stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lingua franca nova
Kirjoittaminen ja ääntäminen > Muut kirjaimet

Kirjaimia k, q, w ja y voi käyttää esim. vieraskielisten erisnimien yhteydessä, ja ne lausutaan vastaavasti [k], [k], [u, w] ja [i, j].
Kirjoittaminen ja ääntäminen > Joustoa ääntämisessä

Elefenin ääntämissäännöistä on varaa joustaa, mikäli ääntäminen tuntuu vaikealta. Esimerkiksi englannin kielen puhujille saattaa vokaali e olla jossain kohdassa vaikea. Silloin saa ääntää sen tilalla [ei] tai [ɛ]. Vastaavasti äänteen [o] voi tarvittaessa korvata [ou]:lla tai [ɔ]:lla. Kirjaimen h voi jättää ääntämättä, jos se tuntuu vaikealta. Jos on hankalaa lausua j suosituksen mukaisesti [ʒ], voi käyttää tilalla [dʒ] tai jopa [tʃ]. Sanat kuten "scrive" ja "strada" ovat myös hankalia tiettyjen kielialueiden puhujille. Silloin saa hyvin sanoa: "escrive" ja "estrada". Sanoista kuten "psicolojia" ja "pterodatilo" voi myös jättää alun p-äänteen pois.
Kirjoittaminen ja ääntäminen > Painotus

Vaikkei tavujen "oikea" painotus olekaan kovin tärkeää elefenissä, tässä on muutamia periaatteita, joita sopii noudattaa:
te
abeon
cacau
casa
maio  <ma-jo>
sangui   <san-gwi>
idea
tio
varia   <va-ri-a>
rituo    <ri-tu-o>
casas
tios
ideas
Kirjoittaminen ja ääntäminen > Painotus > Poikkeuksia

Joissain tapauksissa elefen voi säilyttää romaanisissa kielissä totutun painotuksen:
Esimerkiksi eräät u:hun päättyvät sanat saavat painon viimeiselle tavulle: bambu, barbecu, cacatu, cangaru, cazu, didjiridu, manitu, marabu, menu, ragu, tabu, tiramisu, xampu;
Päätteeseen -ica loppuvat sanat painottuvat juuri ennen tätä päätettä (matematica, psicotica, alcimica, etc;
Muutamien pikkusanojen paino on viimeisellä tavulla: ala (merkityksessä "tuolla"), asi, agu, aha, ami, enemi, axi, axu, ura, cafe, perce;
Yhdyssanat painottuvat osiensa mukaan, pääpaino tärkeämmällä osalla: parario, suvia, tretia, diseno, etc.
Kirjoittaminen ja ääntäminen > Aakkosto

Alla esitetään elefenin aakkosto sen latinalaisin, kyrillisin ja foneettisin merkein (IPA) sekä aakkosten nimet:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Latinalaiset | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | l | m | n | o | p | r | s | t | u | v | x | z |
| Kyrilliset | а | б | к | д | е | ф | г | х | и | ж | л | м | н | о | п | р | с | т | у | в | ш | з |
| Foneettiset | [a] | [b] | [k] | [d] | [e] | [f] | [ɡ] | [h] | [i] | [ʒ] | [l] | [m] | [n] | [o] | [p] | [r] | [s] | [t] | [u] | [v] | [ʃ] | [z] |
| Nimet | a | be | ce | de | e | ef | ge | hax | i | je | el | em | en | o | pe | er | es | te | u | ve | ex | ze |
Jotkut elefenin harrastajat ovat muodostaneet elefenille muita kirjoitustapoja, kuten kreikkalaisen, arabialaisen, heprealaisen, korealaisen (hangul) ja japanilaisen.
Katsaus kielioppiin

