stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nokia 600
Fyysiset näppäimet

Nokia 600:ssa on soittonäppäin, lopetusnäppäin, kotinäppäin, lukitusnäppäin, kameranäppäin ja äänenvoimakkuuden säätönäppäimet.
Sähköposti

Tuetut tiedostomuodot: .doc/.ppt/.xls/.pdf/.zip
HTML-tuki
Widget aloitusnäytössä
Selain

Tuetut merkintäkielet: HTML, XHTML, MP, WML ja CSS
Tuetut protokollat: HTTP v1.1 ja WAP
TCP/IP-tuki
VisualHistory-, HTML- ja JavaScript-tuki
RSS-lukija
Flash Lite 4.0
WebRunTime 7.2
Qt 7[lähde? ]
Värivaihtoehdot

Limetinvihreä
Pinkki
Musta
Valkoinen
Muuta

Angry Birds NFC ja Fruit Ninja NFC
Kauppa
TopApps
Vlingo
Taskulamppu
Microsoft Communicator Mobile
Shazam
Adobe PDF reader
Kalenteri, muistio, laskin ja kello
Kiihtyvyystunnistin, läheisyystunnistin ja valoisuustunnistin
Hintaluokka

Nokia 600 maksaa noin 180 euroa ilman veroja.
Nils Rinman

Nils Fredrik Rinman (28. marraskuuta 1880 Tukholma – 19. lokakuuta 1939 Tukholma) oli ruotsalainen purjehtija. Hän edusti seuratasolla saltsjöbadenilaista KSSS:ää. Rinman kilpaili Pariisin olympialaisissa 1924, joissa hän oli mukana maansa neljänneksi sijoittuneessa 6mR-luokan joukkueessa. Samassa venekunnassa oli mukana myös Nilsin poika Olle.
Nikon D3100

| Nikon D3100 |
| --- | --- |
 Nikon D3100 ja kit-objektiivi AF-S DX Nikkor 18-55mm.
Tyyppi:  digitaalinen järjestelmäkamera
Kenno:  23,1 × 15,4 mm, CMOS
Korkein resoluutio:  4 608 × 3 072 (14,2 megapikseliä)
Objektiivi:  Nikon F
Suljinajat:  1/4 000 – 30 s
Tarkennuspisteet:  11
Sarjakuvaus:  3 kuvaa sekunnissa
ISO-arvot:  ISO 100 – 3 200 (laajennettavissa jopa ISO 12 800)
LCD-näyttö:  3,0", 230 000 pikseliä
Tallennusmedia:  SD/SDHC/SDXC
Akku:  EN-EL14
Paino:  455 g (akun kanssa), 505 g (akun kanssa)
Nikon D3100 on japanilaisen kameravalmistaja Nikonin 19. elokuuta 2010 julkaisema digitaalinen järjestelmäkamera. Kamerassa on 14,2 megapikselin DX-kokoinen CMOS-kenno.
D3100 korvasi D3000:n Nikonin aloittelijajärjestelmäkamerana. Mallissa Nikon esitteli myös uuden EXPEED 2 -prosessorinsa. Kamera on myös ensimmäinen Nikonin järjestelmäkamera, jolla voi kuvata Full HD -videota jatkuvalla automaattitarkennuksella ja H.264-pakkauksella Motion JPEG -pakkauksen sijaan. Full HD -videota voi kuvata 24 kuvaa sekunnissa ja 720p-videota 30 kuvaa sekunnissa. Kameralla voi kuvata kolme kuvaa sekunnissa.
Nummisto

Nummisto on suomenkielinen sukunimi. Nimenkantajia ovat:
Ilkka Nummisto (1944–2019), meloja ja voimamies
Väinö Nummisto (1912–1987), taidemaalari
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pikkuturska

| Pikkuturska |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Turskakalat Gadiformes
Alalahko::  Cyprinodontoidei
Heimo::  Turskat Gadidae
Suku::  Trisopterus
Laji::  minutus
Kaksiosainen nimi
 Trisopterus minutus  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Gadus minutus Linnaeus, 1758  Brachygadus minutus (Linnaeus, 1758)  Gadulus minutus (Linnaeus, 1758)  Gadus tacaud Lacepède, 1800  Morua capelanus Risso, 1827 
Katso myös
   Pikkuturska Wikispeciesissä   Pikkuturska Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikkuturska (Trisopterus minutus) on turskien (Gadidae) heimoon kuuluva lauhkean vyöhykkeen merivesissä elävä kalalaji.
Koko ja ulkonäkö

