stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Belgian parlamenttivaalit 2010

Belgian vaalipiirit
Belgian parlamenttivaalit järjestettiin ennenaikaisesti 13. kesäkuuta 2010.
Belgian edelliset hallitukset olivat olleet epävakaita, pääasiassa flaamien ja valloonien välisisten kieliriitojen takia. Niihin hajosi myös Yves Letermen toinen hallitus vain viiden kuukauden jälkeen. Separatististen Nieuw-Vlaamse Alliantie ja Vlaams Belang -puolueiden, jotka ajavat hollanninkielisen Flanderin itsenäisyyttä Belgiasta, kannatus on noussut.
Vaaleja seurasi puolitoista vuotta pitkät hallitusneuvottelut. Hallituskriisi ratkesi 5. joulukuuta 2011, kun Elio Di Rupo kokosi kuuden puolueen hallituksen.
Tulokset > Edustajainhuone

|  | Puolue | Ääniä | +/- | Paikkoja | +/− | äänet  % | +/− | paikat % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Nieuw-Vlaamse Alliantie | 01 1 135 617 |  | 27 |  | 17,40 |  | 18,00 |
|   | Sosialistipuolue | 01 894 543 | +169 756 | 26 | +6 | 13,71 | +2,85 | 17,33 |
|   | Christen-Democratisch en Vlaams | 01 707 986 |  | 17 |  | 10,85 |  | 11,33 |
|   | Reformipuolue | 01 605 617 | -229 456 | 18 | -5 | 9,28 | -3,23 | 12,00 |
|   | Sosialistische Partij – Anders | 01 602 867 | -81 523 | 13 | -1 | 9,24 | -1,02 | 8,67 |
|   | Vlaamse Liberalen en Democraten | 01  563 873 | -225 572 | 13 | -5 | 8,64 | -3,19 | 8,67 |
|   | Vlaams Belang | 01 506 697 | -293 147 | 12 | -5 | 7,76 | -4,23 | 8,00 |
|   | Centre Démocrate Humaniste | 01 360 441 | -43 636 | 9 | -1 | 5,53 | -0,53 | 6,00 |
|   | Ecolo | 01 313 047 | -27 331 | 8 | 0 | 4,80 | -0,30 | 5,33 |
|   | Groen! | 01 251 605 | +10 454 | 5 | +1 | 4,38 | +0,40 | 3,33 |
|   | Dedeckerin lista | 01 150 577 | -118 071 | 1 | -4 | 2,31 | -1,72 | 0,67 |
|   | Parti Populaire | 01 84 005 | – | 1 | +1 | 1,29 | +1,29 | 0,67 |
|   | Muut | 01 316 108 | – | – | – | 4,84 | – | – |
Baragon

Baragon on Tōhō-yhtiön luoma, kuvitteellinen hirviö. Baragon on väriltään ruskeanpunainen ja on arviolta 50 metriä korkea. Baragonin ensiesiintyminen tapahtui elokuvassa Frankenstein Conquers the world. Kyseisessä elokuvassa Baragonille ei anneta taustatarinaa ja se nähdään ainoastaan nousevan vuoren sisältä, jonka jälkeen se lähtee terrorisoimaan Japania. Myöhemmin Baragon kohtasi Frankensteinin hirviön ja alkoi taistella häntä vastaan. Taistelu päättyi, kun Frankensteinin hirviö taittoi Baragonin niskat.
Baragonin isoin rooli tähän mennessä on ollut elokuvassa Godzilla, Mothra and King Ghidorah Giant monsters all out of attack. Elokuvassa Baragonille annettiin uusi taustatarina. Baragon on yksi maan kolmesta suojelijahirviöstä (toiset olivat King Ghidorah ja Mothra), joiden tehtävä on pysäyttää Godzillaksi paljastunut suuri pahuus tuhoamasta maata. Baragon on elokuvassa ensimmäinen, joka lähtee taistelemaan Godzillaa vastaan, mutta aliarvioi sen voimat, mikä oli kohtalokasta Baragonille.
Baritenori

