stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zoran Planinić

| Zoran Planinić |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Zoran Planinić
Syntynyt: 12. syyskuuta 1982 (ikä 42) Mostar, Bosnia ja Hertsegovinan sosialistinen tasavalta
Kansalaisuus:   Kroatia
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä/Heittävä takamies
Pituus:  201 cm
Paino:  95 kg
Nyk. joukkue:   Anadolu Efes SK
Sarja:  Turkin koripalloliiga Euroliiga
NBA-varaus:  22. varaus 2003, New Jersey Nets
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1999–2000 2000–2003 2003–2006 2006–2008 2008–2010 2010–2013 2013–:   Benston Zagreb  KK Cibona  New Jersey Nets  TAU Cerámica  TsSKA Moskova  Himki BK  Anadolu Efes SK
Maajoukkueet
2003–:   Kroatia
Aiheesta muualla
FIBA
Zoran Planinić (s. 12. syyskuuta 1982 Mostar) on kroatialainen koripalloilija, joka on edustanut kaudesta 2013–2014 lähtien Anadolu Efesiä.
Ura

Planinić pelasi KK Cibonan juniorijoukkueissa, joista hän siirtyi lainalle kaudeksi 1999–2000 Benston Zagrebiin. Vain yhden kauden jälkeen hän palasi kasvattajaseuraansa ja jatkoi pelaamista Cibonassa. Planinić vietti seuraavat kolme kautta Kroatiassa, mutta siirtyi NBA-seura New Jersey Netsiin vuonna 2003. Seurassa pelasi samalla pelipaikalla muun muassa Jason Kidd, jolta Planinić sai paljon oppia. Pisteiden valossa hän pelasi parhaan kautensa kaudella 2004–2005, jolloin hän teki 5,0 pistettä ottelua kohden.
Kolmen NBA-kauden jälkeen Planinić palasi Eurooppaan, jossa hän siirtyi TAU Cerámicaan. Kahden hyvin sujuneen kauden jälkeen hän jatkoi pelaamista TsSKA Moskovassa. Planinić voitti Venäjän mestaruuden kahdesti ja siirtyi vuonna 2010 Himkiin. Seuran paidassa hän voitti Eurocup-mestaruuden kaudella 2011–2012. Vuonna 2013 hän siirtyi turkkilaiseen Anadolu Efesiin.
Aiheesta muualla

NBA:n pelaajaprofiili (englanniksi)
Euroliigan pelaajaprofiili (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
123 Brunhild

| 123 Brunhild> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjät:  Christian Heinrich Friedrich Peters
Löytöaika:  13. heinäkuuta 1872
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,69624 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,37677 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,01570 AU
Eksentrisyys:  0,11849
Kiertoaika Auringon ympäri:  4,43 vuotta
Inklinaatio:  6,41880°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  47,97 km
Pyörähdysaika:  10,04 h
Absoluuttinen kirkkaus:  8,89
Asteroidiluokka:  S
123 Brunhild on päävyöhykkeen asteroidi, joka löydettiin 31. heinäkuuta 1872. Asteroidin löysi Christian Heinrich Friedrich Peters, ja se on nimetty Brunhildin, Nibelungein laulun hahmon, mukaan. Asteroidi voidaan luokitella S-tyypin asteroidiksi.
(55637)

| (55637) 2002 UX25 |
| --- | --- |
 2002 UX25:n rata (sinisellä) verrattuna uloimpien planeettojen (Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus) ratoihin (punaisella).
Löytäminen
Löytäjät:  Spacewatch
Löytöaika:  30. lokakuuta 2002
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  6,361548 miljardia km 42,524 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  5,459840 miljardia km 36,497 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  7,263257 miljardia km 48,552 AU
Eksentrisyys:  0,142
Kiertoaika Auringon ympäri:  101287,197 d (277,31 vuotta)
Keskiratanopeus:  4,54 km/s
Inklinaatio:  19,482
Kuiden lukumäärä:  1
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  681 km
Massa:  7,9×1020 kg 
Putoamiskiihtyvyys pinnalla:  0,2543? m/s2
Absoluuttinen kirkkaus:  3,482
Albedo:  0,09?
Pakonopeus:  0,4811? km/s
(55637) 2002 UX25 on Kuiperin vyöhykkeellä sijaitseva suuri transneptuninen kohde, jonka löysi Arizonan yliopiston Spacewatch-ohjelma vuonna 2002. Sillä tiedetään olevan ainakin yksi kuu, jonka kiertorata on 205 ± 55 km.
Aiheesta muualla

