stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tales from the Punchbowl

| Tales from the Punchbowl Primus |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : marraskuu 1994 - maaliskuu 1995, Rancho Relaxossa
 Julkaistu: 23. toukokuuta 1995
 Tuottaja(t): Primus
 Tyylilaji: alternative rock, funk rock, progressiivinen rock
 Kesto: 54.05
 Levy-yhtiö: Interscope Records
Listasijoitukset
  33.
Primuksen muut julkaisut
| Pork Soda 1993 | Tales from the Punchbowl 1995 | Brown Album 1997 |
Tales from Punchbowl on yhdysvaltalaisen rockyhtye Primuksen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 23. toukokuuta 1995. Se on yhtyeen viimeinen albumi Tim Alexanderin kanssa, ennen kuin hän palasi Primukseen seitsemän vuotta myöhemmin.
Kappaleet

Kaikki sanat Les Claypool, kaikki sävellykset Primus.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Professor Nutbutter's House of Treats | 7.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Mrs. Blaileen | 3.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Wynona's Big Brown Beaver | 4.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Southbound Pachyderm | 6.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Space Farm | 1.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Year of the Parrot | 5.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Hellbound 17½ (Theme from) | 2.59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Glass Sandwich | 4.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Del Davis Tree Farm | 3.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | De Anza Jig | 2.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | On the Tweek Again | 4.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Over the Electric Grapevine | 6.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Captain Shiner | 1.15 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 54.05 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Les Claypool – basso, laulu,  bassobanjo
Larry LaLonde – kitara, banjo
Tim Alexander – rummut
Aiheesta muualla

Tales from the Punchbowl Discogsissa. (englanniksi)
Tampereen kauppahalli

Kauppahallin julkisivu Hallituskadun puolella.
Kauppahallin keskikäytävä.
Kauppahalli joulun aikaan (2017)
Tampereen kauppahalli on Tampereen keskustassa Hämeenkadun ja Hallituskadun välissä sijaitseva Pohjoismaiden suurin kauppahalli, joka avattiin vuonna 1901. Kauppahallin pohjapinta-ala on 2 100 m² ja tilavuus noin 18 500 m³. Kauppahalli päätettiin rakentaa Tampereelle suureksi paisuneen ja säännöstelemättömän torikaupan seurauksena. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Hjalmar Åberg. Rakennustöiden suunnittelu aloitettiin vuonna 1894 ja rakentaminen vuonna 1899. Vuonna 1973 rakennus suojeltiin Hämeen lääninhallituksen päätöksellä. Kauppahallin Hämeenkadun puoleisella sivulla sijaitsevan virastotalon suojelukiista käytiin vuosina 1972–1983 ja se päättyi suojelijoiden voittoon. Åbergin suunnittelema virastotalo kuuluu samaan rakennuskokonaisuuteen kuin kauppahalli.
Kauppahallissa on 174 myyntipaikkaa ja vuonna 2013 niissä toimi 39 yritystä. Myyntipaikoista 40 prosenttia on kahvila- ja ravintolakäytössä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tampereen kauppahalli Wikimedia Commonsissa
Tampereen kauppahallin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tampereopas – Tampereen kauppahalli (Arkistoitu – Internet Archive)
Panoraamakuvia kauppahallin sisältä (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Tampereen kauppahalli on Pohjoismaiden suurin
Valokuvia Tampereen kauppahallista Arjenhistoria.fi -sivustolla
Takata

Takata voi tarkoittaa:
Maantiede

Aki-Takata, Japanin kaupunki Hiroshiman prefektuurissa
Rikuzen-Takata, Japanin kaupunki Iwaten prefektuurissa
Takata, Japanin entinen maaseutukaupunki Fukuokan prefektuurissa
Takatan piirikunta, Japanin entinen piirikunta Hiroshiman prefektuurissa
Henkilöt

Hawayo Takata (1900–1980), havaijinjapanilainen reikin harjoittaja
Muuta

Takata, autonosia valmistava japanilainen yritys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Takata”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
SønderjyskE

