stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Led Zeppelinin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Led Zeppelin Chicagossa tammikuussa 1975
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 9 |  |
| ↙Livealbumit | 8 |  |
| ↙Kokoelmat | 7 |  |
| ↙Singlet | 13 |  |
| ↙Musiikkivideot | 16 |  |
| ↙Soundtrackit | 1 |  |
Tämä on luettelo Led Zeppelinin diskografiasta.
Studioalbumit

Led Zeppelin (1969)
Led Zeppelin II (1969)
Led Zeppelin III (1970)
Led Zeppelin IV (1971)
Houses of the Holy (1973)
Physical Graffiti (1975)
Presence (1976)
In Through the Out Door (1979)
Coda (1982)
Livealbumit

The Song Remains the Same (1976)
Led Zeppelin BBC Sessions (1997,  taltiointeja vuosilta 1969–1971)
How the West Was Won (2003,  taltiointeja vuodelta 1972)
Celebration Day (2012,  konserttitaltiointi 10.12.2007 Lontoosta)
Videoalbumit ja konserttielokuvat

Led Zeppelin – laulu jää pystyyn (1976, DVD The Song Remains the Same)
Led Zeppelin (2003,  DVD)
Mothership (2007,  DVD)
Celebration Day (2012,  DVD-konserttitaltiointi 10.12.2007 Lontoosta)
Kokoelmat

Remasters (1990)
Led Zeppelin Box Set, Vol. 1 (1990)
Led Zeppelin Box Set, Vol. 2 (1993)
Complete Studio Recordings (1993)
Early Days: The Best of Led Zeppelin Volume One (1999)
Latter Days: The Best of Led Zeppelin Volume Two (2000)
Mothership (2007)
Definitive Collection (2008)
Singlet

Led Zeppelin
Good Times Bad Times / Communication Breakdown (1969)
Led Zeppelin II
Whole Lotta Love / Living Loving Maid (She’s Just a Woman) (1969) (julkaistu uudelleen 1997 CD:nä)
Led Zeppelin III
Immigrant Song / Hey Hey What Can I Do (1970)
Led Zeppelin IV
Black Dog / Misty Mountain Hop (1971)
Rock and Roll / Four Sticks (1972)
Houses of the Holy
Over the Hills and Far Away / Dancing Days (1973)
D’yer Mak’er / The Crunge (1973)
Physical Graffiti
Trampled Under Foot / Black Country Woman (1975)
Presence
Candy Store Rock / Royal Orleans (1976)
In Through the Out Door
Fool in the Rain / Hot Dog (1979)
Coda
Darlene (1982)
Ozone Baby (1982)
Poor Tom (1982)
Soundtrackit

The Song Remains the Same (Led Zeppelin – laulu jää pystyyn -elokuvan soundtrack, 1976)
Soundtrackit > Musiikkivideot

Communication Breakdown (1969)
Black Dog (1976)
Hot Dog (1979)
Over the Hills and Far Away (1990)
Travelling Riverside Blues (1990)
Whole Lotta Love (1997)
Immigrant Song (2003)
Going to California (2003)
Stairway to Heaven (2003)
Rock and Roll (2003)
Kashmir (2003)
Black Dog (2012)
Kashmir (2012)
Whole Lotta Love (Rough Mix With Vocal) (2014)
Rock and Roll (Alternative Mix) (2014)
What Is And What Should Never Be (2016)
Nonsense-mutaatio

Nonsense-mutaatio on pistemutaatio, jossa yhden nukleotidin vaihtuminen on muuttanut kodonin lopetuskoodiksi. Tällöin polypeptidiketjun synteesi päättyy liian aikaisin. Usein tämä aiheuttaa proteiinin toimimattomuuden. Muun muassa kystinen fibroosi johtuu nonsense-mutaatiosta.
Luettelo Serbian kaupungeista

