stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo avaruussukkulaohjelmista

Tämä on luettelo avaruussukkulaohjelmista:
Yhdysvaltain avaruussukkula, ainoa operatiiviseen käyttöön päätynyt sukkula
Buran, yhden testiavaruuslennon aikaan saanut ohjelma
Hermès, ESAn kesken jäänyt ohjelma
HOPE, Japanin alkuunsa peruutettu ohjelma
Kliper, Venäjän vireillä oleva ohjelma
Lisa Kristoffersen

| Lisa Kristoffersen |
| --- | --- |
 Kristoffersen vuonna 1907.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1833 Kristiania, Norja
Kuollut: 27. tammikuuta 1924 (90 vuotta)
Muut tiedot
Tunnustukset:  Kuninkaan ansiomitali (1921)
Lisa Kristoffersen (13. huhtikuuta 1833 Kristiania – 27. tammikuuta 1924) oli norjalainen eläinsuojelun uranuurtaja. Hän perusti nimeään kantavan säätiön, joka jakaa edelleen vuosittain palkinnon eläinsuojelussa ansioituneelle henkilölle.
Elämä ja ura

Kristoffersen syntyi Kristianiassa (nyk. Oslo) Sagenen kaupunginosassa vuonna 1833 ja päätti jo nuorena omistaa elämänsä eläinten oikeuksille. Hän meni naimisiin ja muutti miehensä kanssa Yhdysvaltoihin, jossa hän pesulaa pitämällä elätti itsensä ja puolisonsa, joka oli sairastunut työkyvyttömäksi. Samalla hän piti huolta avun tarpeessa olevista eläimistä. Vietettyään yli 20 vuotta Yhdysvalloissa pariskunta muutti takaisin Kristianiaan.
Kristianiassa Kristoffersen työskenteli torimyyjänä ja vahti vapaa-ajallaan, etteivät kuskit kohdelleet hevosiaan kaltoin. Hän päivysti erityisesti jyrkissä mäissä, joissa hevosia oli tapana piiskata kovin. Tarvittaessa Kristoffersen ojensi itse kuskeja kävelykeppinsä avulla tai puhalsi pilliinsä, jolloin paikalle saapui poliisi. Kristoffersen sai lempinimen "Kristianian omatunto".
Lisa Kristoffersenin mukaan nimetty aukio Oslossa Sagenen kaupunginosassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lisa Kristoffersen Wikimedia Commonsissa
Lööppikirja

| Lööppikirja |
| --- | --- |

Kirjailija:  Peter von Bagh & Markku Koski
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  2000
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  128
ISBN:  951-578-823-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lööppikirja on Peter von Baghin ja Markku Kosken kirja suomalaisten iltapäivälehtien lööpeistä. Teoksen julkaisi Like vuonna 2000.
Lávdani

| Lávdani Λάβδανη |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Lávdani
 Koordinaatit: 39°48′46″N, 20°30′56″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Ioánnina
Kunta:  Pogóni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  180805
Väkiluku (2011):  118
 – Kylä­yhdys­kunta:  62
 – Kylä:  19
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  IN
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lávdani (kreik. Λάβδανη) on Kreikan kylä sekä samanniminen Pogónin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Λάβδανης, Dimotikí Enótita Lávdanis) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 118 ja varsinaisen Lávdanin kylän väkiluku 19 (vuonna 2011).
Lávdanin kylä sijaitsee linnuntietä noin 34 kilometriä luoteeseen Ioánninasta. Lávdanin kunnallisyksikkö käsittää alueen Pogónin kunnan eteläosassa. Lávdani oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Pogónin kunnaksi yhdessä Áno Kalamáksen, Áno Pogónin, Delvinákin, Kalpákin ja Pogonianín kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Lávdanin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Dimokório | Dimokório (Dimókori) | 27 |
| Dimokório | Psilókastro | 29 |
| Lávdani | Káto Lávdani | 27 |
| Lávdani | Lávdani | 19 |
| Lávdani | Vrístovo | 16 |
Yhteensä: 118
Linnaslampi

| Linnaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°47′58″N, 27°18′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Pirttilampeen 
Järvinumero:  14.932.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,1 m  
Pituus:  830 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  2,033 km  
Pinta-ala:  7,552 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLinnaslampi 
Linnaslampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Hiirolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 830 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy.
Löyä

| Löyä |
| --- | --- |
 Löyä
 Koordinaatit: 62°45.166′N, 23°45.283′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Kuortane
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Postinumero:  63450
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Löyä on suomalainen kylä, joka sijaitsee Kuortaneen kunnan kaakkoisosassa. Rajanaapureita ovat etelässä Alavus, idässä Alajärven Lehtimäki ja Alavuden Töysä. Löyän kylässä sijaitsee kylän mukaan nimensä saanut Löyänjärvi.
Luettelo televisiosarjan Águila roja jaksoista

