stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Särkijärvi (Vesilahti, Inhankulma)
Maantietoa

Järvi on 350 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Se sijaitsee Krääkkiössä Iso-Inhan itäpuolella Isorahkan itäpäässä. Siihen on kaivettu seitsemän suo-ojaa, joista kaksi tuovat Isorahkan kautta Sarvijärven ja Pikku Oravajärven laskuvesiä. Järven kaakkoispäästä lähtee laskuoja Akissuolle, josta Akisoja vie vedet Iso Arajärven Kivijärvelle. Järven rantaviivan pituus on 950 metriä ja puolet rannoista on suota. Kuivan ranna alueilla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Onkemäen kylän läpi kulkevalta tieltä.
Historiaa

Vuoden 1959 peruskartassa järveen oli jo kaivettu ensimmäiset suo-ojat. Järven eteläpuolella sijaitsi lato eikä yhteyttä Akisojaan ollut vielä. Vuoden 1980 kartassa järvelle oli rakennettu kaksi mökkiä.
Tarja Väyrynen

Tarja Helena Väyrynen on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, joka toimii rauhan- ja konfliktintutkimuksen professorina Tampereen yliopistossa. Hän on toiminut aiemmin myös Rauhan- ja konfliktintutkimuskeskus Taprin tutkimusjohtajana ja Suomen Akatemian tutkijana. Väyrynen väitteli tohtoriksi Kentin yliopistossa vuonna 1994.
Julkaisut

Tarja Väyrynen: Sharing reality: an insight from phenomenology to John Burton's problem solving conflict resolution theory (väitöskirja). Kentin yliopisto, 1995. Saatavilla internetissä
Tarja Väyrynen: New conflicts and their peaceful resolution: post-Cold War conflicts, alternative means for their resolution, and the case of Nagorno-Karabakh. Ahvenanmaan rauhaninstituutti, 1998.
Tarja Väyrynen: Culture and international conflict resolution: A critical analysis of the work of John Burton. Manchester University Press, 2001.
Jouko Huru ja Tarja Väyrynen (toim.): Kadonnutta poliittista etsimässä: kansainvälinen turvallisuus ja politiikka. Yliopistopaino, 2004.
Tarja Väyrynen, Eeva Puumala, Samu Pehkonen, Anitta Kynsilehto ja Tiina Vaittinen: Choreographies of Resistance: Mobile Bodies and Relational Politics. Rowman & Littlefield Publishers, 2016.
Tarja Väyrynen: Corporeal Peacebuilding: Mundane Bodies and Temporal Transitions. Palgrave Macmillan, 2019.
Tarja Väyrynen, Swati Parashar, Élise Féron ja Catia Cecilia Confortini (toim.): Routledge Handbook of Feminist Peace Research. Routledge, 2021.
Aiheesta muualla

Tampereen yliopiston tutkimusportaali
ResearchGate
Marjatta Pöllänen: Rauha toteutuu arjessa – Väyrysen haastattelu Ydin-lehden numerossa 1/2017
Professori, rauhaekspertti Tarja Väyrynen vieraana: Miten rauha syntyy ja siitä neuvotellaan? – Väyrynen vieraana YleX:n radio-ohjelmassa 1.3.2022
Team RFR

Team RFR, aiemmin tunnettu nimellä KMP Racing, oli venäläinen formulatalli, joka kilpaili Formula Renault 3.5 -sarjassa.
Talli perustettiin vuonna 2009, jolloin se debytoi Formula Renault 3.5 -sarjassa yhteistyössä SG Formulan kanssa. Vuonna 2010 talli käytti Ultimate Motorsportin autoja kilpaillen KMP Racing -nimellä. Vuonna 2012 tallin nimeksi vaihtui Team RFR.
Kaudeksi 2012 Tiimi muutti Colomiersin talliltaan Toulousen läheltä Nogaron radalle BRT:n tiloihin. Tallipäällikkönä oli Bruno Besson. Talli lopetti toiminnan vuonna 2012.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Tarnogski Gorodok

