stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Webby-palkinto

| Webby-palkinto |
| --- | --- |

Palkitaan:  "Erinomaisuus Internetissä mukaan lukien kotisivut, interaktiivinen mainonta, verkkoelokuvat ja -videot sekä mobiililaitteiden suunnatur sivut."
Palkinnon antaja:  International Academy of Digital Arts and Sciences
Maa:   Yhdysvallat
Ensimmäinen palkinto:  1994-1996
Virallinen internet-sivu
Webby-palkinnot ovat internet-sisällöille vuosittain jaettavia palkintoja, joita International Academy of Digital Arts and Sciences on jakanut vuodesta 1996. Palkintokategorioita ovat verkkosivustot, verkkomainokset ja -media, verkkoelokuvat ja -videot sekä mobiilisivustot ja -sovellukset.
WavPack

WavPack (tiedostopääte .wv ja hybriditilassa .wvc) on vapaa, avoimen lähdekoodin (julkaistu BSD-lisenssin alaisuudessa) äänenpakkausmenetelmä, jonka kehittäjänä toimii David Bryant.
WavPack voi pakata 8-, 16-, 24- ja 32-bittisiä yksi-, kaksi- tai useampikanavaisia WAV-muotoisia äänivirtoja häviöttömästi tai häviöllisesti. Näytteenottotaajuus voi olla välillä 6 – 192 kHz. Koodekin erikoisuutena on ns. "hybriditila", jolloin ääntä pakatessa muodostetaan häviöllisesti pakattu tiedosto ja sille korjaustiedosto, jonka avulla häviöllinen tiedosto voidaan koota takaisin alkuperäiseen muotoonsa häviöttömästi. Häviöllinen tila käyttää hyväkseen pelkkiä kvantisointimatriiseja eikä psykoakustisia malleja kuten kehittyneemmät koodekit. Metatietojen (esimerkiksi esittäjä, kappaleen nimi, ReplayGain-arvot) säilytykseen käytetään APEv2- ja ID3v1-tunnisteita.
WinZIP-ohjelma on käyttänyt WavPackia .wav-tiedostojen pakkaukseen versiosta 11 lähtien.
Aiheesta muualla

WavPack.com - viralliset sivut
Web service

Web service (www-sovelluspalvelu) on W3C:n määritelmän mukaan ohjelmistojärjestelmä, joka mahdollistaa keskenään yhteensopivan tietokoneiden välisen vuorovaikutuksen tietoverkon yli . Käytännössä termillä tarkoitetaan World Wide Web -pohjaisia ohjelmointirajapintoja: jokin palvelin tarjoaa muilla tietokoneilla toimiville ohjelmistoille palvelun HTTPn tai muun Internetissä toimivan protokollan yli.
Termi sekoitetaan helposti verkkopalveluihin; web service -termillä tarkoitetaan Web-teknologialla toteutettua ohjelmointiteknistä palvelurajapintaa. Tyypillisesti web service -palvelut toteutetaan samoilla palvelimilla kuin varsinaiset palvelutkin. Esimerkiksi Wikipedia on verkkopalvelu, joka tarjoaa samalla REST-pohjaisen web service -rajapinnan; käyttäjät voivat lukea ja muokata Wikipediaa verkkoselaimella, ja automaattisesti toimivat bot-ohjelmat voivat lukea ja muokata Wikipediaa ohjelmointirajapinnan kautta.
Web service koostuu kolmesta osasta, joista kaksi on pakollisia. Palvelulla on tarjoaja (Service provider) ja käyttäjä (Service requester). Lisäksi on mahdollista käyttää palveluhakemistoa (Service broker). Kolmen osapuolen välillä kommunikoidaan erilaisten XML-pohjaisten protokollien avulla.
W3C:n Web services -protokollakenttään kuuluu kolme XML-pohjaista komponenttia:
Pääasiallisena kommunikaatiokanavana ovat useimmiten HTTP tai HTTPS, mutta kommunikointi on myös mahdollista muita kanavia pitkin.
W3C määritteli XML-, SOAP- ja WSDL-standardit. UDDI on alun perin OASIS-standardi. Lisäksi W3C ja OASIS ovat standardoineet useita eri lisästandardeja liittyen mm. tietoturvaan ja luotettavuuteen.
W3C:n määrittelemien protokollien lisäksi on olemassa muitakin protokollia, kuten XML-RPC, jotka toimivat samalla periaatteella.
REST on arkkitehtuurimalli, joka on eräs tapa toteuttaa web service -toiminnallisuutta käyttämällä vain HTTP-protokollaa.
Vähä Kaijutlampi

