stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kevytvesireaktori
Kevytvesireaktorityypit

Yleisimmät kevytvesireaktorityypit ovat kiehutusvesireaktori ja painevesireaktori. Lisäksi suunnitteilla on ylikriittisellä vedellä jäähdytettyjä reaktoreita. Kiehutusvesityyppisen reaktorin höyry on radioaktiivista. Painevesireaktorissa sen sijaan toisiopiiri on täysin eristetty radioaktiivisesta ensiöpiiristä.
| Painevesireaktori eli PWR | Kiehutusvesireaktori eli BWR |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  C polttoaine  M reaktori  B höyrystin (vain PWR)  P2 toisiopiirin pumppu (vain PWR)  D säätösauvakoneisto  V reaktoripaineastia  P1 tai P pääkiertopumppu  G generaattori  T turbiini  K lauhdutin |
Ydintekniikka
| --- | --- |
Ydinfysiikka:   Atomi  Fissio  Fuusio  Säteily  Radioaktiivisuus  Ionisoiva säteily  Ydinräjähdys  Fissiili  Vaikutusala  Kriittinen massa 
Ydinvoima:   Ydinvoiman käyttökohteet  Ydinpolttoainekierto  Säteilyturvallisuus  Ydinturvallisuus  Ydinjätehuolto  Geologinen loppusijoitus  Uraani  Uraanin esiintyminen  Uraanikaivos  Uraanin väkevöinti  Plutonium  Torium  Torium-ydinpolttoainekierto 
Ydinreaktori:   Kevytvesireaktori  Kiehutusvesireaktori  Painevesireaktori  VVER-reaktori  EPR-reaktori  RBMK-reaktori  MKER-reaktori  CANDU-raskasvesireaktori  AP1000-reaktori  Pieni modulaarinen reaktori  Hyötöreaktori  Kiihdytinreaktori  SCWR-reaktori  Nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori  Sulasuolareaktori  Kaksoisfluidireaktori  Fuusioreaktori 
Ydinaseet:   Ydinsota  Vetypommi  Neutronipommi  Ydinaseriisunta  Vaikutukset 
Ydinonnettomuus:   Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus  Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus  Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus  Luettelo ydinonnettomuuksista  Luettelo ydinlaitostapahtumista  Ydinvoimalan sydämen sulamisonnettomuus  Ydinaseonnettomuus  INES-asteikko 
Ydinvoima Suomessa:   Olkiluodon ydinvoimalaitos  Loviisan ydinvoimalaitos  Hanhikiven ydinvoimalaitos
Kinds of Kindness

| Kinds of Kindness |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Giórgos Lánthimos
Käsikirjoittaja:   Giórgos Lánthimos  Efthimis Filippou 
Tuottaja:   Giórgos Lánthimos  Ed Guiney  Andrew Lowe  Kasia Malipan 
Säveltäjä:  Jerskin Fendrix
Kuvaaja:  Robbie Ryan
Leikkaaja:  Giórgos Mavropsarídis
Pääosat:   Emma Stone  Jesse Plemons  Willem Dafoe  Margaret Qualley  Hong Chau  Joe Alwyn  Mamoudou Athie  Hunter Schafer 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Irlanti Yhdistynyt kuningaskunta Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Film4  Element Pictures  TSG Entertainment 
Levittäjä:  Searchlight Pictures
Ensi-ilta:  17. toukokuuta 2024 (Cannes)
Kesto:  165 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kinds of Kindness on vuonna 2024 ensi-iltansa saanut kansainvälisesti tuotettu mustan komedian sävyttämä episodielokuva, jonka on ohjannut Giórgos Lánthimos sekä käsikirjoittaneet Lánthimos ja Efthimis Filippou. Sen pääosia esittävät Emma Stone, Jesse Plemons, Willem Dafoe, Margaret Qualley, Hong Chau, Joe Alwyn, Mamoudou Athie ja Hunter Schafer.
Searchlight Pictures on kuvaillut elokuvaa triptyykkisaduksi, joka seuraa miestä ilman valintoja, joka yrittää saada elämänhallinan takaisin, huolestunutta poliisia, joka luulee hänen merellä kadonneen vaimonsa palanneen, joka kuitenkin näyttää nykyään eriltä, sekä naista, joka haluaa löytää tietyn ihmisen, josta on määrä tulla suuri henkinen johtaja.
Kinds of Kindness sai maailmanensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla 17. toukokuuta 2024.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Emma Stone  | … |  Rita / Liz / Emily   |
|  Jesse Plemons  | … |  Robert / Daniel / Andrew   |
|  Willem Dafoe  | … |  Raymond / George / Omi   |
|  Margaret Qualley  | … |  Vivian / Martha / Ruth ja Rebecca   |
|  Hong Chau  | … |  Sarah / Sharon / Aka   |
|  Joe Alwyn  | … |  keräilyesineiden arvioija / Jerry / Joseph   |
|  Mamoudou Athie  | … |  Will / Neil / sairaanhoitaja   |
|  Hunter Schafer  | … |  Anna   |
|  Giórgos Stefanakos  | … |  R.M.F.   |
|  Merah Benoit  | … |  Emilyn tytär   |
Aiheesta muualla

