stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Takanebackenin tuulivoimapuisto

| Takanebackenin tuulivoimapuisto Takanebackens vindpark |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Maalahti
Rakentaminen alkoi:  2021 
Sähköverkkoon:  2022 
Valmistunut:  2022 
Rakennuttaja:  Energiequelle Oy 
Omistaja:  Commerz Real 
Operaattori:  Energiequelle 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  45–48 m 
Pinta-ala:  1,2 km² 
Tuulivoimalat:  5 × Nordex N163 (5,7 MW) 
Kapasiteetti:  28,5 MW  
Vuosituotanto:  100 GWh 
  [ ohje ]  
Takanebackenin tuulivoimapuisto on Pohjanmaalla Maalahden Petolahdella sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 5 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 29 megawattia ja vuosituotanto noin 100 gigawattituntia . Tuulivoimapuiston on rakentanut Energiequelle, sen omistaa Norra Pörtom Vindpark Ab, joka kuuluu Commerz Realin hallinnoimalle KlimaVestin rahastolle, ja sitä operoi Energiequelle.
Yleistä

Tuulivoimapuisto sijaitsee 25 kilometriä Maalahdelta etelään ja 11 kilometriä Petolahdelta kaakkoon, Rainebäckin ja Rönnholmin itäpuolella. Sen pituus on 1,9 kilometriä, leveys 1,2 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Voimala-alue on asumatonta metsätalousmaata, mutta lähimmät asunnot sijaitsevat länsipuolella kilometrin etäisyydellä lähimmästä voimalaitoksesta. Voimalaitokset sijaitsevat Takanen, Stormyranin ja Takanebackenin seuduilla. Alueelle johtaa huoltotiet Petolahden ja Norrbackenin väliseltä yhdystieltä 6780.
Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordexin valmistamaa N163-mallia, jonka napakorkeus on 148 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 163 metriä, ja jonka kapasiteetti on 5,7 megawattia. Tuulivoimaloiden perusmallit ovat 5,5 megawatin tehoisia, mutta niiden toiminta on päivitetty 5,7 megawattisiksi. Voimalat sijaitsevat 45–48 metrin korkeudella mpy. Tuotettu sähkö siirretään maakaapelissa viiden kilometrin päähän Närpiössä sijaitsevalle Brändskogenin sähköasemalle, jossa sen jännite nostetaan siirtolinjalle sopivalle tasolle.
Historiaa

Energiequelle hankki hankeoikeudet sen varhaisessa vaiheessa vuonna 2016 . Osayleiskaavaa suunniteltiin yhteistyössä maalahden kunnan kanssa. Kaavaluonnos oli julkisesti nähtävillä joulukuusta 2016 tammikuuhun 2017. Kaavaehdotus oli vuorostaan nähtävillä touko- ja kesäkuussa 2017. Tuulivoimapuiston osayleiskaava hyväksyttiin Maalahden kunnanvaltuustossa syyskuussa ja sen rakennusluvat marraskuussa 2017. Osayleiskaavasta kuitenkin valitettiin Vaasan hallinto-oikeudelle, joka kuitenkin hylkäsi valituksen maaliskuussa 2020, ja kaava sai lainvoiman kuukautta myöhemmin. Tuulivoimapuiston rahoittajaksi tuli saksalainen yksityispankki Berenberg , jonka jälkeen voimalaitokset tilattiin saksalaiselta Nordexilta huhtikuussa 2021. Tilaus tehtiin yhdessä Torvenkylän tuulivoimapuiston kanssa.
Rakennustyöt aloitettiin kesällä 2021 . Maarakennustyöt urakoi Ab Tallqvist Infra Oy ja sähkötyöt VEO Oy. Voimalaitoksien perustukset valmistuivat alkutalvesta 2022 ja seuraavana kesänä pystytettiin voimalaitokset. Voimaloiden käyttöönotto tapahtui syksyn kuluessa ja vuodenvaihteeseen mennessä olivat kaikki voimalaitokset toimintakunnossa. Säännöllinen sähköntuotanto käynnistyi vuoden 2022 lopulla. Valmistumisen jälkeen tuulivoimapuisto ostettiin osaksi KlimaVestin rahastoa, jota hallinnoi saksalainen Commerz Real. Kesäkuussa 2023 pidettiin voimala-alueella avajaiset. Voimaloiden huollosta vastaa Nordex Finland Oy, jonka kanssa on tehty 35 vuoden huoltosopimus. Energiequelle toimii tuulipuiston operaattorina.
Aiheesta muualla

