stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lin Qingfeng

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lin Qingfeng |  Lin Qingfeng |  Lin Qingfeng |  |
Maa:   Kiina
Miesten painonnosto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | 69 kg |  |
Lin Qingfeng (s. 26. tammikuuta 1989) on kiinalainen painonnostaja. Hän voitti Lontoon olympialaisissa 2012 kultaa alle 69-kiloisten sarjassa yhteistuloksella 344 kg. Hänen tuloksensa tempauksessa oli 157 kg ja työnnössä 187 kg. Hän voitti samassa painoluokassa nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2009.
Hyperäärellinen kunta

Hyperäärellinen kunta on matematiikassa tietyt ehdot täyttävät algebrallinen rakenne. Kunnan  \scriptstyle F sanotaan olevan hyperäärellinen, jos se on ylinumeroituva, kvasiäärellinen ja jokaisella absoluuttisesti kokonaisella E-algebralla  \scriptstyle R, missä  \scriptstyle E on kunnan  \scriptstyle F alikunta ja  \scriptstyle |R|<|F|, on olemassa E-algebrahomomorfismi  \scriptstyle R\to F. James Ax käytti hyperäärellisiä kuntia todistaessaan äärellisten kuntien alkeisteorian olevan ratkeava.
Iruma

| Iruma (入間市) |
| --- | --- |
 Ikebukuro-linja ylittää Irumajoen
 lippu:  symboli
 Iruman sijainti Saitaman prefektuurissa
 Iruma
 Koordinaatit: 35°50′09″N, 139°23′28″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Saitaman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  44,69 km²
Väkiluku (09/2020):  147 370
 – Väestötiheys:  3 297,6 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Idänselkova
 – Kukka:  Teepensaan kukka
 – Lintu:  Kiuru
 
 http://www.city.iruma.saitama.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Iruma (jap. 入間市, Iruma-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Saitaman prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin eteläosassa Irumajoen varrella. Kaupunkiin kuuluu alueita Musashinon ylängöltä sekä Kajin ja Sayaman kukkuloilta. Etelässä kaupunki rajautuu Tokion metropoliin. Irumassa on 147 370 asukasta (syyskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 44,69 neliökilometriä.
Iruman kaupungin keskustan muodostaa Ōgimachiyan kaupunginosa, joka kehittyi Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla postiasemana (shukuba) ja markkinapaikkana. Läheisessä Kurosun kaupunginosassa oli vuorostaan tärkeä Irumajoen ylityspaikka. Merkittäviä perinteisiä elinkeinoja ovat teen (Sayama-cha) viljely ja silkinviljely, jonka myötä kaupunkiin kehittyi varhain myös tekstiiliteollisuutta. Sittemmin kaupunkiin on sijoittunut myös elektroniikka- ja autoteollisuutta. Nykyisen Iruman kaupungin edeltäjä, Musashin maaseutukaupunki, perustettiin neljän kunnan kuntaliitoksella vuonna 1956. Irumaksi se muutti nimensä vuonna 1966, kun sille myönnettiin kaupunkioikeudet. Sen jälkeen Iruma on kasvanut yhtenä Suur-Tokion metropolialueen lukuisista esikaupungeista. Siellä toimii myös Japanin itsepuolustusilmavoimien tukikohta.
Iruman rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat Enshō-jin ja Kōsō-jin buddhalaiset temppelit. Irumaa palvelevat JR Higashi-Nihonin Hachikō-linja ja Seibu-rautateiden Ikebukuro-linja.
Kuvia

Izumoiwai-jinja
Enshō-ji
Valtatie 299 Irumassa
Irumashin rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iruma Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
ISO 3166-2:MH

Marshallinsaaret.
ISO 3166-2:MH on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Marshallinsaarille. ISO 3166-2:MH on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää kahden saariketjun ja 22 kunnan koodit.
Koodit

