stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liisa Tavi (albumi)
Kappaleet > B-puoli

Näkemiin oikein paljon – 3.41 (säv. ja san. Jukka-Pekka Takala, sov. Pekka Tegelman)
Seison torilla	 – 3.36 (Le deserteur, säv. ja san. Harold Berg, Boris Vian, suom. Tuula Saarikoski)
Kaupungin aamu – 2.16 (Chelsea Morning, säv. ja san. Joni Mitchell, suom. Hector)
Kun palaan nuoruuteeni – 4.38 (Volver a los 17, säv. ja san. Violeta Parra, suom. Jaana Lappo, sov. Benjamin Oroza, Pekka Tegelman)
On oltava meri / Jäähyväiset merelle – 5.32 (säv. Liisa Tavi, san. Nazim Hikmet, suom. Brita Polttila)
Muusikot

Juhani Aaltonen
Eero Ojanen
Benjamin Oroza
Heikki Keskinen
Seppo Rauteva
Raimo Salmiheimo
Jarmo Savolainen
Juha Takanen
Tapani Tamminen
Informationsbyrån

Informationsbyrån eli IB oli Ruotsin sotilastiedustelun vuonna 1965 perustama salainen tiedustelupalvelu, joka hoiti osittain samankaltaisia tiedustelutehtäviä kuin valtiollinen poliisi, Säkerhetspoliskin (Säpo). Tilanne oli siis suurin piirtein samankaltainen kuin Suomessa, jossa rinnakkain toimivat vastavakoiluun keskittyvä suojelupoliisi ja osin ulkomaihin (Neuvostoliitto/Venäjä) tiedustelua kohdistava pääesikunnan tutkintatoimisto.
IB:n edeltäjäorganisaatio oli vuosina 1946-1965 toiminut T-toimisto (T-kontoret), päällikkönään Thede Palm. Palmia seurasi Birger Elmer. T-kontoret lakkautettiin ja Informationsbyrån perustettiin sen tilalle, koska Säpon uskottiin olevan KGB:n soluttama. IB:n johtoon tuli majuri Ingvar Paues. IB:n toiminta ulottui Suomeen ja herätti epäilyksiä Suomen puolueettomuudesta, mikä kiristi presidentti Kekkosen ja Ruotsin hallituksen välejä.
Ruotsalaiset toimittajat Jan Guillou ja Peter Bratt tuomittiin vankilaan vuonna 1973 sen jälkeen kun he olivat paljastaneet IB:n salaisen vakoilutoiminnan.
1970-luvulla IB:n radiotiedustelualus ajoi karille Kotkan saaristossa. Veneen radiolaitteet upotettiin Suomenlahteen ennen pelastusalusten saapumista.
Ilmaperspektiivi

Ilmaperspektiivi korostuu korkealla paikalla.
Hudson River -koulukuntaan kuuluneen Gifford Sanford Robinsonin maalaus vuodelta 1880.
Ilmaperspektiivi on syvyysvaikutelma, joka syntyy kaukaisten kohteiden näkymisestä sitä vaaleampina ja sinertävämpinä mitä kauempana ne ovat.
Synty ja väri

Ilmaperspektiivi syntyy, kun valo siroaa ilmamolekyyleistä ja ilman epäpuhtauksista. Sirontaa on enemmän, kun etäisyys lisääntyy. Valon aallonpituus vaikuttaa sironnan voimakkuuteen niin, että sininen valo siroaa enemmän kuin punainen, joten ilmaperspektiivi näkyy usein sinertävänä. Mitä kauempana kohteet sijaitsevat, sitä enemmän ilmaa ja siten myös sironnutta valoa on niiden ja katsojan välissä ja sitä vaaleammilta ja sinisemmiltä ne näyttävät.
Näkyvyys

Ilmaperspektiivi vähentää näkyvyyttä kauas. Tosin napaseutujen puhtaassa ja kuivassa ilmassa näkyvyys voi olla jopa satoja kilometrejä. Kauas näkemisen raja tulee kuitenkin 300 kilometrin tuntumassa vastaan.
Taiteessa

