin virheelliseksi muodoksi sanasta “coverage”. Valkoisen talon lehdistösihteeri Sean Spicerin mukaan kyse ei kuitenkaan ollut kirjoitusvirheestä. Hänen mukaansa presidentti ja pieni ryhmä ihmisiä tiesi tarkalleen, mitä sanavalinnalla tarkoitettiin.
Osa Trumpille myötämielisistä tiedotusvälineistä esitti sanan olleen arabiaa ja sisältäneen Kabulin toukokuun 2017 pommi-iskuun liittyneen piiloviestin. Kongressiedustaja Mike Quigley laati lakialoitteen nimeltään COVFEFE Act (Communications Over Various Feeds Electronically for Engagement), jolla pyrittiin laajentamaan säilytettävää presidentillistä aineistoa koskevaa Presidential Records Actia sosiaalisen median julkaisut kattavaksi.
Bartolo Longo

Autuas Bartolo Longo oli italialainen lakimies ja maallikkodominikaani.
Käännyttyään satanismista takaisin katolilaisuuteen Longo perusti Pompein kaupunkiin Ruusukkorukouksen Neitsyt Marian pyhäkön ja aloitti paikkakunnalla muun muassa Pyhän Ruusukon killan. Pyhäköstä muodostui myös pyhiinvaelluskohde, jossa tapahtui ihmeitä, ja paikalle rakennettiin suurempi kirkko. Longon kirjoituksista on alkuaan peräisin ajatus ruusukon "valoisista salaisuuksista".
Paavi Johannes Paavali II julisti Longon autuaaksi vuonna 1980 ja apostolisessa kirjeessään Rosarium Virginis Mariae hän mainitsee useaan kertaan Longon ja siteeraa tätä muun muassa mainiten, että "Koko elämäntyöllään ja erityisesti teoksessaan ”Viisitoista lauantaita” autuas Bartolo Longo kehitti ruusukon kristologista ja kontemplatiivista henkeä saaden tähän kehotuksia ja tukea ”ruusukon paavilta”, Leo XIII:lta."
Aiheesta muualla

Bartolo Longo: Fifteen Saturdays of the Most Holy Rosary (englanniksi)
Bartolo Longo: History of the Sanctuary of Pompei, dedicated to the Most Blessed Virgin of the Rosary (englanniksi)
Bartolo Longo: The Novena To The Blessed Virgin Of The Rosary Of Pompeii (54 day Rosary novena) (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Henkilöt:  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef
Determinismi

Determinismi eli lainalaisuusoppi on filosofian näkökanta, jonka mukaan kaikilla asioilla on syynsä. Tästä seuraa, että maailman syy–seuraus-suhteet muodostavat ketjun, joka määrää kaikki tapahtumat. Determinismin mukaan kaikki, mikä tapahtuu, tapahtuu välttämättä, eikä mikään voisi tapahtua toisin. Vastaavasti indeterministit sanovat, että todellisuudessa on satunnaisuutta eivätkä kaikki tapahtumat seuraa välttämättä edellisistä. Determinismiin voi liittyä myös ennaltamääräytyvyys: joku tai jokin on määrännyt etukäteen kaikkien tapahtumien lopputuloksen, eli tapahtumat kulkevat kohti jotain tiettyä päämäärää, kuten esimerkiksi predestinaatio-opissa.
Determinismi mekaniikassa

Determinismi pohjautuu pääasiassa syy–seuraus-suhteeseen eli kausaliteettiin. Kausaliteetilla tarkoitetaan kahden ilmiön suhdetta, jossa ensimmäinen aiheuttaa toisen. Sitä pidetään yleisesti pätevänä arkiajattelussa ja enimmäkseen myös fysiikassa. Newtonilaisen mekaniikan mukaisesti on ajateltu, että jos kahteen täysin samanlaiseen kappaleeseen vaikuttavat täysin samanlaiset voimat, ne käyttäytyvät samalla tavalla. Klassista mekaniikkaa onkin pidetty yhtenä suurimmista determinismin auktoriteeteista, vaikka Newton itse ei uskonutkaan determinismiin. David Humen kuuluisa kausaalisuuden kritiikki ei varsinaisesti koske kausaalisuuden olemassaoloa vaan väitettä, että voisimme johtaa kausaalisuuden järjestämme.
Determinismi filosofiassa

