stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Komin tasavalta
Koulutus

Komissa koulutusta asukkaille tarjoavat muun muassa esikoulut, peruskoulut, yleiset toisen asteen oppilaitokset, alemman ja toisen asteen ammatilliset oppilaitokset sekä ylemmän asteen ammatilliset oppilaitokset ja korkeakoulut. Esimerkiksi vuoden 2010 alussa alueella oli 560 esikoulua, joissa kävi 51 200 esikoululaista. Peruskouluja on yli 500 ja niissä opiskelee lähes 115 000 koululaista.
Akateemista koulutusta annetaan yhteensä 23 eri yliopistossa, korkeakoulussa tai niiden sivutoimipisteessä. Lukuvuonna 2009/2010 näissä opiskeli yhteensä 35 500 opiskelijaa. Keskeisimpiin Komin tasavallan pääkaupungissa Syktyvkarissa toimiviin korkeakouluihin lukeutuvat Komin kasvatustieteellinen valtioninstituutti, Syktyvkarin valtionyliopisto (SytkGU, perustettu 1972) ja Syktyvkarin metsäinstituutti (perustettu 1952). Vuonna 1932 perustettu Komin kasvatustieteellinen valtioninstituutti on alueen ensimmäinen korkeakoulu. Syktyvkarin valtionyliopiston Humanististen tieteiden instituutissa toimii Komin ja suomalais-ugrilaisen filologian osasto (oppituoli). Syktyvkarin metsäinstituutti on Pietarin S. M. Kirovin mukaan nimetyn Metsäteknisen akatemian sivutoimipiste. Uhtan teknillinen valtionyliopisto antaa teknisen alan korkeakouluopetusta Uhtassa, Vorkutassa ja Usinskissa. Vorkutassa toimii myös aiemmin Pietarin valtiollisena kaivosinstituuttina tunnetun Kansallisen mineraalivarojen yliopiston (Pietari) sivutoimipiste, Vorkutan vuori-instituutti.
Tutkimustyötä tehdään korkeakoulujen ohella Komin tiedekeskuksessa. Se on merkittävä alueellinen tutkimuskeskus ja toimii osana Venäjän tiedeakatemian Uralin osastoa. Tiedekeskukseen kuuluu kuusi eri teemoihin keskittynyttä tiedeinstituuttia.
Kulttuuri > Kirjallisuus

Komin kirjakielen ja runouden perustajan pidetään runoilija Ivan Kuratovia (1839–1875). Neuvostovallankumouksen jälkeen poliittinen ja agitaatiorunous voitti tilaa 1920-luvulla. Kirjailija Viktor Savinin (1888-1943) johdolla perustettiin kansallinen teatteri 1930-luvulla. Samalla vuosikymmenellä stalinismi toi rajoituksia kirjallisuuteen. Sosialistista realismia korostettiin. Monet komilaiset kirjailijat saivat tuomion kansanvihollisina, ja usein karkotuksen pakkotyöleirille.
Toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä komilaisessa kirjallisuudessa korostui – poliittisen ideologian mukaisin painotuksin ja suodatuksin – sankarillisuus työssä ja taistelussa, ja ankara kamppailu pohjoisten luonnonvarojen hyödyntämiseksi. Sota oli keskeinen teema 1970-luvulle asti. Vankityövoiman ja gulag-pakkotyöleirien merkittävää roolia rautatieverkon ja esimerkiksi kaivoskaupunki Vorkutan historiassa ei kuitenkaan mainittu, kun kaupungin rakentamisesta kirjoitettiin (Vasili Juhnin, 1957). 1950-luvulla kirjallisuus otti mukaan Komin kansallisia erityispiirteitä ja käsitteli esimerkiksi perinteisen kylien katoamista. Venäjänkielinen komilainen kirjallisuus sai alkunsa.
Vasta Neuvostoliiton loppuvaiheessa 1980-luvun lopulta lähtien muun muassa perestroikan myötä niin gulag-leirit kuin akuutit kansalliset ja ekologiset ongelmat nousivat kirjallisuuden keskiöön.
Kulttuuri > Kulttuurilaitokset ja nähtävyydet

