stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Frank Mangs
Frank Mangsin kirjoittamia teoksia

Ensimmäiset askeleet elämän tiellä. Suomentanut Pekka Lattu. Uusi lähetyskirjakauppa, 1926. Aika, 1972.
Mestarin tie. Gummerus, 1932.
Pelastuksen tie. Suomentanut Pekka Lattu. Ristin voitto, 1936. RV-kirjat, 1988, ISBN 951-606-083-8.
Oletko kristitty? Suomentanut Paavo Attila. Päivä, 1936.
Vie syvemmälle. Suomentanut Paavo Attila. Ristin voitto, 1938.
Uusin siivin: uutta voimaa väsyneille ihmisille. Suomentanut Paavo Attila. Ristin voitto, 1942.
Synti ja totuus. Suomentanut Paavo Attila. WSOY, 1942.
Palavin lampuin. Suomentanut Paavo Attila. Kuva ja sana, 1943.
Vedettömiä pilviä, Suomentanut Paavo Attila. Kuva ja sana, 1944
Lähteiden maa : kärsiville ja heidän ystävilleen. Suomentanut Paavo Attila. Kuva ja sana, 1944.
Ihmisiä taistelun helteessä. Suomentanut Elna Voipio. Kuva ja sana, 1945.
Hän alkoi uudelleen. Kirjapaja, 1946.
Poliisilyhty ja taivaanvalo. Suomentanut Lauri Öhrnberg.  Ristin voitto, 1948.
Kristitty sielujenvoittajana. Suomen Lähetysseura, 1948.
Oma äitini : rohkaisevaa sanomaa äideille äideistä. Frank Mangs ... [et al.]. Kuva ja Sana, 1951
Tässä on tie. Otava, 1952.
He olivat ihmisiä. Suomentanut Lauri Öhrnberg.  Ristin voitto, 1953.
Elämän laulu. Suomentanut Simo Talvitie. Kuva ja sana, 1954. Suomentanut Kouvolan kääntäjänkoulutuslaitoksen seminaariryhmä ja Ritva Hartama. Päivä, 1986. ISBN 951-622-347-8.
Jumala on alkanut. Kuva ja sana, 1955.
Pelastus ja kaste. Nuorten todistus, 1961.
Kahden kesken : ihmisiä ja tapahtumia vuosien varrelta. Suomentanut Lauri Öhrnberg. Ristin voitto, 1971.
Muistoja ja ihmisiä. Suomentanut Lauri Öhrnberg. Ristin voitto, 1972, ISBN 951-605-122-7.
Hetkiä elämästäni Suomentanut Mirja Nippala. Ristin voitto, 1978, ISBN 951-605-526-5.
Sieluni laulu : Frank Mangsin muistelmat jatkuvat. Suomentanut Lauri Öhrnberg. RV-kirjat 1980, ISBN 951-605-632-6.
Paratiisista paratiisiin : Frank Mangsin muistelmat jatkuvat. Suomentanut Lauri Öhrnberg. RV-kirjat, 1982, ISBN 951-605-762-4
Toimiva elämä: muistoja, kokemuksia ja vastauksia TV:n Högst personligt -sarjan kysymyksiin. Suomentanut Lauri Öhrnberg. RV-kirjat, 1983, ISBN 951-605-772-1
Toimiva yhteys.  Suomentanut Lauri Öhrnberg. RV-kirjat, 1985, ISBN 951-605-903-1.
Jumala on alkanut. Suomentanut Sakari Lintinen. Päivä, 1986, ISBN 951-622-344-3.
Hengellinen herätys. Suomentanut Sakari Lintinen. Päivä, 1986, ISBN 951-622-343-5
Oletko valmis? Suomentanut Hannele Linja-aho. Kuva ja sana, 1987, ISBN 951-9204-04-0
3 näkyä. Toimittanut Leo Meller, Suomentaneet Hanna Helin, Irmeli Helin ja Marja Rantanen. Kuva ja sana, 2007. ISBN 978-951-585-177-2.
Pelastuksen ensi askeleet. Suomentanut Paula Erkintalo, Päivä, 2010. ISBN 978-952-475-447-7.
Aiheesta muualla

