stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venom (sarjakuvahahmo)
Sarjakuva

Hämähäkkimies sai Salattuina Sotina tunnetussa crossover-tarinassa uuden muukalaistekniikkaa hyödyntävän puvun. Tämä puku reagoi käyttäjän ajatuksiin, pystyi matkimaan siviilivaatteita ja muodosti loppumattomasti seittiä.
Maahan palattuaan Hämähäkkimiehelle selvisi, että puku olikin tietoinen, elävä symbiootti, joka pyrki sulautumaan pysyvästi Hämähäkkimiehen kanssa. Herra Fantastisen avulla Hämähäkkimies onnistui irrottautumaan puvusta.
Myöhemmin puku yritti sulautua vielä viimeisen kerran Hämähäkkimiehen kanssa, mutta tämä yritys epäonnistui. Heikentyneenä puku liukui pois ja katosi, ilmeisesti kuolettavasti vahingoittuneena.
Samoihin aikoihin reportteri Eddie Brock oli kirjoittanut lukuisia artikkeleita Synninpäästäjänä tunnetusta mielipuolisesta murhaajasta. Hän seurasi väärää johtolankaa ja nimesi siten väärän henkilön murhaajaksi. Erehdys paljastui pian, kun Hämähäkkimies paljasti oikean syyllisen.
Brock sai potkut ja hän päätti tappaa itsensä. Uskonnollisena katolilaisena hän meni pyytämään Jumalalta anteeksiantoa ennen tekoaan. Tällöin puku löysi Brockin ja sulautui epäonnistuneeseen toimittajaan. Yhdistyminen järkytti kumpaakin pahoin satutettua yksilöä. Uusi symbioottinen pari otti nimeksen Venom ja päätti kostaa Hämähäkkimiehelle. Eräässä vaiheessa Venomina toimi Mac Gargan, entinen Skorpioni, mutta nykyään Flash Thompson toimii Venomina, käyttäen voimiaan hyvään.
Voimat ja varusteet

Eddie nosti 11 tonnia. Garganin voimataso nousi dramaattisesti, kun symbiootti yhdistyi häneen. Hän nostaa nykyään 60 tonnia.
osaa kiivetä seinillä
osaa luoda omaa seittiään (Venomin seitti on vahvempaa kuin Hämähäkkimiehen, mutta heikkenee jouduttuaan eroon symbiootista)
Hämähäkkivaisto; Venomin Hämähäkkivaisto ei ole yhtä tarkka kuin Hämähäkkimiehellä, joten hän ei pysty esimerkiksi väistämään luotia (eikä hänen tarvitsekaan, koska puku suojaa luodeilta), kuten Hämähäkkimies. Venom voidaan myös yllättää, toisin kuin Hämähäkkimies
kaikki mihin musta-valkoinen puku pystyi (muuttaa muotoaan ym.)
useimmissa kuvaelmissa osaa muuttua näkymättömäksi
Hämähäkkimiehen vaistoakin voi hämätä, mutta vain jos on sulautuneena symbioottipukuun kuten esimerkiksi Venom tai Carnage. Tällöin Hämähäkkimiehen hämähäkkivaisto ei kykene tunnistamaan heitä, ennen kuin he ovat suoraan tämän edessä.
Venom muissa medioissa > Elokuvat > Sam Raimin trilogia

Eddie Brock / Venom esiintyi vuonna 2007 pääroistona elokuvassa Spider-Man 3 – Hämähäkkimies 3, näyttelijänään Topher Grace. Elokuvassa Venom-symbiootti tarttui Peter Parkerista irtaannuttuaan Eddie Brockiin, kilpailevaan freelancer-valokuvaajaan, jonka Peter oli paljastanut väärentäjäksi. Venom liittoutuu Flint Markon / Hiekkamiehen kanssa tappaakseen Hämähäkkimiehen. Lopputaistelussa Hämähäkkimiestä vastaan, Hämähäkkimies käyttää yhden Harry Osbornin / Uuden Menninkäisen kurpitsapommeista tappaen hänet.
Heinäkuussa 2007 Avi Arad paljasti, että Venomille suunniteltiin omaa spin-off -elokuvaa. Jacob Aaron Estesin oli tarkoitus laatia sille käsikirjoitus. Syyskuussa 2008 Rhett Reese ja Paul Wernick sitoutuivat uusiksi käsikirjoittajiksi, kun Estesin käsikirjoitus hylättiin, Gary Rossin sitoutuessa ohjaajaksi. Variety raportoi Marvel Entertainmentin tuottavan elokuvan ja Venomin olevan antisankari.
Venom muissa medioissa > Elokuvat > The Amazing Spider-Man -elokuvat

Maaliskuussa 2012 Josh Trank osallistui neuvotteluihin uuden Venom-elokuvan ohjaamisesta. Joulukuussa 2013 Sony julkisti virallisesti Kuuden Koplaan ja Venomiin keskittyvät kaksi spin-off -elokuvaa, jotka sijoittuvat samaan jatkumoon The Amazing Spider-Man -elokuvasarjan kanssa, Alex Kurtzmanin sitoutuessa ohjaajaksi sekä Roberto Orcin ja Ed Solomonin kanssa myös käsikirjoittajaksi. Syyskuussa 2014 Kurtzman kertoi harkinneensa erilaisia versioita hahmosta. Elokuva peruttiin lopulta muiden spin-offien ohella, kun Sonyn allekirjoitti sopimuksen Hämähäkkimiehen elokuvaoikeuksien jakamisesta Marvel Studiosin kanssa.
Venom muissa medioissa > Elokuvat > Sony’s Spider-Man Universe

Maaliskuussa 2016 Sonyn julkistettiin yhä kehittävän Venomille sooloelokuvaa, Dante Harperin ollessa palkattuna käsikirjoittajaksi sekä Aradin, Matt Tolmachin ja Amy Pascalin tuottaessa elokuvan. Elokuvan raportoitiin sijoittuvan omaan jaettuun universumiinsa, erillisenä Marvel Cinematic Universesta ja ilman yhteyttä Hämähäkkimieheen. Vuosi myöhemmin Sony julkisti elokuvan Venom saavan ensi-iltansa 5. lokakuuta 2018, Scott Rosenbergin ja Jeff Pinkner sitoutuessa käsikirjoittajiksi. Toukokuussa 2017 Tom Hardy valittiin Eddie Brockin / Venomin rooliin, Ruben Fleischerin sitoutuessa ohjaajaksi.
Elokuvalle julkaistiin 1. lokakuuta 2021 jatko-osan, Venom: Let There Be Carnage. Elokuvassa hän saa vastaansa Cletus Kasadyn / Carnagen sekä Frances Barrisonin / Shriekin. Elokuvan lopputekstien välissä näytetyssä kohtauksessa Brock ja Venom siirtyvät Marvel Cinematic Universeen (MCU), missä he näkevät J. Jonah Jamesonin paljastamassa Peter Parkerin olevan Hämähäkkimies. MCU-elokuvan Spider-Man: No Way Home (2021) lopputekstien välissä näytetyssä kohtauksessa Brock ja Venom ovat tulleet tietoisiksi MCU:n sankareista ja merkittävistä tapahtumista, mutta Stephen Strangen loitsu lähettää heidät takaisin ennen kuin he ehtivät etsiä Peterin käsiinsä. He jättävät kuitenkin jälkeensä palasen symbioottia.
Kolmas elokuva, Venom: The Last Dance, sai ensi-iltansa 25. lokakuuta 2024.
Venom muissa medioissa > Televisio

