stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Minami-Satsuma

| Minami-Satsuma (南さつま市) |
| --- | --- |
 Maisemaa Noman niemimaalla
 lippu:  symboli
 Minami-Satsuman sijainti Kagoshiman prefektuurissa
 Minami-Satsuma
 Koordinaatit: 31°25′00″N, 130°19′24″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Kagoshiman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  283,59 km²
Väkiluku (09/2019):  33 942
 – Väestötiheys:  119,7 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Japaninpodokarpus
 – Kukka:  Japaninnauhio
 
 http://www.city.minamisatsuma.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Minami-Satsuma (jap. 南さつま市, Minami-Satsuma-shi, ’Etelä-Satsuma’) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Kagoshiman prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin lounaisosassa Satsuman niemimaan lounaiskärjessä Itä-Kiinan meren rannikolla. Kaupungin luoteisosiin ulottuu Fukiagehama, yksi Japanin pisimmistä hiekkarannoista. Kaupunkiin kuuluvat myös Itä-Kiinan meressä sijaitsevat Ujisaaret ja Kusagakisaaret. Minami-Satsumassa on 33 942 asukasta (syyskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 283,59 neliökilometriä.
Hallinnollisena yksikkönä Minami-Satsuman kaupunki on suhteellisen uusi: se perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Kasedan kaupunki sekä Kasasan, Ōuran, Bōnotsun ja Kinpōn maaseutukaupungit. Kaupungin keskusta sijaitsee Kasedassa, joka on vanha linnanaluskaupunki. Se kehittyi vuodesta 1539 lähtien Satsuman daimiokunnan ydinalueena, kunnes pääkaupunki siirtyi Kagoshimaan. Bōnotsu oli vuorostaan keskiajalla tärkeä satamapaikkakunta.
Minami-Satsuman merkittävimpiä elinkeinoja ovat maanviljely, joka tuottaa esimerkiksi riisiä, kasviksia ja sitrushedelmiä, karjankasvatus ja kalastus. Kaupungissa on kalatuotteiden, shōchūn ja soban valmistusta. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Bōnotsun historiallinen satama ja Noman niemimaan eteläpuolinen rikkonainen rannikkoalue.
Kuvia

Takeda-jinja
Minami-Satsuman kaupungintalo
Fukiagehaman ”Sunset Bridge”
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Minami-Satsuma Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Mikkolan koulu (Tuusula)

| Mikkolan koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Pähkinämäentie 215, 04300 Tuusula
Koordinaatit:  60.3948°N, 25.0190°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Jarno Kantola, apulaisrehtori Anna Maija Räisänen
Luokat:  1–6
Verkkosivut
Mikkolan koulu on Tuusulan kunnassa toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1-6). Koululla toimii myös Mikkolan päiväkodin esiopetusryhmä; koulu tarjoaa päivähoidon noin 20 esikoululaiselle. Rakennuksessa toimii myös Tuusulan perusopetuksen erityisluokat.[lähde? ]
Mika Lehtinen

| Mika Lehtinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. toukokuuta 1975 Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Lesi
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  83 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1993–
Seurat:  TPS (SML) MoDo (Elit.) Espoo Blues (SML) HC Milano (Serie A) HC Asiago (Serie A) HC Bolzano-Bozen (Serie A)
Mika Lehtinen (s. 23. toukokuuta 1975 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija.
Lehtinen on kuulunut TPS:n luottopakkeihin 90-luvun puolivälistä asti ja hän kävi kokeilemassa siipiään myös Ruotsin Elitserienissä sekä Espoo Bluesissa. Lehtinen on aina pelannut peruspakille sopivaa peliä, eli ei mitenkään loistokasta, mutta varmaa. Kaudella 2001–2002 Lehtinen kävi myös maajoukkueessa kokeilemassa kansainvälisiä pelejä.
Lietjärvi

| Lietjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°26′38″N, 26°50′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskujoki:  Simunanjoki Pyhäveteen 
Järvinumero:  14.974.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,1 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  730 m  
Rantaviiva:  4,025 km  
Pinta-ala:  54,687 ha  
Saaria:  1 
 fiLietjärvi 
Lietjärvi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla asemanseudun Simunan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 730 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 55 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Simunanjoen valuma-alueeseen (14.974) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,1 metriä mpy.
Mesariá

| Mesariá Μεσαριά |
| --- | --- |
 Mesarián kylää.
 Mesariá
 Koordinaatit: 36°23′57″N, 25°26′57″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Thíra
Kunta:  Thíra
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6001011101
Väkiluku (2011):  1 593
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mesariá (kreik. Μεσαριά) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thíran saarella Santorínin saariryhmässä ja kuuluu Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Firán kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Thíran kunnan Firá kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 593 (vuonna 2011).
Mesarián kylää.
Mesariá sijaitsee Thíran saaren keskiosissa noin neljä kilometriä Firásta kaakkoon ja Santorínin lentoaseman länsipuolella. Se muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μεσαριάς, Dimotikí Koinótita Mesariás), johon kuuluu varsinaisen Mesarián kylän lisäksi Monólithoksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 092. Aivan kylän vieressä on Vóthonaksen kylä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mesariá Wikimedia Commonsissa
Kylmäkuivaus

Tyypillisessä faasidiagrammissa kaasun ja nesteen rajalinja kulkee kolmoispisteestä kriittiseen pisteeseen. Kylmäkuivaus (sininen nuoli) vie järjestelmän kolmoispisteen ohi välttäen nesteen muuttumisen suoraan kaasuksi, mikä tapahtuu normaalissa kuivauksessa (vihreä nuoli).
Kylmäkuivaus eli lyofilisaatio on kuivausmenetelmä (dehydraatiomenetelmä), jota käytetään helposti pilaantuvien materiaalien säilöntään tai tekemään materiaalista helpommin kuljetettavaa. Kylmäkuivauksessa kuivattava materiaali jäädytetään ja kuivataan sublimaatiolla alhaisessa ilmanpaineessa, jonka ansiosta kuivaamiseen voidaan käyttää normaalia alhaisempia lämpötiloja.
Kylmäkuivausprosessi

Kylmäkuivaus voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen: jäädytykseen sekä primaariseen ja sekundaariseen kuivumisvaiheeseen.
Kylmäkuivausprosessi > Jäädytys

Laboratoriossa jäädytys voidaan suorittaa pyörittämällä kuivausastiassaan olevaa materiaalia mekaanisesti, kuivalla jäällä, metanolilla tai nestemäisellä typellä viilennetyssä kylmähauteessa. Laajemmassa mittakaavassa kuivattavan materiaalin jäädytys suoritetaan kylmäkuivauskoneella itsellään. Jäädytysvaiheessa on tärkeää, että materiaali jäädytetään alle eutektisen pisteensä, jolloin kiinteä aine sublimoituu sulamisen asemesta kuivausvaiheessa. Jäädytyksen nopeus ratkaisee muodostuvien kiteiden koon. Hidas jäädyttäminen aiheuttaa suurempien kiteiden ja pienempien jäätyneen materiaalin pinta-alojen muodostumisen ja nopea pienempien kiteiden ja laajempien pinta-alojen muodostumisen. Jäädytetyn materiaalin pinta-alalla on vaikutusta kuivumisnopeuteen, sillä laajempi pinta-ala nopeuttaa kuivumista.
Amorfisilla aineilla on eutektisen pisteen sijasta nk. kriittinen lämpötila (lasisiirtymälämpötila), jonka alapuolella tuotetta on pidettävä kylmäkuivauksessa ehkäisemään sulamista ja lasitilan kollapsoitumista primaarisen ja sekundaarisen kuivumisen aikana.
Kylmäkuivausprosessi > Primaarinen kuivumisvaihe

