stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Donori

| Donori (Donòri) |
| --- | --- |

 Sijainti Etelä-Sardinian maakunnassa
 Donori
 Koordinaatit: 39.431°0′0″N, 9.126°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Etelä-Sardinian maakunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  35,31 km²
Korkeus:  141 m
Väkiluku:  2 094
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09040
Suuntanumero(t):    070
Rekisterikilpi:  SU
 
 http://www.comune.donori.ca.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Donori (sardiksi Donòri) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 094 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 35,31 neliökilometriä. Se sijaitsee 141 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Donori Wikimedia Commonsissa
Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
Inertiavirtaus

Inertialiikkeen inertiaympyrät
Inertiavirtaus, inertialiike tai inertiaalinen oskillaatio on virtausmekaniikan ilmiö, jossa suurten vesialtaiden virtaukset kääntyvät Coriolis-ilmiön vaikutuksesta ympyräradoille, jos ulkoisia voimia ei ole. Se vastaa jatkavuuden lakia eli Newtonin ensimmäistä lakia pyörivällä alustalla. Nimi inertiavirtaus on historiallista perua ja harhaanjohtava, koska ratojen kiertyminen inertiaympyröiksi johtuu nimenomaan Coriolis-ilmiöstä.
Inertiaympyröiden synty edellyttää, että nestepartikkeli on vaakasuuntaisessa liikkeessä Maan pinnan suhteen. Jos liikkeen aiheuttaneet voimat (esimerkiksi tuuli) lakkaavat vaikuttamasta eikä hidastavia voimia ole, kappale jatkaa liikettään jatkavuuden lain mukaisesti. Maan pinnalla planeetan pyörimisestä aiheutuva Coriolis-ilmiö vaikuttaa kuitenkin kappaleeseen ja saa sen radan kiertymään. Coriolis-voima on liikkeen suuntaa vastaan kohtisuoraan vaikuttava näennäisvoima, joka syntyy kun tilannetta tarkastellaan pyörivästä koordinaatistosta eli Maan pinnalta.
Ympyrän koko on verrannollinen nestepartikkelin nopeuteen ja Coriolis-parametrin f suuruuteen (f = 2 Ω sin φ, missä Ω on Maan kulmanopeus ja φ leveysaste). Kiertoaika riippuu ainoastaan Coriolis-parametrista:
Ympyrän kehän pituus 2πR saadaan kappaleen alkunopeuden q0 ja jaksonajan T tulosta:
missä R on ympyrän säde.
Käytännössä nesteen sisäinen kitka vaimentaa ympyräliikkeen vähitellen. Näin syntyy spiraalimainen pienenevien ympyröiden ketju, jollaisia havaitaan usein merissä ja suurissa järvissä. Matalissa vesissä pohjakitka jarruttaa liikettä ja estää ympyröiden synnyn. Ensimmäisen kerran ilmiö havaittiin 1930-luvulla Itämerellä.
Inertiavirtaus tapahtuu pohjoisella pallonpuoliskolla myötäpäivään, eteläisellä vastapäivään.
Itäiset linnunpääkielet

Kieliperheen maantieteellinen sijoittuminen.
Itäiset linnunpääkielet (eng. East Bird's Head Languages) on papuakieliin laskettava kieliperhe, joka sijoittuu Uuden-Guinean saarella, Doberain niemimaalla. Niemimaata kutsutaan yleisesti "linnunpääksi". Kieliperhe on osa William Foleyn vuonna 2003 tekemää jaottelua, ja siihen kuuluvilla kielillä on yhteensä noin 17 000 puhujaa.
Kieliperheeseen kuuluu kolme kieltä:
Meyah
Moskona
Sougb
Iso Varsalampi

| Iso Varsalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°38′00″N, 24°32′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pussijoen valuma-alue (35.64)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  35.643.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  206,7 m  
Rantaviiva:  0,805 km  
Pinta-ala:  3,922 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Varsalampi 
Iso Varsalampi on Keski-Suomessa Multialla Väätäiskylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Pussijoen valuma-alueella (35.64), jonka Suolamminjoen valuma-alueeseen (35.643) se kuuluu.
Dirk Raudies

