stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aprilia RS 125
Aprilia RS 125 – italialainen urheilumoottoripyörien legenda

Aprilia RS 125 on italialaisen Aprilian valmistama kaksitahtinen 125-kuutioinen kevytmoottoripyörä. RS on tyyliltään replika, jonka esikuvana on käytetty Aprilian MotoGP-kilpureita. RS-malliin on saatavilla useita kisavärityksiä, kuten Valerossi-nimellä tunnettu jäljitelmä Valentino Rossin 1990-luvun lopulla käyttämästä ajokista.
Eurotehoiseksi rekisteröitynä moottorin antama huipputeho on rajoitettu 11 kilowattiin Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti. RS on myös mahdollista rekisteröidä täystehoiseksi, jolloin sen ajamiseen vaaditaan A2-luokan ajokortti ja 18 vuoden ikä. Tällöin pyörään asennetaan TT-osat, joihin vuosimallista riippuen kuuluu pakoputkisto, CDI-boksi, pakoaukonsäädin ja kaasutin.
RS-kevytmoottoripyörämalli on uudistettu kahdesti. Vuonna 1998 Suomeen rekisteröitiin ensimmäiset "munaperinä" tunnetut RS:t, joiden nimitys johtuu pyörän takakatteen ja matkustajan penkin pyöreästä muotoilusta. Sitä ennen RS:n perä oli virtaviivaisempi. Myös etukatteen ja kylkikatteiden liittymäkohta siirtyi tässä uudistuksessa. Vuonna 2006 Aprilia RS:n muotoilu uudistui täysin, jolloin katteista tuli kulmikkaat. Muotoilu on selkeästi saanut vaikutteita RS:n saman yhtiön isommasta mallista Aprilia RSV.
Aprilia RS 125 – italialainen urheilumoottoripyörien legenda > Tekniikka

Aprilia RS:ää on valmistettu kahdella eri moottorilla. Vuodesta 1994 lähtien käytettiin Rotax 123 -kaksitahtimoottoreita vuoteen 1998 asti. Samaa moottoria käytettiin RS:ää edeltävässä AF1 mallistossa. Nykypäivään saakka on tuotannossa ollut Rotax 122 -kaksitahtimoottori. Moottorit eivät eroa toisistaan kovinkaan paljoa muuten kuin teholtaan, jota 123 moottorissa on jonkin verran enemmän, joka on pääasiallisesti saatu erilaisella sylinterillä. 123 ja 122 moottorien varaosat käyvät melko pitkälti toisiinsa. Rotax 123 -moottorissa käytetään täysitehoisena Dell’Orto VHSB34 34 -millimetristä litteäluistista kaasutinta. Kuristettaessa kaasutin vaihdetaan Dell’Orto PHBH28 28 -millimetriseen kaasuttimeen. Samaa Dell’Orto PHBH28 28 -kaasutinta käytetään Rotax 122 -koneellisissa malleissa niin täystehoisissa kuin A1-tehoihin kuristetuissa versioissa. Vuonna 2007 pyörän sähköjärjestelmää uudistettiin ja kaasuttimeksi vaihtui Dellorto VHST28 johtuen uusista Euro 3 -päästönormeista.
Aprilia RS 125 – italialainen urheilumoottoripyörien legenda > Aiheesta muualla

Aprilia RS 125 esittely Aprilian virallisella sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Aprilia RS 125 kuvia (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalaisen moottoripyöräsivuston Motot.Net tietopankin artikkeli Aprilia RS 125:stä
Varaosat Aprilia RS 125
Sjojaha

| Sjojaha (Сёяха) Sabetta |
| --- | --- |
 Jamalin Nenetsia Venäjällä, alla kylän sijainti alueella
 Sjojaha
 Koordinaatit: 70.168°N, 72.510°E 
Valtio:  Venäjä
Piirikunta:  Jamalin Nenetsia
Piiri:  Jamalin piiri
Perustettu:  1930-luku
Väkiluku (2010):  2 605
Postinumero:  629705 (Sjojaha), 629706(Sabetta)
Suuntanumero(t):  +7 34996
 
 ямальскийрайон.рф[vanhentunut linkki] 
 Jamalin piirin sivusto (venäjäksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sjojaha (ven. Сёяха) on taajama (posjolok) ja maalaiskunta Jamalin Nenetsian autonomisen piirikunnan Jamalin niemimaalla sijaitsevassa Jamalin kunnallispiirissä Luoteis-Siperiassa, Obinlahden keskiosan länsirannalla. Sjojaha sijaitsee linnuntietä runsaat 470 kilometriä pohjoiskoilliseen Jamalin Nenetsian pääkaupungista Salehardista.
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Sjojahan maalaiskunnassa asui 2 605 henkeä koko Jamalin kunnallispiirin 16 310 asukkaasta. Kunta on ollut erityisesti nenetsien asuinaluetta.lähde?
Historia

Kylä sai alkunsa viimeistään 1930-luvulla. Lokakuussa 1936 sinne perustettiin ilmatieteellisia havaintoja tekevä sääasema. Sjojahaa laajennettiin Neuvostoliiton alkuaikoina myös pakkotyövoimalla. Sinne päätyi esimerkiksi vuonna 1942 osa eri puolilta Neuvostoliittoa Jamalin piiriin karkotetuista 1 675 "kansanvihollisesta" , johon kuului esimerkiksi volgansaksalaisia, valkovenäläisiä, ukrainalaisia ja moldovalaisia. Nämä pakkotyöläiset rakensivat Puikon, Novyi Portin ja Sjojahan asuintaajamia. Seutua kehitettiin pakkotyövoiman avulla.
Nykyään: Sabettan satama ja taajama

Kaasuteollisuus on levittäytymässä kunnan alueelle, ja paikkakunnalle on suunniteltu ympärivuotisen sataman rakentamista hankkeessa keskeisen Novatek-yhtiön kaasukuljetuksiin. Sjojahasta noin 120 kilometriä pohjoiseen rakennettavasta satamasta, NLG-kaasun ja maaöljyn terminaalista sekä asutuksesta käytetään nimeä Sabetta. Sabettaan on rakennettu vuoteen 2016 mennessä uusia asuinrakennuksia, päiväkoti ja koulu sekä huoltoasema ja lentokenttä. Ympärivuotisten öljykuljetusten mahdollisuutta Obinlahdelle on jo testattu talvioloissa Atomflot-laivaston ydinkäyttöisen jäänmurtajan avulla. Myös rautatieyhteyden rakentamisesta taajamaan on keskusteltu. Rata haluttaisiin vetää jo olemassaolevalta Gazprom-konsernin rakennuttamalta radalta Obskaja–Bovanenkovo.
Aiheesta muualla

Jamalin piirin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (mo-yamal.ru)
Sjojaha Jamalin piirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (mo-yamal.ru)
O pogode - Sjojaha (venäjäksi) (meteoinfo.ru)
GeoPortal - Karta (zoomattava, sisältöä valittavissa) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (map.yanao.ru)
Thrapsanó

| Thrapsanó Θραψανό |
| --- | --- |
 Thrapsanón kylä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Thrapsanó
 Koordinaatit: 35°11′16″N, 25°16′51″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Minóa Pediáda
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  710603
Korkeus:  340 m
Väkiluku (2011):  2 334
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 261
 – Kylä:  1 261
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Thrapsanó (kreik. Θραψανό) on Kreikan kylä sekä samanniminen Minóa Pediádan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Θραψανού, Dimotikí Enótita Thrapsanoú) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kreetan saarella, Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 334 ja varsinaisen Thrapsanón kylän väkiluku 1 261 (vuonna 2011).
Thrapsanón kylä sijaitsee Kreetan keskiosissa noin 30 kilometriä Iraklionista kaakkoon. Se on rakennettu noin 340 metrin korkeuteen. Kylä tunnetaan ennen kaikkea keramiikastaan ja erityisesti suurista jo minolaisella ajalla valmistettuja pithoksia muistuttavista ruukuistaan. Kylän nähtävyyksiin kuuluu lukuisten keramiikkapajojen ohella myös muun muassa Panagía (Neitsyt Maria) Pigadiótissan kirkko kaivoineen. Thrapsanón kunnallisyksikkö käsittää Minóa Pediádan kunnan luoteisosan. Thrapsanó oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Minóa Pediádan kunnaksi yhdessä Arkalochórin ja Kastéllin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Thrapsanón kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Sampás | Agkárathoksen luostari (Moní Agkaráthou) | 11 |
| Sampás | Sampás | 127 |
| Thrapsanó | Thrapsanó | 1 261 |
| Vóni | Galatás | 85 |
| Vóni | Vóni | 483 |
| Zofóroi | Zofóroi | 367 |
Yhteensä: 2 334
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thrapsanó Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thrapsanón kunnallisyksikkö Wikimedia Commonsissa
Aequornithes

