stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HMS Whiting

| HMS Whiting |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Palmers Shipbuilding and Iron Company, Jarrow
Kölinlasku:  13. huhtikuuta 1896
Laskettu vesille:  26. elokuuta 1896
Palveluskäyttöön:  heinäkuu 1897
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 27. marraskuuta 1919
Tekniset tiedot
Uppouma:  366 t
Pituus:  66 m
Koneteho:  5 900 ihp
Nopeus:  30 solmua (suunniteltu)
Miehistöä:  63
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 12 naulan 12 cwt laivatykki 3 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
HMS Whiting oli Britannian kuninkaallisen laivaston Star-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin 23. joulukuuta 1895 Palmers Shipbuilding and Iron Companyltä Jarrowista, missä köli laskettiin 13. huhtikuuta 1896 telakkanumerolla 711. Alus laskettiin vesille 26. elokuuta 1896 ja valmistui heinäkuussa 1897.
Palvelus

Vuonna 1897 alus siirrettiin Kiinan asemalle, jossa se palveli aina romutettavaksi myyntiinsä saakka 27. marraskuuta 1919 Hongkongissa. Alus romutettiin lopulta Kiinassa.
Kuntajakolaki

Kuntajakolaki (SDK 1196/1997) oli Suomen laki, jossa säädettiin kuntajaon muutoksista, niiden edellytyksistä, asian käsittelyjärjestyksestä ja tällaisten muutosten vaikutuksista. Aikoinaan kuntajako oli maaseudulla sidoksissa seurakuntajakoon. Vuonna 1925 säädettiin ensimmäinen laki kunnallisen jaoituksen muuttamisesta (180/1925), niin että kuntajakoa voitiin muuttaa seurakuntajaosta riippumatta. Vuonna 1977 sen korvasi laki kuntajaosta (73/1977). Kuntajakolaki säädettiin vuonna 1997, ja se tuli voimaan seuraavan vuoden alussa. Vuonna 2007 siihen tehtiin erinäisiä lisäyksiä ja muutoksia vireillä olevan kunta-ja palvelurakenneuudistuksen vuoksi. Kuntajakolaki kumottiin kuntarakennelailla (1698/2009), joka astui voimaan 1. tammikuuta 2010.
Laki koski kaikkia kuntajaon muutoksia, olipa kysymys kuntaliitoksista, uuden kunnan perustamisesta vai vain pienen raja-alueen siirtämisestä kunnasta toiseen. Muutokset edellyttivät aina valtioneuvoston tai ministeriön päätöstä.
Kuntajaon muuttamisen edellytykset

Lain mukaan kuntajakoa voitiin muuttaa, jos muutos
edistää palvelujen järjestämistä alueen asukkaille
parantaa alueen asukkaiden elinolosuhteita
parantaa alueen elinkeinojen toimintamahdollisuuksia tai
edistää kuntien toimintakykyä ja toiminnan taloudellisuutta.
Kuntajaon muutos edellytti yleensä kunnanvaltuustojen esitystä. Uuden kunnan perustamista tai kuntien lukumäärän vähenemistä tarkoittava kuntajaon muutos voitiin tehdä asianomaisten kuntien valtuustojen yhteisestä esityksestä. Esitys voitiin tällöin hylätä, jos kuntajaon muutos olisi vastoin jotakin kuntajaon muutokselle laaissa säädettyä edellytystä. Jos jossakin yhdistettäviksi ehdotetuista kunnista valtuusto vastusti muutosta, muutos voitiin kuitenkin tehdä, jos asiasta oli tehty selvitys, joka oli saanut enemmistön kannatuksen kunnallisessa kansanäänestyksessä. Erityisen painavista syistä valtioneuvosto voi päättää pakkoliitoksista.
Jos kysymys oli kuntien välisen rajan siirrosta siten, että kuntien lukumäärä ei muuttunut, voitiin tällainen muutos tehdä, jos minkään asianomaisen kunnan valtuusto ei sitä vastustanut tai jos minkään kunnan pinta-ala ei tällöin muuttunut yli 10 prosenttia tai asukasluku yli 5 prosenttia entisestään. Muussa tapauksessa tällainen muutos voitiin tehdä vain erityisen painavista syistä.
Kuntajaon muutospäätös

