stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jumping All Over the World
Jumping All Over the World - Whatever You Want > DVD 2

Jump That Rock (Whatever You Want) (DVD)
I'm Lonely (DVD)
Jumping All Over The World (DVD)
And No Matches (DVD)
The Question Is What Is The Question? (DVD)
Lass Uns Tanzen (DVD)
Behind The Cow (DVD)
Apache Rocks The Bottom! (DVD)
Hello! (Good To Be Back) (DVD)
Suavemente (DVD)
One (Always Hardcore) (DVD)
Shake That! (DVD)
Jigga Jigga! (DVD)
Maria (I Like It Loud) (DVD)
The Night (DVD)
Weekend! (DVD)
Nessaja (DVD)
The Logical Song (DVD)
Aiii Shot The DJ (DVD)
Posse (I Need You On The Floor) (DVD)
She's The Sun (DVD)
I'm Your Pusher (DVD)
Fuck The Millennium (DVD)
Faster Harder Scooter (DVD)
Call Me Mañana (DVD)
I Was Made For Lovin’ You (DVD)
We Are The Greatest (DVD)
How Much Is The Fish? (DVD)
No Fate (DVD)
The Age Of Love (DVD)
Fire (DVD)
Break It Up (DVD)
I'm Raving (DVD)
Rebel Yell (DVD)
Let Me Be Your Valentine (DVD)
Back In The UK (DVD)
Endless Summer (DVD)
Friends (DVD)
Move Your Ass! (DVD)
Hyper Hyper (DVD)
Deluxe Edition sisältää myös Scooter t-paidan ja valokuvan, jossa on Scooterin jäsenten nimikirjoitukset.
Singlet

The Question Is What Is The Question (10.08.2007)
1. «The Question Is What Is The Question? (Radio Edit)» (03:47)
2. «The Question Is What Is The Question? ('A Little Higher' Clubmix)» (06:01)
3. «The Question Is What Is The Question? (Extended)» (05:50)
4. «The Fish Is Jumping» (03:51)
The Question Is What Is The Question? (Promo) vain Brianissa julkaistu
1. Radio Edit (3:46)
2. Extended Mix (5:50)
3. Club Mix (6:02)
4. Flip & Fill Remix (5:50)
5. Micky Modelle Remix (6:49)
6. Headhunters Remix (5:54)
7. Alex K Remix (6:28)
And No Matches (23.11.2007)
1. «And No Matches (Radio Edit)» (03:34)
2. «And No Matches (Fresh Off The Plane Club Mix)» (06:35)
3. «And No Matches (Extended Mix)» (05:37)
4. «Up In Smoke» (05:07)
Jumping All Over the World (01.02.2008)
1. «Jumping All Over the World (Radio Edit)» (3:46)
2. «Jumping All Over The World (Extended Version)» (5:43)
3. «Jumping All Over The World (Jacques Renault Club Mix)» (5:56)
4. «Tribal Tango» (3:50)
5. «B.O.B.»(3:41)
Jumping All Over The World  (vain Brianissa julkaistu)
1. Radio Edit (3:46)
2. Extended Mix (5:43)
3. Jacques Renault club mix (5:56)
4. Alex K Remix (6:36)
5. Fugitives 80’s Style Remix  (5:51)
I’m Lonely (19.04.2008)
1. «I’m Lonely (Radio Edit)» (3:30)
2. «I’m Lonely — Dressed For Success Club mix» (5:00)
3. «I’m Lonely (Extended Version)» (5:53)
4. «Way Up North»(4:07)
5. «Video»
+ «Making of»
+ «Photos»
I’m Lonely (Promo) vain Brianissa julkaistu
1. Radio edit (3:30)
2. Extended (5:53)
3. Styles and Breeze remix
4. Flip and Fill remix
5.Alex K remix
6. Dressed For Success Club mix (5:00)
Jump That Rock (Whatever You Want) (26.09.2008)
1. «Jump That Rock (Whatever You Want)» (Radio Edit) (3:24)
2. «Jump That Rock (Whatever You Want)» (The Telecaster Club Mix) (5:52)
3. «Jump That Rock (Whatever You Want)» (Extended Mix) (5:08)
4. «The Hi Hat Song» (4:50)
+5. The Video (3:24) - Ordinary version
+6. Making The Video (4:20)
Listasijoitukset

