Suomen historian aikajana
Ruotsin vallan aika > Vaasa-aika (1523–1617)

1523: Kustaa I Vaasa nousee Ruotsin kuninkaaksi. Ruotsi irrottautuu Kalmarin unionista.
Kustaa Vaasa julistaa Suomen kuuluvan Ruotsiin. Suomi oli Tanskan vallan alla vuosina 1520-1523.lähde?
1523–1527: Ericus Svenonius Suomen piispana.
1528: Kustaa Vaasa ottaa kirkolta vallan, mm. Kuusiston piispanlinna tuhotaan.
1528–1550: Martti Skytte Suomen piispana.
1534: Novgorodin arkkipiispa Makari väittää pakanauskon esiintyvän yhä Karjalan seuduilla.
1543: Mikael Agricola julkaisee ensimmäisen suomenkielisen aapisen, Abckirian.
1546: Kustaa Vaasa antaa Tammisaarelle kaupunkioikeudet.
1550: Kustaa Vaasa perustaa Helsingin.
1555–1557: Suuri Venäjän sota Ruotsin ja Venäjän välillä.
1556: Juhana Herttua nimitetään Suomen herttuaksi.
1558: Juhana Herttua perustaa Porin.
1568–1592: Juhana III Ruotsin kuninkaana.
1569–1668: Raaseporin kreivikunta läänitettynä Sten Eriksson Leijonhufvudin leskelle Ebba Leijonhufvudille sekä hänen jälkeläisilleen.
1570–1595: Pitkä viha.
1570–1597: Viikin vapaaherrakunta läänitettynä valtaneuvos Klaus Flemingille.
1580: Käkisalmen valloitus.
1581: Juhana III ottaa käyttöön arvonimen Suomen suuriruhtinas.
1583: Jacobus Finno julkaisee ensimmäisen suomenkielisen virsikirjan.
1590: Juhana nuorempi nimitetään Suomen herttuaksi.
1590: Oulun linna valmistuu.
1592–1599: Sigismund Ruotsin kuninkaana.
1593: Upsalan kokouksessa vahvistetaan luterilaisuus Ruotsin kuningaskunnassa.
1595, 18. toukokuuta: Täyssinän rauha. Ruotsin ja Venäjän välinen sota nimeltä pitkä viha päättyy. Ruotsi saa pitää valloittamansa Viron pohjoisosan. Rauhassa vahvistetaan Ruotsin ja Venäjän välinen raja kulkemaan kohti pohjoista Varanginvuonoon Pohjoisella jäämerellä.
1596–1597: Nuijasota, talonpoikien kapina.
1597–1599: Ruotsin sisällissota, jota nimitetään myös Sigismundin ja Kaarlen valtataisteluksi.
1597: Käkisalmen luovutus venäläisille, Kaarle herttuan sotaretki Suomeen.
1599, 10. marraskuuta: Turun verilöyly.
1599–1604: Kaarle-herttua Ruotsin valtionhoitajana.
1599: Kaarle-herttua valloittaa Suomen.
1600-luku: Puhdasoppisuuden aika Suomessa.
1600-luku: Aitolahden koodeksi.
1601: Suuri olkivuosi. Pohjois-Euroopan kylmin vuosi kuuteensataan vuoteen sekä eräs Suomen historian pahimmista katovuosista.
1604–1611: Kaarle IX Ruotsin kuninkaana.
1605: Kaarle IX perustaa Oulun 8. huhtikuuta.
1608–1680: Elimäen vapaaherrakunta läänitettynä ratsumestari Henrik Wreden lapsille.
1609—1610: De la Gardien sotaretki, jonka tarkoituksena on tukea Moskovan Venäjän valtaistuimelle noussutta Vasili Šuiskia.
1609, 11. maaliskuuta: Sotaretki alkaa Viipurista 5 000 miehen armeijan voimalla, joka marssii Kaprion, Iivananlinnan ja Novgorodin kautta kohti Moskovaa.
1610, 12. maaliskuuta: Moskova miehitetään.
1610, 4. heinäkuuta: Armeija kärsi tappion Klušinon taistelussa puolalaisia vastaan.
1610–1617: Ruotsin ja Moskovan Venäjän välinen Inkerin sota.
1611, 25. tammikuuta: Inkerin sotaa valmistellaan. Jakob De la Gardie siirtää Tukholmasta Viipuriin seitsemän ratsuväenlipustoa ja kaksi lippukuntaa jalkaväkeä.
1611–1632: Kustaa II Aadolf Ruotsin kuninkaana.
1611: Käkisalmen valloitus
1612: Pähkinälinnan valloitus
1614–1680: Kemiön vapaaherrakunta läänitettynä Axel Oxenstiernalle.