stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kivihiilikausi
Maantiede

Mannerten sijainti oli kivihiilikaudella hyvin erilainen nykyaikaan verrattuna. Paleomagnetismista ja mannerten liikejäljistä on yritetty päätellä mannerten muinaisia sijainteja. Maapallolla oli kivihiilikaudella kaksi suurta päämannerta, Gondwana ja Euramerikka, jotka ajautuivat kohti toisiaan. Gondwana sijaitsi etelänavan ympärillä. Siihen kuuluivat nykyinen Etelä-Amerikka, Afrikka, Intia, Australia ja Etelämanner. Pienempiä mantereita olivat muun muassa Siperia ja Kiina.
Mantereita ympäröi suuri valtameri Panthalassa. Pohjoisnapa oli merta ja lähimpänä sitä sijaitsi Siperian pienmanner. Osana Panthalassaa oli Siperian, Australian, Afrikan ja Kiinan ympäröimänä lähellä päiväntasaajaa Paleotethysmeri. Eteläinen jättiläismanner Gondwana ja Pohjois-Amerikasta sekä Euroopasta koostunut Euramerikka olivat erillään toisistaan kivihiilikauden alkupuolella. Maapallolla oli tuolloin lämmintä, koska lämmin merivirta pääsi kulkemaan Pohjois-Amerikan ja Afrikan välisestä salmesta. Gondwana ja Euramerikka törmäsivät toisiinsa kauden lopussa, jolloin Euramerikka esti päiväntasaajaa kiertäneen lämpimän, planeettaa lämmittäneen merivirran kulun. Siperia ja Kiina olivat pienmantereita.
Merenpinta oli korkealla. Se alkoi vaihdella jäätiköitymisten vuoksi kauden loppupuolella, minkä vuoksi metsät sekä planktonia sisältänyt matala meri vuorottelivat Pohjois-Amerikan alueella. Kerrostumiin syntyi tapahtuman myötä ajoittain kivihiiltä, ajoittain kalkkikiveä, joiden välissä oli muun muassa suistoihin syntynyttä hiekkakiveä. Tyypillinen kerrostumasarja on kivihiili-kalkkikivi-piipitoinen kalkkikivi-hiekkakivi-savi-hiili. Kyseisiä kerrostumia kutsutaan sykloteemeiksi.
Ilmasto

Kivihiilikauden ilmasto oli kostea ja lämmin kauden alussa. Se oli nykyistä lämpimämpi, muttei yhtä lämmin kuin trias- tai liitukaudella. Ilmasto viileni melko nopeasti kauden loppupuolen alkuvaiheessa jäätiköitymisaikojen lähestymisen vuoksi. Ilmasto kosteni kauden alussa, kuivui nopeasti kauden keskivaiheilla ja pysyi nykyistä kosteampana läpi kauden. Ilmaston vyöhykkeisyys oli suurta varsinkin Gondwanan jäätyessä kauden loppupuolella. Jää ulottui laajimmillaan jopa 30. eteläiselle leveysasteelle. Korkeilla leveysasteilla sijainneiden puiden jäännöksissä näkyy vuosirenkaita, siinä missä ne puuttuvat tropiikista nykyajan tapaan.
Ilmakehän happipitoisuus nousi kivihiilikaudella kaksi kertaa nykyistä korkeammalle. Maan keskilämpötila oli 20 celsiusastetta noin 330 miljoonaa vuotta sitten. Maa viileni nykyistä kylmemmäksi noin 320 miljoonaa vuotta sitten ylemmän kivihiilikauden, Pennsylvania-kauden alussa. Maan keskilämpötila oli noin 10 celsiusastetta 290 miljoonaa vuotta sitten, jolloin vallitsi kivihiili-permin jääkausi. Happipitoisuus oli tuolloin korkeimmillaan. Jääkausi päättyi seuraavan kauden, permikauden alussa noin 270 miljoonaa vuotta sitten.
Kasvillisuus