| Lista | Sija |
| --- | --- |
Austria (Media Control): 18
Czech Republic (IFPI): 29
Germany (Media Control): 9
Ireland (IRMA): 3
Switzerland (Media Control): 65
United Kingdom (Official UK Charts Company): 1
Kauppatori (Helsinki)

| Kauppatori |
| --- | --- |

Sijainti:  Kaartinkaupunki, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°10′01″N 24°57′18″E﻿ / ﻿60.167°N 24.955°E﻿ / 60.167; 24.955
Rakennustyyppi:  Kauppatori ja aukio (d)
 fiKauppatori 
  
Kauppatori (ruots. Salutorget) on yksi Helsingin merkittävimmistä toreista. Se sijaitsee historiallisen keskustan etelälaidalla, Eteläsataman lahden perukassa ja rajautuu etelässä mereen, pohjoisessa torin reunaa pitkin kulkevaan Pohjoisesplanadiin, lännessä Unioninkatuun, jonka toisella puolelta alkaa Esplanadin puisto, sekä idässä Katajanokan kanavan suulla olevaan Linnanaltaaseen.
Historia

1800-luvun alkuun asti Kauppatorin paikalla oli mutaisen Kaupunginlahden pohjukka kalalaitureineen. Lahtea käyttivät markkinapaikkanaan lähiseudun kalastajat, jotka kiinnittivät veneensä laitureihin ja myivät kalojaan helsinkiläisille. Noin nykyisen Pohjoisesplanadin paikalla kulki Eteläinen Rantakatu, jonka takaa alkoi kaupunkiasutus. Varsinaisena kauppatorina käytettiin tuolloin Suurtoria, joka sijaitsi nykyisen Senaatintorin paikalla.
Kauppatori syntyi 1800-luvun alussa, jolloin Helsingin keskusta rakennettiin uudelleen Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupungiksi. Johan Albrecht Ehrenströmin asemakaavassa vuodelta 1812 vanhasta Suurtorista tehtiin uusi monumentaaliaukio Senaatintori ja entisten kalalaiturien paikalle sijoitettiin uusi kauppatori. Mutaiseen ja matalaan lahdenpohjukkaan piti ajaa runsaasti täyttömaata, jotta siihen saatiin rakennettua leveä ja laivaliikenteelle sopiva tori. Torille rakennettiin kolme satama-allasta: itäpäähän allas Viaporin liikenteelle (nyk. Linnanallas), länsipäähän allas kalastajaveneille (nyk. Kolera-allas) ja sen eteläpuolelle allas höyrylaivoille (nyk. Vironallas). Torin rakennustöiden yhteydessä kaivettiin myös Katajanokan kanava. 1830-luvun alkupuoliskolla toria alettiin ensimmäisen kerran kiveämään mukulakivellä.
1890-luvulla Kauppatorin rantaa pitkin vedettiin Katajanokalle kulkenut satamarata; tämän vuoksi toria laajennettiin merelle päin ja sen päihin rakennettiin kaksi kääntösiltaa, jotta junat pääsisivät Kolera-altaan suun ja Katajanokan kanavan yli. Rautatieliikenne Katajanokalle lakkautettiin ja kiskot purettiin 1980-luvulla. Torin mukulakiveyksessä rataa on kuitenkin säilytetty noin parikymmentä metriä, ja Kolera-altaan luokse on jätetty sillankääntäjän koppi.
Akvarelli Kauppatorista vuodelta 1827.
Näkymä Kauppatorilta noin vuodelta 1900.
Höyryveturi satamaradalla noin vuonna 1900.
Torikauppaa Kauppatorilla vuonna 1909.
Kauppatori ja Eteläsatama vuoden 1986 ilmakuvassa.
Nähtävyyksiä ja huomattavia rakennuksia

