stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo suomalaisten muusikoiden taiteilijanimistä
S

S. V. Linden  (Veikko Viirtomaa)
S. Helminen (Sakari Järvenpää)
S. Ylämaa (Veikko Antero Samuli)
S. Takkinen (Pauli Aatos Hanhiniemi)
Sailo Lari (Markku Ilari Salonen)
Sakari Kukkonen (Veli-Sakari Kukkonen)
Sakari Wirta (Henry Haapalainen)
Sakke Andersson (Sakari Hannu Andersson)
Sakke Järvenpää (Sakari Järvenpää)
Salamanteri (Juhani Pohjanmies)
Sally Flesh (Ari Hirvonen)
Sam Eagle (Sami Jukka Piiparinen)
Sam Kaindof (Kari Auvinen)
Sam Yaffa (Sami Takamäki)
Sami Kukka (Esa Santonen)
Sam Linden (Karl Robert Samuel Linden)
Sammy Babitzin / Babitsin (Aleksandr Babitzin)
Sammy Black (Sami Saarela)
Satu Jormas (Vilho Jylhä)
Satu Waltari (Satu Elstelä)
Sepi Kumpulainen (Seppo Kumpulainen)
Signmark (Marko Vuoriheimo)
Siiri Albrecht (Aino Veijola)
Sika Helander (Kari Juhani Salmi)
Simeoni Viikate (Simo Kairistola)
Simo Ralli (Kari Komsi)
Sipi Castrén (Ilkka Vainio)
Sir Christus (Jukka Mikkonen)
Sirkka-Liisa Krapinoja (Sirkka-Liisa Sass)
Sirkka-Liisa Krapinoja-Sass (Sirkka-Liisa Sass)
Sirkka Laine (Sirkka Valkola-Laine)
Skele (Niklas Varisto)  ks. Egotrippi
Sointu Karikas (Harry Bergström)
Sole Kallioniemi-Garam (Soile Kallioniemi-Haukilahti)
Solja Tuuli (Sauvo Niilo Pellervo Puhtila)
Sonny Heinilä (Kari Juhani Heinilä)
Sotta (Pasi Hiihtola)
Splendid (Pekka Laine)
Steen Christensen (Seppo Lampela)
Steen1 (Seppo Lampela)
Sulo Sala (Antti Koskinen)
Sulo Sointu (Toivo Kärki)
Susanna Savela (Kalervo Osmo Väinö Halonen)
Susi-Kalle Andersson (Heimo Holopainen)lähde?
T

