stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antichristus Ex Utero
Arvostelut

The Metal Observer: 8/10
Metal.de:
Aiheesta muualla

Antichristus Ex Utero Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Antichristus Ex Utero Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Argot

Argot on alamaailmassa syntynyt ranskan puhekielen muoto, jossa on joitakin tuhansia sanoja, esimerkiksi vuonna 1952 Timo Kylmälän arvion mukaan niitä oli 6 000. Runoilija François Villon kirjoitti "vihreäksi kieleksi" sanotulla kielellä kaksitoista balladia. Vihreä kieli -nimitys johtuu siitä, että pelihuijarit käyttivät argot-kieltä vihreäverkaisen pelipöydän ääressä. Victor Hugo luonnehti kieltä:
» "alhaiseksi, lokaa tihkuvaksi murteeksi, jonka jokainen sana on kuin pimeyden ja pohjamudan epäsikiöstä irronnut saastainen pala. – – Tämä kieli on kuin pimeyttä varten tehty inhoittava peto joka on päästetty irti lokaviemäristään. Yksi sana muistuttaa korvapuustia, toinen veristä ja sammunutta silmää...»
Kieli juontaa juurensa Ranskan maakunnista, ja sen varhaisversioilla on historian kuluessa ollut eri nimityksiä: 1100-luvulla se oli jargon, 1500-luvulla jobelin, ja tuolloin kielessä oli vain 33 sanaa, sitten blesquin, baraqouin, narquois ja 1700-luvulla bigorne. Argot syntyi Pariisissa, omaksui ne kaikki ja siirtyi kirjalliseen kieleen. Ensimmäisenä sitä käytti L.-F. Céline teoksessaan Niin kauas kuin yötä riittää, sen jälkeen Édouard Bourdet, Francis Carco, Raymond Queneau, Jean-Paul Sartre ja monet muut. Se on omaksunut sanoja muista kielistä, espanjasta, saksasta, englannista ja italiasta.
BK Zenit Pietari

| BK Zenit Pietari |
| --- | --- |

Liiga:  VTB-liiga Eurocup
Perustettu:  2003
Historia:  Moskovan seudun Dynamo (2003–2007) Triumf Ljubertsy (2007–2014)
Areena:  Sibur Arena kapasiteetti 7 044
Kotipaikka:  Pietari, Venäjä
Värit:  sininen ja valkoinen
Kotisivu:  enbasket.fc-zenit.ru
BK Zenit Pietari on koripalloseura Venäjän Pietarista. Sen suora edeltäjä oli vuonna 2003 perustettu Moskovan seudun Dynamo. Vuonna 2007 Zenit, tuolloin Triumf Ljubertsy, otti Dynamon sarjapaikan. Vuonna 2014 seura muutti Pietariin ja sai nykyisen nimensä. Zenit pelaa kotiottelunsa Sibur Arenalla.
Kaudella 2013–2014 Triuf hävisi EuroChallengen loppuottelussa Pallacanestro Reggianalle. Se on pelannut myös VTB-liigassa ja Eurocupissa.
Zenitissä pelanneita

Lähde:
| --- | --- |
  Vasili Karasev   Jegor Vjaltsev   Sergei Karasjov   Alan Anderson  / Obie Trotter   Kevin Pangos   Kerem Tunçeri :   Jānis Timma   Giedrius Gustas   Ognjen Aškrabić   Nenad Krstić   Uroš Slokar  . Gal Mekel   Thomas Heurtel   Adrien Moerman   Sergei Monja   Vitali Fridzon   Andrei Zubkov   Trey Thompkins   Trent Frazier 
.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi) (venäjäksi)
Astrid Lindeberg

