stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Felipa Palacios

| Mitalit> Maa:   Kolumbia.Naisten yleisurheilu.Pan-Amerikan kisat  | Mitalit> Maa:   Kolumbia.Naisten yleisurheilu.Pan-Amerikan kisat  | Mitalit> Maa:   Kolumbia.Naisten yleisurheilu.Pan-Amerikan kisat  | Maa:   Kolumbia> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Mar del Plata 1995 | 4 × 100 m |  |
|  Pronssia | Mar del Plata 1995 | 4 × 400 m |  |
|  Pronssia | Winnipeg 1999 | 200 m |  |
| Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut  | Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut  | Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Mar del Plata 1997 | 200 m |  |
|  Kultaa | Bogotá 1999 | 4 × 100 m |  |
|  Kultaa | Manaus 2001 | 200 m |  |
|  Hopeaa | Mar del Plata 1997 | 100 m |  |
|  Hopeaa | Bogotá 1999 | 200 m |  |
|  Hopeaa | Manaus 2001 | 4 × 100 m |  |
|  Hopeaa | Manaus 2001 | 4 × 400 m |  |
|  Hopeaa | Cali 2005 | 200 m |  |
|  Hopeaa | São Paulo 2007 | 100 m |  |
|  Hopeaa | São Paulo 2007 | 200 m |  |
|  Hopeaa | São Paulo 2007 | 4 × 100 m |  |
|  Hopeaa | São Paulo 2007 | 4 × 400 m |  |
|  Hopeaa | Lima 2009 | 100 m |  |
| Keski-Amerikan ja Karibian kisat  | Keski-Amerikan ja Karibian kisat  | Keski-Amerikan ja Karibian kisat  |  |
|  Hopeaa | Maracaibo 1998 | 4 × 100 m |  |
|  Hopeaa | Cartagena 2006 | 4 × 100 m |  |
|  Pronssia | Maracaibo 1998 | 200 m |  |
Felipa Alicia Palacios Hinestroza (s. 1. joulukuuta 1975 Bojayá) on kolumbialainen pikajuoksija. Hän pitää hallussaan Kolumbian naisten 100 metrin ennätystä 11,18 sekä 200 metrin ennätystä 22,85.
Palacios edusti Kolumbiaa kolmissa kesäolympialaisissa. Atlantassa 1996 hän karsiutui 200 metrillä ja 4 × 100 metrin viestissä ensimmäisellä kierroksella. Sydneyssä 2000 hän eteni samoissa lajeissa välieriin, muttei päässyt finaaliin. Ateenassa 2004 Palacios karsiutui pikaviestissä ensimmäisellä kierroksella. MM-kilpailuissa Palaciosin edustama Kolumbian pikaviestijoukkue sijoittui kuudenneksi Helsingissä 2005 sekä seitsemänneksi Göteborgissa 1995 ja Berliinissä 2009.
Palacios saavutti Mar del Platan Pan-Amerikan kisoissa 1995 pronssia sekä 4 × 100 metrin että 4 × 400 metrin viestissä. Winnipegissä 1999 hän ylsi pronssille 200 metrillä. Keski-Amerikan ja Karibian kisoissa hän sai Maracaibossa 1998 hopeaa pikaviestissä ja pronssia 200 metrillä sekä Cartagenassa 2006 hopeaa pikaviestissä.
Palacios voitti 200 metrillä Etelä-Amerikan-mestaruuden Mar del Platassa 1997 ajalla 23,20 ja Manausissa 2001 ajalla 23,36. Hän saavutti Etelä-Amerikan-mestaruuskisoissa myös kymmenen hopeamitalia, joista kolme 100 metrillä ja kolme 200 metrillä. Palacios voitti Kolumbian 100 metrin mestaruuden vuosina 2006 ja 2007 sekä 200 metrin mestaruuden vuosina 1999 ja 2007.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

