stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Järve (Tallinnan asuinalue)

| Järve |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Kristiine
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,05 km²
Väkiluku (1.1.2018):  2 956
 – Väestötiheys:  2 815,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Järve on asuinalue (vir. asum) Kristiinen kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 105 hehtaaria ja väkiluku 2 956 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 63 prosenttia oli virolaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Järve (Tallinnan asuinalue) Wikimedia Commonsissa
Juventino Kestering

Juventino Kestering (19. toukokuuta 1946 São Ludgero – 28. maaliskuuta 2021) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 14. heinäkuuta 1973 ja nimitettiin Rondonópolisin hiippakunnan johtoon 19. marraskuuta 1997. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. maaliskuuta 1998. Pääkonsekraattorina toimi Hilário Moser, jota avustivat Eusébio Oscar Scheid ja Osório Willibaldo Stoffel.
Juvelius

Juvelius on suomalainen sukunimi. Jotkut nimenkantajista ovat suomentaneet sen nimeksi Juva. Tunnettuja Juvelius-nimisiä ovat olleet:
Eerik Juvelius (1718–1791), pappi ja kirjailija
Eero Juva (e. Juvelius, s. 1900), eversti ja rykmentin komentaja, Verner Ossian Juveliuksen poika
Einar W. Juva (e. Juvelius, 1892–1966), historioitsija
Ester Juvelius (1876–1962), diakonissa ja lähetystyöntekijä
Fredrik Juvelius (1769– 1826), pappi  ja lintutieteilijä, Eerik Juveliuksen poika
Fredrika Wenman (o.s. Juvelius,  1803–1873), ruustinna ja runoilija
Johan Wilhelm Juvelius (1863–1927), lyseon lehtori, kansanrunouden ja kirjallisuuden tutkija, Ester Juveliuksen veli
Mikko Juva (e. Juvelius, 1918–2004), arkkipiispa, Einar W. Juvan poika
Siiri Juva (e. Juvelius, 1886-1974), kirjailija, Ester Juveliuksen sisar
Valter Juva (e. Juvelius, 1865–1922), suomentaja, Viipurin kaupunginkirjaston johtaja, Ester Juveliuksen veli
Veera Roos (o.s. Juvelius, 1882–1961), näytelmäkirjailija ja kirjallisuuden suomentaja, Ester Juveliuksen sisar
Verner Ossian Juvelius (1869–1937), vankilanjohtaja, Ester Juveliuksen veli.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Järvelän Järjestöpirtti

| Järvelän Järjestöpirtti |
| --- | --- |

Sijainti:  Järvelä, Kärkölä
Valmistumisvuosi:  1948 (työväentaloksi)
Rakennuttaja:  Järvelän Järjestöyhdistys
Omistaja:  Järvelän Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  ranko
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Järvelän Järjestöpirtti on Kärkölän kunnan kuntakeskuksessa Järvelässä sijaitseva työväentalo. Talo on ostettu yksityishenkilöltä ja muutettu talkoovoimin työväentaloksi vuonna 1948.
Rakennus

Talo on rankorakenteinen ja lautavuorattu. Sen alkuperäinen väri oli keltainen, mutta vuonna 1960 se maalattiin punaiseksi. Samana vuonna alkuperäinen pärekatto vaihdettiin peltiin. Alun perin talo lämpeni puulla, sittemmin öljyllä. Taloon kuuluu juhlasali ja keittiö. Siinä ei ainakaan 1980-luvun alussa ollut vesijohtoa, viemäröintiä tai sisävessaa.
Toimintaa työväentalolla

Talolla on järjestetty ainakin kokouksia, urheiluharjoituksia ja nuorisotoimintaa.
Järvelä (täsmennyssivu)

Järvelä voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Järvelä, taajama Kärkölässä, Hämeessä
Järvelän rautatieasema, rautatieasema Kärkölän Järvelässä
Järvelä, Yläsommee, kylä ent. Viipurin maalaiskunnassa, luovutetulla alueella.
Suomalaisia henkilöitä

