stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antero Niittymäki
Aiheesta muualla

Antero Niittymäki Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Antero Niittymäki Jatkoaika.com:issa (Arkistoitu – Internet Archive)
Antero Niittymäki nhlfinns.com:issa
Niittymäen tiedot Jääkiekkomuseon sivuilla.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Timo Pärssinen | Jarmo Wasaman muistopalkinnon voittaja 2000 | Seuraaja: Toni Dahlman |
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2006
3 Nummelin (A) |
5 Kukkonen |
6 Saravo |
7 Berg |
9 Luoma |
10 Bergenheim |
12 O. Jokinen |
15 T. Ruutu |
16 Peltonen (C) |
18 Mäntylä |
20 Miettinen |
21 Koivu |
22 Santala |
23 Hahl |
24 Viuhkola |
25 Hentunen |
28 Rita |
30 Norrena |
31 Niittymäki |
32 Bäckström |
33 Lehtonen |
36 J. Jokinen |
37 J. Ruutu (A) |
55 Pirnes |
71 Kallio |
Valmentaja Erkka Westerlund
Suomen joukkue – Talviolympialaiset 2006
3 Nummelin |
4 Timonen (A) |
5 Kukkonen |
6 Salo |
7 Berg |
8 Selänne |
10 Nieminen |
11 S. Koivu (C) |
12 O. Jokinen |
14 Hagman |
16 Peltonen |
21 M. Koivu |
24 Laaksonen |
25 Hentunen |
26 Lehtinen |
27 Numminen (A) |
30 Norrena |
31 Niittymäki |
32 Lydman |
33 Bäckström |
36 J. Jokinen |
37 Ruutu |
39 Kapanen |
77 Niemi |
Valmentaja Erkka Westerlund
Suomen joukkue – Talviolympialaiset 2010
5 Kukkonen |
6 Salo |
8 Selänne (A) |
9 M. Koivu |
10 Hagman |
11 S. Koivu (C) |
12 Jokinen |
15 T. Ruutu |
16 Peltonen |
18 Lepistö |
20 Miettinen |
21 Niskala |
25 Pitkänen |
26 Lehtinen |
30 Niittymäki |
32 Kiprusoff |
32 Lydman |
33 Bäckström |
37 J. Ruutu |
39 Kapanen |
44 Timonen (A) |
51 Filppula |
62 Immonen |
Valmentaja Jukka Jalonen
Suomi jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 1995

Suomen jääkiekkomaajoukkue otti ensimmäisen arvokisavoittonsa vuoden 1995 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa.
Joukkueen ykköshyökkäysketjuun, niin sanottuun Tupu, Hupu ja Lupu -ketjuun kuuluivat Saku Koivu (keskushyökkääjä), Ville Peltonen (vasen laitahyökkääjä) ja Jere Lehtinen (oikea laitahyökkääjä). Ketjusta Saku Koivu valittiin kisojen parhaaksi hyökkääjäksi ja esimerkiksi finaaliottelussa ketju oli tekemässä Suomen kaikkia neljää maalia, joista kolme eli hattutempun teki Ville Peltonen.
Joukkue > Pelaajat

| Paikka | Nro>  | Pelaaja | Ikä | Seura 1994/95 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MV | 30 | Jukka Tammi | 33 |  Ilves |
| MV | 31 | Ari Sulander | 26 |  Jokerit |
| MV | 35 | Jarmo Myllys | 29 |  Luleå HF |
| P | 2 | Marko Kiprusoff | 22 |  TPS |
| P | 3 | Petteri Nummelin | 22 |  TPS |
| P | 4 | Erik Hämäläinen | 30 |  Jokerit |
| P | 5 | Timo Jutila C | 31 |  Tappara |
| P | 6 | Janne Niinimaa | 19 |  Jokerit |
| P | 23 | Hannu Virta | 32 |  Grasshopper Zürich |
| P | 26 | Mika Strömberg | 25 |  Jokerit |
| H | 8 | Janne Ojanen A | 27 |  Tappara/ HC Lugano |
| H | 9 | Esa Keskinen | 30 |  HV71 |
| H | 11 | Saku Koivu A | 20 |  TPS |
| H | 13 | Marko Palo | 27 |  HV71 |
| H | 14 | Raimo Helminen | 31 |  Malmö IF |
| H | 15 | Antti Törmänen | 24 |  Jokerit |
| H | 16 | Ville Peltonen | 21 |  HIFK |
| H | 20 | Jere Lehtinen | 21 |  TPS |
| H | 21 | Juha Ylönen | 23 |  Jokerit |
| H | 24 | Sami Kapanen | 21 |  HIFK |
| H | 27 | Tero Lehterä | 23 |  Malmö IF |
| H | 40 | Mika Nieminen | 29 |  Luleå HF |
| H | 52 | Raimo Summanen | 33 |  TPS |
Joukkue > Valmennusjohto

| Nimi | Tehtävä |
| --- | --- |
 Curt Lindström: Päävalmentaja
 Hannu Aravirta: Apuvalmentaja
 Jari Kaarela: Apuvalmentaja
 Heikki Riihiranta: Joukkueenjohtaja
Joukkue > Muut toimihenkilöt

| Nimi | Tehtävä |
| --- | --- |
 Juhani Ikonen: Lääkäri
 Jari Rautiainen: Fysioterapeutti
 Veli-Matti Pohjonen: Hieroja
 Tomi Mäkipää: Varustepäällikkö
 Aleksandr Surenkin: Huoltaja
 Mika Saarinen: Tilastot
 Esko Nokelainen: Scouting
Tim Burton

| Tim Burton |
| --- | --- |
 Tim Burton Venetsian elokuvajuhlilla vuonna 2024.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Timothy Walter Burton
Syntynyt: 25. elokuuta 1958 (ikä 66) Burbank, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  ohjaaja, tuottaja, käsikirjoittaja, animaattori, kirjailija, artisti
Puoliso:  Lena Gieseke (1989–1993) Lisa Marie (1993–2001) Helena Bonham Carter (2001–2014)
Ohjaaja
Aktiivisena:  1982–
Tunnetuimmat ohjaukset:  Beetlejuice Batman Saksikäsi Edward Ed Wood Corpse Bride Sweeney Todd: Fleet Streetin paholaisparturi
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Timothy ”Tim” Walter Burton (s. 25. elokuuta 1958 Burbank, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan mielikuvituksekkaista ja omintakeisista elokuvistaan, joissa on makaabereja ja goottilaisia elementtejä sekä erikoisia hahmoja. Burton on tehnyt näytelmäelokuvien lisäksi stop motion -animaatioita. Burtonin luottonäyttelijä on Johnny Depp ja luottosäveltäjä Danny Elfman.
Elämä ja ura > Nuoruus

Tim Burton syntyi 25. elokuuta 1958 Burbankissa Los Angelesin esikaupungissa keskiluokkaiseen perheeseen. Hänen isänsä työskenteli huvipuistossa ja äiti piti kauppaa, joka myi kissoihin liittyviä tavaroita. Timillä oli pikkuveli Daniel. Tim ei ollut läheinen vanhempiensa kanssa, ja hän muutti melko nuorena asumaan isoäitinsä luokse. Tim piti nuorena fantasiaelokuvista, erityisesti niitä, joissa oli hirvioitä. Hänen suosikkinäyttelijänsä teini-iässä oli Vincent Price. Burton on kertonut, että kauhuelokuvat antoivat hänelle mahdollisuuden vapautua lapsuutensa kauhuista ja teini-iän ahdistuksesta.
Elämä ja ura > Uran alku

