stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viktor Rydberg
Elämä

Rydberg aloitti uransa lehtitoimittajana kohoten Ruotsin 1850-luvun kulttuurin henkiseksi johtohahmoksi. Hänen töissään korostuivat klassinen kauneusihanne, vapaamielisyys, kulttuurihistoria ja idealismi. Kulttuurihistorian hän esitti Ruotsin goottilaisen historiankirjoituksen mukaisesti romantisoiden, vaikka historiantutkijat olivat tuolloin jo siirtyneet realistisempaan tutkimukseen. Myöhemmät naturalistit ja 1890-luvun romantikot saivat Rydbergiltä virikkeitä omiin aatteisiinsa. Hänen parhaana teoksenaan pidetään antiikin ja kristinuskon murrosta kuvaavaa romaania Viimeinen ateenalainen (1859). Hän oli myös merkittävä Edgar Allan Poen tuotannon ruotsintaja. Djursholmiin on perustettu hänen nimeään kantava koulu, Viktor Rydberg Gymnasium.
Ruotsissa Rydberg tunnetaan suositun joululaulun "Gläns över sjö och strand" kirjoittajana. Sitä ei kuitenkaan ole kirjoitettu joululauluksi, vaan se sisältyi romaaniin Vapensmeden. Hägringar från reformationstiden (Aseseppä, kajastuksia uskonpuhdistuksen ajalta). Laulu tunnetaan nimellä Betlehemin tähti, ja se on Alice Tegnérin 1893 säveltämänä Ruotsin kirkon virsikirjassa numerolla 134 ja tunnetaan Anna-Maija Raittilan suomennoksena ”Kirkkaus yllä maan”.
Rydbergin suosio Suomessa

Suomen kieleen saakka on kulkeutunut Rydbergin luomia kielikuvia, kuten ruumiillisen työn kuvaaminen Grotte-myllynä, joka vahingoittaa ihmistä. Rydbergin runo Tonttu on muodostunut yhdeksi suomalaisten rakastetuimmista joululauluista. Rydbergin runoista vahvimmin suomalaisten mieleen on kuitenkin iskostunut  Ateenalaisten laulu, jonka Jean Sibelius sävelsi 1899.
Suomennokset

Aseseppä: kajastuksia uskonpuhdistuksen ajalta. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1895.
Pikku Simon seikkailut joulu-iltana. WSOY 1895.
Uusi Grottelaulu. Otava 1896.
Kuljeksivat teinit: kertomus rahvaan elämästä. Otava 1898.
Itämeren risteilijä. Otava 1899.
Roomalaisia tarinoita Pietarista ja Paavalista. Boman&Karlsson 1903.
Viimeinen ateenalainen. Otava 1905.
Valikoima runoelmia. WSOY 1906.
Rooman keisareita marmorihahmossa. Otava 1909.
Kellot. WSOY, 1916.
Kaunis ja sen lait. Karisto 1920.
Singoalla. WSOY 1921.
Merenrantakuistilla. WSOY 1922.
Uneksija.  WSOY 1930.
Tonttu. Kustannus PK 1952.
Itämeren sissi 1-2. Otava 1959.
Kotitonttu. Tammi 1981.
Pikku Villen seikkailu jouluaattona. Tammi 1981.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viktor Rydberg Wikimedia Commonsissa
Vapaasti ladattavia Viktor Rydbergin e-kirjoja Projekti Lönnrotissa sekä Project Gutenbergissä
Helmer Winter : Viktor Rydbergin "Seikkailu Suomen saaristossa". Kauhuromantiikkaa venäläisvihan ja Suomi-ystävyyden merkeissä, Suomen Kuvalehti, 01.01.1934, nro 1, s. 36, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Värtsilän rautatieasema

Värtsilän rautatieasema (tai Wärtsilä, lyh. Wrs, ratakm 553+374) on 01. marraskuuta 1894 avattu rautatieliikennepaikka Värtsilän kunnassa Karjalan tasavallassa Viipuri–Värtsilä-rataosalla 62 kilometriä Sortavalasta pohjoiseen. Rautatieasema sijaitsee Värtsilän taajaman länsipuolella Suomen rajan tuntumassa. Asema kuului Suomelle 1940-luvun alueluovutuksiin asti ja sijaitsi tuolloin Värtsilän kunnassa.
Asemarakennus on edelleen pystyssä eikä asemalla ole enää matkustajaliikennettä.
Värttinä

