stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karbromaali

| --- | --- |

Karbromaali
Systemaattinen (IUPAC) nimi
2-bromi-N-karbamoyyli-2-etyylibutanamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 77-65-6
ATC-koodi:  ?
PubChem CID: 6488
Kemialliset tiedot
Kaava: C7H13N2BrO2 
Moolimassa: 237,09 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 118 °C
Liukoisuus veteen: 0,333 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Karbromaali on Bayerin kehittämä uni- ja rauhoittava lääke. Sen kehitti Bayer vuonna 1909. Se on sukua asekarbromaalille.
Käännös suomeksi
Kanadanruohokanukka

| Kanadanruohokanukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Cornales
Heimo::  Kanukkakasvit Cornaceae
Suku::  Kanukat Cornus
Laji::  canadensis
Kaksiosainen nimi
 Cornus canadensis  L. 
Katso myös
   Kanadanruohokanukka Wikispeciesissä   Kanadanruohokanukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanadanruohokanukka (Cornus canadensis) on kanukkakasvien heimoon ja kanukoiden sukuun kuuluva kasvilaji, jonka levinneisyysalue ulottuu Kanadan itäosista koko Pohjois-Amerikan halki Alaskaan ja Siperian itäosiin. Lajia käytetään toisinaan koristekasvina.
Ulkonäkö ja koko > Kasvutapa ja lehdet

Kanadanruohokanukka on monivuotinen ruohokasvi. Kasvin vuosittain uusiutuvat versot nousevat haarautuvasta maavarresta kasvupaikasta riippuen kesäkuun alkupuolella ja saavuttavat noin 10–30 senttimetrin korkeuden. Maavartensa avulla kasvi muodostaa usein laajoja mattoja.
Kasvin soikeat, terävät lehdet sijaitsevat varsien päissä neljän tai kuuden ryhmissä. Kanadanruohokanukka muistuttaa huomattavasti Suomessakin kasvavaa ruohokanukkaa (Cornus suecica), mutta tämän lehdet ovat jakautuneet tasaisesti koko varteen. Varret päättyvät kukintoon tai pysyvät kasvullisina.
Ulkonäkö ja koko > Kukat ja hedelmät

Kanadanruohokanukan kukinnossa on noin 8–25 kukkaa; kukinnon ympärillä on neljä valkoista, joskus vaaleanpunaista ylälehteä. Yhdessä kukassa on neljä valkoista tai vihertävää kehälehteä. Heinä-elokuussa aukeavissa kukissa on mettä erittäviä kiekkoja. Kanadanruohokanukan pölyttymismekanismi on epätavallinen: kehälehdissä on herkkiä harjaksia, jotka koskettaessa avaavat sulkeutuneen kukan ja ponnet viskaavat siitepölyn ilmaan. Tällöin kukassa vierailevat hyönteiset peittyvät siitepölyyn.
Kanadanruohokanukan pyöreät, punaiset marjat kypsyvät syyskuussa. Ne ovat syömäkelpoisia, mutta mauttomia ja jauhoisia. Eläimet syövät marjoja ja varmistavat näin kasvin leviämisen; siemenet itävät seuraavana keväänä tai vasta kahden talven jälkeen.
Ulkonäkö ja koko > Kromosomiluku

Kasvin kromosomiluku on 2n = 22 tai 44.
Levinneisyys ja ekologia

Kanadanruohokanukka kasvaa laajalla alueella koko Kanadassa, Siperian itäosissa ja Yhdysvaltain pohjoisissa osavaltioissa. Etelässä erillisiä kasvustoja esiintyy Kalliovuorten ylängöiltä New Mexicoon ulottuvalla alueella; itäisin kasvusto on Grönlannissa.
Laji kasvaa monenlaisissa elinympäristöissä, tavallisimmin havumetsien aluskasvillisuudessa ja aukioilla. Kanadanruohokanukka sietää mantereellisempaa ja siten kuivempaa ilmastoa kuin ruohokanukka, mutta esiintyy yleisimmin paikoissa, joissa on hyvät vesivarat. Se kasvaa usein yhdessä vanamon (Linnaea borealis), keltatalvikin (Pyrola chlorantha), Rubus pubescens-vatukan, Trientalis borealis-metsätähden ja Viola renifolia-orvokin kanssa.
Peurat ja hirvet syövät kanadanruohokanukan lehtiä, kun taas marjat ovat tärkeää ravintoa monille linnuille ja nisäkkäille.
Luokittelu

Kanadanruohokanukka on läheistä sukua ruohokanukalle; risteymiä muodostuu alueilla, joilla lajien levinneisyysalueet ovat päällekkäiset. Vakiintunutta, tetraploidia risteymää kutsutaan nimellä Cornus unalaschkensis; nykyisin risteymää voi löytää myös kantalajien levinneisyysalueen ulkopuolelta. Jotkut tutkijat erottavat ruohomaiset kanukkalajit omaan Chamaepericlymenum-sukuunsa, jota useimmat pitävät kanukoiden suvun alasukuna Arctocrania.
Kuvia

Kukintoja
Pancake Bay Provincial Park
Ontario, Kanada
Hedelmiä
Piirros kasvista
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Kanadischer Hartriegel
Piirros kasvista
Käännös suomeksi
Katso luontoa ja huomaa

| Katso luontoa ja huomaa Markku Aro |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesä-lokakuu 1975 
 Studio : Finnlevy-studiot
 Julkaistu: 1975
 Formaatti: LP-levy (SFLP 9572)   C-kasetti (FDE 225)
 Tuottaja(t): Vexi Salmi
 Tyylilaji: iskelmä, pop, soul, funk 
 Kesto: 39.23
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Finnlevy
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Markku Aron muut julkaisut
| Oma kultasein 1974 | Katso luontoa ja huomaa 1975 | Etsin kunnes löydän sun 1976 |
Singlet albumilta Katso luontoa ja huomaa
 ”Pois sun vien” / ”Hunajaisin huulin” Julkaistu: 1975 (3422)  ”Katso luontoa ja huomaa” / ”En näkemiin sanoa voi” Julkaistu: 1975 (6034 063)
Katso luontoa ja huomaa on suomalaislaulaja Markku Aron neljäs studioalbumi vuodelta 1975. Albumin tunnetuimpia kappaleita ovat avausraita ”Pois sun vien” ja nimikappale ”Katso luontoa ja huomaa”. Kappale ”Pois sun vien” oli parhaimmillaan Suomen jukeboxien toisiksi kuunnelluin single.
Albumi julkaistiin Finnlevy-levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut Vexi Salmi ja sovittanut Antti Hyvärinen, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Pois sun vien – 3.10 (alkup. ”Reach Out I'll Be There (en)”, säv. E. Holland – B. Holland – L. Dozier)
Rouva Jones – 4.33 (alkup. ”Me and Mrs. Jones (en)”, säv. K. Gamble – L. Huff – C. Gilbert)
Sua rakastan – 2.24 (alkup. ”I Will Follow Him (en)”, säv. J. W. Stole & D. Roma)
Hunajaisin huulin – 3.26 (alkup. ”Sugar Candy Kisses”, säv. W. Bickerton – T. Waddington, san. Pertti Reponen)
En näkemiin sanoa voi – 3.06 (alkup. ”Never Can Say Goodbye (en)”, säv. Clifton Davis)
Silmäs aurinko kuivata saa – 2.55 (säv. Matti Siitonen, sov. Markku Johansson)
Kappaleet > B-puoli

Katso luontoa ja huomaa – 2.59 (säv. Matti Siitonen, sov. Markku Johansson)
Et saa koskaan muihin luottaa – 3.38 (alkup. ”He Will Break Your Heart (en)”, säv. Jerry Butler)
En taata voi itseäin – 3.09 (alkup. ”Can't Stop Myself from Loving You (en)”, säv. H. Vanda – G. Young)
Ero jompaa kumpaa satuttaa – 3.04 (alkup. ”Breaking Up Is Hard To Do (en)”, säv. N. Sedaka – H. Greenfield)
Ainoain oot sä vain – 3.54 (alkup. ”You're the First, the Last, My Everything (en)”, säv. B. White & T. Sepe & P. Radcliffe)
Sun luonasi oisin – 3.05 (säv. Antti Hyvärinen)
Kappaleet > Äänitykset

Kappaleet äänitettiin Finnlevyn studioilla vuonna 1975. Kesäkuussa 1975 äänitettiin levyn avaava ”Pois sun vien” (2. kesäkuuta) ja ”Ainoain oot sä vain” (27. kesäkuuta). 17. heinäkuuta äänitettiin puolestaan kappale ”Ero jompaa kumpaa satuttaa”. Elokuun 21. päivänä äänitettiin peräti neljä kappaletta (”Sua rakastan”, ”En näkemiin sanoa voi, ”Silmäs aurinko kuivattaa saa”, ”En taata voi itseäin”). Syyskuun 6. päivä äänitettiin albumin nimikappale ”Katso luontoa ja huomaa”. Lokakuussa äänitettiin vielä kappaleet ”Sun luonasi oisin” (13. päivä) ja ”Et saa koskaan muihin luottaa” (18. päivä).
Tekijät > Muusikoita

Markku Aro – laulu
Arto Alaspää – taustalaulu (3, 5, 12)
Irina Milan – taustalaulu (2, 3, 8)
Antero Jakoila – kitarat (1, 2, 4, 6–8, 11, 12)
Heikki Laurila – kitarat (1, 2, 4, 6, 10–12)
Nono Söderberg – kitarat (6, 7)
Taisto Wesslin – kitarat (3, 5, 9)
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso (6, 7)
Ilpo Kallio – rummut ja lyömäsoittimet (2, 3, 5–9, 12)
Heikki Hämäläinen – viulut (2, 6–8, 12)
Jaakko Raulamo – sello (12)
Tekijät > Tuotanto

Vexi Salmi – tuotanto
Jorma Breider – valokuvat
T. Niiranen – kansi
Antti Joki – äänitys (1, 8, 11, 12; Finnlevy-studiot)
Ronnie Kranck – äänitys (1, 3, 5, 6, 9, 11; Finnlevy-studiot)
Kari Tamminen – äänitys (7, 8, 10; Finnlevy-studiot)
Jukka Teittinen – äänitys (1, 3, 5–7, 9–12; Finnlevy-studiot)
Kaarlo Könönen

Könösen suunnittelema Kotkansaaren sairaala.
Kaarlo Könönen työpöytänsä ääressä. Ajankohta tuntematon
Kaarlo Könönen (12. joulukuuta 1892 Hamina – 2. elokuuta 1965 Lahti) oli suomalainen arkkitehti. Hän valmistui arkkitehdiksi Helsingin teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1919. 
Könönen toimi vuosina 1922–1923 Kotkan kaupunginarkkitehtina. Hän suunnitteli Kotkansaarelle useita 1920-luvun klassisismia edustavia kerrostaloja, joista tunnetuin on 1927 valmistunut Vuorelankulma. Puolustusministeriön toimistoarkkitehtina hän oli vuoden 1924. Vuodet 1925–1929 Könönen työskenteli yksityisissä arkkitehtitoimistoissa, muun muassa Eliel Saarisen toimistossa Hvitträskissä.
Könönen toimi vuosina 1929–1955 Lahden kaupunginarkkitehtina, jolloin hänen tyylisuuntansa muuttui lähemmäksi funktionalismia.
Tunnettuja töitä

Lahden linja-autoasema, 1939
Lahden kaupungintalon laajennus, 1934
Vesteråsin ja Tapanilan asuinalueet Lahdessa
Heinolan vesitorni, 1951
Vuorelankulma, Kotka, 1927
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaarlo Könönen Wikimedia Commonsissa
Kuka, Mitä, Lahti[vanhentunut linkki]
Kymenlaakson arkkitehtuurin tietokanta (Arkistoitu – Internet Archive)
Kardal

| Kardal> tärkkelysperuna |
| --- | --- |
Alkuperämaa:  Alankomaat
Risteytys:  Astarte x SVP AM 66-42
Kasvinjalostaja:  Kweekinstitut Karna Agrico Holland
Ylläpito
Lajike-edustaja Suomessa:  IVK Potatis   Lapuan Peruna   Ravintoraisio
Lajikkeen ylläpitäjä:  Siemenperunakeskus 1994
Kardal on  talviperunaksi luokiteltu myöhäinen tärkkelysperunalajike.
Kadonneen aarteen metsästys

| Kadonneen aarteen metsästys Aztra |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2010–2011 Töölö, Helsinki
 Julkaistu: 29. helmikuuta 2012
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Aztra, Evill, Principle
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: omakustanne
Aztran muut julkaisut
| Öis 2010 | Kadonneen aarteen metsästys 2012 | Menetetyt 2014 |
Kadonneen aarteen metsästys on rap-artisti Aztran kolmas albumi, joka julkaistiin omakustanteena 29. helmikuuta 2012. Albumin kappaleesta "Syssymmäl" julkaistiin musiikkivideo lokakuussa 2011. Hip hop -sivusto Redrum-187 tarjosi kappaleen "Jää" ilmaisladattavaksi sivuillaan 22. helmikuuta 2012. "Jää" -kappaleesta julkaistiin huhtikuussa 2012 myös RPK:n tekemä remixversio nimellä "Jää (sulaa RPK remix)".
Kappaleet

Tuulen havinaa (mukana Julma-Henri)
Mitäs siin sit teet
Aamu
Hetki on täs (mukana Anttti)
Syssymmäl (mukana Anttti)
Yössä (mukana Jontti)
Sarjakuva
Trippaa
Jää (mukana RPK)
Palvoo aurinkoo
Kristallii
Biitit

Aztra: 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10
Evill: 4
Principle: 11
Arvostelut

Nyt.fi:
Redrum-187:
Tuoreet Platat:
Aiheesta muualla

Aztran haastattelu Redrum-187 -sivustolla
"Jää" ladattavissa Redrum-187 -sivustolla
Karrenmaasto

Karrenmaasto on karstimaan esiaste eli karstimaan mahdolliseen muodostumiseen johtavan eroosion vaihe. Karrenmaasto muodostuu virtaavan veden valuessa kallioista rinnettä pitkin, jolloin veden virtaus kuluttaa kallion pintaa aiheuttaen eroosiota. Eroosion myötä voi syntyä karrenmaastoa, kun kallioperä sisältää liukoisia kivilajeja, esimerkiksi kalkkikiveä, kipsiä tai dolomiittia. Karrenmaastoa on Saksan ja Itävallan vuoristoissa.
Karrakoski

Karrakoski on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Eino Karrakoski (1901−1986), osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, yritysjohtaja, rehtori ja kauppaneuvos
F. M. Karrakoski (aik. Johansson, 1888−1968), kirjailija, toimittaja ja kotiseutumies.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kelly Rowland

| Kelly Rowland |
| --- | --- |
 Kelly Rowland Weston-super-Maressa, Englannissa heinäkuussa 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1981 (ikä 43)
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, näyttelijä, malli, tanssija, juontaja
Muusikko
Aktiivisena:  1992–2005 (Destiny's Child) 2002– (sooloura)
Tyylilajit:  R&B, pop
Yhtyeet:  Destiny's Child
Levy-yhtiöt:  Columbia Records
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
kellyrowland.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kelendria Trene ”Kelly” Rowland (s. 11. helmikuuta 1981 Atlanta, Georgia) on yhdysvaltalainen R&B-laulaja ja lauluntekijä, elokuvanäyttelijä ja televisiopersoona. Hänet tunnetaan parhaiten menestyneestä Destiny's Child -yhtyeestä.
Rowland liittyi vuonna 1990 Beyoncé Knowlesin ja LaTavia Robersonin perustamaan yhtyeeseen. Hän pysyi yhtyeessä alusta aina vuoteen 2005, jolloin yhtye lopetti toimintansa. Destiny's Child ehti julkaista seitsemän albumia, jotka ovat myyneet yhteensä yli 60 miljoonaa kappaletta.
Ensimmäisen sooloalbuminsa Simply Deep Rowland julkaisi lokakuussa 2002. Albumin tunnetuin kappale on "Dilemma", jolla vierailee myös hip hop -artisti Nelly. ”Dilemma” oli Yhdysvaltain sinkkulistojen kärjessä 10 viikkoa ja oli ensimmäinen ykköshitti, jonka Destiny's Childin jäsen oli soolourallaan tehnyt. Rowland voitti myös Grammy-palkinnon tästä kappaleesta. Saman albumin toinen single ”Stole” oli myös kansainvälinen menestyskappale. Rowlandin toinen albumi Ms. Kelly ilmestyi kesällä 2007 ja se sisältää kaksi kansainväliseksi noussutta hittiä, ”Like This” ja ”Work”. Vuonna 2011 Rowland julkaisi tanssimusiikista koostuvan kolmannen studioalbuminsa Here I Am. Siltä ilmestyi kaksi menestyssingleä, ”Commander” ja ”Motivation”. Rowland toimii lisäksi vokalistina David Guettan kappaleella ”When Love Takes Over”, josta tuli tanssihitti.
Laulajanuran lisäksi Rowland on toiminut tuomarina The X Factor -ohjelmassa, sekä Ison-Britannian että Yhdysvaltain show'ssa. Vuonna 2013 julkaistiin hänen neljäs studioalbuminsa Talk A Good Game, josta tuli menestys Yhdysvalloissa.
Studioalbumit > Elokuvat

| Elokuva | Vuosi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Beverly Hood | 1999 | Girl #2 |
| Freddy vs. Jason | 2003 | Kia Waterson |
| The Seat Filler | 2004 | Jhnelle |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto
Kelly Rowland MTV Music Awardsissa, Bangkokissa vuonna 2006.
Kajon

| Kajon Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Välitämme enemmän.
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1997
Perustaja:  Jorma Palomäki
Lakkautettu:  konkurssihakemus 2020
Toimitusjohtaja:  Tapani Eronen
Puheenjohtaja:  Katja Väistö-Palomäki
Kotipaikka:  Espoo
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  Taksi, Linja-autojen tilausliikenne
Liikevaihto:   7,7 milj. € (2017)
Tilikauden tulos:   103 000 € (2017)
Henkilöstö:   2 (2017)
Kotisivu:  Kajon
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kajon Oy oli vuosina 1997–2020 toiminut espoolainen perheyhtiö, jonka toimiala oli linja-autojen tilausliikenne, tarkemmin taksi- ja pikkubussiliikenne. Yhtiön perusti Jorma Palomäki alun perin toiminimenä vuonna 1997. Vuonna 2001 toiminimi vaihtui osakeyhtiöksi. Kajon Group jätti 16. huhtikuuta 2020 konkurssihakemuksen Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuteen.
Yhtiön toimintaan kuului kaikki henkilöstökuljetuspalvelut yrityksille, yksityisille henkilöille sekä kunnille. Kajonin liikevaihto oli vuonna 2014 noin 6,6 miljoonaa euroa. Kajonin liikevaihto kasvoi vuoteen 2007 asti vuosittain keskimäärin yli 40 %.
Yhtiön pääasiallinen toiminta tapahtui pääkaupunkiseudulla, mutta toiminta kasvoi vuosien mittaan  laajalti lähes koko Suomeen. Kajon Oy työllisti konkurssihetkellä noin 400 omaa työntekijää ja 100–150 franchising yritystä. Konkurssihetkellä yhtiö oli pääkaupunkiseudun kolmanneksi suurin taksiyhtiö.
Yhteistoimintaneuvottelut ja konkurssit

Keväällä 2019 Kajon Oy järjesti mittavat yhteistoimintaneuvottelut, joissa vähennystarve oli yhtiön mukaan enintään 40 henkilöä.
Neljä Kajon Oy:n tytäryhtiötä ajautui konkurssiin vuoden 2019 lopulla. Konkurssiin menneet tytäryhtiöt ovat Suomen Henkilö- ja tavaralogistiikka Oy, Pirssarit Oy, Kuljetuspalvelut Kiireinen Oy sekä Kajon Talous- ja hallintopalvelut Oy.
Lisäksi Kajon Oy ilmoitti kaupparekisteriin oman pääoman menettämisestä joulukuussa 2019.
Tammikuussa 2020 Kajon haki kolmelle yhtiölle yrityssaneerausta. Nämä yhtiöt olivat Kajon kalustohallinta Oy, Kajon Taksiliikenne Oy ja Kajon Oy.
Huhtikuussa 2020 jätetyssä konkurssihakemuksessa ovat mukana Kajon Oy, Kajon Group Oy, Taksi Group Oy, Kajon Kalustonhallinta ja Kajon Taksiliikenne.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Kliimaksikuusikko

Kliimaksikuusikko on sukkession kliimaksivaiheen eli vakiovaiheen kuusivaltainen metsä. Kliimaksikuusikossa tapahtuvaan sukkession pieneen kiertoon liittyy monesti pohjakerroksen paksun humuskerroksen syntyminen.
Kamojoki

| Kamojoki |
| --- | --- |
 Kamojoki Kiotossa
Laskupaikka:  Katsurajoki
Maat:  Japani
Pituus:  30–35 km
Valuma-alue:  209 km²
Kamojoki (jap. 鴨川 tai 賀茂川, Kamogawa) on Kioton kaupungin läpi virtaava, Yodojoen vesistöön kuuluva joki Japanissa. Se saa alkunsa Tanbavuoriin kuuluvalta Sajikigatakelta Kioton luoteispuolella ja virtaa Kioton allaslaakson läpi etelään. Joen pituus on lähteestä riippuen 30–35 kilometriä ja sen valuma-alue on 209 neliökilometriä.
Kamojoen alkulähde on Kioton kaupungin Kitan suuralueen Kumogahatan kaupunginosassa. Kioton allaslaakson pohjoispuolisilla vuorilla Kamoon liittyy pieni Kuramajoki, sen jälkeen Kioton keskustan pohjoispuolella Demachin alueella Takanojoki. Demachista Kamo virtaa suoraan etelään Kioton keskustan itäosien läpi Fushimin suuralueelle, jonka Shimotoban kaupunginosassa se yhtyy ensin Katsurajokeen ja lopulta Yodojokeen, joka virtaa edelleen Osakanlahteen. Joen nimestä on kaksi eri kirjoitusasua: Demachista ylävirtaan nimi kirjoitetaan 賀茂川, alavirtaan 鴨川.
Alun perin Kamojoki virtasi nykyisen uomansa länsipuolella Horikawa-valtakadun kohdalla, mutta sitä siirrettiin itään Heian-kyōn perustamisen yhteydessä 700-luvun lopulla. Kioto on historiansa ajan kärsinyt joen tulvista, joita on yritetty hillitä rakentamalla joen reunoille pengerryksiä. Penkereitä rakennutti muun muassa Toyotomi Hideyoshi 1500-luvulla. Niitä uusittiin suurimittakaavaisessa rakennusurakassa 1930-luvun puolivälissä, kun rankkasateet olivat vahingoittaneet monia joen ylittäviä siltoja.
Historiallisesti Kamojoen penkat muun muassa Gojō-valtakadun sillan tietämillä ovat toimineet teloituspaikkana. Joen vettä on myös käytetty šintolaisiin misogi-puhdistautumisrituaaleihin ja kankaiden yūzen-värjäykseen. Edo-kauden alkuvaiheilta lähtien joen töyräistä tuli huvittelupaikkoja, joihin keskittyi esimerkiksi teatteritoimintaa ja aikansa kummajaisnäytöksiä (misemonogoya). Nykyisinkin joen rannoille on Kioton keskusta-alueella sijoittunut ravintoloita ja majataloja.
Kamojoki ei vähävetisenä sovellu hyvin tavarankuljetukseen. 1600-luvun alkupuolella kauppias Suminokura Ryōi rakennuttikin sen vierelle tätä tarkoitusta varten Takasejoen.
Kuvia

Kamojoki ja Pontochōn kaupunginosaa
Kyōto Kamogawa no yūgure, Kawase Hasuin puupiirros
Kirsikankukkia Kamon varrella
Gojō-kadun silta vuonna 1865
Shijō-kadun silta vuonna 1928
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kamojoki Wikimedia Commonsissa
Kenya Moore

| Kenya Moore |
| --- | --- |
 Kenya Moore vuonna 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kenya Summer Moore
Syntynyt: 24. tammikuuta 1971 (ikä 53) Detroit, Michigan
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kenya Summer Moore (s. 24. tammikuuta 1971 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen Miss USA.
Moore syntyi Detroitissa. Hän on afroamerikkalainen ja opiskeli Cass Technical High Schoolissa ja Wayne State Universityssä. Hän voitti vuonna 1993 Miss Michigan USA:n ja pääsi edustamaan Michiganin osavaltiota Miss USA -kilpailuun, jonka hän voitti. Hän pääsi myös finaaliin Miss Universessa.
Moorella on ollut rooleja muiden muassa elokuvassa Haku päällä (Waiting to Exhale, 1995).
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kenya Moore Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Shannon Marketic | Miss USA 1993 | Seuraaja: Lu Parker |
Kettu ja koira

| Kettu ja koira> The Fox and the Hound |
| --- | --- |
 Suomennoksen kansikuva.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Daniel P. Mannix
Kuvittaja:  John Schoenherr
Kieli:  englanti
Genre:  fiktio luonto
Suomennos
Suomentaja:  Heidi Järvenpää
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1968
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  224
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kettu ja koira (engl. The Fox and the Hound) on Daniel P. Mannixin vuonna 1967 julkaistu romaani. Kirja kertoo ihmisten kasvattamasta, Todiksi nimetystä punaketusta, ja vanhasta vihikoirasta Copperista, kummankin yrittäessä päihittää toisensa taitavuudessaan ja oveluudellaan elämän ja kuoleman välisissä takaa-ajoissa. Teoksen on suomentanut Otavalle 1968 Heidi Järvenpää. Kirja palkittiin Yhdysvalloissa 1967 parhaana eläinkirjana.
Sovitukset

Disney on tehnyt romaanin pohjalta elokuvan Topi ja Tessu (1981).
Kajoonjärvi

| Kajoonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Juuka
Koordinaatit:  63°07′20″N, 28°56′50″E
Järvinumero:  04.761.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,3 m 
Rantaviiva:  26,07 km 
Pinta-ala:  5,51 km² 
Tilavuus:  0,062 km³ 
Keskisyvyys:  11,3 m 
Suurin syvyys:  49,9 m 
 fiKajoonjärvi 
Kajoonjärvi on keskikokoinen humusjärvi Juuan länsiosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 5,5 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 68 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantiede

Kajoonjärven pituus kaakosta luoteeseen on noin 7,5 kilometriä. Järven eteläosa on jonkin verran pohjoisosaa leveämpi. Pääaltaan keskiosasta työntyy pohjoiseen muodokas, runsaan kilometrin pituinen Kaatilanlahti. Altaan lounaisosassa on Siikalahti. Kajoonjärven syvin kohta, noin 50 metriä, sijaitsee altaan eteläosassa noin 70 metriä Heikkurinniemestä pohjoiseen. Järven keskiosassa on 34-metrinen syvänne. Kajoonjärven pohjoisosa on alle 10 metriä syvä.
Kajoonjärven rannat ovat metsämaata, länsirannalla on joitakin peltotilkkuja. Itärannalla sijaitsee pieniä luonnonsuojelualueita. Järven kaakkoispuolella sijaitsee Kajoon kylä.
Kajoonjärvessä sijaitsee neljä saarta, joista kaksi on alle aarin laajuisia. Suurin on noin 80 aarin laajuinen Verkkosaari altaan luoteisosassa.
Kajoonjärven valuma-alueen pinta-ala on 104 neliökilometriä. Kaatilanlahden pohjoiskolkkaan virtaa laskuoja pohjoisesta Polvijärvestä, ympäristön soilta virtaa useita laskuojia. Kajoonjärven luusua sijaitsee altaan pohjoisimmassa osassa, josta vedet laskevat länteen Jokilampeen, jonka korkeustaso on 166,2 metriä mpy.
Kajoonjärvi (04.761.1.001) kuuluu Kajoonjärven lähialueeseen (04.761), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kajoonjärven valuma-alue (04.76). Kajoonjärvi on Kajoonjärven lähialueen laajin vakavesi; alueen muut vakavedet ovat Korsakkolampi, Pahalampi ja Kuikkalampi.
Veden laatu

Kajoonjärveä tutkittiin kesällä 2005. Tuolloin järven käyttökelpoisuusluokitus määriteltiin erinomaiseksi tai hyväksi näkösyvyyden (3,3 metriä), kokonaisfosforin ja klorofyllipitoisuuden perusteella. Veden happamuus oli neutraali (pH-arvo 7,0). Kajoonjärven vesitilavuus on 62 489 000 kuutiometriä.