Lfn noudattaa lauseissa järjestystä "svo" (subjekti-verbi-objekti).
Substantiivit esitellään yleensä artikkelein (la, un) tai sitten muilla määreillä, kuten esim. cada (=jokainen). Substantiivit taipuvat vain luvussa, monikon päätteenä -s tai -es. Substantiivin roolin lauseessa määräävät sanajärjestys ja prepositiot.
Persoonapronominit eivät taivu, eikä niillä ole sukua: me, tu, el, nos, vos, los. Refleksiivipronominit ovat muuten samoja kuin edellä, mutta 3. persoonassa pronomini on se - niin yksikössä kuin monikossa. Possessiivit ovat: mea, tua, sua, nosa, vosa, sua. Erillistä refleksiivistä possessiivia ei ole.
Verbit eivät taivu. Aikamuoto ja moodi ilmaistaan etusanoin: ia tarkoittaa mennyttä aikaa, va tulevaa aikaa ja ta mahdollista. Aktiivinen partisiippi muodostetaan päätteellä -nte ja passiivinen partisiippi päätteellä -da. Edellistä voidaan käyttää gerundin, jälkimmäistä passiivin, muodostamiseen. Infinitiivillä ei ole erityistä tunnusta, vaan se on samanlainen kuin preesens.
Suomen kielestä poiketen adjektiivit seuraavat substantiivia, jota ne määrittävät. Adjektiivit eivät taivu, ja adverbit eivät asultaan eroa vastaavista adjektiiveista. Vertailu saadaan aikaan etusanoin, komparatiivissa plu tai min ja superlatiivissa la plu tai la min.
Katsaus kielioppiin > Sanajärjestys

Elefenin virkkeissä on rajoitettu sanajärjestys. Yleensä järjestys on seuraava:
Substantiivilausekkeessa on tämä järjestys:
Verbilausekkeessa on seuraava järjestys:
Prepositiolauseke edeltää yleensä niitä sanoja, joihin se vaikuttaa:
Katsaus kielioppiin > Substantiivit

Substantiivin rooli virkkeessä ilmaistaan prepositioilla ja sanajärjestyksellä. Kieliopillisia sijoja ei ole.
Substantiivin monikko mudostetaan liittämällä yksikölliseen sanaan pääte -s, kun sana päättyy vokaaliin ja -es, kun sana päättyy konsonanttiin. Monikon pääte ei vaikuta sanapainoon:
casa > casas = talo > talot
fem > femes = nainen > naiset
Sukupuolta ei yleensä merkitä. Jos sen ilmaisemiseen on erityinen tarve, sukupuoli kerrotaan adjektiivin mas tai fema avulla:
un cavalo mas = ori
un cavalo fema = tamma
On kuitenkin pieni joukko historiallisia arvonimiä, joissa näkyy sukupuoli, esimerkiksi:
prinse / prinsesa = prinssi / prinsessa
conte / contesa = kreivi / kreivitär
Joissakin sukulaisuutta ilmaisevissa sanoissa on sukupuoli eroteltu päätteillä -o ja -a:
tio / tia = setä (eno) / täti
fio / fia = poika / tytär
sposo / sposa sulhanen (mies) / morsian (vaimo)
xico / xica = poika / tyttö
Jotkin vastaavat sanat ovat muodoltaan erilaisia:
madre / padre = äiti / isä
sore / frate = sisar / veli
fem / om = nainen / mies
Apposition käyttö rajoittuu lähinnä nimiin ja titteleihin:
san Josef = pyhä Joosef
la rio Amazon = Amazon-joki
Los ia nomi el Joan = Häntä kutsuttiin nimellä Joan
Katsaus kielioppiin > Määreet

Määreet (eli determinantit) edeltävät substantiivia, johon ne vaikuttavat. On kaksi artikkelia: la ja un. Monikolliselle sanalle tai ainesanalle ei ole määräämätöntä artikkelia. Tarvittaessa voidaan käyttää sanaa alga:
la om, un fem, e enfantes = mies, (eräs) nainen ja lapsia
me come alga pan e ceso = syön vähän (=jonkin verran) leipää ja juustoa
Elefenissä on kaksi "esimäärettä", jotka edeltävät kaikkia muita määreitä:
tota = kaikki
ambos = molemmat
Osoittavia määreitä ovat:
esta = tämä / nämä
acel = tuo / nuo
On kaksi kysyvää määrettä:
cual = mikä / mitkä
cuanto = kuinka paljon / kuinka monta
Valintaan liittyviä määreitä ovat::
cada = jokainen
cualce = mikä hyvänsä / mitkä hyvänsä
alga = jokin / jotkin
no = ei mikään / eivät mitkään
sola = ainoa / ainoat
Omistusmääreet mea, tua, nosa, vosa ja sua tulevat ennen substantiivia. Sua on kolmannen persoonan omistusmääre sekä yksikössä että monikossa.
Tua gato es ala. = Sinun kissasi on tuolla.
No, acel es sua gato. = Ei, tuo on hänen kissansa.
Tu es la ojeto de mea desira. = Olet minun haluni kohde.
Elefenissä on nämä määrää ilmaisevat sanaset:
multe = paljon / monta
poca = (vain) vähän
plu = enemmän
min = vähemmän
Myös lukuja käytetään ilmaisemaan määrää:
tre gatos = kolme kissaa
sento balones = sata (ilma)palloa
Samanlaisuutta tai erilaisuutta ilmaisevat:
tal = sellainen
otra = muu
mesma = sama
propre = oma
Jos samalla sanalla on useita määreitä, niillä on tietty järjestys:
Tota o ambos tulevat ensin;
Sen jälkeen tulee omistusmääre tai jokin seuraavista: la, esta, acel, ce, cual, cuanto, cada, cualce, alga, no, sola;
Lopuksi tulee yksi tai useampi seuraavista: jokin luku, multe, poca, plu, min, tal, otra, mesma, propre,
Esimerkiksi:
tota mea tre fias = kaikki kolme tytärtäni
la multe otra cosas = monet muut asiat
Lopuksi: Adjektiivit seuraavat pääsanaansa, mutta bon (hyvä) ja mal (huono) voidaan sijoittaa myös ennen sitä ja silloin kaikkien (varsinaisten) määreiden jälkeen.
Katsaus kielioppiin > Pronominit

Elefenin pronominit eivät taivu:
|  | yksikkö | monikko |
| --- | --- | --- |
| 1. persoona | me | nos |
| 2. persoona | tu | vos |
| 3. persoona | el / lo | los |
El viittaa henkilöihin ja (suurehkoihin) nisäkkäisiin. Sitä voidaan käyttää myös puhuttaessa vertauskuvallisesti muistakin eläimistä, satuolennoista, roboteista, myrskyistä, kuusta tms. Lo puolestaan viittaa asioihin, ajatuksiin kasveihin tai hyvin pieniin eläimiin jne. Sanaa los käytetään molempien sanojen monikkona.
Elefenin pronominit eivät erottele sukupuolia! Jos on tarpeen, pronominin el voi korvata esim. sanoilla la fem, la om, la xica, la xico, la fema tai la mas. Samoin voidaan käyttää sanoja la vea (vanha), la joven (nuori) tai sitten henkilön erisnimeä.
Elefenissä ei ole erikseen tuttavallista ja kohteliasta muotoa toiseen persoonaan: tu tarkoittaa aina yhtä henkilöä, vos useampaa kuin yhtä.
Kolmannen persoonan refleksiivipronomini sekä yksikössä että monikossa on se. Sitä voi painottaa sanomalla se mesma (häntä itseään / heitä itseään):
El ia vide se. = Hän näki itsensä.
La bebe pote vesti se mesma. = Vauva osaa pukea itsensä.
Possessiivipronominit ovat samat kuin omistusmääreet, mutta varustettuna artikkelilla la:
La mea es plu grande ca la tua. = Minun on suurempi kuin sinun.
(Omistusmäärein:) Mea padre es plu grande ca tua padre. = Isäni on isompi kuin sinun isäsi.
Elefenissä on kolmannen persoonan epämääräinen pronomini on, jota käytetään samalla tavoin kuin ruotsin "man" tai ranskan "on":
On debe segue la regulas. = Pitää noudattaa sääntöjä.
Seuraavia määreitä voi käyttää pronominin tapaan - s.o. ilman pääsanaa -, jollei synny väärinkäsitystä:
tota = kaikki
ambos = molemmat
esta = tämä
acel = tuo
cada = jokainen
cualce = mikä hyvänsä
alga = jokin
multe = paljon
poca = vähä(inen määrä)
plu = enempi
min = vähempi
la plu = enin
la min "vähin (määrä)
Määreistä on johdettu myös joitain muita pronomineja tai pronominilausekkeita:
estas = nämä
aceles = nuo
cadun (= cada person) = jokainen (henkilö)
cada cosa = jokainen (asia)
cualcun (= cualce person) = kuka hyvänsä
cualce cosa = mikä hyvänsä
algun (= alga person) = joku
alga cosa = jokin (asia)
nun (= no person) = ei kukaan
no cosa = ei mikään
la otra = toinen
un otra = muu
otras = muut
la mesma = sama
lunlotra (= la un la otra) = toinen toistaan
con lunlotra (= la un con la otra) = toistensa kanssa
etc
Katsaus kielioppiin > Adjektiivit