Keskellä Kauppatoria on Keisarinnankivi, Helsingin vanhin julkinen muistomerkki, joka pystytettiin Nikolai I:n puolison keisarinna Aleksandran ensimmäisen Helsingin-vierailun muistoksi 1835. Se paljastettiin vuonna 1835 paikalla, jossa keisari ja keisarinna olivat astuneet maihin laivastaan. Carl Ludvig Engelin suunnittelema Keisarinnan kivi on punagraniittinen obeliski, jonka huipulla on pronssinen maapallo ja sen päällä keisarillisen Venäjän kaksoiskotka. Venäläiset matruusit kivittivät pallon ja kotkan alas vallankumousvuonna 1917, mutta ne säilyivät tallessa ja palautettiin kunnostettuina paikalleen vuonna 1971.
Torin länsipäässä lähellä Unioninkatua ja Esplanadin puistoa on suihkulähde Havis Amanda (Ville Vallgren 1908), yksi Helsingin tunnetuimpia veistoksia. Veistosta ympäröivää aukiota on kutsuttu myös Kukkatoriksi. Kaupunkisuunnitteluviraston nimistötoimikunta suosittelee nimeä Havis Amandan aukio.
Nähtävyyksiä ja huomattavia rakennuksia > Ympäristön rakennuksia

Kauppatorin ympäristössä on joukko huomattavia historiallisia rakennuksia.  Torin reunaa pitkin kulkevan Pohjoisesplanadin itäosan varrella sijaitsevat:
Presidentinlinna, Carl Ludvig Engel 1843 (Pohjoisesplanadi 1)
Korkeimman oikeuden palatsi, F. A. Sjöström 1883 (Pohjoisesplanadi 3)
Ruotsin suurlähetystö, A. F. Granstedt / Torben Grut 1837 (Pohjoisesplanadi 7)
Helsingin kaupungintalo, Carl Ludvig Engel 1833 (Pohjoisesplanadi 11-13)
Torin läheisyydessä sijaitsevat lisäksi:
Vanha kauppahalli, Gustaf Nyström 1889; Helsingin ja koko Suomen vanhin kauppahallirakennus (Eteläranta 1)
UPM:n entinen pääkonttori, Karl Lindahl 1912 (Eteläesplanadi 2). Sitä ennen 1920-luvulta 1990-luvulle metsäteollisuusjärjestöjen käytössä. UPM:n nykyinen pääkonttori sijaitsee Rautatieaseman lähellä Alvar Aallonkatu 1:ssä.
Päävartio, Carl Ludvig Engel 1843 (Mariankatu 1)
Uspenskin katedraali, A. M. Gornostajev 1868 (Kanavakatu 1)
Stora Enson pääkonttori, Alvar Aalto 1962 (Kanavanranta 1)
Turistikohde ja kansanjuhlien areena

Kauppatori on turistien suosima kohde. Torilta lähtee lauttoja Suomenlinnaan ja Korkeasaareen sekä Helsingin saariston sightseeing-risteilyille. Siellä on myös Porvooseen liikennöivän M/S J. L. Runeberg -aluksen laituri. Ennen kaikkea turistien iloksi myös aloitettiin 1980-luvulla iltatorikokeilu. Lokakuun ensimmäisellä viikolla Kauppatorilla järjestetään perinteiset silakkamarkkinat, joiden historia juontaa juurensa 1700-luvulle ja Kaupunginlahden kalalaitureiden aikaan asti.
Kauppatorilla on järjestetty myös suuria yleisötilaisuuksia, muun muassa Suomen jääkiekkomaajoukkueen maailmanmestaruuden kunniaksi 8. toukokuuta 1995. Vuoden 2006 helmikuussa Kauppatorille pystytettiin kaksi suurta televisioruutua Torinon olympialaisten jääkiekkofinaalin Suomi-Ruotsi kunniaksi, joka televisioitiin suorana ympäri maan. Vaikka Suomi hävisikin ottelun, Kauppatorilla järjestettiin heti seuraavana yönä juhlatilaisuus hopeaa voittaneiden Leijonien kunniaksi. Tilaisuuteen osallistuivat myös Suomen maajoukkueen jäsenet, joilla ei ollut seuraavana yönä NHL-ottelua. 26. toukokuuta 2006 torilla järjestettiin myös suuret juhlallisuudet Lordin Eurovision laulukilpailuvoiton kunniaksi. Jälkimmäiseen tilaisuuteen osallistui noin 90 000 henkeä eli enemmän kuin mihinkään Suomessa aiemmin järjestettyyn tilaisuuteen. Tilaisuus toi suomalaisille myös ryhmäkaraoken maailmanennätyksen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingin kauppatori Wikimedia Commonsissa
Helena Partanen : Helsingin kauppatorilta, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 02.11.1930, nro 44, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ihmisiä Kauppatorilla vuonna 1918
Kauppatori. Etualalla Kolera-allas, takana on tuomiokirkko. Torin varrella näkyvät muun muassa vaalensininen Helsingin kaupungintalo ja ruskea Ruotsin suurlähetystötalo.
Lordi Kauppatorilla 26. toukokuuta 2006
Samavesam of Telugu Baptist Churches

| Samavesam of Telugu Baptist Churches |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Baptismi
Yhteistyötahoja:  Kirkkojen maailmanneuvosto Baptistien maailmanliitto
Toiminta-alue:  Etelä-Intia
Seurakuntia:  1214
Jäseniä:  844 150
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Samavesam of Telugu Baptist Churches on ryhmä kirkkoja Etelä-Intiassa. Sillä on noin puoli miljoonaa jäsentä. Se käyttää telugun kieltä. Se kuuluu baptistien maailmanliittoon.
Nivelrikko

Nivelrikkoa sormissa.
Tavallinen nivelrusto vasemmassa polvessa ja nivelrikko oikeassa.
Nivelrikko lonkassa.
Nivelrikko eli osteoartriitti eli artroosi (lat. arhrosis, osteoarthrosis, osteoarthritis) on niveltulehduksen eli artriitin yleisin muoto, maailman yleisin nivelsairaus ja maailman yleisin vammaisuutta aiheuttava sairaus.
Nivelrikko on reumasairauksiin lukeutuva autoimmuunisairaus, jossa on kyse nivelreumaa paikallisemmasta tulehduksesta. Nivelrikko poikkeaa nivelreumasta myös siten, että nivelrikko aiheuttaa usein myös leposärkyä.
Luunmurtumasta tai nivelsidevammasta alkunsa saanutta nivelrikkoa kutsutaan postraumaattiseksi nivelrikoksi.
Nivelrikko on etenevä tulehdussairaus, joka rappeuttaa niveliä tai selän välilevyja ja nikamia. Sairaus voi heikentää toimintakykyä, koska se aiheuttaa paikalista nivelkipua. Kipu johtuu alkuvaiheessa yleensä nivelen kuormituksesta. Sairauden edetessä niveltä saattaa särkeä myös levossa. Nivelrikko aiheuttaa usein myös nivelen jäykistymistä. Nivel saattaa lisäksi turvota ja siihen saattaa kehittyä ajan mittaan uudisluun eli osteofyyttien kasvun aiheuttamia muodonmuutoksia.
Nivelrikkoa ei osata parantaa. Sairaus pahenee usein hitaasti vuosien mittaan, jolloin särkyä alkaa esiintyä myös silloin, kun niveltä ei ole rasitettu. Nivelrikko voi mennä myös remissioon, jolloin oireet katoavat.
Nivelen hermopäätteet tulevat esiin nivelrikon edetessä, jolloin nivel  saattaa kipeytyyä ja sen liikerata kaventua. Kaikki eivät kutenkaan saa kipuoireita nivelten rappeutuessa eikä nivelrikkokivun voimakkuus korreloi aina röntgenkuvassa näkyvien muutosten vaikeusasteen kanssa.
Nivelrikko voi heikentää myös motoriikkaa ja lihasvoimaa.
Nivelrikkoa esiintyy eniten isovarpaan tyvessä, sormien kärkinivelissä sekä selkärangassa. Nivelrikkoa esiintyy myös esimerkiksi polvi- ja  lonkkanivelessä
Esiintyvyys

