stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Piukat paikat
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Marilyn Monroe  | … |  Sugar Kane Kowalczyk   |
|  Tony Curtis  | … |  Joe – ”Josephine” / ”Junior”   |
|  Jack Lemmon  | … |  Jerry – ”Daphne”   |
|  George Raft  | … |  Spats Colombo   |
|  Pat O’Brien  | … |  Mulligan   |
|  Joe E. Brown  | … |  Osgood Fielding III   |
|  Joan Shawlee  | … |  Sweet Sue   |
|  Billy Gray  | … |  Sig Poliakoff   |
|  George E. Stone  | … |  Charlie   |
|  Dave Barry  | … |  Beinstock   |
|  Beverly Wills  | … |  Dolores   |
|  Barbara Drew  | … |  Nellie   |
Vastaanotto > Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kenelle | Palkinnot ja ehdokkuudet> Voitto / Ehdokkuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Oscar-palkinto | Paras ohjaus | Billy Wilder | Ehdokkuus |
| Oscar-palkinto | Paras miespääosa | Jack Lemmon | Ehdokkuus |
| Oscar-palkinto | Paras kuvaus (mustavalko) | Charles Lang | Ehdokkuus |
| Oscar-palkinto | Paras lavastus (mustavalko) | Ted Haworth ja Edward G. Boyle | Ehdokkuus |
| Oscar-palkinto | Paras puvustuksen (mustavalko) | Orry-Kelly | Voitto |
| Oscar-palkinto | Paras sovitettu käsikirjoitus | Billy Wilder ja  I. A. L. Diamond | Ehdokkuus |
| Golden Globe | Paras musikaali- tai komediaelokuva |  | Voitto |
| Golden Globe | Paras miespääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Jack Lemmon | Voitto |
| Golden Globe | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Marilyn Monroe | Voitto |
Tony Curtis ja Jack Lemmon
Marilyn Monroe.
Rauman lasitehdas

Rauman lasitehdas toimi Raumalla vuosina 1910–1925. Suomen Lasiteollisuus Oy nimellä toiminut tehdas valmisti ikkunalasia. Tehdas sijaitsi Korkeakarin saarella Rauman sataman edustalla. Tehtaan paikalle rakennettiin myöhemmin Hollmingin Rauman telakka.
Ikkunalasimarkkinoilla vallinnut kilpailu johti hintojen laskuun ja Rauman lasitehdas joutui sen vuoksi talousvaikeuksiin. Vuonna 1916 sen osti Suomen Akkunalasikonttori joka siirsi sitten Raumalle Nuutajärven lasitehtaan ikkunalasituotannon. Rauman lasitehtaan toiminta jatkui vuoteen 1925 saakka vaikka tuotannossa olikin katkoja tulipalojen takia vuosina 1920 ja 1924. Käsityönä ikkunalasia valmistanut Rauman lasitehdas lopetti toimintansa kun vuonna 1922 perustettu Lahden lasitehdas otti käyttöön ikkunalasin koneellisen valmistuksen vuonna 1926.
Pääskysenpesäkeitto

Pääskysenpesäkeittoa
Pesiä myynnissä Chicagon Chinatownissa, hinta 888,99 dollaria per laatikko
Niahin luolaa
Pääskysenpesäkeitto (yksink.: 燕窝/perint: 燕窩) on kiinalaiseen ruokakulttuuriin kuuluva keitto. Ruoalla uskotaan olevan kaikenlaisia myönteisiä vaikutuksia ruoansulatukseen, sukupuoliseen kyvykkyyteen ja yleiseen terveydentilaan liittyen.
Ruoka valmistetaan lähinnä kahden lajin, tutkasalangaanin (Aerodramus maximus) ja jaavansalangaanin (Aerodramus fuciphagus), pesistä. Näiden lajien uroslinnut rakentavat pesimäaikanaan noin kuukaudessa pesän kuivuneesta syljestään luolan seinään. Jaavansalangaanin valkoinen pesä on lähes pelkkää sylkeä, kun taas tutkasalangaani sekoittaa sylkeen muita aineita.
Pesiä on perinteisesti kerätty Borneon Gomantongin ja Niahin luolista, mutta 1990-luvulla on alettu rakentaa rakennuksia lintujen pesimistarkoitusta varten. Pesät myydään lähinnä Hongkongiin, joka on pesien maailmankaupan keskus, vaikka suurin osa myynnistä meneekin Manner-Kiinaan.
Päivi Puhakka

