Dingo (yhtye)
Historia > Menestysvuodet (1984–1986) > Talousvaikeudet johtavat hajoamiseen

Ajan mukana Dingon kustannukset kasvoivat, kun yhtyeen apulaisiksi palkattiin jäsenten ammattitaidottomia kavereita. Leveilevä rahankäyttö söi yhtyeen taloutta. Yhtyeen jäsenet itse uskoivat, että he eivät vain saaneet tarpeeksi palkkaa, koska joku muu rikastui heidän kustannuksellaan.
Dingolle tarjottiin 1980-luvulla useita rahakkaita yhteistyösopimuksia, joihin yhtye ei kuitenkaan tarttunut. Yhtyeelle ehdotettiin esimerkiksi Dingo-purukumin ja Dingo-farkkujen valmistamista. Kieltäytymisen taustalla oli Neumannin pelko siitä, että yhtyeen rock-uskottavuus kärsisi oheistuotteiden takia. Silti 1980-luvulla valmistettiin erilaisia Dingo-aiheisia fanituotteita. Neumann on sanonut, että tuotteet olivat useimmiten piraattituotteita, joiden myynnistä yhtye ei saanut rahaa. Menettely oli mahdollista sen takia, että Neumann rekisteröi Dingon tavaramerkiksi vasta 2000-luvun alussa.
Vuonna 1986 Dingo teki siihen mennessä Suomen suurimman jäähallikiertueen, joka osoittautui lopulta tappiolliseksi ja Dingon alamäki alkoi. Yksi kiertueen järjestäjistä oli varastanut Dingolle kuuluvista palkkioista noin 500 000 markkaa ja kadonnut jäljittämättömiin. Vaikka kyseisen henkilön nimi on yhtyeen jäsenten tiedossa, he eivät ole koskaan kertoneet sitä julkisuuteen. Myös suosio oli laskussa, ja yhtyeen jäsenillä oli sisäisiä ristiriitoja. Muut eivät pitäneet parhaiten ansainneen Neumannin rahankäytöstä.
Pahimmat riidat olivat Neumannin ja Pete Nuotion välillä. Pyhä klaani -albumin äänityksen aikoihin he eivät olleet puheväleissä keskenään eivätkä suostuneet edes olemaan studiossa samaan aikaan. Elokuussa Pete Nuotio lähti Dingosta ja alkuperäinen kosketinsoittaja Tuomo Vähä-Pesola tuli takaisin yhtyeeseen. Esiintymiset eivät kuitenkaan onnistuneet, ja lopulta yhtye hajosi. Dingon viimeinen esiintyminen oli Nivalan Tuiskulassa 4. lokakuuta 1986, jolloin Neumann ilmoitti muille jäsenille ja yleisölle konsertin jäävän Dingon viimeiseksi. Neumannille lopettamispäätös oli niin raskas, että hän hajotti esiintymispaikan takahuoneen esityksen jälkeen.
Yhtye ilmoitti 7. lokakuuta 1986 Café Metropolissa pidetyssä tiedotustilaisuudessa lopettavansa niin esiintymisen kuin levyttämisenkin. Ennen hajoamista Dingolle oli myyty keikkoja vuoteen 1988 asti, jotka kaikki peruttiin. Samalla Dingo-osakeyhtiö asetettiin konkurssiin. Dingon hajoamisesta ilmoitettiin Yleisradion televisiouutisissa, Kymmenen uutisissa, Ajankohtaisessa kakkosessa, lehdissä ja radiossa. Vaikka Neumann oli miettinyt yhtyeen hajoamista pitkään, monelle tieto tuli yllätyksenä. Esimerkiksi yhtyettä tuottanut Pave Maijanen kuuli Dingon hajoamisesta ensimmäistä kertaa televisiouutisista. Yleisimmin yhtyeen hajoamisen syiksi on sanottu yhtyeen kasvaneet talousongelmat, julkisuuteen kyllästymisen ja hiljalleen hiipuneen suosion. Sekä Pave Maijasen että manageri Lasse Norreksen mukaan perimmäinen syy yhtyeen hajoamiseen olivat sen jäsenten huonontuneet keskinäiset välit.
Dingo rikkoi vuosina 1984–1986 kaikki siihen asti tehdyt levy- ja konserttimyynnin ennätykset Suomessa. Yhtye myi kolmen vuoden aikana yli 400 000 levyä ja teki satoja konsertteja. Parhaimmillaan Dingolla oli saman päivän aikana useita keikkoja. Vuoteen 2013 mennessä Dingon levyjä oli myyty yhteensä yli 500 000 kappaletta.