Koodin ensimmäinen osa on ISO 3166-1 -standardin mukainen Marshallinsaarten maakoodi ”MH” ja toinen osa on aluekohtainen kirjaintunnus. Saariketjuilla se koostuu yhdestä kirjaimesta ja kunnilla kolmesta.
Koodit > Saariketjut

| Koodi | Alue |
| --- | --- |
MH-L: Ralik
MH-T: Ratak
Koodit > Kunnat

| Koodi | Alue | Ketju |
| --- | --- | --- |
| MH-ALK | Ailuk | T |
| MH-ALL | Ailinglaplap | L |
| MH-ARN | Arno | T |
| MH-AUR | Aur | T |
| MH-EBO | Ebon | L |
| MH-ENI | Enewetak and Ujelang | L |
| MH-JAB | Jabat | L |
| MH-JAL | Jaluit | L |
| MH-KIL | Bikini and Kili | L |
| MH-KWA | Kwajalein | L |
| MH-LAE | Lae | L |
| MH-LIB | Lib | L |
| MH-LIK | Likiep | T |
| MH-MAJ | Majuro | T |
| MH-MAL | Maloelap | T |
| MH-MEJ | Mejit | T |
| MH-MIL | Mili | T |
| MH-NMK | Namdrik | L |
| MH-NMU | Namu | L |
| MH-RON | Rongelap | L |
| MH-UJA | Ujae | L |
| MH-UTI | Utrik | T |
| MH-WTH | Wotho | L |
| MH-WTJ | Wotje | T |
Liesjärvi (Keuruu)

| Liesjärvi |
| --- | --- |
Kaupunki:  Keuruu
Pinta-ala:  106 km² 
Väkiluku:  n. 140
Liesjärvi on Keuruun pohjoisin kyläkunta. Se koostuu Liesjärven, Hirvikylän ja Välkyn kylistä, jotka ovat aiemmin muodostaneet Liesjärven koulupiirin. Alueen kokonaispinta-ala on noin 106 neliökilometriä. Liesjärvi sijaitsee Keski-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan rajalla ja sen rajanaapureita ovat Multia ja Ähtäri. Vuoden 1924 rajamuutoksen seurauksena osa Liesjärven kylästä siirtyi Ähtärin puolelle.
Liesjärvellä asuu noin 140 henkilöä. Toimivia maatiloja Liesjärven alueella on kymmenen. Muita elinkeinoja ovat muun muassa kone- ja rakennusurakointi.
Liesjärven kyläkoulu lopetettiin vuonna 2005, jolloin kyläseura osti sen käyttöönsä. Koulu on kyläläisten käytössä. Sisällä on liikuntasali ja ulkona pallokenttä. Lisäksi koulun vieressä on kahden kilometrin valaistu hiihtolatu. Kyläkeskuksen länsipuolella on Liesjärvi-niminen järvi.
Aiheesta muualla

Kutinlahti, Hilkka: Koulutie. Keuruun Liesjärven kyläseura 2014.
Huippuvuorten sopimus

Huippuvuorten sopimuksen ratifioineet maat
Huippuvuorten sopimus (virallisesti norj. Traktat angående Spitsbergen, ransk. Traité concernant le Spitsberg, engl. Treaty concerning the Archipelago of Spitsbergen, suom. Sopimus koskien Huippuvuoria) on kansainvälinen sopimus, joka solmittiin Pariisissa 9. helmikuuta 1920. Sopimuksella määritellään Huippuvuorten saariston, mukaan lukien Karhusaaren asema, ja Norjan valtion ylivalta saarilla, kuitenkin tunnustaen tiettyjä oikeuksia kaikille sopijamaille. Sopimus tuli voimaan, kun Norja sääti 14. elokuuta 1925 Huippuvuorten lain.
Sopimusmaat

