stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aurejärven valuma-alue
Alueen kuvaus > Aurejärven alue (35.573)

Aurejärven alue käsittää kaikki ojat ja järvet, jotka laskevat suoraan järveen. Alue päättyy Kukkaroisen laskukohtaan sen yläpuolelle ja alueen kaakkoisosa ylettyy Seitsemisen kansallispuistoon asti, missä sijaitsevat Vähä Kivijärvi ja Ahvenlammi. Kaakossa sijaitsee myös suuri Ainesjärvi. Aurejärven alueen itäraja seuraa melko läheltä Aurejärven rantaa. Pienelle alueelle mahtuu vain pieni Sammakkolampi ja Itä-Auren ympäristössä Tuomiojärvi ja Vehkoslampi. Vähä Mustajärven valuma-alueen laskuojan pohjoispuolella sijaitsevat vielä pienet Iso Äijäjärvi ja Pikku Äijäjärvi. Aurejärven pohjoispäähän laskee Iso-Tervajärven valuma-alueen vedet ja vielä Ylöjärven puolella järven länsipuolella ovat Saukkolampi, Pikku Saukkolampi, Kiisonlampi ja Monganlampi. Länsipuolen keskivaiheella alue kapenee lähes järven rantaan kiinni. Siellä sijaitsee pieni Koirajärvi. Etelämpänä järveen laskee Jänisojaa myöten Jänisojan valuma-alueen vedet.
Alueen kuvaus > Sammatinjoen valuma-alue (35.574)

Vaikka kartoissa kolme kilometriä pitkä Sammatinjoen osuus alkaa Sammatinjärvestä ja päättyy Jaakkolanjärveen, voidaan samalla nimellä kuvailla joen jatkumoa Lehtijärveen (5 km) tai Ruojärveen asti (7 km). Matkalla olevia järvet ja lammet ovat joen laajentumia tai läpivirtausjärviä. Lähtemällä liikkeelle valuma-alueen alajuoksulta, on valuma-alue helppo kuvailla. Ruojärveen laskee Lehtijärven 300 metriä pitkä joen laskuosuus. Noin 1,1 kilometriä pitkään Lehtijärveen laskee Ylisenlammen 30 metriä pitkä uoma. Ylinenlampi on vain 300 metriä pitkä. Sen yläpuolella sijaitseva Marjolammen laskuosuus on vain 150 metriä pitkä. Tähän uomaan laskee oikealta eli lännestä Korpiluoma, joka on Korpilammen kaksi kilometriä pitkä laskuoja. Pääuoman seuraava järvi sijaitsee vasta Holmanmäellä, josta alkaa 1,2 kilometriä pitkä joen osuus. Sen luusua sijaitsee Jaakkolanjärven eteläisessä osassa, jota kutsutaan Haavistonlammeksi. Jaakkolanjärvi voidaan jakaa kolmeen järvialtaaseen, joista keskimmäinen on nimeltään Saaresjärvi. Samanniminen järvi sijaitsee saman valuma-alueen latvoilla. Kolmen vesialtaan rypäs on soistumassa umpeen.
Valuma-alueen latvavedet laskevat Saaresjärven kautta etelään. Voidaan ajatella, että Sammatinjoki saakin alkunsa Saaresjärvestä tai Saaresjärven laskuojan yhtymäkohdasta, sillä Sammatinlampi sijaitsee pääuomasta katsoen hieman sivussa. Puoliväliin pääuomaa laskee idästä pienen Koivulammen laskuoja. Peräjärven laskuoja yhtyy tähän uomaan noin 300 metriä alempana kuin missä Saaresjärven luusua sijaitsee. Kolulampi laskee Sammatinjokeen idän suunnasta kolmikilometristä suo-ojaa myöten. Saaresjärveen laskee Lylyjärvi viisi kilometriä pitkää laskuojaansa Harainluomaa myöten. Lylyjärveen laskevat vuorostaan Reppulampi ja Hakojärvi, jotka ovat valuma-alueensa latvajärviä.
Alueen kuvaus > Liesijärven valuma-alue (35.575)

Valuma-alueen pääjärvi on sen suurin järvi Liesijärvi. Sen laskuoja Liesioja laskee Vahojärven luoteispäähän. Valuma-alue on suurimmaksi osaksi tiheästi ojitettua suota. Suoalueen pääasiallinen johto-oja Kurkiluoma tuo suovedet Liesijärveen. Yksi sivuojista laskee myös Haukilammen vedet Liesijärveen.
Alueen kuvaus > Jänisojan valuma-alue (35.576)

Jänisojan valuma-alue on pinta-alaltaan pieni ja siinä on vain kolme järveä. Jänisjoki laskee Aurejärven länsirannalle Jänislahteen, joka on Suksilahden peräosa. Aivan Jänisojan suun lähelle laskee Jänislammen vajaa puoli kilometriä pitkä laskuoja. Jänisoja lähtee liikkeelle eteläisen Jänisjärven eteläpäästä. Toinen Jänisjärvi sijaitsee edellisen järven pohjoisempuolella. Näitä pikkujärviä kutsutaan yhteisellä nimellä Jänisjärvet. Niiden välissä on vain 250 metriä pitkä laskuoja.
Alueen kuvaus > Iso-Tervajärven valuma-alue (35.577)

Iso-Tervajärven valuma-alueen vedet virtaavat kaikki Iso Tervajärven läpi. Iso Tervajärven yläpuolella monet ojat laskevat valuma-alueen järviin tai suoraan Tervajokeen, joka virtaa Ruuppalammen läpi Iso Tervajärveen. Tervajoki alkaa Vähä Tervajärvestä, joka sijaitsee tiheästi ojitetun suon keskellä. Vähä Tervajärven kautta laskevat myös Iso Kivinevan reunasoiden laskuojat sekä Pikku Kivijärvi ja Iso Kivijärvi. Myllyluoma, joka yhtyy Tervajokeen aivan Vähä-Tervajärven alapuolelle, alkaa Talasjärvestä Talasojan nimisenä. Talasojaan päätyvät Talasnevan turvetuotantoalueen kuivatusvedet. Talasjärven kautta laskee Pahkanevan länsipuolen suo-ojat ja Pahkalammin vedet.
Alueen kuvaus > Vähä Mustajärven valuma-alue (35.578)

Valuma-alueen ja myös samalla Vähä Mustajärven laskuoja on Riitinoja eli Vanhaoja, joka on oikaistu paristakin kohtaa ja se laskee Aurejärven Riitinlahteen. Valuma-alueen suurimmat järvet laskevat Vähä Mustajärveen ketjussa ja ne ovat alajuoksulta lukien Heinuu, Poikelisjärvi ja Iso Mustajärvi.
Jakopuro eli Jako-oja laskee Vähä Mustajärveen melko kaukaa etelän suunnalta. Lähtien liikkeelle alajuoksulta, voidaan luetella kaikki lammet ja järvet, jonka läpi se virtaa. Etelästäpäin laskevassa ojassa tulee ensimmäisenä vastaan pieni Akkalammi, sitten suurempi Paskolampi, siihen idästä laskeva pieni Hirsilammi ja vielä siihen kaakosta laskevat Pikku Vehkoslammi ja Iso Vehkoslammi. Iso Vehkoslammiin laskee etelästä Iso-oja, joka on Pitämälammin laskuoja ja vielä koillisesta siihen laskee Koukerolammien ja Pohjalammin yhteinen laskuoja. Jako-ojaan yhtyy vielä etelästäpäin Kivijärven laskuoja.
Heinuuseen laskee Särkijärven lyhyt laskuoja ja suurempi Heinuunoja. Heinuunojaan yhtyy pohjoisesta Neulalamminoja, joka on Alisen Neulalammen, Keskisen Neulalammen ja Ylisen Neulalammen yhteinen laskuoja. Heinuunoja on samalla myös Poikelisjärven laskuoja. Poikelisjärveen laskee etelärantaan suo-ojaa myöten Pahalammi ja kaakkoisrantaan Teeriojaa myöten Teerijärvi. Järven pohjoispäähän laskeen pieni Soppalammi.
Valuma-alueen suurin järvi Iso Mustajärvi laskee Poikelusjärveen Myllyjokea myöten. Sen pohjoispäähän laskee Kaviolampi, itärantaan Vääräjärvi ja Pikkulammi sekä eteläiseen Aureenlahteen Ryyppylammi.
Alueen kuvaus > Pitkäjärven valuma-alue (35.579)

Pienen valuma-alueen keskusjärvi on Pitkäjärvi, joka laskee 250 metriä pitkän laskuojan kautta Aurejärven Mertuulammin lahteen. Pitkäjärveen laskee ympäristön metsäojia sekä muiden järvien laskuojia. Eteläpäähän laskee Pahalammin kautta virtaavaa laskuojaa myöten suurempi Valkeajärvi. Valkeajärveen laskevat Vähä Valkeajärvi pohjoisen suunnasta ja Salmijärvi Seitsemisen kansallispuistosta eli etelän suunnasta. Pitkäjärven keskivaiheille laskee kaivettuja metsäojia myöten Liikalammi.
Aiheesta muualla

Järviwiki: Aurejärven valuma-alue
(35.5)
Audible

Audiblen logo
Audible on yhdysvaltalainen Amazonin omistama maailman suurin äänikirjojen ja puheviihteen tuottaja ja jakelija. Audiblella on asiakkaita yli 150 maassa.
Audible Inc. perustettiin vuonna 1995, ja se julkaisi vuonna 1997 ensimmäisen mobiililaitteissa toimivan äänisoittimen Audible MobilePlayerin. Vuonna 2000 yritys otti käyttöön kuukausimaksulla toimivan tilausmallin. Audible laajensi toimintaansa 2000-luvun alussa muun muassa Saksaan, Britanniaan ja Ranskaan. Amazon osti Audiblen vuonna 2008. Audible-sovelluksen voi ladata iPhone- tai Android-laitteelle App Storesta tai Google Playsta.
Audilio Aguilar Aguilar

Audilio Aguilar Aguilar (s. 4. elokuuta 1963) on panamalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Santiago de Veraguasin hiippakuntaan 4. elokuuta 1990 ja nimitettiin Colón-Kuna Yalan hiippakunnan johtoon 18. kesäkuuta 2005. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Giambattista Diquattro, jota avustivat José Dimas Cedeño Delgado ja Carlos María Ariz Bolea.
Aguilar Aguilar sai 30. huhtikuuta 2013 nimityksen Santiago de Veraguasin piispaksi. Hänet asetettiin virkaansa 30. kesäkuuta.
Aleksandra Vojnevska

Aleksandra Vojnevska (myös Vojneska, mak. Александра Војнеска; s. 2. toukokuuta 1981 Skopje) on pohjoismakedonialainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili pikajuoksussa. Hän edusti seuratasolla PAK 7-mi Majia.
Vojnevska pääsi 200 metrillä puolivälieriin alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 2000. Hän osallistui Ateenan olympialaisissa 2004 100 metrin kilpailuun, jossa hän putosi alkuerissä juostuaan matkan 12,15 sekunnissa. Vojnevska jäi ensimmäiselle kierrokselle myös EM-kisoissa 2006 ja MM-kilpailuissa 2007.
Vojnevska pitää hallussaan maansa ennätyksiä 100 ja 200 metrin matkoilla.
Ennätykset

Lähde: Pohjois-Makedonian yleisurheiluliitto
100 m: 11,74 s (2004)
200 m: 23,75 (2004)
Aleksandra Vinitskaja

Aleksandra Vinitskaja
Aleksandra Aleksandrovna Vinitskaja (ven. Александра Александровна Виницкая, oikealta sukunimeltään Budzianik; 9. elokuuta 1847 Moskova – 18. huhtikuuta 1914 Pietari) oli venäläinen kirjailija.
Aleksandra Vinitskaja syntyi aatelisperheeseen mutta jäi kahdeksanvuotiaana orvoksi. Hän opiskeli valtion sisäoppilaitoksessa ja työskenteli opettajana ja muissa ammateissa. Vinitskaja sai Venäjän tiedeakatemian eläkkeen vuonna 1898.
Vinitskajan ensimmäinen ja parhaana pidetty teos oli vallankumouksellisesta nuorisosta kertova pienoisromaani Pered rassvetom (”Ennen aamunkoittoa”) vuonna 1881. Hän julkaisi lehdissä kertomuksia ja romaaneja, joiden aiheita ovat nuorison kasvatus, naisten vapautuminen ja yhteiskunnan ongelmat. Vinitskaja on kirjoittanut myös muistelmia, muun muassa Ivan Turgenevista.
Suomennettu teos

Meidän Nataša. Suom. Arja Pikkupeura. Teoksessa Mimotska ottaa myrkkyä: naisten kertomuksia 1800-luvun Venäjältä. Helsinki: SN-kirjat, 1990.
Bagnin kirkko

| Bagnin kirkko Bagn kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Sør-Aurdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1736
Suunnittelija:  Svend Olsen Traaseth
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  350
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bagnin kirkko (norj. Bagn kyrkje) on Sør-Aurdalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1736.
Kuvia

Eidsvollin kansalliskokousmies Hans Jacob Stabelin muistomerkki kirkon pihamaalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bagnin kirkko Wikimedia Commonsissa
Aviation Traders ATL-90 Accountant

| Aviation Traders ATL-90 Accountant |
| --- | --- |
 Accountant Farnborough’n ilmailunäyttelyssä 1957
Tyyppi:  matkustajalentokone
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Valmistaja:  Aviation Traders
Suunnittelija:  Toby Heal
Ensilento:  9. heinäkuuta 1957
Poistettu käytöstä:  1958
Tila:  romutettu
Valmistusmäärä:  1 
Valmistusvuodet:  1957
Kehityskustannukset:  650 000 puntaa
Aviation Traders ATL-90 Accountant oli Aviation Tradersin valmistama potkuriturbiinikäyttöinen matkustajalentokone. Douglas DC-3:n korvaajaksi tarkoitettu kone lensi ensilentonsa Southendissä 9. heinäkuuta 1957. Tilauksia ei kuitenkaan tullut, minkä seurauksena kehitysohjelma lopetettiin jo seuraavan vuoden tammikuussa ja ainoa valmistettu Accountant romutettiin vuonna 1960.
Historia > Koelennot ja hylkääminen

Accountant lensi ensilentonsa 9. heinäkuuta 1957 Southendissä. Ensilennon oli tarkoitus tapahtua jo viikkoa aiemmin, mutta teknikon kytkettyä testiä varten irrotetut moottorien palonsammuttimet epähuomiossa päälle koneen moottorit täyttyivät sammutusvaahdolla vain hetkeä ennen aiottua ensilentoa. Vaikka Accountantin pyrstö näytti ulkoisesti paljon keulaa painavammalta, totuus osoittautui ensilennolla toiseksi. Kone oli niin etupainoinen, että laskeutumisnopeuksilla edes korkeusvakainten suurin mahdollinen poikkeuttaminen ei riittänyt pitämään nokkaa ylhäällä. Koelentäjä onnistui laskeutumaan vasta, kun lennolla mukana ollut tarkkailija siirtyi ohjaamosta matkustamon takaosaan.
Koneen sarjatuotanto oli ongelma Aviation Tradersille, joka oli resursseiltaan huomattavasti pienempi kuin muut lentokonevalmistajat. Laker toivoi, että saatuaan tilauksia koneelle hän saisi jonkin toisen valmistajan rakentamaan koneet lisenssillä. Accountantia esiteltiin ensimmäisen kerran yleisölle 1957 Brittiläisten lentokonevalmistajien yhdistyksen Farnborough’n ilmailunäyttelyssä, jossa ohjelma alkoi ajautua vaikeuksiin. Tilauksia ei tullut, eikä potentiaalista kumppania sarjatuotantoa varten löytynyt. Mahdollisina kumppaneina pidettiin muiden muassa Hunting Percivalia, joka kuitenkin kehitti parhaillaan itse vastaavaa konetta, sekä Gloster Aviationia, joka olikin kiinnostunut tuotannon aloittamisesta. Se oli kuitenkin juuri liitetty Hawker-Siddeley Groupiin eikä siten voinut alkaa valmistaa Avro 748:n kilpailijaa.
Tilausten ja kumppanin puuttuessa Aviation Traders keskeytti Accountantin kehitystyön tammikuussa 1958. Kaikkiaan koneella lennettiin vain noin 50 tuntia, ja sen viimeinen lento tapahtui 10. tammikuuta. Sen jälkeen Lakerin Rolls-Roycelta lainaamat Dart-moottorit irrotettiin ja palautettiin Rolls-Roycelle. Suuri osa Accountantin suunnittelua ja tuotantoa varten palkatusta henkilöstöstä irtisanottiin. Ainoaksi jäänyt Accountant seisoi Southamptonin lentoaseman laidalla, kunnes se romutettiin vuonna 1960. Accountantin kehitystyö maksoi Freddie Lakerille 650 000 puntaa.
Suunnitellut versiot

Lähde:
ATL-90 Accountant – Keskimatkan matkustajalentokone.
ATL-92 Accountant – ATL-90:n sotilasversio.
ATL-93 Accountant – ATL-90:n sotilasversio.
ATL-95 Accountant II – Pidennetty versio ATL-90:stä, suunniteltu 42 matkustajalle.
ATL-95 Accountant – ATL-90:n kaksikerroksinen versio.
ATL-96 Accountant – ATL-90:n avattavalla nokalla varustettu rahtiversio.
Tekniset tiedot

Lähde: Aviastar
Yleiset ominaisuudet
Matkustajat: 28
Pituus: &&&&&&&&&&&&&018.093000018,93 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&025.015000025,15 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&07.07000007,70 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&&058.071000058,71 m²
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&&07693.&&&&007 693 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&&012928.&&&&0012 928 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 × Rolls-Royce Dart Mk.512 -potkuriturbiini; &&&&&&&&&&&01298.&&&&001 298 kW (&&&&&&&&&&&01765.&&&&001 765 hv) per moottori
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0475.&&&&00475 km/h
Matkalentonopeus: &&&&&&&&&&&&0470.&&&&00470 km/h
Lentomatka: &&&&&&&&&&&03364.&&&&003 364 km
Belle de Boskoop

Belle de Boskoop -omena.
Belle de Boskoop on Utrechtin alueelta, nykyisen Alankomaiden alueelta 1800-luvun alkupuolelta lähtöisin oleva omenalajike. Suosittuihin Golden Delicious ja Granny Smith -omenoihin verrattuna hapokas Belle de Boskoop sisältää jopa neljä kertaa enemmän C-vitamiinia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Belle de Boskoop Wikimedia Commonsissa
Alfa Arae

| α Arae |
| --- | --- |

HR-designaatio:  6510
HD-designaatio:  158427
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  2,76–2,90 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  -1,5 Mv
Valovoima:  5 800 aurinkoa
Spektriluokka:  B3Ve
Lämpötila:  19 000 K
Massa:  6,8 M☉
Säde:  4,4 R☉
Muuttujatyyppi:  BE
Pyörimisnopeus:  375
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Alttari
Rektaskensio (J2000):  17h 31m 50,4933s
Deklinaatio (J2000):  −49° 52′ 34,121″
Etäisyys:  240 ± 20 valovuotta (74 ± 5 pc)
Parallaksi:  13,46 ± 0,95 mas
Säteisnopeus:  0 km/s
Ominaisliike:  RA: −31.27 mas/yr Dec.: −67.15 mas/yr mas/v
Alfa Arae (α Arae / α Ara) on Maasta noin 240 valovuoden päässä sijaitseva pääsarjan tähti, joka on Alttarin tähdistön toiseksi kirkkain tähti. Sillä on näennäinen kaksoistähti CCDM J17318-4953B, mutta ne eivät sijaitse fyysisesti toisiaan lähellä.
Belle Gunness

| Belle Gunness |
| --- | --- |
 Gunness vuonna 1904.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Brynhild Paulsdatter Størsetgjerdet
Syntynyt: 11. marraskuuta 1859 Selbu, Norja
Kuollut: oletettavasti 28. huhtikuuta 1908 (48 vuotta) La Porte, Indiana, Yhdysvallat
Belle Gunness (synt. Brynhild Paulsdatter Størsetgjerdet; 11. marraskuuta 1859 Selbu, Norja – oletettavasti 28. huhtikuuta 1908 La Porte, Indiana, Yhdysvallat) oli norjalaissyntyinen nainen, joka tuli Yhdysvalloissa 1900-luvun alussa tunnetuksi sarjamurhaajana. Hän sai lempinimen Lady Bluebeard. Gunnessin uskotaan houkutelleen lehti-ilmoituksilla puolisoikseen rikkaita norjalaisamerikkalaisia miehiä ja sitten tappaneen heidät ja mahdolliset yhteiset lapset keräten samalla henkivakuutuskorvauksia. Gunnessilla uskotaan olleen kymmeniä uhreja. Hänen kotitilansa paloi vuonna 1908 ja sen raunioista löydettiin päätön nainen sekä kolme lasta, joiden oletettiin olevan Gunness perheineen. Tontin kaivauksissa löydettiin kymmenen miehen ja kahden naisen ruumiit sekä luunpalasia, jotka kuuluivat 30–40 eri henkilölle. Gunness ei varmuudella menehtynyt tulipalossa, ja havaintoja hänestä raportoitiin useiden vuosien ajan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Belle Gunness Wikimedia Commonsissa
Alfa (täsmennyssivu)

Alfa voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
alfa, kreikkalaisen aakkoston ensimmäinen kirjain
alfayksilö, johtava yksilö eläinlaumassa
Alfa, naisen etunimi
Alfa-pankki, venäläinen liikepankki
Alfa, italialainen kiinteän polttoaineen rakettiohjelma
ALFA, Virossa järjestettävä kansainvälinen soudun hallikilpailu
ALFA, meksikolainen teollisuusyritys
Alfa, suomalainen televisiokanava
Alfa, Projekti 705 -sukellusveneiden Nato-koodinimi
Alfan pysäkki, liikennepaikkalyhenne Alf, lakkautettu rautatieliikennepaikka Suomessa
Alfa, 1970-luvulla ilmestynyt skeptikkojen lehti
Alfa Romeo, italialainen automerkki.
Alfa, makeinen Fazerin Parhain makeissekoituksessa
Alfa, Blind Channel yhtyeen rumpali.
Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT

| Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT |
| --- | --- |

 AKT:n toimisto Helsingin Metallitalossa.
Perustettu:  1970
Toimiala:  Auto- ja Kuljetusalan ammattijärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  41 343 (1.1.2022)
Puheenjohtaja:  Ismo Kokko
Jäsenlehti:  AKT-lehti
Aiheesta muualla
[www.akt.fi Sivusto]
Infobox OKNimi-testi OK: 
Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT on auto-, kuljetus- ja ahtausalan työntekijöiden ammattiliitto, joka kuuluu Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK:hon. Sen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2021 Ismo Kokko.
Vuoden 2022 alussa AKT:llä oli noin 41 000 jäsentä, joista 85 % oli miehiä ja 15 % naisia. Jäsenet työskentelevät autoliikenne-, ahtaus-, säiliöauto- ja öljytuote-, matkailu-, huolinta- ja liikenneopetusaloilla sekä huoltokorjaamoissa ja terminaaleissa. AKT neuvottelee sopimukset 17 alalle. Liittoon kuuluu 122 ammattiosastoa, joista valtakunnallisia ovat SLSY (noin 1 700 jäsentä), Maili ry (noin 1 500 jäsentä) ja AKT:n Ulkomaankuljettajat ry (noin sata jäsentä). AKT:n keskustoimisto sijaitsee Helsingin Hakaniemessä.
AKT on tunnettu lakkoherkkyydestään työtaistelutilanteissa. Liiton pisimmät lakot vuosina 1976 ja 2000 kestivät viisi viikkoa.
Historia

AKT perustettiin vuonna 1970, kun Suomen Satamatyöntekijöiden Liitto (SL, perustettu 1905), Suomen Autoalantyöntekijäin Liitto (SAL, per. 1948) ja Auto- ja Kuljetustyöväen Liitto (AKL, per. 1960) yhdistyivät. AKT on Kansainvälisen kuljetustyöntekijöiden liiton (ITF), Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) ja Pohjoismaisen kuljetustyöntekijöiden liiton (NTF) jäsen. AKT on myös suomalaisen Kuljetusalan Ammattiliittojen Federationin jäsen.
Syksyllä 2011 AKT:n viestintävastaava Hilkka Ahde kanteli liiton puheenjohtaja Timo Rädyn toiminnasta työsuojeluviranomaisille. Ahde syytti Rätyä kiusaamisesta. Alkuvuodesta 2012 AKT:n hallintoelimet päättivät antaa Rädyn jatkaa tehtävissään ja antoivat potkut Ahteelle.. Myöhemmin Räty hyllytettiin ja Ahteen työsuhde palautettiin, ja kesällä 2012 Räty erotettiin.. Vuonna 2014 AKT ja liiton johto tuomittiin asiassa sakkoihin ja korvauksiin.
Historia > Puheenjohtajat

1970–1978 Martti Veirto
1978–1994 Risto Kuisma
1994–2001 Kauko Lehikoinen
2001–2012 Timo Räty
2012–2021 Marko Piirainen
2021– Ismo Kokko
Työehtosopimukset

| --- | --- |
 Ahtausalan vakinaisia ja ammattityöntekijäkuntaa koskevat työehtosopimukset  Ahtaus- ja huolinta-alan toimihenkilöiden työehtosopimus  Elintarvikealan automiesten työehtosopimus  Huolinta-alan varastoterminaali- ja satamatyöntekijöitä koskeva työehtosopimus  Huoltokorjaamoiden työehtosopimus  Huolto- ja jakeluasemien työehtosopimus  Junalauttaliikenteen telinvaihtoasemien työehtosopimus  Kaupan automiesten työehtosopimus  Kirjapainojen autonkuljettajien työehtosopimus  Kuorma-autoalan työehtosopimus  Liikenneopettajien ja autokoulujen toimistotyöntekijöiden työehtosopimus :  Linja-autoasemien työehtosopimus  Linja-autohenkilökunnan työehtosopimus  Matkatoimistojen työehtosopimus  Matkustamohenkilöstön työehtosopimus CityJet Oy, Finnair Oyj ja Nordic Regional Airlines  Taksiliikenteen työehtosopimus  Terminaalitoimintaa koskeva työehtosopimus  Suomen Lentoasemapalvelut Oy:n työehtosopimus  Suomen vapaavarasto Oy:n työehtosopimus  Viking Line Marketing Ab Oy:n työehtosopimus  Yleisradio Oy:n automiesten työehtosopimus  Öljytuote- ja säiliöautoalaa sekä niihin liittyviä toimintoja koskeva työehtosopimus
Aiheesta muualla

AKT:n viralliset sivut
Audi V8

| Audi V8 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistaja:  Audi
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  1988–1993
Korimalli:  4-ovinen sedan
Luokka:  F-segmentti
Seuraaja:  Audi A8 (D2)
Teknisesti samankaltaisia:  Audi 100 (C3) Audi 200 (C3)
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group D1/D11
Moottori:  V8
Iskutilavuus:  3,6–4,2 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Audi V8 on Audin vuosina 1988–1993 valmistama loistoluokan neliovinen sedan-korinen automalli. Sen seuraajaksi tuli Audi A8.
Audi V8 perustuu Audi 100- ja 200-malleissa käytetyn C3-pohjalevyn pidennetylle versiolle, joka tunnetaan nimellä D1/D11. Nimensä mukaisesti autoa sai ainoastaan V8-moottorilla varustettuna. Ainoa vaihtoehto oli aluksi 3,6-litrainen teholtaan 250 hevosvoimaa. Vuonna 1991 saataville tuli myös 4,2-litrainen (280 hv). Pienemmän moottorin yhteydessä manuaalivaihteisto oli viisi- ja suuremmassa kuusivaihteinen. Kummankin yhteyteen oli valittavissa myös neliportainen automaattivaihteisto. Vetotapana oli aina neliveto. Vuonna 1991 myös pienemmän moottorin yhteydessä manuaalivaihteisto vaihtui kuusivaihteiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Audi V8 Wikimedia Commonsissa
Alkoholidehydrogenaasi

Alkoholidehydrogenaasi
Alkoholidehydrogenaasi on entsyymi, joka katalysoi reaktiota, jossa alkoholi hapettuu vastaavaksi aldehydiksi. Alkoholidehydrogenaasi hajottaa pääasiassa etanolia asetaldehydiksi, mutta se toimii myös muiden primääristen alkoholien hapetusreaktioissa. Juuri tästä syystä liiallinen etanolipitoisuus elimistössä voi haitata esimerkiksi silmän sauvasolujen rodopsiinin retinaaliosan muodostumista retinolista. Ihmiselimistö ei kykene itse tuottamaan retinaalia vaan tarvitsee siihen joko retinolia (A1-vitamiinia) tai sen esiastetta beetakaroteenia. Etanolin jatkuva läsnäolo alkoholidehydrogenaasin ympäristössä voi kroonisilla etanolin suurkuluttajilla vaikeuttaa myös hyödyllisiä alkoholien hapettumisreaktioita, kuten esimerkiksi rodopsiinin, näköpurppuran, ainesosan retinaalin muodostumista esiasteesta retinolista. Alkoholismin hoidossa käytetty disulfiraami eli antabus on aldehydidehydrogenaasin irreversiibeli inhibiittori. Kun aldehydidehydrogenaasi on estetty, elimistöön joutunut etanoli jää asetaldehydiksi, joka aiheuttaa voimakkaan pahoinvoinnin. Alkoholidehydrogenaasia esiintyy maksassa, munuaisissa ja aivoissa.
Reaktio:
Alkoholidehydrogenaasin entsyyminumero on EC 1.1.1.1 ja CAS-numero 9031-72-5.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Enzyme, alcohol dehydrogenase, EC 1.1.1.1 (englanniksi)
Brenda: Information on EC 1.1.1.1 - alcohol dehydrogenase (englanniksi)