stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sankarikoulu
Äänirooleissa > Alkuperäiset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Veronica Hortiguela  | … |  Lotta Liitäjä   |
|  Jadiel Dowlin  | … |  Veikka Vekotin   |
|  Stephany Seki  | … |  Sari Naps   |
|  Stacey DePass  | … |  Keke Kupla   |
|  Carlos Diaz  | … |  herra Välkky   |
Äänirooleissa > Suomenkieliset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Emma Louhivuori  | … |  Lotta Liitäjä   |
|  Valtteri Turunen  | … |  Veikka Vekotin   |
|  Mirjami Heikkinen  | … |  Sari Naps   |
|  Vili Orava  | … |  Keke Kupla   |
|  Arttu Kapulainen  | … |  herra Välkky   |
|  Juhani Rajalin  | … |  otsikot, sivuäänet   |
|  Jenni Sivonen  | … |  sivuäänet   |
|  Peter Pihlström  | … |  sivuäänet   |
|  Raili Raitala  | … |  sivuäänet   |
|  Tuukka Leppänen  | … |  sivuäänet   |
Aiheesta muualla

Hero Elementary sivuilla (englanniksi)
Sankarikoulu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ruusujuuri

| Ruusujuuri |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Maksaruohokasvit Crassulaceae
Suku::  Ruusujuuret Rhodiola
Laji::  rosea
Kaksiosainen nimi
 Rhodiola rosea  L. 
Katso myös
   Ruusujuuri Wikispeciesissä   Ruusujuuri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruusujuuri (Rhodiola rosea) on viileillä alueilla kasvava maksaruohokasvien (Crassulaceae) heimoon kuuluva kasvi. Kasvista käytetään myös nimeä pohjanruusujuuri.
Ruusujuurta kasvaa luonnonvaraisena Skandinavian ja Venäjän pohjoisosissa sekä Alpeilla. Sitä on tavattu myös muun muassa Pohjois-Amerikan itärannikolla sekä Grönlannissa. Se on etupäässä tunturiseudun kosteikkojen liepeillä esiintyvä mehikasvi, joka kasvaa noin 30 senttimetrin korkuiseksi kiehkuraiseksi mättääksi. Kukat ovat kaksikotiset, eli hede- ja emikasvit ovat erikseen.
Ruusujuurta viljellään myös koriste- ja lääkekasvina. Sen juurakko tuoksuu ruusuilta.  Sitä käytetään yrttinä muun muassa vähentämään väsymystä ja masennusta ja lisäämään seksuaalista halukkuutta. Se on myös koristekasviksi sopiva ruoho, jonka viljely onnistuu Suomessakin.
Aiheesta muualla

Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ruusujuuri (Rhodiola rosea)
Luontoportti: Ruusujuuri (Rhodiola rosea)
Tietoa Ruusujuuren käytöstä ja linkkejä tutkimuksiin/
United States Department of Agriculture (USDA): Rhodiola rosea (englanniksi)
Flora of China: Rhodiola rosea (englanniksi)
Scorpions de Mulhouse

| Scorpions de Mulhouse |
| --- | --- |

Perustettu:  2005
Kaupunki:   Ranska, Mulhouse
Kotiareena:  Patinoire de l'Illberg
– kapasiteetti:  1590
Sarjataso:  Synerglace Ligue Magnus
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Erwan Agostini
Puheenjohtaja:   Alain Cheval
Päävalmentaja:   Kévin Hecquefeuille
Mestaruudet:  1 (2005)
Pronssia:  1 (2003)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Scorpions de Mulhouse on ranskalainen jääkiekkoseura Mulhousen kaupungista Ranskasta. Joukkue pelaa maan pääsarjassa Ligue Magnusissa. Joukkue on voittanut maan mestaruuden kertaalleen kaudella 2004-2005. Joukkue kuitenkin teki tuon jälkeen konkurssin ja joutui aloittamaan nousun takaisin pääsarjaan. Sarjaan nousu onnistui kauden 2011-2012 päätteeksi ja joukkue pelaa kaudella taas pääsarjassa sitten kauden 2004-2005.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
|   |  | Nicolas Jona | L | 2025 | San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat |
|   |  | Lukas Paicheler | L | 2025 | Mulhouse, Ranska |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 72 |  | Joachim Sonnet | R | 2025 | Mulhouse, Ranska |
|   |  | Michael-Anthony Deslauriers | L | 2025 | Montreal, Québec, Kanada |
|   |  | Kylian Dufour | L | 2025 | Mulhouse, Ranska |
|   |  | Mathis Guth | R | 2025 | Mulhouse, Ranska |
|   |  | Linus Kaistila | L | 2025 | Lörrach, Saksa |
|   |  | Aurélien Klesmann | L | 2025 | Mulhouse, Ranska |
|   |  | Diego Zorita | R | 2025 | Mulhouse, Ranska |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
|   |  | Thomas-Alexandre Ackermann | L | H | 2025 | Mulhouse, Ranska |
|   |  | Julien Burgert | R | H / P | 2025 | Colmar, Ranska |
|   |  | Vincent Da Silva | R | H | 2025 |  |
|   |  | Arnaud Fuss | R | H | 2025 | Mulhouse, Ranska |
|   |  | Laurent Gerber |  | H | 2025 |  |
|   |  | Téo Haffner | R | LH | 2025 | Mulhouse, Ranska |
|   |  | Matthieu Le Blond | L | H | 2025 | Grenoble, Ranska |
|   |  | Michaël Marchand | L | H | 2025 | Reims, Ranska |
|   |  | Quentin Mathez | L | H | 2025 | Dijon, Ranska |
|   |  | Tom Muller | R | H | 2025 | Mulhouse, Ranska |
|   |  | Sabri Nakhli | L | H | 2025 | Mulhouse, Ranska |
|   |  | Noah Oswald | L | H | 2025 | Mulhouse, Ranska |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Kévin Hecquefeuille
Maalivahtivalmentaja: Bruno-Pierre Guillemette
Fysiikkavalmentaja: Anthony Goncalves
Huoltopäällikkö: Florent Leblanc
Puheenjohtaja: Alain Cheval
Toimitusjohtaja: Erwan Agostini
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Seuran viralliset kotisivut
Ligue Magnus (Ranskan jääkiekon pääsarja)
Amiens
Angers
Anglet
Bordeaux
Briançon
Cergy
Chamonix
Gap
Grenoble
Mulhouse
Nice
Rouen
Saint-Clair-sur-Epte

| Saint-Clair-sur-Epte |
| --- | --- |
 Notre-Damen kirkko
 vaakuna
 Saint-Clair-sur-Epte
 Koordinaatit: 49°12′00″N, 01°41′00″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Île-de-France
Departementti:  Val-d’Oise
Arrondissementti:  Pontoise
Hallinto:  
 – Pormestari:  Christophe Depont
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,18 km²
Väkiluku (2013):  978
 – Väestötiheys:  80,3 as./km²
Postinumero:  95770
 
 saint-clair-sur-epte.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Clair-sur-Epte on kunta Ranskan Val-d'Oisen departementissa. Kunta on osa Pariisin metropolialuetta. Kunnassa on arviolta 978 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 12,18 neliökilometriä.
Eptejoki virtaa kunnan läpi.
Historia

Nimi Saint Clair juontuu samannimisestä englantilaisesta munkista, joka syntyi vuonna 845 Rochesterissa ja kuoli vuonna 884 silloisessa Vulcassumissa, joka nimitettiin Saint-Clair-Sur-Epteksi.
Kuningas Kaarle Yksinkertainen päätti 911 Saint-Clair-sur-Eptessa viikinkien hävitysretket solmimalla viikinkipäällikkö Rollon kanssa sopimuksen, joka antoi normanneille osan myöhempää Normandiaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Clair-sur-Epte Wikimedia Commonsissa
Saint-Clair-sur-Epte'n kunnan kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Ruotsin valtiopäivät

| Ruotsin valtiopäivät Sveriges riksdag |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Puhemies:  Andreas Norlén (M) 24. syyskuuta 2018 alkaen
Kokoonpano
Edustajia:  349
 
Puolueet:  Hallitus (103)      Maltilliset (70)       Kristillisdemokraatit (19)       Liberaalit (16) Hallituksen tukipuolueet (73)      Ruotsidemokraatit (73) Oppositio (173)      Sosiaalidemokraatit (107)       Vasemmisto (24)       Keskusta (24)       Ympäristöpuolue (18)
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  11. syyskuuta 2022
Kokouspaikka
 Valtiopäivien istuntosali
Kotisivut
 https://www.riksdagen.se/
Ruotsin valtiopäivät (ruots. Sveriges riksdag tai riksdagen) on Ruotsin lakeja säätävä elin, joka kokoontuu vaaleilla valittuna ryhmän puhemiehen johtamana.
Valtiopäivät aloitti toimintansa kaksikamarisena 19. tammikuuta 1867; se muutettiin yksikamariseksi vuonna 1970. Valtiopäivien edeltäjä oli keskiajalta lähtien toimineet säätyvaltiopäivät, jossa oli edustettuina neljä pysyvää säätyä.
Ruotsiin tuli vuonna 1909 pitkän julkisen keskustelun ja kiistelyn jälkeen osittainen äänioikeus toiseen kamariin, ja yleinen ja yhtäläinen äänioikeus lopulta 1921.
Vaalit

Ruotsin valtiopäivillä on 349 edustajapaikkaa, joista 310 valitaan 29 vaalipiiristä ja 39 valitaan tasauspaikkoina, joilla taataan puolueille valtakunnallisen suhteellisuuden tarkempi toteutuminen. Vaalipiirien paikkaluvut määräytyvät piirin asukasmäärän perusteella. Valtiopäivävaalien äänikynnys on valtakunnallisesta tuloksesta laskettava 4 %. Henkilökohtaiset äänet asettavat valtiopäivävaaleissa ehdokkaan ohi puoluelistan, jos ehdokas saa vähintään 8 prosenttia puolueen saamasta äänimäärästä.
Äänestyskelpoisia ovat 18 vuotta viimeistään vaalipäivänä täyttäneet Ruotsin kansalaiset, jotka ovat jossain elämänsä vaiheessa asuneet Ruotsissa.
Valtiopäiväpuolueet

Ruotsin valtiopäivillä on vaalikaudella 2018–2022 edustettuna kahdeksan puoluetta, jotka ovat suuruusjärjestyksessä sosiaalidemokraatit (100 paikkaa), maltillinen kokoomus (70), ruotsidemokraatit (61), keskusta (31), vasemmisto (27), kristillisdemokraatit (22), liberaalit (20) ja vihreät (16). Lisäksi valtiopäivillä on kaksi sitoutumatonta edustajaa. Vaalikausi alkoi 24. syyskuuta 2018, jolloin vuoden 2018 vaaleissa valitut edustajat aloittivat kautensa.
| Puolue | Puolue | Puolue | Ruotsinkielinen nimi | Aatesuunta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Keskustapuolue | C | Centerpartiet | Keskustalaisuus |
|  | Kristillisdemokraatit | KD | Kristdemokraterna | Kristillisdemokratia |
|  | Liberaalit | L | Liberalerna | Liberalismi |
|  | Maltillinen kokoomus | M | Moderata samlingspartiet | Liberaalikonservatismi |
|  | Ruotsidemokraatit | SD | Sverigedemokraterna | Oikeistopopulismi |
|  | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | S | Sveriges socialdemokratiska arbetareparti | Sosiaalidemokratia |
|  | Vasemmistopuolue | V | Vänsterpartiet | Sosialismi |
|  | Ympäristöpuolue Vihreät | MP | Miljöpartiet de Gröna | Vihreä liike |
Valtiopäiväpuolueet > Koronaparlamentti

Maaliskuussa 2020 koronaviruspandemian vuoksi valtiopäivien ryhmien puheenjohtajat tekivät sopimuksen, jonka mukaan istunnoissa paikalla olevien edustajien määrää vähennetään 55 turvavälien ylläpitämiseksi. Paikat jaettiin seuraavasti: S (16), M (11), SD (10), C (5), V (4), KD (3), L (3) ja MP (3).
Oikeusasiamies