Tarnogski Gorodok (ven. Та́рногский Городо́к, epäviralliselta nimeltään Tarnoga, Та́рнога) on kylä, maalaiskunta ja Tarnogski Gorodokin piirin hallinnollinen keskus Vologdan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Kokšengaan laskevan Tarnogajoen suussa 339 kilometriä Vologdasta koilliseen. Kylässä on 5 500 asukasta (vuonna 2002).
Novgorodilaisten perustama puinen Tarnogski gorodokin linnoitus mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1453, jolloin Iivana III:n joukot valtasivat sen. Vuonna 1678 se oli maavallituksen ympäröimä kauppakeskus. Vuosisadan lopulla linnoitus menetti merkityksensä ja sen paikalle jäi Ševdenitsyn pieni kirkonkylä, jossa järjestettiin vuotuiset markkinat. Kylä alkoi kasvaa nopeasti 1890-luvulla, jolloin siitä tuli Totman kihlakunnan Ševdenitsyn volostin keskus. Vuosina 1929–1931 Tarnogski Gorodok oli Pohjoiseen aluepiiriin kuuluneen Kokšengan piirin keskus. Vologdan alueeseen kuuluva Tarnogski Gorodokin piiri perustettiin vuonna 1935.
Kylästä on maantieyhteys Njuksenitsaan Totman ja Veliki Ustjugin väliselle valtatielle. Pohjoisessa tie jatkuu Arkangelin alueelle Oktjabrskin taajamaan. Lähin rautatieasema on Oktjabrskin lähellä sijaitseva Kostylevo.
Tarnogski Gorodokissa toimii metsäteollisuusyrityksiä, meijeri ja leipomo. Kylässä on keskikoulu, lasten luomistyön keskus, taidekoulu, kulttuuritalo, kansankulttuurin keskus, kirjasto, museo ja sairaala.
Aiheesta muualla

Tarnogski Gorodokille omistettu sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Tarnogski Gorodokin piirin sivusto (venäjäksi)
Team Peltonen

| Team Peltonen |
| --- | --- |
Lakkautettu:  2018
Lajit:  maastohiihto
Team Peltonen oli suomalainen maastohiihtotalli, joka osallistui Ski Classics -sarjaan. Joukkueenjohtajana toimi Pasi Vuori. Talli on nimetty pääsponsorinsa Peltonen-suksimerkin mukaan.
Team Peltonen kilpaili Ski Classics -sarjassa kauteen 2017-2018 asti.
Televisiotuottaja

Televisiotuottaja on televisio-ohjelmien tuotantoprosessin johtaja. Tuottaja tekee ohjelmaehdotukset tilaajille eli televisiokanaville. Hän vastaa kokonaisuudesta: sisällöstä, esiintyjistä, tuotannosta ja budjetista. Tuottaja neuvottelee ohjelmanteon ehdoista ja edellä mainituista tekijöistä tilaajan kanssa ja on vastuussa siitä, että valmis ohjelma on sopimuksen mukainen. Televisiotuottajan toimenkuva vaihtelee jonkin verran riippuen siitä, onko hän yksityisen tuotantoyhtiön vai esimerkiksi Yleisradion palveluksessa. Yleensä tuottaja valitsee ohjelman käsikirjoittajan, toimittajan, ohjaajan. Hän valitsee myös tuotannossa tarvittavan, ohjelmaa suunnittelevan teknisen ja tuotannollisen henkilöstön, esimerkiksi kuvaajan, äänisuunnittelijan, lavastajan, pukusuunnittelijan jne. Tuottaja tekee yleensä ohjelmatuotantoon liittyvät sopimukset kuten esiintyjäsopimukset ja kuvausluvat. Toisinaan ne tekee tuotantopäällikkö  tai talouspäällikkö. Tuottaja neuvottelee ja hyväksyy palkkiot. Hän valvoo tuotantoa koko tuotantoprosessin ajan.
Tuottajalta vaaditaan organisointikykyä ja kykyä johtaa journalistista työtä. Hänen pitää tuntea muun muassa tuotantoyhtiön ja tilaajayhtiön strategiat, hallinto-organisaatiot ja talouskysymyksiä. Tuottajan tulee tuntea muun muassa tekninen kalusto ja sen mahdollisuudet pääpiirteissään sekä henkilökunnan tehtävät, toimenkuvat, työehtosopimukset ja työlainsäädäntö.
Tuottaja voi olla myös ohjelman käsikirjoittaja, toimittaja, näyttelijä, ohjaaja ja mahdollisesti myös kuvaaja tai leikkaaja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.ammattinetti.fi/ hakusana: TV-tuottaja
Särkijärvi (Ylöjärvi, Huhkaankylä)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°40′36″N, 23°32′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Majajärveen 
Järvinumero:  35.311.1.054
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,1 m  
Rantaviiva:  0,63 km  
Pinta-ala:  2,538 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Huhkaankylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy.
Televisión Española

