Smyrna
Historia > Varhaishistoriasta arkaaiselle kaudelle

Smyrnan paikalla on ollut asutusta viimeistään 2000-luvulla eaa. Myös antiikin ajan kreikkalaisessa perinteessä Smyrnaa pidettiin hyvin vanhana kaupunkina. Kreikkalaiset asuttivat paikan viimeistään noin 1050 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Smyrnaīos (Σμυρναῖος) ja Zmyrnaīos (Ζμυρναῖος), myöhemmin latinaksi Smyrnaeus.
Smyrnan ensimmäisinä kreikkalaisina asuttajina pidetään aiolialaisia siirtokuntalaisia. Keramiikan perusteella kaupungin aiolialainen vaihe ajoitetaan noin vuosiin 1050–1000 eaa. Tämä vahvistaa kreikkalaisen perinteen, jonka mukaan aiolialaisten ja joonialaisten muuttoliike Vähään-Aasian alkoi pian mykeneläisen kulttuurin romahduksen jälkeen.
Kreikkalaisessa mytologiassa Smyrna esitettiin kuitenkin alkuperältään joonialaisena. Sen oli perustanut samanniminen amatsoni, joka oli aikaisemmin valloittanut Efesoksen. Tämän vuoksi Smyrnaa pidettiin joonialaisen Efesoksen siirtokuntana. Yhteisellä historialla selitettiin myös se, että vanhan Efesoksen lähellä oli Smyrna-niminen kylä. Smyrna esiintyy myös Efesoksen alkuperäisenä nimenä.
Myöhemmin aiolialaisten kerrotaan karkottaneen efesoslaiset siirtokuntalaiset pois, ja asuttaneen sitä siihen saakka, kun efesoslaiset onnistuivat palaamaan Kolofonin asukkaiden avustuksella. Tämän petoksen seurauksena Smyrna lakkasi olemasta aiolialainen kaupunki ja osa Aioliin liittoa, ja tuli perinteisen käsityksen mukaan osaksi Joonian liittoa sen kolmantenatoista jäsenenä. Toisaalta kaupungin osallistumisesta Panionioniin ei ole näyttöä, ja on mahdollista, että se myös torjuttiin liitosta. Herodotos sanoo Smyrnan kuitenkin kuuluneen alun perin aiolialaisille, jotka sallivat joidenkin kolofonilaisten pakolaisten asettua sinne, ja että nämä kolofonilaiset onnistuivat saamaan kaupungin itselleen sen ulkopuolella vietetyn Dionysia-juhlan aikana.
Mytologia ja historia ovat yhtä mieltä ainakin siitä, että jossakin vaiheessa kaupunki siirtyi aiolialaisilta joonialaisille. Tämän ajankohdasta ei ole tietoa. Keramiikan perusteella se olisi tapahtunut jo hyvin varhain, noin 1000 eaa., sillä joonialaisten saapuminen on päätelty protogeometrisen keramiikan ilmestymisestä. Kaupungin protogeometrinen kausi ajoittuu noin vuosiin 1000–875 eaa. Varmuudella siirtyminen on tapahtunut ennen vuotta 688 eaa. Tämä perustuu siihen, että kyseisenä vuonna smyrnalainen Onomastos on kirjattu voittajaksi Olympian kisoihin ja mainitaan joonialaisena. Herodotoksen mukaan Smyrnasta karkotetut aiolialaiset otettiin vastaan muissa Aiolian liiton 11 kaupungissa, ja saivat viedä tavaransa mukanaan. Tämän on kuitenkin arveltu olevan anakronistista.
Smyrnan keskigeometrinen kausi ajoittuu noin vuosiin 875–825 eaa., myöhäisgeometrinen kausi vuosiin 750–675/650 eaa., subgeometrinen kausi vuosiin 675–640 eaa. ja orientalisoiva kausi vuosiin 640–600 eaa. Smyrnassa oli kreikkalaiseksi polikseksi varhaiset kaupunginmuurit jo noin 850 eaa. Asutus on muuttunut muutenkin kaupunkimaiseksi suhteellisen varhain, viimeistään 700-luvulla eaa. Kaupunki on kärsinyt tuhoja maanjäristyksessä noin 700 eaa.
Smyrnaa on arveltu kenties 700-luvulla eaa. eläneen Homeroksen todennäköiseksi kotipaikaksi, ellei se ollut Khios. Smyrnan puolesta puhuu erityisesti se, että kaupunki sijaitsi aiolialaisen ja joonialaisen murteen rajalla, ja Homeroksen eeposten runokieli eli homeerinen kreikka yhdistelee juuri näitä murteita. Myöhempien aikojen kreikkalaiset eivät enää tienneet mitään kuulun runonlaulajan elämästä, ja Smyrna oli vain yksi monista kaupungeista, jotka esittivät olevansa tämän synnyinpaikka. Smyrnalaiset itse olivat niin vakuuttuneita väitteestään, että pystyttivät kaupunkiin myöhemmin Homerokselle omistetun pyhäkön.
Lyydian kuningas Gyges hyökkäsi Smyrnaan, mutta kaupunki onnistui torjumaan hyökkäyksen. Alyattes II onnistui valtaamaan Smyrnan lopulta noin vuonna 600 eaa. Kaupunki mahdollisesti tuhottiin tuolloin, tai ainakin kärsi suuria vahinkoja. Joidenkin arkeologisten löydösten perusteella kaupungin täydellinen tuho on ajoitettu myöhemmäksi, vasta persialaisvalloitukseen vuonna 545 eaa.