| Astrid Lindeberg |
| --- | --- |
 Lindeberg (oikealla) ja Valve Lüütsepp 1960-luvulla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. kesäkuuta 1942 (ikä 82) Tartto, Viron SNT
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Asti
Pituus:  168 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1956–1967 1967–1970:  Tartu TRÜ Lahden Sampo
Maajoukkueet
1961–1967 1965 1967–1969:   Viro  Neuvostoliitto  Suomi
Ottelut (pisteet):  Viro: 40 Neuvostoliitto: 6 Suomi: 7 (117)
| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten koripallo.PM-turnaus  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten koripallo.PM-turnaus  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten koripallo.PM-turnaus  | Maa:   Suomi> Naisten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lahti 1967 |  |  |
Astrid ”Asti” Lindeberg (vuosina 1967–1983 Määttänen; s. 1. kesäkuuta 1942 Tartto, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolaissyntyinen suomalainen koripalloilija ja kieltenopettaja. Hän edusti koripallouransa aikana kolmea naisten maajoukkuetta. Viron maajoukkuetta hän edusti 40 pelissä vuosina 1961–1967, Neuvostoliiton joukkueessa hän pelasi kuudessa pelissä vuonna 1965 ja Suomen maajoukkuetta hän edusti seitsemässä pelissä vuosina 1967–1969. Seurajoukkueissa hän voitti neljä Viron mestaruutta ja kaksi Suomen mestaruutta. Peliuransa jälkeen hän toimi Helsingissä venäjän ja viron kielen lehtorina, kirjoitti useita oppikirjoja ja oli kieltenopettajana Yleisradion televisio- ja radio-ohjelmissa.
Lindeberg on ainoa kolmessa eri maajoukkueessa pelannut suomalainen koripalloilija ja ensimmäinen naisten SM-sarjan ulkomaalaislähtöinen pelaaja, joka sai Suomen kansalaisuuden. Hänet valittiin vuonna 1967 Suomen parhaaksi naiskoripalloilijaksi ja Suomen kuudenneksi parhaaksi naisurheilijaksi.
Urheilu-ura

Lindeberg syntyi Tartossa 1. kesäkuuta 1942. Hän aloitti koripalloilun vuonna 1954 ja pääsi Neuvostoliiton tyttöjen maajoukkueseen ensimmäisen kerran vuonna 1958. Hän edusti seuratasolla Tarton yliopiston koripallojoukkuetta vuosina 1956–1967, voitti seurassa neljä Viron mestaruutta ja neljä Viron cupia ja sijoittui Neuvostoliiton mestaruussarjassa parhaimmillaan neljänneksi. Hänelle myönnettiin Neuvostoliiton korkein ansiomerkki urheilusaavutuksista, mestariurheilijan ansiomerkki. Helmikuussa 1967 Lindeberg siirtyi edustamaan Lahden Sampoa. Hän pelasi seurassa neljällä kaudella, toimi joukkueen kapteenina ja voitti SM-kultaa vuosina 1969 ja 1970, SM-hopeaa vuonna 1968 ja SM-pronssia vuonna 1967. Lisäksi hän valmensi Lahdessa kahta oppikoulujoukkuetta. Hän lopetti urheilu-uransa vuonna 1970.
Nuorena Lindeberg pelasi neljä ottelua Neuvostoliiton tyttöjen maajoukkueessa. Aikuisten tasolla hän edusti uransa aikana kolmea maajoukkuetta: Viroa, Neuvostoliittoa ja Suomea. Viron maajoukkueessa hän pelasi 40 peliä vuosina 1961–1967, Neuvostoliiton maajoukkueessa kuusi peliä vuonna 1965 ja Suomen joukkueessa, jossa hän toimi kapteenina, seitsemän peliä vuosina 1967–1969. Suomen maajoukkueessa hän osallistui kahdesti Pohjoismaiden mestaruusturnaukseen, jonka voitti Lahdessa vuonna 1967. Määttänen teki tuolloin finaalissa yli puolet Suomen joukkueen pisteistä.
Lindeberg oli vuosina 1967–1983 naimisissa jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja Raimo Määttäsen kanssa.
Opetusura

