stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kävijäseuranta
Kävijäseurantaohjelmistoja

Markkinoilla on useita kävijäseurantaan tarkoitettuja analytiikkaohjelmia. Kävijäseurantaohjelmat on usein toteutettu verkkopalveluina, eli niitä käytetään WWW-selaimen välityksellä. Suomessa käytetyin[lähde? ] analytiikkaohjelmisto on ilmainen Google Analytics.
Raskaampaan käyttöön tarkoitettuja, huomattavasti aiemmin mainittuja hinnakkaampia ohjelmistoja ovat Omnituren SiteCatalyst, jonka hinnoittelu lähtee n. 1500 dollarin kuukausihinnasta, työpöytäohjelmistona saatava ClickTracks sekä WebTrends, joka yhdistää palvelinlokien ja page tagging -menetelmän avulla kerättävän datan.
Verkkopalveluiden lisäksi kävijäseurantaohjelmistoja on saatavana paikallisesti asennettavina ohjelmistoina. Osa näistä on avoimen lähdekoodin ohjelmistoja, kuten Piwik ja Open Web Analytics. Paikallisesti asennettavien ohjelmistojen etuna on se, että kävijätiedot tallennetaan paikallisesti, mikä voi osaltaan parantaa kävijöiden yksityisyyssuojaa.
Kävijäseurannan teknologiat

Kävijäseurantaan on kaksi teknistä lähestymistapaa. Ensimmäinen perustuu sivuston oman WWW-palvelimen tallentamaan lokitiedostoon (ns. lokianalysaattori), kun toinen käyttää JavaScript-komentosarjakieltä lähettämään ulkopuoliselle palvelimelle tietoja, kun kävijä lataa verkkosivun WWW-selaimeensa (ns. page tagging-menetelmä).
Page tagging -menetelmään perustuvaa kävijäseurantaa vaikeuttaa se, että osa internetin käyttäjistä on kieltänyt JavaScript-komentosarjojen suorittamisen WWW-selaimensa asetuksissa. Toiset kävijäseurantaohjelmat kiertävät tätä rajoitusta lataamalla pienen näkymättömän kuvan niille kävijöille, joilla JavaScript ei ole käytössä: kuvan latauksista ohjelma saa hieman tietoa kävijöiden liikkeistä.
Osa kävijäseurantaohjelmistoista, esimerkiksi WebTrends, yhdistelee näitä tekniikoita saadakseen kaikkein luotettavinta dataa kävijöistä.
Lue myös

Hakusanamainonta
Internet
Markkinointi
Aiheesta muualla

Analytics.fi-blogi (Arkistoitu – Internet Archive)
Opas kävijäseurannan hyödyntämiseen (Arkistoitu – Internet Archive)
Tietoa kävijäseurannan hyödyistä Snoobi Oy:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Blackbeaks Blog….All things Analytics
UsabilityTools.com— Behavioral web analytics.
Omnituren SiteCatalyst on raskaampaan käyttöön tarkoitettu analytiikkaohjelmisto
Käänteinen opetus

