stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Roger Wicker

Roger Wicker.
Roger Frederick Wicker (s. 5. heinäkuuta 1951 Pontotoc, Mississippi) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän on ollut Mississipin edustaja senaatissa vuodesta 2007 alkaen.
Wicker suoritti alemman korkeakoulututkinnon Mississipin yliopistossa vuonna 1973 ja ylemmän tutkinnon oikeustieteestä samassa yliopistossa vuonna 1975. Valmistuttuaan hän työskenteli Yhdysvaltain ilmavoimissa vuosina 1976–1980.
Vuosina 1980–1982 Wicker työskenteli edustajainhuoneen Mississippiä edustaneen Trent Lottin avustajana. Wicker oli Mississipin osavaltion senaatin jäsen vuosina 1988–1994, minkä jälkeen hänet valittiin ensimmäisen kerran edustajainhuoneeseen. Ennen valintaansa senaattoriksi Wicker oli edustajainhuoneen jäsen vuosina 1995–2007. 31. joulukuuta 2007 Wicker nousi senaattiin edeltäjänsä Trent Lottin erottua virasta. Vuonna 2008 hänet valittiin täytevaalissa jatkamaan kauden loppuun ja vuonna 2012 hänet valittiin ensimmäiselle täydelle kuusivuotiskaudelle.
Wicker on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wickerin senaattorisivut
Robert Hunter (toimittaja)

Robert (Bob) Lorne Hunter (13. lokakuuta 1941 – 2. toukokuuta 2005) oli kanadalainen ympäristönsuojelija, toimittaja ja poliitikko. 1969 hän kuului kanadalaiseen Don't Make a Wave Committee -ryhmään, jonka tarkoituksena oli lopettaa maanalaiset ydinkokeet. Vuonna 1972 hän perusti Greenpeacen yhdessä Patrick Mooren, Ben Metcalfen ja muutamien muiden kanssa.
Hunter oli uraauurtava ympäristönsuojelija. Hänen saavutuksiinsa kuului muun muassa kaupallisen valaanpyynnin kieltäminen. Time-aikakauslehti nimesi hänet yhdeksi kymmenestä 1900-luvun eko-sankarista. Hänet tunnetaan myös termeillä mindbomb ja eco-warrior.
Hunter syntyi Kanadassa, Manitoban provinssissa St. Bonifacen kaupungissa. Hän aloitti toimittajan uransa 1960-luvulla kirjoittamalla Winnipeg Tribune ja Vancouver Sun -sanomalehtiin. Aiheet keskittyivät pääasiassa vastakulttuuriin, ympäristöön ja ympäristönsuojeluun. Vuoden 1988 alusta hän toimi Torontolaisen City-TVn selostajana ja reportterina. Hän toimi myös City-TV:n uudella, vain uutisiin keskittyvällä CP24-sisarkanavalla sen alkuvaiheista alkaen. Hunter toimitti myös useita Pohjois-Kanadasta kertovia dokumenttiohjelmia, joita esitetään edelleen CP24-kanavalla täyteohjelmina.
Robert Hunterin kirjoittamat kirjat

Hunter, Robert: Erebus. Määritä julkaisija!
Hunter, Robert: The Enemies of Anarchy.  McClelland and Stewart, 1970.  ISBN 0-7710-4293-0.
Hunter, Robert: The Storming Of The Mind.  McClelland and Stewart, 1971.  ISBN 0-7710-4294-9.
Hunter, Robert ja Rex Weyler: To Save The Whale: The Voyages of Greenpeace.  Chronicle Books, 1978.  ISBN 0-87701-114-1.
Hunter, Robert: Warriors Of The Rainbow: A Chronicle of the Greenpeace Movement.  Henry Holt & Company, Inc., 1979.  ISBN 0-03-043741-5.
Hunter, Robert: The Greenpeace Chronicle. Määritä julkaisija! ISBN 0-330-25939-3.
Hunter, Robert: Cry Wolf!.  Shepherds of the Earth Pub, 1985.
Hunter, Robert: On the Sky: Zen and the Art of International Freeloading. Määritä julkaisija! ISBN 0-7710-4289-2.
Hunter, Robert: Thermageddon: Countdown to 2030.  Arcade Publishing, 2003.  ISBN 1-55970-667-8.
Hunter, Robert and Robert Keziere: The Greenpeace to Amchitka : An Environmental Odyssey.  Arsenal Pulp Press, 2005.  ISBN 1-55152-178-4.
Aiheesta muualla

