stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2025
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. tammikuuta 2025 | Ruotsi  | 3–4 (ja.) |  Suomi | Canadian Tire Centre, Ottawa |  |
15.30 (22.30): 
| 15.30 (22.30) | (0-0, 2-3, 1-0, 0-1)  | (0-0, 2-3, 1-0, 0-1)  | (0-0, 2-3, 1-0, 0-1)  | Yleisömäärä:  13 642 |  |
| 15.30 (22.30) | Stenberg 21:22   Stenberg 38:07   Hallquisth 51:32 | Raportti | 24:32 Hemming   33:28 Kiiskinen   39:39 Alasiurua   69:22 Rautiainen JA | Yleisömäärä:  13 642 |  |
| 15.30 (22.30) |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä:  13 642 |  |
| 15.30 (22.30) | 10 min |  | 8 min | Yleisömäärä:  13 642 |  |
| 15.30 (22.30) |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä:  13 642 |  |
| 15.30 (22.30) | Thelin 31 torj |  | Rimpinen 43 torj | Yleisömäärä:  13 642 |  |
15.30 (22.30): 
15.30 (22.30): 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. tammikuuta 2025 | Yhdysvallat  | 4–1 |  Tšekki | Canadian Tire Centre, Ottawa |  |
19.30 (2.30 +1): 
| 19.30 (2.30 +1) | (1-1, 1-0, 2-0)  | (1-1, 1-0, 2-0)  | (1-1, 1-0, 2-0)  | Yleisömäärä:  14 191 |  |
| 19.30 (2.30 +1) |  | Raportti |      | Yleisömäärä:  14 191 |  |
19.30 (2.30 +1): 
19.30 (2.30 +1): 
19.30 (2.30 +1): 
19.30 (2.30 +1): 
19.30 (2.30 +1): 
19.30 (2.30 +1):
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. tammikuuta 2025 | Ruotsi  | 2–3 (rl.) |  Tšekki | Canadian Tire Centre, Ottawa |  |
15.30 (22.30): 
| 15.30 (22.30) | (1-1, 1-1, 0-0, 0-0, 0-1)  | (1-1, 1-1, 0-0, 0-0, 0-1)  | (1-1, 1-1, 0-0, 0-0, 0-1)  | Yleisömäärä:  11 394 |  |
| 15.30 (22.30) |  | Raportti |      | Yleisömäärä:  11 394 |  |
15.30 (22.30): 
15.30 (22.30): 
15.30 (22.30): 
15.30 (22.30): 
15.30 (22.30): 
15.30 (22.30):
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. tammikuuta 2025 | Yhdysvallat  | 4–3 (ja.) |  Suomi | Canadian Tire Centre, Ottawa |  |
19.30 (2.30 +1): 
| 19.30 (2.30 +1) | (1-2, 2-1, 0-0, 1-0)  | (1-2, 2-1, 0-0, 1-0)  | (1-2, 2-1, 0-0, 1-0)  | Yleisömäärä:  16 822 |  |
| 19.30 (2.30 +1) | Hagens 12:04   Svoboda 37:38   Hutson 39:31   Stiga 68:04 JA | Raportti | 07:13 Kiiskinen   13:03 Uronen   24:52 Pieniniemi | Yleisömäärä:  16 822 |  |
| 19.30 (2.30 +1) |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä:  16 822 |  |
| 19.30 (2.30 +1) | 4 min |  | 2 min | Yleisömäärä:  16 822 |  |
| 19.30 (2.30 +1) |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä:  16 822 |  |
| 19.30 (2.30 +1) | Augustine 21 torj |  | Rimpinen 36 torj | Yleisömäärä:  16 822 |  |
19.30 (2.30 +1): 
19.30 (2.30 +1):
Alidiakoni

