Melodifestivalen
Historia

Ruotsi osallistui Euroviisuihin ensi kertaa vuonna 1958, jolloin maan edustaja valittiin ilman julkista karsintaa. Ensimmäinen Melodifestivalen (joskus myös Melodifestival) järjestettiin 1959, ja se myös televisioitiin. Tämän jälkeen kisat on järjestetty joka vuosi, lukuun ottamatta kolmea taukoa, jolloin Ruotsi ei osallistunut Euroviisuihin. Vuonna 1964 artistit olivat lakossa, vuonna 1970 kaikki Pohjoismaat jättivät osallistumatta viisuihin protestoidakseen edellisvuoden jaettua voittoa, ja vuonna 1976 Ruotsin televisio jätti kisat väliin säästääkseen rahaa. Vuoden 1976 osallistumatta jättämiseen vaikuttivat myös protestit Euroviisujen kaupallistumista vastaan.
Melodifestivalen on alusta alkaen saanut suuren suosion Ruotsissa, jossain määrin myös naapurimaissa. Se on usein ollut SVT:n suosituin viihdeohjelma, ja julkisuus on edesauttanut kilpailuun osallistuneiden ja etenkin voitokkaiden muusikoiden menestystä. Voittajista ylivoimaisesti tunnetuin on ABBA, joka voitti vuoden 1974 festivaalit ja myös koko Euroviisut kappaleellaan Waterloo. Edellisenä vuonna ABBA jäi Ruotsin karsinnan kolmanneksi kappaleella Ring ring. Monet muutkin kansainvälisesti tunnetut ruotsalaiset artistit ovat saavuttaneet menestystä Melodifestivalenissa.
Ruotsi on voittanut Euroviisut seitsemän kertaa. ABBAn voitto oli ensimmäinen, seuraavan toi Herreys kappaleella Diggi-loo diggi-ley 1984. Vuonna 1983 kolmanneksi Euroviisuissa kappaleella Främling jäänyt Carola Häggkvist, artistinimeltään Carola, puolestaan voitti viisut 1991 kappaleella Fångad av en stormvind. Vuonna 1999 voitti Charlotte Nilsson kappaleella Take Me to Your Heaven, ja vuonna 2012 Loreen kappaleella Euphoria. Vuoden 2015 kilpailun voitti Måns Zelmerlöw kappaleella Heroes. Vuonna 2023 Loreen voitti Euroviisut toisen kerran kappaleella Tattoo.
Kaksi kertaa Ruotsia ovat Euroviisuissa edustaneet Carola Häggkvistin lisäksi ainakin Björn Skifs, Tommy Körberg ja Family Four -ryhmä. Viime vuosien tunnetuin festivaalivoittaja on Lena Philipsson, usein vain Lena Ph, joka jäi vuoden 2004 viisuissa kuudenneksi.
Kielisääntö on vaikuttanut Melodifestivalenin lauluihin. Vuoteen 1999 saakka Eurovision sääntöjen mukaan maan edustajan tuli esittää laulunsa jollain maansa pääkielistä. Poikkeuksena tähän oli muutama vuosi 1970-luvulla, jolloin kieli oli vapaa. Tästä säännöstä seurasi, että kaikki Melodifestivalenin laulut olivat ruotsinkielisiä, kunnes 2002 SVT vapautti esityskielen. Sekä vuoden 1974 että 1999 voittokappaleet esitettiin Ruotsin karsinnassa ruotsiksi, mutta itse Euroviisuissa englanniksi, kuten myös vuosien 1973, 1975, 2000, 2001, 2004 ja 2006 kappaleet.
Vuonna 2002 Melodifestivalen laajeni moniviikkoiseksi tapahtumaksi, kun otettiin käyttöön alkukarsinnat. Niissä kilpailee noin 30 artistia, joista noin 10 pääsee loppukilpailuun. Loppukilpailu pidetään Tukholmassa, mutta suunnitelmissa on mahdollisesti kilpailla jonakin vuonna myös Göteborgissa.
Finaali on järjestetty Friends Arenalla Tukholmassa vuodesta 2013 lähtien. Vuosina 1989 ja 2002–2012 finaali järjestettiin Globen-areenalla Tukholmassa. Sitä ennen finaalin pitopaikka vaihteli vuosittain. 1960- ja 1970-luvulla finaali oli pääasiallisesti Tukholmassa, lukuun ottamatta vuotta 1975, jolloin se pidettiin Göteborgissa. Vuosina 1982-2001 Tukholma, Göteborg ja Malmö järjestivät kilpailun vuorovuosin.