stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pesäkoisa

| Pesäkoisa |
| --- | --- |
 naaras
Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Koisaperhosmaiset Pyraloidea
Heimo::  Koisat Pyralidae
Alaheimo::  Pesäkoisat Galleriinae
Suku::  Aphomia
Laji::  sociella
Kaksiosainen nimi
 Aphomia sociella  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Pesäkoisa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pesäkoisa (Aphomia sociella) on koisaperhosiin kuuluva pienehkö, ja yleinen perhoslaji.
Koko ja ulkonäkö

Pesäkoisa on olemukseltaan pitkänomainen, sukupuolidimorfinen perhoslaji. Koiraan etusiivet ovat pohjaväriltään kellertävänvalkoiset, ja niiden kärkiosa on siiven puolenvälin tienoolta lähtien ruskea. Ruskean värin sävy ja määrä vaihtelevat yksilöittäin, ja joillakin yksilöillä siivessä voi näkyä myös kaksi terävästi mutkittelevaa, ruskeaa poikkiviirua. Siiven etureunassa voi olla mustaa väriä. Naaraan etusiivet ovat kauttaaltaan tuhkanharmaat, mutta niidenkin sävy vaihtelee. Siiven keskiosassa on selvästi erottuva, pyöreä, musta laikku, ja joskus myös naaraan siivissä erottuu kaksi tummempaa poikkijuovaa. Molemmilla sukupuolilla etusiiven ulkoreunassa on rivi pieniä mustia täpliä ja takasiivet ovat vaaleat, kärkeä kohti tummuvat. Siipiväli 23–38 mm.
Levinneisyys ja lentoaika

Pesäkoisa on alkujaan eurooppalainen laji, joka on levinnyt ihmisen mukana vieraslajiksi muillekin mantereille. Suomessa sitä tavataan yleisenä maan etelä- ja keskiosissa. Aikuiset perhoset lentävät kesäkuusta elokuuhun.
Elinympäristö ja elintavat

Pesäkoisa on yöllä ja hämärässä lentävä perhonen, jota usein tapaa päivällä lepäämässä seinillä ulkovalojen luona. Toukka elää erityisesti eri ampiaislajien, mutta myös mehiläisten ja kimalaisten pesissä. Se on pesäloinen, joka käyttää ravinnokseen pesään kertynyttä orgaanista jätettä, mehiläisvahaa, isäntälajin ravintovarastoja ja jopa isäntäpistiäisen toukkia. Toukat elävät pesässä kehräämänsä lujan silkin suojassa ja voivat runsaina esiintyessään tuhota suuren osan pesän kennostoista.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Pesäkoisa (Aphomia sociella)
Suomen Perhoset: Pesäkoisa
Ötökkätieto: Pesäkoisa (Aphomia sociella)
Die Hummelnestmotte (saksaksi)
BugGuide.net (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Aphomia sociella, the Bee moth (englanniksi)
Perloja

Perlojan vaakuna.
Perloja on kylä eteläisessä Liettuassa, Varėnan kunnallispiirissa, Alytusin läänissä. Vuonna 2001 kylässä asui 744 asukasta.
Kylän sijainti kartalla
Kuvia

Kirkko Perlojassa.
Perlojan vaakuna liettualaisessa postimerkissä vuodelta 1994.
Vytautas Suuren patsas Perlojassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Perloja Wikimedia Commonsissa
Alytusin lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Alytusin kaupunkikunta • Alytusin kunnallispiiri • Druskininkain kunta • Lazdijain kunnallispiiri • Varėnan kunnallispiiri
Kaupungit:  Alytus • Simnas • Daugai • Druskininkai • Lazdijai • Veisiejai • Varėna
Kauppalat:  Butrimonys • Alovė • Leipalingis • Viečiūnai • Seirijai • Šeštokai • Kapčiamiestis • Krosna • Merkinė
Kylät:  Miklusėnai • Punia • Luksnėnai • Venciūnai • Daugai • Ūdrija • Neravai • Gailiūnai • Švendubrė • Ricieliai • Jovaišiai • Grūtas • Jaskonys • Kailiniai • Lazdijai • Teizai • Verstaminai • Matuizos • Senoji Varėna • Marcinkonys • Perloja • Naujieji Valkininkai • Žilinai • Kriviliai • Vydeniai
Patrick Holland

| Patrick Holland |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. tammikuuta 1992 (ikä 32) Lethbridge, AB, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  184 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  ei joukkuetta
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–
Aik. seurat:  Hamilton Bulldogs (AHL) Montréal Canadiens (NHL) St. John's IceCaps (AHL) Ontario Reign (ECHL) HPK (SML)
NHL-varaus:  193. varaus, 2010 Calgary Flames
Patrick Evan Holland (7. tammikuuta 1992 Lethbridge, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta osaa pelata myös keskellä. Hollandin vahvuuksiin kuuluu nopeus, kädet, hyökkäyspään taidot, laukaus ja monipuolisuus. Hänellä on kuitenkin kehitettävää voimassa ja puolustamisessa.
Ura

