stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Albert Puroma
Talvisota, jatkosota ja Lapin sota

Puroma osallistui talvisotaan kenraaliluutnantti Harald Öhquistin komentamassa II armeijakunnan alaisessa Viipurin suojeluskuntapiirissä sekä Kannaksen sotilaspiirin päällikkönä. Välirauhan aikana hänet komennettiin Mikkeliin maavoimien esikuntaan koulutusosaston päälliköksi. Maavoimien esikunnasta hänet siirrettiin heinäkuussa 1940 Päämajan henkilöosaston päälliköksi. Kesän jälkeen Puroma siirrettiin yleisesikunnan päällikön Erik Heinrichsin määräyksestä 12. prikaatin komentajaksi Lappiin.
Jatkosodan puhjettua hän siirtyi 12. prikaatista muodostetun 6. divisioonan Jalkaväkirykmentti 12:n (jänkäjääkärit) komentajaksi. Hänen johtamansa rykmentti oli osin asevelvollisia ja osin talvisodan veteraaneja niin sanottuja Lapin jätkiä. Hän osallistui sen komentajana taisteluihin Sallassa. Hän johti ensimmäistä hyökkäystä Sallassa tulen alla joukkojensa edestä, jolloin hänen molemmat lähettiupseerinsa kaatuivat. Myöhemmin hän osallistui rykmentin ympärille muodostetun Osasto Puroman komentajana läpimurtotaisteluun Kiestingissä ja valtaustaisteluun Louhivaarassa. Puroma marssitti keväällä vuonna 1943 komentamansa Jalkaväkirykmentti 12:sta Karhumäkeen, missä hän osallistui sotatoimiin Karhumäki–Stalinin kanava -akselilla. Viimeisenä jatkosotavuonna hänet siirrettiin panssaridivisioonan Jääkäriprikaatin komentajaksi. Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua kesäkuun 9. päivänä 1944, Puroma sai komentoonsa panssarintorjuntaan pikakoulutetun taisteluosasto Puroman, joka käsitti 3 100 miestä. Osasto oli taisteluvalmis 14. kesäkuuta ja osallistui Kuuterselän VT-aseman takaisin valtaukseen kenraalimajuri Aaro Pajarin komentaman 3. divisioonan apuna. Taistelu oli verisin koskaan suomalaisten käymä taistelu. Puroma osallistui vielä taisteluosastosta ja rajajääkäreistä koostuvan Jääkäriprikaatin (Taisteluryhmä Puroma) kanssa Vuosalmella 11. heinäkuuta 1944 käytyyn vastahyökkäykseen, joka pysäytti vihollisen sodan loppuun saakka.
Puroman sota ei päättynyt jatkosotaan, vaan hänet nimitettiin vuoden 1944 elokuussa 6. divisioonan komentajaksi ja hän hyökkäsi panssaridivisioonan tukemana entisen aseveljen kimppuun Puolangan ja Ranuan kautta Rovaniemelle. Marraskuusta 1944 alkaen Puroma toimi Lapin sodassa Ryhmä Puroman komentajana.
Sotien jälkeinen aika

Sotien jälkeen Puroma siirtyi Taistelukoulun väliaikaiseksi johtajaksi, josta hänet siirrettiin vuonna 1946 Puolustusvoimain Pääesikunnan komentoesikunnan päälliköksi. Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1949 saakka. Vuonna 1949 hänet nimitettiin Rajavartiostojen päälliköksi. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta säädetyn eroamisiän perusteella 29. helmikuuta 1956.
Puroma osallistui marsalkka Mannerheimin ruumiin saattamiseen Sveitsistä Suomeen yhdessä silloisen jalkaväen tarkastajan, Mannerheim-ristin ritarin kenraalimajuri, K. A. Tapolan kanssa 31. tammikuuta 1951.
Puroma kuoli 8. huhtikuuta 1987 ja hänet on haudattu Kaartin hautausmaalle Helsinkiin.
Luottamustoimet

