stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Tulen ja jään laulu -sarjan hahmoista
Kuninkaansataman Baratheonin suku > Myrcella Baratheon

Prinsessa Myrcella Baratheon on Joffreyn pikkusisko ja Cersein ainoa tytär.
Kuninkaansataman Baratheonin suku > Tommen Baratheon

Prinssi Tommen Baratheon on Joffreyn pikkuveli.
Lohikäärmekiven Baratheonin suku > Stannis Baratheon

Lordi Stannis Baratheon on Lohikäärmekiven lordi ja Robertin ja Renlyn veli.
Lohikäärmekiven Baratheonin suku > Selyse Florent

Lady Selyse Florent on Stannisin vaimo.
Lohikäärmekiven Baratheonin suku > Shireen Baratheon

Lady Shireen Baratheon on Stannisin ja Selysen ainoa tytär.
Lohikäärmekiven Baratheonin suku > Melisandre

Melisandre on Asshaista kotoisin oleva R’hllor-jumalan papitar, jonka Stannis ottaa neuvonantajakseen kirjassa Kuninkaiden koitos. Melisandre julistaa Stannisin uudestisyntyneeksi Azor Ahaiksi, Asshain muinaisista kirjoituksista löytyväksi sankariksi, jonka on määrä taistella pimeyttä vastaan.
Lohikäärmekiven Baratheonin suku > Davos Merenverto

Ser Davos Merenverto, kutsutaan lempinimellä Sipuliritari, on pienestä suvusta lähtöisin oleva entinen salakuljettaja ja Stannisin neuvonantaja.
Myrskynpään Baratheonin suku > Renly Baratheon

Lordi Renly Baratheon on Myrskynpään lordi ja kuninkaanneuvoston jäsen. Hän on Robertin ja Stannisin veli eli Baratheonin kolmesta veljeksestä nuorin. Renlyä kutsutaan iloluonteiseksi ja suosituksi mieheksi, joka osaa keskustella niin aatelisten kuin rahvaan kanssa.
Myrskynpään Baratheonin suku > Brienne

Brienne onTarthin lordi Selwynin ainoa lapsi. Naiseksi poikkeuksellisen pitkä ja fyysisesti voimakas Brienne ei kaipaa hovielämää, ja hänestä tuleekin osa Renlyn kuninkaankaartia.
Greyjoyn suku

Rautasaarten Greyjoyt kutsuvat itseään rautasyntyisiksi ja palvovat omalaatuista jumalolentoaan, Hukkunutta jumalaa. He ovat tunnettuja merenkäyntitaidoistaan sekä tavastaan ryövätä rannikkoalueita. Heidän mottonsa on ”Me emme kylvä”.
Greyjoyn suku > Balon Greyjoy

Lordi Balon Greyjoy on Rautasaarten lääninherra. Hän on tunnettu Robertin kapinan jälkeen käynnistämästään Greyjoyn kapinasta, jossa Balon julisti Rautasaaret itsenäiseksi Seitsemästä kuningaskunnasta. Kuningas Robert Baratheonin johdolla kuningaskunnat kuitenkin kukistivat kapinan väkivalloin. Kaksi Balonin pojista surmattiin ja kolmas poika Theon annettiin Eddard Starkin huostaan Talvivaaraan, jotta Balon ei kapinoisi toistamiseen. Balonin annettiin kuitenkin pitää arvonimensä Rautasaarten herrana.
Greyjoyn suku > Euron Greyjoy

Euron Greyjoy on Balonin nuorempi veli. Hänet tunnetaan Hiljaisuus-nimisen aluksen kapteenina.
Greyjoyn suku > Theon Greyjoy

Theon Greyjoy on Balonin kolmas poika. Theon annettiin huostaan Starkin suvulle rangaistuksena Balonin aloittamasta kapinasta noin vuosikymmen ennen sarjan tapahtumien alkua. Theon joutuu myöhemmin Ramsay Boltonin sekä fyysiseen että henkiseen kidutukseen, minkä seurauksena Theon hylkää henkilöllisyytensä ja hänestä tulee Ramsayn nimittämänä ”Löyhkä”.
Greyjoyn suku > Asha Greyjoy

