stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuomas Kuokkanen
Julkaisuja

Kuokkanen, Tuomas; Parkkari, Juhani: Kirjoituksia kansainvälisestä ympäristöoikeudesta.  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 1989.  ISBN 951-95253-1-9.
Seminal Cases of International Environmental Law.  Helsinki:  Edita, 1999.  ISBN 951-37-2971-0.
International Law and the Environment: Variations on a Theme.  Hague:  Kluwer, 2002.  ISBN 90-411-1950-7.
Kuokkanen, Tuomas; Parkkari, Juhani: Kansainväliset ympäristösopimukset.  Helsinki:  Edita, 2004.  ISBN 951-37-3781-0.
Hollo, Erkki J.; Kuokkanen, Tuomas; Utter, Robert: Ilmasto-oikeus.  Helsinki:  Talentum, 2011.  ISBN 978-952-14-1503-6.
Hassan, Daud; Kuokkanen, Tuomas; Soininen, Niko: Transboundary Marine Spatial Planning and International Law.  London:  Routledge, 2015.  ISBN 978-0-415-73970-2.
Täpläkaguaani

| Täpläkaguaani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Kaguaanit Dermoptera
Heimo::  Kaguaanit Cynocephalidae
Suku::  Galeopterus  Thomas, 1908
Laji::  variegatus
Kaksiosainen nimi
 Galeopterus variegatus  (Audebert, 1799) 
Synonyymit
 Cynocephalus variegatus  
 Täpläkaguaanin levinneisyys
Katso myös
   Täpläkaguaani Wikispeciesissä   Täpläkaguaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläkaguaani (Galeopterus variegatus) on Kaakkois-Aasiassa elävä kaguaanien heimoon kuuluva nisäkäslaji.
Täpläkaguaanin ruumiin pituus on puolisen metriä ja hännän noin 10 cm. Se liikkuu öisin ja liitää puusta toiseen liitopurjeensa avulla, joka muistuttaa liito-oravien purjetta. Päivisin täpläkaguaanit lepäävät puiden oksilla.
Tryptofaani