Maalauksessa ilmaperspektiivillä eli väriperspektiivillä tarkoitetaan etäisyysvaikutelman tai syvyysilluusion luomista väreillä. Kaukaisemmat kohteet kuvataan vaaleammilla ja kylmemmillä sinisävyisillä väreillä kuin etuala. Ilmaperspektiiviä on käytetty alankomaalaisessa maalaustaiteessa 1400-luvulta lähtien. Muun muassa Leon Battista Alberti ja Leonardo da Vinci ovat kirjoittaneet sen käytöstä. Da Vinci käytti ilmaperspektiiviä monissa maalauksissaan, kuten Mona Lisa ja Neitsyt Maria, Jeesuslapsi, lammas ja Pyhä Anna. Suomessa kansallisromanttisessa ja kultakauden maisemaalauksessa ilmaperspektiiviä on käytetty usein, esimerkiksi Eero Järnefelt Maisema Kolilta ja Raatajat rahanalaiset -maalauksissaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilmaperspektiivi Wikimedia Commonsissa
Liza Soberano

| Liza Soberano |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. tammikuuta 1998 (ikä 26) Santa Clara, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2011–
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb
Hope Elizabeth Soberano (s. 4. tammikuuta 1998 Santa Klara, California, Yhdysvallat) on filippiiniläinen näyttelijä.
Lubna al-Qasimi

| Lubna Khalid al-Qasimi |
| --- | --- |
 Sheikha Lubna Khalid al-Qasami.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. helmikuuta 1962 (ikä 62) Dubai, Yhdistyneet arabiemiraatit
Arvonimi: Sheikha
Muut tiedot
Asema:  ministeri (Yhdistyneiden arabiemiraattien hallitus 2004–); Zayed-yliopiston pääjohtaja
Hallitusjäsenyydet:  monia
Lubna bint Khalid bin Sultan al-Qasimi (arab. لبنى بنت خالد بن سلطان القاسمي, Lubnā bt. Ḫālid b. Sulṭān al-Qāsimī‎ (s. 4. helmikuuta 1962) on arabiemiirikuntalainen ministeri. Hän on maansa ensimmäinen nainen ministerin tehtävässä. Hän toimi vuosina 2004–2008 Yhdistyneitten arabiemiraattien talousministerinä, 2008–2013 ulkomaankauppaministerinä, 2013–2016 kansainvälisen yhteistyön ja kehityksen ministerinä. Hän on toiminut maansa ensimmäisenä suvaitsevaisuuden ministerinä vuodesta 2016. Ministerin tehtävän ohelle hänellä on useita muita toimia. Hän on esimerkiksi Zayed-yliopiston pääjohtaja.
Yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes luokitteli Sheikha al-Qasimin vuoden 2017 maailman vaikutusvaltaisimpien naisten listallaan sijalle 36.
Al-Qusimi valmistui Kalifornian osavaltioyliopistosta Chicossa (1981; B.A./B.Sc., tietojenkäsittelyoppi) ja suoritti MBA-tutkinnon Sharjan amerikkalaisessa yliopistossa (2002). Hän on useiden yliopistojen kunniatohtori.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lubna al-Qasimi Wikimedia Commonsissa
Sheikha Lubna al Qassimi (englanniksi) (religiousfreedomandbusiness.org)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Lubna Khalid Al Qasimi
Käännös suomeksi
Liesjärvi (Ulvila)

| Liesjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Ulvila (Kullaa)
Koordinaatit:  61°31′39″N, 22°16′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Harjunpäänjoen valuma-alue‎ (35.14)
Mittaustietoja
 fiLiesjärvi 
Liesjärvi on kuivatettu järvi Kullaalla Ulvilassa Satakunnassa. Järven kuivatus suoritettiin 1830-luvulta lähtien. Kuivatuksen seurauksena saatiin heinäniittyä laiduntamiseen ja talvirehuksi. Myöhemmin järven reunaa raivattiin myös pelloksi. Nykyisissä kartoissa lukee entisen järven paikalla Liesjärvi, jolla tarkoitetaan suota.
Maantieto

Vaikka järvi on kokonaan kuivatettu, voidaan sen mittoja arvioida vanhan Kalmbergin kartaston mittakaavan perusteella. Mikäli kartastossa olevat järvet ovat olleet tarkasti piirrettyjä, olisi Liesjärvi ollut noin 1,2 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järven luusua olisi sijainnut sen pohjoispäässä. Järven kaakkoiskulmaan olisi laskenut Sammaljärven laskuoja. Lähtötietona Kalmbergin kartalle on ollut tiluskartta Ahmauksen, Paluksen ja Saarijärven kylistä vuodelta 1802.
Nykyään Liesjärven paikalla on ojitettua soistunutta metsää ja luoteiskulmassa peltomaata. Alueelle laskee Liesoja, joka oli Sammaljoen laskuoja, ja joka jatkaa matkaansa Liesjärven alueen halki pohjoiseen, jossa se yhtyy Jylhäjokeen.
Kuivatus