Nivelrikkoa tavataan kaikissa kulttuureissa.Suomessa on arviolta noin miljoona nivelrikkopotilasta ja sairaus on yleisempi naisilla kuin miehillä.
Joka toinen suomalainen nainen ja  neljännes miehistä sairastuu elämänsä aikana käden nivelrikkoon. Käden nivelrikko vaivaa etenkin 60-64 vuoden ikäisiä naisia.
Nivelrikko alkaa vaivata useimmin vasta vanhemmalla iällä, ja noin joka toisella 50-vuotiaalla on nivelrikko. Kaikki nivelien rustopintojen lisäkuormitusta aiheuttavat tekijät kuten esimerkiksi kuormien kantaminen ja suuri painoindeksi lisäävät riskiä sairastua nivelrikkoon. Ylipaino kuluttaa erityisesti polviniveliä. Polven nivelrikko alkaa yleensä noin 45. ikävuoden jälkeen ja lisääntyy tämän jälkeen jyrkästi. Polven nivelrikkomuutoksia on todettu jopa yli 80 prosentilla 55 vuotta täyttäneistä henkilöistä, ja tauti on eläkeikäisillä naisilla yli kaksi kertaa miehiä tavallisempi. Perintötekiöillä on selvä vaikutus taudin ilmaantuvuuteen.
Oireiden aiheutumismekanismi

Nivelruston pinnalta häviää sairauden alkuvaiheessa proteoglykaaneja ja pinnalliset kollageenisäikeet katkeilevat. Rustonalainen luu paksuuntuu ja tiivistyy. Sen jälkeen rusto ohenee edelleen kollageeni- ja proteoglykaanipitoisuuden pienentyessä. Nivelrusto lohkeilee, ja siihen syntyy luuhun asti ulottuvia halkeamia. Lopulta kalkkeutumaton nivelrusto häviää kokonaan.erveen ihmisen nivelrusto uusiutuu koko ajan. Nivelrikon eli nivelen rappeutuminen alkaa kun elimistön nivelrustoa korjaavat prosessit hidastuvat. Nivelpussin nivelvoidetta tuottavaan nivelkalvoon tulee tällöin paikallinen tulehdus, jolloin nivelrusto ohenee, nivelruston alla sijaitsevaan luuhun tulee onteloita ja sen reunaosiin alkaa muodostua liikakasvua eli luupiikkejä. Nivelkapseli paksuuntuu ja niveleen kiinnittyvä lihas surkastuu. Nivelnesteen hyaluronihapon määrää vähenee ja laatu heikkenee, mikä heikentää sen rustoa ja niveltä suojaavia ominaisuuksia. Nivelruston väliaineen vettä sitovien proteoglykaanimolekyylien pitoisuus pienenee ja kollageeniverkoston muodostama tukirakenne rikkoutuu.
Myös nivelkapselissa on tulehdusmuutoksia. Tulehdustekijöiden määrä lisääntyy nivelnesteessä ja nivelrustossa, jolloin proteoglykaaneja ja kollageenisäikeitä pilkkova toiminta kiihtyy. Nivelrikon tulehdusmuutokset ovat paikallisia ja vähäisempiä kuin nivelreumassa.
Ruston ja luun pinnalta irtoaa nivelnesteeseen kappaleita, jotka ärsyttävät niveltä aiheuttaen tulehdusreaktion ja nivelen turpoamisen. Nivelrikko johtaa nivelen rakenteen muuttumiseen ja toiminnan rajoittumiseen, mistä saattaa aiheutua huomattavaa kipua ja haittaa. Taudin edetessä rappeutuu aluksi nivelrusto ja sen jälkeen myös ruston alainen luu, nivelkalvo ja jopa niveliä ympäröivät lihakset. Sileä, liukas nivelrusto muuttuu rappeutuessaan karheaksi ja hilseileväksi, jopa kuoppaiseksi pinnaksi, joka tulehtuu helposti ja josta saattaa kuulua rasahtelua ja rutinaa. Hermopäätteet paljastuvat yhä pahemmin, jolloin kipua esiintyy yhä enemmän.
Nivelruston rappeutuminen ei aiheuta kipua, koska rustossa ei ole kipuhermopäätteitä. Nivelrikkoon liittyvä kipu johtuukin ensisijaisesti sairauteen liittyvästä nivelkalvon tulehduksesta sekä nivelkalvon, nivelkapselin, luun, lihasten ja nivelsiteiden kudosvaurioihin liittyvästä hermopäätteiden ärsytyksestä ja nivelen hermopäätteiden paljastumisesta.
Sormiin syntyy kovia luukyhmyjä nivelten kohdalle, kädestä tulee kömpelöt ja niiden puristusvoima heikkenee. Isovarpaan tyven nivelrikkoon liittyy usein vaivaisenluu, mikä voi esimerkiksi haitata kenkien käyttöä. Selkänikaman nivelrikko voi ahtauttaa selkäytimestä tulevien hermojen luisia aukkoja, mistä seuraa jalkoihin säteilevää selkäkipua.
Nivelrikko saattaa vaurioittaa myös esimerksi selän välilevyjä, niveliä, nivelkalvoja, -siteitä, -kapselia, lihaksia ja nikamia sekä johtaa pahimmillaan selän rakenteiden laaja-alaiseen ja kivuliaaseen rappeutumiseen. Nikamaliitosten nivelsiteet sisältävät kipuhermopäätteitä, joten myös niiden vauriot saattavat aiheuttaa kipua.
Oireet

