stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rudolf Hess
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rudolf Hess Wikimedia Commonsissa
Hessin lentokoneen hylky, Bonnyton Moor, Skotlanti, 10. toukokuuta 1941.
Rudolf Hess 24. marraskuuta 1945.
Rudolf Hess istumassa eturivissä toisena vasemmalta. Hessin oikealla puolella istuu Hermann Göring ja vasemmalla puolella Joachim von Ribbentrop.
Françoise Mbango Etone

| Mitalit> Maa:   Kamerun.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kamerun.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kamerun.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Kamerun> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ateena 2004 | kolmiloikka |  |
|  Kultaa | Peking 2008 | kolmiloikka |  |
| Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Hopeaa | Edmonton 2001 | kolmiloikka |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2003 | kolmiloikka |  |
Françoise Mbango Etone (s. 14. huhtikuuta 1976 Yaounde) on kamerunilaissyntyinen kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä sekä kaksinkertainen olympiavoittaja. Urallaan hän on edustanut Kamerunia ja vuodesta 2010 lähtien Ranskaa.
Mbango voitti kolmiloikan olympiakultaa Ateenassa 2004 hyppäämällä toisella kierroksella uuden Afrikan ennätyksen 15,30 parantaen samalla omaa ennätystään 25 sentillä. Hän hyppäsi saman tuloksen viimeisellä kierroksella ja kaikkiaan viisi kertaa yli 15 metrin.
Ennen Ateenaa Françoise Mbango Etone oli voittanut kultaa Afrikan kisojen  kolmiloikassa 1999 sekä Afrikan-mestaruuden pituushypyssä ja kolmiloikassa Radésissa 2002. Afrikan-mestaruuskilpailuissa hän oli saanut kolmiloikassa lisäksi pronssia 1996 sekä hopeaa 1998 ja 2000. Hän oli saavuttanut useita muitakin arvokisahopeamitaleja: kolmiloikassa vuosina 1998 ja 2002 Kansainyhteisön kisoissa, 2001 MM-kisoissa, 2003 MM-kisoissa ja 2003 yleisurheilun sisäratojen MM-kilpailuissa sekä pituushypyssä Afrikan kisoissa 1999. Lisäksi hän voitti kolmiloikkakilpailun maailmancupissa 2002 ja oli kolmas GP-finaalissa 2001. IAAF:n yleisurheilufinaalissa vuonna 2003 hän oli kolmas, mutta voitti seuraavana vuonna. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän oli kolmiloikassa kymmenes ja Budapestin sisäratojen MM-kilpailuissa 2004 kuudes.
Françoise Mbango Etone on ensimmäinen kamerunilainen yleisurheilija, joka on voittanut mitalin Kansainyhteisön kisoissa, MM-kisoissa ja olympialaisissa.
Syyskuussa 2007 Kamerunin yleisurheiluliitto asetti Mbango Etonen määräämättömäksi ajaksi kilpailukieltoon, koska hän ei osallistunut Afrikan mestaruuskilpailuihin heinäkuussa 2007. Hän palasi kilpakentille vuonna 2008 ja voitti Afrikan-mestaruuden kolmiloikassa. Hän pääsi myös puolustamaan olympiakultaansa Pekingiin. Mbango Etone voittikin kultaa uudella olympiaennätystuloksella 15,39. Hopeamitalisti Tatjana Lebedeva hävisi kamerunilaiselle seitsemän senttimetriä.
Vuonna 2010 Mbango Etone sai Ranskan kansalaisuuden. Huhtikuusta 2012 lähtien hän on saanut edustaa Ranskaa arvokilpailuissa.
Aiheesta muualla

Françoise Mbango Etone Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Naisten kolmiloikan olympiavoittajat
Pääsiäissaari

| Pääsiäissaari (Rapa Nui) Isla de Pascua |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Pääsiäissaaren kartta ja sijainti suhteessa Etelä-Amerikkaan
Valtio:   Chile
Alue:   Valparaíso
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Kuvernööri:  René De la Puente Hey
 – Pormestari:  Pedro Edmunds Paoa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  163,6 km²
Väkiluku (2023):  8 743
 – Väestötiheys:  53,44 as./km²
Suuntanumero(t):  +56
 
 https://www.rapanui.net/home 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pääsiäissaari (esp. Isla de Pascua, rapanuin kielellä Rapa Nui, ’suuri saari’) on Chilelle kuuluva saari eteläisellä Tyynellämerellä. Sen lähellä on kaksi pientä asumatonta saarta Motu Iti ja Motu Nui.
Saari tunnetaan sen alkuperäisasukkaiden sinne pystyttämistä jättimäisistä moai-patsaista, joiden suojelusta Rapa Nuin kansallispuistossa vastaa Chilen hallituksen alainen CONAF-metsänsuojelujärjestö. Ne ovat kuuluneet Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1995 lähtien.
Maantiede