Värttinä.
Nainen kehräämässä värttinällä.
Värttinä on kehräämisessä käytettävä työkalu. Se koostuu noin 30 senttimetriä pitkästä puupuikosta eli varresta, jonka toisessa päässä on paino eli kehrä. Varren yläpäässä on toisinaan koukku helpottamassa kehräämistä. Värttinän pyörivän liikkeen avulla kasvikuiduista tai karstatusta villasta saadaan yksinkertaista lankaa.
Värttinäkehruu on ikivanha tapa. Arkeologiset löydöt viittaavat sen olleen käytössä jo 3000 ennen ajanlaskun alkua.
Värttinällä kehrätessä kuontalosta tai lepeestä eli kuiturullasta venytetään pieni alku kiertämällä kuituja vähän yhteen suuntaan ja liitetään tämä kiinni värttinässä olevaan lankaan. Tämän jälkeen värttinä pyöräytetään samaan suuntaan kuin alussa kierretyt kuidut ja värttinä pudotetaan kädestä. Syntyy kiertoliike, joka pyörittää kuidut yhteen suuntaan kierteelle. Värttinällä kehrätessä on varottava, ettei syntynyt langankierre pääse kuontaloon. Tätä kontrolloidaan sormenpäillä. 
Kuiturullasta päästetään kierrettäväksi sopiva määrä kuituja, joita venytetään samalla. Venytys ja kierteen määrä sekä pyörimisnopeus muodostavat yksinkertaista lankaa. Tämä esilanka kierretään sormien ympärille, mistä lanka pyöritetään värttinän varteen. Jotkin värttinätyypit kieputtavat langan suoraan tainaksi värttinän varteen, useimmat kuitenkin vaativat erillistä varteen pyöritystä. Pyörittämällä värttinää myötäpäivään saadaan Z-kierre. Jos värttinää pyöritetään vastapäivään, saadaan S-kierrettä. Useisiin tarkoituksiin lanka täyty vielä kerrata. Kierteisyys tulee muistaa kerratessa lankaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Värttinä Wikimedia Commonsissa
Tuunila, Maija: Värttinän voi valmistaa vaikka pensselistä ja cd-levystä Yle Uutiset.  14.3.2015. Viitattu 1.3.2021.
Rina: Kehräämisen alkeet Ulla 03/08 -verkkolehti.  29.11.2008. Viitattu 1.3.2021.
Askartele muinaisuutta – Värttinällä kehruu. Mikkelin museot. Arkistoitu 27.9.2007. Viitattu 1.3.2021.
Värttinöitä MuseoSuomi. Viitattu 1.3.2021.
Võ Thị Sáu

Võ Thị Sáu
Võ Thị Sáu (1933 – 23. tammikuuta 1952 Côn Đảo) oli vietnamilainen ensimmäisen Indokiinan sodan sissi, joka taisteli Ranskan kolonialisteja vastaan.
Võ Thị Sáu varttui köyhissä oloissa ja näki oloihin syyllisinä ranskalaiset kolonialistit varsinkin sen jälkeen kun nämä olivat rynnäköineet hänen kotipaikkaansa Đất Đỏon vuonna 1946. Võ Thị Sáu aloitti osallistumisen Viet Minhin toimintaan koululaisena. Hän häiritsi Ranskan kansallispäivän viettoa heinäkuussa 1948 kranaatti-iskulla, jossa yksi upseeri kuoli ja kaksitoista ihmistä haavoittui. Hän teki useita iskuja Ranskan viranomaisia palvelleita paikallisjoukkoja vastaan. Võ Thị Sáu jäi myöhemmin kiinni Ranskan viranomaisille ja tuli pidätetyksi epäonnistuneen kranaatti-iskun jälkeen. Hän vietti aikaa kolmessa eri vankilassa, joista viimeinen oli Côn Sơnin vankila Côn Đảo -saarilla.
Võ Thị Sáu kuoli teloitusryhmän ampumana vuonna 1952. Hän väitetysti kieltäytyi teloituksessaan silmiensä sitomisesta ja katsoi teloitusryhmän muodostaneita sotilaita suoraan silmiin laulaen silloista Pohjois-Vietnamin kansallislaulu Tiến Quân Caa kuolemansa hetkeen saakka. Võ Thị Sáusta tuli sittemmin Vietnamissa kansallissankari ja vallankumouksellisen hengen symboli. Vietnamissa on nimetty monia katuja, puistoja ja kouluja hänen mukaansa. Hänen haudastaan Hang Duongin hautausmaalla Côn Đảo -saarilla tuli suosittu vierailukohde. Vuonna 1994 Võ Thị Sáusta tehtiin elokuva Nguoi con gai dat do, jossa esiintyi laulaja Thanh Thuy.
Vesipallo Euroopan kisoissa 2015

