stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ultraprosessoitu ruoka
Terveysvaikutukset > Sydän- ja verisuonitaudit

Vuonna 2023 julkaistun meta-analyysissa havaittiin, että eniten valmisruokaa syövillä esiintyy 24 prosenttia enemmän sydänsairauksia ja aivohalvauksia verrattuna niitä vähiten syöviin. Jokainen 10 prosentin lisäys ultraprosessoidun ruoan kulutuksessa lisäsi kuudella prosentilla sydänsairauden riskiä. Vuonna 2024 julkaistussa brittitutkimuksessa havaittiin, että jokainen 10 prosentin lisäys kasviperäisen ultraprosessoidun ruoan kulutuksessa lisäsi kahdellatoista prosentilla sydänkuoleman riskiä.
Vuonna 2020 valmistuneessa italialaistutkimuksessa havaittiin, että niillä, joiden ravinnosta vähintään 15 prosenttia koostui ultraprosessoidusta ruoasta, esiintyi noin 60 prosenttia enemmän sydän- ja verisuonitautikuolleisuutta ja 50 prosenttia enemmän aivojen verenkiertohäiriöistä johtuvaa kuolleisuutta kuin niillä, joiden ravinnosta alle 6,5 prosenttia koostui ultraprosessoidusta ruoasta. Ultraprosessoidun ruoan suuri sokeripitoisuus selitti 36 prosenttia ryhmien välillä havaituista eroista. Ultraprosessoidun ruoan epäedullinen ravinnejakauma ei riitä kuitenkaan yksin selittämään siihen liittyvää sydän- ja verisuonisairauksien riskiä. Esimerkiksi vuonna 2023 julkaistussa australialaistutkimuksessa havaittiin, että eniten ultraprosessoitua ruokaa nauttivilla naisilla esiintyi useammin verenpainetautia silloinkin, kun ruokavaliossa esiintyvän sokerin, suolan, rasvan ja muiden ravinteiden pitoisuudet vakioitiin.
Ultraprosessoitu ruoka sisältää usein teollista transrasvaa, jonka on osoitettu lisäävän merkittävästi sydän- ja verisuonitaudin riskiä . Teolliset transrasvat muodostavat Yhdysvaltojen kansallisen lääketieteellisen akatemian mukaan terveysriskin kaikilla saantitasoilla, minkä vuoksi niiden saanti pitäisi rajoittaa mahdollisimman pieneksi. Paljon kovetettua kasvirasvaa sisältävää pikaruokaa, leivonnaisia ja mikropopkornien kaltaista pikkupurtavaa nauttiva suomalainen saattaa saada jopa 5 grammaa transrasvoja päivässä.
Rajoittamistoimet

EU:ssa tuli vuonna 2021 voimaan asetus, joka rajoittaa kaupoissa myytävien teollisten  elintarvikkeiden sisältämän teollisen transrasvan pitoisuuden 2 prosenttiin.
Oikeusjutut

Yhdysvaltalainen Bryce Martinez haastoi Pepsin, Nestlen, Marsin, Heinzin ja useita muita suuria elintarvikeyrityksiä oikeuteen vuonna 2024. Haaste perustuu väitteeseen, jonka mukaan kyseiset yritykset ovat markkinoineet jo pitkään tietoisesti elintarvikkeita, jotka aiheuttavat lapsissa riippuvuutta ja kroonisia sairauksia sekä pyrkineet harhauttamaan kuluttajia. Martinez sairastui itse jo 16-vuotiaana tyypin 2 diabetekseen ja ei-alkoholiperäiseen rasvamaksaan syötyään pitkään kyseisten yhtiöiden tuottamaa ruokaa.
Britanniassa, Saksassa, Irlannissa, Belgiassa ja Suomessa syödään runsaasti ultraprosessoitua ruokaa.
Kustaa Vilkuna

