stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirsti Manninen
Tuotanto > Romaanit nimimerkillä Enni Mustonen > Yhteisniteet

Onni asuu maalla (kirjat Maitotyttö, Saako olla muuta? ja Hukkakauraa)
Vihreän kullan maa (Mäntykosken Anna, Johannes ja Helena, Mäntyniemen miniä)
Uuteen elämään (Vasikantanssi, Toinen kevät, Tunteiden lukukausi)
Elämän tilaisuus (Kukkia Piretille, Nostovara, Yksinäisten sydänten kerho)
Yhteistä tietä (Seitsemäs huone, Brysselinkaalia, Yhdeksäs aalto)
Tuotanto > Nuortenkirjat

Suden arvoitus (2006)
Tuotanto > Dekkarit (yhdessä Jouko Raivion kanssa)

Punavuoren keisarinna (1990)
Jumalan ruoska (1991)
Ruumisvaunut Bulevardilla (1992)
Murha Monrepoossa (1993)
Kuolema ylioppilastalolla (1994)
Stenvallin tapaus (1995)
Tuotanto > Hovimäki-kirjasarja

(yhdessä Anna-Lisa Mestertonin, Carl Mestertonin ja Jussi-Pekka Aukian kanssa)
Ruotsin vallan iltarusko. Gummerus, 1999.
Keisarin auringon alla. Gummerus, 2000.
Heräämisen aika. Gummerus, 2001.
Oolannin sodasta sortovuosiin. Gummerus, 2002.
Päin nousevan Suomen rantaa. Gummerus, 2003.
Ei muuta kunniaa. Gummerus, 2004.
Tuotanto > Lastenkirjat

kuvitus Pirkko Kanerva
Tivolimäen Kalle (1986)
Kauan sitten (1994)
Olipa kerran joulu (1995)
Onko koira kotona? (1997)
Aiheesta muualla

Kirsti Manninen 375 humanistia -sivusto 3.10.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.
Kirsti Manninen Kirjasampo.fi -sivustolla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 2  WorldCat 2 
Kansalliset:  Norja 2  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat 2  Ruotsi  Australia  Alankomaat 2 
Henkilöt:  Ritva  Elonet 
Muut:  IdRef 2
Yrjö Haussila

Yrjö Gabriel Ahlberg myöh. Haussila (15. syyskuuta 1890 Seinäjoki – 26. helmikuuta 1961 Tampere) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat konduktööri Karl Ahlberg ja Emma von Hausen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1926 Ester Haapasalon kanssa.
Opinnot

Ahlberg kävi Tampereen teollisuuskoulun vuosina 1909–1911 ja teknillisen opiston vuosina 1912–1915. Hän suoritti Taistelukoulun luutnanttikurssin vuonna 1930 ja kapteenikurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuosina 1936–1937.
Jääkäriaika

Ahlberg liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 15. joulukuuta 1915, josta hänet laskettiin siviilitöihin 26. helmikuuta 1916. Takaisin pataljoonan täydennysjoukkoon hän palasi 1. maaliskuuta 1916. Saksan meriesikunnan palvelukseen hänet komennettiin 23. heinäkuuta 1916, joka lähetti hänet erikoistehtäviin Suomeen, josta hän palasi 11. helmikuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon. Täydennysjoukosta hänet siirrettiin 12. huhtikuuta 1917 pataljoonan 1. komppaniaan ja edelleen 23. syyskuuta 1917 pataljoonan pioneerikomppaniaan.
Suomen sisällissota

Ahlberg saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen joukkueenjohtajaksi ja komppanianpäälliköksi 2. Jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Kauksamossa, Kivennavalla, Tyrisevässä ja Raivolassa sekä Inon saartoon.
Sisällissodan jälkeinen aika ja Viron vapaussota

Ahlberg palveli sisällissodan jälkeen edellä mainitusta rykmentistä muodostetun Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:n 3. pataljoonassa joukkueenjohtajana. Armeijasta hän erosi 11. helmikuuta 1919 vain liittyäkseen Viron vapaussotaan joukkueenjohtajaksi Ensimmäiseen suomalaiseen vapaajoukkoon ja sen 1. komppaniaan. Hän osallistui Viron vapaussodassa osaa taisteluihin muun muassa Riiginkylässä. Uudelleen armeijan palvelukseen hän astui 9. syyskuuta 1919 ja hänet sijoitettiin ensin nuoremmaksi upseeriksi ja myöhemmin komppanian varapäälliköksi Savon jääkärirykmenttiin ja myöhemmin Savon prikaatin 3. pataljoonaan. Hänet siirrettiin 25. syyskuuta 1930 Vuoksen jääkäripataljoonaan, mistä hänet siirrettiin 16.5.1931 kaasusuojelu-upseeriksi Savon prikaatin esikuntaan ja 1. heinäkuuta 1933 alkaen Aliupseerikoulun johtajan apulaiseksi uudelleen Vuoksen jääkäripataljoonaan, joka nimettiin myöhemmin Jääkäripataljoona 4:ksi.
Talvi- ja Jatkosota

