stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Regio V Esquiliae
Maantiede

Esquiliaen alue sijaitsi kaupungin itäosassa ja käsitti Esquilinus-kukkulan pohjoisosan eli Cispiuksen, mutta ei sen suurempaa eteläosaa Oppiusta, joka kuului alueeseen Regio III Isis et Serapis. Se käsitti myös Viminalis-kukkulan, sekä laajan esikaupunkialueen, joka sijaitsi Serviuksen muurien itäpuolella.
Alueen rajoja Augustuksen aikana ei voida määrittää tarkasti kaikilta osin, mutta 300-luvulla sen länsiraja yhtyi Serviuksen muuriin Porta Viminalikselta Isiksen temppelin eteläpuolelle, josta se näytti jatkuvan suoraan Aurelianuksen muurin Porta Asinarialle. Sieltä se seurasi muuria Castra praetoriaan asti, paitsi Amphitheatrum castrensen ja Aqua Claudian välillä, missä se kaarsi ulospäin noin 200 metriä. Alueen pohjoisrajana oli katu Porta Viminaliksen ja Aurelianuksen muurissa Castra praetorian eteläpuolella olleen portin välillä. Luoteisrajana toimi Vicus patricius -katu. Alueen pohjoisosan osaa, joka sijaitsi Via Tiburtina vetuksen pohjoispuolella, ei luultavasti sisällytetty viidenteen alueeseen ennen Vespasianuksen aikaa.
Niin kutsuttujen alueluetteloiden mukaan alueen ympärysmitta oli 15 600 jalkaa eli noin 4,61 kilometriä. Alueeseen kuului 15 vicusta.
Historia

Esquiliaen alueen perusti keisari Augustus uudistaessaan Rooman aluejaon vuonna 7 eaa. Siihen samoin kuin muihin alueisiin viitattiin alun perin vain numerolla. Myöhemmin se sai myös nimen, joka tuli Esquilinus-kukkulasta. Aluejako oli käytössä vielä ainakin 300-luvulla, sillä se esiintyy tuon aikaisissa alueluetteloissa. Niiden mukaan sen aluehallintoa hoiti kaksi curatoria ja 48 magister vicorumia.
Rakennukset

Alueluetteloiden mukaan alueella oli 15 pyhäkköä (aedicula), 3 850 vuokrakasarmia (insula), 180 patriisitaloa (domus), 75 kylpylää (balneum), 22 viljavarastoa (horreum) ja 74 lähdekaivoa ja vesivarastoa (lacus), sekä toisen vigiles-kohortin asemapaikka.
Suuri osa alueesta oli puistoja ja puutarhoja (horti). Siellä oli myös useita kaupungin seitsemän akveduktin jakeluasemia, jotka saapuivat kaupunkiin Porta Praenestinasta. Tämän vuoksi Esquiliaehen viitataan nimityksellä aquosae (”vedekäs”).
Alueen merkittävimpiä rakennuksia ja muita kohteita olivat:
Amphitheatrum castrense
Circus Varianus
Gallienuksen riemukaari (Arcus Gallieni)
Helenan kylpylät (Thermae Helenianae/Helenae)
Hercules Sullanus, patsas tai pyhäkkö
Maecenaan puutarhat (Horti Maecenatis)
Majanuksen puutarhat (Horti Majani)
”Minerva Medican temppeli”, oikeammin nymfaion
Severus Alexanderin nymfaion (Nymphaeum divi Alexandri)
Spes vetuksen puutarhat (Horti Spei Veteris)
Gallienuksen riemukaari.
Amphitheatrum castrense.
Niin kutsuttu ”Maecenaan auditorium”.
Tony Esposito

