stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Madeirankaninkeltto

| Madeirankaninkeltto |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit
Suku::  Kaninkeltot Andryala
Laji::  crithmifolia
Kaksiosainen nimi
 Andryala crithmifolia  Aiton 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Madeirankaninkeltto eli madeiranandryala (Andryala crithmifolia, lajinimi "merifenkolinlehtinen") on Madeiralla kotoperäisenä kasvava uhanalainen asterikasvilaji. Laji esiintyy Madeiran saaren etelärannikolla Funchalin lähellä melko suppealla alueella. Se kasvaa kalliorinteillä. Madeirankaninkeltto on alun perin ollut yleisempi, mutta sen kasvualue sijoittuu juuri Madeiran tiheimmin asutetulle seudulle. Lajista on nykyisin jäljellä enää kaksi kaupunkialueen keskelle jäänyttä erillistä populaatiota ja yksilömäärän luonnossa arvioidaan olevan 50–250. Madeirankaninkeltto on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi vuodesta 2011 alkaen.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Andryala crithmifolia Aiton
Markkinointitutkimus

Markkinointitutkimus on toimenpide, jolla systemaattisesti kerätään ja analysoidaan tietoa esimerkiksi markkinoista, markkinoinnista, mainonnasta tai imagosta.
Markkinointitutkimus sekoitetaan helposti markkinatutkimukseen, joka kuitenkin on edellistä suppeampi käsite. Markkinatutkimuksen avulla pyritään ymmärtämään paremmin markkinaa ja siellä vaikuttavia tekijöitä kun taas markkinointitutkimuksella tarkoitetaan kaikkea sitä tutkimusta jolla pyritään ymmärtämään paremmin yrityksen liiketoimintaympäristöä ja erityisesti asiakasrajapintaa.
Markkinointitutkimuksen käyttötarkoitukset:
Markkinoinnin tai mainonnan tehokkuuden mittaaminen
Toimivimpien markkinointikanavien hahmottaminen
Uusien markkinointi- tai mainontamahdollisuuksien hahmottaminen
Yrityskuvan tai imagon kohottaminen
Markkinointi- ja myyntitoiminnan tuotos-panossuhteen parantaminen
Kilpailuedun tutkiminen
Asiakastyytyväisyystutkimukset
Markkinointitutkimuksen tyypillinen toteutusprosessi:
Ongelman tai tavoitteen määrittäminen
Tutkimuskonseptin luominen
Tiedonkeruu
Analysointi
Käytäntöön soveltaminen
Markkinointitutkimuksia toteuttavat Suomessa esimerkiksi markkinointitutkimusalan yritykset.
Aiheesta muualla

SMTL (Suomen Markkinatutkimusliitto) (Arkistoitu – Internet Archive)
ESOMAR (European Society for Opinion and Marketing Research) (englanniksi)
The Market Research Society (englanniksi)
Marketing Research Association (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Malta kesäolympialaisissa 2016

Malta osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti seitsemän urheilijaa neljässä lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi uimari Andrew Chetchuti.
Joukkue > Ammunta

William Chetchuti – miesten kaksoistrap
Eleanor Bezzina – naisten 10 m ilmapistooli ja 25 m pistooli
Joukkue > Painonnosto

Kyle Micallef – miesten alle 85 kg
Joukkue > Uinti

Andrew Chetchuti – miesten 100 m vapaauinti
Nicola Muscat – naisten 50 m vapaauinti
Joukkue > Yleisurheilu

Luke Bezzina – miesten 100 m
Charlotte Wingfield – naisten 100 m
Markkinointitutkinto, MKT

Markkinointitutkintoon, MKT, kouluttaminen on päättynyt. Tutkintokoulutusta järjesti Markkinointi-instituutti vuosina 1959−2016. Päätökseen lopettaa koulutus vaikuttivat asiakastarpeiden sekä markkinoinnin muutokset yritysmaailmassa. Tutkinnon suoritti vuosina 1959–2016 noin 7000 opiskelijaa.
---
Markkinointitutkinnossa, MKT syvennytään strategisen markkinoinnin suunnittelemiseen ja toteuttamiseen. Koulutus sopii markkinointia suunnitteleville, toteuttaville ja johtaville henkilöille sekä muiden alojen asiantuntijoille, jotka haluavat perehtyä strategiseen markkinointiin. Koulutuksen aikana laaditaan markkinointistrategiaan pohjautuva markkinointisuunnitelma.
Markkinointitutkintoa, MKT järjestetään sekä yksilökoulutuksena että räätälöitynä yrityskoulutuksena. Tutkinto käynnistyy 10 kertaa vuodessa ja sen kesto vaihtelee 9 ja 12 kuukauden välissä. Markkinointitutkinnon suorittaminen edellyttää 14 opintoviikon eli 21 opintopisteen suorittamista. Opinnot hyväksytysti suorittanut voi käyttää nimensä ja tittelinsä yhteydessä lyhennettä MKT. Suomessa tutkintoon kouluttaa Markkinointi-instituutti.
MKT-tutkinnon on suorittanut tähän mennessä yli 6 500 opiskelijaa.
Koulutuksen sisältö