Haussila (nimi vaihtui vuonna 1935) osallistui talvisotaan Jalkaväkirykmentti 26:n komentajana ja osallistui taisteluihin Vuokselassa ja Vuosalmella. Välirauhan aikana hän toimi 8. Divisioonan Jalkaväenkoulutuskeskuksessa pataljoonan komentajana, mistä hänet siirrettiin 6. Prikaatin konekiväärikomppanian päälliköksi ja edelleen nostomieskoulutuskeskuksen päälliköksi ja vielä ennen jatkosodan syttymistä hänet siirrettiin Linnoituspataljoona 9:n komentajaksi. Jatkosotaan hän osallistui aluksi edelleen Linnoituspataljoona 9:n komentajana, josta hänet siirrettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 1:een pataljoonan komentajaksi. Hän toimi myös pataljoonan komentajana sodan aikana Jalkaväenkoulutuskeskus 23:ssa ja 29:ssä ja osallistui taisteluihin Kuokkalammella, Ensossa ja Keski-Kannaksella.
Luottamustoimet

Ahlberg toimi Savon prikaatin kunnianeuvoston varajäsenenä vuonna 1928 ja jäsenenä vuonna 1929.
Jääkäripataljoona 27:n 1. komppania
Anna-Liisa Heikinheimo

Anna-Liisa Heikinheimo (13. tammikuuta 1905 Tyrvää – 30. heinäkuuta 2000 Tampere) oli suomalainen opettaja ja järjestöaktiivi, joka toimi Akateemisten Naisten Karjala-Seuran puheenjohtajana.
Henkilöhistoria

Anna-Liisa Heikinheimon vanhemmat olivat kirkkoherra Veli Abiel Heikinheimo (ent. Heikel) ja opettaja Anna Sofia Drake. Hänen isoisänsä oli kirkkoherra Karl Abiel Heikel. Heikinheimo tuli ylioppilaaksi Salon yhteiskoulusta vuonna 1923 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1930. Hän toimi Akateemisen Karjala-Seuran perustaman  naisjaoston puheenjohtajana, jaosto muutettiin hänen esityksestään Akateemisten Naisten Karjala-Seuraksi. Valmistuttuaan Heikinheimo toimi historian opettajana Kosti Kankaisen kristillisessä yhteiskoulussa Nurmijärvellä 1931–1941. Äänislinnan yhteislyseon historian ja saksan kielen opettajana ja tyttöjen koulukodin johtajana hän työskenteli 1942–1944 ja sen jälkeen Niinisalossa nuorten miesten sisäoppilaitoksessa. Oulun lyseon historian ja yhteiskuntaopin lehtorin tehtävästä 1947–1953 Heikinheimo siirtyi Tampereen klassillisen lyseon vanhemmaksi lehtoriksi, mistä tehtävästä hän jäi eläkkeelle 1969.
Heikinheimo jatkoi sodan jälkeen järjestötoimintaansa Kalevalaisten naisten, Vapaussoturien, Rintamanaisten, Inkerin ystävien ja Akateemisten naisten järjestöissä.
Julkaisuja

Me uskomme: 2. Akateemisten naisten Karjalaseuran 20-vuotisjulkaisu, 1942, Liisa Castrén, Anna-Liisa Heikinheimo
Luettelo kansanäänestyksistä itsenäisyydestä ja suvereniteetistä

Tämä on luettelo kansanäänestyksistä valtion tai territorion itsenäisyydestä, suvereniteetista. Tällainen kansanäänestys ei välttämättä aina tuo valtiolle tai alueelle täydellistä itsenäisyyttä, tai edes suvereniteettia, sillä alueeseen voi kohdistua poliittisia painostuksia, jotka eivät aina noudata demokratian tulosta ja kansanäänestyksen henkeä.
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1800-luku > Liberia 1846

Liberian kansanäänestys itsenäisyydestä.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä-itsenäisyydelle |  | 52,00% |  |  |
| 2. | Ei-itsenäisyydelle |  | 48,00% |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1800-luku > Marylandin tasavalta 1853

Marylandin tasavallan kansanäänestys itsenäisyydestä.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä-itsenäisyydelle | 122 | 100% |  |  |
| 2. | Ei-itsenäisyydelle | 0 | 0% |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1900-luku > Norja 1905

Norjan kansanäänestys personaaliunionin purkamisesta Ruotsin kanssa.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä-personaaliunionin purkamiselle | 368 208 | 99,95% |  |  |
| 2. | Ei-personaaliunionin purkamiselle | 184 | 0,05% |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1930-luku > Länsi-Australia 1933

