Butovon kulttuuri
Tunnettuja asuinpaikkoja > Podozerskoje

Asuinpaikkaa Stanovoje-4 on kaivettu vuosina 1993–2002 joenrantaa 600 m² alalta. Se sijaitsi muinaisen järven (5×3 km²) Lahost-joen luusujassa Podozerskojen suoalueella. Asuinpaikka tulvi välillä, mutta se asutettiin aina uudestaan. Lopulta paikka jäi metrin paksuisen silttikerroksen alle ja lopulta soistui. Löydöt kattavat varhaisen ja keskisen Butovon kaudet. Tällä hetkellä Stanovoje-4 on varhaisin tunnettu Butovon kulttuurin asuinpaikka.
Kahdesta kaivannosta nostettiin esille vanhinta Butovon esineistöä, joka ajoitettiin aivan nuoremman Dryaskauden jälkeiseen lämpöaaltoon 9 600–9 100 BP eli 9 000–8 300 eaa. mikä tarkoittaa preboreaalisen kauden alkua. Löydöt koostuivat 154 kiviesineestä, 54 luu- tai sarviesineestä sekä luujätteestä (katso kuvia: Hartz, S. et al.). Kiviesineet olivat heikkolaatuista piiainesta ja joukkoon mahtui vain muutama esine, jonka materiaali oli tuotu kauempaa. Löytömateriaalin perusteella huomattiin, että jo tuolloin Butovon kulttuurissa valmistettiin säännöllisiä ja pitkiä säleitä työvälineiden raaka-aineeksi, ja että niitä valmistettiin painelutekniikalla.
Kirveet ja taltat valmistettiin luusta ja heikosta kivimateriaalista. Kirveet istutettiin puuvarteen luu- tai sarvi-istukalla, joita valmistettiin poraamalla. Luuveitsien rinnalla löytyi komposiittiveitsiä, jossa veitsen runkoon oli liimattu uurteeseen pii-iskoksia. Samaa tekniikkaa käytettiin tehostamaan keihään- tai harppuunankärjen vaikutusta. Nuolenkärjet tehtiin luusta, sarvesta tai piisäleistä muotoilemalla. Niin sanotut Shigir-kärjet valmistettiin sorvaamalla ne pyöreiksi. Suurin osa työkaluista oli piikaapimia tai -uurtimia.
Asuinpaikalta löydettiin ihmisenluita, joiden radiohiiliajoitus on sama noin 8 500 eaa. kuin asuinpaikan muut ajoitukset. Luut voidaan ajatella kuuluneen asuinpaikan asukkaalle, joka on haudattu samalla asuinpaikalle.
Eläinperäisen materiaalin lähteenä olivat hirvi ja majava, mutta joukossa oli myös muun muassa karhun, mäyrän, jäniksen, näädän, saukon, pienten jyrsijöiden ja koiran luita. Fauna säilyi lähes muuttumattomana mesoliittisen kauden ajan.
Leiri jouduttiin tämän jälkeen hylkäämään ja tulvan laskettua kolmannesta löytökerroksesta löydettiin Ienevan kulttuurin jäänteitä, jotka kattoivat noin 100 vuoden aikajänteen 9600–9500 eaa.. Kun seuraava järvenpinnan nousu karkotti ihmiset asuinpaikalta, palasivat Butonovon kulttuurin löydöt toiseen löytökerrokseen järvien pinnan laskettua riittävästi. Tämä kerros ajoitetaan 9 300–8 500 BP  eli 8 500–7 550 eaa., mikä tarkoittaa boreaalista kautta.
Kiviesinelöydöt koostuivat taas enimmäkseen kaapimista, uurtimista ja kirveistä. Nuolen piikärjet valmistettiin kahdella eri tavalla. Ne tehtiin säännöllisistä säleistä tai epäsäännöllisistä säleistä muokkaamalla suoria (engl. tanged point) tai lehdenmuotoisia nuolenkärkiä. Liuskeesta hiotut kirveet olivat yleisiä.
Nuolien luukärjet olivat enimmäkseen Shigir-tyyppisiä. Varhaiseen Butovon vaiheeseen kuuluneet komposiittikärjet, jotka valmistettiin liimaamalla pii-iskoksia pitkittäiseen uurteeseen, esiintyivät edelleen. Kalastusvälineistä löydettiin muun muassa kalakoukkuja.
Stavonoja-4 nuorin löytökerros sisältää vielä Ylä-volgan neoliittisen kulttuurin jäänteitä.