Kuva SønderjyskEn kotiottelusta.
SønderjyskE on tanskalainen jalkapalloseura, jolla on myös jääkiekko- ja käsipallotoimintaa. Seuran joukkueilla on useita kotipaikkoja Etelä-Jyllannissa. Seuran nimikin on johdettu sanoista Sønderjysk Elitesport, mikä tarkoittaa Etelä-Jyllannin pääsarjaurheilua. Seura onkin perustettu, koska alueella tultiin siihen johtopäätökseen että yksittäisistä kunnista ei pystytä kasaamaan kilpailukykyisiä joukkueita eri sarjoihin.  Vuonna 2010 neljä seuran viidestä joukkueesta pelasikin pääsarjatasolla, jääkiekkojoukkue on jopa voittanut kaksi viimeisintä mestaruutta. Miesten jalkapallojoukkue on pelannut pääsarjatasolla vasta kolme kautta.
Miesten jalkapallojoukkue pelaa Tanskan 1. divisioonassa. Miesten jalkapallojoukkue pelaa ottelunsa Haderslevin jalkapallostadionilla ja naisten joukkue Vojensissa.
Joukkue > Nykyinen kokoonpano

Päivitetty 20. maaliskuuta 2021
Søllerød

| Søllerød |
| --- | --- |
 Søllerød
 Koordinaatit: 55°49′N, 12°31′E 
Valtio:  Tanska
Alue:  Pääkaupunkialue
Kunta:  Rudersdal
Liitetty:  Birkerødin kanssa Rudersdaliksi, 2007
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Taajama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  39,77 km²
Väkiluku (2006):  31 920
 – Väestötiheys:  802,6 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Søllerødin kunnantalo
Søllerød on kaupunki ja entinen kunta Tanskassa Rudersdalin kunnassa Region Hovedstadenin alueella lähellä Kööpenhaminaa. Kaupunki liitettiin Rudersdaliin vuonna 2007. Kaupunki on osa Hovedstadsområdetin suurkaupunkialuetta. Taajaman pinta-ala on 39,77 km² ja väkiluku 31 920 asukasta (2006).
Aiheesta muualla

Rudersdalin kunnan sivut
Sønderborg

| Sønderborg |
| --- | --- |
 Sønderborgin satamaa.
 vaakuna
 Sønderborg
 Koordinaatit: 54°54′0″N, 9°47′0″E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Etelä-Tanskan alue
Kunta:  Sønderborgin kunta
Väkiluku:  27 304
 Ajankohdan 1.1.2012 mukainen väkilukutieto koskee taajamaa (tansk. by), ja sen lähteenä on Danmarks Statistik. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sønderborg on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevan Sønderborgin kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 27 304 asukasta.
Sønderborg on myös entinen kaupunki. Se syntyi 1200-luvun puolivälissä Sønderborgin linnan ympärille ja sai kaupunkioikeudet vuonna 1461. Kuningas Kristian II oli vankina Sønderborgin linnassa vuosina 1532-1549.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sønderborg Wikimedia Commonsissa
TUL:n pesäpallomestaruus 1936

TUL:n pesäpallomestaruudesta pelattiin seitsemännen kerran vuonna 1936. Työväen Mailapojat selviytyi mestariksi.
Karsinnat > Itä

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Juoksut | Pst | VT | KP | SJ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viipurin Toverit | 2 | 2 | 0 | 0 | 27-13 | 4 |  | 11-10 | 16-3 |
| Kuusankosken Puhti | 2 | 1 | 0 | 1 | 17-12 | 2 |  |  | 7-1 |
| Savonlinnan Jyry | 2 | 0 | 0 | 2 | 4-23 | 0 |  |  |  |
Viipurin Toverit ja Kuusankosken Puhti Idän loppusarjaan.
Karsinnat > Länsi

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Juoksut | Pst | HK | MP | TKT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Kullervo | 2 | 2 | 0 | 0 | 14-9 | 4 |  | 7-5 |  |
| Maarian Pyrkivä | 2 | 1 | 0 | 1 | 11-9 | 2 |  |  | 6-2 |
| Tampereen Kisa-Toverit | 2 | 0 | 0 | 2 | 6-13 | 0 | 4-7 |  |  |
Helsingin Kullervo ja Maarian Pyrkivä lännen loppusarjaan.
Loppusarjat > Itä

