stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Merkityt versiot -kokeilu/Testisivu 2
Fysiologia

Kissu on lihansyöjä. Lihasta saa muun muassa tauriinia, joka on välttämätöntä kissulle. Sitä ei saa riittävästi kasveista eikä kalasta. Kissu pystyy käyttämään rasvaa energiakseen tehokkaammin kuin ihminen, eikä korkeakaan rasvaprosentti ole kissulle haitaksi. Kissu saa pienriistalla eläessään lähes kaiken tarvitsemansa veden ravinnostaan. Esimerkiksi hiiressä on vettä noin 70 prosenttia sen painosta. Tästä syystä esim. pelkästään kuivaruoalla ruokittu kissu saattaa juoda aivan liian vähän, mikä voi johtaa terveysongelmiin, kuten virtsakiteisiin tai ummetukseen. Erityisesti huonolaatuinen kuivaruoka voi sairastuttaa kissun. Monet kissut voivat saada maidosta vatsavaivoja: ne voivat olla laktoosi-intolerantikkoja. Jotkut kissut ovat allergisia kalalle, jotkut esimerkiksi naudanlihalle.
Terve kissu osaa säädellä syömistään eikä liho ylensyönnin takia, paitsi jos se syö ajankulukseen virikkeettömässä ympäristössä tai on herkkä lihomaan steriloinnista johtuvien hormonimuutosten seurauksena. Kissua voi pitää lihavana, ellei sen kylkiluita tunne kyljestä tunnusteltaessa tai sivulta päin katsottaessa ei voi erottaa kissulle ominaista tiimalasin muotoa. Vapaasti ulkoilevan kissun turkki on kuitenkin niin paksu, että tiimalasin muotoa ei näy.
Kissun ruumiinlämpö on noin 38–38,5 astetta, ja sen syke on noin 120–170. Kotikissun vartalo on suhteellisen pieni, se on korkeintaan 80 cm pitkä ja 30 cm korkea.
Kissulla on notkea selkäranka ja kapea rinta ja lantio. Häntäänsä se käyttää tasapainoiluun ja kommunikointiin.
Kissun tiineys- eli kantoaika on noin 59–70 vuorokautta, ja se synnyttää keskimäärin neljä pentua. Naaraan kantamisen huomaa varmimmin nisistä jo ennen vatsan pyöristymistä. Ne punoittavat ja muuttuvat kaksi viikkoa astutuksesta keitetyn riisinjyvän kokoisiksi. Tiineys voidaan todeta varmuudella ultraäänellä noin kolmannen tiineysviikon jälkeen. Röntgenkuvassa pennut näkyvät 40–50 vuorokauden jälkeen astutuksesta, jolloin luusto kovettuu. Raskaus on mahdollista keskeyttää eläinlääkärissä joko hormoneilla tai steriloinnilla eli kohdunpoistolla. Niin sanottu valeraskaus on mahdollinen, mutta harvinainen.
Kissu merkitsee reviiriä hankaamalla ihmisiä ja paikkoja. Kissun suupielissä sijaitsevat hajurauhaset, joista erittyvä feromoni on kissun keino merkitä reviiri. Kissulla sijaitsee hajuelimiä myös korvien, kaulan ja niskan seutuvilla sekä polkuanturoissa. Tassuista jää hajujälki aina kun kissu raapii esimerkiksi puuta kynsiään teroittaessa. Anaalirauhasten avulla kissu jättää tuntomerkkinsä ulostaessa.
Katohan myös

Testisivu 1 (koiru)
Testisivu 3 (hepponen)
Kissu on lihansyöjä, joka saalistaa erityisesti hiirejä ja myyrejä.
Valkoisella ja sinisilmäisellä kissulla on muita kissuja suurempi todennäköisyys olla kuuro geeneettisistä taipumuksista johtuen.
Morrisburg