| Tony Esposito |
| --- | --- |
 Tony Esposito vuonna 1973
Henkilötiedot
Koko nimi:  Anthony James Esposito
Syntynyt: 23. huhtikuuta 1943 Sault Ste. Marie, Ontario, Kanada
Kuollut: 10. elokuuta 2021 (78 vuotta)
Kansalaisuus:   Kanada/ Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  84 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1968–1984
Seurat:  Montreal Canadiens (NHL) Chicago Black Hawks (NHL)
NHL-varaus:  ei varattu
Anthony "Tony" James Esposito (23. huhtikuuta 1943 Sault Ste. Marie, Ontario, Kanada – 10. elokuuta 2021) oli kanadalais-yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelasi 15 kautta NHL-liigassa, ensin kauden Montreal Canadiensissa ja sitten uransa loppuun Chicago Black Hawksissa. Häntä pidetään yhtenä nykyisin suositun torjuntatavan, perhostyylin, kehittäjistä. Esposito voitti Stanley Cupin Canadiensin kakkosmaalivahtina, mutta Black Hawksissa hän nousi liigan huipulle. Hänet palkittiin Black Hawks -aikoinaan muun muassa kolmesti Vezina Trophyllä.
Pelaajaura > Uran alku

Amerikanitalialainen Tony Esposito varttui Sault Ste. Mariessa Ontariossa veljensä, tulevan NHL:n tähtihyökkääjän, Phil Espositon kanssa. Tony oli 14 kuukautta isoveljeään nuorempi.
Tony Esposito valitsi ajalleen poikkeuksellisen tavan edetä kiekkourallaan ja pelasi kolme kautta yliopistokiekkoa Michiganin teknillisen yliopiston joukkueessa. Hänellä on vähiten päästettyjä maaleja ottelua kohden yliopiston historiassa, ja hän oli voittamassa vuonna 1965 NCAA:n yliopistomestaruutta. Esposito on ainoa maalivahti, joka on valittu kolmesti NCAA:n WCHA-sarjan vuoden maalivahdiksi.
Pelaajaura > Ammattilaisena

Esposito teki vuonna 1967 sopimuksen Montreal Canadiensin kanssa, mutta NHL:ään hän pääsi vasta kaudella 1968–1969. Hän pelasi tuolla kaudella 13 runkosarjapeliä ja toimi varamaalivahtina, kun Canadiens eteni Stanley Cupin mestaruuteen saakka.
Canadiensin maalivahtiosasto oli tulloin varsin tasokas, ja Canadiens päätti olla suojaamatta Espositoa vuoden 1969 NHL:n sisäisessä varaustilaisuudessa. Chicago Black Hawks maksoi hänestä Canadiensille 25 000 dollaria. Esposito nousi heti ensimmäisellä kaudellaan Blackhawksin ykkösmaalivahdiksi ja torjui muun muuassa 15 nollapeliä, mikä on modernin NHL:n ennätys. Hänet valittiin vuoden tulokkaaksi. Hän sai myös Vezina Trophyn, ja hänet valittiin NHL:n tähdistökentälliseen yhdessä veljensä Philin kanssa.
Esposito pelasi Black Hawksissa 15 kautta. Vain viimeisellä kaudella joukkue ei päässyt pudotuspeleihin. Stanley Cup -finaaleihin Blackhawks pääsi keväällä 1971 ja 1973, mutta kummallakin kerralla se hävisi Canadiensille. Esposito palkittiin lopulta kolme kertaa Vezina Trophyllä. Hän lopetti uransa keväällä 1984. Hän voitti Black Hawksissa 418 ottelua ja pelasi 74 nollapeliä, kumpikin seuraennätyksiä. Koko NHL-uransa aikana hän otti 423 voittoa, piti 76 nollapeliä ja päästi 2,93 maalia ottelua kohden.
Pelaajaura > Maajoukkueessa

Tony Esposito pelasi Kanadan maajoukkueessa vuoden 1972 Summit Seriesissä Neuvostoliittoa vastaan. Hän jakoi torjuntavastuun Ken Drydenin kanssa. Esposito voitti kaksi pelaamastaan neljästä ottelusta. Esposito edusti Kanadaa myös maailmanmestaruuskilpailuissa 1977. Kanada palasi turnauksessa maailmanmestaruustasolle ensimmäisen kerran vuoden 1969 jälkeen, jolloin se oli vetäytynyt kilpailusta kiisteltyään IIHF:n kanssa ammattilaisuudesta.
Esposito oli pelannut lähes koko uransa Yhdysvalloissa, ja hänestä tuli uransa aikana maan kansalainen. Hän edustikin vuoden 1981 Kanada Cupissa Yhdysvaltoja.
Taustahenkilöstössä

Esposito lopetti peliuransa vuonna 1985, ja hänet nimettiin Hockey Hall of Fameen vuonna 1988. Myöhemmin Espositosta tuli Pittsburgh Penguinsin general manager, jolloin hän rekrytoi entisen Black Hawks -pelikaverinsa Gene Ubriacon päävalmentajaksi, kunnes molemmat erotettiin.
Espositon Phil-veli toimi Tampa Bay Lightningin general managerina sen aloittaessa NHL:ssä vuonna 1992 ja palkkasi Tonyn pääkykyjenetsijäksi, mutta molemmat Espositot erotettiin vuonna 1998.
Yksityiselämä

Tony Esposito oli naimisissa, ja hänellä oli kaksi lasta vaimonsa Marilynin kanssa. Tony Esposito kuoli elokuussa 2021 haimasyöpään.
Saavutuksia

Calder Trophy 1970
Vezina Trophy 1970 (jakoi voiton Gary Smithin kanssa 1972 ja Bernie Parentin kanssa 1974)
NHL:n tähdistökentällisessä 1970 ja 1980
hyväksyttiin Hockey Hall of Fameen 1988
Tony Espositon pelinumero 35 on Blackhawksin jäädyttämä
vuonna 1998 hän sai sijaluvun 79 The Hockey News -lehden 100 suurimman kiekkoilijan listalla
Aiheesta muualla

Tony Esposito The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Danny Grant | Calder Memorial Trophyn voittaja 1970 | Seuraaja: Gilbert Perreault |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Glenn Hall & Jacques Plante Eddie Giacomin & Gilles Villemure Ken Dryden | Vezina Trophyn voittaja 1970 1972 (yhdessä Gary Smithin kanssa) 1974(yhdessä Bernie Parentin kanssa) | Seuraaja: Eddie Giacomin & Gilles Villemure Ken Dryden Bernie Parent |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Museum of Modern Art  ULAN 
Muut:  SNAC
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1931

Sven Erikson, Martin Peder Vangli ja Gunnar Andersen.
Vuoden 1931 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Oberhofissa Saksassa 13.–15. helmikuuta.
Hiihto > 18 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Johan Grøttumsbråten | 1.23.43 |
| 2 |  | Kristian Hovde | 1.24.09 |
| 3 |  | Nils Svärd | 1.25.27 |
| 4 |  | Karl Lindberg | 1.25.29 |
| 5 |  | Hugo Wicksell | 1.25.34 |
| 6 |  | Martin-Peder Vangli | 1.25.50 |
Päivämäärä: 13. helmikuuta
Hiihto > 50 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ole Stenen | 3.52.00 |
| 2 |  | Martin-Peder Vangli | 3.52.35 |
| 3 |  | Karl Lindberg | 3.55.44 |
| 4 |  | Nils Svärd | 3.58.52 |
| 5 |  | Kristian Hovde | 3.59.10 |
| 6 |  | Hugo Wicksell | 4.02.19 |
Päivämäärä: 15. helmikuuta
Yhdistetty > Normaalimäki + 18 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Johan Grøttumsbråten | 439,0 |
| 2 |  | Sverre Kolterud | 419,0 |
| 3 |  | Arne Rustadstuen | 418,0 |
| 4 |  | Christian Hovde |  |
| 5 |  | H. Ermel |  |
| 6 |  | Martin-Peder Vangli |  |
Päivämäärä: 13. helmikuuta
Mäkihyppy > Normaalimäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Birger Ruud | 236,0 |
| 2 |  | Fritz Kaufmann | 228,8 |
| 3 |  | Sven Eriksson | 227,5 |
| 4 |  | Reidar Andersen | 225,0 |
| 5 |  | Kåre Walberg | 225,0 |
| 6 |  | Sigmund Ruud | 224,2 |
Päivämäärä: 13. helmikuuta
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 4 | 3 | 1 | 8 |
| 2 |  Sveitsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 |  Ruotsi | 0 | 0 | 3 | 3 |

| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1925

Kautta aikain ensimmäiset hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 4.–14. helmikuuta 1925 Janské Lázněssa (saks. Johannisbad) Tšekkoslovakiassa.
Miesten hiihdot > 18 km

| Sija | Maa | Hiihtäjä |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Otakar Německý |
| 2 |  | Frantisek Donth |
| 3 |  | Josef Erleback |
| 4 |  | Josef Adolf |
| 5 |  | Josef Bräth |
| 6 |  | Giuseppe Ghedina |
Päivämäärä: 12. helmikuuta
Miesten hiihdot > 50 km

| Sija | Maa | Hiihtäjä |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Frantisek Donth |
| 2 |  | František Häckel |
| 3 |  | Antonin Ettrich |
| 4 |  | Josef Adolf |
| 5 |  | Josef Erleback |
| 6 |  | Joseph Nemecky |
Päivämäärä: 14. helmikuuta
Yhdistetty > Normaalimäki + 18 km

| Sija | Maa | Kilpailija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Otakar Německý |
| 2 |  | Josef Adolf |
| 3 |  | Xaver Affentranger |
| 4 |  | František Wende |
| 5 |  | Josef Bim |
| 6 |  | Johan Blomseth |
Päivämäärä: 4. helmikuuta
Mäkihyppy

| Sija | Maa | Kilpailija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Willen Dick |
| 2 |  | Henry Ljungmann |
| 3 |  | František Wende |
| 4 |  | Otto Schrimpel |
| 5 |  | Adolf Berger |
| 6 |  | Stefan Lauener |
Päivämäärä: 12. helmikuuta
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Tšekkoslovakia | 4 | 3 | 3 | 10 |
| 2 |  Norja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 |  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1929

Kuva maastohiihdon 18 km:n kilpailusta.
Vuonna 1929 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Zakopanessa, Puolassa 5.–9. helmikuuta.
Hiihto > 18 km

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Veli Saarinen | 1.20.03 |
| 2 |  | Anselm Knuuttila | 1.20.40 |
| 3 |  | Hjalmar Bergström | 1.21.28 |
| 4 |  | Olle Hansson | 1.23.03 |
| 5 |  | Hagbart Haakonsen | 1.23.36 |
| 5 |  | Gustaf Jonsson | 1.23.36 |
| 7 |  | Väinö Liikkanen | 1.23.43 |
Päivämäärä: 7. helmikuuta
Hiihto > 50 km

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Anselm Knuuttila | 3.50.01 |
| 2 |  | Veli Saarinen | 3.52.23 |
| 3 |  | Olle Hansson | 3.53.30 |
| 4 |  | Väinö Liikkanen | 3.56.15 |
| 5 |  | Gustaf Jonsson | 3.58.07 |
| 6 |  | Hjalmar Bergström | 3.59.05 |
Päivämäärä: 9. helmikuuta
Yhdistetty > Normaalimäki + 18 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hans Vinjarengen | 452,10 |
| 2 |  | Ole Stenen | 432,65 |
| 3 |  | Esko Järvinen | 431,70 |
| 4 |  | Branislaw Czech | 431,06 |
| 5 |  | Kristian Johansson | 429,79 |
| 6 |  | Peder Belgum | 428,32 |
Päivämäärä: 5. helmikuuta
Mäkihyppy > Normaalimäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sigmund Ruud | 227,2 |
| 2 |  | Kristian Johansson | 225,2 |
| 3 |  | Hans Kleppen | 223,8 |
| 4 |  | Alois Kratzer | 222,0 |
| 5 |  | Hans Vinjarengen | 222,0 |
| 6 |  | Arne Busterud | 218,1 |
Päivämäärä: 5. helmikuuta
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Suomi | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 1 |  Norja | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 3 |  Ruotsi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1930

Vuoden 1930 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Oslossa Norjassa 27. helmikuuta – 1. maaliskuuta. Kisojen menestynein maa oli yhdeksän mitalia kerännyt isäntämaa Norja (kolme kultaa, neljä hopeaa, kaksi pronssia).
Mäkihyppyä Holmenkollenilla MM-kisoissa 1930
Hiihto > 18 km

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Arne Rustadstuen | 1.19.58 |
| 2 |  | Trygve Brodahl | 1.20.24 |
| 3 |  | Tauno Lappalainen | 1.20.30 |
| 4 |  | Kristian Hovde | 1.21.08 |
| 5 |  | Veli Saarinen | 1.21.30 |
| 6 |  | Martti Lappalainen | 1.21.52 |

Päivämäärä: 28. helmikuuta
Hiihto > 50 km

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sven Utterström | 3.53.14 |
| 2 |  | Arne Rustadstuen | 3.54.07 |
| 3 |  | Adiel Paananen | 3.57.46 |
| 4 |  | Martti Lappalainen | 3.59.50 |
| 5 |  | Martin-Peder Vangli | 4.00.48 |
| 6 |  | Veli Saarinen | 4.05.24 |
Päivämäärä: 1. maaliskuuta
Yhdistetty > Normaalimäki + 18 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hans Vinjarengen | 446,00 |
| 2 |  | Leif Skagnæs | 432,61 |
| 3 |  | Knut Lunde | 428,08 |
| 4 |  | Peder Belgum | 428,00 |
| 5 |  | Kristian Holmen | 424,20 |
| 6 |  | Gjermund Muruaasen | 422,60 |
Päivämäärä: 27. helmikuuta
Mäkihyppy > Normaalimäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gunnar Andersen | 224,4 |
| 2 |  | Reidar Andersen | 223,8 |
| 3 |  | Sigmund Ruud | 218,5 |
| 4 |  | Erling Nøkleby | 217,8 |
| 5 |  | Erik Rylander | 217,8 |
| 6 |  | Olaf Ulland | 217,8 |
Päivämäärä: 27. helmikuuta
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kulta | Sija | Pronssi | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 3 | 4 | 2 | 9 |
| 2 |  Ruotsi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 |  Suomi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Kuvitus

Havainnekuva rumpusetistä.
Kuvitus eli illustraatio (latinan sanasta illustrare ’valaista’) on kuvataiteen ala, joka tuottaa kirjalliseen teokseen havainnollistavia, koristavia tai täydentäviä piirroksia tai maalauksia. Kuvituksen moderneja lajeja ovat valokuva, animaatio ja muut kuvataiteen alueen kuvalliset esitykset.
Kuvituksen tarkoituksena on esimerkiksi monimutkaisten käsitteiden tai esineiden, teknisten laitteiden ja niiden toiminnan selventäminen visuaalisesti muun muassa silloin, kun niitä on vaikea kuvailla sanallisesti. Kuvitus voi olla pelkistettyjä opetus- ja havainnekuvia tai hyvinkin yksityiskohtaisia kuvia. Kuvitus tavallisesti täydentää visuaalisesti ja havainnollistaa, mutta ei välttämättä kuvita tekstiä suoraan.
Kuvituksen lähtökohtana on tavallisesti teksti. Sen tavoite on tiivistettynä havainnollistaa, elävöittää, koristaa tai selkeyttää tarinaa tai informaatiota. Kuvituskuva voi joskus olla myös kertova kuva ilman tekstiä. Kuvituksella ja visualisoinnilla viitataan monimutkaisten tai vaikeasti valokuvattavien kohteiden kuvantamiseen. Kuvitus voi koostua yhdestä tai useammasta valokuvasta, diasta tai olla piirustus, maalaus, taidegrafiikkaa, kuvakollaasi tai se voi olla laajemminkin niin sanottua elävää ja liikkuvaa kuvaa, filmi, elokuva.
Erityisen haastava kuvituksen laji on kansikuva. Sillä on nelitahoinen tehtävä: se tulee houkutella tarttumaan kirjaan, olla visuaalisesti ikoninen, olla uskollinen aiheelle ja olla tyyliltään omaperäinen. Jos kyseessä on klassikkoteos, voidaan kansikuvalla lähestyä lukijaa modernisoimalla aihetta.
Kuvitusta tarvitaan usein teoksen sisällön havainnollistamiseen infografiikalla tai sen prosessimallintamiseen.
Kuvitusta käytetään monenlaisten aiheiden elävöittämiseen tai selkeyttämiseen. Sen muotoja ovat muun muassa:
havainne- ja selityskuvia oppimateriaaleihin
selkeyttäviä kuvia eri tilanteisiin ja käyttöohjeisiin
houkuttelevia ja selkeyttäviä kuvia mainos- ja markkinointimateriaaleihin
karikatyyrikuvituksia henkilöhahmoista, pilakuvia
sarjakuvanomaista asian havainnollistamista
muotipiirroksia
karttoja, teknisiä piirustuksia ja kaavioita
Kuvittamisen lajeja

Karikatyyri- ja potrettikuvitus. Pilakuva Venäjän keisari Nikolai toisesta.
Informaatiografiikka, johon kuuluvat kartat, opasteet, kaaviot, ikonit, prosessimallit, aikajanat, piirakat sekä organisaatiokaaviot.
Kirjojen kuvitus, johon kuuluvat muun muassa kirjojen kansien ja lastenkirjojen kuvitus. Gustave Doré, Mohammed, 1861. Kuvitusta Danten kirjaan La Divina Commedia.
3D-kuvitus ja fantasiakuvitus. CityGen ohjelman kuvitusta.
Havainne- ja räjäytyskuvat ja kaaviot
Tieteen... Magnus von Wright, Pyrrhula pyrrhula kirjassa Svenska fåglar, efter naturen och på sten ritade.
...ja tekniikan kuvittaminen ja visualisointi. Hiilinanoputken rakennetta havainnollistava animaatio.
Konseptikuva ja konseptikuvitus. Yhdysvaltain ilmavoimien suunnitteleman miehitetyn maata kiertävän laboratorion konseptikuva, 1960.
.
Kuvittamisen historiaa

Ensimmäisiä ihmiskäden tekemiä kuvituksia ovat olleet luolamaalauksetlähde?. Ennen kirjapainotaidon keksimistä kaikki kirjat tehtiin käsityönä, kuten myös kaikki kirjoihin tulleet kuvitukset. Ensimmäisiä kirjoihin tehtyjä kuvituksia ovat olleet käsinmaalatut koristeelliset alkukirjaimet eli anfangit ja erilaiset köynnökset Bysantin aikana alkunsa saaneessa kirjamaalauksessa. lähde?Puupiirroksia oli olemassa jo ennen kirjapainotaidon keksimistä, mutta ensimmäisissä kirjoissa niitä ei vielä käytetty, ei edes irtokirjakkein painetuissa kirjoissa.
Kirjapainoissa tuli suosituksi 1460-luvulla puupiirroksien käyttö. Jo 1400-luvun lopulla monilla kirjanpainajilla oli käytössään erilaista somistusaineistoa, ainakin yksi koristeinitiaali, joitakin kuvalaattoja vinjettejä, kehyksiä tai typografisia koristeita. Myös itse kirjaimet ovat olleet monissa kulttuureissa kuvitustyyppisiä (kiina, japani).
Raamatun tapahtumien kuvittaminen ja havainnollistaminen oli tärkeä viestintäkeino aikana, jolloin  valtaosa väestöä oli lukutaidotonta. Ensimmäisiä kuvitettuja kirjoja Suomessa ovat olleet Raamattu ja hartauskirjat. Myöhemminkin julkaistiin kuvituksia erilaisten moraalikirjoitusten ja opetusten yhteydessä. Tärkeimpiä tekniikoita alkuaikojen kuvituksissa oli puupiirrosten käyttö 1500-luvulle asti. Sen jälkeen yleistyivät vähitellen 1600-luvulta 1700-luvulle kaiverrus ja etsaus. Litografiaa alettiin käyttää 1800-luvulla. Tieteellisissä kuvituksissa tarkka kuparipiirros oli jo käytössä 1500-luvun puolella, hartauskirjoissa kuitenkin käytettiin vielä puupiirroksia. Kirjapainojen yhteydessä oli usein puupiirrostyöpaja, jossa kuvitus- ja somistuslaatat valmistettiin.
Parhaat taiteilijat suunnittelivat kirjojen kuvalliset nimiösivukehykset, jotka edustivat vuosisadan alkupuolen hienointa kirjataidetta. Heitä olivat muun muassa Albrecht Dürer, Hans Holbein (1497–1543), Hans Weiditz (k. noin 1536), Hans Burgkmair (1473–1531), Hans Baldung (1484–1545) ja Lucas Cranach vanhempi (1472–1553). Saksalaisella kielialueella myös kirjan tekstisivut koristettiin näillä kehyksillä, mikä oli kuitenkin harvinaista muualla.