stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2. tammikuuta
Kuolleita

1512 – Svante Niilonpoika, Ruotsin valtionhoitaja (s. 1460)
1497 – Beatrice d'Este, Milanon herttuatar (s. 1475)
1726 – Domenico Zipoli, italialainen säveltäjä (s. 1668)
1861 – Fredrik Vilhelm IV, Preussin kuningas (s. 1795)
1888 – Uno Cygnaeus, suomalainen pappi (Suomen kansakoululaitoksen perustaja) (s. 1810)
1892 – George Biddell Airy, englantilainen matemaatikko, tähtitieteilijä ja Astronomer Royal (s. 1801)
1951 – Kyllikki Väre, suomalainen näyttelijä (s. 1912)
1953 – Guccio Gucci, italialainen liikemies ja muotisuunnittelija (s. 1881)
1960 – Fausto Coppi, italialainen pyöräilijä (s. 1919)
1974 – Tex Ritter, yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja (sävelsi elokuvan Sheriffi tunnusmelodian) (s. 1905)
1991 – Lenne Broberg, ruotsalainen laulaja (s. 1940)
1995 – Siad Barre, Somalian presidentti (s. 1919)
2000 – Richard Patrick Russ (”Patrick O'Brian”), englantilainen kirjailija (s. 1914)
2001 – William P. Rogers, Yhdysvaltain ulkoministeri 1969–1973 (s. 1913)
2002 – Armi Aavikko, suomalainen laulaja (Miss Suomi) (s. 1958)
2007 – Mauno Jokipii, suomalainen tutkija ja professori (s. 1924)
2007 – Pentti Salmi, suomalainen vuorineuvos (s. 1930)
2009 – Maria de Jesus, portugalilainen nainen (maailman vanhin ihminen Edna Parkerin kuoltua) (s. 1893)
2011 – Pete Postlethwaite, englantilainen näyttelijä (s. 1946)
2011 – Richard Winters, yhdysvaltalainen upseeri (s. 1918)
2012 – Pentti Toivola, suomalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija (s. 1945)
2019 – Paulien van Deutekom, alankomaalainen pikaluistelija (s. 1981)
2019 – Bob Einstein, yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko (s. 1942)
2019 – Salvador Martínez Pérez, meksikolainen roomalaiskatolinen piispa (s. 1933)
2020 – John Baldessari, yhdysvaltalainen käsite- ja nykytaiteilija (s. 1931)
2020 – Tuija Talvitie, suomalainen konfliktinratkaisun asiantuntija ja järjestöjohtaja (s. 1959)
2021 – Modibo Keïta, Malin pääministeri 2015–2017 (s. 1942)
2021 – Buta Singh, intialainen poliitikko, ministeri ja kuvernööri (s. 1934)
2023 – Ken Block, yhdysvaltalainen ralliautoilija (s. 1967)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 2. tammikuuta Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 2. tammikuuta: |  |
:   Granadan antautuminen, Francisco Pradilla Ortizin maalaus. 533 – Mercuriuksesta tuli paavi nimellä Johannes II, ja hän oli ensimmäinen paavillisen nimen ottanut paavi.  1403 – Bysanttilainen teologi ja filosofi Johannes Bessarion syntyi.  1492 – Espanjan Reconquista (”takaisinvaltaus”) päättyi Granadan maurien antautumiseen.  1822 – Saksalainen fyysikko Rudolf Clausius syntyi.  1896 – Venäläinen elokuvaohjaaja ja -teoreetikko Dziga Vertov syntyi.  2004 – Stardust-luotain ohitti komeetta 81P/Wildin, otti siitä valokuvia ja keräsi samalla komeetan pyrstöstä näytteitä.  
Katso myös: kalenteri ~ 1. tammikuuta, 3. tammikuuta
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Akkon piiritys (1799)

Akkon piiritys oli Napoléon Bonaparten johtamien ranskalaisten yrittämä Osmanien valtakuntaan kuuluneen Akkon satamakaupungin piiritys 18. maaliskuuta – 20. toukokuuta 1799. Piiritys oli osa Napoléonin hyökkäystä valtaamastaan Egyptistä kohti Syyriaa. Suuria tappioita kärsineiden ranskalaisten oli lopulta luovuttava piirityksestä ja palattava Egyptiin.
Tausta

Ranskalaiset olivat saapuneet Egyptin Napoléon Bonaparten johdolla vuonna 1798 ja he olivat voittaneet Egyptin mamelukit pyramidien taistelussa. Ranskalaisten asema Egyptissä ei ollut tästä huolimatta varma. Britit ja Osmanien valtakunta pitivät yllä Egyptin merisaartoa ja Murad Bein johtamat Ylä-Egyptin mamelukit häiritsivät huoltoyhteyksiä maitse. Kaiken lisäksi ranskalaisten tiedustelutietojen mukaan osmanit olivat alkaneet koota kahta armeijaa vastaiskua varten. Toista koottiin Ródoksella meriteitse tehtävää maihinnousua varten. Toista Akkon kuvernööri Ahmad al-Džazzar Pašan ja johtamaa armeijaa koottiin Syyriassa.
Napoléon päätti yrittää vastata uhkaan kukistamalla armeijat yksitellen. Hän ryhtyi ensimmäiseksi hyökkäykseen kohti Siinaita al-Džazzarin ja hänen kanssaan liittoutuneen Ibrahim Bei joukkoja vastaan. Tarkoituksena oli, että hän ehtisi vielä takaisin Egyptiin, jonne meriteitse saapuvan armeijan oletettiin rantautuvan keskikesällä 1799. Ranskalaisten 13 000 miehen armeija alkoi marssia Arishiin Siinailla 6. helmikuuta 1799. Arishissa paikalla olleet mamelukit kukistettiin joka tapauksessa ja Arishin linna vallattiin 20. helmikuuta. Edelleen syvemmälle Palestiinaan etenevät ranskalaiset valtasivat 24. helmikuuta myös Khan Yunisin ja Gazan. Kiivasta vastarintaa tehnyt Jaffa vallattiin 7. maaliskuuta. Jaffan valtausta seurasi uusi takaisku. Ranskalaiset huomasivat ensimmäisen kerran joukoissaan leviämän ruoton. 17. maaliskuuta he saattoivat kuitenkin aloittaa Akkon satamakaupungin piirityksen seuraavana päivänä.
Piiritys

Akkoa puolustava varuskunta oli vahvuudeltaan noin 5 000 miestä. Heidän tukenaan olivat lisäksi kaksi brittien kuninkaallisen laivaston alusta amiraali William Sidney Smithin komennossa. Britit olivat lisäksi vallanneet Ranskasta laivoin Napoléonille lähetettyjä tykkejä, joita käytettiin Akkossa puolustusvarustusten vahvistamiseen. Brittisotilaita palveli puolustusvarustusten tykeillä. Ranskalaiset yrittivät turhaan vallata Akkoa rynnäköin, joista ensimmäinen toteutettiin 28. maaliskuuta ja toinen 1. huhtikuuta.
Piirityksen vaikeuksien ohella ranskalaisille ilmaantui myös muita huolia. Osmanit olivat koonneet uuden armeijan tarkoituksenaan murtaa Akkon piiritys. Napoléon lähetti heitä vastaan kenraali Jean-Baptiste Kléberin johtaman ranskalaisarmeijan, joka oli osmaniarmeijaa huomattavasti pienempi. Ranskalaisten onnistui silti voittaa Damaskoksen suunnalta saapuvat osmanit Nasaretin ja Taborin taisteluissa 5. ja 16. huhtikuuta. Itse piiritystä ranskalaisten puolella oli hankaloittanut tykistön puute. Huhtikuun lopulla kokoon oli kuitenkin saatu tarpeeksi tykkejä, joilla saatiin aikaan aukko kaupungin muureihin. 1. – 10. toukokuuta tehtiin vielä rajuja rynnäköitä Akkoa kohti. Ajoittain hyökkääjät pääsivät aina muureille saakka, mutta puolustajilla oli kaupunginmuurin sisäpuolella vielä toinen puolustusvarustus. Viimeiset ranskalaiset reservit käytettiin rynnäköihin 8. – 10. toukokuuta.
Seuraukset

Napoléon päätti lopulta 20. toukokuuta päättää Akkon piirityksen. Ranskalaiset kärsivät kasaantuvista tappioista ja ammusten puutteesta. Heitä vaivasi myös edelleen joukkojen parissa rutto. Akkon piirityksen aikana ranskalaisia kaatui noin 2 200, sekä haavoittui tai sairastui noin 2 000. Puolustajien tappioita ei tunneta. Joukkojen taistelutahto oli laskenut hyvin alhaiseksi. Samaan aikaan puolustajia huollettiin mereltä ja kaupunkiin oli meriteitse alkanut saapua myös osmanien vahvistuksia. Kaiken huomioon ottaen Napoléonin oli palattava Egyptiin, jonne vihollisen uskottiin edelleen pian rantautuvan.
Napoléon saapui takaisin Kairoon joukoille erittäin vaikeaksi osoittautuneen paluumarssin jälkeen. Tästä huolimatta Kairoon hän tuli voittajan elkein. Todellisuudessa sotaretki kohti Syyriaa ja epäonnistunut Akkon piiritys oli korkeintaan ostanut hieman lisäaikaa Egyptille. Hänen onnistui vielä voittaa osmanien yrittämä maihinnousu Abu Qirin taistelussa, mutta tilanne oli laajemmin toivoton. Elokuussa 1799 Napoléonin pakeni hiljaa Egyptistä jättäen armeijansa rippeet oman onnensa nojaan.
Akkon lounaispuolella sijaitseva kukkula tuli myöhemmin tunnetuksi "Napoléonin kukkulana". Kukkulalla on ranskalainen hautausmaa.
Akkon vanhakaupunki ilmakuvassa nykyisin.
Akko ranskalaisessa kartassa vuodelta 1799.
Akkon muurien tykkejä.
Ranskalainen hautausmaa Akkossa.
Sergei Kurjohin

Sergei Anatoljevitš Kurjohin (ven. Серге́й Анато́льевич Курёхин) (16. kesäkuuta 1954 Murmansk, Neuvostoliitto – 9. heinäkuuta 1996 Pietari, Venäjä) oli venäläinen näyttelijä ja pianisti.
Lähteitä

Sergei Kurjohinin kotisivusto
Seututie 283

Seututie 283 on Tammelan Perähuhdasta Teuron, Lautaportaan ja Suonpään kautta Forssan Saviniemeen johtava seututie. Tien kokonaispituus on 25 kilometriä. Tie alkaa valtatien 10 ja kantatien 54 risteyksestä luoteeseen kohti Teuroa ja loppuu Saviniemessä risteytyen Forssasta Urjalaan kulkevan seututien 284 kanssa. Tien ajonopeus on 60–80 kilometriä tunnissa. Tien nimi Tammelassa on Teuron kylätie ja Forssassa Saviniementie. Maantie kulkee Teuron kylätontin läpi, jossa on kaksi terävää hidastetta, ja se ylittää mutkassa Teuronjoen kapean sillan kylän keskellä.
Reitti

Perähuhta (valtatie 10, kantatie 54)
Teuro
Lautaporras (yhdystiet 2843 ja 2846)
Lunki
Suonpää
Saviniemi (seututie 284)
Saukkolampi (Ikaalinen, Sorvanperä)

| Saukkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°51′33″N, 23°09′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kyrösjärven alue (35.52)
Laskujoki:  Perttupraakinoja 
Järvinumero:  35.527.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133 m 
Rantaviiva:  0,989 km 
Pinta-ala:  0,0316 km² 
 fiSaukkolampi 
Saukkolampi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sorvanperällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Saukkolampi on osa Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Lampi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa suon ympäröimänä. Lampeen laskee suo-ojia ympäröiviltä soilta ja Vehonoja, joka on Valkeajärven, Veholammen ja Housulammen yhteinen laskuoja. Rantaviivan pituus on kilometrin. Lammella ei ole rakennuksia eikä sinne johda teitä.
Aiheesta muualla

(35.5)
Saukkolammi (Ruovesi, Rontonmaa)

| Saukkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°03′24″N, 23°43′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Karjulanjoen valuma-alue (35.36)
Laskuoja:  oja Niemijärveen 
Järvinumero:  35.366.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,5 m  
Rantaviiva:  0,646 km  
Pinta-ala:  2,372 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSaukkolammi 
Saukkolammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Rontonmaan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Niemijärven valuma-alueeseen (35.366) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 153,5 metriä mpy.
Seututie 276

Seututie 276 johtaa Hämeenkyröstä Viljakkalan kautta Ikaalisten Riitialaan. Tie on kaksikaistainen ja päällystetty.
Tie alkaa Hämeenkyröstä valtatieltä 3, kulkee Kyrösjärven itäpuolelta Viljakkalan, Luhalahden ja Tevaniemen kautta Ikaalisten Riitialaan, jossa se yhtyy jälleen valtatiehen 3.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 276 Wikimedia Commonsissa
Liittymät välillä Hämeenkyrö–Viljakkala–Riitiala
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 :   Kylmäojantie (1+1)
|  |  |  | Uskela |    Tampereentie | Tampere;   alkaa Vaasa |
|  |   |   | Rauhala | Ahrolantie | Myllymäki |
|  |  |  |  Hämeenkyrön ja Ylöjärven kunnanraja |  |  |
|  |   |  | Särkänmäki |   Kyröskoskentie Lintuharjuntie | Kyröskoski Turkkila, Kappeli |
 :   Kyröskoskentie (1+1)
|  |   |   | Viljakkala |   Ylöjärventie | Ylöjärvi |
 :   Luhalahdentie (1+1)
|  |   |   | Ansomäki | Viljatie | Keskusta |
|  |   |   | Haveri | Haverintie |  Haverin kaivos |
|  |  |   | Inkulan silta | Inkulansalmi, Kyrösjärvi |  |
|  |  |  |  Ylöjärven ja Ikaalisten kunnanraja |  |  |
|  |   |   | Mäihälahti |   Mäihälahdentie | Nisunperä |
|  |  |   |  | Myllylampi |  |
|  |   |   | Luhalahti |   Poikeluksentie | Poikelus, Sisättö |
|  |   |   | Helteenkylä | Pääjärventie | Pääjärvi |
|  |   |   | Saukonperä | Karpanperäntie | Karpanperä |
|  |  |   |  | Piirroslampi |  |
|  |   |   | Lähteenmäki | Miettistentie | Kallionkieli |
|  |   |   | Keskiruusi | Ojainmäki | Kallionkieli, Miettinen |
|  |   |  | Tevaniemi |  |  |
|  |   |  | Kanasneva | Leppäsjärventie Kankaansivuntie | Leppäsjärvi   |
|  |   |   | Kasittula | Poltinkoskentie | Poltti |
|  |  |   |  | Vääräjoki |  |
|  |   |  | Jokela | Riitialantie Kukkurantie | Riitiala   |
|  |  |  | Levonsuo |    Kolmostie | Vaasa, Parkano;   päättyy Tampere |
Seututie 273

Seututie 273 on Kankaanpäästä Karvian kautta Jalasjärvelle johtava seututie. Tie on kaksikaistainen ja päällystetty.
Tie alkaa Kankaanpäästä, Niinisalon kylästä valtatieltä 23 ja kulkee Karvian Kantin kylän, keskustan, Sarvelan kylän, Karvianjärven länsipuolelta Saran kylään, josta edelleen Kurikan Ilvesjoelle ja Koskuelle. Koskuella tie päättyy valtatiehen 3.
Raskaan liikenteen osuus seututie 273:n liikennemäärästä oli vuonna 2007 8,9 prosenttia. Suurimmaksi osaksi tie on turvekuljetusten rasittama. Tie on päällystetty viimeksi vuonna 1995 ja päällysteenä on pab-v. Vuosina 1994–1995 parannettiin myös tien rakennetta.
Tie toimii hirvieläinten leviämis- ja liikkumisesteenä, koska tien molemmilla puolilla on laajat metsäalueet sekä Karviassa Karvianjärvi. Kesäkuussa 2006 Karvian yrittäjät ry jätti Karvian kunnanhallitukselle kuntalaisaloitteen tien muuttamiseksi kantatieksi. Muuttaminen ei ollut Tiehallinnon mukaan mahdollista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 273 Wikimedia Commonsissa
Akkon piiritys

Akkon piiritys oli kolmannen ristiretken ensimmäinen yhteenotto, joka alkoi 28. elokuuta 1189 ja jatkui 12. heinäkuuta 1191 saakka.
Taistelun vaiheet > Taustaa

Saladinin saatua lopullisen voiton ristiretkeläisistä Hattinin taistelussa 4. heinäkuuta 1187, hän kykeni valloittamaan suuren osan Jerusalemin kuningaskuntaa ilman merkittävää vastarintaa ja hänen joukkonsa saivat haltuunsa sekä Akkon että itse Jerusalemin. Ristiretkeläisillä oli myöhemmin hallussaan ainoastaan Tyros, Tripoli ja Antiokia, joihin Saladin teki epäonnistuneet hyökkäykset vuonna 1188.
Uutiset Jerusalemin ja Palestiinan menetyksestä olivat järkyttäviä Euroopalle, missä alettiin pian vaatia uutta ristiretkeä. Paavi Gregorius VIII alkoi ajaa ristiretken valmisteluja ja häntä seurannut Klemens III innoitti myös Englannin ja Ranskan kuninkaat sotaretkelle.
Taistelun vaiheet > Tyros

Tyroksessa Konrad oli onnistuneesti torjunut Saladinin hyökkäyksen vuonna 1187 ja yritti neuvotella kaupungin antautumista sopimuksella samalla kun ensimmäiset vahvistukset saapuivat Euroopasta Tyrokseen. Tämän sopimuksen myötä Saladin vapautti Kuningas Guyn, jonka oli ottanut vangiksi Hattinissa. Guy pyysi Conradilta lupaa astua Tyrokseen yhdessä kuningatar Sibyllan kanssa, mutta tämä kieltäytyi syyttäen Guyta Hattinin katastrofista. Guy leiriytyi kaupungin porttien eteen kuukausiksi pääsemättä Tyrokseen.
Vuoden 1188 keväällä, Sisilian Vilhelm II lähetti 200 ritarin joukon sotaan ja 6. huhtikuuta 1189 Pisan arkkipiispa Ubaldo Lanfranchi saapui Tyrokseen 52 laivan kanssa. Guy sai molempien joukot puolelleen ja Coradin hylättyä hänen anomuksensa kaupunkiin pääsystä jälleen elokuussa, Guy jätti leirinsä ja lähti joukkojensa kanssa kohti Akkoa. Hän johti omat joukkonsa rannikkoa pitkin pisalaisten ja sisilialaisten kulkiessa merellä. Guy tarvitsi kiinteää tukikohtaa, mistä voisi järjestää hyökkäyksen Saladinia vastaan ja koska ei päässyt Tyrokseen, hän otti kohteekseen Akkon, joka sijaitsi 50 kilometriä Tyroksesta etelään.
Taistelun vaiheet > Akko

Akkon satama sijaitsi Haifan lahden niemimaalla. Niemimaata suojasi itäpuolella meri ja mantereen puolella vartiotornien suojaamat esteet. Lisäksi kaupungin muslimijoukot saattoivat olla jopa kahdesti Guyn johtamaa armeijaa suuremmat, tämän saavuttua paikalle 28. elokuuta 1189. Guy yritti yllättää vastustajansa hyökkäyksellä, mutta epäonnistui ja rakennutti leirin kaupungin ulkopuolelle, jääden odottamaan vahvistuksia, jotka alkoivat saapua meriltä muutamaa päivää myöhemmin.
Tanskalaiset ja friisialaiset laivastot korvasivat Guyn armeijan sisilialaiset, jotka vetäytyivät saatuaan tietää Vilhelm II:n kuolemasta. Ranskalaiset ja flanderilaiset sotilaat saapuivat johtajinaan Jaakko Avesnes, Barin kreivi Henrik I, Andreas Brienneläinen, Dreuxin kreivi Robert II ja hänen veljensä Filip. Lisäksi Thüringenin Ludvig III:n ja Gelren Otto I:n saksalaiset joukot, sekä Ravennan arkkipiispan johtamat italialaiset joukot liittyivät Guyn armeijaan. Ludvig III myös suostutteli Konradia, äitinsä serkkua, lähettämään joukkoja Tyroksesta. Kun Saladin sai kuulla tästä kehityksestä, hän kokosi joukkonsa ja marssi Akkoon lähtien 15. syyskuuta epäonnistuneeseen hyökkäykseen Guyn leiriä vastaan.
Akkon piiritykseen liittyy myös episodi Rikhard Leijonamielen ja Itävallan herttuan Leopold V:n välillä. Kun ristiretkeläiset piirittivät linnoitusta syntyi kilpailu ja riita siitä, kuka valtaisi kaupungin ensimmäiseksi. Englannin Rikhard repi alas jo vallatuilta muureilta Leopoldin lipun ja nostatti tilalle omansa. Myöhemmin, kun Rikhard oli salapuvussa matkaamassa kotiin Itävallan kautta, hänet tunnistettiin ja vangittiin Wienin lähellä. Korkea-arvoisen vangin Leopold joutui luovuttamaan Saksan keisari Henrik VI:lle, mutta sai osansa suurista lunnaista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akkon piiritys Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Siege of Acre
Lähi-itä ja ristiretkivaltiot vuonna 1190 (Akko on Acre englanniksi).
Käännös suomeksi
Siivo Koutio

Siivo Johannes Koutio,  vuoteen 1937 Gröhn (2. maaliskuuta 1906 Kymi – 17. elokuuta 1960 Italia) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja.
Koution vanhemmat olivat Juho Gröhn ja Lydia Wahter ja puoliso vuodesta 1933 Meeri Matilda Vesala. Sorvarin ammatissa toiminut metallimies Koutio oli SAK:n Keski-Suomen piirijärjestäjä 1945–1946 ja luennoitsija 1946–1948. Hän oli Suomen Autoalantyöntekijäin Liiton sihteeri 1948–1951 ja puheenjohtaja 1951–1960, Suomen Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliiton puheenjohtaja 1960 ja Ammattiliittojen Yhteistyöjärjestön puheenjohtaja vuodesta 1958. Ammattiyhdistysliikkeen hajaannuksen aikana sosiaalidemokraattinen Koutio toimi sekä kommunisteja että SAK:n Emil Skogista nimensä saanutta sosiaalidemokraattista opposiotiota vastaan. Koutio kuoli 54-vuotiaana sydänkohtaukseen lomamatkalla Italiassa. Olavi Aarniosta tuli hänen seuraajansa Suomen Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliiton puheenjohtajana.
Aiheesta muualla

Siivo Koutio Biografiasampo.
Sigurd Andersson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sigurd Andersson |  Sigurd Andersson |  Sigurd Andersson |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten maastohiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Oslo 1952 | 4x10 km |  |
Sigurd Andersson (18. heinäkuuta 1926 – 5. helmikuuta 2009) oli ruotsalainen maastohiihtäjä, joka kilpaili 1950-luvun alkupuolella. Hän voitti olympiapronssia vuoden 1952 talviolympialaisissa Oslossa 4x10 km viestissä.
Andersson voitti tammikuun lopussa 1951 Garmisch-Partenkirchenin kansainvälisen hiihtokilpailun 18 kilometrin hiihdon.
She Loves Me

She Loves Me on musikaali, jonka käsikirjoituksen on tehnyt Joe Masteroff, musiikin säveltänyt Jerry Bock ja lyriikat kirjoittanut Sheldon Harnick. Musikaalin juonessa budapestilaisessa hajuvesiliikkeessä työskentelevät ja keskenään kinastelevat Georg Nowak ja Amalia Balash ovat toistensa romanttisia kirjekavereita tietämättään.
Musikaali perustuu unkarilaisen näytelmäkirjailijan Miklós Lászlón teokseen Parfumerie vuodelta 1937.
Musikaalin ensi-ilta oli Broadwaylla vuonna 1963 ja uusintaensi-ilta vuonna 2016. Tästä kyseisestä uudesta tuotannosta (engl. revival) tuli ensimmäinen Broadway-esitys, joka livestriimattiin.
Saukkolammi (Virrat, Nojoskylä)

| Saukkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°05′57″N, 23°42′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Keihäsjärveen 
Järvinumero:  35.415.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,2 m  
Rantaviiva:  1,137 km  
Pinta-ala:  5,324 ha  
Saaria:  1 
 fiSaukkolammi 
Saukkolammi  on Pirkanmaalla Virroilla Nojoskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,3 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Keihäsjärven valuma-alueeseen (35.415) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,2 metriä mpy.
Seututie 553

Seututie 553 on Kuopiossa kulkeva seututie. Tie kulkee Kuopion ja Leppävirran kunnanrajalta Humalajoelta Jynkän kaupunginosaan. Tie on vanhaa valtatietä 5 ja on nykyisin sen rinnakkaistie. Tien kunto on pääosin hyvä tai erittäin hyvä. Tien liikennemäärät ovat pieniä Humalajoen päässä, mutta Kuopiota kohti tullessa liikennemäärät kasvavat. Nopeusrajoitus tiellä vaihtelee 50 ja 80 kilometrin tunnissa välillä.
Reitti ja tieyhteydet

Humalajoki (valtatie 5 ja yhdystie 16269)
Vehmasmäki (valtatie 9 ja yhdystie 16270)
Pellesmäki (yhdystie 16271, yhdystie 16265, yhdystie 5490 ja yhdystie 16273)
Hiltulanlahti (valtatie 5 ja yhdystie 5370)
Matkus (Matkuksentie)
Pitkälahti (seututie 551 ja Hulkontie)
Nurmiranta (yhdystie 45619)
Levänen (Rauhalahdentie)
Jynkkä (Leväsentie, Nurmirannantie)