stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristiinan kirkko (Helsinki)
Myöhempi kirkko samalla paikalla

Kirkon irtaimisto saatiin kuitenkin pelastettua ja otettiin käyttöön samalla paikalle rakennetussa Pyhän Hengen kirkossa, joka oli vaatimattomampi puukirkko. Tämä kirkko palveli helsinkiläisiä aina vuoteen 1713, jolloin sekä perääntyvä C. G. Armfelt että tsaari Pietari Suuri polttivat kaupungin lähes maan tasalle ja alueelle rakennettiin suuri venäläinen puolustuslinnake. Kirkon irtaimistokaan ei ilmeisesti säästynyt tässä tulipalossa.
Maksim Suška

| Maksim Suška |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1999 (ikä 25) Brest, Valko-Venäjä
Kansalaisuus:   Valko-Venäjä
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Max
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura (P):  Philadelphia Flyers
Sarja:  NHL
Nyk. seura:  Lehigh Valley Phantoms (AHL)
Pelinumero:  64 / 15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  H’K Šah’tsjor Salihorsk (BLR-2/BLR-Cup) Dinamo-Raubitši Minsk (BLR-2) Dinamo Minsk (KHL)
NHL-varaus:  107. varaus, 2017 Philadelphia Flyers
KHL-varaus:  11. varaus, 2016 Dinamo Minsk
Maksim Sjarhejevitš Suška (valkoven. Максім Сяргеевіч Сушко, ven. Максим Сергеевич Сушко, Maksim Sergejevitš Suško; s. 10. helmikuuta 1999 Brest, Valko-Venäjä) on valkovenäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Philadelphia Flyersin organisaatiossa. Hän pelannee lähinnä AHL-joukkue Lehigh Valley Phantomsissa. Suška on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

Suška edusti Valko-Venäjää MM-kilpailuissa vuonna 2018 sekä IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti hopeaa ja oli nostamassa joukkuettaan takaisin pääsarjatasolle. Yhteensä Suška on pelannut 16 A-maaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä vain 19-vuotiaana Euro Hockey Challengessa 27. huhtikuuta 2018 Žlobinissa Norjaa vastaan. Suška keräsi ottelussa neljä jäähyminuuttia.
Suška pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän toimi Valko-Venäjän kapteenina. Suška voitti joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 2+6=8. Valmennus valitsi hänet Valko-Venäjän turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Suška valittiin myös sekä Sveitsiä vastaan pelatun alkulohkon ottelun että toisen Tanskaa vastaan pelatun karsintasarjan ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2017 ja 2019, joista ensimmäisenä mainittu turnaus päättyi kultaan ja nousuun pääsarjatasolle sekä jälkimmäisenä mainittu turnaus hopeaan. Vuoden 2019 turnauksessa Suška toimi Valko-Venäjän kapteenina. Hän edusti Valko-Venäjän alle 20-vuotiaiden maajoukkuetta myös Junior Club World Cupissa vuonna 2015.
Suška pelasi myös alle 18-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti kultaan ja oli nostamassa Valko-Venäjää pääsarjatasolle. Suška jakoi tehoilla 2+4=6 joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin voiton Uladzislau Martynjukin kanssa.
Muuta

Suškan isoveli Ilja on Valko-Venäjän maajoukkuepuolustaja, joka pelaa H’K Šah’tsjor Salihorskin Ekstraliga-joukkueessa.
Kâmpóng Cham (maakunta)

Maakunnan sijainti kartalla
Ilmakuvaa Kampong Chamin piirikunnasta
Kâmpóng Cham tai Kampong Cham on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Mekong-joen kahtia jakama maakunta sijaitsee maan kaakkoisosassa rajautuen idässä Vietnamiin. Kampong Cham on Kambodžan väkirikkain maakunta, ja sen väkiluku oli vuoden 2008 väestönlaskennassa 1 680 694, eli noin 12 % maan asukasluvusta. Maakunnan pinta-ala on 9 799 neliökilometriä ja asukastiheys 172 as./km². Kampong Cham jakaantuu kuuteentoista piirikuntaan, ja edelleen 173 kuntaan. Sen pääkaupunki on Kampong Cham.
Piirikunnat

