stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rakkaus on hellyyttä

| Rakkaus on hellyyttä Marion (Rung) |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : elokuussa 1977
 Studio : Takomo-studiot   MTV-studiot
 Julkaistu: lokakuussa 1977
 Formaatti: LP-levy (9C 062-38270)   C-kasetti (9C 262-38270)
 Tuottaja(t): Chrisse Johansson
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 39.49
 Levy-yhtiö: EMI Finland
 Levymerkki: EMI
Listasijoitukset
  Suomi: 4. (lokakuu 1977)
Marion Rungin muut julkaisut
| Marion ”77” 1977 | Rakkaus on hellyyttä 1977 | Marionin parhaita 2 1977 |
Singlet albumilta Rakkaus on hellyyttä
 ”Uudestaan” / ”Kuin ennenkin” Julkaistu: 1977 (9C 006-38269)  ”Rakkaus on hellyyttä” / ”Syy täysikuun” Julkaistu: 1977 (9C 006-38273)
Rakkaus on hellyyttä on suomalaislaulaja Marionin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1977. Albumin tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi Antti Hyvärisen säveltämä ja Chrisse Johanssonin sanoittama nimikappale ”Rakkaus on hellyyttä”. Kappale oli yksi vuoden 1977 suurimmista hittikappaleista. Kappaleen singlejulkaisu oli Suomen jukeboxien soitetuin single ja korkeimmillaan singlemyyntilistan 5. sijalla.
EMI julkaisi albumin vinyylilevynä ja C-kasettina syksyllä 1977. Lokakuussa albumi kohosi kuukausittaisen Top 20 -albumilistan 19. sijalle, mutta marraskuussa albumi oli jo 4. sijalla. Listasijoitus tipahti 9. sijalle joulukuussa, jonka jälkeen albumi ei ylettynyt enää 20 parhaan joukkoon. Albumi ylitti kultalevyrajan vuonna 1978 ja sitä on myyty noin 25 000 kappaletta.
Kappaleet

Kaikkien kappaleiden sovitukset Antti Hyvärinen.
Kappaleet > A-puoli

Uudestaan – 3.52 (alkup. ”Superstar”, säv. & san. Raymond Felix, suom. san. Chrisse Johansson)
Kuin varkaat – 2.50 (alkup. ”Baby Went Bye Bye, säv. & san. Jerry Gillespie / Ricci Mareno, suom. san. Pertti Reponen)
Kaksin aina kauniimpi on – 3.09 (alkup. ”You Can Do It Better with Me”, säv. & san. Peter Hawkins / Glenn Martin / Gary Wilson, suom. san. C. Johansson)
Kuin ennenkin – 3.57 (säv. A. Hyvärinen, san. C. Johansson)
Maa, jota rakastan – 2.50 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi)
Tanssin sydämen tahtiin – 3.24 (alkup. ”Baby Dollar”, säv. Frédéric François, suom. san. C. Johansson)
Kappaleet > B-puoli

Syy täysikuun – 2.55 (alkup. ”I Dig You”, säv. Robert Fitoussi, san. Richelle Dassin, suom. san. C. Johansson)
Rakkaus on hellyyttä – 3.00 (säv. A. Hyvärinen, san. C. Johansson)
Taas (Hetki koittaa) – 3.20 (alkup. ”Now (Is The Moment)”, säv. Dave Berry / Douglas Hodson, suom. san. P. Reponen)
Kuusi oikein – 3.50 (alkup. ”Mi Cafetal”, säv. & san. Toño Fuentes, suom. san. C. Johansson)
Edes kerran uudestaan – 3.16 (alkup. ”Woman of the World”, säv. & san. Albert Hammond / Mike Hazlewood, suom. san. C. Johansson)
Goodbye, Solong, Farewell – 3.26 (säv. M. Siitonen, san. V. Salmi)
Lähteet:
Tekijät > Muusikoita