Komin kansalliskirjastolla ja yli 300 paikalliskirjastolla on suuri merkitys Komin kulttuuri-identiteetin säilyttämisessä ja kehittämisessä. Tasavallan kulttuurikohteiden esittelyyn on laadittu kattava Komin kulttuurikartta.
Komin keskeisimpiin museoihin ja nähtävyyksiin kuuluvat Syktyvkarissa sijaitsevat Komin tasavallan kansallismuseo ja kansallisgalleria. Viidestä ammattiteatterista vanhin on 1930 perustettu kirjailija Viktor Savinin mukaan nimetty Komin valtion Akateeminen draamateatteri. Vorkutan draamateatteri syntyi puolestaan vuonna 1943 Vorkutlag-pakkotyöleirillä esityksiä pitäneen taiteilijaryhmän pohjalta 1951.
Syktyvkarin lähellä Vylgortissa toimii komilaista käsityöperinnettä ylläpitävä ja uudistava Kansallinen käsityökeskus Zaran. Vuonna 2011 avattiin suomalais-ugrilainen etnokulttuuripuisto runsas 50 kilometriä Syktyvkarin eteläpuolelle. Tämä uudisrakennuksista koostuva teemapuisto sijaitsee Syktyvdinin piirin Ybin kylän länsipuolella, tasavaltaan johtavan valtatien lähellä. Aluetta on tarkoitus monipuolistaa vuoteen 2015 mennessä. Ust-Kulomin lähistöllä Ust-Kulomin piirin Uljanovossa sijaitsee ortodoksisinen Pyhän Kolminaisuuden ja lähetyssaarnaaja Tapani Permiläisen mukaan nimetty vuonna 1860 aiemman kirkon paikalle perustettu luostari. Myös tätä pidetään kulttuurimatkailuun sopivana kohteena.
Komin tasavallan itäreunalla sijaitsevan maailmanperintökohteen, Komin aarniometsien kulkuyhteydet ovat rajalliset. Petšora–Ilytšin luonnonpuiston pienempään osaan Jakšan kylään johtaa tieyhteys. Lisäksi muutama heikkolaatuinen kärrypolku kulkee aarnimetsäalueiden läpi Komista Hanti-Mansian puolelle. Syvälle laajoihin puistoihin tai ylemmäs Uralille – vaikkapa Man-Pupu-njorin kalliopilareiden luo – pyrkiville tutkijoille ja turistiryhmille järjestetään kuljetuksia myös helikopterilla.
Kulttuuri > Urheilu

Talviurheilulajit ovat suosittuja. Olympiamitalisteihin kuuluvat Nikolai Bažukov, Rotševin perhe (Nina, Vasili, Vasili) ja Raisa Smetanina. Komilaisista jääkiekkopelaajista olympiamitalin ovat hankkineet Innsbrukista 1976 Viktor Žluktov (myös 1980) ja Sergei Kapustin sekä Salt Lake Citystä 2002 Andrei Nikolišin. Moninkertaiselle maastohiihdon olympiavoittaja Raisa Smetaninalle on omistettu jopa oma museo Komin pääkaupunkiin. Myös kansallinen hiihtostadion on nimetty Smetaninan mukaan.
Hallinto