Valtiopäivien oikeusasiamiehet (ruots. Riksdagens justitieombudsmän) eli oikeusasiamies (ruots. Justitieombudsmannen, JO) on valtiopäivien kontrollivaltaa käyttävä viranomainen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruotsin valtiopäivät Wikimedia Commonsissa
Ruotsin valtiopäivät (ruotsiksi, englanniksi)
Ruotsin valtiopäivärakennus
Saukonsalo

Saukonsalo
| --- | --- |
Sijainti:  Mikkeli (Anttola) Etelä-Savo Suomi
Vesialue:  Saimaa: Luonteri
Korkein kohta:  163 m mpy. 
Pinta-ala:  12 km²  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Saukonsalo on saari varsinaisella Saimaalla Luonterin järvenosassa Mikkelin Anttolassa Etelä-Savossa.
Luontoarvoja

Luonterissa on rauhoitettu laaja Natura 2000-hankkeeseen kuuluva pääosin rantojensuojelualue (Luonteri (FI0500021), 8 441 ha), joka levittäytyy Juvan, Mikkelin ja Puumalan kuntien alueille ja jonka kokonaispinta-ala on 84,41 km². Suojelualue sijaitsee pääosin Saukonsalon luoteispuolella olevilla Luonterin saarilla, mutta osa suojelualuesta sijaitse Saukonsalossa. Suojeluun kuuluu yksityisiä maita saaren pohjoisrannoilta, joissa voi suojelusta huolimatta harjoittaa metsätaloutta. Saukonsalon pohjoisosassa siihen kuuluu Laivaniemi ja Petranmäki, Varpusaaren eteläosa, Nuottasaari ja pohjoisempi Ruissaari (yhteensä 157 ha, 8 km rantaa). Toinen suojelualue sijaitsee Jousanlahden suulla, jossa siihen kuuluu Jousanniemestä etelään ulottuva yhtenäinen ranta-alue (5 ha).
Saaren eteläosassa kumpuileva vuorimaa muodostuu kallioisista vuorista Kuvavuori ja Kaarnavuori, joiden jyrkänteiset rannat ovat vesillä liikkujille maisemallisesti merkittävät (Kaarnavuoren alue, KAO060082, 509 ha). Esimerkiksi Kaarnavuoren massiivinen seinämä ja Kuvavuoren korkeat jyrkänteet näkyvät kauas ympäristöön. Vuorien laelta näkyy länteiselle selälle ja saaren metsien yli. Merkittävin muodostuma on Kaarnavuoren 40–45 metriä korkea itäjyrkänne. Se kohoaa porrasmaisesti ja siinä on suojaava kallioulkonema ja vielä sen alla on vielä rakkamaista louhikkoa. Kallioalueen kasvillisuus on karua ja vaatimatonta. Lakialueelta tavataan esimerkiksi kalliohatikkaa. Kallioiden alla sijaitsee lehtomaista rantakasvillisuutta. Myös nämä alueet sisältyvät Luonterin Natura 2000-alueeseen.
Aiheesta muualla

Luonteri (FI0500021), Natura 2000 - standard data form (englanniksi), (suomeksi)
Saint-Christo-en-Jarez

| Saint-Christo-en-Jarez |
| --- | --- |

 Saint-Christo-en-Jarez
 Koordinaatit: 45°32′44″N, 4°29′15″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Loire
Arrondissementti:  Saint-Étienne
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  21,8 km²
Väkiluku (2017):  1 891 
 – Väestötiheys:  86 as./km²
Kunnan numero:  42208
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Christo-en-Jarez on kunta Keski-Ranskassa Loirein departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 17 kilometriä Saint-Étiennestä koilliseen.
Kunta on maaseutua, jonka pinta-alasta noin kaksi kolmasosaa on viljelyskäytössä.
Ystävyyskaupungit

Brembio (Italia)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Christo-en-Jarez Wikimedia Commonsissa
SAP

SAP tarkoittaa seuraavia:
SAP, saksalainen ohjelmistoyhtiö
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue, SAP, lyhenne ruotsinkielisestä nimestä Sveriges socialdemokratiska arbetareparti, ruotsalainen puolue
Sap, Alice in Chainsin EP-levy
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SAP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Saskia & Serge