The Bob Hunter Foundation (englanniksi)
B.C. BookWorld: "Robert Hunter" (englanniksi)
Greenpeacen jäähyväiset perustajajäsenelle "Greenpeacen perustajajäsen kuoli 63 vuoden iässä" (englanniksi)
CBC News: "Greenpeacen perustajajäsen Bob Hunter kuollut" (englanniksi)
Melbourne Indymedia: Emily Hunter sirottelee Bob Hunterin tuhkat etelänapamantereelle (englanniksi)
National Post: Robert Fulfordin artikkeli Robert Hunterista (englanniksi)
Saukkoriipi

Saukkoriipi on kylä Pellon kunnassa. Kylä on muodostunut Konttajoen vesistön varteen jo 1700-luvulla.[lähde? ]
Kylän nimi viittaa alueella aikanaan pyydettyyn saukkoon. Kylän perinteiset elinkeinot ovat kalastaminen, metsänhoito, marjastus ja poronhoito. Puiden uitto näkyy kyläkuvassa edelleen ja onhan aikoinaan kaivettu jopa Suezin kanava palvelemaan uittoa. [lähde? ]
Robert I

Robert I (865 – 15. kesäkuuta 923) oli toinen Robertien-dynastiaan kuulunut frankkien kuningas vuosina 922–923. Hän oli Anjoun kreivin Robert Vahvan toinen poika sekä Pariisin kreivin ja frankkien aiemman kuninkaan Eudes I:n nuorempi veli.
Valmistautuminen

Kuningas Eudes I nimitti nuoremman veljensä useiden kreivikuntien haltijaksi, yksi niistä oli Pariisi. Samoin hänet nimettiin useiden luostareiden johtajaksi eli abbé in commendam. Robert sai itselleen myös Ranskan herttuan arvon ja alueet, ja tämä oli sotilaallisesti erityisen tärkeä alue.
Isoveljensä Eudes I:n kuoleman jälkeen vuonna 898 hän ei vaatinut kruunua itselleen, vaan kunnioitti tehtyä sopimusta ja hyväksyi karolinkikuninkaan Kaarle Yksinkertaisen tulemisen frankkien kuninkaaksi. Uusi kuningas kuitenkin tunnusti Robertin arvon ja aseman. Hän sai tehtäväkseen puolustaa koko pohjoista Ranskaa viikinkien hyökkäyksiä vastaan.
Nousu valtaan

Rauhanomainen tila Robertin ja Kaarle Yksinkertaisen välillä kesti vuoteen 921 saakka, eli 23 vuotta Eudesin kuoleman jälkeen. Korkea papisto ja valtakunnan herrat riitaantuivat Kaarle Yksinkertaisen kanssa ja eritoten tämän tavasta suosia Haganon kreiviä. Kaikkein vaikutusvaltaisimpien ja sotilaallisesti vahvimpien aatelisten kanssa Robert nousi kapinaan Kaarlea vastaan.
Kapinan ja taistelun seurauksena Kaarle pakeni Lothringeniin. Tämän seurauksena Robert voideltiin ja kruunattiin frankkien kuninkaaksi 29. kesäkuuta 922.
Kaarle kokosi itselleen suuren armeijan ja lähti hankkimaan takaisin menettämäänsä kruunua. Soissonsin taistelussa 15. kesäkuuta 923 Robertin joukot voittivat ja Kaarle pakeni paikalta, mutta Robert itse kuoli taistelun aikana. Eräiden lähteiden mukaan hän olisi hävinnyt kaksintaistelussa Kaarle Yksinkertaiselle, mutta totuus lienee, että hän sai surmansa tavallisten sotilaiden aseesta.
Robertin perintö

