stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo The Strokesin kappaleista
J

Juicebox (First Impressions of Earth)
K

Killing Lies (First Impressions of Earth)
L

Last Nite (Is This It)
Life is Simple in the Moonlight (Angles)
M

Machu Picchu (Angles)
Meet Me in the Bathroom (Room on Fire)
Metabolism (Angles)
The Modern Age (Is This It)
Modern Girls & Old Fashion Men (Modern Girls & Old Fashion Men -single)
N

New York City Cops (Is This It)
O

OBLIVIUS (Future Present Past)
On the Other Side (First Impressions of Earth)
One Way Trigger (Comedown Machine)
P

Partners in Crime (Comedown Machine)
R

Razorblade (First Impressions of Earth)
Red Light (First Impressions of Earth)
Reptilia (Room on Fire)
S

Slow Animals (Comedown Machine)
Soma (Is This It)
Someday (Is This It)
T

Take It or Leave It (Is This It)
Taken for a Fool (Angles)
Tap Out (Comedown Machine)
Threat of Joy (Future Present Past)
Trying Your Luck (Is This It)
Two Kinds of Happiness (Angles)
U

Under Control (Room on Fire)
Under Cover of Darkness (Angles)
V

Vision of Division (First Impressions of Earth)
W

Welcome to Japan (Comedown Machine)
What Ever Happened? (Room on Fire)
When It Started (Is This It)
Y

You Only Live Once (First Impressions of Earth)
You Talk Way Too Much (Room on Fire)
You’re So Right (Angles)
The Strokes
| --- | --- |
Studioalbumit:   Is This It  Room on Fire  First Impressions of Earth  Angles  Comedown Machine  The New Abnormal 
EP:t:   The Modern Age  Future Present Past 
Singlet:   ”Hard to Explain”  ”Last Nite”  ”Someday”  ”12:51”  ”Reptilia”  ”The End Has No End”  ”Juicebox”  ”Heart in a Cage”  ”You Only Live Once”  ”Under Cover of Darkness”  ”Taken for a Fool”  ”All the Time”  ”At the Door”  ”Bad Decisions”  ”Brooklyn Bridge to Chorus” 
Muuta:   Diskografia  Kappaleet
Jelena Čubrilo

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Jelena Čubrilo.
Henkilötiedot
Koko nimi: Jelena Čubrilo
Syntymäaika: 9. tammikuuta 1994
Syntymäpaikka: Belgrad, Serbia
Kansalaisuus:  Serbia
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 162
Maajoukkue
| 2013– |  Serbia | 6  (1) |
Jelena Čubrilo (s. 9. tammikuuta 1994 Belgrad, Serbia) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Čubrilo edustaa liettualaista Gintra Universitetas -seuraa sekä Serbian naisten jalkapallomaajoukkuetta.
Čubrilo on myös pelannut Naisten Mestarien liigassa FK Spartak Subotican paidassa.
Käännös suomeksi
Barsakelmes

Barsakelmesin suolasuo.
Barsakelmes (uzb. Borsakelmas) on suolasuo Ustjurtin laakion kaakkoisosassa Uzbekistaniin kuuluvan Karakalpakstanin tasavallan Qońıratin piirissä. Sen pinta-ala on 1 000 neliökilometriä.
Barsakelmesin syvängössä sijaitsevan suolasuon korkeus on kaakossa 63 ja luoteessa 87–89 metriä merenpinnasta.  Saveen sekoittuneen suolakerroksen paksuus on 16–27,5 metriä. Mineraaleihin kuuluvat vuorisuola, blödiitti, glauberiitti, epsomiitti ja thenardiitti. Suolan määräksi on arvioitu 12,8 miljardia tonnia. Sitä hyödynnetään Qońıratin soodatehtaalla.
Barsakelmesin syvänköön perustettiin vuonna 2022 Barsakelmesin rauhoitusalue. Sen pinta-ala on 2 800 neliökilometriä, josta varsinaista suojelualuetta on 440 neliökilometriä. Alueen kasvikuntaan kuuluvat saksaulit ja tamariskit ja eläinkuntaan saigat, kuhertajagasellit, sudet ja kotkat. Seudulla on myös karsti-ilmiöitä ja historiallisia kohteita.
Barsakelmes-niminen luonnonsuojelualue sijaitsee myös Araljärven entisellä saarella Kazakstanissa.
PopPixie