Puroma toimi Harjoitusohjesääntökomitean jäsenenä vuosina 1919–1920 ja Reserviupseerikoulun kunnianeuvoston puheenjohtajana vuosina 1930 ja 1933 sekä 3. divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1933. Hän toimi Upseeriliiton puheenjohtajana vuosina 1947–1953.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 1. lokakuuta 1916  Gruppenführer. 1. kesäkuuta 1917  Vänrikki 11. helmikuuta 1918  Luutnantti 30. toukokuuta 1918  Kapteeni 16. toukokuuta 1920  Majuri 16. toukokuuta 1928  Everstiluutnantti 16. toukokuuta 1936  Yleisesikuntaupseerin arvonimi 16. toukokuuta 1937. |       |  Mannerheimristin 2. lk.  Vapaudenristi 1. lk. tammenlehvien kera  Vapaudenristi 1. lk.  Vapaudenristi 2. lk. tammenlehvien kera  Vapaudenristi 2. lk.  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. lk. ritarimerkki  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jääkärimerkki  Saksan 1. lk. Rautaristi  Preussin 2. lk. Rautaristi  Saksan 2. lk. Rautaristi  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi  Ruotsin miekkaritarikunnan 1. lk. komentajamerkki |
Jääkäripataljoonan 2. komppania.
Vulca

Vulca oli Vejistä kotoisin ollut etruskikuvanveistäjä. Hän teki Rooman Juppiter Capitolinuksen temppelin kulttiveistokset ja muun terrakottakoristelun. Veistoksista kuuluisin oli Juppiterin patsas, joka piti oikeassa kädessään salamaa. Vulca teki mahdollisesti myös Portonaccion Minervan temppelin terrakottakoristelun. Hän on myös luultavasti veistänyt Vejin Apollon.
Matti Voutilainen

Matti Voutilainen (18. tammikuuta 1932 – 9. helmikuuta 1970) oli suomalainen klarinetisti.
Voutilainen syntyi sotilaskapellimestarin pojaksi. Hän aloitti opintonsa Mikkelin orkesterikoulussa opettajanaan soittajaylikersantti Matti Saarikettu. Vuosina 1947–1950 Voutilainen sai opetusta Kusti Aerilalta ja kävi puolustusvoimien Soitto-oppilaskoulun kurssin nro 10, josta hänet siirrettiin soittaja-aliupseerina jalkaväkirykmentin 5 soittokuntaan. Syksyllä 1949 Voutilainen voitti puolustusvoimien soittomestaruuden, sai Suomen Muusikkojen liiton stipendin ja esiintyi Mikkelin musiikinystäväin yhdistyksen solistina. Tuolloin hän tulkitsi Tiitus Mäntysen johdolla Carl Maria von Weberin Fantasian oopperasta Taika-ampuja.
Voutilainen tuli valituksi Tampereen kaupunginorkesterin sooloklarinetistiksi kaudelle 1952–1953. Hän esiintyi heti kauden alussa solistina Wolfgang Amadeus Mozartin Klarinettikonserton ensimmäisessä osassa. Voutilainen siirtyi vuonna 1953 Radion sinfoniaorkesteriin, jossa hän soitti, kunnes kuoli 38-vuotiaana. Hän esiintyi erittäin aktiivisesti moderneimmissa kamarimusiikkiteoksissa. Näihin kuuluivat Paavo Heinisen kvintetto op. 7 ja Anton Webernin kvartetto op. 22. Avantgardistisuudellaan tällaiset teokset poikkesivat vahvasti siitä, mihin ajan muusikot ja yleisö olivat tottuneet.
Voutilaisen soittoa on äänitettynä Ylen arkistoissa, ja hänen soittoaan julkaistiin Suomen Klarinettiseuran levyllä Päivän pilkahduksia (2013).
Pro Finlandia

Oskar Pihlin suunnittelema Pro Finlandia -mitali.
Pro Finlandia (suom. Suomen puolesta) on kirjailijoille ja taiteilijoille vuodesta 1945 lähtien myönnetty Suomen Leijonan ritarikunnan kunniamerkki. Kunniamerkin myöntää ritarikunnan suurmestarina toimiva tasavallan presidentti. Pro Finlandia perustettiin asetuksella 10. joulukuuta 1943. Mitalin suunnitteli hopeaseppä Oskar Pihl. Ensimmäiset palkitut olivat ulkomaalaisia taiteilijoita, joita haluttiin palkita Suomen auttamisesta. Ensimmäinen suomalaiselle myönnetty Pro Finlandia -mitali myönnettiin näyttelijä ja ohjaaja Mia Backmanille 21. helmikuuta 1945. Palkittujen vuosittainen määrä ja heidän edustamansa taiteenalat ovat vaihdelleet eri presidenttikausilla.
Pro Finlandia -mitali on vuosien 1944–2024 aikana annettu 40 ulkomaalaiselle henkilölle.
Vuonna 1975 Hannu Salama ei ottanut "periaatteellisista syistä" vastaan hänelle myönnettyä Pro Finlandia -mitalia. Kieltäytyneet ovat myöskin Erik Gustaf Furuhjelm (1956) ja Ritva Arvelo (1973), joskin kaikkien kolmen nimet esiintyvät ritarikuntien ylläpitämissä palkinnon saajien luetteloissa.
8. tammikuuta 1998 kirjailija Leena Krohn ja taidegraafikko Marjatta Hanhijoki ilmoittivat palauttavansa edellisenä itsenäisyyspäivänä saamansa Pro Finlandia -mitalit vastalauseeksi sille, että presidentti Martti Ahtisaari oli myöntänyt Indonesian hallituksen metsäministerille Djamaludin Suryohadikusumolle Suomen leijonan ritarikunnan komentajamerkin.
Suomalaisten kunniamerkkien keskinäisessä järjestyksessä Pro Finlandia -mitali sijoittuu Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan ritarikuntien I luokan ritarimerkkien väliin. Osa merkittävistä kirjailijoista ja taiteilijoista ei ole koskaan saanut Pro Finlandiaa, koska heidät on palkittu sitä korkeammalla kunniamerkillä. Tällaisia ovat muun muassa Jean Sibelius, Frans Emil Sillanpää, Wäinö Aaltonen, Yrjö Kilpinen, V. A. Koskenniemi, Martti Haavio ja Alvar Aalto.
Pro Finlandia -mitalin saajat vuodesta 1945

Lähde:
Pro Finlandia -mitalin saajat vuodesta 1945 > 1945–1949

| --- | --- |
 1945 Mia Backman, teatterinjohtaja 1946 Staava Haavelinna, näyttelijä  Helmi Lindelöf, näyttelijä  Hilda Pihlajamäki, näyttelijä  Kerttu Wanne, viulutaiteilija 1947 Hanna Granfelt, laulaja  Ernst Franz Hase, kapellimestari  Ester Emmy Maria Helenius, taidemaalari  Wilho Ilmari, apulaisjohtaja  Carl Gustaf Yngve Ingman, kapellimestari  Eine Laine, näyttelijä  Bertha Karolina Lindberg, teatteriohjaaja  Erik Lindström, näyttelijä  Bertta Wilhelmiina (Pirkko) Raitio, näyttelijä  Kaarlo Saarnio, näyttelijä 1948 Vendla Katarina (Katri) Rautio, näyttelijä  Lilli Tulenheimo, näyttelijä  Tyyne Haarla, näyttelijä  Urho Somersalmi, näyttelijä  Aku Korhonen, näyttelijä :  Pekka Alpo, apulaisjohtaja  Aune Irja Aholainen, oopperalaulaja  Aino Sylvia Elenius, oopperalaulaja  Lahja Linko, oopperalaulaja  Erna Gräsbeck-Järnefelt, oopperalaulaja  Irja Koskinen, balettitanssija  Bruno August Jorma, oopperalaulaja  Emil Aleksanteri Mantila, oopperalaulaja  Alexander Saxelin, balettimestari  Kaarlo Iivari Aarni, teatterinjohtaja  Pentti Haanpää, kirjailija  Anja Ignatius, viulutaiteilija  Yrjö Jylhä, kirjailija  Helvi Johanna Kaario, näyttelijä  Viljo Kojo,  kirjailija ja taidemaalari  Emil Luukkonen, teatterinjohtaja  Aarre Merikanto, säveltäjä  Annie Mörk, näyttelijä  Martti Lauri Paavola, pianisti  Toivo Pekkanen, kirjailija  Unto Seppänen, kirjailija  Iris Uurto, kirjailija 1949 Uuno Eskola, taidemaalari  August Laitila, taidemaalari  Lauri Leppänen, kuvanveistäjä
Pro Finlandia -mitalin saajat vuodesta 1945 > 1950–1954

| --- | --- |
 1950 Kersti Bergroth, kirjailija  Albin Öfverlund, säveltäjä ja sellisti  Karl Georg Fager, lavastustaiteilija  Reino Aksel Harsti, taidegraafikko  Matti Haupt, kuvanveistäjä  Hilja Päivi Horsma-Salo, näyttelijä  Paavo Klaus Emil Jännes, näyttelijä  Jussi Kari, lavastustaiteilija  Heino Kaski, säveltäjä  Taneli Kuusisto, säveltäjä  Tiitus Mäntynen, kapellimestari 1951 Lyyli Emilia Erjakka, näyttelijä  Elna Hellman, näyttelijä  Hemmo (Juho Hemming) Airamo, teatterinjohtaja  Karl Selim Ragnar Ekelund, taidemaalari  Johan Gunnar Finne, kuvanveistäjä  Maggie Gripenberg, tanssitaiteilija  Mikko Hovi, kuvanveistäjä  Uuno Laakso, näyttelijä  Glory Leppänen, teatterinjohtaja  Jalmari Rinne, näyttelijä  Ruth Snellman, näyttelijä  Ellen Thesleff, taidemaalari 1952 Ella Eronen, näyttelijä  Emil Rikhard Filén, kuvanveistäjä  Tatjana von Rippas, viulunsoitonopettaja  Aili Hildén, näyttelijä  Lauri Ikonen, säveltäjä  Yrjö Ikonen, oopperalaulaja  Aku Peltonen, näyttelijä  Tauno Pylkkänen, säveltäjä  Ensio Rislakki, kirjailija  Axel Slangus, näyttelijä  Aili Somersalmi, näyttelijä  Oscar Tengström, teatterinjohtaja  Mika Waltari, kirjailija  Hella Wuolijoki, kirjailija 1953 Johannes Haapasalo, kuvanveistäjä  Jorma Huttunen, oopperalaulaja :  Lennu (Toivo Lennart) Juvela, taidemaalari  Elina Kolehmainen, näyttelijä  Arvo Lehesmaa, näyttelijä  Eino Maunu Aleksanteri Linnala, säveltäjä  Gösta Diehl  taidemaalari  Nils-Eric Fougstedt, ylikapellimestari  Sigrid Schauman, taidemaalari (kieltäytyi)  Olli Miettinen, taidemaalari  Timo Mikkilä, pianotaiteilija  Elli Pihlaja, oopperalaulaja  Gerda Qvist, kuvanveistäjä  Joel Rinne, näyttelijä  Seere Salminen, kirjailija  Martti Seilo, oopperalaulaja  Aukusti Tuhka, taidegraafikko  Lasse Wager, oopperalaulaja  Matti Eliel Warén, lavastaja 1954 Erkki (Erkki Adolf) Koponen, taidemaalari  Werner (Johannes) Åström, taidemaalari  Anni Maria Aitto, näyttelijä  Hannes Autere, kuvanveistäjä  Rurik Ekroos, näyttelijä  Fanni Maria Halonen, näyttelijä  Eja von Hertzen-Tengström, näyttelijä  Edvin Viktor Ingberg, näyttelijä  Jussi Jalas, kapellimestari  John Johansson, näyttelijä  Emmi Jurkka, näyttelijä  Eino Kaipainen, näyttelijä  Väinö Kamppuri, taidemaalari  Toini Karto, tanssiopettaja  Eero Kosonen, kapellimestari  Edwin (Leonhard) Lydén, taidemaalari  Kerstin Signe Nylander-Lindström, näyttelijä  May Eleonora Pihlgren-Ehrström, näyttelijä  Saara Ranin, näyttelijä  Elsa Emilia Rantalainen, näyttelijä  Tancred Benjamin (Ben) Renvall, kuvanveistäjä  Annie Sundman, näyttelijä  Eric Wilhelm Wasström, taidemaalari  Reino (Johannes) Viirilä, taidemaalari  Gerda Wrede (Gerda Helena Wrede-Paisscheff), apulaisteatterinjohtaja
Pro Finlandia -mitalin saajat vuodesta 1945 > 1960–1964

| --- | --- |
 1960 Vilho Askola, taidegraafikko  Yngve Veli Päiviö Bäck, taidemaalari  Bjarne Commondt, teatterinjohtaja  Sven Erik Olof Ehrström, näyttelijä  Ilmari Haapalainen, sellotaiteilija  Väinö Johannes Hervo, taidemaalari  Eino Valter Hyyrynen, lausuntataiteilija  Toivo Aleksis Hämeranta, teatterinjohtaja  Erik Karma, muusikko  Pentti Koskimies, pianisti  Urho Kaarlo Lamminheimo, taidemaalari  Urho Waldemar Lehtinen, taidemaalari  Toivo Mäkelä, näyttelijä  Toini Inkeri (Antoinetta Toini) Nikander, oopperalaulaja  Eino Olavi Räsänen, kuvanveistäjä  Vilho Siivola, näyttelijä  Erkki Jalo Vasara, lavastaja 1961 Liina Reiman, näyttelijä (ent. viron kansalainen)  Eva Anttila, tekstiilitaiteilija  Ture Ara, oopperalaulaja  Edith Helena von Bonsdorff, tanssitaiteilija  Einar Englund, säveltäjä  Bertel Gardberg, hopeaseppä  Tyyne Kerttu Hase, laulunopettaja  Kaarlo Marjanen, lausuntataiteilija  Irma Kyllikki Nissinen-Kaasalainen, konserttimestari  Olavi Pesonen, musiikkiopetuksentarkastaja  Kyllikki Salmenhaara, keraamikko  Ahti Sonninen, säveltäjä  Olga Eugenie von Thillot Thierfelder, ohjaaja  Elli Tompuri, näyttelijä  Bengt Axel von Törne, säveltäjä 1962 Margareta Aaltonen, laulaja  Aarne Rafael Aho, taidegraafikko  Aarno Veli Ahtaja, taidemaalari  Piippa Heliö-Angervo, lausuntataiteilija  Fritz-Hugo Backman, teatterinjohtaja  Vivica Bandler, teatterinjohtaja  Kim Borg, oopperalaulaja  Rut Bryk, keraamikko  Mikko Vilhelm Sakari Carlstedt, taidemaalari  Paul Eiwerts, näyttelijä :  Torger Enckell, taidemaalari  Margaret Darling-Maria Kilpinen, pianotaiteilija  Helvi Leiviskä, säveltäjä  Rauni Luoma, näyttelijä  Aila Meriluoto, kirjailija  Olavi Paavolainen, kirjailija  Viljo Martti Savikurki, kuvanveistäjä 1963 Hans Oskar Björklind, taidegraafikko  Erik Enroth, taidemaalari  Åke Fredrik Hellman, taidemaalari  Tauno Johannes Hämeranta, taidemaalari  Albin Kaasinen, kuvanveistäjä  Birger Kaipiainen, keraamikko  Unto Koistinen, taidemaalari  Elo Nyyrikki Kuosmanen, tanssitaiteilija  Helmi Martta Kuusi, taidegraafikko  Mikko Laasio, taidemaalari  Leo Pietari Lehto, lavastaja  Lauri Leino, näyttelijä  Arvi Matti Mäenpää, taidemaalari  Tuulikki Pietilä, taidegraafikko  Unto Pusa, taidemaalari  Kauko Kalervo Räsänen, kuvanveistäjä  Holger Salin, näyttelijä  Iris Salin, tanssitaiteilija  Heidi Gabriella Wilhelmina Sundblad-Halme, kapellimestari  Akseli Gabriel Tolvanen, näytelmäkirjailija  Heikki Varja, kuvanveistäjä 1964 Helge William Dahlman, taidemaalari  Veikko Kalervo Viljo Olavi Valavuori, taidemaalari  Heikki Nieminen, kuvanveistäjä  Birger Carlstedt, taidemaalari  Arno Granroth, viulutaiteilija  Gundel Anita Henrikson-Fors, näyttelijä  Ansa Ikonen, näyttelijä  Heikki Konttinen, kuvanveistäjä  Ingeborg (Inke) Aina Lemmitty Maattola, näyttelijä  Tauno Olavi Miesmaa, taidemaalari  Antti Nurmesniemi, sisustusarkkitehti  Matti Kullervo Petäjä, taidemaalari  Leo Riuttu, näyttelijä  Aarno Alfred Salmela, alttoviulutaiteilija  Hilkka Ilta Tuulikki Silanen, näyttelijä, teatterin apulaisjohtaja
Pro Finlandia -mitalin saajat vuodesta 1945 > 1970–1974

| --- | --- |
 1970 Erik Blomberg, elokuvaohjaaja  Mauri Favén, taidemaalari  Pia Hattara näyttelijä  Hannu Heikkilä, oopperalaulaja  Harry Kivijärvi, kuvanveistäjä  Marjatta Kurenniemi, kirjailija  Iris Kähäri, kirjailija  Rauli Ragnar Lehtonen, teatterinjohtaja  Liisa Majapuro, lausuntataiteilija  Marjatta Metsovaara, tekstiilitaiteilija  Pertti Nieminen, kirjailija  Seppo Nurmimaa, lavastaja  Per Olof Edward Nyström, mainostaiteilija  Kaija Karin Maria Paasi, näyttelijä-ohjaaja  Veikko Rautiainen, taidemaalari  Marianna Rumjantseva, ensitanssija  Sirkka Selja, kirjailija  Seija Silfverberg, ensitanssija  Hilkka Toivola, taidemaalari  Leif Wager, näyttelijä  Björn Weckström, korumuotoilija  Heikki Värtsi, ensitanssija 1971 Hilkka Helinä, näyttelijä  Pentti Kaskipuro, taidegraafikko  Pauli Tapani Koskinen, kuvanveistäjä  Reino Johannes Lahtinen, kirjailija  Björn Landström, taiteilija  Kauko Lehtinen, taidemaalari  Juhani Linnovaara, taidemaalari  Pentti Ilmari Lumikangas, taidegraafikko  Yki Nummi, muotoilija  Tuuli Reijonen, kirjailija  Paavo Rintala, kirjailija  Terho Sakki, kuvanveistäjä  Nils-Börje Stormbom, kirjailija  Marko Tapper, kirjailija  Telma Ellida Tuulos-Järvinen, tanssitaiteilija  Emil Johan Vinermo, näyttelijä 1972 Aune Antti, laulaja  Antti Hyry, kirjailija  Pentti Irjala, näyttelijä  Ture Junttu, teatterinjohtaja :  Kimmo Kaivanto, taidemaalari  Reino Elias Kalliolahti, näyttelijä  Tauno Lehtihalmes, teatterinjohtaja  Nikolai Lehto, taidemaalari  Esko Mannermaa, näyttelijä  Kapo Manto, näyttelijä  Lars-Gunnar Nordström, taidemaalari  Lauri Juhani Yrjönpoika Nummi, kirjailija  Jouko Puhakka, kirjailija  Seija Simonen-Svanström, tanssitaiteilija  Nanny Still, taiteilija  Marita Ståhlberg, balettikoulunjohtaja  Tapio Tapiovaara, taidemaalari  Tauno Äikää, urkutaiteilija 1973 Ritva Arvelo, ohjaaja  Arno Wilhelm Boijer-Poijärvi, taiteilija  Leo Kalervo Eklin, kirjailija  Kastehelmi Karjalainen, lausuntataiteilija  Kirsi Kunnas, kirjailija  Leo Olavi Laukkanen, kuvanveistäjä  Ralf Långbacka, taiteellinen johtaja  Tarmo Manni, näyttelijä  Aune Annikki Mikkonen, taidegraafikko  Oili Mäki, tekstiilitaiteilija  Gustaf Herman von Numers, taiteilija, heraldikko  Pekka Nuotio, oopperalaulaja  Pentti Saarikoski, kirjailija  Ulf Söderblom, kapellimestari  Martti Talvela, kamarilaulaja  Eugen Terttula, teatterinjohtaja  Birgitta Ulfsson, näyttelijä  Veikko Johannes Uusimäki, näyttelijä  Rafael Wardi, taidemaalari  Usko Viitanen, oopperalaulaja 1974 Heikki Harras Alitalo, taidemaalari  Helvi Erjakka, kirjailija  Erkki Johannes Hervo, taidegraafikko  Alpo Jaakola, taidemaalari  Eeva Kilpi, kirjailija  Lasse Ollinkari, sisustusarkkitehti  Sulo Saarits, cantus director  Matti Tuloisela, laulutaiteilija
Pro Finlandia -mitalin saajat vuodesta 1945 > 1975–1979