Alempi papisto
Lukija
Alidiakoni
Ylempi papisto
Diakoni
Ylidiakoni
Pappi (Presbyteeri)
Pastori
Kirkkoherra
Rovasti
Piispa
Apulaispiispa
Metropoliitta
Arkkipiispa
Eksarkki
Patriarkka
Luostaripapisto
Munkkidiakoni
Arkkidiakoni
Pappismunkki
Arkkimandriitta
Igumeeni
n
k
Alidiakonit kantavat dikiriä ja trikiriä piispan edellä.
Alidiakoni, ipodiakoni tai hypodiakoni (m.kreik. υποδιάκονος) on ortodoksisen kirkon jumalanpalveluksissa piispan apulaisena toimiva mieshenkilö. Alidiakoni kuuluu lukijoiden ohella alempaan papistoon ja on vihitty kheirotesialla. Varsinaiseen papistoon kuuluvat diakoni, pappi ja piispa. Alidiakoneja eli subdiakoneja on ollut myös katolisessa kirkossa mutta siellä virka on Vatikaanin vuoden 1962 kirkolliskokouksen päätöksellä lakkautettu. Anglikaanisessa kirkossa anglokatolisissa seurakunnissa messussa subdiakonin tehtävä on usein edelleen epävirallisesti olemassa.
Historiallisesti alidiakonin tehtävä perustettiin avustamaan diakoneja köyhien ja leskien avustamisessa. Varhaisessa kirkossa haluttiin pitää kiinni periaatteesta, että kaupungissa on apostolien esimerkin mukaan vain 7 diakonia (Ap. t. 7). Köyhiä ja leskiä saattoi kuitenkin olla kaupunkia kohti satoja. Tämän vuoksi 7 diakonia kohden oli useita alidiakoneja.
Alidiakoni on tavallisesti piispan toimittamissa jumalanpalveluksissa piispaa ja papistoa avustava mieshenkilö. Nimensä mukaisesti toimi on palvelustehtävä, mutta varsinaisen diakonin tointa vähäisempi. Jumalanpalveluksissa alidiakoni käyttää stikaria, jonka päälle rinnan ympäri on ristinmuotoisesti kiedottu orari. Alidiakoniksi voidaan vihkiä 19 vuotta täyttänyt naimisissa oleva tai selibaattilupauksen tehnyt mies. Samoin kuin diakoneita ja pappeja, alidiakonia ei vihkimyksen jälkeen enää voida vihkiä avioliittoon. Tämä avioliittosääntö ei koske lukijoita.
Kirkolliset vaatteet

Jumalanpalvelusta toimittava alidiakoni pukeutuu stikariin ja rinnalle ristiin sidottuun orariin sekä alusviittaan.
Muuten alidiakoni käyttää vihkimyksensä merkkinä alusviittaa ja kirkkorakennuksen ulkopuolella skufiaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alidiakoni Wikimedia Commonsissa
Lunkulanlahti

| Lunkulanlahti Лункуланлахти  (Laatokka lahti) |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Pitkäranta
Koordinaatit:  61°20′52″N, 31°49′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Laatokan valuma-alue
Lahteen tulevat joet:  Kirkkojoki, Tulemajoki, Miinalanjoki
Järvinumero:  01040300411102000010114
Mittaustietoja (lahti)
Pinnankorkeus:  4,8 m  
Pituus:  12 km  
Leveys:  2,4 km  
Saaria:  6
:  Ristisaari
 fiLunkulanlahti 
Lunkulanlahti (ven. Лункуланлахти, Lunkulanlahti) on Venäjällä Karjalan tasavallan Pitkärannan piirissä sijaitseva Laatokan koillisrannikon suojaisia lahtimainen vesialue.
Maantietoa