Saskia & Serge Eurovision laulukilpailussa 1971
Saskia & Serge on alankomaalainen duo, jonka muodostavat laulaja Trudy van den Berg (s. 23. huhtikuuta 1947) ja laulaja-kitaristi Ruud Schaap (s. 22. maaliskuuta 1946). Duo nousi julkisuuteen sen voitettua Max van Praagin järjestämän kykykilpailun vuonna 1967. Duon jäsenet menivät keskenään naimisiin vuonna 1969, ja samana vuonna duo sai nykyisen nimensä.
Duo sijoittui toiseksi Alankomaiden karsintana Eurovision laulukilpailuun 1970 toimineessa Nationaal Songfestival -laulukilpailussa kappaleella "Het spinnewiel". Duo valittiin sisäisesti edustamaan Alankomaita vuoden 1971 Eurovision laulukilpailuun. Duo esitti Nationaal Songfestival -karsinnassa kuusi kappaletta, joista  edustuskappaleeksi valittiin "Tijd". Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa duo sijoittui kuudenneksi.
Diskografia > Albumit

Saskia & Serge (1970)
Liedjes Voor Alle Tijden (1971)
Songs For All Seasons (1971)
Er Bloeit Een Bloem... (1972)
Expres Voor U (1973)
We'll Give You Everything (1976) #14
Saskia & Serge In Nashville, U.S.A. (1977)
Saskia & Serge (1977)
Some Girls Grow Up (1878)
I Believe In Love (1979)
Something Special (1981) #19
The Ring Of Love (1985)
The Best From The West (1986) #37
12 Wereldhits Nederlandstalig (1992)
Voor Het Eerst, Voor Het Laatst (1994)
Sterker Dan Ooit (1998) #41
In De Wolken (2000)
Mooie Liedjes (2009)
Aiheesta muualla

Saskian ja Sergen kotisivut
Saski Baskonia

| Saski Baskonia |
| --- | --- |

Liiga:  ACB Euroliiga
Perustettu:  1959
Historia:  CD Vasconia 1959–1976 CD Basconia 1976–1987 Saski Baskonia 1987–
Areena:  Fernando Buesa Arena
Kotipaikka:  Vitoria-Gasteiz, Baskimaa, Espanja
Värit:           
Presidentti:   José Antonio Querejeta
Päävalmentaja:   Sito Alonso
Mestaruudet:   3 × Espanjan-mestaruus  6 × Espanjan cup  1 × Saporta Cup  4 × Espanjan supercup 
Kotisivu:  baskonia.com
Saski Baskonia on koripalloseura Vitoria-Gasteizista Espanjan Baskimaasta. Seuran edustusjoukkue pelaa Espanjan ACB-liigassa ja kansainvälisissä seurakilpailuissa.
Saski Baskonia perustettiin vuonna 1959 nimellä Club Deportivo Vasconia. Vuonna 1976 nimi muuttui muotoon Club Deportivo Basconia ja vuonna 1987 nykyisekseen. Samana vuonna seura teki sponsorisopimuksen keramiikkavalmistaja Taulellin kanssa, minkä myötä edustusjoukkue nimettiin aluksi Taugrésiksi ja vuonna 1997 TAU Cerámicaksi. Vuoden 2009 kesällä Taulell lopetti seuran tukemisen ja sen tilalle tuli espanjalainen säästöpankki Caja Laboral.
Saski Baskonia nousi Espanjan korkeimmalle sarjatasolle ensimmäistä kertaa vuonna 1972, ja nykyisessä ACB-liigassa se on pelannut sarjan perustamisesta vuodesta 1983 lähtien. Seura voitti ensimmäisen kuudesta Espanjan cupistaan kaudella 1994–1995 ja siitä on sittemmin tullut yksi Espanjan suurimmista. ACB-liigan se on voittanut kausilla 2001–2002, 2007–2008 ja 2009–2010. Euroliigassa seuran paras sijoitus on ollut toinen.
Mestaruudet

Saporta Cup (1): 1996
Espanjan liiga (3): 2002, 2008, 2010
Espanjan cup (6): 1995, 1999, 2002, 2004, 2006, 2009
Espanjan supercup (4): 2005, 2006, 2007, 2008
Aiheesta muualla

Saski Baskonian sivusto (baskiksi) (espanjaksi) (englanniksi)
Saski Baskonia ACB:n sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Saski Baskonia Euroleaguen sivustolla (englanniksi)
Euroliiga 2022–2023
Lohkovaihe

Alba Berlin | Anadolu Efes | Barcelona | Bayern München | Cazoo Baskonia | Virtus Bologna | Crvena zvezda | Olimpia Milano | Fenerbahçe Beko | AS Monaco Basket | ASVEL Lyon-Villeurbanne | KK Partizan | Maccabi Tel Aviv | Olympiakos | Panathinaikos | Real Madrid | Valencia BC | Žalgiris
SMS S133

| SMS S133 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Schichau
Laskettu vesille:  1. syyskuuta 1917
Palveluskäyttöön:  21. helmikuuta 1918
Poistui palveluskäytöstä:  luovutettu 1920 sotakorvauksena Ranskalle
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 170 t (kuormattu)
Pituus:  83,1 m (kokonaispituus)
Leveys:  8,32 m
Syväys:  3,9 m (keula)
Koneteho:  23 690 shp
Nopeus:  33,4 solmua
Miehistöä:  4 upseeria ja 101 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  3 × 10,5 cm L/45 Utof -tykkiä 6 × 50 cm torpedoputkea 24 × miinaa
SMS S133 oli Saksan keisarikunnan laivaston G96-luokan torpedovene ensimmäisessä maailmansodassa. Sodan loputtua alus luovutettiin sotakorvauksena Ranskalle.
Valmistus

Alus tilattiin Schichaulta, missä köli laskettiin telakkanumerolla 1006]]. Alus laskettiin vesille 1. syyskuuta 1917 ja valmistui 20. helmikuuta 1918.
Palvelus

Sodan päätyttyä alus jatkoi palvelustaan Reichsmarinessa, kunnes se poistettiin alusluettelosta 5. marraskuuta 1919. Alus luovutettiin Ranskalle 20. heinäkuuta 1920 Cherbourgissa. Alus liitettiin Ranskan laivastoon nimellä Chastang. Se poistettiin palveluksesta 18. elokuuta 1933 ja romutettiin.
Sarah Solemani

Sarah Solemani on brittiläinen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa tilannekomediasarjasta Becky ja Steve (Him & Her).
Solemanilla on puoliksi persialaiset ja juutalaiset sukujuuret. Hänen varhaisiin rooleihinsa kuuluu elokuva Mrs. Henderson esittää (2005), jossa hän esiintyi kolmantena Cambridgen-vuotenaan opiskellessaan politiikkaa. Jo ennen yliopisto-opintoja hän näytteli West Endin Miehuuskoe-näytelmässä.
Aiheesta muualla

Sarah Solemani Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Saskatoon John G. Diefenbakerin kansainvälinen lentoasema

Saskatoon John G. Diefenbakerin kansainvälinen lentoasema (engl. Saskatoon John G. Diefenbaker International Airport, tunnetaan myös nimellä Saskatoon International Airport) (IATA: YXE, ICAO: CYXE) on lentoasema Kanadan Saskatchewanin provinssissa, noin 5,6 km Saskatoonin kaupungista luoteeseen. Kenttää ylläpitää Saskatoon Airport Authority. Kenttä on nimetty Kanadan 13. pääministerin John Diefenbakerin kunniaksi.
Historia

Saskatoonin lentoaseman juuret juontavat vuoteen 1913, jolloin kaupunki määritteli pienen alueen kaupungin ulkopuolelta ilmasatamaksi (tuohon aikaan lentokenttiä kutsuttiin Kanadassa ilmasatamiksi). Vuonna 1922 kaupungin alueella oli jo kaksi kaupallista ilmasatamaa. Kanadan valtion ja Saskatoonin yhteistyössä 1. heinäkuuta 1929 ensimmäinen virallinen ilmasatama avavattiin nykyisen lentoaseman paikalla. Seuraavan vuoden kesäkuussa lentoasemalle asennettiin valaistus. Samana vuonna Western Canada Airways aloitti postiliikenteen läntiseen Kanadaan. Liikenne tosin lopetettiin 31. maaliskuuta 1932 taloudellisen taantuman vuoksi. Vuosina 1938 ja 1939 lentoasemaa laajennettiin, kolme uutta kiitotetä valmistuivat valtion ja kaupungin yhteisrahoituksella. Toisen maailmansodan aikana lentoasema oli Kanadan ilmavoimien käytössä, lähinnä koulutuskäytössä.
Vuonna 1946 lentoasema palautettiin siviililiikenteen käyttöön ja 1948 kiitoteille 08 ja 32 asennettiin mittarilähestymisjärjestelmä. Vuoden 1947 heinäkuussa Trans-Canada Air Lines aloitti reittilennot asemalta Vancouveriin ja Torontoon Douglas DC-3 -koneilla. Vuonna 1950 koneet vaihtuivat uudempiin DC-4 North Star -koneisiin. Lokakuussa 1950 Kanadan ilmavoimat perustivat asemalle lentokoulutuskeskuksen. Syyskuussa 1954 lentoasema sai kansainvälisen statuksen ja passintarkastuspisteen. Uusi terminaali valmistui vuonna 1955. Vuonna 1967 ensimmäiset suihkukoneet aloittivat liikennöinnin asemalle, Trans-Canada Air Lines lensi kentälle käyttäen Douglas DC-9 koneita. 29. marraskuuta 1975 lentoasemalle valmistui jälleen uusi terminaali ja vanha terminaali peruskorjattiin toimistoiksi hallinnollisiin tehtäviin. 23 heinäkuuta 1993 Saskatoonin lentoasema nimettiin uudelleen Kanadan 13. pääministerin kunniaksi Saskatoon John G. Diefenbakerin kansainvälinen lentoasemaksi.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Aeroméxico: Cancun (kausittainen)
Air Canada: Toronto-Pearson
Air Canada Jazz: Calgary, Edmonton, Montreal, Ottawa, Vancouver, Winnipeg
Delta Connection, SkyWest Airlinesin kalustolla: Salt Lake City (kausittainen)
Northwest Airlink, Compass Airlinesin kalustolla: Minneapolis/St. Paul
Pronto Airways: Baker Lake (kausittainen), Prince Albert, Points North, Rankin Inlet (kausittainen), Stony Rapids, Uranium City, Wollaston
Skyservice: Cancun, Mazatlan, Puerto Plata, Puerto Vallarta, Punta Cana (kaikki kausittaisia)
Sunwing Airlines: Cancun, Holguin, Varadero (kaikki kausittaisia)
Transwest Air: Fond Du Lac, Fort McMurray, La Ronge, Points North, Prince Albert, Regina, Stony Rapids, Wollaston
United Express, SkyWest Airlinesin kalustolla: Chicago-O'Hare, Denver
WestJet: Calgary, Cancun (kausittainen), Edmonton, Las Vegas (kausittainen), Mazatlan (kausittainen), Puerto Vallarta (kausittainen), Toronto-Pearson, Vancouver (kausittainen)
Ruotsin ilmailuhistoriallinen yhdistys

Ruotsin ilmailuhistoriallinen yhdistys (ruots. Svensk Flyghistorisk Förening) (SFF) perustettiin 8. tammikuuta 1961 Malmössä ja omaa nykyään 6 000 jäsentä 15 paikallisosastossa[lähde? ].
Yhdistys julkaiseen Svensk Flyghistorisk Tidskrift-lehteä, joka ilmestyy kuudesti vuodessa. Se julkaisee vuosikirjan, Flyghistorisk Revy.
Paikallisosasto Jämtland-Härjedalen-alueella ylläpitää Jämtlands flyg- och lottamuseum, ilmailu- ja lottamuseota.
Yhdistyksen kanslia ja kirjasto sijaitsevat Östermalmsgatan 87:ssa Tukholmassa entisessä armeijan esikuntatalossa, "Grå Huset".
Aiheesta muualla

Svensk Flyghistorisk Förening