Arto Järvelä (s. 1964), kansanmuusikko
Elisa Järvelä (s. 1986), viulisti
Esko Järvelä (s. 1982), viulisti ja kansanmuusikko
Iivari Järvelä (1882–1955), kirjailija
Jari Järvelä (s. 1966), kirjailija
Jonne Järvelä (s. 1974), folk metal -laulaja ja kitaristi
Joonas Järvelä (1881–1965), maalarimestari, oppikirjojen tekijä ja maalitehtailija
Jouni Järvelä (s. 1973), jazzmusiikin saksofonisti ja säveltäjä
Juho Järvelä (s. 2003), jääkiekkoilija
Maija Järvelä ( o.s. Löytynoja, s. 1984) paralympiaurheilija
Marja Järvelä (ent. Järvelä-Mellais, ent. Järvelä-Hartikainen, s. 1948), yhteiskuntapolitiikan professori
Mauno Järvelä (s. 1949), viulisti, pelimannimusiikin opettaja ja esittäjä
Olavi Järvelä (1915–1976), ammattiyhdistysjohtaja
Olavi Järvelä (1913–1981), kirjailija
Pekka Järvelä (s. 1962), jääkiekkoilija
Samuli Järvelä (s. 1987), seiväshyppääjä
Sanna Järvelä (s. 1964), kasvatustieteen professori
Satu Järvelä (s. 1977), lumilautailija
Tero Järvelä (s. 1972), jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Järvelä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Etsijät (kirjasarja)

Etsijät on nuorten fantasiaromaanien sarja, jonka on kirjoittanut Erin Hunter. Sarjaan kuuluu kuusi kirjaa, ja siinä seikkailee karhuja. Erin Hunter on viiden kirjailijan yhteisnimi: Kate Cary, Cherith Baldryl, Tui Sutherland, Gillan Philip sekä Victoria Holmes. Kustantaja on HarperCollins. Sarjan eräitä hahmoja ovat Toklo, Kallik, Ujurak, Lusa, Ursa, Oka, Nisa, Nanuk ja Tobi.
Muita Erin Hunterin samankaltaisia eläinkirjasarjoja ovat kissoista kertovat Soturikissat, koirista kertova Selviytyjät, pandoista kertova Pandojen valtakunta sekä paviaanista, norsusta, leijonasta ja muista savannin eläimistä kertova Uljasmaa.
Sarjan osat ovat ilmestyneet Suomessa seuraavasti:
Matka alkaa 2013
Iso karhujärvi 2013
Savuvuori 2014
Viimeinen erämaa 2014
Taivaan tuli 2015
Tähtien henget 2015
Kaarle Henrik Teittinen

Kaarle (Kaarlo) Henrik (Heikki) Teittinen  (18. marraskuuta 1858 Joroinen – 22. heinäkuuta 1912 Ikaalinen) oli suomalainen opettaja, kanttori, maanviljelijä ja moninkertainen valtiopäivämies.
Teittinen oli Sortavalan maaseurakunnan kanttori, mutta valmistui ensin opettajaksi käytyään Jyväskylän seminaarin. Opettajana hän toimi useita vuosia Juvalla ja Iisalmessa. Sortavalan maalaiskunnassa Teittinen osallistui kunnalliselämään.  Hän oli talonpoikaissäädyssä Sortavalan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 
1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900 sekä Salmin tuomiokunnan edustaja vielä valtiopäivillä 1904–1905. Teittinen oli valtiopäivillä useaan otteeseen valitsijamies ja eri valiokuntien jäsen ja kerran sekä puhemiesneuvoston jäsen että varapuhemies.
Etsi mut

| ”Etsi mut” Aleksanteri Hakaniemi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 23. marraskuuta 2016
 Tekijä(t): Aleksanteri Hakaniemi Rafael
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.28
 Levy-yhtiö: Sony
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 15.
Etsi mut on Aleksanteri Hakaniemen ensimmäinen single, joka julkaistiin 23. marraskuuta 2016.
Kappale debytoi Suomen virallisen singlelistan sijalla 15.
Esko Hukkanen

| Esko Hukkanen |
| --- | --- |
 Esko Hukkanen Jeppe Niilonpojan roolissa Kouvolan kaupunginteatterissa vuonna 1965.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Esko Ferdinand Hukkanen
Syntynyt: 23. lokakuuta 1927 Iisalmen maalaiskunta
Kuollut: 22. heinäkuuta 2016 (88 vuotta) Lahti
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Seija Hukkanen (vih. )
Lapset:  2
Näyttelijä
Aktiivisena:  1967–2010
Merkittävät roolit:   Simpauttaja  Painija  Team Ahma  Elämän suola 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Esko Ferdinand Hukkanen (23. lokakuuta 1927 Iisalmen maalaiskunta – 22. heinäkuuta 2016 Lahti) oli suomalainen näyttelijä.
Ura