Piirikunnat sekä niiden geokoodit.
| --- | --- |
 0301 Batheay  0302 Chamkar Leu  0303 Cheung Prey  0304 Dambae  0305 Kampong Cham  0306 Kampong Siem  0307 Kang Meas  0308 Kaoh Soutin:  0309 Krouch Ccchmar  0310 Memot  0311 Ou Reang Ov  0312 Ponhea Kraek  0313 Prey Chhor  1314 Srei Santhor  0315 Stueng Trang  0316 Tboung Khmum
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kâmpóng Cham (maakunta) Wikimedia Commonsissa
Cambodia: Provinces, Cities, Urban Ares, Urban Communes & Agglomeration citypopulation.de. Viitattu 11.12.2010. (englanniksi)
Kambodžan maakunnat
| --- | --- |
Maakunnat:   Bântéay Méancheăy   Băt Dâmbâng   Kâmpóng Cham  Kâmpóng Chhnăng   Kâmpóng Spœ   Kâmpóng Thum   Kâmpôt  Kândal   Kaôh Kông   Krâchéh  Môndôl Kiri  Ŏtâr Méancheăy  Preăh Vihéar  Poŭthĭsăt   Prey Vêng  Rôtanak Kiri   Siĕm Réab  Stŏeng Trêng  Svay Riĕng   Takêv 
Maakuntatasoiset kunnat:   Kêb  Pailĭn  Phnom Penh  Sihanoukville
Kutsuntapiiri

Kutsuntapiiri oli Suomessa käytössä ollut maantieteellinen alue asevelvollisten miesten kutsuntojen järjestämistä varten. Itsenäisessä Suomessa asevelvollisuuslaki määräsi, että isänmaan puolustamiseksi jokainen mies oli asevelvollinen. Armeijan ja laivaston vakinaisen henkilökunnan avuksi kutsuttiin vuosittain yksi väestön miespuolisten jäsenten ikäluokka eli ne miehet, jotka kutsuntavuonna täyttivät 20 vuotta. Kutsuntapiirit olivat käytössä 1901–1905 ja 1919–1932, jonka jälkeen niiden tilalle muodostettiin sotilaspiirit. Vuoden 1878 asevelvollisuuslain aikana käytössä olivat kutsunta-alueet.
Kutsuntapiirit 1919–1932

