stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marcel Wouda

| Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Alankomaat> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sydney 2000 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Perth 1998 | 200 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Perth 1998 | 400 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Perth 1998 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Hongkong 1999 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Hongkong 1999 | 400 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Hongkong 1999 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Hongkong 1999 | 200 m sekauinti |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Sevilla 1997 | 200 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Sevilla 1997 | 400 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Istanbul 1999 | 200 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Istanbul 1999 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Istanbul 1999 | 4 × 100 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Sevilla 1997 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Sheffield 1993 | 400 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Istanbul 1999 | 400 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Helsinki 2000 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
| EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Rostock 1996 | 100 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Rostock 1996 | 200 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Rostock 1996 | 400 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Sheffield 1998 | 400 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Sheffield 1998 | 200 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Lissabon 1999 | 200 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Lissabon 1999 | 100 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Lissabon 1999 | 4 × 50 m vapaauintiviesti |  |
Marcel Wouda (s. 23. tammikuuta 1972 Tilburg, Noordt-Brabant), on alankomaalainen entinen uimari.
Wouda kasvoi Udenin kaupungissa, jonka uimaseuraan hän meni varsin varhaisessa iässä. Hän valmentajiaan olivat Martien Swinkels ja hänen jälkeensä Rob Kennis, joka nosti hänet Alankomaiden huipulle. Wouda teki olympiadebyyttinsä 1992. Olympialaisten jälkeen Wouda muutti Yhdysvaltoihin, Michiganin Ann Arboriin, jossa hän kävi Michiganin yliopistoa.
Kaksi vuotta myöhemmin Wouda muutti takaisin Alankomaihin, missä hänen uusi valmentajansa Jacco Verhaeren nosti hänet takaisin huipulle. Kahden maailmanennätyksen (lyhyellä radalla), ja yhden maailmanmestaruuden (1998 pitkällä radalla) jälkeen, Wouda todisti, että oli palannut maailman huipulle.
Wouda lopetti uransa olympialaisiin 2000, jossa hän voitti pronssia 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Se jäi Woudan ainoaksi olympiamitaliksi.
Mark Hoogstad (NRC Handelsbladin toimittaja) kirjoitti Woudasta kirjan Sydneyn olympialaisten jälkeen:
Hoogstad, Mark, De Macht van Water – Marcel Wouda en de opkomst van het Nederlandse zwemmen, 2001
Miesten 200 metrin sekauinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Miesten 200 metrin sekauinnin pitkien ratojen Euroopan-mestarit
Mami hoitaa

| Mami hoitaa> Keeping Mum |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Niall Johnson
Käsikirjoittaja:   Niall Johnson  Richard Russo 
Tuottaja:   Julia Palau  Matthew Payne 
Säveltäjä:  Dickon Hinchliffe
Kuvaaja:  Gavin Finney
Leikkaaja:  Robin Sales
Lavastaja:   Simon Lamont  Crispian Sallis 
Pääosat:   Rowan Atkinson  Maggie Smith  Kristin Scott Thomas  Tamsin Egerton  Patrick Swayze  Emilia Fox 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Summit Entertainment
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix
Ensi-ilta:   Yhdistynyt kuningaskunta 2. joulukuuta 2005  Suomi 24. maaliskuuta 2006 
Kesto:  103 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  18 575 768 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mami hoitaa (engl. Keeping Mum) on brittiläinen komedia vuodelta 2005, jonka pääosissa nähdään Rowan Atkinson, Kristin Scott Thomas, Maggie Smith ja Patrick Swayze.
Juoni

Raskaana oleva Rosie Jones matkustaa junassa, kun konduktööri havaitsee tavaravaunussa hänen isosta matkalaukustaan vuotavan verta. Kuulustelussa Rosie kertoo matkalaukun sisältävän hänen aviomiehensä ja tämän rakastajansa ruumiit paloiteltuna. Rosie tuomitaan vankeuteen.
43 vuotta myöhemmin Wallopin pikkukylässä kirkkoherra Walter Goodfellow valmistelee kiireisenä saarnaansa kirkollispäiviään varten, täysin tietämättömänä perheensä sisäisistä ongelmista. Hänen vaimonsa Gloria on tyytymätön heidän seksielämäänsä ja alkaa salasuhteeseen amerikkalaisen golfopettajansa Lancen (Patrick Swayze) kanssa. Walterin nymfomaani 17-vuotias tytär Holly koluaa kaikki kylän pojat läpi ja polttaa pilveä. Poika Petey on koulun häiriköiden kiusanteon kohteena. Kaikki kuitenkin muuttuu kun kotiapulainen Grace (Maggie Smith) muuttaa taloon.
Grace alkaa havainnoida perheen ongelmia. Naapuri Brownin jatkuvasti öisin haukkuva jackrusselinterrieri Clarence, joka valvottaa Gloriaa, Peteyn kiusaaminen ja Glorian ja Lancen salasuhde. Grace alkaa ratkaisemaan ongelmia omalla tavallaan. Ensiksi hän tappaa Clarencen ja sittemmin koiraansa etsivän Brownin. Seuraavaksi Grace käy peukaloimassa Peteyn kiusaajien polkupyörien jarruja. Grace havaitsee eräänä yönä Lancen videokuvaamassa huoneessaan riisuuntuvaa Hollya ja tappaa tämän silitysraudalla. Walterin tuskaillessa saarnansa valmistelussa, Grace ehdottaa häntä lisäämään huumoria omaan uskoonsa ja että Walter voi edelleen rakastella vaimoaan kuten Laulujen laulussa kerrotaan. Walter saa saarnansa valmiiksi ja lähtee kirkollispäiville.
Gloria ja Holly näkevät televisiota katsoessaan uutisen, jossa kerrotaan Gracen vapautumisesta vankilasta ja hänen syytteistään. Paljastuu, että Grace on Rosie, Glorian äiti. Gloria raivoaa äidilleen ettei ongelmatilanteita muiden kanssa voi ratkaista tappamalla. Grace toteaa että tästä asiasta hän on ollut aina lääkäreiden kanssa eri mieltä. Teehetken jälkeen he päättävät, etteivät kerro Walterille, Peteylle eivätkä muille tapahtuneesta.
Kun kylän asukas tulee valittamaan kirkon epäsiisteistä kukkaistutuksista ja haluaa tulla sisälle puhumaan asiasta, Grace aikoo tappaa hänet paistinpannulla. Gloria kuitenkin ehtii estää tämän, mutta naapuri saa sydänkohtauksen ja kuolee. Walter palaa takaisin kotiin ja näkee ruumiin, muttei tajua että tämä on kuollut. Tämän jälkeen Grace lähtee talosta kun katsoo, että kaikki perheen ongelmat on korjattu.
Lopussa Walter keskustelee vesihuollon työntekijöiden Bobin ja Tedin, jotka kertovat että heidän talonsa takana oleva lampi pitää tyhjentää liiallisen levän vuoksi. Gloria kutsuu miehet sisään teelle.
Elokuva päättyy vedenalaiseen kohtaukseen, jossa näytetään lampeen upotetut ruumiit, sisältäen Bobin ja Tedin.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rowan Atkinson   | … |  Walter Goodfellow   |
|  Kristin Scott Thomas   | … |  Gloria Goodfellow   |
|  Tamsin Egerton   | … |  Holly Goodfellow   |
|  Toby Parkes   | … |  Petey Goodfellow   |
|  Maggie Smith   | … |  vanhempi Rosie Jones/Grace Hawkins   |
|  Patrick Swayze   | … |  Lance   |
|  James Booth   | … |  naapuri Brown   |
|  Patrick Monckton   | … |  Bob   |
|  Rowley Irlam   | … |  Ted   |
|  Liz Smith   | … |  valittava asukas   |
Makedonski Brod

| Makedonski Brod |
| --- | --- |
 Makedonski Brod
Valtio:   Pohjois-Makedonia
Alue:  Lounaisalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  889 km²
Väkiluku (2021):  5 889
 – Väestötiheys:  6,625 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Makedonski Brod (mak. Македонски Брод) on kaupunki Pohjois-Makedoniassa, Lounaisalueella. Se sijaitsee maan keskiosissa, noin 57 kilometrin päässä maan pääkaupungista, Skopjesta. Kaupungin väkiluku on 5 889 asukasta vuonna 2021, ja pinta-ala on 889 neliökilometriä. Suurin osa asukkaista on makedonialaisia.
Rönö

| Rönö |
| --- | --- |
 Kuopion 18. kaupunginosaa eli Rönöä ilmasta.
Kaupunki:  Kuopio
Koordinaatit:  62.8805°N, 27.7105°E
Kaupunginosa nro:  18
Väkiluku:  540
Lähialueet:  Väinölänniemi
Suuret asuintalot ja isot veneet ovat Rönön kaupunginosalle tunnusomaisia piirteitä.
Rönö on saari Kallavedessä ja se muodostaa naapurisaarineen noin 500 asukkaan kaupunginosan Kuopiossa aivan Kuopion keskustaan kuuluvan Väinölänniemen kaupunginosan naapurissa. Rönö sijaitsee katuverkkoa pitkin mitattuna noin 2,5 kilometriä Kuopion torilta kaakkoon. Saari on yhdistetty sillalla (1988) Väinölänniemeen. Rönö on haluttu asuinalue ja se on Saaristokaupungin rantatonttien ohella Kuopion kalleimpia alueita. Sinne on rakennettu ainoastaan omakoti-, pari- ja rivitaloja.
Suurin osa saaresta rakennettiin 1980- ja 1990-luvun taitteen nousukaudella, mutta taloja on tehty 2000-luvullakin, ja muutamia tontteja on vielä kokonaan rakentamatta. Kaupunginvaltuuston päätöksellä Rönön korkeimmalle kohdalle rakennettiin aikoinaan myös kaupungin vuokrataloja.
Rönössä on Kuopion ainoat alueet, joissa talouksien vuotuinen keskitulo ylittää 100 000 euroa. Saaren lounaisrannalla keskitulo on jopa 230 000 euroa. Alueella asuu vanhuksia vain vähän, mutta pienperheitä on paljon. Talouksien keskikoko on 2,2–2,9 henkilöä.
Rönön kaupunginosaan kuulu pääsaaren ohella Honkasaari, Lehtosaari, Varvisaari ja Tiilissaari sekä muutama pienempi saari. Näistä Varvisaareen on siltayhteys Rönöstä. Rönössä ja sen lähisaarilla oli 1.1.2008 vain 15 työpaikkaa. Tämä kuvaa alueen painottumista lähes täysin asumis- ja virkistyskäyttöön. Alueella ei ole kauppoja eikä kioskeja. Lähin vastaava, kesä- ja tilausravintola Peräniemen kasino sijaitsee Väinölänniemen Rönön vastaisella laidalla. Linja-autoliikenne alueelle rajoittuu päiväsaikaan, välille 7–16.
Rönön saarta lukuun ottamatta kaupunginosa on osa joulukuussa 2017 perustettua Kuopion kansallista kaupunkipuistoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rönö Wikimedia Commonsissa
1529/2015 Valtioneuvoston asetus saaristokunnista ja muiden kuntien saaristo-osista, joihin sovelletaan saaristokuntaa koskevia säännöksiä (finlex.fi)
Minna Halonen ja Teppo Tossavainen: Keskustan luontopolut (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive), kuvausta Varvisaaren luontokohteista (kuopio.fi)
Kuopion kaupunginosat ja asuinalueet
| --- | --- |
Kaupunginosat (numerojärjestyksessä):  001 Väinölänniemi · 002 Vahtivuori · 003 Maljalahti · 004 Multimäki · 005 Kuopionlahti · 006 Hatsala · 007 Niirala · 008 Haapaniemi · 009 Itkonniemi · 010 Männistö · 011 Linnanpelto · 012 Puijonlaakso · 013 Savilahti · 014 Peipposenrinne · 015 Särkiniemi · 016 Kettulanlahti · 017 Rahusenkangas · 018 Rönö · 019 Rypysuo · 020 Päiväranta · 021 Julkula · 022 Sorsasalo · 023 Kelloniemi · 024 Levänen · 025 Jynkkä · 026 Neulamäki · 027 Puijo · 028 Niuva · 029 Neulaniemi · 030 Kolmisoppi · 031 Neulalampi · 032 Litmanen · 033 Lehtoniemi · 034 Pirtti · 035 Pitkälahti · 036 Hiltulanlahti · 037 Rautaniemi · 038 Kiviharju · 039 Vanuvuori · 040 Melalahti · 041 Kurkimäki · 042 Vehmersalmi · 043 Karttula · 050 Nilsiä · 051 Tahko · 060 Maaninka · 061 Keskisaari · 070 Juankoski · 071 Säyneinen
Asuinalueita:  Inkilänmäki · Kettulanlahti · Petonen · Saarijärvi · Saaristokaupunki
Ruxandra Donose

Ruxandra Donose (s. 2. syyskuuta 1964 Bukarest) on romanialainen oopperalaulaja, äänialaltaan mezzosopraano.
Donose syntyi musikaaliseen perheeseen ja kouluttautui alun perin pianistiksi. Hän siirtyi lauluun myöhäisinä teinivuosinaan. Opiskeltuaan Bukarestissa hän liittyi Wienin valtionoopperaan vuonna 1992. Siellä hän tulkitsi rooleja muiden muassa oopperoissa Le nozze di Figaro, Così fan tutte, Sevillan parturi, Carmen ja Katja Kabanova. Vuonna 2000 Donose debytoi Royal Opera Housessa Annion roolissa teoksessa La clemenza di Tito. Lisäksi hänellä on siellä ollut rooleja muissa Wolfgang Amadeus Mozartin sekä Jacques Offenbachin, Jules Massenet'n, Maurice Ravelin, Richard Straussin, Richard Wagnerin (Brangäne, Tristan ja Isolde) ja Giuseppe Verdin (Prinsessa Eboli, Don Carlo) teoksissa.
Muita oopperataloja, joissa Donose on laulanut, ovat olleet Englannin kansallisooppera, Deutsche Oper Berlin, Lyric Opera of Chicago, Los Angelesin ooppera ja Metropolitan-ooppera. Donose on luonut myös konserttiuran. Hän on esiintynyt sellaisten kapellimestarien kuin Claudio Abbadon, Pierre Boulez'n, Zubin Mehtan ja Seiji Ozawan johdolla.
Rotterdam

| Rotterdam |
| --- | --- |
 Rotterdamin keskustaa. Keskellä Erasmus-silta.
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 51°57′N, 4°25′E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Etelä-Hollanti
Kaupunkioikeudet:  1340
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Ahmed Aboutaleb 
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  319,35 km²
 – Maa:  205,90 km²
 – Josta vettä:  113,45 km² 
Väkiluku (2015):  624 710 
 – Väestötiheys:  2 837 as./km²
 – Metropolialue:  3 043 684 
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  3000-3099
Suuntanumero(t):  010
 
 www.rotterdam.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rotterdam on Alankomaiden kunta ja toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Reinin pohjoisen suuhaaran, Nieuwe Maasin varrella Etelä-Hollannin provinssissa. 625 000 asukkaan kunta on osa yli kolmen miljoonan asukkaan taajamaa, joka ulottuu Haagiin ja Leideniin.
Historia

Rotterdam alkoi kasvaa kaupungiksi 1270-luvulla, kun Rotte-jokeen tehtiin pato. Sitä ennen paikalla oli ollut pieni kalastajakylä. Se sai kaupunkioikeudet vuonna 1340.
Renessanssifilosofi Erasmus Rotterdamilainen eli 1400- ja 1500-lukujen vaihteessa.
Kaupungin keskiaikainen keskusta tuhoutui toisen maailmansodan pommituksissa. Luftwaffe pommitti kaupunkia raskaasti 14. toukokuuta 1940. Pommituksissa sai surmansa 2 500 ihmistä.
Väestö

Vuonna 2006 kaupungin asukkaista kolmasosalla sukujuuret olivat muualla kuin Euroopassa. Lisäksi puolella nuorista asukkaista on tausta muualla kuin Euroopassa. Lähes kaikissa Rotterdamin eteläosien naapurustoissa enemmistö asukkaista on maahanmuuttajataustaisia. Esimerkiksi vuonna 2024 Rotterdamiin kuuluvan Pendrechtin alueen asukkaista yli 75 prosenttia on maahanmuuttajia tai maahanmuuttajataustaisia. Maahanmuutto on muiden syiden ohella aiheuttanut 2020-luvulle tultaessa Rotterdamiin ja koko maahan asuntokriisin.
Maantiede

Rotterdam on rakennettu patojen taakse, ja 90 prosenttia kaupungista on merenpinnan tason alapuolella, paikoin jopa viisi tai kuusi metriä merenpinnan alla.
Nieuwe Maas -joki jakaa kaupungin pohjois- ja eteläosaan. Niitä yhdistävät neljä tunnelia ja neljä siltaa. Kaupungin keskusta sijaitsee joen pohjoisrannalla.
Kulttuuri

Kaupungissa toimii Rotterdamin Erasmus-yliopisto. Siellä on myös monia museoita.
Rotterdam oli vuonna 2001 Euroopan kulttuuripääkaupunki. Kulttuuripääkaupunkivuosi johti musiikkiteatterialan toimijoiden yhteistoimintaan. Kaupungissa on järjestetty oopperajuhlat vuodesta 2005 alkaen. Vuoden 2020 Eurovision laulukilpailu piti järjestää kaupungissa, mutta se peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. Vuoden 2021 Eurovision laulukilpailu järjestettiin Rotterdam Ahoyssa 12.–16. toukokuuta 2021.
Talous

Rotterdamissa sijaitsee Euroopan suurin ja maailman kolmanneksi suurin satama; vuoden 2010 tilastojen mukaan vain Shanghain ja Singaporen satamat ovat suurempia. Konttiliikenteen ohella satamassa käsitellään runsaasti raakaöljyä, hiiltä sekä malmia. Satama-alueelle ja sen läheisyyteen on sijoittunut runsaasti teräs- ja petrokemianteollisuutta.
Monien suurten hollantilaisyritysten, kuten Royal Dutch Shellin, Unileverin ja Nedlloydin pääkonttorit ovat Rotterdamissa.
Palvelut > Liikenne

Rotterdamiin matkalla olevat lentomatkustajat käyttävät yleensä Haagin lentoasemaa.
Rotterdamista on hyvät rautatieyhteydet sekä muualle Alankomaihin että ulkomaille. Satamaan on vedetty erillinen rataosuus rahtiliikennettä varten, jota pitkin rahti pääsee kolmessa tunnissa Saksan rajalle.
Rotterdamissa on hyvin toimiva joukkoliikennejärjestelmä, jota liikennöi kaupungin liikennelaitos RET (Rotterdamse Elektrische Tram). Liikennelaitoksen vastuulle kuuluu tällä hetkellä viiden metro-, yhdeksän raitio- ja 38 bussilinjan liikennöinti Rotterdamin kaupungin ja sen ympäröivien kuntien alueilla.
Rotterdamissa on myös toimiva vesitaksijärjestelmä. HNY-vesitaksi kulkee tiettyä reittiä aikataulun mukaan. Maastaxi on nopeampi ja vie minne haluaa, kuten tavallinenkin taksi. Vesitaksin voi myös vuokrata kiertoajelua varten.
Palvelut > Yhteiskunnan peruspalvelut

Rotterdamissa toimii useita sähkön, kaasun ja kaukolämmön toimittajia, mutta vesilaitoksia on vai yksi, Evides. Evides ottaa käyttämästään raakavedestä pääosan Maas-joesta, mutta se käyttää jonkin verran myös pohjavettä.
Urheilu

Rotterdam on kolmen Eredivisiessä pelaavan jalkapalloseuran kotikaupunki. Nämä seurat ovat Feyenoord, Sparta (Schiedam-Spangen) ja SBV Excelsior. Maahockeyssä Rotterdamilla on Alankomaiden suurin seura, HC Rotterdam. Seuralla on yli 2 000 jäsentä. Kaupungissa on hyvin menestyvä seura myös baseballissa; Neptunus Rotterdam on voittanut eniten Euroopan seurajoukkueiden mestaruuksia.[lähde? ]
Vuodesta 1972 alkaen Rotterdamissa on järjestetty ABN AMRO World Tennis Tournament, joka on osa ATP:n maailmankiertuetta. Vuodesta 1981 lähtien kaupungissa on järjestetty maraton.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rotterdam Wikimedia Commonsissa
Rotterdamin kotisivu (hollanniksi) (englanniksi)
Port of Rotterdam (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Euroopan kulttuuripääkaupunki
| --- | --- |
1980-luku:   1985: Ateena  1986: Firenze  1987: Amsterdam  1988: Länsi-Berliini  1989: Pariisi 
1990-luku:   1990: Glasgow  1991: Dublin  1992: Madrid  1993: Antwerpen  1994: Lissabon  1995: Luxemburg  1996: Kööpenhamina  1997: Thessaloniki  1998: Tukholma  1999: Weimar 
2000-luku:   2000: Avignon · Bergen · Bologna · Bryssel · Helsinki · Krakova · Praha · Reykjavík · Santiago de Compostela  2001: Rotterdam · Porto  2002: Brugge · Salamanca  2003: Graz  2004: Genova · Lille  2005: Cork  2006: Patras  2007: Sibiu · Luxemburg  2008: Liverpool · Stavanger  2009: Vilna · Linz 
2010-luku:   2010: Essen · Istanbul · Pécs  2011: Turku · Tallinna  2012: Guimarães · Maribor  2013: Marseille · Košice  2014: Riika · Uumaja  2015: Mons · Plzeň  2016: San Sebastián · Wrocław  2017: Aarhus · Páfos  2018: Leeuwarden · Valletta  2019: Matera · Plovdiv 
2020-luku:   2020: Rijeka · Galway  2021: Timișoara · Elefsína  2022: Kaunas · Esch-sur-Alzette  2023: Veszprém  2026: Oulu 
Rotterdamin kartta vuodelta 1888.
Rotterdam NASA:n World Wind -projektin kuvassa.
Rotterdamin kaupungintalo.
Kynänmuotoinen talo sekä kuutiotaloja Rotterdamissa.
Kartta Rotterdamin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Robosota

Sirkkelillä varustettu robotti hyökkää toisen robotin kimppuun.
Robosota on harrastus, jossa kaksi kustomoitua robottia yrittävät eri keinoin saada toisensa liikuntakyvyttömiksi tai ulos taisteluareenalta. Useimmiten koneet ovat kauko-ohjattavia ajoneuvoja omatoimisten robottien sijaan.
Kilpailu > Robosodan säännöt

Kilpailussa kamppaillaan kauko-ohjatuilla roboteilla tarkoituksena tehdä liikuntakyvyttömäksi tai saattaa vastustajan robotti ulos erän aikarajan sisällä. Jos kumpikaan tavoitteista ei toteudu, valitsee tuomaristo erän voittajan määrätyin perustein:
Aggressiivisuus. Kilpailija, joka on selvästi niskan päällä tai muuten hyökkäävämpi saa pisteitä.
Pakoilu: Jos erän aikana toinen osapuoli selvästi pakoilee ja välttää kontaktia, voi tuomari antaa ensin varoituksen ja pakoilun jatkuessa päättää erän toisen osapuolen hyväksi. Tuomareilla on aina viimeinen sana kilpailuun liittyvissä asioissa.
Kilpailu > Robosodan säännöt Suomessa

Suomessa lajissa kilpailtiin vuonna 2023 150 g ja 450 g painoluokissa. Taistelu perustuu robottien väliseen fyysiseen kontaktiin eli kaikenmuotoinen radiohäirintä ja esimerkiksi toisen kuljettajan näkökentän peittäminen ja sabotaasi on kielletty. Yleisöä ei saa vaarantaa eli räjähteet ja syövyttävät aineet ja muut vaaratekijät on kielletty. Nestemäiset aseet kuten liimat, öljy ja vesi ovat kiellettyjä.
Ottelun kesto on 3 minuuttia. Jos aikaraja tulee täyteen, tuomari määrää ottelun voittajan perustuen
vaurioihin ja ottelussa osoitettuun tilanteen hallintaan. Suurempi painoarvo
annetaan vaurioille. Vain sähkömoottorit olivat sallittuja ja maksimijännite oli 60 V.
Taistelurobotit

Lajin pienimuotoisuuden takia sarjatuotannossa ei ole ensimmäistäkään valmista robottia ja harrastajalta vaaditaankin kädentaitoa. Pohjana voi käyttää valmista RC-autoa, johon voi asentaa panssarointia ja aseita suhteellisen helposti, mutta useat kilpailijat rakentavat aluksensa alusta asti itse jopa sähkölaitteet mukaan lukien.
Käyttövoimana sähkömoottori on yleisin, mutta hydrauliikka ja pneumatiikkakin ovat sallittuja. Polttomoottoreita ei voi sisätiloissa järjestettävissä kisoissa käyttää pakokaasujen vuoksi.
Robotit voivat liikkua areenaa pitkin pyörä- tai tela-alustalla tai jopa kävellen. Myös ilmassa leijuminen on mahdollista. Pääosa suomalaisista taisteluroboteista tosin liikkuu pyörien avulla, joissakin on tela-alusta.
Robottien runkoja tehdään mitä erilaisimmista materiaaleista kuten puusta, muovista tai metallista. Panssarointiin käytetään yleensä metalli- tai muovilevyjä. Osassa robotteja käytetään myös komposiittimateriaaleja, esimerkiksi hiilikuitua ja aramidia eli kevlaria. Suosituimpia metalleista ovat teräs ja alumiini ja muoveista taas polykarbonaatti ja polyeteeni.
Aseet voivat olla aktiivisia tai passiivisia. Tyypillinen passiivinen ase on robotin kiilamainen muoto, jota hyväksikäyttäen päästään toisen robotin alle ja voidaan työntää vastustaja ulos areenalta. Aktiiviset aseet, kuten sirkkeli tai puristin, aiheuttavat yleensä huomattavasti enemmän vahinkoa vastustajalle kuin passiivinen ase.
Nykyiset taistelurobotit ovat kaikki kauko-ohjattuja, joko rc-harrastajien käyttämillä radiolaitteilla. Robosodassa on mahdollista käyttää myös itsenäisesti toimivia robotteja.
Aiheesta muualla

Suomen Robosota ry
Rutherford

Rutherford voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilöitä

Alexander C. Rutherford (1857–1941), kanadalainen poliitikko, Albertan pääministeri 1905–1910
Ann Rutherford (1920–2012), kanadalais-yhdysvaltalainen näyttelijä
Daniel Rutherford (1749–1819), skotlantilainen kemisti ja lääkäri, typen löytäjä
Ernest Rutherford (1871–1937), uusiseelantilais-brittiläinen fyysikko, atomiytimen löytäjä, Nobelin kemianpalkinnon saaja
Frank Rutherford (s. 1964), bahamalainen kolmiloikkaaja
Greg Rutherford (s. 1986), englantilainen pituushyppääjä ja pikajuoksija
Jim Rutherford (s. 1949), kanadalainen jääkiekkoilija.
Joseph Franklin Rutherford (1869–1942), Vartiotorniseuran presidentti
Kelly Rutherford (s. 1968), yhdysvaltalainen näyttelijä
Margaret Rutherford (1892–1972), brittiläinen näyttelijä
Mike Rutherford (s. 1950), englantilainen muusikko
Walter Rutherford (1857–1913), skotlantilainen golfaaja
Kuvitteellisia henkilöitä

Shannon Rutherford, televisiosarjan Lost hahmo
Rutherford, George Orwellin romaanin Vuonna 1984 sivuhahmo
Muita merkityksiä

East Rutherford, hallintoalue New Jerseyssä, Yhdysvalloissa
Rutherford Appleton Laboratory, tutkimuskeskus Chiltonissa, Englannissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rutherford”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
SDL

SDL voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Simple DirectMedia Layer -ohjelmakirjasto
Specification and Description Language, järjestelmien määrittelyyn ja suunnitteluun tarkoitettu (lähinnä tietoliikennejärjestelmät) protokolla
Security Development Lifecycle
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SDL”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.