Burtonista kehittyi taitava piirtäjä, ja hän sai stipendin Kalifornian taideinstituuttiin (CalArts) vuonna 1976. Hän teki samoihin aikoihin myös omia lyhytelokuviaan, joista Stalk of the Celery Monster (1979) teki vaikutuksen Disneyn kykyjenetsijöihin. Burton otettiin Disneylle tekemään elokuvaa The Fox and the Hound, mutta Burton pettyi Disneyn pyrkimykseen latistaa taiteilijansa.
Burton ylennettiin Disneyllä konseptiartistiksi, mutta hänen kuvallisia ideoitaan ei käytetty. Hän sai kuitenkin 60 000 dollarin budjetin kuusiminuuttista piirros- ja stop motion -animaatioelokuvaansa Vincent (1982) varten. Elokuva kertoo tarinan seitsenvuotiaasta pojasta, joka haluaa olla Vincent Price ja kuvittelee itsensä makaabereihin tilanteisiin Edgar Allan Poen tyyliin. Burtonin suuresti ihailema Vincent Price antoi elokuvalle kertojanäänen. Vincent voitti useita palkintoja. Seuraavaksi Burton teki Disney Channelille elokuvan Hansel and Gretel (1982), jossa hän pääsi opettelemaan oikeiden näyttelijöiden ohjaamista. Frankenweenie (1984) oli Frankenstein-pastissi, johon mennessä Burtonin omalaatuinen tyyli oli jo alkanut muodostua. Disney ei kuitenkaan esittänyt Burtonin synkkää lyhytelokuvaa, joka oli saanut PG-luokituksen, mutta elokuva nosti Burtonin Hollywoodin kohutuimpien nuorten ohjaajalahjakkuuksien joukkoon.
Kauhukirjailija Stephen King suositteli Burtonia Warnerille, joka kiinnitti Burtonin ohjaamaan 25-vuotiaana ensimmäisen pitkän elokuvansa Pee-wee’s Big Adventure (1985). Elokuvassa on jo Burtonille tyypillisiä elementtejä kuten eriskummallinen maailma unen ja todellisuuden välimaastossa sekä hahmojensa outouteen perustuva juoni. Elokuva menestyi kohtalaisesti, mutta elokuvakriitikot eivät pitäneet siitä ja kutsuivat sitä pelkäksi visuaaliseksi orgiaksi.
Burtonin seuraava ohjaus oli Beetlejuice (1988), joka oli käsikirjoittaja Michael McDowellin mukaan ”optimistinen elokuva kuolemasta”, mikä sopikin Burtonin tyyliin. Elokuvassa perinteiset tilanteet ja arvot käännetään päälaelleen, ja siinä yhdistyvät crazyhuumori ja tumma melankolia. Elokuva sai paljon katsojia, ja sen on sanottu kestäneen myös hyvin aikaa.
Elämä ja ura > Luottosäveltäjä ja luottonäyttelijät

Musiikin Burtonin elokuviin on Pee-Wee's Big Adventuresta lähtien säveltänyt muusikko ja elokuvasäveltäjä Danny Elfman (Ed Woodia sekä Sweeney Toddia lukuun ottamatta). Burton käyttää usein luottonäyttelijöitään, ja esimerkiksi Johnny Depp on esittänyt pääroolia useassa Burtonin elokuvassa.
Yksityiselämä

Burtonin elämänkumppani vuosina 2001–2014 oli näyttelijä Helena Bonham Carter, mutta he eivät koskaan menneet naimisiin. Heillä on kaksi lasta.
Tunnustukset

Burton sai Golden Globe -ehdokkuuden vuonna 2008 parhaasta ohjauksesta elokuvassa Sweeney Todd – Fleet Streetin paholaisparturi (2007).
Burtonin ohjaamat animaatioelokuvat Corpse Bride (2005) ja Frankenweenie (2012) olivat parhaan animaatioelokuvan Oscar-palkintoehdokkaina.
Filmografia > Elokuvat

| Elokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Vuosi | Elokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Suomenkielinen nimi | Elokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Alkuperäinen nimi | Elokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> O | Elokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> T | Elokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> K | Elokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Pee-ween suuri seikkailu | Pee-wee’s Big Adventure |  |  |  |  |
| 1988 | Beetlejuice | Beetlejuice |  |  |  |  |
| 1989 | Batman | Batman |  |  |  |  |
| 1990 | Saksikäsi Edward | Edward Scissorhands |  |  |  | vain tarina |
| 1992 | Batman – paluu | Batman Returns |  |  |  |  |
| 1993 | Painajainen ennen joulua | The Nightmare Before Christmas |  |  |  | vain tarina ja hahmot |
| 1994 | Kammottava merimatka | Cabin Boy |  |  |  |  |
| 1994 | Ed Wood | Ed Wood |  |  |  |  |
| 1995 | Batman Forever | Batman Forever |  |  |  |  |
| 1996 | James ja jättipersikka | James and the Giant Peach |  |  |  |  |
| 1996 | Mars hyökkää! | Mars Attacks! |  |  |  |  |
| 1999 | Päätön ratsumies | Sleepy Hollow |  |  |  |  |
| 2001 | Apinoiden planeetta | Planet of the Apes |  |  |  |  |
| 2003 | Big Fish | Big Fish |  |  |  |  |
| 2005 | Jali ja suklaatehdas | Charlie and the Chocolate Factory |  |  |  |  |
| 2005 | Corpse Bride | Corpse Bride |  |  |  | vain hahmot |
| 2007 | Sweeney Todd – Fleet Streetin paholaisparturi | Sweeney Todd: The Demon Barber of Fleet Street |  |  |  |  |
| 2009 | 9 | 9 |  |  |  |  |
| 2010 | Liisa Ihmemaassa | Alice in Wonderland |  |  |  |  |
| 2012 | Dark Shadows | Dark Shadows |  |  |  |  |
| 2012 | Abraham Lincoln: Vampire Hunter | Abraham Lincoln: Vampire Hunter |  |  |  |  |
| 2012 | Frankenweenie | Frankenweenie |  |  |  | vain idea, tarina ja hahmot |
| 2014 | Big Eyes | Big Eyes |  |  |  |  |
| 2016 | Liisan seikkailut peilimaailmassa | Alice Through the Looking Glass |  |  |  |  |
| 2016 | Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille | Miss Peregrine’s Home for Peculiar Children |  |  |  |  |
| 2019 | Dumbo | Dumbo |  |  |  |  |
| 2024 | Beetlejuice Beetlejuice | Beetlejuice Beetlejuice |  |  |  |  |
Filmografia > Lyhytelokuvat

| Lyhytelokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Vuosi | Lyhytelokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Suomenkielinen nimi | Lyhytelokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Alkuperäinen nimi | Lyhytelokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> O | Lyhytelokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> T | Lyhytelokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> K | Lyhytelokuvat: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1971 |  | The Island of Doctor Agor |  |  |  | myös sovittajana |
| 1971 |  | Prehistoric Caveman |  |  |  |  |
| 1971 |  | Houdini: The Untold Story |  |  |  |  |
| 1972 |  | Tim’s Dreams |  |  |  |  |
| 1974 |  | 1997 |  |  |  |  |
| 1979 |  | Doctor of Doom |  |  |  |  |
| 1979 |  | King and Octopus Animation |  |  |  |  |
| 1979 |  | Stalk of the Celery Monster |  |  |  |  |
| 1982 |  | Luau |  |  |  |  |
| 1982 | Vincent | Vincent |  |  |  |  |
| 1983 |  | Hansel and Gretel |  |  |  | vain idea |
| 1984 | Frankenweenie | Frankenweenie |  |  |  | vain idea |
| 2000 |  | The World of Stainboy |  |  |  |  |
| 2013 | Kapteeni Sparky ja lentävät lautaset | Captain Sparky vs. The Flying Saucers |  |  |  |  |
Filmografia > Televisio

| Televisio: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Vuosi | Televisio: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Suomenkielinen nimi | Televisio: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Alkuperäinen nimi | Televisio: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Jakson nimi / jaksojen määrä | Televisio: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> O | Televisio: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> T | Televisio: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> K | Televisio: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1986 | Alfred Hitchcock esittää | Alfred Hitchcock Presents | “The Jar” |  |  |  |  |
| 1986 |  | Faerie Tale Theatre | “Aladdin and His Wonderful Lamp” |  |  |  |  |
| 1987 | Hämmästyttävät tarinat | Amazing Stories | “Family Dog” |  |  |  | vain tarina |
| 1989–1991 | Beetlejuice | Beetlejuice | 94 jaksoa |  |  |  | vastaavana tuottajana |
| 1993 | Family Dog | Family Dog | 10 jaksoa |  |  |  | vastaavana tuottajana |
| 2000 |  | Lost in Oz | pilottijakso |  |  |  | vastaavana tuottajana; vain tarina |
| 2022 | Wednesday | Wednesday |  |  |  |  | vastaavana tuottajana |
Filmografia > Musiikkivideot

| Musiikkivideot: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Vuosi | Musiikkivideot: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Kappaleen musiikkivideo | Musiikkivideot: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Yhtye / artisti | Musiikkivideot: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> O | Musiikkivideot: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> T | Musiikkivideot: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> K | Musiikkivideot: O = ohjaajana; T = tuottajana; K = käsikirjoittajana> Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | ”Bones” | The Killers |  |  |  |  |
| 2012 | ”Here with Me” | The Killers |  |  |  |  |
Filmografia > Muut työt

| Muut työt> Vuosi | Muut työt> Suomenkielinen nimi | Muut työt> Alkuperäinen nimi | Muut työt> Työ | Muut työt> Viihteenlaji | Muut työt> Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1978 | Taru sormusten herrasta | The Lord of the Rings | taiteilija | elokuva |  |
| 1979 | Muppet-elokuva | The Muppet Movie | nukketaiteilija | elokuva |  |
| 1979 |  | Stalk of the Celery Monster | animaattori | lyhytelokuva |  |
| 1981 | Topi ja Tessu | The Fox and the Hound | animaattori | elokuva |  |
| 1982 |  | Luau | animaattori | lyhytelokuva |  |
| 1982 | Tron | Tron | animaattori | elokuva |  |
| 1982 | Vincent | Vincent | lavastaja | lyhytelokuva |  |
| 1983 |  | Hansel and Gretel | lavastaja | lyhytelokuva |  |
| 1984 | Frankenweenie | Frankenweenie | kuvakäsikirjoittaja | lyhytelokuva |  |
| 1985 | Hiidenpata | The Black Cauldron | konseptikuvittaja | elokuva |  |
| 1987 | Hämmästyttävät tarinat | Amazing Stories | animaatiosuunnittelija | televisiosarja | jakso “Family Dog” |
| 1989–1991 | Beetlejuice | Beetlejuice | kehittäjä | televisiosarja | 94 jaksoa |
| 1993 | Family Dog | Family Dog | suunnittelukonsultti | televisiosarja | 10 jaksoa |
Filmografia > Roolit

| Roolit> Vuosi | Roolit> Suomenkielinen nimi | Roolit> Alkuperäinen nimi | Roolit> Rooli | Roolit> Viihteenlaji | Roolit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1971 |  | The Island of Doctor Agor | tohtori Agor | lyhytelokuva |  |
| 1979 |  | Doctor of Doom | Don Carlo | lyhytelokuva |  |
| 1979 | Muppet-elokuva | The Muppet Movie | nuken esittäjä | elokuva |  |
| 1982 |  | Luau | Korkein olento / Mortie | lyhytelokuva |  |
| 1985 | Pee-ween suuri seikkailu | Pee-wee’s Big Adventure | roisto kujalla | elokuva |  |
| 1992 | Singles | Singles | Brian | elokuva |  |
| 1992 | Hoffa | Hoffa | ruumis | elokuva |  |
| 2012 |  | Vampires Kiss & Blood Inside | Abraham Van Helsing | lyhytelokuva |  |
| 2012 | Men in Black III – miehet mustissa III | Men in Black III | avaruusolio | elokuva |  |
| 2016 | Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille | Miss Peregrine’s Home for Peculiar Children | matkustaja | elokuva |  |
Suomennetut kirjat

Burton, Tim & Salisbury, Mark (toim.): Tim Burton on Tim Burton.  (Burton on Burton, 1995, 2000.)  Suomentanut Tiirinen, Mika & Siltala, Mika  & Seppälä, Mika. 2. korjattu painos (1. painos 1995). Helsinki:  Like, 2000.  ISBN 951-578-751-3  Sarja Directors on Directors
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tim Burton Wikimedia Commonsissa
Tim Burton Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tim Burtonin ohjaamat elokuvat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1980-luku: Pee-wee's Big Adventure (1985) · Beetlejuice (1988) · Batman (1989)
1990-luku: Saksikäsi Edward (1990) · Batman – paluu (1992) · Ed Wood (1994) · Mars hyökkää! (1996) · Päätön ratsumies (1999)
2000-luku: Apinoiden planeetta (2001) · Big Fish (2003) · Jali ja suklaatehdas (2005) · Corpse Bride (2005) · Sweeney Todd – Fleet Streetin paholaisparturi (2007)
2010-luku: Liisa Ihmemaassa (2010) · Dark Shadows (2012) · Frankenweenie (2012) · Big Eyes (2014) · Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille (2016) · Dumbo (2019)
Eric Green

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Miesten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lontoo 1908 | Maahockey |  |
Eric Hubert Green (28. elokuuta 1878 Epsom – 23. joulukuuta 1972 Stanford Dingley) oli brittiläinen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän oli mukana Englannin kultaa voittaneessa joukkueessa Lontoon olympialaisissa 1908. Green pelasi maajoukkueessa yhteensä 16 ottelua ja toimi uransa jälkeen The Times -lehden maahockeyvastaavana.
Tukholman metro

Tukholman metron linjakartta
Junia Söderströmin yllä vanhankaupungin ja Södermalmin välisellä sillalla.
Tunnelissa.
Tukholman metro (ruots. Stockholms tunnelbana) on Ruotsin ainoa metrojärjestelmä maan pääkaupungin Tukholman seudulla. Tukholman metroverkko muodostuu seitsemästä linjasta ja sadasta asemasta. Asemista 47 on maan alla ja 53 maan päällä. Varsinaisen metroliikenteen voidaan katsoa alkaneen lokakuussa 1950, mutta jo ennen tätä useita nykyisen metroverkoston osia oli käytössä muina raidejoukkoliikenteen muotoina 1930-luvulta lähtien.
Viimeksi verkostoa on laajennettu vuonna 1994. Nytmilloin? rakenteilla on sinisen linjan jatke Kungsträdgårdenista Södermalmin kautta Nackaan sekä Akallasta Barkarbyhyn. Rakenteilla on myös uusi keltainen linja Odenplanilta Solnan Arenastadeniin. Päätös on tehty myös uudesta linjastaa Fridhemsplanilta Älvsjöhön.
Sekä 108 kilometrin raidepituudellaan että noin miljoonalla päivittäisellä matkustajallaan tarkasteltuna metrojärjestelmä on maailman 36. laajin. Tukholman metro on sen palveleman alueen väestöpohjaan suhteutettuna yksi maailman laajimmista metroverkostoista.
Metroliikenteen tilaajana toimii Storstockholms Lokaltrafik, SL ja liikennöitsijänä on toiminut marraskuusta 2009 lähtien hongkongilainen MTR Corporation. Aiemmin metroa on liikennöinyt muun muassa vuosina 2005–2009 ranskalainen Veolia Transport.
Linjat

Vihreällä linjalla tarkoitetaan linjoja 17, 18 ja 19. Niillä on yhteensä 49 asemaa, joista 12 on maanalaisia (yhdeksän betonikannellista ja kolme kallioon louhittua) ja 37 maanpäällisiä asemia. Linjan pituus on yhteensä 41 kilometriä 256 metriä. Linja vihittiin käyttöön 1. lokakuuta 1950 Slussenin ja Hökarängenin välillä. Linjalla on neljä pääteasemaa: Hässelby Strand lännessä ja Hagsätra, Farsta strand, sekä Skarpnäck etelässä.
Punaisella linjalla tarkoitetaan linjoja 13 ja 14. Niillä on yhteensä 36 asemaa, joista 21 on maan alla (viisi betonikannen alla ja 16 kallioon louhittuna) ja 15 maan päällä. Linja on 41 kilometriä 238 metriä pitkä (vain 18 metriä lyhyempi kuin vihreä linja). Se vihittiin käyttöön 5. huhtikuuta 1964 T-Centralenin ja Fruängenin/Örnsbergin välillä. Linjalla on neljä pääteasemaa, joista Fruängen ja Norsborg ovat etelässä/lounaassa ja Ropsten sekä Mörby centrum koillisessa/pohjoisessa. Aiemmin punainen linja esitettiin metrokartoissa oranssin värisenä.
Sinisellä linjalla tarkoitetaan linjoja 10 ja 11. Niillä on yhteensä 20 asemaa, joista 19 on maanalaisia (kaikki kallioon louhittuja) ja vain yksi maanpäällinen. Sinisellä linjalla sijaitsee myös käyttöön ottamaton asema Kymlinge. Linjan pituus on 25 kilometriä ja 516 metriä. Se avattiin 31. elokuuta 1975 T-Centralenin ja Hjulstan välillä. Sinisellä linjalla on kolme pääteasemaa: Kungsträdgården idässä ja Akalla sekä Hjulsta pohjoisessa.
| Linja | Osuus | Avattu | Pituus | Asemia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Kungsträdgården–Hjulsta | 31. elokuuta 1975 | 15,1 km | 14 |
| 11 | Kungsträdgården–Akalla | 5. kesäkuuta 1977 | 15,6 km | 12 |
| 13 | Norsborg–Ropsten | 5. huhtikuuta 1964 | 26,6 km | 25 |
| 14 | Fruängen–Mörby centrum | 5. huhtikuuta 1964 | 19,5 km | 19 |
| 17 | Åkeshov–Skarpnäck | 19. marraskuuta 1958 | 19,6 km | 24 |
| 18 | Alvik–Farsta Strand | 1. lokakuuta 1950 | 18,4 km | 23 |
| 19 | Hässelby Strand–Hagsätra | 9. syyskuuta 1951/26. lokakuuta 1952 | 28,6 km | 35 |
| Yhteensä | Yhteensä |   | 108 km | 100 |
Tekniikka > Junat

Tukholman metrojunat ottavat sähkön raiteen viereen sijoitetusta sivuvirtakiskosta, jossa vihreällä ja punaisella linjalla on 650 voltin tasavirta, sinisellä linjalla 750 voltin tasavirta. Käytössä on 271 modernia vaunua, mutta myös vanhempia 1970- ja 1980-luvun vaunuja on noin 200. Junien huippunopeus on 80 km/h punaisella ja sinisellä linjalla, vihreällä 70 km/h. Laitureiden kohdalla rajoitus on 50 km/h. Junien maksimikiihtyvyys on 0,8 m/s². Täysimittaisella junalla on pituutta noin 140 metriä. Raideleveys on myös Ruotsin rautateillä käytettävä eurooppalainen standardileveys 1 435 millimetriä.
Kuljettaja operoi itse junan ovia. Koska asemalaiturit eivät aina ole täysin suoria ja toisaalta junat pitkiä, kuljettaja joutuu yleensä nousemaan ja kurkistamaan oman ovensa kautta, milloin ovet voi sulkea. Osalla asemista on kameroita ja näyttöjä helpottamassa kuljettajalle ovien sulkemista.
Suurin osa vaunuista on 2000-luvun taitteessa valmistettua Vagn 2000 (C20)-mallityyppiä. Junayksikön pituus on 46,5 metriä, ja täysimittaisessa junassa on yhteenkytkettynä kolme yksikköä. Varsinkin yöaikaan liikenteessä on usein myös lyhyempiä, kahden yksikön ja joskus jopa yhden yksikön mittaisia lyhennettyjä junia. Yksikössä on 126 istuma- ja 186 seisomapaikkaa, jolloin koko junan kapasiteetti on yli 1 000 matkustajaa.
Vanhempia, 1970- ja 80-luvuilla valmistettuja vaunuja on yhä käytössä sinisellä ja punaisella linjalla. Yksi junayksikkö on 17,62 metriä pitkä, 2,8 metriä leveä ja 3,8 metriä korkea. Vaunussa on 48 istumapaikkaa. Laituripituus mahdollistaa enintään kahdeksan vaunun yhteenkytkemisen. Alkuperäisistä vaunusarjoista on jäljellä enää C6H, C14 ja C15, ja nekin on määrä poistaa käytöstä vuoteen 2021 mennessä.
Vuonna 2019 punaisella linjalla on tarkoitus ottaa käyttöön 48 uutta C30-mallinimeä kantavaa junaa. Niissä penkit ovat junan toisella laidalla sivuttain, ja lisäksi ovien määrää on lisätty. Muutokset vähentävät istuinpaikkoja, mutta tehostavat junan lastaamista ja purkamista sekä nostavat kokonaismatkustajamäärää.