stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen poliisin tietojärjestelmät
Poliisin muut rekisterit > Muut rekisterit > Poliisin käyttämät muiden viranomaisten järjestelmät

Ajokorttirekisteri/LTJ AKE Ajokorttirekisteri/Liikennetietojärjestelmä/Hallintoyksikkö/PO
Alkoholilupalausuntojärjestelmä STTV Sähköinen alkoholilupalausuntojärjestelmä/Hallintoyksikkö/PO
ATJ AKE Ajoneuvorekisteri/Valvonnan ja hälytyksen vastuualue/PO/PY
ELS HÄKE Hätäkeskustietojärjestelmä/Valvonnan ja hälytyksen vastuualue/PO/PY
Finlex OM Finlex palvelu/Tietohallinto/POPY
Katka (kaupparekisteri) PRH Patentti- ja rekisterihallituksen kaupparekisteri/Rikostorjunta/PO/PY
Kyösti, Sakari, ETSI, Rikosrekisteri, Rajsa Vanki, Konkurssi- ja yrityssaneerausrekisteri, Liiketoimintakieltorekisteri ja Velkajärjestelyrekisteri/OM -järjestelmäkokonaisuus poliisin kannalta/Rikostorjunta/PO/PY
Päiväsakkokyselyjärjestelmä (sakkolaskuri) OM Sakon määräytymisperusteiden laskenta/Valvonnan ja hälytyksen vastuualue/PO/PY
RVL (Politark, Tark, Vesta ja RVL:n Patja) RVLE Rajavartiolaitoksen tietojärjestelmät/Rikostorjunta/PO/PY
Suvi (Viisu) UM Viisumijärjestelmä A/D/Hallintoyksikkö/PO
Tulli (LipreHäly, Tiedis, TTJ ja Tullin Patja) Tullihallitus Tullin tietojärjestelmät/Rikostorjunta/PO/PY
Vallu, liikenneluparekisteri LSLH Valtakunnallinen liikennelupajärjestelmä/Valvonnan ja hälytyksen vastuualue/PO/PY
Vesiliikennetietojärjestelmä LSLH Valtakunnallinen venerekisteri/Valvonnan ja hälytyksen vastuualue/PO/PY
VTJ VRK Väestötietojärjestelmä/Hallintoyksikkö/PO
Poliisin muut rekisterit > Muut rekisterit > Poliisin käyttämät kansainväliset järjestelmät

Eurodac KRP Sormenjälkitietojärjestelmä/Rikostorjunta/PO/PY
Europol-posti PTHK/Haltik Europol IS syötöt/Rikostorjunta/PO/PY
FADO KRP Matkustusasiakirjojen tunnistusjärjestelmä/Rikostorjunta/PO/PY
Interpol I-24/7 ja viestijärjestelmä PTHK/Haltik Interpolin tietojärjestelmä ja viestijärjestelmä/Rikostorjunta/PO/PY
Schengen, SIS/SIRENE PTHK/Haltik Schengen Information System, useita osajärjestelmiä/Rikostorjunta/PO/PY
Aiheesta muualla

Poliisin valtakunnallisten rekisterien tietosuojaselosteet Poliisi.fi
Omien tietojen tarkastaminen poliisin henkilörekistereistä Poliisi.fi
Laki henkilötietojen käsittelystä poliisitoimessa (616/2019) Finlex.fi
Rikosrekisterilaki (770/1993) (Arkistoitu – Internet Archive) Finlex.fi
Rikosrekisteriasetus (772/1993) Finlex.fi
Turvallisuusselvityslaki (726/2014) Finlex.fi
Tananas

| Tananas> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1988–1994
Tyylilaji:  Fuusiojazz Maailmanmusiikki
Kotipaikka:  Johannesburg, Etelä-Afrikka
Laulukieli:  Afrikaans
Jäsenet:  Gito Baloi, laulu, basso   Steve Newman, kitara   Ian Herman, rummut  
Levy-yhtiö:  Sony Records   Gallo Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tananas on eteläafrikkalainen yhtye. Sen tyylissä on vaikutteita muun muassa mosambikilaisesta marrabentasta. Laulaja-basisti Gito Baloi, kitaristi Steve Newman ja lyömäsoittaja Ian Herman perustivat yhtyeen vuonna 1987. Ensimmäinen albumi, Tananas, ilmestyi heti seuraavana vuonna. Vuonna 1993 Ian Herman muutti Yhdysvaltoihin ja yhtye hajosi. Ian Herman kuitenkin muutti takaisin jo vuonna 1994. Hän ja Steve Newman perustivat yhtyeen uudelleen. Baloi ei kuitenkaan ollut enää kiinnostunut yhtyeestä ja hän lähti soolouralle.
Kokoonpano