Baritenori on yhdistelmä sanoista "baritoni" ja "tenori". Sitä käytetään kuvaamaan sekä baritonin että tenorin ääniä. Websterin kolmannessa kansainvälisessä sanakirjassa baritenori määritellään baritoniksi, jolla on lähes tenorin ääniala. Tästä huolimatta termi määriteltiin useasti myöhäisellä 1800-luvulla ja aikaisella 1900-luvulla musiikkiin erikoistuneissa sanakirjoissa, kuten esimerkiksi kirjassa The American History and Encyclopedia of Music (suomeksi: "Yhdysvaltalainen musiikin historia ja tietosanakirja"), matalaksi tenoriksi, joka on melkein baritoni.
Käännös suomeksi
Baritokielet

Baritokielet on malaijilais-polynesialaisten kielten alaryhmä. Siihen kuuluu runsaat 30 kieltä, joita puhutaan pääasiassa Borneolla ja sitä ympäröivillä saarilla sekä Madagaskarilla. Ylivoimaisesti puhutuin baritokieli on Madagaskarin pääkieli malagassi, jota puhuu äidinkielenään yli 16 miljoonaa ihmistä. Muita baritokieliä ovat muun muassa ngaju, sama, bajaw, ma’anyan ja jakan.
Benjamin Ferencz

Benjamin Ferencz vuonna 2012.
Benjamin ”Ben” Berell Ferencz (11. maaliskuuta 1920 Nagysomkút, Unkarin kuningaskunta – 7. huhtikuuta 2023 Boynton Beach, Florida, Yhdysvallat) oli romanialaissyntyinen yhdysvaltalainen lakimies, joka tunnetaan Nürnbergin kahdenkymmenenkahden Einsatzgruppen-komentajan oikeudenkäynnin syyttäjänä.
Nuoruus

Hän syntyi köyhään juutalaisperheeseen paikkakunnalla, joka oli vain pari vuotta aikaisemmin ollut osa Itävalta-Unkaria.
Benjamin Frosterus

Benjamin Frosterus 1890-luvun lopulla. (Kuva Daniel Nyblin.)
Gustaf Benjamin Frosterus (30. lokakuuta 1866 Porvoo – 1. huhtikuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen geologi.
Frosteruksen vanhemmat olivat professori Johan Gustaf Frosterus ja Alina Fredrika Ottelin. Hän pääsi ylioppilaaksi 1885 Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1885, filosofian maisteriksi 1890 ja filosofian lisensiaatiksi 1895. Frosterus opiskeli myös Saksassa Heidelbergin yliopistossa 1891–1892 ja teki myöhemmin opintomatkoja Saksaan, Sveitsiin, Itävaltaan, Italiaan, Ruotsiin, Norjaan ja Venäjälle.
Frosterus nimitettiin valtiongeologiksi 1889 ja geologisen toimikunnan agrogeologisen osaston johtajaksi 1918. Hän toimi mineralogian ja geologian opettajana Polyteknillisessä opistossa ja Teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1893–1919. Frosterus oli valtion maatutkimuslaitoksen johtajana 1926–1931 ja hän sai professorin arvonimen 1926.
Frosterus julkaisi alansa teoksia, muun muassa Epämetalliset hyödylliset mineraalit (1919) ja Suomen maaperä (1922). Hän oli alallaan kansainvälisesti arvostettu.
Benjamin Frosterus oli naimisissa vuodesta 1895 Anna Gertrud Sofia (Netty) Wahlfeltin kanssa. Frosteruksen sisar oli kirjailija ja taidemaalari Hanna Frosterus-Segerstråle.
Julkaisuja

Bergbyggnaden i sydöstra Finland. Geologiska kommissionen, Helsingfors 1902
Lisiä saviemme teknillisten ominaisuuksien tuntemiseen. Suomen geologinen toimisto, Helsinki 1908
Lounais-Suomen kalkkikivet ja kalkkiteollisuus. Suomen geologinen toimisto, Helsinki 1909
Kovasimien valmistus Suomessa. Suomen geologinen toimisto, Helsinki 1910
Suomen saviaines geologisena muodostumana ja teknillisenä tuotteena. Suomen geologinen toimisto, Helsinki 1910
Maanlaatujen syntyminen ja ominaisuudet. Suomen geologinen toimisto, Helsinki 1913
Epämetalliset hyödylliset mineralit. WSOY 1919
Maalajien pinta-ala Uudenmaan läänissä. Geologinen toimisto, Helsinki 1921
Suomen maaperä. Geologinen komissioni, Helsinki 1922
Ueber die kambrischen Sedimente der karelischen Landenge. Geologiska kommissionen i Finland, Helsingfors 1925
Yleiskatsaus Suomen kalkkikivivaroista ja niiden merkityksestä maanviljelykselle. Valtion maatutkimuslaitos, Helsinki 1928
Über Kaolin im kristallinen Felsgrunde Finnlands. Societas geographica Fenniae, Helsingfors 1928
Asveija