Kiertoratasimulaatio NASA:n sivuilla (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: (55636) 2002 TX300 | Luettelo pikkuplaneetoista | Seuraaja: (55638) 2002 VE95 |
Merkittävät Kuiperin vyöhykkeen kappaleet
| --- | --- |
Varsinainen vyöhyke:   Pluto  Kharon  Hydra  Nix  Kerberos  Styx  Albion  1993 RO  1993 SB  1993 SC  1998 WW31  Orcus  Vanth  Ixion  Huya  Chaos  2007 JH43  2002 UX25  Varuna  2002 TX300  Haumea  Hiʻiaka  Namaka  Salacia  Actaea  Arrokoth  Arawn  Lempo  Hiisi  Paha  1996 TP66  2003 VS2  Quaoar  Weywot  Makemake  S/2015 (136472) 1  Rhadamanthus  Teharonhiawako  Sawiskera  Borasisi  Pabu  Deucalion  2002 MS4  Mors–Somnus  Varda  Ilmarë  Manwë  Sila–Nunam  Praamzius  2002 AW197  2002 WC19  2003 AZ84  2009 YE7  2014 EZ51  1999 DE9  2004 GV9 
Hajanainen kiekko:   1996 TL66  2010 RE64  2013 FY27  2014 AN55  Gonggong  Xiangliu  Eris  Dysnomia  2004 XR190  Gǃkúnǁʼhòmdímà  Dziewanna  2005 RM43
Länsi-Aure

Multiharjun kävelypolulta Seitsemisen kansallispuistossa
Länsi-Aure on kylä Ylöjärvellä Pirkanmaalla Kuru–Parkano-maantien (seututie 332) varrella. Se kuului ennen Kurun pitäjän Aurejärven kylään, joka oli saanut nimensä kylän keskellä sijaitsevasta Aurejärvestä. Kylä oli jo 1870-luvulla erkaantunut kahteen osaan: Iso- ja Wähä-Aureeseen. Vuoden 1925 lopussa pitäjän rajoja tarkastettiin asukkaiden toiveesta. Järven ja sen alapuolisen vesistön länsipuoli liitettiin Parkanon pitäjään ja samalla Aurejärven kylä jakautui kolmeen osaan: Kurun Itä-Aureeseen, Kurun Länsi-Aureeseen ja Parkanon Aurejärveen. Vuoden 2009 alussa Kurun kunta liitettiin kuntaliitoksella Ylöjärven kaupunkiin.
Välimatkat Länsi-Aureen keskustasta

Parkano 18 km
Kuru 25 km
Ylöjärvi 65 km
Tampere 77 km
Koulut

Vuonna 1898 Suomessa julkaistiin asetus, jossa maalaiskunnat velvoitettiin jakamaan alueensa koulupiireihin. Kurun Länsi-Aure sai oman koulupiirinsä ja kansakoulunsa vuonna 1909. Peruskoulujärjestelmään siirryttiin 1970-luvulla. Länsi-Aureen koulu oli ensimmäisiä ympäristöasioihin suuntautuneita kouluja Suomessa ja se sai virallisen oikeuden käyttää Ympäristökoulu-nimeä. Vuonna 2001 Länsi-Aureen ympäristökoulu lakkautettiin.
Kaupat ja posti

Länsi-Aureen kylätaajamassa oli parhaimmillaan kaksi kauppaa.
Sekatavarakauppa Juho Ahvenlampi, 1909−1914
Sekatavarakauppa Oskari Himola,  1914−1921
Sekatavarakauppa Oskari Anderson, liike Ahvenlammilla, 1924 − 1930-luku, lopetti kaupankäynnin ryhdyttyään metsänvartijaksi
Sekatavarakauppa Heikki Marjamaa (ent. Remsujev, synt. Vuokkiniemi), 1919 − 1940-luku
Sekatavarakauppa Veikko Marjamaa, 1940−1950-luvuilla
Sekatavarakauppa Emma Korpela, 1955−1956
Sekatavarakauppa Tmi Korpela, 1956 − 1980-luku
Sekatavarakauppa Vilho Juvela, 1954−1988
Länsi-Aureen kyläkauppa L. Salonen, 1996−2006.
Postinumero on 34530 ja postitoimipaikka Länsi-Aure.
Kahvila, lounaspaikka

