stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Särkijärvi (Laitila)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Laitila 
Koordinaatit:  60°52′30″N, 21°33′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Lukujärveen 
Järvinumero:  32.004.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  15,5 m 
Rantaviiva:  9,76016 km 
Pinta-ala:  1,10773 km² 
Tilavuus:  0,0285637 km³ 
Keskisyvyys:  2,58 m 
Suurin syvyys:  4,54 m 
Valuma-alue:  5,43 km² 
Keskivirtaama:  0,042 m³/s (MQ) 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi on Varsinais-Suomessa Laitilassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueeseen. Valuma-alueella on myös toinen pienempi Särkijärvi ja lännessä suoraan Sirppujokeen laskeva Särkijärvi. Suomessa on kaikkiaan 178 Särkijärveä.
Maantiede

Järven pinta-ala on 111 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Siihen laskee yksitoista ojaa, joista yksi on Lamminjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla Koumanpuhdissa, josta saa alkunsa 500 metriä pitkä laskuoja Lukujärveen. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on noin 750 vuorokautta.
Järvellä on 9,8 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin kallio- ja moreenipohjaista metsämaastoa. Muutamin paikoin esiintyy myös suota. Järven kolmesta saaresta kahdella on rakennuksia. Rannoille on rakennettu loma-asuntoja (88 mökkiä), joille johtaa tiet Laitilasta. Itärannalla on yleinen uimaranta ja sauna ja länsirannalla sijaitsee Laitilan seurakunnan leirikeskus.
Luonnontila

Mökkiasutuksen, maa- ja metsätalouden hajakuormituksen lisäksi järveä kuormittavat kaksi pistekuormittajaa: leirikeskus ja rantasauna. Maa- ja metsätalouden osuus kuormituksesta on näistä suurin.
Kirkasvetinen ja lievästi humuspitoinen Särkijärvi on matala ja altis tuulille. Tämän vuoksi veteen syntyy harvoin lämpötilakerrostuneisuutta ja happitilanne on vedessä hyvä. Talvella jääkannen alla veden happitilanne heikkenee yleensä 30% pitoisuuteen, mutta yksittäisellä kerralla on mitattu jopa 13% pitoisuus. Veden happamuusarvo eli pH-arvo talvisin 5,9−6,6 ja kesäisin 6,3−7,3. Puskurikyky happamuutta vastaan on tyydyttävä tai välttävä. Näkösyvyys vaihtelee tavallisesti 1,4−3,3 metriä ja sen keskiarvo on ollut 2,1 metriä. Vesi on kesäisin sameampaa kuin talvella. Ravinnetilanne on kesäisin heikompaa kuin talvella. Fosforia on kesällä 23 μg/l (mikrogrammaa litrassa vettä) ja talvella 12 μg/l ja typpeä talvisin 500−700 μg/l ja kesäisin 350−700 μg/l. Klorofylliarvot ovat olleet 2,3−14 μg/l keskiarvolla 7 μg/l ja ne vastaavat lievästi rehevöityneen järven arvoja. Yleiseltä käyttökelpoisuudeltaan ja laadultaan järven vesi on hyvää. Bakteeritutkimukset antavat puhtaita arvoja.
Luonnontila > Kalasto

Vuonna 2002 suoritetuissa koekalastuksissa järvestä saatiin saaliiksi kuutta eri kalalajia. Ne olivat särki, seipi, hauki, kiiski, ahven ja siika. Yksilöiden lukumäärän perusteella eniten oli ahventa ja sitten särkeä, mutta biomassan määrän mukaan eniten oli särkeä ja sitten ahventa. Ahvenet ja särjet olivat kooltaan suurehkoja. Haukia, siikoja ja seipiä saatiin koekalastuksissa vain muutamia yksilöitä. Myös järvessä esiintyy rapuja ja ankeriaita, vaikka koeravustuksessa niitä ei saatukaan. Järveen on istutettu siikaa.
Luonnontila > Kasvillisuus

Järven vesikasvustoon kuuluu 55 vesi- ja rantakasvilajia. Vesikasvivyöhyke on kapea, koska vesi syvenee kasville liian nopeasti. Matalassa Koumanpuhdissa on runsaasti kasvillisuutta.
Historia