Kinds of Kindness Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kindred

| Kindred Hexvessel |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. huhtikuuta 2020
 Kesto: 38.38
 Levy-yhtiö: Svart Records
Hexvesselin muut julkaisut
| All Tree 2019 | Kindred 2021 | Polar Veil 2023 |
Kindred on psykedeelisen folkin yhtyeen Hexvesselin viides studioalbumi. Se julkaistiin 17. huhtikuuta 2020 levymerkillä Svart Records.
Kappaleet

Billion Year Old Being – 7.03
Demian – 3.40
Fire Of The Mind – 3.11
Bog Bodies – 4.06
Sic Luceat Lux – 1.41
Phaedra – 3.25
Family – 1.13
Kindred Moon – 5.08
Magical And Damned – 4.24
Joy Of Sacrifice – 4.44
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 8+/10
Soundi:
Kilon koulu

Kilon koulu
Kilon koulu on alakoulu Espoon Kilon kaupunginosassa, sen käyntiosoite on Aspelininkuja 3b. Koulu avattiin käyttöön syksyllä 1986. Sen vieressä toimi ennen Kilon hammashoitola, joka muuttui iltapäivätoiminnan käyttöön hammaslääkärin muutettua Kilon terveyskeskukseen. Koulun rehtorina toimii Tero Turunen.
Koulussa on kaksi rakennusta, päärakennus sekä lisärakennus. Vuonna 1986 valmistuneen koulun on suunnitellut arkkitehtitoimisto Perko & Rautamäki. Vuonna 2017 tehdyn Espoon koulurakennusinventoinnin mukaan matalan, polveilevan koulun arkkitehtuuri on ajalleen tyypillistä: ulkoa laadukasta, sisältä arkista.
Kesällä 2021 Kilon koulu suljettiin. Nykyinen koulurakennus puretaan ja sen tilalle rakennetaan uusi koulu. Koululaiset opiskelevat väliajan väistötiloissa, muun muassa Lintumetsän koulussa, Monikon koulukeskuksessa ja Karhunsuon koulussa.
Aiheesta muualla

Kilon koulu - Espoon kaupunki (Arkistoitu – Internet Archive)
Wellandin kanava

Irtolastialus John B. Aird Wellandin kanavassa lähellä St. Catharinesia.
Wellandin kanava on Etelä-Ontariossa sijaitsevan Niagaran niemimaan poikki rakennettu sisävesikanava, jonka pituus on 44 kilometriä ja putouskorkeus sata metriä. Se yhdistää Ontariojärven Eriejärveen ohittaen vuolaan Niagarajoen ja siihen kuuluvat Niagaran putoukset.
Rakentaminen ja sulkujärjestelmät