Gito Baloi – laulu, basso
Steve Newman – kitara
Ian Herman – rummut
Diskografia

1988 – Tananas
1990 – Spiral
1994 – Orchestra Mundo
1994 – Time
1996 – Unamunacua
1997 – The Collection
1999 – Seed
2001 – Alive in Jo’burg
Kaliningrad Stadium

| Kaliningrad Stadium |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Kaliningrad
Koordinaatit:  54°41′53″N, 20°32′02″E
Rakennustyöt aloitettu:  2015
Avattu:  2018
Käyttäjät
 FK Baltika Kaliningrad 
Katsojakapasiteetti
 35 212 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kaliningrad Stadium on jalkapallostadion Kaliningradin kaupungissa, Oktyabrskyn saarella.
Stadion valmistui vuonna 2018 ja sen kapasiteetti on 35 212. Kaliningrad Stadium oli yksi vuoden 2018 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen kisa-areenoista.
Tanskan kansanterveyslaitos

| Tanskan kansanterveyslaitos Statens Institut for Folkesundhed |
| --- | --- |

Tutkimuslaitoksen tiedot
Perustettu:  1950
Sijainti:  Kööpenhamina, Tanska
Pääkonttori:  Studiestræde 6, 1455 København K; koordinaatit: 55.6792°N, 12.5708°E
Yliopisto:  Etelä-Tanskan yliopisto
Tutkimusala:  Kansanterveys
Tanskan kansanterveyslaitos (tansk. Statens Institut for Folkesundhed; lyhennys SIF) on Kööpenhaminassa Tanskassa toimiva alkujaan vuonna 1950 perustettu valtiollinen tutkimuslaitos. Se on hallinnollisesti osa Etelä-Tanskan yliopistoa (tansk. Syddansk Universitet).
Tanskassa toisella valtiollisella tutkimuslaitoksella, Tanskan terveysministeriön alaisella ja SIFiä suuremmalla Tanskan valtion seerumi-instituutilla (tansk. Statens Serum Institut, lyhennys SSI, voisi suomentaa myös  [Tanskan] Valtion seerumilaitokseksi) on kansallinen infektiotauteihin liittyvään valmiusosasto sekä bioturvallisuus- ja valmiuskeskus. SSI on koonnut päivittäisiä yhteenvetoraportteja Tanskan covid-19-tautiin varmistetusti sairastuneista vuoden 2020 koronavirusepidemian aikana.
Aiheesta muualla

SIF:n verkkosivut (tanskaksi) (sdu.dk)
Statens Institut for Folkesundhed (tanskaksi) (linkedin.com)
Epidemiologiske overvågningsrapporter om COVID-19 (Tanskan päivittäinen covid-19-tilannekuva; julkaisijana Statens Serum Institut, SSI) (tanskaksi) (ssi.dk)
Udbrud med COVID-19 (covid-19-tilanne lyhyesti: Tanska, Färsaaret ja Grönlanti) (tanskaksi) (ssi.dk)
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:    ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:    IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:     Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:    ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:   AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.
Kaliningrad K-8

Kuvan K-8 -ohjus Su-15:n siipipankan alla.
Kaliningrad K-8 eli AA-3 Anab -ilmataisteluohjus.
Kaliningrad K-8 (Nato-raportointinimi AA-3 Anab) on Neuvostoliitossa valmistettu ilmataisteluohjus. Se käytti puoliaktiivista tutkahakua (mikäli hävittäjässä Uragan 5B -tutka), mutta jotkin versiot voitiin varustaa lämpöhakeutuvalla IR-hakupäällä. Ohjuksen räjähdyskärki eli taistelulataus oli sirpaloituva ja omamassaltaan 40 kg. Ohjuksen omamassa oli 232 kilogrammaa ja sen kantama oli 23 kilometriä.
Ohjustyyppiä käytettiin myös Neuvostoliiton ulkopuolella, mutta se oli Jak-28:n, Su-11:n sekä Su-15:n pääaseistuksena. Matkanopeus oli 2,0 Machia, enin lentonopeus 3 420 km/h. Ohjustyyppi oli käytössä vuosina 1960-1992. Suhoi Su-15:n ampumalla tämän tyypin ohjuksella pudotettiin Korean Airin lento 007 vuonna 1983.
Käännös suomeksi
Jyvä

