stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tylypahkan henkilökunta
Muita henkilöitä > Murjottava Myrtti

Murjottava Myrtti (engl. Moaning Myrtle) on kummitus, joka asuu eräässä Tylypahkan tyttöjen vessassa. Nimensä mukaan hän murjottaa, valittaa ja nyyhkii, minkä takia kukaan ei käytä kyseistä vessaa. Murjottava Myrtti on ihastunut Harry Potteriin. Myrtillä on silmälasit ja näppyjä.
Myrtti oli onneton jästisyntyinen noitatyttö, joka opiskeli Tylypahkassa. Kouluaikoinaan Myrtti vetäytyi usein vessaan itkemään piiloon muiden katseilta ja sattumoisin juuri hänen vessassaan on salaisuuksien kammion salainen sisäänkäynti. Kerran hän piileskeli siellä kiusaajiaan ja joutui basiliskin tappavan katseen uhriksi. Hän palasi kouluun kummituksena kostaakseen kiusaajilleen, kunnes hän lopulta joutui lopettamaan sen. Hän on asunut siitä lähtien vessassa, jossa kuoli.
Myrtti on ainoa salaisuuksien kammion hirviön tappama henkilö. Harryn toisena kouluvuonna tulee kuluneeksi 50 vuotta siitä, kun nuori lordi Voldemort vapautti salaisuuksien kammiossa asustavan hirviön, jättikokoisen basiliskin, jonka tehtävänä oli puhdistaa koulu jästisyntyisistä.
Teoksessa Harry Potter ja liekehtivä pikari Myrtti auttaa Kolmivelhoturnajaisiin osallistuvaa Harrya kertomalla kuinka toisessa koetuksessa tarvittava kultaisen munan viestin voi kuunnella. Kirjasta tehdyssä elokuvassa Myrtti kiusaa Harrya kiehnäämällä altaassa tämän kyljessä.
Kirjassa Harry Potter ja puoliverinen prinssi Myrtti lohduttaa Draco Malfoyta, joka murehtii vessassa lordi Voldemortin hänelle antamaa tehtävää.
Myrtti esiintyy myös Mika Launiksen piirtämässä Harry Potter ja liekehtivä pikari -kirjan suomenkielisen painoksen kannessa: hän pitelee kustannusyhtiön kylttiä vasemmassa alakulmassa.
Harry Potter ja kirottu lapsi -näytelmässä Myrtti neuvoo Albukselle ja Scorpiukselle salaisen tien järveen, jota kautta hän itsekin kulki turnajaisten aikaan.
Muita henkilöitä > Riesu

Riesu (engl. Peeves) on räyhähenki, joka tekee kepposia ja aiheuttaa sekasortoa Tylypahkassa. Riesu on ollut Tylypahkassa sen perustamisesta lähtien eli vuodesta 993 saakka. Riesun suosikkeja ovat ”ekaluokan enkelit”, mutta myös vanhemmat oppilaat saavat osansa sen kepposista. Tylypahkan vahtimestari Argus Voro onkin usein hakenut lupaa räyhänhengen karkottamiseen koulusta. Riesua hyljeksitään usein muiden haamujen keskuudessa ja ainoa haamu, jota Riesu todellakin pelkää tai kunnioittaa, on Luihuisen tuvan kotikummitus Verinen Paroni. Riesu on perikuva jokerista. Riesu sanoo Harrya Potaksi ja keksii muillekin vastaavanlaisia pilkkanimiä. Harryn toisena kouluvuonna Riesu hajotti Häivytyskaapin, mistä Voro raivostui. Kolmantena vuonna Riesu yritti tukkia oven avaimenreiän purukumilla ja pilkkasi Lupinia, kunnes Lupin loitsi purukumin lentämään Riesun nenään. Neljäntenä vuonna Riesu heitti vesi-ilmapalloja oppilaiden niskaan heidän saapuessa Tylypahkaan.
Erityisen riehunnan Riesu aloittaa Fred ja George Weasleyn yllytyksestä poikien paetessa Tylypahkasta jouduttuaan lopullisesti vihoihin Pimennon kanssa:
»Näytä tuolle taivaan merkit meidän puolesta, Riesu!»
Riesu ajoikin lukuvuoden lopussa Pimennon pois linnasta hutkimalla tätä McGarmiwan kävelykepillä. Kuudentena vuonna Riesu irvaili Harrylle tämän pyydettyä Lunaa mukaansa Kuhnusarvion juhliin. Harry myöhemmin käytti kielilukkoloitsua Riesuun vaimentaakseen tämän.
Myöhemmin Tylypahkan taistelussa Riesu osoittautuu yhdeksi parhaimmista aseista torjumaan kuolonsyöjiä: se viskoo yrmyliinin palkoja näiden niskaan ja vähät välittää tappokirouksista joita suorastaan satelee sitä kohti, koska kiroukset eivät tepsi häneen. Harryn kukistettua Voldemortin Riesu lauloi ylistyslaulun Harrysta.
Muita henkilöitä > Basiliski

Basiliski on Hämäkäkin mukaan linnassa syntynyt hirviö, jota hämähäkit pelkäävät. Salazar Luihuisen rakentamaa Salaisuuksien kammiota kutsutaan hirviön kodiksi. Suuri, käärmemäinen basiliski tappaa katseellaan. Jos kuitenkin sattuu näkemään basiliskin katseesta vain heijastuksen (esimerkiksi kameran tai peilin kautta), niin ei kuole vaan kangistuu, josta voi parantua alruunamehun avulla.
Luihuisen perillinen Tom Valedro alias lordi Voldemort käytti basiliskia tappamaan jästisyntyisiä oppilaita avattuaan Salaisuuksien kammion. Käärme tappoi tytön, joka tunnetaan nykyään kummituksena nimeltä Murjottava Myrtti. Kammion avasi uudelleen viisikymmentä vuotta myöhemmin Ginny Weasley, joka oli silloin Voldemortin vallan alaisena tämän kouluaikaisen päiväkirjan (joka myöhemmin osoittautui hirnyrkiksi) kautta. Silloin basiliskin ei onnistunut tappaa ketään; kuusi henkilöä tosin kangistui. Basiliskilla on pitkät terävät myrkkyhampaat jotka tappavat uhrin parissa minuutissa. Harry Potter tappoi basiliskin lukuvuoden lopussa.
Lucjan Czaplicki

Lucjan Czaplicki on suomalainen puhallinmuusikko ja kapellimestari. Puolalaissyntyinen Czaplicki on vaikuttanut Suomessa 1960-luvun lopulta lähtien. Vuonna 2011 hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.
Nokialla asuva Czaplicki soittaa klarinettia ja saksofonia tamperelaisessa jazzyhtyeessä Ewa Kaarela Swing Band. Lisäksi hänellä on oma yhtye, joka esiintyy eri solistien kanssa.
Czaplicki on yksi Suomen eniten levyttäneistä sessiomuusikoista. Hän on soittanut muun muassa Heikki Silvennoisen, Kauko Röyhkän, Juice Leskisen, Joel Hallikaisen, Pate Mustajärven, Heikki Helan, Eino Grönin ja Popedan levytyksillä.
1970-luvulla Czaplicki oli  mukana yhden albumin julkaiseessa Uranus-yhteessä. Hän on myös ollut muusikkona kymmenissä elokuvissa sekä TV2:n tuotannoissa. Ensimmäiset levytyksensä Czaplicki on tehnyt vuonna 1966.
Käyrän pituus

Pisteiden välisten matkojen summa antaa approksimaation käyrän pituudesta.
Käyrän pituus, s, funktiolle f saadaan integraalina
Määritelmä

Olkoon funktio f määritelty suljetulla välillä  [a,b], jolloin voidaan muodostaa f:n rajoittuma tälle välille eli  g:[a,b]\to \mathbb {R} , missä  g(x)=f(x) kaikilla  x\in [a,b]. Lisäksi vaaditaan, että funktiolla f on jatkuva derivaatta f'. Olkoon K funktion g kuvaaja.
Määritellään piste Pi joksikin kuvaajan K pisteeksi ( x_{i},f(x_{i})),  x_{0}<x_{1}<\ldots <x_{n} ja  x_{0}=a,x_{n}=b.
Tällöin kuvaajan K pituus on peräkkäisten pisteiden  (P_{i},P_{i+1}), jossa  i\in [0,n-1], välisten etäisyyksien summan raja-arvo, kun välin jakoa tihennetään rajatta.
{\begin{aligned}\sum _{i=1}^{n}|{P_{i-1}P_{i}}|&=\sum _{i=1}^{n}{\sqrt {(x_{i}-x_{i-1})^{2}+[f(x_{i})-f(x_{i-1})]^{2}}}\\&=\sum _{i=1}^{n}{\sqrt {\left(1+{\frac {[f(x_{i})-f(x_{i-1})]^{2}}{\Delta x^{2}}}\right)\Delta x^{2}}},\,\Delta x=(x_{i}-x_{i-1})\\&=\sum _{i=1}^{n}{\sqrt {\left(1+\left({\frac {f(x_{i})-f(x_{i-1})}{\Delta x}}\right)^{2}\right)}}\Delta x\\\end{aligned}}
Kun Δx → 0, termi  {\frac {f(x_{i})-f(x_{i-1})}{\Delta x}}=f'(x)
Saadaan integraali:
L=\int _{a}^{b}{\sqrt {1+[f'(x)]^{2}}}\,dx
Käyrän pituus johdettuna differentiaalien avulla

{\begin{aligned}(ds)^{2}&{}=(dx)^{2}+(dy)^{2}\\L&{}=\int \ ds\\&{}=\int \ {\sqrt {(dx)^{2}+(dy)^{2}}}\\&{}=\int \ {\sqrt {(dx)^{2}\left[{1+\left({dy \over dx}\right)^{2}}\right]}}\\L&{}=\int _{}^{}{\sqrt {1+\left({dy \over dx}\right)^{2}}}dx\end{aligned}}
Jyrsijöiden juoksupyörä

Hamsteri käyttää juoksupyörää
Orava oravanpyörässä.

Jyrsijöiden juoksupyörä on omilla jaloillaan seisova tai häkin seinään kiinnitettävä laite, jossa jyrsijä (esimerkiksi hamsteri) voi juosta. Juoksupyörän käyttö tyydyttää pienessä häkissä tai terraariossa elävän jyrsijän suurta liikunnan tarvetta. Juoksupyörä voi olla tehty muovista, puusta tai metallista, ja sen juoksupinta voi olla joko umpinainen tai puolallinen. Hiiret, ja varsinkin hamsterit, käyttävät juoksupyörää, mutta gerbiilit voivat järsiä sitä. Syyrialaisen hamsterin juoksupyörän halkaisijan tulee olla vähintään 20 cm, kääpiöhamsterille taas käy pienempi. Mikäli lemmikin selkä ei kestä juoksupyörää, täytyy hankkia isompi.
Wilhelmina Cygnaeus

Mina Cygnaeus
Sofia Wilhelmina (Mina) Cygnaeus, o.s. Backlund (14. helmikuuta 1851 Jönköping – 19. maaliskuuta 1936 Helsinki) oli ruotsalais-suomalainen näyttelijä.
Cygnaeuksen vanhemmat olivat kauppias Carl Gustaf Backlund ja Anna Helena Jonsson. Hän oli vuodesta 1889 naimisissa Åbo Tidningin päätoimittaja Gustaf Alexander Cygnaeuksen (k. 1907) kanssa. Mina Cygnaeus näytteli Carl Johan Fröbergin oppilaskiertueessa 1870–1876 ja oli Tukholman ja Göteborgin teattereiden näyttelijä 1876–1885. Hänen roolejaan olivat muun muassa Nukkekodin Nora. Mina Cygnaeus kävi ensimmäisen kerran Suomessa 1886 erään kiertueen mukana ja hän asettui myöhemmin pysyvästi asumaan Suomeen. Näyttelijäuran jälkeen hän oli Turun ruotsalaisen teatterin johtokunnan jäsen 1900–1909 ja toimi näyttelijä-ohjaajana ja kiertueiden järjestäjänä. Vuosina 1909–1928 hän oli Helsingin Ruotsalaisen Teatterin oppilaskoulun opettaja.
Aiheesta muualla

Svenskt porträttgalleri
Svenska inhemska teatern hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Eli Manning

| Eli Manning |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. tammikuuta 1981 New Orleans, Louisiana
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  193 cm
Paino:  99 kg
Pelipaikka:  pelinrakentaja
Pelinumero:  10
Sarja:  NFL
Pelaajaura
Seurat:  New York Giants
NFL-varaus:  1. varaus, 2004 San Diego Chargers
Pääsarjaura:  2004–2020
Elisha Nelson (Eli) Manning (s. 3. tammikuuta 1981 New Orleans, Louisiana, Yhdysvallat) on uransa lopettanut amerikkalaisen jalkapallon pelinrakentaja. Hän edusti koko ammattilaisuransa ajan NFL-liigan New York Giantsia.
Manningin veli, Peyton Manning oli myös pelinrakentaja, ja edusti Denver Broncosia. Veljesten isä, Archie Manning oli myös aikoinaan 70- ja 80-luvulla pelinrakentaja NFL-tasolla.
NFL-ura

Kuten isoveljensä Peyton Manning vuotta aikaisemmin, Eli valittiin Super Bowlin arvokkaimmaksi pelaajaksi vuoden 2008 ottelun jälkeen, Giantsin yllätettyä aiemmin voittamattoman New England Patriotsin.. Sama ottelupari toistui Super Bowlissa neljän vuoden kuluttua, ja jälleen lievänä altavastaajana otteluun lähtenyt Giants vei voiton, Manningin tullessa valituksi ottelun arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eli Manning Wikimedia Commonsissa
| n k Super Bowlin arvokkain pelaaja |
| --- | --- |
 I: Starr  II: Starr  III: Namath  IV: Dawson  V: Howley  VI: Staubach  VII: Scott  VIII: Csonka  IX: Harris  X: Swann  XI: Biletnikoff  XII : Martin & White  XIII: Bradshaw  XIV: Bradshaw  XV: Plunkett  XVI: Montana  XVII: Riggins  XVIII: Allen  XIX: Montana  XX: Dent  XXI: Simms  XXII: Williams  XXIII: Rice  XXIV: Montana  XXV: Anderson  XXVI: Rypien  XXVII: Aikman  XXVIII: E. Smith  XXIX: Young  XXX: Brown  XXXI: Howard  XXXII: Davis  XXXIII: Elway  XXXIV: Warner  XXXV: Lewis  XXXVI: Brady  XXXVII: Jackson  XXXVIII: Brady  XXXIX: Branch  XL: Ward  XLI: P. Manning  XLII: E. Manning  XLIII: Holmes  XLIV: Brees  XLV: Rodgers  XLVI: E. Manning  XLVII: Flacco  XLVIII: M. Smith  XLIX: Brady  50: Miller  LI: Brady  LII: Foles  LIII: Edelman  LIV: Mahomes  LV: Brady  LVI: Kupp  LVII: Mahomes  LVIII: Mahomes  LIX: Hurts 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Mamban diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 18 |  |
| ↙Kokoelmat | 9 |  |
| ↙Singlet | 59 |  |
Tämä artikkeli sisältää Mamban diskografian.
Albumit > Studioalbumit

| Vuosi | Nimi | Top 40  Albumilista  | Kulta/Platinalevy   |
| --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Mamba | 11 |  |
| 1986 | Lauantai-ilta | 5 | kultalevy |
| 1987 | Syksy | 1 | kultalevy |
| 1989 | Tunteellisella tuulella | 6 |  |
| 1990 | Sydänmailla  (Tero Vaaran maatakiertävä uusi viihdeorkesteri) | – |  |
| 1992 | Pitkä vapaa | – |  |
| 1994 | Kummitusjuttu | 12 | kultalevy |
| 1995 | Lähdössä | 16 |  |
| 1996 | Kuume | 26 |  |
| 1997 | Kipinä | 26 |  |
| 2000 | Sodassa ja rakkaudessa | 4 | kultalevy |
| 2002 | Meille vai teille | 1 | platinalevy |
| 2003 | Joulualbumi | 6 | platinalevy |
| 2006 | Mä tein sen taas | 3 |  |
| 2008 | Toinen elämä | 5 |  |
| 2009 | Kaipuun sanomat | 8 |  |
| 2011 | Kuuma rakkaus | 16 |  |
| 2014 | Miehiä ja ihmisiä | – |  |

Listasijoitukset Suomen viralliselta albumilistalta.
Albumit > Kokoelmat

| Vuosi | Nimi | Top 40  Albumilista  | Kulta/Platinalevy   |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 | Mamban parhaat | – |  |
| 1995 | 20 suosikkia – Mitä yhdestä särkyneestä sydämestä | – | platinalevy |
| 1996 | Kytkin paskana: 23 hittiä albumeilta Tuntellisella tuulella & Sydänmailla | – |  |
| 1997 | 20 suosikkia – Pieni lemmenleikki | – |  |
| 1999 | Vaaran vuodet 1984–1999 | 1 | tuplaplatinalevy |
| 1999 | Vaaran vuodet 1984–1999 (4CD-BOX) | – |  |
| 2003 | Suomi Huiput: Tero Vaara & Mamba – 20 Hittiä | – |  |
| 2004 | Lempikappaleita 1984–2004 | 6 | platinalevy |
| 2011 | Tähtisarja – 30 suosikkia | – |  |

Listasijoitukset Suomen viralliselta albumilistalta.
Singlet > Muut listoille nousseet kappaleet

| Vuosi | Nimi | Rumba  Top 50 | Radio  Top 100  | Album |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | "Timanttien jäljillä" | 41 | – | Kummitusjuttu |
| 1995 | "Pyöräkellariin" | 42 | – | Lähdössä |
| 2014 | "Jollei jouluna ole lunta" | – | 38 | Joulualbumi |
| 2020 | "Rekiretki" | – | 46 | Joulualbumi |
| 2022 | "Joulupukki matkaan jo käy" | – | 33 | Joulualbumi |
Aiheesta muualla

Mamban viralliset kotisivut
Mamban esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
| n k Mamba |
| --- | --- |
 Tero Vaara  Pete Nikkinen  Ville Nurmi  Harri Lehtonen  Jari Heino   Timo Mynttinen  Antti Snellman  Esa Niiva  Reijo Anttila  Vesa Anttila  Tuomas Wäinölä  Kari Makkonen  Timo Räsänen  Petteri Korhonen  Seppo Myllymäki  Harri Wiro  Ari Loukkalahti  Kari Heiskari  Kari Rinko  Arto Rautajoki 
Studioalbumit:  Mamba  Lauantai-ilta  Syksy  Tunteellisella tuulella  Pitkä vapaa  Kummitusjuttu  Lähdössä  Kuume  Kipinä  Sodassa ja rakkaudessa  Meille vai teille  Joulualbumi  Mä tein sen taas  Toinen elämä  Kaipuun sanomat  Kuuma rakkaus  Miehiä ja ihmisiä  Ihana voima 
Kokoelmat:  Parhaat  20 suosikkia – Mitä yhdestä särkyneestä sydämestä  Kytkin paskana: 23 hittiä albumeilta Tuntellisella tuulella & Sydänmailla  20 suosikkia – Pieni lemmenleikki  Vaaran vuodet 1984–1999  Vaaran vuodet 1984–1999  Vaara Tero & Mamba – Suomihuiput  Lempikappaleita 1984–2004 
Singlet:  ”Mitä yhdestä särkyneestä sydämestä”  ”Kantakaa Lassi jo pois”  ”Pyyhi kyyneleet”  ”Arvoitus minulle”  ”Älä jätä minua”  ”Yhden illan ystävyys”  ”Liian vähän sittenkin”  ”Lauantai-ilta”  ”Viimeinen tanssi”  ”Viime viikonloppuna”  ”Koska lähdet taas”  ”Tielle taas”  ”Luontoon takaisin”  ”Pieni rakkauslaulu”  ”Elokuu”  ”Yöihminen”  ”Ei se vielä oo rakkautta” (Tero Vaaran maatakiertävä uusi viihdeorkesteri)  ”Kun olin kuusitoista”  ”Sydänsuruja”  ”Valokuvia”  ”Kirottu kitara”  ”Koiranelämää”  ”Saa koskettaa”  ”Pieni lemmenleikki”  ”Kuume”  ”Tennissukat kirjahyllyssä”  ”Ei toiset opi koskaan”  ”Vastustamaton”  ”Kipinä”  ”Jos tahdot tietää”  ”Yö on hellä”  ”Romantiikkaa”  ”Vuoden nainen”  ”Sä oot historiaa”  ”Me pantiin puoliksi kaikki”  ”Sä onneni oot”  ”Vielä on kesää jäljellä”  ”Meille vai teille”  ”Kun eron hetki on”  ”Talven ihmemaa”  ”Pakko päästä pois”  ”Vie mut läpi yön”  ”Monica”  ”Hei, dj”  ”Tuhat ja yksi syytä”  ”Vaimo paranisko vaihtamalla”  ”Joku toinen aika”  ”Mä oon lakannut huolehtimasta”  ”Päätit sit näyttää”  ”Valokuvia 2009”  ”Rakkaus on iso riski” (Mamba feat. Jukka Poika)  ”Saa Koskettaa 2009”  ”Me selvitään”  ”Kun signaali on heikko”  ”Kuivilla”  ”Anna kauniin tapahtuu”  ”Kaks arkaa sieluu”  ”Paratiisin kyy”  ”Ei kyyneltäkään” 
Muuta:  diskografia
Tapani Lemminkäinen

Lemminkäisen suunnittelema muistomerkki Jaalan kirkon sankarihautausmaalla.
Jaalan palon 1790 muistokivi vuodelta 1946 Jaalan kirkonkylässä.
Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki, 1955, Kuusankosken uusi hautausmaa.
Evijärven sankarimuistomerkki, 1959.
Uuno Tapani Lemminkäinen (1. huhtikuuta 1912 Jaala – 28. lokakuuta 1971) oli suomalainen kuvataiteilija, taidegraafikko, piirtäjä, kirjailija ja taidearvostelija. Lemminkäinen keräsi myös kansanperinnettä, soitti ja rakensi soittimia, organisoi näyttelyitä ja toimi kirjoittajana ja kuvataiteen puuhamiehenä. Hän debytoi Jyväskylässä 1938.
Tapani Lemminkäinen tunnetaan muotokuvista, karikatyyreistä ja kirkkotaiteesta. Hän on tehnyt Kymin kirkon lasimaalaukset ja Vuohijärven kirkon alttaritaulun Minä olen A ja O, alku ja loppu, joka kuvaa Vuohijärven teollisuustaajaman elämää 1970-luvun alkupuolella. Alttaritaulua säilytetään nykyään Valkealan seurakuntakeskuksessa. Lahden Lakimiesyhdistys ry:n kokoelmassa on 97 Tapani Lemminkäisen karikatyyripiirustusta, jotka sijaitsevat Lahden käräjäoikeuden tiloissa.
Tapani Lemminkäinen opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1939-1941 ja 1945-1948 sekä Taideteollisessa oppilaitoksessa 1965. Hän toimi myös opettajana työväen- ja kansalaisopistoissa, oppikoulussa ja teknillisessä opistossa. Tapani Lemminkäinen perusti Lahteen vuonna 1958 vapaan yksityisen Lito-Lemminkäisen grafiikkakoulun ja opetti grafiikan eri menetelmiä nuorille oppilaille.
Kansainvälisiin taidenäyttelyihin Tapani Lemminkäinen osallistui Tukholmassa 1948, Bernissä Sveitsissä, Reykjavíkissa 1949, Sveitsissä 1956, DDR:ssä 1963, Pekingissä Kiinassa 1964 ja Bulgariassa 1965.
Lemminkäisen teoksia ovat myös sankarihautausmaiden muistomerkit:
Jaalan kirkolla (1950)
Valkealan kirkolla (1951)
Evijärven kirkolla (1959)
Kuvanveistäjä Matti Peltokangas oli eräs hänen oppilaistaan.
Tapani Lemminkäinen on kirjoittanut kirjan Seulan pohja, johon hän on koonnut jaalalaista kansanperinnettä.
Teoksia

Tuntematon sotilas, Väinö Linna; kuvituksena 17 taiteilijan TK-kuvia jatkosodan ajalta; WSOY, 1995, ISBN:	951-0-13345-0
Seulan pohja - Jaalan vanhukset muistelevat; Tapani LEMMINKÄINEN; 1958
Suur-Hollolan kirja: Lahden, Hollolan, Nastolan, Asikkalan, Kosken H1, Orimattilan kotiseutulukemisto; Tapani Lemminkäinen (kuvitt.); WSOY 1963
Aion perille: kirja nuorisolle; Tapani Lemminkäinen (kuvitt.); Herättäjä-yhdistys 1960
Sus siunakkoon: Farmos oy:n järjestämän keräyskilpailun satoa; Tapani Lemminkäinen (kuvitt.); Farmos-yhtiöt 1961
Aiheesta muualla

Kirjav@ - Kansallisgallerian kirjaston kokoelmatietokanta, Tapani Lemminkäinen
Jaalan kotiseutuyhdistys ry, historia
Suomalaisen kuvataiteen bibliografia, Tapani Lemminkäinen
Lahden Taideyhdistys ry vuodesta 1934 (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  KulturNav
Suvi Koponen

| Suvi Riggs o> s Koponen |
| --- | --- |
 Suvi Riggs helmikuussa 2008
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. maaliskuuta 1988 (ikä 36) Vantaa, Suomi
Ammatti:  malli
Suvi Maria Riggs (o.s. Koponen, s. 26. maaliskuuta 1988 Vantaa) on Yhdysvalloissa asuva suomalainen malli, joka voitti MTV3:n Mallikoulu-sarjan ensimmäisen tuotantokauden vuonna 2005. Voitto toi mallisopimuksen Milanossa, Pariisissa ja New Yorkissa toimivan Women-toimiston kanssa.
Ura

Mallikoulu-ohjelman tuomarit muistelevat hetkeä, jolloin näkivät Koposen ensimmäiset valokuvat: "Vau, tässä on tähti! Ihan kuin hän olisi tehnyt tätä koko ikänsä!"
Vuodesta 2005 alkaen Koponen on huomattu myös kansainvälisesti. Tunnettu mallisivusto Models.com rankkasi hänet vuonna 2006 kuukauden tulokkaaksi, sekä 50 halutuimman mallin joukkoon.
Syyskuussa 2006 Koponen avasi ja lopetti Pradan näytöksen Milanossa toimien näin näytöksen päämallina ja saaden huomiota muotijulkaisuissa. Esiintyminen poiki Koposelle sopimuksia useiden maineikkaiden yhtiöiden kanssa ja hän onkin työskennellyt Balenciagalle, Burberry Prorsumille, Chloélle, Christian Diorille, Dolce & Gabbanalle, Fendille, Hermèsille, Karl Lagerfeldille, Louis Vuittonille, Max Maralle, Missonille, Nina Riccille, Emilio Puccille, Emanuel Ungarolle, Versacelle, Yves Saint Laurentille, Anna Suille, Vera Wangille, Marc Jacobsille, Donna Karanille, Anne Kleinille, Miu Miulle, BCBG Max Azrialle, Sonia Rykielille ja Calvin Kleinille.lähde?
Koponen on esiintynyt useissa muotijulkaisuissa, kuten suomalaisissa Pàp- ja Trendi-lehdissä, Ruotsin Ellessä, saksalaisen Amican kannessa sekä Italian, Britannian, Ranskan ja Yhdysvaltain Voguessa. Häntä ovat kuvanneet Steven Meisel, Mario Testino sekä Craig McDean. Koponen toimi loppukesästä 2007 Blumarinen, Pradan, Calvin Kleinin, Balenciagan ja Mulberryn mainoskampanjoissa.
»Huonoin puoli mallin työssä on ehdottomasti se, ettei työaikoja ole. Koskaan ei tiedä, milloin kuvaukset loppuvat tai onko seuraavana päivänä töissä vai vapaalla. Se, että pääsee jatkuvasti tapaamaan uusia mielenkiintoisia ihmisiä, on taas ehdottomasti työn suurin plussa» 
(Trendi maaliskuussa 2007)
Syyskuussa 2007 hänet rankattiin New York Fashion Weekin neljänneksi parhaimmaksi malliksi.lähde?
Maaliskuussa 2008 Koponen oli ensimmäistä kertaa Voguen kannessa. Hän oli aiemmin samana vuonna ollut esimerkiksi Purple- ja i-D-lehtien kansissa. Hän uusi myös sopimuksensa Blumarinen kasvona. Syksyllä 2008 Koponen palasi Calvin Kleinin kasvoksi.
Koponen valittiin kesäkuun 2010 Ranskan Ellen kanteen. Hän on vakiinnuttanut paikkansa maailman huippumallien joukossa. Vuonna 2014 hän oli kahdeksas Models.comin mallilistassa. Hänen kansikuvansa Pariisin ja Venäjän maaliskuun Voguessa ID:ssä, useat editorialit eri maiden Vogue-lehdissa, New York Timesissä, Vanity Fearissa sekä suuret kampanjat muun muassa Calvin Kleinille, Chloélle ja Alexander McQueenille ovat nostaneet hänet yhdeksi seuratummaksi huippumalliksi maailmassa.
Yksityiselämä

Suvi Koponen myöntää mallimaailman hyvät puolet, mutta on tietoinen myös glamourin kääntöpuolesta, raa'asta kilpailusta ja rankoista kuvauspäivistä. "Mä en ole ikinä välittänyt julkisuudesta, mutta se on pakko kestää. Yritän välttää sitä mahdollisimman paljon," hän kertoo Missä he ovat nyt? Mallikoulun Suvi -dokumentissa.
Koponen seurusteli vuodesta 2009 ja avioitui mallina toimivan Tyler Riggsin kanssa vuonna 2012, jolloin hän vaihtoi sukunimekseen Riggs. Joulukuussa 2016 hän synnytti tyttövauvan ammeeseen ja maaliskuussa 2018 kylpyhuoneen suihkussa seisten toisen tyttären. Tammikuussa 2020 hän ilmoitti odottavansa kolmatta lasta, ja lapsen syntymästä ilmoitettiin toukokuussa 2020.
TV-esiintymisiä

Mallikoulu (2005, oma itsensä)
Hyppönen-Enbuske Experience (2005, oma itsensä)
Missä he ovat nyt? Mallikoulun Suvi (2008, oma itsensä)
The Truth In Being Right (2012, Suzie)
Saulin paras kaveri (2013, oma itsensä)
Aiheesta muualla

Suvi Koponen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
The Fashion Spot sivusto Suvi Riggsistä
Models.com
Suvi Riggs Michael Korsin muotinäytöksessä helmikuussa 2008.
Kirill Vladimirovitš Romanov

Suuriruhtinas Kirill Vladimirovitš Romanov 1904
Suuriruhtinas Kirill Vladimirovitš Romanov (Кири́лл Влади́мирович Рома́нов); (12. lokakuuta 1876 Vladimirskojen huvila, Tsarskoje Selo, Venäjän keisarikunta — 12. lokakuuta 1938 Neuilly-sur-Seine, Ranska) oli venäläinen aatelinen, vara-amaraali, Romanov-suvun päämies vuodesta 1918 aina kuolemaansa asti ja Venäjän keisarillisen kruunun tavoittelija.
Kirill (keskellä) nuorempien veljiensä Boriksen ja Andrein kanssa vuonna 1880-luvun loppupuoli.
Suku ja koulutus

Kirill Vladimirovitšin vanhemmat olivat suuriruhtinas Vladimir Aleksandrovitš Romanov (1847–1909), joka oli keisari Aleksanteri II:n ja keisarinna Maria Aleksandrovnan kolmanneksi vanhin poika sekä saksalaissyntyinen suuriruhtinatar Maria Pavlovna. Hänellä oli kolme veljeä Aleksandr (1875–1877), Boris (1877–1943) ja Andrei (1879–1956) sekä sisar, Kreikan prinsessa Jelena Vladimorovna Romanova (1882−1957).
Kirill Vladimirovitš aloitti 15-vuotiaana merisotaupseerin koulutuksen Nikolajevin laivastoakatemiassa vuonna 1891, palveli useilla aluksilla vuosina 1892-1895 ja teki maailmanympärimatkan vuonna 1898.
Hän valmistui merikadettijoukoista ja laivastoakatemiasta vuonna 1904 ja palveli Venäjän–Japanin sodassa Port Arthurissa komentaja Stepan Makarovin lippulaivalla Petropavlovskilla. Suuriruhtinas oli niitä harvoja, jotka selvisivät aluksen räjähdyksestä ja uppoamisesta 31. maaliskuuta 1904 täpärästi ja haavoittuneena jalkoihinsa.