stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fiskars (yritys)
Brändit > Fiskars

Fiskars-brändillä valmistetaan esimerkiksi taloustavaroita, puutarhatyövälineitä ja askarteluvälineitä. Fiskars Group täydentää esimerkiksi astia- tai puutarhatuotekonsepteja muun muassa tekstiileillä, joissa toistuvat tuotteiden kuviot.
Puutarhatyökaluja valmistetaan Suomessa Fiskarsin tehtailla Pinjaisissa, lähellä Billnäsin ruukkia. Tehtaat valmistavat myös muun muassa saksia ja kirveitä. Myös tuotekehityksestä pääosa toimii Pinjaisissa, minkä lisäksi Yhdysvalloissa on erillinen tuotekehitysyksikkö. Sorsakoskella valmistetaan keittiötuotteita, kuten kattiloita ja pannuja.
Brändit > Gerber

Gerber-brändillä valmistetaan veitsiä ja monitoimityökaluja Yhdysvalloissa.
Brändit > Iittala

Iittala-brändillä valmistetaan esimerkiksi kodintuotteita ja lasitavaraa.
Brändit > Royal Copenhagen

Royal Copenhagen valmistaa posliinia Tanskassa.
Brändit > Muu liiketoiminta

Fiskarsin muuhun liiketoimintaan kuuluu konsernihallinnon, yhteisten toimintojen ja sijoitusten lisäksi kiinteistötoiminta. Siihen kuuluu noin 14 000 hehtaaria metsää. Yritys omistaa muun muassa alueita Fiskarsin ruukin ympäristössä sekä Hankoniemellä.
Suurimmat omistajat

Fiskarsin osake noteerataan Helsingin pörssissä. Yhtiön suurimpien osakkeenomistajien joukossa on Ehrnroothien suvun sijoitusyhtiöitä.
Suurimmat osakkeenomistajat (31.10.2024):
Virala Oy Ab (15,73 %)
Turret Oy Ab (14,11 %)
Holdix Oy Ab (12,55 %)
Sophie Von Julins Stiftelse (3,16 %)
Oy Julius Tallberg Ab (3,15 %)
Gripenberg Gerda Margareta Lindsay Db (2,46 %)
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma (2,05 %)
Greta Von Julin kuolinpesä (1,93 %)
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen (1,76 %)
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo (1,42 %)
Tunnustukset

Vuonna 2020 Fiskarsin suunnitteluryhmä palkittiin saksalaisella Red Dot: Design Team of the Year -palkinnolla. Myös yhtiön tuotteet ovat voittaneet useita Red Dot -palkintoja.
Fiskarsin tuotemerkit ovat menestyneet hyvin Markkinointi & Mainonta -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä.
Vuonna 2016 Fiskars oli Suomen kolmanneksi arvostetuin ja Hackman Suomen kymmenenneksi arvostetuin brändi.
Vuosina 2017 ja 2018 Fiskars oli Arvostetuimmat brändit -kyselyssä toisella sijalla.
Vuosina 2019–2022 Fiskars valittiin Suomen arvostetuimmaksi brändiksi. Vuonna 2019 Fiskarsin omistamat Arabia, Hackman ja Iittala olivat sijoilla 3., 6. ja 7. Vuonna 2020 Arabia sijoittui kolmanneksi ja Iittala yhdeksänneksi, vuonna 2022 Arabia oli yhdeksäs.
Yrityksen johto

Toimitusjohtajat:
| --- | --- |
 –1822 Bengt Magnus Björkman  1822–1853 Johan Jacob von Julin  ...  1875–1906 vuorineuvos Johan Albert von Julin  1906–1943 vuorineuvos Albert Lindsay von Julin  1943–1957 vuorineuvos Lauri Helenius  1957–1966 vuorineuvos Fjalar Holmberg  1966–1968 Ingvar Blomqvist  1969–1983 vuorineuvos Göran J. Ehrnrooth  1983–1991 Reijo Kaukonen :  1991–1992 Juha Toivola (v.t.)  1992–2000 Stig Stendahl  2000–2003 Bertel Langenskiöld  2003–2007 Heikki Allonen  2008–2017 Kari Kauniskangas  2017 Teemu Kangas-Kärki (v.t.)  2017–2020 Jaana Tuominen  2020–2021 Sari Pohjonen (v.t.)  2021– Nathalie Ahlström
Yrityskulttuuri

