stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tähdet, tähdet (2. tuotantokausi)
9. suora lähetys (3.5.2015)

Yhdeksännen jakson teemana olivat musikaalit. Vierailevana tuomarina toimi Marco Bjurström. Kukin kilpailijoista esitti ensimmäisellä kierroksella nopean show-numeron, toisella kierroksella hitaan balladin. Kahdeksantena kilpailusta putosi Jarkko Ahola.
10. suora lähetys (10.5.2015)

Kymmenennessä jaksossa käytiin toisen tuotantokauden finaali. Vierailevana tuomarina toimi edellisen kauden voittanut Jari Sillanpää. Finalistit Laura Voutilainen sekä Waltteri Torikka esittivät kumpikin kolme kappaletta: yksi finalistin esittämä kappale kauden ajalta, kappale heidän omasta tuotannostaan sekä heille itselleen merkittävä kappale kautta aikojen.
Yleisöäänestyksessä kauden voittajaksi äänestettiin Waltteri Torikka. Hän sai 58 prosenttia annetuista äänistä.
Jaksolistaus

| Jakso | Esityspäivä | Katsojaluvut (ensiesitys) | Musiikkigenre | Vieraileva tuomari |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1. maaliskuuta 2015 | 811 000  | 1990-luku | Sani |
| 2 | 8. maaliskuuta 2015 | 763 000  | punk | Vesku Jokinen |
| 3 | 15. maaliskuuta 2015 | 872 000  | Made in Finland | Kassu Halonen |
| 4 | 22. maaliskuuta 2015 | 846 000  | country | Ninni Poijärvi |
| 5 | 29. maaliskuuta 2015 | 757 000  | ooppera | Lilli Paasikivi |
| 6 | 5. huhtikuuta 2015 | 682 000  | heavy | Janne Joutsenniemi |
| 7 | 12. huhtikuuta 2015 | 696 000  | soul | Nicole Willis |
| 8 | 26. huhtikuuta 2015 | 674 000  | hip hop | Iso H |
| 9 | 3. toukokuuta 2015 | 683 000  | musikaali | Marco Bjurström |
| 10 | 10. toukokuuta 2015 | 823 000  | Artistin valitsema esitys kaudelta Artistin oma kappale Kaikkien aikojen kappale | Jari Sillanpää |
Endgame

| Endgame Megadeth |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008–2009
 Julkaistu: 16. syyskuuta 2009
 Tuottaja(t): Andy Sneap
 Tyylilaji: thrash metal, heavy metal
 Kesto: 44.47
 Levy-yhtiö: Roadrunner
Listasijoitukset
 Suomi: 7.  Britannia 24.lähde?  ´Argentiina 7.lähde?  Australia 11.lähde?  Itävalla 22.lähde?  Kanada´4.lähde?  Saksa 21.lähde?  Italia 26.lähde?  Irlanti 27.lähde?  Norja 15.lähde?  Puola 19.lähde?  Sveitsi 32.lähde?  Ruotsi 17.lähde?
Megadethin muut julkaisut
| That One Night: Live in Buenos Aires 2007 | Endgame 2009 | Rust in Peace Live 2010 |
Singlet albumilta Endgame
 ”Head Crusher” Julkaistu: 9. heinäkuuta 2009  ”The Right to Go Insane” Julkaistu: 9. huhtikuuta 2010
Endgame on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Megadethin 9. syyskuuta 2009 julkaistu, yhtyeen 12:s studioalbumi. Albumi on ensimmäinen Megadeth-studioalbumi, jolla kitaraa soittaa Chris Broderick, joka korvasi yhtyeen entisen kitaristin, Glen Droverin vuonna 2008.
Ilmestymisviikollaan albumi oli Billboard Hot 200 -listan sijalla 9, sijoittuen yhden listapaikan huonommin kuin yhtyeen edellinen studioalbumi United Abominations vuonna 2007. Albumilta julkaistiin kaksi menestyksekästä singleä, Head Crusher ja The Right to Go Insane. 3. joulukuuta 2009 yhtye tiedotti virallisella sivustollaan Head Crusher -singlen olleen ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi parhaan metalliesityksen kategoriassa. Edellisen kerran Megadethin single oli ollut ehdolla samassa kategoriassa 13 vuotta sitten,milloin? Cryptic Writings -albumin kappaleella Trust. Albumin kappale Dialectic Chaos julkaistiin NHL 11-pelissä.
Kappaleet