Käänteinen opetus (tai käänteinen luokkahuone, engl. flipped classroom t. flipped learning) on monimuoto-opetuksen muoto, jossa käytetään apuna internetissä olevia opetusmateriaaleja, jolloin varsinaisella oppitunnilla jää enemmän aikaa opettajan ja opiskelijoiden väliselle vuorovaikutukselle. Yleisimmin tämä tehdään antamalla opiskelijoille esitehtäväksi verkossa olevien videoiden katsominen ja niihin perustuvien tehtävien tekeminen.
Sanalla ”käänteinen” viitataan vastakohdan omaisesti vallalla olevaan perinteiseen opetusmenetelmään, jossa opettaja ensin opettaa uuden asian oppitunnilla, jonka jälkeen opiskelijat jatkavat aiheen opiskelua kotitehtävänä. Käänteisen opetuksen tavoitteena on saada opiskelijat tutustumaan uuteen asiaan ensin itsenäisesti, minkä jälkeen asian käsittelyä jatketaan yhdessä oppitunnilla. Käänteinen opetus korostaa siten 1) opiskelijan omaa aktiivisuutta oppimisessa, 2) opiskelijoiden välistä vuorovaikutusta ja 3) teknologian ja internet-resurssien käyttöä opetuksessa.
Yleinen väärinkäsitys on, että videoita on pidettävä kaiken opetuksen perustana. Menetelmä pitää tärkeämpänä yhteistä aikaa, jota vapautuu mielekkäälle sosiaaliselle oppimiselle sekä opitun syventämiselle ja soveltamiselle.
On olemassa kaksi käänteisen oppimisen näkemystä, flipped classroom ja flipped learning. Molemmissa keskitytään oppimisen yhteisöllisyyteen ja sen tuottamaan hyötyyn yksilön oppimisen näkökulmasta. Flipped learning ja flipped classroom tarkoittavat kuitenkin eri asioita ja yhteisöllisyyden perusajatukset poikkeavat menetelmissä toisistaan. Flipped classroomissa on kyse yhteistoiminnallisesta oppimisesta, joka käynnistyy opettajan toimesta ja on opettajan kontrollin alaista. Flipped learningissä on kyse yhteisöllisestä oppimisesta, jossa oppilas saa hyödyntää yhteisöä ja opettajaa väylänä omaan motivoitumiseensa. Opettajan rooli muuttuu tiedon jakajasta yksilöllistä oppimista ja oppilaiden itseohjautuvuutta tukevaksi. Käsite ”flipped learning” on peräisin vuodelta 2014 ja sen taustalla on isompi yhteisö. Useat pitävät tämän näkemyksen oppi-isänä Harvardin yliopiston fysiikan professoria Eric Mazuria ja hänen 1990-luvun alussa kehittämäänsä vertaisohjaus eli peer instruction -opetusmenetelmää. Flipped classroom käsitteen voidaan katsoa alkaneen vuonna 2007, kun coloradolaiset kemian opettajat Jon Bergmann ja Aron Sams ryhtyivät videoimaan oppituntejaan ja huomasivat, että opettajajohtoisesta opetuksesta luopumisella oli saavutettavissa huomattavia etuja. Bergman ja Sams ovat soveltaneet käänteistä opetusta Bloomin tavoiteoppimiseen (Flipped Mastery Model).
Suhde perinteiseen opetukseen

Käänteistä opetusta kuvataan usein perinteisen opetuksen vastakohtana. Perinteisellä tarkoitetaan näissä tapauksissa sitä, että opettaja käyttää luokka-ajan uuden asian opettamiseen ja opiskelijat jatkavat aiheen opiskelua kotitehtävänä. Monen pohjoismaisen peruskoulun opetusmenetelmiä katsottaessa näin ei kuitenkaan ole. Oppitunneilla käsitellään asiaa monipuolisesti ja eri näkökulmista, eikä painopiste ole aina luennoinnissa. Tätä ”perinteisen opetuksen” mallia käytetään lähinnä instituutioissa, joissa luokkakoot ovat hyvin suuria.
Käänteistä opetusta menestyksellisesti käyttäneet opettajat ovat raportoineet, että itse käänteisen opetuksen malli häviää ajan myötä. Se on heidän mukaan vain välivaihe erilaiseen, oppijoita voimaannuttavaan oppimiskulttuuriin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käänteinen opetus Wikimedia Commonsissa
Marika Toivolan kattava sivusto aiheesta
Kyle Kuzma

| Kyle Kuzma |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Kyle Alexander Kuzma
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1995 (ikä 29) Flint, Michigan, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä
Pituus:  206 cm
Paino:  99 kg
Nyk. joukkue:  Los Angeles Lakers
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  27. varaus 2017 (Brooklyn Nets)
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2014–2017:  Utahin yliopisto
Seurajoukkueet
2017–:  Los Angeles Lakers
Aiheesta muualla
kylekuzma.com
Kyle Alexander Kuzma (s. 24. heinäkuuta 1995 Flint, Michigan) on yhdysvaltalainen koripalloilija.
Pelaajaura