Sanikkaismetsät kukoistivat ja kasvillisuus oli rehevää kivihiilikaudella, sillä ilmasto oli ainakin osan kaudesta erittäin kostea ja lämmin päiväntasaajan lähellä. Kaudella kasvoi sanikkaisten lisäksi muun muassa kortteita ja liekoja. Kautta hallitsivat runsaslajiset ja suuret kortemetsät. Puusto koostui esimerkiksi sinettipuista ja suomupuista. Suomupuu saattoi kasvaa yli 35 metrin mittaiseksi. Jotkin sanikkaispuut kasvoivat 50 metriä ja saniaispuut kahdeksan metriä korkeiksi. Kauden maailma oli vihreä, mutta siemenkasvit eivät olleet vielä yleisiä.
Kasveille kehittyi ilmaraot noin 350 miljoonaa vuotta sitten. Yksi varhaisimmista tunnetuista puumaisista siemenkasveista, Cordaites, ilmestyi noin 305 miljoonaa vuotta sitten. Ensimmäiset laajat trooppiset metsät kasvoivat noin 335–325 miljoonaa vuotta sitten. Kasvun kukoistuksen on arveltu johtuneen nykyistä korkeammasta ilmakehän hiilidioksidipitoisuudesta. Suuret kivihiilikerrostumat syntyivät maahan hautautuneiden kasvien jäännöksistä kivihiilikaudella. Puiden laajamittaisen fossiloitumisen syyksi on arveltu kasvisolujen kuorten ligniiniä hajottavan bakteeriston puuttumista yhdessä tai erikseen suoperäisen maaperän, johon kaatuneet rungot upposivat ennen aerobisten bakteerien hajotustehtävää, kanssa. On selvitetty myös, että lahottajasienet kehittyivät vasta kivihiilikauden aikana, minkä johdosta laajojen fossiilisten polttoainekerrostumien syntyminen oli mahdollista. Ensimmäiset havupuut ja siemenkasvit ilmestyivät kivihiilikaudella.
Kasvillisuus > Tunnettuja kivihiilikauden kasveja

Calamites (puumainen korte)
Cordaites (paljassiemeninen)
Lepidodendron (puumainen lieko)
Medullosa (siemensaniainen)
Psaronius (saniaispuu)
Sphenophyllum (ruohomainen korte)
Eläimistö

Puuvartisten kasvien muodostamissa metsissä eli muun muassa sammakkoeläimiä ja suuria hyönteisiä. Lentävät hyönteiset kehittyivät kivihiilikaudella. Hyönteisten lajiutuminen oli nopeaa kauden loppupuolella sekä sitä seuranneella permikaudella. Torakoiden edeltäjät ilmestyivät kivihiilikaudella. Aikakauden tunnetuimpia hyönteisiä ovat jättiläissudenkorennot, joiden siipien kärkiväli saattoi olla 66 senttimetriä. Kauden eläimistöön lukeutui myös kaksimetrisiä tuhatjalkaisia ja metrin mittaisia jättiläisskorpioneja. Hämähäkkejä muistuttanut meriskorpioni Megarachne oli noin 30 senttimetrin mittainen. Ilmakehässä oli enimmillään jopa 35 prosenttia happea, minkä arvellaan mahdollistaneen suurikokoisten hyönteisen kehittymisen.
Kivihiilikauden hallitsevia eläimiä olivat kauden alussa ilmestyneet, nykyisiä salamantereita muistuttaneet ja ensimmäiset maalla eläneet selkäjänteiset sammakkoeläimet. Kaudella eli sammakoista kehittyneitä matelijamaisia sammakoita, kuten varhaisen kivihiilikauden Westlothiana. Myöhemmällä kivihiilikaudella kehittyivät ensimmäiset matelijat, kuten anapsidi Hylonomus, joka eli noin 310 miljoonaa vuotta sitten nykyisen Kanadan Nova Scotian alueella. Kyseinen pieni lisko oli luultavasti metsänpohjalla elänyt hyönteissyöjä. Anapsideilla oli samanlainen kallo kuin sammakkoeläimillä.
Varhainen diapsidi Petrolacosaurus eli noin 300 miljoonaa vuotta sitten kivihiilikauden lopussa nykyisen Pohjois-Amerikan alueella. Se oli matala, pitkähäntäinen ja liikkui neljällä jalalla. Samoihin aikoihin eli sammakkomainen Paleothyris. Fossiilistosta on löytynyt runsaasti myös rusto- ja luukaloja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Provides a picture of the world from this time period.
Information on stratigraphies, localities, tectonics, and life.
(Arkistoitu – Internet Archive)
Maapallon geologinen historia
Taiteilijan näkemys kivihiilikauden kortepuumetsästä.
Kuka pelkää Virginia Woolfia?

| Kuka pelkää Virginia Woolfia?> Who’s Afraid of Virginia Woolf? |
| --- | --- |

Kirjoittaja:  Edward Albee
Kirjoitettu:  1962
Alkuperäiskieli:  englanti
Tyylilaji:  draama
Aihe:  avioliitto
Tapahtumapaikka ja -aika:  professoripariskunnan koti Uudessa Englannissa, 1960-luvun alku
Kantaesitys:  13.10.1962
Kantaesityspaikka:  Billy Rose Theatre, New York
Henkilöt
Henkilöt:  Martha  George  Nick  Honey
Kuka pelkää Virginia Woolfia? (Who’s Afraid of Virginia Woolf?) on Edward Albeen avioliittodraama vuodelta 1962. Se tutkii keski-ikäisen avioparin, professori Georgen ja hänen puolisonsa Marthan, avioliiton kariutumista.
Yli kolmituntisen, kolminäytöksisen näytelmän alussa Martha ja George ovat kutsuneet yliopiston henkilökuntajuhlien jälkeen kotiinsa jatkoille nuoren pariskunnan Nickin ja Honeyn, jotka joutuvat isäntäparin alkoholinhuuruisen välienselvittelyn todistajiksi. George ja Martha puhuvat heille muun muassa parinkymmenen vuoden ikäisestä pojastaan, joka kuitenkin näytelmän lopulla osoittautuu lapsettoman pariskunnan itselleen keksimäksi tarinaksi, josta ei olisi saanut puhua ulkopuolisille.
Näytelmän nimi on sanaleikki feministikirjailija Virginia Woolfin nimestä ja Disney-elokuvassa Kolme pientä porsasta kuullusta laulusta ”Who’s Afraid of the Big Bad Wolf?”, suomeksi sanoilla ”Pahaa sutta ken pelkäisi”. Laulua lauletaan toistuvasti näytelmässä näillä muunnelluilla sanoilla.
Näytelmä voitti Tony-palkinnon ja New York Drama Critics’ Circlen palkinnon vuoden parhaana näytelmänä. Sitä esitetään yhä paljon, ja vuonna 1966 Mike Nichols ohjasi siitä tunnetun samannimisen elokuvasovituksen, pääosissa Elizabeth Taylor ja Richard Burton.
Käännös suomeksi
Klaus Castrén

Klaus Alarik Castrén (s. 13. huhtikuuta 1923 Suomenlinna – 17. tammikuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti ja sukututkija, joka koulutukseltaan oli valtiotieteiden maisteri.
Yksityiselämä

Klaus Castrénin vanhemmat olivat opetusministeriön hallitusneuvos, sotatuomari Lauri Castrén ja sairaanhoitaja Vera Tähtinen (vuoteen 1906 Gordejeff). Hän pääsi ylioppilaaksi 1942 ja valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteen kandidaatiksi 1952. Klaus Castrén oli naimisissa vuodesta 1955 laulunopettaja Sigrid Magdalena (Kira) Mandelinin kanssa.
Diplomaattiura

Castrén oli Suomen ulkomaankauppaliiton palveluksessa 1952, ulkoasiainministeriön virkamiesharjoittelijana 1952–1953, Kölnin Länsi-Saksassa,kaupallisen edustuston avustajana 1953–1955, Moskovassa Neuvostoliitossa suurlähetystön avustajana 1955–1956, ulkoasiainministeriön jaostosihteerinä 1960–1963, 1. luokan lähetystösihteerinä Washingtonissa Yhdysvalloissa, 1963–1965 ja Buenos Airesissa Argentiinassa 1965–1968 sekä ulkoasiainministeriön  jaostopäällikkönä 1968-1970. Hän oli Suomen suurlähettiläs México Cityssä Meksikossa 1970–1972, ulkoministeriön protokollaosaston osastopäällikkö 1972–1976, suurlähettiläs Buenos Airesissa Argentiinassa 1976–1983 ja Ankarassa Turkissa 1983–1986. Toimiessaan suurlähettiläänä Argentiinassa Castrén kielsi lähetystöään auttamasta maata johtaneen sotilasjuntan vainoamia ihmisiä.
Työuransa ohella Castrén oli sukututkija, jonka teoksista on arvostettu erityisesti omakustanteena vuonna 2002 julkaistu sukukirja Gordein suku. Rajakarjalainen suku Salmin Manssilan kylästä.
Diplomaattiura > Toiminta Argentiinassa

