stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henkilöoikeus
Henkilöoikeuden historia

Henkilöoikeuden historia ulottuu roomalaiseen oikeuteen, jossa tunnettiin jo varhain oikeussystemaattinen jako henkilöoikeuksien, varallisuusoikeuksien ja perheoikeuksien välillä. 1800-luvun saksalaisessa oikeussystematiikassa henkilöoikeus oli yksi yksityisoikeuden viidestä lohkosta.
Suomessa henkilöoikeus on ollut pitkään varsin vähämerkityksinen oikeudenala muihin eurooppalaisiin maihin verrattuna ja painottunut perinteisesti muodolliseen henkilöoikeuteen. Siviilioikeuden oppikirjoissa se jäi vielä 1970-luvun alussakin vain maininnan varaan alaa koskeneen lainsäädännön vähäisyyden johdosta. Materiaalisen henkilöoikeuden merkitys on kuitenkin kasvanut 1900-luvun lopulta alkaen tasa-arvoon, tietosuojaan ja potilaiden oikeusasemaan liittyvien kysymysten korostumisen myötä.
Muodollinen henkilöoikeus

Muodollinen henkilöoikeus tutkii oikeussubjektien teoriaa. Sen keskeisiä tutkimuskohteita ovat oikeuskelpoisuuden ja oikeustoimikelpoisuuden teoriat, oikeushenkilöteoriat ja nimioikeus. Muodollinen henkilöoikeus ottaa kantaa oikeussubjektien syntyyn, olemassaoloon, niiden keskinäisiin suhteisiin, tunnistamiseen ja lakkaamiseen. Oikeussubjektien teorian tutkimuksellisia kiinnostuksen kohteita ovat erityisesti kysymykset siitä, millaisia oikeussubjekteja tarvitaan, miten ja millä edellytyksillä niitä saadaan perustaa, miten niiden edustaminen järjestetään, tuleeko oikeussubjektien edustajien ja yhteisöjen jäsenten vastata myös henkilökohtaisesti oikeussubjektin velvoitteista sekä miten oikeussubjekti lakkautetaan.
Materiaalinen henkilöoikeus

Materiaalinen henkilöoikeus tutkii ihmisen itsemääräämisoikeutta. Se tarkastelee niitä oikeuksia ja suojasäännöksiä, jotka koskevat yksilöitä yhteiskunnan jokapäiväisissä toiminnoissa. Materiaalisen henkilöoikeuden keskeisiä tutkimuskohteita ovat yksityisyys, tasa-arvo, tietosuoja, potilaan oikeudet ja holhous (holhousoikeus). Materiaalisen henkilöoikeuden keskeinen lähtökohta on käsitys yksilön itsemääräämisoikeuden perustavaa laatua olevasta merkityksestä yhteiskunnasta, joka on pohjoismaisen oikeusvaltioajattelun peruspilareita.
Materiaalinen henkilöoikeus on uudempi oikeudenala. Sen perustana olevat ajatukset ihmiskäsityksestä ja itsemääräämisoikeudesta ovat aiemmin tulleet esille perusoikeuksien, rikosoikeuden ja sosiaalioikeuden kautta, mutta mahdollisimman yhtenäisen oikeustieteellisen käsityksen luominen ihmisen yksityisoikeudellisesta itsemääräämisoikeudesta on osoittautunut välttämättömäksi yhteiskunnan ja ihmiskäsityksen muuttumisen johdosta.
Hellevi Kauhanen

Helvi (Hellevi) Elisabet Kauhanen de Pedreny (o.s. Kauhanen; 2. tammikuuta 1916 Juustila, Viipurin maalaiskunta – 4. joulukuuta 1995 Barcelona, Espanja) oli suomalainen lastenkirjailija.
Kauhasen vanhemmat olivat vaatturi Heikki Kauhanen ja Hilma Sofia (o.s. Kortelainen). Sisällissodan aikana perheen lapset olivat Leppävirralla, josta palasivat Viipuriin sodan jälkeen. Hän kävi kansakoulun ja kosmetologi- ja pedikyristikurssin ja toimi toisen maailmansodan jälkeen pedikyristinä Arkadian jalkaklinikalla Helsingissä. Sodan aikana Kauhanen toimi lottana.
Kauhanen harjoitti kirjoittamisen ohella lausumista ja toimi Helsingin Lausujain Liitossa, jonka työilloissa luki katkelmia kirjoistaan. Kauhanen muutti aluksi Englantiin ja myöhemmin Espanjaan Barcelonaan, jossa Kauhanen avioitui espanjalaisen pianistin ja säveltäjän Modesto de Pedrenyn kanssa. Kauhanen kirjoitti ulkomailta matkakokemuksistaan ja erilaisia tarinoita suomalaisiin lehtiin ja lausui radiolähetyksissä.
Kirjallisuuskriitikko Toini Havu luonnehti Kauhasta lastenkirjailijana: Näkyy muuten, että Hellevi Kauhanen on käynyt opissa setä Andersenin luona, eikä oppi ole ollut pahitteeksi, koska hänellä on taipumus osuvasti viljellä humaaneja näkökohtia ja hyviä ajatuksia, niin että lapset ne sadun voimalla mielellään omaksuvat.
Teoksia

Hyvän onnen talo : satuja. Karisto 1947
Kenelle haltiatar hymyilee? : satuja ja tarinoita lapsille. Karisto 1948
Satusukat ; kuv. Vappu Pispa. Karisto 1951
Kultasarvinen Rusina : satuja ; kuv. R. Vihinen. Karisto 1957
Tupsukorva : satuja ; kuv. Helga Sjöstedt. Karisto 1958
Reppakorva Petteri ; kuv. Helga Sjöstedt. Karisto 1960
Kissa Kiripus ja kaverit ; kuv. Helga Sjöstedt. Karisto 1965
Hesperomeles

| Hesperomeles |
| --- | --- |
 Hesperomeles obtusifolia
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Amygdaloideae
Tribus::  Maleae
Suku::  Hesperomeles  Lindl.
Katso myös
   Hesperomeles Wikispeciesissä   Hesperomeles Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hesperomeles on eteläamerikkalainen ruusukasvien heimoon kuuluva kasvisuku, jonka lajit ovat ikivihreitä puita. Suvulla ei ole suomenkielistä nimeä.
Luokittelu

Suku Hesperomeles on joskus sisällytetty yhdessä tulimarjojen (Pyracantha) kanssa sukuun Osteomeles. Osteomeles-suvun lajeilla on kuitenkin merkittäviä eroja Hesperomelesiin; näihin kuuluvat mm. Osteomelesien kerrannaiset lehdet. Uusimmat molekyylibiologiset tutkimukset viittaavat siihen, että Hesperomeles onkin vain kaukaista sukua Osteomelesille ollen sen sijaan Crataegus–Mespilus - kladin sisarkladi.
Luokittelu > Lajeja

Catalogue of Lifen mukaan suku sisältää seuraavat lajit:
Hesperomeles cuneata
Hesperomeles ferruginea
Hesperomeles gayana
Hesperomeles goudotiana
Hesperomeles incerta
Hesperomeles nitida
Hesperomeles obtusifolia
Hesperomeles palcensis
Hesperomeles personii
Hesperomeles resinopunctata
Hesperomeles weberbaueri
Käännös suomeksi
Harmaapallokala

| Harmaapallokala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Arothron
Laji::  hispidus
Kaksiosainen nimi
 Arothron hispidus  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Harmaapallokala Wikispeciesissä   Harmaapallokala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaapallokala (Arothron hispidus) on pallokalalaji, jonka luontaiseen elinympäristöön kuuluvat trooppiset merialueet Kaakkois-Atlantilla ja Kaakkois-Aasian merialueilla. Harmaapallokalaa pidetään joskus meri- ja murtovesiakvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Harmaapallokala voi kasvaa luonnossa jopa 50 cm pitkäksi. Akvaariossa se jää yleensä alle 20-senttiseksi. Sen vartalonmuoto on pallokaloille tyypillisen laatikkomainen. Vartalossa on tumman ruskeanharmaalla pohjalla sinertävänvalkeita pieniä pilkkuja. Vatsapuolella pilkut yhdistyvät sinisävyisemmiksi juoviksi. Evät ovat pistaasinvihreät. Harmaapallokalan, kuten muidenkin pallokalojen, hampaat ovat kasvaneet yhteen talttamaisiksi levyiksi. Suu on nokkamainen, kova, ja kala pystyy sillä murtamaan palasia korallista tai kovakuorisista meritähdistä.
Alkuperä

Harmaapallokala on peräisin Kaakkois-Atlantilta ja Indopasifiselta merialueelta. Nuoria yksilöitä tavataan jokisuiden murtovedessä. Harmaapallokala elää tyypillisesti 3–30 metrin syvyydessä.
Käyttäytyminen

Harmaapallokala on reviirikala, ja koiraat puolustavat aggressiivisesti reviiriään muita koiraita vastaan. Ne eivät välitä muista kaloista. Akvaariossa niitä ei voi pitää yhdessä selkärangattomien kanssa, koska pallokalat syövät tai näykkivät lähes kaikkia selkärangattomia.
Vesiolot ja ravinto

Harmaapallokala syö luonnossa enimmäkseen levää, mutta myös pieniä selkärangattomia kuten koralleja, pesusieniä, meritähtiä, nilviäisiä, ja merivuokkoja.  Nuoret harmaapallokalat elävät murtovedessä ja voivat pärjätä lähes jokivettä vastaavissa oloissa, mutta aikuiset yksilöt tarvitsevat merivettä. Kaloja pitää myös suojella nopeilta suolapitoisuuden muutoksilta.
Helsinki Forum

Helsinki Forum oli Niilo Kaupin ja Jari Ehrnroothin vuonna 1997 perustama kulttuuriyhdistys, joka pyrki tuomaan Suomeen eurooppalaista älyllistä kulttuuria.
Helsinki Forum järjesti useita merkittäviä keskustelutilaisuuksia. Yhdistyksen avustajana toimi Hilkka Hytönen. Vuonna 2000 Helsinki Forum kutsui eturivin eurooppalaisia ajattelijoita ja kirjailijoita, mm. filosofi Simon Critchleyn ja kirjailija Slavenka Drakulićin, Helsinkiin Tieteiden talolla järjestettyyn tilaisuuteen Whose Europe? Tilaisuutta tukivat rahallisesti opetusministeriö, ulkoministeriö, sekä Hollannin ja Tanskan suurlähetystöt. Sen pohjalta Ehrnrooth ja Kauppi toimittivat teoksen Europe in Flames (Helsinki University Press, 2001) .
Vuonna 2001 Ylioppilastalolla Helsinki Forum järjesti toisen, suomenkielisen tilaisuuden otsikolla Kenen maailma? Taistelu moraalista ja totuudesta. Seuraavana vuonna Kauppi ja Hytönen järjestivät Sanomatalon tiloissa laajan keskustelutilaisuuden islamista, The Dialogue of the World: Islam in Focus, johon osallistuivat mm. islam-tutkija Jaakko Hämeen-Anttila, ja jota sponsoroivat opetusministeriö, Suomen kulttuurirahasto, Helsingin yliopisto ja Antti Wihuri -säätiö. 
Vahvistamaan toimintaansa kriittisen eurooppalaisen keskustelun puolustajana Helsinki Forum perusti Critical European Prize -palkinnon, joka myönnettiin vuonna 2001 tšekkiläiselle kirjailijalle ja Lettre Internationalen kustantajalle Antonin Liehmille (s. 1924) ja vuonna 2002 suomalaiselle filosofille Georg Henrik von Wrightille (1916–2003).
Vuonna 2001 Helsinki Forumille ja sen taustavoimille Ehrnroothille ja Kaupille myönnettiin Yle TV1:n Vuoden Valopilkku -palkinto  ”itsenäisestä ja omapäisestä ajattelusta ja oleellisten yhteiskunnallisten kysymysten taitavasta esittämisestä totutusta poikkeavalla tavalla”.
Yhdistys lakkautettiin vuonna 2005.
Big Brother 2009

Big Brother 2009:n logo.
Big Brother 2009 oli tosi-tv-sarja Big Brotherin suomalaisen version 5. tuotantokausi. Kausi alkoi 25. elokuuta 2009 ja päättyi 29. marraskuuta 2009 kestäen 97 päivää. Vappu Pimiä oli Big Brother Talk Show’n juontaja; Jani Toivola toimi Big Brother Extran juontajana.
Hakutilaisuudet 5. tuotantokaudelle järjestettiin maalis-huhtikuussa 2009 Helsingissä, Turussa, Lappeenrannassa, Joensuussa, Jyväskylässä, Tampereella, Oulussa ja Rovaniemellä.
Kauden alkua seuraavana päivänä esitetty kooste 1. päivän tapahtumista sai 614 000 katsojaa. Kauden finaalilähetystä katsoi keskimäärin 779 000 katsojaa, mikä on Subin uusi katsojaennätys.
Asukkaat

| Asukkaan tiedot (nimi, ikä, asuinpaikka) | Saapui taloon | Poistui talosta | Poistumisen  syy |
| --- | --- | --- | --- |
| Aso Alanso  (24), Turku | päivä 1 | päivä 97 | Voittaja |
| Kätlin Laas  (22), Seinäjoki   (oli asukasvaihdossa Filippiinien Big Brotherissa) | päivä 1 | päivä 97 | Toinen |
| Esa A. Seuranen  (29), Helsinki | päivä 1 | päivä 97 | Kolmas |
| Antti Syrjäläinen  (30), Kuopio | päivä 55 | päivä 97 | Neljäs |
| Sampo Salonen  (20), Helsinki | päivä 1 | päivä 90 | häätö |
| Dana Mustajärvi  (22), Tampere ja  Helsinki | päivä 1 | päivä 90 | häätö |
| Toni Haste  (24), Rovaniemi | päivä 27 | päivä 90 | häätö |
| Stephania Prieto  (22), Helsinki | päivä 55 | päivä 90 | häätö |
| Sami Kallvikbacka  (30), Kokkola | päivä 1 | päivä 83 | häätö |
| Saranna Ehrnrooth  (20), Helsinki | päivä 55 | päivä 76 | häätö |
| Catherine "Cathy" Remperas (22), Bohol   (saapui asukasvaihtoon Filippiinien BB-talosta) | päivä 69 | päivä 74 | palasi takaisin Filippiinien BB-taloon |
| Iida Ketola  (19), Espoo | päivä 55 | päivä 69 | häätö |
| Marko Luukkonen  (42), Tampere | päivä 27 | päivä 62 | häätö |
| Minna Anttonen  (32), Turku | päivä 1 | päivä 55 | häätö |
| Jenny Justiina Parkkari  (20), Vaasa | päivä 18 | päivä 48 | häätö |
| Esa J. Saonegin  (27), Kouvola | päivä 1 | päivä 41 | häätö |
| Nino Hermas †  (30), Helsinki | päivä 1 | päivä 36 | sääntörikkomus |
| Ragnar Orav  (19), Helsinki | päivä 1 | päivä 34 | häätö |
| Tuija Heikkinen  (23), Riihimäki | päivä 1  (päivä 83) | (päivä 27)  päivä 90 | häätö, palasi taloon viikoksi suorittamaan Big Brotherin antamaa salatehtävää |
| Lotta Kangas  (18), Helsinki | päivä 1 | päivä 27 | häätö |
| Jelena Roukala  (22), Espoo | päivä 1 | päivä 20 | häätö |
| Terttu Mujunen  (61), Joensuu | päivä 1 | päivä 13 | häätö |
Slummi ja Paratiisi

Suomen Big Brother 2009 erottui aikaisemmista kausista siten, että tällä kaudella ei ollut perinteisiä viikkotehtäviä ollenkaan. Niiden sijaan Suomen Big Brotherin 5. tuotantokaudella asukkaat oli jaettu toisesta viikosta eteenpäin kahteen eri ryhmään: slummiin ja paratiisiin.
Slummiryhmässä olevat asukkaat elivät erittäin rajatulla alueella ja heillä oli vaatimattomat makuuhuonetilat. Kilpailijoiden pihalla liikkumista rajoitettiin aidalla. He saivat liikkua ainoastaan pihan kattamattomalla alueella. Ruokansa asukkaat valmistivat kaasugrillissä. Heillä oli käytössä ulko-WC sekä kylmää vettä peseytymiseen ja ruoanlaittoon. Slummin asukkailla ei ollut normaaleja Big Brother -talon oikeuksia. Kilpailijat eivät muun muassa lähtökohtaisesti saaneet nimetä talon muita asukkaita häätöäänestykseen. Slummin asukkaat voivat kuitenkin ansaita itsellensä oikeuden nimetä muita asukkaita nimeämiskilpailuilla. Nämä kilpailut käytiin maanantaisin, tiistaisin ja keskiviikkoisin. Keskiviikkona kilpailijoille ilmoitettiin, kuinka he ovat pärjänneet kilpailun tehtävissä ja ovatko saaneet oikeuden nimetä talon muita asukkaita häätöäänestykseen.
Paratiisiryhmässä olevat asukkaat viettivät erittäin leppoisaa elämää. Kilpailijoilla oli käytössään talon normaalit palvelut sekä sauna, ulkoporeallas ja lämmintä vettä 24 tuntia vuorokaudessa. Kilpailijat voivat toivoa Big Brotherilta haluamaansa ruokaa. Paratiisin asukkaat saivat normaalisti nimetä talon muita kilpailijoita häätöäänestykseen.
Paratiisiryhmässä asui myös BB-talon päällikkö. Hänellä oli muun muassa koskemattomuus tulevan viikon häätöäänestykseen. Seuraavan viikon päällikkö valittiin aina torstaisin käytävässä päällikkökilpailussa, johon osallistuivat kaikki asukkaat. Kilpailu käytiin "kaikki kaikkia vastaan" -periaatteella. Jos joku slummiryhmän asukkaista voitti päällikkökilpailun, siirtyi hän automaattisesti paratiisin asukkaaksi, mutta joutui samalla päättämään, kuka paratiisin asukkaista siirtyi slummin asukkaaksi.
Jako slummiin ja paratiisiin päättyi 10. viikolla.
Kansainvälinen asukasvaihto

29. lokakuuta 2009 Kätlin lähetettiin asukasvaihtoon Filippiinien Big Brotherin 3. tuotantokaudelle. Vastaavasti Filippiinien Big Brotherista tuli Suomeen yksi asukas, Catherine "Cathy" Remperas. Kätlin palasi takaisin 6. marraskuuta 2009 ja samana päivänä myös Cathy palasi takaisin Filippiineille.
Nimeämis- ja päällikkökilpailut

Viidennellä kaudella ei ollut perinteisiä viikkotehtäviä. Sen sijaan slummin asukkaille järjestettiin maanantaista keskiviikkoon nimeämiskilpailuita, joissa onnistumalla slummin asukkaat saivat itselleen nimeämisoikeuden.
Torstaisin järjestettiin päällikkökilpailu, jonka voittajasta tuli Big Brother -talon päällikkö, jolle suotiin tiettyjä etuoikeuksia, kuten koskemattomuus nimeämisissä.
Nimeämiskilpailut
| Viikko | Kilpailu(t) | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 3 | Hiekka, Siivous, Hieronta, Elävä taide, Mutapaini | Onnistui |
| 4 | Amerikkalainen jalkapallo | Onnistui |
| 5 | Vesitankki, Piimää päin pläsiä, Jäätäviä herkkuja | Onnistui |
| 6 | Elektroniikan purkutyö, Auton esivalmistelu kierrätykseen | Onnistui |
| 7 | Hämätkää Slummin asukkaille nimeämisoikeus | Onnistui |
| 8 | Arvaa aika, Iltapäivä viihdyttäjinä, Värikuulakamppailu, Kuplat lentoon | Onnistui¹ |
| 9 | Kähveltäkää kamaa, Ponnistakaa portaalle, Lihat liikkeelle, Kotibileet,  Oikea pala oikeaan reikään, Oikea pala oikeaan reikään osa 2,  Kolme iloista rosvoa, Kolme iloista rosvoa osa 2 | Onnistui |
¹ Slummin asukkaat menettivät saavutetun nimeämisoikeuden sääntörikkomusten vuoksi.
Päällikkökilpailut
| Viikko | Kilpailu | Voittaja |
| --- | --- | --- |
| 2 | Yhdellä jalalla seisominen | Dana |
| 3 | Karkki piimävadissa | Aso |
| 4 | Kymmenen kysymystä | Sampo |
| 5 | Muutto | Sampo |
| 6 | Kerätkää kuulat kiireellä | Justiina |
| 7 | Nopeat syövät hitaat | Sami |
| 8 | Sukkana sisään | Sami |
| 9 | Rohkea rokan syö | Stephania |
| 10 | Konsolipeli | Esa A. |
| 11 | Sininen ja valkoinen | Sami |
| 12 | Kalorit palamaan | Sampo |
Aiheesta muualla

Big Brotherin 5. tuotantokauden kotisivut
Big Brother
| --- | --- |
Big Brother Suomi:  1 (2005) | 2 (2006) | 3 (2007) | 4 (2008) | 5 (2009) | 6 (2010) | 7 (2011)  | 8 (2012) | Julkkis Big Brother (2013) | 10 (2014) | 11 (2019) | 12 (2020) | Big Brother Vip (2021) | 14 (2021) | 15 (2022)
Eurooppa:  Albania | Belgia | Bulgaria | Kroatia | Tšekki | Tanska | Ranska | Saksa | Kreikka | Unkari | Italia | Hollanti | Norja | Puola | Portugali | Romania | Venäjä | Slovakia | Slovenia | Espanja | Ruotsi | Ruotsi ja Norja | Sveitsi | Iso-Britannia ja Irlanti | Ukraina | Entinen Jugoslavia
Afrikka:  Afrikka | Nigeria | Etelä-Afrikka
Amerikka:  Argentiina | Brasilia | Québec | Kolumbia | Ecuador | Meksiko | Pacific | USA
Australia ja Aasia:  Arabia | Australia | Intia | Indonesia | Israel | Filippiinit | Thaimaa
Hiei (1877)

| Hiei / 比叡 |
| --- | --- |
 Hiei

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Milford Haven Shipbuilding, Pembroke
Kölinlasku:  24. syyskuuta 1875
Laskettu vesille:  11. kesäkuuta 1877
Palveluskäyttöön:  25. helmikuuta 1878
Poistui palveluskäytöstä:  1. huhtikuuta 1911
Loppuvaihe:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 286 t (standardi) 3 778 t (kuormattu)
Pituus:  67,1 m (kokonaispituus)
Leveys:  12,5 m
Syväys:  5,3 m
Koneteho:  2×270 shp
Nopeus:  14 solmua
Miehistöä:  286–314
Panssarointi:  110 mm panssarivyö
Aseistus
Aseistus:  3 × Krupp 170 mm BL -tykkiä 6 × Krupp 150 mm BL -tykkiä 2 × 75 mm BL -tykkiä 4 × 25 mm neliputkista pikatykkiä 2 × 11 mm kaksiputkista pikatykkiä 1 × 360 mm torpedoputkea
Hiei (jap. 比叡) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1877 vesillelaskettu Kongō-luokan korvetti.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1875 laivasto-ohjelmassa Britanniasta Milford Haven Shipbuilding Companylta Pembrokesta ja sen suunnitteli brittiläinen laiva-arkkitehti Sir Edward James Reed. Köli laskettiin 24. syyskuuta 1875. Alus laskettiin vesille 11. kesäkuuta 1877 ja valmistui 25. helmikuuta 1878. Se saapui Yokosukaan Japaniin 22. toukokuuta.
Palvelus

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Japanese corvette Hiei
Alus lähti 8. huhtikuuta 1880 keisarillisen Japanin laivaston ensimmäisistä pitkistä koulutuspurjehduksista vieraillen Intiassa, Persiassa sekä useissa Kaakkois-Aasian satamissa palaten Japaniin 17. syyskuuta. Japanin ja Korean Joseon-dynastian välisten suhteiden kiristyessä Japanin lähetystöhenkilökunnan salamurhien jälkeen, alus lähetettiin partioimaan Korean rannikolle kesällä 1882.
Alus teki koulutuspurjehduksen Välimerelle vuonna 1889 ja lokakuusta 1890 seuraavan vuoden toukokuuhun alus teki sisaraluksensa Kongōn kanssa laivastovierailun Konstantinopoliin. Matkan tarkoituksena oli samalla palauttaa kotimaahansa Wakayaman rannikolla uponneen fregatti Ertuğrulin eloonjääneet.
Hiei osallistui ensimmäiseen Kiinan ja Japanin sotaan, jossa se vaurioitui Jalujoen taistelussa. Se osallistui Taiwanin maihinnousuun vuonna 1895 ja tulitti 13. lokakuuta Kiinan rannikkolinnaketta Takowissa. Sotatoimien päätyttyä alus palasi koulutustehtäviin tehden purjehduksen Välimerelle vuonna 1897.
Alus luokiteltiin 21. maaliskuuta 1898 kolmannen luokan tykkiveneeksi, jonka jälkeen se oli lähinnä tutkimus- ja partiotehtävissä. Seuraavana vuonna alus teki kuitenkin vielä yhden purjehduksen Välimerelle. Venäjän–Japanin sodassa alus oli Maizurun laivastotukikohdan vartiolaivana, mistä se siirrettiin japanilaisten miehittämään Port Arthuriin. Sodan päätyttyä alus palasi tutkimustehtäviin, kunnes se poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1911 ja myytiin romutettavaksi.
Käännös suomeksi
Helsinki Foundation

Helsinki Foundation (säätiörekisterissä Helsinki-säätiö) on kansainvälisesti toimiva suomalainen luonnonsuojelusäätiö. Voittoa tavoittelematon hyväntekeväisyyssäätiö hankkii lahjoitusvaroilla maata ja perustaa näihin kohteisiin yksityisiä luonnonsuojelualueita. Säätiön on perustanut 2015 suomenaustralialainen pariskunta Viivu ja Dom Padden.
Helsinki Foundationin ideana on tehdä luonnonsuojelu kaikille mahdolliseksi  ja säilyttää arvokkaita luontokohteita tuleville sukupolville. Lahjoittaja voi valita säätiön www-sivuilta löytyviltä kartoilta mieleisensä suojelulohkon (greenspace) ja nimetä sen persoonallisesti. Lahjoittaja saa tarkat koordinaatit nimikkosuojelualueensa sijainnista sekä tiedot kohteen koosta, ja lahjoittaja voi halutessaan myös vierailla luontokohteessa itse.
Helsinki Foundation etsii aktiivisesti uusia suojelukohteita ympäri maailmaa. Suojeltava alue voi olla esimerkiksi metsää, kosteikkoa tai luonnonniittyä. Säätiöllä on omat luonnonsuojelualueet jo kolmessa eri maassa:  Suomessa, Australiassa ja Virossa. Suomen Lapissa, Sallassa sijaitseva Arctic Taiga Reserve rajoittuu kirkasvetiseen Näsmäjärveen. Lapin kohde olikin säätiön ensimmäinen suojelukohde.
Australian Tasmaniassa säätiö suojelee 120 hehtaaria luontoa. Kohde on saanut nimekseen Green Tier Creek . Tasmanian luonto on hyvin poikkeuksellinen ja alueella asuu erittäin harvinaisia eläimiä, kuten uhanalaiseksi luokiteltuja kotkia (muun muassa Aquila audax fleayi) ja äärimmäisen uhanalaisia papukaijoja (tasmaniankaija, engl. Swift parrot). Suurin maailmassa jäljellä oleva pussipeto eli pussiahma on myös erittäin uhanalainen, vain Tasmaniassa tavattava eläin.
Kesällä 2019 säätiö julkisti uusimman luonnonsuojelualueen Virosta. Vainio Bird Reserve  sijaitsee Muhun saarella, mikä on erityisesti muuttolinnuille suotuisa levähdysalue. Saarenmaan maakuntaan kuuluva Muhu eli Muhumaa on säilynyt hyvin vähäisen maatalouden ja suojelun vuoksi. Lintujen ja muiden eläinten lisäksi Muhussa on runsaasti hyönteisiä ja kämmekkäkasveja.
Helsinki Foundation toimii vapaaehtoisvoimin.
Huokoseläimet

| Huokoseläimet |
| --- | --- |
 Ammonia tepida -huokoseläin.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Rhizaria
Kaari::  Retaria
Luokka::  Huokoseläimet Foraminifera  d'Orbigny, 1826
Lahkoja
 Allogromiida  Carterinida  Globigerinida  Lagenida  Miliolida  Silicoloculinida  Spirillinida  Textulariida 
Katso myös
   Huokoseläimet Wikispeciesissä   Huokoseläimet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Huokoseläimet (Foraminifera) on suuri Rhizaria-kuntaan kuuluvien yksisoluisten eliöiden luokka, jota luonnehtivat verkkomaiset valejalat. Huokoseläimet muodostavat tyypillisesti ympärilleen kovan kuoren, joka koostuu kalsiumkarbonaatista tai yhteenliimautuneista sedimenttihiukkasista. Kuori voi muodostaa yhden ontelon tai jakautua moniin lokeroihin, joiden sisällä solu elää. Valejalat voivat tulla kuoren ulkopuolelle yhdestä aukosta tai useista pienistä kuoren pinnalla olevista huokosista. Huokoseläimet käyttävät valejalkoja liikkumiseen, kiinnittymiseen ja ravintohiukkasten pyydystämiseen. Joillakin lajeilla on soluissaan endosymbionttisia yksisoluisia leviä, joiden ansiosta ne kykenevät yhteyttämään. Jotkut puolestaan kykenevät ottamaan ravinnoksi sulattamiltaan leviltä viherhiukkaset soluunsa, jossa ne jatkavat yhteyttämistä jonkin aikaa (kleptoplastidit eli "varastetut" viherhiukkaset).
Useimmat huokoseläimet ovat alle puolen millimetrin mittaisia, mutta suurimmat lajit jopa toista kymmentä senttiä.
Suurin osa huokoseläimistä elää merivedessä, ja erityisesti niitä tavataan rantojen meiofaunassa eli hiekan ja sedimentin seassa. Niitä elää myös plankitisina.
Merenpohjan huokoseläinten lajityypillisiä kuoria
Huokoseläinten kovat kuoret säilyvät hyvin fossiileina. Niitä on löydetty jo kambrikautisista kerrostumista. Fossiilisista huokoseläimistä tehtyihin päätelmiin perustuu suuri osa muinaisista ilmasto-oloista saatua tietoa. Ne ovat hyviä johtofossiileita, ja niiden perusteella määritellään muun muassa stratigrafisista kerrostumista muun muassa niiden edustama meren syvyys.