stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Séféto Ouest

| Séféto Ouest |
| --- | --- |
 Séféto Ouest
 Koordinaatit: 14°8′25″N, 9°49′40″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Kayesin alue
Piiri:  Kitan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2 400 km²
Väkiluku (2009):  17 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Séféto Ouest on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Séféto sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 165 kilometriä Kitasta luoteeseen. Kunnassa on 17 500 ja kylässä 6 600 asukasta (vuonna 2009).
Séféto Ouestin kunnan pinta-ala on 2 400 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Kitan piirin Séféto Nordin, idässä Djougounin ja Kourouninkoton, kaakossa Toukoton, lounaassa Bafoulabén piirin Oualian, lännessä Kontélan ja luoteessa Diallanin kuntiin. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.
Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat etupäässä kakoloja, mandinkoja, bambaroita ja fulbeja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille.
Séféton kautta kulkee Kitasta Nioroon johtava maantie RN25. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maissi, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja vähäisessä määrin hevoset. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Séfétossa, Djougountéssa ja Kéniéninféssä pidetään viikoittaiset markkinat.
Svjatlana Vusovitš

| Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Maa:   Valko-Venäjä> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Budapest 2004 | 4x400 m |  |
|  Hopeaa | Valencia 2008 | 4x400 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Göteborg 2006 | 4x400 m |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Wien 2002 | 4x400 m |  |
|  Kultaa | Birmingham 2007 | 4x400 m |  |
|  Hopeaa | Madrid 2005 | 400 m |  |
Svjatlana Usovitš (s. 14. lokakuuta 1980) on valkovenäläinen yleisurheilija, joka on kilpaillut pääasiassa 400 metrin ja 800 metrin juoksussa.
Usovitš karsiutui 2002 Wienin sisäratojen EM-kisoissa 400 metrin alkuerissä ajalla 52,59. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui Münchenin EM-kisoissa matkan seitsemänneksi ajalla 52,10. Seuraavana vuonna hän juoksi Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa kuudenneksi, mutta karsiutui Pariisin MM-kisoissa välierissä ajalla 51,36. Budapestin sisäratojen MM-kisoissa 2004 hän karsiutui 400 metrin henkilökohtaisen kilpailun välierissä, mutta oli samoissa kisoissa mukana Valko-Venäjän joukkueessa, joka voitti 4 x 400 metrin viestijuoksussa MM-hopeaa. Myöhemmin samana vuonna hän karsiutui Ateenan olympialaisissa 400 metrin välierissä ajalla 51,42.
Usovitš voitti 2005 Madridin sisäratojen EM-kisoissa hopeaa 400 metrillä ajalla 50,55. Myöhemmin samana vuonna hän karsiutui Helsingin MM-kisoissa 800 metrin välierissä ajalla 2.02,34. Seuraavana vuonna hän oli Göteborgin EM-kisoissa mukana voittamassa EM-hopeaa 4 x 400 metrin viestissä. Osakan MM-kisoissa 2007 hän sijoittui 800 metrillä kuudenneksi ajalla 1.58,92. Valencian MM-hallikisoissa 2008 hän voitti hopeaa 4×400 metrin viestissä. Pekingin olympialaisissa 2008 hän karsiutui 800 metrin välierissä ajalla 2.02,79 ja Barcelonan EM-kisoissa 2010 alkuerissä ajalla 2.02,74. Daegun MM-kisoissa 2011 hän karsiutui 800 metrin alkuerissä.
Vuonna 2016 Usovitšin Pekingin olympialaisissa 2008 antama dopingnäyte tutkittiin uudelleen ja hän jäi kiinni Turinabol-nimisen steroidin käytöstä. Hän sai kahden vuoden kilpailukiellon ajalle 4.7.2016–3.7.2018 ja hänen tuloksensa aikavälillä 15.8.2008–14.8.2010 hylättiin takautuvasti.
Henkilökohtaiset ennätykset