Helaseppä, Minnamari: / Mangs, Frank (1897–1994). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 11.5.2011. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Frank Mangs Center. (ruotsiksi)
Mangs, Frank hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Vallitöistä saarnastuoliin. Erään närpiöläisen tarina, Suomen Kuvalehti, 10.11.1934, nro 46, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Vapaakirkollisuus Suomessa |
| --- | --- |
 Historia 
Kirkot:  Missionskyrkan i Finland  Suomen Vapaakirkko  Evankeliset ystävät 
Suurimmat seurakunnat:  Helsingin vapaaseurakunta  Hämeenlinnan vapaaseurakunta  Jyväskylän vapaaseurakunta  Järvenpään vapaaseurakunta Arkki  Kuopion vapaaseurakunta  Lahden vapaaseurakunta  Pietarsaaren Ebeneser-seurakunta  Seinäjoen vapaaseurakunta  Vaasan lähetysseurakunta  Turun vapaaseurakunta  Luettelo seurakunnista 
Henkilöt:  Arpiainen  Björkenheim  Braxén  Brofeldt  Dahlbäck  Heikel  Heiskanen  A. Hellman  H. Hellman  Jalkio  E. Jokinen  W. Jokinen  Lindberg  Lönnbeck  Mangs  Mannero  Meyer  Mäkinen  Rintala  Salmensaari  Vuorinen 
Järjestöt ja media:  Finska Veckobladet  Frank Mangs Center  Fria kristliga folkhögskolan  Kiponniemen toimintakeskus  Missio Ecuador  Päivä  Santalan kartano  Suomen teologinen opisto  Suomen Viikkolehti  Teopolis  Tyyne-Liisa ja S.S.Salmensaaren Opintosäätiö  ViaDia 
Kulttuuri ja tapahtumat:  Harpunsäveliä  Hengellinen laulukirja  Vapaakirkon kesäjuhlat 
 Frikyrklig samverkan  Suomen vapaakristillinen neuvosto 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Kreikka  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Hannover Indians

| Hannover Indians |
| --- | --- |
Perustettu:  1948
Entiset nimet:  ESG Hannover (1948-1956) RESG Hannover (1956-1963) EC Hannover (1963-1984) EC in Hannover (1984-1998) Kleefelder EV Hannover (1998-2004)
Kaupunki:   Hannover, Saksa
Kotiareena:  Eisstadion am Pferdeturm
– kapasiteetti:  4 608
Sarjataso:  Oberliga Nord
Värit:           
Toimitusjohtaja:   Uwe Schlüter
Päävalmentaja:   Raphaël Joly
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
EC Hannover Indians on Hannoverissa kotipaikkaa pitävä saksalainen jääkiekkojoukkue. Joukkue pelaa maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Oberligassa, jolle se putosi konkurssin myötä kauden 2012–2013 päätteeksi. Seuran perustivat alun perin ESG Hannover -nimellä Sleesiasta ja Sudeettimaalta Hannoveriin saapuneet pakolaiset vuonna 1948, ja se toimi vuosina 1963-1998 EC Hannoverin nimellä. EC Hannoverista tuli Saksan uuden pääsarjan DEL-liigan perustajajäsen vuonna 1994, mutta jo kaksi vuotta myöhemmin seuran oli kieltäydyttävä sarjapaikastaan paikalliskilpailija Wedemark Scorpionsin hyväksi talousvaikeuksien vuoksi. Edessä oli lopulta konkurssi vuonna 1998 ja uusi alku KEV Hannoverin nimellä, muutaman vuoden käytössä ollut lisänimi Turtles vaihtui pian Indiansiin. Paluu vanhaan EC Hannoverin nimeen tapahtui vuonna 2004.
1990-luvun kahta pääsarjavuotta lukuun ottamatta Indians on esiintynyt lähinnä toisella ja kolmannella sarjatasolla, seuralla on kuitenkin varsin aktiivinen kannattajakulttuuri ja esimerkiksi kaudella 2012-2013 sen kotiotteluiden yleisökeskiarvo oli samalla tasolla pääsarjan Hannover Scorpionsin kanssa. Ystävyyssuhteita Indiansin kannattajat pitävät muun muassa Iserlohn Roostersin ja Grizzly Adams Wolfsburgin faniryhmiin.
Vuodesta 2010 EC Hannover on ylläpitänyt myös toista jääkiekkojoukkuetta nimellä EC Hannover Braves. Vuosina 2010-2012 Braves toimi Indiansin farmijoukkueena sarjatasoa alempana mutta siirtyi sen jälkeen edustamaan seuraa juniorisarjoissa.
Pelaajat

| Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 30 |  | Brett Jaeger | L | 2025 | Peace River, Alberta, Kanada |
| 31 |  | Sebastian Graf | L | Laina | Düsseldorf, Saksa |
| 35 |  | Timo Herden | L | 2025 | Rosenheim, Saksa |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 7 |  | Tobias Möller | L | 2025 | Wuppertal, Saksa |
| 9 |  | Julian Wäser | L | 2025 | Berliini, Saksa |
| 19 |  | Tom-Eric Bappert | L | 2025 | Menden, Saksa |
| 40 |  | Phillip Messing | L | 2025 | Kaufbeuren, Saksa |
| 44 |  | Ryker Killins | R | 2025 | Wawa, Ontario, Kanada |
| 54 |  | Fabian Belendir | R | 2025 |  |
| 73 |  | Thomas Gauch | L | 2025 | Mannheim, Saksa |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 10 |  | Igor Bacek | L | VLH | 2025 | Bratislava, Slovakia, Tšekkoslovakia |
| 14 |  | Tim Lucca Krüger | L | KH | 2025 | Kassel, Saksa |
| 20 |  | Robin Palka | R | OLH | 2025 | Gummersbach, Saksa |
| 23 |  | Luca Trinkberger | L | H / P | 2025 | Landshut, Saksa |
| 24 |  | Jussi Petersen | R | H | 2025 | Hannover, Saksa |
| 27 |  | Dennis Palka | L | OLH | 2025 | Gummersbach, Saksa |
| 29 |  | Niko Ahoniemi | L | LH | 2025 | Tampere, Suomi |
| 34 |  | Justin Salamin | L | KH | 2025 | München, Saksa |
| 37 |  | Tyler Gron | R | OLH / KH | 2025 | Spruce Grove, Alberta, Kanada |
| 45 |  | Tino Metsävainio | L | VLH / KH | 2025 | Haukipudas, Suomi |
| 55 |  | Sebastian Christmann | R | H | 2025 | Luzern, Sveitsi |
| 76 |  | Matias Varttinen | R | OLH | 2025 | Eura, Suomi |
| 77 |  | Jonas Wolter | L | H | 2025 | Köln, Saksa |
| 92 |  | Aleksi Halme | L | LH | 2025 | Tampere, Suomi |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Saksan jääkiekko
| --- | --- |
DEL: Adler Mannheim · Augsburger Panther · DEG Metro Stars · EHC München · Eisbären Berlin · ERC Ingolstadt · Grizzly Adams Wolfsburg · Hamburg Freezers · Iserlohn Roosters · Krefeld Pinguine · Kölner Haie · Nürnberg Ice Tigers · SERC Wild Wings · Straubing Tigers
DEL2: Bietigheim Steelers · Dresdner Eislöwen · Eispiraten Crimmitschau · ESV Kaufbeuren · EV Landshut · Fischtown Pinguins · Heilbronner Falken · Lausitzer Füchse · Ravensburg Tower Stars · EC Bad Nauheim · SC Riessersee · Starbulls Rosenheim
Oberliga Nord: Hannover Scorpions · EHC Timmendorfer Strand 06 · Hannover Indians · Rostock Piranhas · Hamburger SV · EC Harzer Falken · Adendorfer EC · Hamburg Crocodiles · GEC Ritter Nordhorn
Oberliga Ost: Icefighters Leipzig · Black Dragons Erfurt · Saale Bulls Halle · EHV Schönheide 09 · Tornado Niesky · FASS Berlin · Wild Boys Chemnitz · EHC Jondorfer Falken
Oberliga Süd: Selber Wölfe · EHC Freiburg · Tölzer Löwen · EHC Bayreuth · EHC Klostersee · EC Peiting · EV Füssen · Erding Gladiators · EV Regensburg · Deggendorf Fire · Blue Devils Weiden · Mighty Dogs Schweinfurt
Oberliga West: EC Kassel Huskies · ESC Moskitos Essen · Füchse Duisburg · Grefrather EG · Hammer Eisbären · Herner EV 2007 · Königsborner JEC · Löwen Frankfurt · Neusser EV · Ratinger Ice Aliens
Maajoukkue: Saksan jääkiekkomaajoukkue · Saksan naisten jääkiekkomaajoukkue · Saksan jääkiekkoliitto
Nisse Rainne

