stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ratsastus kesäolympialaisissa 1952 – kouluratsastuksen yksilökilpailu
Lopputulokset

| Sija | Urheilija | Hevonen | Maa | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Henri Saint Cyr | Master Rufus |  Ruotsi | 561,0 |
| 2 | Lis Hartel  | Jubilee |  Tanska | 541,5 |
| 3 | André Jousseaume | Harpagon |  Ranska | 541,0 |
| 4 | Gottfried Trachsel | Kursus |  Sveitsi | 531,0 |
| 5 | Gustaf Adolf Boltenstern | Krest |  Ruotsi | 531,0 |
| 6 | Henri Chammartin | Wöhler |  Sveitsi | 529,5 |
| 7 | Heinz Pollay | Adular |  Saksa | 518,5 |
| 8 | Gustav Fischer | Soliman |  Sveitsi | 518,5 |
| 9 | Gehnäll Persson | Knaust |  Ruotsi | 505,5 |
| 10 | Ida von Nagel  | Afrika |  Saksa | 503,0 |
| 11 | Robert Borg | Bill Biddle |  Yhdysvallat | 492,0 |
| 12 | Fritz Thiedemann | Chronist |  Saksa | 479,5 |
| 13 | Jean Peitevin de Saint André | Vol Au Vent |  Ranska | 479,0 |
| 14 | José Larraín Cuevas | Rey de Oros |  Chile | 473,5 |
| 15 | Else Christophersen  | Diva |  Norja | 459,0 |
| 16 | Héctor Clavel | Frontalera |  Chile | 452,0 |
| 17 | Marjorie Haines  | The Flying Dutchman |  Yhdysvallat | 446,0 |
| 18 | Kristian Jensen | Odense |  Tanska | 439,0 |
| 19 | Vladimir Raspopov | Imeninnik |  Neuvostoliitto | 433,5 |
| 20 | António Malheiro Reimão Nogueira | Napeiro |  Portugali | 428,5 |
| 21 | Francisco Valadas Júnior | Feitiço |  Portugali | 422,0 |
| 22 | Ernesto Silva | Viarregio |  Chile | 415,0 |
| 23 | Jean Saint-Fort Paillard | Tapir |  Ranska | 403,5 |
| 24 | Vasili Tihonov | Pevec |  Neuvostoliitto | 395,0 |
| 25 | Nikolai Sitko | Cesar |  Neuvostoliitto | 377,0 |
| 26 | Fernando Cerqueita da Silva Paes | Matamás |  Portugali | 346,0 |
| 27 | Hartmann Pauly | Reno Overde |  Yhdysvallat | 315,5 |
= naisurheilija.
1. česká hokejová liga

| 1>  česká hokejová liga |
| --- | --- |

Laji:  Jääkiekko
Maa(t):   Tšekki
Perustettu:  1993
Edeltäjä:  1. česká národní hokejová liga
Joukkueita:  18
Eniten mestaruuksia:  HC Slovan Ústí nad Labem (4)
Ylempi taso:  Extraliga
Alempi taso:  2. česká hokejová liga
Sivusto:  Hokejportal.cz
1. česká hokejová liga on Tšekin jääkiekon toiseksi korkein sarjataso. Liiga on perustettu kotimaansa itsenäistyttyä vuonna 1993.
Joukkueet kaudella 2022–2023

| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Berani Zlín | Zlín | Zimni stadion Ludka Cajky | 1928 |  Miloš Říha |
| Draci Šumperk | Šumperk | ŠKODA Arena | 2003 |  Josef Málek |
| HC Banik Sokolov | Sokolov | Zimni stadion Sokolov | 1945 |  Martin Štrba |
| HC Dukla Jihlava | Jihlava | Horacky Zimni Stadion | 1956 |  Viktor Ujčík |
| HC Pardubice B | Chrudim | Zimni stadion Chrudim | 2022 |  Václav Baďouček |
| HC Frýdek-Místek | Frýdek Místek | VSH Frydek-Mistek | 1913 |  Martin Janeček |
| HC Poruba 2011 | Ostrava | Zimní stadion Ostrava-Poruba | 1946 |  Jiří Režnar |
| HC Slavia Praha | Praha | Zimni stadion Eden | 1900 |  Daniel Tvrzník |
| HC Stadion Litoměřice | Litoměřice | Kalich Aréna | 1972 |  Miroslav Přerost |
| HC ZUBR Přerov | Přerov | Meo Aréna | 1928 |  Robert Svoboda |
| LHK Jestřábi Prostějov | Prostějov | Zimní stadion Prostějov | 1913 |  Aleš Totter |
| SC Kolín | Kolín | Zimnístadion Kolín | 1934 |  Petr Martínek |
| SK Horácká Slavia Třebíč | Třebíč | Mann+Hummel Arena | 1928 |  Kamil Pokorný |
| VHK Vsetín | Vsetín | Zimni stadion Na Lapaci | 2008 |  Jiri Weintritt |
Euroopan jääkiekon alemmat sarjatasot
| --- | --- |
Toinen sarjataso:  Alankomaat | Belgia | Bulgaria | Iso-Britannia | Italia | Itävalta | Norja | Puola | Ranska | Ruotsi | Saksa | Skotlanti | Slovakia | Suomi | Tanska | Sveitsi | Tšekki | Turkki | Valko-Venäjä | Venäjä
Kolmas sarjataso:  Alankomaat | Iso-Britannia | Itävalta | Norja | Ranska | Ruotsi | Saksa | Slovakia | Suomi | Sveitsi | Tšekki | Venäjä
Juniorisarjoja:  Itävalta | Ruotsi | Saksa | Slovakia | Suomi | Sveitsi | Tšekki | Venäjä
Kaksikielisyys

Yksilön kaksikielisyys tarkoittaa kahden kielen hallitsemista sujuvasti täysin tai lähes äidinkielen tavoin. Kaksikielinen ihminen kykenee aktiivisesti ajattelemaan ja puhumaan kahdella eri kielellä, ja niiden vaihtaminen toimii luonnostaan. Molempien kielten osaamisen ei välttämättä tarvitse kuitenkaan olla samalla tasolla. Kaksikielisyyttä ilmenee kaikkialla maailmassa ainakin jonkinasteisena jopa enemmän kuin yksikielisyyttä. Joissain maissa kaksi- tai monikielisyys onkin monikulttuurisuuden vuoksi selviö.
Kaksikielisyyden määritelmiä