Päivi Puhakka (o.s. Autere, s. 12. marraskuuta 1958 Ruokolahti) on suomalainen toimittaja, koulutukseltaan nuoriso-ohjaaja ja humanististen tieteiden kandidaatti, toimittajana Sana-lehdessä 1981-1983, Askel-lehden toimittaja 1984 alkaen, nykyisin Askelen toimitussihteeri. Opiskeluajoista lähtien Puhakka on valokuvannut ja kirjoittanut näytelmätekstejä.
Tuotanto

Runoja ja rukouksia julkaistu kirjoissa 365 sanaa naiselle (1999 Kirjapaja) ja Sytytän toivon kynttilän (2002 Kirjapaja)
Siunaa ja varjele, arkipäivän rukouksia (2002 Kirjapaja)
Elämänpuu, rippikoululaisen kirja (tekstitoimitus ja tarinat sekä työryhmän jäsen, 2002 Kirjapaja)
Aikamoisia naisia, helmiksi hiottuja (yhdessä Pirjo Wesaniemen kanssa, 2006 Kirjapaja)
Tuotanto > Blogi

Päivi Puhakan blogi Kotimaan verkkolehdessä (Arkistoitu – Internet Archive)
Pääskypahdan luonnonpuisto

Pääskypahdan luonnonpuisto oli Petsamon kunnassa Valasjärven kylän kaakkoispuolella sijainnut luonnonpuisto joka perustettiin 1938 luonnonsuojelulain nojalla valtion maille. Puiston pinta-ala oli 28 neliökilometriä. Puisto jäi Moskovan välirauhassa 1944 luovutetulle Petsamon alueelle.
Entinen luonnonpuisto on nykyisin tuhoutunut alueella harjoitetun kaivostoiminnan vuoksi.
Pohjantuuli

| Pohjantuuli Suvi Teräsniska |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. marraskuuta 2013
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 38.30
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Suvi Teräsniskan muut julkaisut
| Hän tanssi kanssa enkeleiden 2013 | Pohjantuuli 2013 | Joulun henki 2014 |
Pohjantuuli on Suvi Teräsniskan 1. marraskuuta 2013 julkaistu kuudes studioalbumi. Albumi oli parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan ensimmäisellä sijalla.. Albumin kappaleista singleinä julkaistiin "Täydellinen elämä" ja "Vaiettu rakkaus". Albumi on myynyt platinaa.
Albumi valittiin paikallisradioiden Vuoden levyksi.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Täydellinen elämä | Petri Somer, Sana Mustonen | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Pohjantuuli | Tomi Aholainen, Nina Granrot | 4.48 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Vaiettu rakkaus | Petri Somer, Jussi Humaljoki | 3.40 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Jääveistos | Hannu-Pekka Siikasaari, Heidi Maria Paalanen, Antti Paalanen | 3.02 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Pilviä ja päivänpaistetta | Antti Suonio, Mikko Karjalainen | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kaipuu (mukana Timo Kiiskinen) | Timo Kiiskinen | 3.36 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Piironki | Tomi Aholainen, Sinikka Svärd | 3.49 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Tyttö | Petri Somer, Lasse Wikman | 3.48 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Missä tuulet kohtaa | Leri Leskinen, Kim Kuusi, Samuli Laiho | 3.50 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Loitsu | Olli Leppänen, Jukka-Pekka Leppänen, Sana Mustonen | 4.35 |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Pohjantuuli discogs.com -sivustolla
Pukkilampi (Hirvensalmi)

| Pukkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°35′18″N, 26°34′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Makkaralampeen 
Järvinumero:  14.854.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,4 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,62 km  
Pinta-ala:  1,925 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPukkilampi 
Pukkilampi  on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Noitin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 280 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Sahinojan valuma-alueeseen (14.854) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,4 metriä mpy.
Pitkäjärvi (Mänttä-Vilppula)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula, Virrat
Koordinaatit:  62°11′09″N, 24°09′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  Kynämyllynoja Majajärveen 
Järvinumero:  35.418.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,5 m  
Rantaviiva:  4,251 km  
Pinta-ala:  32,223 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiPitkäjärvi 
Pitkäjärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa ja Virroilla Pohjaslahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 32 hehtaaria, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Majajärven valuma-alueeseen (35.418) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy.
Pokémon: Mewtwon paluu

Pokémon: Mewtwon paluu (engl. Mewtwo Returns) on Pokémon-animesarjan erikoisjakso. Jakso näytettiin ensimmäisen kerran Japanissa joulukuussa 2000, Yhdysvalloissa vuotta myöhemmin, ja Suomessa se julkaistiin VHS:nä ja DVD:nä huhtikuussa 2002. Jakso on jatkoa ensimmäiselle Pokémon-elokuvalle Mewtwon vastaisku. Tässä spesiaalissa Ash Ketchum kumppaneineen sekä Rakettiryhmä tapaavat jälleen Mewtwon, joka muistaa aiemmat tapahtumat tarkasti. Rakettiryhmän johtaja Giovanni, joka aikoinaan kloonasi Mewtwon Mew'n fossiilista tiedemiestensä avulla, on löytänyt Mewtwon salaisen olinpaikan Johto-alueella ja yrittää vangita tämän jälleen itselleen.
Äänirooleissa

| Rooli | Alkuperäinen ääni | Englanninkielinen ääni | Suomenkielinen ääni |
| --- | --- | --- | --- |
| Ash Ketchum | Rica Matsumoto | Veronica Taylor | Sari Ann Moilanen |
Pikachu: Ikue Ōtani
| Misty | Mayumi Iizuka | Rachael Lillis | Kiti Kokkonen |
Togepi: Satomi Kōrogi
| Brock | Yūji Ueda | Eric Stuart | Juha Paananen |
| Jessie | Megumi Hayashibara | Rachael Lillis | Mari Laari |
| James | Shin'ichirō Miki | Eric Stuart | Velimatti Ranta |
| Meowth | Inuko Inuyama | Maddie Blaustein | Pauli Virta |
| kertoja | Unshō Ishizuka | Ken Gates | Pasi Ruohonen |
| Mewtwo | Masachika Ishimura | Dan Green | Pasi Ruohonen |
| Giovanni | Hirotaka Suzuoki | Ted Lewis | Arto Nieminen |
| Domino | Kotono Mitsuishi | Kerry Williams | Jenni Sivonen |
| Luna Carson | Aya Hisakawa | Amy Birnbaum | Jutta Annala |
| Cullen Calix | Rikiya Koyama | Scottie Ray | Antti Jaakola |
| Luka Carson | Yumi Tōma | Megan Hollingshead | Elise Langenoja |
Putous Allstars