Vuonna 1831 Äijä Matts Mattsson haki ja sai luvan kuivattaa Liesjärven. Näin on myös tapahtunut, joska koko järven alue on muuttunut ojitetuksi soistuneeksi metsäksi. Alkuperäinen tarkoitus on ollut saada karjatalouden tarvitsemia niittyjä, joilla karja voisi laiduntaa ja jolta voisi kerätä talveksi rehua.
Irvin Kershner

| Irvin Kershner |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. huhtikuuta 1923 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat
Kuollut: 27. marraskuuta 2010 (87 vuotta) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Irvin Kershner (29. huhtikuuta 1923 Philadelphia – 27. marraskuuta 2010 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -näyttelijä.
Kershner syntyi amerikanjuutalaiseen perheeseen Philadelphiassa, Pennsylvaniassa, ja opiskeli nuoruusvuosinaan musiikkia ja kuvataiteita. Hän valmistui Etelä-Kalifornian yliopiston elokuvakoulusta, ja hänen tunnetuimpien ohjaustensa joukkoon kuuluu Tähtien sota -elokuva Imperiumin vastaisku (1980).
Kershner ohjasi myös muita tunnettuja elokuvia, kuten epävirallisen James Bond -jännärin Älä kieltäydy kahdesti ja RoboCop 2:n. Ensiesiintymisensä näyttelijänä hän teki vuonna 1988 Martin Scorsesen elokuvassa Kristuksen viimeinen kiusaus.
Jo vuonna 1961 Kershner oli ehdolla Kultaisen palmun saajaksi elokuvallaan En tahdo kuolla. Hän oli lisäksi vuoden 1977 Emmy-ehdokas. Hän ei tehnyt ohjaajan- eikä näyttelijäntöitä sitten 1990-luvun.
Filmografia

Stakeout on Dope Street (1958)
The Young Captives (1959)
En tahdo kuolla (Hoodlum Priest, 1961)
Face in the Rain (1963)
The Luck of Ginger Coffey (1964)
Ihana hulluus (A Fine Madness, 1966)
Pesunkestävä huijari (The Flim-Flam Man, 1967)
Rakkautta (Loving, 1970)
Pää pilvissä (Up the Sandbox, 1972)
S.P.Y.S. – vauhkot vakoojat (S.P.Y.S., 1974)
Mies hevosena osa 2 – ”Paluu” (The Return of a Man Called Horse, 1976)
Kotkat hyökkäävät (Raid on Entebbe, 1976)
Laura Marsin silmät (Eyes of Laura Mars, 1978)
Imperiumin vastaisku (Star Wars: Episode V: The Empire Strikes Back, 1980)
Älä kieltäydy kahdesti (Never Say Never Again, 1983)
Tien päällä (Traveling Man, 1989)
RoboCop 2 (1990)
Kirjallisuutta

Bagh, Peter von: ”Lentävä amerikkalainen”, Irvin Kershnerin haastattelu. Filmihullu 4/2003.
Timonen, Lauri: ”Kuunpölyinen Kershneriadi”. Filmihullu 4/2003.
Aiheesta muualla

