stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turku Energia

| Oy Turku Energia Åbo Energi Ab |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Olemme lähellä, näemme kauas.
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1898
Toimitusjohtaja:  Timo Honkanen
Kotipaikka:  Turku, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  energia
Tuotteet:  sähkö, kaukolämpö, kaukojäähdytys, höyry, aurinkoenergiajärjestelmät, sähköautojen latausratkaisut
Liikevaihto:  255 milj. € (2017)
Liikevoitto:  17,8 milj. € (2017)
Henkilöstö:  286 (2017)
Tytäryhtiöt:  Turku Energia Sähköverkot Oy, Turun Seudun Kaukolämpö Oy
Omistaja:  Turun kaupunki
Kotisivu:  www.turkuenergia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Turku Energian vanha sähkölaitos Linnankadulla.
Turku Energia eli Oy Turku Energia – Åbo Energi Ab on turkulainen vuonna 1898 perustettu energiayhtiö, jonka omistaa Turun kaupunki. Sen toimintaan kuuluvat lämmön-, jäähdytyksen- ja sähköntuotanto, jakelu ja myynti sekä niihin liittyvät palvelut. Yrityksen keskeisimpiä tuotteita ovat sähkö, lämpö, höyry ja kaukojäähdytys.
Vuonna 2023 Turku Energia -konsernin liikevaihto oli 408 miljoonaa euroa. Turku Energian hiilidioksidipäästöt olivat vuonna 2023 vähentyneet 84 % verrattuna vuoteen 2014. Myydystä kaukolämmöstä noin 87 % oli tuotettu uusiutuvilla energialähteillä . Turku Energia -konserni on sitoutunut olemaan hiilineutraali vuoteen 2029 mennessä.
Historia

Turussa alettiin toimittaa sähköä vuonna 1898, kun Aktiebolaget Electron perustettiin. Sen toimilupa siirtyi vuonna 1907 saksalaiselle AEG:lle. Lopulta sähkölaitos kunnallistettiin vuonna 1917. Toiminta jatkui osana kaupungin teknillisiä laitoksia vuoteen 1990, jolloin sähkölaitoksesta tuli liikelaitos nimellä Turun Energialaitos. Viisi vuotta myöhemmin laitos yhtiöitettiin, ja yritys sai nykyisen nimensä.
Sähkölaitoksen palveluksessa 1957–1992 muun muassa johtajana ja toimitusjohtajana työskennelleen teollisuusneuvos Matti Tirkkosen johdossa sähkölaitos kehittyi liikelaitokseksi.
Tytär- ja osakkuusyhtiöt

Turku Energia -konsernin tytär- ja osakkuusyhtiöt:
Tytär- ja osakkuusyhtiöt > Tytäryhtiöt

Turku Energia Sähköverkot Oy, joka vastaa sähkönjakelusta lähes koko Turun alueella, sähköverkko-omaisuuden hallinnasta ja kehittämisestä, verkon toimitusvarmuudesta ja verkkopalvelusta. Turku Energia omistaa yhtiön 100-prosenttisesti. Se jakeli sähköä vuonna 2017 yhteensä 2 000 GWh.
Turun Seudun Kaukolämpö Oy, joka toimittaa kaukolämpöä tuotantolaitoksista jakelupisteisiin. Turku Energia omistaa yrityksestä 60,75 %. Muut osakkaat ovat Kaarinan, Naantalin ja Raision kaupungit sekä Fortum Power and Heat Oy.
Tytär- ja osakkuusyhtiöt > Osakkuudet ja omistusosuudet energiantuotannossa