Isona laitahyökkääjänä pelaava Kuzma pelasi yliopistokoripalloa Utahin yliopistossa kaudet 2014–2017. Brooklyn Nets varasi Kuzman NBA:han 27. varausvuorolla vuoden 2017 varaustilaisuudessa, mutta hän siirtyi nopeasti Los Angeles Lakersiin osana vaihtokauppaa.
Kuzma valittiin tulokaskaudellaan marraskuussa kuukauden tulokkaaksi ja oli tulokkaista kauden toiseksi paras pisteidentekijä. Kuzma oli NBA:n historian ensimmäinen tulokaspelaaja, joka kirjautti kauden aikana vähintään 1 200 pistettä, 450 levypalloa ja 150 kolmen pisteen koria ja Lakersin historian toinen kyseiset lukemat saavuttanut pelaaja Kobe Bryantin lisäksi. Kuzma valittiin kauden päätteeksi NBA:n tulokkaiden ykköstähdistöjoukkueeseen.
LÉ Aisling

| LÉ Aisling |
| --- | --- |
 LÉ Aisling

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Verolme Dockyard, Cork
Kölinlasku:  31. tammikuuta 1979
Laskettu vesille:  3. lokakuuta 1979
Palveluskäyttöön:  21. toukokuuta 1980
Poistui palveluskäytöstä:  kesäkuu 2016
Loppuvaihe:  myyty Libyaan
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 019,5 t
Pituus:  65,2 m
Leveys:  10,5 m
Syväys:  4,4 m
Nopeus:  17 solmua
Miehistöä:  46, joista 5 upseeria
Aseistus
Aseistus:  1 x Bofors 40 mm/L70 2 x 20 mm Rheinmetall Rh202 1 x 7,62 mm konekivääri
LÉ Aisling (viirinumero P23) oli Irlannin laivaston Emer-luokan ulkovartiolaiva, joka nimettiin runoilija Patrick Pearsen satavuotisjuhlallisuuksiin valmistaman juhlarunon Aislingin mukaan.
Valmistus

Alus tilattiin Verolme Dockyardilta Corkista Irlannista, missä köli laskettiin 31. tammikuuta 1979 telakkanumerolla 973. Se laskettiin vesille saman vuoden lopulla 3. lokakuuta ja otettiin palvelukseen  21. toukokuuta 1980 ensimmäisenä päällikkönään komentajakapteeni McNamara.
Palvelus

Alus pysäytti yöllä 28.-29. syyskuuta 1984 yhdessä LÉ Emerin kanssa Yhdysvalloista Irlantiin matkanneen troolari Marita Annin, joka pysähtyi vasta varoituslaukausten jälkeen. Pysäytetyltä alukselta löytyi runsaasti aseita ja ampumatarvikkeita.
Vain kolmisen viikkoa edellisen tapahtuman jälkeen Aisling kohtasi 19. lokakuuta espanjalaisen kalastaja-alus Sonian Irlannin talousalueelta Saltee saarten eteläpuolella läheltä Wexfordia. Kalastaja-alus esti alukselle nousun, jolloin se pyrki törmäämään Aislingin kylkeen. Törmäys vältettiin, minkä jälkeen Aisling avasi tulen ampuen noin 500 laukausta. Viiden tunnin kissa ja hiiri leikin jälkeen vartioalus määrättiin palaamaan satamaan kalastaja-aluksen siirtyessä Britannian aluevesille. Partioalus oli juuri palaamassa satamaan, kun se vastaanotti hätäkutsun välittömässä uppoamisvaarassa olevalta Sonialta
Alus osallistui Air Indian lennon 182 23. kesäkuuta 1985 mereen  pudonneen Boeing 747 -lentokoneen pelastustöihin. Alus oli operaation johtoaluksena ja se keräsi merestä kaikkiaan 38 ruumista.
Aluksen päälliköksi tuli 2008 Irlannin merivoimien ensimmäinen naispuolinen päällikkö Roberta O'Brien.
Alus poistettiin palveluksesta kesäkuussa 2016 Galwayssa. Alus huutokaupattiin 23. maaliskuuta 2017 ja sen osti alankomaalainen romuttaja. Alus myytiin edelleen 2018 Libyan kansallisarmeijan laivastolle, joka nimesi sen Al Karamaksi.
Korkein oikeus (Suomi)

