stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lakisin kirjeet
Kirjeiden teksti > Lakisin kirje nro 4

Kirje nro 4 mainitsee Asekan ja sen puuttuvan valomerkin. Asekan kaupunki oli ilmeisesti juuri valloitettu, ja siten Hosajan linnake oli jäänyt vain Lakisin valomerkkien varaan. Muut kirjeessä mainitut asiat jäävät osin epäselviksi. Jaus on käskenyt Hosajaa kirjoittamaan jotain tauluun (tai papyrusrullan palstalle, kanteen tai oveen), mutta ilman edeltävää kirjeenvaihtoa on vaikeaa sanoa, mistä on kyse. Bet Harapid on mahdollisesti lähistöllä oleva vartiopaikka tai kylä, jonka Jaus on käskenyt Hosajan tarkistaa tai tyhjentää. Samakjahun asia jää myös epäselväksi. Kirjeessä mainittujen käskyjen perusteella voi päätellä, että Hosaja on ollut hierarkiassa Jausin alapuolella.
»
Antakoon Jah[ve herra]ni kuulla hyviä uutisia tänään.
Palvelijasi on tehnyt kaiken mitä herrani on käskenyt tehdä.
Kirjoitin tauluun kaiken mitä käsk[i]t.
Mitä tulee siihen, mitä herrani käski Bet Harapidista, siellä ei ole ketään.
Mitä tulee Samakjahun asiaan, niin Samajahu otti hänet ja vei hänet kaupunkiin.
Mitä tulee palvelijaasi, en 8 lähetä hän[tä enää sinne,]
Kääntöpuoli:

vaan aamun koitteessa […]
Tiedä, että tarkkailemme Lakisin valomerkkejä, kaiken sen
mukaan mitä herrani on merkeistä ohjeistanut, sillä emme näe Asekaa (enää).
»
Sana ”tauluun” voi viitata myös oveen, (papyrusrullan) palstaan tai kanteen. Esimerkiksi Jer. 36:23 käyttää sanaa dlt viitatessa papyrus käärön palstaan. Kyseessä voi myös olla joku julkisen rakennuksen yhteyteen (esim. oveen) kirjoitettu tärkeä sanoma. Kohdassa ”Mitä tulee palvelijaasi, en lähetä” ei ole selvää kehen tässä viitataan, koska tekstin kirjoittaja Hosaja saattaa vaihtaa 1. ja 3. persoonan välillä jopa keskellä lausetta. Ei ole varmaa onko ”palvelijasi” viittaus itse Hosajaan, kuten aikaisemmin kirjeessä, vai onko kyseessä joku toinen palvelija, jota Hosaja ei lähetä enää kaupunkiin. Tässä voi daan myös viitata Samakjahuun tai Samajahuun. Sana ”valomerkkejä” on kirjaimellisesti ”tulimerkkejä”. ”Asekaa” viittaa Asekan tulimerkkeihin.
Kirjeiden teksti > Lakisin kirje nro 5