| Putous AllStars |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Ikäraja:  
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  19. syyskuuta 2020
Viimeinen esitys:  10. lokakuuta 2020
Esitysten määrä:  4
Kaudet
 ← Edellinen 12. tuotantokausi Seuraava → 13. tuotantokausi
Putous AllStars on suomalaisen Putous-viihdeohjelman syksyllä 2020 MTV3-kanavalla esitetty erikoiskausi, jossa ohjelmaan palasi sarjassa aiemmin mukana olleita näyttelijöitä. Neliosaisen kauden jokaisessa jaksossa oli vaihtuvat näyttelijät, jotka toivat takaisin muun muassa vanhat sketsihahmonsa. Mukana ovat perinteiset ohjelmaosiot, kuten Tulikoe, Näytön paikka ja Viikkokatsaus. Kauden aikana näyttelijät keräsivät myös rahaa Pelastakaa Lapset -järjestölle.
Kaudella joka jaksossa vaihtuvina näyttelijöinä esiintyivät Jenni Kokander, Riku Nieminen, Kiti Kokkonen, Christoffer Strandberg, Jussi Vatanen, Mikko Töyssy, Minka Kuustonen, Mikko Penttilä, Ernest Lawson, Mari Perankoski, Timo Lavikainen, Iina Kuustonen, Pilvi Hämäläinen ja Antti Tuomas Heikkinen. Kauden juontajana toimi Joonas Nordman.
AllStars-kaudella oli oma osio, Kansan Hahmot. Osiossa valittiin joka jaksossa yksi kansanhahmottaja, joka loi kaksi äänestettyä hahmoa.
Jaksojen esiintyjät

| Jakso | Näyttelijät |
| --- | --- |
1: Kiti Kokkonen Ernest Lawson Iina Kuustonen Minka Kuustonen Mikko Penttilä Riku Nieminen
2: Jussi Vatanen Pilvi Hämäläinen Ernest Lawson Mari Perankoski Timo Lavikainen Christoffer Strandberg 
3: Kiti Kokkonen Jenni Kokander Ernest Lawson Christoffer Strandberg Mikko Penttilä Antti Tuomas Heikkinen
4: Jenni Kokander Kiti Kokkonen Timo Lavikainen Pilvi Hämäläinen Riku Nieminen Mikko Töyssy
Tulikoe ja näytön paikka

| Jakso | Immuniteetin saaja | Tulikoe | Näytön paikassa | Näytön paikka -tehtävä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Riku Nieminen | Edellisten kausien sketsihahmojen esitys pantomiiminä | Iina Kuustonen & Minka Kuustonen | Vitsi 15 minuutissa |
| 2. | Christoffer Strandberg | Joonas Nordmanin kotibileiden erikoinen vieraslista | Ernest Lawson | Rakkausballadi Pekka Poudalle |
| 3. | Jenni Kokander | Rivilaulu | Antti Tuomas Heikkinen & Mikko Penttilä | Sokkotreffit eri tunnetiloilla ft. Armi Toivanen |
| 4. | Timo Lavikainen | Improvisointi ammatista, jossa on huono | Mikko Töyssy | Lehdistötilaisuus ft. Riku Nieminen, Pilvi Hämäläinen & Kiti Kokkonen |
Katsojaluvut ja yllätystehtävät

| Jakso | Esityspäivä | Keskikatsojamäärä | Yllätystehtävä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 19. syyskuuta 2020 | 744 000  | — |
| 2 | 26. syyskuuta 2020 | 642 000  | — |
| 3 | 3. lokakuuta 2020 | 648 000  | — |
| 4 | 10. lokakuuta 2020 | 627 000  | Hautajaissketsi eri tyylilajein |
Pyhän Klaaran kirkko (Tukholma)

| Pyhän Klaaran kirkko Klara kyrka |
| --- | --- |

Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Tukholman hiippakunta
Seurakunta:  Tukholman tuomiokirkkoseurakunta
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhän Klaaran kirkko (ruots. S:ta Clara kyrka) tai  Klaaran kirkko (ruots.  Klara kyrka) on kirkkorakennus Tukholman ydinkeskustassa, lähellä Tukholman keskusrautatieasemaa. Kirkko kuuluu Tukholman tuomiokirkkoseurakunnalle. Kirkon nimi viittaa Klaara Assisilaiseen.
Historia

Klarissalaisluostari perustettiin 1280-luvulla todennäköiseti nykyisen kirkon paikalle. Vuonna 1527 kuningas Kustaa Vaasa kuitenkin määräsi kivisen luostarin purettavaksi, koska tarvitsi kiviä kaupunginmuurin materiaaliksi. Uuden kirkkorakennuksen rakentamisen aloitti Juhana III vuonna 1572, koska kaikki paikalliset asukkaat eivät enää mahtuneet Suurkirkkoon. Alkuperäisenä arkkitehtina toimi hollantilainen Willem Boy. Kirkkoa on tämän jälkeen laajennettu useaan otteeseen aina 1900-luvulle saakka. Sisustus ja katto jouduttiin uusimaan 1700-luvun jälkipuoliskolla alkuperäisten tuhouduttua tulipalossa. Suunnittelijoina olivat muun muassa Carl Hårleman, Carl Fredrik Adelcrantz ja Jean Eric Rehn. Nykyinen, 105 metriä korkea torni rakennettiin 1884–1888 Helgo Zettervallin piirustusten mukaan. Rakennusta on restauroitu 1906–1907 ja 1965.
Klaaran kirkko on ympäröivän alueen näkyvä maamerkki. Seinät on päällystetty punaisilla ja mustilla klinkkerilaatoilla.
Haudat

Klaaran kirkkoa ympäröivällä kirkkopihlla on Carl Michael Bellmanin, Anna Maria Lenngrenin, Carl Gustaf af Leopoldin, Gustaf Åkerhielmin sekä Cajsa Wargin haudat. Kirkon sisäpuolella on lisäksi useita epitafeja. Kirkkopiha on aidattu rauta-aidoituksella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tukholman tuomiokirkkoseurakunta
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Klara_kyrka
Käännös suomeksi
Päivi Perttula

Päivi Perttula (s. 19. lokakuuta 1966) on suomalainen kirjailija.
Perttula sai romaanistaan Suhdetta J. H. Erkon palkinnon.
Teoksia

Suhdetta. Art House, Helsinki 1988
Suomennoksia

Tinstin, Tallinummen tyttö ; teksti ja kuvitus Maj Fagerberg ; suomennos Päivi Perttula. Carlsen, Tampere 1989
Palkinnot

J. H. Erkon palkinto 1988
Prom Night

Prom Night voi viitata ainakin seuraaviin:
Koston kruunajaiset (Prom Night), vuoden 1980 elokuva, jonka pääosissa olivat Jamie Lee Curtis ja Leslie Nielsen
Prom Night, vuoden 2008 elokuva, jonka pääosissa olivat Brittany Snow ja Idris Elba.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Prom Night”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Promakhos

Promakhos (m.kreik. Πρόμαχος, ”esitaistelija”) viittaa kreikkalaisessa mytologiassa useaan eri hahmoon.
Promakhos, Aisonin ja Alkimedeen poika, joka Pelias tappoi yhdessä tämän isän kanssa sillä aikaa, kun tämän veli Iason oli etsimässä kultaista taljaa.
Promakhos, Parthenopaioksen poika ja yksi epigoneista, jotka hyökkäsivät Thebaa vastaan kostaakseen isiensä kohtalon samassa yrityksessä. Promakhos sai surmansa hyökkäyksessä, ja hänet haudattiin lähelle Teumessosta.
Promakhos, kreikkalainen soturi Troijan sodassa, jonka Akamas surmasi.
Promakhos, Athenen lisänimi Ateenan suojelusjumalattaren ominaisuudessa.
Quantum Air

| Quantum Air |
| --- | --- |

 IATA: QO  –  ICAO: QTM 
Kutsukoodi:  QUANTUM
Perustettu:  1999
Lakkautettu:  2010 (yhtiö lopetti lipunmyynnin tammikuussa)
Laivaston koko:  5
Kohteiden määrä:  10
Tunnuslause:  Llegó para quedarse
Solmukohdat:   Madrid-Barajasin lentoasema
Kotipaikka:   Palma de Mallorca, Espanja
Yhtiön sivut:  www.aebal.es
Quantum Air (ennen Aerolíneas de Baleares) oli espanjalainen Palma de Mallorcalla pääkonttoriaan pitänyt lentoyhtiö. Yhtiö lensi Espanjan sisäisiä lentoja sekä ulkomaanlentoja Itävaltaan. Yhtiö perustettiin 1999 ja se aloitti lentotoiminnan 5. heinäkuuta 2000. Yhtiö tunnettiin alkujaan nimellä AB Bluestar. Yhtiön omistajia olivat Grupo Marsans (51 %), SAS Group (25 %), Spanair (18 %) sekä VITRAC (6 %). Kaikki sen lennot operoitiin Spanairin koodeilla.
Laivasto

Helmikuussa 2010:
Boeing 717 5 kpl
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
SAS Group
Allianssi: Star Alliance
Lentoyhtiöt: SAS • Air Greenland
Entiset lentoyhtiöt: airBaltic • Spanair • Quantum Air • Estonian Air • Widerøe • Blue1
AeBal Boeing 717
Rauman kauppakamari

Rauman kauppakamari on Rauman seudulla toimiva elinkeinoelämän järjestö, joka edistää maakunnan alueella yritystoiminnan toimintaedellytyksiä, kilpailukykyä ja etuja.
Järjestö vaikuttaa myös alueensa viranomaisiin yritykselle tärkeissä asioissa, ja järjestöllä on myös muun muassa neuvonta- ja koulutuspalveluita.
Rauman kauppakamarin puheenjohtajana toimii Mika Marttila, ja toimitusjohtajana Riikka Piispa. Hän aloitti tehtävässään vuonna 2018. Rauman kauppakamari on perustettu vuonna 1981.
Rauman seutukunnassa toimii myös Satakunnan kauppakamari.
Aiheesta muualla

Rauman kauppakamari
Keskuskauppakamari
Päätehakkuu

Sodankylän Huotarinkuusikko. Avohakkaus on tehty vuosina 1953–1955, noin 2500 hehtaaria. Alue on kulotettu ja ojitettu. Alueelle on istutettu mäntyä noin 1000 hehtaaria, kylvetty mäntyä noin 630 hehtaaria ja istutettu lehtikuusta noin 200 hehtaaria.
Päätehakkuu eli uudistushakkuu on jaksollisen metsänkasvatuksen  viimeinen vaihe ja samalla metsän uudistamisen alku.  Päätehakkuu on uudistushakkuista viimeinen eli se, jossa vanha puusto poistetaan kokonaan tai lähes kokonaan. Päätehakkuussa kypsään ikään kasvanut puusto korjataan. Päätehakkuutyyppejä ovat esimerkiksi avohakkuu, siemenpuuhakkuu ja suojuspuuhakkuu.
Avohakkuussa metsästä kaadetaan kaikki tai lähes kaikki puut. Tämän jälkeen metsä kylvetään tai istutetaan uudelleen. Siemenpuuhakkuussa hehtaarille jätetään 50–150 siemenpuuta, joiden siemenistä uuden metsän on tarkoitus syntyä luontaisesti hakkuun jälkeen. Suojuspuuhakkuussa hehtaarille jätetään 200-400 suojuspuuta suojaamaan taimia auringolta. Suojuspuuhakkuuta käytetään kuusimetsissä, jos on tarkoitus jatkossakin kasvattaa kuusikko.
Suomen talousmetsistä yli 90 prosenttia on PEFC-sertifioitu (Programme for the Endorsement of Forest Certification). PEFC-metsäsertifioinnissa metsäluonnon monimuotoisuuden turvaamiseksi kasvatus- ja uudistushakkuukohteissa sekä energiapuun korjuussa jätetään pysyvästi sekä eläviä säästöpuita että kuollutta puustoa.
Pukkilampi (Kangasniemi, Siikaselkä)

| Pukkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°09′29″N, 26°30′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Ylänneeseen 
Järvinumero:  14.926.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,2 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,763 km  
Pinta-ala:  2,967 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPukkilampi 
Pukkilampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Siikaselän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy.
Pääteohjelma

Pääteohjelma voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Pääte-emulaattori
Asiakasohjelma
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pääteohjelma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Päätös (Euroopan unioni)

Päätös on Euroopan unionin säädös, joka sitoo vain niitä, joille se on osoitettu (esimerkiksi yksittäinen EU-maa tai yritys), ja niitä sovelletaan sellaisinaan. Euroopan unionin neuvosto voi siirtää päätösvallan Euroopan komissiolle.
Päätösten yleisiä käyttötarkoituksia ovat komission päätökset yritysten sulautumisista ja päivittäisistä maatalousasioista (esim. vihannesten vakiohintojen asettaminen).[lähde? ]
Päätöksen kohteena olevilla tahoilla on oikeus riitauttaa päätös, mutta heidän on tehtävä se kuuden viikon kuluessa.[lähde? ]
Aiheesta muualla

EU:n oikeusjärjestys ja EU:n oikeuden perusteet, Euroopan unionin julkaisutoimisto
Päivi Polo

Päivi Marja-Leena Polo (ent. Päivi Polo-Kantola, s. 1961) on suomalainen naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri, perinatologian erikoislääkäri, professori, dosentti, sekä lääketieteen ja kirurgian tohtori, joka johtaa Turun yliopistollisen keskussairaalan naistentautien osastoa.
Polo on kirjoittanut tutkimuksia omista erikoisosaamisaloistaan, joihin kuuluvat muun muassa vaihdevuodet, hormonikorvaushoito, raskausajan ja synnytysten ongelmat, unilääketiede sekä raskauden ehkäisy. Hän on naisten unilääkevaikutusten, hormonikorvaushoidon sekä vaihdevuosien vaikutusten kansainvälinen asiantuntija, jonka useat tutkimukset erityisesti menopaussista on huomioitu laajasti kansainvälisillä foorumeilla. Polo on Suomen Menopaussitutkimusseuran kunniajäsen, ja hänen tutkimuksiaan on julkaistu myös useissa oppikirjoissa. Pololle on myönnetty yhteensä 13 tutkimuspalkintoa sekä kolme opetuspalkintoa.
Polo oli naimisissa poliitikko ja piispa Ilkka Kantolan kanssa vuoteen 2005 saakka.
Ura

Polo valmistui Turun yliopistosta lääkäriksi vuonna 1986 ja tohtoriksi vuonna 1999. Hänen väitöskirjansa käsitteli vaihdevuosien uniongelmia sekä hormonikorvaushoitoja, ja se palkittiin vuoden parhaana väitöskirjana Turun yliopistossa. Polo erikoistui gynekologiaan vuonna 1998, perinatologiaan vuonna 2001 ja unilääketieteeseen vuonna 2016, professorina hän aloitti Turun yliopistossa vuonna 2018. Polo on julkaissut uransa aikana tähän mennessä yhteensä 91 artikkelia, joista 63 on alkuperäisiä artikkeleita kansainvälisesti vertaisarvioiduissa lehdissä. Polo oli Suomen Menopaussitutkimusseuran puheenjohtaja vuosina 2004–2008, nykyään hän on kolmen lehden toimituskunnassa.
Kunniamaininnat ja palkinnot

The Young Scientists Award Cannesissa, Ranskassa 2002
The Young Scientists Award of Nordic Federation of Societies of Obstetrics and Gynecology (NFOG) Helsingissä 2004
The Award of Menopause and Sleep Research of Nord American Menopause Society (NAMS) 2009
Vuoden Opettaja 2013 (Turun Yliopisto, lääketieteellinen tiedekunta)
Vuoden Kliininen silmä 2015 (Turun yliopisto, lääketieteellinen tiedekunta).
Suomen Menopaussitutkimusseuran kunniajäsen
Lisäksi hän on saanut posteriesitysten palkinnon tieteellisissä tapahtumissa kahdeksan kertaa.
Aiheesta muualla

Päivi Polo ResearchGatessa (englanniksi) (researchgate.net)
Päivi Polo Turun yliopiston sivuilla (utu.fi)