stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karsta
Aiheesta muualla

Toni Jerrman: Sodan siivoojat avaruudessa[vanhentunut linkki]. Kauppalehti 18.11.2009.
Sirpa Ylönen: Vanhanaikainen tieteistarina[vanhentunut linkki]. Warkauden lehti 27.11.2009.
Jussi Ahlroth: Pieni ihminen suuressa avaruudessa. Helsingin Sanomat 26.2.2010.
Kesova Goran piiri

Kesova Goran piiri Tverin alueen kartalla.
Kesova Goran piiri (ven. Кесового́рский райо́н, Kesovogorski raion) on paikallinen itsehallintoalue Tverin alueen itäosassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 962 neliökilometriä. Asukkaita on 8 300 henkeä (vuonna 2009).
Piirin hallinnollinen keskus on Kesova Goran taajama. Lisäksi siihen kuuluu 6 maalaiskuntaa:
Fenevo (ven. Фенево)
Jelisejevo (ven. Елисеево)
Kesova Goran maalaiskunta
Liskovo (ven. Лисково)
Nikolskoje (ven. Никольское)
Streliha (ven. Стрелиха)
Piirin kautta kulkee Moskovan, Sonkovon ja Pietarin välinen rautatie sekä Kašinin ja Bežetskin välinen maantie. Teollisuus on keskittynyt maataloustuotannon jalostukseen. Seudulla on muutamia vanhoja tverinkarjalaisia kyliä.
Aiheesta muualla

Kesova Goran piirin sivusto (venäjäksi)
Kesova Goran piiri Tverin alue -tietosanakirjassa[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
Andreapol • Bežetsk • Belyi • Bologoje • Firovo • Kalinin • Kaljazin • Kašin • Kesova Gora • Kimry • Kimry • Konakovo • Krasnyi Holm • Kuvšinovo • Lesnoje • Lihoslavl • Maksatiha • Molokovo • Nelidovo • Olenino • Seližarovo • Ostaškov • Peno • Rameški • Ržev • Ržev • Sandovo • Sonkovo • Spirovo • Staritsa • Toropets • Udomlja • Toržok • Toržok • Tver • Vesjegonsk • Vyšni Volotšok • Vyšni Volotšok  • Zapadnaja Dvina • Žarkovski • Zubtsov
Kasvutapa

Kasvutapa on kasvin ominaisuus, joka riippuu lajista sekä ympäristöstä. Joidenkin lajien tieteellisen nimen lajinimi viittaa kasvin kasvutapaan. Tieteellisissä nimissä usein esiintyviä kasvutapaa kuvailevia sanoja ovat esimerkiksi repens (suom. suikertava) ja erecta tai erectus (suom. pysty). Kasvien kasvutapaa kuvailtaessa kasvikirjoissa käytetään usein jokseenkin vakiintuneita termejä, joita ovat pysty, koheneva, maanmyötäinen, rönsyllinen, kiipeilevä ja mätästävä. Näitä termejä käytetään yleensä maalla kasvavien kasvien kasvutavan kuvailuun, vaikka osa niistä sopii myös vesikasvien ja epifyyttien kasvutavan kuvailuun. Kasvin kasvutapa ei välttämättä korreloi sen varren tanakkuuden kanssa, sillä esimerkiksi puuvartinen kasvi voi ihan hyvin olla kasvutavaltaan pysty tai maanmyötäinen.
Kasvutapaa kuvaavia termejä

