stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korpela (Sauvo)
Historia

Korpelan kylä oli ruotsalaisen oikeuden kylä ja siis perustettu 1200–1300-lukujen aikana. Ainakin yksi tila kylässä oli jo vuonna 1335, jolloin Sauvon kirkkoherra lahjoitti sen Turun tuomiokirkolle. Vuonna 1540 kylässä oli neljä perintötilaa. Nämä tilat oli vuoteen 1600 mennessä lahjoitettu rälssiksi. Näistä kahden rälssiasema peruutettiin 1680-luvulla reduktiossa, jolloin ne mahdollisesti palasivat suoraan perintötiloiksi.
Vuonna 1773 kylässä suoritettiin isojako. Tuolloin kaikki kylän neljä kantatilaa eli Heikkilä, Maila, Mellangård (Keskylä) ja Eskola sijaitsivat ryhmäkylänä Mailanmäellä. Kylätie myötäili nykyisen Korpelankyläntien linjaa. Kylän pellot levittäytyivät kyläkeskuksen ympärillä. Isojaon jälkeen ryhmäkylä hajosi. Ruotsin ajan lopussa kylässä oli edelleen neljä tilaa. Näistä Heikkilä oli perintötila, joka oli määrätty 1600-luvun lopulla Kirkonkylän Wintersin rusthollin augmentiksi. Eskola oli rälssitila, joka kuului Hildebrand-suvulle. Maila oli perintötila, joka oli määrätty luutnantin palkkatilaksi ja Keskylä oli rälssitila, jonka omistivat yhdessä Carl Lundgren ja C. Jansson.
Hawkins-luokka (risteilijä)

| Hawkins |
| --- | --- |
 kaaviokuva Hawkins-luokan suojasta ja aseistuksesta

Tekniset tiedot
Uppouma:  9 750 t (standardi) 12 190 t (max)
Pituus:  184,4 m
Leveys:  19,8 m
Syväys:  5,9 m
Koneteho:  60 000 - 70 000 shp
Nopeus:  30-31 solmua
Miehistöä:  712
Aseistus
Meritorjunta:  7 × BL 7,5" Mk VI -tykkiä yksiputkisina CP Mk V -asennuksina 6 × 21" (533 mm) torpedoputkea
Ilmatorjunta:  Suunniteltu: 8 × QF 12 naulan 12 cwt Mk II -tykkiä yksiputkisina P MkI -asennuksina 4 × QF 3" 20 cwt Mk I -tykkiä yksiputkisina HA Mk II -asennuksina Valmistunut (pl. Vindictive): 3 × QF 4" Mk V -tykkiä yksiputkisina HA Mk III -asennuksina (pl. Hawkins) 4 × QF 3" 20 cwt Mk I -tykkiä yksiputkisina HA Mk II -asennuksina (pl. Hawkins) 2 × QF 2 naulan Mk II -tykkiä yksiputkisina HA Mk I -asennuksina
Hawkins-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston viiden raskaan risteilijän muodostama sotalaivaluokka.
Suunnittelu

Amiraliteetti aloitti uuden risteilijäluokan suunnittelun vuonna 1915 poistamaan Saksan keisarikunnan laivaston aseistettujen saarronmurtajien ja kaappareiden valtameriliikenteelle aiheuttamaa uhkaa. Tämä oli seurausta saksalaisten risteilijöiden jahtaamiseen tarvittujen risteilijöiden hajaantumisesta maailmanmerille elokuusta joulukuuhun 1914 ja samanaikaisesti ei ollut vastaavia aluksia käytettävissä joukkojenkuljetussaattueiden suojaamiseen. Kesäkuussa 1915 Amiraliteetti pyysi suunnitteluvirastolta parannetun Birmingham-luokan piirustuksia. Aluksilla tuli olla mainittua luokkaa raskaampi aseistus, suurempi nopeus ja pidempi toiminta-aika. Suunnitteluvirasto esitti 9 000 tonnin runkoa erilaisilla aseistusvaihtoehdoilla. Vaihtoehtoina olivat kahdeksasta kuuteentoista kappaletta kuuden tuuman tykkejä tai seka-aseistus kaksi 9,2 tuumaa ja kahdeksan 6 tuuman tykkiä. Mutta esityksestä huolimatta alukset aseistettiin 7,5 tuuman tykeillä, joiden ampumatarvike painoi 200 naulaa.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Effingham | Portsmouthin telakka | 2. huhtikuuta 1917 | 8. kesäkuuta 1921 | heinäkuu 1925 | tuhoutunut karille ajossa 18. toukokuuta 1940 |
| HMS Frobisher | Devonportin telakka | 2. elokuuta 1916 | 20. maaliskuuta 1920 | syyskuu 1924 | myyty romutettavaksi maaliskuussa 1949 |
| HMS Hawkins | Chathamin telakka | 3. kesäkuuta 1916 | 1. lokakuuta 1917 | heinäkuu 1919 | myyty romutettavaksi elokuussa 1947 |
| HMS Raleigh | William Beardmore and Company | 4. lokakuuta 1916 | 28. elokuuta 1919 | heinäkuu 1921 | haaksirikkoutunut 8. elokuuta 1922 |
| HMS Cavendish | Harland and Wolff | 29. kesäkuuta 1916 | 17. tammikuuta 1918 | lokakuu 1918 | muutettu kesäkuussa 1918 lentotukialus HMS Vindictiveksi |
Erkki Hedman

Erkki Hedman (3. kesäkuuta 1925 Oulu – 9. tammikuuta 2009 Oulu) oli oululainen jääpalloilija ja paikallinen rakennusyrittäjä.
Erkki "Eppe" Hedman aloitti jääpallouransa Oulun Luistinseurassa sodan jälkeen pelipaikkana puolustaja. Syksyllä 1952 Hedman, Veikko Allinen ja Seppo Alatalo siirtyivät naapuriseuraan Oulun Palloseuraan. Vahvistunut OPS voittikin keväällä 1953 ensimmäisen oululaisen jääpallomestaruuden Hedmanin ollessa yksi jäsen siihen aikaan kuuluisasta joukkueesta. Toisen mestaruutensa Hedman saavutti vuoden 1956 OPS:n mestarijoukkueessa. Hedman esiintyi vuosina 1951 ja 1952 B-maajoukkueessa.
"Eppe" Hedman tuli valtakunnallisesti tunnetuksi erityisesti jääpalloilijana, vaikka hänen aktiivisiin harrastuksiinsa kuuluivat nuoruudessa yleisurheilu ja pesäpalloilu Oulun Pyrinnössä. Myöhemmin hän oli ensimmäisiä golfin harrastajia Oulussa toimien Oulun golfkerhon puheenjohtajana 1975–80. Seuroista Oulun Pyrintö oli keskeisin, sillä hän toimi Oulun Pyrinnön taustalla seuran omaisuudesta ja rahoituksesta vastaavan Kiistola-Säätiön hallituksessa vuosina 1960–86 ja sen puheenjohtajana 1979–86. Kaiken tämän ansiosta hänet nimettiin Oulun Pyrinnön kunniajäseneksi.
Hedman osallistui jatkosotaan vuoden 1944 aikana. Sodan jälkeen hän opiskeli rakennusmestariksi toimien rakennusyrittäjänä osaksi omistamassaan paikallisessa rakennusliikkeessä.
HMS Hazard (1894)

| HMS Hazard |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Pembroken telakka
Kölinlasku:  1. joulukuuta 1892
Laskettu vesille:  14. helmikuuta 1894
Palveluskäyttöön:  24. heinäkuuta 1895
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut 28. tammikuuta 1918
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 070 t
Pituus:  80,0 m
Leveys:  9,3 m
Syväys:  4,0 m
Koneteho:  3 500 ihp
Nopeus:  18,2 solmua
Miehistöä:  120
Aseistus
Aseistus:  2 x QF 4,7" -tykkiä 4 x 6 naulan tykkiä 1 x viisipiippuinen Nordenfelt-konekivääri 5 x 18" torpedoputkea
HMS Hazard oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1895 palvelukseenotettu Dryad-luokan torpedotykkivene. Alus muutettiin vuonna 1901 maailman ensimmäiseksi sukellusveneiden emälaivaksi.
Valmistus

Alus tilattiin Pembroken telakalta ja sen köli laskettiin 1. joulukuuta 1892. Alus laskettiin vesille 14. helmikuuta 1894 ja se valmistui 24. heinäkuuta 1895.
Palvelus

Alus muutettiin vuonna 1901 maailman ensimmäiseksi sukellusveneiden emälaivaksi. Alus törmäsi 2. helmikuuta 1912 sukellusvene HMS A.3:een, jolloin sukellusvene vei syvyyksiin 14 miehistönsä jäsentä.
Ensimmäisen maailmansodan alettua alus muutettiin vuonna 1914 miinanraivaajaksi, mutta se oli edelleen myös sukellusveneiden emälaivana. Alus upposi 28. tammikuuta 1918 kolaroituaan SS Western Australian kanssa.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1992–1993

Kausi 1992–1993 oli 53. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Kotkan Työväen Palloilijat. Torpan Pojat voitti hopeaa ja HoNsU pronssia. Runkosarjan voitti KTP.
Gerald Lee Sr. heitti SM-sarjahistorian ensimmäisenä pelaajana 10 000. runkosarjapisteensä UU-LaNMKY-ottelussa 21. helmikuuta 1993.
Runkosarja > Sarjataulukko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 18 | 17 | 1 | 1716 | 1477 | 34 |
| HoNsU | 18 | 12 | 6 | 1671 | 1464 | 24 |
| Torpan Pojat | 18 | 11 | 7 | 1584 | 1550 | 22 |
| Pantterit | 18 | 10 | 8 | 1569 | 1507 | 20 |
| Helsingin NMKY | 18 | 9 | 9 | 1519 | 1492 | 18 |
| Uudenkaupungin Urheilijat | 18 | 9 | 9 | 1601 | 1674 | 18 |
| Forssan Koripojat | 18 | 7 | 11 | 1492 | 1530 | 14 |
| Lahden NMKY | 18 | 6 | 12 | 1515 | 1588 | 12 |
| Tapiolan Honka | 18 | 5 | 13 | 1426 | 1551 | 10 |
| Turun NMKY | 18 | 4 | 14 | 1419 | 1679 | 8 |
Jatkosarja > Sarjataulukko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 32 | 25 | 7 | 3027 | 2758 | 50 |
| HoNsU | 32 | 23 | 9 | 2988 | 2605 | 46 |
| Torpan Pojat | 32 | 19 | 13 | 2930 | 2913 | 38 |
| Uudenkaupungin Urheilijat | 32 | 17 | 15 | 2875 | 2948 | 34 |
| Helsingin NMKY | 32 | 16 | 16 | 2667 | 2688 | 32 |
| Pantterit | 32 | 14 | 18 | 2818 | 2821 | 28 |
| Lahden NMKY | 32 | 14 | 18 | 2718 | 2734 | 28 |
| Forssan Koripojat | 32 | 9 | 23 | 2707 | 2878 | 18 |
Pudotuspelit > Ottelukaavio

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 

|  |  KTP | 3 |   |  |  |  |
|  |  UU | 1 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |  KTP | 3 |
|  |   |   |   |   |  ToPo | 0 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  ToPo | 3 |   |  |  UU |  181 |
|  |  HoNsU | 1 |   |  |  HoNsU |  191 |
SM-karsintasarja

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kouvot | 10 | 8 | 2 | 798 | 699 | 16 |
| Tapiolan Honka | 10 | 7 | 3 | 850 | 711 | 14 |
| Turun NMKY | 10 | 6 | 4 | 866 | 827 | 12 |
| Forssan Alku | 10 | 6 | 4 | 827 | 838 | 12 |
| Porvoon Tarmo | 10 | 2 | 8 | 764 | 834 | 4 |
| Kisa-Koris | 10 | 1 | 9 | 826 | 961 | 2 |
Neljä parasta nousi SM-sarjaan.
Palkitut

| Palkinto | Voittaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pelaaja | Kari-Pekka Klinga | Torpan Pojat |
| Vuoden tulokas | Peter Muhonen | Espoon Honka |
| Vuoden kehittynein pelaaja | Markku Larkio | Lahden NMKY |
| Paras kuudes pelaaja | Jyri Lehtonen | Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat |
| Vuoden valmentaja | Kari Liimo | Kotkan Työväen Palloilijat |
| Vuoden erotuomari | Jorma Ovaska | - |
Hebridit

| Hebridit |
| --- | --- |
 Hebridit. Ulko-Hebridit oranssilla, Sisä-Hebridit punaisella.
Maantiede
Muut nimet:  Innse Gall
Merialue:  Atlantti
Saaria yht.:  yli 500
Suurin saari:  Lewis ja Harris
Pinta-ala:  7 200 km²
Valtio
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Alue:  Skotlanti
Väestö
Väkiluku:  44 759
Asutuskeskukset:  Stornoway
Hebridit (gaeliksi Na h-Innse Gall) on saariryhmä, joka sijaitsee Skotlannista länteen. Siihen kuuluu yli 500 saarta, jotka Minchinsalmi jakaa Ulko- ja Sisä-Hebrideihin. Saaret ovat vuoristoisia, karuja, kosteita ja harvaan asuttuja. Saarien pääkielenä on gaeli ja englanti. Tärkeimpinä elinkeinoina ovat lampaanhoito, kalastus sekä viskin- ja villatuotteiden valmistaminen. Saarilla on myös esihistoriallisia muistomerkkejä. Norjalaiset viikingit valloittivat saaret 800-luvulla. Norja luovutti ne Skotlannille 1266, mutta saarilla oli itsehallinto vuoteen 1748. Ulko-Hebridien ainoa kaupunki on Stornoway.
Hebridit voidaan jakaa kahteen ryhmään:
Sisä-Hebridit, muun muassa Skye, Mull, Islay, Jura ja Staffa
Ulko-Hebridit, muun muassa Lewis ja Harris, Berneray, North Uist, South Uist, Barra ja St. Kilda
Ulko-Hebridit ovat oma hallintoalueensa, kun taas Sisä-Hebrideistä osa kuuluu Argyll ja Buteen, osa  Ylämaan alueeseen.
Saarista suurimmat ovat Skye, Lewis ja Harris, Mull, North Uist ja South Uist.
Tyynellämerellä sijaitseva Vanuatun valtio tunnettiin aiemmin nimellä Uudet-Hebridit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sisä-Hebridit Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ulko-Hebridit Wikimedia Commonsissa
Hebridit - Ossianin salaperäinen maa, Kuva, 26.10.1938, nro 22, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Korostenin piiri

| Korostenin piiri Ко́ростенський район |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Žytomyrin alueen kartalla
 Vaakuna
 Koordinaatit: 50.9485°N, 28.6420°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Žytomyrin alue
Perustettu:  1923, laajennettu 17.7.2020
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Korosten (62 285 as., 2021)
Pinta-ala  ():  10 892,2 km²
Väkiluku (2021 (arvio)):  255 480
Aikavyöhyke:  UTC+2
– kesäaika:  UTC+3
Korostenin piiri (ukr. Ко́ростенський район, Korostenskyi raion) on hallinnollinen piiri Ukrainan pohjoisosassa Žytomyrin alueella.. Korostenin piirin naapurina ovat pohjoisessa Valko-Venäjän Homelin alue, idässä Kiovan alue (Vyšhorodin ja Butšan piirit), etelässä Žytomyrin piiri, lounaassa Zvjahelin piiri ja lännessä Rivnen alueen Sarnyn piiri. Piirin hallinnollinen keskus on Korosten (62 285 as., 2021).
Korostenin piiri on perustettu alkujaan vuonna 1923. Nykyään se kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Žytomyrin alueen piirien lukumäärän neljään. Aiempaa laajemman Korostenin piirin pinta-alaksi tuli 10 892,2 neliökilometriä. Korostenin piiri oli heinäkuun 2020 jälkeen pinta-alaltaan suurin Ukrainan piireistä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Korostenin piirin väkiluvuksi 255 480 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 53,9 prosenttia piirin asukkaista (137 613 as.), eli neljän kaupungin (Korosten, Malyn, Ovrutš ja Olevsk) ja 12 kaupunkityyppisen taajaman väestö.
Korostenin piiri oli ennen heinäkuuta 2020 paljon nykyistä piiriä pienialaisempi.
Korostenin rautatieasema.
Olevskin rautatieasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korostenin piiri Wikimedia Commonsissa
Korostenskyi raion (ukrainaksi) (gki.com.ua)
Žytomyrska oblast (tietosanakirjan Isrorija mist i sil Ukrajinskoji RSR 6. voluumin Žytomyrska oblast - artikkelit piiristä, ja siihen 7/2020 liitetyistä muista piireistä, ja piirien paikkakunnista) (ukrainaksi) (ukrssr.com.ua)
Toni Korkeakunnas

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 15. toukokuuta 1968 (ikä 56)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 174 cm
Lempinimi: Toke, Tikku
Seura
Seura: Helsingin Jalkapalloklubi
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1985–1986 | Tor | – | (1) |
| 1987–1993 | TP-55 | 141 | (28) |
| 1994 | VPS | 24 | (3) |
| 1995 | TP-Seinäjoki | 11 | (1) |
| 1995 | PK-35 | 8 | (2) |
| 1996–1997 | HIFK | 39 | (12) |
| 1998–1999 | Gnistan | 36 | (5) |
| 2004 | VALO | – | (8) |
| Yhteensä | Yhteensä | 259 | (51) |
Valmennusura
1999–2002: Gnistan
2003–2004: FC Hämeenlinna (apuv.)
2004: FC Hämeenlinna
2005–2006: VALO
2007: Gnistan
2008–2010: Viikingit
2008–2009: Suomi U19
2011–2013: MYPA
2014–2018: FC Lahti
2022: HJK (apuv.)
2023: HJK
2024-: HJK
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Toni Korkeakunnas (s. 15. toukokuuta 1968 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän toimii Veikkausliigassa pelaavan Helsingin Jalkapalloklubin päävalmentajana.
Pelaajaura

Pelaajaurallaan Korkeakunnas pelasi korkeimmillaan Ykköstä Törnävän Pallossa (1990–1993), Vaasan Palloseurassa (1994) ja Gnistanissa (1998). Kaudella 1994 hän oli nostamassa VPS:ää Veikkausliigaan (24 ottelua, kolme maalia), mutta palasi kauden jälkeen Seinäjoelle.
Valmentajaura

Korkeakunnas on koulutukseltaan kasvatustieteen maisteri. Hän suoritti Suomen korkeimman jalkapallovalmentajakurssin Jalkapallovalmentajakoulun vuosina 2004–2005. Hän aloitti valmennusuransa Gnistanissa kausina 1999–2002, jolloin joukkue pelasi Ykkösessä ja Kakkosessa.
Kaudella 2003 Korkeakunnas toimi Ville Lyytikäisen apulaisvalmentajana Veikkausliigan FC Hämeenlinnassa. Kesken seuraavan kauden hänestä tuli joukkueen päävalmentaja seuran erotettua Lyytikäisen kolmen ottelun jälkeen. Hämeenlinna voitti Korkeakunnaksen johdolla vain kaksi ottelua, ja kausi päättyi joukkueen putoamiseen. Suomen Cupissa joukkue ylsi loppuotteluun, jossa Myllykosken Pallo oli parempi maalein 1–0.
Kaudet 2008–2010 Korkeakunnas valmensi Viikinkejä Ykkösessä. Kausina 2008 ja 2010 tuloksena oli liigakarsintapaikkaan oikeuttanut toinen sija, kaudella 2009 kolmas. Liigakarsinnoissa Viikingit hävisi kaudella 2008 Kuopion Palloseuralle ja kaudella 2010 JJK Jyväskylälle.
Seurajoukkuetehtäviensä ohella Korkeakunnas on toiminut Palloliiton Uudenmaan piirin valmennuspäällikkönä ja Suomen alle 19-vuotiaiden maajoukkueen valmentajana.
Kaudeksi 2011 Korkeakunnas siirtyi Veikkausliiga-joukkue Myllykosken Pallon päävalmentajaksi. Hän teki seuran kanssa 1 + 2 -vuotisen sopimuksen marraskuussa 2010. Kaudella 2012 hän johti urheilumedian putoajakandidaatiksi arvioiman joukkueen liigassa sijalle kuusi, minkä myötä hänet valittiin vuoden liigavalmentajaksi. Kaudella 2013 MYPA taisteli liigan pronssimitaleista, mutta lopulta sijoittui kuudenneksi.
Kaudeksi 2014 Korkeakunnas siirtyi FC Lahteen 2 + 1 -vuotisella sopimuksella, johdattaen heti ensimmäisellä kaudellaan lahtelaiset seurahistoriansa toiseen pronssimitaliin.
Kaudella 2022 Korkeakunnas siirtyi HJK:hon apuvalmentajaksi. Hänestä tuli joukkueen päävalmentaja heinäkuussa 2023 Toni Koskelan tultua erotetuksi. Korkeakunnaksen valmentamana HJK voitti Veikkausliigan kaudella 2023. Lisäksi HJK pääsi kolmatta vuotta putkeen europeleihin saavutettuaan paikan UEFAn Konferenssiliigan lohkopeleissä. HJK tiedotti kuitenkin lokakuun lopulla 2023, ettei Korkeakunnas jatka joukkueen päävalmentajana kaudella 2024. Ferran Sibilan saatua potkut toukokuussa 2024, Korkeakunnas palasi HJK:n päävalmentajaksi kauden 2025 loppuun asti ulottuvalla sopimuksella.
Muuta

Korkeakunnas tunnetaan tavastaan järsiä hammastikkuja otteluiden aikana. Tästä hän on saanut lempinimen Tikku tai Tikku-Toke.
Korkeakunnas syntyi Helsingissä. Hänen perheensä muutti Loviisaan, kun hän oli esikouluikäinen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toni Korkeakunnas Wikimedia Commonsissa
FC Lahden päävalmentajat
Harri Kampman (1997) • Esa Pekonen (1998–1999) • Jari Pyykölä (1999–2001) • Harri Kampman (2002–2005) • Antti Muurinen (2006–2007) • Luciano Martins (2007) • Ilkka Mäkelä (2008–2010) • Tommi Kautonen (2011-2013) • Juha Malinen (2013) • Toni Korkeakunnas (2014–2018) • Sami Ristilä (2018–2019) • Ilir Zeneli (2020–2022) • Mikko Mannila (2022–)
Korpiselkä (Inkeri)

Korpiselkä (ven. Корабсе́льки, Korabselki) on kylä Leningradin alueen Seuloskoin piirin Pukran kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Karjalankannaksen eteläosassa Pietarin kaupungin pohjoispuolella lähellä Ohtajokea.
Korpiselkä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Tuolloin se oli samannimisen Pähkinälinnan lääniin kuuluneen pogostan keskus.   Myöhemmin Korpiseläksi nimitettiin myös pogostan alueelle 1600-luvun alussa perustettua luterilaista Toksovan seurakuntaa.
1600-luvulla seudun alkuperäisväestö vaihtui lähes täydellisesti Suomesta muuttaneisiin inkeriläisiin.    Ortodoksisia inkerikkoja jäi kuitenkin eräisiin Ohanvarren kyliin, ja vielä 1800-luvun puolivälissä heitä asui luterilaisten savakoiden lisäksi myös Korpiselässä.
Nykyään Korpiselässä on pietarilaisten huvila-asutusta.
Koripallo kesäolympialaisissa 2012 – naisten turnaus

| Koripallo kesäolympialaisissa 2012 naisten turnaus |
| --- | --- |
 
Joukkueet:  12
Isäntämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Kaupungit:  Lontoo
Ajankohta:  28.7.–11.8.2012
 
Mitalistit
–  Kulta:   Yhdysvallat
–  Hopea:   Ranska
–  Pronssi:   Australia
 
  ← 2008 2016 →
Naisten koripalloturnaus kesäolympialaisissa 2012 alkoi 28. heinäkuuta ja se päättyi 11. elokuuta. Olympiakultaa voitti Yhdysvallat.
Alkulohkot > Lohko A

|  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat  | 5 |  5  |  0  |  462  |  279  | +183 | 10 |
|  Turkki  | 5 |  4  |  1  |  343  |  316  | +27 | 9 |
|  Kiina  | 5 |  3  |  2  |  346  |  363  | -17 | 8 |
|  Tšekki  | 5 |  2  |  3  |  346  |  332  | +14 | 7 |
|  Kroatia  | 5 |  1  |  4  |  324  |  379  | -55 | 6 |
|  Angola  | 5 |  0  |  5  |  243  |  395  | -152 | 5 |
Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC+1)
Alkulohkot > Lohko B

|  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ranska  | 5 |  5  |  0  |  356  |  319  | +37 | 10 |
|  Australia  | 5 |  4  |  1  |  353  |  322  | +31 | 9 |
|  Venäjä  | 5 |  3  |  2  |  314  |  308  | +6 | 8 |
|  Kanada  | 5 |  2  |  3  |  328  |  332  | -4 | 7 |
|  Brasilia  | 5 |  1  |  4  |  329  |  354  | -25 | 6 |
|  Iso-Britannia  | 5 |  0  |  5  |  327  |  372  | -45 | 5 |
Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC+1)
Pudotuspelit

Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC+1)
Yhdysvaltain kultamitalijoukkue

Lindsay Whalen, Seimone Augustus, Sue Bird, Maya Moore, Angel McCoughtry, Asjha Jones, Tamika Catchings, Swin Cash, Diana Taurasi, Sylvia Fowles, Tina Charles, Candace Parker.
Aiheesta muualla

London 2012: Naisten koripallon otteluohjelma (englanniksi)
Angolan ja Kroatian välinen ottelu.
Ison-Britannian ja Kanadan välinen ottelu.
Kornettikalat

| Kornettikalat |
| --- | --- |
 Puikkokornettikala (Fistularia commersonii)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Putkisuukalat Syngnathiformes
Heimo::  Kornettikalat  Fistulariidae  Blainville, 1818
Katso myös
   Kornettikalat Wikispeciesissä   Kornettikalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kornettikalat (Fistulariidae) on putkisuukaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan lämpimistä vesistä kaikista valtameristä.
Lajit ja anatomia

Varhaisimmat kornettikalojen heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu eoseenikaudelle. Nykyään heimossa elää 1 suku ja 4 lajia. Lajit ovat kornettikala (Fistularia corneta), oliivikornettikala (F. petimba), puikkokornettikala (F. commersonii) ja sinikornettikala (F. tabacaria). Tyypillisiä piirteitä heimon lajeille on erittäin pitkulainen ruumis. Suurimmat heimon kaloista voivat kasvaa 1,8–2 m pitkiksi. Kornettikaloilla on hyvin pitkä putkimainen kuono, jonka päässä suu sijaitsee. Muita tyypillisiä piirteitä ovat lyhyet ja lähellä pyrstöä sijaitsevat selkä- ja peräevät sekä haarautunut pyrstöevä, jonka kakasi keskimmäistä ruotoa ovat pidentyneet. Kornettikalalajit ovat suomuttomia ja niiden väritys vaihtelee sinisestä ruskeaan tai punaiseen.
Levinneisyys ja elintavat

Kornettikalalajeja tavataan lämpimistä vesistä Atlantista, Tyynestämerestä ja Intian valtamerestä. Heimon kalat elävät tyypillisesti matalissa ja lämpimissä vesissä melko lähellä rannikkoa. Usein ne elävät meriruohokasvustojen tai koralliriuttojen läheisyydessä. Kornettikalojen ravintoa ovat pienet kalat ja äyriäiset.
Hegesias Kyreneläinen

Hegesias Kuolemankannattaja (m.kreik. Ἡγησίας ὁ Πεισιθάνατος, Hēgēsias ho Peisithanatos, n. 320–280 eaa.) oli antiikin kreikkalainen kyreneläiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hänen opettajansa oli Paraibates, jota opetti Epitimides, jota opetti puolestaan Antipatros, joka oli Aristippoksen oppilas. Hän toimi erityisesti Aleksandriassa, Egyptissä, jossa hänellä oli oma koulunsa.
Hegesias sai lisänimensä, koska piti itsemurhaa varteenotettavana aseena elämän kärsimyksiä vastaan ja kirjoitti tästä mm. teoksessaan Apokarteron. Hegesias katsoi, että elämä oli täynnä pahaa ja että viisaan miehen oli turhaa tavoitella nautintoa, vaan kaikki mitä hän saattoi tehdä oli linnoittaa itsensä niin hyvin kuin mahdollista tuskaa vastaan. Onnellisuus on mahdotonta eikä sitä ole näin olemassa, koska ruumis joutuu kokemaan paljon kärsimyksiä ja sielu joutuu kärsimään sen kanssa, ja myös sattuma tekee hyvästä mahdotonta.
Jotkut Hegesiaan oppilaat todella suorittivat itsemurhan hänen luentojensa jälkeen, minkä vuoksi hänen koulunsa lopulta suljettiin ja hänet karkotettiin Aleksandriasta. Mikäli nykyaikaan säilyneet anekdootit pitävät paikkansa, hänen luentonsa ovat kuitenkin saattaneet olla enemmän mustaa huumoria, eikä hän todellisuudessa kannattanut aktiivista itsemurhaa vaan katsoi, että sekä elämä että kuolema ovat yhtä tavoiteltavia. Hegesias innoitti kuulijoitaan ajattelemaan elämää ja sen kärsimyksiä — ja yhtä lailla siihen liittyviä arvoja ja normeja — ja kyseenalaistamaan kaiken perustavalla tavalla.