stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Formula 1
Historia > Paluu turbomoottoreihin

Kaudelle 2014 autot muuttuivat täysin ja kaudesta 2006 alkaen käytetyt 2,4-litraiset V8-moottorit vaihtuivat 1,6-litraisiin V6-turbomoottoreihin. Neljä edellistä kautta hallinnut Red Bull joutui antautumaan Mercedes GP -tallille. Kausi oli täydellistä Mercedeksen hallintaa ja mestaruustaistelu käytiinkin tallin kuljettajien Lewis Hamiltonin ja Nico Rosbergin välillä. Maailmanmestaruuden voitti lopulta toista kauttaan Mercedeksella ajanut Hamilton, jolle mestaruus oli hänen uransa toinen. Kaudella 2014 koettiin Formula 1:sten ensimmäinen kuolemaan johtanut kolari yli kahteenkymmeneen vuoteen, kun Jules Bianchi kuoli Japanin osakilpailussa ulosajossa saamiinsa vammoihin oltuaan onnettomuuden jälkeen koomassa yhdeksän kuukauden ajan.
Kaudella 2015 Hamilton otti toisen peräkkäisen ja uransa kolmannen maailmanmestaruuden nousten Jackie Stewartin rinnalle. Kaudella 2016 mestaruuskamppailu käytiin Nico Rosbergin ja Lewis Hamiltonin välillä. Mestaruuden ratkeaminen venyi kauden viimeiseen kilpailuun ja voiton vei lopulta Nico Rosberg. Kaudella 2017 mestaruuden voitti jälleen Lewis Hamilton. Kaudella 2018 mestaruudesta taistelivat Ferrarin Sebastian Vettel ja Mercedeksen Lewis Hamilton Hamiltonin voittaessa jälleen mestaruuden. Kaudella 2019 mestaruudesta taistelivat Lewis Hamilton ja hänen tallitoverinsa Valtteri Bottas. Mestaruuden vei lopulta Hamilton. Kaudella 2020 mestaruuden vei jälleen Hamilton nousten 7 mestaruuteen ja tasoihin Michael Schumacherin kanssa.
Kaudella 2021 mestaruudesta taistelivat tiukasti Lewis Hamilton ja Red Bullin Max Verstappen. Mestaruus ratkesi vasta kauden päätöskilpailussa, jossa Verstappen voitti mestaruuden katkaisten Hamiltonin vuodesta 2017 alkaneen mestaruusputken.
Verstappen voitti vuoden 2022 maailmanmestaruuden. Muita osakilpailuvoittajia kaudella olivat Charles Leclerc, Sergio Pérez, Carlos Sainz sekä George Russell. Kausi oli Lewis Hamiltonin uran ensimmäinen ilman paalupaikkaa tai osakilpailuvoittoa. Charles Leclerc haastoi Max Verstappenia kauden alussa maailmanmestaruudesta voittaen kaksi kolmesta ensimmäisestä kilpailusta. Samalla Verstappen keskeytti kaksi kolmesta ensimmäisestä kilpailusta. Tämän jälkeen Leclerc voitti loppukaudella enää yhden kilpailun. Leclerc hävisi useita kilpailuja Ferrarin strategiavirheisiin sekä henkilökohtaisiin ajovirheisiin. Verstappen voitti lopulta mestaruuden Japanin Suzukassa. 4-kertainen maailmanmestari Sebastian Vettel lopetti uransa kauden lopussa.
Skandaalit F1-sarjassa > Vakoiluskandaali

Kautta 2007 väritti tasaisen mestaruustaistelun lisäksi niin sanottu vakoiluskandaali. McLarenin epäiltiin ja lopulta todettiin käyttäneen Ferrarilta saatuja luottamuksellisia teknisiä dokumentteja oman autonsa kehityksessä. FIA:n antama sakkorangaistus oli urheiluhistorian suurin: 100 miljoonaa dollaria, josta tosin McLarenin maksettavaksi jäi noin puolet, koska kauden menestyksestä ansaitut rahat vähennettiin rangaistuksesta. Lisäksi McLarenin saavuttamat tallipisteet mitätöitiin. Kuljettajapisteisiin ei puututtu.
Skandaalit F1-sarjassa > Valehteluskandaali

Valehteluskandaali sai alkunsa Australian GP:ssä 2009, kun turva-auton takana ajettaessa Lewis Hamilton ohitti radalta ulos ajautuneen Jarno Trullin. Seuraavalla kierroksella Hamilton päästi Trullin ohi, mutta kilpailun jälkeen McLaren-talli ja Lewis Hamilton kielsivät, että Hamilton olisi päästänyt Trullin tarkoituksellisesti ohitse. Trullille annettiin ohituksesta turva-auton takana 25 sekunnin rangaistus, jonka vuoksi hän tippui 12. sijalle. Myöhemmin kuitenkin FIA:lle selvisi, että McLaren oli käskenyt Hamiltonia päästämään Trullin ohitseen. Koska McLaren oli antanut valheellista tietoa FIA:n tuomaristolle, hylättiin Hamiltonin Australian GP:n tulos ja McLaren sai kahden kilpailun ehdollisen kilpailukiellon. Trullin rangaistus peruttiin ja hän nousi takaisin kolmanneksi. McLaren irtisanoi kohun johdosta urheilujohtajansa Dave Ryanin.
Skandaalit F1-sarjassa > Kolariskandaali

Elokuussa 2009 FIA ilmoitti aloittaneensa tutkimukset kauden 2008 Singaporen osakilpailun tapahtumista. Kilpailun voitti Renault-tallin Fernando Alonso, joka hyötyi radalle tulleesta turva-autosta. Turva-auton radalletulon aiheutti Renault-tallin toinen kuljettaja Nelson Piquet Jr. kolaroidessaan autonsa radan reunamuuriin.
21. syyskuuta 2009 FIA:n moottoriurheilun maailmanneuvoston kokous langetti Renault-tallille kahden vuoden ehdollisen kilpailukiellon. Tallipäällikkö Flavio Briatore tuomittiin toimitsijakieltoon määräämättömäksi ajaksi FIA:n alaisiin moottoriurheilusarjoihin. Hän ei myöskään saa toimia superlisenssin omaavan kuljettajan managerina. Insinööriosaston johtaja Pat Symonds tuomittiin viiden vuoden mittaiseen toimitsijakieltoon. Nelson Piquet Jr.:ta ei tuomittu syytesuojansa takia. Maailmanneuvosto katsoi, ettei Fernando Alonso ollut osallisena rikkomuksiin.
Kilpailuviikonloppu > Vapaat harjoitukset

F1-viikonloppuna perjantaina ajetaan kaksi tunnin pituista vapaata harjoitusta. Vapaat harjoitukset alkavat paikallista aikaa kello 10 ja 14. Harjoituksissa kuljettajat tutustuvat rataan ja hakevat autoihin oikeita säätöjä sekä renkaita. Lauantain vapaa harjoitus ajetaan kello 11.00 - 12.00, paitsi Isossa-Britanniassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa kello 10.00 - 11.00.
Kilpailuviikonloppu > Aika-ajot

