stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Perttu Permi
Elämä ja akateeminen ura

Perttu Permi kirjoitti ylioppilaaksi Tornion yhteislyseosta 1991. Lukion jälkeen hän aloitti kemian opinnot Oulun yliopistossa, josta valmistui 1997 maisteriksi. Hän väitteli Oulun yliopistossa 2001 kemian tohtoriksi. Väitöskirjan aihe liittyi rakennekemian alaan. Kemistinä Permi on myöhemminkin jatkanut rakennekemian tutkimusta.
Tutkijanuransa Permi aloitti 2001-2002 post doc-tutkijana Helsingin yliopiston Biotekniikan instituutissa. Vanhempana tutkijana hän toimi vuodesta 2003. Sen ohella hän sai 2002 nimityksen Oulun yliopiston rakennekemian dosentiksi.
Vuonna 2004 Permi nimitettiin Helsingin yliopistossa NMR-keskuksen johtajaksi ja sen ohella hän toimi Biotekniikan instituutissa tutkimusryhmän vetäjänä. Hän työskenteli vuosina 2008-2013 Suomen Akatemian akatemiatutkijana.
Vuosien aikana Permi on johtanut useita tutkimusprojekteja sekä tutkimukseen liittyviä infrastruktuurihankkeita. Projektien myötä hän on hankkinut kansainvälistä kokemusta. Hänen asiantuntemustaan on käytetty, kun tutkimusvirkoihin on valittu kansainvälisiä tutkijoita. Hän on myös toiminut ulkopuolisena arvioijana kansainvälisissä tutkimusinfrastruktuurihankkeissa.
Permi on ollut vierailevana luennoitsijana useissa kotimaisissa ja kansainvälisissä konferensseissa. Tutkimustyön ohessa hän on ohjannut useita pro gradu-töitä ja väitöskirjoja. Tieteellisen uransa aikana Permi on julkaissut 93 kansainvälisesti noteerattua tieteellistä artikkelia sekä yhden tieteellisen monografian. Lisäksi hän on toiminut noin 20 tieteellisen julkaisusarjan riippumattomana vertaisarvioijana.
Elämä ja akateeminen ura > Professoriksi

Permi nimitettiin Jyväskylän yliopiston NMR-rakennetutkimuksen professoriksi vuoden 2015 alussa. Professuuri on poikkitieteellinen, ja se on kemian ja biotieteiden laitosten yhteinen. Professorina Permi tekee ydinmagneettiseen resonanssispektroskopiaan (NMR) perustuvaa rakennekemian tutkimusta, johon yhdistyy myös biologian tutkimusta. Paitsi bio- ja ympäristötieteiden, fysiikan sekä kemian laitoksella, tutkimusta tehdään myös Jyväskylän yliopiston monitieteellisessä tutkimusympäristössä, nanotiedekeskuksessa (Nanoscience Center, NSC). Tutkimustyön ohella Permi kehittää Jyväskylän yliopiston kansainvälistä tutkimus- ja koulutusyhteistyötä.
Elämä ja akateeminen ura > Tutkimusalat

Professori Permin tutkimusaloihin kuuluu pääasiassa NMR-spektroskopian menetelmien kehittäminen sekä NMR-spektroskopian soveltaminen biologisten makromolekyylien tutkimukseen. Hän on kiinnostunut erityisesti proteiinien rakenteen ja toiminnan välisestä yhteydestä. Hän on tutkinut esimerkiksi rakenteellisesti epäjärjestäytyneiden proteiinien ominaisuuksista ja sitä millainen merkitys näillä proteiineilla niin kutsutuissa patogeeni-isäntä-vuorovaikutuksissa.
Yksityiselämä

Perttu Permi on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
Aiheesta muualla

Perttu Permin sivu Helsingin yliopisto
Professori Permin laatimia tieteellisiä artikkeleita ReseacrhGate.com-sivusto (englanniksi)
Perttu Permi National Doctoral Programme in Informational and Structural Biology (englanniksi)
Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus

Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus on harvinainen häiriötila, joka aiheuttaa lyhytkasvuisuutta, murrosiän viivästymistä, masennusta, omituisia käytöstapoja, kehitysvammaisuutta ja oppimisvaikeuksia. Sen katsotaan johtuvan aivolisäkkeen vajaatoiminnasta eli hypopituitarismista, mikä on seurausta julmasta kohtelusta tai heitteillejätöstä.
Vuonna 2003 päivitetyssä artikkelissa Andrew P. Sirotnak jakoi oireiston kolmeen päätyyppiin. Näistä ensimmäiselle, vauvaiän ryhmälle, ominaista on korkea ennenaikaisen kuoleman vaara ja masentuneisuus. Toisessa ryhmässä oireet, joita ovat masentuneisuus, käytöksen häiriöt ja kasvuhormonin erityksen vajaatoiminta, puhkeavat kolmannen ikävuoden paikkeilla. Kolmannessa ryhmässä oireiden puhkeamisaika on myöhemmässä lapsuusiässä, eivätkä ne ole niin voimakkaita kuin kahdessa muussa päätyypissä.
Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus on esiintyvyydeltään varsin harvinainen, eikä sen esiintyvyydestä ole esitetty tietoja. Andrew P. Sirotnakin Skusen Feral.com -katsauksessa vuodelta 1995 sen sanotaan kuitenkin olevan yleisintä europidisten ihmisten keskuudessa.
Psykososiaalisen lyhytkasvuisuuden hoidossa ei kasvuhormonihoidoista ole ollut apua, mutta huoltajien vaihtaminen on nopeuttanut henkilön pituuskasvua. On esitetty, että julmasta kasvuympäristöstä vapautuminen olisi nostanut lapsen älykkyysosamäärää kymmenillä pisteillä.
Peter Pan -kirjojen kirjoittajan J. M. Barrien on yleisesti uskottu kärsineen psykososiaalisesta lyhytkasvuisuudesta.
Aiheesta muualla

Karen Munoz:  I Won't Grow Up: The Causes of Psychogenic Dwarfism (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kehitysvammahuollon tietopankki: Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus (Arkistoitu – Internet Archive)
Pulmuskyyhky

| Pulmuskyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Kyyhkyt Columba
Laji::  leucomela
Kaksiosainen nimi
 Columba leucomela  Temminck, 1821 
Katso myös
   Pulmuskyyhky Wikispeciesissä   Pulmuskyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pulmuskyyhky (Columba leucomela) on kyyhkylaji, jota tavataan itäisessä Australiassa Queenslandin Cooktownista Uuden Etelä-Walesin Hunter Riverille ulottuvalla alueella. Coenraad Jacob Temminck kuvaili lajin holotyypin eteläisestä Queenslandista vuonna 1821.
3 kaveria

| 3 kaveria |
| --- | --- |

Tuotetyyppi:  jäätelötuotteet
Omistaja:  Kolmen Kaverin Jäätelö Oy
Alkuperämaa:  Suomi
Perustettu:  2012
Kotisivu:  https://www.3friends.com/fi/
Infobox OKNimi-testi OK: 
3 kaveria on vuonna 2012 perustettu suomalainen jäätelöbrändi, jolla nimellä suomalaisomisteinen Kolmen Kaverin Jäätelö Oy valmistaa jäätelöitä Helsingin Kivikossa. Yritys työllistää 40 ihmistä.
Yhtiö myy jäätelöitään 500 millilitran kotipakkauksissa. Maaliskuussa 2020 yhtiö lanseerasi viisi jäätelöpuikkoa ensimmäisenä pienempänä suomalaisena jäätelövalmistajana. Vuonna 2022 yhtiön valikoima laajeni jäätelötuutteihin. Vuonna 2024 yritys alkoi valmistaa myös sorbettia.
Brändin historia

3 kaveria -jäätelöbrändin taustalla ovat Heikki Huotari, Ilkka Wikholm ja Sauli Saarnisto, jotka saivat vuonna 2012 idean alkaa valmistaa jäätelöä. Tuotanto aloitettiin 300 euroa maksaneella jäätelökoneella, minkä jälkeen helmikuussa 2013 myytiin ensimmäinen jäätelöpurkki. Kolmikko kävi hakemassa oppia jäätelön tekemiseen myös Italiassa paikallisella jäätelöntekokurssilla. Kahdessa vuodessa tuotteet oli saatu jo Suomen kattavaan jakeluun. Yritys on alusta alkaen käyttänyt pääsääntöisesti suomalaisia raaka-aineita tuotteissaan.
Toimintansa yritys aloitti Itä-Helsingin Kontulassa vuonna 2013. Tuotanto siirrettiin Kivikkoon vuonna 2019.
3 kaveria oli vuonna 2017 Suomen arvostetuin jäätelöbrändi. Vuonna 2020 Kolmen Kaverin Jäätelö Oy teki 7,5 miljoonan euron liikevaihdollaan 1,1 miljoonan euron tuloksen.
Myynti ulkomailla

Suomen lisäksi 3 kaveria -jäätelöä on vuodesta 2017 asti myyty Ruotsissa nimellä Tre Vänners Glass. Vuonna 2018 myynti laajeni Saksaan, jossa jäätelöä markkinoidaan nimellä 3 Freunde Eis.
Aiheesta muualla

3 kaverin kotisivut
Ptolemaios (gnostikko)

Ptolemaios (n. 180) oli gnostilainen opettaja ja valentinolaisuuden perustajan Valentinoksen oppilas. Hän oli yhdessä Herakleonin kanssa italialaisen tai läntisen valentinolaisen koulukunnan merkittävin kirjoittaja. Ptolemaioksen elämästä ei tiedetä juuri mitään. Harnack on ehdottanut, että hän olisi ollut sama kuin Justinus Marttyyrin mainitsema Ptolemaios, mutta tätä ei ole todistettu.
Ptolemaios tunnetaan lähes pelkästään hänen Kirjeestään Floralle, joka on säilynyt osana Epifanioksen teosta Panarion (XXXIII, 3-7). Sen lisäksi Ptolemaiokselta on säilynyt eksegeettisen kirjoituksen katkelma osana Irenaeuksen teosta Harhaoppeja vastaan (Adv. Haer., I, viii, 5).
Pronssi-iibis

| Pronssi-iibis |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pelikaanilinnut Pelecaniformes
Heimo::  Iibikset Threskiornithidae
Suku::  Pronssi-iibikset Plegadis
Laji::  falcinellus
Kaksiosainen nimi
 Plegadis falcinellus  (Linnaeus, 1766) 

Katso myös
   Pronssi-iibis Wikispeciesissä   Pronssi-iibis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Pronssi-iibiksen munia.
Pronssi-iibis  eli vanhalta nimeltään mustaiibis (Plegadis falcinellus) on laajimmalle levinnyt iibislintu, joka on toisinaan käynyt Suomessakin.
Koko ja ulkonäkö

Pituus 50–60 cm, siipien kärkiväli 95–100 cm ja paino 530–770 grammaa.
Levinneisyys

Pronssi-iibis on muuttolintu. Se pesii hajanaisissa paikoissa Euroopassa, Aasiassa, Afrikassa, Australiassa ja Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Suomessa laji on havaittu vuoden 2023 loppuun mennessä hyväksytysti runsaat 20 kertaa. Vuonna 1995 Lumijoella nähtiin peräti 39 yksilön parvi.
Elinympäristö

Pronssi-iibikset ruokailevat matalassa rantavedessä ja pesivät puissa.
Lisääntyminen

Pronssi-iibikset pesivät suurina ryhminä puissa. Ne munivat maalis-toukokuussa 2–7 munaa, joita haudotaan noin kolme viikkoa.
Ravinto

Pronssi-iibis syö kaloja, sammakoita ja muita pieniä vesieläimiä, sekä toisinaan hyönteisiä.
Aiheesta muualla

ITIS: Plegadis falcinellus (englanniksi)
IUCN Red List: Plegadis falcinellus (englanniksi)
Pronssi-iibis Lintukuva-verkkopalvelussa
745

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku
Vuosikymmenet: 690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku
Vuodet: 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809
Tapahtumia

Paiserutto leviää Konstantinopolista Eurooppaan.
Syntyneitä

10. marraskuuta – Musa al-Kazim, šiia-imaami
741

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku
Vuosikymmenet: 690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku
Vuodet: 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809
Tapahtumia

Konstantin V:stä tuli ensimmäisen kerran Bysantin keisari, ehtien hallita vain vuoden ennen kuin Artabasdus (keisari 741–743) kaappasi häneltä vallan
Kiinassa Tang-dynastian keisari (玄宗 xuán zōng) lakkasi käyttämästä hallitsijanimeä Kaiyuan
Kuolleita