| Kustaa Vilkuna |
| --- | --- |

Opetusministeri
 Kuuskosken hallitus 26.4.–29.8.1958  
Edeltäjä:  Reino Oittinen 
Seuraaja:  Kaarlo Kajatsalo 
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. lokakuuta 1902 Nivala
Kuollut: 6. huhtikuuta 1980 (77 vuotta) Kirkkonummi
Ammatti:  akateemikko
Tiedot
Puolue:  ammattiministeri /Maalaisliitto
Kustaa Gideon Vilkuna (26. lokakuuta 1902 Nivala – 6. huhtikuuta 1980 Kirkkonummi) oli suomalainen akateemikko, kansatieteilijä, kielitieteilijä ja historiantutkija. Hän toimi myös lukuisissa luottamus- ja poliittisissa tehtävissä, kuten opetusministerinä Kuuskosken hallituksessa vuonna 1958. Puoluekannaltaan hän oli maalaisliittolainen. Vilkuna oli Urho Kekkosen tukija, ja häntä on jopa luonnehdittu Kekkosen ”harmaaksi eminenssiksi”.
Perhe

Kustaa ja Liisa Vilkunalla oli viisi lasta. Heidän vanhin poikansa Asko Vilkuna (1929–2014) oli Jyväskylän yliopiston etnologian professori. Historiantutkijat Janne Vilkuna ja Kustaa H. J. Vilkuna ovat Asko Vilkunan poikia. Vilkunoiden  tytär Kirsti Vilkuna (s. 1932) avioitui Suomen näkyvimpiin teollisuusmiehiin lukeutuneen Pekka Herlinin kanssa. Kustaa Vilkunan lapsenlapsi on myös festivaalipromoottori Harri Vilkuna, joka järjestää muun muassa Porispere-festivaalia.
Teoksia

Varsinaissuomalaisten kansanomaisesta taloudesta ja kulkuneuvoista, väitöskirja, Helsinki: Helsingin yliopisto, 1935.
Finnlands Lebensraum, Eino Jutikkalan ja Väinö Auerin kanssa, Berliini: Alfred Metzner Verlag, 1941.
Isien työ 1: Maan ja veden viljaa, Helsinki: Otava, 1943, valokuvat Eino Mäkinen.
Työ ja ilonpito, Helsinki: Otava, 1943.
Etunimikirja, Hannes Tepon kanssa, Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1947.
Vuotuinen ajantieto, Helsinki: Otava, 1950.
Kainuu-Kvenland: Missä ja mikä?  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1957.
Oma nimi ja lapsen nimi, Helsinki: Otava, 1959.
Sanan Valvontaa: Sensuuri 1939–1944, Helsinki: Otava, 1962.
Kihlakunta ja häävuode: Tutkielmia suomalaisen yhteiskunnan järjestymisen vaiheilta.  Helsinki:  Otava, 1964.
Suuri nimipäiväkalenteri, Helsinki: Otava, 1969.
Lohi: Kemijoen ja sen lähialueen lohenkalastuksen historia, Helsinki: Otava, 1974.
Etunimet.  Helsinki:  Otava, 1976.
Kirjallisuutta

Herlin, Ilkka: Kivijalasta harjahirteen: Kustaa Vilkunan yhteiskunnallinen ajattelu ja toiminta. Helsinki: Otava 1993.
Herlin, Ilkka: ”Vilkuna, Kustaa (1902–1980)”, Suomen kansallisbiografia, osa 10, s. 545–548.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.  ISBN 978-951-746-451-2  / Teoksen verkkoversio.
Vilkuna, Janne (toim.): Kansatieteilijän työpöydältä: Kokoelma Kustaa Vilkunan tutkimuksia ja kirjoituksia.  Helsinki:  Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1989.  ISBN 951-717-562-0
Vilkuna, Olli (toim.): Toivorikkaalla mielellä: Wilkunan suvun kirjeenvaihtoa 1883–1931.  Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2012.  ISBN 978-952-222-336-4
Aiheesta muualla

