stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Operosa
Muu media

Vuonna 2007 Operosa julkaisi äänityksen nimeltä "Perle" Orpheus Music -levymerkin alla.  Se koostuu aarioista WA Mozartin, G. Rossinin, GF Händelin, A. Vivaldin ja Giulio Caccinin teoksista Sofian sinfonisen orkesterin säestämanä kapellimestari Nayden Todorovin johdolla, mezzosopraano Katherine Haatajan, Rosen Balkanskin, kitara, ja Magdalena Vasilevan, cembalo, kanssa.
Vuonna 2012 Operosa käynnisti kotisivuilleen ooppera- ja klassisen musiikin taiteilijoille tarkoitetun sosiaalisen median forumin, nimeltään Operosa Forum.  Suurin osa sen käyttäjistä ovat nuoria taiteilijoita eri puolilta maailmaa.
Valokuva taustakulisseista Operosa Evxinograd 2007 Don Giovanni -esityksessä.
Daiki Hashimoto

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Daiki Hashimoto |  Daiki Hashimoto |  Daiki Hashimoto |  |
Maa:   Japani
Miesten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | moniottelu |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | rekki |  |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | joukkue |  |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | joukkue |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Liverpool 2022 | moniottelu |  |
|  Kultaa | Antwerpen 2023 | joukkue |  |
|  Kultaa | Antwerpen 2023 | moniottelu |  |
|  Kultaa | Antwerpen 2023 | rekki |  |
|  Hopeaa | Kita-Kyūshū 2021 | moniottelu |  |
|  Hopeaa | Kita-Kyūshū 2021 | rekki |  |
|  Hopeaa | Liverpool 2022 | joukkue |  |
|  Hopeaa | Liverpool 2022 | permanto |  |
|  Hopeaa | Liverpool 2022 | rekki |  |
|  Pronssia | Stuttgart 2019 | joukkue |  |
Daiki Hashimoto (jap. 橋本 大輝, Hashimoto Daiki; s. 7. elokuuta 2001) on japanilainen telinevoimistelija. Hän on kolminkertainen olympiavoittaja ja nelinkertainen maailmanmestari.
Hashimoto saavutti ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa, pronssia joukkuekilpailuissa, Stuttgartin MM-kilpailuissa 2019. Tokion kesäolympialaisissa 2021 hän voitti kultaa moniottelussa ja rekillä sekä saavutti hopeaa joukkuekilpailussa. Yksittäisten telineiden karsinnoissa hän sijoittui hevosella kahdeksanneksi, nojapuilla ja permannolla kymmenenneksi sekä renkailla 27:nneksi. Kita-Kyūshūn MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti hopeaa moniottelussa ja rekillä sekä sijoittui nojapuilla neljänneksi. Hän sijoittui karsinnoissa hevosella neljänneksi ja permannolla viidenneksi mutta ei osallistunut näiden telineiden loppukilpailuihin.
Hashimoto voitti ensimmäisen maailmanmestaruutensa Liverpoolissa 2022, kun hän oli moniottelun ykkönen. Hän saavutti Liverpoolissa MM-hopeaa joukkuekilpailussa, permannolla ja rekillä. Antwerpenin MM-kilpailuissa 2023 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa, moniottelussa ja rekillä sekä sijoittui permannolla seitsemänneksi. Pariisin kesäolympialaisissa 2024 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa ja sijoittui kuudenneksi moniottelussa. Hän ei selviytynyt telinekohtaisiin loppukilpailuihin.
Darrell Castle