Lähde:
| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 11,18 NR | Armenia | 19. elokuuta 2005 |
| 200 m | 22,85 NR | Armenia | 20. elokuuta 2005 |
| 400 m | 52,95 | Paipa | 4. joulukuuta 2000 |
Aiheesta muualla

Felipa Palacios Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Francisco Rufete

Francisco Rufete
Francisco Javier Pérez Rufete (s. 20. marraskuuta 1976 Benejúzar, Alicanten maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Espanyolia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Vuodesta 2006 Espanyolia edustanut Rufete on aikaisemmin pelannut Barcelonassa (1996), Toledossa (1997–1998), Mallorcassa (1998), Málagassa (1998–2001) ja Valenciassa (2001–2006).
Seurat

Barcelona, 1996
Toledo, 1997–1998
Mallorca, 1998
Málaga, 1998–2001
Valencia, 2001–2006
Espanyol, 2006–2009
Hércules, 2009–
Saavutukset

Espanjan-mestaruus: 2004
UEFA Cup: 2004
FatalNinja

| FatalNinja |
| --- | --- |
Kirjailija:  Aleksi Delikouras, Kristina Delikouras
Kansitaiteilija:  Juha Harju
Kieli:  suomi
Genre:  nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2009-
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
FatalNinja on Aleksi Delikouraksen ja Kristina Delikouraksen kirjoittama kirjasarja, josta on julkaistu kolme osaa:
Soturioppilas (2009, WSOY)
Varjosoturi (2010, WSOY)
Soturikaste (2011, WSOY)
Juoni > Soturioppilas

Nuori soturioppilas Hinetoshi myy mausteita mestarinsa kanssa Japanin syrjäseuduilla. Pian heidän korviinsa kantautuu huhu, jonka mukaan keisarin poika on sairastunut parantumattomasti. Hinetoshin mestari, Nageru päättää keksiä lääkkeen sairauteen ja viedä sen palatsiin. Hän jättää Hinetoshin täksi ajaksi Suuren rukouksen temppeliin, jossa sijaitsee kuuluisa taistelukoulu.
Pian Hinetoshi joutuu keskelle piinaavia ristiriitoja ja valtataistelua, jossa panoksena on temppelin ja keisarikunnan tulevaisuus.
Juoni > Varjosoturi

Kirjasarjan toisessa osassa kuuluisan ninjaklaanin viimeinen perillinen, Hinetoshi, löytää oman paikkansa Suuren rukouksen soturikoulussa, kun temppeliin hakeutuu turvaan keisarin toiseksi vanhin poika, Hotaru. Prinssi herättää kaikissa ihailua, mutta Hinetoshin luottamusta hän ei saa puolelleen. Uusien taisteluoppien avulla oppilaiden  tulisi selvitä hengissä voittamattomien varjosotureidenkin yllätyshyökkäyksistä. Hinetoshille määrätty opettaja, vanhan koulukunnan munkki Usagi Toki, tuntuu kuitenkin olevan kiinnostuneempi kirjakääröistään kuin taistelutaidoista. Hinetoshia piinaavat painajaismaiset näyt pakottavat hänet etenemään pikavauhtia opettajasta huolimatta.
Juoni > Soturikaste

Kolmannessa osassa varjosoturi, Matsume valtaa Suuren rukouksen temppelin taistelukoulun, jolloin Hinetoshi joutuu lähtemään opettajansa ja ystäviensä kanssa maanpakoon. Vihollisen vakoojat ovat soluttautuneet kaikkialle, keisarin palatsia myöten, eikä Hinetoshi voi luottaa kehenkään. Seurueen piileskellessä satamakaupungissa vihollinen punoo juoniaan. Keisarikuntaa uhkaa sota, jonka vain Hinetoshi voi estää. Hinetoshin soturikoulutus on kuitenkin vielä pahasti kesken, eikä hän välttämättä kykene estämään hänelle määrättyä tehtävää.
Henkilöitä