Holland loi junioriuransa kotikaupungissaan Lethbridgessa. WHL-joukkue Tri-City Americans varasi hänet 125. pelaajana vuonna 2007. Holland pelasi kauden 2008–2009 pääosin AMHL-juniorisarjaa Lethbridge Y's Men Titansissa, mutta debytoi kauden aikana myös Americansissa. Varsinaisella WHL:n tulokaskaudellaan 2009–2010 hän teki 59 runkosarjaottelussa tehot 16+20=36 sekä 22 playoff-ottelussa tehot 3+7=10. Holland eteni Americansin kanssa aina WHL:n finaaleihin saakka, mutta Ed Chynoweth Cupin vei kuitenkin Calgary Hitmen otteluvoitoin 4-1.
Calgary Flames varasi Hollandin seitsemännellä kierroksella 193. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2010. Kaudella 2010–2011 hän teki WHL:n runkosarjassa 62 tehopistettä. Kaudella 2011–2012 Holland voitti koko liigan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä kuudenneksi tehoilla 25+84=109. Hän oli Americansin kolmanneksi paras pistemies. Holland valittiin kauden päätteeksi WHL:n läntisen konferenssin toiseen tähdistökentälliseen. Tammikuussa 2012 Calgary Flames kauppasi hänet, Rene Bourquen ja kesän 2013 toisen kierroksen varausvuoron Montréal Canadiensiin. Tilalle Calgary sai Mike Cammallerin, Karri Rämön pelaajaoikeuden sekä kesän 2012 viidennen kierroksen varausvuoron.
Maaliskuussa 2012 Holland teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Montréal Canadiensin kanssa. Hän aloitti kauden 2012–2013 WHL:ssä Americansin paidassa, mutta nostettiin vain kahden siellä pelatun ottelun jälkeen AHL-joukkue Hamilton Bulldogsin vahvuuteen. Hollandin tulokaskausi toi siellä 69 runkosarjaottelussa tehot 10+18=28, joilla hän jakoi joukkueen sisäisen maalipörssin toisen sijan neljän muun pelaajan kanssa ja sijoittui sisäisessä pistepörssissä neljänneksi. Syksyn 2013 harjoitusleirin päätteeksi Holland lähetettiin taas Bulldogsiin, mutta hänet nostettiin pian kauden alkamisen jälkeen Canadiensin NHL-joukkueen vahvuuteen kauden yhdeksänteen otteluun 22. lokakuuta 2013 Edmonton Oilersia vastaan. Holland sai ottelussa jääaikaa 6.26 minuuttia. Hän pelasi viisi NHL-ottelua ilman tehopisteitä, kunnes Holland lähetettiin lokakuun lopulla takaisin Bulldogsiin, josta häntä ei kauden 2013–2014 aikana nostettu enää Canadiensiin.
Kauden 2014–2015 kynnyksellä, lokakuussa 2014 Canadiens kauppasi Hollandin ja Peter Budaj'n Winnipeg Jetsiin vaihdossa Eric Tangradiin. Hän aloitti kautensa farmijoukkue St. John's IceCapsissa, jossa Holland pelasi seitsemän ottelua, kunnes hän loukkaantui. Kuntouduttuaan IceCaps lähetetti Hollandin ECHL-joukkue Ontario Reigniin tammikuussa 2015. Neljän ottelun jälkeen hän palasi taas loppukaudeksi IceCapsin vahvuuteen.
Holland siirtyi kaudeksi 2015–2016 vuoden mittaisella ja lokakuun 2015 loppuun asti kestäneellä sopimuksella SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhon riveihin. Hän jäi marraskuussa kuitenkin ilman jatkosopimusta.
Omrin kuningashuone

