stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Wienin valtionooppera
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wienin valtionoopperan viralliset kotisivut
Kaj Korkea-aho

Kaj Korkea-aho 2021
Kaj Korkea-aho (s. 15. helmikuuta 1983 Ähtävä, Pedersören kunta) on suomenruotsalainen kirjailija ja kolumnisti, joka asuu Helsingissä.
Ura

Korkea-aho on opiskellut ruotsin kieltä ja kirjallisuustiedettä Åbo Akademissa, ja hän on työskennellyt Hufvudstadsbladetin kolumnistina. Hän on muodostanut Ted Forsströmin kanssa koomikkoparin ”Pleppo Toy”, joka on esiintynyt radiossa, televisiossa ja näyttämöllä, ja heidän sketsejään on julkaistu kirjana Pleppoboken. — Korkea-ahon ja Forsströmin yhteisen nuortenromaanisarjan ensimmäisestä osasta Zoo! Viraalit nerot on tehty ruotsinkielinen TV-sarja, jonka ohjasi Elin Grönblom ja joka sai ensiesityksensä keväällä 2020.
Korkea-aho on kirjoittanut neljä romaania, jotka on kaikki suomennettu: Katso minuun pienehen (2009), Tummempaa tuolla puolen (2012), Paha kirja (2015) ja Punainen huone (2021). Esikoisromaani sai Svenska Litteratursällskapetin palkinnon, ja toisesta romaanista muokattiin näytelmäversio, joka sai ensi-iltansa helmikuussa 2014 Viirus-teatterissa. Punainen huone puolestaan sovitettiin  Lilla teaternin näyttämölle, ja ruotsinkielinen ensi-ilta oli syyskuussa 2023.
Korkea-aho sai teoksestaan Paha kirja Kiitos kirjasta -mitalin vuonna 2016. Vuonna 2018 hänelle myönnettiin Längmanin säätiön palkinto. Punainen huone valittiin Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkintoehdokkaaksi 2022.
Kolumneissaan ja romaaneissaan Korkea-aho on käsitellyt omaelämäkerrallisia teemoja, joihin kuuluvat ahdasmielinen uskonnollisuus, homoseksuaalisuus ja änkytys.
Teoksia > Ruotsiksi

Se till mig som liten är: Roman. 2009.
Pleppoboken: En samling bokstäver som bildar ord. Ted Forsström och Kaj Korkea-aho. Illustrationer av Patricia Forsström. Förord av Kjell Westö. 2011.
Gräset är mörkare på andra sidan. 2012.
Onda boken. 2015.
Zoo! Virala genier. Kaj Korkea-aho och Ted Forsström. 2017.
Zoo! Hjärtattack. Kaj Korkea-aho och Ted Forsström. 2018.
Zoo! Kärlek plz. Kaj Korkea-aho och Ted Forsström. 2019.
Röda rummet. 2021.
Hur man möter en mamma. 2024.
Teoksia > Suomennoksia

Katso minuun pienehen: Romaani. Suomentanut Laura Beck. 2009.
Tummempaa tuolla puolen. Suomentanut Laura Beck. 2012.
Paha kirja. Suomentanut Laura Beck. 2015.
Zoo! Viraalit nerot. Kaj Korkea-aho ja Ted Forsström. Suomentanut Laura Beck. 2017.
Zoo! Sydänkohtauksia. Kaj Korkea-aho ja Ted Forsström. Suomentanut Laura Beck. 2018.
Zoo! Rakkautta plz. Kaj Korkea-aho ja Ted Forsström. Suomentanut Laura Beck. 2019.
Punainen huone. Suomentanut Laura Beck. 2021.
Äitiä etsimässä. Suomentanut Laura Beck. 2024.
Kirjallisuutta

Hakala, Heidi: Korkea-aho vill ta kål på fördomar. Hufvudstadsbladet, 4.10.2012, s. 26.  Maksullinen verkkoversio. Viitattu 22.2.2014. Arkistoitu 1.3.2014.
Aiheesta muualla

Kaj Korkea-aho (Arkistoitu – Internet Archive) (Kustannusosakeyhtiö Teos)
Kaj Korkea-aho[vanhentunut linkki] (Schildts & Söderströms)
Pleppo Toy
Korkea-ahon blogi (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Katalonia  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  IdRef
Aapo Katavisto

| Aapo Katavisto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. heinäkuuta 2007 (ikä 17) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  78 kg
Seura
Seura:  Kiekko-Espoo
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  22
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2025–
Aapo Katavisto (s. 9. heinäkuuta 2007 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Kiekko-Espoota. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Katavisto laukoo oikealta. Hän pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa.
Ura > Seuraura

