stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hlothhere

Hlothhere tai Hlothere (k. 6. helmikuuta 685) oli Kentin kuningas 673–685. Hän seurasi valtaistuimella veljeään Ecgberhtiä. Beda Venerabiliksen mukaan Mercian kuningas Aedilred hyökkäsi Kentiin 676 ja hävitti Rochesterin.
Hlothhere hallitsi ilmeisesti yhdessä veljenpoikansa Eadricin kanssa, sillä hänen hallituskaudellaan säädettiin lakeja kummankin nimissä. Hlotheren ja Eadricin lakikokoelma on tärkeimpiä varhaisen Englannin yhteiskuntajärjestystä koskevia lähteitä. Se on laajennettu versio anglosaksisesta lakikokoelmasta, jonka Hlothheren esi-isä Ethelbert Kentiläinen oli julkaissut. Laissa muun muassa tunnustetaan aateluuden perinnöllisyys ja listataan eri rikoksista määrätyt sakot.
Hlothheren ja Eadricin välille syntyi kuitenkin riitaa, ja Eadric joutui lähtemään maanpakoon. Vuonna 685 Eadric palasi mukanaan Sussexin saksien armeija. Samana vuonna Hlothhere haavoittui kuolettavasti taistelussa Eadricin joukkoja vastaan.
Hurtti ukko

Hurtti ukko (myös Hurtti Ukko, ruots. Gamle Hurtig) on Johan Ludvig Runebergin runoteoksen Vänrikki Stoolin tarinat vuonna 1848 ilmestyneeseen ensimmäiseen kokoelmaan sisältyvä runo. Runo kertoo Suomen sotaan osallistuvasta vanhasta ruotusotamiehestä. Sana "hurttiukko" on vakiintunut suomen kielessä tarkoittamaan vanhemman puoleista ja palveluskelpoisuudeltaan kyseenalaista reserviläistä.
Ruotsin kuningaskunnan armeijassa Kuopion komppaniassa palveli ruodussa 54 (Siilinjärven Räimästä) Adam Mechelin Hurtig (s. 1769), joka oli Suomen sodan aikoihin noin 39–40-vuotias.  Suomen sodassa Ruotsin puolella taistelleet olivat keskimäärin noin 35-vuotiaita ruotusotilaita. Joukko-osastossa saattoi tosin olla kirjoilla lapsia tai teini-ikäisiä nuoria.
Karl Collan sävelsi Runebergin runoon Hurtti-Ukko-marssin, josta tuli Kainuun prikaatin kunniamarssi.
Hurtig runon tarkoittamassa mielessä tarkoittaa urheaa. Nykysuomessa sana hurttiukko on alkanut myöhemmin tarkoittaa palveluskunnoltaan vajaakuntoista sotilasta. Kielteistä sivumerkitystä sanalle on tuottanut myös Suomen puolustusvoimien aikaisempi komentaja, kenraali Gustav Hägglund 2009 vaatimalla hurttiukkoja pois reservistä (ensimmäisen luokan varareserviin).
Aiheesta muualla

Hurtti ukko Paavo Cajanderin suomentamana Wikiaineistossa
Hurtti ukko, Hakkapeliitta, 22.02.1930, nro 8, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hrant Dink

Fırat Hrant Dink (15. syyskuuta 1954 – 19. tammikuuta 2007) oli turkkilais–armenialainen kirjailija ja toimittaja. Hän oli etniseltä taustaltaan armenialainen, mutta syntyi ja kuoli Turkissa.
Rauhanaktivistina tunnettu Dink oli Turkin armenialaisvähemmistölle suunnatun Agos-sanomalehden perustaja ja päätoimittaja. Lisäksi hän kirjoitti kansallisiin päivälehtiin Zamaniin ja Birgüniin.
Dink syntyi Malatyassa ja muutti seitsemänvuotiaana Istanbuliin. Hän valmistui Istanbulin yliopiston eläintieteen laitokselta ja jatkoi opintoja saman yliopiston filosofian laitoksella. Dink sai vuonna 2005 puolen vuoden ehdollisen vankeustuomion "turkkilaisuuden loukkaamisesta".
Dink kirjoitti muun muassa 1900-luvun alkupuoliskolla tapahtuneesta armenialaisten kansanmurhasta, minkä vuoksi hän joutui erityisesti nationalistien vihan kohteeksi. Turkki kieltää, että kyseessä olisi ollut kansanmurha.
Murha

Dink ammuttiin Agos-sanomalehden toimituksen lähellä Istanbulissa 19.1.2007. Hän oli saanut jo aiemmin tappouhkauksia.
Turkin pääministeri Recep Tayyip Erdoğan tuomitsi henkirikoksen sanoen muun muassa, että "luoti on ammuttu demokratiaa ja ilmaisunvapautta vastaan". EU:n laajentumiskomissaari Olli Rehn ilmoitti olevansa "järkyttynyt ja syvästi surullinen tästä brutaalista väkivallanteosta". Armenia tuomitsi murhan täysin, ja sen parlamentin puhemies Tigran Torosyan sanoi paikallisen uutistoimiston mukaan, että "murhan jälkeen Turkin ei tule edes haaveilla Euroopan unioniin pääsystä".
Epäillyn murhaajan pako surmapaikalta tallentui valvontakameroiden nauhoille. Teosta pidätettiin Ogün Samast (s. 1990). Hänen isänsä tunnisti hänet televisiosta ja kertoi poliisille, joka löysi Samastin hallusta aseen. Samast tunnusti surmanneensa Dinkin. Samast oli turkkilaisten lehtien mukaan saanut aseen Trabzonissa McDonald's-ravintolaan pommi-iskun tehneeltä Yasin Hayalilta. Turkin poliisi on luvannut selvittää, löytyykö murhan takaa järjestäytynyttä rikollisuutta, mutta tutkimukset ovat pysähtyneet. Asiasta on tehty virallinen valitus.
Dinkin hautajaiset pidettiin 23. tammikuuta 2007 Istanbulissa. Arviolta yli satatuhatta ihmistä otti osaa hiljaiseen surumarssiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hrant Dink Wikimedia Commonsissa
Hevospallo

| Hevospallo |
| --- | --- |
 Pallon syöttö
Alkuperämaa:  Ranska
Piirteet
Tyyppi:  pallopeli, hevosurheilu
Joukkueen koko:  4
Varusteet:  pallo
Pelialue:  n. 65 m x 25 m
Peliaika:  20 min
Kilpailutoiminta
Kansainvälinen kattojärjestö:  FIHB
Levinneisyys:  yli 20 maata
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hevospallo on hevosurheilulaji, jossa kaksi neljän hengen joukkuetta pyrkii ratsain heittämään pallon vastapuolen maaliin useammin kuin vastustaja. Kummallakin joukkueella on myös kaksi vaihtopelaajaa, jotka voivat tulla pelitauon aikana muiden joukkueen pelaajien tilalle. Laji on verrattavissa rugbyyn ja koripalloon, paitsi että hevospallon aikana urheilijat myös ratsastavat. Lajin kattojärjestö on Fédération Internationale de Horseball (FIHB).
Historia

Hevospallo on kehitetty Ranskassa argentiinalaisen paton pohjalta. Paton toi 1930-luvulla Ranskaan eräs Ranskan armeijan kapteeni, joka oli myös esteratsastuksen maailmanmestari. Hän halusi urheilulajin, jota olisi hauska pelata ja joka edistäisi hevosen ja ratsastajan välistä suhdetta. Viralliset säännöt hevospallolle hyväksyttiin vuonna 1978, jonka jälkeen laji alkoi nopeasti kasvattaa suosiotaan. 1990-luvun aikana laji alkoi levitä myös Ranskan ulkopuolelle. Ensimmäiset hevospallon Euroopan mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1992.
Säännöt

Pelin aluksi pelaajat noukkivat pallon maasta hevosen selästä laskeutumatta (ransk. ramassage). Sen jälkeen he alkavat syöttää sitä toisille joukkueensa jäsenille. Pelaaja ei saa pitää palloa hallussaan 10 sekuntia kauempaa, vaan hänen täytyy syöttää pallo nopeasti jollekulle muulle. Jos pallo putoaa maahan, jonkun ratsastajista on noukittava se hevosen selästä laskeutumatta tai hidastamatta.
Kummallakin joukkueella on pelialueiden vastakkaisissa laidoissa tangon päässä oleva vannemainen maali, johon vastustajajoukkue pyrkii heittämään palloa. Maali on halkaisijaltaan 1 m, se sijaitsee 3,5 m korkeudessa maasta ja siinä on 1 m pituinen verkko. Maalin saa yrittää tehdä vasta sen jälkeen, kun pallo on ensin syötetty vähintään kolme kertaa ja vähintään kolmelle eri saman joukkueen pelaajalle. Eniten maaleja tehnyt joukkue voittaa pelin.
Yksi peli kestää 20 minuuttia, jonka puolivälissä on 3 minuutin tauko. Sen aikana joukkue saa vaihtaa pelaajia.
Hevospallossa käytettäviä palloja.
Pallon noukkiminen maasta
Maali
Härmäin vapaaseurakunta

| Härmäin vapaaseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Vapaakirkollisuus
Kirkkokunta:  Suomen Vapaakirkko
Pääkirkko:  Järventie 6 62375 Ylihärmä
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Härmäin vapaaseurakunta on Kauhavan Ylihärmässä toimiva Suomen Vapaakirkon jäsenseurakunta. Seurakunnan vanhimmiston puheenjohtajana toimii Jorma Näsi.
Aiheesta muualla

Härmäin vapaaseurakunnan sivusto
Image Comics

| Image Comics |
| --- | --- |

Perustettu:  1992
Avainhenkilöt:  Todd McFarlane Rob Liefeld Jim Lee Marc Silvestri Erik Larsen Jim Valentino Whilce Portacio Robert Kirkman
Kotipaikka:  Yhdysvallat
Toimiala:  Julkaiseminen
Tuotteet:  Sarjakuvat
Kotisivu:  Image Comics
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Image Comics on yhdysvaltalainen sarjakuvakustantamo, jonka perustivat seitsemän sarjakuvapiirtäjää vuonna 1992. Yhtiön tarkoituksena on julkaista sarjakuvia ja antaa muiden luojien julkaista sarjojaan heidän sarjakuvissa myymättä tekijäoikeuksia pois. Yhtiö on yksi neljästä suurimmasta sarjakuvayhtiöistä Yhdysvalloissa yhdessä DC:n, Marvelin ja Dark Horsen kanssa.
Yhtiön tunnetuimpiin sarjakuviin kuuluvat muun muassa Spawn, The Walking Dead, The Savage Dragon, Shadowhawk, Youngblood, Supreme, Wetworks, Cyberforce, Witchblade ja Turtles-sarjakuvan kolmas osa.
Hosusjärvi

| Hosusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°15′12″N, 26°48′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Pyrstiönlampeen 
Järvinumero:  14.913.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  620 m  
Rantaviiva:  3,111 km  
Pinta-ala:  30,987 ha  
Saaria:  1 
 fiHosusjärvi 
Hosusjärvi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Voikosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 620 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95 metriä mpy.
Inez Leander

Inez Leander
Inez Katarina Leander (1878–1969) oli ruotsalainen kuvataiteilija, graafikko ja kirjailija.
Leander opiskeli Tukholman Taideakatemiassa sekä Münchenissä ja Pariisissa. Hänen teoksiaan on esillä Ruotsin Kansallismuseossa, Tukholman Moderna Museetissa, Lundin yliopiston tiloissa, Tomelilla-museossa, Tessinin instituutissa ja Foyer Internationalissa Pariisissa. Leander maalasi laatukuvia, Lundin tuomiokirkon interiöörejä, runollisia maisemia, asetelmia sekä Martin Kockin muotokuvan.
Hywel Dda

| Hywel Dda |
| --- | --- |
 Hywel Dda kuvattuna walesilaisessa lakikirjassa 1200-luvun puoliväliltä.
Deheubarthin kuningas
Valtakausi:  908 – 950
Edeltäjä:  Rhodri Mawr ap Merfyn
Seuraaja:  Idwal ab Anarawd

Syntynyt:  880
Kuollut:  noin 950
Puoliso:  Elen ferch Llywarch
Lapset:  Owain ap Hywel  Rhodri ap Hywel   Edwin ap Hywel
Suku:  Dinefwr
Isä:  Cadell ap Rhodri
Äiti:  Elen ferch Llywarch
Hywel Dda tai Hywel Hyvä oli 900-luvulla elänyt walesilainen ruhtinas. Hän piti yllä hyviä suhteita Englantiin ja laajensi valtakaudellaan valtansa ulottumaan alun perin hallitsemastaan Seisyllwgistä suuriin osiin nykyistä Walesia. Hywel Ddan valtakauden tunnetuin teko oli kuitenkin niin sanotun Hywelin lain kokoaminen. Hywelin laki oli ensimmäinen ylöskirjattu ja Walesissa laajasti käytetty lakiteksti. Varhaisimmat tunnetut lakitekstit on kirjoitettu joitakin vuosisatoja Hywelin kuoleman jälkeen ja tarinat lain kokoamisesta vaihtelevat yksityiskohdiltaan, mutta Hywelillä uskotaan silti olleen vähintään jonkinlainen vaikutus lain kokoamiseen. Joissakin lakiteksteissä Hyweliin viitataan koko Walesin kuninkaana.
Elämäkerta

Hywel Dda oli Seisyllwgin hallitsija Cadellin poika ja hänen isoisänsä oli Rhodri Mawr. Rhodri Mawr oli saanut surmansa taistelussa englantilaisia vastaan vuonna 978 ja hänen veljensä eli Hywelin setä pakotettiin vannomaan uskollisuutta englantilaisille. Cadell kuoli vuonna 911 ja hänen hallitsemansa alueet jaettiin Hywelin ja tämän veljen Clydogin välillä. Hywel meni naimisiin Dyfedin kuningas Llywarch ap Hyfaiddin tyttären Elenin kanssa, joka oli perinyt isänsä kuningaskunnan. Kun Clydog kuoli vuonna 920 Hywel peri hänen alueensa ja yhdisti samalla Seisyllwgin ja Dyfedin uudeksi kuningaskunnaksi, joka sai myöhemmin nimen Deheubarth.
Englannin kuningas Edvard Vanhemman kuoltua Hywel oli monien muiden walesilaisten ruhtinaiden mukana vannomassa uskollisuutta tämän seuraaja Athelstanille vuonna 926 tai 927. Vuonna 928 hänen mainitaan historiallisissa lähteissä lähteneen pyhiinvaellusmatkalle Roomaan mahdollisesti Alfred Suuren esimerkin mukaisesti. Sittemmin hänen nimensä esiintyy useissa anglosaksisissa peruskirjoissa allekirjoituksina, joissa hän käytti titteliä regulus. Hywelin uskotaan pyrkineen lähentämään välejään Englantiin ja hän jopa antoi yhdelle pojistaan anglosaksisen nimen Edwin. Vuonna 937 monet walesilaiset ruhtinaat liittoutuivat Englantia vastaan kapinassa, joka huipentui Brunanburhin taisteluun. Monista muista hallitsijoista poiketen Hywel ei ottanut osaa kapinaan englantilaisia vastaan, eikä hän liittoutunut Englantiin hyökänneiden viikinkien kanssa. Hywelin tarkoitusperiä on kuvailtu vaihtelevasti joko myötämielisyydeksi englantilaisia kohtaan, tai vaihtoehtoisesti puhtaaksi politiikaksi.
Gwyneddin kuningas Idwal ab Anarawd sai surmansa taistelussa englantilaisia vastaan vuonna 942 ja Hywel käytti tilannetta hyväkseen ulottaen valtansa Gwyneddin ja Powysin alueelle. Hywelin tunnetuin teko hallitsijana oli kuitenkin niin sanotun Hywelin eli Walesin lain kokoaminen. Tarinan mukaan Hywel kutsui koolle kuusi tunnettua lakimiestä eri puolilta Walesia Tŷ Gwyn ar Dafissa Dyfedissä. Mukana oli myös useitsa kirkossa vaikuttaneita henkilöitä. Tarina esiintyy vaihtelevin yksityiskohdin useimpien walesilaisten lakitekstien johdannossa, mutta vanhimmat säilyneet tekstit on kirjoitettu vähintään kaksi vuosisataa Hywelin valtakauden jälkeen. Joissakin niistä Hyweliin viitataan termillä ”koko Walesin kuningas”. Hywelin jonkinlaista osuutta ensimmäisen ylöskirjoitetun walesilaisen lain kokoamisessa pidetään kuitenkin todennäköisenä ja Pohjois-Walesin, sekä Powysin valtaaminen antoi hänelle luultavasti lain kokoamiselle tarvittavan arvovallan. Wales ei ollut koskaan aikaisemmin yhtä yhtenäinen ja tämä mahdollisti monien eri paikallisten käytäntöjen muuntamisen yhtenäiseksi laiksi. Hywelille on annettu epiteetti Hyvä, mutta ensimmäiset tunnetut viittaukset Hyweliin tähän tapaan on tehty vasta 1100-luvulla. Hywel kuoli vuoden 950 paikkeilla. Hieman hänen kuolemansa jälkeen valmistui ensimmäinen tunnettu walesilainen kronikka, jonka rahoitus oli mahdollisesti peräisin Hyweliltä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hywel Dda Wikimedia Commonsissa
Wales vuosina 900–950.
Juan Manuel de Prada

Juan Manuel de Prada vuonna 2003
Juan Manuel de Prada Blanco (s. 1970 Barakaldo, Espanja) on espanjalainen kirjailija, kulttuurivaikuttaja ja lehtimies. Sukupolvensa muista espanjalaisista kirjailijoista tyyliltään huomattavasti poikkeava Prada kutsuu itseään perinteitä kunnioittavaksi, barokkityyliseksi kirjailijaksi.
Kirjallinen ura

Juan Manuel de Prada syntyi Baskimaan itsehallintoalueella sijaitsevassa Barakaldon kaupungissa. Lapsuutensa ja nuoruutensa hän vietti Kastilian ja Leónin maakunnassa sijaitsevassa Zamoran kaupungissa. Prada opiskeli lakia Salamancan yliopistossa, mutta siirtyi kirjailijan uralle heti valmistuttuaan. Hänen  esikoisteoksensa Pimpit (Coños) julkaistiin pieninä underground-painoksina ensi kerran vuonna 1994. Hyvin menestyneestä teoksesta otettiin ensimmäinen virallinen painos seuraavana vuonna. Alun perin Pimpit lähti liikkeelle tekijänsä kunnianosoituksena 1900-luvun alkupuolella vaikuttaneelle omaperäiselle kirjailijalle Ramon Gómez de la Sernalle ja tämän kuuluisalle teokselle Senos ("Tissit", 1917). Pimpit sisältää 52 lyhyttä, useimmiten vain parin sivun mittaista kertomusta, jotka on nimetty kulloisenkin pimpin omistajan mukaan. Prada käyttää kirjassaan runsaasti erilaisia tyylilajeja, mutta pitää huumorin pääosassa lähes kaikissa tarinoissa. Pimpeistä tuli nopeasti maailmanlaajuinen menestys ja Suomessakin siitä on otettu useita painoksia.
Vuonna 1997 ilmestynyt Myrsky on dekkarimuotoinen kertomus nuoresta taiteentutkijasta Alejandro Ballesterosista, joka matkustaa keskellä talvea tulvien ja lumimyrskyjen runtelemaan Venetsiaan tutkimaan renessanssitaiteilija Giorgionen Myrsky-nimistä maalausta. Neljän päivän aikana Venetsiassa Alejandro rakastuu tapaamaansa erikoislaatuiseen naiseen, joutuu kuuluisan taideväärentäjän murhan silminnäkijäksi ja tutustuu Venetsian synkkään alamaailmaan. Myrsky sai Espanjassa arvostetun Premio Planeta -palkinnon.
Lehtimiesura

Prada kirjoitti lyhyen aikaa El Mundo -sanomalehteen, mutta siirtyi pian ABC-lehden vakituiseksi toimittajaksi. Hänen ABC-lehteen kirjoittamansa tähänastiset artikkelit ovat ilmestyneet alkukielellä kolmena niteenä. Lehtikirjoittajana Prada esiintyy yleensä konservatiivisten arvojen puolustajana. Aborttia, eutanasiaa ja homoseksuaalisuutta koskevissa kysymyksissä Prada tukee voimakkaasti katolisen kirkon virallisia kantoja.
Viime vuosina Prada on esiintynyt usein myös television ja radion ajankohtaisohjelmissa.
Teoksia (Romaanit ja lyhyiden tarinoiden kokoelmat)

Pimpit (Coños, 1994). Suomentanut Tarja Härkönen. Like, 1997.
El silencio del patinador. Valdemar, 1995. (Novelleja)
Las máscaras del héroe. Valdemar, 1996.
Myrsky (La Tempestad, 1997). Suomentanut Tarja Härkönen. Like, 1999.
Las esquinas del aire: en busca de Ana María Martínez Sagi. Planeta, 2000.
La vida invisible. Espasa-Calpe, 2003.
El séptimo velo. Seix-Barral, 2007.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Juan Manuel de Pradan kotisivu (espanjaksi)
Haastattelu. Koskee Pradan toimittajanuraa (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Haastattelu (espanjaksi)
Pimpit. Arvostelu Ylioppilaslehdessä
Myrsky. Lukijamielipiteitä Bookcrossing-sivustolla
Härmä (kasvitauti)

Vaahteranhärmä (Uncinula tulasnei)
Härmät ovat härmäsienten aiheuttamia yleisiä ja nopeasti leviäviä kasvitauteja. Härmä tarttuu useisiin kasvilajeihin, ja sen huomaaminen on helppoa, koska itiöpesäkkeet ovat suuria ja vaaleita. Se on valkeaa tai vaaleanharmaata jauhomaista kasvustoa lehtien pinnalla, erityisesti versoissa ja nuorissa lehdissä. Härmä kasvaa vain kasvin maanpäällisissä osissa, joissa sen pienet itiöpesäkkeet lopulta yhtyvät suuremmiksi kokonaisuuksiksi. Tartunta lähtee leviämään alalehdistä ylöspäin. Myös varret saavat osansa härmästä. Tauti ei varsinaisesti tapa kasvisolukkoa, vaan näivettää lehdet, kun kasvilta loppuvat ravinteet. Se heikentää yhteyttämistä ja pilaa ulkonäön, mutta myös heikentää ravintokasvien, kuten mansikan, vadelman ja herukoiden satoa. Aikuiset puut ja pensaat kestävät yleensä taudin ilman, että siitä olisi haittaa enää seuraavana kesänä, kun taas perennoilla ja monilla muilla ruohovartisilla kasveilla aikainen tartunta voi aiheuttaa kasvin kuoleman tai heikentää sitä merkittävästi.
Härmä viihtyy viileässä, varjoisassa ja huonosti tuulettuvissa kasvustoissa. Korkea ilmankosteus saa härmän itämään ja leviämään terveisiin lehtiin. Se leviää suvullisena tai suvuttomana itiönä kasvilta toiselle ilmavirtausten mukana. Vaikka se iskeekin yleensä sateisina ja kylminä kesinä, niin suvuton aste puolestaan tarvitsee kuivan ja lämpimän jakson. Härmän tartuntaa voi edesauttaa liiallinen typpilannoitus. Taudille alttiimpia ovat nuoret kasvinosat, kuten vastaleikattujen pensaiden uusi kasvusto, kun vanhat kasvinosat kestävät paremmin vahvemman pinnan ja soluissa mahdollisesti olevan härmää torjuvien aineiden vuoksi.
Tautia voi esiintyä melkein millä tahansa kasvilla, mutta havuihin, vesikasveihin ja saniaisiin sitä ei tule. Mansikasta on olemassa härmänkestäviä lajikkeita, kuten 'Jonsok', 'Honeoye' ja 'Bounty'.
Härmä viljassa

Erysiphe graminis eli sieni, joka aiheuttaa härmän, selviää kylmissä olosuhteissa. Se selviää talven yli viljapelloissa. Härmän suosimia olosuhteita yritetään karsia tartuntojen vähentämiseksi. Jos viljakasvusto on liian tiheä, ilma ei pääse liikkumaan, mikä nostaa kasvuston ilmankosteutta suureksi ja lisää härmän leviämisriskiä.
Härmää voidaan torjua kemiallisilla kasvinsuojeluaineilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yle.fi: Poista härmä kasveista luonnollisesti
Herzogin Cecilie

| Herzogin Cecilie |
| --- | --- |
 Herzogin Cecilie
Tyyppi:  Purjelaiva
Lippuvaltio:  Suomi
Kotipaikka:  Maarianhamina
Tunnuskirjaimet:  1902-1922: QHLK 1922–1933: TPMK 1935–1936: OHAU
Rakennustelakka:  Rickmers Act. Gesellschaft, Bremerhaven, Saksa
Vesillelasku:  22. huhtikuuta 1902
Luovutettu:  1902
Status:  Ajoi karille vuonna 1936, ja myöhemmin myrsky tuhosi sen
Tekniset tiedot
Pituus:  102,7 m
Leveys:  14,11 m
Bruttovetoisuus:  3 111,38 brt
Miehistö:  1 + 3 + 16 + 11
Lastikapasiteetti:  viljalasti: 52 514 säkkiä tai 1 380 standarttia puutavaraa
Lähteet:  tarvitaan parempi lähde
Herzogin Cecilie oli syvänveden rahtipurjelaiva. Saksassa vuonna 1902 valmistettu alus oli vuodesta 1921 suomalaisen laivanvarustajan Gustaf Eriksonin omistuksessa ja toimi kauppalaivana. Tyypiltään se oli nelimastoparkki, jossa ei ollut potkureita, vain donkeykattila pumppuja ja höyryvinttureita varten. Alus siis tarvitsi satamamanöövereissään hinaajan apua. Alus kantoi samaa nimeä (suom. herttuatar Cecilie) alusta loppuun. Se ajoi karille ja ruhjoutui hylyksi myrskyssä vuonna 1936 Devonissa Bolt Headin edustalla.
Käyttöhistoria

Aluksen rakensi Saksassa Bremerhavenissa Rickmers Act. Gesellschaftin telakka. Vesillelasku tapahtui 22. huhtikuuta 1902.
Alus ostettiin Suomeen Ranskan valtiolta 4 250 punnalla marraskuussa 1921. Aluksen omisti ahvenanmaalainen varustaja Gustaf Erikson, jonka laivaston lippulaiva se oli. Kapteeneista tunnetuin oli Ruben de Cloux. Ensimmäinen kaukomatka tehtiin puutavaralastissa Norjan Fredrikstadista Australiaan Melbourneen 1. toukokuuta – 1. elokuuta 1922 välisenä aikana.
Kuten kaikki Eriksonin purjelaivat, myös Herzogin Cecilie purjehti koko ikänsä vakuuttamattomana kustannussyistä. Vain lasti oli vakuutettu.
Alus voitti neljä kertaa, 1927, 1928, 1931 ja 1936, kuuluisan Grain Race -viljapurjehduskilpailussa Australiasta Englantiin. Viimeiset purjehduksensa se teki merikapteeni Sven Eriksonin komennossa. Hän ei ollut sukua varustajalle.tarvitaan parempi lähde
Herzogin Cecilien höyrykattila räjähti 12. kesäkuuta 1935, kun laivasta oltiin purkamassa lastia Belfastin satamassa. Höyrykattila sinkoutui pääkannen läpi kahta puuhyttiä vasten, jotka rikkoutuivat. Onnettomuudessa kaksi höyrykattilan lämmittäjää kuoli ja laivan perämies loukkaantui.