Pääsiäissaari on vulkaaninen saari Polynesian saaristossa. Saaren pinta-ala on 163 neliökilometriä. Saari sijaitsee noin 3 700 kilometriä länteen Chilen rannikolta ja noin 2 000 kilometrin päässä lähimmästä asutusta saaresta Pitcairnista. Muodoltaan saari on kolmiomainen, ja sen kärjet ovat sammuneita tulivuoria.
Luonto

Pääsiäissaari on nykyisin ruohomaata, jossa kasvaa satunnaisia koristepuita ja pusikkoa. Saari oli ennen ihmisten tuloa palmujen ja muiden lehtipuiden peitossa, mutta jostakin syystä metsät katosivat.
Saarella kasvaa suhteellisen vähän eri kasvilajeja, sillä se on eristynyt, eikä se ole koskaan ollut yhteydessä mantereeseen. Nykyisin saarella kasvaa noin 150 kasvilajia, joista 45 on alkuperäisiä ja kolme kotoperäisiä. Ihmisen tulo saarelle on muuttanut sen kasvillisuutta huomattavasti.
Saarella elää neljä maalintulajia ja kolme vesilintulajia sekä kaksi matelijalajia (Lepidodactylus lugubris ja Cryptoblepharus poecilopleurus paschalis). Kotoperäisiä nisäkkäitä ei ole. Ensimmäisten ihmisten mukana saarelle tuli polynesianrottia. Länsimaalaiset ovat tuoneet saarelle hevosia, lampaita ja vuohia sekä joitain lintulajeja.
Tyypillistä Pääsiäissaaren maisemaa: sammunut tulivuori ja matalaa kasvillisuutta.
Hanga Roa saaren korkeimmalta kohdalta nähtynä.
Rano Kau -tulivuoren kraatterin reunaa.
Anakenan hiekkarantaa.
Pääsiäissaaren villihevosia.
Ilmasto

Pääsiäissaaren ilmasto on subtrooppinen. Keskilämpötila on kesällä 24 ja talvella 19 celsiusastetta. Sadekausi on talvella ja vuotuinen sademäärä on keskimäärin 1 250 millimetriä. Lokakuusta huhtikuuhun puhaltavat kaakkoiset pasaatituulet.
Väestö ja kulttuuri

Vuonna 2015 Pääsiäisaarella asui 7 750 asukasta, joista suurin osa asuu saaren ainoassa kaupungissa Hanga Roassa. Vuonna 2002 asukkaista 59,85 prosenttia oli polynesialaisia rapanuita ja suurin osa muista oli peräisin Chilestä. Saarella puhutut kielet ovat espanja ja rapanui.
Kulttuurin näkökulmasta Pääsiäissaarella ja muulla Chilellä on melko vähän yhteistä.
Hallinto ja talous

Vuonna 1966 Chilen hallitus perusti Rapa Nuin asioita hoitavan oman ministeriön ja myönsi samalla kaikille saaren asukkaille Chilen kansalaisuuden.
Vuonna 2007 voimaan astuneen perustuslaillisen muutoksen nojalla Pääsiäissaari sekä Juan Fernándezin saaret määriteltiin "erityisalueiksi". Nämä kaksi kuuluvat hallinnollisesti osaksi Valparaíson maakuntaa. Saarella on kuvernööri, jonka nimittää tasavallan presidentti. Pormestari ja kunnanvaltuutettuja, jotka valitaan vaalein.[lähde? ]
Presidentti Sebastián Piñera nimitti Pääsiäissaaren kuvernööriksi Chilen armeijasta eläköityneen everstin René De la Puente Heyn huhtikuun 2021 lopulla.
Ennen eurooppalaisten ja eteläamerikkalaisten tuloa saaren talous perustui lähinnä maanviljelyyn ja kanojen kasvattamiseen. Nykyään saaren talous nojaa suurelta osin turismiin, mikä lähti nousuun 1960-luvulla Mataverin lentokentän avautumisen jälkeen. Lentoja Pääsiäissaaren ja Santiagon välillä on kahdesti viikossa. Vuosittain saarella käy noin 100 000 turistia.
Historia