Takanebacken wind farm, Energiequelle GmbH
Ēriks Mateiko

| Ēriks Mateiko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. marraskuuta 2005 (ikä 19) Jelgava, Latvia
Kansalaisuus:   Latvia
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Moose
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  198 cm
Paino:  95 kg
Seura
Seura (P):  Washington Capitals
Sarja:  NHL
Nyk. seura:  Saint John Sea Dogs (QMJHL)
Pelinumero:  9
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  HS Riika (Latvia)
NHL-varaus:  90. varaus, 2024 Washington Capitals
Ēriks Mateiko (s. 18. marraskuuta 2005 Jelgava, Latvia) on latvialainen jääkiekkoilija, joka pelaa QMJHL-joukkue Saint John Sea Dogsissa. Hän toimii joukkueen kapteenina. Mateikolla on tulokassopimus NHL-seura Washington Capitalsin kanssa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Elite Prospects-sivuston NHL-varausoppaan mukaan Mateikolla on voimahyökkääjän ominaisuuksia.
Ura > Seuraura

Mateiko on HK Zemgalen kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin HK Ozolniekiin. Kaudeksi 2020–2021 Mateiko siirtyi Latvian kakkossarjatasolle SK Riika 17:n joukkueeseen, jossa hän pelasi seitsemän runkosarjaottelua. Mateiko pelasi siellä myös suurimman osan kaudesta 2021–2022, jolloin hän oli pudotuspeleissä joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 6+3=9. Mateiko debytoi myös Latvian pääsarja Optibet Hokeja Līgassa HS Riian joukkueessa, jossa hän pelasi 20 runkosarjaottelua tehopistein 6+7=13. Mateiko teki pääsarjadebyyttinsä vain 15-vuotiaana 11. syyskuuta 2021 vieraissa HK Dinaburgaa vastaan. Hän sai HS Riian 2–4-voittoon päättyneessä ottelussa myös syöttöpisteen Roberts Priževoitsin tekemään voittomaaliin. Ensimmäisen pääsarjamaalinsa Mateiko teki seitsemännessä ottelussaan 27. marraskuuta 2021 HK Dinaburgaa vastaan. Hän pelasi kauden aikana myös yhden ottelun HK Riian joukkueessa Venäjän nuorten sarja MHL:ssä.
QMJHL-joukkue Baie-Comeau Drakkar varasi Mateikon 108. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa 2022. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2022–2023, jolloin Mateiko teki 62 runkosarjaottelussa tehot 16+20=36 ja viidessä pudotuspeliottelussa yhden maalin. Kaudella 2023–2024 hän nousi Drakkarin varakapteeniksi. Mateiko teki runkosarjassa 43 ottelussa tehot 23+20=43, joilla hän oli joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Peter Reynoldsin jälkeen. Mateiko pelasi kauden aikana myös CHL Top Prospects Gamessa. Hänen kautensa päättyi kuitenkin runkosarjan lopulla loukkaantumisen vuoksi.
Washington Capitals varasi Mateikon kolmannella kierroksella 90. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2024. Jo saman vuoden syyskuussa hän teki seuran kanssa kolmivuotisen tulokassopimuksen. Mateiko jatkaa kaudella 2024–2025 Drakkarin QMJHL-joukkueessa, jonka kapteeniksi hänet nimettiin.
Ura > Maajoukkueura

