stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Positiivinen syrjintä
Positiivinen erityiskohtelu Suomessa > Lainsäädäntö > Yhdenvertaisvaltuutetun ohjeet

Yhdenvertaisuusvaltuutettu on julkaissut periaatteen soveltamisesta oppaan, joka tarjoaa esimerkkejä periaatteen soveltamisesta. Yhdenvertaisvaltuutetun antamia esimerkkejä ovat:
Maahanmuuttajille järjestetään suomalaiseen yhteiskuntaan kotouttamisen helpottamiseksi kieli- tai muuta koulutusta.
Kiintiöt oppilaitokseen syrjinnälle alttiille tai yhteiskunnassa heikommassa asemassa oleville ryhmille tai tietyille vähemmistöryhmiin kuuluville.
Opiskelijavalintatilanteessa kahden suunnilleen yhtä pätevän hakijan ollessa kyseessä annetaan etusija esimerkiksi romanitaustaiselle tai muulle etnistä ryhmää edustavalle hakijalle, silloin kun kyseisellä alalla on pula vähemmistöryhmiä edustavista työntekijöistä.
Kohdistettua valmennusta tietylle aliedustetulle ryhmälle oppilaitoksen valintakoetta varten.
Työllistämistuki esimerkiksi nuorille.
Positiivinen erityiskohtelu Suomessa > Soveltaminen > Työelämä

Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan työhönotossa on huomioitava seuraavat seikat:
Tietyn ryhmän suosinta ei saa olla automaattista, vaan tapauskohtaista.
Hakijoiden pitää olla ansiokkuudeltaan joko yhtä päteviä tai lähes yhtä päteviä
Positiivista erityiskohtelua ei saa käyttää, jos tosiasiallisessa yhdenvertaisuudessa on vain vähäisiä eroja ryhmien välillä.
Yleisradion tekemän selvityksen mukaan lähes kaikki Suomen yliopistot ottavat työhönotossa huomioon vähemmistöasemaan kuulumisen. Suurimmalla osalla yliopistoista on maininta positiivisesta erityiskohtelusta yhdenvertaisuus- ja tasa-arvosuunnitelmassaan. Käytäntöä voidaan noudattaa, vaikka mainintaa ei olisi. Yliopistojen rekrytoinneissa tämä tarkoittaa, että kun tarjolla on kaksi tasavahvaa tai hieman eri tasoista hakijaa, voidaan suosia sitä, joka on ryhmänä aliedustettu. Turun yliopiston vararehtorin mukaan ”käytäntöä ei oikeastaan tarvita”, sillä tilanteita, joissa vastakkain olisi kaksi täysin tasavahvaa hakijaa, ei oikeastaan ole olemassa.
Positiivinen erityiskohtelu Suomessa > Soveltaminen > Sukupuoli > Työhönotossa

Riitta Raskin mukaan positiivista erityiskohtelua ovat toimet, joilla vähemmistössä olevan sukupuolen edustajat asetetaan etusijalle työhönotossa, ylennyksissä tai muissa valinnoissa. Tasa-arvolain (9 § 4) mukaan työhönotossa voidaan tietyin edellytyksin suosia aliedustettua sukupuolta. Tämä on myös Euroopan unionin oikeuskäytännön mukaan sallittua silloin, kun mies ja nainen ovat hakijoina yhtä päteviä tai lähes yhtä päteviä.
Positiivinen erityiskohtelu Suomessa > Soveltaminen > Sukupuoli > Opiskelijavalinnassa

