stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansainvälinen solidaarisuussäätiö
Historia

Solidaarisuus on suomalainen, vuonna 1970 perustettu kehitysyhteistyöjärjestö. Sen perusti Suomen Sosialidemokraattinen Puolue itsenäiseksi säätiöksi. Toiminnan alkuaikoina Solidaarisuus oli tukemassa vapautusliikkeiden kamppailua yksinvaltaisten hallitsijoiden ja sotilasdiktatuurien kaatamiseksi eri puolella maailmaa.
1980-luvulla järjestön toiminta alkoi muuttua kampanjoinnista ja lyhytaikaisesta avustamisesta kohti kehitysyhteistyötä. Vuonna 1982 aloitettiin Nicaraguassa La Dalian lastenruokahanke, josta kasvoi aikansa suurin suomalainen järjestöhanke Nicaraguassa. Vuonna 1985 Solidaarisuus oli perustamassa Kepaa. Vuonna 1989 säätiö aloitti toimintansa Ugandassa tukemalla kirjapainoa lukutaidon lisäämiseksi. Sekä Nicaraguassa että Ugandassa painopisteeksi muodostui maaseutukehitys ja pienviljelijöiden tukeminen. Lisäksi maissa on tehty perheväkivallan vastaista työtä. Toiminta Ugandassa jouduttiin lopettamaan kehitysyhteistyön suunnattujen määrärahojen rajujen leikkausten takia vuonna 2016.
Vuonna 2000 Solidaarisuus aloitti työn Somalimaassa painopisteinä erityisesti nuorten ammatillinen koulutus, naisten yhteiskunnallinen osallistuminen ja tyttöjen sukupuolielinten silpomisen vastainen työ.
Solidaarisuus aloitti vuonna 2001 lähialueyhteistyön Venäjän Karjalassa ja teki perheväkivallan vastaista työtä Sortavalassa. Yhteistyö loppui vuonna 2012.
Vuonna 2015 Solidaarisuus aloitti uuden kehitysyhteistyöhankkeen Keniassa.
Solidaarisuudesta tuli ulkoasiainministeriön kehysjärjestö vuonna 2001 ja kumppanuusjärjestö vuonna 2003. Solidaarisuus on myös Reilun kaupan edistämisyhdistyksen perustajajäsen ja Vastuullinen Lahjoittaminen ry:n jäsen. Solidaarisuus on myös yksi yhdeksästä Nenäpäiväsäätiöön kuuluvasta järjestöstä. Nenäpäiväsäätiö järjestää vuosittain Nenäpäivä-keräyksen, jonka tuotto kanavoidaan järjestöjen kehitysyhteistyökohteisiin.
Presidentti Tarja Halonen on Solidaarisuuden entinen puheenjohtaja ja nykyinen kunniapuheenjohtaja.
Toiminta

Solidaarisuus edistää naisten oikeuksia ja kestävää toimeentuloa yli 100 paikallisyhteisössä Somalimaassa, Keniassa ja Etiopiassa. Solidaarisuus toimii yhteistyössä paikallisten kumppanijärjestöjen kanssa. Nelivuotisella ohjelmakaudellaan 2022-2025 Solidaarisuus on ensimmäisenä vuonna ylläpitänyt yhtätoista hanketta.
Solidaarisuuden toimintatapaan kuuluu tarjota kumppaneille asiantuntijuutta, tukea ja rahoitusta sekä seurata tarkasti työn edistymistä ja kerätä oppeja. Huolellisuuteen ja laatuun panostaminen takaavat, että työn vaikutukset yhteisöissä ovat pysyviä. Kumppanijärjestöt ovat Solidaarisuuden työn ytimessä. Heillä on tarvittava paikallistuntemus ja halu toimia yhteisönsä hyväksi. Kumppanit suunnittelevat itse toimintaansa ja päättävät, miten ongelmia olisi parasta ratkoa juuri heidän yhteisössään ja yhteiskunnissaan. Vaikuttajat ja vapaaehtoiset jalkautuvat yhteisöihin levittämään tietoa ja osaamista. He ovat rohkeita aktiiveja ja esikuvia, jotka innostavat muut mukaan. Solidaarisuus uskoo siihen, että kestävän muutoksen on alettava yhteisön sisältä.
Kehityshankkeista hyötyvät ihmiset osallistuvat niiden suunnitteluun, toteutukseen ja seurantaan. Solidaarisuus seuraa systemaattisesti hankkeiden kulkua, tuloksia ja vaikuttavuutta sekä itse että tilaamalla seurantaa ulkopuolisilta arvioijilta. Suomalainen työntekijä paikan päällä ja yhteistyö luotettavien paikallisten kumppanijärjestöjen kanssa varmistavat, että Solidaarisuuden työ vahvistaa kestävällä tavalla yhteiskuntaa.
Toiminta > Globaalikasvatus