Televisiosarjan Águila roja jaksot.
Luettelo Päijänteen saarista

Isosaari Asikkalanselällä.
Luettelo Päijänteen saarista sisältää luettelon Päijänteessä olevista suurista, asutuista tai muulla tavalla merkityksellistä saarista. Päijänteessä on erään laskentatavan mukaan noin 2 690 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 23 204 hehtaaria eli 232 neliökilometriä. Saaret muodostavat 21,4 % järvestä, jonka pinta-ala on 1 083 neliökilometriä.
Taulukoiden tiedot

Taulukoiden tiedot on kerätty pääasiassa saarien artikkelista, jossa on tietojen lähdetiedotkin. Jos saaresta ei ole vielä artikkelia, näkyvät tietojen lähteet taulukon viimeisessä sarakkeessa. Taulukoiden saaret on ryhmitelty samalla tavalla kuin viranomaistiedotkin eli kolmen järvenosan mukaisesti: Päijänteen pohjoisosa, Päijänteen keskiosa ja Asikkalanselkä. Saaret on lueteltu, jos mahdollista, pohjoisesta alkaen peräkkäin.
Päijänteen pohjoisosa

Päijänteen pohjoisosa vaihtuu järven keskiosaan Kärkistensalmessa. Pohjoisosassa on 235 saarta, joiden yhteispinta-ala on 2 124 eli 21,2 neliökilometriä.
| Saari | Kunta | Tie | Pinta-ala (ha) | Pituus (km) | Leveys (km) | Koordinaatit | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varassaari | Jyväskylä | siltax2 | 24 | 1,0 | 0,5 | 62.243°N, 25.877°E | artikkeli |
| Iso Haapasaari | Jyväskylä | tie | 35 | 1,3 | 0,5 | 62.225°N, 25.841°E | artikkeli |
| Vuoritsalo‎ | Jyväskylä | ei | 474 | 4,1 | 1,7 | 62.194°N, 25.823°E | artikkeli |
| Kalasaari | Jyväskylä | ei | 9 | 0,9 | 0,1 | 62.210°N, 25.820°E | artikkeli |
| Lehtissaari | Jyväskylä | ei | 55 | 1,5 | 0,7 | 62.211°N, 25.802°E | artikkeli |
| Pieni-Lehtinen | Jyväskylä | ei | 3,8 | 0,3 | 0,2 | 62.200°N, 25.803°E | artikkeli |
| Siikasaari | Jyväskylä | ei | 79 | 1,8 | 0,7 | 62.207°N, 25.852°E | artikkeli |
| Vähä-Urtti | Jyväskylä | ei | 23 | 0,7 | 0,5 | 62.194°N, 25.777°E | artikkeli |
| Iso-Poro | Jyväskylä | ei | 77 | 1,7 | 0,8 | 62.168°N, 25.791°E | artikkeli |
| Säynätsalo | Jyväskylä | silta | 141 | 1,7 | 1,6 | 62.140°N, 25.769°E | artikkeli |
| Lehtissaari | Jyväskylä | silta | 73 | 1,6 | 1,2 | 62.130°N, 25.756°E | artikkeli |
| Majasaari | Muurame | ei | 35 | 1,0 | 0,6 | 62.130°N, 25.720°E | artikkeli |
| Saarenkylä | Muurame | silta | 204 | 3,1 | 1,7 | 62.123°N, 25.698°E | artikkeli |
| Muuratsalo | Muurame | silta | 960 | 5,6 | 3,2 | 62.099°N, 25.754°E | artikkeli |
Päijänteen keskiosa

Päijänteen suurin järvenosa on keskiosa, joka alkaa Kärkistensalmesta ja päättyy sen eteläosan luonnolliseen rajaan Pulkkilanharjuun. Keskiosassa on 2 261 saarta, joiden yhteispinta-ala 18 950 hehtaaria eli 189,5 neliökilometriä.
| Saari | Kunta | Tie | Pinta-ala (ha) | Pituus (km) | Leveys (km) | Koordinaatit | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kumina | Jyväskylä | ei | 117 | 1,9 | 1,1 | 61.936°N, 25.601°E | artikkeli |
| Kouhinsalo | Jyväskylä | silta | 392 | 3,5 | 3,1 | 61.887°N, 25.637°E | artikkeli |
| Kilvensalo | Jyväskylä | ei | 136 | 1,6 | 1,3 | 61.878°N, 25.599°E | artikkeli |
| Paatsalo | Jämsä | ei | 114 | 2,0 | 0,8 | 61.846°N, 25.521°E | artikkeli |
| Taivassalo | Jämsä | ei | 503 | 3,7 | 2,2 | 61.810°N, 25.518°E | artikkeli |
| Kukkaro | Jämsä | ei | 258 | 2,5 | 1,8 | 61.793°N, 25.467°E | artikkeli |
| Kaijansalo | Jämsä | ei | 84 | 2,1 | 0,6 | 61.771°N, 25.430°E | artikkeli |
| Karhusalo | Jämsä | ei | 169 | 2,1 | 1,1 | 61.771°N, 25.409°E | artikkeli |
| Onkisalo | Luhanka | silta | 1030 | 6,6 | 2,8 | 61.752°N, 25.674°E | artikkeli |
| Mustassalo | Kuhmoinen | ei | 508 | 3,5 | 2,2 | 61.747°N, 25.457°E | artikkeli |
| Edessalo | Jämsä | ei | 674 | 3,9 | 2,8 | 61.729°N, 25.363°E | artikkeli |
| Haukkasalo | Kuhmoinen | lossi | 1192 | 4,9 | 4,2 | 61.719°N, 25.446°E | artikkeli |
| Judinsalo | Luhanka | siltax2 | 2490 | 7,7 | 6,0 | 61.704°N, 25.568°E | artikkeli |
| Vehkasalo | Sysmä | siltax2 | 925 | 6,7 | 2,9 | 61.641°N, 25.623°E | artikkeli |
| Papinsaari | Kuhmoinen | silta | 31 | 1,1 | 0,4 | 61.551°N, 25.181°E | artikkeli |
| Sarvisalo | Kuhmoinen | ei | 130 | 1,7 | 1,1 | 61.539°N, 25.300°E | artikkeli |
| Uotilansaari | Kuhmoinen | ei | 243 | 3,7 | 2,0 | 61.531°N, 25.203°E | artikkeli |
| Rekisalo | Kuhmoinen | ei | 397 | 3,9 | 1,8 | 61.515°N, 25.23°E | artikkeli |
| Iso-Juures | Sysmä | ei | 193 | 2,2 | 1,5 | 61.552°N, 25.536°E | artikkeli |
| Töijensalo | Sysmä | silta | 671 | 2,9 | 2,3 | 61.531°N, 25.511°E | artikkeli |
| Kähärinsaari | Sysmä | silta | 310 | 3,3 | 1,7 | 61.517°N, 25.484°E | artikkeli |
| Sotkettama | Sysmä | ei | 85 | 1,5 | 1,2 | 61.514°N, 25.539°E | artikkeli |
| Päijätsalo | Sysmä | silta | 270 | 2,4 | 1,8 | 61.480°N, 25.580°E | artikkeli |
| Vähäsalo | Padasjoki | silta | 230 | 2,7 | 1,8 | 61.456°N, 25.233°E | artikkeli |
| Virmaila | Padasjoki | silta | 3438 | 12,2 | 4,7 | 61.429°N, 25.358°E | artikkeli |
| Paatsalo | Sysmä | ei | 130 | 2,1 | 1,0 | 61.401°N, 25.513°E | artikkeli |
| Haukkasalo | Padasjoki | ei | 82 | 2,9 | 0,8 | 61.375°N, 25.365°E | artikkeli |
| Kelvenne | Padasjoki | ei | 349 | 7,7 | 1,4 | 61.366°N, 25.453°E | artikkeli |
| Hirvisaari | Padasjoki | ei | 147 | 1,8 | 1,4 | 61.349°N, 25.503°E | artikkeli |
| Hinttolansaari | Padasjoki | ei | 162 | 1,8 | 1,6 | 61.334°N, 25.483°E | artikkeli |
Asikkalanselkä

