stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jorma Larimo
Aiheesta muualla

Professori Jorma Larimon julkaisut ja asiantuntijatehtävät Vaasan yliopiston tutkimustietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Jorma Larimon haastattelu "Kansainvälisten kontaktien solmiminen kannattaa" Vaasan yliopiston VOX Cordis -lehdessä heinäkuussa 2021
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Tieteilijät:  ORCID 
Muut:  IdRef
Jesper Frödén

| Jesper Frödén |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1994 (ikä 30) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  179 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  ZSC Lions
Sarja:  National League
Pelinumero:  28
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Södertälje SK (HA) AIK IF (HA) Skellefteå AIK (SHL) Boston Bruins (NHL) Providence Bruins (AHL) Seattle Kraken (NHL) Coachella Valley Firebirds (AHL)
    
Jesper Frödén (s. 21. syyskuuta 1994 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Sveitsissä National Leaguen ZSC Lionsissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Frödén laukoo oikealta. Hän pelannut urallaan myös yhteensä 22 NHL-ottelua Boston Bruinsissa ja Seattle Krakenissa.
Ura > Seuraura > Juniorivuodet ja uran alku HockeyAllsvenskanissa

Frödénin kasvattajaseura on FoC Farsta. Hän siirtyi juniorina sittemmin Huddingeen. Frödén oli kaudella 2010–2011 J18 Elitissä joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 16+12=28. Kaudella 2011–2012 hän oli Huddingen J20-joukkueen toiseksi paras pistemies Matthias Sundbergin jälkeen tehoilla 15+17=32. Kaudeksi 2012–2013 Frödén siirtyi Södertäljen J20-joukkueeseen. Hän debytoi myös seuran miesten joukkueessa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa, jossa Frödén pelasi kahdeksan runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Joukkue eteni Kvalserieniin, jossa hän pelasi kaksi ottelua ilman tehopisteitä. Södertälje jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Varsinaisella tulokaskaudellaan 2013–2014 Frödén pelasi Allsvenskanissa 31 runkosarjaottelua tehopistein 9+6=15. Kaudella 2014–2015 hän oli Södertäljen neljänneksi paras pistemies tehtyään 49 runkosarjaottelussa tehot 11+13=24. Frödén voitti myös Södertäljen sisäisen tehotilaston lukemalla +9. Joukkueen kausi päättyi kuitenkin putoamiseen HockeyEttaniin.
Kaudeksi 2015–2016 Frödén siirtyi jatkamaan Allsvenskan-pelejään kaksivuotisella sopimuksella AIK:hon. Hän oli tehoilla 16+16=32 joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä ja Frödén jakoi sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Jonathan Anderssonin kanssa. Myös kaudella 2016–2017 hän oli AIK:n kolmanneksi paras maalintekijä 15 osumallaan. Huhtikuussa 2017 Frödén teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2017–2018 hän oli AIK:n kolmanneksi paras pistemies tehoilla 17+18=35. Pudotuspeleissä Frödén oli joukkueen paras maalintekijä tehtyään viiteen otteluun kolme osumaa. Huhtikuussa 2018 hän teki AIK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Frödén oli tehoilla 19+19=38 joukkueen paras maalintekijä ja hän jakoi sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Anton Holmin kanssa. Frödén jakoi Allsvenskanin maalipörssin yhdeksännen sijan Oskarshamnia ja Västervikiä edustaneen Victor Öhmanin kanssa. Pudotuspeleissä hän oli AIK:n paras pistemies tehtyään seitsemässä ottelussa tehot 4+3=7.
Ura > Seuraura > SHL-sopimus Skellefteå AIK:hon