DNA-tutkimusten mukaan Pääsiäissaaren asukkaat polveutuvat 2 500 kilometrin päästä Gambiersaarilta tulleista polynesialaisista. Nykyaikaiset ajoitukset antavat heidän tuloajankohdakseen noin vuoden 1100. Vanhemmat arviot tuloajankohdasta ovat ulottuneet varhaisemmaksi, jopa vuoteen 300 asti.
Ensimmäisenä eurooppalaisena Pääsiäissaaren löysi 5. huhtikuuta 1722 hollantilainen tutkimusmatkailija Jakob Roggeveen. Koska oli pääsiäissunnuntai, hollantilaiset nimesivät saaren Pääsiäissaareksi, Paasch Eyland. Hollantilaiset saivat ystävällisen vastaanoton mutta hermostuksissaan ampuivat kymmenen saarelaista.
Seuraavaksi saarella kävi espanjalaisen Don Felipe Gonzálezin retkikunta vuonna 1770. Hän pystytti saarelle Espanjan lipun. Neljä vuotta myöhemmin englantilainen löytöretkeilijä James Cook purjehti saarelle. Hän kuvasi saarelaiset iloisiksi, miellyttäviksi ja vieraanvaraisiksi.
Saarelaiset pystyttivät vuosisatojen aikana satoja kivisiä ja suuria moai-patsaita. He alkoivat tuntemattomasta syystä kaataa niitä sen jälkeen, kun eurooppalaisia oli alkanut käydä saarella.
Moni tutkija on olettanut pääsiäissaarelaisten kaataneen saarensa metsät asutusten ja viljelysmaan raivaamiseksi, polttopuuksi ja rakennuspuuksi, sekä voidakseen rullata suuret moai-patsaat paikoilleen. On esitetty myös teoria, että alkuperäisasukkaiden vahingossa saarelle tuomat polynesianrotat tuhosivat metsät.
Metsien kaataminen johti eroosioon, ja seurauksena oli väitetysti maataloustuotannon väheneminen, nälänhätää, heimojen välinen sisällissota vuonna 1680 ja kannibalismia.
Arkeologien mukaan metsien katoaminen ei kuitenkaan vähentänyt saaren ravinnontuotantoa vaan lisäsi sitä, eikä saari koskaan kärsinyt ravinnonpuutteesta. Tarinat sisällissodasta, väkivallasta ja kannibalismista perustuvat saarelaisten vanhaan suulliseen perimätietoon, mutta niistä ei ole löydetty arkeologisia todisteita. Ei ole myöskään todisteita siitä, että saaren asukasluku olisi missään vaiheessa romahtanut ennen 1800-luvun isorokkoepidemiaa. Eurooppalaisten löytöretkeilijöiden, kuten Roggeveenin ja Cookin päiväkirjamerkintöjen, mukaan saarelaiset olivat hyvinvoivia.
Vuonna 1862 perulainen orjalaiva ryösti orjiksi kolmasosan saaren väestöstä eli 1 407 ihmistä. Kansainvälisen painostuksen seurauksena hengissä yhä olevat orjat palautettiin saarelle. Heidän mukanaan saarelle levisi kuitenkin isorokko, joka surmasi suurimman osan väestöstä. Vuonna 1877 saarella oli enää 110 asukasta, ja saaren kulttuuri oli tuhoutunut.  Vuonna 1888 saari siirtyi Chilelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pääsiäissaari Wikimedia Commonsissa
Rongorongo, Pääsiäissaaren hieroglyfinen kirjoitusjärjestelmä (englanniksi) Web archive 2012
Pääsiäissaaren kartta Perry-Castañeda-kirjaston karttakokoelmista (englanniksi)
Easter's End tekijänä Jared Diamond (englanniksi)
Dag Hemdal : Pääsiäissaari. Arvoitus maailman ääressä, Helsingin Sanomat, 30.01.1938, nro 28, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Saarelaiset pystyttivät saarelleen satoja Moai-patsaita.
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2012

