Keskustelu ja kritiikki Suomen puolustusvoimista
Viestintäkulttuuri

Kansalaisjärjestöjen Ohi on -kampanjan väki keräsi vuonna 2013 nimiä kansalaisaloitteeseen, jossa ehdotetaan asevelvollisuudesta luopumista. Puolustusvoimat lisäsi tiedotustaan asevelvollisuudesta vuoden 2013 kutsuntojen alla, jolloin Ohi on -kampanja oli myös valmistautumassa kannatusäänien keräämiseen kansalaisaloitteeseensa. Muun muassa silloisten sotilasläänien komentajat kirjoittivat lehtien yleisönosastoille asevelvollisuuden eduista. Vaikka kirjoitukset julkaistiin mielipide- ja vierailijapalstoilla, ne eivät komentaja Pertti Laatikaisen mukaan kuitenkaan olleet mielipidekirjoituksia vaan viranomaisen faktaviestintää.
Ohi on -kampanjassa toimineen opettaja Arno Kotron mukaan Puolustusvoimien virallinen uutislehti Ruotuväki sensuroi Kotron asevelvollisuuskriittisiä näkemyksiä.
Puolustusvoimat aloitti vuonna 2016 kampanjan kouluissa tehdäkseen armeijan tutuksi jo yläasteella. Neljä kertaa vuodessa järjestettävien maanpuolustuskurssien Valtakunnallisten maanpuolustuskurssien (MPK) tavoitteena on antaa johtavassa asemassa oleville siviili- ja sotilashenkilöille kokonaisnäkemys Suomen ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta, parantaa yhteiskunnan eri sektoreiden yhteistoimintaa sekä edistää verkostoitumista. Vasemmistoliiton kansanedustajan Eila Tiaisen mielestä maanpuolustuskurssi on "käsittämättömän tehokasta aivopesua". Tiainen on kurssin käytyään sanojensa mukaan ymmärtänyt, miksi Suomessa ollaan niin yhtä mieltä maanpuolustukseen liittyvistä kysymyksistä.
Valtiosihteeri Risto Volasen mielestä armeija ja poliisi ovat karanneet Suomessa hallituksen valvonnasta, ja maanpuolustuskurssit ja muu kokonaismaanpuolustuksen järjestelmä on valjastettu sotilasjohdon markkinointitarkoituksiin.
Michael Halilan mukaan sotilaallisen diskurssin totalisoiva ja normatiivinen luonne näkyy suomalaisissa asevelvollisuutta käsittelevissä julkaisuissa. Halilan mielestä julkaisuja kirjoittavissa selvitysryhmissä mukana toimiva Puolustusvoimien henkilöstö ottaa suvereenin auktoriteettiaseman määritellä todellisuutta, mikä herättää epäilyksiä selvitysryhmien itsenäisestä ja puolueettomasta toiminnasta.
Puolustusvoimista väitöskirjansa kirjoittaneen Mika Aallon mielestä Puolustusvoimat systemaattisesti kiistää kaiken itseensä kohdentuvan kritiikin. Aallon mukaan "organisaatio, joka kohdatessaan kritiikkiä käpertyy siilipuolustukseen, jossa organisaatiojohto ei halua kuulla epämiellyttäviä viestejä eikä henkilökunta sellaisia sille kertoa, on vakavassa kriisissä".
Viestintäoikeuden professori Päivi Korpisaari kummeksui Puolustusvoimien päätöstä kieltää Yleisradiota haastattelemasta varusmiehiä suunnitelmasta, jonka mukaan myös varusmiehiä voitaisiin käyttää sotilaallisen yllätyshyökkäyksen torjuntaan.
Karjalan prikaatin huoltopäällikön mukaan varusmiesten ei tulisi kertoa kasarmien homeongelmista medialle vaan esimiehille. Iltalehden mukaan Puolustusvoimat on vähätellyt varusmiesten huonosta sisäilmasta saamia oireita.
Puolustusvoimat antoi vuonna 2011 henkilöstölleen Facebookin käytöstä ohjeet, jotka koskevat myös varusmiehiä. Samaan aikaan Hämeen Sanomat kertoi, että Puolustusvoimat haluaa lukuoikeuden henkilökuntansa sähköposteihin.