TVE:n logo
Televisión Española (TVE) on Espanjan valtiollinen televisioyhtiö. Se perustettiin vuonna 1956.
Yhtiön menot rahoitetaan osittain mainoksilla ja verotuloilla. TVE ylläpitää seitsemää televisiokanavaa ja TVE Internacional-kanavaa, joka näkyy ympäri Eurooppaa.
Sarjat

Kolme muskettikoiraa
Muskettikoirien paluu
Sandokan
Mozartin Pumppu
Futistarinoita
Matka maailman ympäri
Willy Fog 2
Suckers
Elliot Hiiri sankarina
Tontut
Kimarat
Kapteeni Nemo
Televisiovakuutus

Televisiovakuutus on erikoisvakuutuslaji, jollainen Suomessa on ollut markkinoilla televisiotoiminnan alkuaikoina. Se korvasi palovahingot ja esimerkiksi television kaatumisesta, laitteen kuumenemisesta ja kuvaputken räjähtämisestä aiheutuneet vahingot. Televisiovakuutuksia oli vuoden 1963 lopussa otettu 145 611 kappaletta. Korvauksia kyseisenä vuonna maksettiin 1,9 miljoonaa markkaa.
Vakuutusyhtiö Turva otti vakuutuslajin valikoimiinsa vuonna 1960 joiksikin vuosiksi. Televisiovakuutuksia myönnettiin Suomessa vuoteen 1968 saakka.
Vakuutuksen historiaa

Eräät suomalaiset vakuutusyhtiöt ryhtyivät myöntämään televisiovastaanottimille omia kohdevakuutuksia 1950-luvun lopulla. Vakuutusehtoina käytettiin ehtoja, jotka perustuivat konevakuutusehtoihin, sekä malleja, jotka perustuivat Pohjoismaissa, erityisesti Norjassa, käytössä olleisiin all risk -tyyppisiin ehtoihin.
Vahinkovakuutusyhdistyksen siviilipalovakuutusjaosto teki vuonna 1961 ehdotuksen tariffiksi ja ehdoiksi, joka hyväksyttiin marraskuussa 1961. Koska kaikki vahinkovakuutusyhdistyksen jäsenyhtiöt eivät noudattaneet tariffia, vakuutuskäytäntö muodostui kirjavaksi alusta alkaen.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Vuosi | TV-lupien lukumäärä | TV-vakuutusten lukumäärä | Vakuutus- maksutulo | Vahinkosuhde  | Vahinkotiheys  |
| 1962 | 336 000 | 83 000 | 2,4 milj. mk | 75 % | – |
| 1963 | 476 000 | 145 000 | 4,0 milj. mk | 75 % | 58 % |
| 1964 | 622 000 | 175 100 | 4,8 milj. mk | 84 % | 57 % |
| 1965 | 732 000 | 160 400 | 5,0 milj. mk | 92 % | 61 % |
| 1966 | 822 000 | 119 500 | 4,1 milj. mk | 95 % | 64 % |
| 1967 | 900 000 | 60 500 | 2,5 milj. mk | 107 % | 68 % |
Koska televisiovakuutus osoittautui monella tavalla ongelmalliseksi sekä vakuutuksenottajille että vakuutusyhtiöille, yhtiöt lopettivat uusien vakuutusten myöntämisen vuonna 1968 ja irtaantuivat entisistä vakuutusehtojen sallimalla tavalla.
Taichung

