stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nadka Goltševa

| Mitalit> Maa:   Bulgaria.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Bulgaria> Naisten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Moskova 1980 |  |  |
|  Pronssia | Montréal 1976 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Bulgaria 1972 |  |  |
|  Hopeaa | Unkari 1983 |  |  |
|  Pronssia | Ranska 1976 |  |  |
Nadka Vangelova Goltševa (bulg. Надка Вангелова Голчева, s. 12. maaliskuuta 1952 Tšuritšeni) on bulgarialainen kilpauransa päättänyt koripalloilija ja olympiamitalisti.
Goltševa saavutti Bulgarian naisten maajoukkueessa olympiahopeaa Moskovassa 1980, olympiapronssia Montréalissa 1976, EM-hopeaa Bulgariassa 1972 ja Unkarissa 1983 ja EM-pronssia Ranskassa 1976. Hän kuului Bulgarian kokoonpanoon myös vuosien 1983 ja 1986 MM-kilpailuissa sekä vuosien 1978, 1980 ja 1981 EM-kilpailuissa.
Aiheesta muualla

Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Nadka Goltševa Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Bulgarian joukkue – Kesäolympialaiset 1976
4 Goltševa |
5 Metodieva |
6 Makaveeva |
7 Mihailova |
8 Gjurova |
9 Bogdanova |
10 Jordanova |
11 Dilova |
12 Štărkelova |
13 M. Stojanova |
14 Skerlatova |
15 P. Stojanova
Bulgarian joukkue – EM-kilpailut 1976
4 Goltševa ·
5 Metodieva ·
6 Makaveeva ·
7 Mihailova ·
8 Jankova ·
9 Bogdanova ·
10 Novkova ·
11 Dilova ·
12 Štărkelova ·
13 M. Stojanova ·
14 Skerlatova ·
15 P. Stojanova
Bulgarian joukkue – Kesäolympialaiset 1980
4 Goltševa |
5 Metodieva |
6 Makaveeva |
7 S. Mihailova |
8 Dermendžieva |
9 Bogdanova |
10 A. Mihailova |
11 Brainova |
12 Slavtševa-Stefanova |
13 Radkova |
14 Germanova |
15 Stojanova
Müller-Lyerin illuusio

Kaksi nuolijoukkoa, joissa ilmenee Müller-Lyerin optinen illuusio. Alempi kuvio osoittaa, että kaikki nuolet ovat yhtä pitkät.
Müller-Lyerin illuusio on optinen illuusio, joka ilmenee tyylitellyistä nuolista muodostetussa kuviossa. Kun katsojia pyydetään silmä­määräisesti piirtämään merkki kuvion keski­pisteeseen, jokseenkin kaikki tekevät merkin liian kauas nuolen kärjestä. Ilmiön pani merkille F.C. Müller-Lyer vuonna 1889.
Saman illuusion nykyisin tunnetumpi muunnelma ilmenee kahden vertailtaessa kahta allekkain sijoitettua nuoli­kuviota. Molemmissa on yhtä pitkät vaaka­suorat janat, joiden kummastakin päästä lähtee kaksi lyhempää janaa siten, että toisessa kuviossa vaaka­suoran janan ja lyhempien janojen väliset kulmat ovat teräviä, toisessa tylppiä. Toisin sanoen toisen vaakasuoran janan kummassakin päässä on nuolen kärkeä, toisen kummassakin päässä taas nuolen takapäätä muistuttavat kuviot. Tällöin jälkimmäinen jana näyttää selvästi edellistä pidemmältä.
Erot eri ihmisryhmien välillä