Komin tasavallan kartta
Tasavallan lainsäädäntöelin on 30-jäseninen valtioneuvosto, jonka puheenjohtaja on Igor Kovzel. Toimeenpanovallan johtaja on tasavallan päämies Vladimir Uyba.
Paikallishallinnon ylemmällä tasolla Komin tasavalta on jaettu viiteen kaupunkipiirikuntaan (gorodskoi okrug) ja 15 kunnallispiiriin eli piiriin (munitsipalnyi raion). Kaupunkipiirikunnat ovat Syktyvkar, Uhta, Vorkuta, Usinsk ja Inta. Pinta-alaltaan niin kaupunkipiirikunnat kuin piiritkin ovat laajoja, Suomen maakuntien kokoluokkaa. Komin kaupunkipiirikunnat ja piirien hallintotaajamat tai suurimmat taajamat on esitetty artikkeliin sisältyvässä kartassa.
Paikallishallinnon alemmalla tasolla kunnallispiirit jakautuvat kaupunki- ja maalaiskuntiin. Esimerkiksi Ust-Vymin kunnallispiiri sisältää kaksi kaupunkikuntaa ja kymmenen maalaiskuntaa.
Komin tasavallan piirit ja kaupunkipiirikunnat on lueteltu oheisessa taulukossa asukaslukuineen ja hallintokeskuksineen. Komin piirien hallintokeskukset ovat yleensä kaupunkeja tai kyliä, vain yksi on kaupunkityyppinen taajama. Lisäksi on kerrottu piirien komien ja venäläisten prosentuaaliset väestöosuudet. Viidessä kunnallispiirissä komit olivat vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan enemmistönä. Näissä piireissä komien prosenttiosuus on vahvennettu. (Alla ktt = kaupunkityyppinen taajama).
| Kaupunkipiirikunta  tai kunnallispiiri | Väkiluku 2010 | Komeja  % | Venäläisiä  % | Hallinnollinen keskus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Intan kaupunkipiiri | 35 181 | 11,4 | 72,6 | Inta (32 080 as.) |
| Ižman piiri | 18 771 | 88,9 | 9,7 | Ižma (3 753 as.), kylä |
| Knjažpogostin piiri | 23 432 | 15,3 | 70,4 | Jemva (14 570 as.) |
| Koigorodokin piiri | 8 431 | 35,5 | 56,1 | Koigorodok (2 940 as.), kylä |
| Kortkerosin piiri | 19 658 | 68,4 | 26,8 | Kortkeros (4 624 as.), kylä |
| Petšoran piiri | 57 364 | 13,2 | 74,7 | Petšora (43 105 as.) |
| Priluzjen piiri | 20 737 | 55,2 | 40,9 | Objatševo (5 699 as.), kylä |
| Sosnogorskin piiri | 46 775 | 8,9 | 80,8 | Sosnogorsk (27 757 as.) |
| Syktyvdinin piiri | 22 660 | 45,9 | 47,6 | Vylgort (10 289 as.), kylä |
| Syktyvkarin kaupunkipiiri | 250 874 | 25,9 | 66,0 | Syktyvkar (235 006 as.) |
| Sysolan piiri | 13 956 | 64,8 | 29,7 | Vizinga (6 810 as.), kylä |
| Troitsko-Petšorskin piiri | 13 925 | 26,2 | 63,9 | Troitsko-Petšorsk (7 276 as.), ktt |
| Udoran piiri | 20 400 | 40,3 | 46,7 | Koslan (2 288 as.), kylä |
| Uhtan kaupunkipiiri | 121 701 | 7,9 | 81,1 | Uhta (99 591 as.) |
| Usinskin kaupunkipiiri | 47 229 | 14,8 | 59,6 | Usinsk (40 827 as.) |
| Ust-Kulomin piiri | 26 858 | 76,9 | 18,9 | Ust-Kulom (5 141 as.), kylä |
| Ust-Tsilman piiri | 13 036 | 5,1 | 93,0 | Ust-Tsilma (4 877 as.), kylä |
| Ust-Vymin piiri | 29 474 | 25,6 | 62,8 | Aikino (3 367 as.), kylä |
| Vorkutan kaupunkipiiri | 95 854 | 1,7 | 77,7 | Vorkuta (70 548 as.) |
| Vuktylin piiri | 14 873 | 10,8 | 72,3 | Vuktyl (12 356 as.) |
Karl Fredrik Wilkama

| Kalle Wilkama> Karl Fredrik Wilkman |
| --- | --- |
 Karl Fredrik Wilkman
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. maaliskuuta 1876 Helsinki
Kuollut: 15. heinäkuuta 1947 (71 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  sotilas
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):  Venäjän keisarikunta/Suomi
Komentajuudet:  Suomen Armeijan päällikkö
Sotilasarvo:  jalkaväenkenraali
Kuvassa Karl Fredrik Wilkama (Tuolloin Wilkman) vuonna 1918
Karl Fredrik (Kalle) Wilkama (vuoteen 1919 Wilkman, 27. maaliskuuta 1876 Helsinki – 15. heinäkuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen jalkaväenkenraali. Hän toimi Suomen sotajoukkojen ylipäällikkönä sekä ensimmäisenä puolustusvoimain komentajana nimikkeillä Suomen armeijan päällikkö ja sotaväen päällikkö.
Perhe ja nuoruusvuodet

Wilkaman vanhemmat olivat Lopelta kotoisin oleva tiilitehtailija, maanviljelijä ja lestadiolaiskristitty saarnamies Karl Wilkman (ent. Jalaistus) (1844–1914) ja Eeva Wilkman (o.s. Posti) (1850–1928).
Karl Fredrik Wilkman syntyi Helsingissä maanantaina 27. päivänä maaliskuuta vuonna 1876 Annankadulla, jossa hän jo nuorena kuunteli isänsä kertomuksia saarnamatkoistaan ja ennen kaikkea seitsemän vuoden palvelusajastaan Venäjän laivastossa. Annankadulta Wilkmanit muuttivat hänen isänsä itse rakentamaan taloon n:o 7 Ruoholahdenkadulle. Wilkmanien perhe muutti vuonna 1886 jo aikaisemmin ostamalleen Åminnen tilalle Espooseen, jonne muurarimestari Wilkman rakensi tiilitehtaan, jonka tuotanto oli 1,7 milj. tiiltä vuodessa. Åminnen tilla harjoitettiin myös maataloutta, johon kaupungissa aikaisemmin asunut Wilkmankin pääsi nyt perehtymään yhdessä nuoremman veljensä Oskarin kanssa (Oskar Wilkman oli myöhemmin Suomen olympiaedustajana ratsastuksessa kaksissa olympialaisissa).
Hän kävi lapsuudessaan Elli Hertzin uskonnollisesta hengestä tunnettua valmistavaa koulua, josta hän siirtyi varsinaiselle koulutielle Suomalaiseen alkeisopistoon (myöh. Suomalainen normaalilyseo), jonka neljänneltä luokalta hän siirtyi opiskelemaan Haminan kadettikouluun, jonne hänet valittiin toisella yrittämällä kesällä vuonna 1891 ja ja valmistui kornetiksi vuonna 1899.
Yksityiselämä ja sotien jälkeinen aika

Wilkamaksi nimensä muuttanut kenraali meni 1920 naimisiin Porin tyttölyseon rehtorin, Oulussa syntyneen Laina Aili Nikon kanssa. Pariskunta oli lapseton.
Armeijasta eronnut Wilkama oli uskonnollinen mies ja aktiivinen seurakunnan jäsen. Helsinkiläinen kirkkoherra pyysi Wilkamaa pyhäkoulun opettajaksi. Wilkama piti oppitunteja täydessä kenraalin virkapuvussa.
Vuodesta 1929 Wilkama toimi evankelis-luterilaisen pyhäkouluyhdistyksen johtokunnassa ja seuraavasta vuodesta lähtien helsinkiläisen seurakunnan kirkkoneuvostossa.
Karl Fredrik Wilkama kuoli Helsingissä 15. päivänä heinäkuuta vuonna 1947. Karl ja hänen puolisonsa Laina haudattiin Hietaniemen hautausmaalle.
Osteopatia

Osteopatian kehittäjä oli yhdysvaltalainen Andrew Taylor Still.
Osteopatia on manuaalinen uskomushoitomuoto, jonka tarkoituksena on kehon rakenteellisten ja toiminnallisten häiriö- ja kiputilojen tutkiminen, hoito ja ennaltaehkäisy. Osteopaatti on erikoistunut käyttämään mm. nivelten artikulaatio- ja manipulaatiotekniikoita sekä pehmytkudostekniikoita. Osteopaatti on Suomessa Valviran rekisteröimä terveydenhuollon ammattihenkilö.
Tyypillisimpiä osteopaatin hoitamia vaivoja ovat erilaiset nivelkivut, iskiasvaivat, päänsäryt ja huimaus.
Osteopatian kehitti yhdysvaltalainen lääkäri Andrew Taylor Still vuonna 1874. Christer Pellas (1945–2017) toi osteopatiakoulutuksen Suomeen vuonna 1988. Pellas oli opiskellut Lontoon Andrew Still Collegessa diplomiosteopaatiksi ja täydensi opintojaan myöhemmin Ruotsissa.
Osteopatia kuuluu lääketieteellisten manipulaatiohoitojen piiriin. Osteopatia on vanhin manipulaatiohoitokoulutuksen systemaattisesti aloittanut ammattikunta. Koulutus alkoi 1800-luvulla Yhdysvalloissa, josta se siirtyi Eurooppaan. Alkuperämaassaan Yhdysvalloissa osteopaatit ovat myös lääkäreitä. Euroopassa osteopaatit ovat pitäytyneet erikoisalallaan eli tuki- ja liikuntaelinsairauksien manuaalisessa hoidossa.
Vaikuttavuus

Suomen Osteopatiayhdistyksen mukaan osteopaattinen hoito auttaa hyvin niska-, hartia- ja selkäkivuissa, huimauksessa, päänsäryissä, leukanivelen alueen kivuissa sekä työ- ja urheiluperäisissä rasitusvammoissa, ja lisäksi sillä on saatu hyviä tuloksia muun hoidon tukena migreenin ja astman hoidossa. Osteopaattinen hoito vähentää yhdistyksen mukaan kipulääkityksen tarvetta ja siten ehkäisee liialliseen lääkkeiden käyttöön liittyviä haittoja.
Vuonna 2010 Britanniassa julkaistun, manuaalisia hoitoja käsittelevän laajan tieteellisen katsauksen mukaan manipulaatio- ja mobilisaatiohoito on vaikuttavaa hoitoa aikuisten akuutissa, subakuutissa ja kroonisessa alaselkäkivussa, migreenissä, niskaperäisessä päänsäryssä ja huimauksessa. Manipulaatio/mobilisaatiohoito todettiin samassa katsauksessa vaikuttavaksi hoidoksi useissa raajojen kiputiloissa ja liikerajoituksissa. Rintarangan manipulaatio/mobilisaatio todettiin vaikuttavaksi hoidoksi akuutissa ja subakuutissa niskakivussa. Katsauksen mukaan pelkän manipulaation tai mobilisation vaikuttavuudelle ei löydetty näyttöä niskakivussa, iskiaskivussa, selän keskiosan kivussa, jännityspäänsäryssä, häntäluun kivuissa, leukanivelen kivuissa, fibromyalgiassa, PMS-oireissa tai keuhkokuumeessa.
Edelleen katsauksessa todettiin, että selkärangan manipulaatio ei ole lumehoitoa tehokkaampaa astman tai kuukautiskipujen hoidossa. Selkärangan manipulaatiolla ei todettu olevan lisähyötyä primäärisen hypertension hoidossa ruokavaliohoidon lisänä. Lasten välikorvan tulehduksen ja yökastelun hoidossa manipulaatiohoidosta ei ole selvää näyttöä. Lasten astman ja koliikin hoidossa manipulaatio/mobilisaatiohoidosta ei ole sen enempää hyötyä kuin lumehoidosta.
Katsauksessa todettiin hieronnan olevan vaikuttavaa hoitoa kroonisen alaselkäkivun ja niskakivun hoidossa. Hieronnan vaikuttavuudesta ei voitu osoittaa selvää näyttöä polven nivelrikossa, myofaskiaalisessa kipuoireyhtymässä, fibromyalgiassa, migreenityyppisessä päänsäryssä tai PMS-oireistossa. Koliikissa ja astmassa lapsilla hieronnan vaikuttavuudesta ei ole selvää näyttöä.
Laajempaa tieteellistä näyttöä on osteopatian kaltaisten manipulaatiohoitojen lievästä vaikuttavuudesta vain alaselkäkivun hoidossa. Yhdessä julkaisemattomassa suomalaisessa tutkimuksessa havaittiin viitteitä siitä, että osteopatiahoidolla saattaa olla vaikutusta astman hoidossa, mutta suuremmissa tutkimuskatsauksissa tällaista vaikutusta ei ole havaittu.
Haitat

