stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marcel Hossa
Ura

Hossa lähti nuorena pelaamaan Pohjois-Amerikkaan. Hän päätyi WHL-liigan Portland Winter Hawksiin, jossa hän pelasi kolme kautta. Toisen WHL-kauden jälkeen Montreal Canadiens varasi hänet NHL:n varaustilaisuudessa vuonna 2000.
Kolmas WHL-kausi jäi hänen viimeiseksi junioriliigassa, ja hän teki sopimuksen Montrealin kanssa. Kolme kautta hän pelasi välillä farmijoukkueessa, välillä Canadiensin kokoonpanossa. Työsulkukaudeksi Hossa matkusti Ruotsiin Mora IK:n riveihin veljensä kanssa.
Ennen kauden 2005–2006 alkua Montreal vaihtoi myi Hossan New York Rangersiin Garth Murrayta vastaan. Rangersissa Hossa sai enemmän peliaikaa, mutta loukkaantumiset rajoittivat hänen pelaamistaan. Hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Rangersin kanssa heinäkuussa 2007. Hossa kaupattiin kuitenkin kesken kauden 2007–2008 Phoenixiin yhdessä Al Montoyan kanssa. Vaihdossa Rangers sai Fredrik Sjöströmin, David LeNeveun ja Josh Grattonin.
Hossa teki kesällä 2008 sopimuksen latvialaisjoukkue Dinamo Riikaan, joka pääsi mukaan Itä-Euroopan jääkiekkoliiga KHL:ään. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi Ak Bars Kazaniin ja seuraavaksi kaudeksi HK Spartak Moskovaan. Spartak ilmoitti joulukuussa 2011, että se purki Hossan ja Jozef Stümpelin sopimukset. Tammikuussa Hossa teki sopimuksen Dinamo Riian kanssa. Hän edusti loppukauden Dinamo Riikaa ja siirtyi seuraavaksi kaudeksi Lev Prahaan.
Muuta

Hossan veli Marián Hossa on myös jääkiekkoilija.
Macaon lippu

Macaon lippu
Macaon lippu on Kiinan kansantasavaltaan kuuluvan Macaon erityishallintoalueen virallinen tunnus.
Macaon lipussa on vihreällä taustalla valkoinen lootuksen kukka ja viisi keltaista viisisakaraista tähteä sen yläpuolella. Lootus on erittäin yleinen kukka Macaossa, jota onkin nimitetty ”lootusten maaksi”[lähde? ]. Viisi tähteä ovat samat kuin Kiinan lipussa. Lippu omaksuttiin Macaon lipuksi vuonna 1998, vuotta ennen Macaon palautusta Portugalilta Kiinalle. Sitä ennen Macao oli käyttänyt tunnuksenaan vain Portugalin lippua.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
www.fotw.net – Macaon lippu
Marcel Keizer

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 15. tammikuuta 1969 (ikä 55)
Syntymäpaikka: Badhoevedorp, Alankomaat
Seura
Seura:  Al Jazira Club
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1989–1998 |  SC Cambuur |  |  |
| 1998–2000 |  De Graafschaap |  |  |
| 2000–2002 |  FC Emmen |  |  |
Valmennusura
2005–2007:  UVS
2007–2011:  SV Argon
2011–2012:  VVSB
2012–2014:  SC Telstar
2015–2016:  FC Emmen
2016:  SC Cambuur
2016–2017:  Jong Ajax
2017:  Ajax
2018:  Al Jazira Club
2018–2019:  Sporting CP
2019–:  Al Jazira Club

Marcel Keizer (s. 15. tammikuuta 1969) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Lokakuusta 2019 lähtien hän on toiminut Al Jazira Clubin päävalmentajana.
Ura

Keizer hankki jalkapallo-oppinsa Ajaxin juniorijoukkueissa. Hän edusti seuraa U21-tasolle saakka, muttei koskaan pelannut Ajaxin edustusjoukkueessa. Ammattilaisuransa hän aloitti SC Cambuurissa. Hän edusti seuraa valtaosan pelaajaurastaan, vuodet 1989–1998. Hän pelasi myös De Graafschapissa, FC Emmenissä ja SV Argonissa, kunnes lopetti uransa vuonna 2003.
Pelaajauransa jälkeen Keizer siirtyi valmentajaksi. Hän toimi uransa alkupuolella valmentajana amatööriseuroissa UVS:ssä, SV Argonissa ja VVSB:ssä. Ammattilaistasolle hän siirtyi alkaessaan SC Telstarin valmentajaksi kesällä 2012. Hän toimi myös FC Emmenin ja SC Cambuurin valmentajana, kunnes kesällä 2016 palasi kasvattajaseuraan Ajaxiin juniorijoukkueen päävalmentajaksi. Kesäkuussa 2017 Keizer nousi Ajaxin edustusjoukkueen päävalmentajaksi. Pesti jäi kuitenkin syyskauden mittaiseksi, sillä liigan 5:s sija ja putoaminen Alankomaiden cupissa FC Twentelle johtivat potkuihin joulukuussa 2017.
Kesäkuussa 2018 Keizer siirtyi valmentamaan Al Jazira Clubia. Hänen johdollan Al Jazira ei hävinnyt otteluakaan, mutta pesti päättyi jo marraskuussa 2018 kun Keizerista tuli portugalilaisen Sportingin päävalmentaja. Keizerin johdolla Sporting voitti cup-tuplan, kun se juhli sekä liigacupin että Portugalin cupin mestaruutta. Toinen kausi alkoi vaisusti ja Keizer sai heikkojen tulosten myötä potkut Sportingista syyskuussa 2019.
Lokakuussa 2019 Keizer palasi Al Jazira Clubin päävalmentajaksi. Kaudella 2020/21 Keizer johdatti Al Jaziran Arabiemiirikuntien liigan mestariksi.
Saavutukset

Arabiemiirikuntien mestaruus: 2021
Arabiemiirikuntien supercup: 2021
Portugalin cup: 2019
Portugalin liigacup: 2019
Maanviljelysinsinööri

Maanviljelysinsinööri oli aiemmin Suomessa valtion viranomainen, jonka tarkoituksena oli edistää maataloudessa suoritettavia vesiteknisiä töitä.
Maanviljelysinsinöörit 1920-luvun Suomessa

Maatalouden edistämistä tarkoittavien vesiteknillisten töiden suorittamista varten Suomessa oli kahdeksan maanviljelysinsinööriä ja kahdeksan apulaismaanviljelysinsinööriä. He toimivat piireittäin ja heillä oli erityiset asemapaikat, jotka olivat Helsinki, Turku, Viipuri, Joensuu, Kuopio, Vaasa, Oulu ja Rovaniemi.
Maanviljelysinsinöörit 1920-luvun Suomessa > Tehtävät

Maanviljelysinsinöörien tehtävänä oli vuoden 1925 ohjesäännön mukaan laatia maatalouden tarvetta varten suunnitelmia ojitusta, vesiperäisten maiden kuivatusta, järvien laskemista, jokien perkaamista, pengerrystä, vesitystä, salaojitusta ja vesijohtoja varten sekä antaa näitä töitä koskevissa asioissa vesioikeudellisia, teknisiä ja agronomisia neuvoja ja lausuntoja. Tämän lisäksi maanviljelysinsinööri johti niitä yleisiä ja yksityisiä töitä, jotka olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia.
Maanviljelysinsinöörit 1920-luvun Suomessa > Insinöörin avun hakeminen

Maanviljelysinsinöörin apua toimituksen tekoon piti erikseen hakea lähettämällä joko maanviljelysinsinöörille tai maaherralle kirjallinen hakemus ennen maaliskuun loppua sinä vuonna, kun toimitusta haluttiin. Hakemuksen sisältö oli tarkasti määrätty. Insinöörille saapuneiden tai jätettyjen hakemusten perusteella maanviljelysinsinöörin tuli laatia kutakin vuotta varten työohjelma toimitusten suorittamiseksi sekä itseään että piirissä mahdollisesti toimivia apulais- ja ylimääräisiä maanviljelysinsinöörejä varten. Työohjelma piti lähettää maataloushallituksen vahvistettavaksi ennen toukokuun alkua.
Maanviljelysinsinöörit 1920-luvun Suomessa > Toimituksen kustannukset

Maanviljelysinsinööri ja häntä avustava rakennusmestari olivat toimituksen aikana oikeutettuja saamaan toimituksen tilaajalta vapaan asunnon ja ylöspidon sekä päivärahaa silloisen matkustussäännön mukaisesti. Toimituksen päätyttyä maanviljelysinsinöörin oli annettava tilaajalle lasku, ja tilaajan piti maksaa laskun määrä heti.
Kulkukoira (elokuva)

| Kulkukoira> Nora inu |
| --- | --- |
 Alkuperäinen japanilainen mainosjuliste
Ohjaaja:  Akira Kurosawa
Käsikirjoittaja:  Akira Kurosawa,  Ryuzo Kikushima
Tuottaja:  Sojiro Motoki
Säveltäjä:  Fumio Hayasaka
Kuvaaja:  Asakazu Nakai
Pääosat:  Toshirō Mifune, Takashi Shimura
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Japani
Tuotantoyhtiö:  Tōhō
Levittäjä:  Tōhō Netflix
Kesto:  2:02:48
Alkuperäiskieli:  japani
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kulkukoira on Akira Kurosawan ohjaama film noir -tyyliä sisältävä poliisielokuva.
Elokuvan tapahtumat sijoittuvat helleaallon kourissa käpristelevään Tokioon, jossa näkyvät edelleen toisen maailmansodan pommitusten jäljet.
Nuoren poliisin virka-ase varastetaan bussissa. Hän pääsee etsimään sitä vanhemman poliisin seurassa. Asetta on käytetty ryöstössä. Poliisit pääsevät laittoman asekaupan jäljille.
Näyttelijät

Toshiro Mifune – Murakami, aloitteleva poliisietsivä
Takashi Shimura – Sato, vanhempi etsivä
Keiko Awaji – Harumi Namiki, kabareetyttö
Kulkukoirat

| Kulkukoirat Topi Sorsakoski & Reijo Taipale |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1992
 Formaatti: CD-levy
 Tyylilaji: iskelmä, kantri
 Kesto: 53.29
 Levy-yhtiö: Bluebird
Topi Sorsakoski & Reijo Taipale muut julkaisut
|   | Kulkukoirat 1992 |   |
Kulkukoirat on Topi Sorsakosken ja Reijo Taipaleen yhteinen albumi vuodelta 1992. Levy julkaistiin
Bluebird -levymerkin kautta. Albumissa on käännöskappaleita kuten levyn nimikkokappale. Kulkukoirat-kappale nousi isoksi hitiksi. Levy edusti iskelmää ja countrya.
   Albumi on ylittänyt kultalevyn rajan.
Kappaleet

Esittäjinä Topi ja Reijo yhdessä ellei toisin mainita.
Vastatuuleen – 03.33
Minä uskon – 04.24  (Sorsakoski)
Taivaan kiertolainen (Silver Threads Among the Gold) – 04.11  (Taipale)
Elokuun viimeinen päivä – 02.41
Nuotiopiiri (Ring of Fire) – 03.01  (Sorsakoski)
Vanha riimu – 03.07  (Taipale)
Kultaiset korvarenkaat – 04.02
Kannukseen (Country Boy) – 03.33  (Sorsakoski)
En mitään sille mä voi (You'll Never Know) – 04.12  (Taipale)
Kahden puolen rajaa (Across the Borderline) – 03.32
Nyt se hetki on – 03.12  (Sorsakoski)
Silmäsi odottavat minua – 04.03
Tällainen hupsu – 02.12  (Sorsakoski ja Marko Putkonen)
Kulkukoirat – 04.08
Te rakkaat luotain lähteneet – 03.31
Kuunnellaan vaan taivasta

| ”Kuunnellaan vaan taivasta” Hector |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Ei selityksiä
 Julkaistu: marraskuu 2003
 Tuottaja(t): Okko Laru
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 04.32
 Levy-yhtiö: AllStar Music Oy
Listasijoitukset
  Radiolista: 9.    Rumban 50 hittiä: 12.    Suomen virallinen lista: 14.
Hectorin muut singlet
| ”Tää on mun stadi” 2003 | ”Kuunnellaan vaan taivasta” 2003 | ”Kun rakkaus saapuu kaupunkiin” 2004 |
"Kuunnellaan vaan taivasta" oli Hectorin ensimmäinen single Ei selityksiä -albumilta. Kappale ilmestyi vuoden 2003 lopulla. Kappale ottaa kantaa sotaan: laulussa kysytään onko ulkosalla turvallista vai ovatko sekä Allah että Jumala vuorotteluvapaalla. Hector myös jatkaa tässä kappaleessa Hidas-levyllä alkanutta uskonnollisfilosofista pohdiskeluaan. Kappaleen sävellys ja sanoitus ovat Hectorin käsialaa.
Kokoonpano

Timo Kämäräinen ‎– sähkökitara, hammond-urut
Masa Maijanen ‎– basso
Okko Laru ‎– rummut, akustinen kitara, taustalaulu
Esa Kotilainen ‎– mellotron, minimoog
Kreetta Hannula ‎– 1. viulu
Riikka Sundqvist ‎– 2. viulu
Markku Lintunen ‎– alttoviulu
Johan Carlsson ‎– sello
Kv

Kv tarkoittaa seuraavia:
kansainvälinen, kv., eri kansojen tai valtioiden välinen
kaupunginvaltuusto, kv, kaupungin ylin päättävä elin
Kavminvodyavia, IATA-koodi KV, lentoyhtiö
kevyt, kv, aseen painoluokka
keskusvarikko, KV, Suomen puolustusvoimien keskusvarikkojen lyhenne jatkosodan jälkeen
kilovoltti, tunnus kV, jännitteen yksikkö
komi, ISO 639-1 -koodi kv, kieli
Kouvolan rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Kv, rautatieasema Suomessa
Kragerø Blad Vestmar, KV, norjalainen paikallislehti
Krokvikin rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Kv, rautatieasema Ruotsissa
kunnanvaltuusto, kv, kunnan ylin päättävä elin
Köchelin luettelo, KV, saksan sanoista Köchel-Verzeichnis, luettelo Mozartin teoksista
Norjan rannikkovartioston alus, KV, nimen osa.
KV-sarja,  Neuvostoliiton marsalkka Kliment Vorošilovin mukaan nimetty panssarivaunusarja toisessa maailmansodassa.
Luulajanjoen vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Joki Edeforssin kohdalla.
Luulajanjoen vesistö (ruots. Luleälvens avrinningsområde, vesistöaluetunnus 9) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Luulajanjoen (ruots. Luleälven) ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 25 241 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. Vesistöä on muokattu voimakkaasti vesivoiman tuottamiseksi.
Pääuoma

Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Luulajanjoki. Joen kokonaispituus on 457 kilometriä  ja sen keskivirtaama (MQ) on 506,5 kuutiometriä sekunnissa. Joki laskee Itämereen noin 16 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue

Luulajanjoen vesistö jää kahden suuren vesistön Piitimenjoen vesistön (tunnus 13) ja Kalixjoen vesistön (tunnus 4) väliin niin, että Kalixjoen vesistö reunustaa sitä pohjoisessa yläjuoksulla ja pienempi vesistö Rånejoen vesistö (tunnus 7) alajuoksulla. Lisäksi Luulajanjoen alajuoksulla valuma-alue kapenee ja siellä sitä reunustavat pienet Altersundetin vesistö (tunnus 8), Alånin vesistö (tunnus 10) ja vähäisessä määrin Rosånin vesistö (tunnus 11). Merenrannikolla sijaitsee vielä ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on vaatimaton. Valuma-alueen luoteisosat seuraavat Ruotsin ja Norjan valtionrajaa, joka kulkee vedenjakajaa pitkin. Norjanpuoleiset vesistöt laskevat Atlanttiin.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (44 %), turve (13,8 %), kalliomaa (27,9 %), hiekka ja sora (2 %), multamaa (1 %), savimaa (0,1 %) ja jäätikköjokijäänteet (2,1 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (43,1 %), soita ja kosteikkoja (10,1 %), kalliomaita (11,1 %), jäätiköitä (1,1 %), viljelymaita (0,3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,2 %) sekä joutomaita (25 %). Näiden lisäksi on 9,1 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Vesistöalueen piirteitä

