stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaupunki (kuntamuoto)

Kaupunki on yksi kolmesta kuntamuodosta, joita Suomessa ja Ruotsissa on ollut 1970-luvulle asti.
Aikaisemmin kunnat olivat joko kaupunkeja, kauppaloita tai maalaiskuntia. Lisäksi oli olemassa epäitsenäisiä kauppaloita ja taajaväkisiä yhdyskuntia, jotka eivät kuitenkaan muodostaneet omia kuntiaan. Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon vuonna 1971 ja Suomessa lähes yhtenäiseen kuntamuotoon vuonna 1977. Nykyään kaupunki on vain nimitys, jota kunta voi käyttää, "kun se katsoo täyttävänsä kaupunkimaiselle yhdyskunnalle asetettavat vaatimukset" (Kuntalaki, 4 § 2 mom).
Kaupungit vuoteen 1959

Mainituista kolmesta kuntamuodosta kaupunki oli ollut olemassa jo satoja vuosia ennen yleisen kunnallishallinnon perustamista. Vuoden 1862 kunnallislailla (ruots. kommunalförordningar) Ruotsissa ja vuoden 1865 lailla kunnallishallinnosta maaseudulla Suomessa korvattiin vanhat, uskonnollisista ja maallisista tehtävistä huolehtineet pitäjät maalaiskunnilla.
Kaupungit perustettiin aiemmin hallitsijan päätöksellä. Suomen itsenäisyyden aikana kaupungit perustettiin asetuksella, jolla niille myönnettiin kaupunkioikeudet. Ennen vuotta 1960 perustetuilla Suomen kaupungeilla eli niin sanotuilla vanhoilla kaupungeilla oli paitsi erityisoikeuksia myös paljon erityisrasituksia.
Kaupungit vuosina 1960–1976

Vuonna 1959 lakia muutettiin niin, että perustettavilla uusilla kaupungeilla ei ollut enää yhtä paljon velvoitteita kuin vanhoilla kaupungeilla. Niiden ei muun muassa tarvinnut ylläpitää maistraattia tai raastuvanoikeutta. Ruotsissa raastuvanoikeus puuttui vuodesta 1910 lähtien perustetuista kaupungeista ja sitä vanhempien kaupunkien osalta Borgholmista ja Haaparannalta.
Kaupungit vuodesta 1977

Vuoden 1977 alussa voimaan astui uusi kunnallislaki, jonka periaatteet ovat pääosin edelleen voimassa. Uudessa kunnallislaissa kaikkien kuntien asema on samanlainen, eikä erillisiä kuntamuotoja enää ole. Sen sijaan esimerkiksi rakennuslaissa oli vielä 1990-luvun lopulla voimassa eräitä säännöksiä, jotka koskivat vain kaupunkeja, eivät kuitenkaan niitä kaupunkeja, jotka eivät ennen vuotta 1977 olleet kaupunkeja tai kauppaloita.
Kaupunki muuttui vuoden 1977 kunnallislain myötä pelkäksi nimitykseksi, jolla ei ole juridista merkitystä. Kauppaloina olleita kuntia alettiin samalla nimittää kaupungeiksi. Myöhemmin monet muutkin kunnat on muutettu kaupungeiksi. Vielä 1980-luvulla kunnan oli nimityksen saadakseen täytettävä palvelutasoon liittyviä ehtoja. Nykyään mikä tahansa kunta voi halutessaan ryhtyä käyttämään kaupunkinimitystä itsestään. Kaupunkinimitys vaikuttaa kunnan nimen lisäksi eräisiin nimityksiin. Esimerkiksi X:n kaupungissa on kaupunginjohtaja, kaupunginvaltuusto ja kaupunginhallitus. Vastaavasti X:n kunnassa ovat kunnanjohtaja, kunnanvaltuusto ja kunnanhallitus.
Vaihtoehtona kaupunki-nimityksen säilyttämiselle oli harkittu sitä, että niissä kaupungeissa, jotka käsittävät maaseutuakin, kaupunki alkaisi merkitä pelkkää kaupunkitaajamaa, ei koko kuntaa.
Kuntaliitosten myötä monet aiemmat kaupungit ovat laajentuneet pinta-alaltaan huomattavasti, joten näihin kaupungeiksi itseään kuuluviin kuntiin kuuluu myös laajoja maaseutualueita. Esimerkiksi Rovaniemestä tuli vuoden 2006 alussa pinta-alaltaan "maapallon toiseksi suurin kaupunki", kun siihen liitettiin pinta-alaltaan Suomen suurimpiin kuntiin kuulunut Rovaniemen maalaiskunta. Osassa Suomen kaupungeista keskustaajamakaan ei vastaa yleistä suomalaista käsitystä kaupungista esim. keskieurooppalaisesta käsityksestä puhumattakaan.
Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon jo vuoden 1971 kuntauudistuksen yhteydessä. Ruotsissa kaikki kunnat ovat virallisesti kuntia, eikä virallisissa yhteyksissä puhuta kaupungeista lainkaan. Käytännössä kaupunkeina pidetään niitä taajamia, joilla oli ennen kuntauudistusta kaupunkioikeudet. Eräät kunnat ovat kuitenkin päättäneet käyttää kaupunkinimitystä silloin, kun sillä ei ole juridista merkitystä.
Aiheesta muualla

Niemi, Erkki: Kaupungin rajat. Laitakaupunki, esikaupunki, nukkumalähiö. Hyvinvointikatsaus, 2004, nro 3, s. 4–13.  Artikkelin verkkoversio. (pdf) Viitattu 26.10.2009.
Suomen kunnat
| --- | --- |
Hallinto:  Kuntavaalit • Kunnanvaltuusto Suomessa • Kunnanhallitus Suomessa • Kunnanjohtaja Suomessa • Kunnanvaltuuston puheenjohtaja • Kunnanhallituksen puheenjohtaja • Kuntayhtymä • Suomen Kuntaliitto • Suomen kunnanvaakunat • Kuntanumero • Pitäjänkokous • Kuntakokous
Kuntaluettelot:  Luettelo Suomen kunnista • Luettelo Suomen entisistä kunnista • Luettelo Suomen kunnista väkiluvun mukaan • Luettelo Suomen kunnista pinta-alan mukaan • Luettelo Suomen kunnista perustamisvuoden mukaan • Luettelo Suomen kuntien koordinaateista • Luettelo Suomen ruotsin- ja kaksikielisistä kunnista • Luettelo Suomen kunnista postinumeropiireittäin • Luettelo Suomen postinumeroista kunnittain • Luettelo Suomen rannikkokunnista • Luettelo Suomen kuntanumeroista • Luettelo Suomen kunnista vuonna 2008
Kaupunkiluettelot:  Suomen kaupungit • Luettelo Suomen kaupungeista • Luettelo Suomen entisistä kaupungeista • Luettelo Suomen kaupungeista perustamisvuoden mukaan
Suomen kuntauudistukset:  Vuoden 1865 kunnallisasetus • Suuri kuntauudistus (1961–1982) • Kunta- ja palvelurakenneuudistus (2005–2012) • Sote-uudistus (2011–)
Kuntamuutokset:  Kuntajakolaki • Kuntaliitos Suomessa • Luettelo kuntaliitoksista Suomessa kunnittain • Kuntaliitokset Suomessa ilman yhteistä rajaa • Luettelo Suomen kuntien nimenmuutoksista • Alueliitos • Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa
Historialliset kuntamuodot:  Suomen keskiaikaiset seurakunnat • Luettelo Suomen kirkkopitäjistä • Kaupunki • Kauppala • Luettelo Suomen kauppaloista • Maalaiskunta • Epäitsenäinen kauppala • Taajaväkinen yhdyskunta • Luettelo Suomen taajaväkisistä yhdyskunnista • Vanhat kaupungit Suomessa • Uudet kaupungit Suomessa • Suomen laittomat kunnat
Autodesk 3ds Max

| Autodesk 3ds Max |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Autodesk
Kehityshistoria
Vakaa versio:  3ds Max 2024.1 (17. toukokuuta 2023)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  kolmiulotteinen mallinnus
Alusta:  Windows
Lisenssi:  Omisteinen ohjelmisto
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Autodesk 3ds Max (aiemmin 3D Studio ja 3D Studio MAX) on ammattilaiskäyttöön suunnattu 3D-mallintamiseen sekä animointiin tarkoitettu ohjelma. Ohjelma on julkaistu Microsoft Windowsille.
Autodesk 3ds Max on yksi laajimmin käytössä olevista 3D-animaatio-ohjelmista. Sen vahvuudet ovat mallinnusominaisuuksissa sekä plugin-arkkitehtuurissa. Versiosta 4 eteenpäin mukana on ollut integroituna myös hahmojen animointiin erikoistunut Character Studio -plugin jonka avulla hahmoille voidaan luoda virtuaaliset luurangot ja näin animoida niitä huomattavasti helpommin kuin aikaisemmin. 3ds Maxia käytetään suurimmaksi osaksi peliteollisuudessa mutta myös elokuvissa, erikoisefekteissä sekä arkkitehtuurisissa esityksissä.
Ohjelmasta on saatavilla myös huomattavasti halvempi opiskelijalisenssi, jota ei saa käyttää kaupalliseen työhön. Tiettyjen koulujen opiskelijat voivat saada ohjelman opiskelijalisenssin ilmaiseksi käyttöönsä Autodeskin opiskelijaportaalista.
Aiheesta muualla

Ohjelmiston verkkosivu
Kaprunin funikulaaripalo

Turmavaunu viikko ennen onnettomuutta
Kaprunin funikulaaripalo tapahtui Kitzsteinhornin vuorella Kaprunissa Itävallassa 11. marraskuuta 2000. Onnettomuudessa menehtyi 155 ihmistä, ja siitä selvisi hengissä vain 12 ihmistä. Kaikki hengissä selviytyneet olivat Saksan tai Itävallan kansalaisia.  Oikeudessa todettiin, että palo oli saanut alkunsa lämmityslaitteesta.
Funikulaari

Kitzststeinhornin funikulaari otettiin käyttöön vuonna 1974. Se oli laskettelijoiden ahkerassa käytössä, ja ennen onnettomuutta tunnelia oli käyttänyt jo liki 22 miljoonaa ihmistä. Itse onnettomuusvaunu otettiin käyttöön vuonna 1994. Kiskoköysirata kulki 3 300 metriä pitkän tunnelin läpi vuoren huipulle muutamassa minuutissa ja pystyi kerralla kuljettamaan 180 matkustajaa ylös ja yhtä monta alas. Radalla liikkui kaksi vaunua, jotka funikulaarin periaatteesta johtuen ohittivat toisensa aina radan puolivälissä.
Onnettomuus

Vaunu oli valmistettu palamattomista materiaaleista, joten tämänkaltaista onnettomuutta ei osattu odottaa. Turmavaunussa ei ollut palovaroitinta, eivätkä sen sammuttimet olleet matkustajien ulottuvilla. Onnettomuushetkellä funikulaarivaunu sattui olemaan radan tunneliosuudella, ja automaattinen turvajärjestelmä pysäytti vaunun tunneliin. Tämä loi tulipalon leviämiselle hyvät olosuhteet, sillä kalteva, päistään avoin tunneli toimi kuin savupiippu.
Turmavaunu oli täpötäynnä ihmisiä, joten vaunun takaosasta alkunsa saanut palo lisäsi pakokauhua, kun ihmiset eivät päässeet pakenemaan liekkejä. Lisäksi matkustamossa ei ollut hätäpuhelimia, joten palo ehti levitä pitkälle vaunun kuljettajan tietämättä. Kun vaunun etupäässä olevassa ohjaamossa ollut kuljettaja tajusi tilanteen, hän ilmoitti siitä ohjaamon hätäpuhelimella keskusvalvomoon ja yritti avata vaunun hydraulisesti toimivia ovia siinä onnistumatta, koska tulipalon seurauksena avaamiseen tarvittava paine oli kadonnut eivätkä ovet auenneet. Yhtäkkiä myös yhteys turmavaunun ja keskusvalvomon välillä katkesi: tuli oli levinnyt voimakaapeleihin, joiden varassa myös yhteys keskukseen toimi. Lopulta kuljettaja sai ovien lukituksen pois päältä, ja näin ovet saatiin avattua manuaalisesti. Sillä hetkellä osa matkustajista oli jo menettänyt tajuntansa hengitettyään myrkyllisiä kaasuja. Tajuissaan olleet ihmiset lähtivät raivoavaa tulipaloa pakoon tunnelia ylös. He eivät ehtineet edetä pitkälle, kun myös he tuupertuivat tiedottomina maahan, kuljettaja heidän mukanaan. Liekit nielaisivat vaunun ja tunnelissa tiedottomana makaavat matkustajat.
Yhteensä palosta pelastui vain 12 ihmistä eli ne, jotka olivat lähteneet laskeutumaan tunnelia alas. Ne, jotka kulkivat tunnelia ylös eli myrkyllisen savun kanssa samaan suuntaan, löydettiin kuolleina melkein tunnelin suulta. Loput matkustajat paloivat vaunuun sisälle. Myrkylliset palokaasut saavuttivat myös yläaseman, jonne vaunu oli matkalla. Suurin osa siellä olevista ihmisistä oli paennut myrkyllistä savua, mutta kolme ihmistä jäi asemalle menehtyen häkämyrkytykseen.
Onnettomuus aiheutui funikulaarin takaosan ohjaamossa olevan lämmityslaitteen ylikuumenemisesta. Kyseistä lämmityslaitetta ei oltu suunniteltu käytettäväksi liikkuvassa kulkuneuvossa. Ylikuumeneminen sytytti lämmittimen palamaan ja palo tuhosi läheisen hydrauliletkun, jolloin syttymisherkkä hydrauliöljy syttyi. Koska hydrauliset järjestelmät junassa tuhoutuivat samalla, ovien aukeaminen normaalisti ei ollut mahdollista.
Kaprunin hiihtokeskus oli onnettomuuden jälkeen suljettuna 27 päivää, ja itse funikulaari  korvattiin gondolihissillä.
Kuolleet

| --- | --- |

Kansallisuus: Kuolleet
 Itävalta: 92
 Saksa: 37
 Japani: 10
 Yhdysvallat: 8
 Slovenia: 4
 Alankomaat: 2
 Yhdistynyt kuningaskunta: 1
 Tšekki: 1
Yhteensä: 155
Henkiinjääneet

| --- | --- |

Kansallisuus: Henkiinjääneet
 Saksa: 10
 Itävalta: 2
Yhteensä: 12
Aiheesta muualla

On This Day (Arkistoitu – Internet Archive)
Turman muistomerkki sijaitsee Kamrunissa.
Autobonus

| Autobonus |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Mika Ronkainen
Käsikirjoittaja:  Mika Ronkainen
Tuottaja:  Kimmo Paananen
Säveltäjä:  Olli Tuomainen
Kuvaaja:  Vesa Taipaleenmäki
Leikkaaja:  Riitta Poikselkä
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Klaffi Tuotannot
Ensi-ilta:  2001
Kesto:  58 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi, englanti
Edeltäjä:  Viimeiset Vuotoksella
Seuraaja:  Huutajat - Screaming Men
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Autobonus on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Mika Ronkaisen ohjaama dokumenttielokuva pohjoissuomalaisesta pariskunnasta, joka konkurssin jälkeen yrittää päästä takaisin työelämään  verkostomarkkinoinnin avulla.
Autobonus sai ensi-iltansa vuonna 2001 Tampereen elokuvajuhlilla ja sen TV-ensi-esitys oli YLE TV1:ssä 8.4.2001. YLE TV1 on uusinut Autobonuksen vuosina 2007, 2017 ja 2021. Elokuva julkaistiin DVD:llä Mika Ronkaisen Huutajat - Screaming Men -dokumenttielokuvan bonuksena vuonna 2003.
Yle Areena julkaisi Autobonuksen osana viidentoista kotimaisen klassikkodokumentin sarjaa toukokuussa 2021.
Aiheesta muualla

Autobonus Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Autobonus YLE Areenassa
Elitisti: Faces of Finland
YLE Dokumenttiprojekti: Autobonus – Miten sujuu pienyrittäjältä verkostomarkkinointi?
Me Naiset: Tänään tv:ssä: Pitäisikö kokeilla verkostomarkkinointia? Mainio dokumentti 2000-luvun alun Suomesta
Au­to­bo­nus-do­ku­men­tis­ta tutut Kaisu ja Viljo Mik­ko­nen ker­to­vat kuu­lu­mi­siaan
Kasimir Jagiellon

| Kasimir Jagiellon |
| --- | --- |
 Puolan kuningas, Liettuan suuriruhtinas
 Kasimir Jagiellon, tuntematon taiteilija n. 1645
Liettuan suuriruhtinas
Valtakausi:  1440–1492
Kruunajaiset:  29. kesäkuuta 1440 Vilnan katedraali
Edeltäjä:  Žygimantas Kestutis
Seuraaja:  Aleksanteri I
Puolan kuningas
Valtakausi:  1447–1492
Kruunajaiset:  25. kesäkuuta 1447 Krakovan katedraali
Edeltäjä:  Švitrigaila
Seuraaja:  Juhana I (Puola)

Syntynyt:  Kazimierz Andrzej Jagiellończyk 30. marraskuuta 1427 Krakova, Puola
Kuollut:  7. kesäkuuta 1492 (64 vuotta) Hrodna, Liettuan suuriruhtinaskunta
Hautapaikka:  Wawelin katedraali, Krakova
Puoliso:  Elisabet Habsburg, Itävaltalainen, vih. 1454
Lapset:  Vladislaus II Hedvig Kasimir Juhana I Alexander I Sofia Sigismund I Fredrik Anna Barbara  Elisabet
Suku:  Jagello
Isä:  Jagello
Äiti:  Sofia Holszańska (n. 1405–1461)
Uskonto:  roomalaiskatolinen
Kasimir Jagiellon eli Kasimir IV (puol. Kazimierz IV Jagiellończyk, liett. Kazimieras IV Jogailaitis) (30. marraskuuta 1427 Krakova, Puolan kuningaskunta – 7. kesäkuuta 1492 Hrodna, Puolan kuningaskunta) oli vuodesta 1440 lähtien Liettuan suuriruhtinas ja vuodesta 1447 myös Puolan kuningas aina kuolemaansa vuonna 1492 asti.
Kasimir Jagiellon oli viimeinen liettuaa puhunut Liettuan suuriruhtinas. Kasimirin merkittävimpiä saavutuksia oli Pommerin liittäminen Puolaan.
Suku

Kasimir Jagiellon vanhemmat olivat Liettuan suuriruhtinas Jagello eli Vladislav II Jagiello ja tämän neljäs puoliso, liettualainen aatelinen Sofia Holszańska (puol. Zofia Holszańska, liet: Sofija Alšėniškė; valkoven. Соф'я Гальшанская: Sofja Halšanskaja); (n. 1405–1461), joka kastettiin katolilaiseksi avioituessaan.
Kasimir oli kahdesta pojasta nuorempi, vanhempi veli oli Vladislav III. Hänellä oli myös vanhempi sisarpuoli Hedwig (Jadwiga) Jagiello (1408-1431) isän aiemmasta liitosta.
Liettuan suuriruhtinas

Kasimir Jagiellon nousi valtaan Žygimantas Kestutisin murhan aiheuttaman sekasorron keskellä. Murhan jälkeen useat tahot taistelivat Liettuan herruudesta, ja liettualainen aatelisista koostunut Jonas Goštautasin johtama ryhmä kutsui suuriruhtinaaksi Jagellon pojan Kasimir Jagiellon. Kasimir oli tuolloin 13-vuotias. Perimisjärjestyksessä Kasimiria ennen ollut hänen vanhempi veljensä Vladislav III suostui Kasimirin valintaan hänen itsensä ollessa osallisena Unkarin kruununperimiskiistoissa. Kasimir asetettiin suuriruhtinaaksi 22. kesäkuuta 1440. Valtaa kuitenkin käytti todellisuudessa Goštautasin ympärille järjestäytynyt ylhäisaateliston neuvosto. Kasimirin tultua valtaan alkoi Liettuan olojen rauhoittaminen, mikä tapahtui sodalla kapinoivaa Smolenskia vastaan. Kiovan ruhtinaaksi valittiin Kasimirin serkku Olelka. Valtaa tavoitelleelle Švitrigailalle annettiin Volynia ja Podolia.
Puolan kuningas

Kasimirin veli Vladislav III kaatui vuonna 1443 Osmanien valtakuntaa vastaan käydyssä taistelussa Varnassa. Kasimir oli tämän jälkeen ainoa kruununtavoittelija. Hän olisi kuitenkin halunnut kruunun mieluummin perintönä kuin Puolan kruununneuvoston valitsemana. Tämä johti pitkiin neuvotteluihin puolalaisen aatelin kanssa, joka olisi halunnut Kasimirin liittävän Liettuan Puolaan. Ajatusta vastusti liettualainen aateli. Lopulta vuonna 1446 Brest-Litovskissa pidetyssä kokouksessa päätettiin Liettuan valtiollisen aseman säilymisestä, mutta Liettuan oli annettava alueita Volyniasta ja Podoliasta Puolalle. Lopulta kesäkuussa 1447 Kasimir kruunattiin Puolan kuninkaaksi nimellä Kasimir IV.
Valtakausi

Kasimir oli 2. toukokuuta 1447 hyväksynyt Liettuan suuriruhtinaskunnan peruskirjan, joka vahvisti aateliston oikeudet ja sitoi Kasimirin nostamaan Liettuan virkoihin vain liettualaisia. Näin Liettua pysyi katolisen aateliston lähes ehdottomassa vallassa. Kasimir kiinnitti huomionsa Unkariin ja Böömiin, sillä hänen puolisollaan Elisabet Itävaltalaisella, joka oli Habsburg-sukua, oli niihin vaateita. Böömin ja Unkarin kruunun saikin Kasimirin vanhin poika Vladislaus II. Puola joutui kolmetoistavuotiseen sotaan Saksalaista ritarikuntaa vastaan vuosiksi 1454–1466. Kasimir valtasi sodassa Pommerin ja muuta Itämeren rannikkoa.
Alueen valtaus alkoi paikallisten suurten kauppakaupunkien kapinana ritarikuntaa vastaan. Aluemuutokset vahvistettiin Thornin rauhalla. Ritarikunta joutui sodan päätteeksi alistumaan Puolan vasalliksi. Idässä vuonna 1449 Kasimir solmi niin sanotun ikuisen rauhan Moskovan Vasili II:n kanssa. Moskovan suuriruhtinaskunnan Iivana Suuren joukot hyökkäilivät kuitenkin vuodesta 1485 lähtien Liettuan rusilaisille maille, mutta Kasimir jätti asian paljolti huomiotta.
Henkilönä

Kasimirin luonteenpiirre, joka teki suurimman vaikutuksen hänen aikalaisiinsa, oli hänen poikkeuksellisen yksinkertainen elämäntapansa ja raittiutensa. Vaikka hän oli eräs Euroopan mahtavimmista hallitsijoista, hän käytti vaatteissaan tavallista krakovalaista villakangasta, joi vain vettä ja nuodatti askeettista ruokavaliota. Hänen intohimonsa oli metsästys. Hän oli tunnettu vapaamuotoisesta käytöksestään ministereitään ja palvelijoitaan kohtaan, ja voitettuja vihollisiaan hän kohteli aina armollisesti. Kasimirin avioelämä oli poikkeuksellisen onnellinen. Hänen puolisonsa Elisabet Itävaltalainen, ”Jagellojen kantaäiti”, synnytti kuusi poikaa ja seitsemän tytärtä. Hänen antamansa kiintymys ja hyvät neuvot helpottivat Kasimirin 45 vuotta kestäneen raskaan hallituskauden huolia ja taakkaa.
Jälkimaine

Kasimir Jagiellon kuoli Grodnossa 64-vuotiaana 7. kesäkuuta 1492. Toisten tietojen mukaan hän kuoli metsästysretkellä Trakaissa. Häntä seurasi Liettuan suuriruhtinaana toiseksi vanhin poika Aleksanteri I ja Puolan kuninkaana kolmanneksi vanhin poika Juhana I. Vanhimmasta pojasta tuli Unkarin ja Böömin kuningas Vladislaus II.
Kasimirin onnistui perhesiteiden avulla vahvistaa Jagellon suvun asemaa tuntuvasti. Laajojen perhesiteiden takia myös esimerkiksi Saksalaisen ritarikunnan viimeinen suurmestari Albrekt Brandenburgilainenkin oli Kasimirin tyttären Sofian poika. Kasimirin Pommerin valloituksesta kehitettiin Saksassa myöhemmin ajatus siitä, että Puola oli jakanut Preussin. Tätä käytettiin perusteluna, kun Preussi havitteli myöhemmin alueita Puolasta.
Kasimirin tyttäret Hedvig, Sofia, Anna, Barbara ja Elisabet avioituivat Euroopan eri ruhtinassukuihin, ja niinpä 2000-luvun alussa kaikkien Euroopassa hallinneiden monarkkien sukupuusta löytyi yhteys Kasimir Jagielloniin.
Asiasta lisää

Jagello-suvun aikajana University of Oxford (englanniksi)
Puolan ja Liettuan alueet vuonna 1466.
Suuriruhtinas Kasimir IV Jagiellonin Liettuan dinaari Gediminasin ja Liettuan Vytisin (Waykimas) pylväineen, lyöty 1400-luvulla.
Kasimir Jagiellon hauta Wawelin katedraalissa Krakovassa. Myöhäisgotiikkaa edustavan monumentin veistoskoristelun on suunnitellut kuvanveistäjä Veit Stoss.
April Margera

| April Margera> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1956 (ikä 68) Glen Mills, Pennsylvania, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ammatti:  kampaaja
Siviilisääty:  naimisissa
Puoliso:  Phil Margera
Lapset:  Bam Margera Jess Margera
Muut tiedot
Lempinimet:  Ape
April "Ape" Margera (s. 28. maaliskuuta 1956, Glenn Mills, Pennsylvania, Yhdysvallat) on Bam Margeran ja Jess Margeran äiti. Hän on ollut naimisissa Phil Margeran kanssa vuodesta 1976 asti. April esiintyy Bamin omassa ohjelmassa, Viva La Bamissa. Ape sanoo antavansa Bamin temput anteeksi vain koska tämä on hänen poikansa.
Aiheesta muualla

April Margera Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kaulushaikarat

| Kaulushaikarat |
| --- | --- |
 Kaulushaikara (Botaurus stellaris)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pelikaanilinnut Pelecaniformes
Heimo::  Haikarat Ardeidae
Suku::  Kaulushaikarat Botaurus  Stephens, 1819
Katso myös
   Kaulushaikarat Wikispeciesissä   Kaulushaikarat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaulushaikarat (Botaurus) on haikaroiden heimoon kuuluva pelikaanilintusuku. Kaulushaikaroiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan neljä lajia.
Kaulushaikaroihin kuuluvia lajeja

Amazoniankaulushaikara (Botaurus pinnatus)
Amerikankaulushaikara (Botaurus lentiginosus)
Australiankaulushaikara (Botaurus poiciloptilus)
Kaulushaikara (Botaurus stellaris)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Botaurus (englanniksi)
Kim Mai Guest

| Kim Mai Guest> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kim Mai Angela Guest
Syntynyt: 5. elokuuta 1969 (ikä 55) Los Angeles, Kalifornia
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Kim Mi Guest Kim Guest Kim Mai Nguyen Kim Nguyen
Aktiivisena:  1998–
Merkittävät roolit:  Mei Ling (Metal Gear Solid) Subaru (.hack//SIGN)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Kim Mai Angela Guest (s. 5. elokuuta 1969 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka on tehnyt useita rooleja videopeleihin, joista tunnetuin on Mei Ling Metal Gear Solidissa.
Biografia

Kim Mai Guest syntyi Los Angelesissa, mutta vietti lapsuutensa Indianassa. Hän aloitteli uraansa vuonna 1997 ja sai ensimmäisen ääniroolinsa vuotta myöhemmin animesarjassa Battle Athletes, jossa hänen ääniroolinsa oli kuuluttaja. Samana vuonna Guest sai ehkä hieman yllättäen Mei Lingin roolin Metal Gear Solidissa. Alun perin hahmon rooliin oli kaavailtu toista näyttelijää, mutta hänen viimeinen koe-esiintyminen meni pieleen, jonka myötä tuolloin vielä kokematon Guest sai kyseisen roolin. Tämän jälkeen hän on tehnyt useita rooleja videopelien parissa ja dubbauksia animesarjoihin. 2000-luvulla Guest on tehnyt myös alkuperäisiä äänirooleja muun muassa animaatiosarjoihin Ben 10, Avatar, Codename: Kids Next Door ja Justice League.
Filmografia > Elokuvat

Street Fighter Alpha: The Animation (2001)
Choose Your Own Adventure: The Abominable Snowman (2006)
Hellboy Animated: Sword of Storms (2006)
Holly Hobbie and Friends: Secret Adventures (2007)
TMNT (2007)
Chill Out, Scooby-Doo! (2007)
The Legend of Secret Pass (2008)
Filmografia > Televisiosarjat

Battle Athletes (1998)
The Legend of Black Heaven (2000)
.hack//SIGN (2003)
Justice League (2003)
Black Jack (2005)
Codename: Kids Next Door (2005–2006)
Justice League Unlimited (2005–2006)
Avatar (2006)
Ben 10 (2006)
Ben 10: Alien Force (2008)
Aiheesta muualla

Kim Mai Guest   Anime News Networkissa (englanniksi)
MobyGamesissä (englanniksi)
Kim Mai Guest Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
TV.com (Arkistoitu – Internet Archive)
CrystalAcids
CrystalAcids
Banshee (täsmennyssivu)

Banshee voi tarkoittaa seuraavia:
banshee, taruolento
Banshee, mediasoitin
Banshee, televisiosarja
Banshee, vuoden 1994 videopeli
HMS Banshee, brittiläinen sotalaiva
McDonnell F2H Banshee, hävittäjälentokone
Ulvoja (Banshee), sarjakuvahahmo
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Banshee”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.