stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Länsi-Pasila
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Länsi-Pasila Wikimedia Commonsissa
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Vanhaa Puu-Pasilaa kuvattuna 1910-luvulla nykyisen Maistraatintorin suuntaan.
Alueen rakennustöitä vuonna 1982.
Yleisradion aluetta ja Pasilan maamerkki, 146 metriä korkea Pasilan linkkitorni.
MTV:n entinen päätoimipiste Ilmalassa.
Stephen Smale

Stephen Smale
Stephen Smale (s. 15. heinäkuuta 1930) on yhdysvaltalainen matemaatikko. Hänelle myönnettiin Fieldsin mitali vuonna 1966, ja hän vietti yli kolmen vuosikymmenen ajan matematiikan tiedekunnassa Kalifornian yliopistossa, Berkeleyssä.
Smale on David Hilbertin esikuvan mukaan laatinut luettelon kahdeksastatoista ratkaisemattomasta matemaattisesta kysymyksestä (Smalen ongelmat).
Tärkeitä julkaisuja

S. Smale: Generalized Poincaré's conjecture in dimensions greater than four , Annals of Mathematics, 2nd Ser., 74 (1961), no. 2, 391 – 406. (via JSTOR)
S. Smale: Differentiable dynamical systems, Bulletin of the American Mathematical Society, 73 (1967), 747 – 817. ( (Arkistoitu – Internet Archive))
F. Cucker & R. Wong: The Collected Papers of Stephen Smale, ISBN 978-981-02-4307-4
L. Blum & F. Cucker & M. Shub & S. Smale:  Complexity and Real Computation, ISBN 0-387-98281-7.
Viking Smeds

Karl Viking Smeds (s. 27. marraskuuta 1933 Porvoo) on suomalainen tenori.
Smeds opiskeli Antti Koskisen ja Wienissä Dagobert Buchholzin johdolla. Hän on esiintynyt laulusolistina konserteissa ja myös kansainvälisesti kuorosolistina. Lisäksi hän on tulkinnut oratorio-ohjelmiston soolo-osuuksia esimerkiksi Johann Sebastian Bachin Matteus-passion evankelistana. Smeds työskenteli uransa aikana myös sosionomina ja pankinjohtajana Porvoossa. Hän oli aikoinaan Porvoon konserttiyhdistyksen aktiivinen vaikuttaja yhteistyössä Aimo Ritaluodon ja Göran Blomqvistin kanssa.
Aiheesta muualla

Viking Smeds Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Uppslagsverket Finland
Ulf Lundell

| Ulf Lundell> Ulf Gerhard Lundell |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. marraskuuta 1949 Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:  Ruotsi
Muusikko
Aktiivisena:  1975-
Tyylilajit:  Rock
Soittimet:  Laulu, kitara, huuliharppu
Levy-yhtiöt:  EMI, Rockhead Studios
Aiheesta muualla
[www.ulflundell.com Kotisivut]
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ulf Gerhard Lundell, (s. 20. marraskuuta 1949 Tukholma) on ruotsalainen muusikko, kirjailija ja taiteilija. Vuonna 1975 ilmestyi Lundellin debyyttialbumi Vargmåne. Hänen esikoisromaaninsa Jack julkaistiin vuonna 1976. 1980-luvulla Lundell teki läpimurron kappaleella Öppna landskap. Kappaleesta kaavailtiin jopa Ruotsin uutta kansallishymniä, ja myöhemmin sitä soitti myös Tukholman Kuninkaanlinnan vartioparaatin soittokunta.
Lundell on saanut musiikkiinsa vaikutteita esimerkiksi Bruce Springsteenilta, Bob Dylanilta ja Neil Youngilta. Hänen kirjailijaesikuviaan ovat muun muassa kirjailijat Jack Kerouac ja Allen Ginsberg sekä muut beatnik-kirjailijat.
Lundellin kitara Den vita viskningen ('Valkoinen kuiskaus') on kuvattuna muun muassa levyn Natten hade varit mild och öm kannessa. Tähän mennessämilloin? Lundell on julkaissut 24 studioalbumia ja 13 romaania. Lundell on esiintynyt Ruotsin Radion Kesäisäntänä neljä kertaa: 24. kesäkuuta 1982, 23.kesäkuuta 1983, 29. kesäkuuta 1985 ja 23. kesäkuuta 2007.
Lundellin romaani Sömnen (1977, suom. Vuosi Tommy Cosmon elämässä) ja albumit Nådens år (1978) ja Ripp Rapp (1979) pääsivät vuonna 2009 mukaan kirjaan Tusen svenska klassiker, johon koottiin tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa.
Elämäkerta > Lapsuus ja uran alkuvaiheet

