stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uusikaupunki
Historia > 1700- ja 1800-luku

Suuren Pohjan sodan aikaisen isonvihan aikana valtaosa kaupungin väestöstä pakeni Ruotsiin ja venäläiset miehittivät kaupungin vuonna 1713. Kaupungin länsipuoli ehdittiin jo vallittaa ennen sodan päättymistä. Sodan jälkeen venäläissotilaat vetäytyivät kaupungista, mutta tuhosivat rakennuksia ja muuta omaisuutta. Ruotsin ja Venäjän välinen rauha solmittiin venäläisten vaatimuksesta Uudessakaupungissa vuonna 1721. Rauhansopimusta on myöhemmin alettu kutsua Uudenkaupungin rauhaksi. Rauhan jälkeen kaupunkia jälleenrakennettiin ja sen asukasluku nousi merkittävästi. Uuteenkaupunkiin syntyi pian tontti- sekä asuntopula, jonka myötä kaupunki laajeni noudattamatta keskustan ruutukaavaa. Uudet asuinalueet olivat laajalti merimiesten asuttamia, ja asuinalueiden nimiä lainattiin Ruotsista.
Uudellekaupungille myönnettiin tapulioikeudet 1830-luvulla, jolloin kaupankäynti vapautui. Oikeuksien myötä väkiluku nousi kasvuun, ollen 1850-luvulla noin 3 000. Samalla alueen merenkulku nousi merkittäväksi elinkeinoksi, ja kaupungissa rakennettiin laivoja, joiden merkittävimmät kohdesatamat olivat Tukholma sekä Kööpenhamina. Suuren laivanrakennuskauden aikana vuosina 1857–1876 kaupungissa toimi jopa viisi laivanveistämöä. Laivanrakennuskauden lopussa Uudenkaupungin kauppalaivasto oli Suomen kolmanneksi suurin Viipurin ja Raahen jälkeen. Teollistumisen myötä kaupungin kulta-aika purjelaivoissa päättyi 1800-luvun lopulla.
Muiden puutalokaupunkien tapaan myös Uusikaupunki kärsi tulipaloista. Merkittäviä tulipaloja tapahtui 1700-luvulta lähtien, mutta tuhoisimmat olivat 1800-luvulla.
Alisenkadun ja Myllykadun kulmassa sijainneeseen kauppiaanleski Helena Juliana Södermanin taloon iskenyt salama sytytti 22. ja 23. elokuuta välisenä yönä vuonna 1846 tulipalon, joka tuhosi 97 täyteen rakennettua tonttia. Lähes puolet eli n. 1 100 kaupungin asukkaista jäi kodittomaksi.
Leipurimestari Frans Engelbert Palmrosin leivinuunista Sepänkadulla sai 28. heinäkuuta 1855 alkunsa toinen tuhoisista suurpaloista. Kaikkiaan paloi poroksi 93 taloa ja kaupungin raatihuone.
Vuoden 1855 tulipalon jälkeen kaupunkiin haluttiin uusi asemakaava. Georg Theodor von Chiewitzin suunnittelema asemakaava hyväksyttiin vuonna 1856. Hän suunnitteli samalla myös kaupungin uuden kirkon. Asemakaavan myötä kaupunki laajeni pohjoiseen ja kaupunkialueelle suunniteltiin puistoja sekä puuistutuksia. Kaupungin nykyinen puutaloalue pohjautuukin tähän asemakaavaan.
Historia > 1900-luvulta nykypäivään