| Taichung (臺中市) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 24°9′0″N, 120°40′0″E 
Valtio:  Taiwan
 
 english.taichung.gov.tw 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taichung (perint.: 臺中市; yksink.: 台中市; pinyin: Táizhōng; Wade–Giles: T'ai-chung; Pe̍h-ōe-jī: Tâi-tiong) on erityiskunta läntisessä Keski-Taiwanissa. Taichungissa on yli 2,7 miljoonaa asukasta, ja se on Taiwanin saaren toiseksi suurin kaupunki Taipein jälkeen. 25. joulukuuta 2010 Taichungin piirikunta liitettiin yhteen Taichunin kaupungin kanssa, jolloin syntyi uusi erityiskunta. Kaupungin motto on ”talous-, kulttuuri- ja kansainvälinen kaupunki”.
Ilmasto

Taichungissa vallitsee subtrooppinen ilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 23 °C ja vuosittainen sadanta noin 1 700 millimetriä. Taichungissa sataa vähemmän kuin muualla Taiwanissa. Taichungin vuoristoisessa osassa lämpötilat ovat alhaisempia.
Historia > Varhainen historia

Erilaiset aboriginaaliryhmät asuttivat Taichungin alueen tasankoja muinaisuudessa. Näitä olivat atajalit, taokat, paporat, pazehit, honjat ja babuzat. Nämä olivat metsästystä ja keräilyä harjoittaneita ryhmiä, jotka myöhemmin alkoivat viljellä hirssiä ja taaroa. 1600-luvulla paporat, babuzat, pazehit ja honjat muodostivat Middagin kuningaskunnan, joka käsitti läntisen osan tämän päivän Taichungista.
Historia > Qing-dynastian aika

Vuonna 1682 Qing-dynastia taisteli Chengin suvun kanssa siitä, kuka hallitsisi läntistä Taiwania. Vuonna 1684 perustettiin Zhuluon ruhtinaskunta, joka käsitti Taiwanin saaresta kaksi kolmasosaa, sen kehittymättömimmät osat saaren keski- ja pohjoisosissa. Nykyinen Taichung katsoo saaneen alkunsa Dadunista (perinteinen: 大墩, pinyin: Dàdūn; Wade-Giles: Ta4-tun1; kirjaimellisesti ‘suuri kohouma’) vuonna 1705. Jotta Qing olisi saanut vankan otteen tästä alueesta, Lan Ting-chen perusti sinne vuonna 1721  varuskunnan paikkaan, jossa nykyään on Taichungin puisto.
Alue ei kuitenkaan ollut rauhallinen. Nykyisen kaupungin pohjoispuolella Dajia-joen alueella aboriginaalit aloittivat kapinan vuonna 1731, kun kiinalaiset virkamiehet olivat saapuneet paikalla ja vaatineet näitä pakkotöihin. Kapina levisi etelään päin nykyisen Changhuan piirikunnan alueelle, ennen kuin Qing-dynastian sotilaat ajoivat kapinalliset vuorille.
Vuonna 1786 alkoi toinen kapina Dalissa. Sitä johti Lin Shuang-wen (林爽文), ja se alkoi yrityksestä karkottaa manchuhallinto alueelta ja palauttaa sinne Ming-dynastian hallinto. Kun kapinalliset etenivät pohjoiseen, he ryhtyivät tappamaan ja ryöstämään siviilejä. Kapinalliset kärsivät lopulta tappion Qing-dynastialle ja sen liittolaisille, hakka-kiinalaisille, Quanzhoun fujianilaisille ja aboriginaaleille.
Taiwanin maakunta julistautui itsenäiseksi vuonna 1887. Saaren keskellä ollut kaupunki oli tuolloin nimeltään Dadun, ja se määrättiin uudelleenperustetun Taiwanin prefektuurin pääkaupungiksi, joskin Taipei toimi väliaikaisena pääkaupunkina. Qing-virkamies Liu Ming-chuan sai luvan valvoa alueen kehitystä, johon kuului mm. rautatien rakentaminen rannikolta kaupunkiin. Loppujen lopuksi maakunnan pääkaupunki kuitenkin siirrettiin Taipeihin.
Fengchian bento-katu
Qing-dynastian aikana rakennettu temppeli
Muistokappeli
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taichung Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivusto (englanniksi)
Lechengin temppeli, joka on rakennettu Qing-dynastian aikana
Chishan-portti, joka on rakennettu Qing-dynastian aikana
Tatarstanin kansalliskirjasto

