Lysippos
Teoksia

Lysippos pyrki veistoksissaan ideaaliseen kauneuteen. Hän muutti veistosten mittasuhteita niistä, jotka oli aiemmin nähty ihanteellisiksi, ja teki veistosten päistä hieman pienempiä ja vartaloista hoikempia, mikä sai ne näyttämään pidemmiltä. Lysippoksen kerrotaan sanoneen, että aikaisemmat kuvanveistäjät tekivät ihmisistä sen näköisiä kuin he olivat, mutta hän sen näköisiä kuin miltä he näyttivät. Lysippos kiinnitti paljon huomiota veistosten yksityiskohtiin, kuten hiuksiin. Hänen suosikkiaiheensa oli Herakles.
Lysippoksen tunnetuimpiin veistoksiin lukeutuvat muun muassa Apoksyomenos eli Kaapija sekä oletettavasti myös Farnesen Herakleen alkuperäisveistos. Hän teki myös lukuisia Aleksanteri Suuren pronssisia rintakuvia. Lysippoksen nimiin on usein laitettu myös Pyhän Markuksen hevoset sekä veistokset Eros jännittää jousensa, Sandaalia sitova Hermes, Sileeni Dionysos-lapsen kanssa sekä yhdessä Leokhareen kanssa tehty Aleksanteri Suuri leijonanmetsästyksessä. Daokhoksen votiivilahjaan kuuluneen Hagiaan patsaan tekijänä pidetään joko Lysipposta tai Euthykratesta.
Koska kaikki tai lähes kaikki Lysippoksen veistokset olivat pronssisia, yksikään niistä ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta osa niistä tunnetaan roomalaisaikaisten kopioiden kautta.
Herakles
Lepäävä Herakles. Suurikokoinen Herakles, joka lepää istuen urotöidensä jälkeen. Veistos oli alun perin Taraksessa, josta Fabius Maximus vei sen kaupungin vallattuaan Roomaan. Myöhemmin se vietiin Konstantinopoliin.
Herakles, joka antautuu Eroksen valtaan ja luopuu aseistaan. Geminus kuvaa veistoksen eräässä epigrammissaan.
Herakles, joka istuu jumalten juhlissa. Pienikokoinen veistos, josta tunnetaan kuvaus Statiuksella ja Martialiksella.
Herakles, joka sijaitsi Sikyonin agoralla.
Herakleen urötyöt, veistossarja, joka sijaitsi alun perin Alyzeiassa Akarnaniassa. Myöhemmin se siirrettiin Roomaan. Farnesen Herakleen, jonka katsotaan olevan Lysippoksen tekemän veistoksen kopio, esikuva saattoi olla yksi tämän ryhmän veistoksista.
Muu mytologia
Zeus, suurikokoinen, noin 60 jalkaa korkea patsas Taraksessa. Plinius vanhempi esittää siitä kuvauksen.
Zeus Sikyonin agoralla.
Zeus Nemeus Argoksessa.
Zeus muusien seurassa.
Poseidon Korintissa.
Dionysos Muusien laaksossa Helikon-vuorella.
Eros Thespiaissa.
Helios nelivaljakossa Rhodoksessa.
Kairos eli Otollinen hetki.
Satyyri Ateenassa.
Aleksanteri Suurta esittävät veistokset
Lysippos teki veistoksia Aleksanterista kaikissa tämän elämän vaiheissa ja monissa eri asennoissa. Hän jäljitteli luontoa niin tarkasti, että kuvasi jopa Aleksanterin heikkouksia, kuten taipumus kallistaa päätä sivulle, kuitenkaan tinkimättä ilmaisun kauneudesta ja herooisuudesta.
Lysippoksen tunnetuin Aleksanteri-veistos esittää tämän keihään kanssa. Se nähtiin rinnakkaisteoksena Apelleen maalaukselle, joka esitti Aleksanteria käyttämässä salamaa. Lysippos teki myös veistosryhmän Granikosjoen taistelussa kaatuneista sotapäälliköistä.
Muut ihmisveistokset
Apoksyomenos eli Kaapija. Urheilija, joka kaapii itseään. Pliniuksen perusteella Lysippos tarkoitti veistoksen määrittäväksi esitykseksi taiteestaan ja sen ihannemitoista, samoin kuin Doryforos Polykleitoksella.
Juopunut huilunsoittajatar.
Sokrates.
Aisopos.
Praksilla.
Useita urheilijoita esittäneitä patsaita.