Robert I:n hallituskausi jäi hyvin lyhyeksi ja siksi hänen suunnitelmansa eivät ehtineet käydä toteen. Hän oli panostanut erityisesti avioliittojen myötä tapahtuvaan vallan pysymiseen. Hän oli itse mennyt naimisiin Kaarle Suuren jälkeläisen Béatrix Vermandoisilaisen kanssa, ja tyttärensä hän puolestaan naitti Burgundin herttualle Rudolfille.
Robert I oli toinen kaikkiaan kolmesta Robertien-dynastiaan luettavasta frankkien hallitsijasta. Hänen jälkeensä hallitsijaksi tuli viimeinen Robertien-dynastian hallitsija, hänen tyttärensä Emmen aviopuoliso Rudolf, Burgundin herttua. Rudolfia kuninkaaksi seurasi karolingeihin kuulunut Ludvig IV. Muutamaa vuosikymmentä myöhemmin Robertin pojan, Hugo Suuren, poika Hugo Capet nousi valtaistuimelle 987. Hänestä lasketaan alkaneen niin sanottu kapetingien dynastia.
SVT Barn

| SVT Barn |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  23. joulukuuta 2002
Omistaja:  SVT
Maa:   Ruotsi
Näkyvyysalue:  Ruotsi ja osa Suomea
Aiemmin:  Barnkanalen
Rinnakkaiskanava(t):  SVT1 SVT2 Kunskapskanalen SVT24
Kotisivu:  www.svt.se/barnkanalen
Saatavuus
Antenniverkko
Teracom:  Kanava 98
Satelliitti
Canal Digital:  Kanava 7
Viasat:  Kanava 39
Infobox OKNimi-testi OK: 
SVT Barn (vuosina 2008–2012 SVTB, entinen Barnkanalen, suom. lastenkanava) on Ruotsin yleisradioyhtiön SVT:n omistama televisiokanava, jolla esitetään vain lastenohjelmia. Suomessa kanava näkyy kaapelissa, satelliitissa ja Pohjanmaalla, Ahvenanmaalla, Länsi-Lapissa ja Meri-Lapissa antennitalouksissa. Kanava on Ruotsissa koko maan kattava.
Historia

Barnkanalen aloitti lähetyksensä 23. joulukuuta 2002. Ensimmäisinä vuosinaan kanava lähetti ohjelmaa vain arkipäivisin klo 6.30–18.00, ja kesäisin Barnkanalen piti "kesäloman" 23. toukokuuta alkaen aina elokuun 18. päivään saakka. Tänä aikana kanavalla nähtiin muuta ohjelmaa, kuten esimerkiksi urheilulähetyksiä.
6. joulukuuta 2003 Barnkanalen alkoi lähettää ohjelmaa myös viikonloppuisin ja vuodesta 2004 lähtien kanava on ollut ympärivuotinen ilman kesätaukoja. Vuonna 2004 kanavalla lähetettiin Ateenan Olympialaisia
Elokuussa 2008 kanavalle tehtiin uudenlainen ilme. Uudessa tunnuksessa lukee vain "SVTB", mutta kanavaan viitataan yhä nimellä "Barnkanalen". Samalla SVTB:stä tuli osa SVT:n pääkanavia yhdessä SVT1:n ja SVT2:n kanssa. Vuonna 2012 nimeksi vaihdettiin SVT Barnkanalen.
Nykyään SVT Barn esittää ohjelmaa joka päivä aamusta alkuiltaan, jolloin SVT24 aloittaa lähetykset.
Aiheesta muualla