Bysantin keisari (717–741) Leo III Isaurialainen (s. 675)
Kaarle Martel, frankkien hallitsija (major domus)
9. hikō sentai

| 9>  hikō sentai |
| --- | --- |
Toiminnassa:  joulukuu 1935 -
Valtio:   Japani
Rooli:  hävittäjätoiminta
9. hikō sentai oli keisarillisen Japanin armeijan ilmavoimien hävittäjäyhtymä (rykmentti), joka perustettiin joulukuussa 1935 Yukaichissa Honshulla 3. hikō rentaista nimellä 9. hikō rentai. Yhtymässä oli aluksi kaksi kevyt pommikonelaivuetta. Elokuussa 1936 siihen lisättiin hävittäjälaivue ja toinen joulukuussa 1937. Heinäkuussa 1938 yhtymä uudelleen organisoitiin 9. hikō sentaina, johon kuului kaksi hävittäjälaivuetta. Kolmas laivue lisättiin heinäkuussa 1939.
Toukokokuussa 1943 laivue siirrettiin Menggulista Akenoon, missä se varustettiin uudelleen Nakajima Ki-44 -hävittäjillä. Laivue palasi Mantsuriaan Tuanshanziin syyskuussa. Sentai jaettiin tammikuussa 1944 hikōtaiksi (lentävä osa) ja seibitaiksi (tukeva osa). Helmikuussa laivue siirrettiin Mantsuriasta Wuchangiin Kiinaan valmistauduttaessa Ichi-Go operaatioon.
Kalusto

Yhtymän kalustona olivat:
Armeijan tyypin 91 hävittäjä 1936 – 1937
Armeijan tyypin 95 hävittäjä 1937 – syyskuu 1940
Nakajima Ki-27 syyskuu 1940 – toukokuu 1943
Nakajima Ki-44 toukokuu 1943 – sodan loppuun
Nakajima Ki-84 Hayate helmikuu 1945 – sodan loppuun
Komentajat

Yhtymän komentajina olivat:
everstiluutnantti Seisaku Namba heinäkuu 1937 – joulukuu 1940
majuri Kumao Akita joulukuu 1940 – maaliskuu 1942
majuri Tatsuo Takanashi huhtikuu 1942 – kesäkuu 1944
majuri Takehisa Yakuyama heinäkuu – joulukuu 1944 (kuollut)
majuri Iesuke Taira tammikuu 1945 – sodan loppuun
744

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku
Vuosikymmenet: 690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku
Vuodet: 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809
Tapahtumia

Hildeprand nousee langobardien kuninkaaksi Liutprandin kuoltua. Hildeprand syrjäytetään kuitenkin muutaman kuukauden jälkeen ja uudeksi kuninkaaksi valitaan Ratchis.
Kuolleita

Liutprand, langobardien kuningas.
Pulmuskiuru

| Pulmuskiuru |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kiurut Alaudidae
Suku::  Ammomanopsis
Laji::  grayi
Kaksiosainen nimi
 Ammomanopsis grayi  (Wahlberg, 1855) 
Synonyymit
 Ammomanes grayi 
Katso myös
   Pulmuskiuru Wikispeciesissä   Pulmuskiuru Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pulmuskiuru (Ammomanopsis grayi) on lounaisafrikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Lounais-Angolan rannikkotasangon ja pääosan Namibiasta. Siitä tunnetaan kaksi alalajia. Johan August Wahlberg kuvaili lajin holotyypin Kuiseb- ja Swakopjokien väliltä Namibian Damaramaasta 1855.
Pulmuset (suku)

| Pulmuset |
| --- | --- |
 Pulmunen (Plectrophenax nivalis)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pulmuset Calcariidae
Suku::  Pulmuset Plectrophenax  Stejneger, 1882
Lajit
 Pulmunen (Plectrophenax nivalis)  Lumipulmunen (Plectrophenax hyperboreus) 
Katso myös
   Pulmuset (suku) Wikispeciesissä   Pulmuset (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pulmuset (Plectrophenax) on pulmusten heimoon kuuluva varpuslintujen suku, jossa on vain kaksi lajia: pulmunen (Plectrophenax nivalis) ja lumipulmunen (Plectrophenax hyperboreus). Aikaisemmin suku luettiin kuuluvaksi sirkkujen heimoon.
Suvun lajit elävät lisääntymisaikana arktisilla alueilla, lumipulmunen vain kahdella saarella Beringinmeressä. Ne ovat lyhyen matkan muuttolintuja.
Pulmuset ovat mustavalkoisia, hieman varpusta kookkaampia lintuja, jotka syövät siemeniä. Ne elävät karuilla tunturien kivikkorinteillä, rannoilla ja kivikoissa, muuttomatkalla myös pelloilla. Pesä on maassa.
Ptolemaios Apion