1900-luvun alussa kaupungin asukasluku ei juurikaan noussut, mutta Uudenkaupungin ja Turun välinen rautatie avattiin vuonna 1924. Uutta teollisuutta alkoi muuttaa kaupunkiin vasta 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin kaupunki oli investoinut liikenteeseen, makeanvedenaltaaseen sekä satamaan. Silloinen Rikkihappo Oy (myöhemmin Kemira, nykyisin Yara) rakensi kaupungin edustalle Hangon saarelle lannoitetehtaan, jonka tuotanto käynnistyi vuonna 1965. Kaupungin autotehdas aloitti toimintansa 1960-luvun lopulla ja tehtaan myötä väkiluku kasvoi merkittävästi 1970-luvulla. Vuosikymmentä myöhemmin asukasmäärä oli noussut jo 14 000:een. Vuonna 1974 aloitti toimintansa Salora Oy:n tytäryhtiö, päätehtaalle Saloon komponentteja toimittanut Salcomp Oy. 1970-luvulla kaavailtiin Neste Oy:n uuden öljynjalostamon rakentamista Pyhämaan Ketteliin, mihin liittyi Pyhämaan kunnan pakkoliitos Uuteenkaupunkiin vuoden 1974 alussa. Jalostamohanke kuitenkin kaatui kustannusarvion paisumiseen ja Suomen Pankin vastustukseen.
Uudessakaupungissa toteutettiin myös paljon kuntauudistuksia: Uudenkaupungin maalaiskunta (1969), Pyhämaa (1974), Lokalahti (1981) ja Kalanti (1993) liitettiin kaupunkiin. 2000-luvulla kaupunki kärsi talousongelmista, mutta sitä ei ole luokiteltu kriisikunnaksi. Lisäksi kuntaliitoksia lähikuntien kanssa on kartoitettu.
Väestö

Uudenkaupungin väkiluku on ollut laskusuunnassa 1990-luvulta lähtien. Ikärakenne on ennustettu vinoutuvan nopeasti tulevaisuudessa niin, että lapsia syntyy vähemmän ja työikäisten ja vanhusten määrä kasvaa muita kuntia nopeammin. Uudenkaupungin huoltosuhde vuonna 2010 oli 0,544 ja koko maassa lukema oli 0,516. Lukeman on ennustettu nousevan vuoteen 2020 mennessä 0,809:aan. Vuonna 2017 väkiluku kääntyi lievään nousuun johtuen pääasiassa autotehtaan aloittamista massiivisista rekrytoinneista.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Uudenkaupungin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 17 326 | 17 326 |
| 1985 | 1985 |    | 17 815 | 17 815 |
| 1990 | 1990 |    | 18 432 | 18 432 |
| 1995 | 1995 |    | 17 590 | 17 590 |
| 2000 | 2000 |    | 17 019 | 17 019 |
| 2005 | 2005 |    | 16 198 | 16 198 |
| 2010 | 2010 |    | 15 833 | 15 833 |
| 2015 | 2015 |    | 15 510 | 15 510 |
| 2020 | 2020 |    | 15 506 | 15 506 |
Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Uudessakaupungissa oli 15 752 asukasta, joista 11 895 asui taajamissa, 3 660 haja-asutusalueilla ja 197:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Uudenkaupungin taajama-aste on 76,5 %. Uudenkaupungin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Uudenkaupungin keskustaajama | 10 269 |
| 2 | Kalanti | 1 217 |
| 3 | Lokalahti | 409 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Hallinto > Politiikka

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | SDP | Kok. | SKDL Vas. | Kesk. | LKP | SMP PS | SKL KD | Vihr. | Deva SKP | Muut | äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 12 | 9 | 6 | 3 | 3 | 1 | 1 |  |  | -- | 74,2 % |
| 1980 | 11 | 10 | 6 | 4 | 1 | -- | 1 |  |  | 2 | 77,2 % |
| 1984 | 13 | 9 | 5 | 5 |  | 2 | -- |  |  | 1a | 72,1 % |
| 1988 | 13 | 8 | 3 | 5 | 1 | 3 | 1 |  | 1 |  | 66,6 % |
| 1992 | 17 | 9 | 5 | 9 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1b |  | 70,2 % |
| 1996 | 17 | 11 | 4 | 9 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1b | -- | 63,2 % |
| 2000 | 15 | 9 | 3 | 10 |  | -- | 2 | 2 | 1 | 1c | 58,3 % |
| 2004 | 18 | 10 | 3 | 9 |  | -- | 2 | -- | 1 |  | 62,0 % |
| 2008 | 16 | 10 | 3 | 8 |  | 4 | 1 | -- | 1 |  | 61,6 % |
| 2012 | 15 | 10 | 3 | 8 |  | 4 | 1 | -- | 1 | 1d | 61,1 % |
| 2017 | 14 | 8 | 4 | 9 |  | 2 | 1 | -- |  |  | 58,4 % |
a Puolueisiin sitoutumattomat – Kuntalaisten hyväksi yhteislista b Kommunistien ja sitoutumattomien yhteislista c Remonttiryhmä d Muutos 2011
Lähteet: Tilastokeskus & Oikeusministeriö
Uudenkaupungin nykyinen kaupunginjohtaja Atso Vainio (sit.) on toiminut virassa vuodesta 2012 lähtien. Uudessakaupungissa kaupungin hallinnon ylin päätösvalta on kaupunginvaltuustolla, johon kuuluu 43 valtuutettua. Lisäksi kaupungissa on yhdeksän lautakuntaa. Uudessakaupungissa toimii myös niin sanottu nuorisovaltuusto, jossa on yhdeksäntoista jäsentä.
Kaupungin suosituin puolue kunnallisvaaleissa on ollut SDP, joka on ollut esimerkiksi vuosina 1976–2012 eniten ääniä saanut puolue. Suurimmillaan kannatus oli vuoden 2004 kunnallisvaaleissa, joissa puoluetta kannatti 39,8 %. Samana aikavälinä Vasemmistoliiton kannatus on pudonnut kolmannekseen ja Kokoomus on pysynyt toiseksi suosituimpana puolueena. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Perussuomalaiset oli SDP:tä niukasti suurempi 25,4 %:n kannatuksellaan.
Hallinto > Palvelut

