stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elli

| Elli |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  11. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  11. heinäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Eleonora
Nimen alkuperä:  Eleonoora
Infobox OKNimi-testi OK: 
Elli on suomalainen naisen etunimi, joka on syntynyt lyhentymänä nimestä Eleonora. Ellin nimipäivä on 11. heinäkuuta.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Elli-nimen on saanut 23 744 henkilöä. Heistä yli puolet on syntynyt 1900-luvun alkupuoliskolla.
Tunnettuja Ellejä

Elli Aalto (1936–2018), venäjänsuomalainen kirjallisuudentutkija
Elli Aaltonen (s. 1953), Kelan ent. pääjohtaja
Elli Ansas (1872–1950), Vaasan käytännöllisen naisopiston perustaja ja johtaja
Elli Avram, oik. Elisabet Granlund (s. 1990), ruotsalais-kreikkalainen näyttelijä
Elli Björkstén (1870–1947), voimistelujohtaja
Elli Castrén (s. 1944), näyttelijä
Elli Forssell–Rozentāle (1873–1943), laulaja
Elli Hallikainen (s. 1960), kestävyysjuoksija
Elli Haloo, Ellips, oik. Elisa Tiilikainen (s. 1990), laulaja, lauluntekijä ja basisti
Elli Heikkilä (s. 2002), koripalloilija
Elli Hiidenheimo, o.s. Tavastähti (1883–1950), kansanedustaja ja kirjailija
Elli Hällström (1873–1955), nuortenkirjailija
Elli-Marja Ilkka (1896–1993), pakinoitsija ja uskonnollinen kirjailija
Elli Jansson (1927–2020), lääkäri ja mikrobiologian ja immunologian professori
Elli Juntunen (1901–1990), SKDL:n kansanedustaja
Elli Kaarlehto (1897–1986), kirjailija
Elli Kahila (1918–2010), kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä
Elli-Noora Kainulainen (s. 2000), jalkapalloilija
Elli Kallioranta (1903–2001), kotitalousteknikko ja kansanvalistaja
Elli Karu (1886–1971), kiertuenäyttelijä
Elli Kattelus (s. 1996), pesäpalloilija
Elli Kokko (1893–1918), Kouvolan punakaartin naiskomppanian päällikkö
Elli Kylmäluoma (s. 2001), salibandyn pelaaja
Elli-Kaija Köngäs (1932–1982), antropologi
Elli Laurila (1882–1966), työväenopiston johtaja ja Kokoomuksen kansanedustaja
Elli Malm (1881–1960), näyttelijä
Elli Melasniemi (s. 1998), näyttelijä
Elli Mäkilä (s. 1978), johtamisen ja markkinoinnin asiantuntija
Elli Nurminen (1899–1987), toiminnanjohtaja, SDP:n kansanedustaja ja sosiaalineuvos
Elli Pajukanta (1922–2012), runoilija
Elli Parkkari (1907–2001), kommunisti ja puoluevirkailija
Élli Paspalá (s. 1957), kreikkalainen laulaja
Elli Perkko, Leena Joki (1928–1990), amanuenssi ja lastenkirjailija
Elli Pihlaja (1906–1985), oopperalaulaja
Elli Pikkujämsä (s. 1999), jalkapalloilija ja lumilautailija
Elli Ranta (1900–1954), laulaja ja näyttelijä
Elli Rängman-Björlin (1882–1951), pianisti ja pianopedagogi
Elli Saarikko (1898–1994), linja-autoliikennöitsijä
Elli Salovaara (s. 2000), koripalloilija
Elli Saurio (1899–1966), taloustieteen professori
Elli Schauman (1898–1985), lääkäri, presidentti K. J. Ståhlbergin tytär
Elli Seiro (s. 2005), jalkapalloilija
Elli Stenberg (1903–1987), SKDL:n kansanedustaja
Elli Suninen (1877–1960), kotitalousalan kehittäjä
Elli Suokas-Steinbeck (1895–1931), amerikansuomalainen laulaja
Elli Swan (1868–1954), opettaja ja koulun johtaja
Elli Terwiel (s. 1989), kanadalainen alppihiihtäjä
Elli Toivoniemi (s. 1984), elokuvatuottaja ja -ohjaaja
Elli Tompuri (1880–1962), näyttelijä, ohjaaja, teatterinjohtaja, lausuja, tanssija ja kirjailija
Elli Vallinoja (s. 1988), näyttelijä
Elli Vento (1937–2024), kuulantyöntäjä
Elli Ylimaa (1900–1982), näyttelijä
Elli Ylitalo, Tuulikki Otsola (1924–1985), kirjailija
Kuvitteellisia Elli-nimisiä

