stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hellboy (elokuva)

| Hellboy |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Guillermo del Toro
Käsikirjoittaja:   Guillermo del Toro  Peter Briggs 
Perustuu:  Mike Mignolan sarjakuvaan Hellboy
Tuottaja:   Lawrence Gordon  Mike Richardson  Lloyd Levin 
Säveltäjä:  Marco Beltrami
Kuvaaja:  Guillermo Navarro
Leikkaaja:  Peter Amundson
Pääosat:   Ron Perlman  John Hurt  Selma Blair  Doug Jones  Rupert Evans  Karel Roden 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures InterCom Netflix
Ensi-ilta:   2004-04-3030. huhtikuuta 2004 (Yhdysvallat)    2004-06-1111. kesäkuuta 2004 (Suomi)  
Kesto:  noin 121 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  66 miljoonaa dollaria
Tuotto:  99 miljoonaa dollaria
Seuraaja:  Hellboy II: The Golden Army
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hellboy on Mike Mignolan samannimiseen sarjakuvaan perustuva yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 2004.
Guillermo del Toron ohjaama elokuva kertoo helvetistä tulleesta olennosta, Hellboystä, joka löytyy vuonna 1944 Skotlannin rannikolta. Ron Perlmanin esittämästä Hellboystä tulee ajan myötä BRPD:n työntekijä, joka taistelee paranormaaleita hirviöitä vastaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ron Perlman  | … |  Hellboy   |
|  Selma Blair  | … |  Elizabeth Sherman   |
|  Doug Jones  | … |  Abraham Sapien   |
|  Ladislav Beran  | … |  Karl Ruprecht Kroenen   |
|  John Hurt  | … |  Trevor Bruttenholm   |
|  Rupert Evans  | … |  John Myers   |
|  Karel Roden  | … |  Grigori Rasputin   |
|  Jeffrey Tambor  | … |  Tom Manning   |
|  James Babson  | … |  Agentti Moss   |
Vastaanotto

Elokuva on saanut kriitikoilta pääosin positiivisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan  198 arvostelun perusteella laskettuna kriitikoiden arvosteluista 81 prosenttia oli positiivisia ja Metacritic-sivuston keräämä arvosana elokuvalle on 72, joka perustuu 37 arvosteluun.
Turun Sanomien Tapani Maskulan mielestä elokuvan rasitteita ovat liialliset tietokoneella tehdyt erikoistehosteet ja itseään toistava ja kaavamainen juoni, joka venyttää tarinan ylipitkäksi: ”Ennen vanhaan koko aineisto olisi mainiosti saatu mahtumaan runsaan tunnin kestävän B-filmin tiukoiksi rajattuihin mittoihin.”
Aiheesta muualla

Hellboy Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hellboy Elonet.
Aiheesta muualla > Arvostelut