Kuva ottelusta Saksa-Unkari.
Euroopan kisojen 2015 vesipallo pidettiin Bakussa Baku Aquatics Centressä 12. - 21. kesäkuuta 2015. Miesten turnauksen voitti Serbia, joka voitti loppuottelussa Espanjan. Naisten turnauksen voitti Venäjä, joka voitti loppuottelussa Espanjan.
Miesten turnaus > Sijoitusottelut > 5.-8.

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 19.6.
|  |   Venäjä | 16 |   |  |  |  |
|  |   Saksa | 9 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 21.6. | 21.6. |
|  |   |   |   |   |   Venäjä | 6 |
|  |   |   |   |   |   Italia | 11 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 19.6. | 19.6. |   |  | 21.6. | 21.6. |
|  |   Unkari | 10 |   |  |   Saksa |  6 |
|  |   Italia | 11 |   |  |   Unkari |  15 |
Miesten turnaus > Sijoitusottelut > 9.-12.

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 17.6.
|  |   Montenegro | 9 |   |  |  |  |
|  |   Slovakia | 8 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 19.6. | 19.6. |
|  |   |   |   |   |   Montenegro | 15 |
|  |   |   |   |   |   Ranska | 4 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 17.6. | 17.6. |   |  | 19.6. | 19.6. |
|  |   Ranska | 7 |   |  |   Slovakia |  7 |
|  |   Romania | 5 |   |  |   Romania |  8 |
Miesten turnaus > Sijoitusottelut > 13.-16.

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 16.6.
|  |   Ukraina | 9 |   |  |  |  |
|  |   Turkki | 11 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 17.6. | 17.6. |
|  |   |   |   |   |   Turkki | 11 |
|  |   |   |   |   |   Azerbaidžan | 6 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 16.6. | 16.6. |   |  | 17.6. | 17.6. |
|  |   Azerbaidžan | 8 |   |  |   Ukraina |  13 |
|  |   Malta | 7 |   |  |   Malta |  8 |
Venäjän duuman vaalit 2021

Venäjän duuman vaalit 2021 pidettiin Venäjällä 17.-19. syyskuuta 2021. Tavallisuudesta poiketen vaalit olivat kolmipäiväiset aiemman yksipäiväisyyden sijaan. Ehdokasasettelu päättyi 15. syyskuuta. Valtioduumassa eli parlamentin alahuoneessa on yhteensä 450 paikkaa. Vaalien yhteydessä valittiin myös edustajat paikallisiin parlamentteihin.
Äänestäminen

Osassa vaalialueista oli myös mahdollisuus äänestää sähköisesti etänä. Äänestäminen oli mahdollista mistä päin maailmaa tahansa niille, jotka olivat rekisteröityneet äänestysjärjestelmään ennakolta määräpäivään mennessä.
Vaalitulos

Vaalien ennakkosuosikkina pidettiin Yhtenäinen Venäjä -puoluetta, joka voitti vuoden 2016 vaalit 54,2 prosentilla äänistä ja saamalla 343 paikkaa.
Puolue säilytti yli kahden kolmasosan enemmistönsä myös näissä vaaleissa. Se sai murskavoiton jopa Moskovassa, jossa sen kannatus on ollut yleensä alhainen.
Vaalien viralliseksi äänestysprosentiksi ilmoitettiin 51,68. Vaalien viime tunteina siinä tapahtui 10 prosenttiyksikön hyppäys ylöspäin.[lähde? ]
Vaalitulos > Kritiikki

Vaaleja arvosteltiin ennakkoon siitä, että vain muodollisen opposition edustus on sallittu, kun taas Putinin päävastustaja Aleksei Navalnyi ja hänen kannattajansa yritettiin sulkea vaalien ulkopuolelle julistamalla heidät äärijärjestöihin kuuluviksi tai ulkomaiden agenteiksi ja siten kelvottomiksi osallistumaan vaaleihin.
Viranomaiset sulkivat ennen vaaleja Navalnyin tukiryhmän kehittämän älykkään äänestämisen menetelmän verkkosivut ja halusivat poistaa ne hakukoneyhtiöiden tuloksista.
Vaalitulos > Kritiikki > Vaalivilppi

Opposition edustaja Leonid Volkovin mielestä  ”aidosti oppositiomielisiä ehdokkaita ei ole ehdolla näissä vaaleissa juuri lainkaan, sillä koko prosessi on muutettu neuvostotyyliseksi, valtakoneiston ennalta päättämien sopivien ehdokkaiden hyväksymisrituaaliksi. Kaikki Navalnyihin kytkeytyvät ihmiset on rinnastettu puolestaan oikeuden päätöksellä terroristeihin ja heidän ehdokkuutensa on estetty.” . Siksi hänen mielestään opposition ainoa tavoite on estää Yhtenäisen Venäjän ehdokkaita pääsemällä läpi keskittämällä äänet parhaat läpimenon mahdollisuudet omaaville aidon opposition ehdokkaille, vaikkapa kommunistien tai liberaalidemokraattien ehdokkaille, jotta valtapuolueen vastustajia olisi parlamentissa edes muutamia kymmeniä.
Volkovin mukaan Kreml on tehnyt vaaleja edeltävän muutaman kuukauden aikana yhtä paljon opposition nujertamiseksi kuin aiempina kymmenenä vuotena yhteensä. Hänen mukaansa nämä toimet kytkeytyvät presidentti Vladimir Putinin haluun kontrolloida sekä näitä duumanvaaleja että vuonna 2024 edessä olevia presidentinvaaleja.
Myös sähköistä äänestämistä on näissä vaaleissa epäilty käytettävän vallanpitäjien keinona turvata asemansa. On raportoitu erityisesti julkisen sektorin työnantajien velvoittaneen työntekijöitään rekisteröitymään järjestelmän käyttäjiksi.
Aiemmissa vaaleissa on raportoitu valtion yritysten kuljettaneen työntekijöitään vaalipäivänä äänestyspaikasta toiseen, jotta he voisivat äänestää usemman kerran. Heitä on myös kehotettu antamaan äänensä valtapuolueelle.   Sähköisen äänestämisen myötä pelättiin tällaisen ”karusellimenetelmän” siirtyvän verkkoon. Osa äänestäjistä on kertonut uskovansa, että sähköinen äänestäminen mahdollisti myös sen selvittämisen, ketä he ovat äänestäneet.   Myös äänestystuloksen hakkerointia tai teknisen henkilökunnan suorittamaa manipulointia pidettiin uhkana.
Vaalien jälkeen useat sekä venäläiset että kansainväliset mediat raportoivat vaalien vilpillisyydestä. Erityisesti Navalnyin tiimi on tuonut niitä esiin. Heidän mukaansa muiden muassa Googlen ja Applen työntekijöitä uhkailtiin pidättämisellä elleivät yhtiöt suostu Venäjän vaatimuksiin. Vaalitarkkailujärjestö Golos raportoi vaalitarkkailijoihin kohdistuneesta häirinnästä: heitä on muun muassa poistettu äänestyspaikoilta, ja heidän henkeään ja terveyttään on uhkailtu sekä omaisuuttaan rikottu. On myös raportoitu ja todistettu tapauksia, joissa äänestyslipukkeita on tungettu vaaliuurniin sivusta. Sähköinen äänestäminen ja vaalien kolmipäiväisyys antoivat monien mukaan mahdollisuuden suuremmalle vaalivilpille.
Vaalitulos > Kritiikki > Sosiaalisen median palvelut

Vaalien ollessa jo käynnissä Telegram, Google Docs ja YouTube poistivat palveluistaan Navalnyihin ja älykkääseen äänestämiseen liittyvää sisältöä.
Telegramin ja sitä ennen VK:n perustaja Durovinselvennä mukaan sovellusten sulkeminen liittyy siihen, että Telegram haluaa kunnioittaa niin kutsuttua ”hiljaista päivää”, jolloin kaikenlainen vaalimainonta on perinteisesti kielletty. Opposition mielestä selitys ei ole uskottava, sillä Telegramista ei kuitenkaan poistettu valesivuja, joiden tarkoitus oli johtaa käyttäjiä harhaan. Vielä viimeisenä vaalipäivänä ainakin ulkomailta pääsi Googlen dokumenttiin, jossa lueteltiin valtioduuman suositellut opposition ehdokkaat.tarvitaan parempi lähde Myös suomalainen Navalnyi-sivusto julkaisi tiedot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän duuman vaalit 2021 Wikimedia Commonsissa
Vize