| --- | --- |
 1975 George de Godzinsky, kapellimestari  Kurt Ingvall, näyttelijä  Niilo Kuukka, ent. teatterinjohtaja  Virpi Laristo, solistitanssija  Armas Mikola, taidemaalari  Hannu Salama, kirjailija  Matti Tikkanen, ensitanssija  Pentti Tuominen, oopperalaulaja  Vilho Viikari, director musices 1976 Sorella Englund, ensitanssija  Kyllikki Forssell, näyttelijä  Ahti Hammar, heraldikko  Tove Jansson, taiteilija  Ilta Leiviskä, tanssitaiteilija  Pentti Papinaho, kuvanveistäjä  Kreeta Pohjanheimo, tekstiilitaiteilija  Veikko Sinisalo, näyttelijä  Anita Snellman, taidemaalari  Kerttu-Kaarina Suosalmi, kirjailija  Kain Tapper, kuvanveistäjä  Voitto Jalmari Vikainen, taidegraafikko :  1977 Anni Blomqvist, kirjailija  Mauno Hartman, kuvanveistäjä  Eva Hemming, tanssitaiteilija  Anna-Maija Raittila, kirjailija  Eva Ryynänen, kuvanveistäjä  Martti Valtonen, ensitanssija 1978 Bo Carpelan, kirjailija  Konsta Jylhä, kansansoittaja  Kalevi Kahra, näyttelijä  Kalle Päätalo, kirjailija  Liisi Tandefelt, näyttelijä 1979 Ritva Auvinen, oopperalaulaja  Eva Brummer, tekstiilitaiteilija  Eric Gustafsson, näyttelijä  Kirsti Ilvessalo, tekstiilitaiteilija  Marja Korhonen, näyttelijä  Gunnar Pohjola, taidemaalari
Pro Finlandia -mitalin saajat vuodesta 1945 > 1980–1984

| --- | --- |
 1980 Ritva Ahonen, lausuntataiteilija  Rauni Mollberg, taiteilijaprofessori  Solveig von Schoultz, kirjailija  Oiva Toikka, keraamikko  Raimo Utriainen, kuvanveistäjä 1981 Ei myönnetty (sen sijaan helmikuussa 1982). 1982 Olavi Ahonen, näyttelijä  Holger Fransman, professori  Gottfrid Gustaf Unosson Gräsbeck, säveltäjä  Heikki Häiväoja, kuvanveistäjä  Åke Lindman, ohjaaja  Mirkka Rekola, kirjailija  Pentti Siimes, näyttelijä  Frans Toikkanen, taidegraafikko  Paavo Berglund, kapellimestari  Arja Nieminen, solistitanssija :  Jorma Panula, kapellimestari  Martti Pennanen, näyttelijä  Matti Vainikainen, taidemaalari 1983 Anu Kaipainen, kirjailija  Kosti Klemelä, näyttelijä  Yrjö Kukkapuro, sisustusarkkitehti  Raija Riikkala, tanssitaiteilija  Aino-Maija Tikkanen, lausuntataiteilija  Taru Valjakka, oopperalaulaja 1984 Juhana Blomstedt, taidemaalari  Outi Heiskanen, taidegraafikko  Kalle Holmberg, ohjaaja  Jorma Hynninen, oopperalaulaja  Ilkka Kuusisto, kapellimestari  Arto Noras, sellotaiteilija  Heikki Orvola, taiteilija  Alpo Ruuth, kirjailija  Aulis Sallinen, säveltäjä
Pro Finlandia -mitalin saajat vuodesta 1945 > 1985–1989