Frödén siirtyi kaudeksi 2019–2020 kaksivuotisella sopimuksella SHL-joukkue Skellefteå AIK:hon. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan avauskierroksella 30. elokuuta 2019 sveitsiläistä SC Berniä vastaan. Frödén merkittiin Skellefteån kolmosketjun oikeaan laitaan Jacob Olofssonin ja Oscar Möllerin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 15.13 minuuttia ja Frödénille merkittiin teholukema –1. Ensimmäisen pääsarjamaalinsa hän teki seuraavassa ottelussa 1. syyskuuta 2019 ylivoimalla ranskalaista Brûleurs de Loups de Grenoblea vastaan. SHL-debyyttinsä Frödén teki runkosarjan avauskierroksella 14. syyskuuta 2019 Oskarshamnia vastaan. Hänet merkittiin Skellefteån kolmosketjun oikeaan laitaan Linus Lindströmin ja Oscar Möllerin viereen. Frödén sai ottelussa jääaikaa 14.12 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema –1. Frödén sai myös yhden kahden minuutin jäähyn koukkaamisesta. SHL-uransa avausmaalin hän teki yhdeksännessä ottelussaan 10. lokakuuta 2019 vieraissa Malmö Redhawksia vastaan. Kaikkiaan Frödén pelasi tulokaskautensa aikana SHL:ssä 49 runkosarjaottelua tehopistein 12+17=29. Hänet palkittiin kauden päätteeksi liigan vuoden tulokkaana. Mestarien liigassa Frödén pelasi kahdeksan ottelua tehopistein 1+3=4.
Kaudella 2020–2021 Frödén pelasi SHL:n runkosarjassa 52 ottelua tehopistein 22+18=40, joilla hän oli Skellefteån paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Frödén jakoi liigan maalipörssin kolmannen sijan Växjö Lakersin Emil Petterssonin kanssa edellään Färjestadin Daniel Viksten ja Röglen Simon Ryfors sekä pistepörssin kymmenennen sijan Leksandin Peter Cehlárikin ja Växjö Lakersin Robert Rosénin kanssa. Frödén teki SHL-uransa ensimmäisen kypärätempun runkosarjan kolmannella kierroksella 1. lokakuuta 2020 Frölundaa vastaan, kun Skellefteå voitti ottelun lukemin 3–1. Hänen ensimmäinen maalinsa syntyi ylivoimalla ja kolmas kahden miehen ylivoimalla. Frödénin toinen osuma jäi ottelun voittomaaliksi. Pudotuspeleissä hän pelasi 12 ottelua tehopistein 3+1=4.
Ura > Seuraura > NHL-sopimus ja vuodet Pohjois-Amerikassa

Kesäkuussa 2021 NHL-varaamaton Frödén teki vuoden mittaisen, kaksisuuntaisen ja 842 500 dollarin arvoisen sopimuksen Boston Bruinsin kanssa. Hän aloitti kauden 2021–2022 AHL-joukkue Providence Bruinsissa, jossa Frödén pelasi suurimman osan kaudestaan tehden 49 runkosarjaottelussa tehot 16+18=34. Hän oli joukkueen toiseksi paras maalintekijä Zach Senyshynin jälkeen. Frödén debytoi Bostonin NHL-joukkueessa 16. joulukuuta 2021 vieraissa New York Islandersia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 12.59 minuuttia. NHL-uransa avausmaalin ja kauden ainoaksi jääneen tehopisteensä Frödén teki kuudennessa ottelussaan 14. huhtikuuta 2022 vieraissa Ottawa Senatorsia vastaan. Hänet valittiin ottelun kolmostähdeksi. Frödén pelasi NHL:ssä kauden aikana seitsemän runkosarjaottelua. Hänen kautensa päättyi kuitenkin alavartalovammaan, joka piti Frödénin sivussa runkosarjan seitsemän viimeistä ottelua sekä pudotuspelit.
Heinäkuussa 2022 Frödén teki vapaana agenttina vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen sopimuksen Seattle Krakenin kanssa. Lokakuussa seura asetti hänet siirtolistalle. Koska mikään toinen NHL-seura ei napannut Frödéniä vuorokauden kuluessa, hänet lähetettiin harjoitusleirin päätteeksi AHL-joukkue Coachella Valley Firebirdsiin. Frödén pelasi siellä suurimman osan kaudesta 2022–2023 tehden runkosarjassa 44 ottelussa 47 tehopistettä ja pudotuspeleissä 15 ottelussa kymmenen tehopistettä. Hänet valittiin liigan lokakuun kuukauden pelaajaksi. Frödén eteni Firebirdsin kanssa Calder Cup-finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei lopulta kuitenkin Hershey Bears otteluvoitoin 4–3. Hänet nostettiin NHL:ään helmikuussa 2023 ja Frödén pelasi Krakenissa 14 runkosarjaottelua tehden neljä syöttöpistettä ja yhden pudotuspeliottelun ilman tehopisteitä. Toukokuussa seura lähetti hänet siirtolistan kautta takaisin farmiin.
Ura > Seuraura > Siirtyminen Sveitsiin

