stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kenji Kawai
Aiheesta muualla

Kenji Kawain kotisivu (japaniksi)
Kenji Kawai Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kenji Kawai VGMdb-sivustolla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  IdRef
East Palestinen junaonnettomuus

| East Palestinen junaonnettomuus |
| --- | --- |

Päivämäärä:  3. helmikuuta 2023
Paikka:  East Palestine, Ohio
Valtio:  Yhdysvallat
Liikennöitsijä(t):  Norfolk Southern
Sijainti:  40°50′9.6″N, 80°31′21.72″W
Tiedot
Kuolleita:  0
Norfolk Southern -yhtiön tavarajuna suistui raiteilta East Palestinessa Yhdysvaltain Ohiossa 3. helmikuuta 2023. Lastina olleita kemikaaleja joutui onnettomuuden seurauksena ilmaan, maastoon ja vesistöihin.
Useissa junanvaunuissa kuljetettiin vaarallisia kemikaaleja kuten vinyylikloridia, butyyliakrylaattia, 2-butoksietanolia ja bentseeniä. Yli 2 000 asukasta evakuoitiin terveysriskien vuoksi. Kemikaaleille altistuminen johtaa kohonneeseen syöpäriskiin ja sikiönkehityksen häiriöihin.
Yhdysvaltain oikeusministeriö haastoi Norfolk Southernin oikeuteen vesistöjen saastuttamisesta.
Onnettomuus

Norfolk Southernin tavarajunasta 50 vaunua yli sadasta suistui kello 21:00 3. helmikuuta 2023 raiteilta East Palestinessa Pittsburghista luoteeseen. 2,8 kilometriä (9 300 jalkaa) pitkän junan miehistöön kuului kuljettajan lisäksi konduktööri ja konduktööriharjoittelija. 20 vaunussa kuljetettiin vaarallisia aineita
Reaktiot

Sosiaalisessa mediassa monet puhuivat "historian suurimmasta ympäristökatastrofista" ja levittivät perättömiä huhuja pohjavesien pilaantumisesta. Erityisesti oikeistolaisten viesteissä levitettiin epäluottamusta viranomaisiin.
Onnettomuuden ja White Noise -elokuvan väliset yhtäläisyydet ovat herättäneet huomiota.
Hjärtum

| Hjärtum |
| --- | --- |
 Hjärtumin kirkko
 Hjärtum
 Koordinaatit: 58°48′54″N, 12°06′33″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Lilla Edet
Väkiluku (31.12.2023):  401
Hjärtum on taajama Lilla Edetin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 401 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hjärtum Wikimedia Commonsissa
Konsistori

Konsistori (lat. consistorium, kokouspaikka) nimitystä käytetään useiden kirkollisten ja yliopistollisten virkakuntien yhteydessä.
Yliopistollinen konsistori

Yliopiston konsistori (consistorium academicum) oli Helsingin yliopiston ylin hallintoelin 1640-2009. Vuoteen 1991 asti yliopistossa oli sekä suuri että pieni konsistori päätöksentekoa varten. Suureen konsistoriin kuuluivat kaikki yliopiston professorit. Vuodesta 1992 eteenpäin suuri konsistori on ollut lähinnä seremoniallinen elin, jonka tehtävänä on edistää tieteiden välistä yhteistoimintaa ja ylläpitää akateemisia perinteitä. Suuri konsistori toimii näiden periaatteiden mukaisesti edelleen.
Konsistori oli vuoteen 2009 asti Helsingin yliopiston ylin päättävä hallintoelin. Konsistori vastasi merkittävistä linjauksista, kun taas rehtori johti yliopiston toimintaa. Vuoden 2009 yliopistolain uudistamisen jälkeen myös Helsingin yliopistossa on hallitus, kuten muissa yliopistoissa aiemmin.
Helsingin yliopiston konsistorin viimeinen kokoonpano oli seuraava:
rehtori puheenjohtajana
5 professoria
2 muuta opettajaa ja tutkijaa
2 muun henkilöstön edustajaa
4 opiskelijaa, joista yksi jatko-opiskelija
1 yliopistoyhteisöön kuulumaton jäsen
Konsistorin kokouksissa oli läsnäolo- ja puheoikeus vararehtoreilla sekä Svenska social- och kommunalhögskolanin rehtorilla.
Konsistorin tehtävänä oli kehittää yliopiston toimintaa, päättää keskeisistä toiminnan ja talouden linjauksista, määrittää yliopiston kanta periaatteellisesti tärkeisiin asioihin, määrittää yliopiston rakenne ja toimintaperiaatteet johtosääntöjen avulla. Käytännössä konsistori esimerkiksi hyväksyi yliopiston strategian, sitä täydentävät toimenpideohjelmat, määrärahojen jaon yleiset periaatteet sekä toimintakertomuksen. Lisäksi konsistori kohdensi määräaikaiset poolivirat, päätti uusien opiskelijoiden määrästä ja valintaperusteista, vahvisti yliopiston tilinpäätöksen, vahvisti omien varojen talousarvion ja tilinpäätöksen sekä määräsi erillisten laitosten johtokuntien jäsenet. Konsistori myös asetti yliopiston tärkeimmät toimikunnat.
Konsistori valittiin vaaleilla kolmen vuoden toimikaudeksi. Vaaleissa professorit, muut opettajat ja tutkijat ja muu henkilöstö äänestivät edustajansa. Opiskelijoiden edustajat valitsi ylioppilaskunta. Konsistorin yliopiston ulkopuolisen jäsenen valitsi yliopiston kollegio.
Uuden yliopistolain myötä konsistorin nimi vaihtui hallitukseksi, ja ulkopuolisten jäsenten määrä kasvoi. Rehtori toimii hallituksen esittelijänä, ja puheenjohtajana on ulkopuolinen jäsen.
Tampereen yliopistolla on myös konsistoriksi kutsuttu hallintaelin.
Kirkollinen konsistori

Kardinaalikonsistori on katolisen kirkko-oikeuden piiriin kuuluva paavin johtama kardinaalikollegion yleiskokous.
Piispallinen konsistori on katolisessa kirkossa piispan rinnalla toimiva kollegiaalinen tuomioistuin, joka toimii ensimmäisenä oikeusasteena kirkollisissa asioissa.
Konsistori oli Saksassa kirkon virasto, joka käytti piispalle kuulunutta hallinto- ja tuomiovaltaa. Sen muodostivat hallitsijan asettamat papit ja maallikot, ja sen puheenjohtajana toimi yleensä lakimies. Konsistorin toimeenpanovaltaa käytti kenraalisuperintendentti.
Konsistoriksi on nimitetty myös reformoidun kirkon seurakuntaneuvostoa, jonka muodostavat papit ja seurakunnan vanhimmat.
Ruotsissa ja Suomessa nimitettiin konsistoreiksi (consistorium ecclesiasticum) 1500-, 1600- ja 1700-luvulla tuomiokapituleja.
Valtakunnankonsistoriksi (consistorium regni) nimitettiin Ruotsissa kokousta, johon ottivat osaa valtiopäiville kokoontuneet piispat ja papit. Se toimi eräänlaisena kirkollisena keskuselimenä.
Aaro Hellaakosken muistomerkki

Aaro Hellaakosken muistomerkki on Matti ja Terttu Aaltosen vuonna 1976 tekemä teos Oulussa Femilan kulmalla Saaristonkadulla. Hellaakosken profiili muistokivessä on Wäinö Aaltosen tekemä. Veistos pystytettiin alun perin runoilija Aaro Hellaakosken entisen synnyinkodin edustalle, silloisen Tavaratalo L. Kelan eteen. Kauppaneuvos Lauri Kela lahjoitti teoksen. Kun Kelan tavaratalon tilalle rakennettiin Anttilan tavaratalo (myöhemmin Tokmanni), teos siirrettiin naapurikortteliin Saaristokadun toiselle puolelle.
Pentti Irjalan filmografia

Tämä on luettelo Pentti Irjalan filmografiasta.
Storå (Lindesberg)

| Storå |
| --- | --- |

 Storå
 Koordinaatit: 59°42′59″N, 15°08′41″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Västmanland
Kunta:  Lindesberg
Väkiluku (31.12.2023):  1 847
Storå on taajama Lindesbergin kunnassa Örebron läänissä Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 847 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Storå (Lindesberg) Wikimedia Commonsissa
Fellingsbro

| Fellingsbro |
| --- | --- |

 Fellingsbro
 Koordinaatit: 59°26′10″N, 15°35′19″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Västmanland
Kunta:  Lindesberg
Väkiluku (31.12.2023):  1 374
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fellingsbro on taajama Lindesbergin kunnassa Örebron läänissä Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 374 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Fellingsbrossa sijaitsee vuonna 1988 Dalai-laman käyttöön vihkimä stupa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fellingsbro Wikimedia Commonsissa
Neuvostoliiton ja Puolan ystävyyden muistomerkki

Neuvostoliiton ja Puolan ystävyyden muistomerkki (ven. Памятник советско-польскому братству по оружию) rakennettiin Neuvostoliiton ja Puolan ystävyyden kestettyä 40 vuotta. Muistomerkki paljastettiin vuonna 1983. Avajaisiin osallistui Neuvostoliiton pääsihteeri Juri Andropov ja Puolan pääministeri Wojciech Jaruzelski. Muistomerkki on valmistettu pronssista. Se valmistettiin vuosien 1982−1983 välisenä aikana.lähde? Muistomerkki sijaitsee Rjazanin kaupungissa Rjazanin alueella Venäjällä.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: ru:Памятник советско-польскому братству по оружию
MM-rallikausi 1987

MM-rallikausi 1987 oli järjestyksessään rallin maailmanmestaruussarjan 15. kausi. Kausi sisälti samat osakilpailut kuin edelliskautena, ainoana muutoksena Olympus rallin siirto joulukuulta heinäkuulle.
Vuosi 1987 muutti rallin maailmanmestaruussarjaa radikaalisti, kun tehokkaat ja suositut B-ryhmän autot vaihtuivat A-ryhmän autoiksi. A-ryhmän autoilla ajettiin vuoteen 1997 asti kuljettajien maailmanmestaruudesta ja valmistajien maailmanmestaruudesta. Pistelaskujärjestelmä uudistettiin ja samalla palattiin vanhaan sääntöön, joka jätti laskuista kaksi osakilpailua valmistajien maailmanmestaruussarjasta. Nuo kilpailut vuonna 1987 olivat Uuden-Seelannin ralli sekä Norsunluurannikon ralli.
Sääntömuutokset

Vuoden 1986 Korsikan rallin tapahtumien jälkeen FISA:n rallikomitean tapaamisessa 14. toukokuuta 1986 tehtiin päätöksiä sääntömuutoksista. Muutoksilla kilpailujen pituutta lyhennettiin, nopeuksia laskettiin ja kuljettajille varattiin pidempiä lepotaukoja.
Onnettomuudet

Jean-Michel Argenti sai surmansa Korsikan rallissa kun auto suistui tieltä ja putosi 50 metriä rotkoon.
Yhteenveto

Martini Lancia omaksui parhaiten uusien autojen säädökset ja italialaisvalmistaja Lancia Delta HF 4WD autollaan hallitsikin sarjaa, kuskeinaan Juha Kankkunen, Markku Alén ja Miki Biasion. Lancia keräsi kolmestatoista osakilpailusta yhdeksän voittoa, mutta kuljettajien mestaruustaisto oli tiukkaa kolmen Lancia kuskin välillä (Kankkunen voitti ensimmäisenä maailmanmestarina toisen maailmanmestaruuden peräkkäisenä vuotena).
Audi Sport luotti edelliskauden kuljettajiinsa Hannu Mikkolaan sekä Walter Röhrliin, mutta he eivät onnistuneet samanlaiseen menestykseen kun Audin B-ryhmä aikakaudella. Audi sai kuitenkin valmistajien pisteitä muilta Audi kuljettajilta ja sijoittui lopulta valmistajien taulukossa sijalle kaksi.
The Philips Renault Elf taisteli kauden läpi Renault 11 Turbollaan, ja kauden paras tulos oli Jean Ragnottin toinen sija Portugalin rallissa.
Volkswagen Motorsport jatkoi edelliskausien hyvää menestystä A-ryhmässä Kenneth Erikssonin kanssa, joka voitti A-ryhmän kaudella 1986. Eriksson sijoittui kuljettajien taulukossa kolmen Lancian jälkeen neljänneksi, mutta toisen hyvän kuljettajan puutteen vuoksi se jäi valmistajien taulukossa Volkswagen Lancian, Audin ja Renaultin taakse.
Ford Motor Company palkkasi kuljettajikseen Ari Vatasen ja Stig Blomqvistin, mutta taistelut huonosti toimivan Sierra XR 4x4 kanssa lopetettiin heti kättelyssä. Ford kehitti loppukaudeksi Sierra RS Cosworthin, joka vastasi odotuksiin paljon paremmin, pistäen kampoihin jopa Lancialle viimeisissä kilpailuissa.
Kilpailukalenteri

| Nro | Ajakohta | Osakilpailu | Raportti |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 17.-22. tammikuuta |  Monte Carlon ralli | Raportti |  |
| 2 | 13.-14. helmikuuta |  Ruotsin ralli | Raportti |  |
| 3 | 11.-14. maaliskuuta |  Portugalin ralli | Raportti |  |
| 4 | 16.-20. huhtikuuta |  Safari-ralli | Raportti |  |
| 5 | 7.-9. toukokuuta |  Korsikan ralli | Raportti |  |
| 6 | 31. toukokuuta - 3. kesäkuuta |  Akropolis-ralli | Raportti |  |
| 7 | 26.-29. kesäkuuta |  Olympus-ralli | Raportti |  |
| 8 | 11.-14. heinäkuuta |  Uuden-Seelannin ralli | Raportti |  |
| 9 | 4.-8. elokuuta |  Argentiinan ralli | Raportti |  |
| 10 | 27.-30. elokuuta |  Suomen ralli | Raportti |  |
| 11 | 22.-26. syyskuuta |  Norsunluurannikon ralli | Raportti |  |
| 12 | 12.-15. lokakuuta |  Sanremon ralli | Raportti |  |
| 13 | 22.-25. marraskuuta |  RAC-ralli | Raportti |  |
Lähde:
Tulokset > Pistejärjestelmä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| Pisteet | 20 | 15 | 12 | 10 | 8 | 6 | 4 | 3 | 2 | 1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| Pisteet | 20 | 17 | 14 | 12 | 10 | 8 | 6 | 4 | 2 | 1 |
Tulokset > Valmistajien maailmanmestaruus

Uuden-Seelannin ja Norsunluurannikon kilpailuista ei annettu valmistajien pisteitä.
| Sija | Talli | Osakilpailu>  MON | Osakilpailu>  SWE | Osakilpailu>  POR | Osakilpailu>  KEN | Osakilpailu>  FRA | Osakilpailu>  GRE | Osakilpailu>  USA | Osakilpailu>  ARG | Osakilpailu>  FIN | Osakilpailu>  ITA | Osakilpailu>  GBR | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Lancia | 1 |  | 1 |  |  | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |  | 140 |
| 2 |  Audi | 3 | 7 | 6 | 1 |  | 3 |  |  | 4 |  | 6 | 82 |
| 3 |  Renault | 6 |  | 2 |  | 4 | 5 |  | 5 |  | 4 |  | 71 |
| 4 |  Volkswagen | 5 | 8 | 3 | 4 |  | 6 |  | 3 |  |  | 9 | 64 |
| 5 |  Ford |  | 6 | 9 |  | 7 |  |  |  | 2 | 4 | 2 | 62 |
| 6 |  Mazda | 4 | 1 |  |  |  |  | 4 |  | 6 |  |  | 52 |
| 7 |  Toyota |  |  |  | 3 |  |  | 6 |  |  |  |  | 22 |
| 8 |  BMW |  |  |  |  | 1 |  |  |  |  |  |  | 20 |
| 9 |  Opel |  |  |  | 9 |  |  |  |  |  | 6 | 7 | 16 |
| 10 |  Subaru | 10 |  |  | 5 |  |  |  |  |  |  | 10 | 12 |
| 11 |  Nissan |  |  |  | 8 |  | 10 | 8 |  |  |  |  | 9 |
| 12 |  Fiat |  |  | 10 |  |  |  |  | 8 |  |  |  | 5 |
| 13 |  Alfa Romeo |  |  |  |  |  |  |  | 10 |  |  |  | 1 |
Erik Hjalmar Linder

| Erik Hjalmar Linder |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1906
Kuollut: 1994 (87–88 vuotta)
Ammatti:  kirjailija, kriitikko
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
    
Erik Hjalmar Linder (1906–1994) oli ruotsalainen kirjailija, kirjallisuuskriitikko ja kirjallisuushistorioitsija. Hän työskenteli Svenska Morgonbladetissa vuosina 1931–1945, Stockholms-Tidningenissä 1950–1956 ja päätoimittajana Morgon-Bladetissa 1957–1958. Vuodesta 1959 hän kirjoitti Göteborgs-Posteniin. Historioitsijana Linder kirjoitti muun muassa 1900-luvun alkupuolen modernia ruotsalaista kirjallisuutta käsittelevän teoksen Fem decennier av nittonhundratalet (1949).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Erik Hjalmar Linder Wikimedia Commonsissa
Suomen ja Yhdysvaltain suhteet

Suomen ja Yhdysvaltain sijainti.   Suomi  Yhdysvallat
Suomen ja Yhdysvaltain suhteilla tarkoitetaan Amerikan yhdysvaltojen ja Suomen tasavallan kahdenvälisiä suhteita. Yhdysvalloilla on suurlähetystö Helsingissä ja Suomella Washington DC:ssä. Valtiot solmivat diplomaattiset suhteet vuonna 1919.
Suomella on kolme edustustoa Yhdysvalloissa: suurlähetystö Washingtonissa ja pääkonsulaatit New Yorkissa sekä Los Angelesissa. Suomi on päättänyt avata uuden pääkonsulaatin Texasin Houstoniin.
Suomi ja Yhdysvallat ovat solmineet DCA- eli puolustusyhteistyösopimuksen, joka helpottaa amerikkalaisten joukkojen toimintaa Suomessa ja avaa 15 sotilasaluetta Yhdysvaltojen käyttöön.
Molemmat valtiot kuuluvat muun muassa Natoon, Yhdistyneisiin kansakuntiin, Arktiseen neuvostoon, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöön, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöön, Kansainväliseen valuuttarahastoon, Maailmanpankkiin ja Maailman kauppajärjestöön.
Vuonna 2015 tehdyn U.S. Global Leadership -raportin mukaan 45 prosenttia suomalaisista hyväksyi Yhdysvaltain globaalin johtajuuden. 44 prosenttia oli sitä vastaan ja 12 prosenttia ei osannut sanoa.
Yhdysvaltain presidenttien vierailut Suomeen

Vuosina 1975–2023 kuusi Yhdysvaltain presidenttiä on vieraillut Suomessa, joista George H. W. Bush kahdesti. Allaolevassa taulukossa on vierailujen perustiedot. Eräiden kohdalla on vain Suomeen saapumisen päivämäärä. Lisäksi presidenttikautensa jälkeen on Suomessa vieraillut Barack Obama 26.–27.9.2019 puhumassa Nordic Business Forumissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Yhdysvaltain presidenttien vierailut Suomessa
| Nro | Vuosi | Pvm | Vierailija | Isäntä | Vierailun aihe |  |  |  |
| 1.  | 1975 | 29.7. | Gerald Ford | Urho Kekkonen | ETYK |  |  |  |
| 2.  | 1988 | 26.–29.5. | Ronald Reagan | Mauno Koivisto | Matkalla Moskovan tapaamaan Mihail Gorbatšovia |  |  |  |
| 3.  | 1990 | 8.9. | George H. W. Bush | Mauno Koivisto | Tapaaminen Mihail Gorbatšovin kanssa Helsingissä |  |  |  |
| 4.  | 1992 | 8.7. | George H. W. Bush | Mauno Koivisto | ETYK |  |  |  |
| 5.  | 1997 | 20.3. | Bill Clinton | Martti Ahtisaari | Tapaaminen Boris Jeltsinin kanssa Helsingissä |  |  |  |
| 6.  | 2018 | 15.–16.7. | Donald Trump | Sauli Niinistö | Tapaaminen Vladimir Putinin kanssa Helsingissä |  |  |  |
| 7.  | 2023 | 13.–14.7. | Joe Biden | Sauli Niinistö | Tapaaminen Niinistön kanssa Tapaaminen Pohjoismaiden pääministerien kanssa |  |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen ja Yhdysvaltain suhteet Wikimedia Commonsissa
| n k Suomen ulkopolitiikka |
| --- | --- |
Aasia:  Intia  Israel  Japani  Pakistan  Pohjois-Korea  Taiwan  Turkki 
Afrikka:  Namibia 
Amerikka:  Uruguay  Yhdysvallat 
Eurooppa:  Alankomaat  Espanja  Kreikka  Kroatia  Kypros  Italia  Itävalta  Puola  Ranska  Saksa  Tanska  Tšekki  Ukraina  Unkari  Venäjä  Viro 
Kansainväliset:  NATO 
Lisää aiheesta:  Suomen diplomaattiset edustustot / Diplomaattiset edustustot Suomessa  Suomen ulkoministeriö  Suomen diplomaattiset edustajat Aasia  Afrikka  Etelä-Amerikka  Pohjois-Amerikka  Eurooppa  Kansainväliset järjestöt
Vapaudenriisto

Vapaudenriisto on rikos, jossa rikoksentekijä estää uhriaan liikkumasta vapaasti esimerkiksi riistämällä toiselta liikkumisvapauden tai eristämällä toisen tämän ympäristöstä. Suomen rikoslain mukaan siitä voidaan tuomita sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta.
Törkeäksi vapaudenriistoksi on määritelty tapaukset, joissa vapaudenriiston kesto on yli kolme vuorokautta tai joissa käytetään vakavaa väkivaltaa tai uhataan sillä tai aiheutetaan vakavaa vaaraa uhrin hengelle tai terveydelle. Törkeään tekomuotoon kuuluu, että rikosta myös kokonaisuutena arvostellen pidetään törkeänä. Törkeästä vapaudenriistosta rangaistuksena on käytännössä aina vankeusrangaistus. Seuraamuksesta ja tunnusmerkistöstä vapaudenriiston ja törkeän vapaudenriiston osalta säädetään rikoslain 25 luvussa, jonka 2 §:n mukaan rikoksen törkeästä tekomuodosta on tuomittava vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta.
Vapaudenriisto oli säädetty rangaistavaksi jo tsaarinaikaisessa rikoslaissa vuonna 1889 ja sen sisältö oli hyvin samantapainen kuin nykyisin. Ennen vuoden 1995 uudistusta kyseisen rikoksen nimike oli “laiton vangitseminen”.
Yleistä

Vapaudenriisto täyttyy esimerkiksi, kun henkilön liikkumisvapaus riistetään oikeudettomasti esimerkiksi sitomalla taikka sulkemalla uhri sisätiloihin esimerkiksi lukitsemalla tai uhkailemalla. Se voi täyttyä myös, jos uhrin ainoaksi ulospääsyksi jää erittäin vaarallinen reitti, kuten parveke. Myös esimerkiksi viemällä liikkumista avustavan välineen (esimerkiksi pyörätuolin tai kävelykepin) liikuntarajoitteiselta henkilöltä tai veneen autiolla saarella oleskelevalta henkilöltä voi syyllistyä vapaudenriistoon. Vapaudenriisto voi tapahtua myös eristämällä henkilö tämän normaalista elinympäristöstään, kuten kuljettamalla henkilö vastentahtoisesti hänelle tuntemattomaan paikkaan. Tietyissä olosuhteissa ja tilanteissa myös muutaman minuutin kestävä vapauden vieminen voi täyttää vapaudenriiston määritelmän.
Vapaudenriiston rangaistavuus edellyttää, että teko on oikeudeton. Tuomioistuimen määräämä vankeusrangaistus tai lainmukaiset viranomaisten suorittamat liikkumisvapautta rajoittavat pakkotoimet eivät luonnollisesti ole rikosoikeudellisesti rangaistavaa vapaudenriistoa. Sen sijaan lapsen kasvatuksen yhteydessä tätä seikkaa pidetään monesti tulkinnanvaraisena: lapsen kasvattajilla katsotaan olevan tietyt oikeudet rajoittaa lapsen liikkumisvapautta kohtuullisissa määrin, kuten oikeus kieltää lapsen liikkuminen ulkona öisin sekä lupa käyttää kohtuullisissa rajoissa kotiarestia kasvatuskeinonaan, kunhan lapsi pystyy liikkumaan kodin sisätiloissa. Liikkumisvapauden riiston täyttyminen edellyttää, että vapaus on riistetty riittävän perinpohjaisesti: mikäli henkilöä ei päästetä sisään tiettyyn paikkaan tai häntä pakotetaan käyttämään eri kulkureittiä kuin mitä hän haluaisi, kyse ei ole vapaudenriistosta.
Rikoslain 25 luvun 6 § tosin määrittelee rangaistavaksi myös tuottamuksellisen vapaudenriiston, jolloin rikos on käytännössä tapahtunut huolimattomuudesta ja siihen voi syyllistyä tyypillisesti tahattomasti, ilman rikollista tahtoa eli huolimattomuudesta. Tällaiseen rikokseen voi syyllistyä yleisimmin huolimattomasti toimiva poliisiviranomainen vaikka jatkamalla kiinniottoa tai pidättämistä lain salliman enimmäisajan ylittäen esittämättä pidätettyä vangittavaksi tai päästämättä tätä lain salliman enimmäisajan jälkeen vapaaksi. 6 § säädetään nimenomaisesti mm. "...joka oikeudettomasti, pitäen sitä oikeutenaan, riistää toiselta vapauden, jollei teko huomioon ottaen sen aiheuttama haitta tai vahinko ole vähäinen." Tuottamuksellisesta vapaudenriistosta voidaan lain mukaan tuomita sakkoon tai enintään 6 kuukaudeksi vankeuteen. Myöskin järjestystä valvova henkilö voi syylistyä kyseiseen rikokseen.
Vapaudenriisto on virallisen syytteen alainen rikos, paitsi jos kyseessä on tuottamuksellinen vapaudenriisto.
Vapaudenriisto Suomen lainsäädännössä

»1 § (21.4.1995/578) Vapaudenriisto. Joka sulkemalla sisään, sitomalla, kuljettamalla johonkin tai muulla tavoin oikeudettomasti riistää toiselta liikkumisvapauden tai eristää toisen tämän ympäristöstä, on tuomittava vapaudenriistosta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.»
»2 § (21.4.1995/578) Törkeä vapaudenriisto. Jos vapaudenriistossa:
1. vapaudenmenetystä jatketaan yli kolmen vuorokauden,
   2. aiheutetaan vakavaa vaaraa toisen hengelle tai terveydelle tai
   3. käytetään erityistä julmuutta tai vakavan väkivallan uhkaa
ja vapaudenriisto on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä vapaudenriistosta vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi.»
Suomessa tapahtuu vuosittain yli 200 vapaudenriistoa. Vuonna 2008 vapaudenriistoja tuli poliisin tietoon 259, minkä lisäksi poliisi kirjasi 34 vakavaa vapaudenriistoa. Vapaudenriistojen määrässä ei ole tapahtunut 2000-luvulla suurta muutosta. Lapsiin kohdistuvat vapaudenriistot ovat Suomessa harvinaisia.
Gusselby

| Gusselby |
| --- | --- |
 Gusselby
 Koordinaatit: 59°38′39″N, 15°13′18″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Västmanland
Kunta:  Lindesberg
Väkiluku (31.12.2023):  274
Gusselby on taajama Lindesbergin kunnassa Örebron läänissä Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 274 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gusselby Wikimedia Commonsissa
Navteq

Navteqin logo
Navteq Corporation oli itsenäinen yhdysvaltalainen paikkatietojärjestelmiä tuottava yritys. Se on yksi maailman johtavia digitaalisten karttojen toimittajista. Navteq integroitiin vuonna 2011 osaksi Nokia Oyj:tä.  Nokia myi HERE-yksikkönsä elokuussa 2015 saksalaisten autonvalmistajien yhteisyritykselle 2,8 miljardilla eurolla.
Vuonna 1985 perustetulla yrityksellä on noin 2 000 työntekijää 144 toimistossa yli 60 maassa. Joulukuussa 2006 päättyneellä tilikaudella Navteqin liikevaihto oli 582 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja liikevoitto verojen ja rahoituserien jälkeen 109 miljoonaa dollaria. Yrityksen taseen loppusumma vuoden 2006 lopussa oli 795 miljoonaa dollaria.
Navteqin toimitusjohtajana toimi vuoden 2011 loppuun asti yhdysvaltalainen Larry Kaplan.
Yritys tuottaa karttatietoa esimerkiksi Bing Maps, Nokia Kartat, Yahoo Maps, LocalLive ja MapQuest -karttapalveluihin. Nokia ilmoitti 1. lokakuuta 2007 ostavansa New Yorkin pörssissä listatun Navteqin 5,7 miljardilla eurolla. Vuonna 2008 tapahtunut yrityskauppa oli Suomen taloushistorian suurin.