Erilaisia jyviä
Täysjyvätuotteeseen käytetyt osat.
Jyvä on heinäkasvien pähkylämäinen hedelmä. Käytännössä jyväksi kutsutaan viljakasvien, kuten vehnän, rukiin, ohran, kauran ja maissin, siementä, jota useasti ympäröivät suojuslehdet eli helpeet. Jyvät saadaan viljakasvista puimalla, ja jyvät voidaan jauhaa kuivaamisen jälkeen jauhoiksi.
Jyvän pääosat ovat jauhoydin (endospermi eli siemenvalkuainen), alkio ja alkiokilpi sekä kuoriosat, joihin kuuluvat siemenaiheen ydin, siemenkuori ja hedelmäseinä.
Kuorikerroksen osuus jyvän painosta on noin 14 prosenttia, endospermin 80 prosenttia ja alkion 3 prosenttia. Vaikka eri viljalajien jyvät periaatteessa muistuttavat pitkälti toisiaan, niiden rakenteissa ja koostumuksessa on merkittäviä eroavuuksia.
Endospermi eli jauhoydin sisältää runsaasti tärkkelystä, ja se toimii jyvän itäessä alkion ravintovarastona.
Varastokuivatussa jyvässä on vettä enintään 14 prosenttia. Tätä kosteampi vilja alkaa varastoitaessa käydä ja pilaantua. Lisäksi jyvässä on proteiineja (noin 10 prosenttia), rasvaa (n. 5 prosenttia), tärkkelystä (n. 60 prosenttia) ja muita hiilihydraatteja. Jyvän koostumus riippuu viljalajista ja -lajikkeesta.
Viljakasvien kuorittuja ja rikottuja jyviä nimitetään  suurimoiksi tai puhekielessä ryyneiksi. Jyvästä ennen jauhamista erotetut kuoriosat ovat leseitä ja jyvästä viljaa puitaessa irronneet helpeet akanoita. Akanoiksi kutsutaan eräissä murteissa myös jyvistä jauhettaessa irronneita kuoria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jyvä Wikimedia Commonsissa
Tasha de Vasconcelos

Tasha de Vasconcelos.
Tasha Sandra Mota e Cunha de Vasconcelos (s. 15. elokuuta 1966 Beira) on mosambikilaissyntyinen brittiläis-portugalilainen malli, näyttelijä ja hyväntekijä. Hän on myös Pasteur-instituutin puolestapuhuja ja YK:n hyvän tahdon lähettiläs.
Elämäkerta > Lapsuus

De Vasconcelos syntyi Mosambikin Beirassa perheeseen, jossa isä oli portugalilainen ja äiti brittiläinen. He muuttivat Mosambikin levottomuuksien vuoksi Kanadaan vuonna 1980, missä de Vasconcelos opiskeli kansainvälisiä suhteita Brittiläisen Kolumbian yliopistossa.
Elämäkerta > Mallina

De Vasconcelos aloitti mallin uransa 19-vuotiaana Elite Model Management -mallitoimiston kykyjenetsijän avustuksella New Yorkissa ja otti käyttöönsä Tasha-nimen. Hän teki töitä muun muassa Dolce & Gabbanalle, Van Cleef & Arpelsille, Diorille ja Yves Saint Laurentille.
Elämäkerta > Näyttelijänä