Järvellä tehtiin vesistöjärjestelyitä jo 1700-luvulla. Männäisten ruukin tarvitseman vesivoiman turvaamiseksi Sirppujoessa valuma-alueen järvien vedet päätettiin ohjata 1780-luvulla Hankeranjärven kautta Sirppujokeen. Lukujärven laskuojaan Taminanojaan rakennettiin pato, joka nosti alueella järvien vedenpinnan tasoja noin 1,5 metriä korkeammalle. Lukujärven vedet tulvivat myös Särkijärveen, mitä Kalmbergin kartastossa on vielä kuvattu. Uuden laskuojan todennäköinen reitti on kulkenut Särkijärven ja Lamminjärven kautta itään. Hankkeen vastustajat purkivat padon vuonna 1817 eikä sitä enää rakennettu uudelleen. Myöhemmin on suunniteltu järvien vedenpinnan alentamista, mutta järvenlaskuja ei ole suoritettu. Järven vedenkorkeutta ei tällä hetkellä säännöstellä.
Curcuris

| Curcuris (Crucùris) |
| --- | --- |

 Sijainti Oristanon maakunnassa
 Curcuris
 Koordinaatit: 39.746°0′0″N, 8.830°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Oristano
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,18 km²
Korkeus:  130 m
Väkiluku:  310
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09090
Suuntanumero(t):    0783
Rekisterikilpi:  OR
 
 http://www.comune.curcuris.or.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Curcuris (sardiksi Crucùris) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 310 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 7,18 neliökilometriä. Se sijaitsee 130 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Curcuris Wikimedia Commonsissa
Oristanon maakunta
Abbasanta | Aidomaggiore | Albagiara | Ales | Allai | Arborea | Ardauli | Assolo | Asuni | Baradili | Baratili San Pietro | Baressa | Bauladu | Bidonì | Bonarcado | Boroneddu | Bosa | Busachi | Cabras | Cuglieri | Curcuris | Flussio | Fordongianus | Ghilarza | Gonnoscodina | Gonnosnò | Gonnostramatza | Laconi | Magomadas | Marrubiu | Masullas | Milis | Modolo | Mogorella | Mogoro | Montresta | Morgongiori | Narbolia | Neoneli | Norbello | Nughedu Santa Vittoria | Nurachi | Nureci | Ollastra | Oristano | Palmas Arborea | Pau | Paulilatino | Pompu | Riola Sardo | Ruinas | Sagama | Samugheo | San Nicolò d’Arcidano | San Vero Milis | Santa Giusta | Santu Lussurgiu | Scano di Montiferro | Sedilo | Seneghe | Senis | Sennariolo | Siamaggiore | Siamanna | Siapiccia | Simala | Simaxis | Sini | Siris | Soddì | Solarussa | Sorradile | Suni | Tadasuni | Terralba | Tinnura | Tramatza | Tresnuraghes | Ula Tirso | Uras | Usellus | Villa Sant'Antonio | Villa Verde | Villanova Truschedu | Villaurbana | Zeddiani | Zerfaliu
Telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1998

Vuoden 1998 telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin Pietarissa, Venäjällä 23.–26. huhtikuuta ja 30. huhtikuuta–3. toukokuuta.
Mitalistit > Miehet

| Teline | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moniottelu |  Aleksei Bondarenko | 56,898 |  Dmitri Karbanenko | 56,512 |  Aleksei Nemov | 56,473 |
| Permanto |  Aleksei Nemov | 9,625 |  Ioánnis Melissanídis | 9,575 |  Aleksei Bondarenko | 9,500 |
| Hevonen |  Éric Poujade | 9,687 |  Aleksei Bondarenko | 9,650 |  Nikolai Krukov | 9,625 |
| Renkaat |  Szilveszter Csollány | 9,675 |  Valeri Belenki | 9,600 |  Dimosthenis Tambakos | 9,587 |
| Hyppy |  Ioánnis Melissanídis | 9,556 |  Leszek Blanik | 9,549 |  Dieter Rehm | 9,475 |
| Nojapuut |  Aleksei Bondarenko | 9,525 |  Mitja Petkovšek | 9,337 |  Andreu Vivo | 9,300 |
| Rekki |  Jesús Carballo | 9,650 |  Jari Mönkkönen | 9,537 |  Dimitri Nonin | 9,462 |
| Joukkuekilpailu |  Ranska Thierry Aymes Eric Casimir Samuel Dumont Dmitri Karbanenko Éric Poujade | 164,823 |  Venäjä Aleksei Nemov Aleksei Bondarenko Dmitri Lvov Maxime Alekine Nikolai Krukov | 164,809 |  Saksa Valeri Belenki Sergei Harkov Jan-Peter Nikiferow Daniel Farago Dimitri Nonin | 164,033 |
Mitalistit > Naiset