Hukkanen näytteli Oulun, Imatran, Kouvolan, Joensuun, Lappeen­rannan ja Mikkelin teattereissa. Hän jäi eläkkeelle Lahden kaupunginteatterista vuonna 1991, mutta jatkoi näyttelemistä. Hänet muistetaan muun muassa elo­kuvista Simpauttaja ja Painija, sekä televisio­sarjoista Velipuolikuu, Elämän suola ja Team Ahma. Hänen viimeiseksi roolikseen jäi Kullervo Väkeväisen rooli televisio­sarjassa Lehmän vuosi.
Yksityiselämä

Viimeiset vuotensa Esko Hukkanen asui Lahdessa. Hukkanen kuoli 88-vuotiaana 22. heinä­kuuta 2016 sairastettuaan pitkään. Hukkasen puoliso oli Seija Hukkanen ja heillä on kaksi lasta.
Valikoitu filmografia

Simpauttaja (1975)
Painija (1985)
Elämän suola (1996)
Team Ahma (1998–1999)
Aiheesta muualla

Esko Hukkanen esiripun takana ja kotioloissaan • hakutulos Yle Elävä arkisto.
Mitä nykyään kuuluu ehkä yhdelle Suomen parhaimmista näyttelijöistä Kysy. Arkistoitu 9.3.2016. Viitattu 5.7.2014.
Jääkiekon naisten 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2013

| --- | --- |


Ajankohta: 7. huhtikuuta -   14. huhtikuuta 2013
Isäntämaat:  Norja (A-lohko)   Ranska (B-lohko)
Joukkueet: 12
Nousi   pääsarjaan 2015:  Japani
Putosi   2. divisioonaan 2015:  Iso-Britannia

Jääkiekon naisten 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2013 pelattiin huhtikuussa 2013. A-lohkon turnauspelattiin Stavangerissa, Norjassa ja B-lohkon turnaus Strasbourgissa Ranskassa. Pääsarjaan vuodeksi 2015 nousi Japani.
Joukkueet

| --- | --- |
 Lohko A  Slovakia   Norja   Japani   Itävalta   Latvia   Tanska:  Lohko B  Kazakstan   Kiina   Ranska   Iso-Britannia   Alankomaat   Pohjois-Korea
Otteluareenat

| DNB Arena Kapasiteetti: 4 400 | Patinoire Iceberg Kapasiteetti: 1 200 |
| --- | --- |

 Norja - Stavanger:  Ranska - Strasbourg
Kaarlo Isotalo

Kaarlo Isotalo 1960-luvun alussa.
Kaarlo Kustaa Isotalo (20. syyskuuta 1918 Pyhäjoki – 2. heinäkuuta 1989) oli suomalainen kirjailija.
Ura

Isotalo kävi kansakoulun ja opiskeli myöhemmin työväenopistossa. Hän työskenteli muun muassa hitsaajana, veturinlämmittäjänä ja telakkatyöläisenä vuosina 1944-1960. Vuodesta 1960 lähtien Isotalo oli vapaa kirjailija. Isotalo asui vuodesta 1945 lähtien Turussa asuttuaan sitä ennen Oulussa ja Raahessa.
Isotalo kuului jäsenenä kirjailijaryhmä Kiilaan ja hän esiintyi myös lausujana ja näyttelijänä.
Teokset

Yli karikon, runoja. 1950
Telakka, romaani. 1960
Tämä meistä. 1960
Maantie, romaani työttömästä. 1961
Maa repeää, romaani. 1962
Lähin omainen, romaani. 1963
Tähän me jäämme. 1963
Elintilaa, romaani. 1964
He vetivät Hitlerin vankkureita, pohjana pyhäjokisen maanviljelijän Pauli Haapakosken sotakertomukset. 1965
Kolmen talo. 1965
Puun alla,  novelleja. 1966
Kuin isä ja äiti, romaani.  1967
Vapaapäivän aamu, romaani. 1968
Loikkarit. 1969
Äitiparka ja Anna. 1970
Maattoman miehen talvisota: romaani. 1972
Alueuutiset, romaani. 1973
Matkalla etelästä pohjoiseen ja päinvastoin, romaani 1974
Kuuma kesä. 1974
Nuori isäntä ja hänen naisensa Aila. 1975
Itkevät rannat. 1976
Joosua unennäkijä. 1977
Ellimaarit. 1978
Janne ja Osku. 1978
Lähtöjä. 1978
Säädyllinen aviorikos. 1979
Helge Sten 1923–1965. 1980
Hän heräsi ennen yötä. 1981
Syntynyt 1918. 1982
Saarten herra. 1982
Saaret ja meri. 1983
Pohjoiset kaupungit. 1984
Konrad Lehtimäki, hehkurinta. 1986 (kirjailija Konrad Lehtimäen elämäkerta)
Kalastajan talo, romaani. 1987
Palkinnot