Lunkulanlahden vesialue on todellisuudessa Lunkulansaaren suojaama rannikon vesialue, joka on todellisuudessa luode-kaakko- suuntainen ja  molemmista päistään avoin salmi. Sen luoteispää yhtyy Uuksunlahden kanssa samassa kohdassa, jossa yhteinen lahdensuu avautuu Laatokan järvenselän suuntaan. Lahdensuuta suojaa kuitenkin vielä Mantsinsaari. Lunkulanlahden kaakkoispäässä on kapea ja matala Perämaansalmi, joka on aluksi 3,5 kilometriä pitkä kapeikko ja joka sitten aukenee leveäksi ja matalaksi lahdeksi.
Lahteen laskevat Kirkkojoki, Tulemajoki ja Miinalanjoki. Suurin joki on Tulemajoki, jonka suusta työntyy lahdelle yli 800 metriä pitkä kapea Rimaniemi. Lunkulanlahdella on kuusi pientä luotomaista saarta, joista neljä sijaitsee koillisrannan tuntumassa ja kaksi sijaitsee kaakossa lahden pohjukassa. Suurimman saaren nimi on vanhoissa suomalaiskartoissa Ristisaari ja se sijaitsee Kirkkojoen suulla. Perämaansalmessa on seitsemäntenä saarena Suusaari.
Kaikki rannat ovat olleet vanhastaa viljeltyjä ja asuttuja. Tulemajoen varressa sijaitseva Salmi on nykyäänkin suuri taajama, jossa on asukkaita alle 2 000 .
Huomioita

1 2 3 4 5 6  Asia katsottu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer ja ACME.
↑  Asia katsottu artikkelista Salmi.
Uuksunlahti

| Uuksunlahti Уксунлахти  (Laatokka lahti) |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Pitkäranta
Koordinaatit:  61°27′20″N, 31°37′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Laatokan valuma-alue
Lahteen tulevat joet:  Uuksunjoki, Tunnisenoja
Järvinumero:  01040300411102000010114
Mittaustietoja (lahti)
Pinnankorkeus:  4,8 m  
Pituus:  12,4 km  
Leveys:  4,4 km  
Saaria:  20
:  Kirsunsaari, Heposaari, Papinsaari, Lammassaari, Trofinsaari
 fiUuksunlahti 
Uuksunlahti (ven. Уксунлахти, Uksunlahti) on Venäjällä Karjalan tasavallan Pitkärannan piirissä sijaitseva Laatokan koillisrannikon suojaisia lahti. Lahti kuuluu Pitkärannan kuntaan, ja Pitkärannan ja Salmin välinen kuntaraja kulkee lahdensuun kohdalla.
Maantietoa

Uuksunlahti on 12,4 kilometriä pitkä lahti, joka on Laatokan rannan suuntainen ja se jää lähes yhtä pitkän Uuksalonpäänniemen suojaan. Lahdensuu aukeaa Lunkulanlahden suuta päin ja lahtien yhteinen suu aukeaa kohti Laatokan järvenselkää. Lahdensuuta suojaa kuitenkin sen edessä sijaitseva 14,5 kilometriä pitkä Mantsinsaari.
Lahteen laskevat Uuksunjoki, Tunnisenoja ja Satulinoja, joista Uuksunjoki on suurin. Se laskee lahden pohjukkaan, missä sijaitsee yli 200 asukkaan Uuksun kylä (Ууксу ). Muut oja ja joet laskevat lahden mantereen puoleisella rannikolla. Uuksalonpäänniemi on hyvin kapea eikä sieltä laske lahteen ojia. Lahden saaristo on runsaslukuinen. Vanhoissa suomalaiskartoissa nimettyjä saaria on 15 ja niiden lisäksi on vielä ainakin viisi luotomaista saarta. Saaria ovat etelästä päin lueteltuina Lietovansaari, Kirsunsaari, Pikku Mantsi, Papinsaari, Heposaari, Lammassaari, Trofinsaari, Sikosaari, Katajasaari, Jestoinsaari, Miikoinsaari, Halkosaari, Kaitasaari, Kolkinsaari ja Keränsaari.
Huomioita

1 2 3 4 5  Asia katsottu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer ja ACME.
1 2  Asia katsottu artikkelista Pitkäranta.
↑  Asia luettu venäjänkielisestä artikkelista ru:Ууксу.
Alakylä (Kempele)

Alakylän tärkeimmällä tieyhteydellä Vihiluodontiellä on pitkä historia. Kuvassa Vihiluodontie Kempeleen suuntaan katsottuna.
Alakylä on Kempeleen kunnassa sijaitseva omakoti- ja maatalovaltainen kyläalue. Alue sijaitsee noin kaksi kilometriä Kempeleen keskustasta luoteeseen Vihiluodon ja Sarkkirannan välisellä alueella.
Kylän yksi tärkeimmistä tieväylistä on Vihiluodontie, joka rakennettiin 1700-luvun puolivälin tietämillä. Tie oli Pohjanmaan rantatieltä Kempeleen kirkon kohdalta lähtevä Oulunsaloon johtanut maantie, joka kiersi Vihiluodon kautta. Vihiluodontie on Kempeleenharjua noudattava loivasti mutkainen tie, jonka varrella on useita perinteistä rakennuskantaa edustavia talouskeskuksia ja aittoja. Tien itäpuolella avautuu näkymiä peltoalueelle. Tien reunoilla kasvaa monin paikoin jykevää puustoa.
Alakylässä sijaitsevat Teppolan pellot muodostavat erittäin merkittävän muuttolintujen levähdys- ja ruokailualueen. Vilkkaimman kevätmuuton aikaan pelloilla saattaa levähtää samanaikaisesti jopa satoja kurkia, hanhia ja joutsenia.
Flow

Vuorikiipeily on yksi monista aktiviteeteista, joissa ihminen voi saavuttaa flow-tilan.
Flow, myös optimaalinen tila tai virtauskokemus, on tila, jossa ihminen on uppoutunut ja virittynyt johonkin asiaan niin, että hänellä on tunne asioiden sujumisesta ja hän menettää ajan tajunsa. Flow'ssa ihminen on haastettu, mutta hän tuntee pystyvänsä vastaamaan haasteeseen. Flow aiheuttaa palkitsevan tunteen, kun kaikki loksahtaa paikoilleen ja on helppoa. Käsitteen lanseerasi 1970-luvulla psykologi Mihály Csíkszentmihályi.
Historia

Termin flow, 'virtaus', otti käyttöön psykologi Mihály Csíkszentmihályi vuonna 1975. Hän oli jo vuosien ajan tutkinut sitä, mikä tekee jostain toiminnasta sisäsyntyisesti motivoivaa ja miksi jotkut harrastavat asioita, jotka ovat hyödyttömiä tai jopa vaarallisia. Csíkszentmihályin mielestä asiaa ei voinut selittää palkinnon tavoittelulla tai himojen tyydyttämisellä, vaan kyseessä täytyi olla jotain toiminnassa itsessään. Csíkszentmihályi haastatteli muun muassa urheilijoita, tutkimusmatkailijoita, säveltäjiä, tanssijoita ja shakinpelaajia, ja kysyi heiltä syitä sille, miksi he harrastivat sitä mitä harrastivat.
Osatekijät

Csíkszentmihályi kuvaa kahdeksan osatekijää, joita flow-kokemukseen voi liittyä:
Selkeä tunne siitä, mitä täytyy tehdä.
Välitön palaute siitä, kuinka hyvin toiminta sujuu.
Voimakas keskittyminen.
Haasteiden ja taitojen tasapaino.
Tarpeettomien asioiden katoaminen tietoisuudesta.
Tilanteen hallinnan tunne.
Ajan tajun katoaminen.
Tunne siitä, että toiminta on palkitsevaa tai tekemisen arvoista sinällään.
Esiintyminen

Flow-tila syntyy useimmiten silloin, kun ihminen tekee aktiivisesti jotain asiaa, kuten maalaa taulua, urheilee, kiipeää vuorta tai pelaa shakkia. Flow voi syntyä myös moraalisesti kielteisistä asioista, kuten sotimisesta. Lisäksi flow’n voi saavuttaa myös esimerkiksi lukemalla kirjaa, kuuntelemalla musiikkia tai katselemalla kaunista maisemaa.
Flow’n aikana toiminnan tarjoamien haasteiden ja henkilön omien taitojen pitää olla tasapainossa. Jos toiminta on liian vaikeaa, aiheutuu huolta ja ahdistusta. Jos toiminta on liian helppoa, seuraa tylsistyminen. Esimerkiksi kirjaa lukiessa flow’n edellyttämä haastavuus saadaan tekstin tulkitsemisesta ja siihen reagoimisesta. Sen sijaan passiivinen viihde, kuten television katselu, ei yleensä tuota flow’ta, koska se ei edellytä juurikaan osallistumista.
Jotkut ihmiset kertovat kokevansa flow’n useita kertoa päivässä, mutta noin yksi viidesosa sanoo ettei ole koskaan kokenut sitä.
Työelämässä flow on mahdollista kaikissa töissä, mutta sitä on vaikeampi saavuttaa yksinkertaisessa, itseään toistavassa toimessa. Työn täytyy olla tarpeeksi haastavaa, ja siihen on mentävä innolla mukaan. Työntekijä tarvitsee myös häiriöttömän tilan.
Vaikutukset

Mikä tahansa asia tuntuu palkitsevammalta, jos sitä tehdessä pääsee flow’hun. Kun ihminen pääsee flow’hun, hän tuntee yleensä suurta nautintoa, jonka hän myöhemmin tulkitsee onnellisuudeksi. Tekemisen aikana onnea ei kuitenkaan tunneta, sillä tekijä on niin uppoutunut tekemiseen, ettei hän tunne mitään itse tekemiseen liittymättömiä tunteita.
Yksi Csíkszentmihályn flow-teorian edeltäjistä oli sosiologi Roger Caillois'n (1958) teoria leikin motivaatiotekijöistä eli siitä, mikä leikissä on nautittavaa. Caillois'n mukaan tällaisia toimintoja ovat agon (kilpailu), alea (satunnaiset ilmiöt), ilinx eli vertigo (aistien hämmentäminen) ja mimiikka (erilaisten todellisuuksien luominen). Näiden toimintojen avulla ihminen voi päästä tavanomaista todellisuutta laajemman todellisuuskokemuksen piiriin. Flow-kokemus tuottaa kokijalleen aina löytämisen kokemuksen, eli se muuttaa ihmisen minän aikaisempaa monimuotoisemmaksi (kompleksisuuden lisääntyminen).
Flow’ta kutsutaan usein ”optimaaliseksi kokemukseksi”, koska flow’n aikana henkilö tuntee itsensä samanaikaisesti älyllisesti tehokkaaksi, motivoituneeksi ja onnelliseksi. Monessa empiirisessä kokeessa flow onkin korreloinut positiivisesti myönteisten tunteiden, motivaation ja tehostuneen suorittamisen kanssa niin luovassa toiminnassa, työssä, oppimisessa kuin urheilussakin. Sen lisäksi flow auttaa kykyjen kehittämisessä ja henkilökohtaisessa kasvussa. Joissain suhteissa flow ei kuitenkaan ole optimaalista, kuten maratonjuoksukilpailussa. Tutkimuksissa on saatu viitteitä myös siitä, että joskus ihanteellisen tuloksen antavat vaihtelevat tajunnan tilat, joissa flow vaihtelee esimerkiksi rentoutumisjaksojen kanssa.
Flow-tila voi joskus johtaa myös sellaisiin seurauksiin, joita pidetään epätoivottavina. Koska flow’hun kuuluu kapea-alainen keskittyminen, flow’ssa voi oleellista informaatiota jäädä havaitsematta. Voimakas tilanteen hallinnan tunne voi aiheuttaa omien kykyjen yliarvioimisen ja katteetonta optimismia. Flow’hun kuuluvan haasteellisuuden tavoittelu voi aiheuttaa riskinottoa ja vaaraa. Ajan hämärtyminen voi johtaa ajallisen informaation tai aikataulujen laiminlyömiseen. Flow’n tuottava toiminto voi sopia huonosti omiin tavoitteisiin ja arvoihin tai muiden ihmisten etuihin, ja siihen voi liittyä esimerkiksi rikollisuutta tai väkivaltaa. Flow’n tavoittelu voi joskus aiheuttaa haitallisen riippuvuuden kyseiseen toimintoon.
Tarkoitus ja flow

