stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Frida Karlsson

| Frida Karlsson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1999 (ikä 25)
Uran tiedot
Seura:  Sollefteå SK
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  2019–
Voitot:  13
Palkintokorokkeella:  26
 Tietolaatikko päivitetty 19. tammikuuta 2025 
| Mitalit> Maa:  Ruotsi.Maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Ruotsi.Maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Ruotsi.Maastohiihto. Olympialaiset  | Maa:  Ruotsi> Maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Peking 2022 | 4×5 km viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Seefeld 2019 | 4×5 km viesti |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | 50 km (v) |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | 4x7,5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Seefeld 2019 | 10 km (p) |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 2021 | 10 km (v) |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 2021 | yhdistelmäkilpailu |  |
|  Hopeaa | Planica 2023 | 10 km (v) |  |
|  Hopeaa | Planica 2023 | yhdistelmäkilpailu |  |
|  Pronssia | Seefeld 2019 | 30 km (v) |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2021 | 30 km (p) |  |
|  Pronssia | Planica 2023 | 30 km (p) |  |
|  Pronssia | Planica 2023 | 4×5 km viesti |  |
|  Pronssia | Trondheim 2025 | 10 km (p) |  |
Frida Karlsson (s. 10. elokuuta 1999) on ruotsalainen maastohiihtäjä. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän voitti viestissä kultaa ja saavutti kaksi henkilökohtaista mitalia. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti kolme henkilökohtaista mitalia. Hän voitti Tour de Skin kokonaiskilpailun 2023. Karlssonilla on 12 henkilökohtaista maailmancupin osakilpailuvoittoa.
Arvokilpailut

Karlsson voitti yhdistelmäkilpailun kultaa nuorten MM-kilpailuissa 2018 Gomsissa. Samoissa kilpailuissa hän oli vapaan hiihtotavan sprintissä ja viestissä kolmas sekä 5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa seitsemäs. Lahden nuorten MM-kilpailuissa 2019 hän voitti kultaa 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa ja 5 kilometrin vapaan hiihtotavan vapaan hiihtotavan kilpailussa. Viestissä hän sijoittui kolmanneksi ja sprintissä viidenneksi.
Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Karlsson voitti kultaa viestissä. Lisäksi hän voitti hopeaa 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja pronssia 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Yhdistelmäkilpailussa hän sijoittui viidenneksi.
Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 Karlsson saavutti 10 kilometrin vapaan hiihtotavan väliaikalähtökilpailussa ja yhdistelmäkilpailussa hopeaa. 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa hän saavutti pronssia. Pekingin olympialaisissa 2022 Karlsson hiihti kolmannen osuuden pronssia saavuttaneessa Ruotsin viestijoukkueessa. Lisäksi hän sijoittui yhdistelmäkilpailussa viidenneksi ja 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 12:nneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 Karlsson saavutti hopeaa 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa sekä yhdistelmäkilpailussa. Lisäksi hän saavutti 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa pronssia ja hiihti kolmannen osuuden Ruotsin pronssia saavuttaneessa viestijoukkueessa. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 Karlsson sijoittui yhdistelmäkilpailun neljänneksi, saavutti pronssia 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan väliaikalähtökilpailussa ja voitti viestissä kultaa. Kilpailujen päätöspäivänä Karlsson voitti 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frida Karlsson Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics
The Beach Boys Today!

| The Beach Boys Today! The Beach Boys |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 22. kesäkuuta 1964 – 19. tammikuuta 1965
 Julkaistu: 8. maaliskuuta 1965
 Tuottaja(t): Brian Wilson
 Tyylilaji: pop, rock (kamaripop, sunshine pop)
 Kesto: 28.54
 Levy-yhtiö: Capitol
Listasijoitukset
  Billboard 200: 4.  Britannian albumilista: 6.
The Beach Boysin muut julkaisut
| The Beach Boys’ Christmas Album 1964 | The Beach Boys Today! 1965 | Summer Days (And Summer Nights!!) 1965 |
The Beach Boys Today! (usein muodossa Today!) on The Beach Boysin kahdeksas studioalbumi ja ensimmäinen kolmesta vuoden 1965 aikana julkaistusta albumista. The Beach Boys Today! merkitsi käännekohtaa yhtyeen sisäisissä suhteissa ja erityisesti johtohahmo Brian Wilsonin henkilökohtaisessa elämässä.
The Beach Boys Today! -albumia pidetään yhtenä yhtyeen parhaimmista albumikokonaisuuksista ja parhaana ennen Pet Soundsia julkaistuna levynä. Se on muun muassa Rolling Stonen 500 kaikkien aikojen parhaan albumin listalla sijalla 271. Albumi nousi Billboardin listalla parhaimmillaan sijalle neljä. Toukokuussa 1966 se nousi Britannian listan sijalle kuusi.
Historia

Vuonna 1964 The Beach Boysilta julkaistiin peräti neljä albumia 12 kuukaudessa ja yhtye oli äänittänyt The Beach Boys Today!:n singlet ”When I Grow Up (To Be a Man)” ja ”Dance, Dance, Dance”. Yhtyeen johtaja Brian Wilson oli väsynyt henkisesti ja fyysisesti ja sai paniikkikohtauksen 23. joulukuuta 1964.
The Beach Boys Today!:n äänitysten aikaan tammikuussa 1965 Wilson ilmoitti yhtyeelle, että halusi vetäytyä livekiertueilta ja keskittyä täysin musiikin luomiseen. Muutamien kuukausien ajan yhtyeessä Wilsonia paikkasi Glen Campbell kunnes huhtikuussa 1965 Beach Boysin keikkabasistiksi tuli muusikko ja yhtyeen ihailija Bruce Johnston. Vuosina 1965–1966 Brian Wilson käytti studioäänityksissä taustoja soittamassa The Wrecking Crew -nimellä tunnettua sessiomuusikkojen ryhmää.
Albumin ykköspuoliskolla on pääosin iloisia lauluja ja kakkospuolella melankolisia kappaleita. Tällä albumilla ei enää ollut surf-, hot rod- tai uimaranta-aiheisia kappaleita vaan myöhäismurrosikäisen, nuoren aikuisen romanttisia lauluja. Ykköspuolen ”When I Grow Up (To Be a Man)”, ”Dance, Dance, Dance” ja ”Do You Wanna Dance?” olivat kaikki hittejä ja uudelleen äänitetty ”Help Me, Rhonda” (albumilla nimellä ”Help Me, Ronda”) nousi yhtyeen toiseksi ykköshitiksi toukokuussa 1965. Albumin kakkospuoli osoitti Wilsonin jatkuvaa kypsymistä artistina ja sen sofistikoidumpi tuotanto ja syvempi aihemaailma ennakoi seuraavan vuoden Pet Sounds -levyä. Tyylin vaihtuminen ei kuitenkaan vaikuttanut kaupalliseen menestykseen. The Beach Boys Today! myi kultaa ja nousi listaneloseksi Yhdysvalloissa ja myöhemmin kuudenneksi Britanniassa.
Albumin kansi nimeää yhdeksän levyn kappaletta ja kertoo, että ”plus kolme uutta loistavaa Brian Wilsonin kirjoittamaa kappaletta”. Näistä kolmesta kuitenkin ”I’m So Young” oli cover ja ”Bull Session with the ’Big Daddy’” oli haastattelu, joten ”In the Back of My Mind” oli ainoa Wilsonin sävellys.
Wilson on myöhemmin kertonut aloittaneensa marijuanan käytön joulukuussa 1964 poistaakseen stressiä. Wilsonista tuli vakituinen käyttäjä kun hän huomasi sen vaikuttavan syvällisesti siihen kuinka hän havannoi musiikkia.
The Beach Boys Today! on ensimmäinen useista The Beach Boys -julkaisuista, jota ei julkaistu todellisena stereoäänitteenä. Wilson teki äänityksiä monona useista syistä. Capitol Records julkaisi monoversion lisäksi albumista kuitenkin duofonisen näennäisstereoversion.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Brian Wilson / Mike Love ellei toisin kerrota.
| Ykköspuoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulu | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Do You Wanna Dance? (Freeman)  | Dennis Wilson | 2.19 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Good to My Baby | Brian Wilson / Mike Love | 2.16 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Don’t Hurt My Little Sister | Love / B. Wilson | 2.07 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | When I Grow Up (To Be a Man) | Love / B. Wilson | 2.01 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Help Me, Rhonda | Al Jardine | 3.08 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Dance, Dance, Dance (B. Wilson / C. Wilson / Love)  | Love / B. Wilson | 1.59 |  |  |  |  |  |  |
| Kakkospuoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulu | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Please Let Me Wonder | B. Wilson / M. Love | 2.45 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | I’m So Young (Tyrus)  | B. Wilson | 2.30 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kiss Me, Baby | Love / B. Wilson | 2.35 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | She Knows Me Too Well | B. Wilson | 2.27 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | In the Back of My Mind | D. Wilson | 2.07 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Bull Session with the ’Big Daddy’ (B.Wilson / C.Wilson / D.Wilson / Love / Jardine)  | haastattelu | 2.10 |  |  |  |  |  |  |
Kappaleet > Vuoden 2001 uudelleenmasteroitu versio

Vuonna 2001 Today! julkaistiin CD:llä yhdessä Summer Days (And Summer Nights!!) -albumin kanssa. Albumilla on ylimääräisinä kappaleina ”The Little Girl I Once Knew”, ”Dance, Dance, Dance” (vaihtoehtoinen versio), ”I’m So Young” (vaihtoehtoinen versio), ”Let Him Run Wild” (vaihtoehtoinen versio) ja ”Graduation Day”.
Singlet

”When I Grow Up (To Be a Man)”/”She Knows Me Too Well” (Capitol 5245), 17. elokuuta 1964 US #9; UK #27 (”She Knows Me Too Well” US #101)
”Dance, Dance, Dance”/”The Warmth of the Sun” (albumilta Shut Down Volume 2) (Capitol 5306), 26. lokakuuta 1964 US #8; UK #24
”Do You Wanna Dance?”/”Please Let Me Wonder” (Capitol 5372), 8. helmikuuta 1965 US #12 (”Please Let Me Wonder” US #52)
”Kiss Me, Baby”, joka on ”Help Me, Rhondan” B-puoli
Arvostelut

AllMusic:
Dolly Style

| Dolly Style |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2014–
Tyylilaji:  Eurodance, Hi-NRG, purukumipop
Jäsenet:  Caroline Aronsson, (2018–)   Vilma Davidsson, (2018–)   Annie Moreau, (2021–)   Mikaela Samuelsson, (2015-2019,2023-)  
Levy-yhtiö:  Capitol Music Group Sweden  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dolly Style on ruotsalainen tyttöbändi.
Bändi perustettiin kesällä 2014, ja ensimmäisen singlensä Hello Hi se julkaisi helmikuussa 2015, kun yhtye osallistui Melodifestivaleniin. He osallistuivat kilpailuun myös 2016, 2019 ja 2025, jolloin he etenivät finaaliin sijoittuen viidenneksi.
Yhtye on saanut inspiraatiota japanilaisesta kawaii-muodista.
Jäsenet

Dolly Stylen jäsenet ovat vaihtuneet useita kertoja. Alkuperäisessä kokoonpanossa siinä lauloivat:
Emma Pucek (Polly 2015), erosi rokkibändi Hartin takia, jonka solisti hän oli.
Carolina Magnell (Molly 2015), erosi opiskelun ja henkisen jaksamisen vuoksi.
Alexandra Salomonsson (Holly 2015–2018), erosi aloittaessaan soolouran.
Muita jäseniä ovat olleet:
Marielle Hochwälder (Polly 2015–2016), erosi yliopisto-opintojen vuoksi
Sarah Von Reis (Polly 2016–2018), ryhmän entinen manageri Emma Nors erotti hänet.
Mikaela Samuelsson (Molly 2015–2019), erosi soolouran ja oman kauneusyrityksen vuoksi. Mikaela palasi Dolly Styleen ”Yollyna” joulukuussa 2023.
Linnea Källström (Molly 2019–2021), erosi siirtyessään showryhmä Lecrashiin, jonka työntekijä hän nykyään on.
Nykyiset jäsenet ovat:
Caroline Aronsson (Polly 2018–)
Annie Moreau (Molly 2021–)
Vilma Davidsson (Holly 2018–)
Mikaela Samuelsson (tuli takaisin 2023 Yollynä)
Rafaela Aponte-Diamant

| Rafaela Aponte-Diamant> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1945 Napoli
Muut tiedot
Omaisuus:  28,6 miljardia dollaria (6/2023)
Yritys:  Mediterranean Shipping Company] (MSC) Group
Rafaela Aponte-Diamant (s. 1945) on yrittäjä ja  miljardööri. Hän on  Italian kansalainen mutta asuu Sveitsissä. Hän on maailman suurimman laivayhtiön Mediterranean Shipping Companyn (MSC) perustaja ja omistaja yhdessä miehensä Gianluigi Aponten kanssa.
Rafaela Diamant syntyi Napolissa ja tapasi tulevan miehensä Caprilla. Heistä tuli sekä aviopari että liikekumppaneita. Mies oli heidän tavatessaan merikapteeni. Rafaela Aponte-Diamant on ollut tärkeä osa MSC:n kehitystä erityisesti risteilyihin keskittyvässä tytäryhtiössä MSC Cruises.
Bauer Media Group

| Heinrich Bauer Verlag KG |
| --- | --- |

Perustettu:  1875lähde?
Kotipaikka:  Hampuri, Saksa
Toimiala:  media
Henkilöstö:  11 000 (2013)
Kotisivu:  www.bauermedia.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bauer Media Group on saksalainen mediakonserni, jonka pääkonttori sijaitsee Hampurissa. Bauer Media Group omistaa 60 radiokanavaa Isossa-Britanniassa, 50 radiokanavaa Puolassa sekä yhden radiokanavan Slovakiassa. Bauer Media Group osti SBS Discovery Radion Discovery Communicationsilta huhtikuussa 2015, jonka myötä Bauer Media Groupin omistukseen siirtyivät elokuussa 2015 SBS Discovery Median radiokanavat Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Tanskassa.
Bauer Media Group osti loppuvuonna 2015 Radio Novan radioliiketoiminnan ruotsalaisen Bonnier-konsernin omistamalta MTV:ltä. Samassa yhteydessä myös NRJ:n ja Radio Nostalgian myynti- ja markkinointitoiminnot siirtyivät Bauer Medialle, mutta NRJ:n ja Radio Nostalgian radioliiketoimintaa yhtiö ei omista.
Bauer Media Group osti Radio Classicin helmikuussa 2020 ja Basso Median saman vuoden huhtikuussa.
Bauer Media Group osti Mediatakojat Oy:n maaliskuussa 2021.
Radiokanavat Suomessa

Maaliskuussa 2025 Bauer Median radiokanavia Suomessa olivat:
Auran Aallot
Basso
Radio 957
Radio City
Radio Classic
Kasari
Iskelmä
Radio Mega Oulu
Radio Nostalgia
Radio Nova
NRJ
Radio Pooki
Radio Pori
SuomiRock
SuomiRäp
Top51
Aiheesta muualla

Bauer Media Groupin kotisivut
Bauer Media Oy:n kotisivut
Bauer Media Group
| --- | --- |
Radio::  Auran Aallot  Basso  Radio 957  Radio City  Radio Classic  KISS  Ysäri  Kasari  Iskelmä  Radio Mega Oulu  Radio Nostalgia  Radio Nova  NRJ  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Top51 
Audiopalvelut::  Podplay  RadioPlay
MTV Urheilu 2

| MTV Urheilu 2 |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  2012
Omistaja:  MTV Oy   (Telia Company)
Kuvaformaatti:  16:9
Maa:   Suomi
Aiemmin:  MTV3 MAX Sport 2 (2012–2013)  MTV Sport 2 (2013–2017)  C More Sport 2 (2017–2023)
Rinnakkaiskanava(t):  MTV3 MTV3 HD MTV Sub (HD) MTV Ava (HD) MTV Max (HD) MTV Urheilu 1 (HD) MTV Urheilu 3 MTV Juniori (HD) MTV Aitio (HD) MTV Viihde (HD) MTV Katsomo (HD)
Kotisivu:  www.cmore.fi/sport
Saatavuus
Antenniverkko
Antero:  Kanava 56 (HD) Kanava 86 (Hybridi Beta)
Satelliitti
Allente:  Kanava 52 (HD)
Kaapeliverkko
TeliaSonera Finland Oyj:  Kanava 95
Infobox OKNimi-testi OK: 
MTV Urheilu 2 (aiemmilta nimiltään MTV3 MAX Sport 2, MTV Sport 2, C More Aitio ja C More Sport 2) on MTV Oy:n maksullinen, urheilua lähettävä kanava. Se aloitti lähetyksensä vuonna 2012. Kanavalla näytetään muun muassa jääkiekkoa, tennistä ja golfia. C More Sport 1 ja Sport 2 -kanavilla on omat teräväpiirtokanavansa, jotka otettiin käyttöön vuonna 2014. Kanavat näkyvät myös netissä.
Aiemmat logot

MTV3 MAX Sport 2 -logo, käytössä vuoteen 2013.
MTV Sport 2 -logo, käytössä vuosina 2013–2017.
Aiheesta muualla

MTV Urheilu 2
Luonnonoikeus

Eettinen naturalismi
Eettinen realismi
Emotivismi
Nihilismi
Sentimentalismi
Velvollisuusetiikka
Eettinen intuitionismi
Sopimusetiikka
Luonnonoikeus
Seurausetiikka
Hyve-etiikka
Bioetiikka · Lääketiede
Ympäristö · Sota
Liike-elämä · Tietokoneet
Yritysten yhteiskuntavastuu
Tilanne-etiikka
Deskriptiivinen etiikka
Moraali
Moraalipsykologia
Moraalirelativismi
n
k
Luonnonoikeus (lat. ius naturale; myös luontaisoikeus, luonnollinen laki, lex naturalis) on yhteisnimitys sellaisille moraali- ja oikeusteorioille, joiden mukaan on olemassa yleispäteviä, ihmisestä ja kulttuurista sekä ajasta ja paikasta riippumattomia oikeusnormeja. Luonnonoikeusajattelun mukaan on olemassa ylipositiivinen eli säädännäistä lakia ylempi ja vahvempi oikeus, joka asettaa rajat sille, mitä lainsäätäjä voi säätää ja tuomioistuin soveltaa. Toisin sanoen luonnonoikeusajattelu perustuu ajatukseen lainsäätäjää, tuomioistuimia ja kansalaisia velvoittavasta oikeasta oikeudesta eli ehdottomasta uskonnollisesta tai yhteisöllisestä oikeudenmukaisuudesta, jota vasten lainsäädäntöä ja yksittäisiä tuomioistuinratkaisuja tulee kriittisesti arvioida.
Luonnonoikeusajattelu on vanha ja erittäin laaja teoriaperinne, johon lasketaan kuuluviksi hyvinkin erilaisia teorioita vuosisatojen varrelta. Luonnonoikeusajattelu ei siis muodosta yhtenäistä koulukuntaa tai ajattelutapaa, vaan kattaa useita eri luonnonoikeusteorioita. Yhteistä luonnonoikeusteoreetikoille on etenkin kysymys oikeuden oikeutuksesta.
Historia

Luonnonoikeusteoria edustaa vanhinta teoreettista käsitystä siitä, mikä on perusteiltaan ymmärrettävä oikeudeksi. Luonnonoikeudellisen ajattelun historiassa voidaan erottaa neljä eri vaihetta, joihin kuuluvat antiikin luonnonoikeusteoria, keskiajan skolastinen luonnonoikeusteoria, uuden ajan rationalistinen luonnonoikeusteoria ja moderni luonnonoikeusteoria.
Historia > Antiikin luonnonoikeusteoria

Antiikin kreikkalaisen luonnonoikeusteorian perusajatukset kiteytyivät Aristoteleen teleologisessa filosofiassa, jossa kaupunkivaltio ja sen lait toteuttivat ihmisten olemukselliseen sosiaalisuuteen perustuvaa luonnollista päämäärää. Luonnonoikeusajattelua edustivat myös stoalaiset ja Cicero, joiden kummankin mukaan ihmisten asettaman oikeuden tuli olla yhteensopiva luonnon ja sen ehdottomien lakien kanssa. Myös Sofokleen tragedia Antigone ilmentää luonnonoikeusajattelua.
Historia > Skolastinen luonnonoikeusteoria

Keskiajalla skolastikko Tuomas Akvinolainen kehitti vaikuttavan ja omaehtoisen luonnonoikeusteorian, joka perustui yhtäältä Aristoteleen filosofiaan ja toisaalta katolisen kirkon uskonnolliseen maailmankuvaan. Tämä skolastinen luonnonoikeusteoria perustui ajatukseen neljän eri oikeuden tason muodostamasta hierarkkisesta järjestyksestä, jossa maallisten hallitsijoiden antamien positiivisten lakien tuli olla yhteensopivia Jumalan säätämän, koko luomakunnan kattavan ikuisen ja objektiivisen maailmanjärjestyksen kanssa.
Luterilaiset tunnustuskirjat toteavat, että "luonnonoikeus on todella jumalallinen oikeus, koska se on Jumalan luontoon istuttama järjestys." (AC XXIII, 12).
Suomen ev.-lut. kirkon katekismus (1999) nojautuu kymmenen käskyn yhteydessä luonnolliseen lakiin:
»Käskyt ilmaisevat, millä ehdoilla kaikkien on hyvä elää. Niihin sisältyvä rakkauden vaatimus tunnetaan kaikissa uskonnoissa ja kulttuureissa. Ihminen ymmärtää, että käskyissä on ilmaistuna elämän oma laki. Sekä käskyjen rikkomisen että niiden noudattamisen seuraukset ulottuvat paljon laajemmalle kuin vain ihmiseen itseensä. Ne heijastuvat myös perheeseen ja yhteiskuntaan sukupolvesta toiseen.»
Katolisen kirkon katekismus tiivistää näkemyksen luonnollisesta moraalilaista kohdissa
1954-1960, 1978-1979.
Historia > Rationalistinen luonnonoikeusteoria

1600- ja 1700-luvuilla Eurooppassa kehittyi rationalistinen luonnonoikeusteoria, jossa heijastuivat uuden ajan yhteiskunnalliset kehityskulut, kuten keskitetyn valtion ja kapitalistisen markkinatalouden muodostuminen, uskonpuhdistusta seuranneet uskonsodat ja löytöretkien avartama maailma. Toisin kuin keskiaikainen luonnonoikeusajattelu, jonka perustana toimi objektiivinen maailmanjärjestys ja ihmisiä velvoittavat luonnolliset lait, rationalistisen luonnonoikeusteorian perustana toimi subjektiivinen ihmisluonto ja ihmisten luonnolliset oikeudet. Rationalistinen luonnonoikeusteoria pyrki johtamaan luonnonoikeudelliset normit jumalallisen alkuperän sijaan pelkästään ihmisjärjen pohjalta. Luonnonoikeus miellettiin geometrian innoittamana aksiomaattisena järjestelmänä, jossa ylimmistä periaatteista voitiin loogisen päättelyn avulla johtaa yksityiskohtaisempia sääntöjä.
Rationalistinen luonnonoikeusteoria sai alkunsa Salamancan yliopiston piirissä toimineilta oikeusteoreetikoilta, kuten Francisco de Vitorialta ja Francisco Suárezilta, jotka kehittivät luonnonoikeuteen perustuvaa ajatusta kansainvälisestä oikeudesta eurooppalaisen siirtomaavallan oikeutuksena. Tätä luonnonoikeuteen perustuvan kansainvälisen oikeuden ajatusta kehitteli edelleen Hugo Grotius varsinkin kauppaoikeuden kysymysten osalta. Muihin rationalistisen luonnonoikeusteorian edustajiin kuuluivat esimerkiksi Samuel Pufendorf, Christian Thomasius ja Christian Wolff.
Historia > Moderni luonnonoikeusteoria

Moderni luonnonoikeusteoria kehittyi reaktiona Natsi-Saksan ja toisen maailmansodan julmuuksiin, ja sitä edustavat esimerkiksi Lon L. Fuller ja Gustav Radbruch. Myös tomismilla on edelleen vankka asema modernissa luonnonoikeusteoriassa etenkin espanjankielisellä alueella, ja sitä edustavat esimerkiksi 1980-luvulla muodostunut uusi luonnonoikeuskoulu, johon kuuluvat etenkin John Finnis, Germain Grisez ja John Boyle, ja J. Budziszewski. Myös Ronald Dworkin liitetään joskus modernin luonnonoikeusteorian yhteyteen, vaikka hänen oikeusteoriansa sijoittuu pikemminkin luonnonoikeusteorian ja oikeuspositivismin väliin. Modernin luonnonoikeusteorian vaikutus näkyy etenkin perus- ja ihmisoikeuksien kirjaamisessa kansallisiin perustuslakeihin ja kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin.
Finlandia (Punkaharju)

Hoitokoti Finlandia
| --- | --- |
Tyyppi:  Vanhainkoti 
Sijainti:  Savonlinna Suomi
Käyttäjä:  Kruunupuisto Oy (d) 
| --- | --- |
Avajaiset:  20. heinäkuuta 1914 
| --- | --- |
Arkkitehdit:  Walter Thomé, Ivar Thomé, Verner Thomé 
Tyylisuunta:  Art nouveau -arkkitehtuuri (d) 
| --- | --- |
Luokitus:  rakennus, joka on suojeltu asetuksella 480/85 valtion omistamien rakennusten suojelusta (d) 
VTJ-PRT:  103460042P 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Finlandia eli  Hoitokoti Finlandia (entinen Hotelli Finlandia) on vuonna 1914 hotelliksi valmistunut rakennus Punkaharjulla Savonlinnassa. Nykyisin Finlandian kiiteistössä toimii Kruunupuisto Oy:n  ylläpitämä vanhusten Hoitokoti Finlandia. Finlandia on jugend-henkinen rakennus, jossa on myös nähtävissä barokin ja renessanssin arkkitehtuuria, muun muassa soikeita ikkunoita, päätyaiheita ja maljakoristeita. Finlandia sijaitsee Laukanlahden rannalla Punkaharjulla Suomen Metsämuseo Luston naapurissa.
Historia

Finlandian ovat suunnitelleet arkkitehdit Valter ja Ivari Thomé. Finlandia on sekatyylinen ja valkoiseksi maalattu rapattu tiilirakennus. Valmistuessaan Hotelli Finlandiassa oli 29 majoitushuonetta, joissa kaikissa oli kylpyhuone ja parveke, lisäksi rakennuksessa oli 200 hengen ruokasali, sähkövalaistus ja keskuslämmitys. Hotelli Finlandian rakennutti Aktiebolag för international turisttrafik Finlandia (”Osakeyhtiö Kansainvälistä Matkailuliikennettä varten”) vuonna 1912 ostamilleen Kotila-nimisen tilan maille. Kotilan tilasta oli tarkoitus myydä venäläisille huvilapalstoja ennen sen myyntiä Hotelli Finlandian rakentajille. Hotelli Finlandia avattiin 20.7.1914 ja hotellin pitäjänä toimi joensuulainen ravintoloitsija Rudolf Jonsson. Vajaan kymmenen päivän kuluttua hotellin avaamisesta syttyi ensimmäinen maailmansota ja hotelli tyhjeni lähes täysin vieraista.
Vuonna 1918 Finlandiasta tuli sotasairaala, ja vuonna 1927 Finlandian omistajaksi tuli Oy Finlandia-Punkaharju Ab, joka meni konkurssiin 1930-luvun laman vuoksi. Vuonna 1935 Finlandia myytiin pakkohuutokaupassa Suomen valtiolle ja hotelliyrittäjäksi tuli Suomen matkailuyhdistys. Suomen matkailuyhdistys osti itselleen Finlandian kiinteistön vuonna 1936. Talvisodassa Finlandia toimi taas sotasairaalana. Jatkosodan lopulla rakennuksessa toimi 19. sotasairaalan osastoja. Vuodesta 1943 alkaen Finlandia toimi Suomen Aseveljien Liiton kuntoutuskeskuksena. Suomen Matkailuyhdistys myi kiinteistön Matkaravinto Oy:lle vuonna 1967. Vuonna 1969 kiinteistön omistus siirtyi punkaharjulaiselle Alli Anttilaiselle.
Vuonna 1977 Hotelli Finlandian toiminta lopetettiin kannattamattomana rakennuksen huonon kunnon ja asiakaspulan vuoksi. Suomen valtio osti toistamiseen Finlandian kiinteistön vuonna 1981. Finlandiasta tehtiin sotainvalidien kuntoutussairaala ja se vuokrattiin Punkaharjun Kuntoutussairaalan potilasosastoksi. Kruunupuisto Oy osti kiinteistön vuonna 2005. Finlandiassa toimii nykyisin Kruunupuisto Oy:n ylläpitämä vanhusten Hoitokoti Finlandia.
Aiheesta muualla

Finlandia (Punkaharju) (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Openmetsa.fi/Finlandia
Kruunupuisto
Visitpunkaharju.fi/Finlandia
Pörssitiedon yhtiöesitys