stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liityntäliikenne

Helsingin metron liityntäliikenteen vanha logo.
Liityntäliikenne tarkoittaa liikennettä, jossa laajemmalta alueelta kootaan matkustajia joukkoliikenteen kuljettajaan, kuten linja-autoon, junaan, metroon tai pikaraitiotiehen. Runkolinja on usein kaupunkiraideliikennettä tai linja-autoliikennettä. Syöttöliikenne toteutetaan linja-autoilla, henkilöliikennepalveluilla, henkilöautolla tai polkupyörällä.
Liityntäliikenteen järjestelyitä

Liityntäliikenne on yleisintä metroliikenteessä ja raskaassa paikallisjunaliikenteessä, mutta yleistä myös pikaraitiotieliikenteessä. Liityntäliikenteen tarkoituksena on keskittää matkustajat runkolinjalle liikennöintikustannuksien alentamiseksi sekä keskustaan tulevien vaunujen määrän alentamiseksi.
Liityntäliikenne on keskeinen osa muun muassa Tukholman metrojärjestelmää sekä useita Yhdysvaltojen ja Venäjän metrojärjestelmiä.
Uudenaikaisissa liityntäliikenneratkaisuissa vaihdon aiheuttamaa vaivaa pyritään pienentämään esimerkiksi:
järjestämällä vaihtomatka mahdollisimman pieneksi tuomalla liityntäbussi ja raideliikenneväline eri puolille samaa laituria
synkronoimalla aikataulut
tehokkaalla matkustajainformaatiolla, esimerkiksi reaaliaikaisella informaatiolla ja selkeillä opasteilla
älypysäköintiratkaisuilla
Useissa nykyaikaisissa raideliikennejärjestelmissä liityntäliikenneperiaatetta on muokattu siten, että bussilinjat kulkevat kehälinjoilla esimerkiksi eri esikaupunkikeskusten välillä ja vain risteävät raideliikenteen kanssa. Yksinomaan liityntään tarkoitettuja linjoja ei näissä järjestelmissä ole. Näin on suunniteltu esimerkiksi Strasbourgin pikaraitiotie.
Liityntäliikenteen etuja ja haittoja

Etuja
Joukkoliikenteen liikennöintikustannukset laskevat.kenen mukaan?
Keskukseen tulevien vaunujen määrä laskee.kenen mukaan?
Etenkin ruuhka-aikaan voidaan tarjota nopeampi matka kuin suoralla bussilinjalla.kenen mukaan?
Raideliikenne ja lähiöiden ruuhkattomia katuja kulkevat bussit pysyvät hyvin aikataulussa.lähde?
Liityntäliikenneasemalle voidaan rakentaa aluekeskus.selvennä
Runkolinjana voidaan käyttää raideliikennettä, jonka matkustajat usein mieltävät mukavammaksi. Niin kutsuttuina syöttölinjoina toimivat raideliikenteen kulkuvälineet ovat (pika)raitiotie, metro ja kaupunkijuna.lähde?
Keskustan ilmansaasteet vähenevät, kun sinne tulee vähemmän busseja.lähde?
Liityntälinjat eivät juuri kärsi ruuhkista ja ovat tästä syystä tavallisia bussilinjoja halvempia liikennöidä.lähde?
Haittoja
Tietyissä olosuhteissa matka-aika nousee verrattuna suoraan bussilinjaan, erityisesti jos aikatauluja ei ole sovitettu yhteen.lähde?
Vaihto voi olla järjestetty hankalasti tai aikataulut yhteensopimattomia ja tämä alentaa joukkoliikenteen käyttöä.kenen mukaan?
Sijainti liityntäliikennealueella alentaa Seppo Laakson Helsingissä tehtyjen tutkimusten mukaan asunnon arvoa.lähde tarkemmin?
Liityntäliikenne Helsingissä

Helsingissä metron syöttöliikenne keskittyy Itä-Helsingissä Mellunmäkeen, Kontulaan, Vuosaareen, Rastilaan, Itäkeskukseen sekä Herttoniemeen. Espoosta saavuttaessa Liityntä tapahtuu Kampissa tai vaihtoehtoisesti Ruoholahdessa, Vantaalta sekä Länsi- ja Pohjois-Helsingistä saavuttaessa Rautatientorilla. Helsingin metroliikenteen osalta syöttöliikenne on kattavaa, mutta myös välttämätöntä metroliikenteen toiminnalle.
Liityntäliikenne Helsingissä > Metron liityntälinjat > Lauttasaari

21 Kamppi - Vattuniemi - Lauttasaari (M)
22 Punavuori - Ruoholahti (M) - Lauttasaari (M) - Katajaharju
22B Lauttasaari (M) - Katajaharju
Liityntäliikenne Helsingissä > Metron liityntälinjat > Itä-Helsinki

80 Herttoniemi (M) - Roihuvuori - Roihupelto - Itäkeskus (M)
81 Länsi-Herttoniemi - Herttoniemi (M) - Herttoniemenranta - Kulosaari (M)
82 Herttoniemi (M) - Roihuvuori - Itäkeskus (M)
82B Herttoniemi (M) - Tammisalo - Roihuvuori - Itäkeskus (M)
83 Herttoniemi (M) - Tammisalo
84 Herttoniemi (M) - Gunillankallio
85 Herttoniemi (M) - Jollas
85B Herttoniemi (M) - Yliskylä - Jollas
86 Herttoniemi (M) - Santahamina
87 Herttoniemi (M) - Kruunuvuorenranta
88 Herttoniemi (M) - Kruunuvuorenranta - Kaitalahti
88B Herttoniemi (M) - Kruunuvuorenranta
89 Herttoniemi (M) - Yliskylä
90 Vuosaari (M) - Aurinkolahti - Vuosaaren satama
92 Itäkeskus (M) - Myllypuro
94 Itäkeskus (M) - Porttitie - Kontula (M) - Kivikko - Kontulankaari
94A Kotikonnuntie - Kontula (M) - Kurkimäki - Kivikko - Kontula (M) - Kotikonnuntie (ympyrälinja)
94B Kontula (M) - Kivikonlaita
95 Itäkeskus (M) - Vartioharju - Mellunmäki (M) - Vesala - Kontula (M) - Kivikko - Keinutie
96 Vuosaari (M) - Porslahdentie
97 Itäkeskus (M) - Puotila (M) - Mellunmäki (M)
97V Itäkeskus (M) - Puotila  Mellunmäki (M)
98 Itäkeskus (M) - Marjaniemi - Rastila (M)
570 Mellunmäki (M) - Hakunila - Tikkurila - Aviapolis - Jumbo - Lentoasema
572 Mellunmäki (M) - Hakunila - Martinlaakso
587 Mellunmäki (M) - Hakunila - Koivukylä - Korso - Vierumäki
831 Itäkeskus (M) - Landbo
831K Itäkeskus (M) - Karhusaari - Landbo
841 Itäkeskus (M) - Söderkulla - Nikkilä
842 Itäkeskus (M) - Söderkulla - Eriksnäs
843 Itäkeskus (M) - Söderkulla - Kalkkiranta
844 Itäkeskus (M) - Söderkulla - Taasjärvi
Myös linja 79 (Herttoniemi (M) - Latokartano - Malmi) sekä runkolinja 560 (Rastila - Vuosaari - Mellunmäki - Kontula - Malmi - Myyrmäki) voidaan mieltää liityntäliikenteeksi, vaikkei sitä sellaiseksi virallisesti lasketa. Kulkevathan linjat juuri metro- ja juna-asemille. Linja 560 vie Rastilan, Vuosaaren, Mellunmäen ja Kontulan metroasemille sekä Malmin ja Myyrmäen asemille. Linja 79 taasen tarjoaa yhteyksiä Herttoniemen ja Siilitien metroasemille sekä Malmin ja Puistolan asemille. Etenkin Latokartanon alueelta käytetään linjaa siirtymiseen Siilitien metroasemalle.
Liityntäliikenne pääkaupunkiseudulla

Liityntäliikenne otettiin pääkaupunkiseudulla käyttöön 1982, kun metroliikenne käynnistyi. Lähijunien syöttöliikenne on vielä vaatimatonta. Nykyinen tilanne esimerkiksi pääradalla on perua kaupunkirataliikenteen aloitusajankohdasta (1972). HKL on esittänyt pääradalle huomattavasti laajempaa liityntäliikennettä, mutta esitys ei mennyt päättävissä elimissä läpi, sillä matkustajat on HKL:lle halvempi kuljettaa busseilla suoraan keskustaan VR:n korkeiden tariffien takia. HKL:n pidemmän aikavälin työohjelmassa oli kuitenkin erillinen liityntälinjastoselvitys, jossa selvitetään mahdollisuuksia lisätä oleellisesti lähijunaliikenteen syöttöliikennettä niin pääradalla, rantaradalla kuin Martinlaaksonkin radalla. Liikennelaitoksen mielestä syöttöliikenne on käyttökelpoista kaikilla raskaan raideliikenteen radoilla.
Liityntäliikenne pääkaupunkiseudulla > Pääradan liityntälinjat > Vantaa

570 Mellunmäki (M) - Hakunila - Tikkurila as. - Pakkala - Aviapolis - Lentoasema
619 Tikkurila as. - Hiekkaharju - Simonsilta
624 Tikkurila as. - Ruskeasanta - Ilola - Leinelä as. - Koivukylä as. - Päiväkumpu
625 Leinelä - Koivukylä as. - Peijas - Rekolanmäki
631 Tikkurila as. - Simonkylä - Koivukylä as. - Korso as. - Kulomäki
711 Tikkurila as. - Kuninkaala - Hakaniemi   (arkipäivisin)
711K Tikkurila as. - Kuninkaala - Heikinlaakso - Jakomäki - Hakaniemi (viikonloppuisin)
717 Tikkurila - Nissas - Hakunila - Viikki - Hakaniemi - Rautatientori
734 Korso - Metsola - Jokivarsi (rengaslinja)
735 Tikkurila as. - Koivukylä as. - Peijas - Korso as. - Mikkola
736 Tikkurila as. - Hakunila - Sotunki - Kuninkaanmäki - Kuusijärvi - Nikinmäki - Leppäkorpi - Korso
737 Pohjois-Nikinmäki - Nikinmäki - Mikkola - Korso as.
739 Rautatientori - Viikki - Kuninkaanmäki - Nikinmäki - Leppäkorpi - Korso
Liityntäliikenne pääkaupunkiseudulla > Pääradan liityntälinjat > Kerava ja Tuusula

641 Tikkurilan asema – Leinelä – Hyrylä – Keravan asema
665 Hyrylä – Järvenpään asema – Kellokoski, K-vuoroilla myös Saunakallion asemalle
961 Korson asema – Vallinoja – Riihikallio – Hyrylä – Nurmijärvi
965 Hyrylä – Jäniksenlinna – Perttu – Jokelan asema
972 Keravan asema – Vallinoja – Alikerava – Korson asema
973 Peijas – Korson asema – Vallinoja – Koivikko – Keravan asema
975 Keravan asema - Mattilanpuisto
976 Keravan asema – Virrenkulma
977/V Keravan asema – Kytömaa – Ylikerava – Päivölänlaakso – Keravan asema (ympyrälinja)
978 Keravan asema – Ahjo – Keinukallio / Bastukärr
983 Keravan tori - Keravan asema - Nikkilä - Kilpilahti
985 Nikkilä - Talma - Keravan asema
Liityntäliikenne pääkaupunkiseudulla > Rantaradan liityntälinjat > Espoo

201 Leppävaara as. - Mäkkylä - Pajamäki / Pitäjänmäki
202 Vitikka - Nuijala - Leppävaara as. - Helmipöllönmäki
203 Uusmäki - Leppävaara as.
214 Leppävaara as. - Karakallio - Rastaala - Veini - Jupperi
215 Leppävaara as. - Rastaspuisto - Jupperi - Laaksolahti - Lähderanta
224 Leppävaara as. - Karakallio - Kauniainen as.- Espoo as. - Tuomarila as.
225 Leppävaara as. - Karakallio - Viherlaakso - Lippajärvi - Högnäs
227 Leppävaara as. - Lippajärvi - Järvenperä - Jorvin sairaala
229 Leppävaara as. - Karakallio - Viherlaakso
236 Leppävaara as. - Lähderanta - Järvenperä - Niipperi - Kalajärvi - Serena
236B Leppävaara as. - Lähderanta - Järvenperä - Vanhakartano
236V Leppävaara as. - Lähderanta - Järvenperä - Koskelo - Juvanmalmi - Niipperi - Kalajärvi - Serena
239 Leppävaara - Lähderanta - Järvenperä - Punametsä - Niipperi - Kalajärvi
241 Espoon as. - Mikkelä - Hirvisuo
241V Espoo as. - Hirvisuo
243 Espoo as. - Mikkelä - Nupuri - Kolmiranta - Veikkola
244 Espoo as. - Bemböle - Nupuri - Brobacka - Siikajärvi - Siikaniemi
245 Espoo as. - Bemböle - Nupuri - Brobacka - Solvalla - Nuuksionpää
245A Espoo as. - Bemböle - Nupuri - Brobacka - Solvalla - Nuuksionpää - Kattila
246/T Espoo as. - Bemböle - Oittaa - Kunnarla - Bodom - Röylä
246K Espoo as. - Bemböle - Oittaa - Kellonummi - Kunnarla - Pakankylä - Röylä
246KT Espoo as. - Bemböle - Oittaa - Kellonummi - Kunnarla - Bodom - Röylä
582 Espoon keskus - Myllykylä - Järvenperä - Niipperi - Kalajärvi
582V Espoo as. - Myllykylä - Järvenperä - Juvanmalmi - Niipperi - Kalajärvi
Liityntäliikenne pääkaupunkiseudulla > Rantaradan liityntälinjat > Kirkkonummi

901 Luoma - Masala - Sarvvikinportti - Långvik - Hirsala
901K Luoma - Masala - Sarvvikinportti - Kirkkonummi as. -Långvik - Hirsala
902 Pikkalan tehdas - Kirkkonummi - Porkkala
903 Kirkkonummi - Hila
906 Luoma - Masala - Kauhala
907 Kirkkonummi - Veklahti - Lapinkylä - Veikkola
908 Kirkkonummi - Evitskog - Kylmälä - Veikkola - Kaislampi
911 Kauklahti - Masala - Kirkkonummi
Liityntäliikenne pääkaupunkiseudulla > Kehäradan liityntälinjat

311 Kaivoksela - Myyrmäki - Pähkinärinne - Hämeenkylä
335 Linnainen - Myyrmäki - Martinlaakso - Askisto
433 Martinlaakso - Vantaanpuisto - Kivistö
443 Kivistö - Vestra
444 Kivistö - Katriinan sairaala - Tapola - Riipilä
445 Kivistö - Katriinan sairaala - Reuna
446 Kivistö - Koivupää - Kesäkylä
447 Kivistö - Viinikanmetsä - Kesäkylä
642 Leinelä – Lahela – Hyrylä
971 Kivistön asema – Myllykylä – Riihikallio – Hyrylä – Keravan asema
Liityntäliikenne pääkaupunkiseudulla > Länsimetron liityntälinjat Espoossa

105 Lauttasaari (M) - Niittykumpu - Mankkaa
111 Otaniemi - Tapiola (M) - Westend - Haukilahti - Matinkylä (M)
112N Kamppi-Friisilänaukio
113 Tapiola (M) - Laajalahti - Perkkaa - Leppävaara as.
113N Kamppi (M) - Tapiola (M) - Laajalahti - Perkaa - Leppävaara as.
114 Matinkylä (M) - Tapiola (M) - Urheilupuisto (M) - Mankkaa - Kilo as. - Leppävaara as.
114N Kamppi (M) - Tapiola (M) - Urheilupuisto (M) - Mankkaa - Kilo as. - Leppävaara as.
118 Tapiola (M) - Suurpelto - Espoo as.
124 Tapiola (M) - Niittykumpu (M) - Suomenoja - Espoonlahti (M)
125 Tapiola (M) - Niittykumpu (M) - Olari - Nöykkiö - Espoonlahti (M)
133 Friisilä - Matinkylä (M) - Henttaa
145 Espoonlahti (M) - Soukka (M) - Suvisaaristo
147 Espoonlahti (M) - Iivisniemi -  Laurinlahti - Soukka (M) - Alakartanonkuja
158 Matinkylä (M) - Nöykkiö - Espoonlahti (M)
159 Matinkylä (M) - Länsiväylä - Kaitaa -Latokaski
162 Espoonlahti - Kauklahti - Valhalla
163 Espoonlahti - Kurttila
163K Espoonlahti - Kurtinmalmi
165 Espoonlahti (M) - Kivenlahti (M) -  Saunalahti - Kauklahti - Vanttila
171 Matinkylä (M) - Masala - Kirkkonummi
172 Matinkylä (M) - Masala - Kirkkonummi - Kantvik
173 Matinkylä (M) - Masala - Kirkkonummi - Upinniemi
173Z Matinkylä - Kirkkonummi - Upinniemi
175/V Matinkylä - Jorvas
548 Tapiola (M) - Mankkaa - Kauniainen - Viherlaakso - Jupperi
549 Tapiola (M) - Mankkaa - Kauniainen - Jorvi
Liityntäliikenne Tampereella

Tampereella on syöttöliikennettä raitiotielle Kaupin kampuksen ja Hakametsän pysäkeille.
16 Irjala - Kaupin kampus
17 Vehmainen - Kaupin kampus
18 Atala - Linnainmaa - Kaupin kampus
32 Tays Arvo - Messukylä - Hakametsä
37 Olkahinen - Linnainmaa - Ristinarkku - Hakametsä
41 Kangasala - Kaupin kampus
Voimistelu olympialaisissa

Voimistelu on olympialaisten ohjelmassa jokaisissa kesäolympialaisissa. Naiset kilpailivat voimistelun olympiamitaleista ensimmäisen kerran vuonna 1928. Rytminen voimistelu tuli mukaan vuonna 1984 ja trampoliinivoimistelu vuonna 2000. Voimistelun mitalitaulukkoa johtaa Neuvostoliitto. Olympialaisten voimistelua hallitsee lajin kattojärjestö, kansainvälinen voimisteluliitto.
Historia

Voimistelu oli mukana ensimmäisissä nykyisissä olympialaisissa 1896 Atenassa FEG:n Nicolas Cupérusin vastustuksesta huolimatta. Kilpailutelineinä olivat hyppy, hevonen, renkaat, nojapuut ja rekki. Köysikiipeily kuului myös olympialaisten kisavalkoimaan vuoteen 1932 saakka.
Naisvoimistelijat pitivät näytöksiä olympiakisoissa vuodesta 1908 lähtien. Ensimmäisen kerran naisvoimistelijat kilpailivat Amsterdamin kisoissa 1928. Ohjelmassa oli tuolloin joukkuekilpailu, joka sisälsi yhteisvoimistelua. Vuonna 1924 FIG sai yksinoikeuden olympiavoimistelujen järjestämiseen ja lajivalikoima muotoutui nykyiseen muotoon: henkilökohtaiseen moniotteluun, joukkuekilpailuun sekä kilpailuihin eri telineillä. Telinevoimistelun varhaisia menestysmaita olivat Sveitsi, Saksa, Italia, Tšekkoslovakia ja Jugoslavia.
Historia > Toisen maailmansodan jälkeen

Vuonna 1954 olympiakisojen laitteet ja lajit oli vakioitu nykyaikaisessa muodossa sekä miehille että naisille ja yhtenäinen luokittelu (mukaan lukien pisteytysjärjestelmä 1–15) oli sovittu. Neuvostoliiton voimistelijoiden esiintyminen kiinnitti maailman huomion erittäin kurinalaisiin ja vaikeisiin esityksiin. Sekä miesten ja naisten voimistelu sai merkittävää kansainvälistä kiinnostusta, ja erinomaisia voimistelijoita löytyi kaikista maanosista. Nadia Comaneci sai ensimmäisenä täydet pisteet vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montrealissa, Kanadassa. Comanecia valmensi Romaniassa Romanian valmentaja unkarilainen Béla Károlyi. Comaneci teki neljä täydellistä kympin suoritusta. Vaikka Nadia teki täydelliset tulokset, romanialaiset menettivät kultamitalinsa ja Neuvostoliitto voitti kultamitalin. Kuitenkin Comanecista tuli olympialaisten symboli.lähde?
Suomi menestyi Lontoon olympialaisissa 1948. Vuodesta 1952 lähtien aina 1980-luvulle saakka voimistelun arvokilpailuja hallitsi Neuvostoliitto, jonka haastajia olivat miehissä Japani ja naisissa Unkari, Tšekkoslovakia ja Romania. 1980-luvulla tulivat mukaan Yhdysvallat ja Kiina, jotka nousivat vahvimmiksi Neuvostoliiton hajottua. Yhdysvalloissa telinevoimistelu on nykyisin yksi kesäolympialaisten suosituimmista televisiolajeista.
Tapahtumat > Rytminen voimistelu

|  Rytminen voimistelu> Naisten kilpailut |  Rytminen voimistelu> 84 |  Rytminen voimistelu> 88 |  Rytminen voimistelu> 92 |  Rytminen voimistelu> 96 |  Rytminen voimistelu> 00 |  Rytminen voimistelu> 04 |  Rytminen voimistelu> 08 |  Rytminen voimistelu> 12 |  Rytminen voimistelu> 16 |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |  Rytminen voimistelu>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksilökilpailu | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Joukkuekilpailu | - | - | - | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tapahtumat > Trampoliini

|  Trampoliini> Miesten kilpailut |  Trampoliini> 00 |  Trampoliini> 04 |  Trampoliini> 08 |  Trampoliini> 12 |  Trampoliini> 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Yksilökilpailu: X
| Naisten kilpailut | 00 | 04 | 08 | 12 | 16 |
Yksilökilpailu: X
Mitalitaulukot > Telinevoimistelu

| Telinevoimistelun olympiamitalit> Sija | Telinevoimistelun olympiamitalit> Maa | Telinevoimistelun olympiamitalit> Kultaa | Telinevoimistelun olympiamitalit> Hopeaa | Telinevoimistelun olympiamitalit> Pronssia | Telinevoimistelun olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 72 | 67 | 43 | 182 |
| 2 |  Yhdysvallat | 32 | 36 | 34 | 102 |
| 3 |  Japani | 29 | 33 | 33 | 95 |
| 4 |  Kiina | 26 | 18 | 15 | 59 |
| 5 |  Romania | 25 | 20 | 26 | 71 |
| 6 |  Sveitsi | 16 | 19 | 13 | 48 |
| 7 |  Unkari | 15 | 12 | 14 | 41 |
| 8 |  Italia | 14 | 7 | 10 | 31 |
| 9 |  Tšekkoslovakia | 12 | 13 | 10 | 35 |
| 10 |  Saksa | 12 | 11 | 12 | 35 |
| 11 |  Venäjä | 9 | 11 | 16 | 36 |
| 12 |  Yhdistynyt joukkue | 9 | 5 | 4 | 18 |
| 13 |  Suomi | 8 | 5 | 12 | 25 |
| 14 |  Itä-Saksa | 6 | 13 | 17 | 36 |
| 15 |  Ranska | 5 | 10 | 11 | 26 |
| 16 |  Kreikka | 5 | 3 | 3 | 11 |
| 17 |  Jugoslavia | 5 | 2 | 4 | 11 |
| 18 |  Ruotsi | 5 | 2 | 1 | 8 |
| 19 |  Ukraina | 4 | 2 | 4 | 10 |
| 20 |  Bulgaria | 2 | 2 | 6 | 10 |
| 21 |  Norja | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 22 |  Espanja | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 23 |  Pohjois-Korea | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 24 |  Alankomaat | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 25 |  Etelä-Korea | 1 | 4 | 4 | 9 |
| 26 |  Tanska | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 27 |  Puola | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 28 |  Saksojen yhdistynyt joukkue | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 29 |  Latvia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 29 |  Itävalta | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 31 |  Brasilia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 32 |  Kanada | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 32 |  Sekajoukkue | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 34 |  Iso-Britannia | 0 | 2 | 6 | 8 |
| 35 |  Belgia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 36 |  Kroatia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 37 |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 4 | 4 |
| 38 |  Länsi-Saksa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 38 |  Uzbekistan | 0 | 0 | 1 | 1 |
Päivitetty: 25.11.2015
Lähde:
Mitalitaulukot > Rytminen voimistelu

| Rytmisen voimistelun olympiamitalit> Sija | Rytmisen voimistelun olympiamitalit> Maa | Rytmisen voimistelun olympiamitalit> Kultaa | Rytmisen voimistelun olympiamitalit> Hopeaa | Rytmisen voimistelun olympiamitalit> Pronssia | Rytmisen voimistelun olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 10 | 4 | 2 | 16 |
| 2 |  Espanja | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 3 |  Ukraina | 1 | 0 | 4 | 5 |
| 4 |  Yhdistynyt joukkue | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 4 |  Neuvostoliitto | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6 |  Kanada | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 7 |  Valko-Venäjä | 0 | 4 | 2 | 6 |
| 8 |  Bulgaria | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 9 |  Italia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 10 |  Kiina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 10 |  Romania | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 12 |  Kreikka | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 12 |  Länsi-Saksa | 0 | 0 | 1 | 1 |
Päivitetty: 14.1.2017
Lähde:
Mitalitaulukot > Trampoliini

| Trampoliinin olympiamitalit> Sija | Trampoliinin olympiamitalit> Maa | Trampoliinin olympiamitalit> Kultaa | Trampoliinin olympiamitalit> Hopeaa | Trampoliinin olympiamitalit> Pronssia | Trampoliinin olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 3 | 2 | 6 | 11 |
| 2 |  Kanada | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 3 |  Venäjä | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 4 |  Ukraina | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 5 |  Saksa | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6 |  Valko-Venäjä | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 7 |  Australia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8 |  Uzbekistan | 0 | 0 | 1 | 1 |
Päivitetty: 14.1.2017
Lähde:
Telinevoimistelu.
Rytminen voimistelu.
Trampoliini.
Nazran

| Nazran (Năsara) Назрань |
| --- | --- |
 Näkymää Nazraan
 lippu:  vaakuna
 Nazran
 Koordinaatit: 43.224°N, 44.769°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Ingušia
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunkipiiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  241 km²
Väkiluku (2010):  93 335
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 www.nazrangrad.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nazran (ven. Назра́нь) on kaupunki Ingušian tasavallassa, Venäjän Pohjois-Kaukasiassa. Nazran on Ingušian suurin kaupunki ja se oli Ingušian pääkaupunki vuoteen 2002 asti. Tuolloin maanteiste 9 kilometriä kaupungin eteläpuolella sijaitsevasta Magasista tehtiin uusi pääkaupunki. Vuonna 2010 Nazranin väkiluku oli 93 335.  Pohjois-Kaukasian halkova rautatie (osuus Beslan–Grozny) ja samansuuntainen valtatie M29 kulkevat kaupungin kautta.
Levottomuuksia

Kesäkuun 21.–22. välisenä yönä 2004 kaupunkiin hyökkäsi suuri joukko tšetšeeni- ja inguušikapinallisten Kaukasian rintaman taistelijoita. Taisteluissa kuoli viranomaisten mukaan 88, enimmäkseen poliisin, FSB:n ja rajavartiojoukkojen edustajia. Kuolleiden joukossa olivat sisäministeri Abukar Kostojev, terveysministeri, pääsyyttäjä sekä YK-virkailija. Sisäministeriön rakennus ja juna-asema poltettiin.selvennä
Heinäkuussa 2009 turvallisuusviranomaiset tappoivat kahdeksan ignuušikapinallista kaupungin lähistöllä. Seuraavan kuukauden aikana, 17. elokuuta 2009 kaupungissa ajettiin räjähteillä lastattu kuorma-auto pääpoliisiasemalle, jonka räjähdys tuhosi täysin. Tekijäksi ilmoittautui Riyadus Salikhiin -ryhmittymä.
Petropavl

| Petropavl (Petropavlovsk) Петропавл |
| --- | --- |
 Petropavlin moskeija
 vaakuna
 Petropavlin sijainti
Valtio:  Kazakstan
Alue:  Pohjois-Kazakstan
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  221,6 km²
Korkeus:  140 m
Väkiluku (2012)  ():  203 803
Aikavyöhyke:  UTC+5
Suuntanumero(t):  +7 7152
 
 www.petropavl.sko.kz 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Petropavl (kaz. Петропавл) eli Petropavlovsk (ven. Петропа́вловск) on kaupunki Kazakstanissa. Se sijaitsee Länsi-Siperian alangon lounaisosassa Išim-joen rannalla. Kaupunki on Pohjois-Kazakstanin alueen keskus. Sen kautta kulkee Siperian rautatie, josta haarautuu rata Kökşetawhun. Asukkaita on 203 803 (2012).
Kaupunki on saanut alkunsa venäläisten vuonna 1752 perustamasta rajalinnoituksesta. Vuonna 1807 siitä tuli Petropavlovskin kaupunki. Vuosina 1824–1839 se oli Omskin alueeseen kuuluneen piirikunnan ja vuosina 1868–1918 Akmolinskin alueeseen kuuluneen kihlakunnan keskus. Kaupunki oli tärkeä Venäjän ja Keski-Aasian välisen kaupan välittäjä. Vuonna 1896 sen kautta rakennettiin Siperian rata. Neuvostoaikana Petropavlovskista kehittyi huomattava teollisuuskeskus.
Liikenneyhteydet...
Väestön kehitys

239 606 (1989)
203 523 (1999)
201  446 (2009)
203 803  (2012, arvio)
Ilmasto

Ilmasto on kuiva ja mantereinen. Ilman keskilämpötila on 1,5 °C Kostanain sääaseman vuosien 1961-1990 mittausten mukaan. Tammikuun keskilämpötila on -17,5 °C ja heinäkuun 19,8 °C. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 365,9 millimetriä. Tyypillisesti eniten sataa heinäkuussa (keskiarv0 58,5 mm) ja vähiten maaliskuussa (keskimäärin 14,4 millimetriä).
Kuvagalleria

Rautatieasema.
Museo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Petropavl Wikimedia Commonsissa
Aaltofunktio

Aaltofunktio  \psi (x,y,z,t) on kvanttimekaniikan tapa kuvata hiukkasta. Aaltofunktio on yleisesti kompleksinen suure, jonka itseisarvon neliö, todennäköisyysamplitudi  |\psi |^{2}(tarkasti ottaen tulo kompleksikonjugaattinsa kanssa  \psi \psi ^{*}) kuvaa hiukkasen esiintymisen todennäköisyystiheyttä tiettynä hetkenä tietyssä pisteessä:  p(x,y,z)dV=|\psi |^{2}dV=\psi \psi ^{*}dV (tässä  \psi  ei ole ajan funktio).