Eddie Brock (oikealta nimeltään: Edward Charles Brock) /Venom esiintyi useasti Hämähäkkimies-animaatiosarjassa, aluksi tietenkin Eddie Brockina ja myöhemmin Venomina. Eddie Brockin/Venomin ääninäyttelyn teki Hank Azaria.
Jaksot, jossa Eddie Brock/Venom esiintyivät:
1 "Liskojen yö", (Eddie Brock)
3 "Tappajarobotti", (Eddie Brock)
4 "Tappajarobottien paluu", (Eddie Brock)
7 "Avaruuden asukas 1/3", (Symbiootti, Eddie Brock)
8 "Avaruuden asukas 2/3", (Symbiootti, Eddie Brock, Venom)
9 "Avaruuden asukas 3/3", (Venom)
37 "Venomin paluu" (Venom)
38 "Carnage" (Venom)
40 "Menninkäissota" (Venom) (takauma)
Jaksossa 50 "Mary Janen etsintä", oli Mysterion rakentama Venomin robotti, joka sylki tulipalloja.
Venom muissa medioissa > Pelit

PlayStationille tulleessa Spider-Man -pelissä Venom on yksi pomovastuksista ja myöhemmin Hämähäkkimiehen ystävä.
Videopelissä Spider-Man 3 Venom on pelin loppuvastus.
Videopelissä Spider-Man: Friend or Foe Venom on ensin pomovastus ja sitten pelattava hahmo.
Videopelissä Ultimate Spider-Man Venom on vihollinen ja pelattava hahmo.
Videopelissä Spider-Man: Web of Shadows Venom on ensimmäinen, neljäs ja viimeinen pomovastus.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Konsolipelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994–1996 | Hank Azaria | Hämähäkkimies |  |  |
| 1998 | Rod Wilson |  |  | Marvel vs. Capcom: Clash of the Super Heroes |
| 1999–2001 | Brian Drummond | Spider-Man Unlimited |  |  |
| 2005 | Arthur Burghardt |  |  | Ultimate Spider-Man |
| 2006, 2011 | Steven Jay Blum |  |  | Marvel: Ultimate Alliance Spider-Man: Edge of Time |
| 2007 | Topher Grace |  | Spider-Man 3 – Hämähäkkimies 3 | Spider-Man 3 |
| 2007 | Quinton Flynn |  |  | Spider-Man: Friend or Foe |
| 2008–2009 | Ben Diskin | Hämmästyttävä Hämähäkkimies |  |  |
| 2008 | Keith Szarabajka |  |  | Spider-Man: Web of Shadows |
| 2009 | Walter Bernet |  |  | Marvel: Ultimate Alliance 2 |
| 2012 | Roger Craig Smith |  |  | Marvel Avengers: Battle for Earth |
| 2013 | David Boat |  |  | Lego Marvel Super Heroes |
| 2017 | Benjamin Diskin | Spider-Man |  |  |
| 2018–2020 | Ben Pronsky | Spider-Man |  |  |
| 2018 2021 2024 | Tom Hardy |  | Venom Venom: Let There Be Carnage Spider-Man: No Way Home Venom: The Last Dance |  |
| 2022 | Jake Green |  |  | Marvel’s Midnight Suns (Eddie Brock) |
| 2022 | Darin de Paul |  |  | Marvel’s Midnight Suns (Venom) |
| 2023 | Tony Todd |  |  | Spider-Man 2 (Venom) |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venom (sarjakuvahahmo) Wikimedia Commonsissa
Hämähäkkimies on ihmeissään uudesta "puvustaan" Hämähäkkimiehen animaatiosarjassa.
Venom Hämähäkkimiehen animaatiosarjassa.
Joni Piipponen

| Joni Piipponen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. kesäkuuta 1994 (ikä 30) Nurmijärvi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Pipsa
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  Kiekko-Espoo
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  12
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aik. seurat:  Hokki (Mestis/S-S) KeuPa HT (Mestis) Kiekko-Vantaa (Mestis)
Joni Piipponen (s. 29. kesäkuuta 1994 Nurmijärvi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Kiekko-Espoota. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Muuta

Piipponen harrasti lapsena myös jalkapalloa Nurmijärven Jalkapalloseurassa 13-vuotiaaksi asti.
Ortopedia

