stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laskentatoimen historia
Vertikaalisesti integroituneiden yritysten ohjaus

Merkittävin piirre yhdysvaltalaisten suuryritysten kehityksessä vuosisadan alussa oli kasvaminen yhden toimialan yrityksestä monialaiseksi. Massatuottajat integroituivat vertikaalisesti sekä eteenpäin kohti kuluttajaa että taaksepäin kohti raaka-ainelähteitä. Tämän kehityksen myötä omaksuttiin uusi, keskitettyyn ohjaukseen perustuva organisaatioajattelu. Osastojen tehtävänä oli erikoistua omaan toimintoonsa ja tavoitteena oli mahdollisimman suuri tehokkuus. Keskusjohdon tehtävänä oli koordinoida osastoja kohti yhteistä päämäärää. Tässä pyrkimyksessä laskenta ja raportointisysteemi nähtiin tärkeäksi välineeksi. Koska vanhat laskentamenetelmät olivat perua yhden toimialan yritysten ajoilta, oli monialaisten yritysten tarpeisiin kehitettävä uusia välineitä.
Syntyi kaksi merkittävää uutta liiketoiminnan ohjausvälinettä. Ensinnäkin otettiin käyttöön budjetin kaltainen tapa koordinoida ja tasapainottaa resurssivirtoja. Toiseksi kehitettiin pääoman tuottolaskenta, jonka avulla yrityksen eri osien pääoman tuotto voitiin laskea ja tarvittaessa verrata sitä koko yrityksen pääoman tuottoon. Ensimmäistä kertaa liiketoiminnan historiassa alettiin kiinnittää huomiota pääoman tehokkaaseen käyttöön. Pääoman tuottolaskelmien tehtävä oli helpottaa ja koordinoida erilaisten toimintojen ohjausta.
Pääoman tuottolaskennan uranuurtaja oli DuPont-yhtiö, joka oli ajan tavan mukaan keskitetysti johdettu integroitu yritys. Sen ohjaaminen koettiin ongelmalliseksi, koska käytössä oli vain yhden toimialan yritysten laskenta- ja ohjausmalleja. Yhtiön kehittämää pääoman tuoton laskentatapaa käytettiin keskitetysti vain investointisuunniteluun ja -seurantaan. Sen avulla ei delegoitu valtaa, eikä alijohtajia tai osastoja arvioitu tämän mittarin mukaan.
Oleellinen kiistakysymys oli siirtohinnoittelu. Aluksi yhtiö käytti täyskatteellista kustannusta siirtohintana, mutta siirtyi myöhemmin markkinahintojen käyttöön. Kiinnostava kuriositeetti liittyy pääoman tuottolaskennan syntyyn, joka luetaan erään sähköinsinöörin ansioksi. Tällä insinöörillä ei ollut mitään laskentatoimen koulutusta vaan pelkkä tarve ohjasi häntä löytämään ratkaisun uuteen ongelmaan. (Johnson etc. 1987)
Monitoimialaisten yritysten ohjaus

DuPont käytti jo ennen ensimmäistä maailmansotaa jo melkein kaikkia niitä laskentatoimen menetelmiä, jotka tunnettiin 1900-luvun lopulla. Kehittyneet menetelmät olivat myös ehto yritysten kasvulle ja monipuolistumiselle. Menetelmien tarvetta lisäsi osaltaan omistajajohdon korvautuminen palkkajohdolla. Tapaa hallita monialayhtiöitä pidetään Yhdysvaltain tärkeimpänä yksittäisenä innovaationa 1900-luvulla. On merkillepantavaa, että monialayritysten johtamistapa ja -menetelmät tulivat tutuiksi akateemiselle tutkijapiirille vasta 1950-luvulla.
Monialayritys oli tyypillisesti vallaltaan hajautettu. Ylijohdon tehtävänä oli strategian kehittely ja alijohtajien tehtävänä oli liiketoimintojen operatiivinen vastuu. GM oli 1920-luvun tienoilla edelläkävijä organisaatioajattelussa ja uusien laskentatoimeen perustuvien menetelmien kehittäjänä. GM:ssa otettiin käyttöön joustava budjetti, jonka avulla voitiin tunnistaa suuret volyymivaihtelut ja toisaalta usein niiden peittoon jääneet tehokkuusmuutokset. GM:ssa käytettiin markkinahintaa siirtohintana ja avainhenkilöt olivat bonuspalkkauksen piirissä. Bonuspalkkauksen ongelmaksi koettiin - kuten tänäänkin - miten johtajia voitaisiin kannustaa kokonaisuuden edun tavoitteluun eikä vain oman osastonsa voiton tavoitteluun. (Johnson etc. 1987)
Kustannusten hallinnasta kustannusten laskentaan