| Asveija valkoven>  Асвейскае ven. Освейское |
| --- | --- |

Valtiot:  Valko-Venäjä
Alue:  Vitsebskin alue,  Verh’njadzvinskn piiri
Piiri:  Vitsebskin alue,  Verh’njadzvinskn piiri
Koordinaatit:  56°03′08″N, 28°09′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Sinjajan valuma-alue
Laskujoki:  Sinjaja
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,8 m 
Pituus:  11,4 km 
Leveys:  7,8 km 
Rantaviiva:  33,4 km 
Pinta-ala:  52,8 km² 
Tilavuus:  0,104 km³ 
Keskisyvyys:  2,5 m 
Suurin syvyys:  7,5 m 
Valuma-alue:  259 km² 
Saaria:  1 
 fiAsveija 
Asveija tai Asveiskaje vozera (valkoven. Асве́йскае, Асве́йскае возера; ven. Освейское, Осве́я, Освей, Osveiskoje, Osveja, Osveiji; latv. Asvejas ezers) on järvi Valko-Venäjällä Vitsebskin alueen Verh’njadzvinskn piirissä. Järvi on Valko-Venäjän toiseksi suurin järvi.
Maantietoa

Asveija on 11,4 kilometriä pitkä, 7,8 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 52,8 neliökilometriä eli 5 280 hehtaaria. Järven rantaviivan pituus on 33,4 kilometriä ja järven muoto on pyöreähkö ja se on vailla lahtia tai niemiä. Järven länsiosassa sijaitsee suuri saari Manastyrštšuna (Манастыршчына), jonka pinta-ala on 485 hehtaaria. Se on Valko-Venäjän suurin saari. Järvessä ajelehtii myös koillisrannasta irronneita turvesaaria, jotka rantautuvat eri rannoille. Järvi on rannoiltaan matala ja järven keskisyvyys on 2,5 metriä. Syvimmät syvänteet ovat 7,5 metriä syviä. Alue, joka on matalampi kuin 2 metriä, kattaa järven pinta-alasta noin 70 %. Järvenpohja on savilietettä, mutta järven koillisrannat ovat hiekkarantoja. Järven ranta-alueet ovat voimakkaasti ruohottuneet. Etelärannassa sijaitsee pieni taajama Asveja (Асвея) ja muualla järven ympäristössä kylät Tšpaeyski (Чапаеўскі), Vjalikaje Sjalo (Вялікае Сяло), Asveitsa (Асвеіца) ja Kantšany (Канчаны).
Luontoarvoja

Järvi on eutrofinen järvi, jonka näkösyvyys on 2,3 metriä. Veden mineraalipitoisuus on 200–250 milligrammaa litrassa vettä. Matalan järven rantavyöhyke on vesikasvillisuuden valloittamaa pitkin 350–400 metriä leveää rantakaistaletta. Yli kolmemetriä syvät kohdat ovat vapaan veden alueita. Järven koillisrannat kasvavat turvetta ja se muodostaa veteen kelluvia hetteikköjä, jotka saattavat irrottuaan kelluva järvellä vapaana. Turvesaaret ovat erityisesti lintujen suosiossa. Lumme on järvellä yleinen vesikasvi.
Järvessä elää monia kalalajeja. Niitä ovat esimerkiksi hauki, säyne, karppi, salakka, mutakala, made ja kuha, sekä joitakin Rutilus-suvun kalalajeja. Rannoilla elävä myös majava ja piisami. Pesiviä vesilintuja ovat esimerkiksi kyhmyjoutsen, pikkulokki, sinisorsa, tukkasotka, haapana, punasotka ja nokikana. Järven lokkipopulaatio, jossa elää tuhansia lokkeja, on Valko-Venäjän suurin. Syksyisin ja keväisin järvi houkuttelee muuttolintuja, joita vierailee järvellä kiihkempänä aikana yli kymmenen tuhatta yksilöä vuorokaudessa. Kiinnostavimmat muuttajat ovat metsähanhi ja tundrahanhi.
Järvi on ekologisesti tärkeä lintujärvi, jota yritetään suojella umpeenkasvun aiheuttavilta muutoksilta.
Historiaa