Mateiko pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2024 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2022 ja 2023, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Latvian kapteenina. Valmentajat valitsivat Mateikon joukkueen turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta.
Mateiko edusti Latvian alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2021 ja World Junior A Challengessa vuonna 2022.
Muuta

Mateikon isoveli Ņikita pelasi omalla urallaan puolustajana 12 KHL-ottelua Dinamo Riiassa kaudella 2020–2021. Hän pelasi myös 14 ottelua Latvian pääsarjatasolla ja kahtena kautena Mestiksessä.
Paatsjoki

| Paatsjoki Pasvikelva Paččvei Báhčeveaijohka Паз, Патсойоки |
| --- | --- |
 Jäniskoski Paatsjoen alajuoksulla Venäjän ja Norjan rajalla
Alkulähde:  Inarijärvi
Laskupaikka:  Bøkfjorden, Varanginvuono, Barentsinmeri  69°42′28″N, 30°06′04″E
Maat:  Suomi, Venäjä ja Norja
Pituus:  145 km
Alkulähteen korkeus:  117–119 m
Valuma-alue:  18403  km²
Paatsjoki (norj. Pasvikelva, inarinsaameksi Paččvei, pohjoissaameksi Báhčeveaijohka, ven. Паз tai Патсойоки) on Paatsjoen vesistön Inarijärven Barentsinmereen laskeva laskujoki, joka virtaa Suomen, Venäjän ja Norjan alueilla. Joki on 145 kilometrin pituinen. Se alkaa Inarin kunnan Nellimin läheltä, virtaa vuonna 1947 Neuvostoliitolle myydyn Jäniskosken alueen läpi ja sen jälkeen 112 kilometrin matkan Norjan ja Venäjän rajajokena. Boris Glebin (Kolttakönkään) kohdalla joki on lyhyen matkan taas kokonaan Venäjän alueella, ja aivan alajuoksullaan Norjan alueella, jossa se laskee Varanginvuonon sivuvuonoon Utsavuonoon (nor. Bøkfjorden) Kirkkoniemen kaupungin lähellä Etelä-Varangin kunnassa.
Paatsjoki on valjastettu vesivoiman käyttöön venäläisten, norjalaisten ja suomalaisten yhteistyönä. Sen seitsemän voimalaitosta latvalta lukien ovat Kaitakosken, Jäniskosken, Rajakosken, Hevoskosken, Skogfossin, Melkefossin ja Boris Glebin voimalaitokset. Näistä Skogfoss ja Melkefoss ovat norjalaisia, muut venäläisiä. Kolme ylintä voimalaa ovat suomalaisten rakentamia. Osa voimaloista sijaitsee rajalinjan päällä.
Joen nimi muilla kielillä on norj. Pasvikelva, ven.  Паз, Paz, tai Патсойоки, Patsojoki, pohjoissaameksi Báhčeveaijohka, koltansaameksi Paaččjokk ja kveeniksi Paatsjoki.
Vesivoimalaitoksia

| nimi | MW | GWh/a | m | joki | kunta | yhtiö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaitakoski | 11,2 | 69 |  | Paatsjoki |  | TGK-1 |
| Jäniskoski | 30,5 | 208 |  | Paatsjoki |  | TGK-1 |
| Rajakoski | 43,2 | 228 |  | Paatsjoki |  | TGK-1 |
| Hevoskoski | 47 | 215 |  | Paatsjoki |  | TGK-1 |
| Skogfoss | 60 | 258 |  | Paatsjoki |  | Pasvik Kraft |
| Melkefoss | 26 | 129 |  | Paatsjoki |  | Pasvik Kraft |
| Boris Gleb | 56 | 272 |  | Paatsjoki |  | TGK-1 |
Koskia

