stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo saksalaisista lentokoneprojekteista, 1939–1945
BMW

(Bayerische Motoren Werke A.G.)
BMW Projekt I - Suihkuhävittäjä
BMW Projekt II - Suihkuhävittäjä
BMW Projekt III - Suihkuhävittäjä
BMW Projekt IV - Suihkuhävittäjä
BMW Projekt V - Lentävä siipi -tyyppinen suihkuhävittäjä
BMW Schnellbomber Projekt I (A)
BMW Schnellbomber Projekt II (B)
BMW Strahlbomber I
BMW Strahlbomber II
Daimler-Benz

(Daimler-Benz A.G.)
Daimler-Benz DB Jäger - Mäntämoottorihävittäjä
Daimler-Benz Projekt 310256-05 - Nuolisiipinen suihkupommikone
Daimler-Benz Projekt A - Pommikoneen kuljetuslentokone
Daimler-Benz Projekt B - Miehitetyn pommin kuljetuslentokone
Daimler-Benz Projekt C
Daimler-Benz Projekt E - Miehitetty ohjus
Daimler-Benz Projekt F - Miehitetty ohjus
DFS

(Deutsche Forschungsanstalt für Segelflug)
DFS 203 - Kahdesta DFS 230 liitokoneesta muodostettu kuljetusliitokone
DFS 331 - Sotajoukkojenkuljetusliitokone
DFS 332 - Experimental kaksirunkoinen liitokone
DFS 346 - Rakettimoottoroitu purjelentokone
DFS Bombensegler - Lippischin suunnittelema pomminkuljetuspurjekone
DFS Eber - parasiitti rakettimoottorihävittäjä
DFS Rammer
Dornier

(Dornier Flugzeugwerke GmbH)
Dornier Canard Projekt - Suihkuhävittäjä
Dornier Do 26 - Tiedustelu- ja kuljetuslentovene
Dornier Do 212 - Amfibio lentovene
Dornier Do 214 - (P.192) Kuljetus- ja pommilentovene
Dornier Do 216 - (P.174) Pommilentovene
Dornier Do 317 - Pommikone (Dornier Do 217:n jatkokehitelmä)
Dornier Do 318 - Kuljetus- ja tiedustelulentovene
Dornier Do 417 - Pommikone
Dornier Do 435 - Hävittäjä (Do 335:n jatkokehitelmä)
Dornier Do 635 - Kahdesta Do 335:n rungosta muodostettu tiedustelukone
Dornier P.59 - Do 335:n edeltäjä
Dornier P.231 - Hävittäjäpommittaja
Dornier P.232 - Raskas häivttäjä, pommikone
Dornier P.238 - Raskas hävittäjä
Dornier P.247 - Raskas hävittäjäpommittaja
Dornier P.252 - Raskas hävittäjä, varustettu mäntä- ja suihkumoottoreilla
Dornier P.254 - Raskas hävittäjä, varustettu mäntä- ja suihkumoottorilla
Dornier P.256 - Yösuihkuhävittäjä
Dornier P.273 - Hävittäjä
Dornier Schnellbomber I - Suihkupommikone
Dornier Schnellbomber II - Suihkupommikone
Erla

(Erla-Maschinenwerk GmbH)
Erla 6 A - Moottoroitu purjelentokone
Fieseler

(Gerhard Fieseler Werke GmbH)
Fieseler Fi 166 Höhenjäger - Rakettimoottoroitu torjuntahävittäjä
Flettner

(Flettner Flugzeugbau GmbH)
Flettner Fl 282 - Tiedustelukopteri
Flettner Fl 339 - Tiedustelukopteri
Focke-Achgelis

(Focke, Achgelis & Co GmbH)
Focke-Achgelis Fa 223 - Kuljetushelikopteri
Focke-Achgelis Fa 225
Focke-Achgelis Fa 266
Focke-Achgelis Fa 269 - VTOL-lentokone
Focke-Achgelis Fa 283
Focke-Achgelis Fa 284
Focke-Achgelis Fa 325 - Kuljetusmultikopteri
Focke-Achgelis Fa 330
Focke-Achgelis Fa 336
Focke-Wulf

