stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kutujoki (Vaala)

| Kutujoki |
| --- | --- |
 Joki Taimeroisen nuotiopaikan kohdalla elokuussa 2009.
Alkulähde:  Otermanjärvi, Vaala  64°39.96′N, 26°56.81′E
Laskupaikka:  Järvenjärvi, Järvikylä, Vaala  64°36.37′N, 26°49.06′E
Maat:  Suomi
Pituus:  17 km
Alkulähteen korkeus:  140,6 m
Kutujoki on yksi Oulujoen sivujoista Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pituus on noin 17 kilometriä. Joki saa alkunsa Vaalan Otermanjärven länsipäästä Niskanselältä ja laskee Oulujokeen Järvenjärven, Välijoen, Keskijärven sekä Kankaanjoen kautta Vaalan Järvikylässä.
Joki on varsin tunnettu virkistyskalastajien parissa. Saaliskaloina ovat muun muassa harjus, kirjolohi, taimen, hauki ja ahven.[lähde? ] Joki sopii myös melojille, ja sen varrella on useita laavuja ja nuotiopaikkoja. Jokivartta seurailee etelästä valtatien 22 suunnasta Petäjäkosken kalanviljelylaitokselle menevä tie ja siltä Naamankylään jatkuva metsäautotie. Joen suurimmat kosket Otermanjärvestä lähtien ovat Myllykoski (laavu), Louhikonkoski (nuotiopaikka), Saarikoski (laavu) ja Petäjäkoski. Petäjäkosken kalanviljelylaitoksen kohdalla kalastus on kielletty.
Koverojärvi (Hämeenlinna)

| Koverojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°08′39″N, 24°52′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ormajoen valuma-alue (35.79)
Laskujoki:  oja Mustajärveen 
Järvinumero:  35.791.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,2 m  
Rantaviiva:  0,89 km  
Pinta-ala:  2,25 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoverojärvi 
Koverojärvi , tai myös Koveroinen , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,2 metriä mpy.
Kronogård

Kronogård oli Pohjois-Ruotsissa sijainnut luotainrakettien laukaisupaikka. Kronogårdin alue toimi alun perin kuninkaan perheen metsästysalueena, jonne perustettiin 1950-luvulla siviilirakettien laukaisukeskus. Sieltä laukaistiin pääasiassa NASAn Nike-Cajun-raketteja, joilla tutkittiin yläilmakehää. Kronogard suljettiin Esrangen rakettikeskuksen valmistuttua Kiirunan kuntaan.
Laukaisut

| Ajankohta | Raketti | Missio | Tuloksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 14. elokuuta 1961 | Arcas | (IOM) | EF |
| 07, elokuuta 1962 | Nike-Cajun | K62-1 (AFCRL/IOM) | (109 km) |
| Elokuussa 1962 | Arcas | K62-2 (IOM) |   |
| 11. elokuuta 1962 | Nike-Cajun | K62-3 (AFCRL/IOM) | (69 km) |
| 19. elokuuta 1962 | Nike-Cajun | K62-4 (AFCRL/IOM) | (109 km) |
| 31. elokuuta 1962 | Nike-Cajun | K62-5 (AFCRL/IOM) | (111 km) |
| 27. heinäkuuta 1963 | Nike-Cajun | K63-1 (IOM) | S |
| 29. heinäkuuta 1963 | Nike-Cajun | K63-2 (IOM) | S |
| 1. elokuuta 1963 | Nike-Cajun | K63-3 (IOM) | S |
| 7. elokuuta 1963 | Nike-Cajun | K63-4 (IOM) | S |
| 6. elokuuta 1964 | Nike-Apache | NASA 14.55DA (AFCRL/IOM) | EF (125 km) |
| 7. elokuuta 1964 | Nike-Cajun | NASA 10.138GA (GSFC) | S (130 km) |
| 12. elokuuta 1964 | Nike-Apache | NASA 14.56DA (AFCRL/IOM) | S (122 km) |
| 12. elokuuta 1964 | Nike-Cajun | NASA 10.139GA (GSFC) | EF |
| 16. elokuuta 1964 | Nike-Apache | NASA 14.57DA (AFCRL/IOM) | S (119 km) |
| 16. elokuuta 1964 | Nike-Cajun | NASA 10.140GA (GSFC/IOM) | S (135 km) |
| 17. elokuuta 1964 | Nike-Apache | NASA 14.58DA (AFCRL/IOM) | S (124 km) |
| 17. elokuuta 1964 | >Nike-Cajun | NASA 10.141GA (GSFC/IOM) | S (122 km) |
Aiheesta muualla