Wellandin kanavan ensimmäinen vaihe otettiin käyttöön vuonna 1829, pitkälti paikallisen liikemiehen William Hamilton Merrittin päättäväisyyden ansiosta. Kanavaa kunnostettiin ja osittain uudelleenrakennettiin vuosina 1845, 1887 ja 1932, kunnes se vuonna 1959 liitettiin osaksi Saint Lawrencen vesitietä. Vuonna 1973 saatiin valmiiksi Wellandin itäpuolitse kiertävä, 13 kilometriä pitkä uusi kanavaosuus, joka korvasi kaupungin keskustan läpi kulkeneen vanhan reitin.
Kanava on noin 8 metriä syvä ja 95 metriä leveä lukuun ottamatta vuonna 1973 rakennettua osuutta, jonka syvyys on 9 metriä ja leveys lähes 107 metriä. Sulkuja on yhteensä kahdeksan – seitsemän kanavan pohjoispäässä Ontariojärven ja Thoroldin välillä sekä yksi Port Colbornessa lähellä sen eteläpäätä. Sulut 4–6 muodostavat kuuluisan parillisen portaikon, jonka kokonaispituus on 1,25 kilometriä ja putouskorkeus 43 metriä. Suurin laivakoko on 222,5 × 23,8 × 8 metriä ja alikulkukorkeus 35,5 metriä. Kanavan poikki on rakennettu kolme tunnelia, yksitoista nostosiltaa ja yksi kiinteä silta, ja kesäkaudella sen yli liikennöi kevyen liikenteen lautta.
Taloudellinen merkitys ja hallinnointi

Wellandin kanavan kautta kulkee vuosittain noin 3 300 alusta, kun vielä vuonna 1959 alusten lukumäärä oli lähes 8 000; samalla alusten keskimääräinen koko on kuitenkin kasvanut. Vuosina 1959–1979 rahdin määrä nousi 25 miljoonasta tonnista 66 miljoonaan tonniin vuodessa, minkä jälkeen taloudellinen lama ja liikennejärjestelyjen muuttuminen käänsivät sen laskuun. Nykyään rahtia kuljetetaan kanavaa pitkin keskimäärin 37 miljoonaa tonnia vuodessa ja se koostuu lähinnä rautamalmista, vehnästä, maissista, soijapavuista, hiilestä sekä rauta-, teräs- ja sementtituotteista. Kanavaa hallinnoi voittoa tavoittelematon St. Lawrence Seaway Management Corporation -yhtiö, joka saa rahoituksensa laivanvarustamoilta ja Kanadan valtiolta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wellandin kanava Wikimedia Commonsissa
Kanavan profiili.
Kiislaset

| Kiislaset |
| --- | --- |
 Hapsukiislanen (Aethia pygmaea)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Heimo::  Ruokit Alcidae
Suku::  Kiislaset Aethia  Merrem, 1788
Katso myös
   Kiislaset Wikispeciesissä   Kiislaset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiislaset (Aethia) on ruokkien heimoon kuuluva rantalintusuku, jossa on neljä lajia:
Hapsukiislanen (Aethia pygmaea)
Pikkukiislanen (Aethia pusilla)
Punanokkakiislanen (Aethia psittacula)
Töyhtökiislanen (Aethia cristatella)
Kilosa

| Kilosa |
| --- | --- |
 Katukuvaa Kilosasta (kuva vuosilta 1912-1914)
 Kilosa
 Koordinaatit: 06°49′48″S, 36°59′15″E 
Valtio:   Tansania
Alue:  Morogoron alue
Piirikunta:  Kilosan piirikunta
Väkiluku (2012):  34 425
Aikavyöhyke:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kilosa on pikkukaupunki Morogoron alueella Tansaniassa. Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan Kilosassa asui 34 425 asukasta. Kaupunki on Kilosan piirikunnan hallinnollinen keskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kilosa Wikimedia Commonsissa
King David Hotel

| King David Hotel |
| --- | --- |

Sijainti:  Jerusalem, Israel
Koordinaatit:  31°46′28″N, 35°13′21″E
Rakennustyyppi:  Hotelli
Valmistumisvuosi:  1930
Suunnittelija:  Emil Vogt
Rakennuttaja:  Eli Mosseri Frank Goldsmith
Omistaja:  Dan Hotels
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
King David Hotel (hepr. ‏מלון המלך דוד‎, Malon ha-meleḥ David) on ylellinen hotelli Jerusalemin kaupungissa Israelissa. Se tunnettiin etenkin rakentamisensa jälkeen 1930-luvulla kaupungin yleellisen viihde-elämän keskuksena, jolla yöpyivät esimerkiksi monet valtionpäämiehet ja julkisuuden hahmot. Se tunnetaan myös tuhoisasta pommi-iskusta vuonna 1946, jossa kuoli 91 henkilöä. Pommi-iskun variot korjattiin 1960-luvulla ja hotellin toiminta jatkuu edelleen. Hotellin omistaa nykyisin hotelliketju Dan Hotels.
Historia

King David Hotel valmistui vuonna 1930. Valmistuessaan se oli Jerusalemin ensimmäinen maailmanluokan hotelli. Rakennushankkeen taustalla oli egyptinjuutalainen Eli Mosseri ja englanninjuutalainen Frank Goldsmith. Rakennuksen suunnitteli sveitsiläinen arkkitehti Emil Vogt. Gotellin tyyliä kuvailtiin "raamatulliseksi". Koristelua olivat innoittaneet esimerkiksi assyrialaiset, heettiläiset ja islam. Henkilökunta tapasi pukeutua arabialaisittain tai nuubialaisittain. Hotellista tuli nopeasti kaupungin tyylikkään viihde-elämän keskus. Sen vieraisiin lukeutuivat myös lukuisat ulkomaalaiset valtionpäämiehet, kuten Transjordanian emiiri Abdullah, Kreikan kuningas Yrjö II ja Etiopian keisari Haile Selassie, sekä viihde-elämän tähtiä, kuten elokuvatähti ja laulaja Amal al-Atrash eli Asmahan.
Hotellista muodostui myös Palestiinan mandaattialuetta hallitsevien brittien hallintokoneiston keskus. Sen yhtä siiepä alkoivat käyttää hallinnon virkamiehet, sekä brittien tiedustelupalvelut. Alueen tilanne oli jännittynyt toisen maailmansodan jälkeen. 22. heinäkuuta 1946 juutalainen asejärjestö Irgun teki tuhoisan pommi-iskun hotellille. Iskussa kuoli 91 henkilöä. Brittivalta mandaattialueella päättyi vuonna 1948 ja britit hylkäsivät hotellin 14. toukokuuta. Hotellin pommi-iskussa tuhoutunut siipi jälleenrakennettiin vuonna 1961 ja hotellia laajennettiin kahdella uudella kerroksella vuonna 1966.  Nykyisin hotellin omistaa israelilainen hotelliketju Dan Hotels.
Hotelli 1930-luvulla.
Kiiskinen