De Vasconcelos aloitti näyttelemisen ranskalaisessa elokuvassa Riches, belles etc. vuonna 1998, jonka jälkeen opiskeli draamaa ja puhetaitoa ranskalaisessa cours Florent -yksityiskoulussa, Lontoon Royal Central School of Speech and Dramassa sekä Los Angelesin The Actors Studiolla.
Televisiossa de Vasconcelos näytteli muun muassa BBC:n vuonna 2000 tuottamassa komediasarjassa Tunarin päiväkirja, missä hän näytteli Lauren Hudsonia. Hän näytteli myös kanadalaisessa televisiosarjassa Aarteenmetsästäjä. Hän on näytellyt myös elokuvissa Johnny English ja Vaarallinen suhde.
Teatterissa de Vasconcelos on näytellyt Tennessee Williamsin kirjoittamassa näytelmässä Camino Real, johon hän osallistui Lontoon Tristan Bates -teatterin näyttämöllä.
Elämäkerta > Hyväntekeväisyys

De Vasconcelos teki paluun Afrikkaan vuonna 1996, mistä lähtien hän on toiminut avustusjärjestöjen ja hyväntekeväisyyden puolestapuhujana. Hän perusti AMOR-säätiön (Aide Mondiale Orphelins Réconfort) vuonna 2006. Vuonna 2010 hänet nimitettiin Euroopan unionin lähettilääksi, jonka tehtävät keskittyivät köyhyyden ja yhteisön ulkopuolelle sulkemisen vastaiseen työhön. Hän sai Unescon hyväntekijän arvonimen vuonna 2005.
Sydneyn kansainvälinen lentoasema

Sydneyn kansainvälinen lentoasema, tunnetaan myös nimellä Kingsford Smithin kansainvälinen lentoasema (IATA: SYD, ICAO: YSSY) on Sydneyn kaupungin välittömässä läheisyydessä sijaitseva Australian suurin lentoasema. Sydneyn lentoasema on kaupungin merkittävin ja tärkein lentoasema sekä australialaisen lentoyhtiön Qantasin tärkein solmukohta. Lentoaseman kautta kulki vuonna 2007 31,0 miljoonaa matkustajaa.
Sydneyn lentoasema on yksi maailman vanhimmista edelleen toimivista lentoasemista. Vuonna 2003 lentoasema oli sijalla 28. vilkkaimpien lentoasemien vertailussa. Vuoden 2003 jälkeen lentoasema ei kuitenkaan ole ollut edes 30 vilkkaimman joukossa.
Lentoaseman vastaava operaattori on Sydney Airport Corporation Limited (SACL).
Terminaalit > Terminaali 1

Terminaali 1 sijaitsee lentoaseman luoteisosassa. Terminaalista lähtevät kansainväliset lennot ja terminaaliin on rakennettu lisäksi paikkoja uusille Airbus A380 -koneille, joita tullaan vastaisuudessa käyttämään ainakin reiteillä Singaporeen (Singapore Airlines), Dubaihin ja Aucklandiin (Emirates) sekä Los Angelesiin ja Lontooseen (Qantas). Terminaalissa on 63 porttia ja 12 matkatavarankäsittelypistettä.
Terminaali 1 avattiin 1970-luvulla, jolloin se korvasi vanhan terminaalin, joka sijaitsi nykyisen terminaali 3:n alueella.
Terminaalit > Terminaali 2

Terminaali 2 tunnettiin ennen "Ansettin terminaalina". Ansettin mentyä konkurssiin 2001 terminaali muuttui kotimaan terminaaliksi, josta lähtee nykyisin Virgin Bluen, Jetstarin, Regional Expressin ja Aeropelican Air Servicesin kotimaan vuorot. Lisäksi Qantasin tytäryhtiö, QantasLink, operoi muutamia vuorojaan terminaalin 2 kautta. Terminaali 2 sijaitsee lounaisessa osassa lentoasemaa.
Terminaalit > Terminaali 3

Terminaali 3 on myös kotimaan terminaali, sen kautta liikennöi kotimaanvuorot QantasLink ja Qantas. Terminaalin porteille on mahdollista pysäköidä muun muassa Airbus A330 ja Boeing 747 -koneet. Terminaali toimi ensin TAA:n terminaalina, myöhemmin Australian Airlinesin terminaalina ja sittemmin Qantasin terminaalina.
Terminaalit > Muut terminaalit

Lentoasemalla on myös terminaali 4, jota ei tällä hetkellä käytetä. Portteja tässä terminaalissa ei ole. Pääasiallisina käyttäjinä ovat olleet halpalentoyhtiöt.
Terminaali 1:stä pohjoiseen sijaitsee myös rahtiterminaali.
Kohteet > Mahdollisia uusia reittejä