Uudessakaupungissa on oma terveysasema, joka palvelee myös lähikuntia. Vakka-Suomen sairaala, jota ylläpitää Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri, sijaitsee Uudessakaupungissa. Kaupungissa on kuusi peruskoulua, joista neljä on alakouluja ja kaksi yhtenäiskouluja. Tämän lisäksi kaupungista löytyy Uudenkaupungin lukio, ammattioppilaitos Novida sekä kansalaisopisto. Rakenteilla on monitoimijatalo Wintteri, jonne tulee tiloja varhaiskasvatukselle, peruskoululle sekä lukiolle sekä kansalaisopistolle ja musiikkiopistolle sekä muulle harrastustoiminnalle.
Kaupungin keskustassa torin laidalla toimii kirjasto. Kaupunginlahden eteläpuolella sijaitsee kansainväliset kriteerit täyttävä urheilukenttä. Lisäksi kaupungissa on uimahalli.
Talous

Uudenkaupungin verotulot ovat 2000-luvulla olleet maan keskitasoa alempana, vaikka 1990-luvulla verotulot olivat keskitasoa korkeammat. Tämä on johtanut tuloverojen nostamiseen.
Kaupungin tärkein toimiala on teollisuus, joka työllistää 32,7 % työllisistä. Myös palvelut (27,8 %) sekä kauppa (11,0 %) työllistävät ihmisiä paljon. Vuosien 1999–2009 aikana työpaikkojen määrä kaupungissa on laskenut yli 1 100:lla.
| Sija | Ala | Osuus | Sija | Ala | Osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Teollisuus | 32,7 % | 6. | Kuljetus, varastointi ja tietoliikenne | 5,7 % |
| 2. | Yhteiskunnalliset palvelut | 27,8 % | 7. | Maa- ja metsätalous | 5,2 % |
| 3. | Kaupankäynti ja Majoitustoiminta | 11,0 % | 8. | Tuntematon | 0,8 % |
| 4. | Rahoitustoiminta | 9,3 % | 9. | Sähkö-, kaasu- ja vesihuolto | 0,4 % |
| 5. | Rakentaminen | 7,0 % | 10. | Mineraalien kaivaminen | 0,1 % |
Uudenkaupungin työttömyys laski 2000-luvulla siten, että vuonna 2008 se oli jo alle maan keskitason. Globaalin taantuman myötä työttömien määrä kasvoi, mutta laski uudestaan 2010-luvulla alle maan keskitason. Syyskuussa 2011 kaupungin työttömyysaste oli 7,6 %.
Talous > Merkittävimmät työllistäjät

Merkittävin työllistäjä kaupungissa on Uudenkaupungin autotehdas, jolla on vuoden 2018 loppupuolella noin 4 500 työntekijää. Valmet Automotiven tehtaalla on valmistettu 1960-luvun lopulta lähtien muun muassa Saabin, Talbotin, Opelin, Ladan, Porschen sekä Think Cityn autoja sekä sähköauto Fisker Karmaa. Syksystä 2013 alkaen tehdas on valmistanut Mercedes-Benzin henkilöautoja, etenkin A-sarjaa, ja laajentunut jatkuvasti.
Kaupunkiin avattiin syksyllä 2013 Uudenkaupungin soijajalostamo, jonka on tarkoitus oli työllistää 140 henkeä. Muita suuria työllistäjiä ovat Yaran lannoitetehdas, Vahterus joka tekee lämmönvaihtimia teollisuudelle sekä Uudenkaupungin Työvene.
Liikenne

