stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Krooninen väsymysoireyhtymä
Sairauden kulku

Krooninen väsymysoireyhtymä puhkeaa osalla potilaista äkillisesti flunssan kaltaisten oireiden saattelemana (tyypillinen tautimuoto), ja osalla hiipien (epätyypillinen tautimuoto). Sairaus voi saada alkunsa esimerkiksi sairastetusta influenssasta tai koronataudista. SARSin sairastaneista jopa 40 prosenttia kärsii uupumuksesta ja voimattomuudesta vielä neljän vuoden kuluttua alkuperäisen taudin paranemisesta.. Krooninen väsymysoireyhtymä esiintyy yleensä aaltoilevana, ja fyysinen tai henkinen ylirasitus, uudet infektiot, unenpuute ja stressi voivat johtaa sairauden pahenemiseen.
Lapsuudessa tai nuoruusiässä alkanut CFS/ME parantuu kokonaan tai lievittyy huomattavasti 74 prosentilla potilaista. Puolet aikuisiällä sairastuneista paranee kymmenen vuoden seurannan aikana. Näin suuri paranemisprosentti ei koske kuitenkaan niitä potilaita, joilla esiintyy ME:lle tyypillisiä kognitiivisia vaikeuksia, eikä myöskään niitä, joiden sairaus alkaa asteittain tai joilla esiintyy posturaalia ortostaattista takykardiaa. Aaltoilevassa tautimuodossa saattaa olla kuitenkin välillä jopa kymmenenkin vuotta kestävä parempi kausi, jota seuraa oireiden uudelleenpaheneminen.
Noin 10–20 prosenttia potilaista kärsii taudin vaikeimmasta muodosta. Osalla sairaus etenee progressiivisesti ja voi johtaa täydelliseen invaliditeettiin, mukaan lukien täydellinen liikuntakyvyttömyys.
Paras tapa välttää sairauden pahenemista on pitää huolta itsestään ja välttää rasitusta. Kevyt liikunta ylläpitää peruskuntoa, mutta liian voimakas rasitus voi johtaa sairauden pahenemiseen. Liikuntana on siksi syytä harrastaa kevyitä, itselle sopivia liikuntamuotoja (esim. kävely, venyttely, jooga).
Hoito > Viralliset hoitosuositukset (kuormituksen rajoittaminen sekä informointi  apuvälineistä ja tuista) > Yhdysvallat

Yhdysvaltain lääketieteellisen akatemian laatimat hoitosuositukset muistuttavat Ison-Britannian vastaavia. Liikunnasta todetaan, ettei se paranna ME:tä ja että tavanomaiset liikuntasuositukset saattavat vahingoittaa ME-potilaiden terveyttä. Lisäksi varoitetaan erikseen, ettei reipas aerobinen liikunta sovi ME-potilaille.
Hoito > Eurooppalainen konsensussuositus

Euroopan ME-verkosto EUROMENE julkaisi vuonna 2020 kansainvälisen asiantuntijapaneelin laatimat konsensussuositukset. Niiden mukaan ME-potilaita on ohjeistettava välttämään itsensä liiallista rasittamista ja henkistä stressiä. Potilasta pitää lisäksi opastaa aktiivisuuden rytmittämisessä (engl. pacing), jossa potilas lepää jo ennen kuin väsyy liiaksi. Rytmittämisen tarkoitus on vähentää relapseja eli sairauden pahenemisvaiheita. Nyrkkisääntönä on toimia korkeintaan 2/3-osalla omasta maksimiaktiivisuuden tasosta, joka perustuu sairaudesta saatuun omakohtaiseen kokemukseen sekä mahdollisesti myös sykemittariin ja oireseurantapäiväkirjaan.
Hoito > Vasta-aine- eli plasmahoito