| Vähä Kaijutlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Luhanka
Koordinaatit:  61°49′32″N, 25°38′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Isoon kajutlampeen 
Järvinumero:  14.221.1.219
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,5 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,495 km  
Pinta-ala:  1,111 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Kaijutlampi 
Vähä Kaijutlampi tai myös Vähä-Kaijutlampi  on Keski-Suomessa Luhangalla Rekolankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä mpy.
Wernicken enkefalopatia

Wernicken enkefalopatia on tiamiinin puutoksesta johtuva aivosairaus. Se aiheuttaa aivorungon, pikkuaivojen ja isoaivojen ohimolohkojen harmaan aineen vaurioitumisen. Yleensä sairautta edeltää pitkäaikainen alkoholismi, mutta myös muut tekijät voivat johtaa siihen.
Wernicken enkefalopatia voi hoitamattomana johtaa koomaan ja kuolemaan. Tyypillisiä oireita ovat lähimuistin menetys, silmien liikehäiriöt ja liikunnalliset ongelmat. Yleensä sairauteen kuuluu Korsakoffin oireyhtymä.
Sairaus on nimetty Carl Wernicken mukaan.
WaveBird

WaveBird
WaveBird on Nintendo GameCubelle tarkoitettu peliohjain, joka toimii radiotaajuussignaaleilla. WaveBird käyttää radioaaltojen ISM-aluetta ja operoi 900 MHz:n kohdalla. Peliohjaimella voi pelata kaikkia ko. konsolin pelejä normaaliohjaimen tapaan. WaveBird tuli markkinoille vuonna 2002.
WaveBird vaatii toimiakseen kaksi AA-alkaliparistoa, jotka asennetaan ohjaimeen. Ohjaimeen on sisäänrakennettu radiolähetin. Vastaanotin kiinnitetään konsolin normaaliin ohjainporttiin. Kahdella paristolla saadaan yhtäjaksoista peliaikaa noin sata tuntia, hyvälaatuisilla paristoilla peliaika saattaa jopa tuplaantua. Paristojen kestoiän parantamiseksi ohjaimesta on jätetty pois tärinätoiminto.
Sekä ohjaimessa että vastaanottimessa, on oma kanavanvalitsimensa. Kanavat on numeroitu yhdestä 16:een. Kanavien tulee olla ohjaimessa ja vastaanottimessa yhtenevät, jotta ohjain toimii. Vastaanottimessa vilkkuu välillä vihreä valo, joka kertoo normaalista toiminnasta. Mikäli konsoliin on kytkettynä neljäkin WaveBirdiä, tiedetään läheisten kanavien aiheuttaneen sekaannusta ohjaukseen. Suositeltavaa olisikin jättää muutama kanava väliin, esimerkiksi pelaaja 1 käyttää kanavaa 1, pelaaja 2 käyttää kanavaa 4 jne.
WaveBirdin toimintasäteen luvataan olevan noin kuusi metriä. Suurempiinkin etäisyyksiin ohjain pääsee helposti. Myöskään pienet esteet eivät häiritse ohjaimen toimintaa. Toimintasäde pienenee paristojen kuluessa. Ohjaimessa on lisäksi valo, joka palaa sitä vahvempana, mitä uudemmat paristot ohjaimeen on asennettuna.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nintendo Suomi
WaveBird testissä (Arkistoitu – Internet Archive) KonsoliFINin sivuilla
WaveBird testissä IGNin sivuilla (englanniksi)
Viherrottakäärme

| Viherrottakäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Tarhakäärmeet Colubridae
Alaheimo::  Varsinaiset tarhakäärmeet Colubrinae
Tribus::  Lampropeltini
Suku::  Senticolis  Dowling & Fries, 1987
Laji::  triaspis
Kaksiosainen nimi
 Senticolis triaspis  (Cope, 1866) 
Synonyymit
 Coluber triaspis Cope, 1866  Elaphe triaspis (Cope, 1866) 
Alalajit
 S. t. intermedia (Boettger, 1883)  S. t. mutabilis (Cope, 1885)  S. t. triaspis (Cope, 1866) 
Katso myös
   Viherrottakäärme Wikispeciesissä   Viherrottakäärme Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Viherrottakäärme (Senticolis triaspis) on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmelaji. Se luokiteltiin aiemmin kiipijäkäärmeisiin (Elaphe), mutta nykyään sitä pidetään oman Senticolis-sukunsa ainoana lajina.
Ulkonäkö ja koko

Viherrottakäärme on lihaksikas, pitkähäntäinen käärme. Se on aikuisena yleensä yksivärisen vihreä tai oliivinvihreä, selkäpuolelta tummempi kuin vatsapuolelta, mutta on myös ruskeita ja punaisia yksilöitä. Poikaset ovat harmaita ja niillä on ruskeita tai punaisia satulakuvioita. Koiraat ovat 0,7–1,0 metriä pitkiä, kun taas naaraat ovat suurempia, yleensä 0,9–1,2 metriä pitkiä ja joskus jopa 1,8-metrisiä. Viherrottakäärmeellä on pitkä pää, joka erottuu selvästi niskasta. Silmät ovat keskikokoiset ja pupillit ovat pyöreät.
Levinneisyys ja elinympäristö

Viherrottakäärmeen levinneisyysalue alkaa Chihuahuan aavikolta Yhdysvaltojen koillisosista läheltä Meksikon rajaa, ja jatkuu etelässä aina Keski-Amerikan Costa Ricaan. Se suosii lähinnä kuivia elinympäristöjä kallioisista kanjoneista pensastoihin, mutta elää myös kosteissa elinympäristöissä, kuten matalissa vuoristoisissa sekametsissä.
Elintavat

Viherrottakäärme on valpas ja piilotteleva käärme, joka elää sekä maassa että puissa. Se välttää yhteenottoja pakenemalla, mutta saarrettuna se puolustaa itseään tarmokkaasti. Viherrottakäärme on myrkytön kuristajakäärme, joka aikuisena syö jyrsijöitä, päästäisiä, lepakoita sekä lintuja ja niiden munia. Poikaset saalistavat liskoja ja pieniä hiiriä.
Poikanen
Vihtori Rämä

| Vihtori Rämä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:  Suomi
Taiteilija
Ala:  teatteri
Taidesuuntaus:  esitystaide
Kuuluisimpia töitä:  Talvisota-iltamat
Jalmari Nummiluikki, ennen Vihtori Rämä ja Masi Vihtori Eskolin (s. 1974[lähde? ]) on suomalainen teatteriohjaaja ja esitystaiteilija.
Rämä on opettanut nykyteatteria Teatterikorkeakoulussa ja työskennellyt esimerkiksi Kotkan, Hämeenlinnan ja Kemin kaupunginteattereissa sekä Rovaniemen kaupunginteatterin johtajana yhdessä Atro Kahiluodon kanssa. Vuosina 2013–2015 hän työskenteli Joensuun kaupunginteatterin johtajana.[lähde? ]
Rämä valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 2008 ja hänellä oli Artventures-kolumnipalsta Todellisuuden tutkimuskeskuksen tuottamassa ja julkaisemassa Esitys-lehdessä
Vihtori Rämä oli mukana perustamassa Esitystaiteen seuraa.
Joensuun kaupunginteatterin johtajana

Rämä valittiin joulukuussa 2012 Joensuun kaupunginteatterin johtajaksi. Rämän kausi näkyi teatterin sisältövalinnoissa vasta vuonna 2014. Vuoden 2013 kevään ja syksyn esitykset sovittiin jo edellisen johtajan Tero Heinämäen kaudella. Rämän johtajasopimus päätettiin huhtikuussa 2015.
Ohjauksia

Ohjauksia:
Salomo ja Ursula, Ilves Teatteri 1999
Päivän sankari, Kellariteatteri 2000
Rajan kuvaus, TAVI 2001
Muuri, TeaK 2002
Minä, Kiivas ja Kaaos, Teatteri Naamio ja Höyhen 2002
Tulvalaboratorio, Kumpulan Metsäteatteri 2002
Kuningas Ubu eli puolalaiset, Teak 2003
Juhlapäivät - kaksi kuvaa jäätyneessä huoneessa, Kemin Kaupunginteatteri 2003
Pelto - ankara moraliteetti, TeaK 2005
Kuudes sukupuutto, Ylioppilasteatteri 2005
Kenttä - poliittinen murhenäytelmä, Teak 2006
"Mustan joen syke, Rovaniemen Teatteri 2007
Kaksi kuningasta - kansannäytelmä, Hämeenlinnan Kaupunginteatteri 2008
Kaikki yhteiset asiat, Laterna Magica 2009
Oodi rakkaudelle, Kajaanin Runoviikot 2009
Sellainen kuin - päällekirjoituksia hyvään, Kiasma 2009
Talvisota-iltamat, Joensuun Kaupunginteatteri 2010
Olli Mäki, Kokkolan Kaupunginteatteri 2010
Aiheesta muualla

Vihtori Rämä Twitterissä
Werra

| Werra |
| --- | --- |

Alkulähde:  Zeupelsberg / Bleßberg, Thüringen
Laskupaikka:  Hann. Münden, Ala-Saksi
Maat:  Saksa (Thüringen, Hessen, Ala-Saksi)
Pituus:  292 km
Alkulähteen korkeus:  797 / 800 m
Valuma-alue:  5 496 km²

Werra on joki Saksassa. Se on yksi Weserin kahdesta lähdejoesta, ja virtaa läpi Thüringenin, Hessenin ja Ala-Saksin osavaltion. Joen pituus on 292 kilometriä ja sen valuma-alue kattaa 5 496 neliökilometrin suuruisen alueen. Suurimpia kaupunkeja Werran varrella ovat Meiningen, Bad Salzungen, Eisenach, Eschwege ja Hann. Münden.
Werra, Eschwege
Wayne Barlowe

Wayne Douglas Barlowe (s. 6. tammikuuta 1958 Glen Cove, New York) on yhdysvaltalainen tieteis- ja fantasiataiteilija sekä kirjailija. Hän on kuvittanut yli 300 kirjaa tai aikakauslehteä. Lisäksi hän on työskennellyt useiden elokuvien konseptitaiteilijana.
Vuonna 2004 Discovery Channel tuotti Barlowen tuntemattomalle planeetalle suuntautuvasta tutkimusretkestä kertovan Expedition-kirjan pohjalta kaksituntisen fiktiivisen dokumenttiohjelman nimeltä Alien Planet. Se esitettiin ensimmäisen kerran toukokuussa 2005.
Aiheesta muualla

Barlowen omat kotisivut (englanniksi)
Wayne Barlowe Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Alien Planet – Discovery Channel (englanniksi)
Wernicke

Wernicke on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Carl Wernicke (1848-1905), saksalainen lääkäri, psykiatri ja neuropatologi, jonka mukaan on nimetty Wernicken enkefalopatia ja Wernicken alue
Eva-Maria Wernicke (s. 1953), saksalainen ohjaskelkkailija
August Wernicke on Fall of the Leafen albumi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wernicke”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vieroitusoire

Vieroitusoireet eli abstinenssioireet ovat jonkin riippuvuutta aiheuttavan aineen säännöllisen käytön lopettamisesta koituvia fyysisiä tai psyykkisiä oireita. Vieroitusoireet johtuvat siitä, että vieroittautujan elimistö ja etenkin aivot ovat sopeutuneet toimimaan ympäristössä, jossa on esimerkiksi nikotiinia, alkoholia, heroiinia, kofeiinia, lääkevalmisteen sisältämää kemiallista yhdistettä tai muuta riippuvuutta aiheuttavaa ainetta.
Säännöllistä pitkäaikaiskäyttöä seuraavat vieroitusoireet kestävät tämän vuoksi yleensä pitkään sen jälkeen, kun riippuvuutta aiheuttanut aine on jo poistunut elimistöstä. Vieroitusoireita ilmenee tavallisesti vasta silloin, kun riippuvuutta aiheuttavan aineen käyttö on ollut pitkäaikaista ja säännöllistä.
Kahvi

Säännöllisen kahvinjuonnin lopettaminen saattaa aiheuttaa päänsärkyä, ärtyisyyttä, väsymystä, mielialan vaihteluja ja keskittymiskyvyn puutetta. Vieroitusoireet lakkaavat yleensä noin viikon kuluttua. Kofeiinin vieroitusoireet ovat kuitenkin melko tuntematon aihe, sillä kahvinjuonnin terveysriskit ovat hyvin pieniä minkä vuoksi ihmiset eivät koe kahvista luopumista tarpeellisena.
Tupakka

Tupakoinnin lopettaminen aiheuttaa yli 80 prosentille tupakoitsijoista sekä fyysisiä että psyykkisiä vieroitusoireita, joita ei voida täysin erottaa toistaan; tosiasialliset fyysiset vieroitusoireet ovat verrattain vähäisiä, mutta koska psyykkinen riippuvuus on lähes kaikilla tupakoijilla voimakas, psykosomaattiset oireet ovat usein voimakkaita. Vieroitusoireet kestävät vielä kauan sen jälkeen kun nikotiini on poistunut elimistöstä. Ensimmäiset vieroitusoireet alkavat 2–12 tunnin kuluessa tupakoinnin lopettamisesta. Vieroitusoireiden vaikein vaihe on 1–3 vuorokautta lopettamisesta ja oireiden keskimääräinen kesto on 3–4 viikkoa.
Tupakoinnin lopettamisen aiheuttamien vieroitusoireiden kestossa on suurta yksilöllistä vaihtelua. Tupakointivuodet tai poltettujen savukkeiden määrä eivät välttämättä kerro, miten pahana vieroitusoireet tulevat. Sukupuoli altistaa vieroitusoireille siten, että miehet saavat vieroitusoireita hieman useammin kuin naiset.
Tupakoinnin lopettamisen yleisimmät vieroitusoireet muistuttavat opioidien vieroitusoireita. Yleisimmin esiintyy seuraavia oireita: ärtyvyyden lisääntyminen, ahdistuneisuus, keskittymisvaikeudet, levottomuus, alakuloisuus, kärsimättömyys, univaikeudet, päänsärky ja huimaus. Tupakoinnin lopettamiseen liittyviä fysiologisia muutoksia ovat: vähentynyt kortisolin, adrenaliinin ja kilpirauhashormonin eritys, pienentynyt sydämen syke, ortostaasi, vapina ja lisääntynyt nälkä ja makeanhimo. Lisäksi esiintyy muutoksia lepoaineenvaihdunnassa, EEG-aaltojen hidastumista ja lihomista sekä hidastunutta suoritusnopeutta tarkkuutta vaativissa tehtävissä.
Fyysinen riippuvuus ylläpitää tupakointia, sillä vieroitusoireet alkavat yleensä kahden tunnin kuluttua viimeksi poltetusta savukkeesta. Tupakoitsija tupakoi yleensä estääkseen vieroitusoireita.
Alkoholi

Tyypillinen alkoholin vieroitusoireista johtuva sekavuustila tunnetaan nimellä juoppohulluus eli delirium tremens. Myös mielialan lasku, väsymys ja keskittymisvaikeudet ovat yleisiä alkoholin suurkulutuksen jälkeisiä oireita. Muita alkoholin vieroitusoireita ovat vapina, hikoilu, pahoinvointi, röyhtäily tai oksentelu, sydämentykytys, korkea verenpaine, psykomotorinen kiihtymys, päänsärky, unettomuus, huonovointisuus tai heikkous, ohimenevät näkö-, tunto- kuulo- tai muut aistiharhat ja epilepsiakohtauksen tyyppiset kouristukset.
Alkoholin käytön lopettamiseen saattaa liittyä myös pitkittyneitä vieroitusoireita, mikä tarkoittaa sitä, että kaikki elimistön toiminnot eivät palaudu ennalleen alkoholin käytön loputtua. Esimerkiksi noin puolella juomisen lopettaneista alkoholisteista esiintyy unettomuutta jopa useita kuukausia alkoholin käytön lopetuksen jälkeen.
Lääke- ja huumausaineet

Monien lääkeaineiden kuten esimerkiksi uni- ja rauhoittavien lääkkeiden, kroonisiin kiputiloihin käytettyjen bentsodiatsepiineja tai opioideja (kodeiini, tramadoli, morfiini) sisältävien lääkkeiden sekä masennuslääkkeiden säännöllisen käytön lopettaminen saattaa aiheuttaa voimakkaita ja pitkäkestoisia vieroitusoireita, jotka ovat usein samantyyppisiä kuin edellä kuvaillut tupakan ja päihteiden aiheuttamat vieroitusoireet. Myös muiden lääkeaineiden lopettamiseen saattaa liittyä voimakkaita vieroitusoireita. Esimerkiksi tupakoinnin lopettamisessa käytetyn varenikliinin lopettaminen voi aiheuttaa täysin terveelle ihmiselle kemiallisen psykoosin, johon liittyy aistiharhoja. Myös hormonihoitojen, kuten glukokortikoidihoidon lopettaminen voi aiheuttaa vieroitusoireita ja hoito on keskeytettävä asteittain.
Myös rebound-ilmiö luetaan vieroitusoireistoon. Rebound-ilmiö tarkoittaa sitä, että oire, jonka hoitoon lääke määrättiin (esimerkiksi unettomuus tai paniikkihäiriö) palaa takaisin alkuperäistä huomattavasti voimakkaampana.
Lääkeaineiden vieroitusoireet aiheuttavat pahimmillaan työkyvyttömyyttä. Monesti käy kuitenkin niin, ettei vieroitusoireista kärsivälle määrätä sairauslomaa, koska lääkärit eivät ole tietoisia siitä, että lääkeaineiden vieroitusoireyhtymä (F13.3) on merkitty ICD-10 tautiluokitukseen.
Lääkeaineiden päivittäinen käyttö saattaa aiheuttaa myös käytönaikaisia vieroitusoireita. Käytönaikaiset vieroitusoireet esiintyvät silloin, kun lääkeaineen pitoisuus elimistössä laskee tietyn kynnysarvon alle. Käytönaikainen vieroitusoire hellittää aina lääkkeen nauttimisen jälkeen, koska aineen pitoisuus elimistössä alkaa jälleen nousta.
Kaikki vieroitusoireet eivät ala välittömästi lääkkeen lopettamisen tai lääkeannoksen pienentämisen jälkeen, vaan jotkut oireet saattavat ilmaantua toisinaan vasta monen kuukauden, joskus jopa puolen vuoden viiveellä. Tämän vuoksi oireita ei aina osata yhdistää lääkityksen lopettamiseen.
Vieroitusoireita aiheuttavien lääkeaineiden käytön lopettamisen pitäisi tapahtua asteittain. Jos näin ei menetellä, on potilaalla lisääntynyt riski saada ns. pitkittyneitä vieroitusoireita, jotka voivat kestää pahimmillaan jopa useita vuosia.
Jos riippuvuutta aiheuttavaa lääkeainetta käytetään raskauden aikana, on vaarana, että vastasyntyneellä ilmenee voimakkaita vieroitusoireita. Lääkeaineiden lopettamiseen liittyviä vieroitusoireita ei kartoiteta systemaattisesti uusia lääkevalmisteita tutkittaessa. Tämän vuoksi pakkausselosteet ovat näiltä osin usein hyvinkin puutteellisia. Myöskään lääkäreiden koulutukseen ei välttämättä sisälly opetusta esimerkiksi bentsodiatsepiineihin kuuluvien lääkeaineiden vieroitusoireista, vaikka niistä on ehtinyt kertyä jo runsaasti lääketieteellistä tietoa.
Viima vie

| Viima vie Samae Koskinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2. syyskuuta 2022
 Tuottaja(t): Samae Koskinen, Samuli Sirviö
 Kesto: 31.49
 Levy-yhtiö: Suomen Musiikki
Samae Koskisen muut julkaisut
| Maidstone 2019 | Viima vie 2022 | Mä näin unta että kaikki meni hyvin 2024 |
Viima vie on Samae Koskisen kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 2. syyskuuta 2022.
Suurin osa tämän albumin kappaleista on Samaen kokonaan tuottamia, "Mitä me muistamme" tuotettiin yhdessä Samuli Sirviön kanssa.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Intro | 0.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Paul Stanleyn silmät | 3.20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kaks viikkoo lomaa | 3.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Mitä me muistamme | 3.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Viima vie | 3.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kulta, sano se mulle ääneen | 3.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Marketin rappuset | 3.33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Hanska ajotiellä | 3.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Saat pian sen kaiken | 6.57 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Desibeli.net:
Kulttuuritoimitus:
Soundi:
William Logan

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Miesten pikaluistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lake Placid 1932 | 1 500 m |  |
|  Pronssia | Lake Placid 1932 | 5 000 m |  |
William Frederick "Willy" Logan (15. maaliskuuta 1907 Saint John – 6. marraskuuta 1955 Sackville) oli kanadalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti.
Logan ylsi olympiapronssille 1 500 ja 5 000 metrillä Lake Placidissa 1932. Lisäksi hän oli 500 metrillä viides. 10 000 metrillä Logan ei selvinnyt loppukilpailuun asti. Logan osallistui myös Sankt Moritzin talviolympialaisiin 1928, missä hän luisteli kolme matkaa parhaana tuloksenaan 500 metrin yhdestoista sija.
Henkilökohtaiset ennätykset

500 m: 45,2 (1928)
1 500 m: 2.35,6 (1928)
5 000 m: 9.58,3 (1928)
10 000 m: ei tiedossa
Volodja Semitjov

Volodja Semitjov, oik. Vladimir Semitjov, myös W. Semitjov, Vladimir Semitjof, Vladimir Semitjov (1. heinäkuuta 1912 Pietari, Venäjä – 10. tammikuuta 1985 Tukholma, Ruotsi), oli venäläissyntyinen ruotsalainen toimittaja ja käsikirjoittaja. Hänen isänsä oli kirjailija Vladimir Semitjov ja veljensä kirjailija ja toimittaja Eugen Semitjov.
Semitjov työskenteli Dagens Nyheterin toimittajana. Hän raportoi lehdelle toisesta maailmansodasta Puolassa ja Suomessa sekä Lähi-idän vuoden 1948 tapahtumia, jotka johtivat Israelin valtion syntymiseen. 1950-luvulla hän siirtyi työskentelemään elokuvan pariin käsikirjoittajana. Semitjov on kääntänyt ruotsiksi muutamia Ilja Ehrenburgin teoksia.
Teokset > Kirjalliset teokset

Ett land försvann: ödesveckor i Polen. Natur o. kultur, 1939
En stat är född: kampen om Israel. Federativ, 1948
Eugen Semitjovin kanssa: Viktor Somovs dagbok: Ryssland - från drömmar till mardröm. Askild & Kärnekull, 1982
Teokset > Käsikirjoitukset (valikoima)

Mask of Murder 1985
En sån strålande dag 1967
Hurjimukset tulevat 1965
Sinitakit 1964
Wild West Story 1964
Sjutton år 1958
Verta käsissämme 1958
Ei huomispäivää 1957
Blockerat spår 1955
Tyttö sateessa
Ung sommar 1954
Rakkauden leipä 1953
Hän tanssi kesän 1951
Neljä rakkautta 1951
Sång till friheten (myös ohjaus) 1950
Teokset > Näyttelijänä

Mies, joka lopetti tupakoimisen 1972 mies Dolce Vita -ilotalossa
Aiheesta muualla

Vladimir "Volodja" Semitjov (Arkistoitu – Internet Archive), Invandrarförfattare, Immigrant-institutet
Volodja Semitjov, Svensk Filmdatabas
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Volodja Semitjov
Käännös suomeksi