stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haapaposliinikas
Aiheesta muualla

Suomen perhostutkijain seura: haapaposliinikas (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen perhostutkijain seura: vaaleat nirkot - lajien erottavia tuntomerkkejä (Arkistoitu – Internet Archive)
toukka
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
Vlindernet (hollanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q2050867  BioLib: 53055  BOLD: 179034  CoL: 4G2VG  EoL: 400774  EPPO: PHEOTR  EUNIS: 309067  Fauna Europaea: 446422  Fauna Europaea (new): c58cc733-8537-4c82-974e-f9d90e922375  GBIF: 1825983  iNaturalist: 319552  IRMNG: 11279250  LepIndex: 60736  LoB: 4454  MaBENA: PheosTremula  NBN: NBNSYS0000006093  NCBI: 988019  Observation.org: 2001  Open Tree of Life: 153646  Laji.fi: MX.62116
Psykonomia

Psykonomia on mielenterveyskuntoutujien tekemää työtä oman ja toisten mielenterveytensä hoitamiseksi . Psykonomian  tavoitteisiin kuuluu mielisairaan stigman ja leiman purkaminen.
Psykonomi-nimikettä käyttävät kokemusasiantuntijat eli henkilöt, jotka ovat kokeneet mielenterveysongelmia itse . Se ei ole valvottu nimike, eikä sitä tule sekoittaa mm. Valviran laillistamiin psykologeihin tai psykiatreihin.
Arvo kokemusasiantuntijuudelle

Psykonomian keskeinen arvolähtökohta on kunnioittaa mielenterveyskuntoutujien omaa elämänkokemusta ja antaa arvo sille työlle, jota he tekevät itsensä hoitamiseksi ja kuntoutumiseksi. Psykonomian tehtävänä on puolustaa mielenterveyskuntoutujien täysivaltaisuutta ja ihmisarvoa. Se haluaa luoda uudenlaisen kuvan kuntoutumiseen, jossa mielenterveyskuntoutujalla itsellään on tärkein rooli.
Psykonomia ja ammattiauttajat

Kirsi Rekola kirjoittaa:
"Psykonomia perustuu nimenomaan inhimillisyyteen. 
Koska oikeudenmukaisuus ja suvaitsevaisuus ovat se perusta, 
johon haave paremmasta tulevaisuudesta rakentuu, 
meidän on  oltava oikeudenmukaisia 
ja pyrittävä ymmärtämään kaikkia, vaikka emme hyväksy kaikkea. 
Sekä mielenterveyskuntoutujia että ammattiauttajia olisi kohdeltava 
inhimillisesti ja ymmärtäväisesti."
Psykonomian fokus > Mielisairaan stigman ja leiman purkaminen

Psykonomian mielenkiinto kohdistuu mielisairaan leiman ja stigman poistamiseen. Häpeän sävyiset asenteet ja mielisairaan leima aiheuttavat vaikeuden hyväksyä mielenterveysongelma. Ne aiheuttavat usein myös hoitokielteisyyttä ja sairauden tunteen puuttumisen. Stigmasta tullee hoidon ja avun saamisen este.
Psykonomian fokus > Mahdollisuus siihen, että suvaitsevaisuus voisi koskea myös kokemistapaa

Psykonomian pyrkimyksenä on saada suvaitsevaisuutta myös siihen, millaiseksi me kukin maailman koemme . Psykonomia pitää tärkeänä  alitajunnan (alitajunta, tiedostamaton) nostamista tietoisuuteen ja mielenterveyskuntoutujien oikeutta kertoa sisäisen maailmansa tapahtumista. Tässä suhteessa psykonomian tavoite on sama kuin psykoanalyysilläkin. Psykoanalyytikko Martti Siirala on teoksissaan korostanut sitä, että mielenterveyskuntoutujien kokemuksilla on suuri merkitys ja niitä ei pidä halveksia tai aliarvioida . Lisäksi Siirala on esittänyt myös toiveita ei-professionaalin, lähinnä vapaaehtoistoimintaan perustuvan maallikkojen riveistä kumpuavan vastuunkannon heräämisestä. Psykonomian tarkoituksena on antaa mielenterveyskuntoutujan kokemuksille sen ansaitsema arvo sekä juuri Siiralan ajatuksien mukaisesti luoda ei-professionaalisia vapaaehtoistoimintaan perustuvia auttamisverkostoja.
Psykonomia ja roolit