Darrell Castle
Darrell Castle (s. 1948 Kingsport, Tennessee) on yhdysvaltalainen poliitikko ja lakimies. Hän oli perustuslakipuolueen ehdokas vuoden 2016 presidentinvaaleissa. Vuoden 2008 vaaleissa hän oli puolueen varapresidenttiehdokas.
Castle opiskeli East Tennessee State Universityssa historiaa ja yleistä valtio-oppia. Hän liittyi Yhdysvaltain merijalkaväkeen, jonka palveluksessa hän oli muun muassa Vietnamin sodassa. Sen jälkeen hän opiskeli juristiksi Memphisin yliopistosta. Hän on perustanut useita yrityksiä.
Politiikassa Castle on toiminut perustuslakipuolueessa, muun muassa kaksi kautta puolueen Tennesseen osaston puheenjohtajana.
Vuoden 2016 presidentinvaaleissa Castle sai 203 010 ääntä eli 0,15 prosenttia äänistä.
DJ J-Laini

| DJ J-Laini |
| --- | --- |
 DJ J-Laini Ilosaarirockissa kesällä 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: Rovaniemi
Ammatti:  DJ, musiikkituottaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  DJ J-Laini, Jussi Luchi
Yhtyeet:  Kemmuru
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
DJ J-Laini (oik. Jussi Laine, s. Rovaniemi) on suomalainen DJ ja musiikkituottaja.
Hän on mukana Kemmuru -nimisessä rap-yhtyeessä. J-Laini räppäsi Tulenkantajat -yhtyeen alkuperäisessä kokoonpanossa ja toimi myös DJ:nä Nuoret Herrat ja Anno Fallo -yhtyeissä. J-Laini soittaa levyjä jatkuvasti klubeilla ja järjestää mm. Yo Kuudes linja Raps! -klubia. Useita vuosia jatkunut Kovalevy-klubi lopetettiin marraskuussa 2008.
Diskografia

Bläkie, Loco & Luchi Lover (Monsp, 2006)
Kehumatta paras (Monsp, 2006)
Meiltä puuttuu kaikki (Monsp, 2010)
Aiheesta muualla

DJ J-Laini Myspacessa (englanniksi)
Kemmurun Bandcamp-sivusto
Kemmuru MySpace -sivustolla
OpenAI

| OpenAI |
| --- | --- |

Perustettu:  10. joulukuuta 2015
Perustaja:  Sam Altman Ilya Sutskever Greg Brockman Wojciech Zaremba Elon Musk John Schulman Andrej Karpathy
Toimitusjohtaja:  Emmett Shear (Väliaikainen johtaja)
Avainhenkilöt:  Ilya Sutskever (tutkimusjohtaja) Mira Murati (teknologiajohtaja)
Kotipaikka:  San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat
Toimiala:  tekoäly
Tuotteet:   GPT-1 · 2 · 3 · 4  OpenAI Codex  DALL-E  ChatGPT  Sora  Whisper 
Henkilöstö:  375 (2023)
Omistaja:  Microsoft (49 %)
Kotisivu:  https://openai.com/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
OpenAI on yhdysvaltalainen tekoälytutkimusta tekevä tutkimuskeskus. Se koostuu voittoa tavoittelemattomasta OpenAI Incorporatedista ja sen voittoa tavoittelevasta tytäryhtiöstä OpenAI Limited Partnershipista. OpenAI tunnetaan ohjelmistoistaan DALL-E, joka on kuvia tekstimuotoisen kuvauksen perusteella luova ohjelmisto ja ChatGPT, joka on kirjoitettua tekstiä ymmärtävä ja kysymyksiin vastaava tekoäly. Vuonna 2024 yhtiö esitteli mullistavaksi kuvailtua videogeneraattoria nimeltä Sora, jota yhtiö ei kuitenkaan kykene korkeista laitteistovaatimuksista johtuen julkaisemaan suuren yleisön käyttöön.
Historia > Perustaminen