Vuosina 1919–1923 voimassa ollut Suomen valtakunnan väliaikainen asevelvollisuuslaki sääti, että läänit jaettiin kahdeksi tai useammaksi kutsuntapiiriksi ja kutsuntapiirit jaettiin kutsunta-alueisiin. Kussakin kutsuntapiirissä oli asevelvollisuusasioita käsittelevä kutsuntatoimisto, jonka puheenjohtajana toimi upseerin arvon omaava piiripäällikkö ja sihteerinä oikeustieteellisen tutkinnon suorittanut mies. Kutsuntatilaisuuksissa kutsuntatoimistossa oli mukana yksi jäsen jokaisesta alueen kunnasta, jolloin siitä muodostui lisätty kutsuntatoimisto. Jäsenellä oli äänivalta vain omaa kuntaansa koskevissa asioissa. Jäsenen valitsi kaupungissa maistraatti ja maalaiskunnassa kunnallislautakunta. Jokaisesta kunnasta valittiin lisäksi kaksi luottamusmiestä kutsuntatilaisuuteen antamaan tietoja. Luottamusmies toimi myös jäsenen sijaisena, jos jäsenelle tuli este olla paikalla.
Vuoden 1922 asevelvollisuuslaki tuli voimaan 1. huhtikuuta 1923. Sen mukaan maa jaettiin tarpeelliseen määrään kutsuntapiirejä, ne jaettiin kutsunta-alueisiin ja kutsunta-alueet tarkastusalueisiin. Säännökset kutsuntapiirin muodostamisesta pysyivät samoina kuin väliaikaisessa asevelvollisuuslaissa. Kutsuntatoimiston tehtäviksi määrättiin kutsuntaluettelon tekeminen, asevelvollisten kutsuminen määrätyiksi päiviksi tarkastettaviksi kutsunta-alueiden kokouspaikkoihin, lykkäys- ja helpotushakemusten vastaanotto, asevelvollisten neuvonta, muiden asevelvollisuuden toimeenpanoon liittyvien kysymysten käsittely ja asevelvollisten valvonta. Lisätyn kutsuntatoimiston tehtäviä olivat kutsuntaluettelon tarkastaminen ja hyväksyminen, lykkäys- ja helpotuskysymysten ratkaisu silloin kun niitä jouduttiin tutkimaan kutsuntatilaisuudessa sekä kutsuttujen henkilöiden sotapalvelukseen kelpaamisesta päättäminen.
Suomi oli jaettu 1. heinäkuuta 1923 – 12. joulukuuta 1932 kutsuntapiireihin seuraavasti:
Etelä-Savon kutsuntapiiri
Helsingin kutsuntapiiri
Hämeen kutsuntapiiri
Kainuun kutsuntapiiri
Karjalan kutsuntapiiri
Peräpohjolan kutsuntapiiri
Pohjanmaan kutsuntapiiri
Pohjois-Savon kutsuntapiiri
Saimaan kutsuntapiiri
Satakunnan kutsuntapiiri
Suupohjan kutsuntapiiri
Turunmaan kutsuntapiiri
Uudenmaan kutsuntapiiri
Vaasan kutsuntapiiri
Viipurin kutsuntapiiri
Kâhta

| Kâhta |
| --- | --- |
 Kâhtan linna
 Kâhta
 Koordinaatit: 37°46′49″N, 38°37′18″E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Adıyamanin maakunta
Väkiluku (2019):  123 861
 
 www.kahtasonhaber.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kâhta on yksi Adıyamanin maakunnan piirikunnista Turkissa. Vuonna 2019 Kâhtan väkiluku oli 123 861.
Kâhta sijaitsee Nemrut-vuoren juurella.
Nähtävyydet

Nemrut, 2 150 metriä korkea vuori
Karakuş Tumulus, muistomerkki
Kâhtan linna
Severuksen silta, roomalainen silta
Nemrut-vuori
Karakuş Tumulus
Kâhtan linna
Severuksen silta
Aiheesta muualla

Alueen kotisivut
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laukaan linja-autoturma
Aiheesta muualla

Palontorjunta-lehden artikkeli onnettomuudesta. Pertti Koivunen. PDF.
Kuokkavieras

Kuokkavieras on juhliin saapuva kutsumaton vieras. Sen mukaan on nimetty:
Kuokkavieras, 225. Aku Ankan taskukirja.
Kuokkavieraat, presidentin itsenäisyyspäivän juhlia vastaan suunnattu protestiliike
Kuokkavieraat, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2005
Kuokkavieras, (HouseSitter) yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1992
Kuokkavieraat, helsinkiläinen kansanlauluryhmä
Kuokkavierailu yleensä häihin saapuneiden kutsumattomien vieraiden historiaa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuokkavieras”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kråkstad

| Kråkstad |
| --- | --- |
 Kråkstadin kirkko
 Kråkstad
 Koordinaatit: 59°41′00″N, 10°53′00″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Akershus
Kunta:  Nordre Follo
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,5 km²
Väkiluku (2023):  1 118
 – Väestötiheys:  2 236 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kråkstad on taajama Nordre Follon kunnassa Akershusin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 1 118 vuonna 2023. Vuoteen 1964 saakka Kråkstad oli itsenäinen kunta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kråkstad Wikimedia Commonsissa
Kotkatjärvi (Ikaalinen)

| Kotkatjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°43′51″N, 23°04′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kyrösjärven alue (35.52)
Laskujoki:  oja Kyrösjärveen 
Järvinumero:  35.521.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,1 m 
Rantaviiva:  0,834 km 
Pinta-ala:  0,02107 km² 
 fiKotkatjärvi 
Kotkatjärvi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Kotkatjärvi on osa Kyrösjärven lähialuetta.
Maantietoa

Järvi on 400 metriä pitkä, alle 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Järven rannat ovat avosuota, joka rajautuu vain rantojen läheisyyteen. Ympäröivistä metsistä laskee järveen metsä- ja suo-ojia. Sen laskuoja lähteen pohjoispäästä ja se laskee 1,8 kilometriä Kyrösjärven Kelminselässä olevaan Kotkatpohjaan. Järvi on rakentamaton ja sen ohi kulkee metsäautotie, jolle pääsee Ikaalisten keskustasta ja valtatieltä 3.
Kråkerøyn kirkko

| Kråkerøyn kirkko Kråkerøy kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Fredrikstad, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1911
Suunnittelija:  Olaf Nordhagen
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  365
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kråkerøyn kirkko (norj. Kråkerøy kirke) on Fredrikstadin kunnassa Østfoldin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1911.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kråkerøyn kirkko Wikimedia Commonsissa
Kryptobioosi

Kryptobioosi on tila, jossa epäsuotuisien ympäristötekijöiden seurauksena eliön normaali aineenvaihdunta pysähtyy ja kyky palautua normaaliin aineenvaihduntaan ympäristön palautuessa suotuisammaksi säilyy. Ilmiötä ei ymmärretä kovin hyvin.
Eliöitä, joilla on kyky siirtyä kryptobioottiseen tilaan löytyy esitumallisista, kasveista ja eläinkunnasta. Näitä ovat muun muassa karhukaiset, lehtijalkaiset sekä jotkin sukkulamadot ja rataseläimet.
Anhydrobioosi

Yleinen kryptobioottinen tila on kuivuudesta johtuva anhydrobioosi. Esimerkiksi lehtijalkaisiin kuuluvan Artemia salina-lajin munien tai sikiöiden vesipitoisuus voi laskea muutamaan painoprosenttiin, ja silti ne ensin uudelleen vetyttyään voivat jatkaa kehitystään normaalisti. Rataseläimet voivat selvitä kuivuneina useita vuosia, ja levitä ympäristöön tuulen mukana.
Josko anhydrobioosissa aineenvaihdunta on mahdollista, pysähtyy täysin, tai hidastuu hyvin paljon, on kiistanalaista. Aivan kaikki anhydrobioosin läpikäyneet eivät selviä palautumisprosessista.
Kryobioosi, anoksybioosi ja osmobioosi

Muita kryptobioottisia tiloja ovat jäätymisestä johtuva kryobioosi, hapettomuudesta johtuva anoksybioosi, sekä osmobioosi, vähän tutkittu kryptobioottinen tila, jonka aiheuttaa eliön ympäristön liuoksen voimakas väkevöityminen.
La Plata

| La Plata (Ciudad de La Plata) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 La Plata
 Koordinaatit: 34°55′16″S, 57°57′16″W 
Valtio:  Argentiina
Maakunta:  Buenos Aires
Perustettu:  1882
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  203 km²
Korkeus:  26 m
Väkiluku (2010):  642 400
 – Metropolialue:  786 300
 
 www.laplata.gov.ar 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Platan tuomiokirkko ja Plaza Moreno.
La Plata on Buenos Airesin maakunnan pääkaupunki Argentiinassa, noin 50 kilometriä maan pääkaupungin Buenos Airesista kaakkoon. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli noin 624 000, ja koko suurkaupunkialueen 786 000. La Plata toimii samannimisen partido-hallintoalueen kaupunkikeskuksena. Vuosina 1952–1955 kaupunki tunnettiin nimellä Ciudad Eva Perón.
Vuonna 1882 maakunnan hallinto päätettiin siirtää sinne pois Buenos Airesista, josta tuli erillinen valtakunnan pääkaupunkialue.  La Plataan rakennutettiin  tuolloin kirjasto, tähtitorni, goottilainen katedraali ja museo.
Opiskelu

La Platassa sijaitsee neljä yliopistoa, joista merkittävin, Universidad Nacional de La Plata, on heti Buenos Airesin yliopiston jälkeen Argentiinan toiseksi suurin.
Urheilu

La Platan jalkapallojoukkueet ovat Estudiantes ja Gimnasia y Esgrima. Gimnasia y Esgrimalla on myös lentopallo-, koripallo- ja maahockeyjoukkueet pääsarjassa. Kolmas suuri urheiluseura on Universitario. Myös hevosurheilu on suosittua – kaupungissa sijaitsee vuonna 1884 avattu laukkarata.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kryptandit

[2.2.2]kryptandi on muodostanut kompleksin kaliumionin kanssa
Kryptandit ovat kaksi- tai useampisyklisiä molekyylejä, jotka voivat vangita sisäänsä kationeja tai anioneja . Nimitys kryptandi tulee kreikan kielen sanasta krypt, joka tarkoittaa piilossa. Nimityksen antoi kryptandien löytäjä Jean-Marie Lehn . Kryptandeja voidaan rakenteeltaan pitää kruunueetterien kolmiulotteisina muunnoksina, mutta ne ovat selektiivisempiä ja muodostavat vahvempia sidoksia vierasionin kanssa. Kryptandeja voidaan käyttää muun muassa kromatografiassa
Kryptaatti

Kryptandin ja ionin tai molekyylin muodostamaa kompleksia kutsutaan nimellä kryptaatti . Usein kryptaatti muodostuu alkalimetalli- tai ammoniumkationin kanssa , mutta sidokset epäorgaanisten ja orgaanisten anionien kanssa ovat myös mahdollisia. Kryptandien on todettu sidostuvan muun muassa jodidi-, nitraatti-, tiosyanaatti-, bromaatti-, jodaatti-, kromaatti-, formiaatti-, asetaatti- ja propionaattianionien kanssa . Toisin kuin kruunueettereillä kryptandien selektiivisyys ei määräydy pelkästään vieraan koosta, vaan kryptandien kolmiulotteisen muodon takia, myös vieraan rakenteella on merkitystä. Tähän perustuu, muun muassa suunnilleen saman kokoisten kalium- ja ammoniumionien erottaminen kryptandilla .
Aiheesta muualla

Kryptandi 222 ABX Gmbh:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Maanpuolustuskoulutusyhdistys

Yhdistyksen logo
Maanpuolustuskoulutusyhdistys (MPK, ruots. Försvarsutbildningsföreningen) on suomalainen julkisoikeudellinen yhdistys, joka toimii valtakunnallisena vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen yhteistyöjärjestönä.
Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen julkisina hallintotehtävinä on 1.1.2020 alkaen:
Järjestää:
sotilaallisia valmiuksia palveleva koulutusta
tutustumistoimintaa
kansainvälistä koulutustoimintaa
vapaaehtoista maanpuolustusta koskevaa tiedotusta ja valistusta
Kehittää naisten mahdollisuuksia osallistua vapaaehtoiseen maanpuolustukseen ja järjestää siihen liittyvää sotilaallisia valmiuksia palvelevaa koulutusta ja tutustumistoimintaa
Ohjata, tukea ja sovittaa yhteen jäsenjärjestöjen maanpuolustuskoulutusta
Kehittää tutustumistoiminnalla nuorten mahdollisuuksia tutustua maanpuolustukseen.
Edellä säädettyjen tehtävien lisäksi MPK järjestää turvallisuus-, varautumis- sekä johtamis- ja kouluttajakoulutusta sekä tekee aloitteita ja toimii muutenkin maanpuolustuksen hyväksi.
Koulutusta järjestetään paikallisesti seitsemässä alueellisessa maanpuolustuspiirissä sekä valtakunnallisissa Ilma- ja Meripuolustuspiirissä ja niiden koulutuspaikkojen toiminta-alueilla.
Historia

Yhdistys on perustettu 14. joulukuuta 1993 ja se toimi yksityisoikeudellisena rekisteröitynä yhdistyksenä (Maanpuolustuskoulutus ry) vuoden 2007 loppuun saakka.
Kun laki vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta (556/2007) tuli voimaan 1. tammikuuta 2008, jonka yhteydessä yhdistys muuttui julkisoikeudelliseksi Maanpuolustuskoulutusyhdistykseksi. Laki päivitettiin vuonna 2019 ja MPK:n julkisista hallintotehtävistä on säädetty vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta annetun lain (556/2007) 7 §:ssä.
Jäsenet ja yhteistyökumppaniyhteisöt > Jäsenet

Kadettikunta ry
Maanpuolustuskiltojen liitto ry
Maanpuolustusnaisten Liitto ry
Naisten Valmiusliitto ry
Nylands Brigads Gille rf
Reserviläisliitto ry
Reserviläisurheiluliitto ry
Sininen Reservi ry
Sotilaskotiliitto ry
Suomen Ampumaurheiluliitto SAL ry
Suomen Lentopelastusseura ry SLPS
Suomen Metsästäjäliitto ry
Suomen Rauhanturvaajaliitto ry
Suomen Reserviupseeriliitto RUL ry.
Jäsenet ja yhteistyökumppaniyhteisöt > Yhteistyökumppanit

Jäsenten lisäksi Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen kanssa kumppanuussopimuksia ovat solmineet useat yhteisöt. Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen sopimusyhteistökumppanit ovat:
Hemvärnet (Ruotsin kodinturvajoukot)
Kaitseliit (Viron suojeluskunnat)
Kotitapaturmien ehkäisykampanja
Pelastusopisto
Reserviläisurheiluliitto
Suomen Erillisverkot (VIRVE)
Suomen Meripelastusseura
Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö
Suomen Punainen Risti
Suomen puolustusvoimat
Suomen Radioamatööriliitto SRAL
Suomen rajavartiolaitos RVL
Vapaaehtoinen pelastuspalvelu PEPA
Määräysvaltaa yhdistyksessä käyttää valtioneuvosto, joka nimittää yhdistyksen hallituksen puheenjohtajan sekä enemmistön hallituksen jäsenistä. Henkilöjäseniä yhdistyksellä ei ole.
Organisaatio

Yhdistyksen toimintaa johtaa toiminnanjohtaja apunaan keskustoimiston henkilökunta. Koulutus toteutetaan seitsemässä maanpuolustuspiirissä sekä valtakunnallisissa ilma- ja meripuolustuspiirissä. Alueelliset maanpuolustuspiirit ovat Etelä-Suomi, Häme, Lounais-Suomi, Pohjanmaa, Kaakkois-Suomi, Savo-Karjala ja Pohjois-Suomi. Maanpuolustuspiirejä johtavat piiripäälliköt apunaan piirin henkilökunta, johon kuuluvat mm. koulutussihteerit, koulutuspäälliköt ja valmiuspäälliköt.
Organisaatio > Toiminnanjohtajat

prikaatikenraali evp Antti Lehtisalo 2021–
prikaatikenraali evp Pertti Laatikainen 2015–2021
prikaatikenraali (ilmav) evp Pekka Tuunanen 2009–2014
eversti evp Pekka Majuri 2003–2009
Organisaatio > Puheenjohtajat

Juha Parkkonen 2024–
Mika Hannula 2020–2023
Tapio Peltomäki 2016–2019
Juha Korkeaoja 2012–2018
Harri Kainulainen
Koulutustoiminta

Yhdistys tarjoaa maanlaajuisesti monenlaisia kursseja. Kurssitoiminta jakaantuu kolmeen osa-alueeseen:
sotilaallisia valmiuksia palveleva koulutus (SOTVA)
tutustumistoiminta
kaikille suomalaisille tarkoitettu varatutumis- ja turvallisuuskoulutus
Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen kurssit jaetaan edelleen perus-, jatko- ja erikoistason kursseihin.
Kursseilla kouluttajina toimivat vapaaehtoiset kouluttajat. Yhdistyksellä on n. 3 000 kirjallisen sitoumuksen tehnyttä vapaaehtoista, joista suurin osa toimii kouluttajatehtävissä.
MPK kouluttaa itse vapaaehtoiset tehtäviinsä yhteistyössä jäsenjärjestöjensä ja Puolustusvoimien kanssa.
Aiheesta muualla

Maanpuolustuskoulutusyhdistys
MPK:n Hämeen maanpuolustuspiirin hihamerkki.
Kotkat (suku)

| Kotkat (suku) |
| --- | --- |
 Maakotka (Aquila chrysaetos)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Aquilinae
Suku::  Kotkat Aquila  Brisson, 1760
Katso myös
   Kotkat (suku) Wikispeciesissä   Kotkat (suku) Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kotkat (Aquila) on haukkojen heimoon kuuluva päiväpetolintusuku. Kotkien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan yksitoista lajia.
Kotkiin kuuluvia lajeja

Afrikanjalokotka (Aquila africana)
Afrikanvuorikotka (Aquila spilogaster)
Arokotka (Aquila nipalensis)
Iberiankeisarikotka (Aquila adalberti)
Keisarikotka (Aquila heliaca)
Kiilapyrstökotka (Aquila audax)
Maakotka (Aquila chrysaetos)
Mustakotka (Aquila verreauxii)
Papuankotka (Aquila gurneyi)
Savannikotka (Aquila rapax)
Vuorikotka (Aquila fasciata)
Aiheesta muualla

ITIS: Aquila (englanniksi)
Kråkskärsfjärden

| Kråkskärsfjärden |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Eckerö
Koordinaatit:  60°17′15″N, 19°36′16″E
Järvinumero:  94.210.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  1  m 
Rantaviiva:  4,4 km 
Pinta-ala:  0,25 km² 
 fiKråkskärsfjärden 
Kråkskärsfjärden on järvi Eckerössä Ahvenanmaan länsiosassa. Sen pinta-ala on 24,6 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 28 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Kråkskärsfjärdenin pituus etelästä pohjoiseen on 840 metriä. Luotoja on useita. Järven rannat ovat metsäisiä ja melko alavia. Lounaisrannalla sijaitsee leirintäalue. Kråkskärsfjärdeniin virtaa laskuoja etelästä Inre fjärdenin pohjoiskolkasta, Kråkskärsfjärdenin kaakkoiskulmalta virtaa lyhyt laskuoja Österhåletiin, joka on pieni merenlahti. Kråkskärsfjärdenin pohjoispuolella sijaitsee Fladan.
Kråkskärsfjärden (94.210.1.017) kuuluu Ahvenanmaan luoteiseen saaristoalueeseen (94.21), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistössä (94). Luoteiseen saaristoalueeseen kuuluu Kråkskärsfjärdenin ohella Vandöfjärden, Inre fjärden, Leviksfjärden, Norsträsk ja 21 muuta järveksi luokiteltua vakavetta.
Lammassaarinen

| Lammassaarinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°43′20″N, 24°32′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskuoja:  oja Kauhalampeen 
Järvinumero:  14.673.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  209,9 m  
Pituus:  750 m  
Leveys:  470 m  
Rantaviiva:  2,501 km  
Pinta-ala:  16,944 ha  
Tilavuus:  0,0004713 km³ 
Keskisyvyys:  2,78 m  
Suurin syvyys:  8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLammassaarinen 
Lammassaarinen  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Puolimatkan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 750 metriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 471 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 8,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Valkkunan valuma-alueeseen (14.673) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 209,9 metriä mpy.