Valt.Tri Susanna Hyvärin ja Sosiologi Anthony Giddensin mukaan rooleja luodaan ja uusinnetaan sosiaalisten suhteiden verkostossa. Heidän mukaansa myös roolit muotoutuvat tilannesidonnaisesti ja identiteetti taasen luodaan historiallisesti ja kerroksellisesti.
Psykonomian tarkoituksena on purkaa tietyista konfliktitilanteista syntyneet roolit ja palauttaa yksilön autenttinen olemassaolo  ja identiteetti. Tässä autenttinen olemassaolo tarkoittaa sitä Heideggerin tarkoittamassa mielessä. (ks. Autenttisuus (filosofia) ja Dasein Heideggerin käsityksistä siitä, mitä autenttinen olemassaolo tarkoittaa). Psykoanalyytikot Johannes Myyrä ja Veikko Vainio puhuvat myös siitä, että sairautena pidetty tila saattaa olla merkityksellinen ihmisen kasvukehitykselle ja Giddenssin mainitsema rooli saattaa sairauden kautta hävitä ja antaa näin tilaa yksilön individuaatioprosessille . Psykonomian viitekehyksessä tämä tarkoittaa mielenterveyskuntoutujien kokemuksille kuuluvaa arvoa, joilla he voivat vapautua heille annetuista valheellisista rooleista ja saavuttaa takaisin heille kuuluva aito identiteetti.
Aiheesta muualla

Psykonomiopiston kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Rakkauslauluja

| Rakkauslauluja Fredi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 10.6.1975 (10)   16.8.1975 (3)   2.9.1975 (1)   19.9.1975 (7)   16.10.1975 (4)   19.10.1975 (12)
 Studio : Finnlevy-studiot
 Julkaistu: 1975
 Formaatti: LP-levy (SFLP 9569)   C-kasetti (FDE 224)
 Tuottaja(t): Vexi Salmi
 Tyylilaji: iskelmä, balladi, pop
 Kesto: 41.05
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Finnlevy
Listasijoitukset
  Suomi: 4. (marraskuu 1975)
Fredin muut julkaisut
| Avaa sydämesi mulle 1974 | Rakkauslauluja 1975 | Laula kanssain 1976 |
Singlet albumilta Rakkauslauluja
 ”Hän” / ”Ethän viivy myöhään” Julkaistu: 1975 (6034 059)  ”Rakkauslaulu” / ”Joskus vielä oikein opin elämään” Julkaistu: 1975 (6034 064)
Rakkauslauluja on suomalaislaulaja Matti Siitosen eli Fredin kuudes studioalbumi vuodelta 1975. Albumin tuotti edellisten levyjen tapaan Vexi Salmi, joka teki myös levylle useita sanoituksia. Levyn tunnetuin kappale on Siitosen itsensä säveltämä, levyn avausraita ”Rakkauslaulu”, joka sijoittui kolmanneksi vuoden 1975 Syksyn sävel -laulukilpailussa ja ylsi parhaimmillaan singlemyyntilistan yhdeksänneksi.
Levy menestyi hyvin ja nousi parhaimmillaan Suomen virallisen listan neljännelle sijalle pysyen listalla yhteensä 21 viikkoa. Kultalevyraja ylittyi vuonna 1976 ja levyä on myyty vuoteen 2013 mennessä noin 32 300 kappaletta. Se on täten Fredin kolmanneksi myydyin albumi.
Albumi on julkaistu Finnlevy-levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina eikä sitä ole toistaiseksi julkaistu CD-levynä.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut Vexi Salmi, ellei toisin mainita. Kaikki sovitukset tehnyt Antti Hyvärinen.
Kappaleet > A-puoli