Yhdysvalloissa Fiskars tarjoaa kaikille työntekijöilleen 14 viikon palkallisen vanhempainvapaan, mikä on maassa harvinaista. Liittovaltion lain mukaan työntekijöille tulisi tarjota 12 viikon palkaton vapaa. Osavaltion lait ajavat kuitenkin liittovaltion lakien yli ja esimerkiksi Wisconsin-osavaltiossa työntekijöille taataan 6 viikon palkaton vanhempainvapaa.
Yhteiskuntavastuu

Vuonna 2017 Fiskars juhlisti satavuotiasta Suomea lahjoittamalla historiallisesti arvokkaan Dagmarin puiston Källvikenissä Metsähallitukselle sadaksi vuodeksi. Noin 40 hehtaarin kokoisen alueen nimellinen vuosivuokra on yksi euro. Alueella sijaitsee muun muassa luonnonmetsää, luonnonhiekkarantaa, kallioita, merta ja Dagmarin lähde. Fiskarsin aloitteesta alueesta tuli virallinen luonnonsuojelualue.
Vuonna 2019 Fiskars alkoi myydä omissa myymälöissään käytettyjä Iittalan ja Arabian astioita. Myyntiin sopimattomat astiat toimitetaan kierrätettäväksi ja uudelleen hyödynnettäväksi esimerkiksi rakennusteollisuuden materiaaleina, tiilijauheena tai eristemateriaaleina. Fiskars myy käytettyjä astioitaan Suomen lisäksi myös Ruotsissa ja Tanskassa.
Vuonna 2022 Fiskars alkoi huoltaa asiakkaidensa vanhoja paistinpannuja uusimalla niiden pinnoitteet. Fiskars on myös pilotoinut astioiden vuokrauspalvelua.
Vuonna 2022 Fiskarsin tehtailla käytettiin vihreää sähköä Thaimaan ja Indonesian tehtaita lukuun ottamatta.
Kirjallisuutta

Carlson, C. E.: Fiskars 350.  Helsinki:  Fiskars, 1999.  ISBN 951-1-16325-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fiskars Wikimedia Commonsissa
Fiskars Group
Fiskarsin osakkeen pörssihistoriaa (porssitieto.fi)
| n k Raasepori |
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Pinjainen  Bromarv  Tammisaari  Fiskari  Karjaa  Pohja  Snappertuna  Mustio  Tenhola 
Entiset kunnat:  Bromarv  Tammisaari  Tammisaaren maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Pohja  Snappertuna  Tenhola 
Saaristo:  Tammisaaren saariston kansallispuisto  Degerö  Jussaari  Padva  Skärlandet 
Liikenneyhteydet:  Rantarata  Hangon rata  Valtatie 25  Kantatie 52  Kantatie 51  Skåldön lossi 
Rakennukset:  Tammisaaren kaupungintalo  Mustion linna  Villa Skeppet 
Kirkot:  Bromarvin kirkko  Karjaan kirkko  Mustion kirkko  Pohjan kirkko  Snappertunan kirkko  Tammisaaren kirkko  Tenholan kirkko 
Nähtävyydet:  Raaseporin linna  Fiskarsin ruukki  Pinjaisen ruukki  Mustion ruukki  Tammisaaren vanhakaupunki 
Museot:  Tammisaaren museokeskus EKTA  Fiskarsin museo  Forngården, Snappartuna 
Organisaatiot:  Axxell  Yrkeshögskolan Novia  BK-46  Ekenäs IF  Uudenmaan prikaati  Fiskars (yritys)  Sisu Auto 
Historia:  Junkarsborg  Grabbacka  Raaseporin linna  Raaseporin kreivikunta  Maasillan taistelu  Tammisaaren vankileiri  Harparskog-linja 
Näkymä Fiskarsin ruukista
Royal Copenhagenin lautanen vuodelta 1914.
Waterfordin kristallimaljakko.
Oranssikahvaiset Fiskars-sakset, joiden väri hyväksyttiin tavaramerkiksi vuonna 2003.
Iittalan Kivi-kynttilälyhty.
Vanha Iittalan valmistama Sarpaneva-pata
Georges Seurat

