stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alexander Rybak
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alexander Rybak Wikimedia Commonsissa
http://www.alexanderrybak.com/ Virallinen kotisivu
voittajat
| --- | --- |
1950–luku:  1956: Lys Assia  1957: Corry Brokken  1958: André Claveau  1959: Teddy Scholten 
1960–luku:  1960: Jacqueline Boyer  1961: Jean-Claude Pascal  1962: Isabelle Aubret  1963: Grethe & Jørgen Ingmann  1964: Gigliola Cinquetti  1965: France Gall  1966: Udo Jürgens  1967: Sandie Shaw  1968: Massiel  1969: Frida Boccara · Lenny Kuhr · Lulu · Salomé 
1970–luku:  1970: Dana  1971: Séverine  1972: Vicky Leandros  1973: Anne-Marie David  1974: Abba  1975: Teach-In  1976: Brotherhood of Man  1977: Marie Myriam  1978: Izhar Cohen / Alphabeta  1979: Gali Atari / Milk & Honey 
1980–luku:  1980: Johnny Logan  1981: Bucks Fizz  1982: Nicole  1983: Corinne Hermès  1984: Herreys  1985: Bobbysocks  1986: Sandra Kim  1987: Johnny Logan  1988: Céline Dion  1989: Riva 
1990–luku:  1990: Toto Cutugno  1991: Carola  1992: Linda Martin  1993: Niamh Kavanagh  1994: Paul Harrington / Charlie McGettigan  1995: Secret Garden  1996: Eimear Quinn  1997: Katrina and the Waves  1998: Dana International  1999: Charlotte Nilsson 
2000–luku:  2000: Olsen Brothers  2001: Tanel Padar / Dave Benton / 2XL  2002: Marie N  2003: Sertab Erener  2004: Ruslana  2005: Elena Paparizou  2006: Lordi  2007: Marija Šerifović  2008: Dima Bilan  2009: Alexander Rybak 
2010–luku:  2010: Lena  2011: Ell & Nikki  2012: Loreen  2013: Emmelie de Forest  2014: Conchita Wurst  2015: Måns Zelmerlöw  2016: Jamala  2017: Salvador Sobral  2018: Netta Barzilai  2019: Duncan Laurence 
2020–luku:  2020: Ei järjestetty  2021: Måneskin  2022: Kalush Orchestra  2023: Loreen  2024: Nemo 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Latvia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  Europeana 
Alexander Rybak juhlimassa Euroviisuvoittoa.
Shaktismi

Shaktismi on hindulaisuuden kolmanneksi suurin haara vaishnaviittien ja shaiviittien jälkeen. Sen edustajat palvovat shaktia itseään eli Devin (Suuren Jumalattaren) eri ilmenemismuotoja. Suositumpia näistä ovat tuhon ja suojeluksen jumalatar Kali, vaurauden jumalatar Lakshmi eri inkarnaatioineen (mm. Radha), viisauden ja musiikin jumalatar Sarasvati, sotaisa neitsytjumalatar Durga ja tämän lempeämpi, äidillinen muoto Parvati.
Settimo Torinese

| Settimo Torinese |
| --- | --- |

 Settimo Torinese
 Koordinaatit: 45°8′N, 7°46′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  207 m
Väkiluku:  45 833
 
 https://www.comune.settimo-torinese.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Settimo Torinese on kunta Italiassa Piemonten alueella Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 45 833  asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Settimo Torinese Wikimedia Commonsissa
Kulma-anturi

Absoluuttianturi.
Kulma-anturi on sähkömekaaninen laite, joka mittaa kahden osan välistä kulmaa ja muuntaa sen digitaaliseksi tai analogiseksi arvoksi. Kulma-anturit voidaan jakaa pääosin inkrementti- eli pulssiantureihin ja absoluuttiantureihin.
Kulma-anturityypit

