stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tšeljabinskin meteori

Tapahtumapaikka Venäjällä
Tšeljabinskin asteroidin jälkeensä jättämä höyryvana.
Tšeljabinskin asteroidin teoreettinen lentorata ja hajoaminen ilmakehässä.
Tšeljabinskin meteori oli asteroidiräjähdys, joka tapahtui 15. helmikuuta 2013 noin kello 9.26 aamulla Venäjällä Uralin alueella sijaitsevan Tšeljabinskin kaupungin lähistöllä. NASAn asiantuntijoiden arvion mukaan Maan ilmakehään syöksyi jopa 10 000 tonnin painoinen, halkaisijaltaan 15–17 metrin kokoinen kappale, joka räjähti noin 30–50 kilometrin korkeudessa. Räjähdyksessä vapautui energiaa 500 kilotonnia, joka vastaa noin 30:tä Hiroshimaan toisessa maailmansodassa pudotettua atomipommia. Räjähdys oli suurin sitten vuonna 1908 Tunguskaan osuneen asteroidin.
Asteroidin jäänteitä putosi ainakin kolmeen eri paikkaan, ja räjähdys aiheutti yli tuhannen ihmisen loukkaantumisen. Suurin osa heistä sai lieviä vammoja hajonneista ikkunoista lentäneistä lasinsiruista. Asteroidi vaurioitti myös Tšeljabinskissa sijaitsevaa teollisuuslaitosta. Kaikkiaan noin 3 000 rakennuksen arvioidaan vahingoittuneen räjähdyksessä. Taloudellisten vahinkojen arvoksi on alustavasti laskettu yli 400 miljoonaa ruplaa eli 10 miljoonaa euroa.
Asteroidi 2012 DA14 ohitti Maan läheltä samana päivänä vain 16 tuntia tapauksen jälkeen, mutta asioilla ei ollut syy-seuraussuhdetta vaan kyseessä oli sattuma.
Ulvilan keskiaikaiset Hansamarkkinat

Ulvilan Hansasatama vuoden 2012 Hansamarkkinoiden aikana.
Ulvilan keskiaikaiset Hansamarkkinat on vuodesta 2000 lähtien Ulvilassa järjestetty keskiaika- ja markkinatapahtuma.
Markkinat pidetään kaupungin keskustassa Kokemäenjoen rannalla sijaitsevassa Naparannassa eli niin sanotussa Hansasatamassa. Kaksipäiväisen tapahtuman perinteinen ajankohta on elokuun ensimmäinen viikonloppu. Vuonna 2012 Hansamarkkinoilla oli lähes 9 000 kävijää. Suomalaisten esiintyjien lisäksi tapahtumassa on ollut ulkomaisia vieraita muun muassa Virosta, Latviasta ja Belgiasta.
Porbandar

| Porbandar |
| --- | --- |

 Porbandar
 Koordinaatit: 21°37′48″N, 69°36′0″E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Gujarat
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Porbandar (gudžaratiksi પોરબંદર) ( kuuntele ääntämys (ohje)) on rannikkokaupunki Gujaratin osavaltiossa Intiassa. Kaupunki tunnetaan ehkä parhaiten Mahatma Gandhin syntymäpaikkana. Kaupungissa asui vuoden 2011 väestönlaskennan noin 150 000 ihmistä. Porbandarin lentoasema sijaitsee kaupungin lähistöllä.
Polttoöljy

Fysikaalisia perusteita
Aurinko · Auringon säteily

Fotosynteesi · Kasvi · Biomassa
 Humifikaatio · Fossiloituminen
Palaminen
Fossiiliset polttoaineet
Kivihiili · Maakaasu ·
 Maaöljy:
(Bensiini · Diesel · Polttoöljy) 
· Turve
Biopolttoaineet
Bioetanoli · Biodiesel · Biokaasu · Puupelletti · Puupolttoaine · Puukaasu
Muita käsitteitä
Energiakasvi · Epätavanomainen öljy · Ydinpolttoaine
Polttoöljy eli kaasuöljy on maaöljyn jalostustuote. Sitä käytetään lämmitykseen ja dieselmoottorien tai höyrykoneiden polttoaineena.
Kevyet polttoöljyt

