stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rod Smallwood

| Rod Smallwood |
| --- | --- |
 Rod Smallwood vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. helmikuuta 1950 (ikä 74) Huddersfield, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Kansalaisuus:   Englanti
Ammatti:  manageri, tuottaja, yrittäjä
Titteli:  Iron Maiden -yhtyeen manageri
Muut tiedot
Aktiivisena:  1969–
Koulutus: Trinity College, Cambridgen yliopisto
Aiheesta muualla
Kotisivu
Roderick Charles "Rod" Smallwood (s. 17. helmikuuta 1950 Huddersfield, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen musiikkialan vaikuttaja. Smallwood on toiminut esimerkiksi tuottajana ja managerina, ja hän on parhaiten tunnettu työstään brittiläisen heavy metal -yhtye Iron Maidenin managerina. Smallwood on toiminut yhtyeen managerina yhdessä pitkäaikaisen yhteistyökumppaninsa Andy Taylorin kanssa 1970-luvun lopulta lähtien, ja on myös perustanut esimerkiksi brittiläisen levy-yhtiö Sanctuary Recordsin yhdessä Taylorin kanssa vuonna 1979.
Eräs yhtye, jota Smallwood manageroi ennen Iron Maidenin manageriksi ryhtymistään, oli glam rock -yhtye Steve Harley & Cockney Rebel.
Smallwoodin perustama Sanctuary Records oli Britannian suurin indie-levy-yhtiö ja maailman suurin musiikkialan indie-manageriyhtiö, kunnes se lopetti toimintansa vuonna 2007. Sittemmin Smallwood on yhdessä Andy Taylorin kanssa perustanut Phantom Music Managementin, joka on keskittynyt yksinään Iron Maidenin asioiden hoitamiseen.
Koivula (Kotka)

| Koivula |
| --- | --- |
 Kymijoen Siikakoski ja Munkkisaari Koivulassa.
Kaupunki:  Kotka
Kaupunginosa nro:  42
Väkiluku:  1 471 (31.12.2012)
Postinumero(t):  48710
Koivula on Kotkan kaupunginosa, joka sijaitsee Kolkansaarella. Kaupunginosa rajoittuu idässä Kotkan rataan ja muualla Kymijoen Korkeakosken-, Koivukosken- ja Huumanhaaraan.
Koivula on pääosin omakotitaloaluetta, mutta alueella on myös joitain rivitaloja. Kaupunginosan alueella sijaitsee Kyminkartano, Kotka–Kymin seurakunnan Parikan kappeli ja hautausmaa ja Koivulan golfkenttä. Suurin osa kaupunginosan kadunnimistä päättyy sanaan polku.
Historia

Koivulan alueella sijaitsivat alun perin Metsäkylän ja Parikan kylät. Alkuperäisen Kyminkartanon jäädessä Kyminlinnan alueelle, uusi kartano rakennettiin Kymijoen Huumanhaaran pohjoispuolelle nykyisen Koivulan alueelle. Koivula kuului Kymin kuntaan vuoteen 1950 saakka ja Karhulan kauppalaan vuosina 1951–1976. Koivulan koulu lakkautettiin vuonna 2013.
Liikenne

Paikallisbussin linja 7 kulkee suoraan Koivulasta Kymin ja Kyminlinnan junaseisakkeille, Korkeakoskelle, Karhulaan ja Kotkan keskustaan. Linja 8 liikennöi Koivulasta Kotkan keskustaan. Linja 32B kulkee Koivulasta Karhulaan.
Asuinalueita

Jukola
Marjala
Metsäkylä
Parikka
Tapanila
Konsertto

Konsertto on soitinsolistille tai -solisteille ja orkesterille sävelletty teos, joka syntyi barokin ajan Italiassa 1600-luvulla. Konserttoja on sävelletty kaikille orkesterin soittimille, mutta piano- ja viulukonserttoja on sävelletty määrällisesti eniten, ja monet tunnetuimmista konsertoista ovat juuri piano- tai viulukonserttoja.
Konsertolle vakiintui kolmiosainen muoto barokin aikakaudella, kun Antonio Vivaldi sävelsi lähes 500 konserttoa, joista useimmat olivat kolmiosaisia. Ensimmäinen osa on yleensä sonaattimuotoinen ja nopeahko, toinen osa hidas ja kolmas osa nopea finaali.
Solistin ja orkesterin suhteellinen painoarvo vaihtelee eri teoksissa, mutta solistilla on konsertissa aina hyvin merkittävä osa, ja usein konsertoissa säveltäjä pyrkii ottamaan mahdollisimman paljon irti soolosoittimen mahdollisuuksista. Varhaisimmissa konsertoissa barokin ja klassismin ajalla solistin erotti orkesterista solistin virtuoosisuus, eli käytännössä nopeat juoksutukset, jotta solisti kuuluisi orkesterin yli. Etenkin pianokonsertoissa myöhemmillä ajalla on ollut mahdollista haastaa pianolla orkesterin volyymi, sillä pianon kehittyessä etenkin sen dynaaminen skaala on laajentunut erityisesti voimakkaasta päästä.
Konsertot sisältävät usein kadensseja, solistin yksin esittämiä taiturillisia osia. Etenkin klassisella ajalla oli tapana, että solisti itse teki kadenssin tai improvisoi sen konsertissa. Myöhempinä aikoina säveltäjät ovat itse säveltäneet kadenssin kiinteäksi osaksi teosta. Oman kadenssin soittaminen klassisessa konsertossa on nykyään harvinaista, ja usein esimerkiksi Mozartin konsertoissa esitetään Mozartin itsensä kadenssia tai jos sellaista ei ole saatavilla, niin esimerkiksi Beethovenin kadenssia.
Historia > Renessanssi

Concertato-tyyli (tai stile concertato) kehittyi myöhäisrenessanssin ja varhaisbarokin aikana sävellystyyliksi, jossa soitinryhmät soittivat samaa melodiaa, usein imitaatioissa, yleensä basso continuo-ryhmän luoman harmonisen pohjan päälle. Keskeisimpänä vaikuttajana oli Venetsian pyhän Markuksen kirkon kuoronjohtajina toimineet Andrea ja Giovanni Gabrieli, jotka joutuivat kehittämään uusia sävellysmenetelmiä kirkon omalaatuisen akustiikan vuoksi. Kirkossa eri soitinryhmät ja kuorot sijoittuivat eri paikkoihin ja kaiun aiheuttamien viiveiden takia tämä teki täydellisen yhteissoitin vaikeaksi. Ongelma ratkaistiin säveltämällä teokset niin useat kuorot lauloivat vuorotellen kirkon eri osista aikaansaaden lähes stereofonisen vaikutelman samalla, kun instrumentit ja urut oli sijoitettu kirkkoon siten, että kaikki kuorot kuulivat ne yhtä hyvin.
Tästä tulee alun perin konsertto-nimi. Se juontaa juurensa italian kielen sanaan concertante, joka tarkoittaa kilpailla. Renessanssin Concerto grossoissa ("Suuri konsertto") siis eri soolosoittimet soittivat vuorotellen sooloja ja näin ikään kuin kilpailivat keskenään. Samanlainen tyyli periytyi myös useimpiin muihinkin konserttoihin.
Historia > Barokki

Concertato-tyyli levisi nopeasti myös Italian ulkopuolelle, ja siitä tuli suosittu sävellystyyli varhaisbarokin aikana. 1600-luvulla tyylinmukaisesti sävellettyjä teoksia alettiin nimittää konsertoiksi.  Antonio Vivaldi sävelsi yli 500 konserttoa ja vakiinnutti teoksillaan konserttoihin ritornellomuodon, jossa noudatettiin säännöllistä soolo- ja tutti-osien rakennetta yleensä konserton ensimmäisessä osassa, sekä kolmiosaisen nopea-hidas-nopea-muodon. Aikaisemmin renessanssin aikana Concerto grossoissa hitaat ja nopeat jaksot saattoivat vaihdella niin paljon kuin säveltäjä itse halusi; minkäänlaista kaavaa ei silloin siis ollut vielä vakiinnutettu.
Historia > Klassismi

Mozartia pidetään usein merkittävimpänä konserttojen säveltäjänä. Hän sävelsi 27 pianokonserttoa, viisi viulukonserttoa sekä joukon konserttoja muille soittimille. Mozartin konsertoissa orkesteri soittaa ensin pitkän vaiheen, jota lähdetään sen jälkeen käymään läpi muunnellussa ja pidennetyssä muodossa soolosoittimen johdolla. Usein soolosoitin tuo jossain vaiheessa mukaan myös täysin uuden teeman. Sinfoniaa radikaalisti uudistanut Beethoven ei muuttanut konserttoa niin rajusti. Hän kuitenkin vei teemoja hieman sinfonioille tyypilliseen suuntaan, lisäsi pianistin teknisiä vaatimuksia selvästi ja jätti joskus tauon pois konserton osien välistä.
Historia > Romantiikka

Konserton kolmiosaista muotoa rikkoivat 1800-luvulla esimerkiksi Franz Lisztin molemmat pianokonsertot sekä Johannes Brahmsin toinen pianokonsertto, jotka olivat kaikki neliosaisia. Lisztin konsertot olivat myös verraten lyhyitä (20-minuuttisia) ja osilla oli yhteiset teemat (syklinen rakenne), kun taas Brahmsin pianokonsertot venyivät pitkän sinfonian mittaiseksi. Monet romantiikan suurimmista innovaattoreista keskittyivät enemmän esimerkiksi sinfoniaan kuin konserttoihin. Teosten mittakaavan kasvaminen ja orkestraation kehittyminen näkyi kuitenkin myös tuon ajan konsertoissa.
Historia > 1900-luku

1900-luvulla monet konserttojen säveltäjät jatkoivat neliosaisen kaavan käyttöä ja syklistä sävellystekniikkaa, vaikka toisaalta samalla jotkut, kuten Sergei Rahmaninov, pitäytyivät perinteisessä kaavassa. Romantiikan taakseen jättäneistä säveltäjistä esimerkiksi Bartók yhdisti konserttoihinsa modernismille tyypilliset yhä monimutkaisemmat rakenteet, uudenlaisen sävelkielen ja kokeilevamman orkestraation. Hänen toisessa viulukonsertossaan torvisektio keskeyttää välillä muut soittajat kokonaan. Schönberg ja hänen oppilaansa Alban Bergin sävelsivät viulukonsertot perinteisiä sävellajeja välttelevillä tekniikoillaan, Schönberg myös pianokonserton. Kovassa modernismissa konsertot jäivät monien muiden perinteisten teosmuotojen tapaan hieman vähemmälle huomiolle, mutta konsertto on teosmuotona säilyttänyt kuitenkin vahvan asemansa.
Tunnetuimpia konserttoja

Johann Sebastian Bach: Brandenburgilaiset konsertot (konsertot monille soittimille), viulukonsertot
Ludwig van Beethoven: pianokonsertot 4 ja 5 sekä viulukonsertto
Johannes Brahms: pianokonsertot 1 & 2 sekä viulukonsertto
Frédéric Chopin: pianokonsertot 1 & 2
Antonín Dvořák: sellokonsertto
Joseph Haydn: trumpettikonsertto
Felix Mendelssohn Bartholdy: viulukonsertto
Wolfgang Amadeus Mozart: pianokonsertot 20–27, viulukonsertot, klarinettikonsertto, käyrätorvikonsertot, konsertto harpulle ja huilulle sekä sinfoniakonsertto
Franz Liszt: pianokonsertot 1 & 2
Niccolò Paganini: viulukonsertot
Sergei Rahmaninov: pianokonsertot 2 & 3
Jean Sibelius: viulukonsertto
Robert Schumann: pianokonsertto
Camille Saint-Saëns: pianokonsertto 2, sellokonsertto nro 1
Pjotr Tšaikovski: pianokonsertto 1 sekä viulukonsertto
Antonio Vivaldi: neljä viulukonserttoa op. 8, jotka tunnetaan paremmin nimellä Neljä vuodenaikaa; Estro Armonico, 12 viulukonserton sarja; mandoliinikonsertot; huilukonsertot
Max Bruch: viulukonsertot
Edvard Grieg: pianokonsertto
Rod Morgenstein

| Rod Morgenstein |
| --- | --- |
 Rod Morgenstein vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. huhtikuuta 1953 (ikä 71)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Aktiivisena:  1973–
Tyylilajit:  Jazz fusion, glam metal, progressiivinen rock, progressiivinen metalli
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  Dixie Dregs, Winger, Fiona, Platypus, Jelly Jam, Rudess/Morgenstein Project
Levy-yhtiöt:  Atlantic Records 
Aiheesta muualla
www.rodmorgenstein.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Rod Morgenstein (s. 19. huhtikuuta 1953 New York) on yhdysvaltalainen rumpali.
Morgenstein soitti 1980-luvulla yhtyeissä Winger ja Dixie Dregs. Myöhemmin hän on soittanut muun muassa Fionassa, Platypusissa ja Jelly Jamissa. Nykyisin hän on lyömäsoittimien soittamisen professori Berklee College of Musicissa Bostonissa.
Kulhon koulu

Kulhon koulu on Pohjois-Karjalassa Kontiolahden Kulhon kylässä Rekilammen rannalla sijaitseva alakoulu. Koulussa on noin 130 oppilasta ja noin kymmenen opettajaa. Koulu sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Joensuusta ja noin 20 kilometrin päässä Kontiolahden kuntakeskuksesta. Koulussa on oppilaskunta ja koulun yhteydessä toimii esikoulu.
Historia

Koulun rakentaminen aloitettiin vuonna 1928 ja koulussa oli aluksi vain kaksi opettajaa.
Vuonna 1963 koulua laajennettiin rakentamalla kouluun keittiö ja laajentamalla luokkatiloja. Koulu peruskorjattiin 1990-luvulla. Peruskorjauksen yhteydessä koulu sai uuden lisärakennuksen, johon kuului liikuntasali. Vuonna 2006 koulua laajennettiin vielä rakentamalla neljä uutta luokkahuonetta sekä tilat tietotekniikalle, terveydenhoitajalle ja lääkärille.
Aiheesta muualla

Kulhon koulun kotisivut
Peda.net: Kulhon koulu
Kulijärvi

| Kulijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Uusikaupunki 
Koordinaatit:  60°51′33″N, 21°30′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Sirppujokeen 
Järvinumero:  32.001.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  14 m 
Rantaviiva:  2,964 km 
Pinta-ala:  15,481  ha 
 fiKulijärvi 
Kulijärvi on Varsinais-Suomessa Laitilan 	Sannaisissa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistöön. Se sijaitsee Sirppujoen alaosan alueelle laskevan Rohijärvenojan valuma-alueella.
Maantiede

Järven pinta-ala on 15 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen eteläpää työntyy Kulijärvensuohon ja pohjoispää rajoittuu Kärkkistensuon eteläosaan, jotka ovat ojittamattomia. Kallioisilta mäiltä ei myöskään laske järveen ojia. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 2,0 kilometriä pitkä oja Sirppujokeen.
Järvellä on 3,0 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin suota tai moreenipohjaista metsämaastoa. Järvellä on yksi luoto. Rannoille on rakennettu 12 loma-asuntoa, joille johtaa tiet Sannaisista ja Kalannista. Laitilan ja Uudenkaupungin välinen raja kulkee idässä 300 metrin päässä.
Historia

Talollinen Juho Nurmi haki vuonna 1911 lupaa laskea Kulijärven vedenpintaa. Hän sai luvan vielä samana vuonna. Hän haki samassa yhteydessä myös lupaa pohjoisempana olevan "Kärkisjärven" eli nykyisen Kärkkistenjärven järvenlaskuun.
Rod Paige

| Rod Paige |
| --- | --- |

Yhdysvaltain 8. opetusministeri
 20. tammikuuta 2001 – 20. tammikuuta 2005  
Presidentti:  George W. Bush
Edeltäjä:  Richard Riley
Seuraaja:  Margaret Spellings
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. kesäkuuta 1933 (ikä 91) Monticello, Mississippi, Yhdysvallat
Lapset:  1
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Roderick Raynor "Rod" Paige (s. 17. kesäkuuta 1933) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän toimi maansa opetusministerinä vuosina 2001–2005. Häntä edelsi Richard Riley ja seurasi Margaret Spellings.
Ennen nousemistaan opetusministeriksi Paige oli toiminut dekaanina Texas Southern Universityssa ja Houston Independent School Districtin koulujen yli-intendenttinä. Hän oli 1960–1970-luvuilla myös Jackson State - ja Texas Southern -yliopistojen jalkapallojoukkueiden päävalmentajana.
Paige erosi hallituksesta George W. Bushin ensimmäisen kauden jälkeen.
Rivarolo

Rivarolo voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Rivarolo Canavese – kunta Piemonten alueella Pohjois-Italiassa.
Rivarolo Mantovano – kunta Lombardiann alueella Pohjois-Italiassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rivarolo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kunnian kukko

| Kunnian kukko |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Armand Lohikoski
Käsikirjoittaja:  Matti Kurjensaari Armand Lohikoski
Säveltäjä:  Björn Korander
Kuvaaja:  Pentti Valkeala
Leikkaaja:  Elmer Lahti
Pääosat:  Veikko Linna Artturi Laakso Pentti Irjala
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  1955
Kesto:  12 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kunnian kukko on vuonna 1955 valmistunut Armand Lohikosken ohjaama lyhytelokuva. Kyseessä on Oy Alko Ab:n tilaama valistuselokuva, joka varoittaa alkoholin vaaroista. Sen kertojana toimii Tauno Palo. Lohikoski ohjasi 1950-luvun alussa Alkolle ja Suomen Raittiusjärjestöjen Liitolle myös valistuselokuvat Takaisin yhteiskuntaan (1952) ja Kohtalotoverit (1954).
Juoni

Elokuvan päähenkilöinä ovat alkoholiongelmaiset herra Johtaja ja Opettaja. He viettävät aikaansa ravintolassa myöhään yöhön ja ilmestyvät seuraavana aamuna työpaikalleen "Alkon parfyymeiltä tuoksuen", menettäen samalla auktoriteettinsa alaisiinsa ja oppilaisiin nähden. Johtajan tapoihin kuuluu myös sulkeutua toimistoonsa "neuvottelemaan" viinapullon kanssa.
Kolmantena päähenkilönä nähdään johtajan yritykessä työskentelevä vahtimestari. Päivällä hän joutuu herra Johtajan komentelemaksi, mutta illalla ravintolassa luokkarajat poistuvat ja johtaja tarjoaa auliisti juotavaa samassa pöydässä viihtyvälle alaiselleen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Veikko Linna   | … |   johtaja   |
|  Artturi Laakso   | … |   opettaja   |
|  Pentti Irjala   | … |   vahtimestari   |
|  Wäinö Sola   | … |   laulaja   |
|  Tauno Palo   | … |   kertoja   |
Aiheesta muualla

Kunnian kukko -elokuva Ylen Elävässä arkistossa
Karppijärvi

| Karppijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°59′45″N, 24°56′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Laskujoki:  Karppioja Jumijärveen
Järvinumero:  14.514.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,2 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  550 m  
Rantaviiva:  3,933 km  
Pinta-ala:  27,78 ha   
Saaria:  2 
 fiKarppijärvi 
Karppijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Ehunsalmen lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 20 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 83 kilometriä koilliseen.
Maantietoa

Karppijärvi on 1,3 kilometriä pitkä, 550 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Karppijärven rannat ovat pääosin metsäiset. Kaakkoispuolella avautuu maatalousmaisema, järven keskiosassa on luotoja. Järven eteläinen puolisko on kaakkois–luoteissuuntainen, pohjoinen puolisko kaartuu koilliseen. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järven rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (14.514) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,2 metriä mpy. Karppioja tulee lännestä laskien Jumijärven lounaiseen rantaan. Karppijärven lounaispuolella on lähes suorassa koillis–lounaissuuntaisessa linjassa viisi lampea: Ahvenlammi, Ehunlammi, Suolammi, Iso-Haukinen ja Pikku-Haukinen. Niiden länsipuolella on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva Kerteselkä. Ahvenlammi laskee Karppijärveen, kuten myös Karppijärven lounaispuolella sijaitseva Kelalammi. Puoli kilometriä Karppijärveltä pohjoiseen sijaitsee Valkeajärvi.
Aiheesta muualla

Karppijärvi
(14.5)
Rowland Wolfe

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1932 | volttisarja |  |
Merrill Rowland Wolfe (8. lokakuuta 1914 Dallas, Texas – 14. tammikuuta 2010 Conroe, Texas) oli yhdysvaltalainen voimistelija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1932 kesäolympialaisissa Los Angelesissa ja voitti siellä volttisarjassa kultaa. Wolfella oli oppiarvo kemiassa, ja hän työskenteli muun muassa Manhattan-projektin parissa.
Kirppiksen kingi

| Kirppiksen kingi |
| --- | --- |

Tyyli:  kilpailu tositelevisio
Kestoaika:  45 minuuttia
Pääosissa:  Jarppi Leppälä
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  8. joulukuuta 2020 –
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  22
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Rabbit Films
Aiheesta muualla
IMDb 
Kirppiksen kingi on MTV3-kanavalla esitettävä leikkimielinen kilpailuohjelma, jossa kolme henkilöä kisaavat siitä, kuka saa kerättyä suurimman rahasumman myymällä tavaroitaan kirpputorilla. Voittaja saa myös kahden muun kilpailijan ansaitsemat rahat. Ohjelmaa juontaa Jarppi Leppälä.
Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi alkoi 8. joulukuuta 2020 MTV3-kanavalla. Toinen tuotantokausi alkoi 8. joulukuuta 2021. Kauden uudistuksena oli se, että kilpailemassa on myös julkisuudesta tunnettuja henkilöitä.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Jakson nimi | Ensiesitys MTV3:lla | Kilpailijat | Voittaja & voitot | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Menikö tunteisiin? | 8. joulukuuta 2020 | Miro, Sofia, Pirjo |  | 435 000 |
| 2 | Jännitysnäytelmä Turussa | 15. joulukuuta 2020 | Anniina, Charlotta, Mikko |  | 322 000 |
| 3 | Ammattireiskat | 22. joulukuuta 2020 | Sami, Soila, Marja |  | 296 000 |
| 4 | Savon sydämessä | 29. joulukuuta 2020 | Jaana, Jukka, Arto |  | 310 000 |
| 5 | Kierrätys kunniaan | 5. tammikuuta 2021 | Jani, Orna, Pia |  | 351 000 |
| 6 | Girl Power | 12. tammikuuta 2021 | Maiju, Noora, Pia |  | 289 000 |
| 7 | Usko itseesi! | 19. tammikuuta 2021 | Harri, Rosa-Maria, Anne |  | 304 000 |
| 8 | Koirat vs. Kissat | 26. tammikuuta 2021 | Riitta, Kipa, Anna |  | 329 000 |
| 9 | Turkkilaista kaupankäyntiä | 2. helmikuuta 2021 | Maarit, Emreh, Nasti |  | alle 309 000 |
| 10 | Hortonomi Jarppi? | 9. helmikuuta 2021 | Jussi, Leena, Minttu |  | 316 000 |
| 11 | Rankkaa sadetta | 16. helmikuuta 2021 | Heli, Satu, Jemina |  | alle 324 000 |
| 12 | Söpöt apumyyjät | 23. helmikuuta 2021 | Mikko, Anu, Maiju |  | 287 000 |
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Jakson nimi | Ensiesitys MTV3:lla | Kilpailijat | Voittaja & voitot | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nyt siivotaan! | 8. joulukuuta 2021 | Hanna Kinnunen, Marko Keränen, Joanna Kuvaja | Joanna Kuvaja (879 €) | 292 000 |
| 2 | Apumyyjän metsästys | 15. joulukuuta 2021 | Juha, Maarit, Ida | Juha (512 €) | 231 000 |
| 3 | Kollegoiden taisto | 22. joulukuuta 2021 | Esko Eerikäinen, Suvi Hartlin, Minna Kivelä | Esko Eerikäinen (696 €) | 241 000 |
| 4 | Hikistä menoa | 29. joulukuuta 2021 | Kata, Elina, Pinja |  | 268 000 |
| 5 | Tiarat tiskiin | 5. tammikuuta 2022 | Kerttu Rissanen, Riikka Uusitalo, Venla Kokkonen |  | 244 000 |
| 6 | Pääkalloista legoihin | 12. tammikuuta 2022 | Tinna Pehkonen, Taru Sassi, Nadja Korpijaakko |  | 269 000 |
| 7 | Tyylikästä menoa | 19. tammikuuta 2022 | Laura Haimila, Tytti Junna, Lalli Savolainen |  | alle 245 000 |
| 8 | Tähdet kohdillaan | 26. tammikuuta 2022 | Iida, Tommi, Satu |  | 331 000 |
| 9 | Luopumisen tuskaa | 2. helmikuuta 2022 | Jonna, Hanna, Jyri |  | 304 000 |
| 10 | Sydämen asialla | 9. helmikuuta 2022 | Anne, Wendy, Tuija |  | alle 249 000 |
Aiheesta muualla