On osoittautunut, että Müller-Lyerin illuusio ei ilmene yhtä voimakkaana kaikkiin kulttuureihin ja ikä­ryhmiin kuuluvilla ihmisillä.
Segall, Campbell ja Herskovitz ovat tehneet vertailevaa tutkimusta siitä, kunka voimakkaana maailman eri alueiden asukkaat havaitsivat neljä eri optista illuusioita. Tätä varten tutkimukseen valittiin kolme ihmisryhmää Euroopasta, yksi Afrikasta ja yksi Filippiineiltä. Eri ryhmissä silmämääräiset arviot siitä, kuinka suuri janojen pituusero oli, vaihteli 1,4 %:n ja 20,34 %:n välillä. Osoittautui, että eri oli suurin kolmen tutkimuksessa olleen eurooppalaisen ihmisryhmän mielestä. Tämän on arveltu johtuvan siitä, että Müller-Lyerin illuusioon vaikuttavat suuressa määrin ihmisen jokapäiväisessä ympäristössä olevat tutut esineet.  Koska länsimaisessa kulttuurissa suora­kulmaisia esineitä ja huoneita on runsaasti kaikkialla ihmisen asuinympäristössä, pitkälti niiden vaikutuksesta tasokuviot hahmotetaan helposti perspektiivisesti havaittujen suora­kulmaisten esineiden särmiksi.
Myöhemmin Ahluwalia teki samanlaisen tutkimuksen sambialaisilla lapsilla ja nuorilla aikuisilla. Tällöin verrattiin maaseudun ja kaupungin asukkaiden vastauksia.  Osoittautui, että kaupunkilaiset havaitsivat illuusion maalaisia voimakkaamin, samoin nuorimmat koe­henkilöt vanhempia voimakkaammin. Vaikka tämä ei suoranaisesti vahvistakaan hypoteesia siitä, miten suora­kulmaisten esineiden runsaus vaikuttaa asiaan, se osoittaa kuitenkin, että samassakin kulttuuri­piirissä ympäristö vaikuttaa siihen, kuinka herkästi Müller-Lyerin illuusio ilmenee.
Kokeet ovat osoittaneet, että kyyhkysetkin havaitsevat normaalin, mutta eivät käänteistä Müller-Lyerin illuusiota. Samanlaisia tuloksia on saatu myös papukaijoilla
Perspektiiviin perustuva selitys

Mahdollisen selityksen illuusiolle esitti R. L. Gregory,. Hänen mukaansa Müller-Lyerin illuusio ilmenee, koska ne näkö­järjestelmän prosessit, joilla päättelemme näkemiemme kohteiden etäisyyden, olettavat yleensä, että kuviot, joissa on kulmia sisäänpäin, vastaavat läheisiä, kun taas ne, joissa on kulmia ulospäin, vastaavat kaukaisempia kohteista.  Tämä on oikeastaan heuristinen keino, jolla kuviot tulkitaan perspektiivisesti nähdyiksi suoriksi kulmiksi. Tämä heuristiikka helpottaa normaaleissa olosuhteissa monien todellisten kohteiden hahmottamista oikein, mutta epätavallisissa tilanteissa se johtaa moniin optisiin harhoihin. Äskettäin julkaistussa tutkimuksessa Catherine Howe and Dale Purves tekivät Gregoryn päätelmistä seuraavan yhteen­vedon:summarizes current thinking on
Vaikkakin Gregoryn intuitiivinen käsitys Müller-Lyerin kuvion kokemus­peräisestä merkityksestä on oikean­suuntainen (eli viittaa siihen, että selitys liittyy aikaisempiin saman­tapaisiin ärsykkeisiin), kuperat ja koverat kulmat eivät vaikuta juuri lainkaan Müller-Lyerin ilmiöön.
Ihmisen aivot ja näkö­järjestelmä oppivat varsin tehokkaasti tulkitsemaan kolmi­ulotteisia näkymiä. Niinpä kun joku kulkee meistä poispäin, emme tulkitse näkemäämme niin, että hän todella pienenisi. Myöskään kun ojennamme toisen käsi­vartemme, toinen käsi ei hahmotu toista suuremmaksi. Kuten optiset harhat selvästi osoittavat, meistä ei näytä siltä kuin hän pienenisi. Ei pidä unohtaa, että aivomme vaikuttavat ratkaisevasti siihen, miten hahmotamme ympäristömme. Vaikka mainitussa tilanteessa toisen käden kuva verkkokalvolla on toista pienempi, aivot tulkitsevat niiden olevan yhtä suuret. Tätä kutsutaan koon vakioisuusmekanismiksi.
Tämän selityksen mukaan Müller-Lyerin illuusio johtuu siitä, että näkö­järjestelmämme, joka on kehittynyt tulkitsemaan kolmi­ulotteisia näkymiä, erheellisesti tulkitsee kaksi­ulotteisen kuvionkin sellaiseksi. Tämän vuoksi koon vakioisuusmekanismi saa sen janan, jonka se tulkitsee olevan kauempana, näyttämään pidemmältä.
Yllä oleva kuvio osoittaa, että tavan­omaisessa ympäristössä tämä heuristiikka toimii varsin hyvin ja saa meidät tulkitsemaan näkemämme oikein. Kuvan esittämässä huoneessa maton etureuna todella on lyhempi kuin huoneen takaseinä.
Aiheesta muualla