| paikka | pituus | korkeus | muuta | paikka | kunta | yhtiö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Virtaniemi |  |  |  | Inarijärvi | Inari |  |
| Kaitakoski |  |  |  | Paatsjoki | Nikel |  |
| Jäniskoski |  |  |  | Paatsjoki | Nikel |  |
| Rajakoski | 2 580 | 13,5 |  | Paatsjoki |  |  |
| Nautsisuvanto |  |  |  | Paatsjoki |  |  |
| Purnukoski | 640 | 3,53 |  | Paatsjoki |  |  |
| Hevoskoski | 1 500 | 7,35 |  | Paatsjoki |  |  |
| Höyhenjärvi |  |  |  | Paatsjoki |  |  |
| Jordaninnivat |  |  |  | Paatsjoki |  |  |
| Vouvatusjärvi | 15 000 |  | Kalkuoaivi, Kuuroaivi ja Kaskama | Paatsjoki |  |  |
| Kattalombolo |  |  |  | Paatsjoki |  |  |
| Vetokoski | 630 | 3 890 |  | Paatsjoki |  |  |
| Pitkäjärvi |  |  |  | Paatsjoki |  |  |
| Menikka | 630 | 11,8 |  | Paatsjoki |  |  |
| Maitokoski | 1 120 | 9,78 |  | Paatsjoki |  |  |
| Salmijärvi | 20 000 |  | Salmijärvi | Paatsjoki |  |  |
| Kuotsjärvi |  |  |  | Paatsjoki |  |  |
| Saarikoski | 380 | 3,71 |  | Paatsjoki |  |  |
| Töllevinjärvi |  |  |  | Paatsjoki |  |  |
| Jäniskoski | 350 | 6,19 |  | Paatsjoki |  |  |
| Kolttaköngäs | 1 200 | 9,8 |  | Paatsjoki |  |  |
| Varanginvuono |  |  |  | Barentsinmeri | Etelä-Varanki |  |
Rajahistoriaa

Vuosina 1920–1944, jatkosodan päättäneeseen Moskovan välirauhaan asti, Paatsjoki oli osa Suomen Petsamon kunnan ja Norjan välistä rajaa. Välirauhassa Petsamo luovutettiin Neuvostoliitolle. Neuvostoliiton joukot kuitenkin miehittävät Itä-Inariakin vielä jonkin aikaa sopimuksen jälkeen. Kesällä 1945 Suomen ja Neuvostoliiton raja käytiin vanhalle Petsamon rajalle. Muotkavaarasta Korvatunturiin asti hakattiin kahdeksan metriä leveä raja-aukko. Perääntyvät saksalaiset olivat räjäyttäneet Suomen Kolosjoen nikkelisulattoa varten rakentaman Jäniskosken vesivoimalaitoksen hylyksi. Viikko ennen helmikuussa 1947 Pariisin rauhansopimusta Suomi luovutti vielä erillisellä sopimuksella niin sanotun Jäniskosken–Niskakosken alueen Neuvostoliiton vaatimusten perusteella, 1,3 miljardin markan osahyvityksenä liittoutuneiden (käytännössä Neuvostoliiton) valvontakomission määräämistä noin kuuden miljardin markan nk. saksalaissaatavien korvaussummasta, joka oli riippumaton varsinaisista sotakorvauksista. Luovutettu alue käsitti Paatsjoen kylästä Rajakosken lähelle ulottuvan Inarin kunnan Paatsjoen alueen ja Inarin vesivoiman; siihen kuului 176 neliökilometriä maata, valtion varoin jälleenrakennettu Jäniskosken voimalaitos ja Niskakoskeen rakennettu säännöstelypato. Jäniskosken ja Niskakosken lisäksi luovutetulla alueella Paatsjoessa oli viisi muutakin koskea.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paatsjoki Wikimedia Commonsissa
Det grensløse vannet. Ei elv – tre stater (Arkistoitu – Internet Archive). www.pasvikelva.no
Paatsjoki - tuleva kansainvälinen urheilukalastuskeskus. Lohiportaiden aikaansaaminen Kolttakönkääseen ja Jäniskönkääseen avaa uusia suuria mahdollisuuksia, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 08.09.1929, nro 36, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ex-onnelliset