Kuntajaon muuttamisesta päätti kuntien esityksestä valtioneuvosto. Kuntajaon muutokset tulivat aina voimaan kalenterivuoden alussa, ja niistä oli päätettävä edellisen vuoden kesäkuun loppuun mennessä. Niitä koskevat päätökset julkaistiin Suomen säädöskokoelmassa. Jos päätös astui voimaan kunnallisvaaleja seuraavan vuoden alussa, äänioikeus vaaleissa määräytyi sen mukaan, mihin kuntaan kunkin asuinpaikka seuraavan vuoden alusta lähtien kuuluu. Jos muutos merkitsi uuden kunnan perustamista kesken kunnallisen vaalikauden, pidettiin tietyissä tapauksissa ylimääräiset kunnallisvaalit.
Muutoksen vaikutukset

Kuntajakolaissa oli yksityiskohtaisia säännöksiä myös kuntajaon muutoksen vaikutuksista muun muassa henkilöstön asemaan ja kuntien omaisuuden jakoon. Jos kuntaliitoksessa lakkautettava kunta oli jonkin rekisteriin merkityn yhtiön, osuuskunnan, yhdistyksen tai muun yhteisön taikka säätiön yhtiöjärjestyksessä tai säännöissä määrätty kotipaikka, sen uudeksi kotipaikaksi tuli se kunta, johon entinen kotipaikka liitettiin.
Yhdistymisavustus

Vuonna 2007 kuntajakolakiin lisättiin säännökset, joiden mukaan kuntaliiksissa yhdistyville kunnille maksetaan valtion varoista yhdistymisavustuksia. Nämä säännökset koskivat vain vuosien 2008-2013 alussa voimaan tulevia kuntaliitoksia. Avustukset suoritettiin kolmen vuoden aikana kuntaliitoksen voimaantulosta.
Aiheesta muualla

Laki kuntajaosta (21.1.1977/73).
Kuntajakolaki (19.12.1997/1196).
Kuntarakennelaki (29.12.2009/1698).
Suomen kunnat
| --- | --- |
Hallinto:  Kuntavaalit • Kunnanvaltuusto Suomessa • Kunnanhallitus Suomessa • Kunnanjohtaja Suomessa • Kunnanvaltuuston puheenjohtaja • Kunnanhallituksen puheenjohtaja • Kuntayhtymä • Suomen Kuntaliitto • Suomen kunnanvaakunat • Kuntanumero • Pitäjänkokous • Kuntakokous
Kuntaluettelot:  Luettelo Suomen kunnista • Luettelo Suomen entisistä kunnista • Luettelo Suomen kunnista väkiluvun mukaan • Luettelo Suomen kunnista pinta-alan mukaan • Luettelo Suomen kunnista perustamisvuoden mukaan • Luettelo Suomen kuntien koordinaateista • Luettelo Suomen ruotsin- ja kaksikielisistä kunnista • Luettelo Suomen kunnista postinumeropiireittäin • Luettelo Suomen postinumeroista kunnittain • Luettelo Suomen rannikkokunnista • Luettelo Suomen kuntanumeroista • Luettelo Suomen kunnista vuonna 2008
Kaupunkiluettelot:  Suomen kaupungit • Luettelo Suomen kaupungeista • Luettelo Suomen entisistä kaupungeista • Luettelo Suomen kaupungeista perustamisvuoden mukaan
Suomen kuntauudistukset:  Vuoden 1865 kunnallisasetus • Suuri kuntauudistus (1961–1982) • Kunta- ja palvelurakenneuudistus (2005–2012) • Sote-uudistus (2011–)
Kuntamuutokset:  Kuntajakolaki • Kuntaliitos Suomessa • Luettelo kuntaliitoksista Suomessa kunnittain • Kuntaliitokset Suomessa ilman yhteistä rajaa • Luettelo Suomen kuntien nimenmuutoksista • Alueliitos • Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa
Historialliset kuntamuodot:  Suomen keskiaikaiset seurakunnat • Luettelo Suomen kirkkopitäjistä • Kaupunki • Kauppala • Luettelo Suomen kauppaloista • Maalaiskunta • Epäitsenäinen kauppala • Taajaväkinen yhdyskunta • Luettelo Suomen taajaväkisistä yhdyskunnista • Vanhat kaupungit Suomessa • Uudet kaupungit Suomessa • Suomen laittomat kunnat
HMAS Tarakan (L3017)

| HMAS Tarakan |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  R & W Hawthorn, Leslie and Company, Hebburn-on-Tyne
Kölinlasku:  7. huhtikuuta 1944
Laskettu vesille:  28. marraskuuta 1944
Palveluskäyttöön:  4. heinäkuuta 1946
Poistui palveluskäytöstä:  12. maaliskuuta 1954
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 300 t
Pituus:  106 m
Leveys:  16,84 m
Syväys:  3,81 m
Nopeus:  13,5 solmua
Aseistus
Aseistus:  4 × 40 mm ilmatorjuntatykkiä 16 × 20 mm -ilmatorjuntatykkiä
HMAS Tarakan (viirinumero L3017) oli yksi kuudesta Australian kuninkaallisen laivaston Britannian kuninkaalliselta laivastolta vuonna 1946 lainaamasta Landing Ship Tank (Mark 3) -aluksesta. Muut lainatut alukset olivat LST 3006, 3014, 3022, 3035 (myöhemmin HMAS Lae) ja 3501 (myöhemmin HAMS Labuan).
Valmistus

Britannian Amiraliteetti tilasi aluksen R & W Hawthorn, Leslie and Companyltä Hebburn-on-Tynestä, missä köli laskettiin 7. huhtikuuta 1944 telakkanumerolla 679. Alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 28. marraskuuta ja valmistui 9. kesäkuuta 1945. Alus otettiin palvelukseen Britannian kuninkaallisessa laivastossa 1945. Alus lainattiin 1. heinäkuuta 1946 Australialle, joka liitti sen laivastoonsa 4. heinäkuuta Trincomaleessa nimellä HMAS LST 3017 ensimmäisenä päällikkönään George M. Dixon.
Palvelus

Alus oli Australian ja Uuden-Guinean vesillä kuljetusaluksena, mutta pääasiassa se kuljetti käytöstä poistettavia ampumatarvikkeita mereen pudotettavaksi. Alus nimettiin uudelleen 16. joulukuuta 1948 HMAS Tarakaniksi.
Alus oli 25. tammikuuta 1950 Garden Islandilla laiturissa valmistautuen Uuteen-Guineaan lähtöön, kun aluksen perässä messikannen alla räjähti. Onnettomuudessa sai surmansa seitsemän merimiestä ja yksi telakkatyölainen. Lisäksi kaksitoista merimiestä ja yksi telakkatyölainen loukkaantui. Alus kärsi merkittäviä vaurioita ja se ei palannut enää meripalvelukseen.
Alus myytiin 12. maaliskuuta 1954 Britannian liikenneministeriön puolesta romutettavaksi E. A: Marr and Sonsille Sydneyn Mascotiin.
HMS Cameleon (1910)

| HMS Cameleon |
| --- | --- |
 HMS Cameleon

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Fairfield Shipbuilding and Engineering Company, Govan
Kölinlasku:  6. joulukuuta 1909
Laskettu vesille:  2. kesäkuuta 1910
Palveluskäyttöön:  joulukuu 1910
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 15. marraskuuta 1921
Tekniset tiedot
Uppouma:  780 t
Pituus:  75,13 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,7 m
Syväys:  2,7 m
Koneteho:  13 500 shp
Nopeus:  27 solmua
Miehistöä:  72
Aseistus
Aseistus:  2 × BL 4"/L40 Mk VIII -tykkiä yksiputkisina P Mk V -asennuksina 2 × QF 12 naulan 12 cwt -laivatykkiä yksiputkisina P Mk I -asennuksina 2 × 21" torpedoputkea
HMS Cameleon oli Britannian kuninkaallisen laivaston Acorn-luokan hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista, missä köli laskettiin 6. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 2. kesäkuuta 1910 ja valmistui vielä saman vuoden lopulla joulukuussa.
Palvelus

Alus myytiin 15. marraskuuta 1921 romutettavaksi.
HMS Cambrian (R85)

| HMS Cambrian |
| --- | --- |
 HMS Cambrian

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Scotts Shipbuilding and Engineering Company, Greenock
Kölinlasku:  14. elokuuta 1942
Laskettu vesille:  10. joulukuuta 1943
Palveluskäyttöön:  17. heinäkuuta 1944
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1971
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 710 t (standardi) 2 520 t (max)
Pituus:  111 m
Leveys:  10,90 m
Syväys:  3,0 m
Koneteho:  40 000 shp
Nopeus:  37 solmua
Miehistöä:  186
Aseistus
Aseistus:  3 × QF 4,5" Mk IV yksiputkisina CP Mk V -asennuksina 2 × Bofors 40 mm/L60 kaksiputkisena Mk IV asennuksena 4 × Bofors 40 mm yksiputkisina Mk III asennuksina 2 × Oerlikon 20 mm kaksiputkisena Mk V asennuksena 10 × 21" (533 mm) torpedoputkea 4 × syvyyspomminheitintä ja 2 kiskoa, joihin 70 syvyyspommia
HMS Cambrian (viirinumero R85) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Ca-luokan hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin nimillä HMS Spitfire sekä HMS Strenuous 11. hätälaivueessa (engl. 11th Emergency Flotilla) Scotts Shipbuilding and Engineering Companyltä Greenockista, missä köli laskettiin 14. elokuuta 1942. Aluksen nimi vaihdettiin marraskuussa 1942 HMS Cambrianiksi amiraliteetin päätettyä perustettavana laivueen alusten nimeämisestä Ca-alkuisin nimin. Alus laskettiin vesille 10. joulukuuta 1943 ja valmistui 17. heinäkuuta 1944.
Palvelus

Toukokuussa 1946 alus palasi Britteinsaarille palveltuaan Intian valtamerellä 6. laivueessa. Se poistettiin palveluksesta ja sijoitettiin reserviin. Alus päätettiin modernisoida 1950-luvulla ja siirrettiin telakalle, mistä se palautettiin 1963 palvelukseen. Se oli palveluksessa, kunnes alus sijoitettiin 1968 Portsmouthin reserviin. Alus sijoitettiin 1971 poistolistalle ja myytiin BISCOlle romutettavaksi. Alus saapui 3. syyskuuta hinattuna T. W. Wardille Briton Ferryyn romutettavaksi.
Kuokkalan kirkko

| Kuokkalan kirkko |
| --- | --- |
 Kuokkalan kirkko
Sijainti:  Kuokkala, Jyväskylä
Seurakunta:  Jyväskylän seurakunta, Kuokkalan alueseurakunta
Rakentamisvuosi:  2010
Suunnittelija:  Anssi Lassila, Teemu Hirvilammi ja Jani Jansson
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  275
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuokkalan kirkko on Jyväskylän kaupungin Kuokkalan kaupunginosan keskustassa sijaitseva kirkko. Se vihittiin käyttöön helmikuussa 2010. Kirkossa toimii Jyväskylän seurakuntaan kuuluva Kuokkalan alueseurakunta. Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Anssi Lassila, Teemu Hirvilammi ja Jani Jansson.
Historia

