stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zoran Đinđić

| Zoran Đinđić> Зоран Ђинђић |
| --- | --- |

Serbian 6. pääministeri
 25. tammikuuta 2001 – 12. maaliskuuta 2003  
Edeltäjä:  Milomir Minić
Seuraaja:  Zoran Živković
Belgradin 67. pormestari
 21. helmikuuta 1997 – 30. syyskuuta 1997  
Edeltäjä:  Nebojša Čović
Seuraaja:  Vojislav Mihailović
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. elokuuta 1952 Bosanski Šamac, Bosnia ja Hertsegovina ST, Jugoslavian federatiivinen kansantasavalta (nykyään Bosnia ja Hertsegovina)
Kuollut: 12. maaliskuuta 2003 (50 vuotta) Belgrad, Serbia ja Montenegro (nykyään Serbia)
Puoliso:  Ružica Đinđić
Tiedot
Puolue:  Demokraattinen puolue
Uskonto:  ateisti
 Nimikirjoitus
Zoran Đinđić (serb. Зоран Ђинђић, 1. elokuuta 1952 Bosanski Šamac, Jugoslavia – 12. maaliskuuta 2003 Belgrad, Serbia ja Montenegro) oli serbialainen filosofi ja poliitikko, maan pääministeri tammikuusta 2001 lähtien salamurhaansa asti. Đinđić johti kansannousua, joka syrjäytti presidentti Slobodan Miloševićin vuonna 2000. Đinđić salamurhattiin Belgradissa vuonna 2003.
Elämäkerta

Đinđić syntyi Bosanski Šamacissa Jugoslaviassa, nykyisen Bosnia ja Hertsegovinan alueella. Hänen isänsä oli armeijan upseeri. Đinđić opiskeli filosofiaa Belgradin yliopistossa sekä Frankfurtissa Länsi-Saksassa. Saksaan hän lähti 1977 kun media hyökkäsi häntä vastaan hänen yritettyään järjestää riippumattoman opiskelijaliikkeen. Tämä johti salaisen poliisin häntä vastaan ja työnsaantimahdollisuuksien ehtymiseen.
Đinđić palasi Jugoslaviaan 1989 ja sai paikan Novi Sadin yliopistolta. Hän perusti muiden toisinajattelijoiden kanssa Demokraattisen puolueen. Hänet valittiin Serbian parlamenttiin 1990 ja puolueen johtoon 1993.
Vuosina 1990–1991 Đinđić ajoi Serbian armeijan perustamista ja Jugoslavian kansanarmeijan hylkäämistä, jota esimerkiksi Vojislav Šešelj vastusti. Đinđićilla oli kuitenkin läheinen suhde Arkaniin.
Đinđić valittiin talven 1996–1997 massiivisten protestien jälkeen Belgradin pormestariksi, jossa asemassa hän oli ensimmäinen ei-kommunisti. Slobodan Miloševićin hallitseva keskushallitus mitätöi aluksi vaalien tuloksen, mutta protestien jälkeen Đinđić nimitettiin virkaan. Kuitenkin ainoastaan yhteisen vihollisen yhdistämä Zajedno-koalitio hajosi ja Vuk Draškovićin SPO, Vesna Pešićin GSS ja Radikaalipuolue äänestivät Đinđićin pois virasta.
Đinđićin puolue boikotoi vuoden 1997 presidentin- ja parlamenttivaaleja, kuten muutkin "demokraattisen blokin" puolueet, joten vain sosialistinen puolue, radikaalit ja SPO saivat merkittävästi paikkoja. Boikotti esti presidentinvalinnan äänestysprosentin jäädessä liian alhaiseksi. Vastakkain olivat mitätöidyissä vaaleissa sosialistien Zoran Lilić ja radikaalien Vojislav Šešelj, mutta sosialistien Milan Milutinović valittiin viimein kolmannella kerralla äänestysprosentin noustessa viimein yli vaaditun 50 prosentin. Šešelj kannattajineen syytti tässä vaiheessa vaalivilppiä, mutta päätti protestinsa kun Kosovon kriisi alkoi alkuvuodesta 1998. Myös Drašković liittyi hallitukseen kun Nato alkoi pommittaa Jugoslaviaa.
Đinđić tukijoineen jäi ainoaksi merkittäväksi opposition edustajaksi. Hän pakeni Montenegroon Naton pommittaessa Serbiaa. Đinđićista tuli länsimaiden suosikki ja Time-lehti nimitti hänet yhdeksi 2000-luvun alun tärkeimmistä poliitikoista. Valokuvaa Đinđićista kättelemässä Bill Clintonia pommitusten aikana käytettiin kotimaassa hänen leimaamiseensa petturiksi. Häntä syytettiin heinäkuussa 1999 hänen palattuaan valtiollisen turvallisuuden vaarantamisesta.
Đinđićilla oli myös hämäriä suhteita erinäisiin puolisotilaallisten ryhmien johtajiin ja rikollisiin. Hän neuvotteli Arkanin kanssa jonkinlaisesta mahdollisuudesta liittoutua, vähän ennen kuin tämä salamurhattiin. Đinđićia syytettiin myös "amerikkalaisten sätkynukeksi" ja äänestäjätkin epäilivät hänen isänmaallisuuttaan.
Pääministerinä

Đinđić oli tärkeässä osassa syyskuun 2000 parlamentin- ja presidenttivaaleissa ja niiden jälkeisissä protesteissa, joissa Miloševićin hallitus kaadettiin. Miloševićin-vastaiset 19 puoluetta muodostivat Demokraattisen opposition (DOS), jonka johdossa olivat Koštunica ja Đinđić. Đinđićista tuli Serbian pääministeri 25. tammikuuta 2001.
Đinđić oli merkittävässä osassa Miloševićin vangitsemisessa ja lähettämisessä oikeudenkäyntiin Haagiin. Hän oli länsimaiden tukema ja tapasi useita valtionpäämiehiä kuten George W. Bushin, Tony Blairin ja Jacques Chiracin. Hänen merkittävin kilpailijansa oli entinen hallituskumppani ja sittemmin Jugoslavian liittotasavallan presidentti Koštunica.
Elokuussa 2001 Đinđić raportoi Koštunican hallituksen linkeistä järjestäytyneeseen rikollisuuteen, jonka jälkeen Koštunican DSS-puolueen 45 edustajaa vetivät tukensa hallitukselta. Đinđić yritti erottaa DSS:n jäsenet parlamentista imperatiivisen mandaatin perusteella, koska heidät oli valittu DOS:in listoilta, ja pyrki korvaamaan heidät itselleen uskollisilla edustajilla. Koštunica ja DSS syyttivät Đinđićia suorasanaisesti yhteyksistä gangstereihin. Đinđić syytti Koštunicaa yhteyksien rakentamisesta Miloševićin kauden armeijan johtajiin.
Salamurha

Zvezdan Jovanović ampui Đinđićin Belgradissa 12. maaliskuuta 2003 kello 12:23. Jovanović ampui häntä rintaan hallituksen rakennusta vastapäätä olevan rakennuksen katolta. Đinđićin vietiin sairaalaan, missä hänet julistettiin kuolleeksi tuntia myöhemmin.
Salamurhan taustatekijäksi syytettiin entistä Serbian salaisen poliisin antiterroristiryhmän "punaisten barettien" (Jedinica za specijalne operacije; JSO) jäsentä Milorad "Legija" Ulemekia, joka toimi myös useissa militanttiryhmissä, kuten Arkanin tiikereissä Jugoslavian sodissa.
Tuolloin toimessa ollut presidentti Nataša Mićić julisti maan hätätilaan ja eräitä opposition jäseniä pidätettiin. Đinđićin seuraajaksi Demokraattisen puolueen johtoon valittiin Zoran Živković.
.fk

.fk on Falklandinsaarten Internet-maatunnus, jonka rekisteröinnistä vastaa Falkland Islands Development Corporation ja sponsoroinnista Falklandinsaarten hallitus. Tunnukset on rajoitettu Yhdistyneen kuningaskunnan falklandinsaarelaisille asukkaille. Rekisteröinnit tehdään kolmannelle asteelle ja mahdollisia päätteitä on kuusi. Tunnus otettiin käyttöön 1997.
Aiheesta muualla

