Amory Lovins
Näkemykset > Ydinvoima on kalleinta

Lovinsin mukaan uusi ydinvoima maksaa kilowattituntia kohden kaksi kertaa niin paljon kuin tuulivoima, 5–10 kertaa niin paljon kuin sähkön ja lämmön yhteistuotanto maakaasusta, 3–30 kertaa niin paljon kuin sähkön käytön tehostaminen. Pienikokoiset ydinvoimalaitokset ovat vieläkin kalliimpia.
Lovinsin mukaan ydinenergiateollisuus on kuollut kaikkialla siellä, missä energiasektoria hallitsevat markkinavoimat. Suurten tukitoimien ansiosta ydinvoima edelleen kituuttaa joissakin keskusjohtoisissa järjestelmissä – kuten Venäjä, Kiina, Japani, Ranska, Taiwan ja Etelä-Korea – aivan muista kuin taloudellisista syistä. Mitä enemmän kilpailua on, sitä selvemmin kalliit ydinvoimalat näyttävät kilpailun häviäjiltä.
Yhdenkään uuden ydinvoimalahankkeen eteen ei ole uhrattu penniäkään yksityistä pääomaa. Lovinsin mukaan uusien ydinvoimaloiden rakentaminen ei ole houkutteleva sijoituskohde. Valtion tukeminakaan ydinvoimalat eivät kiinnosta rahoittajia. Sijoittajat ovat huomanneet ydinvoiman korkeammat kustannukset ja rahalliset riskit. Ydinvoimateollisuuden on vaikea saada yhtäkään uutta tilausta.
Uuden sukupolven reaktoreille luvatut alhaiset kustannukset eivät ole toteutuneet. Esimerkiksi Suomen uusi voimala on myöhässä, se on vaikeuksissa turvallisuusviranomaisten kanssa ja on ylittänyt budjettinsa useilla miljardeilla euroilla.
Uusia ydinvoimaloita voidaan rakentaa ainoastaan, koska vaihtoehtojen määrää on rajattu, koska taloudellista puolta ei ole ymmärretty, tai koska kyse on ideologiasta tai ydinvoimateollisuuden tukiaisesta.
Ydinvoiman rakentaminen on myös kymmeniä kertoja hitaampaa kuin energiatehokkuus ja mikrovoima. Ydinenergia-alan elpyminen on pelkkä illuusio. Kiinalla on maailman korkeimmat tavoitteet ydinvoiman suhteen, mutta siellä hajautettu uusioenergia kasvaa seitsemän kertaa ydinvoimaa nopeammin
Kiinan kunnianhimoisimpienkin ydinvoimatavoitteiden toteutuminen tarkoittaisi sitä, että vain 10 % suljettavista voimaloista korvataan.
Sen sijaan ydinvoima voi olla käyttökelpoinen merillä: työntövoimana sukellusveneissä ja lentotukialuksissa, joissa muut tavoitteet ovat tärkeämpiä kuin kustannustehokkuus.
Kustannukset:
Ydinvoimala on halpa käyttää ja kallis rakentaa, mutta sekä käyttö että rakentaminen kallistuvat. Ydinvoimalan kokonaiskustannukset ylittävät jo nyt hiili- ja kaasuvoimaloiden sekä suurten tuulivoimaloiden kustannukset. Hinta nousee, koska rakennusmateriaalien hinta nousee ja koska voimaloiden rakentajien ja ylläpitäjien taito rapistuu.
Ilmastovaikutus:
Vaikka ydinvoima tuottaa energiaa vähäisin hiilidioksidipäästöin, samaan tulokseen päästäisiin halvemmalla ja nopeammin. Ydinvoimaan sijoittaminen on jopa vahingollista.
Jos summa rahaa käytetään ydinvoimaan energiatehokkuuden sijaan, ilmaston lämpeneminen pahenee enemmän kuin jos sama raha sijoitettaisiin uuden hiilivoimalan rakentamiseen.
Jos sijoittaa ydinvoimalaan eikä tehokkuuteen tai mikrovoimaan, rahallaan saa vähemmän ratkaisuja ilmasto-ongelmaan ja vuodessa saa aikaiseksi vähemmän ratkaisuja. Siten sijoittaja tulee vähentäneeksi ja taannuttaneeksi ilmaston suojelua..
Ydinvoima on niin kallista, että sillä saa noin 1,5–11 kertaa vähemmän hiilivähennyksiä euroa kohden kuin kilpailevilla tekniikoilla.
Luotettavuus:
Yhdysvaltalaisista ydinvoimaloista 21 % on suljettu ennen aikojaan epäluotettavuuden tai kustannusten takia. Laitoksista 27 % on ollut ainakin vuoden ajan pois toiminnasta yhteen menoon. Luotettavimmatkin ydinvoimalat joudutaan toisinaan sulkemaan huoltotoimenpiteiden takia. Keskimääräinen suuri poissaolo kesti 36 päivää ja tapahtui aina 17 kuukauden välein Ydinvoimalan sammutus on nopea mutta uudelleenkäynnistäminen hidasta, mistä aiheutuu sähköpulaa. Keskitetyn tuotannon tavoin ydinvoima on altis voimalinjojen häiriöille, joista lähes kaikki sähkökatkokset johtuvat. Usein ydinvoimalat rikkoutuvat samaan aikaan, ennustamattomasti ja pitkäksi aikaa kerrallaan. Tepcon vuoden 2003–2004 sammutus sulki sen kaikki 17 yksikköä moneksi kuukaudeksi.
Rahoitusriski:
Ydinvoimalat ovat kalliita. Koska ydinvoimaloihin ei saa rahoitusta muualta, sitä on hankittava veronmaksajilta. Yhdysvalloissa ydinvoimateollisuus on saanut verorahaa, säädösten löyhennyksiä ja lainan takauksia, mutta ei tuettunakaan pysty kilpailemaan parempien vaihtoehtojen kanssa.
Markkinamenestys:
Mikrovoimalat sekä uusiovoima ovat ohittaneet ydinvoiman energian tuotannossa. Vuosina 2004–2007 energiantuotannon lisäyksistä vain 2 % oli ydinvoimaa, kun 28 % tuli mikrovoimaloista. Lovinsin mukaan mikrovoima tuottaa kuudenneksen maailman sähköstä samalla kun mikrovoima ja energiansäästö tuottavat puolet maailman energiapalveluista.
Rakennusnopeus:
Pienvoimalat ja jopa suuret tuulivoimapuistot ovat ydinvoimaloita nopeampia. Mikrovoima kasvaa 18 kertaa ydinvoimaa nopeammin. Tulevaisuudessa energiansäästö ja pienvoimalat pystyvät tuottamaan kaiken tarvittavan energian.
Ydinaseet:
Ydinvoimaloihin käytettävät materiaalit, välineet ja taitotieto edistävät ydinaseiden tuotantoa. Halvempien energiaratkaisujen käyttö tekisi ydinaseiden levittämisestä vaikeampaa ja näkyvämpää. Ydinaseiden kehittämisestä epäillyt valtiot eivät enää voisi väittää tekevänsä pelkästään sähköä, sillä ainoa selitys ydinvoimasta kiinnostumiselle olisi sen sotilaskäyttö.