Silloinen Jyväskylän kaupunkiseurakunta oli ehtinyt suunnitella kirkon rakentamista Kuokkalaan jo 1980-luvulta lähtien. Konkreettisia rakennussuunnitelmia arkkitehdit pääsivät tekemään vasta 2005 käynnistyneessä arkkitehtikilpailussa, jonka voittajaksi valittiin vuonna 2006 Lassila Hirvilammi Arkkitehdit Oy:n Kide-niminen työ. Rakennustyöt käynnistyivät 6. syyskuuta 2008 ja harjannostajaisia vietettiin 28. toukokuuta 2009. Kirkko vihittiin käyttöön sunnuntaina 7. helmikuuta 2010.
Kirkkorakennus

Kirkon ulkomuodossa voidaan nähdä viittauksia keskiaikaiseen kivikirkkorakentamiseen sekä perinteisiin pärekattoratkaisuihin. Kirkon ulkokuori koostuu tummista käsinhakatuista liuskekivistä, jotka on ladottu pärekaton tapaan limittäin kolmeen kerrokseen. 68 tonnia painava kiviaines on peräisin Espanjasta Pyreneitten vuoristosta. Kivikuoren alla oleva runko on rakennettu ristikkorakenteisista liimapuukaarista, joiden alempi paarre on jäykistetty terässitein ja ylempää paarretta tukee vaneri. Kirkon sisätilaa hallitsee suomalaisesta kuusilaudasta muotoiltu verkkomainen rakenne, joka taipuu katossa näyttäviksi holvikaariksi. Sisäänkäynnin kohdalla julkisivu on lasia. Perustukset, kellarikerros ja ensimmäisen kerroksen lattia ovat paikalla valettua teräsbetonia. Kirkon tilavuus on 7 460 kuutiometriä ja pinta-ala 1 328 kerrosneliömetriä. Kirkon piha on päällystetty suurilla graniittilevyillä. Kirkon rakennuskustannukset olivat n. 9,5 miljoonaa euroa.
Kirkon kuori ja alttari sijaitsevat kirkkosalin itäpäädyssä, johon lankeaa luonnonvaloa kattoikkunasta sekä koillisessa sijaitsevasta kattoon asti ulottuvasta sivuikkunasta. Alttaritaulun tilalla on jyväskyläläissyntyisen kuvataiteilijan, Pasi Karjulan puinen reliefi Jeesus sanoo: Minä olen elämän leipä, joka koostuu leivänmuotoisista puuelementeistä, joihin on kultaamalla hahmoteltu suuri Jeesus-hahmo sekä kalasymboleja. Kirkkotekstiilit on tehnyt turkulainen tekstiilitaiteilija Silja van der Meer, aiheena ehtoolliseen viittaava Jeesus otti leivän, siunasi ja mursi. Kirkkosalissa on varaukset myös sivualttareille.
Kuokkalan kirkko ei ole vain kirkkorakennus, vaan siihen on myös sisällytetty seurakuntatiloja, kuten seurakuntasali ja erinäisiä diakonia- ja lapsityön työtiloja sekä toimistotiloja. Noin 275 hengen kirkkosali on yhdistettävissä seurakuntasaliin, josta on suora käynti edelleen kasvatus- ja lapsityön saliin.
Kellotorni

Kirkkorakennuksesta erillään oleva kellotorni on 25 metriä korkea ja sijaitsee kirkon länsipäädyssä. Tornin jalusta on tehty betonielementeistä ja päällä on 11 metriä korkea terästorni. Kirkonkellot on valettu Hollannissa Petit-Fritsenin perinteikkäässä kellovalimossa. 23 kellon sarja muodostaa noin kahden oktaavin carillon-soittimen, jota voi soittaa myös koskettimistolta. Kelloissa on dynaamiset vasarat, joten niiden soinnin voimakkuus riippuu siitä, kuinka voimakkaasti koskettimia painetaan. Kellojen hankinta-arvo oli noin 66 000 euroa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuokkalan kirkko Wikimedia Commonsissa
Kuokkalan alueseurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvasarja Kuokkalan kirkosta Kuvaboxi.fi-palvelussa [vanhentunut linkki]
Kuvasarja Kuokkalan kirkosta Keskisuomalainen-lehdessä (Arkistoitu – Internet Archive)
Lassila Hirvilammi Arkkitehdit Oy
Ilmakuva Kuokkalan kirkosta Petteri Järvisen kotisivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuokkala (Terijoki)

| Kuokkala (Репино / Repino) |
| --- | --- |
 Ilja Repinin huvila Penaty
 vaakuna
 Kuokkalan sijainti Pietarissa
 Kuokkala
 Koordinaatit: 60°10′00″N, 29°52′00″E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiopiiri:  Luoteinen
Kaupunki:  Pietari
Piiri:  Kurort
Perustettu:  1323 (v:een 1948 Kuokkala)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,28 km²
Väkiluku (2014):  2 566
 – Väestötiheys:  167,93 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hotelli Repinskaja
Kuokkala (ven. Репино, Repino) on Pietarin kaupungin Kurortin piiriin kuuluva kunnallishallintoalue Suomenlahden rannalla Karjalankannaksen itäosassa, noin 40 kilometriä Pietarin keskustasta. Kuokkalan taajama (posjolok)  on nykyään suurten sanatorioiden hallitsema lomanviettopaikkakunta, jonka asukasluku on noin 2 000. Ennen toista maailmansotaa Kuokkala oli Suomen Terijoen kuntaan kuulunut kylä ja Suomen suuriruhtinaskunnan aikaan ennen vuotta 1918 suosittu pietarilaisten kesänviettopaikka; Kuokkalan rautatieasema sijaitsee Pietarin radan varrella. Nimen Repino paikkakunta sai Neuvostoliitossa sotien jälkeen 1948 siellä aiemmin asuneen taiteilijan Ilja Repinin mukaan.
Historia > Suomen Kuokkala

Kylässä oli 1900-luvun alussa talvisin 1 600 asukasta, mutta kesällä huviloiden ja täysihoitoloiden täyttyessä siellä asui kymmeniä tuhansia vierailijoita. Pietarin ja Terijoen välillä kulkeva juna pysähtyi Kuokkalassa tuoden kaupunkilaisia nauttimaan hiekkarannoista ja mäntykankaan terveellisestä ilmastosta. Aluetta onkin kutsuttu ”Pohjolan Rivieraksi”.
Kuokkalan hallinnasta käytiin taistelu Suomen sisällissodassa 23. huhtikuuta 1918. Valkoiset valtasivat jääkärimajuri Gabriel von Bonsdorfin johdolla Kuokkalan Heikki Kaljusen johtamilta punaisilta.
Suotuisan ilmaston takia Kuokkala oli hyvää maanviljelysaluetta. Varsinkin mansikoita ja omenapuita kasvatettiin paljon. Kuokkala kuului Suomeen vuoteen 1940 saakka, lisäksi se oli suomalaisjoukkojen takaisinvaltaama jatkosodassa 1941–1944.
Kuokkalan huvilat olivat Pietarin lukeneiston suosimia lomailupaikkoja. Taidemaalari Ilja Repin (1844–1930) asui siellä elämänsä viimeiset 30 vuotta. Bolševikkijohtaja Vladimir Lenin asui puolestaan asui Villa Vasan huvilassa toukokuusta marraskuuhun 1907. Vladimir Majakovski kirjoitti runonsa Pilvi housuissa (1913) Kuokkalan rannalla. Mihail Botvinnik, shakin maailmanmestari, oli syntynyt Kuokkalassa.
Myös puolalais-saksalainen vasemmistopoliitikko ja vallankumouksellinen Rosa Luxemburg oleskeli Kuokkalassa jonkin aikaa elokuussa 1906. Luxemburg matkusti Kuokkalaan Puolan Varsovasta terveydellisistä syistä.
Historia > Repino

Vuodesta 1948 lähtien Kuokkalan nimi on ollut Repino. Kylä nimettiin taiteilija Ilja Repinin mukaan.
Nähtävyydet

Museo Penaty
Villa Golicke
Terijoen ranta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuokkala Wikimedia Commonsissa
Heinäjoen koulu

| Heinäjoen koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Korventie 12, Janakkala
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Pekka Pihko
Luokat:  1–6
Oppilaita:  31
Heinäjoen koulu on luokat 1–6 käsittävä peruskoulu Janakkalassa. Se sijaitsee viiden kilometrin päässä kunnan suurimmasta taajamasta, Turengista. Siellä työskentelee kaksi opettajaa, jotka opettavat 31 oppilasta. Koulun rehtori on Pekka Pihko, joka on myös Turengin ja Tanttalan koulujen rehtori.
Heikki Huttunen (pappi)

Isä Heikki Huttunen (s. 1. helmikuuta 1960) on suomalainen ortodoksinen pappi, joka toimi Suomen ekumeenisen neuvoston (SEN) pääsihteerinä 2006–2015. Sitä ennen hän oli toiminut pitkään Suomen ortodoksisen kirkon edustajana SEN:ssa ja usean vuoden ajan myös SEN:n hallituksen varapuheenjohtajana. Hän toimii nykyään Euroopan kirkkojen konferenssin (EKK) pääsihteerinä Brysselissä.
Huttunen opiskeli teologiaa Helsingin yliopistossa, josta valmistui vuonna 1985. Samana vuonna hänet vihittiin papiksi, tultuaan vihityksi diakoniksi edellisenä vuonna. Hän suorittaa jatko-opintoja Itä-Suomen yliopistossa, tutkimuskohteenaan tunnetun ekumeenisen vaikuttajan isä Paulos Mar Gregorioksen teologia.
Huttunen toimi 1980-luvulla Genevessä Kirkkojen maailmanneuvoston nuoriso-osaston johtajana. Sieltä palattuaan hän toimi useita vuosia Helsingin ortodoksisen seurakunnan nuorisopappina, kunnes hänet vuonna 1989 nimitettiin Espoon alueen papiksi. Tuohon aikaan Espoon ortodoksien jumalanpalveluselämä oli kiertolaisen elämää, ja palveluksia järjestettiin lähes kymmenessä eri lähiössä. Huttunen kehitti tästä yhteisölle uuden työmuodon, lähiöpalvelukset, joita on toimitettu noin kymmenessä espoolaislähiössä. Työmuoto on edelleen käytössä.
Kun Tapiolaan rakennettiin Pyhittäjä Herman Alaskalaisen kirkko, joka vihittiin syksyllä 1998, Huttunen toimi sen pappina vuoteen 2006 saakka, jolloin hän aloitti työnsä Suomen ekumeenisen neuvoston pääsihteerinä.
Huttunen on toiminut myös lukuisissa luottamustehtävissä, muun muassa Ortodoksisten Pappien Liiton puheenjohtajana (2005–2007), Ortodoksisten nuorten maailmanliiton Syndesmoksen puheenjohtajana ja Kirkkojen maailmanneuvoston keskuskomitean jäsenenä (2005–) sekä useita kertoja Kirkkojen maailmanneuvoston yleiskokousdelegaattina.
Huttunen puhuu sujuvasti suomea, ruotsia, englantia, venäjää, ranskaa, espanjaa ja viroa, ja osaa lisäksi nykykreikkaa, bysantin kreikkaa, kirkkoslaavia, karjalan kieltä ja saksaa.
Vuonna 2013 Huttunen sai Euroopan parlamentin myöntämän Euroopan kansalaispalkinnon ansioistaan ekumeniassa ja kansainvälisissä projekteissa sekä tunnustuksena Suomen Ekumeenisen Neuvoston työlle.
Huttunen on naimisissa uskonnonopettaja, FM Leena Mikkilä-Huttusen kanssa. Heillä on kaksi lasta.
Hassan Sheikh Mohamud

| Hassan Sheikh Mohamud |
| --- | --- |
 Hassan Sheikh Mohamud vuonna 2022.
Somalian presidentti
 16. syyskuuta 2012 – 8. helmikuuta 2017  
Edeltäjä:  Mohamed Osman Jawari (vt.) Sharif Sheikh Ahmed
Seuraaja:  Mohamed Abdullahi Mohamed
 15. toukokuuta 2022 –  
Edeltäjä:  Mohamed Abdullahi Mohamed
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. marraskuuta 1955 (ikä 68)
Tiedot
Koulutus:  insinööri
Tutkinnot:  Somalian kansallinen yliopisto Bhopalin yliopisto Eastern Mennonite University
Uskonto:  Islam
Etnisyys:  Hawiye-klaani
 Nimikirjoitus
Hassan Sheikh Mohamud (somaliksi Xasan Sheekh Maxamuud, arab.  حسن شيخ محمود‎; s. 29. marraskuuta 1955) on somalialainen poliitikko, joka on ollut  Somalian presidentti kahteen otteeseen. Mohamud päihitti vuoden 2012 presidentinvaalin toisella kierroksella entisen presidentin Sharif Ahmedin. Mohamud on työskennellyt useissa kansallisissa ja kansainvälisissä organisaatioissa, jotka edistävät rauhaa ja kehitystä. Vuonna 2022 hänet valittiin uudelleen.
Mohamud syntyi vuonna 1955 keskiluokkaiseen perheeseen Hiiraanin alueella. Hän opiskeli Somalian kansallisesta yliopistosta, mistä hän valmistui 1981, ja suoritti jatko-opintoja Intian Bhopalin yliopistossa.
Mohamud työskenteli valmistumisensa jälkeen opetusministeriössä ja valvoi YK:n rahoittamaa opettajienkoulutus ohjelmaa. Unicefille Mohamud alkoi työskennellä Somalian keskushallinnon romahduttua vuonna 1991. Hän matkusti virkamiehenä Somalian etelä- ja keskiosissa, missä maan koulutusjärjestelmä mureni. Mohamud oli 1990-luvulla mukana monissa kansalaisjärjestöissä, ja hänet tunnettiin hyvänä klaanien välisten riitojen selvittelijänä. Hän oli esimerkiksi vuonna 1997 neuvotteluissa, joissa saatiin poistettua Mogadishun kahteen klaanialueeseen jakanut ”vihreä linja”, joka vaikeutti kansalaisten elämää.
Mohamud liitty politiikkaan 2011, kun hän perusti Rauhan ja kehityksen puolueen. Hänet valittiin maan presidentiksi 2012, ja hän johti ensimmäistä kansainvälisesti tunnustettua hallintoa sitten Siad Barren hallinnon 1991. Mohamud palautti Somalian diplomaattiset suhteet ja vakautti välit moniin afrikkalaisiin ja länsimaisiin valtioihin. Häntä kuitenkin myös kritisoitiin epäonnistumisesta korruption kitkemisessä. Mohamud oli presidenttinä vuoteen 2017, jolloin hän hävisi vaalit Mohamed Abdullahi Mohamedille.
Mohamud oli ehdokkaana  15. toukokuuta 2022 Somalian presidentinvaaleissa, jotka hän myös voitti. Mohamud oli edelliset kaksi vuotta ollut Mogadishussa kampanjoimassa vaalien pitämisen puolesta. Hän kuului myös ryhmittymään, joka vastusti Mohamedin yritystä pidentää valtakauttansa kahdella vuodella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hassan Sheikh Mohamud Wikimedia Commonsissa