stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
La'cryma Christi
Diskografia

Albumit
2006.09.27 WHERE THE EARTH IS ROTTING AWAY
2006.06.28 sound＆Vision THE SINGLES~ 10th Anniversary
2005.05.25 ZEUS
2004.09.08 La'cryma Christi BEST
2003.11.05 DEEP SPACE SYNDICATE
2002.03.06 &.U
2000.06.28 Single Collection
2000.03.15 magic theater
1998.11.25 Lhasa
1997.11.12 Sculpture of Time
1996.07.22 Dwellers of Sandcatle
1996.02.04 WARM SNOW
Singlet
2006.08.23 Breaking
2006.06.01 Sweet lil' devil
2005.03.23 yesterdays
2004.08.11 Hot Rod Circuit
2004.04.21 CANNONBALL
2003.07.30 GROOVE WEAPON
2003.03.26 Mystical Gliter
2002.12.04 HIRAMEKI
2002.02.06 JONETSU NO KAZE
2001.10.24 JUMP !!
2000.11.22 LIFE
2000.01.19 Lime rain
1999.08.25 EIEN
1999.05.26 Without you
1998.11.11 IN FOREST/Lhasa (unplugged)
1998-06-26 Mirai Kouro/Siam's Eye
1998-05-08 With-you
1997-10-29 NANGOKU
1997-07-30 THE SCENT
1997-05-08 Ivory trees
1997-03-13 Forest
1995-07-00 Siam's Eye
DVDt
2007.08.08 LAST LIVE "White Period"
2007.03.21 DVD Memories 1
2005.06.29 4U True Color
2005.03.31 The 10th Anniversary Live DECADE 
2004.06.30 Six visions
2003.11.01 4U.True Color
1999.06.30 Live at Lhasa
VHSt
1999.12.22 True Color
1999.06.30 Live at Lhasa
1998.12.24 ZERO
1998.02.11 4U
1997.03.00 GLASS CASTLE
Demot
1994.02.00 STRIPPE-D LADY
Kuopion Uusi Kesäteatteri

Kuopion Uusi Kesäteatteri oli Kuopion Rauhalahdessa toimiva ammattikesäteatteri, joka toimi vuosina 2010-2017. Teatteri piti esityspaikkanaan vuonna 2003 rakennettua Rauhalahden kesäteatteriareenaa. Kuopion Uutta kesäteatteria operoi Tahtiteatteri. Teatterin perustivat Johanna Keinänen, Kimmo Virtanen ja Sami Kojonen. Kuopion Uuden Kesäteatterin tuottajana toimi kokoaikaisesti Juha Kojonen.
Esityksiä

Kuopion Uusi Kesäteatteri teki kantaesityksinä musikaaleja ja musiikkinäytelmiä, joita on nähty teattereissa ympäri Suomen. Kantaesityksinä nähtiin:
Kaiken takana on nainen! -Matti & Teppo -rakennusmusikaali 2010
Olen Suomalainen! -urheilumusikaali 2011
Buona Sera Signorina -italomusikaali 2012
Toivotaan Toivotaan -hilpeä C-kasettimusikaali 2013
Jos Sä tahdot niin -häämusikaali 2014
Solistina Olavi Virta 2015
Tapsan Tähti! 2016
Katri Helena -Laulajatyttö 2017
Kaikki musiikkinäytelmät ja musikaalit ovat käsikirjoittaneet Johanna Keinänen, Kimmo Virtanen (ei Tapsan Tähti! - dramaturgina) ja Sami Kojonen. Kimmo Virtanen on ohjannut kaikki muut teokset paitsi Tapsan Tähti! -musiikkinäytelmän, jonka ohjasi Johanna Sorjonen.
Kuopion Uuden Kesäteatterin jatko

Kuopion kaupunki myi koko Rauhalahden campinalueen ja sen mukana kesäteatteriareenan. Uusi omistaja Suomi-Camping ei halunnut enää jatkaa vuokrasopimusta, jolloin Kuopion Uuden Kesäteatterin toiminta päättyi. Tahtiteatteri jatkaa toimintaansa kiertueteatterina sekä laajeni myös mediatuotantoihin, joita tekee Tahtiteatteri-Media.
Aiheesta muualla