Pikkuturskan tavallinen pituus on 20 senttimetrin luokkaa. Maksimissaan se voi kasvaa 40 senttimetrin mittaiseksi. Sen ruumis on sivusuunnassa litteä ja korkea. Leuassaan sillä on pitkä viiksisäie. Pikkuturskan silmät ovat suuret. Sillä on kolme selkäevää ja kaksi peräevää. Ensimmäisessä selkäevää on 12–13 haarautunutta nivelruotoa ja ensimmäisessä peräevässä 27–30 haarautunutta nivelruotoa. Muuten samannäköisestä partaturskasta se eroaa hoikemman ja yleensä myös pienemmän ruumiinsa ansiosta.
Levinneisyys ja elinympäristö

Pikkuturskaa tavataan Atlantin valtameressä alueella Trondheimista aina Gibraltariin asti sekä Välimeren länsiosissa. Se elää yleisenä lännessä myös Britteinsaarilla. Pikkuturskan elinympäristöjä ovat avovesien muta- ja hiekkapohjat 10–300 metrin syvyydessä vedenpinnasta. Nuoret yksilöt viettävät aikaansa lähempänä rannikkoa.
Ravinto ja elintavat

Pikkuturskan ravintoa ovat pääasiassa pienet kalat ja äyriäiset kuten kymmenjalkaiset. Se saavuttaa sukukypsyyden 1–2 vuoden ikäisenä, milloin se tavallisesti on 15–20 senttimetrin mittainen. Pohjanmeressä lajin kutu ajoittuu maalis-toukokuuhun veden lämpötilan ollessa kahdeksan astetta. Mätimunat ovat noin yhden millimetrin mittaisia ja niitä voi yhdellä naaraalla olla miljoonia.
Merkitys ja kalastus

Pikkuturska on tärkeää ravintoa muun muassa turskalle, piikkikampelalle, koljalle, valkoturskalle, hylkeille ja delfiineille. Se on aiemmin ollut ihmisen kannalta merkityksetön laji, mutta viime aikoina sitä on alettu kalastamaan etenkin kalajauhon ja -öljyn takia. Sillä voidaan myös korvata vähentyneet turska- ja koljasaaliit. Pikkuturskaa pyydetään pääosin pienisilmäisillä trooleilla.
Nikon D300S

| Nikon D300S |
| --- | --- |

Tyyppi:  digitaalinen järjestelmäkamera
Kenno:  23,6 × 15,8 mm, CMOS
Korkein resoluutio:  4 288 × 2 848 (12,2 megapikseliä)
Objektiivi:  Nikon F
Suljinajat:  1/8 000–30 s, 1/3, 1/2 tai 1 EV:n askelin
Tarkennuspisteet:  51
Sarjakuvaus:  7 kuvaa/s
ISO-arvot:  ISO 200–3 200, laajennettavissa ISO 100–6 400
LCD-näyttö:  3,0", 922 000 pikseliä
Tallennusmedia:  CompactFlash ja Secure Digital
Akku:  Nikon EN-EL3e litium-ioniakku
Paino:  938 g (akun kanssa)
Nikon D300S on Nikonin 30. heinäkuuta 2009 julkistama digitaalinen järjestelmäkamera, jossa on 12 megapikselin APS-C-kokoinen CMOS-kenno. Se tuli myyntiin 28. elokuuta noin 1 900 euron hinnalla. Kameralla pystyy ottamaan seitsemän kuvaa sekunnissa ja videoimaan 720p-laadulla 24 kuvaa sekunnissa. Kamerassa on lisäksi kolmen tuuman näyttö ja erilliset korttipaikat CF- ja SD-korteille.
Kameran edeltäjä on Nikon D300 ja seuraaja Nikon D500.
Porrasturvat – Stair Dismount

