stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sin City
Elokuvat

Robert Rodriguez ohjasi yhdessä Frank Millerin ja Quentin Tarantinon kanssa elokuvan Sin City, joka sai ensi-iltansa Suomessa 22. heinäkuuta 2005. Elokuva käsittää albumit 1., 3., ja 4., sekä novellin Asiakas on aina oikessa. Elokuvan jatko-osa Frank Millerin Sin City: A Dame to Kill For sai ensi-iltansa vuonna 2014.
Aiheesta muualla

Tatu Junni: Viskiä, vaaroja ja vamppeja! Katsaus Frank Millerin uraan ja Sin City -sarjakuvaan (Arkistoitu – Internet Archive). Dome.fi 14.8.2014.
Naupaktos

| Naupaktos> Ναύπακτος |
| --- | --- |
 Naupaktoksen akropolis. Paikalla oleva Náfpaktoksen linna on keskiaikainen.
Sijainti
 Naupaktos
Koordinaatit:  38°23′36″N, 21°50′04″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Náfpaktos, Nafpaktía, Aitolia-Akarnania, Länsi-Kreikka
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Ozolian Lokris
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naupaktos (m.kreik. Ναύπακτος, lat. Naupactus) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Ozolian Lokriissa Korintinlahden pohjoisrannalla Kreikassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Náfpaktoksen kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla nykyisen Nafpaktían kunnan alueella.
Historia

Kreikkalaisessa mytologiassa Naupaktos sai laivoihin (naus) viittaavan nimensä siitä, että herakleidit rakensivat siellä laivaston, jolla he ylittivät Korintinlahden siirtyessään valtaamaan Peloponnesoksen. Tämä niin kutsuttu doorilaisvalloitus ajoitetaan perinteisesti noin 1100-luvulle eaa. Todellisuudessa kaupunki lienee perustettu paikalle siksi, että sen kohdalla oli hyvä linnoituskukkula ja hedelmällinen tasanko.
Naupaktos oli Ozolialaisen Lokriin merkittävin ja yksi koko Korintinlahden pohjoisrannikon merkittävimpiä kaupunkeja ja parhaita satamia. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Naupaktios (Ναυπάκτιος). 400-luvulla eaa. Naupaktokseen muutti siirtokuntalaisia Opuksesta ja Khaleionista. 400-luvun eaa. alkupuolen persialaissotien jälkeen, noin vuonna 456/455 eaa., kaupunki joutui Ateenan haltuun. Ateenalaiset asuttivat kaupunkiin messenialaisia pakolaisia, ja tekivät siitä laivastotukikohtansa vuosisadan loppupuolen peloponnesolaissodan ajaksi.
Aigospotamoin taistelun vuonna 405 eaa. jälkeen Naupaktos palasi taas lokrislaisten haltuun. 300-luvulla eaa. Theban hegemonian aikana kaupunki tuli akhaialaisten haltuun. Makedonian Filippos II antoi kaupungin aitolialaisille vuonna 338 eaa. Aitolialaiset menettivät sen roomalaisille vuonna 191 eaa.
Roomalaisella kaudella Naupaktos vaikuttaa menettäneen merkitystään, mutta säilyi olemassa. Kaupunki tuhoutui maanjäristyksessä keisari Justinianus I:n hallituskauden aikana. Keskiajan ja osmanivallan aikana asutus samalla paikalla kehittyi nykyiseksi Náfpaktoksen kaupungiksi, joka on tunnettu myös venetsialaisvallan aikaisella italialaisperäisellä nimellä Lepanto.
Rakennukset ja löydökset

Antiikin Naupaktoksesta on tehty suhteellisen vähän arkeologisia löytöjä, koska nykyinen kaupunki sijaitsee sen päällä. Kaupungin akropolis eli linnavuori sijaitsi nykyisen kaupungin keskustan luoteispuolella samalla kukkulalla, jossa nykyisin on keskiaikainen Náfpaktoksen linna (Kástro). Muutoin kaupungin topografia tunnetaan pääsiassa antiikin kirjallisista lähteistä. Thukydideen mukaan Naupaktoksessa oli Apollonion eli Apollonille omistettu pyhäkkö. Pausaniaan mukaan kaupungissa oli Poseidonille omistettu temppeli, joka sijaitsi lähellä rannikkoa, sekä Artemiille ja Asklepiokselle omistetut pyhäköt ja Afroditeelle pyhitetty luola. Muiden lähteiden perusteella kaupungissa oli myös Dionysoksen ja Serapiin pyhäköt.
Malin Nyqvist