| Yleisurheilu  kesäolympialaisissa 2012 > Pikajuoksut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |   | Miehet |   | Naiset |
| 200 m |  | Miehet |  | Naiset |
| 400 m |  | Miehet |  | Naiset |
| 100 m aidat |  |  |  | Naiset |
| 110 m aidat |  | Miehet |  |  |
| 400 m aidat |  | Miehet |  | Naiset |
| 4×100 m viesti |  | Miehet |  | Naiset |
| 4×400 m viesti |  | Miehet |  | Naiset |
Kestävyyslajit
| 800 m |  | Miehet |  | Naiset |
| 1500 m |  | Miehet |  | Naiset |
| 5000 m |  | Miehet |  | Naiset |
| 10000 m |  | Miehet |  | Naiset |
| 3000 m esteet |  | Miehet |  | Naiset |
| Maraton |  | Miehet |  | Naiset |
| 20 km kävely |  | Miehet |  | Naiset |
| 50 km kävely |  | Miehet |  |  |
Hypyt ja heitot
| Pituushyppy |  | Miehet |  | Naiset |
| Kolmiloikka |  | Miehet |  | Naiset |
| Korkeushyppy |  | Miehet |  | Naiset |
| Seiväshyppy |  | Miehet |  | Naiset |
| Kuulantyöntö |  | Miehet |  | Naiset |
| Kiekonheitto |  | Miehet |  | Naiset |
| Keihäänheitto |  | Miehet |  | Naiset |
| Moukarinheitto |  | Miehet |  | Naiset |
Moniottelut
| Seitsenottelu |  |  |  | Naiset |
| Kymmenottelu |  | Miehet |  |  |
Yleisurheilussa kilpailtiin Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisissa 3.–12. elokuuta. Tapahtumia oli miehille 24 ja naisille 23, eli yhteensä 47. Yleisurheilulajien suoritukset tehtiin Lontoon olympiastadionilla lukuun ottamatta kävelykisoja ja maratoneja, joiden lähtö ja maali olivat The Mallilla. Olympiastadionin yleisökapasiteetti oli 80 000 henkilöä.
Lajit ja mitalistit > Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 11 | 10 | 7 | 28 |
| 2. |  Jamaika | 4 | 5 | 4 | 13 |
| 3. |  Iso-Britannia | 4 | 2 | 0 | 6 |
| 4. |  Etiopia | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 5. |  Kenia | 2 | 4 | 7 | 13 |
| 6. |  Kiina | 2 | 4 | 4 | 10 |
| 7. |  Australia | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 8. |  Puola | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 9. |  Saksa | 1 | 5 | 2 | 8 |
| 10. |  Venäjä | 1 | 3 | 2 | 6 |
| 11. |  Trinidad ja Tobago | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 12. |  Ranska | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 12. |  Tšekki | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 14. |  Dominikaaninen tasavalta | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 15. |  Algeria | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15. |  Bahama | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15. |  Bahrain | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15. |  Etelä-Afrikka | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15. |  Grenada | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15. |  Kazakstan | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15. |  Kroatia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15. |  Uganda | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15. |  Unkari | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15. |  Uusi-Seelanti | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15. |  Tunisia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 26. |  Kuuba | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 27. |  Botswana | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 27. |  Guatemala | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 27. |  Iran | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 27. |  Kanada | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 27. |  Kolumbia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 27. |  Qatar | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 27. |  Slovenia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 27. |  Suomi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 35. |  Ukraina | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 36. |  Espanja | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 36. |  Irlanti | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 36. |  Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 36. |  Japani | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 36. |  Liettua | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 36. |  Marokko | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 36. |  Puerto Rico | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 36. |  Viro | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Kansainvälisen Olympiakomitean tulostietokanta
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2012 Wikimedia Commonsissa
Kesäolympialaisten 2012 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo | Taitouinti | Tennis | Triathlon | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Yleisurheilu olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Lazy Bonez

| Lazy Bonez |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2012–
Tyylilaji:  Melodinen heavyrock
Kotipaikka:  Kuopio, Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Tommi Salmela, laulu   Jaakko Kauppinen, basso ja taustalaulu   Markku Mähönen, kitara   Mikko Niiranen, kitara   Topi Kosonen, rummut   Heikki Polvinen, koskettimet   Janne Tolsa, koskettimet  
Entiset jäsenet:  Pecu Cinnari, rummut  
Levy-yhtiö:  E·X·R METAL Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lazy Bonez on vuonna 2012 Sonkajärvellä perustettu suomalainen heavy rock -yhtye. Lazy Bonezin debyyttialbumi Vol.1 julkaistiin 22. maaliskuuta 2013.
Historia