Auretar
Kahvila-Ravintola Kettis
Kansallispuisto

Seitsemisen kansallispuisto on luonnonsuojelualue Ylöjärven Länsi-Aureessa ja Ikaalisten rajamailla. Siellä on merkittyjä reittejä ja luontopolkuja. Seitsemisen luontokeskus tarjoaa majoitusta kansallispuiston ulkoilu- ja retkeilymaastojen välittömässä läheisyydessä. Seitsemisen kansallispuisto on perustettu vuonna 1982 ja sitä hoitaa Metsähallitus.
Tanssilava

Pienviljelijäyhdistys omistaa Länsi-Aureen tanssilavan, missä pidettiin kesäisin lavatansseja 1960- ja 1970-luvuilla. Tansseja tahditti sunnuntaisin elävä orkesteri, ja keskiviikkoisin järjestettiin levytansseja.
Kyläyhdistyksiä > Aurejärven kalastuskunta

Aurejärven kalastuskunta on metsähallituksen ja osakaskuntien muodostama kalastuslupa-alue. Aurejärven ja Äijälän kalastuskunnat pyrkivät hoitamaan Aurejärven vedenlaatua, pitämään kalakannan elinvoimaisena ja suorittavat kalastuksenvalvontaa. Osakaskunta sijaitsee Ylöjärven Kurun Itä-Aureessa ja se kuuluu Parkanon kalastusalueeseen. Esimerkiksi kalastuksenvalvontaa suoritetaan kalastusalueen valtuuttamana koko Aurejärven alueella.
Kyläyhdistyksiä > Länsikurun metsästäjät

Seuran metsästysmaja sijaitsee Aurejärven rannalla.
Kyläyhdistyksiä > Pohjois-Kuru

Pohjois-Kuruun kuuluu viisi kylää: Itä-Aure, Länsi-Aure, Riuttanen, Luode ja Kallionkylä. Se toimii kylien yhteisenä ja aktiivisena kyläyhdistyksenä, joka on järjestänyt historiansa aikana paljon erilaista toimintaa kyläläisten, kesäasukkaiden ja muidenkin vieraiden iloksi.
Kyläyhdistyksiä > Yhteinen Aurejärvemme

Aurejärvi on ollut yksi Etelä-Suomen puhtaimpia vesistöjä. Sen ekologisen tilan ja valuma-alueen kuormituksen selvitys vuonna 2018 osoitti, että nykyisellä kuormituksella Aurejärvi on hitaasti rehevöitymässä. Vesistön pitäminen puhtaana vaatii toimenpiteitä . Aurejärvi kuuluu Kokemäenjoen päävesistöön. Se sijaitsee Parkanon Aurejärven ja Ylöjärven Itä-Aureen ja Länsi-Aureen (Pohjois-Kurun) kylien välissä. Pituutta sillä on vajaa 14 kilometriä, levein kohta vajaa neljä kilometriä, syvin kohta vajaa 40 metriä ja keskisyvyys seitsemän metriä. Järven pohjoisosa kuuluu Natura 2000 -alueisiin. Jotta Aurejärven vesistö pysyisi puhtaana myös tuleville sukupolville, vuonna 2016 järven ranta-asukkaat ja rantakiinteistöjen omistajat perustivat Yhteinen Aurejärvemme -yhdistyksen, joka toimii Aurejärven edunvalvojana.
Aiheesta muualla

Aineslahden matkailutila
Aurejärven kalastuskunta
Auretar
Aurex 
Länsi-Aureen lava (Arkistoitu – Internet Archive) 
Länsikurun metsästäjät (Arkistoitu – Internet Archive)
Oravanmarja
Pohjoiskuru 
Samtek Oy
Seitseminen[vanhentunut linkki]
Seitsemisen luontokeskus, Kahvila-Ravintola Kettis (Arkistoitu – Internet Archive)
Seitsemisen kansallispuistossa yhteistyötahojen tarjoamia palveluja
Yhteinen Aurejärvemme ry 
Ylöjärven kyläkartta (Arkistoitu – Internet Archive) 
Ylöjärvi (Arkistoitu – Internet Archive)
Länsi-Suomen sotilaslääni

