stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Neringan kunta
Aiheesta muualla

Neringan kunnan virallinen sivusto (liettuaksi) (englanniksi) (venäjäksi) (saksaksi)
Klaipėdan lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Klaipėdan kaupunkikunta • Klaipėdan kunnallispiiri • Kretingan kunnallispiiri • Neringan kunta • Palangan kaupunkikunta • Šilutėn kunnallispiiri • Skuodasin kunnallispiiri
Kaupungit:  Klaipėda • Gargždai • Priekulė • Kretinga • Salantai • Palanga • Šilutė • Skuodas
Kauppalat:  Vėžaičiai • Dovilai • Kretingalė • Veiviržėnai • Endriejavas • Plikiai • Judrėnai • Darbėnai • Kartena • Grūšlaukė • Švėkšna • Žemaičių Naumiestis • Rusnė • Vainutas • Mosėdis Ylakiai • Lenkimai • Barstyčiai
Kylät:  Agluonėnai • Dercekliai • Dreverna • Vydmantai • Kūlupėnai • Padvariai • Kretingsodis • Kurmaičiai • Nida • Juodkrantė • Preila • Traksėdžiai • Juknaičiai • Macikai • Saugos • Pagryniai • Daukšiai • Notėnai • Šaukliai • Šatės • Mažieji Rūšupiai
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
Niemi (yritys)

| Niemi Palvelut Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Muuttaa kaiken
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1981
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  Muuttopalvelut (49420)
Liikevaihto:   38,3 milj. € (2018)
Tilikauden tulos:   1,5 milj. € (2018)
Henkilöstö:   668 (2018) 
Kotisivu:  www.niemi.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Niemi Palvelut Oy (vuoteen 2011 Muuttopalvelu Niemi Oy ) on muutto- ja logistiikka-alan palveluyritys. Sillä oli 668 työntekijää (2018). Yrityksen liikevaihto oli 38,3 miljoonaa euroa vuonna 2018. Toiminta alkoi jo vuonna 1981, kun Kalevi Niemi osti pakettiauton ja alkoi tehdä pienimuotoisia muuttoja iltaisin ja viikonloppuisin. Vuosien varrella toiminta laajeni ja vuonna 2001 toteutettiin mittava yrityskuvauudistus. Tuolloin otettiin käyttöön myös nykyisellään jo lähes kaikkien tuntemakenen mukaan? iskulause: Niemi® muuttaa kaiken. Tänä päivänä Niemi Palvelut on erikoistunut kotimuuttojen, yritysmuuttojen ja ulkomaanmuuttojen ohella tapahtuma-, logistiikka- ja messupalveluihin. Yrityksen toimintakeskukset sijaitsevat Helsingissä, Jyväskylässä, Kuopiossa, Lahdessa, Oulussa, Tampereella, Turussa ja Vaasassa. Tapahtumapalvelut-yksikkö toimii Messukeskuksessa Helsingissä.
Aiheesta muualla

Niemen verkkosivut
Tulppaanit

| Tulppaanit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Liliales
Heimo::  Liljakasvit Liliaceae
Suku::  Tulppaanit Tulipa  L.
Katso myös
   Tulppaanit Wikispeciesissä   Tulppaanit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tulppaanipelto Saksassa.
Tulppaanit (Tulipa) ovat sipulikasveja, joita viljellään kukkien takia. Villejä tulppaaneja on noin sata lajia, ja ne ovat kotoisin Osmanien valtakunnan alueelta, Vähästä-Aasiasta tai kenties jopa Himalajan juurelta saakka. Viljeltyjä lajikkeita on tuhansia. Tulppaaneja on monen värisiä, muun muassa punaisia, keltaisia, oransseja, sinisiä ja turkooseja. Tulppaanintuotannon suurvalta on Alankomaat, josta tuodaan Suomeen sekä sipuleita että leikkotulppaaneita. 65 prosenttia kukkasipulien maailmankaupasta on hollantilaisten hallussa.
Joskus tulppaanin sipuleja käytetään ihmisravintona, ja ne maistuvatkin maapähkinöiltä. Tulppaanien sipulit ovat esimerkiksi peltomyyrille suurta herkkua. Alueilla, joilla on paljon vesi- tai peltomyyriä, tulppaaneita voi yrittää suojata laittamalla sipuleiden alle ja sivulle maan alle esimerkiksi pienisilmäistä metalliverkkoa, jotteivät myyrät tule syömään niitä talven aikana. Myös esimerkiksi keisarinpikarililjan on epäilty karkottavan ympäriltään tuholaisia, joten se sopii tulppaanien seuraan.
Tulipa 'Aboa Turku'
Tulipa sylvestris
Viljely Suomessa

