stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jacob Markström
Ura

Isokokoinen Markström on IK Sätran kasvatti, joka siirtyi 16-vuotiaana Brynäs IF:n junioreihin. Hän pelasi kaudella 2007–2008 seitsemän runkosarja- ja yhdeksän Elitserienin karsintasarjan ottelua Brynäsin Elitserien-joukkueessa, mutta kausi kului pääosin vielä J20-joukkueessa, josta tuli J20 SuperElitin hopeaa.
Kausi 2008–2009 oli Markströmin tulokaskausi. Hän pelasi Brynäsin ykkösvahtina ja oli ehdolla myös Elitserienin vuoden tulokkaaksi. Seuraavalla kaudella Markström valittiinkin vuoden tulokkaaksi sekä myös kauden parhaaksi maalivahdiksi. Torjuntaprosentti 92,7 ja päästettyjen maalien keskiarvo (2,01) olivat runkosarjan parhaita. Markström valittiin myös Ruotsin tähdistökentälliseen ja Ruotsin vuoden junioripelaajaksi.
Toukokuussa 2010 Markström teki kolmivuotisen tulokassopimuksen NHL-joukkue Florida Panthersin kanssa. Hän kuitenkin pelasi kauden 2010–2011 lähes kokonaan farmijoukkue Rochester Americansin maalin suulla AHL:ssä. Markström teki kauden aikana myös NHL-debyyttinsä. Hänet vaihdettiin toiseen erään Panthersin maalinsuulle 23. tammikuuta 2011 pelatussa ottelussa New Jersey Devilsiä vastaan.
Kauden 2011–2012 Markström aloitti Panthersin kakkosvahtina kokeneen José Théodoren takana. Hän pelasi kaudella 2011–2012 seitsemän runkosarjaottelua torjuntaprosentilla 92,3 ja maalikeskiarvolla 2,66. Markström pelasi kaudella 2011–2012 myös 32 ottelua AHL:ssä, San Antonio Rampagessa.
23.2.2013 Markström pääsi aloittavaan kokoonpanoon Floridan paidassa Pittsburgh Penguinsia vastaan.
Lokakuussa 2020 Markström teki vapaana agenttina Calgary Flamesin kanssa kuusivuotisen ja yhteensä 36 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Kesäkuussa 2024 Flames kauppasi Markströmin New Jersey Devilsiin vaihdossa Kevin Bahliin ja ensimmäisen kierroksen varausvuoroon vuoden 2025 varaustilaisuudessa.
Maajoukkue

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ruotsi/Suomi 2013 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Saksa 2010 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ottawa 2009 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Saskatchewan 2010 | jääkiekko |  |
Markström torjui myös Ruotsille MM-hopeaa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2009 ja valittiin myös kisojen parhaaksi maalivahdiksi. Markström torjui Ruotsille myös nuorten MM-pronssia vuonna 2010. Markström pelasi myös keväällä 2008 myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa.
Myös miesten maajoukkue on tullut Markströmille tutuksi. Hän torjui vuonna 2010 MM-kilpailuissa. Markström pelasi kisoissa kolme ottelua 94,4 torjuntaprosentin varmuudella. Tre Kronor voitti kisoissa pronssia. Markström voitti kultaa vuoden 2013 kotikisoissa pelaten 3 ottelua.
Muuta

Markströmin isä Anders on entinen jalkapallomaalivahti. Jacobin veli Tim Markström on jalkapallomaalivahti Umeå FC:ssä.
Jacob Niclas Ahlström

Jacob Niclas Ahlström
Jacob Niclas Ahlström (5. kesäkuuta 1805 Visby – 14. toukokuuta 1857 Tukholma) oli ruotsalainen säveltäjä ja kapellimestari.
Elämä ja ura

