stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cape Passeron taistelu (1940)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cape Passeron taistelu (1940) Wikimedia Commonsissa
Maltan saattueet (1940–1943)
Hurry |
Hats |
MB6 |
Judgement |
White |
Collar |
Excess |
Dunlop |
Tiikeri |
Tracer |
Substance |
Style |
Halberd |
Perpetual |
MF5 |
Spotter |
MG1 |
Calendar |
Bowery |
LB |
Harpoon |
Vigorous |
Pedestal |
Stoneage |
Portcullis
Artigliere HMS Ajaxin kanssa käymänsä taistelun jälkeen
Artigliere tuhoutuu perässä olleen torpedovaraston räjähtäessä.
Maltan saattueet

Kolme brittiläistä risteilijää operaatio Halberdissa.
Maltan saattueet olivat Britannian kuninkaallisen laivaston huoltotoimituksia Välimeren sotanäyttämöllä toisessa maailmansodassa. Saattueet käyttivät Gibraltarin salmea tai lähtivät Aleksandriasta, jonne alukset kulkivat Englannista Hyväntoivonniemen reittiä pitkin.
Saattueiden suojaamisesta Välimerellä vastasivat Gibraltarille sijoitettu Force H ja Aleksandriaa tukikohtanaan pitävä Välimeren laivasto. Force H suojasi saattueita Bonin niemimaan länsipuolella ja Välimeren laivasto muuten.
Taustaa

Maltan sijainti puolessavälissä Gibraltarin ja Aleksandrian välistä merireittiä ja Sisilian ja Tunisian välissä sekä mahdollisuus vaikuttaa kuljetuksiin Italiasta Libyaan kulkeviin saattueisiin teki siitä merkittävän tukikohdan Välimeren alueen meriliikenteen valvontaan. Lisäksi Ison-Britannian Itä-Aasian yhteydet lyhenivät merkittävästi kuljettaessa Välimeren ja Suezin kanavan kautta eikä kierretty Afrikkaa.
Toisen maailmansodan alussa Välimeri oli hyvin rauhallista aluetta, koska pääosa alueista oli joko liittoutuneiden tai puolueettomien maiden hallussa. Lisäksi alueella oli ainoastaan kolme merkittävää laivastoa, joista Ranska ja Englanti olivat liittolaisia ja Italia oli sotaan liittymätön akselivaltio.
Ensimmäinen saattue GREEN 1 lähti 7. syyskuuta 1939 kello 20.00 Gibraltarilta kohti Aleksandriaa. Saattueessa oli 25 kauppa-alusta. Ensimmäinen saattue BLUE 1 lähti 9. syyskuuta Port Saidista. Tämän jälkeen saattueet kulkivat joka kahdeksas päivä. Saksalaisia kauppalaivoja oli 24. syyskuuta saarroksissa Espanjan ja Italian satamissa kaikkiaan 45.
Italian sodanjulistuksen jälkeen

Toisen maailmansodan alku käytiin pohjoisessa Euroopassa; Puolassa, Norjassa ja Tanskassa. Tällöin Italian osallistuminen taisteluihin liittolaisensa Saksan rinnalla oli merkityksetöntä. Sodan levittyä Ranskaan ja Ranskan puolustuksen luhistuessa Italia julisti sodan liittoutuneille 10. kesäkuuta 1940 ja hyökkäsi Ranskaan.
Välimeren sotilaallinen tilanne muuttui merkittävästi. Italian laivasto oli nyt maailman viidenneksi suurin. Ison-Britannian laivasto oli jäänyt yksin suojelemaan sekä Atlanttia että Välimerta. Ranskan laivaston pelättiin joutuvan akselivaltojen haltuun. Se kuitenkin estettiin iskuilla Ranskan laivastotukikohtiin. Isku puolestaan aiheutti melkein sotatilan Isoa-Britanniaa vastaan Välimerellä.
Saksan ilma-ase Välimerellä > X Ilma-armeijakunta

Saksan ilmavoimien kenraali Hans Geisler perusti X Ilma-armeijakunnan päämajan Taorminaan joulukuun lopulla 1940. Armeijakuntaan kuuluvat laivueet asettuivat Catanian, Comison, Marsalan, Trapanin, Palermon ja Reggio di Calabrian lentokentille. Kentillä toimi saksalaisten rinnalla Italian ilmavoimien pommikoneita (45) ja hävittäjiä (75). Lisäksi Sardiniaan oli sijoitettu 70 pommittajaa ja 25 hävittäjää. Tällöin alueella oli yhteensä noin 400 akselivaltojen lentokonetta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Saattueet MB9 ja MW4, marraskuu 1940 (englanniksi)
61 (luku)

| Luonnolliset luvut |
| --- | --- |
 61 ← 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 → 
Kardinaaliluku:  kuusikymmentä­yksi
Järjestysluku:  kuudeskymmenes­ensimmäinen, kuudeskymmenes­yhdes
Tekijät:  1, 61
Alkutekijät:   61
Roomalainen numero:  LXI
Binääriluku:  111101
Oktaaliluku:  75
Duodesimaaliluku:  51
Heksadesimaaliluku:  3D
Vigesimaaliluku:  31
61 (kuusikymmentäyksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 60 ja seuraa luku 62.
Matematiikassa

*
        * * *
      * * * * *
    * * * * * * *
  * * * * * * * * *
* * * * * * * * * * *
  * * * * * * * * *
    * * * * * * *
      * * * * *
        * * *
          *
61 on keskitetty neliöluku.
61 on alkuluku.
61 on Pythagoraan alkuluku:  15\cdot 4+1.
61 on 59:n alkulukukaksonen.
61 on Mersennen alkuluvun  2^{61}-1 eksponentti.
61 on keskitetty neliöluku (katso kuva), koska se on kahden peräkkäisen neliöluvun summa:  5^{2}+6^{2}.
61 on keskitetty kuusikulmioluku (katso kuva), koska se on kahden peräkkäisen kuutioluvun erotus:  5^{3}-4^{3}.
61 on keskitetty kymmenkulmioluku.
61 on palindromi senaarijärjestelmässä: 1416.
61 voidaan muodostaa kolmen eri neliöluvun summana:  6^{2}+4^{2}+3^{2}.
61 esiintyy kahdessa jaottomassa Pythagoraan kolmikossa: (11, 60, 61) ja (61, 1860, 1861).
61 on toinen alkuluku takaperin binäärijärjestelmässä:  61=111101_{2} ja  101111_{2}=47.
61 on toinen alkuluku takaperin oktaalijärjestelmässä:  61=75_{8} ja  57_{8}=47.
61 on pienin alkuluku, joka on myös neliöluku takaperin.
61:n kuutiossa ei ole samaa numeroa kahdesti oktaalijärjestelmässä:  61^{3}=673245_{8}.
61 ensimmäisen puolialkuluvun summa on puolialkuluku.
Luonnontieteissä

61 on prometiumin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä.
Nikkeli-61 on nikkelin vakaa isotooppi.
61 Danaë on pikkuplaneetta.
61 Cygni on kaksoistähti lähellä Maata.
Messier 61 on kierteisgalaksi.
Muissa yhteyksissä

61 on Australian kansainvälinen suuntanumero.
Eurooppatie E61 kulkee Itävallan ja Slovenian välillä.
Entinen kantatie 61 kulki Viipurin ja Lahdenpohjan välillä ja myöhemmin Haminan ja Taavetin välillä.
Richard Nixon erosi Yhdysvaltain presidentin virasta 61-vuotiaana.
61 on keskitetty kuusikulmio­luku.
Keskinen (Kuhmoinen, Kylämä)

| Keskinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°39′46″N, 25°04′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Alaseen 
Järvinumero:  14.263.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,6 m  
Pituus:  650 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,433 km  
Pinta-ala:  3,716 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen 
Keskinen on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kylämän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Keskisen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä. Järven länsiosa on 200 metriä leveä ja itäosa 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, ja sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan kiinteistöä, joille johtaa tiet yhdystieltä 3284. Vuoden 1966 peruskartassa Keskisen koillisrannalla oli yksi talo ja sen ympäristössä oli peltoja. Vuoden 1986 peruskartassa peltoja ei enää ollut.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,6 metriä mpy. Keskinen laskee sen itäpäästä lähtevää ojaa pitkin Alaseen. Laskuojan pudotus on 5,9 metriä.
Yhdysvallat toisessa maailmansodassa

Vuoden 1945 Okinawan taistelu oli eräs 
toisen maailmansodan suurimmista taisteluista, johon Yhdysvallat osallistui.
Yhdysvallat osallistui toiseen maailmansotaan Euroopassa liittoutuneiden puolella akselivaltoja vastaan ja Tyynenmeren sotatoimissa Japanin keisarikuntaa vastaan.
Yhdysvallat pysyi toisen maailmansodan ensimmäiset kaksi vuotta virallisesti liittoutumattomana ja neutraalina. Yhdysvallat kuitenkin liittyi sotaan julistamalla sodan Japania vastaan Japanin hyökättyä Pearl Harboriin jälkeen. Neljä päivää myöhemmin Japanin liittolaiset Saksa ja Italia julistivat sodan Yhdysvalloille.
Tuki liittoutuneille

Toinen maailmansota alkoi Adolf Hitlerin johtaman Saksan hyökkäyksestä Puolaan. Rooseveltin hallinto hylkäsi Yhdysvaltain eristäytyvän ulkopolitiikan ja allekirjoitti Lend-Lease-ohjelman, jossa yhdysvaltalaisia puolustustarvikkeita toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle, Ranskalle, Neuvostoliitolle ja Kiinalle sodassa akselivaltoja vastaan. Maailmansodan päättyessä taloutensa sodankäyntiin mobilisoinut Yhdysvallat vastasi yli puolesta maailman teollisuustuotannosta. 14. elokuuta 1941 presidentti Roosevelt ja Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Winston Churchill antoivat Atlantin julistuksen, jossa maat ilmoittivat tavoitteistaan sodanjälkeisessä tulevaisuudessa.
Liittyminen sotaan ja sodan alkuvaiheet

7. joulukuuta 1941 Japanin keisarikunta, Saksan liittolainen Tyynellämerellä, teki 2 403 yhdysvaltalaisen hengen vaatineen yllätyshyökkäyksen Yhdysvaltain laivastotukikohtaan Pearl Harborissa Havaijilla. Yhdysvaltain laivaston aluksista upposivat viisi taistelulaivaa, kolme risteilijää, kolme hävittäjää, mutta Japanin suunnitelma tuhota Yhdysvaltain koko Tyynenmeren-laivasto kokonaan epäonnistui. 8. joulukuuta 1941 presidentti Roosevelt piti puheen Yhdysvaltain kongressille, joka antoi sodanjulistuksen Japanille. Saksa julisti sodan Yhdysvalloille 11. joulukuuta 1941, mikä laajensi Euroopan-sodan maailmanlaajuiseksi konfliktiksi. Yhdysvallat astui sotaan liittoutuneiden puolella.
Ensimmäisen puolen vuoden yhdysvaltalaiset joutuivat perääntymään Tyynellämerellä, jossa japanilaiset linnoittivat Tyynenmeren saaret ja Euroopan mailta vallatut Kaakkois-Aasian siirtomaat. Vuoden 1942 kesäkuun alkupuoliskolla yhdysvaltalaiset saavuttivat voiton Midwayn taistelussa ja sotilaallinen voimatasapaino Tyynellämerellä kääntyi Yhdysvaltain hyväksi. Yhdysvaltalaiset joukot myös osallistuivat brittien kanssa Pohjois-Afrikan sotaretkeen, jonka päätteeksi saksalaiset ajettiin pois Pohjois-Afrikasta. Saksan hyökkäys Neuvostoliittoon vuonna 1941 epäonnistui strategisesti ja pitkitti sotaa itärintamalla, mikä johti akselivaltojen heikentymiseen Euroopassa vuoden 1943 kesästä lähtien. Samana vuonna yhdysvaltalaiset osallistuivat maihinnousuihin Sisiliassa ja Italian niemimaalla, mikä aiheutti Italian fasistidiktaattorin Benito Mussolinin kukistumisen.
Sota Euroopassa

Vuonna 1944 Yhdysvallat lähetti joukkoja ja kalustoa Länsi-Eurooppaan suunnattua massiivista maihinnousua varten. 6. kesäkuuta 1944 operaatio Overlord alkoi länsiliittoutuneiden maihinnousulla Normandian rannikolle Ranskassa. Kahdessa kuukaudessa liittoutuneet varmistivat sillanpääasemia Pohjois-Ranskassa, mikä avasi länsirintaman Euroopassa ja puristi Saksan länsiliittoutuneiden ja Neuvostoliiton väliin. Länsiliittoutuneet vapauttivat Ranskan, Belgian, Luxemburgin ja Alankomaat Saksan miehityshallinnosta. Vuoden 1944 joulukuussa alkoi natsi-Saksan hyökkäys Ardenneille, jossa saksalaiset aikoivat piirittää länsirintaman yhdysvaltalaiset ja brittiläiset joukot mottiin. Yhdysvaltain vahvistusjoukkojen kuitenkin onnistui ajaa saksalaiset pois Ardenneilta ja Saksan viimeinen offensiivi tyrehtyi. Kun Saksan puolustus alkoi romahtaa, Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta käynnistivät Saksan asutuskeskusten ilmapommitukset, joissa lähes kaikki saksalaiset suurkaupungit tuhottiin maan tasalle. Presidentti Roosevelt, Winston Churchill ja Josif Stalin sopivat Jaltan konferenssissa Saksan sotilasmahdin lopettamisesta ja kansallisosialistisen hallinnon muuttamisesta demokraattiseksi valtiomuodoksi. Liittoutuneet päättivät jakaa Saksan ja Itävallan neljäksi miehitysvyöhykkeeksi Yhdysvaltain, Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Neuvostoliiton kesken. Roosevelt kuoli kesken virkakautensa 12. huhtikuuta 1945 ja uudeksi presidentiksi tuli Rooseveltin kabinetin varapresidentti Harry S. Truman. 30. huhtikuuta 1945 Hitler teki itsemurhan ja Neuvostoliitto valtasi Berliinin. 8. toukokuuta 1945 Saksa allekirjoitti ehdottoman antautumissopimuksen ja Euroopan-sota päättyi.
Tyynenmeren sota

Saksan kukistumisen jälkeen Yhdysvaltain sotaponnistelut kääntyivät Tyynenmeren sodan päättämiseksi. Yhdysvaltain laivasto tuhosi täysin Japanin keisarillisen laivaston ja ilmavoimat. Yhdysvaltalaiset pommittajat alkoivat hävittää Japanin kaupunkeja muun muassa Tokion, Osakan ja Koben suurissa palopommituksissa. Iwo Jiman ja Okinawan saarten valtaamisen jälkeen Yhdysvallat laati suunnitelman Japanin maihinnoususta, joka nimettiin operaatio Downfalliksi. Operaatio Downfall kuitenkin peruttiin, koska yhdysvaltalaiset ja eurooppalaiset tiedemiehet kehittivät Manhattan-projektissa maailman ensimmäisen atomipommin. Hiroshiman ja Nagasakin pommitukset ja Neuvostoliiton hyökkäys Japanin joukkoja vastaan Mantšuriassa painostivat Japanin hallituksen hyväksymään Potsdamin julistuksen ehdot. 15. elokuuta 1945 Japanin hallituksen valtuutetut allekirjoittivat ehdottoman antautumissopimuksen Yhdysvaltain laivaston taistelulaivan USS Missourin kannella. Japanin antautuminen päätti toisen maailmansodan. Toinen maailmansota oli kallein konflikti Yhdysvaltain historiassa ja puoli miljoonaa yhdysvaltalaista uhrasi henkensä siinä.
Sodan jälkeen

Uuden maailmansodan estämiseksi sodan voittajavaltiot perustivat 24. lokakuuta 1945 maailmanlaajuiseksi rauhanjärjestöksi Yhdistyneet kansakunnat. Yhdistyneet kansakunnat perustettiin Yhdysvalloissa: sen peruskirja allekirjoitettiin San Franciscossa ja sen päämaja sijaitsee New Yorkissa. Yhdysvalloista tuli yksi Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston viidestä pysyvästä jäsenmaasta ja täten vaikutusvaltainen tekijä maailmanpolitiikassa.
1817

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

4. maaliskuuta – James Monroe vannoi virkavalansa Yhdysvaltain 5. presidenttinä.
15. huhtikuuta – maanjäristys Palermossa, Italiassa.
10. joulukuuta – Mississippistä tuli Yhdysvaltain 20. osavaltio.
Turun piispaa alettiin nimittää arkkipiispaksi, kun valtioyhteys Ruotsiin oli katkennut. Ensimmäinen arkkipiispa Jakob Tengström oli suomalaissyntyinen, toisin kuin suurin osa aikaisemmista Turun piispoista.
Mikkelin maaseurakunnan kirkko valmistui.
Erien kanavan rakennustyöt aloitettiin Yhdysvalloissa
Raviurheilun alku Suomessa: ensimmäinen järjestetty kilpailu ajettiin Turussa.
Taloustieteilijä David Ricardo muotoili Ricardon maanvuokralain, joka osoitti, miten maasta maksettava vuokra pyrkii asettumaan tietylle tasolle.
Australialainen tutkimusmatkailija Phillip Parker King kartoitti Australian rannikkovesiä Britannian hallituksen palveluksessa.
Maaorjuus lakkautettiin Liivinmaalla.
Kuolleita

1. tammikuuta – Martin Klaproth, saksalainen apteekkari ja kemisti, useiden alkuaineiden löytäjä (s. 1743)
14. tammikuuta – Alexander Monsigny, ranskalainen oopperasäveltäjä (s. 1729)
25. tammikuuta – Pehr Hansinpoika Häggström, suomalainen maanmittari (s. 1734)
28. tammikuuta – F.L.Æ. Kunzen, saksalais-tanskalainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1761)
18. helmikuuta – Otto Henrik Igelström, venäläinen diplomaatti ja kenraali (s. 1737)
2. maaliskuuta – Giacomo Quarenghi, italialais-venäläinen arkkitehti (s. 1744)
8. maaliskuuta – Anna Maria Lenngren, ruotsalainen kirjailija (s. 1754)
12. huhtikuuta – Charles Messier, ranskalainen tähtitieteilijä (s. 1730)
18. huhtikuuta – Carl Nathanael af Klercker, ruotsalainen kenraali ja vapaaherra (s. 1734)
20. huhtikuuta – Usman dan Fodio, nigerialainen imaami, Sokoton kalifaatin perustaja (s. 1754)
22. huhtikuuta – Anne-Louise-Germaine Necker (”Madame de Staël”), sveitsiläis-ranskalainen kirjailija ja esseisti (s. 1766)
25. huhtikuuta – Joseph von Sonnenfels, itävaltalainen kirjailija, hallinnonuudistaja ja professori (s. 1732/1733)
21. toukokuuta – Johan Christopher Toll, ruotsalainen sotamarsalkka ja poliitikko (s. 1743)
9. kesäkuuta – Anne-Joseph Théroigne de Méricourt, belgialais-ranskalainen feministi ja vallankumouksellinen (s. 1762)
13. kesäkuuta – Richard Lovell Edgeworth, englantilais-irlantilainen poliitikko, kirjailija ja keksijä (s. 1744)
18. heinäkuuta – Jane Austen, englantilainen kirjailija (s. 1775)
25. heinäkuuta – Karađorđe, serbialainen kapinanjohtaja (s. 1762)
13. syyskuuta – Matthias Calonius, suomalainen oikeustieteilijä, valtiomies ja professori (s. 1738)
15. lokakuuta – Johann Ludwig Burckhardt, sveitsiläinen orientalisti ja tutkimusmatkailija (s. 1784)
15. lokakuuta – Tadeusz Kościuszko, puolalainen kenraalimajuri ja vapaustaistelija (s. 1746)
18. lokakuuta – Étienne Méhul, ranskalainen säveltäjä (s. 1763)
24. lokakuuta – Nikolaus Joseph von Jacquin, hollantilainen kasvitieteilijä, lääkäri, kemisti ja ornitologi (s. 1727)
7. marraskuuta – Jeremiah Brandreth, englantilainen kapinallinen (teloitettiin) (s. 1790)
14. marraskuuta – Policarpa Salavarrieta, kolumbialainen itsenäisyystaistelija ja vakooja (s. 1790-luvulla)
6. joulukuuta – William Bligh, brittiläinen vara-amiraali ja Uuden Etelä-Walesin kuvernööri (s. 1754)
23. joulukuuta – Fredrik Adolf Jägerhorn, suomalainen upseeri (s. 1760)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1817 Wikimedia Commonsissa
Vahterjärvi

| Vahterjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°42′13″N, 25°00′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Isojärveen 
Järvinumero:  14.263.1.035
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  185,1 m  
Pituus:  650 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  2,078 km  
Pinta-ala:  4,24 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVahterjärvi 
Vahterjärvi  on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kylämän kylän lähellä sijaitseva järvi. Se kuuluu Isojärven kansallispuistoon.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata tai soistunutta metsämaata. Järven länsipuolella Vahtervuori nousee noin 30 metriä järven pinnan yläpuolelle. Vahterjärven etelä- ja itäpuolelta kulkee retkeilyreitit, ja järven kaakkoispäässä on laavu.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 185,1 metriä mpy.
Ylinenlammi

| Ylinenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°41′57″N, 24°58′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Vääräjärveen 
Järvinumero:  14.263.1.037
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,8 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,527 km  
Pinta-ala:  1,085 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlinenlammi 
Ylinenlammi  on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kylämän kylän lähellä sijaitseva lampi. Se kuuluu Isojärven kansallispuistoon.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Lampi on autio, ja sen rannat ovat pääosin soistunutta metsämaata.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 147,8 metriä mpy.
Niinijärvi (Jämsä)

| Niinijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°43′59″N, 24°58′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Isojärveen 
Järvinumero:  14.263.1.041
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,2 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,497 km  
Pinta-ala:  1,267 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNiinijärvi 
Niinijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Ouninpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä mpy.
Operaatio Catapult

Operaatio Catapult (hyökkäys Mers-el-Kébiriin tai hyökkäys Oraniin) oli Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan laivasto-operaatio, jonka tarkoituksena oli varmistaa, etteivät Ranskan laivaston alukset joudu akselivalloille.