stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aquincum
Kulttuuri ja uskonto

Aquincum sai kulttuurisia vaikutteita aluksi Italiasta ja Reinin alueelta, myöhemmin idästä. Myös alueen kelttiläisten alkuperäiskansojen vaikutus oli tuntuva. Aquincum oli ensisijaisesti sotilaskaupunki, joten kaivauksissa on löydetty etenkin sotilaselämään liittyviä esineitä, kuten aseita, kilpiä, kypäriä sekä rintapanssareiden kappaleita. Alueelta on myös löydetty paljon reliefejä ja piirtokirjoituksia, ja kiviesineitä on inventoitu yli tuhat, erityisesti hautakiviä, votiiviesineitä ja sarkofageja. Näyttävimpiä löytöjä ovat lattiamosaiikit ja seinämaalaukset. Kolikoita on löydetty useita tuhansia sekä arkeologisissa kaivauksissa että niiden ulkopuolella.
Kaupungin kehityksen alussa sekä siviilikaupungin että linnoituksen arkkitehtuuri noudatti yleisiä roomalaisia muotoja, jotka oli mukautettu paikallisiin olosuhteisiin. Mosaiikkilattiat olivat kalliita ja suurta ylellisyyttä, ja niitä oli ainoastaan edustusrakennuksissa, jotka rakennettiin valtion rahoilla. Kun koko provinssin painoarvo nousi, myös edustustilojen tarve kasvoi ja niiden tilaukset saattoivat työllistää myös paikallisia taiteilijoita. Aquincumissa tiedetään olleen omia mosaiikkitaiteilijoita vasta 200-luvun alusta, ”Severuksen kulta-ajalta” lähtien. 200-luvun lopulla sodanuhka tuli rajalla pysyväksi ja mosaiikkityöpajat kuihtuivat kysynnän puutteessa. Vaikka vanhoja mosaiikkilattioita korjattiinkin, korjausten laatu osoittaa, että Aquincumissa ei enää ollut todellisia taitavia mosaiikintekijöitä.
Kaivausten perusteella voidaan päätellä, että uskontoja Aquincumissa oli lukuisia. Vanhojen roomalaisten jumalien ja mytologian rinnalla idästä tulleiden mysteeriuskontojen vaikutus oli suuri. Mithran kultti, joka oli hierarkkinen ja hyväksyi jäsenikseen vain miehiä, oli etenkin sotilaiden suosiossa, ja Aquincumista onkin löydetty useita Mithran temppeleitä ja kulttipatsaita. On jopa oletettu, että Mithran kultti olisi syntynyt Pannoniassa. Roomalaisista jumalista oman pyhäkkönsä Aquincumissa ovat saaneet ainakin Fortuna, Apollon, Aesculapius ja Hygieia. Siellä on ollut myös kelttiläisen jumalattaren Eponan alttari sekä Juppiterin, Junon ja Minervan temppeli. Siviilikaupungin länsipuolella, amfiteatterin lähellä oli freskoilla koristeltu Nemesiksen temppeli. Kristinusko saapui alueelle hitaasti muuhun imperiumiin verrattuna, ja yksinkertaisia varhaiskristillisiä kirkkoja on rakennettu vuoden 350 tienoilla.
Kotieläimet ja ruokavalio