Kevyitä polttoöljyjä tuotetaan useaa eri laatua ja eri polttoöljylajeille on oma nimityksensä.
Kevyet polttoöljyt > Lämmitysöljy

Lämmitysöljy on lämmitykseen tarkoitettua kevyttä polttoöljyä. Se koostuu etupäässä alkaanisarjan hiilivedyistä, joiden molekyyleissä on 15–19 hiiliatomia (C15H32, C16H34, C17H36, C18H38 ja C19H40).  
Lämmitysöljyä käytetään talojen lämmitykseen öljypolttimissa ja maataloudessa esimerkiksi viljankuivureiden öljypolttimissa.
Suomessa nykyisin käytettävä lämmitysöljy on vähärikkistä, tyypillisesti lämmitysöljy sisältää alle 0,1 % rikkiä. Jos palokaasujen lämpötila laskee alle 100 °C:n, rikkidioksidi muodostaa kondensoituneen veden kanssa happoliuoksen, joka syövyttää vähitellen tiilisavupiipun saumoja. Tästä syystä öljypolttimen savuhormiin asennetaan useimmiten haponkestävä sisäputki.
Kevyet polttoöljyt > Moottoripolttoöljy

Kevyttä polttoöljyä voidaan käyttää myös dieselmoottorien polttoaineena. Se on pääosin peräisin maaöljyn tisleestä (polttoöljy nro 2), mutta kevyeen polttoöljyyn voidaan sekoittaa raskaammista tisleistä tai tislausjäännöksestä eli alitteesta koostuvaa polttoöljyä (polttoöljy numero 4).
Kevyen polttoöljyn energiasisältö on noin 10 kWh/litra (11,8 kWh/kg tai 42,7 MJ/kg). Kevyen polttoöljyn tiheys on 0,8–0,9 kg/dm³. Litrasta polttoöljyä muodostuu palamistuloksena noin 2,7 kg hiilidioksidia ja noin 560 g vettä[lähde? ].
Moottoripolttoöljyn ominaisuudet sopivat moottorikäyttöön lämmitysöljyä paremmin. Kevyestä polttoöljystä on olemassa talvi- ja kesälaatuja, laatujen ero on niiden käyttökelpoisuus pakkasessa. Myös polttoöljyn setaaniluku vaihtelee tuotteiden välillä. Jotkut toimittajat myyvät lämmityskäyttöönkin vain yhdistettyä lämmitys/moottoriöljyä, joka täyttää dieselmoottorien polttoaineelle asetetut EN590-vaatimukset (esimerkiksi Neste).
Kevyet polttoöljyt > Moottoripolttoöljy > Kevyesti verotettu polttoöljy

Työkoneiden dieselmoottoreihin tarkoitettu moottoripolttoöljy on vähemmän verotettua, ja sen käyttö tieliikenteessä johtaa ankariin veroseuraamuksiin ja sakkoihin kiinni jäätäessä. Veneissä on tullut käyttää vuoden 2007 alusta alkaen verollista dieselöljyä. Kevyesti verotettuun kevytpolttoöljyyn lisättiin Suomessa aiemmin punaista väriainetta, furfuraalia. Furfuraalin korvasi niin sanottu eurokeltainen, Solvent Yellow 124, joka pH-arvon laskiessa värjäytyy punaiseksi. Euroopan komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/197 Euromarker Solvent Yellow 124 väriaineen korvaa vuoden 2024 tammikuun 18. päivästä lähtien Dow Chemical Companyn kehittämä väriaine ACCUTRACE™ Plus. Korvaava Euromarker-väriaine on huomattavasti haastavampaa poistaa moottoripolttoöljyn seasta kokonaisuudessaan kuin aiemmat väriaineet. Tämän seurauksena aineen odotetaan vähentävän moottoripolttoöljyn laitonta jalostamista diesel-polttoaineeksi. Accutrace on tunnistettavissa äärimmäisen pieninä määrinä polttoaineen seasta kaasukromatografiaa hyödyntämällä niin laboratoriossa kuin kenttäolosuhteissa. Molempien Euromarker-väriaineiden jäämiä jää polttoainesäiliöön sekä polttoaineensuodattimeen pitkäksi aikaa huolimatta siitä, vaikka käytön jälkeen tankattaisiinkin verollista diesel-polttoainetta. Tämän vuoksi polttoöljyllä laittomasti ajamisesta voi jäädä kiinni vielä useiden kuukausienkin jälkeen.
Moottoripolttoöljystä käytetään joskus arkikielistä nimitystä löpö. Löpö nimitys tulee aikoinaan öljytynnyreihin maalatusta merkinnästä: LÖ-PÖ, tarkoittaen siis lyhennettä "LämmitysÖljy - PolttoÖljy", kyse ei siis ole verollisesta diesel-polttoaineesta.
Kevyet polttoöljyt > Moottoripolttoöljy > Dieselöljy