Sopimuksen alkuperäisiä allekirjoittajamaita oli neljätoista: Norja, Alankomaat, Italia, Japani, Ranska, Ruotsi, Tanska ja Yhdysvallat sekä Britannia ja sen dominiot Australia, Etelä-Afrikka, Intia, Kanada ja Uusi-Seelanti. Tällä hetkellämilloin? sopimuksen ratifioineita maita on yhteensä 46.
| Maa | Ratifiointi | Huomioita |
| --- | --- | --- |
| Afganistan | 23.11.1929 |  |
| Alankomaat | 3.9.1920 |  |
| Albania | 29.4.1930 |  |
| Argentiina | 6.5.1927 |  |
| Australia | 29.12.1923 | Ratifiointihetkellä Australia oli Britannian dominio. |
| Belgia | 27.5.1925 |  |
| Britannia | 29.12.1923 | Britannia ratifioi sopimuksen dominioidensa Australian, Etelä-Afrikan, Intian, Kanadan ja Uuden-Seelannin puolesta. |
| Bulgaria | 20.10.1925 |  |
| Chile | 17.12.1928 |  |
| Dominikaaninen tasavalta | 3.2.1927 |  |
| Egypti | 13.9.1925 |  |
| Espanja | 12.11.1925 |  |
| Etelä-Afrikka | 29.12.1923 | Ratifiointihetkellä Etelä-Afrikka oli Britannian dominio. |
| Intia | 29.12.1923 | Ratifiointihetkellä Intia oli Britannian dominio. |
| Irlanti | 18.4.1949 | Solmimishetkellä Irlanti kuului Britanniaan; Irlanti ilmoitti 15.4.1976, että se on sitoutunut sopimukseen itsenäistymisestään 18.4.1949 lähtien. |
| Islanti | 31.5.1994 |  |
| Italia | 6.8.1924 |  |
| Itävalta | 12.3.1930 |  |
| Japani | 2.4.1925 |  |
| Kanada | 29.12.1923 | Ratifiointihetkellä Kanada oli Britannian dominio. |
| Kiina | 1.7.1925 | Ratifiointihetkellä Kiinan tasavalta; sekä Kiinan kansantasavalta että Kiinan tasavalta eli Taiwan ovat julistautuneet seuraajavaltioksi tai valtiojatkumoksi, mutta sopimuksen kaikki muut osapuolet tunnustavat ainoastaan Kiinan kansantasavallan. |
| Korea | 11.9.2012 |  |
| Kreikka | 21.10.1925 |  |
| Latvia | 13.6.2016 |  |
| Liettua | 22.1.2013 |  |
| Monaco | 22.6.1925 |  |
| Norja | 8.10.1924 |  |
| Pohjois-Korea | 16.3.2016 |  |
| Portugali | 24.10.1927 |  |
| Puola | 2.9.1931 |  |
| Romania | 10.7.1925 |  |
| Ranska | 6.9.1924 |  |
| Ruotsi | 15.9.1924 |  |
| Saksa | 16.11.1925 | Itä-Saksa (1949-1990) ilmoitti sitoutuneensa sopimukseen 7.8.1974 lähtien. |
| Saudi-Arabia | 23.9.1932 | Hijaz liittyi sopimukseen 2.9.1925; Saudi-Arabia on seuraajavaltiona sitoutunut sopimukseen muodostumisestaan 23.9.1932 lähtien. |
| Slovakia | 1.1.1993 | Tšekkoslovakia liittyi sopimukseen 9.7.1930; Slovakia ilmoitti 21.2.2017, että se on seuraajavaltiona sitoutunut sopimukseen itsenäistymisestään 1.1.1993 lähtien. |
| Suomi | 12.8.1925 |  |
| Sveitsi | 30.6.1925 |  |
| Tanska | 24.1.1924 |  |
| Tšekki | 1.1.1993 | Tšekkoslovakia liittyi sopimukseen 9.7.1930; Tšekki ilmoitti 21.6.2006, että se on seuraajavaltiona sitoutunut sopimukseen itsenäistymisestään 1.1.1993 lähtien. |
| Unkari | 29.10.1927 |  |
| Uusi-Seelanti | 29.12.1923 | Ratifiointihetkellä Uusi-Seelanti oli Britannian dominio. |
| Venetsuela | 8.2.1928 |  |
| Venäjä | 21.12.1991 | Neuvostoliitto liittyi sopimukseen 7.5.1930; Venäjä ilmoitti 27.1.1992 jatkavansa sitoutumistaan sopimukseen. |
| Viro | 7.4.1930 |  |
| Yhdysvallat | 2.4.1924 |  |
Myös Jugoslavia liittyi sopimukseen 6.7.1925, mutta yksikään sen seuraajavaltioista ei ole ilmoittanut sitoutuneensa sopimukseen.
Sopimuksen pääkohdat > Huippuvuoret ovat osa Norjaa