Yhtyeen ensimmäisen kokoonpanon muodostivat vuonna 2012 laulaja Tommi Salmela, rumpali Pecu Cinnari, kosketinsoittaja Janne Tolsa, kitaristi Markku Mähönen ja basisti Jaakko Kauppinen, joista kahta jälkimmäistä pidetään yleisesti  yhtyeen perustajajäseninä.
Yhtyeen nimen kehitti alkuperäisessä kokoonpanossa rumpuja soittanut Pecu Cinnari. Yhtyeen logon on tehnyt pirkkalalainen tatuoija Jakke Eriksson.
Historia > Debyyttialbumi (Vol.1)

Yhtyeen ensimmäinen studioalbumi Vol.1 äänitettiin vuoden 2012 aikana ja se julkaistiin 22. maaliskuuta 2013. Albumilla esiintyy vierailevina artisteina Marko Hietala ja Udo Dirkschneider kappaleessa "First to go - Last to know".
Yhtyeen ensiesiintyminen nähtiin Kuopiossa 27. heinäkuuta 2013 Henry's Pubissa. Turmion Kätilöiden pitäessä Janne Tolsan kiireisenä keikkarintamalla, Lazy Bonezin kosketinsoittajaksi keikoille pestattiin Kuhmosta lähtöisin oleva Heikki Polvinen. Yhtye vahvisti Polvisen vakituisen jäsenyyden 1. lokakuuta 2013 Facebook sivullaan. Samassa yhteydessä Janne Tolsan ilmoitettiin kuitenkin jatkavan Lazy Bonezin jäsenenä.
Lokakuussa 2013 Lazy Bonez esiintyi neljällä keikalla Liettuassa, Virossa, Latviassa ja Suomessa osana saksalaisen U.D.O.-yhtyeen maailmankiertuetta.
Rumpali Pecu Cinnari jätti yhtyeen pian Baltian kiertueen jälkeen. Virallisesti yhtye tiedotti asiasta 28. helmikuuta 2014 Facebook-sivullaan. Samalla yhtye ilmoitti hakevansa uutta rumpalia.
Historia > Toinen albumi (Alive)

Yhtyeen uudeksi rumpaliksi oli ehdolla noin kolmekymmentä rumpalia. Koesoittojen ja lähetettyjen videonäytteiden perusteella uudeksi rumpaliksi valittiin kuopiolainen Topi Kosonen. Asiasta tiedotettiin yhtyeen Facebook-profiilissa 2. kesäkuuta 2014.
Yhtyeen toinen studioalbumi Alive äänitettiin vuosien 2014–2015 aikana ja se julkaistiin 25. syyskuuta 2015. Albumilla esiintyy vierailevina artisteina muun muassa Bernie Shaw, Tony Martin, Zachary Hietala ja Simon Wright.
Historia > Kolmas albumi (Kiss of the Night)

Yhtyeen kolmas studioalbumi Kiss of the Night äänitettiin vuosien 2017–2019 aikana ja se julkaistiin 11. tammikuuta 2019. Albumilla esiintyy vierailevana artistina muun muassa Antti Railio.
Joulukuussa 2018 yhtye joutui lykkäämään "Kiss of the Night" -kappaleesta tehdyn digisinglen julkaisua, koska nimessä esiintyvän Kiss-sanan ilmoitettiin olevan digitaalisten jakelijoiden kiellettyjen sanojen listalla.
Historia > Neljäs albumi (Eye of the Sky)

Yhtyeen neljäs studioalbumi Eye of the Sky äänitettiin vuosien 2020–2023 aikana ja se julkaistiin 20. lokakuuta 2023. Albumilla esiintyvät vierailevina artisteina muun muassa Noora Louhimo ja Erkka Korhonen.
Musiikki