Primaarisessa kuivumisvaiheessa kuivattavasta materiaalista sublimoituu jäätynyt vesi eli ”liikkuvat vesimolekyylit”. Primaarisen kuivumisvaiheen aikana ilmanpainetta alennetaan osittaisen tyhjiön aikaan saamiseksi kylmäkuivausjärjestelmässä ja lämpötilaa nostetaan riittävästi veden sublimaation käynnistämiseksi. Tässä vaiheessa n. 98 % materiaalin vedestä sublimoituu. Tämä vaihe voi olla hidas, koska kuivumista nopeuttavia korkeampia lämpötiloja ei voida käyttää, koska materiaalin rakenne voisi muuttua. Kylmäkuivauslaitteistossa on kylmäkondensaattori, joka sitoo kuivattavasta materiaalista vapautuvaa vesihöyryä jäädyttämällä sen uudelleen, jolloin höyry ei pääse heikentämään tyhjiöpumpun toimintaa. Sublimaation ajava voima on kondensaattorin ja kuivattavan materiaalin välinen lämpötilaero. Mitä alhaisempaa kondensaattorin lämpötilaa käytetään, sitä tehokkaampaa kuivuminen on. Kondensaattorin lämpötila on tyypillisesti alle −50 °C. Kun kylmäkuivauslaitteiston lämpötila on muuttumaton, kuivumisen eli sublimaation nopeuteen vaikuttavat kuivattavan tuotteen pinta-ala, tuotteen sublimaatiorintaman höyrynpaineen ja tuotteen astiassa vallitsevan osittaisen höyrynpaineen välinen erotus ja kuivatun tuotekerroksen aiheuttama resistenssi höyryn virtaukselle.
Kylmäkuivausprosessi > Sekundaarinen kuivumisvaihe

Sekundaarisessa kuivumisvaiheessa sublimoituu kuivattavaan materiaaliin adsorboitunut vesi. Tätä vaihetta säätelevät materiaalin adsorptioisotermit. Tässä vaiheessa lämpötilaa nostetaan jopa korkeammalle kuin primaarivaiheessa, jotta vesimolekyylien ja jäädytetyn materiaalin fysikokemialliset vuorovaikutukset saataisiin katkaistuksi. Yleensä myös ilmanpainetta alennetaan sublimaation tehostamiseksi. Sekundaarivaiheen lämpötila ja kestoaika vaikuttavat kuivatun tuotteen jäännöskosteuteen, jolla voi olla suuri merkitys tuotteen stabiilisuudelle.
Kylmäkuivauksen päätyttyä tyhjiö poistetaan inertillä kaasulla (esimerkiksi typpi) ennen tuotteen altistamista ilmakehälle. Tuote voidaan myös sulkea ilmatiiviisti estämään kosteuden uudelleen sitoutumista tuotteeseen.
Kylmäkuivattujen tuotteiden ominaisuuksia

Jos kylmäkuivattu aine suljetaan astiaansa kosteuden uudelleen absorption ehkäisemiseksi, aineella voi olla säilyvyysaikaa useita vuosia. Merkittävästi pienentynyt vesipitoisuus estää pieneliöiden ja entsyymien toimintaa, mitkä normaalisti pilaisivat tai hajottaisivat tuotteen.
Kylmäkuivaus aiheuttaa aineelle vähemmän vaurioita kuin muut korkeampia lämpötiloja käyttävät kuivausmenetelmät. Kylmäkuivauksessa tuotteiden saannot ovat yleensä hyviä, sillä aineet kuivataan keruuastiassaan. Kylmäkuivaus ei yleensä kutista tai koveta kuivattavaa materiaalia. Maut ja tuoksut pysyvät yleensä muuttumattomina, mikä tekee kylmäkuivauksesta suositun ruoan säilytyskeinon. Valitettavasti veden ohella muutkin haihtuvat aineet voivat sublimoitua, kuten etikkahappo ja alkoholit, mikä johtaa joskus ei-haluttuihin tuloksiin.
Kylmäkuivatut tuotteet voidaan rekonstituoida (rehydratoida) eli saattaa valmiiksi vedellä tai muulla liuoksella nopeammin ja helpommin, koska kylmäkuivaus aiheuttaa tuotteeseen liukenemista edistäviä mikroskooppisia huokosia jääkiteiden sublimoituessa niiden kohdalta. Tästä on merkitystä erityisesti farmaseuttisissa sovelluksissa. Kylmäkuivaus voi pidentää joidenkin farmaseuttisten aineiden säilyvyyttä monia vuosia.
Kylmäkuivauksen käyttö > Farmasia ja bioteknologia