| Korkein oikeus Högsta domstolen |
| --- | --- |

 Korkeimman oikeuden rakennus Helsingin Pohjoisesplanadilla.
Perustettu:  1918
Tehtävä:  Tuomioistuin
Ministeriö:  Oikeusministeriö
Päätoimi­paikka:  Pohjoisesplanadi 3 Helsinki
Valtio:  Suomi
Presidentti:  Tatu Leppänen
Aiheesta muualla
Sivusto
Korkein oikeus (KKO) (ruots. högsta domstolen (HD)) on toinen Suomen korkeimman oikeusasteen tuomioistuimista, jonka tärkein tehtävä on ennakkoratkaisujen eli prejudikaattien antaminen. Suomen perustuslain 99 §:n mukaan korkein oikeus käyttää ylintä tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa. Hallintolainkäyttöasioissa ylintä tuomiovaltaa käyttää korkein hallinto-oikeus.
Historia > Ylin oikeusaste

Korkeimman oikeuden tuomiovallan historiallisena lähtökohtana on Ruotsin kuninkailla aikoinaan ollut oikeus purkaa tuomioita. Tämä oikeus säilyi kuninkaalla myös sen jälkeen kun valtakuntaan perustettiin Svean hovioikeus vuonna 1614.
Korkeimman oikeuden perusti kuningas Kustaa III vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirjalla nimellä kuninkaan korkein oikeus. Nykyinen Ruotsin korkein oikeus on perua tästä. Venäjän valloitettua Suomen vuonna 1809 korkeinta tuomiovaltaa käyttäväksi tuomioistuimeksi säädettiin Suomen keisarillisen hallituskonseljin (vuodesta 1816 Suomen senaatti) oikeusosasto.
Suomen korkein oikeus perustettiin vuonna 1918, Suomen itsenäistyttyä. Samalla korkein oikeus irrotettiin valtioneuvostosta ja siitä tuli myös muodollisesti itsenäinen ja riippumaton tuomioistuin.
Korkein oikeus on koko toimintansa ajan joutunut tasapainoilemaan valitusten määrän kanssa. Juttujen liiallinen määrä on vaikeuttanut KKO:n mahdollisuutta toimia ennakkopäätösten antajana. Valitusmahdollisuuksia rajoitettiin jo Ruotsin vallan aikana, jolloin muutoksenhakuoikeus riita-asioissa edellytti korkean vetorahan maksamista.selvennä Itsenäisyyden aikana 1922 säädettiin riita-asioiden muutoksenhaulle markkamääräinen alaraja. Tätä rajaa korotettiin myöhemmin useaan otteeseen. Vastaavasti rikosasioissa muutosta ei saanut hakea lieviin rikoksiin.
Nykyisen kaltaiseksi puhtaasti ennakkotapauksia ratkaisevaksi tuomioistuimeksi KKO muuttui vuonna 1980.
Historia > Toimitilat

Korkein oikeus on toiminut Helsingissä Kauppatorin laidalla, Presidentinlinnan vieressä osoitteessa Pohjoisesplanadi 3 vuodesta 1934 lähtien. Alun perin toimitilat muodostuivat kahdesta erillisestä rakennuksesta, mutta Helenankatu 3:ssa sijaitseva rakennus ja Pohjoisesplanadin rakennus yhdistettiin toisiinsa vuonna 1986. Ennen oikeuslaitoksen käyttöön siirtymistä rakennuksia oli käytetty pitkään asuin- ja liiketiloina.
Alun perin korkein oikeus jakoi toimitilat korkeimman hallinto-oikeuden kanssa. Kaksi alinta kerrosta olivat korkeimman oikeuden käytössä, ja kolmannessa eli ylimmässä kerroksessa toimi korkein hallinto-oikeus, mutta vähitellen rakennus kävi liian pieneksi molempien virastojen käyttöön. Vuonna 1984 korkein hallinto-oikeus muutti pois, jolloin toimitilat jäivät kokonaan korkeimman oikeuden käyttöön.
Viimeisin peruskorjaus valmistui kesäkuussa 2009, jolloin uusittiin muun muassa rakennuksen ilmastointijärjestelmä ja rakennettiin uusi oikeussali kolmanteen kerrokseen. Työt tehtiin Museoviraston valvonnassa.
Historia > Lyhenne KKO

Korkeimman oikeuden lyhenne KKO on muodostettu epätavallisesti. Yleensä isokirjainlyhenne muodostetaan kunkin sanan alkukirjaimista. Näin lyhenne voisi tarkoittaa kihlakunnanoikeutta, jollaisia Suomessa aiemmin toimi. Merkityksessä korkein oikeus lyhenne on huonosti avautuva. Selitys lyhenteelle löytyy historiasta. Vuonna 1915 Lakimies-lehdessä julkaistiin kirjoitus ”Oikeuslähteiden ja lähdeteosten merkitsemisestä”. Siinä olevassa oikeuslähteiden lyhenneluettelossa KO merkitsi kihlakunnanoikeutta. Siihen aikaan korkeinta oikeutta ei vielä ollut perustettu, vaan ylin oikeusaste oli senaatin oikeusosasto (SOO). Korkein oikeus perustettiin 1918. Vuonna 1920 Lakimies-lehdessä julkaistiin laajennettu ja paikoin uudistettu versio kirjoituksesta. Artikkelissa ”Oikeuslähteiden, lähdeteosten ja oikeustapausten merkitseminen” KO tarkoitti edelleen kihlakunnanoikeutta ja vastaperustettu korkein oikeus lyhennettiin KKO. Koska lyhenteen KO merkitys oli vakiintunut ja levinnyt yleiseen käyttöön, jouduttiin korkeimmalle oikeudelle etsimään toinen lyhenne. Lyhenneluettelon täydennystyön suoritti kolmejäseninen komitea, jonka ehdotuksen Suomalainen Lakimiesten Yhdistys hyväksyi kokouksessaan 26. toukokuuta 1920.
Tehtävät

Korkeimman oikeuden tärkein tehtävä on ennakkopäätösten antaminen. Ennakkopäätöksillä eli prejudikaateilla ohjataan muuta lainkäyttöä. Ennakkopäätökset eivät muodollisesti sido alempia tuomioistuimia, mutta käytännössä niitä yleensä noudatetaan oikeuskäytännössä.
Korkeimpaan oikeuteen voi hakea muutosta pääsääntöisesti vain niissä tapauksissa joissa se myöntää valitusluvan alemman tuomioistuimen päätökseen. Valituslupaa voi hakea hovioikeuksien ratkaisuista, eräistä vakuutusoikeuden ratkaisuista sekä niistä käräjäoikeuksien ratkaisuista, jotka käräjäoikeus on tehnyt maaoikeutena toimiessaan. Jos hovioikeus on ratkaissut asian ensimmäisenä oikeusasteena, ei valituslupaa tarvita.
Valitusluvan myöntämisperusteita on kolme:
Ennakkopäätösperuste – lain soveltamisen kannalta muissa samanlaisissa tapauksissa tai oikeuskäytännön yhtenäisyyden vuoksi on tärkeätä saattaa asia korkeimman oikeuden ratkaistavaksi;
Purkuperuste – valituslupaan on erityistä aihetta asiassa tapahtuneen sellaisen oikeudenkäynti- tai muun virheen takia, jonka perusteella ratkaisu olisi purettava tai poistettava;
Painava syy -peruste – valitusluvan myöntämiseen on muu painava syy.
Muutosta käräjäoikeuden ratkaisuun saadaan hakea muutoksenhakijan vastapuolen suostumuksella hovioikeuden asemesta korkeimmalta oikeudelta (ennakkopäätösvalitus), jos korkein oikeus myöntää valitusluvan.
Muita korkeimman oikeuden tehtäviä ovat[lähde? ]
antaa lausuntoja tasavallan presidentille armahdusasioissa sekä oikeusministeriölle rikoksentekijöiden ulkomaille luovuttamista koskevissa asioissa
antaa lausuntoja eri vaiheissa olevista lakiesityksistä
tasavallan presidentin pyynnöstä antaa lausunnon eduskunnan hyväksymistä laeista sekä Ahvenanmaan maakuntapäivien hyväksymistä maakuntalaeista ennen kuin hän vahvistaa ne.
Tehtävät > Juttujen määrä ja käsittelyajat

Vuonna 2020 korkeimpaan oikeuteen saapui 1 883 asiaa. Ylivoimaisesti suurimman osuuden muodostivat valituslupahakemukset, joita saapui 1 606 kappaletta eli yli 85 prosenttia kaikista saapuneista asioista. Valituslupia myönnettiin 133, eli vain 8,3 prosenttia kaikista valituslupaa hakeneista sai valitusluvan. Samana vuonna korkein oikeus ratkaisi 1 878 asiaa eli melkein saman verran kuin uusia juttuja tuli samaan aikaan vireille. Ratkaistuista jutuista ennakkopäätöksinä julkaistiin 101.
Vuonna 2020 valituslupahakemuksista 36 prosenttia koski asioita, joissa hovioikeus ei ollut myöntänyt valittajalle jatkokäsittelylupaa. Kaikkien ratkaistujen asioiden keskimääräinen käsittelyaika oli 5,3 kuukautta. Hylättyjen valituslupahakemusten kohdalla käsittelyaika oli keskimäärin 3,8 kuukautta. Niissä asioissa, joissa valituslupa myönnettiin, käsittelyaika kokonaisuudessaan oli keskimäärin 17,5 kuukautta.
Organisaatio

Korkeimman oikeuden virastopäällikkönä toimii korkeimman oikeuden presidentti, jolla on apunaan kansliapäällikkö. Korkeimman oikeuden jäseniä kutsutaan oikeusneuvoksiksi, joita on oltava kerrallaan virassa vähintään 15. Vakinaisen tuomarin nimittää tasavallan presidentti valtioneuvoston ratkaisuehdotuksesta, joka perustuu korkeimman oikeuden esitykseen. Määräaikaiseen virkasuhteeseen tuomarin nimittää tasavallan presidentti korkeimman oikeuden esityksestä. Tuomarinvalintalautakunta ei osallistu näiden virkojen täyttämiseen.
Korkeimmassa oikeudessa jutut ratkaistaan oikeussihteereiksi tai esittelijäneuvoksiksi kutsuttujen esittelijöiden suorittaman valmistelun pohjalta.
1. syyskuuta 2019 alkaen korkeimman oikeuden presidentti on Tatu Leppänen. Hänen edeltäjiään ovat olleet Timo Esko, Pauliine Koskelo, Leif Sevón, Olavi Heinonen, Curt Olsson, Antti Hannikainen, Matti Piipponen, Toivo Tarjanne, Oskar Möller, Hjalmar Neovius, Frans Pehkonen, Julius Grotenfelt ja August Nybergh.
Korkein oikeus on toimivaltainen valitusluvan myöntämistä koskevassa asiassa kahden jäsenen kokoonpanossa. Jos valituslupa myönnetään, ratkaistaan varsinainen pääasia tavallisesti viiden jäsenen muodostamassa jaostossa. Periaatteellisesti tärkeässä asiassa kokoonpanoa voidaan vahventaa joko 11-jäseniseen jaostokäsittelyyn tai täysistuntoon, johon osallistuvat kaikki korkeimman oikeuden jäsenet.[lähde? ]
Kun korkein oikeus käsittelee sotilasoikeudenkäyntiasiaa, läsnä on säännönmukaisen kokoonpanon lisäksi kaksi sotilasjäsentä, paitsi jos asia käsitellään jaostossa, jossa on vähemmän kuin viisi jäsentä (SOL 3 §). Sotilasjäsenen tulee olla vähintään everstin arvoinen upseeri (SOL 10 §) ja heidät määrää tehtäväänsä tasavallan presidentti kahden vuoden määräajaksi (SOL 11 §). Toimikaudella 1.1.2024–31.12.2025 he ovat kenraalimajuri Jari Mikkonen ja prikaatikenraali Tero Ylitalo. Heidän varajäseniään ovat prikaatikenraalit Manu Tuominen ja Timo Saarinen.
Korkeimman oikeuden jäsenet