pysty: kasvin varsi kasvaa maasta suurin piirtein suoraan ylöspäin
koheneva: kasvin varsi kasvaa viistosti ylöspäin maasta tai aluksi maanmyötäisesti muuttuen sitten pystyksi
maanmyötäinen: kasvin varsi kasvaa lähellä maanpintaa, joillakin lajeilla varsi saattaa myös juurtua maahan ollessaan pitkäkestoisesti kosketuksissa maanpintaan
rönsyllinen: kasvi haaroo tyveltään useammaksi varreksi muodostaen rönsyjä, joiden päihin voi kehittyä uusia kasviyksilöitä (rametteja)
kiipeilevä: kasvi tukeutuu kasvaessaan ympärillään oleviin kohteisiin kärhien, kiipimäjuurien tai muiden vastaavien rakenteiden avulla
mätästävä: kasvi kasvaa tiiviinä rykelminä (mättäinä), joissa monia varsia voi kasvaa lähes samasta kohdasta
Jääpallon Maakuntasarja 1941

| Maakuntasarja 1941 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Sarjajärjestelmä:  Kuusilohkoinen sarja
Mestari:  ei ratkaistu
Ylempi sarjataso:  SM-sarja
 1945 → : 
Kaudella 1941 toiseksi korkein sarjataso Suomen Jääpallossa oli maakuntasarja. Sodan seurauksena ei sarjassa ollut enää luovutetuilta alueilta kotoisin olevia seuroja eikä evakkoseuroja. Sarja pelattiin kuudessa lohkossa ja voittajat pelasivat keskenään loppuottelut sarjanoususta. Sota kuitenkin sekoitti taas jääpallosarjoja ja sarjamuotoinen kilpailu järjestettiin vasta neljän vuoden kuluttua.
Maakuntasarja > Alkulohkot

Uusimaa
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | KIF | JP | PU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kronohagens IF | 4 | 3 | 1 | 0 | 16-8 | 7 |  | 3-3 | 6-1 |
| Jukolan Pojat | 4 | 2 | 1 | 1 | 16-7 | 5 | 3-4 |  | 2-0 |
| Porvoon Urheilijat | 4 | 0 | 0 | 4 | 2-19 | 0 | 1-3 | 0-8 |  |
Häme
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | PoPa | HPK | Haka | TBK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Porin Palloilijat | 3 | 2 | 0 | 1 | 13-7 | 4 |  | 9-5 | 1-2 | 3-0 |
| Hämeenlinnan Pallokerho | 3 | 2 | 0 | 1 | 13-16 | 4 |  |  | 8-7 | 0-0* |
| Valkeakosken Haka | 3 | 1 | 1 | 1 | 12-12 | 3 |  |  |  | 3-3 |
| Tammerfors Bollklubb | 3 | 0 | 1 | 2 | 3-6 | 1 |  |  |  |  |
*TBK tuomittiin ottelematta hävinneeksi
Kymenlaakso
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | KoPS | MP | LL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kotkan Palloseura | 4 | 3 | 1 | 0 | 27-10 | 10 |  | 6-6 | 6-1 |
| Mikkelin Palloilijat | 4 | 2 | 1 | 1 | 33-14 | 5 | 3-4 |  | 12-1 |
| Lahden Luistelijat | 4 | 0 | 0 | 4 | 5-41 | 0 | 0-11 | 3-12 |  |
Turku
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | Iir | TPS | PIF | Rie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rauman Iirot | 3 | 2 | 1 | 0 | 15-3 | 5 |  | 4-2 | 1-1 | 10-0 |
| Turun Palloseura | 3 | 2 | 0 | 1 | 18-7 | 4 |  |  | 4-3 | 12-0 |
| Pargas IF | 3 | 1 | 1 | 1 | 10-6 | 3 |  |  |  | 6-1 |
| Turun Riento | 3 | 0 | 0 | 3 | 1-28 | 0 |  |  |  |  |
Pohjanmaa
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | OLS | VPV | KPV | Dro |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Luistinseura | 3 | 3 | 0 | 0 | 18-3 | 6 |  | 6-0 | 4-0 | 8-3 |
| Vaasan Pallo-Veikot | 3 | 2 | 0 | 1 | 11-9 | 4 |  |  | 6-2 | 5-1 |
| Pargas IF | 3 | 1 | 0 | 2 | 5-11 | 2 |  |  |  | 3-1 |
| IF Drott | 3 | 0 | 0 | 3 | 6-16 | 0 |  |  |  |  |
Savo
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | VPP | KPT | VTU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varkauden Pallo-Pojat | 4 | 3 | 0 | 1 | 21-8 | 6 |  | 4-2 | 4-2 |
| Kuopion Pallotoverit | 4 | 2 | 0 | 2 | 15-14 | 4 | 3-1 |  | 7-3 |
| Vaajakosken Tehtaitten Urheilijat | 4 | 1 | 0 | 3 | 12-26 | 2 | 1-12 | 6-3 |  |
Maakuntasarja > Karsintaottelut

Uudenmaan-Turun ryhmä
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Rauman Pallo-Iirot | 2-1 | Kronohagens IF |
| Kronohagens IF  | 2-1 | Rauman Pallo-Iirot |
| Kronohagens IF  | 1-0 | Rauman Pallo-Iirot |
Voittaja: KIF maalein 4-3
Hämeen-Pohjanmaan ryhmä
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Porin Palloilijat | 3-2 | Oulun Luistinseura |
| Oulun Luistinseura  | 3-1 | Porin Palloilijat |
Voittaja: OLS maalein 4-3
Kymenlaakson-Savon ryhmä
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Varkauden Pallo-Pojat | 3-2 | Kotkan Palloseura |
| Kotkan Palloseura | 1-1 | Varkauden Pallo-Pojat |
Voittaja: VPP maalein 4-3
Lohkojen voittajiksi selvisivät Kronohagens IF, Oulun Luistinseura ja Varkauden Pallo-Pojat.
Keskilännen Sanomat

Keskilännen Sanomat oli Minnesotan Duluthissa vuosina 1949–1956 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.
Onni K. Syrjäniemen toimittama Keskilännen Sanomat perustettiin duluthilaisen Päivälehden lakattua vuonna 1948. Sen julkaisijana toimi Midwest Finnish Publishing Company. Kahdesti viikossa ilmestyneen, linjaltaan konservatiivisen lehden levikki oli 3 200 kappaletta vuonna 1954. Kannattamaton lehti lakkasi sen taloudenhoitajan John Niemen kuoltua helmikuussa 1956, minkä jälkeen tilaajille lähetettiin Minnesotan Uutisia. Keskilännen Sanomien jälkeen Duluthin viimeiseksi suomalaiseksi lehdeksi jäi Industrialisti.
Kimmo Carlson

Kimmo Carlson (s. 18. elokuuta 1987 Jyväskylä) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Jyväskylän Kiri 2020.
Carlsonin kasvattajaseura on Jyväskylän Kiri. Hän edusti seuraa aina vuoteen 2016 saakka, pois lukien kaudet 2013-2014 jotka hän edusti Tahkoa. Jyväskylässä hän oli vuosina 2005-2008 edustanut sekä Kiriä että Valoa. Superpesisdebyyttinsä Carlson teki vuonna 2007 Kirissä. Hän pelasi kauden aikana 23 ottelua. Hän oli kuitenkin pelannut Superpesiksen karsintasarjaa jo vuonna 2005. Superpesistä ennen Carlson pelasi Ykköspesiksessä, poikien Superpesiksessä sekä Suomensarjassa. Carlson on valittu Itä–Länsi-otteluun kolmestitarvitaan parempi lähde. Kaudeksi 2020 Carlson siirtyi Manse PP:hen.
Carlson pelaa ulkona etukentällä. Sisällä Carlsonin roolina on etenijä.
Saavutukset > Pelaajana

3 Itä-Länsi-ottelu: 2012, 2015, 2016
Kasama

| Kasama (笠間市) |
| --- | --- |
 Kasama Inari-jinja
 lippu:  symboli
 Kasaman sijainti Ibarakin prefektuurissa
 Kasama
 Koordinaatit: 36°20′43″N, 140°18′16″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Ibarakin prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  240,40 km²
Väkiluku (09/2020):  73 723
 – Väestötiheys:  650 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kirsikka
 – Kukka:  Chrysanthemum morifolium
 – Lintu:  Idänsilkkikerttunen
 
 https://www.city.kasama.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kasama (jap. 笠間市, Kasama-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Ibarakin prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Yamizovuorten eteläreunalla. Kaupungin läpi virtaa Hinumajoki. Kasamassa on 73 723 asukasta (syyskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 240,40 neliökilometriä.
Kasama kehittyi historiallisesti Kasama Inari-jinjan šintolaisen pyhäkön portineduskaupunkina. Kaupunkioikeudet Kasamalle myönnettiin vuonna 1958. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2006, kun siihen liitettiin Iwaman ja Tomoben maaseutukaupungit. Merkittävä perinteinen elinkeino on Kasama-keramiikan valmistus.
Kasamaa palvelevat JR Higashi-Nihonin Jōban-linja ja Mito-linja.
Kuvia

Ibarakin keramiikkamuseo
Kasaman rautatieasema
Näkymä Wagakunivuorelta
Kasaman kantakaupunki vuoden 1986 ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasama Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Karl Henrik Hagman

Karl (Carl) Henrik Hagman (1825 Koivulahti – 4. toukokuuta 1898)  oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Karl Henrik Hagman syntyi Koivulahden kappalaisen Nils Hagmanin perheeseen. Hän toimi tuomarin apulaisena ja pitäjänkirjurina ja ryhtyi sitten maanviljelijäksi. Hänet valittiin Tammikuun valiokuntaan, mutta päätös kumottiin, kun häntä ei katsottu kuuluvaksi talonpoikaissäätyyn. Hagman oli kuitenkin juuri talonpoikaissäädyssä Korsholman eteläisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864, joilla hän oli sekä puhemiesneuvoston että tarkastus- ja talousvaliokuntien jäsen. Hagman joutui myöhemmin myymään maatilansa eikä voinut ottaa vastaan 1875 saamaansa työtä maanviljelysopistossa Kurkijoella, vaan  sairastui ja vietti yli 20 vuotta vuoteenomana.
Karl Henrik Hagmanin poika oli valtioneuvos ja rautatiehallituksen liikennejohtaja Herman Hagman.
Karl Henrik Adlercreutz

Karl Henrik Adlercreutz (12. marraskuuta 1772 Porvoo – 9. heinäkuuta 1832 Siuntio) oli suomalainen tuomari ja valtiopäivämies.
Adlercreutzin vanhemmat olivat kollegiasessori Henrik Tomas Adlercreutz ja Sofia Elisabet Tandefelt ja puoliso vuodesta 1822 Hedvig Bergman (k. 1851).  Adlercreutz tuli ylioppilaaksi 1787 ja suoritti tuomarintutkinnon 1790. Laamannin arvonimen hän sai 1809. Hänestä tuli Turun hovioikeuden auskultantti 1790 ja ylimääräinen notaari 1794. Adlercreutz oli Raaseporin itäisen tuomiokunnan tuomari 1795–1823. Hän oli edustaja aatelissäädyssä Porvoon valtiopäivillä 1809. Adlercreutz omisti Sjundbyn kartanon Siuntiossa.
Tilanomistaja, juristi Tomas Erik Robert Adolf Adlercreutz oli  Karl Henrik Adlercreutzin poika.
Kelli

Kelli voi tarkoittaa:
Kelli, kylä Amyntaion kunnassa Kreikassa
Henkilöitä

Kelli Garner, yhdysvaltalainen näyttelijä
Kelli Kuehne, yhdysvaltalainen ammattilaisgolffari
Kelli McCarty, yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
Kelli O'Hara, yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
Kelli White, yhdysvaltalainen pikajuoksija
Kelli Williams, yhdysvaltalainen näyttelijä
Keri Kelli, kitaristi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kelli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kimmo Antila

Kimmo Ylermi Antila (20. huhtikuuta 1966 Kiikoinen – 13. marraskuuta 2023 Tampere) oli suomalainen museonjohtaja. Hän toimi Tampereen historiallisten museoiden johtajana vuodesta 2022, sitä ennen Postimuseon johtajana 2012–2022. Hän toimi kansainvälisissä museoalan järjestöissä, ja hän oli kansainvälisesti tunnetuimpia suomalaisia museoalan ammattilaisia. Hän oli Museoliiton hallituksen jäsen kaksi kautta, vuosina 2015–2018 ja 2020–2023.
Antila kuoli syöpään 13. marraskuuta 2023.
Aiheesta muualla

Kimmo Antilan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Kessler

Kessler voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilöt

Alice Kessler (s. 1936), saksalainen laulaja, tanssija ja näyttelijä
Bruce Kessler (1936–2024), yhdysvaltalainen F1-kuljettaja ja elokuvaohjaaja
Ellen Kessler (s. 1936), saksalainen laulaja, tanssija ja näyttelijä, Alice Kesslerin kaksoissisar
Heinz Kessler (1920–2017), Itä-Saksan puolustusministeri
Jeanette Kessler (1908–1972), brittiläinen alppihiihtäjä
Joseph Christoph Kessler (1800–1872), saksalainen pianisti, musiikkipedagogi ja säveltäjä
Matthias Kessler (s. 1979), saksalainen maantiepyöräilijä
Meir Kessler (s. 1961), juutalainen rabbi
Mikkel Kessler (s. 1979), tanskalainen ammattilaisnyrkkeilijä
Paikannimet

Kessler (Länsi-Virginia)
Kessler (Ohio)
Kaspar Hauserin tapaus

| Kaspar Hauserin tapaus> Jeder für sich und Gott gegen alle |
| --- | --- |
 DVD:n kansikuva.
Ohjaaja:  Werner Herzog
Käsikirjoittaja:  Werner Herzog
Tuottaja:  Werner Herzog
Säveltäjä:  Florian Fricke
Kuvaaja:  Jörg Schmidt-Reitwein
Leikkaaja:  Beate Mainka-Jellinghaus
Pääosat:  Bruno S. Walter Ladengast Brigitte Mira
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksan liittotasavalta
Tuotantoyhtiö:  Filmverlag der Autoren Werner Herzog Filmproduktion ZDF
Ensi-ilta:  1. marraskuuta 1974 Suomi: 11. kesäkuuta 1976 (televisio)
Kesto:  110 minuuttia
Alkuperäiskieli:  saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaspar Hauserin tapaus (Jeder für sich und Gott gegen alle) on Werner Herzogin ohjaama länsisaksalainen draamaelokuva vuodelta 1974. Se oli Herzogin kansainvälinen läpimurtoelokuva.
Elokuva perustuu Kaspar Hauserin tapaukseen. Hän ilmestyi 1828 Nürnbergiin ja väitti, että häntä oli pidetty vankina lapsuudesta saakka.
Elokuva voitti Cannesin elokuvajuhlien toiseksi tärkeimmän Grand Prix -palkinnon 1975.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bruno S.  | … |  Kaspar Hauser   |
|  Walter Ladengast  | … |  professori Daumer   |
|  Brigitte Mira  | … |  Kathe-palvelija   |
|  Willy Semmelrogge  | … |  sirkuksen johtaja   |
|  Michael Kroecher  | … |  lordi Stanhope   |
|  Hans Musäus  | … |  tuntematon mies    |
|  Gloria Doer  | … |  Frau Hiltel   |
|  Volker Prechtel  | … |  Hiltel, vanginvartija   |
|  Herbert Achternbusch  | … |  baijerilainen kanojen hypnotisoija   |
|  Wilhelm Bayer  | … |  maatalon poika   |
|  Helmut Döring  | … |  pieni kuningas   |
Aiheesta muualla

IMDB: Kaspar Hauserin tapaus
Kelmi

Kelmi voi viitata seuraaviin asioihin:
Konna
Kelmi (hevonen)
Kelmit
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kelmi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jääpallon Itä–Länsi-sarja 1938

| Itä–Länsi-sarja 1938 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  28
Sarjajärjestelmä:  7-lohkoinen sarja
Nousseet joukkueet:  YVPS ja HPS
Ylempi sarjataso:  SM-sarja
  ← 1937 :  1939 → 
Jääpallon Itä–Länsi-sarja oli kaudella 1938 Suomen toiseksi korkein sarjataso jääpallossa. Itä-Länsi-sarjassa 28 joukkuetta jaettiin 14 joukkueen Itä- ja Länsisarjaksi. Ensin pelattiin alueellisissa alkulohkoissa karsintaottelut varsinaiseen Länsi- ja Itäsarjaan pääsystä.
Itä-Länsi-sarja > Alkuottelut > Länsi

Helsingin alue

Helsingin alueelta karsinnoissa oli Jukolan Pojat ja Helsingin Palloseura, sekä Porvoon Urheilijat. Jatkoon selviytyi HPS
Turku-Satakunta

Satakunnan alueelta kilpailuun osallistuivat Porin Kärpät, Porin Palloilijat ja Rauman Pallo-Iirot. Turusta mukana oli Turun Palloseura ja Turun Urheiluliitto. Jatkoon selviytyi Pallo-Iirot.
Häme

Hämeen piiristä mukana olivat Tammerfors Bollklubb, Hämeenlinnan Pallokerho ja Jämsänkosken Ilves. Jatkoon meni HPK.
Pohjanmaa

Pohjanmaalta mukana olivat Vaasan Pallo-Veikot, Kokkolan Palloveikot ja Oulun Palloseura. Jatkoon meni OPS.
Itä-Länsi-sarja > Alkuottelut > Itä

Karjala

Karjalan piiristä sarjaan osallistuivat Joensuun Palloseura, Joensuun Kalevaiset, Sortavalan Palloseura, Sortavalan Palloilijat ja Värtsilän Teräs. JoPS selviytyi jatkoon. Karsintaottelu: Joensuun Palloseura - Joensuun Kalevaiset 12-1, Sortavalan Palloseura - Sortavalan Palloilijat 8-1,Värtsilän Teräs - Sortavalan Palloilijat 3-7, Joensuun Palloseura - Sortavalan Palloseura 5-1.
Savo

Mukana oli kolme joukkuetta, Kuopion Pallotoverit, Mikkelin Palloilijat ja Varkauden Pallo-Pojat. Jatkoon meni MP. Karsintaottelut: Kuopion Pallotoverit - Varkauden Pallo-Pojat 3-1, Mikkelin Palloilijat - Kuopion Pallotoverit 2-0.
Viipurin alue
Viipurista mukana oli Viipurin Pallokerho, lisäksi karsintoihin osallistuivat Kotkan Palloseura, Kotkan Hukat, Simpeleen Urheilijat, Käkisalmen Palloilijat ja ensolainen Ylä-Vuoksen Palloseura. Itäsarjaan selviytyivät KäPa ja YVPS.
Ensossa pelatussa karsintaottelussa YVPS voitti viipurilaiset 8-0 selviten suoraan itäsarjaan. Muut neljä joukkuetta ratkoivat jatkopaikan seuraavasti: Käkisalmen Palloilijat - Simpeleen Urheilijat 2-1, Kotkan Palloseura - Kotkan Hukat 6-0, Käkisalmen Palloilijat - Kotkan Palloseura 4-3
Itä-Länsi-sarja > Itäsarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | YVP | JoP | KäP | MP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ylä-Vuoksen Palloseura | 3 | 3 | 0 | 0 | 21-8 | 6 |  | 4-2 | 11-3 | 6-3 |
| Joensuun Palloseura | 3 | 2 | 0 | 1 | 12-9 | 4 |  |  | 5-4 | 5-1 |
| Käkisalmen Palloilijat | 3 | 1 | 0 | 2 | 12-19 | 2 |  |  |  | 5-3 |
| Mikkelin Palloilijat | 3 | 0 | 0 | 3 | 7-16 | 0 |  |  |  |  |
Itä-Länsi-sarja > Länsisarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | HPS | OPS | PI | HPK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Palloseura | 3 | 3 | 0 | 0 | 14-7 | 6 |  | 3-1 | 3-1 | 8-5 |
| Oulun Palloseura | 3 | 1 | 1 | 1 | 11-9 | 3 |  |  | 3-3 | 7-3 |
| Rauman Pallo-Iirot | 3 | 1 | 1 | 1 | 9-10 | 3 |  |  |  | 5-4 |
| Hämeenlinnan Pallokerho | 3 | 0 | 0 | 3 | 12-20 | 0 |  |  |  |  |
Ylä-Vuoksen Palloseura ja Helsingin Palloseura nousivat mestaruussarjaan.
Kansallinen rintama (DDR)
Vaaleissa

Vain kansalliseen rintamaan kuuluvat järjestöt ja puolueet saivat asettaa ehdokkaita DDR:n parlamentin, Kansankamarin, vaaleissa. Kansankamarin koostumus ei kuitenkaan muodostunut vapaiden vaalien tuloksena, vaan se oli ennalta määrätty DDR:n vaalilaissa, joka määritteli parlamentissa edustettujen puolueiden edustajamäärät ja valtasuhteet. Kansallisen rintaman tehtäväksi jäi ehdokaslistojen laatiminen paikallisissa vaalikokouksissa. Vaalikokoukset olivat varsinaista vaalia tärkeämmät, koska niissä käytännössä määrättiin tulevan Kansankamarin koostumus. Paikallisissa kokouksissa, joihin ottivat osaa kansallisen rintaman eri puolueiden ja järjestöjen edustajat, ehdokkaista keskusteltiin. Yleensä Kansallisen rintaman esityksen hyväksyttiin keskusteluitta, mutta joskus ehdokkaista väiteltiin ja joitakin jopa vaihdettiin.
Kansallisen rintaman vaalikokousten päätösten pohjalta laadittiin niin kutsutut yhtenäislistat (Einheitslisten), joissa oli tarkalleen niin monta ehdokasta kuin kustakin vaalipiiristä valittiin. Varsinaisena vaalipäivänä äänioikeutetut saattoivat vain hyväksyä tai hylätä heille esitetyn yhtenäislistan, yksittäisten ehdokkaitten välillä ei voinut valita.
Muut tehtävät

Vaalien organisoimisen lisäksi Kansallinen rintama vastasi monenlaisesta sosiaalisesta työstä DDR:n alueella. Järjestö jakautui noin 17 000 yksikköön, joita kutsuttiin ”valiokunniksi” (Ausschüsse). Ne toimivat yhteiskunnan eri tasoilla, valtakunnallisten valiokuntien lisäksi oli samanlaisia ryhmittymiä myös piirikunta- ja piiritasolla, kunnallisesti sekä kaupunginosissa ja kylissä. Kansallisen rintaman valiokunnissa työskenteli noin 300 000 vapaaehtoistyöntekijää.
Kansallisen rintaman valiokunnat järjestivät erityisesti paikallistasolla monenlaisia toimintoja. Ne vastasivat yhdessä kaupungin- ja kunnallisneuvostojen kanssa järjestyksenpidosta ja puhtaanapidosta omilla alueillaan. Kansallisen rintaman aktiivit järjestivät esimerkiksi kierrätystavaroiden keräystä ja jätehuoltoa sekä järjestelivät erilaisia kaupunginosa- ja korttelijuhlia. Myös vapaa-ajanviettomahdollisuuksia järjesteltiin Kansallisen rintaman välityksellä. Valiokuntien tehtävänä oli myös puutteenalaisten kansalaisten avustaminen sekä kansalaisten aktivointi erilaisiin tapahtumiin.
Kansallinen rintama järjesti myös kunnallisia kilpailuja asuinalueiden ja kortteleiden siisteydestä otsikolla ”Kaupunkimme ja kuntamme kauniimmiksi – tule mukaan!” (”Schöner unsere Städte und Gemeinden – Mach mit!”) sekä myönsi ”Kultainen talonnumero” (”Goldene Hausnummer”) -ansiomerkkejä esimerkillisen hyvin hoidetuille taloille ja puutarhoille. Kunniamerkintöjen lisäksi esimerkilliset kaupunginosat ja korttelit saattoivat saada myös tunnustuspalkintoja, esimerkiksi ”Kansallisen rintaman ansioneulan”, jota jaettiin pronssisena, hopeisena ja kultaisena.
Kansallisen rintaman sosiaalisen työn tarkoituksena oli tavoittaa sellaisia kansalaisia, jotka eivät kuuluneet puolueisiin tai joukkojärjestöihin. Heidät haluttiin saada osallisiksi sosialistisen yhteiskunnan tuottamista eduista ja samalla lisätä heidän lojaalisuuttaan valtiolle. Tehdyn työn tavoitteet olivat siis pitkälti ideologiset.
Johto

Kansallisen rintaman johdossa oli kansallisneuvosto, jota johtivat presidentti ja pääsihteeri. Kansallisen rintaman kansallisneuvoston presidentteinä toimivat:
Professori Erich Correns (1950–1981; kuoli virassa)
Professori Lothar Kolditz (1981–1990)
Kelli White

Kelli White (s. 1. huhtikuuta 1977) on entinen yhdysvaltalainen pikajuoksija.
Edmontonin MM-kilpailuissa 2001 White voitti Yhdysvaltain joukkueessa maailmanmestaruuden 4×100 metrin viestissä. Lisäksi hän juoksi 200 metrillä kolmanneksi ja 100 metrillä seitsemänneksi. Pariisin MM-kisoissa 2003 hän voitti sekä 100 että 200 metrin kilpailut, mutta menetti mitalinsa jäätyään doping-testissä kiinni kielletyn modafiniilin käytöstä. Aluksi White väitti käyttäneensä modafiniilia narkolepsian hoitoon. Vuonna 2004 White myönsi käyttäneensä anabolisia steroideja ja erytropoietiiniä kolmen vuoden ajan ennen Pariisin MM-kisoja. Tämän jälkeen kaikki hänen 15. joulukuuta 2000 jälkeen tekemänsä suoritukset mitätöitiin, ja näin hän menetti myös vuoden 2001 MM-mitalinsa. Kärähdyksensä jälkeen hän on toiminut dopingin vastaisessa työssä ja muun muassa avustanut Yhdysvaltain anti-doping-toimikuntaa.
White oli kilpailukiellossa 17.5.2004 – 16.5.2006, eikä hän jatkanut uraansa kilpailukieltonsa jälkeen.
Aiheesta muualla

BBC:n uutinen (englanniksi)
Kalifornianjuoksukäki

| Kalifornianjuoksukäki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Käkilinnut Cuculiformes
Heimo::  Käet Cuculidae
Suku::  Juoksukäet Geococcyx
Laji::  californianus
Kaksiosainen nimi
 Geococcyx californianus  (Lesson, 1829) 
 Kalifornianjuoksukäen levinneisyys
Alalajit
 G. c. californianus  G. c. conklingi  G. c. dromicus  G. c. kongligi 
Katso myös
   Kalifornianjuoksukäki Wikispeciesissä   Kalifornianjuoksukäki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalifornianjuoksukäki eli vanhalta nimeltään maakäki (Geococcyx californianus) on yksi kahdesta juoksukäkien sukuun kuuluvasta käkilajista, toisen ollessa pikkujuoksukäki (Geococcyx velox). Kalifornianjuoksukäkeä tavataan Yhdysvaltojen eteläosissa.