400 metrin juoksu: 50,79 (2004)
800 metrin juoksu: 1.58,11 (2007)
Skambankt

| Skambankt |
| --- | --- |
 Skambankt esiintymässä vuonna 2009.
Tiedot
Toiminnassa:  1996–1995, 2004−
Tyylilaji:  rock, hard rock
Kotipaikka:  Norja
Laulukieli:  norjan kieli
Jäsenet:  Ted Winters   Hans Panzer   Don Fist   Bones Wolsman   Jonny Engelsvoll  
Entiset jäsenet:  Tom Skalle  
Levy-yhtiö:  Indie Recordings  
Aiheesta muualla
Skambankt.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Skambankt on norjalainen hardcore rock -yhtye Kleppistä, Stavangeristä etelään. Musiikki, jota he soittavat, on sekoitus klassista rockia, punkia ja hard rockia. Yhtye on tyyliltään samankaltainen esimerkiksi Motörheadin, AC/DCn, Sex Pistolsin, Ramonesin ja The Stoogesin kanssa. Kaikki kappaleet ovat kirjoitettu norjaksi ja sanoitukset viestittävät todellista punk henkeä: vastustetaan valtiota, yhteiskuntajärjestelmää, korruptiota, kapitalismia, valvontaa, uskonnollista kiihkoilua, ja ylipäänsä vihaa ja vilpillisyyttä. Lyhyesti: vastustetaan kaikkea – mutta järjen kanssa.
Historia

Yhtye perustettiin jo vuonna 1994. Kokoonpanoon kuului tuolloin Ted Winters solistina ja bassokitaristina, Don Fist basistina ja Hanz Panzer rumpalina. Mutta siihen aikaan oli vain muutamia live-keikkoja ja jonkin verran demon äänitystä. Kymmenen vuotta myöhemmin Skambanktin alkuperäinen kokoonpano tapasi eräillä keikkakutsuilla, jossa oli lava kaikkine taustasoittajineen. Ja noin puolenyön aikaan päätös yhtyeen jatkamisesta oli sitten tehty. Tällä kertaa levytyssopimuksen saanti oli helppoa. Ja kun Hans Panzerista tuli yhtyeen toinen kitaristi ja Tom Skallesta uusi rumpali, yhtye oli valmis äänittämään ensimmäisen, Skambanktiksi otsikoidun albuminsa, joka julkaistiin vuonna 2004.
Sen jälkeen Skambankt on esiintynyt lukemattomissa konserteissa ja festivaaleilla Norjassa, Tanskassa ja jopa Saksassa. Yhtyeen uran tämän hetkinen huipentuma oli todennäköisesti keikka Roskilde Festival 2005:ssä, jossa he esiintyivät 20.000 ihmiselle.
Vuonna 2005, he julkaisivat levyn Skamania, joka sisälsi kuusi uutta kappaletta sekä kaksi videota. Vähän aikaa sitten yhtyeen rumpali Tom Skalle korvattiin Bones Wolsmanilla. 29. tammikuuta 2006 Skambankt julkaisi uuden albuminsa, 14 kappaletta sisältävän teoksen Eliksir.
Jäsenet > Nykyiset

Terje Vinterstø - Ted Winters
Hans Egil Løe - Hans Panzer
Tollak Friestad - Don Fist
Børge Henriksen - Bones Wolsman
Jonny Engelsvoll
Jäsenet > Entiset

Tom Erik Løe - Tom Skalle
Diskografia

Skambankt (DogJob, 2004)
Skamania (DogJob, 2005)
Eliksir (DogJob, 2007)
Hardt Regn (DogJob, 2009)
Søvnløs (Columbia Records, 2010)
Sirene (Columbia Records, 2014)
Horisonten brenner (Indie Recordings, 2018)
1994 (2019)
Jærtegn (2020)
Aiheesta muualla

(norjaksi) Skambankt.com
(englanniksi) Fansite
Svjatohirsk

| Svjatohirsk Святогірськ |
| --- | --- |
 Svjatohirskin lavra, Donetsjoki ja Svjatohirskin kaupunkia.
 lippu:  vaakuna
 Svjatohirsk
 Koordinaatit: 49.0373°N, 37.5629°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Piiri:  Kramatorskin piiri
Väkiluku (2021)  ():  4 309
 
