stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kinupristiini
Ominaisuudet ja käyttö

Kinupristiini on pristinamysiini IA:n puolisynteettinen johdannainen. Yhdisteen antibioottiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se sitoutuu bakteerien ribosomien 70S-alayksikköön ja estää proteiinisynteesin. Kinupristiinin sitoutuessa peptidisidos ei voi muodostua. Lääkeaine tehoaa pääasiallisesti grampositiivisiin bakteereihin, muun muassa eräisiin MRSA-kantoihin. Suurin osa gramnegatiivisista bakteereista on kinupristiinille, vastustuskykyisiä, koska se ei kulkeudu niiden soluseinän läpi. Yhdiste muodostaa antibioottisesti aktiivisia aineenvaihduntatuotteita kysteiinin ja glutationin kanssa. Yhdistettä käytetään seoksena dalfopristiinin kanssa ja kinupristiinin osuus seoksessa on 30 massaprosenttia. Seosta käytetään keuhkokuumeen, vaikeiden ihoinfektioiden ja enterokokki-infektioiden hoitoon. Lääkeaine annostellaan ruiskeena suoneen.
Haittavaikutukset

Tyypillisimmät kinupristiinin ja dalfopristiinin yhdistelmän aiheuttavat haittavaikutukset ovat pistoskohdan kipu ja tulehdus, verisuonten tulehdus ja kipu niveissä ja lihaksissa. Se voi olla myös myrkyllistä maksalle.
Kallo (sarjakuvahahmo)

| Kallo |
| --- | --- |
 Kallo, Kapteeni Amerikan murhaaja
Luoja(t):  Mark Gruenwald & Kieron Dwyer
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Captain America #360
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Brock Rumlow
Status:  Vankilassa
Pituus:  193 cm
Paino:  132 kg
Ryhmäsidokset:  Punakallo, Urakoitsija
Voimat:  Mestarillinen lähitaistelija ja palkkatappaja, erinomainen pilotti
Kallo (engl. Crossbones) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Hahmon loivat käsikirjoittaja Mark Gruenwald ja piirtäjä Kieron Dwyer. Kallon ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen Captain America-lehden numerossa 360. Kallo esiintyy tavallisesti natsirikollinen Punakallon henkivartijana. Hänen tunnetuin tekonsa lienee Kapteeni Amerikan surmaaminen, vaikka asiasta onkin edelleen jonkin verran epäselvyyttä.
Suomessa Kallo esiintyi ensimmäisen kerran MARVEL-lehden numerossa 10 (1992).
Historia

Kallo on toiminut miltei koko uransa ajan pelätyn natsisotarikollisen ja Kapteeni Amerikan arkkivihollisen Punakallon leivissä. Hän johtaa tämän eliittikaartia, jonka Punakallo lähettää usein hoitamaan tärkeitä tehtäviään. Kallo onkin taistellut niin Kostajia, Kingpiniä kuin Helvetintulen Klubia vastaan. Kallo on pysytellyt lojaalina Punakallolle ja etsi työnantajansa käsiinsä Magneton jätettyä tämä kuolemaan lukittuun kellariin. Punakallo kuitenkin erottaa Kallon myöhemmin, koska tämä kyseenalaisti Kyyn ottamista mukaan operaatioihin.
Kallo kuitenkin pyrki saavuttamaan herransa suosion ja kidnappaa Timanttiselän ja vangitsee tämän hylättyyn metrotunneliin. Kallo pakottaa Timanttiselän läpikäymään rankkoja taisteluharjoituksia ja yrittää samalla manipuloida tämän salamurhaamaan Kapteeni Amerikan. Timanttiselkä kuitenkin vastustaa aivopesua, mutta Kallon onnistuu varastaa Kostajien kartanosta Kapteeni Amerikan verinäytteitä, joista Punakallo myöhemmin kloonaa itselleen uuden kehon hullun tiedemiehen Arnim Zolan avulla. Kallo saavuttaa uudelleen Punakallon suosion, mutta Kapteeni Amerikan ja Haukan hyökätessä Punakallon linnoitukseen Kallo jää vangiksi.
Paettuaan vankilasta Kallo ryhtyy palkkasoturiksi, joka myy kykyjään eniten tarjoavalle.
Nykyään Kallo otti tehtäväkseen Kapteeni Amerikan murhaamisen ja ampui luodin tähän. Kyseenalaista kuitenkin on, osuiko Kallon luoti Kapteenin olkapäähän vai sydämeen. Haukka sai Kallon kiinni ja luovutti tämän YPKVV:lle ja myöhemmin Wolverine sekä Daredevil kuulustelivat Kalloa. Tällöin Daredevil sai aistiensa avulla selville, ettei Kallo tiennyt kuka hänet palkkasi murhatyöhön ja että palkkatappaja oli varma, ettei ollut ampunut surmaavaa laukausta.
Kallo vietiin LAUTTA nimiseen vankilaan ja nähtiin viimeksi Suomessa Megan suurpaon yhteydessä mutta Luke Cage sai kuitenkin hänet kiinni ennen kuin hän ehti paeta.
Voimat ja varusteet

Kallolla ei ole yliluonnollisia voimia. Hän on kuitenkin vaarallinen vastustaja lähitaistelussa. Useita kertoja Kallo on taistellut tasapäisesti Kapteeni Amerikan kanssa. Häntä pidetäänkin yhtenä Marvel-universumin parhaimmista lähitaistelijoista. Itse Urakoitsija on opettanut Kallolle kamppailulajien hienouksia. Fyysisesti Kallo on kookas ja vahva mies, mutta liikkuu silti vaivattoman notkeasti ja nopeasti. Hän on myös erinomainen ampuja tuliaseilla, mutta heittää vaarallisen tarkasti myös heittoveitsiä.
Kallon tavanomaisimpaan aseistukseen kuuluu iso puukko ja pieni varsijousi.
Kallo muissa medioissa

Brock Rumlow / Kallo esiintyy Marvel Cinematic Universessa Frank Grillon esittämänä.
Rumlow tekee ensiesiintymisensä vuonna 2014 elokuvassa Captain America: The Return of the First Avenger. Hän esiintyy S.H.I.E.L.D.:iin kuuluvan iskuryhmän S.T.R.I.K.E. komentajana. Aluksi hän auttaa Kapteeni Amerikkaa Georges Batorcin johtamien merirosvojen pysäyttämisessä. Mutta kun Kapteeni Amerikka kieltäytyy Nick Furyn oletetun kuoleman jälkeen kertomasta tietoja S.H.I.E.L.D.:ille, puolustusministeri Alexander Pierce käskee Rumlowia ja muita pidättämään hänet. Kapteeni Amerikka ja Musta Leski saavat myöhemmin selville, että Pierce ja Rumlow ovat todellisuudessa Hydran jäseniä ja että Hydra oli kasvanut uudelleen toisen maailmansodan jälkeen soluttautumalla S.H.I.E.L.D.:iin. S.H.I.E.L.D.:n päätukikohdassa Triskelionissa käydyn taistelun lopuksi, helialus törmäsi rakennukseen ja aiheutti Rumlowille laajoja palovammoja.
Rumlow teki paluun vuonna 2016 elokuvan jatko-osassa Captain America: Civil War, jossa hän oli hylännyt Hydran ja toimi nykyään superrikollisena nimeltä Kallo. Kapteeni Amerikka ja Kostajat olivat jäljittäneet hänen olinpaikkaansa jo kuuden kuukauden ajan. Elokuvan alussa Kallo ja joukko hänelle työskenteleviä palkkasotureita yrittivät varastaa Lagosissa, Nigeriassa, sijaitsevasta tarttuvien tautien instituutista erään bioaseen. Kapteeni Amerikka, Musta Leski, Haukka ja Purppuranoita taistelevat häntä vastaan. Kallo yrittää samalla kostaa Kapteeni Amerikalle aiemmat kärsimyksensä ja hävittyään taistelun, hän aktivoi liiveihinsä kiinnitetyn itsemurhapommin aikomuksen räjäyttää heidät molemmat. Purppuranoita yrittää lähettää telekinesiavoimillaan Rumlow’n ja pommin muualle, mutta pommi räjähtää lähellä rakennusta, jossa 26 ihmistä saa surmansa, mukaan lukien 11 avustustyöntekijää Wakandasta.
Menneisyyden versio Rumlow'sta esiintyi vuonna 2019 Avengers: Endgamessa, jossa hän tuli muiden S.T.R.I.K.E.:n jäsenten sekä Jasper Sitwellin kanssa keräämään talteen Lokin valtikan New Yorkin taistelun jäljiltä. Tulevaisuuden Rogers huijasi nämä luovuttamaan valtikan hänelle uskottelemalla olevansa itsekin Hydran jäsen.
Grillo myös ääninäyttelee vaihtoehtoisten universumien variantteja Rumlow’sta Disney+-animaatiosarjassa What If...? (2021–).
Videopelissä Captain America and the Avengers Kallo esiintyy pomohahmona.
Kinuyo Tanaka

| Kinuyo Tanaka |
| --- | --- |
 Kinuyo Tanaka elokuvassa Jinsei no onimotsu (suom. ”Elämän taakka”) vuonna 1935.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. marraskuuta 1910 Yamaguchi, Japani
Kuollut: 1977 (67–68 vuotta) Japani
Kansalaisuus:  Japani
Ammatti:  näyttelijä ja ohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kinuyo Tanaka (28. marraskuuta 1910 Yamaguchi, Japani –21. maaliskuuta 1977 Japani) oli japanilainen näyttelijä ja ohjaaja. Hänen uransa kesti yli 50 vuotta, ja hän näytteli yli 250 elokuvassa, muun muassa Kenji Mizoguchin elokuvissa O'Haru – naisen tie, Ugetsu – kalpean kuun tarinoita sekä Lääninherra Sansho. Tanaka voitti parhaan naisnäyttelijän Hopeisen karhun Berliinin elokuvajuhlilla vuonna 1975 Kei Kumain ohjaamasta elokuvasta Sandakan No. 8.
Näyttelemisen lisäksi Tanaka ohjasi elokuvia. Häntä ennen Japanissa oli ollut vain yksi naispuolinen elokuvaohjaaja, Sakane Tazuko. Tanaka ohjasi muun muassa draamaelokuvan Ruten no ouhi (suom. ”Vaeltava prinsessa”), joka perustuu Hiro Sagan muistelmateokseen. Pääosaa siinä esitti Machiko Kyō.
Filmografia

| Vuosi | Nimi suomeksi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1963 |  | Taiheiyô hitoribocchi |  |
| 1958 | Sovinnon kukka | Higanbana | Kiyoko Hirayama |
| 1957 | Velipuolet | Ibo kyodai | Rie |
| 1956 |  | Nagareru | Rika Yamanaka/Oharu |
| 1955 |  | Chibusa yo eien nare | ohjaus |
| 1954 | Häväisty nainen | Uwasa no onna | Hatsuko Umabuchi |
| 1954 | Lääninherra Sansho | Sansho dayu |  |
| 1953 | Neljä savupiippua | Entotsu no mieru basho | Hiroko Ogata |
| 1953 |  | Koibumi | ohjaus |
| 1953 | Ugetsu – kalpean kuun tarinoita | Ugetsu monogatari | Miyaki |
| 1952 | O’Haru – naisen tie | Saikaku ichidai onna | O’Haru |
| 1952 | Okasan | Okâsan | Masako Fukuhara |
| 1951 | Miss Oyu | Oyu-sama |  |
| 1950 | Munekatan sisarukset | Munekata shimai | Setsuko Munekata |
| 1949 | Rakkauteni polttaa | Waga koi wa moenu |  |
| 1948 | Yön naiset | Yoru no onnatachi |  |
| 1947 | Näyttelijätär Sumakon rakkaus | Joyu Sumako no koi |  |
| 1946 | Naisten voitto | Josei no shori |  |
| 1944 | Miyamoto Musashi | Miyamoto Musashi |  |
| 1933 |  | Hijōsen no Onna |  |
| 1931 |  | Madamu to nyōbō |  |

Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kinuyo Tanaka Wikimedia Commonsissa
Kinuyo Tanaka Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kinos (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kinos voi tarkoittaa seuraavia:
kinos, lumesta tai hiekasta muodostunut penkka
Kinos, lahtelaisen Elokuvateatteri Kino Iiriksen lyhytelokuvafestivaali
Kinos, sukunimenä:
Hilppa Kinos (1916–1994),  suomalainen filosofi, psykoterapeutti ja kirjailija
Kalle Kinos (s. 1979), taiteilijanimeltään Idän Ihme, suomalainen rap-artisti
Lauri Kinos (s. 1980), suomalainen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kinos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Katja Kuusela

Katja Marianne Kuusela (o.s. Liikola, s. 15. elokuuta 1974 Mikkeli) on suomalainen seitsenottelija ja pikajuoksija. Hän edustaa Mikkelin Kilpa-Veikkoja ja hänen valmentajanaan toimii Kari Kuusela. Kalevan kisoista Kuusela on voittanut seitsenottelun pronssia vuonna 1999. Lisäksi hän on saavuttanut viestijuoksun SM-kisoista kultaa ja pronssia 4 × 100 metrin viestijuoksussa. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on voittanut hopeaa ja kaksi pronssia viisiottelussa.
Kehitys kulkee perse edellä

| Kehitys kulkee perse edellä Lyijykomppania |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 1996 ja 2004 Sundi Coop, Savonlinna
 Tuottaja(t): Lemmy Lindström
 Tyylilaji: heavy metal, doom metal
 Kesto: 13.37
 Levy-yhtiö: RAM Disc
Lyijykomppanian muut julkaisut
| Viimeinen voitelu 1996 | Kehitys kulkee perse edellä 2004 | Harmaita säveliä 2005 |
Kehitys kulkee perse edellä on Lyijykomppanian vuonna 2004 julkaistu mini-CD. Levy on yhtyeen ensimmäinen julkaisu ilman laulaja-kitaristi Timo Rautiaista. Levyn neljästä kappaleesta kaksi ensimmäistä on äänitetty vuonna 1996 ja kaksi viimeistä vuonna 2004.
Kappaleet

Sanoitukset Esa Moilanen, sovitukset Lyijykomppania.
Maan povessa – 3.08 (säv. Moilanen)
Kehitys kulkee perse edellä – 3.39 (säv. Lindström)
Sukeltajan päiväkirja – 2.50 (säv. Moilanen)
Rentoutumaan – 4.00 (säv. Lindström)
Kokoonpano

Jarkko Strandman – laulu, kitara
Lemmy Lindström – basso, kitara
Esa Moilanen – lyömäsoittimet
+
Tuomo Valtonen – äänittäjä
Arvostelut

Imperiumi: 7/10
Aiheesta muualla

Kehitys kulkee perse edellä Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kehitys kulkee perse edellä Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Lyijykomppania
| --- | --- |
Studioalbumit:   Uimakoulu  Viimeinen voitelu  Harmaita säveliä  Sota, nälkä, rutto, kuolema  Tietoja epäonnistumisista ja päättämättömyyksistä, tai Väkivaltaa ja vääriä lääkkeitä  Tarpeettomia ikävyyksiä.  1993 - 1996 
EP:t:   Synkkää jynkytystä  Suden hetki  Kehitys kulkee perse edellä  Mennyt maailma 
Kokoelmat:  Lyijykomppania
Singlet:   ”Ohjelmanjulistus”  ”Helsinki tulessa! / Isä heiluu kirveellä”  ”Yksinäisen tähden harhailija / ART”  ”Kuolemaneskadroona”
Katja Kätkä

| Katja Kätkä |
| --- | --- |
 Katja Kätkä Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumassa 2017
Henkilötiedot
Syntynyt: 1972 Ylitornio
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  laulaja, laulunopettaja
Sukulaiset:  sisar Virpi Kätkä
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1991–
Tyylilajit:  iskelmä
Yhtyeet:  CatCat
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Katja Kätkä (s. 1972 Ylitornio) on suomalainen laulaja. Hänet tunnetaan sisarensa Virpi Kätkän kanssa perustamasta duosta CatCat, joka edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa vuonna 1994.
Kätkä valmistui klassisen laulun opettajaksi Keski-Suomen konservatoriosta vuonna 1999. Vuonna 2001 hän teki laulun erikoistumisopinnot Jyväskylän ammattikorkeakoulussa. Hän on lisäksi kouluttautunut tanskalaisen Catherine Sadolinin Complete vocal techniquen (CVT) -kursseilla, joissa opiskellaan mm. rytmimusiikin eri tyylejä ja äänenkäyttötapoja. Kätkä työskentelee Äänekoskella Ala-Keiteleen musiikkiopistossa, jossa hän on opettanut vuodesta 1997 alkaen. Hän keikkailee yhä aktiivisesti CatCat-duossa siskonsa Virpin kanssa.
Kapesitabiini

| --- | --- |


Kapesitabiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
Pentyyli-N-[1-[(2R,3R,4S,5R)-3,4-dihydroksi-5-metyylioksolan-2-yyli]-5-fluori-2-oksopyrimidin-4-yyli]karbamaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 154361-50-9
ATC-koodi: L01BC06
PubChem CID: 60953
DrugBank: DB01101
Kemialliset tiedot
Kaava: C15H22N3FO6 
Moolimassa: 359,356
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: noin 70 %
Proteiinisitoutuminen: >60 %
Metabolia: hepaattinen, kasvaimessa
Puoliintumisaika: 45–60 minuuttia
Ekskreetio: renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: oraalinen
Kapesitabiini (C15H22N3O6F) on nukleosidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä useiden syöpien hoitoon. Kapesitabiini kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.
Ominaisuudet ja käyttö

Rakenteeltaan kapesitabiini muistuttaa urasiilia. Se on aihiolääke, joka metaboloituu maksassa ja syöpäkasvaimessa entsyymien vaikutuksesta varsinaiseksi aktiiviseksi aineenvaihduntatuotteeksi fluorourasiiliksi. Fluorourasiili estää kasvaimissa tymidylaattisyntaasientsyymiä ja siten DNA:n synteesiä. Tällöin syöpäsolut eivät kykene lisääntymään. Kapesitabiini annostellaan tablettina. Sitä käytetään suolistosyöpien, rintasyövän ja vatsasyövän hoitoon.
Haittavaikutukset

Kapesitabiinin aiheuttamia haittavaikutuksia voivat olla huonovointisuus, ripuli, käsi-jalkaoireyhtymä, sormenjälkien väliaikainen häviäminen, pääkipu, anemia ja neutropenia. Kapesitabiini voi olla myös myrkyllistä sydämelle. Dihydropyrimidiinidehydrogenaasientsyymin puutoksesta kärsiville lääkeainetta ei voi antaa, koska lääkeaineen metabolia on epätäydellistä.
Valmistus

Kapesitabiinia valmistetaan nelivaiheisella synteesillä lähtien 5‐fluoriuridiinista.
Kirjokiven rautatieasema

Kirjokiven rautatieasema (lyh. Kir) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Savon radalla Kouvolan Valkealassa, Kirjokiven kartanon läheisyydessä. Asema avattiin liikenteelle 24. lokakuuta 1889. Asemarakennuksen on ilmeisesti suunnitellut Bruno Granholm ja sen ulkoasu on muuttunut huomattavasti alkuperäisestä. Rakennusta laajennettiin 1916. Miehitys asemalla lopetettiin 25. toukokuuta 1968 ja tavaraliikenne lakkautettiin 1976. Tavaraliikennettä jatkettiin kuitenkin vielä 1980-luvulla ja ratapihaa käytettiin tavaravaunujen säilytykseen vuoteen 2000 saakka, jonka jälkeen sivuraiteet poistettiin käytöstä. Henkilöliikenne lakkautettiin 2. kesäkuuta 2002 ja liikennepaikka lakkautettiin 1. kesäkuuta 2003. Asemarakennus myytiin Kirjokiven kartanolle ja se siirrettiin pois vuonna 2005. Muut asema-alueen rakennukset siirtyivät 2007 Senaatti-kiinteistöille ja sitä kautta myyntiin.
Kirjokivessä on tapahtunut kaksi junaonnettomuutta vuosina 1902 ja 1962.
Kaustisen kunnankirjasto

| Kaustisen kunnankirjasto |
| --- | --- |

Sijainti:  Kappelintie 13, 69600 Kaustinen
Koordinaatit:  63.54926°N, 23.69219°E
Tyyppi:  kunnankirjasto
Kokoelman koko:   41 693 (2020)
Lainauksia vuodessa:   65 277 (2020)
Työntekijöitä:   3,25  (2020)
Kotisivut
Kaustisen kunnankirjasto on Keski-Pohjanmaan Kaustisella toimiva yleinen kirjasto. Kunnankirjastolla on runsaan 400 neliömetrin laajuinen toimitila Kaustisen keskustassa, Kaustisen kunnantalon yhteydessä.
Kaustisen kirjasto kuuluu Keski-Pohjanmaan kunnankirjastoja yhdistävään Anders-kirjastokimppaan, jonka kokoelmia jäsenkuntien asukkaat voivat hyödyntää. Tarjontaan kuuluu niin fyysisiä teoksia kuin sähköisiä aineistojakin (esimerkiksi e-kirjoja, e-äänikirjoja, musiikkiäänitteitä, suoratoistoelokuvia sekä laulun ja musiikki-instrumenttien soiton oppikursseja). Verkkokirjaston aineisto on käytössä vuorokauden ympäri, kaikkina viikonpäivinä.
Aiheesta muualla

Lääni huolissaan kirjastojen kesäsuluista  29.6.2009. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 13.10.2021.
Kelo

Kelo Lavajärvellä Alavuotolla.
Kelo on pystyyn kuollut, kuivunut vanha puu, joka on pudottanut kuorensa. Kelo on lähes aina kierteinen, yleensä alhaalta katsottuna vasemmalta oikealle. Yleensä kelo on Suomessa mänty.
Kelon elinkaari

Mänty voi elää Suomessa noin 500-vuotiaaksi, ja sen keloutuminen kestää noin 35–50 vuotta. Mänty voi Suomessa seisoa kelona noin 250–700 vuotta, kunnes sen juuret ja sitten tyvi lopulta vettyvät ja lahoavat ja puu kaatuu. Myös haapa voi joskus keloutua, jos se sijaitsee avoimella paikalla. Metsässä sen tyvi lahoaa nopeammin. Haapakelo voi esimerkiksi hakkuuaukealla seistä vuosikymmeniä.
Kelojen eliöyhteisöjä

Mäntykelo vastustaa lahoamista hyvin, mutta kun puu kaatuu, sen valtaavat kelopuuhun erikoistuneet lahottajasienet. Pystykelossa sienet eivät kasva, vain sen pinnalla on rupijäkäliä. Palokärjen  keloihin tekemissä koloissa asuvat myös monet kolopesijälinnut ja näätä. Myös hevosmuurahainen voi nakertaa pesänsä keloutuneeseen mäntyyn, ja sitä seuraa uhanalainen saloihrakuoriainen. Haapakelo on yleensä aina ontto ja haavankäävän lahottama. Etenkin lahoava haapa tarjoaa elinympäristön suurelle määrälle lahopuussa eläviä hyönteislajeja. Luonnontilaisissa boreaalisissa metsissä keloja on paljon, talousmetsissä vähän.
Kelopuu rakennusmateriaalina

Kelohonka on rakennusmateriaalina kestävää, mutta nykypäivänä melko harvoin käytetty rakennusmateriaali. Kelohirren saatavuus esimerkiksi höylättyyn puutavaraan verrattuna huono ja käsittely on hidasta ja työlästä, joten hinta nousee tuoreeseen höylähirteen verrattuna jopa viisinkertaiseksi. Halkaisijaltaan noin 27 cm paksuisen kelotukin hinta oli vuonna 2021 noin 330–350 euroa kuutiometriltä. Myös kelohirrestä sahattu erityisesti kelomökkien ovien- ja ikkunanpielissä käytetty kelotuppilauta on tavalliseen tuppeensahattuun mäntylautaan verrattuna hinnaltaan moninkertainen. Kalliimman hankintahinnan ja hitaamman rakentamisprosessin vuoksi kelohirren käyttö päärakennusmateriallina lisää hirsimökin rakentamiskustannuksia jopa 20 %.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kelo Wikimedia Commonsissa
Keloutumisen vaiheet.
Kelo Taalainmaalla. Vuosirenkaista on laskettu puun eläneen vuosina 1320–1709.
Kelohirrestä valmistettu mökki Pyhtäällä, Etelä-Suomessa
Kimmo Vesa

| Kimmo Vesa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. huhtikuuta 1973 (ikä 51) Vantaa
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  85 kg
Pelinumero:  35
Aik. seurat:  Karhu-Kissat Lukko FPS Hermes Rouen HC Jokerit IF Troja MoDo Odense Ishockey Klub Jeppis HT Kokkolan Hermes
Kimmo Vesa (s. 18. huhtikuuta 1973 Vantaa) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkomaalivahti.
Vesa oli mukana nuorten MM-kisoissa vuonna 1991. SM-liigassa hän edusti Rauman Lukkoa ja Jokereita, lisäksi hän on pelannut Ranskassa ja Ruotsissa.
Vesaa on pidetty yhtenä kaikkien aikojen kovimmista kakkosmaalivahdeista. Kaudet 2005–2009 Vesa pelasi Tanskan pääsarjassa Odensen joukkueessa, josta hän siirtyi kaudeksi 2009–2010 Jeppis HT:n riveihin. Kausi Jeppiksessä jäi kuitenkin varsin lyhyeksi ja Vesa siirtyi naapurikaupunkiin ja tuttuun Kokkolan Hermeksen joukkueeseen, jossa hän pelasi ainakin kauden loppuun saakka ollen samalla mukana nostamassa Hermekstä takaisin Suomi-sarjaan.
Seurat

1989–1992 Karhu-Kissat
1992–1994 Lukko
1994-1995 Lukko / FPS
1995–1996 Lukko / Hermes
1996–1997 Rouen HC
1997–1998 Lukko / Hermes
1998–1999 Lukko
1999–2001 Jokerit
2001–2003 IF Troja
2003–2004 MoDo
2004–2005 Hermes
2005–2009 Odense Ishockey Klub
2009 Jeppis HT
2009–2010 Hermes
Aiheesta muualla

Kimmo Vesa Eurohockey.comin tietokannassa
Kirkonkylän koulu (Heinola)

| Kirkonkylän koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Koulukuja 1, 18300 Heinolan kirkonkylä (Heinola)
Koordinaatit:  61.2446°N, 26.0594°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Jarkko Granqvist
Luokat:  1-6
Oppilaita:  166 (2016)
Verkkosivut
Kirkonkylän koulu on Heinolan kirkonkylässä toimiva  alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulun rehtorina toimii Jarkko Granqvist. Vuonna 2016 koulua kävi yhteensä 166 oppilasta.
Kirkonkylän koulu (Myrskylä)

| Kirkonkylän koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Mestarintie 3, 07600 Myrskylä
Koordinaatit:  60.67221°N, 25.85488°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Vesa Karjalainen
Luokat:  0-6
Oppilaita:  132 (2018)
Verkkosivut
Kirkonkylän koulu on Myrskylän kunnan kirkonkylässä toimiva alakoulu (luokka-asteet 0-6).
Vuonna 2018 koulua kävi yhteensä 132 peruskoulun oppilasta. Tämän lisäksi koulussa annetaan esiopetusta nuoremmille lapsille.
Yläasteen eli vuosiluokkien 7-9 opetus on myrskyläläisille järjestetty Orimattilan yhteiskoulussa, ruotsinkielisille oppilaille Loviisassa.
2020 alettiin Myrskylään rakentaa uutta suurta puurakenteista peruskoulua, missä on suuri liikuntahalli.
Kirkonkylän koulu (Eura)

| Kirkonkylän koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Sorkkistentie 4, 27510 Eura
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Miikka Lähdesmäki
Luokat:  1–6
Kirkonkylän koulu on Euralla sijaitseva peruskoulu, joka antaa opetusta vuosiluokille 1–6. Koulussa on 172 oppilasta, joista 154 yleisopetuksessa. Koulun rehtori on Miikka Lähdesmäki. Koulussa toimii oppilaskunta, kaksi erityisluokkaa ja pienryhmää, erityisopettaja sekä resurssiopettaja. Koulussa on myös aamu- ja iltapäivätoimintaa. Koulussa on yhdeksän tavallista perusopetusryhmää.
Kivien kiertokulku

Kivien kiertokulku on kivien muuttumista kivilajista toiseen siten, että nämä prosessit muodostavat lopulta kiertokulun. Prosessit tapahtuvat pitkien aikojen kuluessa, ja kokonaisuudessaan kiertokulkuun voi mennä satoja miljoonia vuosia.
Syvällä maan sisällä olevassa vaipassa on sulaa kiviainesta, magmaa. Magma voi kiteytyä maan sisällä tai purkautua tulivuoren purkauksessa maan pinnalle ja kiteytyä maan pinnalla. Magman kiteytyessä syntyy magmakiviä. Maan pinnalla kiviaines on fysikaalisten ja kemiallisten rapauttavien tekijöiden vaikutuksen alaisena. Rapautuneesta aineksesta muodostuu ajan kuluessa sedimenttiä ja lopulta sedimenttikivilajeja. Sedimenttikivet voivat rapautua, mutta joutuessaan laattatektoniikkaan liittyvien voimien vaikutuksen alaiseksi, esimerkiksi mannerten törmätessä ja vuoristojen poimuttuessa ne joutuvat kovien fysikaalisten voimien vaikutuksen alaisiksi, jolloin ne muuntuvat metamorfisiksi kivilajeiksi. Joutuessaan erittäin syvälle maan kuoren sisään esimerkiksi alityönnön vaikutuksesta metamorfiset kivilajit tai sedimenttikivilajit sulavat magmaksi. Kivien kiertokulku voi siis edetä näin, mutta toisaalta se voi tapahtua myös toisin. Kun magmakivet kiteytyvät syvällä maan sisällä tai kun ne joutuvat sinne, ne joutuvat kovan paineen ja kuumuuden vaikutuksen alaisiksi ja ne muuttuvat metamorfisiksi kivilajeiksi. Metamorfiset kivilajit taas voivat sedimentoitua ja muuttua sedimenttikivilajeiksi. Myös kivien kierron tapahtuessa näin päin sedimenttikivet voivat sulaa magmaksi joutuessaan erittäin syvälle maan sisään. Kivien kiertokulku  siis tapahtuu monella tavalla, mutta joka tapauksessa se tapahtuu aina erittäin pitkien aikojen kuluessa.