Turun Seudun Energiantuotanto Oy. Yritys toimittaa osakkailleen lämpöä, höyryä ja sähköä. Turku Energia omistaa yrityksestä 39,5 %. Muut osakkaat ovat Fortum Power and Heat Oy sekä Raision, Kaarinan ja Naantalin kaupungit.
Svartisen Holding As. Yritys omistaa vesivoimalaitososuutta hallitsevan norjalaisen Eastern Norge Svartisen AS:n koko osakekannan. Turku Energia omistaa yrityksestä 34,74 %. Muut osakkaat ovat Vantaan Energia Oy ja Keskusosuuskunta Oulun Seudun Sähkö.
Suomen Hyötytuuli Oy. Suomen suurimpiin kuuluva tuulivoimayritys tuottaa tuulisähköä Porissa ja Raahessa sijaitsevissa tuulivoimalaitoksissa sekä kehittää uutta tuotantoa. Turku Energia omistaa yrityksestä 12,5 %.
Kolsin Voima Oy. Viisi suomalaista energiayhtiötä, joiden mukana Turku Energia, omistaa Statkraft Suomi Oy:n koko osakekannan. Turku Energian omistusosuus on 22,5 %.
Turku Energia on Fennovoimaa suomalaisittain omistavan Voimaosakeyhtiö SF:n osakas.
Aiheesta muualla

Turku Energian internet-sivut
Koltansaame

| Koltansaame |
| --- | --- |
Oma nimi:  sääʹmǩiõll
Muu nimi:  kolttasaame, koltta, koltanlappi, kolttalappi
Tiedot
Alue:   Suomi  Venäjä
Virallinen kieli:  Inari
Puhujia:  noin 320
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  uralilaiset kielet
Kieliryhmä:  suomalais-ugrilaiset kielet suomalais-permiläiset kielet suomalais-volgalaiset kielet suomalais-saamelaiset kielet saamelaiskielet itäsaamelaiskielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  sms
ISO 639-3:  sms
 Ohje 
Koltansaame (koltansaameksi sääʹmǩiõll) on Suomen Inarissa ja Venäjän Petsamon kuntapiirissä puhuttava uralilaiseen kielikuntaan kuuluva saamelaiskieli, jota puhuu äidinkielenään hieman yli 300 henkilöä. Kielen puhujia kutsutaan kolttasaamelaisiksi.
Muita itäsaamelaisia kieliä ovat inarinsaame, akkalansaame, kiltinänsaame ja turjansaame.
Historia

Koltansaamen puhujamäärä on ollut alkujaankin pieni, ainoastaan muutama tuhat saamelaista. Kolttakönkäällä vaikuttaneen ortodoksipappi Konstantin Tsekoldinin Paatsjoen murteelle kääntämä kyrillisin kirjaimin kirjoitettu Uusi testamentti oli varhaisimpia yrityksiä saada kieli kirjoitettuun muotoon. Suomessa koltansaamea puhuttiin neljässä kylässä Petsamossa, joka kuului jatkosodan päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle 1944 luovutettuihin alueisiin. Petsamosta evakuoidut kolttasaamelaiset asutettiin sodan jälkeen suureksi osaksi Inarin Sevettijärven, Nellimin ja Näätämön kyliin. Osa kolttasaamelaisista kuitenkin jäi Petsamoon ja edelleenkin siellä asuu pieni kolttasaamelaisyhteisö. Evakoituminen rikkoi kolttien perinteisen kyläasutuksen ja heikensi kielen asemaa sodan jälkeen.
Koltansaame oli hyvin pitkään vain puhuttu kieli. Sen kirjakieltä alettiin kehittää järjestelmällisesti vasta  1970-luvulla ja sen pohjaksi otettiin Suonikylän murre, mikä aiheutti hieman närää muiden murteiden puhujien keskuudessa. Syinä myöhäiseen yhtenäisen kirjakielen kehitykseen pidetään historiallisia tekijöitä, erityisesti sitä, että toisen maailmansodan jälkeen Suomeen siirretyt kolttasaamelaiset puhuivat erilaisia murteita. Koltansaamea oli kirjoitettu jo vuosikymmeniä aikaisemmin erilaisilla ortografioilla, mutta mikään niistä ei vakiintunut yleiseen käyttöön.
Vuonna 1973 ilmestyi Koltansaamen opas ja vuonna 1975 ensimmäinen koltansaamenkielinen aapinen. Sittemmin koltansaameksi on julkaistu oppimateriaalia, sanakirjoja ja lukukirjoja. Myös kirkollisia tekstejä on käännetty jo vuosikymmenien ajan. 1970-luvulla Yleisradion saamelaistoimitus alkoi tuottaa koltansaamenkielisiä ohjelmia. Vuosina 1978­–1986 julkaistiin neljä kertaa vuodessa koltansaamenkielistä lehteä Sääʹmođđâz (”Kolttauutiset”), mutta lehden toiminta jouduttiin lakkauttamaan rahoitusvaikeuksien ja toimittajien vähäisyyden takia.
Nykytilanne > Kielen opetus

