stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oula Palve
Ura > Seuraura > Siirtyminen HPK:hon ja läpimurto SM-liigassa

Palve siirtyi kaudeksi 2016–2017 kaksivuotisella sopimuksella SM-liigaan ja Hämeenlinnan Pallokerhon riveihin. Joukkuetta siirtyi myös valmentamaan hänelle Jukureista tuttu Antti Pennanen. Palve teki liigauransa avausmaalin kauden neljännellä kierroksella 27. syyskuuta 2016 Rauman Lukkoa vastaan. Raimo Ranta valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Kaikkiaan Palveen varsinainen tulokaskausi SM-liigassa toi 53 runkosarjaottelussa tehot 5+17=22 ja seitsemässä playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Hän sijoittui runkosarjassa tulokkaiden pistepörssissä neljänneksi. Palve jakoi myös koko SM-liigan voittomaalikilpailun voittomaalitilaston kärkisijan TPS:n Ilkka Heikkisen ja JYPin Joonas Nättisen kanssa neljällä osumallaan. Hän suoritti kuusi voittomaalilaukausta.
Kaudella 2017–2018 Palve johti HPK:n sisäistä piste- ja syöttöpörssiä tehoilla 13+31=44. Hän edusti joukkuetta kauden aikana myös Spengler Cupissa, kunnes helmikuussa 2018 HPK purki Palveen sopimuksen taloudellisista syistä ja hän siirtyi kevääseen 2020 asti ulottuvalla sopimuksella Turun Palloseuraan. Palve teki TPS:ssä viidessä runkosarjaottelussa kuusi tehopistettä ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 50 tehopistettä, joilla hän jakoi pistepörssin seitsemännen sijan JYPin Jarkko Immosen kanssa. Palve oli pudotuspeleissä TPS:n paras pistemies tehoilla 4+8=12. Hän teki liigauransa ensimmäisen playoff-maalinsa kolmannessa puolivälieräottelussa 24. maaliskuuta 2018 ylivoimalla siirretyn rangaistuksen aikana Saimaan Palloa vastaan. Palve keräsi TPS:n 7–0-voittoon päättyneessä ottelussa myös neljä syöttöpistettä ja teki yhteensä peräti viisi tehopistettä. Hänen ensimmäinen syöttöpisteensä oli Petrus Palmun tekemän avausmaalin kakkossyöttöpiste ja se jäi myös ottelun voittomaaliksi. Jani Kiviharju valitsi Palveen ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi.
Palve teki kauden 2018–2019 neljännellä kierroksella 20. syyskuuta 2018 KooKoota vastaan liigauransa ensimmäisen kypärätempun. Hänen kaksi ensimmäistä maaliaan syntyivät ylivoimalla ja kolmas jäi TPS:n 6–3-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Juhani Tamminen valitsi Palveen ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Hän teki runkosarjassa SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 16+35=51, joilla Palve jakoi koko liigan pistepörssin kuudennen sijan Pelicansin Oliwer Kasken kanssa. Hän jakoi pudotuspeleissä kolmella syöttöpisteellään TPS:n sisäisen syöttöpörssin voiton Ilkka Heikkisen ja Otto Niemisen kanssa. Mestarien liigassa Palve jakoi kolmella osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Zach Budishin kanssa.
Ura > Seuraura > NHL-sopimus Pittsburgh Penguinsiin

Huhtikuussa 2019 NHL-varaamaton Palve teki vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen tulokassopimuksen Pittsburgh Penguinsin kanssa. Hänen kausipalkkansa NHL:n puolella on 792 500 dollaria ja farmin puolella 70 000 dollaria. Syksyn harjoitusleirin päätteeksi Palve lähetettiin AHL-joukkue Wilkes-Barre/Scranton Penguinsin vahvuuteen. Hän pelasi siellä 37 runkosarjaottelua tehopistein 1+7=8, kunnes tammikuussa 2020 Pittsburgh Penguins kauppasi Palveen Dallas Starsiin vaihdossa puolustaja John Nybergiin. Hänet lähetettiin samalla AHL-joukkue Texas Starsin vahvuuteen. Palve pelasi siellä loppukauden tehden 23 runkosarjaottelussa tehot 2+3=5.
Ura > Seuraura > Siirtyminen Ruotsiin

