Muinaissukset
Ajoittamattomat tai tuhoutuneet sukset > Kapeaolaaksiset sukset

Posion kapeaolaaksinen suksi on tärvelty suohon laitettaessa. Sen molemmat kärjet on katkaistu, mutta pälkään läpi tehty reikä on ehjä. Suksen pohjassa on 5,5 cm olas ja sen pituus on 130 cm katkaistuna ja 16,3 cm leveä. Suksi on luetteloitu Museovirasto kokoelmiin numerolla KM7599:2 ja on näytteillä.
Joutsenon eteläisin koristeltu kapeaolaaksinen suksi, josta puuttuu osa. Sen pituus arvioidaan olleen 2,5 m ja leveys on 11,4 cm. Olas on 4 cm leveä.
Vanha-Kaarlepyystä Keski-Pohjanmaalta löytyi 1920-1930-luvulla kapeaolaaksinen viivakuvioin koristeltu 301 cm pitkä suksi. Se on Suomen pisin muinaissuksi. Suksen tyyppi on C2.
Euran suksipari, jossa on koristeluita ja kapea olas pohjassa. Sukset ovat eripituiset.
Suomussalmen suksi Pohjois-Pohjanmaalta löytyi pitkittäin haljenneena. Mäystimen poikittainen reikä oli porattu ehjäksi jääneen pälkään läpi. Sukseen oli veistetty kapea olas. Sen tyyppi on C2 ja pituus 185 cm.
Muolan kapeaolaaksinen suksi on Itä-Suomesta. Se oli viivakoristeltu suksi (museonumero KM7406).
Joroisista Koskenkylän Havukkalammen vesijättömaasta löytyi vuonna 1938 mutaliejusta noin metrin syvyydestä koivupuinen suksi, josta saatiin talteen vain kahteen osaan katkennut keulakappale. Katkelman mitat olivat 103 cm pitkä, 10,8 cm leveä ja 1,9 cm paksu. Suksen päälypinta oli lievästi harjava ja molemmissa reunoissa oli matala 1,7 cm leveä palle. Suksen ulointa reunaa kiertää yksinäinen viiva ja palteiden välissä neljä yhdensuuntaista viivaparia, jotka yhtyvät kärjessä parittain. Suksen kärki oli veistetty pitkäksi ja muotoiltu tupinkorvaksi tai käärmeenpääksi. Suksen pohja oli tasainen, vaikka reuna olikin pyöristynyt ja keskellä kulki alle 4 cm leveä ja 0,5 cm syvä olas. Olas oli jäljistä päätellen veistetty veitsellä. Suksen malli viittaa melko nuoreen esineeseen. Se on luetteloitu museonumerolla KM8440.
Suomussalmelta on aikoinaan löytynyt koivuinen suksen etupää, jonka pituus oli 138 cm, leveys 10,8 cm ja paksuus 2,2 cm ja jonka kärki on katkennut. Arvellaan, että suksen alkuperäinen pituus oli ollut noin 3 metriä. Suksen pinta oli kulunut sileäksi, mutta mahdollisesti järvessä puu oli syöpynyt hankaamalla syvällekin. Suksen reunoissa oli 1,3 cm leveä palle ja pohja oli hieman kupera. Olas oli alle 3 cm leveä ja 0,5 cm syvä. Se oli ilmeisesti höylätty suksen pohjaan. Suksi on malliltaan vain muutama sata vuotta vanha.
Leppävirralta Hankamäen kylästä löytyi talvella 1949 100 cm syvyydestä lylymäntyinen suksen kärkikappale, joka oli 43 cm pitkä, 10,5 cm leveä ja 1,3 cm paksu. Kuperassa pohjassa oli puukolla veistetty olas, joka oli 3,2 cm leveä ja 6 mm syvä. Suksen päällysosa, joka on lievästi harjava, on koristeltu vetämällä siihen 16 viivaa siten, että yksi sarja kiertää suksen reunat, yksi sarja reunan suuntaisesti etäämmältä ja kolmas sarja suksen keskellä. Suksen kärki leviää suorasti koko katkelman pituudelta, joten suksen oikea leveys ei selviä. Kärjessä on veistetty kaventavat lovet ehkä narun kiinnittämistä varten. Suksen vierestä löytyi myös katiskan jäänteet. Myös Kaarelan eli Kokkolan suksi (KM7468) oli koristeltu vastaavasti. Suksi on luetteloitu numerolla KM/kt8674.
Ähtäristä Mäkikylästä löytyi toisen suksen (KM/kt 8639:2) vierestä tämän suksen kärkikappale. Katkelman pituus oli 31,8 cm, leveys 6,9 cm ja paksuus 1–1,3 cm. Tämänkin suksen kärki oli veistetty teräväksi kulmauksen jälkeen kuitenkin niin, että suksen kärki kapeni hieman ennen kulmausta. Reunoja kiersi kaksi koristeviivaa ja pohjalla oli kapea olas. Suksi luetteloitiin numerolla KM/kt8639:1.
Nuijamaalta Räihän kylästä löytyi suopeltoa kynnettäessä vuonna 1949 mäntyisen suksen kappaleen, jonka aura nosti esiin. Suksesta löytyi vain sen keskikappale, joka oli 39,2 cm pitkä, 8,7–8,9 cm leveä ja 2–2,2 cm paksu. Pohjassa on siististi veistetty 3,4 cm leveä ja 3 mm syvä olas ja suksen päällyspuolta koristaa 10 koristeviivaa. Toinen kappaleen pää on veistetty päälypuolelta kapeaksi ja se lienee kavennetun pälkään takaosaa. Samanlainen kaventuma tunnetaan muissa keskiaikaisissa suksissa, joita on löydetty muun muassa Limingasta (ennen vuotta 1911), Kiuruvedeltä, Kokkolasta (ennen vuotta 1930), Vesilahdelta (ennen vuotta 1941) ja Pielisjärveltä (ennen vuotta 1946) (vuoden 1949 tieto). Suksi on luetteloitu numerolla KM/kt8671.