Sumer
Arkeologia

Tieteellisen arkeologian juuret ovat 1800-luvulla. Yhdistynyt kuningaskunta ja Osmanien valtakunta solmivat suorat diplomaattisuhteet 1800-luvun alussa, mikä antoi eurooppalaisille mahdollisuuden matkustella Lähi-idässä. Kaksoisvirranmaa kiehtoi monia eurooppalaisia ja amerikkalaisia, sillä se on eräs Raamatun tapahtumapaikoista. Eurooppalaiset alkoivat tutkia Mesopotamian suuria kumpuja, joihin oli hautautunut muinaisten kaupunkien jäänteitä. Alkuperäisenä tarkoituksena oli lähinnä löytää hienoja esineitä museoissa esiteltäviksi, mutta vuosisadan loppua kohden menetelmät kehittyivät järjestelmällisemmiksi. Mesopotamian eteläosissa muinaislöydöt olivat aluksi vähäisiä, sillä sumerien käyttämä polttamaton savitiili säilyy huonosti. 1800-luvun jälkipuoliskolla tilanne muuttui, ja monet tutkijat vierailivat Sumerin suurkaupungeissa. Urin kaivaukset aloitettiin 1853, Girsun 1877 ja Nippurin 1889. Tärkeimmät löydöt vietiin Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan, mikä riisti Irakilta suuren osan sen kulttuuriperinnöstä.
1950-luvulla arkeologian apuna alettiin käyttää ilmakuvausta ja 1960-luvulla satelliittikuvia. Tarkkaan tilastoanalyysiin ja tietokonemallinnuksiin yhdistettynä uudet menetelmät antoivat tarkan kuvan muinaisen Mesopotamian asutushistoriasta.
Esihistoriallisen Sumerin kulttuurisia ominaispiirteitä voidaan päätellä arkkitehtuurista, savitöiden koristuksista, veistostaiteesta, hautauskäytännöistä ja sinettien muodoista. Kirjallisten lähteiden puutteessa ei kuitenkaan ole mahdollista saada tietoa aikakauden etnisistä ryhmistä tai uskomuksista.
Ajanlaskun taitteen jälkeen nuolenpääkirjoitus unohtui yli tuhanneksi vuodeksi, kunnes sitä opittiin 1800-luvulla jälleen tulkitsemaan. Varhaiset kirjalliset lähteet ovat vaikeita tulkita, sillä ne ovat hyvin suppeita ja olettavat lukijan tuntevan aiheen jo valmiiksi. Varhaisdynastisen kauden alkupuolella kirjalliset lähteet ovat sirpaleisia ja ristiriitaisia, mutta noin vuodesta 2520 eaa. alkaen voidaan lähteiden pohjalta hahmottaa johdonmukainen Sumerin historia.
Sumerin kaupungeista tiedetään enemmän kuin maaseudun elämästä, sillä jokien ja tuulten aiheuttama eroosio on hävittänyt monien pikkukylien jäänteet. Toisaalta arkeologit ovat mieluiten tutkineet suuria asutuskeskuksia, joissa on enemmän löydettävää. Akkadin valtakunnan ajalta arkeologisia löytöjä on melko vähän. Sumerissa laadittiin jonkin verran kuningasluetteloja, monumenttikirjoituksia ja muita historiografisia tekstejä, mutta niiden vähäisyyden ja epäluotettavuuden vuoksi Sumerin historian tapahtumia on mahdotonta ajoittaa tarkasti.
Mesopotamian soiden väestön elintapa pysyi Sumerin ajoista lähes muuttumattomana aina 1900-luvun lopulle saakka, jolloin Saddam Hussein kuivatti suot.
Sumerin tärkeimmät kaupungit ja Persianlahden muinainen rantaviiva. Kartan oikean alakulman vaaleanvihreä alue oli sumerilaisen kulttuurin kukoistuksen aikoina merta. Myös Eufratin ja Tigrisin uomat ovat vuosituhansien saatossa siirtyneet.
Keihäin aseistettua jalkaväkeä steelassa, jonka Lagašin kuningas Eannatum pystytti Ummasta saadun voiton kunniaksi.
Sargonin voitonsteelaan kuvattuja sumerilaisia sotavankeja.
Lagašin kuningasta Gudeaa esittävä dioriittiveistos (2100 eaa.).
Lieriösinettiin kuvattu kuningas Ur-Nammu istuu valtaistuimellaan. Hänen edessään seisoo naispuolinen jumalhahmo. Oikeaan yläkulmaan on ylhäältä alas kirjoitettu kuninkaan nimi 𒌨𒀭𒇉.
Niin kutsuttu Urin standaari, joka on valmistettu noin 2500 eaa. ja löydettiin Urin kuningashaudoista. Standaariin on kuvattu sumerilaista sotaväkeä ja sotavaunuja.
Uruk-kauden lieriösinetti ja sinetillä saveen painettu korkokuva.
Yön kuningattarena tunnettu korkokuva Isin-Larsa-kaudelta (n. 1800–1750 eaa.). Naishahmon tarkka tunnistaminen on osoittautunut mahdottomaksi. Kuvan on arveltu esittävän joko rakkauden ja sodan jumalatarta Inannaa, tuonpuoleisen kuningatarta Ereškigalia tai syöjätär Lilitua.
Urista löytynyt korkokuva, noin 2500 eaa. Kuvan ihmishahmot tarjoavat juomauhreja istuvalle jumalalle ja temppelille.
Nuolenpääkirjoituksella tehty kauppakirja Sumerista, 2600 eaa.
Sumerit rakensivat suuria porraspyramidimaisia zikkurateja. Kuvassa Urin zikkuratin ennallistus.
Urukista löydetty marmoriveistos, joka esittää naisen kasvoja. Noin 3200–3000 eaa.