| PopPixie |
| --- | --- |
Tyyli:  piirrossarja
Kestoaika:  12 min
Luoja(t):  Iginio Straffi
Alkuperämaa:   Italia
Alkuperäiskieli:  italia
Verkko:   RAI  MTV3 Juniori  MTV3  Nickelodeon  NBC  Kanal 2  TV3  TV4  TV6  Kanal 5  Kanal 9  STS  Pervyi kanal  Seven Network
Esitetty:  1. helmikuuta 2011 – jatkuu
Jaksoja:  -
Aiheesta muualla
IMDb 
PopPixie on Iginio Straffin luoman Winx-klubi-televisiosarjan spin-off -sarja, jossa seikkailevat Winx-klubista tutut pixiet.
Pixiet

Lockette
Amore
Tune
Chatta
Digit
Piff
Aiheesta muualla

Winx Club Online[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Kissan kuolema

| Kissan kuolema |
| --- | --- |
 VHS-julkaisun kansi
Ohjaaja:  Raimo O. Niemi
Käsikirjoittaja:  Raimo O. Niemi
Tuottaja:  Claes Olsson
Säveltäjä:  Yari
Kuvaaja:  Jyrki Arnikari
Leikkaaja:  Lena Paersch
Pääosat:  Marja Pyykkö Kalle Ahola Kaija Kangas Eero Saarinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Kinotuotanto
Ensi-ilta:  2. syyskuuta  1994
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kissan kuolema on Raimo O. Niemen ohjaama suomalainen nuorten draamaelokuva, joka on valmistunut vuonna 1994. Elokuva kertoo koulukodin asukkaista ja henkilökunnasta.
Elokuva perustuu kirjailija Taru Väyrysen samannimiseen romaaniin. Se oli monia televisioelokuvia tehneen Raimo O. Niemen ensimmäinen teatterilevityksen saanut elokuva.
Juoni

Rehtorin tytär raiskataan, ja koulukodin tytöt tuntuvat tietävän asiasta enemmän kuin kertovat. Muuan koulukotipoika aloittaa omat tutkimuksensa ja rakastuu raiskauksen kokeneeseen tyttöön.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Marja Pyykkö  | … |  Nitta   |
|  Kalle Ahola  | … |  Ari   |
|  Kaija Kangas  | … |  Liisa   |
|  Marjaana Maijala  | … |  Annaleena   |
|  Helena Vierikko  | … |  Siru   |
|  Anna Rastamo  | … |  Mimosa   |
|  Sanna-June Hyde  | … |  Ilse   |
|  Harri Lehtonen  | … |  Perttu   |
|  Pekko Borgar  | … |  Jekku   |
|  Peter Franzén  | … |  Saku   |
|  Rea Mauranen  | … |  koulukodin rehtori   |
|  Eero Saarinen  | … |  Keme, "Sika"  |
|  Sulevi Peltola  | … |  Masa   |
Vastaanotto

Paljolti amatööri­näyttelijöiden avulla toteutettu Kissan kuolema sai melko nihkeät ensi-­ilta-­arvostelut suomalais­kriitikoilta. Sen tuoreudesta, arkisesta konstaile­matto­muudesta ja spontaaniu­desta pidettiin, mutta asetelmallista tarinaa ja melko kömpelöä tuotantojälkeä pidettiin monelta osaltaan pikem­minkin televisio­elokuvan kuin teatteri­elokuvan kaltaisena. Nuoret pääosien esittäjät Marja Pyykkö ja Kalle Ahola saivat melko rohkaisevia arvioita.
Van Veeteren

Ensimmäisen romaanin kansikuva.
Van Veeteren on kuvitteellinen eläkkeellä oleva poliisi, joka on päähenkilö kymmenessä Håkan Nesserin romaanissa. Yhdeksän romaania on sovitettu elokuviksi. Elokuvissa van Veetereniä esittää Sven Wollter.
Romaanit ja elokuvat