Hinetoshi: Kirjasarjan päähenkilö, joka on ninjasuvun viimeinen perillinen. Hänen vanhempansa kuolivat Baruno-verilöylyssä.
Ayame: Hinetoshin sisar.
Prinssi Hotaru: Keisarin toiseksi vanhin poika.
Usagi Toki: Temppelin vanha ja sokea munkki, joka toimii opettajana.
Takenoko Kakesako: Suuren rukouksen temppelin oppilas, joka pyrkii aiheuttamaan Hinetoshille ongelmia.
Takeshi: Nuorin soturioppilaista.
Matsume: Varjosoturi, joka uhkaa temppelin oppilaista sarjan kolmannessa osassa.
Ensimmäinen virkasyytemenettely Donald Trumpia vastaan

Edustajainhuone äänestää Donald Trumpin virkasyytteen molempien syytekohtien puolesta 18. joulukuuta 2019.
Ensimmäinen virkasyytemenettely Donald Trumpia vastaan oli Yhdysvaltain kongressin joulukuusta 2019 helmikuuhun 2020 käsittelemä virkasyyte istuvaa Yhdysvaltain presidenttiä Donald Trumpia vastaan. Trumpia syytettiin kahdesta rikoksesta, vallan väärinkäytöstä ja kongressin lainkäytön estämisestä. Hänet vapautettiin lopulta syytteistä tiukan äänestyksen jälkeen.
Prosessi alkoi syyskuussa 2019, kun Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi ilmoitti virkasyytetutkinnan aloittamisesta presidentti Trumpia vastaan. Edustajainhuoneen tekemän tutkinnan ja äänestysten tulos ratkaisi Trumpin asettamisen virkasyytteeseen. Trumpin toimia on tutkinut moni edustajainhuoneen komitea. Edustajainhuone hyväksyi virkasyytteen Trumpia vastaan 18. joulukuuta 2019 pidetyssä istunnossaan. Yhdysvaltain senaatti hylkäsi lopulta syytteet Trumpia vastaan 5. helmikuuta 2020. Edustajainhuoneessa enemmistönä mutta senaatissa vähemmistönä olleet demokraatit äänestivät kaikki Trumpin viraltapanon puolesta, mutta Trumpin oman puolueen republikaanien senaattorit yhtä lukuun ottamatta äänestivät molempien syytteiden hylkäämisen puolesta.
Trump kiisti syyllisyytensä ja vertasi tutkintaa noitavainoihin. Tammikuussa 2021 käynnistyi toinen virkasyytemenettely Donald Trumpia vastaan.
Syytetutkinnan taustat ja syyt

Virkasyytetutkinta sai alkunsa siitä, kun Donald Trumpin epäiltiin pyytäneen apua ulkovalloilta voittaakseen vuonna 2020 järjestettävät presidentinvaalit. Trumpin epäillään muun muassa keskustelleen Ukrainan presidentin Volodymyr Zelenskyin kanssa ja pyytäneen häneltä tietoja Joe Bidenin pojan, Hunter Bidenin toimista. Trumpin väitetään pyrkineen saamaan tietoa Bidenistä tuodakseen julki häntä koskevia mainetta pilaavia väitteitä. Ennen keskustelua Zelenskyin kanssa Trump oli jäädyttänyt Ukrainalle myönnetyn 400 miljoonan dollarin sotilastuen. Tieto Trumpin ja Zelenskyin välisen keskustelun mahdollisesta sisällöstä tuli ilmi Yhdysvaltain hallinnossa työskentelevältä tuntemattomalta ilmiantajalta.
Trump on myöntänyt keskustelleensa Zelenskyin kanssa, mutta kiistänyt painostaneensa häntä.
Virkarikostutkinnassa keskiössä ovat kaksi syytettä Trumpia kohtaan. Syytteiden mukaan Trump käytti ulkopoliittista valta-asemaa oman henkilökohtaisen edun saavuttelemiseksi ja pyrki estämään Yhdysvaltain kongressin lainkäyttöä.
Syytetutkinnan edentä

Yhdysvaltain edustajainhuone äänesti lokakuun lopulla 2019 virkasyytetutkinnan käytännön järjestelyistä ja tutkinnan jatkamisen puolesta. Tutkinnan johtavana toimijana on toiminut edustajainhuoneen demokraattijohtoinen tiedustelukomitea. Tiedustelukomitea julkaisi 3. joulukuuta 2019 loppuraporttinsa, jossa todetaan Trumpin todisteiden valossa käyttäneen asemaansa väärin oman poliittisen etunsa ajamiseksi. Raportti perustuu muun muassa moniin suljettuihin ja julkisiin kuulemisiin sekä todistuksiin, joiden aikana kuultiin muun muassa Yhdysvaltain Ukrainan-lähettilästä ja Yhdysvaltain EU-lähettilästä. Raportin jälkeen virkarikostutkinta siirtyi edustajainhuoneen oikeuskomitean tutkintaan, jonka kuulemiseen Trump ei asianajajansa kanssa osallistunut. Edustajainhuoneen oikeusvaliokunta hyväksyi virkarikossyytteen edennän koko edustajainhuoneen äänestettäväksi joulukuussa 2019.
Trumpia tukevat edustajainhuoneen republikaanit julkaisivat oman raporttinsa Trumpin toimista komitean raporttia edeltäneenä päivänä. Valkoinen talo kiisti tiedustelukomitean raportin todistavan mitään. Trump kutsui tiedustelukomitean raporttia vitsiksi.
Edustajainhuoneen äänesti virkasyytteen etenemisestä keskiviikkona 18. joulukuuta. Edustajainhuoneen oletettiin ennakkoon äänestävän todennäköisesti virkasyytteen puolesta, sillä enemmistö on demokraatteja. Edustajainhuoneen äänestys ratkaisee sen, joutuuko Trump virkarikosoikeudenkäyntiin senaatissa. Ennen äänestystä Trump lähetti edustajainhuoneen puhemiehelle Nancy Pelosille kirjeen, jossa hän varoitti edustajainhuoneen demokraatteja äänestystuloksesta kritisoiden sen seurauksia. Istunnossa äänestettiin kahdesta syytekohdasta: vallan väärinkäyttö ja kongressin lainkäytön estäminen. Syytekohta vallan väärinkäytöstä hyväksyttiin äänin 230–197 ja syytekohta kongressin lainkäytön estämisestä hyväksyttiin äänin 229–198. Äänestystulosten myötä Trumpista tuli kolmas presidentti Yhdysvalloissa, jota vastaan on nostettu virkasyyte. Asiaa käsitellyt istunto kesti liki 12 tuntia.
Syytteiden käsittely ja hylkääminen senaatissa

Tammikuussa 2020 alkoi Yhdysvaltain senaatissa historiallinen virkarikosoikeudenkäynti, jossa presidentti Trumpia syytettiin virka-asemansa väärinkäytöstä ja kongressin tekemän rikostutkinnan haittaamisesta. Trump oli kolmas Yhdysvaltain presidentti, joka joutui virkarikosoikeudenkäyntiin. Aiemmin syytteet on nostettu Andrew Johnsonille vuonna 1868 sekä Bill Clintonille 1998. Molempien syytteet kaatuivat senaatissa. Trump joutui virkarikosoikeudenkäyntiin, koska kongressin alahuoneen eli edustajainhuoneen enemmistö on hyväksynyt virkarikossyytteen molemmat syytekohdat. Vallan väärinkäytössä on kyse siitä, että Trumpin katsotaan painostaneen Ukrainaa saadakseen itselleen hyötyä vuoden 2020 presidentinvaalikampanjaan. Trump halusi Ukrainan aloittavan tutkinnan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän Joe Bidenin ja tämän pojan toimista Ukrainassa. Tutkinnan vaikeuttamisessa on kyse siitä, ettei Trump suostunut tutkinnan kuultavaksi ja Valkoinen talo kielsi useiden kuultaviksi kutsuttujen todistamisen. Virkarikossyyte käsiteltiin kongressin ylähuoneessa eli senaatissa, joka on puolestaan republikaanienemmistöinen. Viraltapano vaatisi kahden kolmasosan enemmistön. Helmikuussa 2020 Yhdysvaltain senaatti odotetusti vapautti Trumpin molemmista syytteistä. Äänestyksiä järjestettiin kahden eri syytteen, vallan väärinkäytön ja kongressin työn estämisen osalta. Ensimmäinen äänestys päättyi äänin 52–48 ja toinen äänin 53–47. Republikaanit äänestivät syytteiden hylkäämisen puolesta, poikkeuksena senaattori Mitt Romney, joka äänesti tuomion puolesta ensimmäisen syytteen kohdalla. Kaikki demokraatit äänestivät molemmissa äänestyksissä Trumpin viraltapanon puolesta.
Virkasyytteen kannatus

Muun muassa uutistoimisto Reutersin tekemän tutkimuksen perusteella aikuisista 47 prosenttia kannattaa Trumpin virkasyytteen asettamista ja 40 prosenttia vastustaa sitä. Virkasyytteen kannatus on jakautunut tutkinnan toimeenpanemisesta lähtien melko tasaisesti Yhdysvaltain republikaanisen ja demokraattisen puolueen kannattajien kesken.
Ukrainan presidentti Volodymyr Zelensky ja Donald Trump New Yorkissa syyskuussa 2019.
Fiona Hill ja David Holmes edustajainhuoneen tiedustelukomitean julkisessa kuulemisessa 21. marraskuuta 2019.
Ewald-Heinrich von Kleist-Schmenzin

| Ewald-Heinrich von Kleist-Schmenzin |
| --- | --- |
 Ewald von Kleist (vas.) vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. heinäkuuta 1922  Schmenzin, Saksa
Kuollut: 8. maaliskuuta 2013 (90 vuotta)  München, Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Vanhemmat:  Ewald von Kleist-Schmenzin
Puoliso:  Gundula von Kleist (1960–2013)
Ewald-Heinrich von Kleist-Schmenzin (10. heinäkuuta 1922 – 8. maaliskuuta 2013) oli saksalainen sotilas, joka osallistui luutnanttina Saksan armeijassa toiseen maailmansotaan. Von Kleist kuului heinäkuun 20. päivän salaliittoon, joka teki salamurhayrityksen Adolf Hitleriä vastaan. Salamurhan oli määrä tapahtua 20. heinäkuuta 1944. Von Kleist on yksi harvoista salaliittoon osallistuneista, jotka selvisivät siitä hengissä eivätkä joutuneet teloitettaviksi. Muut selvinneet olivat Georg von Boeselager ja Philipp von Boeselager.
Ewald von Kleist-Schmenzin oli viimeinen elossa ollut salaliiton jäsen. Hän kuoli 90-vuotiaana vuonna 2013.
Aiheesta muualla

Ewald-Heinrich von Kleistin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]
Fukushima (täsmennyssivu)

Fukushima (jap. 福島) voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Fukushima, Fukushiman prefektuurin pääkaupunki Japanissa
Fukushiman prefektuuri, prefektuuri Japanissa
Fukushima I -ydinvoimalaitos, ydinvoimalaitos Fukushiman prefektuurissa
Fukushima I -voimalan ydinonnettomuudet, vuonna 2011 alkanut ydinonnettomuus
Fukushima II -ydinvoimalaitos, ydinvoimalaitos Fukushiman prefektuurissa
Fukushima (Hokkaidō), kauppala Hokkaidōlla Japanissa
Fukushima-ku, suuralue Osakan kaupungissa Japanissa
Fukushima-juku, historiallinen postiasema Nakasendō-tiellä Japanissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Fukushima”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Glaston

| Glaston Oyj Abp |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Seeing it through
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: GLA1V
Markkina-arvo:  61,9 milj. € (31.12.2023)
ISIN:  FI0009010219
Perustettu:  1870
Perustaja:  Lars Johan Hammarén Gustaf Oscar Sumelius August Nyberg
Toimitusjohtaja:  Toni Laaksonen
Puheenjohtaja:  Veli-Matti Reinikkala
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  lasinjalostusteknologia
Liikevaihto:  219,7 milj. € (2023)
Liikevoitto:  11,4 milj. € (2023)
Henkilöstö:  804 (2023)
Omistaja:  suurin omistaja Ahlström Capital (2021)
Kotisivu:  www.glaston.net
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Glaston Oyj Abp on suomalainen lasinjalostusteknologiayhtiö, joka valmistaa lasinjalostuskoneita ja toimittaa niihin liittyviä huolto- ja päivityspalveluita esimerkiksi arkkitehtuuri-, ajoneuvo-, aurinkoenergia-, kaluste- ja laiteteollisuuteen.
Glastonilla on tuotantoa Tampereen lisäksi Saksassa, Sveitsissä ja Kiinassa.
Historia > Hammarén & Co (1870–1940)

Alun perin metsäalalla toiminut yritys perustettiin vuonna 1870 Kyröskoskella, jolloin Lars Johan Hammarén ja Gustaf Oscar Sumelius ostivat kosken läheltä vesivoimaa hyödyntävän puuvillakutomon. Yrityksen nimeksi tuli Hammarén & Co. Hammarén ja Sumelius perustivat tehtaan yhteyteen August Nybergin kanssa myös puuhiomon ja tuulimyllyn.
Puuhiomo perustettiin vuonna 1872, paperitehdas vuonna 1878 ja saha vuonna 1912. 1910-luvulla perustettiin myös sähkövoimalaitos.
Yhtiö otti 1930-luvulla käyttöön uuden paperikoneen ja aloitti kartongin tuotannon.
Historia > Kyro (1941–2006)

Vuonna 1941 yhtiö otti käyttöön nimen O/y Kyro A/b. Kyron tuotanto laajeni tapetti- ja aikakauslehtipaperiin 1950- ja 1960-luvuilla.
Lasiin Kyro alkoi erikoistua vuonna 1981 ostettuaan lasiteollisuusyritys Tamglass Oy:n. Vuonna 1985 ostettiin myös automaatio- ja ohjaustekniikkaa toimittanut Tecnomen Oy.
1990-luvun puoleenväliin asti Kyro keskittyi metsäteollisuuteen liittyvän liiketoimintansa myymiseen. Kyron saha- ja metsäteollisuustoiminta oli päätetty eriyttää erillisiksi yhtiöiksi 1980- ja 1990-lukujen taitteessa.
Kesäkuussa 1991 Tamglass osti HBI Tempering Systemsin. Philadelphian lähistöllä sijainnut yritys valmisti lasiteollisuudelle karkaisulaitoksia. Kaupan myötä Tamglass siirsi Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan markkinoitavien koneiden valmistuksen Yhdysvaltoihin.
Vuonna 1992 Kyron päätuotteita olivat tapettipaperi, kartonki, sahatavara, turvalasikoneet ja turvalasi. Liikevaihdosta noin 75 prosenttia saatiin puunjalostuksesta.
Kesäkuussa 1995 Metsä-Serla osti Oy Kyro Board & Paper Ltd:ksi yhtiöitetyn yrityksen, joka oli keskittynyt kartonki- ja paperituotantoon sekä sahatoimintaa hoitaneen Oy Kyro Wood Ltd:n. Itselleen Kyro jätti Kyröskosken voimalaitoksen, tietoliikenteeseen ja kulunvalvonnan teknologiaan erikoistuneen Tecnomenin, Tamglassin, joka valmisti autolasia ja lasikoneita sekä osuuden Raumalle suunnitellusta Metsä-Rauman sellutehtaasta.
Tammikuussa 1996 Pentti Yliheljo aloitti toimitusjohtajana Kai Matikaisen seuraajana. Kyro osti sveitsiläisen turvalaseihin erikoistuneen Cattin Machines -yhtiön.
Kyro listautui Helsingin pörssiin kesäkuussa 1997. Konsernissa oli kolme liiketoiminta-aluetta: turvalasikoneita valmistava Tamglass, henkilöhakujärjestelmin erikoistunut Tecnomen ja energiayhtiö Kyro Power.
Maaliskuussa 2001 Kyro Oyj Abp jaettiin kahdeksi yhtiöksi: Kyro Oyj Abp:hen ja Tecnomen Holding Oyj:hin. Kyro sai Tecnomenin listautumisesta 40 miljoonan euron myyntivoiton.
Loppuvuonna 2002 Kyro kertoi ostavansa italialaisen Z. Bavellonin, joka valmisti lasin esikäsittelykoneita sekä hollantilaisen Glaston, joka myi Z. Bavellonin tuotteita. Kaupan arvo oli 66 miljoonaa euroa. Tampereelta ostettiin Uniglass Oy.
Tamglassin ja Bavellonin yhdistyessä syntyi Glaston Technologies.
Historia > Glaston (2007–2019)

Helmikuussa 2007 Kyro ilmoitti muuttavansa nimensä Glastoniksi, sillä Glaston oli ollut yhtiön päätoimiala jo neljän vuoden ajan. Yhtiö säilytti tuotemerkkeinään myös Tamglassin ja Bavellonin. Yhtiö kertoi myös aikeistaan myydä energian tuotantoon liittyvän liiketoimintansa. Kyron voimalaitos myytiin M-Realille kesällä.
Keväällä 2009 Interpane Glass Oy osti Glastoniin kuuluneelta Tamglass Lasinjalostukselta eristys- ja arkkitehtuurilasiin keskittyneet jalostustoiminnot.
Pääkonttorinsa Glaston siirsi Tampereelta Helsinkiin kesäkuussa 2011.
Lokakuussa 2012 kerrottiin, että Glaston myy Software Solutions -liiketoiminta-alueensa, joka oli syntynyt vuonna 2007 Glastonin ostaessa Albat + Wirsam Software Groupin.
Elokuussa 2014 Glaston osti suomalaisen Glassrobots-yhtiön tuotteiden teollisoikeudet.
Kesäkuussa 2017 Glastonin suurimmaksi omistajaksi tuli Ahlström Capital (18 %), kun se osti aiemmin G. W. Sohlbergin omistamat osakkeet.
Glaston tiedotti tammikuussa 2019 ostavansa sveitsiläis-saksalaisen lasinjalostusalalla toimivan Bystronic Maschinen AG:n ja Bystronic Lenhardt GmbH:n tytäryhtiöineen 68 miljoonalla eurolla. Yhtiöt olivat lähes saman suuruiset, esimerkiksi vuonna 2017 Glastonin liikevaihto oli 110 miljoonaa euroa ja Bystronic glassin 107 miljoonaa euroa. Bystronic glassin tuotteita olivat esimerkiksi arkkitehtuurimarkkinoille suunnatut eristyslasinvalmistuslinjat ja ajoneuvo- ja näyttölasien esikäsittelylinjat. Kaupan vuoksi järjestettiin noin 32 miljoonan euron osakeanti, josta lähes puolet oli suunnattu yhtiön suurimmille omistajille. Anti ylimerkittiin.
Historia > Glaston (2020–)

Tammikuussa 2020 Glaston teki organisaatiouudistuksen, jossa sille tuli kolme liiketoiminta-aluetta:
Glaston Heat Treatment Technologies, joka  valmisti lämpökäsittelykoneita lasin tasokarkaisuun, taivutukseen, taivutuskarkaisuun ja laminointiin.
Glaston Insulating Glass Technologies keskittyi eristyslasin tuotantolinjoihin, joita käytetään arkkitehtuurilasin jalostuksessa. ja
Glaston Automotive & Display Technologies, joka tuotti erilaisia ratkaisuja ajoneuvo- sekä kaluste- ja laitelasin jalostukseen, esimerkiksi lasinleikkauslaitteita ja kokonaisia esikäsittelylinjoja, joilla valmistetaan ajoneuvo-, laitteisto- ja näyttölaseja.
Yhtiön pitkäaikaisen toimitusjohtajan Arto Metsäsen jäädessä eläkkeelle hänen seuraajakseen nimitettiin Anders Dahlblom, joka aloitti työnsä tammikuussa 2021. Elokuussa julkaistiin yhtiön päivitetty strategia, jossa yhtiön maantieteellinen painopiste oli Kiinassa, jossa kasvupotentiaali on suurinta. Marraskuussa kerrottiin, että Cimec osti Glastonin lasinkäsittelyliiketoiminnan Saksasta. Saksalaiset työntekijät eivät kuuluneet kauppaan, vaan Glastonin henkilöstö jäi yhtiön palvelukseen. Glaston aikoi keskittyä  valmistamaan autojen lasinvalmistuksessa käytettäviä koneita, lämpökäsittelykoneita sekä eristyslasin valmistuslaitteita. Vuonna 2021 huollon osuus kokonaisliikevaihdosta oli noin kolmannes. Huoltoon kuuluu perushuoltoa, varaosamyyntiä sekä vanhojen laitteiden modernisointia.
Vuonna 2022 Glaston kertoi alkavansa valmistaa Kiinassa ajoneuvoteollisuuden lasin esikäsittelylaitteita.
Marraskuussa 2023 Dahlblom jätti toimitusjohtajan tehtävät henkilökohtaisista syistä. Väliaikaisena toimitusjohtajana toimi yhtiön hallituksessa vuodesta 2018 toiminut Antti Kaunonen. Toni Laaksonen aloitti toimitusjohtajana elokuussa 2024. Samassa kuussa yhtiö kertoi aikeistaan siirtää Sveitsin tuotantonsa Tianjiniin Kiinaan, jossa sillä on tehdas. Siirron syynä oli, että vuoden alkupuoliskolla 90 prosenttia esikättelylaitteista oli myyty APAC-alueelle ja erityisesti Kiinaan.
Organisaatio

Glastonin pääkonttori on Helsingissä ja sillä on tehtaat Tampereen lisäksi Neuhausenissa Saksassa, Bützbergissä Sveitsissä ja Tianjinissa Kiinassa. Syksyllä 2024 Sveitsin tehtaan tuotantoa alettiin siirtää Kiinaan.
Vuodesta 2023 lähtien Glastonilla on ollut kaksi liiketoiminta-aluetta:
Architecture (Arkkitehtuuri) ja
Mobility, Display & Solar (Liikenne, Näyttölasi & Aurinkoenergia)
Organisaatio > Tuotekehitys

Glaston tekee tuotekehitystä esimerkiksi DIMECC Oy:n tekoälyyn keskittyvän MIDAS-projektin kautta, jossa on mukana myös muun muassa Novatron, Nokia Technologies, Epec ja Tampereen yliopisto.
Organisaatio > Omistajat

Maaliskuussa 2024 Glastonin suurimmat osakkeenomistajat olivat Ahlstrom Capital, Hymy Lahtinen Oy, Varma, Ilmarinen sekä OP-Suomi.