Katavisto on Kirkkonummen Salamoiden kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Kiekko-Espooseen. Kaudella 2024–2025 Katavisto valittiin U20 SM-sarjan joulukuun kuukauden nuoreksi pelaajaksi. Hän teki samalla kaudella SM-liigadebyyttinsä 28. helmikuuta 2025 vieraissa Mikkelin Jukureita vastaan, kun Kiekko-Espoon kokoonpanosta oli sivussa useita pelaajia sairastumisen vuoksi. Katavisto merkittiin joukkueen nelosketjun oikeaan laitaan kahden muun U20-joukkueen hyökkääjän, vasta toista liigaotteluaan pelanneiden Niilo Harjun ja Aatu Heinäsen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.09 minuuttia.
Ura > Maajoukkueura

Katavisto pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2024. Yhteensä hän on pelannut 29 poikien maaottelua.
Muuta

Kataviston isä Ari pelasi omalla urallaan hyökkääjänä yhteensä 18 SM-liigaottelua Espoo Bluesissa ja SaiPassa.
Walter

| Valter, Walter |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  29. tammikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Valtteri
Vastineita eri kielissä:  Walther, Walt, Volter
Nimen alkuperä:  germaaninen, valtias, ohjaaja
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Walter, varsinkin Pohjoismaissa myös Valter, on alkuperältään germaaninen miehen etunimi. Nimi johtuu germaanisesta ’valtiasta’ tai ’ohjaajaa’ tarkoittavasta sanasta.  Walter esiintyy myös sukunimenä.
Katolisen kirkon pyhimys, Pyhä Walter, oli ranskalainen benediktiiniläismunkki. Hän eli vuosina 1030–1099 ja toimi vasten tahtoaan uuden benediktiiniläisluostarin abottina kuningas Philip I:n nimittämänä. Pyhä Walter on vankien, sotavankien ja viinureiden suojelupyhimys, minkä lisäksi häneltä pyydetään apua työperäisen stressin vuoksi. Pyhän Walterin muistopäivää vietetään katolisessa kirkossa 8. huhtikuuta.
Suomessa nimi Valter on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu tammikuuhun 2025 mennessä 6 060:lle ja Walter 2 210 miehelle, Walter muutamalle naisellekin.  Nimestä on käytössä myös suomalaistettu muoto Valtteri. Valterin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 29. tammikuuta, jolloin suomenkielisen kalenterin mukaan on Valtterin nimipäivä.
Tunnettuja Walter- ja Valter-nimisiä > Walter sukunimenä

Annika Walter (s. 1975), saksalainen uimahyppääjä
Ben Walter (s. 1984), kanadalainen jääkiekkoilija
Bruno Walter (1876–1962), saksalainen säveltäjä
Conrado Walter (1923–2018), saksalais-brasilialainen katolinen piispa
Dominique Walter (1942–2013), ranskalainen laulaja
Fritz Walter (1920–2002), saksalainen jalkapalloilija
Fritz Walter (s. 1960), saksalainen jalkapalloilija
Harriet Walter (s. 1950), brittiläinen näyttelijä
Heini Walter (1927–2009), sveitsiläinen Formula 1 -kuljettaja
Hellmuth Walter (1900–1980), saksalainen insinööri
Jaroslav Walter (1939–2014), tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija
Jessica Walter (1941–2021), yhdysvaltalainen näyttelijä
Johann Walter (1496–1570), saksalainen säveltäjä ja kanttori
Johann Walter-Kurau, Johann Walter (1869–1934), latvialainen taidemaalari
John H. Walter (s. 1927), yhdysvaltalainen matemaatikko ja toinen Gorensteinin–Walterin lauseen keksijöistä
Lisa Ann Walter (s. 1963), yhdysvaltalainen näyttelijä
Little Walter (oik. Marion Walter, 1930–1968), yhdysvaltalainen huuliharpunsoittaja
Ottmar Walter (1924–2013), saksalainen jalkapalloilija
Ryan Walter (s. 1958), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Steffi Walter, o.s. Martin (1962–2017), itäsaksalainen ohjaskelkkailija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.
Tarja Pitkänen-Walter (s. 1960), suomalainen taidemaalari ja maalaustaiteen professori
Thomas Ustick Walter (1804–1887), yhdysvaltalainen arkkitehti
Tunnettuja Walter- ja Valter-nimisiä > Valter etunimenä

