stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lainojen yhdistäminen

Lainojen yhdistäminen tarkoittaa kahden tai useamman rahalainan yhdistämistä yhdeksi suuremmaksi lainaksi. Käytännössä tämä tapahtuu ottamalla uusi laina, joka kattaa aiemmat lainat.
Lainojen yhdistämistä käytetään yleensä tilanteissa, joissa lainanhakija on joutunut velkakierteeseen ja haluaa helpottaa tilannettaan. Lainojen yhdistämisen etuna on se, että korkoa ja muita lainankuluja maksetaan yhdistämisen jälkeen ainoastaan yhdestä lainasta, mikä tulee edullisemmaksi, kuin lainan kulujen maksaminen erikseen useasta eri lainasta. Suuremmalle lainalle saa myös yleensä edullisemman koron.
Lainojen yhdistämisen kanssa tulee kuitenkin olla tarkkana, sillä mikäli esimerkiksi takaisinmaksuaikaa pidennetään, korkokustannukset kasvavat. Mitä nopeammin lainan pystyy maksamaan pois, sitä vähemmän joutuu maksamaan korkokustannuksia, joten lainojen yhdistämisellä ei tulisi kasvattaa lainojen maksuaikaa ainakaan merkittävästi.
Uutta lainaa hakiessa tärkeää on huomioida myös uuden lainan sivukulut. Pelkkä korkojen vertailu ei siis riitä selvittämään edullisinta tapaa maksaa velat pois, sillä uudessa lainassa voi piillä sivukuluina esimerkiksi avausmaksu. Tärkeää onkin selvittää lainojen todellinen vuosikorko, johon on laskettu mukaan myös lainan sivukulut. Yhdistelylainan ottaminen kannattaa vain, kun sen saa nykyistä lainaa edullisemmin ja kuukausierä on oman talouden maksuvaraan nähden sopivalla tasolla.
Lainojen yhdistämisen voi olla riskialtista myös silloin, mikäli vakuudettomia lainoja yhdistetään vakuudellisella lainalla. Tällöin voi menettää asuntonsa, mikäli ei maksa vakuudellista yhdistelylainaa takaisin ajallaan. Joskus parempi strategia lainojen poismaksuun voikin olla niin sanottu velkojen lumipallottaminen.
Lainojen yhdistämisen tavoite on useimmiten pienentää kuukausierää hakijan talouteen paremmin sopivaksi.
On kuitenkin tärkeätä miettiä myös koko lainan juoksuajan kustannuksia, sillä yhdistelylainojen pienempi kuukausierä perustuu pidempään laina-aikaan.
Mitä pidempi on laina-aika, sitä enemmän lainanhaltija joutuu maksamaan korkoja ja kuluja.
Kiinanjujuba

| Kiinanjujuba |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Paatsamakasvit Rhamnaceae
Suku::  Jujubat Ziziphus
Laji::  jujuba
Kaksiosainen nimi
 Ziziphus jujuba  Mill. 
Synonyymit
 Paliurus mairei H. Lèv.  Rhamnus jujuba L.  Rhamnus soporifera Lour.  Rhamnus zizyphus L.  Ziziphus jujuba (L.) Lam.  Ziziphus jujuba (L.) Gaertn.  Ziziphus mairei (H. Lèv.) Browicz & Lauener  Ziziphus nitida Roxb.  Ziziphus orthacantha DC.  Ziziphus poiretii G.Don nom. illeg.  Ziziphus rotundata DC.  Ziziphus sativa Gaertn.  Ziziphus soporifera (Lour.) Stokes  Ziziphus spinosa (Bunge) Hu ex F.H. Chen  Ziziphus tomentosa Poir.  Ziziphus trinervia Roth nom. illeg.  Ziziphus vulgaris var. inermis Bunge  Ziziphus vulgaris var. spinosa Bunge  Ziziphus zizyphus (L.) H.Karst.  Ziziphus zizyphus (L.) Meikle  Zizyphon jujubum St.-Lag. 
Katso myös
   Kiinanjujuba Wikispeciesissä   Kiinanjujuba Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiinanjujuba (Ziziphus jujuba) on jujubien sukuun kuuluva lehtipuu, jonka hedelmiä käytetään ravinnoksi. Hedelmiä kutsutaan myös nimellä jujube. Kasvi on kotoisin Aasiasta ja Lähi-idästä, ja sitä on istutettu laajasti trooppiseen Afrikkaan.
Ulkonäkö ja koko

Kiinanjujuba on pienehkö lehtipuu, joka kasvaa noin 12 metriä korkeaksi. Sen lehdet ovat kiiltävän vihreät ja kukat vaatimattomat. Hedelmä on kooltaan rypäleen ja mansikan väliltä, ja siinä on sisällä yksi iso siemen. Sekä kuori että hedelmäliha ovat punaisia.
Hedelmät

Kiinanjujubaa on kasvatettu Kiinassa neljätuhatta vuotta. Siitä on jalostettu lukuisia lajikkeita, joista toisten hedelmät sopivat paremmin sellaisenaan syötäviksi, toiset kuivattaviksi. Hedelmistä voidaan tehdä myös säilykkeitä.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kiinanjujuba (Ziziphus jujuba)
ITIS: Ziziphus jujuba (englanniksi)
Flora of China: Ziziphus jujuba (englanniksi)
Tuoreita kiinanjujuban hedelmiä.
Kuivattuja kiinanjujuban hedelmiä.
Lauri Hiisi

Lauri Hiisi (sukunimi vuoteen 1918 Helenius; 20. elokuuta 1897 Orimattila – 15. toukokuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen everstiluutnantti, joka toimi Suomen sotilasasiamiehenä Ranskassa, Belgiassa ja Espanjassa. Sittemmin hän johti perustamaansa Pankkiriliike L. Hiisi Oy:tä.
Hiiden vanhemmat olivat suutarimestari Johan Willehard Helenius ja Maria Emilia Karlsson. Hän pääsi ylioppilaaksi 1917 ja suoritti kadettikoulun 1920. Hiisi opiskeli vielä Italian tykistöakatemiassa 1929. Hän opiskeli myös matematiikkaa Helsingin yliopistossa.
Hiisi oli Rannikkotykistörykmentissä upseerina 1920–1924, yleisesikunnan toimistoupseerina 1924–1926,
Rannikkotykistörykmentti 2:n teknillisen toimiston päällikkönä 1929–1930, Rannikkotykistörykmentti l:n patteriston komentajana 1930–1933 sekä merivoimien esikunnan järjestelytoimiston päällikkönä 1934–1938. Hän osallistui koululaiva Suomen Joutsenen valtameripurjehdukseen vuonna 1936. Hiisi oli Suomen sotilasasiamiehenä Pariisissa 1938–1942, Uudenmaan rannikkoprikaatin esikuntapäällikkönä 1942–1943 ja rannikkotykistörykmentti 1:n komentajana 1943–1944. Hiisi ylennettiin vänrikiksi ja luutnantiksi 1920, kapteeniksi 1924, majuriksi 1928 ja everstiluutnantiksi 1938.
Hiisi erosi jatkosodan jälkeen armeijan palveluksesta ja perusti pankkiiriliike L. Hiisi Ky:n vuonna 1945. Pankkiiriliikkeen nimeksi muuttui 1976 L. Hiisi Oy. Lauri Hiisi luopui yrityksestä vuonna 1980. Vuonna 1985 liike myytiin Tuula ja Jarl Nyholmille ja se on edelleen olemassa yhtiönä mutta toimii nykyisin kokonaan toisella alalla. Välitystoimintaa jatkoi 1988 perustettu uusi Pankkiiriliike L. Hiisi Oy jonka omisti vakuutusryhmä Veritas. Tämä yhtiö lopetti välitystoiminnan 1998 ja sen purettiin 2006.
Vuonna 1959 Lauri Hiisi perusti Kaarina ja Lauri Hiiden Opintosäätiön. Hän harrasti kilpapurjehdusta ja metsänistutusta.
Legio IV Scythica
Aiheesta muualla

Legio IIII Scythica, Emil Ritterling
Laura Howard

Laura Howard (oik. Laura Simmons; s.  1977 Lontoo) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan televisiosarjoista Midsomerin murhat, Soldier Soldier ja Sairaalaelämää.
Aiheesta muualla

Laura Howard Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lauri Hjelt

Otto Lauri Mikael Hjelt (4. syyskuuta 1900 Tuusula –3. lokakuuta 1972) oli suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan filosofian maisteri.
Hjelt työskenteli ulkoministeriön palveluksessa vuosina 1924–1932 ja uudelleen vuodesta 1939. Hän toimi jaostopäällikkönä vuosina 1944–1946 ja sanomalehtitoimiston päällikkönä vuosina 1946–1949. Vuosina 1949–1951 hän oli Suomen pääkonsulina Göteborgissa ja vuosina 1951–1957 asiainhoitajana Budapestissa. Hjelt oli suurlähettiläs Brysselissä 1957–1959, ulkovaltojen lähettiläiden esittelijä 1959–1961, suurlähettiläs Madridissa 1961–1966.
Hjeltin isä oli Arthur Hjelt.
Lawrence Thienchai Samanchit

Lawrence Thienchai Samanchit (thaiksi ลอเรนซ์ เทียนชัย สมานจิต; s. 28. marraskuuta 1931) on thaimaalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 29. tammikuuta 1959 ja nimitettiin Chanthaburin hiippakunnan johtoon 3. heinäkuuta 1971. Piispaksi vihkiminen seurasi 3. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Francis Xavier Sanguon Souvannasri, jota avustivat Joseph Khiamsun Nittayo ja Michel Kien Samophithak.
Thienchai Samanchit toimi hiippakuntansa johdossa, kunnes jäi eläkkeelle 4. huhtikuuta 2009.
Legio I Isaura Sagittaria

Prima Isauria Sagittarian kilpi, 400-luvun alkupuoli
Legio I Isaura Sagittaria (suom. ensimmäinen isaurialaisten jousimieslegioona) oli roomalainen myöhäisen keisariajan legioona. Nimen perusteella se sijoitettiin Isauriaan, Taurusvuoristoon, Vähään-Aasiaan ja sen sotilaat käyttivät myös jousta aseenaan, mikä on epätavallista legioonalaisten keskuudessa. Sen perusti todennäköisesti keisari Probus, joka soti Isauriassa paikallisia rosvojoukkioita vastaan vuonna 279. Toisten tutkijoiden mukaan legioona perustettiin Diocletianuksen aikana (284-305) tai jopa vuosina 325-354. Diocletianuksen aikana Legio I Isaura sijoitettiin vuonna 354 kotiseudulleen Seleuceiaan tukahduttamaan Isaurian asukkaiden rosvoustoimintaa.
Notitia Dignitatumin mukaan legioona oli 400-luvulla yksi itäisen armeijan legioonista. Legio I Isaura Sagitaria oli Magister Militum per Orientemin alaisuudessa, ja tätä legioonaa käytettiin Rooman valtakunnan Isaurian alueen puolustamiseen. Tähän legioonaan liittyivät myös Legio II Isaura ja Legio I Isaura.
Mahdollinen Notitian jälkeinen viittaus yksikköön saattaa olla peräisin 500-luvun puolivälissä eläneeltä Skythopolisin Kyrillokselta, joka mainitsee Isaurian sotilaat Pyhä Sabaksen elämässä.
Legioonan yksiköt