Inarissa koltansaamea opetetaan  Sevettijärven koulussa äidinkielenä ja valinnaisena aineena, sekä Ivalon lukiossa valinnaisena aineena B2- ja B3-kielenä. Keväällä 2005 oli ensimmäisen kerran mahdollista suorittaa koltansaamessa ylioppilastutkinnon vieraan kielen lyhyen oppimäärän koe, jossa ei kuitenkaan ole kuullunymmärtämisosuutta. Vuoden 2014 kevään ylioppilastutkinnossa koltansaamen kokeen suoritti kolme kokelasta; kaikki hyväksyttiin arvosanalla cum laude approbatur. Koltansaamenkielisten opettajien määrä on hyvin alhainen, eikä mihinkään oppiaineeseen ole tarpeeksi kattavaa koltansaamenkielistä oppimateriaalia.
Inarin kunta alkoi vuonna 1993 järjestää Sevettijärvellä niin sanottua kielipesätoimintaa, jonka tarkoituksena oli siirtää alle kouluikäisille lapsille koltansaamen taito kielikylpymenetelmällä. Periaatteena oli, että kielipesässä vähän tai ei ollenkaan koltansaamea osanneet lapset altistuisivat kielelle täysin koltansaamenkielisessä ympäristössä ja oppisivat näin puhumaan kieltä. Koltansaamenkielinen kielipesä toimi vuonna 1993 kuusi kuukautta. Muutaman vuoden tauon jälkeen se aloitettiin uudelleen vuonna 1997, mutta lopetettiin rahoituksen puutteen vuoksi jälleen vuonna 2001. Marraskuussa 1998 tehdyn arvioinnin mukaan kielipesätoiminnalla oli suuri merkitys koltansaamen elvyttäjänä alle kouluikäisten keskuudessa.
Syksyllä 2020 Oulun yliopiston alaisessa  Giellagas-instituutissa alkoi koltansaamen opiskelu pääaineena. Turun yliopistossa voi opiskella yhden kurssin koltansaamea, samoin Helsingin yliopistossa on ollut tarjolla koltansaamen kurssi. Kieltä voi opiskella myös Saamelaisalueen koulutuskeskuksessa Inarissa vuoden mittaisella opintolinjalla.
Alueellinen sijoittuminen

Koltansaamen historiallisia alueita kutsutaan Koltanmaaksi. Nykyisin koltansaamea puhutaan pääasiassa Sevettijärvellä ja se onkin yksi Inarin neljästä virallisesta kielestä. Suomessa puhujia on kaiken kaikkiaan noin 300, joiden murteina on Paatsjoen-Petsamon ja Suonikylän murteet. Lisäksi Venäjällä noin 20–30 ihmistä puhuu Nuorttijärven murretta Luujärven ympäristössä. Aiemmin koltansaamea puhuttiin myös Näätämön lähellä Norjassa, mutta kyseinen murre lienee jo kuollut. Kirjakieli perustuu Suonikylän murteeseen.
Kirjoitusjärjestelmä