(Focke-Wulf-Flugzeugbau A.G.)
Focke-Wulf Ta 183 - Jägerprojekt V:n jatkokehitys
Focke-Wulf Ta 254 - Ta 154:n jatkokehitys
Focke-Wulf Ta 283 - Patoputkimoottorihävittäjä
Focke Wulf Ta 400 - Kuusimoottorinen mäntämoottoripommikone (Amerika Bomberin osanottaja)
Focke-Wulf Design I - Yösuihkuhävittäjä
Focke-Wulf Design II - Yösuihkuhävittäjä
Focke-Wulf Design III - (J.P.011-45) Yösuihkuhävittäjä
Focke-Wulf Design IV - (J.P.011-47) Yösuihkuhävittäjä
Focke-Wulf Design V - Yösuihkuhävittäjä
Focke-Wulf Fw 187 - Raskas hävittäjä
Focke-Wulf Fw 191 - Pommikone
Focke-Wulf Fw 238 - (Suunnitelma nro. 0310206)
Focke-Wulf Fw 261 - Meripommikone
Focke-Wulf Fw 300 - Focke-Wulf Fw 200 Condorin korvaajaksi suunniteltu konetyyppi
Focke-Wulf Hochleistungsjäger mit Argus As 413 - Hävittäjä
Focke-Wulf Hochleistungsjäger mit Jumo 222 - Hävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt I - Suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt II - Suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt III - Suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt IV - Suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt V - T-pyrstöinen suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt VI - Suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt VII - Suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt VIII - (Einmotoriges Jagdflugzeug mit PTL-Gerat 021) Potkuriturbiinihävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt 000-222-018 - Hävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt 603s-001 - Hävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt mit 2 BMW 801F - Hävittäjä
Focke-Wulf Jägerprojekt mit BMW 803 - Työntömoottorihävittäjä
Focke-Wulf mit BMW 802 - Hävittäjä
Focke-Wulf mit BMW 803 - Hävittäjä
Focke-Wulf mit Jumo 222 - Hävittäjä-pommittaja
Focke-Wulf Nachtjägerprojekt 011-46 - Yösuihkuhävittäjä
Focke-Wulf Projekt 11/44 - (Fw 250) Kaksimoottorinen suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Projekt I - Suihkuhävittäjä negatiivisella nuolikulmalla
Focke-Wulf Projekt II - Suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Projekt III - Suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Projekt 195 - (Fw 249) Kuljetuslentokone
Focke-Wulf Projekt 0310025-1006 - Työntömoottorihävittäjä
Focke-Wulf Projekt 0310206-20 - Pommikone
Focke-Wulf Projekt 0310206-21 - Pommikone (Edeltäneen projektin jatkokehitelmä)
Focke-Wulf Projekt 0310206-22 - Pommikone
Focke-Wulf Projekt 0310206-27 - Pommikone
Focke-Wulf Projekt 0310221-15 - Kuljetuslentokone
Focke-Wulf Projekt 0310224-20/21 - Pommikone
Focke-Wulf Projekt 0310224-30 - Pommikone
Focke-Wulf Projekt 0310225 (Fw 261) Mäntämoottoripommikone
Focke-Wulf Projekt 0310226-94 - (P.VII) Maataistelu suihku- ja rakettimoottorikone
Focke-Wulf Projekt 0310251 - Yöhävittäjä
Focke-Wulf Projekt 0310239 - Suihkuhävittäjäpommittaja
Focke-Wulf Projekt 1000×1000×1000 - Deltasiipinen suihkupommikone
Focke-Wulf Projekt Super-Lorin - Suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Projekt Super-TL - Suihkuhävittäjä
Focke-Wulf Triebflügel - VTOL-patoputkimoottorihävittäjä
Focke-Wulf Volksjäger - Suihkuhävittäjä
Franz Swaty