Ohjelman jaksoja mtv-palvelussa
Rowley

Rowley on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alec Rowley (1892–1958), brittiläinen säveltäjä
Geoff Rowley (s. 1976), englantilainen rullalautailija
Jack Rowley (1920–1988), englantilainen jalkapalloilija
Janet Rowley (1925–2013), yhdysvaltalainen geneetikko
John Stuart Rowley (1907–1968), yhdysvaltalainen lintutieteilijä
Jordan Rowley (s. 1990), kanadalainen jääkiekkoilija
Keith Rowley (s. 1952), Trinidadin ja Tobagon pääministeri
Stanley Rowley (1876–1924), australialainen pika- ja kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Rowley Douglas

| Mitalit> Miesten soutu.Maa:   Iso-Britannia. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten soutu.Maa:   Iso-Britannia. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten soutu.Maa:   Iso-Britannia. Olympialaiset  | Miesten soutu> Maa:   Iso-Britannia. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sydney 2000 | kahdeksikko |  |
Rowley Douglas (s. 27. tammikuuta 1977 Washington, Yhdysvallat) on brittiläinen kilpasoutaja. Hän voitti olympiakultaa kahdeksikon perämiehenä Sydneyn olympialaisissa 2000. Britit voittivat loppukilpailussa Australian venekunnan 0,80 sekunnilla.
Rod Nelson

| Rod Nelson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. elokuuta 1961 (ikä 63)
Kansalaisuus:   Iso-Britannia
Rod Nelson (s. 29. elokuuta 1961) on brittiläinen Williamsin Formula 1 -tallin insinööri. Nelson aloitti uransa Arrowsilla vuonna 1990, jonka jälkeen hän siirtyi Simtekille vuonna 1993. Vuonna 1997 Nelson siirtyi Benettonille toimien Alexander Wurzin kisainsinöörinä. Kausilla 2005–2006 hän toimi Renaultilla Fernando Alonson kisainsinöörinä. Vuonna 2007 Nelson siirtyi Williamsin pääinsinööriksi.
Aiheesta muualla

Linkedin
Roadrunner Records

| Roadrunner Records |
| --- | --- |

Emoyhtiö:  Warner Music
Perustettu:  1980
Perustajat:  Cees Wessels
Tilanne:  aktiivinen
Jakelijat:  Warner Music
Tyylilajit:  heavy metal, hard rock, alternative metal, extreme metal
Kotimaa:  Yhdysvallat
Sijainti:  New York
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Roadrunner Records on levy-yhtiö, jonka yhtyeet kuuluvat metal -luokkaan. Nykyään Roadrunnerin omistaa Warner Music Group.