SVT Barnkanalenin kotisivut (ruotsiksi)
SVTB:n vanha logo.
SVT1

| SVT1 |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  1957
Omistaja:  SVT
Maa:   Ruotsi
Näkyvyysalue:  Koko maa ja osissa Suomea
Aiemmin:  Sveriges Radio TV (1957–1969) TV1 (1969–1987) Kanal 1 (1987–1996)
Rinnakkaiskanava(t):  SVT2 SVT Barn Kunskapskanalen SVT24
Kotisivu:  www.svt.se
Saatavuus
Antenniverkko
Antenni Teracom:  Kanava 1
Satelliitti
Canal Digital (vain Ruotsissa):  Kanava 500 (Norr, Väster, Småland, Norrland, Västernyttland ja SD), Kanava 1 (HD)
Kaapeliverkko
Mm. Com Hem:  Kanava 1
Infobox OKNimi-testi OK: 
SVT1 on Ruotsin yleisradioyhtiö SVT:n ensimmäinen televisiokanava. Se aloitti lähetyksensä vuonna 1957 ja oli Ruotsin katsotuin televisiokanava vuonna 2005.
SVT1 näkyy koko Ruotsissa. Suomessa SVT1:tä voi katsoa Ahvenanmaalla, Pohjanmaalla, Meri-Lapissa ja Länsi-Lapissa maanpäällisen verkon tai kaapeliverkon kautta. Muualla Suomessa voi nähdä SVT1:tä vain kaapeli- ja satelliittiverkossa. SVT1:n ohjelmistoon kuuluvat mm. uutislähetys Rapport, aamuohjelma Gomorron Sverige, viihdeohjelma Så ska det låta, luonto-ohjelma Mitt i naturen ja ruokaohjelma Niklas mat. SVT1:ssä on edelleen kuuluttajia, toisin kuin sen sisarkanavalla SVT2:ssa.
Kanavan nimen historia

Kanavan nimiä ovat olleet Sveriges Radio TV (1957–1969), TV1 (1969–1987), Kanal 1 (1987–1996) ja SVT1 (1996–). Kanava sai nimen TV1, kun sen sisarkanava SVT2 (silloin TV2) aloitti lähetyksensä vuonna 1969.
31. elokuuta 1987 Ruotsin TV1:n nimeksi tuli Kanal 1. Samalla kanavien ohjelmisto järjestettiin uudelleen siten, että Kanal 1 lähetti Tukholmassa tuotettuja ohjelmia ja sen sisarkanava TV2 muualla Ruotsissa tuotettuja ohjelmia.
8. tammikuuta 1996 SVT:n kummankin kanavan nimi muuttui: Kanal 1 sai uudeksi nimekseen SVT1 ja TV2 sai nimekseen SVT2. Samalla kanavien keskinäinen kilpailu päättyi. Uutta oli myös se, että kummallakin kanavalla voitiin esittää samoja ohjelmia, esimerkiksi ensilähetys SVT1:ssä ja uusinta SVT2:ssa.
15. tammikuuta 2001 järjestettiin kummankin kanavan ohjelmisto uudelleen, mutta kummankaan kanavan nimeä ei muutettu. SVT1:stä tuli laaja suuren yleisön kanava ja SVT2:sta suppeampi kanava.
Ohjelmisto (ajat Ruotsin aikaa) > Arkipäivien ohjelmisto