Air India suunnittellee lentojen aloittamista Boeing 777-300ER tai Boeing 787 -koneilla.
V Australia on tutkinut lentojen aloittamista Boeing 777-300ER -konetyypillä Johannesburgiin. Alustavaksi lentojen aloituspäiväksi määriteltiin 1. lokakuuta 2009.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sydneyn kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Sydneyn lentoaseman kotisivu
Lentoaseman sijainti
Sykeröpoimulehti

| Sykeröpoimulehti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Vaarantunut
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Tribus::  Potentilleae
Alatribus::  Alchemillinae
Suku::  Poimulehdet Alchemilla
Laji::  hirsuticaulis
Kaksiosainen nimi
 Alchemilla hirsuticaulis  H.Lindb. 
Synonyymit
 Alchemilla fennica Buser ex H.Lindb.  Potentilla hirsuticaulis (H.Lindb.) Christenh. & Väre  Alchemilla hybrida subsp. hirsuticaulis (H.Lindb.) Hiitonen 
Katso myös
   Sykeröpoimulehti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sykeröpoimulehti (Alchemilla hirsuticaulis) on Koillis-Euroopassa kasvava, ruusukasvien heimoon kuuluva monivuotinen ruohovartinen kasvi. Suomessa sykeröpoimulehteä kasvaa harvinaisena maan itäosissa ja se on luokiteltu uhanalaiseksi lajiksi.
Ulkonäkö ja koko

Sykeröpoimulehti kasvaa 25–40 cm korkeaksi. Varsi on tanakka ja pysty. Maavarsi on puutunut, juurakko pitkä ja vankka. Kasvin varret ja lehtiruodit ovat tiheään sirottavasti jäykkäkarvaisia. Kourasuoninen lehtilapa on 3–8 cm pitkä, pyöreähkö, matalapoimuinen, tiheäkarvainen, mutta vailla silkinkiiltoa, alta vain suonten kohdalta tiheäkarvainen. Liuskoja lehtilavassa on 5–7 ja niiden välissä on selvä hampaaton lovi. Liuskoissa on 11 tai 13 hammasta, tyvilovi on selvä joskin kapea. Kukinnon viuhkot ovat tiheän palleromaisia ja tavallisesti yli 10 mm leveitä. Kukat ovat keltaisia tai joskus myös punertavia–tummanpunaisia. Kukkaperät ovat tiheäkarvaisia – toisin kuin useimmilla muilla Suomessa tavattavilla poimulehdillä. Sykeröpoimulehti kukkii Suomessa kesä-elokuussa.
Suomessa tavattavista poimulehtilajeista sykeröpoimulehti muistuttaa lähinnä harmaapoimulehteä (A. glaucescens).
Sykeröpoimulehden kuvasi tieteelle uutena lajia suomalainen kasvitieteilijä Harald Lindberg Kuopion Piispanpuistosta 1800-luvun lopussa kerätyn näytteen perusteella.
Levinneisyys

Sykeröpoimulehteä tavataan ainoastaan Euroopassa: Länsi-Venäjällä, Baltiassa ja Suomessa. Suomessa lajia tavataan pääosin maan itäosissa. Pohjoisimmat havainnot ovat Koillismaalta, eteläisimmät Uudeltamaalta. Tihein kanta lajilla on aivan itärajan tuntumassa Etelä-Karjalassa. Suomessa lajia pidetään ihmisen mukana tulleena muinaistulokkaana Kaakkois-Suomessa ja muualla uustulokkaana.
Elinympäristö

Sykeröpoimulehti kasvaa ihmisen muokkaamissa kulttuuriympäristöissä, kuten kedoilla, pientareilla ja kuivahkoilla niityillä. Lajia uhkaa Suomessa niittyjen umpeenkasvu, metsittäminen ja rakentaminen.
Uhat ja suojelu

Suurimmat syyt sykeröpoimulehden uhanalaisuuteen ovat lannoitteiden aiheuttama rehevöityminen, niittyjen metsittyminen ja umpeenkasvu sekä rakentaminen. Yhtäkään sykeröpoimulehden esiintymää ei ole suojeltu.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Sykeröpoimulehti (Alchemilla hirsuticaulis)
Kasviatlas 2022: Sykeröpoimulehden (Alchemilla hirsuticaulis) levinneisyys Suomessa.
Jyvitetty pinta-ala

Jyvitetty pinta-ala on laskennallinen ala, jota on käytetty useimmissa ennen vuotta 1992 rakennetuissa asunto-osakeyhtiöissä tasoittamaan samankokoisten asuntojen laadullisia eroja, esimerkiksi sijaintia, tai rakennuskustannusten eroja.  Jyvitystä käytetään yhä määritettäessä yhtiön perustamisvaiheessa huoneistojen osakkeiden jakosuhdetta.
Jyvitettyä pinta-alaa voidaan käyttää asunto-osakeyhtiön vastikkeiden, huoneiston vuokran tai asumisoikeusasunnon käyttövastikkeen perustana. Asuntoyhtiöissä se on yleensä merkitty yhtiöjärjestykseen. Vuoden 1992 jälkeen rakennetuissa asuntoyhtiöissä yhtiöjärjestyksessä on merkittävä varsinainen huoneistoala, ja mahdollinen jyvitys asuntojen välillä näkyy esimerkiksi eri kerroksissa olevien samankokoisten asuntojen vaihtelevassa osakemäärässä. Yhtiövastike maksetaan pinta-alan tai osakemäärän mukaan, tavan määrittää yhtiöjärjestys.
Huoneiston jyvitetty pinta-ala on todellinen huoneistoala neliömetreissä kerrottuna huoneistokohtaisella kertoimella. Jyvityskerroin määräytyy asunnon koon ja sijainnin mukaan.. Jyvitys perustuu yhtiön perustamisvaiheessa arvioituun kysyntään ja tarjontaan, ei lainsäädäntöön. Kaikki asuinhuoneistoiden hallintaan oikeuttavat osakkeet ovat samanarvoisessa asemassa asunto-osakeyhtiössä, yhtiön perustamisvaiheessa päätetty jyvitys vaikuttaa vain niiden lukumäärään kussakin huoneistossa.
Asunnon koon kasvaessa neliömetriä kohti lasketut rakennuskustannukset pienenevät. Jyvityskertoimella saadaan yhtiön kulut jaettua paremmin rakennuskustannuksia vastaavasti. Pienissä asunnoissa jyvitetty pinta-ala on suurempi kuin todellinen pinta-ala. Vastaavasti suuremmissa asunnoissa jyvitetty ala on pienempi.
Jyvityksellä korjataan myös rakennettavien asuntojen laadullisia eroja. Alimpien kerrosten huoneistoihin kantautuu yleensä enemmän ääniä yläkerroksista ja porrashuoneesta. Maisemat ovat ylhäältä yleensä paremmat. Ylemmissä kerroksissa tarvitaan hissiä enemmän kuin alemmissa, jolloin hissin käyttökustannukset vaikuttavat jyvityksessä. Jyvityskertoimilla saadaan ylempien kerrosten pinta-ala suuremmaksi, alempien pienemmiksi. Laadullisesti hieman paremman asunnon omistaja maksaa hivenen suuremman osuuden yhtiön kuluista.
Useimmat asunto-osakeyhtiön kustannukset jaetaan asuntojen välille jyvitetyn pinta-alan tai jyvityksellä korjatun osakemäärän mukaan. Toisaalta myös kunkin asunnon äänivalta yhtiön asioista päätettäessä määräytyy saman jyvityksen mukaan. Tyypillisesti uudemmissa yhtiöissä jokaisella huoneistolla on jyvityksen mukainen määrä yhtiön osakkeita, ja niiden mukainen äänivalta yhtiökokouksessa.
Jyvitys-termin alkuperä

Termi jyvitys pohjautuu maatalousyhteiskunnan aikaiseen käytäntöön, jossa viljelysmaan arvoa esimerkiksi verotusta tai tilusten jakamista varten arvioitaessa otetaan huomioon maa-alueen pinta-alan lisäksi sen suhteellinen tuottavuus, eli se kuinka monta jyvää se keskimäärin tuotti yhtä kylvettyä jyvää kohti (jyväluku). Jyvitys on siis keino tasata samaa suuretta olevia eriarvoisia määriä.
Kaija Saarikettu

Kaija Helena Saarikettu (s. 17. toukokuuta 1957 Tammisaari) on suomalainen viulisti ja viulumusiikin professori.
Saarikettu valmistui Sibelius-Akatemiasta 1977. Hän jakoi Kuopion viulukilpailun voiton Pyry Mikkolan kanssa vuonna 1980, ja tuli samana vuonna Jean Sibelius -viulukilpailussa seitsemänneksi.
Saarikettu toimi viulumusiikin professorina 1995-2021 Sibelius-Akatemiassa, jossa hän on opettanut vuodesta 1985 alkaen. Vuosina 1996–97 hän opetti myös Tukholmassa Tukholman kuninkaallisen musiikkikorkeakoulun alaisessa Edsbergin kamarimusiikki-instituutissa.
Saarikettu on esiintynyt laajasti koti- ja ulkomailla, levyttänyt ja esittänyt muun muassa kaikkien Sibeliuksen viuluteosten lisäksi paljon nykymusiikkia ja hänelle ovat omistaneet teoksiaan mm. Einar Englund, Paavo Heininen, Eero Hämeenniemi, Juha T. Koskinen, Jyrki Linjama (Omaggio-teos) ja Pehr Henrik Nordgren.
Diskografia

Paavo Heininen Boston Sonatas, Op.134 (yhdessä Juhani Lagerspetzin kanssa) 2019
Jean Sibelius works for Violin & Piano (yhdessä Teppo Koiviston kanssa) 2004
Jean Sibelius Late works for Violin & Piano (yhdessä Hui-Ying Liun kanssa)
Modern Finnish Solo Violin
Finnish Violin Miniatures (yhdessä Raija Kerpon kanssa)
Midnight Sun (yhdessä Raija Kerpon kanssa)
Heininen, Englund: Sonatas for Violin & Piano (yhdessä Marita Viitasalon kanssa)
Northern Lights - Music of Contemplation for a New Age 1995
Aarre Merikanto: Viulukonsertot 2 ja 4
Einar Englund: Sinfonia nr 1
Suosikkisävelmiä viululle
Taloustieteen filosofia

Filosofi
Luettelo filosofeista
Luettelo filosofian osa-alueista, koulukunnista ja opeista
Filosofian teemasivu
Filosofian tietosanakirja
Taloustieteen filosofia tai talousfilosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii taloustieteeseen ja talouteen liittyviä filosofisia ongelmia, kuten käsitteellisiä, menetelmällisiä ja eettisiä ongelmia. Sitä voidaan pitää myös taloustieteen osa-alueena, joka tutkii sen itsensä perusteita ja moraalia.
Talousfilosofisia kysymyksiä

Joitakin talousfilosofisia kysymyksiä ovat:
Onko taloudessa lainalaisuuksia?
Ovatko taloustieteelliset olettamukset ”realistisia”?
Ovatko taloustieteelliset teoriat testattavissa tai falsifioitavissa?
Ovatko taloustieteelliset teoriat vain formaaleja matemaattisia järjestelmiä, ilman empiiristä relevanssia?
Onko olemassa vaihtoehtoisia taloudellisia järjestelmiä, jotka voisivat toimia nykyaikaisessa taloudessa?
Mitä talouden historiasta voidaan oppia, ja olisiko taloushistoriassa ollut olemassa vaihtoehtoisia kehityskulkuja?
Talousfilosofeja

Kenneth Arrow
Milton Friedman
Friedrich von Hayek
John Maynard Keynes
Karl Marx
John Stuart Mill
Ludwig von Mises
André Orléan
John Rawls
Murray Rothbard
Paul Samuelson
Amartya Sen
Adam Smith
Bernard Williams
Aiheesta muualla

Stanford Encyclopedia of Philosophy: Philosophy of Economics (englanniksi)
Routledge Encyclopedia of the Philosophy of Science: Philosophy of Economics (englanniksi)
Holvas, Jakke: Väkivalta, talous, radikaali vaihto – Sopimusteoreettisen metafysiikan kritiikkiä. niin & näin 2/2002, 66–69.
Pihlanto, Pekka: Rationaalisen toimijan myytti taloustieteissä, yritysmaailmassa ja yhteiskuntapolitiikassa. niin & näin 2/2002, 74–77.
Tomperi, Tuukka: Talous: elämä ja tiede. niin & näin 2/2002, 63–65.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Philosophy of economics
Käännös suomeksi