Honda RS 125 R, jolla Raudies kilpaili vuonna 1993.
Dirk Raudies (s. 17. kesäkuuta 1964 Biberach an der Riß) on saksalainen entinen ratamoottoripyöräilijä. Hän voitti 125cc-luokan maailmanmestaruuden vuonna 1993.
Ennen MM-sarjaan siirtymistä Raudies ajoi Castrol cupissa vuosina 1986-87 ja Euroopan mestaruussarjaa vuosina 1988-1989. Saksan mestaruuden hän voitti vuonna 1990. 125-kuutioisten MM-sarjassa Dirk Raudies ajoi Hondalla kausina 1989-1997 117 osakilpailua. Hänen paras kautensa oli 1993, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden, yhdeksän osakilpailua ja otti kuusi paalupaikkaa.
Dirk Raudies on koulutukseltaan koneasentaja ja CNC-ohjelmoija. Hän toimi vuosina 2004-2008 Eurosportin saksankielisten lähetysten moottoripyöräilykommentaattorina.
Saavutukset

Castrol cupin kolmas 1987
Saavutukset > 125cc-luokka

Maailmanmestaruus 1993
14 osakilpailuvoittoa, 6 kakkossijaa, 3 kolmossijaa
Euroopanmestaruussarjan kolmas 1989
Saksan mestari 1990
Ducados openin voitto 1993
Iso Vehkoslammi

| Iso Vehkoslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  62°03′26″N, 23°29′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  Jakopuro 
Järvinumero:  35.578.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  179,5 m 
Rantaviiva:  1,041 km 
Pinta-ala:  0,02817 km² 
Tilavuus:  0.000019 km³ 
Suurin syvyys:  2 m 
Valuma-alue:  6 km² 
 fiIso Vehkoslammi 
Iso Vehkoslammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Itä-Aureessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Iso Vehkoslammi on osa Vähä Mustajärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 450 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Se sijaitsee Vehkoslamminkankaan, Riitahuhdan ja Tuutilullanmäen välisessä painaumassa, joka on soistunutta metsämaata. Siihen laskee kolme ojaa, jotka ovat eri järvien laskuojia. Lännestä siihen laskee Pikku Vehkoslammin laskuoja, etelästä siihen laskee Pitämälammin laskuoja Iso-oja ja idästä siihen laskee Tuutilullanmäen takana olevien lampien yhteinen laskuoja. Näitä lampia ovat kaksi Koukerolammia sekä Pohjalammi, joka laskee Koukerolampeen Myllyojaa myöten. Koukerolammiin laskee etelästä Pukkioja, joka tuo siihen pienen suon kuivatusvesiä. Iso Vehkoslammin laskuojan luusua sijaitsee sen pohjoispäässä. Luusuasta alkaa 3,5 kilometriä pitkä Jakopuro, joka laskee Hirsilammiin, ja joka jatkaa sitten kaksi kilometriä Paskolammiin ja lopulta päättyy Vähä Mustajärveen. Iso Vehkoslammi on pienikokoinen ja veden vaihtuvuus on siksi nopeaa. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on vain 4,0 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Kaikilla sen rannoilla on vähän avosuota, mutta etelärannoilla avosuon alue on laajempi. Lampi on muuten autio, mutta pohjoispäässä olevalla kukkulalla on vapaa-ajan asunto. Lammin ohi kulkee 150 metrin etäisyydeltä yhdystieltä 3351 erkaneva maantie. Tältä tieltä pääsee mainitulle vapaa-ajan asunnolle.
Vedenlaatu

Ison Vehkoslammen vedenlaatua on tutkittu vuonna 1995. Sen vesi on kirkasta, erittäin humuspitoista ja hapanta, mikä johtuu valuma-alueen suovaltaisuudesta. Lammen puskurikyky happamoitumista vastaan on heikko. Iso Vehkoslammia voidaan luonehtia lievästi rehevöityneeksi, sillä sekä fosforin että typen pitoisuudet vedessä ylittävät suojärvien luontaiset rajat. Fosforipitoisuus oli tutkittuna ajankohtana 26 µg/l (mikrogrammaa litrassa) ja typpipitoisuus 720 µg/l. Typpipitoisuus johtunee humuksen suuresta määrästä ja fosforin pitoisuus mahdollisesti haja-asutuksen hajakuormituksesta ja soiden ojituksista. Happitilanteesta ei ole käytettävissä tietoa. Iso Vehkoslammi soveltuu virkistyskäyttöön välttävästi tai jopa huonosti.
Iso Vehkalampi (Virrat)

| Iso Vehkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°21′12″N, 23°42′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Säynävälampi 
Järvinumero:  35.421.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,3 m  
Rantaviiva:  0,547 km  
Pinta-ala:  1,364 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Vehkalampi 
Iso Vehkalampi  on Pirkanmaalla Virroilla Pitkäjärvenperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Toisveden lähialueeseen (35.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,3 metriä mpy.
Edgar Madi

Edgar Madi (s. 23. maaliskuuta 1956) on libanonilainen maroniitteihin kuuluva katolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Beirutin arkkieparkiaan 14. elokuuta 1983 ja nimitettiin Nossa Senhora do Líbano em São Paulon eparkian johtoon Brasiliaan 14. lokakuuta 2006. Piispaksi vihkiminen seurasi 26. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Nasrallah Pierre Sfeir, jota avustivat Paul Youssef Matar ja Joseph Mahfouz. Madi asetettiin virkaansa 10. joulukuuta.
Madi on São Paulon kunniakaupunkilainen.
Edison Miranda

| Edison Miranda |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. tammikuuta 1981 (ikä 43)
Kansalaisuus:  Kolumbia
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  Pantera
Painoluokka:  Keskisarja
Kätisyys:  oikeakätinen, eli nyrkkeilytermein Orthodox
Ammattilaistilastot
Ottelut:  46
Voitot:  36
– tyrmäysvoitot:  31
Tappiot:  10
Ratkaisemattomat:  0
Edison Miranda (s. 7. tammikuuta 1981) on ylemmässä keskisarjassa otteleva kolumbialainen nyrkkeilijä.
Aikaisemmat vuodet

Edison Mirandan murrosikäinen äiti hylkäsi tämän hänen ollessaan vasta kuukauden ikäinen. Perhetutut ottivat Mirandan hoiviinsa, mutta kohtelu oli julmaa. Mirandaa pahoinpideltiin jatkuvasti ja hän joutui pikkupoikana työskentelemään pellolla. Yhdeksänvuotiaana Miranda pakeni perhetuttujen luota ja matkusti toiselle puolelle Kolumbiaa etsiäkseen äitinsä. Äidillä oli uusi perhe ja näin Miranda tuli hylätyksi toistamiseen. Miranda päätyi elämään Buenaventuran kadulla kieltäydyttyään palaamasta häntä kaltoin kohdelleen perheen luokse. 14-vuotiaana Miranda muutti Barranguillaan, missä hän elätti itsensä työskentelemällä muun muassa teurastajana. 16-vuotiaana Miranda löysi nyrkkeilyn ja laji vei nuoren miehen mukanaan. Kaikesta huolimatta Miranda oli koditon treenaten päivät nyrkkeilysalilla ja nukkuen yöt kaduilla.
Ammattilaisura

Ammattiuran Miranda aloitti 20-vuotiaana. Nuorukaisen ura kulki voittoisasti mutta rahat päätyivät muille. Pettyneenä Miranda muutti Dominikaaniseen tasavaltaan jossa havaitsi saman kaavan toistuvan. Uransa alkuvuodet Miranda voitti nimettömiä iskijöitä päästen lopulta IBF liiton mestaruusotteluun Arthur Abrahamia vastaan. Ottelussa Mirandalta vähennettiin pisteitä puskemisesta ja vyön alle lyömisestä. Miranda hävisi ottelun kaikin tuomariäänin. Kahden kevyemmän ottelun jälkeen Miransa pääsi WBC liiton karsintaotteluun Kelly Pavlikia vastaan mutta hävisi seitsemännessä erässä teknisellä tyrmäyksellä. Tämän jälkeen Miranda voitti kaksi helpompaa vastustajaa jonka jälkeen pääsi kohtaamaan Abrahamin uudelleen. Ottelussa oli 166 lbs painoraja jonka vuoksi IBF liiton vyö ei ollut ottelun panoksena. Miranda hävisi ottelun teknisellä tyrmäyksellä neljännessä erässä.
Edmund Goulding

| Edmund Goulding |
| --- | --- |
 Edmund Goulding opastamassa näyttelijöitä suutelemaan vuonna 1927.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. maaliskuuta 1891 Lontoo, Englanti, Iso-Britannia
Kuollut: 24. joulukuuta 1959 (68 vuotta) Hollywood, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Edmund Goulding (20. maaliskuuta 1891 Lontoo, Englanti, Iso-Britannia – 24. joulukuuta 1959 Hollywood, Kalifornia, Yhdysvallat) oli brittiläinen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän aloitti Metro-Goldwyn-Mayerilla vuonna 1925 ja ohjasi studiolle muun muassa elokuvan Grand Hotel (1932), joka palkittiin parhaan elokuvan Oscar-palkinnolla. Vuosina 1936–1946 Goulding työskenteli lähes yksinomaan Warner Brosille, jolle hän ohjasi muun muassa useita Bette Davisin elokuvia.
Valikoitu filmografia