Kirjeessä ilmeisesti viitataan tärkeisiin kiertokirjeisiin, jotka Jaus oli lähettänyt Hosajalle ja jotka Hosaja palautti Jausille. Kyseessä saattaa olla kuninkaalta tulleita tilanneraportteja tai ohjekirjeitä kuningaskunnan varuskunnille ja linnoituksille. Tätä tukee Lakisin kirje nro 6, jossa mainitaan kuninkaan ja ylhäisten kirjeitä. Kiertokirjeet eivät ole säilyneet muun kirjeenvaihdon mukana, vaan ne on mahdollisesti lähetetty eteenpäin seuraavaan kaupunkiin tai linnakkeeseen.
Kirjeen viimeinen lause voidaan ymmärtää monella tavalla. Joidenkin tutkijoiden mukaan tekstissä viitataan Tobian tuloon Hosajan luokse. Koska edellinen lause kuitenkin viittaa elonkorjuuseen, olisi luontevaa ajatella, että myös tässä puhutaan maanviljelykseen liittyvästä asiasta. Kuninkaan siemenet voisi viitata niihin elonkorjuusta saataviin siemeniin, jotka on tarkoitettu verona kuninkaalle.
»
Jahve antakoon [herra]ni kuulla [rauhal]lisia ja hyviä uutisia [tänää]n
Eikö palvelijasi ole vain (kuin viheliäinen) koira, ja silti [lä]hetät palvelijallesi tämänkaltaisia ki[rjeitä]. [Ja nyt] palvelijasi palauttaa kirjeet herralleni.
Antakoon Jahve sinun tänään nähdä suotuisa elonkorjuu.
Tuoko Tobia minulle kuninkaan siemenet?
»
Kohdan ”Tuoko Tobia minulle kuninkaan siemenet” vaihtoehtoinen käännös on ”Tuleeko Tobia, joka on kuninkaallista sukua, minun luokseni”. Koska edellä kuitenkin puhutaan elonkorjuusta, valittu käännös on todennäköisempi.
Kirjeiden teksti > Lakisin kirje nro 6

Samoin kuin Lakisin kirjeessä nro 5, tässä viitataan kuninkaan ja ylhäisten virkamiesten kiertokirjeisiin. Kirjeen nro 6 perusteella ne ovat sisältäneet tilanneselostuksen sodasta Babyloniaa vastaan. Kirje on osin huonosti säilynyt, ja useita sanoja on vaikea tunnistaa. Tämän vuoksi käännös on paikoin hyvin tulkinnanvarainen. Säilyneiden osien perusteella voi kuitenkin päätellä, että kuninkaalta tullut tilannearvio sodasta oli synkkä.
»
Herralleni Jausille. Antakoon Jahve herrani nähdä rauha näinä(kin)
aikoina.
Eikö palvelijasi ole vain (kuin viheliäinen) koira, ja silti herrani
lähettää […] kuninkaan [kirje]en […] ja ylhäisten kirjeitä, joissa  [luke]e ”lue”.
Mutta [kirjeiden] viesti ei ole hyvä. (Ne) saavat sinun kätesi heikoiksi ja niiden ih[misten] kädet [vapi]semaan, jotka siitä kuule[vat …]
Herrani, etkö kirjoita [hei]lle (kirjettä) ja ky[sy: ”Miks]i teette näin?” Ja [… Jeru]salem […] kuninkaalle […]
[…] Niin totta kuin Jahve sinun jumalasi elää, sii[tä läh]tien kun palvelijasi luki kirjeet, pal[velijasi] ei ole voinut olla [rauhassa.]
»
Sana ”kuulevat” viittaa varsinaisesti tietämiseen, mutta suomen kielen kannalta on luontevampaa kääntää ”kuulevat”.
Kirjeiden teksti > Lakisin kirje nro 8

Kirje on huonosti säilynyt ja monelta osin epävarma. Siinä on kuitenkin mielenkiintoinen viittaus Moabin kuninkaaseen. Kirjeen perusteella myös Moab oli osallisena babylonialaissodassa. Aksib on myös Heprealaisesta Raamatusta tunnettu kaupunki Lakisin lähellä (Joos. 15:44). Sota käytiin ilmeisesti juuri sillä alueella tai itse Aksibin kaupungista.
»
Antakoon Ja[hve] herra[ni] kuulla hyviä u[ut]isia tänään ja joka päivä. Katso Kemosh Moabin [ku]ningas […]
[…] … Jahve
[…] … [her]rani
Kääntöpuoli:

[…] Aksib.
Ki[iruhta]koon herrani sinne.
»
Kirjeiden teksti > Lakisin kirje nro 9

Kirjeessä Hosaja pyytää elintarvikkeita. Määrä on kuitenkin niin vähäinen, että se tuskin viittaa varuskunnan huoltoon vaan oli pikemminkin tarkoitettu Hosajan omaan käyttöön. Selemja oli ilmeisesti kuriiri, joka välitti Jausin ja Hosajan kirjeenvaihtoa.
»
Jahve antakoon herrani kuulla rauhallisia uu[tisia] ja [hyviä] uutisia.
Anna 10 leipää ja 4 2 (ruukkua) [viin]iä.
Lähetä 5 palvelija[lle]si sana
Kääntöpuoli:

Selemjan mukana, mitä meidän tulee tehdä huomenna.
»
Lakisin (Tell el-Duwēr) raunioita nykyisin.
Paha kulkee

| Paha kulkee |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Ere Kokkonen
Käsikirjoittaja:  Jacques Audiberti, suom. Ritva Arvelo
Säveltäjä:  Ossi Runne
Lavastaja:  Urpo Puisto
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yleisradio
Ensi-ilta:  23. helmikuuta 1967
Kesto:  90 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paha kulkee on suomalainen televisionäytelmä vuodelta 1968. Se on Ritva Arvelon suomennos Jacques Audibertin näytelmästä Le mal court (1947), ja sen on ohjannut Ere Kokkonen.
Ludvig XV:n ajan Eurooppaan sijoittuva näytelmä ensiesitettiin Yle TV1:n Torstaiteatteri-ohjelmapaikalla 23. helmikuuta 1967.
Juoni

Kuurinmaan prinsessa Alarica ja hänen imettäjänsä ovat ensi kertaa matkalla prinsessan tulevan puolison, Länsimaan kuninkaan Perfectuksen luo. Yöpyessään Saksin vaaliruhtinaan mailla prinsessa joutuu diplomaattisen juonittelun uhriksi ja saa yllätysvieraita, joiden kanssa hän oppii tietämään pahasta ja toteuttamaan sitä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tarja-Tuulikki Tarsala  | … |  Alarica   |
|  Eero Melasniemi  | … |  Fernand   |
|  Paavo Pentikäinen  | … |  Perfectus   |
|  Uolevi Vahteristo  | … |  kardinaali   |
|  Tauno Söder  | … |  marsalkka   |
|  Kaarlo Juurela  | … |  luutnantti   |
|  Asta Backman  | … |  holhoojatar   |
|  Eino Kaipainen  | … |  Celestincinc   |
Love (Asan albumi)

| Love Asa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Kaapelitehdas (Studio D) Fried Music
 Julkaistu: 21. elokuuta 2015
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Didier Selin, Jukka Immonen
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 43.38
 Levy-yhtiö: Fried Music, Johanna Kustannus
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Asan muut julkaisut
| Rapsodia 2013 | Love 2015 | Avar uus 2016 |
Love on suomalaisen rap-artistin Asan yhdeksäs albumi, joka julkaistiin 21. elokuuta 2015. Sen kappaleissa käytetään taustoina materiaalia vuosina 1966–1979 toimineen Love Recordsin katalogista. Albumi sijoittui Suomen virallisella listalla parhaimillaan kakkossijalle.
Vastaanotto

