stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karttulan terveysasema

| Karttulan terveysasema |
| --- | --- |
Osoite:  Hoitotie 20, 72100 Karttula
Sijainti:  Karttula, Kuopio
Koordinaatit:  62.9025°N, 26.9582°E
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karttulan terveysasema on Kuopion Karttulan pitäjän kirkonkylällä toimiva, lähellä Karttulantietä sijaitseva kaupungin terveysasema.
Aiheesta muualla

Kiireellinen hoito ja päivystys (Arkistoitu – Internet Archive) (kuopio.fi)
Karttulan Talluskylän työväentalo

| Talluskylän työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Talluskylä, Karttula
Valmistumisvuosi:  1910–1911
Rakennuttaja:  Talluskylän Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Talluskylän työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) Talluskylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Talluskylän työväenyhdistys perustettiin luultavasti vuonna 1909 tai 1910, sillä vuosi 1910 oli ensimmäinen, jolloin yhdistys lähetti tietoja SDP:n puoluetilastoon. Vuoden 1912 tilastossa yhdistyksellä oli 14 jäsentä ja oma talo. Vuoden 1910 tilastoon taloa ei vielä ollut ilmoitettu. Jo vuoden 1910 alussa ilmoitettiin tosin lehdessä valistustilaisuudesta, joka oli tarkoitus pitää ”Pohjois-Talluskylässä työväenyhdistyksen huoneistossa”.
Syksyllä 1922 järjestettiin työväentalolla iltamat, joissa syntyneen kahakan seurauksena kuoli yksi henkilö poliisin luotiin. Kahakan kulusta esitettiin kaksi versiota: työväenlehti Savon Kansa kirjoitti, että paikallinen suojeluskunta oli suunnitelmallisesti lähtenyt häiriköimään iltamia. Työväentalolle päästyään suojeluskuntalaiset yhteislaukauksella ampuivat talon ikkunat rikki. Seurasi pakokauhu, ja iltamien järjestystä valvomassa ollut poliisi ryhtyi taltuttamaan suojeluskuntalaisia sillä seurauksella, että yksi suojeluskuntalainen kuoli poliisin luodista.
Oikeistolaisen Uusi Suomi -lehden mukaan taas humalaisten iltamavieraiden kesken oli syntynyt tappelua, ja kun poliisi yritti sitä taltuttaa, alkoivat tappelijat ampua kohti poliisia. Poliisi ampui ensin varoituslaukauksia, mutta kun sekään ei auttanut, avasi tulen kohti tappelijoita, sillä seurauksella, että eräs paikallinen työmies ja ”tunnettu tappelupukari” kuoli.
Talon tai yhdistyksen myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Kapinrusakko

| Kapinrusakko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jäniseläimet Lagomorpha
Heimo::  Jänikset Leporidae
Suku::  Jänikset Lepus
Laji::  capensis
Kaksiosainen nimi
 Lepus capensis  Linnaeus, 1758 

Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kapinrusakko (Lepus capensis) on lämpimässä ilmastossa elävä jänislaji. Sen levinneisyysalue ulottuu Afrikan eteläkärjestä Etelä-Kiinaan. Se on jaettu 80 alalajiin, ja osa niistä saattaa olla varsinaisia erillisiä lajeja. Eri alueilla elävien kapinrusakoiden koko ja väritys vaihtelevat suuresti.
Kapinrusakko
Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on ”afrikanrusakko”.
Karl Philipp zu Schwarzenberg
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl Philipp zu Schwarzenberg Wikimedia Commonsissa
Kara Para Aşk

| Kara Para Aşk |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  120 min
Pääosissa:   Engin Akyürek  Tuba Büyüküstün  Nebahat Çehre  Erkan Can 
Alkuperämaa:   Turkki
Alkuperäiskieli:  turkki
Verkko:   ATV
Esitetty:  12. maaliskuuta 2014 – 15. heinäkuuta 2015
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  54
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   Ay Yapım 
Aiheesta muualla
IMDb
Kara Para Aşk on televisioyhtiö ATV:n esittämä turkkilainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Engin Akyürek, Tuba Büyüküstün, Nebahat Çehre ja Erkan Can.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Engin Akyürek  | … |  Ömer Demir   |
|  Tuba Büyüküstün  | … |  Elif Denizer   |
|  Nebahat Çehre  | … |  Zerrin Denizer   |
|  Erkan Can  | … |  Tayyar Dündar   |
Aiheesta muualla