Lazy Bonezin esittämä musiikki on tyyliltään melodista heavyrockia.
Jäsenet ja kokoonpanot

| --- | --- |
 (2012):  Tommi Salmela (laulu)  Jaakko Kauppinen (basso)  Markku Mähönen (kitara)  Pecu Cinnari (rummut)  Janne Tolsa (koskettimet)
  (2013):  Tommi Salmela (laulu)  Jaakko Kauppinen (basso)  Markku Mähönen (kitara)  Mikko Niiranen (kitara)  Pecu Cinnari (rummut)  Heikki Polvinen (koskettimet)  Janne Tolsa (koskettimet)
  (2014–):  Tommi Salmela (laulu)  Jaakko Kauppinen (basso)  Markku Mähönen (kitara)  Mikko Niiranen (kitara)  Topi Kosonen (rummut)  Heikki Polvinen (koskettimet)  Janne Tolsa (koskettimet)
Jäsenet ja kokoonpanot > Nykyiset jäsenet

Tommi Salmela – laulu (2012–)
Jaakko Kauppinen – bassokitara ja taustalaulu (2012–)
Markku Mähönen – kitara (2012–)
Mikko Niiranen – (kitara 2013–)
Topi Kosonen – rummut (2014–)
Heikki Polvinen – kosketinsoittmet (2013–)
Janne Tolsa – kosketinsoittmet (2012–)
Jäsenet ja kokoonpanot > Entiset jäsenet

Pecu Cinnari – rummut (2012–2013)
Lazy Bonez -yhtyeen lisäksi Tommi Salmela toimii laulajana muun muassa Tarot-yhtyeessä sekä joululauluja raskaammin sovitettuina versioina esittävässä Raskasta joulua -musiikkiprojektissa.
Diskografia

Studioalbumit
Vol.1 (2013, E·X·R METAL Records)
Alive (2015, E·X·R METAL Records)
Kiss of the Night (2019, E·X·R METAL Records)
Eye of the Sky (2023, E·X·R METAL Records)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lazy Bonez
Aiheesta muualla > Lehtijuttuja

Samuel Järvinen: Lazy Bonez (haastattelu) Kaaoszine.fi.  2023.
Lazy Bonez
| --- | --- |
Studioalbumit:   Vol.1  Alive  Kiss of the Night  Eye of the Sky 
Singlet:   Poker Face  M.I.L.F.  Sweet Girl  Lights  Calling the Wild  Run  Kiss of the Night  Reborn  Shield of Pride  Miss Gasoline  Welcome to the World  Said And Done  Lay to Rest 
Katso myös:  E·X·R METAL Records
Muut artikkelit:   Lazy Bonezin diskografia  Luettelo Lazy Bonezin kappaleista
Palvelunestohyökkäys

Kartta laajasta palvelunestohyökkäyksestä eli DDoSista.
Palvelunestohyökkäys (engl. denial-of-service attack, DoS attack) tarkoittaa verkkohyökkäystä, jossa pyritään estämään verkkosivuston tarkoitettu käyttö. Tavallisimmin tämä toteutetaan kohdistamalla verkkosivustolle niin paljon liikennettä, että tämä ei käytännössä kykene palvelemaan asiakkaitaan. Useista lähteistä tapahtuvaa hyökkäystä kutsutaan erityisesti nimellä hajautettu palvelunestohyökkäys (engl. distributed denial-of-service attack, DDoS attack). Tällöin usein käytetään usein kaapatuista tietokoneista koostuvaa botnettiä.
Vastaavankaltainen puhelimiin kohdistettavasta hyökkäyksestä käytetään nimitystä tdos (telephony denial of service).
Hyökkäystavat

Palvelunestohyökkäys voidaan toteuttaa monella eri tavalla. Kolme perustapaa ovat:
Rajallisten resurssien, kuten kaistan, levytilan tai suoritinajan kuluttaminen.
Ohjaustietojen, esimerkiksi reititystietojen tai nimipalvelutietojen muuttaminen.
Vääränlaisen lähetteen syöttäminen palvelimelle, joka kaataa sen käyttöjärjestelmän tai palvelinprosessin.
Hyökkäystavat > Tulvahyökkäykset