Inkrementtianturin rakenne muodostuu kotelosta, pyörivästä akselista ja sähköisestä liitännästä. Inkrementtianturi ilmoittaa aseman pulsseina sekä liikesuunnan. Eräs tyyppi inkrementtianturista on optomekaaninen pulssianturi, jossa akselille on kiinnitetty koodikiekko. Koodikiekon läpi syötetään valoa, jolloin saadaan luettua asematieto.  Koodikiekossa olevien "viivojen" lukumäärä vastaa anturin resoluutiota eli asema-arvojen määrää. Viivat muodostavat A- ja B-signaalin sekä kierrossignaalin. Anturin pyörimissuunta määräytyy A- ja B-kanavien nousujen arvosta. Anturi pyörii myötäpäivään, mikäli A-signaalissa muodostuu nouseva reuna B-signaalin arvon ollessa "1". Kierrossignaali eli Z-signaali antaa kierroksen aikana yhden pulssin, kun kierros täyttyy.
Absoluuttianturi kykenee ilmoittamaan todellisen sijainnin. Anturi säilyttää tietonsa aina eli myös mikäli siitä katkaistaan jännite. Lisäksi sitä ei tarvitse ajaa referenssiarvoon käynnistämisen jälkeen. Anturin arvo ilmoitetaan digitaalisena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kulma-anturi Wikimedia Commonsissa
Lamminjärvi (Pehula)

| Lamminjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°19′09″N, 22°38′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kokemäenjoen yläosan alue‎ (35.12)
Laskuoja:  ei ole 
Järvinumero:  35.122.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95 – 97,5 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,469 km  
Pinta-ala:  1,51 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiLamminjärvi 
Lamminjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Karhiniemen alueeseen.
Maantiede

Ovaalin muotoinen lampi pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja sen halkaisija on noin 150 metriä. Se on muodostunut loivaan soistuneesee painaumaa, jota ympäröi matalan mäet. Lammen rantaviiva on 0,47 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin soistunutta metsää. Rannan läheisyyteen on rakennettu maja, jonne johtaa metsätieltä kärrypolku. Metsätiet johtavat Pehulaan tai sen läheisyyteen.
Lammella ei ole tulo- tai laskuojia, mutta sen vedet valuvat etelään Keltakankaan suuntaan, joten lampi kuuluu Malvaanojan valuma-alueeseen. Malvaanoja yhtyy Kokemäenjoen Pehulassa.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Haapajärvi.
Jekaterina Dolgorukova

| Jekaterina Dolgorukova |
| --- | --- |
 Ruhtinatar Jurjevskaja
 Konstantin Makovskin Dolgorukovasta maalaama muotokuva
Syntynyt:  Jekaterina Mihailovna Dolgorukova 14. marraskuuta 1847 Volynian kuvernementti, Venäjä
Kuollut:  15. helmikuuta 1922 (74 vuotta) Nizza, Ranska
Puoliso:  Aleksanteri II  (vih. 1880; k. 1881)
Lapset:  4
Suku:  Dolgorukov
Uskonto:  Venäjän ortodoksi
Ruhtinatar Jekaterina Mihailovna Dolgorukova (ven. Екатери́на Миха́йловна Долгору́кова; 14. marraskuuta (J: 2. marraskuuta) 1847 Volhynia, Venäjä, nyk. Ukraina – 15. helmikuuta 1922 Nizza, Ranska) myöhemmin ruhtinatar Jurjevskaja, oli keisari Aleksanteri II:n rakastajatar ja myöhemmin lyhytaikainen toinen puoliso. Aleksanteri II:n salamurhan jälkeen hän muutti Ranskaan. Ranskassa Jekaterina tuhlasi suuren omaisuutensa ja kuoli varattomana vuonna 1922.
Lapset