Tieliikenteeseen käytettävässä dieselmoottorissa on käytettävä verollista dieselöljyä. Dieselöljyn arkikielinen nimitys on nafta ja toisinaan kaasuöljyllä tarkoitetaan vain dieselöljyä.
Kevyen polttoöljyn myynti Suomessa

Suomessa kevyttä polttoöljyä myyvät eniten seuraavat öljy-yhtiöt:
Teboil 36,5 %
Neste 33,9 %
St1 23,5 %
SEO 1,7 %
ABC 0,6 %
Raskas polttoöljy

Raskas polttoöljy koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden molekyyleissä on ainakin 20 hiiliatomia. Sitä käytetään lähinnä laivoissa ja suuremmissa lämpövoimaloissa. Kysynnän vähäisyyden takia se on edullisempaa kuin kevyt polttoöljy. Raskas polttoöljy varastoidaan ja kuljetetaan lämmitettynä. Se täytyy lämmittää yli 100 °C:n lämpötilaan ennen kuin sitä voidaan käyttää dieselmoottorin polttoaineena.
Raskas polttoöljy koostuu maaöljyn raskaista tisleistä tai alitteista, joita on voitu hajottaa krakkaamalla. Sen tiheys vaihtelee 0,9 – 1,0 kg/dm³, sen lämpöarvo on noin 11,8 kWh/litra (40,6 MJ/kg). Raskaan polttoöljyn sulamispiste vaihtelee välillä -1 °C – +35 °C. Raskaan polttoöljyn rikkipitoisuus voi olla jopa 4 %.
Raskas polttoöljy > Raskaan polttoöljyn myynti Suomessa

Suomessa raskasta polttoöljyä myyvät eniten seuraavat öljy-yhtiöt:
Neste 50,1%
Teboil 43%
St1 6,9%
Aiheesta muualla

1371/2001 Valtioneuvoston asetus nestemäisten polttoaineiden valmisteverosta annetun asetuksen 3 §:n muuttamisesta
Onnettomuuden vaaraa aiheuttavan aineen turvallisuusohje: kevyt polttoöljy (Arkistoitu – Internet Archive)
Onnettomuuden vaaraa aiheuttavan aineen turvallisuusohje: raskas polttoöljy (Arkistoitu – Internet Archive)
Polynesian konfederaatio

Kartalla Havaijin ja Tahitin kuningaskunnat, joiden oli tarkoitus liittyä konfederaatioon.
Polynesian konfederaatio oli hypoteettinen valtioliitto, jota suunnitteli lähinnä Havaijin kuningas Kalākaua. Tavoitteena oli suojella polynesialaisten kansojen itsenäisyyttä eurooppalaisten ja amerikkalaisten imperialismilta, sillä kun Yhdistynyt kuningaskunta otti Fidžin haltuunsa vuonna 1874, Oseaniassa oli vain kolme itsenäistä saariryhmää: Havaiji, Samoa ja Tonga.
Havaijilla ministerinä toiminut Walter Gibson pani 28. kesäkuuta 1880 alulle päätöslauselman, jonka mukaan Havaijilla olisi maantieteensä ja poliittisen asemansa vuoksi oikeus johtaa polynesialaisista valtioista koostuvaa valtioliittoa. Havaijin hallitus hyväksyi päätöslauselman puoli vuotta myöhemmin yksimielisesti, ja Gibson nimitettiin päävastuuseen operaatiosta.
Itsenäisten valtioiden lisäksi Kalākaua pyrki myös kosiskelemaan jo eurooppalaisten alaisuuteen päätyneitä kuningaskuntia. Tahitin kuningas Pōmare V suunnitteli vierailua Honoluluun elokuussa 1882. Tahitin kuningaskunta lakkasi kuitenkin olemasta jo 1880, eivätkä ranskalaiset siirtomaaisännät halunneet kahden saariryhmän olevan tekemisissä toistensa kanssa. Kalākaua suunnitteli vierailua Tahitille vuonna 1887, mutta kun hänet pakotettiin allekirjoittamaan niin sanottu pistinperustuslaki, suunniteltu matka peruttiin.
Vuonna 1886 Kalākaua perusti Oseanian tähden ritarikunnan, jolla palkittiin konfederaation hyväksi tehtyjä ansioita. Ritarikunnan suurristejä, joiden määrä oli rajattu vain 15 henkilöön kerrallaan, myönnettiin Samoan kuninkaalle Malietoa Laupepalle, kun hän suostui liittymään konfederaatioon.
Kalākaua lähetti Kaimiloa-aluksen John E. Bushin johdolla kiertämään ympäri Polynesiaa ja suostuttelemaan eri johtajia liittymään konfederaatioon. Tämä aiheutti huolta Euroopassa ja Yhdysvalloissa, ja esimerkiksi Saksan suurlähettiläs Yhdysvalloissa huolestui huhuista, joiden mukaan Havaijin pelättiin annektoivan Samoan.
Bush jäi Samoalle Havaijin suurlähettilääksi ja muotoili konfederaation perustamiskirjaa, jonka Havaijin hallitus hyväksyi maaliskuussa 1887.
Konfederaatiota ei kuitenkaan koskaan perustettu virallisesti. Osasyynä oli oletettavasti se, että perustaminen olisi vaatinut liian suuria muutoksia, joista suurin perustui länsimaiselle hallintosysteemille. Saksalaiset saapuivat laivastonsa kanssa Samoalle ja pakottivat Malietoa Laupepan luopumaan kruunusta ja lähtemään maanpakoon. Bushin ja Kalākauan yritys rakentaa Polynesian konfederaatio on sittemmin mainittu vallankaappauksen syyksi.
Porcupine

Porcupine tarkoittaa seuraavia asioita:
Porcupine Tree, brittiläinen yhtye
Porcupine, Echo & the Bunnymen -yhtyeen albumi
HMS Porcupine (1746), 16-tykkinen sluuppi
HMS Porcupine (1776), 16-tykkinen sluuppi
HMS Porcupine (1777), 24-tykkinen Porcupine-luokan kuudennen luokan alus
HMS Porcupine (1807), 22-tykkinen Banterer-luokan kuudennen luokan alus
HMS Porcupine (1844), puinen siipiratasalus
HMS Porcupine (1895), Janus-luokan torpedovenehävittäjä
HMS Porcupine (G93), P-luokan hävittäjä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Porcupine”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Polymyosiitti

Polymyosiitti
Polymyosiitti on tulehduksellinen lihassairaus. Tavallisesti potilaat ovat keski-ikäisiä tai vanhempia, ja naisilla sairaus on miehiä yleisempi.
Polymyosiitin mahdollisia oireita ovat lihasheikkous, väsymys, heikentynyt rasituksen sietokyky, kipu, lihasten kosketusarkuus, nielemisvaikeudet, vatsaoireet ja toisinaan sydänperäinen oireilu. Yleisoireita ovat lisäksi kuumeilu ja pahoinvointi.
Polymyosiittitulehdusta hoidetaan pääasiassa kortikosteroideilla. Mahdollisten liitännäissairauksien varhaisen havaitsemisen kannalta oleellista on myös potilaan seuranta.
Polymyosiitin perimmäinen syy on tuntematon, vaikka autoimmuunitekijöillä, perimällä ja mahdollisesti viruksilla uskotaan olevan vaikutusta sen syntyyn.
Täsmätoimitus

Täsmätoimitus on erityisesti rakennustyömaiden logistiikan toimintatapa, jossa oikea määrä toimitetaan oikeaan paikkaan ja oikeaan aikaan. 
Täsmätoimituksen on tarkoitus olla logistisesti mahdollisimman tehokas toimitustapa. Täsmätoimitus edellyttää tarkkaa aikataulusuunnittelua sekä hyvää tiedonkulkua toimittajien, terminaalin ja työmaan välillä.
Runkovaiheen täsmätoimitus

Rakennustyömailla runkovaiheen täsmätoimitus pakataan terminaalissa kuljetusautoon niin, että se on helppo purkaa nosturilla työmaalla. Tuotteet voidaan pakata ja lastata terminaalissa esim. kerroksittain tai asunnoittain tai setittää asennuspaketeiksi. 
Toimituksessa vältetään turhat nostoja ja nosturi nostaa toimituksen holvilleselvennä ennalta merkattuihin paikkoihin. Ylimääräiset nostot minimoidaan huolellisella ennakkosuunnittelulla. 
Tavallisimmin täsmätoimituksien mukana laitetaan ikkunat, parvekeovet, patterit, kipsilevyt ja rangat, jotka toimitetaan terminaalin kautta. Materiaaleista muodostetaan kerroskohtaisia toimituksia, jotka ajetaan työmaalle kellontarkasti ja nostetaan suoraan holville ennalta suunnitelluille paikoille.
Sisätyövaiheen täsmätoimitus

Tarvittavat materiaalit on etukäteen laskettu esimerkiksi asunto- tai kerroskohtaisesti. Toimitus viedään suoraan kohteeseen tai mahdollisimman lähelle kohdetta, jolloin turhia siirtoja ja materiaalihukkaa vältetään.
Sisätyövaiheen täsmätoimituksessa käytettäviä materiaaleja voivat olla esimerkiksi keittiön ja kylpyhuoneen laatat.
Aiheesta muualla

Rakennustyömaan toimitusten ohjaus[vanhentunut linkki]
Suunnittelematon kuljetus on aina häiriö (Arkistoitu – Internet Archive)
Polynesialaiset kielet

Polynesialaiset kielet ovat austronesialaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. Niitä puhuu alle miljoona ihmistä koko Polynesiassa ja niihin kuuluvat muun muassa tahiti, samoa, tonga, maori ja havaiji, joista jotkin kielet ovat kuitenkin syrjäytyneet muiden kielien alle. Kuten maorin ja havaijin kielet ovat vaarassa jäädä englannin varjoon. Niiden elvytys on aloitettu vasta äskettäin.
Polynesialaisia kieliä arvioidaan olevan yhteensä noin neljäkymmentä, joilla on keskenään monia yhteneväisyyksiä. Siksi uskotaan, että Polynesian saaret asutettiin varsin äskettäin, noin 2500 vuotta sitten.. Kielten samankaltaisuutta kuvaa oheinen taulukko muutamien sanojen äänneasun muuttumisesta kielestä toiseen. Taulukossa käytetty merkintä on foneettinen, eikä vastaa kielten oikeinkirjoitusta.
|  | tonga | niue | samoa | sikaiana | takuu | rapanui | tahiti | rarotonga | māori | p-marquesas | e-marquesas | havaiji |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| taivas | /laŋi/ | /laŋi/ | /laŋi/ | /lani/ | /ɾani/ | /ɾaŋi/ | /ɾaʔi/ | /ɾaŋi/ | /ɾaŋi/ | /ʔaki/ | /ʔani/ | /lani/ |
| pohjoistuuli | /tokelau/ | /tokelau/ | /toʔelau/ | /tokelau/ | /tokoɾau/ | /tokeɾau/ | /toʔeɾau/ | /tokeɾau/ | /tokeɾau/ | /tokoʔau/ | /tokoʔau/ | /koʔolau/ |
| nainen | /fefine/ | /fifine/ | /fafine/ | /hahine/ | /ffine/ |  | /vahine/ | /vaʔine/ | /wahine/ | /vehine/ | /vehine/ | /wahine/ |
| talo | /fale/ | /fale/ | /fale/ | /hale/ | /faɾe/ | /haɾe/ | /faɾe/ | /ʔaɾe/ | /ɸaɾe/ | /haʔe/ | /haʔe/ | /hale/ |
| vanhempi | /motuʔa/ | /motua/ | /matua/ |  | /maatua/ | /matuʔa/ | /metua/ | /metua/ | /matua/ | /motua/ | /motua/ | /makua/ |
Polynesialaisten kielten ydinryhmän luokitus

Polynesialaisten kielten ydinryhmään kuuluu vajaa 40 kieltä. Ydinryhmän ulkopuolelle jäävät niuen ja tongan kielet muodostavat oman tongalaisten kielten ryhmän.
itäpolynesialaiset kielet:
Marquesaskielet:
etelämarquesasin kieli
havaijin kieli
mangarevan kieli
pohjoismarquesasin kieli
rapan kieli
tahitilaiset kielet:
maorin kieli
rakahanga-manihikin kieli
rarotongan kieli
tahitin kieli
tongarevan kieli
tuamotun kieli
tubuain kieli
rapanuin kieli
samoalaiset kielet:
Uvean-Niuafo'oun kielet:
niuafo'oun kieli
wallisin kieli
länsi-uvean kieli
Ellicesaarten kielet:
kapingamarangin kieli
nukumanun kieli
nukuoron kieli
nukurian kieli
ontong javan kieli
sikianan kieli
takuun kieli
tuvalun kieli
Futunan kielet:
anutan kieli
emaen kieli
futuna-ainiwan kieli
itäfutunan kieli
länsiuvean kieli
mele-filan kieli
pilenin kieli
rennell-belonan kieli
tikopian kieli
pukapukan kieli
samoan kieli
tokelaun kieli
niuatoputapun kieli (kuollut)
Ulvesundin majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Kinn Norja
| --- | --- |
Korkeus:  10  m 
| --- | --- |
Valmistunut:  1870 
Otettu käyttöön:  1985 
Sammutettu:  1985 
| --- | --- |
Valon korkeus:  13,0  m 
Valonkanto:  18,5  km (valkoinen), 14,8  km (punainen), 13,0  km (vihreä) 
Valon ominaisuudet:  Oc(3) WRG 10s 
| --- | --- |
ARLHS:  NOR260 
Admiralty:  L0498 
NGA:  115-5540 
Norsk fyrliste:  289000 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ulvesundin majakka (norj. Ulvesund fyr) on Kinnin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1870 ja jätettiin miehittämättömäksi 1985.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ulvesundin majakka Wikimedia Commonsissa
Tässä ja nyt

| Tässä ja nyt Marko Haavisto & Poutahaukat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006
 Julkaistu: 25. tammikuuta 2006
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 50.18
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Marko Haaviston muut julkaisut
| Ennemmin tai myöhemmin 2005 | Tässä ja nyt 2006 | Hollolasta Teksasiin 2007 |
Tässä ja nyt on Marko Haavisto & Poutahaukat -yhtyeen viides studioalbumi. Se julkaistiin 25. tammikuuta 2006. Musiikillisesti albumi on hieman erilaisempaa kuin aiemmat Poutahaukkojen levyt. Iskelmä- ja rock’n’roll -sävyjen rinnalle tuli myös entistä enemmän ja vahvemmin rokkaavia kappaleita.
Kappaleet

Käärmeenkieli – 4.11
Moskova – 3.36
Kirkonrotta – 3.50
Pieni lintu – 3.29
Onnellinen idiootti – 3.50
Ihan okei – 3.38
Se loistaa! – 2.58
Tuulen tiet – 3.57
Kaipaavan laulu – 3.47
Marko-polo – 2.33
Kahden viikon mies – 5.10
Hyvä mies (Jack Torrance) – 3.34
All Night Long – 2.43
Pieni lintu (Höyhensaarella) – 3.01
Kokoonpano

Marko Haavisto – laulu, basso
Jouni Saario – kitara
Pekka Virtanen – kitara
Samuli Halonen – rummut
Arvostelut

Soundi:
Pohjois-Korean jääkiekkoliitto

Pohjois-Korean jääkiekkoliitto (KIHA) on Pohjois-Korean jääkiekon hallintoelin, joka perustettiin vuonna 1955. Liitto on ollut Kansainvälisen Jääkiekkoliitto IIHF:n jäsen vuodesta 1963. Vuonna 2021 Pohjois-Korean jääkiekkoliiton puheenjohtajana toimii Kim Kyong Jun. Rekisteröityjä pelaajia on vuonna 2021 2 400, joista aikuisia miespelaajia on 200, naispelaajia 1 000 ja junioripelaajia 1 200. Jääkiekon maailmanrankingissa Pohjois-Korean miesten jääkiekkomaajoukkue on vuonna 2021 sijalla 41. ja naisten maajoukkue sijalla 27.
Tennis kesäolympialaisissa 2020 – naisten kaksinpeli

Naisten tenniksen kaksinpeli Tokion kesäolympialaisissa 2020 pelattiin 24.–31. heinäkuuta Ariake Tennis Parkilla. Turnaukseen osallistuu 64 pelaajaa.
Turnauksen viimeksi voittanut puertoricolainen Mónica Puig ei osallistunut tänä vuonna loukkaantumisen vuoksi. Turnauksessa ykköseksi sijoitettu Ashleigh Barty hävisi heti ensimmäisen kierroksen ottelussaan Sara Sorribes Tormolle.
Karsinnat

Olympiaturnaukseen osallistuu 64 urheilijaa. Näistä 56 valitaan kaksinpelirankingin perusteella. Rankingin tarkastuspäivä oli 14. kesäkuuta 2021. Jokaiselle maantieteelliselle alueelle on varattu myös vähintään yksi paikka. Jos isäntämaa Japanin urheilija ei ole päässyt rankingin tai alueellisen karsinnan kautta olympialaisiin, pääsee parhaan rankingin omaava urheilija olympialaisiin. Samoin jos edellisen olympiaturnauksen voittaja tai Grand slam -turnauksen voittaja ei ole varmistanut paikkaa olympialaisissa, on hänelle varattu paikka olympialaisiin. Yhdestä maasta saa osallistua korkeintaan neljä urheilijaa olympialaisiin.
Sijoitetut pelaajat

Lähde:
Kaavio

Lähde:
Kaavio > Avain

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Q = karsija  WC = villi kortti  LL = Lucky loser  |  Alt = Alternate  SE = erikoisvapautus  PR = suojattu ranking  |  w/o = luovutus ennen ottelun alkamista  r = keskeytys  d = hylkäys  |  ITF = ITF-paikka  JE = junioripaikka  |
Kaavio > Loppukierrokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |  |  |
 
|   | 13 |   Anastasija Pavljutšenkova (ROC2) | 0 | 6 | 3 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 9 |   Belinda Bencic (SUI) | 6 | 3 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 9 |   Belinda Bencic (SUI) | 6 | 3 | 6 |   |   | 9 |   Belinda Bencic (SUI) | 77 | 4 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   | 9 |   Belinda Bencic (SUI) | 77 | 4 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   | 15 |   Elena Rybakina (KAZ) | 62 | 4 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 15 |   Elena Rybakina (KAZ) | 7 | 6 |  |   |   | 15 |   Elena Rybakina (KAZ) | 62 | 4 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 15 |   Elena Rybakina (KAZ) | 7 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 7 |   Garbiñe Muguruza (ESP) | 5 | 1 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 9 |   Belinda Bencic (SUI) | 7 | 2 | 6 |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   Markéta Vondroušová (CZE) | 5 | 6 | 3 |  |  |
|   |  |   Camila Giorgi (ITA) | 4 | 4 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |   Elina Svitolina (UKR) | 6 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |   Elina Svitolina (UKR) | 6 | 6 |  |   |  | 4 |   Elina Svitolina (UKR) | 3 | 1 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |  | 4 |   Elina Svitolina (UKR) | 3 | 1 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  |   Markéta Vondroušová (CZE) | 6 | 6 |  |   |   | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |  |  |
|  |  |   Paula Badosa (ESP) | 3 | 0r |  |   |   |  |   Markéta Vondroušová (CZE) | 6 | 6 |  |   |   | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |  |  |
|  |  |   Paula Badosa (ESP) | 3 | 0r |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   Markéta Vondroušová (CZE) | 6 | 0 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 15 |   Elena Rybakina (KAZ) | 6 | 65 | 4 |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 4 |   Elina Svitolina (UKR) | 1 | 77 | 6 |  |  |