ME-potilailla esiintyy usein vasta-aineproteiinien eli immunoglobuliinien puutosta. Verenluovuttajien plasmasta valmistettua immunoglobuliini G -vasta-ainetta (IgG) on käytetty ME:n hoitoon 1980-luvulta lähtien sekä ulkomailla että Suomessa. Plasmahoitoa on kuitenkin vaikea saada Suomen julkisesta terveydenhuollosta, ja hoidon hinta yksityisillä markkinoilla on kymmeniä tuhansia euroja.
Immunoglobuliini G on tärkein sekundaarisen immuunivasteen vasta-aine, joka muodostaa 70–80 prosenttia immunoglobuliinien kokonaismäärästä. Kyseessä on immuunijärjestelmän B-lymfosyyttien erittämä ihmisen yleisin vasta-ainetyyppi. Se tehostaa makrofagien- ja neutrofiilisten granulosyyttien suorittamaa virusten, bakteerien, haitallisten vierasaineiden ja elimistön tuottamien kuona-aineiden hajotusta sitomalla veri- ja imusuonistoon päätyneitä haitallisia hiukkasia. Immunoglobuliinia annostellaan kolmen viikon välein joko suonensisäisesti sairaalassa (engl. intravenous immunoglobulin, IVIg) tai siten, että potilas annostelee sen itse kotona (subkutaani eli ihonalainen annostelu, SCIg).
Immunoglobuliini G:n tehosta ME-tautiin on tehty vain kaksi kaksoissokkotutkimusta. Niissä testattiin annosta 2 grammaa/painokilo, mutta interventioryhmän koko oli vain 23 potilasta. Hoito käsitti kolme kuukauden välein toteutettua suonensisäistä lääkeinfuusiota, ja tuloksia tarkasteltiin kolmen kuukauden kuluttua kuurin loppumisesta. Ensimmäinen tutkimus julkaistiin vuonna 1990. Oireet vähenivät merkittävästi 43 prosentilla immunoglobuliini G:tä saaneista mutta vain 12 prosentilla lumehoitoa saaneista. Etenkin alhaisen CD4-positiivisten lymfosyyttien määrän omaavien havaittiin hyötyvän hoidosta. Lymfosyytteihin kuuluvien CD4-positiivisten T-solujen erilaistuminen Th1-, Th2- tai Th17-efektori- tai säätelijä-T-soluiksi ohjaa keskeisellä tavalla koko immuunijärjestelmän toimintaa.
Vuonna 1997 toteutettiin uusi tutkimus, jossa ei havaittu kuitenkaan mitään hoitovaikutusta kolmen kuukauden kuluttua infuusiosta, vaikka hypogammaglobulinemiasta kärsivien osanottajan IgG1-pitoisuudet olivat palanneet viitearvojen sisään. Erot tuloksissa saattoivat johtua tutkimusotosten pienen koon aiheuttamasta satunnaisvaihtelusta.
Hoito > Psykologiset hoidot > Kognitiivinen käyttäytymisterapia

CFS:n hoitoon on suositeltu joidenkin tutkimusten perusteella kognitiivista käyttäytymisterapiaa. Tutkimukset on tehty kuitenkin kroonista uupumusta eikä kroonista väsymysoireyhtymää sairastavilla. Metodologisesti laadukkaiden tutkimusten mukaan myöskään kognitiivis-behavioristinen psykoterapia ei sovellu krooniseen väsymysoireyhtymän hoitoon.
Hoito > Psykologiset hoidot > Itsesuggestio (tietoisuustaito- eli mindfullnessharjoitteet)