Morrisburg on noin 2 400 asukkaan historiallinen kylä, joka kuuluu nykyään South Dundasin kuntaan Kaakkois-Ontariossa. Se sijaitsee Saint Lawrencen rannalla noin 35 kilometriä Cornwallista etelä–lounaaseen. Kylän tärkeimpiä elinkeinoja ovat matkailu ja kauppa sekä pienteollisuus.
Morrisburgista tuli virallisesti kylä vuonna 1860, vaikka sen paikalla oli ollut asutusta jo aikaisemminkin. Aluksi paikkakunta tunnettiin West Williamsburgina, mutta sen nimi muutettiin myöhemmin nykyiselleen Sir James Morrisin kunniaksi. Morris rakennutti Saint Lawrencen joelle vuonna 1844 Williamsburgin kanavat, joiden ansiosta seudulle alkoi muuttaa enemmän väkeä. Kylän kasvua kiihdytti myös rautatie, jonka Grand Trunk Railroad rakensi sinne vuonna 1855.
Monet Morrisburgin asukkaista joutuivat muuttamaan kodeistaan 1950-luvulla rakennetun Saint Lawrencen vesitien tieltä. Vanhimmat kylän rakennuksista siirrettiin kunnostettuina 11 kilometrin päässä sijaitsevaan Upper Canada Villageen, josta on sittemmin tullut suosittu historiallinen matkailukohde.
Mrs. Thompson

|  Mrs>  Thompson.Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Just 4 Fun
Säveltäjä(t):  P.G. Roness Kaare Skevik Jr
Sanoittaja(t):  Dag Kolsrud
Euroviisutiedot
Vuosi:  1991
Maa:  Norja
Kieli:  norja
Sijoitus:  17.
Pisteet:  14
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Pete Knutsen
Mrs. Thompson on Just 4 Funin esittämä kappale, joka edusti Norjaa vuoden 1991 Eurovision laulukilpailussa Italian Roomassa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa 22 maan joukosta sijalle 17. 14 pisteellä.
Moskiittokukka

| Moskiittokukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Horsmakasvit Onagraceae
Suku::  Moskiittokukat Lopezia
Laji::  racemosa
Kaksiosainen nimi
 Lopezia racemosa  Cav. 
Katso myös
   Moskiittokukka Wikispeciesissä   Moskiittokukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Moskiittokukka eli terttumoskiittokukka (Lopezia racemosa) on horsmakasveihin kuuluva laji, jota esiintyy Meksikossa ja muualla Keski-Amerikassa. Sitä käytetään koristekasvina. Se on lyhytikäinen monivuotinen ruoho, jonka korkeus on enintään 1,5 metriä. Kukassa on neljä punertavaa verholehteä ja neljä punaiseen kirjavaa terälehteä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Terttumoskiittokukka – Lopezia racemosa
Encyclopedia of Life: Lopezia racemosa (englanniksi)
Montalto Uffugo

| Montalto Uffugo |
| --- | --- |
 Tuomiokirkko
 vaakuna
 Montalto Uffugo
 Koordinaatit: 39°24′N, 16°9′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Calabria
Maakunta:  Cosenza
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Pietro Caracciolo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  78,4 km²
Korkeus:  500 m
Väkiluku (2019)  (arvio):  20 491
 – Väestötiheys:  261 as./km²
 
