stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vorontsovin palatsi
Historia

Kun Mihail Vorontsov nimitettiin Uuden Venäjän kuvernementin kenraalikuvernööriksi hän alkoi rakennuttaa itselleen kesäpalatsia Krimin eteläosassa sijaitsevaan Alupkaan. Vorontsov oli anglofiili ja halusi siksi palatsinsa olevan tyyliltään englantilainen. Siihen sekoitettiin kuitenkin myös perinteisiä Krimin tataarien vaikutteita. Arkkitehdiksi valittiin englantilainen Edward Blore. Palatsin rakennuskustannukset olivat 9 miljoonaa hopearuplaa ja sen rakentamista varten Alupkaan tuotiin suuri joukko venäläisiä maaorjia. Kertoman mukaan Vorontsovin ystävä vitsaili, että palatsin rakennuskustannuksissa olisi leikattavaa, johon Vorontsov vastasi: "minä haluan tehdä siitä kalliin".
Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1828 ja ne saatiin päätökseen vuonna 1848. Perustuksissa on käytetty lyijyä, jotta palatsi kestäisi paremmin maanjärestyksiä, ja se on ainoa rakennus Ukrainassa, jonka perustukset oli rakennettu tällä tavoin. Valmistuessaan palatsi oli yksi Venäjän keisarikunnan ensimmäisistä rakennuksista, joissa oli viemäröinti sekä kuuma ja kylmä vesi.
Lokakuun vallankumouksen jälkeen palatsi muutettiin museoksi. Toisen maailmansodan aikana natsit suunnittelivat palatsin räjäyttämistä valloitettuaan Krimin, mutta joutuivat perääntymään ennen kuin suunnitelma ehdittiin toteuttamaan. Jaltan konferenssin aikana Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Winston Churchill asui palatsissa.
Palatsi ja sen ympäristö

Palatsin tonttiin kuuluu myös suuri 40 hehtaaria kattava puutarha, jossa on yli miljoona kasvia mukaan lukien useita eksoottisia puita. Puutarhan on suunnitellut saksalainen puutarhuri Karl Kebah.
Huoneita palatsissa on 150 ja sen kirjastoon kuuluu 10 000 kirjaa.
Galleria

Palatsin eteläinen julkisivu
Ruokasali
Puutarhaa
Kasvihuone
Alupkan vaakuna
Raimo J. Kinnunen

Raimo Johannes Kinnunen (3. lokakuuta 1931 Rääkkylä – 16. joulukuuta 2024 Jyväskylä) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.
Kinnunen pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1951 ja kävi vuosina 1952–1954 Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun sekä opiskeli filosofiaa 1954 Jyväskylän kesäyliopistossa. Kinnunen työskenteli kansakoulunopettajana 1954–1970 ja peruskoulunopettajana 1970–1990 sekä myös sivukirjastonhoitajana 1954–1980.
Vuodesta 1990 Kinnunen oli vapaana kirjailijana. Hän perusti oman Athanor-nimisen kustantamon vuonna 1994, ja hän esiintyi myös nukkenäyttelijänä Eevaliisa Holma-Kinnusen Valkea Ratsu -nukketeatterissa.
Teoksia