Pierre-Simon Laplace kehitti mekanistisen luonnonfilosofian kiteytykseksi Laplacen demoniksi sittemmin kutsutun fiktiivisen hahmon. Laplacen demoni on subjekti, joka tietää kaiken aiemmin vallinneista asiatiloista, nyt vallitsevista asiatiloista ja asiatiloja ohjaavista luonnonlaeista. Näillä tiedoilla demoni kykenee ennustamaan täysin varmasti kaiken mitä tulevaisuudessa tapahtuu.
Monet filosofit ovat ajatelleet, että determinismi ei ole yhteensovitettavissa vapaan tahdon kanssa. Heidän mukaansa ei voida sanoa, että subjekti toimii vapaasti, jos tämä ei syy–seuraus-ketjun tuloksena kykene tekemään kuin yhden valinnan. Deterministisessä maailmassa jokainen subjektin tekemä teko on väistämätön eikä subjekti voi todellisuudessa valita mitä hän tekee eri tilanteissa. Väitteen aiheuttamat filosofiset ongelmat liittyvät vahvasti etiikkaan.
Determinismi modernissa fysiikassa

Kvanttimekaniikka ja erityisesti Kööpenhaminan tulkinta on haastanut determinismin modernissa fysiikassa. Tulkinnan mukaan mittauksissa saatavat tulokset ilmentävät todellisuuden perimmiltään indeterminististä luonnetta. Esimerkiksi Tarja Kallio-Tammisen mukaan ”kvanttimekaniikka ei mahdu Laplacen olettamaan superdeterministiseen ja reduktionistiseen maailmaan”.
Determinismi tietotekniikassa

Tietotekniikan näkökulmasta determinismi voidaan selittää esimerkiksi niin, että deterministisessä järjestelmässä on omissa ”kuplissaan” toimivia yksiköitä joilla on rajallinen määrä eri syötevaihtoehtoja, rajallinen määrä eri operaatioita syötteiden ja nykyisen tilan tai aiempien tulosten välillä sekä näiden pohjalta rajallinen määrä eri tulosvaihtoehtoja. Jos jokin yksikkö saa syötteekseen toisen yksikön tuloksen, se ei tiedä eikä välitä miten tulokseen on päästy, vaan muokkaa omaa tilaansa ja tulostaan ainoastaan syötteen perusteella. Jos jokin prosessi on tällä tavoin deterministinen, se voidaan mallintaa tietokoneella aukottomasti. Rajallinen määrä voi olla ihmisen näkökulmasta pieni tai suuri, jopa vaikeasti käsitettävä, mutta silti rajallinen. Jos tietokoneen näyttötila on 1024x768 pikseliä ja väriavaruus 24-bittinen, voi millä tahansa kuvan 786 432 pikselistä olla mikä tahansa 16 777 216 väristä toisistaan riippumatta. Lukumäärä on huima, mutta osoitettavissa ja laskettavissa.
Jos teoreettiselle Turingin koneelle annetaan riittävän iso ”kupla” eli tarpeeksi muistia ja aikaa, sillä on mahdollista mallintaa mikä tahansa deterministinen prosessi. Teoriassa äärettömällä muistilla ja suoritinteholla myös täysin ei-deterministinen prosessi olisi mallinnettavissa, mutta siihen kuluisi kaikesta huolimatta äärettömästi aikaa. Mikään käytännön tietokone ei voi kuitenkaan saada ääretöntä muistia tai suoritintehoa, eikä sen saamia tuloksia voida tarkastella äärettömän ajan päästä.
Tietokonepelin deterministisyyttä voidaan arvioida siltä pohjalta, montako eri tapaa pelaajalla on ratkaista peli ja selviytyä voittajana tai häviäjänä.
Perinteiset tasohyppelypelit ovat hyvin deterministisiä, koska pelihahmon kuljettamiseen kunkin kentän alusta loppuun on rajallinen määrä reittejä, ja vaikka jotkin viholliset voi ohittaa, toiset on voitettava jotta voisi jatkaa. On myös mahdollista pelata hahmo umpikujaan tai menettää mahdollisuus kerätä jotkin esineet valitsemalla toinen reitti.
Tetris ja vastaavat palikanpudotuspelit ovat myös deterministisiä, mutta niihin liittyy paljon (näennäistä) satunnaisuutta tietokoneen arpoessa palikoita, ja pelaaja voi tehdä eri ratkaisuja sen suhteen mihin ja missä asennossa pudottaa kunkin palikan.
Game of Life on pienellä ruutualueella (pienessä kuplassa) toimiessaan hyvin deterministinen, mutta ruudun suuretessa vaihtoehtojen määrä kasvaa huomattavasti. Riittävällä ruutualueella on mahdollista rakentaa monimutkaisia toistensa kanssa vuorovaikutuksessa olevia yksiköitä eli olioita omissa kuplissaan, muun muassa yksinkertaista Boolen algebran mukaista logiikkaa. Eräillä sääntömuunnelmilla on voitu jopa rakentaa alkeellisia Turingin koneita.
Determinismi salakirjoituksessa

