stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rääkkylä
Kuntaliitossuunnitelmat

Rääkkylän kunta ja Kiteen kaupunki käynnistivät kuntaliitosselvityksen syksyllä 2007. Tavoitteena oli kuntaliitos 1. tammikuuta 2009 lukien. 25. maaliskuuta 2008 Rääkkylän kunnanvaltuusto päätti luopua liitosaikeista. Samanlaisen päätöksen teki Kiteen kaupunginvaltuusto samana päivänä. Tämän jälkeen kuntaliitoksia ei ole nostettu ainakaan julkisesti esille, vaikka niistä on ministeriöiden, maakuntaelimien ja eri poliittisten järjestöjen tahoilta esitettykin erilaisia vaihtoehtoja. Rääkkylä päätti vielä tässä tilanteessa pysyä itsenäisenä kuntana. 26. toukokuuta 2016 valtioneuvosto kuitenkin teki päätöksen lakkauttaa Rääkkylän kunnan sen taloudellisten vaikeuksien vuoksi ja liittää sen Kiteen kaupunkiin vuoden 2017 alussa. Rääkkylän kunta itse on vastustanut yhdistymisesitystä. Rääkkylän kunta teki päätöksestä valituksen hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeus antoi toimeenpanokiellon kuntaliitokselle siihen asti kunnes hallinto-oikeus saa käsiteltyä asian. Korkein hallinto-oikeus kumosi kuntaliitoksen marraskuussa 2016, joten Rääkkylän kunta säilyy itsenäisenä.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Rääkkylän väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 4 063 | 4 063 |
| 1985 | 1985 |    | 3 879 | 3 879 |
| 1990 | 1990 |    | 3 556 | 3 556 |
| 1995 | 1995 |    | 3 364 | 3 364 |
| 2000 | 2000 |    | 3 175 | 3 175 |
| 2005 | 2005 |    | 2 838 | 2 838 |
| 2010 | 2010 |    | 2 554 | 2 554 |
| 2015 | 2015 |    | 2 349 | 2 349 |
| 2020 | 2020 |    | 2 122 | 2 122 |
Lähde: Tilastokeskus.
Seurakunnat

Vuoden 2025 aluejaon mukaan Rääkkylässä on seuraava Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta:
Keski-Karjalan seurakunta
Seurakunta toimii myös Kiteen kaupungin ja Tohmajärven kunnan alueilla.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Rääkkylän alueella toimii Joensuun ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Rääkkylän kunnan nykyisellä alueella.
Rääkkylän seurakunta (liitetty Kiteen seurakuntaan 2017)
Rääkkylän kappeliseurakunta
Kiteen seurakunta
Kulttuuri

Rääkkylä on tunnettu Kukkakuhhaus -tapahtumasta, joka on maalaisromanttinen kyläjuhla, sekä Kihaus Folk -kansanmusiikkitapahtumasta. Kunnassa toimii myös vireä harrastajateatteri Riäkkyteatteri. Pitäjän perinteitä ja kotiseutuhenkeä vaalii Rääkkylä-Seura.
Kulttuuri > Tunnettuja rääkkyläläisiä

Sari Kaasinen (s. 1967), laulaja-lauluntekijä, kansanmusiikkialan vaikuttaja
Raimo J. Kinnunen (s. 1931), opettaja, kirjailija
Antti Lehvonen (1907–1990), talousneuvos, kauppaneuvos
Esa Pakarinen (1911–1989), kansantaiteilija
Kaija Pakarinen (s. 1954), näyttelijä
Simo Parviainen (1890–1954), kauppaneuvos
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Rääkkylän nähtävyyksiä ovat Rääkkylän kirkko, vanhan meijerin alue Paksuniemessä, kivikautiset asuinalueet Jaamalla ja Vihissä, Liperin ja Rääkkylän yhdistävä Arvinsalmen lossi, Vuoniemi ja Kirkkovuori.
Esa Pakarisen muistomerkki on taiteilija Kauko Kortelaisen suunnittelema reliefi.
Rääkkylässä on mahdollisuudet lintujen tarkkailuun Jouhtenuslammen, Kiesjärven, Ruokosalmen sekä erityisesti Vuoniemen kärjessä, jossa on lähes 20 metrin korkea lintutorni Eihveli.
Oravisalon Pässinniemen alueella on toisen maailmansodan aikaisia Salpalinjan rakenteita.
Oravisalon Kivisalmessa on silta, jonka alitse pienveneet voivat liikennöidä Savonlinna–Joensuu-välillä. Sillan vieressä on levähdyspaikka autoilijoille ja pienvenelaituri kanavan varrella. Kivisalmen tanssilava on levähdyspaikkaa vastapäätä kanavan toisella rannalla.
Kivisalmesta löydettiin kanavatöiden aikana kuparikivilöydös, joka johti Outokummun kuparikaivoksen perustamiseen. Löydös tuli esiin 1908, jolloin ruopattiin Kivisalmen laivaväylää, ja ruoppaustöiden yhteydessä löydettiin suuri kellertävä kivi. Kivestä lähettiin näyte Helsinkiin Geologiselle toimistolle, joka arvioi näytteen sisältävät runsaasti kuparia. Aluksi kuparimalmiota etsittiin Rääkkylän ympäristöstä, mutta lopulta tutkimukset johtivat Outokummun alueelle. 
Geologinen toimisto antoi tutkimustyön johdon vuori-insinööri Otto Trüstedtille, joka päätteli, että Kivisalmen lohkare oli jääkauden irrottama kivi varsinaisesta malmiosta. Muistomerkki löydöksestä on siirretty Kivisalmen tanssilavan pysäköintipaikalta vastarannan levähdyspaikalle.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Rääkkylän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla perunalaatikko, mustaherukkakiisseli, sipulipiirakka ja sienikeitto.
Kulttuuri > Kivisalmen tanssilava

Kivisalmen lavan rakensivat Oravisalon Koiton ja Rääkkylän Kisa-Veikkojen talkoolaiset vuonna 1958. Mutterin muotoisen lavan katon alla tanssittiin ja nautittiin virvokkeita puffetista. Neljä vuotta myöhemmin lavan viereen nousi kahvio- ja huoltorakennus. 1960-luvulla kaikki valtakunnan nimekkäimmät artistit nähtiin Kivisalmessa. Vuosien saatossa tanssijoita kerääntyi paikalle huippuiltoina jopa yli 1500.
Vuonna 1993 ensi-iltansa saanut Markku Pölösen ohjaaman Onnenmaa-elokuvan tanssilavakohtaus kuvattiin Kivisalmen lavalla.
Punamultamaali koristaa edelleen molempia rakennuksia. Lava sai päänsä suojaksi uudet huovat kesällä 2009. Tanssijoiden kehuma loistavan liukas, koivupuinen lattia kutsuu tanssin taitajia lähempää ja kauempaa. Orivesi liplattaa lavan rannassa laivojen ja veneiden ohittaessa lavakaunokaisen pusikon takaa. Kesästä 2010 tansseja on järjestänyt lavan eloa uudelleen henkiin herättäen Oravisalon Koitolta lavan vuokrannut Karelia Mix Oy ja vuodesta 2013 lähtien Joensuun Viihdemarkkinointi Ky.
Kulttuuri > Urheilu

Rääkkyläläisiä urheiluseuroja ovat Rääkkylän Kipinä, nuoriso- ja urheiluseura Sisu, Rääkkylän Kisa-Veikot, Oravisalon Urheilijat ja Niemisen Urheilijat.
Kirkonkylässä on keilahalli, jossa on kaksi rataa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rääkkylä Wikimedia Commonsissa
Rääkkylän kunnan kotisivut
Rääkkylä-Seuran kotisivut
Tilastokeskus – Rääkkylän avainluvut
Riäkkyteatterin kotisivut
| n k Pohjois-Karjalan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Heinävesi  Ilomantsi  Joensuu  Juuka  Kitee  Kontiolahti  Lieksa  Liperi  Nurmes  Outokumpu  Polvijärvi  Rääkkylä  Tohmajärvi 
Entiset kunnat:  Eno  Kesälahti  Kiihtelysvaara  Nurmeksen maalaiskunta  Pielisensuu  Pielisjärvi  Pyhäselkä  Tuupovaara  Valtimo  Värtsilä 
Rääkkylän kirkko
Rääkkylän kirkko, sankarihaudat kesällä 2012.
Uskonto Koti Isänmaa 1939–1945 
 Kuvanveistäjä Teuvo Kotilainen
Fredrik Adolf Holm

Fredrik Adolf Holm (2. huhtikuuta 1789 Porvoo – 27. syyskuuta 1855 Pernaja) oli Viipurin lukion yliopettaja ja lintutieteilijä.
Holmin tutkimuskohde naurulokki
Elämäkerta

Fredrik Holmin vanhemmat olivat Hedvig Elisabeth Lagus ja postikomissaari, protokollasihteeri Carl Fredrik Holm, jotka vihittiin Porvoon kaupungissa 15.8.1784.
Holm kävi Porvoon lukion ja opiskeli Turun Akatemiassa vuodesta 1806 vuoteen 1815, jolloin hän valmistui filosofian maisteriksi. Toukokuussa 1811 Holm puolusti pro exercitio -väitöstään naurulokin biologiasta Paraisilla (Prytz, L.J. ja Holm, F.A. 1811: De Laro ridibundo periculum ornithologicum. II. Aboae. Pro ex.). Ohjaajana toimi Lars Johan Prytz, joka lienee kerännyt pääosan tai kaikki tutkimusaineistosta. Holmin pro gradu -väitöksen ohjaajana toimi professori Anders Johan Lagus vuonna 1814.
Vuonna 1816 Holm nimitettiin Kuopion triviaalikoulun kollegaksi. Vuonna 1821 hän sai viran Viipurin lukion yliopettajana, mutta viihtyi tässä tehtävässä vain kolme vuotta ja erosi.
Fredrik Holmin puoliso oli Carolina Sofia Boman, ja heidät vihittiin Porvoossa 22.3.1829. Fredrik Holm kuoli Pernajassa hengenahdistukseen.
1973

Vuosi 1973 oli normaalivuosi, joka alkoi maanantaista.
| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Tapahtumia > helmikuu

4. helmikuuta – Kansainvälinen olympiakomitea myönsi vuoden 1976 talvikisat Itävallan Innsbruckille.
5. helmikuuta – Pudasjärven lento-onnettomuus: Kuusamosta Ouluun matkalla ollut Kar-Airin matkustajakone teki moottorivian vuoksi pakkolaskun keskelle asumatonta erämaata Pudasjärvellä, jolloin kolme ihmistä loukkaantui. Ruotsalainen pelastushelikopteri löysi 15 matkustajaa ja kolmen hengen miehistön vasta runsaan kolmen tunnin kuluttua onnettomuudesta.
6. helmikuuta – Hyvinkään kihlakunnanoikeus tuomitsi Kytäjän kartanon omistajan Kai Vähäkallion kolmesta taposta 15 vuodeksi kuritushuoneeseen. Surmatyöt olivat tapahtuneet kartanon mailla edellisen vuoden toukokuussa. Mielentilatutkimuksen mukaan Vähäkallio oli toiminut vailla täyttä ymmärrystä. Helsingin hovioikeus piti voimassa kihlakunnanoikeuden tuomion, mutta Korkein oikeus lievensi sen joulukuussa 12 vuodeksi vankeutta.
7. helmikuuta – Liikenneministeriön asettama Osmo A. Wiion johtama toimikunta ehdotti, että kaapelitelevisiotoiminnan aloittamiseen riittäisi pelkkä ilmoitus.
8. helmikuuta – Kyproksen arkkipiispa Makarios III valittiin maan presidentiksi seuraavaksi viisivuotiskaudeksi. Hänelle ei ollut ilmoittautunut määräaikaan mennessä yhtään vastaehdokasta.
11. helmikuuta – Kenraali Alfredo Stroessner valittiin viidennelle virkakaudelleen Paraguayn presidentiksi.
14. helmikuuta – Hallitus päätti maksaa korvauksen sisällissodan aikana 1918 vankileireillä tai vankiloissa olleille punavangeille.
15. helmikuuta – Kansanedustaja Georg C. Ehrnrooth erosi RKP:n eduskuntaryhmästä katsottuaan tulleensa syrjityksi puolueessa. Ehrnrooth oli vastustanut jyrkästi presidentti Urho Kekkosen toimikauden jatkamista poikkeuslailla. Toinen poikkeuslakia vastustanut RKP:n edustaja Victor Procopé ilmoitti pysyvänsä toistaiseksi RKP:n eduskuntaryhmässä.
15. helmikuuta – Kansanedustaja Mirjam Vire-Tuominen teki nimellä rauhanlaki tunnetun eduskunta-aloitteen, jolla Suomen rikoslakiin olisi liitetty hyökkäyssodan aloittamista ja valmistelua sekä sotapropagandaa koskevat säännökset.
20. helmikuuta – Noin 500 oppikoulussa järjestettiin Suomen ensimmäiset kouluneuvostovaalit. Porvaririntama ja sitoutumattomat oikeistolaiset saivat annetuista äänistä 43 prosenttia, vasemmistolainen ”yleisdemokraattinen rintama" 34 prosenttia, keskusta 8 prosenttia ja poliittisesti tunnistamattomat ryhmät 13 prosenttia. Hylättyjä ääniä oli kaksi prosenttia.
21. helmikuuta – Israelin ilmavoimat ampui alas Libyan matkustajakoneen Siinain yllä, sata ihmistä kuoli.
23. helmikuuta – Leningradin kaupungin viranomaisten ilmoitettiin ryhtyneen koviin otteisiin päihtyneiden suomalaisturistien saamiseksi kuriin. Sakkorangaistukset korvattiin arestilla ja arestiin otetuilta ajettiin tukka pois.
Tapahtumia > maaliskuu

5. maaliskuuta – Kaksi Lontooseen matkalla ollutta espanjalaista matkustajakonetta törmäsi toisiinsa Ranskan yläpuolella lähellä Nantesin kaupunkia. Toinen koneista syöksyi maahan, jolloin 68 ihmistä sai surmansa. Toinen teki onnistuneen pakkolaskun. Ranskan lennonjohtajat olivat tapahtumahetkellä lakossa ja useat lentoyhtiöt aloittivat Ranskan ilmatilan boikotoinnin.
7. maaliskuuta – Komeetta Kohoutek havaittiin.
8. maaliskuuta – IRA räjäytti pommin Old Baileyn edustalla Lontoon Cityssä. Yli 200 ihmistä haavoittui ja yksi kuoli sydänkohtaukseen.
14. maaliskuuta – Kapellimestari Leif Segerstam nimitettiin Suomen Kansallisoopperan uudeksi johtajaksi pitkään jatkuneen johtajakiistan päätteeksi.
16. maaliskuuta – Kuningatar Elisabet II avasi uuden London Bridgen.
17. maaliskuuta – Tasavallan presidentin tehtäviä hoitanut pääministeri Kalevi Sorsa vahvisti lain presidentti Urho Kekkosen toimikauden jatkamisesta.
18. maaliskuuta – Filippiinien presidentti Ferdinand Marcos ilmoitti, että maassa asuvien muslimien helmikuun lopulla alkanut kapina oli murskattu.
20. maaliskuuta – Samitan rajaselkkaus Irakin ja Kuwaitin välillä.
28. maaliskuuta – Ruotsin pääministeri Olof Palme antoi valtiopäiville hallituksen esityksen perustuslain muuttamiseksi siten, että kuninkaalta poistettaisiin hänen valtansa muodollisetkin jäännökset.
29. maaliskuuta – Viimeiset Yhdysvaltain joukot lähtivät Etelä-Vietnamista.
30. maaliskuuta – Muotoilija Kaj Franck ja elokuvaohjaaja Mikko Niskanen nimitettiin uusiksi taiteilijaprofessoreiksi.
Tapahtumia > huhtikuu

1. huhtikuuta – Suomessa tuli voimaan laki neljän viikon vuosilomasta.
3. huhtikuuta – Yhdysvaltalainen Martin Cooper soitti maailman ensimmäisen kännykkäpuhelun New Yorkissa.
6. huhtikuuta – Suomen ja Neuvostoliiton välinen YYA-sopimus täytti 25 vuotta. Merkkipäivää juhlistettiin molemmissa maissa.
7. huhtikuuta – Euroviisut järjestettiin Luxemburgissa. Kisojen isäntämaan edustaja Anne-Marie David voitti kappaleella "Tu te reconnaîtras".
10. huhtikuuta – Presidentti Kyösti Kallion syntymästä tuli kuluneeksi sata vuotta. Merkkipäivän kunniaksi julkaistiin postimerkki.
13. huhtikuuta – Länsi-Saksa ja Tšekkoslovakia pääsivät yksimielisyyteen vuonna 1938 solmitun Münchenin sopimuksen julistamisesta laittomaksi.
13. huhtikuuta – Suomi tunnusti Etelä- ja Pohjois-Korean.
16. huhtikuuta – Pioneer 11 -luotain laukaistiin matkaan.
19. huhtikuuta – Oikeuskansleri Risto Leskinen ehdotti, että ulkomaankauppaministeri Jussi Linnamo olisi asetettava syytteeseen valtakunnanoikeudessa sekä määräsi entisen kauppa- ja teollisuusministerin Seppo Lindblomin ja presidentin kansliapäällikön Antero Jyrängin asetettavaksi syytteeseen raastuvanoikeudessa Zavidovo-jutun vuoksi.
Tapahtumia > toukokuu

2. toukokuuta – Pankkitoimihenkilöiden lakko sulki kaikki pankit kahdeksi viikoksi Postipankkia lukuun ottamatta. Lakkoon osallistui noin 19 000 pankkitoimihenkilöä.
4. toukokuuta – Ulkomaankauppaministeri Jussi Linnamo erosi Zavidovo-jutun vuoksi. Hänen seuraajakseen tuli varatuomari Jermu Laine.
5. toukokuuta – Sosialistinen Työväenpuolue perustettiin Mikkelissä. Perustajina olivat entisen TPSL:n kannattajat, jotka olivat vastustaneet puolueen yhdistämistä SDP:hen. Puheenjohtajaksi valittiin koulunjohtaja Pentti Waltzer Karhulasta
7. toukokuuta – Israelissa vietettiin valtion perustamisen 25-vuotisjuhlaa.
7. toukokuuta – Presidentti Urho Kekkonen sanoi, ettei ulkomaankauppaministeri Jussi Linnamoa ollut syytä asettaa syytteeseen valtakunnanoikeudessa, vaikka Linnamo olikin menetellyt Zavidovo-jutun yhteydessä selvästi lain vastaisesti.
10. toukokuuta – Polisario-rintama muodostettiin Länsi-Saharassa.
14. toukokuuta – Yhdysvaltain ainoa avaruusasema Skylab laukaistiin Maata kiertävälle radalle.
16. toukokuuta – Suomen ja sosialististen maiden talousjärjestön (SEV) välinen yhteistyösopimus allekirjoitettiin Moskovassa.
18. toukokuuta – Zavidovo-vuodon oikeuskäsittely alkoi Helsingin raastuvanoikeudessa. Syyttäjä vaati entiselle kauppa- ja teollisuusministerille Seppo Lindblomille ja presidentin kansliapäällikölle Antero Jyrängille rangaistusta virkavirheestä ja salassapitovelvollisuuden rikkomisesta.
20. toukokuuta – Moottoripyöräilijät Jarno Saarinen ja Renzo Pasolini saivat surmansa Monzan radalla Italiassa.
20. toukokuuta – Senaattori Oskari Tokoin syntymän satavuotisjuhlaa vietettiin hänen kotikunnassaan Kannuksessa.
21. toukokuuta – Puoluejohtaja Leonid Brežnev ilmoitti Neuvostoliiton olevan valmis yhteistyöhön Euroopan talousyhteisön EEC:n kanssa.
23. toukokuuta – Öljy-yhtiö Esson varastoalueella Kokkolan Ykspihlajassa syttyi puolitoista vuorokautta kestänyt suurtulipalo, jossa tuhoutui lähes kahdeksan miljoonaa litraa polttoaineita.
25. toukokuuta – Norjan suurkäräjät hyväksyi yksimielisesti vapaakauppasopimuksen Euroopan talousyhteisön kanssa.
25. toukokuuta – Avaruusasema Skylab lähetettiin Maata kiertävälle radalle.
Tapahtumia > kesäkuu

1. kesäkuuta – Kreikan sotilasjuntta lakkautti monarkian ja julisti maan tasavallaksi.
2. kesäkuuta – Kansanedustaja Raino Westerholm valittiin Suomen Kristillisen Liiton uudeksi puheenjohtajaksi Turussa pidetyssä puoluekokouksessa.
3. kesäkuuta – Tupolev Tu-144 putosi ilmailunäytöksessä Pariisissa, 15 ihmistä kuoli.
3. kesäkuuta – TPSL lopetti toimintansa.
6. kesäkuuta – Ruotsin valtiopäivät hyväksyi perustuslain muutoksen, joka poisti kuninkaalta hänen valtansa muodollisetkin rippeet. Laki määrättiin tulevaksi voimaan kuningas Kustaa VI Aadolfin kuoltua.
6. kesäkuuta – Luutnantti Jouko Myssylä ampui eversti Teppo J. Suonperän Luonetjärven varuskunnassa.
10. kesäkuuta – Kauppa- ja teollisuusministeri Jan-Magnus Jansson jätti Ruotsalainen kansanpuolueen puheenjohtajuuden Sipoossa pidetyssä puoluekokouksessa. Hänen seuraajakseen valittiin puolustusministeri Kristian Gestrin.
14. kesäkuuta – Länsi-Saksa haki YK:n jäsenyyttä.
15. kesäkuuta – Presidentti Urho Kekkonen nimitti maa- ja metsätalousministeri Erkki Haukipuron Oulun läänin ja kansanedustaja Valdemar Sandelinin Hämeen läänin maaherraksi. Uudeksi maa- ja metsätalousministeriksi nimitettiin kansanedustaja Heimo Linna. Uusiksi kansanedustajiksi tulivat Haukipuron tilalle Mauno Manninen ja Sandelinin tilalle Antti Halme.
16. kesäkuuta – Neuvostoliiton puoluejohtaja Leonid Brežnev saapui kymmenen päivän vierailulle Yhdysvaltoihin.
17. kesäkuuta – Ähtärin eläinpuisto avattiin Väinö Jaakolan aloitteesta.
18. kesäkuuta – Kansanedustaja Pirkko Aro loikkasi Liberaalisesta kansanpuolueesta SDP:hen.
30. kesäkuuta – Afrikan keskiosassa sattui täydellinen auringonpimennys, joka kesti poikkeuksellisen kauan eli yli seitsemän minuuttia.
30. kesäkuuta – Suomen kansan yhtenäisyyden puolue (SKYP) piti ensimmäisen puoluekokouksensa Jyväskylässä. Puolue valitsi puheenjohtajakseen professori Eino Haikalan.
Tapahtumia > heinäkuu

2. heinäkuuta – Elinkeinohallitus aloitti toimintansa.
3. heinäkuuta – ETYKin ulkoministerikokous alkoi Helsingissä.
5. heinäkuuta – Ruandassa tehtiin veretön vallankaappaus.
6. heinäkuuta – Tunisian presidentti Habib Bourguiba luonnehti Jordanian valtiota brittiläisten aikaansaamaksi keinotekoiseksi luomukseksi. Jordania katkaisi välittömästi diplomaattisuhteensa Tunisiaan.
10. heinäkuuta – Bahama itsenäistyi.
13. heinäkuuta – Presidentti Urho Kekkonen myönsi eron kansliapäällikkö Antero Jyrängille. Jyränki oli pyytänyt eroa virastaan, koska hän katsoi Zavidovo-jutun heikentäneen oleellisesti hänen mahdollisuuksiaan sen hoitamiseen.
17. heinäkuuta – Iso-Britannia tunnusti Pohjois-Vietnamin.
18. heinäkuuta – Viking Linen autolautta Viking 1 ajoi karille Kapellskärin edustalla. Vahingot jäivät vähäisiksi.
20. heinäkuuta – Ranska jatkoi ydinkokeita Mururoalla vastalauseista huolimatta.
28. heinäkuuta – X Maailman opiskelijoiden ja nuorison festivaali alkoi Itä-Berliinissä DDR:ssä
30. heinäkuuta – Enontekiöllä järjestettiin uudet kunnallisvaalit. Syksyn 1972 vaaleista oli tehty valitus leimaamattomien äänestyslippujen vuoksi. Keskustapuolue voitti yhden paikan SMP:ltä, muuten puolueiden voimasuhteet pysyivät ennallaan.
Tapahtumia > elokuu

1. elokuuta – Tiekohtaiset nopeusrajoitukset tulivat kokeiluluonteisesti käyttöön Turun ja Porin, Uudenmaan, Kymen, Hämeen, Mikkelin, Vaasan ja Keski-Suomen läänien alueilla.
3. elokuuta – Suomi ja Chile allekirjoittivat keskinäisen 40 miljoonan markan kehitysluottosopimuksen.
5. elokuuta – Musta syyskuu -terroristijärjestö surmasi kolme ja haavoitti 56:ta ihmistä Ateenan lentokentällä.
6. elokuuta – Kova tuuli irrotti Pyhäjärven ylittävän, rakenteilla olleen Nokian ja Pirkkalan välisen yhdystien siltalohkon ankkureistaan. Betoninen 70 metrin pituinen ja 280 tonnin painoinen lohko ajelehti lähelle Tampereen Pispalan rantaa ja hinattiin myöhemmin takaisin paikoilleen.
15. elokuuta – Yhdysvallat lopetti Kambodžan pommitukset päättäen 15 vuotta kestäneet sotatoimet Kaakkois-Aasiassa.
22. elokuuta – Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon myönsi eron ulkoministeri William Rogersille ja nimitti hänen tilalleen ulko- ja turvallisuuspoliittisen neuvonantajansa Henry Kissingerin.
23. elokuuta – Norrmalmstorgilla Tukholmassa tapahtui pankkiryöstö, jossa ryöstäjä otti neljä panttivankia. Tilanne päättyi 28. elokuuta poliisin laskettua kaasua pankkiholviin. Jotkut panttivangeista samastuivat ryöstäjään, mistä syystä ilmiö tunnetaan Tukholma-syndroomana.
24. elokuuta – Ensimmäinen Uuno Turhapuro -elokuva Uuno Turhapuro sai ensi-iltansa.
27. elokuuta – Henry Kissinger nimitettiin Yhdysvaltojen ulkoministeriksi.
29. elokuuta – Miljoonas Ski-Doo-moottorikelkka valmistui.
Tapahtumia > syyskuu

1. syyskuuta – Libyan vallankumousneuvosto ilmoitti kansallistaneensa kuusi ulkomaista öljy-yhtiötä.
1. syyskuuta – Kööpenhaminassa hotelli Hafniassa raivonnut tulipalo surmasi 35 henkeä.
3. syyskuuta − Presidentti Urho Kekkonen ja Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosygin muurasivat Svetogorskissa (Enso) selluloosa- ja paperitehtaan peruskiven.
4. syyskuuta – Tanskan kuningatar Margareeta II ja prinssi Henrik saapuivat kolmipäiväiselle valtiovierailulle Suomeen.
6. syyskuuta – Neuvostoliittolainen kirjailija Aleksandr Solženitsyn ilmoitti, että turvallisuuspoliisi KGB oli takavarikoinut Leningradissa hänen julkaisemattoman Vankileirien saaristo -teoksensa käsikirjoituksen.
7. syyskuuta – Ylijohtaja Seppo Lindblom tuomittiin Helsingin raastuvanoikeudessa 1 250 markan sakkoon Zavidovo-vuodon vuoksi.
9. syyskuuta − Pohjois-Korea vietti perustamisensa 25-vuotisjuhlia.
9. syyskuuta − Kuuba katkaisi diplomaattisuhteensa Israeliin.
11. syyskuuta – Chilen presidentti Salvador Allende kuoli sotilasvallankaappauksessa ja Augusto Pinochet siirtyi maan johtoon 17 vuoden ajaksi. Maan rajat suljettiin, parlamentti hajotettiin ja vasemmistolaisten vangitsemiset ja teloitukset alkoivat.
13. syyskuuta – Suomi, Ruotsi ja Tanska keskeyttivät kehitysavun antamisen Chilelle. Poliittinen vasemmisto vaati Suomea katkaisemaan diplomaattisuhteensa Chileen.
15. syyskuuta – Ruotsin Kustaa VI Aadolf kuoli, Kaarle XVI Kustaa nousi valtaistuimelle. Uusi kuningas otti tunnuslauseekseen För Sverige – i tiden (Ruotsin hyväksi – ajan hengessä). Kustaa VI Aadolf haudattiin Hagan linnan puistoon 25. syyskuuta.
18. syyskuuta – Länsi- ja Itä-Saksa sekä Bahamasaaret hyväksyttiin YK:n jäsenmaiksi.
18. syyskuuta – ETYKin toinen vaihe alkoi Genevessä Sveitsissä.
20. syyskuuta – Poliittinen äärivasemmisto järjesti Suomen ja EEC:n välisen vapaakauppasopimuksen vastaisia mielenosoituksia eri puolilla maata. Eduskuntatalon edustalla pidetyssä mielenosoituksessa puhuivat mm. SKP:n puheenjohtaja Aarne Saarinen ja SDP:n kansanedustaja Ilkka Taipale.
21. syyskuuta – Neuvostoliitto ja Itä-Saksa katkaisivat diplomaattisuhteensa Chileen.
22. syyskuuta – Iso-Britannia tunnusti Chilen sotilashallituksen.
23. syyskuuta – Välillä 17 vuotta maanpaossa ollut Juan Perón valittiin jälleen Argentiinan presidentiksi.
24. syyskuuta – Guinea-Bissau julistautui itsenäiseksi Portugalin alaisuudesta.
24. syyskuuta – Yhdysvallat tunnusti Chilen sotilashallituksen.
27. syyskuuta – Kansanedustajat Raimo Ilaskivi, Salme Katajavuori ja Kullervo Rainio erosivat Kokoomuksen eduskuntaryhmästä EEC-sopimukseen liittyneistä suojalaeista syntyneiden erimielisyyksien vuoksi.
30. syyskuuta – Tampereella, Kalevan kirkon edustalla paljastettiin kuvanveistäjä Terho Sakin muotoilema Kalevala-muistomerkki.