Selkärangan manipulaatihoidon haittoja ei ole tutkittu systemaattisesti, mutta tapaustutkimusten perusteella on arvioitu, että komplikaatioriski on vähäinen. Niskan alueen manipulaatio voi aiheuttaa vakavia haittoja, ja sitä ei suositella.
Koulutus

Osteopaatin koulutus Suomessa kestää neljä vuotta ja on laajuudeltaan 240 opintopistettä. Suomessa opetusta järjestää kolme eri oppilaitosta: Metropolia Ammattikorkeakoulu, Osteopatiakoulu Atlas ja Ortopedisen osteopatian koulutuskeskus.
Metropolia on ainoa osteopatiaa opettava ammattikorkeakoulu Suomessa. Opetus on päiväopiskelua eikä vaadi aiempaa ammattitutkintoa terveydenhuollon alalta.
Ortopedisen osteopatian koulutuskeskus (OOKK)) järjestää yksityisenä oppilaitoksena osteopatian koulutusta Helsingissä Pasilassa. Koulutuksen tavoitteena on tuottaa tuki- ja liikuntaelimistön vaivojen hoitoon keskittyneitä ammattilaisia, jotka käyttävät työssään erityisesti manuaalista terapiaa sekä terapeuttista harjoittelua. Edellytyksenä oppilaaksi pääsylle on aiempi terveydenhuollon ammattitutkinto, kuten lääkäri, fysioterapeutti tai koulutettu hieroja.
Osteopatiakoulu Atlas tarjoaa klassisen osteopatian opetusta. Espoossa sijaitsevassa koulussa voi suorittaa niin sanotun sääntelemättömän osteopaatin koulutuksen, ja koulutuksen jälkeen hakea nimikesuojattua osteopaatin ammattinimikettä Valvirasta.
Opiskelu Atlaksessa tapahtuu työn ohessa. Koulussa tarjotaan opetusta sekä kotimaisten että ulkomaalaisten ammattilaisten toimesta. Osteopatiakoulu Atlas tarjoaa mahdollisuuden osallistua myös jatkokursseille. Opiskeluhaku tapahtuu Osteopatiakoulu Atlaksen nettilomakkeen kautta. Opiskelujen aloituksen edellytyksenä on terveydenhuollon ammattilaisen tutkinto kuten fysioterapeutti tai koulutettu hieroja.
Aiheesta muualla

Suomen Osteopaattiliitto ry
Suomen Ortopediset Osteopaatit Ry
Metropolia Ammattikorkeakoulu - Osteopatia
Osteopatian historia ja filosofia
Suomen Osteopaattiliitto
Museum of Osteopathic Medicine A.T.Still University
Interlinea (Arkistoitu – Internet Archive)
1000 Years of Osteopathy
Still National Osteopathic Museum
Kansainväliset järjestöt
Osteopathic International Alliance
European Federation & Forum for Osteopathy
Centre for Osteopathic Medicine Collaboration
Osteopathic European Academic Network OsEAN
Tutkimuksia
Journal of the American Osteopathic Association
Osteopathic Research Web
The OIA Global Report:  Global Review of Osteopathic Medicine and Osteopathy 2020
Lennard-Jonesin potentiaali

Lennard-Jones (6,12)-potentiaali kuvaa neutraalien atomien ja/tai molekyylien välistä vuorovaikutusenergiaa ydinten etäisyyden funktiona. Lennard-Jones (6,12)-potentiaali on saanut nimensä englantilaisen matemaatikon John Edward Lennard-Jonesin mukaan.
Lennard-Jones (6,12)-potentiaali