Tulppaanit istutetaan ravinteikkaaseen puutarhamultaan Pohjois-Suomessa jo syyskuun puolen välin paikkeilla, mutta etelärannikolla kuitenkin mieluiten vasta lokakuun alussa. Istuttamisen jälkeen sipulien pitäisi ehtiä juurtua ennen kuin maa routaantuu. Juurtumiseen menee noin kolme viikkoa. Tulppaanit ovat melko nirsoja maan laadun suhteen. Niiden päälle tulisi levittää tällöin myös hiukan lannoitetta, kuten lehtikompostimultaa, tai kaupan tuotteita. Tulppaanit aloittavat kasvunsa huhti-toukokuussa, ja kukassa ne ovat lajikkeesta riippuen aikaisintaan huhtikuun lopulla, ja myöhäisintään kesäkuun alussa. Kukinnan jälkeenkin niitä olisi hyvä lannoittaa, sillä ne alkavat tällöin muodostamaan pikkusipuleita seuraavaa kasvukautta varten. Lehtiä ei tulisi leikata irti ennen kuin ne ovat juhannuksen aikoihin, tai sen jälkeen kuivuneet. Tavallisimmat tulppaanit kestävät Suomen talvea erinomaisesti Ouluun ja jopa Rovaniemelle saakka. Kaikkein jalostetuimpia lajikkeita ei kuitenkaan suositella kasvatettaviksi aivan pohjoisimmassa Suomessa talvenarkuutensa vuoksi.
Tulppaanien luokittelu

Tulppaanien kansainvälinen luokitus, joka perustuu pääosin kukinta-aikaan ja kukan muotoon:
Tulppaanien luokittelu > Tarhatulppaanit

1 Toukomaljatulppaanit eli Yksinkertaiset aikaiset -Ryhmä:
’Apricot Beauty’, ’Brilliant Star’, ’Christmas Marvel’...
2 Toukopionitulppaanit eli Kerrannaiset aikaiset -Ryhmä:
’Carlton’, ’Monte Carlo’, ’Orange Princess’...
3 Triumftulppaanit eli Triumph-Ryhmä:
’Blenda’, ’Pax’, ’Veronique Sanson’...
4 Darwinhybriditulppaanit eli Darwinhybridi-Ryhmä:
mm. ’Apeldoorn’
5 Kesämaljatulppaanit eli Yksinkertaiset myöhäiset -Ryhmä:
mm. ’Queen of the Night’
6 Liljatulppaanit eli Liljakukkaiset-Ryhmä:
mm. ’Burgundy’
7 Ripsureunatulppaanit eli Crispa-Ryhmä:
mm. ’Maja’
8 Viherraitatulppaanit eli Viridiflora-Ryhmä:
mm. ’Greenland’
9 Rembrandt-Ryhmä:
mm. ’Victor Hugo’
10 Papukaija-Ryhmä:
mm. ’Black Parrot’
11 Kesäpionitulppaanit eli Kerrannaiset myöhäiset -Ryhmä:
mm. ’Angelique’
Tulppaanien luokittelu > Kasvitieteelliset tulppaanit

12 Tarhalummetulppaanit eli Kaufmanniana-Ryhmä
lummetulppaani
13 Fosteriana-Ryhmä
tulitulppaani
14 Tarharaitatulppaanit eli Greigii-Ryhmä
raitatulppaani
15 Muut tulppaanit
Tulppaanien luokittelu > Tulppaanilajeja

Viljeltyjä luonnonlajeja:
liekkitulppaani (Tulipa armena)
ruusutulppaani (Tulipa aucheriana)
syreenitulppaani (Tulipa bakeri)
pikkutulppaani (Tulipa biflora)
italiantulppaani (Tulipa clusiana)
kaukasiantulppaani (Tulipa eichleri)
tulitulppaani (Tulipa fosteriana)
tarhatulppaani (Tulipa gesneriana)
raitatulppaani (Tulipa greigii)
tähtitulppaani (Tulipa humilis)
lummetulppaani (Tulipa kaufmanniana)
pamirintulppaani (Tulipa lanata)
buharantulppaani (Tulipa linifolia)
ranskantulppaani (Tulipa marjolettii)
kreikantulppaani (Tulipa orphanidea)
kruunutulppaani (Tulipa ostrowskiana)
rivierantulppaani (Tulipa praecox)
terttutulppaani (Tulipa praestans)
kreetantulppaani (Tulipa saxatilis)
kultatulppaani (Tulipa stellata var. chrysantha)
metsätulppaani (Tulipa sylvestris)
parvitulppaani (Tulipa tarda)
kääpiötulppaani (Tulipa turkestanica)
kurdintulppaani (Tulipa urumiensis)
Muita lajeja:
loimutulppaani (Tulipa agenensis)
kainotulppaani (Tulipa cretica)
kultakehrätulppaani (Tulipa dasystemon)
hehkutulppaani (Tulipa heweri)
lieskatulppaani (Tulipa ingens)
aurinkotulppaani (Tulipa kolpakowskiana)
vuoritulppaani (Tulipa montana)
roihutulppaani (Tulipa sprengeri)
tuoksutulppaani (Tulipa suaveolens)
sitriinitulppaani (Tulipa tetraphylla)
palotulppaani (Tulipa vvedenskyi)
Tulipa australis
Tulipa goulimyi
Tulipa stellata
Tulppaanien luokittelu > Lajikkeita

Tulipa 'Aboa Turku' – Turku 2011 kulttuuripääkaupungin virallinen tunnuskukka
kapusiinitulppaani (Tulipa australis ’Celsiana’)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tulipa
Den virtuella floran: Tulpaner (ruotsiksi)
ITIS: Tulipa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Tulipa (englanniksi)
Flora of China: Tulipa (englanniksi)
Yle Olotila: Kuvia Kaisaniemen kasvitieteellisen puutarhan Tulppaanien lumo -näyttelystä. (Arkistoitu – Internet Archive)
Urban Justice

| Urban Justice |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Don E. FauntLeRoy
Käsikirjoittaja:  Gil Fuentes
Tuottaja:  Steven Seagal Binh Dang Joe Halpin William B. Steakley
Säveltäjä:  Peter Meisner
Kuvaaja:  Don E. FauntLeRoy
Leikkaaja:  Scott Conrad
Pääosat:  Steven Seagal Eddie Griffin
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Sony Pictures Steamroller Productions
Levittäjä:  Sony Pictures Home Entertainment
Ensi-ilta:  22. lokakuuta 2007
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Budjetti:  12 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Urban Justice on yhdysvaltalainen vuonna 2007 suoraan DVD:lle julkaistu toimintaelokuva. Elokuvan ohjasi Don E. FauntLeRoy ja pääosaa esittävät Steven Seagal ja Eddie Griffin.
Juoni

Simon Ballister lähtee etsimään poikansa murhaajaa, joka ammuttiin ohi ajavan auton ikkunasta. Poliisien pitäessä sitä vain satunnaisena tapauksena, Simon muuttaa kaupungin pahamaineisimpaan jengien naapurustoon. Heti kulmille saavuttuaan hän tekee selväksi, että kaduilla vallitsee tästä lähtien uusi laki. Jengeillä on kuitenkin enemmän sotilaita, tulivoimaa ja kylmäpäistä asennetta, kuin mitä Simon on kohdannut valtion hämärissä operaatioissa vihollisen selustassa, eivätkä he luovuta saavuttamaansa valtaa helposti.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Steven Seagal  | … |  Simon Ballister   |
|  Eddie Griffin  | … |  Armand Tucker   |
|  Carmen Serano  | … |  Alice Park   |
|  Cory Hart  | … |  Max Ballister   |
|  Liezl Carstens  | … |  Linda   |
|  Kirk B. R. Woller  | … |  etsivä Frank Shaw   |
|  Mary Evans  | … |  Irene   |
|  Jade Yorker  | … |  Gary Morrison   |
|  Jermaine Washington  | … |  Rasheed   |
|  Danny Trejo  | … |  El Chivo   |
Kuvaukset

Elokuva kuvattiin pääosin New Mexicossa, Albuquerquessa marras-joulukuussa 2006. Tuotantovaiheessa elokuva oli nimeltään Once Upon a Time in the Hood.
Aiheesta muualla

Elokuvan arvostelu Leffatykki.comissa
Velásquez

Velásquez, Velasquez tai Velázquez on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Cain Velasquez (s. 1982), yhdysvaltalainen vapaaottelija
Diego Velázquez (1599–1650), espanjalainen taidemaalari
Diego Velázquez de Cuéllar (1465–1524), espanjalainen konkistadori ja Kuuban ensimmäinen kuvernööri
Emiliano Velázquez (s. 1994), uruguaylainen jalkapalloilija
Frank Velásquez (s. 1990), elsalvadorilainen beachfutispelaaja
Hernando Velásquez Lotero (1926–2004), kolumbialainen katolinen piispa
Jaci Velásquez (s. 1979), yhdysvaltalainen gospelmuusikko ja näyttelijä
Jesús Humberto Velázquez Garay (1940–2013), meksikolainen katolinen piispa
José Eduardo Velásquez Tarazona (s. 1947), perulainen katolinen piispa
Manuel Velázquez (1943–2016), espanjalainen jalkapalloilija
Patricia Velásquez (s. 1971), venezuelalainen näyttelijä ja malli
Ramón José Velásquez (1916–2004), venezuelalainen poliitikko ja historioitsija, Venezuelan presidentti 1993–1994
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Urban Franc

| Mitalit> Maa:   Slovenia.Miesten mäkihyppy.Lentomäen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Slovenia.Miesten mäkihyppy.Lentomäen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Slovenia.Miesten mäkihyppy.Lentomäen MM-kilpailut  | Maa:   Slovenia> Miesten mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tauplitz/Bad Mitterndorf 1996 |  |  |
Urban Franc (s. 5. kesäkuuta 1975) on slovenialainen mäkihyppääjä, lentomäen MM-mitalisti.
Franc saavutti hieman yllättäen pronssia Bad Mitterndorfin lentomäen MM-kisoissa 1996 Andreas Goldbergerin ja Janne Ahosen jälkeen. Arvokisoissa Franc ei lentomäen MM-pronssiaan lukuun ottamatta menestynyt kovinkaan hyvin - paras sijoitus oli Thunder Bayn MM-kisojen 1995 suurmäen 27:s sija.
Maailmancupissa Franc ylsi kerran palkintokorokkeelle: vuonna 1992 suurmäen kakkoseksi Falunissa. Samalla kaudella hän oli Planicassa mukana kolmanneksi sijoittuneessa Slovenian joukkueessa. Kokonaiskilpailussa hän sijoittui parhaimmillaan sijalle 22 kaudella 1993–1994. Hän päätti uransa vuonna 1999.
Nicolò Martinenghi

Nicolò Martinenghi nuorten EM-kilpailuissa 2017.
Nicolò Martinenghi (s. 1. elokuuta 1999 Varese) on italialainen uimari. Hän on olympiavoittaja ja nelinkertainen maailmanmestari. Hän on erikoistunut rintauintiin.
Martinenghi voitti seitsemän nuorten Euroopan-mestaruutta vuosina 2016–2017 ja kaksi nuorten maailmanmestaruutta vuonna 2017. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa, hopeaa, hän saavutti 4 × 50 metrin sekauintiviestissä lyhyen radan EM-kilpailuissa 2017. Vuonna 2021 hän ylsi mitaleille neljissä arvokilpailuissa. Toukokuussa pitkän radan EM-kilpailuissa hän saavutti kolme pronssia, joista yksi tuli henkilökohtaisesta 50 metrin rintauinnista. Heinä-elokuussa Tokion olympialaisissa hän saavutti pronssia 100 metrin rintauinnissa ja miesten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä sijoittui neljänneksi sekajoukkueiden 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Marraskuussa lyhyen radan EM-kilpailuissa Martinenghi voitti kaksi kultaa, joista toisen 100 metrin rintauinnissa ja toisen miesten sekauintiviestissä, sekä saavutti yhden hopean ja yhden pronssin. Joulukuussa lyhyen radan MM-kilpailuissa hän voitti yhden viestikultamitalin sekä saavutti kaksi henkilökohtaista hopeaa ja kaksi viestipronssia.
Pitkän radan MM-kilpailuissa 2022 Martinenghi voitti kultaa 100 metrin rintauinnissa ja miesten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä saavutti hopeaa 50 metrin rintauinnissa 0,03 sekuntia yhdysvaltalaiselle Nic Finkille hävinneenä. Saman vuoden Rooman EM-kilpailuissa hän saavutti kultaa 50 ja 100 metrin rintauinneissa ja miesten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä hopeaa sekajoukkueiden sekauintiviestissä.
Martinenghi saavutti Melbournen lyhyen radan MM-kilpailuissa 2022 hopeaa 50 ja 100 metrin rintauinneissa sekä kultaisen, hopeisen ja pronssisen sekauintiviestimitalin. Fukuokan pitkän radan MM-kilpailuissa 2023 hän sai 100 metrin rintauinnissa hopeaa. Otopenin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2023 hän saavutti kultaa 50 metrin rintauinnissa ja kahdessa sekauintiviestissä sekä hopeaa 100 metrin rintauinnissa.
Martinenghi saavutti Dohan pitkän radan MM-kilpailuissa 2024 hopeaa 50 ja 100 metrin rintauinneissa sekä pronssia miesten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Pariisin kesäolympialaisissa 2024 hän voitti kultaa 100 metrin rintauinnissa ajalla 59,03, millä hän voitti Adam Peatyn ja Nic Finkin 0,02 sekunnilla. Hän ui myös miesten ja sekajoukkueiden sekauintiviesteissä, joissa Italia ei selviytynyt loppukilpailuun.
Muurainjärvet

| Muurainjärvet |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°39′44″N, 24°12′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pukalan valuma-alue (35.39)
Laskuoja:  oja Pukalaan 
Järvinumero:  35.393.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,6 m  
Rantaviiva:  0,428 km  
Pinta-ala:  1,072 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMuurainjärvet 
Muurainjärvet  on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Pukalan alueeseen (35.393) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,6 metriä mpy.
Vem vet mest?

Vem vet mest? on ruotsalainen television visailuohjelma, jota on esitetty Ruotsin SVT2-kanavalla maanantaista perjantaihin vuodesta 2008. Tavallisia ruotsalaisia kilpailijoikseen kutsuvan, yleistietoa kysyvän ohjelman juontajana oli Rickard Olsson vuosina 2008–2018. Elokuusta 2018 alkaen juontajana on ollut Johan Wester. Ohjelmaa esittää myös Suomen Yle Fem arkisin alkuillasta. Ohjelma nauhoitetaan Göteborgissa.
Ohjelman konsepti perustuu brittiläiseen Fifteen to One -ohjelmaan, jota esitti Channel 4 vuosina 1989–2003. Vem vet mest? -ohjelman tavalliseen jaksoon kutsutaan kilpailijoiksi kahdeksan tavallista ruotsalaista. He seisovat vierekkäin puhujapöntön näköisissä lavasteissa, joissa olevat lamput syttyvät tai sammuvat sen mukaan, miten hyvin kukin kilpailija pärjää. Ensimmäisellä kierroksella kilpailevat kaikki kahdeksan, toisella kierroksella ensimmäisen kierroksen parhaat ja kolmannella kierroksella enää kolme finalistia. Jokaisella kierroksella on hieman eri säännöt, ja kilpailussa menestymiseen vaikuttaa oman yleistiedon lisäksi myös oikeanlainen kilpailutaktiikka. Maanantaista torstaihin esitettyjen jaksojen voittajat kilpailevat keskenään saman viikon perjantain Fredagsfinalen-ohjelmassa 10 000 Ruotsin kruunun viikkopalkinnosta.
Alun perin kussakin maanantaista torstaihin esitetyssä jaksossa oli kahdeksan sijasta 12 kilpailijaa. Eri tuotantokausina kilpailussa on järjestetty myös erikoisjaksoja, kuten Nobel-palkintojen aihepiireihin keskittyvä, yliopistojoukkueisiin perustuva ja eri ammattiryhmien edustajia keskenään kilpailuttava erikoisjakso.
Käännös suomeksi
Vem är det

Vem är det
Vem är det, alaotsikko Svensk biografisk handbok, on henkilöhakuteos, joka on ilmestynyt vuodesta 1912. Vuoteen 2001 sen kustantaja oli Norstedts Förlag. Teoksesta on ilmestynyt vuoteen 2007 mennessä 46 laitosta, yleensä joka toinen vuosi. Julkaisun aloitti Erik Thyselius, joka toimitti sitä kuolemaansa saakka, vuoteen 1924. Vuosikerrasta 46 eli vuodesta 2007 alkaen kirjaa on julkaissut kustantaja Nationalencyklopedin.
Käännös suomeksi
Mikrobiologian sanasto

Tämä sivu on mikrobiologian sanasto, jossa esitellään mikrobiologian perustermejä.
A

Agar – Bakteeri- tai sienikasvatusalustojen hyytelöimisaine.
Anoksia - Tila, jossa happea ei ole.
Arkeonit - Yksisoluisia alkeistumallisia eliöitä. Ne ovat perintöaineksen perusteella vähintään yhtä kaukana bakteereista kuin eläimistä. Muodostavat yhden eliökunnan kolmesta pääryhmästä.
Autoklavointi (höyry) - Sterilointi höyryllä ylipaineessa. Bakteerien steriloimiseksi käytetään usein 121 °C 15 minuuttia.
B

Bakteerit - Yksisoluisia alkeistumallisia eliöitä. Muodostavat yhden eliökunnan kolmesta pääryhmästä.
Bakteerikanta - katso: kanta (biologia)
Bakteeriplankton – Vedessä vapaana elävä bakteeristo.
Barofiili - Eliö, joka kasvaa parhaiten korkeassa yli yhden ilmakehän paineessa.
Barotolerantti - Painetta sietävä.
Biofilmi - Mikrobisoluista ja niiden tuottamasta limasta koostuva tasainen ja erittäin pysyvä kerros, joka on kiinnittynyt jollekin pinnalle, esim. vesiputkistoon.
D

Desimeroitumisaika – Aika, joka tarvitaan alentamaan elävien mikrobien määrä kymmenesosaan alkuperäisestä.
E

Elatusaine – Bakteerien kasvatusalusta tai -liuos.
F

Fagosytoosi – Solusyönti.
G

Gramvärjäys – Bakteerisolujen värjäysmenetelmä.
H

Hiivat – Sienen yksisoluinen muoto.
I

Infektio - Tantunta, taudinaiheuttajan tunkeutuminen isäntään.
Itiö - Erittäin kestävä solumuoto säilymiseen, lisääntymiseen tai leviämiseen.
K

Kanta (biologia) - Kanta on perintöaineksen mukaan lajin alalaji tai muunnelma.
Kapsidi - Viruksen proteiinikuori.
M

Mikrobi - Mikroskooppisen pieni eliö, joka ei näy paljain silmin.
Mikroskooppi - Laite, jolla voidaan tarkastella ihmissilmälle näkymättömiä kohteita.
Mikrometri - Millimetrin tuhannesosa.
N

Normaalifloora - Eliöstö, joka elää ihmisen tai eläimen iholla, suolistossa ja limakalvoilla aiheuttamatta haittaa.
O

Organismi - Eliö.
P

Patogeeni - Tautia aiheuttava eliö.
Parasiitti - Isännälleen haittaa aiheuttava loinen
Petrimalja - Pyöreä ja matala bakteeri- tai soluviljelyastia.
Pesakeluku tai -laskenta - Kiinteällä elatusaineella kasvaneiden, yksittäisten mikrobisolujen muodostamien pesäkkeiden lukumäärä.
Puhdasviljelmä - Vain yhtä lajia sisältävä liuos tai muu kasvatusalusta.
R

Rokote - Valmiste, joka vahvistaa vastustuskyvyn tautia (useimmiten virustautia) vastaan.
S

Sterilointi - Kaikkien mikrobien ja itiöiden tappaminen tietystä kohteesta.
V

Viable count - katso: pesäkeluku
Vibrio - Muodoltaan käyrä bakteerisolu.
Virus - Bakteereita pienempi biologinen järjestelmä, jossa on perintöaines ja proteiineja, mutta josta puuttuu kaikki lisääntymiseen tarvittavat rakenteet.
Viruskanta - katso: kanta (biologia)
Y

Yhteyttäminen - Tuottaa auringon valon avulla energiaa, joka sidotaan hiilidioksidista rakennettuihin hiiliyhdisteisiin, kuten sokereihin.
Velykyi Žytyn

| Velykyi Žytyn |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Rivnen alue Ukrainassa, alla kaupungin sijainti alueella
 Velykyi Žytyn
 Koordinaatit: 50°39′42″N, 26°21′06″E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Rivnen alue
Piiri:  Rivnen piiri
Kunta:  Španivin maalaiskunta
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Väkiluku:  1 232
Postinumero:  35340
 
 vzhytyn.rvadmin.gov.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Velykyi Žytyn (ukr. Великий Житин, puol. Żytyń Wielki) on kylä Ukrainassa Rivnen alueela Rivnen piirissä Španivin maalaiskunnassa. Kylä on Ukrainan ensimmäisen presidentin Leonid Kutšman syntymäpaikka.
Kylä mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1500-luvulla. Kylässä sijaitsee vuonna 1767 rakennettu Pyhän arkkienkeli Mikaelin kirkko. 1800-luvun lopulla kylässä oli 88 tilaa ja 706 asukasta, joista 40 oli roomalaiskatolisia. Vuonna 1880 kylään perustettiin sokeritehdas. Maailmansotien välisenä aikana kylä oli osa Puolaa. Vuonna 1927 kylän sokeritehdas suljettiin. Toisen maailmansodan aikana natsit miehittivät kylän kesällä 1941. Kymmenen kylän asukasta vietiin Saksaan pakkotyöhön. Kylässä on muistomerkki sodassa kuolleille kyläläisille.
Nikke (kirjasarja)

Nikke (ransk. Le petit Nicolas) on suosittu ranskalainen lastenkirjasarja, joka kertoo Niken ja hänen koulutovereidensa vauhdikkaasta elämästä 1950-luvulla. Vuosina 1956–1964 ilmestyneet kirjat on kirjoittanut sarjakuvakäsikirjoittajana tunnettu René Goscinny ja kuvittanut Jean-Jacques Sempé.
Kirjat koostuvat useista muutamien sivujen pituisista irrallisista tarinoista, jotka eivät yleensä muodosta yhtenäistä tapahtumaketjua. Sen sijaan tarinoiden teema saattaa läpi kirjan pysyä samana, esimerkiksi kirjassa Nikke kesälomalla.
Nikke-kirjat

| Suomeksi | Alkukielellä |
| --- | --- |
Pikku Nikke: Le petit Nicolas (1960)
Nikke ja nenä: Les recrés du petit Nicolas (1961)
Nikke kesälomalla: Les vacances du petit Nicolas (1962)
Nikke ja kaverit: Le petit Nicolas et les copains (1963)
Nikke ja kostajien sakki: Le petit Nicolas a des ennuis (1964)
Nikke palaa lomilta (Pikku Niken uudet seikkailut 1): Histoires inédites du Petit Nicolas (2004)
Nikke on paras (Pikku Niken uudet seikkailut 2): Histoires inédites du Petit Nicolas (2004)
Nikke vauhdissa (Pikku Niken uudet seikkailut 3): Histoires inédites du Petit Nicolas - Volume 2 (2006)
Aiheesta muualla

Viralliset Nikke-sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi) (saksaksi)
Pikku Nikke hurmaa uusillakin toilailuillaan (Arkistoitu – Internet Archive). Hämeen Sanomat 22.12.2005.
Le petit Nicolas -sarjan ensimmäinen kirja.