Ptolemaiosten hallitsijasuvun vesa, mahdollisesti Ptolemaios Apion.
Ptolemaios Apion (n. 150 eaa. - 96 eaa.) oli Kyrenaikan viimeinen kreikkalaiskuningas ja Ptolemaiosten hallitsijasuvun jäsen. Hän syntyi Egyptissä, mutta oli sukujuuriltaan kreikan makedonialainen.
Ptolemaios Apion oli Kyrenaikan kuninkaan, ja myöhemmän faarao Ptolemaios Fyskonin poika. Hänen äidistään, Fyskonin kyrenaikalaisesta jalkavaimosta nimeltä Eirene, tiedetään vain vähän.
Ptolemaios Apion noudatti isänsä testamenttia, ei koskaan mennyt naimisiin eikä hänellä ollut perijöitä. Hän myös testamenttasi Kyrenaikan Rooman valtakunnalle, kuten hänen isänsä oli toivonut.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ptolemy Apion
Psykosomatiikka

Psykosomatiikka on lääketieteellinen ja psykologinen käsite henkisen ja ruumiillisen hyvinvoinnin välisestä yhteydestä. Henkiset sairaudet kuten masennus ja normaalit tunnereaktiot kuten ahdistus voivat aiheuttaa psykosomaattisia fyysisiä oireita.
Historian aikana on ollut useita psykosomaattisia teorioita, kuten refleksiteoria ja neurastenia, jotka ovat osoittautuneet vääriksi.  Myös allergiaa, astmaa ja epilepsiaa luultiin aiemmin psykosomaattisiksi sairauksiksi, koska  niiden fysiologisia perusteita ei tuolloin ymmärretty. Impotenssia pidettiin niin ikään psykosomaattisena sairautena, mutta sittemmin on saatu selville, että se voi johtua esimerkiksi somaattisista sairauksista, alkoholin ja tupakkatuotteiden käytöstä, hormonitoiminnan häiriöistä tai lääkityksestä.
Pitkään elänyt teoria siitä, että psykologiset tekijät kuten stressi tai myönteinen elämänasenne lisäisivät syöpäriskiä tai edesauttaisivat syövästä parantumista on osoittautunut vailla tieteellistä pohjaa olevaksi.
Psykosomatiikkaa on myös se, että fyysiset oireet ja sairaudet vaikuttavat psyykkiseen tilaan[lähde? ].
Kirjallisuutta

Hyyppä, M. (1997), Tunteet ja oireet. Uusin psykosomatiikka. Kirjayhtymä.
Aiheesta muualla

Arno Forsius: Sielun ja ruumiin yhteys lääketieteen historiassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Probudi me

|  Probudi me> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  ENI
Säveltäjä(t):  Davor Tolja
Sanoittaja(t):  Alida Šarar
Euroviisutiedot
Vuosi:  1997
Maa:  Kroatia
Kieli:  kroaatti
Sijoitus:  17.
Pisteet:  24
Sanat:  sanoitus
Probudi me on ENI:n esittämä kappale, joka edusti Kroatiaa vuoden 1997 Eurovision laulukilpailussa Irlannin Dublinissa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa 25 maan joukosta sijalle 17. 24 pisteellä.
Pterulaceae

| Pterulaceae |
| --- | --- |
 Pterula subulata
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Pterulaceae  Corner (1970)
Katso myös
   Pterulaceae Wikispeciesissä   Pterulaceae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pterulaceae on Agaricales-lahkoon kuuluva sieniheimo. Heimon lajeja tavataan pääasiassa tropiikista, vaikka joitakin tunnetaan Euroopasta ja Uudesta-Seelannista.
Suvut

Heimo sisältää seuraavat suvut:
Allantula
Koronat (Coronicium)
Ryömikät (Merulicium)
Myrmecopterula
Phaeopterula
Hiushaarakkaat (Pterula)
Pterulicium
Ptolemaios

Ptolemaios (m.kreik. Πτολεμαῖος) on antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin tai sukuihin:
Klaudios Ptolemaios (noin 85–165), kreikkalainen matemaatikko, tähtitieteilijä, maantieteilijä ja astrologi
Ptolemaioksen hallitsijasuku, Egyptiä 305–30 eaa. hallinnut suku, jonka kaikkien miespuolisten hallitsijoiden nimi oli Ptolemaios, tai suvun jäsen:
sukuun kuulunut Egyptin hallitsija (suluissa hallitusvuodet):
Ptolemaios I Soter (305–282 eaa.)
Ptolemaios II Filadelfos (284–246 eaa.)
Ptolemaios Nios, Ptolemaios II:n nuorempi veli ja kanssahallitsija
Ptolemaios III Euergetes I (246–222 eaa.)
Ptolemaios IV Filopator (222–204 eaa.)
Ptolemaios V Epifanes (204–180 eaa.)
Ptolemaios VI Filometor (180–164 eaa. ja 163–145 eaa.)
Ptolemaios VIII Euergetes II (164–163 eaa. ja 145–116 eaa.)
Ptolemaios IX Soter II (116–107 eaa. ja 88–81 eaa.)
Ptolemaios X Aleksandros I (107–88 eaa.)
Ptolemaios XI Aleksandros II (80 eaa.)
Ptolemaios XII Neos Dionysos (80–58 eaa. ja 55–51 eaa.)
Ptolemaios XIII Theos Filopator (51–47 eaa.)
Ptolemaios XIV (47–44 eaa.)
Ptolemaios XV "Caesarion", Kaisarion (44–30 eaa.), Julius Caesarin ja Kleopatra VII:n poika
suvun jäsen, joka ei hallinnut Egyptiä:
Ptolemaios Keraunos, Makedonian kuningas, Ptolemaios I:n poika
Ptolemaios VII Neos Filopator, mahdollisesti Ptolemaios VI:n poika
Ptolemaios Apion, Kyrenen kuningas, Ptolemaios VIII:n poika
Ptolemaios, Kyproksen kuningas, Ptolemaios IX:n poika
Ptolemaios Filadelfos, Kleopatra VII:n ja Marcus Antoniuksen poika
Ptolemaios, Mauretanian viimeinen kuningas ja viimeinen Ptolemaioksen hallitsijasukuun kuulunut kuningas, Kleopatra Selenen ja Juba II:n poika.
Ptolemaios Aloroslainen, Makedonian hallitsija 367-365 eaa.
Ptolemaios (333 eaa.), Seleukoksen poika ja Aleksanteri Suuren henkivartija
Ptolemaios (309 eaa.), Antigonoksen veljenpoika ja yksi diadokeista
Ptolemaios (235 eaa.), Epeiroksen kuningas
Ptolemaios (n. 180), gnostilainen opettaja
Ptolemaios Khennos (100-luku), grammaatikko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ptolemaios”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pterodactyloidea

| Pterodactyloidea |
| --- | --- |
 Heinrich Harderin maalaus Pteranodonista
 Varhaisjurakausi - Myöhäisliitukausi 162,7–66 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  †Lentoliskot Pterosauria
Alalahko::  †Pterodactyloidea  Plieninger, 1901
Synonyymit
 Dracochira Haeckel, 1895 
Alaryhmät
 †Kryptodrakon  †Pangupterus  †Lophocratia Unwin, 2003 †Archaeopterodactyloidea  †Eupterodactyloidea 
Katso myös
   Pterodactyloidea Wikispeciesissä   Pterodactyloidea Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pterodactyloidea oli esihistoriallinen lentoliskoihin kuulunut alalahko. Sitä esiintyi jurakaudelta liitukaudelle. Siihen kuuluvat lentoliskot olivat esimerkiksi nykyisin pois käytöstä jätettyyn alalahkoon Rhamphorhynchoidea kuuluneisiin verrattuna lyhyempiä ja niiden kaula ja pää oli pidempi. Myös niiden siivet olivat pitkät. Liskojen koko vaihteli paljolti. Lahkoon kuuluvia sukuja olivat Pterodactylus, Pterodaustro, Ceradactylus, Dungaripterus, Pteranodon, Quetzalcoatlus, Tupuxuara, Istiodactylus ja Tapejara.
Aiheesta muualla

http://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0110646
http://www.tumblr.com/search/pterodactyloidea