stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
15 Thank you, too
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjät | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Jealousy Jealousy (Album Version)” |  | 4.35 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Romance ni Mezameru Mousou Joshi no Uta” (ロマンスに目覚める妄想女子の歌) |  | 4.41 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Cho Dai” |  | 4.25 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Watashi no Nanni mo Wakacchanai” (私のなんにもわかっちゃない) |  | 4.53 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Jama Shinai de Here We Go!” (邪魔しないで Here We Go！) |  | 4.33 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Style of my love” | Iikubo, Oda, Makino | 4.38 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Narcissus Kamatte-chan Kyousoukyoku Dai 5ban” |  | 4.17 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Seishun Say A-Ha” (青春Say A-Ha) |  | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | ”Wakaindashi!” (若いんだし！) |  | 5.09 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | ”Mou Gaman Dekinai wa Love ice cream” (もう 我慢できないわ〜Love ice cream〜) | Ogata, Haga, Kaga, Yokoyama | 4.45 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | ”Dokyuu no Go Sign” (弩級のゴーサイン) |  | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | ”Koi wa Toki ni” (恋は時に) | Fukumura, Ikuta, Sato, Kudo, Nonaka, Morito | 5.11 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | ”Joshi Kashimashi Monogatari (Morning Musume.'17 Ver.)” |  | 5.17 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | ”Brand New Morning” |  | 4.18 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | ”Ai no Tane (20th Anniversary Ver.)” |  | 4.09 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 67.51 |  |  |  |  |  |  |
Mukana olevat jäsenet > Morning Musume '17

9. sukupolvi: Mizuki Fukumura, Erina Ikuta
10. sukupolvi: Haruna Iikubo, Ayumi Ishida, Masaki Sato, Haruka Kudo
11. sukupolvi: Sakura Oda
12. sukuolvi: Haruna Ogata, Miki Nonaka, Maria Makino, Akane Haga
13. sukuopolvi: Kaede Kaga, Reina Yokoyama
14. sukupolvi: Chisaki Morito
Mukana olevat jäsenet > Valmistuneet jäsenet

6. sukupolvi: Sayumi Michishige, Reina Tanaka (Blu-ray versio)
Adrian Dantley

| Adrian Dantley |
| --- | --- |
 Adrian Dantley vuonna 2017.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Adrian Delano Dantley
Syntynyt: 28. helmikuuta 1955 (ikä 69) Washington
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  pieni laitahyökkääjä
Pituus:  196 cm
NBA-varaus:  6. varaus, 1976 Buffalo Braves
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
1973–1976:  Notre Dame Fighting Irish
Seurajoukkueet
1976–1977 1977 1977–1979 1979–1986 1986–1989 1989–1990 1991 1991–1992:  Buffalo Braves Indiana Pacers Los Angeles Lakers Utah Jazz Detroit Pistons Dallas Mavericks Milwaukee Bucks Aresium Milano
Aiheesta muualla
FIBA
Adrian Delano Dantley (s. 28. helmikuuta 1955 Washington) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelasi pienenä laitahyökkääjänä NBA:ssa kausina 1976–1991. Hän voitti Yhdysvaltain maajoukkueessa olympiakultaa Montrealissa 1976. Hänet nimettiin Naismith Memorial Basketball Hall of Fameen vuonna 2008.
Dantley edusti yliopistosarjoissa Notre Damen yliopiston Fighting Irish -joukkuetta. Buffalo Braves varasi hänet NBA:han 6. varauksena vuoden 1976 varaustilaisuudessa. Hän edusti Bravesia vain yhden kauden ja pelasi sen jälkeen Indiana Pacersissa, Los Angeles Lakersissa, seitsemän kautta Utah Jazzissa, Detroit Pistonsissa, Dallas Mavericksissa ja Milwaukee Bucksissa. Hän lopetti pelaajauransa Italiassa kaudella 1991–1992.
Dantley pelasi NBA-urallaan 955 runkosarjaottelua, joissa hän teki keskimäärin 24,3 pistettä, otti 5,7 levypalloa ja antoi 3,0 koriin johtanutta syöttöä. Pudotuspelejä hänelle kertyi 73, ja niissä hän teki keskimäärin 21,3 pistettä, otti 5,4 levypalloa ja antoi 2,3 koriin johtanutta syöttöä. Hän pelasi NBA:n tähdistöottelussa vuosina 1980–1982 ja 1984–1986. Hän oli runkosarjan paras pistemies kausina 1980–1981 ja 1983–1984, ja samoina kausina hänet valittiin NBA:n kakkostähdistökentälliseen. Avauskaudellaan hänet valittiin NBA:n vuoden tulokkaaksi.
Dantley voitti olympiakultaa Montrealissa 1976. Hän oli Jugoslaviaa vastaan pelatun loppuottelun paras pistemies 30 pisteellään.
Utah Jazz jäädytti Dantleyn pelinumeron 4 vuonna 2007.
Adamsin piirikunta (Ohio)

Adamsin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, jonka hallintokeskus on West Union. Se on nimetty John Adamsin, Yhdysvaltain toisen presidentin, mukaan. Sen naapuripiirikuntia ovat Highland pohjoisessa, Pike koillisessa, Scioto idässä, Kentuckyn Lewis etelässä, Mason lounaassa ja Brown lännessä.
Väestö

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Adamsin piirikunnassa oli 28 550 asukasta, Etniset ryhmät jakautuivat valkoisiin (97,7%), mustiin (0,3%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,4%) ja aasialaisiin (0,1%). Alle 5-vuotiaita oli 6,8 %, 5–17-vuotiaita 18,2 %, 18–24 -vuotiaita 7,8 %, 25–44 -vuotiaita 26,6 %, 45–64 -vuotiaita 26,5 % ja 14,0 % oli 65 vuotta tai vanhempia.
Kaupungit ja kylät

Pääkaupunki: West Union
Bratton
Brush Creek
Cherry Fork
Franklin
Green
Jefferson
Liberty
Manchester
Manchester (Ohion kylä)
Meigs
Monroe
Oliver
Peebles
Rome
Scott
Seaman
Sprigg
Tiffin
Wayne
Winchester
Winchester (Ohion kylä)
Varan kunta

| Varan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Vara
Kuntakoodi:  1470
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  696,93 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  16 162
 – Väestötiheys:  23,2 as./km²
 
 www.vara.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Varan kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Varan konserttitalo.
Varan kunta (ruots. Vara kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Vara.
Kunnan maapinta-ala on 696,93 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 16 162 henkeä (31.12.2021).
Vara on ollut Mäntsälän kunnan ystävyyskunta vuodesta 2002 lähtien.
Vuonna 2007 kunnassa oli 392,48 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 56,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1863 alueella sijainneiden 24 pitäjän tilalle perustettiin maalaiskunnat. Vuonna 1894 Varan maalaiskunnasta erotettiin omaksi kunnakseen Varan kauppala. Jälleenyhdistyminen tapahtui vuonna 1936, jolloin maalaiskunta liitettiin kauppalaan.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa nykyisen kunnan alueelle muodostettiin viisi "suurkuntaa":
Kvänum (Edsvära, Fyrunga, Jung, Kvänum, Norra Vånga ja Öttum)
Larv (Larv, Längjum ja Tråvad)
Levene (Levene, Long, Slädene ja Sparlösa)
Ryda (Hällum, Naum, Ryda, Skarstad, Södra Kedum ja Önum)
Vedum (Bitterna, Eling, Laske-Vedum ja Södra Lundby)
Varan kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1967 Varan kauppalaan liitettiin Levenen, Rydan ja Vedumin maalaiskunnat. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Varan kauppala muutettiin Varan kunnaksi, koska Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon. Vuonna 1974 Varan kuntaan liitettiin vielä Kvänumin, Larvin ja Essungan kunnat.
Jo vuonna 1982 Essungan kunta muodostettiin uudelleen. Tällöin se sai ne rajat, jotka sillä oli ollut vuoden 1952 kuntauudistuksen jälkeen.
Väestönkehitys