Sopimus tunnustaa Norjalle täyden ja jakamattoman määräämisoikeuden Huippuvuorten saariin. Huippuvuoret ovat jakamaton osa Norjan kuningaskuntaa, joka säätää saariryhmää koskevat lait, ratifioi ne ja huolehtii niiden täytäntöönpanosta. Sopimus tunnustaa kuitenkin tiettyjä oikeuksia sopijamaiden kansalaisille ja yrityksille, joten Norjan viranomaisten on huolehdittava, että lait ja säädökset ovat sopusoinnussa sopimuksen kanssa.
Sopimuksen pääkohdat > Syrjintäkielto

Sopimusmaiden kansalaisilla ja yrityksillä on yhtäläiset oikeudet päästä ja asettua Huippuvuorille. Oikeus kalastukseen, metsästykseen tai osallistua mihin tahansa merenkulku-, kaivos- tai kauppatoimintoihin on myönnettävä kaikille yhtäläisin oikeuksin. Kaikkien toimijoiden tulee noudattaa Norjan säätämiä lakeja ilman, että kansalaisuuden perusteella myönnettäisiin etuoikeuksia.
Sopimuksen pääkohdat > Verotusoikeus

Sopimuksen 8. artikkeli määrittelee, että kaikkien verojen, tullien ja maksujen tulee hyödyttää ainoastaan Huippuvuoria. Norjan valtion voi kerätä verotuloja vain sen verran mitä tarvitaan Huippuvuorten hallintoon. Tämän vuoksi Huippuvuorilla on muuta Norjaa pienempi tuloveroprosentti, joka on tällä hetkellä 15,8%. Huippuvuorilla ei ole arvonlisäveroa eikä muita veroja lukuun ottamatta tuloveroa.
Sopimuksen pääkohdat > Sotilaallinen läsnäolo

Svalbard ei ole demilitarisoitu eikä neutraali. Sopimuksen yhdeksännen artiklan mukaisesti Norjan on huolehdittava siitä, että saariryhmälle ei rakenneta linnoituksia eikä laivastotukikohtia, eikä saariryhmälle saa käyttää tai sallia käyttää sodan kaltaisiin tarkoituksiin. Norjan puolustusvoimien läsnäolo saariryhmällä on vähäistä, rajoittuen lähinnä rannikon tarkkailuun.
Sopimuksen pääkohdat > Ympäristönsuojelu

Sopimus velvoittaa Norjaa suojelemaan Huippuvuorten luontoa.
Aiheesta muualla

Sysselmannen på Svalbard (norjaksi)
Finlex, Valtiosopimukset: 15/1925 Huippuvuoria koskeva kansainvälinen sopimus
Lin

Lin-nimisiä henkilöitä:
Lin, oik. Ángel Velasco Marugán (s. 1986), espanjalainen futsalpelaaja
Lin Biao (1907–1971), kiinalainen poliitikko ja sotilasjohtaja
Lin Dan (s. 1983), kiinalainen sulkapalloilija ja olympiavoittaja
Lin Dechang, Ke Hua (1915–2019), kiinalainen diplomaatti
Lin Hallberg (s. 1956), ruotsalainen kirjailija
Lin Huiyin (1904–1955), kiinalainen arkkitehti ja kirjailija
Lin Li (s. 1970), kiinalainen uimari ja olympiavoittaja
Lin Li-hui, Shu Qi (s. 1974/1976), hongkongilais-taiwanilainen näyttelijä ja malli
Lin-Manuel Miranda (s. 1980), yhdysvaltalainen näyttelijä säveltäjä ja näytelmäkirjailija
Lin Mo (n. 960–988), kiinalainen tähtitieteen ja lääketieteen tuntija, joka antoi aiheen merenjumalatar Mazun kulttiin
Lin Qingfeng (s. 1989), kiinalainen painonnostaja ja olympiavoittaja
Lin Sen (1867–1943), Kiinan presidentti
Lin Wood, oik. Lucian Lincoln Wood (s. 1952), yhdysvaltalainen juristi
Lin Xili, Cecilia Lindqvist (1932–2021), ruotsalainen sinologi, kirjailija, valokuvaaja ja muusikko* Lin Yih-Chih (s. 1972), taiwanilainen lyhytkasvuinen kirjailija ja yhteiskunnallinen aktivisti
Lin Ying-meng (s. 1983), taiwanilainen poliitikko
Lin Yu-chang (s. 1971), taiwanilainen poliitikko ja ministeri
Lin Yuping (s. 1992), kiinalainen jalkapalloilija
Lin Yutang (1895–1976), kiinalais-yhdysvaltalainen kirjailija
Lin Yu-ting (s. 1995), taiwanilainen nyrkkeilijä ja maailmanmestari
Lin Zexu (1785–1850), kiinalainen virka- ja valtiomies
Lin Zhongzai (s. 1981), kiinalainen pistooliampuja
Ariel Lin (s. 1982), taiwanilainen näyttelijä ja laulaja
Brigitte Lin, Lin Ching Hsia (s. 1954), taiwanilainen näyttelijä
Jeremy Lin (s. 1988), yhdysvaltalainen koripalloilija
Justin Lin (s. 1973), taiwanilainen elokuvaohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja
Lu Lin (s. 1969), kiinalainen pöytätennispelaaja
Ma Lin (s. 1980), kiinalainen pöytätennispelaaja
Maya Lin (s. 1959), yhdysvaltalainen arkkitehti
Qian Lin (s. 1991), kiinalainen muusikko
Ruby Lin (s. 1976), taiwanilainen laulaja
Tao Lin (s. 1967), kiinalais-suomalainen runoilija, kirjailija ja taiteilija
Xia Lin, Faye Wong (s. 1969), kiinalainen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä
Zhu Lin (s. 1984), kiinalainen sulkapalloilija
Zhu Lin (s. 1994), kiinalainen tennispelaaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Libor Kašík

| Libor Kašík |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. maaliskuuta 1992 (ikä 32) Zlín, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Kaša
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  76 kg
Seura
Seura:  PSG Zlín
Sarja:  1. česká hokejová liga
Pelinumero:  39
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  HC Olomouc (Tšekki I) Amur Habarovsk (KHL) HC Kometa Brno (ČEL) Kärpät (SML)
Libor Kašík (s. 31. maaliskuuta 1992 Zlín, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa kotimaansa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. česká hokejová ligassa pelaavaa PSG Berani Zlíniä.
Ura > Maajoukkueura

