stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jalmari Niemi
Julkaisuja

Hollolan säästöpankki 18 23/11 48-19 23/11 28: piirteitä pankin vaiheista. Hollolan säästöpankki, Lahti 1928
Lahden keskinäinen puhelinyhdistys 1906-31: piirteitä Lahden puhelinlaitoksen synnystä ja kehityksestä. Lahden keskinäinen puhelinyhdistys, Lahti 1931
Vesijärven-Päijänteen purjehdusurheilu 1884 - 1934. Lahden purjehdusseura, Lahti 1934
Lahden liikeapulaisyhdistys 1908 - 1933. Lahden liikeapulaisyhdistys, Lahti 1934
Lahden säästöpankki 191/2 11-191/2 36. Lahden säästöpankki, Lahti 1936
Orimattilan säästöpankki 1876-1936. Orimattilan säästöpankki, Lahti 1936
Osakeyhtiö Mallasjuoma 1912-1937. Osakeyhtiö Mallasjuoma, Lahti 1937
Osakeyhtiö Pallas 1905-45. Pallas, Lahti 1945
Lahden seudun meijeriosuuskunta 1926-1946. Lahden seudun kauppakunta, Lahti 1946
Lahden seudun kauppakunta: viisi vuotta toimintaa. Lahden seudun kauppakunta, Lahti 1946
Hollolan säästöpankki 1848-1948. Hollolan säästöpankki, Lahti 1948
Lahden orkesteritoimintaa 1909-1949. Lahden orkesteriyhdistys, Lahti 1950
Kolme vuosikymmentä kylvötyötä: Suomen liikemiesten lähetysliiton vaiheita 1920-1950. Suomen liikemiesten lähetysliitto, Lahti 1950
Kymmenen vuotta yhteistyötä: piirteitä Lahden seudun kauppakunnan r.l. toiminnasta vv. 1941-1950; kirj. Jalmari Niemi ja Veikko Eskola. Lahden seudun kauppakunta, Lahti 1951
Lahden keskinäinen puhelinyhdistys 1906-1956. Lahden keskinäinen puhelinyhdistys, Lahti 1956
Isänmaan ja kansanvallan puolesta: Lahti-lehti, Lahden kirjapaino- ja sanomalehti-osakeyhtiö, 1905-1955.  Lahden kirjapaino- ja sanomalehtiosakeyhtiö, Lahti 1957
Orimattilan villatehdas osakeyhtiö 1882-1957. Orimattilan villatehdas osakeyhtiö, Lahti 1957
Lahden historia; kirj. Aimo Halila ja Jalmari Niemi. Lahden kaupunki, Lahti 1958
Lahden käsityö- ja teollisuusyhdistys 1893-1968; kirj. Jalmari Niemi, Väinö Hietala. Lahti 1968
Toimitustöitä

Suomen panimoteollisuuden vaiheita. Panimoteollisuusyhdistys, Helsinki 1951
Lahden käsityö- ja tehdasyhdistys 1893-1953. Lahden käsityö- ja tehdasyhdistys, Lahti 1953
Lahden liike-elämän vaiheita. Lahden liikemiesyhdistys, Lahti 1954
Suomennoksia

Carl Magnus Schybergson : Johan Kemp: aktivisti ja isänmaanystävä ; suom. ja lisäyksillä varusti Jalmari Niemi. Lahti 1942
Aiheesta muualla

Jalmari Niemen lehtiartikkeleita:
Isänmaa-käsitteen pyhä alkuperä, Hakkapeliitta, 13.10.1931, nro 41, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Minkä muut ovat käsittäneet sen me olemme unohtaneet. Kappale Ahvenanmaan linnoittamisen historiaa, Hakkapeliitta, 15.03.1932, nro 11, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Viisi jääkäriä - viisi räätäliä, Hakkapeliitta, 20.09.1932, nro 38, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Toteuttamatta jäänyt läpimurto, Hakkapeliitta, 07.03.1933, nro 10, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Päijänteen höyrylaivaliikenne 80-vuotias, Päijänne : Etelä-Suomen sanomalehtimiesyhdistyksen kevätjulkaisu, 01.01.1936, nro 2, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Valkoinen Kenraali ja Vöyrin kaarti, Sotavanhus, 01.05.1937, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Marokko vanha ja silti nuori maa, joka voi sytyttää Euroopan liekkeihin, Hakkapeliitta, 11.05.1937, nro 19, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Saksan sotilastiet naapurien mielenkiinnon kohteina, Hakkapeliitta, 07.09.1937, nro 36, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Knut Sarlin sanomalehtimiehenä ja ihmisenä, Päijänne : Etelä-Suomen sanomalehtimiesyhdistyksen kevätjulkaisu, 01.01.1939, nro 3, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Latvian kieli