Tarkoitus on tekijä, joka muuttaa elämän yhdeksi kokonaiseksi flow-kokemukseksi. Tarkoitus koostuu henkilökohtaisesta päämäärästä, toiminnasta niiden toteuttamiseksi ja näistä kahdesta muodostuvasta minän harmoniasta. Tarkoitus toteutuu ihmisen valitsemien elämänteemojen kautta.
Vastakohta psyykkinen entropia

Psyykkinen entropia on flow'n vastakota. Se tarkoittaa tietoisuuden epäjärjestystä ja on tila, jossa tarkkaavaisuuden keräämä informaatio on ristiriidassa itse aikomusten kanssa tai se estää toteuttamasta niitä. Psyykkinen entropia johtaa minän tarkkaavaisuuden kohdistumaan minän eheyden kannalta epäolennaiseen ja psyykkistä energiaa hukkaavaan toimintaan.
Kirjallisuutta

Lehtinen, Erno, Kuusinen, Jorma & Vauras, Marja: ”Luku 5.7. Flow-kokemus: minän korostuksesta minän unohtamiseen”, Kasvatuspsykologia.  Helsinki:  WSOY Oppimateriaalit, 2007.  ISBN 978-951-0-30930-8
Aiheesta muualla

Yle Oppiminen: Oudot tunteet: Flow
Ketolanperä

Ketolanperän koulu.
Ketolanperäntie on Ketolanperän tärkein tieyhteys. Suunta Tyrnävään päin.
Ketolanperä on Kempeleen kunnassa sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee noin kuusi kilometriä Kempeleen keskustasta kaakkoon Tyrnävälle johtavan paikallistie 18637 eli Ketolanperäntien varrella.
Ketolanperä on levittäytynyt Limingan–Tyrnävän peltolakeuksien reunaa seuraavan yhdystien sekä sen tärkeimpien sivuteiden varsille. Ketolanperän alue rajoittuu luoteessa Ylikylään ja Metsärinteen asuinalueelle sekä kaakossa Tyrnävän kunnanrajaan ja siellä sijaitsevaan Murron kylään. Ketolanperän itälaidalla sijaitsee myös Murto-niminen alue, joka jakanut nimensä Tyrnävän puolella olevan kylän mukaan mutta sittemmin Kempeleen kunnan kaavoituksessa kuulunut Ketolanperän osa-alueeseen. Ketolanperän Murron osa-alueella oli asukkaita vuoden 2020 lopussa Tilastokeskuksen tietojen mukaan 43.
Kylässä sijaitsee Ketolanperän koulu, joka aloitti toimintansa alun perin kansakouluna vuonna 1938. Ketolanperäntien varrella sijaitsee Murron Rauhanyhdistyksen tilat. Ketolanperässä sijaitsee myös vuonna 1987 avattu Kempeleen metsästys- ja kennelyhdistyksen ylläpitämä ampumarata, jossa on skeet- ja trap-radat, sadan metrin kiväärirata, pistooli- ja pienoiskivääriradat (25 metriä ja 50 metriä), hirvirata sekä jouselle tarkoitettuja taustoja ja maaleja.
Ketolanperällä on toiminut vuodesta 1980 lähtien Ketolanperän kylätoimintakunta. Kylätoimintakunta on muun muassa rakentanut koulun läheisyyteen luontopolun, laavun ja makkaranpaistopaikan talkootyönä vuonna 1995.
Kirkkojoki (joki Pitkärannassa)

| Kirkkojoki Киркко-йоки |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Pitkäranta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Kirkkojoen valuma-alue
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  suolampi 
 :  61.4834°N, 31.8346°E
Laskupaikka:  Laatokka, Salmi 
 :  61.3586°N, 31.8303°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  56 m
Laskukorkeus:  4,8 m  
Korkeusero:  51,2 m
Pituus:  20 km  
Kaltevuus:  2,56 m/km
Muuta
Kirkkojoki (ven. Киркко-йоки) on Venäjällä Karjalan tasavallan Pitkärannan piirissä virtaava 20 kilometriä pitkä joki, joka laskee Laatokkaan Lunkulanlahteen Salmissa.
Joen kulku

Joki saa alkunsa pienestä suolammesta, joka sijaitsee Joutsenlammensuon ja Suurenselänkankaan välisellä reuna-alueella. Lammen vedenpinnan korkeus on vanhoissa suomalaisissa kartoissa 56 metriä mpy. Puromainen jokiuoma alkaa virtaamaan kohti etelää. Ensin se kulkee Suurenkivensuon halki kolme kilometriä ja jatkaa kangasmetsässä puolitoista kilometriä. Siihen yhtyy idästä Kiimasuolta tuleva lyhyt Törisenoja. Yhtymäkohdassa maaston korkeus on 44 metriä mpy. Kirkkojoki tekee yhtymäkohdassa suorakulmaisen käännöksen kohti länttä, mutta se alkaa kaartamaan muutamassa kilometrissä kohti lounasta. Matkalla siihen yhtyy kaksi sivu-uomaa Törisevänoja (ven. Терисеваноя) ja Paiparinoja. Joen kulku rauhoittuu ja sen uoma on alkanut meanderoida. Kun joen suunta kääntyy puolivälissä lopullisesti kohti kaakkoa, yhtyy siihen Taviojan kanava (ven. Тавиоя), jolla kuitataan laajaa Tavainsuota. Joki saapuu kolmen kilometrin päässä viljellylle seudulle, joka jatkuu yhtenäisenä peltoaukeana Kirkkojoen kylälle, joka sijaitsee Salmin taajaman vieressä. Joki laskee Laatokan suojaisaan Lunkulanlaheen noin kilometrin päässä Tulemajoen suulta länteen päin.
Valuma-alue

Kirkkojoen valuma-alue jää lounaassa Laatokan rantojen lähialueiden, idässä, koillisessa ja pohjoisessa Tulemajoen valuma-alueen ja luoteessa ja pohjoisessa Satulinojan valuma-alueen ympäröimäksi. Valuma-alue viettää tasaisesti kohti Laatokkaa ja valuma-alueella esiintyy lähinnä pieniä suolampia.
Huomioita

1 2 3 4  Asia katsottu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
Trevor Mingoia

| Trevor Mingoia |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. tammikuuta 1992 (ikä 33) Fairport, NY, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mingo
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  84 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–2024
Seurat:  Albany Devils (AHL) Atlanta Gladiators (ECHL) San Antonio Rampage (AHL) Milwaukee Admirals (AHL) Norfolk Admirals (ECHL) Västerviks IK (HA) Rögle BK (SHL) KooKoo (SML) Grizzlys Wolfsburg (DEL) Kärpät (SML) Västerås IK (HA) Vålerenga IF (Norja) South Carolina Stingrays (ECHL)
Trevor Mingoia (s. 18. tammikuuta 1992 Fairport, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän laukoi oikealta. Mingoia saavutti Providence Collegen yliopistojoukkueessa NCAA:n mestaruuden vuonna 2015. Hän pelasi yliopistovuosiensa jälkeen yhteensä kahdeksan täyttä kautta ammattilaisena AHL:ssä, ECHL:ssä, Ruotsissa, Suomessa, Saksassa ja Norjassa. Mingoia ilmoitti pelaajauransa päättymisestä tammikuussa 2025 ja toimii nykyään pelaaja-agentin tehtävissä.
Muuta

Mingoialla on italialaiset sukujuuret.
Aurajoki (Lahdenpohja)

| Aurajoki Аурайоки |
| --- | --- |
 Jokivarsi Lahdenpohjan lähellä
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Lahdenpohja
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Aurajoen valuma-alue
Pinta-ala:  110 km²  
Pääuoman pituus:  19 km
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Suur-Latvalampi 
 :  61.6297°N, 30.0772°E
Laskupaikka:  Laatokka, Lahdenpohja 
 :  61.5095°N, 30.2078°E
Läpivirtausjärvet:  Latvalampi
Sivu-uomat:  Ruoko-oja
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  91,8 m  
Laskukorkeus:  4,8 m mpy. 
Korkeusero:  87 m
Pituus:  19 km  
Kaltevuus:  4,58 m/km
Muuta
Joen vedenväri on ruskeaa.
Aurajoki (ven. Аурайоки, Вара-йоки, Кохисеванъёки,, Aurajoki, Varajoki, Kohisevanjoki) on Venäjällä Karjalan tasavallan Lahdenpohjan piirissä virtaava 19 kilometriä pitkä joki, joka laskee Laatokkaan Lahdenpohjassa.
Joen kulku

Joki saa alkunsa Suur-Latvalammesta, aivan kuten järven nimikin ilmaisee. Joki virtaa rauhallisesti yli kilometrin suoalueella ja laskee Latvalampeen, joka on tätä pienempi lampi. Lammen jälkeen joki suuntaa kohti kaakkoa ja saavuttaa Vaunusillanojan (ven. Ваунуслланоя), joka yhtyy siihen lännestä päin. Aurajoki mutkittelee suoalueella varsin vähän, mutta tämän jälkeen se virtaa metsämaassa. Joen uoma kallistuu enemmän ja ensimmäisten peltojen luona Reto-ojalla se alittaa 60 metrin korkeuskäyrän. Joki on matkansa puolivälissä, joten loppuosuuden kaltevuus on 6–7 metriä kilometriltä. Joki suuntaa etelä-kaakkoon eli lähes suoraan Lahdenpohjaa kohti. Paikjärvenkylä ja Riuttavuori ohittuu nopeasti ja rautatiesilta alittuu muutama kilometri ennen taajamaa. Siellä tekee joki Z-kirjaimen mukaisen käännöksen ja sukeltaa Pietarintien alitse Lahdenpohjan kaupunkiin. Siellä se kiertää kaupungin eteläpuolella asuinalueen läpi sataman eteläpuolelle.
Valuma-alue

Valuma-alueen pääuoma muodostuu yksin omaa Aurajoen uomasta, joka on 19 kilometriä pitkä. Valuma-alueen pinta-ala on noin 110 neliökilometriä, mikä tekee alueesta keskimäärin viisi kilometriä leveän. Siksi ovat sen sivuojat lyhyitä. Poikkeuksen tekee Ruoko-oja (ven. Руокооя ), jonka pituus on 10 kilometriä ja sen oma sivuoja Konkelo-oja (ven. Конкелооя), jota kutsuttiin vanhoissa suomalaisissa kartoissa Saviojaksi. Pääoman sivuojia ovat alhaalta ylöspäin lueteltuina Sorniioja, Reto-oja ja Vaunusillanoja (ven. Ваунуслланоя). Latvaosuudella Aurajoki virtaa Latvalammen läpi.
Huomioita

1 2  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Аурайоки (река, впадает в Ладожское озеро).
1 2  Asia katsottu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.