stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hr. Ms. Walrus (S801)

| Hr>  Ms. Walrus |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Rotterdamsche Droogdok Maatschappij, Rotterdam
Kölinlasku:  11. lokakuuta 1979
Laskettu vesille:  28. lokakuuta 1985 13. syyskuuta 1998
Palveluskäyttöön:  25. maaliskuuta 1992
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 450 t (pinnalla) 2 800 t (sukellus)
Pituus:  68 m
Leveys:  8,5 m
Syväys:  7,5 m
Koneteho:  3 132 kW
Propulsio:  Diesel-sähköinen
Nopeus:  11 solmua (pinnalla) 20 solmua (sukellus)
Miehistöä:  55
Aseistus
Aseistus:  4 × 533 mm torpedoputkea, joihin 20 × Honeywell Mk 48 tai Honeywell NT 37 -torpedoa
Hr. Ms. Walrus (runkonumero S801) on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Walrus-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin 16. kesäkuuta 1979 Rotterdamsche Droogdok Maatschappijilta Rotterdamista, missä köli laskettiin 11. lokakuuta 1979. Alus laskettiin vesille 28. lokakuuta 1985.
Aluksella syttyi 14. elokuuta kello 11 sähköpalo, joka tuhosi kaapelointeja ja elektroniikkaa. Palo saatiin sammumaan vasta kello 16 ja vaurioiden arvoksi laskettiin 225 miljoonaa guldenia. Aluksen valmistumisen viivästyttyä Hr. Ms. Zeeleeuw oli ensimmäinen palvelukseen otettu luokan aluksista. Joitakin Hr. Ms. Dolfjinille ja Hr. Ms. Bruinvisille tilattuja laitteita siirrettiin alukselle tuhoutuneiden tilalle, mikä aiheutti jonkin verran viivettä kahdelle muulle alukselle. Viiveiden vuoksi Hr. Ms. Zeehondin, Hr. Ms. Potvisin ja Hr. Ms. Tonijn palvelus aikaa jatkettiin.
Alus laskettiin uudelleen vesille 13. syyskuuta 1989 ja koeajot alkoivat 12. syyskuuta 1990. Koeajojen piti alkuperäisen suunnitelman mukaan alkaa huhtikuussa 1987 eli valmistumisviive oli lähes kolme ja puoli vuotta. Alus teki 24.-27. marraskuuta laivastovierailun Norjaan ja 18.-21. toukokuuta 1991 Faslaneen. Alus teki uuden laivastovierailun Norjaan 31. toukokuuta - 4. kesäkuuta 1991 ja otettiin palvelukseen 25. maaliskuuta 1992.
Alvarituhkapensas

| Alvarituhkapensas> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Amygdaloideae
Suku::  Tuhkapensaat Cotoneaster
Laji::  canescens
Kaksiosainen nimi
 Cotoneaster canescens  Vestergr. ex B.Hylmö 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alvarituhkapensas (Cotoneaster canescens) on ruusukasveihin kuuluva pensaslaji. Se kasvaa 1,5–2,5 metriä korkeaksi. Lehdet ovat leveän soikeat. Kukintona on terttu, joka koostuu kahdesta–seitsemästä valkeahkosta kukasta. Hedelmänä on marja, joka on purppuranpunainen ja noin yhden senttimetrin kokoinen. Alvarituhkapensas esiintyy Pohjoismaissa Ruotsissa Öölannin ja Gotlannin alvareilla ja kedoilla. Sitä esiintyy myös Virossa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Alvarituhkapensas – Cotoneaster canescens
Ahold Delhaize

| Koninklijke Ahold Delhaize N> V. |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Naamloze vennootschap
Osake:  Euronext: AD
Markkina-arvo:   22,5 mrd. € (31.12.2017)
ISIN:  NL0011794037
Perustettu:  2016
Toimitusjohtaja:  Frans Muller
Puheenjohtaja:  Jan Hommen
Kotipaikka:  Zaandam, Alankomaat
Toimiala:  vähittäiskauppa
Liikevaihto:   62,9 mrd. € (2017)
Liikevoitto:   2,2 mrd. € (2017)
Nettotulos:   1,8 mrd. € (2017)
Henkilöstö:   n. 369 000 (31.12.2017)
Kotisivu:  www.aholddelhaize.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koninklijke Ahold Delhaize N.V., eli Ahold Delhaize on hollantilainen, kansainvälisesti toimiva kaupan alan yritys. Ahold Delhaize syntyi heinäkuussa 2016, kun hollantilainen Ahold yhdistyi belgialaisen Delhaizen kanssa.
Ahold Delhaizen pääkonttori sijaitsee Alankomaiden Zaandamissa. Ahold Delhaizen brändit toimivat Yhdysvalloissa, Alankomaissa, Belgiassa, Tšekissä, Saksassa, Kreikassa, Luxemburgissa, Romaniassa ja Serbiassa. Konserni toimii myös yhteisyritysten kautta Indonesiassa ja Portugalissa.
Ketjumerkkejä

Food Lion
Hannaford
Stop & Shop
Martin ' s Food Markets
Peapod
bfresh
Albert Heijn
Delhaize
Etos
Gall & Gall
bol.com
Albert
Maxi
Tempo Centar
Alfa-Beta
Mega Image
Pingo Doce
Super Indo
Aiheesta muualla

Ahold Delhaize (englanniksi)
Hyvinkäänkylän koulu

| Hyvinkäänkylän koulu |
| --- | --- |
 Kivikoulun julkisivua
Sijainti:  Uudenmaankatu 169, Hyvinkää
Koordinaatit:  60°36′03″N, 24°48′56″E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Perustettu:  1875
Rehtori:  Sirpa Lähteenmäki
Luokat:  1–6
Verkkosivut
Hyvinkäänkylän koulu on Hyvinkään Hyvinkäänkylän kaupunginosassa, lähellä Vantaanjokea  sijaitseva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulu on Hyvinkään vanhin, ja koulutoiminta Hyvinkäänkylässä alkoi jo vuonna 1875.
Amerikka (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Amerikka tarkoittaa seuraavia:
Amerikka, Pohjois- ja Etelä-Amerikan muodostama manner
Amerikka, Yhdysvalloista arkikielessä usein käytetty nimitys
Amerikka, Franz Kafkan romaanin Mies joka katosi (saks. Der Verschollene tai Amerika) varhaisempi suomennos.
Alkulukuserkku

Alkulukuserkuiksi kutsutaan sellaisia kahta alkulukua, joiden erotus on 4. Ensimmäiset alkulukuserkkuparit ovat (3, 7), (7, 11), (13, 17), (19, 23), (37, 41), (43, 47), (67, 71), (79, 83), (97, 101) ja (103, 107).
Vastaavasti on myös olemassa alkulukupareja, joiden erotus on 2 (alkulukupari) tai 6 (engl. sexy primes). Jos sama luku kuuluu sekä alkulukupariin että alkulukuserkkupariin, nämä yhdessä muodostavat alkuluku­kolmikon.
Ominaisuuksia

7 on ainoa alkuluku, joka esiintyy kahdessa alkulukuserkkuparissa. Yksi luvuista n, n+4, n+8 on aina jaollinen 3:lla, joten n = 3 on ainoa tapaus, jossa kaikki kolme lukua ovat alkulukuja.
Suurin tunnettu alkulukuserkkupari on muotoa (p, p + 4), missä
Tässä 9001# on 9001 pienimmän alkuluvun tulo. Sen löysi Ken Davis vuonna 2009 ja siinä on 11 594 numeroa.
Suurin tunnettu alkulukuserkkuehdokas on
Siinä on 29 629 numeroa ja sen löysivät Angel, Jobling and Augustin. Ensimmäinen luvuista on todistetusti alkuluku, mutta toista ei ole pystytty vielä todistamaan alkuluvuksi.
Hyaloklastiitti

Hyaloklastiittikallio Islannissa.
Hyaloklastiitti on veden- tai jäänalaisissa tulivuorenpurkauksissa muodostunut kivilaji. Se koostuu vulkaanisesta lasista, sen muuttumistuotteista, mineraalifragmenteista ja autigeenisistä mineraaleista. Hyaloklastiittien vulkaaninen lasi on tavallisesti koostumukseltaan basalttista, ja sitä kutsutaan sideromelaaniksi. Happamat hyaloklastiitit ovat harvinaisia, niitä esiintyy ainakin Islannissa ja Ponzan saarella Italiassa.
Vulkaaninen lasi on hyvin epästabiili yhdiste, ja se muuttuu helposti palagoniitiksi altistuessaan vesipitoisille liuoksille. Palagoniitti koostuu useista pääasiassa erilaisista smektiittimineraaleista, mutta se sisältää myös jonkin verran muita mineraaleja.  Palagoniitti se on basalttisen lasin ensimmäinen stabiili muuttumistuote. Palagonisaatiossa sideromelaanista häviää tiettyjä komponentteja, jotka voivat kiteytyä, ja muodostaa sekundaarisia, ns. autigeenisiä mineraaleja. Tällaisia mineraaleja ovat esimerkiksi erilaiset savimineraalit, kalsiitti ja opaali.
Hyaloklastiittikalliota lähikuvassa, Islanti.
Hyaloklastiitti koostuu kulmikkaista, vaihtelevankokoisista klasteista, joissa on usein kaasukuplien jättämiä reikiä. Klasteja ympäröi tavallisesti palagoniittinen muuttumisreunus. Hyaloklastiitti on väriltään tummanruskeaa tai lähes mustaa, ja se muistuttaa asultaan iskostunutta sedimenttiä.
Hyaloklastiittia polarisaatiomikroskoopin kuvassa, yhdellä nikolilla. Kuvassa näkyvät hyaloklastiitin klasteja ympäröivä tumma, palagoniittinen reunus. Kuvan leveys on noin 0,3 cm.
Hyaloklastiittia muodostuu, kun basalttista laavaa purkautuu veden- tai jään alla, ja se joutuu kosketuksiin kylmän veden kanssa, jolloin se jähmettyy ja breksioituu hyvin nopeasti.
Sellaista vulkaanisen lasin kerrostumaa, joka on hyvin pitkälle palagonisoitunut, kutsutaan palagoniittituffiksi.
Hyaloklastiitteja ja palagoniittituffeja esiintyy kaikkialla maailmassa, missä tapahtuu veden- tai jäänalaisia tulivuorenpurkauksia. Esimerkiksi Islannissa erilaiset hyaloklastiittimuodostumat ovat hyvin yleisiä.
4. syyskuuta

4. syyskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 247. päivä (248. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 118 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Ansa
suomenruotsalainen kalenteri: Roland
ortodoksinen kalenteri: Mooses, Irma, Irmeli
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ággi
vanhemmissa kalentereissa: Mooses, Moses, Pauno, Theodorus, Theodosia
Tapahtumia

476 – Germaaniheimo herulien päällikkö Odovakar julisti itsensä Italian kuninkaaksi ja syrjäytti Länsi-Rooman viimeisen keisarin Romulus Augustuluksen.
1282 – Aragonian Pietari III:sta tuli Sisilian kuningas.
1781 – 44 espanjalaista uudisasukasta perusti Los Angelesin kaupungin Kaliforniaan nimellä El Pueblo de Nuestra Señora La Reina de los Ángeles de Porciúncula.
1827 – Turun palo tuhosi Suomen tuolloin suurimman kaupungin lähes täysin.
1837 – Samuel Morse esitteli lennättimen.
1867 – Englantilainen jalkapalloseura Sheffield Wednesday FC perustettiin.
1870 – Ranskan keisari Napoleon III syrjäytettiin ja Ranskan kolmas tasavalta julistettiin syntyneeksi.
1882 – Suomen ensimmäinen opistotasoinen kauppaoppilaitos Raahen Porvari- ja Kauppakoulu aloitti toimintansa.
1886 – Intiaanisodat: lähes 30 vuotta jatkuneen taistelun jälkeen apaššijohtaja Geronimo antautui jäljelle jääneiden taistelijoidensa kanssa Yhdysvaltain armeijan kenraali Nelson A. Milesille Skeleton Canyonissa Arizonassa.
1888 – George Eastman patentoi rullafilmiä käyttävän kameran ja rekisteröi Kodak-tavaramerkin.
1900 – HKL:n edeltäjä, Helsingin Raitiotie- ja Omnibusosakeyhtiö aloitti sähköraitiotieliikenteen.
1944 – Jatkosodan taistelut päättänyt aselepo astui voimaan Suomen armeijassa.
1948 – Alankomaiden kuningatar Vilhelmiina luopui vallasta.
1972 – Mark Spitz voitti seitsemännen olympiakullan Münchenin olympialaisissa.
1998 – Larry Page ja Sergei Brin perustivat Googlen.
Kuolleita