Kiiskinen voi tarkoittaa seuraavia:
Anu Kiiskinen (s. 1964), maisema-arkkitehti
Aura Kiiskinen (1878–1968), palvelijatar, opettaja, sihteeri ja SDP:n kansanedustaja, pakeni Venäjälle
Auvo Kiiskinen (1925–1983), taloustieteilijä, professori
Heikki Kiiskinen (1869–1915), maanviljelijä ja Maalaisliiton kansanedustaja
Jesse Kiiskinen (s. 2005), jääkiekkoilija
Jouko Kiiskinen (1918–1985), virkamies, sotilas ja Mannerheim-ristin ritari
Jyrki Kiiskinen (s. 1963), kirjailija ja suomentaja
Kalle Kiiskinen (s. 1975), curling-pelaaja
Nina Kiiskinen (Nina Honkanen, s. 1968), kirjailija, toimittaja
Olli Kiiskinen (1875–1943), maanviljelijä, kunnankirjuri ja Maalaisliiton kansanedustaja
Pentti Kiiskinen (1896–1967), varatuomari, oikeusneuvosmies ja Maalaisliiton kansanedustaja, Heikki Kiiskisen poika
Risto Kiiskinen (s. 1956), maastohiihtäjä
Tapio Kiiskinen (1947–2022), talous- ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Timo Arvo Kiiskinen, kirkkomusiikin professori
Timo Veli Kiiskinen (s. 1963), lauluntekijä ja laulaja, Nina Kiiskisen puoliso 2009–2016
Tuomas Kiiskinen (s. 1986), jääkiekkoilija
Vera Kiiskinen (s. 1970), näyttelijä
Ville Kiiskinen (s. 1977), jääkiekkoilija.
Kiiskinen, järvi Keuruulla.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kinderszenen

Kinderszenen (op. 15) on kokoelma Robert Schumannin pianolle säveltämiä kappaleita vuodelta 1838. Teos liittyy lapsuuteen, mutta kuvaa sitä aikuisen nostalgisesta näkökulmasta eikä siis ole suunnattu lapsille toisin kuin esimerkiksi Album für die Jugend (op. 68).
Kappaleet

Von fremden Ländern und Menschen (G-duuri)
Kuriose Geschichte (D-duuri)
Hasche-Mann (h-molli)
Bittendes Kind (D-duuri)
Glückes genug (D-duuri)
Wichtige Begebenheit (A-duuri)
Träumerei (F-duuri)
Am Kamin (F-duuri)
Ritter vom Steckenpferd (C-duuri)
Fast zu ernst (gis-molli)
Fürchtenmachen (e-molli)
Kind im Einschlummern (e-molli)
Der Dichter spricht (G-duuri)
Aiheesta muualla

IMSLP: Kinderszenen, Op.15 (Schumann, Robert) (nuotteja)
Viron europarlamenttivaalit 2014

Vuoden 2014 europarlamenttivaalit järjestettiin Virossa 25. toukokuuta 2014. Edustajien määrä (6) pysyi samana kuin edellisellä parlamenttikaudella.
Tulokset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Äänestysaktiivisuus | 36,52 % | −7,36 |
| Hylättyjä ääniä | 1 273 | 0,14 % |
| Puolue | Puolue | Mepit | Mepit | Äänet> Lukumäärä | Äänet> Osuus | Äänet> Osuus | Äänet>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Viron reformipuolue | 2 | +1 | 79 849 | 24,3 % | +9,0 |  |
|   | Viron keskustapuolue | 1 | −1 | 73 419 | 22,4 % | −3,7 |  |
|   | Isänmaan ja Res Publican liitto | 1 | ±0 | 45 765 | 13,9 % | +1,7 |  |
|   | Sosiaalidemokraattinen puolue | 1 | ±0 | 44 550 | 13,6 % | +4,9 |  |
|   | Indrek Tarand (sit.) | 1 | ±0 | 43 369 | 13,2 % | −12,6 |  |
|   | Viron konservatiivinen kansanpuolue | 0 |  | 13 247 | 4,0 % | +1,8 |  |
|   | Tanel Talve (sit.) | 0 |  | 10 073 | 3,1 % | uusi |  |
|   | Silver Meikar (sit.) | 0 |  | 6 018 | 1,8 % | uusi |  |
|  | Viron itsenäisyyspuolue | 0 |  | 4 158 | 1,3 % | uusi |  |
|   | Muut puolueet ja ehdokkaat | 0 |  | 8 045 | 2,5 % |  |  |
Valitut ehdokkaat