OpenAI:n perustivat joulukuussa 2015 Sam Altman (toimitusjohtaja), Elon Musk, Greg Brockman (johtokunnan puheenjohtaja), Reid Hoffman, Jessica Livingston, Peter Thiel, Amazon Web Services, Infosys ja YC Research. Pääomaksi tuli miljardi US-dollaria. Altman ja Livingston tulivat Y Combinator -sijoitusyhtiöstä, joka on aiemmin auttanut alkuun esim. Airbnb:n, Dropboxin ja Coinbasen. Brockman puolestaan on yhtiönrakentaja ja teknologiajohtaja Stripe-yhtiöstä. Hän kokosi yhteen kymmenen uuteen firmaan haluamaansa tutkijaa, joista yhdeksän lähti uuteen projektiin. Päätutkijaksi tuli aiemmin Google Brain -projektissa työskennellyt Ilya Sutskever.
Teknologiajohtajana on Mira Murati, jonka on myös kerrottu hoitaneen yhtiön operaatioita.
Perustajat ilmaisivat OpenAI:n tavoitteeksi alussa tekoälyn avoimen kehityksen. On pelätty Facebookin ja Googlen kaltaisten yritysten monopolisoivan tekoälyn kehityksen. Lisäksi on pelätty sotilasmahtien pääsevän edelle tekoälyssä, mikä johtaisi väistämättömästi kilpavarusteluun.
Historia > Kaupalliseksi yritykseksi

OpenAI rekisteröitiin alun perin voittoa tuottamattomaksi. Tämä muuttui vuonna 2019 kun yhtiön täytyi kerätä pääomaa. Microsoft sijoitti yritykseen miljardi dollaria.
Vuonna 2017 OpenAI esitteli The International -tapahtumassa OpenAI Five -joukkueen, jonka botit oli koulutettu pelaamaan Dota 2 -peliä. Viimeinen julkinen esittely tapahtui 2019, kun bottijoukkue voitti maailmanmestarijoukkueen.
Kesäkuussa 2020 OpenAI esitteli GPT-3 (Generative Pre-trained Transformer 3) -kielimallin, joka on koulutettu internetistä löytyviä tekstejä analysoimalla tuottamaan ihmisenkaltaista tekstiä.
GPT-3.5-malliin perustuva ChatGPT-keskustelubotti herätti suurta huomiota, kun se julkaistiin avoimeen beeta-testaukseen 30. marraskuuta 2022.
Tammikuussa 2023 kerrottiin Microsoftin aikovan sijoittaa 10 miljardia US-dollaria saadakseen 49 prosentin osuuden OpenAI:sta, jonka kokonaisarvoksi tulisi näin 29 miljardia.
Historia > Sam Altmanin erottaminen marraskuussa 2023

17. marraskuuta 2023 OpenAI:n johtokunta erotti toimitusjohtaja Sam Altmanin. Johtokunta viittasi siihen, että OpenAI:n päätehtävä oli hyödyttää ihmiskuntaa, eikä Altman ollut toiminut avoimesti ja rehellisesti keskusteluissaan johtokunnan kanssa. Altman oli muuttanut alkuperäisen säätiön miljardibisnekseksi. Lisäksi hän oli varoitellut tekoälyn kehityksen johtavan ihmiskunnan tuhoon ja ajanut tehokkaampien tekoälyjen kehityksen kieltämistä. Myös perustaja ja johtokunnan puheenjohtaja Greg Brockman ilmoitti eroavansa tehtävästään.
Microsoftin toimitusjohtaja Satya Nadella ilmoitti jo seuraavana maanantaina Altmanin ja Brockmanin siirtyvän Microsoftille.
Lähes koko OpenAI:n henkilökunta kapinoi päätöstä vastaan. Yli 700  770 työntekijästä allekirjoitti kirjeen, jossa vaadittiin johtokunnan eroa ja Altmanin ottamista takaisin tai he siirtyisivät Microsoftille. Kirjeessä oli myös mukana johtokunnan jäsen Ilya Sutskever.
Keskiviikkona 22. marraskuuta ilmoitettiin että Sam Altman ja Greg Brockman palaavat OpenAI:lle. Uuteen johtokuntaan tulivat Bret Taylor, Larry Summers ja Adam D’Angelo, joista D’Angelo oli ollut edellisen, Altmanin erottaneen johtokunnan jäsen. Entinen johtokunta ei ikinä ilmoittanut tarkkaa syytä Altmanin erottamiseen. Sanotaan että Sutskever oli aiemmin sen kannalla, mutta pyörsi päätöksensä Brockmanin vaimon vetoomuksen jälkeen.
Historia > Soran julkaisu