Opiskelijavalinnassa tasa-arvolaki (8 b §) kieltää sukupuoleen perustuvan syrjinnän ja siten sukupuolikiintiöt. Tasa-arvovaltuutettu on tehnyt asiasta kiintiöt kieltäviä ratkaisuja 1980-luvulta lähtien.
Yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunnan päätöksen mukaan vuonna 2022 sukupuoli ei saanut vaikuttaa opiskelijoiden valintaan, jonka tuli perustua vain yksilöllisiin seikkoihin, ei ryhmän jäsenyyteen. Tällä perusteella Jyväskylän yliopiston liikuntapedagogiikan opiskelijavalinnassa käytettyjen sukupuolikiintiöiden todettiin olevan tasa-arvolain vastaisia. Valintakokeen toiseen vaiheeseen oli valittu yhtä paljon mies- ja naishakijoita juridisen sukupuolen mukaan, joten korkeammat pisteet saanut hakija voitiin sivuuttaa sukupuolikiintiön perusteella. Kiintiötä oli käytetty vuodesta 1963, ja sitä sovellettiin keinona saada liikunnanopettajiksi yhtä paljon miehiä ja naisia.
Vuonna 2024 julkaistun tutkimuksen mukaan peruskoululaiset olivat hyötyneet opettajakoulutuksen mieskiintiöstä. Miesten opettamat koululaiset pääsivät muita useammin peruskoulun jälkeisiin opintoihin, ja nuorina aikuisina heillä oli muita korkeampi koulutus ja työllisyysaste. Ennen vuotta 1989 käytetyn 40 prosentin mieskiintiön ansiosta  luokanopettajakoulutukseen pääsi miehiä, jotka eivät muuten olisi sinne päässeet. Kun kiintiö lakkautettiin, valmistuvien miesopettajien osuus puolittui 20 prosenttiin.
Jyväskylän yliopisto otti vuonna 2025 käyttöön maahanmuuttajakiintiöt muutamissa koulutusväylissä perusteena se, että yliopiston tuli pystyä "palvelemaan yhä moninaistuvia hakija- ja opiskelijaryhmiä sekä vastaamaan muuttuneisiin osaamisvaatimuksiin ja muutoksiin väestörakenteessa.”
Positiivinen erityiskohtelu Suomessa > Soveltaminen > Sukupuoli > Kunnallishallinnon luottamushenkilöksi valinnassa

Tasa-arvolain 4 a §:n 1 momentin nojalla kunnallishallinnon luottamushenkilöitä valittaessa toimielimiin on kumpaakin sukupuolta oltava edustettuna vähintään 40 % riippumatta ehdokkaiden vaaleissa saamasta äänimäärästä.
Positiivinen erityiskohtelu Suomessa > Soveltaminen > Etninen alkuperä

Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan erilainen kohtelu ei ole mahdollista etnisen alkuperän perusteella. Oppilaitos voi asettaa kiintiön jollekin syrjinnälle alttiille tai yhteiskunnallisesti heikommassa asemassa olevalle ryhmälle, mutta ryhmää ei saa identifioida sen etnisen alkuperän perusteella (esim. romanit). Ryhmä voidaan kuitenkin identifioida esimerkiksi kielen tai maahanmuuttaja-aseman perusteella.
Positiivinen erityiskohtelu Suomessa > Soveltaminen > Kieli

Lääketieteellisessä ja oikeustieteellisessä koulutuksessa ruotsin kieltä osaaville on omat kiintiönsä, sillä kielilain nojalla tulee kouluttaa tietty määrä ruotsinkielentaitoisia lääkäreitä ja juristeja. Kyse ei tässä ole positiivisesta erityiskohtelusta vaan koulutustarpeesta. Yhdenvertaisuusvaltuutettu antaa esimerkin kieleen kohdistuvasta positiivisesta erityiskohtelusta: terveyskeskus voi tuottaa materiaalia myös muilla kielillä kuin suomeksi tai ruotsiksi edistääkseen vähemmistöryhmään kuuluvan asiakkaan tosiasiallista pääsyä palveluihin.
Yleisradion uutisen mukaan Lapin yliopistossa on kiintiö saamenkielisille opiskelijoille. Sen nojalla saamenkielinen hakija voi päästä positiivisen syrjinnän mukaisesti opiskelemaan muita pienemmällä pistemäärällä. Vuonna 2002 saamen ilmoitti Suomessa äidinkielekseen 1 734 henkilöä, eli 0,03 prosenttia väestöstä.
Positiivinen erityiskohtelu Suomessa > Yhdenvertaisuusvaltuutetun kanta