| Georges Seurat |
| --- | --- |
 Georges Seurat valokuvattuna vuonna 1888
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. joulukuuta 1859 Pariisi, Ranska
Kuollut: 29. maaliskuuta 1891 (31 vuotta) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:   Ranska
Taiteilija
Ala:  taidemaalari
Taidesuuntaus:  jälki-impressionismi, pointillismi
Kuuluisimpia töitä:  A Sunday Afternoon on the Island of La Grande Jatte
 Nimikirjoitus
Sunnuntai-iltapäivä La Grande Jatten saarella, 1884–1886.
Georges-Pierre Seurat (2. joulukuuta 1859 Pariisi – 29. maaliskuuta 1891 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari ja neoimpressionistisen koulukunnan perustaja.
Elämä

Georges Seurat syntyi Pariisissa porvarilliseen keskiluokan perheeseen, ja opiskeli taidetta École des Beaux-Artsissa vuosina 1878–1879. Suoritettuaan asevelvollisuutensa Brestin sotilasakatemiassa, hän palasi Pariisiin vuonna 1890. Seuraavat kaksi vuotta hän omistautui mustavalkoisen piirustuksen oppimiselle. Seurat oli vakavaluonteinen nuori mies, jolla oli erinomainen keskittymiskyky ja määrätietoinen asenne työhönsä. Koska hän tuli varakkaasta perheestä, hänen ei koskaan tarvinnut myydä töitään elääkseen.
Seurat asui yhdessä nuoren mallinsa Madeleine Knoblochin kanssa, ja helmikuussa 1890 heille syntyi poika. Vain pari päivää ennen kuolemaansa hän esitteli nuoren perheensä äidilleen. Seurat kuoli vain 31-vuotiaana mahdollisesti kurkkumätään ja haudattiin Pariisin Père-Lachaisen hautausmaalle. Lyhyen elämänsä aikana hän ehti saada valmiiksi seitsemän monumentaalista maalausta, 60 pienempää maalausta, piirustuksia ja luonnoksia. Hänen viimeinen kunnianhimoinen maalauksensa Sirkus jäi keskeneräiseksi hänen kuollessaan.
Neoimpressionistinen koulukunta

Neoimpressionistiset taiteilijat olivat  kiinnostuneita ranskalaisen kemistin Eugene Chevreulin värien ja optiikan teorioista. Chevreul oli ensimmäinen, joka muun muassa keksi väriympyrän, jossa päävärit ovat punainen, sininen ja keltainen ja välivärit vihreä, oranssi ja violetti.
Tätä ja muita uusia teorioita neoimpressionistiset taiteilijat käyttivät hyväkseen maalaustaiteessaan. He halusivat kehittää impressionismista jotain tieteellisempää kuin aikaisempi spontaani ja intuitioon perustuva maalaus. Kun impressionistit halusivat antaa maalauksissaan vaikutelman luonnollisuudesta ja vaivattomuudesta, neoimpressionistit suunnittelivat tarkkaan taulujensa jokaisen kohdan ja käyttivät yhden maalaukseen tekemiseen joskus jopa vuoden tai kaksi. Impressionistit uskoivat taiteilijan vaistoon ja maalauksen hetkellisyyteen, kun taas neoimpressionistit halusivat luoda taidetta, joka perustuu harkintaan ja älylliseen, tieteelliseen suunnitteluun. Tähän mennessä optiikan tutkimus oli todennut, että verkkokalvo ottaa kuvia vastaan pieninä rasteripisteinä, joista sitten muodostuu kokonaiskuva ihmisen tajunnassa. Tämä oli lähtökohta, kun Camille Pissarro, Paul Signac ja Georges Seurat alkoivat rakentaa maalauksiaan pienistä ja täsmällisistä, pääväreillä maalatuista pisteistä (ransk. point).
He asettivat  vierekkäin puhtaita, sekoittamattomia väritäpliä, joista sitten katsojan mielessä syntyi pehmeitä värejä ja sävyjä. Tätä tekniikkaa alettiin kutsua  pointillismiksi, vaikka Seurat itse piti parempana nimitystä divisionismi, hajottamistekniikka. Itse aihe oli oikeastaan vain tekosyy näille puhtaasti tieteellisille kokeiluille muuttaa maalaus näköaistimukseksi.
Seurat’n maalaukset