Asveijalla on toimitettu järvenlasku vuonna 1929, kun ympäröivien suoalueiden turvetuotantoa oltiin käynnistämässä. Yläjuoksun järvien välille kaivettiin suuret johto-ojat, joista suurin on Degtjarjovkan (Дегтярёвка) kanava, ja samalla Vydrankan (Выдранка) laskukanavaa oikaistiin. Järven vedenpinta laski jyrkästi ja se on pääsyy järven umpeenkasvulle. Myöhemmin vuonna 1951 vedenpintaa on yritetty nostaa rakentamalla sen luusuaan säännestelypato.
Järven saari oli ennen nimeltään Dunanem (Дунанем) tai Du (Ду). Saaressa sijaitsi kylä, jossa sijaitsi tunnettu kirkko. Neuvostoaikana saarta vielä hyödynsi maatalouskollektiivi, mutta nykyään saaria on autio. Se on rauhoitettu villieläinten turva-alueeksi ja sinne matkustamista säännöstellään.
Vesistösuhteita

Asveija sijaitsee Sinjajan valuma-alueella. Sinjaja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Asveijaan laskee 16 jokea, ojaa tai kanavaa, joista Vydrinka (Выдринка) on suurin. Viereisen järven Ormejan (Ормея) laskukanava on Degtjarjovka (Дегтярёвка). Järven laskujoki on Sinjaja, jonka laskuoja virtaa järveltä kohti pohjoista. Järven valuma-alueen pinta-ala on 259 neliökilometriä.
Huomautuksia

1 2 3 4 5 6  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Освейское, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
1 2 3 4 5  Teksti on osittain käännös valkovenäläiskielisestä artikkelista be:Асвейскае, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
1 2  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Google Earth-karttapalvelusta käyttäen  järven koordinaatteja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Asveija Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: be:Асвейскае & ru:Освейское  & lv:Asvejas ezers
Käännös suomeksi
Belgian rugby union -maajoukkue

Belgian rugby union -maajoukkue, lempinimeltään Zwarte Duivels tai Diables Noirs, on Belgian kansallinen rugby union -joukkue. Se pelasi ensimmäisen pelinsä Hollantia vastaan vuonna 1932. World Rugbyn rankingissa Belgia on sijalla 27.
Arvokisat

Belgia pelaa European Nations Cupissa 1B-divisioonassa, jonka se on voittanut 2011, 2012 ja 2014. Belgia voitti Cup of Nations -kilpailun 2012.
Belgia on karsiutunut kaikista maailmanmestaruuskilpailuista.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Belgian suomalainen merimieskirkko

| Benelux-maiden Suomalainen Merimieskirkko |
| --- | --- |
 Antwerpenin merimieskirkko (1905-2015) ei ole enää toiminnassa.
Sijainti:  Brysselin merimieskirkko: Rue Jacques de Lalaing 33, Bryssel
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Belgian merimieskirkko on osa Benelux-maiden suomalaista merimieskirkkoa. Benelux-maiden merimieskirkko on Suomen merimieskirkko ry:hyn kuuluva merimieskirkko, jolla on kaksi toimipaikkaa: merimieskirkot Brysselissä ja Rotterdamissa. Näiden lisäksi kirkolla on toimintaa myös kaupunkien ulkopuolella sekä Luxemburgissa. Benelux-maiden ensimmäinen merimieskirkko perustettiin Antwerpeniin vuonna 1905 ja vuodesta 1926 lähtien se sijaitsi samalla paikalla, kunnes toimitilasta luovuttiin 2015. Brysselin merimieskirkko on perustettu vuonna 2000. Benelux-maiden suomalaisen merimieskirkon johtajana toimii Jaakko Heinimäki.
Toiminta