Ortopedia (kreik. ὀρθός, orthos ("korjata", "suora") ja παιδίον, paidion ("lapsi") ) on luu- ja tukielinsairauksiin erikoistunut kirurgian ja lääketieteen ala.
Ortopedian alalla suoritetaan luu- ja tukikudossairauksien tutkimusta ja hoitoa kirurgisesta näkökulmasta. Ortopedin vastaanotolla kartoitetaan aluksi oireet sekä syyt niiden takana. Alkukartoituksen jälkeen ortopedi tutkii oireilevan alueen. Oireilevan alueen tutkimuksiin kuuluu vaivasta riippuen esimerkiksi nivelsiteiden ja lihasten toiminnan testaaminen. Ortopedian alalle kuuluvat nivelten, luiden, lihasten, nivelsiteiden ja rustopintojen leikkaukset. Tyypillisiä toimenpiteitä ovat nivelten tähystykset, murtumien korjausleikkaukset ja kipsaukset, välilevypullistumien hoito, nivelsiteiden korjausleikkaukset sekä lonkkien ja polvien keinonivelleikkaukset.
Ortopedia ja traumatologia on Suomessa lääketieteen erikoisala, johon kuuluu ortopedian lisäksi myös traumatologian eli vammojen ja akuuttien tilanteiden kirurginen hoito, joka on usein päivystysluonteista. Ortopedian ja traumatologian erikoisala on suurin kirurgian ala Suomessa, sillä 40 prosenttia kaikista tehtävistä kirurgisista toimenpiteistä kuuluvat kyseiseen erikoisalaan. Ortopediaan ja traumatologiaan erikoistuminen kestää lääkäriksi valmistumisen jälkeen vielä kuusi vuotta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Röntgenkuva reisiluun pertrokanteerisesta murtumasta ennen leikkausta… (musta nuoli on murtumalinja, valkoinen ihopoimu) |  …ja leikkauksen jälkeen. Murtuma on hoidettu liukuruuvilla. |
Ensimmäinen ortopedinen sairaala perustettiin Ranskassa vuonna 1780. Se erikoistui lasten luurangon epämuodostumiin. Kipsin käyttö luunmurtumien tukemiseen keksittiin vuonna 1851 Pariisissa. Monet ortopediset keksinnöt ovat liittyneet sotavammojen hoitoon. Lastan käyttö ja veto (vahingoittuneen raajan tukeminen kannatustelineeseen) kehittyivät ensimmäisen maailmansodan aikana. Toisen maailmansodan aikana saksalainen kirurgi Gerhard Küntscher kehitti pitkien putkiluiden murtumien hoitoon ydinnaulauksen ja merkittävä osa työstä tapahtui yhteistyössä suomalaisten kirurgien kanssa hänen ollessaan sijoitettuna Kemiin. Tätä ennen nämä vammat hoidettiin kuukausien kipsihoidoilla mutta toimenpiteen ansiosta sotilaan saattoivat palata palvelukseen jopa viikoissa. Lonkkaproteesit keksittiin Englannissa 1960-luvulla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ortopedia ja traumatologia HUS
Väinämöinen

Akseli Gallen-Kallela: Sammon puolustus (1896). Väinämöinen puolustaa Sampoa Louhelta.
Väinämöinen on suomalaisen ja karjalaisen kansanrunouden ja mytologian tärkeimpiä hahmoja. Hän on Suomen kansalliseepoksen Kalevalan keskushenkilö, joka esiintyy monen tarun pääosassa. Varhaisin kirjallinen maininta Väinämöisestä on hämäläisenä jumalana ja virrentakojana Mikael Agricolalta vuonna 1551.
Väinämöinen on niin luojajumala, kulttuuriheeros, šamaanisankari, merisankari kuin kosiomieskin. Hän on suuri tietäjä sekä taitava seppä, laulaja ja kanteleen soittaja.
Etymologia

