stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ympäristömuutos

Aavikoituminen on esimerkki haitallisesta ympäristömuutoksesta.
Ympäristömuutokset tarkoittavat luonnonympäristössä tai inhimillisessä ympäristössä tapahtuvia kausaalisia muutoksia, jotka näkyvät esimerkiksi maiseman muutoksina, kuten metsäkato, tai muutoksina ympäristön fysikaalis-kemiallisissa olosuhteissa, kuten ilmastonmuutos tai järven happamoituminen.
Ympäristömuutoksia ovat siis esimerkiksi metsäpinta-alan väheneminen, Itämeren sinilevälauttojen laajeneminen kuin hiilen tai rikkidioksidin määrän kasvu ilmakehässä. Ympäristömuutoksessa ympäristö muuttuu näkyvästi tai fysikaalis-kemiallisesti suhteessa aikaan. Ne voivat olla luonnollisia tai ihmisen aikaansaamia. Ympäristömuutoksia voidaan mitata ja tutkia eri menetelmillä ja indikaattoreilla, kuten kaukokartoituksella ja kenttätutkimuksilla. Haitallisten ympäristömuutosten ennalta ehkäisy ja estäminen on keskeistä kestävän kehityksen ja sosiaalisen ja ekologisen kestävyyden kannalta.
Haitallinen ympäristömuutos on ympäristöongelma, jota pyritään korjaamaan ympäristönsuojelulla.
Luonnolliset ja ihmisen aikaansaamat ympäristömuutokset

Ympäristömuutokset voivat olla alkuperältään luonnollisia tai ihmisen aiheuttamia. Esimerkki luonnollisesta ympäristömuutoksesta on tuliperäinen toiminta: tulivuorenpurkaukset ovat aiheuttaneet ilmasto-olojen laajoja muutoksia, viimeisimpänä keskiajalta 1800-luvulle jatkunut pieni jääkausi, joka liitetään Indonesian Krakataun purkaukseen. Viime jääkauden päättyminen ja sitä seurannut Saharan aavikoituminen ovat muita esimerkkejä. Yleisin luonnollinen ympäristömuutos on ekologinen sukkessio, joka on tapahtumasarja, jossa eliöyhteisöt korvaavat ajan myötä toisensa, esimerkiksi maanpinnan kohoaminen tai metsäpalo saa sukkession aikaiseksi. Luonnollisia ympäristömuutoksia tutkii maantiede.
Ihmisen aikaansaamia ympäristömuutoksia pidetään enimmäkseen haitallisina. Ne usein haittaavat tai ainakin voimakkaasti vaikuttavat luonnon toimintaan, biodiversiteettiin ja ekosysteemipalveluihin sekä niiden myötä ihmisyhteiskuntaan. Globaali ilmastonmuutos, ilmansaasteet, jäätiköiden sulaminen, sademetsien hakkuut, vesipula, eroosio, aavikoituminen, metsäkato, happamoituminen ja rehevöityminen ovat esimerkkejä enimmäkseen haitallisista ympäristömuutoksista. Nämä ovat haitallisia luonnon eri eläin-, kasvi- sekä muille lajeille, aiheuttaen usein uhanalaistumista ja monimuotoisuuden vähentymistä. Lajit tulevat uhanalaisiksi ja luonnon lajirunsaus ja elinympäristöt ja ekosysteemit vähenevät. Suurimmaksi syyksi biodiversiteetin vähenemiselle nähdään muutokset maankäytössä. Usein ympäristömuutokset uhkaavat ihmisyhteiskuntaa, synnyttämällä erilaisia riskejä ja hasardeja. Esim. ilmastonmuutos on lisännyt tuhoisia sään ääri-ilmiöitä.
Koralliriuttojen tuhoutumisella oli puolestaan yhteys Intian valtameren vuoden 2004 tsunamin tuhoisuuteen. Usein heikommassa asemassa olevat, kuten köyhät ovat haavoittuvaisempia ympäristömuutosten haitallisille seurauksella. Rikkaissa maissa on helpompi sopeutua ympäristön muutoksiin, kuten ilmastonmuutokseen. Ilmastonmuutos on esimerkki koko ihmiskuntaa uhkaavasta ympäristömuutoksesta. Monesti ympäristömuutokset liittyvät toisiinsa ja ovat syy-seuraussuhteessa. Esim. ilmastonmuutos linkittyy aavikoitumiseen, metsäkatoon ja vesipulaan.
Ympäristömuutosten syyt