| Teline | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moniottelu |  Svetlana Horkina | 38,624 |  Simona Amânar | 38,392 |  Claudia Presăcan | 38,267 |
| Hyppy |  Adrienn Varga | 9,643 |  Maria Olaru  Simona Amânar | 9,543 | ei jaettu | ei jaettu |
| Eritasonojapuut |  Svetlana Horkina | 9,900 |  Viktoria Karpenko | 9,787 |  Claudia Presăcan | 9,762 |
| Puomi |  Jevgenija Kuznetsova | 9,775 |  Olga Teslenko | 9,687 |  Ljudmila Ježova  Simona Amânar | 9,662 |
| Permanto |  Corina Ungureanu  Svetlana Horkina | 9,787 | ei jaettu | ei jaettu |  Simona Amânar | 9,725 |
| Joukkuekilpailu |  Romania Simona Amânar Claudia Presăcan Maria Olaru Corina Ungureanu Alexandra Dobresku | 115,939 |  Venäjä Jevgenija Kuznetsova Jelena Dolgopolova Jelena Zamolodtšikova Svetlana Horkina Ljudmila Ježova | 112,720 |  Ukraina Viktoria Karpenko Olga Teslenko Inga Shkarupa Galina Tyryk Natalia Sirenko | 112,632 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Venäjä | 7 | 3 | 4 | 14 |
| 2. |  Romania | 2 | 3 | 4 | 9 |
| 3. |  Ranska | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 4. |  Unkari | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 5. |  Kreikka | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6. |  Espanja | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 7. |  Ukraina | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 8. |  Saksa | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 9. |  Puola | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9. |  Slovenia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9. |  Suomi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 12. |  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
Termodynaaminen tila

Termodynamiikassa systeemin termodynaaminen tila tarkoittaa sen makroskooppista olotilaa tiettynä ajanhetkenä. Termodynaaminen tila on kuvattavissa täydellisesti sopivalla joukolla tilanmuuttujia tai tilanfunktioita. Kun tällainen joukko suureita on saatu määritettyä, voi loput systeemin termodynaamisista ominaisuuksista määrittää yksikäsitteisesti systeemiä kuvaavista tilanyhtälöistä.
Termodynaamisesta tilasta puhuttaessa systeemin oletetaan olevan termodynaamisessa tasapainossa, jolloin sen tila ei muutu ajan kuluessa.
Termodynaamisen ja fysikaalisen tilan ero

Termodynaaminen tila on termodynamiikan perustavanlaatuinen käsite. Sen määritelmässä keskeistä on ero vakaana pysyvän makroskooppisen termodynaamisen tilan ja lämpöliikkeen takia jatkuvassa muutoksessa olevan mikroskooppisen fysikaalisen tilan välillä. Tiettyä termodynaamista tilaa vastaa yleensä suuri joukko fysikaalisia tiloja, joissa systeemi voi olla.
Esimerkkinä tästä voidaan käyttää systeemiä, joka koostuu ilmapallon sisään suljetusta kaasusta. Systeemin termodynaamisen tilan määrittävät täydellisesti makroskooppiset suureet, esimerkiksi kaasun tilavuus, paine ja lämpötila. Näiden avulla on myös mahdollista määrittää muut tilansuureet,selvennä esimerkiksi systeemin ainemäärä käyttämällä hyväksi ideaalikaasun kaasulakia.
Vaikka ilmapallon tilavuus, paine ja lämpötila pysyisivät samoina, mikrotasolla kaasuatomit liikkuvat kuitenkin systeemin sisällä villisti. Kun kaasuatomit liikkuvat, niiden sijainnit luonnollisesti muuttuvat ja näin ollen systeemin mikrotason fysikaalinen tila muuttuu jatkuvasti. Tästä huolimatta kaikkia näitä mikrotiloja vastaa sama termodynaaminen tila, jonka määrittävät systeemin tilanmuuttujat eli tilavuus, paine ja lämpötila.
Kirjallisuutta

Blundell, Stephen & Blundell, Katherine: Concepts in Thermal Physics, Oxford University Press, 2006
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Thermodynamic state – 1.3.2022 versio
Käännös suomeksi
Texasin kuvernööri

| Texasin kuvernööri |
| --- | --- |
 
 
 Nykyinen Greg Abbott 21. tammikuuta 2015 lähtien
Virka-asunto:  Texasin kuvernöörin kartano
Kauden pituus:  4 vuotta, ilman rajoituksia
Perustettu:  1846
Ensimmäinen:  James Pinckney Henderson
Palkka:  153 750 $ vuodessa
Kotisivut:  Office of the Governor
Texasin kuvernööri (engl. Governor of Texas) on Texasin hallituksen päämies. Hän on Texasin asevoimien ylipäällikkö, ja hänellä on valta hyväksyä osavaltion lait tai hylätä ne veto-oikeudellaan. Nykyinen kuvernööri on republikaani Greg Abbott vuodesta 2015 lähtien.
Kuvernöörin tulee olla vähintään 30-vuotias ja Texasin asukas vähintään 5 vuotta ennen vaaleja. Kuvernöörin virkakausi on neljä vuotta eikä virkakausien määrää ole rajoitettu.
Vuonna 2022 kuvernöörin vuosipalkka on 153 750 dollaria.
Luettelo Texasin kuvernööreistä

| # | Kuva | Kuvernööri | Puolue | Virka-aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | James Pinckney Henderson | Demokraatti | 1846-1847 |
| 2. |  | George Tyler Wood | Demokraatti | 1847-1849 |
| 3. |  | Peter Hansborough Bell | Demokraatti | 1849-1853 |
| 4. |  | J.W. Henderson | Demokraatti | 1853-1853 |
| 5. |  | Elisha M. Pease | Unionisti | 1853-1857 |
| 6. |  | Hardin Richard Runnels | Demokraatti | 1857-1859 |
| 7. |  | Sam Houston | Sitoutumaton | 1859-1861 |
| 8. |  | Edward Clark | Demokraatti | 1861-1861 |
| 9. |  | Francis Lubbock | Demokraatti | 1861-1863 |
| 10. |  | Pendleton Murrah | Demokraatti | 1863-1865 |
| vt. |  | Fletcher Stockdale | Sotilashenkilö | 1865-1865 |
| 11. |  | Andrew Jackson Hamilton | Demokraatti | 1865-1866 |
| 12. |  | James W. Throckmorton | Demokraatti | 1866-1867 |
| 13. |  | Elisha M. Pease | Republikaani | 1867-1869 |
| 14. |  | Edmund J. Davis | Republikaani | 1870-1874 |
| 15. |  | Richard Coke | Demokraatti | 1874-1876 |
| 16. |  | Richard B. Hubbard | Demokraatti | 1876-1879 |
| 17. |  | Oran M. Roberts | Demokraatti | 1879-1883 |
| 18. |  | John Ireland | Demokraatti | 1883-1887 |
| 19. |  | Lawrence Sullivan Ross | Demokraatti | 1887-1891 |
| 20. |  | Jim Hogg | Demokraatti | 1891-1895 |
| 21. |  | Charles Allen Culberson | Demokraatti | 1895-1899 |
| 22. |  | Joseph D. Sayers | Demokraatti | 1899-1903 |
| 23. |  | S.W.T. Lanham | Demokraatti | 1903-1907 |
| 24. |  | Thomas Mitchell Campbell | Demokraatti | 1907-1911 |
| 25. |  | Oscar Branch Colquitt | Demokraatti | 1911-1915 |
| 26. |  | James E. "Pa" Ferguson | Demokraatti | 1915-1917 |
| 27. |  | William P. Hobby | Demokraatti | 1917-1921 |
| 28. |  | Pat Morris Neff | Demokraatti | 1921-1925 |
| 29. |  | Miriam A. "Ma" Ferguson | Demokraatti | 1925-1927 |
| 30. |  | Dan Moody | Demokraatti | 1927-1931 |
| 31. |  | Ross S. Sterling | Demokraatti | 1931-1933 |
| 32. |  | Miriam A. "Ma" Ferguson | Demokraatti | 1933-1935 |
| 33. |  | James Allred | Demokraatti | 1935-1939 |
| 34. |  | W. Lee O'Daniel | Demokraatti | 1939-1941 |
| 35. |  | Coke R. Stevenson | Demokraatti | 1941-1947 |
| 36. |  | Beauford H. Jester | Demokraatti | 1947-1949 |
| 37. |  | Allan Shivers | Demokraatti | 1949-1957 |
| 38. |  | Price Daniel | Demokraatti | 1957-1963 |
| 39. |  | John Connally | Demokraatti | 1963-1969 |
| 40. |  | Preston Smith | Demokraatti | 1969-1973 |
| 41. |  | Dolph Briscoe | Demokraatti | 1973-1979 |
| 42. |  | Bill Clements | Republikaani | 1979-1983 |
| 43. |  | Mark White | Demokraatti | 1983-1987 |
| 44. |  | Bill Clements | Republikaani | 1987-1991 |
| 45. |  | Ann Richards | Demokraatti | 1991-1995 |
| 46. |  | George W. Bush | Republikaani | 1995-2000 |
| 47. |  | Rick Perry | Republikaani | 2000-2015 |
| 48. |  | Greg Abbott | Republikaani | 2015- |
Texasin kuvernöörin kartano.
Curaçaon jalkapallomaajoukkue

Curaçaon jalkapallomaajoukkue edustaa Karibialla sijaitsevaa, Alankomaiden alaista Curaçaon saarta kansainvälisessä jalkapallossa. Se toimii Curaçaon jalkapalloliiton alaisuudessa.
Curaçaon jalkapallomaajoukkue korvasi vuonna 2011 Alankomaiden Antillien jalkapallomaajoukkueen ja otti sen paikan FIFA-rankingissä. Se on ilmoittanut tavoitteekseen MM-paikan ja sen päävalmentajana toimi entinen suurpelaaja Patrick Kluivert, joka oli vuonna 2014 Alankomaiden apuvalmentajana voittamassa MM-pronssia.
Maa osallistuu joka vuosi järjestettävään ABCS-turnaukseen, johon osallistuvat sen lisäksi Aruba, Bonaire ja Suriname.
Pelaajia

Leandro Bacuna (2016–)
Cuco Martina (2011–)
Tasavallan aukio (Praha)

| Tasavallan aukio> Náměstí Republiky |
| --- | --- |
 Tasavallan aukio
Osoite:  Náměstí Republiky   110 00 Praha 1
Kaupunginosa:  Staré Město
Perustettu:  1300-luvulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tasavallan aukio (tšk. Náměstí Republiky) on aukio Tšekin pääkaupungissa Prahassa. Sen yhteydessä sijaitsee muun muassa Prahan kunnantalo sekä kauppakeskus Palladium.
Nimi

Aukio tunnettiin aluksi nimellä Josefské läheisen Pyhän Joosefin kirkon mukaan. Vuonna 1916 se uudelleennimettiin Frans Joosef I:n aukioksi silloisen Itävallan keisarin mukaan. Tšekkoslovakian itsenäistymisen jälkeisenä vuonna se muutettiin nykyäänkin käytössä olevaksi Tasavallan aukioksi. Natsi-Saksan miehityksen aikaan aukio tunnettiin Hybernská-aukiona. Sen vanha nimi palautettiin kuitenkin käyttöön vuonna 1945.
Sijainti

Tasavallan aukio sijaitsee aivan Uudenkaupungin ja Vanhankaupungin rajalla. Hallinnollisesti se kuuluu kokonaisuudessaan Praha 1:n kaupunginosaan. Sen yhdistää Venceslauksen aukioon Na Příkopě -kävelykatu.
Historia

Nykyisen Tasavallan aukion historia ulottuu aina 1300-luvulle kun se luotiin Uuden- ja Vanhankaupungin alueiden erottaneen muurin ja vallihaudan yhteyteen. Tältä ajalta on säilynyt muun muassa Ruutiportti, joka on yhä yksi Prahan suosituimmista nähtävyyksistä.
Nykyisen muotonsa se sai 1860-luvulla kun Prahan kaupunginmuuri purettiin uusien talojen ja teiden tieltä. Tältä ajalta on muun muassa vuosina 1902–1913 rakennettu suuri jugend-tyylinen Prahan kunnantalo.
Itsenäisen Tšekkoslovakian perustamisen jälkeen Tasavallan aukio sai nykyisen nimensä. Tällöin siitä myös suunniteltiin rakennettavan uuden tasavallan symboolinen keskus. Suurin osa suunnitelmista ei kuitenkaan lopulta toteutunut. Näkyvin monumentti sotienväliseltä ajalta on Tšekin keskuspankin rakennus.
Kommunismin aikana aukiolle avattiin muun muassa maan silloin suurin kauppakeskus Kotva. 1980-luvulla aukiolle rakennettiin samanniminen metroasema. 2000-luvun alussa alueella tehtiin mittavia arkeologisia tutkimuksia ja kauppakeskus Palladium avattiin syksyllä 2007.
Liikenne

Tasavallan aukion lävitse kulkevat raitiovaunulinjat 1, 2, 6, 8, 25 ja 26 sekä yölinjat 91, 94 ja 96. Prahan metrolinja B pysähtyy Náměstí Republikyn metroasemalla.
Nähtävyydet

Ruutiportti (Prašná brána)
Prahan kunnantalo (Obecní dům)
Hybernia teatteri (Divadlo Hybernia)
Kotva (kauppakeskus)
Palladium (kauppakeskus)
Tšekin keskuspankin rakennus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tasavallan aukio (Praha) Wikimedia Commonsissa
Prahan kunnantalo
Ruutiportti
Dietrich I von Isenberg

Kreivi Dietrich von Altena-Isenberg rakensi Limburgin linnan.
Dietrich I von Isenberg oli Isenbergin ja Altenan viimeinen kreivi, sekä Limburgin ensimmäinen kreivi.
Dietrich I oli Fredrik II:n poika. Isänsä mestaamisen jälkeen Dietrich I tehtiin perinnöttömäksi kaikkiin alueisiinsa Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa. Enonsa Limburgin herttuan sotilaallisella tuella hän kuitenkin sai uudelleen haltuunsa pienen maa-alueen, joka oli osa näitä menetettyjä alueita. Hän rakensi Limburgin (Hohenlimburg) ja Neu Isenbergin  linnat ja otti käyttöön Limburgin kreivin arvonimen.
Dietrich meni naimisiin Aleidiksen (Adelheid), Saynin kreivittären, Johann I von Spanheimin ja Adelheid von Altenan tyttären kanssa. Heille syntyi seuraavat jälkeläiset:
Heinrich von Limburg (elossa 1240-1246)
Johann von Isenberg-Limburg, Limburgin kreivi (syntyi ennen vuotta 1246, kuoli ennen 1277). Hän meni naimisiin Agnes von Wildenbergin kanssa
Elisabeth, Limburgin kreivitär (syntyi ennen 1253, kuoli 1311). Hän meni naimisiin Heinrich von Wildenburgin, Gerhard II von Wildenburgin pojan kanssa.
Sophie, Limburg-Isenbergin kreivitär (syntynyt ennen vuotta 1253), meni naimisiin Bertold VI von Burenin, Westfalian marsalkan (syntynyt ennen vuotta 1284, kuoli vuoden 1320 jälkeen), Bertold IV von Burenin ja Dedel von Arnsbergin pojan kanssa.
Adelheid (syntynyt ennen vuotta 1253, kuollut vuoden 1266 jälkeen). Hän meni naimisiin Albert II von Hörden (syntynyt ennen vuotta 1226, kuollut vuoden 1266 jälkeen) kanssa.
Eberhard I Limburgin kreivi (syntynyt ennen vuotta 1271, kuollut vuoden 1304 jälkeen).
Kirjallisuus

Genealogische Handbuch des Adels, Gräfliche Häuser A Band II, 1955;
W. Gf v. Limburg Stirum, "Stamtafel der Graven van Limburg Stirum", 's Gravenhage 1878;
A.M.H.J. Stokvis, "Manuel d'Histoire, de Genealogie et de Chronologie de tous les États du Globe", Tome III, Leiden 1890–93;
W. K. Prins v. Isenburg, "Stammtafeln zur Geschichte der Europaischen Staaten", 2. Aufl., Marburg/Lahn, 1953.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Talousdemokratia

Talousdemokratia on lukuisten taloustieteilijöiden kuten Martin Wolfin ja Irving Fisherin, sekä talousdemokraattien ja rahareformistien esittämä ajatussuuntaus, joka vaatii demokraattisen päätöksenteon ulottamista myös talouden vaikutusalueelle. Tämä perustuu oletukseen, jonka mukaan politiikka ja talous on nyky-yhteiskunnassa erotettu toisistaan ja talous sanelee reunaehdot poliittiselle päätöksenteolle.
Yleensä talousdemokratian kannattajat keskittyvät analysoimaan rahanluontiprosessia ja sen oikeudenmukaisuutta. He korostavat, että yksityinen pankkisektori on luonut (lähes) kaiken liikkeellä olevan rahan velkana ja että raha myös katoaa kun velka maksetaan takaisin. Korko nähdään erityisenä ongelmana, koska korkoa näiden velkojen takaisinmaksamiseksi ei talousdemokraattien mielestä luoda missään. Tämän seurauksena korot maksetaan omasta tai toisen ottamasta ja kiertoon kuluttamasta lainasta, ja niinpä velkaa on talousdemokraattien mielestä aina enemmän kuin rahaalähde tarkemmin?. Lisäksi korko nähdään epäoikeudenmukaisena tulona yksityiselle pankkisektorille varsinkin valtionvelan kohdalla.
Teoriassa korko ei välttämättä aiheuta ongelmaa, koska korko kiertää rahajärjestelmässä toimijalta toiselle. Käytännössä kuitenkin usein yksityisen sektorin pyrkimys nettosäästämiseen johtaa rahan "holvaamiseen", mikä puolestaan tekee mahdottomaksi velkojen takaisinmaksun kokonaistasolla. Tätä ongelmaa lieventää velan määrän jatkuva kasvu.
Talousdemokratian kannattajat kritisoivat nykyistä rahajärjestelmää ikuisen velkakierteen aiheuttamisesta ja näin pakottamisesta talouskasvuun. Ratkaisuna nähdään usein julkisen sektorin mahdollisuus luoda velatonta rahaa niin, että yhteiskunnan kokonaisvelka olisi maksettavissa takaisin. Vaihtoehtona nähdään myös julkisen sektorin mahdollisuus lainata keskuspankista rahaa (lähes) korottomasti, minkä voidaan väittää käytännössä vastaavan velattoman rahan luomista.
Dian Curtis Regan

Dian Curtis Regan (s. 1950 Colorado Springs, Colorado, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen lasten- ja nuortenkirjailija. Vuonna 1993 hän sai Vuoden jäsen -tunnustuksen amerikkalaisen lastenkirjallisuuden kirjoittajien ja kuvittajien järjestöltä (Society of Children’s Book Writers and Illustrators, SCBWI).
Regan on asunut Coloradon lisäksi Teksasissa ja Oklahomassa sekä kolme vuotta Puerto La Cruzissa Venezuelassa. sittemmin hän on muuttanut asumaan Wichitaan Kansasiin.
Suomennettuja teoksia

Tervetuloa kummitustaloon, Otava 1996
Mursuvuoren arvoitus, Otava 1996
Kadonneen patsaan tapaus, Otava 1996
Salainen toivomuslähde, Otava 1996
Kadonneiden koirien arvoitus, Otava 1997
Vaarallinen telttaretki, Otava 1997
Koulussa kummittelee, Otava 1997
Aavelinnan arvoitus, Otava 1997
Aiheesta muualla

Kotisivut (englanniksi)
Answers.com Dian Curtis Regan
Dian Sastrowardoyo

Dian Sastrowardoyo
Diandra Paramitha "Dian" Sastrowardoyo (s. 16. maaliskuuta 1982 Jakarta, Indonesia) on indonesialainen näyttelijä ja malli. Hän esiintyi muun muassa pääroolissa (Cinta) Rudy Soedjarwon elokuvassa Ada Apa dengan Cinta? (2002).
Filmografia > Elokuvat

Bintang Jatuh (2000) – Donna
Pasir Berbisik (2001) – Daya
Ada Apa dengan Cinta? (2002) – Cinta
Arisan! (2004) – Nainen galleriassa
Puteri Gunung Ledang (2005) – Lääkkeenmyyjän tytär
Banyu Biru (2005) – Sula
Ungu Violet (2005) – Kalin
Belahan Jiwa- Benny (2006) – Cempaka
3 Doa 3 Cinta (2008) – Dona Satelit
Aiheesta muualla

Dian Sastrowardoyo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Dian Sastrowardoyon blogi (indonesiaksi)