Englantilainen Ashok Gupta on markkinoinut CFS-potilaille aivojen "uudelleenkoulutukseen" perustuvaa hoito-ohjelmaa vuodesta 2001. Uudelleenkoulutuksessa on kyse aivokudoksen tulehduksen parantamisesta itsesuggestion avulla. Yksi Guptametodin tekniikoista on tiedostamattomien ajatusten aiheuttamien kielteisten tunteiden peittäminen positiivisilla tunteilla. Guptan mukaan oireet lievittyvät vuoden kestävän hoitojakson aikana 80-100 prosenttisesti 66 prosentilla ME-potilaita. Guptan mukaan hänen ohjelmansa tehokkuus olisi todistettu satunnaissokkoutetulla tieteellisellä kokeella. Brittiläinen markkinointialan säätelyelin ASA totesi kuitenkin vuonna 2018, ettei ole olemassa tieteellistä näyttöä, jonka perusteella Guptan markkinoima hoito lievittäisi CFS/ME-taudin tai fibromyalgian oireita. ASA totesi Guptan yrityksen syyllistyneen siten harhaanjohtavaan markkinointiin.
Myös kanadalainen ydinuskomuskonsultti ja hypnoterapeutti Annie Hopper markkinoi vuonna 2008 kehittämäänsä DNRS itsesuggestiohoitoa (Dynamic Neural Retraining System) kroonisen väsymysoireyhtymän hoitoon. Senkin tavoitteena on saattaa elimistö pois kroonisesta stressitilasta. NDRS:n hoitovaikutus perustuu Hopperin mukaan aivojen neuroplastisuuteen eli muovautumiskykyyn. Tämä tarkoittaa sitä, että hoitona käytettävä uusien ajatusmallien ja asenteiden opettelu perustuu aivojen hermoyhteyksien muuttumiseen samalla tavalla kuin kaikki muukin oppiminen.
DNRS-menetelmästä laadittiin yksi seurantatutkimus vuonna 2016, mutta tieteelliset julkaisusarjat eivät hyväksyneet sitä julkaistavaksi. Tutkimuksen tuloksia on pidetty epäluotettavina muun muassa sen vuoksi, että lähes kolmannes DNRS-kurssille osallistuneista kieltäytyi osallistumasta tutkimukseen. Lisäksi yli kolmannes jätti vastaamatta vuoden kuluttua toteutettuun seurantakyselyyn. Jos keskeyttäneiden joukko oli huonokuntoisempi kuin tutkimusta jatkaneiden joukko, tutkimuksessa saatu positiivinen tulos saattoi selittyä poikkeuksellisen suurella vastauskadolla.
Oikeusturvaongelmat ja toimeentulo

ME-potilaiden oikeusturvaa edistävät järjestöt viettävät vuosittaista maailman ME-tietoisuuden päivää aina toukokuun 12. päivänä.
Oikeusturvaongelmat ja toimeentulo > Diagnoosin ja hoidon saatavuus

CFS:ää sairastavia ei diagnosoida Suomessa säännönmukaisesti, minkä vuoksi potilaiden määrää ei voida myöskään tilastoida. Julkisessa terveydenhuollossa ei tarjota CFS-potilaille Suomen CFS-yhdistyksen mukaan asiaan kuuluvaa hoitoa, vaikka lainsäädäntö velvoittaisi siihen. Koska ME/CFS ja POTS määritellään Suomessa toiminnallisiksi häiriöksi eikä neurologisiksi sairauksiksi, potilaat jäävät Suomen lääketieteellisen ME/CFS-yhdistyksen edustajan mukaan vaille oikeanlaista hoitoa. Kuntien sosiaalitoimi saattaa lisäksi erottaa CFS:ää sairastavia lapsia perheistään pakkosijoittamalla heitä lastenkotiin, jossa heille annetaan toiminnallisen häiriön diagnoosi, heidän oireita lievittävä hoitonsa keskeytetään ja heidän oikeutta tavata läheisiään rajoitetaan.
Norjan terveydenhuollosta vastaava viranomainen on pyytänyt CFS-potilailta julkisesti anteeksi, ettei heille tarjottu aiemmin asiaankuuluvaa hoitoa.
Oikeusturvaongelmat ja toimeentulo > Ratkaisuyrityksiä