| Porrasturvat – Stair Dismount |
| --- | --- |

Kehittäjä:  tAAt & Skinflake
Julkaisija:  tAAt & Skinflake
Pelimoottori:  Open Dynamics Engine ja Irrlicht
Julkaistu:  1. elokuuta, 2002
Lajityyppi:  pulmapeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Windows, Mac, Linux
Jakelumuoto:  vapaa levitys
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Porrasturvat – Stair Dismount on suomalaisen demoskeneryhmän tAAtin vuonna 2002 julkaisema tietokonepeli. Se voitti Assembly-tapahtumassa järjestetyn pelinkehityskilpailun ylivoimaisesti ja on saavuttanut runsaasti huomiota myös ulkomailla erikoisen ideansa ansiosta.[lähde? ]
Pelin idea on poikkeuksellinen – tavoitteena on tyrkätä portaiden yläpäässä seisova mies portaita alas niin, että miehelle koituu kaatumisesta mahdollisimman paljon vammoja. Tälle erikoiselle idealle on jopa taustatarina – supersankari Spector havaitsee, että hän ei voi tehdä verovähennyksiä kaupungille tehtäviensä lomassa aiheuttamistaan vaurioista, ellei hän voi todistaa saaneensa vammoja myös itse. Pelaajan tehtävä on siis aiheuttaa hänelle nämä vammat.[lähde? ]
Pelin 3D-grafiikka on minimalistista, mutta selkeää. Pelaajalla on mahdollisuus kohdistaa iskunsa miehen eri ruumiinosiin, esimerkiksi jalkaan tai päähän, mutta itse kaatumisen tulokseen tällä ei ole merkittävästi vaikutusta. Äänitehosteet koostuvat huudoista, luiden katkeamisista ja tömähdyksistä, mutta pelissä on myös letkeä taustamusiikki.[lähde? ]
Pian pelin ilmestymisen jälkeen huomattiin, että pelin bugeja hyödyntämällä oli mahdollista saada valtavia pistemääriä. [lähde? ]
Porrasturvat oli yksi ensimmäisiä[lähde? ] ragdoll-fysiikkaa hyödyntävistä tietokonepeleistä, myöhemmin tätä tekniikkaa ovat käyttäneet muun muassa suomalaiset Max Payne 2 ja FlatOut (nykyään tekniikkaa käytetään lähes kaikissa räiskintäpeleissä). Pelin tekijöillä on suuri kiinnostus fysiikan mallinnusta kohtaan, mikä on näkynyt ryhmän muissakin peleissä kuten jatko-osa Rekkaturvat sekä Pogo Sticker.[lähde? ]
Jatko-osat

Pelin tekijät tekivät Porrasturville kolme jatko-osaa: Rekkaturvat – Truck Dismount (2003), Dismount Levels (2004) sekä Kiuasturvat – Sauna Dismount (2008), joista myös ensimmäinen voitti Assemblyn pelinkehityskilpailun. Peliä parodioiva lyhytelokuva palkittiin niin ikään Assembly-tapahtumassa vuonna 2005.
Jatko-osat > Rekkaturvat

Rekkaturvat – Truck Dismount on tAAtin tekemä jatko-osa Porrasturville. Kuten edellisessä osassa, niin tässäkin on tarkoitus tuottaa supersankari Spectorille mahdollisimman paljon vahinkoa. Pelissä mies laitetaan rekan kyytiin ja rekka laitetaan liikkeelle kohti seinää. Matkan varrelle voi laittaa hyppyreitä. Peli on voittanut Assembly-tapahtuman pelinkehityskilpailun vuonna 2003.
Mobiiliversiot

Pelistä on julkaistu versiot myös iOS:lle (2014) ja Androidille (2014) jotka on julkaistu Secret Exit yrityksen nimellä.
Classic versiot

Aiemmat versiot ovat jaossa ilmaisena Stair Dismount Classic ja Truck Dismount Classic nimisinä.
Aiheesta muualla