Kustaa Vilkuna. 375 humanistia 12.4.2015. Helsingin yliopisto.
Vilkuna, Kustaa hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Kustaa Vilkuna Estofilia. 2018. Tallinna:  Suomen suurlähetystö. Viitattu 4.5.2018. (viroksi) (suomeksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Reino Oittinen | Suomen opetusministeri 1958 | Seuraaja: Kaarlo Kajatsalo |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Ritva  Elonet  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef 
Opetusministeri Vilkuna jakamassa äitienpäivän­kunniamerkkejä touko­kuussa 1958.
Urho Kekkonen ja Kustaa Vilkuna ystävyysmatkalla neuvosto-Virossa vuonna 1964.
Malesian maantiede

| Malesian maantiede |
| --- | --- |
 Malesian kartta
Maanosa:  Aasia
Naapurimaat:  Thaimaa, Singapore, Indonesia, Brunei
Koordinaatit:  2°30′N, 112°30′E
Tilastot
Pinta-ala:  330 803 km²
 – Maa:  328 627 km²
 – Sisävesi:  1 220 km² 
Rantaviiva:  4 675 km
Ennätykset
Korkein kohta:  Mount Kinabalu, 4 095 m
Matalin kohta:  Intian valtameri, 0 m
Ilmasto
Ilmasto:  trooppinen monsuuni-ilmasto
Malesia jakautuu kahteen osaan. Länsi-Malesiaan kuuluu Malakan niemimaan eteläosa ja Itä-Malesiaan kuuluu Borneon saaren pohjois- ja luoteisosat. Itä- ja Länsi-Malesian välissä on Etelä-Kiinan meri, joka on kapeimmillaan 650 km, enimmillään välissä on merialuetta noin 2 000 km. Malesian naapurimaat ovat mantereen puoleisella osalla pohjoisessa Thaimaa, sekä etelässä Johorensalmen toisella puolella oleva Singapore, jonka kanssa Malesialla ei ole yhteistä maarajaa. Borneon saarella Malesian eteläpuolella on Indonesia. Malesian ja Etelä-Kiinan meren välissä saaren luoteisrannikolla sijaitsee Brunein sulttaanikunta.
Fyysinen maantiede > Sijainti

Länsi-Malesia sijaitsee Malakan niemimaan eteläkärjessä ja ulottuu etelässä Johorensalmelle ja pohjoisessa Thaimaan rajalle asti. Länsi-Malesian itäpuolella on Etelä-Kiinan meri, länsipuolella Malakansalmi ja Andamaanienmeri ja eteläpuolella Johorensalmi ja Singaporensalmi. Itä-Malesian muodostavat Sabahin ja Sarawakin osavaltiot Borneon saaren pohjoisosassa. Rajan eteläpuolella on Indonesialle kuuluva Kalimantan. Pohjois-Borneon pohjoispuolella on Etelä-Kiinan meri ja itäpuolella Sulunmeri ja Celebesinmeri. Malakan niemimaan ja Sumatran välissä oleva Malakansalmi on yksi maailman merkittävimmistä laivareiteistä.
Malesian pinta-ala on 329 847 km². Se on Malaijien saaristossa ainoa maa, jolla on maa-aluetta myös mantereella. Malesian Malakan niemimaan -puoleinen osa on 132 090 km² ja Borneon saarella Malesialle kuuluvan alueen pinta-ala on 198 847 km². Pinta-alasta on Itä-Malesiassa näin ollen noin 60 % ja Länsi-Malesiassa 40 %. Pinta-alasta on vesialaa 1 200 km². Rantaviivaa maalla on yhteensä 4 675 km, josta Länsi-Malesiassa 2 068 km ja Itä-Malesiassa 2 607 km.
Fyysinen maantiede > Kallioperä ja pinnanmuodot

