stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korpijärvi (Mäntyharju)

| Korpijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°14′10″N, 27°08′30″E
Järvinumero:  04.143.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  82,81  m 
Rantaviiva:  101,056  km 
Pinta-ala:  31,2192 km2 
Tilavuus:  0,313 km³ 
Keskisyvyys:  10 m 
Suurin syvyys:  41,3 m 
Valuma-alue:  184 km2 
 fiKorpijärvi 
Korpijärvi on järvi Mäntyharjun kaakkoisosassa Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 31,37 km², ja se on Suomen 116. laajin järvi. Vedenpinnan korkeustaso on 83 metriä merenpinnan yläpuolella.
Pohjoiseen suuntautuva Väliniemi jakaa Korpijärven läntiseksi Valtolanseläksi ja itäiseksi Halmeniemenseläksi. Selkiä yhdistää kapea Tommolansalmi, jonka valtatie 15 ylittää. Halmeniemenselkä ja Valtolanselän pohjoispuoli ovat lähes saarettomia avoimia vesialueita, mutta Valtolanselän eteläosassa on paljon pieniä saaria. Korpijärvi laskee itäisimmästä lahdestaan lähtevän vesireitin kautta Kuolimoon ja edelleen Saimaaseen. Korpijärveä rajaa etelässä sisempi Salpausselkä. Valtolanselän länsi- ja lounaisrannoilla sijaitsevat Valtolan kylä ja Käävänkylä. Halmeniemenselän koillisrannalla sijaitsee Halmeniemen kylä.
Korpijärven saariluku on 90. Saarista kahdeksan on yli hehtaarin laajuisia, suurimmat saaret ovat Ilkonsaari Käävänselällä ja Korpisaari Halmeniemenselällä. Alle aarin laajuisia luotoja on 20.
Neljä neliökilometriä Korpijärvestä on vähintään 20 metriä syvä ja 1,4 neliökilometriä vähintään 30 metriä syvä. Syvimmät kohdat sijaitsevat Halmeniemenselän itäisellä puoliskolla. Sekä Halmeniemenselän että Valtolanselän pohjanmuodot kumpuilevat, joten syvänteet ja matalikot ovat paikka paikoin varsin lähellä toisiaan.
Korpijärven keskisyvyys on 10,04 metriä. Vesitilavuus on 313 422 000 kuutiometriä.
Vesistösuhteet

Korpijärvi (04.143.1.001) kuuluu Korpijärven alueeseen (04.143), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen on Suur-Saimaan alue (04.1). Korpijärven alueeseen kuuluu 35 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Korpijärvi on niistä laajin.
Kummanam Rajasekharan

| Kummanam Rajasekharan |
| --- | --- |

Mizoramin kuvernööri
 29. toukokuuta 2018 – 8. maaliskuuta 2019  
Edeltäjä:  Nirbhay Sharma
Seuraaja:  Jagdish Mukhi
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. joulukuuta 1952 (ikä 71) Kummanam, Intia
Tiedot
Puolue:  Intian kansanpuolue
Kummanam Rajasekharan (s. 23. joulukuuta 1952) on intialainen poliitikko, joka toimi Mizoramin kuvernöörinä vuosina 2018–2019. Ennen kuvernöörin virkaansa hän toimi Intian kansanpuolueen (BJP) Keralan osavaltionyksikön johtajana 2015–2018.
Rajasekharan syntyi Kummanamin kylässä, nykyisen Keralan Kottayamin piirikunnassa, ylhäiskastiseen sukuun. Hän kouluttautui toimittajaksi ja päätyi töihin katoliselle päivittäislehti Deepikalle vuonna 1974. Kahden vuoden kuluttua hän siirtyi muihin työtehtäviin Food Corporation of Indialle, kunnes hän lopetti työnsä vuonna 1987 ryhtyäkseen hindunationalistisen vapaaehtoisjärjestö Rashtriya Swayamsevak Sanghin (RSS) täyspäiväiseksi työntekijäksi (pracharak). RSS:n lisäksi hän vaikutti muissa hindujärjestöissä kuten Vishva Hindu Parishadissa (VHP), jossa hän pääsi johtamaan järjestön toimintaa Kottayamin piirikunnassa 1979. VHP:n sisällä hän saavutti paikan Keralasta vastaavana sihteerinä. Rajasekharan toimi myös useiden hindujärjestöjen vuonna 1992 perustaman Hindu Aikya Vedi -kattojärjestön pääsihteerinä.
Keralan osavaltiovaaleihin 1987 Rajasekharan osallistui Hindu Munnani -järjestön tuella. Hän jäi vaaleissa toiseksi eikä tullut valituksi osavaltioparlamenttiin. Vuonna 2015 Intian kansanpuolue valitsi hänet johtamaan Keralan yksikköään V. Muraleedharanin seuraajaksi. Hänen valintansa otettiin puolueen jäsenistön keskuudessa yllätyksenä. Rajasekharan sai valintaansa tukea VHP:lta ja hänen kilpailijansa R. Balashankar RSS:ltä. Vuoden sisällä hänen toimintansa Keralan BJP-johtajana sai osakseen kritiikkiä korkeammalta puoluejohdolta, joka halusi hänen ottavan kovemman poliittisen linjan ja uskovan enemmän velvollisuuksia alaisilleen. Vuonna 2018 hänet valittiin Mizoramin kuvernööriksi, minkä hänen kriitikkonsa näkivät merkkinä puoluejohdon tyytymättömyyden ilmauksena Rajasekharan johtamistavalle. Hän luopui kuvernöörin tehtävistä seuraavana vuonna osallistuakseen parlamenttivaaleihin, jossa hän kohtasi kongressipuolueen Shashi Tharoorin Thiruvananthapuramin vaalipiirissä. Vaalit päättyivät Rajasekharanin tappioon.
Kuusenkerkkä

Kuusenkerkkiä
Kuusenkerkkä eli kerkkä on kuusen nuori verso. Nuoret versot ovat vaaleampia ja pehmeämpiä kuin vanhat neulaset, ja niitä voi syödä. Kasvettuaan kerkät saavat tummanvihreän värin ja menettävät taipuisuutensa.
Kuusenkerkkää voidaan käyttää muun muassa mausteena, siitä voi valmistaa esimerkiksi yskänlääkettä ja teenkaltaista juomaa tai sitä voi lisätä sellaisenaan tai pakastettuna jälkiruokiin, erilaisiin juomiin, kuten smoothieen. Kuusenkerkästä valmistetaan esimerkiksi jauhetta, siirappia ja alkoholitonta kuohujuomaa.
Kuusenkerkkiä on perinteisesti käytetty lisäämään virtsaneritystä, hoitamaan kihtiä, reumaa, keripukkia, sappivaivoja ja vatsavaivoja, kuten liikahappoisuutta. Kuusenkerkkä sisältää antibakteerisia eteerisiä öljyjä, joiden väitetään vähentävän kehon tulehdustilaa ja edistävän liman, hien ja sapen eritystä. Kuusenkerkässä on runsaasti C-vitamiinia ja antioksidantteja.
Kerkkien kerääminen vaatii maanomistajan luvan. Sen paras keruuaika Suomessa on sijainnista riippuen touko–kesäkuu. Kuusenkerkkien keruun vaikutukset puihin ovat vähäisiä. Suomessa kerättiin 2020-luvun taitteessa yli 10 000 kg kerkkää vuosittain, ja kysyntä oli kasvussa. Kerääjälle maksettiin 5–8 euroa kilolta, ja kokenut kerääjä voi kerätä useamman kilon tunnissa.
Aiheesta muualla

Tietoa kuusenkerkän käytöstä ja linkkejä tutkimuksiin
Kotikulmilla

| Kotikulmilla> Hjem |
| --- | --- |
Tyyli:  Draama
Kestoaika:  45 min
Pääosissa:  Jannike Kruse, Kaia Varjord, Heidi Ruud Ellingsen
Alkuperämaa:  Norja
Alkuperäiskieli:  norja
Verkko:  NRK1, Yle Fem
Esitetty:  28. lokakuuta 2012 – jatkuu
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuottaja(t):  Pål O. Nissen
Ohjaaja(t):  Ove Raymond Gyldenås,  Atle Knudsen,  Stine Buer,  Simen Alsvik,  Arild Andresen
Käsikirjoittaja(t):  Birgitte Bratseth, Terje Solli, Maja Lunde, Margrete Kåset
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Kotikulmilla (norj. Hjem) on norjalainen television draamasarja. Sarja on Norjan yleisradioyhtiön NRK:n tuotantoa (NRK Drama). Sarjan ensiesitys oli NRK1-kanavalla 28. lokakuuta 2012. Sarjaa on tehty kaksi kahdeksan jakson tuotantokautta. Sarjan toinen tuotantokausi käynnistyy NRK1-kanavalla 24. helmikuuta 2013.
Suomessa Yle Fem on esittänyt ensimmäistä tuotantokautta tammikuusta 2013 lähtien. Yle Fem esitti ensimmäisen tuotantokauden viimeisen jakson 11. maaliskuuta 2013. Toinen tuotantokausi käynnistyy Yle Femillä syksyllä 2013.
Sarja seuraa kolmen sisarpuolen elämää pienessä norjalaisessa maalaiskunnassa. Annika-tyttären elämä muuttuu, kun hänen sairasvuoteella makaava countrytähti-isänsä paljastaa, että hänellä on kaksi muutakin tytärtä. Samassa kunnassa asuvat sisarpuolet eivät ole tienneet olevansa sukua. Annika on kotiäiti, Trine hiihdon maailmanmestari ja Oda on tehnyt maalaistalon töitä. Sisarpuolia esittävät Jannike Kruse, Kaia Varjord ja Heidi Ruud Ellingsen.
Sarja on kuvattu Øvre Eikerin kunnan Vestfossenin kylässä.
Aiheesta muualla

Yle.fi: Kotikulmilla (Arkistoitu – Internet Archive) – lähetystiedot ja jaksokuvaus
Kuwaitin dinaari

| Kuwaitin dinaari |
| --- | --- |

ISO 4217 -koodi:  KWD
Keskuspankki:  Kuwaitin keskuspankki
Esitelty:  1961
Symboli:  د.ك, KD
Käyttäjät:  Kuwait
Inflaatio:  4,70%
Jaettava yksikkö:  fils
Kuwaitin dinaari (KWD) on Kuwaitin rahayksikkö, joka on ollut käytössä vuodesta 1961 lähtien. Kuwaitin dinaari jakaantuu 1000 filsiin.
| Tämänhetkiset KWD-vaihtokurssit |
| --- | --- |
XE.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
OANDA.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kuwaiti dinar
Kirjallisuusvuosi 1917

Kirjallisuusvuosi 1917 käsittelee vuoden 1917 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Ranskalainen Pierre Louÿs kirjoitti eroottisen teoksen Manuel de civilité pour les petites filles à l'usage des maisons d'éducation. Se parodioi Belle époquen ajalle tyypillisiä ankaran opettavaisia käsikirjoja. Teos voitiin julkaista vasta tekijän kuoleman jälkeen vuonna 1926.
Julkaisuja

Konrad Lehtimäki – Ylös helvetistä
Juan Ramón Jiménez – Platero y yo (suom. Harmo ja minä, 1957)
Arvi Järventaus – Synnin mitta
Eino Leino – Alla kasvon kaikkivallan. Mystillinen trilogia. Erään aikansa lapsen ajatuksia, tunnustuksia ja kaukonäkyjä
Eino Leino – Karjalan kuningas
Eino Leino – Leirivalkeat
Jack London – Jeri
Jack London – Jerin veli
Ilmari Kianto – Avioliitto: tarina tuhansien joukosta
Ilmari Kianto – Vienan kansan kohtalo: heimoromaani
L.M. Montgomery – Anna omassa kodissaan
Frans Emil Sillanpää – Ihmislapsia elämän saatossa
Palkintoja

Karl Adolph Gjellerup
Henrik Pontoppidan
Kustaa Kankaanpää

Kustaa Kankaanpää on fiktiivinen torppari ja punakaartilainen Väinö Linnan kirjasarjassa Täällä Pohjantähden alla.
Kankaanpää on toisen Pentinkulman talon, Kylä-Pentin, torppa.
Kankaanpään perheeseen kuuluu vanhempien lisäksi kaksi  poikaa, Elias ja Antero. Näistä Elias on vastuuttomampi luonne, ja hänestä tuleekin kyläjuoppo, pirtutrokari ja kulkukauppias. Antero on hiljaisempi ja hiukan nahjusmainen luonne, joskin torpanlunastuspaperit tehdään lopulta hänelle kun Eliasta ei voida ajatellakaan.
Kustaa vilahtelee tarinan alkuosassa siellä täällä. Hän on hyvä työmies ja Otto Kivivuori käyttääkin häntä mielellään työmaillaan, esimerkiksi työväentaloa rakentamassa.  Suvaitsevainen Kylä-Pentin isäntä, joka vuokrasi talolle tontin, sallii asian koska Kankaanpää hoitaa vuokratyönsä kunnolla.
Kustaa ja Elias liittyvät punakaartiin sisällissodan alkaessa ja joutuvat molemmat vangeiksi. Elias selviää nokkeluudellaan vaikeasta vankeusajastaan. Kustaa välttyy kuolemantuomiolta, vaikka on kuulunutkin punakaartin esikuntaan, mutta kuolee myöhemmin nälkään vankileirillä Tampereella.
Kustaa Jalkanen

Kustaa Jalkanen.
Kustaa Jalkanen (17. toukokuuta 1862 Rautalampi – 23. huhtikuuta 1921 Viitasaari) oli suomalainen maanviljelijä ja poliitikko.
Jalkanen osallistui Suomen suuriruhtinaskunnan säätyvaltiopäiville talonpoikaissäädyssä Viitasaaren tuomiokunnan edustajana 1904–1905. Myöhemmin, helmikuusta 1911 helmikuuhun 1914, hän toimi Nuorsuomalaisen Puolueen kansanedustajana. Hänet valittiin eduskuntaan eduskuntavaaleissa 1911 Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä. Hän oli eduskunnan sivistysvaliokunnan jäsen.
Jalkasen vanhemmat olivat talollinen Adam Jalkanen ja Maria Markkanen. Hän oli itsekin varsinaiselta ammatiltaan maanviljelijä. Hän viljeli maata ja piti kauppaliikettä Viitasaarella. Vuosina 1890–1915 hän toimi myös Viitasaaren kunnallislautakunnan esimiehenä.
Jalkasen puoliso oli Aurora Kemppainen, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1895. Kustaa Jalkanen kuoli 58-vuotiaana huhtikuussa 1921.
Kilaånin vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Kilaån Svanvikenin kohdalla
Kilaånin vesistö (ruots. Kilaåns avrinningsområde, vesistöaluetunnus 66) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Kilaånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 432 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma

Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Kilaån, jonka pituus on 63 kilometriä. Joki laskee Itämereen noin 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue

Vesistö jää kahden suuren päävesistön Norrströmin vesistön (tunnus 61) ja Motalanvirran vesistön (tunnus 67) väliseen taskuun, jossa on neljä pienempää päävesistöä. Kilaånin vesistö on niistä pienin ja se jääkin Nyköpingsånin vesistön (tunnus 65) ja rannikolla mereen laskevien ojien ja purojen pienten valuma-alueiden väliin. Yhteistä vedenjakajaa päävesistön kanssa on vain pohjoispuolella sijaitsevan Nyköpingsånin vesistön kanssa.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (30,4 %), turve (8,7 %), kalliomaa (23,0 %), hiekka ja sora (7,2 %), multamaa (10,2 %), savimaa (14,6 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,9 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (68,9 %), soita ja kosteikkoja (2,3 %), viljelymaita (17,1 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (2,4 %) sekä joutomaita (5,3 %). Näiden lisäksi on 4,0 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Kilaånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 3,35 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 19 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,33 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 3,1 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 12 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 16,1 m³/s on mitattu huhtikuussa 1985 ja pienin 0,1 m³/s monenakin kuukautena useina vuosina. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulvan huippu ajoittuisi huhtikuulle ja kesäisin olisi vähäsateista.
Vesivoima

Vesistössä on yksi vesivoimalaitos Kilån, joka tuottaa sähköä 0,2 megawattin teholla noin 0,3 gigawattituntia vuodessa.
Käännös suomeksi
Kustaa II Aadolfin patsas

Kustaa II Aadolfin patsas sijaitsee puistikossa Akatemiatalon edustalla.
Kustaa II Aadolfin patsas on Turussa Akatemiatalon edustalla sijaitseva Kustaa II Aadolfin näköispatsas. Patsas pystytettiin Kustaa II Aadolfin perustaman ja Akatemiatalossa toimivan Turun hovioikeuden aloitteesta vuonna 1992. Patsaan mallina on ollut ruotsalaisen kuvanveistäjän Bengt Erland Fogelbergin tekemä Kustaa II Aadolfin patsas Göteborgissa. Göteborgin patsas paljastettiin vuonna 1854.
Turun patsaassa kuninkaan asento ja yleisvaikutelma ovat samanlaiset kuin Göteborgin patsaassa. Patsaissa on kuitenkin useita eroja. Turun patsaasta puuttuvat kuninkaan vyöllä riippuva miekka ja kuninkaan oikeaan jalkaan nojaava vaakunakilpi. Turun patsaassa kuninkaan oikeassa kädessä on asiakirjakäärö, joka puuttuu Göteborgin patsaasta. Turun patsaasta puuttuu kuninkaan vasemman käsivarren peittävä viitan laskos, ja monet kuninkaan vaatetuksen koristeet on esitetty yksinkertaisemmin. Turun patsas on myös huomattavasti pienempi kuin Göteborgin patsas.
Alkuperäinen Fogelbergin Kustaa II Aadolfin patsas Göteborgissa.
Kustaa II Aadolfin patsas Turussa, ilman miekkaa ja vaakunakilpeä.
Kókkini Ráchi

| --- | --- |
Sijainti:  Kefaloniá, Jooniansaaret, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 079 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kókkini Ráchi (kreik. Κόκκινη Ράχη) eli Kastrí (Καστρί) on vuori Kefalonián saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 079 metriä. Vuori sijaitsee saaren itärannikolla pohjoiskoilliseen saaren korkeimmasta kohdasta Aínos-vuoresta, noin kahdeksan kilometriä kaakkoon Sámin kylästä ja noin seitsemän kilometriä luoteeseen Póroksen kylästä.
Kókkala

| Kókkala Κόκκαλα |
| --- | --- |
Valtiot:  Kreikka
Paikkakunta:  Áktio-Vónitsa, Aitolia-Akarnania, Länsi-Kreikka
Koordinaatit:  38°55′45″N, 20°45′39″E
Mittaustietoja
Pinta-ala:  0,245 km²
Keskisyvyys:  1,2 m
Suurin syvyys:  1,5 m
 fiKókkala 
Kókkala tai Kokkála (kreik. Λίμνη Κόκκαλα/Κοκκάλα, Límni Kókkala/Kokkála) eli Kokkálan laguuni (Λιμνοθάλασσα Κοκκάλα) on laguunimainen järvi läntisessä Keski-Kreikassa. Se sijaitsee Áktion niemellä Áktio-Vónitsan kunnassa Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella lähellä Joonianmeren rantaa. Järven pinta-ala on 0,245 neliökilometriä ja ympärysmitta noin 2,7 kilometriä. Heti järven eteläpuolella sijaitsee Áktion lentoasema.
Korkeanalanen

| Korkeanalanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°32′27″N, 25°45′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Mynnilänalaseen 
Järvinumero:  14.228.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,5 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  560 m  
Rantaviiva:  3,288 km  
Pinta-ala:  24,773 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorkeanalanen 
Korkeanalanen  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Tikkalan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 25 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Pianakkaojan valuma-alueeseen (14.228) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy.
Kuusenkäpykääriäinen

| Kuusenkäpykääriäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Kääriäismäiset Tortricoidea
Heimo::  Kääriäiset Tortricidae
Alaheimo::  Kirjokääriäiset Olethreutinae
Suku::  Cydia
Laji::  strobilella 
Kaksiosainen nimi
 Cydia strobilella  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Kuusenkäpykääriäinen Wikispeciesissä   Kuusenkäpykääriäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuusenkäpykääriäinen (Cydia strobilella) on pieni perhoslaji, jonka toukat aiheuttavat  vahinkoa kuusille (Picea). Aikuinen kuusenkäpykääriäinen on etusiivistään harmaanruskea ja siinä on hopeanhohtoisia poikkiraitoja ja kellertävistä suomuista koostuvia raitoja. Takasiivet ovat väriltään ruskeat. Siipien reunan ripset ovat hopeanharmaat. Lajin aikuisen yksilön siipien kärkiväli on 10–13 mm. Kuusenkäpykääriäisen toukat ovat kermanvalkoisia ja niiden pää on ruskea.
Suomessa kuusenkäpykääriäinen on levinnyt laajasti koko valtakuntaan ja esiintyy vakiintuneena ja yleisenä lajina. Laajemmin lajia tavataan lähinnä Euroopan alueella. Lajia tavataan kuusimetsissä ja kuusipuuvaltaisissa puistoissa. Aikuinen kuusenkäpykääriäinen munii kuusenkäpyyn ja toukka kehittyy kävyn sisällä, johon se kaivaa tunnelin ja syö kehittyvät siemenet.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kuusenkäpykääriäinen (Cydia strobilella)
Suomen perhoset: Kuusenkäpykääriäinen
iNaturalist: Kuusenkäpykääriäinen (Cydia strobilella)
UniProt: Taxonomy - Cydia strobilella (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Cydia strobilella, the Spruce cone moth (englanniksi)
Kuudes aisti (täsmennyssivu)

Kuudes aisti voi tarkoittaa seuraavaa:
Kuudes aisti, ihmisen kuudentena perusaistina pidetty havainnointimenetelmä
Kuudes aisti, elokuva
Kuudes aisti, television visailuohjelma
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuudes aisti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kone-Hankkija

Kone-Hankkija oli Keskusosuusliike Hankkijan tulosyksikkö, joka harjoitti traktoreiden, puimureiden, traktoreiden työkoneiden sekä lypsykoneiden ja kuivureiden kauppaa. Teknillinen Hankkija puolestaan vastasi meijereiden urakoimisesta sekä suurista rakennusurakoiden kiinteistötekniikan asennuksista.
Lypsykoneet

Alfa Laval
Puimakoneet

ESA, 1924-1950-luku, Maanviljelyskonetehdas Oy
Leikkuupuimurit

Massey-Harris 1950, Suomen ensimmäinen itse kulkeva leikkuupuimuri
Massey-Ferguson
Oliver 1937 hinattava puintimoottorilla varustettu
Traktorit

All Work 1917 (moottorivetäjä)
Porsche
Massey-Harris 1950-1956
Massey-Ferguson
Oliver 1937-1954 (sotien aikana maahantuonti keskeytynyttä)
Valmet
Volvo BM Valmet
Zetor 1951-1961 (myöhemmin Konekesko)
Kummatukkainen tyttö

| Kummatukkainen tyttö ja muita kertomuksia> Girl with Curious Hair, Oblivion |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  David Foster Wallace
Suomennos
Kansitaiteilija:  Ilkka Kärkkäinen
Kustantaja:  Siltala
Julkaistu:  2016, 2. p. 2019
Ulkoasu:  sid.
ISBN:  978-952-234-355-0 2. p. 978-952-234-588-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kummatukkainen tyttö: ja muita kertomuksia on valikoima novelleja David Foster Wallacen kokoelmista Girl with Curious Hair (1989) ja Oblivion (2004). Novellit on suomentanut Juhani Lindholm, ja kokoelman on julkaissut vuonna 2016 Siltala.
Kokoelma Girl with a Curious Hair joutui vastoinkäymisiin juridisten ongelmien vuoksi, eikä Viking suostunut julkaisemaan sitä. Sen jälkeen kun Wallacen kustannustoimittaja Gerry Howard siirtyi Nortonille, julkaisuoikeudet siirtyivät sinne, ja Nortonin mukaan sen julkaisussa ei olisi ongelmia, jos siihen tehtävisiin pieniä muutoksia. Kirja julkaistiin elokuussa 1989. Nortonin luettelon mukaan se edustaa ”postmodernismin ensimmäistä satoa”. Arviot kirjasta jäivät vähiin, ja hiljaisuus masensi Wallacen. Jonathan Franzenilta Wallace sai henkilökohtaisesti arvion, että hän oli kirjoittanut hienon kirjan puolikkaan. Franzen oli pitänyt novellista ”Here and There”, mutta ei ”Westwardista” (jotka kumpikaan eivät sisälly suomennokseen), ”Lyndonista”, ”John Billystä” eikä ”Kummatukkaisesta tytöstä”, mikä oli Wallacelle pettymys. Hänen omasta mielestään ”Here and There” -novelli oli ”sentimentaalista ja patsastelevaa pseudo-omaelämäkerrallista paskaa”.
Teokseen sisältyvät novellit

Kaikeksi onneksi myyntipäällikkö oli ensiaputaitoinen (Luckily the Account Representative Knew CPR)
Kummatukkainen tyttö (Girl with Curious Hair)
Lyndon
John Billy
Älä koskaan sano (Say Never)
Kaikki on vihreää (Everything is Green)
Ei sielu ole ahjo (The Soul is Not a Smithy)
Palaneiden lapsien inkarnaatioita (Incarnations of Burned Children)
Tienraivaaja tämäkin (Another Pioneer)
Vanha kunnon neon (Good Old Neon)
Filosofia ja luonnon peili (Philosophy and the Mirror of Nature)
Unohdus (Oblivion)
Kleitoniat

| Kleitoniat |
| --- | --- |
 Claytonia virginica
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Hetekaalikasvit Montiaceae
Suku::  Kleitoniat Claytonia  L.
Katso myös
   Kleitoniat Wikispeciesissä   Kleitoniat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kleitoniat (Claytonia) on kasvisuku hetekaalikasvien heimossa, aiemmin portulakkakasveissa. Sukuun kuuluu 33 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa, Keski-Aasiassa ja Itä-Siperiassa. Joitakin mehevävartisimpia lajeja kasvatetaan salaateiksi. Esimerkiksi kivikkotarhoissa kasvatetaan alaskankleitoniaa (C. sibirica).
Lajeja

Claytonia acutifolia
Claytonia arctica
Claytonia arenicola
Claytonia caroliniana
Claytonia cordifolia
Claytonia exigua
Claytonia gypsophiloides
Claytonia lanceolata
Claytonia megarhiza
Claytonia multiscapa
Claytonia nevadensis
Claytonia ogilviensis
Claytonia palustris
Claytonia parviflora
Claytonia perfoliata – salaattikleitonia eli talviportulakka
Claytonia rosea
Claytonia rubra
Claytonia sarmentosa
Claytonia saxosa
Claytonia scammaniana
Claytonia sibirica – alaskankleitonia
Claytonia tuberosa
Claytonia umbellata
Claytonia virginica
Claytonia washingtoniana
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Claytonia
Suomen Lajitietokeskus: Kleitoniat – Claytonia
ITIS: Claytonia (englanniksi)