http://www.astronautix.com/sites/kroogard.htm
Krokfors

Krokfors on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden ruotsinkielinen sukunimi:
Annie Krokfors (1901–1994), taidemaalari, Hjalmar Krokforsin sisar
Hjalmar Krokfors (1904–1981), suomenruotsalainen opettaja ja runoilija
Iro Haarla-Krokfors (s. 1956), jazzmuusikko ja säveltäjä
Karin Krokfors (s. 1960), arkkitehti ja professori
Kristian Krokfors (s. 1952), taidemaalari ja -graafikko
Maisa Krokfors (s. 1938), musiikkipedagogi, varhaisiän musiikkikasvatuksen kehittäjä
Ulf Krokfors (s. 1966), jazzbasisti, Iro Haarlan puoliso
Viola Renvall-Krokfors (kirjailijanimi Viola Renvall, 1905–1998), suomenruotsalainen opettaja ja runoilija, Hjalmar Krokforsin puoliso
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kunnes palaat

| Kunnes palaat> Since You Went Away |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Cromwell
Käsikirjoittaja:  David O. Selznick
Perustuu:  Margaret Buell Wilderin romaaniin
Tuottaja:  David O. Selznick
Säveltäjä:  Max Steiner
Kuvaaja:  Stanley Cortez Lee Garmes George Barnes Robert Bruce
Leikkaaja:  Hal C. Kern
Pääosat:  Claudette Colbert Jennifer Jones Shirley Temple Joseph Cotten
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Selznick International Pictures Vanguard Films
Levittäjä:  United Artists Netflix
Ensi-ilta:  kesäkuu 1944
Kesto:  172 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kunnes palaat (Since You Went Away) on John Cromwellin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1944. Sen käsikirjoitti myös elokuvan tuottajana toiminut David O. Selznick Margaret Buell Wilderin romaanin pohjalta. Kunnes palaat oli Oscar-ehdokkaana yhdeksässä eri kategoriassa. Niistä se sai palkinnon parhaasta musiikista.
Elokuva seuraa Claudette Colbertin näyttelemän Anne Hiltonin ja hänen tyttäriensä (Jennifer Jones ja Shirley Temple) elämää kotirintamalla toisen maailmansodan aikana.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Claudette Colbert  | … |  Anne Hilton   |
|  Jennifer Jones  | … |  Jane Deborah Hilton   |
|  Joseph Cotten  | … |  Tony Willett   |
|  Shirley Temple  | … |  Bridget 'Brig' Hilton   |
|  Monty Woolley  | … |  William G. Smollett   |
|  Lionel Barrymore  | … |  pappi   |
|  Robert Walker  | … |  korpraali William G. 'Bill' Smollett II   |
|  Hattie McDaniel  | … |  Fidelia   |
|  Agnes Moorehead  | … |  Emily Hawkins   |
|  Alla Nazimova  | … |  Zofia Koslowska   |
|  Albert Bassermann  | … |  Sigmund Gottlieb Golden   |
Krokodeilopolis (Ylä-Egypti)

| Krokodeilopolis> Κροκοδειλόπολις𓅬𓅬𓅬𓊖.Sijainti |
| --- | --- |
 Krokodeilopolis
Koordinaatit:  25°33′09″N, 32°26′21″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  Kharga, Al-Wadi al-Gadid
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  muinaisen Egyptin dynastiat Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Pathyrites (myöhemmin Hermonthites), Thebais, Egypti
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krokodeilopolis (usein Krokodilopolis; m.kreik. Κροκοδειλόπολις eli Κροκοδείλων πόλις, Krokodeilōn polis, lat. Crocodilopolis) eli Sumenu tai Smenu (egypt. 𓅬𓅬𓅬𓊖, S(w)mnw) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Pathyriteen (myöhemmin Hermonthiteen) nomokseen.
Krokodeilopoliin kaupunki sijaitsi Niilin länsirannalla. Kaupungista alajuoksulle eli pohjoiseen päin sijaitsivat Hermonthis ja Theba eli Diospolis Megale, ja yläjuoksulle eli etelään päin Afroditopolis eli Pathyris. Kaupunki autioitui pian vuoden 88 jaa. jälkeen.
Ylä-Egyptin Krokodeilopolista ei tule sekoittaa toiseen Krokodeilopolis-nimiseen kaupunkiin Keski-Egyptissä.
Kunnia

Kaksintaisteluilla pyrittiin palauttamaan loukattu kunnia.
Kunnia tarkoittaa yleistä arvostusta ja mainetta, joka voi koskea yksilöä tai ryhmää.
Lähes kaikissa kulttuureissa on erilaisia käsityksiä eri ryhmien tai sukupuolten kunniallisuudesta; on esimerkiksi mieskunnia ja naiskunnia.selvennä
Kulttuureja, joissa kunnia on erityisen korostunut, voidaan kutsua kunniakulttuureiksi. Kunniakulttuureille on ominaista, että loukkaukset kostetaan välittömästi ja väkivaltaisesti ja toisten tahatonta loukkaamista vältetään tarkasti. Kunniakulttuuri esiintyy usein oloissa, joissa omaisuus on siirrettävää (esimerkiksi elinkeinona paimentolaisuus) ja lakien vaikutus vähäinen (esimerkiksi rajaseudut, rikolliset alakulttuurit). Tällaisissa oloissa on itsensä ja omaisuutensa suojelemiseksi tärkeä näyttää voimakkaalta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sitaatteja aiheesta Kunnia Wikisitaateissa
Kurun (Niklasforsin)

Kurun (Niklasforsin) harkkohytti  toimi Kurussa Karjulan kylän pohjoispuolella Kuusijärvestä laskevan Karjulanjoen varrella nykyisen Sahankosken (entiseltä nimeltään Karjunkoski) rannalla vuosina 1825–1858.
Harkkohytin perusti vuonna 1825 laamanni Nils Johan Idman omistamansa Nygårdin tilan maille. Hänen privilegioanomuksensa hylättiin puutteellisena vuonna 1826 Suomen senaatissa mutta harkkohytti toimi silti yli 30 vuoden ajan. Harkkohytti käytti raaka-aineena lähiseuduilta saatua järvimalmia ja suomalmia. Rautaa toimitettiin aluksi lähiseudun sepille kunnes Kurun harkkohytistä tuli vuonna 1844 valmistuneen Tampellan masuunin apuhytti. Harkkohytin toiminta päättyi 1858 kun viranomaiset huomasivat sen toimivan ilman virallista lupaa.
Harkkohytin sijaintipaikalla on näkyvissä suuri kuonakasa Sahankosken länsirannalla. Kuonakasan pohjoispuolella on kivikasa jonka kohdalla harkkohytti on saattanut sijaita. Kivikasan länsipuolella näkyy maastossa rakennusten pohjia. Sahankosken länsirannalla on säilynyt hirsi- ja kivirakenteinen uittojohdin.
Koveroinen (Viitasaari)

| Koveroinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°14′05″N, 25°28′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen pohjoisosan alue (14.43)
Laskupuro:  Särkipuro Hetteenjokeen 
Järvinumero:  14.437.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137 m  
Pituus:  610 m  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  1,669 km  
Pinta-ala:  10,723 ha  
Tilavuus:  0,0001091 km³ 
Keskisyvyys:  1,02 m  
Suurin syvyys:  2,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoveroinen 
Koveroinen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Niinimäenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 610 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 109 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 2,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Komujoen valuma-alueeseen (14.437) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137 metriä mpy.
Kovero (Sysmä)

| Kovero |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°36′45″N, 25°44′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.267
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,5 m  
Pituus:  540 m  
Leveys:  470 m  
Rantaviiva:  2,534 km  
Pinta-ala:  6,76 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKovero 
Kovero  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Kappelinkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,8 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,5 metriä mpy.
Krasnofarfornyi

| Krasnofarfornyi Краснофарфорный |
| --- | --- |
 Krasnofarfornyi
 Koordinaatit: 59°8′2″N, 31°51′14″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Novgorodin alue
Piiri:  Tšudovon piiri
Kunta:  Gruzino
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Väkiluku (2009):  1 600
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krasnofarfornyi (ven. Краснофарфо́рный) on Gruzinon kunnan keskustaajama Novgorodin alueen Tšudovon piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Olhavanjoen rannalla 12 kilometriä Tšudovosta itään. Taajamassa on 1 600 asukasta (vuonna 2009).
Historia

Taajama on saanut alkunsa Botanovkan kylään 1800-luvun lopussa perustetusta fajanssi- ja posliinitehtaasta. Tehdas tuhoutui toisen maailmansodan aikana, mutta se rakennettiin sodan jälkeen uudelleen. Krasnofarfornyilla oli kaupunkimaisen taajaman status vuosina 1938–2009.
Liikenne, talous ja palvelut

Krasnofarfonyin ohi kulkee Tšudovon, Gruzinon, Oskuin ja Budogoštšin välinen maantie. Taajamasta on linja-autoyhteys Tšudovoon.
Nykyään Novgorodskaja farforovaja manufaktura -yhtiölle kuuluva posliinitehdas aloitti toimintansa uudelleen lokakuussa 2010. Taajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto, lastenkoti, posti, pankki, joukko kauppoja ja baari.
Nähtävyydet

Paikallisia nähtävyyksiä ovat 1800-luvun lopussa pystytetyt tehdasrakennukset.
Kurun ulkomuseo

| Kurun ulkomuseo ja Vänrikki Stoolin tupa |
| --- | --- |
Tyyppi:  Kotiseutumuseo 
Osoite:  Poikeluksentie 60, 34300 Ylöjärvi  
Sijainti:  Ylöjärvi 
Koordinaatit:  61°52′19″N, 23°43′30″E
 fiKurun ulkomuseo ja Vänrikki Stoolin tupa 
  
Kurun ulkomuseo on kotiseutumuseo Ylöjärvellä.
Kurun ulkoilumuseoalueella sijaitsee kuusi 1700- ja 1800-luvuilla valmistunutta rakennusta, joista keskeisin on  Vänrikki Stoolin tupa. Muita rakennuksia alueella ovat 1800-luvulla rakennettu jalkamylly, savusauna ja riima-aitta, mikä on Pirkanmaan vanhimpia puurakennuksia.
Kesäisin museolla järjestetään erilaisia tapahtumia, kuten perheille Kuru-viikon Lastenjuhlat.
Kulmajäykiste

Vanha ikkuna, jonka kulmissa näkyvät kulmaraudat.
Kulmajäykiste on erilaisissa puuliitoksissa käytetty metallista valmistettu kulmalevy, jonka tarkoituksena on tukea puuliitosta. Kulmajäykiste tukee rakenteita niin, että puuliitosten kulma säilyy suorana eikä väänny. Nykyään kulmajäykisteet valmistetaan yleensä sinkitystä tai ruostumattomasta teräksestä. Vanhoissa ikkunoissa kulmajäykisteisiin on saatettu kiinnittää myös sarana.
Konkurrenssi

Suorat leikkaavat toisensa kaikille yhteisessä pisteessä.
Konkurrenssi tarkoittaa geometriassa suorien leikkautumista, jossa suorilla, puolisuorilla tai janoilla on kaikille yhteinen leikkauspiste tai kohtaamispiste. Tasogeometriassa kaksi suoraa ovat aina konkurrentteja, elleivät ne ole yhdensuuntaiset. Avaruusgeometriassa kaksi suoraa leikkaavat toisensa vain, mikäli ne ovat sekä koplanaariset että erisuuntaiset.
Analyyttinen geometria

Kolme suoraa ovat konkurrentit, jos yhtälön kertoimien determinantti on nolla. Kolmiulotteisessa avaruudessa yhtälöihin ja determinanttiin lisätään z-koordinaattia vastaavat kertoimet, jolloin
Esimerkkejä konkurrenssista

Kolmion keskijanat leikkaavat kolmion keskipisteessä eli painopisteessä.
Kolmion korkeusjanat leikkaavat kolmion ortokeskuksessa.
Kolmion kulmanpuolittajat kohtaavat leikkauspiseessä, joka on samalla kolmion sisään piirretyn ympyrän keskipiste.
Kolmion keskinormaalit leikkaavat kolmion ympäri piirretyn ympyrän keskipisteessä.
Ympyrän kaikki säteet leikkaavat sen keskipisteessä.
Kolme suoraa ovat konkurrentit, jos niiden kertoimien determinantti on nolla.
Kolmion keskijanat leikkaavat kolmion keskipisteessä eli painopisteessä.
Kulmakunta (lehti)

Kulmakunta oli vuodesta 1981 säännöllisesti ilmestynyt sitoutumaton kaupunkilehti Turussa ja Kaarinassa. Lehti ilmestyi keskiviikkoisin ja se jaettiin viikoittain Itä-Turussa ja Littoisissa. Lehden levikki vaihteli jakelualueesta riippuen 22 000–32 000 kappaleen välillä. Kulmakuntaa oli saatavilla myös useista jakelupisteistä, muun muassa Turun pääkirjastosta. Lehden viimeisin päätoimittaja oli Lauri Simola.
Lehteä julkaiseva yhtiö jätti konkurssihakemuksen syyskuussa 2015. Yhtiön mukaan lehden taloutta vaivasi mainostulojen hiipuminen. Kulmakunnan viimeinen mumero julkaistiin 23.syyskuuta 2015.
Ennen Simolaa Kulmakunnan päätoimittaja ja omistaja oli Pekka Tauriainen, joka osti lehden 1991 ja luopui lehtityöstä 2012–2013 terveysongelmien takia.
Kramerspitz

Kramerspitz
Kramerspitz luoteesta nähtynä
| --- | --- |
Sijainti:   Baijeri, Saksa
Vuoristo:  Ammergaun Alpit
Korkeus merenpinnasta:  1 985 m
Prominenssi:  776 m
Helpoin reitti:  Garmisch-Partenkirchen-St.Martin-Kramerspitz
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kramerspitz tai Kramer on 1985m korkea vuori Garmisch-Partenkirchenissä, Baijerin osavaltiossa Saksassa. Vuorelta on esteetön näköala Saksan korkeimmalle huipulle, Zugspitzelle, ja Karwendel-vuoristoon. Vuori kuuluu Ammergaun Alppien vuoristoalueeseen.
Nousu

Vuoren huipulle voi vaeltaa Garmischista St. Martinin (1040 m) tai Stepbergalmin (1583 m) kautta. Vuorelle nousu onnistuu helposti kokeneelta vaeltajalta ja viimeiselle sadalle korkeusmetrille on asetettu joitakin varmistusvaijereita avuksi vaikeimpiin paikkoihin.
Valokuvia

Kramerspitz-vuoren huippu Stepbergalmin suunnasta nähtynä.
Kramerspitz-vuoren huippu (todellinen huippu, huippuristi sijaitsee noin 5 m alempana).
Huippu pohjoisesta nähtynä.
Stepbergalm talvella.
Garmischin kävelykatu, Kramerspitz taustalla.
Arjeplogin kunta

| Arjeplogin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Lappi
Keskustaajama:  Arjeplog
Kuntakoodi:  2506
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  12 557,59 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  2 718
 – Väestötiheys:  0,2 as./km²
 
 www.arjeplog.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Talvista Arjeplogia.
Hornavan-järvi.
Iggesjávrre.
Galtispouda.
Arjeplogin kunta (ruots. Arjeplogs kommun) on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Arjeplog.
Kunnan maapinta-ala on 12 557,59 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 2 718 henkeä (31.12.2020).
Kunnan keskustaajama sijaitsee Hornavan- ja Uddajaure-järvien välisellä kannaksella, Norjaan menevän "Hopeatien" varrella.
Vuonna 2007 kunnassa oli 1,24 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Arjeplogin pitäjä erotettiin vuonna 1640 Arvidsjaurin pitäjästä. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjästä tuli Arjeplogin maalaiskunta. Pohjois-Ruotsin harvaanasutuilla alueilla kunnat olivat jo valmiiksi suuria, joten Arjeplogin rajoja ei muutettu kuntauudistuksissa vuosina 1952 ja 1971. Siitä huolimatta kunta on Ruotsin neljänneksi suurin.
Väestönkehitys

| Arjeplogin kunnan väestönkehitys 1970–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 5 320 | 5 320 |
| 1955 | 1955 |    | 5 711 | 5 711 |
| 1960 | 1960 |    | 5 573 | 5 573 |
| 1965 | 1965 |    | 5 063 | 5 063 |
| 1970 | 1970 |    | 4 379 | 4 379 |
| 1975 | 1975 |    | 4 192 | 4 192 |
| 1980 | 1980 |    | 4 041 | 4 041 |
| 1985 | 1985 |    | 3 927 | 3 927 |
| 1990 | 1990 |    | 3 753 | 3 753 |
| 1995 | 1995 |    | 3 697 | 3 697 |
| 2000 | 2000 |    | 3 384 | 3 384 |
| 2005 | 2005 |    | 3 159 | 3 159 |
| 2010 | 2010 |    | 3 161 | 3 161 |
| 2015 | 2015 |    | 2 887 | 2 887 |
| 2020 | 2020 |    | 2 718 | 2 718 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 300 | 10,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 25 | 0,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 188 | 6,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 2 374 | 82,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 20 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 29 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 172 335 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 16,2 %
18–64-vuotiaat: 57,8 %
65 vuotta täyttäneet: 26,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,0 | 4,6 |
|   | jalostus | 14,4 | 18,4 |
|   | palvelut | 80,1 | 75,5 |
|   | tuntematon | 1,6 | 1,5 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 1 535 | 1 482 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 103,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 184 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Arjeplog, jossa oli 1 977 asukasta.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Laisvall
Slagnäs
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Laisvall
Slagnäs
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Laisvalls by
Mellanström
Taajamat > Muita paikkakuntia

Jäckvik
Vuoggatjålme