Tämä on luettelo Serbian kunnista, joilla on kaupunginoikeudet. Lisäksi väestönlaskennassa erotetaan paikkakuntia sen mukaan, ovatko ne kaupunkimaisia tai maalaismaisia (kyliä).
| --- | --- |
 Bečej  Belgrad (serb. Београд, Beograd)  Bor  Čačak  Inđija  Jagodina  Kragujevac  Kraljevo  Kruševac  Leskovac  Loznica  Niš  Novi Pazar  Novi Sad  Pančevo :  Pirot  Požarevac  Pristina  Šabac  Smederevo  Sombor  Sremska Mitrovica  Subotica  Užice  Valjevo  Vranje  Zaječar  Zemun  Zrenjanin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luettelo Serbian kaupungeista Wikimedia Commonsissa
Lippusimput

| Lippusimput |
| --- | --- |
 Rengaslippusimppu (Nautichthys oculofasciatus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Simppukalat Scorpaeniformes
Heimo::  Lippusimput Hemitripteridae  Gill, 1872
Suvut
 Blepsias  Hemitripterus  Nautichthys 
Katso myös
   Lippusimput Wikispeciesissä   Lippusimput Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lippusimput (Hemitripteridae) on simppukaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Atlantin ja Tyynenmeren pohjoisosista.
Lajit ja anatomia

Lippusimppujen heimoon kuuluu 3 sukua ja 8 lajia. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkänomaisia ja pienin laji Nautichthys robustus kasvaa korkeintaan noin 8 cm pitkäksi, kun suurin laji kitalippusimppu (Hemitripterus bolini) voi saavuttaa 73 cm:n pituuden. Tyypillisiä piirteitä ovat piikikkäät suomut, suuri pää, hyvin kookkaat rintaevät ja 2 selkäevää, joistaetumainen on korkea erityisesti rengaslippusimpulla (Nautichthys oculofasciatus). Heimon kaloilla ei ole uimarakkoa. Väritykseltään lippusimppulajit ovat vaihtelevia ja kykenevät muuttamaan väritystään pohjan mukaan. Usein ruumiissa on täpliä tai renkaita.
Levinneisyys ja elintavat

Lippusimpuista amerikanlippusimppu (H. americanus) elää Pohjois-Atlantilla, muut heimon kalat elävät pohjoisella Tyynelläemrellä. Ne elävät tyypillisesti matalahkoissa vesissä ja syvimmillään niitä on tavattu 420 metrin syvyydestä. Lippusimppujen ravintoa ovat suurimmaksi osaksi pienet selkärangattomat eläimet.
Nonouti

| Nonouti |
| --- | --- |
 Nonoutin itäosaa kuvattuna Kansainväliseltä avaruusasemalta huhtikuussa 2001
Merialue:  Tyynimeri
Saaria yht.:  8
Pinta-ala:  29,2 km²
Valtio
Valtio:  Kiribati
Väestö
Väkiluku:  2 743 (2015)
Nonouti on atolli Kiribatin Gilbertsaarilla, Tyynellä valtamerellä. Sen pinta-ala on 29,2 km² ja asukasluku oli 2 743 vuonna 2015.
Nonouti on 35 kilometriä pitkä ja suurimmillaan 15 kilometriä leveä, joten se on Gilbertsaarten kolmanneksi suurin atolli. Se sijaitsee eteläisillä Gilbertsaarilla 38 kilometrin päässä Tabiteueasta.
Liiturousku

| Liiturousku |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Jalorouskut Lactifluus
Laji::  vellereus
Kaksiosainen nimi
 Lactifluus vellereus  (Fr.) Kuntze 
Synonyymit
 Lactarius vellereus 
 Vihreällä Euroopan maat, joissa lajia tavataan
Katso myös
   Liiturousku Wikispeciesissä   Liiturousku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Liiturousku (Lactifluus vellereus, syn. Lactarius vellereus) on kupera tai suppilomainen huopakarvainen vaalea jalorouskulaji. Vanhemmilla sienillä lakkiin ilmestyy ruskeita laikkuja. Heltat ovat valkoiset tai kellanvalkoiset. Jalka on huopanukkainen ja vaalea. Maku on polttavan kirpeä. Rouskussa on valkoista maitiaisnestettä. Liiturousku kasvaa havu- ja lehtimetsissä tammen, pyökin ja pähkinäpensaan seurassa. Sieni on melko yleinen lounaisimmassa Suomessa ja Ahvenanmaalla. Sitä esiintyy Kuopion seudulle saakka.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Liiturousku (Lactifluus vellereus)
Kymppitonni