Irvin Kershner Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Könsikkäät

| Könsikkäät> Tiedot |
| --- | --- |
Tyylilaji:  mieskuoromusiikki
Kotipaikka:  Laajasalo, Helsinki
Laulukieli:  suomi, ruotsi, englanti, saksa, ranska
Jäsenet:  Petri Laaksonen, 1. tenori, kuoronjohtaja   Ilppo Lukkarinen, 1. tenori, kuoronjohtaja   Jaakko Nieminen, 1. tenori   Ilkka Pajunen, 1. tenori   Risto Sallinen, 1. tenori   Pekka Lepistö, 2. tenori   Samuli Ropponen, 2. tenori   Santeri Saarinen, 2. tenori   Santtu Salmelin, 2. tenori   Jukka Hallikainen, 1. basso   Tuomas Sointu, 1. basso   Tuomas Vaaramo, 1. basso   Juuso Westerlund, 1. basso   Antti Komulainen, 2. basso   Juha Laukontaus, 2. basso   Lari Lohikoski, 2. basso   Otso Summanen, 2. basso  
Entiset jäsenet:  Jyrki Pajunen, 1. tenori   Arttu Ratinen, 2. basso  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Könsikkäät on helsinkiläinen vuodesta 1991 alkaen toiminut mieskuoro. Kuoro perustettiin Laajasalon lukiossa, ja se on siitä lähtien toiminut pitkälti alkuperäisellä kokoonpanollaan perustajansa Petri Laaksosen johtamana. Kuoron toisena johtajana toimii Ilppo Lukkarinen.
Könsikkäiden ohjelmisto sisältää sekä perinteistä mieskuoromusiikia, että mieskuorolle sovitettuja eri musiikkilajien kappaleita. Kappaleista valtaosan ovat sovittaneet Petri Laaksonen ja Ilppo Lukkarinen. Kuoro on historiansa aikana esiintynyt erilaisissa tilaisuuksissa ympäri maata, ja esimerkiksi usempaan kertaan Seinäjoen tangomarkkinoilla.
Televisiossa Könsikkäät on nähty muun muassa Suomen Paras Kuoro -kilpailussa vuonna 2009 ja Suomalainen tango -juhlakonsertissa vuonna 2010. Könsikkäät oli aiheena Markku Heikkisen vuonna 1998 valmistuneessa dokumentissa Mamman helmoista veks.
Könsikkäät on esiintynyt monien suomalaisten artistien kanssa. Kuoro esiintyy nykyisin pääosin pääkaupunkiseudulla.
Vuonna 2018 Könsikkäiltä ilmestyi joululevy Joulusaarella.
Historia

Könsikkäät-kuoro syntyi vuonna 1991, kun Laajasalon yläasteella ja lukiossa tuolloin musiikinopettajana toiminut Petri Laaksonen kokosi koulun kuoron pojista itsenäisyyspäivän juhlaan tuplakvartetin, joka esitti neljä suomalaista kansanlaulua. Kuoroa pyydettiin esiintymään pian muuallekin, sen kokoonpano kasvatettiin kuuteentoista laulajaan ja se otti nimekseen alun perin vitsiksi tarkoitetun Könsikkäät.
Aiheesta muualla

Mieskuoro Könsikkäät
Könsikkäät (Facebook)
Könsikkäät Youtubessa
Intianjättiorava

| Intianjättiorava |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Oravamaiset Sciurognathi
Heimo::  Oravat Sciuridae
Alaheimo::  Varsinaiset oravat Sciurinae
Suku::  Jättioravat Ratufa
Laji::  indica  Erxleben 1777
Alalajit 
 R. i. indica  R. i. centralis  R. i. dealbata  †  R. i. maxima 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Intianjättiorava (Ratufa indica) eli intianjättiläisorava on jättioravien eli aasianjättioravien sukuun kuuluva laji. Pituus kuonosta hännän tyveen on keskimäärin 36 cm. Häntä on yhtä pitkä tai pidempi kuin muu ruumis. Väriltään eläin on selkäpuolelta punaruskea ja alapuolelta kerman vaalea. Intianjättioravaa tavataan vain Intiassa. Se oleskelee enimmäkseen puissa ja elää yksin paritteluaikaa lukuun ottamatta. Eläin on päiväaktiivinen ja kaikkiruokainen.
Intianjättiläisoravalla on neljä alalajia, joista yksi – Ratufa indica dealbata – on kuollut sukupuuttoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Intianjättiorava Wikimedia Commonsissa
Loviisan rauhanfoorumi