T. B. Widow (Tapio Kakko)
T. P. Vankka (Mats Lars Olof Hulden)
T. Kuppi (Timo Kullervo Nykyri)
T. Kutvonen  (Martti Mikko Sakari Innanen)
T. Tarvo (Jukka Korpinen)
T. Tykki (Aimo Vänskä)
Taannehtiva Seuralainen (Markku Vesa Milton Into)
Tade (Tadeusr Muc)
Taiska (Hannele Suominen)
Taisto Piipponen (Tommy Huovinen)
Taisto Tammi (Taisto Lundberg)
Tamara (Tamara Hramova)
Tanja Anneli (Tanja Zimmermann)
Tanja Tolonen (Jukka Jorma Tolonen)
Tanna (Tapani Oskari Tikkanen)
Tanza (Tanja Karttunen)
Tapani Kalle (Kalevi Tapani Jussila)
Tapio Lauhamaa (Lauhamaa Vesa Tapio)
Tappu (Heino Vilja)
Tarkku (Tarleena Sammalkorpi)
Taru Tulimaa (Marja-Leena Nykänen)
Tarro (Tapio Mäkinen)
Tasis (Markku Wettenranta)
Tauski (Tauno Peltonen)
Tauno Eskola (Erkki Eirto)
TB Widow (Kakko Tapio)
Teddy Guitar (Alpo Hakala)
Teddy-Boy Daltton (Kari Väänänen)
Tepa Karjalainen (Tenho Mikael Kareen)
Teppo Räme (Rauli Somerjoki)
Terttu-Kaarina (Terttu-Kaarina Ryynänen)
Theon (Torsti Mäkinen) Partio 1/2007 s.13
Thomas (Markku Suominen)
Tidjän (Ba Tidane)
Tiina Kouva (Veikko Juntunen)
Tiina Tiikeri (Kristiina Helena Helander)
Tiina Vaneri (Ari Viitanen)
Tiitti Wes (Markku Salonen)
Tikka (Sauvo Niilo Pellervo Puhtila)
Timitri (Timo Jutila)
Timo Jämsen (Keijo Ahola)
Timo Lossi (Jaakko Borg)
Timo Poro (Kim Borg)
Timo Tervo (Timo Antero Tervomaa)
Timo Teräste (Dagmar Parmas-Saarnio)
Timo Tuomas Lehtiö (Reiman Raul Tapio)
Timo-Timo (Timo Mikko Pitkänen)
Timo Vuori (Martti Piha)
Timjami (Sauvo Niilo Pellervo Puhtila)
Tina (Tina Pettersson)
Tinni (Timo Pekka Kuusisto)
Tintti-Kalle (Harry Bergström)
Tippavaaran Isäntä (Oke Tuuri)
Titta Jaskari (Raul Reiman)
Titta Jokinen (Leena-Maija Jokinen)
Tixa (Juka Timo)
Tjärbacka (Helena Eeva)
Tokela (Mika Tuokkola)
Tom Dozen (Tommi Läntinen)
Tommi Liuhala (Tuomo Antero Liuhala)
Tommy Tuomas (Kari Kustaa Tuomisaari)
Toni (Toini Johanna Ollikainen)
Toni Aare (Tony Aare)
Toni Antone (Jorel Antone)
Toni Andström (dimi dallas)
Toni Antone (Viorel Mihaiu Antone)
Toni Harju (Topi Sauli Henrikki Tauniharju)
Tontsa (Toni Tontsa Uotila)
Tonny Heline (Toni Petteri Helin)
Topi Aaltonen (Carl Ara)
Topi ja Toivottomat (Aulis Helttunen)
Topi Sorsakoski (Pekka Tammilehto)
Topias (Toivo Kauppinen)
Torsten Huilin (Risto Hiltunen)
Tsöötz Kettula (Teijo Antero Kettula)
Tuijamaria (Tuija Maria Korpipää)
Tukija (Jukka Jarvola)
Tuli.P (Pertti Ylä-Tulijoki)
Tulijoki Pertti (Pertti Ylä-Tulijoki)
Tumppi Varonen (Tuomo Valokainen)
Tumba Tamminen (Tuomo Tamminen)
Tunne Kosti (Jukka Kalevi Kittilä)
Tuokko (Antti Törneroos)
Tuomari Nurmio (Hannu Juhani Nurmio)
Tuomo Tykki (Aimo Vänskä)
Tupakka Paul (Kai Kilpiä)
Tupa-Uuno (Uuno Ilmari Tupasela)
Ture Ara (Carl Ara)
Tusse Thomasson (Peter Thomasson)
Tutta Jew (Raili Tuttujew)
Tuula Johansson (Tuula Marjatta Raikamo)
Tuula Ja Paula (Karppanen Tuula) - (Karppanen Paula)
Tuula Teivainen (Tuula Raikamo)
Tuxa (Matti Tukiainen)
Tv (Vuorinen Timo Juhani)
Twist Twist Erkinharju (Teijo Tapani Erkinharju)
Tyrone Tougher (Esa Leinonen)
Törbö-Liperi (Pentti Matilainen)
U

U. Kajanus (Ulla Kajanus)
U. Kalanti (Usko Kemppi)
U. Talka (Usko Kemppi)
Ufo (Ufo Mustonen)
Ulf-Erik  (Ulf-Eric Qvickström)
Ulla (Tellervo Paasiluoto)
Ulla Lappalainen (Ulla Lappalainen-Vastamäki)
Ulla ja Tiina  (Ulla Margareta Rif) ja (Märta Christina Rif)
Uniikki (Dan Tolppanen)
Upe (Urpo Jokinen)
Urpo (Urpo Tapani Sorvali)
Urpo Kari (Urpo Jokinen)
Usko Hurmerinta (Usko Kemppi)
Usko Tanko (Esko Hartikainen)
Utopia (Seppo Paakkunainen)
V

V. Arti (Kaarlo Väinö Valve)
V. Esine (Rauli Somerjoki)
V. Hehtolitra (Reijo Lehtovirta)
V. Kivirinta (Ville Aukusti Laurila)
V. Vekkuli (Antero Alpola)
Valdemar (Martti Piha)
Vale Tynys (Valto Veikko Tynnilä)
Valentin (Ensio Rislakki)
Valentin (Marko Virkkula)
Valki (Valma Kivitie)
Vanha-Vaari (Kauko Käyhkö)
Varastomies (Ilkka Jussi Vainio)
Vasara (Toivo Kärki)
VeePee Lehto (Veli-Pekka Juhani Lehto)
Veikko Takala (Einari Kurt Marvia)
Veikko Vallas (Sauvo Niilo Pellervo Puhtila)
Veikko Virmajoki (Arvo Kalliola)
Veikko Ukonniemi (Rafael Ylkänen)
Veli Lehto  (Lehtinen Viljo Leopold)
V-P Lehto (Veli-Pekka Juhani Lehto)
Veka Järviö (Veikko Järviö)
Vekara (Veikko Nisukangas)
Veli Veijo (Vilho Viikari)
Veli-Juhani (Bror Hugo Wiik)
Vellamo (Jan Vellamo)
Veltto Virtanen (Pertti Virtanen)
Vera (Heidi Susanna Puurula, ent. Vahakallio)
Vesa Lehti (Toivo Kärki)
Vesa Vain (Vesa Puukkoniemi)
Vexi Salmi (Veikko Salmi)
Vicky Rosti (Virve Hannele Rosti)
Victor Kalborek (Erik Kristian Mantere)
Vieno Hymy (Timo Sakari Jokinen)
Vieno Vainaa (Raul Tapio Reiman)
Vigues De Laborrek (Erik Kristian Mantere)
Viima (Sten Ducander)
Viktor Hurmio (Roland Viktor Rantschukoff)
Vili Vilperi (Harry Vuorinen)
Viljo Kyttälä (Mauri Antero Numminen)
Ville (Vilho Koljonen)
Vilski (Vili Räikkä)
Vinnie Lane (Veijo Uolevi Mäki)
Vinski Matias Kutvonen (Juhani Yrjö Lahti)
Viola Talvi (Viola Nikkanen)
Vilho Kari (Aimo Vilho Andersson)
Virve (Virve Nortia)
Vivian Bardot (Lasse Aaltonen)
Vivian Sin'amor (Risto Solopuro)
Voude (Ari Vuotilainen)
Vuokko (Kerttu Mustonen)
VVV (Marko Antero Viitasaari)  (ks. Maj Karma)
W

W. Stone (Toivo Kärki)
Waldo (Marko Reijonen)
Walter Rae (Valto Veikko Tynnilä)
Warras (Usko Kemppi)
Welkku (Veli-Matti Nurminen)
Wille Wilenius  (Michael Wilenius)
William Korwenkoski (Arto Juhani Rinne William)
William White (Antti Yrjö Hammarberg)
Willy Devone (Hannu Olavi Simola)
Wiola Talvikki (Viola Nikkanen)
Witikainen (Erkki Vitikainen)
Woude (Ari Tapio Voutilainen)
Y

Y Jora (Yrjö Gunaropulos)
Yari (Jari Knuutinen)
Ykä Babitzin (Georgij Babitzin)
Yona (Johanna Louhivuori)
Yrjö Veijola (Yrjö Hugo Karl Weilin)
Yrjö Väsäri (Göran Ödner)
Z

Zachary Hietala (Sakari Harri Pekka Hietala)
Zape Leppänen (Urpo Leppänen)
Zarkus Poussa ( Jukka Markus Poussa)
Zühlke (Catharina Zühlke)
Ö

Örkki (Jan Yrlund)
Öövin Hankin (Kalervo Osmo Väinö Halonen)
Aiheesta muualla

Salanimiluettelo äänitearkiston tietokannassa
Lämpö (fysiikka)

Tulikuuma rautatanko säteilee lämmön lisäksi näkyvää valoa.
Lämpö on lämpötilaerosta johtuvaa energian siirtymistä lämpimästä kappaleesta viileämpään kappaleeseen.tarvitaan parempi lähde Lämmön eli lämpömäärän tunnus on Q ja sen SI-yksikkö on energian yksikkö joule (J).
Kappaleen vastaanottama tai luovuttama lämpö nostaa tai laskee yleensä sen lämpötilaa. Se, minkä verran tietty lämpömäärä nostaa kappaleen lämpötilaa, riippuu kappaleen massasta ja sen koostumuksesta, sillä eri aineilla on eri suuret ominaislämpökapasiteetit. Aineen sulamis- tai kiehumispisteessä siihen tuotu lämpö ei kuitenkaan nosta sen lämpötilaa, ennen kuin se on kokonaan sulanut tai höyrystynyt. Olomuodonmuutoksessa aineeseen sitoutuvaa tai siitä vapautuvaa lämpöä kutsutaan latentiksi eli piileväksi lämmöksi.
Kappaleen lämmetessä sen vastaanottama lämpömäärä sitoutuu aineen molekyylien lämpöliikkeeksi. Toisin kuin fysiikassa, yleiskielessä lämmöllä tarkoitetaan usein joko lämpötilaa tai kappaleen ominaisuutta, jota aiheuttaa lämpimän aistimuksen kappaletta koskettaessa.
Energian siirtyminen lämpönä

Lämpö siirtyy aina kuumemmasta kappaleesta kylmempään lämpöopin sääntöjä noudattaen, eli lämpötilaeroja tasoittavasti.selvennä  Siirtyminen voi tapahtua johtumalla, säteilemällä tai konvektiolla (kuljettumalla). Konvektiossa eli kuljetuksessa energiaa siirtyy virtaavan kaasun tai nesteen mukana. Johtuessa energia siirtyy suoraan kahden tai useamman aineen kosketuspinnan kautta. Lämpösäteilyssä energia siirtyy materiaalin emittoimana sähkömagneettisena säteilynä. Lämpösäteily ei tarvitse väliainetta, joten se voi läpäistä jopa tyhjiön. Näissä kaikissa esimerkeissä siirtynyt energia on siis lämpöä.
Lämpö ja työ

Kappaleen lämpötilan muutokseen, eli sisäenergian muutokseen  \Delta U, vaaditaan joko työtä W tai lämpöä Q (riippuen siitä miten systeemin tekemä ja systeemiin tehty työ määritellään on työn etumerkki joko positiivinen tai negatiivinen).
\Delta U=Q+W.
Lämpötila on intensiivisuure, lämpö eli lämpömäärä sen sijaan ekstensiivisuure. Se, minkä verran tietty lämpömäärä nostaa kappaleen lämpötilaa, riippuu luonnollisesti kappaleen koosta, mutta myös aineesta, sillä eri aineilla on eri suuret ominaislämpökapasiteetit.  Kappaleen lämpötilan nostamiseen arvosta  T_{1} arvoon  T_{2}, tarvittava lämpömäärä on
Q=m\cdot c\cdot (T_{2}-T_{1}),
missä m on kappaleen massa ja c ominaislämpökapasiteetti massayksikköä kohti. Toisaalta systeemiin on saatettu tehdä työtä W, mikä muuttaa systeemin lämpötilaa. Tehty työ saattaa olla  esim. kitkan tekemää työtä tai sähkövastuksen läpi kulkevan virran tekemää työtä, joka nostaa hehkulangan lämpötilaa. Kemiallisissa reaktioissa voi systeemi joko vapauttaa tai sitoa tietyn lämpömäärän, tällöin puhutaan joko ekso- tai endotermisestä reaktiosta. Samoin aineen olomuodon muutokset ovat joko endo- tai eksotermisiä, sulaminen, höyrystyminen ja sublimoituminen ovat endotermisiä tapahtumia ja vastaavasti tiivistyminen, jähmettyminen ja härmistyminen ovat eksotermisiä.
Kun kappaleen lämpötila on sen sulamis- tai kiehumispisteessä, siihen tuotu lämpö ei nosta sen lämpötilaa, ennen kuin se on kokonaan sulanut tai höyrystynyt. Tähän kuluva lämpömäärä massayksikköä kohti on aineen sulamis- tai höyrystymislämpö. Reaktiolämpö taas on tietyssä kemiallisessa reaktiossa sitoutuva tai vapautuva lämpömäärä moolia kohti.
Lämpömäärän yksiköt

Koska lämpömäärä on energian mitta, se mitataan nykyään samoina yksikköinä kuin muutkin energian muodot eli jouleina kerrannaisineen. Tieteenhistorian varhaisemmissa vaiheissa lämpömäärä on kuitenkin ollut paljon helpompi mitata sen mukaan, minkä verran se lämmittää tiettyä ainemäärää kuin määrittää, mitä määrää mekaanista energiaa se vastaa. Tämän vuoksi ennen SI-järjestelmän käyttöönottoa lämpömäärälle käytettiin eri mittayksikköä, kaloria. Yksi kalori määriteltiin alun perin lämpömääräksi, joka lämmitti yhden gramman vettä +14,5 celsiusasteesta +15,5 celsiusasteeseen.  Myöhemmin voitiin mittauksilla osoittaa, että yksi kalori oli noin 4,1868 joulea, ja vuonna 1956 kalori määriteltiinkin uudestaan niin, että se oli tasan 4,1868 joulea. Tätä suhdelukua on nimitetty lämmön mekaaniseksi ekvivalentiksi.
Tieteenhistoriaa

Aikaisemmin lämpöä pidettiin yleensä erityisenä aineena, josta esimerkiksi Antoine Laurent Lavoisier käytti nimitystä kalorikki. Sen oletettiin olevan massatonta tai ainakin äärimmäisen harvaa, näkymätöntä ja nestemäistä ainetta, jota kaikki kappaleet sisälsivät sitä enemmän, mitä korkeampi niiden lämpötila oli. Lämmön johtumisen oletettiin johtuvan kalorikin siirtymisestä kappaleesta toiseen.
Kalorikkiteorian avulla voitiin selittää monia ilmiöitä kuten lämpölaajeneminen ja lämpötilaerojen tasoittuminen. Vaikeasti selitettäväksi osoittautui kuitenkin kappaleiden lämpötilan nousu kitkan vaikutuksesta niitä hangatessa.
Jo 1100-luvulla esitettiin hypoteesi, että havaittava lämpö on jonkinlaista aineen pienimpien osien liikettä. Myöhemmin saman teorian esittivät muun muassa Francis Bacon ja Robert Hooke sekä 1700-luvun lopulla Rumfordin kreivi Benjamin Thompson. Yleisesti hyväksytyksi tämä käsitys tuli kuitenkin vasta vähän ennen 1800-luvun puoliväliä, kun energian säilymislaki tuli tunnetuksi ja voitiin määrittää myös lämmön mekaaninen ekvivalentti, jonka esitteli James Joule.
Lämpö-sanan käyttö yleiskielessä

Lämpö-sanaa käytetään arkikielessä usealla eri tavalla kuin sen tieteellinen merkitys on. Lämpö voidaan kuvata ominaisuutena, mikä aiheuttaa lämpimän aistimuksen. Lämpö on myös yleiskielen määritelmän mukaan aineen pienimpien osasten liikettä ja lämpöliikkeeseen liittyvä energialaji . Lämpö-termillä tarkoitetaan välillä fysiikassa myös varastoitunutta energiaa, lämpöenergiaa eli termistä energiaa, joka on sitoutunut kappaleisiin . Vanhoissa tietosanakirjoissa lämpö on myös määritelty lämpöliikkeeksi, mutta IUPAC:n määritelmä käsittelee termiä "heat" vain siirtyvän energian merkityksessä. Lämpö yhdyssanassa kuvaa lämpötilaan liittyvää ominaisuutta kuten kainalolämpö tai ruumiinlämpö.
Absoluuttinen nollapiste

Absoluuttinen nollapiste on lämpötila, jossa tasapainossa olevat atomit ovat alimmalla energiatilallaan. Se on siten myös matalin mahdollinen lämpötila ja siten Kelvin-asteikon alkuarvo. Fysikaalisesti sen saavuttaminen on kuitenkin mahdotonta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lämpö (fysiikka) Wikimedia Commonsissa
Opetus.tv: Fysiikan etäopiskeluympäristö, Lämpö
Lämpeneminen (Arkistoitu – Internet Archive) Opetushallitus
Lämmön convektiota eli siirtymistä eri lämmönlähteistä.
Lääkemääräys

Lääkemääräyksen symboli ℞.
Lääkemääräys eli -resepti on lääkärin kirjoittama asiakirja, joka välittää lääkärin ja potilaan yhdessä tekemän hoitopäätöksen tiedoksi apteekille. Laillistettu sairaanhoitaja, optikko ja suuhygienisti, joka on suorittanut rajatun lääkkeenmääräämisen koulutuksen voi määrätä rajatusti lääkkeitä. Tämä sairaanhoitajan, optikon ja suuhygienistin rajattu lääkkeenmääräämisoikeus on toimipaikkakohtainen ja siinä on rajattu ne lääkeaineet, joita henkilö saa määrätä. Lääkemääräys koskee lääkkeen toimittamista eikä sen käyttöä, sillä potilaalla on lakiin erikseen kirjattu oikeus kieltäytyä lääkehoidosta. Apteekit sen sijaan saavat myydä monia lääkkeitä vain lääkemääräyksellä (katso Lääkevalmisteiden sääntely).
Lääkkeen reseptille laittamiselle on oltava hyvät syyt. Esimerkiksi antibioottien teho laskisi, jos niitä käytettäisiin liikaa. Monet lääkkeet on määritelty reseptilääkkeiksi väärinkäytön mahdollisuuden ja/tai niiden vaarallisuuden vuoksi. Osa on määritelty reseptilääkkeiksi, jotta niiden käyttöä kyettäisiin seuraamaan.
Suomalaiset apteekit on velvoitettu vaihtamaan reseptilääkkeen halvempaan vaihtokelpoiseen valmisteeseen, ellei potilas tai lääkäri ole kieltänyt lääkevaihtoa.
Reseptin määräämismahdollisuudet

Perinteisesti lääkkeitä on määrätty lomakkeella, joko käsin tai kirjoituskoneella täytetyllä – nykyisin lääkäri usein täyttää lomakepohjan tietokoneella ja tulostaa paperille. Suomessa reseptin voi kuitenkin kirjoittaa mille paperille tahansa, eli reseptilomakkeen käyttö ei ole välttämätöntä. Lääkäri vahvistaa lääkemääräyksen  allekirjoituksellaan. Huumausaineiksi luokiteltava lääke määrätään Suomessa erityisellä huumausainelääkemääräyslomakkeella, joka on Suomen Pankin setelipainon painama.
Lääkäri voi määrätä reseptin myös soittamalla apteekkiin. Puhelinreseptien määräämisessä on rajoituksia. Suomessa niin sanottuja PKV-A-lääkkeitä ja huumausaineita ei voi määrätä puhelimitse lainkaan ja muista PKV-lääkkeistä (’pääasiallisesti keskushermostoon vaikuttava lääke’) voi puhelimitse määrätä vain pienimmän pakkauskoon.
Lääkemääräykset voidaan toimittaa apteekkiin myös sähköisesti, mikä säästää vaivalta ja ehkäisee mahdollisia väärinkäytöksiä. Suomessa sähköinen lääkemääräys on vallitseva tapa määrätä lääkkeitä: lääkäri kirjoittaa reseptin tietokoneella ja lähettää sen salatulla yhteydellä tietokantaan, josta se voidaan hakea missä tahansa apteekissa. Potilas ei saa paperista reseptiä (halutessaan hän saa vastaavat tiedot sisältävän potilasohjeen)  mukaansa, mutta hän voi hakea lääkkeensä mistä vain apteekista esittämällä henkilöllisyystodistuksen. Myös Ruotsissa sähköinen resepti on yleisessä käytössä.
Alkoholia saa suomalaisista apteekeista toimittaa vain lääkärille, hammaslääkärille ja eläinlääkärille omassa työssä tarvittavaan tarkoitukseen kuten esimerkiksi välineiden puhdistus ja reseptissä on merkintä ”Pro auctore” (’tekijää varten’). Myös lääketieteelliseen käyttöön tarkoitettua alkoholia voi määrätä vastaavanlaisella reseptillä.
Lääkemääräyksen tiedot

Lääkemääräys eli resepti voidaan jakaa osiin seuraavasti: invocatio, prescriptio, subscriptio, signatura ja inscriptio. Esimerkiksi Yhdysvalloissa resepti jaetaan osiin superscriptio, inscriptio, subscriptio, signatura.
Invocatio tarkoittaa jumalolentojen avuksi kutsumista. Antiikin roomalaiset lääkärit aloittivat lääkemääräyksensä jumala Juppiterin merkillä (). Myöhemmin kristityt lääkärit korvasivat tämän ristimerkillä. Nykyisin resepti aloitetaan recipe-kehotuksella (latinaa, ’ota’), joka voidaan lyhentää esimerkiksi Rec. tai symbolilla ℞. Yhdysvalloissa resepti alkaa superscriptiolla, johon kuuluu tämän aloitusmerkin lisäksi potilaan tiedot.
Prescriptio eli ordinatio (yhdysvaltalaisessa käytännössä inscriptio) on reseptin se osa, johon on merkitty lääkkeen nimi ja vahvuus tai lääkevalmisteeseen käytettävät aineet ja niiden määrät.
Subscriptiossa ilmoitetaan toimitettava määrä sekä miten ko. valmiste tulee apteekissa mahdollisesti valmistaa. Signatura sisältää ohjeet lääkkeen käyttäjälle. Suomessa reseptin lopussa inscriptio-osa sisältää ajan ja paikan sekä lääkkeen määrääjän tiedot.
Lääkemääräyksen tiedot > Ex tempore -resepti

Ex tempore -resepti on apteekissa valmistettavan lääkkeen resepti, johon lääkäri on kirjoittanut reseptin prescriptioon valmistettavat ainesosat ja määrät ja subscriptioon valmistustavan. 
Esimerkki:
''Viisaanmiehen haavasalva''
Invocatio..............Rec.
Prescriptio............ZnO                                    5,0
                       Bism.subnitr.                          3,0
                       Acid.bor.                              3,0
                       Diacetylaminoazotoluol.                1,5
                       Vaslin.alb.                    ad    100,0
Subscriptio............M.f.ungt.D.S.
Signatura..............Tarvittaessa, kahdesti päivässä, ohuelti haavaan.
Inscriptio.............Helsinki 11.2.2006 Paavo Potilas SV 123456 Liisa Lääkäri 1.3.2000
Sähköinen resepti Suomessa

PKV-lääkkeiden ja huumausainelääkkeiden paperisen lääkemääräyksen oli määrä poistua kokonaan käytöstä 1.1.2015. Koska kaikki potilastietojärjestelmät eivät olleet tähän vielä valmiita, on uusi määräaika 1.11.2015, jonka jälkeen PKV- ja huumausainereseptit on kirjoitettava aina sähköisinä. Vuodesta 2017 alkaen kaikki lääkemääräykset on laadittava sähköisesti. Paperi- ja puhelinreseptit ovat siihen saakka käytössä sähköisen lääkemääräyksen rinnalla. Paperi- ja puhelinreseptejä voi kuitenkin käyttää vuoden 2016 jälkeenkin poikkeustilanteissa. Vuodesta 2017 alkaen reseptien voimassaoloaika on lähtökohtaisesti kaksi vuotta. Kuitenkin tarpeen vaatiessa lääkäri voi määrätä lyhyemmän voimassaoloajan.lähde?
21. tammikuuta 2019 alkaen suomalainen sähköinen resepti hyväksytään Viron apteekeissa. Omakanta.fi-palvelussa täytyy hyväksyä tietojen luovuttaminen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sähköinen resepti (Arkistoitu – Internet Archive) Kansallinen Terveysarkisto (Kanta)
Erityisluvat (Arkistoitu – Internet Archive) Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea.
Sosiaali- ja terveysministeriön asetus lääkkeen määräämisestä FINLEX - Säädökset alkuperäisinä.
Tšekinkielinen esimerkkiresepti. Lyhenne Rp. (recipe) aloittaa reseptin. Praescriptiossa neuvotaan ottamaan salisyylihappoa (acidi salicylici) 5,0 grammaa ja vaseliinia niin, että aineita on yhteensä 100,0 grammaa. Subscriptiossa neuvotaan sekoittamaan (M. eli misce). Signatura alkaa kehotuksella S. (signa), jota seuraa käyttöohje: na paty on tšekkiä ja tarkoittaa ’jalalle’. Alla lääkärin tiedot.
Maamme Viikkosanoma

Lehden ensimmäisen varsinaisen numeron etusivu.
Maamme Viikkosanoma oli Tampereella vuosina 1890–1891 ilmestynyt sanomalehti.
Kansakoulunopettaja Johannes Walve perusti Maamme Viikkosanoman aikaisemmin julkaisemansa Maamme-lehden jatkoksi. Edeltäjänsä tapaan se oli linjaltaan suomenmielinen, kristillis-siveellinen ja konservatiivinen. Tämäkään julkaisu ei pärjännyt Tampereen kovassa lehtikilpailussa ja se lakkasi jo kahden kuukauden kuluttua.
Aiheesta muualla

Maamme Viikkosanoma digitoituna kansalliskirjastossa
Maaningan vaakuna

Maaningan vaakuna (1952-2014)
Maaningan vaakuna oli Maaningan kunnan tunnus. Vaakunan sorsalinnut viittaavat Maaninkaan 1500-luvulla Pohjois-Savon hallinnolliseksi keskukseksi rakennettuun Tavinsalmen kuninkaankartanoon.
Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä kultapalkki, jossa kolme mustaa, punavaruksista, seisovaa sorsaa hirsittäin.” Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja Maaningan kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 14. syyskuuta 1952. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 12. joulukuuta samana vuonna.  Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2015, kun Maaninka liittyi Kuopion kaupunkiin.
Lämmönsäätely

Lämmönsäätely on eläimen tapa pitää ruumiinlämpönsä tasaisena ja sopivan korkeana silloinkin kun ympäristö on sitä kuumempi tai kylmempi. Tällöin solujen toiminta säilyy vilkkaana.
Tasalämpöisten eläinten kuten nisäkkäiden ja lintujen ruumiinlämpö pyrkii pysymään samana elimistön lämmöntuotannon avulla, vaikka ympäristön lämpötila olisi sitä korkeampi tai matalampi. Vaihtolämpöisten eläinten kuten matelijoiden ruumiinlämpö on riippuvainen ympäristön lämpötilasta.
Ihmisen lämmönsäätely > Ruumiinlämpö

Ihmisen ydinlämpö on noin 37 °C. Se miten suuri osa elimistöstä kuuluu tähän ydinosaan, riippuu ympäristön lämpötilasta. Pienimmillään hyvin kylmässä ympäristössä ydinosaan kuuluvat vain keskushermoston ja rinta- ja vatsaontelon elimet. Sen sijaan raajojen ja etenkin sormenpäiden ja varpaiden lämpötila on useita asteita matalampi. Kun ympäristön lämpötila on korkea, ydinosa kattaa lähes koko elimistön. Ihmisen täytyy pitää ruumiinlämpönsä 25 ja 42 asteen välillä tai hän on vaarassa kuolla. Jo alle 33 asteessa lämmönsäätelykyky heikkenee, ja 27–30 asteen ruumiinlämpö aiheuttaa tajunnan menettämisen. Ruumiinlämpö nousee aterian jälkeen sekä lihastyössä.