| Tryptofaani |
| --- | --- |

Koodit:  Trp, W
Molekyylimassa:  204,23
Sivuketjun tyyppi:  hydrofobinen
Karboksyyliryhmän happovakio:  2,46
Aminoryhmän happovakio:  9,41
Sivuketjun happovakio:  -
Isoelektrinen piste:  5,89
Yleisyys proteiineissa:  1,4 %
Kodonit:  UGG
Tryptofaani (C11H12N2O2) on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Sen sivuketjussa on indoliryhmä. Se on yksi yhdeksästä ihmiselle välttämättömästä aminohaposta. Se on tärkein proteiinisynteesiin osallistuva aminohappo. Tryptofaani on neuroregulaattori serotoniinin ja melatoniinin esiaste. Tryptofaani nostaa mielialaa ja auttaa nukahtamaan. [lähde? ]
3D-malli tryptofaanimolekyylistä
ʟ-tryptofaani (= tryptofaani), aromaattinen, indolirunkoinen aminohappo löydettiin vuonna 1901. Nisäkkäiden aivoissa tryptofaanista muodostuu serotoniinia, joka säätelee muun muassa mielialaa, unta ja syömistä. Sen uskotaan vaikuttavan myös seksuaaliseen käyttäytymiseen.
Käpyrauhasessa tryptofaanista muodostuu melatoniinia, joka säätelee ihmisen vuorokausirytmiä. Maksassa tryptofaanista muodostuu nikotiiniamidia ja muita aineenvaihduntatuotteita, joiden uskotaan olevan biologisesti aktiivisia.
Tryptofaania on erityisen paljon heraproteiinissa, soijassa, juustoissa, lihassa, kalassa ja vehnänalkioissa sekä monissa pähkinöissä ja siemenissä.
WHO:n minimisuositus tryptofaanin päiväannokseksi on 3,5 mg/kg eli 70 kg painavalle henkilölle 240 mg päivässä. Suomalainen saa ruoasta keskimäärin 900 mg tryptofaania päivässä. Eniten tryptofaania kertyy maidosta ja muista maitotuotteista (235 mg) sekä lihasta ja makkarasta (151 mg), mutta sitä saadaan myös juustosta (74 mg), kalasta (57 mg), vaaleasta leivästä (47 mg), kananmunista (43 mg) ja perunasta (38 mg). Näistä kertyy yhteensä noin 700 mg, loput 200 mg saadaan muista elintarvikkeista. Lihaa välttävää erikoisruokavaliota noudattavien tryptofaanin saanti voi olla hyvin puutteellista.
Tryptofaanin saanti ei saisi nousta yli grammaan päivässä. Tryptofaanin päivittäinen saanti voi kasvaa melko suureksi hyvin valkuaisainepitoisella dieetillä olevilla henkilöillä. Tryptofaani läpäisee veri-aivoesteen mm. glutamiinin, insuliinin, glukoosin ja tyrosiinin auttamana.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
PubChem: Tryptophan (englanniksi)
PubChem: D-Tryptophan (englanniksi)
PubChem: DL-Tryptophan (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): L-Tryptophan (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): D-Tryptophan (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): (±)-Tryptophan (englanniksi)
DrugBank: L-Tryptophan (englanniksi)
KEGG: Tryptophan (englanniksi)
KEGG: Tryptophan metabolism (englanniksi)
Small Molecule Pathway Database (SMPDB): Tryptophan Metabolism, Homo sapiens (englanniksi)
Small Molecule Pathway Database (SMPDB): Protein Synthesis: Tryptophan, Homo sapiens (englanniksi)
ChemBlink: L-Tryptophan (englanniksi)
Liber Herbarum II: Luettelo tryptofaania sisältävistä kasveista
Proteiinisynteesissä käytettävät aminohapot
alaniini
arginiini
asparagiini
asparagiinihappo
fenyylialaniini
glutamiini
glutamiinihappo
glysiini
histidiini
isoleusiini
kysteiini
leusiini
lysiini
metioniini
proliini
seriini
treoniini
tryptofaani
tyrosiini
valiini
Tryptamiinit
5-MeO-DIPT
5-MeO-DMT
5-MeO-MIPT
AET
AMT
bufoteniini
DET
DMT
DPT
ibogaiini
johimbiini
LSD
melatoniini
psilosiini
psilosybiini
ritsatriptaani
serotoniini
sumatriptaani
tryptamiini
tryptofaani
Tunturihauta

| Tunturihauta Verikalpa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. tammikuuta 2022
 Kesto: 47.20
 Levy-yhtiö: Scarlet Records
Verikalvan muut julkaisut
| Tuoppitanssi 2020 | Tunturihauta 2022 | Tuomio 2024 |
Tunturihauta on folk metal -yhtye Verikalvan kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 21. tammikuuta 2022 levymerkillä Scarlet Records.
Kappaleet

Verikauhu – 4.00
Kalmoarmeija – 2.59
Riitti – 4.53
Raivokansa – 5.15
Rautanen herra – 3.18
Tunturihauta – 4.32
Jotunimmalja – 4.35
Taisto – 3.53
Hurmos – 3.46
Suohon suotu – 4.24
Talven varjot – 5.39
Arvostelut

Imperiumi: 8+/10
Kaaoszine:
Aiheesta muualla

Tunturihauta Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Tunturihauta Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Tuuletussolukko

Sinikaislan (Schoenoplectus tabernaemontani) varressa olevaa tuuletussolukkoa.
Vesikasvin tuuletussolukkoa.
Tuuletussolukko eli aerenkyymi on tylppysolukosta muodostunutta solukkoa, jossa on runsaasti soluvälejä. Tuuletussolukon solut voivat olla esimerkiksi tähtitylppysoluja, jotka ovat muodoltaan tähtimäisiä. Tuuletussolukon suuret soluvälit mahdollistavat kaasujen, kuten hapen, tehokkaan kulkeutumisen kasvinosien välillä versoista juuriin ja päinvastoin, jolloin hapettomassa ympäristössä olevat kasvinosat saavat happea ikään kuin "sisäkautta". Tuuletussolukkoa on tavallisesti monilla vesikasveilla sekä muilla kosteilla tai märillä paikoilla kasvavilla kasveilla.
Täysosuma

Täysosuma tarkoittaa seuraavia asioita:
AC Täysosuma, urheiluseura
Täysosuma, Hannu Lemisen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1941
Täysosuma! (Gotcha!), vuoden 1985 elokuva
Täysosuma (Hotshot), vuoden 1987 elokuva
Täysosuma, Martti Servo ja Napanderin albumi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Täysosuma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Täysmaito