Tahtiteatteri
Kukuruza

Kukuruza (ven. Кукуруза) on venäläinen country-, bluegrass- ja rockyhtye.
Kukuruza perustettiin 1970-luvun loppupuolella Ornament-nimisenä. Yhtyeen jäseniä yhdisti kiinnostus yhdysvaltalaista kansanmusiikkia kohtaan. Bluegrassiin yhtye sai ensimmäisen kosketuksensa Nitty Gritty Dirt Bandin kiertäessä 1980-luvun alkupuolella Neuvostoliitossa. Kukuruza-nimi otettiin käyttöön 1980-luvun puolessavälissä. Vuonna 1989 yhtyeen alkuperäisen laulusolisti Larisa Grigorijevan korvasi Irina Surina. Vuonna 2000 Surina lähti yhtyeestä, ja hänen seuraajakseen tuli Svetlana Šebeko.
Kukuruza on kiertänyt useita kertoja Yhdysvalloissa ja esiintynyt Nashvillen Grand Ole Opry -tapahtumassa. Yhtye on tehnyt esiintymisiä myös muun muassa Montreux Jazz Festivalilla, Bulgariassa, Puolassa, Virossa, Latviassa ja Liettuassa. Kukuruzan julkaisemiin levytyksiin lukeutuvat Kukuruza (1992), Crossing the Borders (1993) ja Endless Story (1998).
Kuuma rakkaus

| Kuuma rakkaus Tumppi Varonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1989
 Julkaistu: 1989
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 31.09
 Levy-yhtiö: CBS
Tumppi Varosen muut julkaisut
| Ennen huomista 1988 | Kuuma rakkaus 1989 | 100% 2005 |
Kuuma rakkaus on suomalaisen laulaja Tumppi Varosen toinen sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 1989.
Kappaleet

Kuuma rakkaus (Hot Love) – 3.10
Tyhjää (Dizzy) – 3.05
Tuulentie – 3.09
Onnelliset – 2.11
Mysteeri (It's a Mystery) – 3.59
Kova kundi (Wenn Ich Ein Junge Wär) – 2.03
Kaiken saat (Yes I Will) – 2.58
Kansikuvatyttö (New York City) – 3.45
Voisin olla hän (With a Girl Like You) – 2.21
Rakkauslaulu – 4.28
Kukutin

| Kukutin |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Suomusjärvi, Salo
Koordinaatit:  60°21′20″N, 23°36′38″E
Järvinumero:  24.071.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80  m 
Pinta-ala:  0,03 km² 
 fiKukutin 
Kukutin on melko pieni järvi Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä. Se sijaitsee Salon kaupungissa Suomusjärvellä.
Kōichi Hashiratani

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kōichi Hashiratani
Syntymäaika: 1. maaliskuuta 1961 (ikä 63)
Syntymäpaikka: Kioto, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 178 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1983–1992 1992–1994 1994–1996 | Nissan Motors Urawa Reds Kashiwa Reysol | 140 (52) 25 (2) 72 (7) |
Maajoukkue
| 1981–1986 | Japani | 29 (3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kōichi Hashiratani (jap. 柱谷 幸一, Hashiratani Kōichi; s. 1. maaliskuuta 1961 Kioto) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Hashiratani debytoi Japanin maajoukkueessa helmikuussa 1981. Hän on pelannut 29 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Lapin kolmio

Lapin kolmio (alue 3c) on yksi alueellisen uhanalaisuusarvioinnin vyöhykkeistä. Siihen kuuluvia alueita ovat Kemi–Tornion seutukunta, Torniolaakson seutukunta ja Rovaniemen lounaisosa. Sana Lapin kolmio ilmestyi kasvitieteilijöiden ja geologien sanavarastoon 1940-luvun aikana. Lapin kolmion alueella on emäksisten ja karbonaattisten kivilajien ansiosta useita ravinteita normaalia enemmän, minkä takia useita vaateliaita kasvilajeja esiintyy alueella runsaasti. Lapin kolmion on eräs ominaispiirre ovat esimerkiksi koivuletot, jotka esiintyvät siellä fosfori- ja rautapitoisen maa-aineksen ansiosta. Myös melkein kaikki muut lettotyypit esiintyvät tällä alueella. Lapin kolmio kuuluu keskiboreaaliseen vyöhykkeesen Pohjanmaan ja Pohjois-Karjala – Kainuun kanssa.
Lagan (Pohjois-Irlanti)

| Lagan |
| --- | --- |
 Laganjoki Belfastissa
Alkulähde:  Slieve Croob
Laskupaikka:  Belfast Lough
Maat:  Pohjois-Irlanti
Pituus:  70 km
Alkulähteen korkeus:  119 m
Valuma-alue:  609 km²
Lagan (iiriksi Abhainn an Lagáin) on joki Pohjois-Irlannissa. Se virtaa Lisburnin ja Belfastin kaupunkien läpi Pohjoiskanaaliin. Laganjoen varrella on suosittu 18 kilometriä pitkä kävely- ja pyöräilyreitti Belfastin ja Lisburnin välillä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lapin kesäyliopisto

| Lapin kesäyliopisto |
| --- | --- |
Perustettu:  1962
Tyyppi:  kesäyliopisto
Rahoitus:    valtion maksuosuudet  %,  kuntien maksuosuudet  %,  muut  %-->
Henkilökunta:  vuonna 2015: toimihenkilöt: 5, opetushenkilökunta: 66
Opiskelijoita:  1 367 (2015)
Osoite:  Hiihtomajantie 2, 96400 Rovaniemi
Sivusto:  www.lapinkesayliopisto.fi
Lapin kesäyliopisto on Rovaniemellä toimiva, Rovaniemen koulutuskuntayhtymän ylläpitämä suomalainen kesäyliopisto. Se on perustettu vuonna 1962. Vuonna 2015 yksittäisiä kursseja järjestettiin lisäksi Kemissä, Kemijärvellä, Kittilässä, Muoniossa, Pellossa, Sodankylässä, Torniossa, Galwayssa (Irlannissa), Piitimessä (Ruotsissa) ja Sør-Varangerissa (Norjassa).
Vuonna 2015 Lapin kesäyliopisto järjesti eri toimipisteissään yhteensä 125 opintojaksoa, joille osallistui kaikkiaan 1 367 opiskelijaa. Opetusta annettiin vuonna 2015 yhteensä 2 303 oppituntia.
Kreikan parlamenttivaalit 2009

Kreikan parlamenttivaalit 2009 järjestettiin 4. lokakuuta 2009. Vaaleissa valittiin Kreikan parlamentin 300 jäsentä kaudelle, joka alkoi 4. lokakuuta 2009 ja päättyi 11. huhtikuuta 2012. Vaalit olivat 13. Kreikan kolmannen tasavallan aikana eli vuodesta 1974.
Vaalit voitti oppositiossa ollut sosiaalidemokraattinen Pasok, joka sai parlamenttiin 160 paikkaa. Vaalien jälkeen pääministeriksi nousi puolueen puheenjohtaja Geórgios A. Papandréou, ja muodostettiin G. A. Papandréoun hallitus.
Edellisen pääministerin Kóstas Karamanlísin puolue Uusi demokratia kärsi vaalitappion ja sai vain 91 paikkaa. Lisäksi uuteen parlamenttiin nousi edustajia Kreikan kommunistisesta puolueesta, oikeistolaisesta Ortodoksinen kansankokous (LAOS) -puolueesta ja radikaalivasemmistolaisesta Syrizasta.
Taustat

Seuraavien parlamenttivaalien ajankohta Kreikassa olisi ollut vasta vuonna 2011. Kóstas Karamanlís ilmoitti kuitenkin syyskuussa 2009, että maassa järjestetään ennenaikaiset vaalit. Karamanlísin mukaan Kreikka tarvitsee uusia vaaleja, jotta poliittinen ilmapiiri voitaisiin puhdistaa maailmanlaajuisen taantuman iskettyä maahan. Hallituspuolueilla oli vain yhden paikan enemmistö parlamentissa, ja Karamanlísin tarkoituksena olisi saada kansalta tukea talouden uudistamiselle.
Vuoden 2007 vaaleissa valtaan nousseen hallituksen ja Uuden demokratian suosio oli rapistunut etenkin taloussotkujen takia. Lokakuussa 2008 kaksi ministeriä erosi, kun valtio oli vaihtanut Athoksen luostariyhteisön kanssa maaomistuksia. Valtion arvioidaan jääneen kaupassa jopa sata miljoonaa euroa tappiolle. Hallituksen suosiota nakersi myös joulukuussa 2008 alkaneet mellakat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan parlamenttivaalit 2009 Wikimedia Commonsissa
Kreikan parlamenttivaalit
| --- | --- |
Kreikan kolmas tasavalta (1974–):  1974 · 1977 · 1981 · 1985 · 1989 I · 1989 II · 1990 · 1993 · 1996 · 2000 · 2004 · 2007 · 2009 · 2012 I · 2012 II · 2015 I · 2015 II · 2019 · 2023 I · 2023 II
La Brabançonne

| La Brabançonne |
| --- | --- |
 Kansallislaulun nuotit
Valtio:   Belgia
Säveltäjä:  François van Campenhout
Sanoittaja:  Alexandre Dechet
Sävelletty:  1830
Suomenkielinen nimi:  "Brabantilainen"
   Kansallislaulu soitettuna 
La Brabançonne (holl. De Brabançonne, saks. Das Lied von Brabant, suom. "Brabantilainen") on Belgian kansallislaulu. Belgian kansallislaulu syntyi Belgian itsenäistyessä Alankomaiden alaisuudesta 1830. Yleisesti kerrotaan tarinaa, jonka mukaan laulun kirjoitti joukko nuoria patriootteja brysseliläisessä kahvilassa syyskuussa 1830. Tosiasiassa ranskalaisen alkutekstin kirjoitti Alexandre Dechet, joka toimi näyttelijänä teatterissa, jossa Alankomaiden vastainen kansannousu alkoi. Alkujaan sanat julkaistiin runona nimeltä La Bruxelloise. Dechet, joka tunnettiin myös sananimellä Jennval, sai surmansa kansannousun yhteydessä. Victor Ceulemans käänsi laulun myöhemmin hollanniksi, maan toiselle kansalliskielelle. Laulusta on myös olemassa virallinen saksankielinen versio, koska osa Belgiasta on saksankielistä.
Vuonna 1860 pääministeri päätti muokata laulua ja jättää siitä pois Dechetin sanalliset hyökkäykset Hollantia ja Oranian prinssiä vastaan.
Laulun sävelsi syyskuussa 1830 François van Campenhout, seuraavassa kuussa laulu esitettiin ensi kerran julkisesti. Aluksi vain ranskankielinen versio oli kansallislaulu.
Vuonna 2007 flaamilainen CD&V-puolueen puheenjohtaja Yves Leterme, josta tuli myöhemmin Belgian pääministeri, alkoi laulamaan Ranskan kansallislaulua, kun häntä pyydettiin laulamaan La Brabançonne. Tapaus tallentui RTBF:n televisiolähetykseen.
Sanat

| Flaaminkielinen versio | Ranskankielinen versio | Saksankielinen versio |
| --- | --- | --- |
| O dierbaar België, O heilig land der Vaad'ren, Onze ziel en ons hart zijn u gewijd. Aanvaard ons kracht en het bloed van onze ad'ren, Wees ons doel in arbeid en in strijd. Bloei, o land, in eendracht niet te breken; Wees immer uzelf en ongeknecht, 𝄆 Het woord getrouw, dat g' onbevreesd moogt spreken, Voor Vorst, voor Vrijheid en voor Recht! 𝄇 𝄆 Voor Vorst, voor Vrijheid en voor Recht! 𝄇 | Noble Belgique, ô mère chérie, À toi nos cœurs, à toi nos bras, À toi notre sang, ô Patrie ! Nous le jurons tous, tu vivras ! Tu vivras toujours grande et belle Et ton invincible unité 𝄆 Aura pour devise immortelle : Le Roi, la Loi, la Liberté ! 𝄇 𝄆 Le Roi, la Loi, la Liberté ! 𝄇 | O liebes Land, o Belgiens Erde, Dir unser Herz, Dir unsere Hand, Dir unser Blut, o Heimaterde, wir schwören's Dir, o Vaterland! So blühe froh in voller Schöne, zu der die Freiheit Dich erzog, 𝄆 und fortan singen Deine Söhne: Gesetz und König und die Freiheit hoch! 𝄇 𝄆 Gesetz und König und die Freiheit hoch! 𝄇 |
Lähde:
Lagavulin

Lagavulinin tislaamo
Lagavulin on skotlantilainen viskitislaamo. Se sijaitsee Islayn saaren etelärannikolla lähellä muita Kildaltonin alueen tislaamoita Ardbegia ja Laphroaigia.
Historiaa