Farmaseuttinen teollisuus käyttää kylmäkuivausta esimerkiksi rokotteiden ja muiden injektoitavien lääkkeiden säilyvyysaikaa pidentämään. Kun materiaalissa ei ole vettä ja se on huolellisesti suljettu astiaansa, sitä on helppo varastoida, kuljettaa ja myöhemmin rekonstituoida alkuperäiseen muotoonsa injektioksi. Arviolta noin puolet rekombinantti-DNA-teknologialla valmistetuista proteiineista on markkinoilla kylmäkuivattuina jauheina.
Kylmäkuivauksen käyttö > Elintarviketeollisuus

Kylmäkuivattu jäätelö on hyvin tunnettu esimerkki kylmäkuivatusta tuotteesta. Avaruuslentäjien ruoan tulee olla kevyessä ja helposti kuljetettavassa muodossa, joten kylmäkuivatut valmisteet sopivat heille hyvin. Myös retkeilijöiden on helpompi kuljettaa kylmäkuivattua juomajauhetta mukanaan, jonka he voivat sitten tarvittaessa tehdä juotavaksi saatavilla olevalla vedellä. Pikakahvia valmistetaan myös kylmäkuivauksella huolimatta kylmäkuivauksen korkeista kustannuksista.
Kylmäkuivauksen käyttö > Teknologinen teollisuus

Kemiallisessa synteesissä valmistuneet tuotteet usein kylmäkuivataan, jotta niistä tulisi pysyvämpiä tai helpompia liuottaa veteen jatkokäytössä. Kylmäkuivausta voidaan käyttää myös jälkipuhdistukseen, koska sillä voi tehokkaasti poistaa liuottimet. Lisäksi sillä voidaan väkevöittää alhaisen molekyylipainon omaavia aineita, jotka olisivat liian pieniä suodatukseen.
Kylmäkuivauksen käyttö > Hautaus

Ruotsalainen biologi Susanne Wiigh-Mäsak kehitti vuonna 1999 tekniikan ruumiiden kylmäkuivaamiseksi ja pulveroimiseksi. Tekniikassa, jota kutsutaan promessoinniksi, ruumis jäädytetään nestetypellä, jolloin siitä poistuu kaikki kosteus. Kuivunut ruumis täristetään tomuksi, josta poistetaan ylimääräiset aineet, kuten metallit. Biohajoavassa arkussa haudattava tomu maatuu nopeasti alle vuodessa.
Ongelmia ja käytön keskittyminen

Kylmäkuivaus on suhteellisen kallis prosessi. Laitteisto maksaa noin kolme kertaa enemmän kuin muut erotteluprosessilaitteistot ja lisäksi laitteiston toiminta kuluttaa paljon energiaa. Kylmäkuivaus vie myös aikaa. Näistä syistä kylmäkuivausta sovelletaan lähinnä lämpöherkille materiaaleille kuten proteiineille, entsyymeille, pieneliöille ja veriplasmalle. Alhaiset käyttölämpötilat minimoivat em. herkkien materiaalien vauriot. Vaikka kylmäkuivaus onkin hellävarainen kuivausmenetelmä, jäädytys ja dehydraatio altistavat esimerkiksi proteiinit erilaisille rasituksille, jotka voivat heikentää niiden biologista aktiivisuutta. Käyttämällä kryo- ja lyoprotektantteja eli jäädytys- ja kuivausvaiheen suoja-aineita voidaan kylmäkuivauksen aiheuttamia rasituksia ja vaurioita vähentää vielä pienemmiksi.
Kylmäkuivauslaitteisto

Kylmäkuivaimet voidaan jakaa kolmeen luokkaan: rotaatiohaihduttimiin eli rotavaporeihin, vakuumisarjakylmäkuivaajiin ja kaappimallisiin kylmäkuivaimiin.
Rotavaporeita käytetään nestemäisten tuotteiden kuten farmaseuttisten liuosten ja kudosuutteiden kuivaamiseen. Vakuumisarjakylmäkuivaajia käytetään yleensä kuivattaessa lukuisia pieniä kuivattavan materiaalin eriä, jotka tulevat nopeasti jatkokäyttöön. Vakuumisarjakylmäkuivaajalla tuotteen kosteuspitoisuudeksi saadaan vain vähän alle 5 %, koska vain kuivauksen primaarivaihe saavutetaan. Kuivauksen sekundaarivaiheen saavuttaminen vaatii lämmittimen lisäämisen järjestelmään, jotta materiaaliin sitoutunut vesi saadaan poistetuksi ja kosteuspitoisuus alennetuksi.
Kaappimalliset kylmäkuivaimet ovat monipuolisempia ja niitä voidaan käyttää erilaisten materiaalien kuivaamiseen. Kuivattava materiaali voidaan kuivata paikallaan omassa astiassaan. Koska kaappimallisella kylmäkuivaimella saavutetaan myös kuivumisen sekundaarivaihe, lopputuotteesta saadaan kuivinta mahdollista, jolla voi olla pitkä säilyvyysaika. Astioissa (esimerkiksi injektiopulloissa) oleva kuivattu tuote voidaan sinetöidä kylmäkuivauksen päätteeksi ennen altistusta ilmalle, mikä takaa esimerkiksi rokotteille mahdollisimman pitkäaikaisen säilyvyyden.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Eri kuivausmenetelmien tehokkuusvertailua englanniksi (englanniksi)
Millrockin kylmäkuivauslaitteistoja (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Täällä on kerrottu englanniksi, kuinka kylmäkuivaus toimii. (englanniksi)
Työpöydän vakuumisarjakylmäkuivain.
Pienestä kaappimallisesta kylmäkuivaimesta puretaan kylmäkuivattua materiaalia.
Minami-Kyūshū

| Minami-Kyūshū (南九州市) |
| --- | --- |
 Ōnovuori
 lippu:  Symboli
 Minami-Kyūshūn sijainti Kagoshiman prefektuurissa
 Minami-Kyūshū
 Koordinaatit: 31°22′42″N, 130°26′30″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Kagoshiman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  357,91 km²
Väkiluku (09/2019):  34 892
 – Väestötiheys:  97,5 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kirsikka, teepensas
 – Kukka:  Auringonkukka
 
 https://www.city.minamikyushu.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Minami-Kyūshū (jap. 南九州市, Minami-Kyūshū-shi, ’Etelä-Kyūshū’) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Kagoshiman prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin lounaisosassa Satsuman niemimaan eteläkärjessä Itä-Kiinan meren rannikolla. Kaupungin pohjoisosien halki virtaa Manosejoki. Maaperä on viljavaa ja tuliperäistä. Minami-Kyūshūssa on 34 892 asukasta (syyskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 357,91 neliökilometriä.
Hallinnollisena yksikkönä Minami-Kyūshū on suhteellisen uusi: kaupunki perustettiin vuonna 2007 yhdistämällä kolme alueen maaseutukaupunkia, Chiran, Ei ja Kawanabe. Niistä Ei sijaitsi Itä-Kiinan meren rannikolla, Chiran ja Kawanabe sisämaassa. Chiranissa toimi toisen maailmansodan aikana tokkōtai- eli kamikaze-joukkojen lentotukikohta, jonne on myöhemmin perustettu Chiranin rauhanmuseo. Merkittävimmät elinkeinot Minami-Kyūshūssa ovat maatalous, joka tuottaa muun muassa bataatteja ja ponkan-sitruksia, ja karjankasvatus. Alue tunnetaan teen viljelystä ja siellä on teetuotteiden, shōchūn ja buddhalaisten alttarien (butsudan) valmistusta.
Minami-Kyūshūn nähtävyyksiä ovat esimerkiksi Chiranin vanhakaupunki samuraitaloineen ja Chiranin linnan rauniot. Kaupunkia palvelee JR Kyūshūn Ibusuki-Makurazaki-linja.
Kuvia

Samuraitalon puutarha Chiranissa
Iwayan puistoa
Minami-Kyūshūn kaupungintalo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Minami-Kyūshū Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Liet-Lávlut

Liet-Lávlut on vähemmistökielten laulufestivaali, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2002 Friisinmaalla. Lokakuussa 2006 kilpailut järjestettiin ensimmäistä kertaa Pohjoismaissa, Östersundissa. Liet-Lávlutin päätavoitteena on lisätä kiinnostusta vähemmistökieliin Euroopassa, varsinkin nuoremman väestön osalta.
Liet-Lávlut 2006

Sen johdosta, että saamelaiset olivat voittaneet kolmesta aiemmasta kilpailusta kaksi, pidettiin kilpailut saamelaisalueella, Ruotsin Östersundissa. Alkukarsintoihin osallistui 60 kilpailijaa, jotka esittivät musiikkia kaikkiaan 25 vähemmistökielellä. Loppukilpailuun valittiin 11 kappaletta, jotka edustivat yhtä monta kieltä. Voittajan valitsi kilpailun jury, mutta yleisö pystyi äänestämään omaa suosikkiaan itse paikalla, Internetissä sekä tekstiviestein. Kilpailun voitti ruotsinsaamelaisen Johan Kitin ja norjansaamelaisen Ellen Sara Bæhrin duo kappaleellaan ”Luđiin muitalan” (Joiulla minä kerron). Eniten ääniä yleisöltä sai kappaleellaan ”Soleu Roge” oksitaaniksi laulanut Liza Pannetier.
Liet-Lávlut 2006 > Kilpailukappaleet esiintymisjärjestyksessä

| Lippu | Esittäjä | Kappale | Kieli | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Arbe Garbe (Arkistoitu – Internet Archive) | Oh moj sin | friuli |  |
|  | Anna Murray ja Ian Findlay Macleod | An-raoir Bha mi Coiseachd | gaeli |  |
|  | Moot (Arkistoitu – Internet Archive) | Gyn Fockleyn | manksi |  |
|  | Raud-Ants | Kui miä kazvolin kanainõ | vatja |  |
|  | Gari (Arkistoitu – Internet Archive) | Hil ez denak | baski |  |
|  | Liza Pannetier | Soleu Roge | oksitaani | yleisön suosikki |
|  | Van Wieren (Arkistoitu – Internet Archive) | Nim dyn tiid | friisi |  |
|  | Jord (Arkistoitu – Internet Archive) | Oonhän meilä vielä kieli | meänkieli | 5. |
|  | Narf | Santiago | galego |  |
|  | Johan Kitti ja Ellen Sara Bæhr | Luđiin muitalan | pohjoissaame | 1. |
|  | Karavan Familia | Shej baxtali | romani | 2. |
| kilpailukappaleiden sanat (Arkistoitu – Internet Archive) | kilpailukappaleiden sanat (Arkistoitu – Internet Archive) | kilpailukappaleiden sanat (Arkistoitu – Internet Archive) | kilpailukappaleiden sanat (Arkistoitu – Internet Archive) |  |
Liet-Lávlut 2006 > Kilpailun järjestäjät

SWEBLUL, Swedish Bureau for Lesser-Used Languages
Estrad Norr[vanhentunut linkki]
Friisinmaan Liet Ynternasjonaal
Kautokeinon Saami Easterfestival
Galician Nordesía
Gaaltije, Ruotsin eteläsaamelaisten kulttuurikeskus
Kilpailua tukivat mm. Östersundin kunta, Ruotsin valtion kulttuurineuvosto, Norrbottenin maakäräjät, Pohjoiskalotin neuvosto, Saamelaiskäräjien kulttuurineuvosto, Norjan suurlähetystö, Friisinmaan provinssi, Bòrd na Gàidhlig ja Comunn na Gàidhlig.
Aiheesta muualla

liet.nl (en, nl, frl)
Sveriges Radio, vuoden 2006 kilpailun sivu
Sveriges Radio, Sisuradion raportti vuoden 2006 kilpailusta
EBLUL, European Bureau for Lesser-Used Languages
Morten Poulsen

| Morten Poulsen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. syyskuuta 1988 (ikä 36) Herning, Tanska
Kansalaisuus:   Tanska
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mortti
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Herning Blue Fox
Sarja:  Tanskan pääsarja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–
Aik. seurat:  Herning Blue Fox   Nordsjælland Cobras   IK Oskarshamn  Graz 99ers (EBEL)   Pelicans (SML)   HC Innsbruck (EBEL)
Morten H. Poulsen (s. 9. syyskuuta 1988 Herning, Tanska) on tanskalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Tanskan pääsarjan Herning Blue Foxissa. Poulsen on edustanut Tanskan maajoukkuetta 199 virallisessa maaottelussa.
Ura > Maajoukkueura

Poulsen esiintyi maajoukkueen paidassa ensimmäisen kerran kauden 2005–2006 päätteeksi, jolloin hän edusti Tanskan alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuiden 1. divisioonassa. Hän pelasi turnauksessa viisi ottelua, joissa teki yhden maalin sekä neljä tehopistettä. Seuraavana vuonna hän pelasi vanhemmissa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa, joissa Tanska pelasi myös 1. divisioonassa. Poulsen oli turnauksessa Tanskan paras maalintekijä kuudella osumallaan, kun joukkue nousi seuraavaksi vuodeksi kisojen pääsarjaan. Lisäksi hän oli koko turnauksen paras maalintekijä sekä tuli valituksi kisojen parhaaksi hyökkääjäksi. Poulsen pelasi myös seuraavan vuoden kisoissa pääsarjassa, jossa teki kuudessa pelaamassaan ottelussa kaksi maalia ja yhden syöttöpisteen, kun Tanska tippui seuraavaksi vuodeksi takaisin 1. divisioonaan.
Ensimmäisen kerran Poulsen edusti Tanskan aikuisten maajoukkuetta kevään 2011 maailmanmestaruuskilpailuissa, jolloin pelasi kuusi ottelua ja jäi pisteittä. Seuraavan vuoden turnauksessa Poulsen teki ensimmäisen maajoukkuemaalinsa aikuisten tasolla. Kauden 2011–2012 aikana hän pelasi yhteensä 20 maaottelua. Vuoden 2013 maailmanmestaruuskilpailuissa Poulsen teki jälleen yhden maalin pelaamissaan seitsemässä ottelussa. Vuoden aikana hän pelasi 23 virallista maaottelua Tanskan paidassa. Poulsen on edustanut Tanskaa myös vuosina 2014, 2015, 2016, 2017, 2019, 2021, 2022 ja 2023.
Perhe

Poulsenin veli Anders Poulsen on myös jääkiekkoilija. He molemmat pelasivat samassa joukkueessa kaudella 2010–2011 kasvattajaseurassaan Herning Blue Foxissa sekä kaudella 2014–2015 Allsvenskanissa IK Oskarshamnin joukkueessa.
Muhojoki

| Muhojoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Muholampi
Laskupaikka:  Perämeri
Alkulähteen korkeus:  40 m
Muhojoki on Iin kunnassa sijaitseva joki. Se virtaa kokonaisuudessaan Iin kunnan alueella ja laskee Perämereen hieman toistakymmentä kilometriä Iistä pohjoiseen Muhoperässä. Muhosuolta ja -lammelta on jokea pitkin merelle matkaa parisenkymmentä kilometriä. Korkeuseroa tällä matkalla kertyy yli neljäkymmentä metriä. Asutusta Muhojoen varrelle on keskittynyt varsin vähän.