Seurat’n ensimmäistä suurta maalausta Kylpijät Asniersissä (1883) ei hyväksytty Pariisin taidesalongin näyttelyyn, joten hän päätti asettaa seuraavan työnsä näytteille ”itsenäisten” impressionistien näyttelyyn. Hänen tunnetuin maalauksensa Sunnuntai-iltapäivä Grande Jattessa (1885) olikin esillä impressionistien taidenäyttelyssä vuonna 1886 aiheuttaen siellä sensaation sekä kokonsa, että tekniikkansa vuoksi. Taulun aihe on leppoisa sunnuntaipäivä puistossa, jossa ihmiset viettävät vapaa-aikaansa. Tätä maalausta leimaa omalaatuinen jännitys väreilevän, visuaalisen hajoamisen ja hahmojen miltei veistoksellisen olemuksen välillä.
Seurat kokeili kankaalle optiikan viimeisiä keksintöjä ja hajotti värit väreileviksi täpliksi. Näin hän sai esille värejä samalla periaatteella kuin valo murtuu prismassa, ja loi värirasterin, josta tunnettavia esineitä syntyy vasta tietyltä etäisyydeltä katsoessa. Nämä optisesti yhteensulautuvat värit näyttävät raikkailta ja merkityksellisiltä. Samalla Seurat sitoi valoleikin muotojen vankkuuteen ja lineaarisen sommitelman selkeyteen.
Seurat’n muut maalaukset ovat myös usein rentoja uimarantakuvia. 1880-luvulla hän laajensi aihepiiriään kuvailemalla pariisilaisten porvarien huvituksia kabareissa ja sirkuksessa.
Teoksia

Kukkavaasi, noin 1897-1881.
Kylpijät Asniersissa, n. 1883–1884.
Les Poseuses, 1888.
Eiffelin torni, n. 1889.
Can-Can (Le Chahut), 1889–1890.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Georges Seurat Olgan Galleriassa
Georges Seurat: A Virtual Art Gallery (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  KulturNav  MusicBrainz  Museum of Modern Art  Musée d'Orsay  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  IdRef 
Esimerkki pointillismista. Georges Seurat: La Parade, 1889, yksityiskohta.
Suomen Työväenpuolue STP

| Suomen Työväenpuolue Finlands Arbetarparti - Vaihtoehtoväki |
| --- | --- |
Perustettu:  1998 (VKP) 2006 (STP)
Johto:   Juhani Tanski (pj.)  Pekka Tiainen (vpj.)  Tommi Lievemaa (vpj.)  Heikki Männikkö (puoluesihteeri) 
Ideologia:  Eko-sosiaalisuus
Poliittinen kirjo:  Vasemmisto
Toimisto:  PL 700 00101 Helsinki
Äänenkannattaja:  Kansan ääni
Kansanedustajia:  0 (2015)
Europarlamentaarikkoja:  0 (2014)
Kunnanvaltuustot:  0 (2012)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Työväenpuolue STP oli syksyllä 2006 muodostettu suomalainen vasemmistolainen puolue, joka syntyi Muutos 99 -liikkeen vaaliliitosta. STP:n tavoitteena oli kehittää puolueesta laaja "eko-sosiaalinen" rintama "pohjoismaisen hyvinvointivaltion" puolesta.
STP luotiin keväällä 1999 rekisteröidyn Vaihtoehtoväen (VEV) ja elokuussa 2003 yhdistyksenä perustetun STP:n pohjalle. STP poistettiin puoluerekisteristä toukokuussa 2007 sen jäätyä ilman paikkoja kaksissa peräkkäisissä eduskuntavaaleissa, mutta puolue rekisteröitiin uudelleen saman vuoden lokakuussa sen kerättyä uudet 5 000 kannattajakorttia. Eduskuntavaalien 2015 jälkeen puolue poistettiin uudelleen puoluerekisteristä, kun se oli jälleen jäänyt ilman edustajia kaksissa peräkkäisissä eduskuntavaaleissa.
Historia > Vaihtoehtoväki (1999–2006)