Helmikuussa 2024 OpenAI julkaisi Sora-videogeneraattorin, joka luo tekstimuotoisista kuvauksista korkeintaan 60 sekuntia pitkiä fotorealistisia videoita. Tämä ei ollut ensimmäinen videogeneraattori maailmassa.
Yhtiön arvoksi tuli 80 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Tuotteet

OpenAI Codex
DALL-E (kuvageneraattori)
ChatGPT (keskustelubotti)
Sora (videogeneraattori)
Whisper (puheentunnistusjärjestelmä)
Vaikuttaminen EU:n tekoälysäädökseen

Kesäkuussa 2023 Billy Perrigo kirjoitti Time-aikakauslehdessä, että OpenAI oli lobannut Euroopan unionin tekoälysäädöstä onnistuen vesittämään sitä tavoilla, jotka vähentäisivät yrityksen sääntelytaakkaa ja OpenAI:n sitoutumista. Time-lehti sai tiedot  OpenAI:n  sekaantumisesta EU:n viranomaisten toimintaan Euroopan komissiolta sen informaation vapautta koskevista hakupyynnöistä.
OpenAI ehdotti muutoksia useisiin kohtiin, jotka myöhemmin hyväksyttiin EU:n lopulliseen tekstiin. Vuonna 2022 OpenAI esitti useita kertoja eurooppalaisille virkamiehille, että tulevassa tekoälylaissa ei pitäisi mainita sen yleiskäyttöisiä tekoälyjärjestelmiä, kuten GPT-3:n, ChatGPT:n edeltäjää ja kuvageneraattori Dall-E 2:n mainitsemista lakitekstissä "riskialttiina", joka asettaisi niille tiukat oikeudelliset vaatimukset, kuten avoimuus, jäljitettävyys ja inhimillinen valvonta.
Châtelet’n metroasema

Châtelet’n metroasema on Pariisin metron metroasema, jonka kautta kulkee viisi linjaa: 1, 4, 7, 11 ja 14. Linjalle 11 asema on pääteasema. Châtelet’n metroasema on yhdistetty Châtelet–Les Hallesin RER-kaupunkijuna-asemaan noin 750 m pitkää käytävää pitkin ja yhdessä ne muodostavat maailman suurimman metroaseman.
Vuonna 2019 Châtelet’n metroasemalle tehtiin 10 766 712 matkaa eli se oli Pariisin metron 12. vilkkain asema.
Historia

Châtelet’n asema avattiin kolme viikkoa sen jälkeen, kun linjan 1 alkuperäinen osuus Porte de Vincennes–Porte Maillot avattiin 19. heinäkuuta 1900. Linjan 4 laiturit avattiin osana ensimmäistä osuutta 21. huhtikuuta 1908. Se oli linjan 4 eteläinen pääteasema kunnes osuus Châtelet–Raspail avattiin 9. tammikuuta 1910. Linjan 7 laiturit avattiin 16. huhtikuuta 1926 laajennuksen Palais Royal–Pont Marie myötä nimellä Pont Notre-Dame – Pont au Change. Silloin asemalla ei ollut yhteyttä linjojen 1 ja 4 laitureille. 15. huhtikuuta 1934 avattiin linjojen 1 ja 4 laiturit sekä linja 7:n laiturit yhdistävä käytävä avattiin. Samalla linjan 7 asema uudelleennimettiin. 28. huhtikuuta 1935 avattiin linjan 11 laiturit. 9. joulukuuta 1977 Châtelet-Les Hallesin RER-asema avattiin sisältäen liukukäytävällä varustetun yhdyskäytävän Châtelet’hen. Linjan 14 laiturit avattiin linjojen 1 ja 4 laiturien lähellä 15. lokakuuta 1998 osana ensimmäistä osuutta.
Galleria

Aseman sisäänkäynti.
Aseman sisäänkäynti.
Aseman sisäänkäynti.
Linja 1:n laituri.
Linja 4:n laituri.
Linja 7:n laituri.
Linja 11:n laituri.
Linja 14:n laituri.
Aiheesta muualla

| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Louvre - Rivoli (en) ▷ La Défense |  |  Linja 1 |  | Hôtel de Ville ▷ Château de Vincennes (en) |
| Les Halles (en) ▷ Porte de Clignancourt (en) |  |  Linja 4 |  | Cité (en) ▷ Bagneux - Lucie Aubrac (en) |
| Pont-Neuf (en) ▷ La Courneuve - 8 Mai 1945 (en) |  |  Linja 7 |  | Pont Marie (en) ▷ Villejuif - Louis Aragon (en) / Mairie d'Ivry (en) |
|  |  |  Linja 11 päätepiste |  | Hôtel de Ville ▷ Rosny-Bois-Perrier (d) |
| Pyramides (en) ▷ Saint-Denis Pleyel (en) (käännä suomeksi) |  |  Linja 14 |  | Gare de Lyon (en) ▷ Aéroport d’Orlyn metroasema |
muokkaa wikidataa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Châtelet’n metroasema Wikimedia Commonsissa
Linjakartta Châtelet’n metroasemasta ja sen vaihtoyhteyksistä.
Cormontreuil

Cormontreuil on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2006 oli 6238. Cormontreuil'n pinta-ala on 5 km².
Cormontreuil kuuluu Reimsin kaupunkiseutuun (Communauté d'agglomération de Reims).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Cormontreuil'n viralliset kotisivut
Pamfletti

Propaganda-aiheinen pamfletti
Pamfletti tarkoittaa kiistakirjaa tai kiistakirjoitusta. Tavallisesti pamfletilla tarkoitetaan jotakin ajankohtaista ilmiötä koskevaa ohuehkoa kirjaa.
Pamfletti on nimensä mukaisesti kriittinen ja usein asioita kärkevästi käsittelevä. Pamfletissa kirjoittaja esittää suoraan omia mielipiteitään ja kannanottojaan.
Suomalaisia pamflettisarjoja

Aikamme kysymyksiä, Otava, 1946–1948 (15 nimikettä)
Hyvä tietää, Tammi, 1952–1967 (22 kirjaa)
Suomalaisia puheenvuoroja, Kirjayhtymä, 1959–1967 (4 kirjaa)
Forum kirjasto, Tammi, 1962–1970 (30 kirjaa)
Alfa, Tajo, 1963 (1 kirja)
Faros, Tajo, 1963 (1 kirja)
Polttopisteessä, WSOY, 1964–1968 (7 kirjaa)
Puheenvuoroja, Tajo, 1965–1966 (2 kirjaa)
Mielipiteitä, (Weilin+Göös), 1966–1969 (6 kirjaa)
TJP-kirja (Terveen järjen puolesta), Alea-Kirja, 1967–1971 (9 kirjaa)
Kolmas maailma, Tricont, 1969–1972 (7 kirjaa, 33 monistetta)
Taskutieto, WSOY, 1968–1989 (muuttui 1970-luvun lopulla tietokirjasarjaksi)
Näkökulma, Karisto, 1969–1971 (20 kirjaa)
Sipuli, Gummerus 1969–1972 (12 kirjaa)
Ärrä, Weilin+Göös, 1970–1971 (8 kirjaa)
Suunta, Otava, 1970–1971 (18 kirjaa)
Omega, Kirjayhtymä, 1970–1973 (26 kirjaa)
Barrikadi, Pulitzer Oy / WSOY, 2008–2011
Huutomerkki, Tammi, 1968–1983 (92 kirjaa), 2008–2011
Erottaja, Moreeni, 2008–
Into, Like, 2008–
Polemos, General Intellect / Like, 2006–
Teesi, Teos, 2005–
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pamfletti Wikimedia Commonsissa
Darren Smith (jalkapalloilija, 1996)

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 26. maaliskuuta 1996 (ikä 28)
Syntymäpaikka: Kapkaupunki, Etelä-Afrikka
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 176 cm
Seura
Seura: FAR Rabat
Junioriseurat
0000–2014: Ajax Cape Town
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014–2016 | AmaZulu | 3 | (0) |
| 2015 | → Vasco da Gama (laina) | 12 | (1) |
| 2016 | → Vasco da Gama (laina) | 9 | (1) |
| 2016–2017 | Santos | 13 | (3) |
| 2017–2019 | SuperSport United | 5 | (1) |
| 2019 | Ubuntu Cape Town | 10 | (0) |
| 2020 | EIF | 22 | (18) |
| 2021 | Honka | 24 | (8) |
| 2022– | FAR Rabat | 0 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 98 | (32) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5. helmikuuta 2022.
Darren Smith (s. 26. maaliskuuta 1996 Kapkaupunki, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.
Darren Sharper

| Darren Sharper |
| --- | --- |
 Darren Sharper vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. marraskuuta 1975 (ikä 48) Richmond, Virginia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  188 cm
Paino:  100 kg
Pelipaikka:  takapuolustaja
Pelaajaura
Aik. seurat:  Green Bay Packers (1997–2004) Minnesota Vikings (2005–2008) New Orleans Saints (2009–2010)
NFL-varaus:  60. varaus, 1997 Green Bay Packers
Pääsarjaura:  1997–2010
Darren Mallory Sharper (s. 3. marraskuuta 1975 Richmond, Virginia) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja.
Sharper pelasi takapuolustajana NFL:ssä vuosina 1997–2010. Hän oli yksi pelipaikkansa parhaista pelaajista, ja valittiin viidesti NFL:n tähdistöotteluun Pro Bowliin. Sharper voitti New Orleans Saintsin riveissä Super Bowl XLIV:n kaudella 2009.
Sharper hyväksyi maaliskuussa 2015 yhdeksän vuoden vankeustuomion jopa 16 eri naiseen kohdistuneista seksuaalirikoksista. Tapaus kuitenkin avattiin uudelleen vuotta myöhemmin, koska tuomio oli liittovaltion tuomarin mielestä liian lievä. Sharper tuomittiin elokuussa 2016 18 vuodeksi vankeuteen ja 20 000 dollarin sakkoihin 16 naisen raiskauksesta.
Daiki Niwa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Daiki Niwa
Syntymäaika: 16. tammikuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Osaka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 181 cm
Seura
Seura: FC Tokyo
Pelinumero: 5
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2004–2017 2007 2008 2008–2011 2017–2018 2018– | Gamba Osaka →Tokushima Vortis →Omiya Ardija →Avispa Fukuoka Sanfrecce Hiroshima FC Tokyo | 131 (4) 45 (1) 0 (0) 109 (3) 14 (0) 6 (0) |
Maajoukkue
| 2015 | Japani | 2 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Daiki Niwa (jap. 丹羽 大輝, Niwa Daiki; s. 16. tammikuuta 1986 Osaka) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Niwa debytoi Japanin maajoukkueessa elokuussa 2015. Hän on pelannut kaksi maaottelua.
Danishmendit

Anatolia vuonna 1097.
Danishmendit olivat turkkilainen dynastia, joka hallitsi itäistä Anatoliaa 1000- ja 1100-luvuilla.
Dynastia kapinoi laajaa aluetta hallitsevaa seldžukkien valtakuntaa vastaan ja hallitsi aluksi pohjoisempia Sivas-, Tokat- ja Niksar-nimisiä Anatolian kaupunkeja. Dynastian alue ulottui hetkittäin lännessä Ankaraan ja Kastamonuun sekä idässä Malatyaan, jonka danishmendit ryöstivät vuonna 1103. Seldžukkien valtakuntaa he uhkasivat vahvimmin 1100-luvun alkupuolella. Ristiretkeläisten vuonna 1098 perustaman Antiokian ruhtinaskunnan hallitsija Bohemund oli danishmendien vankina vuosina 1100–1103. Vuonna 1142 dynastia yhdisti voimansa seldžukkien kanssa Bysanttia vastaan. Danishmend kukistui 1150-luvulla ja alueelle syntyi lyhytaikainen Kilikian armenialaiskuningaskunta.
Painajainen Elm Streetillä 3 – Unien soturit

| Painajainen Elm Streetillä 3 – Unien Soturit> A Nightmare on Elm Street 3: Dream Warriors |
| --- | --- |
 Suomalainen elokuvajuliste.
Ohjaaja:  Chuck Russell
Käsikirjoittaja:  Wes Craven Bruce Wagner  Frank Darabont Chuck Russell
Tuottaja:  Robert Shaye
Säveltäjä:  Angelo Badalamenti Dokken
Kuvaaja:  Roy H. Wagner
Leikkaaja:  Terry Stokes Chuck Weiss
Pääosat:  Heather Langenkamp  Patricia Arquette  Larry Fishburne Priscilla Pointer Craig Wasson Robert Englund
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Heron Communications Smart Egg Pictures
Levittäjä:  New Line Cinema
Ensi-ilta:   27. helmikuuta 1987    24. heinäkuuta 1987
Kesto:  96 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  4,5 miljoonaa $
Tuotto:  44,7 miljoonaa $
Edeltäjä:  Painajainen Elm Streetillä 2 – Freddyn kosto
Seuraaja:  Painajainen Elm Streetillä 4 – Unien valtias
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Painajainen Elm Streetillä 3 – Unien soturit (engl. A Nightmare on Elm Street 3: Dream Warriors) on yhdysvaltalainen slasher-kauhuelokuva vuodelta 1987. Elokuvan on ohjannut Chuck Russell ja siinä näyttelevät Heather Langenkamp, Craig Wasson, Patricia Arquette, Jennifer Rubin ja Robert Englund.
Yksi elokuvan käsikirjoittajista on alkuperäisen Painajainen Elm Streetillä -elokuvan ohjannut ja käsikirjoittanut Wes Craven. Kun aiempi jatko-osa Painajainen Elm Streetillä 2 – Freddyn kosto menestyi heikosti, New Line Cinemalla ei oltu ollenkaan varmoja elokuvasarjan jatkumisen suhteen. Wes Craven, joka ei ollut toisen elokuvan työstämisessä mukana ja joka ei alun alkaen halunnut rakentaa ensimmäisen Painajainen Elm Streetillä -elokuvan ympärille mitään elokuvasarjaa, päätti lopulta työstää Frank Darabontin ja ohjaaja Chuck Russellin kanssa kolmannelle osalle käsikirjoituksen saadakseen sarjalle jonkinlaiset päätöksen, mutta Unien soturien osoittautuessa menestykseksi ryhtyi New Line Cinema työstämään uutta jatko-osaa. Wes Cravenin alkuperäinen idea oli viedä elokuva metafiktiiviseen suuntaan ja laittaa Freddy Krueger ilmestymään oikeaan maailmaan tappamaan elokuvantekijöitä ja -näyttelijöitä, mutta studio torppasi idean; vasta vuosia myöhemmin Craven hyödynsi uudelleen ideaansa Uusi painajainen -elokuvassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Heather Langenkamp  | … |  Nancy Thompson   |
|  Craig Wasson  | … |  Neil Gordon   |
|  Patricia Arquette  | … |  Kristen Parker   |
|  Robert Englund  | … |  Freddy Krueger   |
|  Ken Sagoes  | … |  Kincaid   |
|  Rodney Eastman  | … |  Joey   |
|  Jennifer Rubin  | … |  Taryn   |
|  Bradley Gregg  | … |  Phillip   |
|  Ira Heiden  | … |  Will   |
|  Laurence Fishburne  | … |  Max   |
|  John Saxon  | … |  Donald Thompson   |
Muussa mediassa > Soundtrack ja musiikkivideo

Elokuvan soudtrackilla kuullaan Dokkenin kappale Dream Warriors, joka osaltaan auttoi tekemään elokuvasta kassamagneetin. Kyseisessä musiikkivideossa käytettiin Freddyn ja Kristenin aitoja näyttelijöitä sekä paria elokuvan kohtausta. Musiikkivideossa Kristen näkee Freddyn painajaista, mutta Dokkenia fanittavana hän käyttää omaa univoimaansa ja vetää kyseisen bändin yhteiseen uneen. Elokuvan teemaan mukaisesti Dokkenilla on oma univoima - musiikki -, joka lopulta peittoaa Freddyn ja saa Kristenin iloitsemaan. Videon lopussa Freddy herää sängystä ja toteaa itse nähneensä painajaista.
Muussa mediassa > Videopelit

Vuonna 1990 Nintendo Entertainment Systemille ilmestynyt A Nightmare On Elm Street -tasohyppelypeli ei nimensä suhteen viittaa kolmanteen elokuvaan, mutta konseptinsa suhteen se noudattaa kolmosen ideoita: enintään neljä pelaajaa ohjastavat nuoria, joiden tehtävänä on taistella Freddya vastaan hereilläolo- ja unimaailmojen välillä, samalla keräten kaikki Freddyn piilotetut luut. Myös vuotta aiemmin ilmestynyt Commodore 64/IBM PC -versio hyödyntää kolmannen elokuvan konseptia, tuoden myös Nancyn pelattavaksi hahmoksi.
Control (videopeli)

| Control |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Remedy Entertainment
Julkaisija:  505 Games
Jakelija:  Humble Store, Steam, Epic Games Store, PlayStation Store, Microsoft Store, Amazon Luna, Nintendo eShop ja GOG.com
Säveltäjä:  Martin Stig Andersen ja Petri Alanko
Pelisarja:  Control
Pelimoottori:  Northlight
Julkaistu:   27. elokuuta 2019
Lajityyppi:  toimintaseikkailupeli, kolmannen persoonan ammuntapeli ja tieteisfiktiopeli (en)
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  CERO: D (17 vuotta tai vanhempi)  ESRB: Alkaen 17 vuotta  PEGI 16  USK 16 
Alusta:  PlayStation 4, Windows, Xbox One
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  Blu-ray-levy ja digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Control on suomalaisen Remedy Entertainmentin kehittämä ja 505 Gamesin julkaisema kolmannen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin 27. elokuuta 2019 Microsoft Windowsille, PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle. Pelin Windows-versio julkaistiin alunperin yksinoikeudella Epic Gamesin Epic Games Store -kauppapaikassa. Peli julkaistiin 27. elokuuta 2020 Steamin kauppapaikalle. Pilvipohjainen Nintendo Switch -versio pelistä julkaistiin lokakuussa 2020.
Peli tunnettiin aiemmin projektinimellä P7. Peli on yliluonnollinen toimintaseikkailupeli, joka sijoittuu yhdysvaltalaisen Federal Bureau of Controlin virastotaloon. Remedyn viestintäjohtaja Thomas Puhan mukaan peli korostaa pelattavuutta ja pelaajan vaikutusmahdollisuuksia aiempia Remedyn pelejä enemmän.
Pelille julkistettiin jatko-osa Control 2 marraskuussa 2022. Peli julkaistiin PlayStation 5- ja Xbox Series X ja Series S -konsoleille helmikuussa 2021.