Asukkaiden kotieläimistä ja ruokavaliosta voidaan tehdä johtopäätöksiä luulöytöjen perusteella. Maaseudulla eläimet teurastettiin ja lihat paloiteltiin paikallisten tapojen mukaan. Kaupungin asukkaat olivat riippuvaisia keskitetystä lihanjalostuksesta, sillä eläimet teurastettiin asuinalueiden ulkopuolella ja ammattiteurastajat paloittelivat lihat ja myivät ne kaupungissa.
Lihaa ja nahkoja saatiin pääasiassa kotieläimistä: naudoista, lampaista, vuohista, sioista, hanhista ja kanoista. Kalaa, enimmäkseen karppeja, syötiin myös. Sianluiden osuus on pienempi kuin normaalisti voisi olettaa, mikä saattoi johtua siitä, että monet sotilaat tulivat Aquincumiin itäisistä provinsseista, joissa sianliha on voinut olla tabu. Muita kotieläimiä ovat olleet koirat, kissat, hevoset, aasit ja muulit. Yhteiskunnan köyhimmissä luokissa lihaa on todennäköisesti ollut saatavilla vain vähän, lähinnä vanhoja eläimiä, joita ei enää tarvittu töissä. Rikkaimmilla oli varaa vasikanlihaan, lampaisiin ja porsaisiin, jopa ostereihin ja linnunkieliin. Linnakkeissa ja niiden lähikylissä ruokavalio näyttää olleen hieman erilainen. Sotilaiden annokset ovat sisältäneet kuivattua tai savustettua lihaa, mutta pääasiallisesti viljatuotteita, varsinkin talvella. Villieläimet, kuten saksanhirvi ja villisika, sekä kalat ovat rikastuttaneet melko yksinkertaista ruokavaliota.
Koiria tai hevosia ei käytetty koskaan ravinnoksi. Koiria jalostettiin sekä pieniksi sylikoiriksi että metsästys- ja vahtikoiriksi. Niiden luita on löytynyt hajallaan roomalaisista kaupungeista, mutta toisin kuin maaseudulla, kaluttuja luita ei ole, mistä voi päätellä että koirat eivät ole saaneet juosta vapaasti. Hevosenluita on löydetty harvoin kaupungeista, vaikka niitä onkin säännöllisesti käytetty työkaluihin ja koristeisiin. Hevonen oli arvostettu eläin, jota upseerit käyttivät. Muulien ja aasien luita on löydetty usein sotilasalueilta ja maatiloilta, missä ne olivat tärkeitä vetojuhtia.
Aquincumin museo

Pääartikkeli Aquincumin museo
Aquincumin museon tehtävänä on Budapestin alueen roomalaisen perinnön esiin kaivaminen, suojeleminen ja esittely. Museo sijaitsee siviilikaupungin raunioiden alueella, ja se koostuu ulkoilmamuseosta ja kahdesta näyttelyrakennuksesta. Ulkoilmamuseo ja sen alueelle rakennettu vanhempi näyttelyrakennus on yleisölle avoinna huhtikuusta lokakuuhun. Uudempi museorakennus, jossa on pysyvä näyttely, on auki ympäri vuoden. Museossa käy vuosittain yli 35 000 vierailijaa.
Aquincumin museon lisäksi roomalaisajan raunioita ja niistä löydettyjä esineitä on nähtävillä kahdessa pienemmässä museossa, linnoituksen sotilaskylpylässä ja Herakleen huvilassa. Lisäksi Aquincumista löydettyjä esineitä on nähtävillä Budapestin historian museon päänäyttelytilassa Budan kuninkaanlinnassa ja Unkarin kansallismuseossa. Kansallismuseossa on yli 250 Aquincumin alueelta löydettyä kiviesinettä. Budan linnassa on näytteillä muun muassa osia sillasta, joka yhdisti Hadrianuksen palatsin mantereeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aquincum Wikimedia Commonsissa
Aquincum Planet Waressa (Arkistoitu – Internet Archive)
Aquincumin sijainti.
Roomalaisen tien jäännökset Aquincumin siviilikaupungissa.
Linnoituksen itäinen portti on osaksi rekonstruoitu.
Linnoituksen kylpylän rauniot.
Keisarin patsas, joka on seissyt Hadrianuksen palatsin sisäpihalla.
Herakleen huvilan raunioita.
Siviilikaupungin amfiteatterin rauniot.
Kylpylän jäännökset siviilikaupungissa.
Entistetty akvedukti uuden museorakennuksen edustalla.
Contra Aquincumin rauniot Pestissä.
Seinämaalauksia Aquincumin museossa.
Sotilaskaupungin amfiteatterin osittain entisöity sisäänkäynti.
Siviilikaupungin rauniot ja vanha museorakennus.
Ankkarock