Syksyllä 1998 Vaihtoehto EU:lle ja Muutos 99 -liikkeen aktiivit alkoivat kerätä nimiä uuden puolueen rekisteröimiseksi. Järjestön nimenä oli aluksi Viisaan kehityksen puolue. Yhdistys tavoitteli osallistumista maaliskuun 1999 eduskuntavaaleihin mutta tämä ei onnistunut, ja sen ehdokkaat olivat muiden puolueiden listoilla. Vaihtoehtoväki rekisteröitiin huhtikuussa 1999. Puolueen perustajiin kuului mm. Vaihtoehto EU:lle (VEU) -yhdistyksen tuolloinen puheenjohtaja Ulla Klötzer ja joitakin muita aiemmin Vihreässä liitossa toimineita, kuten Juhani Tanski. Puolue aikoi osallistua kesäkuun europarlamenttivaaleihin. Klötzer ja VEV:n ensimmäinen puheenjohtaja Eero Taivalsaari olisivat halunneet koota vaaleihin laajaa pienten puolueiden vaaliliittoa, mutta suunnitelma kuivui kokoon eikä VEV lopulta osallistunut koko vaaleihin. Taivalsaari korosti VEV:n linjana EU-kriittisyyden lisäksi muiden puolueiden vieroksumaa globalisaation vastaisuutta sekä ekologisia arvoja. VEV ei tukenut presidentinvaalissa 2000 ketään ehdokasta. Päätös tehtiin sen jälkeen, kun puolueen kaavailema Thomas Wallgren kieltäytyi ehdokkuudesta.
VEV sai kunnallisvaaleissa 2000 vain 400 ääntä, eikä yhtään sen yhdeksästä ehdokkaasta Forssassa, Helsingissä, Kuopiossa tai Lahdessa valittu valtuustoihin. Puolue päättikin osallistua seuraaviin vaaleihin yhteistyössä muiden kanssa. VEV oli perustamassa Muutosvoimat Suomi (MVS) -puoluetta 2002, ja sen puheenjohtaja Stig Lång valittiin yhdeksi MVS:n varapuheenjohtajista ensimmäisessä liittokokouksessa. VEV:n aiempi puheenjohtaja Tanski valittiin MVS:n puoluesihteeriksi.
Kunnallisvaaleissa 2004 VEV:n asemaa puoluerekisterissä hyödynnettiin asettamalla sen nimissä puoluepoliittisesti sitoutumattomien ehdokkaiden yhteislistoja. Tätä edelsi kuitenkin eroaminen MVS:sta sen jälkeen, kun oikeusministeriö kieltäytyi hyväksymästä kahden MVS:n jäsenen, VEV:n ja Itsenäisyyspuolue Vapaan Suomen Liiton, yhtäaikaista osanottoa vaaleihin. Listoilta valittiin yksi edustaja (Nea Kontio) Lahden kaupunginvaltuustoon. Pääkaupungissa VEV:n listan muodosti 40 ehdokkaan Asukkaiden Helsinki -yhteenliittymä. Ehdokkaita asetettiin lisäksi Karkkilassa, Kuopiossa ja Vantaalla.
Historia > Suomen työväenpuolue (2006–2016)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Vaalitulokset
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 2007 | 0 | 1 764 | 0,06 % |  |
| 2011 | 0 | 1 857 | 0,06 % |  |
| 2015 | 0 | 984 | 0,03 % |  |
Kunnallisvaalit
| Vuosi | Valtuutetut | Äänet | Äänet |  |
| 2000 | 0 | 400 | 0,02 % |  |
| 2004 | 1 | 2 257 | 0,09 % |  |
| 2008 | 0 | 711 | 0,03 % |  |
| 2012 | 0 | 538 | 0,02 % |  |
Europarlamenttivaalit
| Vuosi | Mepit | Äänet | Äänet |  |
| 2009 | 0 | 3 169 | 0,19 % |  |
| 2014 | 0 | (427) | (0,02 %) |  selvennä |
Historia > Suomen työväenpuolue (2006–2016) > Perustaminen