Kaksikielisyydellä on useita määritelmiä, sillä se on hyvin ”monimuotoinen ilmiö”. Kaikkein kapea-alaisimman määritelmän mukaan kaksikielisiä ovat ihmiset, jotka ovat omaksuneet kaksikielisyyden kasvuympäristöstään ennen neljättä ikävuottaan. Kaksikielisyyttä ei kuitenkaan aina tarvitse määritellä omaksumisiän perusteella, vaan henkilöä voidaan kutsua kaksikieliseksi, jos hän on ”omaksunut kaksi kieltä kasvu- tai asumisympäristössään ja käyttää kieliään päivittäin lähes natiivin - - tasolla”.
Kaksikielisyyttä voidaan kuitenkin määrittää joko henkilökohtaisella tai yhteiskunnallisella tasolla. Sitä voidaan myös luonnehtia esimerkiksi kielten hallitsemistason tai omaksumisiän perusteella tai kielten tehtäväsidonnaisuuden mukaan. Psykologisesti kaksikielisyys voidaan erotella joko yhdyskaksikielisyydeksi tai rinnakkaiskaksikielisyydeksi. Yhdyskaksikielisyydessä ilmauksia käännetään kielestä toiseen, rinnakkaiskaksikielisyydessä kielijärjestelmät ovat semanttisesti itsenäisiä. Tämä jaottelu saattaa kuitenkin yksittäisen henkilön tapauksessa olla hyvinkin tilannesidonnaista.
Simultaanisessa eli samanaikaisessa kaksikielisyydessä lapsi omaksuu kaksi kieltä siten, että hänen kumpikin vanhempansa puhuu perheessä omaa kieltään. Lapsi oppii siis molemmat kielet tavallaan yhtä aikaa. Suksessiivisessa eli peräkkäisessä kaksikielisyydessä toisen kielen oppiminen alkaa kolmannen ikävuoden, subordinatiivisessa eli alisteisessa kaksikielisyydessä vasta 7–12-ikävuosien jälkeen.
Kaiken kaikkiaan kaksikielisyys on enemmänkin elämäntapa kuin oppimisen tulos. Se näkyykin kaksikielisen elämässä kokonaisvaltaisesti. Kaksikielisyys on ”dynaaminen prosessi”, joka mukautuu eri tilanteisiin yksilön tarpeiden mukaan. Jotkut lapset voivat omaksua ensikielenään kaksikielisyyden. Joissakin tilanteissa voidaankin konkreettisesti puhua ”äidinkielestä” ja ”isänkielestä”, kun lapsen vanhemmilla on kummallakin oma kielensä, jota lapsi käyttää johdonmukaisesti kyseisen vanhemman kanssa.
Lapsen kielenkehitys

Äidinkieli opitaan suurin piirtein neljän ensimmäisen vuoden aikana. Lapsella onkin kielenoppimiseen synnynnäinen taipumus. Jos lapsella on normaalit biologiset, sosiaaliset ja kognitiiviset valmiudet, hänellä on mahdollisuus oppia ympäristössään puhutut kielet.
Lapsi omaksuu kielen vähitellen, asteittain, aluksi vuorovaikutusta jäljittelemällä. Kieli opitaan kahdessa vastakkaisessa prosessissa, joista toisessa tapahtuu määrällistä ja toisessa laadullista muutosta. Jo vauvana lapsi herkistyy äidinkielensä vivahteisiin. Vähitellen lapsen äänteiden määrä vähenee. Erilaiset ympäristötekijät vaikuttavat lapsen kielelliseen kehitykseen, ja lasten yksilöllisessä kielenkehityksessä on huomattaviakin eroja.
Aluksi kaikki vauvat ääntelevät suurin piirtein samalla tavalla, mutta vähitellen ympäristössä puhuttu kieli alkaa vaikuttaa äänteiden muodostukseen. Arnberg arvostelee Roman Jakobsonin käsitystä siitä, että lapsi oppisi kielen äänteitä vastakkaisuuksien perusteella. Hänen mielestään sanat pikemminkin omaksutaan yksittäin. Kahden vuoden ikäisenä lapsi hallitsee kaksisanaisia ilmauksia, ja nelivuotiaan ilmaukset ovatkin jo monirakenteisia.
Eräs kaksikielisyyden tutkimuksen ongelma on, missä vaiheessa lapsi tulee tietoiseksi siitä, että hän puhuu kahta eri kieltä. Tutkijoiden käsitykset eroavat tässä kohdassa.
Lapsen kielenkehitys > Kahden kielen samanaikainen oppiminen