Ympäristömuutosten syyt ovat yleensä ihmistoiminnassa ja yhteiskunnassa. Niihin vaikuttaa voimakkaasti talous, kulttuuri, historia ja politiikka. Esimerkiksi suuri syy Ranskan metsien häviämiselle oli puun tarve laivaston rakentamiseen. Metsäkadon syynä Afrikassa on taas ensisijaisesti puun keruu ruuan lämmittämiseksi. Indonesiassa suurin syy on palmuöljyntuotanto ja Madagaskarilla ja Brasiliassa laidunmaan raivaus. Ympäristömuutosten tyypillisimpiä syitä on ihmisen maankäyttö ja resurssien hankinta, kuten maanviljely ja karjanhoito sekä metsätalous ja kaivostoiminta, sekä energiantuotanto, teollisuustoiminta ja liikenne, joista aiheutuu haitallisia päästöjä.
Ilmastonmuutoksen suurimpia syitä ovat hiilipäästöt, joita syntyy fossiilisten polttoaineiden käytöstä. Fossiilisten polttoaineiden käyttö kasvoi suuresti teollisen vallankumouksen ja talouskasvun myötä.
Muutokset menettelytavoissa, metodeissa, käytänteissä, taloudessa ja maankäytössä sekä uuden teknologian kehittäminen ja päästöjen vähentäminen ovat avainasemassa haitallisten ympäristömuutosten torjunnassa. Ongelmat syntyvät usein yhteiskunnassa ja sieltä löytyvät usein myös ratkaisut. Usein vaaditaan uutta regulaatiota, ympäristöpoliittista ohjausta, kansainvälisiä sopimuksia, valistusta ja koulutusta sekä muutoksia taloudessa ja kulttuurissa. Yksilöiden henkilökohtaisilla kulutusvalinnoilla on usein suuri vaikutus.
Ympäristömuutos voidaan toisinaan nähdä myös hyvänä asiana. Esimerkiksi rehevöitynyt järvi voi olla runsas linnustoltaan ja kaskimaiden raivaaminen voi hyödyttää monia lajeja, samoin perinnebiotooppien, kuten niittyjen syntyminen ja suojeleminen. Alkuperäistä luontoa ei tieteellisesti ole, koska kaikkialla luonto on alati muutoksessa. Ympäristömuutosten arvottamisessa hyviksi tai huonoiksi on avainasemassa se, miten ne vaikuttavat lajeihin, ekosysteemipalveluihin, biodiversiteettiin ja ihmisiin. Ympäristönsuojelussa pyritään ennaltaehkäisemään ja korjaamaan haitallisia ympäristönmuutoksia.
Ympäristömuutosten tutkiminen

Ympäristömuutoksia voidaan tutkia esimerkiksi kaukokartoituksella, esim. ilma- ja satelliittikuvilla Amazonin metsähakkuista, Saharan aavikoituminen laajenemisesta, Himalajan jäätiköiden hupenemisesta tai Australian metsäpaloista. Keskeistä on myös esim. erilaisilla paikkatietojärjestelmillä ja tilasto-ohjelmilla tehtävät analyysit, mallinnukset ja ennusteet, esim. ilmastomallinnus ja erilaiset skenaariot siitä miten tilanne tulee kehittymään tulevaisuudessa.
Paikkatietojärjestelmillä voidaan tutkia esim. miten ilmaston lämpeneminen vaikuttaa ikiroudan sulamiseen ja maisemaan Siperiassa tai miten peltojen määrä ja sijainti vaikuttaa Itämeren rehevöitymiseen. Erittäin tärkeää ovat myös erilaiset kenttätutkimukset, esim. ilmanlaadun tutkimus säälaitteilla, vesinäytteiden otot ja niiden analysoiminen, suon, maaperän ja jäätiköiden kairaamiset, eläinten ja kasvien havainnointi. Apuna on esim. satelliittipaikannus, kuten GPS, riistakamerat, mikrofonit, kiikarit ja monet muut välineet. Jäätiköiden kairauksilla saadaan esimerkiksi tietoa muinaisesta ilmastosta ja ilmastonmuutoksen etenemisestä. Suon kairauksella voidaan saada tietoa menneisyyden eliöyhteisöistä. Paleoekologia tutkii menneisyyden ekosysteemeitä, ilmastoa ja eliöyhteisöjä. Ympäristömuutoksia tutkitaan etenkin ympäristötieteen, biologian ja maantieteen piirissä.
Metsänhakkuut ovat usein syynä metsäkatoon ja biodiversiteetin vähenemiseen.
Yhdistetty hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa

Yhdistetty on kuulunut pohjoismaisten hiihtolajien maailmanmestaruuskilpailuihin sen ensimmäisistä kilpailuista lähtien. Vuoden 2021 MM-kilpailuissa Oberstdorfissa kilpaillaan viisi kilpailua: Miehille normaali- sekä suurmäen ja 10 kilometrin hiihdon kilpailu, normaalimäen ja 4 × 5 kilometrin hiihdon joukkuekilpailu sekä suurmäen ja 2 × 7,5 kilometrin hiihdon parisprintti. Naiset kilpailevat normaalimäen ja viiden kilometrin kilpailussa.
Mitalistit

Lähde: FIS
Mitalistit > Miehet > Normaalimäki

| Paikka ja vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
|  Janské Lázně 1925 |  Otakar Německý |  Josef Adolf |  Xaver Affentranger |
| Lahti 1926 |  Johan Grøttumsbråten |  Thorleif Haug |  Einar Landvik |
| Cortina d’Ampezzo 1927 |  Rudolf Burkert |  Otakar Německý |  František Wende |
| Zakopane 1929 |  Hans Vinjarengen |  Ole Stenen |  Esko Järvinen |
| Oslo 1930 |  Hans Vinjarengen |  Leif Skagnæs |  Knut Lunde |
| Oberhof 1931 |  Johan Grøttumsbråten |  Sverre Kolterud |  Arne Rustadstuen |
| Innsbruck 1933 |  Sven Selånger |  Antonín Bartoň |  Harald Bosio |
| Sollefteå 1934 |  Oddbjørn Hagen |  Sverre Kolterud |  Hans Vinjarengen |
| Vysoké Tatry 1935 |  Oddbjørn Hagen |  Lauri Valonen |  Wilhelm Bogner |
| Chamonix 1937 |  Sigurd Røen |  Rolf Kaarby |  Aarne Valkama |
| Lahti 1938 |  Olaf Hoffsbakken |  John Westbergh |  Hans Vinjarengen |
| Zakopane 1939 |  Gustav Berauer |  Gustav-Adolf Sellin |  Magnar Fosseide |
| Lake Placid 1950 |  Heikki Hasu |  Ottmar Gjermundshaug |  Simon Slåttvik |
| Falun 1954 |  Sverre Stenersen |  Gunder Gundersen |  Kjetil Maardalen |
| Lahti 1958 |  Paavo Korhonen |  Sverre Stenersen |  Gunder Gundersen |
| Zakopane 1962 |  Arne Larsen |  Dmitri Kotškin |  Ole Fagerås |
| Oslo 1966 |  Georg Thoma |  Franz Keller |  Alois Kälin |
| Vysoké Tatry 1970 |  Ladislav Rygl |  Nikolai Nogovitšyn |  Vjatšeslav Drjagin |
| Falun 1974 |  Ulrich Wehling |  Günther Deckert |  Stefan Hula |
| Lahti 1978 |  Konrad Winkler |  Rauno Miettinen |  Ulrich Wehling |
| Oslo 1982 |  Tom Sandberg |  Konrad Winkler |  Uwe Dotzauer |
| Seefeld 1985 |  Hermann Weinbuch |  Geir Andersen |  Jouko Karjalainen |
| Oberstdorf 1987 |  Torbjørn Løkken |  Trond Arne Bredesen |  Hermann Weinbuch |
| Lahti 1989 |  Trond Einar Elden |  Andrei Dundukov |  Trond Arne Bredesen |
| Val di Fiemme 1991 |  Fred Børre Lundberg |  Klaus Sulzenbacher |  Klaus Ofner |
| Falun 1993 |  Kenji Ogiwara |  Knut Tore Apeland |  Trond Einar Elden |
| Thunder Bay 1995 |  Fred Børre Lundberg |  Jari Mantila |  Sylvain Guillaume |
| Trondheim 1997 |  Kenji Ogiwara |  Bjarte Engen Vik |  Fabrice Guy |
| Ramsau 1999 |  Bjarte Engen Vik |  Samppa Lajunen |  Dmitri Sinitsyn |
| Lahti 2001 |  Bjarte Engen Vik |  Samppa Lajunen |  Felix Gottwald |
| Val di Fiemme 2003 |  Ronny Ackermann |  Felix Gottwald |  Samppa Lajunen |
| Oberstdorf 2005 |  Ronny Ackermann |  Björn Kircheisen |  Felix Gottwald |
| Sapporo 2007 |  Ronny Ackermann |  Bill Demong |  Anssi Koivuranta |
| Liberec 2009 |  Todd Lodwick |  Jan Schmid |  Bill Demong |
| Oslo 2011 |  Eric Frenzel |  Tino Edelmann |  Felix Gottwald |
| Val di Fiemme 2013 |  Jason Lamy Chappuis |  Mario Stecher |  Björn Kircheisen |
| Falun 2015 |  Johannes Rydzek |  Alessandro Pittin |  Jason Lamy Chappuis |
| Lahti 2017 |  Johannes Rydzek |  Eric Frenzel |  Björn Kircheisen |
| Seefeld 2019 |  Jarl Magnus Riiber |  Bernhard Gruber |  Akito Watabe |
| Oberstdorf 2021 |  Jarl Magnus Riiber |  Ilkka Herola |  Jens Lurås Oftebro |
| Planica 2023 |  Jarl Magnus Riiber |  Julian Schmid |  Franz-Josef Rehrl |
Mitalistit > Miehet > Suurmäki

| Paikka ja vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Liberec 2009 |  Bill Demong |  Björn Kircheisen |  Jason Lamy Chappuis |
| Oslo 2011 |  Jason Lamy Chappuis |  Johannes Rydzek |  Eric Frenzel |
| Val di Fiemme 2013 |  Eric Frenzel |  Bernhard Gruber |  Jason Lamy Chappuis |
| Falun 2015 |  Bernhard Gruber |  François Braud |  Johannes Rydzek |
| Lahti 2017 |  Johannes Rydzek |  Akito Watabe |  François Braud |
| Seefeld 2019 |  Eric Frenzel |  Jan Schmid |  Franz-Josef Rehrl |
| Oberstdorf 2021 |  Johannes Lamparter |  Jarl Magnus Riiber |  Akito Watabe |
Mitalistit > Miehet > Sprinttikilpailu

| Paikka ja vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Ramsau 1999 |  Bjarte Engen Vik |  Mario Stecher |  Kenji Ogiwara |
| Lahti 2001 |  Marko Baacke |  Samppa Lajunen |  Ronny Ackermann |
| Val di Fiemme 2003 |  Johnny Spillane |  Ronny Ackermann |  Felix Gottwald |
| Oberstdorf 2005 |  Ronny Ackermann |  Magnus Moan |  Kristian Hammer |
| Sapporo 2007 |  Hannu Manninen |  Magnus Moan |  Björn Kircheisen |
Mitalistit > Miehet > Yhteislähtö

| Paikka ja vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Liberec 2009 |  Todd Lodwick |  Tino Edelmann |  Jason Lamy Chappuis |
Mitalistit > Joukkuekilpailu > Parisprintti

| Paikka ja vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Val di Fiemme 2013 |  Ranska Sébastien Lacroix Jason Lamy Chappuis |  Itävalta Wilhelm Denifl Bernhard Gruber |  Saksa Tino Edelmann Eric Frenzel |
| Falun 2015 |  Ranska François Braud Jason Lamy Chappuis |  Saksa Eric Frenzel Johannes Rydzek |  Norja Magnus Moan Håvard Klemetsen |
| Lahti 2017 |  Saksa Eric Frenzel Johannes Rydzek |  Norja Magnus Moan Magnus Krog |  Japani Yoshito Watabe Akito Watabe |
| Seefeld 2019 |  Saksa Eric Frenzel Fabian Rießle |  Norja Jan Schmid Jarl Magnus Riiber |  Itävalta Franz-Josef Rehrl Bernhard Gruber |
| Oberstdorf 2021 |  Itävalta Johannes Lamparter Lukas Greiderer |  Norja Espen Andersen Jarl Magnus Riiber |  Saksa Fabian Rießle Eric Frenzel |
Mitalistit > Naiset > Normaalimäki

| Paikka ja vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Oberstdorf 2021 |  Gyda Westvold Hansen |  Mari Leinan Lund |  Marte Leinan Lund |
| Planica 2023 |  Gyda Westvold Hansen |  Nathalie Armbruster |  Haruka Kasai |
Mitalitaulukko > Mitalit maittain