| Varan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 19 838 | 19 838 |
| 1955 | 1955 |    | 19 277 | 19 277 |
| 1960 | 1960 |    | 18 478 | 18 478 |
| 1965 | 1965 |    | 17 892 | 17 892 |
| 1970 | 1970 |    | 17 101 | 17 101 |
| 1975 | 1975 |    | 16 717 | 16 717 |
| 1980 | 1980 |    | 16 932 | 16 932 |
| 1985 | 1985 |    | 16 787 | 16 787 |
| 1990 | 1990 |    | 16 997 | 16 997 |
| 1995 | 1995 |    | 16 844 | 16 844 |
| 2000 | 2000 |    | 16 044 | 16 044 |
| 2005 | 2005 |    | 16 008 | 16 008 |
| 2010 | 2010 |    | 15 762 | 15 762 |
| 2015 | 2015 |    | 15 662 | 15 662 |
| 2020 | 2020 |    | 16 096 | 16 096 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 344 | 8,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 270 | 1,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 775 | 4,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 13 273 | 84,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 182 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 168 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 535 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 91 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,2 %
18–64-vuotiaat: 58,5 %
65 vuotta täyttäneet: 22,3 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,9 | 6,2 |
|   | jalostus | 44,0 | 36,5 |
|   | palvelut | 48,7 | 55,6 |
|   | tuntematon | 1,5 | 1,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 7 962 | 7 418 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 107,3 |  |
Taajamat

Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 53,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 308 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vara | 3 889 |
| 2 | Kvänum | 1 277 |
| 3 | Vedum | 926 |
| 4 | Stora Levene | 761 |
| 5 | Arentorp | 472 |
| 6 | Tråvad | 448 |
| 7 | Jung | 408 |
| 8 | Emtunga | 273 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Helås
Håkantorp
Larv
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Helås
Håkantorp
Larv
Tumleberg
Öttum
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Korsmaden
Längjum
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Varan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Essungan kunta sisältyy Varan tuloksiin vuosina 1973–1979.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 12 | 12 | 10 | 12 | 11 | 10 | 14 | 13 | 16 | 14 | 16 | 14 | 13 | 13 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 20 | 20 | 16 | 14 | 13 | 13 | 10 | 11 | 10 | 10 | 8 | 6 | 5 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 5 | 4 | 4 | 2 | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 | 4 | 3 | 4 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 4 | 3 | 2 | 2 | 1 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 11 | 10 | 10 | 12 | 13 | 13 | 11 | 14 | 12 | 14 | 13 | 14 | 16 | 12 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 2 | 8 | 8 | 7 | 6 | 6 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 45 | 45 | 45 | 45 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bitternan piiri
Edsväran piiri
Elingin piiri
Fyrungan piiri
Hällumin piiri
Jungin piiri
Kvänumin piiri
Larvin piiri
Laske-Vedumin piiri
Levenen piiri
Longin piiri
Längjumin piiri
Naumin piiri
Norra Vångan piiri
Rydan piiri
Skarstadin piiri
Slädenen piiri
Sparlösan piiri
Södra Kedumin piiri
Södra Lundbyn piiri
Tråvadin piiri
Varan piiri
Önumin piiri
Öttumin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Vara
Levene
Ryda
Vedum
Larv
Kvänum
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Badene*
Balltorp*
Bitterna (Västerbitterna)
Borga*
Edsvära
Edum*
Eling
Fyrunga
Halvås*
Hällum
Jung
Kvänum
Larv
Laske-Vedum (Vedum)
Levene
Long
Längjum
Naum
Norra Vånga (Vånga)
Ryda
Skarstad
Slädene
Sparlösa
Stacketorp*
Södra Kedum (Barnekedum, Kedum)
Södra Lundby (Lundby)
Tråvad
Vara
Vässby*
Önum
Österbitterna*
Öttum
Seurakunnat > Kirkot