Järven eteläosa on yhtenäinen järvenosa, jota kutsutaan Asikkalanseläksi. Se rajautuu näkyvästi järven keskiosasta Pulkkilanharjun muodossa. Asikkalanselällä on 194 saarta, joiden yhteispinta-ala on 2 129 eli 21,3 neliökilometriä.
| Saari | Kunta | Tie | Pinta-ala (ha) | Pituus (km) | Leveys (km) | Koordinaatit | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pulkkilanharjun pohjoisin saari | Asikkala | siltax2 | 116 | 3,0 | 0,9 | 61.307°N, 25.544°E | artikkeli |
| Pulkkilanharjun keskimmäinen saari | Asikkala | siltax2 | 35 | 2,9 | 0,3 | 61.281°N, 25.528°E | artikkeli |
| Isosaari | Asikkala | ei | 56 | 1,3 | 0,7 | 61.269°N, 25.553°E | artikkeli |
| Ylimmäinen Huhtasaari | Asikkala | ei | 19 | 0,7 | 0,4 | 61.236°N, 25.603°E | artikkeli |
| Alimmainen Huhtasaari | Asikkala | ei | 18 | 0,7 | 0,5 | 61.239°N, 25.616°E | artikkeli |
| Vesansalo | Asikkala | silta | 160 | 2,6 | 1,9 | 61.201°N, 25.671°E | artikkeli |
| Salonsaari | Asikkala | silta | 1672 | 7,1 | 5,3 | 61.198°N, 25.622°E | artikkeli |
| Kinissaari | Asikkala | ei | 21 | 0,6 | 0,6 | 61.198°N, 25.695°E | artikkeli |
| Pernasaari | Asikkala | ei | 47 | 1,0 | 0,7 | 61.195°N, 25.542°E | artikkeli |
Luís de Freitas Branco

Luís de Freitas Branco vuonna 1911.
Luís de Freitas Branco (12. lokakuuta 1890 Lissabon – 27. marraskuuta 1955 Lissabon) oli portugalilainen säveltäjä ja musiikintutkija. Hän opiskeli lapsena pianon- ja viulunsoittoa. Vuonna 1910 hän siirtyi Berliiniin opiskelemaan sävellystä. Vuodesta 1916 lähtien hän toimi sävellyksen professorina Lissabonin konservatoriossa. Hän opetti muun muassa Joly Braga Santosia.
Luísa Diogo

| Luísa Diogo |
| --- | --- |

Mosambikin pääministeri
 17. helmikuuta 2004 – 16. tammikuuta 2010  
Edeltäjä:  Pascoal Mocumbi
Seuraaja:  Aires Ali
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. huhtikuuta 1958 (ikä 66) Tete
Tiedot
Puolue:  FRELIMO
Luísa Días Diogo (s. 11. huhtikuuta 1958) on mosambikilainen poliitikko, joka on ollut Mosambikin pääministeri 2004–2010. Hän oli Mosambikin ensimmäinen naispääministeri ja edustaa FRELIMO-puoluetta.
Diogo syntyi Tetessä ja opiskeli taloustieteitä Eduardo Mondlane -yliopistossa Maputossa. Vuonna 1980 hän pääsi Mosambikin talousministeriöön. Helmikuussa 2004 hän seurasi Pascoal Mocumbia Mosambikin pääministerinä.
Diogo tarttui pääministerikautensa aluksi maan pahaan AIDS-ongelmaan ja käynnisti menestyksekkään ohjelman AIDS-tilanteen parantamiseksi. Seuraavien vuosien aikana hän panosti koulutukseen, oikeuslaitoksen uudistamiseen ja poliisivoimien vahvistamiseen.
Loituma

| Loituma> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1989–
Kotipaikka:   Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Sari Kauranen   Anita Lehtola   Timo Väänänen   Hanni-Mari Autere  
Levy-yhtiö:  NorthSide  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Loituma on suomalainen kansanmusiikkiyhtye, joka käyttää musiikkinsa pohjana suomalaista laulu- ja kanteleperinnettä. Loituma oli Kaustisen kansanmusiikkijuhlien Vuoden yhtye 1997.
Historia

Loituma perustettiin vuonna 1989 nimellä Jäykkä Leipä, kun yhtyeen jäsenet aloittivat opintonsa Sibelius-Akatemian kansanmusiikin osastossa. Alun perin seitsenjäseniseen yhtyeeseen kuuluivat myös laulaja Sanna Kurki-Suonio ja laulaja, viulisti Tellu Turkka, jotka myöhemmin liittyivät ruotsalaiseen Hedningarna-yhtyeeseen. Jäykkä Leipä -yhtyeeseen kuului myös lyömäsoittaja ja puhallinsoittaja Nikko Prauda. Loituman laulaja Anita Lehtola-Tollin on myös ollut Hedningarna-yhtyeen jäsen. Yhtye muutti nimensä Loitumaksi itäsuomalaisen Loituma-järven mukaan, jotta nimi vastaisi paremmin musiikkityyliä.
Loituman musiikilliset lähteet ovat suomalaisen kansanmusiikin kerrostumat muiden musiikintyylien vaikutteiden värittäessä yhtyeen jäsenien sävellyksiä ja sovituksia. Tärkeimmät vaikutteet ovat kantele- sekä lauluperinne. Sanoituksien lähteinä ovat muun muassa Kalevala ja Kanteletar.
Yhtyeen jäsenet

Sari Kauranen — kanteleet, laulu
Anita Lehtola-Tollin — laulu, viisikielinen kantele
Timo Väänänen — kanteleet, laulu
Hanni-Mari Autere — viulu, laulu, kantele, nokkahuilu, kontrabasso
Diskografia

Loituma (Suomessa 1995) / Things of Beauty (Yhdysvalloissa 1998)
Kuutamolla (Suomessa 1998) / In the Moonlight (Yhdysvalloissa 1999)
Muuta

Loituman ensimmäisen levyn kappaleen "Ievan polkan" osa kuuluu taustalla lyhyessä flash-animaatiossa (yleensä nimellä Loituma Girl tai Leekspin), joka sai huomiota Internetissä 2006. Internethuomion myötä Loitumaa pyydettiin esiintymään stand up -koomikko Pablo Franciscon Ruotsin kiertueelle syyskuussa 2006. Yhtye esitti show’n aluksi Ievan polkan Malmössä, Tukholmassa ja Göteborgissa.
Aiheesta muualla

City-lehti 4/2007 - Loituma-artikkeli ja Ievan Polkka -video
Loituma NorthSiden kotisivuilla (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: Loituma – Ievan polkka
Luettelo suurimmista kaupunkialueista väkiluvun mukaan

Tällä sivulla luetellaan suurimmat metropolialueet väkiluvun mukaan. Metropolialueen rajaus on kuitenkin ongelmallista  joten saman metropolialueen väkimäärä voi vaihdella suurestikin laskutavan mukaan.
Aiheesta muualla > Muita listoja suurkaupunkialueista

PopulationData.net: all 1M+ inhabitants Metropolitan areas
Demographia.com: 50 Largest World Metropolitan Areas
Citypopulation.de: The Principal Agglomerations of the World
World Gazetteer: Metropolitan Areas
Aiheesta muualla > Muita tietoja

Largest Cities Through History (Arkistoitu – Internet Archive)
Canada Metropolitan Areas Census 2001
United States Metropolitan Areas County Based Metropolitan Area Estimates Based on Census Bureau Data 2004
Japan Census 2000
Lumparlandin vaakuna

Lumparlandin vaakuna
Lumparlandin vaakuna on Lumparlandin kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa kunnan pääelinkeinoihin kalastukseen ja maanviljelyyn.
Vaakunan selitys kuuluu ”sinisessä kentässä kultalyhde, molemmin puolin sitä kohti kaartuva hopeinen, punavaruksinen kala.” Vaakunan on suunnitellut Matts Dreijer, ja Lumparlandin kunnanvaltuusto hyväksyi vaakunan kokouksessaan 20. joulukuuta 1947. Ahvenanmaan maakuntahallitus vahvisti vaakunan käyttöön 16. huhtikuuta 1952.
Loveboat

