stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nikolai Aurenius

Nikolai Aurenius (23. maaliskuuta 1847 – 1908) oli suomalainen Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut kenraalimajuri.
Nikolai Aureniuksen vanhemmat olivat kruununvouti Claes Aurenius ja Susanna Kupert. Myös hänen veljensä August Wilhelm Aurenius yleni kenraalimajuriksi Venäjän keisarikunnan armeijassa. Nikolai Aurenius tuli Haminan kadettikoulun oppilaaksi 1860, ylennettiin valmistuttuaan vänrikiksi ja määrättiin 6. Klastitskojen husaarirykmenttiin 1869. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1871, aliratsumestariksi 1873, ratsumestariksi 1879, majuriksi 1880 ja everstiluutnantiksi 1884. Vuonna 1894 Aurenius määrättiin sotilaspiirin komentajaksi Jeletmaan Tambovin kuvernementtiin, 1895 hänet ylennettiin everstiksi ja nimitettiin sotilaskäskynhaltijaksi Krzemienieciin Volyniaan Puolaan. Hän erosi sotapalveluksesta kenraalimajurina 1903.
Nauravan kulkurin paluu

| ”Nauravan kulkurin paluu” Jean-Pierre Kusela |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 1986, 1995
 Julkaistu: 1995
 Formaatti: CDS
 Tuottaja(t): Tommi Lindell
 Tyylilaji: huumorimusiikki
 Levy-yhtiö: Flamingo Music
Jean-Pierre Kuselan muut singlet
| ”Naurava kulkuri” 1986 | ”Nauravan kulkurin paluu” 1995 |   |
Nauravan kulkurin paluu on Jean-Pierre Kuselan vuonna 1995 julkaistu CD-singlejulkaisu. Single sisältää Kuselan alun perin vuonna 1986 levyttämästä kappaleesta Naurava kulkuri tehdyn remiksatun version. Remiksattu versio sisältää yhden alkuperäiseen versioon kuulumattoman säkeistön.
Single sisältää myös remiksatusta versiosta tehdyn Radio Edit -version sekä alkuperäisen vuonna 1986 levytetyn kappaleen.
Kappaleet

Naurava kulkuri (DJ-Puppe Mix) – 6.04
Naurava kulkuri (Radio Edit) – 4.48
Naurava kulkuri (Album Version) – 4.36
Nikolai August Zilliacus

Nikolai (Niklas) August Zilliacus (29. syyskuuta 1828 Käkisalmi – 23. helmikuuta 1893 Viipuri) oli viipurilainen opettaja, sanomalehtimies ja kirjanpainaja.
N. A. Zilliacus syntyi henkikirjuri ja kuvernementinsihteeri Petter Vilhelm Zilliacuksen perheeseen. Hän kävi koulua Käkisalmessa ja Viipurissa ja kirjoitti ylioppilaaksi Helsingissä vuonna 1845. Zilliacus opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1853. Sen jälkeen hän työskenteli opettajana useissa viipurilaiskouluissa, kunnes vuonna 1874 keskittyi tehtäviinsä kirjapainonomistajana ja sanomalehdenkustantajana, ja samalla myös kunnallisten asioiden hoitoon. Zilliacus oli Viipurin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1876 ja 1879–1893 ja vuosina 1876–1878 hän toimi kaupungin kassanhoitajana.
Zilliacus osti vuonna 1859 Johannes Alfthanin ja vuonna 1861 Cedervallerin kirjapainot, jotka hän siirsi Vartiotorninkadun varrella omistamaansa taloon. Vuonna 1870 kirjapainoon hankittiin uusi pikapainokone. Vuonna 1871 Zilliacus hankki myös pienen kivipainon, jonka hän vuonna 1878 siirsi Pietariin ja vuonna 1882 myi Georg Hildille. Painon faktorina työskenteli vuodesta 1874 lähtien Robert Ahlstedt ja vuodesta 1882 Johan Malmqvist.
Kirjapainon päätuotteita olivat sanomalehdet. Se painoi Viipurin suomalaisen kirjallisuusseuran julkaisemaa Otavaa (1860–1863), Zilliacuksen kustantamia ja aluksi toimittamiakin Wiborgs Tidningiä (1864–1881) ja Ilmarista (1866–1872 ja 1874–1888), Rietrikki Polénin Suomenlehteä (1872–1874) sekä Wiborgsbladetia (vuodesta 1882). Vuonna 1881 painettiin J. H. Erkon kirjallista kuukausilehteä Ilmiötä. Lisäksi tuotettiin melkoinen määrä kirjoja.
Zilliacuksen kuoltua yritystä johti hänen leskensä Sofie o.s. Söderhjelm, jonka aikana kirjapainon toimintaa jouduttiin supistamaan. Sofie Zilliacus kuoli vuonna 1917, ja seuraavana vuonna paino myytiin Julie Svendbladille. Hänen aikanaan sen liikenimenä oli edelleen N. A. Zilliacuksen kirjapaino, N. A. Zilliacus tryckeri.
Neto (futsalpelaaja)