Erilaiset tulvahyökkäykset ovat yksinkertaisimpia ja niiltä on usein mahdoton suojautua. Yksinkertaisimmillaan hyökkääjä avaa tuhansia yhteyksiä www-palveluun tai lähettää tuhansia sähköposteja yrityksen sähköpostipalvelimelle. Aiemmin hyökkäyksiin käytettiin virheellisesti konfiguroituja verkkoja, joita voitiin käyttää esim. Smurf-hyökkäyksen apuna. Nykyisin yleisempiä ovat murretuista koneista muodostetut bottiverkot.
Hyökkäystavat > Ohjaustietojen häiritseminen

Reititysprotokollat ovat perinteinen ohjaustietojen häiritsemishyökkäyksen kohde. Periaatteessa uudemmissa reititysprotokollissa kuten RIPv2:ssa tai EIGRP:ssä on kohtalaisen hyvät tietoturvaominaisuudet, mutta monet yritykset käyttävät yhä vanhempia protokollia, tai eivät ole kytkeneet tietoturvaominaisuuksia päälle. Reitittimelle voi lähettää reittipäivityksen, jossa vaikkapa väitetään suositun www-sivuston olevan jossain aivan muualla, kuin missä se oikeasti on. Reititin ohjaa kaikki kyseiseen osoitteeseen suunnatut paketit aivan väärään osoitteeseen.
DNS:n (nimipalvelu) kanssa on samanlaisia ongelmia. Pahimpana ongelmana on DNS-välimuistin myrkyttäminen. Ideana on, että Windows NT4- ja Windows 2000 -käyttöjärjestelmien DNS-palvelinohjelma oletusarvoisesti hyväksyy kaikkien nimipalvelinten sille lähettämiä tietoja – muistakin DNS-nimistä kuin kyseisille palvelimille kuuluvista. Jos ns1.operaattori.fi sitten kysyy vaikkapa ns1.yritys.fi-palvelimelta tietoa koneesta www.yritys.fi, voi kyseinen palvelin lähettää vastauksen, jossa on vastaus kyselyyn (www.yritys.fi = 1.2.3.4), minkä lisäksi siinä yhdistetään www.pankki.fi johonkin väärennettyyn osoitteeseen (www.pankki.fi = 1.1.1.1). Palvelin tallentaa tiedon pankin www-palvelimesta kritiikittömästi välimuistiinsa, ja jos joku käyttäjä surffaa www.pankki.fi-osoitteeseen jatkossa, joutuu hän kräkkerin palvelimelle (selaimen osoiterivillä lukee ihan tavallisesti www.pankki.fi).
Myös DHCP-palvelu on ongelmallinen tällaisten hyökkäysten kannalta.
Hyökkäystavat > Vääränlainen lähete

Lokakuussa 1996 keksittiin, että suuren osan verkkoon kytketyistä käyttöjärjestelmistä sai kaadettua ylipitkällä ICMP Echo request -paketilla (Ping of death).
Kesäkuussa 1997 julkaistiin WinNuke, jolla sai kohdekoneen Windows-käyttöjärjestelmän tai palvelinohjelman kaatumaan. Vanhemmilla Windows-koneilla tämä tarkoittaa sinistä ruutua. Hyökkäyksestä toipuminen vaati koneen uudelleenkäynnistämistä.
Hyökkäystavat > Istuntojen määrä

Palomuuri voidaan myös tukkia lähettämällä minimaalisen määrän informaatiota sisältäviä paketteja, joilla on tarkoitus aloittaa uusi tietoliikenneyhteys, mutta koskaan saattamatta istuntoa lopetusvaiheeseen. Tällä tavalla saadaan palomuuri tukkeutumaan yhteyksien määrästä ja kykenemättömäksi vastaamaan uusiin yhteyspyyntöihin. Tämän tiedetään toimivan myös suhteellisen uusilla FreeBSD-palomuureilla.
Lainsäädäntö

Palvelunestohyökkäykset ovat useissa maissa kriminalisoituja. Suomessa niistä voidaan tuomita rikoslain 38 luvun 5 pykälän mukaisesti tietoliikenteen häirintänä sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Myös palvelunestohyökkäyksen yritys on rikos. Britannian lain mukaan hyökkäyksestä voi saada jopa kymmenen vuoden vankeusrangaistuksen.