Yhdenvertaisuusvaltuutettu on antanut oikeusoppineiden ja poliitikkojen lausuntoja rajoitetumpia esimerkkejä positiivisesta erityiskohtelusta. Sotaveteraanietuuksien tai vammaispalveluiden asemesta yhdenvertaisvaltuutettu esittää seuraavat viisi tapausesimerkkiä:
Valitaan tehtävään kahdesta ansiokkuudeltaan tasaveroisesta hakijasta aliedustettuun ryhmään kuuluva hakija (esimerkiksi maahanmuuttaja, vammainen, nuori tai yli 55-vuotias).
Peruskoulu järjestää romanioppilaille romanitaustaisia koulunkäyntiavustajia.
Liikuntavammaiselle henkilölle voidaan myöntää lupa metsästysharrastuksen mahdollistamiseksi käyttää mönkijää tai moottorikelkkaa alueella, missä se on muuten kielletty.
Opiskelijavalintatilanteessa kahden yhtä pätevän hakijan ollessa kyseessä annetaan etusija esimerkiksi romanitaustaiselle tai muulle sellaista etnistä ryhmää edustavalle hakijalle, silloin kun kyseisen ryhmän kohdalla sosiaalialan työkentällä on ollut merkittäviä ongelmia.
Kaupunki järjestää perusopetuksen valmistavaan opetukseen osallistuville oppilaille koulukuljetuksen muita alemmilla kilometrirajoilla.
Perustuslain esittelymuistion mukaan positiiviseen erityiskohteluun ei saa sisältyä toisiin kohdistuvaa syrjintää. Yhdenvertaisuusvaltuutettu tarkentaa, että positiivinen erityiskohtelu ei sisällä yksilöön kohdistuvaa syrjintää, sillä syrjintä kohdistuu korkeintaan toiseen ryhmään:
”Monissa tapauksissa positiivisella erityiskohtelulla pyritään parantamaan heikommassa asemassa olevan ryhmän asemaa esimerkiksi siten, että heihin sovelletaan lievempiä kriteereitä kuin muihin. Käytännössä tämä voi tarkoittaa muiden ryhmien asettamista epäedullisempaan asemaan. Positiivinen erityiskohtelu on kuitenkin eri asia kuin suosinta, jossa kyse on etuoikeuksien antamisesta toisia syrjivällä tavalla”.
Jos työtehtävään valitaan kahdesta tasaveroisesta hakijasta vähemmistöryhmään kuuluva hakija, ja valinnan tarkoituksena on parantaa heikommassa asemassa olevan ryhmän asemaa, ratkaisua ei pidetä syrjintänä valintakilpailussa hävinnyttä henkilöä kohtaan. Riitta Rask toteaakin, että Työntekijän perusoikeus on tulla kohdelluksi yhdenvertaisesti samanlaisissa tilanteissa. Yhdenvertaisuus on keskeinen perus- ja ihmisoikeus, jota toteutetaan keskeisesti syrjinnän kielloilla.
Positiivinen erityiskohtelu Suomessa > Helsingin kaupunki

Helsingin kaupunki hyväksyi vuonna 2004 asiakirjan ”Rasismin ja etnisen syrjinnän ehkäiseminen”. Sen mukaan työhönotossa voidaan ottaa huomioon hakijan etninen tausta palkkaamalla tehtävään työmarkkinoilla aliedustettuun ryhmään kuuluva henkilö, vaikka tämä ei olisi aivan yhtä pätevä kuin paremmin edustettuun ryhmään kuuluva. Yhdenvertaisvaltuutettu kuitenkin kielsi tämän syrjintänä, jolloin linjaus muutettiin niin, että voidaan suosia ”maahanmuuttajaa”, jos hakijana on kaksi ansiokkuudeltaan tasaveroista hakijaa. Asiaa perusteltiin sillä, että positiivinen erityiskohtelu on mahdollista, jos sillä pyritään edistämään tosiasiallista yhdenvertaisuutta.
Suomalaista keskustelua > Muuta keskustelua

Positiivisen syrjinnän arvostelu on kaikkialla ollut hyvin samankaltaista. Suomessa Jari Ehrnrooth on tiivistänyt sen niin, että tasa-arvo voi koskea vain yksilöitä. Ryhmät eivät ole subjekteja, joten niiden tasa-arvosta puhuminen on harhaanjohtavaa.
Arvosteluun on vastannut käräjätuomari Riikka Rask. Hän torjuu ajatuksen, että positiivinen syrjintä voisi olla yksilöön kohdistuvaa syrjintää. Rask kirjoittaa: ”Erityistoimille on tyypillistä, että ne asettavat eri asemaan tietyn ryhmän – eivät ketään nimenomaista yksilöä.” Dosentti Liisa Niemisen mukaan kokemus yksilötason syrjinnästä on näköharha: Ensi näkemältä positiivinen erityiskohtelu voi johtaa syrjintään yksilötasolla samalla, kun se edistää tosiasiallista yhdenvertaisuutta ryhmän tasolla.
Positiivinen syrjintä  eri maissa

Positiiviseen erityiskohteluun kuuluva vähemmistöryhmien suosinta on johtanut vaihteleviin ratkaisuihin. Yleensä sen käyttöä on rajoitettu, ja joskus sen soveltamista on vähennetty.
Euroopan unioni hyväksyy positiivisen erityiskohtelun rajoitetuissa tapauksissa. Direktiivin mukaan ei pidä estää toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ehkäistä tai hyvittää tiettyä rotua tai etnistä alkuperää oleville henkilöille aiheutunutta haittaa. Direktiivin mukaan Erilainen kohtelu saattaa olla oikeutettua erittäin rajoitetuissa tilanteissa, jos jokin rotuun tai etniseen alkuperään liittyvä ominaisuus muodostaa työhön liittyvän todellisen ja ratkaisevan vaatimuksen, ja jos tavoite on oikeutettu ja vaatimus oikeasuhtainen.
Positiivinen syrjintä otettiin käyttöön Yhdysvalloissa tavoitteena muun muassa suosia mustia pääsyssä yliopistoihin ja tiettyihin ammatteihin. Vuonna 2023 Yhdysvaltain korkein oikeus kielsi positiivisen syrjinnän korkea­koulujen pääsy­kokeissa. Seurauksena on ollut mustien opiskelijoiden suhteellisen osuuden lasku maan eliittiyliopistoissa.
Etelä-Afrikka ja Intia ovat ottaneet käyttöön positiivisen erityiskohtelun.
Britanniassa on laitonta kohdella henkilöitä eri tavoin rodun perusteella (engl. positive discrimination, affirmative action). Sen sijaan on sallittua rohkaista tai kouluttaa tietyn ryhmän ihmisiä hakemaan tehtäviä, joissa he ovat aliedustettuina (engl. positive action).
Ranskan perustuslaki kieltää suosimasta ketään etnisen taustan tai syntyperän perusteella. Sen sijaan on sallittua suosia koulutukseen pääsemistä asuinpaikan tai sosiaalisen aseman nojalla.
Ruotsissa korkein oikeus tuomitsi 2006 laittomaksi maahanmuuttajien suosimisen yliopisto-opiskelijoiden valinnassa.
Hollannissa Eindhovenin teknillinen yliopisto päätti palkata puolentoista vuoden ajan töihin vain naisia. Linjaus todettiin lainvastaiseksi.
Bangladeshissä virkakiintiöt saivat aikaan kansannousun, joka johti pääministerin eroon.
Amerikkalaista keskustelua > Periaatteellinen kritiikki

Periaate sai Yhdysvalloissa osakseen arvostelua, kun sen nojalla alettiin harjoittaa rotuun ja sukupuoleen perustuvaa suosintaa valintatilanteissa. Keskustelu on koskenut etenkin sitä, pitääkö afro-amerikkalaisia ja latinoja suosia yliopistojen pääsykokeissa, koska heidän suhteellinen osuutensa yliopisto-opiskelijoista on pienempi kuin  koko väestössä. Erityiskohtelun kannattajien mukaan nämä ryhmät olivat kärsineet tai kärsivät yhä syrjinnästä ja ovat sen takia muita huonommassa asemassa. Vastustajien mielestä rotu oli liian karkea mittari erottelemaan ihmisiä aseman huonouden suhteen. Ryhmään kohdistuva suosinta muuttuu sen takia yksilöiden syrjinnäksi. Vastustajat ovat väittäneet, että positiivinen syrjintä on epäreilua ja loukkaa perustuslain tasa-arvoperiaatetta, aiheuttaa sosiaalisia ja poliittisia erimielisyyksiä, ei ole parantanut asioita, leimaa hyödynsaajat ja heikentää heidän itsekunnioitustaan.
Samuel P. Huntington kirjoittaa, että länsimaisen sivilisaation arvoja ovat individualismi ja oikeusperiaate, jotka edellyttävät, että yksilöitä tulee kohdellaan samanarvoisina, mutta positiivinen syrjintä korvaa ne ryhmien tasa-arvoisuudella, mihin pyritään suosimalla heikommaksi jäävää ryhmää. Antropologi Philip Carl Salzman katsoo, että positiivinen syrjintä liittyy monikulttuurisuuden ihanteeseen, jossa tavoitellaan sopusointuista, mutta ryhmäidentiteetteihin jakautunutta yhteiskuntaa. Hän näkee ryhmien korostamisessa siirtymisen eräänlaiseen klaaniyhteiskuntaan, missä universalismin ja individualismin tilalle tulevat ryhmäidentiteetit. Ryhmien suosinnan kääntöpuolena on siten nähty yksilöön kohdistuva syrjintä.
Amerikkalaista keskustelua > Kiintiöiden vaikutukset

Monet organisaatiot ovat halunneet valita virkoihin alkuperäiskansaan kuuluvia henkilöitä oikaistakseen menneisyyden vääryyksiä. Erityisesti akateemisessa maailmassa niin sanotuista rodun vaihtajista (raceshifters) on tullut suuri ongelma.
Oppilaitosvalinnoissa positiivinen syrjintä on johtanut siihen, että valkoiset hakijat kertovat olevansa ei-valkoisia. Yhdysvalloissa 34 % collegeen pyrkineistä valkoisista hakijoista ilmoitti olevansa ei-valkoinen. Tavallisinta (48 %) oli ilmoittautua Amerikan alkuperäisasukkaaksi. Tiedot väärentäneistä 77 % pääsi haluamansa oppilaitokseen.
Vuonna 2023 Yhdysvaltain korkein oikeus kielsi positiivisen syrjinnän korkea­koulujen pääsy­kokeissa. Edistysmieliset olivat tyrmistyneitä päätöksestä. Presidentti Joe Biden ilmaisi heti vakavan pettymyksensä päätökseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Positiivinen syrjintä Wikimedia Commonsissa
Positiivisen erityiskohtelun opas (Arkistoitu – Internet Archive)
Mielenosoitus Yhdysvalloissa vuonna 2003 positiivisen syrjinnän puolesta
Luettelo taruolennoista

Tämä on luettelo kansanperinteiden taruissa esiintyvistä erilaisista olennoista. Näitä tarutyyppejä ovat esimerkiksi kansansatu, legenda, myytti ja saaga.  Katso myös  luokka taruolennoista.
A

Aarnikotka eli Griippi
Anqa
Antero Vipunen
Apuolento tai apuhenki
Arimaspi
Azhi Dahaka
Aziza
B

Baba Jaga
Baital
Banshee
Basiliski
Boogeyman eli Mörkö
Bunyip
C

Camazotz
Chupacabra
D

Devonin paholainen
Dryadi
E

Ekhidna
Elphamen kuningatar
Erymanthoksen metsäkarju
F

Faunit
Fafnir
Feeniks
Fenris eli Fenrir
Fomorit
G

Gargantua
Gargoili
Ghoul
Gogmagog
Golem
Gorgot
Grendel
Griippi
H

Haltija
Harpyija
Hevoskotka
Hiisi
Hydra
I

Ihmissusi
Ihmistiikeri
Iku-Turso
Ihmiskissa
J

Jatulit
Jerseyn paholainen
Jotunit
Jousijalka-Jack
Jättiläinen
K

Kalman väki
Kappa
Karajishi eli leijonakoira
Katoblepas
Keijukainen
Kentauri
Kerberos
Ketos
Kharybdis
Khimaira
Kalevanpojat
Kikimora
Kirkonväki
Kokko eli Vaakalintu
Kongamato
Koirankuonolainen
Krampus
Kraken
Kummitus
Kuolema
Kyklooppi
Kääpiö
L

Lamassu
Lambtonin mato
Lamia
Lampun henki
Leijonakoira eli Karajishi
Leprekauni eli irlantilainen maahinen
Leviatan
Lohikäärme
Eurooppalainen lohikäärme
Kiinalainen lohikäärme
Luonnonhenki
Luuranko
Luurankosoturit
M

Maaemo
Maailmankäärme
Maahinen
Mannun eukko
Mantikori
Medusa
Menninkäinen
Merenneito
Metsänneito
Minotauros
Morgan le Fay
Morgawr
Musta koira
Muumio
Myrmidonit
Mörkö
N

Naga
Nemean leijona
Nereidi
Noita
Nuckelavee
Nymfi
Näkki
O

Ogre
Oni
Orthos
P

Paasselän pirut
Pakkasukko
Pakkasukko
Pegasos eli Pegasus
Peikko
Peryton
Peri-isäntä
Piasa
Piru
Päätön ratsumies
R

Riiviö
Rok-lintu
S

Salamanteri
Satyyri
Seireeni
Sfinksi
Sileeni
Skvader
Skorpioni-ihminen
Skylla
Sleipnir
Stymfaloksen linnut
Syöjätär
T

Talos
Tapion väki eli metsän väki
Tarasque
Tengu
Tokoloshe
Traakki
Tuonen joutsen
Tyfon
V

Vaakalintu eli kokko
Vampyyri
Vetehinen
Vetehishevonen
Vuohimies
Vuorenpeikko
W

Wendigo
Wishpoosh
Y

Yksisarvinen
Yuki Onna
Z

Zombi
Kjell Magne Bondevik

| Kjell Magne Bondevik |
| --- | --- |
 Kjell Magne Bondevik vuonna 2005.
Norjan pääministeri
 19. lokakuuta 2001 – 17. lokakuuta 2005  
Monarkki:  Harald V
Edeltäjä:  Jens Stoltenberg
Seuraaja:  Jens Stoltenberg
 17. lokakuuta 1997 – 3. maaliskuuta 2000  
Monarkki:  Harald V
Edeltäjä:  Thorbjørn Jagland
Seuraaja:  Jens Stoltenberg
Norjan ulkoministeri
 Sysen hallitus 16. lokakuuta 1989 – 3. marraskuuta 1990  
Edeltäjä:  Thorvald Stoltenberg
Seuraaja:  Thorvald Stoltenberg
Norjan kirkko- ja opetusministeri
 Willochin hallitus 8. kesäkuuta 1983 – 9. toukokuuta 1986  
Edeltäjä:  Tore Austad
Seuraaja:  Kirsti Kolle Grøndahl
Suurkäräjäedustaja
 1973–2005  
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. syyskuuta 1947 Molde, Norja
Puoliso:  Bjørg Rasmussen
Tiedot
Puolue:  Kristillinen kansanpuolue
 Nimikirjoitus
Kjell Magne Bondevik (s. 3. syyskuuta 1947) on norjalainen poliitikko. Hän toimi Norjan pääministerinä vuodet 1997–2000 sekä vuodet 2001–2005. Hän on toiminut myös Norjan kirkko- ja opetusministerinä (1983–1986) sekä ulkoministerinä (1989–1990). Bondevik on Kristillisen kansanpuolueen (Kristelig Folkeparti) jäsen. Varsinaiselta ammatiltaan hän on luterilainen pappi. 
Piispa Odd Bondevik on hänen serkkunsa ja entinen ministeri Kjell Bondevik oli hänen setänsä tai enonsa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kjell Magne Bondevik Wikimedia Commonsissa
Kjell Magne Bondevik Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Belgia  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  KulturNav
Abitreenit

| Abitreenit> Yle Abitreenit |
| --- | --- |
Tyyli:  lukiolaisille suunnattu ajankohtaisohjelma
Kestoaika:  90-150 minuuttia (reaalilähetykset ovat pidempiä)
Pääosissa:  Aron Syrjä, Elo Umkoro, Olli-Pekka Louniala
Alkuperämaa:  Suomi
Tuotanto
Tuottaja(t):  Mika Salomaa
Vastaava(t) tuottaja(t):  Johanna Törn-Mangs
Ohjaaja(t):  Timo Ylifrantti
Käsikirjoittaja(t):  Marjukka Mattila, Katja Ylisiurua, Ami Nije
Kuvaaja(t):  Johannes Niva
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Abitreenit on Yleisradion tarjoama verkkopalvelu lukiolaisille ja ylioppilaskirjoituksiin valmistautuville abiturienteille. Abitreenien tavoitteena on valmentaa lukiolaisia yo-kokeisiin tiedollisesti, taidollisesti ja henkisesti.
Ohjelman tarkoitus

Kevään ja syksyn ylioppilaskirjoitusten aikaan Abitreenit julkaisee ylioppilaskokeet ja niiden vastaukset. Tarjolla on myös Ylioppilastutkintolautakunnan asiantuntijoiden vastauspalvelu. Abitreenit tuottaa suoria yo-koelähetyksiä, joissa käydään läpi päivän yo-kokeita lukion opettajien ja Ylioppilastutkintolautakunnan asiantuntijoiden kanssa, jotka vastaavat abien kysymyksiin kokeesta. Aiemmin lähetyksiä on esitetty Yle Teema -kanavalla. Televisio-ohjelma on tunnettu myös nimillä Älliä vai ei ja Abifarmi.
Abitreenien yo-koelähetykset lähetetään nykyisin koepäivien iltana Yle Areenassa kello 18:00.
Ohjelman tarkoitus > Verkkomateriaalit

Abitreenit-sivustolla on tarjolla harjoittelumateriaalia lukion eri oppiaineisiin. Materiaalit on jaoteltu lukion kurssien mukaan, vieraissa kielissä kielenhallinnan osa-alueen ja taitotason mukaan. Lisäksi sivustolla on juttuja ja vinkkejä, jotka auttavat lukiolaisia jaksamaan opiskelussa ja menestymään kirjoituksissa, kuten Paineessa-kampanjan sisällöt. Helmikuussa 2019 Abitreenit julkaisi Motivaatiotreenit-nimisen opiskelumotivaatiota käsittelevän artikkelikokonaisuuden sekä siihen liittyvän Paineessa-podcastin.
Abitreenit-palvelulle myönnettiin Koulutusrahasto Kouran Lapset ja nuoret -sarjan kunniamaininta vuonna 2007.lähde?
Aiheesta muualla

Abitreenit-kotisivu Yle.fissä
Yo-koelähetykset Yle Areenassa
Yle
| --- | --- |
Radiokanavat:  Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Sámi Radio  Yle Puhe (lakkautettu)  Yle Klassinen  Yle Vega  Yle X3M  Yle Mondo  Yle Sat 1  Yle Sat 2 
Televisiokanavat:  Yle TV1 (HD)  Yle TV2 (HD)  Yle Teema & Fem (Yle Fem, Yle Teema, HD)  TV Finland 
Uutispalvelut:  Yle Uutiset (selkokielinen, viittomakielinen)  Yle Urheilu  TV-nytt  Yle Ođđasat  Novosti Yle  Yle Uutisvahti  Sää  Yle Tiede 
Muut palvelut:  Yle Areena  Yle Elävä arkisto  Abitreenit  Digitreenit  Yle Oppiminen  Yle Uutisluokka  Yle Kioski 
Organisaatio:  Yleisradion hallintoneuvosto  Yleisradion hallitus  Yleisradion johtoryhmä  Ylen yksiköt  Svenska Yle  Yle Sápmi 
Muuta:  Pasilan linkkitorni  Merja Ylä-Anttila  Matti Apunen
Halal

Palestiinalainen kauppa, jossa myydään halal-lihaa.
Halal-kauppa Pariisissa
Halal-ravintola Lontoossa
Halal-kauppa Helsingin Rastilassa
Halal (arab. حلال‎, ḥalāl ”puhdas, sallittu”) tarkoittaa islamissa kaikkea sitä, mikä keskiajalla vakiintuneen Jumalan lain, šarian, mukaan on sallittua ja luvallista. Sen vastakohta on haram, joka tarkoittaa kiellettyä. Šarialaissa käsite halal liittyy tyypillisesti ruoka-aineisiin.
Šaria jakaa teot kiellettyihin, sallittuihin ja neutraaleihin.  Sallituissa ja kielletyissä teoissa on edelleen kaksi tasoa. Sallittu teko voi olla pakollinen tai pelkästään suositeltava. Kielletty teko on vastaavasti joko ankarasti kielletty tai pelkästään moitittava. Kullakin tasolla teolla on omat seuraamuksensa joko tässä elämässä tai tuonpuoleisessa.
Pakollinen – tuo ansioita ja tekemättömyys rangaistaan (fard, wajib)
Suositeltava – tuo ansioita Paratiisiin pääsemiseksi, mutta tekemättömyyttä ei rangaista (sunna, mandub)
Luvallinen – suurin osa arkielämään liittyvästä toiminnasta, jotka ovat lain kannalta neutraaleja (mubah)
Loukkaava – tekoa ei rangaista, mutta siitä pidättäytyminen tuo ansioita (makruh)
Kielletty tai laiton – synti, josta seuraa rangaistus (haram, muharram)
Uskonoppineet ovat eri mieltä siitä, tarkoittaako halal vain kahta ensimmäistä luokkaa (pakollinen tai suositeltava) vai neljää ensimmäistä luokkaa. Jälkimmäisessä tapauksessa teko olisi aina halal, ellei se ole erikseen kielletty.
Halal-ruoka

Halal-ruoka on sellaista, jota islamin uskonnollisten sääntöjen mukaan muslimit saavat syödä. Muslimeille sallitut ruokalajit ovat peräisin Koraanista, sunnasta ja haditheista. Islamin käsitykset siitä, mikä ruoka on halal, ovat samankaltaisia kuin juutalaisten käsitykset siitä, mikä on košer.
Muslimit voivat syödä juutalaisen teurastamaa košer-lihaa tai kristityn teurastamaa lihaa, jos se on teurastettu siten kuin muslimit ja juutalaiset teurastavat. Juutalaisen tai kristityn teurastama liha ei ole halal, mutta se on silti syömäkelpoista, ei haram. Sen sijaan zarathustralainen, epäjumalanpalvoja tai islamista luopunut ei kelpaa teurastajaksi. Arabialaisten aavikkoheimojen kristittyjen teurastama liha on samoin haram. Ratkaisevaa on se, kuuluuko teurastaja ryhmään, josta tulevien naisten kanssa muslimin on luvallista mennä naimisiin.
Kanojen koneellinen teurastaminen on luvallista, jos koneenkäyttäjä kuuluu kirjan uskontoihin ja lausuu bismillahin ("Jumalan nimeen") ainakin yhden kerran.