Kehitysyhteistyön lisäksi Solidaarisuus vahvistaa globaalien kysymysten ja niiden vaikutusten ymmärtämistä Suomessa sekä innostaa ihmisiä globaalin vastuun jakamiseen ja solidaarisuuteen. Solidaarisuus tuottaa globaalikasvatukseen soveltuvaa viestintämateriaalia sekä Viimeinen pisara -globaalikasvatuspeliä. 6.-luokkalaisille, yläkouluihin ja lukioihin soveltuva peli haastaa oppilaat ratkomaan kuivuuteen ja ruokaturvaan liittyviä kysymyksiä.
Tavoitteet

Solidaarisuuden visiona on maailma, jossa yksikään nainen ei kärsi väkivallasta eikä kukaan elä köyhyydessä. Solidaarisuus toteuttaa visionsa saavuttamiseksi kehitysyhteistyöohjelmaa, jonka keskiössä on tyttöihin ja naisiin kohdistuvan väkivallan vähentäminen ja paikallistalouksien vahvistaminen Somalimaassa, Keniassa ja Etiopiassa.  Ohjelman kolme päätavoitetta ovat:
Tavoitteet > Paikallistaloudet ovat taloudellisesti elinvoimaisia ja ekologisesti kestäviä

Solidaarisuus tekee työtä pientuottajien tuotannon ilmastokestävyyden parantamiseksi sekä naisten ja miesten toimeentulon kohentamiseksi. Se tukee yrittäjiä mm. teknologiainvestoinnein, kehittämällä vertaisneuvontaa, tukemalla yrittäjien järjestäytymistä ja tehostamalla maatalouden vesitaloutta. Ohjelmassa kehitetään naisten ja miesten kykyä suunnitella tuotantoa ja tuotteita vastaamaan ostajien tarpeita koulutuksen, neuvonnan ja asiantuntijatuen avulla. Lisäksi ohjelmassa kehitetään noin 650 maatilan kapasiteettia käyttää ilmastokestäviä tuotantomenetelmiä ja -teknologiaa.
Tavoitteet > Naiset ja miehet ovat voimaantuneita ehkäisemään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa

Solidaarisuus kouluttaa yhteisöjen naisia ja miehiä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan, erityisesti naisten sukuelinten silpomisperinteen haittavaikutuksista, sekä naisten oikeuksista. Se pyrkii kestävään asennemuutokseen niin ruohonjuuritasolla kuin myös mielipidevaikuttajien, kuten viranomaisten ja uskonnollisten johtajien keskuudessa sekä poliittisella vaikuttamistyöllä. Naisiin kohdistuvaa väkivaltaa kitketään myös vahvistamalla naisten taloudellista roolia ja asemaa perheessä ja yhteisössä. Koulujen loma-aikoina, jolloin tytöt ovat suurimmassa silpomisvaarassa, järjestetään turvaleirejä, jotka tarjoavat sekä turvapaikan että silpomiselle vaihtoehtoisen väkivallattoman aikuistumisriitin.
Tavoitteet > Ihmiset ja yhteisöt ovat vahvistuneet globaalin muutoshalun edistäjinä

Solidaarisuus pyrkii lisäämään julkista keskustelua tyttöjen sukuelinten silpomisesta ja naisiin kohdistuvasta väkivallasta niin kohdemaissa kuin Suomessakin järjestämällä keskustelutilaisuuksia ja tekemällä aktiivista mediatyötä. Keskustelun ylläpitämiseksi Solidaarisuus tekee tiivistä yhteistyötä Suomessa silpomisen vastaisen työn parissa toimivien järjestöjen ja keskeisten vaikuttajien kanssa. Solidaarisuus on mukana mm. Väestöliiton vuonna 2018 perustamassa Seksuaalioikeusverkostossa. Solidaarisuus on Fingon jäsenjärjestö ja toimii sen työryhmissä.
Kohdemaissa Solidaarisuus vahvistaa kumppaneidensa kapasiteettia koulutuksilla, edistämällä verkostoitumista kansallisesti ja kansainvälisesti sekä tukemalla  kumppanien organisaation kehittämistä.
Kohdemaat > Etiopia

