stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kanadalainen kulttuuri
Urheilu

Kanadan laissa määritellään maan kansallisurheilulajit, jotka ovat jääkiekko (talvilaji) ja haavipallo eli lacrosse (kesälaji). Jääkiekko on kuitenkin selvästi seuratuin laji Kanadassa, jossa nykyaikainen jääkiekko onkin syntynyt. National Hockey League (NHL) perustettiin 1917, ja sen joukkueet olivat alkujaan kaikki kanadalaisia. Sarjan voittajalle jaetaan Kanadan kenraalikuvernöörinä toimineen Frederick Stanleyn lahjoittamaa Stanley Cupia. Nykyään NHL-liigan 30 joukkueesta 7 on kanadalaisia. Liigassa pelaa kuitenkin enemmän pelaajia Kanadasta kuin kaikista muista maista yhteensä. Kansainvälisissä turnauksissa Kanada on ollut yksi menestyneimmistä joukkueista niin miesten kuin naistenkin puolella. Monet kautta aikojen parhaimmista jääkiekkoilijoista, kuten Wayne Gretzky ja Gordie Howe ovat kanadalaisia. Toinen todella suosittu talvilaji on curling, joka on suosittua erityisesti preeriaprovinsseissa. Kansainvälisellä tasolla Kanada on ollut menestynein maa sekä miesten että naisten puolella.
Kanadalainen jalkapallo, kuten amerikkalainen jalkapallokin, on rugbysta syntynyt joukkuepeli. Kansallisen kanadalaisen jalkapallon liigan, jossa pelaa yhdeksän joukkuetta, loppuottelu on hyvin suosittu televisiotapahtuma. Eurooppalainen jalkapallo on melko suosittua esimerkiksi nuorten, vanhusten ja koulujen välisissä liigoissa, mutta lajia ei pelata ammattitasolla kuten Euroopassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Se on kuitenkin Kanadan harrastetuin urheilulaji, ja sen rekisteröityneitä harrastajia on yhteensä 867 869.
Torontosta on joukkue sekä baseballin MLB:ssä että koripallon NBA:ssa. Kummankin lajin juuret ovat lisäksi osittain kanadalaiset. Yhtä baseballin versiota pelattiin jo 1830-luvulla Londonin alueella, ja koripallon kehittäjä oli kanadalaissyntyinen James Naismith. Koska suuri osa kanadalaisista asuu hyvin lähellä Yhdysvaltoja, voivat monet kanadalaiset katsoa myös Yhdysvaltojen ammattilaisliigojen, kuten NASCARin ja NFL:n, tapahtumia. Muita suosittuja kanadalaisten harrastamia urheilulajeja ovat esimerkiksi luistelu, hiihto, golf, uinti, baseball ja softball.
Kanada on osallistunut Moskovan 1980 kisoja lukuun ottamatta jokaisiin olympialaisiin kesäolympialaisista 1904 lähtien. Montrealissa oli kesäolympialaiset 1976, Calgaryssä talviolympialaiset 1988 ja Vancouverissa talviolympialaiset 2010. Kanadan menestyneimmät olympiaurheilijat ovat pyöräilijä ja pikaluistelija Clara Hughes ja pikaluistelija Cindy Klassen, jotka ovat molemmat voittaneet kuusi olympiamitalia.
Kansallissymbolit

Vaahteran lehden käyttö Kanadan symbolina on peräisin 1800-luvun alusta, ja se esiintyy muun muassa Kanadan lipussa, pennin kolikossa ja vaakunassa. Kanadan monarkiaa symboloiva kruunu esiintyy vaakunassa, kenraalikuvernöörin lipussa, monien provinssien ja Nunavutin vaakunoissa, armeijan, ratsupoliisin, monien rykmenttien ja poliisivoimien arvomerkeissä, sekä joissain tiekylteissä. Kuningattaren kuva esiintyy hallintorakennuksissa, kouluissa, postimerkeissä, 20 dollarin seteleissä ja kaikissa kolikoissa.
Kanada tunnetaan metsistään ja vuorijonoistaan, ja niissä asustelevista eläimistään, kuten hirvestä, karibusta, majavasta, jääkarhusta, harmaakarhusta ja kanadanhanhesta. Majavan vertauskuvallinen asema on peräisin siitä, että Kanadan varhainen talous oli sidottu turkiskauppaan. Muita tunnettuja symboleja ovat esimerkiksi Kanadan ratsupoliisi ja maan luonnonvaroista tehdyt tuotteet, kuten vaahterasiirappi.
Juhlapäivät

| Päivämäärä | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi | Ranskankielinen nimi | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. tammikuuta | Uudenvuodenpäivä | New Year's Day | Nouvel an | Lakisääteinen. |
| pääsiäissunnuntaita edeltävä perjantai | Pitkäperjantai | Good Friday | vendredi saint | Lakisääteinen. |
| pääsiäissunnuntain jälkeinen päivä | Pääsiäismaanantai | Easter Monday | Pâques |  |
| 25. toukokuuta edeltävä maanantai | Victorian päivä | Victoria Day | fête de la Reine | Lakisääteinen kuningattaren syntymäpäiväjuhla. |
| 1. heinäkuuta | Kanada-päivä (kansallispäivä) | Canada Day | fête du Canada | Lakisääteinen Kanadan vuoden 1867 valtioliiton muistojuhla. |
| syyskuun ensimmäinen maanantai | Työn päivä | Labour Day | fête du travail | Lakisääteinen. |
| lokakuun toinen maanantai | Kiitospäivä | Thanksgiving | action de grâce | Lakisääteinen juhla, jossa kiitetään runsaasta viljasadosta. Juhlitaan eri päivänä kuin Yhdysvalloissa. |
| 11. marraskuuta | Kaatuneiden muistopäivä | Remembrance Day | jour du souvenir | Kanadan sotaveteraanien muistojuhla. |
| 25. joulukuuta | Joulu | Christmas | Noël | Lakisääteinen. |
| 26. joulukuuta | Tapaninpäivä | Boxing Day | lendemain de Noël | Lakisääteinen. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanadalainen kulttuuri Wikimedia Commonsissa
Kanadan parlamenttitalo Ottawassa.
Laulaja Avril Lavigne
Elokuvaohjaaja David Cronenberg
Haavipallo eli lacrosse on toinen Kanadan kansallisurheilulajeista.
Jääkiekko on Kanadan suosituin urheilulaji ja toinen kansallisurheilulajeista.
Curling
Vaahteran lehti on tunnettu kanadalainen symboli.
Kanadan kansallispäivän, Kanada-päivän, juhlintaa Ottawassa.
Varomaton käsittely

Varomaton käsittely on Suomen rikoslaissa määritelty rikos, jossa tekijä säilyttää, käyttää tai käsittelee vastoin turvallisuusohjeita vaarallisia aineita tai esineitä. Tällaisia esineitä tai aineita ovat esimerkiksi ampuma-ase, tuli, räjähde, palo- tai räjähdysvaarallinen kemikaali tai radioaktiivinen aine. Myöskin räjähdysvaarallisten tilojen laitteiden ja suojausjärjestelmien kanssa tulee olla huolellinen. Lisäksi jätteet ja torjunta-aineet voidaan myöskin tulkita aineiksi, joiden kanssa pitää olla varovainen. Myös huolimattomuus voi olla varomatonta käsittelyä. Varomattomasta käsittelystä tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Erilaisista vaarallisista aineista on olemassa erillisia lakeja esimerkkeinä kemikaali -ja säteilylaki ja näiden rikkominen voidaan tulkita varomattomaksi käsittelyksi.
Yleisyys ja rangaistukset

Viranomaisten tietoon tulleita varomattomia käsittelyä on noin 200–300 kappaletta vuosittain.milloin? Oikeudessa tuomittuja on vuosittain muutama kymmeniä kappaleita.
Aiheesta muualla

https://www.kpflaki.com/post/rikoslain-44-luku-terveytt%C3%A4-ja-turvallisuutta-vaarantavista-rikoksista
Leikkauspöytä