Tätä LJ-potentiaalia käytetään menestyksellä kuvaamaan atomien ja/tai molekyylien välisiä dispersiovoimia,A dipoli-dipoli-vuorovaikutuksia, ja dipoli-indusoitu dipoli-vuorovaikutuksia. LJ-potentiaali on  kirjallisuudessa muodoissa
Tässä  r on ydinten välinen etäisyys Å-yksiköissäB, ydinten välisellä etäisyydellä  \sigma  vuorovaikutusenergia on 0,  4\epsilon  on oheisella kuvaajalla matemaattisen funktion minimin syvyys (amplitudi), mutta toisaalta etäisyydellä  r_{m}={\sqrt[{6}]{2}}\sigma  potentiaalienergialla on arvo  -\epsilon . LJ-potentiaalissa on kaksi termiä, joista ensimmäinen kuvaa ydinten välistä hylkimistä (repulsiota) ja jälkimmäinen termi kuvaa ydinten välistä toisiansa puoleensa vetävää voimaa (attraktiota). Tämä kuvaa hyvin dipoli-dipoli vuorovaikutusta, joten sillä on kokeellinen perusta. Sitä vastoin LJ-potentiaalin ensimmäinen termi on valittu vain matemaattisin perustein. Toinen tapa esittää Lennard-Jones (6,12)-potentiaali on käyttää redusoitua muotoa.D LJ-potentiaalista on myös muita funktiomuotoja, kuten Lennard-Jones (9,6)-potentiaali:
Yleisesti ydinten välistä vuorovaikutusenergiaa kuvataan käyttämällä hylkivää termiä  V(r)=a\,e^{-br} tai  V(r)={\frac {a}{r^{m}}} yhdessä puoleensa vetävän termin  V(r)=r^{-n} kanssa kuten LJ-potentiaalissa tai muodossa (Buckingham-potentiaali)
Tässä  a,b,c,n ovat vakioita.
Lisätieto

A Dispersiovoimia on olemassa atomien välillä ja molekyylien välillä. Nämä voimat ovat merkittäviä kiinteille aineille, kaasuille niiden merkitys on vähäinen. Englanninkielinen sana dipole on suomennettu yleisen kemian kirjoissa dipooli ja muualla dipoli. Tässä on valittu vakiintunut tapa.
B  1{\text{Å}}=1\cdot 10^{-10}{\text{m}}
D Redusoitu esitys Lennard-Jones (6,12)-potentiaalista.
Sininen funktio kuvaa hylkimistä, vihreä funktio kuvaa vetävää voimaa, ja punainen funktio on LJ-potentiaali.
D: Potentiaalienergia ytimien välisen etäisyyden funktiona.
Västra Husby

| Västra Husby |
| --- | --- |
 Västra Husbyn kirkko
 Västra Husby
 Koordinaatit: 58°29′06″N, 16°10′29″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Söderköping
Väkiluku (31.12.2023):  483
Västra Husby on taajama Söderköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 483 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Västra Husby Wikimedia Commonsissa
Moniälykkyysteoria

Moniälykkyysteoria on teoria, jonka mukaan ihmisen kykyä toimia älykkäästi erilaisissa tilanteissa ei voi selittää yhden yleisen älykkyyden avulla, vaan käytössä on useita eri tehtäviin erikoistuneita ja pitkälti toisistaan riippumattomia älykkyyksiä.
Teorian historia

Teorian luoja Howard Gardner on koulutukseltaan neuropsykologi, joten hän tarkkaili erityisesti aivovamman saaneita aikuisia. Gardner kiinnitti huomiota erääseen potilaaseen, joka oli menettänyt aivovaurion myötä kielelliset kykynsä mutta soitto- ja laulutaito olivat yhä jäljellä. Tämän pohjalta Gardner loi vuonna 1983 moniälykkyydestä teorian, jonka mukaan äly jakaantuu seitsemään erilaiseen ja itsenäiseen älykkyyden lajiin. Älykkyys yhdessä älykkyyden lajissa ei kuitenkaan takaa eikä estä lahjakkuutta toisessa älykkyyden lajissa, sillä jokaisella älyn eri muodolla on erilainen ja oma hermostollinen perustansa. Moniälykkyysteoriansa Gardner kehitti kritisoidakseen tuolloin hänen mielestään liian vallitsevaan asemaan nostettujen älykkyystestien käyttöä. Gardnerin mukaan yksi luku, testin tuottama älykkyysosamäärä, saattaa toki ennustaa oppilaiden selviytymistä kouluaineissa, mutta on pohjaltaan liian kapea ennustaakseen menestymistä myöhemmin elämässä.
Älykkyyden määritelmä

Gardner määrittelee älykkyyden toisaalta ihmisen hermojärjestelmän tiedonkäsittelykapasiteetin, toisaalta kulloistenkin kulttuuristen käytänteiden ja arvostusten kautta. Älykkyys on biopsykologinen informaation käsittelyn kyky, jota voi käyttää kyseisessä kulttuurissa arvostetuilla tavoilla ongelmien ratkomiseksi ja tuotteiden luomiseksi. Gardner nimesi kahdeksan kriteeriä sen arvioimiseksi, mitä voi kutsua moniälykkyysteorian mukaiseksi älykkyydeksi. Näitä ovat mm.  aivovauriotapauksissa ja psykometrisissä mittauksissa ilmenevät ihmisen hermojärjestelmästä johtuvat ilmiöt sekä kulttuuriset symbolijärjestelmät. Vaikka älykkyydet näin liittyvätkin kulttuurisiin käytänteisiin, ne ovat eri asia kuin kulttuurin ala. Niinpä esimerkiksi musiikkialalla työskennellessä tarvitaan muitakin älykkyyksiä kuin musiikillista älykkyyttä.
Seitsemän erilaista älykkyyden lajia > 1. Kielellinen älykkyys

Kielellisesti älykkäällä on taito tuottaa virheetöntä ja ymmärrettävää kieltä sujuvasti ja monimuotoisesti. Hän osaa ilmaista itseään ja tunteitaan sanoilla, ja hän ymmärtää muiden viesteistä kielellisiä vivahteita. Yleensä kielellisesti älykäs ihminen pitää sanoilla leikkimisestä ja vivahteikkaan kielen tuottamisesta. Älykkyysosamäärän kannalta kielellinen älykkyys on erittäin tärkeää,  sillä siinä tieto on suurimmilta osin kirjallisessa muodossa, vaikka osaamistaan täytyy kyetä ilmaisemaan myös kirjallisesti. Kielellinen lahjakkuus voidaan jakaa suulliseen- ja kirjalliseen ilmaisuun sekä ymmärtämiseen. Vaurio Brocan alueella voi heikentää ihmisen kykyä ilmaista itseään selkeästi, vaikkei henkilö olisikaan menettänyt puhekykyään.
Seitsemän erilaista älykkyyden lajia > 2. Matemaattis-looginen älykkyys

Matemaattis-looginen älykkyys ei tarkoita pelkkää laskutaitoa, vaan laajemmin kykyä loogiseen ongelman ratkaisuun. Tällä tavoin lahjakas nauttii yleensä myös johdonmukaisuudesta ja pyrkii hahmottamaan millaisia loogisia rakenteita ja malleja todellisuudessa esiintyy. Matemaattis-loogisesti älykäs henkilö voi usein käsitellä suuriakin lukuja päässään. Tämä ominaisuus on jossain määrin edellytys hyvälle päättelytaidolle. Tunnetuin esimerkki lienee Albert Einstein, joka suorastaan lumoutui laskemisesta ja matemaattisten mallien luomisesta. Matemaattis-loogista kykyä tarvitaan arjessakin, kun pitää esimerkiksi perustella kantansa väittelyssä. Matemaattis-loogiseen älykkyyteen ei tarvitse verbaalista älykkyyttä nimeksikään. Verbalistiikkaa tarvitaan vasta silloin, kun ratkaisua yritetään selittää muille.