Vasemmistoliiton kansanedustajat Aino-Kaisa Pekonen, Matti Semi ja Hanna Sarkkinen tekivät vuonna 2018 kirjallisen kysymyksen, jonka mukaan suomalaisten CFS-potilaiden on vaikea saada asianmukaista diagnoosia ja hoitoa ja että heidät leimataan usein psykiatrisesti sairaiksi, vaikka krooninen väsymysoireyhtymä on todistettu lääketieteellisesti elimelliseksi eli fyysiseksi sairaudeksi. Välikysymyksessä tuotiin lisäksi esiin se, että monilla CFS-potilailla on ongelmia toimeentulon kanssa, koska sosiaalietuuksien saaminen heidän diagnoosillaan on vaikeaa tai mahdotonta. Välikysymyksen kysymysosa kuului ”Mihin toimiin hallitus ryhtyy, jotta kroonista väsymysoireyhtymää sairastavat henkilöt saavat parempaa kohtelua ja hoitoa?” Keskustapuoluetta edustava perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko vastasi välikysymykseen 15. maaliskuuta 2018 kertomalla, että sosiaali- ja terveysministeriö on antanut asiantuntijaryhmälle toimeksiannon laatia suositus "niin sanottujen toiminnallisten häiriöiden hoidon järjestämisestä". Vastauksessa ei käsitelty lainkaan CFS-potilaiden sosiaaliturvaan ja toimeentuloon liittyviä ongelmia.
Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus sekä sosiaali- ja terveysministeriö hylkäsivät vuonna 2022 Suomen ME/CFS-yhdistyksen hakemuksen hankeavustukseksi, jonka käyttötarkoituksena oli muun muassa edesauttaa ME-taudin tunnettuutta ja edistää ME-potilaiden yhdenvertaista kohtelua. Yhdistys haki seuraavana vuonna avustusta ME-potilaiden ja omaishoitajien sekä terveydenhuollon ammattilaisten neuvonnan ja tiedottamisen järjestämiseksi, mutta hakemus hylättin jälleen.
Oikeusturvaongelmat ja toimeentulo > Muissa maissa

Norjan terveydenhuollosta vastaava viranomainen on pyytänyt CFS-potilailta julkisesti anteeksi, ettei heille tarjottu aiemmin asiaankuuluvaa hoitoa.
Yhdysvaltojen senaatti hyväksyi vuonna 2021 lain, jonka mukaan Yhdysvaltain viranomaisten on ryhdyttävä toimiin, jotta pitkäkestoisen koronataudin (PASCK) ja siihen läheisesti liittyvien ME-taudin, fibromyalgian, POTS:in ja muiden dysautonomian (autonomisen hermoston säätelyhäiriö) muotojen, muiden virusperäisten autoimmuunisairauksien, virusinfektioihin liittyvien sidekudossairauksien sekä MCAS-syöttösolusairauden esiintyvyydestä, oirekirjosta ja oireisiin kokeiltujen hoitojen tehokkuudesta saadaan tutkimus- ja tilastotietoa sekä myös toimiin, joiden avulla kyseinen tieto leviää yhteiskunnassa.
Liitännäissairaudet ja kohonnut kuolleisuus