Leikkauspöytä leikkaussalissa
Leikkauspöytä on suunniteltu käytettäväksi erilaisiin kirurgisiin toimenpiteisiin. Nykyaikaisen leikkauspöydän suunnittelussa on huomioitu ergonomia, yhteensopivuus läpivalaisuissa käytettävän C-kaaren kanssa, leikkauspöydän puhdistettavuus sekä leikkaspöydän eri osien helppo kiinitettävyys.
Leikkauspöytiä valmistetaan sekä kiinteästi leikkaussaliin asennettavina että pyörillä varustettuina. Hiilikuidusta valmistettavat leikkauspöydät on kehitetty läpivalaisua tarvitseviin sydän- ja verisuonikirurgisiin leikkauksiin. Erilaiset lisäosat ja asentohoitopatjat mahdollistavat potilaan tukemisen erilaisiin asentoihin toimenpiteen aikana. Da Vinci -leikkausrobotille on suunniteltu oma leikkauspöytä.
Yhdysvaltojen asevoimien kenttäleikkauspöytä. Potilas tuodaan leikauspöydälle paareilla, joilla potilas on toimenpiteen ajan.
Kenttäsairaaloihin on kehitetty kenttäleikkauspöytiä, joita käyttävät esimerkiksi Suomen Punainen Risti ja eri maiden puolustusvoimat. Eläinlääkäreille on myös kehitetty omia leikkauspöytiä.
Yhdysvaltalaiset armeijan eläinlääkärit leikkaavat armeijan koiraa leikkauspöydällä.
Suomalaiset Lojer ja Merivaara valmistavat leikkauspöytiä. Muita leikkauspöydän valmistajia ovat esimerkiksi  ruotsalainen Getinge, saksalainen Brumamba, yhdysvaltalaiset Hillrom ja Stryker.
Huolia paratiisissa

| Huolia paratiisissa> Trouble in Paradise |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ernst Lubitsch
Käsikirjoittaja:  Grover Jones Samson Raphaelson näytelmä: Aladar Laszlo
Tuottaja:  Ernst Lubitsch
Säveltäjä:  W. Franke harling Leo Robin
Kuvaaja:  Victor Milner
Tuotantosuunnittelija:  Hans Dreier
Pukusuunnittelija:  Travis Banton
Lavastaja:  Hans Dreier
Pääosat:  Miriam Hopkins Kay Francis Herbert Marshall Charles Ruggles Edward Everett Horton
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  21. lokakuuta 1932
Kesto:  83 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Huolia paratiisissa (Trouble in Paradise) on Ernst Lubitschin ohjaama ja tuottama yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva vuodelta 1932. Sitä pidetään yhtenä Lubitschin parhaimmista elokuvista ja monien kriitikoiden mielestä ”Lubitschin kosketus” on siinä täydellisimmillään.
Elokuva valittiin vuonna 1991 Yhdys­valtojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteetti­sesti, historialli­sesti tai kulttuuri­sesti merkittäviä amerikkalais­elokuvia. The New York Timesin kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Miriam Hopkins  | … |  Lily   |
|  Kay Francis  | … |  madame Mariette Colet   |
|  Herbert Marshall  | … |  Gaston Monescu (alias Gaston Laval)   |
|  Charles Ruggles  | … |  majuri   |
|  Edward Everett Horton  | … |  François Filiba   |
|  C. Aubrey Smith  | … |  Adolph J. Giron   |
|  Robert Greig  | … |  Jacques, Marietten hovimestari   |
Aiheesta muualla

Huolia paratiisissa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Huolia paratiisissa Elonet.
Huolia paratiisissa AllMoviessa. (englanniksi)
Amerikkalainen ystävä

