stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cao Cao

| Cao Cao |
| --- | --- |
 Wein kuningas
 Cao Caota esittävä piirros 1600-luvun alusta.
Wein kuningas
Edeltäjä:  virka perustettu
Seuraaja:  Cao Pi (Wein keisarina)

Syntynyt:  155 Qiaon piirikunta, Han-valtakunta
Kuollut:  15. maaliskuuta 220 Luoyang, Han-valtakunta
Isä:  Cao Song
Ammatti:  sotaherra, poliitikko, runoilija
Cao Cao (kiin.: 曹操; pinyin: Cáo Cāo, 155 – 15. maaliskuuta 220) oli kiinalainen sotaherra ja itäisen Han-dynastian pääministeri ja sai merkittävästi valtaa sen viimeisinä vuosina muinaisessa Kiinassa. Hän oli Kolmen kuningaskunnan ajan keskeisiä hahmoja, ja hän loi perustan myöhemmälle Cao Wein valtakunnalle. Hän sai kuolemansa jälkeen arvonimen Wein keisari Wu (魏武帝). Vaikka Cao usein kuvataan julmaksi ja armottomaksi tyranniksi, häntä on myös mainittu loistavaksi hallitsijaksi ja sotilaalliseksi neroksi, joka kohteli alaisiaan kuin omaa perhettään. Hän oli myös kiinalaisen runouden ja kiinalaisten kamppailulajien taituri, ja hän kirjoitti useita sotapäiväkirjoja.
Cao Caon isä, Cao Song, oli hovin pääeunikin adoptoima, minkä johdosta Cao Cao toimi aluksi melko alhaisessa asemassa olevana varuskunnan ratsuväen komentajana. Keltaisten turbaanien kapinan jälkeen hänet kuitenkin ylennettiin kenraaliksi.
Vuonna 196 Cao Cao löysi keisari Xianin, joka oli joutunut pakenemaan pääkaupungista, ja sai tämän siirtämään hovinsa Xuchangiin, joka toimi Caon tukikohtana. Cao Caon tukijat olettivat Caon nousevan kansleriksi, mutta sen sijaan keisari nimitti tämän sotajoukkojen ylipäälliköksi ja Wupingin markiisiksi. Titteleillä ei juurikaan ollut oikeaa valtaa hovin politiikassa.
Cao otti vähitellen yhä enenevässä määrin keisarin valtuuksia hoitaakseen ja lopulta hänelle myönnettiin kuninkaan arvonimi. Caon hallinnassa olevia alueita alettiin kutsua Wein kuningaskunnaksi.
Suurta armeijaa viekkaasti komentanut Cao Cao on saanut arkkivihollisen maineen, mutta hänet muistetaan myös erinomaisena poliitikkona ja runoilijana.
Mandariinikiinassa suomen sanontaa ”siinä paha, missä mainitaan” vastaava ilmaus sisältää maininnan Cao Caosta (kiin.: 說曹操，曹操到; pinyin: shuō Cáo Cāo, Cáo Cāo dào; kirjaimellisesti: 'puhutaan Cao Caosta ja Cao Cao saapuu').
Vuonna 2010 valmistuneessa kiinalaisessa San guo -televisiosarjassa Cao Caota esittää Chen Jianbin.
Cao Caon hauta on luultavasti löytynyt. Muinaisen Anyangin lähistöltä Henanin maakunnasta on löydetty suuri hauta, jonka hautakiven teksti viittaa Cao Caoon.
Aatu Heinänen

| Aatu Heinänen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. huhtikuuta 2006 (ikä 18) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Heinä
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  79 kg
Seura
Seura:  Kiekko-Espoo
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2025–
Aatu Heinänen (s. 24. huhtikuuta 2006 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Kiekko-Espoota. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Heinänen pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa.
Ura > Seuraura

Heinänen on Espoon Palloseuran kasvatti. Hän siirtyi D-juniori-ikäisenä Kiekko-Espooseen. Kaudella 2021–2022 Heinänen sijoittui tehoilla 24+39=63 U18 SM-sarjan pistepörssissä neljänneksi edellään kolme hänen joukkuetoveriaan. Kaudeksi 2022–2023 hän siirtyi Helsingin IFK:n U18-joukkueeseen, jossa Heinänen voitti SM-pronssia. Kaudella 2023–2024 hän pelasi runkosarjan kokonaan seuran U20-joukkueessa, mutta Heinänen vahvisti pudotuspeleissä U18-joukkuetta, jossa hän voitti SM-hopeaa.
Kaudeksi 2024–2025 Heinänen palasi Kiekko-Espooseen ja siirtyi seuran U20-joukkueeseen. Hän teki SM-liigadebyyttinsä 26. helmikuuta 2025 Pelicansia vastaan, kun Kiekko-Espoon kokoonpanosta oli sivussa useita pelaajia sairastumisen vuoksi. Hänet merkittiin joukkueen nelosketjun oikeaan laitaan kahden muun U20-joukkueen hyökkääjän, Niilo Harjun ja Elias Puolanteen viereen. Kokoonpanossa seitsemäntenä puolustajana oli myös Heinäsen isoveli Atte. Aatu Heinänen sai ottelussa jääaikaa kymmenen minuuttia. Mikko Laine ja Camilo Miettinen valitsivat hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.
Ura > Maajoukkueura

Heinänen pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2023. Hän edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2023, jolloin Heinänen voitti pronssia. Yhteensä hän on pelannut 12 poikien maaottelua.
Muuta

Heinäsen isoveli Atte pelaa puolustajana hänen joukkuetoverinaan Kiekko-Espoon U20-joukkueessa. Atte on debytoinut myös SM-liigassa kaudella 2024–2025.
Nikolai Kardašov

Nikolai Kardašov
Nikolai Semjonovitš Kardašov (ven. Николай Семёнович Кардашёв; 25. huhtikuuta 1932 Moskova – 3. elokuuta 2019) oli venäläinen astrofyysikko. Hän opiskeli Moskovassa muiden muassa Iosif Šklovskin johdolla.
Hän oli Academia Europæan jäsen vuodesta 1990. Kardašovista tuli Venäjän tiedeakatemian täysjäsen 21. maaliskuuta 1994. Hän kehitti Kardašovin asteikon (1964).
Jimmy Chérizier

| Jimmy Chérizier |
| --- | --- |
 Kuva haastattelusta tammikuussa 2024.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1970-luku Delmas, Haiti
Muut tiedot
Järjestö:  G9 Perhe ja Liittolaiset
Jimmy "Barbecue" Chérizier on haitilainen entinen poliisi ja nykyinen eri rikollisjärjestöjä käsittävän G9 Perhe ja Liittolaiset -liittouman johtohahmo. Järjestö sai huomattavan aseman Haitissa, joka on ollut poliittisessa kriisissä etenkin presidentti Jovenel Moïsen murhan jälkeen vuonna 2021.
Elämäkerta > Nuoruus

Jimmy Chérizier syntyi 1970-luvulla tuolloin diktaattori Jean-Claude Duvalierin hallitsemassa Haitissa, Associated Pressille antamansa haastattelun perusteella Delmasissa lähellä Haitin pääkaupunki Port-au-Princea La Salinen slummin vieressä. Chérizierin haastattelun mukaan hän oli yksi perheen kahdeksasta lapsesta ja perheen isä kuoli hänen ollessaan 5-vuotias. Hänen äitinsä myi katuruokaa ja tuli erityisen tunnetuksi myymästään grillikanasta. Tätä kautta Chérizier sai itsensä mukaan lempinimen Babekyou tai Barbecue. Joidenkin huhujen mukaan lempinimi olisi tosin tullut raakuuksista, kuten ihmisten sytyttämisestä tuleen.
Elämäkerta > Poliisina

Chérizier työskenteli aikanaan Haitin poliisin mellakkapoliisijoukoissa (Unité départementale de maintien d’ordre). Joukkojen tehtävänä oli hallita mellakoita ja mielenosoituksia, joiden aikana yksikköä syytettiin liiallisesta voimankäytöstä, kuten mielenosoittajien ampumisesta. Chérizier erotettiin poliisista vuonna 2018, kun häntä oli syytetty osallisuudesta useisiin eri rikoksiin. Eräs näistä oli verilöyly La Salinen slummissa, jossa sai surmansa 71 henkilöä. Heidän lisäkseen seitsemän naista raiskattiin ja 400 asuntoa tuhottiin. La Salinen verilöylyn lisäksi Chérizieriä on syytetty osallisuudesta yhdeksän henkilön samantapaiseen verilöylyyn Grand Ravinen slummissa vuonna 2017, johon liittyen hänet on edelleen etsintäkuulutettu.
Elämäkerta > Haitin kriisi

Poliisiuransa jälkeen Chérizierista tuli rikollisjärjestön johtaja. Useat eri rikollisjärjestöt ottivat usein yhteen toistensa kanssa Port-au-Princen pääkaupunkialueella. Kesäkuussa 2020 Chérizier yhdisti useita eri järjestöjä liittoumaksi nimellä G9 Perhe ja Liittolaiset (Fòs Revolisyonè G9 an fanmi e alye). Chérizier uutisoi liittouman perustamisesta YouTube-videolla. Liittouma käsitti alkujaan yhdeksän rikollisjärjestöä Cité Soleilin, La Salinen ja Delmasin alueelta, mutta siihen on myöhemmin liittynyt myös muita järjestöjä. Sen jäseniä on syytetty lukuisista murhista ja raiskauksista sen yrittäessä vallata alueita muilta kilpailevilta järjestöiltä. Chérizier itse on kiistänyt yhteytensä raakuuksiin kuvaillen itseään kotiseutunsa yhteisön edustajana ja aseellisen vallankumouksen johtajana.
Chérizierillä huhuttiin olleen läheiset suhteet vuonna 2021 murhatun presidentti Jovenel Moïsen hallintoon. Myöhemmin hän johti mielenilmauksia Moïsen murhan selvittämisen puolesta vaatien tuolloisen pääministeri Ariel Henryn eroa. Rikollisjärjestöjen asemiehet valtasivat lopulta Toussaint Louverturen kansainvälisen lentoaseman, estäen tuolloin Keniassa vierailleen Henryn paluun maahan. Henry oli ollut Keniassa keskustelemassa mahdollisuudesta lähettää Haitiin ulkomaisia joukkoja järjestyksen palauttamiseksi. Henry joutui lopulta eroamaan maaliskuussa 2024. Chérizierin johtama liittouma hallitsi valtaosaa pääkaupunkialueesta ja hän vaati osaa mahdollisissa neuvotteluissa uuden hallinnon muodostamiseksi.
Yhdistyneet kansakunnat asetti Chérizierille sanktioita vuonna 2022 joihin liittyy esimerkiksi matkustuskielto ja varojen jäädyttäminen. Yhdysvallat oli asettanut hänelle sanktioita jo vuonna 2020.
Chérizier uutisoi G9-liittouman perustamisesta YouTube-videolla maaliskuussa 2024.
Umberto Saba

Umberto Saba vuonna 1951.
Umberto Saba, oik. Umberto Poli (1883 Trieste, Italia – 1957 Gorizia, Italia) oli italialainen runoilija. Poli perusti Triesteen antikvaarisen kirjakaupan, jossa taiteilijat alkoivat kokoontua. Juutalaisena hän joutui toisen maailmansodan aikana lähtemään perheensä kanssa maanpakoon.
Saban ensimmäinen runokokoelma Poesie ilmestyi 1911. Merkittävin kokoelma Il cansionere ilmestyi 1921, mutta 1961 ilmestyneessä painoksessa on hänen koko runotuotantonsa. Saban runot ovat vapaamittaisia. Runous on arkista ja näennäisen helppotajuista. Aihepiiri liikkuu oman elämän tapahtumissa.lähde?
Saba kirjoitti myös novelleja, mutta ainoa romaani jäi kesken ja ilmestyi hänen kuolemansa jälkeen.
Teokset

Il canzoniere (1947) Kootut runot.
Teokset > Suomennettu tuotanto

Mitä tehtävää runoilijoilla vielä on?; suomentanut Teemu Manninen, julkaisussa Ikuinen kertosäe: Tuli&Savu -juhlakirja, Nihil interit 2015 ISBN 978-952-9886-26-5
Lähde

Suomennettuja runoja antologiassa Italian runoutta 1900-luvulta: 33 runoilijaa – 120 runoa, toim. Rolando Pieraccini, Helsinki: Lauttasaari Press 2004 ISBN 951-97511-7-3
Helmikuun ilta, suom. Unto Paananen
Lehti (Foglia), suom. Hannimari Heino
Vuohi (La capra), suom. Hannimari Heino
Aale Tynnin suomentamia runoja antologiassa Tuhat laulujen vuotta: valikoima länsimaista lyriikkaa, toim. Aale Tynni, Helsinki: WSOY 1957, 1974 ISBN 951-0-06216-2, 2004 ISBN 951-0-29121-8
Meren rannalla (In riva al mare) Tuhat laulujen vuotta 1974, 2004
Vuohi (La capra) Tuhat laulujen vuotta 1957, 1974, 2004
Mika Wickström

| Mika Wickström |
| --- | --- |
 Mika Wickström Helsingin kirjamessuilla 25. lokakuuta 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. huhtikuuta 1965 (ikä 59) Tampere
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Mika Wickström (s. 2. huhtikuuta 1965 Tampere) on suomalainen kirjailija, joka toimi Helsingin Kirjailijat ry:n puheenjohtajana 2019-2023.
Wickström kiinnostui kirjoittamisesta lukioikäisenä ja alkoi kirjoittaa lukion jälkeen myös tamperelaisiin lehtiin vapaana toimittajana. Vuosina 1987–1993 hän opiskeli suomen kieltä, tiedotusoppia, elämänkatsomustietoa ja psykologiaa Turun yliopistossa.
Wickströmin esikoisteos on vuonna 1991 ilmestynyt nuortenromaani Hienoosokeria!. Teos sai Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon ja oli Topelius-palkintoehdokkaana. Urheilumaailmaan sijoittuvat Wickströmin nuortenkirjoista myös jääkiekkoaiheinen Kypärätemppu (1999) ja pitkänmatkanjuoksua kuvaava Kalkkiviivoilla (2008) sekä Meidän jengin Zlatan -trilogia (2016-2018). Vuonna 2008 Wickström sai Laivakello-palkinnon nuortenkirjoistaan.
Romaaneissaan Wickström on käsitellyt myös eläin- ja luontoaktivisteja (Vastakarvaan 2002), rauhanturvaajia (Kuuleeko Beirut 2010), syrjäytymistä (Sukupolvi X 1995) sekä nuorenmiehen mielen järkkymistä (Sebastian 1996).
Vuonna 1998 ilmestyi Wickströmin ensimmäinen aikuistenromaani Kunniakierros, joka käsittelee pikajuoksua, urheilumaailman kulissientakaista peliä ja kaksinaismoralismia. Se sai Vuoden urheilukirja -palkinnon. Wickström on kirjoittanut myös urheiluaiheisia tietokirjoja, muun muassa Helsingin olympialaisia käsittelevän Helsinki 1952 (2002), pituushyppääjä Tommi Evilän elämäkerran Ilmiö Evilä (2006), Shefki Kuqin elämäkerran Kosovon härkä ja Kristiina Mäkelän elämäkerran Pitkä tie huipulle.
Wickström on kirjailijoiden jalkapallojoukkue FC Kynän puheenjohtaja.. Hän pelaa jalkapalloa myös helsinkiläisistä taiteilijoista koostuvan Zoomin joukkueessa ja on kirjoittanut myös yhdessä Jukka Virtasen kanssa seuran historian Zoom juhlii jälleen: Raittius- ja urheiluseuran 45 ensimmäistä vuotta (2008).
Teokset > Romaanit

Kunniakierros.  WSOY, 1998.  ISBN 951-0-22908-3
Vastakarvaan.  Helsinki:  WSOY, 2002.  ISBN 951-0-26645-0
Kuuleeko Beirut.  Helsinki:  Tammi, 2010.  ISBN 978-951-31-5656-5
Teokset > Nuortenkirjat

Hienoosokeria!  Helsinki:  Otava, 1991.  ISBN 951-1-11899-4
Sukupolvi X.  WSOY, 1995.  ISBN 951-0-20185-5
Sebastian.  WSOY, 1996.  ISBN 951-0-20658-X
Kypärätemppu.  WSOY, 1999.  ISBN 951-0-24069-9
Kalkkiviivoilla.  Helsinki:  WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-34435-4
Meidän jengin Zlatan.  Helsinki:  WSOY, 2016.  ISBN 978-951-0-41458-3
Meidän jengin Zlatan ja pitkä soolo. Helsinki: WSOY, 2017. ISBN 978-951-0-42449-0
Meidän jengin Zlatan: Matkalla maineeseen. Helsinki: WSOY, 2018. ISBN 978-951-0-43013-2
Teokset > Lastenkirjat

Totti ja saksipotku. Helsinki: WSOY, 2019. ISBN 978-951-0-44300-2
Totti ja futiskoira. Helsinki: WSOY 2020. ISBN 978-951-0-44880-9
Teemu Pukki Baby. Helsinki: Arktinen Banaani 2020. ISBN 978-952-270-441-2
Totti kisahuumassa. Helsinki: WSOY 2021. ISBN 978-951-0-46444-1
Jalkapallo haltuun: Helsinki: WSOY 2021. ISBN 978-951-0-46486-1
Mörkö-Marko: Helsinki: Arktinen Banaani 2021. ISBN 978-952-270-453-5
Linda, Linda!: Helsinki: Aviador 2022. ISBN 978-952-381-114-0
Suuri urheilujuhla: Helsinki: Art House 2023. ISBN 978-951-884-954-7
Teokset > Tietokirjat

Helsinki 1952.  Helsinki:  Urheilumuseosäätiö, 2002.  ISBN 951-97773-8-5
Ilmiö Evilä.  (Valokuvat: Mika Kanerva)  Tampere:  Aamulehtikirjat, 2006.  ISBN 952-5601-37-4
Luoto, Santtu & Wickström Mika (toim.): Kansanterveydelle! Pajatson historia Suomessa.  Helsinki:  WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-33489-8
Virtanen, Jukka & Wickström Mika: Zoom juhlii jälleen: Raittius- ja urheiluseuran 45 ensimmäistä vuotta.  Helsinki:  Tammi, 2008.  ISBN 978-951-31-4263-6
Wickström, Mika & Lindman, Mervi: Entten, tentten! Rakkaimmat piha- ja sisäleikit.  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36225-9
Villa Kivi: Herrasväen huvilasta kirjailijoiden taloksi.  (Valokuvat: Martti Lintunen)  Helsinki:  Kivi-talo Säätiö, 2011.  ISBN 978-951-0-36225-9
HIFK-Jokerit: Taistelu Helsingin herruudesta.  Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-6869-8
Peltola, Mikko & Wickström, Mika: Peltsin kala-apajat.  Helsinki:  Tammi, 2013.  ISBN 978-951-31-7317-3
Lapsia liukkaalla jäällä: Kasvattajaseura Iceheartsin tarina.  Helsinki:  Aurinko Kustannus, 2014.  ISBN 978-952-230-381-3
Wickström, Mika & Taatila, Hippo: Susijengi: Pohjolan perukoilta Euroopan huipulle.  Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-8229-8
LiiKettä konteissa: 15 vuotta liikunnan kehitysyhteistyötä Tansaniassa. Valokuvat Timo Villanen. Helsinki: LiiKe ry, 2016. ISBN 978-952-93-6947-8.
Peltola, Mikko & Wickström, Mika: Peltsin matkassa: Järvi-Suomen kiehtovat ottipaikat. Helsinki: Tammi, 2016. ISBN 978-951-31-8905-1.
Wickström, Mika: Shefki Kuqi: Kosovon härkä. Helsinki: Tammi, 2017. ISBN 978-951-31-9030-9
Peltola, Mikko & Wickström, Mika: Peltsin Lapissa. Helsinki: Tammi, 2017. ISBN 978-951-31-9610-3
Wickström, Mika (toim.): Kapakoista kirjailijataloon: Helsingin Kirjailijat-Helsingfors Författare 1968-2018. HK-HF ry, 2019. ISBN 978-952-94-1500-7
Kanerva, Juha, Saukko, Markku & Wickström, Mika: Poron voimalla: Napapiirin jalkapallon historia. Hämeenlinna. Karisto, 2020. ISBN 978-951-1-37318-6
Taatila, Hippo & Wickström, Mika: Susijengi 2023: Pohjolan perukoilta maailman huipulle. Helsinki: Tammi, 2023. ISBN 978-952-04-5378-7
Wickström, Mika & Markku Saukko ja Juha Malinen. Juha Malinen: Valmennuksen pidempi oppimäärä. Helsinki. Art House 2024. ISBN 978-951-884-968-4
Wickström, Mika: Kristiina Mäkelä: Pitkä tie huipulle. Helsinki. Tammi 2024. ISBN 978-952-04-5425-8
Tunnustukset

Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1991
Vuoden urheilukirja 1998
Laivakello-palkinto 2008
WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinto 2017
Topelius-palkintoehdokkuus 1991
Työttömyysturva

Työttömyysturva on työttömälle työnhakijalle tai työkyvyttömälle henkilölle maksettava veronalainen etuus. Työttömyysturva on sosiaaliturvan osa.
Pitkäaikaistyöttömille ja työkyvyttömille työnhakijoille tarkoitettu työttömyysturvan muoto on tarveharkintainen etuus, jolloin esimerkiksi muut tulot saattavat pienentää sen määrää tai poistaa kokonaan oikeuden työttömyysturvaan.
Suomen työttömyysturva

Työttömyysturvaa voidaan myöntää 17–64-vuotiaille työkykyisille ja työmarkkinoiden käytettävissä oleville ja Suomessa asuville taloudellisen tuen tarpeessa oleville työttömille työnhakijoille sekä työkyvyttömille henkilöille, jotka ovat saaneet enimmäisajan sairauspäivärahaa ja ovat sen jälkeen edelleen työkyvyttömiä ja joiden työkyvyttömyyseläke- tai kuntoutustukihakemus on vireillä tai hylätty.
Työttömyysetuus riippuu muun muassa työttömän iästä ja siitä, kuinka kauan hän on ollut työelämässä. Työttömälle mahdollisesti myönnettäviä etuuksia ovat työmarkkinatuki, ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha, peruspäiväraha, työttömyyseläke, eroraha ja koulutuspäiväraha.
Mainittujen etuuksien hakijan tulee olla rekisteröity työttömäksi työnhakijaksi työnvoimaviranomaisten toimesta sekä uusia työnhakunsa säännöllisesti työvoimaviranomaisen määräämällä tavalla. Jos kyseessä on työkyvytön henkilö, jolle on anottu pitkää sairauspäivärahajaksoa, kuntoutustukea tai työkyvyttömyyseläkettä, työvoimaviranomaiset voivat laittaa kyseisen henkilön työnhaun lepäämään siksi aikaa, kun hakemusprosessi on kesken. Myös lepäämässä oleva työnhaku on uusittava säännöllisin väliajoin.
Työsuhteessakin oleva henkilö on oikeutettu työttömyysturvaan, jos ei pysty tekemään työtään sairauden tai vamman vuoksi edellyttäen, että oikeus hänen oikeutensa sairaspäivärahaan on lakannut yli vuoden pituisen keston vuoksi.
Työttömyysturvaa sääntelee vuonna 2002 annettu työttömyysturvalaki. Laki sisältää säännökset Suomessa asuvan työttömän työnhakijan työnhaun taloudellisten mahdollisuuksien ja työmarkkinoille pääsyn ja paluun edellytysten parantamisen turvaamiseksi, korvaamalla työttömyydestä aiheutuvia taloudellisia menetyksiä työttömyyspäivärahalla tai työmarkkinatuella.
Työttömyysturvaa hoitavat ja koordinoivat Suomessa Kansaneläkelaitos Kela sekä eri alojen työttömyyskassat. Niiden rahoitusta hoitaa Työttömyysvakuutusrahasto (TVR).
Työttömyysturvaa koskevan lainsäädännön kehittämisestä ja valmistelusta vastaa sosiaali- ja terveysministeriö..
Suomen työttömyysturva > Yleistä

Suurin osa Suomen työttömyysetuutta saavista henkilöistä on pelkän työmarkkinatuen tai peruspäivärahan varassa.
Työmarkkinatuen tarveharkinnan vuoksi suurelta osalta työttömistä evättiin aiemmin työmarkkinatuki kokonaan tai leikattiin sitä puolison tuloihin perustuen. Naimisissa olevien työttömyysturvan ulkopuolelle jääneiden työttömien toimeentulo oli siten aviopuolison elatusvelvollisuuden varassa. Avopuolisoilla ei kuitenkaan ollut juridista elatusvelvollisuutta. Avopuolison tulojen vuoksi työmarkkinatuen ulkopuolelle jätetyt työttömät joutuivat siksi elämään ilman tuloja, koska muussakin sosiaaliturvassa sovellettiin yleensä vastaavaa avopuolison tuloihin perustuvaa tarvehankintaa. Lähes puolet työttömyysturvan tarveharkinnan kohteeksi joutuneista oli avoliitossa eli ilman lakisääteistä oikeutta elatukseen.
Työmarkkinatuen tarveharkinta johti käytännössä siihen, että pitkäaikaistyöttömillä oli suurentunut avioeroriski muuhun väestöön verrattuna. Sosiaaliturvan uudistusta valmistellut Sata-komitea suositti syksyllä 2008, että puolison tulojen vaikutus työmarkkinatukeen poistettaisiin. Suositus toteutettiin 1.1.2013.
Työttömyysturvan riittävyyttä arvioitaessa on otettava huomioon se, että työttömyysturvaa verotetaan yli kaksi kertaa ankarammin kuin palkkatuloja. Esimerkiksi Helsingissä asuva pitkäaikaistyötön joutuu maksamaan 698 euron suuruisesta täysimääräisestä työmarkkinatuesta 17% veroa.
73% työttömistä eli köyhyysrajan alapuolella vuonna 2009.
Työtön menettää kahdeksi kuukaudeksi oikeutensa työttömyysturvaan, jos hän ilman pätevää syytä kieltäytyy vastaanottamasta työvoimaviranomaisten hänelle osoittamaa työtä. Tätä tilannetta sanotaan karenssiksi. Työttömyyskorvausta ei yleensä myöskään makseta henkilölle, joka itse on eronnut edellisestä työsuhteestaan, ennen kuin kolmen kuukauden kuluttua. Yrittäjä voi pääsääntöisesti saada työttömyyskorvausta vasta sitten, kun hänen yrityksensä on asetettu konkurssiin tai hän ei alentuneen työkykynsä vuoksi voi jatkaa yritystoimintaa.
Työttömyysturvaa voidaan leikata niin sanotun aktiivimallin mukaisesti, jos työtön ei täytä aktiivisuusehtoa vuoden 2018 alusta alkaen. Ehdon täyttymiseksi työttömän on tehtävä palkkatyötä, harjoitettava yritystoimintaa tai osallistuttava TE-keskuksen työllisyyttä edistäviin palveluihin riittävässä määrin.
Suomen työttömyysturva > Historia

Työttömyyttä hoidettiin Suomessa pitkään järjestämällä työttömille hätäaputöitä. Tätä lapiolinjaksi kutsuttua politiikkaa jatkettiin kansainvälisessä vertailussa pitkään: muualla Euroopassa siirryttiin Suomea aiemmin suoriin, rahallisiin työttömyyskorvauksiin. Yleisestä rahakorvauksesta säädettiin Suomessa 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa, mutta senkin jälkeen työttömyyden hoidossa nojattiin mieluummin työllistämistöiden järjestämiseen. Työttömiä työllistettiin siirtotyömaille, jotka olivat usein tietyömaita. Hätäaputöitä järjestivät niin kunnat kuin valtio.
Työttömyysturva uusittiin 1970-luvun alussa. Vuonna 1971 säädetyt uudet säädökset lopettivat työttömyystyöt ja siirtotyömaat. Samalla työntekijä sai ammattisuojan, joten työttömän ei enää tarvinnut ottaa vastaan mitä tahansa työtä.. Vuonna 1985 työttömyysturva jaettiin ansiosidonnaiseen päivärahaan ja peruspäivärahaan. Peruspäivärahaa korotettiin 1980-luvun loppuvuosina palkansaajien keskiansioiden nousua vastaavaa tahtia. Viime vuosikymmeninä peruspäivärahan tasoa on nostettu kuitenkin niin hitaasti, että sen ostovoima on laskenut suuresti palkkoihin verrattuna.
Myös ammattisuojan kesto lyhennettiin yhdeksänkymmenluvulla kolmeen kuukauteen.
Suomen työttömyysturva > Suuruus > Työmarkkinatuki

Työmarkkinatuki on työttömille ja työkyvyttömille työnhakijoille tarkoitettu työttömyysturvan muoto. Se poikkeaa muista työttömyysturvan muodoista siten, että se on tarveharkintainen, minkä vuoksi sitä makseta osalle hakijoista leikattuna ja osalle ei lainkaan.
Täysimääräisen työmarkkinatuen määrä lapsettomalle oli vuonna 2018 bruttona 32,40 e/pv euroa päivässä eli noin 697 euroa kuussa(21,5 x 32,40 e). Työmarkkinatuki on veronalaista tuloa, josta tehdään 20 %:n ennakonpidätys, jonka jälkeen siitä jää noin 557 euroa kuussa käteen.
Jos työttömyyskorvaukseen oikeutetulla työttömällä on alaikäisiä lapsia, hän saa lapsikorotusta, joka on yhdestä lapsesta 5,23e/pv, kahdesta lapsesta yhteensä 7,68e/pv, ja kolmesta tai sitä useammasta lapsesta 9,90e/pv.
Myös vanhempien tulot vaikuttavat työmarkkinatukeen, jos työtön asuu vanhempiensa kanssa samassa taloudessa eikä työssäoloehtoa.
Työmarkkinatuen kestoa ei ole rajoitettu.
Seuraavat sosiaalietuudet eivät vaikuta työmarkkinatuen suuruuteen:
lapsilisä
elatusapu tai -tuki
yleinen asumistuki tai eläkkeensaajan asumistuki
toimeentulotuki
eläkettä saavan hoitotuki tai vammaistuki
tapaturmavakuutuslain mukaan maksettu haittaraha
sotilasavustus
sotilasvammalain mukainen elin- tai täydennyskorko.