Samanaikaisesta oppimisesta voidaan puhua silloin, jos lapselle on alettu opettaa kahta kieltä ennen tämän kolmatta ikävuotta. Kahden kielen samanaikaisessa oppimisessa on havaittu olevan tiettyjä yhteisiä piirteitä. Aluksi lapsi sekoittaa kaksi kieltä toisiinsa, ja hän alkaa vasta vähitellen erottaa ne toisistaan yhä kuitenkin yhdistellen niiden piirteitä. On myös huomattu, että usein toiselle kielistä muodostuu hallitseva asema. Kieliympäristön vaihtuessa kielten asemassa voi kuitenkin tapahtua äkkinäinen muutos.
Lapsen kahden kielen oppiminen on samankaltainen prosessi kuin yhdenkin kielen oppiminen. Tietyt vaikeudet koetaan suurin piirtein samaan aikaan molempien kielien kohdalla. Kahden kielen oppiminen poikkeaa kuitenkin prosessista nopeudeltaan. Silti kaksikielisen lapsen kielenoppimisen työmäärä ei välttämättä ole kaksinkertainen, kuten usein uskotaan. Tätä voi perustella muun muassa sillä, että useimmiten kaksikielinen hallitsee toisen kielistään toista paremmin. Kielillä voi myös olla tiettyjä yhtäläisyyksiä, jotka helpottavat oppimista.
Lapsen kielenkehitys > Kahden kielen perättäinen oppiminen

Usein sellaisissa kodeissa, joissa vanhemmat puhuvat vähemmistökielellä, lapsesta tulee kaksikielinen kielien perättäisellä oppimisella. Lapsi siis omaksuu ensin vanhempiensa kielen ja sitten kodin ulkopuolella puhutun enemmistökielen kommunikoidessaan esimerkiksi muiden päiväkotilasten kanssa. Tällaisissa tilanteissa tutkijoita onkin kiinnostanut esimerkiksi se, vaikuttaako ensiksi opittu kieli toisen oppimiseen ja minkälaisia kehitysvaiheita tällaiseen oppimiseen kuuluu.
On havaittu, että lapsen tekemät kielivirheet eivät välttämättä kumpua omasta äidinkielestä, vaan lapsi voi tehdä samankaltaisia virheitä kuin yhdenkin kielen oppija. Lapsi hyödyntää erilaisia menetelmiä opetellessaan toista kieltään. Lapsen omalla motivaatiolla onkin suuri merkitys toisen kielen oppimisessa; ei ole itsestään selvää, että lapsi oppii esimerkiksi koulukielensä niin hyvin, että häntä voitaisiin kutsua kaksikieliseksi.
Lapsen kielenkehitys > Kielien sekoittaminen, kielen vaihto sekä kielenkäytön häiriöt

Kielien sekoittamisella tarkoitetaan sitä, että lapsi sekoittaa samassa ilmaisussa kahta kieltä, sillä hän ei ole vielä tietoinen kielien eriävyydestä. Kielen vaihdosta puhutaan silloin, kun lapsi vaihtaa ilmaisuja kielien välillä tietoisesti. Tämä voi johtua monista eri syistä, esimerkiksi siitä, että jotkut käsitteet on helpompi ilmaista toisella kielellä tai että lapsi haluaa osoittaa kuulumistaan tiettyyn ryhmään. Kielitieteessä tätä nimitetään koodinvaihdoksi, ja sitä pidetään normaalina kaksikielisyyden piirteenä. Interferenssissä eli kielenkäytön häiriöissä kaksi kieltä vaikuttaa kielteisesti toisiinsa. Tällaista ilmenee esimerkiksi siirtolaisperheiden lapsilla enemmistökielen muodostuessa hallitsevaksi kieleksi. Ongelmia voi ilmetä esimerkiksi ääntämisen tai lauserakenteiden kohdalla.
Kaksikielisyyden vaikutukset lapsen kielelliseen kehitykseen