| Amerikkalainen ystävä> Der amerikanische Freund |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansi
Ohjaaja:  Wim Wenders
Käsikirjoittaja:  Wim Wenders Patricia Highsmithin romaanin Tom Ripley, amerikkalainen ystävä pohjalta 
Tuottaja:  Wim Wenders
Säveltäjä:  Jürgen Knieper
Kuvaaja:  Robby Müller
Leikkaaja:  Peter Przygodda
Pääosat:  Bruno Ganz Dennis Hopper,  Lisa Kreuzer,  Gérard Blain
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Länsi-Saksa,    Ranska 
Tuotantoyhtiö:  Les Films du Losange
Levittäjä:  Filmverlag der Autoren
Ensi-ilta:  1977
Kesto:  126 min 
Alkuperäiskieli:  saksa / englanti
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Amerikkalainen ystävä (saks. Der amerikanische Freund) on Wim Wendersin ohjaama elokuva vuodelta 1977, jonka käsikirjoitus pohjautuu löyhästi Patricia Highsmithin Ripley-romaaniin Tom Ripley, amerikkalainen ystävä (1974). Se on luonteeltaan psykologinen jännityselokuva.
Amerikkalaisen ystävän päärooleja esittävät Bruno Ganz, Dennis Hopper, Lisa Kreuzer ja Gérard Blain. Elokuvalle myönnettiin Saksan kriitikoiden palkinto 1977. Lisäksi se sai Saksan elokuvapalkinnon 1978 kategorioissa paras ohjaaja ja paras leikkaaja.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Amerikkalaisen ystävän vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta.
Juoni

Amerikkalainen Tom Ripley (Dennis Hopper) esittelee ammatikseen kehyksiä valmistavalle ja kuolemansairaaksi itsensä uskovalle ystävälleen Jonathan Zimmermannille (Bruno Ganz) rikollisen, jonka mielestä Zimmermannin kannattaisi ryhtyä salamurhaajaksi, jotta hän voisi varmistaa perheelleen mittavan perinnön.
Sairaalasänky

Lojer ScanAfia X ICU W -sairaalasänky.
Sairaalasänky on erikoissänky, joka on suunniteltu erikoissairaanhoidon tai perusterveydenhuollon potilaille. Niitä on myös käytössä kotihoidossa ja palvelutaloissa. Sängyn rakenne ja muotoilu on suunniteltu niin, että  se mahdollistaa helpon liikuteltavuuden, korkean kuormitettavuuden ja kestävyyden. Sänkyjen patjoilla estetään painehaavojen syntyä ja niilä voidaan myös hoitaa painehaavoja. Sänkyjä valmistetaan myös konepestäviänä, joka mahdollistaa sängyn puhdistamisen pesukoneesa.
Vastasyneen vauvasänky
Potilaspaareja käytetään päivystyspoliklinikoilla, heräämöissä ja pienissä toimenpiteissä. Synnyttäjille on synnytyssänkyjä, joita käytetään synnytyksen eri vaiheissa. Vastasyntyneille on vauvasänkyjä. Lapsille on lasten sairaalasänkyjä. Tehohoitoon on suunniteltu erikoissänkyjä, joissa on esimerkiksi integroitu vaaka ja ajolaite, joka helpottaa potilaan siirtoja sairaalan sisällä.
Stryker potilaspaarit.
Hollolassa toimiva Lojer on Pohjoismaiden suurin sairaalasänkyjen valmistaja. Eurooppalaisia isoja sairaalasänkyjen valmistajia ovat esimerkiksi Tsekissä ja Hollannissa toimiva Linet sekä saksalainen Stiegelmeyer. Yhdysvalloissa sairaalasänkyjä valmistavat Hillrom ja Stryker. Näillä kaikilla on maahantuontia myös Suomeen.
Stiegelmeyer Puro -potilassänky.
Hillrom -tehohoitosänky
Sairaalasängyt ovat iso tuoteryhmä, joita käytetään päivittäin potilaiden hoitoon. Oikea käyttö, säännöllinen tarkisus ja huolto pitävät ne turvallisina potilaille sekä henkilökunnalle. Käyttöön kuuluu turvallisuusriskejä, jotka voivat aiheuttaa vaaratilanteita. Viranomaiset käsittelevät vuosittain useita sairaalasänkyihin liittyviä vaaratilanneilmoituksia. Vaaratilanteiden vakavuus vaihtelee läheltä piti -tilanteista aina kuolemantapauksiin asti.
Fernando Couto

Fernando Couto vuoden 2011 Legends Cupissa.
| Mitalit> Maa:   Portugali.Miesten jalkapallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Portugali.Miesten jalkapallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Portugali.Miesten jalkapallo.EM-kilpailut  | Maa:   Portugali> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Portugali 2004 |  |  |
Fernando Manuel Silva Couto (s. 2. elokuuta 1969 Espinho, Portugali) on portugalilainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Kesäkuusta 2010 lähtien hän on toiminut SC Bragan urheilutoimenjohtajana.
Ura pelaajana