Kirkon Ulkomaanavun johtaja Antti Pentikäinen ja teologian maisteri Johanna Paananen keskustelemassa Darfurin tilanteesta Loviisan rauhanfoorumin seminaarissa 2008.
Loviisan Rauhanfoorumi on vuosittain järjestettävä kesätapahtuma Loviisassa. Perinteisesti siihen kuuluu rauhan- ja turvallisuuskysymyksiä käsittelevä seminaari, toritapahtuma, rauhanmessu, konsertteja, taidenäyttelyitä, kirkkokonsertteja sekä Hiroshima -päivänä järjestettävä rauhankulkue Laivasillalta uimarannalle. Rauhanfoorumia on järjestetty vuodesta 1987 alkaen. Seminaarin aiheina on viime vuosina olleet mm. koti- ja kouluväkivalta, Lähi-itä ja arabikevät. Vuonna 2012 teemana oli Mahatma Gandhi ja väkivallattomuus. Foorumin teemasta päättää kerran vuodessa kokoontuva Loviisan rauhanfoorumin neuvottelukunta, jonka puheenjohtajana toimii suurlähettiläs Ilari Rantakari. Käytännön järjestelyistä vastaa pääsihteeri, jona vuoteen 2007 asti toimi kirkkoherra Veli-Matti Hynninen ja vuoteen 2016 asti FM Timo Virtala. Nykyisenä pääsihteerinä toimii KM Leena Viikari. Tapahtuman suojelijana toimii tasavallan presidentti Tarja Halonen.
Vuodesta  2007 Suomen Kristillinen Rauhanliike on ottanut vastuun rauhanfoorumin järjestämistä.
Aiheesta muualla

Loviisan Rauhanfoorumi: Facebook
Loviisan Rauhanfoorumi
Suomen Kristillinen Rauhanliike
Veli-Matti Hynninen
Timo Virtala
Loviisan sataman ratapiha

Loviisan satama on Suomen rataverkon liikennepaikka ja rataosan Lahti – Loviisan satama pääteliikennepaikka. Liikennepaikka sijaitsee Loviisan kaupungissa sijaitsevassa Valkon satamassa. Liikennepaikalla on ainoastaan tavaraliikennettä.
Aiheesta muualla

Holmberg, C. E.: Lovisan-Vesijärven rautatie (Hyväksytty ratahanke suunnitelma vuodelta 1897).  (Archive.org)  Helsinki:  Sanomalehti- ja kirjapaino Oy, 1897.  Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 09/2009). (suomeksi)
Port of Loviisa 2008 - Loviisan sataman kartta (Kartassa näkyy mm. satamaraiteisto)
Inkojen kulta

Inkojen kulta (engl. Inca Gold) on Clive Cusslerin vuonna 1994 julkaistu jännitysromaani. Suomeksi sen on kustantanut WSOY vuonna 1995 ja kääntäjänä toimi Jorma-Veikko Sappinen.
Loviisan rautatieasema

Loviisan rautatieasema (lyh. Lva, ruots. Lovisa järnvägsstation) on entinen rautatieliikennepaikka Loviisan kaupungissa rataosuudella Lahti-Loviisa. Säännöllinen henkilöliikenne Loviisassa loppui 1970-luvulla. Liikennepaikka lakkautettiin tammikuussa 2005.
Loviisan vanha asemarakennus rakennettiin 1900-luvun alussa kapearaiteisen Loviisan–Vesijärven rautatien varteen. Rakennuksen ulkonäkö muuttui useasti, esimerkiksi aseman tornihuippu purettiin ja rakennusta laajennettiin. Vanha asemarakennus purettiin vuonna 1973 valmistuneen Loviisan läntisen sisääntulotien sillan rakennustöiden yhteydessä.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: Kuva Loviisan asemasta
Vaunut.org: Kuva Loviisan alkuperäisestä rautatieasemasta
Intian rupia

| Intian rupia |
| --- | --- |

ISO 4217 -koodi:  INR (nro 356)
Keskuspankki:  Intian keskuspankki
Symboli:  ₹
Käyttäjät:  Intia, Bhutan (Bhutanin ngultrumin rinnalla)
Jaettava yksikkö:  paisa (p)
Intian rupia (symboli ₹, lyhenne ₨, kansainvälinen valuuttatunnus INR) on Intian virallinen rahayksikkö. Se on käytössä myös Bhutanissa Bhutanin ngultrumin rinnalla. Rupia on yleinen rahan nimi Etelä-Aasiassa.
Suurimmassa osassa Intiaa valuutta tunnetaan sanskritin sanasta rupjakam (hopearaha) periytyvillä nimillä. Rupian nimi on hindiksi ja urduksi rupajā, ja tamiliksi ja teluguksi rūpāji. Koillis-Intiassa valuutta tunnetaan toisesta sanskritin sanasta, tanka, johtuvilla nimillä. Bengaliksi rupian nimi on taka, assamiksi tôka ja orijaksi tôngka.
Valuuttaa merkitään symbolilla ₹, joka on kirjoitettu useimpiin Intian seteleihin. Intian hallitus hyväksyi 15. heinäkuuta 2010 valuutalle uuden symbolin (ks. kuva) nostaakseen valuutan tunnettavuutta.
Rupia jakautuu 100 paisaan.
Rupia, 1887. Brittiläinen Intia, kuningatar Victoria. Hopea 917.
1 rupia = 0,01394 euroa ja 1 euro = 71,7440 rupiaa (18. tammikuuta 2013).
Rupian nimi Intian virallisilla kielillä