Etiopia on Solidaarisuuden uusin kohdemaa. Yhteistyö Etiopian kanssa aloitettiin vuonna 2023. Toiminta Etiopiassa, Somalin osavaltiossa keskittyy naisten taloudellisen aseman vahvistamiseen sekä naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseen. Somalin osavaltioon. Ilmastonmuutoksesta kumpuavat sään ääri-ilmiöt vaikeuttavat toimeentuloa ja elantoa: somalialue kärsii äärimmäisestä kuivuudesta, joka tekee maanviljelystä haastavaa. Toisaalta vuonna 2023 rankkasateet ja tulvat ovat aiheuttaneet vahinkoa asutuksille ja maanviljelylle. Somalin osavaltiossa sukuelinten silpominen on hyvin yleistä – lähestulkoon jokaisen 15-49 vuotiaan tytön ja naisen sukuelimet on silvottu. Alueella on toistaiseksi onnistuttu vähentämään tapauksia hyvin vähän, noin 0,4 prosenttia vuodessa. Solidaarisuus tulee pureutumaan näihin ongelmiin yhdessä paikallisten kumppaniensa kanssa.
Kohdemaat > Somalimaa

Solidaarisuus on toiminut Somalimaassa vuosituhannen vaihteesta lähtien. Solidaarisuuden hankkeet pyrkivät kohentamaan ihmisten toimeentuloa ja vastaamaan kehittyvän maan yhteiskunnallisiin tarpeisiin. Somalimaan ruokaturvaa pyritään edistämään maataloutta parantamalla ja uusia toimintamuotoja kehittämällä. Solidaarisuus myös parantaa naisten asemaa Somalimaassa naisten sukuelinten silpomisen vastaisten hankkeiden avulla.
Solidaarisuus on ainoa suomalainen kehitysyhteistyöjärjestö, jolla on ollut yli kymmenen vuoden ajan pysyvä toimisto Somalimaassa.
Kohdemaat > Kenia

Solidaarisuuden kolmas ohjelmamaa on Kenia. Siellä on voimassa suhteellisen kattava oikeusjärjestelmä naisten oikeuksien turvaamiseksi, mutta monet perinteisiin liittyvät asenteet ja tavat heikentävät naisten asemaa. Solidaarisuuden kehitysyhteistyön kohdealueeksi on valittu Kisiin maakunta Nyanzan läänistä. Naisten asema on siellä valitettavan heikko - heihin kohdistuva väkivalta on yleistä ja tyttöjen sukuelinten silpominen tehdään yhä noin 96 prosentille tytöistä. Solidaarisuus tekee Keniassa kumppanijärjestöjensä kanssa tyttöihin ja naisiin kohdistuvan väkivallan vastaista työtä.
Talous ja hallinto

Solidaarisuuden kehitysyhteistyöhankkeiden suurin rahoittaja on ulkoasiainministeriö. Lisäksi hankkeita rahoitetaan yksityisten ihmisten ja yritysten lahjoituksilla. Vuonna 2018 ulkoasiainministeriön tuki kattoi 61 prosenttia Solidaarisuuden toiminnasta; loppurahoitus tuli yksityisiltä ihmisiltä ja yrityksiltä.
Solidaarisuus on solminut ulkoministeriön kanssa kumppanuussopimuksen, jossa järjestö on sitoutunut Suomen kehityspoliittiseen linjaukseen. Linjauksen tavoitteita ovat esimerkiksi oikeudenmukaisen talousjärjestelmän, tasa-arvon ja ihmisoikeuksien edistäminen.
Solidaarisuussäätiön päättäviä elimiä ovat hallitus ja valtuuskunta. Hallituksen valitsee valtuuskunta ja valtuuskunnan SDP. Hallituksen puheenjohtajana toimii Ilkka Kantola ja valtuuskunnan puheenjohtajana kansanedustaja Johannes Koskinen. Hallituksen ja valtuuskunnan jäsenille ei makseta kokouspalkkioita. Solidaarisuuden toiminnanjohtaja on Miia Nuikka. Järjestön Helsingin toimisto sijaitsee Sörnäisissä. Järjestön kunniapuheenjohtajia ovat pitkäaikainen hallituksen puheenjohtaja Tarja Kantola sekä presidentti Tarja Halonen.
Aiheesta muualla

Solidaarisuuden verkkosivut
Lost in Space Part 1

| Lost in Space Part 1 Avantasia |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 19. maaliskuuta 2007
 Tyylilaji: sinfoninen power metal
 Kesto: 17.53
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Avantasian muut julkaisut
| The Metal Opera Part II 2002 | Lost in Space Part 1 2007 | Lost in Space Part 2 (EP) 2007 |
Lost in Space Part 1 on Avantasia -musiikkiprojektin ep-levy, joka on julkaistu vuonna 2007.
Kappaleet

Lost in Space – 3.52
Lay All Your Love on Me – 4.23  (ABBA -cover)
Another Angel Down – 5.42
The Story Ain’t Over – 4.59
Return to Avantasia – 0.47
Ride the Sky – 2.55  (Lucifer’s Friend -cover)
Kokoonpano

Tobias Sammet – laulu, basso
Sascha Paeth – kitara
Eric Singer – rummut, laulu kappaleessa 6
Michael "Miro" Rodenberg – kosketinsoitin
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Jørn Lande – laulu kappaleessa 3
Bob Catley – laulu kappaleessa 4
Amanda Somerville – laulu kappaleissa 1, 4
Henjo Richter – kitara kappaleessa 3
Arvostelut

Imperiumi: 5/10
Aiheesta muualla

Lost in Space Part 1 Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Lost in Space Part 1 Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Lukas Leonin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Lukas Leon elokuussa 2018.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 3 |  |
| ↙Singlet | 7 |  |
| ↙Musiikkivideot | 5 |  |
Suomalaisen rap-artistin Lukas Leonin diskografia koostuu kolmesta studioalbumista, seitsemästä singlestä ja viidestä musiikkivideosta. Tämän lisäksi hän on vieraillut muiden artistien kappaleilla.
Lukas Leon solmi levytyssopimuksen Liiga Musicin kanssa huhtikuussa 2018. Hänen debyyttialbuminsa Simba julkaistiin 14. kesäkuuta 2018, ja se nousi Suomen virallisen albumilistan kärkeen. Levy on striimannut myös platinaa. Kaikki sen kappaleet nousivat Spotify-suoratoistopalvelun Suomen kuunneluimpien listalle. Niistä ”XTC” kapusi virallisen single- ja striimauslistan kärkeen, sekä latauslistan toiseksi. Kappale on striimannut triplaplatinaa.
Marraskuussa 2018 Lukas Leon julkaisi singlen ”Hendrix”, joka nousi single- ja striimauslistan neljänneksi. Kappale on striimannut kultaa. Huhtikuussa 2019 julkaistu ”Rooma” ylitti myös kultarajan. Kappale nousi parhaimmillaan latauslistan toiseksi sekä single- ja striimauslistan neljänneksi. Heinäkuussa Lukas Leon julkaisi singlen ”Cringe”. Hänen toinen studioalbuminsa Mä julkaistiin 28. elokuuta 2019, ja se nousi albumilistan sijalle neljä. Levy on striimannut kultaa.
Lukas Leonin julkaisi singlen ”Sydänsärkylääke” huhtikuussa 2020. Heinäkuussa hän julkaisi kappaleen ”Kato”, joka nousi singlelistan sijalle yhdeksän. Syyskuussa julkaistiin single ”Kokkaan” ja lokakuussa ”Tottunut pimeään”. Lukas Leonin kolmas studioalbumi Pimee julkaistiin 5. helmikuuta 2021. Se nousi albumilistan sijalle viisi.
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Simba |  Julkaistu: 14. kesäkuuta 2018  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Liiga Music | 1 | platinalevy |
| Mä |  Julkaistiin: 28. elokuuta 2019  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Liiga Music | 4 | kultalevy |
| Pimee |  Julkaistiin: 5. helmikuuta 2021  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Liiga Music | 5 |  |
Singlet