Elli Etikka, henkilö Tohtori Sykerö -piirrosarjassa
Elli Kuitunen, henkilö Elli-televisioelokuvassa
Joensuun Elli, on fiktiivinen juukalainen naishahmo, esiintyy Eino Kettusen samannimisessä laulussa.
Elli Vaara, supersankari elokuvasarjassa Ihmeperhe
Vuoden liigapelaaja

| Vuoden liigapelaaja |
| --- | --- |
 Venäläissyntyinen Valeri Popovitš valittiin viidesti vuoden liigapelaajaksi.
Palkitaan:  Myönnetään Veikkausliigan parhaalle pelaajalle.
Palkinnon antaja:  Veikkausliiga ja Jalkapallon Pelaajayhdistys
Maa:  Suomi
Ensimmäinen palkinto:  1990
Useimmin palkittu:  Valeri Popovitš (5)
Viimeisin palkittu:  Petteri Pennanen
Virallinen internet-sivu
Vuoden liigapelaaja on Suomen jalkapallon pääsarjan Veikkausliigan parhaalle pelaajalle vuosittain myönnettävä palkinto. Se on jaettu liigan ensimmäisestä kaudesta 1990 lähtien. Palkinnosta vastaa Jalkapallon Pelaajayhdistys, ja sen saajan äänestävät liigapelaajat keskuudestaan.
Palkitut

| Kausi | Pelaaja | Pelipaikka | Kansalaisuus | Joukkue | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | Litmanen, JariJari Litmanen | Keskikenttä |  Suomi | Reipas |  |
| 1991 | Tarkkio, KimmoKimmo Tarkkio | Hyökkääjä |  Suomi | Haka |  |
| 1992 | Antti NiemiAntti Niemi | Maalivahti |  Suomi | HJK |  |
| 1993 | Rantanen, JariJari Rantanen | Hyökkääjä |  Suomi | FinnPa |  |
| 1994 | Sulonen, PetriPetri Sulonen | Puolustaja |  Suomi | TPS |  |
| 1995 | Popovitš, ValeriValeri Popovitš | Hyökkääjä |  Venäjä | Haka |  |
| 1996 | Vanhala, JariJari Vanhala | Hyökkääjä |  Suomi | Jaro |  |
| 1997 | Alexei Eremenko Sr.Alexei Eremenko | Keskikenttä |  Venäjä | Jaro |  |
| 1998 | Popovitš, ValeriValeri Popovitš | Hyökkääjä |  Venäjä | Haka |  |
| 1999 | Popovitš, ValeriValeri Popovitš | Hyökkääjä |  Venäjä | Haka |  |
| 2000 | Kuqi, ShefkiShefki Kuqi | Hyökkääjä |  Suomi | Jokerit |  |
| 2001 | Roiha, PaulusPaulus Roiha | Hyökkääjä |  Suomi | HJK |  |
| 2002 | Popovitš, ValeriValeri Popovitš | Hyökkääjä |  Venäjä | Haka |  |
| 2003 | Popovitš, ValeriValeri Popovitš | Hyökkääjä |  Venäjä | Haka |  |
| 2004 | Pohja, AnttiAntti Pohja | Hyökkääjä |  Suomi | TamU |  |
| 2005 | Adriano | Hyökkääjä |  Brasilia | MyPa |  |
| 2006 | Wiss, JarkkoJarkko Wiss | Keskikenttä |  Suomi | TamU |  |
| 2007 | Savolainen, JuskaJuska Savolainen | Keskikenttä |  Suomi | TamU |  |
| 2008 | Chatto, DominicDominic Chatto | Keskikenttä |  Nigeria | Inter |  |
| 2009 | Brown, WayneWayne Brown | Keskikenttä |  Englanti | TPS |  |
| 2010 | Medo | Keskikenttä |  Sierra Leone | HJK |  |
| 2011 | Furuholm, TimoTimo Furuholm | Hyökkääjä |  Suomi | Inter |  |
| 2012 | Sirbiladze, IrakliIrakli Sirbiladze | Hyökkääjä |  Georgia | Inter |  |
| 2013 | Väyrynen, TimTim Väyrynen | Hyökkääjä |  Suomi | Honka |  |
| 2014 | Lod, RobinRobin Lod | Keskikenttä |  Suomi | HJK |  |
| 2015 | Kokko, AleksandrAleksandr Kokko | Hyökkääjä |  Suomi | RoPS |  |
| 2016 | Tendeng, Emile PaulEmile Paul Tendeng | Keskikenttä |  Senegal | Ilves |  |
| 2017 | Valenčič, FilipFilip Valenčič | Hyökkääjä |  Slovenia | HJK |  |
| 2018 | Klauss | Hyökkääjä |  Brasilia | HJK |  |
| 2019 | Valenčič, FilipFilip Valenčič | Hyökkääjä |  Slovenia | Inter |  |
| 2020 | Riski, RoopeRoope Riski | Hyökkääjä |  Suomi | HJK |  |
| 2021 | Nissilä, UrhoUrho Nissilä | Keskikenttä |  Suomi | KuPS |  |
| 2022 | Erwin, LeeLee Erwin | Hyökkääjä |  Skotlanti | Haka |  |
| 2023 | Michael, PeterPeter Michael | Hyökkääjä |  Nigeria | VPS |  |
| 2024 | Pennanen, PetteriPetteri Pennanen | Keskikenttä |  Suomi | KuPS |  |
Itävallan junakaappaus

Rautatieasema, jossa junakaappaus tapahtui.
Itävallan junakaappaus tapahtui 28. syyskuuta 1973, kun kaksi palestiinalaista As-Sa'iqan ryhmän terroristia hyökkäsi Moskovasta Wieniin matkalla olleeseen yöpikajunaan Schönaussa Ala-Itävallassa. Yöjunassa oli 40 venäjänjuutalaista siirtolaista, jotka olivat muuttamassa Neuvostoliitosta Israeliin.
Terroristit ottivat kolme juutalaista siirtolaista ja yhden itävaltalaisen tullimiehen panttivangiksi. Kaappaajat vaativat Schönaun pakolaiskeskuksen sulkemista ja lentokonetta, jolla he pääsisivät pois Itävallasta.
Kaappaajien mukaan Itävallan hallitus uhkasi palestiinalaisten asiaa sallimalla Neuvostoliiton juutalaisryhmien läpikulkuoikeuden näiden muuttaessa Israeliin. Useiden tuntien jälkeen liittokansleri Bruno Kreisky ilmoitti suostuvansa kaappaajien vaatimuksiin humanitäärisin perustein.
Uhaten tappaa panttivangit terroristit hankkivat itselleen auton, jolla he ajoivat Wienin kansainväliselle lentoasemalle. Lentokentällä käytiin neuvotteluita viranomaisten kanssa ja kaappaajien käyttöön tarjottiin matkustajalentokone, jolla he lensivät Tripoliin 29. syyskuuta.
Itävallan viranomaiset ilmoittivat, ettei venäjänjuutalaisille siirtolaisryhmille annettaisi vastaisuudessa läpikulkulupaa Schönausta ja ilmoitti sulkevansa keskuksen. Sen sijaan yksittäisten juutalaisten läpikulku sijoitettiin toiseen leiriin ja hyväksyttiin.
Israel katkaisee välit Itävaltaan

Itävallan hallituksen päätös sulkea pakolaiskeskus otettiin Israelissa vastaan suurella katkeruudella. Israelin hallituksen mukaan Itävallan hallitus oli toiminut vilpillisesti maailman
juutalaisiavastaan ja osoittanut käsittämätöntä myöntyväisyyttä palestiinalaisterroristeja kohtaan. Israelin parlamentti kokoontui tilanteesta ylimääräiseen istuntoon. Israel kutsui suurlähettiläänsä takaisin ja esitti vastalauseen Itävallan hallitukselle.
Jälkipyykki

Tapauksen jälkeen pidettiin Itävallan liittokanslerin ja Israelin pääministeri Golda Meirin välillä sellainen huippukokous Schönbrunnin linnassa Wienissä, jossa keskusteltiin uuden vastaanottokeskuksen perustamisesta sillä vuoden 1971 jälkeen kaikkiaan 70 000 juutalaista oli muuttanut Neuvostoliitosta Schönaun kautta Israeliin. Kreisky suostui uuden vastaanottokeskuksen avaamiseen.
Aiheesta muualla

EUscreen: After the Marchegg crisis: Golda Meir in Vienna (video)
Sami Salmi

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 8. kesäkuuta 1988 (ikä 36)
Syntymäpaikka: Nurmijärvi, Suomi
Pelipaikka: laitapuolustaja
Pituus: 179 cm
Junioriseurat
2000–2002: Nateva
2003–2004: KP-75
2005–2007: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2007–2009 | Klubi 04 | 60 | (0) |
| 2010 | VPS | 18 | (0) |
| 2010 | → VPS-j | 1 | (1) |
| 2011–2013 | PK-35 Vantaa | 62 | (1) |
| 2014–2016 | GrIFK | 52 | (1) |
| 2017–2018 | VJS | 27 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 220 | (4) |
Maajoukkue
| 2009 | Suomi U21 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Sami Salmi (s. 8. kesäkuuta 1988 Nurmijärvi) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja, mutta kykenee pelaamaan myös vasemmalla laidalla.
Salmi on Nurmijärven Natevan kasvatti. Hän pelasi juniorina myös Keravan Pallossa ja Helsingin Jalkapalloklubissa. Kaudeksi 2007 Salmi nousi HJK:n reservijoukkueen Klubi 04:n kokoonpanoon Ykkösessä. Vuosi päättyi Kakkoseen putoamiseen, mutta joukkue onnistui nousemaan heti yhden kauden jälkeen takaisin Ykköseen. Salmi pelasi kaudella 2009 oikean laitapuolustajan paikalla Klubi 04:n jokaisen sarjaottelun alusta loppuun ja hän sai myös kutsun alle 21-vuotiaiden maajoukkueen kokoonpanoon.
Onnistuneen kauden jälkeen Salmi solmi yksivuotisen sopimuksen Veikkausliiga-joukkue Vaasan Palloseuran kanssa. Hän teki pääsarjadebyyttinsä 3. toukokuuta 2010 ottelussa Helsingin Jalkapalloklubia vastaan ja esiintyi kauden aikana yhteensä 18 sarjaottelussa. VPS ei käyttänyt Salmen sopimuksessa ollutta jatko-optiota ja hän palasi pääkaupunkiseudulle Ykkösessä pelanneen PK-35 Vantaan riveihin. Kolmen vuoden jälkeen Salmi siirtyi sarjatasoa alemmaksi Grankulla IFK:n joukkueeseen. Kaudella 2015 hän oli mukana nostamassa GrIFK:ta takaisin Ykköseen kahdeksan vuoden jälkeen joukkueen sijoittuessa ensimmäiseksi länsilohkossa ja voittaessa nousukarsinnoissa Klubi 04:n.
Salmi pelasi yhden ottelun alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa vuonna 2009. Hän tuli 81. minuutilla vaihdosta Jonas Emetin tilalle 1. huhtikuuta pelatussa ottelussa Latviaa vastaan.
Vuoden jääkiekkoilija

Teemu Selänne on valittu kymmenen kertaa vuoden jääkiekkoilijaksi.
Vuoden jääkiekkoilija on Urheilutoimittajain Liiton vuosittain myöntämä tunnustuspalkinto vuoden parhaalle suomalaiselle jääkiekkoilijalle. Vuoden jääkiekkoilija on valittu vuodesta 1948 lähtien. Eniten valintoja on Teemu Selänteellä; kymmenen.
Pesäpallon kunniagalleria

Eino Kaakkolahti (lukkari) on kunniagallerian jäsen numero 9.
Pesäpallon kunniagalleria on Suomen Pesäpalloliiton galleria, joka esittelee pesäpallon historiaa ja sen kuuluisia pelaajia ja taustahenkilöitä. Galleria sijaitsee Vimpelissä. Kunniagalleria avattiin Jyväskylässä pesäpallon 90-juhlavuotena, kesäkuussa 2012.  Kunniagalleria siirtyi toukokuussa 2022 uudistettuun Suomen pesäpallomuseoon Vimpeliin.  Kunniagalleriaan voivat päästä pelaajat, tuomarit, kouluttajat ja järjestöihmiset, jotka ovat työllään edesauttaneet työtä pesäpallon eteen.
Vuonna 2012 galleriaan valittiin ensimmäiset 20 nimeä. Pesäpalloliiton johtokunta päättää vuosittain nimeämisistä kunniagalleriaan.  Vuonna 2014 kunniagalleriaan lisättiin viisi uutta nimeä.  Heinäkuussa 2022 kunniagalleriaan nimettiin 24 nimeä lisää ja elokuussa 2022 Toni Kohonen kutsuttiin kunniagalleriaan.  Vuoden 2023 Itä–Länsi-ottelun yhteydessä kunniagalleriaan nimitettiin kuusi nimeä ja vuoden 2024 Itä–Länsi-ottelun yhteydessä viisi nimeä.
Kunniagallerian jäsenet

| # | Nimi | Valittu |
| --- | --- | --- |
| 1. | Lauri Pihkala | 2012 |
| 2. | Leo Hannula | 2012 |
| 3. | Olli Hanski | 2012 |
| 4. | Seija Happonen | 2012 |
| 5. | Eero Haukiala | 2012 |
| 6. | Kalevi Ihalainen | 2012 |
| 7. | Päivi Ikola | 2012 |
| 8. | Toivo Ilola | 2012 |
| 9. | Eino Kaakkolahti | 2012 |
| 10. | Jussi Kiikeri | 2012 |
| 11. | Erkki Kivelä | 2012 |
| 12. | Osmo Kupiainen | 2012 |
| 13. | Kari Kuusiniemi | 2012 |
| 14. | Markus Lakaniemi | 2012 |
| 15. | Tauno Luomi | 2012 |
| 16. | Elmer Meilahti | 2012 |
| 17. | Erkki Merinen | 2012 |
| 18. | Mauri Pyhälahti | 2012 |
| 19. | Tuula Rantanen | 2012 |
| 20. | Anja Rummukainen | 2012 |
| 21. | Ilpo Kytösalmi | 2014 |
| 22. | Pekka Peltomäki | 2014 |
| 23. | Tuula Salonen | 2014 |
| 24. | Seppo Uusi-Oukari | 2014 |
| 25. | Olli Veijola | 2014 |
| 26. | Simo Eerikäinen | 2022 |
| 27. | Pasi Harvela | 2022 |
| 28. | Erkki Heikkilä | 2022 |
| 29. | Matti Iivarinen | 2022 |
| 30. | Marita Karhunen | 2022 |
| 31. | Vesa Liikala | 2022 |
| 32. | Aino Liimatainen | 2022 |
| 33. | Hannu Litmanen | 2022 |
| 34. | Kalevi Luoma | 2022 |
| 35. | Arto Ojaniemi | 2022 |
| 36. | Jorma Pajunen | 2022 |
| 37. | Aulis Paski | 2022 |
| 38. | Pasi Pirinen | 2022 |
| 39. | Markku Pullinen | 2022 |
| 40. | Tarja Pöntinen | 2022 |
| 41. | Riitta Rajamäki | 2022 |
| 42. | Timo Raussi | 2022 |
| 43. | Katja Saari | 2022 |
| 44. | Henna Salmela | 2022 |
| 45. | Marja Solakivi | 2022 |
| 46. | Pia Viertonen | 2022 |
| 47. | Antero Viherkenttä | 2022 |
| 48. | Unto Väisänen | 2022 |
| 49. | Toni Kohonen | 2022 |
| 50. | Kari Hakkarainen | 2023 |
| 51. | Janne Vuorinen | 2023 |
| 52. | Riikka Sallinen | 2023 |
| 53. | Jarmo Kokkonen | 2023 |
| 54. | Antti Elomaa | 2023 |
| 55. | Sirpa Helin | 2023 |
| 56. | Armi Ahola | 2024 |
| 57. | Hanna Airaksinen | 2024 |
| 58. | Jukka Holttinen | 2024 |
| 59. | Jari Koski | 2024 |
| 60. | Jussi Viljanen | 2024 |
Vuoden valmentaja (Suomen jalkapallo)

Vuoden valmentaja on Suomen Jalkapallovalmentajat ry:n (SJV) tunnustuspalkinto, jonka yhdistys antaa ansioituneelle jalkapallovalmentajalle vuosittain. Palkinto perustettiin Kokkolan Pallo-Veikkojen vuoden 1969 mestarivalmentajan Reino Sarlinin ehdotuksesta vuonna 1981. Palkitseminen tapahtuu SJV:n valmentajapäivillä.
Palkitut

| Vuosi | Valmentaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| 1981 | Simo Syrjävaara | Poikien maajoukkueet |
| 1982 | Keijo Voutilainen | Kuusysi |
| 1983 | Pertti Lundell | PPT |
| 1984 | Jukka Vakkila | Haka |
| 1985 | Martti Kuusela | Miesten maajoukkue |
| 1986 | Keijo Voutilainen | Kuusysi |
| 1987 | Jyrki Heliskoski | HJK |
| 1988 | Tommy Lindholm | TPS |
| 1989 | Antti Muurinen | Kuusysi |
| 1990 | Martti Kuusela | HJK |
| 1991 | Hannu Touru | Jaro |
| 1992 | Jari-Pekka Keurulainen | HJK |
| 1993 | Jussi Ristimäki | Jazz |
| 1994 | Pertti Lundell | TPV |
| 1995 | Jukka Vakkila | Haka |
| 1996 | Juha Malinen | TPS |
| 1997 | Antti Muurinen | HJK |
| 1998 | Antti Muurinen | HJK |
| 1999 | Keith Armstrong | Haka |
| 2000 | Keith Armstrong | Haka |
| 2001 | Ari Hjelm | Tampere United |
| 2002 | Olli Huttunen | Haka |
| 2003 | Keith Armstrong | HJK |
| 2004 | Michael Käld | Naisten maajoukkue |
| 2005 | Michael Käld | Naisten maajoukkue |
| 2006 | Ari Hjelm | Tampere United |
| 2007 | Ari Hjelm | Tampere United |
| 2008 | Markku Kanerva | Nuorten maajoukkue |
| 2009 | Antti Muurinen | HJK |
| 2010 | Antti Muurinen | HJK |
| 2011 | Antti Muurinen | HJK |
| 2012 | Andrée Jeglertz | Naisten maajoukkue |
| 2013 | Pekka Lyyski | IFK Mariehamn |
| 2014 | Mika Lehkosuo | HJK |
| 2015 | Simo Valakari | Seinäjoen Jalkapallokerho |
| 2016 | Peter Lundberg ja Kari Virtanen | IFK Mariehamn |
| 2017 | Mika Lehkosuo | HJK |
| 2018 | Toni Koskela | RoPS |
| 2019 | Markku Kanerva | Miesten maajoukkue |
| 2020 | Toni Koskela | HJK |
Aiheesta muualla

Suomen Jalkapallovalmentajat
Meiningen

| Meiningen |
| --- | --- |

 vaakuna
 Meiningen
 Koordinaatit: 50°34′N, 10°25′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Thüringen
Piirikunta:  piirivapaa kaupunki
Hallinto:  
 – Pormestari:  Fabian Giesder
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  106 km²
Korkeus:  287 m m
Väkiluku:  24 796
 – Väestötiheys:  235 as./km²
 
 www.meiningen.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Meiningen on kaupunki Thüringenin osavaltion lounaisosassa Saksassa. Se sijaitsee Werra-joen läheisyydessä Frankenin alueella. Kaupungissa oli vuoden 2019 arvioiden mukaan noin 24 800 asukasta.
Historia

Alue mainittiin kirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 982. Vuosina 1680–1918 se oli osa Saksi-Meiningenin herttuakuntaa. Englannin kuningas Vilhelm IV:n aviopuoliso Adelaide oli Saksi-Meiningenin herttuakunnan prinsessa.
Meiningenin teatteri
Kaupungin kirkko
Rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meiningen Wikimedia Commonsissa
Meiningenin teatteri, nykyaikaisen europpalaisen teatteritaiteen alkaja, Aamulehti, 26.01.1930, nro 24, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jääpallon Kunniagalleria

Jääpallon Kunniagalleria on Suomen Jääpalloliiton joulukuussa 2012 perustama suomalaisen jääpallon kunniagalleria.
Kunniagallerian perustamisen yhteydessä siihen valittiin 26 jäsentä. Edellytyksenä valitsemiselle on pitkä ja ansiokas pelaaja-, valmentaja-, tuomari-, seuratoimija- tai johtajaura jääpallon parissa tai muu ansiokas toiminta lajin hyväksi. Valinnat suorittaa Suomen Jääpalloliiton alainen Kunniagallerian valintatoimikunta.
Jäsenet

| Nro | Nimi | Vuosi |
| --- | --- | --- |
| 1. | Erik Berner | 2012 |
| 2. | Alpo Aho | 2012 |
| 3. | Reino Arvola | 2012 |
| 4. | Juha Eklund | 2012 |
| 5. | Jarmo Haavisto | 2012 |
| 6. | Esko Heltola | 2012 |
| 7. | Esko Holopainen | 2012 |
| 8. | Pentti Jokinen | 2012 |
| 9. | Seppo Jolkkonen | 2012 |
| 10. | Reijo Karppinen | 2012 |
| 11. | Pekka Kettunen | 2012 |
| 12. | Kauko Korpela | 2012 |
| 13. | Veikko Niemikorpi | 2012 |
| 14. | Arvo Närvänen | 2012 |
| 15. | Kalevi Pirkola | 2012 |
| 16. | Martti Räsänen | 2012 |
| 17. | Kalevi Ruuttu | 2012 |
| 18. | Sakari Salo | 2012 |
| 19. | Leo Segerman | 2012 |
| 20. | Timo Serenius | 2012 |
| 21. | Risto Suves | 2012 |
| 22. | Esko Tammilehto | 2012 |
| 23. | Hanna Teerijoki | 2012 |
| 24. | Tauno Timoska | 2012 |
| 25. | Pekka Vartiainen | 2012 |
| 26. | Erik Åberg | 2012 |
| 27. | Kalervo Aalto | 2013 |
| 28. | Matti Alatalo | 2013 |
| 29. | Pekka Anttinen | 2013 |
| 30. | Olavi Hakala | 2013 |
| 31. | Pauli Heiskanen | 2013 |
| 32. | Ari Holopainen | 2013 |
| 33. | Matti Pajunen | 2013 |
| 34. | Seppo Rounaja | 2013 |
| 35. | Miska Suves | 2013 |
| 36. | Fjalar Åstén | 2013 |
| 37. | Samuli Niskanen | 2015 |
| 38. | Veikko Niemelä | 2015 |
| 39. | Erkki Väkiparta | 2015 |
| 40. | Pentti Palinsaari | 2015 |
| 41. | Kari Liikanen | 2016 |
| 42. | Vilho Kantanen | 2016 |
| 43. | Matti Heikkinen | 2022 |
| 44. | Esko Korhonen | 2022 |
Aiheesta muualla

Kunniagalleria Suomen Jääpalloliiton sivustolla
Kalevi Hämäläisen patsas

Kalevi Hämäläisen patsaaan laatta.
Kalevi Hämäläisen patsas on kuvanveistäjä Taru Mäntysen vuonna 2010 tekemä patsas hiihtäjä Kalevi Hämäläisen muistoksi. Patsas on Juvan keskustassa Urheilupuistossa yleisurheilukentän ja pesäpallokentän välisellä alueella. Hämäläinen voitti 50 kilometrin hiihdon vuoden 1960 olympialaisissa Squaw Valleyssa.
Markus Räsänen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 26. elokuuta 1963 (ikä 61)
Syntymäpaikka: Kuopio, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 175 cm
Junioriseurat
: KuPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1980–1983 | KuPS | 28 | (2) |
| 1984 | Honka | – | (5) |
| 1985 | JoKu | – | (7) |
| 1986–1993 | KuPS | 79 | (12) |
| 1993 | PK-37 | 10 | (0) |
| 1993 | NP-H | 4 | (0) |
| 1994–1995 | FC Kuopio | 13 | (0) |
| 1995 | VarTP | 5 | (0) |
| 1996–1999 | Zulimanit | 39 | (9) |
| 2002–2005 | Zulimanit | 8 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 186 | (23) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Markus Räsänen (s. 26. elokuuta 1963 Kuopio) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Räsänen pelasi suurimman osan urastaan Kuopion Palloseurassa, jonka SM-sarjajoukkueessa hän debytoi 14. syyskuuta 1980 ottelussa Helsingin Jalkapalloklubia vastaan. Hän pelasi joukkueessa vuosina 1980–1983 ja 1986–1992 yhteensä 108 SM-sarjan ja sen korvanneen Veikkausliigan ottelua, joissa hän teki 14 maalia. Räsäsen viimeinen kausi KuPSissa oli 1993, jolloin joukkue pelasi 1. divisioonassa.
Räsänen pelasi urallaan myös 1. divisioonan Pallo-Kerho 37:ssä (1993) sekä 2. divisioonan Hongassa (1984) ja Joutsenon Kullervossa (1985).
Kalevan seurakunta

| Kalevan seurakunta |
| --- | --- |
 Kalevan seurakuntaan kuulunut Kalevan kirkko.
Kirkkokunta:  luterilaisuus
Seurakuntayhtymä:  Tampereen seurakuntayhtymä
Hiippakunta:  Tampereen hiippakunta
Perustettu:  1953
Erotettiin:  Tampereen tuomiokirkkoseurakunnasta
Lakkautettu:  2014
Liitetty:  Tampereen tuomiokirkkoseurakuntaan
Jäseniä:  19 304 (2013)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalevan seurakunta oli Tampereella toiminut evankelis-luterilainen seurakunta. Seurakunta kuului Tampereen seurakuntayhtymään. Kalevan seurakunnassa oli vuoden 2013 alussa 19 304 jäsentä.
Seurakunta perustettiin vuonna 1953, kun silloinen Tampereen tuomiokirkkoseurakunta jaettiin viiteen osaan. Seurakunnan perustaminen tuli ajankohtaiseksi, kun Kissanmaan kaupunginosan rakentaminen alkoi, ja kun Kalevan kaupunginosa lähti räjähdyksenomaiseen kasvuun. Seurakunta sai oman kirkon vasta vuonna 1966.
Kalevan seurakunta lakkautettiin 7. tammikuuta 2014 ja samalla perustettiin uusi Tampereen tuomiokirkkoseurakunta joka koostuu aiemmista Kalevan ja Pyynikin seurakunnista ja Tampereen tuomiokirkkoseurakunnasta.
Kalevan seurakunnan alueella sijaitsevat toimipisteet:
Kalevan kirkko, Liisanpuisto 1
Järvensivun seurakuntatalo, Tilhentie 2
Iidesrannan seurakuntakoti, Iidesranta 5
Kissanmaan seurakuntakoti, Sudenkatu 6
Lapinniemen kappeli, Lapinniemenranta (Tampereen kylpylän omistuksessa)
Aiheesta muualla

Panoraamakuvia Kalevan kirkosta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Reduktio (historia)

Reduktio tarkoittaa Ruotsin valtakunnan historiassa sellaisten tilojen ja verojen palauttamista kruunulle, jotka oli läänittämällä tai muulla tavoin luovutettu maalliselle tai hengelliselle rälssille.
Neljänneksenperuutus

Kuningas Kaarle X Kustaa antoi ennen vuodeksi 1655 koolle kutsuttuja valtiopäiviä laatia suunnitelmat reduktion toimeenpanosta. Suunnitelmien mukaan piti osa Kustaa II Aadolfin kuoleman jälkeen annetuista lahjoituksista palauttaa takaisin kruunulle. Ehdotus reduktiosta johti kiivaisiin keskusteluihin sekä valtaneuvostossa että säädyissä. Aateli joutui hyväksymään neljänneksen- peruutuksen. Reduktiota toimittamaan asetettiin erityinen reduktiokollegio. Toimeenpano oli kuitenkin laimeaa, minkä välittömänä syynä oli Ruotsin joutuminen uuteen sotaan. Oli parempi taata rauha valtakunnassa ja aatelin lojaalius kuin vaatia reduktion jyrkkää toteuttamista.