IANA .fk whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Äänekosken seutukunta

| Äänekosken seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  20 904 45:nneksi suurin 31.12.2021 
Äänekosken seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 135. 2021-12-31 31. joulukuuta 2021 seutukunnassa oli 20 904 asukasta.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Konnevesi | 2 473 | 513 | 5 | 9.8 % | 99 % | 0 % | 2 % |
|  | Äänekoski | 17 786 | 885 | 20 | 9.4 % | 98 % | 0,1 % | 3 % |
|  | yhteensä | 20 259 | 1 398 | 14 |  | 98 % | 0,1 % | 3 % |
Historia

1. tammikuuta 2007 Sumiainen, Suolahti ja Äänekoski yhdistyivät Äänekosken kaupungiksi.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Äänekosken seutukunnan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 23 991 | 23 991 |
| 1985 | 1985 |    | 24 227 | 24 227 |
| 1990 | 1990 |    | 24 556 | 24 556 |
| 1995 | 1995 |    | 24 517 | 24 517 |
| 2000 | 2000 |    | 23 930 | 23 930 |
| 2005 | 2005 |    | 23 444 | 23 444 |
| 2010 | 2010 |    | 23 207 | 23 207 |
| 2015 | 2015 |    | 22 403 | 22 403 |
| 2020 | 2020 |    | 21 170 | 21 170 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Ääneseudun Kehityksen kotisivut ( Arkistoitu – Internet Archive)
Konneveden kunnan kotisivut
Äänekosken kaupungin kotisivut
Keski-Suomen maakunnan seutukunnat
Zoran Vulić

Zoran Vulić vuonna 2008.
Zoran Vulić (s. 4. lokakuuta 1961 Split, Kroatia, Jugoslavia) on kroatialainen entinen jalkapalloilija, joka toimii nykyisin Kroatian pääsarjassa pelaavan RNK Splitin päävalmentajana.
Pelaajaura

Suurimman osan omasta aktiiviurastaan keskuspuolustajana pelannut Vulić edusti kotikaupunkinsa suurseuraa Hajdukia. Hän pelasi seurassa vuodet 1979–1988, jona aikana voitti Jugoslavian cupin kahdesti (1984, 1987). Välissä Vulić kävi kiertelämässä ulkomailla: vuodet 1988–1991 hän pelasi Espanjan liigaa Mallorcassa ja 1991–1993 ranskalaisessa Nantesissa ennen kuin palasi takaisin itsenäistyneeseen kotimaahansa ja Hajduk Splitiin. Hän voitti vielä kahdesti Kroatian liigamestaruuteen ja kerran Kroatian cupin ennen lopettamistaan kauteen 1994–1995.
Jugoslavian maajoukkueessa Vulić pelasi 25 ottelua, joissa teki yhden maalin. Hän oli mukana joukkueessa 1990 Italian MM-turnauksessa. Lisäksi Vulić ehti pelata Kroatian maajoukkueessa kaksi ottelua.
Valmentajaura

Lopetettuaan oman pelaajauransa Vulić siirtyi valmennustehtäviin Hajdukissa. Hän aloitti seuran päävalmentajana vuonna 1997 ja johdatti seuran liigamestaruuteen kaudella 2000–2001. Kaudella 2003–2004 Hajduk voitti jälleen mestaruuden, mutta Vulić erosi kolme kierrosta ennen kauden päättymistä. Vuonna 2006 hän tuli uudelleen seuran päävalmentajaksi, mutta kausi päättyi liigahopeaan ja Vulić sai lähteä. Nykyisessä tehtävässään Lutš-Energijan päävalmentajana hän on toiminut vuodesta 2007 lähtien. Vuonna 2009 hän siirtyi HNK Rijekan päävalmentajaksi. Hän toimi vuosina 2010–11 kahdesti NK Istra 1961:n päävalmentajana. Lokakuussa 2012 Vulić siirtyi RNK Splitin päävalmentajaksi. Vuoden 2014 Vulić valmensi Kroatian alle 19-vuotiaiden maajoukkuetta. Joulukuussa 2014 hän palasi RNK Splitin päävalmentajaksi.
Saavutukset > Pelaajana

Jugoslavian cupin voitto 1984, 1987
Kroatian mestaruus 1994, 1995
Kroatian cupin voitto 1995
Kroatian supercupin voitto 1994, 1995
Saavutukset > Valmentajana

Kroatian mestaruus 2000–2001 ja 2003–2004 (lähti seurasta ennen kauden loppua)
Kroatian cupin voitto 2002–2003
Ada Kurjenniemi

Ada Kurjenniemi (s. 2. lokakuuta 2003) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Kansallisessa Liigassa kaudella 2022 Oulu Nice Socceria, jota hän edusti jo juniorisarjoissa.
Ada Roe

Ada Roe (6. helmikuuta 1858 – 11. tammikuuta 1970) oli pitkäikäinen britti.
Roesta tuli maailman vanhin elossa oleva ihminen lokakuun 1968 aikana, kun tšekkoslovakialainen Marie Bernátková kuoli.
Ada Roe kuoli 111-vuotiaana – hän olisi täyttänyt 112, jos olisi elänyt vielä vajaan kuukauden. Hänen jälkeensä maailman vanhin elävä ihminen oli Josefa Salas Mateo.
Ada Roe oli viimeinen dokumentoitu elossa ollut 1850-luvulla syntynyt henkilö.
1494 Savo

| 1494 Savo |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  Yrjö Väisälä
Löytöaika:  16. syyskuuta 1938
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  327,624·106 km 2,19 AU
Kiertoaika Auringon ympäri:  ~1 184 vrk
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  7,804 km
Absoluuttinen kirkkaus:  12,3
1494 Savo on asteroidivyöhykkeellä sijaitseva asteroidi.
Kuvaus

1494 Savo on pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi, jonka löysi astronomi Yrjö Väisälä 22. syyskuuta 1938 Turussa, Iso-Heikilässä.
Asteroidi on nimetty Savon maakunnan mukaan ja kuuluu Väisälän löytämien suomalaisten paikkojen mukaan nimettyjen asteroidien joukkoon. Muita samoihin aikoihin löydettyjä asteroideja ovat esimerkiksi 1500 Jyväskylä, 1499 Pori, 1498 Lahti, 1497 Tampere, 1496 Turku ja 1495 Helsinki.
1,000 Hours

| 1,000 Hours Green Day |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : joulukuu 1988 Art of Ears -studio, San Francisco
 Julkaistu: huhtikuu 1989
 Tuottaja(t): Andy Ernst, Green Day
 Tyylilaji: punk rock
 Kesto: 11.55
 Levy-yhtiö: Lookout! Records
Green Dayn muut julkaisut
|   | 1,000 Hours 1989 | Slappy (EP) 1990 |
1,000 Hours on Green Dayn vuonna 1989 julkaistu EP-levy. Se oli yhtyeen ensimmäinen julkaisu Green Day -nimellä. Seitsemän tuuman vinyylilevy sisältää neljä kappaletta, jotka julkaistiin myöhemmin myös 1,039/Smoothed Out Slappy Hours -kokoelmalla.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Billie Joe Armstrong.
| A-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | 1,000 Hours | 2.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Dry Ice | 3.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| B-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Only of You | 2.47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | The One I Want | 3.01 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 11.55 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Billie Joe Armstrong – laulu, kitara
Mike Dirnt – basso, taustalaulu
Al Sobrante – rummut
Aiheesta muualla

Green Day Discography (englanniksi)
Green Day
| --- | --- |
Studiolbumit:   39/Smooth  Kerplunk!  Dookie  Insomniac  Nimrod.  Warning:  American Idiot  21st Century Breakdown  ¡Uno!  ¡Dos!  ¡Tré!  Revolution Radio  Father of All Motherfuckers  Saviors 
Kokoelmat:   1,039/Smoothed Out Slappy Hours  International Superhits!  Shenanigans  Greatest Hits  Demolicious 
Livealbumit:  Bullet in a Bible Awesome as Fuck 
EP:t:   1,000 Hours  Slappy  Sweet Children  Bowling Bowling Bowling Parking Parking 
Videografia:   ‘’International Supervideos!’’  ‘’¡Cuatro!’’
Forsius

Forsius on  suomalainen suku, joka on vaikuttanut erityisesti Vihdissä. Nimi viittaa Helsingin kaupunkiin (lat. Forsia) ja kertoi kantajansa olevan sieltä kotoisin. 1500-luvulla Forsius oli yleinen nimi papiston keskuudessa, tunnetuin oli Sigfridus Aronus Forsius (noin 1560–1624) astrologi ja almanakkojen julkaisija. Nykyisin elävät Forsiukset ovat kuitenkin Vihdin kirkkoherra Georgius Forsiuksen (k. 1640) jälkeläisiä.
Helsingin yliopiston juhlarahaston Forsius-Wittingin stipendirahasto tukee Gustaf Henrik Forsiuksen jälkeläisten yliopisto-opiskeluja.
Suvun jäseniä

Georgius Forsius (k. 1640), Vihdin kirkkoherra 1615–1640
Henrik Forsius (1733–1813), kirkkoherra, filosofian maisteri, Helsingin ensimmäisen historian kirjoittaja
Gustaf Henrik Forsius, Porvoon lukion rehtori, Henrik Forsiuksen poika
Valter Forsius (1856–1939), aistivialliskoulujentarkastaja, kouluneuvos
Alva Forsius (1866–1936), yhteiskunnallinen toimija, Suomen Pelastusarmeijan alkuvaiheen vaikuttaja ja tietokirjailija
Runar Forsius (1884–1935), aluelääkäri ja hyönteistieteilijä, Valter Forsiuksen poika
Irmer Forsius (1892–1930), jääkäriluutnantti, 16. jääkäripataljoonan konekiväärikomppanian päällikkö Suomen sisällissodassa
Saara Forsius (o.s. Hiidenheimo, 1902–1988), Kokoomuksen kansanedustaja
Henrik Forsius (1921–2018), professori, lääkäri, tunnettu Forsius–Eriksson-syndroomasta, Runar Forsiuksen poika.
Arno Forsius (1929–2024), professori, lääketieteen ja kirurgian tohtori, Lahti-mitalin saaja 1992, Saara Forsiuksen poika
Merikukka Forsius (s. 1972), Kokoomuksen kansanedustaja, Saara Forsiuksen pojantytär
Sukuun kuulumattomia Forsius-nimisiä

Sigfridus Aronus Forsius (noin 1560–1624) astrologi ja almanakkojen julkaisija
Forsius-nimen muita merkityksiä

3223 Forsius, asteroidi
Kirjallisuutta

Forsius, Arno: ”Forsius (1600–)”, Suomen kansallisbiografia, osa 3, s. 22–23.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004.  ISBN 951-746-444-4.  / Teoksen verkkoversio.
69230 Hermes

| 69230 Hermes |
| --- | --- |
 1937 UB 

Löytäminen
Löytäjät:  Karl Reinmuth
Löytöaika:  28. lokakuuta 1937
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  1,66 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  0,62 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,69 AU
Eksentrisyys:  0,624
Kiertoaika Auringon ympäri:  778 päivää  2,13 vuotta
Inklinaatio:  6,07°
Kuiden lukumäärä:  1
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  0,30-0,45 km
Pyörähdysaika:  13,89 h
Asteroidiluokka:  S
69230 Hermes on Maan lähelle tuleva pikkuplaneetta, joka kuuluu Apollo-asteroideihin. Hermeksen löysi Karl Reinmuth vuonna 1937. Pikkuplaneetta on nimetty kreikkalaisen mytologian Hermes-jumalan mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1937 UB. Hermes kuitenkin hävisi pian löytymisensä jälkeen. Sen löysi uudelleen B. A. Skiff (Lowell Observatoryssä) vuonna 2003. Tästä syystä Hermeksen pikkuplaneettanumero on suurempi kuin voisi luulla sen löytöajan mukaan. Hermes on kaksoisasteroidi, eli pikkuplaneetalla on suunnilleen itsensä kokoinen kiertolainen.
Aiheesta muualla

Cornell: Radar observations of long-lost asteroid 1937 UB (Hermes) (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: (69229) 5188 T-3 | Luettelo pikkuplaneetoista | Seuraaja: 69231 Alettajacobs |
(Mä en haluu olla)

| (Mä en haluu olla) Nörtti Häiriköt |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : kevät 1999 Voxit, Hämeenlinna
 Julkaistu: 1999
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Mikko Salonen & Häiriköt
 Tyylilaji: ramopunk
 Kesto: 12.03
 Levy-yhtiö: omakustanne
Häiriköiden muut julkaisut
| Stydiä staffia 1995 | (Mä en haluu olla) Nörtti 1999 | Jotain johon voi luottaa 2003 |
(Mä en haluu olla) Nörtti on ramopunk-yhtye Häiriköiden EP-levy, joka julkaistiin omakustanteena vuonna 1999.
Kappaleet

(Mä en haluu olla) nörtti – 1.09
Elävien kuolleiden yö – 3.45
Mä uskon ufoihin – 2.22
Sä sekotat pään – 2.20
(Mä vaan haluun tehdä) jotain nastaa – 2.27
Kokoonpano

Erkko – laulu, kitara
Janne – bassokitara
Artsi – rummut
Aiheesta muualla

(Mä en haluu olla) Nörtti finnmusic.net -sivustolla
Abigail Kinoiki Kekaulike Kawānanakoa

| Abigail Kinoiki Kekaulike Kawānanakoa |
| --- | --- |
 Prinsessa
 
Syntynyt:  23. huhtikuuta 1926  Honolulu, Havaijin territorio, USA
Kuollut:  11. joulukuuta 2022 (96 vuotta)
Puoliso:  Veronica Gail Worth (2017–2022)
Suku:  Kawānanakoa
Isä:  William Jeremiah Ellerbrock
Äiti:  Lydia Liliuokalani Kawānanakoa (biologinen) Abigail Campbell Kawānanakoa (adoptio)
Abigail Kinoiki Kekaulike Kawānanakoa (23. huhtikuuta 1926 Honolulu – 11. joulukuuta 2022) oli havaijilainen perijätär ja prinsessa, joka toimi aktiivisesti havaijin kielen ja havaijilaisen kulttuurin puolustajana. Kawānanakoa on Havaijin kuningaskunnan kruununperillisen David Kawānanakoan jälkeläinen. Huolimatta taustastaan Kawānanakoa ei koskaan tavoitellut kruunua.
Kawānanakoa syntyi vuonna 1926 Honolulussa. Hän kävi yksityistä Punahou-koulua ja suoritti toisen asteen opintonsa Shanghaissa ja Kaliforniassa. Kawānanakoan isoisoisä, James Campbell, oli jättänyt perheelleen perinnöksi maansa ja omaisuutensa, joka toimi aluksi rahastona. Kun se realisoitiin vuonna 2007, Kawānanakoan omaisuudeksi arvioitiin 250 miljoonaa dollaria. Hän piti myös kilpahevosia ja toimi ‘Iolanin palatsia ylläpitävän Friends of Iolani -järjestön puheenjohtajana yli 25 vuoden ajan.
Vuonna 2017 Kawānanakoa meni naimisiin pitkäaikaisen kumppaninsa Veronica Gail Worthin kanssa. Heidät vihki entinen Havaijin korkeimman oikeuden presidentti Steven Levinson. Kawānanakoa oli aikaisemmin ollut kihloissa miehen kanssa.
Omaisuuttaan Kawānanakoa käytti havaijilaisen kulttuurin tukemiseen rahoittamalla stipendejä sekä vastustamalla Honolulun junarataa ja Mauna Kean teleskoopin rakentamista. Lisäksi hän on lainannut kuningas Kalākaualta ja kuningatar Kapi‘olanilta perimäänsä omaisuutta julkisiin näytöksiin. Hän rahoitti myös Merrie Monarch Festivalia sekä havaijin kielen elvytystä tukevan ‘Aha Pūnana Leo -järjestön toimintaa.
Kawānanakoa kuoli 11. joulukuuta 2022. Hänen kuolinsyytään ei ilmoitettu, mutta hänellä tiedetään kuitenkin olleen terveysongelmia. Kuvernööri Josh Green määräsi suruliputuksen kaikissa julkisissa rakennuksissa viikon ajaksi.
697

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Tapahtumia

Arabit valloittivat Karthagon.
Venetsian tasavalta perustettiin.
Monmu tuli Japanin keisariksi.
693

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Kuolleita

Begga, pyhimys
692

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Tapahtumia

Konstantinopolin kolmas kirkolliskokous päättyi.