Merimieskirkko palvelee ulkomailla liikkuvia ja ulkomaille asettuneita suomalaisia. Suomen merimieskirkko on tehnyt työtä merenkulkijoiden ja ulkomailla asuvien suomalaisten hyväksi vuodesta 1875. Suomen Merimieskirkolla ei ole  veronkanto-oikeutta kirkollisveron muodossa. Merimieskirkon toimipisteet rahoittavat toimintansa avustuksilla, lahjoituksilla, vapaaehtoisilla jäsenmaksuilla sekä omilla toimintatuloillaan. Belgiassa merimieskirkon omat toimintatulot koostuvat mm. myyjäisistä (joulu, pääsiäinen), tilojen vuokraamisesta sauna- ja kokouskäyttöön, kahvilatoiminnasta, sekä Suomi-aiheisten elintarvikkeiden ja tavaroiden myynnistä. Toimintaa on mahdollista tukea tukijäseneksi liittymällä.
Brysselin merimieskirkon suomenkielinen messu pidetään joka kuukauden ensimmäisenä sunnuntaina ekumeenisessa Ylösnousemuksen kappelissa (Rue van Maerlant 22-24, 1040 Bryssel). Luxemburgissa jumalanpalvelus suomeksi pidetään viidesti vuodessa.
Aiheesta muualla

Belgian suomalaisen merimieskirkon kotisivut
Suomen merimieskirkon kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Raitis, Paula: Terwetulleita tänne! Sata vuotta Antwerpenin merimieskirkon elämää. Suomen merimieskirkko ry, 2005.  ISBN 951-98549-2-4.
Baltic Pearl

Baltic Pearl
Baltic Pearl (ven. Балтийская жемчужина, Baltijskaja žemtšužina) on Pietariin rakenteilla olevan huippumoderniksi kuvaillun kaupunginosan kehityshanke. Itämeren helmi sijaitsee Nevanlahden perukassa Itämeren rannalla, kaupungin lounaisosassa Kraasselan piirissä.
Historia

Sopimus kaupunginosan rakentamisesta solmittiin toukokuussa 2005 Shanghaissa kuvernööri Valentina Matvijenkon ja sijoittajien välillä. Hankkeen on arvioitu valmistuvan 2013. Suomalainen SRV aloitti kauppakeskuksen rakentamisen syksyllä 2010.
Palvelut

Kaupunginosa tulee sisältämään
Asuntoja 35 000 ihmiselle, yli miljoona neliömetriä asuintilaa.
Sosiaaliset palvelut: lastentarhat, koulut, kirjastot, terveyskeskukset, puistotilaa.
Liiketoiminta: toimistotilat, hotellit, ostoskeskukset.
Omistajat

Kaupunginosan omistavat kokonaan Kiinassa toimivat yritykset. Suurimmat osanottajat ovat:
Shanghai Industrial Investment (holdings) Co., Ltd
Shanghai Euro-Asian Industrial Development Center
Brilliance Group Co., Ltd
Jin Jiang International Holdings Co., Ltd
Shanghai Greenland Group
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hankkeen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
SRV:n tiedote. Maaliskuu 2010.[vanhentunut linkki]
Baradla-Domican luolat

Baradla-Domican luolat ovat luolasto, joka sijaitsee suurimmalta osaltaan Unkarissa ja osittain Slovakiassa. Unkarin puoleinen osa on Aggtelekin kansallispuiston alueella. Luolasto on kaikkiaan 25 km pitkä ja se on karstista muodostunut kalkkikiviluola, jossa on tippukiviä. Sen muodostuminen nykyiseen muotoonsa alkoi kaksi miljoonaa vuotta sitten. Se on Keski-Euroopan suurin maan alapuolella oleva luolasto.[lähde? ] Luolasto kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Baradla-Domican luolastossa on kolme kerrosta ja luolia on kaikkiaan 700. Luolastossa on kaksi aukkoa, joita on kutsuttu Baradlaksi ja Domicaksi. Näiden välissä virtaa Styxvirta ja ne johtavat lopulta yhteen luolaan, joka on nimeltään Baradla  Baradlan sisäänkäynti on Unkarin puolella ja Domican sisäänkäynti Slovakian puolella. Slovakian puolella luolaston ympäristössä on myös kansallispuisto. Domican luola alkoi muodostua triaskaudella.
Aiheesta muualla

http://whc.unesco.org/en/list/725 (englanniksi)
http://amp/hu/en/menu/site/show/15/baradla_cave%5Bvanhentunut+linkki%5D (englanniksi)
http://slovakia.travel/en/domica-cave (englanniksi)
Battle of the Damned

| Battle of the Damned |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Christopher Hatton
Käsikirjoittaja:  Christopher Hatton
Tuottaja:   Ehud Bleiberg  Christopher Hatton  Leon Tong 
Säveltäjä:   Joe Ng  Ting Si Hao 
Kuvaaja:  Roger Chingirian
Leikkaaja:  Danny Rafic
Pääosat:  Dolph Lundgren
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Vividthree Productions  BOTD Productions 
Levittäjä:  Anchor Bay Entertainment
Ensi-ilta:  12. heinäkuuta 2013
Kesto:  88 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Robotropolis
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Battle of the Damned on vuonna 2013 suoraan DVD:lle julkaistu yhdysvaltalainen tieteistoimintaelokuva, jonka ohjasi ja käsikirjoitti Christopher Hatton. Elokuva on jatkoa vuonna 2011 ilmestyneelle Robotropolisille.
Juoni

Virusepidemia uhkaa koko ihmiskuntaa ja palkkasotilas Max Gatling lähetetään pelastamaan teollisuusmiehen tytärtä Judea. Max kerää matkalla oman armeijansa roboteista ja eloonjääneitä selviytyäkseen tehtävästä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Dolph Lundgren  | … |  Max Gatling   |
|  Melanie Zanetti  | … |  Jude   |
|  Matt Doran  | … |  Reese   |
|  David Field  | … |  Duke   |
|  Jen Sung  | … |  Elvis   |
|  Lydia Look  | … |  Lynn   |
|  Oda Maria  | … |  Anna   |
|  Jeff Pruitt  | … |  Smiley   |
Aiheesta muualla

Battle of the Damned Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Battle of the Damned Elonet.
Baradili

| Baradili (Bobàdri) |
| --- | --- |
 Sijainti Oristanon maakunnassa
 Baradili
 Koordinaatit: 39.722°0′0″N, 8.897°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Oristano
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,57 km²
Korkeus:  165 m
Väkiluku:  83
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09090
Suuntanumero(t):    0783
Rekisterikilpi:  OR
 
 http://www.comune.baradili.or.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Baradili (sardiksi Bobàdri) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 83 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 5,57 neliökilometriä. Se sijaitsee 165 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Baradili Wikimedia Commonsissa
Oristanon maakunta
Abbasanta | Aidomaggiore | Albagiara | Ales | Allai | Arborea | Ardauli | Assolo | Asuni | Baradili | Baratili San Pietro | Baressa | Bauladu | Bidonì | Bonarcado | Boroneddu | Bosa | Busachi | Cabras | Cuglieri | Curcuris | Flussio | Fordongianus | Ghilarza | Gonnoscodina | Gonnosnò | Gonnostramatza | Laconi | Magomadas | Marrubiu | Masullas | Milis | Modolo | Mogorella | Mogoro | Montresta | Morgongiori | Narbolia | Neoneli | Norbello | Nughedu Santa Vittoria | Nurachi | Nureci | Ollastra | Oristano | Palmas Arborea | Pau | Paulilatino | Pompu | Riola Sardo | Ruinas | Sagama | Samugheo | San Nicolò d’Arcidano | San Vero Milis | Santa Giusta | Santu Lussurgiu | Scano di Montiferro | Sedilo | Seneghe | Senis | Sennariolo | Siamaggiore | Siamanna | Siapiccia | Simala | Simaxis | Sini | Siris | Soddì | Solarussa | Sorradile | Suni | Tadasuni | Terralba | Tinnura | Tramatza | Tresnuraghes | Ula Tirso | Uras | Usellus | Villa Sant'Antonio | Villa Verde | Villanova Truschedu | Villaurbana | Zeddiani | Zerfaliu
Birger Ekstedt

Birger Ekstedt
Birger Ekstedt (19. joulukuuta 1921 Sundsvall – 5. heinäkuuta 1972 Österlövsta) oli ruotsalainen poliitikko ja vuonna 1961 vihitty evankelis-luterilaisen kirkon pappi. Hän toimi maansa kristillisdemokraattien ensimmäisenä puoluejohtajana vuodesta 1964 kuolemaansa, jonka jälkeen häntä seurasi Alf Svensson.
Birger Fredrik af Björkesten

Birger Fredrik af Björkesten (5. helmikuuta 1862 Viipuri – 28. marraskuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.
Af Björkestenin vanhemmat olivat senaattori Sune Birger Johan af Björkesten ja Olivia Matilda Aspelin ja puoliso vuodesta 1907 Irene Emilia Hacklin. Af Björkesten tuli ylioppilaaksi Viipurissa, suoritti oikeustutkinnon 1887 ja sai varatuomarin arvon 1890. Hän oli senaatin sotilastoimituskunnan toinen apukamreeri 1895–1903 ja vankeinhoitohallituksen virkamies 1907–1925. Pankki- ja valtiopäivämies Carl Ragnar af Björkesten oli Birger Fredrik af Björkestenin veli.
Af Björkesten oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
Avointen lähteiden tiedustelu

Avointen lähteiden tiedustelu (engl. open source intelligence, OSINT) tarkoittaa tiedustelutiedon hankintaa, koostamista ja analysointia sellaisista lähteistä, joihin on avoin tai kaupallisesti saatavilla oleva pääsy.  Avointen lähteiden tiedustelun idea on siinä, että yhdistelemällä monesta lähteestä saatua julkista aineistoa voi syntyä tietokokonaisuus, joka on salaista tai ei ole ainakaan tarkoitettu julkisuuteen.
Avoimiin lähteisiin luokitellaan pääasiallisesti kuuluvaksi: lehdet, kirjat, esitteet, mainokset, televisio- ja radio-ohjelmat, erityyppiset videot ja opinnäytetyöt. Televisio, radio ja Internet eivät itsessään ole lähteitä, vaan jakelukanavia.
Avointen lähteiden tiedustelun juuret ovat sotilastiedustelussa, mutta sen käyttömahdollisuudet eivät rajoitu vain asevoimiin. Yrityssektorilla avointen lähteiden tiedustelu on yksi tärkeimpiä menetelmiä tiedonhankinnassa ja arvioitaessa kilpailijoita. Liike-elämässä ei voi käyttää laittomia menetelmiä tai vakoiluksi määriteltäviä keinoja, mutta avointen lähteiden tiedustelun käyttö on vapaata.
Aiheesta muualla

Artikkeli avointen lähteiden tiedustelun käytöstä Internetissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Baringojärvi

| Baringojärvi |
| --- | --- |

Valtiot:   Kenia
Paikkakunta:  Baringon piirikunta
Koordinaatit:  0°38′00″N, 36°05′00″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  965  m 
Pituus:  21  km
Leveys:  13  km 
Pinta-ala:  129 km²
Keskisyvyys:  5 m
Suurin syvyys:  5  m 
Valuma-alue:  6 820 km2 
 fiBaringojärvi 
Baringojärvi ympyröitynä Kenian kartalla
Baringojärvi on makeavetinen järvi läntisessä Keniassa. Järvi sijaitsee Itä-Afrikan hautavajoamassa 975 metriä merenpinnan tason yläpuolella. Järven länsipuolella kohoavat Kamasian kukkulat.
Baringojärven pinta-ala on noin 129 km2 ja keskisyvyys noin viisi metriä. Järven pohjoisrannat ovat kallioisia ja etelärannat alluviaalitasankoa. Järvessä ei ole selkeää laskujokea.
Baringojärvi toimii elinympäristönä monille lintulajeille, joiden lisäksi järvellä elää myös virtahepoja ja krokotiilejä. Järven äärellä asuvat kamasya- ja njamus-heimojen ihmiset kalastavat järvestä tilapioita ja kasvattavat järven ympäristössä ravintokasveja sekä laiduntavat karjaansa.
Ensimmäinen Baringojärvelle saapunut eurooppalainen oli Joseph Thomson, joka kävi siellä vuonna 1883.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Baringojärvi Wikimedia Commonsissa
Avoine

Avoine voi tarkoittaa seuraavia:
Maantiede

Avoine, kunta Ranskassa Indre-et-Loiren departementissa
Avoine, kunta Ranskassa Ornen departementissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Avoine”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.