Suurlähettiläänä Argentiinassa toimiessaan Castrén sulki vuonna 1976 suurlähetystön ovet ihmisiltä, jotka pakenivat vallan kaapanneen sotilasdiktatuurin vainoja. Suomen virallinen linja noihin aikoihin oli ylläpitää suhteita Chilen ja Argentiinan sotilasjunttiin. Vainoissa katosi sittemmin 30 000 ihmistä. Castrén perusteli ratkaisuaan pommiattentaattien ja sieppausten mahdollisuudella. Castrén myös kielsi muita auttamasta suomalaissukuisen Hanna Hietalan perheen elossa selvinneitä jäseniä heidän pyrkiessään Suomeen. Merimiespappi Tapio Leskisen ja suurlähetystön lähetystösihteeri Kari-Veikko Salosen avulla Hietalat kuitenkin pääsivät matkustamaan Suomeen. Castrénin ratkaisuja voidaan verrata Tapani Brotheruksen humanitaariseen työhön Chilessä Pinochetin aikaan.
Komplementti (kielitiede)

Komplementilla tarkoitetaan kieltä analysoitaessa pääsanansa pakollista määritettä. Termi nousee esiin syntaksin yhteydessä tutkittaessa lauseiden rakentumista sekä sanajärjestystä. Tyypillisiä komplementteja ovat verbien objektit, ja verbien argumenttirakenteeseen kuuluvat adverbiaalit.
Eri kielissä määritteet saattavat olla lauseessa missä tahansa, ja niiden analysointi on pitkälti synnynnäisen kielenpuhujan ymmärryksen ja syntaktisten sääntöjen varassa. Yleisimmin määrite kuitenkin on pääsanansa läheisyydessä. Esimerkiksi nykysuomessa objekti on tapana mainita verbin jälkeen ja subjekti ennen verbiä, esimerkiksi ”John löi Marya”, mutta muun muassa japanin kielessä vastaava ilmaus olisi ”John-ga Mary-o butta” (”John Marya löi”).
Aiheesta muualla

Helsingin yliopisto, Pauli Brattico, Biolingvistiikka
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1974–1975

Kausi 1974–1975 oli 35. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. Mestaruuden voitti Turun NMKY.
Runkosarja

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turun NMKY | 18 | 16 | 2 | 1603 | 1335 | 32 |
| Playboys | 18 | 15 | 3 | 1586 | 1292 | 30 |
| Tapion Honka | 18 | 14 | 4 | 1482 | 1343 | 28 |
| Torpan Pojat | 18 | 9 | 9 | 1375 | 1365 | 18 |
| Helsingin Kisa-Toverit | 18 | 9 | 9 | 1287 | 1301 | 18 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 18 | 8 | 10 | 1514 | 1459 | 16 |
| Pantterit | 18 | 7 | 11 | 1387 | 1506 | 14 |
| Pispalan Tarmo | 18 | 5 | 13 | 1414 | 1437 | 10 |
| Helsingin NMKY | 18 | 4 | 14 | 1420 | 1563 | 8 |
| Karkkilan Urheilijat | 18 | 3 | 15 | 1332 | 1697 | 6 |
Mestaruussarjaan nousivat Hyvinkään Tahko ja Äänekosken Huima.
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 

|  |  Turun NMKY | 2 |   |  |  |  |
|  |  Torpan Pojat | 1 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |  Turun NMKY | 2 |
|  |   |   |   |   |  Playboys | 1 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  Playboys | 2 |   |  |  Tapion Honka |  2 |
|  |  Tapion Honka | 0 |   |  |  Torpan Pojat |  1 |
Pudotuspelit > Välierät

| Turun NMKY – Torpan Pojat |
| --- | --- | --- | --- |
|  | TNMKY | ToPo | 77–66 |
|  | ToPo | TNMKY | 89–75 |
|  | TNMKY | ToPo | 58–55 |
Turun NMKY loppuotteluun voitoin 2–1.
| Playboys – Tapion Honka |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Playboys | Honka | 71–70 |
|  | Honka | Playboys | 58–72 |
Playboys loppuotteluun voitoin 2–0.
Pudotuspelit > Pronssiottelut

| Tapion Honka – Torpan Pojat |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Honka | ToPo | 87–64 |
|  | ToPo | Honka | 83–82 ja. |
|  | Honka | ToPo | 73–65 |
Hongalle pronssia voitoin 2–1.
Pudotuspelit > Loppuottelut

| Turun NMKY – Playboys |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Turun NMKY | Playboys | 61–59 |
|  | Playboys | Turun NMKY | 82–72 |
|  | Turun NMKY | Playboys | 75–68 |
Turun NMKY mestaruuteen voitoin 2–1.
Kroatian naisten koripallomaajoukkue

| Kroatia |
| --- | --- |

Fiba-ranking:  21. 
Liittyi Fibaan:  1993
fiba-alue:  FIBA Europe
Kansallinen liitto:  Kroatian koripalloliitto
Olympialaiset
Esiintymiset:  1
Mitalit:  ei
Maailmanmestaruuskilpailut
Esiintymiset:  ei
Mitalit:  ei
Euroopan-mestaruuskilpailut
Esiintymiset:  6
Mitalit:  ei
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kroatian naisten koripallomaajoukkue edustaa Kroatiaa koripallon naisten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Kroatian koripalloliitto.
Ennen Kroatian itsenäistymistä kroatialaispelaajat edustivat Jugoslavian maajoukkuetta. Maa pelasi olympiakisoissa ensimmäisen kerran Lontoossa 2012, missä se sijoittui kymmenenneksi. EM-kilpailuissa Kroatia esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1995 sijoittuen kahdeksanneksi. Maan paras EM-sijoitus on viides vuoden 2011 kilpailuista. Kroatia ei ole selviytynyt kertaakaan MM-kilpailuihin.
Arvokisasijoitukset

Kesäolympialaiset
2012 – 10.
EM-kilpailut
1995 – 8.
1999 – 8.
2007 – 13.
2011 – 5.
2013 – 11.
2015 – 12.
Pelaajia

Antonija Mišura
Anđa Jelavić
Luca Ivanković
Kuntakoodi

Kuntakoodi (ruots. kommunkod) on Ruotsissa kunnille annettava nelinumeroinen tunnuskoodi. Koodin kaksi ensimmäistä numeroa ilmoittavat missä läänissä kunta sijaitsee. Jälkimmäiset kaksi numeroa puolestaan yksilöivät kunnat läänien sisällä.
Kuntakoodit luotiin vuoden 1952 kuntauudistuksen yhteydessä, jolloin Ruotsissa oli maalaiskuntia, kauppaloita ja kaupunkeja. Kuntakoodista pystyi näkemään kuntamuodon:
maalaiskunnilla koodin kaksi viimeistä numeroa olivat väliltä 01–59
kauppaloilla väliltä 60–79
kaupungeilla väliltä 80–99
Läänin pääkaupungin kuntakoodin kaksi viimeistä numeroa olivat 80.
Vuoden 1971 kuntauudistuksen myötä Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon. Tuolloin muodostetut kunnat saivat kuntakoodin yleensä siltä maalaiskunnalta, kauppalalta tai kaupungilta, joka antoi nimensä uudelle kunnalle.
Kuntakoodeja on muokattu Skånen läänin ja Länsi-Götanmaan läänin muodostamisen yhteydessä.
Aiheesta muualla

Statistiska centralbyrån: Län och kommuner i kodnummerordning (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kommunkod
Käännös suomeksi
Kokemäen yhteiskoulu

Vanha yhteiskoulun piha.
Vanha yhteiskoulun sivukuva.
Kokemäen yhteiskoulu on Kokemäen kaupungin ylläpitämä yläkoulu, joka toimii samassa rakennuksessa Kokemäen lukion ja Forsbyn koulun kanssa.
Historia

Kokemäen yhteiskoulu perustettiin vuonna 1907. Senaatti antoi hyväksynnän koulun perustamiselle sillä ehdolla, että se alistuisi Koulutoimen ylihallitukselle. Yhteiskoulumuoto valittiin todennäköisesti sen takia, että siten kouluun saataisiin enemmän oppilaita. Koulun epävarmasta asemasta kertoo se, kuinka rehtori keskittyi keväällä 1913 vuosikertomuksessaan puolustamaan koulun tarpeellisuutta yrittäen näin poistaa koulua kohtaan tunnettua epäluuloa.
Kokemäen yhteiskoulu oli perustettu yksityiseksi kouluksi, jonka omisti koulun kannatusyhdistys. Se oli viisiluokkainen oppikoulu, joten ylioppilaaksi sieltä ei valmistuttu ja paikka yliopistoon aukeni vasta paikkakunnan ulkopuolella suoritettujen opintojen jälkeen. Lähin tällaista opetusta tarjonnut koulu oli tuolloin Tyrväällä. Vuonna 1916 koulun oppilasmäärä laski, mikä johtui rehtori tulkinnan mukaan siitä, että luokalle jääneet ja ehtoja saaneet erosivat itse koulusta.
Peruskoulu tulee – yksityiskoulu loppuu