Arkiaamujen ohjelmisto alkaa uutismakasiiniohjelmalla Gomorron Sverige kello 6.00. Ohjelmassa on Rapport-uutislähetys puolen tunnin välein, urheilu-uutisia, alueuutisia ja talousuutisia sekä studiokeskustelua, kulttuuriaiheisia osuuksia (mm. kirja- ja elokuva-arvosteluja). Ohjelma vastaa Suomessa esitettäviä Huomenta Suomi- ja Ylen aamu-lähetyksiä.
Kello 9.30–12.00 SVT luovuttaa UR:lle, joka lähettää opetusohjelmaa. Kello 12.00 on vuorossa viiden minuutin Rapport-uutislähetys. Kello 12.05–16.00 lähetetään uusintoja. Kello 16.00 on jälleen vuorossa viiden minuutin Rapport-uutislähetys, jonka jälkeen alkaa 50 minuutin kooste aamun Gomorron Sverige -lähetyksestä. Kello 16.55–17.55 lähetetään lisää uusintoja.
Kello 17.55 on vuorossa viiden minuutin urheilu-uutislähetys Sportnytt ja kello 18.00 Rapport ja alueuutiset. 18.15 esitetään maanantaisin ohjelmaa Fråga doktorn ja tiistaista perjantaihin viihdemakasiiniohjelmaa Go’kväll. 19.00 on vuorossa tunnin uutispaketti, johon sisältyvät vartin kulttuuriuutiset, vartin alueuutiset ja kello 19.30 alkava Rapport-pääuutislähetys, joka on Ruotsin katsotuin uutisohjelma.
Loppuillan ohjelmistossa on mm. viihdettä ja asiaohjelmia. Kulttuuriuutiset esitetään uusintana samana iltana myöhään. Nykyään SVT1 lähettää ohjelmaa ympäri vuorokauden. Öisin lähetetään uusintoja.
Vuosina 2004–2009, kun SVT1:n varsinainen ohjelma-aika oli päättynyt, lähetti SVT24 öisin samanaikaisesti SVT1:n kanavapaikalla ohjelmaa nimeltään 24 Vision (vastaa Suomen Uutisikkunaa) ennen seuraavan aamun ohjelmaa. Ennen vuotta 2004 lähettimet sammutettiin yöksi. Jos ei ollut muuta lähetettävää, SVT1 lähetti vuoteen 2008 päivisin testikuvaa, joka tosin poikkesi huomattavasti Suomen televisiossa esitetystä testikuvasta. Testikuvan taustaäänenä oli Ruotsin radion P3:n ohjelmaa.
SV Kaltern/Caldaro

| SV Kaltern/Caldaro |
| --- | --- |
Perustettu:  1962
Kaupunki:   Caldaro, Italia
Kotiareena:  Raiffeisen-Arena
– kapasiteetti:  850
Sarjataso:  Elite.A
Värit:                
Päävalmentaja:   Teemu Virtala
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
SV Kaltern/Caldaro on italialainen jääkiekkojoukkue Caldaron kaupungista. Joukkue on perustettu vuonna 1962 ja se pelaa Inter-National-Leaguessa.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  | Alex Andergassen | L | 2025 | Bolzano, Italia |  |
| 29 |  | Samuel Rohregger | L | 2025 | Merano, Italia |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 4 |  | Florian Massar | L | 2025 | Bolzano, Italia |  |
| 5 |  | Mattia Clericuzio | L | 2025 | Bolzano, Italia |  |
| 7 |  | Giovanni Reffo | L | 2025 | Bolzano, Italia |  |
| 8 |  | Jonas Schöpfer | R | 2025 | Bolzano, Italia |  |
| 17 |  | Michele Volcan | L | 2024 | Bolzano, Italia |  |
| 26 |  | Emiliano Valentini | L | 2025 | Cles, Italia |  |
| 66 |  | Alex Obexer | L | 2024 | Bolzano, Italia |  |
| 72 |  | Michael Sölva | L | 2025 | Caldaro, Italia |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 6 |  | Luca De Donà | L | H | 2025 | Bolzano, Italia |
| 10 |  | Maximilian Sölva | L | H | 2025 | Bolzano, Italia |
| 12 |  | Jonas Oberrauch | R | H | 2025 | Bolzano, Italia |
| 14 |  | Bastian Andergassen | L | H | 2025 | Bolzano, Italia |
| 18 |  | Maximilian Oberhuber | L | H | Juniori | Bolzano, Italia |
| 19 |  | Joonas Riekkinen | L | KH / P | 2024 | Varpaisjärvi, Suomi |
| 21 |  | Raphael Felderer | R | H | 2025 | Bolzano, Italia |
| 22 |  | Benjamin Anderlan |  | H | 2025 | Bolzano, Italia |
| 27 |  | Marko Virtala | L | H | 2025 | Uusikaupunki, Suomi |
| 33 |  | Franz Erschbamer | L | H | 2024 | Merano, Italia |
| 37 |  | Matteo Cappuccio | L | H / P | 2024 | Bolzano, Italia |
| 54 |  | Moritz Selva | R | H | 2025 | Bolzano, Italia |
| 55 |  | Florian Wieser | L | KH | 2025 | Sterzing, Italia |
| 59 |  | Andreas Vinatzer | L | VLH | 2025 | Brixen, Italia |
|   |  | Oskari Siiki | L | LH | 2025 | Turku, Suomi |
Aiheesta muualla

