stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Habitare
Historiaa > 2020-luku: kolmen vuoden koronatauko

Vuosina 2020 ja 2021 Habitarea ei järjestetty koronapandemian vuoksi. Syksyllä 2022 Habitaren teemana oli ”Reimagine – Mielikuvituksen aika”. Värit tekivät taas tuloaan valkoisten vuosien jälkeen, ja ryijyt olivat tulleet uudelleen muotiin vuosikymmenten jälkeen.
Aiheesta muualla

Habitare-tapahtuman kotisivu
Yle Elävä arkisto: Sisustusnäyttelyitä ja -kilpailuja
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1898

Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Helsingissä 19.-20. helmikuuta 1898. Vain miehet kilpailivat.
Kilpailut järjestettiin Pohjoissataman luistinradalla meren jäällä.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # | 10 000 m | # |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Gustaf Estlander |  Suomi | 49,2 | 1 | 2.36,8 | 1 | 9.28,8 | 1 | 19.21,4 | 1 |
| 2 | Emil Helin |  Suomi | 52,6 | 4 | 2.47,2 | 7 | 9.51,8 | 5 | 19.56,2 | 3 |
| 3 | Wilhelm Gustafsson |  Suomi | 53,6 | 7 | 2.55,2 | 8 | 10.07,6 | 7 | 21.09,4 | 4 |
| - | Alfred Næss |  Norja | 49,4 | 2 | 2.39,0 | 2 | 9.41,8 | 4 | - | - |
| - | Arthur Helenius |  Suomi | 51,4 | 3 | 2.46,0 | 6 | 9.52,6 | 6 | - | - |
| - | Arthur Backman |  Suomi | 52,8 | 5 | 2.39,8 | 3 | 9.36,0 | 2 | - | - |
| - | Valdemar Volin |  Venäjä | 53,4 | 6 | 2.45,2 | 5 | 10.13,4 | 8 | - | - |
| - | Theodor Baltschewsky |  Suomi | 54,8 | 8 | 2.56,6 | 9 | 10.21,0 | 9 | - | - |
| - | Nikolai Krjukov |  Venäjä | - | - | 2.45,0 | 4 | 9.39,0 | 3 | 19.28,6 | 2 |
Endel Rikand

| Endel Rikand> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1906 Riika, Liivinmaan kuvernementti
Kuollut: 17. elokuuta 1944 (38 vuotta) Permisküla, Virumaa
Kansalaisuus:  Viro
Uran tiedot
Laji:  ammunta
Kilpauran kesto:  1934–1939
| Mitalit> Maa:   Viro.Ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Viro.Ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Viro.Ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Viro> Ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | 1939 Luzern | 50 m pienoiskivääri, pysty |  |
Endel Rikand (9. huhtikuuta 1906 Riika, Liivinmaan kuvernementti – 17. elokuuta 1944 Permisküla, Virumaa) oli virolainen ampuja, joka oli 1930-luvun MM-kisoissa menestynyt virolaisampuja. Hänen aseensa olivat niin vapaakivääri kuin pienoiskivääri. Toisen maailmansodan aikana hän siirtyi Suomeen ns. Suomen-Poikien riveihin ja palasi elokussa 1944 kotimaahansa kaatuen Narvan alueen taisteluissa.
Koulutus ja urheilu-urasta

Endel Rikand valmistui Tallinnan reaalikoulusta 1924 ja Valtion teollisuuskoulusta Põltsamaalla 1926.
Ennen kivääriammuntaa hän oli kaksi kertaa Viron mestari partiohiihdossa. Hän aloitti säännöllisen ampumisen vuonna 1932 ja nousi Viron maajoukkueeseen vuonna 1934 kilpaillen vuoteen 1939. Hän saavutti MM-kisoissa neljä mitalia (2 hopeaa ja 2 pronssia).
Rikand toimi Kaitseliitin pohjoisen sotilaspiirin urheilupäällikön apulaisena. Sen jälkeen hän työskenteli rauta- ja puuteollisuudessa Pärnussa ja piirtäjä-suunnittelijana tallinalaisessa huonekaluyrityksessä AS Massoprodukt.
Vuodesta 2006 lähtien Männikun ampumaradalla on järjestetty Rikandin muistokilpailu.
Henkilökohtaiset ennätykset
1160 pienoiskiväärin 3 × 40 laukauksella (1938), pystyasennossa 40 laukausta 379 (1939), 40 laukausta polvelta 392 (1938);
1123 vapaakiväärin 3 × 40 laukauksella (1939).
Mitalit MM-kisoissa

| --- | --- |
 Henkilökohtainen kilpailu  Hopeaa 50 m pienoiskivääri, pysty (1939 Luzern) :  Joukkuekilpailu  Kultaa 50 m pienoiskivääri, makuu (1935 Rooma)  50 m pienoiskivääri, polvi (1935 Rooma) Hopeaa 300 m vapaakivääri, asennot (1935 Rooma)
Sotavuodet

Endel Rikandin onnistui jäädä Viroon neuvostomiehityksen aikaan, ja siirtyä Suomen Jatkosodan aikaan Suomen armeijaan ns. Suomen-pojat -yksikköön. Yksikkö siirrettiin elokuussa 1944 Viroon, jossa Rikand kaatui Narvan rintamalla Virumaan Permiskülassa.
Kaukonen

Kaukosen kylää.
Kaukonen on kylä ja taajama Kittilässä kantatien 79 varrella. Kylältä on matkaa Kittilän kirkonkylään noin 20 kilometriä ja Ylläksen ja Levin laskettelukeskuksiin noin 40 kilometriä. Kylässä on noin 350 asukasta. Kaukosen taajamassa oli vuoden 2021 lopussa 242, ja sen pinta-ala oli 1,84 neliökilometriä.
Kaukonen on yksi Ounasjokivarren vanhimmista kylistä. Ensimmäiset asukkaat asettuivat seudulle noin 1650-luvulla. Kaukonen on yksi Ympäristöministeriön määrittelemistä valtakunnallisesti arvokkaista maisema-alueista Suomessa ja kylämiljöö kuuluu myös Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Kuvataiteilija Reidar Särestöniemi syntyi, eli lapsuutensa sekä asui ja työskenteli myös myöhemmin Särestön tilalla Kaukosessa. Kylässä sijaitsee myös Kaukosen ravirata.
Aiheesta muualla

Kittilän kunta: Kaukonen
Majoitus Kaukosessa (Internet Archivessa, tallennettu 9.10.2006
Kittilän kylät
Ala-Kittilä
Alakylä
Hanhimaa
Helppi
Hormakumpu
Jeesiöjärvi
Kallo
Kaukonen
Kelontekemä
Kittilän kirkonkylä
Kiistala
Kinisjärvi
Kuivasalmi
Köngäs
Lehmilehto
Lintula
Lompolo
Maunujärvi
Molkojärvi
Pokka
Pulju
Raattama
Rauhala
Rautuskylä
Sirkka
Sätkenä
Tepsa
Tepasto
Veitservasa
Veittivuoma
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1902

Pikaluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Helsingin Pohjoissatamassa 22.-23. helmikuuta 1902. Mestaruus jäi ratkaisematta, koska kukaan kilpailijoista ei onnistunut saavuttamaan mestaruuteen vaadittavaa kolmea matkavoittoa. Norjan Rudolf Gundersen ja Suomen Jussi Wiinikainen olivat kilpailujen parhaat luistelijat kummankin ottaessa kaksi matkavoittoa.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| - | Rudolf Gundersen |  Norja | 47,0 | 1 | 9.32,0 | 3 | 2.34,4 | 1 | 20.19,6 | 5 |
| - | Jussi Wiinikainen |  Suomi | 49,8 | 3 | 9.20,6 | 1 | 2.40,4 | 5 | 19.09,4 | 1 |
| - | Johan Schwartz |  Norja | 50,0 | 4 | 9.21,4 | 2 | 2.37,0 | 2 | 9.35,8 | 3 |
| - | Sigurd Mathisen |  Norja | 52,6 | 8 | 9.38,6 | 6 | 2.43,0 | 7 | 19.13,0 | 2 |
| - | Franz Schilling |  Itävalta | 54,0 | 10 | 9.35,8 | 5 | 2.43,0 | 7 | 20.05,6 | 4 |
| - | Franz Fredrik Wathén |  Suomi | 49,6 | 2 | 9.32,0 | 3 | 2.39,8 | 4 | dnf | - |
| - | Toivo Tillander |  Suomi | 50,6 | 5 | 9.51,4 | 7 | 2.39,0 | 3 | dns | - |
| - | Walter Johansson |  Suomi | 51,6 | 6 | 10.10,6 | 8 | 2.42,2 | 6 | dns | - |
| - | Arvid Andersson |  Suomi | 52,2 | 7 | 10.27,4 | 10 | 2.46,8 | 10 | dns | - |
| - | Uno Eklund |  Suomi | 52,8 | 9 | 10.22,6 | 9 | 2.44,6 | 9 | dns | - |
| - | Theodor Baltschewsky |  Suomi | 54,8 | 11 | dns | - | - | - | - | - |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1961

Suomen yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Valkeakoskella 25.-26. helmikuuta niin miesten kuin naisten sarjoissa. Kaikkiaan kilpailuun osallistui 13 mies- ja 6 naisluistelijaa. Yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Miehet

| Sija | Kilpailija | 500 m | 5 000 m | 1 500 m | 10 000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Toivo Salonen | 44,8/ 2 | 8.45,9/ 1 | 2.27,4/ 1 | 18.48,9/ 1 | 202.968 |
| 2 | Keijo Tapiovaara | 46,4/ 5 | 8.51,2/ 2 | 2.31,3/ 6 | 19.11,7/ 2 | 207.538 |
| 3 | Jouko Launonen | 46,2/ 4 | 8.54,8/ 3 | 2.32,0/ 8 | 19.24,4/ 3 | 208.566 |
| 4 | Väinö Petramaa | 47,8/ 9 | 9.02,4/ 4 | 2.29,2/ 4 | 19.49,8/ 6 | 211.263 |
| 5 | Jorma Jokinen | 46,9/ 6 | 9.10,0/ 5 | 2.33,3/ 9 | 19.36,9/ 4 | 211.845 |
| 6 | Pekka Lattunen | 45,1/ 3 | 9.16,5/ 6 | 2.31,1/ 5 | 20.30,0/ 8 | 212.616 |
| 7 | Yrjö Uimonen | 47,7/ 8 | 9.19,0/ 7 | 2.31,6/ 7 | 19.46,6/ 5 | 213.463 |
| 8 | Raimo Reijonen | 47,9/ 10 | 9.34,0/ 10 | 2.29,0/ 3 | 21.00,8/ 9 | 218.006 |
| 9 | Eino Salomaa | 49,6/ 13 | 9.30,6/ 9 | 2.42,2/ 11 | 19.53,2/ 7 | 220.386 |
| 10 | Jouko Jokinen | 44,6/ 1 | 9.22,6/ 8 | 2.28,9/ 2 | - | - |
| 11 | Rauno Nurminen | 47,4/ 7 | 9.34,8/ 12 | 2.39,6/ 10 | - | - |
| 12 | Jorma Norppa | 48,0/ 11 | 9.34,7/ 11 | 2.43,0/ 12 | - | - |
| 13 | Raine Tammilehto | 49,5/ 12 | 9.45,2/ 13 | 2.47,5/ 13 | - | - |
Naiset

Iris Sihvonen voitti kolme matkaa, joten hänestä tuli Suomen mestari. Pisteiden mukaan Pirkko Tanskanen olisi voittanut kisan, mutta kolmen matkan voitto ratkaisi mestaruuden.
| Sija | Kilpailija | 500 m | 1 500 m | 1 000 m | 3 000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Iris Sihvonen | 51,9/ 1 | 2.54,0/ 1 | 1.51,1/ 1 | 6.36,8/ 3 | 231.583 |
| 2 | Pirkko Tanskanen | 52,0/ 2 | 2.56,5/ 3 | 1.52,1/ 3 | 6.08,5/ 1 | 228.299 |
| 3 | Kaija Mustonen | 52,9/ 3 | 2.55,2/ 2 | 1.51,4/ 2 | 6.19,9/ 2 | 230.316 |
| 4 | Marjatta Tamminen | 1.04,3/ 4 | 3.11,7/ 4 | - | - | - |
Hiilihanko

Hiilihankoja
Hiilihanko on tulisijassa käytettävä työkalu, jota käyttämällä parannetaan tulen palamista. Se on tehty teräksestä. Joidenkin hiilihankojen etupää on monihaarainen. Joissakin on puinen kahva.
Yleisluistelun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut 1953

Yleisluistelun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut järjestettiin kuudennen kerran Norjan Oslossa 25. -26. helmikuuta 1953. Kisat järjestettiin uudelleen kaksi vuotta lähes 30 vuoden jälkeen.
Miesten yleismestaruus

Epäviralliset loppupisteet
| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Carl-Erik Asplund |  Ruotsi | 48,8 | 10 | 2.44,9 | 1 | 9.01,7 | 1 | 20.44,0 | 2 | 220,137 |
| 2 | Sverre Haugli |  Norja | 49,2 | 12 | 2.45,3 | 2 | 9.03,2 | 2 | 21.07,4 | 5 | 221,990 |
| 3 | Gunnar Ström |  Ruotsi | 48,7 | 5T | 2.49,5 | 10 | 9.19,0 | 5 | 21.04,7 | 4 | 224,335 |
| 4 | Roald Aas |  Norja | 48,7 | 5T | 2.47,3 | 4 | 9.16,9 | 4 | 21.28,0 | 6 | 224,757 |
| 5 | Olle Dahlberg |  Ruotsi | 49,5 | 15 | 2.46,8 | 8T | 9.28,0 | 7 | 20.55,7 | 3 | 225,285 |
| 6 | Odd Pedersen |  Norja | 52,1 | 18 | 2.48,0 | 5 | 9.25,3 | 6 | 20.38,7 | 1 | 226,565 |
| 7 | Kauko Salomaa |  Suomi | 48,7 | 5T | 2.46,8 | 8T | 9.36,0 | 12 | 21.40,0 | 8 | 227,500 |
| 8 | Antero Ojala |  Suomi | 49,3 | 13 | 2.48,3 | 7 | 9.34,4 | 11 | 21.34,4 | 7 | 227,560 |
|  | Knut Johannesen |  Norja | 49,6 | 16T | 2.48,1 | 3 | 9.28,4 | 8 |  |  |  |
|  | Sigge Ericsson |  Ruotsi | 49,1 | 11 | 2.48,1 | 6 | 9.42,7 | 13 |  |  |  |
|  | Karl Ivar Martinsen |  Norja | 48,4 | 4 | 2.51,6 | 11 | 9.15,6 | 3 |  |  |  |
|  | Lassi Parkkinen |  Suomi | 48,7 | 5T | 2.51,8 | 12 | 9.30,4 | 9 |  |  |  |
|  | Nic Stene |  Norja | 48,7 | 9 | 2.54,6 | 13 | 9.47,0 | 14 |  |  |  |
|  | Raimo Mäkelä |  Suomi | 49,4 | 14 | 2.55,6 | 14 | 9.50,5 | 16 |  |  |  |
|  | Bengt Malmsten |  Ruotsi | 47,2 | 2 | 2.55,7 | 15 | 10.10,9 | 17 |  |  |  |
|  | Yngvar Karlsen |  Norja | 49,6 | 16T | 2.58,6 | 16 | 9.49,9 | 15 |  |  |  |
|  | Juhani Järvinen |  Suomi | 48,0 | 3 | 3.02,5 | 17 | 9.31,6 | 11 |  |  |  |
|  | Toivo Salonen |  Suomi | 46,6 | 1 |  |  |  |  |  |  |  |
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 1982 loppuottelu

Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 1982 loppuottelu pelattiin 11. heinäkuuta 1982 Estadio Santiago Bernabéulla, Madridissa. Loppuottelussa kohtasivat Italia sekä Saksan liittotasavalta. Italia voitti ottelun 3–1 ja voitti näin historian kolmannen mestaruutensa. Italian maalintekijät olivat Paolo Rossi, Marco Tardelli ja Alessandro Altobelli. Saksan ainoan maalin teki Paul Breitner. Ottelun erotuomarina toimi brasilialainen Arnaldo Cézar Coelho.
Pelitapahtumat

Loppuottelun ensimmäinen puoliaika oli maaliton. Molemmat joukkueet pelasivat kurinalaisesti, ja varsinaiset maalipaikat olivat harvassa. Italian Francesco Graziani loukkasi olkapäänsä nurmelle kaatuessaan jo ottelun 7. minuutilla, ja hänet vaihdettiin Alessandro Altobelliin. Italia sai rangaistuspotkun pelin 24. minuutilla, kun Hans-Peter Briegel kaatoi Bruno Contin rangaistusalueella. Antonio Cabrini laukaisi kuitenkin ohi maalin. Puoliajalle mentiin tilanteessa 0–0.
Toisella puoliajalla Italian ensimmäisen maalin teki Paolo Rossi, kun ottelua oli pelattu 56. minuuttia. Rossi puski Claudio Gentilen antaman keskityksen lähietäisyydeltä maaliin. Italian toinen maali syntyi 69. minuutilla, kun Marco Tardelli sai syötön Gaetano Scirealta ja ampui rangaistusalueen ulkopuolelta näyttävästi maalin takanurkkaan. Italian kolmas ja ottelun lopullisesti ratkaissut maali nähtiin 81. minuutilla, kun Bruno Conti karkasi oikeaa laitaa pitkin saksalaispuolustukselta ja syötti maalin edustalle Alessandro Altobellille, joka siirsi pallon vaivatta ohi maalivahti Harald Schumacherin. Saksan ainoan maalin laukaisi hieman myöhemmin Paul Breitner vapaapotkun jälkitilanteesta. Saksalaisilla ei kuitenkaan ollut enää voimia jäljellä kiriin, eivätkä he ottelun rasittamina jaksaneet suuremmin edes juhlia kavennusmaaliaan. Italia voitti selvästi maalein 3–1.
Ottelu

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Aloituskokoonpano
| Pelipaikka | Pelaaja | Tapahtumat | Pelipaikka | Pelaaja | Tapahtumat |
| Maalivahti | Dino Zoff (c) |  | Maalivahti | Harald Schumacher |  |
| Puolustaja | Fulvio Collovati |  | Puolustaja | Manfred Kaltz |  |
| Puolustaja | Gaetano Scirea |  | Puolustaja | Uli Stielike |  73' |
| Puolustaja | Claudio Gentile |  | Puolustaja | Karlheinz Förster |  |
| Puolustaja | Giuseppe Bergomi |  | Puolustaja | Bernd Förster |  |
| Keskikenttä | Marco Tardelli |  | Keskikenttä | Wolfgang Dremmler |  61'  62' |
| Keskikenttä | Gabriele Oriali |  73' | Keskikenttä | Paul Breitner |  |
| Keskikenttä | Antonio Cabrini |  | Keskikenttä | Hans-Peter Briegel |  |
| Keskikenttä | Bruno Conti |  31' | Keskikenttä | Karl-Heinz Rummenigge (c) |  70' |
| Hyökkääjä | Paolo Rossi |  52' | Hyökkääjä | Klaus Fischer |  |
| Hyökkääjä | Francesco Graziani |  7' | Hyökkääjä | Pierre Littbarski |  88' |
Vaihdot
| Hyökkääjä | Alessandro Altobelli |  7'  89' | Hyökkääjä | Horst Hrubesch |  62' |
| Keskikenttä | Franco Causio |  89' | Keskikenttä | Hansi Müller |  70' |
Valmentajat
|  Enzo Bearzot |  Enzo Bearzot |  Enzo Bearzot |  Jupp Derwall |  Jupp Derwall |  Jupp Derwall |
Joukkueen kapteeni on merkitty (c) -merkinnällä
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1903

Pikaluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Pietarissa 20.-21. maaliskuuta 1903. Vain miehet kilpailivat. Osanottajia oli 15 viidestä eri maasta. Mestaruus jäi ratkaisematta, koska kukaan kilpailijoista ei voittanut kolmea matkaa. Kaikki matkavoitot menivät eri henkilöille, näistä kaksi Norjaan.
Miesten yleismestaruus

| sija | luistelija | maa | 500 m | 5 000 m | 1 500 m | 10 000 m   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Johan Schwartz |  Norja | 50,0 (2) | 10.15,2 (3) | 2.59,0 (1) | 22.47,6 (3)   |
|  | Theodor Bønsnæs |  Norja | 50,6 (4) | 10.08,4 (2) | 3.04,4 (5) | 22.15,0 (1)  |
|  | Sigurd Mathisen |  Norja | 51,2 (5) | 10.23,0 (6) | 3.02,4 (4) | 22.43,4 (2)   |
|  | Grigori Kiselev |  Venäjä | 52,6 (9) | 10.08,0 (1) | 3.12,6 (11) | 22.48,2 (4)   |
|  | Konrad Liljeberg |  Suomi | 55,0 (13) | 10.20,0 (5) | 3.10,6 (10) | 23.51,8 (6)   |
|  | Sergei Grigoriev |  Venäjä | 53,2 (10) | 10.33,2 (8) | 3.17,0 (13) | 24.29,0 (7)   |
|  | Erik Thour |  Ruotsi | 55,4 (14) | 10.46,0 (12) | – (dnf) | 23.05,8 (5)   |
|  | Franz Fredrik Wathén |  Suomi | 49,4 (1) | 10.17,0 (4) | 3.01,0 (2) | – (dns)   |
|  | Toivo Tillander |  Suomi | 51,2 (5) | 10.36,8 (11) | 3.02,2 (3) | – (dns)   |
|  | Johan Vikander |  Suomi | 51,4 (7) | 10.34,0 (10) | 3.04,6 (6) | – (dns)   |
|  | Gösta Hägg |  Suomi | 54,0 (12) | 10.25,8 (7) | 3.07,6 (8) | – (dns)   |
|  | Jussi Wiinikainen |  Suomi | 52,0 (8) | 10.52,6 (13) | 3.09,0 (9) | – (dns)   |
|  | Theodor Baltschewsky |  Suomi | 53,6 (11) | 11.33,6 (9) | 3.19,8 (14) | – (dns)   |
|  | Miltiades Mannó |  Unkari | 50,4 (3) | – (dnf) | 3.05,6 (7) | – (dns)   |
|  | Fjodor Zhakin |  Venäjä | – (dns) | – (dns) | 3.15,8 (12) | – (dns) |
Aiheesta muualla

01.04.1903   Suomen Urheilulehti no 2 sivut 141-144
Suur-Teuravuoma

Suur-Teuravuoma on Kolarissa sijaitseva hydrologisesti yhtenäinen 35 000 hehtaarin aapasuoalue, josta 5 788 hehtaaria kuuluu Natura 2000 -verkoston soidensuojelualueeseen. Suur-Teuravuoma on Suomen suurin suoalue ja se sisältää kymmenkunta yli 1 000 ha:n suota sekä lukuisia pienempiä soita. Joukossa on 7 080 ha:n kokoinen Teuravuoman suo, joka on Euroopan suurin suo. Alueella on 13 järveä, yhteensä 80 km:n pituinen Naamijoki sivuhaaroineen sekä yli 150 lähdettä.
Suur-Teuravuoman suoaluetta suurempi on Utsjoen ja Inarin kunnissa levittäytyvä Sammutinjängän-Vaijoenjängän soidensuojelualue, 517 km² (51 700ha), joka on Suomen suurin suoalue.lähde?
Historia

Suur-Teuravuoman alue oli jääkauden jälkeen Euroopan suurimman sisäjärven, Pohjois-Saksasta Lappiin ulottuneen Ancylusjärven, pohjoisin vuono. Suur-Teuravuoman ensimmäiset rantaluhdat kehittyivät 9 000 vuotta sitten. Ravinteikas, vedestä vapautunut alue alkoi soistua.
Runsaat 3 000 vuotta sitten alueen ilmasto viileni, jolloin muun muassa kuusi levisi alueelle. Kasvi- ja eläinlajien kirjo kasvoi. Ilmaston kylmenemisestä johtuva voimakkaampi routiminen synnytti vähitellen avoimia vesipainanteita ja matalia turvevalleja. Molemmissa alkoi kasvaa paikkoihin sopeutuvia kasvilajeja. Luhtakasvillisuus erilaistui ja nykyisten rimpien ja jänteiden verkosto sai alkunsa.
Ihminen saapui alueelle noin 9 000 vuotta sitten. Vanhimmat muinaislöydöt viittaavaat neoliittiseen kivikauteen. Löydökset ovat asuin- ja pyyntikuoppia sekä liedensijoja. Myös vihreäkivestä tehtyjä teriä, nuijia ja tuuria on löydetty.
Paikallinen väestö on käyttänyt suoaluetta kalastukseen 1500-luvulta lähtien ja karjanhoitoon 1700-luvulta lähtien. Ravinteikkaita osia käytettiin niittymaana 1900-luvulle saakka. 1940-luvulla Iso Kivijärven pinta-alaa laskettiin peltopinta-alan kasvattamiseksi. Lisäksi marjastus, kalastus, ansapyynti ja tervanpoltto ovat olleet suon vanhoja käyttömuotoja.
Suot > Teuravuoma

Teuravuoma on Euroopan suurin suo, jonka pinta-ala on 7 080 hehtaaria. Se on aapasuoalue, jonka keskiosan muodostavat laajat runsasravinteiset avosuot, rimpiletot. Eteläosassa on laaja yhtenäinen rämealue.
Suot > Muut suot

Kieksiäisvuoma
Kivijärvenvuoma on metsä- ja rämesaarekkeiden pilkkoma vähä- ja keskiravinteinen aapasuo.
Taipaleenvuoma on vähäravinteinen Teurajärvenojaan ja Naamijokeen rajautuva suo.
Kasvit ja eläimet

Natura-alueelta on tavattu viisi uhanalaiseksi tai silmälläpidettäväksi luokiteltua ja kolme luontodirektiivin liitteessä II mainittua putkilokasvi- tai sammallajia.
Lintulajeja on tavattu kaikkiaan 96, joista 21 on luokiteltu uhanalaisiksi tai silmälläpidettäviksi ja 24 kuuluu lintudirektiivin liitteen I lajeihin. Lajeista yksi on erittäin uhanalainen ja kuusi luokitellaan vaarantuneiksi lajeiksi. Alueen runsaimmat lintulajit ovat pajulintu, järripeippo ja keltavästäräkki. Linnuston monimuotoisuutta lisää Teurajärvi, joka on monien vesilintujen suosiossa pesimä- ja ruokailualueena.
Alueelta on löydetty myös yksi maanilviäislaji, joka on luokiteltu silmälläpidettäväksi ja kuuluu luontodirektiivin liitteeseen II.
Suomatkailu

Vuonna 1999 käynnistettiin Telatie-hanke. Sillä ja ympäristökylien kehittämisohjelmalla pyritään muodostamaan kansallisesti ja kansainvälisesti kiinnostava Lapin aapasuoluonto- ja elämysretkeilykohde. Kartoituksen ja kunnostuksen kohteena on ekologisesti ja maisemallisesti edustavia suo-, erämaa- ja kulttuurikohteita. Hankkeen yhteydessä Lapin yliopiston täydennyskoulutuskeskus järjesti vuosina 2002-2003 vuoden mittaisen suo-opaskoulutuksen, jonka tavoitteena oli kouluttaa suoluonnon monipuolisuuden hallitsevia suo-oppaita.
Projektin puitteissa ennallistettiin telatieksi kutsuttu Kurtakon ja Venejärven kylien välinen suon poikki kulkeva pitkospuureitti. Reitti on rakennettu alun perin 1868-1881 ja sitä on käytetty kylien välisenä yhdystienä sekä posti-, marjastus-, metsästys- ja maatalouskäytössä aina 1960-luvulle asti. Vanhan reitin lisäksi rakennettiin Teurajärven kylästä täysin uusi 8,5 km:n pitkospuureitti. Yhteensä valmista reittiä on noin 20 km.
Pitkospuiden lisäksi alueelle ovat Lapin ympäristökeskus ja Metsähallitus rakentaneet tulipaikkoja, laavuja ja lintutorneja. Alueen luontoa ja vanhoja käyttömuotoja esitellään opastustauluin polun varrella.
Paikalliset yritykset ovat kehitelleen suomatkailun ympärille tuotteita ja palveluja. Ohjelmapalveluja ovat muun muassa suolle tehtävät opastetut historiapainotteiset retket, vaellusratsastukset, eräateriapalvelut, melontaretket ja tervanpolttoesitykset. Myytävistä suoaiheisista tuotteista voidaan mainita hillot, mehut, tilaviinit, turvetekstiilit ja suoteemaiset puukorut.
Turvetuotanto

Vapolla on Suur-Teuravuoman lounaisosassa 445 hehtaarin turvetuotantoalue. Siellä tuotettua turvetta käytetään muun muassa Rovaniemellä ja Pohjois-Ruotsin energialaitoksissa. Kolarin-Pajalan seutu oli yhtenä vaihtoehtoisena sijoituspaikkana vuonna 2007, kun Vapo suunnitteli turvetta raaka-aineena käyttävän biodieselvoimalan sijaintipaikkakuntaa.
Aiheesta muualla

Kurtakon kylän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Oscar Cantoni

| Oscar Cantoni |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. syyskuuta 1950 (ikä 74)
Kansalaisuus:   Italia
Ammatti:  Piispa
Oscar Cantoni (s. 1. syyskuuta 1950 Lenno) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Comon hiippakuntaan Teresio Ferraroni 28. kesäkuuta 1975, ja hänet nimitettiin Creman hiippakunnan johtoon 25. tammikuuta 2005. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Alessandro Maggiolini, jota avustivat Teresio Ferraroni ja Paolo Romeo. Cantoni asetettiin virkaansa 19. maaliskuuta.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2000

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2000 Jyväskylässä 14.–16. tammikuuta, Joensuussa 29.–30. tammikuuta ja Keravalla 11.–13. helmikuuta. Sprinttihiihto oli ensimmäistä kertaa SM-hiihtojen ohjelmassa.
Tulokset > Miehet > Sprintti, 975 metriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Marko Kinnunen | Pihtiputaan Tuisku | 2.02,48 |  |
| 2 | Juha Bäck | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 2.03,54 | +1,06 |
| 3 | Ari Palolahti | Alatornion Pirkat | 2.04,08 | +1,60 |
| 4 | Marko Maaninka | Kuusamon Erä-Veikot | 2.05,19 | +2,71 |
Kerava, 11. helmikuuta.


Kinnusen voittoa pidettiin yllätyksenä
Tulokset > Miehet > 15 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mika Myllylä | Haapajärven Kiilat | 34.20,2 |  |
| 2 | Harri Kirvesniemi | Mikkelin Hiihtäjät | 35.20,4 | +1.00,2 |
| 3 | Sami Repo | Joensuun Kataja | 35.47,9 | +1.27,7 |
| 4 | Janne Immonen | Vuokatti Ski Team Kainuu | 36.01,8 | +1.41,6 |
| 5 | Jari Isometsä | Alatornion Pirkat | 36.12,3 | +1.52,1 |
| 6 | Esa Romppainen | Vuokatti Ski Team Kainuu | 36.38,9 | +2.18,7 |
Jyväskylä, 15. tammikuuta
Tulokset > Miehet > 15 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jari Isometsä | Alatornion Pirkat | 34.27,9 |  |
| 2 | Sami Repo | Joensuun Kataja | 34.48,0 | +20,1 |
| 3 | Teemu Kattilakoski | Alavieskan Viri | 35.25,2 | +57,3 |
| 4 | Ari Palolahti | Alatornion Pirkat | 35.50,9 | +1.23,0 |
| 5 | Harri Kirvesniemi | Mikkelin Hiihtäjät | 35.58,0 | +1.30,1 |
| 6 | Valeri Rodokhlebov | Imatran Hiihtäjät | 36.08,8 | +1.40,9 |
Kerava, 12. helmikuuta