| --- | --- |
 1985 Raimo Heino, kuvanveistäjä  Irma Kukkasjärvi, tekstiilitaiteilija  Ruth Matso, koreografi  Anneli Qveflander, lavastaja  Ulla Rantanen, taidemaalari  Antti Tuuri, kirjailija  Jorma Uotinen, tanssitaiteilija 1986 Heljä Angervo, oopperalaulaja  Mauri Raimo Sulevi Heinonen, taidemaalari  Seppo Kimanen, sellotaiteilija  Tuomas Rauno Mäntynen, taidemaalari  Veijo Pasanen, näyttelijä  Arja Saijonmaa, laulaja  Eino Säisä, kirjailija  Ritva Valkama, professori 1987 Jörn Donner, kirjailija  Paavo Heininen, säveltäjä  Alice Kaira, taidemaalari  Marjo Kuusela, koreografi  Toivo Kärki, säveltäjä  Usko Meriläinen, säveltäjä :  Tiina Rinne, näyttelijä  Väinö Rouvinen, taidegraafikko  Elina Salo, näyttelijä 1988 Harry Bergström, kapellimestari  Anna Bondestam, kirjailija  Kalle Kultala, lehtikuvaaja  Elina Luukanen, taidegraafikko  Hannu Mäkelä, kirjailija  Matti Ranin, näyttelijä-teatterinjohtaja  Kirsti Annikki Rantanen, tekstiilitaiteilija  Jaakko Ryhänen, oopperalaulaja  Matti Salminen, oopperalaulaja  Gunvor Sandkvist, näyttelijä  Sven-Olof Westerlund, taidegraafikko 1989 Nisse Brandt, näyttelijä  Jorma Hautala, taidemaalari  Kauko Helovirta, näyttelijä  Martti Joenpolvi, kirjailija  Tapio Junno, kuvanveistäjä  Liisamaija Laaksonen, näyttelijä  Juhani Peltonen, kirjailija  Asko Sarkola, teatterijohtaja  Kari Suomalainen, taiteilija
Pro Finlandia -mitalin saajat vuodesta 1945 > 1990–1994

| --- | --- |
 1990 Ralf Gothóni, pianotaiteilija  Kaisa Korhonen, teatteriohjaaja  Tom Krause, oopperalaulaja  Risto Mäkelä, näyttelijä  Paul Osipow, taidemaalari  Anja Pohjola, näyttelijä  Niilo Rauhala, kirjailija, pastori  Arto Sipinen, arkkitehti 1991 Martti Aiha, kuvanveistäjä  Tua Forsström, kirjailija  Walton Grönroos, oopperalaulaja  Keijo Komppa, näyttelijä-ohjaaja  Jarkko Laine, kirjailija  Erkki Pohjola, professori  Jaakko Sievänen, taidemaalari 1992 Ulrika Hallberg, balettitanssija  Väinö Kirstinä, kirjailija  Maija Lavonen, tekstiilitaiteilija  Juha Leiviskä, arkkitehti  Ulla-Lena Lundberg, kirjailija  Raimo Metsänheimo, kuvanveistäjä :  Esko Salminen, näyttelijä  Esa-Pekka Salonen, ylikapellimestari  Jukka-Pekka Saraste, kapellimestari  Curt Göran Schauman, näyttelijä  Leif Segerstam, kapellimestari  Märta Tikkanen, kirjailija 1993 Bengt Ahlfors, dramaatikko  Dorrit von Fieandt, taiteilija  Mikael Helasvuo, huilutaiteilija  Laila Hirvisaari, kirjailija  Reijo Kela, tanssitaiteilija  Arto Paasilinna, kirjailija  Seela Sella, näyttelijä  Kaari Utrio, kirjailija  Hannu Väisänen, taidegraaf. ja -maalari 1994 Kaija Aarikka, taiteellinen johtaja  Eija-Elina Bergholm, teatteriohjaaja  Annika Idström, kirjailija  Aki Kaurismäki, elokuvaohjaaja  Mika Kaurismäki, elokuvaohjaaja  Heikki Virolainen, kuvanveistäjä