http://www.eishockey-kaltern.com/de/home.html
Ródoksen kansainvälinen lentoasema

Ródoksen kansainvälinen lentoasema ”Diagoras” (kreik. Κρατικός Αερολιμένας Ρόδου «Διαγόρας», Kratikós Aeroliménas Ródou «Diagóras», IATA: RHO, ICAO: LGRP, YPA: ΚΑΡΔ) on kansainvälinen lentoasema Ródoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee noin 15 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista aivan Paradeísin kaupungin tuntumassa.
Ródoksen kansainvälisen lentoaseman terminaalia sisältä.
Lentoasema aloitti toimintansa 28. kesäkuuta 1977. Se korvasi tuolloin Maritsán lentoaseman, joka on siitä lähtien ollut vain sotilaskäytössä. Lentoasema on omistettu antiikin aikaiselle nyrkkeilijälle ja Olympian kisojen voittajalle Diagoras Rhodoslaiselle. Lentoasemaa on laajennettu vaiheittain, viimeksi laajemmin vuonna 2005. Lentokentän kiitotien pituus on 3 306 metriä ja leveys 45 metriä. Lentokenttä on rakennettu noin 5 metrin korkeudelle merenpinnasta.
Lentoasema on Kreikan vilkkaimpia. Vuonna 2013 kenttää käytti noin 310 000 kotimaan lentojen matkustajaa ja noin 1 785 000 kansainvälistä matkustajaa. Aegean Airlines lentää kentälle Ateenasta. Lukuisat ulkomaiset yhtiöt, myös muun muassa Finnair, lentävät kentälle suoria reitti- tai tilauslentoja turistikaudella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ródoksen kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Kreikan lentoasemat ja lentokentät
| --- | --- |
Kansainväliset lentoasemat:  Alexandroúpolin kansainvälinen lentoasema · Ateenan kansainvälinen lentoasema · Chanián kansainvälinen lentoasema · Iraklionin kansainvälinen lentoasema · Kalamátan kansainvälinen lentoasema · Kaválan kansainvälinen lentoasema · Kefalonián kansainvälinen lentoasema · Korfun kansainvälinen lentoasema · Kosin kansainvälinen lentoasema · Límnoksen kansainvälinen lentoasema · Mytilínin kansainvälinen lentoasema · Ródoksen kansainvälinen lentoasema · Sámoksen kansainvälinen lentoasema · Thessalonikin kansainvälinen lentoasema · Zákynthoksen kansainvälinen lentoasema
Kansalliset lentoasemat:  Áktion lentoasema · Áraxoksen lentoasema · Astypálaian lentoasema · Chíoksen lentoasema · Ikarían lentoasema · Ioánninan lentoasema · Kálymnoksen lentoasema · Kárpathoksen lentoasema · Kastorián lentoasema · Kozánin lentoasema · Kytheran lentoasema · Mégaran lentoasema · Míloksen lentoasema · Mýkonoksen lentoasema · Náxoksen lentoasema · Néa Anchíaloksen lentoasema · Pároksen lentoasema · Santorínin lentoasema · Skiáthoksen lentoasema · Skýroksen lentoasema · Sýroksen lentoasema
Kunnalliset lentoasemat:  Kásoksen lentoasema · Kastelórizon lentoasema · Léroksen lentoasema · Siteían lentoasema
Entiset lentoasemat ja lentokentät:  Agrínion lentoasema · Andravídan lentoasema · Ellinikón kansainvälinen lentoasema · Epitálion lentoasema · Kastéllin lentoasema · Portochélin lentokenttä · Spártin lentoasema · Tríodoksen lentokenttä
Sotilas- lentokentät:  Agrínion sotilaslentokenttä · Alexándreian sotilaslentokenttä · Amygdaleónaksen sotilaslentokenttä · Andravídan sotilaslentokenttä · Dekéleian sotilaslentokenttä · Elefsínan sotilaslentokenttä · Lamían sotilaslentokenttä · Lárisan sotilaslentokenttä · Marathónaksen sotilaslentokenttä · Maritsán sotilaslentokenttä · Sédeksen sotilaslentokenttä · Stefanovíkeion sotilaslentokenttä · Tanágran sotilaslentokenttä · Trípolin sotilaslentokenttä · Tympákin sotilaslentokenttä
Saila (tanssi)