Israel laajimmillaan Omrin kuningashuoneen aikaan
Omrin kuningashuone on arkeologisen käsityksen mukaan Israelin ensimmäinen kultakausi. Kuningashuoneelle aukesi mahdollisuus nousta suurvallaksi sen jälkeen, kun Egyptin faarao Shesonq I (mahdollinen Raamatun Siisak) oli hyökännyt Kanaanin maahan. Omrin kuningashuoneen aikaan Israelista tuli ensimmäistä kertaa täysin kehittynyt yhteiskunta, jolla oli monimutkainen hallinto, joka kykeni mittaviin rakennusprojekteihin ja joka ylläpiti pysyvää armeija.
Omri (884–873)

Omrin kuningashuoneeseen kuului neljä hallitsijaa. Kuningashuoneen ensimmäinen kuningas, Omri (hallitsi 884–873), levitti valtakuntaa sekä pohjoiseen että itään, Moabiin. Laajentumisen vuoksi valtakuntaan kuului muun muassa kanaanilaisia ja moabilaisia, jotka eivät palvoneet Jahvea. Valtakunnan mahdin edellytys oli monikulttuurisuuden hyväksyminen ja niinpä sen alueella palvottiin monia pakanallisia jumalia. Tämä heijastuu Raamatussa, joka selittää Israelin kuningaskunnan vaikeudet Jumalan rangaistuksena.
Omri valitsi pääkaupungikseen Samarian ja pani alkuun sen massiivisen rakentamisen. Kuningashuoneen aikana varustettiin myös Megiddo ja Jisreel muureilla. Näiden kaupunkien mahtavuus on siis perua Omrin kuningashuoneen ajoilta eikä kuningas Salomon ajoilta, kuten Raamatussa kerrotaan.
Samaria oli valtakunnan israelilaisten keskus. Kanaanilaisten keskus taas oli Jisreel.
Ahab (873–852)

Omrin seuraaja oli hänen poikansa Ahab, joka hallitsi 873–852 Ahab on ensimmäinen Israelin kuningas, jonka historiallisuus Raamatun ulkopuolella on varma.
Raamattu kertoo Ahabin vihoittaneen Jumalaa enemmän kuin yksikään aiempi Israelin kuningas. Hän muun muassa rakensi Baalille pyhäkön Samariaan ja hänen vaimonsa Isebel surmautti suuren joukon Herran profeettoja. Ahabin aikana Israel kärsi kuivuudesta ja nälänhädästä, jotka päättyivät profeetta Elian kukistettua Baalin profeetat Karmel-vuorella.
Raamattu kertoo Jumalan antaneen Ahabin saavuttaa kaksi suurta voittoa sotajoukoiltaan ylivoimaisista syyrialaisista osoittaakseen Ahabille olevansa Herra. Ahab ei kuitenkaan totellut Jumalan käskyä surmata kuningas Ben-Hadad, jolloin profeetta ilmoitti Ahabin kuolevan Ben-Hadadin sijaan. Tämän jälkeen Ahab sai palatsinsa vieressä olleen viinitarhan omistukseensa Isebelin juoniteltua tarhan omistajan hengiltä. Kun Elia ilmoitti Jumalan hävittävän rangaistuksena Ahabin miespuoliset jälkeläiset, tämä katui syvästi, ja Jumala ilmoitti siirtävänsä rangaistuksen seuraavalle sukupolvelle.
Ahab kuoli taistellessaan Juudan kuninkaan Josafatin kanssa syyrialaisia vastaan. Ahab oli naamioitunut ettei häntä tunnettaisi, mutta sai osuman nuolesta, eikä pystynyt haavoittuneena lähtemään pois kiivaiden taisteluiden keskeltä.
Ahabin avioliitto foinikialaisen prinsessan Isebelin kanssa ja vieraiden jumalien palvominen sopii hyvin yhteen Israelin kuningaskunnan monikulttuurisen luonteen kanssa. Iisebeliä pidetään vallanhimoisen ja irstaan naisen perikuvana.
Ahabin ajalta on olemassa Omrin kuningashuoneen vallasta kertova assyrialainen teksti. Assyrian kuningas Salmanassar III lähti vuonna 853 länteen, jossa hän kohtasi pienempien syyrialaisten kuningaskuntien, foinikialaisten ja israelilaisten yhteisen rintaman (katso Qarqarin taistelu). Tähän rintamaan kuului myös kuningas Ahab, jota Shalmaneserin teksti piti vastustajista voimakkaimpana. Damaskoksen kuninkaan Ben-Hadad II:n mukaan Ahab oli yksinään vaarallisempi kuin suuri sotajoukko.[lähde? ]
Ahab (873–852) > Ahab Koraanissa?

On ehdotettu, että Niiniköyden suurassa (111) esiintyvä Abu Lahab olisi Kuningasten kirjan Ahab. Suurassa mainitaan myös Ahabin syntinen vaimo, joka siten olisi Isebel.
Ahasja (852–851)

Ahasja, Ahabin poika ja Juudan kuningattaren Ataljan veli, on Omrin kuningashuoneen huonoiten tunnettu kuningas. Hän hallitsi vain kaksi vuotta (852–851). Raamatun mukaan hän makasi sairaana pudottuaan yläsalinsa ristikon läpi.
Matkaan lähetetyt miehet palasivat ja kertoivat kuninkaalle:
Joram (851–842)

Ahasjan seuraaja oli Ahabin toinen poika Joram, joka hallitsi vuosina 851–841. Hän oli Omrin kuningashuoneen viimeinen hallitsija.
Raamatun mukaan Joram, Juudean kuningas Josafat ja Edomin kuningas kävivät yhdessä voittoisan sodan Moabia vastaan.
Tel Danin pilarikirjoitukset vahvistavat Raamatun kertomuksen Joramin tappiosta Aram-Damaskon kuningasta, Hasaelia, vastaan. Hasael lienee tuhonnut monia Israelin pohjoisia kaupunkeja mukaan lukien Megiddo ja Jisreel.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Simri | Israelin kuningas | Seuraaja: Jeehu |
Aiheesta muualla

/Ahab Ahab uudessa raamatunkäännöksessä (1992)
/Ahasja Ahasja uudessa raamatunkäännöksessä (1992)
Tampellan juhlatalo

| Tampellan juhlatalo |
| --- | --- |
 Komediateatterin rakennus Lapintie 3:ssa
Osoite:  Lapintie 3
Sijainti:  Tampella, Tampere
Koordinaatit:  61.503003841°N, 23.765150385°E
Valmistumisvuosi:  1897
Suunnittelija:  Georg Schreck
Rakennuttaja:  Tampella Oy
Omistaja:  Raipian Kiinteistöt Oy
Haltija:  Tampereen Komediateatteri
Käyttäjä:  Tampereen Komediateatteri
Tyylisuunta:  uusrenessanssi
Runkorakenne:  tiili
Julkisivumateriaali:  tiili
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tampellan juhlatalo sijaitsee Tampereella Tampellan kaupungnosassa Lapintie 3:ssa. Vuonna 1897 valmistuneessa kaksikerroksisessa talossa toimii nykyisin Tampereen Komediateatteri ja talon nimenä on Komediateatterin Juhlatalo.
Juhlatalo rakennettiin alun perin Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Oy:n (Tampella) ja sen henkilökunnan kokousten ja juhlatilaisuuksien pitopaikaksi. Talon rakentamiseen alettiin suunnitella vuodesta 1885 alkaen ja varsinainen rakentaminen tapahtui 1895–1897 sekä virallinen käyttöönotto 1898. Uusrenessanssityylisen talon suunnittelija oli arkkitehti Georg Schreck.
Tampellan juhlatalossa sijaitsi vuoteen 1925 saakka myös tehtaan ruokala ja sen jälkeen sinne muutti tehtaan poliklinikka. Talossa kokoontuivat muun muassa Tampella konepajan ja pellavatehtaan soittokunnat, kaksi urheiluseuraa, Konepajan Tempaus ja Pellavatehtaan Riento sekä raittiusseura Aamurusko, josta sittemmin tuli Tampereen Raittiusseura.
Vuonna 1994 juhlataloon muutti Esko Raipian ja Tapio Parkkisen vuonna 1991 perustama Komediateatteri ja vuonna 1998 juhlatalon omistajaksi tuli Raipian Kiinteistöt Oy. Teatterilla on myös kesäisin käytössä oleva ulkoilmanäyttämö rakennuksen yhteydessä ja vuonna 2009 rakennettiin sisäpihalle kesäteatterin yhteyteen  Paviljonki-ravintola. Teatterin yhteydessä toimii Tampereen Komediateatterin oppilaskoulu (vuodesta 2004 Suomen Teatteriopisto) joka perustettiin vuonna 1995. Syksyllä 2006 valmistui juhlatalon kellarikerrokseen teatterin päänäyttämö jossa on 256 katsojapaikkaa. Juhlatalon tiloissa järjestetään myös kokouksia sekä juhla- ja koulutustilaisuuksia.
Teemu Köngäs