| Aequornithes |
| --- | --- |
 Vasarapäähaikara (Scopus umbretta)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Osaluokka::  Neognathae
Ylälahko::  Neoaves
Kladi::  Ardeae
Kladi::  Aequornithes  Mayr, 2010
Lahkot
 Ciconiiformes  Gaviiformes  Pelecaniformes  Procellariiformes  Sphenisciformes  Suliformes 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aequornithes on kladiin Ardeae kuuluva vesilintujen ryhmä. Se sisältää kuikkalinnut, pingviinilinnut, ulappalinnut, haikaralinnut, suulalinnut (Suliiformes) ja pelikaanilinnut, ja on luultavasti Eurypygimorphae-kladin sisarryhmä.
Fylogenia

Kladogrammi Burleigh, J.G. et al. (2015) tutkimusten pohjalta:
CoRoT

| CoRoT |
| --- | --- |
 CoRoT-satelliitin malli
Alkuperäinen nimi:  Convection, Rotation et Transits planétaires
COSPAR ID:  2006-063A
Organisaatio:  CNES
Valmistaja:  ESA
Tehtävätyyppi:  Eksoplaneettatutkimus
Laukaisu:  27. joulukuuta 2006 Baikonur
Laukaisualus:  Sojuz-Fregat
Tehtävän kesto:  2,5 v
Massa:  650 kg
Kiertorata
Viitejärjestelmä:  Maakeskeinen
Eksentrisyys:  8,269
Inklinaatio:  90,0
Kiertoaika:  103,0 min
CoRoT on Ranskan avaruusjärjestön (CNES) tiedesatelliitti, joka kartoittaa tähtitaivasta ja etsii eksoplaneettoja. Satelliitin nimi on akronyymi sanoista "Convection, Rotation et Transits planétaires". Satelliitin suunnittelun aloitti Saint-Malon tekemä tutkimus vuonna 1993. Satelliitin toteutukseen osallistuvat Ranskan lisäksi Espanja, Brasilia, Saksa ja Belgia. Euroopan avaruusjärjestö teki satelliitin ionimoottoreiden testauksen.
Satelliitti laukaistiin 27. joulukuuta 2006 kello 15:23 CET Baikonurin kosmodromilta Sojuz-Fregat-kantoraketilla. CoRoT kiertää Maata polaariradalla, jonka korkeus on 827 kilometriä.
CoRoT'n tehtävä on tutkia tähtien valossa tapahtuvia muutoksia. Eniten julkisuutta saanut osa CoRoT'n tutkimuskohteista on eksoplaneettojen aiheuttamien ylikulkujen aiheuttamat tähden himmenemiset. Se kykenee kuitenkin havaitsemaan myös tähdenjäristyksissä syntyvien akustisten aaltojen aiheuttamia kirkkaudenmuutoksia ja näin tuottamaan tietoa tähtien sisäisestä rakenteesta. Samalla saadaan määritettyä tarkasti myös tähtien massoja ja kemiallisia koostumuksia. Astroseismologia olikin satelliitin alkuperäinen tehtävänkuva, kun sen suunnittelu aloitettiin ennen ensimmäisten eksoplaneettojen löytymistä.
Planeettalöydöt

CoRoT'n ilmoitettiin löytäneen ensimmäisen eksoplaneettansa CoRoT-1b:n 3. toukokuuta 2007 ja toinen planeettalöytö CoRoT-2b julkaistiin samana vuonna 20. joulukuuta. Toukokuussa 2008 ilmoitettiin kahdesta uudesta planeettalöydöstä (CoRoT-4b ja CoRoT-5b) sekä noin 20 Jupiterin massaisen ruskean kääpiötähden (CoRoT-3b) löytymisestä. Helmikuussa 2009 julkaistiin tieto CoRoT-6b:n ja CoRoT-7b:n löytymisestä. Näistä jälkimmäinen on läpimitaltaan korkeintaan kahden Maapallon kokoinen planeetta, joka kiertää äärimmäisen lähellä keskustähteään.
Satelliitin havaintolaitteiden on raportoitu toimivan merkittävästi suunniteltua paremmin ja tulevaisuudessa CoRoT tullee ennakko-odotuksista poiketen havaitsemaan jopa lähes Maan kokoluokkaa olevia planeettoja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Euroopan avaruusjärjestö (englanniksi)
Centre National d'Etudes Spatiales[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Maria Aro

| Maria Aro> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. huhtikuuta 1942 Helsinki
Kuollut: 9. huhtikuuta 2024 (82 vuotta) Tampere
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Tapio Parkkinen
Näyttelijä
Palkinnot
 Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton kultainen ansiomerkki (1993) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Maria Rosalina Aro (8. huhtikuuta 1942 Helsinki – 9. huhtikuuta 2024 Tampere) oli suomalainen näyttelijä.
Elämä

Jo neljävuotiaana näytellyt Aro oli yksi Tampereen Työväen Teatterin monivuotisista näyttelijöistä vuodesta 1998 alkaen. Sitä ennen hän oli mukana monissa Raivoisat Ruusut -ryhmän tuotannoissa ja 1960-luvulla Suomen Kansallisteatterissa.
Aro näytteli myös useissa televisiosarjoissa. Näitä ovat muun muassa Jussi Niilekselän ohjaama ja Anna-Leena Härkösen esikoisromaanin pohjalta dramatisoima Häräntappoase (1989) ja Jukka Mäkisen ohjaama Hiljaista on (2003) sekä Neil Hardwickin ohjaamat ja käsikirjoittamat Reinikainen (1982) ja Sisko ja sen veli (1985). Hänellä oli myös pieni osa Pekka Lepikön ohjaamassa ja käsikirjoittamassa menestyskomediassa Kyllä isä osaa (1994).
Televisiosarjojen lisäksi Aro näytteli myös elokuvissa. Näitä ovat roolit Ralf Långbackan elokuvassa Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti (1979) sekä Matti Ijäksen elokuvassa Sokkotanssi (1999). Lehmän vuosi -sarjassa Aro nähdään Sirkka Takalan roolissa.
Aro oli naimisissa näyttelijä-ohjaaja ja käsikirjoittaja Tapio Parkkisen kanssa. Aron vanhemmat olivat teatterinjohtaja Matti Aro ja näyttelijä-ohjaaja Impi Aro.
Arolle myönnettiin vuonna 1993 Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton kultainen ansiomerkki. Hänelle myönnettiin myös Suomen Näyttelijäliiton kultainen taiteilijamerkki.
Aro on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Neimongosaurus

| Neimongosaurus |
| --- | --- |

 Myöhäisliitukausi 72–68 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  Teropodit Theropoda
Osalahko::  †Therizinosauria
Heimo::  †Therizinosauridae
Suku::  †Neimongosaurus  Zhang et al., 2001
Laji::  yangi
Kaksiosainen nimi
 † Neimongosaurus yangi  Zhang et al., 2001 
Katso myös
   Neimongosaurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Neimongosaurus on sukupuuttoon kuollut teropodidinosaurusten suku, joka eli liitukauden lopulla, noin 72–68 miljoonaa vuotta sitten campania-vaiheelta Maastricht-vaiheelle, Aasiassa. Suku tunnetaan kahdesta osittaisesta luurangosta, joista toisesta on säilynyt suurin osa selkärangasta ja lähes kaikki raajojen luut. Kallosta tunnetaan vain osa, sisältäen aivokopan. Alectrosaurukseksi nimetty vuonna 1920 samalta alueelta löydetty merkillisestä kädestä ja kynsiluista koostuva löytö, saattaa kuulua Neimongosaurukselle ja antaa valoa puuttuville käsiluille.
Piirteet

Neimongosauruksen pitkä kaula ja lyhyt häntä, samoin kuin selkärangan ilmatilat ja hartialihasten asetelma, viittaavat siihen että nämä eläimet olivat läheistä sukua oviraptoreille. Ikävä kyllä käsiluut puuttuvat eikä niitä siksi voida vertailla lopun ryhmän kanssa. Leuka on syvä ja selvästi alaspäin kääntynyt, ja oli varustettu leveällä nokalla. Hampaat olivat hyvin samankaltaiset kuin joillakin linnunlantioisilla, osoittaen kasviravintoa. Pituutta Neimongosauruksella oli 2,3 metriä.
Fylogenia

Kladogrammi Lindsay Zannon (2010) mukaan:
Neimongosauruksen luurangon rekonstruktio.
Minóa Pediáda

| Minóa Pediáda Minóa Pediádan kunta Μινώα Πεδιάδα Δήμος Μινώα Πεδιάδας |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Minóa Pediáda
 Koordinaatit: 35°12′N, 25°21′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  7106
 – Kuntakeskus:  Evangelismós
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  394,2 km²
Väkiluku (2011):  17 563
 – Väestötiheys:  44,55 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.minoapediadas.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Minóa Pediáda (kreik. Μινώα Πεδιάδα eli Δήμος Μινώα Πεδιάδας, Dímos Minóa Pediádas) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnan pinta-ala on 394,2 neliökilometriä ja väkiluku 17 563 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Evangelismós.
Minóa Pediáda sijaitsee Kreetan etelärannikolla. Kunta syntyi, kun Arkalochóri, Kastélli ja Thrapsanó yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunnan nimi tarkoittaa "Minolaista tasankoa".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Minóa Pediáda Wikimedia Commonsissa
Δήμος Μινώα Πεδιάδας. Minóa Pediádan kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Kreetan alue
| --- | --- |
Chanián alueyksikkö:   Apokóronas  Chaniá  Gávdos  Kántanos-Sélino  Kíssamos  Plataniás  Sfakiá 
Iraklionin alueyksikkö:   Archánes-Asteroúsia  Chersónisos  Faistós  Górtyna  Iraklion  Malevízi  Minóa Pediáda  Viánnos 
Lasíthin alueyksikkö:   Ágios Nikólaos  Ierápetra  Oropédio Lasithíou  Siteía 
Réthymnon alueyksikkö:   Ágios Vasíleios  Amári  Anógeia  Mylopótamos  Réthymno
Sophie Braun

Sophie Braun (s. 26. tammikuuta 2000 Beaverton, Oregon, Yhdysvallat) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän edustaa NWSL-liigassa pelaavaa Kansas City Currentia ja Argentiinan naisten maajoukkuetta. Hänen pelipaikkansa on keskikenttäpelaaja.
Salamis (kunta)

| Salamis Salamiin kunta Σαλαμίνα Δήμος Σαλαμίνος |
| --- | --- |
 Salamiin saari.
 Kunnan sijainti
 Salamis
 Koordinaatit: 37°56′N, 23°30′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Saaret
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  5201
 – Kuntakeskus:  Salamis
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  96,09 km²
Väkiluku (2011):  39 283
 – Väestötiheys:  408,81 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  189 xx
Suuntanumero(t):  21
Rekisterikilpi:  Y
 
 www.salamina.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Salamis (kreik. Σαλαμίνα, Salamína eli Δήμος Σαλαμίνος, Dímos Salamínos) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Saarten alueyksikössä Attikan alueella. Kunnan pinta-ala on 96,09 neliökilometriä ja väkiluku 39 283 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Salamis.
Salamiin kunta käsittää koko Salamiin saaren. Sen lisäksi siihen kuuluvat seuraavat pienet saaret: Ágios Geórgios, Arpidóni, Atalánti, Gaïdoúri, Kanákia, Léros, Megáli Kyrá, Mikrí Kyrá, Péra, Peristéria, Revythoúsa ja Trínisa. Saaret sijaitsevat Saroninlahdessa Ateenan länsipuolella ja kuuluvat Argo-Saronisiin saariin.
Nykyinen Salamiin kunta muodostui, kun Salamis ja Ampelákia yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Salamiin kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ampelákia | Ampelákia | Ampelákia | 4 710 |
| Ampelákia | Ampelákia | Kynosoúra | 152 |
| Ampelákia | Ampelákia | Spithári | 136 |
| Ampelákia | Selínia | Atalánti (saari) | 0 |
| Ampelákia | Selínia | Selínia | 2 509 |
Ampelákia: Yhteensä: 7 507
| Salamis | Aiánteio | Aiánteio | 4 860 |
| Salamis | Aiánteio | Dimítrani | 96 |
| Salamis | Aiánteio | Gaïdoúri (saari) | 0 |
| Salamis | Aiánteio | Kanákia | 206 |
| Salamis | Aiánteio | Kolónes | 153 |
| Salamis | Aiánteio | Maroúdi | 141 |
| Salamis | Aiánteio | Kanákia (saari) | 0 |
| Salamis | Aiánteio | Péra (saari) | 0 |
| Salamis | Aiánteio | Peristéria (saari) | 0 |
| Salamis | Aiánteio | Pérani | 226 |
| Salamis | Aiánteio | Peristéria | 206 |
| Salamis | Aiánteio | Trínisa (saari) | 0 |
| Salamis | Salamis | Ágios Geórgios (saari) | 0 |
| Salamis | Salamis | Arpidóni (saari) | 0 |
| Salamis | Salamis | Batsí | 235 |
| Salamis | Salamis | Ellinikó | 58 |
| Salamis | Salamis | Léros (saari) | 0 |
| Salamis | Salamis | Megáli Kyrá (saari) | 0 |
| Salamis | Salamis | Mikrí Kyrá (saari) | 0 |
| Salamis | Salamis | Faneroménin luostari (Moní Koimíseos Theotókou Faneroménis) | 27 |
| Salamis | Salamis | Revythoúsa (saari) | 0 |
| Salamis | Salamis | Salamis (Salamína) | 25 370 |
| Salamis | Salamis | Stenó | 198 |
Salamis: Yhteensä: 31 776
Yhteensä: 39 283
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salamis Wikimedia Commonsissa
Δήμος Σαλαμίνος. Salamiin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Attikan alue
| --- | --- |
Keski-Ateenan alueyksikkö:   Ateena  Dáfni-Ymittós  Filadélfeia-Chalkidóna  Galátsi  Ilioúpoli  Kaisarianí  Výronas  Zográfou 
Pohjois-Ateenan alueyksikkö:   Agía Paraskeví  Amaroúsio  Chalándri  Filothéi-Psychikó  Irákleio  Kifisiá  Lykóvrysi-Péfki  Metamórfosi  Néa Ionía  Papágou-Cholargós  Pentéli  Vrilíssia 
Länsi-Ateenan alueyksikkö:   Agía Varvára  Ágioi Anárgyroi-Kamateró  Aigáleo  Chaïdári  Ílio  Peristéri  Petroúpoli 
Etelä-Ateenan alueyksikkö:   Ágios Dimítrios  Álimos  Ellinikó-Argyroúpoli  Glyfáda  Kallithéa  Moscháto-Távros  Néa Smýrni  Palaió Fáliro 
Pireuksen alueyksikkö:   Keratsíni-Drapetsóna  Korydallós  Níkaia-Ágios Ioánnis Rénti  Pérama  Pireus 
Itä-Attikan alueyksikkö:   Acharnés  Diónysos  Kropía  Lavreotikí  Marathónas  Markópoulo Mesogaías  Oropós  Paianía  Pallíni  Rafína-Pikérmi  Saronikós  Spáta-Artémida  Vári-Voúla-Vouliagméni 
Länsi-Attikan alueyksikkö:   Asprópyrgos  Elefsína  Fylí  Mándra-Eidyllía  Mégara 
Saarten alueyksikkö:   Agkístri  Aígina  Hydra  Kythera  Póros  Salamis  Spétses  Troizinía-Méthana
Huvipuisto-onnettomuus

Huvipuisto-onnettomuus tarkoittaa huvipuistossa tapahtuvaa loukkaantumista tai kuolemantapausta. Yleisin välitön syy kuolemalle on laitteesta putoaminen. Seuraavana järjestyksessä ovat laitteen aiheuttamat iskut ja murskaantumiset sekä sähköiskut. Vähemmän uhreja ovat vaatineet myös tulipalot, sairaskohtaukset ja laitteen mukana tippumiset. Suurin osa laitevioista johtuu räikeästä huollon ja tarkastusten laiminlyönnistä, mutta säännöllisesti huollettuna laiteviat ovat kuitenkin erittäin harvinaisia.
Tilastojen mukaan Yhdysvalloissa tapahtuu huvipuistoissa vuosittain noin viisi kuolemaan johtavaa onnettomuutta. IAAPA:n keräämien tietojen perusteella arvioidaan, että Yhdysvaltain huvipuiston laitteilla vakavasti loukkaantumisen todennäköisyys on 1 suhde 15,5 miljoonaan ajeluun. Taas huvipuistojen vuoristoradoissa mahdollisuudet kuolla on 1 suhde 300 miljoonaan ajeluun. Asukasmäärään suhteutettuna Suomessa pitäisi tapahtua yksi ihmishengen vaativa onnettomuus noin kymmenen vuoden välein, mutta niitä on tapahtunut vain kolme kappaletta vuoden 1950-jälkeen.
Suomessa tapahtuneet huvipuisto-onnettomuudet > Linnanmäki

Vuonna 1953 sai surmansa kuljettaja, joka istui Vuoristoradan ensimmäiseen vaunuun illan viimeisellä ajolla, eikä kiinnittänyt turvapuomia, ja putosi vaunun eteen jääden sen alle.
Vuonna 1985 Vuoristoradan kyydissä ollut poika kuoli, kun oli onnistunut avaamaan turvapuomin kesken ajon ja noussut vilkuttamaan. Asiakas oli pudonnut vaunun eteen ja jäänyt sen alle.
Vuonna 1995 Linnanmäeltä jo poistuneen Breakdance-laitteen istuimet toisiinsa yhdistävä akseli murtui. Tuolloin kaksi kahdenistuttavaa istuinta törmäsi toisiinsa kovassa vauhdissa. Toinen tytöistä sai lievän aivotärähdyksen ja toinen lieviä lihasvammoja.
Vuonna 2018 yhdeksänvuotias tyttö putosi Mustekala-nimisestä laitteesta maahan ja mursi käsivartensa. Tutkintaviranomaiset eivät havainneet Mustekala laitteessa minkäänlaisia poikkeamia. Siitä huolimatta Mustekala purettiin onnettomuuden jälkeen kokonaan, ja turvalaitteet käytiin läpi erityisellä tarkkuudella. Mustekala-laitteeseen asennettiin myös turvavyöt, ja huvipuiston henkilökunta teki laitteelle omia testejä ennen kuin se otettiin käyttöön.
Suomessa tapahtuneet huvipuisto-onnettomuudet > Powerpark

Vuonna 2007 kesätyöntekijä kuoli Powerparkissa, kun hän lähti hakemaan Typhoon-laitteessa olleelta lapselta pudonneita kenkiä. Ensimmäisen kengän hän onnistui saamaan, mutta kun hän oli hakemassa toista kenkää, laite törmäsi häneen.
Suomessa tapahtuneet huvipuisto-onnettomuudet > JukuJukuMaa

Vuonna 1998 kolme vuoristoradan vaunua suistui kiskoilta. Kolme ihmistä sai ruhjeita ja murtumia.
Suomessa tapahtuneet huvipuisto-onnettomuudet > Suomen Tivoli

Vuonna 1997 Gravitronin ovi tippui asiakkaan päälle.
Vuonna 2016 Tivolin Twister -niminen laite aiheutti naiselle kylkiluun murtuman. Nainen kuvailee olleensa shokissa laitteesta noustuaan ja hänen poikansa itki. Hänen ja pojan päät iskeytyivät useasti laitteen penkin takaosaan, mistä tuli molemmille kuhmuja. Naisen jalat olivat mustelmilla nivusista nilkkoihin asti.