Lagavulinin tislaamo perustettiin vuonna 1816 eli vuotta myöhemmin kuin Ardbeg ja Laphroaig. Perustaja John Johnston osti vuosikymmentä myöhemmin myös läheisen Ardmoren tislaamon (eri kuin nykyinen Speysidessa sijaitseva Ardmore), jonka tuotanto yhdistettiin Lagavuliniin vuonna 1835. John Crawford Graham osti tislaamon vuonna 1852 ja vuonna 1867 se siirtyi James Logan Mackie & Co.:lle. James Logan Mackieltä yhtiö siirtyi hänen veljenpojalleen Peter Mackielle, joka lanseerasi White Horse -sekoiteviskin vientimarkkinoille vuonna 1890. Mackie rakensi myös 1908 Malt Millin tislaamon, jonka tarkoituksena oli tuottaa Laphroaigia muistuttavaa viskiä. Malt Mill tuotti viskiä vuoteen 1960, vuonna 1962 se yhdistettiin Lagavuliniin.
Lagavulinin lattiamallastamo suljettiin vuonna 1974 ja sittemmin se on ostanut maltaansa läheiseltä Port Ellenin mallastamolta.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kolmen valtakunnan rajapyykki

Kolmen valtakunnan rajapyykki Suomen puolelta nähtynä.
Rajapyykin sijainti.
Suomalaisjoukot nostavat lipun rajapyykille Lapin sodan päätyttyä 27. huhtikuuta 1945.
Kolmen valtakunnan rajapyykki (ruots. Treriksröset, norj. Treriksrøysa, pohjoissaameksi Golmma riikka urna) on Suomen, Ruotsin ja Norjan yhteinen betoninen rajapyykki Koltajärvessä. Se on samalla Ruotsin pohjoisin ja Manner-Suomen läntisin piste. Rajapyykkiin rajoittuvat Suomen puolelta Enontekiön, Ruotsista Kiirunan ja Norjasta Omasvuonon kunnat.
Rajapyykki on maailman pohjoisin kolmen valtion rajapiste. Suomen, Norjan ja Venäjän rajapiste Muotkavaaralla on noin 900 metriä etelämpänä.
Historia

Rajapiste on vanhalla Norjan ja Ruotsin rajalla, joka perustuu Strömstadin sopimukseen (1751). Kun Ruotsin ja Suomen raja määriteltiin Haminan rauhassa (1809) kulkevaksi ”Kilpisjärven ohi Norjaan” (ruots. förbi ... Kilpisjaure ända til Norrige), syntyi kolmen valtion rajapiste. Tornion rajanjärjestelysopimuksessa (1810) rajojen tulkittiin kohtaavan Kuokimmuodkassa rajapyykillä 294. Rajankäynnissä 1887 kuitenkin todettiin Ruotsin ja Suomen rajan kulkevan noin 150 metriä lännempänä Rajajoki-purossa.
Suomen ja Norjan rajankäynnissä vuonna 1897 määritettiin rajojen tarkka yhtymäkohta, ja todettiin sen osuvan Koltajärveen rajapyykin 294 länsipuolelle. Järveen rakennettiin kivinen tekosaari ja sille 2,5 metriä korkea rajamerkki. Ruotsin edustajaa ei ollut läsnä. Vuonna 1901 pidettyyn yhteiseen katselmukseen osallistui myös Ruotsin edustaja ja rajamerkki hyväksyttiin.
Nykyinen rajamerkki on rakennettu vuonna 1926. Se rakennettiin, koska kevätjäät olivat turmelleet alkuperäistä rajamerkkiä useaan kertaan. Uusi rajamerkki on betonista tehty katkaistu kartio, jonka päällä olevaan sydänkiveen on merkitty keskeiset vuosiluvut 1897, 1901 ja 1926. Pyykin yläosa on rajamerkkiohjeiden mukaisesti maalattu keltaiseksi.
Matkailu