Ahlström aloitti lapsena viulun-, pianon- ja urkujensoiton. Hän pääsi 12-vuotiaan sijaistamaan urkurina Visbyn tuomiokirkossa. Hän lähti sitten Uppsalan yliopistoon, josta valmistui kameraalitieteissä vuonna 1828. Uppsalassa viettämänään aikana Ahlström oli muusikkona aktiivinen etenkin mieskuorojen toiminnassa. Opintojensa jälkeen hän palasi kotisaarelleen Gotlantiin. Vuonna 1828 Erik Wilhelm Djurströmin johtama teatteriseurue saapui Visbyyn ja teki yhteistyötä myös Ahlströmin kanssa. Ahlström lähti teatteriseurueen mukaan pois Gotlannista ja kiersi sen kanssa kesällä 1830 enimmäkseen eteläisessä Ruotsissa. Tämän jälkeen hän työskenteli muusikkona ja opettajana ensin Karlskronassa ja sitten Västeråsissa. Västeråsissa hän järjesti konsertteja, joissa usein esiintyi pianistina, joskus myös omilla sävellyksillään, kuten A-duuripianokonsertolla (op. 30), joka oli omistettu kruununprinssi Oskarille. Vuonna 1831 Ahlström sai Ruotsin kuninkaallisesta musiikkiakatemiasta musiikkijohtajan arvon sävellystensä ja suositustensa pohjalta. Häneltä puuttui muodollinen musiikkikoulutus, mutta ammattimaisen muusikkokoulutuksen saamisen mahdollisuudet olivat noihin aikoihin Ruotsissa vielä vähäiset.
Vuosina 1842–1854 Ahlström työskenteli Tukholman Nya teaternin (Mindre teatern) orkesterin kapellimestarina. Hän vastasi teatterin musiikista vuoteen 1854, jolloin häntä seurasi August Söderman. Syksystä 1854 lähtien hän työskenteli kuoronjohtajana ja urkurina. Vuonna 1856 Ahlström sai kiinnityksen Ladugårdslandsteaternin kapellimestariksi, jona hän kuitenkin ehti työskennellä vain hyvin lyhyen ajan ennen kuolemaansa. Kuolinvuonnaan 1857 hänet valittiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi.
Ahlströmin työ Nya teaternissa kuvastaa musiikkielämän silloista laajenemista Ruotsin porvariston keskuudessa. Nya teatern haastoi kuninkaallisen teatterin ja avasi mahdollisuuksia työskennellä muusikkona ja säveltäjänä kuninkaallisten rahoittamien instituutioiden ulkopuolella.
Sävellystuotanto

Ahlström sävelsi paljon teoksia mieslaulajien kvarteteille ja mieskuoroille. Yksi hänen kuoroteoksistaan on Hyllningssång till H.M. Konungen, jonka hän sävelsi vapaamuurariloosille Tukholmassa vuonna 1848. Suurin osa Ahlströmin tuotannosta on vuosilta 1842–1854 ja liittyy suoraan hänen työhönsä teatteriorkesterin kapellimestarina. Kaikkiaan hän sävelsi ja sovitti musiikkia yli sataan näytelmään. Komedioiden musiikki koostui enimmäkseen lauluista, mutta vakavissa näytelmissä musiikillinen aines oli vaihtelevampaa ja sisälsi sekä instrumentaali- että vokaalisävellyksiä. Ahlström kierrätti usein uudelleen sovittamiaan melodioita. Uuden musiikin tarve teatterissa oli hyvin suuri, joten kapellimestari pystyi vain satunnaisesti keskittymään suurimuotoisempiin sävellyksiin. Merkittäviä näytelmiä, joihin Ahlström teki musiikkia, olivat Positivhataren (August Blanche, 1843) ja Urdur eller Neckens dotter (Thomas Overskou). Ahlström teki usein yhteistyötä August Blanchen kanssa. Urdur eller Neckens dotter -näytelmässä oli poikkeuksellisen paljon instrumentaalisia välisoittoja, yhteensä viisi.
Ahlströmin laulut saavuttivat suosiota myös porvarillisissa kodeissa, joissa musiikilla oli tärkeä sosiaalinen rooli. Omien laulujensa kokoelmien ohella Ahlström painoi jo suosionsa vakiinnuttaneita kansanlauluja.
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
Ilomantsin työväentalo

| Ilomantsin työväentalo Kino Mantsi |
| --- | --- |
 Ilomantsin työväenyhdistyksen talo 1956
Osoite:  Kauppatie 9, 82900 Ilomantsi
Sijainti:  Ilomantsi
Valmistumisvuosi:  1930
Tuhoutui:  myyty vuonna 1975
Rakennuttaja:  Ilomantsin työväenyhdistys
Omistaja:  Ilomantsin kunta
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lautavuoraus
Huoneistoala:  320 m²
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ilomantsin työväentalo  oli Ilomantsin kunnan keskustassa sijainnut työväentalo. Talon omistaa nykyisin Ilomantsin kunta, ja siinä toimii elokuvateatteri Kino Mantsi.
Historiaa

Ilomantsin työväenyhdistys rakensi Ilomantsin työväentalon vuonna 1930. Talon pinta-ala on 320 m², ja se sijaitsi 5 600 m²:n tontilla. Talossa oli juhlasali, keittiö, ravintola, eteinen ja pieni asunto. Nykyään talossa toimii elokuvateatteri Kino Mantsi, jossa kunnallista elokuvatoimintaa on ollut jo vuodesta 1975. Vuosien aikana nostalgista elokuvateatteria on uudistettu ja peruskorjattu ja laitteisto on päivitetty uuteen digitaaliseen laitteistoon.
Aiheesta muualla

Anni Reenpää: Katso seuraava leffa romanttisesti vanhan ajan kinossa  13.10.2019. Kotiliesi. Viitattu 19.3.2023.</ref>
ISO 3166-2:NL

Alankomaiden provinssijako.
ISO 3166-2:NL on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Alankomaille. ISO 3166-2:NL on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää 12 provinssin, kolmen itsehallintoalueen ja kolmen erityiskunnan koodit.
Koodit

Koodin ensimmäinen osa on ISO 3166-1 -standardin mukainen Alankomaiden maakoodi ”NL” ja toinen osa on aluekohtainen kaksikirjaiminen tunnus.
Koodit > Provinssit

| Koodi | Alue |
| --- | --- |
NL-DR: Drenthe
NL-FL: Flevoland
NL-FR: Friesland (friisiksi Fryslân)
NL-GE: Gelderland
NL-GR: Groningen
NL-LI: Limburg
NL-NB: Noord-Brabant
NL-NH: Noord-Holland
NL-OV: Overijssel
NL-UT: Utrecht
NL-ZE: Zeeland
NL-ZH: Zuid-Holland
Koodit > Itsehallintoalueet

Näillä alueilla on kaikilla myös omat ISO 3166-2 -koodinsa.
| Koodi | Alue | ISO 3166-2 |
| --- | --- | --- |
| NL-AW | Aruba | AW |
| NL-CW | Curaçao | CW |
| NL-SX | Sint Maarten | SX |
Koodit > Erityiskunnat

Näillä kunnilla on myös oma, yhteinen ISO 3166-2 -koodinsa, BQ.
| Koodi | Alue | BQ |
| --- | --- | --- |
| NL-BQ1 | Bonaire | BQ-BO |
| NL-BQ2 | Saba | BQ-SA |
| NL-BQ3 | Sint Eustatius | BQ-SE |
Isolammi (Lahti)

| Isolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Lahti
Koordinaatit:  61°04′19″N, 25°50′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arrajoen valuma-alue (14.16)
Laskuoja:  oja Kivijärveen 
Järvinumero:  14.165.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,4 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,914 km  
Pinta-ala:  3,671 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIsolammi 
Isolammi  on Päijät-Hämeessä Lahdessa Pyhäntakan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Seestanjoen valuma-alueeseen (14.165) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,4 metriä mpy.
Jemenin demokraattinen tasavalta

Jemenin demokraattinen tasavalta (arabiaksi جمهورية اليمن الديمقراطية Jumhūrīyat al-Yaman ad-Dīmuqrāṭīyah, tunnettiin myös nimellä Etelä-Jemen) oli vuonna 1994 Jemenin sisällissodan aikana Jemenin tasavallasta irtautunut tunnustamaton valtio. Sen alue kattoi koko Jemenin demokraattisen kansantasavallan eli Etelä-Jemenin alueen. Valtion hallitus oli marxilais-leniniläinen.
Adenista käsin johdetun, presidentti Ali Salim al-Beidhin ja pääministeri Haidar Abu Bakr al-Attasin johtama valtio ei saanut kansainvälistä tunnistusta, vaikka se saikin tukea Saudi-Arabiasta.
Valtion joukot epäonnistuivat saamaan valta-asemaa Jemenissä, ja ne hävisivät sisällissodan heinäkuussa 1994.
Itseinkompatibiliteetti

Itseinkompatibiliteetti eli itsemartous on osalla kasveista tavattava mekanismi, joka estää siitepölyhiukkasta hedelmöittämästä saman kasviyksilön emin munasolua tai itsepölytyksen seurauksena hedelmöittyneen munasolun kehittymisen siemeneksi. Itsekompatibiliteetin ilmeneminen on jaettu vanhastaan kolmeen erilaiseen mekanismiin, joskin tämä kolmijako on sittemmin kyseenalaistettu, ja mahdollisia erilaisia mekanismeja saattaa olla enemmän. Itseinkompatibiliteetin on todettu vaikuttavan useilla eri sukuihin ja heimoihin kuuluvilla kasvilajeilla.
Homomorfinen gametofyyttinen itseinkompatibiliteetti

Homomorfisessa gametofyyttisessä itseinkompatibiliteetissä itsepölytyksen estomekanismi perustuu yhteen geenilokukseen, jonka geenistä on samassa kasvipopulaatiossa useita erilaisia alleeleja. Populaation kasviyksilöissä on siis kyseisessä geenilokuksessa jotkin kaksi alleelia, jolloin kasvin heteiden tuottamiin haploidisiin siitepölyhiukkasiin tulee jompikumpi alleeliparin alleeleista. Siitepölyn päätyessä emin luotille sellaisessa kasvissa, jolla on perimässään kyseisestä geenistä sama alleeli kuin siitepölyhiukkasessa, siiteputken kasvaminen emin munasolulle estetään ja hedelmöitystä ei tapahdu. Mikäli siitepölyhiukkanen päätyy kyseisestä geenistä erilaiset alleelit omaavan kasvin luotille, voi siiteputki kasvaa normaalisti ja hedelmöittää munasolun.
Homomorfinen sporofyyttinen itseinkompatibiliteetti

Homomorfisen sporofyyttisen itseinkompatibiliteetin itsepölytyksen estomekanismi perustuu homomorfisen gametofyyttisen itseinkompatibiliteetin tapaan yhteen geenilokukseen, jonka geeneistä on kasvipopulaatiossa useita eri alleeleja, ja populaation kasviyksilöissä on kyseisessä geenilokuksessa jotkin kaksi alleelia. Kuitenkin toisin kuin gametofyyttisessä itseinkompatibiliteetissä, sporofyyttisessä itseinkompatibiliteetissä jokaisessa haploidissa siitepölyhiukkasessa on jokin kyseisen geenin alleeli sekä sen emokasvissa olleen toisen alleelin vastintekijää, jolloin se saa aikaan saman reaktion kuin jos siitepölyhiukkasessa olisi molemmat sen emokasvin kyseisen geenin alleelit. Näin ollen, mikäli siitepölyhiukkanen päätyy emin luotille sellaisessa kasvissa, jonka perimässä on jompikumpi siitepölyhiukkasen emokasvin kyseisen geenin alleeleista, siiteputken kasvaminen munasolulle estetään, eikä hedelmöitystä tapahdu. Jotta siitepölyhiukkanen voisi hedelmöittää emin sikiäimessä olevan munasolun, tulee munasolun omaavan kasvin olla sellainen, jolla ei ole perimässään kumpaakaan siitepölyhiukkasen emokasvin alleeleja kyseisestä geenilokuksesta.
Heteromorfinen itseinkompatibiliteetti

Heteromorfisessa itseinkompatibiliteetissä itsepölytyksen estomekanismi perustuu yhteen geenilokukseen, jonka geenistä on populaatiossa kaksi alleelia. Alleeleista toinen on dominoiva ja toinen on resessiivinen. Esikoilla (Primula) emien vartalon pituus riippuu kyseisen geenilokuksen alleeliyhdistelmästä. Homotsygoottisen resessiivisen alleeliparin omaavien kukkien emit ovat pitkävartaloisia ja heterotsygoottisen alleeliparin omaavien kukkien emit lyhytvartaloisia. Itsekompatibiliteettimekanismi estää homotsygoottisen resessiivisen alleeliparin kukasta peräisin olevaa siitepölyä hedelmöittämästä toista homotsygoottisen resessiivisen alleeliparin omaavan kukan emin munasolua ja vastaavasti heterotsygoottisen alleeliparin kukasta peräisin olevaa siitepölyä hedelmöittämästä toisen heterotsygoottisen kukan emin munasolua. Vaikka esikoilla tämä itseinkompatibiliteettimekanismi liittyykin emien heterostyliaan eli emien vartaloiden eripituisuuteen, ei tämä mekanismi välttämättä aina liity siihen.
Muita itseinkompatibiliteettimekanismeja

Vanhastaan esitettyjen kolmen itseinkompatibiliteettimekanismin lisäksi on esitetty myös muita mekanismeja. Eräs tällainen mekanismi on niin sanottu myöhäinen itseinkompatibiliteetti, jossa siitepölyhiukkanen pääsee kasvattamaan siiteputken ja hedelmöittämään emin sikiäimessä olevan munasolun, mutta hedelmöittyneestä munasolusta ei kehitykään siementä. Tällainen mekanismi on aikoinaan todettu kaakaopuulla (Theobroma cacao), mutta myöhemmin sama mekanismi on havaittu myös nystysarviaaloella (Gasteria carinata var. verrucosa), sinimailasella (Medicago sativa) ja keltamaitteella (Lotus corniculatus).
Ilomantsinjärvi

| Ilomantsinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Ilomantsi 
Koordinaatit:  62°40′48″N, 30°53′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Ilomantsinjoki 
Järvinumero:  04.926.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,5 m  
Rantaviiva:  24,595 km  
Pinta-ala:  9,20042 km²  
Tilavuus:  0,01443 km³  
Keskisyvyys:  1,57 m  
Suurin syvyys:  2,3 m  
Saaria:  14 
 fiIlomantsinjärvi 
Ilomantsinjärvi  on Pohjois-Karjalassa Ilomantsissa Ilomantsin kirkonkylällä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 920 hehtaaria eli 9,2 neliökilometriä. Se on 4,6 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvenselkä on laaja ja avoin.
Järvessä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on neljä hehtaaria, mikä on noin 0,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Hiidensaari ja Papatinniemen kärjen päässä oleva saari ovat yli hehtaarin suuruisia, ja Pajuluoto, Kontioluoto, Piiloluoto, Lammassaari ja Väliniemen edustan saari ovat yli aarin ja muut seitsemän muuta saarta ovat alle aarin kokoisia.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 14 miljoonaa kuutiometriä eli 0,014 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 2,3 metriä. Järvi on tasapohjainen.
Järven rantaviivan pituus on 25 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on kolme kilometriä. Rannat ovat pääosin soistunutta metsämaata. Puolet järven itärannasta on Ilomantsin kirkonkylän taajama-aluetta. Molemmat kirkot ja toinen hautausmaa sijaitsevat järvenrannan läheisyydessä. Muu asutus jää yhteen maatilaan ja muutamaan vapaa-ajan asuntoon. Joensuusta alkava Ilomantsin rata ohittaa järven sen eteläpuolelta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Koitajoen valuma-alueen (04.9) Mekrijärven–Nuorajärven alueella (04.92), jonka Ilomantsinjärven valuma-alueeseen (04.926) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,5 metriä mpy.
Valuma-alue saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan. Ilomantsinjärvi valuma-alueella on yhdeksän yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Tervonlampi (2 ha), Rentutlampi (1 ha) ja Sikrenlampi (2 ha), jotka laskevat Mustajokea myöten etelästä, sekä Havukkalampi (2 ha), Kätkytlampi (3 ha), Markunlampi (5 ha), Haukilampi (3 ha) ja Korpilampi (34 ha) Riihijokea myöten kaakosta. Pieni Akonlampi (2 ha) yhtyy lännestä Kimiinpohjaa pitkin Mustjokeen sen alajuoksulle.
Järven laskujoki Ilomantsinjoki lähtee järven pohjoisrannasta ja se laskee 4,7 kilometrin päässä Mekrijärveen, jonka vedenpinta on Palojärven patoamisen seurauksena kohonnut.
Isolampi (Äänekoski)

| Isolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°39′36″N, 25°38′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskuoja:  oja Pienilampeen 
Järvinumero:  14.411.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,1 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,692 km  
Pinta-ala:  2,119 ha  
Tilavuus:  0.000054 km³ 
Keskisyvyys:  2,57 m  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiIsolampi 
Isolampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella Kevätlahden kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 120 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 54 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ala-Keiteleen lähi-alueeseen (14.411) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,1 metriä mpy.
Kauko Aromaa

Kauko Reijo Tapio Aromaa (9. lokakuuta 1943 Helsinki – 18. tammikuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen kriminologi.
Aromaa on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri 1969 ja lisensiaatti 1982. Hän toimi Euroopan kriminaalipolitiikan instituutin (HEUNI) ja Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen johtajana. Aromaa jäi eläkkeelle vuonna 2011.
Kauko Aromaan vanhemmat olivat teollisuusneuvos Asser Aromaa ja Kaino Edit Ruoho.
Kauko Hahtola

Kauko Henrik Hahtola, vuoteen 1945 Haikara (s. 31. lokakuuta 1927 Piippola – 10. huhtikuuta 2005 Kangasala) oli suomalainen metsätieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston maankäytön ekonomian professori 1977–1991. Hän tutki metsänomistajien päätöksentekoa. Valmistuttuaan metsänhoitajaksi 1952 hän työskenteli ennen yliopistovirkaa käytännön metsänhoitajana ja vuodesta 1959 Työtehoseurassa.
Jasło

| Jasło |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Jasło
 Koordinaatit: 49°44′52″N, 21°28′17″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Ala-Karpatian voivodikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  36,5 km²
Väkiluku (2019)  (arvio):  34 882
 – Väestötiheys:  955,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.jaslo.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jasło on kaupunki Ala-Karpatian voivodikunnassa Etelä-Puolassa. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 34 882.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jasło Wikimedia Commonsissa
Jacob Munch

| Jacob Munch |
| --- | --- |
 Omakuva vuodelta 1809.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. elokuuta 1776 Kristiania, Norja
Kuollut: 10. kesäkuuta 1839 (62 vuotta) Kristiania, Norja
Ammatti:  taidemaalari, upseeri
Jacob Munch (9. elokuuta 1776 Kristiania – 10. kesäkuuta 1839 Kristiania) oli norjalainen upseeri ja taidemaalari. Hän opiskeli Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa ja erikoistui muotokuviin.
Elämäkerta

Munch opiskeli taidetta Kööpenhaminassa sekä Pariisissa, missä hänen opettajanaan oli ranskalainen uusklassinen taidemaalari Jacques-Louis David. Opintojensa jälkeen hän työskenteli Italiassa ja Saksassa. Vuonna 1813 tuleva Tanskan kuningas Kristian VIII kutsui hänet Norjaan, missä hän maalasi merkittävän Kaarle XIV Juhanan kruunajaiskuvan Nidarosin katedraalissa vuonna 1818. Samana vuonna Munch oli perustamassa Norjan kansallista käsityö- ja taideteollisuusakatemiaa Christianiassa ja toimi siellä myös opettajana.
Perhe

Munch oli tarkastaja Edvard Munchin ja Petronelle Helene Kreftingin poika. Hän avioitui Emerentze Carlsen Barclayn kanssa, ja heidän neljä lastaan olivat Sophie Edvarda Munch, Emma Wilhelmine Munch, Nicoline Munch ja Marie Fredrikke Munch. Munchin suvussa vaikuttivat myös lääkäri Christian Munch, historioitsija Peter Andreas Munch sekä tämän veljenpoika taidemaalari Edvard Munch. Taidemaalari Frits Thaulow oli Munchin tyttärenpoika.
Teoksia

Anders Rambech
Wilhelm Frimann Koren Christie
Kaarle III Juhanan kruunajaiset Nidarosin tuomiokirkossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jacob Munch Wikimedia Commonsissa
Kauko Haahtela

Kauko Haahtela vuonna 1966
Kauko Kalervo Haahtela (vuoteen 1926 Hansson; 26. helmikuuta 1906 Toksova, Inkeri – 10. elokuuta 1969 Suomusjärvi) oli suomalainen opettaja, koulutukseltaan filosofian maisteri.
Haahtela oli Helsingissä Kallion yhteiskoulun äidinkielen opettaja 1931–1950, rehtori 1948–1950, Kouluhallituksen kouluneuvos vuodesta 1950 ja koulutoimenjohtaja vuodesta 1959. Siirryttyään opetustyöstä virkamieheksi Kouluhallitukseen hän oli radikaali uudistaja, joka pyrki muuttamaan oppikoulun luutuneita kaavoja ja työtottumuksia. Hän halusi kehittää koululaitosta sisältä päin, ei muuttaa sen rakenteita. Hän laati useita äidinkielen oppikirjoja, kuten Korvessa ja valtateillä.
Kauko Haahtelan veli oli kirjailija Sampo Haahtela ja poika on professori Tari Haahtela.
Jastrowie

| Jastrowie |
| --- | --- |
 Kirkko
 lippu:  vaakuna
 Jastrowie
 Koordinaatit: 53°25′18″N, 16°48′56″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Iso-Puola
Piirikunta:  Złotów
Kunta:  Jastrowie
Perustettu:  1200-luvulla
Kaupunkioikeudet:  1602
 – Pormestari:  Piotr Wojtiuk
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  72,3 km²
Väkiluku (2019):  8 633
 – Väestötiheys:  118,9 as./km²
SIMC:  0966843
Suuntanumero(t):  67
Rekisterikilpi:  PZL
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jastrowie on kaupunki Złotówin piirikunnassa Puolassa. Se on Jastrowien kunnan keskuskaupunki. Jastrowien kaupungin väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 8 633. Asukkaista 50,6 prosenttia oli naispuolisia ja 49,4 miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat väkiluvusta 19,8 prosenttia, työikäiset 59,1 prosenttia ja eläkeikäiset 21 prosenttia. Väestön keski-ikä oli tasan 40 vuotta. Vuonna 2019 kaupungissa syntyi 84 lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jastrowie Wikimedia Commonsissa