Kantatie 43 johtaa koillisen suunnasta Laitilasta Kalannin kautta päättyen Uuteenkaupunkiin. Seututie 196 kulkee Taivassalosta pohjoiseen Lokalahden kautta Uuteenkaupunkiin jatkaen pohjoiseen Pyhärantaan. Tavaraliikennöity rautatie Turusta kulkee kaupungin halki päättyen Hangonsaareen, jossa toimii Yaran lannoitetehdas. Rahtilaivaliikennettä hoidetaan kaupungin länsipuolella Uudenkaupungin satamasta. Veneilijöitä varten sijaitsee aivan kaupungin keskustassa vierasvenesatama, joka on kolmesti palkittu Suomen parhaana.
Junarataa esitettiin ensimmäistä kertaa Uuteenkaupunkiin 1880-luvulla. Tällöin ehdotettiin, että Tampereen–Porin radalta rakennettaisiin haara­rata Uuteen­kaupunkiin. Hanke ei kuitenkaan edennyt, joten myöhemmin ehdotettiin Uudenkaupungin ja Turun välistä rautatietä. Rautatie hyväksyttiin rakennettavaksi vuonna 1909, ja vuonna 1925 rata vihittiin käyttöön. Radan henkilöjunaliikenne lakkautettiin vuoden 1992 lopussa. 2000-luvulla henkilöliikenteen uudelleenavaamisesta on tehty selvityksiä, mutta radan sähköistämistä on pidetty kannattamattomana pienen liikennemäärän takia. Uudenkaupungin radan sähköistämisestä päätettiin keväällä 2017. Työt alkoivat alkuvuodesta 2018 ja valmistuivat heinäkuussa 2021. Sähköistäminen ei suoraan liity henkilöliikenteen avaamiseen, mutta tekee sen mahdolliseksi. Suomen Lähijunat kertoo olevansa valmiita avaamaan lähijunaliikenteen Turun ja Uudenkaupungin välille Kupittaan rataremontin valmistuttua vuoden 2024-2025 aikana. Myös VR kertoo harkitsevansa lähijunaliikenteen aloittamista Turun alueella ja neuvottelevan hankkeesta lähikuntien kanssa. Hankkeen valmistuessa reitillä on tarkoitus ajaa 18 junavuoroa vuorokaudessa aamukuuden ja puolenyön välisenä aikana.
Linja-autoliikenne alkoi Uudessakaupungissa jo vuonna 1906, ensimmäisenä Suomessa. Tällöin kauppiaiden hankkimalla linja-autolla harjoitettiin paikallisliikennettä Turun ja Uudenkaupungin välillä. Kokeilu loppui kuitenkin vuonna 1907, ja vuonna 1914 liikennöintiä tehtiin postilinjan autolla. 1920-luvulla linja-autoliikenne laajentui entisestään. Uudenkaupungin linja-autoasema sijaitsee nykyisin torin länsilaidalla.
Liikenne > Etäisyyksiä Uudestakaupungista

Helsinki 230 km
Pori 100 km
Rauma 50 km
Tampere 170 km
Turku 70 km
Kulttuuri > Media

Yksi kaupungin merkittävimpiä sanomalehtiä on kolmesti viikossa ilmestyvä Uudenkaupungin Sanomat. Sanomalehteä alettiin julkaista jo vuonna 1890, mikä tekee siitä yhden Suomen vanhimmista sanomalehdistä. Muita kaupungissa ilmestyviä sanomalehtiä ovat Vakka-Suomen Sanomat ja Vakka-Suomen Aluesanomat. Entisiä kaupungissa ilmestyneitä sanomalehtiä olivat ruotsinkieliset Nystads Tidning ja Nya Tag.
Uudessakaupungissa toimii myös paikallis-tv, joka tunnetaan nimellä VakkaTV. Se näkyy noin 8000 kotitaloudessa.
Kulttuuri > Uskonto > Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Uudessakaupungissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Uudenkaupungin seurakunta
Kalannin kappeliseurakunta
Lokalahden kappeliseurakunta
Pyhämaan kappeliseurakunta
Uudenkaupungin kappeliseurakunta
Kulttuuri > Uskonto > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Uudenkaupungin nykyisellä alueella.
Kalannin seurakunta (liitetty Uudenkaupungin seurakuntaan 2009)
Lokalahden seurakunta (liitetty Uudenkaupungin seurakuntaan 2009)
Pyhämaan seurakunta (liitetty Uudenkaupungin seurakuntaan 2009)
Uudenkaupungin kaupunkiseurakunta (yhdistetty Uudenkaupungin maaseurakunnan kanssa Uudenkaupungin seurakunnaksi 1969)
Uudenkaupungin maaseurakunta (yhdistetty Uudenkaupungin kaupunkiseurakunnan kanssa Uudenkaupungin seurakunnaksi 1969)
Kulttuuri > Uskonto > Herätysliikkeet ja muut kirkkokunnat