Müller-Lyer Illusion (Arkistoitu – Internet Archive)
The Müller-Lyer illusion explained by the statistics of image–source relationships (Arkistoitu – Internet Archive)
The misplaced illusion? The case of the Mueller-Lyer perceptual incongruity figure.
NAKAMURA Noriyuki (Müller-Lyerin illuusio kyyhkysillä) (Arkistoitu – Internet Archive)
Müller-Lyerin illuusiota muistuttava oikea havainto: maton etureuna on lyhempi kuin huoneen takaseinä
Pussilan linnavuori

| Pussilan linnavuori> Sijainti |
| --- | --- |
 Pussilan linnavuori
Koordinaatit:  60.46587°N, 22.54212°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Kaarina
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  rautakausi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pussilan linnavuori on Varsinais-Suomessa Kaarinan Piikkiössä Hepojoella sijaitseva mahdollinen linnavuori.
Linnavuori

Kohde sijaitsee Piikkiön kirkosta 4,5 kilometriä pohjoiskoilliseen yhdystien 12285 varrella. Vuoren lähellä juoksee Vettoja, joka yhtyy alempana Hepojokeen. Kalliomäki on 150×100 metriä laaja ja sen kallioinen laki kohoaa yli 25 metriä ympäristön peltoja korkeammalle. Kukkulan länsi- ja luoteisrinteet ovat jyrkät ja etenkin pohjoispuolella jyrkänne tekee vuoren hankalaksi lähestyä. Mäen laki on pääasiassa avokalliota ja melko tasainen. Rinteiltä ei löydy puolustusvarustuksen jäänteitä.
Tutkimukset

Mäellä ei ole tehty arkeologisia tutkimuksia, mutta pintapuolista tutkimista on suoritettu vuosina 1954 (A-K. Koskimies ja V. Haapanen), 1979 (Markku Ikäheimo) ja 1995 (Heljä Brusila ja Esa Saari). Vuoden 1979 tarkastuksessa löydettiin koekuopista nokea ja hiiltä.
Müller (jalkapalloilija)

Müller.
Luiz Antônio Correia da Costa pelaajanimeltään Müller (s. 31. tammikuuta 1966 Campo Grande, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1994 MM-kisoissa. Müller oli pelipaikaltaan hyökkääjä.
Müller aloitti uransa vuonna 1983 Operário Futebol Clubessa. Hän edusti urallaan monia eri seuroja pääasiallisesti Brasiliassa. Euroopassa Müller kävi pelaamassa Torino FC:ssä ja Perugia Calciossa sekä Japanissa Kashiwa Reysolissa. Pisimpään Müller edusti São Paulo Futebol Clubea. Hän pelasi seurassa peräti kolmeen eri otteeseen ja on 158 maalillaan yksi seuran 
historian parhaimmista maalintekijöistä. Müller voitti Brasilian Série A:n maalipörssin vuonna 1987 ja hänet valittiin samana vuonna Série A:n parhaaksi pelaajaksi.
Brasilian jalkapallomaajoukkueessa Müller pelasi 59 maaottelua vuosina 1986–1998 ja teki niissä 12 maalia. Hän osallistui jalkapallon MM-kilpailuihin kolme kertaa (1986, 1990 ja 1994) ja voitti maailmanmestaruuden vuonna 1994 mutta pääsi tuolloin kentälle vain yhdessä ottelussa.
Müller oli lähellä siirtyä Everton FC:hen, mutta hän kieltäytyi juuri ennen lehdistötilaisuutta, kun kuuli että joutuisi maksamaan palkastaan veroja eikä saisi ilmaista taloa tai autoa.
Urheilu-uran jälkeen Müller ryhtyi papiksi.
Seurat