Saila (toisilta nimiltään: Danda Nach tai Dandar Pate) on keski-intialainen kansantanssi. Sitä esittävät nuoret pojat sadonkorjuun päätteeksi. Saila on suosittu keppitanssi, josta on olemassa puolisen tusinaa eri variaatiota. Esimerkiksi joskus tanssijat muodostavat ympyrän seisten yhdellä jalalla ja tukeutuen edessä olijaan hyppien yhdessä ympäri. Tanssia tanssitaan Sargujassa, Chhindwarassa ja Betulissa. Sitä esiintyy esimerkiksi Chattisgarhin kylässä.
Robyn

| Robyn |
| --- | --- |
 Robyn vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. kesäkuuta 1979 (ikä 45) Tukholma, Ruotsi
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, musiikkituottaja
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1994–
Tyylilajit:  pop, R&B, synthpop
Soittimet:  laulu, piano, koskettimet
Levy-yhtiöt:  BMG, RCA, Jive, Konichiwa, Interscope
Aiheesta muualla
www.robyn.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Robin Miriam Carlsson (s. 12. kesäkuuta 1979 Tukholma, Ruotsi), taiteilijanimeltään Robyn, on ruotsalainen pop-laulaja-lauluntekijä.
Ura

Robyn aloitti musiikkiuransa 16-vuotiaana ja julkaisi debyyttisinglensä ”You've Got That Somethin’” vuonna 1995. Debyyttialbumi Robyn Is Here oli menestys ympäri maailman ja erityisesti Yhdysvalloissa, jossa se myi platinaa. Vuonna 1999 hän julkaisi toisen albuminsa My Truth, joka ei yltänyt esikoisalbumin menestykseen ja julkaistiin vain Euroopassa. Robynin kolmas albumi Don't Stop the Music ilmestyi 2003. Siltä julkaistiin kaksi singleä ”Keep This Fire Burning” ja ”Don't Stop the Music”, jotka molemmat menestyivät hyvin Ruotsissa. Vuonna 2004 Robyn jätti levy-yhtiönsä Jive Recordsin.
Vuonna 2005 Robyn perusti oman Konichiwa Records -levy-yhtiön ja julkaisi neljännen levynsä Robyn. Albumi toi Robynille kolme Grammis-palkintoa. Takaisin maailmanmaineeseen Robyn nousi vuonna 2007, kun hän julkaisi yhdessä Kleerupin kanssa ”With Every Heartbeat” -singlen, joka nousi Britanniassa listaykköseksi. Menestyksen siivittämänä hän julkaisi Robyn-albumin Pohjoismaiden ulkopuolella ja se myi kultaa Britanniassa. Albumi sisältää alkuperäisten kappaleiden lisäksi myös uusia kappaleita sekä uusia versioita. Samana vuonna Robyn lauloi taustalaulajana Britney Spearsin ”Piece of Me” -kappaleella. Vuonna 2008 Robyn kiersi Eurooppaa Madonnan Sticky & Sweet -kiertueen lämmittelijänä ja voitti parhaan live-esiintyjän Grammis-palkinnon.
Keväällä 2010 Robyn kertoi aikovansa julkaista kolme albumia kuluvan vuoden aikana. Ensimmäinen näistä, Body Talk pt. 1, ilmestyi kesäkuussa, jota ennen julkaistiin single ”Dancing on My Own”, josta tuli Robynin ensimmäinen Ruotsin singlelistan ykkönen. Kappale menestyi loistavasti kaikkialla maailmassa, myös Yhdysvalloissa, missä siitä tuli Robynin suurin hitti sitten vuonna 1997 julkaistun "Show Me Love" singlen. Seuraava osa, Body Talk pt. 2, ilmestyi syyskuussa. Se oli ensimmäinen Suomen viralliselle listalle noussut Robynin albumi. Sen ensimmäinen single ”Hang with Me” on cover-versio ruotsalainen Paolan kappaleesta, joka julkaistiin 2002. Robyn myös duetoi albumilla yhdessä Snoop Doggin kanssa kappaleessa ”U Should Know Better”. Sarjan päättävä kolmas albumi julkaistiin loppuvuodesta 2010.
Diskografia > Albumit