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikuttaa paikkakunnalla ainakin herännäisyys. Kaupungin hautausmaa ja siunauskappeli sijaitsevat itäisen sisääntuloväylän varrella sekä Kalannissa, Pyhämaassa että Lokalahdella. Lisäksi kaupungissa sijaitsee 1800-luvulla käytössä ollut venäläisten hautausmaa.
Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Uudenkaupungin helluntaiseurakunta sekä Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Uudenkaupungin vapaaseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Uudenkaupungin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.
Kulttuuri > Musiikki ja taiteet

Kaupungissa toimii Uudenkaupungin teatteri, joka esiintyy pääasiassa Kulttuurikeskus Crusellissa. Parhaimmillaan teatteri keräsi katsojia noin 15 000 vuonna 2009. Lisäksi kaupungin alueella on kesäisin kesäteattereita.
Uudenkaupungin merkittävimpiä musiikkitapahtumia ovat rockfestivaali Karjurock ja Crusell-viikko. Crusell-viikko järjestetään vuosittain heinäkuun lopulla. Puupuhaltimille omistetussa musiikkitapahtumassa järjestetään muun muassa kansainvälinen soitinkilpailu jollekin puupuhaltimelle. Kesän alussa kaupungissa järjestetään Merefestit, jotka ovat kesäkauden avajaiset. Parhaimmillaan keskustassa järjestettävillä festivaaleilla on ollut 15 000 vierailijaa.
Merkittäviä kaupungissa syntyneitä taidemaalareita ovat muun muassa Robert Wilhelm Ekman sekä Arvid Liljelund.
Uuteenkaupunkiin valmistuu vuonna 2025 monitoimijatalo Wintteri, jossa on tilat perusopetukselle, lukiolle, varhaiskasvatukselle, nuorisotoimelle, liikuntapalveluille, työväenopistolle ja musiikkiopistolle. Saman katon alle tulee myös liikuntahalli ja uimahalli. Wintterin pinta-ala on kaikkiaan 22 600 bruttoneliömetriä, joista oppimisen ja kasvun tilat ovat 13 000 ja liikuntatilat 9 600 bruttoneliömetriä. Päivittäisiä käyttäjiä on arvioitu olevan noin 1 700.
Kulttuuri > Murre

Uudenkaupungin alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Uudessakaupungissa puhuttu murre on Kalannin murre, joka kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Rauman alaryhmään.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Uudenkaupungin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla fiinemäs silakamperuna (suolasilakkaa ja perunaa), ohrankryynivelli ja perunmakkar (perunamakkara).
Urheilu

Uudenkaupungin tunnetuin urheiluseura on Korihait, joka pelaa koripalloa Suomen pääsarjatasolla eli Korisliigassa. Se voitti lajinsa Suomen mestaruuden vuonna 1990, jolloin seura toimi vielä nimellä Uudenkaupungin Urheilijat (UU). Korihait pelaa ottelunsa Uusikaupunki Areenalla.
Kalannin Pallo -65 pelaa salibandya naisten 1-divisioonassa.
Kaupungin jääkiekkojoukkue Jää-Kotkat on pelannut seitsemän kauden ajan Suomen toisella sarjatasolla. Nykyisin seura pelaa alemmilla sarjatasoilla. Rullakiekossa kaupunkia edusti Roller Eagles, joka voitti parhaimmillaan Suomen-mestaruuden lajissaan.
Uudenkaupungin Salibandy on pelannut korkeimmillaan I-divisioonaa, mutta pelaa nykyisin alemmilla sarjatasoilla.
Uuteenkaupunkiin valmistui hiihtoputki vuonna 2005, ja se oli valmistuessaan Suomen neljäs hiihtoputki. Vahterusring-nimellä tunnetun hiihtoputken yhteydessä on myös juoksurata sekä curling-rata.
Uuteenkaupunkiin valmistui vuonna 2025 monitoimijatalo Wintteri, jossa on liikuntahalli ja uimahalli.
Ystävyyskaupungit

Varberg, Ruotsi
Sandefjord, Norja
Haderslev, Tanska
Antsla, Viro
Szentendre, Unkari
Novgorod, Venäjä
Östhammar, Ruotsi (yhteistyökaupunki)
Tunnettuja uusikaupunkilaisia

Risto Ahonen (1943–2008), kansanedustaja (SDP)
A. K. Cajander (1879–1943), kolminkertainen pääministeri, metsätyyppiopin kehittäjä
Bernhard Henrik Crusell (1775–1838), säveltäjä
Anna Eriksson (s. 1977), laulaja
Sami Kuronen (s. 1974), juontaja
Aleksi Lehtonen (1891–1951), arkkipiispa
Arvid Liljelund (1844–1899), taidemaalari
Ilmari Murtti (1906–2001), everstiluutnantti evp, yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Johan Jakob Nervander (1805–1848), runoilija
Ilmari Saarelainen (s. 1944), näyttelijä
Niko Saarinen (s. 1986), televisiopersoona
Martti Simojoki (1908–1999), arkkipiispa
Yrjö Sjöblom (1910–1979), teollisuusneuvos
Kari Takko (s. 1962), jääkiekkomaalivahti
Mauno Vannas (1905–1964), lääkäri ja silmätautiopin professori
Helena Vartiainen (s. 1941), kansanedustaja (SDP)
Frank Friedrich

| Frank Friedrich> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  heavy metal, hard rock
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  Accept, Bad Steve
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Frank Friedrich on saksalainen rumpali, joka soitti heavy metal -yhtyeen Accept debyyttilevyllä Accept. Acceptin lisäksi hän soitti rumpuja yhtyeessä Bad Steve, ja julkaisi sen riveissä levyn Killing the Night.
Friedrich liittyi Acceptiin 70-luvun puolivälissä ja osallistui sen kanssa Pop-Rhein – Festival -nimiseen kilpailuun syyskuussa 1977 ja sijoittuen siinä kolmanneksi. Friedrich jätti yhtyeen ensimmäisen levyn julkaisemisen jälkeen.
Vuonna 1983 Friedrich perusti muiden entisten Accept-jäsenten Dieter Rubachin ja Jan Koemmetin kanssa yhtyeen Bad Steve. Vuonna 1985 Bad Steve julkaisi debyyttialbuminsa Killing The Night ja kiersi vähän aikaa Acceptin lämppärinä.
Master Bates

| Hannu Voutilainen |
| --- | --- |
 Master Bates esiintymässä Rakuunarockissa Lappeenrannassa vuonna 2013.
Henkilötiedot
Muusikko
Taiteilijanimi:  Master Bates
Tyylilajit:  industrial, goottimetalli
Soittimet:  basso
Yhtyeet:  Turmion Kätilöt, Marenne
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Master Bates (oik. Hannu Voutilainen, s. 1971) on kuopiolaisen industrial metal -yhtyeen Turmion Kätilöt basisti. Hän liittyi Turmion Kätilöihin miltei heti sen perustamisen jälkeen. Lisäksi hän soittaa bassoa myös 2 Times Terror- ja Kiukku -yhtyeissä. Voutilainen käyttää pääsoittimenaan neljäkielistä ESP Custom Shop Tom Araya -bassoa.
Voutilainen on naimisissa radiojuontaja Petra Kalliomaan kanssa. Heidät vihittiin syyskuussa 2012. Voutilainen on työskennellyt pitkään Kuopion Henry's Pubin ravintola- ja ohjelmapäällikkönä. Hän jätti ravintolapäällikön tehtävän muutettuaan vuodenvaihteessa 2012/2013 Helsinkiin.
Ampumakoe

Ampumakoe on ampumaradalla metsästysasetta käyttäen suoritettava ampumataitokoe, jonka hyväksytty suorittaminen vaaditaan Suomessa ennen kuin saa luvallisesti metsästää karhua, hirveä, valkohäntäpeuraa, saksanhirveä, metsäpeuraa, kuusipeuraa, japaninpeuraa tai metsäkaurista rihlatulla luotiaseella.
Metsäkaurista haulikolla täyteispatruunaa käyttäen metsästettäessä ei tarvita ampumakoetta.
Koe on suoritettava kyseisen lajin metsästykseen lain mukaan soveltuvalla ampuma-aseella.
Kokeita on kolme erilaista:
Metsäkauriskokeella tarkoitetaan metsäkauriin metsästystä varten suoritettavaa ampumakoetta
Hirvi- ja peurakokeella tarkoitetaan hirven, valkohäntäpeuran, saksanhirven, metsäpeuran, kuusipeuran ja japaninpeuran metsästystä varten suoritettavaa ampumakoetta
Karhukokeella tarkoitetaan karhun metsästystä varten suoritettavaa ampumakoetta
Kokeen suorittaminen

Ennen kokeen suorittamista tulee esittää voimassa oleva metsästyskortti ja aseen hallussapitolupa tai rinnakkaiskortti siihen.  Koe tulee suorittaa metsästysasetuksen 16§:n 2 momentin mukaisella ampuma-aseella.
Kokeessa ammutaan 90 sekunnin sisällä neljä laukausta paikoillaan olevaan maalikuvioon, joko pysty- polvi- tai istuma-asennosta 75 metrin etäisyydeltä. Makuuasento ei ole sallittu. Aika alkaa ensimmäisestä laukauksesta.
Ammunnan aikana saa käyttää tukea, kunhan asetta ei lukita mekaanisesti alustaan.
Hirvieläinkokeissa käytetään maalikuviota, jossa osuma-alueen halkaisija on 23 senttimetriä ja karhukokeessa maalikuviota, jonka osuma-alueen halkaisija on 17 senttimetriä.
Patruunoiden tulee ampumakokeessa täyttää seuraavat vaatimukset:
Metsäkauriskoe: luoti vähintään 3.2 g ja E100 > 800 J.
Hirvi- ja peurakoe: luoti vähintään 6.0 g ja E100 > 2000 J, tai vähintään 8.0 g ja E100 > 1700 J.
Karhukoe: luoti vähintään 9.0 g ja E100 > 2700 J, tai vähintään 10.0 g ja E100 > 2000 J.
Käytettävä luotityyppi on vapaa. Sallittuja luoteja ovat mm. kokovaippa-, puolivaippa-, ja lyijyluoti.
Izabella Scorupco

| Izabella Scorupco |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1970 (ikä 54) Białystok, Puola
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  007 ja kultainen silmä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Izabella Dorota Scorupco (s. 4. kesäkuuta 1970 Białystok, Puola) on Ruotsin puolalainen näyttelijä, jonka tunnetuin rooli on Bond-tyttö Natalya Simonova elokuvassa 007 ja kultainen silmä. Hän on ensimmäinen puolalaissyntyinen Bond-tytön esittäjä.
Varhainen elämä

Scorupco muutti Ruotsin Bredängiin vuonna 1978 ollessaan kahdeksanvuotias. Hän oppi äidinkielensä puolan lisäksi englannin ja ruotsin kielen.
Ura

Scorupco opiskeli Ruotsissa teatteritaidetta ja musiikkia. Vuonna 1988 elokuvaohjaaja Staffan Hildebrand pestasi Scorupcon pääosaan elokuvaansa Ingen kan älska som vi, joka käynnisti hänen näyttelijäuransa. Näyttelemisen lisäksi hän on työskennellyt mallina ja esiintynyt muuan muassa Voguen kannessa.
1990-luvun alussa Scorupco julkaisi yhden pop-albumin, joka myi kultaa Ruotsissa.
Yksityiselämä

Scorupco asuu perheineen Los Angelesissa Yhdysvalloissa.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1995 | Ihmeelliset kyyneleet (Petri tårar) | Marcellini/Carla |
| 1995 | 007 ja kultainen silmä | Natalya Simonova |
| 2000 | Sukeltaja (Dykaren) | Irena |
| 2000 | Vertical Limit | Monique Aubertine |
| 2002 | Tulen valtakunta | Alex Jensen |
| 2004 | Manaaja: Alku | tohtori Sarah Novack |
| 2007 | Aurinkomyrsky | Rebecka Martinsson |
Televisio
| 2005 | Alias | Sabina |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Izabella Scorupco Wikimedia Commonsissa
Izabella Scorupco Elonetissä.
Izabella Scorupco Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Trove  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef