stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuulivoima Suomessa
Tuulivoiman tulevaisuus Suomessa

Suurimmat energiayhtiöt ovat kaavailleet rannikolle uusia isoja merituulivoimaloita odottaen, että tuulivoimasta tulee tärkeä osa sähköntuotantoa. Vuonna 2008 suunnitelmissa oli jopa 4 000–5 000 megawattia tuulikapasiteettia.
Energiayhtiö Fortum on kaavaillut merituulivoimaloita Perämerelle Kemin, Simon ja Iin kuntien edustalle. Helsingin Energia ja Etelä-Pohjanmaan Voima ovat luonnostelleet tuulipuistoa Suomenlahdelle ja Pohjanlahdelle. Pohjolan Voima ja Oulun Energia suunnittelee merivoimalaa Oulun edustalle. Saksalaisomisteisen WPD:n tähtäimessä on Korsnäsin ja Suurhiekan tuulipuistot. Tuulisähkön osuus voisi siis nousta noin kymmeneen prosenttiin, kun sen osuus nyt on 0,2 %. Pienemmät yhtiöt suunnittelevat maalle rakennettavia, pienempiä voimaloita. Tuulivoimabuumista hyötyy myös suomalainen Moventas, jonka turbiinivaihteilla on kova kysyntä maailmalla.
Vuonna 2019 suomalaiset työeläkeyhtiöt perustivat Exilion Tuuli Ky:n. Exilion Tuuli ennustaa että tuulivoiman tuotanto on Suomessa noin 36 prosenttia sähköntuotannosta vuonna 2030. Fingridin arvion mukaan tuulivoima nousee suurimmaksi sähkön tuotantomuodoksi vuoden 2027 paikkeilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuulivoima Suomessa Wikimedia Commonsissa
https://www.fingrid.fi/sahkomarkkinainformaatio/tuulivoiman-tuotanto/
Nouseeko kotiseudullesi jättimäisiä tuulimyllyjä? Katso kartalta (23.4.2013) (yle.fi)
Metsänhoitoyhdistys Oulun läänin tuulivoimaloista ja niiden tuotoista (Arkistoitu – Internet Archive) (mhy.fi)
Suomen Tuuliatlas (Ilmatieteen laitos) ja Suomen Tuuliatlas -karttakäyttöliittymä (Ilmatieteen laitos)
Suomen luonnonsuojeluliiton Ekoenergia-kriteerit kestävälle tuulivoimatuotannolle
Teknillinen korkeakoulu: Nemo-projekti (Arkistoitu – Internet Archive)
Euroopan unionin energiaportaali: Wind Energy (englanniksi)
Suomen Tuulivoimayhdistyksen sivusto
Suomen tuulivoimatilastot VTT
Lappeenrannan teknillinen yliopiston selvitys suomalaisen tuulivoimateollisuuden kilpailukyvystä (1/2013)
Energiantuotanto
Tuulivoimaloita Marjaniemessä, Hailuodossa.
Nyhamnin Båtskärin saariryhmän tuulivoimaloita Lemlandissa, Ahvenanmaalla.
Kirrinsannan tuulivoimaloita Porissa.
Energialähteiden kasvihuonekaasujen max ja min päästöt()    Energiatuotannon päästöt   Muu elinkaari (polttoaine, rakentaminen, huolto jne.)
Tuulivoimalan osan erikoiskuljetus valtatiellä 4 Kemissä.
Rita (nimi)

| Rita |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  17. helmikuuta
– ruotsinkielinen:  17. helmikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Riitta
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  kreikan margareta (’helmi’) tai latinan caritas (’rakkaus’)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rita on kansainvälinen naisen etunimi, joka on yleinen varsinkin anglosaksisissa maissa. Se on todennäköisesti toiminut suomalaisen Riitta-nimen mallina.
Rita on alkuaan italialainen lyhentymä Margareta-nimestä, joka perustuu kreikan kielen ’helmeä’ merkitsevään sanaan.
Rita-nimi on toisaalta voitu muodostaa Karitan tapaan latinan caritas-sanasta, joka tarkoittaa ’rakkautta’. Sekä Rita että Karita viettävät Suomessa nimipäiväänsä 17. helmikuuta. Suomenkieliseen almanakkaan ne lisättiin vuonna 2010.
Suomessa on 1900-luvun alusta helmikuuhun 2025 mennessä rekisteröity noin 2 890 Rita-nimistä  henkilöä
Kuvitteellisia Ritoja

Rita Bennett, Julie Benzin roolihahmo televisiosarjassa Dexter
Rita DeMara eli Kimalainen, rikollinen Marvel-kustantamon sarjakuvissa
Rita Escobar, Salma Hayekin esittämä päähenkilö elokuvassa Wild Wild West (1999)
Rita Farr, Petopojan adoptioäiti DC Comicsin sarjakuvissa
Rita Lesley, Linda Evansin esittämä huijari televisiosarjassa Dynastia
Rita Luodiko (engl. Rita Skeeter), uutistoimittaja J. K. Rowlingin kirjassa Harry Potter ja liekehtivä pikari (2000)
Rita Madsen, peruskoulun opettaja tanskalaisessa televisiosarjassa Rita
Rita Repulsa, noita televisiosarjassa Mighty Morphin Power Rangers
Rita, Tarja Markuksen esittämä päähenkilö elokuvassa Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika (1970)
Rita, Julie Waltersin esittämä kampaaja elokuvassa Tunnit Ritan kanssa (1983)
Rita, Kimberly Shaw’n (Marcia Cross) sivupersoona televisiosarjassa Melrose Place
Rita Shelten, Moon Bloodgoodin esittämä päähenkilö televisiosarjassa Päivä armonaikaa
Rita, sivuhahmo Pieni noita-akatemia-animasarjassa
Rita-nimi muualla

Lovely Rita, The Beatles -yhtyeen kappale Rita-nimisestä pysäköinninvalvojasta
Puhdistamoliete

Selkeytin, jossa lietettä erotetaan jätevedestä.
Puhdistamoliete on yhdyskuntien jätevedenpuhdistamoilla syntyvää jätevesilietettä joka muodostuu tulevan jäteveden kiintoaineesta ja puhdistusprosessissa kiintoainemuotoon saatetusta aineesta.
Liete ja lietteen käsittely ovat merkittävässä osassa jätevesien käsittelyprosessissa. Puhdistamolietettä muodostuu Suomessa kuiva-aineena laskettuna noin 150 000 tonnia vuodessa. Puhdistamoliete on orgaanista massaa, josta voidaan tuottaa energiaa mädättämällä tai polttamalla, ja jota voidaan edelleen hyödyntää esimerkiksi viherrakennuksessa tai lannoitetuotteena. Puhdistamoliete sisältää pääravinteita ja hivenaineita, jotka voidaan näin palauttaa kiertoon ja vastaavasti vähentää lannoitteiden käyttötarvetta. Puhdistamolietteen laatua tarkkaillaan sekä ravinnepitoisuuden osalta että sen sisältämien haitta-aineiden määrän rajoittamiseksi. Puhdistamolietteen sisältämien raskasmetallien ja muiden haitta-aineiden määrä riippuu ennen kaikkea puhdistamolle tulevan jäteveden laadusta.
Lietteen muodostuminen

Puhdistamolietettä muodostuu kunnallisessa jätevedenpuhdistuksessa. Mikäli puhdistamossa on esiselkeytin, sen pohjalle laskeutuu jätevedestä erottuvaa kiintoainetta eli raakalietettä. Biologisessa prosessissa bakteerimassa kasvaa käyttäen ravintonaan jäteveden sisältämää orgaanista ainetta. Tätä bakteerimassaa eli ylijäämälietettä poistetaan prosessista sen kasvua vastaava määrä. Raaka- ja ylijäämäliete voidaan käsitellä erikseen tai yhdessä (raaka)sekalietteenä. Jäteveden käsittelyssä syntyvä lietemäärä vastaa karkeasti ottaen puhdistamolle tullutta kiintoainemäärää.
Kiinteistöiltä kerätyt ja jätevedenpuhdistamolle viedyt sako- ja umpikaivolietteet päätyvät myös osaksi puhdistamolietettä, joko johdettuina tulevan jäteveden sekaan puhdistusprosessin alkuun tai suoraan lietteenkäsittelyyn.
Lietteen käsittely

Lietteen käsittelylle on useita syitä kuten lietemäärän pienentäminen, hajujen hallinta, energian tuottaminen tai lietteen stabilointi ja hygienisointi hyötykäytön mahdollistamiseksi. Puhdistamolietteen käsittelyssä on muun muassa seuraavia yksikköprosesseja: sakeutus, tiivistäminen, kuivaaminen, mädätys, kemialliset menetelmät, kompostointi ja poltto. Menetelmien käyttö vaihtelee puhdistamoittain. Suomen Vesilaitosyhdistyksen vuonna 2005 tekemän jäsenkyselyn perusteella kompostointi oli ylivoimaisesti yleisin lietteenkäsittelymenetelmä . Vuoden 2011 lopussa 16 yhdyskuntajätevedenpuhdistamolla oli käytössä mädättämö ja jätevedenpuhdistamoilla tuotetun ja hyödynnetyn biokaasun määrä on kasvanyt selvästi 90-luvun puolivälin tilanteesta .
Lietteen käsittely > Sakeutus ja kuivaus

Sakeutuksen tai tiivistämisen ja kuivauksen tarkoituksena on lietemäärän pienentäminen ennen jatkokäsittelyä tai pois kuljetusta.
Sakeutus tapahtuu tyypillisesti laskeuttamalla, eli lietettä seisotetaan altaassa, kiintoaine laskeutuu pohjalle ja erottuva neste palautetaan jäteveden käsittelyprosessiin. Laskeuttamalla tapahtuvalla eli niin sanotulla gravitaatiosakeutuksella voidaan saavuttaa noin 2–10 % kuiva-ainepitoisuus riippuen lietteen ominaisuuksista ja viipymästä. Sakeutus voidaan tehdä myös käyttäen vaahdotusta eli nostamalla kiintoaine pinnalle ilmakuplien avulla tai koneellisesti esimerkiksi lingolla..
Lietteen kuivaus tapahtuu yleensä koneellisesti lingolla, ruuvikuivaimella tai suotonauhapuristimella ja kuivauksen jälkeen lietteen kiintoainepitoisuus on tavallisesti noin 15–30 prosenttia.
Sakeutus ja kuivaus eivät ole varsinaisia lietteen laatuun vaikuttavia käsittelymenetelmiä. Ne eivät vaikuta lietteen hygieenisyyteen eli taudinaiheuttajien määrään eivätkä ne stabiloi lietettä, vaan liete jatkaa hajoamistaan ja muodostaa runsaasti hajuja. Lietteen hyötykäyttö edellyttää jatkokäsittelyä.
Lietteen käsittely > Biologinen käsittely

Liete voidaan käsitellä biologisesti joko aerobisesti eli kompostoimalla tai lahottamalla tai anaerobisesti eli mädättämällä. Biologinen käsittely voidaan suorittaa jätevedenpuhdistamolla tai liete voidaan kuljettaa muualle käsiteltäväksi.
Lahotuksessa johdetaan ilmaa sakeutettuun lietteeseen, kunnes orgaaninen aine on hajonnut riittävästi. Lahotus kuluttaa energiaa.
Kompostointia varten liete kuivataan ja lietteeseen lisätään tukiainetta kuten haketta tai turvetta, jotta sen kuiva-ainepitoisuus saadaan kompostoinnille sopivalle tasolle, hiili-typpisuhde edullisemmaksi ja komposti rakenteeltaan huokoisemmaksi eli paremmin ilmaa läpäiseväksi. Kompostointi voidaan suorittaa laitoskompostointina suljetussa tilassa tai avoaumoissa kentällä. Ilmansaannin varmistamiseksi kompostia käännellään tai siihen puhalletaan ilmaa. Liete voidaan kompostoida joko mädätyksen tai lahotuksen sijaan tai mädätyksen jälkeen. Kompostointi kuluttaa energiaa.
Liete voidaan käsitellä anaerobisesti eli mädättää, jolloin lietteestä saadaan biokaasua, josta voidaan tuottaa sähköenergiaa ja lämpöä. Ennen mädätystä liete sakeutetaan tai tiivistetään ja mädätyksen jälkeen liete yleensä kuivataan. Kuivattu liete voidaan edelleen kompostoida. Mädätyksessä 20–50 prosenttia lietteen kiintoainemäärästä hajoaa, eli mädätys pienentää loppusijoitettavan lietteen määrää. Mädätys voidaan suorittaa myös yhdessä muun orgaanisen jätteen kanssa.
Mädätysprosessit jaotellaan lämpötilan mukaan mesofiiliseen (35 37 °C) ja termofiiliseen (50 55 °C) mädätykseen. Näistä mesofiilinen mädätys on Suomessa merkittävästi yleisempi puhdistamolietteen käsittelymenetelmä.
Puhdistamolietteen mädätyksessä saadaan biokaasua, josta tyypillisesti yli 60 % on metaania . Biokaasu voidaan polttaa lämpövoimalaitoksessa tai siitä voidaan tehdä sähkö- ja lämpöenergiaa kaasumoottorilla. Biokaasua voidaan hyödyntää myös biopolttoaineena kuten ajoneuvopolttoaineena .
Biologisena käsittelynä tunnetaan myös vanhentaminen, joka tarkoittaa lietteen pitkäaikaista, eli useita vuosia kestävää varastointia.
Biologinen käsittely stabiloi lietettä, mikä tarkoittaa että biologiset hajoamisprosessit viedään niin pitkälle, että käsittelyn jälkeen hajoaminen ja hajujen muodostuminen on hidasta. Stabiloitumisnopeus vaihtelee menetelmän ja käsittelylämpötilan mukaan. Biologiset käsittelyt myös hygienisoivat lietettä käsittelyn kestosta ja lämpötilasta riippuen. Esimerkiksi termofiilinen mädätys on yleensä itsessään riittävä hygienisointiprosessi . Tarvittaessa hygienisointi voidaan suorittaa erikseen.
Lietteen käsittely > Muita käsittelyjä

Termisessä hydrolyysissä liete kuumennetaan korkeassa paineessa, jolloin taudinaiheuttajat kuolevat ja orgaaninen aines pilkkoutuu. Termistä hydrolyysiä käytetään mädätystä tehostavana esikäsittelynä.
Lietteen kalkkistabilointi tapahtuu sekoittamalla lietteeseen joko sammutettua tai poltettua kalkkia (Ca(OH)2 tai CaO), jolloin lietteen pH, lämpötila (vain poltetulla kalkilla) ja ammoniakkipitoisuus nousevat. Yhdessä nämä tekijät johtavat lietteen hygienisoitumiseen, jonka edellyttämä vaikutusaika riippuu käytetystä kalkista ja sen annoksesta. Lietteen stabilointi ja hygienisointi voidaan suorittaa myös yhdistämällä happo ja hapetin, joilla lietteen sisältämät solut hajotetaan eli hydrolysoidaan kemiallisesti.
Termisessä kuivauksessa liete kuivataan korkeassa lämpötilassa siten että taudinaiheuttajat kuolevat. Lopputuotteena ovat esimerkiksi kuivat pelletit, jotka soveltuvat maanparannusaineeksi tai polttoon. Lietteen poltossa lietteestä saadaan energiaa ja jatkosijoitettavan lietteen kokonaismäärä pienenee merkittävästi. Toisaalta tuhkaan jäävät kaikki lietteen sisältämät raskasmetallit. Polton energiataloudellisuus riippuu paljolti sitä edeltävän kuivauksen toteuttamisesta.
Jätevesilietteen hyödyntäminen

Jätevesiliete on orgaanista ainetta, jota voidaan hyödyntää energian lähteenä ja materiaalina kuten lannoitteena tai maanparannusaineena. Jätevesiliete sisältää sekä pääravinteita eli typpeä ja fosforia että kasvien kasvulle tärkeitä hivenaineita kuten kaliumia, kalsiumia ja magnesiumia. Lietteen loppusijoitus kaatopaikalle on vähentynyt voimakkaasti. Euroopan unionin kaatopaikkadirektiivi vaatii, että vuodesta 2016 lähtien kaatopaikalle vietävä sekajäte saa sisältää korkeintaan kymmeneksen biohajoavaa jätettä kun nykyään sitä saa olla puolet.
Lietteestä voidaan tuottaa energiaa mädättämällä tai polttamalla. Energiakäytön osuus on pieni, mutta biokaasun tuotto ja hyödyntäminen ovat kasvussa. Mädätyksen jälkeen liete on käytettävissä tai tarvittaessa edelleen jatkojalostettavissa lannoitevalmisteeksi. Jätevesilietteen poltossa syntyvä tuhka ei kelpaa lannoitevalmisteeksi.
Useat suuret jätevedenpuhdistamot, kuten Helsingin Viikinmäen jätevedenpuhdistamo, Espoon Suomenojan jätevedenpuhdistamo ja Riihimäen jätevedenpuhdistamot mädättävät lietteensä. Osa puhdistamoista, kuten Turun Kakolanmäen jätevedenpuhdistamo ja Porvoon Hermanninsaaren jätevedenpuhdistamo toimittavat lietteensä ulkopuolisille biokaasulaitoksille.
Lietteen polton yleisyys Euroopassa vaihtelee. Suomessa yhdyskuntajätevedenpuhdistamoiden lietettä ei juurikaan polteta. Lietteen mädätyksen ja polton energiatehokkuutta on vertailtu Suomen ympäristökeskuksen ”TERMOS-Energiatehokas lietteenkäsittely” tutkimushankkeessa.
Lietteen käyttö lannoitteena tai maanparannusaineena edellyttää sen stabilointia ja hygienisointia eli käsittelyä siten, että hajoaminen ja hajujen muodostuminen hidastuvat voimakkaasti ja taudinaiheuttajat kuolevat. Lietteen sisältämät, jätevedestä peräisin olevat haitta-aineet voivat rajoittaa jatkokäyttömahdollisuuksia.
Puhdistamolietteen maatalouskäyttö on tarkasti säänneltyä Suomessa ja muualla Euroopassa. Lietteen käsittelylaitoksille tehdyn kyselyn mukaan maatalouskäytön osuus oli Suomessa vuonna 2016 jo 40 %. Noin 50 % lietteestä hyödynnettiin viherrakentamisessa. Maisemoinnin ja varastoinnin osuudet olivat alle 10 %. Puhdistamolietteiden peltolevityksessä on kuitenkin etuja sekä viljelijän että ympäristönsuojelun näkökulmasta.
Puhdistamolietteen laatu ja sen valvonta

Lietteen raskasmetallipitoisuudet ja käytännössä myös muiden haitta-aineiden pitoisuudet riippuvat pääasiassa jätevedenpuhdistamolle tulevan jäteveden laadusta. Haitta-aineiden lähteinä ovat sekä kotitaloudet että teollisuus. Haitta-aineiden määriin voidaan vaikuttaa lähinnä rajoittamalla niiden viemäröintiä määräyksin, sopimuksin ja ohjein.
Lietteiden raskasmetallipitoisuuksia on seurattu Suomessa pitkään ja ne ovat laskeneet merkittävästi aikaisempien vuosikymmenten tasosta. Orgaanisten haitta-aineiden tutkimus on uudempaa, mutta tutkimuksia on tehty ja tekeillä runsaasti.
Lietteen sisältämien tautia aiheuttavien bakteerien ja virusten määrä riippuu lietteen käsittelystä, sillä tuleva yhdyskuntajätevesi sisältää aina runsaasti ulosteperäisiä bakteereja ja viruksia.
Lietteen laadunvalvontaa ohjaa sen käyttötarkoitus, mutta tietyt seurantavelvoitteet koskevat kaikkia lietteen tuottajia. Suomen valtioneuvoston asetuksen jätteistä (179/2012) liitteen 5 mukaan jokaisen yhdyskuntajätevesilietteen tuottajan on suoritettava riittävät lietetutkimukset. Analysointitiheydet riippuvat puhdistamon koosta ja siitä, toimitetaanko lietettä maanviljelyskäyttöön. Asetuksessa määrätään vähintään tutkittavat aineet, joita ovat typpi, fosfori, kadmium, kromi, kupari, nikkeli, lyijy, sinkki ja elohopea. Lisäksi asetuksessa määrätään valvontaviranomaisille toimitettavista tiedoista.
Jätevesilietteen muualla kuin suljetulla alueella (esimerkiksi kaatopaikan maisemointi) tapahtuvan käytön edellytyksistä määrätään maa- ja metsätalousministeriön lannoitevalmisteasetuksissa, joissa on määritelty muun muassa suurimmat sallitut raskasmetallipitoisuudet ja hygieeniset laatukriteerit. Maanparannusaineiden valmistajalla on oltava Elintarviketurvallisuusvirasto Eviran laitoshyväksyntä, jonka saaminen edellyttää toiminnanharjoittajaa, käsittelyprosesseja ja lopputuotteen laatua koskevien vaatimusten täyttymistä. Evira ylläpitää luetteloa hyväksytyistä laitoksista ja lannoitevalmisteiden tyyppinimistä. Lietepohjaiset lannoitevalmisteet kuuluvat ryhmään maanparannusaineet.
Jätevesilietteen maatalouskäytön helpottamiseksi on laadittu useita lietteen tuottajille ja käyttäjille suunnattuja oppaita, joissa käydään läpi muun muassa lainsäädännön vaatimuksia ja peltolevitysmäärien laskemista.
Aiheesta muualla

Puhdistamolietteitä koskevia selvityksiä ja ohjeita Vesilaitosyhdistyksen verkkosivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Metsäpirtin multa, HSY (Arkistoitu – Internet Archive)
Minna Haavisto: Puhdistamolietepohjaisten kierrätyslannoitteiden käytön esteet ja keinoja esteiden poistamiseksi, Satakuntaliitto, Prizztech Oy, 31.12.2018 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Moon Shot

| Moon Shot> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2019–
Tyylilaji:  vaihtoehtorock
Kotipaikka:   Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Ville Malja, laulu   Jussi Ylikoski, kitara   Mikko Hakila, rummut   Henkka Seppälä, basso  
Levy-yhtiö:  Reaper Entertainment  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Moon Shot on satakuntalaismuusikkojen Ville Maljan, Jussi Ylikosken ja Mikko Hakilan yhdessä entisen Children of Bodom -basisti Henkka Seppälän kanssa Helsingissä perustama ns. superyhtye. Yhtye on perustettu vuonna 2019 jäsenten aikaisempien yhtyeiden lopetettua tai mentyä ns. telakalle. Yhtye julkaisi debyyttialbuminsa Confessions loppuvuodesta 2021 ja toisen albuminsa The Power 26. huhtikuuta 2024.
Miriam Linna

| Miriam Linna |
| --- | --- |
 Miriam Linna vuonna 1976
Henkilötiedot
Koko nimi:  Miriam Linna
Syntynyt: 16. lokakuuta 1955 (ikä 69) Sudbury, Ontario, Kanada
Ammatti:  Norton-levy-yhtiön toimitusjohtaja, radiotoimittaja, journalisti, kirjailija, muusikko, rumpali, laulaja, kirjakustantaja
Muusikko
Tyylilajit:  garage rock, frat rock, rock & roll, punk rock
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  The Cramps, The Zantees, The A-Bombs, The Figures of Light
Levy-yhtiöt:  Norton Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Miriam Linna (s. 16. lokakuuta 1955) on Kanadassa syntynyt, amerikansuomalainen rock-muusikko, Norton levy-yhtiön toimitusjohtaja, kirjakustantaja, journalisti sekä The Cramps -yhtyeen entinen rumpali. Hän on johtanut Brooklynissa toimivaa itsenäistä levy-yhtiötä Norton Recordsia vuodesta 1986 lähtien alun perin yhdessä aviomiehensä Billy Millerin kanssa. Miriam Linna on muusikkona, levy-yhtiön johtajana ja kirjakustantajana erikoistunut taltioimaan ja nostamaan esille alkuperäistä raakaa rock and roll -musiikkia ja rock-kulttuuria.
Ura > Suomalaiset sukujuuret

Miriam Linnan molemmat vanhemmat olivat suomalaisia. He saapuivat Sudburyyn Kanadaan Suomesta vuonna 1952 houkuteltuina alueen suuresta suomalaisyhteisöstä. ”He halusivat olla omien samanhenkisten parissa”, Linna sanoi. Miriam syntyi Sudburyssa, kaivoskaupungissa Pohjois-Kanadassa. Miriam Linna oppi ensin puhumaan suomea, ja hän puhuu sitä edelleen sujuvasti. ”Vanhempani olivat Karjalan evakkoja. En puhunut englantia ennen koulun aloittamista, mutta musiikki auttoi minua oppimaan kielen ja teki minut onnelliseksi”.
Hänen perheensä muutti Clevelandin, Ohion itäpuolella.Yhdysvaltoihin vuonna 1967. Linnan kapinoiva veli ja vanhempi sisko olivat ne, jotka ensimmäisinä tutustuttivat hänet rock and rolliin. ”Minä olin lapsi, jolla oli kaksi teini-ikäistä sisarusta, molemmat rock and roll -faneja ja radion ystäviä”, Linna kertoi. ”Ajattelin, että minun täytyy kasvaa ja olla yhtä cool kuin nuo tyypit.” Miriam oli mukana Clevelandin punk-yhteisössä, joka synnytti bändejä, kuten Rocket from the Tombs, Pere Ubu, The Dead Boys ja Electric Eels.
Miriam oli 15-vuotias aloittaessaan ensimmäisen vuoden Kent State Universityssä, jossa hän kirjoitti musiikista koulun lehdelle, harrasti kirjeenvaihtoa muiden rock-fanien kanssa ja alkoi kerätä levyjä. Miriam alkoi toimia myös musiikkitoimittajana. Hänen ensimmäinen fanzinensa oli vuonna 1976 perustettu The Flamin Groovies Monthly, joka keskittyi Flamin' Groovies-yhtyeen uraan. Miriam johti samalla yhtyeen fanikerhoa. Hän kirjoitti musiikista myös New York Rocker -lehteen, ja hän oppi levy-yhtiön pyörittämisen saloja työskennellessään New York Dollsin managerin Marty Thaun assistenttina Red Star Recordsilla, joka julkaisi albumeita Suicide- ja Real Kids -yhtyeiltä.
Ura > Muusikon ura

Syyskuussa 1976 satunnainen tapaaminen kitaristi Poison Ivyn kanssa johti kutsuun liittyä Ivyn bändiin The Crampsiin. ”En ollut koskaan soittanut rumpuja,” hän myöntää, ja sai vain yhden rumpuoppitunnin Ramonesin rumpalilta Tommy Ramonelta. Miriam Linna soitti The Cramps -yhtyeessä kaksi vuotta (1976–1977). Hän soitti yhtyeen varhaisilla demoilla sekä How to Make a Monster -kokoelma-albumilla. Linna jätti The Crampsin ennen sen ensimmäisen varsinaisen studioalbumin äänitystä liittyäkseen Nervus Rex -yhtyeeseen. Hän perusti myöhemmin The Zantees -yhtyeen yhdessä aviomiehensä Billy Millerin kanssa, jonka hän oli tavannut vuonna 1977.
Vuonna 1978 Billy Miller ja Miriam Linna perustivat obskuuriin rock and rolliin, souliin ja rockabillyyn erikoistuneen Kicks-lehden. The Zantees julkaisi studioalbumin Out for Kicks vuonna 1980. The Zanteesin hajoamisen jälkeen Linna ja Miller perustivat The A-Bones -yhtyeen, joka julkaisi kuusi albumia ja lukuisia singlejä vuosina 1991–2015.
Miriam Linna vieraili myös Velvet Undergroundin rumpalin Mo Tuckerin sooloalbumilla Dogs Under Stress (1994), ja hän soitti myös rumpuja The Figures of Lightin vuoden 2011 albumilla Drop Dead, jonka tuotti The Dirtbombs -yhtyeen kitaristi Mick Collins. Vuonna 2014 Linna julkaisi Norton Recordsilla ensimmäisen sooloalbuminsa nimellä "Miriam": Nobody’s Baby. Norton julkaisi myös hänen toisen sooloalbuminsa Down Today vuonna 2015.
Ura > Norton Records

Vuonna 1986 perustettu, erityisesti vinyylijulkaisuihin viehättynyt Norton-levymerkki jatkaa Kicksin luomilla musiikillisilla linjoilla. Norton Recordsin ensimmäinen julkaisu oli Hasil Adkinsin albumi Out to Hunch. “Meidän ei ollut tarkoitus julkaista enempää, mutta sitten Esquerita esiintyi Trampsissa, ja tunsimme velvollisuudeksemme julkaista häntä. Ihmiset alkoivat tulla luoksemme nauhojen kanssa, ja projekti vain kasvoi, albumi albumilta. Vuosien saatossa Nortonilla on julkaistu satoja primitiiviseen rock´n´rolliin, rockabillyyn, garagerockiin, punkiin ja souliin keskityyviä julkaisuja. Norton-nimestä onkin tullut laadun tae alkuperäisen ja autenttisen rock´n´rollin ystäville. Nortonin tunnetuimpia artisteja ovat mm. Link Wray, The Sonics, Andre Williams, Charlie Feathers, Bobby Fuller. Dale Hawkins, Roky Erickson, The Black Lips, The Flamin´Groovies ja The Shangri-Las -yhtyeestä tuttu Mary Weiss.