| Ex-onnelliset |
| --- | --- |

Tyyli:  draama, komedia
Kestoaika:  42 minuuttia
Pääosissa:   Miia Nuutila  Mikko Nousiainen  Anna-Leena Sipilä  Jarkko Pajunen  Essi Hellén  Jonna Järnefelt  Pertti Sveholm  Karoliina Blackburn  Eero Ritala 
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3 C More
Julkaistu:  2016–2020
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  44
Tuotanto
Tuottaja(t):   Riina Hyytiä  Leena Mäenpää-Bentley 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Sarita Koskelin (MTV)  Jani Hartikainen (MTV) 
Ohjaaja(t):   Johanna Vuoksenmaa (kaudet 1–2)  Jojo Erholtz (kausi 3)  Marika Kuortti (kausi 4) 
Käsikirjoittaja(t):   Johanna Vuoksenmaa  Juulia Unhola  Lumi Nivaro  Lassi Vierikko  Johanna Hartikainen  Minna Koskela 
Lavastaja(t):  Christer Andersson
Kuvaaja(t):  Jan Nyman
Tuotantoyhtiö(t):  Dionysos Films
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Kultainen Venla Vuoden käsikirjoittaja 2018, Johanna Vuoksenmaa & Juulia Unhola Kultainen Venla Vuoden ohjaaja 2018, Johanna Vuoksenmaa
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Ex-onnelliset on Johanna Vuoksenmaan ohjaama draamasarja, jonka esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 12. syyskuuta 2016. Sarjassa ovat näytelleet muun muassa Miia Nuutila, Mikko Nousiainen, Jarkko Pajunen, Essi Hellén, Jonna Järnefelt, Pertti Sveholm, Mervi Takatalo ja Jussi Puhakka.
Ex-onnelliset kertoo uudenlaisesta asunto-osakeyhtiöstä, joka on räätälöity eronneiden lapsiperheiden tarpeisiin. Keskiössä on viisi eri perhettä, joissa vanhemmat ovat eronneet. Perheiden asunnot koostuvat vanhempien omista yksiöistä sekä niiden keskellä olevasta moduulista, jossa sijaitsee lapsien huoneet ja olohuone. Asuntojen seinät avautuvat tietokoneen avulla vanhempien haluamassa aikataulussa.
Tuotanto