Rautsi, Ilja: Hellboy (2004)  25.5.2004. Elitisti.
Herman Asplöf

Herman Nathanael Asplöf (15. marraskuuta 1881 Gåsborn – 7. helmikuuta 1959 Göteborg) oli ruotsalainen säveltäjä, urkuri ja musiikkipedagogi.
Asplöf syntyi opettajaisän perheeseen. Hän opiskeli urkujensoittoa Claes Rendahlin johdolla vuoteen 1898 saakka. Hän valmistui Tukholman kuninkaallisesta musiikkikorkeakoulusta urkurina vuonna 1900, esilaulajana vuonna 1901 ja musiikinopettajana vuonna 1902. Asplöf suoritti vielä erikoistuneita opintoja pianonsoitossa ja sävellyksessä. Hänelle myönnettiin musiikkikorkeakoulun mitali vuonna 1903. Asplöf työskenteli 1900-vuosikymmenellä urkurina Laholmissa ja Malmön Pyhän Pietarin kirkossa. Vuonna 1910 hän lähti Göteborgiin, jossa aloitti työskentelyn Annedalskyrkanin urkurina. Vuonna 1929 Asplöfistä tuli Göteborgin tuomiokirkon urkuri ja kuoronjohtaja. Samalla hän oli opettajakorkeakoulussa urkurin ja esilaulajan tehtäviin pätevöittäneiden tutkintojen opettaja. Lisäksi hän tarjosi yksityisopetusta. Asplöfin johdolla opiskelivat muiden muassa Åke Hermanson ja Björn Johansson.
Asplöf jäi eläkkeelle tehtävistään Göteborgin tuomiokirkon urkurina vuonna 1951. Hän hoiti tehtäviä kuitenkin sijaisena, kunnes tyhjäksi jäänyt virka täytettiin vuonna 1954. Asplöf tunnettiin urkurina virtuoosisesta tekniikastaan ja improvisointitaidoistaan. Hän sai Valtion säveltäjästipendin vuonna 1926. Hän sai säveltäjänä osakseen Tor Aulinin ja Wilhelm Stenhammarin arvostuksen. Tästä huolimatta Asplöfin teoksia ei julkaistu hänen elämänsä aikana. Hänen sävellyksistään suurimuotoisin on cis-mollissa sävelletty pianokonsertto (1926). Uruille ja orkesterille Asplöf sävelsi teokset Konsertstycken (1917) ja Dialog (kolme osaa, 1941). Lisäksi hän sävelsi fantasian ja fuugan Enkeli taivaan -koraalin pohjalta uruille, trumpeteille, pasuunoille ja patarummuille. Asplöfin soolourkusävellyksistä tunnetuin on a-mollissa sävelletty toccata. Hänen muihin urkuteoksiinsa kuuluu Koralimprovisation. Asplöfin kaikki kuoroteokset ovat hengellisiä, ja niissä on usein urku- tai muu soitinsäestys. Hänen suurimuotoiset teoksensa perustuvat myöhäisromanttiseen sävelkieleen ja niiden harmoniat lähenevät dissonoivuudellaan modernismia.
Kolmanneksen sääntö

Kolmanneksen säännön soveltaminen maisemakuvaan.
Kolmanneksen sääntö.
Kolmanneksen sääntö on yksi kuvataiteilijoiden, kuten valokuvaajien, taidemaalareiden ja graafikoiden käyttämä yksinkertainen sommitteluperiaate, jossa kuva-ala jaetaan pysty- ja vaakasuunnassa kolmanneksiin pysty- ja vaakasuorilla viivoilla. Viivat ja viivojen neljä risteyskohtaa muodostaa tällöin kuvan sommittelun kannalta otollisia kohtia. Suosimalla sommittelussa näitä kohtia, voidaan kuvaan saada enemmän jännitettä, voimaa ja mielenkiintoa kuin esimerkiksi keskeisen kohteen asettamisella keskelle kuvaakenen mukaan?.
Oheinen valokuva havainnollistaa kolmanneksen sääntöä. Horisontti on kuvan alemman kolmanneksen viivalla ja puu sijaitsee risteyskohdassa, jota kutsutaan usein huomiopisteeksi. Kuvassa taivaan ja maan raja on sommitteluviivalla, ja vastaranta on kokonaisuudessaan riittävän lähellä viivaa ollakseen rikkomatta kolmanneksen sääntöä. Säännön periaateita voitaisiin noudattaa myös sommittelemalla vastaranta alemmalle viivalle horisontin sijaan.
Kongon tasavallan presidentti

| Kongon tasavallan presidentti |
| --- | --- |
 Président de la république du Congo
 
 
 Nykyinen Denis Sassou Nguesso 25. lokakuuta 1997 lähtien
Virka-asunto:  Presidentinlinna
Kauden pituus:  5 vuotta, uudelleenvalinta mahdollinen
Perustettu:  15. elokuuta 1960
Ensimmäinen:  Fulbert Youlou
Kotisivut:  
Kongon tasavallan presidentti on Kongon tasavallan valtionpäämies, joka valitaan viiden vuoden välein. Kongo on presidenttijohtoinen tasavalta.
Kongon tasavaltaa on  vuoteen 2021 mennessä hallinnut 36 vuotta kahdessa jaksossa itsevaltaisesti Denis Sassou Nguesso.
Presidentinvaaleissa maaliskuussa 2021 opposition ehdokkaana ollut Guy Brice Parfait Kolelas sairastui koronavirustautiin vaaleja edeltävänä päivänä ja kuoli vaaleja seuranneena päivänä lentokoneessa matkalla Pariisiin sairaalaan. Nykyisen presidentin Nguesson odotetaan voittavan vaalit.
Kiinteistörekisteri

Kiinteistörekisteri eli katasteri on eräs yhteiskunnan perusrekistereistä. Suomessa ja Ruotsissa katasteri on nimeltään kiinteistörekisteri, aiemmin maarekisteri. Kiinteistörekisteri käsittää kiinteistöjen ominaisuustiedot (tekstitiedot) ja sijaintitiedot eli kiinteistörekisterikartan.
Jokainen kiinteistö on yksilöity rekisterissä erityisellä kiinteistötunnuksella ja määräala määräalatunnuksella.
Kiinteistörekisteri on julkinen. Kiinteistörekisterin tietoja voi tarvita esimerkiksi kiinteistökaupan yhteydessä, rakennuslupaa haettaessa tai selvitettäessä omia ja toisten kulkuoikeuksia. Rekisteriyksikköä koskevat tiedot esitetään kiinteistörekisteristä otettavalla kiinteistörekisteriotteella tai tulosteella.
Kiinteistörekisteriin kuuluva kiinteistörekisterikartta sekä kiinteistöjen kauppahintarekisterin tulosteet ovat erityisesti kiinteistökaupan parissa toimivien, kuten kiinteistövälittäjien ja pankkien, tarvitsemia tuotteita. Kiinteistörekisterikarttaa ja muita kiinteistötietoja tarvitaan myös muun muassa erilaisten rakennushankkeiden kuten teiden ja sähkölinjojen suunnittelussa ja toteutuksessa. Myös esimerkiksi metsäyhtiöt tarvitsevat tietoja kiinteistörajojen sijainnista.
Kiinteistörekisteriä ylläpitävät Maanmittauslaitos sekä joidenkin kuntien asemakaava-alueilla (tai osalla niistä) kuntien kiinteistöinsinöörit. Kiinteistörekisteri muodostaa yhdessä lainhuuto- ja kiinnitysrekisterin kanssa kiinteistötietojärjestelmän.
Kiinteistötunnus

Rekisteriyksiköt yksilöidään neliosaisella kiinteistötunnuksella, joka muodostuu kunta-, sijaintialue-, ryhmä- ja yksikkönumerosta. Sijaintialue tarkoittaa yleensä rekisterikylää tai kunnanosaa ja ryhmä taloa tai korttelia. Vuoden 2013 sijaintialueluettelon perusteella sijaintialueiden kokonaismäärä oli 18 281 kappaletta.
Kiinteistörekisteriin merkittävät tiedot

Kiinteistörekisteriin merkitään rekisteriyksikköä koskevina tietoina kiinteistötunnus, yksikön perustamistiedot, pinta-ala, osuudet yhteisiin alueisiin sekä tietoja erilaisista kiinteistön käyttöön vaikuttavista oikeuksista ja rajoituksista. Rekisteristä selviävät myös kiinteistön alueella olevat määräalat ja kiinteistöstä luovutetut yhteisalueosuudet. Määräalat ja yhteisalueosuudet yksilöidään määräalatunnuksella, joka muodostuu kiinteistötunnuksesta lisättynä kirjaimella M ja numerolla (yleensä 601, 602 jne). Määräala lakkaa kiinteistörekisterissä silloin, kun siitä on muodostettu kiinteistö tai kun se on liitetty ennestään olevaan kiinteistöön.
Kiinteistörekisterin tiedot muuttuvat jatkuvasti ja ne perustuvat maanmittaustoimituksiin ja viranomaisten tekemiin päätöksiin. Vanhimmat tiedot juontavat 1700-luvulla tehtyihin toimituksiin. Kiinteistörekisteri syntyi kunnittain vuosina 1978–1995 sitä mukaa, kun maarekisteri ja kaupunkien tonttikirjat tallennettiin sähköiseen muotoon.
Kiinteistöt ja muut rekisteriyksiköt

Kiinteistöinä kiinteistörekisteriin merkitään tilat (2 228 000 kpl vuoden 2011 alussa), tontit (394 000 kpl), yleiset alueet (15 600 kpl), valtion metsämaat (497 kpl), valtion alueella olevat suojelualueet (440 kpl), lunastusyksiköt (37 200 kpl), yleisiin tarpeisiin erotetut alueet (258 kpl), erilliset vesijätöt (429) ja yleiset vesialueet (93 kpl). Muina rekisteriyksikköinä kiinteistörekisteriin merkitään usealle kiinteistölle yhteisesti kuuluvat alueet (46 900 kpl) ja tieoikeudella hallittavat maanteiden liitännäisalueet (1 400 kpl).
Kiinteistörekisterikartta

Kiinteistörekisterin sijaintitiedot esitetään kiinteistörekisterikartassa. Kiinteistörekisterikartta osoittaa rekisteriyksiköiden rajat ja yksiköiden tunnistamiseen tarvittavat tiedot (kiinteistötunnus tai sen osa).
Karttaan merkitään myös:
kiinteistörekisteriin merkityn määräalan tunnus ja sijainti
kiinteistörekisteriin merkityt rasitteet sekä käyttöoikeudet ja käyttörajoitukset
voimassa olevan asemakaavan ja yleiskaavan raja
Kartan sijaintitiedoissa voi olla epätarkkuutta, koska läheskään kaikista rajapyykeistä ei ole tarkkoja koordinaatteja. Kiinteistörekisterikarttaa tarkemmin rekisteriyksiköiden alueelliset ulottuvuudet selviävät toimitusasiakirjoista ja maastosta.
Aikaisemmin perustettuja rasitteita, käyttöoikeuksia ja rajoituksia saattaa puuttua kiinteistörekisterikartalta johtuen eri aikoina voimassa olleista rekisteröintitavoista. Maanmittauslaitos ja kiinteistörekisteriä pitävät kunnat perusparantavat kiinteistörekisterikarttaa ja antavat tarkempia tietoja kiinteistörekisterikartalta puuttuvista tiedoista.
Kiinteistörekisterikartan tulosteita voi ostaa Maanmittauslaitoksesta ja kunnista. Karttapaikalla, Maanmittauslaitoksen asiointipalvelussa ja eräiden kuntien palveluissa voi ilman maksua tarkastella kiinteistörajoja ja -tunnuksia.
Kiinteistötietopalvelu

Kiinteistörekisteri on julkinen ja jokaisella on oikeus saada luettavakseen kiinteistörekisterin tietoja. Kiinteistöä tai muuta rekisteriyksikköä koskevat tiedot esitetään kiinteistörekisteristä tulostettavalla kiinteistörekisteriotteella tai tulosteella. Kiinteistörekisteriotteita saa maksua vastaan Maanmittauslaitoksesta, kunnista sekä Digi- ja väestötietovirastosta. Rekisterin tulosteita voivat edellisten lisäksi antaa asiakkaille esimerkiksi kiinteistönvälittäjät ja pankit.
Kiinteistörekisterin tietoja voi selata maksullisen KTJ-selaintietopalvelun kautta. Palvelu on tarkoitettu viranomaisille ja sellaisille ammattimaisille käyttäjille, joille voidaan myöntää käyttölupa.
Omien kiinteistöjen tietoja voi selata maksutta Maanmittauslaitoksen asiointipalvelussa.
Maailman tilanne > Katasteri Yhdysvalloissa

Yhdysvalloissa Bureau of Land Managementin (BLM) maanmittauslaitoksessa pidetään kirjaa kaikista julkisista maa-alueista. Tällaiset kartoitukset edellyttävät usein maankäytön historian, oikeudellisten raporttien ja muiden asiakirjojen yksityiskohtaista tutkimista.
Public Lands Survey System on Yhdysvaltojen katasterimittausjärjestelmä, joka perustettiin lainsäädännöllä vuonna 1785 sen jälkeen, kun Yhdysvallat oli kansainvälisesti tunnustettu. Dominion Land Survey on samanlainen Länsi-Kanadassa suoritettu maanmittausjärjestelmä, joka aloitettiin vuonna 1871 sen jälkeen, kun Kanada oli perustettu vuonna 1867.
Maailman tilanne > Katasteri Yhdistyneessä kuningaskunnassa

Vuonna 1836 kuninkaallisten insinöörien eversti Robert Dawson ehdotti maanmittausta, joka perustui kokemuksiin, joita hän oli saanut Tithe Commissionin palveluksessa.
Maailman tilanne > Venäjän katasteri

Venäjän keisarikunnan aikana maanmittauksella tarkoitettiin tilan arvonmääritystä, jotta sen tulot saatiin selville ja maasta voitiin määrätä oikeudenmukaiset verot. Nykyään katasterimittauksen aikana saadut tiedot kirjataan Rosreestr-tietokantaan. Tällaisen prosessin aikana yksi tärkeimmistä seikoista on suunnitteluratkaisun yhteensovittaminen naapurialueiden omistajien kanssa.
Maailman tilanne > Belgian maarekisteri

Keskiajalta lähtien ranskankielisessä Belgiassa (Liègen ja Namurin ympäristössä) on ollut käytössä cerclemenage-nimisiä maarekistereitä, joiden tarkoituksena on ollut määritellä kartanoiden ja erityisesti läänitysten rajat. Tästä termistä on useita muunnelmia.
Belgian maarekisteri kehittyi alun perin ranskalaisesta maarekisteristä ennen vuotta 1830, jolloin vallankumous ja Belgian perustuslaki hyväksyttiin.
Aluksi Belgian nuori maarekisterihallinto noudatti edelleen Napoleonin hallinnon aikana tehtyjä päätöksiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maanmittauslaitos: Tietoja kiinteistörekisteristä
Maanmittauslaitos: Kiinteistörekisterin laatupuutteet (Arkistoitu – Internet Archive)
Finlex: Kiinteistörekisterilaki
Finlex: Kiinteistörekisteriasetus[vanhentunut linkki]
Kunta- ja sijaintialueluettelo 2013 (XLS) Maanmittauslaitos. Arkistoitu 4.3.2016.
Kansalaisen Karttapaikka (Kiinteistöjen rajat ja tunnukset sisältävä karttapalvelu) Maanmittauslaitos.
Hypsele

Hypsele (m.kreik. Ὑψηλή, Hypsēlē, myös Ὑψηλίς, Hypsēlis; lat. Hypsela) eli Shashotep (egypt. Šꜣs-ḥtp, kopt. Ϣⲱⲧⲡ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Hypseliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Hypsele sijaitsi Niilin länsirannalla hieman kaakkoon Lykopoliista ja nykyisestä Asyutista. Siitä seuraavina yläjuoksulle päin sijaitsivat muun muassa Apotheke, Apollonopolis Heptakomias Mikra ja Antaiopolis, ja alajuoksulle päin Lykopoliin lisäksi muun muassa Hierakon (Hierakion) ja Kussai. Nykyisin paikalla on Shutbin kylä.
Hypsipyle

Hypsipyle, pienoismaalaus 1400–luvun lopusta.
Hypsipyle (m.kreik. Ὑψιπύλη) oli kreikkalaisessa mytologiassa Thoaan, Lemnoksen kuninkaan tytär.
Lemnoksen naisten jätettyä kunnioittamatta Afroditea, tämä rangaistukseksi langetti heihin epämiellyttävän hajun. Tämän seurauksena heidän puolisonsa toivat itselleen Traakiasta orjattaria rakastajattarikseen, jolloin tästä raivostuneina saaren naiset surmasivat miehensä yön aikana; ainoastaan Hypsipyle säästi isänsä ja kätki tämän. Tapahtuman jälkeen Hypsipyle nousi saaren kuningattareksi.
Pian tämän jälkeen argonautit saapuivat Kolkhiista saarelle ja viettivät lähteestä riippuen useista päivistä aina kahteen vuoteen saakka saaren naisten kanssa. Heidän johtajansa Iason saattoi Hypsipylen raskaaksi ja vannoi tälle ikuista uskollisuutta, ja Hypsipyle synnytti hänelle kaksoset, Euneuksen ja Nebrofonoksen. Iasonin lähdettyä saarelta hän unohti nopeasti lupauksensa.
Saaren muiden naisten saatua tietää Hypsipylen säästäneen isänsä, he karkottivat tämän poikineen saarelta. Merirosvot ottivat hänet vangikseen ja myivät hänet Lykurgokselle, Nemean kuninkaalle, joka asetti hänen tehtäväkseen nuoren kruununprinssi Ofelteen kasvattamisen.
Kun seitsemän Thebaa vastaan marssinutta sotapäällikköä kulki Nemean läpi, kysyivät he Hypsipyleltä lähteen sijaintia. Hypsipyle jätti Ofelteen maahan ja lähti näyttämään lähimmän kaivon, mutta tämän aikana paikalle saapunut käärme kuristi pojan kuoliaaksi. Lykurgoksen aiottua surmata lapsensa hoitajan kostoksi Adrastos pelasti Hypsipylen hengen.
Keplakko

| Keplakko |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Savonlinna
Koordinaatit:  61°55′48″N, 29°01′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Kohojoki
Laskujoki:  Paskojoki
Järvinumero:  04.293.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,4 m 
Rantaviiva:  15,9 km 
Pinta-ala:  1,51 km² 
Tilavuus:  0,0105 km³ 
Keskisyvyys:  7 m 
Suurin syvyys:  23,3 m 
Saaria:  6
 fiKeplakko 
Keplakko on niemien halkoma järvi Savonlinnan keskustan koillispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Järven itärannalla sijaitsee Keplakon kylä. Keplakko on osa 37-kilometristä Ulpukkareittiä.
Maantiede

Keplakon ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,5 kilometriä. Aarreniemi erottaa järven itäosaa muusta järvestä. Aarreniemen länsipuolinen haarautuva Hirsiniemi puolestaan erottaa järven luoteista osaa. Niemien väliin jää Keplakon keskiosa, joka on melko syvä. Hirsiniemen luoteispuolella on syvä vyöhyke. Noin neljäsosa Keplakosta on vähintään kymmenen metriä syvä.
Keplakon saariluku on kuusi. Saarista kaksi on alle aarin laajuisia luotoja ja yksi on yli hehtaarin laajuinen. Keplakon saarilla ei ole karttanimiä, laajimmat saaret sijaitsevat järven eteläosassa. Keplakon itärannalla on runsaasti rakennuskantaa, läntisillä rannoilla taloja on harvassa. Hirsiniemi on osa luonnonsuojelualuetta, joka sijaitsee Keplakon ja sen eteläpuolisen Hiisjärven välissä. Savonlinnan lentoasema sijaitsee Keplakon luoteispuolella
Keplakkoon virtaa Kohojoki kaakosta Ylä-Kieluusta (83,5 metriä mpy). Keplakko kapenee luoteisosastaan Paskojoeksi, joka virtaa luoteeseen Kuhajärveen (83,4 metriä mpy).
Keplakon vesitilavuus on 10 522 000 kuutiometriä.
Keplakko (04.293.1.004) kuuluu Suurijoen valuma-alueeseen (04.293), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ylä-Enonveden valuma-alue (04.29) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Keplakko on neljänneksi laajin Suurijoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Kuhajärvi, Seppäjärvi ja Hiisjärvi.
Konditoriatuote

Konditoriatuote on jälkiruokana tai kahvin kanssa tarjottava ruokalaji. Yleensä ne ovat makeita ja melko rasvaisia.
Konditoriatuotteet voidaan jakaa kuuteen ryhmään: täytekakut, leivokset, kahvikakut, pikkuleivät, suolaiset konditoriatuotteet ja erikoistuotteet.
Konditoriatuotteissa on runsaammin kananmunia, rasvaa ja sokeria kuin kahvileivissä. Niitä ei voi muiden leipomotuotteiden tapaan nostattaa hiivalla, koska hiiva ei toimi tehokkaasti kovin rasva- tai sokeripitoisessa massassa. Konditoriamassat valmistetaan vaahdottamalla, vatkaamalla, sekoittamalla tai erilaisilla yhdistelmätekniikoilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konditoriatuote Wikimedia Commonsissa
Hölkkä- ja kuntoliikuntaseura Häjyt

Häjyt kokouslenkillä
Häjyt ry on Seinäjoella vuonna 1977 perustettu hölkkä- ja kuntoliikuntaseura. Sen erityisalueita ovat kestävyysurheilu: erityisesti maratonjuoksu ja muut pitkäkestoiset ja sitkeyttä vaativat lajit.
Häjyissä on noin 500 aktiivisesti kuntoilevaa jäsentä. Suurin osa heistä asuu Pohjanmaalla, mutta jäseniä on myös muualla Suomessa ja joitain myös Ruotsissa.
Seuran tarkoituksena on edistää liikuntaa ja muuta siihen liittyvää kansalaistoimintaa seuran toiminta-alueella. Seura tukee erilaisten henkilöiden mahdollisuuksia harrastaa kunto- ja terveysliikuntaa sekä kilpa- ja huippu-urheilua.
Häjyissä on paljon maratonjuoksun harrastajia. Noin sata seuran jäsentä on juossut 100 maratonia tai enemmän. Eniten maratoneja juossut Häjy on taivaltanut tuon 42 195 metrin pitkälti yli 1000 kertaa. Usea seuran jäsen on juossut yli 700 maratonia. Ajan tasalla olevat maratonmäärät löytyvät 100+ listalta..
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Hellenic Seaways

| Hellenic Seaways |
| --- | --- |
Perustettu:  2005
Kotipaikka:  Pireus, Attika, Kreikka
Toiminta-alue:  Egeanmeri Adrianmeri
Toimiala:  meriliikenne
Emoyhtiö:  Minoan Lines
Omistaja:  Minoan Lines Piraeus Bank
Kotisivu:  www.hellenicseaways.gr
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hellenic Seaways on kreikkalainen laivanvarustamo, joka operoi matkustaja- ja rahtilauttaliikenteessä pääasiassa Egeanmerellä. Sen omistaa Minoan Lines -varustamo. Yrityksen pääkonttori on Pireuksessa.
Historia

Hellenic Seaways -varustamo perustettiin vuonna 2005 yhdistämällä varustamot Minoan Flying Dolphins ja sen tytäryhtiöt Hellas Flying Dolphins, Hellas Ferries, Saronikos Ferries ja Sporades Ferries. Minoan Flying Dolphins / Hellas Ferries oli toiminut vuodesta 1999.
Laivasto

Hellenic Seawaysin laivastoon kuuluu 18 alusta (vuonna 2017). Niihin lukeutuu perinteisiä auto- ja rahtilauttoja sekä nopeita katamaraaneja ja kantosiipialuksia. Kaikki alukset ovat Kreikan lipun alla.
Perinteiset lautat
| Alus | Rak> v. | GT | Pituus | Leveys | Matkust>  | Autoja | Nopeus | Muuta  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ariadne | 1996 | 30 882 | 196 m | 27 m | 1 845 | 560 | 27,5 kn |  |
| Artemis | 1997 | 1 612 | 89,8 m | 14 m | 1 250 | 74 | 18 kn |  |
| Express Pegasus | 1977 | 4 863 | 125,7 m | 18,5 m | 1 518 | 200 | 20 kn |  |
| Express Skiathos | 1996 | 1 996 | 77,9 m | 22 m | 1 390 | 184 | 19 kn |  |
| Nissos Chios | 2007 | 14 717 | 141 m | 21 m | 1 715 | 418 | 28,4 kn | Vuokrattu Balearia-varustamolle |
| Nissos Mykonos | 2005 | 14 717 | 141 m | 21 m | 1 915 | 418 | 28 kn |  |
| Nissos Rodos | 1987 | 29 733 | 192,5 m | 27 m | 1 600 | 750 | 23 kn |  |
| Nissos Samos | 1988 | 30 435 | 192,9 m | 29,4 m | 1 725 | 700 | 21,5 kn | Ent. Ionian Queen |
Highspeed-katamaraanit
| Alus | Rak> v. | GT | Pituus | Leveys | Matkust>  | Autoja | Nopeus | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hellenic Highspeed | 1997 | 4 463 | 100 m | 17 m | 724 | 165 | 35 kn |  |
| Highspeed 4 | 2000 | 6 274 | 92 m | 24 m | 1 004 | 188 | 35 kn |   |
| Highspeed 7 | 2005 | 4 913 | 85 m | 21,2 m | 1 160 | 105 | 40 kn | Ent. Highspeed 5, uudelleen­rakennettu tuli­palon jälkeen 2016 |
Flyingcat-katamaraanit
| Alus | Rak> v. | GT | Pituus | Leveys | Matkust>  | Autoja | Nopeus | Muuta  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flyingcat 3 | 1998 | 613 | 47,7 m | 11,8 m | 360 | - | 40 kn |  |
| Flyingcat 4 | 1999 | 794 | 55,1 m | 13 m | 440 | - | 40 kn |  |
| Flyingcat 5 | 1996 | 496 | 40 m | 10 m | 337 | - | 30 kn |  |
| Flyingcat 6 | 1997 | 493 | 40 m | 10,1 m | 337 | - | 30 kn |  |
Flying Dolphin -kantosiipialukset
| Alus | Rak> v. | GT | Pituus | Leveys | Matkust>  | Autoja | Nopeus | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flying Dolphin 17 | 1984 | 162 | 32 m | 6 m | 128 | - | 30 kn |  |
| Flying Dolphin 18 | 1984 | 162 | 36 m | 6 m | 128 | - | 30 kn |  |
| Flying Dolphin 29 | 1993 | 161 | 35 m | 6 m | 128 | - | 40 kn |  |