1983 Operário
1984-87 São Paulo FC
1988-91 Torino FC
1991-94 São Paulo FC
1995 Kashiwa Reysol
1995-96 Sociedade Esportiva Palmeiras
1996 São Paulo FC
1997 Perugia Calcio
1997-98 Santos Futebol Clube
1998-00 Cruzeiro Esporte Clube
2001 Sport Club Corinthians Paulista
2001-02 Associação Desportiva São Caetano
2003 Tupi FC
(elokuu)2003-(tammikuu)2004 Associação Portuguesa de Desportos
(helmikuu)2004-(huhtikuu)2004 Ipatinga Futebol Clube
Saavutukset

Maailmanmestaruus 1994
Copa Libertadores 1992 ja 1993
Campeonato Brasileiro 1986 ja 1991
Campeonato Paulista 1985, 1987, 1991, 1992 ja 1996
Campeonato Mineiro 1998
Intercontinental Cup 1992 ja 1993
Coppa Italia 1989 ja 1990
Brasilian Cup 2000
Recopa Sudamericana 1999
Libertadores Supercup 1993
Brasilian liigan paras maalintekijä 1987
Brasilian liigan paras pelaaja 1987
Intercontinental Cupin finaalin paras pelaaja 1992
Aiheesta muualla

Pelaajakortti sambafoot.comissa
Brasilian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1990
1 Taffarel |
2 Jorginho |
3 Ricardo Gomes |
4 Dunga |
5 Alemão |
6 Branco |
7 Bismarck |
8 Valdo |
9 Careca |
10 Silas |
11 Romário |
12 Acácio |
13 Mozer |
14 Aldair |
15 Müller |
16 Bebeto |
17 Renato |
18 Mazinho |
19 Ricardo Rocha |
20 Tita |
21 Mauro Galvão |
22 Zé Carlos |
Valmentaja Lazaroni
Brasilian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1994
1 Taffarel |
2 Jorginho |
3 Rocha |
4 Ronaldão |
5 Silva |
6 Branco |
7 Bebeto |
8 Dunga |
9 Zinho |
10 Raí |
11 Romário |
12 Zetti |
13 Aldair |
14 Cafu |
15 Santos |
16 Leonardo |
17 Mazinho |
18 Paulo Sérgio |
19 Müller |
20 Ronaldo |
21 Viola |
22 Gilmar |
Valmentaja Parreira
Luettelo pahimmista lento-onnettomuuksista

Kuvakollaasi joistakin maailman pahimmista lento-onnettomuuksista sitten vuoden 2001.
Tämä on luettelo pahimmista lento-onnettomuuksista maailmassa. Luettelossa on otettu huomioon vaara- ja onnettomuustilanteet sekä terrorismi- ja muut hyökkäykset. Luettelo on rajattu vähintään 50 kuolemantapauksesta ylöspäin. Luettelossa on mukana siviili- ja sotilaslentokoneet.
Luettelo