Rakkauslaulu – 2.51 (säv. Matti Siitonen)
Jennie, Jennie – 3.05 (alkup. ”Jennie Jennie”, säv. Lars Berghagen, san. Pauli Virta)
Kotikaupunki – 3.25 (säv. Matti Siitonen)
Kun ilta hämärtyy – 4.08 (säv. Matti Siitonen)
Vasten auringon siltaa – 3.47 (alkup. ”Alle porte del sole”, säv. D. Pace – Panzeri – Pilat – Conti, san. Chrisse Johansson)
Vielä sinut kerran kai nään – 3.01 (alkup. ”Parlami d’amore mariu”, säv. C. A. Bixio, san. Juha Vainio)
Kappaleet > B-puoli

Joskus vielä oikein opin elämään – 2.37 (säv. Matti Siitonen)
Hän – 4.08 (alkup. ”Honey”, säv. Bobby Russell, san. Jyrki Lindström)
Kun Chicago kuoli – 3.10 (alkup. ”The Night Chicago Died (en)”, säv. Mitch Murray, san. Pertti Reponen)
Ethän viivy myöhään – 4.00 (säv. Matti Siitonen)
En näkemiin sanoa voi – 3.20 (alkup. ”Never Can Say Goodbye (en), säv. Clifton Davis)
Saarnaaja – 3.33 (säv. Matti Siitonen)
Kokoonpano > Antti Hyvärisen orkesterin muusikoita

Fredi – laulu
Juhani Aaltonen – saksofoni (2)
Arto Alaspää – taustalaulu (1, 3, 7)
Ami Aspelund – taustalaulu (1)
Pirjo Bergström – taustalaulu (2; mahdollisesti myös kosketinsoittimet)
Kalle Fält – taustalaulu (8)
Unto Haapa-aho – saksofoni (2)
Antti Hyvärinen – kapellimestari
Heikki Hämäläinen – viulu (1, 2, 6)
Antero Jakoila – kitarat (1, 6)
Markku Johansson – trumpetti (2)
Ilpo Kallio – rummut ja lyömäsoittimet (1, 3, 4, 6, 7, 12)
Heikki Laurila – kitarat (1–10, 12)
Kari Lindström – sello (2, 5)
Martti Metsäketo – basso ja taustalaulu (5, 8)
Irina Milan – taustalaulu (2, 3, 7)
Jörgen Petersen – trumpetti (2)
Mauri Pietikäinen – alttoviulu (5)
Jaakko Raulamo – sello (1)
Seppo Rautasuo – viulu (2, 5)
Staffan Stenström – sello (2)
Arno ”Nono” Söderberg – kitarat (11)
Irma Tapio – taustalaulu (1, 8, 10)
Jorma Ylönen – viulu (8)
Kokoonpano > Tuotanto

Finnlevy / Vexi Salmi – tuotanto
Jorma Breider – valokuvat
Toivo Niiranen – kansi
Antti Joki – äänitys (ainakin 1, 12)
Ronnie Kranck – äänitys (ainakin 1, 3, 10, 12)
Kari Tamminen – äänitys (ainakin 1, 3, 7)
Jukka Teittinen – äänitys (ainakin 4, 7, 10)
Tom Vuori – äänitys (ainakin 7)
Fulani

| Fulani |
| --- | --- |
 Fulanin kielen puhuma-alue
Oma nimi:  fulfulde
Tiedot
Alue:  Länsi-Afrikka
Puhujia:  14,4 miljoonaa
Sija:  79.
Kirjaimisto:  latinalaiset arabialaiset adlam
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  Atlantinkongolaiset kielet Pohjoiset atlantinkongolaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  ff
ISO 639-3:  ful
 Ohje 
Fulani (myös fulfulde) on Länsi-Afrikassa asuvien fulbejen puhuma atlantinkongolainen kieli. Se on levinnyt laajalle alueelle, johon kuuluvat Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Mali, Ghana, Burkina Faso, Niger, Togo, Benin, Nigeria ja Kamerun. Kielellä on 14,4 miljoonaa puhujaa, mikä tekee siitä maailman 79. puhutuimman kielen.
Kielen puhujat käyttävät siitä lännessä nimitystä pulaar tai pular ja muualla nimeä fulfulde. Nimitys fulani on lainattu englantiin hausasta. Fulanin lähimmät sukukielet ovat wolof ja serer. Perinteisesti karjanhoitoa harjoittavien ja islamin levittämiseen osallistuneiden fulbejen lisäksi kieltä puhuvat myös monet naapurikansat. Fulania kirjoitettiin 1800- ja 1900-luvuilla arabialaisella kirjaimistolla. Nykyinen ortografia perustuu latinalaiseen kirjaimistoon.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Bilabiaali | Alveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali> Norm. | Glottaali> Pal. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Nasaali | m | n | ɲ | ŋ |  |  |
| Klusiili | Norm. | p | b | t | d |  | k | g | ʔ | ʔʲ |
| Klusiili | Prenas. | mb | nd |  | ŋg |  |  |
| Affrikaatta | Norm. |  |  | t͡ʃ | d͡ʒ |  |  |  |
| Affrikaatta | Prenas. |  |  | nd͡ʒ |  |  |  |
| Implusiivi | Implusiivi | ɓ | ɗ |  |  |  |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi | f | s |  |  | h |  |
| Tremulantti | Tremulantti |  | r ~ ɾ |  |  |  |  |
| Lateraali | Lateraali |  | l |  |  |  |  |
| Approksimantti | Approksimantti | w |  | j |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Kaikki vokaalit voivat esiintyä sekä lyhyinä että pitkinä.
Lähde:
Ortografia

Fulanilla ei ole yhtä vakiintunutta kirjoitusjärjestelmää, vaan sitä voidaan kirjoittaa latinalaisilla, arabialaisilla kirjaimilla tai sitten adlam-kirjoituksella.
Esimerkiksi Guineassa käytetään latinalaista aakkostoa, johon on lisätty kirjaimet ɓ, ɗ, ŋ, ɲ ja ƴ ja josta puuttuvat q, v, x ja z, joita kuitenkin käytetään lainasanoissa. Aakkosiin kuuluvat digrafit mb, nd, ng ja nj. Heittomerkillä on äännearvo.
| A a | B b | Nb nb | Ɓ ɓ | C c | D d | Nd nd | Ɗ ɗ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| /a/ | /b/ | /mb/ | /ɓ/ | /c/ | /d/ | /nd/ | /ɗ/ |
| E e | F f | G g | Ng ng | H h | I i | J j | Nj nj |
| /e/ | /f/ | /g/ | /ŋg/ | /h/ | /i/ | /ɟ/ | /nɟ/ |
| K k | L l | M m | N n | Ŋ ŋ | Ɲ ɲ | O o | P p |
| /k/ | /l/ | /m/ | /n/ | /ŋ/ | /ɲ/ | /o/ | /p/ |
| R r | S s | T t | U u | W w | Y y | Ƴ ƴ | ' |
| /r/ | /s/ | /t/ | /u/ | /w/ | /j/ | /ʔʲ/ | /ʔ/ |
Muissa maissa käytettävät aakkostot poikkeavat toisistaan vain vähän. Muualla kuin Guineassa käytetään nb:n asemesta mb:tä. /ɲ/ voidaan merkitä ñ tai ny.
Kielinäyte

»Innama aadeeji fof poti, ndimɗidi e jibinannde to bannge hakkeeji. Eɓe ngoodi miijo e hakkilantaagal ete eɓe poti huufo ndirde e nder ɓ iynguyummaagu.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Palomäen mäkikeskus

| Palomäen mäkikeskus |
| --- | --- |

Sijainti
Paikkakunta:   Kouvola, Suomi
Koordinaatit:  60°52′43″N, 26°42′23″E
Avattu:  1948
Remontoitu:  1961, 2021, 2023
Muut mäet:  K10, K6, K2
Seura:  Kouvolan Hiihtoseura
Palomäen hyppyrimäki
K-piste:  75 metriä
Mäkiennätys:  81,5 metriä  Lauri Hakola (25.1.2003)
Naisten mäkiennätys:  51,5 metriä  Susanna Forsström (10.2.2013)
Avattu:  1961
Suljettu:  2019
Muovitus:  Ei
Vauhtimäen kulma:  11°
Alastulorinteen kulma:  36,5°
K58
K-piste:  58 metriä
Mäkikoko:  60 metriä
Mäkiennätys:  62,0 metriä  Pyry Ruikka (18.1.2015)
Naisten mäkiennätys:  56,5 metriä  Aino Kanervala (20.1.2024)
Avattu:  1961
Remontoitu:  2023
Muovitus:  Ei
K25
K-piste:  25 metriä
Mäkiennätys:  24,5 metriä  Markus Virrantalo  Perttu Reponen (26.2.2012, 12.1.2013)
Naisten mäkiennätys:  22,5 metriä  Teresa Karavirta (27.2.2023)
Remontoitu:  2021
Muovitus:  Kyllä
Kouvolan Palomäen hyppyrimäet kesäkuussa 2019.
Palomäen mäkikeskus on kuuden hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Kouvolassa.
Mäkikeskuksen alueella sijaitsevat myös syksyllä 2019 valmistuneet Palomäen kuntoportaat, josta löytyy 188 askelmaa, kaiteet molemmin puolin, yksi levähdystaso sekä portaiden valaistus kytketty kuntoradan valaistukseen.lähde?
Palomäen hyppyrimäki

Hyppyrimäen torni on betonirakenteinen.
Palomäen hyppyrimäki > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 81,5 metriä on hypännyt Lauri Hakola.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1967 |  Niilo Halonen | 74,0 m |  |  |
| 15.–16.2. 1969 |  Topi Mattila | 71,0 m | SM-kilpailut 1969 |  |
| 15.–16.2. 1969 |  Topi Mattila | 73,0 m | SM-kilpailut 1969 |  |
| 1970 |  Bernd Eckstein | 76,0 m |  |  |
| 1970 |  Gari Napalkov | 76,0 m |  |  |
| 1977 |  Reinhold Bachler | 76,5 m |  |  |
| 4.2.1979 |  Pertti Tuhkanen | 76,5 m |  |  |
| 5.3.1979 |  Armin Kogler | 78,0 m |  |  |
| 20.2.1982 |  Markku Pusenius | 78,0 m |  |  |
| 8.3.1982 |  Matti Nykänen | 78,5 m |  |  |
| 7.3.1983 |  Matti Nykänen | 79,0 m |  |   |
| 7.3.1983 |  Armin Kogler | 79,0 m |  |  |
| 4.3.1985 |  Matti Nykänen | 79,5 m |  |  |
| 12.12.1993 |  Sami Nieminen | 79,5 m |  |  |
| 12.12.1993 |  Tero Turkki | 79,5 m |  |  |
| 24.2.1996 |  Toni Nieminen | 79,5 m |  |  |
| 29.1.1998 |  Tero Koponen | 80,0 m |  |  |
| 13.12.1998 |  Pekka Salminen | 80,0 m |  |  |
| 25.1.2003 |  Lauri Hakola | 81,5 m |  |  |
Palomäen hyppyrimäki > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 51,5 metriä on hypännyt Susanna Forsström.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.2.2013 |  Susanna Forsström | 51,5 m | Finlandia Veikkaus Cup |  |
K58

Hyppyrimäen torni on liimapuupalkkirakenteinen.
K58 > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 62,0 metriä on hypännyt Pyry Ruikka.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.3.2011 |  Vili Laukkanen | 41,0 m | KHS-Mestaruuskilpailu |  |
| 19.3.2011 |  Antti Joutjärvi | 50,0 m | KHS-Mestaruuskilpailu |  |
| 19.3.2011 |  Antti Joutjärvi | 51,0 m | KHS-Mestaruuskilpailu |  |
| 4.2.2012 |  Pyry Ruikka | 54,0 m | Etelä-Suomen alue-cup |  |
| 4.2.2012 |  Eeli-Pekka Valta | 54,0 m | Etelä-Suomen alue-cup |  |
| 4.2.2012 |  Pyry Ruikka | 55,0 m | Etelä-Suomen alue-cup |  |
| 4.2.2012 |  Eeli-Pekka Valta | 57,0 m | Etelä-Suomen alue-cup |  |
| 26.2.2012 |  Vili Laukkanen | 58,0 m | KLL:n SM-kilpailut |  |
| 12.1.2013 |  Niko Kytösaho | 58,0 m | Lidl Cup |  |
| 12.1.2013 |  Artti Aigro | 58,0 m | Lidl Cup |  |
| 18.1.2015 |  Markus Virrantalo | 58,5 m | Lidl Cup |  |
| 18.1.2015 |  Markus Virrantalo | 60,0 m | Lidl Cup |  |
| 18.1.2015 |  Pyry Ruikka | 62,0 m | Lidl Cup |  |
K58 > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 56,5 metriä on hypännyt Aino Kanervala.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.12.2012 |  Susanna Forsström | 47,5 m | Kinkkukilpailu |  |
| 12.1.2013 |  Susanna Forsström | 50,0 m | Lidl Cup |  |
| 12.1.2013 |  Noora Heikkinen | 50,5 m | Lidl Cup |  |
| 12.1.2013 |  Jenny Rautionaho | 51,5 m | Lidl Cup |  |
| 12.1.2013 |  Tanja Kaverinen | 52,5 m | Lidl Cup |  |
| 12.1.2013 |  Noora Heikkinen | 52,5 m | Lidl Cup |  |
| 12.1.2013 |  Tanja Kaverinen | 52,5 m | Lidl Cup |  |
| 20.1.2024 |  Aino Kanervala | 56,0 m | KHS 100-vuotisjuhlakilpailu |  |
| 20.1.2024 |  Aino Kanervala | 56,5 m | KHS 100-vuotisjuhlakilpailu |  |
K25

Hyppyrimäen alastulorinteessä on vuonna 2021 asennettu muovitus. Edellinen muovitus paloi kesällä 2016.
K25 > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 24,5 metriä ovat hypänneet Markus Virrantalo ja Perttu Reponen.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.3.2011 |  Roope Pulkki | 17,0 m | KHS-Mestaruuskilpailu |  |
| 19.3.2011 |  Vili Laukkanen | 20,0 m | KHS-Mestaruuskilpailu | Kaksi kertaa |
| 18.12.2011 |  Roope Pulkki | 22,0 m | Kinkkukilpailu |  |
| 18.12.2011 |  Vili Laukkanen | 23,0 m | Kinkkukilpailu |  |
| 25.2.2012 |  Markus Virrantalo | 23,0 m | KLL:n SM-kilpailut |  |
| 26.2.2012 |  Jonne Veteläinen | 23,0 m | KLL:n SM-kilpailut |  |
| 26.2.2012 |  Otto Niittykoski | 23,5 m | KLL:n SM-kilpailut |  |
| 26.2.2012 |  Markus Virrantalo | 24,5 m | KLL:n SM-kilpailut |  |
| 12.1.2013 |  Perttu Reponen | 24,5 m | Lidl Cup | Kaksi kertaa |
K25 > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 22,5 metriä on hypännyt Teresa Karavirta.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.1.2013 |  Grete Vagul | 15,0 m | Lidl Cup |  |
| 12.1.2013 |  Julia Tervahartiala | 16,5 m | Lidl Cup | Kaatunut |
| 12.1.2013 |  Grete Vagul | 15,5 m | Lidl Cup |  |
| 12.1.2013 |  Julia Tervahartiala | 16,0 m | Lidl Cup |  |
| 18.1.2015 |  Emilia Sorvisto | 20,0 m | Lidl Cup |  |
| 18.1.2015 |  Julia Tervahartiala | 20,0 m | Lidl Cup |  |
| 27.2.2023 |  Teresa Karavirta | 22,5 m | KHS-seuranmestaruuskilpailu |  |
K10

Hyppyrimäen alastulorinteessä on vuonna 2021 asennettu muovitus. Edellinen muovitus paloi kesällä 2016.
Mäkiennätyksen 11,5 metriä on hypännyt Kasperi Valto 15. joulukuuta 2012 Kinkkukilpailussa kaksi kertaa. Naisten mäkiennätyksen 10,5 metriä ovat hypänneet Julia Tervahartiala 4. helmikuuta 2012 Etelä-Suomen alue-cupissa ja Elli Seppänen 18. tammikuuta 2015 Lidl Cupissa.
K6 ja K2

Hyppyrimäki remontoitiin kokonaan vuonna 2021, jolloin sen alastulorinteeseen asennettin muovitus ja rakennettin vauhtimäki. Remontissa K-piste siirtyi 5 metristä 6 metriin.
Mäkiennätyksen 6,0 metriä on hypännyt Tore Karavirta 25. tammikuuta 2024 Kuukausikilpailuissa kaksi kertaa. Naisten mäkiennätyksen 4,5 metriä on hypännyt Julia Hänninen 25. tammikuuta 2024 Kuukausikilpailuissa kaksi kertaa.
K2-hyppyrimäki rakennettiin vuonna 2021 ja sen alastulorinteessä on muovitus.
Johannes Takanen

| Johannes Takanen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1849 Virolahti
Kuollut: 30. syyskuuta 1885 (35 vuotta) Rooma
Johannes Takanen (8. joulukuuta 1849 Virolahti – 30. syyskuuta 1885 Rooma) oli suomalainen kuvanveistäjä. Takanen oli 1800-luvun merkittävimpiä suomalaisia kuvanveistäjiä, jonka ura jäi kuitenkin lyhyeksi varhaisen kuoleman vuoksi.
Elämä

Johannes Takanen syntyi Virolahdella torpparin poikana. Hänen taiteellinen lahjakkuutensa huomattiin jo varhain, ja hän pääsi opiskelemaan Suomen Taideyhdistyksen piirustuskouluun Helsinkiin. Piirustuskoulussa Takanen opiskeli Carl Eneas Sjöstrandin johdolla vuosina 1865–1867. Vuonna 1867 hän siirtyi opiskelemaan Kööpenhaminan taideakatemiaan. Kööpenhaminassa Takanen sai vaikutteita Bertel Thorvaldsenin klassistisesta tyylistä. Vuonna 1873 Takanen muutti Roomaan valtion apurahan turvin. Hän työskenteli Roomassa elämänsä loppuun saakka ja meni siellä myös naimisiin italialaisen Giacinta Biavascon kanssa. He saivat kolme lasta joista esikoinen Kullervo kuoli vain parivuotiaana. Tyttärestä Melinasta tuli pianisti ja vanhin lapsista oli Toivo-poika.
Takasen varhaistuotannon lapsiaiheiset rintakuvat herättivät aikalaisissa suurta ihastusta. Vuosina 1876–1878 Takanen teki huomattavat naisveistoksensa Aino, merelle katsovan, Rebekan ja Andromedan, joista Aino ja Andromeda kuuluvat Ateneumin taidemuseon sekä Rebekka Tampereen taidemuseon kokoelmiin. Takasen uran huippukohta oli Aleksanteri II:n muistopatsaskilpailun voitto. Hän ei kuitenkaan ehtinyt toteuttaa työtä. Muistomerkin toteutti Takasen huomattavin kilpailija Walter Runeberg Takasen sekä omien luonnostensa pohjalta. Monrepos’n puistossa ollut Takasen nuoruuden työ, vuonna 1873 paljastettu Väinämöisen laulu -patsas, tuhoutui talvisodassa. Patsas on korvattu kuvanveistäjä Konstantin Bobkovin veistämällä uudella patsaalla vuonna 2007.
Takanen on haudattu Rooman protestanttiselle hautausmaalle (Cimitero Acattolico). Haudalle pystytettiin 1890 Takasen suomalaisten ystävien rahoittama muistomerkki, jossa oli alun perin tanskalaisen Jörgen Larsonin toteuttama muotokuvamedaljonki. Pronssimedaljonki katosi vuonna 1918, mutta korvattiin vuonna 1927 Emil Wikströmin tekemällä uudella muotokuvamedaljongilla
Virolahdella Virojoen kylässä sijaitsee Johannes Takasen puisto, jossa on Johannes Takasen patsas.
Teoksia

Väinämöisen laulu 1873 (tuhoutunut)
Venus ja Amor 1875
Aino, merelle katsova 1876/1886
Rebekka, 1877
Amor kiduttaa sydämiä 1881
Andromeda 1882
Pietari Brahen patsaan luonnokset 1883
Galleria

Väinämöisen laulu 1873 (tuhoutunut)
Aino, merelle katsova, 1876
Rebekka, marmori 1877
Andromeda, 1882
J.V. Snellmanin rintakuva, 1886, Kuopio
J. V. Snellmannin rintakuva 1884–86
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johannes Takanen Wikimedia Commonsissa
Johannes Takanen Seura
Taidevartti: Johannes Takanen – Aino (Kantti.net, videotaltiointi
Takasen veljeä haastatellaan, Suomen Kuvalehti, 23.11.1935, nro 47, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Johannes Takanen Kansallisgallerian kokoelmissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  KulturNav  Musée d'Orsay  ULAN 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Carl Thomsenin muotokuva Takasesta vuodelta 1870
Johannes Takasen hauta Roomassa.
Inssi Divari-kausi 2024–2025

| Inssi Divari-kausi 2024–2025 |
| --- | --- |
Laji:  salibandy
Järjestyksessä oleva kausi:  37.
Maa:   Suomi
Joukkueiden määrä:  14
Sarja alkoi:  13. syyskuuta 2024
Nousseet joukkueet:  SBS Wirmo SB Vantaa
Sivusto:  Inssi-divari
Ylempi sarjataso:  F-liiga
Alempi sarjataso:  Suomisarja
Inssi-Divari kausi 2024–2025 oli järjestyksessään 37. salibandyn Divarin kausi. Divarin runkosarja alkoi 13. syyskuuta
Uutena joukkueena sarjassa pelasi Suomisarjasta noussut SBS Wirmo Mynämäeltä ja SB Vantaa. Edellisen kauden päätteeksi Happee steamers lopetti toiminnan.
Joukkueet 2024–2025

| Joukkue | Kunta | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M-Team | Helsinki | Arena Center Ruskeasuo | 1996 | Teemu Kalinainen |
| Hawks | Helsinki | Arena Center Myllypuro | 2015 | Petteri Bergman |
| Tiikerit | Vantaa | Tikkurilan urheilutalo | 1997 | Pasi Rosti |
| SB Vantaa | Vantaa | Energia Areena | 1991 | Tomi Rastas |
| LNM | Liminka | Krankka-areena | 1997 | Niko Kvist |
| Koovee | Tampere | Spiral-Halli | 1996 | Jarno Iijolainen |
| SalBa | Rauma | Jaakko Arena | 1993 | Mikko Lehti |
| Rangers | Kirkkonummi | Jokirinteen liikuntahalli | 1992 | Miika Valkama |
| O2-Jyväskylä | Jyväskylä | Jyväskylän monitoimitalo | 2001 | Ismo Nybacka |
| SaiPa | Lappeenranta | Lappeenrannan urheilutalo | 2020 | Otto Valavuo |
| Josba | Joensuu | Joensuu Areena | 1988 | Jami Huhtala |
| Karhut | Pori | Porin urheilutalo | 1992 | Jani Jormakka |
| SBS Wirmo | Mynämäki | HaNi-Halli | 1993 | Jarmo Eskelinen |
| ÅIF | Sipoo | Ingman Areena, Söderkulla | 1995 | Jan Qvickström-Helling |