| Vize |
| --- | --- |

 Kırklarelin maakunnan piirikunnat kartalla.
 Vize
 Koordinaatit: 41°34′25″N, 27°45′55″E 
Valtio:  Turkki
Maakunta:  Kırklareli
Väkiluku (2020):  28 606
 
 vize.bel.tr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vize on pikkukaupunki ja piirikunta Turkin Kırklarelin maakunnassa. Piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 28 606.
Maantiede

Vize sijaitsee Kırklarelin maakunnassa Turkin Euroopan puoleisessa osassa Itä-Traakiassa. Sen koillispuolella kohoavat Istrancavuoret.
Historia

Nykyinen Vize oli Bysantin valtakunnan kaudella kreikkalaiselta nimeltään Bizyē (Βιζύη). Länsimaissa se tunnettiin latinalaisella nimellä Byzus. Bizyē oli linnoitettu kaupunki ja vuodesta 431 lähtien oma hiippakuntansa.
Osmanit valtasivat Bizyēn ensimmäisen kerran 1300-luvulla. Joissakin lähteissä kaupungin valtaaja oli Orhanin poika Suleiman. Jos tieto pitää paikkansa, miehitys jäi väliaikaiseksi. Myöhemmin se mainitaan Bysantin valtakunnan osana. Historioitsija Dukas kirjoittaa osmanien vallanneen paikkakunnan maaliskuussa 1453 hieman Konstantinopolin kukistumisen jälkeen. Bizyēn kaksi kirkkoa muutettiin moskeijoiksija rajaseutunsa sen alueelle asutettiin yörükeja. Kaupungin valtaväestön muodostivat kuitenkin kreikkalaiset.
Vize oli sittemmin osa Rumelin (Rumelia) sancakia ja myöhemmin Özün (Silistra) maakuntaa. Vuonna 1846 se liitettiin edelleen Edirnen maakuntaan. Vuonna 1878 Bulgaria miehitti jonkin aikaa Vizeä. Bulgarialaiset paalasivat jälleen ensimmäisen Balkanin sodanaikana 1912–1913. Vuosina 1920–1922 sitä miehittivät puolestaan kreikkalaiset. Lausannen sopimuksen myötä kaupungin kreikkalainen väestö siirrettiin Kreikkaan.
Väestö

Turkin tilastokeskuksen mukaan Vizen piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 28 606.
Moskeija.
Amfiteatterin rauniot.
Värtsilän ruukki
Aiheesta muualla

Värtsilän rautaruukin Siemens-Martin-uuni, jossa takkirauta jalostettiin teräkseksi, kuva 1900-luvun alusta. Ilomantsin valokuva-arkisto, Ilomantsin Museosäätiö (Finna) (Arkistoitu – Internet Archive)
Vladimer Gurgenidze

| Lado Gurgenidze> ლადო გურგენიძე |
| --- | --- |

Georgian 6. pääministeri
 22. marraskuuta 2007 – 1. marraskuuta 2008  
Edeltäjä:  Zurab Noghaideli
Seuraaja:  Grigol Mgaloblišvili
Henkilötiedot
Syntynyt: Vladimer Erekles dze Gurgenidze 7. joulukuuta 1970 (ikä 53)  Tbilisi, Georgian SNT, Neuvostoliitto (nykyään Georgia)
Tiedot
 Nimikirjoitus
Vladimer ”Lado” Erekles dze Gurgenidze (georg. ვლადიმერ [ლადო] ერეკლეს ძე გურგენიძე, s. 7. joulukuuta 1970 Tbilisi, Georgian SNT, Neuvostoliitto) on georgialainen poliitikko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vladimer Gurgenidze Wikimedia Commonsissa
Vojislav Koštunica

| Vojislav Koštunica> Војислав Коштуница |
| --- | --- |

Serbian 8. pääministeri
 3. maaliskuuta 2004 – 7. heinäkuuta 2008  
Presidentti:  Boris Tadić
Edeltäjä:  Zoran Živković
Seuraaja:  Mirko Cvetković
Jugoslavian 4. presidentti
 7. lokakuuta 2000 – 7. maaliskuuta 2003  
Pääministeri:  Momir Bulatović Zoran Žižić Dragiša Pešić
Edeltäjä:  Slobodan Milošević
Seuraaja:  Svetozar Marović (Serbia ja Montenegro)
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. maaliskuuta 1944 (ikä 80)  Belgrad, Jugoslavia (nykyään Serbia)
Puoliso:  Zorica Radović
Tiedot
Puolue:  Serbian demokraattinen puolue
Uskonto:  ortodoksi
 Nimikirjoitus
Vojislav Koštunica ja Condoleezza Rice Washingtonissa 2006.
Vojislav Koštunica (serb. Војислав Коштуница, [ˈvoisˌlɑv koˈʃtunitˌsɑ], s. 24. maaliskuuta 1944 Belgrad, Serbia) on serbialainen poliitikko (Serbian demokraattinen puolue; Демократска странка Србије). Hän oli Jugoslavian liittotasavallan presidentti 2000–2003 ja Serbian pääministeri 2004–2008.
Elämäkerta

Koštunica opiskeli lakia Belgradissa, suoritti tohtorin tutkinnon, mutta menetti työnsä 1974 arvosteltuaan Titon hallintoa. Vuonna 1989 hän oli perustamassa demokraattista puoluetta (Демократска странка). Vuonna 1992 hänestä tuli keskusta-oikeistolaisen Serbian demokraattisen puolueen (Демократска странка Србије, DSS) johtaja.
Koštunicalla ei ollut siteitä entiseen kommunistiseen puolueeseen, josta Slobodan Miloševićin johtama sosialistipuolue oli lähtöisin, joten häntä tukivat sekä demokratiaa kannattavat että nationalistiset äänestäjät syyskuun 2000 presidentinvaaleissa. Lokakuun 2000 tapahtumien jälkeen Koštunica julistettiin viimein vaalin voittajaksi ja hän oli Jugoslavian presidenttinä vuoteen 2003, jolloin valtio korvattiin Serbia ja Montenegron liittovaltiolla.
Joulukuun 2003 parlamenttivaaleissa DSS:stä tuli suurin demokraattisista puolueista ja Koštunicasta pääministeri maaliskuussa 2004 vähemmistöhallituksen johdossa sosialistipuolueen (Socijalistička partija Srbije, SPS) tuella.
DSS:n Dragan Maršićaninin pärjättyä huonosti presidentinvaaleissa 2004 Koštunica ilmoitti uusista parlamenttivaaleista uuden perustuslain hyväksymisen jälkeen. Vaalien jälkeen Koštunican hallitus pysyi pystyssä presidentti Boris Tadićin Demokraattisen puolueen (Демократска странка; DS) tuella.
Vuoden 2006 Montenegron itsenäistymisen jälkeen Serbiassa kirjoitettiin uusi perustuslaki, joka hyväksyttiin kansanäänestyksessä lokakuussa. Sen astuessa voimaan pidettiin uudet parlamenttivaalit, joissa eniten ääniä sai nationalistinen Radikaalipuolue. Koštunican Serbian demokraattinen puolue jäi kolmanneksi, mutta kolmikuukautisten hallitusneuvottelujen jälkeen Koštunica jatkoi pääministerinä presidentti Tadićin Demokraattisen puolueen ja pienpuolueiden tuella.
Koštunica vastusti voimakkaasti Kosovon yksipuolista julistautumista itsenäiseksi ja asetti ehdoksi maan EU-jäsenyydelle, että Euroopan unioni vetää pois tukensa Kosovolta. Tämä jakoi hallitusta ja Koštunica ilmoitti 8. maaliskuuta 2008 eroavansa pääministerin asemasta, mikä merkitsi uusien vaalien järjestämistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vojislav Koštunica Wikimedia Commonsissa
Serbian pääministerit
Zelenović (1991) | Božović (1991–1993) | Šainović (1993–1994) | Marjanović (1994–2000) | Minić (2000–2001) | Đinđić (2001–2003) | Živković (2003–2004) | Koštunica (2004–2008) | Cvetković (2008–2012) | Dačić (2012–2014) | Aleksandar Vučić (2014–2017) | Ana Brnabić (2017–)
Jugoslavian liittotasavallan presidentit
Dobrica Ćosić (1992–1993) | Zoran Lilić (1993–1997) | Slobodan Milošević (1997–2000) | Vojislav Koštunica (2000–2003)

Serbia ja Montenegron presidentti

Svetozar Marović (2003–2006)
Võ Văn Kiệt

| Võ Văn Kiệt |
| --- | --- |

Vietnamin pääministeri
 24. syyskuuta 1992 – 24. syyskuuta 1997  
Presidentti:  Lê Đức Anh
Varapääministeri:  Phan Văn Khải
Edeltäjä:  Đỗ Mười
Seuraaja:  Phan Văn Khải
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. marraskuuta 1922 Trung Hiep, Kotšinkiina
Kuollut: 11. kesäkuuta 2008 (85 vuotta) Singapore
Tiedot
Puolue:  Vietnamin kommunistinen puolue
Võ Văn Kiệt (23. marraskuuta 1922 – 11. kesäkuuta 2008) oli vietnamilainen poliitikko. Hän kuului uudistusmielisten kommunistien ryhmittymään, joka aloitti ”Vietnamin perestroikan”, Đổi mớina tunnetun taloudellisen tervehdyttämispolitiikan 1986 . Vietnamin pääministerinä hän toimi 8. elokuuta 1991–25. syyskuuta 1997. Syntymänimeltään hän oli Phan Văn Hòa, mutta hän muutti nimensä liityttyään Indokiinan kommunistipuolueeseen. Ystävät kutsuivat häntä lempinimellä Sáu Dân.
Kiệt syntyi talonpoikaiseen perheeseen Trung Hiệpin kylässä Vũng Liêmin piirissä Vĩnh Longin maakunnassa eteläisessä Vietnamissa, joka oli osa Kotšin-Kiinaa Ranskan Indokiinassa. Kommunistipuolueen jäsen hänestä tuli 1939, ja imperialisminvastaisen nuorisoliikkeen aktivistina hän osallistui Nam Kỳn kansannousuun.
Việt Minh -itsenäisyysliikkeen sotilaana Kiệt taisteli ranskalaisia vastaan ensimmäisessä Indokiinan sodassa 1946-1954 asemapaikkanaan etelä, mutta pakeni Pohjois-Vietnamiin maan jakauduttua kahtia Geneven konferenssin mukaisesti 1954. 1960 hänet valittiin keskuskomitean varajäseneksi ja täysjäseneksi 1972. Vietnamien jälleenyhdistyttyä 1976 hän palasi etelään astuakseen virkaansa Hồ Chí Minhin kaupungin kaupunginjohtajana. Pian tämän jälkeen hänet hyväksyttiin politbyroon varajäseneksi ja nimitettiin Hồ Chí Minhin kaupungin puoluetoimiston pääsihteeriksi. Vuonna 1991 hänestä tuli Vietnamin pääministeri, mutta hän oli toiminut virkaatekevänä jo vuodesta 1988, jolloin hänen edeltäjänsä Phạm Hùng kuoli äkillisesti.
Kaudellaan kaupunginjohtajana hän hillitsi kovan linjan kommunisteja ja halusi pitää vanhan hallinnon ja liike-elämän edustajiin yhteyttä taloudellisen katastrofin estämiseksi . Hän vastusti avoimesti korruptiota ja suhtautui kriittisesti kahden Vietnamin talouksien hätäiseen pakkoliittoon. Hänen uudistuspolitiikkansa otti tuulta vuonna 1986, jolloin maa oli taloudellisen romahduksen partaalla.
Kiệt kuoli singaporelaisessa sairaalassa lyhyen sairauden jälkeen 11. kesäkuuta 2008.
Walter Riggs

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten purjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten purjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten purjehdus. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Miesten purjehdus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 1924 | 8mR |  |
Walter Riggs (1. tammikuuta 1877 Leiston – 10. marraskuuta 1951 Blyth) oli brittiläinen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Hän voitti 47-vuotiaana hopeaa 8mR-luokassa Pariisin olympialaisissa 1924. Riggsin kanssa samassa joukkueessa oli hänen poikansa Thomas.
Vähä Haukijärvi (Virrat)

| Vähä Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°23′38″N, 23°42′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  Mutkainoja Naulaojaan 
Järvinumero:  35.426.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,2 m  
Rantaviiva:  0,643 km  
Pinta-ala:  1,575 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Haukijärvi 
Vähä Haukijärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Tulijoen kylän lähellä sijaitseva järvi.