Malin Elisabeth Nyqvist, (s. 1988 Helsinki) on suomenruotsalainen ohjaaja, käsikirjoittaja, DJ ja taiteilija.
Nyqvist valmistui Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta ohjaajaksi vuonna 2020. Hän on toiminut Ylellä radio- ja verkkotoimittajana.
Nyqvist on käsikirjoittanut ja ohjannut sarjan Kiitos elämä yhdessä Milla Pelkosen kanssa.
Nyqvist on ohjannut musiikkivideoita mm Vesalalle, Ricky-Tick Big Bandille ja LCMDF:ille.
Nyqvist oli 2006–2010 LCMDF-yhtyeen kosketinsoittaja.
Filmografia

2024 girl code. (SVT & Kieli Film Ab)
2023 Kiitos elämä (Tekele Productions)
2020 Distant Dildos - Whatever Happened to the Porn Horror Musical (Svenska YLE & Hangö Teaterträff)
2020 Micke & Steffe Show (Five Corners Productions)
2020 De rasande
Aiheesta muualla

Malin Nyqvist Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Faisal Ali Warabe

| Faisal Ali Warabe |
| --- | --- |
 Warabe vuonna 2023
UCID:in puheenjohtaja
 2001–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1948  Hargeisa, Brittiläinen Somalimaa
Kansalaisuus:   suomalainen  somalimaalainen
Tiedot
 Nimikirjoitus
Faisal Ali Warabe  (somaliksi: Faysal Cali Waraabe, arabiaksi: فيصل علي ورابي; syntynyt 1948),oikealta nimeltään Faisal Ali Farah, on somalimaalainen poliitikko. Hän oli ehdokkaana Somalimaan kesäkuussa 2010 pidetyissä presidentinvaaleissa. Vaaleissa Warabe tuli toiseksi. Hän oli ehdokkaana myös 13. marraskuuta 2017 pidetyissä presidentinvaaleissa. Pääehdokkaita oli kolme, joista myös Abdirahman Irro on asunut Suomessa.
Faisal opiskeli nuorena Neuvostoliitossa ja valmistui diplomi-insinööriksi Leningradista vuonna 1973. Valmistumisensa jälkeen Faisal työskenteli Somaliassa johtajana rakennusvirastossa ja julkisten töiden ministeriössä.
Faisal pakeni perheineen Somalian sisällissotaa ensin Moskovaan, mistä tuli Suomeen vuonna 1990. He päätyivät ensin Porvoon vastaanottokeskukseen, ja myöhemmin he muuttivat Espoon Leppävaaraan, missä perheellä on yhä asunto.
12. syyskuuta 1992 joukko somalimiehiä perusti Hakaniemessä Ucid-puolueen, jonka puheenjohtaja Warabesta tuli. Faisal Ali Waraben mukaan ajatus puolueen perustamisesta syntyi Kulttuurikeskus Caisassa Helsingissä. Puolue kannattaa pohjoismaista hyvinvointimallia. Abdirahman Irrosta tuli puolueen varapuheenjohtaja. Vuonna 2012 hän jätti Ucid-puolueen ja perusti oman Wadani-puolueensa (Kansallispuolue). Warabe haluaisi viedä suomalaisen toimeentulotuen mallin Somalimaahan. Warabe ja Abdirahman Irro olivat kaksi seuratuinta ehdokasta vuoden 2017 presidentinvaalitaistelussa Somalimaassa.
Faisal Ali Warabe opiskeli sosiaalipolitiikkaa Helsingin yliopistossa vuosina 1996–2001 ja perusti Suomen Sosiaalidemokraattisen puolueen sisälle somalien puolueosaston. Suomen kansalaisuuden hän sai vuonna 1999. Warabe  puhuu ansioluettelonsa mukaan somaliaa, arabiaa, englantia, venäjää ja suomea.
Pojan videoesiintyminen 2014

Faisalin poika, Sayid Hussein Feisal Ali, esiintyi ääri-islamilaisen ISIS-järjestön jihadistivideolla kehuen järjestöä ja sen toimintaa vuonna 2014. Hän kehotti ilmeisesti Raqqassa Syyriassa kuvatulla videolla suomalaisia liittymään ISIS:n perustamaan kalifaattiin. Myöhemmin Warabe vahvisti poikansa kuolleen.
Aiheesta muualla

Kansallisbiografia
Kenkä

Kävelykengät.
Kenkä on nauhalla, soljella tai vastaavalla kiinnitettävä tai avonainen jalkine. Kenkien koot ilmoitetaan kengännumeroilla.
Historia

Varhaisimmat jonkinlaiset kenkiin viittaavat löydökset ovat Missourista 8000 eaa. Egyptiläiset maalaukset ja Alpeilta löytynyt jäämies Ötzi todistavat kenkiä olleen jo 3300 eaa. Ennen 1000-lukua erityyppisiä sandaaleja käyttivät muun muassa kreikkalaiset, joille kenkien käyttö oli varallisuuden ja aseman tunnus. Roomalaisten sandaaleista puolestaan kehittyi yksinkertaisia saappaita. 1100-luvulla keltit käyttivät nahkatossuja, joissa oli sisäpuolella turkis lämmittämässä.
Keskiajalla kengissä saattoi olla jopa puolimetriset suipot kärjet. Korkokengät keksittiin. 1500-luvulla tulivat muotiin kävelykelvottomat, jopa puoli metriä korkeat korokepohjat, chopinet. 1600-luvulla yleistyivät kengännauhoilla kiristettävät kengät. Ranskan kuningas Ludvig XIV käytti korokepohjakenkiä villiten Euroopan hovit.
1700-luvulla kenkäteollisuus kehittyi ja sarjatuotanto alkoi. Ensimmäiset kenkätehtaat perustettiin ja ensimmäinen kenkäkauppa avattiin Bostonissa. 1900-lukua lähestyttäessä keksittiin muun muassa urheilukengät ja kenkien valmistus helpottui ompelukoneen keksimisen ansiosta. Kenkämuoti vaihteli 1800-luvulta 1900-luvulle kreikkalaistyyppisistä sandaaleista korkealle napitettaviin saappaisiin.
1900-luvun alussa naisten hameet olivat niin pitkiä, että kengistä näkyi useimmiten vain kärjet. Mustat saappaat olivat yleisimpiä, miehillä mustat nahkakengät. Hameiden lyhentyessä ja kaventuessa kenkiin tulee värejä ja malleista avoimempia. 1930-luvulla synteettiset materiaalit mahdollistivat uudenlaisia malleja. Toisen maailmansodan rajoitettua nahan saatavuutta kangas ja keinomateriaalit yleistyivät kengissä. 1950-luvulta lähtien korkeakorkoiset avokkaat yleistyivät naisilla. Muovi ja vinyyli yleistyvät materiaaleina 1960-luvulle tultaessa, miesten kenkämallistokin alkoi monipuolistua. Diskomuoti toi korokepohjat miesten kenkiin. 1980-luvulle tultaessa kengät mataloituvat ja urheilumuoti sekä kirkkaat värit olivat suosittuja teemoja. 1990-luvulla kehiteltiin runsaasti erilaisia malleja tossuista ja saappaista. Eri aikakausien kierrätys toi käyttöön muun muassa 1970-luvun korkeita pohjia.
Suomessa maaseutuväestön perinteiset jalkineet olivat tuohivirsut. Virsut valmistettiin punomalla tuohisuikaleista. Suutarit tekivät kylissä kenkiä ”mittatilaustyönä” vielä pitkään 1940-luvun jälkeenkin. Pitkävartiset saappaat miehillä ja varsikengät naisilla olivat pitkään yleisesti käytössä. Matalat kengät alkoivat Suomessakin yleistyä kaupungeista alkaen 1950-luvulla.
1960- ja 1970-luvulla kenkien valmistus alkoi siirtyä halvan työvoiman maihin. Erityisesti lenkki- ja urheilukenkiä tuotetaan Itä-Aasiassa. Eurooppaan jäi vain pieni ”kotimarkkinateollisuus”.
Kenkälajit

Erilaisia kenkälajeja ovat muun muassa:
Nauhakenkä: Nauhakengät ovat yleensä melko raskastekoiset, niissä on nauhat, ja ne soveltuvat kävelykengiksi ja pukukengiksi. Nauhakenkiä ovat muun muassa oxford- ja derbykengät.
Puolikenkä: Puolikengät ovat varrettomat kävely- tai pukukengät, nämä ovat nykyisin yleisimmät miesten kengät. Miestenkengässä oli 1900-luvun alkupuolella matala varsi (varsikenkä) kuten nykyisissä nilkkureissa, puolikenkä on siis tämän varreton versio.
Tossu: Tossut ovat vähän kuin saappaita, mutta ne ovat pehmeitä.
Solkikenkä: Solkikengissä on nauhan sijasta soljet. Niin nauhakenkiä kuin solkikenkiäkin tehdään joko koristeellisella rei'ityksellä eli perforaatiolla tai ilman, sekä päällisnahasta tai mokkanahasta.
Remmikenkä: Remmikengissä on hihnat, ja niitä käytetään usein kesäkenkinä tai juhlakenkinä.
Mokkasiini: Mokkasiinit ovat notkeita ja jalkaan mukautuvia kenkiä.
Avokas: Avokkaissa ei ole kiinnikkeitä, vaan ne pujotetaan jalkaan.
Sandaali: Sandaalit ovat ilmavat kesäkengät ja työkengät esimerkiksi terveydenhuoltoalalla. Sandaali koostuu anturasta ja muutamasta hihnasta.
Saapas: Saappaat ovat varrellisia kenkiä.
Vapaa-ajan jalkine: Vapaa-ajan jalkineisiin luetaan esimerkiksi urheilukengät, lenkkikengät, kumitossut ja kangaskengät.
Urheilu- ja pelikenkä: Urheilukenkiä on tarjolla eri lajeihin, ja niiden tarkoitus on soveltua urheilusuoritukseen, parantaa turvallisuutta ja kestää käytössä.
Kengän rakenteet

Reunoskenkä on parhaita mutta kalleimpia kenkärakenteita. Liimakenkä on tehty tavallisella menetelmällä, liimapohjauksella. Raskaita ja joustavia kenkiä voidaan tehdä velttikenkänä.
Tapakulttuuri

Yleensä kengät riisutaan astuttaessa sisälle, mutta joissain kulttuureissa kengät pidetään jalassa. Arabit pitävät kengänpohjien näyttämistä loukkauksena. Thaimaassa kengät jätetään kodeissa aina kynnykselle. Jalkapohjia ja siten myös kenkiä pidetään ihmiskehon alhaisena osana, joilla ei ole soveliasta osoittaa toista henkilöä.
Kirjallisuutta

Homer, Karen: Mitä naisen tulee tietää kengistä.  (Things a woman should know about shoes, 2008.)  Suomentanut Marianna Kurtto. Helsinki:  Ajatus, 2010.  ISBN 978-951-20-7927-8
Jacobbi, Paola: Haluan nuo kengät!.  (Voglio quelle scarpe!, 2004.)  Suomentanut Leena Taavitsainen-Petäjä. Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-31751-9
O’Keeffe, Linda: Kenkä: Avokkaiden, saapikkaiden ja sandaalien kunniaksi.  ((Shoes, a celebration of pumps, sandals, slippers & more, 1996.) Valokuvat: Andreas Bleckmann.)  Suomentanut Ilona Sevelius. Asiatarkastus: Leena Aro. Köln:  Könemann, 2000.  ISBN 3-8290-1372-8
Tervo, Mirja: Huimaavat korot: Luksuskenkien vaarallinen viehätys.  Helsinki:  Atena, 2010.  ISBN 978-951-796-629-0
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Miehen kenkäkaappi osa 1: Perusjalkineet Tyyliniekka.fi
Miehen kenkäkaappi osa 2: Pintanahkakenkien huolto Tyyliniekka.fi
Laatujalkineiden käyttöönotto ja huolto. Keikari.com.
Kengänostajan aapiseen. Selitystä sanoin ja kuvin siitä millainen pitää kengän mihinkin tarkoitukseen olla (Emil Aaltosen haastattelu), Aamulehti, 08.09.1929, nro 245, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Derby-kenkä on tyypillinen nauhakenkä
Skaalakorkeus

Skaalakorkeus H on planeetan kaasukehän tai sen osana olevan kaasun se korkeus, jossa kaasun osapaine pienenee e:nteen osaan pinnalla vallitsevasta paineesta. Tässä e on Neperin luku  eli noin 2,718. Maalle hapen skaalakorkeus on 7 kilometriä, typen 8 kilometriä ja vedyn 120 kilometriä. Koko ilmakehän skaalakorkeus on 8,5 kilometriä. Vedyn korkea skaalakorkeus merkitsee sitä, että vetykaasu karkaa Maan ilmakehästä.lähde?  Skaalakorkeus määräytyy kaasujen lämpöliikkeestä, eli lämpötilasta ja kaasuosasten massasta.
Skaalakorkeus

Maan ilmakehälle skaalakorkeus H = 8 500 m, kun lämpötila on 290 K eli noin +17 °C. Skaalakorkeus voidaan määritellä yhtälöllä
jossa
k = Boltzmannin vakio = 1,38x10-23 J·K-1
T = lämpötila kelvineinä
m = keskimääräinen molekyylipaino, ilmalle 28,964
g = gravitaatiosta johtuva painovoiman kiihtyvyys g = 9,81
Skaalakorkeuden H avulla voidaan laskea paineen väheneminen ylöspäin mentäessä, jos paine maan pinnalla tunnetaan
jossa H on skaalakorkeus, P0 on paine korkeudella 0 (ilmalle 1,01×1010Pa) ja P = paine korkeudella z.
Huomattava on, että esimerkiksi Aurinkoa Maata lähempänä kiertävässä Venuksessa vesihöyryn skaalakorkeus on 40 km, Maassa se on 13 km. Venuksen vesihöyry karkaa avaruuteen Maata nopeammin ja planeetalla ei senkään takia ole meriä.
Muutamia skaalakorkeuksia

Muutamia kaasujen skaalakorkeuksia Maalle, Venukselle ja Marsille:
| Kaasu | Molekyyli-paino | Maa | Venus | Mars |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vety  H2 | 2 | 120 | 360 | 290 |
| Happi  O2 | 32 | 7 | 23 | 18 |
| Vesihöyry  H2O | 18 | 13 | 49 | 32 |
| Hiilidioksidi  CO2 | 44 | 5 | 16 | 13 |
| Typpi N2 | 28 | 8 | 26 | 20 |
Vesimittarit

| Vesimittarit |
| --- | --- |
 Gerris tai Aquarius-suvun vesimittari
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Luteet Heteroptera
Heimo::  Vesimittarit Gerridae  Leach, 1815
Katso myös
   Vesimittarit Wikispeciesissä   Vesimittarit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vesimittarit (Gerridae) ovat luteisiin kuuluva hyönteisten heimo. Ne pystyvät liikkumaan veden pinnalla käyttäen pintajännitystä hyväkseen.
Lajit

Vesimittarilajeja on maailmassa 713, joista Suomessa on tavattu yhdeksän. Niistä kuusi kuuluu Gerris-sukuun.
Maailman suurin vesimittari on Vietnamissa ja Kiinassa elävä Gigantometra gigas, jonka pituus on jopa yli 25 senttimetriä.
Elinympäristö

Vesimittareita elää niin seisovissa kuin virtaavissakin vesissä. Joitain Halobates-suvun pieniä lajeja elää lämpimien seutujen avomerelläkin.
Piirteet

Vesimittarin pinta on karvainen. Sillä on pyöreät verkkosilmät ja pitkähköt tuntosarvet, ja sen pitkässä ja paksussa imukärsässä on neljä jaoketta. Nymfi on muuten samannäköinen kuin aikuinen mutta pienempi, ja sen ruumiin mittasuhteet ovat erilaiset.
Liikkuminen

Vesimittari kelluu karvaisten ja pitkien raajojensa varassa veden pintakalvolla. Sen jalat painavat veden pintaan kuoppia. Liikkuessaan vesimittari soutaa jaloillaan ja etenee nykäyksittäin. Se työntää itseään eteenpäin keskimmäisillä raajoillaan. Takaraajoillaan se vakauttaa liukua ja ohjaa suuntaa.
Vesimittari kykenee hyppäämään veden pintakalvolta kuin kirppu. Pelästyessään vesimittari etenee viivasuoraan ja ruumis normaalia ylempänä nopeimmillaan puolitoista metriä sekunnissa.
Monilla aikuisilla vesimittareilla on siivet, ja ne pystyvät siirtymään uuteen paikkaan lentämällä. Joskus saman lajin joillakin yksilöillä on siivet mutta toisilla ei. Maalla vesimittari on kömpelö.
Vesimittarit liikkuvat niin yksittäin kuin suurissa parvissakin. Parvissa voi olla isoja aikuisia vesimittareita ja samannäköisiä pienempiä toukkia eli nymfejä.
Ravinto

Vesimittarit saalistavat vedenpinnalle pudonneita hyönteisiä, jotka ne havaitsevat veden värähtelyjen perusteella.
Lisääntyminen ja talvehtiminen

Joidenkin lajien koiraat kutsuvat naaraita reviirilleen värisyttämällä veden pintaa ja puolustavat reviiriään muilta koirailta.
Parittelun jälkeen naaras munii kasveihin veden pinnalla tai veden pinnan alla. Vesimittarikoiras matkustaa joskus naaraan selässä. Niin se samalla auttaa naarasta sukeltamaan muniessaan syvemmälle, mikä on hyödyllistä munien selviytymisen kannalta.
Munat kuoriutuvat, ja jo alkukesällä alkaa näkyä uuden sukupolven nymfejä. Ensimmäiset niistä ehtivät tuottaa uuden sukupolven jo saman kesän aikana.
Aikuiset vesimittarit nousevat syksyllä maalle talvehtimaan. Talvehtivat yksilöt ovat usein pitkäsiipisiä. Vain pieni osa talvehtineista vesimittareista selviytyy kevääseen.
Viholliset

Vesimittareiden luonnollisia vihollisia ovat muun muassa munakeripistiäinen, linnut, kalat, sammakot, vesihämähäkit, malluaiset ja sudenkorentojen toukat. Vesimittarin ruumiiseen on usein kiinnittynyt vesipunkkeja.
Aiheesta muualla

Yle: Vesimittari kulkee vetten päällä
ITIS: Gerridae (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q270322  Wikispecies: Gerridae  AFD: GERRIDAE  BioLib: 17079  BOLD: 90114  BugGuide: 163  CoL: 623FR  EoL: 588  EPPO: 1GERRF  Fauna Europaea: 12817  Fauna Europaea (new): 76cf814f-5f6e-44fd-9a51-f91d9ae77315  GBIF: 7881  iNaturalist: 59653  IRMNG: 100264  ITIS: 103801  NBN: NBNSYS0000040170  NCBI: 36161  NZOR: d34ebb06-7a0b-4229-9322-834e9d67e62e  Open Tree of Life: 436661  Paleobiology Database: 176540  Plazi: A94D7D64-5970-7126-FF29-3F44AB48FCDC  WoRMS: 160268 
Vesimittareiden liikehdintää veden pinnalla.
Parittelevat vesimittarit (luultavasti juovavesimittari Gerris lacustris) käyttävät pintajännitystä hyväkseen.
Sivukivi

Kassiteriittimalmia kvartsisivukivessä.
Sivukivi on louhinnassa kiveä, joka joudutaan poistamaan varsinaisen malmin tai käyttökiven saavuttamiseksi ja hyödyntämiseksi.
Malmikiven louhinta

Sivukiveä syntyy sekä avolouhoksissa että maanalaisissa kaivoksissa. Avolouhinnassa sivukiveä voidaan joutua louhimaan ja siirtämään jopa moninkertaisesti enemmän kuin varsinaista malmia, koska louhosta on laajennettava syvemmälle mentäessä.
Maanalaisessa louhinnassa kaivoskuilut ja -käytävät pyritään tekemään ensi sijassa sivukiveen, jolloin sivukiven osuus jää yleensä alle puoleen louhittavan malmin määrästä. Sivukiveä ei tällöin yleensä kuljeteta maanpinnalle, vaan se käytetään tyhjäksi louhittujen tilojen täyteaineeksi.
Kivilouhokset

Luonnonkiveä louhittaessa sivukivi on yleensä samaa ainesta kuin varsinainen tuote, mutta ei täytä vaadittavia laatuvaatimuksia. Sivukiveksi jäävät myös pienet sirpaleet ja kivet, jotka ovat liian pieniä jatkojalostukseen. Tässä sivukivessä ei ole haitallisia aineita, eikä se aiheuta vaaraa ympäristölleen.
Sivukiven varastointi ja käyttö

Louhinnassa syntyvä sivukivi varastoidaan kaivosalueella tarkoitukseen varatulle läjitysalueelle. Riippuen sivukiven laadusta sitä voidaan käyttää joko sellaisenaan tai mekaanisesti jatkojalostettuna sekä kaivosalueella että sen ulkopuolella, esim. murskeena, aallonmurtajien, patojen ja muiden vesirakennuskohteiden raaka-aineena jne.
Metallien louhinnassa syntyvä sivukivi sisältää usein pieniä määriä malmia, esim. sulfidimineraaleja kuten kuparikiisu, rikkikiisu, kobolttihohde ym. Tästä voi aiheutua ympäristölle haitallisia päästöjä, minkä takia sivukivi ja rikastushiekka luetaan kaivannaisjätteeksi.
DJPP

| Perttu Mäkelä |
| --- | --- |
 DJPP esiintymässä Provinssirockissa kesällä 2013.
Henkilötiedot
Ammatti:  DJ musiikkituottaja säveltäjä rap-artisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  DJPP Painava Potilas (ent.) Street Kobra
Laulukielet:  Suomi
Tyylilajit:  rap, elektroninen
Yhtyeet:  Uusi Fantasia
Levy-yhtiöt:  Monsp Jupiter Telle Lihi Universal Etenee Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
DJPP (oikealta nimeltään Perttu Mäkelä, s. 1978 tai 1977) on helsinkiläinen hip hop -DJ ja -tuottaja.
DJPP on tehnyt taustoja useille suomalaisille hip hop -artisteille ja alkuvuodesta 2006 julkaistiin tämän ensimmäinen albumi, Tuottajalevy, jolla vierailivat muun muassa Asa, Ruudolf, Eevil Stöö, Steen1, Jontti & Shaka, Jodarok, Stig Dogg, Davo, Notkea Rotta, Edu Kehäkettunen ja Petos. Levy oli ehdolla Emma-palkinnon saajaksi kategoriassa ”vuoden urban/electronica-albumi”. DJPP vaikuttaa myös Uusi Fantasia -yhtyeessä.
DJPP aloitti hip hopin kuuntelun 1980-luvun lopulla, mutta levyhyllyyn mahtui tuolloin myös heavy-musiikkia. Lukioaikanaan käydessään kuvataidelukiota hän kuitenkin myi rock-levynsä ja vaihtoi vuonna 1999 kitaran sampleriin. DJPP alkoi tuottaa hip hopin lisäksi elektroa. Hän kokeili siipiään myös räppäämisen saralla (nimellä Painava Potilas), mutta on sittemmin jättänyt riimittelyn vähemmälle. Tuottajalevyllään DJPP on itse äänessä vain Ruudolfin ”Thunderking”-kappaleella.
DJPP on tehnyt runsaasti yhteistyötä Stig Doggin kanssa levyillä ja keikoilla. Hän on myös Stigin entinen kämppäkaveri. DJPP on sanonut pitävänsä hip hopissa varsinkin ”gangsta-häröilystä ja päihdehuuruisista riimeistä”, joita Stig Doggin voidaan katsoa edustavan. DJPP on opiskellut Helsingin Kuvataideakatemiassa.
Julkaisut

Karhupuisto / Pannaan menemään (mukana Ercola) (Flamongo, 7" 2003)
Häsleri (mukana Stig Dogg) / Edu ja PP (mukana Edu) (Posse, CDS 2006)
Tuottajalevy (Monsp, CD/LP 2006) albumilistan 16.
Street-tape Arvo-stan!!! (Monsp, CD 2007)
Edu Kehäkettunen & DJPP: Hyvän olon konsultit (Monsp, CD/LP 2008)
Street Tape vol. 2 (Lihi Records, CD 2008)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta DJPP Wikimedia Commonsissa
DJPP:n viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
DJPP Myspacessa (suomeksi)
DJPP – Official Mobile Blog (Arkistoitu – Internet Archive)
Teemu Fiilin: DJPP – räppärin paras kaveri (Arkistoitu – Internet Archive) (Plaza.fi)
DJPP lauluntekijänä - Fono.fi
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Aprilia RS 125

| Aprilia RS 125 |
| --- | --- |
 Vanhan mallin Aprilia RS 125
Historia
Valmistaja:  Aprilia
Valmistusmaa:   Italia
Valm. vuosina:  1994-
Yleiset tiedot
Korkeus:  805 mm
Kuivapaino:  127 kg
Jarrut:  etu: 320 mm radial, levy   taka: levy, 220 mm
Eturengas:  110/70-17"
Takarengas:  150/60-17"
Moottori
Moottori:  Rotax 122 22 kW (29 hv)
Kuutiotilavuus:  124,8
Puristussuhde:  12.5:1
Kaasutin:  Dell’Orto PHBH 28mm
Vaihteet:  6
Polttoainesäiliö:  14 l