Lasillinen Valion täysmaitoa
Täysmaito on tarkoittanut perinteisesti  täysrasvaista maitoa eli maitoa, josta ei ole poistettu rasvaa. Meijerit nimittävät tällaista maitoa nykyisin luomutäysmaidoksi.  Suomalaisten lehmien lypsämän maidon rasvapitoisuus on keskimäärin 4,4 prosenttia.
Valio lanseerasi vuonna 1996 toisen merkityksen täysmaidolle, jolloin se alkoi kutsua aiemmin kulutusmaitona myymäänsä maitotuotetta täysmaidoksi. Kyseisen tuotteen rasvaprosentti on tällä hetkellä 3,5.
Täysmaidon nimellä myytävä maito pakataan Suomessa yleensä punavalkoisiin pakkauksiin.
Täysosuma (vuoden 1987 elokuva)

| Täysosuma> Hotshot |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Rick King
Käsikirjoittaja:   Rick King  Joe Sauter 
Säveltäjä:  William Orbit
Pääosat:   Jim Youngs  Pelé  Billy Warlock  Jeremy Green  Weyman Thompson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Film Quest
Ensi-ilta:  23. tammikuuta 1987
Kesto:  99 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Täysosuma (engl. Hotshot) on yhdysvaltalainen jalkapalloaiheinen elokuva, joka sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 23. tammikuuta 1987. Rick Kingin ohjaaman elokuvan pääosia näyttelevät Jim Youngs ja jalkapalloilija Pelé.
Tähtisumua

Tähtisumua voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Tähtisumua, Neil Gaimanin fantasiaromaani vuodelta 1998
Tähtisumua, elokuvasovitus Gaimanin romaanista vuodelta 2007
”Tähtisumua”, amerikkalainen musiikkikappale vuodelta 1929
Tähtisumua, Aarne Tarkaksen ohjaama elokuva vuodelta 1961
Tähtisumua, Radio Suomen musiikkiohjelma
Tähtisumua: Unohtumattomia sävelmiä menneestä ajasta, Jake Nymanin musiikkiaiheinen tietokirja.
Tyttö ja kuolema

Hans Baldung Grien, Der Tod und das Mädchen, 1517.
Tyttö ja kuolema on niin kuvataiteessa kuin musiikissakin käytetty aihe, jota suosittiin erityisesti renessanssin maalaustaiteessa.
Teema oli kehittynyt keskiajalla suositusta kuolemantanssiaiheesta, vaikkei se ollut tuntematon antiikinkaan aikana. Renessanssin suosima "tyttö ja kuolema" -painotus liitti teemaan uuden, eroottisen sävyn, kuten Hans Baldung Grienin maalauksissa.
"Tyttö ja kuolema" -aihe nousi uudelleen tietoisuuteen 1800-luvulla romantiikan taidesuuntauksen myötä. Tältä ajalta tunnetuin teos lienee Franz Schubertin säveltämä jousikvartetto numero 14 d-molli D 810 (Der Tod und das Mädchen). Schubert on säveltänyt myös samannimisen laulun.
Roman Polanski on ohjannut Ariel Dorfmanin näytelmään La muerte y la doncella pohjautuvan elokuvan Yö ei tunne armoa (1994), jonka johtoaiheena on "tyttö ja kuolema".
Adolf Hering, Der Tod und das Mädchen (Death and the Maiden), 1900
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tyttö ja kuolema Wikimedia Commonsissa
Tyttö ja laukku

| Tyttö ja laukku> La Ragazza con la valigia |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Valerio Zurlini
Käsikirjoittaja:  Leonardo Benvenuti Piero De Bernardi Enrico Medioli
Tuottaja:  Maurizio Lodi-Fé
Säveltäjä:  Mario Nascimbene
Kuvaaja:  Tino Santoni
Leikkaaja:  Mario Serandrei
Tuotantosuunnittelija:  Flavio Mogherini
Pukusuunnittelija:  Maria Baronj
Pääosat:  Claudia Cardinale Jacques Perrin
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Italia, Ranska
Tuotantoyhtiö:  Titanus Société Générale Cinématographique
Ensi-ilta:  1961
Kesto:  122 min
Alkuperäiskieli:  italia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyttö ja laukku (La Ragazza con la valigia) on Valerio Zurlinin ohjaama italialais-ranskalainen romanttinen draamaelokuva vuodelta 1961. Leonardo Benvenutin, Piero De Bernardin ja Enrico Mediolin käsikirjoittamassa tarinassa 16-vuotias yläluokkainen poika (Jacques Perrin) ihastuu isonveljensä hylkäämään työväenluokkaiseen, itseään vanhempaan ja kovia kokeneeseen tanssityttöön (Claudia Cardinale).
Vastaanotto ja jälkimaine

Cannesin elokuvajuhlilla Tyttö ja laukku toi ohjaajalleen ehdokkuuden Kultaiseen palmuun. Cardinale palkittiin roolistaan David di Donatello -palkinnolla.
Helsingin Sanomien ensi-ilta-arvostelussa Paula Talaskivi sanoi Zurlinin näkevän maailman hieman Michelangelo Antonionin tapaan, mutta tuoreemmin ja kansanomaisemmin. Hän piti Claudia Cardinalen ja herkkäkasvoisen nuoren Jacques Perrinin roolitöitä erittäin hyvinä.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Tytön ja laukun vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Käännös suomeksi
Ulla Liuhala

| Ulla Liuhala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. joulukuuta 1948 Huittinen, Suomi
Kansalaisuus:  Suomi
Taiteilija
Ala:  kuvataiteilija, taidemaalari
Pietarin taideakatemiassa opiskelleita suomalaisia
Hugo Backmansson
Eero Järnefelt
Martti Merenmaa
Hjalmar Munsterhjelm
Oskar Nylander
Alfred Parland
Ilja Repin
Juho Rissanen
Carl Eneas  Sjöstrand
Ossi Somma
Robert Stigell
Reidar Särestöniemi
Victoria Åberg
Ulla Esteri Liuhala (s. 7. joulukuuta 1948 Huittinen) on vihtiläinen kuvataiteilija.
Liuhala opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1968–1971 ja Repin-instituutissa 1973–1974.
Aiheesta muualla

Ulla Liuhalan kotisivut. (Arkistoitu – Internet Archive)
Turtolan rautatieasema

Turtolan rautatieasema (lyh. Tur) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Turtolan kylässä Pellon kunnassa Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Tornio–Kolari. Liikennepaikka avattiin liikenteelle 3. tammikuuta 1964, kun Kaulinrannan ja Pellon asemien välinen rataosuus avattiin kaupalliselle liikenteelle. Asemarakennus rakennettiin 1960.
Henkilöliikenne radalla lakkautettiin 1. joulukuuta 1966. Seuraavana vuonna Turtola muutettiin miehittämättömäksi. Tavaraliikenne lakkautettiin vuonna 2001 ja liikennepaikka 4. joulukuuta 2003. Asemarakennus ja liikennepaikan vaihteet on purettu.
Entiselle asemalle johtaa valtatieltä 21 Mäntymaantie-niminen yhdystie (nro 9332).
Aiheesta muualla

Vaunut.org: Kuvia Turtolan rautatieasemalta
Trevor Stines

| Trevor Stines |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Trevor John Stines
Syntynyt: 15. heinäkuuta 1996 (ikä 28) Olympia, Washington, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2015–
Aiheesta muualla
Trevor Stines Instagramissa
IMDb 
Trevor John Stines (s. 15. heinäkuuta 1996 Olympia, Washington) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Jason Blossomin roolistaan yliluonnollisessa kauhurikosdraamasarjassa Riverdale.
Filmografia > Elokuva

2016 : The Amityville Terror – Brett
2019 : Purity Falls - Jason
2019 : Secrets at the Lake - Rick Rhodes
2019 : Most Likely to Murder - Sean
2021 : Evan Wood - Josh Richards
Filmografia > Televisio

2015 : Blue Match Comedy - Backpacker #2
2016 : The Fosters – Tristan Chacones
2016 : Wrong Hole – K's Hot Date
2017-2022 : Riverdale – Jason Blossom / Teen Clifford Blossom
2022 : The Rookie: Feds – Kellen Filmore
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Trevor Stines Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Trevor Stines Instagramissa
Trelleborgs FF

Trelleborgs FF on ruotsalainen jalkapallojoukkue, joka on perustettu vuonna 1926. Joukkue pelasi ensimmäisen kerran pääsarjatasolla Allsvenskanissa 1985. Trelleborgs FF:n huippuvuodet ajoittuvat 1990-luvun alkuun, paras sijoitus on Allsvenskanin kolmostila kaudelta 1992. Joukkue pelasi UEFA Cupissa 1994.
Trelleborgs FF voitti Superettanin kaudella 2006 ja nousi pääsarjatasolle kaudeksi 2007. Seura pelasi pääsarjatasolla Conny Karlssonin ja Tom Prahlin johdolla viisi perättäistä kautta sijoittuen parhaimmillaan viidenneksi kaudella 2010. Seuraava kausi oli kuitenkin seuralle synkkä ja se putosi syksyllä 2011 takaisin Superettaniin.
Meriitit

Superettanin voitto: 2006
Ennätyksiä

Yleisöennätys 9 843 katsojaa ottelussa Malmö FF:ää vastaan 2004.
Valmentajat

Tom Prahl 1990–1995
Magnus Andersson 1996
Sören Cratz 1997–1998
Alf Westerberg 1999–2000
Ole Mörk 2001
Alf Westerberg 2001–2002
Anders Grimberg 2002–2003
Conny Karlsson 2004–2007, 2014
Tom Prahl 2008–2011
Alf Westerberg 2012
Anders Grimberg 2012–2013
Patrick Winqvist 2015–2018
Peter Swärdh 2019
Kristian Haynes 2020–2022
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivu
Virallinen kannattajien sivu
Kannattajien sivu
Tomi Räisänen

Tomi Räisänen vuonna 2015.
Tomi Räisänen (s. 2. kesäkuuta 1976 Helsinki) on suomalainen taidemusiikin säveltäjä.
Räisänen valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta, jossa hän opiskeli sävellystä vuosina 2000–2006 Erkki Jokisen johdolla. Hän on täydentänyt opintojaan useilla kansainvälisillä mestarikursseilla.
Vuodesta 2000 lähtien Räisänen on säveltänyt täysipäiväisesti. Hän on säveltänyt yli 100 teosta: sooloteoksia, kamari- ja vokaalimusiikkia, orkesteriteoksia sekä konserttoja. Räisäsen musiikkia on esitetty kansainvälisesti 44 maassa ympäri Eurooppaa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Aasiassa sekä Australiassa.
Räisänen on menestynyt useissa sävellyskilpailuissa. Urkukonsertto Pulmo voitti kansainvälisen Kaija Saariaho -urkusävellyskilpailun sinfoniaorkesterisarjan vuonna 2023. Samana vuonna nuoriso-orkesteriteos Kalalle sai II palkinnon Pirkanmaan pinnan sävellyskilpailussa. Vuonna 2022 Räisäsen teos Kiire sai II palkinnon P. J. Hannikainen -kuorosävellyskilpailussa. Vuonna 2021 Räisänen voitti kaksi sävellyskilpailua: Siuntio 560 (Lux Musicae) sävellyskilpailun teoksella Tele sekä Tampereen pianokilpailun sävellyskilpailun teoksella Hile. Vuonna 2019 marimbakonsertto Portal sai III palkinnon sekä voitti yleisöpalkinnon IV Kansainvälisessä Uuno Klami -sävellyskilpailussa. Vuonna 2007 Räisänen oli yksi japanilaisen kansainvälisen Irino Prize -sävellyskilpailun kolmesta voittajasta teoksellaan Stheno. Vuonna 2002 hän sai toisen palkinnon kansainvälisessä Concorso Internazionale di Composizione "2 Agosto" -sävellyskilpailussa Bolognassa Italiassa teoksellaan Nomad.
Opiskeluaikoinaan Räisänen oli aktiivinen Korvat auki -yhdistyksen jäsen. Vuonna 2006 Räisänen oli perustamassa Sävellyspaja-yhdistys ry:tä, joka järjestää Sävellyspaja-sävellysmestarikurssia. Hän on toiminut kurssilla opettajana vuodesta 2014 lähtien.
Palkintoja

2023: Kansainvälisen Kaija Saariaho -urkusävellyskilpailun sinfoniaorkesterisarjan voitto urkukonsertolla Pulmo
2023: II palkinto Pirkanmaan pinnan sävellyskilpailussa teoksella Kalalle
2022: II palkinto P. J. Hannikainen -kuorosävellyskilpailussa teoksella Kiire
2021: I palkinto Siuntio 560 (Lux Musicae) -sävellyskilpailussa teoksella Tele
2021: I palkinto Tampereen pianokilpailun sävellyskilpailussa teoksella Hile
2019: III palkinto ja yleisöpalkinto IV Kansainvälisessä Uuno Klami -sävellyskilpailussa teoksella Portal
2007: I palkinto Irino Prize -sävellyskilpailussa (Tokio, Japani) teoksella Stheno
2002: II palkinto Concorco Internazionale di Composizione "2 Agosto" -sävellyskilpailussa (Bologna, Italia) teoksella Nomad
Levytyksiä

Insiders. junctQín Keyboard Collective: Stephanie Chua, Elaine Lau, Joseph Ferretti (reTHINK, Redshift Records, 2020)
Die Sauna der 7 Brüder, Sea of Tranquility, Mirrie Dancers, Grus. Mikko Ikäheimo, Carla Rees, Neue Musik im Ostseeraum (Sauna, Ensemble Works, Edition Troy EDTCD 005, 2016)
Väki. Tommi Hyytinen (Tired Light, Pilfink Records JJVCD-162, 2016)
Midsommar(so)natten. Mainly Two: John Garner, Marie Schreer (Synergy, Turquoise Coconut, 2016)
Under the Apple Tree. Bravade Recorder Quartet (Reflections of the Past and Present, Pilfink Records JJVCD-128, 2014)
Abeyance. Ensemble Modern, John B Hedges (they are, Ensemble Modern Medien EMCD-021/22, 2013)
Euryale. Heikki Nikula, Olli-Pekka Tuomisalo, Risto-Matti Marin (Chambersax, Pilfink Records JJVCD-123, 2013)
A Night at the Park Güell. Suomalainen Barytontrio (Luminous Baryton, Edition Troy EDTCD 002, 2012)
L'homme armé. Olli-Pekka Tuomisalo, Aki Virtanen (SaxCussion, OPTCD-11009, 2011)
Ludi Caeli. Helsinki Brass Quintet (H.B.Q., Edition Troy EDTCD 001, 2011)
Stheno. Erik Bosgraaf, Izhar Elias (Big eye, Phenom records PH0713, 2007)
Under the Apple Tree. Elisa Järvi (PianoNyt!, Sibelius Academy SACD 17, 2004)
Aiheesta muualla

Tomi Räisäsen kotisivut. (englanniksi) (suomeksi)
Tomi Räisänen, Music Finland
Tomi Räisäsen YouTube-kanava
Ulsterinskotti

| Ulsterinskotti |
| --- | --- |
 Ulsterinskotin puhuma-alueet turkoosilla
Oma nimi:  Ulstèr-Scotch
Tiedot
Alue:   Pohjois-Irlanti  Irlanti
Virallinen kieli:   Pohjois-Irlanti
Kielenhuolto:  Boord o Ulstèr-Scotch
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  germaaniset kielet länsigermaaniset kielet skotti
 Ohje 
Ulsterinskotti (Ulstèr-Scotch) tarkoittaa eräillä Ulsterin historiallisen maakunnan alueilla Pohjois-Irlannissa ja myös Irlannissa puhuttavia skotin kielen murteita. Skotin kieli saapui Pohjois-Irlantiin 1600-luvun alussa, kun suuri määrä skotin puhujia siirtyi Skotlannin Alamailta Pohjois-Irlantiin. Samalta ajalta on myös peräisin ensimmäinen ulsterinskotinkielinen kirjoitus. Kirjakieli pysyi samankaltaisena Skotlannin skotin kanssa 1900-luvulle asti, jolloin ulsterinskotille alettiin kehittää omaa oikeinkirjoitusjärjestelmäänsä.
Nykytila

Yhdistynyt kuningaskunta on vuodesta 1999 asti tunnustanut ulsterinskotin yhdeksi Pohjois-Irlannin vähemmistökielistä Pitkänperjantain sopimuksen nojalla.
Kaksikielinen kadunnimikyltti Ballyhalbertissä.
Tuuletinkuolemat

Korealaisia tuulettimia, joissa on ajastin.
Tuuletinkuolemat ovat eteläkorealainen kaupunkitarina, jonka mukaan yön ajaksi toimintaan jätetty tuuletin voi tappaa suljetussa huoneessa nukkuvat ihmiset (joko tukehtumiseen, myrkytykseen tai hypotermiaan). Vastaava uskomus pätee myös autojen tuulettimiin ja ilmastointilaitteisiin. Näiden ollessa toiminnassa monet eteläkorealaiset jättävät ikkunan raolleen välttääkseen tuuletinkuoleman. Kaikissa Etelä-Koreassa myytävissä tuulettimissa on kellokytkin, joka sammuttaa tuulettimen itsestään tietyn ajan jälkeen.
Yleisimmät uskomukset ovat, että tuuletin joko muuttaa ilman hapen hiilidioksidiksi, kehittää huoneeseen alipaineen tai kylmentää huoneen aiheuttaen siellä olijoille hypotermian.
Kesäisin eteläkorealaiset tiedotusvälineet uutisoivat tuuletinkuolemista. Tästä on esimerkkinä 28. heinäkuuta 1997 julkaistu Korea Herald -lehden artikkeli:
On arveltu, että hallitus kehitti myytin rohkaistakseen kansalaisia vähentämään sähkönkulutusta.
Aiheesta muualla

http://www.fandeath.net/
Tunturiarho

| Tunturiarho |
| --- | --- |
 Tunturiarho Huippuvuorten Länsimaalla.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Suomuarhot Arenaria
Laji::  pseudofrigida
Kaksiosainen nimi
 Arenaria pseudofrigida  Juz. ex Schischk. & Knorring 
Katso myös
   Tunturiarho Wikispeciesissä   Tunturiarho Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tunturiarho (Arenaria pseudofrigida, myös A. ciliata subsp. pseudofrigida) on kohokkikasveihin kuuluva monivuotinen, pienikokoinen kasvi. Suomessa laji harvinainen ja luonnonsuojelulailla rauhoitettu.
Ulkonäkö ja koko

Laajoina mättäinä kasvava tunturiarho kasvaa 5–15 senttimetriä korkeaksi. Vastakkain olevat, lähes ruodittomat lehdet ovat 3–6 mm pitkiä. Muodoltaan lehdet ovat leveätyvisen lusikkamaisia, ohuita ja tyvestä karvalaitaisia. Lehtien keskisuoni näkyy selvästi. Kukkien valkoiset terälehdet ovat kynnettömiä, ehyitä ja kooltaan 6–8 mm pitkiä. Verholehdet ovat noin kaksi kertaa terälehtiä lyhyempiä. Emiö on kolmelehtinen, heteitä on 8–10 kappaletta. Suomessa tunturiarho kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on kuusiliuskaisesti aukeava lieriömäinen kota. Siemenet ovat nystermäisiä ja rasvalisäkkeettömiä. Tunturiarho muistuttaa läheisesti norjanarhoa (A. norvegica). Lajien kasvupaikat sijaitsevat kuitenkin Suomessa eri alueella.
Levinneisyys

Tunturiarhoa tavataan Norjan ja Suomen itäosista Venäjälle Novaja Zemljalle saakka sekä Grönlannin itäosissa ja Huippuvuorilla. Suomessa lajia tavataan ainoastaan Kuusamossa ja Sallassa.
Elinympäristö

Tunturiarhoa tavataan pääasiassa rotkolaaksoissa kalliopenkereillä ja kallionraoissa sekä ultraemäksisillä kalliolla ja harjuilla. Laji on kalkinvaatija. Lajin suurimpia uhkia Suomessa ovat kaivostoiminta, soranotto ja metsänhakkuut. Lisäksi tunturiarhon uhkana on laiton keräily.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Tunturiarhon (Arenaria pseudofrigida)) levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tunturiarho (Arenaria pseudofrigida)
Pohjolan kasvien pauloissa: Arenaria pseudofrigida – tunturiarho
United States Department of Agriculture (USDA): Arenaria pseudofrigida (englanniksi)
ITIS: Arenaria pseudofrigida (englanniksi)