| Olympic Airwaysin lento 830 | 1976-11-23 | Sérvia, Kreikka | NAMC YS-11A-500 | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 4 | 46 | 0 | Ei eloonjääneitä | Lähestyminen  | Kozanin lentoasema | 19 km |
| Hughes Airwestin lento 706 ja Yhdysvaltain merijalkaväki  (151458) | 1971-06-06 | San Gabriell-vuoristo (lähellä) Duarte, Kalifornia, Yhdysvallat | McDonnell Douglas DC-9-31 ja McDonnell Douglas F-4 Phantom II | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 6 | 44 | 0 | Yksi matkustaja | Matkalla  |  |  |
| Kuninkaalliset ilmavoimien kone (XV216) | 1971-11-09 | Ligurianmeri (lähellä) Pisa, Italia | Lockheed C-130K Hercules C,1P | Onnettomuus / vaaratilanne (Sotilaskone) | 50 | 6 | 44 | 0 | Ei eloonjääneitä | Matkalla  |  |  |
| Ariana Afghan Airlinesin lento 701 | 1969-01-05 | Fernhill, Englanti, Britannia | Boeing 727-113C | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 5 | 43 | 2 |  | Lähestyminen  | Gatwickin lentoasema | 2,5 km |
| All Nippon Airwaysin lento 533 | 1966-11-13 | Seton sisämeri, Matsuyama, Shikoku, Japani | NAMC YS-11 | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 5 | 45 | 0 | Ei eloonjääneitä | Lähestyminen  | Matsuyaman lentoasema | <1 km |
| Iberia (EC-ATH) | 1965-03-31 | Atlantin valtameri, Tanger, Marokko | Convair CV-440-62 | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 5 | 45 | 0 |  | Lähestyminen  | Tangierin lentoasema | 18 km |
| TWA:n lento 800 | 1964-11-23 | Fiumicino, Italia | Boeing 707-331 | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 5 | 45 | 0 |  | Lähtö  | Fiumicinon kansainvälinen lentoasema |  |
| Panair do Brasil (PP-PDE) | 1962-12-14 | Manaus, Brasilia | Lockheed L-049 Constellation | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 7 | 43 | 0 | Ei eloonjääneitä | Matkalla  |  |  |
| Capital Airlinesin lento 20 | 1960-01-18 | Holdcroft, Virginia, Yhdysvallat | Vickers Viscount 745D | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 4 | 46 | 0 | Ei eloonjääneitä | Matkalla  |  |  |
| Scottish Airlines (G-ANSY) | 1956-02-18 | Żurrieq, Malta | Avro York | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 5 | 45 | 0 | Ei eloonjääneitä | Matkalla  |  |  |
| Pan Amin lento 202 | 1952-04-29 | Santana do Araguaia (lähellä), Brasilia | Boeing 377-10-26 | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 9 | 41 | 0 | Ei eloonjääneitä | Matkalla  |  |  |
| United Airlinesin lento 615 | 1951-08-24 | Union City, Kalifornia, Yhdysvallat | Douglas DC-6B | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 6 | 44 | 0 | Ei eloonjääneitä | Lähestyminen  | Oaklandin kansainvälinen lentoasema | 22 km |
| United Airlinesin lento 610 | 1951-06-30 | Fort Collins, Colorado (lähellä), Yhdysvallat | Douglas DC-6 | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 5 | 45 | 0 | Ei eloonjääneitä | Matkalla  |  |  |
| Pennsylvania Central Airlinesin lento 410 | 1947-06-13 | Shannondale, Länsi-Virginia, Yhdysvallat | Douglas C-54 Skymaster | Onnettomuus / vaaratilanne (siviililentokone) | 50 | 3 | 47 | 0 | Ei eloonjääneitä | Matkalla  |  |  |
Käännös suomeksi
Portugalin talous

Portugalin vienti vuonna 2006
Portugalin talous on korkean tulotason sekatalous. Tärkeimpiä vientituotteita ovat koneet, vaatteet ja kuljetusvälineet. Työvoima on halpaa muihin Euroopan maihin verrattuna, mutta halpatuotanto on siirtynyt muun muassa Aasiaan. Myös kaivokset, teollisuus ja matkailu ovat merkittäviä työllistäjiä. Vuonna 2010 työttömyys oli 10,7 % bruttokansantuotteen kasvun ollessa 1,47 %.
Toimialat > Maa-, metsä- ja kalatalous

Portugalin maatalous on EU:n keskitasoon verrattuna tuottamatonta. Maatalous kärsii kuivuudesta, huonosta maaperästä ja vanhanaikaisista tuotantomenetelmistä. Vuonna 2016 keskimääräisen maatilan koko oli 14,1 hehtaaria, kun EU:ssa se oli vuonna 2013 16,1 hehtaaria. Tilojen koko on kuitenkin kasvamassa ja niiden määrä vähenemässä, kuten muuallakin Euroopassa. 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä tilojen määrä väheni 26,6 prosentilla.
Portugalin tärkeimmät viljelykasvit ovat vehnä, ohra, maissi, riisi, peruna, viinirypäleet, oliivit ja tomaatti. Vuonna 2010 noin 12 prosenttia maatiloista oli erikoistunut viinirypäleisiin, 8,8 prosenttia, muihin hedelmiin ja 8,5 prosenttia oliiviin.
Portugalin maataloustuotteiden vienti on pahasti alijäämäinen, ja maa joutuu tuomaan suurimman osan elintarviketarpeistaan ulkomailta. Vuonna 2016 viljatuotteiden omavaraisuusaste oli 23,0 prosenttia. Viini on tärkein maatalouden vientituotteista, ja maassa on lähes 50 virallista viinialuetta.
Portugalin pinta-alasta noin kaksi viidesosaa on metsän peitossa. Maa on merkittävä metsäteollisuustuotteiden viejä, ja yli 90 prosenttia paperimassasta viedään ulkomaille. Kaupallisen metsämaan määrä on ollut 2000-luvulla kasvussa. Erityisesti nopeakasvuisia eukalyptuksia on istutettu laajalle. Portugali on myös maailman johtava korkin tuottaja.
Pitkän rantaviivan ja hyvien kalavesien ansiosta Portugalilla on pitkät kalatalouden perinteet. Tärkeitä kalasatamia ovat Leixões pohjoisessa, Peniche ja Setúbal lännessä sekä Portimão ja Olhão Algarvessa. Saaliit ovat kuitenkin moniin muihin europpalaisiin rantavaltioihin pieniä, eivätkä ne pysty täyttämään edes kotimaan tarvetta.
Toimialat > Teollisuus

Portugalin valmistusteollisuus on keskittynyt Lissabonin ja Setúbalin ympäristöön etelässä sekä Porton, Bragan ja Aveiron ympäristöön pohjoisessa. Lissabonissa ja Setúbalissa on öljynjalostusta, kemianteollisuutta, sementin, autojen, elektroniikan paperimassan ja korkin valmistusta sekä kala- ja juomateollisuutta. Portossa on tekstiili-, jalkine- ja huonekaluteollisuutta sekä viinin- ja ruokatuotteiden valmistusta. Aveiro on erikoistunut paperimassaan ja puutuotteisiin ja Braga vaatteisiin, ruokailuväleinsiin ja elektroniikkaan. Coimbrassa ja Leirassa on muovimuottien ja työstökoneiden valmistusta.
Portugali on 2000-luvulla pyrkinyt monipuolistamaan teollisuustuotantoansa korkean teknologian aloihin. Moottoriajoneuvojen, elektroniikan ja lääkkeiden valmistus onkin ollut kasvussa. Perinteisemmät teollisuudenalat, kuten tekstiili-, korkki-, telakka- ja elintarviketeollisuus, ovat silti vielä vahvassa asemassa.
Valmistusteollisuus on hyötynyt halvasta työvoimasta, mutta tuotantoa on 2000-luvulla siirtynyt jonkun verran Aasiaan ja uusiin itäisen Euroopan EU-maihin, kuten Puolaan, Unkariin ja Tšekkiin.
Toimialat > Palvelut

Palveluala on suurin Portugalin talouden aloista, sillä bruttoarvonlisäyksestä sen osuus oli vuonna 2016 noin 75,4 prosenttia ja työvoimasta 68,6 prosenttia.
Ulkomaankauppa

Portugalin ulkomaankaupan kauppatase on ollut negatiivinen koko 2000-luvulla. Maa joutuu tuomaan paljon koneita, kuljetusvälineitä, energiaa ja elintarvikkeita. Tuonti on lisäksi ollut kasvussa, eikä vienti ole kasvanut yhtä paljon. Vuonna 2016 kauppataseen alijäämä oli 11,2 miljardia euroa. Alijäämä on ollut pienenemään päis, sillä vuonna 2008 se oli yli 20 miljardia euroa.
Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat Portugalin tärkeimmät kauppakumppanit. Espanja, Saksa, Ranska, Italia ja Britannia muodostavat noin puolen sekä viennistä että tuonnista. Kaupankäynti Portugalin entisten Afrikan siirtomaiden kanssa on pienemässä, mutta Brasiliaan suuntautuva kauppa on puolestaan kasvussa. Vuonna 2016 viennistä 25,9 prosenttia suuntautui Espanjaan, 12,9 prosenttia Ranskaan, 11,7 prosenttia Saksaan, 7,1 prosenttia Britanniaan ja 4,9 prosenttia Yhdysvaltoihin. Espanjan osuus tuontitavarasta oli 32,9 prosenttia, Saksan 13,4 prosenttia, Ranskan 7,7 prosenttia, Italian 5,5 prosenttia ja Alankomaiden 5,1 prosenttia.
Portugalin perinteisiä vanhoja vientituotteita ovat vaatteet ja kengät. Monikansallisten tytäryhtiöiden kone- ja kuljetusvälineet ovat kuitenkin nousseet vientituotteiden kärkeen. Kone- ja kuljetusvälineistä vientiin menee muun muassa muoviteollisuuden muotteja, konepajateollisuuden tuotteita, autojen kaapeleita, mikrosiruja ja televisiovastaanottimia. Koneiden ja mekaanisten laitteiden osuus viennistä vuonna 2016 oli 15,4 prosenttia, liikennevälineiden 11,3 prosenttia, muovi- ja kumituotteiden 7,6 prosenttia, perusmetallien 7,4 prosenttia ja maataloustuotteiden 6,5 prosenttia. Kivennäispolttoaineet olivat olleet vuonna 2015 kolmanneksi suurin ryhmä, mutta niiden sijoitus tippui vuonna 2016 seitsemänneksi.
Työmarkkinat

