Siirtolaisuus Ruotsiin
Maahanmuuton vaikutuksia > Rikollisuus > Maahanmuuttajalähiöiden rinnakkaisyhteiskunta > 2020-luvulta alkaen

Ruotsissa oli syyskuussa 2020 yhteensä 40 rikollista maahanmuuttajasukua ja satoja pienempiä jengejä, ja esimerkiksi Ruotsin Helvetin enkelit karttaakin jo maahanmuuttajarikollisia. Tukholmassa jengejä on kymmeniä, jotka taistelevat vallasta ja huumekaupan reviireistä. Vuoden 2017 lokakuun ja 2020 lokakuun välillä on ollut vain yksi kuukausi, jolloin ei ole tehty yhtään maahanmuuttajajengien välistä henkirikosta. Määrä on kymmenkertainen Saksaan nähden. Ruotsi on paristakymmenestä Euroopan maasta ainoa, jossa aseelliset kuolemat ovat 2000-luvulla selvästi lisääntyneet. 15–29-vuotiaat miehet ovat Ruotsissa moninkertaisessa riskissä tulla ammutuiksi muihin maihin verrattuna.
Syksyllä 2023 poliisilla oli Tukholman alueelta lista 150 osoitteesta, joissa väki­valta saattoi ryöpsähtää, mutta virkavallalla ei ollut minkäänlaista tapaa valvoa kaikkia näitä osoitteita. Ruotsin lakivaliokunnan puheenjohtaja Richard Jomshof esitti tuolloin, että maassa tulisi harkita ulkona­liikkumis­kieltoa ja rikosoikeudellisen vastuun laskemista 15 ikävuodesta 13 vuoteen. Hän myös esitti, että Ruotsin tulisi myös lisätä maahanmuuttajien vapaaehtoisen palaamisen määrää. Vuodesta 2018 vuoden 2023 syksyyn Ruotsissa kuoli ampumavälikohtauksissa yli 270 ihmistä, ja poliisi arvioi tuolloin, että maan jengeihin kuuluu noin 30 000 ihmistä.
Elokuussa 2021 julkaistussa raportissa haastateltiin Göteborgiin viranomaisia siitä, ovatko rikolliset onnistuneet luomaan painostuksella ja uhkailulla kaupunkiin vaikenemisen kulttuurin, jossa rikollisten toimintaan ei uskalleta puuttua. Raportin mukaan tällainen kulttuuri on syntynyt. Göteborgissa rikolliset vaikuttavat muun muassa kiristämällä ja väkivallan uhkalla viranomaisiin ja saavat siten itselleen edullisia päätöksiä, kuten rakennuslupia, oleskelulupia, kansalaisuuksia ja perusteettomia asunto-oikeuksia. Rikolliset myös uhkailevat viranomaisia ja viranomaisten perheenjäseniä. Ilmiö koske vain Göteborgia, sillä jengirikollisuus on suuri ongelma myös muissa Ruotsin suurissa kaupungeissa. Väkivalta ja sen uhka on ilmennyt esimerkiksi siten, että Ruotsissa poliisiautoja vastaan on hyökätty asein ja käsikranaatein. Myös poliisien siviiliautoja on räjäytetty, ja poliisien koteja on tulitettu asein. Yhä useammin jengit aiheuttavat uhkaa myös sivullisille. Vuodesta 2011 vuoden 2021 kesään mennessä 2020 Ruotsissa tapahtuneissa ampumisissa ja räjähdyksissä on kuollut tai loukkaantunut yhteensä yli 50 sivullista uhria.
Ruotsissa tapahtui poliisin tilastojen mukaan vuoden 2020 tammi–marraskuussa enemmän ampumistapauksia kuin vuonna 2019 yhteensä. Lopulta vuonna 2020 ampumavälikohtauksia tapahtui enemmän kuin koskaan aikaisemmin, kaikkiaan 357. Kuolonuhreja oli 44, haavoittuneita 117. Vuonna 2019 ampumavälikohtauksia oli 334 ja vuonna 2018 yhteensä 306. Tukholmassa ampumavälikohtausten määrä kasvoi vuonna 2020 rajusti. Vuonna 2020 Tukholmassa tapahtui 149 ampumavälikohtausta, kun vuonna 2019 niitä oli 87. Vuonna 2020 niissä kuoli 23 ja haavoittui 51 ihmistä, mikä on uusi ennätys. Tukholman poliisi on todennut, että kaupungissa on meneillään rikollisjengien valtataistelu. Sen taustalla on muun muassa se, että useita johtavassa asemassa olleita rikollisia on otettu kiinni ja näiden paikasta taistellaan nyt jengien sisällä ja välillä. Lisäksi Tukholmassa on poliisin mukaan merkittävä vajaus poliisien määrässä. Neljän vuoden aikana 2010-luvun ja 2020-luvun taitteessa Ruotsissa on tilastoitu yli tuhat ampumistapausta ja yli 200 kuollutta.
Elokuussa 2020 pahamaineinen Ali Khan -jengi pystytti tiesulkuja Göteborgin pohjoispuolelle ratsatakseen kilpailevan jengin jäseniä. Poliisi pidätti 20 henkeä, mutta kaikki vapautuivat syytteestä, sillä syyttäjien mukaan mitään rikosta ei tapahtunut. Ali Khanista on tehty vuosina 2019–2020 yhteensä 200 ilmoitusta poliisille, mutta monissa tapauksissa ilmoittajat ovat mystisesti peruneet ilmoituksensa. Suku on tunnettu muun muassa murhista ja huumausainerikoksista ja se on linkittynyt seitsemään muuhun sukuun, jotka muodostavat Tanskaan, Saksaan ja Libanoniin ulottuvan klaanin. Ali Khanin johtajan uskotaan olevan Hashem Ali Khan, joka on 63-vuotias. Hän saapui Ruotsiin vuonna 1984 Libanonista sisällissodan pakolaisena. Hän puhuu viikoittain kotiseutunsa moskeijassa, jossa opetetaan myös kamppailulajeja. Hashem ei ole itse syyllistynyt rikoksiin, mutta hänen läheiset perheenjäsenensä ovat syyllistyneet vakaviin rikoksiin, kuten murhiin. Poliisi on huolestunut, että uudet maahanmuuttajat, kuten syyrialaiset, perustavat omia jengejään, mikä voi johtaa entistä verisimpiin yhteenottoihin jengien välillä.
Maahanmuuttajarikolliset ja maahanmuuttajajengit käyttävät poliisin mukaan myös Ruotsin anteliaisuutta hyväkseen. Erilaiset sosiaaliset tuet, kuten vammaistuet päätyvät jengien käyttöön. Jengit hyödyntävät myös avioeroja: kun maahanmuuttajapariskunta eroaa Ruotsissa, yhteiskunta tarjoaa toiselle uuden asunnon, jonka eronnut pari kuitenkin asettaa vuokralle ja muuttaa takaisin yhteen. Osa maahanmuuttajista muuttaa myös pois Ruotsista, mutta palaa muutaman kuukauden päästä vammautuneeksi tekeytyneenä sosiaalitukia nostaakseen.
Maahanmuuttajavaltaisten lähiöiden jengirikollisuus, kuten varkaudet ja huumausainekauppa sekä sen torjunta nousivat syksyllä 2019 Ruotsin keskeisimmäksi poliittiseksi puheenaiheeksi. Sanomalehti Expressenin mukaan Suomi on tehnyt Ruotsia harkitummin maahanmuuttopolitiikkaa, koska Suomessa jengirikollisuutta on Ruotsia vähemmän. Poliisin mukaan sen voimavaroja ei olisi pitänyt supistaa 1990-luvulla, sillä jengit ovat käyttäneet tilannetta häikäilemättä hyväkseen.
Vuoden 2018 alusta vuoden 2021 marraskuuhun noin 90 000 asukkaan Järvan alueella on ollut 17 kuolemaan johtanutta ampumista, joista vain yhdestä on annettu tekijälle tuomio. Vuoden 2021 lopulla Tukholmassa sattuneissa ampumavälikohtauksissa kuoli useita nuoria somalitaustaisia poikia. Alueella oli tuolloin käynnissä vakava kostonkierre, jossa jengit toimivat niin, että jos ne eivät löytäneet henkilöä, joille ne olivat aikeissa kostaa, ne ottivat kohteikseen hänen nuorempia sisaruksiaan, ystäviään tai sukulaisiaan.
Syksyllä 2023 Turkissa asuvan rikollisen Rawa "Kurdikettu" Majidin johtaman Foxtrot-jengin sisäiset yhteenotot kärjistyivät Uppsalassa. Vaikuttaa siltä, että Majidin tärkeimmän rikoskumppanin  äidin murha olisi siis ollut Majidin kosto, minkä jälkeen myös Majidin läheiset ja sukulaiset ovat joutuneet väkivallan kohteiksi. Syyskuun kolmen ensimmäisen viikon aikana näissä yhteenotoissa kuoli yhdeksän henkeä. Majid on syntynyt Irakissa, ja poliisi uskoo hänen olevan Ruotsin suurin huumekauppias. Huumeita salakuljetaan Ruotsiin ja myös muihin maihin. Ampumavälikohtausten kierre Uppsalassa sai alkunsa tapahtumista Istanbulissa. Helsingin Sanomat kirjoitti tapahtumista, että jengiväkivalta on saanut Ruotsissa uusia mittasuhteita ja että osa tapauksista liittyy myös muiden jengien välisiin yhteenottoihin. Ruotsissa jengiväkivalta on saanut yhä raaempia piirteitä, ja uhreiksi on joutunut myös sivullisia. Kuolleiden joukossa oli muun muassa päähän ammuttu 13-vuotias poika. Ruotsin oikeusministeri Gunnar Strömmer sanoi, että väkivallanteot ovat todiste siitä, että Ruotsin yhteiskunnan kehitys on kulkenut jo vuosia väärään suuntaan. Yle Uutiset kirjoitti, että Ruotsin jengiväkivalta on yltynyt mittoihin, joissa kuka tahansa metroonmenijä saattaa joutua ampumavälikohtauksen uhriksi. Vuosina 2020 ja 2021 Majid ja yli 30 hänen jengiinsä kuulunutta tuomittiin yhteensä 142 vuoden vankeustuomioihin monista eri rikoksista. Tuolloin Majid oli jo paennut Ruotsista.
Turkin oppositio esitti huolensa siitä, miten Majid sai Turkin kansalaisuuden. Siitä, että Turkkia epäillään jengirikollisen suojelemisesta, kerrottiin Turkissa vain harvalukuisissa opposition medioissa tai riippumattomissa julkaisuissa. Ne taas luonnehtivat tilannetta skandaaliksi. Majidia vastaan käynnistyi Turkissa oikeusjuttu, jossa hän voi menettää Ruotsiin palauttamiselta suojanneen kansalaisuuden. Majidin epäiltiin esittäneen vääriä asiakirjoja kansalaisuutta hakiessaan. Hänen on aiemmin turkkilaismedioissa kerrottu muuttaneen nimensä Irakissa, estääkseen kansainvälisen etsintäkuulutuksensa paljastumisen Turkissa. Uuden nimen turvin miehen epäillään ostaneen kiinteistön Turkissa, joka takaisi hänelle Turkin kansalaisuuden. Kansalaisuuden saa, jos maksaa kiinteistöstä Turkissa vähintään 400 000 Yhdysvaltain dollaria. Turkin kansalaisuuden Majid sai irakilaisella passillaan, jossa hänen nimensä on Miran Othman. Turkin poliisi sai vahingossa tietää Othmanin olevan Majid.
Syyskuun 2023 lopussa Ruotsin puolustus­voimat ryhtyi tukemaan poliisia jengiväki­vallan torjunnassa. Näin Ruotsi lisää nykyisen lainsäädännön puitteissa poliisin ja armeijan yhteistyötä, jotta poliisi pystyy paremmin vastaamaan lisääntyneeseen katuväkivaltaan. Ruotsin pääministeri Ulf Kristersson totesi päätöksestä, että: ”Näkemämme väkivallan aalto on ennennäkemätöntä Ruotsissa ja Euroopassa. Ruotsi on hyvin erityisessä tilanteessa”. Kristerssonin mukaan lakia olisi pitänyt muuttaa aikoja sitten. Kristerssonin mukaan poliisin ylijohtaja Anders Thornberg oli todennut, että poliisi ei tuolloisessa tilanteessa kyennyt enää tekemään kaikkea heille kuuluvaa työtä yksin. Kaikki pohjoismaiset pääministerit mukaan lukien Suomen Petteri Orpo ovat olleet halukkaita auttamaan Ruotsia. Orpn sanoin: ”Ruotsissa tilanne on erittäin vaikea. Se on vaarallinen ihmisille. Pommeja räjähtää, ihmisiä ammutaan kaduille ja ulkopuolisia on jengien välienselvittelyjen lisäksi joutunut uhreiksi. Tilanne on erittäin vakava ja se näkyy myös siinä, miten Ruotsin valtiojohto on tähän reagoinut”. Myös Ruotsin entinen pääministeri sosiaalidemokraattien Magdalena Andersson vaati, että armeijan tulisi auttaa poliisia jengiväkivallan hillitsemisessä. Hän myös esitti avun pyytämistä muista Pohjoismaista. Kristersson totesi samaa kuin Andersson keväällä 2022: väkivaltatilanne on seurausta vastuuttomasta maahanmuuttopolitiikasta ja epäonnistuneesta integraatiosta  Kristersson sanoi, että hallitus aikoo muuttaa maahanmuuttopolitiikkaansa. Hänen mukaansa kehitys on ollut nähtävissä jo ainakin viimeisen kymmenen vuoden aikana, mutta poliitikot ovat olleet naiiveja maahanmuuttopolitiikan suhteen.