stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 2019
Sijoituspelit > Sija 7

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. joulukuuta | Latvia  | 3–4 |  Saksa | La Riveraine |  |
10.00: 
| 10.00 | (2–1, 1–3, 0–0)  | (2–1, 1–3, 0–0)  | (2–1, 1–3, 0–0)  |  |  |
| 10.00 |  | Raportti |      |  |  |
10.00: 
10.00: 
10.00: 
10.00: 
10.00: 
10.00:
Sijoituspelit > Sija 5

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. joulukuuta | Puola  | 8–4 |  Slovakia | Patinoires du Littoral |  |
10.30: 
| 10.30 | (1–2, 3–1, 4–1)  | (1–2, 3–1, 4–1)  | (1–2, 3–1, 4–1)  |  |  |
| 10.30 |  | Raportti |      |  |  |
10.30: 
10.30: 
10.30: 
10.30: 
10.30: 
10.30:
Pudotuspelit > Neljännesvälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. joulukuuta | Slovakia  | 6–3 |  Tanska | Patinoires du Littoral |  |
16.00: 
16.00: 
| 16.00 |  | Raportti |      |  |  |
16.00: 
16.00: 
16.00: 
16.00: 
16.00: 
16.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. joulukuuta | Latvia  | 6–4 |  Norja | La Riveraine |  |
12.00: 
12.00: 
| 12.00 |  | Raportti |      |  |  |
12.00: 
12.00: 
12.00: 
12.00: 
12.00: 
12.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. joulukuuta | Saksa  | 7–6 |  Singapore | Patinoires du Littoral |  |
13.00: 
13.00: 
| 13.00 |  | Raportti |      |  |  |
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. joulukuuta | Puola  | 10–3 |  Australia | Patinoires du Littoral |  |
19.00: 
19.00: 
| 19.00 |  | Raportti |      |  |  |
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00:
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. joulukuuta | Suomi  | 8–6 |  Slovakia | Patinoires du Littoral |  |
16.00: 
16.00: 
| 16.00 |  | Raportti |      |  |  |
16.00: 
16.00: 
16.00: 
16.00: 
16.00: 
16.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. joulukuuta | Sveitsi  | 10–4 |  Latvia | Patinoires du Littoral |  |
19.00: 
19.00: 
| 19.00 |  | Raportti |      |  |  |
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. joulukuuta | Tšekki  | 11–4 |  Puola | Patinoires du Littoral |  |
16.00: 
| 16.00 | (4–3, 4–0, 3–1)  | (4–3, 4–0, 3–1)  | (4–3, 4–0, 3–1)  |  |  |
| 16.00 |  | Raportti |      |  |  |
16.00: 
16.00: 
16.00: 
16.00: 
16.00: 
16.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. joulukuuta | Ruotsi  | 26–2 |  Saksa | Patinoires du Littoral |  |
19.00: 
| 19.00 | (8–1, 11–0, 7–1)  | (8–1, 11–0, 7–1)  | (8–1, 11–0, 7–1)  |  |  |
| 19.00 |  | Raportti |      |  |  |
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00:
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. joulukuuta | Ruotsi  | 5–4 |  Suomi | Patinoires du Littoral |  |
14.30: 
| 14.30 | (1-0, 3-3, 1-1)  | (1-0, 3-3, 1-1)  | (1-0, 3-3, 1-1)  |  |  |
| 14.30 |  | Raportti |      |  |  |
14.30: 
14.30: 
14.30: 
14.30: 
14.30: 
14.30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. joulukuuta | Sveitsi  | 7–6 (ja.) |  Tšekki | Patinoires du Littoral |  |
17.45: 
| 17.45 | (0-3, 1-2, 5-1, 1-0)  | (0-3, 1-2, 5-1, 1-0)  | (0-3, 1-2, 5-1, 1-0)  |  |  |
| 17.45 |  | Raportti |      |  |  |
17.45: 
17.45: 
17.45: 
17.45: 
17.45: 
17.45:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. joulukuuta | Suomi  | 5–4 (ja.) |  Tšekki | Patinoires du Littoral |  |
13.30: 
| 13.30 | (1–0, 0–3, 3–1, 1–0)  | (1–0, 0–3, 3–1, 1–0)  | (1–0, 0–3, 3–1, 1–0)  |  |  |
| 13.30 |  | Raportti |      |  |  |
13.30: 
13.30: 
13.30: 
13.30: 
13.30: 
13.30:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. joulukuuta | Ruotsi  | 3–2 (ja.) |  Sveitsi | Patinoires du Littoral |  |
16.30: 
| 16.30 | (1–1, 1–0, 0–1, 1–0)  | (1–1, 1–0, 0–1, 1–0)  | (1–1, 1–0, 0–1, 1–0)  |  |  |
| 16.30 |  | Raportti |      |  |  |
16.30: 
16.30: 
16.30: 
16.30: 
16.30: 
16.30:
Lopputulokset

Loppukilpailu
| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Ruotsi
:  Sveitsi
:  Suomi
4.:  Tšekki
5.:  Puola
6.:  Slovakia
7.:  Saksa
8.:  Latvia
9.:  Norja
10.:  Tanska
11.:  Australia
12.:  Singapore
13.:  Japani
14.:  Viro
15.:  Thaimaa
16.:  Yhdysvallat
Aiheesta muualla

Virallinen kisasivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kisat kansainvälisen salibandyliiton sivuilla (englanniksi)
WFC qualification 2019 (englanniksi)
Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut
| --- | --- |
Miehet: 1996 • 1998 • 2000 • 2002 • 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Naiset: 1997 • 1999 • 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Pojat U-19: 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Tytöt U-19: 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Saarislampi (Jämsä)

| Saarislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°09′00″N, 24°55′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Järvinumero:  14.526.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,9 m 
Rantaviiva:  0,85 km 
Pinta-ala:  0,02 km² 
Tilavuus:  0.000044 km³ 
Keskisyvyys:  2,2 m 
Suurin syvyys:  3,5 m 
 fiSaarislampi 
Saarislampi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 35 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantiede

Saarislampi sijaitsee Kunnarsuolla Vähä-Havun ja Lehtislammen välissä. Tilavuus on noin 44 000 kuutiometriä. Saarislammen länsirannalta lähtee Saarispuro Vähä-Havuun. Järven itäosassa on pieni saari. Saarislammen koillispuolella sijaitsee Havunkylä, jonka luoteispuolella on Havunjärvi, jonka halki kulkee Jämsän ja Keuruun kuntaraja.
Saarislampi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 38 metriä Saarislampea alempana. Koijärvi sijaitsee viitisen kilometriä Saarislammelta kaakkoon.
Saarislampi on vedenjakajalla, sillä Havunjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualue

Syksyiset Laavurenkaanlammet Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualueella.
| --- | --- |
Sijainti:  Inari, Utsjoki Suomi
Pinta-ala:  517 m2
| --- | --- |
Perustettu:  1988
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualue ( inarinsaameksi Samudjeegi–Vaijuvjeegi jeegijsuojâlemvijðodâh, pohjoissaameksi Sámmotjeakki–Vádjohjeakki jekkiidsuodjalanguovlu) on luonnonsuojelualue, joka sijaitsee Kaldoaivin erämaa-alueen lounaisosassa.
Alue on Suomen suurin yhtenäinen suoalue. Suurin osa soidensuojelualueesta sijaitsee Inarin kunnassa, mutta pohjoisosa on Utsjoen puolella. Alue on Suomen valtion omistuksessa ja kuuluu kansainvälisen kosteikkojen suojelusopimuksen mukaisiin Ramsar-alueisiin.
Luonto

Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualueella on monenlaisia luonnonympäristöjä, kuten soita, virtaavia vesiä, lampia, järviä ja tunturikoivikkoa. Alueella on sekä aapa-, että palsasoita. Alueen läpi virtaa Vaijoki (inarinsaameksi Vaijuuhâ, pohjoisssaameksi Vaddjohka) sekä sen sivu-uomia. Suojelualue on tärkeä vesilintujen ja kahlaajien pesintäalue, ja siellä on havaittu pesivän useita vaarantuneita sekä uhanalaisia lintulajeja.
Korkein kohta alueella on 310 metriä ja matalin 190 metriä merenpinnan yläpuolella. Soidensuojelualueella ei ole retkeilypalveluita, kuten merkittyjä reittejä, laavuja tai muita leiriytymispaikkoja, mutta alueella kulkee joitakin moottorikelkkauria.
Suomaisemaa Laavurenkaanlammilta (inarinsaameksi Lávuriggeejávrááh, pohjoissaameksi Lávvoriggeláttu)
Soidensuojelualue rajautuu läntisimmässä osassaan Valtatie 4:ään (E75). Kuvassa Valtatie 4 Syysjärven (inarinsaameksi Čovčjävri, pohjoissaameksi Čoavččesjávri) pohjoispuolella.
Sammonlahti

| Sammonlahti> Suur-Sammonlahti |
| --- | --- |

Kaupunki:  Lappeenranta
Suuralue:  Sammonlahden suuralue
Suurpiiri:  Länsi-Lappeenranta
Väkiluku:  Sammonlahti 1 921 Suur-Sammonlahti 15 241
Osa-alueet:  Sammonlahti, Skinnarila, Uus-Lavola, Lavola, Ruoholampi, Rutola
Postinumero(t):  53850
Lähialueet:  Kourula, Kuusimäki
Sammonlahti on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue, noin neljä kilometriä keskikaupungin länsipuolella. Alue rajoittuu pohjoisessa Saimaaseen sekä Skinnarilaan. Kaupunginosassa sijaitsee kerros- ja pientaloasutusta, Sammonlahden koulu, Sammonlahden kirkko ja Sammonrannan virkistysalue, johon kuuluu yli kilometri Saimaan rantaviivaa ja uimaranta. Sammonlahti on Länsi-Lappeenrannan suurin aluekeskus ja palvelukeskittymä, joka sisältää niin kaupallisia kuin kunnallisia palveluita, sekä ruokapaikkoja.
Vuonna 2021 Sammonlahdessa asui 1 921 ihmistä. Naapurialueetkin sisältävällä laajemmalla Sammonlahden suuralueella oli 15 241 asukasta.
Sammonlahden liikekeskukseen kuuluu vähittäiskaupan keskisuurten yksiköiden kortteli, autokorjaamo ja ympyrämäinen Sammontori, jossa toimii liiketilojen ohella kirjasto. Pyöreän muotoinen ostoskeskus on Suomessa harvinainen, mutta yksi esikuva sijaitsee Tukholman Rågsvedin kaupunginosassa.
Sammonlahti on kaupunginosana uudehko asuinalue, sillä maalaiskylä alkoi muuttua vasta 1970-luvulla kerrostaloasutukseksi. Alueella on runsaasti edullisia kaupungin 1980-luvun vuokrakerrostaloja.
Lähes puolet Lappeenrannan maahanmuuttajista, 43 prosenttia, asuu Sammonlahden suuralueella. Vuonna 2014 vieraskielisten osuus alueella oli 12 prosenttia.
Useat Joukon bussilinjat kulkevat Sammonlahden kaupunginosan läpi, paikallislinjat 1X, 1, 8 ja 12 sekä seutulinja 500 Orioninkatua pitkin, ja paikallislinja 5 sekä seutulinjat 101 ja 602 Skinnarilankatua pitkin. Sammonlahden rajalla sijaitsee Uus-Lavolan pikavuoropysäkki.
Kuvia

Sammontori pohjoisen sisäänkäynnin suunnasta
Sammonlahden kirkko
Rantaniityn hulevesikosteikko
Kerrostaloja Sammonlahdessa
Orioninkatu
Skinnarilankatu
Sam Jones

Sam Jones
Samuel "Sam" Jones (24. kesäkuuta 1933 – 30. joulukuuta 2021) oli yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelasi NBA:ssa vuosina 1957–1969 ja pääsi Basketball Hall of Fameen vuonna 1984.
North Carolina Central Universitysta valmistuneen Jonesin ammattilaisjoukkueena oli Boston Celtics. Hän pelasi viidesti tähdistöottelussa, ja hänet nimettiin 1996 NBA:n kaikkien aikojen viidenkymmenen parhaimman pelaajan listalle. Celticsissä hän voitti kymmenen kertaa NBA:n mestaruuden.
Jones valittiin 1970-luvun alussa NBA:n 25th Anniversary Teamiin.
Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 2021

Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 2021 olivat järjestyksessään 13. naisten maailmanmestaruuskilpailut. Ne järjestettiin marras-joulukuussa 2021 Ruotsin Uppsalassa.
Emäntämaa Ruotsi voitti historiansa kymmenennen ja kahdeksannen peräkkäisen maailmanmestaruutensa. Se voitti loppuottelussa jatkoajalla Suomen 4–3. Pronssiottelussa Sveitsi voitti Tšekin 5–2.
Lopputulokset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Ruotsi
:  Suomi
:  Sveitsi
4.:  Tšekki
5.:  Puola
6.:  Slovakia
7.:  Norja
8.:  Tanska
9.:  Latvia
10.:  Saksa
11.:  Venäjä
12.:  Yhdysvallat
13.:  Viro
14.:  Singapore
15.:  Thaimaa
16.:  Italia
Salida (Colorado)

| Salida |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 38°31′53″N, 105°59′46″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Colorado
Piirikunta:  Chaffee
Hallinto:  
 – Pormestari:  Chuck Rose
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,7 km²
 – Josta vettä:  0 km² (0 %)
Korkeus:  1 430 m
Väkiluku (2000):  5 504
 – Väestötiheys:  2 159 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC–7 (kesäaika UTC–6)
Lempinimi::  Heart of the Rockies
 
 http://www.cityofsalida.com/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Salida on Chaffeen piirikunnan hallinnollinen keskus Yhdysvaltain Coloradossa. Sen väkiluku on 5 504 (2000).
Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan Salidan pinta-ala on 5,7 km². Arkansasjoki virtaa kaupungin halki. Vuoden 2000 väestönlaskennan aikaan kaupungissa oli 5 504 asukasta, 2 504 taloutta ja 1 449 perhettä. Väestötiheys oli tuolloin 957,3 as/km².
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salida Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Arkansasjokea Salidan keskustan tuntumassa.
Salto del Guairá

| Salto del Guairá |
| --- | --- |
 Katukuvaa
 lippu
 Salto del Guairá
 Koordinaatit: 24°1′S, 54°20′W 
Valtio:   Paraguay
Departementti:  Canindeyú
Väkiluku (2002):  6 653
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Salto del Guairá on Canindeyún departementin pääkaupunki Paraguayssa. Vuonna 2002 siellä oli 6 653 asukasta
Kaupunki sijaitsee Paranájoen oikealla rannalla Paraguayn ja Brasilian välisellä rajalla. Se on yksi espanjalaisten vanhimpia asutuspaikkoja nykyisen Paraguayn alueella. Sen paikalle perustettiin Ciudad Real vuonna 1556, mutta kaupunki hylättiin 1600-luvulla. Nykyisestä kaupungista kulkee silta Brasilian puolelle Guaíran kaupunkiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salto del Guairá Wikimedia Commonsissa
Samuel Gyldenstolpe

Samuel Gyldenstolpe eli Samuel Michaelis, nobilis (24. lokakuuta 1649 Turku – 9. huhtikuuta 1692 Turku) oli suomalainen Turun akatemian käytännöllisen filosofian professori.
Gyldenstolpen vanhemmat olivat Turun hovioikeuden asessori, professori Mikael Wexionius, aateloituna 1650 Gyldenstolpe (1609–1670) ja Susanna Crucimontanus. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1660 tai 1661 ja opiskeli Turun akatemiassa. Hän teki ulkomaanmatkan 1676.
Gyldenstolpe oli Tukholman ja Södermanlandin maakunnan inspehtorina nähtävästi vuonna 1671 ja Södermanlandin ja Närken maakuntien inspehtorina 1679. Hänestä tuli Turun akatemian kirjastonhoitaja 1668 ja käytännöllisen filosofian (valtiotieteen ja historian) professori 1671. Gyldenstolpe pidätettiin virantoimituksesta salavuoteuden takia mutta hän pääsi palaamaan virkaansa 1680. Viimeksi Gyldenstolpe toimi Ylä-Satakunnan kihlakunnan tuomiokunnan tuomarina 1681–1691.
Sŏ Chŏng-ju

| Sŏ Chŏng-ju> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1915
Kuollut: 2000 (84–85 vuotta)
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Salanimi: Midang
Tuotannon kieli: korea
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Sŏ Chŏng-ju, myös: Seo Jeong-ju, kirjailijanimi Midang (1915 Kuch'ang, Korea – 2000) oli korealainen kirjailija. Hän on Korean nykyrunouden merkittäviä edustajia. Hänen tuotantoaan sävyttää buddhalaisuus, aiheena on usein kotiseutu.
Sŏ Chŏng-jun museossa on hänen käytössään olleita esineitä sekä jälkikäteen löytyneitä runoja.
Suomennettuja runoja

Aale Tynnin suomentamia runoja on julkaisussa Runous 1984 ; nro 2
Krysanteemien ääressä
Mudung-vuorta katsellessa
Satakieli
Huomautuksia

↑  Syntymävuodesta on eri versioita: 1914, 1915,1917.
Sami Pekkola

Pekkola vuonna 2010.
Sami Pekkola (s. 16. joulukuuta 1983) on suomalainen koripalloilija, joka edusti kaudella 2010–2011 Korisliigassa pelaavaa Lappeenrannan NMKY:tä. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä ja pituutta hänellä on 200 cm. Hänet valittiin kaudella 2003–2004 SM-sarjan vuoden parhaaksi kuudenneksi pelaajaksi. Ennen paluutaan Korisliigaan maaliskuussa 2008 Pekkola pelasi neljä kautta koripalloa Yhdysvalloissa St. Francisin yliopistossa.
Pekkolan veljet Pasi ja Ville ovat myös pääsarjatason koripalloilijoita. Pekkoloiden veljessarja on historian ainoa pääsarjaottelussa (huhtikuu 2009 vs Kataja) samassa joukkueessa sekä yhtä aikaa kentällä ollut että samassa ottelussa pisteitä tehnyt veljeskolmikko.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2009
SM-hopeaa 2002 ja 2004
Korisliigan paras kuudes pelaaja 2004
Spirit – villi ja vapaa

| Spirit – villi ja vapaa> Spirit: Stallion of the Cimarron |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Kelly Asbury  Lorna Cook 
Käsikirjoittaja:  John Fusco
Tuottaja:   Jeffrey Katzenberg  Mireille Soria 
Säveltäjä:  Hans Zimmer
Leikkaaja:   Clare De Chenu  Nick Fletcher 
Pääosat:   Matt Damon  James Cromwell  Daniel Studi 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  DreamWorks
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix DreamWorks
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  83 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  80 000 000 USD
Tuotto:  122 563 539 USD
Seuraaja:  Spirit – Kesyttämätön
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Spirit – villi ja vapaa on vuonna 2002 valmistunut piirroselokuva. Sen ovat ohjanneet Kelly Asbury ja Lorna Cook. Musiikin on säveltänyt Hans Zimmer sekä englanninkielisessä versiossa laulanut Bryan Adams. Elokuva oli Oscar-ehdokkaana.
Spiritistä on julkaistu animaatiosarja Netflix-tilausvideopalvelussa vuosina 2017–2019, ja tästä sarjasta on tekeillä pitkä elokuva.
Juoni

Tarinan päähenkilö, tai päähahmo, on 1800-luvun Amerikan villissä lännessä varttunut uljas mustangiori Spirit, joka jo nuorena kasvaa laumansa vastuuntuntoiseksi johtajaksi. Kun uteliaisuus ajaa Spiritin ihmisten pariin, armeijan eversti vangitsee sen ja yrittää taltuttaa orin väkivalloin ratsuväen palvelukseen. Samainen armeija on vanginnut myös intiaaninuorukaisen nimeltä Pikku Puro. Hevonen ja intiaanipoika ystävystyvät ja onnistuvat yhdessä pakenemaan vapauteen. Intiaanien reservaatissa Spirit kohtaa myöhemmin myös sydämensä valitun, Sade-tamman. Hetken aikaa Spirit elää intiaanien parissa, kunnes Pikku Puro ymmärtää, ettei Spiritiä voi koskaan kesyttää. Juuri, kun Spirit ja Sade ovat saaneet vapautensa, intiaanikylään hyökkäävät saman armeijan joukot joiden parissa Spirit oli vankina. Pikku Puro ja Sade hyökkäävät everstin kimppuun, mutta tämä ampuu Sadetta ja tamma putoaa virtaavaan koskeen. Spirit syöksyy Sateen perään ja onnistuu pelastamaan tämän. Sade ei kuitenkaan pysty liikkumaan luodin takia ja Spirit jää tamman vierelle peläten tämän kuolevan. Spirit saadaan uudestaan kiinni ja viedään rautatietyömaalle. Pikku Puro onnistuu vapauttamaan Spiritin ja seuraa hurja ajojahti läpi aavikon. Lopulta eversti luopuu jahdista ja jopa estää kersanttia ampumasta Spiritin. Pikku Puro vie Spiritin parantuneen Sateen luokse ja yhdessä hevoset pääsevät palaamaan Spiritin kotiin sen oman lauman luo.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Alkuperäinen | Suomenkielinen | Rooli |
| Matt Damon | Mika Nuojua | Spirit / kertoja |
| James Cromwell | Tapani Perttu | Eversti |
| Daniel Studi | Jarkko Tamminen | Pikku Puro |
| Jeff LeBeau | Markus Bäckman | Murphy |
| Chopper Bernet | Juha Varis | Kersantti Adams |
| Bryan Adams | Riki Sorsa | Laulut |
Aiheesta muualla

Spirit – villi ja vapaa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Səbinə Babayeva

| Səbinə Babayeva |
| --- | --- |
 Səbinə Babayeva (2012)
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. joulukuuta 1979 (ikä 44) Baku, Azerbaidžan
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Tyylilajit:  pop, jazz, soul
Levy-yhtiöt:  Moon Records Ukraine 
Aiheesta muualla
sabina.eurovisiontalents.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Səbinə Babayeva (s. 2. joulukuuta 1979 Baku) on azerbaidžanilainen laulaja. Hän edusti maataan Eurovision laulukilpailussa 2012.
Eurovision laulukilpailu 2012

Babayeva edusti Azerbaidžania vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa kappaleellaan "When the Music Dies". Hänet valittiin Azerbaidžanin edustajaksi vasta viidennellä yrityksellä, Babayevan osallistuttua maan karsintoihin jokaisena vuonna Azerbaidžanin liityttyä kilpailuun 2008.
Azerbaidžanin edellisen vuoden voiton ansiosta Babayeva pääsi suoraan loppukilpailuun hänen kotikaupungissaan Bakussa järjestetyssä kilpailussa. Hänen lopulliseksi sijoituksekseen tuli lopulta neljäs, 150 pisteellä. Babayeva myös palkittiin ennen kilpailua lehdistön suosikkina.
Aiheesta muualla

Səbinə Babayeva Discogsissa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Suomen Tolkien-seura Kontu

| Suomen Tolkien-seura Kontu ry |
| --- | --- |

Perustettu:  1992
Kotipaikka:  Helsinki
Puheenjohtaja:  Olli Pitkänen
Jäsenlehti:  Legolas, Hobittilan sanomat
Aiheesta muualla
suomentolkienseura.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Tolkien-seura Kontu ry (vuoteen 2012 asti Suomen Tolkien-seura ry) on vuonna 1992 perustettu yhdistys, joka on osa kansainvälistä Tolkien-fandomia. Seura on tarkoitettu kirjailija J. R. R. Tolkienin tuotannon ja muun fantasiakirjallisuuden ystäville. Seura perustettiin Helsingissä Tolkienin satavuotispäivänä 3. tammikuuta 1992. Seura on julkaissut neljä kertaa vuodessa ilmestynyttä Legolasta, Suomen ainoaa pelkästään fantasiakirjallisuuteen keskittynyttä fanzinea. Seura jakaa Kuvastaja-palkintoa parhaalle suomalaiselle fantasiakirjalle.
Toiminta