Ulf Lundellin isä oli takomotyöntekijä Gerhard Lundell ja hänen äitinsä oli Ingrid (omaa sukua Lindström), joka työskenteli muun muassa ompelijana ja apulaisena koulun keittiössä. Ensin perhe asui Tukholman Södermalmilla, mutta muutti vuonna 1960 Saltsjö-Boohun Tukholman itäpuolelle. Ensimmäisen kitaransa Lundell sai kymmenvuotiaana. Ensimmäiset kitarasoinnut Lundellille opetti hänen kaksi vuotta vanhemman siskonsa Ingridin poikaystävä. Vuosina 1967-1975 Lundell työskenteli monissa eri ammateissa, muun muassa postinkantajana ja sairaalatyöntekijänä. Näinä vuosina Lundell kirjoitti useita kappaleita ja runoja, joita hän tarjosi levy-yhtiöille ja kustantamoille.
Lundell lähetti yhden demon MNW-levy-yhtiölle, joka torjui sen sanoen ”materiaali ei ole tarpeeksi vahvaa”, kaksi muuta demoa päätyi Silence-levy-yhtiölle, menestyksettä. Vuonna 1974 Lundell kokeili onneaan EMI:n kanssa, ja demon kuunneltuaan levy-yhtiö kiinnostui artistista siinä määrin, että halusi tehdä tämän kanssa LP:n nopealla aikataululla. Vuonna 1975 Lundell julkaisi debyyttialbuminsa Vargmåne. Vuotta myöhemmin, 1976, hän julkaisi esikoisromaaninsa Jack. Teos käsittelee ”keskivertosvenssonin” kapinaa rajoitettua elämää kohtaan poliittisen kansannousun jälkimainingeissa 1960-luvun lopulla. Kirjan painos oli alun perin 3 000 kappaletta, mutta myyntiluvut nousivat myöhemmin yli 200 000 kappaleeseen.
Esikoisromaanin julkaisun aikoihin Lundell oli jo alkanut nauhoittaa seuraajaa Vargmåne-albumille. Albumin kakkososan nimeksi tuli Törst, ja se julkaistiin kolme kuukautta Jack-esikoisromaanin jälkeen. Esikoiskirjan menestyksen myötä Lundell sai lisää inspiraatiota kirjoittamiseen ja julkaisi 1970-luvulla kaksi uutta kirjaa. Vuotta myöhemmin Törst-albumia seurasi livealbumi Natten hade varit mild och öm, jossa taustayhtyeenä soitti Nature.  Vuonna 1978 ilmestynyt Nådens år oli artistin kolmas studioalbumi, joka sisälsi muun muassa Agnetha Fältskogin kanssa tehdyn dueton Snön faller och vi med den. Vuonna 1979 ilmestyi Lundellin neljäs studioalbumi Ripp rapp, sisältäen muun muassa kappaleet Rom i regnet ja (Oh la la) jag vill ha dej. Tämä levy oli hieman rock-henkisempi kuin artistin aikaisemmat levyt.
1980-luku