Adjektiivit tulevat sen sanan jälkeen, jota ne määrittävät. On kaksi poikkeusta: Bon ja mal voivat myös edeltää pääsanaansa, koska ne ovat niin tavallisia. Elefenissä adjektiiveilla ei ole erityistä monikkomuotoa.
Vertailuun käytetään plu ja min. Superlatiivi ja sen vastakohta saadaan sanoilla la plu ja la min:
Eero es plu bon ca Jari. = Eero on parempi kuin Jari.
Ma Tiina es la plu bon. = Mutta Tiina on paras.
Samanarvoisuus ilmaistaan sanoilla tan... como:
Marco es tan grande como Mona. = Marco on yhtä suuri kuin Mona.
Kuten verbejä, myös adjektiiveja voidaan käyttää substantiiveina. Esimerkiksi bela (=kaunis) on adjektiivi, mutta un bela on substantiivi - lyhyt versio lausekkeesta un bela person tms. Tämä idea toimii myös partisiipeille. Esimerkiksi henkilö, joka opiskelee, on  un studiante, ja opiskeltava asia on la studiada.
Adjektiivista voidaan muodostaa abstraktia asiaa kuvaava substantiivi päätteellä -ia. Näin voidaan menetellä myös (alkuaankin) substantiivin kanssa:
bela > belia = kaunis > kauneus
madre > madria = äiti > äitiys
Kuten huomaat, alkuperäisen sanan loppuvokaali häviää.
Katsaus kielioppiin > Adverbit

Elefenissä adverbit eivät muodoltaan eroa adjektiiveista. Sen sijaan mitä hyvänsä adjektiivia voi sellaisenaan käyttää adverbinä joko panemalla se verbin jälkeen tai aloittamalla virke sillä. Adverbi, joka määrittää adjektiivia (tai toista adverbiä), pannaan määritettävän eteen. On toki myös sellaisia adverbejä, joita ei ole johdettu adjektiivista. Seuraavassa on joukko tärkeitä adverbejä:
ala = tuolla
alora = sitten
an = jopa
ance = myös
ancora = vielä
aora = nyt
apena = tuskin
asi = tässä
bon = hyvin
doman = huomenna
donce = siis
ier = eilen
ja = jo
lenta = hitaasti
mal = huonosti
no = ei ollenkaan
nunca =ei koskaan
oji = tänään
pronto = pian
rapida = nopeasti
sempre = aina
tarda = myöhään
tempora = väliaikaisesti
temprana = aikaisin
tro = liian
vera = todella(kin)
Katsaus kielioppiin > Prepositiot

Prepositio pannaan sen substantiivilausekkeen eteen, johon se vaikuttaa. Elefenissä on vain 22 prepositiota. Näistä kaikkia on tietysti mahdoton kääntää suomeksi, mutta jäljessä on kuvailu:
a # kuten engl. "at" tai "to", ruotsin "till" tai "på"
ante # "ennen", "edessä"
asta # "asti", joko ajallisesti tai paikallisesti
ca # "kuin" vertailussa erisuurten välillä
como # "kuten", tai "kuin" vertailussa yhtäsuurten välillä
con # "kanssa", engl. "with"
contra # "vastaan", "kohti"
de # osoittaa omistusta tai muuta vastaavaa suhdetta, myös alkuperää: "mistä"
en # inessiivin korvike, kuin engl. "in", ruotsin "i"
entre # "välissä", "joukossa"
estra # "ulkopuolella", "paitsi"
longo # "pitkin", "mukaan"
par # ilmaisee tekijän kuten engl. "by", myös metodin ("par tren"= junalla)
per # jotakin "varten"
pos # "jälkeen", "takana"
sin # "ilman"
sirca # "lähellä"
su # "alla"
supra # "yläpuolella"
sur # "päällä"
tra # "läpi"
ultra # "toisella puolella"
Useita partisiippejä voi käyttää prepositioina:
consernante (= sur) # "koskien" jotain asiaa
escluinte (= sin) # "pois sulkien"
esetante (= estra) # "poikkeuksena"
incluinte (= con) # "sisältäen"
seguente (= pos) # "seuraten"
traversante (= tra) # "lävistäen"
Usein prepositiota voidaan käyttää adverbinä sanan a tai de avulla. Esimerkiksi:
a su = alas
de supra = ylhäältä
a estra = ulos
a en = sisään
a pos = myöhemmin
de ante = edestä
Katsaus kielioppiin > Konjunktiot

Elefenin yksinkertaiset yhdyssanat ovat:
e = ja
o = tai
ma = mutta
e... e... = sekä...että...
o... o... = joko...tai...
no... no... = ei...eikä...
Esimerkiksi:
Matti e me vole vade, ma Eeva vole resta asi. = Matti ja minä haluamme mennä, mutta Eeva haluaa pysyä täällä.
No Luis no Maria vole vade, donce me no vole vade ance. = Ei Luis eikä Maria halua mennä, siispä minäkään en.
Katsaus kielioppiin > Kysymyslauseet

Sanoja, joilla elefenissä aloitetaan kysymys:
cual = mikä / mitä
ci (cual person) = kuka / ketkä
de ci = kenen / keiden
como (en cual modo) = miten / millainen
cuanto (de cual cuantia) = kuinka paljon / kuinka monta
cuando (a cual tempo) = milloin
do (a cual loca) = missä / minne
perce (per cual razona, par cual causa) = miksi
(Useimpia näistä käytetään myös pronomineina ja adverbeinä, kuten tulee puhe alempana)
Siis esimerkiksi:
De ci es esta libro? = Kenen tämä kirja on?
Cuanto on paia per lete asi? = Kuinka paljon maito maksaa täällä?
Cual auto tu gusta la plu? = Mistä autosta pidät eniten?
Perce tu no gusta esta? = Miksi et pidä tästä?
Cuando tu espeta ce el ariva? = Milloin odotat hänen saapuvan?
On myös mahdollista panna kysymyssana siihen kohtaan lausetta, jossa se olisi vastauksessa:
Do vos ia dansa? = Vos ia dansa do? = Missä te tanssitte?
Cual tu ia dise? = Tu ia dise cual? = Mitä sanoit?
Kysymyksessä pitää olla mukana jokin näistä sanoista, tai sitten kysyminen ilmaistaan vain viimeisen sanan äänenkorkeutta nostamalla. Muita keinoja ovat virkkeen aloittaminen sanalla esce ja virkkeen lopettaminen pyytämällä vahvistusta sanolla si tai no (pilkun jälkeen). Kirjoitetussa tekstissä kysymys päättyy aina kysymysmerkkiin (?):
Como on construi un casa per avias? = Kuinka rakennetaan linnunpönttö?
Tu vole dansa? = Haluatko tanssia?
Esce tu parla Deutx? = Puhutko saksaa?
Tu parla Italian, no? = Puhut italiaa, vai etkö?
Tu gusta cafe, si? = Pidät kahvista, eikö niin?
Katsaus kielioppiin > Relatiivipronominit

Nämä kaksi relatiivipronominia aloittavat relatiivilauseen eli adjektiivisen sivulauseen:
cual = mikä / joka / jotka (asiasta tai lähinnä elottomista olioista puhuttaessa)
ci = joka / jotka (henkilöstä puhuttaessa)
Relatiivilause tulee sen substantiivilausekkeen jälkeen, jota se selittää:
La fem ci me ama veni de Frans. = Nainen, jota rakastan, on kotoisin Ranskasta.
La robot cual me ia construi no opera. = Robotti, jonka rakensin, ei toimi.
Joissain tapauksissa substantiivia ei mainita, vaan se korvataan "muodollisella" pronominilla "lo", "el" tai "los":
Me vide lo cual me gusta. = Näen sen, minkä haluan.
Tu vide el ci fura tua mone? = Näetkö tuon, joka varastaa rahasi?
Relatiivipronominin eteen voi panna preposition:
La cosa per cual me espera la plu es un bisicle nova. = Asia, jota eniten toivon, on uusi polkupyörä.
La fem de ci nos parla labora a mea ofisia. = Nainen, josta puhumme, on töissä toimistossani.
La xico de ci nos ia salva sua can ia es multe grasiosa. = Poika, jonka koiran pelastimme, oli hyvin kiitollinen.
Sanoja do ja cuando voi käyttää myös esittelemään relatiivilauseita:
Esta es la site do me vole abita. = Tämä on kaupunki, jossa haluan asua.
Me ia vade ala en la anio cuando me ia fini mea studias. = Menin sinne sinä vuonna, jolloin päätin opintoni.
Katsaus kielioppiin > Adverbiaalit

Nämä alistuskonjunktiot esittelevät adverbiaalilauseita:
si = jos
afin = jotta
car = koska
Yleensä adverbiaalilause seuraa päälausettaan:
Me ta pote vade si me ta ave un auto. = Voisin mennä, jos minulla olisi auto.
Me no teme la can car el es multe peti. = En pelkää koiraa, koska se on hyvin pieni.
Me core afin la rinosero no catura me. = Juoksen, jottei sarvikuono saa minua kiinni.
Joitain adverbejä käytetään myös alistuskonjunktioina:
como = niin kuin
do = siellä,missä
cuando = silloin, kun
cuanto = niin paljon, kuin
Esimerkiksi:
La lupos cria cuando los vide la luna = Sudet ulvovat silloin, kun ne näkevät kuun.
Me vole abita do la clima es bon = Haluan asua siellä, missä ilmasto on hyvä.
Me vive como me vole vive. = Elän, niin kuin haluan elää.
E me come cuanto me gusta. = Ja syön niin paljon, kuin tekee mieli.
Konjunktioiden do ja cuando edellä voi olla prepositioita:
pos cuando = sen jälkeen, kun
ante cuando = ennen kuin
asta cuando = siihen asti, kun
de cuando = siitä asti, kun
en cuando = sillä aikaa, kun
a do = sinne, missä
de do = sieltä, missä
Esimerkiksi:
El ia pote sci ante cuando el ia pote pasea. = Hän osasi hiihtää ennen kuin kävellä.
Me gusta escuta la radio en cuando me labora. = Minusta on hauskaa kuunnella radiota samalla, kun teen työtä.
Katsaus kielioppiin > Rinnakkaiset lauseet

Sanaa ce käytetään muodostamaan rinnakkainen sivulause eli (substantiivinen sivulause). Se seuraa useimmiten päälausettaan, jossa esiintyvän verbin objektina sivulausetta voidaan pitää:
Me pensa ce el es bela. = Minusta hän on kaunis. (Sananmuk. Ajattelen, että hän on kaunis.)
El ia dise ce tua auto es fea. = Hän sanoi, että autosi on ruma.
La gato entra la sala sin ce algun vide el. = Kissa astuu huoneeseen kenenkään näkemättä sitä.
Vaihtoehtoiset rakenteet sallivat painottaa eri näkökohtia:
El senti ce la bebe colpa. = Hän tuntee, että vauva potkii.
El senti la bebe colpante. = Hän tuntee potkivan vauvan.
El senti la colpa de la bebe. = Hän tuntee vauvan potkun.
Myös sanoja ci ja cual käytetään muodostamaan rinnakkaisia sivulauseita:
Me no pote recorda ci me es. = En voi muistaa, kuka olen.
El sabe cual me desira per natal. = Hän tietää, mitä toivon jouluksi.
Seuraavassa esiintyy kuusi adverbiä, jotka voivat esitellä rinnakkaisia sivulauseita:
Me no sabe cuando me va parti. = En tiedä, milloin lähden.
Me sabe de do tu veni. = Tiedän, mistä tulet.
Me no gusta como el parla. = En pidä tavasta, jolla hän puhuu.
Me comprende perce tu odia el. = Ymmärrän, miksi vihaat häntä.
Me no recorda cuanto me ia come. = En muista, kunka paljon söin.
Me demanda a me esce el ama me. = Kysyn itseltäni, rakastaako hän minua.
Katsaus kielioppiin > Luvut

1 – un
2 – du
3 – tre
4 – cuatro
5 – sinco
6 – ses
7 – sete
8 – oto
9 – nove
10 – des
Näitä suuremmat luvut muodostetaan seuraavasti:
11 – des-un
20 – dudes
100 – sento
101 – sento-un
321 – tresento-dudes-un
1000 – mil
45 678 – cuatrodes-sinco mil sessento-setedes-oto
1 000 000 – milion
1 000 000 000 – mil milion (tai bilion, jos puhuja käyttää "tuhatjakoista" systeemiä)
Järjestystä ilmaiseva luku seuraa substantiivin perässä muotoaan muuttamatta. Esimerkiksi la om tre (= kolmas mies), kun taas la tre omes tarkoittaa "kolme miestä". Järjestyksen vertaamisesta seuraava esimerkki: lo es la stela tre en brilia tai lo es la stela tre de la plu briliante. Kumpikin tarkoittaa: "se on kolmanneksi kirkkain tähti".
Murtoluvut muodostetaan päätteellä -i, per esemplo dui (= puoli), tri (= kolmasosa), cuatri (= neljäsosa),... desi, senti, mili, etc. Monikerrat ja ryhmät voidaan ilmaista päätteillä -uple, kuten duple, truple etc.
Kirjallisuutta

Monia tekstejä on käännetty elefeniksi:
Colinas como elefantes blanca, par Ernest Hemingway; Traduida par Daniel Alegrett, 1999
La cade de la Casa de Usor, par Edgar Allan Poe; Traduida par Simon Davies, 2008
Jigante egoiste, par Oscar Wilde; Traduida par Simon Davies, 2008
La prinse peti, par Antoine de Saint Exupéry; Traduida par Simon Davies, 2009
Alisia en la pais de mervelias, par Lewis Carroll; Traduida par Simon Davies, 2010
Un canta de natal, par Charles Dickens; Traduida par Simon Davies, 2010
Leteras de la tera, par Mark Twain; Traduida par George Boeree, 2010.
La aventuras de Alisia en la pais de mervelias on ensimmäinen painettu teos, kokonaan elefeniksi.
Aiheesta muualla

Lingua Franca Nova (Arkistoitu – Internet Archive)
Lingua Franca Nova - Wiki (Arkistoitu – Internet Archive)
Lingua Franca Nova - Yahoo
Lingua Franca Nova - Facebook
Lingua Franca Nova - Disionario
Lingua Franca Nova - Omniglot
Keinotekoiset kielet
afrihili
babm
basic english
borduuri
budinos
dothraki
dunia
ekspreso
esperanto
esperanto II
europanto
fasala
gestuno
glosa
hutt
ido
interlingua
interlingue
interslaavi
ithkuil
klingon
kotava
latino sine flexione
lingua franca nova
loglan
lojban
loxian
mondlango
neo
novial
pandunia
quenya
sindar
slovio
solresol
sona
syldaavi
talossa
toki pona
uuskieli
volapük
kansainvälinen apukieli
taidekieli
suunnitelmakieli
luettelo keinotekoisista kielistä
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: lfn:Lingua franca nova
Käännös suomeksi
Fokker 70

| Fokker 70 |
| --- | --- |
 Austrian Arrowsin Fokker 70 vuonna 2009
Tyyppi:  matkustajalentokone
Alkuperämaa:   Alankomaat
Valmistaja:  Fokker
Ensilento:  4. huhtikuuta 1993
Esitelty:  lokakuussa 1994
Tila:  käytössä
Pääkäyttäjät:  Alliance Airlines Air Niugini
Valmistusmäärä:  47 
Valmistusvuodet:  1992–1997
Fokker 70 on hollantilaisen Fokker-lentokonetehtaan 1990-luvulla valmistama 70-paikkainen, kaksimoottorinen matkustajalentokone.
Fokker 70 on pienempi versio Fokker 100 -koneesta. Malli kehitettiin vanhentuneen Fokker F28:n seuraajaksi. Kone oli tuotannossa vuodesta 1994 vuoteen 1997. Kun tuotantolinja sulkeutui Fokkerin konkurssiin, Fokker 70 -mallia oli valmistettu 47 kappaletta.
Fokker 70 -koneita ovat käyttäneet muun muassa Austrian Airlines, Austrian Arrows, KLM Cityhopper, Régional ja Malév.
Aiheesta muualla

Stork Fokkerin huoltoyhtiön sivusto
Rekkof Project - yritys luoda uusi Fokker 70-pohjainen lentokone (Arkistoitu – Internet Archive)