Rajapyykki on paikalla, missä lehtimetsä peittää tunturien rinteitä.
Ruotsin kruununprinsessa Victoria kävi rajapyykillä keväällä 2005 vihkimässä käyttöön nimeään kantavan moottorikelkkareitin. Rajapyykki sijaitsee Mallan luonnonpuiston alueella ja sinne pääsee veneellä Kilpisjärveä pitkin tai kävelemällä runsaan kymmenen kilometrin matkan luonnonpuiston halki. Luonnonpuistossa ei saa poiketa merkityltä reitiltä.
Rajapyykin läheisyydessä sijaitsee myös vuonna 1993 Kalottireitin avaamisen kunniaksi pystytetty muistomerkki. Siihen on kaiverrettu tilaisuudessa olleiden Suomen, Ruotsin ja Norjan valtionpäämiesten ja heidän puolisoidensa nimikirjoitukset.
Rajapyykin saa vapaasti kiertää (mikäli mukana ei ole tullattavia tavaroita), sillä kaikki kolme rajaa ovat Schengen-alueen sisärajoja. Pohjoismaiden kansalaisilla ei tarvitse olla mukana edes passia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolmen valtakunnan rajapyykki Wikimedia Commonsissa
Kilpisjärvi.org: Ainutlaatuinen, suurtuntureiden ja unohtumattomien elämysten valtakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Treriksröset
Käännös suomeksi
La Bollène-Vésubie

| La Bollène-Vésubie |
| --- | --- |

 vaakuna
 La Bollène-Vésubie
 Koordinaatit: 43°59′26″N, 7°19′54″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Provence-Alpes-Côte d’Azur
Departementti:  Alpes-Maritimes
Arrondissementti:  Nizza
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  35,6 km²
Väkiluku (2015):  567 
 – Väestötiheys:  15 as./km²
Kunnan numero:  06020
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Bollène-Vésubie on kunta Kaakkois-Ranskassa Alpes-Maritimesin departementissa Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueella. Sen sijaitsee noin 55 kilometriä Nizzasta pohjoiseen.
Kunnan nähtävyyksiä on sola Col de Turini, joka on ollut usean Monte Carlon rallin pikataipaleena. Samaa solaa on käytetty myös usein pyöräilykilpailuissa Ranskan ympäriajon ja Pariisi–Nizza-ajon etappina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Bollène-Vésubie Wikimedia Commonsissa
Kreikan presidentinvaali 2014–2015

Kreikan presidentinvaali 2014–2015 järjestettiin 17. joulukuuta 2014 – 18. helmikuuta 2015. Vaaleissa valittiin uusi Kreikan presidentti viisivuotiskaudelle 2015–2020. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin Prokópis Pavlópoulos.
Presidentinvaalissa valittiin seuraaja presidentti Károlos Papoúliakselle. Ehdolla oli alun perin entinen ulkoministeri ja komissaari Stávros Dímas. Vaalin ensimmäinen kierros järjestettiin 17. joulukuuta 2014. Dímas sai yhteensä 160 ääntä, joista 155 tuli Uusi demokratia ja Pasok -puolueilta sekä viisi riippumattomilta edustajilta. Vaalien toinen kierros järjestettiin 23. joulukuuta 2014, jolloin Dímas sai yhteensä 168 ääntä. Vaalien kolmas kierros järjestettiin 29. joulukuuta. Dímas sai jälleen yhteensä 168 ääntä, mikä ei edelleenkään riittänyt valintaan. Tämän vuoksi parlamentti hajotettiin ja maassa järjestettiin uudet parlamenttivaalit 25. tammikuuta 2015.
Vaaleissa valittu uusi parlamentti äänesti presidentistä uudelleen. Vaalissa 18. helmikuuta 2015 presidentiksi valittiin Pavlópoulos. Tämä vannoi virkavalansa 13. maaliskuuta 2015.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 17. joulukuuta 2014 | Äänimäärä> 2. kierros 23. joulukuuta 2014 | Äänimäärä> 3. kierros 29. joulukuuta 2014 | Äänimäärä> 4. kierros 18. helmikuuta 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stávros Dímas | Uusi demokratia, Pasok | 160 | 168 | 168 | – |
| Prokópis Pavlópoulos | Syriza, Itsenäiset kreikkalaiset, Uusi demokratia | – | – | – | 233 |
| Níkos Alivizátos | Joki, Pasok | – | – | – | 30 |
| Paikalla | Paikalla | 135 | 131 | 132 | 32 |
| Tyhjää/Poissa | Tyhjää/Poissa | 5 | 1 | 0 | 5 |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 | 300 | 300 | 300 |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 | 200 | 180 | 180 |
Kuoppapyydys

Esimerkki kuoppapyydyksestä. Pyydyspurkin päällä oleva levy on paitsi merkki pyydyksen paikasta, myös sateensuoja.
Kuoppapyydys on eläintieteilijöiden apuväline, jolla pyydystetään pääasiassa hämähäkkejä ja kovakuoriaisia. Tavallisesti se on muovinen purkki, kooltaan esimerkiksi 15 × 10 cm, joka asetetaan maahan kaivettuun kuoppaan siten, että avoimen purkin yläreunat ovat tarkalleen maan pinnan tasalla. Purkissa on veden ja etyleeniglykolin muodostama liuos, johon on pintajännitteen poistamiseksi lisätty esimerkiksi tiskiainetta. Purkin kanneksi asetetaan tappien varaan esimerkiksi peltilevy, joka estää sadeveden pääsyn purkkiin. Jos tutkimusalue on sellaisessa paikassa, missä liikkuu isompia eläimiä, kuten karjaa, hevosia tai ihmisiä, purkit on syytä suojata vaikkapa lankuista tehdyillä polkaisusuojilla.
Pyydys toimii siten, että pyydystettävät eläimet putoavat liuokseen ja kuolevat välittömästi. Toisinaan pyydykseen molskahtaa sellaisiakin eläimiä, joita ei ole tarkoitus tappaa, kuten pieniä sammakoita ja sisiliskoja. Kuoppapyydyksiä käytetään, kun halutaan tutkia jonkin pienehkön alan eläimistöä. Pyydyksiä on oltava laskennallisesti oikea määrä, ne on koettava säännöllisin väliajoin ja sisältö on aina koettaessa tyhjennettävä ja saalis tilastoitava. Uutta liuosta lisätään tyhjennyksen jälkeen. Menetelmän avulla saadaan suhteellisen luotettava kuva tutkimusalueen eräistä eliöistä.
Kuolema iltapäivällä

Kuolema iltapäivällä (Death in the Afternoon) on Ernest Hemingwayn kirja, joka julkaistiin alun perin vuonna 1932. Kirjassa Hemingway, Espanjan ja härkätaistelun suuri ihailija, kertoo härkätaistelun historiasta ja perinteestä, sekä yleisemmin rohkeuden ja pelon luonteesta.
Kirja on Espanjan ulkopuolella yksi tunnetuimmista härkätaistelua käsittelevistä teoksista Hemingwayn samaa aihetta sivuavien fiktioteosten lisäksi, ja Hemingwayn vaikutus härkätaistelun tunnettuuteen Espanjan ulkopuolella on merkittävä.
Kuorajärvi

Kuorajärvi on Lieksaan kuuluva kylä, joka sijaitsee noin 38 kilometriä Lieksan keskustasta etelään. Kylä rajautuu pohjoisessa Jaakonvaran kylään, etelässä ja idässä Ilomantsin kuntaan sekä lännessä Vuonislahden kylään. Lisäksi kylän alueella sijaitsee kolmen kunnan (Lieksan, Ilomantsin ja Enon) yhteinen rajapyykki.
Kylä on saanut nimensä karjalan kielen kalaa tarkoittavasta sanasta kuore.
Kylä perustettiin 1670-luvulla jolloin se kuului vielä Vuonislahteen. Vuonna 1683 Kuorajärvi on kuitenkin jo esiintynyt omana kylänään. Talvisodan aikana koko kylä evakuoitiin läheisen itärajan vuoksi. Pääosa evakoista siirrettiin Keski-Suomeen ja Pohjois-Savoon. Jatkosodan aikana kylää ravisteli neuvostopartisaanien terrori: mm. Sormivaarassa ammuttiin 13 siviiliä, mukana naisia ja lapsia. Myös pienempiä kahakoita ja väijytyksiä tapahtui kylän alueella. Sormivaarassa on siviiliuhrien kunniaksi pystytetty muistomerkki.
Elinkeinoihin kuului ennen maatalouden ohella metsästys, kalastus ja keräilytalous. Riistaisat vaaramaisemat, järvi ja useat lammet takasivat toimeentulon. Myös puun uittaminen Kuorajokea pitkin Koitereeseen työllisti paikallista ja vierailevaa väestöä. Nykyään kylällä toimii yksi lypsykarjatila. Järven ympäristössä on useita kesämökkejä.