422 – Bonifatius I, paavi
1154 – Gilbertus Porretanus, ranskalainen skolastinen loogikko ja teologi (s. 1070)
1588 – Robert Dudley, Leicesterin ensimmäinen jaarli (s. 1532)
1895 – Antoine Plamondon, kanadalainen taidemaalari (s. 1804)
1907 – Edvard Grieg, norjalainen säveltäjä (Peer Gynt) (s. 1843)
1928 – Peter Woldemar Hannikainen, suomalainen metsänhoitaja ja Metsähallituksen ylijohtaja (s. 1858)
1935 – Jaakko Korhonen, suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja Näyttämöopiston opettaja (s. 1890)
1942 – Matĕj Pavlik ("Gorazd II"), Määrin ortodoksisen kirkon piispa ja pyhimys (teloitettiin) (s. 1879)
1963 – Robert Schuman, Ranskan pääministeri (Euroopan unionin ”isä”) (s. 1886)
1965 – Albert Schweitzer, vuoden 1952 Nobelin rauhanpalkinnon saanut saksalainen teologi, muusikko, musiikkitieteilijä, filosofi ja lääkäri (s. 1875)
1974 – Creighton Williams Abrams Jr. ("Creighton W. Abrams Jr."), yhdysvaltalainen kenraali (s. 1914)
1982 – Raúl Fernández, meksikolainen koripalloilija (s. 1905)
1986 – Otto Glória, brasilialainen jalkapallovalmentaja (s. 1917)
1989 – Georges Simenon, ranskalainen kirjailija (Maigret-dekkarit) (s. 1903)
1999 – Paul Eiwerts, suomalainen näyttelijä (s. 1911)
2006 – Steve Irwin, australialainen eläinasiantuntija (s. 1962)
2008 – Erik Nielsen, kanadalainen poliitikko (s. 1924)
2014 – Donatas Banionis, liettualainen näyttelijä (s. 1924)
2014 – Joan Rivers, yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä (s. 1933)
2015 – Antonio Ciciliano, italialainen kilpapurjehtija (s. 1932)
2016 – Klaus Katzur, saksalainen uimari (s. 1943)
2017 – David Magnusson, ruotsalainen psykologi ja professori (s. 1925)
2018 – Christopher Lawford, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1955)
2019 – LaShawn Daniels, yhdysvaltalainen sanoittaja ja lauluntekijä (s. 1977)
2020 – Carl-Henning Wijkmark, ruotsalainen kirjailija, kirjallisuuskriitikko ja kääntäjä (s. 1934)
2022 – Peter Straub, yhdysvaltalainen kauhukirjailija (s. 1943)
Juhlapäiviä

Suomalaisen ruoan päivä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 4. syyskuuta Wikimedia Commonsissa
Katso myös: kalenteri ~ 3. syyskuuta, 5. syyskuuta
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Hyaluronidaasin puutos

Hyaluronidaasin puutos on lysosomaalisiin kertymäsairauksiin kuuluva aineenvaihduntasairaus, joka tunnetaan myös tyypin IX mukopolysakkaridoosina.
Hyaluronidaasin puutos johtuu HYAL1-geenin mutaatiosta kromosomissa 3 (sijainti 3p21.31). Sillä on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Sairaudessa hyaluronaania kertyy solujen lysosomeihin hyaluronidaasi-1-entsyymin puutoksen seurauksena. Hyaluronidaasin puutokseen ei liity muille mukopolysakkaridooseille tyypillisiä hermoston tai sisäelinten ongelmia eikä se vaikuta älykkyyteen. Hyaluronidaasin puutoksen yhteydessä on kuvattu nivelten ympärillä esiintyviä nodulaarisia pehmytkudosmassoja, joissa on jaksoittaista turvotusta ja spontaanisti päivissä paranevaa kipua. Sairauteen liittyy myös lieviä kasvonpiirteiden poikkeavuuksia, lievää lyhytkasvuisuutta ja jonkin verran luueroosiota. Nivelten liikkuvuus on normaali. Toistuvat korvainfektiot ja proliferatiivinen synoviitti ovat mahdollisia.
Natowicz ja muut kuvasivat hyaluronidaasin puutoksen 14-vuotiaalla tytöllä vuonna 1996. Imundo ja muut raportoivat vuonna 2011 kolmen sairastuneen sisaruksen (iät 11, 13 ja 22) tapaukset. Nämä kolme potilasta olivat toisilleen sukua olleiden lähi-itäläisten vanhempien lapsia. Vuoteen 2015 mennessä Natowiczin ja Imundon ryhmien yhteensä kuvaamat neljä tapausta olivat ainoat raportit hyaluronidaasin puutoksesta lääketieteellisessä kirjallisuudessa. Hyaluronidaasin puutosta pidetäänkin kaikkein harvinaisimpana mukopolysakkaridoosina. Imundon kuvaamissa sisarusten tapauksissa kliininen kuva vastasi juveniilia idiopaattista artriittia. Kaikkia kuvattuja neljää potilasta yhdistivät nivel- ja luusto-ongelmat, joten hyaluronidaasin puutos saatetaankin helposti sekoittaa juveniiliin idiopaattiseen artriittiin. Hyaluronidaasin puutoksen ensimmäisenä kuvanneen Natowiczin mukaan sairautta on kutsuttu myös Natowiczin taudiksi.
Alkumonnit

