stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sentiero del Viandante (Lierna)

Sentiero del Viandante
Sentiero del Viandante on vaellusreitti, joka koostuu Comojärven itäpuolelta kulkevista reiteistä. Se alkaa Liernasta ja päättyy Colicoon. Reitin kokonaispituus on noin 45 kilometriä, ja se on osittain päällystetty.
Näkymä Liernasta Bellagion niemekkeelle. Näkymä inspiroi Leonardoa Mona Lisan muotoihin.
Giuseppe Ciarrapico

Giuseppe Ciarrapico
Giuseppe Ciarrapico (28. tammikuuta 1934 Rooma – 14. huhtikuuta 2019) oli italialainen urheilujohtaja ja poliitikko. Hän on kertonut avoimesti olevansa fasisti, minkä vuoksi Silvio Berlusconi sai runsaasti kritiikkiä annettuaan Ciarrapicolle luvan ryhtyä ehdokkaaksi johtamassaan puolueessa vuonna 2008. Ciarrapico oli ehdolla Latiumin alueella. Hän on toiminut aiemmin AS Roman puheenjohtajana ja julkaissut paikallissanomalehteä.
Ciarrapico on pyrkinyt puolustamaan itseään toteamalla olevansa kulttuurinen – ei poliittinen – fasisti.
Kaarlen yliopiston humanistinen tiedekunta

| Kaarlen yliopiston humanistinen tiedekunta> Fakulta humanitních studií Univerzity Karlovy, FHS UK |
| --- | --- |
  

 lat. Facultas studiorum humanarum, Universitas Carolina 
Perustettu:  2000
Tyyppi:  Julkinen
Rehtori:  Marie Pětová
Sijainti:  Praha,  Tšekki
Yhteistyö:  Kaarlen yliopisto
Sivusto:  Kotisivut
Kaarlen yliopiston humanistinen tiedekunta (tšek. Fakulta humanitních studií Univerzity Karlovy, FHS UK, lat. Facultas studiorum humanarum, Universitas Carolina) on Prahassa, Tšekin tasavallassa sijaitsevan Kaarlen yliopiston tiedekunta.
Sen pääpaino on humanistisissa tieteissä sekä sosiaali- ja kulttuuriantropologiassa, mukaan lukien etnomusikologia.
Prahassa sijaitsevassa tiedekunnassa on 240 tiedekunnan jäsentä ja noin 2 500 opiskelijaa.
Osastot

|  | Tšekiksi |
| --- | --- |
Filosofian laitos: Katedra filosofie
Historiatutkimuksen laitos: Katedra historických věd
Kielet ja Kirjallisuus: Katedra jazyků kirjallisuus
Ammattikorkeakoulun laitos Yhteiskuntatieteet: Katedra aplikovaných sociálních věd
Psykologian laitos: Katedra psychologie a věd o životě
Sosiaali- ja kulttuuriantropologian laitos: Katedra sociální a kulturní antropologie
Sosiologian laitos: Katedra sociologie
taideteorian ja taideteosten laitos: Katedra teorie umění a tvorby
Tohtorikoulutustoimisto: Pracoviště doktorských studií
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaarlen yliopiston humanistinen tiedekunta (tšekiksi) (englanniksi)
Mikko Viitikko