Nivelrikon toimintakykyä alentava vaikutus johtuu ennen kaikkea kivusta. Nivelrikko etenee usein hitaasti, ja se saattaa edetä jopa 10–30 vuotta, ennen kuin oireet alkavat ja diagnoosi tehdään.
Nivelrikon pääoireita ovat kipu, liikerajoitteet ja jäykkyys. Nivelen liikuttaminen voi aiheuttaa krepitaatioita eli nivelen ratinaa. Kipu ilmenee aluksi vain kuormituksen aikana ja heti sen jälkeen kuten esimerkiksi liikunnan tai kotitöiden yhteydessä. Joskus nivel saattaa ärtyä niin paljon, että se muodostaa runsaasti nivelnestettä ja turpoaa. Kaikki eivät saa kuitenkaan kipuoireita nivelten rappeutuessa eikä nivelrikkokivun voimakkuus korreloi aina röntgenkuvassa näkyvien muutosten vaikeusasteen kanssa.
Nivelen liikuttaminen voi aiheuttaa myös krepitaatioita eli nivelen ratinaa. Nivelen käyttäminen saattaa aiheuttaa rahinan kaltaisia tuntemuksia ja nivelestä saattaa kuulua napsahduksia. Niveltä ympäröivän pehmytkudoksen tulehduminen saattaa aiheuttaa turvotusta.
Ensimmäisen vaikeusasteen alkavan nivelrikon oireena saattaa olla esimerkiksi liikkeellelähtökipua, rasituskipua, nopeasti ohimenevää aamujäykkyyttä tai kankeuden tunnetta. Toisen asteen pahenevaan nivelrikkoon saattaa liittyä rasituksen jälkeistä kipuherkistymistä, nivelen subluksaatiota ja lukko-oireilua ja pahenevaa rasituskiputaipumusta. Kolmannen asteen keskivaikeaan nivelrikkoon saattaa liittyä varaamisvaikeutta ja rasituksen sietokyvyn merkittävää alentumista, kävelyvaikeuksia portaissa ja vaikeuksia esimerkiksi sukkien pukemisessa ja WC-toimissa, liikeratojen kaventumista, nivelen turpoamista, huonontunutta reagointia kipulääkitykselle ja heikentynyttä vastetta kuntoutukselle. Neljännen asteen vaikeassa nivelrikossa esiintyy nivelpinnan rustojen tuhoutumista ja liikerajoituksia sekä asento- ja kuormitusakselivirheitä ja käveleminen saattaa onnistua vain ontuen tai apuvälineiden avulla.
Kivut muuttuvat nivelrikon edetessä jatkuvaksi säryksi, jolloin nivelen ärtyvyys liikerajoitus ja jäykkyyden tunne lisääntyvät. Nivel on tällöin jäykkä ja kipeä jo aamulla, ja saattaa kestää useita tunteja, ennen kun oireet hellittävät. Lonkan nivelrikossa kipu tuntuu tyypillisesti nivusessa tai reiden etu- ja yläosissa, mutta se voi myös olla laaja-alaisempaa ja tuntua esimerkiksi pakaran alueella.
Polven nivelrikossa kipu tuntuu ensin portaita alas, myöhemmin myös ylös kävellessä.
Taudin kulku ja ennuste

