stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Asterix ja Kleopatra

Seitsemännen suomenkielisen painoksen kansikuva (2002). Siitä puuttuvat maininnat tekemiseen tarvituista tarvikkeista.
Asterix ja Kleopatra (ransk. Astérix et Cléopâtre) on kuudes Ranskassa, ja ensimmäinen Suomessa julkaistu Asterix seikkailee -albumi. Se julkaistiin vuonna 1965 Ranskassa, ja vuonna 1969 Suomessa. Albumista tehtiin vuonna 1968 julkaistu animaatioelokuva Asterix ja Kleopatra.
Juoni lyhyesti

Tarina alkaa siitä, kun Julius Caesar suututtaa Kleopatran sanomalla hänelle, että tämän kansa olisi rappiolla. Kleopatra vakuuttaa Caesarille, että hän pystyy rakentamaan tälle suuren palatsin Aleksandriaan tasan kolmen kuukauden sisällä.
Kleopatra kutsuu Aleksandrian parhaan arkkitehdin, Numerobiksen, paikalle, ja kertoo hänelle tehtävästään. Numerobis lähtee Galliaan Akvavitixin puheille ja kertoo hänelle kuinka hän tarvitsee tämän apua. Akvavitix lupautuu lähtemään mukaan Asterixin ja Obelixin kanssa.
Kaikista vastoinkäymisistä huolimatta he saavat rakennettua palatsin ajoissa, ja Numerobis peitetään kullalla. Tarinan lopussa Obelix alkaa valmistaa egyptiläisten obeliskien muotoisia hiidenkiviä, mistä kylän päällikkö Aladobix suuttuu.
Triviaa

Kirjan kansi on parodia Joseph L. Mankiewiczin ohjaaman elokuvan Kleopatra (1963) julisteesta. Alkuperäisessä kannessa myös sanotaan, että tarinan tekemiseen vaadittiin 14 litraa tussia, 30 sivellintä, 62 pehmeää lyijykynää, 1 kova lyijykynä, 27 pyyhekumia, 30 kiloa paperia, 16 kirjoituskoneen värinauhaa, 2 kirjoituskonetta, ja 67 litraa keskiolutta.
Tarinassa lähes jokainen henkilö puhui siitä, kuinka kaunis nenä Kleopatralla oli.
Sivun 10 viimeisessä ruudussa Akvavitix kertoo Obelixille Faroksen majakan olevan yksi maailman ihmeistä. Faroksen majakasta tulikin yksi menneen maailman ihmeistä.
Sivulla 30 Kleopatra kyllästyy siihen, että hänen kuvansa piirretään aina sivuprofiilista. Tähän muotokuvantekijä vastaa "Moderni taide, tiedättehän...". Tämä viittaa Egyptin ajalle tyypilliseen sivuprofiilin käyttöön muotokuvissa.
Sivulla 39 roomalaiset legioonalaiset käyttävät kilpikonnataktiikkaa hyökkäykseen, ja "käpälämäki"-taktiikkaa pakenemiseen, joka viittaa tarinaan kilpikonnasta ja jäniksestä.
Sivulla 45 Numerobis ilmoittaa Kleopatralle palatsin olevan valmistunut määräajassa. Tekstipalkki sivun reunassa kertoo, että siihen aikaan rakennusten valmistuminen määräajassa oli hyvin harvinaista. Vitsi on siinä, että vielä nykyäänkin rakennukset harvoin valmistuvat ennen sovittua aikaa.
Sivulla 47 Asterix kertoo Kleopatralle, että jos hän joskus tarvitsee rakennusapua, esimerkiksi kanavan rakentamista Välimerestä Punaiseen mereen, niin ilmoittakaa meille. Tämä viittaa Suezin kanavan rakentamiseen.
Antiikin kreikkalaisnyrkkeily

Nyrkkeilyottelu kuvattuna attikalaisessa mustakuviotekniikalla koristellussa amforassa, noin 520 eaa.
Nyrkkeily (m.kreik. πυγμαχία, pygmakhia, ”nyrkkitaistelu” eli πυγμή, pygmē) oli antiikin kreikkalainen urheilulaji, joka oli mukana esimerkiksi Olympian kisojen ohjelmassa. Nyrkkeilyä harjoitettiin jo 700-luvulla eaa. useissa antiikin Kreikan kaupunkivaltioissa. Nyrkkeilystä kertovista lähteistä on säilynyt vain osia ja siitä tunnetaan lähinnä legendanomaisia kertomuksia, joten lajin sääntöjen, tapojen ja historian tarkka selvittäminen on hankalaa. Tiedetään kuitenkin, että nyrkkeily oli tuohon aikaan varsin merkittävä laji.
Syntyhistoria

Nyrkkeilyä kuvaavia löytöjä on tehty minolaisen kulttuurin ja helladisen kulttuurin ajalta. Myös useita nyrkkeilystä kertovia tarinoita tunnetaan. Yhden tarinan mukaan Theseus kehitti lajin, jossa kaksi miestä istui vastakkain ja löi toisiaan nyrkeillä, kunnes toinen kuoli. Ajan myötä nyrkkeilijät nousivat seisomaan ja alkoivat pitää piikikkäitä käsineitä sekä ranteesta kyynärpäähän ulottuvia suojuksia.
Iliaan mukaan mykeneläiset taistelijat kunnioittivat nyrkkeilyllä kaatuneita. On kuitenkin mahdollista, että Ilias kuvaa myöhempää kreikkalaista kulttuuria. Nyrkkeilykilpailuja järjestettiin myös Akhilleuksen ystävän Patrokloksen surmaamisen muistoksi. Patrokloksen muistoksi laji otettiin mukaan myös Olympian kisoihin. Ottelijat suojasivat kätensä sormet vapaaksi jättävillä nahkahihnoilla ja käyttivät suojia myös ranteissa ja toisinaan rintasuojuksia.
Filostratoksen mukaan nyrkkeily keksitiin Spartassa sotilaiden kasvojen kovettamiseksi taisteluita varten. Spartalaiset pitivät kypäriä tarpeettomina ja uskoivat nyrkkeilyn valmistavan heitä taistelussa väistämättä syntyviin päähän kohdistuviin iskuihin. Spartalaiset eivät kuitenkaan koskaan osallistuneet nyrkkeilykilpailuihin.
Nyrkkeily Olympian kisoissa

Olympian kisoissa nyrkkeily otettiin mukaan kisaohjelmaan 23. olympiadin kisoissa vuonna 688 eaa. Lisäksi kisoihin kuului poikien nyrkkeily, joka otettiin ohjelmaan 41. olympiadin kisoissa vuonna 616 eaa.
Seuraavassa luetellaan nyrkkeilyn ja poikien nyrkkeilyn tunnetut voittajat Olympian kisoissa. Luettelo perustuu Foundation of the Hellenic World -säätiön kokoamaan tietokantaan, johon on koottu antiikin ajalta säilyneet tiedot kisojen voittajista (katso myös: luettelo Olympian kisojen voittajista). Säilyneet tiedot ovat epätäydellisiä.
Nyrkkeily Olympian kisoissa > Nyrkkeily

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 23. | 688 eaa. | Onomastos | Smyrna |
| 27. | 672 eaa. | Daippos | Kroton |
| 32. | 652 eaa. | Komaios | Megara |
| 48. | 588 eaa. | Pythagoras | Samos |
| 52. | 572 eaa. | Tisandros | Naksos, Sisilia |
| 53. | 568 eaa. | Tisandros | Naksos, Sisilia |
| 54. | 564 eaa. | Tissandros | Naksos, Sisilia |
| 55. | 560 eaa. | Tissandros | Naksos, Sisilia |
| 59. | 544 eaa. | Praksidamas | Aigina |
| 65. | 520 eaa. | Glaukos | Karystos |
| 70. | 500 eaa. | Filon | Korkyra |
| 71. | 496 eaa. | Filon | Korkyra |
| 72. | 492 eaa. | Kleomedes | Astypalaia |
| 73. | 488 eaa. | Diognetos | Kreeta |
| 74. | 484 eaa. | Euthymos | Lokroi |
| 75. | 480 eaa. | Theagenes | Thasos |
| 76. | 476 eaa. | Euthymos | Lokroi |
| 77. | 472 eaa. | Euthymos | Lokroi |
| 78. | 468 eaa. | Menalkes | Opus |
| 79. | 464 eaa. | Diagoras | Rhodos |
| 83. | 448 eaa. | Akusilaos | Rhodos |
| 84. | 444 eaa. | Alkainetos | Lepreon |
| 89. | 424 eaa. | Kleomakhos | Magnesia, Maiandros |
| 94. | 404 eaa. | Eukles | Rhodos |
| 95. | 400 eaa. | Demarkhos | Parrhasia |
| 97. | 392 eaa. | Formion | Halikarnassos |
| 98. | 388 eaa. | Eupalos | Thessalia |
| 99. | 384 eaa. | Damoksenidas | Mainalos |
| 100. | 380 eaa. | ei tiedossa | Samos |
| 101. | 376 eaa. | Labaks | Lepreon |
| 103. | 368 eaa. | Aristion | Epidauros |
| 105. | 360 eaa. | Filammon | Ateena |
| 110. | 340 eaa. | Asamon | Elis |
| 111. | 336 eaa. | Mys | Taras |
| 112. | 332 eaa. | Satyros | Elis |
| 113. | 328 eaa. | Satyros | Elis |
| 120. | 300 eaa. | Arkhippos | Mytilene |
| 121. | 296 eaa. | Kallippos | Rhodos |
| 142. | 212 eaa. | Kleitomakhos | Theba |
| 149. | 184 eaa. | Epitherses | Erythrai |
| 150. | 180 eaa. | Epitherses | Erythrai |
| 155. | 160 eaa. | D[...]gonos | Rhodos |
| 156. | 156 eaa. | D[...]gonos | Rhodos |
| 159. | 144 eaa. | Ksenothemis | Miletos |
| 165. | 120 eaa. | Agesarkhos | Tritea |
| 177. | 72 eaa. | Atyanas | Adramyttion |
| 187. | 32 eaa. | Thaliarkhos | Elis |
| 193. | 8 eaa. | Nikofon | Miletos |
| 201. | 25 jaa. | Demokrates | Magnesia, Maiandros |
| 202. | 29 jaa. | Demokrates | Magnesia, Maiandros |
| 203. | 33 jaa. | Demokrates | Magnesia, Maiandros |
| 207. | 49 jaa. | Melankomas | Karia |
| 218. | 93 jaa. | Herakleides | Aleksandria |
| 230. | 141 jaa. | Marcus Tullius | Apameia |
| 231. | 145 jaa. | Marcus Tullius | Apameia |
| 238. | 173 jaa. | Fotion | Efesos |
| 244. | 197 jaa. | ei tiedossa | Efesos |
| 245. | 201 jaa. | ei tiedossa | Efesos |
Nyrkkeily Olympian kisoissa > Poikien nyrkkeily

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 60. | 540 eaa. | Leokreon | Keos |
| 70. | 500 eaa. | Agametor | Mantineia |
| 73. | 488 eaa. | Agiadas | Elis |
| 74. | 484 eaa. | Epikradios | Mantineia |
| 76. | 476 eaa. | Agesidamos | Lokroi |
| 77. | 472 eaa. | Tellon | Oresthasion |
| 78. | 468 eaa. | [...]nes | Tiryns |
| 79. | 464 eaa. | Protolaos | Mantineia |
| 80. | 460 eaa. | Kyniskos | Mantineia |
| 81. | 456 eaa. | Alkainetos | Lepreon |
| 84. | 444 eaa. | Kharmides | Elis |
| 85. | 440 eaa. | Gnathon | Dipaia |
| 86. | 436 eaa. | Filippos | Arkadia |
| 89. | 424 eaa. | Hellanikos | Lepreon |
| 90. | 420 eaa. | Theantos | Lepreon |
| 94. | 404 eaa. | Peisir[rh]odos | Thurioi |
| 95. | 400 eaa. | Ksenodikos | Kos Meropis |
| 96. | 396 eaa. | Bykelos | Sikyon |
| 97. | 392 eaa. | Niolaidas | Feneos |
| 98. | 388 eaa. | Antipatros | Miletos |
| 99. | 384 eaa. | Alketos | Kleitor |
| 100. | 380 eaa. | Hippos | Elis |
| 101. | 376 eaa. | Kritodamos | Kleitor |
| 102. | 372 eaa. | Thersilokhos | Korkyra |
| 107. | 352 eaa. | Athenaios | Efesos |
| 110. | 340 eaa. | Telestas | Messene |
| 114. | 324 eaa. | Duris | Samos |
| 115. | 320 eaa. | Pyttalos | Elis |
| 116. | 316 eaa. | Khoirilos | Elis |
| 118. | 308 eaa. | Theotimos | Elis |
| 119. | 304 eaa. | Kallon | Elis |
| 120. | 300 eaa. | Hippomakhos | Elis |
| 122. | 292 eaa. | Filippos | Arkadia |
| 145. | 200 eaa. | Moskhos | Kolofon |
| 177. | 72 eaa. | Soterikhos | Elis |
| 185. | 40 eaa. | Thaliarkhos | Elis |
| 217. | 89 jaa. | Sarapion | Aleksandria |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta antiikin kreikkalainen nyrkkeily Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ancient Greek Boxing
Pronssipatsas ottelun jälkeen lepäävästä nyrkkeilijästä.
Käännös suomeksi
Bacchiglione

| Bacchiglione |
| --- | --- |
 Tulviva Bacchiglionejoki vuonna 2010
Alkulähde:  Monte Pasubio, Italia
Laskupaikka:  Adrianmeri
Maat:  Italia
Pituus:  118 km
Alkulähteen korkeus:  ~ 1 100 m
Virtaama:  30 m³/s
Valuma-alue:  1 400 km²
Bacchiglione on joki Koillis-Italiassa, Veneton alueella. Sen pituus on 118 kilometriä ja sen valuma-alue on noin 1 400 km2. Joki saa alkunsa Vicenza maakunnassa ja virtaa itään Vicenzan ja Padovan läpi. Se yhtyy Brentajokeen ja laskee Adrianmereen Chioggian kohdalla.
Boogie Down Productions

Boogie Down Productions oli yhdysvaltalainen hip hop-yhtye, jonka muodostivat alun perin KRS-One, D-Nice, ja DJ Scott La Rock. Yhtyettä pidetään merkittävänä rap-musiikin saralla. Boogie Down Productions loi pohjaa poliittiselle rap-musiikille sekä gangsta rap ja hardcore hip hop -tyylisuunnille.
Scott La Rock murhattiin viisi kuukautta yhtyeen debyyttialbumin Criminal Minded julkaisun jälkeen vuonna 1987.
Diskografia > Studioalbumit

Criminal Minded (1987)
By All Means Necessary (1988)
Ghetto Music: The Blueprint of Hip Hop (1989)
Edutainment (1990)
Sex and Violence (1992)
Biitit ja tyylit FM

| Biitit ja tyylit FM Alimo & Control |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. marraskuuta 2001
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: drum and bass
 Levy-yhtiö: BMG Finland
Biitit ja tyylit FM on Alimo & Control -duon esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2001. Tämän levyn jälkeen yhtye alkoi esiintyä nimellä Beats and Styles.
Kappaleet

Intro – 2.13 (feat. Natural Pretty)
Kuuma – 4.02 (feat. Mia Vänskä)
Älä kuuntele mua – 4.26 (feat. Alexandra Babitzin & Baabelin Torvet)
Ihana tunne – 3.39 (feat. Tuuli Immonen)
Puhtaan yksinkertaista – 4.34 (feat. Arttu Takalo & Elina Penttinen)
Interlude (Piraatit) – 0.51
Tarkkaillaan – 5.16 (feat. Laura Närhi)
Kun mä diggaan sua – 3.55 (feat. Poppa Joe)
Fillari – 5.17 (feat. Eliot Ness & Samurina)
Piru on irti – 4.05 (feat. Antti Pesonen & Tuuli Immonen)
Suomalaiset – 4.10 (feat. Jah Bittas & Natural Pretty)
Löylyä lissää – 4.10 (feat. Alexandra Babitzin & Baabelin Torvet)
Outro (biitit ja tyylit – 3.10
Arvostelut