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 18. huhtikuuta 1995 (ikä 29)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 190 cm
Seura
Seura: Trelleborg
Junioriseurat
2007–2013: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2012–2014 | Klubi 04 | 42 | (3) |
| 2014 | HJK | 3 | (0) |
| 2015–2017 | VPS | 53 | (0) |
| 2018 | Fredrikstad | 1 | (0) |
| 2018 | → Fredrikstad 2 | 13 | (0) |
| 2019–2021 | FC Lahti | 65 | (1) |
| 2022– | Trelleborg | 28 | (0) |
| 2024 | → FC Lahti (laina) | 20 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 225 | (4) |
Maajoukkue
| 2010 | Suomi U15 | 4 | (0) |
| 2011 | Suomi U16 | 12 | (0) |
| 2012 | Suomi U17 | 5 | (0) |
| 2013 | Suomi U18 | 13 | (0) |
| 2013 | Suomi U19 | 1 | (0) |
| 2014 | Suomi U20 | 1 | (0) |
| 2015–2016 | Suomi U21 | 11 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. tammikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 16. toukokuuta 2017.
Mikko Viitikko (s. 18. huhtikuuta 1995 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Superettanissa pelaavaa Trelleborgia. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Viitikko on Helsingin Jalkapalloklubin kasvatti. HJK nosti hänet reservijoukkueeseensa Klubi 04:ään kaudella 2011, jonka aikana hän pelasi yhdessä nousukarsintaottelussa. Seuraavina kausina Viitikon pelimäärät kasvoivat – hän pelasi Klubi 04:ssä 13 ottelua kaudella 2012 ja 23 ottelua kaudella 2013.
Veikkausliigassa Viitikko teki ensiesiintymisensä 2. elokuuta 2014 HJK:n voittaessa Myllykosken Pallo -47:n vierasottelussa 1–0. Hän oli ottelussa avauskokoonpanossa ja pelasi täydet minuutit. Yhteensä Viitikko pelasi vuonna 2014 kolme Veikkausliigan ja kuusi Kakkosen ottelua.
Marraskuussa 2014 Viitikko teki 2+1-vuotisen sopimuksen Vaasan Palloseuran kanssa.
Luettelo vuonna 1938 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1938 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Tammikuu

5. tammikuuta – Alina Hellén, suomalainen kutomataidon ja kasvivärjäyksen opettaja (s. 1865)
15. tammikuuta – Aleksandr Lvovski,  venäläinen sotilas, Uudenmaan läänin maaherra 1905–1906 (s. 1858)
18. tammikuuta – Ernesti Aarnio, suomalainen kirkkoherra, lääninrovasti, poliitikko ja kansanedustaja (Kokoomus) (s. 1877)
27. tammikuuta – Väinö Aalto, suomalais-neuvostoliittolainen lehtimies, kirjailija ja kirjallisuudentutkija (s. 1899)
Helmikuu

8. helmikuuta – Oskar Tarhanov, neuvostoliittolainen poliitikko, kirjailija ja tutkija (s. 1901)
16. helmikuuta – Matti Tarkkanen, suomalainen pappi ja Suomen Lähetysseuran lähetysjohtaja (s. 1862)
26. helmikuuta – Jukka Ahti, amerikansuomalainen laulaja, sanoittaja ja näyttelijä (s. 1897)
Maaliskuu

11. maaliskuuta − Aarne Mynttinen, amerikansuomalainen kommunisti ja Espanjan sisällissodan vapaaehtoinen (s. 1896)
12. maaliskuuta – Maiju Rängman, suomalainen näyttelijä (s. 1870)
24. maaliskuuta – Eva Dickson, ruotsalainen vapaaherratar, ralliautoilija ja matkakirjailija (s. 1905)
30. maaliskuuta – Raisa Vasiljeva, neuvostoliittolainen lasten- ja nuortenkirjailija (s. 1902)
Huhtikuu

12. huhtikuuta – Karl-Erik Roslund, suomalainen jalkapalloilija (s. 1916)
16. huhtikuuta – August Falck, ruotsalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1882)
22. huhtikuuta – Anton Carl Illum, tanskalainen liikemies (s. 1863)
27. huhtikuuta – Heikki Karjalainen, suomalainen poliitikko, kansanedustaja (Kansallinen Edistyspuolue) ja rehtori (s. 1883)
30. huhtikuuta – Antti Ahtiainen, suomalainen jääkäriluutnantti (s. 1895)
Toukokuu

4. toukokuuta – Paavo Aaltonen, suomalainen jääkärivääpeli (s. 1894)
6. toukokuuta – Victor Cavendish, englantilainen aatelismies, Kanadan kenraalikuvernööri 1916–1921 ja Devonshiren 9. herttua (s. 1868)
19. toukokuuta – Kaarlo O. Iivonen, suomalainen toimittaja, puolue- ja ammattiyhdistystoimitsija (s. 1884)
21. toukokuuta – Gustav Lærum, norjalainen kuvanveistäjä ja pilapiirtäjä (s. 1870)
25. toukokuuta – Fjodor Tšesnokov, ersämordvalainen kirjailija (s. 1896)
Kesäkuu