Lindeberg valmistui vuonna 1966 Tarton yliopistosta pääaineenaan viron kielen filologia ja vuonna 1972 Helsingin yliopistosta pääaineenaan venäjän ja itämerensuomalaisten kielten filologia. Hän toimi vuodesta 1967 lähtien Helsingissä viron ja venäjän kielen lehtorina.
Yleisradio alkoi tammikuussa 1975 esittää venäjän kielen kielikurssiohjelmaa Raz dva tri, jonka opettajana Lindeberg toimi yhdessä Anna Strengellin kanssa. Kaksi vuotta kestäneeseen kurssiin kuului televisio-ohjelman lisäksi oppikirjoja, ryhmäopiskelua, kirjekurssi, äänitteitä ja valtakunnallinen loppukoe. Lindeberg oli opettajana myös 1980-luvun puolivälissä esitetyssä kolme ja puoli vuotta kestäneessä opetusohjelmassa Pozaluista, jossa seurattiin Heikki Kinnusen matkaa Moskovaan ja opeteltiin venäjää. Pozaluistan kurssikirja sai myös Kouluhallituksen hyväksynnän koulukäyttöä varten. Lisäksi Lindeberg on ollut suunnittelemassa ja tekemässä viron kielen Tere-kurssia, johon kuului radio- ja televisio-ohjelmia, kasetti ja oppikirja sekä radiokurssia Eesti ring oheismateriaaleineen.
Tilastot

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | MIN | PK % | 3P % | 1P % | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1956–1957 | TRÜ IV | Meistriliiga | 2 | 5,5 | 0 % | – | 0 % | 0 |
| 1957–1958 | TRÜ II | Meistriliiga | 8 | 30,3 | 45,3 % | – | 40,0 % | 8,3 |
| 1958–1959 | TRÜ | Meistriliiga | 6 | 26,3 | 40,6 % | – | 66,7 % | 6,0 |
| 1959–1960 | TRÜ IV | Meistriliiga | 7 | 29,9 | 44,4 % | – | 76,7 % | 12,4 |
| 1960–1961 | TRÜ IV | Meistriliiga | 14 | 39,1 | 47,4 % | – | 53,3 % | 16,4 |
| 1961–1962 | TRÜ | Meistriliiga | 5 | 25,0 | 46,3 % | – | 87,5 % | 11,4 |
| 1962–1963 | TRÜ | Meistriliiga | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja |
| 1963–1964 | TRÜ | Meistriliiga | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja |
| 1964–1965 | TRÜ | Meistriliiga | 11 | 25,2 | 51,8 % | – | 71,4 % | 14,2 |
| 1965–1966 | TRÜ | Meistriliiga | 7 | 34,6 | 40,0 % | – | 75,0 % | 20,0 |
| 1966–1967 | TRÜ | Meistriliiga | 7 | 21,3 | 47,2 % | – | 60,0 % | 10,0 |
| 1966–1967 | Sampo | SM-sarja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja |
| 1967–1968 | Sampo | SM-sarja | 2 | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | 19,0 |
| 1968–1969 | Sampo | SM-sarja | 2 | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | 19,0 |
| 1969–1970 | Sampo | SM-sarja | 8 | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | ei tietoja | 22,8 |
Lähteet: Eesti Korvpalliliit, Suomen Koripalloliitto
Seth Jarvis

| Seth Jarvis |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 2002 (ikä 22) Winnipeg, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Seura
Seura:  Carolina Hurricanes
Sarja:  NHL
Pelinumero:  24
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Seth Jarvis (s. 1. helmikuuta 2002 Winnipeg) on kanadalainen jääkiekkoilija. Jarvis edustaa NHL-seura Carolina Hurricanesia. Hurricanes varasi Jarvisin ensimmäisellä kierroksella 13. varausvuorolla vuoden 2020 varaustilaisuudessa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja kätisyydeltään right. Jarvis on pelannut urallaan kaksi NHL-runkosarjaottelua. Näissä hän on tehnyt yhden maalin ja yhden syötön eli kaksi tehopistettä. Elokuussa 2024 Jarvis solmi Hurricanesin kanssa kahdeksanvuotisen ja yhteensä 63,2 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
BK Spartak Pietari

| Spartak Pietari |
| --- | --- |


Liiga:  Professionalnaja basketbolnaja liga (PBL)
Perustettu:  1935
Historia:  Spartak Leningrad (1935–1991) Spartak Pietari (1991–)
Areena:  Jubileinyi kapasiteetti 7 700
Kotipaikka:  Pietari, Venäjä
Värit:           
Presidentti:   Igor Lipski
Päävalmentaja:   Jure Zdovc
Mestaruudet:   2 Neuvostoliiton mestaruutta  2 Saporta Cup  2 Neuvostoliiton cup-mestaruutta 
Kotisivu:  www.bcspartak.ru
BK Spartak Pietari (ven. БК «Спартак» Санкт-Петербург) on pietarilainen koripalloseura, jonka edustusjoukkue pelaa Venäjän korkeimmalla sarjatasolla, PBL-sarjassa.
Historia

Seura perustettiin vuonna 1935. Spartak osallistui kaksi kertaa Neuvostoliiton koripallosarjaan vuosina 1937 ja 1940. Ensimmäisellä kerralla seura oli puolivälierissä, joka jäi sen parhaaksi saavutukseksi ennen sotaa. Spartakin voitettua Leningradin mestaruuden vuonna 1958, se pääsi karsintapeleihin, jota kautta se onnistui nousemaan pääsarjaan. Seura pelasi pääsarjassa yhtäjaksoisesti vuosina 1960–1991. Tänä aikana se voitti kaksi kertaa maan mestaruuden. Lisäksi se oli kahdeksan kertaa hopealla. Spartak menestyi myös Euroopan kentillä voittaen kaksi Saporta Cupin mestaruutta vuosina 1973 ja 1975. Neuvostoliiton hajottua seuran paras saavutus on ollut Superliigan toinen sija vuodelta 1993.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (venäjäksi) (englanniksi)
Spartak Eurobasket-sivustolla (englanniksi)
BLAKE (tiivistealgoritmi)

BLAKE on kryptografinen tiivistealgoritmi, joka oli yhtenä viidestä finalistista vaihtoehtona SHA-3:n toteutukseksi.
BLAKE on syntynyt korvaamaan edeltäneen murretun LAKE-algoritmin. BLAKE on turvallinen, nopea ja tukee suolausta, joka tekee "tapaa keskellä" (engl. meet-in-the-middle) hyökkäykset käyttökelvottomiksi.
BLAKE:n pohjalta on syntynyt BLAKE2, joka on uutta suunnittelua. BLAKE2 on määritelty RFC-dokumentissa RFC 7693.
BLAKE2 on suunniteltu nopeammaksi kuin SHA-3 ja MD5, sekä vähemmän muistia käyttäväksi. BLAKE2:sta on kaksi pääversiota 512-bittinen BLAKE2b, joka tekee 12 kierrosta; ja 256-bittinen BLAKE2s, joka tekee 10 kierrosta.
Myös uudempi algoritmi BLAKE3 on kehitetty. BLAKE3 eroaa BLAKE2:sta vähentämällä kierrosten määrän kymmenestä seitsemään ja käyttämällä binääripuuta parempaan rinnakkaisuuteen.
Aiheesta muualla

https://www.blake2.net
Kirjallisuutta

Jean-Philippe Aumasson & Willi Meier & Raphael C -W Phan & Luca Henzen: The Hash Function BLAKE.  Springer, 2015.  ISBN 978-3662447567.  (englanniksi)
SMP Formula 4 -kausi 2015