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten hiihtosuunnistus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Rusutsu 2009 | viesti |  |
|  Pronssia | Åsarna 2004 | viesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ivanovo 2006 | viesti |  |
|  Hopeaa | S-chanf 2008 | viesti |  |
Teemu Köngäs (s. 12. kesäkuuta 1976) on suomalainen hiihtosuunnistaja ja maailmanmestari. Hän edustaa Puolangan Ryhtiä.
Åsarnassa Ruotsissa 2004 Köngäs voitti MM-pronssia viestissä joukkuetovereinaan Arto Lilja, Jukka Lanki ja Matti Keskinarkaus. Toistaiseksi ainoa MM-kultansa hän voitti Rusutsussa Japanissa 2009 joukkuetoverinaan Matti Keskinarkaus ja Staffan Tunis. Köngäs on voittanut kahdesti EM-viestihopeaa Ivanovossa 2006 ja S-chanfissa 2008.
Tampa Bay Mutiny

Tampa Bay Mutinyn tunnus
Tampa Bay Mutiny oli Floridan Tampasta kotoisin ollut yhdysvaltalainen jalkapalloseura.
Mutiny pelasi Major League Soccerissa liigan esikoiskaudesta 1996 kauteen 2001, jonka jälkeen se ja toinen floridalaisseura Miami Fusion lopettivat toimintansa liigan päätöksellä. Mutinyn menestyksekkäin kausi oli 1996, jolloin se voitti MLS:n runkosarjan ja ylsi pudotuspeleissä välieriin. Seuran tunnetuimpia pelaajia oli kolumbialainen Carlos Valderrama, joka valittiin kaudella 1996 liigan arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Mutinyn kotistadioneina toimivat Houlihan’s Stadium (1996–1998) ja Raymond James Stadium (1999–2001).
Teemu Kurkela

Kirnu Shanghain maailmannäyttelyssä. Kurkela oli kohteen pääsuunnittelija.
Teemu Tapio Kurkela (s. 5. elokuuta 1966 Ylihärmä) on suomalainen arkkitehti, opettaja ja rakennusalan vaikuttaja. Kurkela on opiskellut Columbian yliopistossa. Hän on Arkkitehtitoimisto JKMM:n perustajia, opettanut Teknillisen korkeakoulun arkkitehtuurin osastolla, ja ollut vaikuttamassa Suomen rakennustaiteen kehitykseen Suomen Arkkitehtiliitossa SAFA:ssa, sekä Arkkitehtitoimistojen liitto ATL ry:ssä.
Kurkela oli Shanghain maailmannäyttelyn 2010 Suomen paviljongin eli Kirnun pääsuunnittelija.
Kurkela oli pääsuunnittelija Kirkkonummen uudelle kirjastolle, joka palkittiin Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnolla vuonna 2021.
Peter Ackroyd

Peter Ackroyd
Peter Ackroyd (s. 5. lokakuuta 1949 Lontoo) on brittiläinen kirjailija, toimittaja ja kirjallisuusarvostelija.
Ackroyd valmistui Cambridgen yliopiston Clare Collegesta ja opiskeli Yalen yliopistossa. Palattuaan Yhdysvalloista hän työskenteli Lontoossa The Spectator -lehden kirjallisuustoimittajana 1973–1977, vastaavana toimittajana ja elokuvakriitikkona 1978–1982. Ackroyd on tehnyt myös radio-ohjelmia ja toiminut The Times -lehden kirjallisuuskriitikkona.
Ackroydin alkutuotanto on runoutta. Hänen esikoiskokoelmansa London Lickpenny ilmestyi 1973 ja toinen kokoelma Country Life 1978. Romaani Chatterton (1987) kertoo runoilija Thomas Chattertonista (1752–1770) ja tämän vuonna 1856 maalatusta muotokuvasta. Romaani oli ehdolla Booker-palkinnon saajaksi.[lähde? ] Ackroyd on kirjoittanut myös kiitettyjä elämäkertoja ja lasten tietokirjoja, Voyages Through Time -sarjan.
Ackroyd on ollut Royal Society of Literaturen jäsen vuodesta 1984 lähtien.
Palkinnot ja tunnustukset

Whitbread-palkinto (paras romaani) 1985 teoksesta Hawksmoor
Suomennetut teokset

Hawksmoor.  (Hawksmoor, 1985)  Suomentanut Anja & Erkki Haglund. Helsinki:  Weilin + Göös, 1987.  ISBN 951-35-3864-8.  Sarja: Weilin + Göösin kirjasto
Chatterton.  (Chatterton, 1987)  Suomentanut Erkki Haglund. Helsinki:  Otava, 1989.  ISBN 951-1-10453-5.  Sarja: Otavan kirjasto 77
T. S. Eliot.  (T. S. Eliot: A Life, 1984)  Suomentanut Anja Haglund. Espoo:  Weilin + Göös, 1989.  ISBN 951-35-3827-3.
Avaruuden valloitus.  (Escape from Earth, 2003)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Helsinki:  Kirjalito, 2004.  ISBN 951-28-3998-9.
Maailman synty.  (The Beginning, 2003)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Helsinki:  Kirjalito, 2004.  ISBN 951-28-3997-0.
Edgar Allan Poe: Lyhyt elämä.  (Poe: A Life Cut Short, 2008)  Suomentanut Helene Bützow. Jyväskylä:  Atena, 2008.  ISBN 978-951-796-534-7.
Tapio Tuominen

| Tapio "Tuuppi" Tuominen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. marraskuuta 1947 (ikä 76) Helsinki
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  jazz, free jazz
Soittimet:  saksofoni
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tapio "Tuuppi" Tuominen (s. 2. marraskuuta 1947, Helsinki) on suomalainen saksofonisti, säveltäjä, soittanut suomalaisten eturivin jazz- ja improvisoidun musiikin kokoonpanoissa sekä saksalaisten
Alexander von Schlippenbachin & Paul Lovenssin ja etelä-afrikkalaisen Louis Moholon kanssa.
Tuuppi Tuominen on soittanut erilaisten nykytanssiryhmien kanssa sekä eri teattereissa, muun muassa Suomen Kansan Teatteri (näytelmä
Pete Q), Ryhmäteatteri, Penniteatteri – Pieni Suomi. Toiminut tuntiopettajana Suomen Teatterikorkeakoulussa, lisäksi filmimusiikki- ja animaatioprojekteissa ym. muusikko-säveltäjänä. Viime vuosina soittanut Länsi-Afrikassa sikäläisten muusikoiden kanssa erilaisissa tilaisuuksissa,
taidenäyttelyissä ja konserteissa.
Levytyksiä

Wasama - Tuominen Trio (1972)
Tapio Tuominen Trio (1975)
Helsinki Kollektiivi (1983)
Viisi vuodenaikaa (1983)
Pentatoninen asteikko

Pentatoninen asteikko on sävelasteikko, jossa on vain viisi säveltä oktaavia kohti toisin kuin länsimaisessa musiikissa yleisimmin käytetyissä diatonisissa duuri- ja molliasteikoissa. Tavallisimmat pentatoniset asteikot voidaan myös käsittää duuri- tai molliasteikon muunnelmiksi, joissa puuttuu kaksi asteikon sävelistä.
Pentatoninen asteikko on musiikissa laajalti käytössä eri puolilla maailmaa. Se esiintyy muun muassa kelttiläisessä musiikissa, unkarilaisessa ja kreikkalaisessa kansanmusiikissa, monissa eurooppalaisissa lastenlauluissa, saamelaisten joiuissa, negrospirituaaleissa, eräissä jazz- ja rock-musiikin muodoissa, länsi- ja pohjoisafrikkalaisessa musiikissa sekä erityisesti itäaasialaisessa kuten kiinalaisessa, korealaisessa, vietnamilaisessa ja japanilaisessa musiikissa. Klassisista länsimaisista säveltäjistä sitä on käyttänyt muun muassa Claude Debussy ja Antonín Dvořák useissa sävellyksissään.
Erilaisia pentatonisia asteikkoja > Hemitoniset ja anhemitoniset asteikot

Erilaiset pentatoniset asteikot voidaan jakaa hemitonisiin ja anhemitonisiin asteikkoihin. Anhemitonisissa asteikoissa eivät asteikon sävelet koskaan ole vain puolisävelaskelen päässä toisistaan, hemitonisissa ovat.
Erilaisia pentatonisia asteikkoja > Pentatoninen duuriasteikko (anhemitoninen)

Laajimmalle levinnyt pentatoninen asteikko anhemitoninen duuriasteikko, jossa neljäs ja seitsemäs sävel eivät esiinny. Se voidaan konstruoida myös kvinttiympyrän avulla lähtien C:stä, jolloin muut sävelet ovat G, D, A ja E. Jos perussävelenä käytetään Fis-säveltä, asteikon muut sävelet ovat Gis, Ais, Cis ja Dis. Viimeksi mainitussa tapauksessa se voidaan pianolla ja muilla kosketinsoittimilla soittaa pelkästään mustia koskettimia käyttämällä.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Tunnettuja duuripentatonisia melodioita ovat esimerkiksi:
Auld Lang Syne, Robert Burnsin laulu, ja sen valssimuunnelma Hyvää yötä
Aamutunnelma Griegin sävellyssarjassa Peer Gynt
Amazing Grace, John Newtonin hymni
Chopinin etydi Ges-duuri, op. 10 n:o 5
Ol’ Man River, amerikkalainen laulu
Erilaisia pentatonisia asteikkoja > Pentatoninen molliasteikko (anhemitoninen)

On olemassa useita asteikkoja, joita voidaan sanoa pentatonisiksi molliasteikoiksi. Niistä yleisin on luonnollisen mollin anhemitoninen muunnelma, josta asteikon toinen ja kuudes sävel puuttuvat. Jos perussävelenä on A, muut sävelet ovat C, D, E ja G. (C:stä lähdettäessä Es, F, G ja B) Jos perussävelenä on Dis, muut sävelet ovat Fis, Gis, Ais ja Cis, ja asteikko voidaan soittaa pelkästään mustia koskettimia käyttämällä. Täten asteikko eroaa duuripentatonisesta vain siinä, että eri sävel katsotaan perussäveleksi.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Mollipentatoninen asteikko esiintyy esimerkiksi kanadalaisessa kansanlaulussa Land of the Silver Birch ja George Gershwinin laulussa Summertime.
Erilaisia pentatonisia asteikkoja > Hemitoniset pentatoniset molliasteikot

Hemitoninen pentatoninen asteikko esiintyy muun muassa länsi- ja pohjoisafrikkalaisessa musiikissa. Eräs sellainen asteikko voidaan käsittää mollin muunnelmaksi, josta neljäs ja seitsemäs sävel puuttuvat ja toinen sävel on alennettu. Jos asteikko alkaa C:stä, muut sävelet ovat siis Des, Es, G ja As. Jos taas A:sta, muut sävelet ovat B, C, E ja F.
Lähinnä japanilaisessa musiikissa esiintyy myös hemitoninen molliasteikko, josta molliasteikosta on jätetty pois neljäs ja seitsemäs sävel. Jos tällöin perussävelenä on A, asteikon muut sävelet ovat H, C, E ja F. Tämä esiintyy esimerkiksi japanilaisessa laulussa Sakura. C:tä perussävelenä käyttäen muiksi säveliksi tulisivat D, Es, G ja As.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jeremy Day-O'Connell: Pentatonicism from the Eighteenth Century to Debussy (University of Rochester Press 2007) – tutkielma pentatonisen asteikon lisääntyvästä käytöstä 1800-luvun länsimaisessa musiikissa, sisältää myös 400 esimerkkiä (Arkistoitu – Internet Archive)
Alternative uses for the pentatonic scale
Video: How to Play Pentatonic Panflute by Brad White
Pentatonisia kitara-asteikkoja (Arkistoitu – Internet Archive)
Pentatonic Minor - Learning The Five Scale Positions for guitar (Arkistoitu – Internet Archive)
Tutkimus pentatonisen asteikon käytöstä eteläisten Appalakkien alueen kansanlauluissa
C major pentatonic scale
A minor pentatonic scale
Tapio Vahteri

Tapio Vahteri (s. 13. maaliskuuta 1953) on entinen suomalainen pesäpalloilija.
Vahteri pelasi Mestaruussarjassa 1974–1979 vuosina (jo 1971 yhden pelin) edustaen koko ajan Kouvolan Pallonlyöjiä. Suomen mestaruuden Vahteri saavutti 1976. Pronssia on tullut kaudella 1977, jolloin joukkue sai myös Cup-mestaruuden ja Vahteri saavutti 8. sija kärkilyöntitilastossa, jota pidettiin virallisesti ensimmäisen kerran.