16. kesäkuuta – Torolf Prytz, norjalainen arkkitehti, kultaseppä ja poliitikko (s. 1858)
Heinäkuu

1. heinäkuuta – Akseli Leppänen, suomalainen ylikonemestari ja insinööri (s. 1879)
14. heinäkuuta – Abel Adams (alk. Aapeli Korhonen), suomalainen elokuvatuottaja ja Adams Filmi Oy:n perustaja (s. 1879)
18. heinäkuuta – Erland Aarnio, suomalainen toimittaja, suomentaja ja sosialistipoliitikko (s. 1881)
Elokuu

3. elokuuta – Roope Hormi, suomalainen insinööri ja toimitusjohtaja (s. 1882)
23. elokuuta – Frank Hawks, yhdysvaltalainen sotilaslentäjä (s. 1897)
30. elokuuta – Evelyn Marsden, australialainen RMS Titanicilla työskennellyt stuertti ja hoitaja (s. 1883)
Syyskuu

10. syyskuuta – Fredrikke Marie Qwam, norjalainen naisasianainen (s. 1843)
13. syyskuuta – Samuel Alexander, australialais-brittiläinen filosofi ja professori (s. 1859)
21. syyskuuta – Ivana Brlić-Mažuranić, kroatialainen lastenkirjailija (s. 1874)
28. syyskuuta – Karl Wilhelm Wefring, norjalainen lääkäri ja poliitikko (s. 1867)
Lokakuu

5. lokakuuta – Albert Ranft, ruotsalainen teatterinjohtaja (s. 1858)
11. lokakuuta – Birger Simonsson, ruotsalainen taidemaalari (s. 1883)
17. lokakuuta – Olga Manner, suomalainen toimittaja, suomentaja, feministi ja poliitikko (SDP, SKP, NKP) (s. 1883)
31. lokakuuta – Sakari Ainali, suomalainen poliitikko, kansanedustaja (Kokoomus) ja lestadiolainen maallikkosaarnaaja (s. 1874)
Marraskuu

8. marraskuuta – Anna Rogstad, norjalainen opettaja, poliitikko ja naisasianainen (s. 1854)
14. marraskuuta – Konstantin Aladin, suomenvenäläinen kauppias, teollisuudenharjoittaja, laivanvarustaja ja kauppaneuvos (s. 1868)
21. marraskuuta – Sven Elof Kristiansson, suomalainen toimittaja ja uskontokriitikko (s. 1880)
Joulukuu

15. joulukuuta – Juho Pirttiaho, suomalainen seppä ja sotilashenkilö (s. 1882)
30. joulukuuta – Ernst Tilgmann, suomalainen kirjapainon johtaja ja Suomen Pankin setelipainon johtaja 1909–1922 (s. 1864)
Kuorsumaanjärvi

| Kuorsumaanjärvi |
| --- | --- |
 Kuorsumaanjärveä idästä toukokuussa 2016.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala (Kiikoinen)
Koordinaatit:  61°30′48″N, 22°35′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Kuorsumaanoja 
Järvinumero:  35.154.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  64,3 m 
Rantaviiva:  6,938 km 
Pinta-ala:  1,79663 km² 
Keskisyvyys:  alle 1 m 
Suurin syvyys:  noin 3 m 
 fiKuorsumaanjärvi 
Kuorsumaanjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Kuorsumaan kylässä sijaitseva suojeltu järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Kauvatsanjoen ala-osan alueen Kiikoisjoen alueeseen. Järvi on vanhastaan tunnettu lintujärvi.
Maantiede

Järven pinta-ala on 180 hehtaaria ja sen pituus on 2,2 kilometriä ja leveys 1,1 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 6,0 kilometriä pitkä Kuorsumaanoja, joka laskee Kiikoisjokeen.
Järven rantaviiva on 6,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Länsirannat ovat peltojen reunustamia, mutta etelä- ja pohjoisrannat ovat ojitettua metsäistä suota. Rannoilla on loma-asutusta ja ympäristössä on useita maatiloja.
Luonto

Kuorsumaanjärvi on eutrofinen järvi, jonka etelä- ja pohjoispäät ovat ehtineet kasvaa umpeen. Järven kasvituotanto on runsasta ja elättää runsaan hyönteiskannan. Hyönteisiä hyödyntävät lukuisat linnut, joita pesii järvellä useita lajeja. Rannat ovat pääosin ruokoluhtaa, kaislaluhtaa ja korteluhtaa.
Tavattavia kasvilajeja ovat muun muassa kapealehtiosmankäämi, nuokkurusokki, uistinvita, pystykeiholehti, terttualpi, myrkkykeiso, sorsansammal, hetesirppisammal, upposirppisammal ja isovesitähti. Pesimälinnustoon kuuluvat ainakin  härkälintu, laulujoutsen, silkkiuikku, sinisorsa, tavi, heinätavi, lapasorsa, punasotka, tukkasotka, telkkä ja nokikana, mustakurkku-uikku, kurki, luhtahuitti ja ruskosuohaukka. Syys- ja kevätmuuton aikana järvi on lintujen levähdyspaikka muun muassa joutsenille.
Kuorsumaanjärvi rantavyöhykkeineen on suojeltu osana Euroopan unionin Natura 2000 -luonnonsuojelualueverkostoa. Kuorsumaanjärvellä suojellaan Euroopan unionin lintudirektiivin I liitteessä mainittuja lajeja. Kuorsumaanjärven suojelu perustuu sen merkitykseen lintujen muutonaikaisena levähdyspaikkana ja pesimäalueena. Erityisesti järven pohjois- ja eteläpää ovat tärkeitä lintujen pesinnän kannalta. Suojellun alueen laajuus on 226 hehtaaria.
Virkistyskäyttö

Järvellä on pohjoispäässä sijaitsevat vuonna 2003 valmistuneet laavu ja lintutorni ja kaakkoiskulmassa toinen laavu. Laavut liittyvät Kuasman Kiäppi-retkeilyreitin rakentamiseen. Koillisrannassa on uimaranta.
Historiaa

Järven vedenpintaa haluttiin alentaa ja siksi jätettiin hakemus järvenlaskusta vuonna 1853. Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kuorsumanjärvi" ja sen rantaviivassa oli tuolloin selviä lahtia. Etenkin järven pohjoispää oli pitkulaisempi. Luoteiskulmassa sijaitsi "Kuorsmaan" torppa.
Aiheesta muualla

Kiikoinen: Kuorsumaa - kyläkuvaus (Arkistoitu – Internet Archive)
Kokemäenjoen alue (35.1)
Mika Ääritalo

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 25. heinäkuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Turku, Suomi
Pelipaikka: laitahyökkääjä
Pituus: 188 cm
Lempinimi: Ärtsi
Junioriseurat
1997–1999: TPK
2000–2002: TPS
2003–2004: Aston Villa
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002 | TPS | 5 | (0) |
| 2003–2005 | Aston Villa | 0 | (0) |
| 2005–2014 | TPS | 202 | (49) |
| 2009 | → ÅIFK | 2 | (3) |
| 2014 | → Holstein Kiel (laina) | 6 | (0) |
| 2015 | FC Lahti | 23 | (4) |
| 2015 | → FC Lahti Akatemia | 1 | (0) |
| 2016 | KuPS | 30 | (0) |
| 2017–2020 | TPS | 90 | (17) |
| Yhteensä | Yhteensä | 359 | (73) |
Maajoukkue
| 2001 | Suomi U16 | 12 | (7) |
| 2002 | Suomi U17 | 9 | (7) |
| 2002–2003 | Suomi U18 | 8 | (2) |
| 2002–2004 | Suomi U19 | 5 | (3) |
| 2006 | Suomi U21 | 5 | (0) |
| 2010–2012 | Suomi | 6 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 16. marraskuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 16. marraskuuta 2020.
Mika Ääritalo (s. 25. heinäkuuta 1985 Turku) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelasi vuonna 2020 päättyneellä pelaajaurallaan pääasiassa Turun Palloseurassa. Hän edusti Veikkausliigassa myös FC Lahtea ja Kuopion Palloseuraa sekä pelasi ulkomailla Saksassa ja junioritasolla Englannissa. Hän pelasi useissa Suomen juniorimaajoukkueissa ja kuusi ottelua A-maajoukkueessa. Hän oli pelipaikaltaan laitahyökkääjä.
Ääritalo palasi TPS:n riveihin kaudella 2005 Aston Villan organisaatiosta. Hän siirtyi Englantiin tammikuussa 2003. Hänestä olivat kiinnostuneita myös Manchester United, Arsenal FC ja useiden hollantilaisseurojen ohessa Feyenoord.
Kaudella 2006 Ääritalo teki ensimmäisen liigamaalinsa Turun paikallisottelussa FC Interiä vastaan. Kauden jälkeen hänet valittiin vuoden liigatulokkaaksi pelaajien äänestyksessä ja hän voitti myös katsojien äänestämän Pohjolan vakuuttaja -kisan.
Ensimmäisen A-maaottelunsa Ääritalo pelasi Viroa vastaan toukokuussa 2010. Hän on pelannut kaikkiaan kuusi A-maaottelua, joista yksi kuului EM-kisojen karsintaan, ja teki maalin tammikuussa 2012 Trinidad ja Tobagoa vastaan.
Ääritalo on edustanut lähes koko uransa ajan Turun Palloseuraa. Kaudella 2011 hän teki Veikkausliigassa 11 maalia sekä kausina 2007 ja 2012 kahdeksan maalia. TPS:n pudottua Veikkausliigasta kauden 2014 päätteeksi Ääritalo siirtyi FC Lahteen. Lahdessa hän pelasi yhden kauden ja esiintyi yhteensä 23 ottelussa ennen siirtymistään Kuopion Palloseuraan, jota hän edusti myös yhden kauden ajan ja jossa hän pelasi 30 liigaottelua. Kaudelle 2017 Ääritalo palasi takaisin Ykkösessä pelanneeseen TPS:ään. Kaudella 2018 hän pelasi TPS:n joukkueessa Veikkausliigassa 29 ottelua ja teki niissä kahdeksan maalia. Kauden 2019 TPS pelasi Ykkösessä mutta nousi jälleen kaudeksi 2020 Veikkausliigaan. Ääritalo teki joukkueensa ensimmäisen maalin lokakuussa 2019 pelatussa ja TPS:n 0–3-vierasvoittoon päättyneessä ratkaisevassa liigakarsintaottelussa Kokkolan Pallo-Veikkoja vastaan. Tämän jälkeen hän ilmoitti lopettavansa uransa kauden 2020 päätteeksi.
Aiheesta muualla

Pelaajakortti Veikkausliiga.comissa
Janne Törmänen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 29. tammikuuta 1989 (ikä 35)
Syntymäpaikka: Kauniainen, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 173 cm
Junioriseurat
: GrIFK
2001–2002: HJK
2003–2004: Honka
2005–2007: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2007 | Klubi 04 | 13 | (0) |
| 2008 | GrIFK | 26 | (2) |
| 2009 | Klubi 04 | 24 | (5) |
| 2010 | FC Lahti | 12 | (0) |
| 2010 | → FC Hämeenlinna (laina) | 3 | (0) |
| 2011–2023 | GrIFK | 240 | (15) |
| Yhteensä | Yhteensä | 318 | (22) |
Maajoukkue
| 2004 | Suomi U15 | 4 | (2) |
| 2005 | Suomi U16 | 13 | (0) |
| 2006 | Suomi U17 | 6 | (2) |
| 2006–2007 | Suomi U18 | 13 | (0) |
| 2007–2008 | Suomi U19 | 10 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. helmikuuta 2016.
Janne Törmänen (s. 29. tammikuuta 1989 Kauniainen) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija, joka edusti suurimman osan urastaan Grankulla IFK:ta. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja, joka pelasi keskikentän pohjalla tai oikealla laidalla.
Törmäsen kasvattajaseura on Grankulla IFK, mutta hän vietti suurimman osan juniorivuosistaan Helsingin Jalkapalloklubissa. Hän palasi vuonna 2008 takaisin kasvattajaseuraansa, mutta vain vuoden päästä hän siirtyi takaisin Klubi 04:ään. Onnistuneen kauden päätteeksi Törmänen teki sopimuksen Veikkausliigassa pelanneen FC Lahden kanssa. Debyyttinsä pääsarjatasolla hän teki 17. huhtikuuta 2010 ottelussa FF Jaroa vastaan. Kaudeksi 2011 hän palasi GrIFK:n riveihin.
Törmänen on edustanut Suomen poikamaajoukkueita jokaisessa ikäluokassa vuosina 2004–2008. Maaotteluita hän on pelannut yhteensä 46 kappaletta, joka oikeuttaa jaettuun yhdenteentoista sijaan eniten poikamaaotteluita pelanneiden listalla.
Törmänen on pelannut Futsal-liigaa Liikunnan Riemussa.
Roope Vesterinen

| Roope Vesterinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. tammikuuta 2006 (ikä 19) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  HPK
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  10
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Roope Henrik Vesterinen (s. 12. tammikuuta 2006 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Seuraura

Vesterinen aloitti jääkiekkoilun viisivuotiaana. Hän on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Vesterinen oli kaudella 2020–2021 tehoilla 19+22=41 seuran C-nuorten paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Hän jakoi koko C-nuorten SM-sarjan pistepörssin yhdeksännen sijan KalPan Daniel Hirvosen kanssa.
Huhtikuussa 2022 Vesterinen teki kolmivuotisen juniorisopimuksen HPK:n SM-liigajoukkueen kanssa. Hän aloitti kauden 2022–2023 seuran U20-joukkueessa. Vesterinen sai tililleen ensimmäisen liigaottelunsa vain 16-vuotiaana runkosarjan kuudennella kierroksella 24. syyskuuta 2022 vieraissa Oulun Kärppiä vastaan. Hänet merkittiin HPK:n 13. hyökkääjäksi. Vesterinen jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa. Ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa hän sai seuraavassa ottelussaan 13. lokakuuta 2022 vieraissa Kalevan Palloa vastaan. Vesterinen merkittiin HPK:n nelosketjun oikeaan laitaan Markus Nenosen ja Eskil Woldin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 4.26 minuuttia. Vesterinen pelasi SM-liigassa kauden aikana kahdeksan runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.
Vesterinen joutui jalkavamman vuoksi sivuun harjoituskaudella 2023–2024 ja hän palasi kaukaloihin vasta tammikuussa 2024. Vesterinen pelasi suurimman osan kaudestaan HPK:n U20-joukkueessa, mutta hän pelasi myös viisi ottelua U18-joukkueessa. Vesterinen ei kuitenkaan pelannut otteluakaan SM-liigassa. Kauden 2024–2025 hän aloitti seuran U20-joukkueessa. Vesterinen teki liigauransa avausmaalin runkosarjan kymmenennellä kierroksella kauden kolmannessa ottelussaan 4. lokakuuta 2024 siirretyn rangaistuksen aikana KooKoota vastaan. Olli Sillanpää ja Harri Suutarinen valitsivat hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Tammikuussa 2025 Vesterinen teki HPK:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kanada 2025 | jääkiekko |  |
Vesterinen voitti pronssia World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2022. Hän voitti Suomen sisäisen maalipörssin seitsemällä osumallaan. Hän pelasi myös Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2023.
Vesterinen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2024. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2025, jolloin Vesterinen voitti hopeaa. Hän pelasi turnauksessa kuitenkin vain kaksi ottelua. Yhteensä Vesterinen on pelannut kahdeksan nuorten ja 45 poikien maaottelua.
Muuta

Vesterinen opiskelee Hämeenlinnan lyseon lukion urheilulinjalla. Hän harrasti lapsena myös jalkapalloa ja salibandya.
Antti Uimaniemi

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 30. tammikuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Kemi, Suomi
Pelipaikka: vasen laitapuolustaja
Pituus: 171 cm
Junioriseurat
1998–2000: VisanP
2001–2002: KePS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003–2006 | PS Kemi | 61 | (5) |
| 2007–2008 | RoPS | 52 | (0) |
| 2009–2010 | MyPa | 50 | (1) |
| 2011–2014 | VPS | 90 | (1) |
| 2015 | AC Oulu | 14 | (2) |
| 2016–2017 | Honka | 24 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 291 | (9) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Antti Uimaniemi (s. 30. tammikuuta 1986 Kemi) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija, joka edusti viimeisimpänä Ykkösessä pelaavaa FC Honkaa. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja, mutta on aiemmin urallaan pelannut myös keskikentällä. Nykyään Uimaniemi toimii Hongan reservijoukkueen fysiikkavalmentajana.
Uimaniemen muutettua Kemistä opiskelemaan Rovaniemelle hän siirtyi saman kaupungin jalkapallojoukkueeseen, tuolloin vielä Ykkösessä pelanneeseen Rovaniemen Palloseuraan. Kaudella 2007 Ykkösessä Uimaniemi pelasi erinomaisesti ja oli Kalle Rönkön ohella joukkueen ainoa pelaaja, joka pelasi kaikki ottelut alusta loppuun. Kaudeksi 2008 RoPS nousi Veikkausliigaan. Aiemmin keskikentällä pelanneesta vasenjalkaisesta Uimaniemestä kouliintui RoPSissa vasen laitapuolustaja. Myös toisella RoPS-kaudellaan Uimaniemi pelasi jokaisessa ottelussa avauskokoonpanossa.
Lokakuussa 2008 Uimaniemi solmi kaksivuotisen sopimuksen Myllykosken Pallon kanssa ja näin ollen siirtyi kaudelle 2009 MyPan pelaajistoon. Ensimmäisen liigamaalinsa Uimaniemi teki Vaasan Palloseuraa vastaan 11. syyskuuta 2009. Hän kuului MyPan runkopelaajiin kahden kauden ajan ja pelasi kahta lukuun ottamatta kaikissa liigaotteluissa. Kausilla 2011-2014 hän pelasi Vaasan Palloseurassa. Kauden 2015 Uimaniemi vietti AC Oulussa, ja sen jälkeen hän liittyi FC Hongan riveihin.
Aiheesta muualla

Antti Uimaniemi Veikkausliigan sivustolla
Aarre Marttila

kansanedustaja Aarre Marttila 1917−1961
Aarre Vaito Oskari Marttila (23. joulukuuta 1917 Jurva – 5. lokakuuta 1961 Seinäjoki) oli suomalainen maanviljelijä ja toimitusjohtaja, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1958–1961.
Marttila suoritti kansanopiston vuonna 1938. Hän työskenteli maanviljelijänä, minkä lisäksi hän harjoitti puutavaran sahausta vientiin muun muassa Englantiin ja Saksaan (Marttilan saha) sekä toimi Kestin turve Oy:n (Jurvassa) ja Turveteos Oy:n (Parkanossa) toimitusjohtajana. Jurvan kunnanvaltuustossa Marttila oli mukana vuodesta 1946 toimien sen puheenjohtajana 1949 ja edelleen vuodesta 1951.
Lisäksi Aarre Marttilalla oli useita luottamustoimia, mm.:
Maalaisliiton Etelä-Pohjanmaan piiritoimikunta, pj
Maalaisliiton puoluevaltuuskunta
Jalostusmeijerien Liiton liittoneuvosto, pj
Jurvan metsänhoitoyhdistyksen pj
Teuvan B-mielisairaalan liittovaltuusto, pj
Etelä-Pohjanmaan nuorisoseuran johtokunnan jäsen
Turveteollisuusliiton johtokunnan jäsen 1946–1954
Turvetuottajain keskusliiton johtokunta, pj v:sta 1955
Jurvan seurakunnan kirkkovaltuusto, jäsen ja pj
Jurvan osuuskassan hallituksen jäsen
Jurvan yhteiskoulun johtokunnan jäsen.
Marttilan vanhemmat olivat maanviljelijä Yrjö Marttila ja Lempi Serafia Peura. Marttila oli naimisissa Siiri Susanna Rajalan kanssa vuodesta 1941 lähtien.