Palatini -yksiköt (Rooman armeijan eliitti, joka oli keisarin valvonnassa):
Legiones palatinae, liikkuvan praesentalis-armeijan raskas jalkaväkiyksikkö
Auxilia palatina, liikkuvan praesentalis-armeijan kevyt jalkaväki
Vexillationes palatinae, liikkuvan praesentalis-armeijan ratsuväki.
Comitatenses -yksiköt ("alueelliset liikkuvat" yksiköt, jotka olivat yksittäisten keisarien (Konstantinuksen poikien) tai erilaisten magistri militum non-praesentalisien (ei "hovin") käytettävissä ja jotka jakautuivat seuraavasti:
Legiones comitatenses, non-praesentalis-liikkuvan armeijan raskas jalkaväki
Vexillationes comitatenses, non-praesentalis-liikkuvan armeijan ratsuväki.
Pseudocomitatenses -yksikkö (kenttäarmeijaan (comitatus ) sotaretkiä varten irrotetut rajajoukot, jotka usein jäivät pysyvästi "liikkuvaan" armeijaan:
Legiones pseudocomitatenses, keisarillisilta rajoilta "lainatut" yksiköt "liikkuvaan" armeijaan.
Kuun valloituksen aikajana

Tämä on aikajana Kuuhun laskeutuneista, iskeytyneistä ja ohilentäneistä luotaimista ja avaruusaluksista.
Kuuhun laskeutuneita luotaimia ja avaruusaluksia
1990-luku

| Avaruusalus | Päiväys | Päiväys | Valtio | Operaattori | Lopputulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiten | 24. tammikuuta | 1990 | Japani | JAXA | ohilento ja kiertäjä |
| Clementine | 25. tammikuuta | 1994 | Yhdysvallat | USAF, NASA | kiertäjä |
| AsiaSat 3/HGS-1 | 24. joulukuuta | 1997 | Venäjä, Yhdysvallat | ILS | ohilento |
| Lunar Prospector | 7. tammikuuta | 1998 | Yhdysvallat | NASA | kiertäjä |
2000-luku

| Avaruusalus | Päiväys | Päiväys | Valtio | Operaattori | Lopputulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SMART 1 | 27. syyskuuta | 2003 | Eurooppa | ESA | kiertäjä |
| Kaguya (SELENE) | 14. syyskuuta | 2007 | Japani | JAXA | kiertäjä |
| Chang’e 1 | 24. lokakuuta | 2007 | Kiina | CNSA | kiertäjä |
| Chandrayaan-1 | 9. huhtikuuta | 2008 | Intia | ISRO | kiertäjä |
| Lunar Reconnaissance Orbiter | 18. kesäkuuta | 2009 | Yhdysvallat | NASA | kiertäjä |
| Chang’e 2 | 1. lokakuuta | 2010 | Kiina | CNSA | kiertäjä |
| Chang'e 5-T1 |  | 2014 | Kiina | CNSA | ohilento |
| Manfred Memorial Moon Mission |  | 2014 |  | LuxSpace | ohilento |
| TESS |  | 2018 | Yhdysvallat | NASA | Gravity assist |
| Queqiao |  | 2018 | Kiina | CNSA | Maa-Kuu L2 |
| Longjiang-1 |  | 2018 | Kiina | CNSA | satelliitti |
| Longjiang-2 |  | 2018 | Kiina | CNSA | satelliitti |
| Chang’e 4 |  | 2018 | Kiina | CNSA | laskeutuja ja kulkija |
| Beresheet |  | 2019 | Israel | SpaceIL | laskeutuja |
| Chandrayaan-2 |  | 2019 | Intia | ISRO | satelliitti |
| Vikram/Pragyan |  | 2019 | Intia | ISRO | laskeutuja ja kulkija |
Leopold Hasner von Artha

Leopold Hasner von Artha noin vuonna 1862.
Leopold Hasner von Artha (15. maaliskuuta 1818 Praha – 5. kesäkuuta 1891 Bad Ischl) oli itävaltalainen poliitikko, joka toimi Itävallan opetusministerinä vuosina 1867–1870 ja pääministerinä lyhyen aikaa vuonna 1870.
Lakia ja filosofiaa opiskellut Hasner tuli vallankumousvuonna 1848 Prager Zeitung -nimisen Prahassa ilmestyneen virallisen lehden toimittajaksi. Hän herätti pian liberaaleilla mielipiteillään sekä valtakunnan keskitettyä hallintoa kannattamalla Itävallan hallituksen huomion. Opetusministeri Leo von Thun und Hohenstein järjesti hänet vuonna 1849 oikeusfilosofian professoriksi Prahan yliopistoon. Hän oli myös kansantalouden professori vuodesta 1851 Prahassa ja vuodesta 1865 Wienin yliopistossa. Hasner valittiin 1861 edustajaksi ensin Böömin maapäiville ja sitten Itävallan parlamenttiin eli valtakunnanneuvostoon (reichsrat), jonka alahuoneen puhemieheksi hänet valittiin 1863. Neljä vuotta myöhemmin hänestä tuli ylähuoneen elinikäinen jäsen ja opetusministeri Karl von Auerspergin hallitukseen. Hasnerin ministerikaudella Itävallassa otettiin käyttöön kahdeksanvuotinen oppivelvollisuus ja perusopetus muutettiin luonteeltaan ei-uskonnolliseksi ja otettiin valtion valvontaan. Hasner toimi pääministerinä 1. helmikuuta – 5. huhtikuuta 1870, mutta hänen lyhytikäinen hallituksensa kompastui kansallisuusryhmien välisiin jatkuviin ristiriitoihin. Hän jatkoi myöhemmin vaikuttajana ylähuoneessa.
Leopold II:n ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Leopold II:n ritarikunta (ransk. Ordre de Léopold II, holl. Orde van Leopold II, saks. Orden Leopolds II) on belgialainen ritarikunta, joka perustettiin 24. elokuuta 1900. Alkujaan ritarikunta kulki nimellä Kongon vapaavaltion ritarikunta, mutta vuonna 1908 Belgian valtio otti ritarikunnan osaksi kansallista palkitsemisjärjestelmäänsä, kun Kongon vapaavaltio lakkasi olemasta kuningas Leopold II:n henkilökohtaista omaisuutta.
Järjestyksessään se on Belgian ritarikunnista alin Leopoldin ritarikunnan ja kruunun ritarikunnan jälkeen. Ritarikuntaa jaetaan tunnustuksena Belgian kuningashuoneen hyväksi tehdystä työstä tai muista poikkeuksellisista ansioista. Myös vähintään 40 vuotta kestäneen uran julkisella sektorilla tehneet työntekijät voivat saada tunnustuksen. Saajan ei tarvitse olla Belgian kansalainen.
Ritarikuntaa jaetaan viidessä luokassa sekä kolmessa mitaliluokassa:
Suurristi
Suurupseeri
Komentaja
Upseeri
Ritari
Kultamitali
Hopeamitali
Pronssimitali
Karhulampi (Luumäki, Kannuskoski)

| Karhulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°58′44″N, 27°17′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.191.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,1 m  
Pituus:  90 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,238 km  
Pinta-ala:  0,35 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarhulampi 
Karhulampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Kannuskosken kylän lähellä Tolpankankaalla sijaitseva umpilampi. Umpilampi tarkoittaa, ettei siihen tule eikä lähde puroja tai ojia.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,4 hehtaaria, se on 100 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee tasalakisella pääosin hiekasta muodostuneella mäellä, jonka lakialueen painaumassaa lampi sijaitsee. Lammen ympäristö on kangasmetsää ja metsässä risteilee polkuja. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 250 metriä ja sen rannat ovat soistuneita.
Virkistys

