stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Surveyor 3

Charles Conrad Jr., Apollo 12 -lennon komentaja, Surveyor 3 -laskeutujan vieressä. Taka-alalla Apollo 12 -laskeutuja Intrepid.
Apollo 12:n ja Surveyor 3:n laskeutumispaikat kuussa. Vieressä näkyy myös Apollo 14:n laskeutumispaikka.
Surveyor 3 oli kolmas Surveyor-luokan laskeutuja, jonka tarkoitus oli tutkia Kuuta. Se laukaistiin 17. huhtikuuta 1967 Cape Canaveralin avaruuskeskuksesta, ja se laskeutui 20. huhtikuuta 1967 Oceanus Procellarumiin. Se lähetti yhteensä 6 326 kuvaa Maahan. Laskeutuessa hyvin heijastavat kivet sekoittivat Surveyor 3:n tutkalukemia ja laskeutumismoottori pysähtyi liian nopeasti. Seurauksena laskeutuja pomppasi kaksi kertaa osuttuaan pintaan ennen kuin asettui aloilleen.
Luotain oli ensimmäinen, jolla oli pinnantutkimukseen tarkoitettu robottikäsivarsi. Se ulottui 1,5 metrin päähän ja pystyi kaivamaan 18 senttimetriä syvälle. 19. marraskuuta 1969 Apollo 12 laskeutui lähelle Surveyor 3:a. Astronautit ottivat useita komponentteja tutkittavaksi Maahan, jotta komponenttien pitkäaikaista altistumista avaruuden olosuhteille voitaisiin tutkia. Kenties suurin Surveyor 3:n löydöistä on täysin vahinko, tavallinen bakteeri Streptococcus mitis. Tämä bakteeri oli vahingossa päätynyt luotaimen mukana Kuuhun ja selvinnyt kaksi ja puoli vuotta vihamielisessä ympäristössä. Surveyorin kamera on nykyisin nähtävillä National Air and Space Museumissa Washingtonissa.
Lunar Reconnaissance Orbiter -luotain kuvasi Surveyor 3:n ja Apollo 12:n laskeutumisalueen vuonna 2009, erottaen jopa luotaimen ympärillä kävelleiden astronauttien jalanjäljet. Luotain kuvasi alueen uudelleen vuonna 2011 matalammalta kiertoradalta ja suuremmalla tarkkuudella.
Tietoja

Laukaisu: 17.4.1967 kello 07:05:00 UTC
Laskeutui Kuuhun: 20.4.1967 kello 00:04:53 UTC
Massa: 302 kg laskeutumisen jälkeen
Regio X Palatium

| Palatium> Regio X Palatium |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Palatium korostettuna.  Augustuksen Rooman alueet
Kaupunki:  Rooma, Latium, Regio I Latium et Campania, Italia
Koordinaatit:  41°53′13″N, 12°29′13″E
Kaupunginosa nro:  X
Osa-alueet:  Palatium
Lähialueet:  Regio I Porta Capena, Regio IV Templum Pacis, Regio VIII Forum Romanum, Regio XI Circus maximus
Regio X Palatium oli yksi antiikin Rooman kaupungin neljästätoista alueesta (regio). Se käsitti sille nimen antaneen Palatium-kukkulan alueen.
Maantiede

Palatiumin alue käsitti Palatium-kukkulan ja sen alemmat rinteet. Alueen rajat olivat samat kuin Rooman ensimmäisessä Romuluksen nimiin laitetussa pomerium-rajanvedossa. Niin kutsuttujen alueluetteloiden mukaan alueen ympärysmitta oli 11 510 jalkaa eli noin 3,4 kilometriä. Alueeseen kuului 20 vicusta.
Historia

Palatiumin alueen perusti keisari Augustus uudistaessaan Rooman aluejaon vuonna 7 eaa. Siihen samoin kuin muihin alueisiin viitattiin alun perin vain numerolla. Myöhemmin se sai myös nimen Palatium-kukkulasta. Palatiumin alue tuhoutui kokonaan Rooman palossa vuonna 64 jaa. Aluejako oli käytössä vielä ainakin 300-luvulla, sillä se esiintyy tuon aikaisissa alueluetteloissa. Niiden mukaan sen aluehallintoa hoiti kaksi curatoria ja 48 magister vicorumia.
Rakennukset

Alueluetteloiden mukaan alueella oli 20 pyhäkköä (aedicula), 2 642 vuokrakasarmia (insula), 89 patriisitaloa (domus), 44 kylpylää (balneum), 48 viljavarastoa (horreum) ja 89 lähdekaivoa ja vesivarastoa (lacus).
Alueen merkittävimpiä rakennuksia ja muita kohteita olivat:
Apollo Palatinuksen temppeli (Aedes Apollinis Palatini)
Auguratorium eli auguurien käyttämä alue
Augustuksen talo (Domus Augusti)
Curiae veteres -pyhäkkö
Domitianuksen palatsi, johon kuuluivat Domus Augustana, Domus Flavia ja niin kutsuttu ”Domitianuksen hippodromi”, oikeammin puutarha
Elagabaluksen temppeli (Elagabalium)
Fortuna Respiciensin temppeli (Aedes Fortunae)
Juno Sospitan temppeli (Aedes Juno Sospita)
Juppiter Invictuksen temppeli (Aedes Iovis Invicti) eli Juppiterin Victorin temppeli (Aedes Iovis Invicti)
Lupercal-luola
Magna Materin temppeli eli Kybelen temppeli (Aedes Magna Mater)
Neron palatsi (Domus transitoria)
Romuluksen maja (Tugurium Romuli)
Septimius Severuksen palatsi (Domus Severiana) ja Septizodium
Tiberiuksen palatsi (Domus Tiberiana)
Victorian temppeli (Aedes Victoria)
Palatium-kukkulaa.
Domitianuksen palatsin raunioita.
Apollo Palatinuksen temppelin podiumia.
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2000

Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2000 järjestettiin 19.–27. helmikuuta Holmenkollenilla, Norjassa. Miesten viesti keskeytettiin sumun takia ja siirrettiin kilpailtavaksi Lahden maailmancup-kilpailujen yhteyteen. Kisojen menestynein maa oli Norja viidellä mitalilla (kolme kultaa, yksi hopea ja yksi pronssi).
Miehet > 10 km sprintti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Frode Andresen | 23,51,2 / 1 |
| 2 |  | Pavel Rostovtsev | + 9,5 / 0 |
| 3 |  | René Cattarinussi | + 19,2 / 0 |
Miehet > 12,5 km takaa-ajo

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Frank Luck | 33,21,9 / 2 |
| 2 |  | Pavel Rostovtsev | + 3,3 / 2 |
| 3 |  | Raphaël Poirée | + 15,1 / 3 |
Miehet > 20 km normaalimatka

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Wolfgang Rottmann | 53,36,2 / 1 |
| 2 |  | Ludwig Gredler | + 35,0 / 2 |
| 3 |  | Frank Luck | + 1,21,9 / 1 |
Miehet > 15 km yhteislähtö

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Raphaël Poirée | 39,31,5 / 1 |
| 2 |  | Pavel Rostovtsev | + 9,4 / 2 |
| 3 |  | Ole Einar Bjørndalen | + 18,4 / 3 |
Miehet > 4 × 7,5 km viesti

| Sija | Maa | Joukkue | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Viktor Maigurov, Sergei Rotškov, Vladimir Dratšov, Pavel Rostovtsev | 1,33,39,8 / 1+11 |
| 2 |  | Egil Gjelland, Frode Andresen, Halvard Hanevold, Ole Einar Bjørndalen | + 39,8 / 1+10 |
| 3 |  | Frank Luck, Peter Sendel, Sven Fischer, Ricco Groß | + 53,6 / 2+11 |
Naiset > 7,5 km sprintti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Liv Grete Poirée | 20,51,9 / 0 |
| 2 |  | Katrin Apel | + 29,8 / 1 |
| 3 |  | Martina Zellner | + 30,6 / 1 |
Naiset > 10 km takaa-ajo

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Magdalena Forsberg | 31,53,8 / 2 |
| 2 |  | Uschi Disl | + 31,9 / 3 |
| 3 |  | Florence Baverel-Robert | + 42,2 / 0 |
Naiset > 15 km normaalimatka

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Corinne Niogret | 45,30,9 / 0 |
| 2 |  | Yu Shumei | + 53,3 / 0 |
| 3 |  | Magdalena Forsberg | + 1,16,9 / 2 |
Naiset > 12,5 km yhteislähtö

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Liv Grete Poirée | 38,51,7 / 2 |
| 2 |  | Galina Kukleva | + 13,4 / 2 |
| 3 |  | Corinne Niogret | + 23,6 / 2 |
Naiset > 4 × 6 km viesti

| Sija | Maa | Joukkue | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olga Pyljova, Svetlana Tšernusova, Galina Kukleva, Albina Ahatova | 1:32:19.8 / 1+14 |
| 2 |  | Uschi Disl, Katrin Apel, Andrea Henkel, Martina Zellner | + 22,7 / 1+15 |
| 3 |  | Olena Zubrylova, Olena Petrova, Nina Lemeš, Tatjana Vodopjanova | + 1,48,1 / 1+12 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norja | 3 | 1 | 1 |
| 2. |  Venäjä | 2 | 4 | 0 |
| 3. |  Ranska | 2 | 0 | 3 |
| 4. |  Saksa | 1 | 3 | 3 |
| 5. |  Itävalta | 1 | 1 | 0 |
| 6. |  Ruotsi | 1 | 0 | 1 |
| 7. |  Kiina | 0 | 1 | 0 |
| 8. |  Italia | 0 | 0 | 1 |
| 8. |  Ukraina | 0 | 0 | 1 |
Regio IX Circus Flaminius

| Circus Flaminius> Regio IX Circus Flaminius |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Circus Flaminius korostettuna.  Augustuksen Rooman alueet
Kaupunki:  Rooma, Latium, Regio I Latium et Campania, Italia
Koordinaatit:  41°53′45″N, 12°28′39″E
Kaupunginosa nro:  IX
Osa-alueet:  Campus Martius, Forum holitorium
Lähialueet:  Regio VII Via lata, Regio VIII Forum Romanum, Regio XIV Transtiberim
Regio IX Circus Flaminius oli yksi antiikin Rooman kaupungin neljästätoista alueesta (regio). Se käsitti muun muassa sille nimensä antaneen Circus Flaminiuksen ympäristön.
Maantiede

Circus Flaminiuksen alue käsitti koko alueen Serviuksen muurin, Via latan eli Via Flaminian eteläpään ja Tiberin välissä. Via lata rajasi sitä itäpuolelta ja Tiber länsipuolelta. Alueen eteläpuolella olivat Capitolium-kukkula ja Serviuksen muuri. Pohjoisessa alue vaikuttaa ulottuneen nykyisille Piazza Navonalle ja Piazza Colonnalle. Campus Martius luetaan usein Circus Flaminiuksen alueeseen, mutta joskus taas sen sanotaan jääneen kokonaan kaikkien neljäntoista alueen ulkopuolelle. Niin kutsuttujen alueluetteloiden mukaan alueen ympärysmitta oli 32 500 jalkaa eli noin 9,6 kilometriä. Alueeseen kuului 35 vicusta.
Historia

Circus Flaminiuksen alueen perusti keisari Augustus uudistaessaan Rooman aluejaon vuonna 7 eaa. Siihen samoin kuin muihin alueisiin viitattiin alun perin vain numerolla. Myöhemmin se sai myös nimen sen alueella sijainneesta Circus Flaminiuksesta eli Flaminiuksen circuksesta. Aluejako oli käytössä vielä ainakin 300-luvulla, sillä se esiintyy tuon aikaisissa alueluetteloissa. Niiden mukaan sen aluehallintoa hoiti kaksi curatoria ja 48 magister vicorumia.
Rakennukset

Alueluetteloiden mukaan alueella oli 35 pyhäkköä (aedicula), 2 777 vuokrakasarmia (insula), 140 patriisitaloa (domus), 63 kylpylää (balneum), 25 viljavarastoa (horreum) ja 120 lähdekaivoa ja vesivarastoa (lacus).
Alueen merkittävimpiä rakennuksia ja muita kohteita olivat:
Agrippan kylpylät (Thermae Agrippae)
Balbuksen krypta (Crypta Balbi)
Balbuksen teatteri (Theatrum Balbi)
Ciconiae nixae
Circus Flaminius
Divorum-portiikki
Forum holitorium
Marcelluksen teatteri (Theatrum Marcelli)
Minuciuksen portiikki (Porticus Minucia)
Neptunuksen basilica (Basilica Neptuni)
Pantheon
Pompeiuksen teatteri (Theatrum Pompei)
Marcelluksen teatteri.
Pantheon.
San Nicola in Carcere -kirkko ja osittain sen osana olevia Januksen temppelin raunioita.
Bosnia ja Hertsegovinan lippu

Bosnia-Hertsegovinan nykyinen lippu, suhteet 1:2 4. helmikuuta 1998 alkaen
Bosnia-Hertsegovinan lippu on Bosnia-Hertsegovinan liittovaltion kansallistunnus. Lippu on kolmivärinen: sininen ja keltainen väri symboloivat puolueettomuutta ja rauhaa, kun taas valkoiset tähdet symboloivat Eurooppaa. Keltaisen kolmion sivut symboloivat serbejä, bosniakkeja ja kroaatteja. Lippu otettiin virallisesti käyttöön 4. helmikuuta 1998.
Bosnia-Hertsegovinan alueen entisiä lippuja

Aivan ensimmäisissä lipuissa esiintynyt entinen vaakunakuvio
Ottomaanien vallassa olleen nykyisen Bosnia-Hertsegovinan alueen lippu 1700-luvulla
Lippu 1830-luvulta
Itsenäisen Bosnian lippu, joka muistutti suuresti 1830-luvun lippua.
Lippu vuoden 1908 jälkeen
Jugoslaviaan kuuluneen Bosnia-Hertsegovinan sosialistisen tasavallan lippu 31. joulukuuta 1946 – 6. huhtikuuta 1992
Bosnia-Hertsegovinan lippu 6. huhtikuuta 1992 – 4. helmikuuta 1998
Heroon

Heroon Sagalassoksessa Vähässä-Aasiassa.
Heroon (m.kreik. ἡρῷον, hērōon) on kreikkalais-roomalaisessa arkkitehtuurissa heerokselle omistettu pyhäkkö tai hautamuistomerkki, jossa sankarille voitiin osoittaa kunnioitusta tai harjoittaa häneen liittyvää kulttia.
Antiikin aikana Kreikassa harrastettiin laajalti sankarikultteja. Kaupungit samaistuivat sankareihinsa, ja kultit keskittyivät heroonin ympärille, jossa sankarin luiden uskottiin olevan. Koska heerosten myötämielisyyden uskottiin olevan tärkeää kaupungin hyvinvoinnille, kreikkalaiset kaupungit kävivät kahakoita sankareiden jäämistöjen hallinnasta.
Tunnettuja herooneita

Aglaureion, Ateenan Akropolis – Aglauros
Aiakeion, Aigina – Aiakos
Aiakeion, Ateenan Agora – Aiakos
Arkhilokheion, Paros – Arkhilokhos
Heroon, Olympia – tuntematon heeros
Pandionin pyhäkkö, Ateenan Akropolis – Pandion
Pandroseion, Ateenan Akropolis – Pandrosos
Pelopeion, Olympia – Pelops
Theseion, Ateena – Theseus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta heroonit Wikimedia Commonsissa
ElevenLabs

Yhtiön logo.
ElevenLabs on vuonna 2022 perustettu yhdysvaltalainen teknologiayritys, joka tunnetaan erityisesti tekoälyä hyödyntävistä äänimalleistaan, joita käytetään puheen syntetisointiin. Yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes sisällytti yhtiön tekoäly-yritysten AI50-listalleen (2024). Yrityksen kotipaikka on New York.
Yhtiön ohjelmisto on noussut keskusteluun muun muassa keinotekoisesten julkisuuden henkilöiden puhetta jäljittelevien tai valepuheenvuorojen myötä. Toinen esimerkki huomiota saaneesta käytöstä oli puolalaisen paikallisradioasema Off Radio Krakovan ohjelma lokakuussa 2023, jossa haastateltiin vuoden 1996 Nobelin kirjallisuuspalkinnon voittanutta runoilija Wislawa Szymborskaa, vaikka haastatteluhetkellä Szymborska oli ollut kuolleena jo toistakymmentä vuotta.
Kasvuyrityksen liikevaihdon ennakoitiin yli kolminkertaistuneen 25 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista (2023) noin 80–90 miljoonaan dollariin (2024, arvio). Tammikuussa 2025 toteutuneen rahoituskierroksen jälkeen yhtiö oli hankkinut rahoitusta jo 281 miljoonaa dollaria, ja yhtiön laskennallisen arvon laskettiin olevan yli 3 miljardia dollaria.
Kama (Fukuoka)

| Kama (嘉麻市) |
| --- | --- |
 lippu:  Symboli
 Kaman sijainti Fukuokan prefektuurissa
 Koordinaatit: 33°33′48″N, 130°42′42″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Fukuokan prefektuuri
Hallinto:  
 – Pormestari:  Yukihiro Akama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  135,18 km²
Väkiluku (2013):  41 999
 – Väestötiheys:  310,7 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kirsikka
 – Kukka:  Atsalea
 
 http://www.city.kama.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kama (jap. 嘉麻市, Kama-shi) on kaupunki Fukuokan prefektuurissa Kyūshūn saarella Japanissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa. Kaupungissa on 41 999 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 135,18 neliökilometriä.
Kaupungin eteläosat kohoavat vuorille, pohjoisosissa on tasankoalueita. Ongajoki saa alkunsa Kaman alueelta ja virtaa kaupungin läpi pohjoiseen. Kaupungin pinta-alasta yli 70 prosenttia on metsä- tai maatalousaluetta. Kama muodostettiin vuonna 2006, kun Yamadan kaupunki ja kolme maaseutukaupunkia, Inatsuki, Kaho ja Usui, liitettiin yhteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kama Wikimedia Commonsissa
Kaupungin viralliset kotisivut (japaniksi)
| n k Fukuokan prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Asakura  Buzen  Chikugo  Chikushino  Dazaifu  Fukuoka (pääkaupunki)  Fukutsu  Iizuka  Itoshima  Kama  Kasuga  Kita-Kyūshū  Koga  Kurume  Miyama  Miyawaka  Munakata  Nakagawa  Nakama  Nōgata  Ogōri  Ōkawa  Ōmuta  Ōnojō  Tagawa  Ukiha  Yame  Yanagawa  Yukuhashi  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Asakuran piirikunta (Chikuzen · Tōhō) · Chikujōn piirikunta (Chikujō · Kōge · Yoshitomi) · Kahon piirikunta (Keisen) · Kasuyan piirikunta (Hisayama · Kasuya · Sasaguri · Shime · Shingū · Sue · Umi) · Kuraten piirikunta (Kotake · Kurate) · Miin piirikunta (Tachiarai) · Miyakon piirikunta (Kanda · Miyako) · Mizuman piirikunta (Ōki) · Ongan piirikunta (Ashiya · Mizumaki · Okagaki · Onga) · Tagawan piirikunta (Aka · Fukuchi · Itoda · Kawara · Kawasaki · Ōtō · Soeda) · Yamen piirikunta (Hirokawa) |  |
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2004

Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2004 järjestettiin Oberhofissa, Saksassa 7.–15. helmikuuta 2004.
Miehet > 10 km sprintti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Raphaël Poirée | 30.11,9 / 0 |
| 2 |  | Ricco Groß | + 9,1 / 0 |
| 3 |  | Ole Einar Bjørndalen | + 45,0 / 2 |
Miehet > 12,5 km takaa-ajo

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ricco Groß | 38.53,8 / 2 |
| 2 |  | Raphaël Poirée | + 13,3 / 2 |
| 3 |  | Ole Einar Bjørndalen | + 1.16,6  / 6 |
Miehet > 20 km normaalimatka

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Raphaël Poirée | 51.37,9 / 1 |
| 2 |  | Tomasz Sikora | + 55,5 / 1 |
| 3 |  | Ole Einar Bjørndalen | + 1.00,5 / 2 |
Miehet > 15 km yhteislähtö

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Raphaël Poirée | 40.31,7 / 2 |
| 2 |  | Lars Berger | + 32,4 / 5 |
| 3 |  | Sergei Konovalov | + 36,2  / 2 |
Miehet > 4 × 7,5 km viesti

| Sija | Maa | Joukkue | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Frank Luck, Ricco Groß, Sven Fischer, Michael Greis | 1.17.50,3 / 0+2 |
| 2 |  | Halvard Hanevold, Lars Berger, Egil Gjelland, Ole Einar Bjørndalen | + 15,7 / 2+8 |
| 3 |  | Ferréol Cannard, Vincent Defrasne, Julien Robert, Raphaël Poirée | + 33,3 / 0+2 |
Naiset > 7,5 km sprintti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Liv Grete Poirée | 25.51,0 / 1 |
| 2 |  | Anna Bogali-Titovets | + 20,6 / 0 |
| 3 |  | Jekaterina Ivanova | + 53,2 / 1 |
|  |  | Martina Glagow | + 53,2 / 1 |
Naiset > 10 km takaa-ajo

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Liv Grete Poirée | 37.39,3 / 4 |
| 2 |  | Martina Glagow | + 21,3 / 3 |
| 3 |  | Anna Bogali-Titovets | + 1.01,3  / 4 |
Naiset > 15 km normaalimatka

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olga Pyljova | 49.30,0 / 1 |
| 2 |  | Albina Ahatova | + 41,0 / 1 |
| 3 |  | Olena Petrova | + 1.41,5 / 3 |
Naiset > 12,5 km yhteislähtö

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Liv Grete Poirée | 39.46,1 / 2 |
| 2 |  | Katrin Apel | + 1.23,9 / 2 |
| 3 |  | Sandrine Bailly | + 2.05,7 / 3 |
Naiset > 4 × 6 km viesti

| Sija | Maa | Joukkue | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Linda Tjørhom, Gro Marit Istad-Kristiansen, Gunn Margit Andreassen, Liv Grete Poirée | 1.16.59,8 / 0+12 |
| 2 |  | Olga Pyljova, Svetlana Išmuratova, Anna Bogali-Titovets, Albina Ahatova | + 1.08,2 / 0+9 |
| 3 |  | Martina Glagow, Katrin Apel, Simone Denkinger, Kati Wilhelm | + 1.18,6 / 2+12 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norja | 4 | 2 | 3 |
| 2. |  Ranska | 3 | 1 | 2 |
| 3. |  Saksa | 2 | 3 | 2 |
| 4. |  Venäjä | 1 | 3 | 2 |
| 5. |  Puola | 0 | 1 | 0 |
| 6. |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 1 |
|  |  Ukraina | 0 | 0 | 1 |
Kynsisakset

Kynsisakset kuvassa alhaalla vasemmalla.
Kynsisakset ovat  pienet sakset, jotka on suunniteltu ensisijaisesti kynsien leikkaamista varten. Kynsisakset ovat usein kaarevateräiset. Tunnettuja kynsisaksien valmistajia ovat muun muassa Fiskars, Stainless ja Trim.
Eläinten kynsien leikkaamiseen käytetään usein pihtimäisempiä saksia.
Xu Shuzheng

Xu Shuzheng
Xu Shuzheng (perint. 徐樹錚, yksink. 徐树铮; pinyin: Xú Shùzhēng, 11. marraskuuta 1880 – 29. joulukuuta 1925) oli Kiinan tasavallan aikanen sotaherra.
Xu kuului Beiyang-armeijan niin sanottuun Anhuin ryhmään. Hän oli sotaherra Duan Qiruin oikea käsi ja johti Mongolian takaisinvalloitusyritystä vuonna 1919. Hän menetti asemansa Duanin menetettyä valtansa vuonna 1920 ja joutui sotaherra Feng Yuxiangin salamurhan uhriksi vuonna 1925.
Regio XIV Transtiberim

| Transtiberim> Regio XIV Transtiberim |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Transtiberim korostettuna.  Augustuksen Rooman alueet
Kaupunki:  Rooma, Latium, Regio I Latium et Campania, Italia
Koordinaatit:  41°53′46″N, 12°27′45″E
Kaupunginosa nro:  XIV
Osa-alueet:  Janiculum, Vaticanus ager
Lähialueet:  Regio IX Circus Flaminius, Regio XI Circus maximus, Regio XIII Aventinus
Regio XIV Transtiberim tai Transtiberina oli yksi antiikin Rooman kaupungin neljästätoista alueesta (regio). Se käsitti Tiberjoen länsipuolisen alueen kaupungista.
Maantiede

Transtiberimin alue käsitti nimensä mukaisesti Tiberin ”toispuolisen” eli länsipuolisen osan kaupungista, mukaan lukien Janiculum-kukkula ja Vaticanus ager sekä niiden ja joen välinen alue. Siihen kuului myös Tiberin saari (nyk. Isola Tiberina). Alueen tarkkoja rajoja ei tiedetä, mutta se ulottui selvästi Aurelianuksen muurin ulkopuolelle, sillä muuri ei sulkenut sisäänsä esimerkiksi Vaticanusta. Alue oli pinta-alaltaan selvästi suurin kaupungin alueista. Niin kutsuttujen alueluetteloiden mukaan alueen ympärysmitta oli 33 388 jalkaa eli noin 9,9 kilometriä. Alueeseen kuului 78 vicusta.
Historia

Transtiberimin alueen perusti keisari Augustus uudistaessaan Rooman aluejaon vuonna 7 eaa. Siihen samoin kuin muihin alueisiin viitattiin alun perin vain numerolla. Myöhemmin se sai myös nimen siitä, että se sijaitsi ”Tiberin toisella puolella". Aluejako oli käytössä vielä ainakin 300-luvulla, sillä se esiintyy tuon aikaisissa alueluetteloissa. Niiden mukaan sen aluehallintoa hoiti kaksi curatoria ja 48 magister vicorumia.
Rakennukset

Alueluetteloiden mukaan alueella oli 78 pyhäkköä (aedicula), 4 405 vuokrakasarmia (insula), 150 patriisitaloa (domus), 86 kylpylää (balneum), 22 viljavarastoa (horreum) ja 180 lähdekaivoa ja vesivarastoa (lacus), sekä seitsemännen vigiles-kohortin asemapaikka.
Alueen merkittävimpiä rakennuksia ja muita kohteita olivat:
Agrippinan puutarhat (Horti Agrippinae)
Ampeliksen, Priscuksen ja Dianan kylpylä (Balineum Ampelidis, Prisci et Dianes)
Aqua Alsietina (Aqua Augusta) -akvedukti
Aqua Trajana -akvedukti
”Casa della Farnesina” -nimellä nykyisin tunnettu domus
Coriaria Septimiana, nahanparkitsimo
Faunuksen temppeli (Aedes Fauni)
Fors Fortunan temppeli (Templum Fortis Fortunae)
Gaiuksen ja Neron circus (Circus Gaii et Neronis)
Hadrianuksen mausoleumi (Mausoleum Hadriani)
Hercules Cubansin pyhäkkö
Muciuksen niitty (Prata Mucia)
Pons Cestius
Porta Aurelia
Statua Valeriana, jonkun Valeria-suvun jäsenen patsas
Syyrialainen pyhäkkö
Vicus Sergi
Hadrianuksen mausoleumi (nyk. Castel Sant’Angelo).
Pons Cestius (nyk. Ponte Cestio), joka yhdistää Tiberin saaren joen länsirantaan.
Janiculumin niin kutsutun Syyrialaisen pyhäkön rauniot.
Rovastinaho

Rovastinaho on Ranuan kunnassa sijaitseva kylä Simojoen varrella. Rovastinaholla toimii yhteinen kylätoimikunta Raiskion ja Leppiahon kylien kanssa.
Kylällä oli oma peruskoulu, Ruonan koulu, joka lakkautettiin vuonna 2008. Koulurakennusta on käytetty myöhemmin muun muassa turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskuksena.
Ulrik 2 (lentokenttä)

Ulrik 2 oli ruotsalaisen Lentorykmentti 19:n talvisodan aikana Vaalan Nimisjärven jäälle perustama lentotukikohta.
Tukikohta toimi F19:n Gloster Gladiator -hävittäjien työkenttänä niiden täydentäessä Oulun ilmapuolustusta sekä suojatessa tärkeää Vaalankurkun rautatiesiltaa Neuvostoliiton pommikoneiden hyökkäyksiltä. Nimisjärveltä 7. maaliskuuta 1940 torjuntalennolle startannut vänrikki Einar Theler ampui Gladiator-hävittäjällä alas kaksi SB-2-pommikonetta.