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 27 | 29 | 19 | 75 |
| 2 |  Saksa | 20 | 17 | 11 | 48 |
| 3 |  Itävalta | 7 | 8 | 13 | 28 |
| 4 |  Suomi | 5 | 9 | 8 | 22 |
| 5 |  Ranska | 5 | 2 | 8 | 15 |
| 6 |  Japani | 5 | 1 | 5 | 11 |
| 7 |  Yhdysvallat | 4 | 1 | 2 | 7 |
| 8 |  Tšekkoslovakia | 3 | 3 | 1 | 10 |
| 9 |  Itä-Saksa | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 10 |  Ruotsi | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 11 |  Neuvostoliitto | 0 | 3 | 3 | 6 |
| 12 |  Sveitsi | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 13 |  Italia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 14 |  Venäjä | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 15 |  Puola | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 79 | 79 | 79 | 237 |
Mitalitaulukko > Menestyneimmät urheilijat

| Sija | Urheilija | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Ronny Ackermann | 4 | 1 | 1 | 6 |
| 2. |  Eric Frenzel | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 2. |  Johannes Rydzek | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 4. |  Bjarte Engen Vik | 3 | 1 | 0 | 4 |
| 5. |  Jarl Magnus Riiber | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 6. |  Jason Lamy Chappuis | 2 | 0 | 4 | 6 |
| 7. |  Hans Vinjarengen | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 8- |  Kenji Ogiwara | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 9. |  Johan Grøttumsbråten | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 9. |  Oddbjørn Hagen | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 9. |  Todd Lodwick | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 9. |  Fred Børre Lundberg | 2 | 0 | 0 | 2 |
Yö Kyöpelinvuorella

| Yö Kyöpelinvuorella Piirpauke |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : marraskuussa 1979 
 Studio : Finnvox-studiot   Finnscandia-studiot
 Julkaistu: 1980   2010 (CD)
 Formaatti: LP-levy (PEALP 9)   C-kasetti (PEAC 9)   CD-levy (PEACD 9)
 Tuottaja(t): Sakari Kukko
 Tyylilaji: jazz, jazzrock, folk, maailmanmusiikki, progressiivinen rock
 Kesto: 39.33
 Levy-yhtiö: Love Kustannus    Johanna Kustannus (CD) 
 Levymerkki: Ponsi
Muut kannet
   CD-painoksen kansikuva.
Piirpauken muut studioalbumit
| Piirpauke 2 1976 | Yö Kyöpelinvuorella 1980 | Birgi Bühtüi 1981 |
Yö Kyöpelinvuorella (eng. Night on Bald Mountain) on suomalaisyhtye Piirpauken kolmas studioalbumi vuodelta 1980.
Albumi sisältää edellisten levyjen tapaan maailmanmusiikkia eri maista, kuten  Kolumbiasta, Makedoniasta, Unkarista ja Bulgariasta. Albumilla on mukana myös muutama yhtyeen oma kappale. Albumin tunnetuin kappale lienee yhtyeen instrumentaaliversio Oskar Merikannon kappaleesta ”Soi vienosti murheeni soitto”.
Albumi julkaistiin Henrik Otto Donnerin omistamalla Ponsi-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina, jonka hän oli perustanut Love Recordsin jouduttua konkurssiin. Albumi julkaistiin myös EMI Finlandin Parlophone-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Vuonna 2010 albumi julkaistiin ensimmäistä kertaa CD-levynä remasteroituna painoksena ja uuden kansikuvan kera.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Sakari Kukko, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Makedonialainen twist – 4.54 (eng. ”Macedonian Twist”, säv. Anonymus)
Soi vienosti murheeni soitto – 4.40 (eng. ”Sweet is the Sound of My Sorrow”, säv. Oskar Merikanto)
Anglais ranne mo mari – 4.40 (säv. Marie-Josée)
Juhan biisi – 5.19 (eng. ”Juha’s Piece”, säv. Juha Björninen)
Kappaleet > B-puoli

Yö Kyöpelinvuorella – 7.25 (eng. ”Night on Bald Mountain”, säv. Sakari Kukko, sov. S. Kukko – J. Björninen – O.-P. Wasama)
Zumba que zumba – 3.26 (säv. trad. – Colombia)
Búzam szól a kecskeméti – 3.07 (säv. Danko Pista)
Bulgarialainen tanssi – 6.02 (eng. ”Bulgarian Dance”, säv. trad. – Bulgaria)
Kokoonpano > Piirpauke

Sakari Kukko – saksofonit, huilut, klarinetti, piano
Juha Björninen – kitarat
Olli-Pekka Wasama – kontrabasso
Jukka Wasama – rummut ja lyömäsoittimet
Kokoonpano > Tuotanto

Paul Jyrälä – äänitys ja miksaus (Finnvox- ja Finnscandia-studiot marraskuussa 1979)
Sakari Kukko – tuottaja
Eero Raunio – alkuperäinen kansi
Pauli Saastamoinen – CD-masterointi (Finnvox-studiot, Helsinki)
Heikki Willamo – CD-painoksen kansikuva
Japa Mattila – CD-painoksen ulkoasu
Yö kylpyammeessa

| Yö kylpyammeessa Itkevä tyttö |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Kokosowizt-studio, Rauma
 Julkaistu: 2006
 Tuottaja(t): Timo Kuismanen, Lauri-Matti Parppei
 Tyylilaji: taiderock
 Kesto: 53.28
 Levy-yhtiö: Kaakao
Itkevän tytön muut julkaisut
| Sateenvarjokatu 2004 | Yö kylpyammeessa 2006 | Hiljainen Berliini 2007 |
Yö kylpyammeessa on Itkevä tyttö -yhtyeen ensimmäinen pitkäsoitto, joka julkaistiin vuonna 2006. Albumi sisältää 11 kappaletta ja yhden piiloraidan. Levyn ovat äänittäneet ja miksanneet Timo Kuismanen ja Lauri-Matti Parppei sekä masteroinut Julius Mauranen.
Kappaleet

Kolme sisarusta – 3.04
Lupasin etten enää koskaan tekisi tätä itselleni – 3.24
Keskiviikkona hän on minun – 2.23
Mehiläinen – 4.32
Blur – 3.17
Menolippu Mallardilla – 2.26
Yö kylpyammeessa – 3.59
Johnny Cashin kesäkuu – 3.44
Aivokirurgin alakerrassa – 4.07
Elokuun ensimmäinen sade – 5.21
Kultainen vasikka – 1.57
Elokuvissa – 15.12
Vierailevat muusikot

Esko Grundström – kontrabasso
Iida Leppänen – saksofoni
Veera Palmroos – trumpetti
Anna-Maria Ollila – käyrätorvi
Arvostelut

Desibeli.net:
Soundi:
Aiheesta muualla

Studiopäiväkirja
1750-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
1750-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1750 ja päättyi 31. joulukuuta 1759. Vuosikymmen oli 1700-luvun kuudes vuosikymmen. 1750-luku kuului klassismin aikakauteen.
Tapahtui vuosikymmenen aikana

Aadolf Fredrik Ruotsin kuninkaaksi 1751
Benjamin Franklinin kokeilut sähköisten ilmiöiden osalta
Maailman ensimmäinen julkinen eläintarha avattiin Wieniin 1752
Gregoriaaninen kalenteri otettiin käyttöön Suomessa ja Ruotsissa 1753
Suomen ensimmäinen rokonistutus 1754
Yliopiston Apteekki perustettiin Turkuun 1755
Seitsenvuotinen sota Ranskan ja Englannin välillä syttyy
Isojako 1757
Suomen ensimmäinen yleissairaala avattiin Turussa 1759
.kw

.kw on Kuwaitin Internet-maatunnus, jota ylläpitää Kuwait Institute for Scientific Research ja sponsoroi Ministry of Communications. Useimmiten verkkotunnukset on rajoitettu Kuwaitin asukkaille ja kuwaitilaisille yrityksille ja organisaatioille, lukuun ottamatta eräitä toisen asteen tunnuksia, joille on eri rajoitukset. Tunnus otettiin käyttöön 1992.
Aiheesta muualla

IANA .kw whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
.la

.la on Laosin Internet-maatunnus, jota ylläpitää LA Names Corporation ja sponsoroi Lao National Internet Committee. Tunnukselle ei ole reskiteröintirajoituksia lukuun ottamatta eräitä nimen perusteella "premium domaineiksi" rajoitettuja tunnuksia. Tunnus otettiin käyttöön 1996. Suomenkielinen domain hack www.ruoka.la ohjautuu Ruokala.netin sivuille.
Aiheesta muualla

IANA .la whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
.kz

.kz on Kazakstanin Internet-maatunnus, jonka rekisteröinnistä vastaa KazNIC ja sponsoroinnista Association of IT Companies of Kazakhstan. Tunnukselle ei ole rekisteröintirajoituksia lukuun ottamatta eräitä kolmannen asteen tunnuksia. Tunnus otettiin käyttöön 1994.