Scorpions Ankkarockissa vuonna 2003.
Ankkarock oli jokavuotinen, useimmiten elokuun alussa järjestetty, rock-festivaali Vantaan Korsossa. Tapahtuma alkoi vuonna 1987 ilmaiskonserttina eikä tapahtumassa ollut ikärajaa. Ensimmäisen vuoden esiintyjiä olivat mm. Clifters, Freud Marx Engels & Jung ja Miljoonasade.lähde? Ankkarock muuttui maksulliseksi vuodesta 1999 lähtien.
Ankkarockin järjestelyistä vastasi Vantaan Festivaalit Oy ja tapahtuman promoottorina toimi myös Tavastia-klubin silloinen johtohahmo Juhani Merimaa. Vuodesta 2001 Vantaan festivaalit ryhtyi vastaamaan myös Ruisrockin järjestelyistä. Viimeinen Ankkarock järjestettiin vuonna 2010.
Historia

Ensimmäinen Ankkarock järjestettiin 15. elokuuta 1987 nimellä Ankka-rock. Tapahtuma sai nimensä silloisessa Korson keskuspuistossa sijaitsevista Ankkalammista. Järjestelyistä vastasi ensimmäisinä vuosina paikallinen Korso-yhdistys, ja tapahtuma rakennettiin talkoovoimin. Vuonna 1989 järjestäjäksi vaihtui Juhani Merimaa kumppaneineen. Kävijämäärien noustessa festivaali siirtyi Korson urheilukentälle, ja 1990-luvulla kävijäennätys lähenteli 70 000:ta.
Joka vuosi valittiin yksi Ankkarockin esiintyjistä edustamaan festivaalia piirrettynä ankka-hahmona. Ankkoina olivat mm. Don Huonot (2010), Maija Vilkkumaa (2009) Jouni Hynynen (2008), Toni Wirtanen (2007), PMMP (2006), Tarja Turunen (2005), Lauri Ylönen (2004) ja Ville Valo (2003).
Yleisöä kävi viikonlopun aikana vuonna 2006 lähes 40 000 henkeä, joka on kävijäennätys sinä aikana, kun Ankkarock on ollut maksullinen. Vuonna 2007 Ankkarockissa kävi kahden päivän aikana yhteensä 31 000 henkeä. Silloin lippujen myynnissä kokeiltiin ensimmäisen kerran myös tekstiviestilippuja, joita myytiin yli tuhat kappaletta. Vuonna 2008 Ankkarockissa vieraili 30 500 ihmistä, 17 000 lauantaina ja 13 500 sunnuntaina.
Vuonna 2010 pidettyjen festivaalien jälkeen Juhani Merimaa ilmoitti jättävänsä tehtävät tapahtuman järjestämisessä, ja sen jälkeen Ankkarockia ei enää järjestetty.
Esiintyjät

Vuonna 2006 Ankkarockissa oli pääesiintyjänä suomalainen metal-yhtye Children of Bodom. Muita esiintyjiä olivat muun muassa Ministry (USA), Egotrippi, Teräsbetoni, Hanoi Rocks, Amorphis, Tiktak, Flogging Molly (USA/IRL) ja The Rasmus, jonka alun perin piti esiintyä lauantaina, mutta matkustusongelmien vuoksi joutui jäämään Färsaarille ja esiintyi vasta sunnuntaina.
Vuonna 2008 Ankkarockin yksi pääesiintyjä oli kotimainen HIM, joka esiintyi Ankkarockissa monen vuoden tauon jälkeen.
Esiintyjät > 2010

Ajankohta: 14.−15. elokuuta 2010
| --- | --- |
 Kotimaiset esiintyjät: Apocalyptica  Children of Bodom  Chisu  Disco Ensemble  Don Huonot  Ismo Alanko & Teho-Osasto  Jenni Vartiainen  Maija Vilkkumaa  Michael Monroe  Mokoma  PMMP  Reckless Love  Samuli Putro  Scandinavian Music Group  Stam1na  Sunnuntai Komitea  Tarot  Viikate :  Ulkomaiset esiintyjät:  Against Me!   All Time Low   Amy Macdonald   The Ark   The Baseballs   Danko Jones   Editors   Enter Shikari   The Sounds
Esiintyjät > 2009

Ajankohta: 1.−2. elokuuta 2009
| --- | --- |
 Kotimaiset esiintyjät: Amorphis  Apulanta  CMX  Egotrippi  Ensiferum  Eppu Normaali  Kotiteollisuus  Le Corps Mince de Françoise  Maija Vilkkumaa  PMMP  Scandinavian Music Group  Sonata Arctica  Stam1na  Tehosekoitin  Tuomo  Turisas  Pintandwefall :  Ulkomaiset esiintyjät:  Amon Amarth     Cavalera Conspiracy   DragonForce   Fucked Up   Hardcore Superstar  The National   New York Dolls  Testament   Turbonegro   TV on the Radio   Volbeat
Esiintyjät > 2008

Ajankohta: 2.−3. elokuuta 2008
| --- | --- |
 Kotimaiset esiintyjät: Amorphis  Antero Raimo & Ovet  Apocalyptica  Apulanta  Disco Ensemble  Hanoi Rocks  HIM  Ismo Alanko Teholla  Kotiteollisuus  Lauri Tähkä & Elonkerjuu  Mokoma  PMMP  Poets of the Fall  Reino & The Rhinos  Scandinavian Music Group  Sonata Arctica  Throwaway Heroes  Tracedawn  Von Hertzen Brothers :  Ulkomaiset esiintyjät:  The Hives   Kamelot   Kent   Opeth   Soilwork   Tiger Army   W.A.S.P   Volbeat
Esiintyjät > 2007

Ajankohta: 4.−5. elokuuta 2007
| --- | --- |
 Kotimaiset esiintyjät: The 69 Eyes  Amorphis  Apulanta  Damn Seagulls  Disco Ensemble  Hanoi Rocks  Ismo Alanko & Teho-Osasto  Jonna Tervomaa  Kotiteollisuus  Lapko  Maija Vilkkumaa  Maj Karma  PMMP  Poets of the Fall  Poisonblack  Rubik  Sonata Arctica  Von Hertzen Brothers  Zen Cafe :  Ulkomaiset esiintyjät:  The Ark   The Bellrays   Dir en grey   The Gathering   Mando Diao   Millencolin   Nine Inch Nails   The Sounds   Spitfire
Esiintyjät > 2006

Ajankohta: 5.−6. elokuuta 2006
| --- | --- |
 Kotimaiset esiintyjät: Amorphis  Apulanta  Children of Bodom  Disco Ensemble  Don Johnson Big Band  Egotrippi  Eläkeläiset  Hanoi Rocks  Lapko  Lemonator  Maija Vilkkumaa  Mirror of Madness  PMMP  Poets of the Fall  The Rasmus  Scandinavian Music Group  Sonata Arctica  Teräsbetoni  Tiktak  Timo Rautiainen  Von Hertzen Brothers :  Ulkomaiset esiintyjät:  Backyard Babies   CKY   Danko Jones   Dropkick Murphys   Flogging Molly   Ministry   Turbonegro
Esiintyjät > 2005

