stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirgisia
Väestö

Kirgisian väestöstä suurin osa on kirgiisejä, joita vuonna 2011 oli 71,7 % väestöstä. Huomattavimmat vähemmistöt ovat uzbekit, 14,3 %, maan eteläosassa ja venäläiset, 7,2 %, maan pohjoisosassa. Muita pienempiä vähemmistöjä ovat tataarit 0,7 %, uiguurit 1 %, kazakit 0,8 % ja ukrainalaiset 0,5 %. Saksalaisia on 0,3 %, dungaaneita prosentti ja korealaisia 0,4 %.
Uzbekkivähemmistö on keskittynyt Ferganan laaksoon maan eteläosassa. Uzbekkien ja kirgiisien välillä on ollut siellä kiistaa maanomistuksesta, ja erimielisyydet ovat ajoittain kiristyneet verisiksi yhteenotoiksi.
Kirgisian suurimmat uskontosuunnat ovat islam 75 % (valtaosa sunnalaisia, tosin islaminusko ei kovinkaan näy päivittäisessä elämässä) ja ortodoksisuus 20 %. Joitain vaikutteita ja perinteitä on jäljellä animismista ja buddhalaisuudesta. Kiinnostus islamiin on ollut nousussa, ja hallitus on huolissaan ääri-islamilaisten ryhmien kasvavasta suosiosta.
Venäjän kielen asema maan toisena virallisena kielenä säädettiin vuosien 2001 ja 2006 perustuslainmuutoksilla.
Kulttuuri

Kirgiisien kansalliseepos on Manas, joka kertoo Manasista ja hänen jälkeläistensä sodasta uiguureja vastaan 800-luvulla. Runoelma on mainittu jo 1400-luvulla, mutta sitä ei kirjoitettu ylös ennen vuotta 1885. Eepoksesta on suomennettu valikoima tekstejä. Teoksen keskeinen henkilö, Manas, esiintyy monissa patsaissa ja seinämaalauksissa usein ratsailla miekka kädessään, ja häntä pidetään kirgiisien henkisenä isänä.
Perinteinen kirgiisien asumus on jurtta, boz-ui. Ennen kommunistivallan aikaa kirgiisit olivat pääosin heimoina vaeltavia paimentolaisia, jotka asuivat jurtissa. Kirgisian lipussa on kuvattuna auringon alle jurtan kattorakenteen yläosa eli tunduk
Unescon maailmanperintölistalla on kaksi kirgisialaisjohdetta: Sulaiman-Toon pyhä vuori ja Tienšaninin vuoristossa kulkevat Silkkitiet.
Kirgisian pohjoisosissa perinneruokia ovat lagman eli käsin tehdyt nuudelit liha-kasvisliemessä ja manti eli sipuli- tai lihatäytteiset taikinanyytit. Etelän perinneruokaa on risotontapainen pilahvi eli plov. Lammas on yleisintä lihaa, muslimit eivät syö sikaa mutta nautaa, kanaa, kalkkunaa ja vuohta käytetään myös. Useimmat ihmiset syövät päivässä yhden suuren aterian ja kolme tai neljä välipalaa.
Kirgisian suosituin joukkotiedotusväline on televisio. Maassa toimii kaksi valtiollista ja noin tusina kaupallisia televisiokanavia. Antenniverkossa välitetään myös venäläisiä kanavia, joilla on vakaa katsojakuntansa.
Tunnetuin kirgisialainen kirjailija oli Tšingis Aitmatov.
Kulttuuri > Urheilu

Perinteisiä kirgisialaisia urheilulajeja ovat ratsastus ja paini. Suosituin perinnelaji on ratsain pelattava joukkuepeli kok-boru eli buzkashi. Se kerää enemmän katsojia kuin mikään muu laji.
Kirgisian jalkapallomaajoukkue perustettiin 1992. Se ei ole osallistunut suuriin arvokisoihin, ja FIFA:n rankingissa syyskuussa 2014 se oli sijalla 151.
Kirgisia on osallistunut olympialaisten kesä- ja talvikisoihin Lillehammerista 1994 alkaen. Se on saanut yhden hopean ja kaksi pronssia painissa ja judossa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| n k Aasian valtiot |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset valtiot |  Afganistan  Armenia1  Azerbaidžan1  Bahrain  Bangladesh  Bhutan  Brunei  Etelä-Korea  Filippiinit  Georgia1  Indonesia  Intia  Irak  Iran  Israel  Itä-Timor  Japani  Jemen  Jordania  Kambodža  Kazakstan1  Kiina  Kirgisia  Kuwait  Kypros1  Laos  Libanon  Malediivit  Malesia  Mongolia  Myanmar  Nepal  Oman  Pakistan  Pohjois-Korea  Qatar  Saudi-Arabia  Syyria  Singapore  Sri Lanka  Tadžikistan  Thaimaa  Turkki1  Turkmenistan  Uzbekistan  Venäjä1  Vietnam  Yhdistyneet arabiemiirikunnat  |  |
| Kiistanalaiset valtiot |  Abhasia1  Etelä-Ossetia1  Palestiina  Pohjois-Kypros1  Vuoristo-Karabah1  Taiwan  |  |
| Erityisalueet |  Akrotíri ja Dekéleia  Brittiläinen Intian valtameren alue  Hongkong  Joulusaari  Kookossaaret  Macao  |  |
1Lasketaan kuuluvaksi myös Eurooppaan.
| n k Islamilainen yhteistyöjärjestö |
| --- | --- |
Jäsenet:  Afganistan  Albania  Algeria  Azerbaidžan  Bahrain  Bangladesh  Benin  Burkina Faso  Brunei  Djibouti  Egypti  Gabon  Gambia  Guinea  Guinea-Bissau  Guyana  Indonesia  Irak  Iran  Jemen  Jordania  Kamerun  Kazakstan  Kirgisia  Komorit  Kuwait  Libanon  Libya  Malediivit  Malesia  Mali  Marokko  Mauritania  Mosambik  Niger  Nigeria  Norsunluurannikko  Oman  Pakistan  Palestiina  Qatar  Saudi-Arabia  Senegal  Sierra Leone  Somalia  Sudan  Suriname  Tadžikistan  Togo  Turkki  Turkmenistan  Tunisia  Tšad  Uganda  Uzbekistan  Yhdistyneet arabiemiirikunnat 
Jäädytetty:  Syyria 
Tarkkailijat:  Bosnia ja Hertsegovina  Keski-Afrikka  Pohjois-Kypros  Venäjä  Thaimaa 
Kirgisian kartta
Kirgisian kartta (1996)
Kirgisian viennin jakauma tärkeimpine tuotteineen. Kulta on keskeinen vientituote (analyysi vuodelta 2012).
Kirgisialaiset hevosrattaat
Kirgisialaisia muusikkoja Karakolissa 2002.
Lauttasaaren yhteiskoulu

| Lauttasaaren yhteiskoulu |
| --- | --- |
 Lauttasaaren yhteiskoulu
Sijainti:  Isokaari 19, 00200 Helsinki
Tyyppi:  yhteiskoulu, yksityinen koulu
Perustettu:  1943
Rehtori:  Jouni Rasa
Luokat:  7–9 (peruskoulu), lukio
Oppilaita:  peruskoulu: n. 510 (2023) lukio: n. 310 (2023) yhteensä: n. 820 (2023)
Verkkosivut
Lauttasaaren yhteiskoulu (LYK) on vuonna 1943 perustettu yksityinen koulu Helsingin Lauttasaaressa. Koulu aloitti toimintansa vuonna 1945. Alun perin se oli oppikoulu. Nykyään siinä toimivat peruskoulun luokat 7–9 ja Kansainvälisen liiketoiminnan lukio. Lukiossa on kaksi linjaa: Kansainvälisen liiketoiminnan linja ja yleislinja. Peruskoulun puolella on normaalien luokkien lisäksi ruotsin kielikylpyluokka, urheiluluokka ja tiedeluokka.
Vuonna 2023 peruskoulussa oli noin 510 oppilasta ja lukiossa noin 310 opiskelijaa. Enimmillään koulussa on ollut yli 1 200 oppilasta 1970-luvun alkuvuosina.
Lukion pääsyrajat

| Vuosi | Yleislinja (KA-raja) | Kansainvälisen liiketoiminnan linja (Vuosina 2012–2022 pisteraja, max 20 p>  Vuodesta 2023 KA-raja.) |
| --- | --- | --- |
| 2000–2001 |  7,27 | — |
| 2001–2002 |  7,3 | — |
| 2002–2003 |  7,2 | — |
| 2003–2004 |  7,2 | — |
| 2004–2005 |  7 | — |
| 2005–2006 |  7,3 | — |
| 2006–2007 |  7,21 | — |
| 2007–2008 |  7,42 | — |
| 2008–2009 |  7,48 | — |
| 2009–2010 |  7,42 | — |
| 2010–2011 |  7,5 | — |
| 2011–2012 |  7,42 | — |
| 2012–2013 |  7,58 |  15,86 |
| 2013–2014 |  7,75 |  17,75 |
| 2014–2015 |  7,92 |  18,25 |
| 2015–2016 |  8,42 |  17,58 |
| 2016–2017 |  8,58 |  16,66 |
| 2017–2018 |  8,50 |  16,50 |
| 2018–2019 |  8,67 |  16,20 |
| 2019–2020 |  8,58 |  13,36 |
| 2020–2021 |  8,50 |  12,86 |
| 2021–2022 |  8,50 |  13,49 |
| 2022–2023 |  8,25 |  13,60 |
| 2023–2024 |  8,31 |  8,42 |
| 2024–2025 |  8,33 |  8,58 |
Rehtorit

Rehtorina toimii Jouni Rasa ja apulaisrehtorina Risto Ikonen.
Lauri Viitala (1945–1968)
Esko Ranta (1968–1994)
Pirkko Turunen (1994–2006)
Jorma Kreivi (2006–2011)
Maarit Paldanius (2014–2019)
Tarja Holthoer (2019–2020)
Jouni Rasa
Koulurakennus

Vuonna 1968 valmistunut Kaija ja Heikki Sirenin suunnittelema koulurakennus sisältää muun muassa kirjaston, liikuntasalin, Juliussalin (auditorio) ja uimahallin. Koulun lähellä on myös urheilukenttä, Lauttasaaren liikuntapuisto. Aikaisempi, osoitteessa Haahkakuja 5 sijainnut koulurakennus muutettiin 1969 sairaalaksi. Vuonna 2017 tehtiin liikuntasalin peruskorjaus. Liikuntasalia sekä Juliussalia vuokrataan ilta- ja viikonloppukäyttöön.
Vuosien 2019–2020 taitteessa koululle valmistui lasisella aulatilalla alkuperäiseen rakennukseen yhdistyvä uusi liikuntahalli, joka noudattaa julkisivultaan koulun punatiilityyliä. Hallissa on 50×24:n metrin kokoinen palloilukenttä ja katsomo yli 200 henkilölle. Hallin pääkäyttäjä on koulun toiminnan lisäksi koripalloseura ToPoLa.
Lukujärjestykset

Lukuvuodessa on viisi jaksoa ja oppitunnissa 75 minuuttia. Ruokailu on jaettu peruskoulun ja lukion vuoroihin.
Aiheesta muualla

Lauttasaaren yhteiskoulun kotisivut
Lukion kotisivut
Helikopterikenttä

FinnHEMSin lääkärihelikopteri Jorvin sairaalan helikopterikentällä
Helikopterikenttä on erityisesti helikopterin laskeutumis- ja nousupaikaksi varustettu alue.
Helikopterikenttiä voidaan sijoittaa ja on sijoitettu niin maalle kuin laivoihinkin; maalla sellainen vaatii määrätyn läpimittaisen avoimen alueen, jonka keskelle sijoitetaan aidalla eristetty varsinainen kenttä. Kenttä merkitään kestopäällystepintaan maalatulla rajausviivalla ja sen keskellä on yleensä joko leveä risti tai kirkkaalla värillä maalattu H-kirjain osoittamassa keskikohtaa, johon helikopteri voi laskeutua. Kentän lähistöllä on aina erillinen lentäjälle tärkeätä tuulen suuntaa osoittava tuulipussi.
Suomalaisista laivoista helikopterikenttä on muun muassa mittaustukialus Prismassa ja jäänmurtaja Botnicassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helikopterikenttä Wikimedia Commonsissa
Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 2025

| Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 2025 |
| --- | --- |
Sijainti:  Apeldoorn  Alankomaat
Kilpailupaikka:  Omnisport Apeldoorn
Kilpailulajeja:  27
Avajaiset:  6. maaliskuuta
Päättäjäiset:  9. maaliskuuta
 ← 2023 2027 → 
Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 2025 olivat järjestyksessään 38. yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut, ja ne järjestettiin Apeldoornissa, Alankomaissa 6.–9. maaliskuuta 2025. Kilpailupaikkana toimi Omnisport Apeldoorn.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Jeremiah Azu  Iso-Britannia  | 6,49 EL PB | Henrik Larsson  Ruotsi  | 6,52 NR | Andrew Robertson  Iso-Britannia  | 6,55 SB |
| 400 m | Attila Molnár  Unkari  | 45,25 | Maksymilian Szwed  Puola  | 45,31 NR | Jimy Soudril  Ranska  | 45,59 PB |
| 800 m | Samuel Chapple  Alankomaat  | 1.44,88 NR | Eliott Crestan  Belgia  | 1.44,92 | Mark English  Irlanti  | 1.45,46 |
| 1 500 m | Jakob Ingebrigtsen  Norja  | 3.36,56 | Azeddine Habz  Ranska  | 3.36,92 | Isaac Nader  Portugali  | 3.37,10 |
| 3 000 m | Jakob Ingebrigtsen  Norja  | 7.48,37 SB | George Mills  Iso-Britannia  | 7.49,41 | Azeddine Habz  Ranska  | 7.50,48 |
| 60 m aj | Jakub Szymański  Puola  | 7,43 | Wilhem Belocian  Ranska  | 7,45 | Just Kwaou-Mathey  Ranska  | 7,50 |
| 4×400 m |  Alankomaat Eugene Omalla Nick Smidt Isaya Klein Ikkink Tony van Diepen | 3.04,95 EL |  Espanja Markel Fernández Manuel Guijarro Óscar Husillos Bernat Erta | 3.05,18 NR |  Belgia Julien Watrin Christian Iguacel Florent Mabille Jonathan Sacoor | 3.05,18 SB |
| Korkeushyppy | Oleh Doroshchuk  Ukraina  | 234 WL PB | Jan Štefela  Tšekki  | 229 | Matteo Sioli  Italia  | 229 PB |
| Seiväshyppy | Emmanouil Karalis  Kreikka   Menno Vloon  Alankomaat  | 590  590 PB | Ei jaettu | Ei jaettu | Sondre Guttormsen  Norja  | 590 SB |
| Pituushyppy | Bozhidar Sarâboyukov  Bulgaria  | 813 | Mattia Furlani  Italia  | 812 | Lester Lescay  Espanja  | 812 SB |
| Kolmiloikka | Andy Díaz Hernández  Italia  | 17,71 WL | Max Heß  Saksa  | 17,43 SB | Andrea Dallavalle  Italia  | 17,19 |
| Kuulantyöntö | Andrei Rares Toader  Romania  | 21,27 NR | Wictor Petersson  Ruotsi  | 21,04 | Tomáš Staněk  Tšekki  | 20,75 |
| Seitsenottelu | Sander Skotheim  Norja  | 6558 AR CR WL | Simon Ehammer  Sveitsi  | 6506 NR | Till Steinforth  Saksa  | 6388 NR |

WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Zaynab Dosso  Italia  | 7,01 WL NR | Mujinga Kambundji  Sveitsi  | 7,02 SB | Patrizia van der Weken  Luxemburg  | 7,06 =NR |
| 400 m | Lieke Klaver  Alankomaat  | 50,38 EL | Henriette Jæger  Norja  | 50,45 | Paula Sevilla  Espanja  | 50,99 =NR |
| 800 m | Anna Wielgosz  Puola  | 2.02,09 | Clara Liberman  Ranska  | 2.02,32 | Anita Horvat  Slovenia  | 2.02,52 |
| 1 500 m | Agathe Guillemot  Ranska  | 4.07,23 | Salomé Afonso  Portugali  | 4.07,66 | Revée Walcott-Nolan  Iso-Britannia  | 4.08,45 |
| 3 000 m | Sarah Healy  Irlanti  | 8.52,86 | Melissa Courtney-Bryant  Iso-Britannia  | 8.52,92 | Salomé Afonso  Portugali  | 8.53,42 |
| 60 m aj | Ditaji Kambundji  Sveitsi  | 7,67 AR CR WL | Nadine Visser  Alankomaat  | 7,72 NR | Pia Skrzyszowska  Puola  | 7,83 SB |
| 4×400 m |  Alankomaat Lieke Klaver Nina Franke Cathelijn Peeters Femke Bol | 3.24,34 CR WL NR |  Yhdistynyt kuningaskunta Lina Nielsen Hannah Kelly Emily Newnham Amber Anning | 3.24,89 NR |  Tšekki Lada Vondrová Nikoleta Jíchová Tereza Petržilková Lurdes Gloria Manuel | 3.25,31 NR |
| Korkeushyppy | Jaroslava Mahutših’  Ukraina  | 199 | Angelina Topić  Serbia  | 195 | Engla Nilsson  Ruotsi  | 192 PB |
| Seiväshyppy | Angelica Moser  Sveitsi  | 480 SB | Tina Šutej  Slovenia  | 475 SB | Marie-Julie Bonnin  Ranska  | 470 |
| Pituushyppy | Larissa Iapichino  Italia  | 694 SB | Annik Kälin  Sveitsi  | 690 NR | Malaika Mihambo  Saksa  | 688 |
| Kolmiloikka | Ana Peleteiro-Compaoré  Espanja  | 14,37 EL | Diana Ana Maria Ion  Romania  | 14,31 PB | Senni Salminen  Suomi  | 13,99 |
| Kuulantyöntö | Jessica Schilder  Alankomaat  | 20,69 WL NR | Yemisi Ogunleye  Saksa  | 19,56 | Auriol Dongmo  Portugali  | 19,26 SB |
| Viisiottelu | Saga Vanninen  Suomi  | 4922 WL NR | Sofie Dokter  Alankomaat  | 4826 PB | Kate O'Connor  Irlanti  | 4781 NR |

WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Mitalistit > Sekakilpailut

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 × 400 m |  Alankomaat Nick Smidt Eveline Saalberg Tony van Diepen Femke Bol | 3.15,63 CR SB |  Belgia Julien Watrin Imke Vervaet Christian Iguacel Helena Ponette | 3.16,19 |  Yhdistynyt kuningaskunta Alastair Chalmers Emily Newnham Joshua Faulds Lina Nielsen | 3.16,49 |

WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Alankomaat | 7 | 2 | 0 | 9 |
| 2 |  Italia | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 3 |  Norja | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 4 |  Sveitsi | 2 | 3 | 0 | 5 |
| 5 |  Puola | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 6 |  Ukraina | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 7 |  Ranska | 1 | 3 | 4 | 8 |
| 8 |  Iso-Britannia | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 9 |  Espanja | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 10 |  Romania | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 11 |  Irlanti | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 12 |  Suomi | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 13 |  Bulgaria | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 |  Kreikka | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 |  Unkari | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 16 |  Saksa | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 17 |  Belgia | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 17 |  Ruotsi | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 19 |  Portugali | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 20 |  Tsekki | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 21 |  Slovenia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 22 |  Serbia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 23 |  Luxemburg | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 28 | 26 | 27 | 81 |
Jarkko Tontti

| Jarkko Tontti |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. joulukuuta 1971 (ikä 53) Tampere
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  kirjailija, juristi
Kirjailija
Aikakausi:  2006–
Esikoisteos:  runokokoelma Vuosikirja (2006)   romaani Luokkakokous (2007)
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jarkko Olavi Tontti (s. 9. joulukuuta 1971 Tampere) on suomalainen kirjailija, runoilija ja juristi. Hän on julkaissut useita romaaneja, esseekokoelmia ja runoteoksia vuodesta 2006 lähtien.
Elämä ja ura

Tontti kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen klassillisesta lukiosta keväällä 1990. Hän opiskeli oikeustiedettä, kirjallisuutta ja filosofiaa Helsingissä, Edinburghissa, Brysselissä ja Berliinissä ja väitteli oikeustieteen tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2002.
Tontti on työskennellyt juristina eduskunnassa, oikeusministeriössä, Espoon käräjäoikeudessa ja opettajana Helsingin yliopistossa. Tontti on myös toiminut eri ihmisoikeusjärjestöissä. Vuosina 2011–2014 hän oli kirjailijoiden sananvapausjärjestö Suomen PEN:n puheenjohtaja ja vuosina 2013–2019 PEN Internationalin hallituksen johtoryhmän jäsen. 2000-luvun alussa hän työskenteli vihreän eduskuntaryhmän lainsäädäntösihteerinä.Tontti oli ulkoministeriön ihmisoikeusasiain neuvottelukunnan jäsen vuosina 2007–2015 ja eduskunnan oikeusasiamiehen ihmisoikeusvaltuuskunnan jäsen vuosina 2016–2020. Vuosina 2010–2011 hän toimi opetus- ja kulttuuriministeriön tekijänoikeustoimikunnan jäsenenä. Vuosina 2008–2011 Tontti oli Nuoren Voiman Liiton hallituksen jäsen. Taiteilijoiden ja kansanedustajien Arkadia-seuran varapuheenjohtajana hän toimi vuosina 2009-2011. Tontti oli Suomen Kirjailijaliiton johtokunnan jäsen vuosina 2019–2021 ja on edustanut Suomen Kirjailijaliittoa tekijänoikeusjärjestö Sanaston ja Kopioston hallituksessa.
Tontille on myönnetty Viron valtion kunniamerkki, Marianmaan risti.
Hän on ollut kolumnisti Ekonomi-lehdessä, Helsingin Sanomissa ja Verkkouutisissa. Tontti on Yle Radio 1:n Kulttuuriykkösen Perjantaistudion vakiojäsen. Vuodesta 2021 alkaen Tontilla on ollut oma Jarkko Tontti -podcast.
2020-luvulla Tontti on asunut muun muassa Cambridgessa, Lissabonissa ja Jerusalemissa.
Jarkko Tontin puoliso on antiikin historian tutkija Maijastina Kahlos.
Romaanikirjailija

Tontin ensimmäinen romaani Luokkakokous ilmestyi vuonna 2007. Helsingin Sanomiin kirjasta kirjoittaneen Antti Järven mukaan ”Romaani on tarkka, humaani kuvaus kolmikymppisten sukupolvesta, ystävyydestä, identiteetin etsimisestä ja olemassaolon mielekkyydestä.”
Romaani Sali (2009) on tarina maailmasta, jossa elämän- ja painonhallinta sekoittuvat ja ihminen on varmuudella olemassa vain nostaessaan rautaa – mutta myös tarina rakkaudesta, politiikan kulisseista ja historian pitkistä varjoista.
Syksyllä 2013 ilmestynyt romaani Lento rakentaa allegorian Maata kohti uhkaavasti kiitävästä 433 Eros -nimisestä asteroidista ja asteroidia tutkivan professori Tiitus Toiviaisen vilkkaasta halusta.
Romaanissa Perintö (2018) kuolleen äidin päiväkirjoista löytyy salaisuus, joka saa riitaisat sisarukset näkemään perheensä uusin silmin. Marjaana Tunturi kirjoitti teoksesta Aamulehteen: ”Erityisesti loppuratkaisussaan Tontti yltää siihen, mikä kirjallisuudessa on lopulta merkityksellistä. Hän onnistuu liikauttamaan sisälläni jotakin niin, että kyyneleet valuvat silmistäni. Mikä muu elämässä on lopulta merkityksellistä kuin toinen ihminen, kuulen kertojanäänen kysyvän.”
Haava (2021) on kuvaus addiktioista ja jokaisen vanhemman pahimmasta painajaisesta. Anna Alatalon Hämeen Sanomien kirja-arvostelun mukaan ”Haava on kokonaisuutena upea psykologinen tutkielma riippuvuuksista, rakkaudesta ja henkirikoksista.”
Runoilija

Vuonna 2006 ilmestyi Tontin esikoisrunokokoelma Vuosikirja, joka sai Kalevi Jäntin kirjallisuuspalkinnon. Teos oli ehdolla myös Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Helsingin Sanomiin teoksen arvostelleen Jukka Koskelaisen mukaan "Vuosikirja on ylenpalttinen kokoelma.”
Tontin toinen runokokoelma Jacasser julkaistiin vuonna 2009. Runouslehti Tuli & Savussa 4/2009 Venla Rossi kirjoitti teoksesta "Jarkko Tontin toinen runokokoelma Jacasser on niin trendikäs kuin runokokoelman nyt on mahdollista olla!"
Vuonna 2020 ilmestynyt runokokoelma Lain laita oli Runeberg-kirjallisuuspalkinnon ehdokkaana. Helsingin Sanomiin teoksen arvioineen Vesa Rantaman mukaan teos on herkullisen ironinen sääntö­viidakko, joka hellällä tavalla korostaa epätäydellisyyttämme. "Täydellisinä emme niin kiinnostavia olisikaan, että meistä runoja kannattaisi kirjoittaa. Uutuus ei kuitenkaan ole silkkaa lakitekstiä, vaan vielä toimivampia ovat sen sekaan ripotellut proosa- ja säemuotoiset runot. Haikeita keski-iän mielenmaisemia hän kuvaa kauniisti, parhaimmillaan mestarillisesti."
Tontin viimeisin runokokoelma on vuonna 2024 ilmestynyt Kangasalan ja Jerusalemin runot.
Tontin runoja on käännetty 20 kielelle: saksaksi, englanniksi, ranskaksi, italiaksi, espanjaksi, puolaksi, sloveeniksi, ruotsiksi, tšekiksi, viroksi, japaniksi, portugaliksi, kreikaksi, latinaksi, kroatiaksi, romaniaksi, venäjäksi ja marathiksi, mariksi ja hepreaksi.
Fantasiakirjailija

Tontin ensimmäinen fantasiaromaani Vedeeran taru (2012) voitti valtakunnallisen LukuVarkaus -kirjallisuuspalkinnon vuonna 2013.
Vuonna 2018 ilmestyi Vedeera vaarallisilla vesillä. Merja Leppälahden kirja-arvion mukaan ”Varsin painavasta sisällöstä huolimatta Vedeera vaarallisilla vesillä ei ole osoittelevan opettavainen, vaan hauska ja jännittävä kirja. Tarina päättyy onnellisesti, mutta paljon sellaista vielä jää, mistä voi ehkä lukea seuraavassa kirjassa.”
Kolmas Vedeera-romaani Vedeera ja polttavan auringon maa ilmestyi vuonna 2022. Helsingin Sanomien kirja-arvostelun mukaan ”Fantasia tarjoaa oivallisen kulman aikuistumiseen liittyvien minärimpuilujen kuvaamiseen. ”Metsäläistyttö” Vedeera tuntee ulkopuolisuutta ylimysperheiden tytärten seurapiirileikeissä. Samalla Vedeera tempoilee quirenilaisen velhonalku Selderonin ja ihmispoika Korilin välillä. Siinä missä J. R. R. Tolkienin Keskimaassa metafyysinen pahuus tiivistyy örkkeihin ja Mordoriin, Tontti tarjoilee harmaan sävyjä. Myös romanttiset kuviot ja naissankari päähenkilönä ovat kaukana Tolkienista, mutta lähestulkoon genren nykyisiä tehdasasetuksia. Tontti salakuljettaa fantasiakirjoihinsa omien aikuisten romaaniensa ja maailmanpolitiikan teemoja. Pöly tekee tuhojaan kuin amfetamiini ja heroiini Tontin edellisessä romaanissa Haava (2021). Se kuvaa jokaisen vanhemman pahinta painajaista, oman lapsen menettämistä.”
Esseisti

Vuonna 2011 ilmestyi Tontin ensimmäinen esseekokoelma Koti, uskonto ja isänmaa. Hannu Waaralan kirja-arvion mukaan (Savon Sanomat 19.2.2011): "Tontti edustaa globaalitietoista ja pohjimmiltaan liberaalia ajattelua, jolle sananvapaus ja ihmisoikeuskysymykset ovat kaikkein tärkeimpiä arvoja."
Vuonna 2016 julkaistiin esseekokoelma Viisastuminen sallittu. Turun Sanomien kirja-arvostelun mukaan ”Kaiken kaikkiaan kyseessä on viisas esseekokoelma, uskottavasti aikuisen ihmisen tekemä.”
Tontin uusin esseekokoelmansa on vuonna 2022 ilmestynyt Tarkoituksista ja keinoista. Helsingin Sanomien kirja-arviossaan Jani Saxell kirjoitti teoksesta "Tontin juuret ovat toisaalta mannermaisessa filosofiassa, toisaalta scifissä ja supersankarisarjakuvissa. Kokoelman parhaat esseet käsittelevätkin kulttuuria yllättävistä kulmista."
Palkinnot ja ehdokkuudet

Runeberg-palkintoehdokas 2020
Lasten Luku-Varkaus -palkinto 2013
Kalevi Jäntin palkinto 2006
Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkintoehdokas 2006
Teokset > Runokokoelmat

Vuosikirja.  (Runoja tunteville)  Helsinki:  Otava, 2006.  ISBN 951-1-20950-7
Jacasser.  (Runoja tunteville)  Helsinki:  Otava, 2009.  ISBN 978-951-1-23826-3
Lain laita.  Helsinki:  Aviador, 2020.  ISBN 978-952-7347-27-0
Kangasalan ja Jerusalemin runot.  Helsinki:  Aviador, 2024.  ISBN 9789523812307
Teokset > Romaanit

Luokkakokous.  Helsinki:  Otava, 2007.  ISBN 978-951-1-22083-1
Sali.  Helsinki:  Helsinki-kirjat, 2011.  ISBN 978-952-5874-69-3
Lento.  Helsinki:  Otava, 2013.  ISBN 978-951-1-27374-5
Perintö.  Helsinki:  Otava, 2018.  ISBN 978-951-1-31969-6
Haava.  Helsinki:  Otava, 2021.  ISBN 978-951-1-35685-1
Teokset > Esseekokoelmat

Koti, uskonto ja isänmaa.  Helsinki:  Helsinki-kirjat, 2011.  ISBN 978-952-5874-30-3
Viisastuminen sallittu.  Helsinki:  Kosmos, 2016.  ISBN 978-952-7144-21-3
Tarkoituksista ja keinoista.  Helsinki:  Docendo, 2022.  ISBN 978-952-382-404-1