Länsi-Malesian alue kattaa Malakan niemimaan eteläosan. Länsi-Malesia on pohjois-eteläsuunnassa noin 740 km ja itä-länsisuunnassa noin 320 km. Maa on vuoristoista, yli puolet alasta on yli 150 metrin korkeudella merenpinnasta. Noin puolet kallioperästä on graniittia ja muuta vulkaanista kiveä. Runsas kolmasosa on graniittia vanhempaa kerrostunutta kivilajia. Niemimaan jakaa kahtia etelästä pohjoiseen kulkeva vuorijono Banjaran Titiwangsan. Malesian mantereen korkein vuori on 2 189 metriä korkea Mount Tahan. Vuorijono erottaa niemimaan kapean itäisen rannikkovyöhykkeen ja lännen hedelmälliset alluviaalitasangot. Rannikkoalueilla on monia pieniä jokia, joiden alkulähde on vuoristossa. Länsi-Malesian pisin joki on 459 km pitkä Pahangjoki Pahangin osavaltiossa. Itä-Malesian pisimmät joet ovat Rajangjoki 563 km ja Kinabatangan 560 km.
Itä-Malesian alue Borneon saarella jakautuu mäkiseen ja laaksoiseen rannikkoalueeseen ja vuoristoiseen sisämaahan. Suuri osa lännempänä olevaa Sarawakin osavaltiota on rannikkoista alankoa, jossa on laajat mangroverantaiset tasangot. Sisämaahan päin mentäessä maasto muuttuu kukkulaisemmaksi ja saaren keskiosissa ja pohjoisimmassa osassa Sabahin osavaltiossa kohoaa vuoristo. Saaren korkein vuori on 4 095 metriä korkea Kinabalu.
Malesia sijaitsee Sundan mannerlaatalla ja laattatektonisesti maan alue ei ole aktiivinen. Malesian kallioperä on enimmäkseen kalkkikiveä, joka on muodostunut paleotsooisella maailmankaudella. Vanhimmat kivet maan alueella ovat 540 miljoonaa vuotta vanhaa sedimenttikiveä. Maan vuoristot ovat syntyneet orogenisesti poimuttumalla mesotsooisella maailmankaudella.
Fyysinen maantiede > Kallioperä ja pinnanmuodot > Vuoristot

Malesian korkein vuoristo on Banjaran Crocker -vuoristo Itä-Malesiassa Sabahin osavaltiossa. Vuoristo jakaa osavaltion kahtia. Vuoristossa sijaitsee maan korkein vuori, 4 095 metriä merenpinnasta nouseva Kinabalu, sekä maan kolmanneksi korkein vuori Mount Tambuyukon. Kinabalu sijaitsee Kinabalun kansallispuistossa, joka on Unescon maailmanperintökohde. Monilla vuorilla on rosoisia kalkkikivihuippuja. Maan toiseksi korkein vuori on Trus Madi, samannimisessä vuoristossa Sabahissa. Sabahissa sijaitsee myös Malesian ainoa toimiva tulivuori Bombalai. Sen edellistä purkautumisajankohtaa ei tiedetä varmasti, mutta todennäköisesti edellinen purkaus on tapahtunut noin 27 000 vuotta sitten. Borneon vuorijonot kulkevat itä-länsi- ja koillinen-luodesuuntaisesti ja ne muodostavat Malesian ja Indonesian välille pitkälti luonnollisen rajan.
Malesian mantereen puoleisella osalla on kolme rinnakkaista pohjois-eteläsuuntaista vuorijonoa. Vuoret ovat geologisesti hyvin vanhoja ja eroosio on pyöristänyt niiden muotoja. Olennainen piirre ovat myös keilamaiset karstimuodostumakukkulat, jotka ovat muotoutuneet miljoonien vuosien saatossa, kun sateet ovat kuluttaneet kalkkikiveä. Suurin vuoristo on pohjois-eteläsuuntainen Titiwangsanvuoristo. Siellä sijaitsee myös Länsi-Malesian toiseksi korkein vuori, Mount Korbu, 2 183 m. Vuoristo on hyvin metsäistä ja vuoret ovat pääasiassa graniittisia. Titiwangsanista itään on Bintangin vuorijono, ja Bintangista itään on Tahanvuoret, jossa sijaitsee myös Länsi-Malesian korkein vuori Mount Tahan.
Fyysinen maantiede > Kallioperä ja pinnanmuodot > Saaret

Malakan niemimaan ja Borneon ympärillä on satoja Malesialle kuuluvia saaria. Jotkut saarista ovat asuttuja ja jotkut vähemmän tutkittuja. Tunnetuimmat saaret ovat Malakan niemimaan länsipuolella olevat Langkawi, Pulau Pinang ja Pangkor, sekä itäpuolella olevat Perhentian-saaret, Redang ja Tioman. Borneon saaren ympärillä sijaitsevat muun muassa Labuan, Sipadan ja Banggi. Monet saaret ovat turistien suosiossa, etenkin niemimaan länsipuolella olevat saaret.
Ilmasto

Malesia sijaitsee lähellä päiväntasaajaa, 1. ja 6. pohjoisen leveyspiirin välillä, joten maassa vallitsee päiväntasaajan trooppinen ilmasto, jossa lämpötilat ovat korkeat ja sateet yleisiä ympäri vuoden. Ilman suhteellinen kosteus on 90–95 prosenttia. Lämpötila on yleensä yli 30 °C, eikä se koskaan laske alle 20 °C:n. Vuodessa sataa keskimäärin 2 000–2 500 mm. Huhtikuusta syyskuuhun puhaltaa lounaismonsuuni, marraskuusta helmikuuhun koillismonsuuni. Lounaismonsuuni tuo sateita länsirannikolle ja koillismonsuuni itärannikolle ja Borneolle. Joulukuusta helmikuuhun itärannikolla ja Itä-Malesiassa on hyvin sateista. Lounaismonsuuni saa alkunsa Australian aavikoilta ja sateisempi koillismonsuuni pohjoiselta Tyyneltämereltä. Vuotuinen sadanta on suurinta Borneolla ja pienintä maan mantereisen osan pohjoisimmassa osavaltiossa Perlisissä.
Itä- ja Länsi-Malesian ilmastot eroavat hieman toisistaan, sillä lännessä puhaltavat välillä mantereiset tuulet, toisin kuin Borneolla vallitsevassa meri-ilmastossa. Ilmastoissa on myös paikallisia eroja rannikkoseutujen ja sisämaan ylänköalueiden välillä. Ylängöillä on hieman viileämpää ja sateisempaa ja lämpötilojen vaihtelu on suurempaa.
Luonto > Sademetsät

75 % maasta on metsien peitossa ja 60 % siitä on luonnontilaista trooppista sademetsää. Borneon saaren alavat maat ovat aiemmin olleet sademetsien peittämät, sademetsissä kasvoi yli 2000 puulajia. Metsät ovat paikoin tuhoutuneet kun metsää on raivattu pelloiksi 1960-luvulta lähtien. Sarawakin osavaltiossa on 80 % alkuperäisestä metsäluonnosta tuhottu. Hakkuut ovat saastuttaneet vesistöjä, lisänneet eroosiota ja maanvyöryjä ja vahingoittaneet alueen maataloutta. Jotkut osavaltiot ovat ryhtyneet toimiin sademetsien suojelemiseksi.
Suurimmaksi osaksi Malesian sademetsissä kasvaa dipterokarpuskasveja. Yleisimmillään dipterokarpuskasveja löytyy Malesian sademetsistä. Muita tavanomaisia metsätyyppejä ovat mangrovemetsät ja soistuneet metsät. Mangrovemetsiä Malesiassa on 1425 km² alueella. Borneolla kasvaa maailman suurin kukka rafflesia. Sen lisäksi Malesiassa tavataan ainakin 15 000 putkilokasvilajia. Luonnontilaisten kasvien lisäksi talousmetsissä kasvatetaan kumipuuta ja öljypalmua. Cameron Highlandsin alue on tunnettu teeviljelmistään.
Malesian kansallispuistot ovat suosittuja matkailukohteita. Niihin kuuluvat maan suurin Taman Negaran kansallispuisto, Bakon kansallispuisto Borneon rannikolla, Niahin kansallispuisto luolineen sekä Tanjung Datun kansallispuisto, jossa on sekä koralliriuttoja että luonnontilaista sademetsää. Gunung Mulun kansallispuisto ja Kinabalun kansallispuisto ovat Unescon maailmanperintökohteita.
Luonto > Eläimistö

On arvioitu että Malesiassa elää 20 % maailman eläinlajeista. Näin ollen maan eliökunnan monimuotoisuus on yksi maailman suurimmista. Maassa elää noin 210 nisäkäslajia, 620 lintulajia, 250 matelijalajia ja 150 sammakkolajia. Myös merialueiden eläimistö on runsasta.
Isoista kissaelämistä maassa elävät malakantiikeri, leopardi ja puuleopardi. Malaijikarhu on myös suuri petoeläin. Suuria kasvinsyöjiä ovat sumatransarvikuono, intiantapiiri, kääpiökauris, muntjakki, sambarhirvi, villisika, partasika, gauri ja aasiannorsu.
Kädellislajeja Malesian alueella ovat borneonoranki, siamanki, nenäapina, jaavanmakaki, borneongibboni, harmaalanguri ja hidaslori.
Monet Malesiassa elävistä suurista nisäkäslajeista ovat erittäin uhanalaisia. Maan hallitus pyrkii säilyttämään maan monipuolisen luonnon. Hallitus pyrkii tasapainottamaan maan talouskasvun ja luonnonsuojelun, mutta sitä on syytetty suuryritysten suosimisesta luonnonsuojelun kustannuksella. Etenkin metsien hakkuut ovat olleet kohtalokkaita metsien eläimistölle. Ongelmana on myös ollut salametsästys ja laiton eläinkauppa. Merieläimistölle on uhkana elinympäristöjen tuhoutuminen ja laiton kalastus. Malesia on ryhtynyt Indonesian ja Filippiinien valtioiden kanssa yhteiseen suojeluprojektiin, jolla pyritään suojelemaan meriluontoa.
Hasardit > Seisminen aktiivisuus

Malesia sijaitsee kahden suuren tektonisen laatan, Euraasian laatan ja Indo-Australian laatan välissä olevalla Sundan laatalla. Malesian alue on vakaa, mutta joskus Sumatralla ja Filippiineillä sattuvat maanjäristykset voivat tuntua Malesiassa pienenä vapinana. Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristys kasvatti Malesiassa mielenkiintoa seismisen aktiivisuuden vaikutuksista. Huolenaiheina ovat Malakan niemimaan länsirannikolla sijaitsevat osavaltiot, sekä Itä-Malesiassa Sabah.
Hasardit > Tulvat

Malesian keskimääräinen sademäärä on 2000–4000 mm vuodessa ja maa on altis tulville. Vuodesta 1926 lähtien maassa on ollut 15 suurta tulvaa. Tulvista on tullut yhä suurempi huolenaihe jokivarsien nopean kehittämisen takia, mikä on vähentänyt jokien kapasiteettia ja lisännyt jokien virtaamaa. Myös sademetsien häviäminen on lisännyt tulvia, koska metsät hidastavat alas rinnettä valuvan veden virtausta ja metsäkasvusto imee oman osuutensa vedestä. Lisäksi sateiden puuttomasta maasta irrottama liete tukkii joet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malesian maantiede Wikimedia Commonsissa
Aasian valtioiden maantiede
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Afganistan |  Arabiemiraatit |  Armenia |  Azerbaidžan |  Bahrain |  Bangladesh |  Bhutan |  Brunei |
|  Etelä-Korea |  Filippiinit |  Georgia |  Indonesia |  Intia |  Irak |  Iran |  Israel |
|  Itä-Timor |  Japani |  Jemen |  Jordania |  Kambodža |  Kazakstan |  Kiina |  Kirgisia |
|  Kuwait |  Laos |  Libanon |  Malediivit |  Malesia |  Mongolia |  Myanmar |    Nepal |
|  Oman |  Pakistan |  Palestiina |  Pohjois-Korea |  Qatar |  Saudi-Arabia |  Singapore |  Sri Lanka |
|  Syyria |  Tadžikistan |  Taiwan |  Thaimaa |  Turkki |  Turkmenistan |  Uzbekistan |  Venäjä |
 Vietnam: 
Malesian kartta
Länsi-Malesian topografia
Itä-Malesian topografia
Mount Kinabalu on Malesian korkein vuori.
Rantaa Redangilla.
Viidakkoa Taman Negaran kansallispuistossa.
Malakantiikeri on Malesian kansalliseläin.
Vieraalla maalla

| Vieraalla maalla |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Ilkka Vanne
Käsikirjoittaja:  Mika Ripatti, Seppo Vesiluoma
Tuottaja:  Marko Röhr
Pääosat:  Ville Haapasalo, Irina Björklund
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  MRP Matila Röhr Productions
Ensi-ilta:  19. joulukuuta 2003
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vieraalla maalla on Ilkka Vanteen ohjaama komediaelokuva vuodelta 2003. Sitä kuvattiin alkukesällä 2003 Helsingissä ja kuvausten loppupuolella Etelä-Pohjanmaalla.
Vieraalla maalla toi Mika Ripatille ja Seppo Vesiluomalle ehdokkuuden parhaan käsikirjoituksen Jussiin, mutta voiton vei niin ikään Ripatin käsikirjoittama Nousukausi.
Elokuvan lopputeksteissä soi Tiktakin kappale ”Tänä yönä taivaaseen”.
Juoni

Tutkija Tuomas Linna (Ville Haapasalo) tekee väitöskirjaa vierasmaalaisten kohtelusta Suomessa. Kerätäkseen todisteita suomalaisten piilorasismista hän tekeytyy inguušimieheksi tumman peruukin, viiksien ja tuttavalta lainatun henkilöllisyyden avulla. Näin luotu Omar Ghaala ihastuttaa kovin suomalaisia naisia, etunenässä maahanmuuttajille suomea opettavaa entistä sairaanhoitajaa Hannea (Irina Björklund). Monien väärinkäsitysten ja kommellusten jälkeen ollaan yhtäkkiä Seinäjoella häissä, joita Hanne luulee Omarin hautajaisiksi kunnes saapuu paikalle ja Omarin eli Tuomaksen kaksoisrooli paljastuu. Elokuvan loppu sijoittuu Punaisen Ristin avustusleirille Kroatiassa, jonne Hanne on lähtenyt ja Tuomas seuraa perässä.
Vastaanotto

Film-O-Holic.com-elokuvasivuston Pauli Jokinen näki elokuvassa joitakin hyviä ideoita, joista ei kuitenkaan ole saatu jalostettua toimivia kohtauksia. Ilkka Vanteen kerronta on hänestä hyvin epätasaista, mielikuvituksetonta ja innotonta. Venytetyltä sketsiltä tuntuva kokonaisuus hajoaa hänestä käsiin siinä vaiheessa, kun absurdein kääntein siirrytään Etelä-Pohjanmaalle, kuin aivan toiseen elokuvaan.
Helsingin Sanomien Helena Ylänen piti elokuvaa perinnetietoisena romanttisena komediana, jollaisia Suomessa ei ollut vuosiin tehty, mutta toisaalta kotikutoisena ja puskafarssimaisena, enemmän leppoisana kuin hauskana, pikemminkin karkeana kuin nokkelana.
DVD-opas-sivuston Hannu Björkbacka piti elokuvajulisteen tyylitellystä Bollywood-estetiikasta kirkkaine väreineen, mutta valitteli itse elokuvan hajoavan käsiin loppua kohti: ”Jos elo­ku­van ideat ovat­kin mo­nes­ti ke­hi­tys­kel­poi­sia, on to­teu­tus, jol­lei Pölhölästä, niin pöl­li­metsästä ko­toi­sin. Jo­kai­nen toi­mi­va koh­taus saa rin­nal­leen kak­sin ver­roin jou­tokäyn­tiä ja vit­sin al­le­vii­vaa­mis­ta.” Vil­le Haa­pa­sa­loa kaksoisroolissa hän kuvaa sympaattiseksi, mutta Irina Björklundin kielenopettaja on hänestä outo naishahmo, joka taan­tuu bim­bok­si blon­dik­si Oma­rin katseen alla.
The Bree-Teenz

| The Bree-Teenz One Morning Left |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. elokuuta 2011
 Kesto: 38.13
 Levy-yhtiö: Spinefarm Records
Listasijoitukset
 30. (albumilista)
One Morning Leftin muut julkaisut
| Panda Heart Penguin Vol. 2 2008 | The Bree-Teenz 2011 | Our Sceneration 2013 |
The Bree-Teenz on suomalaisen metalcore-yhtye One Morning Leftin studioalbumi, joka julkaistiin 24. elokuuta 2011.
Kappaleet

Fintro – 0.22
!liaF cipE – 3.20
Hermione’s panties – 3.22
The Bree-TeenZ – 3.29
IWrestledWithMyHairOnce – 3.54
Reetu inda House? – 3.56
This song has a massive autotune chorus – 5.47
Depression after eating – 4.33
Hey Yo, Let’s Play Tycoon – 4.31
PARDON ME! Where do i find 4giveness – 4.31
Arvostelut

Kaaoszine: 9/10
Imperiumi: 6½/10
Huumorirap

Huumorirap on musiikkia, joka on suunniteltu huvittavaksi tai komediaksi.
Satiirinen rapon muunnelma huumoriräpistä, joka on tehty sarkastisella,parodisella tai mustalla huumorilla.
Muut komediarapin muodot, kutenmeemirap jaironinen rap, jotka molemmat tunnetaan aggressiivisesta ja synkästä huumorista, saavuttivat valtavirran menestystä 2000- ja 2010-luvuilla. Monet esimerkit huumoriräpistä ovat parodisia.
Suomiräppärit suhtautuivat usein nihkeästi 1990-luvun alun suosittuihin yhtyeisiin. Esimerkiksi Niko Toiskallio on väittänyt, että tuolloin pinnalle noussut tanssipoppia muistuttanut huumorirap vei uskottavuuden vakavammalta räpmusiikilta ja jopa tuhosi Suomen räpskenen, joka alkoi heräillä uudestaan 1990-luvun puolivälin jälkeen.
Itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva yleissopimus

| Itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva yleissopimus |
| --- | --- |
 Alkuperäis- ja heimokansoja koskevan yleissopimuksen ratifioineet eli toimeenpanneet valtiot.
Allekirjoitettu:  27. kesäkuuta 1989
Allekirjoituspaikka:  Geneve 
Voimaantulopäivä:  5. syyskuuta 1991
Korvaa sopimuksen:  ILO:n sopimus nro 107
Osapuolet
Ratifioijat:  24 valtiota
Itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva yleissopimus tai ILO:n sopimus nro 169 on YK:n Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuonna 1989 laatima alkuperäis- ja heimokansoja koskeva yleissopimus.
Sopimuksen tarkoitus on turvata alkuperäis- ja heimokansojen yhdenvertainen kohtelu muihin väestöryhmiin nähden sekä estää näiden kansojen kulttuurien ja kielten kuoleminen. Yleissopimus edellyttää valtioiden ryhtyvän toimiin alueensa kansojen kulttuurin, kielen sekä sosiaalisen ja taloudellisen aseman turvaamiseksi.