IMDB
Karl Philipp Moritz

| Karl Philipp Moritz |
| --- | --- |
 Karl Philipp Moritz
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. syyskuuta 1756 Hameln
Kuollut: 26. kesäkuuta 1793 (36 vuotta) Berliini
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Kirjallinen suuntaus: Sturm und Drang
Pääteokset:  Über die bildende Nachahmung des Schönen  Götterlehre (1791)  Anton Reiser
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Karl Philipp Moritz (15. syyskuuta 1756 Hameln – 26. kesäkuuta 1793 Berliini) oli saksalainen kirjailija, Sturm und Drang -kauden erikoisimpia henkilöitä ja Goethen ystävä. Hän oli vuodesta 1789 muinaistieteen professori Berliinissä Preussin taideakatemiassa.
Moritzin tieteellisistä teoksista ovat merkittävimmät Über die bildende Nachahmung des Schönen (1788) ja Götterlehre (1791), kaunokirjallisista on kuuluisin omaelämäkerrallinen romaani Anton Reiser (1785–1790), psykologinen ja kulttuurihistoriallinen kuvaus nuorukaisesta, jonka myrsky ja kiihko -kauden kuohuvat liikkeet ovat vallanneet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl Philipp Moritz Wikimedia Commonsissa
Jääpallon Allsvenskan-kausi 2015–2016

| Allsvenskan 2015–2016 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  23
Mestari:  Ljusdals BK (Pohjoislohko) ja  Nässjö IF (Etelälohko)
Nousseet joukkueet:  IK Tellus, korvaa IFK Kungälvin luopuessa
Pudonneet joukkueet:  Helenelunds IK   Spånga Djurgården ja  Surte BK
Ylempi sarjataso:  Elitserien
Alempi sarjataso:  1.Division
  ← 2015 :  2017 → 
Ruotsin jääpallon Allsvenskan pelattiin kaudella 2015–2016 kahdentoista ja yhdentoista joukkueen lohkoissa, joissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen kaksi parasta joukkuetta selviytyi Elitserienin karsintoihin, kaksi heikointa putosi 1. divisioonaan ja sijoille 9.–10. sijoittuneet joutuivat karsimaan Allsvenskanin sarjapaikastaan. Koska sarjan noussut Skirö-Nävelsjö BS joutui luopumaan pelaajapulan vuoksi eteläisen lohkon sarjapaikastaan eikä kesällä 2015 löytynyt halukasta korvaavaa joukkuetta, lohko pelattiin 11 joukkueen sarjana.
Elitserien-karsinnat

Karsinnat pelattiin kahdessa neljän joukkueen lohkossa. Karsinnoissa pelasivat Elitserienin neljä heikointa ja Allsvenskanin neljä parasta joukkuetta. Molempien lohkojen kaksi parasta joukkuetta selviytyivät seuraavaksi kaudeksi Elitserieniin.
Elitserien-karsinnat > Lohko 1

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kalix Bandy  | 6 | 5 | 0 | 1 | 32 | 23 | +9 | 10 |
| Gripen Trollhättan BK  | 6 | 4 | 0 | 2 | 33 | 24 | +9 | 8 |
| IK Tellus  | 6 | 3 | 0 | 3 | 27 | 32 | -5 | 6 |
| Nässjö IF  | 6 | 0 | 0 | 6 | 23 | 36 | -13 | 0 |
Elitserien-karsinnat > Lohko 2

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillberga Bandy Västerås  | 6 | 5 | 1 | 0 | 47 | 15 | +32 | 11 |
| IK Sirius  | 6 | 4 | 1 | 1 | 37 | 18 | +19 | 9 |
| IF Boltic  | 6 | 1 | 0 | 5 | 12 | 36 | -24 | 2 |
| Ljusdals BK  | 6 | 1 | 0 | 5 | 14 | 41 | -27 | 2 |
Kalix Bandy, TB Västerås, Sirius ja Gripen Trollhättan säilyttivät Elitserien-paikkansa.
Allsvenskan-karsinnat > A-ryhmä

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Örebro SK  | 6 | 5 | 0 | 1 | 45 | 22 | +23 | 10 |
| Derby/Linköping BK  | 6 | 4 | 0 | 2 | 25 | 27 | -2 | 8 |
| Åby/Tjureda IF  | 6 | 2 | 1 | 3 | 31 | 23 | +8 | 5 |
| Mölndal Bandy  | 6 | 0 | 0 | 6 | 18 | 47 | -29 | 0 |
Allsvenskan-karsinnat > B-ryhmä

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HaparandaTornio Bandy  | 6 | 6 | 0 | 0 | 56 | 8 | +48 | 12 |
| Köpings IS BK  | 6 | 3 | 0 | 3 | 26 | 36 | -10 | 6 |
| Åtvidabergs BK  | 6 | 2 | 1 | 3 | 19 | 27 | -8 | 5 |
| Selånger SK  | 6 | 0 | 1 | 5 | 14 | 44 | -30 | 1 |
Örebro SK ja HaparandaTornio Bandy säilyivät Allsvenskanissa. 1. Divisioonasta ei noussut yhtään uutta joukkuetta.
Jääpallon Allsvenskan-kausi 2016–2017

| Allsvenskan 2016–2017 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Ljusdals BK (Pohjoislohko) ja  IFK Motala (Etelälohko)
Nousseet joukkueet:  IFK Motala
Pudonneet joukkueet:  IFK Rättvik   HaparandaTornio Bandy   Katrineholm Värmbol BS ja  Blåsut BK
Ylempi sarjataso:  Elitserien
Alempi sarjataso:  1.Division
  ← 2016 :  2018 → 
Ruotsin jääpallon Allsvenskan pelattiin kaudella 2016–2017 kymmenen joukkueen lohkoissa, joissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Joukkueita oli vähennetty keväällä 2016 pudottamalla kummastakin lohkosta suoraan kaksi joukkuetta eli yhteensä neljä joukkuetta. Lisäksi jatkokarsinnoissa Örebro SK ja HT-Bandy säilyttivät sarjapaikkansa. Uusia joukkueita 1. Divisioonasta ei noussut jatkokarsintojen kautta Allsvenskaniin. Allsvenskaniin tuli talousvaikeuksistaan keväällä 2016 ilmoittanut pitkäaikainen Elitserienin keskikastin joukkue IFK Kungälv. Vastaavasti karsinnoissa rannalle niukasti jäänyt tukholmalainen IK Tellus nostettiin pääsarjaan.
Verrattuna edelliseen kauteen Allsvenskanin lohkojen välillä tapahtui muutama seurasiirto. Pohjoislohkoon siirrettiin Etelälohkosta Nitro/Nora BS ja Örebro SK. Pohjoislohkosta Etelälohkoon siirrettiin Katrineholm Värmbol BS. Elitserienistä vapaaehtoisesti luopunut IFK Kungälv pelasi Etelälohkossa.
Sarjan päättyessä todettiin, että neljä pitkäaikaista Allsvenskan-joukkuetta putosi sarjasta. Niistä IFK Rättvik oli pelannut sarjassa yhtäjaksoisesti syksystä 2009, Katrineholm Värmbol BS ja Blåsut BK syksystä 2010 sekä HT-Bandy syksystä 2011. Näistä HT-Bandy teki kauden päättyessä vielä konkurssin.
Elitserien-karsinnat

Karsinnat pelattiin kahdessa neljän joukkueen lohkossa. Karsinnoissa pelasivat Elitserienin neljä heikointa ja Allsvenskanin neljä parasta joukkuetta. Molempien lohkojen kaksi parasta joukkuetta selviytyivät seuraavaksi kaudeksi Elitserieniin.
Elitserien-karsinnat > Lohko 1

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillberga Bandy Västerås  | 6 | 4 | 0 | 2 | 34 | 21 | +13 | 8 |
| Kalix Bandy  | 6 | 4 | 0 | 2 | 31 | 20 | +11 | 8 |
| Ljusdals BK  | 6 | 4 | 0 | 2 | 22 | 23 | -1 | 8 |
| Nässjö IF  | 6 | 0 | 0 | 6 | 14 | 37 | -23 | 0 |
Elitserien-karsinnat > Lohko 2

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IK Tellus  | 6 | 4 | 1 | 1 | 17 | 195 | -178 | 9 |
| IFK Motala  | 6 | 4 | 0 | 2 | 26 | 18 | +8 | 8 |
| Gripen Trollhättan BK  | 6 | 2 | 0 | 4 | 23 | 21 | +2 | 4 |
| Falu BS  | 6 | 1 | 1 | 4 | 17 | 25 | -8 | 3 |
TB Västerås, Kalix Bandy ja IK Tellus säilyttivät Elitserien-paikkansa. IFK Motala nousi Elitserieniin.
Allsvenskan-karsinnat > A-ryhmä

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åby/Tjureda IF  | 6 | 6 | 0 | 0 | 44 | 14 | +30 | 12 |
| Jönköping Bandy  | 6 | 3 | 0 | 3 | 32 | 26 | +6 | 6 |
| Mölndal Bandy  | 6 | 3 | 0 | 3 | 23 | 37 | -14 | 6 |
| Åtvidabergs BK  | 6 | 0 | 0 | 6 | 19 | 41 | -22 | 0 |
Allsvenskan-karsinnat > B-ryhmä

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gustavsbergs IF  | 5 | 5 | 0 | 0 | 43 | 16 | +27 | 10 |
| GT/76 Bandy  | 5 | 3 | 1 | 1 | 27 | 27 | 0 | 7 |
| Selånger SK  | 5 | 1 | 0 | 4 | 23 | 35 | -12 | 2 |
| Skutskärs IF  | 5 | 0 | 1 | 4 | 23 | 38 | -15 | 1 |
Åby/Tjureda IF nousi ja Gustavsbergs IF säilyi Allsvenskanissa.
Kalapörssi

Kalapörssi oli Suomessa 1. kesäkuuta 1918–31. toukokuuta 1919 käytössä ollut menettely säädellä kalojen kauppaa ja kuljetusta sodan aiheuttamissa poikkeuksellisissa oloissa. Kalapörssi perustettiin Vaasaan, Poriin, Turkuun, Helsinkiin, Kotkaan ja Viipuriin. Näillä paikkakunnilla kaikki tukkukauppaan tarkoitetut tuoreet kalat oli tuotava kalapörssiin ja myytävä siellä, mikäli kaloja oli 40 kiloa tai enemmän.
Maistraatin tuli hankkia kalapörssiä varten sopiva huoneisto tai aidattu alue ulkosalta. Pörssin ollessa taivasalla oli hankittava kirjoitustöitä varten lämmitettävä huone tai suoja. Kauppa pörssissä alkoi määrättyyn kellonaikaan, eikä ennen sitä pörssiin päästetty muita kuin kalojen omistajat, heidän asiamiehensä ja apulaisensa. Myyjä antoi ostajalle kirjallisen todistuksen ja suoritti pörssimaksun, joka sai olla korkeintaan yksi prosentti kauppasummasta. Jos kalojen omistaja niin tahtoi myytiin kalat pörssitoimikunnan pitämässä huutokaupassa.
Pörssin jäseneksi pääsi jokainen hyvämaineinen kalastaja ja kalakauppias suoritettuaan viiden markan vuotuisen maksun. Pörssin hallituksen muodosti kolmihenkinen toimikunta, jonka esimiehen nimesi elintarvehallitus, yhden jäsenen paikkakunnan elintarvelautakunta ja kolmannen jäsenen pörssin jäsenet.
Pörssitoimikunta valvoi, että tuoreet kalat tuotiin pörssiin myytäviksi, leimasi kaupantekotodistukset ja osti saamiensa tilausten perusteella pörssissä kaloja valtion, elintarvelautakuntien ja yleisten laitosten tarpeita varten. Toimikunta osoitti myös myyntipaikat, vahvisti myyntipaikan kokoon perustuvat maksut sekä keräsi jäsen-, pörssi- ja paikkamaksut.
Kalapörssien toiminnan valvonta siirtyi tammikuussa 1919 elintarvehallitukselta kalastushallitukselle. Valtioneuvosto päätti toukokuussa 1919 lakkauttaa kalapörssit ja vapauttaa kalojen kaupan ja kuljetuksen kesäkuun alusta lähtien.
Karavostási

Karavostási (kreik. Καραβοστάσι, ”Laivasatama”) voi viitata seuraaviin paikkoihin:
Karavostási, kylä Nikosian alueella Kyproksella.
Karavostásis eli Karavostási, kylä Folégandroksen saarella Kreikassa.
Kalapöllö

| Kalapöllö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Kalapöllöt Scotopelia
Laji::  peli
Kaksiosainen nimi
 Scotopelia peli  Bonaparte, 1850 
Katso myös
   Kalapöllö Wikispeciesissä   Kalapöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalapöllö (Scotopelia peli) on kalapöllöihin kuuluva pöllölintu, jota tavataan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Kalapöllön ravintoon kuuluvat kalat, mutta se voi napata myös pikkunisäkkäitä, esimerkiksi hiiren. Se suosii hitaasti virtaavia jokia, joiden reunoilla on veden ylle kaartuvia puiden oksia. Niillä istuen pöllö voi tarkkailla veden pintaan nousevia kaloja.
Kalapöllön pituus on noin 63 cm ja paino keskimäärin 2,14 kg.
Ranskalainen luonnontieteilijä Charles Lucien Bonaparte kuvasi lajin holotyypin Ghanan Ashantissa vuonna 1850.
Kapillaari-ilmiö

Kapillaari-ilmiö vedellä (vasemmalla) ja elohopealla (oikealla).
Kapillaari-ilmiö eli hiusputki-ilmiö tai hiushuokoisuus on ilmiö, jossa neste etenee pinnan vettymisilmiön seurauksena kapeassa rakenteessa tai putkessa. Ilmiö on nähtävissä pystysuoraan asennetussa putkessa jossa neste nousee ylöspäin painovoimaa vastaan. Ilmiö johtuu siitä, että molekyylien väliset voimat ovat voimakkaampia nesteen ja kiinteän aineen välillä kuin pelkän nesteen sisällä. Kapillaari-ilmiö aiheuttaa nestepinnan kaareutumisen ylöspäin putken reunojen lähellä. Joissakin nesteissä, kuten elohopeassa, molekyylien väliset voimat ovat suurempia nesteen sisällä kuin nesteen ja kiinteän aineen välillä. Tällöin neste pyrkii sellaiseen muotoon, jossa sillä on mahdollisimman pieni ala. Kapillaari-ilmiö toimii siis päinvastaiseen suuntaan eli nestepinta kaareutuu alaspäin.
Kotioloissa ilmiötä voidaan havainnollistaa leikkaamalla esimerkiksi sanomalehden sivun reunasta paperisuikale, ripustamalla suikale pystyasentoon ja asettamalla paperin alapää vedellä täytettyyn läpinäkyvään juomalasiin. Vesi nousee paperia pitkin ylöspäin.
Kaava

Nestepatsaan korkeus h (metreissä) saadaan yhtälöstä:
missä
Lasiputkessa olevalle vesipatsaalle (ilmassa merenpinnan korkeudella) pätee
joten nestepatsaan korkeus on
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kapillaari-ilmiö Wikimedia Commonsissa
Kalevan navetta

| Kalevan navetta |
| --- | --- |


Osoite:  Nyykoolinkatu 25 60100 Seinäjoki
Sijainti:  Itikka, Seinäjoki
Julkisivumateriaali:  Tiili
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalevan navetta on Seinäjoen Itikan kaupunginosassa sijaitseva taide- ja kulttuurikeskus. Kalevan navetan rakennus 1890-luvulla rakennettu suuri punatiilirakennus. Noin 5 000 neliömetrin kokoinen rakennus saneerattiin ja avattiin alkuvuodesta 2020 kulttuurikeskuksena. Kalevan navetassa järjestetään nykytaidenäyttelyitä, kerho- ja kurssitoimintaa, konsertteja sekä ruokaelämyksiä.
Kalevan navetassa toimivat Seinäjoen kaupungin kulttuuripalveluiden kulttuuritoimisto, lastenkulttuurikeskus Louhimo, Seinäjoen taidehalli, Taito Etelä-Pohjanmaa ry, Käsityö- ja muotoilukoulu Näppi, ravintola Äärellä Kuppi+Kattila, Taideyliopiston Seinäjoen yksikkö, Seinäjoen taiteilijaseuran taidelainaamo Parsi sekä Seinäjoen kansalaisopiston teknisen työn verstaat.
Historia > Rakennuttaminen

Kalevan navetta on vanha kivinavetta, jonka historia alkaa 1890-luvulta. Rakennuksessa ei ole nimestään huolimatta koskaan pidetty karjaa. Tila päätyi Östermyran kartanon taloudellisten vaikeuksien vuoksi henkivakuutusyhtiö Kalevan omistukseen. Kaleva suunnitteli jatkavansa Wasastjernojen aloittamaa karjataloutta. Kalevan agronomi Karl Fredrik Edlund määräsi uuden kivinaveta rakentamisesta vuonna 1893 Seinäjoen Itikanmäelle.
Kaleva kuitenkin luopui maatalousliiketoiminnasta ennen kuin uusi navetta valmisuti 1890-luvun lopulla. Vuonna 1905 talossa järjestettiin kaksipäiväinen maatalousnäyttely. Tämä on ainoa kerta, kun talossa on ollut karjaa.
Historia > Verkatehtaana

Tehtailija Hugo Grönlund tuli omistajaksi vuonna 1909 ja korotti taloa muuttaen sen verkatehtaaksi. Talon alakertaan sijoitettiin 23 metriä leveä ja 70 metriä pitkä tehdassali. Talon eteläpäätyyn rakennettiin konehuone, johon sijoitettiin voimakone, joka tuotti käyttövoiman tehdaslaitokselle. Myöhemmin tehdas jatkoi toimintaansa Pohjanmaan verkatehtaan nimellä.
Verkatehtaan tilat laajennettiin yläkertaan, jolloin ikkuinoita suurennettiin ja lisättiin. Talon pohjoispuolen korotus on tehty verkatehtaan toiminnan aikana. Tehtaalla valmistettiin verka- ja sarkakankaita, peitehuopia ja pukukankaita. Työntekijöitä verkatehtaalla oli parhaimmillaan 136. Verkatehtaalla nousi tiettävästi myös Seinäjoen ensimmäinen lakko vuonna 1922.Verkatehtaana talo toimi 1920-luvun lopulle, jolloin verkatehdas kaatui laman myötä.
Historia > Puolustusvoimien käytössä

1930-luvunlla talo uudistettiin rakennusmestari Elis Rouheen valvonnassa Seinäjoen sotilaspiirin tarpeisiin. Seinäjoen sotilaspiirin esikunnan hallinto sijaitsi Kalevan navetan vieressä, vanhassa verkatehtaan hallintorakennuksessa. Hallintorakennus purettiin 1960-luvulla kantatie 67 rakennustöiden vuoksi. Kalevan navetta oli puolustusvoimien käytössä 1990-luvulle saakka. Rakennuksen pohjakerroksessa toimi tämän jälkeen maatalousmyymälä.
Navetan kolmas elämänvaihe alkoi verkatehtaan kaaduttua 1920-luvun laman jalkoihin. Talo uudistettiin 1930-luvun vaihteessa rakennusmestari Elis Rouheen valvonnassa, tällä kertaa Seinäjoen sotilaspiirin tarpeisiin. Seinäjoen Sotilaspiirin Esikunnan hallinto sijaitsi Kalevan Navetan vieressä vanhassa verkatehtaan hallintorakennuksessa. Hallintorakennus purettiin 1960-luvulla kantatie 67 rakennustöiden vuoksi. Kalevan Navetta oli puolustusvoimien käytössä 1990-luvulle saakka. Tämän jälkeen rakennuksen pohjakerroksessa toimi maatalousmyymälä. Rakennuksen itäpuolella ollut tykkitalli purettiin vuonna 1990.
Historia > Taide- ja kulttuurikeskuksen rakentuminen

Kalevan navetan ympärille rakentui Itikan ja myöhemmin Atrian teollisuusalue. 1960-luvulla teollisuusalue kävi kuitenkin pieneksi ja uusi tehdasalue rakentui Nurmoon 1970-luvulla. Teollisuusalue uudellenkaavoitettiin 2000-luvulla toimisto- ja liiketilaksi. Vuoden 2011 asemakaavamuutoksen vahvistuksen jälkeen Itikanmäen alue siirtyi Peabin omistukseen. Peab rakensi alueelle arkkitehtikilpailun mukaiset seitsemän 5–9-kerroksista kerrostaloa. Harjakattoisina ja punatiilisinä ne muistuttavat hahmoltaan alueen keskukseksi kaavailtua Kalevan navettaa.
Vanhan tehdasalueen purku-urakan kerrotaan olleen tuolloin Seinäjoen historian suurimpia. Peabille siirtyi myös asemakaavalla suojeltujen Kalevan navetan ja vanhan Upseeritalon omistus. Vuonna 2018 yrittäjä Petri Pihlajaniemi osti talon Peabilta. Kalevan navetan saneeraus taide- ja kulttuurikeskukseksi alkoi elokuussa 2018. Saneerauksen suunnittelusta vastasi Arkkitehtitoimisto Hirvilammi Oy/ Teemu Hirvilammi ja Anne Kaivo-oja. Taide- ja kulttuurikeskus Kalevan Navetta avasi ovensa yleisölle maaliskuussa 2020.
Kalevan navetta eteläpuolelta.
Kalevan navetan Vintti Per Svenssonin näyttelyn aikaan lokakuussa 2020.
Karlstadin tuomiokirkko

Karlstadin tuomiokirkko.
Karlstadin tuomiokirkko (ruots. Karlstads domkyrka) on Karlstadin kaupungin keskustassa, Värmlannissa, Ruotsissa sijaitseva kirkkorakennus sekä Karlstadin hiippakunnan tuomiokirkko.
Tuomiokirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1723 vanhan kirkon tuhouduttua kaupunkipalossa vuonna 1719. Se vihittiin käyttöön 2. heinäkuuta 1730. Kirkon rakennusmestarina toimi Christian Haller. Kirkon torni kohoaa 58 metrin korkeuteen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Karlstads domkyrkoförsamling: Domkyrkan (ruotsiksi)
Keke

Keke voi tarkoittaa seuraavia:
Keith "Keke" Armstrong, jalkapallovalmentaja
Keke Pulliainen, viihdetaiteilija
Keijo Erik ”Keke” Rosberg, autourheilija
Keijo Kauko Olavi ”Keke” Vilhunen
Kevin "Keke" Lankinen, jääkiekkomaalivahti
Suomen Keksijäin Keskusliitto KEKE
Kestävä kehitys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keke”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kenraalikunta

Kenraalikunta
kenraali
kenraaliluutnantti
kenraalimajuri
prikaatikenraali
Esiupseerit
eversti
everstiluutnantti
majuri
Komppaniaupseerit
kapteeni
yliluutnantti
luutnantti
vänrikki
sotilasmestari
ylivääpeli
vääpeli
ylikersantti
kersantti
alikersantti
korpraali
sotamies
Suomen maa- ja ilmavoimien sotilasarvot
Kenraalikunta on ylimpien upseerien ja muiden korkeiden viranhaltijoiden joukko puolustusvoimissa tai asevoimissa.
Suomen puolustusvoimissa kenraalikuntaan kuuluvat maa- ja ilmavoimien sotilasarvoista prikaatikenraalit, kenraalimajurit, kenraaliluutnantit ja kenraalit sekä merivoimien sotilasarvoista lippueamiraalit, kontra-amiraalit, vara-amiraalit ja amiraalit.
Sotilastehtävissä prikaatikenraali ja lippueamiraali voivat toimia samankaltaisissa tehtävissä kuin eversti tai kommodori. Suomessa näiden sotilasarvojen muodostaminen tuli välttämättömäksi siksi, että suomalaiset palvelivat everstin arvolla tehtävissä, joissa kansainvälisen yhteistyön muut jäsenet palvelivat prikaatikenraalin arvossa. Ennen prikaatikenraalin tehtävän perustamista Suomessa toimivat everstit palvelusarvolla prikaatin kenraali.
Myös Suomen puolustusvoimien ylimmät siviilivirat, kuten pääasessori eli johtava juristi ja kenttäpiispa, on aikaisemmin laskettu kenraalin arvoisiksi ja niiden haltijat kenraalikuntaan kuuluviksi. Pääasessori osastopäällikkönä rinnastettiin 2008 asti kenraalin arvoiseksi.