Länsi-Australian kansanäänestys eroamisesta Australiasta itsenäisen dominio-aseman muodossa. Australian hallitus ei hyväksynyt kansanäänestyksen tulosta, koska sillä ei ollut riittävästi tukea maan parlamentissa.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä-Länsi-Australian eroamiselle Australian liittovaltiosta | 138 653 | 66,23% |  |  |
| 2. | Ei-Länsi-Australian eroamiselle Australian liittovaltiosta | 70 706 | 33,77% |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1940-luku > Islanti 1944

Islannin kansanäänestys personaaliunionin purkamisesta Tanskan kanssa.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä-personaaliunionin purkamiselle | 71 122 | 99,5% |  |  |
| 2. | Ei-personaaliunionin purkamiselle | 377 | 0,5% |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1940-luku > Kambodža 1945

Kambodžan kansanäänestys itsenäisyydestä.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä-itsenäisyydelle | 541 470 | 100% |  |  |
| 2. | Ei-itsenäisyydelle | 0 | 0% |  |  |
Lähteet: .
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1940-luku > Mongolia 1945

Mongolian kansanäänestys itsenäisyydestä.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä-itsenäisyydelle | 487 409 | 100% |  |  |
| 2. | Ei-itsenäisyydelle | 0 | 0% |  |  |
Lähteet: .
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1940-luku > Färsaaret 1946

Färsaarten kansanäänestys itsenäisyydestä Tanskasta. Kansanäänestyksen tuloksen jälkeen Färsaaret julistautuivat itsenäiseksi valtioksi, mutta Tanskan kuningas Kristian X ei kuitenkaan tunnustanut alueen itsenäisyyttä. Färsaaret ei täten itsenäistynyt, mutta se sai silti lopulta itsehallinto-oikeuden vuonna 1948.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä-itsenäisyydelle | 5 656 | 50,74% |  |  |
| 2. | Ei-itsenäisyydelle | 5 490 | 49,26% |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Saarinmaa 1955

Saarinmaan kansanäänestys itsenäisyydestä Länsi-Euroopan unionin erityissuojeluksessa, muodostaen talousliiton Ranskan kanssa. Saarinmaa liittyi osaksi Saksan liittotasavaltaa ja siitä tuli Saksan 10. osavaltio.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä-itsenäisyydelle | 201 973 | 32,29% |  |  |
| 2. | Ei-itsenäisyydelle | 423 434 | 67,71% |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Guinea

Guinean kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 56 981 | 4,78% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 1 136 324 | 95,22% |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Niger

Ranskan Nigerin kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 372 383 | 78 43% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 102 395 | 21,57% |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Mauritania

Ranskan Mauritanian kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 302 018 | 94,04% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 19 126 | 5,96% |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Dahomey

Dahomeyn kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 418 963 | 97,84% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 9 246 | 2,16% |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Sudan

Ranskan Sudanin kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 945 586 | 97,54% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 23 875 | 2,46% |  |  |
Lähteet:Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Norsunluurannikko

Ranskan Norsunluurannikon kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 1 595 238 | 99,99% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 216 | 0,01% |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Ylä-Volta

Ranskan Ylä-Voltan kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 1 415 651 | 99,18% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 11 687 | 0,82 |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Senegal

Ranskan Senegalin kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 870 362 | 97,55% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 21 901 | 2,45 |  |  |
Lähteet:Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Ubangi-Shari

Ubangi-Sharin kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 487 033 | 98,77% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 6 089 | 1,23% |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Tšad

Ranskan Tšadin kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 804 355 | 98,29% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 14 042 | 1,71% |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Gabon

Ranskan Gabonin kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 190 334 | 92,58% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 15 244 | 7,42% |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Kamerun

Ranskan Kamerunin kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 10 544 | 96,6% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 368 | 3,4% |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Moyen-Kongo

Moyen-Kongon kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 339 436 | 99,38% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 2 133 | 0,62% |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Saint Pierre ja Miquelon

Saint Pierre ja Miquelonin kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 2 325 | 98,06% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 46 | 1,94 |  |  |
Lähteet:Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Malagasy

Ranskan Malagasyn kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 1 363 059 | 77,64% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 302 557 | 22,36% |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Komorit

Ranskan Komoreiden kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 63 899 | 97,33% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 1 756 | 2,67% |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Uusi-Kaledonia

Uuden-Kaledonian kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 26 085 | 98,12% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 500 | 1,88% |  |  |
Lähteet: Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Somalimaa

Ranskan Somalimaan kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 8 662 | 75,24% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 2 851 | 24,76 |  |  |
Lähteet:Direct Democracy
Kansanäänestykset itsenäisyydestä > 1950-luku > Kansanäänestykset Ranskasta itsenäistymisestä 1958 > Polynesia

Ranskan Polynesian kansanäänestys Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksymisestä. Kansanäänestys uuden perustuslain hylkäämiseksi johtaisi itsenäisyyteen.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hyväksyminen | 16 196 | 64,40% |  |  |
| 2. | Ranskan viidennen tasavallan perustuslain hylkääminen | 8 952 | 35,60 |  |  |
Lähteet: Direct Democracy