Ajankohta: 6.−7. elokuuta 2005
| --- | --- |
 Kotimaiset esiintyjät: 22-Pistepirkko  A.M.R.  Apocalyptica  Apulanta  CMX  Damn Seagulls  Disco Ensemble  Hanoi Rocks  Jonna Tervomaa  Kotiteollisuus  Maija Vilkkumaa  Nightwish  The Rasmus  Sir Elwoodin hiljaiset värit  Sonata Arctica  Teräsbetoni  Viikate  YUP  Zen Cafe :  Ulkomaiset esiintyjät:  The Ark   Franz Ferdinand   The Hellacopters   Juliette and the Licks   The Posies   The Soundtrack of Our Lives   Uriah Heep   Within Temptation
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ankkarock Wikimedia Commonsissa
Tšekin presidentti

| Tšekin tasavallan presidentti |
| --- | --- |
 Prezident České republiky
 Presidentin käyttämä lippu
 Nykyinen presidentti Petr Pavel.
 Nykyinen Petr Pavel 9. maaliskuuta 2023 lähtien
Virka-asunto:  Prahan linna Lányn linna (kesäasunto)
Nimittäjä:  suora kansanvaali
Kauden pituus:  5 vuotta, uudelleenvalinta mahdollinen
Perustettu:  2. helmikuuta 1993
Ensimmäinen:  Václav Havel
Palkka:  341 200 Kč. kuukaudessa
Kotisivut:  
Tšekin tasavallan presidentti (tšek. Prezident České republiky) on Tšekin valtionpäämies. Nykyisenä presidenttinä toimii Petr Pavel, joka astui virkaan 9. maaliskuuta 2023.
Historia ja valtaoikeudet

Samettieron jälkeen Tšekin presidentti valittiin parlamentin yhteisistunnossa, jossa presidentiksi valittiin sellainen henkilö, joka sai enemmistön tuen sekä edustajainhuoneessa että senaatissa. Ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Tšekkoslovakian viimeisenä presidenttinä toiminut Václav Havel. Suoraan kansanvaaliin siirryttiin vuonna 2013, jolloin presidentiksi valittiin Miloš Zeman.
Sen lisäksi, että presidentti on valtionpäämies, hän toimii myös virkansa puolesta Tšekin asevoimien ylipäällikkö. Presidentin rooli on suurimmaksi osaksi seremoniallinen, mutta virka on silti arvostettu ja presidentti nimittää joitakin korkea-arvoisia virkamiehiä kuten keskuspankin johtajan ja pääministerin. Lisäksi presidentillä on jonkin verran sanavaltaa maan ulkopolitiikassa.
Lisäksi presidentti myöntää tšekkiläiset kunnianosoitukset joko omasta tai parlamentin edustajien aloitteesta, ellei hän ole delegoinut tätä valtaa jollekin toiselle. Instuva presidentti kantaa virkansa puolesta kahden ritarikunan korkeimman luokan tunnuksia, jotka hän saa pitää virkakautensa jälkeen, mikäli Tšekin parlamentti niin päättää.
Valinta ja pätevyysvaatimukset

Presidenttivalitaan suorilla kansanvaaleilla. Tullakseen valituksi ehdokkaan tulee saada vähintään yli 50 prosenttia äänistä. Mikäli näin ei käy ensimmäisellä kierroksella, kahden eniten ääniä saaneen välillä järjestetään toinen kierros. Virkakauden pituus on viisi vuotta. Sama henkilö voidaan valita presidentiksi enintään kahdelle peräkkäiselle kaudelle.
Tšekin perustuslain mukaan presidentiksi valittavan henkilön tulee täyttää seuraavat ehdot:
vähintään 18-vuotias
Tšekin kansalainen
on osoittanut saaneensa riittävän tuen täyttämällä jonkin seuraavista ehdoista:
50 000 kansalaisen kannattajakortti
20 edustajainhuoneen edustajan kannatusilmoitusta
10 senaattorin kannatusilmoitusta
Palkkio ja etuudet

Vuonna 2025 presidentin kuukausipalkkio oli 341 200 korunaa.
Presidentin virka-asuntona toimii Prahan linna. Lisäksi Lányn linna toimii presidentin kesäasuntona.
Markku Aro (vuoden 1977 albumi)

| Markku Aro Markku Aro |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1977
 Studio : Finnlevy-studiot
 Julkaistu: marraskuussa 1977
 Formaatti: LP-levy (FL 5036)   C-kasetti (FK 5036)
 Tyylilaji: iskelmä, pop, disko
 Kesto: 42.49
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Finnlevy
Listasijoitukset
  Suomi: 13. (marraskuu 1977)
Markku Aron muut julkaisut
| Etsin kunnes löydän sun 1976 | Markku Aro 1977 | Anna aikaa 1978 |
Markku Aro on suomalaislaulaja Markku Aron kuudes, marraskuussa 1977 julkaistu studioalbumi. Albumin tunnetuimpia kappaleita ovat avausraita ”Keskiyön aikaan” sekä ”Ollaan lähekkäin”. Kummatkin kappaleet olivat vuoden 1977 suurimpia hittejä.
Finnlevy julkaisi albumin vinyylilevynä ja C-kasettina.
Kappalemateriaali

Levyn avausraita on ”Keskiyön aikaan”, joka on käännös englantilaisen rockyhtye Smokien hittikappaleesta ”I’ll Meet You at Midnight”. ”Ennusta, mustalainen”, ”Heinäkuussa vuosi sitten” ja ”Yön yli vain” ovat käännöksiä irlantilaislaulaja Joe Dolanin kappaleista ”Sister Mary”, ”Caterina Ballerina” sekä ”Lady of the Night”. ”Mielessäni on Hollywood” puolestaan on käännös ”Sommaren är kort” -kappaleestaan tunnetun ruotsalaislaulaja Tomas Ledinin kappaleesta ”Minns du Hollywood”. Ranskalaissäveltäjä-laulaja Georges Moustaukin kappale ”La philosophie” käännettiin suomeksi Juha Vainion toimesta nimellä ”Kävi kuten ennenkin”. Vainio suomensi suurimman osan albumin kappeleista. ”Rakkauden aamu” on käännös espanjalaislaulaja Camilo Seston kappaleesta ”¿Quieres ser mi amante?”. Juhani Markola levytti kappaleen vuonna 1975 Pertti Reposen suomentamana ja Aron levyttämä sovitus on hyvin uskollinen Markolan sovitukselle.
B-puolen avaa Veikko Samulin säveltämä ja Juha Vainion sanoittama ”Ollaan lähekkäin”, joka on ainoa levyn suomalaista alkuperää oleva kappale. ”Sorrow” kuultiin ensimmäisen kerran ranskalaiselokuvassa À nous les petites Anglaises (1976). Juha Vainio käänsi kappaleen suomeksi nimellä ”Kaipuu” ja sen levytti vuonna 1977 Aron lisäksi myös Kari Tapio, jonka versio nousi tunnetuimmaksi. Tapion ja Aron versioissa on käytetty täsmälleen samaa Veikko Samulin taustaraitaa. ”Painan pään” on käännös englantilaisen rockyhtye The Yardbirdsin 1960-luvulla tehdystä kappaleesta ”Still I’m Sad”, jonka myös hard rock -yhtye Rainbow levytti vuonna 1975 julkaistulle debyyttialbumilleen. Levyn päättää Hilton Rosenthalin ja Rodney Canesin säveltämä ”Lalabye”, johon Chrisse Johansson teki suomenkieliset sanat. Kappale kuultiin ensimmäisen kerran Hot Sound of Mauritius -yhtyeen albumilla Lalabye (1976).
Vastaanotto

Albumi julkaistiin marraskuussa 1977 yltäen Suomen kuukausittaisen Top 20 -albumilistan 15. sijalle. Joulukuussa albumi oli listan 17. sijalla. Tammikuussa 1978 levy saavutti parhaan listasijoituksensa (13.) ja helmikuussa levy oli taasen viidentenätoista, kunnes putosi listoilta pois.
Singlenä toukokuussa julkaistu ”Keskiyön aikaan” oli parhaimmillaan jukeboxien viidenneksi soitetuin ja myyntilistan kuudenneksi myydyin single. Marraskuussa julkaistu ”Ollaan lähekkäin” ylsi jukeboxien listaykköseksi ja myyntilistan sijalle 16.
Kappaleet

Kaikkien kappaleiden sovitukset Veikko Samuli.
Keskiyön aikaan – 3.14 (alkup. ”I’ll Meet You at Midnight”, säv. ja san. Mike Chapman & Nicky Chinn, suom. san. Juha Vainio)
Ennusta, mustalainen – 3.32 (alkup. ”Sister Mary”, säv. Peter Yellowstone, san. Roberto Danova & Steve Voice, suom. san. J. Vainio)
Heinäkuussa vuosi sitten – 3.37 (alkup. ”Caterina Ballerina”, säv. R. Danova, san. P. Yellowstone, suom. san. J. Vainio)
Mielessäni on Hollywood – 3.30 (alkup. ”Minns du Hollywood”, säv. ja san. Tomas Ledin, suom. san. J. Vainio)
Kävi kuten ennenkin – 3.59 (alkup. ”La philosophie”, säv. ja san. Georges Moustauki, suom. san. J. Vainio)
Rakkauden aamu – 3.47 (alkup. ”¿Quieres ser mi amante?”, säv. ja san. Camilo B. Sesto, suom. san. Pertti Reponen)
Kappaleet > B-puoli

Ollaan lähekkäin – 3.34 (säv. V. Samuli, san. J. Vainio)
Kaipuu – 4.18 (alkup. ”Sorrow”, säv. ja san. Mort Shuman, suom. san. J. Vainio)
Yön yli vain – 3.09 (alkup. ”Lady of the Night”, säv. ja san. R. Danova, suom. san. J. Vainio)
Painan pään – 4.35 (alkup. ”Still Iʼm Sad”, säv. ja san. Jim McCarty & Paul Samwell-Smith, suom. san. P. Reponen)
Lalabye – 5.34 (alkup. ”Lalabye”, säv. ja san. Rodney Canes & Hilton Rosenthal, suom. san. C. Johansson)
Lähteet:
Tekijät > Muusikoita

Markku Aro – laulu
Veikko Samuli – kapellimestari / musiikin johto, kosketinsoittimet (3–5, 7, 9), piano (8)
Ami Aspelund – taustalaulu (3, 5, 9)
Vesa Enne – taustalaulu (8)
Kalle Fält – taustalaulu (1, 2, 8)
Aimo Jaara – taustalaulu (1–10)
Irina Milan – taustalaulu (3, 7, 9, 11)
Irma Tapio – taustalaulu (1–4, 7–11)
Kassu Halonen – kosketinsoittimet ja syntetisaattori (4, 7, 10, 11)
Juhani Aaltonen – huilut (9, 11)
Unto Haapa-aho – saksofonit (3)
Juha Björninen – kitarat (4, 7, 8, 10, 11)
Heikki Laurila – kitarat (4, 7, 10)
Taisto Wesslin – kitarat (8)
Matti Tyni – basso (8)
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso (4, 7, 10, 11)
Nappi Ikonen – rummut ja lyömäsoittimet (8)
Kappaleen ”Kaipuu” (8) jousiryhmä tunnistamaton.
Heikki Hämäläinen – viulut (3, 4, 9–11)
Mikko Pesonen – viulut (1, 2)
Seppo Rautasuo – viulut (1–3)
Jorma Ylönen – viulut (3, 9)
Kari Lindstedt – sello (3, 9)
Jaakko Raulamo – sello (1, 2)
Lähteet:
Tekijät > Tuotanto