| Alkumonnit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Alkumonnit  Diplomystidae  Eigenmann, 1890
Suvut
 Diplomystes  Olivaichthys 
Katso myös
   Alkumonnit Wikispeciesissä   Alkumonnit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alkumonnit (Diplomystidae) on monnikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Etelä-Amerikasta makeista vesistä. Alkumonnilajeja tavataan vuoristojoista Chilen ja Argentiinan Andeilta. Alkumonnien elintavoista tiedetään vain vähän. Niiden ravintoa ovat nilviäiset, äyriäiset ja vesihyönteiset. Heimon kalat kutevat loppukesästä. Erityisesti Chilessä alkumonneja on pyydystetty ruokakaloiksi, mutta kantojen vähennyttyä niiden merkitys on pienentynyt.
Lajit ja anatomia

Alkumonnien heimoon kuuluu 2 sukua ja 6 lajia. Lajit ovat Diplomystes camposensis, santiagonalkumonni (D. chilensis), chilenalkumonni (D. nahuelbutaensis), pilkkualkumonni (Olivaichthys cuyanus), vaalea-alkumonni (O. mesembrinus) ja täpläalkumonni (O. viemensis). Kooltaan heimon kalat ovat keskikokoisia ja kasvavat suurimmillaan 28–32 cm pitkiksi. Alkumonnien heimo on monnikalojen heimoista alkeellisin ja kaikkien muiden monnikalojen sisarheimo. Alkumonneilta muun muassa puuttuvat pään luulevyt, rinta- tai selkäevien terävät piikit ja kuonossa on vain 1 viiksipari. Rasvaevä alkumonnilajeilla on pitkä.
Alleganyn piirikunta (Maryland)

Alleganyn piirikunta (engl. Allegany County) on Yhdysvaltojen Marylandin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 70 416 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Cumberlandin kaupunki. Piirikunta on perustettu 25. joulukuuta 1789.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alleganyn piirikunta (Maryland) Wikimedia Commonsissa
Huppusirkku

| Huppusirkku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sirkut Emberizidae
Suku::  Pajusirkut Schoeniclus
Laji::  yessoensis
Kaksiosainen nimi
 Schoeniclus yessoensis  (Swinhoe, 1863) 
Synonyymit
 Emberiza yessoensis 
Katso myös
   Huppusirkku Wikispeciesissä   Huppusirkku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huppusirkku (Schoeniclus yessoensis)  on itäaasialainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Primorjen Venäjän Kaukoidässä, Japanin Honshun ja Kiushun saaret, sekä Kiinan Heilongjiangin maakunnan. Lajin populaation koko on 10 000–20 000 yksilöä. Muuttavana sitä tavataan Korean niemimaalla ja Kiinan itärannikolla.
Alleanza Nazionale

Alleanza Nazionale (myös Kansallinen liitto ja Kansallisliitto, lyh. AN) oli italialainen 1995 perustettu kansalliskonservatiivinen puolue, jota johti sen perustamisesta lähtien Gianfranco Fini. Puolue kuului Silvio Berlusconin johtamiin Casa delle Libertà (CdL) ja Popolo della Libertà (PdL) -liittoumiin. Se oli mukana kaikissa kolmessa Berlusconin CdL-hallituksessa. Se julkaisi lehteä Il Secolo d’Italia. Euroopan parlamentissa sen jäsenet olivat Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmässä.
Puolue perustettiin tammikuussa 1995 entisten uusfasistisen Movimento Sociale Italiano – Destra Nazionalen (MSI–DN) ja kristillisdemokraattisen puolueen konservatiivisen siiven pohjalle. AN sanoutui irti fasismista. Marraskuussa 2003 vieraillessaan Israelissa Fini sanoi fasismia ”absoluuttiseksi pahuudeksi”, mikä sai osan jäsenistöä, mukaan lukien Alessandra Mussolinin jättämään puolueen ja perustamaan Azione Socialen.
Puolue lakkautti itsensä viimeisessä kokouksessaan 22. maaliskuuta 2009 liittyäkseen Popolo della Libertà -puolueeseen Forza Italian kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alleanza Nazionale Wikimedia Commonsissa
Amerikkalainen Pariisissa

Amerikkalainen Pariisissa (engl. An American in Paris) on George Gershwinin vuonna 1928 New Yorkin filharmonikkojen tilauksesta  säveltämä orkesteriteos. Se esitettiin ensi kertaa Carnegie Hallissa 13. joulukuuta 1928 Walter Damroschin johdolla.
Keväällä 1928 Gershwin matkusti lomalle Eurooppaan, ja Amerikkalainen Pariisissa -teos syntyi sen aikana. Kirjoittaessaan sävellystään Gershwin halusi toisaalta kuvata kuohuvaa ja iloista Pariisia, toisaalta – ehkäpä vielä enemmän – tuntemaansa koti-ikävää Pariisin bulevardeilla. Teoksen nimestä huolimatta säveltäjä kirjoitti sen pääosin Wienissä; orkestroinnin hän viimeisteli Pariisissa. Avausaihe kuvaa amerikkalaista, joka kävelee bulevardilla huolettomasti keppiään heilutellen. Ohi kiitävät autot panevat hänen päänsä miltei pyörälle – teoksen partituurissa on todella merkitty käytettäväksi autontorvia. Myöhemmin alkava blues-melodia kuvaa amerikkalaisen koti-ikävää.
Käännös suomeksi
Alvarimaruna

| Alvarimaruna |
| --- | --- |
 Alvarimaruna.
Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Suku::  Marunat Artemisia
Laji::  oelandica
Kaksiosainen nimi
 Artemisia oelandica  (Besser) Krasch. 
Katso myös
   Alvarimaruna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Alvarimaruna (Artemisia oelandica, ruots. alvarmalört) on marunoiden (Artemisia) sukuun ja asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva kasvi. Se luettiin aiemmin samaksi lajiksi kuin Venäjältä kotoisin oleva Artemisia laciniata, mutta nykyisin ne lasketaan eri lajeiksi.
Kuvaus

Alvarimaruna on monivuotinen. Sen varret ovat kohenevat ja kasvavat jopa 70 senttimetriä korkeiksi. Sen lehdet ovat lyhyitä, leveitä ja paljaita. Niissä on pitkäliuskainen hammastus, jossa terävät kärjet. Alvarimaruna kukkii elo–syyskuussa keltaisin mykerökukinnoin.
Kasvupaikat

Alvarimaruna kasvaa Öölannissa harvinaisena kuivilla kalkkipitoisilla niityillä ja alvareilla. Se voi muodostaa suuria ryhmiä.
Alvarimaruna kasvaa endeemisenä Öölannissa.
273

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Tapahtumia

Palmyra kapinoi roomalaisia vastaan Apsaeuksen johdolla. Roomalaiset marssivat nopeasti Palmyraan ja kukistivat kapinan ryöstäen ja tuhoten kaupungin.
Sassanidien Bahram I seurasi Hormizd I:tä.
Aurelianus tunnusti Tetricus I:n ja Tetricus II:n Gallian keisarikunnan keisareiksi.
Kuolleita

Deksippos — kreikkalainen historioitsija.
Allectus

Allectuksen kuva kolikossa.
Allectus (k. 296) oli roomalainen usurpaattori, joka hallitsi Britanniassa ja Pohjois-Galliassa vuosina 293–296.
Alkujaan Allectus oli usurpaattori Carausiuksen valtionvarainhoitaja. Länsi-Rooman caesar Constantius I Chlorus valtasi kuitenkin Carausiuksen hallitsemat alueet Galliassa ja alkoi piirittää usurpaattoria Gesoriacumissa eli Bononiassa. Allectus murhasi Carausiuksen ja julistautui itse keisariksi. Allectuksen hallituskaudesta ei tiedetä paljoakaan. Hänen lyömiään rahoja on löytynyt Britanniasta ja Gallian pohjoisosista.
Vuoden 296 syyskuussa Constantius hyökkäsi Allectusta vastaan Bononiasta käsin. Huono sää myöhästytti kuitenkin hänen laivastoaan. Toinen laivasto, jota johti pretoriaaniprefekti Asclepiodotus pääsi perille. Allectus kärsi tappion Constantiuksen joukkoja vastaan ja hän kuoli taistelussa.
Aiheesta muualla

Roman Emperors – Allectus
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Carausius | Rooman keisari | Seuraaja: Diocletianus ja Maximianus |
Alleganin piirikunta

Alleganin piirikunta (engl. Allegan County) on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 120 502 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Alleganin kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1831.