Markkinointitutkinto koostuu yhdestä kiinteästä ja kolmesta vapaavalintaisesta kurssista. Kiinteä kurssi on Strateginen markkinointi.
Kolme vapaavalintaista kurssia voi valita seuraavista:
Suuntana sosiaalinen media
Integroitu kampanjasuunnittelu
Viestinnän suunnittelu
Tutkimukset markkinoinnissa
Maja Salvador

| Maja Salvador |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. lokakuuta 1988 (ikä 36) Aparri, Cagayan, Filippiinit
Ammatti:  näyttelijä, malli, laulaja, tanssija
Näyttelijä
Aktiivisena:  2003–
Aiheesta muualla
IMDb
Maja Salvador (s. 5. lokakuuta 1988 Aparri, Cagayan, Filippiinit) on filippiiniläinen näyttelijä, malli, laulaja ja tanssija. Hän on esiintynyt muun muassa seuraavissa televisiosarjoissa:
Minsan Lang Kita Iibigin, 2011
Ina, Kapatid, Anak, 2012–2013
The Legal Wife, 2014
Bridges of Love, 2015
Wildflower, 2017–2018
The Killer Bride, 2019–2020.
Marilyna

| Marilyna |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Marilyna  Hardy, 1982
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marilyna on pallokalojen suku, johon kuuluu kolme lajia. Ne elävät murtovedessä kuten mangrovemetsissä Tyynenmeren rannoilla.
Lajit

Marilyna darwinii (9,5 cm)
Marilyna meraukensis (19 cm)
Marilyna pleurosticta
Marriott In-Flite Services

| Marriott In-Flite Services |
| --- | --- |
Markkina-arvo:  500 milj. USD (1988)
Perustettu:  1937
Perustaja:  J. Willard Marriott Sr.
Lakkautettu:  1989
Toiminta-alue:  maailma
Toimiala:  lentokoneruoka
Liikevaihto:  800 milj. USD (1988)
Henkilöstö:  19 000 (1988)
Emoyhtiö:  Marriott International
Marriott In-Flite Services oli Marriott International -konsernin omistama lentokoneruokaa tarjoava yhtiö.
Marriott In-Flite Services perustettiin 1937. Se myytiin yhtiön toimivan johdon perustamalle Caterairille vuonna 1989. Viimeisenä vuonnaan se oli mailman suurin lentokoneruokayhtiö, joka palveli noin 150 lentoyhtiötä 108 kentällä. Se työllisti 19 000 ihmistä.
Marriott lähti lentokoneruoka-alalle, kun vuonna 1937 Hooverin lentoaseman lähellä sijainneet Hot Shoppe -ravintolan tarjoilija kertoi  J. Willard Marriott Sr.:lle, että monet asiakkaat ostivat eväitä lennolle. Marriott ehdotti Eastern Air Transportille että hänen yhtiönsä voisi toimittaa matkustajille lounasrasioita suoraan koneeseen. Vuodessa palvelu levisi muihinkin lentoyhtiöihin.
Maja Åskag