Georgi Aleksandrovitš Jurjevski (ven. Гео́ргий Алекса́ндрович Ю́рьевский) (1872–1913). Georgi opiskeli Lycée Condorcet'ssa ja Sorbonnessa Pariisissa. Hän palveli ensin huonolla menestyksellä Keisarillisessa laivastossa. Vuonna 1894 hän sai palata Venäjälle Nikolai II:n luvalla. Venäjällä Georgi palveli henkivartiokaartin husaarirykmentissä kapteeniksi asti ja oli huomattava hahmo pietarilaisissa seurapiireissä ja hovissa. Vuodesta 1900 lähtien Georgi oli naimisissa kreivitär Alexandra Konstantinovna von Zarnekaun (1883–1957) kanssa. He erosivat vuonna 1909. Parilla oli yksi poika, joka avioitui aatelisen puolison kanssa.
Olga Alexandrovna Jurjevskaja (ven. Ольга Александровна Юрьевская) (1873–1925). Olga avioitui vuonna 1895 saksalaisen kreivi George-Nicholas von Merenbergin kanssa. Kreivi von Merenberg oli Aleksandr Puškinin tyttärenpoika.  Olga asui loppuelämänsä pääasiassa Saksassa. Heillä oli tytär ja poika, jotka solmivat avioliiton aatelisen kanssa.
Jekaterina Alexandrovna Jurjevskaja (ven. Екатерина Александровна Юрьевская) (1878–1959). Jekaterina nuorempi meni naimisiin vuonna 1901 ruhtinas Aleksandr Vladimirovitš Barjatinskin (1870–1910) kanssa. He saivat kaksi poikaa. Jekaterina jäi leskeksi jo vuonna 1910. Hän solmi toisen avioliittonsa ruhtinas Sergei Platonovitš Obolenskin (1890–1978) kanssa Jaltalla ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1916. Jekaterina nuorempi kärsi vaikeuksia maailmansotaa seuranneen Venäjän sisällissodan aikana. Avioliitto päättyi vuonna 1923, sillä aviomies jätti Jekaterinan yhdysvaltalaisen perijättären Alice Astorin vuoksi. Alicen eli Ava Alice Muriel Astorin isä oli vauras liikemies John Jacob Astor IV, joka menehtyi kun RMS Titanic upposi. 1920-luvulla Jekaterinasta tuli ammattilaulaja. Hän esiintyi useilla eri kielillä. Vuonna 1932 Jekaterina muutti Isoon-Britanniaan ja asettui Haven-nimiseen taloon Hayling Islandille Hampshireen. Britannian kuningatar Mary maksoi Jekaterinalle elatusta aina kuolemaansa eli vuoteen 1953 asti. Jekaterina kuoli hoivakodissa vuonna 1959, ja tuolloin hän oli jo myynyt pois suurimman osan omaisuuttaan.
Kirjeenvaihto

Jekaterina Dolgorukova ja keisari Aleksanteri II kirjoittivat toisilleen päivittäin kirjeitä ja sähkeitä. Aleksanteri II:n kuoleman jälkeen tämän poika ja seuraaja Aleksanteri III etsi rakastavaisten kirjeitä kiivaasti. Aleksanteri III aikoi hävittää kirjeenvaihdon, mikä ei kuitenkaan onnistunut: Dolgorukova oli lähettänyt kirjeet Lontooseen, ja niitä säilytettiin pankkiholvissa. Ranskankielisiä kirjeitä ei ollut  allekirjoitettu, ja rakastavaiset käyttivät seksiaktista kiertoilmaisua.
Jekaterina Dolgorukova haki kirjeet säilöstä, koska aikoi käyttää niitä Aleksanteri II:n elämäkerran kirjoittamisessa. Kirjoitustyöhön oli tarkoitus ryhtyä yhdessä sihteeri Nikolai Markoffin kanssa. Markoff kuitenkin kuoli vuonna 1948, ja näin kirjeet siirtyivät Jekaterinan entisen sihteerin Eugenie Seudoux’n haltuun. Venäjän valtio osti 4 000 kirjettä Rothschildin suvulta. Vuonna 2007 Pariisissa myytiin 22 kirjettä ja Lontoossa Christie’s-huutokauppakamarissa yhdeksän kirjettä, joista maksettiin 7 400 puntaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jekaterina Dolgorukova Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia 2  Tšekki 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Jekaterina Dolgorukova teini-ikäisenä.
Aleksanteri II ja ruhtinatar Jekaterina Dolgorukova lastensa Georgin ja Olgan kanssa, 1870-luku.
Veikko Saarto

| Veikko Olavi Saarto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. lokakuuta 1934 (ikä 90) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  Poliitikko
Veikko Olavi Saarto (s. 9. lokakuuta 1934 Helsinki) on suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä (1966–1986), kolmesti liikenneministerinä (1970–1971, 1977–1979 ja 1979–1982) ja Kansaneläkelaitoksen johtajana (1986–1997).
Vantaalainen Veikko Saarto työskenteli ennen eduskuntauraansa muun muassa puuseppänä, kirvesmiehenä ja SKDL:n toimitsijana. Saarto kuului SKDL:n liittoneuvostoon ja hän johti puhetta SKDL:n Uudenmaan piirijärjestössä vuosina 1966–1970. Eduskunnassa Saarto toimi SKDL:n eduskuntaryhmän ja liikennevaliokunnan puheenjohtajan tehtävissä.
Vuonna 1960 Saarto valittiin Helsingin maalaiskunnan kunnanvaltuustoon, jossa hän istui vuoteen 1988. Saarto oli myös kolmesti (1968, 1978 ja 1982) presidentin valitsijamies.
Felipe Aspegren

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 12. helmikuuta 1994 (ikä 30)
Syntymäpaikka: Cali, Kolumbia
Pelipaikka: laitapuolustaja
Pituus: 173 cm
Seura
Seura: Ilves
Pelinumero: 42
Junioriseurat
2000–2012: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2011–2012 | Klubi 04 | 37 | (3) |
| 2013 | FC Inter | 29 | (0) |
| 2014 | SJK | 2 | (0) |
| 2014 | → Kerho 07 | 2 | (0) |
| 2014 | → TPS (laina) | 10 | (0) |
| 2015 | KTP | 30 | (0) |
| 2016–2021 | Ilves | 125 | (1) |
| 2021–2022 | KuPS | 13 | (0) |
| 2022 | → KuPS Akatemia | 2 | (0) |
| 2022 | SJK | 10 | (0) |
| 2023– | Ilves | 33 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 293 | (5) |
Maajoukkue
| 2010 | Suomi U16 | 3 | (0) |
| 2011 | Suomi U17 | 5 | (0) |
| 2012 | Suomi U18 | 18 | (0) |
| 2013 | Suomi U19 | 1 | (0) |
| 2013–2015 | Suomi U21 | 8 | (0) |
| 2023– | Suomi | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. tammikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 20. tammikuuta 2025.
Felipe Aspegren (s. 12. helmikuuta 1994 Cali, Kolumbia) on kolumbialais-suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Ilvestä. Hän on pelipaikaltaan laitapuolustaja, joka pystyy pelaamaan molemmilla laidoilla. Aspegren on syntynyt Kolumbiassa, mutta muuttanut Suomeen jo alle kouluikäisenä.
Ura

Aspegren on Helsingin Jalkapalloklubin kasvatti, joka on edustanut Veikkausliigassa FC Inter Turkua, Seinäjoen Jalkapallokerhoa, Turun Palloseuraa sekä FC KTP:tä, jonka kanssa hän solmi vuoden mittaisen sopimuksen maaliskuussa 2015. Joulukuussa 2015 Aspegren solmi vuoden mittaisen pelaajasopimuksen optio-oikeudella Tampereen Ilveksen kanssa tavoitteenaan päästä pelaamaan säännöllisesti avauskokoonpanossa. Ilves lunasti Aspegrenin option.  Kauden 2017 päätteeksi Ilves teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Aspegrenin kanssa.
Aspegren on edustanut Suomen alle 19-vuotiaiden ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueita.
Pelityyli

Tampereen Ilveksessä toiminut päävalmentaja Jarkko Wiss kuvaili Aspegrenia  "rohkeaksi, taitavaksi ja teräväksi laitapuolustajaksi, joka pystyy tarvittaessa pelaamaan myös keskikentän keskellä." Wissin mukaan Aspegren on "lupaava jalkapalloilija, joka otti isoja askelia eteenpäin kehityksessään, kun hän pelasi Kotkassa".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Felipe Aspegren Wikimedia Commonsissa
Ilves – Veikkausliiga
1 Leislahti |
2 Ollila |
3 Loa Loa |
4 Aspegren |
5 Katz |
6 Arifi |
7 Veteli |
8 Jäntti |
9 Mettälä |
10 Luna |
11 Sarr |
12 Huuhtanen |
13 Mensah |
14 Siira |
15 Almen |
16 Miettunen |
17 Pietola |
18 Blanco |
19 Mömmö |
20 Rautiola |
21 Gbe |
22 Özcelik |
23 Hasa |
25 Kyllönen |
27 Rönnberg |
29 Jukkola |
32 Vertainen |
49 Oteng |
70 Torres |
Valmentaja Wiss
Vahva vuorovaikutus

Protoni koostuu kahdesta ylös- ja yhdestä alas-kvarkista. Se pysyy koossa vahvan vuorovaikutuksen ansiosta. Aaltoviivat kuvaavat gluoneja. Protonissa kvarkkien värivaraukset ovat punainen, sininen ja vihreä.
Vahva vuorovaikutus (värivoima, vahva voima, vahva ydinvoima, joskus myös ydinvoima) on vahvin kolmesta hiukkasfysiikan standardimallin perusvuorovaikutuksesta. Se sitoo kvarkit hadroneiksi (kuten protoneiksi ja neutroneiksi), sekä pitää atomiytimen kasassa. Vastaavasti heikko vuorovaikutus mahdollistaa ytimen radioaktiivisen hajoamisen. Vahvan vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen on mittabosoneihin kuuluva gluoni.
Vahvaa vuorovaikutusta kuvaava kenttäteoria on hiukkasfysiikan standardimalliin kuuluva kvanttiväridynamiikka (QCD). Se on analoginen sähkömagneettisen vuorovaikutuksen kvanttikenttäteorian  (kvanttisähködynamiikka, QED) kanssa siten, että sähkövarausta vastaa värivaraus ja fotonia gluoni. Gluoneilla on kuitenkin itselläänkin värivaraus, kun taas fotoneilla ei ole sähkövarausta.
Värivaraus

Kvarkeilla on niin sanottu värivaraus: kolme väriä (punainen, sininen ja vihreä) ja kolme niitä vastaavaa antiväriä. Värivarauksella ei ole mitään tekemistä fysikaalisen värin kanssa, vaan kyseessä on fyysikoiden tapa havainnollistaa vahvan vuorovaikutuksen varausta. Eri väriset kvarkit vetävät toisiaan puoleensa (värivoima), kuten eri sähkövaraukset omaavat hiukkaset vetävät toisiaan. Sähkövarauksia on kuitenkin vain kaksi (positiivinen ja negatiivinen), kun taas värivarauksia on kolme.
Kvarkit voivat vaihtaan väriään gluonien välityksellä. Kokonaisuutena hadronit ovat aina värineutraaleja: baryonissa on aina yksi jokaista väriä, jolloin ne kumoavat toisensa. Mesonissa on väri ja sitä vastaava antiväri, jolloin värivaraus tulee nollaksi. Sen sijaan gluonit ovat värivarauksellisia: ne sisältävät jonkin värin ja sellaisen antivärin, joka ei ole kyseisen värin vastaväri.
Ydinvoima

Atomin ytimessä protonien välillä on hyvin voimakas sähköinen poistovoima ja nukleonit, eli protonit ja neutronit, ovat nopeassa liikkeessä. Silti atomiydin pysyy koossa. Vahva vuorovaikutus sitoo kvarkit protoneiksi ja neutroneiksi, mutta lisäksi tämän voiman niin sanottu jäännösvoima sitoo protonit ja neutronit toisiinsa atomiytimiksi. Tätä voimaa kutsutaan joskus ydinvoimaksi.
Vahvassa vuorovaikutuksessa nukleonien välillä voiman luonne riippuu etäisyydestä. Jos etäisyys on noin 1 femtometri (10−15 m), vallitsee vahva vetovoima. Jos taas etäisyys on alle 0,7 fm, vallitsee hylkivä voima, joten ytimessä olevat nukleonit eivät kosketa toisiaan. Kun nukleonien etäisyys on suurempi kuin 2 fm niin vuorovaikutus heikkenee nopeasti. Vaikutusta voi verrata jouseen. Mitä kauemmaksi jousta venytetään, sitä enemmän jousi panee vastaan, mutta sekin kuitenkin katkeaa joskus.
Atomiytimen halkaisija on noin 10 fm. Siksi ytimen vastakkaisilla puolilla olevien nukleonien välille ei synny vahvaa vuorovaikutusta. Nukleonit ovat tekemisissä vahvan vuorovaikutuksen välityksellä vain lähimpien naapurinukleoniensa kanssa. Tämä on yksi syy siihen, että raskaiden ytimien rakenne on löyhempi (epästabiilimpi) kuin keskiraskaiden. Kaikkein stabiilein atomiydin on rautaydin.
Asymptoottinen vapaus

Vahvalla vuorovaikutuksella on asymptoottiseksi vapaudeksi kutsuttu ominaisuus. Tämä tarkoittaa sitä, että kvarkkien välisen vuorovaikutuksen suuruus riippuu etäisyydestä (tai energiaskaalasta) siten, että voima on pienillä etäisyyksillä (suurilla energioilla) heikompi kuin suurilla etäisyyksillä (tai pienillä energioilla). Tämä johtaa siihen, että kvarkkien irrottamiseksi toisistaan tarvittaisiin äärettömän suuri energia. Tämä energia kuitenkin riittää synnyttämään uusia värineutraaleja hiukkasia, joten kvarkkeja ei voida havaita vapaina.
Kvanttikromodynamiikan asymptoottisen vapauden todistivat ensimmäisenä David Gross, David Politzer ja Frank Wilczek. Heille myönnettiin tästä työstä vuoden 2004 Nobelin fysiikanpalkinto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vahva vuorovaikutus Wikimedia Commonsissa
Fysikaaliset perusvuorovaikutukset
Painovoima
Sähkömagneettinen vuorovaikutus
Vahva vuorovaikutus
Heikko vuorovaikutus
Tanskan urheiluliitto

| Tanskan urheiluliitto> Danmarks Idrætsforbund |
| --- | --- |

 Tanskan urheiluliiton päämaja, Urheilun talo.
Tyyppi:  kansallinen urheilun kattojärjestö
Lyhenne:  DIF
Perustettu:  14. helmikuuta 1896
Alueellinen:  Tanska
Päämaja:   Brøndby, Tanska
Puheenjohtaja:  Niels Nygaard
Jäsenyydet:  Euroopan olympiakomiteat
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tanskan urheiluliitto (tansk. Danmarks Idrætsforbund) on Tanskan kansallinen olympiakomitea ja urheiluliitto. Tanskan urheiluliiton tehtävä on edistää tanskalaista urheilua yhdessä lajiliittojen ja urheiluyhdistysten kanssa. Tanskan urheiluliiton tehtävä on myös edistää urheilun asemaa tanskalaisessa yhteiskunnassa. Kansallisena olympiakomiteana Urheiluliitto toimii maansa virallisena edustajana olympiakisoissa sekä kansainvälisisissä ja alueellisissa mestaruuskisoissa.
Puheenjohtajat

Tanskan urheiluliitolla on historiansa aikana ollut 13 puheenjohtaja. Liiton tähän asti pitkäaikasin puheenjohtaja on ollut Kai Holm, jonka kausi kesti 24 vuotta.
| Kausi | Puheenjohtaja |
| --- | --- |
1896-1897: Viktor Hansen
1897-1899: Holger Forchhammer
1899-1901: Niels V. Holbek
1901-1909: Fritz Hansen
1909-1922: Johan L. Nathansen
1922-1941: Holten F. Castenschiold
1941-1947: Herbert Sander
1947-1962: Leo Frederiksen
1962-1969: Gudmund Schack
1969-1978: Kurt Møller
1978-1983: Svend O. Hansen
1983-2007: Kai Holm
2007-: Niels Nygaard
Koronaviruspandemia Saksassa

| Koronaviruspandemia Saksassa |
| --- | --- |
 Ilmaantuvuus kymmentätuhatta asukasta kohden
Yleistä
Virus:  SARS-CoV-2
Tauti:  COVID-19
Lähtöpaikka:  Wuhan, Kiina
Ensimmäinen tapaus
Aika:  27. tammikuuta 2020
Paikka:  Baijeri
Tapaukset
Vahvistetut:  3 504 012
Parantuneet:  3 147 100
Kuolleet:  85 056
Rokotetut:  26 220 901
 Tiedot päivitetty viimeksi 8.5.2021. 
Koronaviruspandemian kevään 2020 aalto Saksassa. Sininen, keltapallokäyrä uudet päivittäiset tautitapaukset. Vihreä parantuneet, punaiset sairastavat, harmaa kuolleet.
Koronaviruspandemia Saksassa on osa maailmanlaajuista SARS-CoV-2-viruksen levittäytymistä. Ensimmäiset varmistetut COVID-19-tapaukset Saksassa todettiin 27. tammikuuta 2020.
Eniten varmistettuja tapauksia oli keväällä 2020 Baijerissa, Nordrhein-Westfalenissa ja Baden-Württembergissa. 24. joulukuuta 2020 mennessä Saksassa oli 1 614 326 vahvistettua tartuntaa, 29 681 kuollutta ja 1 184 400 parantunut. Sairastuneista 8 prosenttia oli tehohoidossa. Tapauskuolleisuus oli 5 prosenttia.  Syksyllä nousi Saksassa uusi aalto. Lokakuussa epidemia alkoi voimakkaasti kiihtyä ja oli joulukuussa huipussaan.
Kevään 2020 aalto

Saksan ensimmäiset varmistetut koronavirustartunnat todettiin 27. tammikuuta Baijerissa. Varmistettujen tartuntojen kasvu alkoi maaliskuun toisella viikolla. Ensimmäinen kuolemantapaus todettiin 9. maaliskuuta. Saksa vastasi taudin leviämiseen voimakkain sulkutoimin 22. maaliskuuta.  Uudet tapaukset kaksinkertaistuivat noin viikossa.lähde?
Huhtikuun alussa saavutettiin tautihuippu. Tällöin sairastui päivässä noin 6 200. Eniten sairastuneita oli 7. huhtikuuta, noin 65 000. Suurin kuolleisuus oli 16. huhtikuuta, 315 päivässä.lähde?
Uusien tapausten määrä laski toukokuun puoliväliin mennessä alle kahdeksasosaan huipusta. Aktiivisia tapauksia oli enää 15 000. Saksa alkoi avata sulkujaan huhti–toukokuussa.
Saksa halusi toukokuussa EU:n sisäiset rajat auki kesäkuun loppuun mennessä.
Syksyn 2020 aalto

Elokuussa koronatapausten määrä kasvoi. Saksa varautui 22. lokakuuta viruksen hallitsemattomaan leviämiseen. Laajat sulkutoimet uhkasivat. Saksa päätti sulkea marraskuun ajaksi baarit, elokuvateatterit jne. ja rajoittaa ihmisten vierailuja toistensa kotona. Joillain Saksan alueilla oli kotoapoistumiskielto. Marraskuun puolivälissä tapausmäärät olivat kevättä korkeampia. Sairaaloissa uhkasi hätätila tehohoidon osalta. Vaikka Saksassa oli paljon tehohoitopaikkoja, ne uhkasivat loppua. Koronaviruspotilaiden määrä 13-kertaistui  21.. syyskuuta - 20. marraskuuta 3615:een. Entistä enemmän 30- 40-vuotiaita potilaita oli hengityskoneissa. Kuolleisuus oli suuri, sama kuin kevään tautihuipussa
Uusien tartuntojen kasvu taittui marraskuun puolivälissä, mutta pysyi yhä melko korkeana.
Joulukuun 11. päivänä koronavirustilanne oli taas huononemassa. Vuorokaudessa todettiin lähes 30 000 tartuntaa. Tuona päivänä kuoli 598, mikä oli pandemiakohtainen ennätys siihen asti. Tauti oli tarttunut ainakin 1,27 miljoonaan.
Saksa julisti 16. joulukuuta alkavan kuukauden mittaisen koronasulun.
Koronatartunnan jäljityssovellus Corona-Warn-App

Saksassa on käytössä mobiilisovellus Corona-Warn-App koronatartunnan jäljitystä helpottamaan. Se on ladattavissa sekä Android että iPhone puhelimiin niiden sovelluskaupasta.
Sovelluksen mahdollisia käyttökieliä on kuusi: saksa, englanti, romania, bulgaria, puola ja turkki.
Corona-Warn-App on Saksan liittovaltion hallituksen tilaama projekti. Yritykset Deutsche Telekom ja SAP ovat kehittäneet sovelluksen hajautetun ohjelmistoarkkitehtuurin perusteella. Fraunhofer-Gesellschaft ja Helmholtzin tietoturvakeskus (CISPA) antoivat neuvoja ja tukea. Tietosuojaa ja tietoturvaa koskevien vaatimusten täyttämiseksi mukana olivat myös liittovaltion tietoturvavirasto (BSI) ja liittovaltion tietosuojasta ja tiedonvapaudesta vastaava komissaari (BfDI). Robert Koch -instituutilla on kaksoisrooli Corona-Warn-App -sovelluksessa: se tarjoaa erikoisosaamista sovelluksen kehittämiseen ja julkaisijana on myös vastuussa tietosuojaa ja tietoturvaa koskevien vaatimusten huolellisesta tarkistamisesta.
Sovellus on yhteensopiva usean eri EU-maan vastaavien sovellusten kanssa.
Pandemian jälkeen

Robert Koch -instituutin kriisinhallintatiimin sisäisten asiakirjojen julkaisu vuonna 2024 on aiheuttanut Saksassa keskustelua siitä, oliko riippumattomana pidetty Robert Koch -instituutti poliittisen ohjauksen alaisena, ja missä määrin hallituksen pandemiatoimet perustuivat tieteeseen tai politiikkaan.