Vuoteen 1925 mennessä yhdysvaltalaiset teollisuusyritykset olivat kehittäneet lähes kaikki nykyisin tunnetut laskentamenetelmät ja käyttivät niitä toiminnan ohjaamisessa. Tuolloin oli jo kehitetty relevantti tapa laskea tuotekustannukset. Nämä menetelmät ja niiden käyttö hävisivät ja tilalle tuli ulkoisen laskennan tuottama informaatio. Oletettavasti tärkeä syy tuotekustannuslaskennan häviämiseen oli laskentatyön aiheuttamat korkeat kustannukset. Mitä enemmän yritysten tuotevalikoima monipuolistui, sitä selvemmin ne luopuivat yrityksistä laskea tuotekohtaisia kustannuksia.
Oleellinen piirre kehityksessä oli, että tuotteiden käyttämien resurssien laskennasta luovuttiin ja alettiin laskea tuotekustannuksia lähinnä varastojen arvostustarkoitukseen. Ulkoisen laskennan merkitystä korosti niiden merkitys rahoitusmarkkinoiden ja sijoitustoiminnan informaatiolähteenä. Ulkoiset laskelmat alkoivat tuntua ainoilta oikeilta ja niukat laskentaresurssit ohjattiin niiden kehittämiseen.
Insinöörijohtajien ja tilintarkastajien intressit olivat ristiriitaiset, ja tilanne johti tilintarkastajien näkemyksen voittoon. Insinöörinäkemyksen mukaan kaikki välilliset kustannukset olisi pitänyt pystyä kohdistamaan aiheuttamisperiaatteen mukaisesti toiminnoille ja tuotteille. Tilintarkastajille riitti paljon karkeampi allokointisysteemi. Kirjoittajat uskovat siihen, että insinöörinäkemyksen mukainen välillisten kustannusten kohdistaminen aiheuttamisperiaatteen mukaisesti oli yksinkertaisesti liian kallis saatuun hyötyyn nähden. Tästä syystä tyydyttiin halpaan mutta päätöksenteon kannalta virheelliseen tapaan arvostaa tuotteet varastoarvostusperiaatteen mukaisesti. (Johnson etc. 1987)
Kustannuslaskenta ja päätöksenteko