Dialectic Chaos – 2.24
This Day We Fight! – 3.31
44 Minutes – 4.37
1,320' – 3.51
Bite the Hand – 4.01
Bodies – 3.34
Endgame – 5.52
The Hardest Part of Letting Go...Sealed With a Kiss – 4.42
Head Crusher – 3.26
How the Story Ends – 4.27
The Right to Go Insane – 4.20
Kokoonpano

Dave Mustaine – soolo-, rytmikitara, laulu
Chris Broderick – soolo-, rytmikitara, taustalaulu
James LoMenzo – bassokitara, taustalaulu
Shawn Drover – rummut
Arvostelut

About.com:
Allmusic:
Blabbermouth: 8.5/10
Consequence of Sound:
Imperiumi.net:
Rumba: negatiivinen
Soundi:
Aiheesta muualla

Endgame Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Endgame Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Lentävänniemi (suunnittelualue)

Lentävänniemi on Tampereen luoteiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Lentävän suunnittelualueeseen kuuluu Lentävänniemen tilastoalue. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.
Leinola (suunnittelualue)

Leinola on Tampereen koilliseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualueselvennä. Leinolan suunnittelualueeseen kuuluvat Leinolan ja Holvastin tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.
Torsten Wilhelm Forstén

Torsten Forsténin piirros Viipurin linnasta.
Torsten Wilhelm Forstén (9. elokuuta 1817 Kuopio – 2. syyskuuta 1861 Hamina) oli suomalainen opettaja ja runoilija.
Forsténin vanhemmat olivat kamarineuvos Carl Gabriel Forstén ja piispa Johan Molanderin tytär Maria Charlotta Molander. Taidemaalari, piirtäjä ja runoilija Lennart Forstén oli hänen kaksoisveljensä.
Forstén toimi Haminan kadettikoulun maantiedon opettajana ja rehtorin apulaisena. Hän kirjoitti 13 runoa veljensä Lennart Forsténin 1846 toimittamaan runokokoelmaan Finska kadetten sekä osallistui teoksen Finland framställdt i teckningar (1845–1852) kuvittamiseen yhdellä piirroksella. Lisäksi hän kirjoitti neljä runoa Emil von Qvantenin runokirjaan Lärkan (1844). Ollessaan komennuksella Baltassa ja Sorokissa hän lähetti kolme matkakertomusta, jotka julkaistiin Helsingfors Tidningarissa 1843.
Forstén oli naimisissa puolalaisen Konstanzia Antonia Malinovskajan kanssa. Historioitsija, Pietarin yliopiston dosentti ja historian professori Georg August Forstén oli heidän poikansa. Lapsista vanhin, Lennart Forstén, toimi sotilasuransa jälkeen Sippolassa yhdessä vaimonsa  Alman kanssa ja toinen poika Torsten Forstén vaimonsa Olga Forsténin kanssa Pietarissa ja Varkaudessa.
Teoksia

Geografìâ Rossìskoj imperìi : dlâ vospitannikov finlândskago kadetskago korpusa, sostavil T. Forstén. Tipografìâ Karl Gol'mstrem, Serdobol 1850
Kurs i geografin för eleverne vid Kejserliga finska kadett-korpsen : utarbetad enligt det år 1849 faststälda program 1, första allmänna klassens kurs. Frenckell, Helsingfors 1850
Kurs i topografin för finska kadettkorpsens 1. special klass, utarbetad enligt det år 1849 fastställda program af T. Forstén. 1851
Hällestad

| Hällestad |
| --- | --- |
 Hällestadin kirkko
 Hällestad
 Koordinaatit: 58°43′40″N, 15°34′20″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Finspång
Väkiluku (2021):  322
Hällestad on taajama Finspångin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 322 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hällestad Wikimedia Commonsissa
Malediivit

Malediivit eli Malediivien tasavalta (divehiksi  ދިވެހިރާއްޖޭގެ ޖުމުހޫރިއްޔާ) on noin 800 kilometriä pitkä saaristo Intian eteläkärjen lounaispuolella. Malediiveihin kuuluu kaikkiaan 1 190 saarta ja atollia, joista 200 on asuttua ja lisäksi 80 saarella on matkailijoiden majoituspalveluita. Saaret ovat suosittu turistikohde.
Maantiede

Malediivit on Intian valtameressä oleva noin 820 kilometriä pitkä saarijono, jonka eteläisimmät saaret ovat hieman päiväntasaajan pohjoispuolella. Saaristo on muodostunut kahdesta rinnakkaisesta saarijonosta, jossa on 1 192 saarta ja 26 atollia. Malediivien maapinta-ala on 298 neliökilometriä, mutta koko merialueen koko on noin 115 300 neliökilometriä.
Malediivit on muodostunut 960 kilometriä pitkän vedenalaisen vuorijonon huipulle. Niiden ympärille on muodostunut koralliriuttoja ja särkkiä. Suurimpaan osaan atolleista kuuluu kymmeniä saaria, mutta esimerkiksi Fuvahmulah on yksittäisestä saaresta muodostunut atolli.
Malediivit on maailman matalin valtio. Sen korkein kohta on vain 2,4 metriä merenpinnan yläpuolella, ja 80 prosenttia maasta on alle metrin korkeudella. Ilmaston lämpenemisen aiheuttama mahdollinen merenpinnan nousu on vakava uhka Malediivien olemassaololle.
Koralliriuttoja on louhittu korukiveksi ja rakennusmateriaaliksi. Atolleita suojaavat riutat ovat vahingoittuneet, ja jättäneet saaret alttiiksi eroosiolle ja hyökyaalloille.
Päivälämpötilat ovat ympäri vuoden 24 °C ja 33 °C välillä. Kosteus on korkea, mutta merituuli vähentää ilmaston tukaluutta. Monsuunit ohjaavat sateiden ajoittumista: talvella vallitsee koillistuuli ja kuivuus, kesällä lounaistuuli ja sadekausi. Vuotuinen sademäärä on pohjoisessa keskimäärin 2 540 mm, etelässä 3 810 mm.
Malediivien näkyvin puulaji on kansallispuu kookospalmu. Palmumetsien lisäksi saarilla on viisi kasvillisuustyyppiä. Lähimpänä rantaa kasvaa ruohostoa, joka muodostuu 20 kasvilajista. Sen sisämaan puolella on pensaikkoa, jossa on pieniä kairapalmuja ja Pemphis acidulaja- sekä Scaevola serica -kasveja määräävinä lajeina. Alueilla, joilla maa ei pidä vettä, esiintyvät kiinanruusun sukulainen Hibiscus tiliaceus sekä viisimetriseksi kasvava rantakarhepuu (Cordia subcordata). Suurimpien saarten sisäosissa kasvaa tiheitä metsiä, joissa Hernandia nymphaeifolia ja Terminalia catappa ovat yleisiä. Saarten suurin puu on banian.
Politiikka

Malediivit on presidentillinen tasavalta, jossa ei ole pääministerin virkaa. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiskaudelle, ja sama ehdokas voidaan valita toiselle kaudelle. Yksikamarisessa eduskunnassa on 77 kansanedustajaa, ja heidätkin valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiskaudelle.
Vuosina 1978–2008 presidenttinä toimi varakas liikemies Maumoon Abdul Gayoom.
Vuonna 2005 Malediivit päätti laillistaa poliittiset puolueet. Marraskuussa 2008 astui virkaan uusi presidentti Mohamed Nasheed. Nasheed joutui kuitenkin eroamaan helmikuussa 2012. Hän kertoi, että hänet painostettiin eroamaan aseella uhaten. Hänen tilalleen nousi varapresidentti Mohamed Waheed, jonka sanottiin ottaneen vallan vallankaappauksella. Maassa puhkesi mielenosoituksia.
Syksyllä 2013 monien ongelmien jälkeen järjestetyn presidentinvaalin voitti niukasti Abdulla Yameen, joka on aiemman presidentti Maumoon Abdul Gayoomin velipuoli. Hän hallitsi itsevaltaisesti ja vangitutti tai karkotti maanpakoon vastustajansa. Hänen seuraajakseen valittiin syyskuussa 2018 opposition ehdokas Ibrahim Mohamed Solih 58 prosentin ääniosuudella.
Huhtikuussa 2019 Malediivien parlamenttivaaleissa presidentti Ibrahin Mohamed Solihin puolue MDP (Maldives Democratic Party, Malediivien demokraattinen puolue) sai suurvoiton ja noin 60 paikkaa maan parlamentin 87 paikasta. Puoluetta johti entinen presidentti Mohammed Nasheed, joka teki näin samalla paluun maan politiikan huipulle. Vaaleihin osallistui myös entisen presidentin Abdulla Yameen puolue PPM (Progressive Party of Maldives, Malediivien edistyksellinen puolue), mutta Yameen itse ei osallistunut vaaleihin.
Talous

Malediivit on Maailmanpankin mukaan ylemmän keskitulotason maa, jonka talous on riippuvainen matkailusta, mikä tekee maasta alttiin erilaisille makrotaloudellisille ja muille ulkoisille sokeille. Esimerkiksi koronapandemian takia Malediivien talous supistui vuonna 2020 yli 33 prosentilla. Talous lähti taas seuraavana vuonna käyntiin matkailijoiden palattua. Talouskasvu on ollut 2000-luvulla varsin suurta, sillä 2010-luvun aikana bruttokansantuote kasvoi keskimäärin kuudella prosentilla vuodesta. Bruttokansantulo oli vielä 1970-luvulla maailman pienimpiin kuuluva, mutta 2010-luvulla maa saavutti ylemmän keskitulotason.
Matkailu oli vielä 1970-luvulla varsin kehittymätöntä, mutta saarivaltiossa oli jo vuoden 2022 tietojen mukaan 168 lomakeskukseksi muutettua saarta. Saarilla on muun muassa luksushotelleja, ja ympäröivä meri mahdollistaa sukellus- ja vesiurheiluharrastuksen. Malediiveille on rakennettu myös monia merenalaisia hotelleja, ravintoloita ja kylpylöitä.
Kalastus oli ennen matkailun nousua Malediivien tärkein taloudenala. Kalastus on edelleen merkittävässä asemassa ulkomaanviennissä, ja sekin on kasvava taloudenala. Kalastuksessa työskentelee yli viidennes työvoimasta, ja kalatuotteet vastaavat yli 98-prosenttisesti viennistä. Maataloudessa työskenteli 2020-luvun alussa 8 prosenttia työvoimasta, ja se pohjautuu erityisesti kookospalmujen ja muiden puukasvien viljelyyn.
Malediiveilla ei ole lainkaan perinteisiä energianlähteitä, kuten öljyä, kaasua tai vesivoimaa, eikä juurikaan raaka-aineita, joten maa on voimakkaasti riippuvainen öljyn ja lopputuotteiden tuonnista. Sen tavaravienti oli vuonna 2021 Maailman kauppajärjestön mukaan 285 miljoonaa dollaria ja tuonti 2,5 miljardia dollaria. Matkailun ansiosta palveluvienti oli kuitenkin selvästi suurempi kuin palvelutuonti, joten Maailmanpankin mukaan vientitase oli vuonna 2021 positiivinen.
Köyhyys on Malediiviella merkittävä ongelma, sillä noin 15 prosenttia asukkaista elää kansallisen köyhyysrajan alapuolella. Iso osa asukkaista joutuu elämään valtion tuilla.
Ulkomailta tuotuja fossiilisia polttoaineita, lähinnä dieselöljyä, käytetään sähköntuotantoon ja juomaveden puhdistamiseen merivedestä. Ulommilla saarilla poltetaan myös polttopuuta, risuja ja kookospähkinän jätteitä, mutta sielläkin siirrytään yhä enemmän kerosiinin ja nestekaasun käyttöön. Uusiutuvia energian lähteitä, lähinnä aurinkopaneeleita, käytetään tietoliikennelinkkien ja meriliikenteen merkkiloistojen sekä vastaavien etäisten kohteiden energianlähteinä, mutta niitä ei ole liitetty kansalliseen sähköverkkoon.
Malediivien atollien välillä laivaliikenne on tärkeimmässä asemassa, ja suurimman osan kansainvälisestä lentoliikenteestä hoitaa Malén Velanan kansainvälinen lentoasema. Sekä Kiina että Intia pyrkivät saamaan vaikutusvaltaa stratigsesti tärkeillä saarilla, ja kumpikin valtio on antanut suoria ulkomaaninvestointia infrastruktuurin kehittämiseen.
Väestö

Malediivien asukasluku maan vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan on 515 132. Näistä malediivilaisia oli 382 639 ja ulkomaalaisia 132 493. Väestönkasvu on ollut nopeaa, sillä vielä vuoden väestönlaskennassa asukasluku oli ollut noin 402 000. Ulkomaalaisia oli tuolloin 63 000.
Malediivilaisten tausta on moninainen, sillä saarille on muuttanut useammassa aallossa ihmisiä. Ensimmäiset asukkaat olivat todennäköisesti Intian ja Sri Lankan tamileita ja singaleeseja. Maan virallinen divehin kieli on sukua sinhalin kielelle, ja se on saanut vaikutteita arabiasta, englannista, hindistä ja urdusta. Divehiä kirjoitetaan thaana-kirjaimistolla.
Malediivien valtionuskonto on islam, ja asukkaat ovat pääasiassa sunnimuslimeja. 1990-luvun puolivälissä maassa oli yli 700 moskeijaa. Malediivien perustuslaki vaatii kaikkien kansalaisten olevan muslimeita, ja julkisiin virkoihin voi päästä vain sunnimuslimi. Open Doors -järjestön World Watch -listauksen mukaan kristityt kokevat Malediiveilla hyvin korkeaa vainoa. Malediivien tiiviit ja homogeeniset yhteisöt tarkkailevat yhteisöä myös uskonnollisten poikkeamien varalta. Järjestön mukaan kristityksi kääntyminen voi helposti johtaa raportointiin muslimiviranomaisille.
Malediiveilla lapsille tarjotaan kolmea erilaista peruskoulua. Maktabeissa luetaan ja resitoidaan Koraania, mutta niiden lisäksi on sekä divehin että englanninkielisiä kouluja. Jatkokoulutusta on vain saatavilla englanniksi. Perus- ja keskikoulun käyvt käytännössä kaikki 6–15-vuotiaat, mutta sitä korkeimmalle tasolla jatkaa huomattavasti harvempi. Malediivien kansallisyliopisto alkoi vuonna 2000 tarjota alempaa korkeakoulututkintoa, mutta yliopistotasolla suuntautumisvaihtoehdot ovat niukat. Vuoden 2022 väestölaskennan mukaan 98 prosenttia väestöstä osaa lukea divehiä ja yli 10-vuotiaista 81 prosenttia myös englantia.
Kulttuuri

Malediivien kulttuuri on saanut vaikutteita saarilla käyneiltä merenkulkijakansoilta Intian valtameren eri rannoilta Itä-Afrikasta Intiaan, Arabiaan, Malesiaan ja Indonesiaan asti.
Useimmat Malediivien perinneruoat sisältävät tonnikalaa muodossa tai toisessa. Myös mausteiset curryruoat ja riisi ovat tavallisia, ja läheisen Intian vaikutus näkyy ruokien maustamisessa.
Perinteisen koulutusjärjestelmän tuloksena maassa on korkea lukutaito, 93 prosenttia. Perinteisissä makthab-kouluissa lapset oppivat lukemaan ja kirjoittamaan divehiä ja arabiaa sekä laskennon perusteet. Vuonna 1984 otettiin käyttöön uusi opetusohjelma perus- ja keskikouluille. Siihen kuuluu myös luonnontieteitä, ympäristöoppia ja englantia.
Valtio ylläpitää radio- ja televisiokanavaa. Ensimmäinen yksityinen radioasema aloitti toimintansa vuonna 2007, ja muutama yksityinen televisioasema on saanut toimiluvan.
Kulttuuri > Urheilu

Malediivien suosituin urheilulaji on jalkapallo. Malediivien jalkapallomaajoukkueen parhaat saavutukset ovat Etelä-Aasian mestaruuskisojen 2. sijat vuosina 1997 ja 2003 sekä South Asian Gamesin 2. sija vuonna 1991. Marraskuussa 2020 se oli FIFAn rankingissa sijalla 155.
Malediivit on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1988 alkaen, mutta ei ole voittanut yhtään mitalia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malediivit Wikimedia Commonsissa
Malediivit Globalis.  18.9.2009. Arkistoitu 27.11.2020. Viitattu 19.11.2020.
CIA:n kartta Malediiveista.
Pääkaupunki Malé.
Intian pääministeri Narendra Modi ja Malediivien presidentti Ibrahim Mohamed Solih presidentin virkaanastujaisissa marraskuussa 2018
Lomasaari Malediiveilla.
Perinteinen malediivilainen kalastusalus, dhoni.
Kämmenniemi (suunnittelualue)

Kämmenniemi on Tampereen koilliseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Kämmenen suunnittelualueeseen kuuluu Kämmenniemen tilastoalue. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.
Messukylä (suunnittelualue)

Messukylä on Tampereen koilliseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Messukylän suunnittelualueeseen kuuluvat Ristinarkun, Aakkulan ja Messukylän tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.
Nurmi-Sorila

Nurmi-Sorila on Tampereen koilliseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Aidon suunnittelualueeseen kuuluvat Nurmen, Sorilan ja Aitoniemen tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.
Juan Manuel Bordeu

| Juan Manuel Bordeu |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. tammikuuta 1934 
Kansalaisuus:   Argentiina
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1961
Talli(t):  UDT Laystall
Kilpailuja:  1 (0 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Ranskan Grand Prix 1961
Viimeinen kilpailu:  Ranskan Grand Prix 1961
Juan Manuel Bordeu (28. tammikuuta 1934 Balcarce, Buenos Aires – 24. marraskuuta 1990) oli argentiinalainen moottoriurheilija.
Ura > Alkuvaiheet

Bordeu kilpaili ennen Formula 1:iä monissa Euroopan kilpailuissa, mm. Monacossa, Italiassa sekä Ruotsissa, jossa hän voitti vuoden 1960 Kanonloppet -kilpailun.
Ura > Formula 1

Bordeu pääsi osallistumaan Formula 1 -luokan kilpailuun Ranskan Grand Prix'ssa 1961, mutta hänen autoaan päätyi lopulta ajamaan belgialainen Lucien Bianchi. Hän osallistui myös sarjan ulkopuolisiin kilpailuihin.
| Vuosi | Talli | Valmistaja | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Sija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1961 | UDT Laystall Racing Team | Lotus 18/21 | Climax S4 | MON | NED | BEL | FRA DNS | GBR | GER | ITA | USA | NC | 0 |
Ura > Paluu pienempiin autoluokkiin

Formula 1:sten jälkeen Bordeu palasi Etelä-Amerikkaan ajamaan Turismo Carretera Argentina -sarjaa, jossa voitti mestaruuden vuonna 1966.
Kilpauran jälkeen

Bordeu lopetti uransa vuonna 1973 ja siirtyi Argentiinan urheilun hallinnon puolelle. Hän toimi myös FISA Maailman moottoriurheilujärjestön Argentiinan delegaattina kuolemaansa 1990 saakka.
Amuri (suunnittelualue)

Tampereen keskusta-aluetta ilmakuvassa.
Amuri  on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Amurin suunnittelualueeseen kuuluvat Amuri A:n, Amuri B:n ja Särkänniemen tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.
Aatu

| Aatu |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  23. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Aadolf, Aatto
Vastineita eri kielissä:  Adolph, Adolphe
Nimen alkuperä:  Adolf (jalo susi, adalwolf)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aatu on suomalainen miehen etunimi, jonka nimipäivää vietetään suomalaisessa nimipäiväkalenterissa 23. kesäkuuta samaan aikaan Aaton ja Aadolfin nimipäivien kanssa. Aatu on muunnelma Adolf-nimestä.
Suomen väestörekisterijärjestelmään on vuoden 2019 loppuun mennessä merkitty yhteensä 6 005 henkilöä, joilla on Aatu yhtenä etunimistä. Heistä yli puolet on vuoden 2000 jälkeen syntyneitä.
Tunnettuja Aatuja

Aatu Aarnio (s. 2000), jääkiekkoilija
Aatu Hakala (s. 2000), jalkapalloilija
Aatu Heiskanen (1886–1941), Evankeliset ystävät -liikkeen saarnamies
Aatu Hämäläinen (s. 1987), jääkiekkoilija
Aatu Hänninen (1879–1952), insinööri, Raahen kaupunginjohtaja 1937–1946
Aatu Itkonen (s. 2001), taikuri, juontaja, puhuja ja malli
Aatu Jämsen (s. 2002), jääkiekkoilija
Aatu Kangasniemi (s. 2006), moukarinheittäjä ja kuulantyöntäjä
Aatu Kivimäki (s. 1997), koripalloilija
Aatu Kolehmainen (1886–1944), lasiteollisuuden yritysjohtaja
Aatu Koskelainen (1849–1930), kansankirjailija
Aatu Kärki, oik. Adam Heikinpoika Sasslin (1795–1849), Jumesniemen kirkko-koulun perustaja
Aatu Laakso (s. 2002), jääkiekkoilija
Aatu Laatikainen (s. 1997), jalkapalloilija
Aatu Laitinen (1853–1923), lestadiolainen saarnaaja
Aatu Laitinen, A. A. A. Laitinen (1876–1940), Sortavalan seminaarin lehtori ja tietokirjailija
Aatu Luusuaniemi (s. 1999), jääkiekkoilija
Aatu Nykänen (1898–1974), matematiikan yliopettaja ja matematiikan opetuksen tutkija
Aatu Okko (1852–1917), maanviljelijä, kirjakauppias, opettaja ja valtiopäivämies
Aatu Palomäki (1884–1913), näyttelijä
Aatu Ruotsalainen (1859–1917), SDP:n kansanedustaja
Aatu Räty (s. 2002), jääkiekkoilija
Aatu Saastamoinen (s. 2001), pesäpalloilija
Aatu Talanne (1892–1967), näyttelijä ja näyttämöpäällikkö
Aatu Viljanen (s. 1993), jääkiekkoilija
Aatu Vuorinen (s. 2005), pesäpalloilija
Nimeä Aatu on Suomessa kansanomaisesti käytetty myös Adolf Hitleristä.
Kuvitteellisia Aatuja

Aatu Halme eli Aadolf Halme, räätäli Väinö Linnan romaanissa Täällä Pohjantähden alla
Aatu (ruots. Alfred), Astrid Lindgrenin luoma hahmo Vaahteramäen Eemelissä, Kissankulman renki
Aatu Remunen (engl. Amos Slade), metsästäjä Walt Disneyn elokuvissa Topi ja Tessu ja Topi ja Tessu 2.
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1840

Yhdysvaltain presidentinvaalit 1840 olivat 14:nnet Yhdysvaltain presidentinvaalit. Ne järjestettiin 30. lokakuuta – 2. joulukuuta 1840. Vuonna 1837 alkaneen pankkikriisin keskellä istuva presidentti Martin Van Buren demokraattisesta puolueesta hävisi vaalit whig-puolueen ehdokkaalle William H. Harrisonille. Vaalit olivat ensimmäinen kahdesta whig-puolueen voitosta presidentinvaaleissa.
Whigit eivät ehtineet nauttia voitosta kauan, sillä 68-vuotias Harrison kuoli noin kuukauden kuluttua virkaanastujaisista. Harrisonin seuraaja John Tyler oli puolueelle katastrofaalinen. Hän oli entinen demokraatti ja vahva osavaltioiden oikeuksien tukija. Koska presidentti Tyler esti whigejä toteuttamasta puolueen ohjelmaa kotimaan asioissa, Tyler erotettiin puolueesta.
Ehdokkaat > Demokraatit

Presidentti
Martin Van Buren
New Yorkista
Ehdokkaat > Whig

Entinen senaattori
William H. Harrison
Ohiosta
Senaattori
Henry Clay
Kentuckysta
Kenraaliluutnantti
Winfield Scott
| Presidentiksi | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Varapresidentiksi | 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| William H. Harrison | 94 | 94 | 91 | 91 | 148 | John Tyler | 231 |
| Henry Clay | 103 | 103 | 95 | 95 | 90 | ei äänestänyt | 23 |
| Winfield Scott | 57 | 57 | 68 | 68 | 16 |  |  |