Bitternan kirkko
Edsväran kirkko
Elingin kirkko
Fyrungan kirkko
Hällumin kirkko
Jungin kirkko
Kvänumin kirkko
Larvin kirkko
Laske-Vedumin kirkko
Levenen kirkko
Longin kirkko
Längjumin kirkko
Naumin kirkko
Norra Vångan kirkko
Skarstadin kirkko
Södra Lundbyn kirkko
Tråvadin kirkko
Varan kirkko
Önumin kirkko
Öttumin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Varan kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Vara kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Varan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
AGU

AGU eli aspartyyliglukosaminuria on peittyvästi periytyvä aineenvaihduntasairaus, jonka seurauksena on vaikea-asteinen kehitysvammaisuus. Aspartylglukosaminuriaa sairastaa Suomessa noin 270 ihmistä. Noin 1–4 lapselle todetaan AGU vuosittain. Kansainvälisesti taudin esiintyvyys väestössä on harvinaisempi. Sairaus kuvattiin vuonna 1967, ja se kuuluu suomalaiseen tautiperintöön.
AGU aiheutuu aspartyliglukosaminidaasi-entsyymin puutteesta, jolloin soluihin tulee glykoasparagiineja, jotka vaikeuttavat solujen toimintaa. AGU:n aiheuttaa kromosomissa 4 olevan AGA-geenin mutaatio. Sen johdosta kysteiini korvautuu seriinillä ja soluihin kertyy aspartyyliglukosamiinia. Sairauden etenevät oireet aiheutuvat juuri tästä. Suomessa yleisimmin tavattavat mutaatiot ovat saaneet nimet AGUFin-major ja AGUFin-minor. Tauti periytyy peittyvästi, eli sairastumiseen vaaditaan virheellinen geeni molemmilta vanhemmilta. Sairaus varmistetaan geenitestillä.
Oireet

Sairaalla vastasyntyneellä on monesti napa- tai nivustyrä mutta ei muita merkille pantavia poikkeavuuksia. Myös jalkapöydän rakennepoikkeavuudet ovat mahdollisia. Leikki-ikäisillä on hengityshäiriöitä, puheongelmia, keskittymisvaikeuksia, lihasvelttoutta ja kömpelyyttä. Teini-ikäisillä AGU:ta sairastavilla henkilöillä sairauden etenevyys ilmenee selvemmin. Henkistä kehitysvammaisuutta alkaa ilmetä, ja suorituskyky taantuu. Vammautunut jää lyhytkasvuiseksi ja liikunnallisilta kyvyiltään kömpelöksi. Murrosiässä potilas on tyypillisesti noin 6-vuotiaan henkisellä tasolla. Sen jälkeen kehitys alkaa taantua entistä nopeammin. Taantuminen on hyvin nopeaa noin 25–30-vuotiaana, ja aikuisiällä potilas jää henkisiltä kyvyiltään noin kaksivuotiaan tasolle. Lisätauteja voivat olla epilepsia ja osteoporoosi. Yleensä sairaus lyhentää iän alle 50 vuoteen.
Tutkimus

Toiseen tautiin käytettyä Cystadane-nimistä lääkettä tutkitaan parhaillaan, vähentääkö glykoasparagiinien kertymistä potilaiden veressä ja virtsassa. Tutkimuksen on käynnistänyt Saksassa työskentelevä professori Ritva Tikkanen, joka sai yhteydenoton yhdysvaltalaiselta AGU-lapsen äidiltä.
Aiheesta muualla

Mikä on AGU-tauti? Suomen AGU ry, aguyhdistys.com. Viitattu 25.3.2018.
7TP

| 7TP |
| --- | --- |

Aseen tyyppi:  panssarivaunu
Alkuperämaa:   Puola
Palvelushistoria
Valtion käytössä:   Puola
Sodissa:  toinen maailmansota
Valmistushistoria
Valmistajat:  PZInż
Valmistusvuodet:  1935–1939
Tekniset tiedot
Paino:  9 900 kg
Pituus:  4,6 m
Leveys:  2,4 m
Korkeus:  2,3 m
Miehistö:  3
Panssarointi:  etulevy 17 mm runko edestä 14,5 mm runko sivulta 13 mm runko takaa 5–10 mm runko päältä 10 mm runko pohjasta 9,5 mm torni edestä 14,5 mm torni sivuilta ja takaa 15 mm torni päältä 10 mm
Pääaseistus:  37 mm Bofors wz.37 L/45-tykki
Muu aseistus:  7,92 mm wz.30-konekivääri
Moottori:  Saurer VBLDb
Teho:  82 kW 1 800 RPM
Polttoaineen määrä:  110+20 l
Teho/paino:  8,28 kw/t
7TP oli Puolassa ennen toista maailmansotaa valmistettu ja sen aikana käytetty kevyt panssarivaunu. Vaunua valmistettiin vuodesta 1935 vuoteen 1939. Suorituskyvyltään vaunu oli sinänsä parempi, kuin esimerkiksi saksalainen PzKpfw II, mutta esimerkiksi huolto-ongelmat ja asevoimien muut heikkoudet vaikeuttivat sen käyttöä. Vaunua valmistettiin kahtena muotona, joista toinen oli kaksitorninen ja aseistettu konekiväärein. Toinen ja yleisempi oli yksitorninen ja aseistettu Bofors 37mm-tykillä.
Suunnittelu

Puola oli tilannut vuonna 1931 38 kaksitornista Vickers E-panssarivaunua vanhojen FT-17-vaunujensa seuraajaksi. Vaunun suorityskyky ei kuitenkaan vastannut odotuksia. Panssarointi oli ohut ja moottori alitehoinen. Ongelmiin päätettiin vastata suunnittelemalla kotimainen panssarivaunutyyppi. Państwowe Zakłady Inżynieryjne eli PZInż alkoi rakennuttaa ensimmäistä kahta prototyyppiä 19. tammikuuta 1933. Prototyypit tunnettiin nimellä VAU-33 eli Vickers-Armstrong-Ursus [19]33. Suunnittelutyöt olivat valmiit 24. kesäkuuta ja ensimmäinen vaunu valmistui elokuussa 1934. 16. elokuuta – 1. syyskuuta vaunua koeajettiin 1 100 kilometriä. Toinen prototyyppi annettiin panssaroitujen aseiden koekeskukselle (Centrum Wyszkolenia Broni Pancernych eli CWBrPanc) 13. elokuuta 1935. Vuoden 1934 loppupuolella Varsovalainen WIBI (Wojskowy Instytut Badań Inżynierii) aloitti yhteistyössä PZInż:n kanssa jatkokehitellyn mallin suunnittelun. Tuloksena oli 7TP eli 7-tonnin puolalainen.
18. maaliskuuta 1935 tilattiin ensimmäinen 22 vaunun sarja. Vain neljä valmistui samana vuonna ja loput seuraavana. Ensimmäiset 7TP-vaunut olivat prototyyppien tapaan kaksitornisia ja varustettu vain konekiväärein. Espanjan sisällissodan kokemukset toivat peliin kuitenkin uusia havaintoja panssarivaunujen tehosta. Esimerkiksi uudet saksalaiset ja italialaiset panssarintorjuntatykit olivat osoittaneet tehonsa vaunuja vastaan. Armeijan tarjastaja kenraalimajuri Tadeusz Piskor puolsi panssarivaunujen kehittämisen jatkamista, mutta armeijan esikuntapäällikkö prikaatinkenraali Wacław Stachiewicz vastusti niitä kalliina ja haavoittuvaisina. Hanke eteni lopulta, mutta odotettua varovaisemmin. Nyt sovittiin, että tulevat vaunut valmistettaisiin yksitornisina ja varustettuna 37 mm tykillä.
7TP sai jonkin verran lisärahoitusta, kun Puola myi useita Renault FT-vaunuja Kiinaan ja Uruguayhin lokakuun 1936 ja tammikuun 1937 välillä. Uruguayhin myydyt vaunut päätyivät tosin neuvostoliittolaisten välikäsien kautta Espanjan sisällissodan rintamalle. Toisen maailmansodan alkaessa myöhään kesällä 1939 valmiina oli 108 yksitornista, 24 kaksitornista ja neljä prototyyppiasteen 7TP-vaunua.
Piirteet