Suomen Työväenpuolue perustettiin rekisteröitynä yhdistyksenä elokuussa 2003. Syksyllä 2006 yhdistys ja Vaihtoehtoväki yhdistyivät siten, että puoluerekisterissä olleelle Vaihtoehtoväelle siirrettiin Suomen Työväenpuolueen nimi. Näin oli mahdollista käydä vuoden 2007 eduskuntavaalit ilman kannattajakorttien keräämistä. STP:n säännöt on rakennettu yhteistyöajatuksen pohjalle. Apuna olivat SKDL:n säännöt. STP:ssä on henkilöjäseniä kuten SKDL:ssä, mutta järjestöjäsenillä on yksi ääni kuten henkilöjäsenillä. SKDL:ssä järjestöjen äänimäärä määräytyi niiden jäsenmäärän perusteella. Puolue halusi välttää isojen järjestöjen muodostumista dominoiviksi sekä SKDL:n enemmistö-vähemmistöasetelman kaltaista tilannetta.
STP:n järjestäytymiskokous pidettiin Helsingissä 17. syyskuuta 2006. Tätä edelsi pitkä valmistelu, sillä yhdistys, joka prosessissa yhtyi Vaihtoehtoväkeen, perustettiin jo vuonna 2003. STP:n perustaminen eteni, kun VEV päätti nimenmuutoksesta kesäkuun puoluekokouksessa, ja kutsu järjestäytymiskokoukseen julkaistiin Kansan äänen syyskuun numerossa.
Kokous, johon Tiedonantajan mukaan kerääntyi noin 20 ihmistä, valitsi STP:lle johdon, johon kuului neljä puheenjohtajaa ja kaksi muuta täysivaltaista jäsentä. Puheenjohtajaksi valittiin VEV:n johdossa vuosia toiminut Juhani Tanski. Hallituksen jäsenistä osa kuului Kommunistien liittoon, ja Suomen kommunistisen puolueen (SKP) äänenkannattaja Tiedonantaja syytti näitä henkilöitä VEV:n hajottamisesta. Puheenjohtaja Tanski, joka oli mukana jo VEV:n perustamisessa, korosti, ettei puolue ole kommunistinen eikä hän ole itse edes sosialisti.
Historia > Suomen työväenpuolue (2006–2016) > Alkutaival

Eduskuntavaaleissa 2007 STP asetti ehdokkaita kaikissa manner-Suomen vaalipiireissä, mutta kukaan ei tullut valituksi. 26. toukokuuta 2007 STP piti ensimmäisen liittokokouksensa. Kokouksessa muutettiin puolueen sääntöjä yhteistyöjärjestöluonnetta korostavaan suuntaan, päätettiin uusien kannattajakorttien keräämisestä ja tuomittiin Suomen osallistuminen Nato- tai EU-johtoisiin sotilasoperaatiohin. Edellissyksynä puheenjohtajiksi valitut saivat jatkaa tehtävissään. Puoluesihteeriksi valittiin Heikki Männikkö. Yhteensä STP:n hallitukseen valittiin 11 jäsentä ja 6 varajäsentä. STP palasi puoluerekisteriin lokakuussa 2007.
Kunnallisvaaleissa 2008 STP:llä oli oma listansa 11 kunnassa, mutta puolue ei onnistunut saamaan yhtään valtuutettua. STP:n aktiiveja osallistui myös Porvoo 2009 -yhteislistalle. Puolueen varapuheenjohtaja Antti Siika-aho oli ehdokkaana Haapajärvellä Vasemmistoliiton ehdokaslistalla, mutta hän ei kyennyt uusimaan paikkaansa. Edellisvaaleissa VEV:n listalta Lahden kaupunginvaltuustoon valittu Nea Kontio kokosi vaaleihin Vaihtoehtoväki-nimisen yhteislistan, joka jäi valtuuston ulkopuolelle.
Joulukuussa 2008 STP:n hallitus päätti puolueen osallistumisesta kesän 2009 europarlamenttivaaleihin täydellä listalla. Puolueen ääniharava oli 554 ääntä kerännyt Johan Bäckman. Vuoden 2014 eurovaaleissa STP asetti kolme ehdokasta SKP:n ”Hyvinvointivaltion puolesta – ei EU:lle” -listalle. Puolueilla oli omat vaaliohjelmansa. STP:n ehdokkaat saivat yhteensä 427 ääntä.
Historia > Suomen työväenpuolue (2006–2016) > Puoluetoiminnan päättyminen