Portugalin työvoima on keskittynyt muiden länsieurooppalaisten maiden tavoin palvelusektoriin. Vuoden 2017 alussa koko Portugalissa palvelualoilla työskenteli 68,9 prosenttia työväestä. Teollisuuden osuus oli 24,7 prosenttia ja maatalouden 6,4 prosenttia. Azoreilla ja Madeiralla teollisuuden osuus oli selvästi pienempi ja palvelualojen sekä maatalouden suurempi. Azoreilla palvelualojen osuus oli 74,0 prosenttia, teollisuuden 15,4 prosenttia ja maatalouden 10,7 prosenttia. Madeiralla palvelualojen osuus oli 76,5 prosenttia, teollisuuden 12,5 prosenttia ja maatalouden 10,9 prosenttia.
Portugalin työttömyysaste vuoden 2017 lopussa oli 8,1 prosenttia. Euroalueen velkakriisi kohteli Portugalin työmarkkinoita todella huonosti, sillä maan työttömyysaste oli vuosien 1983–2006 aikana keskimäärin 7,2 prosenttia mutta vuonna 2012 se oli noussut 15,8 ja vuonna 2013 jo 16,4 prosenttiin. Portugalin työttömyysaste oli jo ennen kriisiä ollut hieman nousussa. Vuoteen 2006 asti työttömyysaste oli maassa pienempi kuin Euroopan unionissa tai euroalueella keskimäärin. Vuoden 2010 jälkeen työttömyysaste kohosi selvästi euroalueen keskiarvon yläpuolella, mutta vuonna 2017 työttömyysaste laski takaisin alle euroalueen keskiarvon.
Portugalilaisten työntekijöiden koulutustaso on OECD-maiden keskitasoa heikompi ja palkka Euroopan unionin keskitasoa alempi. Koulutustason ero muihin Euroopan union maihin on pienemässä. Vuonna 2000 portugalilaisista työntekijöistä 9,9 prosenttia oli käynyt korkea-asteen koulutuksen ja eurooppalainen keskiarvo oli 20,7 prosenttia. Vuonna 2016 Portugalissa korkeakoulun käyneitä työntekijöitä oli 26,0 prosenttia ja Euroopassa keskimäärin 32,7 prosenttia.
Infrastruktuuri > Energia

Portugali joutuu tuomaan ulkomailta pääosan energiastaan. Vuonna 2015 noin 77,4 prosenttia Portugalissa kulutetusta energiasta tuotiin ulkomailta. Maan energiaomavaraisuus on selvästi eurooppalaista keskitasoa heikompi, sillä keskimäärin Euroopan unionin jäsenmaat tuovat 54 prosenttia energiastaan.
Portugali on erityisen riippuvainen tuontiöljystä ja -hiilestä. Kansainvälisen energiajärjestön mukaan Portugalin primäärienergiasta 44 prosenttia oli peräisin öljystä, 20 prosenttia maakaasusta ja 13 prosenttia sekä hiilestä että biopolttoaineesta.
Portugali on 2000-luvulla panostanut uusiutuvaan energiaan. Vuonna 2008 avattu tuulipuisto oli valmistuessaan Euroopan suurin. Lisäksi Mouran lähellä on maailman suurimpiin kuuluva aurinkopuisto ja maa on kokeillut myös aaltovoimaa. Biopolttoaineen jälkeen vesivoima ja tuulivoima tuottivat uusiutuvista energianlähteistä seuraavaksi suurimman osuuden primäärienergiasta.