| Tatarstanin kansalliskirjasto> Татарстан Республикасы Милли китапханәсе Национальная библиотека Республики Татарстан |
| --- | --- |
 Tatarstanin kansalliskirjaston rakennus Kazanissa.
Osoite:  ul. Kremlenskaja 33, 420111 Kazan, Tatarstan
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tatarstanin kansalliskirjasto (tat. Татарстан Республикасы Милли китапханәсе; ven. Национальная библиотека Республики Татарстан, Natsionalnanaja biblioteka Respublika Tatarstan) on Kazanin kaupungissa toimiva Tatarstanin tasavallan kansalliskirjasto.
Aiheesta muualla

National Library of the Republic of Tatarstan: History (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (kitaphane.tatarstan.ru)
Syntyneet häviämään

| Syntyneet häviämään Raivopäät |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tyylilaji: punkrock
 Levy-yhtiö: Face Records
Raivopäiden muut julkaisut
| Rakkautta ja anarkiaa 1996 | Syntyneet häviämään 1996 | Vapaana syntynyt (EP) 1997 |
Syntyneet häviämään on suomalaisen Raivopäät-yhtyeen studioalbumi ja kaikkiaan sen viides julkaisu. Se julkaistiin vuonna 1996.
Kappaleet

"Aika kuolla"
"Kemiallista unta"
"Hangosta Milanoon"
"Leikkikalu"
"Pattayalla tavataan"
"Toivon sun muistavan mun"
"Mä oon down"
"Reilusti teit"
"Syntynyt häviämään"
"Ei maailma oo paha"
"Täynnä vihaa"
"Punkkarin taivaaseen"
"Visiirit huurussa"
Ramses VIII

Ramses VIII (tai Ramesses VIII) oli muinaista Egyptiä 20. dynastian aikaan vuosina 1129–1126 eaa. hallinnut faarao.
Ainoa merkintä Ramses VIII:stä löytyy Medinet Habusta, jossa hänet on kuvattu Ramses III:n poikana. Kuvaan on jälkikäteen lisätty kuninkaan symbolit. Ramses VIII saattoi mahdollisesti olla Ramses III:n poika, jonka nimi oli Sethherkhepeshef-meryamun. Toisaalta hän saattoi esiintyä Ramses III:n poikana (kuten edeltäjänsä) arvovaltaansa kohentaakseen.
Ramses VIII:n hautapaikka ei ole tiedossa, mutta KV19 Kuninkaiden laaksossa on mahdollisesti alun perin tarkoitettu hänelle. Mentuherkhepeshef kuitenkin valtasi haudan itselleen. Jos Ramses VIII oli sama henkilö kuin Ramses III:n poika, prinssi Sethherkhepeshef-meryamun, on hänet haudattu Kuningattarien laaksoon hautaan QV43.
Syntynyt lähiössä

| Syntynyt lähiössä Mikko Alatalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1986
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Sonet
Mikko Alatalon muut julkaisut
| Pelkkää kurjuutta 1985 | Syntynyt lähiössä 1986 | Kaikilla mausteilla 1987 |
Syntynyt lähiössä on Mikko Alatalon vuonna 1986 julkaistu albumi.
Kappaleet