STP poistettiin jälleen puoluerekisteristä vuonna 2015. 9. huhtikuuta 2016 pidetyssä toimikuntakokouksessa päätettiin äänin 3–3 puheenjohtajan äänen ratkaistessa, että aloitetaan uusien kannatusilmoitusten kerääminen STP:n viemiseksi takaisin puoluerekisteriin. STP:n liittokokous kuitenkin käsitteli asiaa 18. kesäkuuta 2016, ja kokous torjui ajatuksen uudesta kannatusilmoituskeräyksestä äänin 5–10.
Organisaatio

STP:hen saattoivat kuulua jäseninä sekä henkilöt että yhdistykset, joilta edellytettiin periaateohjelman hyväksymistä. Puolueen perustajat vertasivat useissa yhteyksissä STP:tä alkuaikojen Suomen kansan demokraattiseen liittoon (SKDL), josta perustettaessa (1944) kaavailtiin laajaa demokraattisten voimien rintamaa.
Ohjelma

STP ei ilmoittautunut minkään aatteen, kuten sosialismin, kannattajaksi. STP kertoi pyrkivänsä "keräämään yhteen kaikki ne omalla työllään elävät, jotka haluavat muutoksen nykyiseen kovaan oikeistolaiseen politiikkaan." STP:n johto puhui halustaan kehittää puolueesta "ekososiaalista" rintamaa "pohjoismaisen hyvinvointivaltion" puolesta. STP:n periaateohjelman luonnos toteaa, ettei markkinatalous voi ratkaista ajan keskeisimpiä ongelmia, vaan "tarvitaan yhteiskunnallista sääntelyä kansan ehdoilla."
Puolueen aatteellinen peruslähtökohta oli työväen ja demokraattinen yhteistyö kansan hyväksi ja kansainvälisyyttä rakentaen kansojen oikeuksia kunnioittamalla sekä ekologisesti kestävä kehitys ja tavoitteena maailma ilman sotia. Ohjelmaan ei  kirjattu sosialismin tavoitetta, koska tavoite oli koota kansaa laajasti odottamatta sen hyväksymistä. Jäsenten ei edellytetty olevan sosialisteja. Puolue katsoi tämän noudattavan alkuperäistä SKDL:n ohjelmaa, jonka tavoite oli koota kansaa työn ja toimeentulon ja rauhan puolesta. STP:n mukaan tämä on ajankohtaista myös 2000-luvulla.
Aiheesta muualla

Vapaa sana (STP:n verkkojulkaisu)
STP:n ohjelmia Pohtiva
Lasse Linjala

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 15. elokuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Pieksämäki, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 189 cm
Junioriseurat
1998–2004: SaPa
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003–2005 | SaPa | 50 | (19) |
| 2006–2008 | Warkaus JK | 59 | (29) |
| 2006–2007 | → Warkaus JK/2 | 4 | (0) |
| 2009 | KPV | 25 | (7) |
| 2010–2012 | JJK | 47 | (5) |
| 2012 | → KooTeePee (laina) | 5 | (3) |
| 2013 | Haka | 15 | (3) |
| 2013 | → Härmä (laina) | 3 | (0) |
| 2013 | → MP (laina) | 5 | (2) |
| 2014 | VPS | 17 | (1) |
| 2015–2016 | VIFK | 36 | (11) |
| 2018 | SaPa | 1 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 267 | (80) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Lasse Linjala (s. 15. elokuuta 1987 Pieksämäki) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä.
Ensimmäiset ottelunsa pääsarjatasolla Linjala pelasi siirryttyään JJK Jyväskylään 2010 ja ensimmäisella liigakaudella tilille kertyi kaikkiaan 19 ottelua, joissa kertyi 4 maalia. Seuroja, joissa Linjala on pelannut ennen Jyväskylään tuloaan ovat mm. Savon Pallo, Warkaus JK ja Kokkolan Pallo-Veikot. Elokuussa 2012 Linjala pelasi lainalla Ykkösen KooTeePeessä tehden kolme maalia viidessä ottelussa. Linjala allekirjoitti yksivuotisen pelaajasopimuksen Valkeakosken Hakan kanssa joulukuussa 2012.
Aiheesta muualla

Linjalan pelaajakortti JJK:n sivuilla
Linjalan pelaajakortti Keskisuomalaisen nettisivuilla[vanhentunut linkki]
Linjalan pelaajakortti Futismaailma.com-sivustolla[vanhentunut linkki]