Vaunun panssarointi tehtiin pintakarkaistusta terässeoksesta. Panssarilevyt niitattiin yhteen, koska panssarilevyjen hitsauksesta ei tuolloin ollut kokemusta tai siihen tarvittavaa laitteistoa. 7TP:n pääase oli 37 mm Bofors wz.37 L/45. Vaunussa tykille oli mukana 80 ammusta ja niistä neljä heti käytettävissä tykkitornissa. Tykin ohella vaunussa oli koaksaalinen 7,92 mm wz.30-konekivääri. Konekivääri oli kopio amerikkalaisesta Colt-Browning M1917A1-konekivääristä. Kaksitornisissa malleissa konekivääri saatettiin irrottaa ja poistaa vaunusta taistelukäyttöön muualla, mutta yksitornisissa malleissa tämä ei ollut mahdollista. Vaunun dieselmoottori Saurer VBLDb 8,550cc oli teholtaan 81 kW. Polttoainesäiliön tilavuus oli 170 litraa.
Käyttö

Saksan hyökätessä Puolaan vuonna 1939 7TP-vaunuja oli käytössä 1. 2. ja 3. kevyessä panssarivaunupataljoonassa Preussin reserviarmeijassa. Vaunuja käytettiin vastaamaan siellä täällä nopeasti muuttuvaan tilanteeseen. Sodan aikana tuhoutuneista vaunuista noin 50 % eli 70 kappaletta menetettiin vihollisen tulituksessa. 13 hajosi teknisten syiden takia, 15 menetettiin polttoaineen loputtua ja 21 antautui. Saksalaiset valtasivat antautuneista vaunuista 20 ja Neuvostoliitto yhden. 20 vaunua ylittivät rajan Romaniaan, jossa ne internoitiin. 7TP oli joiltakin ominaisuuksiltaan parempi, kuin esimerkiksi vastaava saksalainen vaunu PzKpfw II. Suurempi tykki ja painavampi ammus mahdollistivat kohteen tuhoamisen kilpailijaa kauempaa. Kokonaisuudessaan vaunu kärsi kuitenkin huolto-ongelmista, upseerien huonosta koulutuksesta ja Puolan asevoimien muista heikkouksista. Esimerkiksi omien ilmavoimien tuhoutuminen teki panssarivaunujen operaatiotoiminnasta hyvin vaikeaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 7TP Wikimedia Commonsissa
Kaksitorninen malli.
Vaunuja muodostelmassa.
Museossa.
82 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
82 ← 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 →
Kardinaaliluku: kahdeksankymmentäkaksi, (kaksiyhdeksättä)
Järjestysluku: kahdeksaskymmenestoinen, (kahdesyhdeksättä)
Tekijät: 1, 2, 41, 82
Alkutekijät:  2\cdot 41

Roomalainen numero: LXXXII
Binääriluku: 1010010
Oktaaliluku: 122
Duodesimaaliluku: 6A
Heksadesimaaliluku: 52
Vigesimaaliluku: 42
82 (kahdeksankymmentäkaksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 81 ja seuraa luku 83.
Matematiikassa

82 on puolialkuluku ja siten yhdistetty luku.
82 on vajaa luku, koska  1+2+41<82.
82 on onnellinen luku kymmenjärjestelmässä.
82 on palindromi kolmijärjestelmässä (100013).
82 voidaan muodostaa kahden eri neliöluvun summana:  9^{2}+1^{2}.
82 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana:  8^{2}+3^{2}+3^{2}.
82 voidaan muodostaa luvun 3 kahden kokonaislukupotenssin summana:  3^{4}+3^{0}.
Luonnontieteissä

Jaksollisessa järjestelmässä 82 on lyijyn järjestysluku.
Krypton-82 on kryptonin vakaa isotooppi.
Barium-138, lantaani-139, cerium-140, praseodyymi-141, neodyymi-142 ja samarium-144 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 82.
Muissa yhteyksissä

82 on Etelä-Korean kansainvälinen suuntanumero.
Eurooppatie E82 kulkee Portugalissa ja Espanjassa.
Kantatie 82 kulkee Rovaniemen ja Sallan välillä.