assamiksi: টকা (tôka)
bengaliksi: ভারতীয় টাকা|টাকা
orijaksi: ଟଙ୍କା (tanka)
gudžaratiksi: રૂપિયો (rupiyo)
hindiksi: रुपया (rupayā)
urduksi ja kašmiriksi: روپے (rupay)
kannadaksi, tuluksi ja konkaniksi: ಭಾರತದ ರೂಪಾಯಿ (rūpāyi)
konkaniksi: रुपया (rupayā)
malajalamiksi: ഇന്ത്യൻ രൂപ|രൂപ (rūpā)
marathiksi: रुपये (rupaye)
nepaliksi: रुपियाँ (rupiya)
punjabiksi ਰੁਪਈਆ (rupiā)
sanskritiksi: रूप्यकम् (rūpyakam)
sindhiksi रुपियो (rupiyo)
tamiliksi இந்திய ரூபாய் (rūpāi)
teluguksi రూపాయి (rūpāyi)
| Tämänhetkiset INR-vaihtokurssit |
| --- | --- |
XE.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
OANDA.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Intian rupia Wikimedia Commonsissa
Laguna Verde

| Laguna Verde |
| --- | --- |

Valtiot:   Bolivia
Paikkakunta:  Potosí
Koordinaatit:  22°47′40″S, 67°50′12″W
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  4 300  m 
Pinta-ala:  3,4 km2 
 fiLaguna Verde 
Laguna Verde on Bolivian kaakkoisosassa sijaitseva suolajärvi. Järvi kuuluu Eduardo Avaroan suojelualueeseen ja sijaitsee noin 4 400 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella, Altiplanon ylängön lounaisosassa. Järvi sijaitsee 5 920 metriin kohoavan Licancabur-tulivuoren juurella. Ainoastaan kapea kaistale erottaa Laguna Verden sen itäpuolella sijaitsevasta Laguna Blancasta.
Järven vihreän- ja sinisenvärinen sävy johtuu mineraalipitoisesta sedimentistä, jossa on lyijyä, rikkiä, arsenikkia, kuparia ja kalsiumkarbonaattia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laguna Verde Wikimedia Commonsissa
Likosenlampi

| Likosenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°10′21″N, 26°37′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Härkäjärven valuma-alue (14.96)
Laskuoja:  oja Matala-Pölläkkään 
Järvinumero:  14.963.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,2 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  1,114 km  
Pinta-ala:  2,479 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLikosenlampi 
Likosenlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Pölläkän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 520 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Ylemmäisen valuma-alueeseen (14.963) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,2 metriä mpy.
Hypnales

| Hypnales |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
luokittelematon::  Sammalet
Kaari::  Lehtisammalet
Luokka::  Aitosammalet
Alaluokka::  Bryidae
Lahko::  Hypnales  W.R.Buck & Vitt
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hypnales eli palmikkosammalten lahko on laaja kasvilahko aitosammalten luokassa. Siihen kuuluu noin 40 heimoa. Suomessa esiintyviä heimoja on 31, lajeja 202.
Heimoja

Amblystegiaceae G.Roth – ritvasammalten heimo
Anomodontaceae Kindb.
Antitrichiaceae Ignatov & Ignatova
Brachytheciaceae Schimp. – suikerosammalten heimo
Callicladiaceae H.A.Crum
Calliergonaceae Vanderp., Hedenäs, C.J.Cox & A.J.Shaw
Campyliaceae
Catagoniaceae W.R.Buck & Ireland (ei Suomessa)
Climaciaceae Kindb.
Cratoneuraceae
Cryphaeaceae Schimp. (ei Suomessa)
Echinodiaceae Broth. (ei Suomessa)
Entodontaceae Kindb. (ei Suomessa)
Fabroniaceae Schimp. (ei Suomessa)
Fontinalaceae Schimp.
Habrodontaceae Schimp. (ei Suomessa)
Heterocladiaceae Ignatov & Ignatova
Hylocomiaceae M.Fleisch. – kerrossammalten heimo
Hypnaceae Schimp.
Jocheniaceae Jan Kučera & Ignatov
Lembophyllaceae Broth.
Lepyrodontaceae Broth. (ei Suomessa)
Leskeaceae Schimp.
Leucodontaceae Schimp.
Meteoriaceae Kindb. (ei Suomessa)
Microtheciellaceae H.A.Mill. & A.J.Harr. (ei Suomessa)
Myriniaceae Schimp.
Myuriaceae M.Fleisch.
Neckeraceae Schimp.
Orthorrhynchiaceae S.H.Lin (ei Suomessa)
Phyllogoniaceae Kindb. (ei Suomessa)
Plagiotheciaceae M.Fleisch.
Prionodontaceae Broth. (ei Suomessa)
Pseudoleskeaceae Schimp.
Pseudoleskeellaceae Ignatov & Ignatova
Pterigynandraceae Schimp.
Pterobryaceae Kindb. (ei Suomessa)
Pylaisiaceae Schimp.
Pylaisiadelphaceae Goffinet & W.R.Buck (Pylasiadelphaceae ? [Suomen Lajitietokeskus])
Regmatodontaceae Broth. (ei Suomessa)
Rhytidiaceae Broth.
Rutenbergiaceae M.Fleisch. (ei Suomessa)
Scorpidiaceae Ignatov & Ignatova
Sematophyllaceae Broth. (ei Suomessa)
Sorapilaceae M.Fleisch. (ei Suomessa)
Stereodontaceae Hedenäs, Schlesak & D.Quandt
Stereophyllaceae W.R.Buck & Ireland (ei Suomessa)
Symphyodontaceae M.Fleisch. (ei Suomessa)
Taxiphyllaceae Ignatov
Theliaceae M.Fleisch. (ei Suomessa)
Thuidiaceae Schimp. – havusammalten heimo
Trachylomataceae W.R.Buck & Vitt (ei Suomessa)
Inklinaatio

Inklinaatio (I) kuvaa kiertoradan kaltevuutta viitetasoa (xy) vasten.
Inklinaatio on kappaleen kiertoradan kaltevuutta kuvaava kulma. Taso, johon nähden inklinaatio mitataan, ja positiivisen suunnan valinta ovat käytännössä mielivaltaisia.
Aurinkokunnan kappaleiden inklinaatio mitataan Maan ratatasosta, Maan pohjoisnavan puoli on positiivinen. Planeettojen inklinaatiot ovat tyypillisesti muutamia asteita, samoin useimpien asteroidien. Komeettojen inklinaatiot ovat usein hyvin suuria, kymmeniä asteita.
Planeettaa (kuten Maata) kiertävien kuiden ja satelliittien inklinaatio mitataan planeetan päiväntasaajan tasosta.
Kaksoistähtien tapauksessa inklinaatio mitataan näkösäteeseen nähden. Pimennysmuuttujien eli toisensa ajoittain peittävien kaksoistähtien inklinaatio on 90 astetta. Näin toimitaan myös eksoplaneettojen havaittuja inklinaatioita ilmoitettaessa.
Lagunesin piirikunta

| Lagunes |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Norsunluurannikko
Perustettu:  2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Dabou
Väkiluku (2014):  1 478 047
Lagunesin piirikunta on yksi Norsunluurannikon piirikunnista. Lagunesin piirikunta sijaitsee Norsunluurannikon eteläisessä osassa. Piirikunnan pääkaupunki on Dabou. Vuonna 2014 Lagunesin piirikunnan väkiluvuksi mitattiin 1 478 047.
Synty

Lagunesin piirikunta perustettiin Norsunluurannikon osa-alueiden hallinnollisessa uudelleenjärjestelyssä vuonna 2011. Piirikunta muodostettiin yhdistämällä entiset Agnébyn ja Lagunesin alueet.
Inklusiivisuus

Inklusiivisuus voi tarkoittaa seuraavia:
Inkluusio (kasvatustiede), jokaisen oppilaan oikeus päästä oppimisvaikeuksista, sairaudesta tai vammasta huolimatta opetuksen piiriin tavallisissa koululuokissa
Diversity, equity, inclusion, henkilöstöpolitiikassa monimuotoisuuteen ja erilaisilla rotu-, sukupuoli-, seksuaalisuusakseleilla tunnistettujen henkilöryhmien reiluun kohteluun liittyvä käsite.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Inklusiivisuus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.