Couto ehti edustaa urallaan myös kotimaansa FC Portoa, Famalicãoa ja Académicaa, espanjalaista FC Barcelonaa sekä italialaista Laziota. Hän on saavuttanut urallaan muun muassa kolme Portugalin mestaruutta, Espanjan mestaruuden ja Italian mestaruuden sekä UEFA Cupin voiton ja kaksi Cup-voittajien Cupin voittoa.
Portugalin maajoukkueessa Couto pelasi vuosina 1990–2004 110 ottelua ja teki niissä 8 maalia. Couto ehti olla kärkipaikalla eniten Portugalille maaotteluita pelanneena pelaajana, kunnes Luis Figo ohitti hänet kesällä 2005. Hän edusti Portugalia EM-kisoissa vuosina 1996, 2000 ja 2004 sekä MM-kisoissa vuonna 2002. MM-kisoissa hän pelasi joukkueen kapteenina kaikki kolme ottelua alusta loppuun. Couto oli myös voittamassa Portugalin riveissä nuorten maailmanmestaruutta vuonna 1989.
Pelaajauran jälkeen

Kesäkuussa 2010 Couto aloitti uransa Portugalin liigassa kakkoseksi sijoittuneen SC Bragan urheilutoimenjohtajana.
João Pinto (jalkapalloilija, 1971)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: João Manuel Vieira Pinto
Syntymäaika: 19. elokuuta 1971 (ikä 53)
Syntymäpaikka: Porto, Portugali
Pelipaikka: Hyökkääjä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1988–1990   1990–1991   1991–1992   1992–2000   2000–2004   2004–2006   2006–2008 | Boavista   Atlético Madrid   Boavista   Benfica   Sporting   Boavista   Braga |  |
Maajoukkue
| 1991–2002 | Portugali | 81 (23) |
João Manuel Vieira Pinto (s. 19. elokuuta 1971 Porto, Portugali) on portugalilainen entinen jalkapalloilija.
Pinto oli yksi Portugalin "kultaisen sukupolven" tähdistä. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.
Pinto edusti vuosina 1988–1990 ja 1991–2008 kotimaassaan Boavistaa, Benficaa, Sportingia ja Bragaa. Kotimaansa ulkopuolella hän edusti espanjalaista Atlético Madridia vuosina 1990–1991. Pinto saavutti urallaan kaksi Portugalin-mestaruutta ja neljä Portugalin cupin voittoa.
Portugalin maajoukkueessa Pinto pelasi vuosina 1991–2002 81 ottelua ja teki niissä 23 maalia. Hän edusti Portugalia EM-kilpailuissa vuosina 1996 ja 2000 sekä MM-kilpailuissa vuonna 2002, joissa hän pelasi avauskokoonpanossa Portugalin kaikissa kolmessa ottelussa mutta ajettiin ulos kentältä kolmannessa ottelussa jo 27. minuutilla. Pinto oli voittamassa nuorten maailmanmestaruutta Portugalin riveissä vuosina 1989 ja 1991.
Saavutukset

Portugalin-mestaruus 1994, 2002
Portugalin cup 1992, 1993, 1996, 2002
Nuorten maailmanmestaruus 1989, 1991
Portugalin vuoden jalkapalloilija 1992, 1993, 1994
Aiheesta muualla

Pinto PortuGOALin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Portugalin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2000
1 Baía |
2 J. Costa |
3 Rui Jorge |
4 Vidigal |
5 Couto |
6 Sousa |
7 Figo |
8 Pinto |
9 Sá Pinto |
10 R. Costa |
11 Conceição |
12 Espinha |
13 Dimas |
14 Xavier |
15 Costinha |
16 Beto |
17 Bento |
18 Pauleta |
19 Capucho |
20 Secretário |
21 Nuno Gomes |
22 Quim |
Valmentaja Coelho
Portugalin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Baía |
2 J. Costa |
3 Xavier |
4 Caneira |
5 Couto |
6 Sousa |
7 Figo |
8 Pinto |
9 Pauleta |
10 R. Costa |
11 Conceição |
12 Viana |
13 Andrade |
14 Barbosa |
15 Nelson |
16 Ricardo |
17 Bento |
18 Frechaut |
19 Capucho |
20 Petit |
21 Nuno Gomes |
22 Beto |
23 Rui Jorge |
Valmentaja Oliveira
Kongonpallokala