Kaudeksi 2020–2021 Palve palasi Eurooppaan ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Ruotsin SHL-liigan Linköpingiin. Tammikuussa 2021 seura vahvisti, että Palveelle etsitään uutta joukkuetta. Linköpingin urheilutoimenjohtaja Niklas Perssonin mukaan seura ei onnistunut saamaan Palveesta irti mitä Linköping halusi. Muutamaa päivää myöhemmin seura lainasi hänet loppukauden kattavalla sopimuksella toiseen SHL-seuraan, Brynäsiin. Palveen sopimuksen taustalla oli Brynäsin tarve paikata Anton Rödinin ja Greg Scottin loukkaantumisia. Joukkue ajautui aina SHL:n karsintoihin saakka. Karsintasarjan viidennessä ottelussa 18. huhtikuuta 2021 HV71:tä vastaan Palve teki Brynäsin 3–2-voittomaalin ensimmäisessä jatkoerässä ajassa 65.29. Hänen osumansa myötä Brynäs säilytti sarjapaikkansa otteluvoitoin 4–1.
Kesäkuussa 2021 Palve teki Brynäsin kanssa uuden, vuoden mittaisen sopimuksen. Kaudeksi 2021–2022 joukkuetta siirtyi valmentamaan hänelle Suomen A-maajoukkueesta tuttu Mikko Manner. Palve voitti Brynäsin sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 11+24=35. Tammikuussa 2022 hän teki seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Palveen kausi 2022–2023 alkoi vaisusti ja hän teki 25 ensimmäisessä ottelussa vain kuusi tehopistettä. Tammikuussa 2023 Palve kertoi ruotsalaislehti Hockeysverigen haastattelussa menettäneensä kauden mittaan itseluottamuksensa. Hän kertoi myös roolinsa muuttuneen, kun Brynäsin sentteriosasto vahvistui kauteen lähdettäessä Johan Larssonilla ja Hannes Björnisellä. Palve teki runkosarjassa lopulta 19 tehopistettä. Brynäs putosi kauden päätteeksi HockeyAllsvenskaniin ja Palveen sopimus purettiin huhtikuussa.
Ura > Seuraura > Paluu SM-liigaan ja siirtyminen Ilvekseen

Kaudeksi 2023–2024 Palve palasi SM-liigaan ja hän siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Tampereen Ilvekseen. Joukkuetta valmensi hänelle Jukureista, HPK:sta ja Suomen A-maajoukkueesta tuttu Antti Pennanen. Palve valittiin liigan joulukuun kuukauden pelaajaksi. Palve voitti lopulta koko SM-liigan pistepörssin tehden 60 runkosarjaottelussa tehot 20+44=64 ja hänet palkittiin Veli-Pekka Ketola -palkinnolla. Palvesta tuli ensimmäinen pistepörssin voittanut Ilveksen pelaaja 19 vuoteen, sillä edellisen kerran joukkueesta saavutukseen ylsi Steve Kariya kaudella 2004–2005. Hän oli myös Matias Mäntykiven ohella Ilveksen ainoa kauden kaikki 60 runkosarjaottelua pelannut pelaaja. Palve valittiin kauden päätteeksi SM-liigan tähdistökentälliseen.
Ura > Seuraura > Siirtyminen Sveitsiin

Kaudeksi 2024–2025 Palve siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Sveitsin National Leaguen HC Ajoieen. Marraskuussa 2024 seura lainasi hänet kuukauden mittaisella sopimuksella samassa liigassa pelaavan Genève-Servetten joukkueeseen. Hän teki Servettessä kahdeksassa ottelussa viisi tehopistettä, kunnes joulukuussa hänet lainattiin HC Davosiin Spengler Cupin ajaksi.
Ura > Maajoukkueura