| Mitalit> Maa:  Brasilia.Miesten futsal.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Brasilia.Miesten futsal.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Brasilia.Miesten futsal.MM-kilpailut  | Maa:  Brasilia> Miesten futsal. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Thaimaa 2012 |  |  |
|  Pronssia | Kiinan Taipei 2004 |  |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2007 |  |  |
Dovenir Domingues Neto (yleensä vain pelkkä Neto; s. 5. syyskuuta 1981 Uberlândia) on brasilialainen futsalpelaaja, pelipaikaltaan puolustaja. Neto pelaa venäläisessä Gazprom UGRA:ssa ja Brasilian futsalmaajoukkueessa.
Neto voitti MM-kultaa vuonna 2012 ja MM-pronssia vuonna 2004. Vuoden 2012 kisoissa hänet myös valittiin kisojen parhaaksi pelaajaksi. Vuonna 2007 Neto voitti Brasilian kanssa kultaa Pan-Amerikan kisoista Rio de Janeirosta. Nykyistä seurajoukkuettaan Gazprom UGRA:a Neto on edustanut vuodesta 2013 asti. Ennen hän on pelannut muun muassa espanjalaisessa Inter Movistarissa vuosina 2004-2010.
Käännös suomeksi
Bodø

Bodø on kaupunki ja kunta Norjassa juuri napapiirin pohjoispuolella. Kunnassa oli 52 803 asukasta vuoden 2022 alussa. Se on asukasluvultaan Norjan 19. suurin kunta.
Bodøn kaupungintalo
Historiaa

Bodø sai kaupunkioikeudet vuonna 1816. Vuosina 1860-1880 sillin kalastus alueella oli hyvin tuottoisaa ja tämä satamakaupunki kasvoi nopeasti. Vuonna 1940 silloinen kuudentuhannen asukkaan kaupunki vaurioitui pahoin saksalaisten hyökkäyksessä: 3500 menetti kotinsa.
Taajamat

Noin 80 prosenttia kunnan asukkaista asuu Bodøn keskustaajamassa. Kunnan kaksi muuta taajamaa ovat Kjerringøy ja Skjerstad.
Ilmasto

Bodøssä vallitsee meri-ilmasto: vuoden keskilämpötila on siellä +4,5 °C, kun samalla leveysasteella sijaitsevalla Rovaniemellä se on +0,2 °C. Tammikuun keskilämpötila on –2,2 °C, heinäkuun +12,5 °C (vuorokauden keskilämpötila, ei keskimääräinen päivälämpötila). Bodøssä mitataan myös Norjan kovimmat tuulet.
Liikenne

Norjan eteläosista tuleva rautatieverkko päättyy Bodøhön. Hurtigruten-laivareitti käy kaupungissa, ja sieltä on säännöllinen lauttayhteys Lofooteille. Siellä on myös lentokenttä. Bodøssä sijaitsee suuri Naton lentotukikohta. Norjan valtion ylläpitämä, kooltaan merkittävä Norjan ilmailumuseo sijaitsee sekin Bodøssä.
Media

Bodøssä ilmestyy Avisa Nordland -päivälehti.
Vaakuna

Kunnan vaakuna, jossa on punaisella taustalla kultainen aurinko, viittaa Bodøn sijaintiin aivan napapiirin pohjoispuolella. Yötön yö kestää kaupungissa noin kaksi viikkoa kesäkuun alussa.
Tunnettuja henkilöitä

Morten Abel (s. 1962), muusikko
Sumaya Jirde Ali (s. 1997), runoilija ja aktivisti
Sirkus Eliassen, laulajaduo
Halvdan Sivertsen (s. 1950), muusikko
Ystävyyskaupungit

Svendborg, Tanska
Jönköping, Ruotsi
Kuopio, Suomi
Viipuri, Venäjä
Kuvia

Landegode on saari Bodøn kunnassa.
Nord-yliopisto Bodøssä.
Bodø helmikuussa 2005.
Bodøn rautatieasema ja satama.
Bodø satamasta päin katsottuna.
Bodøn tuomiokirkko.
Bodøssä sijaitseva Norjan ilmailumuseo.
Aiheesta muualla

Kunnan kotisivut
Nordlandin läänin kunnat
Alstahaug
Andøy
Ballangen
Beiarn
Bindal
Bodø
Brønnøy
Bø
Dønna
Evenes
Fauske
Flakstad
Gildeskål
Grane
Hadsel
Hamarøy
Hattfjelldal
Hemnes
Herøy
Leirfjord
Lurøy
Lødingen
Meløy
Moskenes
Narvik
Nesna
Rana
Rødøy
Røst
Saltdal
Sortland
Steigen
Sømna
Sørfold
Tjeldsund
Træna
Tysfjord
Værøy
Vefsn
Vega
Vestvågøy
Vevelstad
Vågan
Øksnes
Norjan läänit | Norja
Nada (Shakiran kappale)

| ”Nada” Shakira |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: El Dorado
 Julkaistu: 3. marraskuuta 2018
 Tuottaja(t): Shakira, Ochoa, Supa Dups
 Tyylilaji: balladi
 Kesto: 03.11
 Levy-yhtiö: Sony Latin
Shakira muut singlet
| ”Clandestino” 2018 | ”Nada” 2018 | ”Tutu (Remix)” 2019 |
"Nada" (suomeksi: "Ei mikään") on kolumbialaisen laulajan Shakiran kappale, joka julkaistiin alun perin promosinglenä 19. toukokuuta 2017 ja viidentenä virallisena singlenä albumilta El Dorado 3. marraskuuta 2018.[lähde? ]
Musiikkivideo

Kappaleen virallinen musiikkivideo julkaistiin 3. marraskuuta 2018 Shakiran El Dorado World Tour -kiertueen viimeisenä yönä. Videon esitettiin ensin Kolumbiassa Bogotassa, ja ladattiin YouTubeen esityksen jälkeen.
Shakira
| --- | --- |
Studioalbumit:   Magia  Peligro  Pies descalzos  ¿Dónde están los ladrones?  Laundry Service  Fijación Oral Vol. 1  Oral Fixation Vol. 2   She Wolf  Sale el Sol  Shakira  El Dorado  Las Mujeres Ya No Lloran 
Livealbumit:   MTV Unplugged  Live & Off the Record  Oral Fixation Tour  Live from Paris  Shakira in Concert: El Dorado World Tour 
Kokoelmat:   The Remixes  Grandes Éxitos  Oral Fixation Volumes 1 & 2 
EP:t:   Pepsi CD  Love in the Time of Cholera EP 
Singlet:   ”Magia”  ”Lejos De Tu Amor”  ”Esta Noche Voy Contigo”  ”Sueños”  ”Peligro”  ”Brujería”  ”Eres”  ”Tú Serás la Historia de Mi Vida”  ”¿Dónde Estás Corazón?”  ”Estoy Aquí”  ”Pies Descalzos, Sueños Blancos”  ”Un Poco de Amor”  ”Antología”  ”Se Quiere, Se Mata”  ”Ciega, Sordomuda”  ”Tú”  ”Inevitable”  ”No Creo”  ”Si Te Vas”  ”Octavo Día”  ”Ojos Así”  ”Moscas En La Casa”  ”No Creo” (live)  ”Whenever, Wherever” / ”Suerte”  ”Underneath Your Clothes”  ”Te Dejo Madrid”  ”Objection” (Tango) / ”Te Aviso, Te Anuncio” (Tango)  ”Que Me Quedes Tú”  ”Fool”  ”The One”  ”Poem To A Horse” (live)  ”La Tortura” (ft. Alejandro Sanz)  ”No” (ft. Gustavo Cerati)  ”Don't Bother”  ”Hips Don't Lie” (ft. Wyclef Jean)  ”Día de Enero”  ”La Pared”  ”Illegal” (ft. Carlos Santana)  ”Te Lo Agradezco, Pero No” (ft. Alejandro Sanz)  ”Beautiful Liar” (Beyoncé & Shakira)  ”Las de la Intuición” (2007)  ”Si Tú No Vuelves” (Miguel Bosé ft. Shakira)  ”Hay Amores”  ”She Wolf” / ”Loba”  ”Did It Again” / ”Lo Hecho Esta Hecho”  ”Give It up to Me” (ft. Lil Wayne)  ”Gypsy” / ”Gitana”  ”Waka Waka”  ”Loca” (ft. Dizzee Rascal) / ”Loca” (ft. El Cata)  ”Sale El Sol”  ”Rabiosa” (ft. Pitbull) / ”Rabiosa” (ft. El Cata)  ”Antes de las Seis”  ”Je L'Aime À Mourir”  ”Addicted To You”  ”Get It Started” (Pitbull ft. Shakira)  ”Dançando” (Ivete Sangalo ft. Shakira)  ”Can’t Remember to Forget You” (ft. Rihanna)  ”Empire”  ”Dare (La La La)”  ”Medicine” (ft. Blake Shelton)  ”Mi Verdad” (Maná ft. Shakira)  ”Try Everything”  ”La Bicicleta” (Carlos Vives & Shakira)  ”Chantaje” (ft. Maluma)  ”Deja Vu” (Prince Royce & Shakira)  ”Comme Moi” (Black M & Shakira)  ”Me Enamoré”  ”Perro Fiel” (ft. Nicky Jam)  ”Trap” (ft. Maluma)  ”Clandestino” (Shakira & Maluma)  ”Nada”  ”Tutu (Remix)” (Camilo, Shakira, Pedro Capó)  ”Me Gusta” (Shakira & Anuel AA)  ”Girl Like Me” (Black Eyed Peas & Shakira)  ”Don’t Wait Up”  ”Te Felicito” (ft. Rauw Alejandro) (2022)  ”Don't You Worry” (Black Eyed Peas, Shakira & David Guetta)  ”Monotonía” (Shakira & Ozuna)  ”Shakira: Bzrp Music Sessions, Vol. 53” (Bizarrap & Shakira)  ”TQG” (Karol G & Shakira)  ”Acróstico”  ”Copa Vacía” (ft. Manuel Turizo)  ”El Jefe” (ft. Fuerza Regida) 
DVD:t:   MTV Unplugged  Live & Off the Record  Oral Fixation Tour  Live from Paris  Shakira In Concert: El Dorado World Tour 
Muuta:  Diskografia
Cinisello Balsamo

| Cinisello Balsamo |
| --- | --- |
 Piazza Gramsci
 lippu:  vaakuna
 Koordinaatit: 45°33′N, 9°13′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Lombardia
Metropolikaupunki:  Milano
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,72 km²
Korkeus:  154 m
Väkiluku (31.12.2019):  76 264
 – Väestötiheys:  5 996 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
Postinumero:  20092
Suuntanumero(t):  02
 
 http://www.comune.cinisello-balsamo.mi.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Cinisello Balsamo [Cinisèllo Bàlsamo] on kunta Lombardian alueella Pohjois-Italiassa. Se on osa Milanon metropolikaupunkia, etäisyys Milanon keskustasta on kymmenisen kilometriä pohjoiseen ja Monzasta viisi kilometriä lounaaseen. Cinisello ja Balsamo yhtyivät 1928. Paikkakunnan asukkaita kutsutaan demonyynilla cinisellesi.
Maantiede ja ilmasto

Cinisello Balsamo sijaitsee tiheään asutulla Milanon koillisella esikaupunkivyöhykkeellä Lombardian länsiosassa. Kaupunkirakenteellisesti se nivoutuu yhteen Milanon ja muiden naapureidensa kanssa. Vyöhykkeen nimi on Nord Milano, sen pinta-ala on noin 50 neliökilometriä ja asukasluku noin 270 000. Noin 640 hehtaarin laajuinen puisto Parco Nord Milano ulottuu Cinisello Balsamon alueelle.
Cinisello Balsamon talvet ovat viileitä, kesät puolestaan lämpimiä, kosteita ja vähätuulisia.
Historia

Cinixellumin ja Balsemumin juuret ulottuvat ajanlaskun alkuun, jolloin roomalaislegioonat valloittivat Gallia Cisalpinan. Cinixellumin elämä keskittyi kolmentoista vuosisadan ajan nykyisen Chiesetta di Sant'Eusebion ympäristöön, Balsemum sitä vastoin kasvoi alueelle, joka on muutamia kilometrejä Sant'Eusebiosta kaakkoon. 1100-luvun jälkipuoliskolla Cinixellumin väestö alkoi siirtyä silloisen mailin verran Sant'Eusebiosta etelään. Talonsa he rakensivat tulevan keskusaukion ympärille, myöhemmin sen itäreunalle rakennettiin Sant'Ambrogion kirkko, joka on nykyisin Cinisello Balsamon pääkirkko. Aukion nimi on piazza Gramsci. Ruttoepidemia koetteli paikkakuntaa 1630 ja 1632. Vuonna 1751 Cinisellon väkimääräksi laskettiin noin 1 300 henkeä. Vuonna 1786 Cinisello ja Balsamo liitettiin uuteen Milanon maakuntaan, joka lakkautettiin 2014. Kirkollisesti paikkakunnat kuuluivat keskiaikaiseen Desion seurakuntaan, joka lakkautettiin 1797.
1600–1800-luvuilla aristokraatit rakennuttivat palatsejaan Cinisellon ja Balsamon alueelle: syntyi muun muassa Villa Ghirlanda Silva (1660), Villa Ferrari Casnedi Casati Stampa di Soncino (1751) ja Villa Di Breme Gualdoni Forno (1770-luku). Kaupungin lukuisista kirkoista mainittakoon barokkityylinen Sant'Ambrogio ja uusklassinen Santuario di San Martino. Sant'Eusebion kaupunginosassa sijaitsee pieni, keskiaikainen kirkko Chiesetta di Sant'Eusebio.
Cinisello ja Balsamo yhdistettiin 13. syyskuuta 1928. Paikkakunta oli yhä varsin talonpoikainen, ja sen ilme kaupungistui vasta toisen maailmansodan jälkeen teollistumisen myötä. Väkiluku kasvoi yli 80 000:een 1980-luvulle tultaessa.
Talous ja liikenne

Cinisello Balsamon elinkeinorakenne on muuttunut teollisesta palveluvaltaiseksi. Kaupunki kuuluu Milanon raitiotieliikenteen piiriin ja siellä on liittymä moottoritielle Autostrada A4 (Torino–Trieste). Milanon kehämoottoritien kautta paikkakunnalta on erinomaiset yhteydet kaikkiin ilmansuuntiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Cinisello Balsamo, Lombardia, Italia — Sunrise, Sunset, and Daylength
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: it:Cinisello Balsamo
Milanon metropolikaupunki
Abbiategrasso | Albairate | Arconate | Arese | Arluno | Assago | Baranzate | Bareggio | Basiano | Basiglio | Bellinzago Lombardo | Bernate Ticino | Besate | Binasco | Boffalora sopra Ticino | Bollate | Bresso | Bubbiano | Buccinasco | Buscate | Bussero | Busto Garolfo | Calvignasco | Cambiago | Canegrate | Carpiano | Carugate | Casarile | Casorezzo | Cassano d’Adda | Cassina de’ Pecchi | Cassinetta di Lugagnano | Castano Primo | Cernusco sul Naviglio | Cerro Maggiore | Cerro al Lambro | Cesano Boscone | Cesate | Cinisello Balsamo | Cisliano | Cologno Monzese | Colturano | Corbetta | Cormano | Cornaredo | Corsico | Cuggiono | Cusago | Cusano Milanino | Dairago | Dresano | Gaggiano | Garbagnate Milanese | Gessate | Gorgonzola | Grezzago | Gudo Visconti | Inveruno | Inzago | Lacchiarella | Lainate | Legnano | Liscate | Locate di Triulzi | Magenta | Magnago | Marcallo con Casone | Masate | Mediglia | Melegnano | Melzo | Mesero | Milano | Morimondo | Motta Visconti | Nerviano | Nosate | Novate Milanese | Noviglio | Opera | Ossona | Ozzero | Paderno Dugnano | Pantigliate | Parabiago | Paullo | Pero | Peschiera Borromeo | Pessano con Bornago | Pieve Emanuele | Pioltello | Pogliano Milanese | Pozzo d’Adda | Pozzuolo Martesana | Pregnana Milanese | Rescaldina | Rho | Robecchetto con Induno | Robecco sul Naviglio | Rodano | Rosate | Rozzano | San Colombano al Lambro | San Donato Milanese | San Giorgio su Legnano | San Giuliano Milanese | San Vittore Olona | San Zenone al Lambro | Santo Stefano Ticino | Sedriano | Segrate | Senago | Sesto San Giovanni | Settala | Settimo Milanese | Solaro | Trezzano Rosa | Trezzano sul Naviglio | Trezzo sull’Adda | Tribiano | Truccazzano | Turbigo | Vanzaghello | Vanzago | Vaprio d’Adda | Vermezzo | Vernate | Vignate | Villa Cortese | Vimodrone | Vittuone | Vizzolo Predabissi | Zelo Surrigone | Zibido San Giacomo
Villa Ghirlanda
Käännös suomeksi
Naurattajat

Naurattajat-kirjan kansikuva
Naurattajat – Suomalaisen komiikan tekijät 2007–1907 on tietokirja suomalaisesta komediasta elokuvissa ja televisiossa. Kirjan on tehnyt Tuomas Marjamäki ja sen on julkaissut Edita Publishing Oy vuonna 2007.
Naurattajissa lähes sata suomalaista koomikkoa, komedianäyttelijää tai -ohjaajaa kertoo työstään. Kirjassa on myös tietoiskuja, anekdootteja ja valokuvia.
Kirja on kirjoitettu käänteisessä aikajärjestyksessä. Se lähtee vuodesta 2007 ja päättyy vuoteen 1907. Luvut on jaksotettu vuosikymmenien mukaan.
Sisältö

2007–2000 – Häpy endkö? Eli kuinka suomalainen komiikka pirstaloitui niin pieniksi palasiksi
Luku käsittelee suomalaisen komiikan pirstaloitumista, tulevaisuutta sekä ilmiöitä kuten stand up -komiikka, Star Wreck -elokuva, camp-huumori, elokuvien tuotteistaminen ja viimeinen Uuno Turhapuro -elokuva.
1999–1990 – Paluu menneisyyteen
Luku käsittelee Kummelin, Pekko Aikamiespojan ja Markku Pölösen kukoistuksen aikaa, imitaattoribuumia sekä poliittista huumoria, kuten Hyvät herrat.
1989–1980 – Sketsikkoaika
Luku käsittelee sketsien kulta-aikaa, Aki Kaurismäen elokuvia ja lastenhuumoria.
1979–1970 – Jäniksen vuosikymmen
Luku käsittelee Neil Hardwickin tv-sarjoja, Risto Jarvan elokuvia, Uuno Turhapuroa ja Kivikasvoja.
1969–1960 – Vanhat kulissit kaatuvat
Luku käsittelee Spede Pasasen, Vesa-Matti Loirin ja Simo Salmisen suosion huippua, Leo Jokelaa, elokuva-alan lakkoa, televisioteatteria ja Komisario Palmu -elokuvia.
1959–1950 – Hyi ruma rillumarei!
Luku käsittelee elokuvakriitikkoja, Suomen Filmiteollisuuden Liisankadun elokuvastudioita, Matti Kassilan elokuvia, Pekka Puupää -elokuvia, rillumarei-ilmiötä sekä Tuntematon sotilas -elokuvaa.
1949–1940 – Naurua juoksuhaudoissa
Luku käsittelee Hannes Häyristä, Suomisen perhettä, totisia koomikoita ja sota-ajan komediatuotantoa.
1939–1930 – Sano se suomeksi!
Luku käsittelee Sotilasfarsseja, Valentin Vaalan elokuvia, Siiri Angerkoskea, Aku Korhosta ja Uuno Laaksoa, Lapatossu-elokuvia ja Suomen Filmiteollisuus oy:tä.
1929–1920 – Mykkä kausi
Luku käsittelee Erkki Karun elokuvia, Suomi-Filmi oy:tä, kadonneita mykkäelokuvia sekä ensimmäistä suomalaista näytelmäelokuvaa Salaviinanpolttajat (1907).
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1955

Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1955 kilpailtiin 12.–13. helmikuuta 1955 Kuopiossa, Suomessa. Kilpailupaikkana oli Väinölänniemen jäärata. Kilpailuun osallistui 17 luistelijaa viidestä maasta. Mestaruuden voitti Neuvostoliiton Rimma Žukova, joka oli nopein kahdella pisimmällä matkalla.
Tulokset

| # | Nimi | Maa | Pisteet | 500 m | 3000 m | 1500 m | 5000 m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rimma Žukova |  Neuvostoliitto | 212,857 | 49,5 | 5.33,1 | 1.42,4 | 9.26,4 |
| 2. | Tamara Rylova |  Neuvostoliitto | 215,007 | 48,9 | 5.40,9 | 1.42,6 | 9.39,9 |
| 3. | Sofija Kondakova |  Neuvostoliitto | 215,563 | 49,1 | 5.44,0 | 1.40,9 | 9.46,8 |
| 4. | Eevi Huttunen |  Suomi | 216,177 | 50,5 | 5.37,3 | 1.44,8 | 9.30,6 |
| 5. | Vera Postnikova |  Neuvostoliitto | 217,170 | 50,7 | 5.42,0 | 1.42,1 | 9.44,2 |
| 6. | Remma Menšova |  Neuvostoliitto | 217,730 | 49,6 | 5.45,0 | 1.43,5 | 9.48,8 |
| 7. | Lidija Selihova |  Neuvostoliitto | 218,253 | 50,7 | 5.41,6 | 1.43,3 | 9.49,7 |
| 8. | Iiris Sihvonen |  Suomi | 221,897 | 50,5 | 5.47,5 | 1.46,0 | 10.04,8 |
| 9. | Sonja Ackermann-Olsen |  Norja | 224,830 | 52,0 | 5.55,2 | 1.46,7 | 10.02,8 |
| 10. | Astri Mæhre Johannessen |  Norja | 228,613 | 52,6 |  | 1.48,3 | 10.12,3 |
Muurlan lasi

Muurlan lasi Muurlassa.
Muurlan lasi on suomalainen vuodesta 1974 Muurlassa toiminut lasitehdas. Sen perustivat Jaakko Uoti, insinööri Juhani Ruuskanen, DI Kalevi Lystimäki, lasinpuhaltajat Pertti ja Olli Kähönen sekä suunnittelija Tauno Wirkkala. Yrityksen lasituotteiden tuotekehitys ja mallinnos tapahtuu edelleen Muurlassa, vaikka tuotantoa on nykyään myös muualla Euroopassa.  Yrityksen virallinen nimi on Muurla Design Marketing Oy, jonka aputoiminimenä on Muurlan Lasi. Lasiesineiden lisäksi Muurla Design Marketing Oy suunnittelee, myy ja markkinoi käyttö-, sisustus- ja lahjatavaroita muistakin materiaaleista kuin lasi. Muurlan sisaryhtiöllä, Suomen Viilupuu Oy:llä on viilupuutuotteisiin erikoistunut tehdas Pieksämäellä.
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivut
Mikko Joensuu

| Mikko Joensuu> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1986 (ikä 37–38)
Ammatti:  muusikko, laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Tyylilajit:  indie rock, pop
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Joensuu 1685
Levy-yhtiöt:  Svart Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mikko Joensuu (s. 1986) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hänet tunnetaan soolouransa ohella Joensuu 1685 -yhtyeestä.
Vuosina 2016–2017 Svart Records julkaisi Joensuun kolmiosaisen Amen-albumisarjan. Albumit julkaistiin puolen vuoden sykleissä, joista ensimmäinen osa ilmestyi huhtikuussa 2016, toinen osa marraskuussa 2016 ja kolmas osa julkaistiin kesäkuussa 2017. Sarjan ensimmäinen osa kertoo uskoon tulemisesta ja toinen osa uskosta luopumisesta.
Vuonna 2017 Joensuu sai Teosto-palkinnon sävellyksistään, sanoituksistaan ja sovituksistaan levyillä Amen 1 ja Amen 2.
Yksityiselämä

Joensuu kasvoi karismaattisessa helluntailaisperheessä. Hän oli liikkeessä aktiivinen 10–15-vuotiaana, ja on kertonut puhuneensa kielillä 11-vuotiaana. Hän on sittemmin luopunut uskosta.
Diskografia > Studioalbumit

Amen 1 (2016)
Amen 2 (2016)
Amen 3 (2017)
Long Ark (2024)
Diskografia > EP:t

”Land of Darkness” (2014)
Diskografia > Singlet

Land of Darkness (2014)
Land of Darkness / Lake of Fire (2014)
Warning Sign (2016)
Drop Me Down (2016)
Dream About a Miracle (2017)
House of Fire (2017)
Pearly Gates (2017)
The Worst in Me (2017)
Älä käy yöhön yksin (2017)
Friend in the Valley (2023)
Giith (2023)
Mílos (kunta)

| Mílos Míloksen kunta Μήλος Δήμος Μήλου |
| --- | --- |
 Pláka eli Míloksen kylä.
 Kunnan sijainti
 Mílos
 Koordinaatit: 36°41′N, 24°25′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Mílos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  6501
 – Kuntakeskus:  Pláka
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  160,1 km²
Väkiluku (2011):  4 977
 – Väestötiheys:  31,09 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  840 xx
Suuntanumero(t):  22870
Rekisterikilpi:  EM
 
 municipality.milos.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mílos (kreik. Μήλος eli Δήμος Μήλου, Dímos Mílou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Míloksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala on 160,1 neliökilometriä ja väkiluku 4 977 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Pláka eli Míloksen kylä.
Míloksen kunta käsittää koko Míloksen saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat seuraavat pienemmät saaret: Akráthi, Anánes, Antímilos, Glaronísia, Mikrí Akradiá, Paximádi ja Pilonísi. Saaret kuuluvat Kykladien saariryhmään.