| Maja Åskag |
| --- | --- |
 Maj Åskag vuonna 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. joulukuuta 2002 (ikä 21) Eskilstuna
Kansalaisuus:   Ruotsi
Uran tiedot
Laji:  pituushyppy, kolmiloikka
Seura:  Råby-Rekarne FIF
Valmentaja:  Robert Söderlind-Odin Kristina Andersson
Saavutukset
Ennätykset:  Pituushyppy 6,75 (2023)  Kolmiloikka 14,27 (2023)
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten yleisurheilu.U20 MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten yleisurheilu.U20 MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten yleisurheilu.U20 MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Nairobi 2021 | Pituushyppy |  |
|  Kultaa | Nairobi 2021 | Kolmiloikka |  |
| U20 EM-kilpailut  | U20 EM-kilpailut  | U20 EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tallinna 2021 | Pituushyppy |  |
|  Kultaa | Tallinna 2021 | Kolmiloikka |  |
| U23 EM-kilpailut  | U23 EM-kilpailut  | U23 EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Tampere 2023 | Pituushyppy |  |
|  Hopeaa | Tampere 2023 | Kolmiloikka |  |
Maja Åskag (s. 18. joulukuuta 2002 Eskilstuna) on ruotsalainen pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja, joka on saavuttanut kansainvälisiä ikäluokkamestaruuksia ja -mitalisijoja (U20 ja U23) 2020-luvun alkupuoliskolla. Päälajina on ollut kolmiloikka siirryttyään aikuisten sarjan kansainvälisin kisoihin.
Maja Åskag otti Ruotsin mestaruusmitaleja vuosina 2019-2021. Ensimäiset mestaruutensa 2022 pituushypyssä ja 2023 kolmiloikassa. Hän on edustanut Ruotsia vuosien 2022 ja 2024 EM-kisoissa sekä vuoden 2023 MM-kisoissa karsiutuen kuitenkin alkukilpailuissa. Hänet on valittu vuoden 2024 Pariisin olympialaisiin kolmiloikan edustajaksi.
Åskag saavutti menestystä jo nuorten MM- ja EM-mestaruuskisoissa. Hän otti pituushypyn ja kolmiloikan hopeaa vuoden 2023 alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Espoossa. Hänellä on myös kultaa vuoden 2021 MM- ja EM-kisojen alle 20-vuotiaiden pituushypystä ja kolmiloikasta.
Pilkkasiipi

| Pilkkasiipi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Suomessa:
 Vaarantunut  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Mustalinnut Melanitta
Laji::  fusca
Kaksiosainen nimi
 Melanitta fusca  (Linnaeus, 1758) 

Katso myös
   Pilkkasiipi Wikispeciesissä   Pilkkasiipi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Melanitta fusca
Pilkkasiipi (Melanitta fusca) on suuri mustanpuhuva sorsalintu.
Koko ja ulkonäkö

Pilkkasiiven vartalonmuoto muistuttaa haahkaa. Koiraan höyhenpeite on samettisen musta lukuun ottamatta valkoisia läikkiä siivissä ja silmän alla. Nokka on paksu ja keltainen. Naaras ja nuori lintu ovat tummanruskeita, poskella on vaalea täplä ja siiven yläpinnalla laaja valkoinen kuvio. Niiden nokka on harmahtava.
Pilkkasiipi-yksilön pituus on 48–57 cm, siipien kärkiväli 95 cm ja paino 800–2 000 grammaa.
Naaraan matalan karheaa ääntä kuulee usein etenkin alkukesäisillä soidinlennoilla. Koiras taas on melko hiljainen.
Vanhin suomalainen rengastettu pilkkasiipi on ollut 21 vuotta 5 kuukautta vanha. Se on samalla Euroopan vanhin pilkkasiipi.
Levinneisyys

Pilkkasiipi pesii Euroopan, Aasian ja Pohjois-Amerikan pohjoisosissa. Suomessa pesii ulko- ja välisaaristossa sekä Pohjois-Suomen järvillä, parimäärä 13 000 – 17 000. Pesimäkanta on voimakkaasti taantunut 30 viimeisen vuoden aikana. Pilkkasiipi on muuttolintu, joka talvehtii Etelä-Itämerellä ja Pohjanmerellä. Leutoina talvina pieni osa talvehtii Pohjois-Itämerellä. Euroopan pesimäkanta on 20 000 – 32 000 paria. Venäjällä pesii 50 000 – 70 000 ja Turkissa 15–50 paria.
Pesivät linnut saapuvat keväällä huhti-toukokuussa. Arktiset pesijät muuttavat vasta toukokuun lopulla. Alkukesällä havaitaan ulkosaaristossa voimakasta koiraiden sulkasatomuuttoa kohti etelää. Naaraat ja nuoret muuttavat melko huomaamattomasti syksyn kuluessa, ja usein pilkkasiivet viipyvät järvillä jäiden tuloon saakka.
Levinneisyys > Uhanalaisuus

