stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jäätteenmäen hallitus

| Jäätteenmäen hallitus |
| --- | --- |
  Suomen tasavallan 68. valtioneuvosto
 Pääministeri Anneli Jäätteenmäki
Toimikausi alkoi:  17. huhtikuuta 2003
Toimikausi päättyi:  24. kesäkuuta 2003
Valtionpäämies:  Tarja Halonen
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Anneli Jäätteenmäki
Hallituksen varajohtaja:  Antti Kalliomäki
Ministerien lukumäärä:  18
Hallituspuolueet:   Keskusta  SDP  RKP 
Hallituksen asema:  enemmistöhallitus (punamulta) 117 / 200
Oppositiopuolueet:   Kokoomus  Vasemmistoliitto  Vihreät  Kristillisdemokraatit  Perussuomalaiset 
Historia
Vaalit:  Eduskuntavaalit 2003
Edellinen:  Lipposen II hallitus
Seuraava:  Vanhasen I hallitus
Jäätteenmäen hallitus oli Suomen tasavallan 68. hallitus, jonka muodostivat SDP, Keskusta ja RKP. Vuoden 2003 vaalien perusteella muodostettu hallitus oli luonteeltaan enemmistöhallitus ja toimi 69 päivää 17. huhtikuuta – 24. kesäkuuta 2003. Se oli Suomen hallituksista neljänneksi lyhytikäisin Auran I hallituksen, Urho Castrénin hallituksen ja Hackzellin hallituksen jälkeen. Hallituksessa oli 9 naista ja 9 miestä. 19. kesäkuuta pääministeri Jäätteenmäki myönsi, ettei hän nauttinut eduskunnan luottamusta niin sanotun Irak-skandaalin takia. Hallitus toimi vielä viisi vuorokautta toimitusministeristönä. Jäätteenmäen hallitusta seurannut Matti Vanhasen I hallitus jatkoi lähes samalla kokoonpanolla. Hallituksen pääministeri Anneli Jäätteenmäki oli Suomen ensimmäinen naispääministeri. Tilanne oli historiallinen, sillä silloin sekä tasavallan presidentti (Tarja Halonen) että pääministeri olivat molemmat naisia.
Hallituksen muodostaminen

Suomessa tehtiin poliittista historiaa 15. huhtikuuta 2003, kun eduskunta valitsi pääministerin avoimella äänestyksellä ensimmäisen kerran maaliskuun alussa 2000 voimaan tulleen uuden perustuslain mukaisesti. Uudeksi pääministeriksi valittiin äänin 111–72 eduskuntavaalien voittajan Suomen Keskustan puheenjohtaja Anneli Jäätteenmäki, jota äänestivät hänen oman puolueensa lisäksi SDP:n ja RKP:n kansanedustajat. Kyseiset puolueet olivat ennen äänestystä sopineet yhteisen hallituksen muodostamisesta siten, että Keskusta ja SDP saivat kumpikin kahdeksan ja RKP kaksi ministerinsalkkua. Äänestyksestä oli poissa 16 kansanedustajaa.
Varsinaiset uuden perustuslain mukaiset hallitusneuvottelut käytiin eduskunnassa täysin ilman tasavallan presidentin ohjausta. Neuvottelut alkoivat kaikkien eduskuntaryhmien tapaamisella, jossa niiden vetäjäksi valittiin Keskustan puheenjohtaja Anneli Jäätteenmäki. Keskustan ja SDP:n kesken oli käyty kädenvääntöä pääministerin paikasta. Molemmat puolueet olivat asettaneet omat puheenjohtajansa pääministeriehdokkaikseen jo syksyllä 2002, ja asetelma korostui, kun Jäätteenmäki asettui eduskuntavaaliehdokkaaksi aikaisemman vaalipiirinsä Vaasan vaalipiirin sijasta Helsingissä. Jäätteenmäen ja SDP:n puheenjohtajan, edellisen pääministerin Paavo Lipposen välit kiristyivät vaalikamppailun aikana, kun Jäätteenmäki syytti Lipposta siitä, että tämä oli antanut väärän kuvan Suomen ulkopolitiikasta tavattuaan Yhdysvaltain presidentin George W. Bushin vierailullaan Valkoisessa talossa joulukuussa 2002. Jäätteenmäen mielestä Yhdysvalloissa uskottiin Suomen olevan mukana liittoumassa, joka valmisteli hyökkäystä Irakiin. Syytöksistä pahastunut Lipponen puolestaan vakuutti Suomen puolueettoman linjan olevan täysin Yhdysvaltain johdon tiedossa ja vaati Jäätteenmäeltä anteeksipyyntöä. Kiistan vuoksi puoluejohtajien välit tulehtuivat niin pahoin, että Lipponen jättäytyi pois uudesta hallituksesta ja siirtyi eduskunnan puhemieheksi.
Uuden hallituksen kokoonpanossa näkyivät sekä muutos että jatkuvuus; edellisestä kertoi kahdeksan vuotta oppositiossa olleen Keskustan paluu hallitusvastuuseen, jälkimmäisestä edellisen pääministeripuolueen SDP:n ja RKP:n jatkaminen. RKP oli ollut mukana kaikissa hallituksissa yhtäjaksoisesti jo vuodesta 1979 lähtien, kun taas SDP ja Keskusta eivät olleet istuneet samassa hallituksessa vuoden 1987 jälkeen. Hallituksen aloittaessa toimintansa politiikan tarkkailijat epäilivätkin päähallituspuolueiden keskinäisen luottamuksen rakentamiseen ja punamultayhteistyön elvyttämiseen kuluvan 16 vuoden tauon jälkeen oman aikansa.
Hallitusohjelma

Jäätteenmäen hallituksen ohjelman otsikkona oli "Työllä, yrittämisellä ja yhteisvastuulla uuteen nousuun". Konkreettisin tavoite oli 100 000 uuden työpaikan luominen vaalikauden 2003–2007 aikana. Hallitus ilmoitti pyrkivänsä elvyttävään talouspolitiikkaan keventämällä etenkin palkansaajien verotusta ja korottamalla eräitä sosiaalietuuksia, kuten lapsilisiä. Myös yritysten verotukseen kaavailtiin uudistuksia, kun osinkotulot päätettiin saattaa osittain kaksinkertaisen verotuksen piiriin, kuitenkin siten, että pienet ja keskisuuret yritykset oli tarkoitus jättää muutoksen ulkopuolelle. Hallitus oli myös valmis tehostamaan energia- ja ympäristöverotusta siten, että vastaavasti työhön kohdistuvaa verotusta voitaisiin edelleen keventää. Vaalikaudella toteutettavien uudistusten arvioitiin kasvattavan valtion menoja noin 1,12 miljardilla eurolla. Tämän kattamiseksi hallitus ilmoitti olevansa valmis ottamaan lisää velkaa, mutta toisaalta hallitusohjelmassa edellytettiin valtion talouden olevan tasapainossa vaalikauden päättyessä.
Ulkopolitiikassa Jäätteenmäen hallitus vakuutti Suomen jatkavan sotilaallisesti liitoutumattomana, ja Suomen ulko- ja turvallisuuspoliittinen kokonaisuus oli tarkoitus arvioida tarkemmin vuonna 2004 valmistuvassa turvallisuus- ja puolustuspoliittisessa selonteossa. Lisäksi hallitus ilmoitti tavoitteekseen kehittää Pohjoismaiden ja Baltian maiden välistä yhteistyötä Euroopan unionissa ja muissa kansainvälisissä yhteistyöjärjestöissä. Yhteistyön oli määrä alkaa Viron, Latvian ja Liettuan liittyessä EU:n jäseniksi vuoden 2004 toukokuussa.
Kokoonpano

| Salkku> Valtioneuvoston kanslia | Ministeri> Valtioneuvoston kanslia | Ministeri> Valtioneuvoston kanslia | Aloitti tehtävässä> Valtioneuvoston kanslia | Lopetti tehtävässä> Valtioneuvoston kanslia | Puolue> Valtioneuvoston kanslia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri |   | Anneli Jäätteenmäki | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Keskusta |
Valtiovarainministeriö
| Valtiovarainministeri |   | Antti Kalliomäki | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Sosiaalidemokraatit |
| Toinen valtiovarainministeri |   | Ulla-Maj Wideroos | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Ruotsalainen kansanpuolue |
Ulkoasiainministeriö
| Ulkoasiainministeri |   | Erkki Tuomioja | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Sosiaalidemokraatit |
| Ulkomaankauppa- ja kehitysministeri |   | Paula Lehtomäki | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Keskusta |
Oikeusministeriö
| Oikeusministeri |   | Johannes Koskinen | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Sosiaalidemokraatit |
Sisäasiainministeriö
| Sisäasiainministeri |   | Kari Rajamäki | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Sosiaalidemokraatit |
| Alue- ja kuntaministeri  |   | Hannes Manninen | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Keskusta |
Puolustusministeriö
| Puolustusministeri |   | Matti Vanhanen | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Keskusta |
Opetusministeriö
| Opetusministeri |   | Tuula Haatainen | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Sosiaalidemokraatit |
| Kulttuuriministeri |   | Tanja Karpela | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Keskusta |
Maa- ja metsätalousministeriö
| Maa- ja metsätalousministeri |   | Juha Korkeaoja | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Keskusta |
Liikenne- ja viestintäministeriö
| Liikenne- ja viestintäministeri |   | Leena Luhtanen | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Sosiaalidemokraatit |
Kauppa- ja teollisuusministeriö
| Kauppa- ja teollisuusministeri |   | Mauri Pekkarinen | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Keskusta |
Sosiaali- ja terveysministeriö
| Sosiaali- ja terveysministeri |   | Sinikka Mönkäre | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Sosiaalidemokraatit |
| Peruspalveluministeri |   | Liisa Hyssälä | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Keskusta |
Työministeriö
| Työministeri |   | Tarja Filatov | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Sosiaalidemokraatit |
Ympäristöministeriö
| Ympäristöministeri |   | Jan-Erik Enestam | 17.4.2003 | 24.6.2003 | Ruotsalainen kansanpuolue |
↑  Antti Kalliomäki toimi pääministerin sijaisena.
↑  Ulkomaankauppa- ja kehitysministerin salkkuun kuului lisäksi asioita kauppa- ja teollisuusministeriössä.
↑  Alue- ja kuntaministerin salkkuun kuuluivat lisäksi asunto-asiat ympäristöministeriössä.
↑  Ympäristöministerin salkkuun kuului lisäksi pohjoismaista yhteistyötä koskevat asiat ulkoasiainministeriössä.
Segmentia

| Segmentia |
| --- | --- |

 Segmentia
Tiedot
Toiminnassa:  2019–
Tyylilaji:  pop metal, vaihtoehtorock, rock, heavy
Kotipaikka:  Seinäjoki, Suomi
Laulukieli:  englanti  
Jäsenet:  Kansana, Laulu   Manu Lenkkeri, Kitara   Stefan Laine, Bassokitara   Jere Luokkamäki, Rummut  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Segmentia on seinäjokelainen vuonna 2019 perustettu pop metal -yhtye. Yhtyeeseen kuuluvat laulaja Kansana, kitaristi Manu Lenkkeri, basisti Stefan Laine ja rumpali Jere Luokkamäki.
Pop metal -bändi Segmentia kutoo musiikkiinsa tarttuvia melodioita ja orkestraatioita, rakentaen metallin ja pop- ja elektrovaikutteiden perustuksille. Segmentian musiikki kertoo tarinoita yksilöiden todellisesta elämästä ja ajatuksista.
Segmentian esiaste muotoutui jo vuoden 2012 lopussa, cover-viritelmän raunioille. Segmentian ensimmäinen EP ”Shanghai” julkaistiin syksyllä 2019. Sitä ennen yhtyeen nimeä pyöriteltiin, basistit ja laulajat ovat vaihtuneet ja omaa soundia on etsitty, tutkittu – ja lopulta löydetty.
Musiikki

Segmentia ottaa musiikkiinsa vaikutteita säveltäjä-sanoittaja Jere Luokkamäen mukaan Suomesta ja suomalaisuudesta. Musiikki on pääasiallisesti suomalaista rock-, pop- ja metallimusiikkia. Kappaleiden perusteella musiikkia voisi kuvailla seitsemän musiikkityylin/segmentin (pop, rock, punk, metal, soul, disko, hip-hop) yhdistämiseksi, mutta lyhykäisyydessään se on sinfonista, vaihtoehtoista poprockia elektronisilla soundeilla maustettuna.
Julkaisut > EP:t

Shanghai-EP (2019)
Shanghai (Live 2021) (2022)
Alone-EP (2023)
Julkaisut > Singlet

Forget Me (2022)
Alone (2022)
Save Me (2022)
Aiheesta muualla

Viralliset nettisivut
Inferno
Kaaoszine
https://metalliluola.fi/segmentia-shanghai-ep-2019/
Kalaöljy

Kalaöljykapseleita
Kalaöljy (Piscis oleum) on rasvaisten kalojen lihan sisältämää rasvaa.
Väkevöityä kalaöljyä käytetään ravintolisänä sen sisältämien omega 3 -rasvahappojen vuoksi. Omega 3 -pitoinen kalaöljy kuuluu maailman suosituimpiin ravintolisiin. Lähes joka kolmas yli 40-vuotias britti nautti päivittäin kalaöljykapseleita vuonna 2024. Tutkimuksista saatu kokonaisnäyttö ei ole kuitenkaan tukenut enää pitkiin aikoihin ajatusta kalaöljyn terveellisyydestä.
Kalaöljyn ja kalaöljykapseleiden koostumus

Tuore kalan lihaöljy sisältää 10–30 % omega 3 -sarjan rasvahappoja, joista tärkeimpinä eikosapentaeenihappo (EPA) ja dokosaheksaeenihappo (DHA), sekä pieniä määriä muita tyydyttyneitä ja tyydyttymättömiä rasvahappoja. Kalaöljy ei sisällä vitamiineja kuten kalanmaksaöljy.
Kalaöljykapseleita on käytetty EPA:n ja DHA:n lähteenä. Ne sisältävät yleensä väkevöityä kalaöljyä, jonka  omega 3 -rasvahappopitoisuus on 30–70 prosenttia.
Suositukset

Pohjoismaisissa vuoden 2023 ravitsemussuosituksissa kalaa suositellaan syötävän 300–450 grammaa viikossa (kypsennettynä tai valmiina syötävässä muodossa). Ainakin 200 grammaa viikossa tulisi olla rasvaista kalaa pitkien n-3-rasvahappojen vuoksi. Lisäksi suositus kehottaa välttämään saastuneiden alueiden kalaa tai kalaa, jossa on paljon ympäristömyrkkyjä, erityisesti raskauden ja imetyksen aikana.
Terveysvaikutukset > Sydän ja verisuonisairaudet ja kokonaiskuolleisuus

Eräissä alkuaikojen kalaöljyn käytöstä tehdyissä interventiotutkimuksissa saatiin lupaavia tuloksia kalaöljyn sydän- ja verisuonisairauksilta suojaavasta vaikutuksista. Näitä tuloksia ei kuitenkaan kyetty toistamaan myöhemmissä tutkimuksissa. Vuonna 2018 julkaistussa tieteellisten tutkimusten yhteenvedossa havaittiin, että vain yksi tuhannesta kalaöljyn käyttäjästä sai siitä sydänsairautta ehkäisevää tai lievittävää vaikutusta. Kalaöljyllä ei ollut myöskään kuolleisuutta alentavaa vaikutusta.
Vuonna 2021 julkaistussa brittitutkimuksessa havaittiin, että kalaöljy nostaa yleensä haitallisen triglyseridin pitoisuutta veressä. Poikkeuksen muodosti kuitenkin se vähemmistö, joka omaa CJB2-geenin harvinaisen AG-muodon. Heillä kalaöljy vähensi veren triglyseridipitoisuutta.
Terveysvaikutukset > Skitsofrenia

Vuonna 2010 julkaistussa brittipotilailla tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että neljännes kalaöljyllä lääkityistä äärimmäisen korkean psykoosiriskin potilaista hyötyi kalaöljystä psykoottisten oireiden vähenemisen muodossa. Hyötyjät kuuluivat niihin potilaisiin, joilla oli kaikista suurin riski saada psykoosioireita. Lumelääkettä saaneilla potilailla esiintyi keskimäärin 4,5-kertainen määrä psykoosioireita kalaöljykapseleilla lääkittyjen ryhmään verrattuna. Tutkimukseen osallistui 81 potilasta, jotka olivat 13-25-vuotiaita.
Terveysvaikutukset > Dementia

Tutkimuksissa ei ole onnistuttu osoittamaan, että kalaöljyn nauttiminen ehkäisisi dementiaa tai dementiaa aiheuttavia sairauksia.
Reisitaskuhousut

Sotilaan housut 1950–1960-luvulta. Materiaali on villakangasta. Edessä taskut ja lisäksi isot reisitaskut.
Reisitaskuhousut ovat housut, joissa on yksi tai useampi tasku lantionkorkeuden lisäksi myös lahkeiden yläosissa, reisien kohdalla. Reisitaskuhousut olivat alun perin tarkoitettu retkeilyyn ja eräharrastuksiin, mutta sittemmin ne on tunnettu työ- ja vapaa-ajan vaatteena. Niitä tehdään muun muassa viranomaiskäyttöön esimerkiksi sotilaille ja poliiseille.
Ennen reisitaskuhousujen materiaali oli villa,lähde? mutta nykyään housut on tehty usein kestävästämmästä materiaalista. Housujen malli on yleensä rento, esimerkiksi farkkumainen. Materiaali voi olla farkkukankaasta. Reisitaskut olivat muodin huipulla 1990-luvulla, mutta nykyisin niitä käytetään pääosin käytännöllisistä syistä.lähde?
Reisitaskuhousut khaki-kankaasta
Housuissa on enemmän taskuja erilaisille säilytystiloille, eli esimerkiksi taskulamput ja muut työkalut löytyvät käden ulottuvilta.
Taskut voi olla myös vetoketjulla suljettavat. Housuissa saattaa olla myös vyötärön- ja nilkankiristysnyörit sekä erilaisia muita yksityiskohtia, joilla parannetaan käytettävyyttä.
Historia

Reisitaskuhousut olivat alun perin armeijan käytössä. Taistelukäytössä ne nähtiin ensin brittijoukoilla vuonna 1938 ja Yhdysvaltain sotilailla 1940-luvun puolessa välissä toisessa maailmansodassa. Englanninkielisen nimen cargo pants sana cargo (suom. ”rahti”) kuvasti isoja taskuja. Konsepti kopioitiin myös laskuvarjojoukoille, kun tarvittiin lisää kantamuksia ja ammuksia matkaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reisitaskuhousut Wikimedia Commonsissa
Historiska Media

| Historiska Media AB |
| --- | --- |

Perustettu:  1991
Toimitusjohtaja:  Christina Haugen
Kotipaikka:  Lund, Ruotsi
Toimiala:  kirjankustantaminen
Emoyhtiö:  Bonnier
Kotisivu:  historiskamedia.se
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Historiska Media AB on ruotsalainen kirjankustantamo. Se on perustettu vuonna 1991 ja sen kotipaikka on Lund. Kustantamo on erikoistunut historia-aiheisiin teoksiin. Kesällä 2022 Historiska Media siirtyi osaksi Bonnier-konsernia.
Aiheesta muualla

Verkkosivut (ruotsiksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF
Vaalimaa

Vaalimaan rajanylityspaikka lähestyy
Vaalimaan rajanylitysasema Venäjältä saapuessa
Vaalimaa on kylä Virolahdella Venäjän rajalla.
Vaalimaan raja-asema on Suomen vilkkaimmin liikennöity rajanylityspaikka Venäjälle mentäessä. Tulli- ja raja-aseman kautta tapahtuu vuosittain yli kolme miljoonaa (3 000 000) rajanylitystä.
Vaalimaan kautta kulkee Venäjälle jatkuva E18-tie. Suomen puolella tie on samalla valtatie 7.
Nimi

Kylä mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1370 muodossa Vadhlema. Vanhojen kirjoitusasujen perusteella Viljo Nissilä arveli alkuperäisen muodon olleen *Vaahdermaa, jossa vaahder on sanan vaahtera rinnakkaismuoto. Nissilän mukaan nimessä esiintyvä l-äänne on samaa perua kuin joissakin hämäläismurteissa yleiskielen d-äänteen vastineena esiintyvä l-äänne.
Anvil

| Anvil |
| --- | --- |

 Anvil Independent Spirit Awardsin backstagella Los Angelesissa 5. maaliskuuta 2010.
Tiedot
Toiminnassa:  1978–
Tyylilaji:  heavy metal  speed metal  thrash metal
Kotipaikka:  Toronto, Kanada
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Steve "Lips" Kudlow – laulu, kitara   Robb Reiner – rummut   Chris Robertson – bassokitara  
Levy-yhtiö:  Attic Records, 1981–1985, 2002–2004   Metal Blade Records, 1987–1988   Mausoleum Records, 1992   Massacre Records, 1996–2001   The End Records, 2011–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anvil on kanadalainen heavy metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1978. Ryhmän alkuperäisenä nimenä oli Lips, mutta se muutettiin muotoon Anvil hieman ennen esikoislevyn Hard 'n' Heavy julkaisua vuonna 1981. Yhtyeen juuret ulottuvat vuoteen 1973, jolloin kouluikäiset Steve Kudlow ja Robb Reiner alkoivat soittaa musiikkia yhdessä.
Anvilin on väitetty vaikuttaneen eräisiin itseään tunnetumpiin yhtyeisiin, kuten Metallicaan ja Megadethiin. Anvilin oma menestys ei noussut niiden tasolle, vaikka 1980-luvun alkupuolella yhtye onnistuikin keräämään kuulijakuntaa kolmen ensimmäisen levynsä avulla. Vuonna 2009 Anvilin tunnettavuus kasvoi merkittävästi Sacha Gervasin ohjaaman dokumenttielokuvan Anvil, tosielämän spinal tap myötä. Elokuvaa on kuvailtu mieltä lämmittäväksi kokemukseksi sellaisillekin ihmisille, jotka eivät kuuntele heavy metalia.
Anvil Suomessa

11. kesäkuuta 2010 – Tampere, Sauna Open Air
6. elokuuta 2011 – Pori, Porispere
4. joulukuuta 2011 – Helsinki, Nosturi
9. joulukuuta 2014 – Tampere, Klubi
10. joulukuuta 2014 – Helsinki, Nosturi
Julkaisut > Studioalbumit

Hard 'n' Heavy (1981,  Attic Records)
Metal on Metal (1982,  Attic Records)
Forged in Fire (1983,  Attic Records)
Strength of Steel (1987,  Metal Blade Records)
Pound for Pound (1988,  Metal Blade Records)
Worth the Weight (1992,  Mausoleum Records)
Plugged in Permanent (1996,  Massacre Records)
Absolutely no Alternative (1997,  Massacre Records)
Speed of Sound (1999,  Massacre Records)
Plenty of Power (2001,  Massacre Records)
Still Going Strong (2002,  Attic Records)
Back to Basics (2004,  Attic Records)
This Is Thirteen (2007,  omakustanne; uudelleenjulkaisu 2009 VH1 Classic Records)
Juggernaut of Justice (2011,  The End Records)
Hope in Hell (2013,  The End Records)
Anvil Is Anvil (2016,  Steamhammer Records)
Pounding the Pavement (2018,  Steamhammer Records)
Legal at Last (2020)
Impact Is Imminent (2022)
One and Only (2024)
Julkaisut > Livealbumit

Past and Present – Live in Concert (1989,  Metal Blade)
Julkaisut > Kokoelmat

Backwaxed (1985,  Attic Records)
Molten Masterpieces (1989,  Attic Records)
Massacre's Classix Shape Edition (1999,  Massacre Records)
Anthology of Anvil (2000,  Metal Blade/Hypnotic)
Monument of Metal (2011,  The End Records)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Retkeilykartta

Retkeilykartta eli on kartta, joka on tarkoitettu maastossa retkeileville ihmisille. Ne ovat usein kaksipuolisia. Retkeilykartoissa näkyvät maaston korkeuserot ja muut maastoon liittyvät seikat. Suomessa retkeilykarttoja on painettu vuodesta 1937 lähtien. Kansallispuistojen yhteydessä on saatavana erityisiä ulkoilukarttoja ja Pohjois-Suomessa erityisiä topokarttoja. Joihinkin retkeilykarttoihin on merkitty nähtävyyksiä ja muita retkeilijöitä kiinnostavia paikkoja.
Aiheesta muualla

Uudistunut Retkikartta.fi on mainio apu kotimaan luontomatkailijalle 2020. Metsähallitus
https://www.calazo.fi/fi/kartat/suomi/retkeilykartat/
https://www.scandinavianoutdoor.fi/varusteet/kartat-ja-kirjat/retkeilykartat-suomi/?sort=most-popular
Roy Book Binder

Roy Book Binder
Roy Book Binder (s. 5. lokakuuta 1941 New York) on yhdysvaltalainen blues- ja folkkitaristi ja laulaja.
Laivastossa soittamisen aloittanut Book Binder keikkaili itärannikon kahviloissa 1960-luvun alussa. Hän tutustui Reverend Gary Davisiin, josta tuli hänen mentorinsa ja Book Binderista sokean muusikon autonkuljettaja. Book Binder aloitti levytysuransa hiljalleen äänittämällä muutamia singlejä Kicking Mule ja Blue Goose -merkeille vuonna 1968.   Vuonna 1969 hän kiersi Englantia yhdessä Arthur "Big Boy" Crudupin ja Homesick Jamesin kanssa ja julkaisi seuraavana vuonna ensimmäisen albuminsa Travelin' Man Adelphi-merkillä.
Book Binder aloitti yhteistyön viulisti Fats Kaplinin kanssa vuonna 1973 ja he levyttivät albumin Git Fiddle Shuffle samana vuonna. Duo soitti yhdessä kolmisen vuotta, kakkosalbumi Ragtime Millionare ilmestyi vuonna 1976. Tämän jälkeen Book Binder osti vakituiseksi asunnokseen asuntoauton, jolla alkoi kiertää Yhdysvaltoja ja keikkailla.
Book Binder on julkaissut kaikkiaan seitsemän albumia ja opettaa usein kitaransoittoa Fur Peace Ranchilla yhdessä muun muassa Jorma Kaukosen kanssa.
Diskografia

Travelin' Man (1971)
Ragtime Millionaire  (1976)
Git Fiddle Shuffle (1976)
The Tampa Sessions (1979)
Bookeroo (1988)
The Hillbilly Blues Cats (1992)
The Radio Show
Live Book...Don't Start Me Talkin'(1994)
Polk City Ramble (1998)
Singer Songwriter Bluesman (2001)
Live at the Fur Peace Station (2005)
The Good Book (2013)
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Book Binder Allmusicissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Fagersta-Posten

| Fagersta-Posten |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Bonnier
Levikki:  3 300 (2021)
Perustettu:  1943
Päätoimittaja:  Julia Engström
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Fagersta
Kotimaa:  Ruotsi
Ilmestymistiheys:  ma, ke, pe
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Fagersta-Posten on ruotsalainen vuonna 1943 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Fagersta. Lehti ilmestyy kolmesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan sitoutumaton ja kuuluu Bonnier-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
| n k Bonnier News Local |
| --- | --- |
Sanomalehdet:  100% Avesta  Arbetarbladet  Arboga Tidning  Avesta Tidning  Bärgslagsbladet  Barometern OT  Blekinge Läns Tidning  Borås Tidning  Borlänge Tidning  Dala-Demokraten  Fagersta-Posten  Falköpings Tidning  Falu-Kuriren  Finnveden NU  Gefle Dagblad  Helsingborgs Dagblad  Hudiksvalls Tidning  Jönköpings-Posten  Jnytt  Kalmar Läns Tidning  Kristianstadsbladet  Länstidningen Östersund  Ljusdals-Posten  Ljusnan  Länstidningen Södertälje  Lokaltidningen  Mora Tidning  Nacka Värmdö Posten  Norrtelje Tidning XL  Nerikes Allehanda  Norrtelje Tidning  Nya Ludvika Tidning  Sala Allehanda  Skånska Dagbladet  Skaraborgs Läns Tidning  Skövde Nyheter  Smålands Dagblad  Smålandsposten  Smålänningen  Sundsvalls Nyheter  Sundsvalls Tidning  Sydöstran  Sydsvenskan  Söderhamns-Kuriren  Södertäljeposten  Södra Dalarnes Tidning  Tidningen Härjedalen  Tidningen Ångermanland  Tranås Tidning  Tranåsaktuellt  Tranås-Posten  Trelleborgs Allehanda  Ulricehamns Tidning  Värnamo Nyheter  Västboandan  Västgöta-Bladet  Vetlanda-Posten  Växjöbladet  Vestmanlands läns tidning  Ystads Allehanda  Ölandsbladet  Örebroar'n  Örnsköldsviks Allehanda  Östersunds-Posten 
Uutissivustot:  Bandypuls  Folkracepuls  Hockeypuls  Nu i Österåker