Soundi:
Desibeli.net:
Aiheesta muualla

Biitit ja tyylit FM discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Bacchus (maalaus)

| Bacchus |
| --- | --- |

Nimi:  Bacchus
Tekijä:  Caravaggio
Valmistumisvuosi:  noin 1595
Korkeus:  95 cm
Leveys:  85 cm
Sijainti:  Uffizin taidegalleria
Paikkakunta:  Firenze, Italia
Koordinaatit:  43.7684°N, 11.2556°E
Bacchus on italialaisen taidemaalari Caravaggion noin vuonna 1595 maalaama öljymaalaus. Maalaus esittää antiikin kreikkalaista jumalaa Bacchusta.
Nykyisin teosta säilytetään Uffizin taidegalleriassa Firenzessä.
Biisinmurtajat

| Biisinmurtajat Jope Ruonansuu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. syyskuuta 2016
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: huumorimusiikki
 Kesto: 37.37
 Levy-yhtiö: Discart
Jope Ruonansuun muut julkaisut
| Jope Ruonansuu ja Porsaanperän pikkujoulut 2013 | Biisinmurtajat 2016 |   |
Biisinmurtajat on Jope Ruonansuun 24. ja samalla viimeinen studioalbumi, joka julkaistiin 25. syyskuuta 2016.
Kappaleet

A.A.Aarnio – 2.41
Ajetaan Tampereella – 3.05
Loirinuotiolla – 3.58
Kyllä itkettää – 2.12
I Will Stay – 3.07
Taimaasta uusi muija – 3.24
Naapuri – 2.44
Kerran jos toisenkin – 3.42
Piimäten ja leiväten – 3.16
Sielun erämää – 3.25
Lama-aikaan – 3.32
Jetro Rosted – 2.31
Arvostelut

Keskisuomalainen:
mesta.net:
Aiheesta muualla

Biisinmurtajat discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Jope Ruonansuu
| --- | --- |
Studioalbumit:   Matkiva kulkuri (1988)  Elvis-osasto (1992)  Täällä Washington (1992)  Politiikkaa ja erotiikkaa (1993)  Jope Ruonansuu presidentiksi (1993)  Kiikun kaakun (1994)  Washington Bar (1995)  Piinapenkki (1996)  Vara Mara (1997)  Neuroopan omistajat (1999)  Hauskaa joulua t: Jope (2000)  Lomakiertue (2001)  Työnnä kännykkä hanuriin (2002)  Finnshits (2003)  Tosi-CD (2004)  Me hirviöt (2006)  Tanssii läskien kanssa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Herkimmät laulut (2008)  Kunnioittaen – Yhden miehen tribuutti (2009)  Naamakirja (2010)  Jopetusministeri (2011)  Veljekset kuin kyljykset (2012)  Jope Ruonansuu ja Porsaanperän pikkujoulut (2013)  Biisinmurtajat (2016) 
Kokoelmat:   Mix 1 (1995)  Naurettava 90-luku – 60 parasta naururaitaa (2000)  Jope Ruonansuu & Juha Laitila: American Office – Parhaat radiosketsit (2002)  Naura pois – 20 huumorihittiä (2002)  Kaikkien aikojen parhaat – Aattelepa ite (2009)  Sound Pack 12 (2010)  32 Jopeinta laulua (2014) 
Singlet:   Enska ja Hanski / Matkiva Kulkuri (1988)  Nyt lähtee läskit / Rantamiehen balladi (1991)  Hyppää pois / Ilman jarruja helvettiin (1991)  Pappi vaan joi (1995)  Enkeleitä toisillemme / Veronpunaiset ruusut (1996)  Mararock / Satasen laina (1997)  Kaikki menee kun sovittelee / Mattiesko Hytönen (1997, vedettiin pois ennen virallista myyntipäivää)  Soneranputsausjenkka (1999)  Umtsi-um (2002)  Annelin silmin / Stressmann (2003)  Aulis Gerlander / Haluan Aidoliksi (2004)  Yllytyshullu / Matti on numero yksi (2004)  Sua rakastan kuin hullu / Uu Pee Ämmät (2006)  Yhden miehen rivitanssi / Digitaalihumppa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Äiti (promo, 2008)  Rahamaailma / Kerran jos toisenkin (2009)  Katsastusinssi Nauraa (2011)  Loirinuotiolla (2016) Luettelo Jope Ruonansuun kappaleista 
Filmografia:   Jope Ruonansuun filmografia  Jopet Show Jope Ite
Barcroft Boake

Barcroft Boake.
Barcroft Henry Thomas Boake (26. maaliskuuta 1866 – 2. toukokuuta 1892) oli australialainen runoilija.
Boake syntyi Sydneyssä. Hän työskenteli maanmittarina Uudessa Etelä-Walesissa ja Queenslandissä, mutta hänet muistetaan parhaiten runoistaan, jotka julkaistiin kokoelmana viisi vuotta hänen kuolemansa jälkeen. Boake kärsi kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä ja hänen uskotaan tehneen itsemurhan. Hänet löydettiin hirttäytyneenä 10. maaliskuuta 1892, kahdeksan päivää katoamisensa jälkeen. Hänen uskotaan riistäneen henkensä masennuksen tai yksipuolisen rakkauden takia.
Etelä-Sipoon koulu

Etelä-Sipoon koulu oli perusopetuksen luokat 1-6 (myöhemmin myös esiopetus) käsittävä koulu Sipoon Söderkullassa. 
Koulu sijaitsi Söderkullan koulukeskuksessa, jossa oli myös ruotsinkielinen Söderkulla skola. Koulu aloitti 1-sarjaisena kouluna monien vaiheiden jälkeen lukuvuonna 1973-74. Koulu oli ensimmäisiä, jotka oli suunniteltu edistyksellisesti peruskoulun tarpeisiin ja oli siten monien kiinnostuneiden retkikohde.
Koulu sai laajennuksen 1992. Pian uudetkin tilat olivat ahtaat ja koulu toimi lopulta neljässä eri toimipisteessa, ennen uusien tilojen valmistumista Neiti Miilintielle syksyllä 2009.
Etelä-Sipoon koulu tuli tunnetuksi aamu- ja iltapäivätoiminnan kehittämistyöstä, joka alkoi Kokonaiskoulupäivä-hankkeen kokeilujaksosta vuosina 2002-2005. Erikoista oli myös se, että koulussa toimi koko sen olemassaolon ajan sama rehtori, Jorma Joki-Korpela.
Rakennus jäi tyhjilleen sisäilmaongelmien takia lopullisesti syksyllä 2020.
Boodjamullan kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Queensland, Australia
Lähin kaupunki:  Burketown
Pinta-ala:  2 820 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Australian kansallispuisto, kansallispuisto 
Perustettu:  1985
Hallinto:  Queensland Parks and Wildlife Service
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Boodjamullan kansallispuisto on kansallispuisto Australiassa Queenslandin luoteisosassa 1 837 kilometriä luoteeseen Brisbanesta.
Kansallispuistossa on useita pysyviä puroja, eläinten juomapaikkoja, rotkoja ja hiekkakivivuoristoja. Lawn Hillin rotko samannimisen puron varrella on rikas keidas, jossa kasvaa palmuja ja muita trooppisia kasveja. Lisäksi rotkosta löytää makean veden krokotiileja.
Boodjamullan muinaiset hiekkakivi- ja kalkkikivivuoret ovat kuluneet vuosimiljoonien aikana ja muodostaneet rosoisia kivimuodostelmia.
Waanyi-kansa, joka on asunut rotkon alueella ainakin 17 000 vuotta, kutsuvat aluetta nimellä Boodhamulla tai Rainbow Serpent country (sateenkaarikäärmeen maa). Lawn Hillin rotko on pyhä waanyille. Tunkiokasat, jauhinkivet ja kivitaide ovat todisteena alueen tärkeydestä. Nykyään waanyit auttavat puiston hoitamisessa.
Riversleighin fossiilialue on kansallispuiston laajennus, ja se valittiin Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 1994. Riversleighistä löytyy eläintenluita aina 25 miljoonan vuoden takaa kalkkipitoisista sedimenteistä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Riversleigh Fossils Center (englanniksi)
Australian Department of Environment and Heritage (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Australian nisäkäsfossiililöydökset (Riversleigh/Naracoorte) UNESCOn sivuilla (englanniksi)
Edo-kausi

Paleoliittinen kausi
Jōmon-kausi
Yayoi-kausi
Yamato-kausi
Kofun-kausi
Asuka-kausi
Nara-kausi
Heian-kausi
Kamakura-kausi
Kenmu-restauraatio
Muromachi-kausi
Nanboku-chō-kausi
Sengoku-kausi
Azuchi-Momoyama-kausi
Nanban-kaupan kausi
Edo-kausi
Bakumatsu
Meiji-kausi
Taishō-kausi
Japani I maailmansodassa
Shōwa-kausi
Miehitetty Japani
Heisei-kausi
Reiwa-kausi
Edo-kausi (jap. 江戸時代, Edo-jidai), tunnetaan myös nimellä Tokugawa-kausi, on Japanin historian ajanjakso, joka käsittää vuodet 1600–1868. Ajanjakson tunnusomaisinta oli Edon tai Tokugawa-shōgunaatin hallinto, jonka virallisesti perusti 1603 ensimmäinen shōgun Tokugawa Ieyasu. Ajanjakso päättyi Meiji-restauraatioon ja vallan palauttamiseen  viimeiseltä shōgunilta Tokugawa Yoshinobulta keisarille. Edo-kausi toi Japaniin yli 250 vuoden rauhan jakson, joka on yksi maailman historian pisimmistä sodattomista aikakausista. Edo-kausi tunnetaan myös Japanin modernin ajan alkuna.
Tokugawojen valtakausi > Tokugawojen valtaannousu

Ieyasun läntisistä daimioista Sekigaharan taistelussa saavuttama voitto antoi hänelle lähes kaiken vallan Japanissa. Hän tuhosi pian lukuisia daimioiden sukuja, alensi toiset ja jakoi sotasaaliin suvulleen ja liittolaisilleen. Ieyasu ei saanut läntisiä daimioita täydellisesti valtaansa, mutta shōgunin tittelin omaksuminen vakautti liittolaisjärjestelmää. Vahvistettuaan valtansa perustaa, Ieyasu asetti poikansa Tokugawa Hidetadan shōguniksi 1605. Toyotomit olivat edelleen huomattava uhka, ja Ieyasu käyttikin seuraavan vuosikymmenen heidän hävittämisekseen. Vuonna 1615 Tokugawan armeija tuhosi Toyotomin linnoituksen Osakassa. Tokugawa-kausi toi Japaniin 250 vuotta kestävän vakaan kauden.
Vuosisatojen kehitys Kamakura-shōgunaatin tasapainoisesta yhteiselosta keisarillisen hovin kanssa johti sotilasluokan, bushin, nousuun hallinnon huipulle. Uuden bakufun toteuttaja Tokugawa Ieyasu hyötyi suuresti Oda Nobunagan ja Toyotomi Hideyoshin saavutuksista. Vaikka Ieyasu oli jo vaikutusvaltainen, hän hyötyi siirrosta rikkaalle Kantōn alueelle. Ieyasu ylläpiti 2,5 miljoonan kokun maaomaisuutta sekä uutta päämajaa Edossa, joka oli strategisesti sijoittunut linnakaupunki. Hänen hallinnassaan oli myös 2 miljoonaa kokua sekä 38 vasallia. Hideyoshin kuoleman jälkeen Ieyasu riisti Toyotomin suvulta vallan.
Ieyasu kannusti Hideyoshin tavoin ulkomaankauppaa, mutta oli myös epäluuloinen ulkomaalaisia kohtaan. Hän tahtoi tehdä Edosta pääsataman, mutta kuultuaan eurooppalaisten pitävän Kyūshūn satamista ja Kiinan hylättyä suunnitelmat virallisesta kaupasta, hän siirtyi kontrolloimaan olemassa olevaa kauppaa ja salli vain määrättyjen satamien käsitellä tiettyjä tuotteita. Edo-kauden alkuun osuvat Nanban-kaupan kauden viimeiset vuodet, joiden aikana vuorovaikutus eurooppalaisten kanssa oli kiihkeää sekä taloudellisesti että uskonnollisesti. Edo-kauden alussa Japani rakennutti ensimmäiset valtamerenkäyntiin sopivat länsimaalais-tyyliset sotalaivansa, kuten San Juan Bautista, 500-tonnisen galeoni tyyppisen laivan, jossa japanilainen Hasekura Tsunenagan johtama lähetystö matkasi ensin Amerikkoihin ja myöhemmin Eurooppaan. Bakufu toimeksiantoi noin 350 punaisen sinetin laivan, kolmemastoisen ja aseistetun laivan teon. Laivoja oli tarkoitus käyttää aasialaiseen kaupankäyntiin. Japanilaiset seikkailijat, kuten Yamada Nagamasa käyttivät näitä aluksia ympäri Aasian.[lähde? ]
Tokugawojen valtakausi > Kristittyjen vaino

"Kristitty ongelma" oli Kyūshūn kristittyjen daimioiden sekä heidän eurooppalaisten kanssa käymänsä kaupan kontrollointi. Vuoteen 1612 saavuttaessa shōgunin palkollisten ja Tokugawan mailla asuvien oli käsketty luopua kristinuskosta. Lisää rajoituksia tuli vuonna 1616 (ulkomaisen kaupankäynnin rajoittaminen Nagasakiin ja Hiradoon, joka on saari Kyūshūsta koilliseen), 1622 (120 lähetyssaarnaajan ja käännynnäisen teloitus), 1624 (espanjalaisten karkotus) ja 1629 (tuhansien kristittyjen teloitukset). Vuoden 1635 suljetun maan käsky kielsi ketään japanilaista lähtemästä Japanista ja lähteneitä koskaan palaamasta. Vuonna 1636 hollantilaiset rajoitettiin Dejimaan, pienelle keinotekoiselle saarelle, joka siis ei ollut todellista japanilaista maaperää, Nagasakin satamassa.
Shōgunaatti piti katolilaisia vakavina häiriön aiheuttajina, mikä johti katolilaisten vainoon. Vuosina 1637–1638 käytiin Shimabaran kapina, missä tyytymättömät katolilaiset samurait ja talonpojat kapinoivat bakufua vastaan, ja Edo kutsui hollantilaiset alukset pommittamaan kapinallisten tukikohtaa. Tapahtuma merkitsi kristillisen liikehdinnän loppua, vaikkakin jotkut katoliset kristityt selviytyivät maan alla, niin kutsuttuina Kakure Kirishitanina.[lähde? ]
Tokugawojen valtakausi > Eristäytyminen

Pian tämän jälkeen portugalilaiset karkotettiin lopullisesti maasta, heidän lähettiläänsä teloitettiin ja kaikki kansalaiset käskettiin rekisteröitymään buddhalaisessa tai šintolaisessa temppelissä. Hollantilaiset ja kiinalaiset rajoitettiin Dejiman saarelle ja erityiseen Nagasakin kaupunginosaan. Kaikki länsimaiset kontaktit oli vuoteen 1641 mennessä rajoitettu sakokun nojalla Nagasakiin, lukuun ottamatta joidenkin syrjäisten daimioiden Korean ja Ryūkyū-saarien kanssa harjoittamaa kaupankäyntiä.
Vuoteen 1650 mennessä kristinusko oli lähes kokonaan hävitetty Japanista, ja ulkopuolinen poliittinen, taloudellinen ja uskonnollinen vaikutus Japaniin oli erittäin rajoitettua. Seuranneen ajanjakson aikana ainoastaan Kiinalla ja Hollannin Itä-Intian kauppakomppanialla oli oikeus vierailla Japanissa kaupankäynnin merkeissä ja silloinkin he pääsivät vain Dejiman satamaan Nagasakissa. Muut Japanin rannoille saapuvat eurooppalaiset teloitettiin ilman oikeudenkäyntiä.[lähde? ]