Romaanien tapahtumapaikkana on kuvitteellinen Maardamin kaupunki, joka sijaitsee määrittelemättömässä pohjoiseurooppalaisessa maassa, joka muistuttaa Hollantia, Ruotsia, Saksaa ja Puolaa. Ensimmäisen kirjan Toden ja ilveen verkko mukaan kaupungissa on noin 300 000 asukasta, ja sen halkaisee vesialue ja kanavajärjestelmä.
Monetselvennä ovat sitä mieltä, että kirjoittaja Nesser on saanut idean omasta kotikaupungistaan Kumlasta ja lähellä sijaitsevasta Örebrosta. Maardamista tai muista kirjoissa mainituista paikoista ei ole karttaa, mutta paikat ja kadunnimet pysyvät samoina kirjasta toiseen.
Kaupungin ulkonäkö muuttui konkreettisemmaksi, kun kirjoja 2000-luvun vaihteessa alettiin filmata. Ensimmäinen sarja (vuosina 1999–2000) kuvattiin suurimmaksi osaksi Etelä-Ruotsissa paikoissa, jotka olivat kulttuurisesti neutraaleja. Autot varustettiin ei-ruotsalaisilla rekisterikilvillä ja käytettiin ei-ruotsalaisia poliisien virka-asuja. Henkilöiden vaatteetkin oli valittu neutraaleiksi, mikä luo kokonaisuuteen erikoisen tunnelman.kenen mukaan?
Toista elokuvasarjaa vuosina 2005–2006 ei ole samalla tavalla harkitusti muokattu neutraaliksi.kenen mukaan? Kuvaukset tehtiin pääosin Gotlannissa.
Kirjat

Det grovmaskiga nätet, 1993 (suom. Toden ja ilveen verkko, 1999)
Borkmanns punkt, 1994 (suom. Kaalbringenin kurkunleikkaaja, 2000)
Återkomsten, 1995 (suom. Kotiinpaluu, 2001)
Kvinna med födelsemärke, 1996 (suom. Syntymämerkki, 2002)
Kommissarien och tystnaden, 1997 (suom. Komisario ja hiljaisuus, 2003)
Münsters fall, 1998 (suom. Münsterin juttu, 2004)
Carambole, 1999 (suom. Carambole, 2006)
Ewa Morenos fall, 2000 (suom. Ewa Morenon juttu, 2007)
Svalan, katten, rosen, döden, 2001 (suom. Pääsky, kissa, ruusu, kuolema, 2008)
Fallet G., 2003
Henkilöt

Henkilöiden kuvaus koskee kirjoja; elokuvahenkilöt voivat poiketa näistä jonkin verran.
Van Veeteren on kirjojen päähenkilö ja on kuusissakymmenissä. Viidessä ensimmäisessä kirjassa hän on komisario, viidessä muussa hän työskentelee antikvariaatissa mutta on usein avustamassa tutkimuksia. Van Veeteren on luonteeltaan juro ja hiukan kyyninen. Hän pitää tummasta oluesta ja shakista. Hänellä on kaksi lasta, poika Erich ja tytär Jess. Hän on eronnut, mutta tapaa sarjan kuluessa uuden naisen, Ulrike Fremdlin. Van Veeterenilla on hyvä ihmistuntemus, ja hän pitää rikoksen taustapsykologiaa hyvin tärkeänä. Häneltä on jäänyt vain yksi tapaus ratkaisematta, Tapaus G.
Reinhart on rikoskomisario, josta tulee van Veeterenin seuraaja, kun tämä jää eläkkeelle. Hän on viisikymppinen, pitää jazzista, on yleensä tutkimuksissaan hyvin oivaltava. Hän on poikamies neljänteen kirjaan asti, jolloin hän tutustuu englanninopettaja Winnifred Lynchiin, joka myöhemmin auttaa vaikeassa tutkimuksessa.
Münster on Reinhartin tavoin komisario mutta muutaman vuoden nuorempi. Hän on perheellinen, hänellä on vaimo ja kaksi lasta. Münsterillä on muita useammin luottamuksellisia keskusteluja van Veeterenin kanssa, ja he pelaavat usein yhdessä sulkapalloa. Hän voi joskus vaikuttaa hiukan naiivilta, mitä van Veeteren pyrkii korjaamaan yrittämällä saada hänet harkitsemaan asioita huolellisesti.
Moreno on Maardamin ainoa naispuolinen rikospoliisi, ainakin yhdeksänteen kirjaan saakka. Hän on kolmekymppinen ja naimaton, mutta hänellä on kirjojen kuluessa ainakin pari vakavaa suhdetta. Hän on innokas saamaan rikolliset kiinni ja myöntää, että hänestä rikostutkimus on jännittävää työtä.
Rooth on varhaiskeski-ikäinen rikosylikonstaapeli. Hän on poikamies, jolla ei juuri ole menestystä naisasioissa. Hän lohduttautuu harrastamalla leipomista. Hän on ihastunut kärkeviin kommentteihin. Hän työskentelee usein yhdessä hiukan nuoremman avustajan (sittemmin ylikonstaapelin) Jungin kanssa, joka saa usein huolehtia tutkimusten jalkatyöstä, mutta toisaalta hänellä on vakituinen suhde eronneeseen naiseen.
Hiller on poliisipäällikkö, mutta hän ei ole kovin ponteva. Pikemminkin kollegat usein pilailevat hänen kustannuksellaan. Hän pysyttelee enimmäkseen työhuoneessaan kukkaruukkujensa keskellä.
Heinemann ja DeBries ovat kaksi muuta komisariota, jotka esiintyvät kirjoissa harvakseltaan. He katoavat sarjan kuluessa, kumpikin omalla tavallaan.
Elokuvat > Sarjat

Det grovmaskiga nätet (1999)
Återkomsten (2000)
Kvinna med födelsemärke (2000)
Kaalbrigenin kurkunleikkaaja (Borkmanns punkt, 2005)
Münsterin juttu (Münsters fall, 2005)
Carambole (2005)
Moreno & tystnaden (2006)
Pääsky, kissa, ruusu, kuolema (Svalan, katten, rosen, döden, 2006)
Tapaus G (Fallet G, 2006)
Elokuvat > Näyttelijät

Van Veeteren – Sven Wollter molemmissa sarjoissa
Münster – Claes Ljungmark (2000–2001),  Thomas Hanzon (2005–2006)
Ewa Moreno – Åsa Karlin (2000–2001), Eva Rexed (2005–2006)
Reinhart – Steve Kratz (2000–2001, nimellä Renberg), Philip Zandén (2005–2006)
Rooth – Fredrik Hammar (2000–2001), Thomas Oredsson (2005–2006)
Jaan Blauvelt (esiintyy vain toisessa filmaussarjassa mutta ei kirjoissa) – Björn Bengtsson
Erich van Veeteren – Josef Säterhagen (2005–2006)
Ewa Moreno (Eva Rexed), Van Veeteren (Sven Wollter) ja Münster (Thomas Hanzon) selvittävät rikosta vuoden 2005 elokuvassa Carambole.
Lauri Mäntyvaaran tuuheet ripset

| Lauri Mäntyvaaran tuuheet ripset |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Hannaleena Hauru
Käsikirjoittaja:  Hannaleena Hauru
Tuottaja:  Jussi Rantamäki
Säveltäjä:  Lauri Wuolio
Kuvaaja:  Jan-Niclas Jansson
Leikkaaja:  Joon Tervakari
Lavastaja:  Kari Kankaanpää
Pääosat:  Inka Haapamäki Rosa Honkonen Santeri Helinheimo Mäntylä Tiitus Rantala
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Elokuvayhtiö Aamu
Ensi-ilta:  28. heinäkuuta 2017
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 068 000 €
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lauri Mäntyvaaran tuuheet ripset on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut nuortenelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Hannaleena Hauru. Elokuvan tuottaja on Jussi Rantamäki (Elokuvayhtiö Aamu). Elokuva sai ensi-iltansa 28. heinäkuuta 2017.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Inka Haapamäki  | … |  Satu   |
|  Rosa Honkonen  | … |  Heidi   |
|  Santeri Helinheimo Mäntylä  | … |  Henri   |
|  Tiitus Rantala  | … |  Lauri   |
|  Viktor Vansen  | … |  Eero  |
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Aamulehti Kari Salminen: 
Episodi Milla Oikkonen: 
Helsingin Sanomat Anton Vanha-Majamaa: 
Hufvudstadsbladet   Krister Uggeldahl : 
Ilta-Sanomat Tarmo Poussu:
Aiheesta muualla

Suomen elokuvasäätiö (Arkistoitu – Internet Archive)
Screen Dailyn artikkeli elokuvasta
Finnkino (Arkistoitu – Internet Archive)
Australian Recording Industry Association

Australia Recording Industry Association (ARIA) edustaa Australian musiikkiteollisuutta. Sen perustivat vuonna 1983 kuusi suurta levy-yhtiötä: EMI, Festival Records, Sony Music Entertainment (tuolloin CBS Records), BMG, Warner Music Group ja Universal Music Group. Se korvasi vuonna 1956 perustetun Association of Australian Record Manufacturers AARM:in. Järjestön tehtävänä on valvoa musiikin esityslupia ja lisenssimaksuja.
ARIA julkaisee viikoittain ARIA Chartsia eniten myydyistä levyistä ja singleistä musiikin eri lajityypeissä. Lisäksi vuosittain järjestetään ARIA Awards -palkintojenjakotilaisuus, jossa palkitaan vuoden parhaita australialaisia musiikintekijöitä.
Vanuatun parlamentti

| Parliament of Vanuatu   Parlement du Vanuatu> Tyyppi |
| --- | --- |
Tyyppi:  yksikamarinen
Historia
Perustettu:  1980
Johto
Puhemies:  Seoule Simeon
Kokoonpano
Edustajia:  52
 
Puolueet:       Sitoutumattomia (8)       Maa ja oikeus (7)       Vanua'aku Pati (6)       UMP (6)       Iauko Group (4)       NUP (4)       Nagriamel (3)       RMC (3)       Vihreät (2)       VNDP (2)       Labour (1)       VPP (1)        Natatok (1)       PPP (1)       LPV (1)       PSP (1)       FMP (1)
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  19. maaliskuuta 2020
Kokouspaikka
 Vanuatun parlamenttitalo
Kotisivut
 https://parliament.gov.vu
Vanuatun parlamentti (bislamaksi Palament blong Vanuatu, engl. Parliament of Vanuatu, ransk. Parlement du Vanuatu) on Vanuatun lakia säätävä elin. Sen muodostavat 52 jäsentää, jotka valitaan neljän vuoden välein pidettävissä vaaleissa.
Parlamentti muistuttaa paljon Ison-Britannian mallia (ns. Westminsterin malli), vaikkakin siinä on jonkin verran vaikutteita myös ranskalaisesta mallista. Tämä johtuu siitä, että siirtomaaisännät Iso-Britannia ja Ranska eivät koskaan luoneet siirtokuntaan paikallista hallintoa..
Parlamentin jäsenet

Lain mukaan parlamentin edustajina voi toimia vähintään 25-vuotias Vanuatun kansalainen, joka ymmärtää, miten maan poliittinen järjestelmä toimii.
Lainsäädäntötyötä tehdään kahdeksassa valiokunnassa.
Viimeisimmät vaalit

Viimeisimmät vaalit oli alun perin tarkoitus pitää 19. maaliskuuta 2020, mutta äänestysaikaa jouduttiin pidentämään Ambaen, Maewon, Banksin ja Torresin vaalipiireissä, koska äänestyspaikoille ei voitu huonon sään vuoksi toimittaa vaaliuurnia.
Rainer Stenius
Parhaat tulokset

816  (1)  Los Angeles  6. toukokuuta 1966
804  (1)  Jyväskylä  7. elokuuta 1965 (Kalevan kisat)
802  (1)  Karhula  26. elokuuta 1965
802  (1)  México  15. lokakuuta 1965
802  (2)  Modesto  28. toukokuuta 1966
801  (1)  Los Angeles 16. huhtikuuta 1966
800  (1)  Los Angeles 13. toukokuuta 1966
799  (1)  Oslo  21. elokuuta 1965
795  (1)  Laukaa  21. heinäkuuta 1965
795  (1)  Kouvola  3. elokuuta 1965
795  (1)  Tampere  13. elokuuta 1966 (Kalevan kisat)
Harmagedon (elokuva)

| Harmagedon |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Juha Rosma
Käsikirjoittaja:  Jussi Parviainen
Tuottaja:  Kaj Holmberg
Kuvaaja:  Slawomir Idziak
Leikkaaja:  Kristina Schulgin
Pääosat:  Jussi Parviainen Aake Kalliala Esko Salminen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Skandia-Filmi Oy
Ensi-ilta:  28. maaliskuuta 1986
Kesto:  71 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmagedon on Jussi Parviaisen käsikirjoittama, vuonna 1986 ensi-iltansa saanut elokuva, jonka maailma ja henkilöt pohjautuvat Parviaisen näytelmätrilogiaan Jumalan rakastaja, Valtakunta ja Diletantti.
Tarina

Juppiajan Helsinkiin sijoittuvassa elokuvassa päähenkilö Juska Paarma (Jussi Parviainen) herää kuolleista ja aloittaa yhden miehen sodan ympäröivää maailmaa vastaan, aisaparinaan ystävänsä Hili-Bili Huotari (Aake Kalliala). Valkoisella haulikolla aseistettu Paarma kylvää ympärilleen tuhoa ja kohtaa matkallaan muun muassa entiset tyttöystävänsä ja heidän uudet miehensä.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Helena Ylänen kirjoitti, ettei Harmagedon muistuta mitään muuta elokuvaa ja on täysin epäitsenäinen teos, jota lienee lähes mahdoton ymmärtää, ellei ole aiemmin nähnyt ainakin Jumalan rakastajaa. Silti elokuva on Yläsen mielestä ”nautittavasti tyylitelty, oman pienuutensa koko ajan tyylikkäästi huomioonottava” elokuva, joka ”hehkuu Parviaisen omaleimaista charmia”.
Aiheesta muualla

Esittely Night Visions -festivaalin katalogissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Arvostelut

Ilja Rautsi: Harmagedon (1986)  5.11.2010. Elitisti.
Valvottu pistotila

Valvotut pistotilat, valvotut huumausaineiden käyttötilat tai huumeiden käyttöhuoneet ovat paikkoja, jossa huumeiden käyttäjät voivat käyttää turvallisemmin ja valvotusti pistämällä ja polttamalla tai höyrystämällä käytettäviä huumeita. Valvotut käyttötilat ovat täysi-ikäisille kovien huumeiden käyttäjille suunnattuja matalan kynnyksen yksiköitä, joita perustellaan päihteiden haittojen vähentämisen mallilla. Tavoitteena on vähentää huumeidenkäyttäjien sairastavuutta, yliannostuskuolemia ja lisätä tietoa huumeidenkäyttöön sekä terveyteen liittyvistä tahoista ja hoitopoluista. Valvottuja käyttötiloja perustetaan, jotta muuten vaikeasti tavoitettaviin huumeidenkäyttäjiin saataisiin yhteys ja heitä voitaisiin ohjata muiden sosiaali- ja terveydenhuollon palveluihin. Heille tarjotaan turvallinen ja hygieeninen paikka käytölle ja voidaan vähentää pistosinfektioita, kuolleisuutta ja julkisissa tiloissa käyttämisestä koituvia haittoja ympäristölle.
Pistotilassa käyttäjälle tarjotaan steriili injektioneula, suolaliuos ja pumpulia sekä sairaanhoitaja valvoo käyttäjiä ja reagoi mahdollisiin myrkytystapauksiin.
Valvotut käyttötilat kansainvälisesti

1970-luvulta lähtien valvottuja käyttötiloja on otettu käyttöön Alankomaissa, Australiassa, Belgiassa, Espanjassa, Kanadassa, Luxemburgissa, Norjassa, Ranskassa, Saksassa, Sveitsissä ja Tanskassa.
Tanskassa ensimmäinen valvottu käyttötila perustettiin poliitikkojen vastustuksesta huolimatta kansalaistoimintana. Käyttötila rakennettiin vanhaan ambulanssiin. Sittemmin käyttötilat otettiin osaksi virallista haittojen vähentämisen politiikkaa maassa.
Britanniassa alkoi 2013 kansanliike, joka halusi tuoda maahan Tanskan mallin mukaisia valvottuja pistotiloja. Vuonna 2017 Britannian sisäministeriö ilmoitti, että hallitus ei suunittele pistotilojen avaamista, mutta paikallisviranomaiset voivat halutessaan tehdä niin. Ensimmäinen tällainen tila perustettiin Glasgowiin.
Philadelphian kaupungin edustajat ovat ilmoittaneet, että Philadelphian kaupunki haluaa olla ensimmäinen yhdysvaltalainen kaupunki, joka sallii opioidien valvotun suonensisäisen käytön. Tämä on Philadelphian kaupungin vastaus opioidiepidemiaan.
Keskustelu käyttötiloista Suomessa

Valvotuista käyttötiloista on keskusteltu Suomessa 2010-luvulla.
Helsingissä aiheesta tehtiin valtuustoaloite vuonna 2018. Aloite on saanut kannatusta mm. A-klinikka Oy:n johtavalta ylilääkäriltä, jonka mukaan käyttöhuoneiden kautta voitaisiin rakennetaan ihmiselle luottamusta hoitojärjestelmään. Aloitetta on perusteltu myös sillä, että käyttöä saataisiin pois julkisista tiloissa, jossa se aiheuttaa ongelmia ympäristölle.
Turussa aiheesta tehtiin kuntalaisaloite vuonna 2018.
Vuonna 2019 Lahden kaupunginvaltuustossa tehtiin aloite yhteistyöhön ryhtymisestä pääkaupunkiseudun kanssa huumehaittojen hoitoon ja ehkäisyyn liittyvän lainsäädännön uudistamisessa.
Keskustelu käyttötiloista Suomessa > Valvonnan ja käytön laittomuuden ristiriita

Poliisi vastustaa valvottuja käyttötiloja, koska ne ovat sen mukaan laittomia. Huumausaineiden käyttö on rikos, ja poliisin tulee puuttua siihen. Rikosoikeuden professori Kimmo Nuotion mukaan tässä voitaisiin kuitenkin hyödyntää rikoslain pykälää toimenpiteistä luopumisesta.
Keskustelu käyttötiloista Suomessa > Huumekauppa käyttötilojen läheisyydessä

Poliisi arvioi että käyttötilojen perustaminen ei merkittävästi vähentäisi huumeidenkäytöstä johtuvaa häiriökäyttäytymistä, koska käyttötilojen läheisyyteen tulisivat myös huumeiden myyjät. THL:n mukaan joissakin eurooppalaisissa tutkimuksissa havaittiin pienimuotoista huumekauppaa pistotilojen läheisyydessä, mutta toisaalta todettiin, että pistotilat tyypillisesti sijaitsevat alueilla, joilla huumausaineita muutenkin kaupataan.
Tanskassa poliisi valvoo tilojen lähialueilla tapahtuvaa toimintaa estääkseen huumekauppaa. Kuolemat yliannostuksiin ja käytettyjen ruiskujen määrä kaduilla ovat vähentyneet.
RAND Corporationin huomiot pistotiloja koskevista tutkimuksista

Loppuvuodesta 2018 yhdysvaltalainen RAND Corporation kävi läpi valvottuja pistotiloja koskevat tutkimukset ja sen johtopäätösten mukaan tieteelliset todisteet pistotilojen vaikuttavuudesta ovat laadultaan heikkoja ja lukumääräisesti rajallisia. Suurin osa pistotiloja koskevista tutkimuksesta ovat Vancouverista, Kanadasta ja Sydneystä, Australiasta, mikä heikentää tutkimustulosten yleistettävyyttä. Suurimmassa osassa tutkimuksista ei riittävällä tavalla mitattu pistotilan vaikutuksia ympäristöön ja niissä tutkimuksissa joissa oli pyritty mittaamaan vaikutuksia ympäristöön oli melko heikko metodologia. Vain 9 kvasi-kokeellista tutkimusta 65:stä oli RANDin mukaan joten kuten laadukkaita. Yhdessäkään tutkimuksessa ei tarkasteltu pidentääkö valvottu pistotila mahdollisesti huumeidenkäytön kestoa eikä sitä miten huumeidenkäyttäjät saadaan pistotilojen kautta ohjautumaan hoitoon.
Aiheesta muualla

Huumeidenkäyttäjille suunnatut pistoshuoneet ansaitsevat kunnollisen keskustelun ilman uhkakuvia Helsingin Sanomat 10.6.2018.
Huumeita käyttävien valvotut pistotilat vähentävät tartuntatautien riskiä THL-blogi 13.6.2018.
Kun narkomaaneja alkoi kuolla kadulle, Frankfurtissa luotiin piikitys­huoneet – nyt mallia tuodaan Helsinkiin: ”Tällaista olisi kaivattu jo vuosia”, sanoo huumeita käyttävä Henkka Helsingin Sanomat 26.6.2018.