Sieluton mies, romaani.      Tammi 1962
Hirvijahti, romaani.    Tammi 1964
Taivas alla, romaani.    Tammi 1965
Sysmän sota, romaani.    Tammi 1967
Kutsumusopettajat, runoja.   Otava 1968
Raju veri, romaani.    Otava 1969
Raju veri, näytelmä.  1972
Punainen akka, siniset teokset, romaani.    Otava 1973
Naisrooli, romaani.    Otava 1975
Valkea ratsu, näytelmä.  1975
Kutsumusopettajat; Reputetut; Työttömät, runoja.   Otava 1976
Maaherra, kuunnelma.    1982
Kätkijät, kuunnelma.    1983
Karvakuonot Kulta-Joonaan jäljillä, näytelmä.   Yleisradio, TV 2 1984
Unissasaarnaajatyttö, kuunnelma.    1985
Raatokuski, kuunnelma.    Yleisradio 1986
Maaherra, näytelmä.   1987
Merimetsot, kuunnelma.   Yleisradio 1987
Morsiussaatto, kuunnelma.    1987
Naiskaravaani, romaani.    Art House 1988
Musta luoti eli kulkijan tarina, kuunnelma.    1989
Valdivia eli neljäs Varjelija, romaani.    Art House 1989
Ruut Munkerin koski, romaani.    Art House 1991
Asemapäällikkö, romaani.    Art House 1993
Symposiumi, runoja.   Athanor 1994
Erne ja Tanja : kuvitettu tarina, romaani.    Athanor 1995
Anna, romaani.    Art House 1998
Brusinka, romaani.    Athanor 1995
Asemapäällikkö, kuunnelma.   Yleisradio 1998
Valdivia eli neljäs varjelija, kuunnelma.    1998
Popol vuh, kuunnelma.(Quiche-intiaanien eepos, Like)    1999
Ransu Karvakuono, tekijät Pertti Nättilä ja Raimo J. Kinnunen.     WSOY 2002
Anna Haihuntie, romaani.    Athanor 2002
Anna ja Johannes, romaani.    Athanor 2002
Kirskulinnun aika, romaani.    Athanor 2003
Kirskulinnun laakso, romaani.    Athanor 2004
Linnunitkupuu, romaani. Athanor 2007
Palkinnot

Valtion kirjallisuuspalkinto 1969 (runokokoelmasta Kutsumusopettajat)
Mikkelin läänin kirjallisuuspalkinto
Sysmän Kirjakylän Sahti-palkinto 2001
Haukilampi (Rautalampi, Vaajasalmi)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°44′23″N, 26°52′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Niiniveteen 
Järvinumero:  14.721.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,2 m  
Pituus:  650 m  
Leveys:  350 m  
Rantaviiva:  1,831 km  
Pinta-ala:  11,641 ha  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Haukilampi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Vaajasalmen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 650 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,2 metriä mpy.
Vihtalampi (Rautalampi)

| Vihtalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°49′28″N, 26°41′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Niiniveteen 
Järvinumero:  14.721.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,5 m  
Pituus:  910 m  
Leveys:  400 m  
Rantaviiva:  2,487 km  
Pinta-ala:  15,152 ha  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Vihtalampi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Vihtalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 910 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy.
BMW 02-sarja

BMW 02-sarja on joukko kompaktiluokan autoja, joita saksalainen autovalmistaja BMW valmisti vuosina 1966–1977. BMW 02 -sarjan autot perustuvat lyhennettyyn versioon BMW:n New Class -sarjasta. 02-sarja sai ihmisten huomion ja teki BMW:stä kansainvälisen brändin.
Ensimmäinen 02-sarjan tuotettu malli oli 1600-2, joka nimettiin myöhemmin 1602:ksi. 02-sarjaa alettiin valmistaa vuonna 1966 ja vuonna 1975 se korvattiin E21-korisella 300-sarjan BMW:llä, lukuun ottamatta 1502 mallia, jonka tuotanto jatkui vuoteen 1977.
Yleiskatsaus

BMW 1600-2, eli "02-sarja" suunniteltiin edulliseksi perusmallin BMW:ksi - se oli pienempi, halvempi ja paremmin varustettu kuin sitä edeltänyt New Class -sarja, johon 02-sarja perustui. BMW:n design-johtaja Wilhelm Hofmeister määritteli "kaksiovisen mallin" projektin henkilökunnalleen, jonka suunnittelijoina toimivat Georg Bertram ja Manfred Rennen. , "Kaksi-ovisen porrasperän korin ja akselivälin tulisi olla 23 cm lyhyempi ja auton kevyempi kuin New Class -sarja, jotta autosta saataisiin sopivampi myös autourheilusovelluksiin. Tämän määritelmän seurauksena syntyi kaksiovinen porrasperämalli, josta tuli myös perusta 02-sarjan urheiluautosovelluksiin.
Alkuvuonna 1968 avomallisen 02:n korit rakennettiin Baur Karosseriella. Mallistoon kuului myös viistoperä, joka oli mallinimeltään "Touring". Touring-malli oli kehitetty 02-korista ja oli saatavilla vuodesta 1971. Vain 25827 kappaletta Touring-mallia myytiin ja vähäisen suosion vuoksi mallin valmistus päättyi vuonna 1974.
1602

BMW 1600-2, jossa "-2" viittaa mallin kaksiovisuuteen, teki debyyttinsä Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 1966 ja tätä myytiin vuoteen 1975 asti - vuonna 1971 mallinimi yksinkertaistettiin muotoon "1602".  1602-mallin 1.6-litrainen M10-moottori tuotti 63 kW (84 hv) tehoa 5700 kierroksessa ja 130 N·m vääntöä 3500 kierroksessa. Vuonna 1968, Road & Track arvosteli 2676 yhdysvaltain dollarin hintaisen 1600:n tekstillä "erinomainen auto tuohon hintaan".
Korkean suorituskyvyn 1600 TI -versio esiteltiin syyskuussa 1967. Moottorin puristussuhde oli 9,5:1 ja mallissa käytettiin samaa kahden Solex PHH sivuimu kaasuttimen pakettia kuin 1800 TI mallissa. 1600 TI moottori tuotti  82 kW (110 hv) 6000 kierroksessa ja mallin omapaino on 960 kg. 1600 TI -mallia ei myyty Yhdysvalloissa, koska se ei täyttänyt heidän päästönormejaan.
Syyskuussa 1967 esiteltiin myös rajoitettu sarja avomallia, jota valmistettaisiin Baur-tehtailla vuodesta 1967 vuoteen 1971. Touring-mallin nimeä kantava viistoperä esiteltiin vuonna 1971, mutta sen valmistus lopetettiin vuonna 1972.
2002

Sekä BMW:n tuotesuunnittelujohtaja Helmut Werner Bönschillä että M10-moottorin suunnitelleella Alex von Falkenhausenilla oli kahden litran moottori asennettuna heidän henkilökohtaisissa käytössään olleissa 1600-2-malleissa. Tajutessaan toistensa tehneen saman muutoksen autoihinsa, he laativat yhteisen ehdotuksen BMW:n hallitukselle valmistaa kaksilitrainen versio 1600-2-mallista. Samoihin aikoihin Amerikkalainen maahantuoja Max Hoffman oli toivonut BMW:ltä urheilullisempaa versiota 02-sarjasta amerikkalaisille markkinoille.
Isomman coupé ja neliovisedanin myötä 2.0 litran moottorimallia myytiin kahdella viritystasolla: perustason yhdellä kaasuttimella varustettu 2002, joka tuotti 75 kW (101 hv), sekä kahden kaasuttimen ja korkeamman puristussuhteen 2002 ti, joka tuotti 89 kW (119 hv). Vuonna 1969 markkinoille tuotiin myös perustason moottorilla ja kolmevaihteisella ZF:n valmistamalla 3HP12-automaattivaihteistolla varusteltu 2002 Automatic -malli.
Vuonna 1971 Baur cabriolet päivitettiin 1.6 litran moottorista 2.0-litraiseen moottoriin. Mallinimeksi annettiin 2002 TopCabriolet ja samaan aikaan Touring 02 -malli tuli saataville kaikilla tuolloin tarjolla olleilla mallisarjan moottoreilla. 2002 ti -mallin korvaajaksi suunnitellussa 2002 tii -mallissa oli käytössä ruiskutuksella varustettu 97 kW (130 hv) moottori, jolla saavutettiin 185 km/h huippunopeus. 2002 tii Touring -mallia oli saatavilla tii-mallin ja Touring-korin koko elinkaaren ajan vuoteen 1974 saakka.
Frankfurtin autonäyttelyssä 1973 esiteltiin 2002 Turbo, joka oli sekä BMW:n että euroopan ensimmäinen turboahdettu tuotantoauto ja ensimmäinen turboahdettu tuotantoauto General Motorsin 60-luvulla valmistaman Chevrolet Corvairin jälkeen. 2002 Turbo tuotti 127 kW (170 hv) 5800 kierroksessa ja 240 N·m vääntömomentin. 2002 Turbossa käytettiin perustana 2002 tii -mallin moottoria, johon oli asennettu KK&K:n turboahdin ja moottorin puristussuhde oli laskettu suuremmilla polttokammioilla 6,9:1:een moottorin nakutuksen välttämiseksi. Moottorissa käytettiin Kugelfischerin mekaanista polttoaineruiskua ja giljotiinityyppistä kaasuläppää. 2002 Turbo esiteltiin juuri ennen vuoden 1973 öljykriisiä, minkä vuoksi sitä valmistettiin vain 1672 kappaletta.
1802

1802 esiteltiin vuonna 1971 ja malli oli saatavana joko kaksiovisena sedanina tai kolmeovisena samana vuonna esiteltynä Touring-viistoperänä. Touring-mallin tuotanto jatkui vuoteen 1974 ja 1802 sedan-mallin tuotanto päättyi vuotta myöhemmin.
1502

Vuonna 1975 esiteltiin polttoainetaloudellisempi, matalaoktaanisemman polttoaineen käyttöön soveltuva 1502. Tämä käytti iskutilavuudeltaan 1602:ta vastaavaa 1.6-litraista moottoria matalammalla 8,0:1 -puristussuhteella tuottaen 55 kW (74 hp) tehoa. Vuonna 1975 esitellyn BMW 3 (E21) -sarjan korvatessa muut 02-sarjan mallit, 1502:n tuotantoa jatkettiin edelleen vuoteen 1977 saakka.
Vuosimallista muutoksia > 1971 facelift

Vuonna 1971 02-Sarja sai kasvojenkohotuksen. Kolmeovinen "Touring"-viistoperä ja 1802 malli esiteltiin osana faceliftiä ja 2002 ti korvattiin 2002 tii:llä. Muita muutoksia olivat korin ympärille kaartuvat puskurit kaikissa malleissa, kaksiosainen mittaristo ja uudet istuimet.
Vuosimallista muutoksia > 1973

Kosmeettisia muutoksia, joihin kuuluivat mm. takavalot (poislukien amerikkalaiset Touring-mallit) sekä molemmat etusäleiköt.
Vuosimallista muutoksia > 1975

1502 esiteltiin perusmalliksi.
Erityisiä malleja > 2002 ti Diana

Kilpa-ajaja Hubert Hahnen ja Diana Körnerin avioliittoa juhlistettiin 2002 ti Diana -mallilla, jota valmistettiin kahdentoista kappaleen erikoiserä. Muutoksina mm. BMW 2800 CS -mallin kaksoisajovalot, nahkasisustus ja italialaiset alumiinivanteet. Jokainen valmistettu auto maalattiin eri värillä ja näistä vain neljä on tiettävästi jäljellä.
Erityisiä malleja > 1602 Elektro

Vuoden 1972 olympialaisissa esiteltiin BMW:n kehittämä, sähkökäyttöinen 1602 Elektro -konseptimalli. Tätä valmistettiin kaksi kappaletta, joilla kyyditettiin erikoisvieraita ja tarjottiin tukea pitkän matkan kävelijöille ja maratoonareille olympiakisojen aikana. Autossa oli 350 kg painoinen, kahdestatoista konepellin alle sijoitetusta lyijyhappoakusta koostuva pakkaus, jonka toimintasäde oli noin 30 km.
Tuotantoluvut

| Malli | Yksiköt |
| --- | --- |
02-sarja (1966-76): 861,940
2002 turbo (1973-74): 1,672
Baur Cabriolet (1967-75): 4,210
Moottoriurheilu

BMW 2002:lla kilpailtiin Trans Am -sarjassa alle kahden litran luokassa vähäisellä menestyksellä Alfa Romeon, Porschen, ja Datsunin hallitessa sarjaa. Trans Am -kilpasarjan kultaisina vuosina (1966-1972) BMW:llä ajettiin kahteen voittoon vuoden 1970 Bryarin ja Bridgehamptonin kisoissa. Ferfried Prinz von Hohenzollern ja Gerold Pankl voittivat vuoden 1971 Nürburgringin 24 tunnin kilpailun ajamallaan BMW 2002:lla.
2002 ti menestyi radalla Hans-Joachim Stuckin ja Clemens Schickentanzin voittaessa kaikkien aikojen ensimmäisen Nürburgringin 24 tunnin kilpailun vuonna 1970, ja mallilla on myös voitettu monia mäkikisoja sekä Euroopan rallimestaruus vuonna 1971.[citation tarvitaan]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta BMW 02-sarja Wikimedia Commonsissa
BMW 1600 Cabriolet
BMW 2002 tii
BMW 2002 Turbo
BMW 1802 Touring
Toivionlampi (Rautalampi)

| Toivionlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°50′02″N, 26°39′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Niiniveteen 
Järvinumero:  14.721.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,6 m  
Pituus:  590 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,453 km  
Pinta-ala:  7,566 ha  
Suurin syvyys:  2,9 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Toivionlampi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Vihtalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 590 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä mpy.
Kangasjärvi

Kangasjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Emmi Kangasjärvi (s. 1979), suomalainen laulaja ja muusikko
Jaakko Kangasjärvi (1960–2024), kasvibiologian professori
Mikko Kangasjärvi (s. 1972), suomalainen muusikko
Kangasjärvi, järvi Hailuodossa
Kangasjärvi, järvi Hyrynsalmella
Kangasjärvi, järvi Hämeenlinnassa
Kangasjärvi, järvi Inarissa
Kangasjärvi, järvi Isojoella
Kangasjärvi, järvi Juvalla
Kangasjärvi, järvi Jämsässä
Kangasjärvi, järvi Jyväskylässä
Kangasjärvi, järvi Kangasalla
Kangasjärvi, järvi Karttulassa
Kangasjärvi, järvi Keiteleessä
Kangasjärvi, järvi Keuruun Kalettoman kylässä
Kangasjärvi, järvi Keuruun Karhunkylässä
Kangasjärvi, järvi Kiteellä
Kangasjärvi, järvi Kiuruvedellä
Kangasjärvi, järvi Kivijärvellä
Kangasjärvi, järvi Kokkolassa
Kangasjärvi, järvi Kolarissa
Kangasjärvi, järvi Kuhmoisissa
Kangasjärvi, järvi Kuhmossa
Kangasjärvi, järvi Kuopion ja Suonenjoen rajalla
Kangasjärvi, järvi Kuusamossa
Kangasjärvi, järvi Lempäälässä
Kangasjärvi, järvi Mikkelissä
Kangasjärvi, järvi Multialla
Kangasjärvi, järvi Mänttä-Vilppulassa
Kangasjärvi, järvi Padasjoella
Kangasjärvi, järvi Paltamossa
Kangasjärvi, järvi Pudasjärvellä
Kangasjärvi, järvi Saarijärven Hirvaanmäellä
Kangasjärvi, järvi Saarijärvellä lähellä Puolimatkaa
Kangasjärvi, järvi Savonlinnassa
Kangasjärvi, järvi Siikalatvalla
Kangasjärvi, järvi Suomussalmella
Kangasjärvi, järvi Viitasaarella ja Kinnulassa
Kangasjärvi, järvi Viitasaaren Ilmolahdella
Kangasjärvi, järvi Virroilla
Iso Kangasjärvi, järvi Konnevedellä lähellä Kangaskylää
Iso Kangasjärvi, järvi Mänttä-Vilppulassa
Vähä Kangasjärvi, järvi Mänttä-Vilppulassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kangasjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ruuben Kaalep

| Ruuben Kaalep |
| --- | --- |
 Ruuben Kaalep. Riigikogun kuva vuodelta 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1993 (ikä 31) Tallinna
Poliitikko
Puolue:  Viron konservatiivinen kansanpuolue
Asema:  Riigikogun jäsen (2019–) Sinine Äratuksen puheenjohtaja (2013–2014, 2016–2019)
Kotipaikka:  Tartto
Ruuben Kaalep (s. 21. syyskuuta 1993 Tallinna) on virolainen poliitikko. Kaalep on Viron parlamentin Riigikogun jäsen ja Viron konservatiivisen kansanpuolueen (EKRE) sekä sen nuorisojärjestön Sinine Äratuksen hallituksen jäsen. Hän on toiminut Sinine Äratuksen puheenjohtajana ja Tarton kaupunginvaltuutettuna.
Näkemykset

Kaalep on yhdistänyt omassa ajattelussaan Viron nationalistiseen perinteeseen vaikutteita vaihtoehtoisesta oikeistosta, Uudesta oikeistosta ja Julius Evolan traditionalismista. Kaalepin mukaan myös identitaarinen liike on inspiroinut häntä ja hän katsoo Sinine Äratuksen olevan osa Euroopan identitaarista nousua, mutta ei lue itseään identitaariksi. Kaalepin poliittiset vastustajat ovat kutsuneet häntä äärioikeiston pääideologiksi.
Yksityiselämä

Kaalepin isä oli kirjailija Ain Kaalep. Kaalep valmistui Hugo Treffneri Gümnaasiumista vuonna 2012 ja opiskeli Tarton yliopistossa historiaa vuosina 2012–2017.
Kaalep työskenteli kääntäjänä vuosina 2014–2015, Uued Uudised -verkkosivuston ulkomaantoimittajana 2015–2017 ja näyttelijänä Vaikuse Muusika -studiolla 2016–2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruuben Kaalep Wikimedia Commonsissa
Ruuben Kaalep Twitterissä
Kaalep, Ruuben: Ruuben Kaalep: tuleb vaadata tõele näkku ja mõista, mis põhjustab traditsioonilise moslemi põlgust tänapäeva lääne kultuuri vastu Rahva hääl. 31.3.2016. Tallinna:  AS Ekspress Meedia. (viroksi)
Ruuben Kaalep: ”A Call to Action from a Small White Country” YouTube. 3.6.2016. American Renaissance. (englanniksi)
Ruuben Kaalep – Blue Awakening: Estonian Nationalism – Identitarian Ideas IX YouTube. 26.2.2017. Red Ice TV. (englanniksi)
Ruuben Kaalep: Our Tribal Future YouTube. 11.10.2017. Sinine Äratus. (englanniksi)
Ruuben Kaalep on Ethnostates, Estonian Memory and Identity YouTube. 28.2.2019. Counter-Currents. (englanniksi)
Kaalep, Ruuben: Elämä myytissä (suomentanut Timo Hännikäinen) 26.4.2018. Sarastus.
Ruuben Kaalep Viron itsenäisyyspäivän soihtukulkueessa vuonna 2015.
Hirvijärvi (Vesanto)

| Hirvijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  62°53′11″N, 26°35′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Hirvipuro Niiniveteen 
Järvinumero:  14.721.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,7 m  
Pituus:  800 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,776 km  
Pinta-ala:  11,451 ha  
Suurin syvyys:  2 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Hirvijärvi  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Tiitilänkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 800 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä mpy.
Saaroslampi

| Saaroslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°43′13″N, 26°58′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Iisveteen 
Järvinumero:  14.722.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98 m  
Pituus:  730 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,722 km  
Pinta-ala:  7,817 ha  
Suurin syvyys:  3,9 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Saaroslampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Mustolanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 730 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy.
Havukkalampi (Vesanto)

| Havukkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  62°56′19″N, 26°31′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Niiniveteen 
Järvinumero:  14.721.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,7 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,52 km  
Pinta-ala:  1,202 ha  
Suurin syvyys:  1,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Havukkalampi  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Niinivedenrannan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,7 metriä mpy.
Iso Sääksjärvi (Vesanto)

| Iso Sääksjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  62°54′35″N, 26°32′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Sääkspuro Pieneen Sääksjärveen 
Järvinumero:  14.721.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,7 m  
Pituus:  560 m  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  2,582 km  
Pinta-ala:  35,428 ha  
Suurin syvyys:  0,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Sääksjärvi 
Iso Sääksjärvi  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Vesamäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 560 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,7 metriä mpy.