Nivelrikon eteneminen voi vaihdella huomattavasti. Sairauden alkuvaiheessa ei kyetä tämän vuoksi ennustamaan, tuleeko nivelrikko etenemään nopeasti vai hitaasti. Rikkoutunut rustokudos ei kuitenkaan palaudu ennalleen.
Kipua esiintyy taudin alkuvaiheessa usein vain erityisen rasituksen yhteydessä, mutta myöhemmin alkaa olla myös jatkuvaa rasituskipua sekä leposärkyä. Jäykkyyttä  esiintyy vain esimerkiksi aamuisin tai pitkän paikallaanolon jälkeen, mutta liikerajoitus pahenee usein taudin edetessä. Alkuvaiheessa liikerajoitus on usein lievää ja kipua esiintyy lähinnä rasituksessa ja liikkeellelähdöissä.
Nivelrikko saattaa edetä aaltomaisesti. Tämä tarkoittaa, että välillä esiintyy tulehduksettomia vaiheita, jolloin kipu katoaa. Tällaista vaihetta kutsutaan remissioksi.
Nivelmuutokset etenevät yleensä hitaasti vuosien kuluessa. Nivelrikko saattaa pysyä kuitenkin myös samalla tasolla tai jopa kivuttomana useita vuosia.
Nivelruston korjautumiskyky vaurion jälkeen on erittäin huono, koska nivelrikko heikentää nivelen aineenvaihduntaa. Rikkoutunut rustokudos ei pysty sen vuoksi palautumaan ennalleen.
Käden nivelrikon aiheuttama kipu saattaa kestää jopa vuosikymmeniä. Pahin kipu kestää kuitenkin todennäköisimmin vain muutaman vuoden, minkä jälkeen nivelestä saattaa tulla lähes kivuton. Kipu saattaa kuitenkin myös paheta vuosien mittaan.
Hoito

Nivelrikossa on vältettävä sairaan nivelen liiallista kuormittamista. Uinnin ja pyöräilyn kaltaisen niveliä rasittamattoman liikunnan on kuitenkin osoitettu hidastavan lievän nivelrikon pahenemista. Niveleen voidaan myös ruiskuttaa hylaania tai kukonhelttauutetta eli hyaluronaattia.
Parafiinilämpöhoidon tehosta on saatu jonkin verran näyttöä ja myös paikallisia glukokortikoidiruiskeita voidaan kokeilla sairauden alkuvaiheessa. Myös nivelten immobilisointi tukien avulla saattaa lievittää oireilua. Kondroitiinisulfaatti- tai glukosamiinivalmisteiden lyhytaikainen käyttö saattaa lievittää nivelrikkokipua. Nivelrikon etenemistä ei voida hidastaa lääkkeillä ja muun kuin leikkaushoidon tehokkuudesta on saatu vain vähän tieteellistä näyttöä etenkin käden nivelrikossa.
Jos nivelrikko rajoittaa esimerkiksi käden toimintaa, käden motoriikkaa ja voimaa voidaan parantaa harjoitteiden avulla. Harjoitteet voivat estää myös jäykistävän sidekudoksen syntyä.
Ennaltaehkäisy

Toistuvia liikkeitä sisältävien työtehtävien vähentäminen pienentää riskiä sairastua nivelrikkoon ja ehkäisee lisäksi sen pahenemista. Nivelrikon riskiä voi vähentää myös suosimalla niveliä liiaksi kuormittavan liikunnan sijaan esimerkiksi kävelyä, pyöräilyä, uintia tai tanssia, jotka eivät aiheuta niveliin liikaa isku- tai vääntörasitusta. Nivelystävällisen liikunnan harrastaminen saattaa siirtää nivelrikon etenemisestä johtuvan työkyvyttömyyden alkamista. Nivelrikkopotilaan kannattaa harrastaa liikuntaa siten, että se ei pahenna oireita vähentäen liikunnan määrää oireiden ollessa voimakkaampia ja lisäten sitä oireiden vähetessä. Myös raskaita kantamisia ja kyykistelyjä sisältävien työtehtävien vähentäminen pienentää nivelrikon esiintyvyyttä. Nivelrikkoa voi ehkäistä lisäksi harrastamalla kevyttä liikuntaa, joka vahvistaa niveliä tukevia lihaksia ja auttaa tarvittaessa myös painonhallinnassa. Kohtuullista liikuntaa harrastaneiden nivelrustot ovat paksummat kuin vähemmän liikkuneilla. Nivelen liikkumattomuus ei aiheuta nivelrikkoa, mutta siitä seuraa nivelruston pehmenemistä. Nivelruston ominaisuudet palautuvat kuitenkin suunnilleen ennalleen, jos liikuntaa aletaan taas harrastamaan.
Alaraajojen nivelrikkoa voi ehkäistä myös istumalla satulatuolissa, jossa lonkka- ja polvinivelten noin 135 asteen kulma on lähellä nivelten lepokulmaa. Näin istuen jänteiden kireyden vaikutuksesta nivelen rustopintoihin kohdistuva lisäkuormitus on pienin, jolloin rustopinnan aineenvaihdunta on vilkkain ja siten ns. terveellisin. Ratsastuksenomainen istuminen satulatuolissa ehkäisee erityisesti lonkkanivelen vaurioitumista, koska tuoli hieman levittää reisiä ja siten vähentää painetta rustopinnoilla. Tavallinen istuminen aiheuttaa suuren, staattisen paineen lonkkamaljan yläosaan, josta nivelrikko tavallisesti alkaa istumatyötä tekevillä. Kun tuoli tukee reittä ja reisiluun päätä "ylöspäin" ja yläkehon paine painaa lonkkaluita "alaspäin", niin paine kohdistuu juuri tähän ongelmapisteeseen.
Nivelterveyttä edistävät myös useita kertoja päivässä nivelten aineenvaihduntaa lisäävä liikunta ja nivelille tärkeiden, rustoja rakentavien, ravintoaineiden nauttiminen.
Vuonna 2019 julkaistun suomalaistutkimuksen mukaan ylipaino eli lievä lihavuus (painoindeksi 25-30) vähentää alle 55-vuotiaiden naisten riskiä  sairastua polven tai lonkan nivelrikkoon.
Diagnosointi

Nivelrikko aiheuttaa tyypillisesti nivelraon paineluarkuutta, mutta myös luun reuna-alueet ja niveltä ympäröivä lihaksisto voivat aristaa.
Magneettikuvauksessa löydetään noin 70 prosenttia rustovaurioista. Rustot eivät näy röntgenkuvassa, joten röntgenkuva näyttää vain ruston katoamisesta johtuvan nivelvälin kaventumisen sekä luupiikit ja muut ulokkeet ja kalkkeumat. Ultraäänikuvaus on osoittautunut väitöstutkimuksen mukaan nivelrikon tehokkaimmaksi tunnistamismenetelmäksi. Sitä ei ole kuitenkaan ole yleensä käytetty nivelrikon diagnosointiin, koska on ajateltu virheellisesti, että se olisi röntgenkuvausta huonompi menetelmä. Röntgenkuvassa näkyvät muutokset eivät ole kuitenkaan hyvä mittari kuvaamaan potilaan tilannetta kivun suhteen.