Amerikkalainen Clark esitti jo 1920-luvulla, että muuttuvat kustannukset on erotettava kiinteistä kustannuksista. Perustelu oli sama kuin tänäänkin. Päätöksenteon aikajänteestä riippuu, mitkä kustannukset on otettava huomioon. Hän erotti myös ”differentiaaliset kustannukset” eli päätöstilanteen mukaan erilaiset kustannukset ”upotetuista kustannuksista”, jotka vaihtoehdosta riippumatta olivat olemassa. Tämä käytäntö jalostui sittemmin periaatteeksi ”erilaiset kustannukset eri tarkoituksiin”.
Lontoon koulukunta kehitti vaihtoehtoiskustannusten käsitteen. Sen mukaan päätöksentekotilanteessa historiallisilla kustannuksilla ei ole merkitystä, vaan päätöksen kustannukset määräytyvät parhaan hylätyn vaihtoehdon tuoton mukaan. 1940-luvulla amerikkalainen Vatter toi kirjoituksissaan esiin ulkoisen ja sisäisen laskennan eroja ja ehdotti näiden erottamista siten, että kumpikin laskennan haara voisi kehittyä omilla ehdoillaan. Valitettavasti Vatterin ehdotus ei saanut kannatusta, eikä siten johtanut käytännössä mihinkään muutoksiin laskentatoimen harjoittamisessa.
Investointien budjetointi ja diskonttaavat menetelmät ovat laskentatoimen tärkeimmät innovaatiot 1950-luvulla. Rahan aika-arvoon oli kiinnitetty huomiota jo 1930-luvulla, mutta idea sai konkreettisia muotoja ja ratkaisuja vasta 1950-luvulla. Nykyarvomenetelmä ja ROI tulivat suosituimmiksi. Vasta 1960-luvulla esiintyi kirjoituksissa jäännöskatemenetelmä (engl. Residual Income). Se ei yleistynyt vaikka sitä useat yritykset käyttivätkin. Operaatioanalyysi oli vahvasti akateemisten vaikuttajien tutkimuskohteena 1960-luvulla, mutta koskaan siitä ei tullut käytännön liiketoimintaan merkittävää työkalua tai menetelmää. Tilanteiden kvantifioinnin vaatimus oli tässä menetelmässä suurempi kuin mihin käytännössä voitiin päästä.
Vähitellen on tullut hyväksytyksi käsite johdon laskentatoimi (Management Accounting) tarkoittamaan päätöksentekoa palvelevaa laskentaa ja raportointia. Tämä käsite poikkeaa selvästi ulkoisesta laskennasta ja sen kriteereistä, mutta samalla on todettava, että varsinaisia innovaatioita ei ole havaittavissa sitten diskonttaamiseen perustuvien menetelmien. (Johnson etc. 1987)
METOP

| MetOp |
| --- | --- |
 MetOp-A
COSPAR ID:  2006-044A
Ohjelma:  METOP-ohjelma
Organisaatio:  EUMETSAT
Valmistaja:  EADS Astrium
Tehtävätyyppi:  Ilmakehätutkimus
Laukaisu:  19.10.2006 Baikonur, Kazakstan
Laukaisualus:  Soyuz 2
Massa:  4085 kg
Teho:  1810 W
Kiertorata
Viitejärjestelmä:  Maakeskeinen
Eksentrisyys:  1.38
Inklinaatio:  98.6
Kiertoaika:  101.3 min
MetOp (tai METOP) on Euroopan ensimmäinen naparadan operatiivinen sääsatelliitti. Se on Euroopan sääsatelliittijärjestön, EUMETSATin satelliitti. Yhdysvaltain, likimain vastaava organisaatio, NOAA on toimittanut siihen joitakin mittalaitteita. METOPS-satelliitit toteuttavat sään ennustamisessa tarvittavan datan kokoamisesta. Suomessa MetOp-satelliittien dataa vastaanottaa Ilmatieteen laitos.
MetOp koostuu kolmesta satelliitista, jotka laukaistaan peräkkäin 14 vuoden aikana alkaen 19. lokakuuta 2006, jolloin laukaistiin MetOp-2. Se sai nimen MetOp-A laukaisun jälkeen. METOP-satelliitit muodostavat avaruudesta havaintoja tekevän osan EUMETSAT's Polar System eli EPS-järjestelmästä. Toinen METOP laukaistiin 17. syyskuuta 2012  ja kolmas laukaistaan vuonna 2017.
Valmistus

Satelliitit rakensi EADS Astriumin tehtaat Ranskassa, Saksassa ja Englannissa. Astrium SAS Ranskassa johti satelliitin suunnittelua ja valmistusta. Astrium GmbH Saksassa johti hyötykuormamoduulin (Payload Module) kehitystyötä ja asensi tiedelaitteet siihen. Se suunnitteli ja rakensi ASCAT ja GRAS-instrumentit. ASTRIUM Ltd, Englannissa, johti huoltomoduulin (Service Module Mechanical Subsystems) suunnittelua ja valmistusta.
Tamperelainen Patria valmisti satelliittien GOME-instrumentin elektroniikkayksikön. Espoolainen Space Systems Finland (SSF) teki satelliittisarjan telemetrian ja telekomentojen käsittelyohjelmistot, jotka ovat keskeinen osa satelliitin toiminnan ohjausta. SSF toteutti otsonidatan myös analysoinnin ohjelmistoja EUMETSATin (ja Ilmatieteen laitoksen) EUMETSATin nk. otsoni-SAF-keskukselle, joka sijaitsee Tähtelässä Sodankylässä.
Teknisiä tietoja

pituus 6,3 m
poikkileikkauksen koko 2,5 m x 2,5 m
leveys aurinkopanelit avattuna 17,6 m
massa 4 085 kg, josta instrumentteja 920 kg ja ajoainetta 316 kg
sähköteho 1 810 W, josta instrumentit kuluttavat 885 W
Instrumentit