Franz Swaty S.8 - Hävittäjä
Gotha

(Gothaer Waggonfabrik A.G.)
Gotha Go 241 - Kuljetuslentokone
Gotha Go 345 - Kuljetusliitokone
Gotha Ka 430 - Kuljetusliitokone
Gotha P.35 - Kuljetuslentokone, Go 244:n jatkokehitelmä
Gotha P.39 - Kuljetuslentokone
Gotha P.40 - Kuljetuslentokone
Gotha P.45 - Kuljetuslentokone
Gotha P.46 - Kuljetuslentokone
Gotha P.47 - Kuljetusliitokone
Gotha P.50 - Kuljetusliitokone
Gotha P.56 - Hinattava tankkeripurjelentokone
Gotha P.60
Heinkel

(Ernst Heinkel Flugzeugwerke A.G.)
Heinkel-BMW - VTOL-lentävä lautanen
Heinkel Entwurf E Wespe - VTOL-hävittäjä
Heinkel Lerche - VTOL-hävittäjä
Heinkel He 120 - Pommilentovene
Heinkel He 176 - Rakettimoottoroitu koelentokone
Heinkel He 178 - Maailman ensimmäinen suihkulentokone
Heinkel He 220 - Pommilentovene
Heinkel He 274 - Pommikone
Heinkel He 277 - He 177n perustunut mäntämoottoripommikone
Heinkel He 280 - Maailman ensimmäinen suihkuhävittäjä
Heinkel He 319 - Monitoimihävittäjä
Heinkel He 343 - Suihkupommikone
Heinkel He 419 - Hävittäjä
Heinkel P.1055 - Raskas hävittäjä
Heinkel P.1064 - Pommikone
Heinkel P.1065 - Hävittäjäpommittaja
Heinkel P.1066 - Hävittäjäpommittaja
Heinkel P.1068 - Raskas hävittäjä
Heinkel P.1069 - Suihkuhävittäjä
Heinkel P.1070 - Suihkuhävittäjäpommittaja
Heinkel P.1071 - Epäsymmetrinen suihkuhävittäjä
Heinkel P.1072 - Suihkupommikone
Heinkel P.1073 - Suihkuhävittäjä
Heinkel P.1074 - Hävittäjä
Heinkel P.1075 - (Do 635) kahdesta Do 335:n rungosta kehitetty tiedustelulentokone
Heinkel P.1076 - Hävittäjä
Heinkel P.1077 - Sysäysputki- tai rakettimoottorihävittäjä
Heinkel P.1078
Heinkel P.1079 - Suihkuhävittäjä
Heinkel P.1080
Heinkel 60-ton bomber
Henschel

(Henschel Flugzeugwerke A.G.)
Henschel Hs 124 - Pommi-, tiedustelu ja raskas hävittäjälentokone
Henschel Hs 127 - Pommikone
Henschel Hs 128 - Koelentokone
Henschel Hs 130 - Pommi- ja tiedustelulentokone
Henschel Hs 132 - Syöksypommittaja, ja maataistelukone
Henschel P.54 - Matkustajalentokone
Henschel P.72 - Matkustajalentokone
Henschel P.75
Henschel P.76 - Rinnakkaissuunniteltu Hs 129 suuremmalla pommikapasiteetillä
Henschel P.80 - Pommi- ja tiedustelulentokone
Henschel P.87 - Työntömoottori tai sysäysputkimoottorihävittäjä
Henschel P.122 - Raskas suihkuhävittäjäpommittaja
Henschel P.130 - Työntömoottorilla varustettu hävittäjä
Henschel P.135 - Suihkuhävittäjä
Henschel P.J 600 - Sysäysputkimoottoroitu maataistelukone
Henschel-Transportflugzeug-Projekt - Kuljetuslentokone
Hortenin veljekset

Horten Ho V - Lentävä siipi -tyyppinen koelentokone
Horten Ho VII - Lentävä siipi -tyyppinen koulukone
Horten Ho VIII - Lentävä siipi -tyyppinen suihkupommikone
Horten Ho IX - Kaksimoottorinen lentävä siipi -tyyppinen suihkuhävittäjä
Horten Ho X - Yksimoottorinen lentävä siipi -tyyppinen suihkuhävittäjä
Horten Ho XII - Lentävä siipi -tyyppinen kevyt koulukone
Horten Ho XIII - Lentävä siipi -tyyppinen liitokone ja ylisooninen suihkuhävittäjä
Horten Ho XVIII - Deltasiipinen suihkupommikone
Hüffer

(Hüffer-Flugzeugbau GmbH)
Hüffer HK 39 - Urheilulentokone
Hüffer Projekt 1941 - Yleisilmailukone
Hütterin veljekset

Hütter Erdkampf Schlachtflugzeug - Maataistelukone
Hütter Fernzerstörer - Raskas Hävittäjäpommittaja
Hütter Hü 136 - Syöksypommittaja
Hütter Hü 211 - Tiedustelukone ja raskas yöhävittäjä
Junkers

(Junkers Flugzeug- und Motorenwerke AG)
Junkers EF.08 - Nelimoottorinen suihkupommikone
Junkers EF.09 - Kymmenmoottorinen suihkuhävittäjä
Junkers EF.10 - (Record-EF) Nopeusennätyksen saavuttamiseksi suunniteltu suihkumoottorikone
Junkers EF.11 - Suihkuhävittäjä
Junkers EF.12 - Nelimoottorinen suihkupommikone
Junkers EF.15 - Nelimoottorinen suihkupommikone
Junkers EF.17 - Kaksimoottorinen suihkuhävittäjä
Junkers EF.18 - Nelimoottorinen suihkuhävittäjä
Junkers EF.19 - Suihkuhävittäjä
Junkers EF.50 - VTOL/STOL lentokone
Junkers EF.72 - Ju 252 projektin edeltäjä
Junkers EF.82 - Maataistelukone ja syöksypommittaja
Junkers EF.94 - Purjelentokone, Ju 322:n ensimmäinen versio
Junkers EF.100 - Meritiedustelu- ja pommikone
Junkers EF.101 - Hävittäjäkoneen kuljetuslentokone
Junkers EF.112 - Pommikone
Junkers EF.113
Junkers EF.115 - Kaksimoottorinen nopea pommikone
Junkers EF.116 - W-siipinen suhkupommikone
Junkers EF.122 - Suihkupommikone
Junkers EF.123/124 - Suihkuhävittäjä
Junkers EF.125 - Suihkupommikone, Ju 287:n jatkokehitelmä
Junkers EF.126 - Maataistelukone
Junkers EF.127 Wally
Junkers EF.128 - Yösuihkuhävittäjä
Junkers EF.130 Lentävä siipi -tyyppinen suihkupommikone
Junkers EF.131 - Suihkupommikone, Ju 287:n jatkokehitelmä
Junkers EF.132 - Suihkupommikone
Junkers EF.135 - Hävittäjäpommittaja
Junkers EF mit 2 Jumo 004 - Suihkumoottoroitu maataistelukone
Junkers EF mit BMW 801 - Maataistelukone
Junkers Fernbomber (1945) - Lentävä siipi -tyyppinen suihkupommikone
Junkers Ju 85 - Pommikone
Junkers Ju 89 - Raskas pommikone
Junkers Ju 186 - Nelimoottorinen Ju 86:n jatkokehitelmä
Junkers Ju 187 - Ju 87:n jatkokehitys
Junkers Ju 248 - Rakettimoottoroitu torjuntahävittäjä, Me 163C:stä kehitetty suurennettu versio
Junkers Ju 252 - Kuljetuslentokone
Junkers Ju 286 - Kuusimoottorinen pommikone
Junkers Ju 287 - Suihkupommikone
Junkers Ju 288 - Pommikone
Junkers Ju 290 - Pommi-, tiedustelu- ja kuljetuslentokone
Junkers Ju 322 - Kuljetusliitokone
Junkers Ju 390 - Tiedustelu- ja pommikone
Junkers Ju 488 - Pommikone
Junkers Ju 635 - (Do 635)
Klemm

(Leichtflugzeugbau Klemm GmbH)
Klemm Kl 106 - Yhdysvaltain lisenssituotantoon tarkoitettu versio Kl 35 urheilu- ja koulukoneesta.
Klemm Kl 107 - Yleisilmailulentokone
Klemm Kl 151 - Kevyt matkustaja- ja yhteyslentokone
Alexander Lippisch

Lippisch DM-1
Lippisch DM-2
Lippisch DM-3
Lippisch P.01
Lippisch P.03 - Rakettimoottoroitu lentokone
Lippisch P.04 - Kaksimoottorinen hävittäjäpommittaja
Lippisch P.05
Lippisch P.06 - Koulukone
Lippisch P.08 - Raskas pommi- ja kuljetuslentokone
Lippisch P.09
Lippisch P.10
Lippisch P.11
Lippisch P.12
Lippisch P.13 - Pommikone
Lippisch P.13a - Ramjetillä varustettu hävittäjä
Lippisch P.13b
Lippisch P.14
Lippisch P.15 Diana
Lippisch P.20 - Suihkuhävittäjä
Messerschmitt

(Messerschmitt A.G.)
Messerschmitt Me 155
Messerschmitt Me 164 - Matkustajalentokone
Messerschmitt Me 208 - Bf 108:sta kehitetty yhteyslentokone.
Messerschmitt Me 209 - Kilpalentokone
Messerschmitt Me 261 - Tiedustelukone
Messerschmitt Me 263 - Me 163:n jatkokehitys
Messerschmitt Me 264
Messerschmitt Me 265 - Raskas hävittäjä
Messerschmitt Me 309 - Hävittäjä
Messerschmitt Me 310 - Raskas hävittäjä, Me 210:n jatkokehitys
Messerschmitt Me 328 - Torjuntahävittäjä
Messerschmitt Me 329 - Raskas hävittäjä
Messerschmitt Me 334 - Lippischin suunnittelema mäntämoottoria käyttävä versio Li P.20 suihkuhävittäjästä
Messerschmitt Me 509 - Hävittäjä
Messerschmitt Me 609 - Raskas hävittäjäpommittaja
Messerschmitt P.08.01
Messerschmitt P.1070
Messerschmitt P.1073A
Messerschmitt P.1073B
Messerschmitt P.1079
Messerschmitt P.1092
Messerschmitt P.1095 - Suihkuhävittäjä
Messerschmitt P.1099 - Tiedustelukone ja suihkuhävittäjäpommittaja
Messerschmitt P.1100/I
Messerschmitt P.1101 - Suihkuhävittäjä
Messerschmitt P.1101/VIII-104 - Suihkupommikone (Projekt »Sichelflügel«)
Messerschmitt P.1102 - Muuttuvageometrinen pommi- ja hävittäjälentokone
Messerschmitt P.1103 - Rakettimoottoroitu torjuntahävittäjä
Messerschmitt P.1104 - Rakettimoottoroitu torjuntahävittäjä
Messerschmitt P.1106 - Suihkuhävittäjä
Messerschmitt P.1107 Strählbomber - (Me 462)
Messerschmitt P.1108 Fernbomber
Messerschmitt P.1109
Messerschmitt P.1110 - Suihkuhävittäjä
Messerschmitt P.1111 - Suihkuhävittäjä
Messerschmitt P.1112
Messerschmitt P.1115 Schwalbe
Messerschmitt P.1116 - Suihkuhävittäjä
Messerschmitt Wespe - VTOL-torjuntahävittäjä
Messerschmitt Zerstörer Projekt - Suihkuhävittäjä
Messerschmitt Zerstörer Projekt I - Hävittäjäkone
Nagler-Rolz

(Bruno Nagler ja Franz Rolz)
Nagler-Rolz NR 55 - Yksipaikkainen pienhelikopteri
Nagler-Rolz NR 54 - Yksipaikkainen "reppuhelikopteri"
Paul Baumgärtl

Heliofly I - Hihnoilla kiinnitettävä "reppuhelikopteri"
Heliofly III - Yksipaikkainen "reppuhelikopteri"
Skoda-Kauba

(Skoda-Kauba Flugzeugbau)
Skoda-Kauba Sk.14.01
Skoda-Kauba Sk.14.02
Skoda-Kauba Sk 257 - Koulukone
Skoda-Kauba V1 - Lentävä pommi
Skoda-Kauba V2 - Lentävä pommi (V1:n jatkokehitelmä)
Skoda-Kauba V3 - Urheilukone
Skoda-Kauba V4 - Koulukone
Skoda-Kauba V5 - Hävittäjä
Skoda-Kauba V6 - Experimental-lentokone
Skoda-Kauba V7 - Canard-siivellinen experimental-lentokone
Skoda-Kauba V8 - Kevyt koulu- ja urheilukone
Skoda-Kauba V9 - Pienlentokone
Skoda-Kauba V10 - Koulukone
Skoda-Kauba V11 - Koulukone
Skoda Kauba V12 - Aerodynaaminen tutkimuslentokone
Heinz Sombold

Sombold So 344
Karl Stöckel

Stöckel Raketenjäger
Stöckel Rammschussjäger
Wernher von Braun

Von Braun Stratosphärenjäger I
Von Braun Stratosphärenjäger II
EMW A6
Weser

(Weser-Flugzeugbau GmbH)
Weserflug P.2136 - Merimiinoitus- ja tiedutelulentovene
Weserflug P.2137 - Amfibio pommikone
Weserflug P.2138 - Merimiinoitus- ja tiedustelulentovene
Weserflug P.2146 - Amfibio lentovene (We 271:n jatkokehitys)
Weserflug P.2147 - Amfibio lentovene
Weserflug We 271 - Amfibio lentovene
WNF

(Wiener-Neustädter Flugzeugwerke GmbH)
Doblhoff WNF 342 - Roottorinkärkisuuttimilla toimiva helikopteri
WNF Wn 16 - Kolmipyörätelineen testauslentokone
Zeppelin

(Luftschiffbau Zeppelin GmbH)
Zeppelin Fliegende Panzerfaust
Zeppelin Rammer
Zeppelin ZSO 523 - Suuri kuljetuslentokone
Zeppelin Großraumtransporter - Pitkän kantaman matkustajalentokone
Kirjallisuutta

Meyer, Ingolf: Luftwaffe Advanced Aircraft Projects to 1945 Volume 1: Fighter & Ground-Attack Aircraft Arado to Junkers.  Midland Books, 2004, 2006.  ISBN 1-85780-240-3
Ryś, Marek: German Air Projects Vol. 2 - Fighters.  Mushroom Model Publications, 2004.  ISBN 83-89450-07-0
Ryś, Marek: German Air Projects Vol. 3 - Bombers.  Mushroom Model Publications, 2007.  ISBN 978-83-89450-30-2
Witkowski, Ryszard: Rotorcraft of the Third Reich.  Redbourn, UK:  Mushroom Model Publications, 2007.  ISBN 978-83-89450-43-2
Tiwanaku

Tiwanaku (Tiahuanaco)
Muinaisten Bolivian intiaanien rakentamasta nyt hylätystä Tiwanakun kaupungista löydetty patsas.
Tiwanaku eli Tiahuanaco on muinainen hylätty intiaanikaupunki Boliviassa Titicacajärven rannalla 4 000 metrin korkeudessa. Sieltä on löydetty runsaasti kivisiä rakennelmia ja kiviveistoksia, muun muassa kuuluisa Auringonportti. Tiwanaku kukoisti ennen inkoja, eikä siitä ole säilynyt kirjallisia lähteitä. Tiwanaku oli arkeologien mukaan aikoinaan suuren, laajenemishaluisen valtakunnan keskus.
Suurimmillaan Tiwanakun valtio oli noin vuosina 500–900 jaa., jolloin kaupungista tuli valtava suurvallan keskus. Samoihin niin sanotun keskihorisontin aikoihin pohjoisessa kukoisti Wari-valtio. Tiwanakun kaupungissa saattoi asua jopa 30 000–60 000 asukasta. Joidenkuiden mukaan Tiwanakun olisivat rakentaneet alueella nykyäänkin asuvat urut, puquinat tai aimarat, mutta varmaa tämä ei ole. Alueen talous perustui perunaan ja muihin kasveihin, maissia ei viljelty korkean sijainnin vuoksi. Myös laaman paimentaminen oli Tiwanakun tärkeä elinkeino. Tiwanaku laajeni vuoden 500 jälkeen suurvallaksi, joka hallitsi koko Keski-Andien ylätasankoa, Altiplanoa. Tiwanaku romahti vuoden 1050 tienoilla. Arkeologit eivät tiedä romahduksen syytä. Todennäköisin syy on kuivuuden aiheuttama sadon menetys.
Ei tiedetä, keitä Tiwanakun perustajat ovat. Tiwanakun kulttuurin levinneisyysalue vastaa suunnilleen aimaroiden asuinaluetta. Tämän vuoksi kulttuurin luojina pidetään yleensä aimaroita, mutta myös alueella asuvia puquinoja (pukinoja) ja uruja on ehdotettu. Myös urut asuivat 1500-luvulla Tiwanakun imperiumin alueella, jokilaaksojen ja järvien rannoilla. Luultavasti Tiwanaku alisti kasvaessaan moneen kieliryhmään kuuluneita ihmisiä valtansa alle. Inkojen aikoina aimarat pitivät uruja alempana kansana. Puquinat tunnettiin inkojen aikana kiertelevinä parantajina. Joidenkin arvioiden mukaan urut olisivat olleet alueen alkuperäisiä asukkaita ja aimarat olisivat tulleet pohjoisesta alueelle kulttuuria luomaan.
Tiwanakun rauniot

Tiwanakun rauniot kattavat jopa yli 4–6,5 km²:n alan. Asukasluvusta esitetyt arviot vaihtelevat akselilla 15 000–60 000 asukasta. Tiwanakun keskusta oli aikoinaan niemekkeellä, jonka ala oli noin 50 hehtaaria.
Paikassa on nähtävissä vaikutteita vanhasta perulaisesta kulttuurista: temppeli ja pyramidi on paikan keskus ja kiviarkkitehtuuri on huolellista. Paikka tunnetaan monista massiivisista kivirakennelmistaan. Tiwanakun huomiota herättävin rakennelma on hieman puoliristiä ylhäältä katsoen muistuttava Akapanan pyramidi, jonka vieressä on Kalasasayan temppeli
Kalasasayan temppeli on jopa 6 metrin korkuisista kivistä koottu valtava neliömäinen kivirakennelma mitoiltaan 129 × 119 m. Sen sivuilla on isoja monoliitteja säännöllisin välimatkoin ja kulmakivet ovat kaikkein suurimpia. Kalasasayan temppelin edessä sinne vievien portaiden alla on maahan upotetun kentän (Temple Semisubterraneó) seinissä ulkonevia kivipäitä, joiden arvellaan liittyvän uhrausrituaaleihin. Kentän keskellä on suuria obeliskeja. Tästä maanalaisesta tasanteesta vie jokeen vesikanavia. Upotettu temppeli on saatettu pyhittää Mama Cochalle tai Paca Mamalle, veden ja/tai maan jumalattarelle. Kalasasya ja Akapana on omistettu ehkä vuoren ja taivaan jumalille. Nämä jumaluudet olivat olemassa jo Chavin-kaudella ja aikaisemminkin.
Puma Punku -pyramidi on rakennettu ehkä 600-luvulla, jolloin Akapana hylättiin. Puma Punku on T:n muotoinen, kolmiportainen rakennelma, joka on kivikasvoja täynnä oleva tasanne. Korokkeen päällä on puoliksi maanalainen temppelikenttä vesijohtojärjestelmineen. Upotetun alueen itäpuolella oli temppeli, jonne pääsi aikoinaan Auringon portista, joka esittää ehkä ukkosen jumalaa Tunupaa tai Illapaa (ei Viracocha-luojaa niin kuin on monesti väitetty). Jotkut monoliiteista muistuttavat varhaisemman Chiripa-kauden monoliitteja. Kalasasayan sisäänkäynnillä seisoo patsas, jonka korkeus on noin 3,5 metriä, Ponce-monoliitti. Monoliittipatsaiden korkeudet vaihtelevat 1,5–7,6 metriin. Putuni oli palatsikompleksi Kalasasayan lähellä.
Akapanan kuusiportaisen pyramidin sivun pituus on 203 × 192 metriä ja korkeus 17 metriä. Pyramidin huipulla oli jokin rakennelma. Pyramidin sisus on maata, kuori taas on kiveä, jonka päällä on saattanut olla ainakin joissain paikoissa metallilevyjä. Pyramidin kivet on liitetty yhteen kuparitapeilla, ja sen sisällä oli tunneleita. Portaat veivät itäpuolelta pyramidin huipulle. Jotkin sen rakentamiseen käytetyt hiekkakivi- tai andesiittilohkareet painoivat 100 tonnia.
Auringonportin Kalasasayan temppelistä löytyy myös Munkki-patsas.
Uskonto

Temppelien perusteella tehtyjä arvioita Tiwanakun jumalista. Nämä jumalat ovat yleisandista kulttuuriperintöä ja esiintyvät Chavinin, Pucaran ja Chiripan kulttuureissa
Veden ja maan jumala (vesi- tai maaäiti, Mama Cocha, Pacha Mama) puoliksi maanalainen temppeli
Vuorten, taivaan jumala maskuliininen, Kalasasya, Akapana
Auringon portin keskushahmo: usein väitetään Aurinko, Viracocha mutta lienee vuoren, ukkosen ja tulen jumala Tunupa.
Tiwanakun uskonnon uskotaan myös olleen yhteydessä kaupungin valtaan. Tiwanaku lienee ollut Titicacajärveä ympäröivän alueen uskonnollinen keskus, johon sen vaikutusvallassa olevilta alueilta saapui runsaasti pyhiinvaeltajia. Kaupungin valta olisi siten perustunut enemmän uskonnolliseen valtaan, kuin sotilaalliseen ylivoimaan. Tiwanakun asukkaat pitivät kaupunkinsa mielenkiintoisena rakentamalla jatkuvasti vaikuttavia rakennuksia. Näitä rakennuksia ei välttämättä ollut koskaan tarkoitettu rakennettavaksi valmiiksi, vaan näyttäviksi julkisivuiksi. Esimerkiksi Espanjalainen akateemikko Polo de Ondegardo hämmästeli 1500-luvun lopulla, miksi alkuperäisasukkaat rakensivat ikään kuin eivät olisis yrittäneetkään saada koskaan aikaan valmista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiwanaku Wikimedia Commonsissa
UNESCO World Heitage Site (englanniksi)
Interactive dig (Archeology Magazine, Archaeological Institute of America) (englanniksi)
Panoramica de Kalasasaya (englanniksi)
Research done at the University of Pennsylvania (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tiahuanaco on emuseum.mnsu.edu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tiwanaku society by tiwanakuarcheo.net (englanniksi)
Tiwanaku society (flash) (englanniksi)
Tiwanaku, Photo Gallery and Articles (englanniksi)
Tiwanakun rauniot.
Tiwanakun "Auringonportti".
Tiwanaku näkyy kartassa Titicacajärven eteläpuolella.
Tiwanaku ja muita löytöpaikkoja.
La Pazin ilmastodiagrammista näkyy Tiahuanacon seudun viileys.
Huari- (eli wari) ja Tiwanakukulttuurien vaikutusalueet.
Aimaroiden nykyinen asuma-alue osuu osittain yksiin Tiwanakun kulttuurin löytöalueen kanssa.
Puquinojen (Pukina) asuma-alueet ja kylät 1600-luvun alussa.
Karkun rautatieasema

Karkun rautatieasema (lyh. Kru) on Suomen rataverkon liikennepaikka Sastamalan kaupungin Palvialan kylässä rataosalla Tampere–Pori. Liikennepaikka sijaitsee noin 43 kilometrin päässä Tampereen rautatieasemalta ja noin 92 kilometrin päässä Porin rautatieasemalta. Nykyisin liikennepaikka on miehittämätön, ja liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Tampereen asemalta käsin. Asemalla pysähtyvät kaikki Tampereen ja Porin välillä kulkevat InterCity-junat.