| Latvia |
| --- | --- |

Oma nimi:  latviešu valoda
Muu nimi:  lätti
Tiedot
Alue:   Latvia
Virallinen kieli:   Latvia  Euroopan unioni
Puhujia:  1,5 miljoonaa
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Valsts valodas centrs
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  baltoslaavilaiset kielet – balttilaiset kielet – itäbalttilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  lv
ISO 639-2:  lav
ISO 639-3:  lav
 Ohje 
Puhuttua latviaa
Latvian kieli, latvia eli lätti (omakielinen nimi: latviešu valoda) kuuluu balttilaisiin kieliin, joka on indoeurooppalaisen kielikunnan haara. Sen lähisukulainen on liettuan kieli. Latvia ja liettua erosivat toisistaan verrattain myöhään, vasta noin 1 500 vuotta sitten. Latvia ja liettua ovat ainoat edelleen puhuttavat balttilaiset kielet, mutta ero kielten välillä on jo enimmäkseen ylittänyt keskinäisen ymmärryksen rajan. Latvian eteläisimmät ja liettuan pohjoisimmat murteet voivat kuitenkin olla melko hyvin keskenään ymmärrettävissä; siten latvian ja liettuan välillä on murrejatkumo. Balttilaiset kielet ovat nykyisten indoeurooppalaisten kielten arkaaisin haara, mutta latvia on joutunut suurempien muutosten alaiseksi kuin sisarkieli liettua, jossa esiintyy muun muassa duaali, jota latvian kirjakielessä ei ole. Latviaan ovat vaikuttaneet mm. saksa, venäjä sekä suomalais-ugrilaisista kielistä viro ja etenkin liivi.
Balttien ja itämerensuomalaisten kansojen kontaktien vuoksi latviassa on paljon yhteisiä sanoja suomenkin kanssa. Yhteisiä sanoja ovat esimerkiksi laiva (vene) ja maksāt (maksaa)..
Latvian kielen ensimmäinen kirjallinen muistomerkki on saksalaisen pastorin Nicholas Rammin kääntämä virsi vuodelta 1530 (ilmestynyt virsikirjassa 1615). Vanhin latvialainen kirja on vuonna 1585 painettu katolinen katekismus. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Latvian kieli on Latvian ainoa virallinen kieli. Lisäksi se on yksi Euroopan unionin virallisista kielistä.
Äännerakenne

Latvian äännejärjestelmä on seuraavanlainen:
|  | Labiaalit | Dentaalit Alveolaarit | Palataalit | Velaarit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | m | n | ɲ | (ŋ) |
| Klusiilit | p b | t d | c ɟ | k g |
| Affrikaatat |  | t͡s d͡z | t͡ʃ d͡ʒ |  |
| Frikatiivit | (f) v | s z | ʃ ʒ | (x) |
| Keskiset approksimantit |  |  | j |  |
| Lateraaliset approksimantit |  | l | ʎ |  |
| Tremulantit |  | r |  |  |
Äänteistä /f x/ esiintyvät ainoastaan lainasanoissa. [ŋ] on /n/:n muoto ennen velaariklusiileja.
Konsonantit assimiloituvat soinnillisuudessa seuraavan konsonantin kanssa, esimerkiksi apgabals [ˈabɡabals].
|  | etu | keski | taka |
| --- | --- | --- | --- |
| suppea | i |  | u |
| välinen | e |  | (ɔ) |
| väljä | æ | a |  |
Kaikki vokaalit esiintyvät sekä lyhyinä että pitkinä. /ɔ ɔː/ ja sen sisältämät diftongit /uɔ/:ta lukuun ottamatta esiintyvät ainoastaan lainasanoissa.
Kirjoitusjärjestelmä