Väinämöisen nimen uskotaan juontuvan sanasta väinä, joka tarkoittaa leveää, hitaasti virtaavaa jokea tai merensalmea. Väinä-alkuisia paikannimiä on etenkin Ylä-Satakunnassa. Väinämöisen toisintoniminä esiintyvät muun muassa Uvantolainen ja Suvantolainen. Ne ja samankaltaiset nimet on ilmeisesti johdettu sanasta uva/uvve, joka viittaa niin ikään tyvenesti virtaavaan jokeen. Väinämöinen-nimi esiintyy itämerensuomalaisessa runoaineistossa yli 200 eri asussa, muun muassa Väilämöinen, Viänämöinen, Vainämoinen ja omistusmuodoissa Wäinämöisen, Väinämöizen, Väinämyösen.
Elämä ja teot > Kalevalan Väinämöinen

Kalevalassa Väinämöinen on Ilmattaren, ilman immen ja meren poika. Hän viettää meressä kelluvan äitinsä kohdussa kolmekymmentä vuotta ja alkaa synnyttyään autella maailman luomisessa. Kalevalan tarinoissa Väinämöinen mm. yrittää saada puolisokseen Ainon, Joukahaisen sisaren, mutta Aino hukuttautuu. Lisäksi hän veistää veneen laulamalla, rakentaa hauenluisen kanteleen, käy Tuonelassa, lähettää Ilmarisen Pohjolaan takomaan sampoa ja myöhemmin on mukana varastamassa sitä takaisin. Kalevalan lopuksi Marjatta, jonka esikuvana on ollut neitsyt Maria, synnyttää pojan, Karjalan kuninkaan. Väinämöinen suuttuu tästä ja purjehtii pois maailmasta luvaten kuitenkin palata sitten kun häntä taas tarvitaan. Kalevalan lopputapahtumat kuvaavat pakanallisten jumalien väistymistä kristinuskon saapumisen myötä.
Väinämöisen epiteettejä Kalevalassa ovat "vanha" ja "vaka vanha", harvemmin "viisas". Kertosäkeenä käytetään sanoja "tietäjä iänikuinen" tai "laulaja iänikuinen".
Elämä ja teot > Väinämöisen ja maailman synty

Monissa kansanrunoissa Väinämöinen on olemassa jo ennen maailmaa. Väinämöisen syntymästä kerrotaan joko, että hän syntyi yksin, tai että hänet synnytti neito, jonka nimeksi mainitaan joskus Iro. Eräässä yleisessä kansanrunossa Väinämöinen syntyy yöllä, tekee päivällä pajan, takoo rautaisen hevosen ja ratsastaa sillä veden päällä. Katkera lappalainen (sama kuin Kalevalan Joukahainen) ampuu Väinämöisen hevosen selästä alkumereen. Monissa myyttisissä kertomuksissa toistuva pohjoisessa olevan pahan maan (Lapin tai Pohjolan) ja omien sankarien vastakkainasettelu on siis olemassa jo ennen maailmaa.
Väinämöinen auttaa maailman luomisessa, kuten runossa Väinämöisen ampuminen. Väinämöinen kelluu vedessä, kun vesilintu, usein sotka, pesii hänen polvelleen. Haudonta polttaa kuitenkin polvea, jolloin Väinämöinen vavahduttaa sitä. Linnun munat joutuvat mereen, hajoavat ja synnyttävät maailman. Väinämöinen myös muokkaa maanpintaa ja vedenpohjaa liikkeillään.
Kalevalan kertomus poikkeaa kansanrunoista siinä, että Kalevalassa sotka munii Väinämöistä odottavan ilmattaren polvelle eikä siis Väinämöisen polvelle. Kalevalassa yhteenotto lappalaisen Joukahaisen kanssa on myös sijoitettu maailman syntymisen jälkeen.
Kansanrunojen kerääjät törmäsivät matkoillaan Vienassa vielä 1800-luvullakin ihmisiin, jotka yhä uskoivat maailman syntyneen tällä tavoin. Lisäksi monet odottivat Väinämöisen vielä kerran palaavan ihmisiä auttamaan, kuten hän runoissa lupaa.
Käsityksiä maailman syntymisestä linnun munasta, alkumunasta, tunnetaan eri muodoissa eri puolilla maapalloa. Väinämöinen mainitaan Maailmansynty-runon suomalaisissa toisinnoissa mutta ei virolaisissa. Martti Haavion mukaan munamyytti siirtyi suomalais-virolaisena yhteisaikana Virosta Lounais-Suomeen, missä paikallinen runoilija liitti siihen muinaisajan šamaanin ja tietäjän Väinämöisen, josta kerrottiin jo tarinoita. Sieltä toisinto levisi muualle Suomeen kuten Vienaan ja Raja-Karjalaan.
Elämä ja teot > Väinämöinen ja Sampo