 svyatogorsk.dn.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Svjatohirsk (ukr. Святогірськ, ven. Святогорск, Svjatogorsk; vuoteen 1938 saakka Banno-Tetjanivka, ukr. Банно-Тетянівка; vuodesta 1938 Banne (Bannivske), ukr. Банне (Баннівське); vuodesta 1964 Slovjanohirsk (kaupunki; Слов'яногірськ); vuodesta 2003 nykynimellä) on pieni kaupunki Donetsjoen varrella Itä-Ukrainassa, Donetskin alueen pohjoisosan Kramatorskin piirissä. Svjatohirskin väkiluvuksi arvioitiin  (4 309 as., 2021). Ennen heinäkuun 2020 aluehallinnollista uudistusta kaupunki kuului Slovjanskin kaupunkipiiriin.
Historiallinen Donetsjoen varren kaupunki on tunnettu erityisesti vuonna 1526 perustetusta ortodoksisen kirkon Svatohirskin lavrasta (Pyhän vuoren luostari, Sjatohirskin luolaluostari) ja laajoista puistoalueistaan. Luostarin lähistöllä on 22 metriä korkea neuvostosankari Artjomin patsas, joka kansallisena muistomerkkinä säästettiin, kun suuri osa muita kommunistisen ajan tunnusmerkkejä poistettiin Ukrainassa vuonna 2015 annettujen säädösten nojalla.
Svjatohirskin lavraa (luostarialuetta) Donetsjoen äärellä.
Svjatohirskin lavraa, taaempana neuvostosankari Artjomin patsas.
Näkymä Pyhän vuoren kansalliselta maisemansuojelualueelta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Svjatohirsk Wikimedia Commonsissa
Svjatohirsk kaupungin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi) (svyatogirsk.com.ua)
O. H. Bažan (2012) Svjatohirsk (Artikkeli teossarjan Entsyklopedia Istorija Ukrajini osassa 9; ISBN 978-966-00-1290-5; koko teos pdf-muodossa, 139 MB) (ukrainaksi) (history.org.ua)
Lentomatka

Lentomatka tai toimintamatka ilmoittaa lentokoneiden ja helikoptereiden suorituskykyarvojen yhteydessä pisimmän yhtämittaisen matkan, jonka ilma-alus voi lentää. Pisin matka määräytyy yleensä aluksen polttoaineenkulutuksen ja aluksen kuljettaman lastin painon perusteella.
Siirtolentomatka (engl. ferry range) tarkoittaa yleensä matkaa, jonka alus voi lentää täydellä polttoainemäärällä ja ilman lastia.
Kantomatka (joskus kantama) tarkoittaa yleensä ohjuksen suurinta lentomatkaa.
Suhde

x:n ja y:n suhde.
Suhde tarkoittaa matematiikassa kahden luvun tai suureen jakolaskua, jonka tarkoitus on verrata kahta lukua tai suuretta keskenään. Suhde merkitään yleensä näkyviin ohjeeksi, johon vertaamalla voidaan muodostaa uusia, mutta toisiinsa samalla tavalla suhtautuvia, lukuja tai suureta. Joskus suhde on mittaluku eli suhdeluku, jossa edellinen suure mitataan jälkimmäisellä suureella.
Kaksoispistettä käytetään ilmaistaessa lukujen tai suureiden suhdetta. Tällöin sen ympärille ei standardin SFS 4175 mukaan kirjoiteta välilyöntejä, toisin kuin käytettäessä kaksoispistettä jako­las­kun merkkinä. Säännön rikkominen ilmaisun luontevuuden takia voi kuitenkin olla perusteltua (esi­mer­kik­si ”1 : 20 000”). Kahden luvun a ja b suhde merkitään a:b ja lausutaan "a:n suhde b:hen", ja esimerkiksi silloin 5:3 on "viiden suhde kolmeen". Toinen merkintätapa on käyttää jakoviivaa ja esittää suhde lukujen murtolausekkeena tai kokonaislukujen tapauksessa murtolukuna. Silloin
missä k on suhdeluku. Suhdeluvulla ei ole mittayksikköä. Suhteessa a on ensimmäinen ja b toinen suure.
Koska suhteilla on murtolausekkeen rakenne, voidaan niillä laskea samoin kuten murtoluvuilla ja etenkin laventaminen ja supistaminen ovat mahdollisia. Kun kahden lukuparin suhteita verrataan, voidaan niistä muodostaa yhtäsuuressa tapauksessa yhtälö, jota kutsutaan verrannoksi
Suhteen arkikäyttöä

