Ahlstrom (entinen yritys)
Historia

A. Ahlström Oy:n juuret ulottuvat vuoteen 1851, jolloin Antti Ahlström (1827–1896) aloitti liikemiesuransa. Jo alussa hän oli monialayrittäjä: talo eli maanviljelyn lisäksi jauhomyllyn, saviastiatehtaan, pienen lumppupaperi­tehtaan ja osin omistetun sahan tuotoilla. Vuosina 1866–1874 Ahlström panosti voimakkaasti laivanvarustamiseen, josta kerätyt pääoman hän kuitenkin sijoitti maalle, yhteen sahaan ja neljään ruukkiin. 1880- ja 1890-luvuilla Ahlström hankki omistukseensa sahoja ja rautaruukkeja, joista jälkimmäiset erikoistuivat jatkojalostustuotteisiin. Antti Ahlströmin kuollessa 1896 hänen omistuksessaan oli kaikkiaan neljätoista sahaa ja neljä ruukkia.
Antti Ahlströmin kuoleman jälkeen liiketoimintaa alkoi johtaa hänen puolisonsa Eva Ahlström (1848–1920). Häntä pidetään Suomen ensimmäisenä naispuolisena teollisuusjohtajana.
Vuosiksi 1908–1931 konsernin otti johtoonsa Antin ja Evan vanhin poika, myöhempi vuorineuvos Walter Ahlström. Hänen kuollessaan joulukuussa 1931 Ahlström-konserni oli Ahlstromin mukaan Suomen suurin teollisuusyritys. Sillä oli yli 30 tuotantoyksikköä ja yli 5 000 työntekijää. Walter Ahlströmin aikana pääasiallisesti sahayritys muuttui kemiallista ja mekaanista metsäteollisuutta, konepajoja ja lasitehtaita sisältäväksi monialayritykseksi. Walter Ahlströmin aikana yritys sai muodon, jonka se säilytti suurin piirtein muuttumattomana yli puoli vuosisataa.
Ensimmäisen maailmansodan aikana sahatavaran vienti Suomesta romahti, mutta talouden elvyttyä Ahlström pääsi erinomaisiin tuloksiin, paljolti sotavuosien aikana varastoimansa puutavaran ansiosta. 1917 yritys osti lasiyritys Iittalan. Sodan jälkeen alkoi paperintuotanto; 1921 yrityksellä oli neljä modernia sellutehdasta ja Varkaudessa juuri toimintansa aloittanut Euroopan suurin paperitehdas. Vielä Walter Ahlströmin aikana Suomessa yleisesti siirryttiin mekaanisesta puunjalostuksesta kemialliseen, yleensä paperinvalmistukseen.
Yhtiöllä oli Varkauden Pirtinniemessä A. Ahlströmin Varkauden konepaja, joka oli siirretty Varkauden telakan yhteyteen.
Sodan päättyessä Ahlströmin palveluksessa oli 11 000 työntekijää.lähde?
1937 valmistui yrityksen pääkonttoriksi Helsinkiin Walter Jungin suunnittelema Teollisuuspalatsi. Sen alakerrassa Eteläesplanadilla alkoi toimia Aino Aallon, Alvar Aallon ja Dora Jungin sisustama ravintola Savoy.
Toisen maailmansodan jälkeen yrityksen kemiallinen puunjalostus keskittyi Varkauteen ja mekaaninen Karhulaan. 1950 luvulla myös Iittalan lasitehdas saavutti mainetta, suomalaisten lasimuotoilijoiden Tapio Wirkkalan ja Timo Sarpanevan saadessa tunnustusta kerta toisensa jälkeen Milanon Triennaaleilla.
Ahlström osti enemmistön italialaisesta paperitehtaasta Cartiere Giacomo Bosso S.p.A.:sta vuonna 1963. 1970-luvulla nähtiin panostusta muun muassa lasivillatuotantoon. 1979 Ahlström hankkikin omistukseensa Saksan Osnabrückissä sijaitsen Kämmererin paperitehtaan. Edelleen 1980-luvulla Ahlströmin painopiste siirtyi sanoma- ja aikakauslehtipaperista erikoispapereihin. 1987 konepajatuotteiden osuus yrityksen liikevaihdosta ylitti kaikki muut tuotteet, mukaan lukien puujalosteet. Samana vuonna Ahlström rakensi Etelä-Koreaan autoteollisuuden tarpeisiin erikoispaperia tuottavan paperitehtaan, nousten näissä tuotteissa yhdeksi maailman johtavaksi valmistajaksi. 1991 Saksan markkinat laajenivat, kun yhtiö osti sieltä vielä uuden, kierrätettyä tapettipaperia valmistavan tehtaan.
1996 muodostettiin Ahlstrom Paper Group. Kahden ranskalaisen yrityksen osto teki Ahltrömista yhden maailman suurimmista valmistajista erikoispaperi-, lasikuitu- ja suorakuitutuotteissa.
Konserni jaettiin 30. kesäkuuta 2001 kolmeksi uudeksi erilliseksi yhtiöksi. Teollisen liiketoiminnan ytimen muodosti Ahlstrom Oyj, joka listautui Helsingin pörssiin vuonna 2006. Kaksi muuta yhtiötä, sijoitusyhtiö Ahlström Capital Oy ja perheyhtiö A. Ahlström Osakeyhtiö, joka vastasi perheyrityksen kiinteistöistä jäivät Ahlströmin suvun omistukseen.