Dismount-pelien kotisivu
Porrasturvat Skinflaken sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Porrasturvat Moby Gamesissa
Porrasturvat Pouët.net-demoskeneportaalissa
Pelin ohjelmoijan Jetro Lauhan haastattelu Gamers With Jobs -sivustolla
Laaja fanisivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Parodiavideo: Lataa / Katso selaimessasi
Secret Exit viralliset kotisivut
Nikon D300

| Nikon D300 |
| --- | --- |

Tyyppi:  digitaalinen järjestelmäkamera
Kenno:  23,6 × 15,8 mm, CMOS
Korkein resoluutio:  4 288 × 2 848 (12,2 megapikseliä)
Objektiivi:  Nikon F
Suljinajat:  1/8 000–30 s, 1/3 tai 1/2 EV:n askelin
Tarkennuspisteet:  51
Sarjakuvaus:  6 kuvaa/s
Etsin:  optinen / digitaalinen etsin
ISO-arvot:  200–3 200
LCD-näyttö:  3,0", 922 000 pikseliä
Tallennusmedia:  CompactFlash (I tai II)
Akku:  Nikon EN-EL3e litium-ioniakku
Paino:  925 g (akun kanssa)
Nikon D300 on Nikonin 23. elokuuta 2007 julkistama digitaalinen järjestelmäkamera, jossa on 12,2 megapikselin APS-C-kokoinen CMOS-kenno. Kamerassa on kolmen tuuman näyttö ja kameralla pystyy kuvaamaan kuusi kuvaa sekunnissa.
Kameran edeltäjä on Nikon D200 ja seuraaja Nikon D300S.
Pioneerimuseo

Pioneerimuseo oli Suomen vanhin aselajimuseo. Museo aloitti toimintansa Korialla vuonna 1945 ja toimi Miehikkälässä vuosina 2007–2012. Vuonna 2012 museo siirtyi Hämeenlinnaan Tykistömuseon tiloihin, jossa aloitti vuoden 2013 alusta uusi museo, Museo Militaria, joka oli muodostettu yhdistämällä Tykistömuseo, Pioneerimuseo ja Viestimuseo. Museo Militarian johtajaksi nimitettiin 1.3.2021 alkaen filosofian maisteri Samuel Fabrin, joka oli hoitanut tehtävää vt:n jo 1.9.2020 lähtien ja toiminut museossa tutkijana sen avaamisesta lähtien.
Historia > Museo Korialla

Pioneerimuseo oli perustettu virallisesti vuonna 1945. Hakku-lehden toimittaja, everstiluutnantti Eero-Eetu Saarinen oli halunnut perustaa pioneeritoiminnalle oman museon jo vuonna 1929. Hän oli koonnut pienen kokoelman pioneerien esineistöä, jonka hän halusi saada esille. Hänen museohaaveensa eivät toteutuneet, ja talvisodan aikana suurin osa hänen kokoamastaan kokoelmasta katosi.
Elimäellä Korian varuskunnassa 12. toukokuuta 1945 museo lopulta aloitti toimintansa. Osittain lahjoituksina saatu näyttelyesineistö oli vuoteen 1965 asti esillä varuskunta-alueella vanhassa parakkirakennuksessa. Vuonna 1965 Elimäen kunta lahjoitti hirsirakennuksen museolle, joten museo pääsi vihdoin laajenemaan. Kuitenkin jo 1970-luvun alkupuolella nähtiin välttämättömänä saada sopivampi rakennus museon käyttöön. Uusi museorakennus rakennettiin talkoo- ja keräystyönä Kivimäkeen (Korian varuskunta-alueella) kesällä 1974. Museon kehittämisestä ja huolehtimisesta vastuuseen tuli vuonna 1975 perustettu Pioneeriaselajin Liitto ry.
Sotahistorialliseksi erikoismuseoksi Puolustusministeriö nimitti Pioneerimuseon 24. maaliskuuta 1987. Kun vuonna 1994 Korialta siirtyi Kymen Pioneeripataljoona osaksi Karjalan Prikaatia Vekaranjärvelle, loppui myös museon toiminta Korialla. Museon esineistö pakattiin ja toimitettiin säilöön eri puolille maata. Suurin osa päätyi Kouvolaan ja tänä aikana tulipalo ja vandalismi veivät osan museon kokoelmasta.
Missään vaiheessa ei nähty sitä vaihtoehtoa, ettei museo aloittaisi toimintaansa uudelleen. Pioneeriaselajin Liitto ry etsi sopivaa yhteistyökumppania museon rakentamiseen ja uudelleen avaamiseen. Kouvolan kaupunki oli vuosituhannen vaihdetta lähestyessä kiinnostunut asiasta, mutta hanke ei lopulta päässyt käyntiin.
Historia > Museo Miehikkälässä

2000-luvulle saavuttaessa Pioneeriaselajin Liitto ry ja Miehikkälän kunta päättivät yhteistyöstä. Miehikkälässä jo toimivan Salpalinjamuseon ja Virolahden bunkkerimuseon rinnalle Pioneerimuseo oli hyvä täydennys. Sotien aikana rakennettu Salpalinjahan on pioneerien suunnittelemaa ja osittain rakentamaa.
Vuonna 2003 alkoi EU-rahoitteinen Pioneerimuseon käynnistämishanke, jonka tavoitteena oli saada pystyyn toimiva Pioneerimuseo Miehikkälään vuodeksi 2007. Vuonna 2006 nähtiin jo ensimmäinen nayttelyvaihe Miehikkälän keskustassa, ja varsinainen uusi museo (näyttelyvaihe 2) avasi ovensa 30. kesäkuuta 2007. Miehikkälässä Pioneerimuseon toimisto sijaitsi osoitteessa Keskustie 7, 49700 Miehikkälä ja näyttelytilat osoitteessa Keskustie 21, 49700 Miehikkälä.
Miehikkälän Pioneerimuseo erosi Korian aikaisesta museosta hyvin paljon. Suurin ero oli siinä, että Korialla ollessaan museo oli pelkästään pysyvä näyttely eikä täyttänyt nykyisiä museolle asetettuja ehtoja. Miehikkälän Pioneerimuseo tarjosi pysyvän ja vaihtuvan näyttelyn lisäksi opetus-, tutkimus-, tallennus- ja julkaisutoimintaa. Sen kokoelmissa oli esimerkiksi sotavarusteita, valokuvia, piirroksia, lehtiä ja asiakirjoja. Koska museolla oli sotahistoriallisen erikoismuseon status, oli se velvollinen tallentamaan, tutkimaan, julkaisemaan ja asettamaan näytteille aselajin kulttuuriperintöä.
Museo esitteli pioneeri- ja suojelutoimintaa 1900-luvun alkupuolelta aina nykypäivään asti. Museon ympärivuotisessa näyttelyssä oli raskaan ja kevyen kaluston lisäksi esillä esimerkiksi työvälineitä ja miinoja. Koska suojelutoimiala oli siirretty pioneeriaselajille, oli pioneerimuseossa myös suojelualaan liittyvää aineistoa.
Museon ulkonäyttelyyn kuuluivat muun muassa siltapanssarivaunu MTU-20, ponttonikalusto 73 KrAZ-255B-kuorma-auton päällä, taistelupanssarivaunu T-72 miina-auroilla ja magneettisella raivaimella varustettuna, maapora-auto Chervolet m/44 sekä Sturmgeschutz III G.
Nykyhetket

Näyttelyt avattiin vuoden 2013 alussa Hämeenlinnaan perustettuun Museo Militariaa eli Tykistö-, pioneeri- ja viestimuseoon. Museotoimintaa ohjaa Suomen Tykistö-, Pioneeri- ja Viestimuseoyhdistys ry.
Aiheesta muualla

http://www.salpakeskus.fi
Suomen sotatieteelliset erikoismuseot (Aselajimuseot)
Forum Marinum
Hallinportin ilmailumuseo
Ilmatorjuntamuseo
Suomen Ilmavoimamuseo
Suomen Jääkärimuseo
Jalkaväkimuseo
Lottamuseo
Lylyn viestivarikon museo
Maneesi
Mobilia
Panssarimuseo
Pioneerimuseo
Porilaismuseo
Päämajamuseo
Raatteen Portti
Rajamuseo
Rannikkotykistömuseo
Ratsuväkimuseo
RUK-museo
Sotamuseo
Sotilaslääketieteen museo
Sukellusvene Vesikko
Suojeluskunta- ja lottamuseo
Taistelijan talo
Suomen Tykistömuseo
Viestimuseo
Helsingissä ollut Sturmgeschutz III G.
Hyrylän varuskunnassa ollut tavallinen ponttonilaitteeton KrAZ-255B-sotilaskuorma-auto.
Auraton tavallinen Panssarimuseon taistelupanssarivaunu T-72.
Pääministerin kanslia

| Pääministerin kanslia Statsministeriet |
| --- | --- |
 {{{kuvateksti}}}
Perustettu:  1914
Valtio:   Tanska
Ministeri:  Mette Frederiksen
Aiheesta muualla
Sivusto
Pääministerin kanslia (tansk. Statsministeriet) on Tanskan ministeriö, joka vastaa hallituksen johtamisesta, ministerien nimittämisestä ja erottamista, ministerien välisestä työnjaosta sekä perustuslaillisista asioista. Ministeriön tehtävä on toimia pääministerin sihteeristönä, palvella hallituksen päämiestä ja koordinoida hallituksen politiikkaa. Poliittiset tehtävät ovat nousseet 1900-luvulla ministeriön tärkeimmiksi tehtäviksi. Ministeriön muita toimialoja ovat Färsaaret ja Grönlanti, kuninkaallinen perhe sekä lehdistöasiat.
Rakenne

Ministeriö koostuu (2015) itsenäisestä sihteeristöstä sekä ulkoasiain, sisäasiain, oikeusasiain ja hallinnon osastoista.
Pääministerin kanslian alaisia viranomaisia ovat:
Färsaarten oikeusasiamies
Grönlannin oikeusasiamies
Ministeriön johtaja

Vuosina 1855–1918 hallituksen päämies tunnettiin nimellä valtioneuvoston puheenjohtaja. Vuosina 1848–1935 valtioneuvoston puheenjohtaja ja pääministeri oli myös jonkin tietyn erikoisalaministeirön päällikkö. Tällöin kyseinen ministeriö toimi myös hallituksen päämiehen sihteeristönä. Vuonna 1914 valtioneuvoston puheenjohtajisto muutettiin itsenäiseksi osastoksi.
Niklas Sirén

| Niklas Sirén> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. heinäkuuta 1989 (ikä 35) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Nippe
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  174 cm
Paino:  72 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  HPK (SML) SaPKo (Mestis) KooKoo (Mestis)
Niklas Sirén (s. 17. heinäkuuta 1989 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkoilija. Pienikokoisen Sirénin vahvuuksiin kuuluu maalintekotaito, luistelu, kädet, laukaus, maalille ajaminen ja pelirohkeus. Pieni koko kuuluu kuitenkin myös Sirénin heikkouksiin, joten hän jää useimmiten toiseksi kaksinkamppailuissa.
Ura > Seuraura

Sirén on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän oli kaudella 2007–2008 joukkueen A-nuorten kolmanneksi paras maalintekijä 15 osumallaan. Sirén teki samalla kaudella myös SM-liigadebyyttinsä. Hän pelasi liigassa kolme ottelua ilman tehopisteitä. Tammikuussa 2008 Sirén teki HPK:n kanssa kaksivuotisen liigasopimuksen. Hän pelasi myös kaudella 2008–2009 kolme ottelua SM-liigassa. Sirén teki niissä yhden syöttöpisteen. Hän pelasi samalla kaudella myös kaksi Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Suurimmaksi osaksi Sirénin kausi kului kuitenkin HPK:n A-nuorissa, joiden paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies hän oli Juho Hyvärisen jälkeen tehoilla 21+17=38. Koko A-nuorten SM-liigan maalipörssissä Sirén sijoittui kahdeksanneksi Ässien Severi Sillanpään, Lukon Olli Palolan ja Kärppien Mikael Granlundin kanssa.
Elokuussa 2009 HPK lainasi Sirénin ja Miika Viinamäen koko kauden 2009–2010 kattavalla sopimuksella Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhoon. Sirén toimi joukkueen varakapteenina ja hän oli tehoilla 12+12=24 SaPKon kolmanneksi paras maalintekijä ja viidenneksi paras pistemies.
Toukokuussa 2010 Sirén teki vuoden mittaisen sopimuksen KooKoon kanssa. Alkukaudella 2010–2011 hänen lonkankoukistajalihaksensa repesi ja Sirén oli sivussa peleistä joulutauon yli. Hän pelasi vain 26 runkosarjaottelua, mutta kevään 2011 pudotuspeleissä Sirén oli viidellä osumallaan KooKoon paras maalintekijä Kory Bakerin kanssa. He sijoittuivat maalipörssissä toiseksi neljän muun pelaajan kanssa. Sirén teki keväällä 2011 vuoden mittaisen jatkosopimuksen KooKoon kanssa.
Sirén oli myös kaudesta 2011–2012 ison osan sivussa; hän loukkasi marraskuussa 2011 reitensä ja pelasi runkosarjassa vain 29 ottelua. Sirén voitti Mestis-pronssia keväällä 2012. Hän teki huhtikuussa 2012 taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen KooKoon kanssa.
Ura > Maajoukkueura

Sirén on pelannut kolme ottelua sekä nuorten että poikien maajoukkueessa.
Nokia 6030

| Nokia 6030 |
| --- | --- |

Julkaistu:  2005
Käyttöverkot:  GSM 850/900/1800/1900
Mitat:  104 × 44 × 18
Paino:  90
Näytön kuvatarkkuus:  128 × 128
Värien lukumäärä:  65 000
Muisti:  sisäinen 3 Mt, ei muistikorttipaikkaa
Kamera:  ei
Radio:  kyllä
Musiikkisoitin:  kyllä
Valmiusaika:  noin 300 h
Puheaika:  noin 3 h
Tiedonsiirto:  GPRS
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 6030 on Nokian vuonna 2005 julkaisema matkapuhelin.
Ominaisuudet

ennakoiva tekstinsyöttö
laskin
chat-toiminto
profiilit
valuuttamuunnin
värit: musta, kuohuviini
Aiheesta muualla

Nokia 6030 - Tuki
Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive)
Pesäpallon suomensarja 1952

Pesäpallon suomensarja pelattiin kahdeksannen kerran kaudella 1952. Sarjan mestaruuden voitti Myllykosken Kilpa-Veikot. Muut nousijat olivat Keravan KooPee ja Tainionkosken Tähti.
Runkosarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | JMP | OP | ELK | PTU | SP | NiNu | LaLu | ViU | JuKu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joensuun Maila-Pojat | 7 | 7 | 0 | 0 | 79–24 | 14 |  | 9–5 | – | 20–2 | – | 15–3 | 10–3 | – | – |
| Outokummun Partio | 7 | 5 | 0 | 2 | 61–37 | 10 | – |  | 5–2 | – | 8–1 | – | 21–5 | – | 28–0 |
| Etelä-Leppävirran Kiipperä | 7 | 4 | 0 | 3 | 61–38 | 8 | 3–5 | – |  | – | 17–7 | – | – | 10–0 | – |
| Pankakosken Tehtaan Urheilijat | 7 | 4 | 0 | 3 | 80–84 | 8 | – | 15–7 | 17–11 |  | – | 28–5 | – | 7–10 | – |
| Siilinjärven Ponnistus | 7 | 3 | 1 | 3 | 68–52 | 7 | 8–9 | – | – | 24–3 |  | 16–4 | – | – | 23–2 |
| Nilsiän Nujakka | 7 | 2 | 0 | 5 | 47–93 | 4 | – | 1–2 | 1–7 | – | – |  | 16–14 | 17–8 | – |
| Laukkalan Luja | 7 | 1 | 1 | 5 | 44–72 | 3 | – | – | 3–11 | 7–8 | 2–2 | – |  | – | – |
| Viinijärven Urheilijat | 7 | 1 | 0 | 6 | 35–75 | 2 | 0–8 | 4–13 | – | – | 9–10 | – | 4–10 |  | – |
| Juankosken Kuohu | Luopui sarjasta kesken. | Luopui sarjasta kesken. | Luopui sarjasta kesken. | Luopui sarjasta kesken. | Luopui sarjasta kesken. | Luopui sarjasta kesken. | 0–7 | – | – | – | – | – | – | – |  |
Runkosarja > Etelälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | KP | LPT | HP-47 | LMV | PuMu | LoL | TMP | KeTo | RPL | JäP | VP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keravan KooPee | 10 | 7 | 2 | 1 | 97–30 | 16 |  | 4–4 | 2–0 | 7–8 | – | – | – | 24–1 | 14–3 | 10–2 | – |
| Lahden Pesä-Toverit | 10 | 7 | 1 | 2 | 77–33 | 15 | – |  | – | 5–1 | 6–0 | 3–8 | 5–1 | 26–7 | – | – | 10–0 |
| Heinolan Pallioiljat -47 | 10 | 7 | 1 | 2 | 56–30 | 15 | – | 7–2 |  | – | 10–7 | 4–4 | – | 5–2 | 3–2 | – | – |
| Lahden Mailaveikot 2 | 10 | 6 | 0 | 4 | 68–42 | 12 | – | – | 2–4 |  | – | – | 10–0 | 3–0 | – | – | 24–2 |
| Puna-Mustat | 10 | 6 | 0 | 4 | 72–48 | 12 | 4–5 | – | – | 10–5 |  | – | 15–4 | – | 5–1 | 11–5 | 10–1 |
| Lohjan Louhi | 10 | 4 | 3 | 3 | 48–42 | 11 | 4–4 | – | – | 4–1 | 5–7 |  | – | – | 8–3 | 5–4 | – |
| Työväen Mailapojat 2 | 10 | 4 | 0 | 6 | 58–83 | 8 | 2–4 | – | 6–5 | – | – | 5–1 |  | – | – | – | 26–8 |
| Keravan Toverit | 10 | 4 | 0 | 6 | 68–99 | 8 | – | – | – | – | 6–3 | 6–4 | 2–4 |  | – | 10–11 | – |
| Riihimäen Pallonlyöjät 2 | 10 | 3 | 0 | 7 | 64–74 | 6 | – | 3–5 | – | 4–7 | – | – | 22–3 | 7–20 |  | 7–6 | – |
| Järvenpään Palo | 10 | 3 | 0 | 7 | 61–78 | 6 | – | 2–11 | 2–7 | 6–7 | – | – | 11–7 | – | – |  | 12–3 |
| Vanajan Paukku | 10 | 0 | 1 | 9 | 37–147 | 1 | 2–23 | – | 1–11 | – | – | 5–5 | – | 12–14 | 3–12 | – |  |
Runkosarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | IK | SMJ | VM | NJ | KK | AA | Sievi | HK | Soini |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilmajoen Kisailijat | 8 | 7 | 0 | 1 | 67–27 | 14 |  | – | 3–5 | 5–3 | 5–1 | – | 17–4 | – | – |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 8 | 6 | 1 | 1 | 85–45 | 13 | 1–9 |  | – | 8–2 | 9–2 | – | – | 29–6 | – |
| Vaasan Maila | 8 | 6 | 1 | 1 | 55–33 | 13 | – | 6–6 |  | – | – | 9–4 | 5–2 | 4–2 | – |
| Nurmon Jymy | 8 | 5 | 0 | 3 | 94–41 | 10 | – | – | 10–5 |  | 11–7 | – | 22–2 | – | 26–0 |
| Kauhajoen Karhu | 8 | 4 | 0 | 4 | 84–47 | 8 | – | – | 6–10 | – |  | 11–1 | 13–3 | – | 29–3 |
| Alajärven Ankkurit | 8 | 3 | 0 | 5 | 40–55 | 6 | 3–10 | 1–4 | – | 3–2 | – |  | – | 15–5 | – |
| Sievin Sisu | 8 | 3 | 0 | 5 | 65–95 | 6 | – | 16–19 | – | – | – | 8–5 |  | 15–6 | 15–8 |
| Haapajärven Kiilat | 8 | 1 | 0 | 7 | 53–106 | 2 | 4–7 | – | – | 11–18 | 5–15 | – | – |  | 14–3 |
| Soinin Sisu | 8 | 0 | 0 | 8 | 28–123 | 0 | 6–11 | 3–9 | 0–11 | – | – | 6–8 | – | – |  |