Suhteilla voidaan esittää kahden komponentin välisiä suhteita. Kun mehutiivistettä halutaan sekoittaa veteen juoman valmistamiseksi, voidaan antaa ohjeeksi "sekoita mehua ja vettä suhteessa 1:7", jolloin astiaan mitataan yksi lasi tiivistettä ja seitsemän lasia vettä. Myös geometrisiä muotoja voidaan ilmaista suhteilla. Esimerkiksi teräväpiirtotelevisioiden ruutu on eri malleilla eri kokoinen, jolloin ruudun sivujen mittasuhteet eli kuvasuhde ilmoitetaan olevan 16:9 (leveys:korkeus).
Punaisia esiintyy 4 : 8 sinisiin nähden.
Television kuvan sivumitat suhtautuvat kuten 16 : 9, aivan kuten myös piirroksessa.
Sinisiä ja valkoisia on 3 : 1 eli sinisiä on  {\tfrac {3}{4}} ja valkoinen on  {\tfrac {1}{4}} kaikista.
Karttojen mittakaava esittä esimerkiksi 1 : 50000 kohteiden etäisyyksiä verrattuna luontoon.
Merkinnän laajennus liittyy yleensä jako-ongelmiin, jossa voitto, palkkio, riski tai perintö jaetaan useampaan kuin kahteen osaan. Esimerkiksi yhdessä tehdyn työn palkka voidaan jakaa työtuntien suhteessa. Silloin kolme työmiestä jakaa urakkapalkkion esimerkiksi suhteessa 47 : 35 : 12, jolloin kukin saa  {\tfrac {47}{94}}−,  {\tfrac {35}{94}}− ja  {\tfrac {12}{94}}−osan palkkiosta (koska 47 + 35 + 12 = 94). Vedonlyönnissä voittokertoimet ilmaistaan suhteilla. Jos voittokerroin on esimerkiksi 1 : 1,67, se vastaa esimerkiksi reseptin lukemista (vrt. 1 osaa mehua 1,67 osaan vettä, eli yht. 2,67 osaa valmista tavaraa). Voiton todennäköisyys on siis  {\tfrac {1}{1+1,67}}.
Mittakaava on suhteen käyttöä, jossa ilmaistaan kartalla olevien mittojen ja luonnonmittojen vastaavuus. Mittakaava 1 : 50000 tarkoittaa, että kartalla oleva 1 senttimetrin merkki on luonnossa 50000 senttimetrin eli 500 metrin pituinen kohde.
Suhteen matemaattinen käyttö

Historiallisista syistä johtuen tunnetuimmat suhteet liittyvät geometrisiin kuvioihin. Tunnetuin suhde on ympyrän kehän pituuden suhde ympyrän halkaisijaan, jonka suhdeluku on π ≈ 3,14159... eli pii. Se on kaikilla ympyröillä sama. Piin tarkka arvo on askarruttanut ihmisiä tuhansia vuosia.
Yhdenmuotoisissa kuvioissa kuvion muoto on sama, vaikka koko voi olla erisuuri. Kuvioilla kaikkien vastinsivujen pituuksien suhde on aina sama. Suhdelukua voidaan kutsua muutoskertoimeksi, jolla jälkimmäisen kuvion sivun pituudet saadaan alkuperäisen kuvion pituuksista muutoskertoimella kertomalla.
Kolmion kulman puolittaja leikkaa kulman vastaisen sivun osiin, joiden suhde on sama kuin kulman kylkien eli sivujen pituuksien suhde.
Suorakulmaisen kolmion kulmat määräävät sivujen pituudet ja niiden pituudet riippuvat myös kolmion koosta. Yhdenmuotoisten suorakulmaisten kolmioiden sivujen suhteet ovat sen sijaan samat. Siksi on ollut miellekästä taulukoida sivujen suhteet kolmioiden eri kulmille, jotta voidaan laskea sivujen pituuksia erikokoisille kolmioille. Trigonometristen funktioiden määrittämät sivusuhteet ovat geometrian tärkeimpiä arkea helpottavia tuloksia. Esimerkiksi kolmiolle, jonka kateetit merkitään a ja b sekä hypotenuusa c, ja jonka terävin kulma on 35°, sivusuhde (sini) on
Tämä sivusuhde on siten sama kaililla suorakulmaisille kolmioille, jonka kulma on  35°.
Janan jakaminen osiin voidaan ilmaista suhteilla. Jakopiste jakaa janan kahteen osaan, joiden pituuksien suhde annetaan tai se selvitetään. Jako voidaan suorittaa samalla tavalla myös luvulle. Alkuperäinen luku jaetaan kahdeksi luvuksi, joiden summa on alkuperäinen luku, ja joiden suhde on annettu suhdeluku. Päinvastoin on toimittu, kun lasketaan lukujen keskiarvo. Silloin keskiarvo m jakaa lukujen välin kahteen yhtäsuureen väliin. Esimerkiksi lukujen 4 ja 6 keskiarvo m saadaan suhteesta
Keskiverto k voidaan määrittää kahden suhteen yhtälöllä eli verrannolla, joka on
Erityinen suhde on jatkuva suhde eli kultainen suhde eli kultainen leikkaus. Siinä luku tai jana jaetaan kahteen osaan  a ja  b, joiden suhde on sama kuin suuremman luvun  a suhde lukujen summaan  a+b eli alkuperäiseen lukuun
Historia

Pythagoraan liitetään monet helleenisen matematiikan keksinnöt, vaikka hän on todennäköisesti omaksunut ne babylonialaisilta matkoiltaan sinne. Samaa koskee suhteiden tutkimusta, joita pythagoralaiset tekivät. Esimerkiksi aritmeettinen−, geometrinen− ja harmoninen keskiarvo on opittu näillä matkoilla, mutta Pythagoras ilmeisesti laajensi keskilukujen "teoriaa" keksimällä siihen 7 muutakin keskilukua käyttäen suhteiden ja verrantojen teoriaa. Juuri lukujen suhteita tutkimalla päädyttiin rationaalilukulaskentoon ja verrantojen teoriaan. Myöhemmin samoja suhteiden teorioita sovellettiin geometriassa. Kreikkalaiset eivät keksineet suhteiden teoriaa itse. Ne tunnettiin todennäköisesti muuallakin kuin Egyptissä ja Kaksoisvirran maassa, vaikka niistä kertovat dokumentit ovat hävinneet eikä asiaa voi enää vahvistaa.
Kultainen leikkaus.
Lentomuodostelma

Red Arrows -ryhmän Hawk-koneet Concorde-muodostelmassa.
Lentomuodostelma on lentävien lentokoneiden ryhmä, joka lentää asetelmassa säilyttäen asetelman muodon ja etäisyydet. Hävittäjälentokoneet lentävät muodostelmana. Muodostelmia käytetään myös lentonäytöksissä.
Lentomuodostelmia ovat saattueet, jotka turvaavat yhden tai useamman lentokoneen lentämisen. Hävittäjälentokoneden saattuemuodostelmia vaativia sodanaikaisia lentotoimintoja ovat tiedustelulennot ja pommituslennot.
Suuri Obuhovin silta

| Suuri Obuhovin silta |
| --- | --- |
 Suuri Obuhovin silta, josta on matkaa Palatsisillalle Nevaa pitkin noin 18 kilometriä.
Ajokaistoja:  4+4
Ylittää:  Neva
Sijainti:  Pietari, Venäjä
Siltatyyppi:  vinoköysisilta
Pisin jänneväli:  382 m
Pituus:  994 m
Leveys:  25 m
Korkeus:  120,5 m
Alituskorkeus:  30 m
Avattu liikenteelle:  2004 (pohjoinen silta) 2007 (eteläinen silta)
Koordinaatit:  59°51′13.5″N, 030°29′34.5″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Suuri Obuhovin silta (ven. Большо́й Обу́ховский мост, Bolšoi Obuhovski most) on Nevan ylittävä kaksoissilta Pietarissa Venäjällä. Se on ainoa Nevan ylittävä kiinteä silta. Silta käsittää kaksi keskenään saman mittaista rinnakkaista vinoköysisiltaa, joista kummallakin on neljä ajokaistaa; jalankulkua sillalla ei ole. Pohjoisen sillan vihkiäiset olivat 15. joulukuuta 2004 ja eteläisen sillan 19. lokakuuta 2007.
Pietarin kehätie ylittää joen pitkin siltaa, joka sijaitsee Pietarin kaupungin Nevan piirin ja Leningradin alueen Seuloskoin piirin rajalla.
Sillan mitat ja rakentaminen