Peruskoulusta kertova laki määräsi, että kuntien tuli nimetä koulusuunnittelutoimikunta laatimaan koulusuunnitelma. Koulun luovuttaminen kunnan haltuun nosti myös vastalauseita. Koulun luovuttamiskokouksessa luettiin entisen johtokunnan puheenjohtajan kirje, jossa hän vaati olla luovuttamatta koulua kunnalle ennen kuin peruskoulun muoto olisi lopullisesti lyöty lukkoon. Syksyllä 1977 otettiin käyttöön koulun uusi lisäsiipi, jonne Kokemäen lukio asettui. Virallinen julkistuspäivä oli 20. marraskuuta ja juhlapuheen piti opetusministeriön kansliapäällikkö Jaakko Numminen.
Kouluelämää

Lähes koko keskikoulun historian alkuajan seurattiin kuusipäiväistä työviikkoa, kunnes 1972 siirryttiin viisipäiväiseen viikkoon. Päivittäinen tuntimäärä oli viisi tuntia ja Kokemäellä pidettiin tiukasti kiinni siitä, että koulun piti alkaa aamulla tasan yhdeksältä ja joskus jopa kahdeksalta. Tärkeä osa työpäivää oli myös aamuhartaus.
Tavallisesti koulu alkoi elokuun alussa ja syyslukukausi päättyi yleensä joulukuun puolivälissä. Kevätlukukausi alkoi tammikuun puolivälistä ja kesti toukokuun loppuun. Koulun aikana oli muun muassa noin kuukauden mittainen joululoma ja sen lisäksi lyhyempi pääsiäisloma. Vuonna 1934 koulun alkamisaika aikaistettiin loppiaisen jälkeiseksi päiväksi, johon joululoma päättyi. Nykyään koulun kesäloma kestää toukokuun lopusta tai kesäkuun alusta elokuun alkuun. Syyslomaa vietetään viikolla 43 ja talvilomaa viikolla 8. Muita vapaapäiviä ovat muun muassa  pääsiäinen, vappu, itsenäisyyspäivä, helatorstai ja helluntai. Oppitunnit olivat vuoteen 2012 asti 45 minuutin mittaisia, mutta syksyllä 2012 siirryttiin lukion tapaan 75 minuutin oppitunteihin.
Peruskoulun tulosta nykypäivään

Peruskoulun tulon myötä kahdeksanluokkainen koulu siirtyi syrjään ja se jaettiin ala-asteeseen, yläasteeseen sekä toisen asteen koulutusta antavaan Kokemäen Lukioon. Ala-asteilta tulevat oppilaat tulevat seuraavista paikoista: Tulkkilan koulu, Risten koulu, Kauvatsan Lähteenmäen koulu, Tuomaalan koulu, Peipohjan koulu ja kaikkein pienin Korkeaojan koulu. Jo lakkautettuja ovat mm. Kuurolan koulu, Kakkulaisten koulu, Haavasojan koulu, Jalonojan koulu, Kankaantaustan koulu ja Piilijoen koulu. Yhteiskoulussa on sekä 7-9 luokat sisältävä yläaste että jatko-opintojen paikka Kokemäen lukio, jossa opiskellaan kahdesta neljään vuotta.
Aiheesta muualla

Kokemäen yhteiskoulu
Krizz Kaliko

Krizz Kaliko
Krizz Kaliko (oik. Samuel S.W. Watson) (s. 7. maaliskuuta 1974 Kansas City, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rap-muusikko ja laulaja. Hänet tunnetaan laajalti hyvän ystävänsä Tech N9nen sidekickinä. Viime vuosina Krizz Kaliko on julkaissut aktiivisesti myös soolomateriaalia, joka on otettu erittäin positiivisesti vastaan. Hänen kokeileva musiikkinsa sekoittaa rapiin muun muassa rockia, funkia, rnbtä ja dubstepiä.
Henkilökuva ja yksityiselämä