Hyvän ja pahantiedon puu (Sally, Irene and Mary, 1925) ohjaaja ja käsikirjoittaja
Broadwayn sävel (The Broadway Melody, 1929) käsikirjoittaja
Grand Hotel (1932) ohjaaja
Synkkä voitto (Dark Victory, 1939) ohjaaja
Painajaiskuja (Nightmare Alley, 1947) ohjaaja
Laittomasti naimisissa (We're Not Married!, 1952) ohjaaja
Duke Nukem (hahmo)

| Duke Nukem |
| --- | --- |
 Duke Nukem pelissä Duke Nukem Forever
Pelisarja:  Duke Nukem -pelisarja
Ensimmäinen peli:  Duke Nukem
Luoja:  Todd Replogle George Broussard Allen Blum Scott Miller
Ääninäyttelijä  (englanti):  Jon St. John
Lisää peliartikkeleitavideopelien teemasivulla
Duke Nukem on kuvitteellinen toimintasankari Duke Nukem -pelisarjassa. Hahmon loivat videopelien kehittäjät Todd Replogle, George Broussard, Allen Blum ja Scott Miller 3D Realmsista ja Apogee Softwaresta. Duke Nukem 3D -pelistä lähtien Dukea on ääninäytellyt näyttelijä Jon St. John.
Historia

Duke Nukemin ensiesiintyminen tapahtui Apogee Softwaren vuonna 1991 julkaistussa Duke Nukemissa. Peli kirjoitettiin IBM PC -tietokoneella, 320x200 pikselin resoluutiolla, vain 16-värisenä sivulta kuvattuna videopelinä. Peli muodostui kolmesta eri episodista, joista ensimmäinen julkaistiin sharewarena. Vuonna 1993 peli sai jatko osan, Duke Nukem II:n, joka oli edelleen Apogeen käsialaa. Duke Nukem II käytti 256-väristä VGA-grafiikkaa, MIDI-musiikkia ja digitalisoituja ääniä. Ensimmäisen osan tapaan se on myös sivulta kuvattu. Toisessa tunnetussa tasohyppelypelissä, Turricanissa, on hyvinkin samanlainen graafinen asu kuin Duke Nukem II:ssa. Myös joillakin vihollisilla on yhtäläisyyksiä.
Pelisarjan ensimmäinen osa nimettiin Duke Nukemiksi, mutta Apogeelle selvisi, että Duke Nukem -nimi saattoi olla jo käytössä. Duke Nukemin 2.0-päivityksen yhteydessä nimi muutettiin Duke Nukumiksi. Lopulta kuitenkin paljastui, että nimi ei ollutkaan tekijänoikeuksilla suojattu, joten se muutettiin takaisin Duke Nukem -muotoon, kun Duke Nukem II ilmestyi. Kyseessä oli Kapteeni Planeetassa esiintynyt, Dean Stockwellin näyttelemä Duke Nukem -niminen henkilö.
Duke Nukem -hahmo on ehkäpä parhaiten tunnettu legendaarisesta, vuonna 1996 julkaistusta ensimmäisen persoonan ammuntapeli Duke Nukem 3D:stä. Peli on tunnettu vahvasta kielenkäytöstä, alastomuudesta ja väkivallasta. Siitä huolimatta Duke Nukem 3D oli kuitenkin nuoren ensimmäisen persoonan ammuntapeligenren vahvimpia ja teknologisesti kehittyneimpiä saavutuksia ja siitä on tullut osa videopelikulttuurin yleissivistystä.
Duke Nukem 3D:n suosion takia peliin pohjautuvia leluja alettiin valmistaa. Niitä valmisti ReSaurus-niminen leluyhtiö. Leluja oli kolmea eri lajia; Duke Nukem, Octabrain (pelissä esiintyvä meduusan mutaatio) ja Battlelord (yksi pelin loppuvastuksista). Vuonna 2001 Threshold Entertainment ilmoitti, että suunnitteilla olisi Duke Nukem -elokuva (Duke Nukem the Movie). Elokuva ei kuitenkaan koskaan päässyt alulleen. Asia otettiin kuitenkin uudelleen käsittelyyn vuonna 2008, ja 3D Realms vahvistikin syksyllä, että elokuvaa aletaan työstää.
Hahmo

Duke Nukem kuvataan maskuliinisena, sarkastisena, egoistisena ja sovinistisena. Hänen tehtävänsä on yleensä pelastaa alienien valtaama maapallo, pelastaa kaikki maailman naiset ja kansoittaa maa uudelleen kaikkien miesten kuoltua. Duken esikuvina pidetään Hollywood-tähtiä Arnold Schwarzeneggeria, Clint Eastwoodia, Bruce Willisiä ja Sylvester Stallonea. Kuten Schwarzeneggerin ja Stallonen roolihahmot, Duke on aggressiivinen, usein poliittisesti epäkorrekti ”muskelimies”, joka ei teknillisesti ole ”yli-ihminen”, mutta yltää psyykkisesti ja fyysisesti vaativiin suorituksiin. Duke pukeutuu yleensä asevyöhön, reppuun ja perusfarkkuihin.
Duke Nukem -aiheinen muistikortti paljastaa Nukemin pituudeksi 193 senttiä ja painoksi 109 kilogrammaa.
Sarjan pelit