Palve on pelannut Suomen A-maajoukkueessa neljä ottelua tehden yhden maalin. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Karjala-turnauksessa 8. marraskuuta 2018 Helsingin Hartwall Arenassa Venäjää vastaan. Palve merkittiin Suomen kolmossentteriksi laidoilleen Toni Rajala ja Iiro Pakarinen. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki Channel One Cupissa 15. joulukuuta 2018 Moskovan VTB-jääpalatsissa ylivoimalla Ruotsia vastaan.
Pelityyli

Elite Prospects-sivuston mukaan Palve on näppärä keskushyökkääjä, jolla on enemmän pelintekijän kuin maalintekijän omanaisuuksia. Hän on kuitenkin myös kohtalaisen hyvä viimeistelemään itse. Sivuston mukaan Palve on hyvä yhdistelmä visiota ja mailankäsittelytaitoa. Hän ei ole kovin fyysinen pelaaja, mutta Palveella on kuitenkin riittävästi kokoa pelata ruuhkatilanteissa. Sivusto luonnehtii häntä varsin myöhäisherännäiseksi pelaajaksi.
Muuta

Palve avioitui 11. kesäkuuta 2022 Las Vegasissa yhdysvaltalaisen Haley Fergusonin kanssa, joka on tunnettu mm. Unelmien poikamies (engl. The Bachelor)-tositelevisiosarjasta. Pariskunnan koti on Las Vegasissa.
Lipputanko

Lipputanko ja Suomen lippu.
Lipputanko on tanko, johon ripustetaan lippu. Sen rakenne ja muoto riippuu käyttöpaikasta ja liputustarkoituksesta, ja se voi olla kiinteä tai irrallinen.
Tyypit

Lippusalko on alapäästään maahan tai rakennukseen kiinnitetty lipputanko.
Kenttäsalko on vapaasti maastossa seisova lipputanko. Kenttäsalossa lippu liehuu vapaasti ja juhlavasti. Kenttäsalko on perinteisesti ollut puinen, mutta nykyisin ovat yleistyneet alumiiniset ja lujitemuotoiset salot, jotka ovat puisia kevyempiä, helpompia pystyttää ja tarvitsevat vain vähän huoltoa. Salossa on nuppi, jossa voi olla narupyörä eli pylpyrä tai pyöristetty reikä narulle. Lippunaruna käytetään erikoispunontaista narua, jota punotaan pellavasta, hampusta tai nailonista. Narun vahvuus on 5–10 millimetriä.
Kattotankoja käytetään enimmäkseen julkisissa rakennuksissa.
Seinätanko kiinnitetään seinään asennettuun telineeseen, ja sen kallistuskulma on 30–40 astetta, jotta lippu voi liehua mihin suuntaan hyvänsä. Joskus seinätanko on vaakasuorassa. Seinätankoja käytetään esimerkiksi sisäänkäyntien yläpuolella tai molemmin puolin ovea.
Kantotankoja kannetaan kulkueissa, marsseilla ja sisäliputuksessa. Lippukangas kiinnitetään tankoon naulaamalla, narulla tai metallikiskolla. Tanko on usein kaksiosainen kuljetuksen helpottamiseksi. Kantotangon yläpäässä on kärkikoriste, joka on tangon alkuperästä muistuttaen usein keihäänkärjen muotoinen. Tangon alapäässä on metallinen hela eli kenkäin, joka suojaa tankoa kulumiselta. Tangon materiaalina käytetään puuta tai metallia. Sisätilaisuuksissa tanko voidaan laittaa irralliseen lipputelineeseen.
Korkeimmat kenttäsalot

Rakenteeltaan yli 100-metriset kenttäsalot ovat tyypillisesti onttoja metallirunkoisia mastoja, jonka sisällä on tikapuut huoltotöitä varten. Huippukorkean salon nokkaan on sijoitettu esimerkiksi lentoestevalot.
Maailman korkein kenttäsalko on vuonna 2021 valmistunut 202 metrin korkuinen salko Egyptin uudessa pääkaupungissa. Euroopan unionin korkein kenttäsalko vuosina 2019–2023 oli Haminaan valmistunut 100 metrin korkuinen salko. Siinä liehuu siniristilippu, jonka korkeus on 16,5 metriä ja leveys 27 metriä. Bulgariaan nousi vuonna 2023 kenttäsalko, jonka korkeus on 111 metriä ja lipun pinta-ala 1 100 neliömetriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lipputanko Wikimedia Commonsissa
Sarek

Sarek
| --- | --- |
Sijainti:  Norrbottenin lääni, Ruotsi
Lähin kaupunki:  Jokimukka
Pinta-ala:  197 000 hehtaaria
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1909
Hallinto:  Norrbottenin lääninhallitus (d), Laponiatjuottjudus (d) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pierikpakte-vuori (1 789 m)
Rapadalen-laaksossa kulkee Rapaetno, joka on runsasvetinen joki ja kuljettaa mukanaan lietettä.
Sarek on kansallispuisto Pohjois-Ruotsissa Jokimukan kunnan alueella. Se rajoittuu kansallispuistoihin Padjelanta ja Stora Sjöfallet, jotka yhdessä muodostavat Euroopan suurimman ja vanhimman luonnonpuistoalueen. Sarekin pinta-ala on 197 000 ha (1 970 km²), joista 148 km² on jäätiköitä. Se on tunnettu eristyneisyydestään ja korkeista jyrkkärinteisistä vuoristaan. Kansallispuiston alueella sijaitsee peräti kuusi Ruotsin kolmestatoista korkeimmasta vuoresta ja noin sata jäätikköä.
Sarekin kansallispuisto on erittäin suosittu vaelluskohde, mutta sitä ei suositella aloittelijoille. Maasto on paikoin hyvin kivistä, varsinkin vuorten rinteillä. Erityisen vaarallista on vaeltaminen talvisin lumivyöryvaaran takia. Puisto on pyritty pitämään mahdollisimman koskemattomana ja eristyneenä monipuolisen luonnon suojelemiseksi. Tienviitoilla merkittyjä vaellusreittejä ei ole, lukuun ottamatta aluetta sivuavaa Kungsledenin reittiä, joka on myös selvästi erottuva polku. Kungsledenille pääsee kätevästi Kvikkjokk-nimisestä kylästä, joka sijaitsee 114 km Jokimukasta luoteeseen. Muitakin reittejä löytyy myös kartoista, mutta ne saattavat olla vaikeasti hahmotettavissa luonnossa niiden vähäisen käytön takia.
Sarekilla on useita suuria tunturimassiiveja, joita syvät laaksot erottavat. Laakson ja vuorenhuipun korkeusero on suurimmillaan lähes 1 300 m. Korkeimmat huiput ovat Sarektjåkkålla sijaitsevat Stortoppen (2 089 m), Nordtoppen (2 056 m), Sydtoppen (2 023 m) ja Buchtoppen (2 010 m). Myös Pårtella on yli 2 000-metrisiä tuntureita: Pårtetjåkkå (2 005 m) ja Palkatjåkkå (2 002 m). Yli 1 900 metriin kohoavia huippuja on Sarekilla 35.
Sarek on vuodesta 1996 ollut osa Laponiaksi kutsuttua, Ruotsin Lapin alueen luontoarvoja ja saamelaiskulttuuria turvaavaa kohdetta Unescon maailmanperintöluettelossa. Laponia kattaa kaikkiaan 9 400 neliökilometrin laajuisen erämaa-alueen, johon kuuluu neljä kansallispuistoa (Sarek, Muddus, Padjelanta och Stora Sjöfallet) ja kaksi luonnonpuistoa (Sjaunja ja Stubba). Laponian maailmanperintökohde sijaitsee kokonaisuudessaan Norrbottenin läänin Arjeplogin, Jällivaaran ja Jokimukan kunnissa.
Viime jääkauden aikaisen mannerjäätikön viimeiset rippeet on jäljitetty Sarekiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suosittuja retkikohteita Ruotsissa (luontoon.fi)
Maailmanperinnekohde Laponian sivusto (laponia.nu)
Sveriges nationalparker (ruotsiksi)
Länsstyrelsen Norrbotten: Sarek (ruotsiksi)
Ruotsin kansallispuistot
Abisko
Björnlandet
Blå Jungfrun
Dalby Söderskog
Djurö
Fulufjället
Färnebofjärden
Garphyttan
Gotska Sandön
Haaparannan saaristo
Hamra
Kosterhavet
Muddus
Norra Kvill
Padjelanta
Pieljekaise
Sarek
Skuleskugen
Sonfjället
Stenshuvud
Stora Sjöfallet
Store Mosse
Söderåsen
Tiveden
Tresticklan
Tyresta
Töfsingdalen
Vadvetjåkka
Åsnen
Ängsö
Rauman rautatieasema

Rauman rautatieasema (lyh. Rma) on Kokemäki–Rauma-rataosuudella oleva rautatieliikennepaikka.
Rauman keskustan tuntumassa Karjalankadun varrella sijaitseva rautatieasema toimii pelkkänä tavara-asemana, jolta VR Transpoint hoitaa Rauman sataman tavaraliikennettä. Asemarakennus on siirtynyt VR-Yhtymän haltuun vuonna 1995.
Aseman edustalta kulkee myös junabussien liikenne Rauman ja Kokemäen rautatieaseman välillä. VR:n lipunmyynti asemalla toimi vuoteen 2006 saakka.
Karjalankadulla noin 200 metrin päässä tavara-asemalta sijaitsee Rauman vanha rautatieasema, jonka matkustajaliikenne lakkautettiin vuonna 1988.
Ensihoitolääketiede

Suomessa ensihoitolääkärit liikkuvat pääasiassa lääkärihelikoptereilla, joita ylläpitää Suomen valtion omistama Finnhems -osakeyhtiö.
Ensihoitolääketiede on lääketieteen erikoisala,  joka keskittyy äkillisesti sairastuneen tai vammautuneen potilaan hoitoon sairaalan ulkopuolella.  Ydinasioita ovat potilaan peruselintoimintojen tukeminen ja lisävammautumisen ehkäiseminen. Päätoimisia ensihoitolääkäreitä työskentelee pääsääntöisesti Pohjoismaissa ja Euroopassa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa sairaalan ulkopuolisessa ensihoidossa toimii ainoastaan ensihoitajia. Useissa maissa ensihoitolääkärin rooli keskittyy vain vammapotilaiden hoitamiseen. Australiassa ensihoitolääkäreillä on taas erityinen rooli pitkien hoitolaitosten välisissä potilassiirroissa.
Akuuttilääketiessä taas diagnostisoidaan ja annetaan kiireellistä hoitoa akuuteissa sairauksisa ja vammoissa kaikenikäisille potilaille päivystyspolikinikoilla sekä vastaan päivystyksen yhteydessä toimivan valvonta-/tarkkailuosaston toiminnasta.
Ensihoitolääketieteen koulutus Suomessa

Ensihoitolääketieteen koulutukseen voi hakeutua Suomessa kun on suorittanut erikoislääkäritutkinnon. Ensihoitolääketieteen yliopistollinen lisäkoulutusohjelma perustettiin Suomessa vuonna 2015. Tämä korvasi aiemman Lääkäriliiton myöntämän ensihoidon erityispätevyysohjelman. Viimeiset erityispätevyydet myönnettiin vuoden 2015 lopussa. Koulutus alkoi ensin Helsingin ja Kuopion yliopistoissa, seuraavaksi Turun ja lopuksi Tampereen ja Oulun yliopistoissa. Koulutus oli suunnattu anestesiologian, anestesiologian ja tehohoidon sekä akuuttilääketieteen erikoislääkäreille. Ensimmäinen teoriaosuus järjestettiin Helsingin yliopistossa maraskuussa 2015 ja ensimmäinen valtakunnallinen koe helmikussa 2017. Tavoiteena on tuottaa tarvittava osaaminen ensihoitolääkärin tehtävään. Pääpaino on päivystävän ensihoitolääkärin osaamistarpeissa, mutta mukana ovat myös ensihoidon vastuulääkärin tehtävät.  Käytännön palvelu toteutetaan lääkäriyksiköissä ja sen kesto on vähintään kaksi vuotta. Käytännön palvelusta vähintään vuosi tulee suorittaa yliopistosairaalan ensihoidon yksikössä. Koulutkseen osallistuvalle nimetään ohjaaja, joka vastaa ohjauksen, oppimisprosessin seurannan ja osaamisen arvioinnin toteutumisesta koulutuksen vastuuhenkilön tuella. Opiskelijalle laaditaan henkilökohtainen opintosuunnitelma. Teoriaosuuden muodostaa viisi kaksipäiväist moduulia, joista yhden voi korvata SSAI:n Critical Emergency Medicine -koulutuksen suorituksella. Koulutusohjelma on yhtenäistänyt ensihoitolääkäreiden osaamista ja käytänteitä. Koulutusohjelmaan valittujen on sitouduttava suorittamaan kaikki palvelut ja teoriakoulutukset opintosuunnitelman mukaisesti.
Allergologia

Prick-testi eli ihopistokoe.
Allergologia hoitaa ja tutkii allergioita. Allergologian erikoisalalle lähetetään, kun epäillään allergiaa tai aiemin määrätty allergialääkitys ei riitä. Työpaikalla esiintyvää allerginen nuha, joka aiheutuu työpaikalla altisteille allergisoitumisesta, on yksi vastaanotolle hakeutumisen syy. Erikoissairaaanhoidossa toimivalle allergologian poiliklinikalle tullaan lähetteellä. Vastaanotolla lääkäri tutustuu potilaan esitietoihin ja tutkii potilaan. Tämän perusteella suunnitellaan arvioidaan allergiatestausten tarve, suunnitellaan ja toteutetaan ne.  Jos potilaalla todetaan allergia tai ihottuma, näiden hoito jatkuu yleensä terveyskeskuksessa tai työterveyshuollossa. Siedätyshoidon aloituksen jälkeen hoito jatkuu perusterveydenhuollossa.
Allergologian koulutus Suomessa

Allergologiaa opetetaan lääkärin ja hammaslääketieteen perusopinnoissa. Allergologian ja ihotautien erikoislääkärikoulutus kestää kuusi vuotta. Erikoislääärin koulutukseen voidaan valita jos hakija on Suomessa saanut oikeuden tai luvan harjoittaa lääkärin ammattia laillistettuna ammattihenkilönä.
Amoc

| Mikkâl Antti Morottaja |
| --- | --- |
 Amoc esiintymässä Riddu Riđđussa vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. joulukuuta 1984 (ikä 40)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Amoc, Moottorisaha
Laulukielet:  inarinsaame, suomi
Aktiivisena:  1997–
Tyylilajit:  rap, hardcore hip hop, horrorcore
Yhtyeet:  Guerra Norte, Muinaiset
Levy-yhtiöt:  Tuupa Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mikkâl Antti Morottaja eli Kuobžâ-Saammâl Maati Mikkâl (s. 24. joulukuuta 1984 Inari), taiteilijanimeltään Amoc, on saamelainen räppäri, joka räppää inarinsaameksi.
Amoc on kuvannut itse musiikkiaan muun muassa horrorcoren piirteet täyttäväksi eeppiseksi inarinsaamenkieliseksi hirviö- ja kauhurapiksi, jossa hän kertoo usein fiktiivisiä tarinoita. Hän on kuitenkin maininnut ettei hänen musiikissaan juuri ole kielen lisäksi muuta saamelaista. Hän on käyttänyt joissakin lauluissaan aiheina vanhoja saamelaisia tarinoita ja kansansatuja.
Ura

Amocin kappale ”Val moonâm taan čoođâ” eli ”Viel’ meen tämän läpi” oli ensimmäinen inarinsaamenkielinen rap-kappale. Taiteilijanimi Amoc tulee sanoista ”Aanaar master of ceremony” eli ”Inarin seremoniamestari”. Amok on myös kansainvälinen käsite, joka tarkoittaa aggressiivista hulluutta ja suurta koettelemusta.
Amoc aloitti uransa räppäämällä suomeksi vuonna 1997, mutta siirtyi myöhemmin inarinsaameen. Amoc on tehnyt yhteistyötä Hannibalin & Sopan, Ezkimon ja muiden lappilaisten rap-artistien kanssa. Nykyään hän kuuluu Guerra Norte -ryhmään ja tekee musiikkia Muinaiset-ryhmässä. Amoc esiintyy lähinnä Pohjois-Suomessa ja Norjassa.
Amocin ensisingle ”Šaali” ilmestyi joulukuussa 2006. Amocilta ilmestyi saamelaisten kansallispäivänä 6. helmikuuta 2007 debyyttialbumi, jonka julkaisi Tuupa Records ja kustantaa Anarâškielâ servi. Pitkäsoitolla on mukana myös muun muassa Wimme.
Amocin kanssa voi nykyään nähdä Ružžen, joka myös räppää inarinsaameksi. Ružže on myös mukana Amocin esikoisalbumilla Amok-kaččâmilla ”Omo sist” -kappaleella.
21. syyskuuta 2018 ilmestyi uusi single nimeltä ”Čuđeh”, joka on Amocin ja Niki Rasmuksen yhteistyön tuloksena tehty elokuvallinen horrorcore-teos. Kappaleessa laulaa mukana myös Heidi Gauriloff. Kappale kertoo čuđeista, jotka muinoin ryöväsivät ja rettelöivät saamenmaassa.
Amoc räppää satunnaisesti myös suomen kielellä ja suomeksi räpätessään hän käyttää taiteilijanimeä Moottorisaha.
Myös Amocin isä Matti Morottaja ja isoveli Petter Morottaja toimivat molemmat inarinsaamen kielen hyväksi.
Diskografia > Albumit

Amok-kaččâm (2007)
Diskografia > Singlet

”Šaali” (2006)
”Kiälláseh” (2016)
”Kuobârpoolvâ maŋa” (2016)
”Čuđeh” (2018)
”Horagállis” (2020) (yhdessä Ailu Vallen kanssa)
”Šamána” (2024) (yhdessä Yungmiqun kanssa)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ezkimo | ”Se nimi pitää tuntea” | Vaa ämsee | Guerra Norte | 2004 |
| Hannibal & Soppa | ”Kulmat, huudit, sajeh” | Pahat viinit |  | 2005 |
| Hannibal & Soppa | ”Kulmat, huudit, sajeh (Kilari Audio codeinedit)” | Sun huudit ei oo seiffit |  | 2006 |
| Ambassa | ”Rautanyrkki” | Valtakausi | Guerra Norte | 2007 |
| Ambassa | ”Haulikon kantama” | Valtakausi |  | 2007 |
| Áilu Valle | ”Ruovdestállu” | Dušši dušše duššat |  | 2012 |
| R-Syke | ”Tornado Epidemic” | Unsigned Sybe | Choppa Clique & Ironface | 2013 |
| Panama Rayo | ”Ne piinaa meitä” | Unelmien käärmeidenpesä | Jorkkeli & Jantteri | 2013 |
| Agenda | ”Ihan niin kuin” | ”Verivala” |  Nit Lang | 2013 |
| Ailu Valle | ”Oppalas ovttaskas” | ”7” |  | 2015 |
|  Keko Salata | Suomipopin painajainen | Asioilla on tapana järjestyä |  | 2021 |
Aiheesta muualla

Amocin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Amoc Mikseri.netissä
Amoc Last.fm:ssä (englanniksi)
Artikkeli thisisFINLAND -sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tuupa Recordsin kotisivut
Syvällä Pelissä – Amoc (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 2 
Taiteenala:  MusicBrainz 2 
Henkilöt:  Elonet  Yle
Porin vapaaseurakunta

| Porin vapaaseurakunta |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  vapaakirkollisuus
Kirkkokunta:  Suomen Vapaakirkko
Perustettu:  1899
Seurakunnan johtaja:  Mika Tapio
Pääkirkko:  Karhunkatu 13 28100 Pori
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Porin vapaaseurakunta on Porissa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1899. Seurakunnan johtaja ja pastori on Mika Tapio. Seurakunta kokoontuu Porin keskustassa Karhunkadulla sijaitsevassa vapaakirkossa. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten lisäksi nuortenillat, kerhot, äiti-lapsi-illat, tyttökerhot, opetustilaisuudet, raamattupiirit sekä kuorotoiminta.
Vapaakirkollisuus saapui Poriin vuonna 1898. Seuraavana vuonna Otto Kaipainen aloitti säännöllisen toiminnan ja seurakunta perustettiin vuonna 1899. Perustamisvaiheessa seurakuntaan liittyi kahdeksan jäsentä. Oma rukoushuone rakennettiin Poriin vuonna 1903. Saarnaajaveljekset Eeli Jokinen ja William Jokinen pitivät suuria herätyskokouksia Porissa vuonna 1912. Vuodesta 1999 lähtien seurakunnan piriissä on tehty Joykids-tanssiryhmätyötä.
Lempi Torppa

Lempi Lydia Torppa, o.s. Virtanen, (12. elokuuta 1890 Nastola – 7. kesäkuuta 1969 Helsinki) oli Eeva-lehden pitkäaikainen päätoimittaja.
Henkilöhistoria

Torpan vanhemmat olivat komisario Konstantin Virtanen ja Ida Yrjölä. Hän valmistui käsityönopettajaksi 1912, mutta meni samana vuonna naimisiin ja toimi kotiäitinä 1920-luvun alkuun saakka. Torppa kirjoitti muotiin ja käsitöihin liittyviä pakinoita Heloisa-nimimerkillä Uuteen Suomeen ja niiden saatua suosiota perusti 1928 Virkkaus ja käsityöt -lehden. Sitä hän toimitti aina vuoteen 1949 saakka.  Kun Oy Tilgmann Ab päätti 1934 perustaa naistenlehden, Torppa kutsuttiin sen päätoimittajaksi. Eeva-lehden ainoana toimittajana hän työskenteli 1950-luvulle saakka. Lehti ilmestyy kerran kuukaudessa, ja sitä voitaneen pitää Suomen ensimmäisenä nykyaikaisena naistenlehtenä.
Lempi Torpan puoliso vuodesta 1912 oli toimittaja, aktuaari Johan Reinhold Torppa (1884–1962). Lempi Torppa testamenttasi omaisuutensa Suomen Kulttuurirahastolle käytettäväksi kieliopintoihin perheen nuorena menehtyneiden lasten Jussin (1914–1944) ja Leenan (1920–1947) muiston kunnioittamiseksi.
Julkaisut

Torppa toimitti useita teoksia:
Ole kaunis, suomennos Edith Porter Lapishin ja Flora G. Orrin teoksesta Be beautiful (1933),
Lasten neulevaatteita (1945),
Jokaisen naisen kirja (1945),
Lapasia ja sormikkaita: museon kätköistä (1947),
Vauvan neuleita: ensimmäiset 12 kuukautta (1947),
Uusia kirjosormikkaita (1948),
Neulomme tytöille ja pojille (1948).