Valter Aschan (1891–1918), suomalainen jääkäriluutnantti
Valter Birsa (s. 1986), slovenialainen jalkapalloilija
Valter A. Brotherus (1884–1960), suomalainen agronomi, järjestöjohtaja ja maanviljelysneuvos
Valter Carrijo (s. 1934), brasilialainen katolinen piispa
Valter Forsius (1856–1939), suomalainen opettaja, aistivialliskoulujen tarkastaja ja kouluneuvos
Valter Hietanen (1893–1942), suomalainen jääkärivänrikki
Valter Jung (1879–1946), suomalainen arkkitehti
Valter Juva, Juvelius (1865–1922), suomalainen kirjailija ja kääntäjä
Valter Keltikangas (1905–1990), suomalainen metsäntutkija, professori ja kirjailija
Valter Klauson (1914–1988), virolainen kommunistipoliitikko
Valter Kostilainen (1928–2000), suomalainen tekniikan professori
Valter Lang (s. 1958), virolainen arkeologian professori
Valter Lindberg (1897–1976), suomalainen tilastotieteilijä
Valter Nordgren (1899–1968), suomalainen eversti ja Mannerheim-ristin ritari
Valter Nyström (1893–1935), suomalainen jääkärikapteeni
Valter Ojakäär (1923–2016), virolainen säveltäjä, jazzmuusikko ja tietokirjailija
Valter Pirhonen (1897–1966), suomalainen kirjailija
Valter Sipiläinen (1923–1995), suomalainen Mannerheim-ristin ritari
Valter Sivén (1868–1918), suomalainen ylilääkäri ja aktivisti
Valter Tauli (1907–1986), virolainen kielitieteilijä
Valter Thomé (1874–1918), suomalainen arkkitehti
Valter Tuomi (1896–1963), suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja
Valter Valli (1900–1969), suomalaissyntyinen neuvostoliittolainen eversti
Valter Wegelius (1876–1924), suomalainen lääkäri ja professori
Valter Vieska (1896–1975), suomalainen jääkärieverstiluutnantti
Valter Vihriä (1875–1918), suomalainen kirjaltaja ja ammattiyhdistystoimitsija
Valter Vuoksi (1889–1932), suomalainen jääkärivänrikki
Valter Wisén (1891–1934), suomalainen jääkäriyliluutnantti
Kuvitteellisia Walter- ja Valter-nimisiä

Walter Lankershim, hahmo televisiosarjassa Dynastia
Walter Skinner, hahmo televisiosarjassa Salaiset kansiot
Walter ”Walt” White, hahmo televisiosarjassa Breaking Bad
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Walter Wikimedia Commonsissa
Ali Jahangiri

| Ali Jahangiri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1981 (ikä 43) Teheran, Iran
Ammatti:  stand up -koomikko, juontaja
Muut tiedot
Aktiivisena:  2004–
Koulutus: kauppatieteiden maisteri
Aiheesta muualla
Kotisivu
Ali Jahangiri (pers. ‏علی جهانگیری‎; s. 6. kesäkuuta 1981 Teheran, Iran) on iranilaissyntyinen suomalainen stand up -koomikko ja juontaja  ja nykyinen K-Market-kauppias. Hän on tehnyt komiikkaa muun muassa ennakkoluuloista maahanmuuttajia kohtaan.
Jahangiri juonsi Subin keväinä 2012 ja 2013 esittämää tositelevisio-ohjelmaa Viidakon tähtöset. Hän veti myös Yle Puheella tammikuusta 2013 vuoteen 2016 saakka radio-ohjelmaa Ali ja Husu yhdessä Abdirahim Husseinin kanssa. Kesinä 2013–2016 Jahangirilla on ollut Yle Puheella oma keskusteluohjelma nimeltä Ali Show. Alin ja Husun viimeinen osa kuultiin Yle Puheella 2. kesäkuuta 2016. Syksyllä 2016 ohjelmapaikalla alkoi uusi monikulttuuristen naisten vetämä ohjelma, jonka tuottajana Jahangiri toimii.
Keväällä 2017 Jahangiri kilpaili Tanssii tähtien kanssa -ohjelman kymmenennellä tuotantokaudella. Parinsa Saana Akiolan kanssa hän putosi kisasta kolmantena.
1. lokakuuta 2018 julkaistiin ensimmäinen jakso englanninkielisestä podcastista How Bad Was That with Ali & James, jossa Jahangiri ja stand up -koomikko James Lórien MacDonald ottavat humoristisesti kantaa erilaisiin ajankohtaisiin asioihin.
Bisnesura