Lammelle on rakennettu kota ja nuotiopaikka sekä tulentekovälineet. Lammen rannassa on myös laituri. Laavulle johtaa polkuja kahdesta suunnasta.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Touhtiaisen–Ala-Kivijärven alueeseen (14.191) se kuuluu. Se on umpilampi, mutta sen luetaan kuuluvaksi yllä mainittuun vesistöalueeseen pohjavetensä välityksellä. Lammen vedenpinnan korkeus on 81,1 metriä mpy.
Lawrence Tierney

Lawrence Tierney vuonna 1945.
Lawrence Tierney (s. 15. maaliskuuta 1919 – 26. helmikuuta 2002[lähde? ]) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
Hän näytteli vuonna 1945 elokuvassa Pankkirosvo Dillingerin viimeiset päivät John Dillingeria ja vuonna 1947 elokuvassa Born to Kill. Hän näytteli myös uransa loppupuolella 1990-luvulla nuoren elokuvaohjaaja Quentin Tarantinon ensiohjauksessa Reservoir Dogs.
Tierney kuoli 82-vuotiaana 26. helmikuuta vuonna 2002 losangelesilaisessa hoitokodissa.
Laura Smulders

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Laura Smulders |  Laura Smulders |  Laura Smulders |  |
Maa:   Alankomaat
Naisten pyöräily
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | BMX |  |
Laura Smulders (s. 9. joulukuuta 1993 Nijmegen) on alankomaalainen pyöräilijä. Hän kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa ja sai siellä pronssimitalin naisten BMX-pyöräilyssä.
Lauri Kohtamäki

Lauri Matti Samuel Kohtamäki (s. 28. huhtikuuta 1989 Turku) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Noormarkun Nopsaa ja hänen valmentajanaan toimii Seppo Välimäki. Aikuisten SM-kisoista Kohtamäki on voittanut ulkoradoilta viisi kultaa ja pronssin 4 × 400 metrin viestijuoksussa sekä sisäradoilta kaksi kultaa ja pronssin 200 metrin juoksussa.
Kohtamäen ennätyksiä ovat 100 metrin 10,69, 200 metrin 21,25 ja 400 metrin 48,24. Vuonna 2008 Kohtamäki juoksi 400 metrin 19-vuotiaiden sisäratojen Suomen ennätyksen 48,82.
Leponiemi

Leponiemi on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Arvi Leponiemi (1926–2002), taloustieteilijä
Joni Leponiemi (s. 1974), näyttelijä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lepolan hautausmaa (Lappeenranta)

Lepolan siunauskappeli
Lepolan hautausmaa sijaitsee Lappeenrannan Lepolan kaupunginosassa. Ilmari Wirkkalan suunnittelema Lepola vihittiin käyttöön 4. kesäkuuta 1939.
Lepolassa on veteraanihaudoille sekä uurnahaudoille tarkoitettu oma hautausalue. Lepolassa sijaitsee myös siunauskappeli, joka on rakennettu vuosien 1938–1939 aikana.
Lepolaan on haudattu Simolan pommituksessa kuolleet henkilöt.
Lepolan koulu

| Lepolan koulu |
| --- | --- |
 Lepolan koulu ja päiväkoti. Kuva vuodelta 2014.
Sijainti:  Visantie 1, 05400 Jokela
Koordinaatit:  60.5585°N, 24.9744°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Perustettu:  1918 Palojoen-Lepolan kansakoulu
Rehtori:  Mervi Heikkinen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  195 (2015–16)
Verkkosivut
Lepolan koulu on Tuusulan kunnan Jokelassa  toimiva vajaan 200 oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Vuonna 1918 kansakouluna toimintansa aloittanutta koulua laajennettiin ja Lepolan päiväkoti sai uudet tilat vuonna 2012.
Karaokelevy

Karaokelevy tarkoittaa laserlevyä, jolle on tallennettu kappaleiden musiikki ilman laulua ja kappaleiden sanat visuaalisesti musiikkiin tahdistettuna. Yleisimmät karaokelevyformaatit ovat järjestyksessä VCD (Aasia), CDG ja DVD. Vuoteen 2000 asti karaokessa käytettiin myös isoja Laservision-kuvalevyjä, joiden tuotanto on nyt kokonaan lopetettu.
Karaokelevyt Suomessa

Suomalaisia karaokelevyjä valmistetaan sekä ammatti- että kotikäyttöön. Painosten ero on, että vain ammattikäyttöön tarkoitettuja levyjä voi käyttää ansiotoiminnassa ja muussa julkisessa esittämisessä. Jokaisesta julkisesti järjestetystä karaokeillasta on lisäksi tilitettävä esityskorvausta Teostolle. Ammattikaraokelevyt ovat verrattain hintavia Suomen pienten ammattilevymarkkinoiden vuoksi (menekki maksimissaan 500 kappaletta) sekä kotilevyjä huomattavasti korkeampien Teosto maksujen vuoksi. Kotikäyttöön tarkoitettujen levyjen hinta on noin 15 euron luokkaa kappaleelta. Teosto on määritellyt omat tariffinsa näihin molempiin painostyyppeihin. Kaikki nykyisin painettavat levyt ovat DVD-levyjä. Vuoteen 2000 asti levyjä julkaistiin vielä LD-formaatissa ja sen jälkeen kahta eri levysarjaa VCD-formaatissa.
Ensimmäisen suomen kielisen karaokelevyn julkaisi Finnlevy-yhtiö. Finnlevy teki Vip Vision-tuotantoyhtiön kanssa sopimuksen karaokelevyjen tuottamisesta. Finnlevyn Timo Lindströmin vastuulla oli ääniittää uudet versiot valituista kappaleista. Kappaleiden taustalla näkyvistä videoista vastasivat Vip Visionin Jarmo Porola sekä Jouko Konttinen. Vuonna 1991 ilmestyneen Finnkaraoke 1-levyn budjetti oli 4000 markkaa, ja myi nopeasti loppuun.
Power Recordsin Powerkaraoke 1-levy julkaistiin vuonna 1992. Powerviihde-yhtiön perustaja Markku Hintsanen kuvasi kaikkien kappaleiden taustalle videot. Koska Powerviihde ei omistanut kaikkia tekijänoikeuksia kappaleisiin, joutui yhtiö maksamaan liikkuvaa kuvaa sisältävistä videoista synkronointikorvausta 50 penniä sekunnilta. 2000-luvulla Powerviihde oli pioneeri kotikäyttöön DVD:llä myytävien karaokelevyjen tuottajana.
Karaokelevyt Suomessa > Suomalaisia karaokelevysarjoja > Tuotanto jatkuu

| Levysarja | LD *  | DVD | VCD | Ammattikäyttöön | Kotikäyttöön |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Be Pop | - | 6+6 | - | 6 | 6 |
| Cover Karaoke | - | 12+12 | - | 12 | 12 |
| Finnkaraoke | 47 | 31+39 | - | 78 | 39 |
| Hevikaraoke | - | 5+5 | - | 5 | 5 |
| HeavyKaraoke (bandoke) | - | 3/4 | - | 3 | 4 |
| Iskelmäkaraoke | - | 9 | - | - | 9 |
| Karaokekeskus | - | 6+4 | 4 | 10 | 4 |
| Karaokepokkari | - | 55+55 | - | 55 | 55 |
| Karaoketähti | - | 4+10 | - | 4 | 10 |
| Laulavakoira | - | 37+26 | - | 37 | 26 |
| Melplay | 18 | 68+27 | - | 77 | 27 |
| Metallikaraoke | - | 1 | - | - | 1 |
| Poptori | - | 1+3 | - | 1 | 3 |
| Power | 15 | 26+28 | - | 41 | 28 |
| SatNight | - | 16+16 | - | 21 | 20 |
| Suomipoppia | - | 9 | - | - | 9 |
| Tatsia | - | 21 | - | 21 | 21 |
*) Laserdiscien tuotanto lopetettu kokonaan vuonna 2000.
Karaokelevyt Suomessa > Suomalaisia karaokelevysarjoja > Tuotanto lopetettu tai keskeytetty

| Levysarja | LD *  | DVD | VCD | Ammattikäyttöön | Kotikäyttöön |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flamingo | 1 | - | - | 1 | - |
| Juhis karaoke | - | - | 2 | 2 | - |
| Kasino | - | 2 | - | 2 | - |
| Magnum | - | 19+19 | - | 16 | 16 |
| Star karaoke | 1 | - | - | 1 | - |
| Suomi pop | 3 | - | - | 3 | - |
Aiheesta muualla

Karaoke.fi - suomalainen karaokeportaali
Aiheesta muualla > Karaokelevyjen valmistajien ja levysarjojen kotisivuja

Warner Music Finland
Melplay
Power
Magnum
Hevikaraoke/HeavyKaraoke/Bandoke (Arkistoitu – Internet Archive)
Karaokepokkari (Arkistoitu – Internet Archive)
Karaoketähti (Arkistoitu – Internet Archive)
Metallikaraoke
Satnight karaoke
Kasino karaoke
Laulavakoira
Karaokekeskus
Poptori
Be Pop (Arkistoitu – Internet Archive)
Karaoke (albumi)

| Karaoke Magnus Uggla |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesällä 1997
 Julkaistu: 1997
 Tuottaja(t): Anders Glenmark
 Tyylilaji: pop, rock
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Magnus Ugglan muut julkaisut
| 100% Uggla 1994 | Karaoke 1997 | Där jag är e're alltid bäst 2000 |
Karaoke on ruotsalaisen Magnus Ugglan vuonna 1997 julkaistu albumi. Se on Ugglan yhdestoista studioalbumi. Albumi äänitettiin Polar Studios -studiolla.
Osa albumin kappaleista on Ugglan varhaisten albumien, kuten Om Bobbo Viking ja Livets teater, tyylisiä. Levyn kappaleista muun muassa "Den bästa publik" nousi hitiksi. Albumin bonuskappaleet "Kompositören" ja "Visa" nauhoitettiin livenä Börsissä, Tukholmassa, vuonna 1997.
Albumia tilattiin kauppoihin yli 40 000 kappaletta ennen ilmestymistään.
Kappalelista

Den bästa publik (3.16)
Kung för en dag (3.16)
Jag vill (3.43)
Gör det (3.37)
Svensexan (3.19)
Utan dig (3.56)
Pom Pom (Magnus Ugglas fanfar) (3.55)
Bli gay (3.28)
Bra för att va svensk (3.08)
En sista dans (4.04)
Kappalelista > Bonuskappaleet

Kompositören (3.15)
Visa (duetto Vanna Rosenbergin kanssa) (3.40)
Muusikot

Magnus Uggla (laulu)
Marcus Seregård (rummut)
Christer Fogström (kitara)
Ville Holmqvist (kitara)
Erik Calin (basso)
Johan Eriksson (koskettimet)
Anders Glenmark (koskettimet)
Ruskträsk Johansson (saksofoni)
Henrik Rongedahl (taustalaulu)
Anders Glenmark (taustalaulu)
Muusikot > Kappaleessa "Kompositören"

Hans Gardenmar (piano)
Lars Wellander (kitara)
Bosse Persson (basso)
Hans Arktoft (klarinetti)
Peter Gardemar (viulu)
Olle Flodin (viulu)
Arne Stenlund (viulu)
Erland Malmgren (sello)
Muusikot > Kappaleessa "Visa"

Tomas Bergkvist (koskettimet)
Hans Gardemar (koskettimet)
Magnus Bengtsson (kitara)
Bosse Persson (basso)
Jonas Stadling (rummut)
Vanna Rosenberg (laulu)