Soundin Sami Nissinen antoi albumille kolme tähteä viidestä, kehuen Didier Selinin ja Jukka Immosen vanhojen samplejen ja modernin musiikin yhdistelemisen onnistuneisuutta.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut Asa, ellei toisin mainittu.
Alkusoitto – 0.39 (säv. Otto Donner, san. Pentti Saarikoski)
Täältä tulee valo – 2.00 (säv. Didier Selin, Jim Pembroke, Jukka Gustavson, Pekka Pohjola)
Jalanjäljet laiturilla – 3.28 (säv. Didier Selin, Esdor Jensen)
Mä haluun olla hippi – 3.46 (säv. Isokynä Lindholm)
Rakkaiden kuvia – 3.44 (säv. Didier Selin, Mikko Jokela, sov. Asko Raivio, Didier Selin, Mikko Jokela)
Välisoitto – 0.38 (säv. ja san. Isokynä Lindholm, Paavo Raittinen, sov. Seppo Paakkunainen)
Vasen väsynyt silmä – 4.12 (säv. Didier Selin, Isokynä Lindholm)
Taulu – 3.46 (säv. Harry Gunaropoulos, Jukka Immonen, sov. Jarmo Havukainen, feat. Anna Puu)
Koivukuja – 3.15 (säv. Jukka Immonen, Jukka Tolonen)
Vesipisaroita – 4.06 (säv. Jim Pembroke, Jukka Immonen, sov. Hasse Walli)
Vastaukset tuulee – 4.20 (säv. Didier Selin, Erkki Kurenniemi, Juice Leskinen)
Haavanlehti – 3.58 (säv. Bo Anders Persson, Didier Selin, Torbjörn Abelli)
5000 – 4.27 (säv. Didier Selin, Pekka Pohjola)
Loppusoitto – Didier Selin, Otto Donner.Pentti Saarikoski
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Love discogs.com-sivustolla
Asa
| --- | --- |
Studioalbumit::   Punainen tiili  Leijonaa metsästän  Terveisiä kaaoksesta  Loppuasukas  Via Karelia  Jou jou  Foetida – Use Your Illusion III  Rapsodia  Love  Avar uus  Rakkauslauluja miehille  Uni näkee unta meistä  Uuden aallon lauluja  Siemeniä  Täytyy mennä metsään 
Mixtapet::   Foetida-Pro Promo  Foetida-Pro Promo 2 
Singlet::   "4elementtii"  "Roihuvuori"  "Yhdes iltaan"  "Leijonaa metsästän"  "Hidastaa"  "Monimuotosii"  "Terroristi"  "Sanat ei tehny tätä laulua"  "Pirii ja aseit"  "Hip hop hurraa" 
Muut artikkelit::   Diskografia  Jätkäjätkät
Olli Suoraniemi

| Olli Suoraniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1990 (ikä 34) Mustasaari, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  92 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–2012
Seurat:  JYP-Akatemia (Mestis) JYP (SML) Raahe-Kiekko (S-S) Kiekko-Vantaa (Mestis) SoKi (II-div.)
Olli Suoraniemi (s. 3. maaliskuuta 1990 Mustasaari) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Suoraniemi osasi pelata myös laidassa. Hän pelasi kaksi SM-liigaottelua JYPissä kaudella 2011–2012, mutta suurimman osan pelaajaurastaan Suoraniemi loi kuitenkin Mestiksessä pelaten yhteensä kolme kautta JYP-Akatemiassa ja Kiekko-Vantaassa. Suoraniemi pelasi Mestis-tasolla useimmiten "työmyyrän" roolia alemmissa ketjuissa.
Ura > Seuraura

Suoraniemi syntyi Mustasaaressa, mutta hän aloitti jääkiekkoilun Helsingin Jääkiekkoklubissa ja pelasi junioriurallaan sittemmin myös Jokereissa. Suoraniemi voitti seurassa B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2008 ja C-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2006. Kaudella 2007–2008 hän toimi Jokereiden B-nuorten kapteenina ja kaudella 2009–2010 joukkueen A-nuorten varakapteenina.
Kaudeksi 2011–2012 Suoraniemi siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue JYP-Akatemiaan. Hän sai ensimmäisen kerran näyttöpaikan JYPin SM-liigajoukkueesta 5. tammikuuta 2012 vieraissa kärkijoukkue Kalevan Palloa vastaan, jolloin Suoraniemi sai jääaikaa 9.37 minuuttia. Hän pelasi kauden aikana kaksi SM-liigaottelua. Toukokuussa 2012 Suoraniemi teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen JYP-Akatemian kanssa.
Kauden 2012–2013 Suoraniemi pelasi kokonaan JYP-Akatemiassa. Syyskuussa 2013 hän siirtyi aluksi neljän ottelun mittaisella sopimuksella Suomi-sarjajoukkue Raahe-Kiekkoon. Suoraniemen sopimusta ei kuitenkaan jatkettu ja hän liittyi pari viikkoa lähtönsä jälkeen loppukaudeksi 2013–2014 Kiekko-Vantaaseen.
Kiekko-Vantaan kauden päätyttyä Suoraniemen pelaajaura oli katkolla ja hän pelasi viidestä seuraavasta kaudesta ainoastaan kauden 2017–2018 II-divisioonajoukkue Sotkamon Kiekossa. Suoraniemi oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 20+13=33. Kesäkuussa 2019 hänen kerrottiin olevan halukas palaamaan jälleen kaukaloihin, kun Suoraniemi siirtyi try-outille edellisenä keväänä Mestikseen nousseen Kajaanin Hokin joukkueeseen. Hän pelasi siellä kolme harjoitusottelua, joiden jälkeen Suoraniemi kuitenkin ilmoitti lopettavansa pelaajauransa sekä keskittyvänsä jatkossa töihin, opiskeluihin ja perhe-elämään.
Ura > Maajoukkueura