Robyn Is Here (1996/1997)
My Truth (1999)
Don't Stop the Music (2002)
Robyn (2005/2007)
Body Talk pt. 1 (2010)
Body Talk pt. 2 (2010)
Body Talk (2010)
Do It Again (Röyksoppin kanssa) (2014)
Honey (2018)
Diskografia > Kokoelmalevyt

Robyn's Best (2004)
Det bästa med Robyn (2006)
Diskografia > Singlet

You've Got That Somethin' (1995)
Do You Really Want Me (Show Respect) (1995)
Do You Know (What It Takes) (1996)
Show Me Love (1996)
Electric (1999)
Play (1999)
My Only Reason (2000)
Keep This Fire Burning (2002)
Don't Stop the Music (2003)
Be Mine! (2005/2007)
Who's That Girl (2005/2008)
Handle Me (2005/2007)
Konichiwa Bitches (2007)
With Every Heartbeat (2007)
Be mine! (2008
Cobrastyle (2008)
Dream on (2009)
Dancing on My Own (2010)
Hang with Me (2010)
Indestructible (2010)
Call Your Girlfriend (2011)
Love kills (2011)
Missing U (2018)
Honey (2018)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Robyn Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto (englanniksi)
Robyn Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
3920595 Robyn Discogsissa. (englanniksi)
Sanfrid Hasselqvist

Anton Gideon Sanfrid Hasselqvist (4. elokuuta 1854 Parikkala – 20. helmikuuta 1917 Parikkala) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Hasselqvistin vanhemmat olivat Hans Jeremias Hasselqvist ja Amalia Milda Dahl ja puoliso Ida Matilda Hasselqvist. Taiteilija, kirjailija Aarno Karimo oli heidän poikansa.  Hasselqvist osallistui Parikkalan kunnalliselämään, toimien muun muassa kirkonisännöitsijänä ja rahastonhoitajana 18 vuotta ja kunnan taloudenhoitajana 12 vuotta. Hän oli myös kotiseutututkija. Mielipiteiltään Hasselqvist oli  jyrkän  perustuslaillinen. Hän oli Parikkalan Sanomien perustajia ja lehteä kustantavan yhtiön johtokunnan puheenjohtaja kuolemaansa asti. Hasselqvist oli talonpoikaissäädyssä Kurkijoen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885. Hän oli yleisen valitusvaliokunnan varajäsen ja teki anomukset  maanviljelysopiston perustamisesta Kurkijoelle ja asevelvollisuushelpotusten esittämismahdollisuudesta kutsunnoissa. Yhdessä muiden kanssa hän esitti myös muun muassa Vuoksen kanavoimista.