| Länsi-Suomen sotilaslääni |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1.1.2008–31.12.2014
Valtio:   Suomi
Puolustushaarat:  Maavoimat
Osa joukkoa:  Suomen puolustusvoimat
Tukikohta:  Hämeenlinna
Marssi:  Asemies
Sodat ja taistelut:  ei
Vuosipäivät:  24. helmikuuta
Komentajat
Tunnettuja komentajia:  prikaatikenraali Pekka Toveri
Länsi-Suomen sotilaslääni (lyh. LSSl) oli vuosina 2008–2014 Suomen puolustusvoimien maavoimien johtama sotilaslääni, jonka esikunta (LSSlE) sijaitsi Hämeenlinnassa Suomen kasarmilla, ja yleisöpalvelualueet jakautuivat seitsemään aluetoimistoon. Sotilasläänin kunniamarssina oli Asemies.
Sotilaslääni lakkautettiin 31. joulukuuta 2014 osana puolustusvoimauudistusta.
Organisaatio

Sotilasläänin komentajana oli 2012–2013 kenraalimajuri Pertti Salminen (s. 1954), joka siirtyi reserviin 1. tammikuuta 2014. Häntä edelsi tehtävässä 1.3.2012 reserviin siirtynyt kenraalimajuri Juhani Kääriäinen (s. 1952). Esikuntapäällikkönä toimi eversti Jukka Orava vuonna 2012, ja häntä edelsivät everstit Hannu Alén (s. 1957) vuosina 2011–2012 ja Timo Aikasalo (s. 1956) vuosina 2008–2011.
Organisaatio > Aluetoimistot

Kanta-Hämeen aluetoimisto, Hämeenlinna
Keski-Suomen aluetoimisto, Tourula Jyväskylässä
Päällikkönä toimi viimeksi everstiluutnantti Janne Oksanen, jota edelsivät everstiluutnantti Hannu Kylmäniemi ja everstiluutnantti Jouni Tuominen
Pirkanmaan aluetoimisto, Tampere
Päällikkönä toimi everstiluutnantti Terho Mustonen.
Pohjanmaan aluetoimisto, Vaasa
Päällikkönä toimi komentaja Matti Eskola.
Käsitti Etelä- ja Keski- sekä rannikon Pohjanmaan
Päijät-Hämeen aluetoimisto, Hennala, Lahti
Päällikkönä toiminut everstiluutnantti Kimmo Hartikainen.
Satakunnan aluetoimisto, Huovinrinne Säkylässä
Varsinais-Suomen aluetoimisto, Turku
Käsitti Varsinais-Suomen ja Ahvenanmaan
Organisaatio > Joukko-osastot

Hämeen Rykmentti, Hennala Lahti
Panssariprikaati, Parolannummi Hattulassa
Pioneerirykmentti, Keurusselän varuskunta Keuruu
Porin Prikaati, Huovinrinne Säkylässä
Tykistöprikaati, Niinisalo Kankaanpäässä
Viestirykmentti, Riihimäki
Organisaatio > Ampuma- ja harjoitusalueet

Pohjankankaan ampuma-alue, Niinisalo/Karvia (kt)
Säkylän ampuma-alue, Säkylä
Hämeenkankaan harjoitusalue, Kankaanpää
Lohtajan ampuma-alue, Kokkola (it)
Syndalenin ampuma-alue, Hanko
Komentajat

prikaatikenraali (2013) Pekka Toveri 1.1.–31.12.2014
kenraalimajuri (2006) Pertti Salminen 1.3.2012–31.12.2013
kenraalimajuri (2009) Juhani Kääriäinen 1.1.2010–29.2.2012
kenraalimajuri (2004) Kari Siiki (s. 1949) 1.1.2008–31.12.2009
Aiheesta muualla

Länsi-Suomen sotilaslääni (Arkistoitu – Internet Archive) Puolustusvoimat
.ge

.ge on Georgian Internet-maatunnus. Se otettiin käyttöön vuonna 1992. Sen rekisteröinnit avataan suoraan heti. Georgian maatunnuksiin on saatavilla myös erilaisia etuliitteitä, kuten esimerkiksi .com.ge.
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
M/S Finnhansa

| M/S Finnhansa |
| --- | --- |
 Finnhansa Travemündessa.
Tyyppi:  matkustajarahtilaiva
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Helsinki
IMO-numero:  9010151
MMSI-numero:  230248000
Tunnuskirjaimet:  OJFG
Aiemmat nimet:  1994–2009 Finnhansa 2009–2010 Euroferry Sicilia 2010–2014 Transrussia 2014- Finnhansa
Omistaja:  Finnlines
Aiemmat omistajat:  1994–2000: Finncarriers 2000– Finnlines
Rakennustelakka:  Stocznia Gdanska S.A., Gdańsk, Puola
Rakennusnumero:  B501/01
Vesillelasku:  14. syyskuuta 1993
Luovutettu:  3. elokuuta 1994
Tekniset tiedot
Pituus:  183 m
Leveys:  29,9 m
Syväys:  7,4 m
Bruttovetoisuus (GT):  32 534
Koneisto:  4 × Zgoda-Sulzer 8ZAL40S -dieselmoottoria
Koneteho:  23 040 kW
Nopeus:  39,45 km/h
Nopeus:  21,3 kn
Hyttejä:  114
Lastikapasiteetti:  3 380 m
Lastikapasiteetti:  500 TEU
Lähteet:  
M/S Finnhansa (IMO 9010151) on Finnlinesin omistama ro-ro/matkustaja-alus. Se on rakennettu vuonna 1994 Stocznia Gdanskan telakalla Gdańskissa, Puolassa. Alus on rekisteröity Suomen lipun alle ja sen kotisatama on Helsinki.
Finnhansan sisaralukset ovat M/S Finnpartner, M/S Transeuropa ja M/S Finntrader.
Tekniset tiedot

Pituutta aluksella on 183 metriä, leveyttä 29,9 metriä ja sen syväys on 7,4 metriä. Laivan koko tilavuus (bruttovetoisuus) on 32 534 ja matkustus- ja lastitilojen tilavuus (nettovetoisuus) 9 761. Aluksen kuollut paino eli kantavuus on 10 700 tonnia. Aluksen  lastikapasiteetti on 3 380 kaistametrimetriä. Laivan huippunopeus on 21,3 solmua ja jääluokitus 1A Super.
Aluksen konttikapasiteetti (TEU) on 500 ja jäähdytyskonttikapasiteetti 130.
Laivan pääkoneina on neljä Zgoda-Sulzer 8ZAL40S -dieselmoottoria, jotka yhdessä kehittävät 23 040 kilowatin tehon.
Käyttöhistoria

14. syyskuuta 1993 alus laskettiin vesille. Elokuun alussa 1994 alus luovutettiin Finncarriers Oy:n omistukseen, joka rekisteröi aluksen Suomen lipun alle. Kotisatamaksi tuli Helsinki. 10. elokuuta alus aloitti liikennöinnin Helsingin ja Lyypekin välillä. 19. syyskuuta 1994 rouva Marjatta Jouhki kastoi aluksen Helsingissä.
Vuonna 2000 Finnhansa rekisteröitiin Finnlinesin omistukseen. 1. lokakuuta 2001 alus aloitti liikennöinnin välillä Helsinki–Travemünde.
1. marraskuuta 2006 Finnhansa oli Itämerellä Öölannin saaren ja Gotlannin saaren lähettyvillä, kun ruotsalainen rahtilaiva M/S Finnbirch oli uppoamassa samalla alueella. Finnhansa saapui ensimmäisten joukossa onnettomuuspaikalle ja jäi avustamaan pelastusoperaatiossa. Muut paikalle saapuneet alukset olivat nimeltään M/S Marneborg, M/S Largo ja M/S Tomke.
Vuonna 2010 alus aloitti liikennöinnin nimellä Transrussia reitillä Travemünde–Pietari.
Alkuvuodesta 2014 alus sai Suomen lipun ja nimekseen Finnhansa.
Hytit

Finnhansassa on 34 matkustajille tarkoitettua hyttiä. Yhteensä niissä on 114 matkustajapaikkaa. Kaikki hytit ovat 3–4 henkilöä vetäviä, noin 20 m²:n suuruisia ikkunahyttejä. Hytit sijaitsevat aluksen kansilla 4–7.
Kannet

Aluksen 4. kannella sijaitsevat ravintolatilat, baari, Sailor’s Shop -myymälä sekä neuvonta ja vastaanotto. 5. kannella taas on osa matkustajien hyteistä sekä kokoustilat. 6. kannella on muun muassa aurinkokansi, leikkipaikat lapsille sekä saunaosasto. Finnhansan ylimmälle kannelle on sijoitettu ainoastaan matkustajahyttejä.
Aiheesta muualla