| Kymppitonni |
| --- | --- |
Tyyli:  televisiovisailu
Kestoaika:  22–50 min / jakso
Luoja(t):  Spede Pasanen
Pääosissa:  Cristal Snow Riitta Väisänen (1985–2016)
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  MTV (1985–1992) MTV3 (1993–2005) SuomiTV (2009–2011) Radio Suomipop (2012–2016) Fox (2018–2023) Star Channel (2023–)
Esitetty:  Alkuperäinen versio: 3. tammikuuta 1985 –  19. marraskuuta 2005 Toinen versio: 18. joulukuuta 2009 – 2011 Kolmas versio: 26. maaliskuuta 2012 – 2016 Neljäs versio: 26. maaliskuuta 2018 –
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Spede-Tuotanto (1993–2005) Metronome Film & Television (2009–2011)  Rabbit Films (2018–)
Aiheesta muualla
IMDb 
Kymppitonni on suomalainen televisio-ohjelma, jossa julkisuuden henkilöt arvuuttelevat sanoja. Ohjelmaa esitetään Fox-kanavalla.
Ohjelman esittäminen alkoi vuonna 1985 MTV:llä. Ohjelman alkuperäinen juontaja oli Riitta Väisänen.
Vuodesta 2018 alkaen Kymppitonnia on esitetty Foxilla ja juontajana on toiminut Cristal Snow.
Kymppitonni on voittanut  Venla-palkinnon parhaana puheviihdeohjelmana vuonna 1986. Ohjelman entinen juontaja Riitta Väisänen palkittiin suosituimman naisesiintyjän Telvis-patsaalla viidesti peräkkäin, vuosina 1986–1990.
Ohjelmasta on julkaistu myös 1990-luvulla lautapeli.
Historia

Kymppitonni on Spede Pasasen kehittämä ohjelmaformaatti, jonka Pasanen suunnitteli tilaustyönä Riitta Väisäselle. Hän kehitti ohjelman rakennetta pitkään, ja kun lopulta kaikki säännöt loksahtivat paikalleen, Pasanen alkoi myydä formaattiaan MTV:lle.
Kymppitonnin pilottijakso kuvattiin marras-joulukuussa 1984. Pilottijakson ohjasi Eino Virtanen. MTV:n ohjelmajohtaja Tauno Äijälä aluksi epäili ohjelman mahdollisuuksia menestyä sekä kokemattoman  Riitta Väisäsen pärjäämistä ohjelman juontajana. Näistä epäilyksistä Spede muistutti Äijälää aina, kun Väisänen voitti Suomen suosituimman naisesiintyjän Telvis-palkinnon.
Ohjelmaa esitettiin MTV:llä vuosina 1985–2005 kaikkiaan 1 093 jaksoa. Ensimmäinen jakso lähetettiin 3. tammikuuta 1985. Kilpailijoina olivat muun muassa Jukka Virtanen ja Juha Vainio.
Ensimmäisenä vuotena Kymppitonnia ohjasi Ere Kokkonen. Kokkosen jälkeen ohjaajina ovat olleet Inkeri Pilkama 1986–1999, Aku Lohimäki (2000), Juha Stenholm (2001–2002 ja 2005) ja Henry Aflecht (2002–2005). Kymppitonnin tunnusmusiikin sävelsi Aarno Raninen. Ohjelman lopputekstien aikana soi musiikkia Ere Kokkosen ohjaamasta elokuvasta Hei kliffaa hei (1985).
Spede Pasasen kuoltua Kymppitonnin jatkuminen oli epävarmaa koko syksyn 2001. Ennen kuolemaansa Spede antoi Kymppitonnin kaupalliset oikeudet Riitta Väisäselle.
MTV3 päätti lopettaa ohjelman helmikuussa 2002, mutta perui lopulta päätöksensä, ja Kymppitonni sai jatkaa jälleen syksyllä. Kymppitonni palasi ohjelmistoon lokakuussa 2002 uusituilla lavasteilla ja tunnusmusiikilla. Ohjelma lopetettiin vuonna 2005.
Kymppitonni palasi tv-ruutuun joulukuussa 2009 uudella SuomiTV-kanavalla.
SuomiTV lopetti sarjan toukokuussa 2011 osana pyrkimyksiään nuorentaa katsojakuntaansa.
Maaliskuussa 2012 Kymppitonni jatkui radioversiona Radio Suomipop -kanavalla. Ohjelmaa pystyi seuraamaan myös videomuodossa netti-tv:ssä. Tämä versio lopetettiin vuonna 2016.
Vuonna 2018 Kymppitonni teki jälleen paluun, tällä kertaa Fox-kanavalle ja uuden juontajan voimin. Ensimmäinen jakso esitettiin 26. maaliskuuta 2018.
Juontajat

Riitta Väisänen (1985–2016, yksi nostalgiajakso 2020)
Cristal Snow (2018–)
Ohjelmaa on juontanut myös muutaman jakson verran näyttelijä Satu Silvo vuonna 1999, kun Riitta Väisänen oli sairauslomalla.
Kevään 2004 viimeisen jakson (1. toukokuuta 2004) juonsi Joonas Hytönen, kun Väisänen oli ehdolla Euroopan parlamenttiin ja joutui tv-karenssiin.
Esitysajat

Ohjelmaa esitettiin aluksi vuosina 1985–2005. Sarjaa on esitetty vuosina 1985–1992 MTV:llä. Aluksi Kymppitonni vuorotteli puolen tunnin mittaisena vuoroviikoin Sanaristikko-ohjelman kanssa. Välillä Kymppitonni on ollut milloin puolen tunnin mittainen kahdessa osassa, milloin taas yhtenä tunnin jaksona. Ohjelmaa esitettiin MTV:n torstai-illan myöhäisohjelmistossa. MTV:llä ei tuolloin ollut omaa kanavaa, vaan sen ohjelmia lähetettiin TV1:ssä ja TV2:ssa. Niinpä Kymppitonni näkyi joinakin kausina TV1:ssä ja muina kausina TV2:ssa.
Kun MTV sai oman kanavan, MTV3:n, vuonna 1993 ohjelma siirtyi kanavan tiistai-iltaan; esitysaika 21.30–22.00. Syksyllä 1996 esitysaika muuttui aikaisemmaksi: klo 19.30–20.00. Tammikuusta 1999 lähtien Kymppitonnia esitettiin kahdesti viikossa, tiistaisin ja keskiviikkoisin (maaliskuusta 2000 maanantaisin ja tiistaisin) klo 18.00–18.30. Syksystä 1999 lähtien esitettiin kolme lähetystä viikossa, kaksi normaalipeliä sekä yksi Jokeri-kymppitonni, jossa kilpailijat eivät tehneet kysymyksiä etukäteen – vaan sanaan, jonka saivat pelitilanteessa. Vuonna 2000 Jokeri-Kymppitonni muuttui Nettikymppitonniksi, jota esitettiin perjantaisin keväästä 2000 31. elokuuta 2001 asti.
Vuodesta 1999 helmikuuhun 2002 Kymppitonni oli Speden Spelien tavoin MTV3:n ohjelmistossa läpi vuoden ilman kesätaukoa. Syksystä 2002 lähtien Kymppitonnia esitettiin kerran viikossa lauantain primetime-ohjelmistossa lopettamiseensa asti. Sarjan viimeinen jakso MTV3:lla esitettiin 19. marraskuuta 2005.
SuomiTV-kanavalla ohjelmaa esitettiin arki-iltaisin kello 19.00. SuomiPOP-radiokanava esitti Kymppitonnia jokaisena arki-aamuna kello 8.40. Fox-kanavalla ohjelmaa on esitetty maanantaisin kello 20.00–21.00 (kevät 2018) ja tiistaisin kello 20.00–21.00 (syksy 2018).
Säännöt

Kilpailijoita on viisi. Jokainen kilpailija vuorollaan arvuuttelee valitsemaansa sanaa, josta hän esittää ennakkoon valmistelemansa vihjeen. Sana ei voi olla erisnimi tai yhdyssana vaan aina yleisnimi. Muut kilpailijat koettavat arvata oikean sanan. Jos 1–3 kilpailijaa arvaa oikean sanan, kysyjä ja arvaaja(t) saavat pisteitä. Jos kaikki arvaavat oikein tai kukaan ei arvaa oikein, kysyjä saa miinuspisteitä. Eniten pisteitä ohjelman aikana kerännyt kilpailija voittaa.
Kysyjä voi halutessaan "ottaa jokerin". Silloin hänelle arvotaan sana, johon hänen tulee hetkessä keksiä vihje. Jokeri-kysymyksissa kysyjän pisteet tuplautuvat, olivatpa ne plussaa tai miinusta.
MTV-aikana kilpailijat eivät saaneet voittamiaan rahasummia, vaan jokainen sai esiintymispalkkion. Kilpailun voittaja sai muita suuremman korvauksen ja jatkoi kilpailussa seuraavalla kerralla. Suomen lastenklinikoiden kummikilpailijat lahjoittivat esiintymispalkkionsa ja mahdollisen voittonsa hyväntekeväisyyteen.
Säännöt > Pistetasot

Pistetasot ovat vaihdelleet vuosien aikana. Alun perin pisteiden sijaan puhuttiin markoista ja pistetasot olivat seuraavat:
Yksi kilpailija arvasi oikein: 1 000 markkaa
Kaksi kilpailijaa arvasi oikein: 300 markkaa
Kolme kilpailijaa arvasi oikein: 100 markkaa
Kaikki arvasivat oikein tai kukaan ei arvannut oikein: –500 markkaa
Vuonna 2002 ohjelmassa otettiin käyttöön eurot, ja uuden pistetasot olivat seuraavat:
Yksi kilpailija arvasi oikein: 200 euroa
Kaksi kilpailijaa arvasi oikein: 50 euroa
Kolme kilpailijaa arvasi oikein: 20 euroa
Kaikki arvasivat oikein tai kukaan ei arvannut oikein: –100 euroa
Vuonna 2009 ohjelma siirtyi SuomiTV:lle ja eurojen sijaan jaettiin pisteitä. Voittaja sai voittopotin, joka suuruus oli voittajan pistemäärä jaettuna kymmenellä.
Yksi kilpailija arvasi oikein: 300 pistettä
Kaksi kilpailijaa arvasi oikein: 200 pistettä
Kolme kilpailijaa arvasi oikein: 100 pistettä
Kaikki arvasivat oikein tai kukaan ei arvannut oikein: –200 pistettä
Vuodesta 2018 ohjelmaa on esitetty Foxilla seuraavin pistemäärin:
Yksi kilpailija arvasi oikein: 1 000 pistettä
Kaksi kilpailijaa arvasi oikein: 500 pistettä
Kolme kilpailijaa arvasi oikein: 300 pistettä
Kaikki arvasivat oikein tai kukaan ei arvannut oikein: –500 pistettä
Variaatiot > Junnutonni

Vuonna 1991 tehty Kymppitonni-muunnelma, jossa kilpailijoina olivat lapset.
Variaatiot > Jokamiehen Kymppitonni

Vuonna 1991 tehty Kymppitonni-muunnelma, jossa kilpailijat eivät olleet julkisuuden henkilöitä.
Variaatiot > Nettikymppitonni

Vuosina 2000–2001 pyöri Kymppitonni-variaationa Nettikymppitonni. Nettikymppitonnissa oli vieraina julkkiksia kuten tavallisessa Kymppitonnissa. Erona normaaliin ohjelmaan oli kilpailija, joka ei ollut julkisuuden henkilö. Kilpailija valittiin katsojien joukosta internetin avulla. Netissä katsojat saivat osallistua Kymppitonni-kilpailuun. Nettikilpailun voittaja pääsi oikeaan Kymppitonniin kilpailemaan.
Parodiat

Lapinlahden Linnut -yhtye esittää viihdesarjassa Maailman kahdeksan ihmettä Kymppitonni-ohjelmaan liittyvän parodisen sketsin. Markku Toikka esittää sketsissä Riitta Väisästä, kilpailijoina on Kata Kärkkäinen (Heikki ”Hiski” Salomaa), Esko Salminen (Timo Eränkö), Outi Heiskanen (Hannu Lemola), Hannu Huuska (Tapio Liinoja) sekä Ben Zyskowicz (Pekka Hedkrok).
Putous- ja Pikkukeskiviikko-viihdeohjelmista tutut sketsihahmo Jani-Petteri (Iina Kuustonen) ja stand up -koomikko André Wickström ovat tehneet omat parodiaversionsa Kymppitonni-ohjelmasta.
Aiheesta muualla

Kymppitonnin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Ohjelman kilpailijakopit 1980-luvulla.
Ohjelman kilpailijakopit vuonna 2005.
Riitta Väisänen ja ohjelman logo 1980-luvulla
Luettelo Seinäjoen urheilupaikoista

Tämä on luettelo Seinäjoen urheilupaikoista.
Urheilupaikat

Haalin kenttä
Seinäjoen pesäpallostadion
Joupiska
Kasperin pallokenttä
Kirmaushalli
Koukkarin kenttä
Luoman Areena
Nurmohalli
Peräseinäjoen keskuskenttä
Peräseinäjoen pesäpallostadion
Prunttimäen jalkapalloviheriöt
Qmax Arena
RitolaHalli
Ruuhikosken golfkenttä
Seinäjoen jäähalli
Seinäjoen keskuskenttä
Seinäjoen ravikeskus
Seinäjoen Squash-halli
Seinäjoen tekonurmi
Seinäjoen Uimahalli-Urheilutalo
Seinäjoki-areena
Skaala-areena
Wallsport Areena
Ylistaron keskuskenttä
Seinäjoen pesäpallostadion
Luoman Areena
Nurmohalli
Seinäjoen jäähalli I
Seinäjoen jäähalli II
Peräseinäjoen pesäpallostadion
Seinäjoen keskuskenttä
RitolaHalli
Seinäjoen ravikeskus
Seinäjoen tekonurmi
Lemlem Hailu

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lemlem Hailu vuonna 2022. |  Lemlem Hailu vuonna 2022. |  Lemlem Hailu vuonna 2022. |  |
Maa:  Etiopia
Naisten yleisurheilu
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 2022 | 3 000 metriä |  |
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Pronssia | Rabat 2019 | 1 500 metriä |  |
Lemlem Hailu (s. 21. toukokuuta 2001) on etiopialainen keskimatkojen juoksija.
Hailu osallistui Dohan maailmanmestaruuskilpailuihin 2019 ja pääsi välieriin 1 500 metrillä. Afrikan kisoissa vuonna 2019 hän sai pronssia 1 500 metrillä. Hän karsiutui saman matkan välierissä vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa. Hän voitti sisäratojen maailmanmestaruuden 3 000 metrillä Belgradissa 2022 ajalla 8.41,82. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän oli 10 000 metrillä seitsemästoista.
Etiopian mestaruuden 1 500 metrillä Hailu on voittanut vuosina 2019 ja 2021.
Alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2017 Hailu voitti 1 500 metrillä mestaruuden. Nuorten olympialaisissa ja alle 18-vuotiaiden Afrikan-mestaruuskilpailuissa hän voitti samalla matkalla kultaa 2018.
Hailu juoksi 1 500 metrillä sisäratojen alle 20-vuotiaiden maailmanennätyksen 4.01,79 Toruńissa 8.helmikuuta 2020 ja 4.01,57 Liévinissä 19. helmikuuta 2020.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 500 m | 4.00,32 | Castellón | 16. kesäkuuta 2022 |
| 3 000 m | 8.29,43 | Chorzów | 16. heinäkuuta 2023 |
| 5 000 m | 14.34,53 | Pariisi | 9. kesäkuuta 2023 |
| 10 000 m | 29.59,15 | Nerja | 23. kesäkuuta 2023 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 500 m | 4.01,57 | Liévin | 19. helmikuuta 2020 |
| 3 000 m | 8.29,28 | Madrid | 24. helmikuuta 2021 |
Orient Overseas Container Line

OOCL:n konttilaiva Hampurissa
Orient Overseas Container Line (OOCL) (SEHK: 0316) on hongkongilainen kontteja meritse kuljettava laivayhtiö, joka suorittaa myös muita logistiikka-alan palveluja. OOCL on Orient Overseas International Limited -yhtiön (OOIL) tytäryhtiö, jonka emoyhtiö omistaa kokonaan. Suomessa toimivan OOCL (Finland) Ltd Oy:n omistaa Bermudalle rekisteröity Orient Overseas (International) Limited.
OOCL:n perusti C. Y. Tung vuonna 1947, jolloin yhtiön nimeksi tuli Orient Overseas Line. Yhtiö vaihtoi nimensä Orient Overseas Container Lineksi vuonna 1969, jolloin se aloitti konttiliikenteen. Enimmillään OOCL:n laivastoon kuului yli 150 rahtilaivaa, joiden yhteinen kantavuus ylitti kymmenen miljoonaa tonnia; se kuului maailman seitsemän suurimman varustamon joukkoon. Yhdessä vaiheessa se omisti myös M/T Seawise Giantin, suurimman koskaan rakennetun laivan.
Yhtiö on kärsinyt takaiskuista läpi koko historiansa, ensi kerran 1970-luvun alussa. Syyskuussa 1970 Tung osti kuuluisan valtamerilaivan RMS Queen Elizabethin muuttaakseen sen kelluvaksi yliopistoksi, joka tunnettaisiin nimellä Seawise University. Laiva syttyi tuleen 9. tammikuuta 1972 korjaustöiden aikana ja upposi Hongkongin Victoria-satamaan. Hylky romutettiin kolme vuotta myöhemmin.
C. Y. Tungin kuoleman jälkeen 1982 C. H. Tung otti 14 vuodeksi johdon Orient Overseas International Limited -yhtiössä, joka on OOCL:n emoyhtiö. Vuonna 1996 johtoon siirtyi hänen veljensä C. C. Tung.
Nykyisin OOCL on yksi maailman suurimmista varustamoista ja logistiikkayrityksistä, jolla on yli 230 toimistoa 58 maassa ympäri maailmaa sekä yli 270 laivaa.
Aiemmin kaikki yhtiön suuret laivat saivat nimen, joka alkoi sanalla Seawise, joka oli sanaleikki C. Y. Tungin nimikirjaimista. Vuodesta 1989 OOCL:lle kuuluvat rahtilaivat ja konttilaivat ovat saaneet nimen, joka alkaa tunnuksella OOCL.
Oriens

Oriens (”Itä”; genetiivissä Orientis) voi viitata seuraaviin:
Oriens, Rooman pretoriaaniprefektuuri
Oriens, Rooman diokeesi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Oriens”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Seinäjoen kaupunginosista

Seinäjoen keskustaajaman kaupunginosat, keskusta keltaisella.
Seinäjoen päätiet ja joitakin kyliä.
Luettelo Seinäjoen kaupunginosista ja niiden väkiluvuista.
Kaupunginosat

| Tilastoalue | Suuralue | Väkiluku |
| --- | --- | --- |
| 52. Hyllykallio | 13. Hyllykallio | 4,380 |
| 24. Uppa | 5. Kantakaupunki | 3,504 |
| 13. Alakylä | 4. Läntinen | 3,271 |
| 29. Kasperi | 6. Kasperi | 2,942 |
| 33. Pajuluoma | 7. Östermyra | 2,748 |
| 35. Kärki | 7. Östermyra | 2,636 |
| 22. Pohja | 5. Kantakaupunki | 2,527 |
| 26. Kivistö läntinen | 5. Kantakaupunki | 1,847 |
| 1. Ylistaron kirkonkylä | 1. Ylistaro | 1,847 |
| 14. Jouppi | 4. Läntinen | 1,835 |
| 17. Huhtala | 4. Läntinen | 1,763 |
| 54. Kertunlaakso | 13. Hyllykallio | 1,670 |
| 53. Tanelinranta | 13. Hyllykallio | 1,651 |
| 41. Peräseinäjoen kirkonkylä | 9. Peräseinäjoki | 1,507 |
| 19. Keskusta | 5. Kantakaupunki | 1,373 |
| 47. Nurmon kirkonkylä | 11. Nurmo | 1,322 |
| 34. Soukkajoki | 7. Östermyra | 1,295 |
| 28. Kivistö itäinen | 6. Kasperi | 1,282 |
| 21. Marttila | 5. Kantakaupunki | 1,225 |
| 32. Simuna | 7. Östermyra | 1,198 |
| 16. Kultavuori | 4. Läntinen | 1,193 |
| 31. Törnävä | 7. Östermyra | 1,187 |
| 12. Niemistönmaa | 3. Lakeus | 1,046 |
| 27. Hallila | 5. Kantakaupunki | 991 |
| 48. Teppo | 11. Nurmo | 980 |
| 50. Huumo | 12. Ruuhikoski | 680 |
| 30. Hallilanvuori | 6. Kasperi | 918 |
| 15. Jouppila | 4. Läntinen | 812 |
| 7. Kylänpää | 2. Kylänpää | 807 |
| 10. Halkosaari | 3. Lakeus | 722 |
| 46. Nurmonjokilaakso | 11. Nurmo | 677 |
| 25. Puukapernaumi | 5. Kantakaupunki | 671 |
| 49. Koliini | 11. Nurmo | 650 |
| 40. Viitala | 8. Keskiseinäjoki | 601 |
| 2. Ylistaron asemanseutu | 1. Ylistaro | 493 |
| 3. Alapää | 1. Ylistaro | 471 |
| 9. Kitinoja | 3. Lakeus | 413 |
| 44. Kihniä | 10. Kihniä | 381 |
| 42. Haapaluoma | 9. Peräseinäjoki | 365 |
| 58. Koura | 14. Kuoras | 361 |
| 51. Veneskoski | 12. Ruuhikoski | 326 |
| 57. Viitalankylä | 14. Kuoras | 280 |
| 4. Kainasto | 1. Ylistaro | 279 |
| 43. Luomankylä | 9. Peräseinäjoki | 273 |
| 8. Hanhikoski | 2. Kylänpää | 249 |
| 38. Honkakylä | 8. Keskiseinäjoki | 221 |
| 59. Ylijoki | 14. Kuoras | 212 |
| 6. Untamala | 2. Kylänpää | 205 |
| 39. Riskunmäki | 8. Keskiseinäjoki | 195 |
| 11. Kiikku | 3. Lakeus | 141 |
| 36. Ämmälänkylä | 8. Keskiseinäjoki | 117 |
| 37. Lehtimäenkylä | 8. Keskiseinäjoki | 88 |
| 45. Siltala-Juupakylä | 10. Kihniä | 87 |
| 18. Pruukinranta | 4. Läntinen | 38 |
| 23. Rengastie | 5. Kantakaupunki | 33 |
| 56. Kapernaumi | 13. Hyllykallio | 24 |
| 5. Teräsmäki | 1. Ylistaro | 22 |
| 20. Itikka | 5. Kantakaupunki | 15 |
| 55. Roves | 13. Hyllykallio | 13 |
Lemlands IF

Lemlands Idrottsförening on vuonna 1940 perustettu urheiluseura, joka toimii Ahvenanmaalla Lemlandin kunnassa. Sen lajivalikoimaan kuuluvat nykyään jalkapallo, salibandy sekä pöytätennis.