Finnlevy – tuotanto
Finnlevy-studiot / Tom Vuori – äänitys
Ilmari Kostiainen – valokuvat
Seppo Järvinen – kansi
Lähde:
Sleesian kieli

| Sleesia |
| --- | --- |
 Kielen levinneisyysalue Sleesian ja Opolen voivodikuntien rajalla
Oma nimi:  ślůnsko godka
Tiedot
Alue:   Puola  Tšekki
Virallinen kieli:  –
Puhujia:  1 250 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  Slaavilaiset kielet Länsislaavilaiset kielet
ISO 639-3:  szl
 Ohje 
Puhuttia sleesiaa
Sleesian kieli (omakielinen nimi ślůnsko godka) on länsislaavilainen kieli, jota puhuu äidinkielenään Ylä-Sleesian alueella Puolassa asuva väestö. Vuoden 2021 väestönlaskennan mukaan 596 224 Puolassa asuvaa ihmistä ilmoitti sleesian äidinkielekseen, mutta yhteensä puhujien määräksi on arvioitu 1 250 000 henkilöä niin Puolassa kuin Tšekissäkin.
Kielen katsotaan olevan uhanalainen ja se on läheistä sukua niin tšekille kuin puolallekin.
Status ja kirjakieli

Sleesian kieli muistuttaa läheisesti puolan kieltä, minkä vuoksi jotkut kielitieteilijät pitävät sitä puolan murteena. Suurin osa sen puhujista identifoituu nimenomaan Sleesian asukkaiksi ja kieli on vahvasti linkittynyt tähän identiteettiin.
Huhtikuussa 2024 Puolan parlamentin alahuone päätti tunnustaa sleesian kielen vähemmistökieleksi, minkä vuoksi kieltä voidaan alkaa opettaa kouluissa sleesian puhuma-alueella. Lisäksi kaupunkeihin, joissa vähintään 20 % asukkaista on sleesiankielisiä, voidaan asentaa kaksikieliset katukyltit. Myös senaatti hyväksyi lain, mutta laki ei koskaan astunut voimaan, koska presidentti Andrzej Duda käytti veto-oikeuttaan.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Uusi testamentti käännettiin sleesiaksi vuonna 2017.
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i | ɨ | u |
| Puolisuppea |  |  | o |
| Puoliväljä | ɛ |  | ɔ |
| Väljä |  | a |  |
Lähde:
Fonologia > Konsonantit

|  | Bilabiaali | Alveolaari | Retrofleksi | Palataali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | m | n |  | ɲ |  |
| Klusiilit | p b | t d |  |  | k g |
| Frikatiivit | f v | s z | ʂ ʐ | ɕ ʑ | x |
| Affrikaatat |  | t͡s | t͡ʂ | t͡ɕ |  |
| Approksimantit |  |  |  | j |  |
| Tremulantit |  | r |  |  |  |
| Lateraalit |  |  |  | l |  |
Lähde:
Kielioppi ja sanasto

Lukusanat 1–10 sleesiaksi:
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedyn | dwa | trzi | cztyry | pjynć | sześ | siedym | łoźym | dziewjynć | dzieśynć |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sleesian kieli Wikimedia Commonsissa
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Slaavilaiset kielet
bosnia
bulgaria
interslaavi
kantaslaavi
kašubi
kirkkoslaavi
kroatia
makedonia
molisenkroatia
montenegro
muinaiskirkkoslaavi
polabi
puola
ruteeni
serbia
serbokroatia
sleesia
slovakki
sloveeni
slovintsi
sorbi
tšekki
ukraina
valkovenäjä
venäjä
Pörönlampi (Pieksämäki)

| Pörönlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°27′23″N, 27°20′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Eteläselkään 
Järvinumero:  14.784.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,7 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,447 km  
Pinta-ala:  1,367 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPörönlampi 
Pörönlampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Hietakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy.