stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shrekin vihreä joulu
Juoni

Shrek perheineen viettää joulua ensimmäistä kertaa. Shrek saa kauppiaalta kirjan, joka opastaa joulunvietossa. Shrek yrittää parhaansa, mutta huomaa kuitenkin, ettei tarvitse kirjaa, sillä joulutunnelman voi luoda itse.
Aiheesta muualla

Shrekin vihreä joulu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Shrekin vihreä joulu Elonet.
Sininen kuu (Alyson Noëlin kirja)

| Sininen kuu> Blue Moon |
| --- | --- |
 Blue Moon
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Alyson Noël
Kieli:  englanti
Genre:  fantasiakirjallisuus
Kustantaja:  St. Martin's Press
Julkaistu:  heinäkuu 2009
Sivumäärä:  304
ISBN:  ISBN 0-312-53276-8
Suomennos
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2011
Sarja: Kuolemattomat
Edeltävä:  Punaiset tulppaanit
Seuraava:  Varjojen maa
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sininen kuu (engl. Blue Moon) on Kuolemattomat-kirjasarjan toinen osa, jonka on kirjoittanut Alyson Noël. Sininen kuu pysyi 12 viikkoa New York Times Bestsellers -listalla.
Sanmu

| Sanmu (山武市) |
| --- | --- |
 Chōshō-jin päähalli
 lippu:  symboli
 Sanmun sijainti Chiban prefektuurissa
 Sanmu
 Koordinaatit: 35°36′11″N, 140°24′49″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Chiban prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  146,77 km²
Väkiluku (08/2020):  50 579
 – Väestötiheys:  344,6 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Sugi
 – Kukka:  Nogiku
 – Lintu:  Idänsilkkikerttunen
 
 https://www.city.sammu.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sanmu (jap. 山武市, Sanmu-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Chiban prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren rannikolla prefektuurin itäosassa. Kaupungin alue ulottuu Kujūkurin hiekkarannalta sisämaahan Kujūkurin tasangolle ja Shimōsan ylängölle. Sanmussa on 50 579 asukasta (elokuussa 2020) ja sen pinta-ala on 146,77 neliökilometriä.
Sanmu on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2006 liittämällä yhteen Matsuon, Narutōn ja Sanbun maaseutukaupungit sekä Hasunuman kyläkunta. Niistä Narutō kehittyi Chōshin ja Tōganen välisen tien varrelle kaupunkimaisena asutuksena jo Edo-kaudella. Alue on luonteeltaan maaseutumainen, ja siellä viljellään riisin lisäksi vihanneksia, hedelmiä ja koristekukkia. Muita elinkeinoja ovat sugipuun viljely sekä sianlihan ja maidon tuotanto. Naritan kansainvälisen lentoaseman läheisyyden ansiosta kaupunkiin on rakennettu myös teollisuutta.
Matkailijoita Sanmuun houkuttelevat Tyynenmeren rannikon hiekkarannat ja virkistysalueet, kuten Hasunuman rantapuisto. Muita nähtävyyksiä ovat Fudō-in Chōshō-jin buddhalainen temppeli ja runoilija Itō Sachion kotitalo. Sanmua palvelevat JR Higashi-Nihonin Sōbu-päälinja ja Tōgane-linja.
Kuvia

Hasunuman rantapuistoa
Prefektuurintie 76
Narutōn lukio
Narutōn rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sanmu Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Sininen kuu

Sininen kuu tarkoittaa seuraavia asioita:
”Sininen kuu”, Sauvo Puhtilan sanoittama suomenkielinen versio kappaleesta ”Blue Moon”
Sininen kuu, elokuvateatteri Helsingissä Tullinpuomin talossa Töölössä.
Sininen kuu (Lost Horizon ), James Hiltonin romaani vuodelta 1933
Sininen kuu (Lost Horizon), kirjaan perustuva elokuva vuodelta 1937
Sininen kuu (Spellbound), Ruth Alana Smithin romaani vuodelta 1989
Sininen kuu (Blue Moon), Alyson Noëlin romaani vuodelta 2009.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Blue Moon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Skarpnäckin piiri

| Skarpnäckin piiri |
| --- | --- |
 Markuskyrkan
 fiSkarpnäckin piiri 
 59°17′31″N, 18°07′01″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Södermanland
Lääni:  Tukholman lääni
Kunta:  Tukholman kunta
Piirikoodi:  212095
Väestö
Väkiluku (2022):  48 202 
Skarpnäckin piiri (ruots. Skarpnäcks distrikt) sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 48 202  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Tukholman kunnan piirit
Silitysrautatalo (Helsinki)

| Silitysrautatalo |
| --- | --- |

Osoite:  Vuorimiehenkatu 4
Sijainti:  Ullanlinna, Helsinki
Rakennustyyppi:  asuinkerrostalo
Valmistumisvuosi:  1888
Suunnittelija:  Selim A. Lindqvist (alkuperäinen suunnittelu) Max Frelander (muutostyöt)
Tyylisuunta:  funktionalismi
Kerrosluku:  7
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Silitysrautatalo on Helsingin Ullanlinnassa osoitteessa Vuorimiehenkatu 4 sijaitseva seitsenkerroksinen asuinrakennus. Se valmistui alun perin Selim A. Lindqvistin suunnittelemana nelikerroksisena uusrenessanssitalona vuonna 1888. Rakennus koki lähes täydellisen muodonmuutoksen vuosina 1936–1937, kun siihen tehtiin Max Frelanderin piirrustusten pohjalta kolme lisäkerrosta, ja se sai nykyisen ilmeensä kulmaerkkerin pyöristämisen myötä. Rakennus on saanut inspiraatiota New Yorkin ”silitysrautatalosta” eli Flatiron Buildingista.
Silitysrautatalon on sanottu olevan yksi Helsingin valokuvatuimpia rakennuksia. Asuntojen neliöhinnat liikkuvat yli 10 000 eurossa.
Populaarikulttuurissa

Silitysrautatalo on kuvattuna Max Seeckin romaanin Kauna kannessa. Rakennus esiintyy myös Kuutamolla-elokuvassa.
Kuvia

Rakennus alkuperäisessä Lindqvistin suunnittelemassa ulkoasussaan noin vuonna 1900.
Skarpnäck

Skarpnäckin kaupunginosa-alueen sijainti Tukholman kartalla.
Skarpnäck on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa (söderort). Skarpnäckissä on noin 40 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 24,60 neliökilometriä. Lännessä Skarpnäck rajoittuu Farstan ja Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueisiin ja idässä taas Nackan kuntaan. Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Hammarbyhöjden, Björkhagen, Enskededalen, Kärrtorp, Bagarmossen, Skarpnäcks Gård, Flaten, Orhem ja Skrubba.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skarpnäck Wikimedia Commonsissa
Tukholman kaupunginosa-alueet
Sininen jättiläinen

Nimeäminen · Luokittelu
Kehitys · HR-kaavio · Nukleosynteesi

Tähtijärjestelmä · Eksoplaneetta

Luettelot tähdistä
Synty ja kehitys
Synty · Prototähti · Esipääsarja · Pääsarja
Horisontaalihaara · Asymptoottihaara
Esiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumu
Wolfin–Rayetin tähti · Valesupernova
Supernova · Hypernova
Luminositeettiluokitus
Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)
Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)
Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)
Hyperjättiläinen
Spektriluokitus
O · B · A · F · G · K · M
Bariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti
Jäänteet
Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · Heliumplaneetta
Neutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko
Nukleosynteesi
Alfareaktio · Kolmialfareaktio · Heliumleimahdus
Hiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova
Yleiset ominaisuudet
Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti
Aiheeseen liittyvää
Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · Planeetta
Tähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · Tähdistö
Auringon ominaisuudet
Sininen jättiläinen on kuuma, sininen tai sinivalkoinen, nuori massiivinen tähti. Sinisen jättiläisen massa on yli 18 aurinkoa. Spektriluokka on O tai B, absoluuttinen kirkkaus -5 tai -6 tai yli.
Nämä tähdet sijoittuvat HR-kaaviossa vasempaan ylänurkkaan. Sinisten jättiläisten elinikä on kymmeniä - satoja miljoonia vuosia.  Sinisiä jättiläisiä ovat muun muassa Regulus ja Saiph.
Suurimpia ja kirkkaimpia tähtiä ovat siniset ylijättiläiset,  jotka kuuluvat spektriluokkaan O. Näiden massat ovat aluksi 80 – 200 Auringon massaa, mutta ne menettävät massaansa nopeasti.
Rigel on sininen ylijättiläinen.
San Bernardinon terrori-isku

| San Bernardinon terrori-isku |
| --- | --- |
Paikka:  San Bernardino, Kalifornia, Yhdysvallat  34.0755°N, 117.2777°W
Kohde:  Inland Regional Center
Ajankohta:  2. joulukuuta 2015
Kuolleita:  14
Haavoittuneita:  21
San Bernardinon terrori-isku oli joukkoampuminen, joka tapahtui San Bernardinon kaupungissa Kaliforniassa Yhdysvalloissa 2. joulukuuta 2015. Hyökkäyksen kohteena oli Inlandin palvelukeskus, joka järjestää kuntoutuksen ja kuljetuksen kaltaisia palveluita kehitysvammaisille ja heidän perheilleen. Ampuminen tapahtui klo 10:59 paikallista aikaa.
Terrori-iskussa kuoli 14 ihmistä ja 21 haavoittui. Ampujia oli kaksi, ja molemmat saivat surmansa pian teon jälkeen poliisin ampumina.
Tekijät

Ampujat olivat 28-vuotias Syed Farook ja hänen 27-vuotias vaimonsa Tashfeen Malik, jotka saivat myöhemmin surmansa takaa-ajon jälkeen. Farook työskenteli terveystarkastajana virastossa, jossa ampuminen tapahtui. Hän osallistui viraston joulujuhliin juuri ennen surmatöiden alkua. Aluksi teon uskottiin liittyvän Farookin ongelmiin työpaikalla, sillä hän oli poistunut juhlista suuttuneena. Myöhemmin pariskunnan asunnolta kuitenkin löydettiin räjähteitä ja suuri määrä ammuksia, mikä viittaa suunnitelmallisuuteen. Presidentti Barack Obama kutsui iskua terroriteoksi.
Tekijät > Tausta

Pakistanilaissyntyinen Malik vietti lapsuutensa Saudi-Arabiassa ja opiskeli farmasiaa yliopistossa Pakistanissa Multanin kaupungissa. Taliban suoritti alueella iskuja Malikin aloittaessa opinnot vuonna 2007, ja Multania pidettiin kiihkouskovaisten keskuspaikkana. Uutistoimisto AFP:n mukaan Malik opiskeli jonkin aikaa myös uskonnollisessa Al-Huda-instituutissa, jota on epäilty Taliban-ideologian tukemisesta. Malik tapasi Farookin pyhiinvaellusmatkalla Mekassa vuonna 2013. Hän saapui Yhdysvaltoihin vuonna 2014.
Tekijät > Motiivi

Iskujen jälkeen Malikin kerrottiin vannoneen uskollisuutta terroristijärjestö Isisille Facebook-päivityksessään iskupäivänä ja hänen uskottiin radikalisoineen myös miehensä. Myöhemmin FBI kertoi jihad-viestittelyn sosiaalisessa mediassa olleen yksityistä, ei julkista.
Syed Rizwan Farook.
Tashfeen Malik
Tutkinta

FBI:n johtaja James Comeyn mukaan ei ole näyttöä, että tekijät olisivat olleet osa terroristisolua tai terroristiryhmän ohjauksessa. Viranomaiset uskoivat pariskunnan kuitenkin suunnitelleen useampia terrori-iskuja San Bernardinon lisäksi.
FBI sai haltuunsa Farookin iPhonen ja vaati Applea murtamaan sen suojauksen. Apple ei suostunut, mutta maaliskuussa 2016 FBI onnistui murtamaan suojauksen kolmannen osapuolen avustuksella.
Sa’ar 4 -luokka

| Sa’ar 4 -luokka |
| --- | --- |
 Chilen laivaston Sa’ar 4 -luokan aluksia

Tekniset tiedot
Uppouma:  415 t 450 t (kuormattu)
Pituus:  58 m
Leveys:  7,62 m
Syväys:  2,4 m
Koneteho:  12 000 hv
Nopeus:  33 solmua
Aseistus
Meritorjunta:  8 x Boeing Harpoon tai 6 x Gabriel-merimaaliohjusta 1 x OTO Melara 76 mm
Ilmatorjunta:  1 x 20 mm Phalanx CIWS Mk 15
Sa’ar 4 -luokka oli Israelin merivoimien ohjusveneluokka, jonka alukset valmistettiin Israelissa. Alustyyppi oli israelilaista suunnittelua ja perustui Sa’ar 3 -luokasta saatuihin kokemuksiin.
Alukset

Vuoden 1974 lopulla Etelä-Afrikka tilasi laivastolleen kolme paranneltua Sa’ar 4 -luokan alusta. Ne valmistettiin Haifan telakalla Israelissa. Myöhemmin Etelä-Afrikan laivastolle valmistettiin vielä kolme samankaltaista alusta Sandock Austal Shipyardin -telakalla Durbanissa, mihin Haifan telakka toimitti materiaalin. Myöhemmin Etelä-Afrikka tilasi vielä kuusi saman kaltaista alusta suoraan Durbanista. Tilauksesta kolme peruutettiin myöhemmin. Yhdistyneiden kansakuntien asettama asevientikielto vaikeutti tilauksen toteuttamista. Laivasto nimesi alukset Warrior-luokaksi. Ne on varustettu Gabriel II - merimaaliohjusten (tunnetaan Etelä-Afrikassa nimellä Scorpion) lisäksi kahdella OTO Melaran 76 millimetrin tykillä.
Vuonna 2000 kaksi luokan aluksista myytiin Sri Lankalle, joka nimesi luokan Nandimithraksi. Kreikan rannikkovartiostolla on kolme luokan alusta, joiden aseistuksena on ainoastaan 30 millimetrin pikatykit. Ohjuksille varattuun tilaan kreikkalaiset ovat asentaneet nosturit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sa’ar 4 -luokka Wikimedia Commonsissa
Skarpengland

| Skarpengland |
| --- | --- |
 Skarpengland
 Koordinaatit: 58°17′45″N, 7°51′21″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Agder
Kunta:  Vennesla
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2023):  597
 – Väestötiheys:  1 492,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skarpengland on taajama Venneslan kunnassa Agderin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 597 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skarpengland Wikimedia Commonsissa
Rajaletto

Rajaletto
| --- | --- |
Sijainti:  65°39.604′N, 024°51.249′E, Simo Lapin maakunta Suomi
Merialue:  Perämeri
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Rajaletto on asumaton saari Simon kunnan edustalla Perämerellä. Se sijaitsee rantamatalikolla Ykskuusen ja Simoniemen välisellä vesialueella Simoniemen ja Viantienjoen suiston länsipuolella. Saarta erottaa mantereesta kapea Rajaletonsalmi.
Saaren kasvillisuus muodostuu pääasiassa lehtipuulajikkeista, kuten koivusta ja leppäpensaikoista. Saaren rannat ovat pääasiassa kivikkoisia ja sitä ympäröivät karikot. Saaren pohjoisin kärki on avokalliota.
Rajalan koulu

| Rajalan koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Sammakkolammentie 14, 70200 Kuopio
Koordinaatit:  62.9041°N, 27.6399°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Saila Tirkkonen, apulaisjohtaja Eveliina Suanto
Luokat:  1–6
Oppilaita:  noin 400 (2016–2017)
Verkkosivut
Rajalan koulu on Kuopion Puijonlaaksossa sijaitseva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulua käy noin 400 oppilasta (2016–2017). Koulun naapurustossa toimii päiväkoti.
Sakmara

| Sakmara ven>  Сакмара |
| --- | --- |
 Näkymä Sakmaran yläjuoksulla elokuussa 2008
Alkulähde:  Etelä-Ural  53°17′58″N, 58°7′35″E 
Laskupaikka:  Uraljoki (Orenburg)  51°46′20″N, 55°1′36″E
Maat:  Venäjä
Pituus:  798  km
Alkulähteen korkeus:  noin 800  m
Virtaama:  144  m³/s
Valuma-alue:  30200  km²
 Uraljoen valuma-alue (keltainen) ja Sakmara-joki sen keskijuoksulla
Sakmara (ven. Сакмара) on Uraljokeen oikealta puolelta Orenburgissa yhtyvä sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee Uralvuoriston eteläpuolella vuoristossa ja arolla.
Eräs cisuralin geologinen alakausi (engl. sakmarian) permikaudella on nimetty joen mukaan.
Maantietoa > Pääuoma

Joen pääuoman lähteet sijaitsee Uralvuoriston eteläosissa Baškortostanissa Uraltaun vuoristoharjanteen länsirinteillä Magnitogorskin korkeudella ja se virtaa 798 kilometriä ennen kuin se yhtyy Orenburgissa Uraljokeen 1 286 kilometriä  ennen sen Kaspianmerellä sijaitsevaa suistoa. Joki seuraa aluksi Uraltaun vuoristoharjannetta etelään, missä se putoaa laajaan laaksoon ja kääntyy Kuvandykissa kohti länttä. Tämän jälkeen joki mutkittelee 150 kilometriä  tulvauomassaan.
Joen lähteet sijaitsevat noin 800 metrin korkeudessa ja joen yhtymäkohta Uraljoella 83 metrin korkeudella. Joelle tulee korkeuseroa 717 metriä ja joen kaltevuus on siten 0,90 m/km . Joki on alajuoksulla vesiliikenteelle sopiva.
Lähteen osoittava kivitaulu
Joen yläjuoksua Etelä-Uralilla
Riparian metsää Sakmarin yläjuoksun varrella kesäkuussa 2010
Joen tulvatasankoa elokuussa 2009. Joki kulkee metsikössä.
Tulvatasankoa Saraktašin alapuolella
Elokuun näkymä Orenburgissa 2010
Marraskuun näkymää Orenburgissa marraskuussa 2014
Jäidenlähtö joen suistossa Orenburgissa
Maantietoa > Sivujoet

Sakmara ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 30 200 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen. Taulukossa on lueteltu suurimmat sivujoet (osa tiedoista puuttuvat):
| yhtyy Sakmaraan (km suusta) | nimi | nimi (ven>  ) | pituus (km) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 32 | Srednie Kargalka | Средние Каргалка | 334 | 334 | 1 |
| 40 | Kargalka | Каргалка | 74 | 626 | 1 |
| 91 | Tšebenjka | Чебенька | 62 | 633 | 1 |
| 59 | Salmyš | Салмыш | 193 | 7340 | 1 |
| 182 | Tšebenjka | Чебенька | 42 | 448 | 1 |
| 220 | Bolšoi Ik | Большой Ик | 341 | 7670 | 1 |
| 253 | Kasmarka | Касмарка | 123 | 1430 | 1 |
| 348 | Kuruil | Куруил | 56 | 468 | 1 |
| 386 | Kuratšanka | Курачанка (Кураган) | 71 | 794 | 1 |
| 472 | Urman-Zilair | Зилаир (Урман-Зилаир) | 158 | 1210 | 1 |
| 546 | Barakal | Баракал | 76 | 432 | 1 |
| 584 | Jaman-Zilair | Зилаир (Яман-Зилаир, Крепостной Зилаир) | 100 | 897 | 1 |
Lähteet: 1 =
Vuodenajat ja virtaamat

Uralvuoriston eteläosat kuuluvat jo mannermaiseen ilmastovyöhykkeeseen, missä etelässä olevan puoliaavikon vaikutus alkaa vaikuttamaan sateiden esiintymisiin. Alue on aroa, joten kesän sateet ovat vähäisiä. Vuoristo saa kuitenkin lännestä Atlantilta ajoittain sateita ja etenkin talvella valuma-alueelle kertyy lunta. Joen valuma-alueen eteläosissa ovat vuotuiset sademäärät 400 millimetriä ja pohjoisosissa 700 millimetriä. Kun lumet sulavat ja jäät lähtevät keväällä huhtikuun aikana, syntyy niistä melkoinen tulva. Joen vedenpinnat nousevat rajusti ja etenkin alajuoksun alangolla joen leviää kauaksi sen alkuperäisen uomasta. Tulvat laskevat viimeistään kesäkuussa, jolloin alkaa vähävetinen kausi. Heinäkuun keskilämpötilat ovat etelässä 20 °C ja pohjoisessa 17 °C. Joet ovat matalalla myös talvet ja ne jäätyvät marraskuussa. Joen virtaama on keskimäärin (MQ) 144 m³/s kohdassa, joka on 55 kilometriä joen yhtymäkohdasta. Sakmaran virtaama lisää merkittävästi myös Uraljoen virtaamaa.
Joen nimi

Vuonna 1154 julkaistussa arabialaisen maantieteilijän Al-Idrisin teksteissä joen nimi kirjoitettiin Magra. Hän mainitsi joelta löytyvät arvokkaita kiviä.
Sanmarinolaiset eurokolikot

San Marinon eurokolikot ovat San Marinolle lyötyjä eurokolikoita. Ne ovat lähinnä keräilykohde, ja niissä on kaikissa erilainen kansallinen symboli. Ne esittävät erilaisia valtion monumentteja ja tasavallan symboleja. Kaikissa kolikoissa on sen lisäksi teksti San Marino ja kaksitoista Euroopan unionin tähteä. Kolikkojen kansalliset tunnukset on piirtänyt saksalainen taiteilija Frantisek Chochola.
Vuonna 2001 tehtiin sopimus 27. heinäkuuta 2001 rahajärjestelyistä Euroopan unionia edustavan Italian ja San Marinon valtioiden välillä. Tämän sopimuksen myötä San Marinon tasavalta sai oikeuden laskea liikkeelle 1. tammikuuta 2002 lähtien euromääräisiä kolikoita ja keräilijöille tarkoitettuja juhlarahoja.
Kansalliset tunnuskuviot

| 0,01€ | 0,02€ | 0,05€ |
| --- | --- | --- |
| Montalen torni. | Vapauden monumentti. | Guaitan torni. |
| 0,10€ | 0,20€ | 0,50€ |
| San Marinon basilika | Saint Marinus. | Kolme tornia (Guaita, Cesta ja Montale). |
| 1€ | 2€ | Reunakirjoitus 2€ |

| Tasavallan virallinen vaakuna. | Palazzo Publico. |  |
Kahden euron juhlarahat

| --- | --- |
2004:  San Marinon tasavalta lyötti ensimmäisen kahden euron euromääräisen juhlarahansa vuonna 2004. Kohteena oli Bartolomeo Borghesi, italialainen historioitsija ja numismaatikko. Kolikon kehälle on sijoitettu 12 Euroopan unionin tähteä ja rahan lyöntivuosi. Keskustassa on Borghesin rintakuva ja sen vasemmalla puolen kirjoitus BARTOLOMEO BORGHESI sekä kirjain R ja kaivertajan nimikirjaimet E. L. F. Rintakuvan oikealla puolen on kirjoitus SAN MARINO.  Lyöntimäärä 110 000 kpl.
2005:  Toinen kahden euron juhlaraha juhlisti maailmanlaajuisesti vietettävää fysiikan vuotta.   Kolikon keskiosassa on vapaamuotoinen tulkinta allegorisesta ”La fisica antica” -aiheesta, jossa kuvataan planeettojen liikettä Galileo Galilein mukaisesti. Varsinaisessa kuvassa on Galilei työpöytänsä ääressä, jolla on maapallo ja sen alla vuosiluku 2005. Kolikossa on lyöjän tiedot R-kirjaimen muodossa ja kaivertajan nimikirjaimet LDS. Kolikon sisäosassa on kirjoitus SAN MARINO ja ANNO MONDIALE DEL FISICA.  Lyöntimäärä 130 000 kpl.
2006: Vuonna 2006 julkaistiin kolmas juhlaraha, ja sen kohteena oli Kristoffer Kolumbuksen kuoleman 500-vuotispäivä.  Kolikossa on Kristoffer Kolumbuksen muotokuva ja kolmen karavelli-laivan melko symbolinen kuvaus. Keskiosan yläosassa on kirjoitus SAN MARINO ja kompassiruusu. Keskikohdalla on lyöjän tunnus R sekä vuodet 1506–2006. Tänne on merkitty myös kaivertajan nimikirjaimet LDS.  Lyöntimäärä 120 000 kpl.
2007:  Giuseppe Garibaldin syntymän 200. vuosipäivä. Kolikon sisäosaan on kaiverrettu Giuseppe Garibaldin muotokuva, rahapajan tunnus ”R”  ja taiteilija Ettore Lorenzo Frappicinin nimikirjaimet ”E.L.F.”.  Lyöntimäärä 130 000 kpl.
2008:  Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuosi Kolikkoon on kuvattu viisi ihmishahmoa, jotka symboloivat Euroopan eri alueiden kulttuureja, sekä eri yhteisöjen pyhiä tekstejä. Kuvan alla on teksti ”ANNO EUROPEO DEL DIALOGO INTERCULTURALE”. Taiteilija Ettore Lorenzo Frapiccinin nimikirjaimet ”E.L.F.” ja rahapajan tunnus ”R”.  Lyöntimäärä 130 000 kpl.
2009:  Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi Kolikkoon on kuvattu tieteellisen tutkimustyön symboleja: kirja, kompassi, koeputki ja laboratoriopullo. Vasemmalla ovat San Marinon tasavallan kolme sulkaa. Oikealla ovat vuosiluku 2009 ja rahapajan tunnus ”R”. Yläreunassa on teksti ”CREATIVITÀ INNOVAZIONE”. Alareunassa ovat liikkeeseenlaskijamaan nimi ”SAN MARINO” ja taiteilijan nimikirjaimet ”A.M.”.  Lyöntimäärä 130 000 kpl.
2010:  Sandro Botticellin kuolemasta 500 vuotta Kolikossa on kuva Botticellin La Primavera -taulusta ja teksti SAN MARINO.  Lyöntimäärä 13000 kpl.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Euroopan keskuspankin sivut (englanniksi)
Bitalian keskuspankin sivut (italiaksi)
San Marino Autonomous State'n filatelistisen yhdistyksen sivut
Selly Oak

Selly Oak tummanpunaisena Birminghamin kartalla.
Selly Oak on yksi Birminghamin kaupungin kymmenestä vaalipiiristä. Se muodostuu neljästä äänestysalueesta: Billesley, Bournville, Brandwood ja Selly Oak. Vuonna 2009 Selly Oakissa  oli 99 700 asukasta.
Bristol Road, Birminghamin yliopiston kellotorni
Country Girl Pub
Rautatiesilta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Selly Oak Wikimedia Commonsissa
Rasitusastma

Rasitusastma tarkoittaa alttiutta saada astmaoireita erityisesti fyysisen rasituksen aiheuttamana. Urheilijoilla saattaa kovassa harjoituksessa, kylmän ilman hengityksessä tai kovissa kilpailuissa esiintyä rasitusastmaa. Rasitusastman syyn ollessa tiedossa kannattaa avaavaa inhaloitavaa eli sisäänhengitettävää lääkettä ottaa jo ennen astmaattisen reaktion laukaisevaa tekijää.
Rasitusastma, kuten taipumus muihinkin astman ja sen kaltaisiin oireisiin, selvitetään kokeilla, joihin pyydetään lähete omalta lääkäriltä.
Tyypillisiä astman oireita ovat keuhkoputkien ahtaus, hengityksen vinkuminen ja sitkeän liman eritys.
Sandra Elkasević
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde: Tilastopaja
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekonheitto | 71,41 | Bellinzona | 18. heinäkuuta 2017 | Kroatian ennätys |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sandra Elkasević Wikimedia Commonsissa
Sandra Elkasević Olympedia. (englanniksi)
/ Sandra Elkasević Facebookissa
Sandra Elkasević Twitterissä
Naisten kiekonheiton olympiavoittajat
Naisten kiekonheiton maailmanmestarit
Skarnes

| Skarnes |
| --- | --- |
 Skarnesin asema Kongsvingerin radan varrella.
 Skarnes
 Koordinaatit: 60°15′14″N, 11°41′05″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Innlandet
Kunta:  Sør-Odal
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,4 km²
Väkiluku (2023):  2 695
 – Väestötiheys:  1 122,9 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skarnes on taajama Sør-Odalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 2,4 neliökilometriä ja asukasluku 2 695 vuonna 2023.
Kuvia

Skarnesin lukio
Tunnettuja henkilöitä

Øystein Sunde (s. 1947), muusikko