Koltansaame käyttää latinalaisia kirjaimia ja useita niihin lisättyjä kirjaimia:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Â â | B b | C c | Č č | Ʒ ʒ | Ǯ ǯ | D d |
| Đ đ | E e | F f | G g | Ǧ ǧ | Ǥ ǥ | H h | I i |
| J j | K k | Ǩ ǩ | L l | M m | N n | Ŋ ŋ | O o |
| Õ õ | P p | R r | S s | Š š | T t | U u | V v |
| Z z | Ž ž | Å å | Ä ä | ʹ | ʼ |  |  |
Lisäksi kirjaimia Q/q, W/w, X/x, Y/y ja Ö/ö käytetään vierasperäisissä sanoissa. Merkkiä ʹ käytetään pehmennysmerkkinä ja merkkiä ʼ erotusmerkkinä.
Koltansaamen suomen kielestä eroavien merkkien (Ââ, Čč, Ʒʒ, Ǯǯ, Đđ, Ǧǧ, Ǥǥ, Ǩǩ, Ŋŋ, Õõ, Šš, Žž, ʹ ja ʼ) tuottamiseksi tarkoitetut tietotekniset ratkaisut eivät ole usein yhteensopivia keskenään, mikä aiheuttaa merkkien vääristymisen, kun tekstiä siirretään järjestelmästä toiseen. Toisaalta fontit eivät ole kovinkaan kattavia, minkä vuoksi kielellä julkaistut painotuotteet ovat epäammattimaisen näköisiä. Usein merkistövirheiden taustalla on monien fonttien toteutuksessa käytetty 8-bittinen ympäristö. Unicoden mukaisen koodauksen käyttöä hankaloittaa sopivien näppäimistöajurien puute. Toisaalta vajavaisen lokalisoinnin takia esimerkiksi luettelointi on hyvin työlästä toimivan aakkostuksen puuttuessa.
Äänneoppi > Vokaalit

Koltansaamessa on monimutkainen vokaalijärjestelmä. Taulukoissa on annettu äänteen vieressä sen kirjoitustapa.
|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i (i) |  | u (u) |
| Puolisuppea | e (e) | ɘ (õ) | o (o) |
| Puoliväljä | ɛ (e) | ɐ (â) | ɔ (å) |
| Väljä | a (ä) |  | ɑ (a) |
Huom.:
Eroa äänteiden /e/ ja /ɛ/ välillä ei näy standardiortografiassa, jossa molemmat kirjoitetaan samoin merkillä e.
/ɘ/ ääntyy melko samoin kuin viron õ /ɤ/.
Kuten suomessakin, vokaalit voivat olla joko pitkiä tai lyhyitä:  leʹtt ’astia’ & leeʹtt ’astiat’. Kaikki vokaalit voivat olla pitkiä ja lyhyitä.
Vokaalit muodostavat 12 diftongia.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Etinen | Etinen ja keskinen | Takainen ja etinen | Takainen ja keskinen | Takainen |
| Suppea ja puolisuppea | ie (ie) | iɘ (iõ) | ue (ue) | uɘ (uõ) |  |
| Suppea ja puoliväljä | iɛ (ie) | iɐ (iâ) | uɛ (ue) | uɐ (uâ) | uɔ (uå) |
| Suppea ja väljä |  |  | ua (uä) |  |  |
| Puolisuppea ja puoliväljä |  | eɐ (eâ) |  |  |  |
| Puolisuppea ja väljä | ea (ea) |  |  |  |  |
Myös diftongit voivat olla lyhyitä tai pitkiä, joskaan tämä ei näy kirjoitusasussa. Lyhyet diftongit eroavat pitkistä niin pituutensa kuin painonsa avulla: Lyhyissä diftongeissa paino on jälkimmäisellä osalla, pitkissä ensimmäisellä.
Äänneoppi > Konsonantit