Latvian aakkoset:
| Kirjain | Nimi | Ääntäminen |
| --- | --- | --- |
| A a | a | [a] |
| Ā ā | garais ā | [a:] |
| B b | bē | [b] |
| C c | cē | [ts] |
| Č č | čē | [tʃ] |
| D d | dē | [d] |
| E e | e | [e, æ] |
| Ē ē | garais ē | [e:, æ:] |
| F f | ef | [f] |
| G g | gā | [g] |
| Ģ ģ | ģē | [ɟ] |
| H h | hā | [x] |
| I i | i | [i] |
| Ī ī | garais ī | [i:] |
| J j | jē | [j] |
| K k | kā | [k] |
| Ķ ķ | ķē | [c] |
| L l | el | [l] |
| Ļ ļ | eļ | [ʎ] |
| M m | em | [m] |
| N n | en | [n] |
| Ņ ņ | eņ | [ɲ] |
| O o | o | [uɔ, ɔ, ɔ:] |
| P p | pē | [p] |
| R r | er | [r] |
| S s | es | [s] |
| Š š | eš | [ʃ] |
| T t | tē | [t] |
| U u | u | [u] |
| Ū ū | garais ū | [u:] |
| V v | vē | [v] |
| Z z | zē | [z] |
| Ž ž | žē | [ʒ] |

Latviaa äännetään pitkälti kuten kirjoitetaankin, pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta. Kirjoitusasussa silmiinpistäviä ovat muun muassa vokaalia pidentävät viivat (ā), konsonantin liudentumismerkit (ņ) ja suhuäänteet (š).
Ulkomaisten nimien kirjoitusasu

Latvian kielessä muutetaan kaikki vieraskieliset henkilön- ja paikannimet latvian kieliasun, ortografian ja taivutusjärjestelmän mukaisiksi. Konsonanttiin päättyvien miesten nimien perään liitetään maskuliinin nominatiivin pääte -s ja konsonanttiin päättyvien naisten nimien perään feminiinin nominatiivin pääte, yleensä -a. Konsonanttiin päättyvät ulkomaiset paikannimet muutetaan feminiinimuotoon. Muutama esimerkki:
George W. Bush – Džordžs V. Bušs
Jacques Chirac – Žaks Širaks
Tarja Halonen – Tarja Halonena
Sauli Niinistö – Sauli Nīniste
New York – Ņujorka
Chicago – Čikāga
Vaasa – Vāsa
Jyväskylä – Jiveskile
Kielinäyte

»Visi cilvēki piedzimst brīvi un vienlīdzīgi savā cieņā un tiesībās. Viņiem ir saprāts un sirdsapziņa, un viņiem citam pret citu jāizturas brālības garā.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Latvian kieli Wikimedia Commonsissa
Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Balttilaiset kielet
galindi
kuuri
latvia
liettua
muinaispreussi
semgalli
seloni
skalvi
sudoovi
Euroopan unionin viralliset kielet
bulgaria
englanti
espanja
hollanti
iiri
italia
kreikka
kroatia
latvia
liettua
malta
portugali
puola
ranska
romania
ruotsi
saksa
slovakki
sloveeni
suomi
tanska
tšekki
unkari
viro
Sar-e Pol

| Sar-e Pol |
| --- | --- |
 Sar-e Pol
 Koordinaatit: 36°13′17″N, 65°55′40″E 
Valtio:   Afganistan
Maakunta:  Sar-e Pol
Väkiluku (2014/2015):  42 563–51 075
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sar-e Pol (pašt. ‏سرپل‎, Sarepol, dariksi ‏سرپل‎, Sar-i-pol) on kaupunki Afganistanissa Sar-e Polin maakunnassa. Sen asukasluku oli vuonna 2014/2015 Yk:n arvion mukaan 42 563–51 075.
Maantiede

Sar-e Pol sijaitsee Sar e-Polin maakunnassa Afganistanissa. Alueen korkeus merenpinnasta on 610 metriä. Kaupunkia halkoo Ab-i Safid -joki, jonka mukaan kaupunki on saanut sillanpäätä tarkoittavan nimensä.
Historia

Sar-e Pol on mahdollisesti keskiaikaisissa islamilaisissa lähteissä mainittu Džouzdžanin alueella sijainnut Anbar tai Anbir.
Myöhemmin Sar-e Pol oli yksi alueen useista itsenäisistä uzbekkien kaanikunnista. Muita olivat esimerkiksi Andkhoi, Aqča, Šeberghan ja Maimana. Sar-e Pol oli jonkin aikaa alisteinen Maimanan kaanille, mutta se itsenäistyi vuonna 1810. Afganistanin Dorrani-hallitsijat alkoivat ulottaa valtaansa alueelle 1800-luvun puolivaiheilla. Sar-e Pol oli Kabulille alistetuista kaanikunnista viimeinen. Paikalliset sotilaat yrittivät vielä kapinoida vuonna 1865, mutta Abd al-Rahman Khanin johtamat joukot kukistivat kapinan. Viimeisetkin itsenäisyyden rippeet menetettiin vuonna 1875.
1900-luvulla lähialueelta löydettiin maakaasu- ja öljyesiintymiä. Vuonna 1963 alettiin rakennuttaa uutta kaupunginosaa vanhan luoteispuolelle.
Väestö

Yhdistyneiden kansakuntien asuinyhdyskuntaohjelman arvio Sar-e Polin asukasluvusta oli vuonna 2014–2015 alemman arvion mukaan 42 563 ja ylemmän arvion mukaan 51 075. Kaupungin asukkaat ovat pääasiassa uzbekkeja ja tadžikkeja. Ziarat-i Hazrat-i Yahyan pyhättö on suosittu pyhiinvaelluskohde etenkin uudenvuodenpäivä nawrozina.
Barisal

| Barisal (বরিশাল) |
| --- | --- |

 Barisal
 Koordinaatit: 22°48′0″N, 90°30′0″E 
Valtio:  Bangladesh
Alue:  Barisalin alue
 
 www.barisal.gov.bd 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Barisal (bengaliksi বরিশাল, Bariśalô) on kaupunki Bangladeshin eteläosassa, Padma-joen varrella noin 70 km Bengalinlahden rannalta. Vuonna 2011  siellä oli 328 278 asukasta, joista noin 90% muslimeita, 8% hinduja ja alle 1 % kristittyjä. Lukutaitoisia on peräti 65% mikä on huippuluokkaa Bangladeshin oloissa. Kaupungissa on useita oppilaitoksia, muun muassa kadettikoulu ja lääketieteellinen opisto.
Barisalista on Dhakaan autotietä pitkin 275 km, vesiteitse 117 km. Tieyhteydet ovat parantuneet 1990-luvulla siltojen rakentamisen myötä, mutta koska seutu on monien tulvivien sivujokien ja purojen rikkomaa suistoaluetta, vesireitit ovat edelleen tärkeitä kuljetuskanavia. Kaupunki on samannimisen piirikunnan ja alueen pääkaupunki.
Barisalin seutu on Bangladeshin tärkeää riisinviljelyaluetta. Siellä tuotetaan myös lääkkeitä, kalaa ja käsityöteollisuuden tuotteita, sekä perinteisiä paan-lehtinyyttejä.
Narayanganj

| Narayanganj |
| --- | --- |

 Narayanganj
 Koordinaatit: 23°37′N, 90°30′E 
Valtio:  Bangladesh
Alue:  Dhakan alue
Korkeus:  3 m
Väkiluku (2011):  709 381
 – Metropolialue:  1 636 441
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Narayanganj (bengaliksi নারায়ণগঞ্জ, Narayôṇôgônj) on kaupunki Bangladeshissä. Siellä oli 709 381 asukasta vuonna 2011.
Kaupunki sijaitsee Sitalakhya-joen molemmilla rannoilla, lähellä paikkaa jossa joki yhtyy  Dhaleswari-jokeen. Se palvelee Dhakaa jokisatamana, josta on yhteydet sisämaan suuriin satamiin ja Chittagongiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Narayanganj Wikimedia Commonsissa
Suomen katujengit
Historia > 2010-luvulla

Vielä vuonna 2014 Helsingin poliisin komisario Jari Taponen kertoi, että Suomessa ei ollut katujengejä. Kesällä 2014 Helsingissä oli tosin toiminut monikansallisia nuorisoporukoita, jotka olivat hakanneet lapsia ja nuoria, ja media oli kutsunut näitä porukoita katujengeiksi. Lokakuun 2014 lopussa poliisi ilmoitti, että se oli pystynyt ehkäisemään nuorisoporukoiden tekemiä rikoksia ja että niiden toiminta oli laantunut.
Historia > 2020-luvulla > Katujengit Suomen vankiloissa

Vuoden 2023 alussa katujengiläiset olivat alkaneet aiheuttaa uusia ongelmia Suomen vankiloissa, ja ne olivat tulleet turvallisuuden kannalta äärimmäisen haastaviksi. Heistä suuri osa on ensimmäisen tai toisen polven maahanmuuttajia. Katujengien vaikutuspiirissä olevien vankien määrä on ollut kasvussa 2020-luvun alussa. Usein gangsta rap -kulttuuria sekä väkivaltaa ja rikollista elämää ihannoivat jengit ovat viranomaisvastaisempia kuin mihin vankiloissa on totuttu. Katujengien myös arvioitiin pyrkivän jatkamaan vankiloissa rikollista toimintaansa, hankkimaan uusia jäseniä sekä saamaan uusia ihmisiä vaikutuspiiriinsä. Katujengeihin kuuluvat vangit ovat lähinnä yli 20-vuotiaita eli vankilamääritelmän mukaan aikuisia vankeja. Lisäksi myös nuorissa 18–20-vuotiaissa vangeissa on jengien vaikutuspiirissä olevia henkilöitä, ja monella vankilaan joutuvalla nuorella aikuisella on jo valmiiksi yhteyksiä katujengeihin. He eivät ole jengien jäseniä, mutta toimivat rikollisryhmässä tai sen lukuun. Rikosseuraamuslaitoksella on havaintoja, että nuorten eli 18–20-vuotiaiden vankien keskuudessa tapahtuu jossakin määrin vankilassa katujengeihin liittyvää ryhmäytymistä. Merkittävimmät ongelmat liittyvät siihen, että verrattuna järjestäytyneeseen rikollisuuteen katujengeillä ei ole yleensä samalla tavalla kiinteää rakennetta ja johtosuhteita. Siksi on vaikea tietää, kuka vanki kuuluu mihinkin ryhmään. Vankiloissa on jouduttu 2020-luvun alusta lähtien uutena ilmiönä tekemään paljon työtä sen varmistamiseksi, että vangit, joita sijoitetaan samaan vankilaan ja samalle osastolle sekä samoihin toimintoihin, tulevat keskenään toimeen. Katujengien olemassaoloon joudutaan kiinnittämään huomiota vankiloissa kaikessa toiminnassa. Osassa Suomen vankiloista tapahtuu katujengien reviirien vahvistamista.
Historia > 2020-luvulla > Poliisin toimet

Vuoden 2023 alussa Helsingin poliisiin perustettiin kaksi uutta katujengirikollisuuden torjuntaan keskittynyttä ryhmää. Rikostutkintayksikköön kuuluvan tutkintaryhmän tehtävänä on estää, paljastaa ja tutkia vakavaa katujengirikollisuutta. Sen vahvuus on 16 poliisia. Toisen ryhmän tehtävänä on ennaltaehkäistä katujengien muodostumista ja purkaa jo syntyneitä jengejä. Helsingin poliisin yksiköiden toiminnassa tehdään yhteistyötä Länsi-Uudenmaan ja Itä-Uudenmaan poliisilaitosten kanssa, vaikka yksiköt perustettiin Helsingin poliisilaitoksella.
Historia > 2020-luvulla > Katujengien paikallinen vaikutus

Yli puolet Kauppakamarin jengiytymiskyselyyn vastanneista pääkaupunkiseudun yrityksistä on kokenut eriasteista häiriköintiä ja rikollisuutta katujengeiltä. Jopa kolmasosa seudun yrityksistä kertoi jengikäyttäytymisen häiritsevän liiketoimintaa maaliskuussa 2023 julkaistun tutkimuksen mukaan.
Suunnistuksen Euroopan-mestaruuskilpailut 2018

Suunnistuksen Euroopan-mestaruuskilpailut 2018 järjestettiin 6.–13. toukokuuta Sveitsissä. Sekä miehet että naiset kilpailivat kolmella henkilökohtaisella matkalla ja viestissä, ja lisäksi ohjelmaan kuului sekajoukkueiden sprinttiviesti. Sveitsi voitti viisi kultamitalia, kun miesten sprintissä kaksi sveitsiläistä sai tasatuloksella kultamitalin, Norja ja Ruotsi kaksi sekä Suomi yhden.
Tulokset > Miehet > Sprintti (4,2 km)

6. toukokuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Daniel Hubmann | 14.44 |  |
| 1 |  | Matthias Kyburz | 14.44 |  |
| 3 |  | Kristian Jones | 14.59 | +15 |
| 4 |  | Ruslan Glibov | 15.08 | +24 |
| 5 |  | Martin Hubmann | 15.22 | +38 |
| 6 |  | Florian Howald | 15.26 | +42 |
Tulokset > Miehet > Keskimatka (5,4 km)

9. toukokuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Matthias Kyburz | 34.25 |  |
| 2 |  | Florian Howald | 35.35 | +1.10 |
| 3 |  | Olav Lundanes | 35.47 | +1.22 |
| 4 |  | Valentin Novikov | 36.17 | +1.52 |
| 5 |  | Ruslan Glibov | 36.49 | +2.24 |
| 6 |  | Fabian Hertner | 37.16 | +2.51 |
Tulokset > Miehet > Pitkä matka (14,9 km)

13. toukokuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olav Lundanes | 1.34.42 |  |
| 2 |  | Matthias Kyburz | 1.35.34 | +0.52 |
| 3 |  | Gernot Kerschbaumer | 1.35.54 | +1.12 |
| 4 |  | Frédéric Tranchand | 1.36.09 | +1.27 |
| 5 |  | Daniel Hubmann | 1.36.35 | +1.53 |
| 6 |  | Martin Hubmann | 1.37.35 | +2.53 |
Tulokset > Miehet > Viesti

12. toukokuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja I | Eskil Kinneberg Magne Dæhli Olav Lundanes | 1.55.40 |  |
| 2 |  Sveitsi I | Florian Howald Matthias Kyburz Daniel Hubmann | 1.56.10 | +0.30 |
| - |  Sveitsi II | Jonas Egger Fabian Hertner Martin Hubmann | 1.57.31 | +1.51 |
| 3 |  Ranska I | Nicolas Rio Lucas Basset Frédéric Tranchand | 1.58.47 | +3.07 |
| 4 |  Tšekki I | Pavel Kubát Miloš Nykodým Vojtěch Král | 1.59.34 | +3.54 |
| 5 |  Iso-Britannia I | Kris Jones Peter Hodkinson Ralph Street | 2.00.07 | +4.27 |
| 6 |  Venäjä I | Andrei Hramov Dmitri Tsvetkov Valentin Novikov | 2.00.59 | +5.19 |
Tulokset > Naiset > Sprintti (3,8 km)

6. toukokuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tove Alexandersson | 15.16 |  |
| 2 |  | Judith Wyder | 15.40 | +24 |
| 3 |  | Natalja Gemperle | 15.49 | +33 |
| 4 |  | Maja Alm | 16.00 | +44 |
| 5 |  | Simona Aebersold | 16.04 | +48 |
| 6 |  | Elena Roos | 16.18 | +1.02 |
Tulokset > Naiset > Keskimatka (4,3 km)

9. toukokuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marika Teini | 35.44 |  |
| 2 |  | Tove Alexandersson | 35.52 | +0.08 |
| 3 |  | Simona Aebersold | 36.02 | +0.18 |
| 4 |  | Tatjana Rjabkina | 37.12 | +1.28 |
| 5 |  | Catherine Taylor | 37.25 | +1.41 |
| 6 |  | Natalja Gemperle | 37.46 | +2.02 |
Tulokset > Naiset > Pitkä matka (11,3 km)

13. toukokuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tove Alexandersson | 1.21.08 |  |
| 2 |  | Natalja Gemperle | 1.26.08 | +5.00 |
| 3 |  | Julia Gross | 1.26.49 | +5.41 |
| 4 |  | Sabine Hauswirth | 1.29.04 | +7.56 |
| 5 |  | Maja Alm | 1.29.10 | +8.02 |
| 6 |  | Maija Sianoja | 1.30.07 | +8.59 |
Tulokset > Naiset > Viesti

12. toukokuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Sveitsi I | Judith Wyder Elena Roos Julia Gross | 1.45.56 |  |
| - |  Sveitsi II | Paula Gross Simona Aebersold Sarina Jenzer | 1.47.15 | +1.19 |
| 2 |  Ruotsi I | Lina Strand Sara Hagström Karolin Ohlsson | 1.48.07 | +2.11 |
| 3 |  Tanska I | Cecilie Friberg Klysner Ida Bobach Maja Alm | 1.48.09 | +2.13 |
| 4 |  Norja I | Sigrid Alexandersen Silje Ekroll Jahren Andrine Benjaminsen | 1.48.18 | +2.22 |
| 5 |  Venäjä I | Anastasija Rudnaja Svetlana Mironova Tatjana Rjabkina | 1.48.26 | +2.30 |
| 6 |  Suomi I | Sofia Haajanen Maija Sianoja Anna Haataja | 1.48.31 | +2.35 |
Tulokset > Sekakilpailu > Sprinttiviesti

10. toukokuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Sveitsi | Judith Wyder Florian Howald Martin Hubmann Elena Roos | 1.02.45 |  |
| 2 |  Ruotsi | Lina Strand Emil Svensk Jonas Leandersson Karolin Ohlsson | 1.03.57 | +1.12 |
| 3 |  Norja | Sigrid Alexandersen Trond Einar Moen Pedersli Øystein Kvaal Østerbø Andrine Benjaminsen | 1.05.55 | +3.10 |
| 4 |  Tšekki | Denisa Kosová Miloš Nykodým Vojtěch Král Jana Knapová | 1.06.01 | +3.16 |
| 5 |  Itävalta | Ursula Kadan Gernot Kerschbaumer Robert Merl Laura Ramstein | 1.06.05 | +3.20 |
| 6 |  Iso-Britannia | Charlotte Ward Peter Hodkinson Kris Jones Alice Leake | 1.06.20 | +3.35 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Sveitsi | 5 | 4 | 2 | 11 |
| 2 |  Ruotsi | 2 | 3 | 0 | 5 |
| 3 |  Norja | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 4 |  Suomi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5 |  Venäjä | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 6 |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 6 |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 6 |  Tanska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 6 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 10 | 8 | 9 | 27 |
Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvosto

YK:n ihmisoikeuseuvoston kokoushuone.
Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvosto (engl. United Nations Human Rights Council, UNHRC) on Yhdistyneiden kansakuntien (YK) ihmisoikeuksiin ja niiden toteuttamiseen keskittyvä elin. Se on arvostellunihmisoikeustoimikunnan (UNCHR) seuraaja. Se eroaa toimikunnasta muun muassa niin, että YK:n yleiskokouksella on oikeus estää 2/3 äänten enemmistöllä ihmisoikeuksia rikkovan maan jäsenyys ihmisoikeusneuvostossa.
Neuvoston perustamisesta päätettiin äänestyksellä 15. maaliskuuta 2006 YK:n yleiskokouksessa. Neuvoston perustamisen puolesta äänesti 170 maata, ja sitä vastaan neljä (Israel, Yhdysvallat, Palau sekä Marshallinsaaret). Lisäksi kolme maata, Valko-Venäjä, Iran ja Venezuela, pidättäytyivät äänestyksestä.
Neuvoston rakenne

Ihmisoikeusneuvosto koostuu  47 jäsenestä, jotka kokoontuvat ympärivuotisesti. Kokoonpano vaihtuu kolmen vuoden välein, ja pysyviä jäseniä ei ole, sillä yksi jäsen voi olla mukana korkeintaan kaksi kautta peräkkäin. Jäsenissä otetaan huomioon maantieteellinen tasa-arvoisuus siten, että jäseniä on tietty määrä kustakin maanosasta.
Jäsenvaltiot > Nykyiset

| Kausi | Afrikan valtiot (13) | Aasian ja Tyynenmeren valtiot (13) | Itä-Euroopan valtiot (5) | Latinalaisen-Amerikan & Karibian valtiot (8) | Länsi-Euroopan ja Muut valtiot (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2025–2027  |  Kypros   Marshallinsaaret   Qatar   Etelä-Korea   Thaimaa |  Benin   Kongon demokraattinen tasavalta   Etiopia   Gambia   Kenia |  Tšekki   Pohjois-Makedonia |  Bolivia   Kolumbia   Meksiko |  Islanti   Espanja   Sveitsi |
| 2024–2026  |  Burundi   Norsunluurannikko   Ghana   Malawi |  Kiina   Indonesia   Japani   Kuwait |  Albania   Bulgaria |  Brasilia   Kuuba   Dominikaaninen tasavalta |  Ranska   Alankomaat |
| 2023–2025  |  Algeria   Marokko   Etelä-Afrikka   Sudan |  Bangladesh   Kirgisia   Malediivit   Vietnam |  Georgia   Romania |  Chile   Costa Rica |  Belgia   Saksa |
| 2022–2024  |  Benin   Kamerun   Eritrea   Gambia   Somalia |  Intia   Kazakstan   Malesia   Qatar   Yhdistyneet arabiemiraatit |  Liettua   Montenegro |  Argentiina   Honduras   Paraguay |  Suomi   Luxemburg   Yhdysvallat |