| Loveboat Erasure |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 23. lokakuuta 2000 (Britannia) 17. kesäkuuta 2003 (Yhdysvallat)
 Tuottaja(t): Flood ja Erasure
 Tyylilaji: Synthpop
 Kesto: 44.52
 Levy-yhtiö: Mute Records
Erasuren muut julkaisut
| Cowboy 1997 | Loveboat 2000 | Other People's Songs 2003 |
Loveboat on Erasuren yhdeksäs studioalbumi. Albumilla yhtye työskenteli jälleen ensilevy Wonderlandin tuottaneen Floodin kanssa. Albumin myyntiluvut olivat huonoimmat sitten ensilevyn.
Levyn äänimaailma on Erasurelle poikkeuksellinen: runsaasti kitaroita sekä yksinkertainen lo-fi-äänimaailma, lisäksi albumin miksauksessa instrumenttien alabassotaajuudet ovat poikkeuksellisen voimakkaasti esillä – kaikki piirteitä, joista monet Erasuren fanit eivät pitäneet.
Myöskään Mute Recordsin yhdysvaltalainen kumppani Maverick Records ei pitänyt albumin soundista vaan vaati useiden kappaleiden äänittämistä uudelleen. Tähän ei kuitenkaan suostuttu, niinpä Maverick pudotti Erasuren pois artistirosteristaanselvennä. Lopulta albumin julkaisi Yhdysvalloissa Mute Records vuonna 2003.
Muusikot

Vince Clarke – syntetisaattorit, kosketinsoittimet, kitarat
Andy Bell – laulu
Kappalelista

"Freedom" – 3.09  (Clarke/Bell)
"Where In the World" – 3.48  (Clarke/Bell)
"Crying in the Rain" – 3.49  (Clarke/Bell)
"Perchance to Dream" – 4.37  (Clarke/Bell)
"Alien" – 4.32  (Clarke/Bell)
"Mad as We Are" – 3.50  (Clarke/Bell)
"Here in My Heart" – 3.43  (Clarke/Bell)
"Love is the Rage" – 4.10  (Clarke/Bell)
"Catch 22" – 3.36  (Clarke/Bell)
"Moon & the Sky" – 4.23  (Clarke/Bell)
"Surreal" – 5.11  (Clarke/Bell)
Albumin listasijoitukset

Iso-Britannia - sija 45.
Saksa - sija 48.
Singlet ja niiden listasijoitukset

| Nimi | UK Singles | Saksan singlelista | US Hot 100 | USA tanssilista |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| "Freedom" | 27 | 80 | X | X |
"Moon And The Sky" 1: -

1 ei kelpuutettu listalle Ison-Britannian albumilistasäännösten nojalla.
Luhtakämmekkä

| Luhtakämmekkä |
| --- | --- |
 luhtakämmekkä Belgiassa.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Suku::  Liuskakämmekät Dactylorhiza
Laji::  Toukokämmekkä majalis
Alalaji::  sphagnicola
Kolmiosainen nimi
 Dactylorhiza majalis subsp. sphagnicola  (Höppner) H. A. Pedersen & Hedrén 
Synonyymit
 Orchis sphagnicola Höppner  Dactylorhiza sphagnicola (Höppner) Soó 
Katso myös
   Luhtakämmekkä Wikispeciesissä   Luhtakämmekkä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Luhtakämmekkä (Dactylorhiza majalis subsp. sphagnicola) on toukokämmekän alalaji tai toukokämmekkäryhmän laji liuskakämmeköiden (Dactylorhiza) suvussa. Taksoni kuuluu huonosti tunnettuun ryhmään. Luhtakämmekkää esiintyy Länsi-Euroopassa ja Skandinaviassa. Suomesta lajista on vain yksittäisiä havaintoja.
Luhtakämmekkä kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Lehtiä on 3–7 kappaletta, ne ovat kapeat, kouruiset, kokonaan vihreät ja pystykasvuiset. Luhtakämmekän kukinto on lyhyt tähkä, jossa on 20–40 kukkaa. Väriltään kukat ovat vaalean purppuranpunaiset tai tummanvioletit ja niiden huuli on 1–1,3 cm leveä.
Suomessa luhtakämmekkä kasvaa melko karujen soiden luhtapaikoilla. Sen levinneisyys on huonosti tunnettu. Luhtakämmekkää on löydetty yksittäisistä paikoista Pohjois-Karjalasta, Keski-Suomesta, Kainuusta ja Keski-Lapista. Mahdollisesti se kasvaa myös Uudellamaalla ja Ahvenanmaalla. Suomen uhanalaisuusluokituksessa luhtakämmekkä on puutteellisesti tunnettu (DD).
Lumikko ja yhdeksän muuta