Koltansaamen konsonantit on esitetty seuraavassa taulukossa. Kirjoitusjärjestelmän vastineet äänteille ovat sulkeissa.
|  |  | Labiaalinen | Dentaalinen / alveolaarinen | Postalveolaarinen | Liudentunut  alveolaarinen | Palataalinen | Velaarinen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalinen | Nasaalinen | m  (m) | n  (n) |  | nʲ  (nj) |  | ŋ  (ŋ) |
| Klusiili | soinniton ¹ | p  (p) | t  (t) |  |  |  | k  (k) |
| Klusiili | soinnillinen ² | b  (b) | d  (d) |  |  |  | g  (g) |
| Affrikaatta | soinniton ¹ |  | t​͡s  (c) | t​͡ʃ  (č) |  | c​͡ç  (ǩ) |  |
| Affrikaatta | soinnillinen ² |  | d​͡z  (ʒ) | d​͡ʒ  (ǯ) |  | ɟ​͡ʝ  (ǧ) |  |
| Sibilantti | soinniton |  | s  (s) | ʃ  (š) |  |  |  |
| Sibilantti | soinnillinen |  | z  (z) | ʒ  (ž) |  |  |  |
| Frikatiivi | soinniton | f  (f) |  |  |  |  | x  (h)³ |
| Frikatiivi | soinnillinen | v  (v) | ð  (đ) |  |  | ʝ  (j) | ɣ  (ǥ) |
| Tremulantti | Tremulantti |  | r  (r) |  |  |  |  |
| Lateraalinen | Lateraalinen |  | l  (l) |  | lʲ  (lj) |  |  |
| Puolivokaalit | Puolivokaalit | w  (u) |  |  |  | j  (i) |  |

¹Soinnittomat klusiilit ja affrikaatat ääntyvät aspiroituina vokaalien ja sonoranttikonsonanttien jälkeen.
²Soinnilliset klusiilit ja affrikaatat ääntyvät yleensä vain heikosti soinnillisina.
³Äänteellä /x/ on myös allofoni [h] alkavana äänteenä.
Konsonantit voivat olla sekä lyhyitä että pitkiä (geminaattoja) sanan keskellä ja lopussa, molemmat ovat yleisiä. Konsonantin pituus voi erottua myös useammista peräkkäisistä konsonanteista: kuõskkâd ’koskettaa’ : kuõskâm ’kosken’.
Kielioppi

Koltansaame on synteettinen, paljon taivutusmuotoja käyttävä kieli, jossa on monia samoja piirteitä kuin muissa uralilaisissa kielissä. Se ei kuitenkaan ole tyypillinen agglutinatiivinen kieli kuten useat muut uralilaiset kielet, vaan se on paljolti kehittynyt fusionaalisempaan suuntaan. Täten sijapäätteitä ja muita kieliopillisia ominaisuuksia ei merkitä vain liitteillä, vaan ne myös aiheuttavat muutoksia itse sanajuuressa. Monet koltansaamen sanaliitteistä ovat portmanteau–morfeemeja, jotka ilmaisevat useita kieliopillisia ominaisuuksia samaan aikaan.
Kielioppi > Sijamuodot

Koltansaamessa on yhdeksän sijamuotoa yksikössä, vaikkakin genetiivi ja akkusatiivi ovat usein sama. Sijamuodot ovat nominatiivi, genetiivi, akkusatiivi, lokatiivi, illatiivi, komitatiivi, abessiivi, essiivi ja partitiivi.
Kielioppi > Persoonapronominit

Koltansaamessa esiintyy yksikön ja monikon lisäksi kaksikko eli duaali. Alla olevassa taulukossa persoonapronominit on taivutettu nominatiivissa ja genetiivissä/akkusatiivissa.
|  | Nominatiivi> Suomi | Nominatiivi> Koltansaame | Genetiivi> Suomi | Genetiivi> Koltansaame |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikön 1. persoona | minä | mon | minun | muu |
| Yksikön 2. persoona | sinä | ton | sinun | tuu |
| Yksikön 3. persoona | hän | son | hänen | suu |
| Kaksikon 1. persoona | me (kaksi) | muäna | meidän (kahden) | muännai |
| Kaksikon 2. persoona | te (kaksi) | tuäna | teidän (kahden) | tuännai |
| Kaksikon 3. persoona | he (kaksi) | suäna | heidän (kahden) | suännai |
| Monikon 1. persoona | me | mij | meidän | mij |
| Monikon 2. persoona | te | tij | teidän | tij |
| Monikon 3. persoona | he | sij | heidän | sij |
Alla olevassa taulukossa on pronominin hän taivutus eri luvuissa ja sijamuodoissa.
|   | Yksikkö | Kaksikko | Monikko |
| --- | --- | --- | --- |
| Nominatiivi | son | suäna | sij |
| Genetiivi | suu | suännai | sij |
| Akkusatiivi | suu | suännaid | siʹjjid |
| Illatiivi | suʹnne | suännaid | siʹjjid |
| Lokatiivi | suʹst | suännast | seeʹst |
| Komitatiivi | suin | suännain | sijvuiʹm |
| Abessiivi | suutää | suännaitää | sijtää |
| Essiivi | suuʹnen | suännan | - |
| Partitiivi | suuʹđed | - | - |
Kielioppi > Verbit

Koltansaamen verbit taipuvat neljässä persoonassa (ensimmäinen persoona, toinen persoona, kolmas persoona ja neljäs persoona eli epämääräinen persoona), viidessä tapaluokassa (indikatiivi, imperatiivi, konditionaali, potentiaali ja optatiivi), kolmessa luvussa (yksikkö, kaksikko eli duaali ja monikko), sekä neljässä aikamuodossa (mennyt, ei-mennyt, perfekti ja pluskvamperfekti). Verbeillä on kuusi nominaalimuotoa (infinitiivi, gerundi, partisiipin aktiivi, abessiivi, partisiipin preesens ja partisiipin perfekti).
Kielioppi > Verbit > Kieltoverbi

Kuten esimerkiksi suomessa ja muissa saamelaiskielissä, myös koltansaamessa käytetään kieltoverbiä. Koltansaamessa kieltoverbi taipuu tapaluokan (indikatiivi, imperatiivi ja optatiivi), persoonan (ensimmäinen, toinen, kolmas ja neljäs), sekä luvun (yksikkö, kaksikko ja monikko) mukaan.
|  | Indikatiivi, preesens> yks. | Indikatiivi, preesens> kaks./mon. | Imperatiivi> yks. | Imperatiivi> kaks./mon. | Optatiivi> yks. | Optatiivi> kaks./mon. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | jiõm | jeäʹp | - | - | – | jeällap |
| 1. | jim | jep |  |  |  |  |
| 2. | jiõk | jeäʹped | jeäʹl | jeäʹlled | jeäʹl | jeäʹlled |
| 2. | jik | jeʹped | jeʹl | jeʹlled | jeʹl | jeʹlled |
| 3. | ij | jiâ, jeä, jie | - | - | jeälas | jeällas |
| 4. | jeät | jeät |  |  |  |  |
Indikatiivin preseensin 3. persoonassa iʹlla, iʹlleäkku, iʹllää tai iʹllä yleensä kirjoitetaan ij + leäkku -yhdistelmän sijasta
Toisin kuin muissa saamelaiskielissä, koltansaamen kaksikolla ja monikolla ei ole enää omaa kieltoverbin muotoa, vaan käytetään monikkoa.
Kirjallisuutta