Varsinais-Suomen liiton Aurora -mitali 1978
Aiheesta muualla

Kaarlo Isotalo Kirjasampo.fi:ssä
Fenimore Chatterton

| Fenimore Chatterton |
| --- | --- |

Wyomingin 6. kuvernööri
 28. huhtikuuta 1903 – 2. tammikuuta 1905  
Edeltäjä:  DeForest Richards
Seuraaja:  Bryant Butler Brooks
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1860 Oswegon piirikunta, New York
Kuollut: 9. toukokuuta 1958 (97 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Republikaanit
Fenimore Chatterton (21. heinäkuuta 1860 – 9. toukokuuta 1958) oli yhdysvaltalainen republikaaninen poliitikko, liikemies ja lakimies. Hän astui Wyomingin kuvernööriksi  huhtikuussa 1903 edellisen kuvernöörin DeForest Richardsin kuoltua ja toimi virassa vuoteen 1905 asti.
Feniks Willamo

Feniks Johannes Willamo (s. 1992) on suomalainen muusikko. Hän toimii espoolaisen pop-/rockyhtye Pasan kitaristina. Willamo on lisäksi ääninäytellyt sivuosia muun muassa vuoden 2005 elokuvassa Jali ja suklaatehdas sekä vuoden 2003 elokuvassa Peter Pan.
Järveke

| Järveke |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°00′18″N, 24°42′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskujoki:  Oikarinjoki Kiminginjärveen 
Järvinumero:  14.642.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  150,4 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  3,288 km  
Pinta-ala:  19,965 ha  
Tilavuus:  0,0004037 km³ 
Keskisyvyys:  2,02 m  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJärveke 
Järveke  on Keski-Suomessa Kyyjärvellä  Oikarin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,2 kilometriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 20,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 403 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 2,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Kiminginjärven–Oikarinjoen alueeseen (14.642) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 150,4 metriä mpy.
Jääkide

Jääkide on veden yleisimmän kiinteän olomuodon eli jään muodostama kide. Veden molekyylirakenteessa on jokaista happiatomia kohti kaksi vetyatomia. Niiden välisistä sidoksista johtuen jääkiteissä toistuu kuusikulmainen kiderakenne, jossa toistuvat 120 asteen kulmat.
Jääkiteet kasvavat hitaasti vesihöyryn härmistyessä tai nestemäisen veden jäätyessä. Tietyt kasvusuunnat, fasetit, kasvavat hitaammin kuin toiset, mikä johtaa kuusikulmaisen pilarin viipaleita muistuttavien muotojen syntymiseen. Sen mukaan kasvavatko päätyfasetit vai prismafasetit nopeammin, syntyy joko levymäisiä tai neulasmaisia perusmuotoja. Kasvusuunta määräytyy lämpötilan mukaan.   Kylmemmässä kuin -22 ℃ kiteet kasvavat pituussuuntaan, siitä  -10 ℃ asteeseen levysuunta kasvaa voimakkaammin, siitä -4 ℃ asteeseen pylvässuunta voittaa jälleen ja sitä lämpimämmässä on taas levyjen vuoro.  Tämä vaihtelu yhdessä ilmankosteuden erojen kanssa selittää eri muotoiset lumihiutaleet.
Jääkiteiden muodostamia kuurankukkia ikkunassa
Kun kostea, vesihöyryä sisältävä ilma jäähtyy riittävästi, vesihöyrystä alkaa härmistyä jääkiteitä. Kiteiden muodostuminen ei ala spontaanisti missä tahansa, vaan yleensä jonkun sopivan muotoisen hiukkasen eli jäätymisytimen pinnalle. Erilaiset rakenteet kuten lasit ja heinänkorret toimivat oivallisina jäätymisytiminä silloin kun ne jäähtyvät ulossäteilyn takia yleensä kylmemmiksi kuin ympäröivä ilma. Tällöin syntyy jääkiteiden muodostamaa kuuraa.
Jääkiteitä voi tutkia lasilevyjen ja mikroskoopin avulla, mutta kaikki tutkimusvälineet täytyy jäähdyttää huolellisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jääkide Wikimedia Commonsissa
Kaarle I

Kaarle I -nimisiä hallitsijoita:
Kaarle I, Burgundin herttua 1467–1477
Kaarle I, Englannin kuningas 1625–1649
Kaarle I, Espanjan kuningas 1516–1556
Kaarle I, Itävalta-Unkarin keisari 1916–1918
Kaarle I, Norjan kuningas 1449–1450
Kaarle I, Portugalin kuningas 1889–1908
Kaarle I, Romanian kuningas 1881–1914
Kaarle I, Unkarin kuningas 1301–1342
Kaarle I, Monacon herra 1331–1357
Kaarle I, Savoijin herttua
Kaarle (I) Suuri, frankkien kuningas 768–814
Anjoun Kaarle I, mm. Sisilian kuningas 1266–1285
Kaarle I, Württembergin kuningas 1864–1891
Kaarle I, Liechtensteinin hallitsijasuvun ensimmäinen ruhtinas 1608–1627
Kaarle I, myyttinen Ruotsin kuningas Johannes Magnuksen teoksessa Historia de omnibus Gothorum Sveonumque regibus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaarle I”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jukka Toijala

| Jukka Toijala |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Jukka Mikael Toijala
Syntynyt: 9. toukokuuta 1972 (ikä 52) Kouvola, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Valmentaja / Pelintekijä
Pituus:  183 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1993–1998 1998 1998–2000 2000–2003 2003–2005:  Kouvot Echo Houthalen Kouvot Joensuun Kataja Kouvot
Maajoukkueet
1995–2001:   Suomi
Ottelut (pisteet):  11 (50)
Valmennusura
2005–2006 2006–2010 2010–2014 2010–2019 2015–2016 2017–2018 2019–:  Kouvot (apuv.) Kouvot Joensuun Kataja  Suomi (apuv.) Joensuun Kataja CSA Steaua Bukarest  Viro
Aiheesta muualla
FIBA
Jukka Mikael Toijala (s. 9. toukokuuta 1972 Kouvola) on suomalainen koripallovalmentaja ja aktiiviuransa lopettanut  koripalloilija. Hän on toiminut muun muassa Kouvojen ja Joensuun Katajan päävalmentajana, Suomen miesten maajoukkueen apuvalmentajana sekä Viron miesten koripallojoukkueen päävalmentajana.
Pelaajaura

Toijalan kasvattajaseura on Kouvot. Hän pelasi pääsarjassa Kouvojen ja Joensuun Katajan joukkueissa yhteensä 343 runkosarjaottelua ja 87 playoffs-ottelua. Toijalalla on hallussaan kaikkien aikojen toiseksi pisin putki Korisliigassa onnistuneiden kolmosten perättäisissä otteluissa. Hän keräsi uransa aikana 1 082 koriin johtanutta syöttöä, jolla sijoitutaan Korisliigan kaikkien aikojen tilastossa kärkipäähän. Toijala pelasi urallaan 11 miesten ja 28 nuorten maaottelua. Hän pelasi myös Belgian mestaruussarjassa.
Valmentajaura

Toijala lopetti pelaajauransa Kouvojen paidassa vaikean lonkkavaivan takia kaudella 2005–2006. Myöhemmin samalla kaudella hän siirtyi Kouvojen apuvalmentajaksi Risto Piiparin toimittua päävalmentajana. Seuraavaksi kaudeksi 2006–2007 Toijala siirtyi Kouvojen päävalmentajaksi.
Kaudella 2007–2008 Suomen Koripalloliitto valitsi Toijalan Korisliigan vuoden valmentajaksi, kun Kouvot voitti SM-hopeaa. Vuonna 2010 hän siirtyi Joensuun Katajan päävalmentajaksi.
Kahdeksan vuotta päävalmentajan toimessa uuvutti Toijalan, ja tämä piti välivuoden valmentamisesta kaudella 2014–2015, jolloin Katajan päävalmentajana toimi Pekka Salminen. Toijala kierteli välivuotenaan Euroopan huippuseuroissa ja Yhdysvalloissa. Kauden päätyttyä Toijala palasi Katajan päävalmentajaksi kaksivuotisella sopimuksella.
Kaudella 2015–2016 Toijalan valmentama Kataja voitti vahvalla esityksellä Korisliigan runkosarjan ja pelasi hyvin europeleissä. Korisliigan pudotuspeleissä joukkue putosi kuitenkin katastrofaalisesti jo puolivälierissä. Toukokuussa 2016 Toijala erotettiin päävalmentajan tehtävästään.
Kesällä 2016 Toijala nimettiin Suomen Koripalloliiton valmennuksen johtajaksi kaksivuotisella sopimuksella. Hänen tehtäviinsä kuului muun muassa yläkouluikäisten koripalloleirien integroiminen osaksi Koripalloliiton maajoukkuepolkujärjestelmää.
Toijala valmensi helmikuusta 2017 kevääseen 2018 Romanian pääsarjassa pelannutta CSA Steaua Bukarestia, jonka hän johdatti kummallakin valmentajakaudellaan hopealle.
Toijala on toiminut Viron koripallomaajoukkueen päävalmentajana vuodesta 2019.
Saavutuksia > Joukkuesaavutukset

Suomen mestaruus 1995, 1999 ja 2004
Suomen cup-mestaruus 1998 ja 2002
Valmennus uralla
Romanian pääsarjan hopeaa 2017 ja 2018
SM-pronssia 2010
Suomen cup-mestaruus 2011 ja 2012
Saavutuksia > Henkilökohtaiset saavutukset

SM-sarjan vuoden pelaaja 2002
Vuoden I-divisioonapelaaja 1992 ja 1993
Korisliigan vuoden valmentaja 2008
Everyone into Position

| Everyone into Position Oceansize |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : The Works, Manchester, Englanti
 Julkaistu: 19. syyskuuta 2005
 Tuottaja(t): Dan Austin & Oceansize
 Tyylilaji: progressiivinen rock, new prog, post-rock
 Kesto: 69.40
 Levy-yhtiö: Beggars Banquet
Oceansizen muut julkaisut
| Music for Nurses 2004 | Everyone into Position 2005 | Frames 2007 |
Everyone into Position on Oceansizen toinen albumi, joka julkaistiin 19. syyskuuta 2005.
Albumin kappale ”Meredith” on soinut muun muassa yhdysvaltalaisessa sarjassa OC.
Kappaleet

The Charm Offensive – 7.19 (Sisältää piilotetun kappaleen "Emp(irical) Error")
Heaven Alive – 6.20
A Homage to a Shame – 5.52
Meredith – 5.26
Music for a Nurse – 8.16
New Pin – 5.11
No Tomorrow – 7.10
Mine Host – 4.10
You Can’t Keep a Bad Man Down – 7.36
Ornament / The Last Wrongs – 9.21
Kokoonpano

| --- | --- |
 Yhtye Mike Vennart – laulu, kitara  Gambler – kitara  Steve Durose – kitara, laulu  Jon Ellis – basso, koskettimet  Mark Heron – rummut :  Tuotanto Dan Austin – tuottaja  Danton Supple – miksaaja  Rob Smith – miksaaja  Nick Webb – masteroija  Seth-design – grafiikka
Arvostelut

AllMusic:
Alternative Press:
Pitchfork Media: 5.9/10
Aiheesta muualla

Oceansize
Seth-Design (Arkistoitu – Internet Archive)
Juha Sipilän ja Yleisradion toimintaa koskeva kohu 2016

Juha Sipilän ja Yleisradion toiminnasta nousi kohu marraskuussa 2016, kun Yle julkaisi Kansan Uutisten esille nostaman uutisen pääministeri Juha Sipilän mahdollisesta esteellisyydestä hallituksen Terrafame-kaivoksen rahoituspäätöksessä. Kohu laajeni, kun selvisi, että Ylen johto kielsi myöhemmin uutisoimasta enää asiasta laajamittaisesti. Lisäksi julkisuudessa oli noussut esiin väitteitä, että Ylen johto oli pidemmän aikaa taipunut Sipilän hallituksen painostukseen.
Eduskunnan oikeusasiamies tutki Sipilän esteellisyydestä tehdyt kantelut ja totesi helmikuussa 2017, että Sipilällä ei ollut estettä osallistua hallituksen päätökseen Terrafamen rahoituksesta.