Euroopan parlamenttiin valitut ehdokkaat äänimäärän mukaan:
| Kuva | Ehdokas | Puolue | Puolue | Äänimäärä |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Andrus Ansip |   | Viron reformipuolue | 45 022 |  |  |  |
|  | Indrek Tarand |   | sitoutumaton | 43 369 |  |  |  |
|  | Marju Lauristin |   | Sosiaalidemokraattinen puolue | 26 868 |  |  |  |
|  | Yana Toom |   | Viron keskustapuolue | 25 251 |  |  |  |
|  | Kaja Kallas |   | Viron reformipuolue | 21 498 |  |  |  |
|  | Tunne-Väldo Kelam |   | Isänmaan ja Res Publican liitto | 18 767 |  |  |  |

Lähde: Vabariigi Valimiskomisjon
Aiheesta muualla

Virallinen vaalisivusto (viroksi, englanniksi)
Vuorotyö

Kellokortteja ja niiden leimauskoneisto
Vuorotyö on työaikamuoto, jossa työvuorot vaihtuvat säännöllisesti ja muuttuvat ennakolta sovituin ajanjaksoin. Yleisimmät vuorotyömuodot ovat kaksi- ja kolmivuorotyö, joista kolmivuorotyöhön liittyy yleensä yötyötä. Yötyö tehdään pääsääntöisesti kello 23:n ja 6:n välisenä aikana. Vuorojen katsotaan vaihtuvan säännöllisesti, kun vuoro jatkuu enintään yhden tunnin yhdessä työhön sijalle tulleen vuoron kanssa tai kun vuorojen väliin jää enintään yhden tunnin aika.
23 prosenttia suomalaisista teki vuorotyötä vuonna 2014.
Vuorotyöhön sopeutuminen

Vuorotyöhön sopeutumiseen vaikuttavat muun muassa peräkkäisten yövuorojen määrä, altistuminen auringonvalolle aamulla yövuorosta palatessa, työntekijän perhesuhteet ja muut sosiaaliset seikat, mahdollisuus säilyttää yövuororytmi myös vapaa-aikana, yksilölliset erot kuten ikä ja fyysinen kunto. Ihmisen vanhetessa rytmi siirtyy enemmän aamuun päin ja unessa tapahtuvat heräilyt lisääntyvät, mikä vaikeuttaa vuorotyöhön sopeutumista edelleen.
Vuorotyön terveysvaikutukset

Vuorotyön terveysriskejä aiheuttavia mekanismeja ei tunneta tarkkaan, mutta univajeeseen, elimistön fysiologisten vuorokausirytmien häiriintymiseen ja pimeähormonin vähentyneeseen yölliseen eritykseen liittyvä elimistön tulehdusten aktivoituminen on todennäköisimpien vaikutusmekanismien joukossa.
Ihmisen solukellojärjestelmä eli elimistön fysiologiset vuorokausirytmit säätelevät erilaisia toimintoja hormonien erityksestä ja kehon lämpötilasta aina liikkumiskykyyn, mielialaan ja aivotoimintaan.
Vuorotyössä saattaa esiintyä erilaisia vatsa- ja ilmavaivoja sekä väsymystä ja unihäiriöitä. Pitkään jatkuessaan unettomuus ja väsymys voi kehittyä vuorotyöunihäiriöksi. Kahta työvuoroa tekevillä unihäiriöt ovat yleisempiä, kuin yhtä työvuoroa tekevillä. Kolmivuorotyössä nukahtamisvaikeudet ja vuorotyöunihäiriön yleisyys lisääntyvät edelleen ja päivisin saatava uni on katkonaista. Erityisesti ensimmäisen yövuoron aikana suorituskyky laskee nopeasti, ellei päiväunia ole ehditty nukkua ennen työvuoroa. Aamulla yövuoron päättyessä valveaika on saattanut kestää vuorokauden, jolloin suoriutuminen on samaa tasoa, kuin jos henkilö olisi promillen humalassa. Väsymys heikentää ihmisen tiedonkäsittelykykyä ja voi johtaa pahimmillaan turhaan riskinottoon tai onnettomuuksiin. [lähde? ]
Vuorotyön on todettu olevan riskitekijä sepelvaltimotaudille. Arviolta seitsemän prosenttia sepelvaltimotaudeista johtuu vuorotyön tuomasta lisärasituksesta. Kolmivuorotyötä tekevillä sairaanhoitajilla, lentoemännillä ja puhelinvälittäjillä rintasyövän riski on jopa kolminkertainen päivätyöläisiin verrattuna, minkä on arvioitu liittyvän yölliseen valoaltistukseen.
Yövuoroja tekevillä naisilla on noin 29 prosenttia suurempi riski saada keskenmeno. Vuorotyö lisää myös ennenaikaisiin synnytyksen, hidastuneen sikiönkehityksen ja vauvan alhaisen syntymäpainon riskiä.
Vuorotyöllä epäillään olevan yhteys myös muun muassa eturauhassyövän suurempaan riskiin. Vuorotyötä tekevät miehet sairastuivat kaksi kertaa useammin muun muassa keuhkosyöpään, mutta ei ole varmuutta, johtuuko se vuorotyöstä vai elintavoista.
Kolmivuorotyön tekijöistä noin puolet kertoo vuorojärjestelmän aiheuttavan jonkin verran tai paljon stressiä. Epäergonomisten työvuojärjestelmien lisäksi stressi on osasyy sille, että krooninen väsymys, hermostuneisuus ja masentuneisuus ovat melko yleisiä vuorotyöläisen vaivoja.
Vuorotyö on yhteydessä metaboliseen oireyhtymään ja aikuisiän diabetekseen. Vuorotyö lisää myös sydän- ja verisuonisairauksien riskiä, ja sydänkohtaus on 23 prosenttia todennäköisempi vuorotyöläisellä kuin normaalivuoroja tekevällä työntekijällä.
Lisäksi on saatu merkittävää näyttöä vuorotyön yhteydestä reumaan, MS-tautiin ja psoriasikseen. Vuorotyöläiset kärsivät myös erittäin yleisesti unihäiriöistä, väsymyksestä, ruuansulatusoireista, aineenvaihdunnan häiriöistä sekä mielenterveysoireista ja stressiin liittyvistä sairauksista. Elimistön vuorokausirytmin häiriintymisellä on myös psykologisia ja sosiaalisia vaikutuksia, ja vuorotyöntekijöillä on muuta väestöä suurempi tapaturmariski.
Vuorotyön sääntely

Vuorotyöstä on laadittava työvuoroluettelo, josta käy ilmi säännöllisen työajan alkamis- ja päättymisaika. Luettelo tulee tehdä mahdollisimman pitkälle ajalle ja se tulee saattaa nähtäville viikkoa ennen työjakson alkamista. Tämän jälkeen luetteloa saa muuttaa vain työntekijän suostumuksella. Mikäli työn luonteen vuoksi ei onnistu laittaa luetteloa näkyville viikkoa aikaisemmin, tulee poikkeuslupaa anoa työsuojelupiirin työsuojelutoimistosta. Työsuojelupiirin työsuojelutoimisto voi myöntää luvan poiketa vuorotyön säännöistä.
Aiheesta muualla

Laura Manninen: Mehut pihalle! Ovatko nämä pahimmat työvuorot? Taloussanomat 14.6.2011.
Kolmiloukko

| Kolmiloukko |
| --- | --- |
 Lammen pohjoispäätä, taustalla hirvikämppä saunoineen
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Sanginkylän etelälaita, Utajärvi
Koordinaatit:  64°50′14″N, 26°34′36″E
Järvinumero:  61.774.1.009 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103 m
Rantaviiva:  0,7 km 
Pinta-ala:  0,031 km² 
 fiKolmiloukko 
Kolmiloukko on nimensä mukaisesti kolmikulmaisen muotoinen lampi Utajärven kunnassa, Sanginkylästä hieman etelään. Sinne on tieyhteys seututie 837:ltä Pehkeensuo 3 -nimisen turvetuotantoalueen kautta kohti Maaselkää menevältä metsäautotieltä. Kolmiloukonkankaan vieressä sijaitsevalla lammella ei ole laskuojaa.  Lammen rannalla on eräkämppä, joka toimii paikallisen metsästysseuran hirvikämppänä.
Kolmiloukon hirvikämppä pihapiireineen.
Kevytyrittäjyys

Kevytyrittäjä on ammatinharjoittaja, jolla ei ole omaa yritystä. Kevytyrittäjä hankkii itselleen asiakkaat ja toteuttaa saamansa tilaukset, mutta teettää yrityksen laskutuksen ja kirjanpidon alan palveluyrityksellä, laskutuspalvelulla.
Laskutuspalveluiden palvelumaksut vaihtelevat noin 2-8 prosentin välillä laskutettavasta summasta laskettuna.
Kevytyrittäjyys on uusi tapa työllistää itsensä ja keino hankkia lisäansioita.
Kevytyrittäjyyden sijoittuminen palkansaaja-yrittäjä -akselille riippuu tarkastelukulmasta. Palkansaajia kevytyrittäjät ovat verotuksen, vakuutuksen ja kirjanpitovelvollisuuden näkökulmasta, mutta yrittäjiä työttömyysturvan näkökulmasta. Esimerkiksi verotuksessa kevytyrittäjän asema on epäselvä.
Syyskuussa 2018 Uusi työ ry raportoi Suomessa olevan yli 100 000 kevytyrittäjää.
Kevytyrittäjien määrä on sittemmin kasvanut. Vuoden 2021 lopussa pelkästään Uusi työ ry:n jäsenyrityksillä oli 217 000 käyttäjää.
Asema > Työllisyys

Lainsäädännössä kevytyrittäjyys-termiä ei tunneta vaan muussa kuin virka- tai työsuhteessa työllistyviä kutsutaan joko itsensä työllistäjiksi tai muussa omassa työssä työllistyväksi.
Kevytyrittäjä on työoikeudellisesta näkökulmasta yrittäjä, jos hän tekee ansiotyötä olematta työsopimuslain tarkoittamassa työsuhteessa.
Itsensä työllistäjä maksaa itse työttömyysvakuutus- ja sairausvakuutusmaksunsa ja eläkkeensä ja ottaa itselleen tapaturmavakuutuksen. Jos laskutusyrittäjällä ei ole y-tunnusta, hän ei voi tehdä muun muassa alv-vähennyksiä verotuksessa.
Asema > Verotus

Verotuksessa kevytyrittäjää voidaan kohdella palkansaajana, vaikka hänet työ- ja sosiaalivakuutuksessa katsottaisiinkin yrittäjäksi. Tällöin laskutuspalvelu ja laskutusyrittäjä ovat sopineet muodollisesta työsuhteesta ja laskutuspalvelun yrittäjälle maksama suorituslaji on palkkaa.
Jos työsuhteesta ei ole sovittu, on suorituslaji työkorvausta.
Virgil Thomson

Virgil Thomson vuonna 1947. (Valokuva Carl Van Vechten.)
Virgil Garnett Thomson (25. marraskuuta 1896 Kansas City, Missouri – 30. syyskuuta 1989 New York) oli yhdysvaltalainen säveltäjä ja musiikkikriitikko. Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kuuluvat kaksi Gertrude Steinin librettoihin sävellettyä oopperaa, Four Saints in Three Acts (1934) ja The Mother of Us All (1947). Musiikistaan Robert J. Flahertyn dokumenttielokuvaan Viidakon villipeto (Louisiana Story, 1948) Thomson sai Pulitzer-palkinnon, jota ei ole koskaan muulloin myönnetty elokuvamusiikista.