 www.comune.montaltouffugo.cs.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Montalto Uffugo on kunta Cosenzan maakunnassa, Italiassa. Se sijaitsee Calabrian alueella naapurikuntinaan Fuscaldo, Lattarico, Luzzi, Paola, Rende, Rose, San Benedetto Ullano, San Fili ja San Vincenzo La Costa.
Montalto Uffugon pinta-ala on 78 km² ja väkiluku noin 20 500 vuoden 2019 arvioiden mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montalto Uffugo Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (italiaksi)
Cosenzan maakunta
Acquaformosa | Acquappesa | Acri | Aiello Calabro | Aieta | Albidona | Alessandria del Carretto | Altilia | Altomonte | Amantea | Amendolara | Aprigliano | Belmonte Calabro | Belsito | Belvedere Marittimo | Bianchi | Bisignano | Bocchigliero | Bonifati | Buonvicino | Calopezzati | Caloveto | Campana | Canna | Cariati | Carolei | Carpanzano | Casole Bruzio | Cassano all’Ionio | Castiglione Cosentino | Castrolibero | Castroregio | Castrovillari | Celico | Cellara | Cerchiara di Calabria | Cerisano | Cervicati | Cerzeto | Cetraro | Civita | Cleto | Colosimi | Corigliano Calabro | Cosenza | Cropalati | Crosia | Diamante | Dipignano | Domanico | Fagnano Castello | Falconara Albanese | Figline Vegliaturo | Firmo | Fiumefreddo Bruzio | Francavilla Marittima | Frascineto | Fuscaldo | Grimaldi | Grisolia | Guardia Piemontese | Lago | Laino Borgo | Laino Castello | Lappano | Lattarico | Longobardi | Longobucco | Lungro | Luzzi | Maierà | Malito | Malvito | Mandatoriccio | Mangone | Marano Marchesato | Marano Principato | Marzi | Mendicino | Mongrassano | Montalto Uffugo | Montegiordano | Morano Calabro | Mormanno | Mottafollone | Nocara | Oriolo | Orsomarso | Paludi | Panettieri | Paola | Papasidero | Parenti | Paterno Calabro | Pedace | Pedivigliano | Piane Crati | Pietrafitta | Pietrapaola | Plataci | Praia a Mare | Rende | Rocca Imperiale | Roggiano Gravina | Rogliano | Rose | Roseto Capo Spulico | Rossano | Rota Greca | Rovito | San Basile | San Benedetto Ullano | San Cosmo Albanese | San Demetrio Corone | San Donato di Ninea | San Fili | San Giorgio Albanese | San Giovanni in Fiore | San Lorenzo Bellizzi | San Lorenzo del Vallo | San Lucido | San Marco Argentano | San Martino di Finita | San Nicola Arcella | San Pietro in Amantea | San Pietro in Guarano | San Sosti | San Vincenzo La Costa | Sangineto | Sant’Agata di Esaro | Santa Caterina Albanese | Santa Domenica Talao | Santa Maria del Cedro | Santa Sofia d’Epiro | Santo Stefano di Rogliano | Saracena | Scala Coeli | Scalea | Scigliano | Serra Pedace | Serra d’Aiello | Spezzano Albanese | Spezzano Piccolo | Spezzano della Sila | Tarsia | Terranova da Sibari | Terravecchia | Torano Castello | Tortora | Trebisacce | Trenta | Vaccarizzo Albanese | Verbicaro | Villapiana | Zumpano
Morrison

Morrison voi viitata seuraaviin asioihin:
Paikkana:
Morrison, kaupunki Coloradossa
Morrison, kaupunki Illinoisissa
Morrison, kaupunki Iowassa
Morrison, kaupunki Missourissa
Morrison, kaupunki Oklahomassa
Morrison, kaupunki Tennesseessä
Morrison, kaupunki Wisconisinissä
Morrison Bluff, kaupunki Arkansas'ssa
Morrisonin piirikunta, piirikunta Minnesotassa
Morrison Ranch
Morrison Township, kaupunkikunta Minnesotassa
Sukunimenä:
Adam Morrison (s. 1984), yhdysvaltalainen koripalloilija
Brendan Morrison (s. 1975), kanadalainen jääkiekkoilija
Denny Morrison (s. 1985), kanadalainen pikaluistelija
F. Bam Morrison, yhdysvaltalainen huijari
Grant Morrison (s. 1960), skotlantilainen sarjakuvakäsikirjoittaja ja -piirtäjä
Hannah Morrison, alankomaalainen sopraanolaulaja
Helen Morrison (s. 1942), yhdysvaltalainen oikeuspsykiatri
Herbert Morrison (1888–1965), brittiläinen poliitikko
Herbert Morrison (1905–1989), yhdysvaltalainen radiotoimittaja
James Morrison (s. 1984), englantilainen laulaja ja lauluntekijä
Jasper Morrison (s. 1959), brittiläinen muotoilija
Jennifer Morrison (s. 1979), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jim Morrison (1943–1971), yhdysvaltalainen rocklaulaja ja runoilija
John Morrison (s. 1979), yhdysvaltalainen showpainija
Justin Morrison (s. 1979), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Mark Morrison (s. 1982), brittiläinen jääkiekkoilija
Mary Morrison (s. 1926), kanadalainen taidemusiikin laulaja
Matthew Morrison (s. 1978), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
Melissa Morrison-Howard (s. 1971), yhdysvaltalainen pika-aitajuoksija
Mike Morrison (s. 1989), yhdysvaltalainen koripalloilija
Natasha Morrison (s. 1992), jamaikalainen pikajuoksija
Norman Morrison (1933–1965), yhdysvaltalainen kveekari
P. R. Morrison, brittiläinen lasten- ja nuortenkirjailija
Ravel Morrison (s. 1993), englantilainen jalkapalloilija
Scott Morrison (s. 1968), Australian pääministeri 2018–2022
Sean Morrison (s. 1991), englantilainen jalkapalloilija
Shelley Morrison (1936–2019), yhdysvaltalainen näyttelijä
Sterling Morrison (1942–1995), yhdysvaltalainen sähkö- ja bassokitaristi ja taustalaulaja, The Velvet Underground -yhtyeen perustajajäsen
Temuera Morrison (s. 1960), uusiseelantilainen näyttelijä
Tommy Morrison (1969–2013), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
Toni Morrison (1931–2019), yhdysvaltalainen kirjailija, Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja
Van Morrison (s. 1945), pohjoisirlantilainen laulaja
Walter Frederick Morrison (1920–2010), yhdysvaltalainen keksijä, frisbeen kehittäjä
Taiteissa:
Morrison Hotel, The Doorsin albumi
Minä ja Morrison, Kata Kärkkäisen romaani
Minä ja Morrison, Lenka Hellstedtin ohjaama elokuva
Morrison, Pokémon.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Morrison”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Montan

| Montan Montagna |
| --- | --- |

 Montan
 Koordinaatit: 46°20′N, 11°18′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Trentino-Etelä-Tiroli
Maakunta:  Etelä-Tiroli
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Monika Hilber-Delvai
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,90 km²
Korkeus:  497 m
Väkiluku (1.1.2021):  1 720
 – Väestötiheys:  91 as./km²
 
 www.montagna.eu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Montan (ital. Montagna) on kunta Italiassa Etelä-Tirolin maakunnassa Trentino-Etelä-Tirolin alueella. Montan sijaitsee noin 35 kilometriä Trentosta pohjoiseen ja 20 kilometriä Bolzanosta etelään. Sen pinta-ala on 18,9 neliökilometriä. Vuoden 2021 alussa kunnassa oli 1 720 asukasta. Vuoden 2011 väestönlaskennassa asukkaista 92,54 % oli saksankielisiä, 6,94 % italiankielisiä ja 0,52 % ladininkielisiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montan Wikimedia Commonsissa
Kunnan verkkosivut (saksaksi, italiaksi)
Etelä-Tirolin maakunta
Ahrntal |
Aldein |
Algund |
Altrei |
Andrian |
Auer |
Badia |
Barbian |
Bolzano |
Brenner |
Brixen |
Bronzolo |
Bruneck |
Burgstall |
Corvara |
Deutschnofen |
Eppan |
Feldthurns |
Franzensfeste |
Freienfeld |
Gais |
Gargazon |
Glurns |
Graun im Vinschgau |
Gsies |
Hafling |
Innichen |
Jenesien |
Kaltern |
Karneid |
Kastelbell-Tschars |
Kastelruth |
Kiens |
Klausen |
Kuens |
Kurtatsch |
Kurtinig |
Laas |
Laives |
Lajen |
Lana |
Latsch |
Laurein |
La Val |
Lüsen |
Mals |
Mareo |
Margreid |
Marling |
Martell |
Meran |
Mölten |
Montan |
Moos in Passeier |
Mühlbach |
Mühlwald |
Nals |
Naturns |
Natz-Schabs |
Neumarkt |
Niederdorf |
Olang |
Partschins |
Percha |
Pfalzen |
Pfitsch |
Plaus |
Prad |
Prags |
Prettau |
Proveis |
Rasen-Antholz |
Ratschings |
Riffian |
Ritten |
Rodeneck |
Salorno |
San Martin de Tor |
Sand in Taufers |
Santa Cristina Gherdëina |
St. Leonhard in Passeier |
St. Lorenzen |
St. Martin in Passeier |
St. Pankraz |
Sarntal |
Schenna |
Schlanders |
Schluderns |
Schnals |
Sëlva |
Sexten |
Sterzing |
Stilfs |
Taufers im Münstertal |
Terenten |
Terlan |
Tiers |
Tirol |
Tisens |
Toblach |
Tramin |
Truden |
Tscherms |
Ulten |
Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix |
Urtijëi |
Vadena |
Vahrn |
Villanders |
Villnöß |
Vintl |
Völs am Schlern |
Vöran |
Waidbruck |
Welsberg-Taisten |
Welschnofen
Kuurinkurkku

| Kuurinkurkku> vir. Kura kurk latv. Irbes šaurums Muut nimet Irbensalmi Sõrvemeri |
| --- | --- |
 Irbensalmen merensuojelualue lähellä Košrags-kylää, v. 2016
   
Valtio:   Latvia ja  Viro
Merialue:  Itämeri GeoNames-tietokannassa 453748
Suurin syvyys:  25 tai 30 m
Keskisyvyys:  10–20 m
Kuurinkurkku (vir. Kura kurk) on Irbensalmen tai Irbeninsalmen, myös Irbenskin salmen tai Irbe väin-salmen (vir. Irbe väin, latv. Irbes šaurums tai latv. Irbes jūras šaurums)) vakiintunut sovinnaisnimi ja merkitsee Viron Saarenmaan eteläkärjen ja historiallisen Kuurinmaan välistä merialuetta eli salmea Itämeressä.
Viron tietosanakirjan (vir. Eesti Entsüklopeedian) mukaan idästä länteen Kuurinkurkku katsotaan Latvian mannermaalla sijaitsevan Ovīšragsin (Lüserortin) ja Abrukan pituuspiirin väliseksi merialueeksi, joka yhdistää Riianlahden avoimeen Itämereen. Kuurinkurkku- eli Irbensalmi johtaa mm. pääkaupunkiin Riikaan ja sen läpi kulkevat tärkeimmät meriliikenteen reitit Itämereltä useaan muuhunkin Viron ja Latvian satamaan Riianlahden rannikolla.
Nimi

Lyhyen maantieteellisen tietosanakirjan osassa 2 (ven. Краткая географическая энциклопедия. Том 2) tätä Latvian rannikon ja Saarenmaan Sõrven niemimaan eteläkärjen välistä salmea sanotaan myös Sõrvemereksi ja Viron tietosanakirjassa Sõrven mereksi.
Viron partiolaisten joukkoyksikön (vir. Eesti Skautide Maleva) aikakausilehti kirjoitti 1900-luvun alkupuolella: ”Eestin koko merialue jakaantuu viiteen osa-alueeseen, joista kolmas on Sõrvemeri, joka yltää Sõrven-Lüserordin (Lyuzerortin eli Ovīšragin) meridiaanista Abrukan-Kolkasragsin kärjen eli Kuurinmaan pohjoisella rannikolla sijaitsevan Domesnäsin meridianiin saakka”.
Tämän Riianlahden pääuloskäynnin sanotaan saaneen Irbensalmi-nimensä Itämeren kanssa yhdensuuntaisesti virtaavan pohjoisen Kuurinmaan suurimman, 32 kilometrin pituisen Irbe-joen mukaan, jonka vesi laskee Itämereen lähellä Lielirben kylää.
Joissakin lähteissä pidetään nimeä Kuurinkurkku eli Kura kurk Saarenmaan asukkaiden antamaksi murteellisen ”kura”:n innoittamana, joka tarkoittaa substantiivia ”vasak” tai ”pahem” (suom. vasen). Aikoinaan Virosta salmen kautta länteen purjehtiessa oli tapana sanoa, että Kuurinmaa jäi vasemmalle eli kuralle. Saksalaista alkuperää nimi Irbensalmi saksankielisen Irbenstraßen tai Irbenstrassen mukaan oli käytössä varhaisemmassa virolaiskirjallisuudessa. Kuurinkurkku, kirjekielellä myös Irben- ja latviankielinen Irbesin salmi sai nimensä todennäköisemmin alueella asuvien kuurien antaman paikkakuntanimen ”Kuurinmaa”n mukaan.
Kuvaus

Salmen pituus on joko 55,5 tai Latvian rannikolla sijaitsevien Ovišragsin ja Kolkasragsin niemien välisen välimatkan mukaan 60 tai 65 kilometriä. Kapeimmillaan se on 27 tai 33 kilometriä leveä ja leveimmillään 37 kilometriä. Salmen syvyys on keskimäärin 10–20 ja pohjois- että keskiosassa yli 20, jopa 25 tai 30 metriä. Vesiväylien vähimmäissyvyys on 20 metriä ja Kuurinmaan rannikolla väylää syvennettiin isompien laivojen läpipääsyä varten.
Kylminä talvina salmi jäätyy. Irbensalmen kuten varsinaisen Itämeren suolapitoisuus voi olla 7–7,4 promillea. Hiekka ja sora ovat tärkeimmät pohjasedimentit, joista muodostuneissa pehmeissä paikoissa elää vähäsuolaisiin murtovesiin että vähähappisiin oloihin sopeutunut Itämeren laajimmin levinnyt ja tärkein pohjaeläinlaji, lieju- tai itämerensimpukka (Macoma balthica).
Tällä salmella on aina ollut strategisesti tärkeä merkitys, jota erityisesti sille aikoinaan antoi Venäjän Itämeren laivasto. Joidenkin lähteiden mukaan Irbensalmi on Itämeren vaarallisin paikka laivaliikenteelle. Majakat, jotka sijaitsevat Irbensalmen rannoilla, varmistavat laivojen merenkulun näillä vesistöillä. Yksi Itämeren viidestä majakkalaivoista, Neuvostoliiton erikoistilauksesta rakennettu alus ”Irbenski” tai ”Irbensky” laskettiin vesille vuonna 1962 Turun telakalla ja samana vuonna se asennettiin Irbensalmen pohjoisen väylän alkupisteeseen. Täällä tämä maailman yksi nuorimmista kelluvista majakoista piti säännöllisesti vuosivahtia huhtikuun alusta marraskuun loppuun saakka vuosina 1986–1987 pohjoisen Euroopan viimeisenä majakkalaivana.
Luonnonsuojelu

Viron ympäristöviraston tietojen mukaan Irbensalmen eli Kuurinkurkun Itämeren merellisen ympäristön suojelukomission HELCOM:in luonnonsuojelualue on 199 376 hehtaarin kokoinen, josta Kuurinkurkun (vir. Kura kurgu linnuala) eli Natura-ohjelmaan kuuluvaa lintusuojelualuetta (vir. Natura linnuala EE0040434) on 193 979,2 ja siitä vesialuetta 191 728,7 hehtaarin verran. Salmi suojelualuineen tukee useiden kansainvälisesti suojeltujen merilintujen, mm. kaakkurien, allien, pilkkasiipien ja riskilöiden keskittymiä talvella. Siellä esiintyy runsaasti tukkakoskeloja ja isokoskeloja ja maailmanlaajuisesti suojelukohteena oleva merikotka. Latvian hallituksen määräyksestä Irbensalmen merensuojelualueen pinta-ala on 172 412 hehtaaria.
Tarinoita

Vaaroista Irbensalmella kertoo myös se, että kokeneet merimiehet ovat keksineet siitä monia legendoja. Näistä yhden mukaan tämä salmi syntyi ja sen kapeus johtui siitä, kun paholainen päätti rakentaa sillan Saarenmaan ja mantereen välille, mutta hän ei saanut sitä valmiiksi auringonlaskuun mennessä.
Kolkasrags
Majakkalaiva Irbensky
Mrs. Robinson

Simon & Garfunkel: Mrs Robinson EP (1968)
Mrs. Robinson on Paul Simonin kirjoittama laulu, jonka ensimmäisenä esitti yhtye Simon & Garfunkel. Kappale nousi singlenä Yhdysvaltain listaykköseksi ja oli siellä heidän toinen ykköshittinsä ”The Sound of Silencen” jälkeen. Varhainen versio kappaleesta soi elokuvassa Miehuuskoe (1967) ja sen jälkeenpäin julkaistulla soundtrackilla samalla kun valmis versio sai esikoisjulkaisunsa levyllä Bookends. Kaksikko vastaanotti laulusta vuoden levytyksen Grammy-palkinnon vuonna 1969.
Elokuvassa Miehuuskoe Benjamin Braddock (Dustin Hoffman) on yliopistosta juuri valmistunut tarmoton nuori mies, joka alkaa suhteen vanhemman naisen, rouva Robinsonin (Anne Bancroft) kanssa. Laulu ei ollut valmis, kun se laitettiin elokuvaan; siitä kuullaan ainoastaan palasia taustamusiikkina. Kun elokuva tuli tunnetummaksi, Paul Simon laittoi palaset yhteen kokonaiseksi kappaleeksi.
Tämän kappaleen ovat levyttäneet myös ainakin Frank Sinatra, The Lemonheads ja Bon Jovi. Sinatran versio sisältää lähes täysin erilaiset sanat, mutta sävel ja tempo ovat alkuperäisen kaltaisia.
Simon & Garfunkel
| --- | --- |
Studioalbumit:   Wednesday Morning, 3 A.M. (1964)  Sounds of Silence (1966)  Parsley, Sage, Rosemary and Thyme (1966)  The Graduate (1967)  Bookends (1968)  Bridge over Troubled Water (1970) 
Konserttitallenteet:   Live from New York City, 1967 (1967)  Live 1969 (1969)  The Concert in Central Park (1981)  Old Friends: Live on Stage (2004) 
Kokoelmat:   Simon and Garfunkel’s Greatest Hits (1972)  The Definitive Simon & Garfunkel (1991)  Old Friends (1997)  The Best of Simon & Garfunkel (1999)  The Columbia Studio Recordings (1964–1970) (2001)  The Essential Simon & Garfunkel (2003) 
Kappaleita:   Simon & Garfunkelin kappaleet
Miguel de Fuenllana

Miguel de Fuenllana (n. 1525 – 1585/1605) oli espanjalainen luutisti ja säveltäjä. Hän oli syntymästään sokea.
Miguel de Fuenllana omisti vihuelamusiikkikokoelmansa Orphénica lyran (1554) Espanjan Filip II:lle. Hän sävelsi vihuelalle sekä soolomusiikkia että sillä säestettyjä lauluja.
Fuenllanan teoksia ovat levyttäneet muiden muassa Virgin Veritas  ja Naxos.
Miguel Indurain

Miguel Indurain Vuelta a Castilla y León -kilpailussa 2009
Indurain vuonna 1996.
Miguel Induráin Larraya (s. 16. heinäkuuta 1964 Atarrabia, Nafarroa, Baskimaa, Espanja) on espanjalainen entinen maantiekilpapyöräilijä. Hän oli ensimmäinen maantiekilpapyöräilijä, joka pystyi voittamaan Ranskan ympäriajon viisi kertaa peräkkäin (vuosina 1991–1995). Lempinimensä Big Mig hän sai suuren kokonsa johdosta (188 senttimetriä, 80 kilogrammaa). Indurainin lempinimiä olivat myös Miguelon ja El Rey (kuningas). Indurainia ennen viiteen Ranskan ympäriajon voittoon olivat ajaneet Jacques Anquetil, Eddy Merckx ja Bernard Hinault. Indurain voitti myös Italian ympäriajon kahdesti (vuosina 1992 ja 1993) ja hän oli ensimmäinen kilpapyöräilijä, joka voitti samana vuonna sekä Italian että Ranskan ympäriajot kahdesti peräkkäin.
Miguel Indurain oli suurten etappiajojen erikoismies. Vaikka hänen kilpailumenestyksensä perustui ennen kaikkea loistaviin aika-ajosuorituksiin, hän pystyi ajamaan kärjen mukana myös tasamaa- ja vuoristoetapeilla. Viidestä kokonaiskilpailuvoitostaan huolimatta hänellä on tilillään aika-ajoetappivoittojen lisäksi vain kaksi tavallisen etapin voittoa Ranskan ympäriajoista. Indurain oli vahva ja fyysinen pyöräilijä, mutta luonteeltaan hiljainen ja vaatimaton – suorastaan ujo. Indurainin joukkuetoverit vitsailivatkin, että hän puhuu lähinnä olkapäillään. Haastattelussa Indurain on todennut, ettei itse ole koskaan pitänyt itseään muita parempana pyöräilijänä.
Indurain ajoi uuden tunnin ajon maailmanennätyksen (53,040 kilometriä) vuonna 1994. Atlantan olympialaisissa 1996, jolloin ammattilaiset saivat ensimmäistä kertaa osallistua, hän voitti kultaa aika-ajokilpailussa.
Indurain lopetti kilpauransa olympialaisten jälkeen vuonna 1996.
Suurimmat voitot

Ranskan ympäriajo
kokonaiskilpailu 1991, 1992, 1993, 1994, 1995
12 etappivoittoa (1 x 1989, 1 x 1990, 2 x 1991, 3 x 1992, 2 x 1993, 1 x 1994, 2 x 1995)
Italian ympäriajo
kokonaiskilpailu 1992, 1993 (lisäksi kolmas 1994)
4 etappivoittoa (2 x 1992, 2 x 1993)
Espanjan ympäriajo
kokonaiskilpailu toinen 1991
MM-kilpailujen aika-ajo 1995
Olympialaisten aika-ajo 1996
Dauphiné Libéré 1995, 1996
Pariisi-Nizza 1989, 1990 (lisäksi kolmas 1992)
Clásica de San Sebastián 1990
Critérium International 1989
Grand prix du Midi Libre 1995
Katalonian ympäriajo 1988, 1991, 1992
Tour de l'Avenir 1986
tunninajon maailmanennätysaika: 53,040 km 1994
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miguel Indurain Wikimedia Commonsissa