Kašik edusti Tšekkiä alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän kuitenkin toimi koko turnauksen ajan kakkosmaalivahtina Petr Mrázekille, eikä saanut peliaikaa. Kašík pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010, jolloin Kašík kantoi Tšekin pääasiallisen torjuntavastuun. Valmentajat valitsivat hänet joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Kašík edusti Tšekkiä myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2009. Yhteensä hän on pelannut yhdeksän nuorten ja 12 poikien maaottelua.
Tšekin A-maajoukkueessa Kašík on pukenut Euro Hockey Tourin 11. helmikuuta 2016 Třinecissä pelattuun ensimmäiseen kaksoismaaotteluun Venäjää vastaan, mutta hän ei kuitenkaan saanut peliaikaa.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | U18 | 5 | 1 | 3 | 242 | 17 | 0 | 4.22 | 88,4 |
Infralapsarianismi

Infralapsarianismi (latinan sanoista infra ’alapuolella’ ja lapsus ’lankeemus’) tarkoittaa reformoidussa kristillisyydessä käsitystä, jonka mukaan armonvalinta eli predestinaatio on tapahtunut syntiinlankeemuksen jälkeen: Jumala ratkaisee jokaisen ihmissielun loppusijoituspaikan (eli onko syntyvä lapsi predestinoitu Taivaaseen vai Helvettiin) ajallisessa maailmassa ennen tämän syntymää – yleisesti hyväksytyn käsityksen mukaan munasolun hedelmöittymisen hetkellä.
Infralapsarianismille käänteinen käsityskanta on supralapsarianismi.
Indian Warrior

| Indian Warrior Havana Blacks |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1988, SoundVision Studio, Helsinki
 Julkaistu: 1988
 Formaatti: CD LP
 Tuottaja(t): The Dynamic Duo
 Tyylilaji: hard rock
 Levy-yhtiö: Parlophone (777-7 90567 1)
Muut kannet
 Albumin USA-painoksen kansikuva
Havana Blackin muut julkaisut
| Faceless Days 1987 | Indian Warrior 1988 | Exiles in Mainstream 1991 |
Indian Warrior on suomalaisen rockyhtye Havana Blacksin albumi vuodelta 1988.
Kappaleet

Kaikki kappaleet Säv. Havana Blacks.
Hoo Myself – 5.16
Indian Warrior – 3.36
Shoot You Down – 4.25
Lone Wolf – 5.54
Sense of Love – 3.22
Speed Up the Time – 2.31
Run with Me – 4.57
Needs Must – 3.26
Season by Season – 4.54
Kappaleet > Vuoden 2009 CD-julkaisun bonuskappaleet

Take Out the Trash – 3.57
Junkie – 4.46
Yhdysvaltain painos

Albumista julkaistiin erillinen Yhdysvaltain painos, jolla yhtyeen nimi muuttui Havana Black -muotoon. USA-painoksen kappalejärjestys ja kansikuva eriävät Suomen painoksesta.
Yhdysvaltain painos > Kappaleet

Hoo Myself – 5.16
Lone Wolf – 5.54
Speed Up the Time – 2.31
Season by Season – 4.54
Run with Me – 4.57
Sense of Love – 3.22
Shoot You Down – 4.25
Needs Must – 3.26
Indian Warrior – 3.36
Kokoonpano

Hannu Leidén ‎– kitara, laulu
Markku "Crazy" Heiskanen ‎– kitara, taustalaulu
Kari "Paku" Pakkanen ‎– rummut, taustalaulu
Risto "Rehti" Hankala ‎– basso, kitara, taustalaulu
Aiheesta muualla

Indian Warrior discogs.com -sivustolla
Albumi Fono.fi:in tietokannassa
Luca Cadalora

Luca Cadalora Japanissa 1993.
Luca Cadalora (s. 17. toukokuuta 1963 Modena) on italialainen entinen ratamoottoripyöräilijä. Hän on lajin kolminkertainen maailmanmestari vuosilta 1986, 1991 ja 1992. Cadalora ajoi 125cc-luokan mestariksi Riejulla ja kahteen 250cc-luokan mestaruuteen Hondalla. Cadalora kilpaili menestyksekkäästi myös 500cc-luokan MM-sarjassa.
Luca Cadalora aloitti uransa MM-tasolla kaudella 1984 125-kuutioisissa. Heti ensimmäisellä kaudella hän oli kerran palkintopallilla. Cadalora voitti ensimmäisen osakilpailunsa kaudella 1986 ja samalla kaudella hän voitti myös ensimmäisen maailmanmestaruutensa. Seuraavalla kaudella Cadalora siirtyi luokkaa ylemmäs 250-kuutioisiin. Kolmena ensimmäisenä kautena luokassa hän ajoi muutamia kertoja palkintosijoille, mutta kalusto ei ollut kilpailukykyinen sarjan parhaimpien kanssa. Siirryttyään Yamahalle kaudeksi 1990 Cadalora ajoi MM-sarjan kolmanneksi ja kahtena seuraavana kautena hän oli maailmanmestari Hondalla. Kausi 1991 oli Luca Cadaloran paras. Hän ajoi 15 osakilpailussa 12 kertaa palkintopallille voittaen kahdeksan osakilpailua.
Maailmanmestaruuksien jälkeen Cadalora siirtyi 250-kuutioisista 500-kuutioisiin. Hän ajoi kausina 1993–1997 tasaisesti yli 100 pisteen kausia ollen kokonaispisteissä toinen, kahdesti kolmas, viides ja kuudes. Cadalora lopetti täyden MM-sarjan kiertämisen kauden 1997 jälkeen, mutta ”jäähdytteli” uraansa vielä kolme kautta yksityistalleissa ajaen kahdesta seitsemään osakilpailua kaudessa. Cadalora osallistui vuonna 2008 The Bikers’ Classics -nimiseen klassikkopyörien kilpailuun.
Cadaloran sanotaan olleen valtavan lahjakas, mutta hän ei ajanut harjoituksissa koskaan niin kovaa kuin olisi voinut. Laiskasta harjoittelusta huolimatta hän pystyi taistelemaan kisoissa voitoista.
Saavutukset > 125cc-luokka

Maailmanmestari 1986
4 osakilpailuvoittoa, 4 kakkossijaa, 1 kolmossija
Saavutukset > 250cc-luokka

Maailmanmestari 1991 ja 1992
MM-sarjan kolmas 1990
22 osakilpailuvoittoa, 9 kakkossijaa, 8 kolmossijaa
Saavutukset > 500cc-luokka

MM-sarjan toinen 1994
MM-sarjan kolmas 1995 ja 1996
8 osakilpailuvoittoa, 9 kakkossijaa, 7 kolmossijaa
Lin Sen

Lin Sen (11. helmikuuta 1867 Fuzhou – 1. elokuuta 1943 Chongqing) oli Kiinan presidentti vuosina 1931–1943. Hän oli lähinnä keulakuva todellisen vallan ollessa Tšiang Kai-šekillä.
Lin liittyi vallankumousjärjestö Tongmenghuihin sen perustamisvuonna 1905. Tasavallan perustamisen jälkeen hänet valittiin Nanjingissa kokoontuneen väliaikaisen kansalliskokouksen puhemieheksi. Myöhemmin hän oli Kuomintangin Amerikassa toimineen osaston johdossa. Sun Yat-senin Etelä-Kiinaan vuonna 1917 perustamassa hallituksessa Lin Sen toimi ulkoministerinä ja myöhemmin perustuslaillisen neuvoston puhemiehenä sekä 1922–1923 Fujianin kuvernöörinä. Sen jälkeen kun Tšiang Kai-šek oli yhdistänyt Kiinan, Lin Senistä tuli lakiasäätävän Yuanin varapuheenjohtaja ja varsinainen puheenjohtaja Hu Hanminin erottua maaliskuussa 1931. Muutamaa kuukautta myöhemmin Lin Senistä tuli kansallisen hallituksen puhemies eli Kiinan presidentti, joskin todellinen valta säilyi yhä Tšiang Kai-šekillä. Lin oli presidenttinä vuonna 1943 tapahtuneeseen kuolemaansa saakka. Japanin miehitettyä Kiinan pääkaupunkina toimineen Nanjingin marraskuussa 1937 hän siirsi pääkaupungin sisämaahan Chongqingiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lin Sen Wikimedia Commonsissa
Liesjärvi (Tammelan Susikas)

| Liesjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°55′19″N, 23°48′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  Liesjärvenoja 
Järvinumero:  35.936.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123 m 
Rantaviiva:  5,854 km 
Pinta-ala:  0,89416 km² 
 fiLiesjärvi 
Liesjärvi  eli Pikku-Liesjärvi   on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Vaihijoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 89 hehtaaria ja sen pituus on 1,9 kilometriä ja leveys 900 metriä. Siihen laskee luokuisia suo- ja metsäojia. Yksi niistä tuo suolapareesta vettä Letonpään lahteen. Järven pohjoisosat vaikuttavat umpeenkasvun muotoilemilta. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 1,1 kilometriä pitkä Liesjärvenoja, joka laskee Ilojärveen.
Järven rantaviiva on 5,8 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Etenkin pohjoisosan rannat ovat soistuneita, mutta suota esiintyy myös lounais- ja länsirannoilla. Järvi muuten saareton, mutta eteläosassa sijaitsee ainakin kolme pientä luontaista saarta. Rannoilla on runsaasti loma-asuntoja, joille johtaa tiet seututieltä 283.
Geologia

Järven eteläpään alueita on vallattu geologisia tutkimuksia silmällä pitäen. Kalliossa on kultaa ja arseenia kohonneina pitoisuuksina.
Liisa Tavi (albumi)

| Liisa Tavi  |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Finnvox
 Julkaistu: 1979
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Pekka Aarnio
 Tyylilaji: folk, laulelma
 Levymerkki: Ponsi
Liisa Tavin muut julkaisut
|   | Liisa Tavi 1979 | Sankareiden illat 1980 |
Liisa Tavi on Pekka Aarnion tuottama ja Pekka Tegelmanin sovittama Liisa Tavin esikoisalbumi vuodelta 1979.
Helsingin Sanomien Kalle Heikkinen kirjoitti Liisa Tavin onnistuvan ensialbumillaan ja toivotti tämän tervetulleeksi suomalaisten naislaulajien joukkoon. ”Liisa Tavi lähestyy kappaleitaan vaatimattomuudella, mutta tulkitsee esitykset päättäväisesti heleällä ja taipuisalla äänellään.” Kinnusesta Tavi on periaatteessa folktyylinen laulaja, mutta sovitusten jazzsävyt tuovat kappaleisiin persoonallisuutta: ”Sävellykset ovat varsin vaihtelevia, mutta niihin on kaikkiin onnistuttu saamaan jotain omaleimaista.”
Syksyllä 1979 julkaistu levy pysyi loppuvuoden ajan Suomen albumilistoilla viiden eniten myydyn joukossa.
Kappaleet > A-puoli

Lasta ei saa tukuttaa – 4.10 (säv. Liisa Tavi, Pekka Tegelman, san. Pelle Miljoona)
Arvaa kenet Pariisissa näin – 3.01 (säv. ja san. Buffy Sainte-Marie, suom. Anki Lindqvist)
Syksy on muutakin – 3.05 (säv. ja san. Yari, sov. Pekka Tegelman)
Häädetty – 3.25 (säv. Eero Ojanen, san. Brita Polttila)
En tiedä rakastettuni hautaa	 – 2.59 (säv. Pekka Tegelman, san. Elvi Sinervo)
Elämälle kiitos – 3.37 (Gracias a la vida, säv. ja san. Violeta Parra, suom. Jaana Lappo, sov. Benjamin Oroza, Pekka Tegelman)