stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
KAT-TUN

KAT-TUN (カトゥーン, Katūn) on japanilainen pop-yhtye. Yhtyeeseen kuuluvat Kazuya Kamenashi, Tatsuya Ueda ja Yūichi Nakamaru. Entiset jäsenet ovat Jin Akanishi, Junnosuke Taguchi ja Kōki Tanaka. Yhtyeen nimi muodostuu sukunimien ensimmäisistä kirjaimista: Kamenashi, Akanishi, Taguchi, Tanaka, Ueda ja Nakamaru. Yhtye kuuluu Johnny's jimusho -kykyjenetsintätoimiston alaisuuteen. Muiden toimiston nuorisoidoliryhmien tavoin myös KAT-TUNin jäsenet laulamisen lisäksi näyttelevät mm. mainoksissa ja draamasarjoissa.
Yhtye perustettiin vuonna 2001, kun Kinki Kids -ryhmän Kōichi Dōmoto tarvitsi itselleen taustatanssijoita ja hän valitsi sattumalta Johnny's jimushon eri nuorisoryhmistä Kamenashin, Akanishin, Taguchin, Tanakan, Uedan ja Nakamarun. Dōmoto alkoi kutsua heitä KAT-TUNiksi, ja nimitys yleistyi. Ensimmäisen oman singlensä Real Facen KAT-TUN julkaisi vasta vuoden 2006 maaliskuussa. Singleä myytiin 754 234 kappaletta ensimmäisellä viikolla, mikä riitti Oricon-listan ensimmäiseen sijaan.
Jo ennen ensilevynsä julkaisua KAT-TUN järjesti konsertin maaliskuussa 2006 Tokyo Domessa. He esiintyivät silloin 110 000 ihmiselle kahden päivän aikana ja lisäksi noin 630 000 ihmiselle ensimmäisen, singlen tapaan Real Faceksi nimetyn Japanin kiertueensa aikana.
KAT-TUNin kolmen ensimmäisen singlen onnistui saavuttaa 400 000 kpl myynti jo ensimmäisen viikon aikana. He ovat Japanin historian ensimmäiset artistit, joiden kaikki singlet ensimmäisestä lähtien ovat ylittäneet 500 000 kpl myynnin.
Lokakuun 12. 2006 Jin Akanishi lähti USA:han opiskellakseen englantia ja vietti siellä 6 kuukautta, mikä aiheutti mediakohun Japanissa. Hän ei ollut KAT-TUNin seuraavan singlen kansikuvassa eikä myöskään äänittämässä heidän seuraavaa levyään. Akanshin palatessa huhtikuussa 2007 Japaniin yhtye aloitti melkein heti seuraavan singlensä, Keep the Faithin äänittämisen jälleen kuusimiehisenä.
KAT-TUNin single Don't U Ever stop julkaistiin 14. toukokuuta 2008. KAT-TUN singleä, Lipsiä, taas käytettiin myös Rumiko Takahashin Ichi-pondo no fukuin -mangaan perustuvan draamasarjan tunnuskappaleena. Rescue single julkaistiin 11.3.2009, joka on tällä hetkellä uusin, käytettiin Nakamaru Yuichin esittämässä Rescue-draamasarjan tunnuskappaleena.
Janne Hyöty on tehnyt yhtyeelle kappaleita.
Diskografia > Singlet

Real Face (22.3.2006)
Signal (19.7.2006)
Bokura no machi de (7.12.2006)
Yorokobi no uta (6.6.2007)
Keep the Faith (21.11.2007)
Lips (6.2.2008)
Don`t U Ever Stop (14.5.2008)
White X'mas (3.12.2008)
One drop (11.2.2009)
RESCUE (11.3.2009)
Love yourself ~kimi ga kirai na kimi ga suki~ (10.2.2010)
Going! (12.5.2010)
Change UR World (17.11.2010)
Ultimate Wheels (2.2.2011)
White (18.5.2011)
Run for You (3.8.2011)
Birth (30.11.2011)
To the Limit (27.6.2012)
Fumetsu no Scrum (12.9.2012)
Expose (6.2.2013)
Face to Face (15.5.2013)
In Fact (4.6.2014)
Dead or Alive (21.1.2015)
Kiss Kiss Kiss (11.3.2015)
Diskografia > Albumit

Best of KAT-TUN (22.11.2006)
Cartoon KAT-TUN II You (18.4.2007)
KAT-TUN III Queen of Pirates (4.6.2008)
Break the Records -by you & for you- (29.4.2009)
No More Pain (16.6.2010)
Chain (22.2.2012)
Come Here (25.6.2014)
Diskografia > DVD- ja VHS-julkaisut

Okyakusama wa kamisama – konsāto 55-mannin no ai no rikuesto ni kotaete (2.26.2003)
KAT-TUN live kaizokuban　(3.5.2005)
Real Face Film' (22.3.2006)
Live of KAT-TUN ”Real Face” (11.4.2007)
Tour 2007 Cartoon KAT-TUN II You (21.11.2007)
KAT-TUN Live Tour 2008 Queen Of Pirates (1.1.2009)
KAT-TUN Live Break the Records (16.12.2009)
KAT-TUN No More Pain World Tour 2010 (29.12.2010)
Aiheesta muualla

JaMe Suomi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaakkois-Suomen vapaa-ajankalastajapiiri

Kaakkois-Suomen vapaa-ajankalastajapiiri on yksi Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestön 12 vapaa-ajankalastajapiiristä, joka on perustettu 12. marraskuuta 2005 ja joka käsittää alueellisesti Kymenlaakson maakunnan, Päijät-Hämeen maakunnan sekä osan Itä-Uudenmaan maakuntaa.
Kaakkois-Suomen vapaa-ajankalastajapiirin hallituksessa ovat edustettuina mm.
Karhulan Virkistyskalastajat, Kotka
Kivijärven Kalaveikot, Taavetti
Kuusankosken Kalastusseura, Kouvola (vuoden 2008 loppuun Kuusankoski)
Lahden Perhokalastajat ry
Loviisan seudun Eränkävijät, Loviisa
Nastolan Pilkki, Nastola
Orimattilan Kalakerho, Orimattila
Porvoon Talvionkijat, Porvoo
Tampellan Kalakerho, Kouvola
Jäsenyhdistykset > Etelä-Karjalan maakunta

Kivijärven Kalaveikot, Lemi ja Luumäki
Lappeenrannan Pilkkijät, Lappeenranta
Jäsenyhdistykset > Kymenlaakson maakunta

Elimäen Kalamiehet, Kouvola, Elimäki
Iitin Kalamiehet, Iitti
Kouvolan Kalamiehet, Kouvola
Kouvolan Varuskunnan Metsästäjät, Kouvola
Kuusankosken Kalastusseura, Kouvola, Kuusankoski
Myllykosken Jokamieskalastajat, Kouvola, Myllykoski
Pohjois-Kymen Perhokalastajat, Kouvola
Tampellan Kalakerho, Kouvola, Anjalankoski
Valkealan Kalakerho, Kouvola, Valkeala
Voikkaan Kalastusseura, Kouvola, Voikkaa
Jäsenyhdistykset > Päijät-Hämeen maakunta

Heinolan Enson Kalakerho, Heinola
Heinolan Kalastajat, Heinola
Hollolan Pilkki, Hollola
Iskun Kalastajat 77, Lahti
Kalahakaset
Kempin Kalakerho, Lahti
Kuusakosken Kalastajat, Heinola
Lahden Kaupungin Kalakerho, Lahti
Lahden Kalaveikot, Lahti
Lahden Perhokalastajat, Lahti
Lahden Polttimon kalakerho, Lahti
Lahden Posti-Tele Kalakerho, Lahti
Laksiaiset
Luhta Rysä, Lahti
Muovijalosteen Kalakerho
Nastolan Pilkki, Nastola
Nykymiehet
Orimattilan Kalakerho, Orimattila
Oululasen kalakerho, Lahti
Padasjoen kalakerho, Padasjoki
Pakaan Urheilukalastajat, Orimattila, Pakaa
Ram-Team Kalakerho, Lahti
Rauten Kalakerho, Lahti
Salpkon Kalakerho, Lahti
Upon Pilkkiveikot, Lahti
Vaajan Erä
Vanerin Lohi, Heinola
Aiheesta muualla

Kaakkois-Suomen vapaa-ajankalastajapiiri
Kauppi (täsmennyssivu)

Kauppi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:
Kauppi, kaupunginosa Tampereella
Kaupintie, katu Helsingin Lassilassa
Kaupintie, katu Raumalla
Sukunimi

Aaro Kauppi (1902–1979), kansanedustaja (Keskusta), professori, varatuomari, lakitieteen tohtori
Anne Kauppi (s. 1962), pianisti
Eeva Kauppi (o.s. Mäntylä, 1921–2008), psykiatri, lääkintöneuvos, kansanedustaja (Kokoomus)
Elis Kauppi (1921–2004), korusuunnittelija
Emil Kauppi (vuoteen 1906 Kaupelin, 1875–1930), säveltäjä, pianisti ja kanteelensoittaja
Esa Kauppi (s. 1957), arkkitehti, rakennusneuvos
Heikki Kauppi, taloustieteilijä, professori
Hilkka Kauppi (o.s. Ahokanta, 1921–1996), opettaja, kirjastonhoitaja, tietokirjailija, kirjastoneuvos
Jami Kauppi (s. 1962), jääkiekkoilija
Juho Kauppi (1880–1961), päätoimittaja, kirjankustantaja ja pankinjohtaja
Kaija Kauppi (o.s. Borgman, 1923–1985), kääntäjä
Kalle Kauppi (1892–1961), juristi, professori, rehtori ja poliitikko, Juho Kaupin veli
Kalle Kauppi (s. 1992), jalkapalloilija
Kirsti Kauppi (s. 1957), diplomaatti
Lea Kauppi (1917–1999), taidemaalari
Lea Kauppi (o.s. Salonen, s. 1952), limnologi, Suomen ympäristökeskuksen ent. pääjohtaja
Leevi Kauppi (1920–2005), meijerialan yritysjohtaja, maanviljelysneuvos
Leo Kauppi (ent. Kauppinen, 1900–1938), amerikansuomalainen merimies ja laulaja
Minna Kauppi (s. 1982), suunnistaja
Niilo Kauppi (s. 1959), valtiotieteilijä, politiikan tutkija ja tutkimusprofessori
Olli Kauppi (1934–2011), järjestö- ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Oona Kauppi (s. 1997), jalkapalloilija ja salibandyn pelaaja
Oskari Kauppi (1888–1950), varatuomari, yritysjohtaja, Juho Kaupin veli
Ossi Kauppi (1929–2000), jääkiekkoilija
Pekka Kauppi (s. 1952), ympäristötieteen professori ja metsätieteilijä
Piia-Noora Kauppi (s. 1975), juristi, poliitikko, järjestöjohtaja
Raili Kauppi (1920–1995), filosofi, emeritaprofessori, Juho Kaupin tytär
Tuomas Kauppi (s. 1977), jazzpianisti
Veera Kauppi (s. 1997), jalkapalloilija ja salibandyn pelaaja, Oona Kaupin kaksoissisar.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kauppi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaupunkikaasu

Vuonna 1912 valmistunut Turun kaasukello ja edessä kaasupallo vuodelta 1937.
Kaupunkikaasu oli asutuskeskuksiin rakennetuissa kaasuverkostoissa kulkenut kaasumainen kivihiilestä tuotettu polttoaine. Sivilisaation kehitykselle kaupunkikaasu antoi tärkeän osansa niin valaistuksen, lämmityksen kuin ruoanlaiton osaltakin. Halkojen kantaminen vaihtui kaasuhanan avaamiseksi. Sitä käytettiin 1800-luvulla valaistukseen, minkä vuoksi sitä kutsuttiin myös valokaasuksi. Sähkölamput syrjäyttivät kuitenkin pian kaasuvalaistuksen, mutta kaupunkikaasua käytettiin 1900-luvun loppupuolelle saakka yleisesti varsinkin kaasuliesien polttoaineena.
Ensimmäiset kaupunkikaasuverkot rakennettiin Englantiin 1800-luvun alussa. Lontoon Pall Mall sai kaasuvalon 1807. Manner-Euroopassa kaasuverkkoja rakensi vuonna 1824 perustettu brittiläinen Imperial Continental Gas Association.
Verkostossa kulkevan kaasun ominaisuudet riippuivat siitä millaisilla laitteilla se oli tuotettu, joten kaasu oli erilaista eri kaupungeissa. Varhaisessa vaiheessa verkostossa kulki ilmakaasua, mutta hyvin nopeasti opittiin valmistamaan voimakaasua eli generaattorikaasua. Sittemmin katuvalaistuksen vaatimuksesta käytiin tuottamaan valokaasua, jota aluksi valmistettiin karburoimalla generaattorikaasua, myöhemmin kuivatislaamalla kivihiiltä.
Kivihiilen kuivatislauksessa saadulla kaasulla oli korkeampi lämpöarvo, ja sitä saatiin samalla kun terästeollisuutta varten tuotettiin koksia. Myöhemmällä aikakaudella kuivatislauspanoksen jäähdytykseen käytettiin tulistettua höyryä, jolloin mukaan sekoittui vesikaasua. Näin syntynyt kaasu oli pääasiassa hiilimonoksidin ja vedyn seosta, joka syntyi hiilestä ja vesihöyrystä seuraavalla kemiallisella reaktiolla:
C + H2O ⇒ CO + H2.
Myöhemmin hehkusukan käyttöönotto poisti vaatimuksen kaasuliekin valaisevuudesta.
Kaupunkikaasua käytettiin ensimmäisissä sisäisissä, sylinterillä varustetuissa polttomoottoreissa.
Kaasulaitoksien valtakausi päättyi 1900-luvun lopulla, ja kaupunkikaasuverkostoihin alettiin johtaa maakaasua. Maakaasu eli metaani on myrkytöntä ja sitä voidaan käyttää metaaniajoneuvojen polttoaineena. Siten kaupunkikaasuverkoston varrelle on helppo pystyttää metaanin tankkauspisteitä.
Aiheesta muualla

Valokaasu, Tietosanakirja (1909), osa 10. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 (Runeberg.org)
Jun’ichirō Koizumi

| Jun'ichirō Koizumi> 小泉純一郎 |
| --- | --- |
 Jun'ichirō Koizumi vuonna 2010.
Japanin pääministeri
 26. huhtikuuta 2001 – 26. syyskuuta 2006  
Monarkki:  Akihito
Edeltäjä:  Yoshirō Mori
Seuraaja:  Shinzō Abe
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. tammikuuta 1942 (ikä 82) Kanagawan prefektuuri, Japani
Puoliso:  Kayoko Miyamoto
Tiedot
Puolue:  Liberaalidemokraattinen puolue
 Nimikirjoitus
Jun'ichirō Koizumi (jap. 小泉純一郎, usein Junichiro Koizumi, s. 8. tammikuuta 1942) on japanilainen poliitikko, joka oli Japanin pääministeri vuosina 2001–2006.
Koizumista tuli Japanin valtaapitävän liberaalidemokraattisen puolueen johtaja ja samalla pääministeri vuonna 2001. Koizumi tunnetaan erityisesti uudistusmielisyydestään ja hänen yrityksensä vähentää Japanin valtion velkataakkaa ja yksityistää maan postilaitos saivat maailmanlaajuista julkisuutta. Vuoden 2005 parlamenttivaaleissa Koizumin puolue saavutti yhden Japanin historian suurimmista enemmistöistä. Japanin lisäksi Koizumi puhuu myös englantia.
Perhetausta ja koulutus

Koizumi syntyi Kanagawan prefektuurissa. Hänen isänsä, Jun'ya Koizumi, oli Japanin puolustuslaitoksen pääjohtaja[lähde? ] ja toisen sukupolven edustaja Japanin alahuoneessa. Peruskoulutuksensa jälkeen Koizumi opiskeli Keiōn yliopistossa taloustieteitä. Myöhemmin Koizumi opiskeli myös Lontoon University Collegessa, josta hän palasi takaisin Japaniin isänsä kuoltua joulukuussa 1969.
Koizumi meni naimisiin Kayoko Miyamoton kanssa vuonna 1978.  Avioliitto päättyi eroon vuonna 1982, ja Koizumi vannoi, että hän ei menisi enää ikinä uudestaan naimisiin. Koizumilla on kolme poikaa, joista kaksi (Kōtarō Koizumi ja Shinjirō Koizumi) asuvat hänen kanssaan. Kōtarō ja Shinjirō eivät ole tavanneet äitiään avioeron jälkeen. Pariskunnan nuorin poika, Yoshinaga Miyamoto, joka ei ollut syntynyt avioeron aikaan, ei ole koskaan tavannut isäänsä.
Koizumi on Elvis Presleyn, Jean Sibeliuksen ja japanilaisen rock-yhtye X Japanin fani.
Ura politiikassa

Koizumi valittiin Japanin parlamentin alahuoneen jäseneksi toisella yrittämällä vuonna 1972. Valintansa jälkeen Koizumista tuli maan entisen pääministerin Takeo Fukudan sihteeri.[lähde? ] Ensimmäisen kerran Koizumi nousi Japanin hallitukseen terveys- ja hyvinvointiasioista vastaava ministeriksi vuonna 1988 Noboru Takeshitan hallitukseen. Vuonna 1992 Koizumista tuli posti- ja telekommunikaatioministeri Kiichi Mijazawan hallitukseen. Vuosina 1996–1998 Koizumi toimi jälleen terveys- ja hyvinvointiasioista vastaavana ministerinä Sosuke Unon ja Ryūtarō Hashimoton hallituksissa.
Koizumi pyrki puolueensa johtajaksi kahdesti, vuosina 1995 ja 1999, mutta ei menestynyt johtajakilvassa häviten selvästi ensin Hashimotolle ja myöhemmin Keizō Obuchille. Huhtikuussa 2000 Yoshiro Mori seurasi vakavasti sairasta Obuchia liberaalidemokraattisen puolueen johtajana. Koizumista tuli puolueensa johtaja kolmannella yrityskerrallaan 24. huhtikuuta 2001. Johtajavaaleissa Koizumi sai 298 ääntä hänen lähimmän kilpailijansa Ryutaro Hashimoton saadessa 155 ääntä. Pääministeriksi Koizumi nimitettiin 26. huhtikuuta 2001. Saman vuoden heinäkuussa pidetyissä parlamentin ylähuoneen vaaleissa Koizumin johtama koalitio sai 78 paikkaa kaikkiaan 121 paikasta.
Koizumi pääministerinä > Sisäpolitiikka

Sisäpolitiikassa Koizumi pyrki erityisesti etsimään uusia keinoja Japanin heikon taloudellisen tilanteen parantamiseksi. Esimerkkejä näistä pyrkimyksistä ovat yritykset yksityistää maan postilaitos, toiminta liikepankkien luottotappioiden välttämiseksi ja valtapuolue LDP:n hajautuneen rakenteen eheyttäminen. Koizumi viittasi puheissaan "kivuliaaseen muutoskauteen paremman tulevaisuuden saavuttamiseksi".[lähde? ]
Koizumin kaudella Japanin liikepankkien luottotappiot vähentyivät merkittävästi ja maan yleinen taloustilanne parantui.[lähde? ]
Puoluettaan Koizumi kehitti onnistuen vetoamaan urbaaniin väestöön puolueen perinteisen maaseutukannattajakunnan sijasta. Postilaitoksen yksityistämisen lisäksi Koizumin kaudella puolueen aikaisemmin kannattamia aluepoliittisia tukiaisia infrastruktuuri- ja teollisuushankkeille vähennettiin merkittävästi. Nämä muutokset aiheuttivat ristiriitaista suhtautumista Koizumiin erityisesti puolueen sisällä, mutta toisaalta hänen kansansuosionsa kasvoi merkittävästi.[lähde? ]
Koizumi pääministerinä > Ulkopolitiikka

Japanilaiset kommentaattorit pitävät Koizumin suurimpana ulkopoliittisena saavutuksena Japanin ja Yhdysvaltojen välisten suhteiden lämpenemistä. Japani tuki Yhdysvaltain johtamaa Irakin sotaa ja maan puolustusvoimien joukkoja toimi Irakissa ei-taistelutehtävissä.
Koizumin vierailut Yasukuni-jinja-pyhäkössä, joka on omistettu keisarin puolesta kuolleiden muistolle, aiheuttivat voimakasta paheksuntaa Aasiassa, erityisesti niissä maissa, joita Japani miehitti toisen maailmansodan aikana. Sodan päättymisen 60-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä vuonna 2005 Koizumi toisti aiemman pääministeri Tomiichi Murayaman lausunnon, jonka mukaan ”Japani on syvästi surullinen toisen maailmansodan aikana aiheuttamistaan kärsimyksistä”.
Koizumi pääministerinä > Suosio

Pääministerikautensa alussa Koizumi oli erittäin suosittu osittain myös ulospäinsuuntautuneen luonteensa ja värikkään menneisyytensä ansiosta. Hän nimitti hallitukseensa ennätykselliset viisi naisministeriä. Hänen johtamansa hallituskoalitio voitti vuoden 2003 parlamenttivaalit ja maan talouskehityksen parantuminen lisäsi Koizumin kansansuosiota. Koizumin esittämät eläke-etujen leikkaukset osoittautuivat erittäin epäsuosituiksi ja vuoden 2004 parlamentin ylähuoneen vaaleissa Koizumin hallituskoalitio voitti pääoppositiopuolueen vain niukasti.
Vuonna 2005 Koizumi päätti hajottaa parlamentin alahuoneen ja järjestää ennenaikaiset vaalit, koska parlamentti vastusti Koizumin voimakkaasti ajamaa postilaitoksen yksityistämistä. Syyskuussa 2005 pidetyissä vaaleissa Koizumin suosio kasvoi merkittävästi, ja Koizumin johtama hallitus voitti vaalit selkeällä äänienemmistöllä.
Vuonna 2006 kun Koizumi erosi, hänen seuraajakseen tuli Shinzo Abe, jota pidettiin Koizumin suojattina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jun’ichirō Koizumi Wikimedia Commonsissa
13-vuotias Koizumi isänsä Jun'yan vierellä.
Koizumi saapumassa G8-maiden kokoukseen Sea Islandissa kesäkuussa 2004.
Keitin

Keitin voi tarkoittaa seuraavia:
Espressokeitin
Kahvinkeitin
Kenttäkeitin
Puukaasuliesi
Retkikeitin
Spriikeitin
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keitin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kenguru-Jack Las Vegasissa

| Kenguru-Jack Las Vegasissa> Kangaroo Jack: G’Day, U.S.A.! |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Emory Myrick  Jeffrey Gatall 
Käsikirjoittaja:   Adam Scheinman  Andrew Scheinman 
Pääosat:   Josh Keaton  Ahmed Best  Kath Soucie  Jeff Bennett 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Castle Rock Entertainment Warner Bros. Family Entertainment Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Home Entertainment Netflix Warner Bros.
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  76 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kenguru-Jack Las Vegasissa (engl. Kangaroo Jack: G’Day, U.S.A.!) on vuonna 2004 julkaistu Emory Myrickin ja Jeffrey Gatallin ohjaama animaatioelokuva. Se on suoraan videolle julkaistu jatko-osa edellisvuonna ilmestyneelle näytellylle elokuvalle Kangaroo Jack.
Kainuunkylä

Kainuunkylän koulu
Valtatie 21:n asfaltoinnin muistokivi Kainuunkylässä.
Kainuunkylä on kylä Ylitornion kunnassa Tornionjoen varrella, noin kaksitoista km etelään Ylitornion kuntakeskuksesta, ja 50 km pohjoiseen Tornion keskustasta. Kainuunkylän ala-aste lakkautettiin vuonna 2005 oppilaitten puutteen ja kunnan säästötoimien takia. Kylässä toimi vielä 1970-luvulla kaksi kauppaa, posti ja baari; vuonna 2010 kyläkauppa, viimeinen julkinen rakennus, lopetettiin.
Tunnettiin ennen nimellä Helsinginkylä, joka on suomennos ruotsinkielisestä sanasta Helsingby.
Historiaa lyhyesti

Kainuunkylä on Tornionlaakson keskiaikaisen asutuksen ydinaluetta. Alueella on tehty arkeologisia kaivauksia, jotka osoittivat että pysyvää asutusta alueella on ollut jo 1060-luvulta lähtien. Kannala -nimisen tilan pihapiirissä on suoritettu arkeologisia kaivauksia 1970-luvulla. Kainuunkylän rakennuskanta on perinteistä. Vanhimmat asuinrakennukset ovat peräisin 1700-luvulta. 
Huitaperissä, ison Mustajärven rannalla, Rousunvaarassa ja Kierivaaran rinteillä löytyy rakkakuoppia, kiviaidalla eristettyjä viljelystarhoja, vanhoja kvartsikiven louhospaikkoja sekä asuinpainanteita.
Kainuunkylän koulu aloitti toimintansa syksyllä 1895 yksityisen kannatusyhdistyksen kouluna Pekanpään pirteissä ja jatkoi 1896 kunnan omistuksessa.Vuonna 1923 tapahtui koulupiirin jako. Poikkilahdessa koulutoiminta jatkui ja Kainuunkylän piirin pohjoisosasta muodostettuun piiriin syntyi toinen koulu.
Kainuunkylän saaret

Vaarojen ympäröimät saaret sijaitsevat Tornionjoen suistossa. Niillä on
harjoitettu viljelyä ja laidunnusta, ja maisemalle antavat ominaispiirteensä myös tulvaniityt. Saaret ovat merkittävä lintujen pesimisalue.
Keitinlasi

50, 100 ja 1000 ml keitinlasit
Keitinlasi eli dekantterilasi, arkisessa kielenkäytössä dekka, on sylinterimäinen lasiastia, jonka yläreunassa on loiva kaulus ja kaatonokka. Dekantterilaseja käytetään muun muassa kemian laboratoriotöissä suolojen liuottamisessa kulloiseenkin liuottimeen. Keitinlasit valmistetaan yleensä kuumuutta hyvin kestävästä borosilikaattilasista ja niiden yleisimmät vetoisuudet ovat 100, 250, 400, 600, 800 ja 1000 millilitraa.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laboratoriolaitteet ja tarvikkeet
Autoklaavi | Bunsenlamppu | Eksikkaattori | Lämpökaappi | Lämpömittari | Mikroskooppi | Sentrifugi | Spaatteli | Spektrofotometri | Vaaka | Vesi-imu  | Vetokaappi
Lasi- ja posliinitarvikkeet
Byhnersuppilo | Byretti | Erlenmeyer | Erotussuppilo | Imupullo | Kaasupipetti | Kellolasi | Keitinlasi | Koeputki | Kolvi | Kyvetti | Mittalasi | Mittapullo | Petrimalja | Pipetti | Ruiske | Soxhlet | Upokas
Kauppi

| Kauppi |
| --- | --- |
 Tampereen yliopistollinen sairaala
Kaupunki:  Tampere
Suuralue:  Keskinen suuralue
Suurpiiri:  Sampo
Postinumero(t):  33520
Lähialueet:  Petsamo, Kissanmaa, Niihama
Kauppi on yksi Tampereen kaupunginosista. Alue on metsävaltaista, siellä on pururatoja, jotka ovat talvisin hiihtolatuina. Kaupin urheilupuistossa on urheilustadion, vinttikoirarata, hiihtomaja, pesäpallokenttä ja jalkapallokenttiä. Kaupin alueella sijaitsee myös Tampereen yliopistollinen sairaala ja UKK-instituutti. Alue rajoittuu pohjoisessa Näsijärveen, idässä Niihamaan ja etelässä Teiskontiehen. Kaupissa on myös osa Litukan siirtolapuutarhasta sekä jonkin verran omakotiasutusta Lapinniemen lähettyvillä.
Kaupunginosa on saanut nimensä Näsijärveen laskevan Kaupinojan mukaan. Tämä luonnonoja esiintyy vuoden 1826 kartassa nimellä Kaupinåja. Alueella on myös jyrkkärinteinen Kaupinmäki. Kauppi-nimistä on esitetty kaksi vaihtoehtoista selitystä. Toisaalta se voidaan johtaa roomalaiskatolisesta miehennimestä Jacobus, joka oli hyvin yleinen 1500- ja 1600-luvuilta peräisin olevissa kirjallisissa lähteissä. Toisaalta taustalla voi olla yleisnimi kauppi 'kaupustelija, kulkukauppias'. Messukylän Takahuhdin kylästä mainitaan vuoden 1540 maakirjassa Suomalan eli Kauppilan talo, jota isännöi tuolloin Peder Cauppilan. Kaupin alue liitettiin Tampereen kaupunkiin Hatanpään kartanon kaupan yhteydessä vuonna 1913, ja ensimmäinen asemakaava valmistui alueelle 1950-luvulla. Kaupunginosan itärajalla oleva Toimelankatu on nimetty Takahuhdin kylän Irjalan talosta lohkaistun, Näsijärven rannassa sijaitsevan Toimelan huvilatilan mukaan.