Asha Grejoy on Balonin ainoa tytär ja Theonin isosisko.
Game of Thrones -sarjassa hahmo on nimeltään Yara Greyjoy. Nimi vaihdettiin, jotta sitä ei sekotettaisi Osha-nimiseen villiin.
Martellin suku > Doran Martell

Prinssi Doran Martell on Dornen hallitsija ja Aurinkokeihään lordi. Dornessa hallitsija käyttää arvonimeä prinssi eikä lordi toisin kuin muualla Westerosissa. Hän on Ariannen, Quentynin ja Trystanen isä. Hän kärsii pahasta kihdistä, jonka vuoksi hän ei voi kävellä kunnolla. Häntä harvoin nähdään edes Dornessa, sillä hän ei halua näyttää heikolta vihollisilleen. Doran säilyi puolueettomana viiden kuninkaan sodassa, mutta harkitsi Renly Baratheonin tukemista. Tyrion Lannister sai hänet taipumaan Joffreyn puolelle tarjoamalla hänelle paikkaa kuninkaanneuvostossa, ja oikeutta siskonsa Elia Martellin murhasta. Tyrion tarjoaa myös siskontyttärensä Myrcellan kättä Trystane Martellille. Doran lähettää veljensä Oberynin Kuninkaansatamaan sijastaan. Kun Oberyn kuolee pääkaupungissa, Doran ei lähde kostosotaan vaan palaa Aurinkokeihäälle ja vangitsee Oberynin äpärätyttäret, hietakyyt, ylläpitääkseen rauhan. Kun Ariannen suunnitelma kruunata Myrcella menee vikaan, Doran paljastaa hänelle suunnitelmansa liittoutua Daenerys Targaryenin kanssa.
Martellin suku > Arianne Martell

Arianne Martell on Doranin ainoa tytär. Dornessa vanhin lapsi perii valtaistuimen sukupuolesta huolimatta, mikä tekee Ariannesta Dornen perijän.
Martellin suku > Quentyn Martell

Ser Quentyn Martell on Doranin vanhin poika.
Martellin suku > Oberyn Martell

Oberyn Martell on Doranin nuorempi veli. Häntä kutsutaan Punaiseksi Kyyksi, sillä hänellä on tapana taistella myrkytetyllä miekalla. Oberynillä on kahdeksan äpärätytärtä, joita kutsutaan nimellä hietakyyt.
Martellin suku > Ellaria Hieta

Ellaria Hieta on Oberyn rakastajatar ja tämän äpärätyttärien äiti.
Tullyn suku > Hoster Tully

Hoster Tully on Vuolasvirran lordi ja Jokimaiden lääninherra.
Tullyn suku > Edmure Tully

Ser Edmure Tully on Hosterin poika ja Vuolasvirran perijä. Hän on Catelynin ja Lysan nuorempi veli.
Tullyn suku > Brynden Tully

Ser Brynden Tully on Hosterin nuorempi veli. Häntä kutsutaan usein lempinimellä Mustakala.
Tyrellin suku > Mace Tyrell

Lordi Mace Tyrell on Suurtarhan lordi.
Tyrellin suku > Margaery Tyrell

| Margaery Tyrell> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Titteli:  Seitsemän kuningaskunnan kuningatar
Lojaalius:  Tyrellin suku
Syntynyt:  283 AL, Suurtarha
Puoliso:  Renly Baratheon, 1. Joffrey Baratheon, 2. Tommen Baratheon, 3.
Esiintymiset
Kirjat:  Kuninkaiden koitos Miekkamyrsky Korppien kestit
Kaudet:  2, 3, 4, 5, 6
Näyttelijä:  Natalie Dormer
Lady Margaery Tyrell on Mace Tyrellin tytär ja hänen lapsistaan nuorin. 16-vuotias Margaery on sievä, älykäs ikäisekseen ja hyvä politiikassa. Kirjassa Kuninkaiden koitos Renly Baratheon nai Margaeryn saadakseen Tyrellin suvun puolelleen. Kun Renly kuulee Stannis Baratheonin piirittävän Myrskynpäätä, hän jättää Margaeryn Kaunasillalle ja lähtee ratsuväkensä kanssa kohtaamaan veljensä. Kun Renly kuolee Myrskynpäässä, kuninkaanneuvosto lähettää lordi Petyr Baelishin edustamaan kruunua Kaunasillalle. Tyrellit liittoutuvat Lannisterien kanssa aikomuksenaan naittaa Margaery kuningas Joffrey I:lle.
Kirjassa Miekkamyrsky Margaery saapuu saattueineen Kuninkaansatamaan Joffreyn puolisoksi. Pääkaupungin väki ottaa hänet ilomielin vastaan, sillä Tyrellit ovat antaneet apua kaupungin köyhille Margaeryn nimeen. Margaery perheineen illallistaa Sansa Starkin kanssa ja hän saa kuulla Joffreyn todellisesta luonteesta; Margaery on kiltti Sansaa kohtaan. Tyrellit aikovat naittaa Sansan Margaeryn veljelle Willas Tyrellille, mutta juoni päättyy lyhyeen, kun lordi Tywin Lannister järjestää poikansa Tyrionin ja Sansan välisen avioliiton. Margaery nai Joffreyn pian tämän jälkeen, mutta poikakuningas tukehtuu hääjuhlassa. Myrkyttäjäksi vihjataan Margaeryn isoäitiä Olennaa ja myös Margaeryn oletetaan tienneen juonesta, sillä pariskunta joi viiniä samasta maljasta.
Teoksessa Korppien kestit Margaery vihitään jälleen; tällä kertaa Joffreyn veljelle Tommenille, joka kruunataan uudeksi kuninkaaksi. Heidän häidensä jälkeen Cersei Lannister juonii päästäkseen eroon Margaerystä ja tämän perheestä. Cersei epäilee tytön neitsyyttä, sillä hänhän oli naimisissa Renlyn kanssa. Cersei määrää septan tutkimaan Margaeryn ja todetaan, että hänen immenkalvonsa on rikkoutunut. Cersei syyttää Margaeryä aviorikoksesta ja maanpetoksesta; hän väittää tytön maanneen yhdeksän eri miehen kanssa. Margaery pidätetään ja vangitaan odottamaan oikeudenkäyntiä. Margaery ottaa yhteen anoppinsa kanssa ja paljastaa tietävänsä hänen olleen valheellisten väitteiden takana. Myöhemmin Cersein päätodistaja, Osney Mustapata, paljastaa kidutuksen alaisena Cersein juonen ja Cersei joutuu itse samantapaiseen tilanteeseen kuin Margaery. Koska todisteet Margaeryä vastaan ovat heikot, hänen vapautetaan vankilasta Randyll Tarlyn huostaan odottamaan oikeudenkäyntiä.
Tyrellin suku > Olenna Tyrell

| Olenna Tyrell> Esiintymiset |
| --- | --- |
Kirjat:  Valtaistuinpeli Kuninkaiden koitos Miekkamyrsky Korppien kestit
Kaudet:  3, 4, 5, 6, 7
Näyttelijä:  Diana Rigg
Lady Olenna Tyrell (o.s. Redwyne) on Mace Tyrellin äiti.
Yövartio ja villit > Craster

Craster on villi, joka muista villeistä poiketen on Yövartion liittolainen tarjoamalla majapaikkaa kotipaikastaan Crasterinlinnasta.
Yövartio ja villit > Jeor Mormont

Jeor Mormont on Yövartion ylikomentaja.
Yövartio ja villit > Neilikka

Neilikka on Crasterin tytär, johon Samwell Tarly tykästyy.
Yövartio ja villit > Mance Rayder

Mance Rayder on entinen Yövartion jäsen, josta on tullut Muurintakainen kuningas.
Yövartio ja villit > Samwell Tarly

| Samwell Tarly> Esiintymiset |
| --- | --- |
Kirjat:  Valtaistuinpeli Kuninkaiden koitos Miekkamyrsky Korppien kestit The Winds of Winter
Kaudet:  1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8
Näyttelijä:  John Bradley
Samwell Tarly on pelkurimainen ja lihava Yövartion mies, jota muut kiusaavat. Jon Nietos pitää hänen puoliaan ja ystävystyy hänen kanssaan.
Yövartio ja villit > Tormund

Tormund Jättiläisensurma on yksi Muurin pohjoispuolella asuvista villeistä.
Yövartio ja villit > Ygritte

Ygritte on villinainen, jonka Jon Nietos kohtaa Muurin pohjoispuolella.
Kuninkaanneuvosto > Petyr Baelish

| Petyr Baelish> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Muut nimet:  Pikkusormi
Titteli:  Rahamestari
Syntynyt:  268 AL, Sormet
Esiintymiset
Kirjat:  Valtaistuinpeli Kuninkaiden koitos Miekkamyrsky Korppien kestit The Winds of Winter
Kaudet:  1, 2,  3, 4, 5, 6, 7
Näyttelijä:  Aidan Gillen
Lordi Petyr Baelish on kuninkaan rahamestari. Häntä kutsutaan myös pilkkanimellä Pikkusormi. Baelish on peräisin suhteellisen köyhästä perheestä mutta on onnistunut nousemaan korkealle älykkyytensä ja häikäilemättömyytensä avulla.
Kuninkaanneuvosto > Pycelle

Suurmestari Pycelle on iäkäs neuvonantaja, joka on palvellut monia kuninkaita elinaikanaan.
Kuninkaanneuvosto > Varys

Varys on eunukki, joka toimii kuninkaan vakoojien johtajana, ”huhujen herrana”. Hänellä on kilpailullinen ja kaksintaisteleva suhde Petyr Baelishiin.
Kuninkaankaarti > Sandor Clegane

Sandor ”Hurtta” Clegane on Gregor Cleganen pikkuveli. Hän on tunnettu kasvojensa vakavista palovammoista.
Kuninkaankaarti > Barristan Selmy

Barristan Selmy, joka tunnetaan myös nimellä Barristan Rohkea (engl. Barristan the Bold), on kuningas Robert Baratheonin kuninkaankaartin komentaja. Ennen Robertia hän palveli Targaryen-kuninkaita Jaehaerys II ja Aerys II, ja Robertin kapinassa Barristan taisteli Aerysin puolella.
Kuninkaankaarti > Meryn Trant

Meryn Trant on osa kuningas Robertin ja myöhemmin myös Joffreyn kuninkaankaartia.
Daenerysin tarinaan liittyvät hahmot (Essos) > Khal Drogo

Khal Drogo on dothrakilainen sotaherra, jolle Viserys Targaryen naittaa pikkusisarensa Daenerysin.
Daenerysin tarinaan liittyvät hahmot (Essos) > Harmaa Mato

Harmaa Mato on Tahrattomat-sotajoukon komentaja.
Daenerysin tarinaan liittyvät hahmot (Essos) > Missandei

Missandei on naathilainen orja ja tulkki.
Daenerysin tarinaan liittyvät hahmot (Essos) > Jorah Mormont

Jorah Mormont on Yövartion komentajan Jeor Mormontin poika, joka on paennut saamaansa kuolemantuomiota Essosiin. Eddard Stark oli langettanut tuomion Jorahin myytyä salametsästäjiä tyroshilaiselle orjakauppiaalle.
Daenerysin tarinaan liittyvät hahmot (Essos) > Daario Naharis

Daario Naharis  on Myrskykorppien komentaja, joka vannoo uskollisuutta Daenerysille ja auttaa tätä valtaamaan Yunkain.
Muut hahmot (Westeros) > Roose Bolton

Roose Bolton on Pohjoisen kuningaskunnassa sijaitsevan Kauhialan lordi.
Muut hahmot (Westeros) > Bronn

Bronn on palkkamiekka, joka onnistuneesti puolustaa Tyrionia Kotkanpesässä käytävässä oikeudenkäynnissä, ja jonka Tyrion palkkaa palvelukseensa.
Muut hahmot (Westeros) > Walder Frey

Walder Frey on lähes 90-vuotias mies, joka hallitsee Kaksosina tunnettua joenylityspaikkaa Jokimailla.
Muut hahmot (Westeros) > Ramsay Nietos

Ramsay Nietos  on Roose Boltonin äpäräpoika.
Muut hahmot (Westeros) > Shae

Shae on Tyrionin seuralainen, jonka hän tapaa Tywin Lannisterin leirissä Jokimailla.
Leijona, Lannisterin suvun vaakuna.
Kuu ja haukka, Arrynin suvun vaakuna.
Uroshirvi ja leijona, Baratheonin ja Lannisterin sukujen liittoa kuvaava vaakuna.
Lohikäärmekiven Baratheonin suvun tunnus Game of Thrones -televisiosarjassa.
Myrskynpään Baratheonin suvun tunnus Game of Thrones -sarjassa.
Kultainen kraken, Greyjoyn suvun vaakuna.
Martellin suvun vaakuna.
Tullyn suvun vaakuna.
Tyrellin suvun vaakuna.
Paperintekijän patsas

| Paperintekijän patsas |
| --- | --- |
 Paperintekijän patsas Inkeroisten torilla.
Nimi:  Paperintekijän patsas
Tekijä:  Erkki Kannosto
Valmistumisvuosi:  1989
Teostyyppi:  Patsas
Materiaali:  Pronssi
Sijainti:  Inkeroinen, Suomi
Koordinaatit:  60°41′32″N 26°50′24″E﻿ / ﻿60.6922°N 26.84°E﻿ / 60.6922; 26.84
Paperintekijän patsas on kuvanveistäjä Erkki Kannoston tekemä pronssipatsas, joka valmistui vuonna 1989.
Sen jalusta on tehty punaisesta graniittikivestä. Patsas sijaitsee Inkeroisten torilla Kouvolassa.
Paperimassa

Paperimassa on paperin valmistuksessa käytetty päämateriaali. Paperiteollisuudessa paperimassaa käytetään valmistettaessa erilaisia papereita, erilaisilla paperikoneilla.
Massa sisältää enimmäkseen vettä; suurin osa kuiva-aineesta on joko puuhioketta, -hierrettä tai selluloosaa. Se sisältää yleensä myös eri lisäaineita, jotta paperi täyttää parhaiten käyttötarkoituksessa vaadittavat ominaisuudet. Massaa voidaan valmistaa myös kierrätetystä kuidusta. Kuitu voidaan kierrättää noin seitsemän kertaa ennen kuin sen ominaisuudet heikkenevät liikaa kuitujen lyhenemisen vuoksi. Mekaanisesta massasta valmistettu paperi on heikompaa kuin paperi, joka on valmistettu kemiallisesta massasta. Sitä käytetään muun muassa sanomalehtipaperissa.
Paperiteollisuus määrittää massanvalmistusprosessin siten, että se käsittää valmiin massan tuottamisen kulloinkin kyseessä olevasta raaka-aineesta. Tuotantovaiheet riippuvat täysin tuotettavasta massasta ja käytettävästä raaka-aineesta. Massat jaetaan mekaanisiin massoihin (hioke, hierre), kemiallisiin massoihin (sellu) sekä uusiomassoihin. Näitä valmistetaan kutakin lukuisin eri prosessimuodoin.
Jyrki Linjama

Jyrki Ilari Linjama (s. 23. huhtikuuta 1962 Jyväskylä) on suomalainen säveltäjä.
Jyrki Linjama syntyi Jyväskylässä ja aloitti musiikinopintonsa Einojuhani Rautavaaran (sävellys) ja Paavo Heinisen (satsioppi) johdolla Sibelius-Akatemiassa. Hän valmistui musiikin maisteriksi vuonna 1989 ja opiskeli myös Haagissa, Budapestissa ja Berliinissä. Hän on opettanut Helsingin yliopistossa 1986–1987, Sibelius-Akatemiassa 1993–1995 ja Turun yliopistossa vuodesta 1993 lähtien.
Linjaman isoisä oli Jaakko Linjama. Linjaman poika on DJ ja tuottaja Lenno Linjama (s. 1995).lähde tarkemmin?
Musiikki

Linjama yhdistää sarjalliseen tekniikkaan perinteisiä muotorakenteita, kuten cantus firmus -tekniikkaa. Linjamaa kiehtovat musiikin, teologian, etiikan, kielen, runouden ja tanssin rajapinnat ja kohtaamiset. Linjaman musiikille on tyypillistä myös rytminen ja harmoninen monimutkaisuus.
Linjama on saanut useita tunnustuksia, ja suomalaiset orkesterit ja festivaalit ovat tilanneet häneltä teoksia. Linjama oli itävaltalaisen Carinthischer Sommer -festivaalin teemasäveltäjä vuonna 2010. Linjama sai lokakuussa 2004 Paulon Säätiön Hulda Paulo -palkinnon.
Aiheesta muualla

Jyrki LinjamaSuomalaisen musiikin tiedotuskeskuksen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Patrick Kosk

Patrick Kosk (s. 20. maaliskuuta 1951 Helsinki) on suomalainen säveltäjä, joka tunnetaan elektronisen ja konkreettisen musiikin tekijänä. Hän on työskennellyt muun muassa Helsingin yliopiston musiikkitieteen laitoksen studiossa Jukka Ruohomäen johdolla 1976–1980 ja Yleisradion kokeilustudiossa sekä Pariisissa (Groupe des Recherches Musicales).
Kosk on säveltänyt kuunnelma- ja näytelmämusiikkia sekä radiofonisia teoksia.
Patrick Koskin puoliso on runoilija Agneta Enckell.
Teoksia

Dronten Drömmer Framtid (1978)
Trance Dance (1981)
Nebula Prospect (1984)
Panoptikon (1984)
Distractions pour l’Eternité (1985)
Aiheesta muualla

Kosk, Patrick hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Patricio Hacbang Alo

Patricio Hacbang Alo (2. joulukuuta 1939 Cebu – 13. huhtikuuta 2021) oli filippiiniläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 14. maaliskuuta 1964 ja nimitettiin Davaon arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Thibiucan titulaaripiispaksi 14. huhtikuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Julio Rosales y Ras, jota avustivat Manuel S. Salvador ja Pedro Rosales Dean.
Alo sai 9. marraskuuta 1984 nimityksen Matin piispaksi.
Johan Sebastian Welhaven

| Johan Sebastian Welhaven |
| --- | --- |
 omakuva, n. 1825
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. joulukuuta 1807 Bergen
Kuollut: 21. lokakuuta 1873 (65 vuotta) Christiania
Ammatti:  runoilija, kirjallisuudentutkija
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Aikakausi:  1832–1863
Kirjallinen suuntaus: kansallisromantiikka, klassismi
Esikoisteos:  Henrik Wergelands digtekunst (1832)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Johan Sebastian Cammermeyer Welhaven (22. joulukuuta 1807 Bergen – 21. lokakuuta 1873 Christiania, Norja) oli norjalainen runoilija ja kirjallisuustieteilijä. Welhaven kritisoi 1800-luvun alkupuolella Henrik Wergelandia, mutta hän kirjoitti itsekin merkittävää runoutta ja kirjallisuustieteellistä tutkimusta. Welhavenin suurimpia ansioita on hänen tutkimuksensa Ewald og de norske Digtere og Digteren fra Alstadhoug, Peder Dass Johannes Ewaldista ja barokkirunouden suuresta nimestä Petter Dassista ja Dassin nostaminen norjalaiseen kirjallisuuden kaanoniin.
Elämä

Welhaven halusi nuorena taidemaalariksi[lähde? ]. Hän opiskeli isänsä toivomuksesta Christianiassa teologiaa, mutta opinnot keskeytyivät. Vuonna 1840 Welhaven nimitettiin filosofian yliopistonlehtoriksi Christianian Kuninkaalliseen Fredrikin yliopistoon, vaikka hän ei ollut suorittanut omaa tutkintoaan loppuun. Welhaven oli ensimmäinen, joka luennoi Norjan kirjallisuushistoriasta norjalaisessa yliopistossa.[lähde? ]
Hän työskenteli yliopistonlehtorina ja professorina vuoteen 1868 ja kuoli 1873.
Welhavenin sisaria olivat kirjailija Maren Sars ja salonginpitäjä Elisabeth (Elise) Welhaven.
Runoilija

Vuonna 1830 taidemaalarin urasta haaveilleen[lähde? ] Welhavenin piirros on yllättäen Henrik Wergelandin 590-sivuisen runoeepoksen Skabelsen, Mennesket og Messias (1830). Welhaven suivaantui Wergelandin teoksesta niin, että jo kuukausi eepoksen ilmestymisen jälkeen julkaistiin Morgenbladetissa Welhavenin kirjoittama nimetön runo ”Til Henrik Wergeland” (”Henrik Wergelandille”), jossa Welhaven hyökkää Wergelandia vastaan ja pitää tämän teosta suorastaan järjenvastaisena. Jälkipolvet muistavatkin Welhavenin ennen kaikkea Wergelandin kilpakumppanina. Kenties juuri tästä innoittuneena Welhaven päätyi itsekin runoilijaksi ja noudatti työssään klassismin muotovaatimuksia ja järki-ihanteita.[lähde? ]
Runojen suomennoksia

Welhavenin runojen suomennoksia on julkaistu seuraavissa antologioissa:
Autuas henki, suom. Aale Tynni. Teoksessa Tuhat laulujen vuotta, WSOY, 1957, 1974, 2004
Teoksessa Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 2: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja , WSOY 1930
Glaukos, suom. Lauri Viljanen
Runon henki, suom. Lauri Viljanen
Syysmietteitä, suom. Lauri Viljanen
Tasavaltalaiset, suom. Lauri Viljanen
Norjan aamuhämärä: poleeminen runoelma: katkelmia, suom. Yrjö Jylhä; julkaistu myös teoksessa Veri ja kulta: Yrjö Jylhän suomentamaa maailmanlyriikkaa, Otava, 1954
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johan Sebastian Welhaven Wikimedia Commonsissa
Pentti Luoto

Pentti Vihtori Luoto (s. 8. lokakuuta 1934 Kuhmoinen) on suomalainen uransa päättänyt kestävyysjuoksija. Hän edusti Kaipolan Virettä.
Luoto saavutti Kalevan kisoissa Suomen-mestaruuden 10 000 metrin juoksusta vuonna 1963. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on ollut mukana voittamassa pronssia 4 x 1 500 metrin viestijuoksusta vuonna 1961. Maastojuoksun SM-kilpailuista Luoto sai pitkällä matkalla pronssia vuonna 1964 ja pitkän matkan joukkuekilpailusta kultaa vuosina 1962 ja 1964, hopeaa vuonna 1960 ja pronssia vuonna 1963. Lisäksi hänellä on maaotteluedustuksia vuosina 1961 ja 1963.
Ennätyksikseen hän on juossut 1 500 metrillä ajan 3.55,6, 3 000 metrillä 8.24,6, 5 000 metrillä 14.29,4 ja 10 000 metrillä 30.21,8
Paperimulperio

| Paperimulperio |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Mulperikasvit Moraceae
Suku::  Mulperiot Broussonetia
Laji::  papyrifera
Kaksiosainen nimi
 Broussonetia papyrifera  (L.) Vent. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Paperimulperio eli paperimulperipuu (Broussonetia papyrifera) on mulperikasvien heimoon kuuluva puulaji.
Paperimulperio kasvaa yleensä noin 10 metriä korkeaksi, suotuisissa oloissa jopa 20 metriin. Sen lehvästö on leveä. Lehtien muoto vaihtelee. Kukintoina on erikseen hede- ja emikukinnot.
Paperimulperio on kotoisin Kaakkois-Aasiasta. Sitä on kasvatettu laajoilla alueilla Aasiassa sen kuoresta saatavan kuidun takia. Sitä on kasvatettu koristepuuna muuallakin. Yhdysvalloissa se on haitallinen vieraslaji. Pakistanin pääkaupunkiin Islamabadiin istutettiin paperimulperioita, jotta kaupungista saataisiin nopeasti vihreämpi. Laji alkoi levitä nopeasti, syrjäytti alkuperäislajeja ja on nykyisin ongelma laajoilla alueilla.