Kaksikielisellä kasvuympäristöllä voi olla lapsen kehitykselle joko myönteisiä tai kielteisiä vaikutuksia, joista ensiksi mainittuja voidaan saavuttaa hyvissä olosuhteissa. Kaksikielisyys on siis muutamia poikkeustapauksia lukuun ottamatta lapselle etu.  Sosiaalisilla tekijöillä on huomattava vaikutus lapsen kaksikielisyyden kehitykseen. Tehtäessä johtopäätöksiä kaksikielisyyden vaikutuksista lapsen kehitykseen on kuitenkin aina analysoitava lasta yksilönä.
Päätelmiin kaksikielisyyden seurauksista vaikuttavat tutkimusten erilainen taso ja tutkittujen lasten sosiaalinen tausta. Vähitellen kaksikielisyystutkimuksen painopiste on kuitenkin alkanut siirtyä ilmiön myönteisten ja kielteisten piirteiden erittelystä vaikutusten laadun tutkimiseen.
Kaksikielisyyden vaikutukset lapsen kielelliseen kehitykseen > Älykkyys ja kouluosaaminen

Vanhemmat, jotka aikovat kasvattaa lapsestaan kaksikielisen, saattavat pelätä, että lapsesta kehittyisi niin sanotusti puolikielinen. Ennen 1960-luvun puoliväliä tehdyissä tutkimuksissa selvitettiinkin, että kaksikielisten koulumenestys oli yksikielisiä huonompi. Tämä havaittiin muun muassa Ruotsissa asuvien suomalaislapsien yhteydessä. Usein siirtolaislapset menestyivät ikätasoaan vastaavasti älykkyystestien ei-kielellisissä osuuksissa, mutta heikosti kielellisissä tehtävissä. Kuitenkin myöhemmin, 60-luvun jälkeen, tehdyissä kanadalaisissa älykkyystutkimuksissa kaksikieliset lapset suoriutuivat jopa yksikielisiä paremmin sekä ei-kielellisissä että kielellisissä tehtävissä.
Molemmilla tutkimuksilla oli omat ongelmakohtansa. Ennen 1960-lukua tehtyjen tutkimusten ongelmana oli valvonnan heikkous, ja Kanadan tutkimuksissa kaksikielisyyden määrittely oli kyseenalainen. Myöskään lasten taustoja ei ollut arvioitu huolellisesti. Siksi kummatkaan tutkimukset eivät välttämättä tarjoa tarpeeksi vakuuttavaa tietoa kaksikielisyyden vaikutuksista lapsen älykkyyteen. Luotettavaa tietoa kysymykseen ei ole saatu myöhemmistäkään tutkimuksista.
Ei olekaan varmaa tietoa siitä, vaikuttaako kaksikielisyys myönteisesti lapsen kognitiiviseen kehitykseen. Uskotaan kuitenkin, että kaksikielinen lapsi ymmärtää joitakin kielellisiä muotoja helpommin kuin yksikielinen. Esimerkiksi joidenkin tutkimusten mukaan kaksikielisen on yksikielistä helpompi tunnistaa kieliopillisia virheitä.
Kaksikielisyyden vaikutukset lapsen kielelliseen kehitykseen > Sosiaaliset tekijät

Ympäristön myönteinen suhtautuminen kaksikielisyyteen saattaa vaikuttaa lapsen asennoitumiseen omaa kaksikielisyyttään kohtaan . Kaksikielisessä opetuksessa saavutetaan parhaat edut, kun molempia lapsen puhumia tai koulussa käyttämiä kieliä arvostetaan. Jos esimerkiksi lapsen kotikieltä väheksytään, lapsen kielellinen kehitys voi kärsiä.
Paras tulos kotiympäristön kaksikielisyydessä saavutetaan, jos molemmat vanhemmat puhuvat ja näin opettavat lapselleen järjestelmällisesti aina omaa kieltään. Kodin ulkopuolellakin molempia kieliä on käytettävä monissa tehtävissä. Erityistä harjoitusta tarvitsee kieli, jota ei käytetä ympäristössä. Hyvissä olosuhteissa kaksikielisyys voikin kehittää lapsen metalingvististä tietoutta sekä hänen analyyttista asennettaan kieleen.
Kaksikielisyyden myönteisistä sosiaalisista vaikutuksista ei ole paljon tietoa. On kuitenkin tutkittu, että kaksikielinen lapsi kykenee ymmärtämään muiden ”kommunikaatio-ongelmia ja tarpeita” hyvin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaksikielisyys Wikimedia Commonsissa
Ratsastus kesäolympialaisissa 1952 – esteratsastuksen yksilökilpailu

Helsingin olympiakisojen esteratsastukseen osallistui 51 kilpailijaa. Kilpailu käytiin 3. elokuuta. Samassa yhteydessä käytiin myös joukkuekilpailu.
Samojedikielet

Samojedikielten (punainen) likimääräinen levinneisyys 1600-luvulla (viivoitus) ja puhuma-alueet 1900-luvun lopulla (yhtenäinen väritys). Samojedikielten puhuma-alueet näyttävät kartalla hyvinkin laajoilta, mutta käytännössä kieliä puhutaan yksittäisissä kylissä, jotka sijaitsevat eri puolilla tuota laajaa aluetta. On myös hyvin tavallista, että yhdessä kylässä puhutaan useita, myös eri kielikuntiin kuuluvia kieliä.
Samojedikielet ovat perinteisen, muiden muassa M. A. Castrénin edustaman, käsityksen mukaan  uralilaisten kielten toinen päähaara suomalais-ugrilaisten kielten ohella tai uudemman käsityksen mukaan yksi uralilaisten kielten seitsemästä tai yhdeksästä päähaarasta. Samojedikieliä tutkivaa fennougrisiikan haaraa kutsutaan samojedologiaksi ja alan tutkijaa samojedologiksi.
Samojedikielten puhuma-alat 2010-luvulla.
Samojedikieliä puhuu noin 30 000 ihmistä pohjoisella Venäjällä Uralin molemmin puolin viidellä eri maantieteellisellä alueella: Nenetsiassa, Hanti-Mansiassa, Jamalo-Nenetsiassa, Taimyriassa sekä Kuolan niemimaan itäosassa.
Tutkimus ja asema uralilaisten kielten joukossa

Vanhemman käsityksen mukaan samojedikielet polveutuvat kantasamojedista.
Vanha oletus uralilaisten kielten kahtiajaosta suomalais-ugrilaisiin ja samojedikieliin perustuu lähinnä siihen havaintoon, että samojedi jakaa selvästi vähiten yhteisiä sanoja muiden kielihaarojen kanssa. Vaikka joitain äännetason piirteitäkin on ehdotettu vanhan kahtiajaon tueksi, on ehdotusta myös arvosteltu ja esitetty toisenlainen tulkinta, jossa äännetason perusteella pikemminkin samojedi- ja ugrilaiskielet palautuisivat yhteiseen kantamurteeseen. Äännetasolta ei siis löydy selvää tukea vanhalle kahtiajaolle, ja pelkkä sanaston lukumääräero voi selittyä niinkin, samojedikielet ovat vaihtaneet sanastoaan suuremmassa määrin kuin läntiset uralilaiset kielet.
Tästä syystä osa tutkijoista on nykyisin sitä mieltä, että samojedikielten ja suomalais-ugrilaisten kielten välinen etäisyys ei ole niin suuri kuin on aikaisemmin oletettu ja että kielikunnan jako samojedilaiseen ja suomalais-ugrilaiseen päähaaraan on kyseenalainen. Monet tutkijat pitävät parempana neutraalimpaa kielikunnan ryhmittelyä suoraan seitsemään (saamelaiskielet, itämerensuomalaiset kielet, mordvalaiset kielet, mari, permiläiset kielet, ugrilaiset kielet ja samojedikielet) tai yhdeksään päähaaraan (saamelaiskielet, itämerensuomalaiset kielet, mordvalaiset kielet, mari, permiläiset kielet, unkari, hanti, mansi ja samojedikielet).
Kielitieteilijä, antropologi Kai Donner (1888–1935) teki kaksi kenttätyömatkaa samojedien pariin. Suomalaisten alkuperästä kiinnostunut Donner keräsi tietoa selkupin, kamassin ja keetin kielistä, joka ei ole uralilainen kieli. Hänen tutkimusmatkoistaan on julkaistu teokset Siperian samojedien keskuudessa 1911–1913 ja 1914 vuodelta 1915 sekä Siperia: elämä ja entisyys vuodelta 1933.
Luokittelu

Samojedikielet jaetaan pohjois- ja eteläsamojedilaisiin kieliin. Jotkut kielitieteilijät pitävät tosin tätä luokittelua vanhentuneena. Sulkeissa on mainittu aiemmin käytetty nimitys.
Pohjoissamojedilaiset kielet
enetsi (jeniseinsamojedi)
nenetsi (jurakki, jurakkisamojedi)
nganasani (tavgi, taugi)
juratsi, kuollut
Eteläsamojedilaiset kielet
selkuppi (ostjakkisamojedi)
kamassi, kuollut
matori, kuollut
Toisinaan omiksi kielikseen luettavat koibaali, karagassi ja taigi ovat kamassin ja matorin murteita.
Levinneisyys

Nenetsi jakautuu kahteen murteeseen: tundranenetsiin ja metsänenetsiin. Tundranenetsiä puhutaan laajalla alueella Nenetsiassa, Jamalo-Nenetsiassa ja Taimyriassa, mutta metsänenetsiä puhutaan vain Hanti-Mansiassa. Enetsiä puhutaan Taimyriassa Jenisei-joen alajuoksulla. Nganasania puhutaan Taimyriassa koko Taimyrin niemimaan alueella. Juratsi on läheistä sukua nenetsille ja se on sammunut 1800-luvulla.
Selkuppia puhutaan etelämpänä kuin muita samojedikieliä. Suurin osa selkupin puhujista asuu Jamalo-Nenetsiassa, Obin ja Jenisein varrella sisämaassa. Selkuppi on ainut elossa oleva eteläsamojedilainen kieli, sillä Sajan-vuoriston alueella puhutut kamassi ja matori ovat sammuneet, matori jo 1800-luvulla ja kamassi vuonna 1989.
Puhujamäärät

Alla olevassa taulukossa olevat puhujamäärät perustuvat Neuvostoliiton väestönlaskennassa ilmoitettuihin tietoihin vuonna 1989.
| Kieli | Väestö | Äidinkieli | Toinen kieli | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enetsi | 209 | 95 | 15 | 110 |
| Kamassi | 1 | 1 | 0 | 1 |
| Nenetsi | 34 665 | 26 730 | 543 | 27 273 |
| Nganasani | 1 278 | 1 063 | 33 | 1 096 |
| Selkuppi | 3 612 | 1 721 | 96 | 1 817 |
| Yhteensä | 41 754 | 29 610 | 687 | 30 288 |
Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan nenetsin puhujia oli 22 000, selkupin 1 023, nganasanin 125 ja enetsin 43. Kamassin kieli oli väestönlaskentatietojen mukaan kuollut sukupuuttoon. Kuolleiden kielten muistopäivää vietetään viimeisen kamassinpuhujan kuolinpäivänä.
Aiheesta muualla

Matthias Alexander Castrénin samojedikielten sanakirja Wörterverzeichnisse aus den samojedischen Sprachen Google Books -sivulla (saksaksi)
Samojedikieliä puhuvat muiden muassa nenetsit.
Thor

Thor taistelee jättiläisten kanssa. Mårten Eskil Wingen maalaus vuodelta 1872.
Thor (muinaisnorjaksi Þórr, isl. Þór; myös Tor, Thorr tai Thór) on skandinaavisessa mytologiassa ja laajemminkin germaanisessa mytologiassa esiintyvä ukkosen jumala. Koska hän suojelee maanviljelijöitä tarujen jättiläisiltä, hän oli kansan keskuudessa hyvin suosittu jumala. Thor oli myös viikinkien suosituimpia jumalia ja monet viikingit käyttivät kaulakorua, johon oli kuvattu Thorin käyttämä Mjölner-vasara. Thorin kaltaisia, usein vasaralla tai nuijalla aseistautuneita ukkosenjumalia esiintyy laajalti Euroopan ja Lähi-idän mytologioissa. Thoriin verrattavia hahmoja ovat esimerkiksi mannergermaaniset Donar, Thunor ja Thonar, joista kahta viimeistä palvottiin myös englantilaisten joukossa. Muita vastaavia jumalia ovat kelttiläinen Taranis, slaavilainen Perun, suomalainen Ukko, kreikkalainen Zeus ja roomalainen Juppiter. Vaikka Thor oli germaanien keskuudessa toiseksi korkeimmassa asemassa Odinin jälkeen, häntä pidettiin Islannissa kaikkein ylimpänä jumalana.
Viikon neljäs päivä torstai on nimetty Thorin mukaan. Hänen nimensä tulee germaanisesta ukkosta merkitsevästä sanasta.
Ulkomuoto ja luonteenpiirteitä

Thor on skandinaavisen mytologian voimakkaimpia jumalia. Thor on hyvin vahva, muttei erityisen älykäslähde?. Hänet kuvataan lihaksikkaana ja punapartaisena miehenä. Hän on pukeutunut karhuntaljaan ja pitää käsissään Mjölner-vasaraa. Thor kulkee taivaan halki vaunuissa, jota vetää kaksi vuohipukkia Tanngnjóstr ('Hampaan narskuttaja') ja Tanngrisnir ('Hampaan purija'). Hänen isänsä on ylijumala Odin ja äitinsä Maa. Thorin vaimon nimi on Siv. Hänellä on kaksi poikaa, Magni jotuni Järnsaxan kanssa ja Modi Sivin kanssa, tytär Thrud sekä ottopoika Thjálfi ja ottotytär Röskva. Thor on myös Sivin pojan Ullin isäpuoli.
Thorin hallitusalue on Trudvang. Siellä sijaitsee hänen talonsa Bilskimir jossa on viisisataaneljäkymmentä huonetta. Thorin ase on Mjölner ('Musertaja'), valtava vasara, jota hän käytti surmatessaan jättiläisiä. Muinaiset skandinaavit uskoivat, että Thor aiheuttaa Mjölnerillä salamoita ja ukkosmyrskyjä. Thorilla on voimavyö, Megingjord, voimat kaksinkertaistava ihmevyö. Myös saamelaiset tietäjät ja jotkut Siperian kansat ovat pitäneet tämänkaltaisia vöitä, joiden on uskottu lisäävän henkisiä tai ruumiillisia kykyjä.lähde?
Myyttejä ja taruja

Eräässä tarinassa jääjättiläinen Thrym varasti Thorille rakkaan Mjöllnerin ja vaati vasaran palauttamista vastaan jumalatar Freijan kättä. Thor naamioitui Freijaksi ja ystävänsä Loki-jumalan kanssa saapui jättiläisten luokse. Jättiläiset pitivät suuret juhlat, sillä pian Freijaksi naamioitunut Thor menisi naimisiin jättiläisen kanssa. Thor mässäili niin paljon, että oli melkein paljastua, ellei Loki olisi selittänyt valtavan ruokahalun johtuvan häävalmistelujen aiheuttamasta jännityksestä. Juuri kun häät olivat alkamassa, Thor paljasti itsensä, otti Mjöllnerin ja tappoi kaikki jättiläiset mukaan lukien Thrymin.lähde?
Thor kuolee Ragnarökissä taistellessaan Midgårdin jättiläiskäärmettä Jörmungandria vastaan. Hän tappaa käärmeen, mutta kuolee myös itse käärmeen myrkkyyn.