Reijo Viita
Kullervo Linnan orkesteri ja Reijo Viita

Kullervo Linnan isolla orkesterilla oli Helsingin Kulttuuritalolla keikka maaliskuun lopulla 1964. Solisti Reijo Taipale oli sairastunut ja tilalle oli saatava nopeasti laulaja, sillä Kullervo Linnan 16–miehisellä orkesterilla ei voinut mennä ilman solistia pitkään tanssisessioon.
Rumpali Göran ”Jösse” Lindblad oli jo aikaisemmin puhunut Kullervo Linnalle Reijo Viitasesta, joka soittaa hyvin klarinettia ja osaa laulaakin, sillä Kullervo etsi uutta solistia. 
Reijo Taipale oli nimittäin perustamassa omaa orkesteria. Linna haetuttikin Reijon tuuraajaksi ison orkesterin eteen ja sanoi – siinä on Reiska mikrofoni alahan laulaa.
Reijo lauloi ja salintäyteisen yleisön reaktio oli niin pauhaava, että tiesin tähden löytyneen, sanoi Linna. Kyllähän helsinkiläiset Reijon tiesivät jo Teuvo Ihanuksen yhtyeestä. 
Linna ottikin Reijon orkesteriinsa heti ja lehtihaastattelussa tuolta ajalta toteaa, että menestys on ollut joka paikassa yhtä hyvä ja nimikirjoituksen pyytäjiä riittää.
Uudelle solistille oli saatava levy ja Kullervo Linna veikin jo kesäkuussa Reijon koelauluun Toivo Kärjen luo. Reijo muistaa – lauloin ”Tähti ja meripoika" – valssia ja Topi säesti pianolla. Vain vähän lauloin, kun Topi sanoi – aloitetaan. Huomiseksi sävellän tangon ja Kullervo säveltää singlen toiselle puolelle. 
Kaksi päivää harjoittelet ja sitten levytetään.
Näin syntyi Kullervo Linnan ”Syksyn sävel” ja Toivo Kärjen ”Illan ensimmäinen tango”.  
Hanurin mestari Matti Viljanen sovitti ja Reino Helismaa teki sanoitukset –  Pohjaslahden mies oli suomalaisen iskelmän nimimiesten joukossa - huipulla.
Sukunimi lyhennettiin Viidaksi tässä yhteydessä. Levy nousi molemmilla kappaleillaan heti listoille. 
Reijo Viidasta tuli tähti, josta musiikkitoimittajat kirjoittivat eri lehtiin. 
Radio- ja TV-esiintymiset tulivat mukaan. ”Syksyn sävel” oli Ilta–Sanomien listalla kotimaisista kuudes parhaimmillaan. Suosituimmat kotimaiset –listalla Reijo oli yhdeksäs. Myös seuraavat levytykset nousivat listalle. Vuonna 1965 Viita levytti Toivo Kärjen-Lauri Jauhiaisen tangon "Haaveita tanssilavan luona", jonka sovitti Kaarlo Valkama. Se on jäänyt myös elämään.
Reijon menestys johti myös Fan–Clubin perustamiseen Helsingissä. Keikkaputki Kullervo Linnan orkesterilla ja Reijo Viidalla oli melkoinen. 
Vuonna 1967 oli 178 keikkaa ja 1968 oli 180 keikkaa. 
Päivätyön ohella urakka  on ollut melkoinen. Tuolloin oli menossa tangobuumi ja levytykset olivat singlelevyjä, joita tehtiin muutama vuodessa. Levytysten määrä ei tämän vuoksi noussut suureksi. LP-levy yleistyikin vasta seuraavina vuosina. Tangokauden jälkeen tuli humppabuumi ja jälleen tarvittiin levytyksiin Reijo Viitaa.
Fonovox-yhtiö tuotti Reijolle LP-levyn, jossa sovituksista vastasi Seppo Rannikko. Tähän juhlalevyyn on siitä valittu Kullervo Linnan ” Muistojen Inari,” Jarmo Jylhän ”Kadotettu onni” ja Seppo Rannikon ”Yö Volgalla.”
JP – Musiikki tuotti myös LP – levyn Reijolla  ja jälleen oli sovittajana Seppo Rannikko.
Vuoden 1980 levytyksiä olivat tamperelaisen hanuristin Toivo Honkosen säveltämä ”Ilta kotikujalla”. Samoin ”Koskipuisto”, jonka säveltäjä on Franco Morero (s. 1941). Hän on italialainen ja on asunut Suomessa jo vuodesta 1972. Raul Reiman (1950–1987) teki sanoituksen.
Kullervo Linnan orkesterin kokoonpano oli pitkään Reijon aikana:
Harri Watanen harmonikka ja piano
Untamo Korhonen basso ja viulu
Kullervo Linna rummut
Harry Jansson trumpetti ja basso
Jouni Heinonen viulu, alttosaksofoni ja klarinetti
Reijo Viita laulu, tenorisaksofoni ja klarinetti