| Nisse Rainne> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Niilo Olavi Putkonen
Syntynyt: 6. joulukuuta 1927 Viipuri
Kuollut: 6. helmikuuta 2001 (73 vuotta)
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
Elonet
    
Nisse Rainne (oik. Niilo Olavi Putkonen, 6. joulukuuta 1927 Viipuri – 6. helmikuuta 2001) oli suomalainen näyttelijä.
Ura

Rainteen vanhemmat olivat konemestari Wilhelm Felix ja Saimi Amanda Putkonen. Hänet kiinnitettiin näyttämömestariksi Porin Teatteriin 1953–1954 ja näyttelijäksi Kajaanin Työväen Teatteriin 1954–1955. Rainteen näyttelijän ura jatkui Oulun teatterissa 1955–1957, Kuopion Yhteisteatterissa 1957–1963 ja Tampereen Työväen Teatterissa 1963–1969. Lahden kaupunginteatterissa Rainne aloitti 1969.
Rainteen roolitehtäviä olivat muun muassa Benedikt (Paljon melua tyhjästä), Brick (Kissa kuumalla katolla), Boni (Mustalaisruhtinatar), Aarne (Niskavuoren naiset) ja Lammio (Tuntematon sotilas). Rainne ohjasi näytelmät Kuninkaan päivä Anian pellossa, Ruskie Neitsyt, Viekää tuhkatkin pesästä ja Erotaan pois.
Rainne näytteli talonmies Kuikkaa elokuvassa Pikku Pietarin piha (1961) ja everstiä sotahistoriallisessa draamassa Päämaja (1970). Vuonna 1966 hänellä oli rooli Bellacin miehenä lyhytelokuvassa Bellacin Apollo.
Vuonna 1974 julkaistussa näyttelijämatrikkelissa Rainne mainitsee, että hänellä on ollut rooleja ”25 vuoden aikana laidasta laitaan”.
Kiuruvesi

| Kiuruvesi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Kiuruveden keskusta ilmasta kuvattuna kesällä 2007
Sijainti:  63°39′10″N, 026°37′10″E
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Seutukunta:  Ylä-Savon seutukunta
Kuntanumero:  263
Hallinnollinen keskus:  Kiuruveden keskustaajama
Perustettu:  1873
– kaupungiksi:  1993
Kokonaispinta-ala:  1 422,90 km² 79:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 328,17 km²
– sisävesi:  94,73 km²
Väkiluku:  7 356 128:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  5,54 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,5 %
– 15–64-v.:  54,4 %
– yli 64-v.:  31,1 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  98,1 %
– muut:  1,9 %
Kunnallisvero:  9,5 % 60:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Juha-Pekka Rusanen
Kaupunginvaltuusto:  33 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Liik.   • Vas.   • PS   • Kok.   • KD:   11 5 5 4 3 1
www.kiuruvesi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiuruvesi on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan luoteisosassa. Kiuruvesi erosi Iisalmen kirkko- ja hallintopitäjästä vuonna 1862. Kiuruveden kunta on perustettu vuonna 1873. Kaupunki Kiuruvedestä tuli vuoden 1993 alussa. Rajanaapureita ovat Iisalmi, Pielavesi, Pyhäjärvi, Pyhäntä ja Vieremä.
Maantiede

Kiuruvesi sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan luoteiskulmassa Pohjois-Pohjanmaan maakunnan rajalla.
Kiuruveden kirkonkylä muodosti vuodesta 1912 lähtien taajaväkisen yhdyskunnan. Tämä asema päättyi, kun taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin 1. tammikuuta 1956 ja Kirkonkylä jäi osaksi Kiuruveden kuntaa. (Ks. Luettelo Suomen taajaväkisistä yhdyskunnista.)
Kiuruveden Natura-kohteita ovat Toukkasuo-Huttusuo, Suojoen metsä, Luupuveden lintujärvet sekä Jynkänjärven ja Putousnotkon lehdot.
Maantiede > Kylät

Aittojärvi, Haapakumpu, Hautakylä, Heinäkylä, Honkaranta, Jokela, Kalliokylä, Kiuruvesi (Taajama), Koivujärvi, Korpijoki, Koskenjoki, Kotajoki (Keskusta), Lahnajoki, Lahnanen, Lapinsalo, Laukkala, Luupuvesi, Löytänä, Niemiskylä, Näläntö, Osmanki, Paajakka, Pihlajamäki, Rantakylä, Rapakkojoki, Remeskylä, Ruokomäki, Ruutana, Rytky, Ryönänjoki, Salmijärvi, Salmenkylä, Sulkavanjärvi, Tihilä, Toiviaiskylä ja Turhala.
Elinkeinot

Kiuruvesi on ollut jo keskiajalta lähtien maatalousaluetta. Kaupunki oli pitkään Suomen suurin maitopitäjä, mutta kuntaliitosten myötä se menetti asemansa ensin Kokkolalle ja vuonna 2016 Kuopiolle.
Kiuruvesi on edelleen Suomen suurin naudanlihantuottajapitäjä. Lisäksi Kiuruvesi tuottaa Suomessa kolmanneksi eniten maitoa. lähde?
Kiuruvedelle on suunnitteilla Valion ja ST1:n toimesta biokaasulaitos.lähde?
Kiuruvesi palkittiin vuonna 2023 Pohjois-Savon yrittäjäystävällisimpänä kuntana.
Paikkakunnan tunnuksena on Kiuruvesi – Luomu-Suomen pääkaupunki. Uudessa kaupunkistrategiassa 2022–2025 käytetään myös tunnuksena Kiuruvesi – Elämää kaikilla aisteilla.lähde?
Kiuruvedeltä on peräisin yksi Suomen kahdestatoista säilyneestä maatiaiskanakannasta. Maatiaiskanan säilymiseen vaikutti ratkaisevasti Yrjö Luttinen, joka keräsi kanayksilöitä Koivujärveltä, Huttumäen ja Naurisahon tiloilta vuonna 1963. Kanta on mukana Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen vuonna 1998 perustamassa säilytysohjelmassa. Kiuruvedellä oli 1980-luvulta lähtien tekstiiliteollisuutta (mm. Kamajan neulomo), joka kuitenkin on nyttemmin kuihtunut. Lisäksi kaupungissa on koneenrakennus- ja korjausalan yrityksiä, joista suurin oli maatalouskoneita kehittänyt ja valmistanut Runnin konepaja. Runnin konepajan tunnettuja tuotteita olivat Runni-lumilingot sekä rehunkäsittelyjärjestelmä, josta yhtiö sai Tuottava idea -palkinnon vuonna 1978. Jälkimmäisestä tehtiin myös elokuva Säilörehu pyörille (1978)
Lähes kaikki Kiuruveden yritykset kuuluvat Kiuruveden Yrittäjiin, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys. Kiuruvesi valittiin Pohjois-Savon yrittäjäystävällisimmäksi kunnaksi vuonna 2023.lähde?
Luomuteema toistuu myös urheilussa, paikkakunnalla toimii lentopalloseura Kiuruveden Luomu-Wolley. Kiuruvedellä toimii myös vuonna 1964 perustettu jalkapalloseura Kiuruveden Palloilijat, KiuPa. Jääkiekkotoimintaa Kiuruvedellä harjoittaa 1981 perustettu Kiuruveden Kiekko -81 (KK-81). Painonnostolajeissa toimivat Teräs ja Jänne. Kiuruveden Urheilijat (KiurU) perustettiin kesäkuussa 2011, ja sen on määrä ainakin osittain korvata ja jatkaa Teräksen ja Jänteen toimintaa. Amerikkalaisen jalkapallon seuran nimi taas viittaa kaupungin maitopitäjyyteen; seuran nimi on Milky City Farmers.
Liikenne