Suuren Obuhovin sillan kokonaispituus on 2 824 metriä. Vinoköysisillan pituus on 994 metriä ja se jakaantuu seitsemään aukkoon, joista pääjänteen pituus on 382 metriä, sen kummallakin puolella on 174 metriä pitkät jänteet ja niiden jatkona kummassakin päässä kaksi 66 metrin jännettä. Sillan leveys on 25 metriä, sen kansirakenteen korkeus on 2,5 metriä ja pylonien korkeus on 120,5 metriä. Sillan alituskorkeus Nevalla on 30 metriä. Siltojen keskilinjojen etäisyys on 36,4 metriä.
Sillan kantavana rakenteena on kaksi jäykistettyä kotelopalkkia. Pylonit on perustettu kaivinpaaluille, joiden pituudet ovat 30–40 metriä. Teräksiset pylonit ja sillan kotelopalkit esivalmistettiin konepajalla, hinattiin vesitse rakennuspaikalle, nostettiin paikoilleen järeällä nostokalustolla ja liitettiin aikaisemmin asennettuihin osiin. Nostettavat palkkilohkot olivat 12 metriä pitkiä ja niiden paino vaihteli 105 tonnista 137 tonniin, kaluston nostokyky oli 160 tonnia. Yhden lohkon nosto 30 metrin korkeuteen kesti 15–20 minuuttia. Kun lohko oli kiinnitetty, kiinnitettiin siihen liittyvät vinoköydet. Yhdessä pylonissa on 14 paria köysiä molempiin suuntiin. Teräksisen köysimateriaalin toimitti sveitsiläinen yhtiö VSL, joka myös valvoi työtä siltä osin.
Rakentamisaika

Siltatyypiksi valittiin kaksi rinnakkaista kaksipylonista vinoköysisiltaa, jotka suunniteltiin ja toteutettiin erillisinä projekteina. Täten silta voitiin rakentaa ja ottaa käyttöön vaiheittain, ympärivuorokautinen yhteys Nevan yli saatiin käyttöön mahdollisimman pian eikä joen vilkasta laivaliikennettä häiritty liikaa. Sillan suunnittelu alkoi vuonna 2000 ja toteutus vuonna 2001. Ensimmäisen sillan rakentaminen aloitettiin yhtä aikaa joen kummaltakin rannalta keväällä 2001. Kesään 2003 mennessä sillan päiden tuet olivat valmiit, pylonit pystytetty ja köydet kiinnitetty niin, että kotelopalkkien asennus voitiin aloittaa. Toukokuussa 2004 pyloneista kohti sillan keskiosaa alkanut lohkojen asennustyö oli valmis ja sillan kannen rakentaminen alkoi. Sillan juhlallinen avajaisseremonia oli joulukuussa 2004. Jo ensimmäisen sillan valmistuminen vähensi Pietarin keskustan liikenneruuhkaa. Sillan kohdalla Kehätien kanssa risteävien katujen odotettavissa olevaa ruuhkautumista estävät risteysjärjestelyt valmistuivat ja otettiin käyttöön vuoden 2005 loppupuolella.
Toisen sillan rakentaminen sujui ensimmäistä nopeammin. Pylonien pystytys kesti alle vuoden ja sillan kannen rakentaminen ja sillan asfaltointi voitiin tehdä parhaaseen mahdolliseen aikaan kesäkuukausina. Eteläisen sillan avajaiset vietettiin lokakuussa 2007.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suuri Obuhovin silta Wikimedia Commonsissa
Sillan pylonit ja kantta.
Silta elokuisena yönä vuonna 2009.
Stefano Fiore

Stefano Fiore
Stefano Fiore (s. 17. huhtikuuta 1975 Cosenza, Italia) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Fiore edusti seuraurallaan Cosenzaa, Parmaa, Padovaa, Chievoa, Udinesea, Laziota, espanjalaista Valenciaa, Fiorentinaa, Torinoa, Livornoa ja Mantovaa.
Fiore pelasi Italian maajoukkueessa 38 ottelua ja teki kaksi maalia vuosina 2000–2004. Hän edusti Italiaa EM-kisoissa vuosina 2000 ja 2004.
Aiheesta myös