Krizz Kaliko esiintyy vain harvoin ilman aurinkolaseja, mikä johtuu ihosairaus vitiligosta, jonka voi havaita valkoisista läiskistä hänen silmiensä ympärillä. Kalikolla on myös diagnosoitu kaksisuuntainen mielialahäiriö. Hän on kirjoittanut kummastakin sairaudestaan kappaleet.
Albumit

2008: Vitiligo
2009: Genius
2010: Shock Treatment
2012: Kickin' and Screamin
2013: Son of Sam
Albumit > K.A.B.O.S.H

TBD: Amafrican Psycho
Kristiern Alander

Kristiern Alander myös muodossa Kristiernus Alander (19. tammikuuta 1660 Finström – 6. maaliskuuta 1704 Turku) oli Turun akatemian kaunopuheisuuden professori.
Alanderin vanhemmat olivat Finströmin kirkkoherra Carolus Petri Alander ja Jomalan kirkkoherran Kristiernus Kristophorin tytär Katarina Alanus. Kristiern Alanderin puoliso oli everstiluutnantti, linnanpäällikkö Olof Brömsin tytär Ebba Bröms. Heillä oli kuusi lasta.
Kristiern Alander valmistui ylioppilaaksi Turussa 1669 ja Uppsalassa 1682 sekä filosofian maisteriksi Turussa 1682. Hän toimi 1692–1704 aluksi Turun akatemian kaunopuheisuuden ylimääräisenä professorina ja myöhemmin varsinaisena professorina sekä 1699–1700 yliopiston rehtorina.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1975–1976

Kausi 1975–1976 oli 36. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. Mestaruuden voitti Playboys.
Runkosarja

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Playboys | 18 | 15 | 3 | 1688 | 1339 | 30 |
| Turun NMKY | 18 | 12 | 6 | 1600 | 1433 | 24 |
| Tapiolan Honka | 18 | 12 | 6 | 1665 | 1474 | 24 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 18 | 10 | 8 | 1448 | 1519 | 20 |
| Torpan Pojat | 18 | 9 | 9 | 1584 | 1549 | 18 |
| Hyvinkään Tahko | 18 | 9 | 9 | 1460 | 1470 | 18 |
| Helsingin Kisa-Toverit | 18 | 7 | 11 | 1395 | 1433 | 14 |
| Äänekosken Huima | 18 | 7 | 11 | 1647 | 1813 | 14 |
| Pispalan Tarmo | 18 | 6 | 12 | 1403 | 1447 | 12 |
| Pantterit | 18 | 3 | 15 | 1475 | 1614 | 6 |
1. divisioonasta mestaruussarjaan nousivat Joensuun Kataja ja Helsingin NMKY.
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 

|  |  Playboys | 2 |   |  |  |  |
|  |  KTP | 0 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |  Playboys | 3 |
|  |   |   |   |   |  Turun NMKY | 2 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  Turun NMKY | 2 |   |  |  Tapiolan Honka |  1 |
|  |  Tapiolan Honka | 1 |   |  |  KTP |  2 |
Pudotuspelit > Välierät

| Playboys – KTP |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Playboys | KTP | 96–92 |
|  | KTP | Playboys | 52–79 |
Playboys loppuotteluun voitoin 2–0.
| Turun NMKY – Tapiolan Honka |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Turun NMKY | Honka | 76–60 |
|  | Honka | Turun NMKY | 78–75 |
|  | Turun NMKY | Honka | 80–76 |
Turun NMKY loppuotteluun voitoin 2–1.
Pudotuspelit > Pronssiottelut

| Tapiolan Honka – KTP |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Honka | KTP | 80–85 |
|  | KTP | Honka | 75–77 |
|  | Honka | KTP | 68–78 |
KTP:lle pronssia voitoin 2–1.
Pudotuspelit > Loppuottelut

| Playboys – Turun NMKY |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Playboys | Turun NMKY | 75–82 |
|  | Turun NMKY | Playboys | 80–94 |
|  | Playboys | Turun NMKY | 89–90 |
|  | Turun NMKY | Playboys | 90–93 |
|  | Playboys | Turun NMKY | 85–74 |
Playboys mestaruuteen voitoin 3–2.