Itälohkon tuloksista on lähteistä löytynyt vain kaksi: Lappeenrannan Työväen Urheilijat - Kuusankosken Puhti 3-3 , Viipurin Toverit - Haminan Ponteva 4-4. Lappeenranta ja Kuusankoski selvisivät TUL:n lopputurnaukseen.
Loppusarjat > Länsi

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Juoksut | Pst | TMP | HK | MP | HKT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työväen Mailapojat | 3 | 3 | 0 | 0 | 16-5 | 6 |  | 5-4 | 6-0 | 5-1 |
| Helsingin Kullervo | 3 | 2 | 0 | 1 | 17-6 | 4 |  |  | 6-0 | 7-1 |
| Maarian Pyrkivä | 3 | 1 | 0 | 2 | 5-12 | 2 |  |  |  | 5-0 |
| Helsingin Kisa-Toverit | 3 | 0 | 0 | 3 | 2-17 | 0 |  |  |  |  |
Työväen Mailapojat ja Helsingin Kullervo lopputurnaukseen.
Lopputurnaus

Helsingissä 12.-13.9.
| joukkue | Ot>  | V | T | H | Juoksut | Pst | TMP | LTU | HK | KP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työväen Mailapojat | 3 | 3 | 0 | 0 | 8-0 | 6 |  | 4-0 | 1-0 | 3-0 |
| Lappeenrannan Työväen Urheilijat | 3 | 2 | 0 | 1 | 6-6 | 4 |  |  | 3-1 | 3-1 |
| Helsingin Kullervo | 3 | 1 | 0 | 2 | 9-4 | 2 |  |  |  | 8-0 |
| Kuusankosken Puhti | 3 | 0 | 0 | 3 | 1-14 | 0 |  |  |  |  |
Lopputurnaus > Mestarit

Armi Toivonen
Yrjö Helander
Olavi Niemi
Urho Linden
Tauno Vaahtera
Viljo Suominen
Edvin Katainen
Birger Antin
Osvald Ahlberg
Terho Toivonen

Terho Antero Toivonen (30. marraskuuta 1929 Mäntsälä – 22. maaliskuuta 1997 Luosto) oli suomalainen lääkäri, lääkintöneuvos, kirjailija ja pakinoitsija.
Henkilöhistoria

Toivosen vanhemmat olivat Kalle Toivonen ja Aune Niemi ja puoliso vuodesta 1958 sairaanhoitaja Pirkko Hillevi Tommila. Toivonen tuli ylioppilaaksi Parikkalan yhteiskoulusta 1949 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1957. Sisätauteihin hän erikoistui 1962. Toivonen toimi Hyvinkään aluesairaalan sisätautiylilääkärinä 1969–1986. Hän osallistui sydänyhdistyksen toimintaan ja oli jäsenenä Sydäntautiliiton liittohallituksessa. Toivonen sai 1992 Suomalainen Lääkäriseura Duodecimin tiedottajapalkinnon.
Kirjallinen tuotanto

Toivonen kirjoitti useita sydän- ja verisuonitauteihin liittyviä yleistajuisia opaskirjoja. Hän julkaisi useita lääkärikaskukokoelmia ja keräsi myös suomenkielistä lääketieteellistä erityisesti kardiologiaan liittyvää sanastoa.
Seuraava potilas : kaskuja lääkäreistä ja potilaista ; toim. Terho Toivonen ; kuv. Heikki Paaer.        Kirjayhtymä, Helsinki 1962, 8. painos 1964
Tuleeko tohtori.         Kirjayhtymä, Helsinki 1963
Katsotaan, sanoi lääkäri ; toim. Terho Toivonen ; kuv. Heikki Paaer.        Kirjayhtymä, Helsinki 1965
Tosta poikki, sano tohtori ; kuvitus ja päällys Tapio Väre.              Kirjayhtymä, Helsinki 1969
Taitaa mennä akupunktioksi, tohtori ; piirrokset: Olavi Hurmerinta.        Kirjayhtymä, Helsinki 1973
Sydän ; kirj. Terho Toivonen ym. ; piirrokset Einari Liuksela.         Kirjayhtymä, Helsinki 1976, 2. painos 1978
Verenpaine ; kirj. Terho Toivonen ; piirrokset Risto Latvala.          Kirjayhtymä, Helsinki 1977, 2. painos 1980
Välskärin kertomuksia ; piirrokset Antero Halla.          Kirjayhtymä, Helsinki 1978
Vatsavaivat  ; kirj. Max Siurala, Terho Toivonen ; piirrokset Ainikki Lukkarinen.     Kirjayhtymä, Helsinki 1980
Vitsitohtori ; piirrokset Niilo-Pekka Huttunen.           Kirjayhtymä, Helsinki 1982
Angina pectoris ja sydäninfarkti : opaskirja potilaalle ja hänen perheelleen.          Kirjayhtymä, Helsinki 1983
Onko sinulla dystonia?.   1984
Airilasta Ylppöön : lääketieteen professorit kaskujen kuvastimessa ; koonnut Terho Toivonen.          Kirjayhtymä, Helsinki 1987
Angina pectoris: mitä se on?.   1987
Verenpaineen kotiseuranta, osa omaehtoista terveydenhoitoa.   1990
Suomalaisen sydänkirja : opaskirja jokaiselle sydäntään ajattelevalle, ennen kaikkea sydänpotilaalle ja hänen perheellen ja läheisilleen.          Kirjayhtymä, Helsinki 1992
Lekuri suorittaa nesteensiirron : lääkintäalan slangisanastoa ; laatineet Heikki Leskinen ja Terho Toivonen apunaan Tiina Hangaslammi.          Kirjayhtymä, Helsinki 1995
Tanssitaiteen valtionpalkinto

Tanssitaiteen valtionpalkinto on Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa toimivan Taiteen edistämiseskuksen esittävien taiteiden toimikunnan vuosittain myöntämä tunnustus ”kolmen edellisen vuoden aikana valmistuneesta ansiokkaasta työstä tai pitkäaikaisesta ja ansiokkaasta toiminnasta (...) taiteenalan hyväksi”. Vuonna 2017 palkinnon arvo oli 14 000 euroa.
Palkitut

1999: Nomadi-tuotanto (Alpo Aaltokoski, Jyrki Karttunen, Arja Raatikainen ja Katri Soini)
2002: Ulla Koivisto, koreografi
2003: Tiina Suhonen, tutkija
2004: Raija Ojala, Zodiakin toiminnanjohtaja
2005: Leena Gustavson, tanssitaiteilija
2006: Liisa Nojonen, tanssitaiteilija ja pedagogi
2007: Mirja Tukiainen, tanssija, koreografi ja pedagogi
2008: Liikekieli.com, verkkojulkaisu
2009: Glims & Gloms, tanssiteatteri
2010: Antti Savilampi, kansantanssin tanssija, opettaja ja koreografi
2011: Raija Lehmussaari, tanssitaiteilija
2012: Jorma Elo, koreografi
2013: UrbanApa, tapahtumakonsepti
2014: Mirja-Liisa Herhi, tanssitaiteilija
2015: Katja Kirsi, Zodiakin yleisötyövastaava
2016: Carl Knif, tanssitaiteilija
2017: Liikelaituri, esitys- ja harjoitustila
2018: cembalisti Marianna Henriksson ja koreografi Anna Mustonen
2019: tanssitaiteilija Liisa Pentti
Tarraco

| Tarraco |
| --- | --- |
 Tarracon pienoismalli.
Sijainti
 Tarraco
Koordinaatit:  41°6′59″N, 1°15′19″E
Valtio:  Espanja
Historia
Tyyppi:  roomalainen kaupunki
Huippukausi:  218 eaa. – 700-luku
Valtakunta:  Rooman valtakunta
Merkitys:  provinssin pääkaupunki
Aiheesta muualla
  Tarraco Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tarraco oli roomalaisvallan aikana Pyreneiden niemimaan merkittävimpiä kaupunkeja. Nykyinen Tarragonan kaupunki sijaitsee muinaisen Tarraconan paikalla. Scipio Africanuksen johtamat joukot valtasivat Tarracon 218 eaa. Sen merkitys kasvoi hiljalleen, ja Julius Caesar nimesi sen coloniaksi kansalaissodan aikaisesta uskollisuudesta. 200-luvulla tapahtuneiden frankkien hyökkäysten jälkeen Tarraco menetti poliittista merkitystään, ja sen paikalle kehittyi myöhemmin Tarragonan kaupunki. Tarraco oli rakennettu kukkulalle, jonka huipulla olivat hallinnolliset alueet ja rakennukset. Tarraco liitettiin vuonna 2000 Unescon maailmanperintöluetteloon.
Historia

Tarracon paikalla oli todennäköisesti ensimmäisen vuosituhannen eaa. alussa joonialaisten perustama kauppa-asutus. Iberit olivat perustaneet paikalle Kesse-nimisen asutuskeskuksen viimeistään 400-luvun eaa. lopuun mennessä. Scipio Africanus valtasi ja linnoitti sen vuonna 218 eaa. toisen puunilaissodan aikana estääkseen Hannibalin vahvistusjoukkojen saapumisen Karthagosta. Rooman vaikutusvalta vahvistui 217 eaa., kun roomalaiset tuhosivat karthagolaisten laivaston Ebrojoen suulla käydyssä taistelussa.
Tarraco oli tärkeä tukikohta, kun roomalaiset valtasivat koko Pyreneiden niemimaan. Tarraco kasvoi nopeasti toisella ja ensimmäisellä vuosisadalla eaa., ja siitä tuli Cartago Novan kanssa Hispania Citeriorin merkittävimpiä kaupunkeja. Julius Caesar keräsi täältä itselleen joukkoja Pompeiusta vastaan käydyn sodan aikana. Julius Caesar myönsikin Tarracolle sen uskollisuudesta colonian statuksen, ja niin kaupunki sai nimekseen Colonia Julia Urbs Triumphalis Tarraco (myös Colonia Julia Victrix Tarraconensis).
Tarraco oli vuosina 26–25 eaa. Rooman valtakunnan keskuspaikka, kun keisari Augustus asui siellä ja johti sieltä sotaretkiä cantabrialaisia ja asturialaisia heimoja vastaan. Tarracosta tuli keisarin läsnäolon ansiosta Hispania Citeriorin pääkaupunki, ja samasta syystä siellä toteutettiin useita merkittäviä rakennusprojekteja. Siellä vieraili Rooman keisareista Augustksen lisäksi muun muassa Hadrianus, ja siellä pidettiin useita kokouksia, joissa tapasivat Pyreneiden niemimaan alueen virkamiehiä. Kristinusko saapui Tarraconaan aikaisin, ja legendan mukaan itse Paavali olisi tuonut sen kaupunkiin.
Muiden Hispanian kaupunkikeskusten tavoin Tarraco kärsi 200-luvun puolivälissä frankkien hyökkäyksistä. Kaupungin asuinalue tuhoutui vuonna 260. Diocletianuksen perustaman tetrarkian aikana 200-luvun lopulla Tarraco elpyi ja sitä uudelleenrakennettiin aina 300-luvun alkupuoliskolle asti. Tarraco menetti samoihin aikoihin asemansa provinssin pääkaupunkina, kaupunki säilyi kuitenkin kirkollisena keskuksena ja sen satama toimi muslimien saapumiseen asti. Tarracosta tuli osa Al-Andalusia vuonna 714. Koska se sijaitsi kristityn Euroopan ja muslimien Al-Andalusin raja-alueella, seuraavien vuosisatojen aikana siellä tapahtui useita verisiä yhteenotoja. Lopullisesti kristityt valtasivat kaupungin takaisin vuonna 1148. Kristittyjen valtauksen jälkeen katalonilaiset kreivit perustivat uudestaan myös hiippakunnan nimellä Tarragona.
Kaupunkikuva

Tarraco sijaitsi kukkulalla, jonka huipulla ja kahdessa huipun alla olleessa tasanteessa, oli tärkeimmät hallintorakennukset. Aivan kukkulan huipulla oli kolonnadien reunustama aukio, jonka toisessa päässä sijaitsi kulttitemppeli. Ensimmäisellä tasanteella oli 175 metriä leveä ja 300 metriä pitkä forum, jonka toisessa päässä oli temppeli. Aukio oli Tarracon hallinnollinen keskus. Sitä reunusti useita hallinnollisia ja uskonnollisia rakennuksia, ja kaupungin päätiet johtivat sille. Lisäksi se oli paikallisen aatelisen kokoontumispaikka. Alemmalla tasanteella, joka 325 metriä pitkä ja 100–115 metriä leveä, oli lähes koko tasanteen peittänyt circus.
Hallintorakennusten ja sataman välissä oli alue, jossa oli asuin- ja kaupankäyntikortteleita sekä useita julkisia rakennuksia, kuten termejä, kouluja, kirjastoja, temppeleitä, tori ja teatteri. Kaupunginmuuri on Tarracon vanhin roomalaisajan rakennelma, ja sitä alettiin rakentaa heti roomalaisten tultua alueelle. Alkuperäinen linnoitus muodostui kahdesta kuusi metriä korkeasta ja 4,5 metriä paksusta muurista ja useista torneista. Ulkomuurin koko kasvatettiin 100-luvun eaa. puolivälissä. Muurin ulkopuolella ovat muun muassa 100-luvun jaa. alussa rakennettu amfiteatteri ja varhaiskristillinen hautausmaa. Kaupunkiin johti kolme akveduktia.
Suojelu ja tutkimus

Tarracon monumenttien tutkiminen alkoi jo 1500-luvulla, ja 1800-luvulla tehtiin merkittävää tutkimustyötä. Systemaattiset arkeologiset tutkimukset aloitettiin vasta 1980-luvulla. Tutkimukset käynnisti Deutsches Archäologisches Institut. Konservointi ja entisöinti aloitettiin 1950-luvun lopulla.
Tarracon arkeologinen alue on suojeltu usean Espanjan lain alaisuudessa, ja monet alueen yksittäisistä monumenteista on suojeltu vielä erikseen. Unescon maailmanperintöluetteloon Tarraco liitettiin vuonna 2000. Icomosin mukaan Tarraco voitiin listata maailmanperintöluetteloon, koska se oli tärkeä roomalaisen kaupunkisuunnittelun kannalta, se oli esimerkki muille roomalaisille provinssin pääkaupungeille ja se myös todistaa Välimeren alueen tietystä kehitysvaiheesta.
Tanja Frieden

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tanja Frieden vuonna 2014. |  Tanja Frieden vuonna 2014. |  Tanja Frieden vuonna 2014. |  |
Maa:   Sveitsi
Naisten lumilautailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Torino 2006 | lumilautakrossi |  |
Tanja Frieden (s. 6. helmikuuta 1976 Thun, Sveitsi) on sveitsiläinen lumilautailija, jonka paras laji on lumilautakrossi. Friedenin paras saavutus on olympiakulta lumilautakrossista Torinon talviolympialaisista 2006.
Lumilautakrossin finaalissa Torinon olympialaisissa Frieden oli reilusti yhdysvaltalaista Lindsey Jacobellista jäljessä toiseksi viimeiselle hypylle tultaessa. Jacobellis epäonnistui kuitenkin hypyssään ja kaatui. Frieden ohitti hänet ja tuli ensimmäisenä maaliin.
Frieden seurusteli kilpauransa aikana yhdysvaltalaisen, Torinossa miesten lumilautakrossin olympiakultaa voittaneen Seth Wescottin kanssa. Frieden avioitui leijalautailuammattilaisena kilpailleen Marc Ramseierin kanssa vuonna 2020.
Taimi ja Jouni, Inari, Suomi

Taimi ja Jouni, Inari, Suomi on suomalaisen dokumentaarisen valokuvauksen edelläkävijän Matti Saanion (1925-2006) valokuva vuodelta 1961. Ateneumin taidemuseo osti sen kokoelmiinsa vuonna 1992.
Matti Saanio pyrki siihen, että ihmiset syrjäseuduilla saisivat apua elämäänsä. Taimi ja Jouni, Inari, Suomi -valokuva on esimerkki valokuvista joita hän otti, kun hän innostui 1950-luvun puolivälissä kuvaamaan Inarin asukkaita. Tätä ennen oli muutoinkin kuvannut pohjoisen luontoa, jälleenrakentamista ja pohjoisen ihmisiä.
Aiheesta muualla

Valokuva Ateneumin kokoelmissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Teemu Kejonen

Teemu Antti Viljami Kejonen (11. huhtikuuta 1977 Varkaus – 12. tammikuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen kunnanjohtaja.
Kejonen toimi Muuramen kehitysjohtajana vuosina 2009–2013, Rääkkylän kunnanjohtajana vuosina 2013–2014, Evijärven kunnanjohtaja vuosina 2015–2020 ja Askolan kunnanjohtajana syyskuusta 2020 lähtien. Kejonen kuoli nopeasti edenneeseen syöpäsairauteen 12. tammikuuta 2021 Meilahden tornisairaalassa.
Hän oli koulutukseltaan diplomi-insinööri ja kauppatieteen maisteri.
Yleisurheilu-urallaan Kejonen edusti muun muassa Lappeenrannan Urheilu-Miehiä, Joensuun Katajaa ja Jyväskylän Kenttäurheilijoita. Hän saavutti viestijuoksun SM-kilpailuissa LUM:in joukkueessa hopeaa vuonna 2004 ja sisäratojen SM-kilpailuissa JKU:n joukkueessa kultaa vuonna 2011.
Teemu Kinnari

| Teemu Kinnari> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1973 (ikä 50–51) Hollola
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  yrittäjä, metsätalousinsinööri
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Asema:  Kansanedustaja (5.4.2023–)
Vaalipiiri:  Hämeen vaalipiiri
Kotipaikka:  Hollola
Aiheesta muualla
www.teemukinnari.fi
Teemu Kullervo Kinnari (s. 1973 Hollola) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Kinnari on ammatiltaan maanviljelijä ja toimii myös maa- ja metsätalouden asiantuntijana. Hän on Hollolan kunnanhallituksen puheenjohtaja. Kinnari kasvattaa ravisukuisia suomenhevosia. Hän on kilpaillut vuosien ajan enduromoottoripyöräilyssä muun muassa MM-osakilpailuissa. Kinnari on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Sønderborgin kunta

| Sønderborgin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Etelä-Tanskan alue
Keskustaajama:  Sønderborg
Hallinto:  
 – Pormestari:  Aase Nyegaard
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  496,5 km²
Väkiluku:  74 150
 – Väestötiheys:  149,3 as./km²
 
 www.sonderborg.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kartta kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista.
Sønderborg on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 74 150 asukasta, ja sen pinta-ala oli 496,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Sønderborg.
Kuntaan liitettiin vuonna 1970 Dybbøl ja Ulkebøl sekä vuonna 2007 Augustenborg, Broager, Gråsten, Nordborg, Sundeved ja Sydals.
Sønderborg on Porin ystävyyskaupunki. Sønderborgin kaupungissa sijaitsee Sønderborgin linna sekä kartano, joka lahjoitettiin Aarhusin yliopistolle vuonna 1954.
Sønderborgin satamaa.
Seurakunnat

Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (tansk. sogn). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
01: Nordborg Sogn
02: Oksbøl Sogn
03: Havnberg Sogn
04: Svenstrup Sogn
05: Egen Sogn
06: Notmark Sogn
07: Ullerup Sogn
08: Sottrup Sogn
09: Ulkebøl Sogn
10: Augustenborg Sogn
11: Ketting Sogn
12: Asserbølle Sogn
13: Kværs Sogn
14: Rinkenæs Sogn
15: Gråsten-Adsbøl Sogn
16: Nybøl Sogn
17: Dybbøl Sogn
18: Sankt Marie Sogn
19: Christians Sogn
20: Hørup Sogn
21: Tandslet Sogn
22: Egernsund Sogn
23: Broager Sogn
24: Kegnæs Sogn
25: Lysabild Sogn
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sønderborgin kunnan kotisivut (tanskaksi)
The Ecleftic: 2 Sides II a Book

| The Ecleftic: 2 Sides II a Book Wyclef Jean |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. heinäkuuta 2000
 Tuottaja(t): Wyclef Jean, Farel Jean
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 73.49
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Wyclef Jeanin muut julkaisut
| Wyclef Jean Presents: The Carnival Featuring the Refugee All-Stars 1997 | The Ecleftic: 2 Sides II a Book 2000 | Masquerade 2002 |
The Ecleftic: 2 Sides II a Book tai lyhyemmin The Ecleftic on Wyclef Jeanin toinen sooloalbumi.