Vuonna 2007 julkaistun yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan CFS-potilaiden yleisimmät kuolinsyyt olivat sydänkohtaus, itsemurha ja syöpä.
Erilaiset sydänvauriot, kuten sydänlihastulehdus, kuuluvat CFS:n mahdollisiin komplikaatioihin. Osa potilaista kuolee sydämen vajaatoimintaan tai sydänlihastulehdukseen.
Kroonista väsymysoireyhtymää sairastavilla on lähes seitsenkertainen riski kuolla itsemurhaan 0–7 vuoden kuluessa diagnoosista. Vuonna 2018 julkaistun tutkimuksen mukaan niillä ME-potilailla, jotka kohtaavat sairautensa vähättelyä, esiintyy muita enemmän masennusta ja itsemurha-ajatuksia.
Krooninen väsymysoireyhtymä CFS lisää myös syöpäriskiä, kuten riskiä sairastua leukemiaan, imusolmukesyöpään ja mahdollisesti myös aivosyöpään. Tämä saattaa selittyä immuunipuutoksilla, kroonisilla infektioilla tai hormonaalisilla puutoksillalähde?. ME-potilaat myös kuolevat syöpään muita useammin, mikä selittynee osaksi sillä, että syövän oireita pidetään helposti krooniseen väsymysoireyhtymään kuuluvina. Syöpään kuolleet CFS-potilaat ovat keskimäärin vain 48-vuotiaita muiden syöpään kuolleiden potilaiden ollessa keskimäärin 72 vuoden ikäisiä. Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuksessa ei kuitenkaan havaittu lisääntynyttä syöpäkuolleisuutta, mutta potilaiden kuolleisuutta ehdittiin seurata vain keskimäärin 3,5 vuotta diagnosoinnin jälkeen.
Aivoperäinen uupumus ja muistihäiriöt lisäävät kivun kroonistumisriskiä. Tämä saattaa johtua norepinefriinin, GABA:n tai serotoniinin alhaisista pitoisuuksista sekä glutamaatin tai substanssi P:n korkeista pitoisuuksia.
Osa ME-potilaista kuolee munuaisten vajaatoimintaan tai opportunistisiin infektioihinlähde?. Muita mahdollisia komplikaatioita ovat makuuhaavat, osteoporoosi, munuaisten vajaatoiminta ja ennenaikaiset vaihdevuodet. Suurella osalla CFS-potilaita esiintyy myös fibromyalgiaa. CFS-potilailla esiintyy myös muita enemmän kilpirauhasen ja lisämunuaisen vajaatoimintaa, ärtynyttä paksusuolta, levottomia jalkoja, monikemikaaliyliherkkyyttälähde?, migreeniä, allergioitalähde? ja gynekologisia sairauksia.
Kuuluisia ME-potilaita

Palkittu bestseller-kirjailija Susanna Clarke
Aiheesta muualla

Pitkäaikainen väsymysoireyhtymä, Terveyskirjasto.fi[vanhentunut linkki]
Krooninen väsymysoireyhtymä, Duodecim-lehden (17/2015) pääkirjoitus.
Yhdysvaltojen terveyden edistämisen keskusviraston ME/CFS-tiedotussivusto
Suomen CFS-yhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
CFS/Suomi, Facebook, vertaistukea diagnoosia epäileville ja diangoosin saaneille
CFS/ME/SEID G93.3 vertaistuki, Facebook, diagnoosin saaneille
CFS-verkko (Arkistoitu – Internet Archive)
Krooninen väsymysoireyhtymä (CFS/ME, SEID), Facebook
P. Sanders, J. Korf (2008). "Neuroaetiology of chronic fatigue syndrome: an overview". World J. Biol. Psychiatry 9 (3): 165–71.
Mirella (laulaja)

| Mirella> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mirella Roininen
Syntynyt: 8. toukokuuta 2005 (ikä 19)
Sukulaiset:  Tero Roininen (isä)
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2023–
Tyylilajit:  popmusiikki
Levy-yhtiöt:  Universal Music Group (2022–)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mirella (oik. Mirella Linéa Olivia Roininen; s. 8. toukokuuta 2005) on suomenruotsalainen laulaja-lauluntekijä. Hän solmi levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa kesällä 2022, kun hänet oli bongattu Tiktok-sovelluksesta. Mirella debytoi vuonna 2023 singlellä ”Sua sattuu”. Toinen single  ”Timanttei” (2024) nousi listaykköseksi Suomessa ja sitä on kuunnteltu yli 35 miljoonaa kertaa alle vuosi julkaisustaan.
Debyyttialbumi Kunpa oisin kertonut, julkaistiin vuonna 2024. Albumi saavutti jo ennakkomyynneillä nelinkertaisen platinalevyrajan. Albumilta on julkaistu lisäksi singlet ”Uuteen eiliseen” (2024), ”Luotathan” (2024) ja ”Löytää mut” (2024), joista kaikki ovat saavuttaneet platinalevyrajan.
Vuonna 2025 Mirella palkittiin kuudella Emma-palkinnolla. Hänet palkittiin muun muassa vuoden artistina sekä tulokkaana.
Tausta

Mirella on kertonut aina halunneensa laulaa. Mirella onkin käynyt musiikkiopistossa pianotunneilla ja ollut kuorossa. Laulutunnit alkoivat 13-vuotiaana.
Laulamisen lisäksi Mirella on harrastanut myös tanssia, jonka hän aloitti kaksivuotiaana. Hän valitsi tanssiopistossa nykytanssilinjan. 5. luokalla hänet siirrettiin kolme vuotta vanhempien ryhmään. Hän teki lopputyön tanssissa keväällä 2021. Mirella tanssi Viivin ”Hyväuskoinen”-musiikkivideolla. Mirella lopetti tanssin tämän jälkeen 16-vuotiaana.lähde?
Mirella alkoi kirjoittaa yläkoulussa omia kappaleita, ensin ruotsin ja sitten englannin kielellä.
Mirella voitti lokakuussa 2020 sävellykseen ja lauluun keskittyneen Melodi Grand Prix -kilpailun kappaleellaan ”Landet ingenstans”. Hän teki kappaleen yhdessä musiikkituottaja Erik Nyholmin kanssa. Mirella oli ensimmäisen kerran mukana kilpailussa tanssijana vuonna 2018. Kilpailun leirillä hän lauloi karaokessa, jolloin muille paljastui hänen laulutaitonsa ja he kannustivat häntä osallistumaan kilpailuun artistina. Mirella voitti, ja palkinnoksi hän pääsi tekemään Nyholmin kanssa uuden kappaleen.
Mirella työsti uutta kappaletta ”Idiot”, johon tehtiin myös musiikkivideo. Siinä tanssijat olivat samat kuin Melodi Grand Prix -kilpailun finaaliesityksessä. Tanssinopettaja Jessica Öller suunnitteli koreografian sekä finaaliin että videolle. ”Idiot” oli tarkoitus saada Ruotsin radioon. Äänitysten ohella hän oli töissä ravintolassa.
Mirella teki levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa kesällä 2022. Mirellan löysi  TikTokin kautta Kristiina Wheeler, joka on Universal Musicilla A&R Manager.
Ura

Mirella julkaisi 20. lokakuuta 2023 ensimmäisen singlensä ”Sua sattuu”. Kappale kertoo kolmiodraamasta. Sitä ovat olleet tekemässä tuottajat Aleksanteri Hulkko ja Jukka Jahnukainen sekä muusikko Henri Piispanen. Kappale saavutti kultalevyrajan kahdessa kuukaudessa. Kappale ylsi korkeimmillaan Suomen Spotifyn Top 50 -listalla kymmenenneksi.
Tammikuun alussa 2024 hän julkaisi toisen singlensä ”Timanttei”, joka nousi suoraan Suomen singlelistan ja radiolistan ensimmäiselle sijalle. Jo ennen julkaisua kappaleella oli Tiktokissa yli 15 miljoonaa näyttökertaa. Kappaletta seurasi Mirellan ensimmäinen esiintyminen artistina 17. tammikuuta Triplan kauppakeskuksessa. Uran alkuvaiheen esiintymisiin sisältyivät myös popduo  Marcus & Martinuksen lämmittely laulaja  Anin kanssa  Helsingin jäähallilla sekä Mirellan oma  abiristeily. ”Timanttei” kuultiin myös Putouksen 16. tuotantokaudella. Kappaleella oli tammikuussa 2025 Spotify-striimauspalvelussa lähes 30 miljoonaa kuuntelukertaa.
Mirella on kertonut näkevänsä musiikin väreissä.selvennä Erityisesti toisen singlen julkaisun jälkeen häntä on verrattu ulkomaisiin laulajiin  Zara Larssoniin ja  Tate McRaehin. Musiikillisia esikuvia hänelle ovat edellä mainittujen artistien lisäksi Ariana Grande ja Whitney Houston. Omassa musiikissaan Mirella haluaa tunteen ja herkkyyden säilyvän.
Mirella sai tuplavoiton YleX Läpimurto 2024 -listalla, kun tuomaristo ja yleisö valitsivat hänet voittajaksi. ”Timanttei” striimasi seitsemässä kuukaudessa seitsenkertaista platinaa. Suomen musiikkikustantajat valitsivat myös kyseisen kappaleen vuoden biisiksi vuonna 2024.
Kolmas single ”Uuteen eiliseen” julkaistiin maaliskuussa 2024, ja se nousi suoraan singlelistan kärkeen. Kappale esitteli Mirellan herkempää puolta, ja sitä olivat tekemässä aiemmasta tuotannosta tutut tekijät.
Toukokuussa 2024 Mirella julkaisi Lauri Haavin kanssa singlen ”Luotathan”. Kappale on rakkauslaulu, jossa viitataan  Disneyn  Aladdin-elokuvaan. Mirella on kertonutkin Disneyn olevan hänelle suuri inspiraation lähde. Kappaletta ovat olleet tekemässä aiemmasta tuotannosta tutut tuottajat Hulkko ja Kim Mannila sekä Lauri Haavin tuottaja Aaro630. ”Luotathan” striimasi platinaa kahdessa viikossa. Kappaleella oli tammikuussa 2025 Spotifyssä yli 18 miljoonaa kuuntelukertaa.
Hänen viides singlensä ”Löytää mut” julkaistiin elokuun lopussa 2024, ja se nousi suoraan Suomen singlelistan ensimmäiseksi.
Mirella julkaisi debyyttialbuminsa Kunpa oisin kertonut marraskuussa 2024. Albumi ansaitsi etukäteen nelinkertaista platinaa. Se myös rikkoi ennätyksiä olemalla niin ensimmäisen vuorokauden kuin julkaisuviikon aikana eniten striimannut albumi. Mirella aloittaa ensimmäisen, koko Suomen kattavan kiertueen Helsingin Tavastialta 17. tammikuuta 2025. Livekokoonpanoon kuuluvat Ossi Maristo (kitara), Kasperi Kallio (koskettimet) ja Joonas Kaikko (rummut). Kiertue päättyy huhtikuussa.
Yksityiselämä

Mirellan äidinkieli on ruotsi. Mirellan äiti on ruotsinkielinen, ja isä, muusikko Tero Roininen, on puoliksi romani. Mirellan lapsuudessa romanikulttuuri ei ole juurikaan näkynyt, vaikka hän kunnioittaakin romaneja ja vaalii perimäänsä. Romanimusiikkia on kuitenkin kuunneltu. Hän on kertonut kohdanneensa peruskoulussa ennakkoluuloja ja syrjintää.
Hän asuu Vantaalla perheensä kanssa. Hänellä on kolme vuotta nuorempi veli. Mirella on kristitty.
Mirella on kertonut kokeneensa addiktiota ja ahdistusta liittyen sosiaaliseen mediaan, erityisesti TikTokiin ja  Instagramiin. Tällöin vanhemmat puuttuivat niiden käyttöön. Nykyään hänellä on terveempi suhde sosiaaliseen mediaan.
Hän aloitti lukion Helsingissä musiikkilinjalla vuonna 2021, mutta siirtyi myöhemmin aikuislinjalle. Hänen on määrä valmistua keväällä 2025.
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista |
| --- | --- | --- |
| Kunpa oisin kertonut |  Julkaistu: 1. marraskuuta 2024  Levy-yhtiö: Universal Music | 1 |
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Sua sattuu” | 2023 | 7 | – | Kunpa oisin kertonut |
| ”Timanttei” | 2024 | 1 | 1 | Kunpa oisin kertonut |
| ”Uuteen eiliseen” | 2024 | 1 | 74 | Kunpa oisin kertonut |
| ”Luotathan” (Mirella X Lauri Haav) | 2024 | 1 | 1 | Kunpa oisin kertonut |
| ”Löytää mut” | 2024 | 1 | 1 | Kunpa oisin kertonut |
Diskografia > Muut listasijoitukset

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Täs mä oon” | 2024 | 2 | – | Kunpa oisin kertonut |
| ”Seireeni” | 2024 | 4 | 66 | Kunpa oisin kertonut |
| ”Painava sydän” | 2024 | 6 | – | Kunpa oisin kertonut |
| ”Tytöt” | 2024 | 10 | – | Kunpa oisin kertonut |
| ”Tyttö joka itkee iltaisin” | 2024 | 13 | – | Kunpa oisin kertonut |
| ”Pelottaa” | 2024 | 16 | – | Kunpa oisin kertonut |
| ”Pitäkää hauskaa” | 2024 | 17 | – | Kunpa oisin kertonut |
| ”Parkkis” | 2024 | 20 | – | Kunpa oisin kertonut |
| ”Salama” | 2024 | 27 | – | Kunpa oisin kertonut |
Diskografia > Musiikkivideot

Timanttei (ohj. Patrik Sundberg)
Luotathan (ohj. Patrik Sundberg)
Dubbaukset

Mirellalla on ollut useita äänirooleja lasten elokuvissa ja sarjoissa. Viimeisin äänirooli on vuonna 2023 ensi-iltansa saaneessa Toive-elokuvassa.
Palkinnot

Vuoden pop, Emma, 2025
Vuoden tulokas, Emma, 2025
Vuoden artistin Emma-palkinto, 2025
Vuoden biisi, Timanttei, Emma, 2025
Vuoden striimatuin kotimainen biisi, Timanttei, Emma, 2025
Vuoden myydyin albumi, Mirella – Kunpa oisin kertonut, Emma, 2025
Theo Evan

| Theo Evan> Θεο Έβαν.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Evángelos Theodórou
Syntynyt: 26. marraskuuta 1997 (ikä 27) Nikosia, Kypros
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Theo Evan 
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2021–
Tyylilajit:  reggaeton, EDM
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Theo Evan (oik. Evángelos Theodórou, kreik. Ευάγγελος Θεοδώρου, s. 26. marraskuuta 1997 Nikosia, Kypros) on kyproslainen laulaja-lauluntekijä, tanssija ja näyttelijä. Hän edustaa Kyprosta vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Baselissa.
Ura

Evan syntyi Nikosiassa kyproksenkreikkalaiseen perheeseen ja vietti lapsuutensa tanssiharrastuksen parissa sekä lauloi koulunsa kuorossa.  Evan aloitti laulamisen ja tanssimisen seitsemänvuotiaana sekä laulujen kirjoittamisen teini-ikäisenä. Hän on myös esiintynyt useissa teatterituotannoissa ja kykyjenetsintäkilpailussa Kyproksella saavuttaen näin monia palkintoja ja tunnustuksia.
Valmistuttuaan Nikosian englantilaisesta koulusta Evan muutti Yhdysvaltoihin opiskelemaan Berklee College of Music -opistossa Bostonissa. Evan julkaisi ensimmäisen singlensä "The Wall" vuonna 2021. Hän on myös toiminut avustajana yhdysvaltalaisessa draamasarjassa Euphoria.
2. syyskuuta 2024 Kyproksen yleisradioyhtiö RIK ilmoitti, että Theo Evan edustaa Kyprosta vuoden 2025 Euroviisuissa Sveitsin Baselissa.
Taiteelliset esikuvat

Evania inspiroivat musiikin tekemisessä Stromae, Michael Jackson, reggaeton sekä kaikki siltä väliltä.