Aika-ajot alkavat muissa maissa kello 14.00 paikallista aikaa, paitsi Britanniassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa klo 13.00. Aika-ajoissa ratkaistaan sunnuntain kilpailun lähtöjärjestys. Kaudesta 2006 alkaen aika-ajot on ajettu kolmivaiheisena. Kaudesta 2014 alkaen aika-ajoon on tehty muutoksia siten, että ajon ensimmäisen osion pituutta (Q1) on lyhennetty 20 minuutista 18 minuuttiin ja kolmannen (Q3) aikaa on pidennetty 10 minuutista 12 minuuttiin.
Ensimmäisestä osiosta jatkaa toiseen 15 nopeinta kuljettajaa. Pudonneet viisi kuljettajaa sijoittuvat lähtöruudukossa sijoille 16-20. Seuraavan neljännestunnin ajon jälkeen pudotetaan viisi hitainta kuljettajaa, jotka sijoittuvat lähtöruudukon sijoille 11-15. Loput kymmenen nopeinta kuljettajaa ratkaisevat paalupaikan kohtalon 12 minuutin mittaisessa aika-ajon päätösosiossa. Nopeimman ajan ajanut sijoitetaan lähtöruudukkoon ensimmäiseksi, paalupaikalle. Jos kaksi tai useampi kuljettaja ajaa tuhannesosalleen yhtä nopean ajan, korkeammalle sijoittuu se kuljettaja, joka on ajanut aikansa ensin. Jos kaksi tai useampi kuljettaja ei aja aikaa missä tahansa aika-ajoista, lähtöjärjestys määräytyy seuraavasti:
Kuljettajat, jotka ehtivät aloittaa aika-ajokierroksensa
Kuljettajat, jotka ehtivät aloittaa lämmittelykierroksensa
Kuljettajat, jotka eivät lähteneet radalle session aikana
Jos esimerkiksi kuljettajat numerolla 5 ja numerolla 12 ehtisivät aloittaa lämmittelykierroksensa mutta eivät aika-ajokierrostaan, numerolla 5 ajava kuljettaja sijoittuisi lähtöruudukossa numerolla 12 ajavan edelle pienemmän kilpailunumeronsa vuoksi.
Kausina 2003-2005 oli käytössä yhden kierroksen aika-ajojärjestelmä, jossa jokainen kuljettaja ajoi vuorollaan yhden kierroksen.
Aikaisemmin käytössä olleita järjestelmiä ovat olleet muun muassa perjantaina ja lauantaina ajettavat tunnin mittaiset sessiot, joissa jokaisella kuljettajalla oli käytössään 12 kierrosta, ja radalla sai tunnin aikana käydä milloin tahansa. Myöhemmin perjantain aika-ajot jäivät pois, mutta lauantainen tunnin sessio oli käytössä vielä 2000-luvun alkuvuosina. Tuolloin lauantainen aika-ajo oli vauhdikas jännitysnäytelmä, jossa kuljettajan todellinen nopeus ja hermojen pitävyys punnittiin. Käytössä oli myös sääntö, jonka mukaan kuljettajan ajan oli mahduttava 107 % sisään paalupaikalle ajaneen ajasta päästäkseen mukaan kilpailuun. Kauden 2006 alussa aika-ajon kolmas ja viimeinen osio oli 20 minuuttia pitkä, mutta se lyhennettiin Ranskan GP:n jälkeen viiteentoista minuuttiin.
Sääntöjä > Liput

Ruutulippu tarkoittaa, että sessio on päättynyt. Kuljettajien tulee hidastaa vauhtiaan ja ajaa varikolle tai aika-ajoissa tai kilpailussa parc fermé -alueelle.
Keltainen lippu tarkoittaa, että radalla on pysähtynyt auto, jokin auton osa tai jokin muu ajamista huomattavasti haittaava tekijä. Kuljettajien tulee hidastaa vauhtiaan. Ohittaminen ei ole sallittua.
Punainen lippu tarkoittaa, että sessio on keskeytetty. Kuljettajien tulee hidastaa vauhtiaan ja ajaa varikolle tai lähtöruutuihin riippuen tilanteesta. Ohittaminen ei ole sallittua.
Keltainen lippu, jossa on punaisia raitoja, tarkoittaa että radalla on öljyä, vettä, soraa tai muuta liukastavaa ainetta tai romua.
Sininen lippu tarkoittaa, että takaa on tulossa nopeampi auto, joka pitää päästää ohi. Useimmiten lippua näytetään kilpailussa kuljettajalle, joka on jäämässä kilpailua johtavalle kuljettajalle yhdellä tai useammalla kierroksella.
Valkoinen lippu tarkoittaa, että edessä ajaa huomattavasti hitaampi auto.
Vihreä lippu tarkoittaa, että rata on jälleen vapaa. (Näytetään yleensä keltaisen lipun jälkeen ilmoittamaan että vaara-alue on ohi.)
Musta lippu ja kuljettajan numero tarkoittavat, että kuljettaja on hylätty kilpailusta. Hänen tulee ajaa varikolle.
Musta lippu, jossa on keskellä oranssi ympyrä ja kuljettajan numero tarkoittavat, että kuljettajan autossa on jotain vikaa, joka on haitaksi joko katsojien tai kuljettajan terveydelle. Kuljettajan tulee ajaa varikolle korjauttamaan ongelma.
Lippu, joka on puoliksi musta ja puoliksi valkoinen ja kuljettajan numero tarkoittavat, että kuljettaja on syyllistynyt epäurheilijamaiseen käytökseen.
Vakavan onnettomuuden sattuessa, eli keltaisen lipun aikana, radalle on mahdollista kutsua erityinen turva-auto. Auto siirtyy autojonon kärkeen, mikäli vaikkapa seinään ajaneesta kilpa-autosta lentää osia radalle, tai alkaa sataa todella paljon ja kilpailun jatkaminen normaalisti ei ole enää turvallista. Turva-auto ajaa aina jonon ensimmäisenä vakionopeudella ja sen ollessa radalla ohittaminen on kiellettyä.
Turva-autoina on toiminut Mercedes-AMG:n eri mallit kaudesta 1996 alkaen. Kausina 2010–2014 turva-auto oli Mercedes-Benz SLS AMG, kausina 2015–2017 Mercedes-AMG GT S, ja kaudeksi 2018 otettiin käyttöön Mercedes-AMG GT R. Kautena 2021 ensimmäistä kertaa Mercedes jakaa virallisen turva-auton vastuun, kun myös Aston Martin Vantage toimii turva-autona Mercedes-AMG GT R:n lisäksi. Turva-auton pitkäaikainen kuljettaja on saksalainen Bernd Mayländer. Ensimmäistä kertaa turva-autoa käytettiin vuoden 1973 Kanadan Grand Prix’ssä. FIA:n suunnitelmissa on tuoda F1:n kuskiton turva-auto.
Kuljettajat ja valmistajat

Formula 1 -sarjan olennainen asia on, että tallien tulee itse rakentaa auton runko. Tämä onkin olennainen tekijä, mikä erottaa F1:n muun muassa NASCAR-, IRL- ja GP2-sarjoista, joissa myös auton runko ostetaan valmiina. Rungon valmistaminen itse myös lisää tallien kustannuksia.
F1-sarjan alkuvuosina tallit olivat usein autonvalmistajien talleja, kuten Ferrari, Maserati, Alfa Romeo ja Mercedes-Benz. Myöhemmin mukaan alkoi tulla ns. yksityistalleja, jotka joko ostivat moottorinsa joltakin suurelta autonvalmistajalta tai itsenäiseltä moottoripajalta, kuten Climax, Repco, Cosworth, Judd ja Supertec. 1990-luvulla kehitys on alkanut mennä takaisin tehdastalleihin. Tehdastalleista ainoastaan Ferrari on ollut mukana koko F1-historian ajan, mutta monet perinteiset, eri moottorinvalmistajia ajan saatossa käyttäneet tallit tulleet suurilta osin suurten autonvalmistajien omistamiksi. Esimerkiksi McLarenista omistaa suuren osan Daimler. Samoin Benetton on nykyään Renaultin omistuksessa. Toyota oli tullut mukaan täysin omalla tallillaan.
Vuonna 1950 F1-sarjaan osallistui kahdeksantoista tallia, mutta korkeat kustannukset pudottivat monia pois heti alkumetreillä, ja kilpailuihin osallistui myös Formula 2 -luokan autoja. Nykyään mukana on 10 tallia. Mikäli haluaa perustaa uuden F1-tallin, tulee maksaa FIA:lle 25 miljoonan punnan etumaksu, joka maksetaan takaisin kauden mittaan. Monet uudet tallit ovatkin ostaneet vanhoja talleja ja jatkaneet niiden raunioilta, ja välttyneet näin maksamasta kyseistä summaa.
Jokaisella Formula 1 -autolla on numero, jonka kuljettajat saa itse valita numeroiden 2-99 väliltä. Maailmanmestari saa ajaa halutessaan numerolla 1.
Kuljettajat ja valmistajat > Menestyneimmät F1-kuljettajat

Luvut on Abu Dhabin 2022 Grand Prix:n jälkeen:
Lihavoidulla merkityt kuljettajat jatkavat yhä F1-uraansa kaudella 2023.
| # | Kuljettaja | Ajetut GP:t | Voitot | Palkintosijat | Paalupaikat | Nopeimmat kierrokset | Pisteet | Maailman- mestaruudet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Lewis Hamilton | 310 | 103 | 191 | 103 | 61 | 4405,5 | 7 |
| 2 |  Michael Schumacher | 308 | 91 | 155 | 68 | 77 | 1566 | 7 |
| 3 |  Juan Manuel Fangio | 51 | 24 | 35 | 29 | 23 | 277,64 | 5 |
| 4 |  Sebastian Vettel | 296 | 53 | 122 | 57 | 38 | 3093 | 4 |
| 5 |  Alain Prost | 199 | 51 | 106 | 33 | 41 | 798,5 | 4 |
| 6 |  Ayrton Senna | 161 | 41 | 80 | 65 | 19 | 614 | 3 |
| 7 |  Jackie Stewart | 99 | 27 | 43 | 17 | 15 | 360 | 3 |
| 8 |  Niki Lauda | 171 | 25 | 54 | 24 | 24 | 420,5 | 3 |
| 9 |  Nelson Piquet | 204 | 23 | 60 | 24 | 23 | 485,5 | 3 |
| 10 |  Jack Brabham | 123 | 14 | 31 | 13 | 12 | 261 | 3 |
| 11 |  Max Verstappen | 163 | 35 | 77 | 20 | 21 | 2011,5 | 2 |
| 12 |  Fernando Alonso | 355 | 32 | 98 | 22 | 23 | 2061 | 2 |
| 13 |  Jim Clark | 72 | 25 | 32 | 33 | 28 | 274 | 2 |
| 14 |  Mika Häkkinen | 162 | 20 | 51 | 26 | 25 | 420 | 2 |
| 15 |  Graham Hill | 175 | 14 | 36 | 13 | 10 | 289 | 2 |
| 16 |  Emerson Fittipaldi | 144 | 14 | 35 | 6 | 6 | 281 | 2 |
| 17 |  Alberto Ascari | 32 | 13 | 17 | 14 | 12 | 140,14 | 2 |
| 18 |  Nigel Mansell | 187 | 31 | 59 | 32 | 30 | 482 | 1 |
| 19 |  Nico Rosberg | 206 | 23 | 57 | 30 | 20 | 1594,5 | 1 |
| 20 |  Damon Hill | 115 | 22 | 42 | 20 | 19 | 360 | 1 |
| 21 |  Kimi Räikkönen | 353 | 21 | 103 | 18 | 46 | 1873 | 1 |
| 22 |  Jenson Button | 309 | 15 | 50 | 8 | 8 | 1235 | 1 |
| 23 |  Alan Jones | 116 | 12 | 24 | 6 | 13 | 206 | 1 |
| 24 |  Mario Andretti | 128 | 12 | 19 | 18 | 10 | 180 | 1 |
| 25 |  Jacques Villeneuve | 163 | 11 | 23 | 13 | 9 | 235 | 1 |
| 26 |  Jody Scheckter | 112 | 10 | 33 | 3 | 5 | 255 | 1 |
| 27 |  James Hunt | 92 | 10 | 23 | 14 | 8 | 179 | 1 |
| 28 |  Denny Hulme | 112 | 8 | 33 | 1 | 9 | 248 | 1 |
| 29 |  John Surtees | 111 | 6 | 24 | 8 | 11 | 180 | 1 |
| 30 |  Jochen Rindt | 60 | 6 | 13 | 10 | 3 | 109 | 1 |
| 31 |  Giuseppe Farina | 33 | 5 | 20 | 5 | 5 | 127,33 | 1 |
| 32 |  Keke Rosberg | 114 | 5 | 17 | 5 | 3 | 159,5 | 1 |
| 33 |  Mike Hawthorn | 45 | 3 | 18 | 4 | 6 | 127,64 | 1 |
| 34 |  Phil Hill | 47 | 3 | 16 | 6 | 6 | 98 | 1 |
| 35 |  Stirling Moss | 66 | 16 | 24 | 16 | 19 | 186,64 | 0 |
| 36 |  David Coulthard | 247 | 13 | 62 | 12 | 18 | 535 | 0 |
| 37 |  Carlos Reutemann | 146 | 12 | 45 | 6 | 6 | 310 | 0 |
| 38 |  Rubens Barrichello | 322 | 11 | 68 | 14 | 17 | 658 | 0 |
| 39 |  Felipe Massa | 258 | 11 | 41 | 16 | 15 | 1167 | 0 |
| 40 |  Valtteri Bottas | 200 | 10 | 67 | 20 | 19 | 1787 | 0 |
| 41 |  Gerhard Berger | 210 | 10 | 48 | 12 | 21 | 385 | 0 |
| 42 |  Ronnie Peterson | 123 | 10 | 26 | 14 | 9 | 206 | 0 |
Kuljettajat ja valmistajat > Tilastot maittain

Mukana kymmenen mestaruuksien perusteella menestyneintä maata.
| # | Maa | Maailman- mestaruudet | Maailman- mestareita | MM-sarjaan osallistuneita kuljettajia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 20 | 10 | 164 |
| 2 |  Saksa | 12 | 3 | 53 |
| 3 |  Brasilia | 8 | 3 | 32 |
| 4 |  Argentiina | 5 | 1 | 25 |
| 5 |  Ranska | 4 | 1 | 71 |
| 5 |  Australia | 4 | 2 | 17 |
| 5 |  Itävalta | 4 | 2 | 16 |
| 5 |  Suomi | 4 | 3 | 9 |
| 9 |  Italia | 3 | 2 | 99 |
| 9 |  Alankomaat | 3 | 1 | 17 |
| 11 |  Espanja | 2 | 1 | 15 |
| 11 |  Yhdysvallat | 2 | 2 | 158 |
Kuljettajat ja valmistajat > Menestyneimmät F1-tallit

Mukana kymmenen voittojen perusteella menestyneintä tallia.
| # | Talli | Ajetut GP:t | Voitot | Paalupaikat | Nopeimmat kierrokset | MM-pisteet* | Kuljettajien mestaruudet | Valmistajien mestaruudet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Scuderia Ferrari | 1054 | 241 | 242 | 258 | 9266 | 15 | 16 |
| 2 |  McLaren | 928 | 183 | 156 | 161 | 5989,5 | 12 | 8 |
| 3 |  Mercedes | 271 | 124 | 136 | 100 | 6813,5 | 9 | 8 |
| 4 |  Williams | 792 | 114 | 128 | 133 | 3586 | 7 | 9 |
| 5 |  Red Bull Racing | 348 | 92 | 81 | 84 | 6388 | 6 | 4 |
| 6 |  Team Lotus | 490 | 79 | 107 | 71 | 1352 | 6 | 7 |
| 7 |  Renault | 403 | 35 | 51 | 33 | 1777 | 2 | 2 |
| 7 |  Brabham | 403 | 35 | 40 | 42 | 832 | 2 | 1 |
| 9 | / Benetton | 260 | 27 | 15 | 36 | 851,5 | 2 | 1 |
| 10 |  Tyrrell | 711 | 23 | 14 | 20 | 617 | 2 | 1 |
Kuljettajat ja valmistajat > Jäädytetyt numerot

Kuljettajat ovat voineet valita omat numeronsa vasta kaudesta 2014 alkaen.
| Nro | Kuljettaja | Jäädytetty |
| --- | --- | --- |
| 17 |  Jules Bianchi | 20. heinäkuuta 2015 |
Superlisenssi

Superlisenssi on F1-komission eli Formula One Comissionin kuljettajalle antama lisenssi, joka antaa luvan kilpailla F1-sarjassa, jos hän on ollut
GP2-luokan loppupisteissä neljän parhaan joukossa viimeisen kahden vuoden aikana.
Kolmen parhaan joukossa vähintään viidessä, tai kuuden parhaan joukossa kymmenessä osakilpailussa GP2-sarjassa viimeisen kahden vuoden aikana.
Japanin F3000-luokan kolmen parhaan joukossa viimeisen kahden vuoden aikana.
Euro 3000 -sarjan hallitseva mestari
Yhdysvaltain Indy Racing Leaguen tai Champ Car -sarjan loppupisteissä kuuden parhaan joukossa viimeisen kahden vuoden aikana.
F3-mestari jossain seuraavista F3-sarjoista: Euro-sarja, Iso-Britannia, Italia tai Japani, viimeisen vuoden aikana.
Startannut edelliskaudella vähintään viidessä F1-osakilpailussa.
F1-komissio voi myös antaa superlisenssin kuljettajalle, vaikka hänellä ei olisi yllä mainittuja saavutuksia, jos komission mielestä kuljettaja on ansainnut sen. Komissio voi myös ottaa lisenssin pois kuljettajalta, jos hänelle on annettu se tallin pyynnöstä, vaikka ei täyttäisi yllä olevia ehtoja ja ansainnut sitä komission mielestä eikä onnistu todistamaan olevansa F1-paikan arvoinen kuljettaja, tai jos kuljettaja ajaa vaarallisesti. Ensin mainittu oli tapahtua suomalaiselle Kimi Räikköselle, ellei hän olisi vakuuttanut F1-piirejä neljässä ensimmäisessä kilpailussaan, jossa Räikkönen jo ensimmäisessä kilpailussaan ajoi seitsemänneksi ja nousi vielä kuudenneksi Olivier Panisin saatua 25 sekunnin aikasakon. Yūji Ide on ainoa, joka on menettänyt superlisenssinsä kesken kauden. Hän menetti lisenssin kaudella 2006 neljän kilpailuviikonlopun jälkeen. Ide ajoi nimenomaan hengenvaarallisesti ja jäi jokaisena kilpailuviikonloppunaan jopa useita sekunteja tallikaveristaan Takuma Satosta.
Lisenssivaatimus on olemassa, jotta lähtöruudukkoon ei pääse kuljettajia, joilla ei ole riittävää ajotaitoa. Lisenssin saamiseen tarvittavia pisteitä myönnetään eri sarjoissa kilpailemalla.
Radat

Formula 1 -radat koostuvat suorista ja erilaisista mutkista ja niiden yhdistelmistä. Tyypillisesti yksi suora on lähtösuora, jolla sijaitsee lähtöruudukko ja lähtö/maaliviiva. Lähtösuoran vieressä on varikkosuora, jossa sijaitsevat varikkopilttuut. Varikkosuoran ja lähtösuoran toisistaan erottavaa seinämää kutsutaan varikkomuuriksi. Radan kiertosuunta vaihtelee, mutta tavallisesti radat kulkevat myötäpäivään. Vielä 3-6 vuotta sitten harvinaisemmat vastapäivään kulkevat radat tuottivatkin kuljettajille usein ongelmia, koska vasemmalle kääntyvät mutkat rasittavat niihin tottumatonta niskaa. Nykyään tätä ongelmaa ei ole, koska lähes puolet Formula 1-sarjan radoista kierretään myötä- ja puolet vastapäivään. Radalla olevista hidastemutkista, eli S-mutkista käytetään nimitystä šikaani.
Suurin osa kilpailuista ajetaan erityisesti kilpa-autoilua varten suunnitelluilla moottoriradoilla, mutta poikkeuksiakin on. Monacon pienen ruhtinaskunnan Grand Prix ajetaan kaupungin ahtailla kaduilla. Kolminkertainen maailmanmestari Nelson Piquet on todennut Monacon GP:n olevan "kuin ajaisi polkupyörällä olohuoneessa". F1-sarjan ohjelmassa on ollut mukana myös muita katuratoja, muun muassa Las Vegasissa Caesar’s Palace -hotellin pysäköintialue. Myös esimerkiksi Belgian Spa-Francorchampsin ja Australian Albert Parkin radat koostuvat osittain yleisistä teistä. Kaudella 2008 ajettiin kahdella uudella katuradalla Valenciassa ja Singaporessa, ja kaudella 2009 Abu Dhabissa, joka on osittainen moottori- ja osittainen katurata.
FIA luokittelee moottoriradat ja vain korkeimman luokan (taso 1) radoilla voidaan ajaa Formula 1 -kilpailuja.
Radat > Turvallisuus

Nykyaikana F1-kuljettajien turvallisuuteen kiinnitetään huomattavasti aikaisempaa enemmän huomiota jo ratoja suunniteltaessa. Radan ulkopuolisilla alueilla, erityisesti mutkissa, on erityiset asvaltoidut tai hiekoitetut turva-alueet ja rengasvallit, jotka pehmentävät auton törmäystä. Uusilla radoilla käytetäänkin turva-alueilla yhä useammin asvalttia hiekan sijasta. Asvaltilla jarruttaminen on helpompaa, eikä auto nouse ilmaan kuten muhkuraisella hiekalla, eikä esimerkiksi ylösalaisin kääntynyt auto vajoa asvalttiin samalla tavoin kuin hiekkaan, mikä saattaisi olla kohtalokasta kuljettajan kannalta. Asfaltoiduissa turva-alueissa on toki se huono puoli, ettei auto pysähdy niin nopeasti rajussa kolarissa. Vielä 1950-luvulla kuljettaja saattoi vain kiittää onneaan, mikäli auton suistuttua käsistä osui strategisesti oikeaan kohtaan sijoitettuun heinäpaaliin eikä esimerkiksi puuhun. Erityisesti Imolan radalla 1994 tapahtuneiden Roland Ratzenbergerin ja Ayrton Sennan kuolonkolarien jälkeen ratojen turvallisuutta alettiin parantaa. Esimerkiksi Imolan rataan sijoitettiin hidastemutkia. Nämä muutokset eivät ole kuitenkaan olleet kaikkien lajin seuraajien mieleen, sillä ne tekevät radoista hitaampia ja joidenkin mielestä tylsempiä sekä kuljettajien että katsojien kannalta. Nykyään uudet radat suunnittelee pääosin saksalainen hoviarkkitehti Hermann Tilke.
Tulevaisuus

Formula 1 -talleja sitova ja muun muassa sarjan rahanjaosta määräävä nykyinen Concorde-sopimus on voimassa vuoteen 2021 asti. Sopimus astui voimaan 2013. Useat tallit olivat asiasta erimielisiä, ja perustivat oman "kapinarintamansa" Grand Prix Manufacturers Associationin, joka suunnitteli aloittavansa oman kilpasarjan GPWC:n. F1:n kaupallisista asioita päästiin lopulta sopuun Bernie Ecclestonen ja GPMA:n välillä. Uuden sopimuksen myötä päätösvaltaa lajin sääntömuutosten suhteen siirrettiin F1-tallipäälliköiltä autotehtaiden johtokunnille.
Sopimuksen myötä lajin sääntöjä viedään eteenpäin kolmen ydinkohdan kautta: kustannuksia alennetaan, suositaan teknologioita, joilla on merkitystä myös maantieliikenteen kannalta sekä korostetaan asioiden sosiaalista merkitystä tähtäämällä esimerkiksi pakokaasupäästöjen vähentämiseen.
Kaudelle 2018 tuli Halo-metallikaari, joka suojaa kuljettajaa lentäviltä osilta.
Tulevaisuus > Suuria automerkkejä tulossa mukaan

Vuoden 2022 keväällä sekä Porsche että Audi ilmoittivat tulevansa mukaan Formula 1 -sarjaan. Red Bull ja Porsche neuvottelivat pitkään, mutta Red Bull hylkäsi neuvottelut. Audi sai sen sijaan tehtyä tehdastallisopimuksen Sauberin kanssa. Audin ja Sauberin yhteistyö alkaa kaudella 2026.
Tulevaisuus > Ilmastovaikutukset

Formula 1 -organisaatio on kertonut tavoitteesta olla hiilineutraali vuoteen 2030 mennessä. Arvioiden mukaan suurin osa päästöistä (45 prosenttia) tulee rahtiliikenteestä, toiseksi suurin osuus (27,7 prosenttia) tulee henkilöliikenteestä tapahtumiin ja kolmanneksi suurin osuus (19,3 prosenttia) tulee tehtaista ja muista liiketiloista. Tavoitteeseen hiilineutraaliudesta kuuluu tapahtumissa kertyvien jätteiden kierrätys ja kertakäyttömuovien poistaminen sekä katsojille tarjotaan energiaystävällisempiä tapoja päästä tapahtumiin.
Formula 1 -autot ovat siirtyneet 10 prosenttia uusiutuvaa polttoainetta sisältävään "E10"-polttoaineeseen ja tavoitteena on siirtyä täysin uusiutuviin polttoaineisiin vuoteen 2026 mennessä.