Transrussiasta Finnlinesin sivuilla[vanhentunut linkki]
Fakta om Fartyg – M/S Finnhansa faktaomfartyg.se. Arkistoitu 31.7.2012. Viitattu 8.5.2007. (ruotsiksi)
The ferry site – M/F Finnhansa (englanniksi)
Finnlines
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  M/S Europalink • M/S Finnbreeze • M/S Finnclipper • M/S Finneco I • M/S Finneco II • M/S Finneco III • M/S Finnfellow • M/S Finnhawk • M/S Finnkraft • M/S Finnlady • M/S Finnmaid • M/S Finnmaster • M/S Finnmerchant • M/S Finnmill • M/S Finnpartner • M/S Finnpulp • M/S Finnsea • M/S Finnsirius • M/S Finnsky • M/S Finnstar • M/S Finnsun • M/S Finntide • M/S Finntrader • M/S Finnwave • M/S Finnswan
Entiset alukset:  M/S Translubeca • M/S Agi • M/S Mago • M/S Princesa Marissa • M/S Claudia • M/S Mermaid II • M/S Fellow • M/S Sancak • M/S Palm Beach Princess • M/S Golden Princess • M/S Wasa Queen • GTS Finnjet • M/S Bravaden • M/S Eurocargo Africa • M/S MN Eider • M/S Merchant • M/S Seaterns • M/S Etel • M/S Borden • M/S Baltijsk • M/S Kaduna • M/S Envoy • M/S Tor Botnia • M/S Baltic Eager • M/S Polaris • M/S Tor Finlandia • M/S Antares • M/S Birka Transporter • M/S Finnhansa • M/S Global Carrier • M/S Global Freighter • M/S Runner • M/S Vasaland
Tilatut alukset:  M/S Finncanopus
Finnhansa Travemündessa.
.fm

.fm on Mikronesian liittovaltion Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten, jonka kuka tahansa voi rekisteröidä itselleen maksua vastaan. Maakoodista on tullut suosittu erityisesti radioiden nettisivustojen keskuudessa, mikä tekee siitä liiketoimintaa ajatellen kannattavan. Hyvä esimerkki maakoodia käyttävistä sivustoista on Last.fm.
Maakoodia käyttävien verkkotunnusten tietokantaa ylläpitää dotFM (BRS Media Inc.).
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
123 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Tapahtumia

Gaius Gracchus nimitetään Rooman tribuuniksi ensimmäistä kertaa
Aada Heikkinen

Aada Heikkinen (s. 27. syyskuuta 2003) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Naisten Salibandyliigassa Porvoon Salibandyseuran joukkueessa kaudesta 2018–2019 alkaen ja voitti Suomen-mestaruuden vuonna 2021. Hän on pelannut runkosarjassa kaikkiaan 55 ottelua, joissa hän on tehnyt 17 maalia ja saanut seitsemän syöttöpistettä. Pudotuspelejä hänellä on ennen kauden 2021–2022 loppuottelusarjaa 23, ja niissä hän on tehnyt kuusi maalia sekä saanut kaksi syöttöpistettä.
Aada Törrönen

Aada Törrönen (s. 25. toukokuuta 1998) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai hyökkääjä. Hän on edustanut Liigassa Oulu Nice Socceria kausina 2014 ja 2016–2019, Kuopion Palloseuraa kausina 2020–2021, Jyväskylän Pallokerhoa kesä-elokuussa 2021 ja Åland Unitedia kaudella 2022. Hän on ennen kauden 2023 alkua pelannut Liigassa 104 ottelua ja tehnyt niissä 17 maalia, joista viisi kaudella 2016 ja kolme lokakuussa 2016 porilaista NiceFutista vastaan sekä viisi kaudella 2022 ja kolme syyskuussa 2022 Helsingin Palloseuraa vastaan.
Äkkikuolema (elokuva)

| Äkkikuolema> Sudden Death |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Peter Hyams
Käsikirjoittaja:  Gene Quintano
Tuottaja:  Howard Baldwin Moshe Diamant
Säveltäjä:  John Debney
Kuvaaja:  Peter Hyams
Leikkaaja:  Steven Kemper
Pääosat:  Jean-Claude Van Damme Powers Boothe
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:   22. joulukuuta 1995  26. tammikuuta 1996
Kesto:  110 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  35 000 000 dollaria (arvioutu)
Tuotto:  64 350 171 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
| Vastaanotto> Yhteispisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Rotten Tomatoes: 5.1/10
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
Allrovi: 2/5
DVD-Opas: 2/5
Telvis.fi: 2/5
Äkkikuolema (engl. Sudden Death) on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. Elokuvan ohjasi Peter Hyams ja pääosassa on Jean-Claude Van Damme.