IUCN luokitteli pilkkasiiven erittäin uhanalaiseksi ja allin vaarantuneeksi keväällä 2012, sillä niiden määrä oli Itämerellä romahtanut kymmenessä vuodessa vajaaseen puoleen. Vuoden 2015 uhanalaisuusarvioinnissa pilkkasiipi luokiteltiin vaarantuneeksi.
Elinympäristö

Merellä pilkkasiipeä esiintyy ulko- ja välisaaristossa, Pohjois-Suomessa taas kirkasvetisissä järvissä ja lammissa. Ulkosaaristossa pesimisen edellytyksenä ovat luotojen katajikot. Sisäsaaristosta laji on kadonnut, mikä saattaa johtua rannikon vesien sameudesta ja likaisuudesta.
Lisääntyminen

Pilkkasiiven pesintä alkaa myöhään, Etelä-Suomessakin vasta kesäkuussa. Soitimella koiras ja naaras lentelevät matalalla pesimäsaaren yllä huimaa vauhtia, naaraan raakkuessa karheasti. Ennen haudonnan alkamista pariskunnat partioivat pesimäsaaren rantavedessä. Pesä on tavallisesti katajan tai muun kasvillisuuden suojassa, joskus melko avoimesti mättään kupeessa. Naaras munii 7–10 munaa, jotka ovat hieman kananmunaa suurempia ja väriltään kermankeltaisia. Naaras hautoo munia noin 4 viikkoa.
Pilkkasiiven poikaset ovat pesäpakoisia ja seuraavat heti emoaan vesille. Ne oppivat lentämään vasta 9–10 viikon ikäisinä. Jos muninta alkaa siis kesäkuun puolivälissä, ovat poikaset lentokykyisiä syyskuun lopulla. Pilkkasiipinaaras on huono poikueensa puolustaja, ja isot lokit saattavat helposti hotkia suihinsa koko poikueen. Pilkkasiiven onneksi suuri osa lokeista lähtee kohti etelää jo heinäkuussa.
Ravinto

Pilkkasiipi syö nilviäisiä, kuten simpukoita ja kotiloita.
Aiheesta muualla

Koskimies, Jukka 1955: Juvenile Mortality and Population Balance in the Velvet Scooter (Melanitta fusca) in Maritime Conditions. - Acta XI Congr. Int. Orn. Congr. s. 476–479.
Koskimies, Jukka 1957: Verhalten und Ökologie der Jungen und der jungenfuhrenden Weibchen der Samtente. (Zur Fortpflanzungsbiologie der Samtente, Melanitta f. fusca (L.) II). - Ann. Zool. Soc. "Vanamo" 18:1-69.
Koskimies, Jukka & Routamo, E. 1953: Zur Fortpflanzungsbiologie der Samtente Melanitta f. fusca (L.) I. Allgemeine Nistökologie. - Papers on Game Research 10:1-105.
Mikola, J., Miettinen, Mika, Lehikoinen, Esa & Lehtilä, K. 1994: The effects of disturbance caused by boating on survival and behaviour of Velvet Scooter Melanitta fusca ducklings. - Biological Conservation 67:119-124.
Pilkkasiipi Lintukuva-verkkopalvelussa
LuontoPortti: Pilkkasiipi (Melanitta fusca)
ITIS: Melanitta fusca (englanniksi)
Pekka Kostiainen

Pekka Olavi Kostiainen (s. 16. maaliskuuta 1944 Jyväskylä) on suomalainen säveltäjä ja kuoronjohtaja. Kostiainen valmistui kanttori–urkuriksi Sibelius-Akatemiasta vuonna 1968. Sävellysopintojaan hän jatkoi professori Jouko Tolosen johdolla ja suoritti sävellysdiplomin vuonna 1973. Sen jälkeen hän on suorittanut sävellyksen jatko-opintoja ohjaajinaan Einar Englund, Joonas Kokkonen ja Einojuhani Rautavaara.
Kostiainen on toiminut Pohjan suomalaisen seurakunnan kanttori–urkurina 1969–1971 ja Jyväskylän yliopiston musiikin lehtorina 1971–2000. Vuodesta 2000 alkaen hän on ollut vapaa säveltäjä ja kuoronjohtaja. Hänet tunnetaan laajalti myös ulkomailla etenkin kuoromusiikin säveltäjänä. Kostiainen johti perustamaansa Jyväskylän Musica-kuoroa vuodesta 1977 vuoteen 2018, ja vuosina 1994–2008 hän toimi Jyväskylän musiikkiluokkien Vox Aurea -lapsikuoron johtajana. Vuonna 2004 hänet nimettiin Jyväskylän yliopiston kunniatohtoriksi. Kostiainen valittiin vuoden kuoronjohtajaksi vuonna 2005. Levy-yhtiö Alba Records on julkaissut jo kahdeksan CD-levyä nimikkeellä "Kostiainen conducts Kostiainen" esiintyjinä hänen omat kuoronsa, Musica-kuoro (6 levyä) ja Vox Aurea (2 levyä). Kostiainen kuuluu myös vapaamuurareihin.
Teosluettelo > Näyttämöteokset

Iliali (1977), kamaribaletti Eino Leinon näytelmään Lyydian kuningas Sulasol
Joukahaisen runo (1985), miniatyyri ooppera solisteille, lapsikuorolle ja sinfoniaorkesterille
Sammon tarina (2000–2003), Kalevalaan pohjautuva ooppera
Lakeuksien lukko (2005–2006), ooppera Artturi Leinosen samannimiseen romaaniin
Teosluettelo > Orkesteriteokset

Sinfonia jousille (1981) Sulasol
Sarja jousiorkesterille (1993)
Fantasia ja fuuga orkesterille (1994)
Promootiosarja (1996), baritonisolistille ja orkesterille
Valsi & Jenka (2003), klarinettiorkesterille Sulasol
Sinfonia nro 1 (2003)
Sinfonia nro 2 (2010)
Intermezzo (2011) puhallinorkesterille
Teosluettelo > Solistille ja orkesterille

Viulukonsertto (1978) Sulasol
Sellokonsertto (1979) Sulasol
Concerto non troppo (1982), fagotille, patarummuille, sekakuorolle ja orkesterille
Contraband (1984), konsertto huilulle, oboelle, klarinetille ja orkesterille (1984) Sulasol
Concertino (1986), pianolle ja orkesterille Fazer
Concerto grosso (1989), 3: lle sooloviululle, 2:lle soolosellolle ja jousille
Concertino kanteleelle ja orkesterille (1998)
Huilukonsertto (2010) Sulasol
Teosluettelo > Solistille, kuorolle ja orkesterille

Nuorisomessu (1970–1973) Sulasol
Cantate cantica socii (1976)
Kirkko (1977) kantaatti
Ehtoollinen (1980), kantaatti
Palvelin minä rikasta miestä (1982)
Häälaulu (1983)
Omat on virret oppimani (1983)
Tuli on tuima tie'ettävä (1983–1984) Sulasol
Sillä seudulla (1986), joululaulu Sulasol
Siitäpä nyt tie menevi (1987)
Paastorukous (1988), kantaatti
Ave Maria (1989) Sulasol
Pilailua (1991)
Pääsiäiskantaatti (1992) Sulasol
Helluntai-introitus (1993) Sulasol
Laulakaa ylistystä Herralle (1994), motetti
Siunattu hän, Kuningas (1994,) "Evankeliumimotetti Luuk. 19:38"
Salve, flos et decor ecclesiae (1995)
MIKÄ SE SUOMI ON? (1997), Kantaatti 150-vuotiaalle Maamme-laululle
Ramus virens olivarum / Gaudete / O Scholares (1997)
Perintö kantaatti (1997), mieskuoro Sirkkojen 100v juhlaan
Triduum Paschale (1999–2000), pääsiäisoratorio Sulasol
Tampereen Tuomiokirkon 100-vuotisjuhlakantaatti (2006)
Ladun hiihan laulajoille, osaaville tien ojennan, Kalevalainen kantaatti (2008)
Helluntailaulu, teksti Kaija Pispa (2009)
Magnificat mezzosopraanolle, sekakuorolle ja soitinyhtyeelle (2010)
ABC, Ab alio exspecto mieskuorolle ja puhallinorkesterille (2011)
Requiem solisteille, sekakuorolle ja orkesterille (2014)
Teosluettelo > Kamarimusiikki

Hommage á Prokofieff puhallinkvintetille
Kaksi Jousikvartettoa Sulasol
Iliali (Kamaribaletti) clar., fag., Pf Sulasol
Kolmoispolska klarinetille ja jousikvartetille
Puolukka ja Mansikka Sopr., fl., 2 clar., 2 fag., vlno
Divertimento 2 cla., fag./bassclar. Sulasol
Pianosonaatti Sulasol
Sonaatti klarinetille ja pianolle Fazer
Sonaatti viululle ja pianolle Sulasol
Sonatiini alttoviululle ja pianolle Fazer
Kitarakvintetto(kitara ja jousikvartetti) Sulasol
Cappriccio á Quattro Kantele
Menuetti, Välisoitto ja Sottiisi viululle ja pianolle Modus-musiikki
RasaVilli VisaRalli pianolle 4-kätisesti Modus-musiikki
Noin viisi pientä bagatellia huilulle ja cembalolle/pianolle
Finnish Moods huilulle ja pianolle
Teosluettelo > Sooloteokset

Preludi, fuuga ja toccata uruille (1968) Sulasol
Pianosonatiini (1968)
Partita “Hyvä on Herra” uruille (1971), Sulasol
Urkumessu   (1974), Sulasol
Fantasia  uruille (1976), Fazer
Pianosonaatti (1977)
Vintti-Sarja pianolle (1978), Fazer
Neljä pientä preludia   pianolle (1984)
Imbroglio kanteleelle (1984)
Lumikki ja seitsemän kääpiötä pianolle (1990), Otava
Urkupartita: “Maa on niin kaunis” (1992), Sulasol
Toccata uruille (1992) Sulasol
Preludi, Interludeja ja Postludi uruille/harmonikalle (1993) Sulasol
February  pianolle (1995)
7 x 7 for Guitar (1997)
2 Preludia ja fuugaa Harmonikalle, (1999) Sulasol
RasavilliVisaralli, piano-duo 4-kädelle (2000) Modus-musiikki
Kesäfantasia, urut (2003) Ke.Frankfurt am Main 21.9.2003, Matti Vainio Sulasol
Lapsisarja, harmonikka (2004) Sulasol
Sammaltava sammakko
Ankkatanssia Pohjanmaalla
Surullinen siili
Muurahaispesä
Muurahaiskarhu
Contemplations for Kantele, (2007)
Invocatio e Pastorale for Guitar, (2009)
Syysfantasia, urut (2009)  Sulasol
Kuoroteokset > Naiskuorolle

Moni kakku päältä kaunis..., Neljä laulua  naiskuorolle, Kanteletar (1979), Fazer
Ave Maria  2:lle sopraano- ja 2:lle alttosolistille, naiskuorolle ja uruille/jousikvartetille/jousiorkesterille (1989)
Satakieli, Mika Waltar (1989) Sulasol
Regina Angelorum, kahdelle 3-ääniselle naiskuorolle (1992) Sulasol
Larin-Kyösti-Sarja, Neljä laulua naiskuorolle (1993) Naiskuoroliitto
Kaukametsä, Aleksis Kivi (1998) Sulasol
Ellös nyt, hyvä isoni (Kalevala runo 24: 347–362) (1999) Sulasol
Mater Christi, text. by Litanies de la Vierge (2005) Sulasol
Speculum justitiae, text. by Litanies de la Vierge, SSSSAA (2006) Javier Buston tilaus. Sulasol
Peipposen pesä, Kolme laulua naiskuorolle Juhani Peltosen runoon ”Vuosiyöt” (2006) Sulasol
Pitkittyi moni yö
Peipposen pesä
Kesä irtoaa
Merkillinen mies, teksti Juhani Peltonen (2007) Sulasol
Veni, Amica mea, Vulgata (2008) Ladies' Choir ANGELICA Kunitachi College of Music:n tilaus, ke Tokio 31.1.2009 Angelica joht. Ko Matsushita. kesto 4’ Sulasol
Lähen nyt tästä kuin lähenki, Kalevala (2009) Sulasol
Kuoroteokset > Mieskuorolle

Käy laulamaan (1981, Iris Lahtinen) Sulasol
Kolm' on miehellä pahoa (1981, Kanteletar)  Sulasol
Kilvan-laulajat (1982, Kanteletar) Sulasol
Soutulaulu (1983, V.A. Koskenniemi) Sulasol
Yö alinomainen (1984, Kalevala) Sulasol
Vipusen manaukset (1984, Kalevala) Sulasol
Kapina (1984, Lauri Viita/Pekka Kostiainen) Sulasol
Väinämöisen tuonelanmatka, lapsikuorolle, mieskuorolle ja tenorisolistille (1989, kansanruno) Sulasol
Koiruuksia (ja Pihlajanmarjat), Viisi laulua mieskuorolle ja baritonisolistille (2003, Jukka Itkonen) Sulasol
Opaskoira
Poliisikoira
Karjalankarhukoira
Palle, koditon koira
Ja pihlajanmarjat
Virgo prudentissima (2008, text. by Litanies de la Vierge) Sulasol
Rukous uuden aikakauden alkaessa, mieskuorolle ja uruille (2012) Sulasol
Christmas Gloria (2013) Sulasol
Yksinlaulut

Perhonen, hassu varpunen (1972), laulusarja sopraanolle, mezzosopraanolle ja pianolle. Teksti: Eeva-Liisa Manner
Mökösen pennut
Sateinen päivä
Musta Petteri
Konsertti
Kukko ja kana
Juna
Herra Simosammakko
Kimalaisten kehtolaulu
Kauhea asia
Maukas kaali
Sorja Heinänen
Sielussa hiljaa soi (1973), kolme joululaulua lauluäänelle ja uruille/pianolle. Teksti: Martti Korpilahti Sulasol
Vanha jouluvirsi
Oi Betlehem
Joululaulu
Puolukka ja Mansikka (1975–1976), mezzosopraanolle, viululle, huilulle, 2 klarinetille, 2 fagotille.
Tiellä (1979), laulusarja mezzosopraanolle tai baritonille ja pianolle. Teksti: Arvi Kivimaa Sulasol
Nuoruus
Löytäjä
Lähtöön
Tiellä
Kahdenlainen kirkkomaa (1980), kaksi laulua sopraanolle tai tenorille ja pianolle. Teksti: V. A. Koskenniemi 1981 Sulasol
Keväinen kirkkomaa
Nocturne
Rukouksia Valamosta (1990), tenori ja baritoni solistille, nokkahuilulle ja uruille. Teksti: ortodoksirukouksia. Ensiesitys: Pekka Kostiainen, tenori, Hannu Ikonen, baritoni, Jukka Louhivuori, nokkahuilu, Petri Lintunen, urut, Jyväskylä, 13. helmikuuta, 1994.
Kolme laulua Raamatun sanoihin (1992–1995), baritonille ja pianolle/uruille.
Veljessovun siunaus (1992). Teksti: Psalmi 133.
Autuas se ihminen (1994). Teksti: Sananlaskujen kirja 3:13–20.
Herra on Jumala (1995). Teksti: Psalmi 118:27–29.
Pyhän Birgitan Messu (1996), lauluäänelle ja pianolle/uruille. Teksti: katolinen messu.
Tuutulaulu (1997), lauluäänelle ja pianolle. Teksti: Erkki Lehtinen.
Tänä iltana sade kuin viini (1998), laulusarja baritonille tai altolle ja pianolle. Teksti: Erkki Lehtinen. Ensiesitys: Riku Pelo, baritoni, Tiina Tolonen, piano, Jyväskylä, 21. marraskuuta, 1999.
Keväällä
Leskenlehti
Kujerrusta
Katrilli
Satamassa
Satiirinen sarja (2001), baritonille ja pianolle. Teksti: Lauri Viita.
Urkumessu ja aarioitan (2001), sopraanolle ja uruille. Teksti: trad. ja Raamattu. Ensiesitys: Anna-Kristiina Kaappola, sopraano, Matti Vainio, urut, Jyväskylä, 26. heinäkuuta, 2001.
Vuorisaarnasta (2001), sopraanolle tai tenorille ja uruille. Teksti: Raamattu. Ensiesitys: Jyväskylä, 2001.
Syksy (2005), bassolle ja pianolle. Teksti: Lauri Pohjanpää.
Aiheesta muualla

Finnish Music Information Centre FIMIC
Pekka Kostiainen, Jyväskylä Musica-kuoro
Massby

Massby on kylä Sipoossa, Itä-Uudenmaan maakunnassa. Massbyn kylän sivuitse kulkevat Sipoonjoki ja valtatie 7 (E18), jonka liittymästä nro 55 on yhteys Massbyn läpi kulkevalle seututielle 170.
Markku Koli

Koli vuonna 2011
Markku Juhani Koli (s. 28. joulukuuta 1953 Oulu) on suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti evp.