Fiore AC Mantovan virallisilla sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Italian joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2000
1 Abbiati |
2 Ferrara |
3 Maldini |
4 Albertini |
5 Cannavaro |
6 Negro |
7 Di Livio |
8 Conte |
9 Inzaghi |
10 Del Piero |
11 Pessotto |
12 Toldo |
13 Nesta |
14 Di Biagio |
15 Iuliano |
16 Ambrosini |
17 Zambrotta |
18 Fiore |
19 Montella |
20 Totti |
21 Delvecchio |
22 Antonioli |
Valmentaja Zoff
Italian joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2004
1 Buffon |
2 Panucci |
3 Oddo |
4 Zanetti |
5 Cannavaro |
6 Ferrari |
7 Del Piero |
8 Gattuso |
9 Vieri |
10 Totti |
11 Corradi |
12 Toldo |
13 Nesta |
14 Fiore |
15 Favalli |
16 Camoranesi |
17 Di Vaio |
18 Cassano |
19 Zambrotta |
20 Perrotta |
21 Pirlo |
22 Peruzzi |
23 Materazzi |
Valmentaja Trapattoni
Stefano Denswil

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 7. toukokuuta 1993 (ikä 31)
Syntymäpaikka: Zaanstad, Alankomaat
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 188 cm
Seura
Seura: Bologna
Pelinumero: 4
Junioriseurat
: Hellas Sport
: Ajax
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2012–2015 | Ajax | 22 | (1) |
| 2013–2014 | → Jong Ajax | 16 | (2) |
| 2015–2019 | Club Brugge | 144 | (6) |
| 2019– | Bologna | 18 | (0) |
Maajoukkue
| 2008 | Alankomaat U15 | 2 | (0) |
|  | Alankomaat U17 | 10 | (1) |
|  | Alankomaat U18 | 1 | (0) |
|  | Alankomaat U19 | 6 | (0) |
| 2012–2013 | Alankomaat U20 | 5 | (2) |
| 2013–2014 | Alankomaat U21 | 7 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 23. kesäkuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 23. kesäkuuta 2020.
Stefano Denswil (s. 7. toukokuuta 1993 Zaanstad) on alankomaalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskuspuolustaja. Denswil edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Bolognaa. Tammikuusta 2015 heinäkuuhun 2019 hän edusti Belgian pääsarjassa Jupiler Pro Leaguessa pelaavaa Club Bruggea ja sitä ennen kotimaassaan Ajaxia.
Denswil on pelannut useissa Alankomaiden nuorisomaajoukkueissa.
Saavutukset

Ajax
Alankomaiden liigamestaruus (2): 2012–2013, 2013–2014
Alankomaiden supercupin voitto: 2013
Club Brugge
Belgian liigamestaruus (2): 2015–2016, 2017–2018
Belgian cupin voitto: 2014–2015
Belgian supercupin voitto (2): 2016, 2018
Särkijärvi (Hollola)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hollola
Koordinaatit:  60°53′25″N, 25°06′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Teuronjoen valuma-alue (35.83)
Laskuoja:  Oja Oriharonjärveen 
Järvinumero:  35.834.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,3 m  
Rantaviiva:  0,753 km  
Pinta-ala:  3,948  ha 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Saapaskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi sijaitsee ojitetulla suolla Hausjärven rajan tuntumassa. Sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja lampi on autio.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pällinkäistenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,3 metriä mpy. Siihen on johdettu suolle kaivetut ojat ja sen laskuoja lähtee aluksi koilliseen, mutta se kääntyy Oriharonjärven pohjoispuolella etelään laskien siihen.
Lal Suhanran kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Bahawalpurin piirikunta Pakistan
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1972 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lal Suhanran kansallispuisto on biosfäärin suojelualue Pakistanissa, Cholistanin aavikon luoteisrajalla. Alue on tasaista ja kuivaa, ja siellä on jopa nelimetrisiä hiekkadyynejä, joista osa liikkuu. Puiston poikki kulkee kuiva Hakra-joki, ja sen alueella on Patisar-järvi ja sitä ympäröivät keinokastellut alueet. Järvi luotiin aikanaan vesivarastoksi, mutta se on nykyisin lähes umpeen kasvanut. Puistossa kasvaa myös subtrooppista, piikikästä metsää, jonka lajeihin kuuluvat tamariskit ja madarit.
Besoaariantilooppi ehti kadota Cholistanilta lähes kokonaan, mutta kantaa on elvytetty siirtoistutuksin Lal Suhanran alueelle. Sinne on tuotu myös intiansarvikuonoja ja muita uhanalaisia lajeja.