Kition
Historia

Kitionin paikka on ollut asuttu viimeistään varhaisella pronssikaudella. Kitionin kaupungin perustivat myöhäisellä pronssikaudella eli mykeneläisellä kaudella 1200-luvun eaa. lopulla Peloponnesokselta Kreikasta tulleet mykeneläiset asuttajat. Se saattoi olla saaren varhaisin tai ainakin varhaisimpia kaupunkeja yhdessä nykyisin Égkomina tunnetun asutuksen kanssa.
Foinikialaiset saapuivat Kitioniin 800-luvulla eaa., ja ottivat sen ensin kauppa-asemakseen ja myöhemmin siirtokunnakseen. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Kitieus (Κιτιεύς), myöhemmin latinaksi Citiensis. Itäisissä lähteissä Kition esiintyy ilmeisesti nimimuodossa Khittim (Kittim, Chittim), ja Vanhassa testamentissa esiintyvien kittiläisten oletetaan tarkoittavan sen asukkaita.
Tämän jälkeen Kition oli foinikialainen kuningaskunta, eikä sitä lueta saaren kreikkalaisten kaupunkivaltioiden eli polisten joukkoon. 700- ja 600-luvuilla eaa. Kition oli Assyrian alaisuudessa ja 500-luvulta 300-luvulle eaa. Persian alaisuudessa. Myös foinikialaisella ajalla suuri osa väestöstä oli edelleen kreikkalaista. Ilmeisesti myös osa kuninkaista oli kreikkalaisia. Kition oli merkittävässä roolissa foinikialaisen ja muun itäisen kulttuurin, erityisesti uskonnon, välittämisessä kreikkalaiseen maailmaan. Kaupungin ei tiedetä lyöneen omaa rahaa.
Kition liittyi Joonian kapinaan vuosina 499–498 eaa. Persian valtaa vastaan. Tuohon aikaan kreikkalaisilla oli ilmeisesti ylivalta kaupungissa, sillä foinikialaiset olivat Persian puolella. Ateenalaiset piirittivät kaupunkia Kimonin johdolla persialaissotien lopulla noin 450 eaa. ja saivat sen vallatuksi, mutta Kimon sairastui ja kuoli laivallaan kaupungin satamassa, mikä johti ateenalaisten vetäytymiseen.
Kapinan epäonnistuminen nosti foinikialaiset takaisin valtaan kaupungissa vuonna 479 eaa. Nämä hallitsivat Kitionia vuosiin 388–387 eaa. saakka, jolloin Salamiin kuningas Euagoras I vapautti kaupungin vähäksi aikaa ateenalaisen Khabriaan avustuksella. Tänä aikana kaupungin kuninkaana toimi kreikkalainen Demonikos. Tämän jälkeen foinikialaiset olivat jälleen vallassa aina siihen saakka, kun Ptolemaios I valtasi kaupungin vuonna 312 eaa. Hän surmautti kaupungin viimeisen foinikialaiskuninkaan Pumiathonin sekä poltatti kaupungin foinikialaiset temppelit.
Kitionista olivat kotoisin muun muassa stoalaisuuden perustaja Zenon sekä lääkärit Apollonios ja Apollodoros. Perimätiedon mukaan kaupungin ensimmäinen piispa varhaiskristillisenä aikana oli Lasaros eli Lasarus, jonka Jeesus oli herättänyt kuolleista, ja joka lähti lähetystyöhön. Häntä pidettiin myös kaupungin suojeluspyhänä, ja kaupungissa oli tämän toisena eli viimeisenä hautana pidetty paikka (nykyisin Lárnakan Pyhän Lasaruksen kirkossa).
Kition kärsi arabien hyökkäyksestä 600-luvulla jaa. saaren muiden kaupunkien tavoin. Se elpyi myöhemmin keskiajalla ja on kehittynyt nykyiseksi Lárnakan kaupungiksi. Nykyinen kaupunki on saanut nimensä osmanivallan aikana seudun lukuisista antiikin aikaisista sarkofageista (larnaks). Brittivallan aikana kaupungin antiikin aikaisia rakennusjäänteitä käytettiin muun muassa alueen soiden täyttämiseen.
Kaupungin järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1894. Kaivauksia on tehty myös vuonna 1913 ja vuodesta 1959 eteenpäin. Vuosina 1929–1930 kaivauksia tekivät ruotsalaiset arkeologit.