Korhonen, Mikko; Mosnikoff, Jouni; Sammallahti, Pekka: Koltansaamen opas.  Castrenianum, 1973.  ISBN 951-45-0189-6
Moshnikoff, Satu: Muu vuõssmõs sääʹmǩeʹrjj. Määritä julkaisija! ISBN 951-47-1113-0
Mänty, Sirpa; Fofonoff, Katri: Mattu saaʹnid.  Sääʹmteʹǧǧ, 2002.  ISBN 952-441-080-X
Sammallahti, Pekka; Mosnikoff, Jouni: Suomi–koltansaame-sanakirja = Lääʹdd -sääʹm sääʹnnǩeʹrjj.  Girjegiisá, 1991.  ISBN 951-8939-17-9
Sammallahti, Pekka; Mosnikoff, Jouni: Uʹcc sääm-lääʹdd sääʹnnǩeârjaž = Pieni koltansaame–suomi-sanakirja.  Jorgaleaddji, 1988.  ISBN 951-8939-02-0
Jouste, Mark; Mosnikoff, Elias; Sivertsen, Seija: Maaddârääʹjji Leeuʹd / Esivanhempien Leuddit / The Leuʹdds of The Ancestors.  (Kirja ja CD-levy)  Kansanmusiikki-instituutti, Saamelaismuseo Siida ja Kolttien kyläkokous, 2007.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia hautomossa
koltansaame-suomi-koltansaame -sanakirja
Pohjois-Euroopan lintujen nimiä saamelaiskielillä, kuten koltansaameksi
SIIDA – Kolttaelämää (Arkistoitu – Internet Archive) – tietoa koltista ja koltansaamesta
Tiina Sanila (Arkistoitu – Internet Archive) – koltansaameksi laulava rock-artisti
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle 
Saamelaiskielten entinen levinneisyys, nrolla 6 koltansaame (tummemmalla nykyalue)
Reitkalli

| Reitkalli |
| --- | --- |

 Reitkalli
 60°36′40″N, 27°05′28″E 
Valtio:   Suomi
Maakunta:  Kymenlaakso
Seutukunta:  Kotka-Haminan seutukunta
Kunta:  Hamina
Väestö
Väkiluku:  253
Reitkalli (ruots. Bredskall) on kylä Haminassa. Se sijaitsee noin kahdeksan kilometrin päässä kaupungin keskustasta luoteeseen Summanjoen varrella. Haminan ja Juurikorven välinen junarata kulkee kylän eteläpuolella Reitkallin ja Summan välissä.
Historia

Reitkalli on yksi entisen Vehkalahden pitäjän vanhimpia kyliä. Kylän läheltä on löydetty jäänteitä jo esihistoriallisesta asutuksesta. Ensimmäinen maininta kylästä löytyy vuodelta 1396 Erengisle Niilonpojan kirjeestä. Kylän asutuksen uskotaan syntyneen 1200- ja 1300-lukujen ruotsalaisen uudisasutuksen myötä, väestö on suomalaistunut 1500-lukuun mennessä. Joen ja maantien ansiosta Reitkalli sijaitsi liikenteellisesti keskeisellä paikalla ja tästä johtuvan säätyläisasutuksen johdosta siitä tuli Vehkalahden toinen keskus Salmenkylän rinnalle.
Kylän nimi esiintyi keskiajalla muodoissa Bredkalleby, Bredskall, Bredskalleböleby ja Bredskalby. Bredskalle perustuu mahdollisesti henkilönnimeen tai lisänimeen, jollainen on merkitty Ruotsin puolella muistiin 1300-luvulla. Suomenkielinen mukaelma Reitkalli esiintyi sanomalehtitekstissä ensimmäisen kerran 24.11.1880.
Kylän liikenneyhteydet paranivat vuonna 1899 kun Reitkallin seisake avattiin yksityisen Inkeroinen–Hamina-rautatien avautuessa liikenteelle. Henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1968 ja seisake lakkautettiin tavaraliikenteen osalta vuonna 1970. Vanha rata purettiin vuonna 1984.
Reitkallin kansakoulu sai alkunsa 18.12.1882 rovastin ehdotettua uusien koulujen perustamista Reitkalliin ja Pyhältöön. Perustamisasiakirjat allekirjoitettiin maaliskuussa 1884. Aluksi tarkoituksena oli rakentaa erilliset koulut tytöille ja pojille, mutta suunnitelmia muutettiin ja päätettiin rakentaa Vehkalahden ensimmäiset sekakansakoulut. Reitkallin koulu rakennettiin paikalle, jossa 1400-luvulla sijaitsi Näkin aateliskartano. Koulu aloitti toimintansa 16.10.1886. Koulun ensimmäisenä opettajana toimi Ida Merus. Reitkallin toinen koulurakennus vihittiin käyttöön 19.10.1952. Koulutoiminta Reitkallissa päättyi toukokuussa 2005, ja seuraavana syksynä koulurakennukset siirtyivät Perhekoti Huvikummun käyttöön.
Kuvia

Reitkallin entinen koulu
Reitkallin kylää Suurvuorelta katsottuna, vasemmalla Summanjoki
Hovinsaaren koulu

Hovinsaaren koulu elokuussa 2011.
Hovinsaaren koulu on Kotkassa Hovinsaaren kaupunginosassa sijaitseva peruskoulu, jossa toimivat vuosiluokat 1–5. Koulurakennuksen on suunnitellut Valter Thomé.
Historia

Hovinsaaren koulu valmistui vuonna 1908. Kansakoulun perustamiseen Hovinsaarelle vaikutti alueen teollistuminen ja sen seurauksena syntynyt työläiskaupunginosa ja asukasluvun nousu sekä Kotkansaaren koulutilojen puute. Koulurakennuksesta järjestetyn arkkitehtikilpailun voitti Thomén jugendtyylinen ehdotus.lähde?
Hovinsaaren koulua ovat käyneet muun muassa Toivo Pekkanen ja Veikko Lavilähde?.
Koulun oppilasmäärä oli noin 80 vuonna 2008.lähde? Koulussa toimii esiopetus sekä valmistava esiopetus ja yleisopetuksen, erityisopetuksen sekä valmistavan opetuksen vuosiluokat 1–5.
Aiheesta muualla

Hovinsaaren koulun kotisivut.
Vesikello

Klepsydra
Persian vesikello Yazdin vesimuseossa Iranissa
Vesikello eli klepsydra, on muinainen vesivirtaan perustuva ajan mittauslaite (nimi tulee kreikan sanasta vesivaras).
Yksinkertaisin klepsydran muoto oli vesiastia, jonka pohjassa oli pieni reikä, josta vesi tippuen poistui. Astian seinämässä oleva asteikko osoitti aikaa, joka oli kulunut säiliön viimeisestä täytöstä.
Seuraavassa versiossa oli tasausallas, joka ylläpiti tasaista veden painetta purkausaukkoon nähden. Aika mitattiin alla olevan altaan vedenpinnan nousuna, josta tieto siirrettiin kellukkeen liikkeestä hammastangolla ja -rattaalla osoittimeen. Edistynein versio tyhjensi mittausastian keskiyöllä lapon avulla ja siirsi asteikkosylinteriä vastaamaan valoisan ajan muutosta vuodenajan mukaan.
Klepsydran uskotaan olleen käytössä Egyptissä n. 2000 eaa. Eräs vanhimmista tunnetuista vesikelloista löytyi faarao Amenhotep I:n hautakammiosta (haudattu n. 1500 eaa.). Myöhemmin kreikkalaiset ja roomalaiset ottivat klepsydran käyttöönsä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
CLEPSYDRA from Rees's Clocks, Watches and Chronometers, 1819
britannica.com
elytradesign.com (Arkistoitu – Internet Archive)
encyclopedia
Frisbeegolf

Frisbeegolf-kori.
Frisbeegolf eli kiekkogolf (engl. disc golf) tai liitokiekkogolf on urheilulaji, jonka perusperiaate on sama kuin golfissa: tavoitteena on päästä peliradan alusta loppuun mahdollisimman vähin liitokiekon eli frisbeen heitoin. Pienimmän yhteistuloksen saanut voittaa.