Kiuruveden läpi kulkee valtatie 27. Kiuruveden rautatieasema sijaitsee Iisalmi–Ylivieska rataosuudella ja on yksi rataosuuden junakohtauspaikoista. Kaupungissa on myös lentokenttä pienkoneille sekä vierasvenesatama, joka on Saimaan huviveneliikenteen pohjoisin.
Kiuruveden ja Iisalmen välillä oli laivaliikennettä Kiurujoen vuonna 1866 alkaneen perkauksen jälkeen varhaisimmillaan vuosina 1869–80, jolloin Iisalmesta Nivanmäen laituriin liikennöi Piku-höyrypaatti.
1890-luvulla väliä liikennöi Suomela, sen jälkeen Johan Puustisen Mesek ja Joachim Putkosen Kalervo. Vuosina 1902–23 liikennöi Kalervon ohella kolmekin Kiuruvesi-nimistä laivaa, niistä ensimmäinen, vuosina 1902–1906 käytössä ollut, oli lempinimeltään Pikku-Kiuru. Vuonna 1906 tuli käyttöön toinen Kiuruvesi, 27-metrinen 150 matkustajaa kuljettava, joka kantoi lempinimeä Iso-Hömö.
Laivaliikenne päättyi Saarikosken kanavan sulkemiseen padolla vuonna 1931. Vesiliikenteen tarvetta vähensi Iisalmi–Ylivieska-radan valmistuminen 1924.
Liikenne > Etäisyyksiä Kiuruvedeltä

Iisalmi 35 km
Jyväskylä 215 km
Kajaani 125 km
Kokkola 195 km
Kuopio 120 km
Oulu 190 km
Ylivieska 125 km
Julkisia palveluja

Kiuruvedellä on viisi alakoulua (esikoulu ja luokka-asteet 1–6): Kalliokylän koulu, Lahnajoen koulu, Luupuveden koulu, Nivan koulu ja Rytkyn koulu. Yläkouluja (luokka-asteet 7–9) on yksi (Kiuruveden yläkoulu) ja sen yhteydessä annetaan myös erityisopetusta. Toisen asteen yleissivistävää koulutusta ja joillain linjoilla valinnaista ammatillista opetusta antaa Kiuruveden lukio. Ylä-Savon ammattiopiston luonnonvara-alan yksikössä voi opiskella hevostaloutta.
Perusterveyspalveluja tarjoaa Kiuruveden terveyskeskus. Kulttuuripalveluja tarjoavat muun muassa Kiuruveden kulttuuritalo ja siellä sijaitseva Kiuruveden kaupunginkirjasto, Kiuruveden kirjastoauto sekä Kiuruveden kotiseutumuseo.
Kulttuuri > Tapahtumat

Kiuruvedellä järjestetään vuosittain iskelmämusiikin suurtapahtuma Kiuruveden Iskelmäviikko. Tapahtuma on vuosien saatossa kasvanut ja kehittynyt. Tapahtuma teki kesällä 2023 yleisöennätyksen. Viikon konserteissa oli yhteensä 65 000 kävijää, mikä on yli 15 000 kävijää enemmän kuin aiempi ennätys.
Paikkakunnalla on vahva körttiperinne ja maine uskonnollisena pitäjänä. Körttiläisten suurin vuosittainen tapahtuma, Herättäjäjuhlat järjestettiin Kiuruvedellä heinäkuussa 2010, sitä ennen 1985 ja ensimmäisen kerran 1899. Kiuruveden sijainti Savon ja Pohjanmaan rajamailla luo paikkakunnalle omia erityispiirteitään.
Kiuruvedellä on Aamulypsy Areena, joka saavutti suuren valtakunnallisen huomion maaliskuussa 2022. Tuolloin Kiuruveden jäähallin nimi muutettiin Aamulypsy Areenaksi, kun Suomipopin Aamulypsyjuontajat etsivät jäähallia suorassa radiolähetyksessä. Tempaus palkittiin vuoden 2023 Radiogaalassa.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kiuruveden pitäjäruoka on Ylä-Savon paikallisherkku, mykyrokka, eräänlainen lihakeitto, johon kuuluvat perunoiden lisäksi erilaiset sisäelimet ja verestä ja jauhoista valmistetut sattumat, ”myvyt”.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kiuruveden väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 12 030 | 12 030 |
| 1985 | 1985 |    | 12 000 | 12 000 |
| 1990 | 1990 |    | 11 415 | 11 415 |
| 1995 | 1995 |    | 11 179 | 11 179 |
| 2000 | 2000 |    | 10 358 | 10 358 |
| 2005 | 2005 |    | 9 745 | 9 745 |
| 2010 | 2010 |    | 9 157 | 9 157 |
| 2015 | 2015 |    | 8 600 | 8 600 |
| 2020 | 2020 |    | 7 987 | 7 987 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kiuruvedellä oli 8 283 asukasta, joista 4 160 asui taajamassa, 4 052 haja-asutusalueilla ja 71:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kiuruveden taajama-aste on 50,7 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kiuruveden keskustaajama.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kiuruvedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Kiuruveden seurakunta
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii herännäisyys, sekä vanhoillislestadiolaisuus, jota edustaa Kiuruveden rauhanyhdistys.
Muita kirkkokuntia edustavat Suomen ortodoksiseen kirkkoon kuuluva Iisalmen ortodoksinen seurakunta ja helluntaiherätykseen lukeutuva Kiuruveden helluntaiseurakunta.
Tunnettuja kiuruvetisiä

Erkki Ahonen, tieteiskirjailija ja runoilija
Ismo Apell, näyttelijä
Annika Grof, elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Anssi Halmesvirta, historioitsija
Martti Harmoinen, insinööri ja keksijä
Hannakaisa Heikkinen, kansanedustaja
Herman Hurmevaara, kansanedustaja
Heidi Jaatinen, kirjailija
Ananias Jauhiainen, maanviljelijä, Suomen painavin mies
Antti Kiviranta, päätoimittaja
Henri Knuutinen, jääkiekkoilija
Lauri Kokkonen, kirjailija
Ari Komulainen, umpihankihiihtäjä
Antti Kämäräinen, kansanmuusikko
Kalle Kämäräinen, kansanedustaja
Ville Kämäräinen, kansanedustaja
Juha Kärkkäinen, liikemies
Pyry Kärkkäinen, jalkapalloilija
Leo Laukkanen, kauppaneuvos
Markku Laukkanen, penkkipunnertaja
Lauri Leskinen, kirjailija
Timo Lipitsä, kansanmuusikko
Paavo Lonkila, olympiavoittaja
Heikki Lounaja, kirjailija
Mika Lähderinne, jalkapalloilija
Malmivaaran pappissuku
Eino Murtorinne, kirkkohistorioitsija ja teologi
Anna-Maria Mård, selvänäkijä ja parantaja
Soini Nikkinen, keihäänheittäjä
Ilmari Niskanen, jalkapalloilija
Viljo Nousiainen, yleisurheiluvalmentaja
Lauri Nuutinen, lääkäri ja professori, lääkintöneuvos
Sirkka Paikkala, nimistöntutkija
Onni Palaste, sotakirjailija
Matti Pietikäinen, tietojenkäsittelytieteilijä
Juho Pöksyläinen, kansankirjailija
Esko Rautio, Kiuruveden kunnan- ja kaupunginjohtaja
Hilkka Ravilo, kirjailija
Alfred Ruotsalainen, taiteilija
Antero Ruotsalainen, taidemaalari ja kuvanveistäjä
Aku Räty, herännäissaarnaaja
Kalle Röntynen, kansanedustaja
Erkki ”Seppä” Saastamoinen, kyläseppä ja kansanpelimanni
Seppo Saastamoinen, liikemies
Berat Sadik, jalkapalloilija
Mikko Sidoroff, kuoronjohtaja ja säveltäjä
Elias Simojoki, kansanedustaja, pastori
Markku Siponen, kansanedustaja
Kalevi Takkunen, libristi ja taiteen keräilijä
Matti Tenhunen, toimittaja ja kommunisti
Taneli Tenhunen, pyörätuolitenniksen pelaaja
Paavo Tikkanen, lehtimies
Juho (Jussi) Timonen, toimittaja, tutkija
Yrjö Timonen, metsänhoitaja ja virkamies, metsäneuvos
Reijo Tossavainen, kansanedustaja
Nitte Valo, laulaja
Raimo Väyrynen, professori, Suomen akatemian johtaja
Kaupunginvaltuusto

Kaupunginvaltuustossa on vuodesta 2021 alkaen 29 paikkaa (edellisellä valtuustokaudella 34 paikkaa) Kaupunginvaltuustossa paikat jakautuvat kuntavaalien 2021 jälkeen seuraavasti (suluissa muutos edelliseen valtuustoon):
Keskusta 11 paikkaa (-6 paikkaa)
Kokoomus 3 paikkaa (-3 paikkaa)
Vasemmistoliitto 5 paikkaa (-2 paikkaa)
Kristillisdemokraatit 1 paikka (ei muutosta)
SDP 0 paikkaa (ei muutosta)
Perussuomalaiset 4 paikkaa (+2 paikkaa)
Liike Nyt 5 paikkaa (+5 paikkaa)
Matkailu

Kiuruveden tärkeimpiä matkailukohteita, -nähtävyyksiä ja tapahtumia ovat mm.:
Kotiseutumuseo
Raivaajapatsas
Ylä-Savon Ammattiopisto, Hingunniemi (hevostalouden koulutusyksikkö)
Kaupungintalo
Kulttuuritalo
Kuorevirran vapaa-aikakeskus
Kiuruveden Iskelmäviikko
Tieikonikappeli, Suomen ensimmäinen tieikoni
Aamulypsy-Areena
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiuruvesi Wikimedia Commonsissa
Kiuruveden kaupungin kotisivut
Tilastokeskus – Kiuruveden avainluvut
matkailutietoa Kiuruveden kaupungista (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Pohjois-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Iisalmi  Joroinen  Kaavi  Keitele  Kiuruvesi  Kuopio  Lapinlahti  Leppävirta  Pielavesi  Rautalampi  Rautavaara  Siilinjärvi  Sonkajärvi  Suonenjoki  Tervo  Tuusniemi  Varkaus  Vesanto  Vieremä 
Entiset kunnat:  Iisalmen maalaiskunta  Juankoski  Kangaslampi  Karttula  Kuopion maalaiskunta  Maaninka  Muuruvesi  Nilsiä  Riistavesi  Säyneinen  Varpaisjärvi  Vehmersalmi 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Maatalous on Kiuruveden elinkeinoelämän kulmakiviä.
Kiuruveden rautatieasema
Höyrylaiva Kiuruvesi 1900-luvun alkuvuosikymmeniltä
Kiuruvedellä on järjestetty vuodesta 1999 lähtien iskelmämusiikkiin painottunutta viikkoa. Vuodesta 2009 lähtien tapahtuma kulkee nimellä Iskelmäviikko. Kuvassa tapahtumakävijöitä tapahtumasta heinäkuulta 2007.
Iskelmäfestivaaliyleisöä ja keskipäivän tunnelmaa heinäkuisella torilla 2011.