Sarjan ensimmäisen tuotantokauden kuvaukset alkoivat syksyllä 2015 ja ne päättyivät keväällä 2016. Kauden budjetti oli 1 975 000 euroa, josta Suomen elokuvasäätiön tukea oli 100 000 euroa. Kausi esitettiin MTV3-kanavalla syys–marraskuussa 2016.
MTV tiedotti huhtikuussa 2017, että Ex-onnelliset saa jatkoa toiselle kaudelle. Kauden kuvaukset alkoivat syksyllä 2017. Kausi julkaistiin ensin C More -suoratoistopalvelussa touko-elokuussa 2018 ja sen esittäminen MTV3-kanavalla lokakuussa 2018. Toisella kaudella sarjan näyttelijöistä mukana olivat lähes kaikki ensimmäisen kauden näyttelijät. Uusina henkilöhahmoina esiteltiin Karoliina Blackburnin ja Eero Ritalan esittämät hahmot.
MTV kertoi huhtikuussa 2019 sarjan jatkuvan kolmannelle ja neljännelle tuotantokaudelle. Kolmannen kauden julkaisu alkoi C Moressa toukokuussa 2020. Televisiossa kausi esitettiin  MTV3-kanavalla loka-joulukuussa 2020. Uusina näyttelijöinä kolmannella kaudella aloittivat muun muassa Pamela Tola, Kris Gummerus sekä Kristo Salminen. Neljännen kauden julkaisu alkoi C Moressa lokakuussa 2020 ja televisiossa se esitettiin huhti-kesäkuussa 2021. Neljännen kauden uusia hahmoja esittivät Minna Suuronen, Helena Vierikko, Taisto Oksanen ja Jarkko Niemi.
Ruotsalainen Bob Films -tuotantoyhtiö suunnittelee sarjasta ruotsinkielistä versiota Ruotsin televisiolle.
Rooleissa > Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|       keskeinen rooli  |       vieraileva rooli  |       ei mukana kyseisellä kaudella  |
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys MTV3:lla | Katsojaluvut1 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Onnellinen avioerolapsi | 12. syyskuuta 2016 | 610 000  |
| 2 | Neutraali lounas | 19. syyskuuta 2016 | 519 000  |
| 3 | Pehmeitä asioita | 26. syyskuuta 2016 | 481 000  |
| 4 | Hormonit tulee | 3. lokakuuta 2016 | 535 000  |
| 5 | Hyvä tuuli | 10. lokakuuta 2016 | 489 000  |
| 6 | Alfauros | 17. lokakuuta 2016 | 461 000  |
| 7 | Rakastuneet lihakset | 24. lokakuuta 2016 | 541 000  |
| 8 | Iso vauva | 31. lokakuuta 2016 | 458 000  |
| 9 | Ihmeellisiä eläimiä | 7. marraskuuta 2016 | 530 000  |
| 10 | AAA-kuppi | 14. marraskuuta 2016 | 522 000  |
| 11 | Liitoskipuja | 21. marraskuuta 2016 | 543 000  |
| 12 | Muotoseikkoja | 28. marraskuuta 2016 | 526 000  |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä MTV3-kanavalla
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla | Katsojaluvut1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Häippä-äiti | 31. toukokuuta 2018 | 1. lokakuuta 2018 | 468 000  |
| 2 | Pesävaikutus | 31. toukokuuta 2018 | 8. lokakuuta 2018 | 474 000  |
| 3 | Elämäntekemisongelma | 7. kesäkuuta 2018 | 15. lokakuuta 2018 | 462 000  |
| 4 | Raskauspulssi | 14. kesäkuuta 2018 | 22. lokakuuta 2018 | 495 000  |
| 5 | Traaginen perhe | 21. kesäkuuta 2018 | 29. lokakuuta 2018 | 453 000  |
| 6 | Höpsismikäkävelyä | 28. kesäkuuta 2018 | 5. marraskuuta 2018 | 458 000  |
| 7 | Rakastumisen alkuoireet | 5. heinäkuuta 2018 | 12. marraskuuta 2018 | 384 000  |
| 8 | Joulujen parhaimmistoa | 12. heinäkuuta 2018 | 19. marraskuuta 2018 | 420 000  |
| 9 | Infantiilia käytöstä | 19. heinäkuuta 2018 | 26. marraskuuta 2018 | 436 000  |
| 10 | Painopistekysymys | 26. heinäkuuta 2018 | 3. joulukuuta 2018 | 387 000  |
| 11 | Kone-enkeleitä | 2. elokuuta 2018 | 10. joulukuuta 2018 | 427 000  |
| 12 | Rakkausisä | 9. elokuuta 2018 | 17. joulukuuta 2018 | 437 000  |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä MTV3-kanavalla
Jaksot > Kolmas tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla | Katsojaluvut1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Postmodernia feminismiä | 7. toukokuuta 2020 | 5. lokakuuta 2020 | 297 000  |
| 2 | Robin Hoodin äiti | 7. toukokuuta 2020 | 12. lokakuuta 2020 | – |
| 3 | Lypsyaika | 14. toukokuuta 2020 | 19. lokakuuta 2020 | 291 000  |
| 4 | Dekolte-ahdistus | 21. toukokuuta 2020 | 26. lokakuuta 2020 | 295 000  |
| 5 | Siivousavustin | 28. toukokuuta 2020 | 2. marraskuuta 2020 | – |
| 6 | Taikina-auto ja vaunu | 4. kesäkuuta 2020 | 9. marraskuuta 2020 | – |
| 7 | Halumahla | 11. kesäkuuta 2020 | 16. marraskuuta 2020 | 283 000  |
| 8 | Hivelykilpailu | 18. kesäkuuta 2020 | 23. marraskuuta 2020 | – |
| 9 | Hidas sydän | 25. kesäkuuta 2020 | 30. marraskuuta 2020 | – |
| 10 | Toivoa-antava ihminen | 2. heinäkuuta 2020 | 7. joulukuuta 2020 | – |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä MTV3-kanavalla
Jaksot > Neljäs tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla | Katsojaluvut1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Elämän beta-testaaja | 8. lokakuuta 2020 | 26. huhtikuuta 2021 | – |
| 2 | Yötapaturma | 8. lokakuuta 2020 | 3. toukokuuta 2021 | – |
| 3 | Läjäsuku | 15. lokakuuta 2020 | 10. toukokuuta 2021 | 240 000  |
| 4 | Takakuristus | 22. lokakuuta 2020 | 17. toukokuuta 2021 | – |
| 5 | Yön kuningatar | 29. lokakuuta 2020 | 24. toukokuuta 2021 | 231 000  |
| 6 | Halupula | 5. marraskuuta 2020 | 31. toukokuuta 2021 | 218 000  |
| 7 | Posliinikukka | 12. marraskuuta 2020 | 7. kesäkuuta 2021 | 186 000  |
| 8 | Teboilin ihme | 19. marraskuuta 2020 | 14. kesäkuuta 2021 | 225 000  |
| 9 | Mieskuiskaaja | 26. marraskuuta 2020 | 21. kesäkuuta 2021 | 170 000  |
| 10 | Onneniskemä | 3. joulukuuta 2020 | 28. kesäkuuta 2021 | 197 000  |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä MTV3-kanavalla
Nevermind

| Nevermind Nirvana |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty :  Touko–kesäkuu 1991 (Sound City, Van Nuys, Kalifornia) huhtikuu 1991 (Smart Studios, Madison, Wisconsin)  
 Julkaistu: 24. syyskuuta 1991
 Tuottaja(t): Butch Vig Nirvana
 Tyylilaji: alternative rock, grunge
 Kesto: 49.09
 Levy-yhtiö: DGC Records
Nirvanan muut julkaisut
| Blew 1989 | Nevermind 1991 | Hormoaning 1992 |
Singlet albumilta Nevermind
 ”Smells Like Teen Spirit” Julkaistu: 10. syyskuuta 1991  ”Come as You Are” Julkaistu: 2. maaliskuuta 1992  ”Lithium” Julkaistu: 13. heinäkuuta 1992  ”In Bloom” Julkaistu: 30. marraskuuta 1992
Nevermind on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Nirvanan toinen studioalbumi, joka julkaistiin 24. syyskuuta 1991 DGC Recordsin kautta. Albumin nimi on peräisin punk-yhtye Sex Pistolsin albumin Never Mind the Bollocks, Here's the Sex Pistols nimestä. Nevermindia on myyty noin 26 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti.
Vuonna 2004 albumi valittiin mukaan Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Recording Registry -kokoelmaan, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä yhdysvaltalaisia äänitteitä.
Tietoa albumista

Nevermind on Nirvanan myydyimpiä albumeita. Monien kriitikoiden mielestä Nevermind on paras 1990-luvulla julkaistu levy. Albumin tunnetuinta kappaletta "Smells Like Teen Spirit" soitettiin valtavasti radioissa ja siihen tehty musiikkivideo on MTV:n kaikkien aikojen näytetyin. Seuraavana vuonna julkaistut singlet "Come As You Are", "Lithium" ja "In Bloom" nostivat yhtyeen sekä Nevermind-albumin suosiota entisestään.
Albumi äänitettiin vuosina 1990–1991, ja sen julkaisi Geffen Records. Albumi pääsi ilmestyessään ensimmäiselle sijalle "Heatseekers"-albumilistalla ja pääsi ennen pitkää ensimmäiselle sijalle myös Billboard 200 -listalla, lähinnä "Smells Like Teen Spirit" -singlen suosion saattelemana. Albumin on tuottanut Butch Vig. Albumin kappaleet "Territorial Pissings" ja "Stay Away" ovat albumin ainoita punk rock -vaikutteisia kappaleita. Albumi on ensimmäinen Nirvanan levy, jossa rumpuja soittaa Dave Grohl. Levyn kannessa oleva vauva, joka ui dollarin setelin perässä, on Spencer Elden (s. 1991). Spencer Elden oli haastanut nirvanan oikeuteen vuonna 2021 lapsipornon syytteestä albumin kansikuvassa. Vuonna 1992 komediamusiikkia tekevä Weird Al Yankovicin albumissa Off the Deep End Weird Al teki samantapaisen kannen kuin alkuperäisessä Nevermindissä. Siinä vauvan tilalla oli itse Weird Al Yankovic joka ui kannessa donitsin perässä.
Innoittajat

Nevermind-albumin kappaleita tehdessä suurin innoittaja oli punk rock, Alternative rock ja muut genret. Kurt Cobain jäljitteli Smells Like Teen Spirit -kappaletta tehdessään Pixiesin tyyliä. Albumin kappaleissa Territorial Pissings ja Stay Away on käytetty paljon punktyyliä. Kappaleet "Drain You" ja albumin bonuskappale "Endless Nameless" ovat suurimmaksi osaksi tyyliltään experimental rockia ja noise rockia.
Kurt Cobainin suurin innoittaja oli John Lennon ja täten albumin melodioissa on paljon The Beatles- vaikutteita.
Kappaleet ja singlet

Albumin ensimmäinen single on Nirvanan tunnetuin kappale Smells Like Teen Spirit, joka julkaistiin syksyllä 1991. Singlen B-puolina kuullaan kappaleet "Aneurysm" ja "Even In His Youth". Smells Like Teen Spiritistä tehtiin myös musiikkivideo, jossa Nirvana soittaa erään koulun liikuntasalissa. Video viittaa Kurt Cobainin high school -vuosiin.
Albumin toinen single Come As You Are julkaistiin maaliskuussa 1992. Sen B-puolina ovat kappaleet "Endless Nameless" ja live-versiot kappaleista "Drain You" ja "School". Albumin kolmas single on Lithium, joka julkaistiin heinäkuussa 1992. Singlen B-puolina kuullaan "Been A Son" kappaleen liveversio sekä Curmudgeon. Nirvana esitti Lithiumin vuonna 1992 MTV Video Music Awardseissa. Viimeinen single In Bloom julkaistiin lokakuussa 1992.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Kurt Cobain, ellei toisin mainita.
Smells Like Teen Spirit – 5.02 (säv. Cobain/Grohl/Novoselic)
In Bloom – 4.15
Come as You Are – 3.39
Breed – 3.04
Lithium – 4.17
Polly – 2.56
Territorial Pissings – 2.23
Drain You – 3.44
Lounge Act – 2.37
Stay Away – 3.33
On a Plain – 3.17
Something in the Way – 3.51
Endless, Nameless – 6.44 (Alkaa noin 14 minuutin "Something in the Wayn" jälkeisen hiljaisuuden kuluttua.)
Arvostelut

All Music Guide -lehden arvostelu:
Q-lehden arvostelu:
Rolling Stone -lehden arvostelu: