stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toholammin Urheilijat
Historiaa > Pesäpallo

Pesäpallossa Toholammin Urheilijoiden naisten joukkue on pelannut kolme kautta maan pääsarjassa. Ensimmäisellä kaudella vuonna 1977 joukkue sijoittui yhdeksänneksi. Myös seuraavalla kaudella sijoitus oli sama. Vuonna 1979 TU sijoittui naisten SM-sarjassa sijalle 12 ja putosi sarjatasoa alemmas.
Nykyisin TU:n naisten joukkue pelaa naisten maakuntasarjassa. Miesten joukkue pelaa myös maakuntasarjassa. TU luovutti miesten Suomensarjapaikkansa kaudeksi 2010 Kannuksen Uran ja Toholammin Urheilijoiden yhteiselle Lestijoen Pesikselle.
Historiaa > Salibandy

Kaudella 2010-2011 TU pelaa salibandyssa III-divisioonaa. Salibandyjaoston edustusjoukkue on perustettu kaudelle 2008-2009 jolloin se aloitti toimintansa V-divisioonassa josta se nousi kahtena peräkkäisenä vuotena kaudeksi 2010-2011 III-divisioonaan. Salibandyssa on TU:lla myös junioritoimintaa. Kaudelle 2011-2012 Tu nousee pelaamaan 2-Divisioonaa, ja on näin toinen joukkue Vaasalaisten Kotkien lisäksi joka on pystynyt nousemaan 3 vuodessa 5-divisioonasta 2-divisioonaan Pohjanmaan salibandy sarjoissa.
Seuran puheenjohtajat

1955–1958 Aimo Virrankoski
1959 Matti Koskela
1960 Viljo Parkkinen
1961–1962 Mikko Siirilä
1963–1965 Vilho Vierimaa
1966–1970 Anton Rautiainen
1971–1977 Reino Matokangas
1978–1982 Antero Kerttula
1983–1988 Vilho Vierimaa
1989–1997 Heikki Tiainen
1998–2006 Jorma Maunula
2007–  Harri Määttälä
- 2022 Satu Wirkkala
2023- Armi Hotakainen
Palkinnot ja huomionosoitukset > Naisten Itä-Länsi-valinnat

Tarja Pikkukangas (1978)
Vuokko Karhukorpi (1979)
Bjuvin kunta

| Bjuvin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Bjuv
Kuntakoodi:  1260
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  115,31 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  15 697
 – Väestötiheys:  129,8 as./km²
 
 www.bjuv.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bjuvin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Bjuvin kunta (ruots. Bjuvs kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Bjuv.
Kunnan maapinta-ala on 115,31 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 697 henkeä (31.12.2020).
Bjuvin naapurikuntia ovat Svalöv, Åstorp ja Helsingborg.
Kunnassa sijaitsee Vrams Gunnarstorpin linna.
Vuonna 2007 kunnassa oli 92,13 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 79,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1891 Bjuvin maalaiskuntaan perustettiin Bjuvin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1946 koko maalaiskunta muutettiin Bjuvin kauppalaksi ja taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Risekatslösa, Norra Vram ja Södra Vram yhdistettiin Billesholmin "suurkunnaksi". Bjuvin kauppalaan ja Ekebyn maalaiskuntaan uudistus ei vaikuttanut. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa kauppala ja maalaiskunnat muutettiin kunniksi, mutta kuntaliitoksia ei tehty. Nykyiset rajansa Bjuvin kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin Billesholmin ja Ekebyn kunnat.
Väestönkehitys

| Bjuvin kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 301 | 10 301 |
| 1955 | 1955 |    | 10 476 | 10 476 |
| 1960 | 1960 |    | 10 790 | 10 790 |
| 1965 | 1965 |    | 11 795 | 11 795 |
| 1970 | 1970 |    | 13 228 | 13 228 |
| 1975 | 1975 |    | 14 192 | 14 192 |
| 1980 | 1980 |    | 14 672 | 14 672 |
| 1985 | 1985 |    | 14 107 | 14 107 |
| 1990 | 1990 |    | 14 297 | 14 297 |
| 1995 | 1995 |    | 14 199 | 14 199 |
| 2000 | 2000 |    | 13 705 | 13 705 |
| 2005 | 2005 |    | 14 007 | 14 007 |
| 2010 | 2010 |    | 14 841 | 14 841 |
| 2015 | 2015 |    | 14 962 | 14 962 |
| 2020 | 2020 |    | 15 697 | 15 697 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 3 154 | 21,1 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 936 | 6,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 180 | 7,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 9 692 | 64,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 187 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 11,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 216 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 923 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 38 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 22,4 %
18–64-vuotiaat: 59,9 %
65 vuotta täyttäneet: 17,8 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,2 | 2,0 |
|   | jalostus | 42,2 | 33,3 |
|   | palvelut | 54,4 | 63,7 |
|   | tuntematon | 1,2 | 0,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 905 | 6 217 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 78,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 91,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 219 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bjuv | 6 832 |
| 2 | Ekeby | 3 230 |
| 3 | Billesholm | 2 910 |
| 4 | Gunnarstorp | 401 |
| 5 | Västra Vrams fälad | 249 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Ekebyn taajaman nimenä on joskus ollut myös Skromberga.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Ljungsgård
Norra Vram
Olstorp
Södra Vram
Luettelossa mainituista taajamista Olstorp on sittemmin kasvanut yhteen Bjuvin ja Södra Vram Billesholmin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Norra Vram
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Bjuvin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 3 | 4 | 6 | 8 | 7 | 6 | 8 | 7 | 6 | 5 | 6 | 7 | 6 | 5 |  |
|   | Keskustapuolue | 9 | 8 | 6 | 5 | 4 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 1 |  |
|   | Liberaalit | 3 | 4 | 4 | 2 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 25 | 24 | 24 | 25 | 24 | 24 | 19 | 26 | 15 | 16 | 15 | 13 | 14 | 11 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 6 | 4 | 11 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 1 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 |  |
Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa Ruotsidemokraatit sai Bjuvissa suhteellisesti enemmän ääniä kuin missään muussa Ruotsin kunnassa.
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bjuvin piiri
Ekebyn piiri (Skåne)
Norra Vramin piiri
Risekatslösan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Bjuv
Ekeby
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bjuv
Ekeby
Norra Vram (Vram)
Risekatslösa
Seurakunnat > Kirkot

Billesholmin kirkko
Bjuvin kirkko
Ekebyn kirkko
Norra Vramin kirkko
Risekatslösan kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bjuvin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Bjuvs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Skånen läänin kunnat
Kartta Bjuvin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Jacobus Arminius

Jacobus Arminius.
Jacobus Arminius oli hollantilainen protestanttinen teologi. Jacobus Arminius syntyi 10. lokakuuta 1560 Utrechtin provinssissa ja kuoli 19. lokakuuta 1609. Hän vastusti kalvinistista oppia, jonka mukaan Jumala olisi määrännyt ennalta ihmisen kohtalon eli sen, pelastuuko hän vai joutuuko kadotukseen. Arminiuksen teorioita esittelevällä Remonstrate-kirjalla (julkaistu 1610) oli vapauttava vaikutus protestanttiseen suuntaukseen. Hänen kirjoituksiinsa perustuvaa oppia nimitetään arminiolaisuudeksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jacobus Arminius: Works of James Arminius (englanniksi)
Vol. 1
Vol. 2
Vol. 3
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  Mathematics Genealogy Project 
Henkilöt:  Alankomaat  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
9. tammikuuta

9. tammikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden yhdeksäs päivä. Vuodesta on jäljellä 356 päivää (karkausvuonna 357).
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Veikko, Veli, Veikka, Veijo
suomenruotsalainen kalenteri: Bror
ortodoksinen kalenteri: Jehto, Ilpo, Filip, Vilppu, Heimo
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Veaiku
vanhemmissa kalentereissa: Beatus, Gunnar, Julian, Juliana, Julianus, Marcellia, Marcellinus
Atiyahin–Singerin indeksilause

Atiyahin–Singerin indeksilause on matematiikan lause, jonka Michael Atiyah ja Isadore Singer julkaisivat vuonna 1963. Lause osoittaa yhteyden differentiaaliyhtälösysteemin ratkaisujen lukumäärän (analyyttinen indeksi) ja topologisten ominaisuuksien (topologinen indeksi) välillä.
Lauseen mukaan elliptiselle differentiaaliyhtälösysteemille P(f) = 0, joka on määritelty suljetulla, sileällä ja suunnistetulla n-ulotteisella monistolla, pätee:
analyyttinen\ indeksi(P)=topologinen\ indeksi(P)
Atiyahin–Singerin indeksilauseella on ollut merkittävä vaikutus sekä matematiikkaan että teoreettiseen fysiikkaan, erityisesti säieteorian kehityksessä. Se yhdistää aiemmat Riemann–Rochin lauseen ja Hirzebruchin signaturilauseen tulokset.
William R. King

| William R>  King |
| --- | --- |

Yhdysvaltain 13. varapresidentti
 4. maaliskuuta 1853 – 18. huhtikuuta 1853  
Presidentti:  Franklin Pierce
Edeltäjä:  Millard Fillmore
Seuraaja:  John C. Breckinridge
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1786 Sampson County, Pohjois-Carolina
Kuollut: 18. huhtikuuta 1853 (67 vuotta) Selma, Alabama
Tiedot
Puolue:  Demokraatit
 Nimikirjoitus
William Rufus DeVane King (7. huhtikuuta 1786 – 18. huhtikuuta 1853) oli yhdysvaltalainen demokraattinen poliitikko, ja maansa varapresidentti vuonna 1853. Hän kuoli vain 45 päivän jälkeen, sairastuttuaan tuberkuloosiin. Ennen varapresidentiksi tuloa hän oli toiminut Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Pohjois-Carolinasta ja Yhdysvaltain senaatin jäsenenä Alabamasta sekä diplomaattina Ranskassa.
Keon Coleman

| Keon Coleman |
| --- | --- |
 Keon Coleman Michiganin osavaltionyliopiston joukkueen pelipaidassa ottelussa Länsi-Michiganin yliopiston joukkuetta vastaan syyskuussa 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. toukokuuta 2003 (ikä 21) Opelousas, Louisiana
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  191 cm
Paino:  98 kg
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Seura
Seura:  Buffalo Bills
Sarja:  NFL
Pelaajaura
NFL-varaus:  33. varaus, 2024 Buffalo Bills
Pääsarjaura:  2024–
Keon Coleman (s. 17. toukokuuta 2003) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Coleman edustaa NFL-joukkue Buffalo Billsiä.
Ennen NFL-uraansa hän pelasi Michiganin osavaltionyliopiston ja Floridan osavaltionyliopiston joukkueissa. Bills varasi hänet toisella kierroksella 33. varausvuorolla vuoden 2024 NFL:n varaustilaisuudessa. Toukokuussa 2024 Coleman teki Billsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä kymmenen miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Coleman on pelannut 13 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 29 kiinniottoa. Näillä kiinniotoilla hän on edennyt 556 jaardia ja tehnyt neljä touchdownia. Tilastot päivitetty kauden 2024 runkosarjan päättymisen jälkeen.
Fabella

Punainen nuoli osoittaa fabellaan.
Fabella (latinaa, suomeksi 'pikku papu') on pieni luu polven takana jänteessä, jolla kaksoiskantalihas kiinnittyy reisiluuhun. Luun esiintyminen ihmisellä on lisääntynyt, ja nykyisin se on noin 39 prosentilla. Sitä on pidetty tarpeettomana, niin kuin aiemmin umpisuolta.
Koirilla ja kissoilla on fabella, kuten myös monilla apinoilla ja aiemmilla ihmislajeilla. Vuonna 1875 arvioitiin, että luu on lähes 18 prosentilla ihmisistä, mutta siitä se vielä väheni, kunnes jossakin vaiheessa alkoi yleistyä.
Syytä fabellan yleistymiseen ihmisellä ei tiedetä, joskin erilaisia teorioita on esitetty, muun muassa, että se olisi jonkinlainen luuston umpilisäke. Nivelrikkopotilailla se on tutkimusten mukaan yleisempi, mutta ei tiedetä, onko se syy vai seuraus. Jotkut asiantuntijat kehottavat poistattamaan sen, vaikka se ei aiheuttaisi kipua.
Färsaartenhevonen

| Färsaartenhevonen |
| --- | --- |

Esiintyminen ja käyttö
Globaali esiintyminen::  82 yksilöä Färsaarilla (2023)
Tärkeimmät alueet::  Färsaaret
Ominaisuudet
Värit::  ruunikko, musta, joskus palomino tai vaalea hallakko
Aiheesta muualla
  Färsaartenhevonen Commonsissa 
Färsaartenhevonen (fääriksi føroyski hesturin, tansk. færøske hest) tai färsaartenponi on hevosrotu. Sen toivat Färsaarille Britteinsaarilta ja Skandinaviasta muuttaneet uudisasukkaat.
Färsaartenhevonen
Färsaartenhevonen on tietyllä tavalla verrattavissa islanninhevoseen, koska molemmat ovat muinaista alkuperää ja molempia on jalostettu eristetyssä sijainnissa puhtaana. Färsaartenhevonen onkin yksi maailman vanhimpia ja puhtaimpia hevosrotuja.
1900-luvun aikana rodun kanta laski lopulta viiteen yksilöön. 1960-luvulla alkoivat lajin elvyttämisyritykset, ja vuonna 1978 perustettiin färsaartenhevosten asiaa ajava yhdistys (Felagið Føroysk Ross). Kanta lähtikin kasvuun, ja vuoteen 1988 mennessä se oli kasvanut 27 yksilöön. Kasvu on jatkunut, mutta nykyäänkin kanta on hyvin pieni. Vuonna 2021 Färsaarilla oli yhteensä 600 hevosta, joista 94 oli färsaartenhevosia. Niistä noin 25 oli lisääntymiskykyisiä tammoja, kun taas rodun kasvua varten hevoskantaan pitäisi kuulua 6 000 lisääntymiskykyistä tammaa. Ainakin färsaartenhevosyhdistyksen mukaan rotu on osa saarten kulttuuriperintöä.
Färsaartenhevosen harja on paksu ja kasvaa lisää talvea varten.
Jordan Addison

| Jordan Addison> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. tammikuuta 2002 (ikä 22) Frederick, Maryland
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  180 cm
Paino:  79 kg
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Seura
Seura:  Minnesota Vikings
Sarja:  NFL
Pelaajaura
NFL-varaus:  23. varaus, 2023 Minnesota Vikings
Pääsarjaura:  2023–
Jordan Lee Addison (s. 27. tammikuuta 2002 Frederick, Maryland, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Addison edustaa NFL-joukkue Minnesota Vikingsia.
Ennen NFL-uraansa hän pelasi Pittsburghin yliopiston ja Etelä-Kalifornian yliopiston joukkueissa. Minnesota Vikings varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 23. varausvuorolla vuoden 2023 NFL:n varaustilaisuudessa. Toukokuussa 2023 Addison teki Vikingsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 13,7 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen  Addison on pelannut 32 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 133 kiinniottoa. Näillä kiinniotoilla hän on edennyt 1 786 jaardia ja tehnyt 19 touchdownia. Tilastot päivitetty kauden 2024 runkosarjan päättymisen jälkeen.
SC Hakoah Wien

SC Hakoah Wien oli semitistinen urheiluseura Wienistä. Seura toimi aktiivisena syyskuusta 1909 vuoteen 1938, jolloin Itävalta yhdistyi natsi-Saksaan. Toisen maailmansodan jälkeen seura perustettiin kesäkuussa 1945, mutta toiminta loppui 1950. Toiminta alkoi jälleen uudestaan 1970-luvulla ja nykyään seura pelaa Itävallan alemmissa divisioonissa. Hakoah Wien tunnetaan parhaiten jalkapalloseurana ja se voittikin Itävallan mestaruuden 1925. Tämän lisäksi seuran urheilijat saavuttivat kaksi EM-pronssia uinnissa sekä kaksi olympiapronssia painissa. Seura saavutti myös viisi maahockeyn Itävallan mestaruutta. Sana hakoah tarkoittaa hepreaksi voimaa.
Historia > Tausta ja perustaminen

Britit toivat jalkapallon Wieniin 1800-luvun lopulla. Juutalaisia Wieniin oli tullut koko 1800-luvun ajan ja 1900-luvulla heitä oli noin 146 000. Vuonna 1897 Karl Lueger nousi Wienin pormestariksi, mikä johti juutalaisvastaisuuteen Wienissä. Tämä nosti juutalaisessa väestössä sionismin ajatusta. Hakoahin perustaja Fritz (Beda) Löhner (nimi vaihdettu Löwystä) oli Böömistä paennut juutalainen. Hän pelasi nuorena jalkapalloa ja nousi Wienin sionistien johtohahmoksi. Vuonna 1887 juutalaisia kiellettiin liittymästä urheiluseuroihin. Toukokuussa 1909 Wieniniin tuli pelaamaan unkarinjuutalainen VAC. Kyseinen seura innoitti perustamaan Wieniin seuran, johon kuuluisi vain juutalaisia. Kesäkuussa 1909 julkistettiin vetoomus juutalaisen urheiluseuran perustamisesta ja seuran perustamiskokous pidettiin 26. syyskuuta 1909. Seuran nimeksi tuli Hakoah, joka tarkoittaa hepreaksi voimaa. Puheenjohtajaksi valittiin Löhner ja sihteeriksi Salomon Weinberger.
Seura rahoitti toimintaansa ennen ensimmäistä maailmansotaa jäsenten kuukausimaksuilla sekä Bedailloilla. Bedaillat olivat tapahtumia, joissa esiintyi kabareetaiteilijoita. Hakoahin toiminta koostui urheilun lisäksi myös luentailloista ja seuran orkesterin esiintymisistä. Kokouksensa Hakoah piti kahvilassa, kuten monet muutkin seurat tuohon aikaan. Vuonna 1910 seuran toimintaan tuli mukaan miekkailu, 1911 yleisurheilu, maahockey, uinti ja vesipallo. Vuonna 1912 toimintaan lisättiin vielä paini ja talviurheilu. Ensimmäiset ottelunsa jalkapallossa Hakoah pelasi Favoriten Akademischer SC:tä vastaan: Hakoah hävisi ensimmäisen ottelun 1–5 ja toisen 0–5 reservijoukkuetta vastaan. Seuraava ottelu First Viennan kolmosjoukkuetta vastaan päättyi 2–2. Hakoah aloitti jalkapalloilun 2. divisioonan C-sarjassa. Akademischerin perustanut Arthur Baar toi seurastaan juutalaistet jalkapalloilijat Hakoahiin vuonna 1910. Hakoah nousi 1911 2. divisioonan B-sarjaan ja 1913 A-sarjaan, joka oli tuolloin Itävallan toiseksi korkein sarjataso.
1910 seuraan siirtyi maalivahti Willy Halpern, josta tuli myöhemmin joukkueen ensimmäinen maajoukkuepelaaja, sekä Jenő Gansl, joka oli joukkueen keskushyökkääjä. 1911 Hakoah aloitti etsimään uutta valmentajaa Englannista. Seura maksoi mr. Lewisin matkan Englannista, mutta Lewis osoittautui jalkapallosta tietämättömäksi. 1912 Hakoah perusti edustusjoukkueen lisäksi reservijoukkueen sekä joukkueet akatateemisille, ikäihmiselle ja nuorille. 1913 Hakoah sijoittui toiseksi 2A-sarjassa. Hakoahin nousu katkesi ensimmäiseen maailmansotaan, koska Itävallan jalkapalloliitto päätti ettei sota-aikana voi nousta sarjasta toiseen. Kun sotaa oli käyty vuosi, kaikki Hakoahin sopivat jäsenet kutsuttiin armeijaan. Yksi Hakoahin perustajista, maahockey-jaoston johtaja sekä useampi jalkapalloilija kaatui tai joutui vangiksi. Jokainen seuran sotilas sai oman kappaleen seuran lehteä Hakoah-Nachrichteniä rintamalle. Maailmansodan jälkeen Itävallassa ja Wienissä oli levotonta, ja Hakoahin jäsenet vartioivat monia juutalaisten synagogia ja muita rakennuksia. Vuonna 1919 sarjanousut tehtiin jälleen mahdolliseksi, mutta kaudella 1918–19 Hakoah jäi kolmanneksi.