Liettuan historia
Liettuan tasavalta (1990–) > Kansallisen valuutan luominen ja integroituminen länteen

Itsenäisyyden jälkeen Liettuan uudeksi valuutaksi haluttiin jo sotien välisenä aikana käytössä ollut liti. Tämä ei kuitenkaan tapahtunut nopeasti ja Venäjän ruplan jälkeen väliaikaiseksi valuutaksi otettiin talonas (kutsuttiin myös nimellä Vagnorkė ja Vagnorėlis pääministeri Gediminas Vagnoriusin mukaan). Talonas oli kuitenkin hyvin yksinkertaisesti luotu, joten sitä väärennettiin helposti ja inflaatio kasvoi. Liti otettiin uudelleen käyttöön kesäkuussa 1993.
Lokakuussa 2004 Liettua liittyi Euroopan unionin ja Naton jäseneksi. Yksi suurimmista ehdoista Liettuan EU-jäsenyydelle oli, että maan täytyi luvata sulkea neuvostoteknologiaa ja Tšernobylin onnettomuustyyppiä edustava Ignalinan ydinvoimala. Voimala suljettiin lopullisesti 31. joulukuuta 2009. Liettua aikoo rakentaa alueelle uuden ydinvoimalan.
Naton jäsenenä Liettua osallistuu kriisinhallintaoperaatioihin Afganistanissa (ISAF), Kosovossa ja Bosnia ja Hertsegovinassa.
Valdas Adamkus toimi Liettuan presidenttinä vuosina 1998–2003 sekä 2004–2009.
12. heinäkuuta 2009 Dalia Grybauskaitėsta tuli maan uusi presidentti Valdas Adamkusin jälkeen. Grybauskaitė on maan ensimmäinen naispresidentti.
Liettuan parlamenttivaaleissa lokakuussa 2016 keskustalainen maalaisten ja vihreiden liitto LPGU saavutti yllätysvoiton parlamenttivaalien toisella kierroksella. Liittoumasta tuli Liettuan suurin puolue. LPGU sai 56 paikkaa maan 141-paikkaisessa parlamentissa. Liittouma nousi lähes tyhjästä valtapuolueeksi. LPGU:lla oli edellisessä parlamentissa vain yksi edustaja. Konservatiivinen Kotimaan liitto eli kristillisdemokraatit saavat tulevaan parlamenttiin 30 edustajaa. Liettuan pääministeri Algirdas Butkevičiusin johtama maata hallinnut sosiaalidemokraatit kärsi tappion. Puolue sai vain 17 paikkaa.
Liettuan pääministerinä on ollut vuoden 2016 vaalien jälkeen Talonpoikien ja vihreiden liittoa edustava Saulius Skvernelis, jonka hallituksessa oli alkuun sosiaalidemokraatit sekä Talonpoikien ja vihreiden liitto. Myöhemmin laajennettuun enemmistöhallitukseen tulivat mukaan myös oikeistolainen Laki ja oikeus, puolalaisten keskustaoikeistolainen puolue sekä kristillisdemokraatit.
Toukokuussa 2019 Liettuan presidentinvaalit voitti puolueisiin sitoutumaton, pankkimaailmassa uransa tehnyt ekonomisti  Gitanas Nauseda, josta tuli Liettuan kuudes presidentti.
Halkaistua piikiveä.
Kernavėn arkeologista aluetta Neris-joen äärellä. Alueella on asuttu jo noin 12 000 vuoden ajan.
Balttien heimot 1200-luvulla
Liettuan suuriruhtinaskunta 1400-luvulla
Puola-Liettuan lippu
Liettuan alueellinen jako Venäjän keisarikunnan aikana 1867-1914. Vaalean vihreä alue= Vilnan kuvernementti, lohenpunainen= Kaunasin kuvernementti, vaalean keltainen= Suwałkin kuvernementti ja harmaa= Itä-Preussi.
Liettuan kaakkoisraja vuodesta 1919 nykyaikaan.
Vaaleanvihreä: Ententen kesäkuussa 1919 ehdottama raja,
tummanvihreä: 27.7.1919 vahvistettu aselepolinja, Fochin linja,
keltainen: Suwalkin sopimuksella 1920 vahvistettu Puolan ja Liettuan raja,
oranssi: 3. helmikuuta 1923 vahvistettu, vuoteen 1939 saakka voimassa ollut,
lila: nykyiset valtakunnanrajat.
Puolalaiset (vasemmalla) ja liettualaiset (oikealla) neuvottelupöydässä, Suwałkin konferenssissa
Presidentti Antanas Smetona kuvattuna 10 litin kolikossa 1930-luvulla
Neuvostosotilaat saapuvat Liettuaan kesäkuussa 1940
Juutalaisia naisia Vilnassa heinäkuussa 1941 Saksan miehityksen aikana. Natsihallinnon vaatimuksesta jokaisen juutalaisen oli kannettava vaatemerkkiä.
Kaksi Liettuan juutalaista ja saksalainen sotilas kesäkuussa 1941.
Liettualainen synagoga tulessa kesäkuussa 1941
Jonas Zemaitis-Vytautas, Liettuan metsäveljien komentaja, kuvattuna liettualaisessa postimerkissä vuodelta 2009.
Liettuan neuvostotasavallan perustamisen 10. vuosipäivää juhlistava postimerkki vuodelta 1950. Kuvassa Marytė Melnikaitė, natsien tappama nuori liettualainen neuvostopartisaani.
Leonid Brežnev aloitti pääsihteerinä ollessaan Baltian neuvostotasavaltojen venäläistämisen.
Liettuan neuvostotasavallan lippu vuosina 1953–1988
Ihmisiä mielenosoituksessa Molotovin-Ribbentropin sopimusta vastaan Joniškisissa vuonna 1989.
Sajudis-liikkeen perustamisen 20-vuotisjuhlapostimerkki vuodelta 2008.
Baltian ihmisketjua Liettuassa
Mielenosoitus Neuvostoliiton pääsihteeri Mihail Gorbatšovia vastaan Šiauliaissa vuonna 1990.
5 litin kolikko vuodelta 1997.
Ignalinan ydinvoimala suljettiin vuoden 2009 lopulla
Liettua on ollut Euroopan unionin ja NATOn jäsen vuodesta 2004.