12. syyskuuta 1980 Lundell julkaisi levyn Längre inåt landet, joka nauhoitettiin Englannissa. Levy sisältää muun muassa kappaleet "Glad igen" ja "Stackars Jack". Jälkimmäinen on kommentti Lundellin Jack- esikoiskirjaan kohdistuneeseen kritiikkiin, jonka mukaan ihmiset samastuivat kirjan Jack-hahmon elämäntapaan. Kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1982 Lundell julkaisi levyn nimeltä Kär och galen. Levyllä on myös hänen nelinkertaista platinaa myynyt kappaleensa "Öppna landskap". Muita Lundellin suosittuja kappaleita Kär och galen-albumilta ovat muun muassa albumin nimikkokappale "Kär och galen" ja "När jag kysser havet".
Kär och galen -albumin ja suunnitteilla olevan Den vassa eggen-albumin välissä Lundell nauhoitti kaksi levyä: yhden, jossa hän tulkitsi englantilaisia kappaleita ruotsiksi (Sweethearts) ja yhden kokonaan akustisen levyn (12 sånger). Hän oli siihen aikaan pahasti alkoholisoitunut, ja muun muassa seuraavan levyn nauhoitukssia jouduttiin lykkäämään useaan otteeseen. Kesäkiertueella 1985 artisti teki katastrofaalisen keikan Bornholmissa vahvasti päihtyneenä ja päätyi lööppeihin. Saman vuoden syksynä julkaistiin kriitikoiden ylistämä albumi Den vassa eggen. Levyllä näkyy vaikutteita avioerosta, joka tapahtui albumin nauhoituksen aikoihin. Saman vuoden syksyllä artisti teki vielä yhden skandaalinkäryisen kiertueen. Vuoden 1987 aikana julkaistiin albumi Det goda livet sekä kirja Tårpilen, jonka Lundell on tunnustanut kirjoittaneensa päihtyneenä.
Alkoholismista tuli 1980-luvun puolivälissä Lundellille merkittävä ongelma niin henkilökohtaisessa elämässä kuin artistinakin. Vuoden 1987 paikkeilla hän lopulta ymmärsi olevansa alkoholisti ja liittyi Anonyymit Alkoholistit -ryhmään. Lisäksi hän liittyi vapaakirkkoon, ja hänet kastettiin pian tämän jälkeen (1988) Ebeneser-kirkossa. Lundellin löytämä usko väritti myös hänen uutta albumiaan Evangeline, joka julkaistiin samana vuonna (1988). Vuotta myöhemmin Lundell julkaisi elämäkerran En varg söker sin flock sekä albumin Utanför murarna. Lisäksi Ulf Lundell aloitti uran kuvataiteilijana 1989.
1990-