Syntynyt lähiössä – 2.40
Mä teen töitä – 3.20
Kapakan rippituoli – 3.02
Hän halusi päästä lentoon – 2.56
Viimeinen irokeesi – 3.52
Juppeilemaan – 3.25
Hervantaan, Hervantaan – 3.43
Puhelinrakkaus – 3.58
Se tavallinen naapurinlähiö – 2.42
Minna – 3.18
Ei ota eteen – 3.10
Uusi nainen – 2.10
Voi kun pääsis avohoitoon – 3.43
Hyvää syntymäpäivää, Suomenmaa – 4.17
Särkijärvi (Vesilahti, Linnamaa)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Vesilahti
Koordinaatit:  61°15′36″N, 23°27′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  oja Havatojaan 
Järvinumero:  35.218.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,2 m 
Rantaviiva:  2,952 km 
Pinta-ala:  0,16901 km² 
Tilavuus:  0,000288 km³ 
Suurin syvyys:  4,8 m 
Valuma-alue:  2,6 km² 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Pirkanmaalla Vesilahden Linnamaalla sijaitseva metsäinen järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Särkijärvi on osa Naarvanjoen valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 700 metriä pitkä, 900 metriä leveä ja sen pinta-ala on 17 hehtaaria. Se sijaitsee Naarvanjoen latvoilla Linnamaan ja Krääkkiön välissä. Karttaan on merkitty vain yksi oja, joka laskee Särkijärvenkorvesta. Myös Pikku Särkijärvi katsotaan laskevan Särkijärveen. Järven oma laskuoja lähtee sen koillispäästä ja katoaa kivikkoon alitettuaan Narvasta Krääkkiöön kulkevan yhdystien 2986. Se yhtyy Ahvenjärven laskuojaan, joka yhtyy sitten Havatojaan. Veden vaihtuvuus on nopeaa ja veden laskennallinen viipymä järvessä on 151 vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Rannat ovat pääosin kallioisten mäkien kivikkoisia rinteitä, mutta välissä on myös tasaisempia ja joskus soistuneita rantoja. Valamanlahdenperällä on pieni luoto ja idempänä suurempi kivi . Järven rannoilla sijaitsee kaksi kiinteistöä ja yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee Narvan tieltä.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu aikaisemmin talvisin vuosina 1974, 1992 1996, 2002, 2006 ja 2007 sekä kesällä vuosina 1970 ja 2002. Vedenväri on selvästi ruskeaa (väriluku 110–130 mgPt/l), mikä johtuu voimakkaasta humusleimasta (hapetuksena COD(Mn) 14–17 mg O2/l). Veden näkösyvyys on talvella 1,3 metriä ja kesällä 1,8 metriä. Nämä ovat humusjärvelle tyypillisiä arvoja. Vesi on nykyään lievästi hapanta, mutta tilanne on parantunut aikaisempiin mittauksiin verrattuna. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä, joten välitöntä vaaraa happamoitumisesta ei ole. Järven vesi lämpötilakerrostuu myös kesäisin. Alusveteen syntyy silloin selvää happivajausta. Pahin tilanne on pohjan lähellä, joka on kerrostuneisuuden aikana kesällä ja talvella yleensä hapeton. Hapettomuus synnyttää sisäistä kuormitusta, joka ei toistaiseksi ole Särkijärvessä voimakasta. Päällysvedessä tilanne on kesällä hyvä, mutta talvella jääkannen suojassa välttävä. Silloin voi happivajausta esiintyä jo metrin syvyydessä. Veden ravinnepitoisuudet ovat typen osalta humusjärville normaalit, mutta fosforipitoisuudet ovat kesällä kohonneet ja silloin pitoisuudet nostavat järven jopa rehevien järvien luokkaan. Silloin vedessä lisääntyy limalevä, jonka klorofyllipitoisuus kohoaa erittäin rehevien järvien tasolle. Muutos huonompaan on ilmeisesti tapahtunut vuosien 1996 ja 2002 välissä. Järven virkistysluokitus on tyydyttävä ja vedenlaatuluokka välttävä.
Historiaa

Vuonna 1855–1856 kootussa Kalmbergin kartastossa järven eteläpuolelle oli merkitty oikein nimettömän Pikku Särkijärvi, mutta länsipuolella sijainnut nimetön järvi on kartturin virhe. Toinen virhe on laskuojassa, joka laski Inhajärveen ja samoin Ahvenjärven Särkijärveen laskeva laskuoja.
Vuoden 1959 peruskarttaan on sekä Särkijärvelle että Pikku Särkijärvelle merkitty selvät laskuojat. Tuohon aikaan molemmat järvet olivat muuten autiot, mutta järvien välissä tien varressa sijaitsi kiinteistö. Vuoden 1980 karttassa on muutos jo huomattava. Järven rantoja on mökitetty ja järveä kiertää tiet. Järven tulo-ojakin on kaivettu.
Ramsey-hinnoittelu

Ramsey-hinnoittelu on eräs taloustieteellinen malli, jota pidetään kansantaloudellisesti optimaalisena tapana hinnoitella ns. yleishyödyllisen luonnollisen monopolin suoritteet. Tällainen monopoli voi olla vaikka kunnallinen energialaitos tai lankapuhelinverkko.
Jos monopoli tähtää voiton maksimoinnin sijasta yleiseen etuun, jos sillä on korkeat kiinteät (siis tuotannon määrästä riippumattomat) kustannukset, jos se myy useita tuotteita ja jos sen on myyntituotoillaan katettava omat kustannuksensa, optimaalisen hinnoittelun kaava on:
(Suoritteen hinta – suoritteen rajakustannus)/suoritteen hinta = -k/e
missä k on voittorajoitteen saavuttamisen vaikeudesta riippuva luku väliltä 0–1 ja e on kysynnän hintajousto (e<0). Luku k on sitä suurempi mitä vaikeampaa on tuottaa vaadittu minimivoitto, tai välttää tappion tekeminen. Jos rajoitteen saavuttamisessa ei ole mitään ongelmaa, k=0. Tällöin suoritteet kannattaa myydä rajakustannuksella.
Ramsey-hinnoittelun intuitio on pohjimmiltaan melko yksinkertainen. Ei voi olla kansantaloudellisesti optimaalista periä asiakkailta hinnoissa kiinteitä kustannuksia, jotka eivät riipu suoritteen käytöstä. Tällöin asiakkaat alkavat käyttää suoritetta säästeliäästi, vaikka niiden tuottaminen on kansantaloudellisesti halpaa. Koska kiinteät kulut on kuitenkin katettava, on järkevintä periä eniten hintaa niistä suoritteista, joiden kysyntä reagoi vähiten hintaan. Näiden tuotteiden tapauksessa e on siis lähinnä nollaa.
Suur väin

| Suur väin -salmi (Suursalmi)> vir. Suur väin |
| --- | --- |
 Virtsun–Kuivastun laivareitti Suur väin-salmessa.
  Suur väin 
Sijainti:  Saarenmaan maakunta, Muhun kunta
Valtio:   Viro
Merialue:  Väinämeri
Vesialue:  vesipinta-alaa: salmen länsiosassa vee3325030 5662 ha tai merialuetta 5662 km² salmen itäosassa vee3325010 4370 ha tai merialuetta 4370 km² GeoNames-tietokannassa 587909
Saaria:  22 nimetöntä, Kesselaid, Kingissepalaid, Kõbajalaid, Lammaslaid, Maielaid, Merikajakarahu, Moori säär, Muhu saar, Paljaslaid, Papilaid, Papirahu, Pihlalaid, Plokilaid, Polvergimadal, Tiirurahu
Suurin syvyys:  24 m
Keskisyvyys:  5-6 m
Suur väin tai Suursalmi (vir. Suur väin), myös Saaremaa väin tai Sarema wäin on Länsi-Viron vesistöalueen niin Läänesaarten kuin Matsalun alavesistöalueeseen kuuluva, Muhun saarta mantereesta erottava salmi Pärnun ja Saarenmaan maakunnissa, länsi-Virossa.
Tämä manner-Viron ja Muhun saaren välinen salmi on suojeltu Euroopan unionin luonto- ja lintudirektiivillä eli se on Natura 2000:n Väinämeren luonto- (EE0040002) ja Väinämeren lintualuetta (EE0040001).
Salmen nimessä esiintyvä sana väinä merkitsee leveää, hitaasti virtaavaa merensalmea. Samasta sanasta juontuu myös nimi Väinämöinen.