Seura julkaisee Legolaksen lisäksi neljästi vuodessa ilmestyvää tiedotuslehteä Hobittilan sanomia. Yhdistys järjestää virallisia jäsentapaamisia kuudesti vuodessa ja paikallisyhdistykset eli smialit järjestävät kuukausitapaamisia. Smial on Tolkienin hobittien kieltä ja tarkoittaa heidän kotikoloaan. Seura tekee tiivistä yhteistyötä Suomen suurimman Tolkien-aiheisen verkkosivusto Konnun kanssa, jossa on wiki-muotoinen tietopankki Kontuwiki, Tolkien-aiheisia uutisia ja keskustelupalsta Vihreä Lohikäärme, jota käytetään myös seuran tapahtumien järjestämiseen ja niistä tiedottamiseen.
Historia

Suomen Tolkien-seuran alku juontuu vuoden 1990 Worldconiin, jonka Tolkien-teema innoitti vierailevia suomalaisen science fiction -fandomin edustajia. Jukka Halme, Marko Kivelä, Leena Peltonen ja Johanna Vainikainen-Uusitalo keskustelivat suomalaisen Tolkien-aiheisen lehden tekemisestä. Helsingin sf-tapaamisessa 3. tammikuuta 1991 Halme, Kivelä ja Vainikainen laativat peruskirjan ”Tolkien-painotteiselle fantasialehdelle”. Vainikaisen päätoimittama ensimmäinen Legolas ilmestyi Finnconissa 1991 ja sen pääartikkelina oli Leena Peltosen ”Sormuksen orjat”. Finnconin jälkeen Mikael Ahlström ja Johanna Vainikainen ryhtyivät järjestämään Tolkien-seuran perustamista Suomeen. Seuran perustava kokous pidettiin Uudella ylioppilastalolla 3. tammikuuta 1992 Tolkienin satavuotissyntymäpäivänä.
Seuran tunnukseksi valittiin vuonna 1994 Tove Janssonin piirtämä kuva ”Bilbo drömmer om ett äventyr”, joka oli alun perin ilmestynyt osana Hobitin ruotsalaisen laitoksen kuvitusta.
Vuonna 2012 Verkkoyhteisö Kontu ry, joka oli perustettu vuonna 2006 Kontu-sivuston tueksi, yhdistyi Suomen Tolkien-seuran kanssa. Yhdistyksen nimeksi tuli Suomen Tolkien-seura Kontu ry.
Aiheesta muualla

Suomen Tolkien-seura.
Samuel Hahnemann

Samuel Hahnemann.
Christian Friedrich Samuel Hahnemann (10. huhtikuuta 1755 – 2. heinäkuuta 1843) oli saksalainen lääkäri, jota pidetään homeopatian isänä.
Hahnemann syntyi Meissenissa. Hän oli nuoruudestaan lähtien kielellisesti lahjakas ja toimikin myös kääntäjänä ja kielten opettajana elämänsä aikana. Hän opiskeli lääketiedettä Leipzigissa ja Wienissä ja sai lääketieteen tohtorin arvon Erlangenin yliopistosta 10. elokuuta 1779. Hän aloitti varsinaisen lääkärintyönsä vuonna 1781.
Hahnemann meni naimisiin Johanna Henriette Kuchlerin kanssa. Parille syntyi yksitoista lasta.
Hahnemann lopetti lääkärin ammatin harjoittamisen, kun hän huomasi, etteivät sairaat potilaat parane. Lopetettuaan työnsä lääkärinä hän sai elantonsa pääasiassa kielenkääntäjänä. Myöhemmin hän perusti oman vastaanottonsa homeopaattisena lääkärinä. Hän julkisti homeopatian periaatteet vuonna 1796, ja hänen julkaisujaan Organon der rationellen Heilkunst (1810) ja Materia Medica Pura (1811) pidetään alan keskeisinä teoksina.
Samuel Hahnemann kuoli Pariisissa 88-vuotiaana.