Kaudeksi 2023–2024 Frödén siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Sveitsiin National Leaguen ZSC Lionsiin. Hän oli tehoilla 22+18=40 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Denis Malginin jälkeen. Frödén jakoi koko liigan maalipörssin kolmannen sijan HC Davosin Matěj Stránskýn ja EV Zugin Lino Martschinin kanssa. Pudotuspeleissä hän teki 15 ottelussa tehot 2+4=6. Seitsemännessä finaaliottelussa 30. huhtikuuta 2024 Lausannea vastaan Frödénin tekemän avausmaali jäi ZSC:n 2–0-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi ja se ratkaisi joukkueelle Sveitsin-mestaruuden.
Joulukuussa 2024 Frödén teki ZSC Lionsin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tšekki 2024 | jääkiekko |  |
Frödén on pelannut Ruotsin A-maajoukkueessa 36 ottelua tehopistein 11+9=20. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Karjala-turnauksessa 7. marraskuuta 2020 Helsingin Hartwall Arenassa Venäjää vastaan. Frödén merkittiin Ruotsin kakkosketjun oikeaan laitaan Andreas Wingerlin ja Anton Wedinin viereen. Hän sai ottelussa kakkossyöttöpisteen Wedinin tekemään maaliin. Frödén pääsi yrittämään maalintekoa myös voittomaalikilpailussa, mutta hän ei kuitenkaan onnistunut yrityksessään. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki neljännessä ottelussaan Channel One Cupissa 19. joulukuuta 2020 Moskovan TsSKA Arenassa Suomea vastaan.
Frödén edusti Ruotsia MM-kilpailuissa vuosina 2021 ja 2024, joista jälkimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Hän teki MM-debyyttinsä vuoden 2021 turnauksen kolmannessa ottelussa 25. toukokuuta 2021 Latvian Riiassa Sveitsiä vastaan, jolloin Frödén teki myös kaksi maalia ja sai syöttöpisteen Henrik Tömmernesin tekemään maaliin. Hänen avausmaalinsa jäi Ruotsin 0–7-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. Frödén valittiin joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän teki turnauksessa viidessä ottelussa tehot 3+1=4. Frödén jakoi Ruotsin sisäisen maalipörssin voiton Victor Olofssonin kanssa.
Frödén on pelannut myös neljä nuorten ja viisi poikien maaottelua.
Muuta

Frödénin pikkuveljet Niklas ja Rasmus ovat pelanneet jääkiekkoa hyökkääjinä Ruotsin alemmissa sarjoissa.
Jouni Mykkänen

Jouni Mykkänen puhumassa Lappajärvellä marraskuussa 1973.
Jouni Mykkänen (s. 6. lokakuuta 1939 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana Lapin läänin vaalipiiristä 1970–1974, minkä jälkeen hän työskenteli johtotehtävissä Yleisradiossa 1975–1994 ja Suomen elokuvasäätiön toimitusjohtajana 1995–2006.
Elämä

Mykkäsen isä oli toimittaja Eino Mykkänen ja äiti keittäjä Martta Rissanen. Mykkänen kävi kansa- ja keskikoulun Sodankylässä, mistä hänen äitinsä oli kotoisin. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Rovaniemen yhteislyseosta 1958.
Mykkänen valmistui valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta keväällä 1964 pääaineenaan yleinen valtio-oppi. Hän opiskeli myös kansantaloutta, sosiologiaa, poliittista historiaa ja kansainvälistä oikeutta. Opiskeluaikanaan Mykkänen työskenteli Maataloushallituksen toimistovirkailijana 1958–1959, Uuden Suomen toimittajana 1960 ja Yleisradion toimittajana 1960–1964. Hän liittyi Kansalliset Ylioppilaat ry:hyn ja samalla kokoomukseen vuonna 1959. Mykkänen oli vuonna 1960 perustamassa Kansallisten Ylioppilaiden Liittoa, josta tuli myöhemmin Tuhatkunta.
Ennen valintaansa eduskuntaan Mykkänen työskenteli kokoomuksen tiedotussihteerinä ja -päällikkönä 1964–1970. Tehtävää tarjosi hänelle aiempi tiedotussihteeri Harri Holkeri. Kansanedustajana Mykkänen toimi 23. maaliskuuta 1970 – 31. joulukuuta 1974. Hän on ollut myös Espoon kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen sekä Sodankylän kunnanvaltuuston jäsen.
Poliittisen uransa jälkeen Mykkänen toimi Yleisradiossa. Hän oli Radio 1:n johtaja 1975–1984, koko radion johtaja ja pääjohtajan varamies 1985–1989 sekä resurssi- ja varapääjohtaja 1990–1994. Hän oli Suomen elokuvasäätiön toimitusjohtaja vuodesta 1995. Mykkänen jäi tehtävästä eläkkeelle vuonna 2006. Hän sai kulttuurineuvoksen arvonimen vuonna 2007.
Yksityiselämä