Korkeimman oikeuden vakinaisia jäseniä ovat:
| Jäsen | Virkakausi alkoi |
| --- | --- |
Leppänen, TatuTatu Leppänen (presidentti): 1.9.2016 (1.9.2019)
Sippo, JukkaJukka Sippo: 1.1.2008
Kantor, AriAri Kantor: 1.5.2010
Pynnä, TuulaTuula Pynnä (virkavapaalla): 1.8.2012
Huovila, MikaMika Huovila: 1.4.2013
Antila, TuomoTuomo Antila: 1.9.2015
Uusitalo, KirstiKirsti Uusitalo: 1.1.2017
Engstrand, LenaLena Engstrand: 1.1.2017
Ilveskero, MikaMika Ilveskero: 1.9.2017
Mäkelä, JuhaJuha Mäkelä: 1.1.2018
Välimaa, AskoAsko Välimaa (virkavapaalla): 1.4.2018
Tammi-Salminen, EvaEva Tammi-Salminen: 1.8.2018
Tapani, JussiJussi Tapani: 1.8.2018
Ojala, TimoTimo Ojala: 1.9.2019
Guimaraes-Purokoski, AliceAlice Guimaraes-Purokoski: 1.9.2019
Turpeinen, TuijaTuija Turpeinen: 1.9.2022
Pulkkinen, PekkaPekka Pulkkinen: 1.1.2023
Pölönen, PasiPasi Pölönen: 1.1.2024
Hakamies, KaarloKaarlo Hakamies: 1.6.2024
Melander, HeliHeli Melander: 1.8.2024
Korkeimman oikeuden presidentit

| Presidentti | Virkakausi |
| --- | --- |
Nybergh, AugustAugust Nybergh: 1.10.1918–5.12.1920
Grotenfelt, JuliusJulius Grotenfelt: 11.12.1920–8.3.1929
Pehkonen, FransFrans Pehkonen: 8.3.1929–10.3.1940
Neovius, HjalmarHjalmar Neovius: 21.3.1940–5.12.1945
Möller, OskarOskar Möller: 5.12.1945–18.9.1950
Tarjanne, ToivoToivo Tarjanne: 30.9.1950–8.2.1963
Piipponen, MattiMatti Piipponen: 8.2.1963–17.6.1964
Hannikainen, AnttiAntti Hannikainen: 17.6.1964–11.10.1975
Olsson, CurtCurt Olsson: 1.12.1975–30.9.1989
Heinonen, OlaviOlavi Heinonen: 1.10.1989–31.12.2001
Sevón, LeifLeif Sevón: 1.1.2002–31.12.2005
Koskelo, PauliinePauliine Koskelo: 1.1.2006–31.12.2015
Esko, TimoTimo Esko: 1.1.2016–31.8.2019
Leppänen, TatuTatu Leppänen: 1.9.2019–
Kirjallisuutta

Tulenheimo-Takki, Anja & Heinonen, Olavi (toim.): Korkein oikeus 75 vuotta.  Helsinki:  Lakimiesliiton kustannus, 1993.  ISBN 951-640-687-4.
Pihlajamäki, Heikki (toim.): Lainkäyttöä läpi vuosisadan : näkökulmia korkeimman oikeuden historiaan 1918–2018.  Helsinki:  Edita Publishing, 2018.  ISBN 978-951-37-7406-6.
Raulos, Kari & Välimäki, Pertti & Esko, Timo: Da mihi factum, dabo tibi ius. Korkein oikeus 1809–2009.  Helsinki:  WSOYpro, 2009.  ISBN 978-951-0-35291-5.
Mali, Matti (toim.): Korkein oikeus 1809–1959 : tietoja hallituskonseljin ja senaatin oikeusosaston sekä Korkeimman oikeuden historiasta, toiminnasta ja virkakunnasta.  Helsinki:  Korkein oikeus, 1959.
Raulos, Kari & Välimäki, Pertti & Esko, Timo (toim.): Da mihi factum, dabo tibi ius : Korkein oikeus 1809–2009.  Helsinki:  WSOYpro, 2009.  ISBN 978-951-0-35291-5.
Olsson, Curt (toim.): Korkein oikeus 60 vuotta.  Helsinki:  Korkein oikeus, 1979.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korkein oikeus (Suomi) Wikimedia Commonsissa
Korkeimman oikeuden verkkosivut
Tietoa Korkeimman oikeuden asiakirjojen tutkimisesta (Arkistolaitos).
Tuntemattomat tuomarit Helsingin Sanomat 18.11.2018.
Korkein oikeus – julkisuutta karttava valtiomahti Yle 20.11.2015.
Högsta domstolen hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Korkeimman oikeuden täysistunto­sali.
Lanen piirikunta (Oregon)

Lanen piirikunta (engl. Lane County) on Yhdysvaltojen Oregonin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 382 067 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Eugenen kaupunki. Piirikunta on perustettu 29. tammikuuta 1851.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lanen piirikunta (Oregon) Wikimedia Commonsissa
Level 8

| Level 8 Francine |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 28. maaliskuuta 2003
 Tyylilaji: Rock and roll
 Levy-yhtiö: Bluelight Records
Francinen muut julkaisut
| Fullahead! 2001 | Level 8 2003 | King for a Day 2005 |
Level 8 on suomalaisen Francine-yhtyeen seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2003.
Kappaleet

Anything You Do – 3.27
Call Me – 2.57
That Little One – 3.49
Whatcha Gonna Do – 3.37
Stonecold – 2.58
I'm Beggin' You – 3.59
Gotta Get Out – 3.17
Let's Take a Ride to Mars – 4.17
She's Dynamite – 2.56
Take Me Back – 3.35
Waitin' at the Station – 3.48
Vincent's Surprise – 3.02
Lauren Ridloff

| Lauren Ridloff |
| --- | --- |
 Ridloff vuonna 2019
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. huhtikuuta 1978 (ikä 46) Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Lauren Ridloff (o.s. Teruel; s. 6. huhtikuuta 1978 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan rooleistaan televisiosarjassa The Walking Dead ja elokuvassa Eternals.
Elämä

Ridloff on syntyjään kuuro. Hän voitti kuuroille tarkoitetun Miss Deaf America -kauneuskilpailun vuonna 2000.
Ridloff suoritti kandidaatintutkinnon (Bachelor of Arts) englanninkielisessä kirjallisuudessa Kalifornian osavaltionyliopiston Northridgen kampuksella vuonna 2001. Hän työskenteli päiväkodin opettajana New Yorkissa ennen ryhtymistään näyttelijäksi.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Roolihahmo |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Wonderstruck | Wonderstruck | Pearl |
| 2019 | Metallin soundi | Sound of Metal | Diane |
| 2021 | Eternals | Eternals | Makkari |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuodet | Sarja | Roolihahmo |
| --- | --- | --- |
| 2018 | Legacies | Lohikäärme |
| 2018–2022 | The Walking Dead | Connie |
| 2019 | New Amsterdam | Margot |