Lundell ei julkaissut uusia kirjoja tai levyjä ennen vuotta 1992, jolloin romaani Saknaden julkaistiin. Teoksesta tuli lopulta trilogian ensimmäinen osa. Vuonna 1993 Lundell julkaisi levyn Måne över Haväng, joka sisältää muun muassa kappaleet "Rött" ja "Isabella". Albumi oli ensimmäinen, jonka Lundell tuotti kokonaan itse. Vuonna 1994 hän perusti tuotantoyhtiön Rockhead Studios AB, tytäryhtiöt Rockhead Productions ja Rockhead Art sekä aputoiminimen Rockhead Music. Samana vuonna hän julkaisi myös akustisen levyn Xavante. Näihin aikoihin Lundell panosti enemmän musiikkiin kuin kirjoittamiseen.
Vuonna 1995 Lundell vietti 20-vuotistaiteilijajuhlaansa. Seuraavana vuonna julkaistiin tuplalevy På andra sidan drömmarna sekä livelevy Bosnia. 
Lundell inspiroitui näihin aikoihin enemmän Neil Youngista kuin aiemmista vaikuttajistaan Springsteenista ja Dylanista. Tämän voi huomata ennen kaikkea levyllä Fanzine (1999), joka on äänitetty osittain studiossa ja osittain livenä. Vuonna 1999 Lundell julkaisi ensimmäisen romaaninsa seitsemään vuoteen. Teos Friheten on jatkoa romaanille Saknaden.
Levystä I ett vinterland (2000) tuli myöhemmin Lundellin toiseksi myydyin albumi. Julkaisua seurasi kaksi vuotta myöhemmin tuplalevy Club Zebra, joka päätyi listaykköseksi Ruotsissa 17. lokakuuta 2002. Vuoteen 2005 mennessä Lundell julkaisi neljä studioalbumia: akustisen levyn En eld ikväll sekä albumitrilogian Ok Baby Ok, Högtryck ja Lazarus. Vuosi 2005 oli Lundellille hyvin tuottelias, hän julkaisi kaksi albumia ja romaanitrilogian viimeisen osan Värmen, joka oli jatkoa romaaneille Saknaden ja Friheten. Samana vuonna Lundell vietti 30-vuotistaiteilijajuhlaansa.
Syksyllä 2008 Lundell teki ensimmäisen kiertueensa yli kahteen vuoteen ja julkaisi myös ensimmäisen studiolevynsä kolmeen vuoteen. Kiertueen avajaiskonsertissa Gävlessä Lundell kertoi lopettavansa kiertueiden tekemisen. Kiertueet kuitenkin jatkuivat vuonna 2009, niitä oli yksi keväällä ja yksi kesällä. Kiertueiden yhteydessä Lundell myönsi valehdelleensa, eikä hän aio lopettaa kiertueita. Lundell on myöhemmin selventänyt aikovansa ottaa etäisyyttä laulajanuraansa, mutta jäähyväiset ovat pitkät. Vuonna 2010 Lundell julkaisi uuden kirjan, En öppen vinter. Teos sisältää myös levyn, jolla on 11 uutta kappaletta.
Kesällä 2010 Lundell teki vielä yhden uuden kiertueen. Esiintyessään kiertueella Lundell löi ruotsalaisten esiintyjien yleisöennätyksen Gröna Lundissa 30. heinäkuuta, kun yleisön määrä kipusi 22 827 henkilöön. Sen ovat ylittäneet vain Bob Marley (32 000) ja Lady Gaga (23 000). Keväälle 2011 kaavailtu konserttikiertue jouduttiin perumaan kokonaan Lundellin sairauden vuoksi. Syksyllä 2012 Lundell julkaisi albumin Rent förbannat, joka oli hänen ensimmäinen varsinainen studiolevynsä viiteen vuoteen. Pian levyn jälkeen seurasi konserttisalikiertue ja kesäkiertue 2013. Myöhemmin samana vuonna julkaistiin myös studiolevy Trunk.
Perhe

Lundell solmi ensimmäisen avioliiton vuonna 1977 Barbro Zackrissonin kanssa. Vuosina 1989-1992 hän oli naimisissa Fredrika Gunnarsdotter Stjärnen kanssa. Lundellilla on kolme lasta ensimmäisestä avioliitosta, joista yksi on journalisti Sanna Lundell. Lundellilla on myös yksi lapsi toisesta avioliitosta. 1990-luvun puolivälissä Lundell seurusteli runoilija Isabella Nermanin kanssa ja oli jonkin aikaa avoliitossa Mikael Rickforsin sisarentyttären Ulrika Rickforsin kanssa 2000-luvulla. Ulf Lundell avioitui Sofia Möllerin kanssa 7. maaliskuuta 2014. Pariskunta erosi 2017.
Diskografia > Studioalbumit

1975 – Vargmåne
1976 – Törst
1978 – Nådens år
1979 – Ripp Rapp
1980 – Längre inåt landet
1982 – Kär och galen
1984 – Sweethearts
1984 – 12 sånger
1985 – Den vassa eggen
1987 – Det goda livet
1988 – Evangeline
1989 – Utanför murarna
1993 – Måne över Haväng
1994 – Xavante
1996 – På andra sidan drömmarna
1997 – Män utan kvinnor
1998 – Slugger
1999 – Fanzine (osittain livetaltiointi)
2000 – I ett vinterland
2002 – Club Zebra
2003 – En eld ikväll
2004 – Ok Baby Ok
2005 – Högtryck
2005 – Lazarus
2008 – Omaha
2010 – En öppen vinter
2012 – Rent förbannat
2013 – Trunk
Diskografia > Livealbumit

1977 – Natten hade varit mild och öm
1993 – Maria kom tillbaka
1996 – Bosnia
2011 – Roskilde Orange Stage 1999
2011 – Unplugged Solo
Diskografia > Kokoelmalevyt

1981 – Innan jag anfölls av indianerna (8 LP:n boksi)
1991 – Livslinjen 1975-91 (5 CD:n keräilyboksi)
1992 – Preskriberade romanser 1978-1981
1995 – Rebeller
1995 – Öppna landskap 75-95
1995 – Slutna rum 75-95
1999 – Når jeg kysser havet (norjankielinen kokoelmalevy)
2006 – När jag kysser havet - Det bästa 1: 75-84
2006 – Danielas hus - Det bästa 2: 84-94
2006 – Venus & Jupiter - Det bästa 3: 95-05
2007 – Under vulkanen, 1972-2007 (14 CD:n ja 2 DVD:n boksi, joka sisältää singlelevyjen b-puolia, kokoelmalevyraitoja sekä ennen julkaisematonta materiaalia)
Diskografia > DVD:t

2006 – Live på Tyrol (tupla-DVD)
2009 – Club Zebra (tupla-DVD)
Kirjat > Romaanit

1976 – Jack
1977 – Sömnen
1979 – Vinter i paradiset
1981 – Kyssen
1983 – Hjärtats ljus
1987 – Tårpilen
1989 – En varg söker sin flock
1992 – Saknaden
1999 – Friheten
2003 – Frukost på en främmande planet
2004 – Mer än hennes mun
2005 – Värmen
2008 – Vädermannen
2009 – 6 pjäser
2010 – En öppen vinter
2011 – Allt är i rörelse
2014 – Visenterna
Kirjat > Suomennettuja teoksia

Vuosi Tommy Cosmon elämässä (Sömnen, 1977), suom. Aarne T. K. Lahtinen , Tammi, 1978
Susi etsii laumaansa (En varg söker sin flock, 1989), suom. Saara Villa, Otava, 1990
Säämies (Vädermannen, 2008), Johnny Kniga, suom. Katriina Huttunen, 2009
Kirjat > Lyriikka

1972 – Modus Vivendi, Molngrabb!
1979 – Fruset guld
1981 – Det är långt mellan lycka och leda
1984 – Tid för kärlek
Kirjat > Elokuvakäsikirjoitukset

1977 – Jack
1984 – Sömnen
Kirjat > Palkinnot ja tunnustukset

Rockbjörnen – Vuoden ruotsinkielinen miesartisti sekä Vuoden ruotsinkielinen albumi 1979
Rockbjörnen – Vuoden ruotsinkielinen miesartisti 1980
Rockbjörnen – Vuoden ruotsinkielinen miesartisti sekä Vuoden ruotsinkielinen albumi 1982
Tukholman kaupungin Bellman-palkinto 1994
PiratenPriset-palkinto 2000
Evert Taube –stipendi 2005
H. M. Konungens Medalj 2009 (Ruotsin valtionpäämiehen myöntämä tunnustus ansiokkaasta elämäntyöstä)
Valittu Ruotsin musiikin Hall of Fameen 2014
Aiheesta muualla

Ulf Lundellin virallinen sivusto
Vill du ha frihet så får du ta den – Ulf Lundellin elämäkerta, kirjoittanut Måns Ivarsson.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  Europeana  IdRef 
Lundell signeeraamassa teostaan En öppen vinter, Tukholma 2010.
Skogbyn seisake