Mykkänen on ollut naimisissa kahdesti ja hänellä on kuusi lasta. Yksi lapsista on kansanedustajana ja ministerinä toiminut Espoon kaupunginjohtaja Kai Mykkänen.
Irma Lager

Irma Lager ent. Kepilä o.s. Grönberg (18. lokakuuta 1929 Uusikirkko – 7. heinäkuuta 2022 Espoo) oli suomalainen juristi ja prosessioikeuden professori.
Lagerin vanhemmat olivat Johan Gustaf Grönberg ja Aune Stävén ja puoliso vuodesta 1957 hovioikeudenneuvos Erkki Juhani Lager. Irma Lager  tuli ylioppilaaksi Lappeenrannan lyseosta 1948 ja valmistui Helsingin yliopistosta lainopin kandidaatiksi 1954 ja lakitieteen lisensiaatiksi 1958 ja väitteli siellä oikeustieteen tohtoriksi 1972 tutkimuksella Tuomionpurun edellytyksistä siviili- ja hallintoprosessissa. Varatuomarin arvon Lager sai 1959.
Ennen yliopistouraansä Lager työskenteli useissa eri kihlakunnanoikeuksissa, Helvi Sipilän asianajotoimistossa ja esittelijänä korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Helsingin yliopistoon hän siirtyi 1966 ja oli siellä prosessioikeuden apulaisprofessori vuodesta 1971, samoin kuin määräaikainen professori, vuoteen 1992 asti. Prosessioikeuden ohella Lagerin työn kohteena olivat muun muassa lapsen oikeudet. Hän paitsi julkaisi artikkeleita lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista, myös avusti tällaisten rikosten uhreja ja heidän vanhempiaan ja oikeudenkäyntiavustajiaan.
Hoabinhian

Ihmisen työstämiksi arveltuja kiven iskoksia Hiemin luolasta, Vietnamista.
Hoabinhian on nimitys Kaakkois-Aasian myöhäispaleoliittiselle kaudelle 10 000–2 000 eaa.
Nimi tulee vietnamilaisesta Hòa Bìnhin kaupungista.
Katja Mäntyniemi

Katja Mäntyniemi (o.s. Lindgren, s. 1979 Ruotsi) on kauhajokelainen kahvilayrittäjä. Hän tuli tunnetuksi Koko Suomi leipoo -ohjelmasta ja perusti Kauhajoelle oman vohvelikahvilan vuonna 2021. Mäntyniemi on todennäköisesti Suomen ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa kahvilayrittäjänä toimiva romaninainen.
Elämä

Katja Mäntyniemi on viettänyt lapsuutensa ja nuoruutensa Nokialla. Aikuisiällä hän muutti Etelä-Pohjanmaalle, josta hänen äitinsä suku on kotoisin.
Mäntyniemi oli jo lapsena innostunut leipomisesta. Hänen sukulaisissaan oli paljon kokeneita leipojia ja ruoanlaittajia ja leipomiseen kannustettiin. Vuonna 2020 Katja Mäntyniemi valittiin 500 hakijan joukosta Koko Suomi leipoo -ohjelman kuudennen tuotantokauden 12 kilpailijan joukkoon. Oman kahvilan hän avasi Kauhajoen keskustaan lokakuussa 2021.
Mäntyniemi osallistui lapsena vuoden 1991 Tenavatähti-kilpailuun ja pääsi finaaliin.
Aiheesta muualla

Katja Mäntyniemi Romano mirits -ohjelman haastattelussa 2021
Joshua Richmond

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Joshua Richmond |  Joshua Richmond |  Joshua Richmond |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten ammunta
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Zagreb 2006 | kaksoistrap, joukkue |  |
|  Kultaa | Maribor 2009 | kaksoistrap, joukkue |  |
|  Pronssia | Nikosia 2007 | kaksoistrap |  |
Poikien ammunta
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lonato 2005 | kaksoistrap |  |
|  Pronssia | Nikosia 2003 | kaksoistrap, joukkue |  |
|  Pronssia | Lonato 2005 | kaksoistrap, joukkue |  |
Joshua Richmond (s. 19. joulukuuta 1985 Sayre) on yhdysvaltalainen haulikkoampuja ja maailmanmestari.
Joshua Ricmond on saavuttanut kaksoistrapissa monia MM-mitaleita. Poikien sarjassa kilpaillessa hän saavutti Nikosiassa 2003 joukkuepronssia ja Lonatossa 2005 henkilökohtaisen maailmanmestaruuden ja joukkuepronssin. Miesten sarjassa Richmond on saavuttanut Zagrebissa 2006 joukkuemaailmanmestaruuden ja Nikosiassa 2007 henkilökohtaisen pronssin.
Joosua Rättö

| Joosua Rättö |
| --- | --- |
 Joosua Rättö vuonna 2024.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 2001 (ikä 24) Hyvinkää, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  koppari
Sisäpelirooli:  vaihtaja / kotiuttaja
Seura:  Joensuun Maila
Pelaajaura
Junioriseurat
–2020:  Hyvinkään Tahko
Ammattilaisjoukkueet
2017–:  Hyvinkään Tahko Haminan Palloilijat Joensuun Maila
Joosua Rättö (s. 21. tammikuuta 2001 Hyvinkää) on suomalainen pesäpalloilija, joka pelaa Superpesis-joukkue Joensuun Mailassa.
Ura

Rättö on Hyvinkään Tahkon kasvatti. Hän teki Superpesis-debyyttinsä 2. heinäkuuta 2020 kotona Kankaanpään Mailaa vastaan. Rättö toi ensimmäisen juoksunsa Superpesiksessä 4. heinäkuuta 2020 vieraissa Kankaanpään Mailaa vastaan. Hän löi ensimmäisen juoksunsa 7. heinäkuuta 2020 kotona Kouvolan Pallonlyöjiä vastaan.
Saavutukset

Ykköspesiksen lyöjäkuningas: 2023
Ykköspesiksen kuukauden pelaaja: elokuu 2022, toukokuu 2023
B-poikien Itä–Länsi-ottelu 2018
Miesten Itä-Länsi-ottelu: 2024
Muuta

Rättö valmistui ylioppilaaksi Hyvinkään yhteiskoulun lukiosta keväällä 2020.
Passio-oratorio Ein Lämmlein geht und trägt die Schuld

Gottfried August Homilius
̟Passio-oratorio (Passiokantaatti) Ein Lämmlein geht und trägt die Schuld  (HoWV 1.2) on saksalaisen säveltäjän ja kirkkomuusikon Gottfried August Homiliuksen säveltämä kaksiosainen passio, joka kuvaa Jeesuksen kärsimystä. Teoksen tekstin on laatinut Ernst August Buschmann.
Historia

Gottfried August Homilius (1714–1785) syntyi Rosenthalissa Saksin osavaltiossa ja opiskeli oikeustiedettä Leipzigin yliopistossa. Siellä hänestä tuli Johann Sebastian Bachin ja Johann Schneiderin oppilas. Schneider oli urkurina Nikolainkirkossa Leipzigissa. Vuonna 1742 Homilius nimitettiin Dresdenin Frauenkirchen urkuriksi. Vuonna 1755 hän seurasi Theodor Christlieb Reinholdia Kreutzkirchen-koulun kanttoriksi. Kun kirkko tuhoutui Preussin joukkojen piirittäessä Dresdeniä 1760, jumalanpalvelukset olivat pääasiassa viereisessä Frauenkirchessä.
Homilius tunnetaan kirkkomusiikin säveltäjänä. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa noin 200 kantaattia kirkkovuoden juhlapäiville ja useita passioita, joista viisi on säilynyt. Hänet tunnettiin kaikkialla Saksassa ja hänen sävellyksiään on löydetty eri puolilta Saksaa. Kaksi hänen teostaan julkaistiin painettuna hänen elinaikanaan, toinen niistä oli kyseinen passio-oratorio, joka ilmestyi Leipzigissa 1775.
1600- ja 1700-luvuilla monet saksalaiset säveltäjät kirjoittivat passioita. 1700-luvun alkupuolelle saakka ne olivat oratorio-passioita, jotka perustuivat Raamatun kertomukseen Jeesuksen kärsimyksestä ja kuolemasta. Erityisesti Matteuksen ja Johanneksen evankeliumit olivat suosittuja passioiden teksteinä, tunnetuimmat niistä Johann Sebastian Bachin Matteus- ja Johannespassiot. 1700-luvun ensimmäisellä puoliskolla syntyi uusi genre, ns. passio-oratorio (passiokantaatti). Tämä oli yhdistelmä mukailtua raamatuntekstiä ja mietiskelyä kärsimyskertomuksen äärellä. Muutamat säveltäjät kirjoittivat molemmantyyppisiä passioita, heistä voidaan mainita Georg Philipp Telemann ja Gottfried August Homilius. Tunnetuin passio-oratorio Saksassa on Carl Heinrich Graunin ”Der Tod Jesu”.
Teksti

Homiliuksen oratorion tekstin on kirjoittanut Ernst August Buschmann, joka 1759–1775 oli pappina Löbnitzissä Leipzigin lähellä. Oratorion nimi, joka samalla on alkukuoron ensimmäinen rivi, kertoo teoksen sisällöstä ”Ein Lämmlei geht und trägt die Schuld ” (Kas, Karitsa niin hiljainen maailman synnin kantaa.) Se on Paul Gerhardtin tunnetun kärsimysvirren ensimmäinen säkeistö.
Oratorion teksti ei ole Raamatun kärsimyshistoriaa, vaan Kristuksen käsimystä seuraavaa, katselevaa. Siinä ei ole kärsimyshistoriassa esiintyvien henkilöiden keskustelua, vaan sitä sävyttää tapahtumia seuraavan katselijan henkilökohtaisesti värittynyt dramaattisesti ja kantaa-ottava kertomus. Valistuksen ajalle tyypillisesti siinä on kertoja ja hänen tunteenssa. keskipisteessä. Kärsimyshistorian katselu antaa häenlle aihetta pohtia ihmisen syyllisyyttä ja pelastusta Kristuksen ristinkuoleman kautta.
Kahdessa numerossa katselijan huomiot liittyvät kärsimyshistoriassa esiintyviin henkilöihin. Näissä aarioissa kuulija voi samaistua henkilöön, Getsemanessa rukoilevaan Jeesukseen ja Pietariin, joka kielsi tuntevansa Jeesuksen. Molemmille passio-lajeille on epätavallista antaa aaria Jeesukselle. Vaikka aaria ei viittaa häneen, käy siitä ilmi selvästi tekstissä (osa 6): ”Ich Bete, zürne nicht” Jeesus puhuu: (Rukoilen, ei raivoa, minä olen surujen mies). Tenoriaariassa (12)  ”Nun wird, Mein Gott, dein Donner fassen” ei viitata Pietariin, mutta on ilmeistä, että hän puhuu heti sen jälkeen hän on kieltänyt Jeesuksen: (Nyt sinun ukkosesi Jumala, rankaisee minua, kun minä olen kieltänyt sinut) Aariaan liittyy kuoro, jossa kärsimystapahtuman katselijat sanovat: ”Me lankeamme eeteesi, Jeesus, mitä olemmekaan tehneet sinulle!”. Siten he samaistuvat Piertariin ja ovat tehneet samoin kuin hän.
Musiikki

Oratoriossa on kuoro-osilla keskeinen merkitys. Kuorolla on viisi osaa ja kaksi ariosoa, joissa on viittauksia Raamatun tekstiin jotka liittyvät synteihin ja toivoon lunastusta. Resitatiivit ovat joko säestettyjä, erityisesti dramaattisimmat niistä tai secco-resisatiivejä (vain basso continuo). Luonteeltaan resitatiivit ovat keskenään erilaisia, syvällisiä tai dramaattisia.
Homilius liittää tekstin erittäin tehokkaasti musiikkiin. Hän käyttää orkesteria tehostamaan aarioiden sisältöä. Aarian (4) ”Wie tödlich schrecken die Gerichte” b-jakossa puupuhaltimien pitkät nuotit ilmaisevat pian koittavan Jeesuksen kuoleman valitusta. Nousevat kuviot kuvaavat iloa lunastuksesta Jeesuksen kuolema kautta ”Nun sterb ich Sünder nicht”: (Nyt minä, syntinen, ei kuole, Isä antaa anteeks). Aaria, numero 15 on jopa sotaisa ”Umgürtet mit Gerechtigkeit”: (Vanhurskaudella vyötetty sankari, nyt sankari ryntää mahtavaan taisteluun, kuoleman on paettava, ja helvetin vavistava.)  Nopeasti toistuvat kuviot ilmaisevat kauhua, vihaa ja ukkosta 21. osassa ”Bewaffne dich, Mächtger” (Aseistakaa itsenne, te mahtavat, pelolla ja vihalla, komentakaa ukkosta tuhon äänellä.) Toisessa osassa (24) basso, joka on vox Dei (Jumalan ääni), laulaa ariosona Jesajan kirjan 43, 24: sanoja ”Synneilläsi olet minua rasittanut, pahoilla teollasi minua vaivannut”. Laulajaa säestävät matalat jouset ja fagotit, jotka ilmaisevat elävästi tekstin sisältöä. Oratorion pääajatus nousee esiin päätöskuorossa, jossa laulaa mukana altto-soolo: ”Täällä roikkuu ristillä ihmisten synnin uhri, suuren rauhantekijän veri valuu. Nyt Kristityn sielu voi ottaa vastaan pelastuksen Kristuksessa, Vapahtajassaan”. .
Koraalit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
I osa: 
| Osan numero. Koraali | Kirjoittaja/lähde, mahdollinen suomenkielinen teksti | Sävelmä |
| 1 Ein Lämmelein geht und trägt die Schuld | Paul Gerhandt EG (Evangelisches Gesangbuch) 83:1 Suomen ev. lut. kirkon virsikirja 58: 1 | Wolfgang Dachstein (n. 1487–1553) |
| 7 Seine Liebe, sein Erbarmen | Das rivilegirte vollständige und vermehrte Leipziger Gesangbuch darinnen … 1767  222 Thränt ihr Augen, weint ihr Herzen 3. säk. | ? |
| 18 Ob bei uns ist der Sünden viel | Aus tiefer Not schrei ich zu dir  Martin Luther 1524 (EG 299:5) Suomen ev. lut. kirkon virsikirja 267:5 | Martin Luther |
II osa: 
| 19 Ich grüße dich am Kreuzestamm | Valentin Ernst Löscher (1673 – 1749) EG 90:1 | Matthäus Greiter 1525 |
| 28 Nun ich weiß, worauf ich bau und bei wem | Geistlicher Liederschatz: Sammlung der vorzüglichsten geistlichen Lieder für   Jesu meiner Seele licht, brunnqwell meiner Freuden 9.säk  | Heinrich Held  (1620–1659) |
Soitinnus

Kuoro (sopraano, altto, tenori, basso)
Solistit (sopraano, altto, tenori, basso)
Orkesteri
Huilu (2)
Oboe (2)
Fagotti (2)
Viulut (2),
Alttoviulu
Basso contiunuo
Teoksessa on 31 numeroaː 1. osassa 1-18 ja 2. osassa 19-31.
Kesto noin 1. 35 minuttia.
Aiheesta muualla

Wolf, Uwe: Gottfreid August Homilius. Studien zu Leben und Werk mit Werkverzeichnis (kleine Ausgabe), Carus 24, 080 2009 Carus-Verlag, Stuttgart ISBM 978-3-89948-090-0
Tenoriaaria (4)  (Youtube): Wie tödlich schrecken die Gerichte https://www.youtube.com/watch?v=yWTzkysdHvE
Sopraanoaaria (9) (Youtube) Nun sterb ich Sünder nicht https://www.youtube.com/watch?v=FlyYegYDEk0
Alttoaaria (15) (Youtube) Umgürtet mit Gerechtigkeit: https://www.youtube.com/watch?v=mu4MUkMMQLQ