SMP Formula 4 -kausi 2015 oli SMP Formula 4 -sarjan ensimmäinen kausi. Kausi alkoi 15. toukokuuta Suomessa, Ahveniston moottoriradalla, Hämeenlinnassa  ja päättyi 3. lokakuuta, Virossa, Auto24ringin radalla.
Sarjan mestaruuden voitti Suomen Niko Kari, toiseksi sijoittui venäläinen Vladimir Atojev ja kolmanneksi venäläinen Nerses Isaakjan.
Kuljettajat

Kursivointi, tarkoittaa kuljettajaa, joka ei ole oikeutettu keräämään pisteitä. Kerätäkseen pisteitä FIA:n Pohjois-Euroopan alueen (NEZ) mestaruussarjassa, tulee kuljettajalla olla NEZ-maassa myönnetty lisenssi.
| Nr>  | Kuljettaja | Lisenssi | Kilpailut |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Ivan Matvejev |  Venäjä | Kaikki |
| 3 | Joel Eriksson |  Ruotsi | 1 |
| 5 | Niko Kari |  Suomi | Kaikki |
| 7 | Nikita Troitski |  Venäjä | 1–4, 6–7 |
| 10 | Vladimir Atojev |  Venäjä | Kaikki |
| 12 | Aleksanteri Huovinen |  Suomi | Kaikki |
| 14 | Simo Laaksonen |  Suomi | 3–4, 6–7 |
| 17 | Nerses Isaakjan |  Venäjä | Kaikki |
| 21 | Aleksei Kornejev |  Venäjä | Kaikki |
| 23 | Niclas Nylund |  Suomi | Kaikki |
| 29 | Denis Mavlanov |  Venäjä | 1–5 |
| 32 | Roman Lebedev |  Georgia | 6 |
| 34 | Nikita Sitnikov |  Venäjä | Kaikki |
| 41 | Aleksandr Vartanjan |  Venäjä | 5–6 |
| 65 | Enaam Ahmed |  Iso-Britannia | 1, 3–5, 7 |
| 71 | Semjon Jevstignejev |  Venäjä | 1, 3–7 |
| 77 | Aleksandr Maslennikov |  Venäjä | Kaikki |
| 96 | Artjom Kabakov |  Venäjä | 1–3 |
Kilpailukalenteri

Moskovan kilpailut 5-7 kesäkuuta ajettiin FIA WTCC -sarjan yhteydessä.
| Kisa | Sijainti | Rata | Päivä | Paalupaikka | Voittanut kuljettaja | Nopein kierros |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Hämeenlinna, Suomi | Ahveniston Moottorirata | 16. toukokuuta |  Vladimir Atojev |  Aleksanteri Huovinen |  Niko Kari |
| 2 |  Hämeenlinna, Suomi | Ahveniston Moottorirata | 17. toukokuuta |  |  Aleksanteri Huovinen |  Aleksanteri Huovinen |
| 3 |  Hämeenlinna, Suomi | Ahveniston Moottorirata | 17. toukokuuta |  Vladimir Atojev |  Nikita Troitski |  Niko Kari |
| 4 |  Volokolamsk, Venäjä | Moscow Raceway | 6. kesäkuuta |  Aleksei Kornejev |  Aleksanteri Huovinen |  Aleksanteri Huovinen |
| 5 |  Volokolamsk, Venäjä | Moscow Raceway | 7. kesäkuuta |  |  Niko Kari |  Niko Kari |
| 6 |  Volokolamsk, Venäjä | Moscow Raceway | 7. kesäkuuta |  Aleksei Kornejev |  Aleksei Kornejev |  Aleksei Kornejev |
| 7 |  Sotši, Venäjä | Sotšin katurata | 20. kesäkuuta |  Niko Kari |  Niko Kari |  Vladimir Atojev |
| 8 |  Sotši, Venäjä | Sotšin katurata | 21. kesäkuuta |  |  Niko Kari |  Niko Kari |
| 9 |  Sotši, Venäjä | Sotšin katurata | 21. kesäkuuta |  Niko Kari |  Aleksei Kornejev |  Niko Kari |
| 10 |  Loimaa, Suomi | Alastaron moottorirata | 15. elokuuta |  Vladimir Atojev |  Vladimir Atojev |  Vladimir Atojev |
| 11 |  Loimaa, Suomi | Alastaron moottorirata | 16. elokuuta |  |  Vladimir Atojev |  Vladimir Atojev |
| 12 |  Loimaa, Suomi | Alastaron moottorirata | 16. elokuuta |  Vladimir Atojev |  Vladimir Atojev |  Nerses Isaakjan |
| 13 |  Audru, Viro | Auto24ring | 29. elokuuta |  Niko Kari |  Enaam Ahmed |  Vladimir Atojev |
| 14 |  Audru, Viro | Auto24ring | 29. elokuuta |  |  Enaam Ahmed |  Niclas Nylund |
| 15 |  Audru, Viro | Auto24ring | 29. elokuuta |  Niko Kari |  Niko Kari |  Nerses Isaakjan |
| 16 |  Volokolamsk, Venäjä | Moscow Raceway | 5. syyskuuta |  Nerses Isaakjan |  Niko Kari |  Niko Kari |
| 17 |  Volokolamsk, Venäjä | Moscow Raceway | 6. syyskuuta |  |  Niko Kari |  Niko Kari |
| 18 |  Volokolamsk, Venäjä | Moscow Raceway | 6. syyskuuta |  Nerses Isaakjan |  Niko Kari |  Niko Kari |
| 19 |  Audru, Viro | Auto24ring | 3. lokakuuta |  Enaam Ahmed |  Enaam Ahmed |  Niko Kari |
| 20 |  Audru, Viro | Auto24ring | 3. lokakuuta |  |  Enaam Ahmed |  Nikita Troitški |
| 21 |  Audru, Viro | Auto24ring | 3. lokakuuta |  Enaam Ahmed |  Enaam Ahmed |  Vladimir Atojev |
Luettelo SM-liiga-joukkueiden nykyisistä kapteeneista

Jääkiekon SM-liigan joukkueet voivat valita kapteenin, jolla on oikeus keskustella sääntötulkinnoista erotuomarien kanssa. Lisäksi voidaan valita yksi tai useampi varakapteeni, joka toimii kapteenin sijasta silloin kun tämä ei ole jäällä. Kapteenilla on pelipaitansa rinnassa ”C”- ja varakapteeneilla ”A”-kirjain.
Kapteenit

| Joukkue | Kapteeni | Alkaen |
| --- | --- | --- |
| HIFK | Ilari Melart | 2023–2024 |
| HPK | Petteri Nikkilä | 2024–2025 |
| Ilves | Niklas Friman | 2023–2024 |
| Jukurit | Jesper Piitulainen | 2024–2025 |
| JYP | Teemu Eronen | 2023–2024 |
| KalPa | Tuomas Kiiskinen | 2021–2022 |
| KooKoo | Otto Paajanen | 2023–2024 |
| Kärpät | Marko Anttila | 2024–2025 |
| Lukko | Sebastian Repo | 2024–2025 |
| Pelicans | Miika Roine | 2022–2023 |
| SaiPa | Ville Petman | 2023–2025 |
| Sport | Sebastian Stålberg | 2022–2023 |
| Tappara | Otto Rauhala | 2021–2022 |
| TPS | Casimir Jürgens | 2024–2025 |
| Ässät | Jan-Mikael Järvinen | 2024–2025 |
Omnium Gatherum

| Omnium Gatherum |
| --- | --- |


Tiedot
Toiminnassa:  1996–
Tyylilaji:  melodinen death metal
Kotipaikka:   Kotka, Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Jukka Pelkonen, laulu   Markus Vanhala, kitara   Nick Cordle, kitara   Mikko Kivistö, basso   Aapo Koivisto, kosketinsoittimet   Atte Pesonen, rummut  
Levy-yhtiö:  Century Media, 2018–   Lifeforce Records, 2011–2017   Candlelight Records, 2007–2008   Nuclear Blast, 2004–2006   Rage of Achilles, 2001–2004  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Omnium Gatherum on suomalainen melodista death metalia soittava yhtye, joka perustettiin Kotkan Karhulassa vuonna 1996. Yhtye yhdistää melodista death metalia progressiiviseen rockiin ja perinteiseen heavy metaliin. Yhtyeen nykyinen levy-yhtiö on saksalainen Century Media.
Historia

Yhtyeen neljäs albumi, vuonna 2008 julkaistu The Redshift, nousi Suomen albumilistan sijalle 24. viikolla 40.
Vuonna 2011 julkaistu viides albumi New World Shadows nousi ilmestyessään Suomen albumilistan sijalle 5. viikolla 7. sekä nousi Rumban listan ykköseksi helmikuussa 2011.
Maaliskuussa 2020 pitkäaikainen kitaristi Joonas Koto lähti yhtyeestä ja samalla uudeksi basistiksi tuli Mikko Kivistö.
Kesäkuussa 2022 Nick Cordle liittyi virallisesti yhtyeeseen toiseksi kitaristiksi.
Elokuussa 2022 yhtye lanseerasi espoolaisen pienpanimo Masis Breweryn kanssa Reckoning-nimisen IPA-oluen.
Jäsenet

Jukka Pelkonen – laulu (2006–)
Markus Vanhala – kitara (1996–)
Nick Cordle – kitara (2022–)
Aapo Koivisto – kosketinsoittimet (2005–)
Mikko Kivistö – basso (2020–)
Atte Pesonen – rummut (2021–)
Jäsenet > Entiset jäsenet

Harri Pikka – kitara (1997–2010)
Olli Lappalainen – laulu (1996–2000)
Jukka Perälä – kosketinsoittimet (2003–2004)
Antti Filppu – laulu (2000–2006)
Ville Salonen – rummut (1996–1999)
Mikko Nykänen – kosketinsoittimet (1996–1999)
Olli Mikkonen – basso (1996–1997)
Janne Markkanen – basso (1997–2007)
Jari Kuusisto – basso (1997)
Tomi Pekkola – kosketinsoittimet (1999–2001)
Mikko Pennanen – kosketinsoittimet (2001–2003)
Toni ”Tsygä” Mäki – basso (2008–2011)
Eerik Purdon – basso (2007–2008, 2011–2012)
Jarmo Pikka – rummut (1999–2016)
Erkki Silvennoinen – basso (2012–2019)
Joonas ”Jope” Koto – kitara (2011–2020)
Pyry Hanski – basso (2019–2020)
Tuomo Latvala – rummut (2016–2020)
Diskografia > Studioalbumit

Spirits and August Light (2003)
Years in Waste (2004)
Stuck Here on Snakes Way (2007)
The Redshift (2008)
New World Shadows (2011)
Beyond (2013)
Grey Heavens (2016)
The Burning Cold (2018)
Origin (2021)
Diskografia > EP:t

Steal the Light (2002,  Rage of Achilles)
Slasher (2023,  Century Media)
Diskografia > Singlet

The Unknowing (2013,  Lifeforce, digitaali-single)
Paragon (2021)
Reckoning (2021)
Fortitude (2021)
Slasher (2023)
Diskografia > Demot

Forbidden Decay (1997)
Omnium Gatherum (1998)
Gardens, Temples... This Hell! (1999)
Wastrel (2001)
Aiheesta muualla

Omnium Gatherumin sivusto (englanniksi)
Omnium Gatherum Myspacessa (englanniksi)
Omnium Gatherum Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Omnium Gatherum Discogsissa. (englanniksi)
Omnium Gatherum
| --- | --- |
Studioalbumit::   Spirits and August Light  Years in Waste  Stuck Here on Snakes Way  The Redshift  New World Shadows  Beyond  Grey Heavens  The Burning Cold  Origin 
EP:t:   Steal the Light  Slasher
Andorra la Vella

| Andorra la Vella |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Andorra la Vella
 Koordinaatit: 42°30′0″N, 1°30′0″E 
Valtio:   Andorra
Alue:  Andorra la Vella
Hallinto:  
 – Pormestari:  Conxita Marsol
Korkeus:  1 022 m
Väkiluku (2018):  19 829
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.comuandorra.ad 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Andorra la Vella (suom. Andorran kaupunki) on Andorran pääkaupunki ja väkiluvultaan maan suurin kaupunki. Siellä oli vuonna 2018 arviolta noin 19 800 asukasta, kun koko kaupunkialueen väkiluku on noin 40 000. Andorra la Vella sijaitsee Pyreneiden vuoristossa Espanjan ja Ranskan välissä. Kaupunki on Andorran politiikan, talouden, matkailun ja urheilun keskus. Se on ollut maan pääkaupunki sen itsenäistymisestä asti, ja siellä sijaitsee paljon historiallisesti merkittäviä kohteita.
Maantiede

Andorra la Vellan kaupunki sijaitsee samannimisessä kunnassa Valirajoen ja sen sivu-uoma Valira del Norden yhtymäkohdassa. Kaupunki on rakennettu kapeaan Valirajoen laaksoon Pyreneiden vuoristossa maan lounaisosassa noin 10 kilometriä Andorran ja Espanjan väliseltä rajalta koilliseen. Andorra la Vellan kuntaa rajaa pohjoisessa La Massana, idässä Escaldes-Engordany, etelässä ja lounaassa Sant Julià de Lòria sekä luoteisnurkassa Espanja. Andorra la Vella sijaitsee noin 1 022 metrin korkeudella merenpinnasta, mikä tekee siitä Euroopan korkeimmalla sijaitsevan pääkaupungin.
Maantiede > Ilmasto

Andorra la Vellassa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan lauhkea meri-ilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 10 °C ja keskimääräinen sademäärä 900 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 18 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 2 °C. Sateisin kuukausi on toukokuu, jolloin sataa keskimäärin noin 100 millimetriä. Tammikuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 51 millimetriä. Talvella sateet voivat tulla lumena.
Historia

Andorra la Vellan lähistöllä on ollut asutusta jo ennen ajanlaskun alkua. Arkeologisten kaivausten perusteella ensimmäiset alueen asukkaat elivät siellä noin 2 500–3 500 vuotta sitten. Nykyinen kaupunki on perustettu 800-luvulla. Andorran pääkaupunki siitä tuli vuonna 1278 maan itsenäistyessä. Vuonna 1580 kaupunkiin rakennettiin Casa de la Vall, joka toimi pitkään maan parlamenttitalona, tuomioistuimena ja vankilana. Vuoden 1933 lopulla venäläinen Boris Skossyreff asettui Andorra la Vellaan ja julistautui Andorran kuningas Boris I:ksi seuraavan vuoden kesällä. Hän hallitsi maata parin viikon ajan, kunnes Espanjan poliisivoimat pidättivät hänet.
Andorra la Vella oli pitkään suhteellisen eristyksissä muusta maailmasta. Se alkoi nykyaikaistua 1930-luvulla, kun alueen tieverkosto alkoi kehittyä. Kaupungin väkiluku kasvoi nopeasti toisen maailmansodan jälkeen, kun matkailu alkoi kehittyä. 1960- ja 1970-luvuilla kaupunki muodostui kaupalliseksi keskukseksi palvelemaan turisteja, ja nykyisin se on merkittävä turistikohde. Vuonna 1978 Andorra la Vellan kunnasta erotettiin Escaldes-Engordany omaksi kunnakseen, ja samalla Andorra la Vellan kunta sai nykyiset rajansa.