Ristisypressi
Kuvaus

Ristisypressi on ainavihanta ja tavallisesti yksirunkoinen puu. Pysty ja suora runko kasvaa enimmillään noin 20 metrin korkuiseksi. Sen rinnankorkeusläpimitta voi olla enimmillään noin 1,5 metriä. Latvus on aluksi usein kapeankin kartiomainen, mutta pyöristyy vanhoilla puilla. Suuremmat oksat siirottavat vaakatasossa, mutta kohenevat kärjistään. Pienemmät oksanhaarat voivat olla siirottavia tai kohenevia. Tiheästi haaroittuneet versot ovat ohutrankaisia, mutta jäykkiä. Poikkileikkaukseltaan nelisärmäinen versoranka on limittäisten suomulehtien peittämä. Rungon aluksi ruskea kuori on kuituista ja hilseilee pitkinä ja kapeina liuskoina. Vanhemmiten kuori harmaantuu ja tulee uurteiseksi.
Lehdet ovat ruodittomia ja yleensä suomumaisia, mutta siementaimilla on myös neulasmaisia varhaislehtiä. Lehtiasento on tavallisesti ristikkäin vastakkainen, jolloin lehdet asettuvat neljään riviin versorankaan, mutta lehdet voivat toisinaan olla myös kolmen kiehkuroissa kuudessa rivissä. Suomumaisella lehdellä on lyhyt johteinen kantaosa sekä rangasta erillinen suikea kärkiosa, joka on taakäänteinen. Lehden laidat ovat ehyet ja kärki tylppä. Lehdet ovat yleensä 2,5–6 millimetriä pitkiä ja 1–2,2 millimetriä leveitä, mutta vanhempien ja paksumpien pääversojen lehdet voivat olla kaksikin kertaa tätä suurempia. Verson lehdet ovat keskenään yksimuotoisia, toisin kuin läheisen Libocedrus-suvun puilla yleensä. Lehden abaksiaalinen tai alapinta on kölillinen. Ilmarakoja on ainoastaan lehtien adaksiaalisella tai yläpinnalla. Ne muodostavat lehden tummanvihreälle pinnalle selvästi erottuvia vaaleita ilmarakojuovia.
Ristisypressi on tavallisesti kaksikotinen, toisin kuin läheisen Libocedrus-suvun lajit yleensä. Kukinnot kehittyvät yksittäin versojen kärkiin.
Hedepuun hedekukinto eli hedekäpy koostuu 12–20 hedelehdestä, jotka ovat asettuneet rangan ympärille ristikkäin vastakkaisesti. Lieriömäinen hedekäpy on tavallisesti 5–10 millimetriä pitkä ja 2–2,5 millimetriä leveä. Hieman kilpimäisen hedelehden kärkiosa voi olla kolmiomainen tai lähes vinoneliömäinen. Yksittäisellä hedelehdellä on yleensä neljästä kahdeksaan, mutta joskus kymmenenkin siitepölyä tuottavaa pallomaista pölylokeroa.
Emipuun emikukinto eli käpy koostuu neljästä käpysuomusta, jotka ovat asettuneet rankaan kahteen vastakkaiseen pariin. Käpy on kypsänä punaruskea, 8–12 millimetriä pitkä ja 4–6 millimetriä leveä. Yksittäinen yhteenkasvettuneesta emisuomusta ja peitinsuomusta muodostuva käpysuomu on muodoltaan soikeahko tai kulmikkaan vastapuikea. Käpysuomun keskellä on peitinsuomun kärjestä muodostuva piikki. Kahdesta käpysuomuparista ainoastaan kärjenpuolimmaiset tuottavat siemeniä. Käpysuomujen avauduttua kävyn rangan kärki erottuu kärjimmäisen suomuparin välissä kahdesta kolmeen millimetriä pitkänä piikkinä, josta käytetään nimitystä columella. Yksi käpy tuottaa tavallisesti kolme tai neljä siementä.
Siemen on muodoltaan hieman kolmiomainen ja väritykseltään vaalean keltaruskea. Se on tavallisesti noin kolme millimetriä pitkä ja 1,5–2 millimetriä leveä. Siemenellä on kaksi hyvin erikokoista lenninsiipeä. Siivistä suurempi on kuudesta seitsemään millimetriä pitkä ja noin kolme millimetriä leveä, kun taas pienempi on pitkälti surkastunut kapea kaista siemenen kyljessä.