Platon
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirja:Platon
Kirjat ovat artikkelikokoelmia, jotka voidaan tulostaa tai ostaa painettuna kirjana.
Vapaasti ladattavia Platonin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta.
Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit:
Platonin elämäkerta. (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Platonin elämäkerta. (muinaiskreikaksi)
Teoksia:
Works by Plato. Platonin tärkeimmät teokset. The Internet Classics Archive (englanniksi)
Works by Plato. Platonin teokset. Perseus Digital Library (englanniksi) (muinaiskreikaksi)
Suomennoksia:
Viisi runoa. Suomentanut Mika Saranpää. Niin & näin  1/2002.
Ensyklopedia-artikkeleita:
Bobonich, Chris: Plato on Utopia The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Chappell, Timothy: Plato on Knowledge in the Theaetetus The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Frede, Dorothea: Plato’s Ethics: An Overview The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Gill, Mary Louise: Method and Metaphysics in Plato’s Sophist and Statesman The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Griswold, Charles: Plato on Rhetoric and Poetry The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Kraut, Richard: Plato The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Reeve, C. D. C.: Plato on Eros and Friendship The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Salmenkivi, Eero: Platon Logos-ensyklopedia. Filosofia.fi.
Salmenkivi, Eero: Platon: Teokset Logos-ensyklopedia. Filosofia.fi.
Silverman, Allan: Plato’s Middle Period Metaphysics and Epistemology The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Smith, Nicholas D.: Plato The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Smith, Nicholas D.: Plato’s Political Philosophy The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Turner, William: Plato and Platonism Catholic Encyclopedia.  1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
Artikkeleita:
Hankamäki, Jukka: Oliko filosofien kuningas piilohetero? – Mieskulttuurin kunnia ja pyhän perheen pilaama Platon. Niin & näin  1/2002.
Holvas, Jakke: Hurskaus kauppiastaitona – Platon ja eettinen vaihto jumalten kanssa. Niin & näin  1/2002.
Nummenmaa, Tapio: Vanhan Platonin uutuudet: toiminnan motiivien analyysia. Niin & näin  3/1999.
Saranpää, Mika: Kun rakkaus kuoli eli filosofia palaa sylttytehtaalle. Niin & näin  1/2002.
Varto, Juha: Mitä Platon ”todella sanoi”? Niin & näin  1/2002.
Vaikutusvaltaisimpia läntisiä filosofeja
Sokrates
Platon
Aristoteles
Augustinus
Tuomas Akvinolainen
Thomas Hobbes
René Descartes
Baruch Spinoza
John Locke
Gottfried Leibniz
George Berkeley
David Hume
Jean-Jacques Rousseau
Voltaire
Immanuel Kant
G. W. F. Hegel
Arthur Schopenhauer
Karl Marx
Søren Kierkegaard
John Stuart Mill
Friedrich Nietzsche
Bertrand Russell
Ludwig Wittgenstein
Edmund Husserl
Martin Heidegger
Jean-Paul Sartre
Antiikin filosofia  Platonismi
Platonin patsas Ateenan akatemian edustalla. Leonídas Drósis, 1880.
Rafael, Ateenan koulu, 1509–1510, yksityiskohta. Platon kohottaa kättä kohti taivasta, ideoiden valtakuntaa, ja toisessa kädessä hänellä on teoksensa Timaios. Vieressä kulkeva Aristoteles puolestaan osoittaa maahan, aistittaviin olioihin ja pitää toisessa kädessä teostaan Nikomakhoksen etiikka.
Platonin Akatemia. Roomalainen mosaiikki ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. tai jaa.
Platonin Timaioksen alku inkunaabelipainoksena vuodelta 1491.
Platon, Seneca ja Aristoteles keskiaikaisessa käsikirjoituksessa noin vuodelta 1330.
Aristoteles ja Platon marmorikuvassa. Museo dell’Opera del Duomo, Firenze, Italia. Luca della Robbia, noin 1437–1439.