Jahangiri valmistui kauppatieteiden maisteriksi Aalto-yliopistosta 2012. Hän aloitti stand upin vuonna 2004. Jahangiri on työskennellyt muun muassa konsulttiyhtiö Trainers’ Housen projektipäällikkönä. Lisäksi hän on isänsä kanssa pitänyt Vantaalla Kauppakeskus Jumbossa smoothiekojua, jossa he ovat hyödyntäneet kauppojen hävikkihedelmiä.
Syyskuussa 2021 Jahangiri ilmoitti ryhtyvänsä K-ketjun ruokakauppayrittäjäksi. Hän avasi Autotalossa Helsingin Kampissa K-Market BiiliTalo -nimisen kaupan 23. huhtikuuta 2023.
Yksityiselämä

Jahangiri tuli perheensä kanssa Suomeen pakolaisina vuonna 1991. Hänen isänsä työskenteli Iranissa sähköasentajana ja äiti sairaanhoitajana. Jahangirin nuorempi veli Efi on lääkäri ja tekee myös stand up -komiikkaa.
Aiheesta muualla

Ali Jahangirin virallinen sivusto
Yle Areena – Ali ja Husu (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle Areena – Ali Show
Yle Areena – Ali ja Polina
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Tuomas Kauhanen

| Tuomas Kauhanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1985 Porvoo
Ammatti:  rap-artisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Tuomas Kauhanen (2011–) Efu (2005–2011) Eflekti (2003–2005)
Tyylilajit:  rap
Yhtyeet:  Näkökulma A04
Levy-yhtiöt:  M-Eazy Music, Universal, Warner
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tuomas Kauhanen (s. 1985 Porvoo) on Porvoosta kotoisin oleva, sittemmin helsinkiläistynyt rap-artisti.
Historia

Kauhasen ura alkoi 2000-luvun alussa perustetussa Näkökulma-yhtyeessä, jonka toinen jäsen oli hänen veljensä Simo (taiteilijanimeltä Ola). Näkökulma julkaisi ensimmäisen albuminsa Tulikasteen vuonna 2003. Albumilla Tuomas käytti taiteilijanimeä Eflekti. Toinen yhtye, jossa Kauhanen vaikutti, oli Area 04 Fam, jonka muita jäseniä olivat Tuomaksen ja Olan lisäksi Doon ja MGI. A04:n debyyttialbumi Kovalla maalla julkaistiin alkuvuodesta 2006. Tällöin taiteilijanimi Eflekti lyheni Efuksi. Näkökulma julkaisi vuonna 2008 toisen albuminsa Elä unelmaa tai kuole mukana, jota edelsi Odotusmusiikkia-niminen internetin välityksellä jaettu ilmaislevy. Näkökulman oli tarkoitus julkaista Kaikki palaa kuitenkin -niminen albumi vuonna 2010, mutta yhtye vetäytyi tauolle ja julkaisi lopulta helmikuussa 2010 Odotusmusiikkia 2 -nimisen ilmaislevyn, joka sisälsi albumia varten tehtyjä kappaleita.
Kauhanen julkaisi vuonna 2011 kolme soolokappaletta internetissä. Kappaleet ”Asenneongelma” ja ”Kulutusjuhlat” ovat kuunneltavissa hänen SoundCloud-sivullaan. Kappaleet ”Asenneongelma” ja ”Katulaulu” löytyvät hänen YouTube-kanavaltaan. Kauhasen ensimmäinen sooloalbumi Sano vaan Tuomas julkaistiin 7. kesäkuuta 2013. Albumin ensimmäinen single "1985" julkaistiin 16. huhtikuuta 2012. Kappaleesta on julkaistu myös musiikkivideo. Sano vaan Tuomas -albumin toinen single Miksi naiset rakastuu renttuihin? julkaistiin 3. elokuuta 2012. Albumin kolmas single "Enkeli" julkaistiin 12. huhtikuuta 2013. Kappale voitti Suomen Virallisen Kesähitin tittelin vuonna 2013. Sano vaan Tuomas nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 16.
Diskografia > Albumit

Sano vaan Tuomas (2013)
Hulluja päiviä ja rakkauslauluja EP (2015)
Katastrofin sattuessa (2019)
Kun tulee pimeää (2021)
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Single | Listasijoitus> Singlelista | Listasijoitus> Latauslista | Albumilta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | 1985 | — | — | Sano vaan Tuomas |
| 2012 | Miksi naiset rakastuu renttuihin? (mukana Mikko) | — | — | Sano vaan Tuomas |
| 2013 | Enkeli (mukana Väinöväinö) | 2 | 3 | Sano vaan Tuomas |
| 2013 | Vahva (mukana Redrama) | — | — | Sano vaan Tuomas |
| 2014 | Pummilla Tallinnaan (mukana Mikko) | 1 | 2 | Hulluja päiviä ja rakkauslauluja EP |
| 2014 | Stalkkeri (mukana Setä Tamu) | — | — | Hulluja päiviä ja rakkauslauluja EP |
| 2014 | Mintis | — | — | Hulluja päiviä ja rakkauslauluja EP |
| 2015 | Kultasii aikoi (mukana Puppa J) | — | — | Hulluja päiviä ja rakkauslauluja EP |
| 2015 | Yksiö (mukana Mikko) | — | — | Kultasii aikoi / Yksiö -single |
| 2016 | Paita kattoon | 8 | 3 | TBA |
| 2016 | Jatkoajalle (mukana Tiana) | — | — | TBA |
| 2017 | Jano (mukana Janna) | — | — | TBA |
| 2017 | Menee aamuun (mukana Nikke Ankara, Mäkki & Aste) | — | — | TBA |
| 2019 | OK | — | — |  |
| 2019 | Jointti | — | — |  |
| 2019 | Vastaantulijoita | — | — |  |
| 2020 | Sellainen kuin sä | — | — |  |
Diskografia > Musiikkivideot

"1985" (2012)
"Miksi naiset rakastuu renttuihin?" (mukana Mikko, 2012)
"Miksi naiset rakastuu renttuihin? (Remix)" (mukana Cheek & Elastinen, 2012)
"Enkeli" (mukana Väinöväinö, 2013)
"Vahva" (mukana Redrama, 2013)
"Pummilla Tallinnaan" (mukana Mikko Björk, 2014)
"Stalkkeri" (mukana Setä Tamu, 2014)
"Mintis" (2014)
"Kultasii aikoi" (mukana Puppa J, 2015)
"Yksiö" (mukana Mikko, 2015)
"Rakkaslaulu" (mukana Sharon, 2015)
"Paita kattoon" (2016)
”OK” (Mukana Avoin Työhuone-hanke, 2019)
Muut julkaisut

Näkökulma – Tulikaste (2003)
A04 – Kovalla maalla (2006)
Näkökulma – Odotusmusiikkia (2008)
Näkökulma – Elä unelmaa tai kuole mukana (2008)
Näkökulma – Odotusmusiikkia 2 (2010)
Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Don P & JaM | "Käänne" | Tuomitut |  | 2006 |
| Don P & JaM | "Mist sä mist mä" | Tuomitut | Näkökulma & Paperi T | 2006 |
| Don P & JaM | "Uus suunta" | Tuomitut | Näkökulma & DJUNKLSAM | 2006 |
| Elastinen | "Muut ei kuuntele" | Anna soida | Näkökulma | 2006 |
| JMZ | "Watchout" | Gotcha!!! | Näkökulma | 2007 |
| Kymppilinja | "Lopunajan musiikkia" | Kaupunkilapset |  | 2007 |
| Aste | "Laului ja arpii" | AD/HD |  | 2008 |
| Cheek | "Side" | Kuka sä oot | Näkökulma | 2008 |
| Wörlin | "Juotan sun känniin" | – |  | 2009 |
| Mikael Gabriel | "Graindaamaan" | Pohjosen poika |  | 2011 |
| Saurus | "Oikee taajuus" | Elossa | Näkökulma | 2011 |
| Isku | "Työtön taiteilija" | Vereen, henkeen ja sieluun |  | 2012 |
| Immanuel | "Unelmii" | Jumalanmiehii | Angela Meklin | 2013 |
| Jannika B | "Viimeinen matka" | Šiva |  | 2014 |
| Brädi | "Anna palaa" | III |  | 2014 |
Vierailijana > Muita kappaleita, joilla Tuomas Kauhanen on ollut mukana

Uniikki, Tuomas Kauhanen, Lord Est, Oku Luukkainen & Millionaire Men - Kesä kunnossa (2014)
Kim Herold feat. Tuomas Kauhanen - Hengitä (2014)
Aiheesta muualla

Tuomas Kauhanen Facebookissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Virrat

| Virrat Virdois |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Etualalla Virtain seurakuntatalo, takana ammattikoulutuskeskus Tredu
Sijainti:  62°14′25″N, 023°46′15″E
Maakunta:  Pirkanmaan maakunta
Seutukunta:  Ylä-Pirkanmaan seutukunta
Kuntanumero:  936
Hallinnollinen keskus:  Virtain keskustaajama
Perustettu:  1868
– kauppalaksi:  1974
– kaupungiksi:  1977
Kuntaliitokset:  Pohjaslahti (1973, osa)
Kokonaispinta-ala:  1 299,07 km² 90:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 162,68 km²
– sisävesi:  136,39 km²
Väkiluku:  6 188 150:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  5,32 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  11,7 %
– 15–64-v.:  50,7 %
– yli 64-v.:  37,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,4 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  3,4 %
Kunnallisvero:  8,6 % 195:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Henna Viitanen
Kaupunginvaltuusto:  27 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Muut   • SDP   • PS   • Vas.   • Kok.   • KD:   8 6 5 4 2 1 1
www.virrat.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Virrat (ruots. Virdois) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Ruoveden pitäjästä erotettu kunta perustettiin vuoden 1868 alussa, perustamispäätös tehtiin vuonna 1867. Virrat muuttui maalaiskunnasta kauppalaksi 1. tammikuuta 1974, ja kauppalasta kaupungiksi 1. tammikuuta 1977. Virrat kuului aiemmin Vaasan lääniin, josta se siirrettiin Hämeen lääniin vuoden 1969 alussa.
Vuonna 1928 julkaistussa Pienessä tietosanakirjassa Virtain katsotaan kuuluvan Pohjois-Satakuntaan. 1960-luvulla julkaistussa Uudessa tietosanakirjassa Virrat mainitaan Etelä-Pohjanmaan maakuntaan kuuluvaksi. Vuoden 1968 Suomi-käsikirja määrittelee Virtain sijaitsevan Pirkanmaalla Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Suomen rajoilla historiallisessa Satakunnassa.
Virroilla asuu 6 188 ihmistä, ja sen pinta-ala on 1 299,07 km2, josta 136,39 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 5,32 asukasta/km2.
Virtain naapurikunnat ovat Alavus, Keuruu, Kihniö, Mänttä-Vilppula, Ruovesi, Seinäjoki, Ylöjärvi ja Ähtäri.
Virtain kirkko on rakennettu 1772–1774 kirkonrakentaja Antti Hakolan johdolla. Virtain seurakunta kuuluu Tampereen hiippakuntaan.
Virrat-nimeen liittyvää

Virrat on Suomen kunnista ainoa, jolla on monikkomuotoinen nimi. Myös Virrat-nimeen liittyvät taivutusmuodot ovat omanlaisiaan: sitä taivutetaan ulkopaikallissijoissa: Virroilla, Virroilta, Virroille; nimen omistusmuoto kuuluu Virtain (ei Virtojen). Virtolainen tarkoittaa Virtain asukasta.
Historiaa

Virroilta on löydetty muutamia noin 7 500 vuotta vanhoja esikeraamisen ajan kiviesineitä sekä yksi noin 4 500 vuotta vanha kampakeramiikan aikainen saviastia. Suomalaisia erämiehiä liikkui Virtain seudulla jo rautakaudella, mistä todistavat Härkösen kylän liepeiltä löydetyt keihäänkärjet ja miekkojen kappaleet. Myös lappalaisten arvellaan liikkuneen näillä seuduilla vielä varhaiskeskiajalla, minkä jälkeen yläsatakuntalaiset alkoivat harjoittaa täällä laajaa eränkäyntiä. Eräomistuksia oli Pirkkalan, Vesilahden ja Ylä-Sastamalan talollisilla. Kuningas Kustaa Vaasa lakkautti eräomistukset 1500-luvun puolivälissä.
Ensimmäiset uudisasukkaat asettuivat 1500-luvun puolivälin jälkeen Virtainkylään, Vaskivedelle, Liedenpohjaan ja Hauhuuseen. Vuonna 1570 Virroilla oli 25 veroa maksanutta taloa ja 1700-luvun alkuun mennessä taloluku oli kasvanut 47:ään. Virrat kuului alun perin Suur-Pirkkalasta erotettuun Ruoveden pitäjään, kunnes se liitettiin vuonna 1776 vasta perustettuun Vaasan lääniin. Virtain ensimmäinen kirkko rakennettiin 1650-luvulla.
Keisari Aleksanteri II määräsi vuonna 1858 Vaasan läänin maaherran suorittamaan Virtain seudulla tarpeelliset tutkimukset kaupungin perustamista varten. Suomen senaatti laaditutti kolme asemakaavaluonnosta, mutta kaupungin perustaminen jäi toteuttamatta. Vuonna 1886 perustettiin Killinkoskelle villankehräämö, joka muutettiin puuhiomoksi vuonna 1911. Tehtaan ympärille muodostuneen yhdyskunnan ansiosta Killinkoski kehittyi Virtain kirkonkylän kokoiseksi taajamaksi.
Suomen sodan aikana vääpeli Jakob Johan Rothin ja kersantti Carl Johan Spoofin johtama sissiosasto ryösti venäläisten sotajoukkojen varastoja (Rothin ja Spoofin sissiretki). Kansalaissodan aikana käytiin Vaskivedellä miltei yhtämittaisia taisteluja helmi- ja maaliskuussa 1918, ja niiden vuoksi punaisten oli peräännyttävä tästä rintamansa pohjoisimmasta tukikohdasta. Talvisodan aikana Virroilla toimi 10. sotasairaalan Killinkosken toipilaskoti.
Vuoden 1973 alussa Virtaihin liitettiin tuolloin lakkautetun ja pääosin Vilppulaan liitetyn Pohjaslahden kunnan luoteisosa, mm. Monoskylä. Virroilla siirryttiin peruskoulujärjestelmään syyslukukauden 1975 alussa.
Virroilla sattui tammikuussa 1979 vanhainkodin palo, jossa sai surmansa 27 vanhusta. Kyseessä on Suomen toiseksi eniten kuolonuhreja vaatinut palo vuonna 1966 tapahtuneen Lapinlahden kunnalliskodin tulipalon jälkeen. Tuhoutuneen vanhainkodin paikalla Jäähdyspohjan kylässä on vuonna 1989 paljastettu muistomerkki. Kotalan kylässä sijaitsee vuonna 1936 paljastettu karhunkaataja Martti Kitusen muistomerkki.
Historiaa > 2000-vuosituhannella

Killinkosken Osuuspankin sivukonttorin pankkiryöstö vuonna 2009 ylitti kansallisen uutiskynnyksen. Pakenemisen yhteydessä liettualaissyntyinen ryöstäjä ampui käsiaseellaan poliisimiestä, joka kuoli vammoihinsa. Ryöstäjä tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen.
Virtain sote-yhtiön sote-palvelujen toimitus johti valtioneuvostotason käsittelyyn.
Vuonna 2020 joulukuussa Perinnekylän alueelle ilmestyi selittämätön metallipylväs-monoliitti, joka myöhemmin löytyi Toisvedestä.
Liikenne ja turismi

Kunta on hyvien tieyhteyksien varrella Tampereen, Porin ja Jyväskylän välimaastossa. Keskustan tuntumassa risteävät Porin ja Jyväskylän välinen valtatie 23, Oriveden ja Lapuan välinen kantatie 66, Killinkosken kautta Ähtäriin ja edelleen Pietarsaareen kulkeva kantatie 68 sekä Tampereelta Näsijärven länsipuolitse tuleva kantatie 65. Alueella on runsaasti pienteollisuutta ja kauppoja. Tuurin kyläkauppa, Ähtärin eläinpuisto, Herraskosken kanava ja Perinnekylä ovat lyhyen ajomatkan päässä.
Kaupungin läpi kulkee vuonna 1938 käyttöön otettu Haapamäki–Pori-rata, josta suurin osa lakkautettu vuonna 1985. Henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1981 ja viimeinen juna kulki kaupungin läpi 27. joulukuuta 1984. Nykyisin lähimmät rautatieasemat sijaitsevat niin sanotulla vanhalla Pohjanmaan radalla (Haapamäki–Seinäjoki-rata) Haapamäellä ja Ähtärissä. Tampereelta Virroille johtaa laivareitti, Runoilijan tie.lähde?