SMHI on julkaissut tilastossaan Luulajanjokiin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 531 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 900 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 397 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 506,5 m³/s, keskiylivirtaama (MHQ) on 1 040 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 195 m³/s ja . Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut kuukautiset keskivirtaamat. Kaavion mukaisesti kevättulvat ja muut tulvat voidaan tasoittaa teko- ja patojärvien varastokapasiteetin avulla eikä suurta kevättulvapiikkiä esiinny enää.
Vesivoima

Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 108 patoa, joista 65,8 % säännöstellään vesistöjä. Säännöstelykapasiteetti on 11 071  miljoonaa kuutiometriä.
Luulajanjoen pääuomassa on 15 vesivoimalaitosta: Boden, Vittjärv, Laxede, Porsi, Letsi, Akkats, Randi, Parki, Seitevare, Messaure, Ligga, Harsprånget, Porjus, Vietas ja Ritsem. Vesistön sivu-uomissa on vielä 7 voimalaa lisää:
Bodträskånissa on Krokfors,
Bodånissa on Bodån,
Ljusånissa on Forsbacken, Holsvattnet ja Ljuså,
Rimobäckenissa on Rimojokk.
Voimalaoiden yhteisteho on 4 365 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 14 682 gigawattituntia.
Käännös suomeksi
Kääriänperä

Kääriänperä on kylä Ylikiimingin kaupunginosassa Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla, noin kolme kilometriä pohjoiseen Ylikiimingin taajamasta. Kylä sijaitsee Kiiminkijoen länsirannalla Kääriänsaaren pohjoispuolella Joloksentien eli yhdystien 8341 varrella. Lähimmät kylät ovat Säävälä ja Niemikylä.
Lalm

| Lalm |
| --- | --- |
 Lalm
 Koordinaatit: 61°49′00″N, 9°16′00″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Innlandet
Kunta:  Vågå
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2023):  315
 – Väestötiheys:  787,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lalm on taajama Vågån kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 315 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lalm Wikimedia Commonsissa
Kuolema Venetsiassa

Kuolema Venetsiassa voi tarkoittaa seuraavia:
Kuolema Venetsiassa, saksalaisen kirjailijan Thomas Mannin novelli vuodelta 1912
Kuolema Venetsiassa, Luchino Viscontin Mannin novellin pohjalta ohjaama elokuva vuodelta 1971
Kuolema Venetsiassa, englantilaisen säveltäjän Benjamin Brittenin Mannin novellien perusteella säveltämä ooppera vuodelta 1973
Kuolema Venetsiassa, yhdysvaltalaisen tanssijan ja koreografin John Neumeierin Mannin novellien perusteella luoma baletti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuolema Venetsiassa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Macaon lainsäädäntöneuvosto

| 澳門立法會   Assembleia Legislativa de Macau |
| --- | --- |
 
Johto
Puhemies:  Kou Hoi In 
Kokoonpano
Edustajia:  33
 
Puolueet:  Pro-Peking (30)      ACUM (3)        Kehitysunioni (2)       UMG (2)       UPP (2)       Hallintojohtajan nimittämät (7)       Epäsuorasti valitut (7) Pro-demokratia (2)      Uusi toivo (2) Liittoutumattomat      Synergia (1)
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  12. syyskuuta 2021
Seuraavat vaalit:  viimeistään 2025
Kokouspaikka
 Macaon lainsäädäntöneuvoston rakennus vuonna 2015.
Kotisivut
 https://www.al.gov.mo/pt/
Macaon lainsäädäntöneuvosto (kiin.: 立法會; Jyutping: laap6 faat3 wui5, port. Assembleia Legislativa) on Macaon erityishallintoalueen lakiasäätävä elin. Se koostuu 33 edustajasta, joista osa valitaan neljän vuoden välein järjestettävissä vaaleissa.
Lainsäädäntöneuvostolla on myös valta panna kaupungin hallintojohtaja viralta.
Kokoonpano ja edustajat

Neuvostoon valitaan 14 edustajaa suorilla vaaleilla ja 12 erilaisia ammattikuntia ja elinkeinoelämää edustavilta listoilta. Näiden lisäksi hallintojohtaja nimittää seitsemän edustajaa. Nykyinen 33 edustajan kokoonpano otettiin käyttöön vuonna 2013.
Edustajien tulee olla Macaon pysyviä asukkaita. Edustajien toimikausi on neljä vuotta. Vuonna 2021 kaupunginhallitus ilmoitti, että se tukee Kiinan vaatimaa muutosta Hongkongin vaalilakiin, jonka nojalla ainoastaan "patriootit" (eli kommunistisen puolueen hyväksymät ehdokkaat) saavat asettua ehdokkaaksi, ja haluavansa Macaolle vastaavan muutoksen.
Perinteisen oikeisto-vasemmisto -akselin sijaan puolueet jaetaan Peking- ja demokratiamyönteisiin.
Viimeisimmät vaalit

Viimeisimmät vaalit pidettiin syyskuussa 2021. Ainoa demokratiamyönteinen puolue, joka sai asettaa ehdokkaita, oli Uusi toivo, joka sai kaksi edustajaa.
Äänestysaktiivisuus oli historiallisen matala. Kaupungin viranomaiset syyttivät huonoa säätä ja koronaviruspandemiaa.
Kööpenhaminan poliisitalo

Poliisitalo vuonna 2010. Taustalla Christiansborg.
Kööpenhaminan poliisitalo (tansk. Københavns Politigård) on Kööpenhaminan poliisilaitoksen päämaja. Se valmistui vuonna 1924 arkkitehti Hack Kampmannin suunnittelemana. Hän kuoli vuonna 1920, minkä jälkeen työn vei päätökseen hänen kollegansa Aage Rafn.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kööpenhaminan poliisitalo Wikimedia Commonsissa
Kumilan pysäkki

Kumilan pysäkki (lyh. Kla) oli rautatieseisake Pöytyän kunnan Kumilan kylässä. Liikennepaikka sijaitsi rataosalla Turku–Toijala nykyisten Kyrön ja Loimaan rautatieasemien välisellä osuudella, noin 50 kilometrin päässä Turun päärautatieasemalta.
Alun perin Kumilaan rakennettiin Knut Nylanderin suunnitelmien mukainen pieni, kaksihuoneinen pysäkkirakennus. Rakennus siirrettiin alkuperäiseltä paikaltaan vuonna 1934, ja se siirrettiin uudelleen vuonna 1980 Jokioisten Museorautatielle, jossa se on edelleen käytössä Jokioisten aseman asiakaspalvelu- ja liikenteenohjaustilana.
Pysäkkirakennuksen tilalle siirrettiin vuonna 1934 Hangon–Hyvinkään rautatieltä Thure Hellströmin suunnittelema vahtitupa. Rakennus purettiin 1999.
Kuuno A. TalviOja

Kuuno Adalbert TalviOja (sukunimi aik. Bäckman; 24. joulukuuta 1865 Tottijärvi – 20. maaliskuuta 1933 Heinola) oli suomalainen oppikoulun lehtori ja kirjallisuuden tutkija.
TalviOjan vanhemmat olivat kappalainen, varapastori Knut Adolf Bäckman ja Maria Elisabet Wirberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1885 Turun lyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1890. Talvioja toimi Heinolan keskikoulun ja sen jatkoluokkien uskonnon ja ruotsin nuorempana lehtorina 1893–1933 sekä jatkoluokkien rehtorina.
TalviOja kirjoitti 1915 tutkielman kirjailija Jaakko Juteinista.
TalviOja oli naimisissa vuodesta 1891 Olga Adolfina Ståhlen kanssa.
Teoksia

Jaakko Juteini ja hänen kirjallinen toimintansa.   Heinola 1915. E-kirjana Gutenberg-projektissa.
Jaakko Juteini kirjailijana, teoksessa Heinolan keskikoulu ja jatkoluokat. Kertomus lukuvuodelta 1914-1915.     Heinola 1915
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Kuuno A. TalviOjan e-kirjoja Projekti Lönnrotista sekä Project Gutenbergista.
Kuunnelkaa laulujani!

Kuvataan Valto Laitisen sävellystä Listen to my Song. Vasemmalta Teija Sopanen, Valto Laitinen, Erkki Pohjanheimo, ranskalainen kuvaaja ja äänittäjä
Kuunnelkaa laulujani!  on suomalainen televisio-ohjelma, henkilökuva Valto Laitisesta, Pariisiin vuonna 1957 muuttaneesta säveltäjästä ja jazzpianistista. 
TV1:n Viihdetoimituksen tuottamassa ja Erkki Pohjanheimon toimittamassa ja ohjaamassa dokumentissa seurataan Valto Laitisen elämää ja työskentelyä Pariisissa. Kuunnelkaa laulujani! -ohjelman haastattelijoina toimivat Teija Sopanen ja Mikko Valtasaari. Sopanen toimi myös Ranskan kuvausosuuksien kuvaussihteerinä.
Kuunnelkaa laulujani! -ohjelman viimeinen kuvaus Pariisissa on ohi. Säveltäjä Valto Laitinen ja toimittaja Mikko Valtasaari.
Ohjelmassa nähdään muun muassa Valto Laitisen pianonsoittoa pariisilaisessa ravintolassa, suora haastattelu Ranskan radion studiossa, neuvottelu SACEMissa, Ranskan Teostossa, ja kohtaus, missä Laitinen opastaa ranskalaista rockbändiä. Säveltäjä kertoo myös kovasta kilpailusta ja vaikeudesta saada sävellyksiä äänilevyille. Laitisen lauluja ovat levyttäneet muun muassa Mireille Mathieu (La Chanson de notre amour) ja Anthony Perkins (L’Automne de Paris).
Valto Laitisen henkilökuvassa kuulemme ranskalaisten laulajien esittävän Laitisen musiikkia ja Les Swingers big bandin soittavan hänen sävellyksiään Eiffel-tornin ravintolassa. Ohjelmassa esiintyvät ranskalaiset solistit ovat Virginia Vee , Georgette Lemaire , Edith Becker ja Marc-Fabien Bonnard . Virginia Vee esittää Sacre Coeurin portailla Valto Laitisen hitin Listen to my Song (Kai laulaa saan) . Ohjelmaan kuvattiin myös jaksoja Pasilan tv-studiossa, missä Ossi Runnen orkesterin säestyksellä lauloivat Marion Rung, Lea Laven, Anki ja Fredi. Sanoitukset näihin lauluihin televisiota varten teki Saukki.
Ohjelman ensilähetys oli Yle TV1:ssä 24.10.1971 ja uusinta TV1:ssä 6.7.1972 , Yle Teemalla 19.2.2013  sekä 22.2.2013.
Tekijät

Jean Yves Coic, kuvaaja Pariisissa
Tommy Eibrand, kuvaaja Pariisissa
Tony Laillard, kuvaaja Pariisissa
Claude Perrin-Terrin, äänittäjä Pariisissa
Antero Virta, kuvaaja Helsingissä
Seppo Laine, kuvaaja Pasilan tv-studiossa
Jouko Lehmuskallio, äänittäjä Helsingissä
Raino Aaltonen, musiikkitarkkailija Pasilan tv-studiossa
Maisa Pitkänen, filmileikkaaja
Heikki Liikanen, lavastaja Pasilan tv-studiossa
Ossi Runne, kapellimestari
Mikko Valtasaari, toimittaja Pariisissa
Teija Sopanen, toimittaja Pariisissa (myös Pariisin kuvaussihteeri)
Eila Kolehmainen, kuvaussihteeri Helsingissä
Erkki Pohjanheimo, toimittaja - ohjaaja
Triviaa

Valto Laitinen ei ollut käynyt Suomessa Pariisiin muuttonsa jälkeen 1957 ennen kuin tämän ohjelman kuvausten yhteydessä elokuussa 1971. Erkki Pohjanheimo kutsui hänet Helsinkiin ja esitteli suomalaisille levy-yhtiöille. Siitä seurasikin useita sävellyksiä suomalaisille artisteille.
Luettelo maista vaihtotaseen mukaan

Kumulatiivinen vaihtotaseen saldo 1980–2008 IMF:n tietojen perusteella)
Kumulatiivinen vaihtotase per asukas vuosina 1980–2008 perustuen IMF:n arvioon
Luettelo maista vaihtotaseen mukaan