Determinismi on huomioitava seikka myös salakirjoituksessa ja salakirjoituksen murtamisessa sekä tiedon aitouden ja virheettömyyden tarkistamisessa.
Enigman, samoin kuin Lorenzin, näennäisen satunnainen avainvirta riippui koneen alkuasetuksista, ja oli toistettavissa asettamalla koneeseen samat alkuasetukset. Koska vaihtoehtoja alkuasetuksiin oli rajallinen määrä, Bletchley Parkin kryptoanalyytikot pystyivät selvittämään ensin yrityksen ja erehdyksen kautta sekä sittemmin matemaattisin, loogisin ja automatisoiduin menetelmin koneiden toiminnan ja purkamaan akselivaltojen viestejä selvitettyään koodaukseen käytetyt alkuasetukset.
Tarkistussumma kuten CRC on deterministinen, sillä esimerkiksi 32-bittinen tarkistussumma voi sisältää vain alle 4,3 miljardia (232) vaihtoehtoa. Määrä on pieni verrattuna aiempaan esimerkkiin näytön sisällöstä. Vaikka on epätodennäköistä, että kaksi saman kokoista tiedostoa, joilla on eri sisältö, saisivat saman tarkisteen, on tarkisteen luomiseen käytettyä algoritmia tutkien ja systemaattisesti eri syötteitä kokeillen mahdollista selvittää, mitkä kaikki syötteet saavat saman tarkisteen. Syntymäpäiväperiaatteeseen verrattavasti on äkkinäistä olettamaa vastaan melko todennäköistä, että jo alle 32 bitin mittaisista syötteistä löytyy vähintään kaksi sellaista syötettä, jotka saavat saman 32-bittisen tarkisteen. Silti on hyvin epätodennäköistä, että syötteet olisivat saman pituiset tai erityisen lähekkäiset.
Kryptografiset tiivisteet kuten SHA-perheen tiivisteissä on käytetystä algoritmista ja parametreista riippuen 160–512 bittiä, jolloin ne voivat tuottaa 2160–2512 eri tulosta, joka on edelleen äärellinen määrä. Näiden tavoitteena on, että mikäli tiivistettävä viesti muuttuu myös sitä vastaava tiiviste muuttuu merkittävästi ja ennalta-arvaamattomasti väärentämisen vaikeuttamiseksi.
Kirjallisuutta

Churchland, Patricia Smith: Neurofilosofia.  ((Alkuteos: Brain-Wise: Studies in Neurophilosophy, 2002.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki: Terra Cognita, 2004.  ISBN 952-5202-81-X
Enqvist, Kari (1998). Olemisen porteilla. Porvoo: Helsinki: Juva: WSOY. (2.–3. p. 1999. – 4. painos 2004.) ISBN 951-0-22915-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Determinismi Wikimedia Commonsissa
Hoefer, Carl: Causal Determinism The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Swartz, Norman: Foreknowledge and Free Will The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
The Scotsman

| The Scotsman |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
ISSN:  ISSN 0307-5850
Perustettu:  1817
Päätoimittaja:  Neil McIntosh
Sitoutuneisuus:  keskusta
Kotikunta:   Edinburgh, Skotlanti
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
The Scotsman on skotlantilainen sanomalehti, joka on perustettu vuonna 1817. Lehteä on luonnehdittu keskustalaiseksi. Ensimmäinen numero ilmestyi 25. tammikuuta ja aluksi lehti ilmestyi viikoittain. Vuodesta 1855 alkaen lehti on ilmestynyt päivittäin aamuisin. Lehti on ensimmäinen sanomalehti Euroopassa, joka hyödynsi valokuvan lähettämistä sähkeellä, ja tietokoneet otettiin toimituksen sekä markkinoinnin käyttöön 1987.
Helmikuussa 2021 lehden päätoimittajaksi nimitettiin Neil McIntosh.
Der Tag

| Der Tag> Der Tag. Illustrierte Zeitung |
| --- | --- |
Perustettu:  1900
Kotikunta:  Berliini
Kotimaa:  Saksa
Kieli:  saksa
Der Tag. Illustrierte Zeitung lähde? oli saksalainen päivälehti, joka ilmestyi Berliinissä vuodesta 1900. Sen perusti August Scherl. Se oli vuodesta 1931 Saksalaiskansallisen kansanpuolueen (DNVP) virallinen julkaisu.
Desomorfiini

| --- | --- |

Desomorfiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
4,5-α-epoksi-17-methyylimorfinaani-3-ol
Tunnisteet
CAS-numero: 427-00-9
ATC-koodi: --
PubChem CID: 5362456
DrugBank: DB01531
Kemialliset tiedot
Kaava: C17H21NO2 
Moolimassa: 271.354 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia: Hepaattinen 90%
Puoliintumisaika: 1,5 - 2 h
Ekskreetio: Renaalinen 70-80%, biliaarinen 5%
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:  Controlled (S8) (AU)Schedule I (CA)Class A (UK)  Schedule I(US) 
Riippuvuusalttius: Hyvin korkea
Antotapa: Oraalinen, Intravenoosinen, Intramuskulaarinen
Desomorfiini eli dihydrodesoksimorfiini on opiaattijohdannainen, jonka Lyndon Frederick Small keksi vuonna 1932 Yhdysvalloissa. Se tunnetaan nykyään paremmin Krokodil-huumeena, mikä on kotitekoista epäpuhdasta desomorfiinia. Huumetta esiintyi ensimmäisenä Venäjällä Siperiassa vuonna 2002.
Desomorfiini lääkkeenä

Desomorfiini eli dihydrodesoksimorfiini on opiaattijohdannainen. Se on morfiinin johdannainen, jossa 6-hiilen hydroksyyliryhmä on poistettu ja 7,8-hiilien kaksoissidos tyydytetty.
Desomorfiini lääkkeenä > Käyttötarkoitus

Lääkettä on markkinoitu Sveitsissä valmistenimellä Permonid. Yhdysvalloissa lääkettä markkinoitiin rauhoittavana lääkkeenä sekä kivunlievitykseen.
Sillä on unettava ja kipua lievittävä vaikutus ja se on 8–10 kertaa morfiinia voimakkaampaa. Sen vaikutus on nopeampi ja rajumpi kuin heroiinilla, mutta kestää lyhyemmän aikaa.
Desomorfiini lääkkeenä > Valmistus

Desomorfiinin valmistus alkaa α-klorokodidista, jota saadaan kodeiinin ja tionyylikloridin reaktiolla. Katalyyttisellä pelkistämisellä α-klorokodidi antaa dihydrodesoksikodeiinia, josta saadaan desomorfiinia demetylaatiolla.
Krokodil-huume

Krokodil (ven. Крокодил, suom.  krokotiili) on kotitekoisen desomorfiinin venäläinen nimitys. Krokodil on saanut nimensä siitä, että käyttäjien iho muuttuu ensin suomuiseksi, ennenkuin se mätänee pois. Nimi on muunnelma aineen esiasteesta α-klorokodidista.
Krokodil-huume > Levinneisyys

Ainetta esiintyi ensimmäistä kertaa Siperiassa ja Venäjän itäisissä osissa vuonna 2002, ja se on sittemmin levinnyt kaikkialle Venäjän alueella ja naapurimaihin. Aineen käyttäjiä on arvion mukaan muutamasta sadasta tuhannesta miljoonaan. Syksyllä 2013 ilmoitettiin aineen levinneen Yhdysvaltoihin, jossa se on aiheuttanut kuolemantapauksia. Ainetta on tavattu myös Suomessa.
Krokodil-huume > Valmistusprosessi ja epäpuhtaudet

Krokodilia valmistavat ja käyttävät sellaiset narkomaanit, joilla ei ole varaa ostaa heroiinia. Sitä valmistetaan apteekeista vapaasti saatavista käsikauppatavaroista kodeiinista ja jodista. Kotivalmistajat käyttävät kodeiinin pelkistämiseen jodia ja punaista fosforia. Tarvittava punainen fosfori saadaan tavallisten tulitikkurasioiden raapaisupinnoista. Liuottimina voidaan käyttää bensiiniä, tinneriä tai suolahappoa. Aineet maksavat vain 500 ruplaa (noin 11 €). Grammasta kodeiinia saa tällä tavalla vajaassa tunnissa 500 mg desomorfiinia eli 80–160 annosta (á 3–6 mg). Prosessissa syntyy myrkyllisiä ja reaktiivisia sivutuotteita, ja lopputuloksena on desomorfiinia, jossa on joukossa epäpuhtauksina jodia, fosforia ja muita sivutuotteita, jotka ovat käyttäjälle tuhoisia.
Krokodil-huume > Käyttö huumeena ja seuraukset

Huume injektoidaan suonensisäisesti, ja käyttäjä kokee mielihyvää noin 90 minuutin ajan. Yhden annoksen vaikutus kestää 2–3 tuntia. Desomorfiinin riippuvuuspotentiaali on erittäin korkea.
Huumeen sisältämien epäpuhtauksien takia aiheutuu herkästi tulehduksia ja ihoon kuolioita. Kuolioiden takia amputaatiot ovat yleisin seuraus, kun luukudos – erityisesti alaleuka – alkaa hajota huumeeseen jääneen fosforin myrkyttämänä. Huumeen epäpuhtaudet tukkivat verisuonia piikityskohdasta, joka saa piikityskohdan kudokset kuolemaan verenpuutteesta ja mädäntymään. Mädäntyminen etenee aina luuhun saakka.
Verenmyrkytys on myös mahdollinen seuraus. Kuten muutkin suonensisäiset huumeidenkäyttäjät, ovat krokodilin käyttäjät vaarassa altistua HIV:lle ja hepatiitti C:lle. Krokodilin käyttäjän keskimääräinen elinikä on 2–3 vuotta huumeen käytön aloittamisesta.
Aiheesta muualla

Desomorphine PubChem(englanniksi)
DrugBank: Desomorphine (englanniksi)
Krokodil: The drug that eats junkies The Independent. 22.6.2011. Viitattu 31.8.2011. (englanniksi)
Graafinen video väärinkäytön fysiologisista sivuvaikutuksista
Hirviöhuume krokodil rantautunut Suomeen - käyttäjillä kuoliovaara (Arkistoitu – Internet Archive) MTV 26.11.2014.
Karmea huume saapui Venäjältä Suomeen – "Syö käyttäjänsä" Yle 26.11.2014.
Opioidit
alfentaniili
buprenorfiini
dekstropropoksifeeni
dihydrokodeiini
endorfiini
etyylimorfiini
fentanyyli
heroiini
hydrokodoni
hydromorfoni
karfentaniili
kodeiini
metadoni
morfiini
nalbufiini
oksikodoni
oksimorfoni
pentatsosiini
petidiini
propoksifeeni
remifentaniili
sufentaniili
tebaiini
tramadoli
Kodeiinin metoksiryhmä pelkistetään hydroksyyliryhmäksi, toinen hydroksyyliryhmä pelkistetään vedyksi ja tyydytetään 7.- 8. -hiilten välinen kaksoissidos.
Anna Magnusson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Anna Magnusson |  Anna Magnusson |  Anna Magnusson |  |
Maa:   Ruotsi
Naisten ampumahiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 | 4 × 6 km viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Östersund 2019 | 4 × 6 km viesti |  |
|  Hopeaa | Nove Mesto 2024 | 4 x 6 km viesti |  |
|  Pronssia | Oberhof 2023 | 4 × 6 km viesti |  |
|  Pronssia | Lenzerheide 2025 | 4 × 6 km viesti |  |
| Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Cheile Grădiștei 2016 | viesti |  |
|  Pronssia | Cheile Grădiștei 2016 | pikakilpailu |  |
Anna Magnusson (s. 31. maaliskuuta 1995 Piitime) on ruotsalainen ampumahiihtäjä, viestin olympiamitalisti.
Kontiolahden MM-kilpailuissa 2016 Magnusson oli normaalimatkalla 72:s ja Ruotsin viestijoukkueen mukana yhdeksäs. Nuorten MM-kilpailuissa 2016 hän saavutti viestijoukkueessa hopeaa ja pikamatkalla pronssia. Oslon MM-kilpailuissa 2016 Magnusson oli pikamatkalla 53:s, takaa-ajossa 57:s ja Ruotsin viestijoukkueessa kymmenes. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 Magnusson oli sekä sekaviestissä että viestissä kuudes, pikamatkalla 14:s, takaa-ajossa 36:s ja normaalimatkalla 59:s.
Magnusson hiihti Pyeongchangin olympialaisissa 2018 kolmannen osuuden Ruotsin hopeajoukkueessa naisen viestissä. Normaalimatkalla hän sijoittui 37:nneksi. Hän sai sekapariviestissä EM-hopeaa Minskissä 2019. Östersundin MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti hopeaa viestissä. Takaa-ajossa hän sijoittui 11:nneksi ja pikakilpailussa 43:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli pikakilpailussa uransa parasta maailmancupsijoitusta sivuten seitsemäs ja takaa-ajossa 46:s. Oberhofin MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti viestissä pronssia sekä sijoittui pikakilpailussa yhdeksänneksi. Nove Meston MM-kilpailuissa 2024 hän saavutti hopeaa viestissä. Lenzerheiden MM-kilpailuissa 2025 hän sai viestissä pronssia ja sijoittui takaa-ajossa seitsemänneksi.
Magnusson kilpaili ampumahiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Oberhofin viestissä kaudella 2014–2015. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Östersundissa joulukuussa 2015 oltuaan normaalimatkalla 40:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän hiihti ensimmäisen kerran Antholzin yhteislähtökilpailussa tammikuussa 2017 oltuaan seitsemäs. Joulukuussa 2022 Magnusson saavutti ensimmäisen osakilpailuvoittonsa voittamalla Le Grand-Bornardin pikakilpailun. Maaliskuussa 2023 hän oli kolmas Holmenkollenin pikakisassa.
Ampumahiihdon Ruotsin mestaruuskilpailuissa Magnusson voitti miesten viestin pronssia keväällä 2019 yhdessä Peppe Femlingin ja Jesper Nelinin kanssa.