MeTOPin instrumentit eli mittaavat laitteet (sekä englanninkieliset lyhenteiden alkuperäisnimet):
A/DCS  - Advanced Data Collection System
AMSU-A1 ja  AMSU-A2   - Advanced Microwave Sounding Units
ASCAT  - Advanced Scatterometer
AVHRR - Advanced Very High Resolution Radiometer
GOME-2, italialainen otsoni-instrumentti
GRAS  - Global Navigation Satellite System Receiver for Atmospheric Sounding
HIRS  - High-resolution Infrared Radiation Sounder
IASI  - Infrared Atmospheric Sounding Interferometer
MHS   - Microwave Humidity Sounder
SARP-3 - Search And Rescue Processor
SARR  - Search And Rescue Repeater
SEM   - Space Environment Monitor
Seuraaja

EUMETSAT, ESA ja Euroopan komissio valmistelevat METOP Second Generation-sääsatelliitteja, joita kutsutaan myös Post-EPS-satelliitiksi (EPS=EUMETSAT Polar System). Euroopan komissio rahoittaa 7. puiteohjelman kautta siihen yhden instrumentin, Sentinel-5:n, jota puolestaan valmistelee ESAn Sentinel 5 Precursor-missio.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
ESAn METOP-sivusto
ESAn METOP-A laukaisutiedotus
Suomenkielinen MetOp laukaisutiedotus
Mazda RX-8

| Mazda RX-8 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Mazda
Valmistusvuodet:  2003–2012
Korimalli:  4-ovinen Coupe
Luokka:  Urheiluauto
Edeltäjä:  Mazda RX-7
Tekniset tiedot
Moottori:  Wankelmoottori
Iskutilavuus:  1308 cm3
Teho:  141–184 kW
Huippunopeus:  223-235 km/h
Kiihtyvyys:  6,4-7,2 s (0-100 km) (Euro)
Vetotapa:  takaveto
Mazda RX-8
Mazda RX-8 oli Mazdan valmistama urheiluauto, aiemman RX-7 seuraaja. Autoa valmistettiin vuosina 2003-2012. Sen erikoisuus oli 1,3 litran wankelmoottori, joka tuotti vapaastihengittävänä 192 tai 231 hevosvoimaa. Mallin valmistus loppui, ainakin toistaiseksi, koska se ei alittanut tiukentuneita päästönormeja. Se oli oviensa suhteen erikoinen, siinä oli kahden etuoven lisäksi taaksepääsyä helpottavat kaksi pientä takareunastaan saranoitua lisäovea. Auto oli 2+2-paikkainen.
Moottorit

Eurooppa:
Standard-Power: Wankel, 2x654 cm3, 141 kW (192 hv) @ 7000 r/min, 220 Nm @ 5000 r/min
High-Power: Wankel, 2x654 cm3, 170 kW (231 hv) @ 8200 r/min, 211 Nm @ 5500 r/min
Japani:
Standard-Power: Wankel, 2x654 cm3, 156 kW (210 hv) @ 8000 r/min, 196 Nm @ 6500 r/min
High-Power: Wankel, 2x654 cm3, 184 kW (250 hv) @ 8500 r/min, 216 Nm @ 7500 r/min
Mitat

Raideleveys (e/t): 1500/1505 mm
Akseliväli: 2700 mm
Leveys: 1770 mm
korkeus: 1340 mm
Pituus: 4430 mm
Omamassa: 1345-1390 kg
Little, Brown and Company

| Little, Brown and Company |
| --- | --- |

Perustettu:  1837
Perustaja:  Charles Coffin Little James Brown
Emoyhtiö:  Hachette Book Group USA
Kotisivu:  www.littlebrown.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Little, Brown and Company on yhdysvaltalainen kirjankustantamo, jonka perustivat vuonna 1837 Charles Coffin Little ja James Brown. Vuodesta 2006 lähtien Little, Brown and Company on ollut osa ranskalaiseen Hachette Livreen kuuluvaa Hachette Book Group USA:ta. Kustantamo kustantaa sekä kauno- että tietokirjallisuutta. Sen menestyneimpiin kustanteihin kuuluvat kenties Stephenie Meyerin Houkutus-kirjasarjan romaanit, joita se on julkaissut vuodesta 2005 lähtien. Little, Brown and Company on julkaissut muun muassa myös Nelson Mandelan, J. D. Salingerin ja Gore Vidalin teoksia.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Hachette Book Group USA:n sivusto (englanniksi)
Lento 29

| Lento 29> Flight 29 Down |
| --- | --- |
Tyyli:  nuortensarja
Pääosissa:  Allen Alvarado  Corbin Bleu  Hallee Hirsh  Jeremy James Kissner  Johnny Pacar  Lauren Storm  Kristy Wu
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Yle TV2
Jaksoja:  26
Tuotanto
Ohjaaja(t):  D. J. MacHale  Steve De Jarnatt  Tim O’Donnell
Käsikirjoittaja(t):  D. J. MacHale  Stan Rogow
Tuotantoyhtiö(t):  Stan Rogow Productions
Aiheesta muualla
IMDb 
Lento 29 (Flight 29 Down) on yhdysvaltalainen nuorille suunnattu televisiosarja. Sarjan loivat D. J. MacHale ja Stan Rogow, Stan Rogow Productionsin vastatessa tuotannosta. Sarjaa tuotettiin yhteensä kahden kauden eli 26 jakson verran. Suomen televisiossa sarjaa on esitetty Summeri-nuortenohjelmassa.
Sarjassa kymmenen nuorta päätyy lentokoneen pakkolaskussa autiolle saarelle.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Allen Alvarado   | … |  Lex   |
|  Corbin Bleu  | … |  Nathan   |
|  Hallee Hirsh  | … |  Daley   |
|  Jeremy James Kissner  | … |  Eric   |
|  Johnny Pacar  | … |  Jackson   |
|  Lauren Storm  | … |  Taylor   |
|  Kristy Wu  | … |  Melissa   |
|  Tani Lynn Fujimoto  | … |  Abby   |
|  B.K. Cannon  | … |  Jory   |
|  John Kapelos  | … |  Capitan Russell   |
|  Blade Rogers  | … |  Ian   |
Aiheesta muualla

Lento 29 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Little America

Little America V -tutkimusasemaa rakennetaan osana Kansainvälistä geofysiikan vuotta vuonna 1956 yhdysvaltalaisessa Operation Deep Freeze I:ssä lähelle aikaisempia Little America -tutkimusasemia.
Little America (suom. Pikku Amerikka) oli ensimmäinen varsinainen Etelämantereen tutkimusasema. Sen perusti yhdysvaltalainen naparetkeilyn uranuurtajana tunnettu upseeri Richard Evelyn Byrd. Byrd rakennutti aseman 1929 Rossin jäähyllylle melko lähelle naparetkeilijä Amundsenin leiripaikkaa Valaslahtea. Asema oli suurempi kuin aikaisempien retkikuntien tekemät mökit. Asemalla tehtiin tieteellisiä tutkimuksia, muun muassa lennettiin lentokoneilla ympäristöön. Asema irtosi vuonna 1987 B-9-nimisen jäävuoren mukana Etelämantereesta,[lähde? ] eikä asemaa siten enää ole.
Aiheesta muualla

Little America (Arkistoitu – Internet Archive). Conquering the Ice. Ohio State University.
Leiobunum rotundum

| Leiobunum rotundum |
| --- | --- |
 Naaras
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Lukit Opiliones
Heimo::  Leiobunidae
Suku::  Leiobunum
Laji::  rotundum
Kaksiosainen nimi
 Leiobunum rotundum  Latreille, 1798 
Katso myös
   Leiobunum rotundum Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leiobunum rotundum on lukkien (Opiliones) lahkoon kuuluva hämähäkkieläin. Pierre André Latreille kuvasi lajin tieteelle vuonna 1798.
Laji viihtyy ruohon, pensaiden ja kasvillisuuden lähistöllä. Sitä tavataan Afro-Euraasian maissa. Leiobunum rotundum käyttää ravinnokseen pieniä selkärankaisia sekä joitakin hedelmiä.
Maksim Šostakovitš

Šostakovitš vuonna 1967
Maksim Dmitrijevitš Šostakovitš (s. 10. toukokuuta 1938 Leningrad, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kapellimestari ja pianisti. Hän on Dmitri Šostakovitšin ja Nina Varzarin toinen lapsi; hän syntyi tyttären Galinan jälkeen. Vuodesta 1975 lähtien Šostakovitš on johtanut ja tehnyt tunnetuksi isänsä harvinaisia teoksia.
Šostakovitš opiskeli Moskovan ja Leningradin konservatorioissa, ja hänestä tuli vuonna 1971 Neuvostoliiton radion ja television sinfoniaorkesterin pääkapellimestari. Hän johti muun muassa isänsä 15. sinfonian ensiesityksen. Vuonna 1981 hän emigroitui poikansa Dmitri Maksimovitšin kanssa Yhdysvaltoihin. Hän palasi Pietariin vuonna 1994 ensimmäisen kerran sitten vuoden 1981 johdettuaan vuorotellen New Orleansin sinfoniaorkesteria ja Hongkongin filharmonista orkesteria.
Šostakovitš kantaesitti isänsä pianokonserton nro 2 F-duuri vuonna 1957. Vuonna 1992 hän levytti Nikolai Mjaskovskin sellokonserton; solistina oli Julian Lloyd Webber ja orkesterina Lontoon sinfoniaorkesteri. Šostakovitš on levyttänyt isänsä kaikki 15 sinfoniaa Prahan sinfoniaorkesterin kanssa.
Hänen poikansa Dmitri Maksimovitš Šostakovitš on myös pianisti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maksim Šostakovitš Wikimedia Commonsissa
Maksim Zimin

Maxim Zimin (ven. Максим Зимин) (s. 28. huhtikuuta 1994 Barnaul, Siperia) on venäläinen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa karting-sarjoissa vuonna 2001. Vuonna 2005 hän voitti sekä Venäjän että Moskovan Cupin. Vuonna 2008 Zimin voitti Suomen Viking Trophyn. Vuonna 2010 Zimin kilpaili Italian Formula Abarth ja Formula Renault 2.0 sarjoissa. Hän sijoittui viidenneksi molemmissa sarjoissa. Vuonna 2011 Zimin kilpaili GP3-sarjassa Jenzer-tallissa. Britannian kilpailussa Zimin kolaroi Matias Laineen vaarallisesti ulos kilpailusta. Tämän seurauksena hänet hylättiin kilpailusta ja hän sai kilpailukiellon sprinttikilpailuun. Hän ei saavuttanut pisteitä.
GP3-tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | Jenzer Motorsport | TURFEA 23 | TURSPR 17 | ESPFEA Kesk. | ESPSPR 19 | EURFEA Kesk. | EURSPR 21† | GBRFEA DSQ | GBRSPR EX | GERFEA 20 | GERSPR 15 | HUNFEA 19 | HUNSPR 8 | BELFEA Kesk. | BELSPR 15 | ITAFEA Kesk. | ITASPR 16 | 0 | 27. |
Leiobunum flavum

| Leiobunum flavum |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Lukit Opiliones
Heimo::  Sclerosomatidae
Suku::  Leiobunus
Laji::  flavum
Kaksiosainen nimi
 Leiobunum flavum  (Pankit, 1894) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leiobunum flavum.
Leiobunum flavum on lukkien (Opiliones) heimoon kuuluva hämähäkkieläin. Laji kuvattiin ensimmäisen kerran tieteelle vuonna 1894. Leiobunum flavum esiintyy Pohjois-Amerikan maissa.
Lehtimangoldi

| Lehtimangoldi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Alaheimo::  Betoideae
Suku::  Juurikkaat Beta
Laji::  vulgaris
Muunnos::  cicla
Kolmiosainen nimi
 Beta vulgaris var. cicla  (L.) Koch 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtimangoldi (Beta vulgaris var. cicla), jota kutsutaan myös nimellä lehtijuurikas, on juurikkaan (Beta vulgaris) muunnos.
Lehtimangoldi on kaksivuotinen kasvi, joka kasvattaa ensimmäisenä vuotena paksumaltoisista ja leveäruotisista lehdistä muodostuvan lehtiruusukkeen. Lehtimangoldin juuret ovat haaroittuneet eivätkä erityisen paksuuntuneita, päinvastoin kuin toisella muunnoksella, punajuurikkaalla (Beta vulgaris var. conditiva).
Lehtiruodiltaan leveitä ja pitkiä lajikkeita nimitetään ruotimangoldeiksi (Beta vulgaris var. flavescens). Näillä lehtiruoti voi olla jopa 20 cm leveä ja puoli metriä pitkä. Siinä missä tavallista lehtimangoldia käytetään pinaatin tavoin, ruotimangoldia käytetään parsan tavoin.
Ravintoarvo

Raaka mangoldi on erinomainen biotiinin, C- ja A-vitamiinin, magnesiumin ja kaliumin lähde.
Pinaatin tavoin se kerää nitraattia, joten sitä ei pidä antaa pikkulapsille, eikä aikuisenkaan pidä syödä kuin enintään kaksi kertaa viikossa.
Kasvatus

Kylvetään heti maan lämmettyä (9-10 astetta), 2-3 cm syvyyteen. Itämisaika on 17-25 vrk 17-20 asteessa. Mullan on hyvä olla runsasravinteista ja pH:n neutraali. Taimiväli 15-20 cm, riviväli 40 cm. Korjuukelpoinen 8-10 viikossa. Jos satoa halutaan pitkälle syksyyn, kannattaa tehdä toinen kylvö kesäkuun lopulla. Kastellaan runsaasti kuivina jaksoina.
Sadonkorjuu aloitetaan ulommaisista lehdistä, sisempien jatkaessa kasvamistaan. Lehdet vedetään irti, ei leikata, muutoin lehdistä vuotaa liikaa nestettä. Lehtimangoldit säilyvät kylmässä muutaman päivän, ruotimangoldit noin viikon verran. Voidaan pakastaa ryöpättynä.
Käytetään pinaatin tavoin. Paksut lehtiruodit voi valmistaa erikseen parsan tavoin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lehtimangoldi Wikimedia Commonsissa
Malesian Grand Prix 2015

|  Malesian Grand Prix 2015  |
| --- | --- |
 2. osakilpailu 19 osakilpailusta kaudella 2015. 

Päivämäärä:  29. maaliskuuta 2015
Sijainti:  Sepang International Circuit, Sepang, Malesia
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,543 km
Kilpailun pituus:  56 kierrosta, 310,408 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Paaluaika:  1.49,834
Palkintokoroke
Voittaja:   Sebastian Vettel   (Ferrari)
Toinen:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kolmas:   Nico Rosberg   (Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Nico Rosberg   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.42,062 (kierroksella 43)
Malesian Grand Prix 2015 oli Formula 1 -sarjan toinen osakilpailu kaudella 2015. Kilpailu ajettiin Sepang International Circuit -moottoriradalla 29. maaliskuuta.
Kilpailun voitti Sebastian Vettel, jolle voitto oli uran 40:s ja samalla ensimmäinen voitto Scuderia Ferrari -tallissa. Samalla Ferrari palasi voittajaksi kahden vuoden tauon jälkeen.
Aika-ajot

Aika-ajot alkoivat kuivalla radalla, mutta toisen aika-ajo-osion aikana alkanut sade vaikeutti olosuhteita. Esimerkiksi Ferrarin Kimi Räikkönen jäi 11:nneksi epäonnistuttuaan ainoalla kuivalla radalla ajetulla kierroksellaan. Paalulle ajoi edelliskilpailun tapaan Mercedeksen Lewis Hamilton tallikaverinsa sijoittuessa kolmanneksi. Mercedes-kuljettajat erotti Ferrarin Sebastian Vettel, joka jäi Hamilton paaluajasta alle sekunnin kymmenyksen.