Suoraniemi pelasi neljä poikien maaottelua.
Paineaaltoahdin

Remmikäyttöinen paineaaltoahdin dieselmoottorissa
Paineaaltoahdin
 1  Roottorin kotelo
 2  Roottori
 3  Roottorin kanavat
 4  Roottorin vanne
 5  Putkinapa
 6  Tuloilmakotelo
 7  Pakokaasukotelo
 8  Roottorin akseli
 9  Kytkin
10  Sähkömoottori
11  Tuloilman kanava
11' Tuloilman portit
12  Ahtoilman kanava
13  Pakokaasun tulokanava
14  Pakokaasun poistokanava
14' Pakokaasun portit
Paineaaltoahdin on polttomoottorikäyttöön soveltuva imuilman ahdin. Alun perin se kehitettiin suihkumoottoreissa käytettäväksi. Paineaaltoahdin on pakokaasuahdin, kuten turboahdinkin, mutta paineaaltoahtimessa roottorin akseli ei siirrä ilman ahtamisessa tarvittavaa tehoa. Pakosarjasta tulevan pakokaasun jäännöspaine työntää pakokaasun ahtimen pyörivään roottoriin ja työntää imuilmaa, joka siirtyy ahdettuna imusarjaan. Matalapaineinen saapuva imuilma työntää pakokaasun roottorista pakoputkeen. Dieselmoottorin tapauksessa ahtimen roottorin pyörimisnopeus voi olla vakiosuhteessa moottorin kampiakselin pyörimisnopeuteen, jolloin yksinkertainen hihnavälitys riittää. Dieselmoottori toimii ilmaylijäämällä, joten vähäisestä pakokaasun sekoittumisesta imuilmaan ei ole merkittävää haittaa. Paineaaltoahtimen onkin katsottu sopivan hyvin dieselmoottorissa käytettäväksi. Ottomoottorin tapauksessa tilanne on toinen ja ahtimen roottorin pyörimisnopeutta on ohjattava tarkemmin. Paineaaltoahtimen pyörintänopeuden optimi riippuu muistakin tekijöistä kuin moottorin käyntinopeudesta, ja moottorin pakosarjasta ahtimelle saapuvan kaasun paine on näistä tärkein. Roottoria voidaan pyörittää sähkömoottorilla tai variaattorilla, jotta ahtimen roottorin nopeus saadaan optimoitua kulloisenkin kuormitustilanteen ja moottorin nopeuden mukaan. Moottori sammuu, jos paineaaltoahtimen roottori jostain syystä pysähtyy. Paineaaltoahtimilla on huomattavia käyttömahdollisuuksia turboahtimien ohella ajoneuvojen moottoreiden tehostamisessa ja pienentämisessä.
Käyttökohteita

Mazda 626 2.0 D Comprex
SmILE (Greenpeacen Renault Twingosta muunnettu henkilöauto)
Ferrari 126 CX F1 1981 (testattiin, ei käytetty kilpailuissa)
Mercedes-Benz Unimog U407 / U417 maastoajoneuvo
Opel Senator 1985, Irmscherin pienenä määränä valmistama erikoismalli
Valmet 1203 Comprex traktori
Papualaiset

Papualaiset on yhteisnimitys Uuden-Guinean ja sen vierellä sijaitsevien saarten useille alkuperäiskansoille, jotka puhuvat papuakieliä. He asuvat pääosin Papua-Uudessa-Guineassa, Indonesiassa sekä Itä-Timorissa.
Papualaiset kuuluvat niihin ihmisryhmiin, jotka muuttivat Afrikasta muualle noin 60 000 vuotta sitten.
Temple Universityn tekemä testi näytti papualaisilla olevan yksi suurimmista geneettisistä diversiteeteistä muihin ihmisiin verrattuna.
Joitain papualaisia kansoja ovat foret, hulit ja danit.
Orjolin kuvernementti

Kuvernementin kartta.
Orjolin kuvernementti (myös lääni, ven. Орло́вская губе́рния, Orlovskaja gubernija) oli hallintoalue Venäjällä vuosina 1796–1928. Sen pinta-ala oli 46 728 neliökilometriä. Asukkaita oli 2 033 800 henkeä (vuonna 1897). Kuvernementin hallinnollinen keskus oli Orjolin kaupunki.
Kuvernementin vaakuna.
Kuvernementtiin kuului vuodesta 1802 lähtien 12 kihlakuntaa, joiden keskuspaikat olivat Brjansk, Bolhov, Dmitrovsk, Jelets, Karatšev, Kromy, Livny, Maloarhangelsk, Mtsensk, Orjol, Sevsk ja Trubtševsk. Asukkaista oli vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan 99,0 % venäläisiä.
Brjanskin, Karatševin, Sevskin ja Trubtševskin kihlakunnat liitettiin vuonna 1920 uuteen Brjanskin kuvernementtiin. Aikaisemmin Tulan kuvernementtiin kuulunut Novosilin kihlakunta yhdistettiin Orjolin kuvernementtiin vuonna 1925. Kuvernementti lakkautettiin vuonna 1928, ja sen alue liitettiin Keskiseen mustanmullan alueeseen.
Aiheesta muualla

Entsiklopedija Brokgauza i Jefrona (venäjäksi)
Odishan parlamentti

| ଓଡ଼ିଶା ବିଧାନ ସଭା   Odisha Legislative Assembly |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Puhemies:  Surjya Narayan Patro (BJD)
Kokoonpano
Edustajia:  147
 
Puolueet:  Hallitus (113)      BJD (113) Oppositio (24)      BJP (23)       sitoutumaton (1) Muut (10)      INC (9)       CPI(M) (1)
Vaalit
Valintatapa:  enemmistövaali
Viimeisimmät vaalit:  11.–29. huhtikuuta 2019
Kokouspaikka
 Parlamentin istuntosali
Odishan parlamentti (orijaksi ଓଡ଼ିଶା ବିଧାନ ସଭା, engl. Odisha Legislative Assembly) on Odishan osavaltion lakiasäätävä elin. Se koostuu 147 edustajasta, jotka valitaan viiden vuoden välein pidettävillä vaaleilla.
Historia

Ensimmäinen Odishan paikallinen parlamentti aloitti toimintansa ennen Intian itsenäistymistä vuonna 1937, jolloin siihen kuului kaksi naista.
Intian itsenäistymisen jälkeen, vuonna 1952, paikallisparlamentin suurin puolue oli kongressipuolue, joka voitti 67 paikkaa.
BJD on ollut Odishan suurin puolue vuodesta 2000 lähtien. Puoluee keskittyy ideologian sijaan ajamaan Odishan etua ja se määritellään alueelliseksi puolueeksi. Sillä on kuitenkin vahva edustus Intian parlamentissa..
Pakri pank

Kartta jossa näkyy Pakrin niemimaa, vieressä vasemmalla ovat Suur- ja Väike-Pakrin saaret.
Pakri pank eli Pakrin rantatörmä on Paldiskin niemellä Virossa sijaitseva suuri rantatörmä, joka koostuu ordovikikautisesta kalkkikivestä ja kambrikautisesta savikivestä. Pakrin niemimaa on noin 12 km pitkä, paikoin yli 5 km leveä ja pinta-ala on noin 40 km². Niemimaan korkein kohta on 31 metriä merenpinnan yläpuolella. Pakrin niemimaalla sijaitsee Paldiskin kaupunki, siellä on myös törmän päälle rakennettu Pakrin majakka ja Pakrin tuulipuisto. Alueella on runsaasti neuvostoajan raunioita.
Pakri pank
Pakri pankin vanha majakka
Pakri pankin uusi majakka ja rantatörmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pakri pank Wikimedia Commonsissa
Institute of Geology at Tallinn Technical University
Pakri pank on varinguohtlik (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Pakracin välikohtaus

Krajinan kapina
Borovo Selon välikohtaus
Sodan alku
Kasarmien taistelu
Sodan loppuvaihe
Sotilasoperaatioita
Osijekin taistelu
Dubrovnikin piiritys
Vukovarin piiritys
Operaatio Myrsky
Pakracin välikohtaus oli veretön yhteenotto Pakracin kaupungissa Kroatiassa maaliskuussa 1991. Se oli yksi ensimmäisistä vakavista väkivallan purkauksista, joista kehittyi Kroatian sota. Yhteenotto alkoi, kun serbikapinalliset valtasivat kaupungin poliisiaseman ja hallintorakennuksen sekä häiritsivät Kroatian hallituksen virkamiehiä. Kroatian hallitus teki vastahyökkäyksen ja lähetti sisäministeriön erikoispoliisin palauttamaan järjestyksen. Jugoslavian kansanarmeijan väliintulosta huolimatta Kroatian hallitus onnistui saamaan kaupungin kontrolliinsa.
Aiheesta muualla

NY Times: Belgrade Sends Troops to Croatia Town (englanniksi)
NY Times: Serb-Croat Showdown in One Village Square (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Pakrac clash
Käännös suomeksi
Paha minut iski

| Paha minut iski Kolmas Nainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1987
 Julkaistu: 1987
 Tuottaja(t): Riku Mattila
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 45.12
 Levy-yhtiö: EMI
Kolmannen Naisen muut julkaisut
| Kolmas Nainen 1986 | Paha minut iski 1987 | Poikavuodet 1988 |
Paha minut iski on suomalaisen Kolmas Nainen -rockyhtyeen toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1987.
Kappaleet

A-puoli
Maanantai – 3.32
Puhelin soi – 2.50
Takametsien Travolta – 2.30
Paha minut iski – 4.30
U.S.A. – 2.50
Kaunis olet, olet ihana – 2.29
Eihän edellisessä elämässäkään – 4.14
B-puoli
Liity meihin – 2.34
Kiskot ja maantie – 3.11
Hyvä valehtelemaan – 2.40
Kiiski ja iso kala – 4.28
Vuosisadan kanuuna – 2.40
Asserin kapakkaan – 3.21
Raatona maantiellä – 2.58
Kappaleet "Maanantai" sekä "Raatona maantiellä" sisältyvät vain vuoden 1988 uusintapainokseen.
Kokoonpano

Sakari Pesola – kitara
Pauli Hanhiniemi – laulu
Timo Löyvä – kitara
Raimo Valkama – basso
Pasi Kallioniemi – rummut
Pavel Snurnitsyn

Pavel Sergejevitš Snurnitsyn (ven. Павел Сергеевич Снурницын) (10. tammikuuta 1992 – 7. syyskuuta 2011) oli venäläinen jääkiekkoilija. Hänen seuransa oli KHL-joukkue Lokomotiv Jaroslavl. Snurnitsyn kuoli lento-onnettomuudessa 7.9.2011, kun joukkue oli matkalla Minskiin Valko-Venäjälle KHL-kauden ensimmäiseen otteluun.
Papuan territorio

Papuan territorio (engl. Territory of Papua) käsitti kaakkoisen neljänneksen Uuden-Guinean saaresta vuosina 1883–1975. Vuonna 1883 Queensland liitti alueen brittiläiseen imperiumiin. Britannia kieltäytyi hyväksymästä liittämistä, mutta vuonna 1884 territoriosta tuli Britannian protektoraatti, jota kutsuttiin tuolloin Brittiläiseksi Uudeksi-Guineaksi. Ei ole varmaa tietoa tarkasta päivämäärästä, jolloin Britannia liitti koko alueen imperiumiinsa, mutta Papua Act 1905:n mukaan se tapahtui suunnilleen 4. syyskuuta 1888. 18. marraskuuta 1902 territorio siirrettiin Britannian Commonwealth realmin Australian vallan alle.
Vuonna 1949 Papuan territorio ja Uuden-Guinean territorio yhdistettiin hallinnolliseksi unioniksi Papuan ja Uuden-Guinean territorioksi. Unioni nimettiin uudelleen Papua-Uudeksi-Guineaksi vuonna 1971.
Pakotie tukossa

| Pakotie tukossa> No Road Back |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Montgomery Tully
Käsikirjoittaja:   Charles A. Leeds  Montgomery Tully 
Perustuu:  Cary Falkland L. ja Weathers Philip näytelmä Madame Tic Tac
Tuottaja:  Charles A. Leeds
Säveltäjä:  John Veale
Kuvaaja:  Lionel Banes
Leikkaaja:  James Connock
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Gibraltar Pictures
Levittäjä:  RKO Pictures
Ensi-ilta:  1957
Kesto:  83 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pakotie tukossa (engl. No Road Back) on vuonna 1957 julkaistu rikoselokuva. Elokuvan pääosia esittävät Skip Homeier, Paul Carpenter, Patricia Dainton, Norman Wooland, Margaret Rawlings, Eleanor Summerfield, Alfie Bass ja Sean Connery. Elokuvan on ohjannut Montgomery Tully.
Aiheesta muualla

Pakotie tukossa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Paha pajari

Paha pajari on kiteeläisen kansanperinteen hahmo, julma ja kansaa kiusannut pajariylimys, johon liittyy useita tarinoita.
Pahasta pajarista kertovien tarinoiden innoittajana on saattanut olla 1700-luvun alussa elänyt pahamaineinen veronvuokraaja Simon Affleck, joka tunnetaan Itä-Suomen kansantarinoissa myös muilla nimillä kuten Simo Hurtta ja Aplekki.
Kuolema

Pajarin kerrotaan harjoittaneen omine lupineen ensiyön oikeutta. Lopulta erään rohkean sulhasen johdolla alueen väki lähetti valituksen Ruotsin kuninkaalle. Kuningas määräsi pajarin hankkimaan tarinan versioissa vaihtelevat suuret määrät hankalasti hankittavia aineita kuten jäniksen talia. Pajari hankki aineet erikoisen nopeasti, mistä kuningas päätteli syytösten olevan totta ja tuomitsi pajarin rahvaan vapaasti valitsemallaan tavalla tapettavaksi. Tuomio julistettiin kirkossa, jonne pajarikin oli tullut. Kuultuaan tuomionsa pajari lähti hevosineen pakoon.
Pitkän ajojahdin päätteeksi pajari yhytettiin järven ylityksen jälkeen kapealla niemellä, jonne pajari kivitettiin hevosineen. Nientä on siitä lähtien kutsuttu Pajarinniemeksi ja siellä olevaa kivirauniota Pajarin haudaksi. Pajarin hengen kerrotaan kummitelleen etenkin juhlaöinä ja surreen vääryydellä hankittujen rikkauksiensa menettämistä.
Aiheesta muualla

KARJALAN KANKAHILTA I, 1884, K. J. Gummerus
Pekka Timonen : Pahan pajarin palkka. Kansan suussa säilynyt muinaistieto 1600-luvulta, Hakkapeliitta, 29.11.1932, nro 48, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot