stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rodrigo Hernández
Maajoukkueura

Rodri on edustanut Espanjaa eri ikäluokissa alle 19-vuotiaiden maajoukkueesta alkaen. Hän esiintyi ensimmäisen kerran maansa A-maajoukkueessa maaliskuussa 2018 pelatussa ystävyysottelussa Saksaa vastaan. Ensimmäisen kerran hän pelasi täydet 90 minuuttia lokakuussa 2018 ystävyysottelussa Walesia vastaan. Vuonna 2019 pelatuissa EM-karsintaotteluissa hän pelasi seitsemän ottelua, joista viidessä täyden ajan. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki Saksaa vastaan marraskuussa 2020. Kesälle 2021 siirretyissä EM-kilpailuissa hän pelasi viidessä ottelussa Espanjan karsiutuessa välierissä. Hän pelasi samana vuonna kuusi MM-karsintaottelua, joista kolmessa 90 minuuuttia. MM-kilpailuissa 2022 hän pelasi täyden ajan Espanjan kaikissa neljässä ottelussa. Hän oli avauskokoonpanossa seitsemässä EM-karsintaottelussa vuonna 2023. Hän teki kaksi maalia ystävyysottelussa Brasiliaa vastaan maaliskuussa 2024. EM-kilpailuissa 2024 hän voitti mestaruuden ja pelasi avauskokoonpanossa kuusi ottelua. Hän oli poissa vain viimeisestä alkulohko-ottelusta saatuaan kahdessa ensimmäisessä ottelussa kaksi varoitusta ja sitä myöten yhden ottelun pelikiellon. Hän teki maalin neljännesvälieräottelussa Georgiaa vastaan. Loppuottelussa hän joutui tulemaan loukkaantumisen vuoksi vaihtoon 45 minuutin pelin jälkeen.
Rodri on pelannut marraskuun 2024 loppuun mennessä 57 A-maaottelua, joissa hän on tehnyt neljä maalia.
Saavutukset

Atlético Madrid
UEFA Super Cup (1): 2018–2019
Lähde:
Manchester City
Englannin pääsarjamestaruus (4): 2020–2021, 2021–2022, 2022–2023, 2023–2024
FA Cup (1): 2023
Englannin liigacup (2): 2020, 2021
Mestarien liiga (1): 2022–2023
Seurajoukkueiden MM-kilpailut (1): 2024
UEFA Super Cup (1): 2023–2024
FA Community Shield (1): 2019
Lähde:
Espanjan maajoukkue
EM-kilpailut (1): 2024
Kansojen liiga (1): 2023
Lähde:
Espanjan alle 19-vuotiaiden maajoukkue
Alle 19-vuotiaiden EM-kilpailut (1): 2015
Lähde:
Henkilökohtaiset
Kultainen pallo (1): 2024
Seurajoukkueiden MM-kilpailujen paras pelaaja (1): 2023
EM-kilpailujen paras pelaaja (1): 2024
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rodrigo Hernández Wikimedia Commonsissa
Manchester City – Englannin Valioliiga
3 Dias |
5 Stones |
6 Aké |
7 Marmoush |
8 Kovačić |
9 Haaland |
10 Grealish |
11 Doku |
14 Nico |
16 Rodri |
17 De Bruyne |
18 Ortega |
19 Gündoğan |
20 Silva |
22 Reis |
24 Gvardiol |
25 Akanji |
26 Savinho |
27 Nunes |
31 Ederson |
33 Carson |
45 Xusanov |
47 Foden |
52 Bobb |
82 Lewis |
87 McAtee |
– Echeverri |
Manageri Guardiola
Espanjan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2020
1 De Gea |
2 Azpilicueta |
3 D. Llorente |
4 P. Torres |
5 Busquets |
6 M. Llorente |
7 Morata |
8 Koke |
9 Gerard |
10 Thiago |
11 F. Torres |
12 García |
13 Sánchez |
14 Gayà |
16 Rodri |
17 Fabián |
18 Alba |
19 Olmo |
20 Traoré |
21 Oyarzabal |
22 Sarabia |
23 Simón |
24 Laporte |
26 Pedri |
Valmentaja Luis Enrique
Espanjan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Sánchez |
2 Azpilicueta |
3 García |
4 P. Torres |
5 Busquets |
6 Llorente |
7 Morata |
8 Koke |
9 Gavi |
10 Asensio |
11 F. Torres |
12 Williams |
13 Raya |
14 Balde |
15 Guillamón |
16 Rodri |
17 Pino |
18 Alba |
19 Soler |
20 Carvajal |
21 Olmo |
22 Sarabia |
23 Simón |
24 Laporte |
25 Fati |
26 Pedri |
Valmentaja Luis Enrique
Espanjan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2024
1 Raya |
2 Carvajal |
3 Le Normand |
4 Nacho |
5 Vivian |
6 Merino |
7 Morata |
8 Fabián |
9 Joselu |
10 Olmo |
11 Torres |
12 Grimaldo |
13 Remiro |
14 Laporte |
15 Baena |
16 Rodri |
17 Williams |
18 Zubimendi |
19 Yamal |
20 Pedri |
21 Oyarzabal |
22 Navas |
23 Simón |
24 Cucurella |
25 Fermín |
26 Ayoze |
Valmentaja de la Fuente
Kultainen pallo (Ballon d’Or)
1956: Stanley Matthews • 1957: Alfredo Di Stéfano • 1958: Raymond Kopa • 1959: Alfredo Di Stéfano • 1960: Luis Suárez • 1961: Omar Sivori • 1962: Josef Masopust • 1963: Lev Jašin • 1964: Denis Law • 1965: Eusébio • 1966: Bobby Charlton • 1967: Flórián Albert • 1968: George Best • 1969: Gianni Rivera • 1970: Gerd Müller • 1971: Johan Cruijff • 1972: Franz Beckenbauer • 1973: Johan Cruijff • 1974: Johan Cruijff • 1975: Oleh Bloh’in • 1976: Franz Beckenbauer • 1977: Allan Simonsen • 1978: Kevin Keegan • 1979: Kevin Keegan • 1980: Karl-Heinz Rummenigge • 1981: Karl-Heinz Rummenigge • 1982: Paolo Rossi • 1983: Michel Platini • 1984: Michel Platini • 1985: Michel Platini • 1986: Ihor Bjelanov • 1987: Ruud Gullit • 1988: Marco van Basten • 1989: Marco van Basten • 1990: Lothar Matthäus • 1991: Jean-Pierre Papin • 1992: Marco van Basten • 1993: Roberto Baggio • 1994: Hristo Stoitškov • 1995: George Weah • 1996: Matthias Sammer • 1997: Ronaldo • 1998: Zinédine Zidane • 1999: Rivaldo • 2000: Luís Figo • 2001: Michael Owen • 2002: Ronaldo • 2003: Pavel Nedvěd • 2004: Andri Ševtšenko • 2005: Ronaldinho • 2006: Fabio Cannavaro • 2007: Kaká • 2008: Cristiano Ronaldo • 2009: Lionel Messi • 2016: Cristiano Ronaldo • 2017: Cristiano Ronaldo • 2018: Luka Modrić • 2019: Lionel Messi • 2020: ei jaettu 2021: Lionel Messi • 2022: Karim Benzema • 2023: Lionel Messi • 2024: Rodrigo Hernández
2018: Ada Hegerberg • 2019: Megan Rapinoe • 2020: ei jaettu • 2021: Alexia Putellas • 2022: Alexia Putellas • 2023: Aitana Bonmatí • 2024: Aitana Bonmatí
Karterádos

| Karterádos Καρτεράδος |
| --- | --- |
 Karterádoksen kylää.
 Karterádos
 Koordinaatit: 36°24′40″N, 25°26′45″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Thíra
Kunta:  Thíra
Kunnallisyksikkö:  Firá
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6001010901
Väkiluku (2011):  1 238
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karterádos (kreik. Καρτεράδος) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thíran saarella Santorínin saariryhmässä ja kuuluu Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Firán kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Thíran kunnan Firá kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 238 (vuonna 2011).
Karterádos sijaitsee Thíran saaren keskiosissa pari kilometriä Firán kaupungista kaakkoon. Se muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Καρτεράδου, Dimotikí Koinótita Karterádou), johon kuuluu varsinaisen Karterádoksen kylän lisäksi Éxo Gialós. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 293.
Kylä on perustettu viimeistään 1600-luvulla. Sen alkuperäinen asutus on luola-asutuksia. Kylän nimi on peräisin kreikan sanasta karterí, joka viittaa odotus- tai väijytyspaikkaan; alueella on mahdollisesti järjestetty väijytyksiä merirosvoja torjuttaessa. 1800-luvulla kylään rakennettiin useita laivanvarustajien kartanoita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karterádos Wikimedia Commonsissa
Gösta Trontti

Gösta Alexander Trontti tunnettiin myös sukunimellä Tronti (26. heinäkuuta 1894 Vaasa – 17. tammikuuta 1954) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Riianlahdella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan riveissä muun muassa patterinpäällikkönä.
Perhetausta ja koulutus

Trontin vanhemmat olivat vanginvartija Isak Trontti ja Anna Elisabeth Östergård. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1928 Vera Kandikan kanssa. Trontti kävi kansakoulun ja kauppa–apulaisten iltakoulun.
Jääkärikausi

Trontti työskenteli sähköasentajana ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 3. maaliskuuta 1916, josta hänet siirrettiin 11. toukokuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon. Täydennysjoukosta hänet siirrettiin pataljoonan haupitsipatteriin 17. marraskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella.  Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen hän kävi Mitaussa vuonna 1917 järjestetyn aseseppäkurssin.
Suomen sisällissota

Saksasta Trontti komennettiin Suomeen 12. tammikuuta 1918 ja saapui kotimaahan Tornion kautta 2. helmikuuta 1918. Suomessa hän otti osaa Tornion valtaukseen. Tornion valtausksen jälkeen hänet määrättiin 18. helmikuuta 1918 alkaen Pietarsaaren tykistökoulun koulutuspatteriin, josta hänet siirrettiin Pietarsaaren 3. kenttätykistöpatteriin (Förbergin patteri) ensin patteriupseeriksi ja myöhemmin patterinpäälliköksi. Trontti osallistui sisällissodan taisteluihin Mouhussa, Lusissa, Heinolassa, Savitaipaleella ja Huopaistenvirralla.
Sisällissodan jälkeinen aika

Trontti palveli sisällissodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, josta hänet siirrettiin 24. heinäkuuta 1918 Laatokan puolustukseen, missä hän toimi ensin Valamon saariaseman ja myöhemmin Sortanlahden tukikohdan (sittemmin 1. tykistökomppania) päällikkönä. Armeijasta Trontti erosi 27. tammikuuta 1919 ja oli sen jälkeen 19. huhtikuuta – 1. marraskuuta 1920 välisen ajan Laihian suojeluskunnan paikallispäällikkönä. Myöhemmin hän toimi vuosina 1922 – 1929 metsätyönjohtajana Juho Myntti oy:n palveluksessa ja vuosina 1929 – 1937 Wiik & Höglundin palveluksessa Vaasassa. Vuoden 1937 jälkeen hän toimi itsenäisenä liikemiehenä.
Talvi- ja jatkosota

Trontti osallistui talvisotaan koulutusupseerina  Tykistökoulutuskeskus 2:ssa. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin 22. Autokomppanian päälliköksi 14. Divisioonaan ja hän osallistui sotatoimiin Rukajärvellä. Sotien jälkeen hän jatkoi Wiik & Höglundin palveluksessa Vaasassa. Hänet haudattiin Vaasaan.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Vänrikki 13. toukokuuta 1918  Luutnantti 1939  Kapteeni 1941 |     |  Vapaudenristi 3. lk.  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Vapaudenmitali 2. lk.  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jääkärimerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi |
Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppania.
Tšavusy

| Tšavusy, Tšausy (Чавусы, Ча́усы) |
| --- | --- |
 Rautatieasema
 vaakuna
 Tšavusy, Tšausy
 Koordinaatit: 53°48′27″N, 30°58′25″E 
Valtio:   Valko-Venäjä
Alue:  Mahiljoun alue
Korkeus:  135–195 m
Väkiluku (10/2009):  10 692
Aikavyöhyke:  UTC+3
 
 www.chausy.mogilev-region.by/en 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tšavusy (valkoven. Чавусы) eli Tšausy (ven. Ча́усы) on pieni kaupunki ja hallintopiiri Valko-Venäjän Mahiljoun maakunnassa maanteitse runsas 40 kilometriä Mahiljoun kaupungin itäpuolella.  Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan Tšavusyn kaupungissa asui 10 692 ja koko hallintopiirissä (ven. Чаусский р-н, Tšausski raion) 21 242 ihmistä.
Liikenneyhteyksistä

Tšavusyn kaupungin lounaisosissa on Valko-Venäjän rautateiden rautatieasema Tšausy (eli ven. Голочево, Golotševo) ja hallintopiirissä useita Mahiljousta itään Krytšauhun vievän radan seisakkeita tai asemia. Maantieyhteyksistä merkittävin on kaupungin eteläosien läpi kulkeva kantatie P122, joka saapuu Mahiljousta valtatieltä  (E 95) ja jatkaa Tšerykaun kautta Kastsjukovitšyyn. Jokiyhteyksiä veneilyyn ja kalastukseen tuo Dneprin sivuhaaran Sožin Pronja-sivuhaara haaraumineen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tšavusy Wikimedia Commonsissa
Lyhyt kuvaus kaupungista (englanniksi) (BYcity.org)
Kaupungin keskustan kartta (venäjäksi) (BYcity.org)
Чаусский район - Tietoa piiristä ja kaupungista (venäjäksi) (dorogiby.info)
WikiMapia karttalinkki kaupungista ympäristöineen, kohteiden selitykset pääosin (englanniksi) tai (venäjäksi)
Neuvostoliiton aikaista topografiakarttaa 1:100 000 ja 1:200 000 alueesta (venäjäksi)
Piirin perustietoja ja kartta (venäjäksi) (emaps-online.com)
Tietoa piirin palveluista ja kuvia rakennuksista (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (region.mogilev.by)
Hallintopiiristä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (region.mogilev.by)
Sergei Zenjov

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Sergei Zenjov
Syntymäaika: 20. huhtikuuta 1989 (ikä 35)
Syntymäpaikka:  Pärnu, Viron SNT, Neuvostoliitto
Pelipaikka: hyökkääjä
Seura
Seura:  FC Karpaty Lviv
Pelinumero: 11
Junioriseurat
1996-2006:  Pärnu JK
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2006 2006–2007 2008– |  Pärnu Vaprus  FC TVMK Tallinn  FC Karpaty Lviv | 17 (8) 27 (16) 33 (17) 80 (10) |
Maajoukkue
| 2008– |  Viro | 69 (13) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 12. syyskuuta 2010.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 1. elokuuta 2018.
Sergei Zenjov (s. 20. huhtikuuta 1989 Pärnu, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Zenjov edusti junioriaikanaan Pärnu JK:ta. Ammattilaisuransa hän aloitti jo 16-vuotiaana vuonna 2006 Pärnu Vaprusin riveissä. Hän kuitenkin oli seurassa vain kyseisen vuoden ja samana vuonna hän pelasi myös FC TVMK Tallinnan paidassa, jossa hän voitti 2006 liigamestaruuden ja SuperCupin. Hän pelasi vielä seuraavan vuoden kotimaassaan, jolloin hän siirtyi Ukrainaan FC Karpaty Lvivin joukkueeseen. Vuonna 2007 hänet valittiin myös kotimaansa pääliigan vuoden nuoreksi pelaajaksi.
Zenjov on pelannut Viron maajoukkueessa 69 ottelua ja tehnyt niissä 13 maalia vuosina 2008–2018.
Suomen sahateollisuus

Sahatavaraa taapelissa.
Sahateollisuus on Suomessa mekaanisen metsäteollisuuden eli puutuoteteollisuuden suurin tuotantoala. Sahateollisuuteen kuuluu puun sahaus, höyläys ja kyllästys.
Sahateollisuuden tuotantolaitokset eli sahat jaetaan teollisuussahoihin ja piensahoihin. Teollisuussahat käyttävät vuosittain raakapuuta yli 10 000 kuutiometriä ja piensahat tätä vähemmän. Pienten sahayritysten lisäksi piensahoja ovat maatilojen kotitarvesirkkelit ja sahauspalveluja myyvät vuokra- eli rahtisahat.
Suomen suurimmat saha-alan konserniyritykset ovat Metsä Wood, UPM Kymmene, Stora Enso, Versowood, Vapo Timber, Pölkky ja Keitele Group Oy (2015). Niiden tehtaat sijaitsevat Oulun eteläpuolella, mutta etelärannikolla on sahateollisuutta on vain maan kaakkoisosassa.
Piensahateollisuus

Piensahateollisuutta eli alle 10 000 m³ raakapuuta käyttäviä sahoja on Suomessa tällä hetkellä toiminnassa noin 2 000 yksikköä. Osa sahoista on niin sanottuja kiertäviä rahtisahoja ja osa on kiinteitä sahalaitoksia, joiden toimintaan kuuluu rahtisahaus asiakkaiden puista tai sitten myyntisahaus tai niiden yhdistelmä. Liikkuvia rahtisahureita on vielä noin 1 500 kappaletta. Kiertävien rahtisahureiden toiminta-aika on yleensä maaliskuusta kesäkuuhun. Kiinteät sahat voivat suorittaa rahtisahausta muunakin aikana. Pääasiallinen konekanta Suomessa on yksiteräiset pyörösahat. Osa yrittäjistä sahaa vannesahalla ja osa vielä ns. kehyssahalla eli raamisahalla. Piensahauksen toimintamuoto on viime vuosien aikana muuttunut enemmän laitosmalliseksi sahausteollisuudeksi jossa tuotantomäärä saattaa nousta jopa yli 10 000 kuutiometriin sahatavaraa, mutta yleisemmin pysytään 1 000–3 000 kuutiometrin välillä. Teollisuuden haara on myös kehittänyt jatkojalostusta ja pystyvät nykyisin vastaamaan vahvasti rakentajien tarpeisiin heidän toiveidensa mukaisesti. Kotimaan sahatavaramarkkinoille piensahoilta tulee sahatavaraa ja jatkojalosteita runsaasti ja kattanee noin 20–25 prosenttia kotimaan tarjonnasta. Lisäksi mitä erikoisempaa sahausta tarvitaan, sitä suurempi on piensahojen tuotannon osuus. Nykyisin alan kehityksessä on siirrytty enemmän jatkojalostukseen. Piensahojen tuotannosta voidaan mainita muun muassa erikoismittaiset ja -paksuiset lattialankut, ylileveät höylätuotteet, erikoisprofiilit listoihin, venelaudat, ylijäreät sahaukset ja ylipitkien puiden sahaukset.
Organisaatiot

Yksityisiä sahoja ja sahalaitoksia edustaa Suomen Sahat ry.
Piensahateollisuuden yli 200 sahaa edustaa Sahayrittäjät ry. 
Sahateollisuus ry:ssä on yli 30 jäsenyritystä.
Metsäteollisuutta ja puutuoteteollisuutta edustaa Metsäteollisuus ry.
Sahoja > Entisiä sahoja

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tehdas | Paikka | Verkkosivu | 1 000 m3/a |
| Käkikosken saha | Porlammi/Lapinjärvi | –2007 | 30 |
Kirjallisuutta

Ahvenainen, Jorma: Suomen sahateollisuuden historia.  Porvoo:  WSOY, 1984.  ISBN 951-0-12476-1
Aiheesta muualla

Sahayrittajat ry
Metsäteollisuus ry
Tarja Omenainen

Tarja Omenainen (s. 28. helmikuuta 1965 Lohja) on suomalainen näyttelijä ja toimittaja.
Omenainen valmistui teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta 1997. Hänellä oli rooleja Kansallisteatterissa ja Oulun kaupunginteatterissa, mutta kansansuosikki ja joka paikassa tunnistettu julkisuuden henkilö hänestä tuli, kun hän 1999–2003 näytteli saippuasarjassa Salatut elämät Hanna Salinia. Omenainen kuului sarjan alkuperäiseen näyttelijäkuntaan, mutta samankaltaisena pysyvä roolihahmo ei antanut erityistä tyydytystä. Sarjasta poisjäänti tapahtui lopulta luontevasti Omenaisen ilmoittaessa odottavansa esikoistytärtään.
Hän on näytellyt myös muun muassa televisiosarjoissa Kuudesti laukeava, Muuttolinnun aika, Mestari, Pimennys, Hirveä juttu, Minerva, Pappia kyydissä, Ristiaallokossa, Nitrokabinetti, Ihana mies ja Kylmäverisesti sinun.
Vuodesta 2006 lähtien Omenainen on asunut Vihdin Nummelassa ja ollut toimittajana Vihdissä ilmestyvässä Luoteis-Uusimaa-lehdessä ja Vihdin Uutisissa. Hän on sittemmin eronnut aviomiehestään, jonka kanssa hänellä on kaksi lasta.
Omenainen oli ehdolla vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Vihreän liiton ehdokkaana Uudeltamaalta.
Filmografia

| Vuosi | Elokuva / Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1990 | Lumisade | Sirpa |
| 1991 | Muuttolinnun aika | Punkkarityttö |
| 1992 | Kuudesti laukeava |  |
| 1992 | Mestari | Virpi Kimpilä |
| 1993 | Hirveä juttu | Kirppu |
| 1993 | Pimennys | Tytti |
| 1994 | Kake 40 v. | Jonna |
| 1996 | Mahdottoman tavallinen Jorma Laine | Tanssikoulun tyttö |
| 1997 | Minerva | Helena Vaahtera |
| 1997 | Palkkasoturi | Poikamiestyttö |
| 1997–1998 | Nitrokabinetti | Anteron tytär / Liisa Karskeakangas-Bergman |
| 1998 | Pappia kyydissä | Malla |
| 1998 | Tuliportaat | Kiinteistövälittäjä |
| 1999 | Ihana mies | Elina |
| 1999 | Ristiaallokossa | Taina |
| 1999–2003 | Salatut elämät | Hanna Salin |
| 2005 | Kylmäverisesti sinun | Maarit Kivisalo |
| 2019 | Pihlajasatu | Hanna Ruohojärvi |
| 2024 | Karkurit | Antonin äiti Marja |
Aiheesta muualla

Tarja Omenainen Twitterissä
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet  Yle
Turripuku

Kolme turripukuilijaa yksityisessä tapaamisessa.
Turripuku eli fursuit on eläinhahmoa esittävä asu, jollaisia on antropomorfisten eläinten faneilla, turreilla. Usein ne on tehty esittämään käyttäjän fursonaa (kirjoitetaan joskus fursoona) eli henkilökohtaista hahmoa, joka kuvastaa häntä itseään antropomorfisena eläimenä ja jonka kanssa tunnetaan yhteenkuuluvuutta.
Yleistä

Jo maailman ensimmäisessä turritapahtumassa ConFurence 0:ssa vuonna 1989 nähtiin turripuku, mutta niiden suosio alkoi kasvaa vasta uudelle vuosituhannelle tultaessa. Nykyäänkin vain pieni osa turreista omistaa sellaisen. Sana fursuit on peräisin vuodelta 1993.
Monille turripukuilussa on kyse mahdollisuudesta samaistua hahmoonsa ja käyttäytyä tavallisesta poikkeavalla tavalla. Esimerkiksi ujon ihmisen fursona voi olla ulospäin suuntautunut, mihin puku auttaa eläytymään. Toisille tärkeintä on rentoutuminen tai ihmisten ilahduttaminen.
Turripukuja sekä yleensä turreja kohtaan on paljon ennakkoluuloisia asenteita. Mediaa myöten jotkut luulevat kyse olevan seksuaalisesta fetissistä, mikä ei kuitenkaan pidä paikkaansa muuta kuin harvoissa tapauksissa. Turrit arvelevat näiden harhakäsitysten johtuvan luultavasti tiedon puutteesta, väärinymmärryksistä ja erilaisuuden pelosta.
Turripuku ei välttämättä peitä käyttäjäänsä kokonaan, vaan se voi olla päästä, hännästä ja tassuista koostuva niin sanottu partiaali. Suomessa tuhatkunta henkeä harrastaa turripukuilua jossain muodossa. Puku päällä saatetaan vain liikuskella kaupungilla tai osallistua turritapahtumiin, joita on sekä Suomessa että ulkomailla. Koska näkyvyys puvusta on yleensä huono, yleisillä paikoilla on hyvä olla mukana avustaja, joka estää vaaratilanteet.
Valmistus

Lähes kaikki turripuvut tehdään mittatilaustyönä. Yhteen pukuun vaaditaan jopa 200 työtuntia, joten hinnat ovat korkeita: ammattilaisen tekemillä puvuilla noin tuhannesta dollarista useisiin kymmeniin tuhansiin. Pelkkä valmistukseen käytettävä tekoturkis voi maksaa tuhansia. Kalleimmat on saatettu varustaa vaikkapa liikkuvilla silmäluomilla tai sisäänrakennetulla jäähdytysjärjestelmällä. Kustannuksia säästääkseen jotkut turrit tekevät pukunsa itse alusta alkaen.
On olemassa monia turripukujen valmistukseen erikoistuneita yrittäjiä ja liikeyrityksiä. Vuosittain myydään tuhansia pukuja kokonaisliikevaihdon liikkuessa miljoonissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turripuku Wikimedia Commonsissa
Clarence Thomas

| Clarence Thomas |
| --- | --- |

Yhdysvaltain korkeimman oikeuden jäsen
 23. lokakuuta 1991 –  
Presidentti:  George H. W. Bush (nimittäjä)
Edeltäjä:  Thurgood Marshall
Yhdysvaltain liittovaltion Columbian piirin vetoomustuomioistuimen tuomari
 12. maaliskuuta 1990 – 23. lokakuuta 1991  
Presidentti:  George H. W. Bush (nimittäjä)
Edeltäjä:  Robert Bork
Seuraaja:  Judith W. Rogers
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. kesäkuuta 1948 (ikä 76) Pin Point, Georgia, Yhdysvallat
Puoliso:  Kathy Ambush (vih. 1971; ero 1984)  Virginia Thomas (vih. 1987)
Lapset:  1
Tiedot
Koulutus:  Conception Seminary College College of the Holy Cross Yalen yliopisto
 Nimikirjoitus
Clarence Thomas (s. 23. kesäkuuta 1948 Pin Point, Georgia) on yhdysvaltalainen tuomari ja Yhdysvaltain korkeimman oikeuden jäsen. Presidentti George H. W. Bush nimitti hänet virkaan heinäkuussa 1991 Thurgood Marshallin seuraajaksi. Thomas on korkeimman oikeuden historian toinen afroamerikkalainen tuomari.
Varhainen elämä

Thomasilla on yksi vanhempi sisar ja nuorempi veli. Lasten isä jätti perheen, ja talousvaikeuksien vuoksi veljekset lähetettiin asumaan isoisänsä kanssa. Ennen lakiopintojaan Thomas harkitsi katolisen papin uraa, mutta vaihtoi opintosuuntaa kuultuaan opiskelutoverinsa kommentoivan Martin Luther Kingin murhaa pilkkaavasti. Lähdettyään seminaarista hän opiskeli ensin englantia Massachusettsin Holy Cross Collegessa ja valmistui juristiksi Yalen yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1974.
Ura > 1970- ja 1980-luvulla

Valmistuttuaan Thomas työskenteli Missourin oikeusministerin alaisuudessa sekä Monsanton lakimiehenä. Sitten hän muutti pääkaupunki Washingtoniin ja työskenteli muun muassa presidentti Ronald Reaganin hallinnossa.
Presidentti George H. W. Bush nimitti Thomasin vuonna 1989 Robert Borkin seuraajaksi Yhdysvaltain valitustuomioistuimen Columbian piirikunnan tuomariksi.
Ura > Korkeimmassa oikeudessa 1991–

Presidentti Bush nimitti Thomasin heinäkuussa 1991 ehdokkaakseen korkeimpaan oikeuteen sen ensimmäisen afroamerikkalaisen jäsenen Thurgood Marshallin seuraajaksi. Nimitystä varjostivat Thomasin entisen avustajan Anita Hillin syytökset seksuaalisesta häirinnästä. Syytöksille ei kuitenkaan löydetty tarpeeksi näyttöä, ja lokakuussa 1991 senaatti vahvisti nimityksen äänin 52–48.
Televisiokoomikko John Oliver ilmoitti 19. helmikuuta 2024 tarjoavansa Thomasille miljoona dollaria vuodessa joko Thomasin tai Oliverin loppuelämän ajaksi sekä yli 2 miljoonan dollarin arvoisen asuntoauton, mikäli tämä eroaisi tuomarin virastaan 30 vuorokauden kuluessa. Taustalla oli Oliverin Last Week Tonight -jakso, jossa käsiteltiin Thomasin saamia lahjoja ja muita etuuksia, joita hän ei ole raportoinut asianmukaisesti. Thomas ei tarttunut tarjoukseen.
Näkemykset

Thomasia pidetään konservatiivisena tuomarina. Hän on tuomioistuimen äänestyksissä muun muassa vastustanut affirmative action -käytäntöä, joka mahdollistaa vähemmistöjen positiivisen syrjinnän. Korkeimman oikeuden palautettua aborttioikeudesta päättämisen osavaltioille vuonna 2022 Thomasin kannan mukaisesti Thomas sanoi, että korkeimman oikeuden tulisi harkita uudelleen myös niitä päätöksiä, jotka ovat estäneet osavaltioita kieltämästä samansukupuolisten avioliitot ja ehkäisyn.
Yhdysvaltain perustuslain tulkinnan suhteen Thomas on niin sanottu originalisti, eli hänen mielestään perustuslakia pitää lukea sen alkuperäisen tarkoituksen mukaisesti.