Skogbyn seisake (ruots. Skogby hållplats, lyh. Sgy) on rautatieliikennepaikka Karjaa–Hanko-rataosalla Raaseporin kaupungin eteläosassa noin 10 kilometriä Tammisaaresta lounaaseen. Seisake avattiin syyskuussa 1931. Siellä pysähtyvät Karjaan ja Hangon väliset lähijunat. Skogbyn seisake oli entisen Tenholan kunnan ainoa henkilöliikenteen rautatieasema vuoden 1977 alueliitoksen jälkeen, jolloin Lappohja liitettiin Hankoon.
Hangon vuokrauksen aikana talvi- ja jatkosodan välissä maaliskuusta 1940 elokuuhun Skogby toimi rataosan pääteasemana. Seisake ei ollut käytössä jatkosodan alussa, mutta liikenne Skogbyhyn alkoi uudelleen vuoden 1942 alussa ja saman vuoden helmikuussa edelleen Hankoon.
Tavaraliikenne Skogbyssä lakkautettiin vuonna 1964. Nykyisin alkuperäinen liikennepaikkarakennus on purettu ja sen tilalla on korkea laituri ja puinen odotuskatos.
Skogbyn seisaketta siirrettiin keväällä 2021 Tammisaaren suuntaan. Muutos liittyy uuden yhteensä kolme tasoristeystä korvaavan alikulkusillan rakentamiseen.
Alikulkusilta korvasi Skogbyn seisakke-nimisen tasoristeyksen ja samaan aikaan seisakkeesta Hangon suuntaan poistettiin Prediumin tasoristeys.
Slutskin rautatieasema

| Slutskin rautatieasema   вакзал Слуцк, Вокзал Слуцк |
| --- | --- |
 Slutskin rautatieasema loppukesällä 2009
Perustiedot
Sijainti:  53°00′51.4″N, 027°31′22.3″E
Osoite:  ven. ул. Вокзальная 1, 223610 г. Слуцк, Минская область ,  Ul. Vokzalnaja 1, 213760 Slutsk, Minskin alue, Valko-Venäjä) 
Kunta:  Slutsk
Valtio:  Valko-Venäjä
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  Valko-Venäjän rautatiet
Kaukoliikenne:  liikennettä poikittaisradan risteysasemille Asipovitšy idässä ja Baranavitšy lännessä sekä pistoradalle Salihorskiin etelässä
Tavaraliikenne:  Slutskin kautta kulkee erityisesti rahtiliikennettä. Slutskin ratapihan kautta matkaa myös etelästä Salihorskista Belaruskali-kaivosyhtiön potaskaa ja muita kaliumsuoloja maailmanmarkkinoille
Vaihtoyhteydet:  Kaupungin linja-autoasema viereinen rakennus idässä (50 m matka)
Pysäköinti:  Aseman edustalla
Asemarakennus
Lipunmyynti:  kyllä
 Slutskin rautatieaseman edusta
Slutskin rautatieasema (valkoven.  вакзал Слуцк, ven.  Вокзал Слуцк) on rautateiden väliasema ja solmukohta Slutskin kaupungissa Valko-Venäjän Minskin alueen eteläosissa. Slutsk sijaitsee suurin piirtein kahta Valko-Venäjän rautateiden merkittävää risteysasemaa eli Varsova-Minsk-Moskova-radan Baranavitšyä ja Vilna-Minsk-Homel-rautatien Asipovitšyä yhdistävän rataosuuden puolivälissä. Slutskin asemarakennus sijaitsee runsas kaksi kilometriä Slutskin hallinnollisen keskustan lounaispuolella.
Rautatieaseman itäpuolella sijaitsee Slutskin virkeä linja-autoasema
Liityntäliikenne

Aseman naapurissa on Slutskin uudehko linja-autoasema.
Aiheesta muualla

Slutskin rautatieasemasta (englanniksi)
Valko-Venäjän rataverkon kartta (venäjäksi)
Valko-Venäjän juna-aikatauluja (karttavalikon kautta) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Stasys Skrodenis

Stasys Skrodenis (s. 16. tammikuuta 1938 Padvariai (Šilalė), Liettua) on liettualainen kielitieteilijä, kansantaruston tutkija sekä kääntäjä.
Elämä

Stasys Skrodenis päätti Liettuan filologian tutkinnot vuonna 1960 Vilnan yliopistossa. Hän työskenteli vuosina 1960–1965 liettuan kielen ja kirjallisuuden instituutissa, vuosina 1965–1973 tasavallan kirjastossa, ja vuodesta 1973 tähän päivään asti Vilnan pedagogisen instituutin luennoitsijana ja dosenttina.
Hän oli mukana perustamassa vuonna 1990 Liettuan ja Suomen ystävyysseuraa ja toimi sen puheenjohtajana. Stasys on suomalaisen kirjallisuuden ystävyysseuran jäsen ja toimittaja sekä Kalevalan ystävyysseuran ja Donelaitis-seuran kunniajäsen.
Työ tutkijana

Stasyksen tutkimustyön aiheena on ollut Liettuan kansantarustot ja tavat, suomalaisten ja liettualaisten kansanlaulujen yhtäläisyyksien tutkiminen.
Stasys on kääntänyt suomesta liettuaksi useita suomalaisia kirjoja. Hän on kääntänyt muun muassa A. R. Niemen teoksen Liettuankielinen kirjallisuus (1996) ja M. Talven kirjoituksia. Viime vuosina hän on koonnut ja julkaissut joitakin tunnettujen liettualaisten folkloristikkojen Antanas Mockuksen (1918), Juozas Baldžiuksen ja Zenonas Slaviūnaksen kirjoituksia, ja auttanut lukuisia tohtoreiksi väitelleitä puolustamaan Liettuan kansantarustoon, tapoihin ja perinteisiin liittyviä teesejään.
Hän on kääntänyt kirjallisuutta suomen, viron ja sorbien kielestä.
Julkaisut

Kalbininko Kazimiero Jauniaus rankraštinis palikimas, 1972
Baubliai, 1974, 1977, 2007
Suomių literatūra lietuvių kalba (Suomalainen kirjallisuus liettuan kielellä), bibliografinen teos, 1977
Baltai ir jų šiaurės kaimynai (Baltialaiset ja heidän pohjoiset naapurinsa), tutkimus, 1989
Lietuvių tautosaka scenoje, 1987
Tautosakos rinkimo pagrindai, 1985
Augustas Robertas Niemis: medžiaga bibliografijai, 1992
Kaip pasakyti suomiškai (Miten sanoa suomeksi), 1992
Nemuno krašto aidai: Laiškai Mailai ir Josepiui Mikkoloms, 1996
Tautosakos rinkėjo vadovas: metodinė priemonė studentų tautosakinei praktikai, 2002
Folkloras ir folklorizmas, 2005
Lietuviški - suomiški pokalbiai (Teoksesta "Liettualais-suomalaiset keskustelut (1993)"), 2008, ISBN 978-9986-09-347-3
Suomija ir Lietuva - istorinių ir kultūrinių ryšių vagos (Suomi ja Liettua - historiallisten ja kulttuuristen suhteiden suuntaukset), 2009, ISBN 978-9986-09-391-6
Palkinnot

Suomen Leijonan ritarikunnan komentajan kunniamerkki
2005: Liettuan suurherttua Gediminaksen komentajan ristin kunniamerkki
2008: Jonas Basanavičius -palkinto
Skotlanninbullterrieri

| Skotlanninbullterrieri |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Skotlanti,  Iso-Britannia
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Rodun syntyaika:  1770-luku
Alkuperäinen käyttö:  koiratappelut
Muita nimityksiä:  Scottish Bull Terrier, Blue Paul, Blue Paul Terrier, Blue Paul Bull Terrier, Blue Poll, Blue Poll Bulldog, Blue and Tan Terrier
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Paino:  20 kg
Säkäkorkeus:  50 cm
Väritys:  tummansininen
Skotlanninbullterrieri on sukupuuttoon kuollut brittiläinen koirarotu.