| Lumikko ja yhdeksän muuta |
| --- | --- |

Kirjailija:  Pasi Ilmari Jääskeläinen
Kansitaiteilija:  Susanna Raunio
Kieli:  suomi
Genre:  reaalifantasia
Kustantaja:  Atena
Julkaistu:  2006
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  322
ISBN:  951-796-451-X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lumikko ja yhdeksän muuta on Pasi Ilmari Jääskeläisen vuonna 2006 ilmestynyt esikoisromaani. Teoksen kustansi Atena. Kirja ilmestyi englanniksi vuonna 2013 nimellä The Rabbit Back Literature Society lontoolaisen Pushkin Pressin kustantamana.
Romaani sai vuonna 2006 Kuvastaja-palkinnon.
Aiheesta muualla

Vesa Sisättö: Mysteerikertomus kirjailijasta. Helsingin sanomat 6.8.2006.
Siru Valleala: Haaste todellisuudelle ja todelliselle kirjailijuudelle. Kiiltomato.net 19.8.2006.
Terhi Hannula: Fantasia ei pura kirjailijamyyttiä. Turun sanomat 17.12.2006.
Jenny Kangasvuo: Jäniksenselässä tarinoita nielemässä (Arkistoitu – Internet Archive). Kaltio 6/2006.
Haastattelu: Pasi Ilmari Jääskeläinen. Nono 30.10.2006.
Luke Perryn filmografia

Tämä on Luke Perryn filmografia.
Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Scochers | Ray Ray | independent-elokuva |
| 1992 |  Buffy, vampyyrintappaja | Pike |  |
| 1992 | Terminal Bliss | John Hunter |  |
| 1993 | At Home with the Webbers | roskakuski | televisioelokuva, independent-elokuva |
| 1994 | Kahdeksan sekuntia | Lane Frost | independent-elokuva |
| 1996 | Tavallista vaarallisempi | Chris Anderson |  |
| 1996 | American Strays - kohtalon matkassa | Johnny, Johnny | independent-elokuva |
| 1997 | The Fifth Element | Billy Masterson |  |
| 1997 | Last Breath | Martin Devoe |  |
| 1998 | Indiscreet | Michael Nash |  |
| 1999 | The Florentine | Frankie |  |
| 1999 | The Night of the Headless Horseman | Brom Van Brunt | äänirooli |
| 2000 | Attention Shoppers | Mark Pinnalore |  |
| 2001 | The Triangle | Stu Sheridan |  |
| 2002 | Johnson Country War | Harry Hammett |  |
| 2002 | Fogpound | Bob |  |
| 2003 | Down the Barrell | David |  |
| 2006 | Dishdogz | Tony |  |
| 2007 | The Sandlot: Heading Home | Tommy Santorelli |  |
| 2007 | Alice Upside Down | Ben McKinley |  |
| 2008 | A Gunfighter's Pledge | Matt Austin |  |
| 2008 | A Very Merry Daughter of the Bride | Charlie | televisioelokuva |
| 2009 | Angel and the Badman | Loredo |  |
| 2009 | A Midsummer Comedy | Sam |  |
| 2009 | Silent Venom | komentajaluutnantti James |  |
| 2010 | The Final Storm | Silas Hendershot |  |
| 2010 | Hanna's Gold | Cole |  |
| 2011 | Goodnight For Justice | John Goodnight |  |
| 2011 | A Fine Step |  |  |
| 2013 | Goodnight for Justice: Queen of Hearts | John Goodnight |  |
| 2015 | Jesse Stone: Lost in Paradise | Richard Steele |  |
| 2015 | Dragon Warriors | Lorash |  |
| 2016 | The Beat Beneath My Feet | Steve |  |
| 2016 | Race to Win | Gentry Rhodes |  |
| 2019 | Once Upon a Time in Hollywood | Wayne Maunder/Scott Lancer |  |