Duke Nukem (1991)
Duke Nukem II (1993)
Duke Nukem 3D (1996)
Duke Nukem: Time to Kill (1998)
Duke Nukem: Zero Hour (1999)
Duke Nukem: Land of The Babes (2000)
Duke Nukem Advance (2002)
Duke Nukem: Manhattan Project (2002)
Duke Nukem Mobile (2004)
Duke Nukem Mobile II: Bikini Project (2005)
Duke Nukem Mobile 3D (2005)
Duke Nukem Forever (2011)
Sarjan pelit > Peruutetut projektit

Duke Nukem 4 oli tarkoitus saada tuotantoon alkuvuonna 1997. Tuntemattomista syistä peliä ei kuitenkaan alettu kehittämään. Sitä ei pidä sekoittaa 2011 julkaistuun Duke Nukem Forever -peliin.
Vuonna 2001 ilmoitettiin, että Duke Nukem: Endangered Species -metsästyspeli olisi pian kehitteillä. Projekti peruutettiin samana vuonna joulukuussa.
Aiheesta muualla

3D Realmsin virallinen nettisivu (englanniksi)
Duke Nukem -fanisivusto (englanniksi)
Hjon kunta

| Hjon kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Hjo
Kuntakoodi:  1497
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  297,04 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  9 229
 – Väestötiheys:  31,1 as./km²
 
 www.hjo.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Entiset pitäjät Skövden, Tibron, Hjon, Skaran ja Götenen kuntien alueella.
Hjon kunta (ruots. Hjo kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Hjo.
Kunnan maapinta-ala on 297,04 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 229 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 97,39 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 32,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Fågelås (Brandstorp, Norra Fågelås ja Södra Fågelås)
Fröjered (Fridene, Fröjered ja Korsberga)
Värsås (Edåsa, Forsby, Ljunghem, Mofalla, Sventorp, Varola ja Värsås)
Lisäksi Grevbäckin ja Hjon maalaiskunnat liitettiin Hjon kaupunkiin. Vuonna 1971 Hjon kaupunki muuttui Hjon kunnaksi, kun Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon. Samalla Värsåsin kunta jaettiin: Mofalla liitettiin Hjon kuntaan ja muut osat Skövden kuntaan. Vuonna 1974 myös Fågelås ja Fröjered jaettiin. Fågelåsista liitettiin Hjon kuntaan Norra Fågelås ja Södra Fågelås, mutta Brandstorp liitettiin Habon kuntaan. Fröjeredistä Hjon kuntaan liitettiin Friderene ja Korsberga, mutta Fröjered liitettiin Tidaholmin kuntaan.
Väestönkehitys

| Hjon kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 8 369 | 8 369 |
| 1955 | 1955 |    | 8 121 | 8 121 |
| 1960 | 1960 |    | 7 723 | 7 723 |
| 1965 | 1965 |    | 7 373 | 7 373 |
| 1970 | 1970 |    | 7 343 | 7 343 |
| 1975 | 1975 |    | 7 682 | 7 682 |
| 1980 | 1980 |    | 8 740 | 8 740 |
| 1985 | 1985 |    | 8 974 | 8 974 |
| 1990 | 1990 |    | 9 136 | 9 136 |
| 1995 | 1995 |    | 9 201 | 9 201 |
| 2000 | 2000 |    | 8 787 | 8 787 |
| 2005 | 2005 |    | 8 849 | 8 849 |
| 2010 | 2010 |    | 8 841 | 8 841 |
| 2015 | 2015 |    | 8 983 | 8 983 |
| 2020 | 2020 |    | 9 229 | 9 229 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 695 | 7,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 119 | 1,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 514 | 5,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 655 | 85,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 107 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 91 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 509 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 81 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,2 %
18–64-vuotiaat: 57,5 %
65 vuotta täyttäneet: 23,3 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 7,3 | 5,1 |
|   | jalostus | 29,4 | 28,6 |
|   | palvelut | 61,1 | 64,6 |
|   | tuntematon | 2,2 | 1,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 898 | 4 132 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 70,1 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 73,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 311 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hjo | 6 094 |
| 2 | Blikstorp | 222 |
| 3 | Korsberga | 214 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Gate
Korsgården
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Blikstorp
Lidängen