| Kongonpallokala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Tetraodon
Laji::  schoutedeni
Kaksiosainen nimi
 Tetraodon schoutedeni  Pellegrin, 1926  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kongonpallokala (Tetraodon schoutedeni)  on afrikkalainen makean veden pallokalalaji. Se voi kasvaa 9 cm pitkäksi. Kongonpallokaloja elää Kongojoen vesistössä. Kongonpallokalat elävät yksinään. Ne kutevat kasvien lehdille, ja koiras puolustaa mätiä. Akvaariossa kongonpallokaloja voi pitää yhdessä valittujen lajien kanssa, mutta lajitovereilleen ne ovat aggressiivisia.
Arkhimedes

| Arkhimedes> Ἀρχιμήδης ὁ Συρακόσιος |
| --- | --- |
 Domenico Fettin maalaus Arkhimedes (1620)
Henkilötiedot
Syntynyt: n. 287 eaa. Syrakusa, Sisilia
Kuollut: n. 212 eaa. Syrakusa, Sisilia
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  Matematiikka, fysiikka, tekniikka, Tähtitiede
Tunnetut työt:  Arkhimedeen laki Arkhimedeen ruuvi
Arkhimedes Syrakusalainen (m.kreik. Ἀρχιμήδης ὁ Συρακόσιος, Arkhimēdēs ho Syrakosios, noin 287 – 212/211 eaa.) oli kreikkalainen filosofi, fyysikko, tähtitieteilijä, keksijä ja matemaatikko. Hän oli yksi suurimmista antiikin Kreikan tieteilijöistä. Arkhimedeen tieteellinen tutkimus käsitti hyvin laajan kirjon eri tieteen osa-alueita. Hän oli ensimmäisten joukossa, joka käytti matematiikkaa luonnonilmiöiden tutkimiseen eli häntä voidaan kutsua ”matemaattisen fysiikan isäksi”.
Arkhimedes oli niin matematiikassa kuin tekniikassakin aikalaisiaan edellä. Hänen menetelmänsä enteilivät jo differentiaali- ja integraalilaskentaa, joka kuitenkin syntyi vasta 1 800 vuotta myöhemmin. Arkhimedeen tiedetään ensimmäisenä laskeneen päättymättömien sarjojen summia. Hänen käyttämäänsä menetelmää käytetään edelleen. Arkhimedes loi pohjan hydrostatiikalle (Arkhimedeen laki), statiikassa hän selitti vivun tasapainoehdot ja tutki pyknometriaa eli kappaleen tiheyttä tai tilavuutta tutkivaa fysiikan haaraa. Arkhimedeen tulokset olivat niin uraauurtavia, että hänet rinnastetaan Isaac Newtoniin ja Friedrich Gaussiin.
Keksintöjä > Kultaisen kruunun aitouden määritys

Laajalti tunnetun tarinan mukaan Syrakusan kuningas Hieron II:lle oli taottu uusi kultainen kruunu. Kuningas oli kuitenkin epäuskoinen sen suhteen oliko päähine puhdasta kultaa vai olisiko kultaseppä huijannut häntä ja lisännyt joukkoon halvempaa hopeaa. Tehtävän ratkaiseminen uskottiin Arkhimedeen kontolle. Arkhimedeella ei ollut kuitenkaan lupaa vahingoittaa kruunua millään tavoin, joten kruunun sulattaminen säännöllisen muotoiseksi kappaleeksi oli poissuljettua.
Mennessään kylpyyn Arkhimedes huomasi vedenpinnan kohoavan. Hän ymmärsi ilmiön tarkoittavan sitä, että hänen kehonsa syrjäyttämän veden tilavuus oli sama kuin hänen kehonsa tilavuus. Samalla tavalla upottamalla kruunu veteen hän voisi määrittää epäsäännöllisen muotoisen päähineen tilavuuden ja mitattuaan päähineen massan hän saisi tietää lopulta tiheyden ja päähineen valmistuksessa käytetyn materiaalin. Arkhimedes oli löydöstä niin innostunut, että ryntäsi kaupungille alastomana huutaen samalla: ”Heureka!” (Olen löytänyt sen!).
Tarina ei löydy Arkhimedeen säilyneistä teoksista, mutta Kelluvista kappaleista -teoksessa hän kuvaa nykyisin Arkhimedeen lakina tunnetun hydrostatiikan lain, jonka mukaan nesteeseen upotettuun kappaleeseen kohdistuva noste on yhtä suuri kuin kappaleen syrjäyttämän nestemäärän paino. Laki ilmaistaan usein myös niin, että kappale menettää painostaan syrjäyttämänsä nesteen painon verran. Arkhimedeen laki pätee myös kaasuihin sovellettuna, eli yleisesti fluideihin.
Keksintöjä > Arkhimedeen ruuvi

Iso osa Arkhimedeen tekniikan töistä ovat saaneet alkunsa hänen kotikaupunkinsa tarpeiden tyydyttämisestä. Näin oli myös niin kutsutun Arkhimedeen ruuvin kohdalla, jonka keksimistä kreikkalainen kirjoittaja Athenaios kuvaa seuraavasti. Kuningas Hieron II pyysi Arkhimedestä suunnittelemaan suuren laivan nimeltä Syracusia, joka soveltuisi niin ylellisille matkoille, tarvikkeiden kuljettamiseen kuin sodankäyntiinkin. Syracusian sanotaan olleen koko antiikinaikaisista laivoista kookkain. Athenaioksen kirjoituksen mukaan laivaan mahtui noin 600 ihmistä, yksi gymnasion ja Afrodite-jumalalle omistettu temppeli. Laivan pilssiveden varalle Arkhimedes rakensi laitteen, jolla vesi saataisiin nopeasti ja tehokkaasti pois, Arkhimedeen ruuvin. Laite koostui sylinteristä, jonka sisällä oli paikallaan pyörivä ruuvinmuotoinen osa. Koje toimi käsivoimalla. Arkhimedeen ruuvia käytetään monissa paikoissa edelleen kuljettamaan nesteitä tai kiinteitä aineita, kuten vaikkapa leikkuupuimureissa tai kasteluveden nostamiseen kehitysmaissa.
Keksintöjä > Mekaaniset tähtitieteelliset laitteet

Cicero kertoo, että roomalainen sotapäällikkö Marcellus otti Arkhimedeeltä Syrakusan valtauksen yhteydessä vuonna 212 eaa. jonkinlaisen pronssista tehdyn mekaanisen tähtitieteellisen laitteen, joka mallinsi Auringon, Kuun ja viiden planeetan liikkeet ja esitti auringon- ja kuunpimennykset. Arkhimedeen tiedetään myös kirjoittaneen kadonneen teoksen tähtitieteellisistä koneista. Ciceron kuvaus koneesta muistuttaa suuresti Antikytheran konetta. Arkhimedeen tekemä laite saattaa olla sen edeltäjä, mutta se ei kuitenkaan varmuudella ole sama kone, sillä Antikytheran kone hyödyntää Arkhimedeen kuoleman jälkeen tehtyjä tähtitieteen keksintöjä. Näistä merkittävin on Apollonioksen ja Hipparkhoksen kehittämä episyklimalli, joka selitti ja mallinsi Kuun kiertonopeuden näennäistä vaihtelua. On ehdotettu, että Arkhimedes olisi joka tapauksessa antanut suunnittelemansa koneen jonkun työpajan valmistettavaksi, ja tällainen työpaja on voinut jatkaa koneiden valmistamista ja jatkokehitystä myös Arkhimedeen kuoleman jälkeen.
Matematiikka

Matemaattisia keksintöjä olivat mm. paikkanumerojärjestelmä, jolla hän pystyi ilmoittamaan lukuja aina 1064 saakka sekä vanhin tunnettu geometrisen sarjan käyttö. Arkhimedes osoitti, että ympyrän kehän ja halkaisijan pituuksien suhde (pii) on lukujen  \scriptstyle 3{\frac {10}{71}} ja  \scriptstyle 3{\frac {10}{70}} (eli n. 3,1408–3,1429) välillä.