Väinämöinen on päähenkilönä kertomuksissa sammosta, ihmeellisestä myllyä muistuttavasta esineestä, joka luo viljaa, suolaa ja kultaa. Väinämöinen lähtee Pohjolaan kosimaan Pohjolan tytärtä. Pohjolan emäntä asettaa kosijalle ehdoksi, että Väinämöisen on taottava sampo. Väinämöinen ei tähän pysty, ja hän lähtee pettyneenä kotiin. Hän kuitenkin lähettää sepän, Ilmarisen, takomaan Pohjolaan sammon. Sammon saatuaan Pohjolan Emäntä ei kuitenkaan anna tytärtään Ilmariselle vaan käskee tämän täyttämään vielä lisää tehtäviä. Suoritettuaan tehtävät Ilmarinen saa tyttären vaimoksi. Pohjolan tytär tulee kuitenkin tapetuksi, ja suruissaan Ilmarinen lähtee Pohjolaan kosimaan Louhen toista tytärtä. Huomattuaan, kuinka onnellisia Pohjolan väki oli Sammon ansiosta, hän suuttuu ja kertoo tästä Väinämöiselle ja Lemminkäiselle. Tästä sankarit suuttuvat ja lähtevät sotajoukkoineen Pohjolaan ryöstämään sampoa. Sampo ryöstetään, mutta paluumatkalla Pohjolan emäntä hyökkää ja syntyneessä taistelussa sampo tuhoutuu. Sammon palasia kuitenkin ajautuu rantaan, ja ne saavat maanviljelyn aikaan.
Elämä ja teot > Väinämöisen laulu ja soitto

Väinämöinen kerrotaan taidokkaaksi loitsujen laulajaksi ja kanteleen soittajaksi. Väinämöinen voittaa laulaen loitsinnassa eli kilpalaulannassa Joukahaisen. Hän loitsuaa Joukahaisen suohon, josta päästäkseen Joukahainen joutuu lupaamaan siskonsa Väinämöisen puolisoksi. Avioliitto ei kuitenkaan toteudu, sillä sisko tappaa itsensä.
Väinämöinen tekee eri kertomuksissa itselleen kanteleen eri tavoin. Erään kertomuksen mukaan sotajoukon laiva pysähtyy jättiläismäisen suomuhauen selkään. Hauki tapetaan, ja sen leukaluusta Väinämöinen tekee kanteleen. Kanteleen kielet hän saa jonkin Hiiden olennon hiuksista. Väinämöinen soittaa kanneltaan niin taidokkaasti, että ihmiset, eläimet ja jumalolennotkin tulevat kuuntelemaan, eikä ole karskeintakaan urosta, joka ei liikuttuisi kyyneliin.
Elämä ja teot > Veneenveisto

Väinämöisen kerrottiin olevan taidokas veneenveistäjä. Eräässä kertomuksessa hän tekee venettä tietonsa avulla. Hän tietää melkein kaiken tarpeellisen mutta ei kolmea ratkaisevan tärkeää sanaa, luotetta. Hän lähtee hakemaan niitä Tuonelasta, kuolleiden maasta. Toisen kertomuksen mukaan Väinämöinen tarvitsee tietoa ja käy hakemassa sitä kuolleelta Antero Vipuselta.
Elämä ja teot > Veneenveisto > Polvenhaava

Erään runon mukaan Väinämöinen tekee vuorella venettä. Hän lyö kirveellään polveensa ja haavoittuu pahasti. Hän lähtee hoidattamaan haavaansa ja löytää lopulta verenseisauttajaukon, joka pystyy pysäyttämään verenvuodon. Tämä kertomus on kuulunut loitsuihin, joita on lausuttu vertavuotavia haavoja hoidettaessa. Kertomus on syntykertomusten kaltainen; siinä esitellään "ensimmäisiä" asioita; "ensimmäinen haava" ja "ensimmäinen parannus"
Martti Haavion mukaan kertomus Väinämöisen veneenveistosta ja haavoittumisesta on sukua lähes maailmanlaajuisille vedenpaisumusmyyteille, vaikka itse vedenpaisumus onkin kertomuksesta jäänyt pois loitsun tarkoituksen kannalta toissijaisena.
Elämä ja teot > Tuonelan-matka ja Antero Vipusen tapaaminen

Väinämöinen matkaa kuolleiden maahan Tuonelaan etsimään veneen rakentamiseen tai reen korjaamiseen tarvittavaa työvälinettä. Joissain runotoisinnoissa hän etsii Tuonelasta häneltä puuttuvaa tietoa, ehkä vain kolmea sanaa.
Tuonen tytti saattaa veneellään vainajat Tuonen mustan virran yli. Väinämöinen valehtelee hänelle kuolleensa, mutta Tytti tietää tarkalleen, millaisia ovat eri tavoin kuolleet – rautaan kuolleet ovat verisiä, hukkuneet vetisiä ja palaneen vaatteet ovat tulessa. Väinämöinen kuitenkin lopulta pääsee Tuonelle kerrottuaan tytille matkansa todellisen tarkoituksen.
Tuonella Väinämöinen ruokitaan kelvottomalla ruoalla ja pannaan nukkumaan käärmevuoteeseen. Hän onnistuu kuitenkin pakenemaan Tuonen tytin rautaverkon läpi muuttumalla käärmeeksi, kuten šamaaneille on tyypillistä Manalan-matkoillaan. Palattuaan Väinämöinen kertoo eläville Tuonelan oloista.
Väinämöinen käy myös vaarallisella matkalla ammoin kuolleen tietäjä Antero Vipusen vatsassa hakemassa kolmea puuttuvaa sanaa, jotka hän saakin taottuaan raudasta korennon.
Elämä ja teot > Isätön lapsi ja Väinämöisen lähtö

Tunnetaan kertomus, jossa Väinämöinen joutui lopulta poistumaan kristinuskon tieltä. Yksityiskohdat vaihtelevat jonkin verran eri versioiden välillä. Kertomukseen on yhdistynyt myytti Jeesuksen neitseellisestä syntymästä, tosin nimeä Jeesus ei mainita.
Tarinat kulkevat suunnilleen seuraavaan tapaan: Neitsyt, jolle joissain runoissa annetaan nimeksi Marjatta, saa poikalapsen. Lapsen isää etsitään. Kutsutaan nuoret miehet koolle, mutta kukaan ei tunnustaudu lapsen isäksi. Joissain runoissa lapsi löytyy metsästä, jolloin etsitään turhaan myös äitiä. Väinämöinen tuodaan tuomariksi. Hän määrää lapsen äpäränä tapettavaksi; suolle vietäväksi ja puulla päähän lyötäväksi. Sylilapsi alkaa kuitenkin puhua, syyttää itseään Väinämöistä pahemmista synneistä ja huomauttaa, ettei Väinämöistäkään ole niiden takia viety suolle. Väinämöisen saamat syytökset vaihtelevat eri versioissa, mutta kyse on seksuaalisesta synnistä, kuten insestistä, eläimiin sekaantumisesta tai siitä, että Väinämöinen itse on aviottoman lapsen isä. Martti Haavion mukaan viimeksi mainittu syytös on kansanperinteessä alkuperäisin. Tämä vastaa Virossa ja Suomessa tunnetun, keskiaikaisen Hannuksen ja Marketan balladin tarinaa. Siinäkin avioton lapsi alkaa puhua ja syyttää oman tapauksensa tuomaria isäkseen.
Lapsi kastetaan Kaukomieleksi tai Kaukamoiseksi, Kainuun (tai Karjalan) kuninkaaksi ja rahavuoren vartijaksi. Kainuun rahavuorella saatetaan Martti Haavion mukaan viitata tuottavaan turkiskauppaan, jonka hankinta-alue oli muinais-Kainuussa. Kalevalassa lapsi on nimetön. Elias Lönnrot ei kokoamaansa Kalevalaan ole ottanut mukaan Kaukomielen nimeä tämän henkilön yhteydessä, sillä sitä käytetään jo Lemminkäisen lisänimenä. Toisaalta Lönnrot on saattanut haluta korostaa sitä, että kyseessä on Jeesus-lapsi.
Syytetty ja häpäisty Väinämöinen suuttuu ja häpeää. Hän poistuu vaskisella ja kuparisella veneellään ja sanoo vielä palaavansa, kun häntä tarvitaan, etsitään ja kaivataan. Samaan tapaan vesitse ja kristinuskon ahdistamina ovat poistuneet myös Kalevanpojat, myyttiset alkuolennot, mutta he soutivat kivellä.
Joissain runoissa kerrotaan vielä, että Väinämöinen menee veneellään Rutjan koskeen, tuliseen pyörteeseen. Pyörre on usein tulkittu reitiksi Tuonelaan, vauhdikkaammaksi versioksi Tuonen joesta. Väinämöinen menee siis elävänä kuolleiden maahan. Vaikka toisten mukaan Väinämöinen palaa vielä, niin erään kertojan mukaan se oli Väinämöisen loppu.
Väinämöisen eri puolet > Tietäjänä

Väinämöinen on monessa runossa ja loitsussa tietäjä, parantaja, noita tai šamaani, määreeltäänkin ”tietäjä iän ikuinen”. Hänet kuvataan joskus kantavan šamaanipukuun kuuluvia vaatekappaleita, kuten putkivyötä, lintupuvun osia tai noidannuolta, jollaisia on käytetty vihamiehen vahingoittamiseen. Sampo-eepoksessa Väinämöinen suorittaa monia noidan tekoja, kuten nostattaa tuulen, nukuttaa vihollisensa ja synnyttää luodon mereen. Väinämöisen Tuonelan-matka on tyypillinen kertomus šamaanin sielun retkestä Manalaan eli loveen lankeamisesta, jollainen esiintyy monessa muussakin kulttuurissa, etenkin arktisissa.
Väinämöisen eri puolet > Moraalisena opettajana

Moniin Väinämöistä koskeviin tarinoihin liittyy opetus, yleensä kehotus välttää jotain vahingollista. Usein nämä opetukset kuullaan itsensä Väinämöisen nimissä, kun Väinämöinen tapahtuneeseen tragediaan tai onnettomuuteen viitaten kieltää siihen johtaneen toiminnan. Ilmeisesti näitä Väinämöisen kieltoja on pidetty moraalisina ohjenuorina hieman samaan tapaan kuin kristinuskon kymmentä käskyä. Niillä on myös voitu opettaa lapsia.
Väinämöisen eri puolet > Sodankävijänä ja rauhantekijänä

Väinämöisen suhtautuminen aseellisiin yhteenottoihin vaihtelee. Yhdessä ääripäässä on pelkästään tietoon ja laulantaan turvautuva tietäjä, joka kieltäytyy miekkailemasta edes häntä ärsyttäneen Joukahaisen kanssa. Toisaalta Väinämöinen myös osaa arvostaa ja käyttää hyvää miekkaa. Hän pyytää Ilmarista takomaan itselleen uuden miekan ja kerskuu miekan saatuaan, että sillä voisi vaikka katkoa vuoret. Eräässä kuvauksessa hän iskee miekallaan Pohjolan soturien päitä kuin nauriin naatteja. Ilmasta Kokko-lintuna hyökkäävää Pohjolan emäntää Väinämöinen lyö airolla, sillä miekka ei ylettäisi.