| Vuosi | Nimi | Lista> Singlelista | Lista> Latauslista | Lista> Striimaus- lista | Lista> Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | ”Hendrix” (mukana Aleksanteri Hakaniemi) | 4 | – | 4 | – | Mä |
| 2019 | ”Rooma” (mukana Etta) | 4 | 2 | 4 | – | Mä |
| 2019 | ”Cringe” | – | – | 25 | – | Mä |
| 2020 | ”Sydänsärkylääke” | 16 | – | 16 | – |  |
| 2020 | ”Kato” (mukana Nelli Matula) | 9 | – | 9 | 71 | Pimee |
| 2020 | ”Kokkaan” (mukana Kube) | – | – | – | – | Pimee |
| 2020 | ”Tottunut pimeään” (mukana Hassan Maikal) | – | – | – | – | Pimee |
| 2022 | ''OFF THE BOOTH (S1:E8)'' |  |  |  |  |  |
Singlet > Vierailijana

| Vuosi | Nimi | Lista> Singlelista | Lista> Latauslista | Lista> Striimaus- lista | Lista> Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | ”Soundi” (Pikkis, mukana Lukas Leon) | – | – | – | – |  |
| 2017 | ”ANTHEM2K17” (JXO, mukana Hursti, Mikidi, Solonen, Gaiaf, Lukas Leon ja Kosola) | – | – | – | – |  |
| 2020 | ”Uuden edessä” (Toivon kärki) | 2 | – | 2 | 2 |  |
| 2020 | ”Miten tässä kävi näin” (Adi L Hasla, mukana Lukas Leon) | – | – | – | – | 8. päivä |
| 2020 | ”Hullu” (Hassan Maikal, mukana Lukas Leon) | – | – | – | – |  |
| 2021 | ”Hurrikaani” (Tinze, mukana Lukas Leon ja Tuuli) | – | – | – | – |  |
Singlet > Muut listasijoitukset

| Vuosi | Nimi | Lista> Singlelista | Lista> Latauslista | Lista> Striimaus- lista | Lista> Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | ”Edustaa” | – | – | 28 | – | Simba |
| 2018 | ”XTC” (mukana Cheek ja Etta) | 1 | 2 | 1 | 97 | Simba |
| 2019 | ”F U” (mukana F) | 10 | – | 10 | – | Mä |
Musiikkivideot

| Vuosi | Kappale | Ohjaus | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | ”Edustaa” | Asko Keinonen |  |
| 2018 | ”Hendrix” | Okko Käyhkö |  |
| 2019 | ”Rooma” | Rudi Rok, Lauri Laukkanen |  |
| 2020 | ”Kato” | Juuso Santala, Teemu Haataja |  |
| 2020 | ”Kokkaan” | Shueib Dahir |  |
| 2022 | ''OFF THE BOOTH (S1:E8)'' |  |  |
Korsun-Ševtšenkivskyi

| Korsun-Ševtšenkivskyi Корсунь-Шевченківський |
| --- | --- |
 Palatsin sisäänkäynti
 lippu:  vaakuna
 Korsun-Ševtšenkivskyi
 Koordinaatit: 49.417°N, 31.254°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Tšerkasy
Piiri:  Tšerkasyn piiri
Perustettu:  1032
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  118,65 km²
Korkeus:  105 m
Väkiluku (2013):  18 655
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korsun-Ševtšenkivskyi (ukr. Корсунь-Шевченківський, puol. Korsuń Szewczenkowski) on kaupunki Ukrainassa Tšerkasyn alueen Tšerkasyn piirissä. kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 18 655 henkeä (2013).
Vuoteen 1944 kaupungin nimi oli Korsun, mutta se nimettiin uudelleen runoilija Taras Ševtšenkon kunniaksi. Toisen maailmansodan aikana kaupungin ympäristössä käytiin suuri Korsunin mottitaistelu puna-armeijan ja saksalaisten joukkojen välillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korsun-Ševtšenkivskyi Wikimedia Commonsissa
Artikkeli Toronton yliopiston Encyclopedia of Ukrainessa (englanniksi) (encyclopediaofukraine.com)
Kevin Dunn

| Kevin Dunn |
| --- | --- |
 Kevin Dunn vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. helmikuuta 1956 (ikä 68) Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kevin Dunn (s. 26. helmikuuta 1956 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näyttelijä Nora Dunnin pikkuveli.
Dunn on esiintynyt enimmäkseen sivuosissa; erään tunnetun esiintymisen hän teki elokuvassa Hot Shots! – kaikkien elokuvien äiti vuonna 1991 ja elokuvassa Pikku sotilaat. Hän on vieraillut Seinfeldissä.
Aiheesta muualla

Kevin Dunn Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kotlin

Kotlin on:
Kotlin, kunta Puolassa Ison-Puolan voivodikunnassa
Kotlin, kylä Puolassa edellämainitussa kunnassa
Pietarin edustalla olevan Retusaaren venäjänkielinen nimi
Neuvostoliiton laivaston Projekti 56 -hävittäjäluokka
Kotlin (ohjelmointikieli)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kotlin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Satakunnan aluevaltuutetuista

| Satakunnan aluevaltuusto |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Puheenjohtaja:  Sampsa Kataja (kok.)
1. varapuheenjohtaja:  Eeva Kalli (kesk.)
2. varapuheenjohtaja:  Marika Uimaluoto (sd.)
3. varapuheenjohtaja:  Niina Immonen (ps.)
Kokoonpano
Edustajia:  69
Puolueet:       SDP (20)       Keskusta (14)       Kokoomus (13)       Perussuomalaiset (9)       Vasemmistoliitto (6)       Vihreä liitto (3)       KD (3)       Vapauden liitto (1) 
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  23. tammikuuta 2022
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Satakunnan hyvinvointialueen aluevaltuutettuina:
Vaalikausi 2022–2025

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue Kristiina Salonen (2022–2023) Diana Bergroth-Lampinen (2023–)  Heidi Viljanen  Sinikka Alenius  Harri Lehtonen  Ilona Sjöman  Leena Jokinen-Anttila  Arja Laulainen  Marika Uimaluoto  Maaret Vainio  Sari Seimelä  Harri Kivenmaa  Rauno Vesivalo  Erja Starck  Jarkko Viljanen  Mirja Ylijoki  Jyrki Levonen  Pekka Wallenius  Jouni Uusitalo  Johanna Rantanen  Heli Lukka Suomen Keskusta Eeva Kalli  Aila Haikkonen  Juha Korkeaoja  Helena Ollila  Keijo Kerola  Marja Vaitomaa  Joonas Immonen  Arimo Koivisto  Vesa Jalonen  Tapio Huhtanen  Juha Kantola  Minna Grönman  Heli Sulkava  Heimo Nikula  |  Kansallinen Kokoomus Matias Marttinen  Sampsa Kataja  Marja-Leena Alho  Mari Kaunistola  Anne Holmlund  Kari Hannus  Henna Kyhä  Elina Junnila  Marjo Jaspa  Kari Kähkönen  Atte Hölttä  Eveliina Perälä  Jaakko Aromaa Perussuomalaiset Petri Huru  Christa Lahto  Niina Immonen  Jami Toivonen  Anssi Joutsenlahti  Soile Ojala-Seppä  Heidi Sakari  Niko Viinamäki  Jyri Sarin Vasemmistoliitto Raisa Ranta  Tapio Furuholm (2022) Jari Hakala (2022–)  Mika Aho  Petri Salminen  Milka Tommila  Jenni Tuomi  |  Vihreä liitto Laura Pullinen  Julia Liljegren (2022) Kaarina Ranne (2022–)  Irmeli Elomaa Suomen Kristillisdemokraatit Sauli Ahvenjärvi  Marketta Juntunen  Simo Korpela Muut Niina Valtanen (Vkk.→2022→VL.)  |
Kevin Faulconer

| Kevin Faulconer |
| --- | --- |

San Diegon 36. pormestari
 4. maaliskuuta 2014–  
Edeltäjä:  Todd Gloria (vt.)
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. tammikuuta 1967 (ikä 57) San Jose, Kalifornia, Yhdysvallat
Puoliso:  Katherine Stuart
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Tutkinnot:  San Diegon osavaltionyliopisto
Aiheesta muualla
www.kevinfaulconer.com
Kevin Lee Faulconer (s. 24. tammikuuta 1967 San Jose, Kalifornia) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän on toiminut Kaliforniassa sijaitsevan San Diegon pormestarina maaliskuusta 2014 lähtien. Hän voitti toisen kauden vuoden 2016 vaaleissa. San Diego on väkiluvultaan suurin yhdysvaltalainen kaupunki republikaanipormestarilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kevin Faulconer Wikimedia Commonsissa
San Diegon pormestarin viralliset kotisivut
Luettelo Suomen virallisen mid-price-listan ykkösistä vuonna 2010

Tämä on luettelo Suomen virallisen mid-price -listan ensimmäistä sijaa hallussaan pitäneistä artisteista/yhtyeistä ja mid-price -levyistä vuonna 2010.
| Viikko | Artisti/yhtye | Levy | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Leningrad Cowboys | Those Were The Days-Be | – |
| 2 | Kaseva | Meidän huoneessa | – |
| 3 | Kauko Röyhkä | Pohjoinen Taivas 91-93 | – |
| 4 | Eri esittäjiä | Yhtenä iltana 30 vuotta Hector lauluja | – |
| 5 | Suvi Teräsniska | Särkyneiden sydänten tie | HMC |
| 6 | Chisu | Alkovi  | HMC |
| 7 | Chisu | Alkovi  | HMC |
| 8 | Chisu | Alkovi  | HMC |
| 9 | Chisu | Alkovi  | HMC |
| 10 | Chisu | Alkovi  | HMC |
| 11 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 12 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 13 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 14 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 15 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 16 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 17 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 18 | Enochian Crescent | NEF.VI.LIM | Woodcut |
| 19 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 20 | Anna Eriksson | Parhaat | Universal |
| 21 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 22 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 23 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 24 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 25 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 26 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 27 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 28 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 29 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 30 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 31 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 32 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 33 | Anna Puu | Anna Puu | Sony Music |
| 34 | U2 | The Best of 1990–2000 | Island/Universal |
| 35 | U2 | The Best of 1990–2000 | Island/Universal |
| 36 | U2 | The Best of 1990–2000 | Island/Universal |
| 37 | U2 | The Best of 1990–2000 | Island/Universal |
| 38 | U2 | The Best of 1990–2000 | Island/Universal |
| 39 | Eri esittäjiä | Ipanapa Iltalaulut  | HMV |
| 40 | Suvi Teräsniska | Särkyneiden sydänten tie | HMC |
| 41 | Eri esittäjiä | Ipanapa 1 | Ipanapa/EMI |
| 42 | Hevisaurus | Jurahevin Kuninkaat | Sony Music |
| 43 | Eri esittäjiä | Risto Räppääjä ja Pakastaja-Elvi | VL-Musiikki |
| 44 | Eri esittäjiä | Risto Räppääjä ja Pakastaja-Elvi | VL-Musiikki |
| 45 | Juha Tapio | Suurenmoinen kokoelma 1999 - 2009  | Warner Music |
| 46 | Juha Tapio | Suurenmoinen kokoelma 1999 - 2009  | Warner Music |
| 47 | Eri esittäjiä | 20 S./Joulupukin Suosikit | WEA/Warner Music |
| 48 | Eri esittäjiä | 20 S./Joulupukin Suosikit | WEA/Warner Music |
| 49 | Musakatit | Joulupukin Maa | VL-Musiikki |
| 50 | Musakatit | Joulupukin Maa | VL-Musiikki |
| 51 | Musakatit | Joulupukin Maa | VL-Musiikki |
| 52 | Musakatit | Joulupukin Maa | VL-Musiikki |
Koto Ōkubo

Koto Ōkubo (jap. 大久保琴, 24. joulukuuta 1897 – 12. tammikuuta 2013) oli japanilainen henkilö. Hänestä tuli vanhin elävä aasialainen nainen Chiyono Hasegawan kuoltua 2. joulukuuta 2011 ja vanhin elävä nainen Dina Manfredinin kuoltua 17. joulukuuta 2012. Ōkubo oli toiseksi viimeinen henkilö, joka oli vahvistetusti syntynyt vuonna 1897. Hänen nimensä paljastettiin medialle vasta 14. syyskuuta 2012. Ōkubo kuoli 12. tammikuuta 2013 115 vuoden ja 19 päivän iässä. Hänen kuoltuaan vanhimman elävän naisen titteli siirtyi japanilaiselle Misao Ōkawalle.