Marion Rung – laulu
Antti Hyvärinen – orkesterin johto / kapellimestari, piano (1, 4, 7, 8), sähköpiano (4, 7)
Vesa Enne – taustalaulu (1)
Martti Metsäketo ja Pepe Willberg – taustalaulu (1, 4, 7, 8)
Juhani Aaltonen – huilu (8)
Viljo Ala-Pietilä – oboe (8)
Unto Haapa-aho – klarinetti (8)
Juhani Aalto ja Tom Bildo – pasuunat (4, 7)
Markku Johansson ja Simo Salminen – trumpetit (4, 7)
Kari Kuusamo – syntetisaattori (1, 7)
Antero Jakoila – kitarat (1, 7)
Nono Söderberg – kitarat (4, 8)
Heikki Laurila – kitarat (4, 7, 8), mandoliini (1)
Ilkka Willman – basso (1, 4, 7, 8)
Roope Koistinen – rummut (1, 4, 7, 8)
Matti Oiling – lyömäsoittimet (7)
Markku Hannola – kellopeli (8), patarumpu (1)
Tomi Parkkonen – tamburiini (4, 8)
Lähde:
Jarmo Ahvenainen, Heikki Hämäläinen, Pekka Kari, Yrjö Lasonpalo, Marjukka Nenonen, Jussi Pesonen, Mikko Pesonen ja Jorma Ylönen – viulut (1, 4, 7, 8)
Anna Repo – viulu (1)
Mauri Pietikäinen ja Ahti Pilvi – alttoviulut (1, 4, 7, 8)
Kari Lindstedt ja Jaakko Raulamo – sellot (1, 4, 7, 8)
Lähde:
Tekijät > Tuotanto

Chrisse Johansson – tuottaja
Finnlevy-studiot (Takomo-studiot) / Antti Joki & Tom Vuori – äänitys (elokuussa 1977)
Mainos-tv-studiot (MTV-studiot) / Per Wallenius – äänitys (elokuussa 1977)
Ilmari Kostiainen – valokuvat
Seppo Järvinen – ulkoasu
Kappaleet 1, 2, 4, 7 ja 8 äänitettiin Takomo-studioilla ja MTV-studioilla elokuussa 1977. Taustaraidat äänitettiin 8. ja 9. päivä, laulut 10. päivä ja jouset 11. päivä.
Paul Petrowsky

Paul Petrowsky  (12. toukokuuta 1886 Hämeenlinna – 12. kesäkuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen pankin- ja yritysjohtaja.
Petrowskyn vanhemmat olivat kenraalimajuri Wasilij Petrowsky ja Betty Maria Henriksson. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1908 oli Elli Leistén ja toinen vuodesta 1923 Agda Margareta Sundberg. Petrowsky tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1905 ja suoritti alemman hallintotutkinnon 1908. Opintojaan hän jatkoi Münchenin yliopistossa 1908–1909.
Petrowsky oli Suomen Yhdyspankin Kotkan ja Tampereen konttoreiden apulaisjohtaja 1909–1918, Maakuntain Keskus-Pankin johtokunnan jäsen 1918–1922 ja Helsingin Osakepankin Turun konttorin johtaja 1922–1923 ja Viipurin konttorin johtaja 1923–1926. Hän oli sitten Suomalais-Englantilainen Biscuit-tehdas -yhtiön ja sen sisaryhtiön Hangon Margariinitehdas Oy:n toimitusjohtaja 1926–1927 ja Ph. U. Strengberg & Co -yhtiön toimitusjohtaja 1928–1930. Helsingin Osakepankin pääjohtokunnan jäsenenä hän toimi 1930–1943.
Meksikon Grand Prix 2024

|  Meksikon Grand Prix 2024  |
| --- | --- |
 20. osakilpailu 24 osakilpailusta kaudella 2024. 

Päivämäärä:  27. lokakuuta 2024
Rata:  Autódromo Hermanos Rodríguez
Sijainti:  México, Meksiko
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,304 km
Kilpailun pituus:  71 kierrosta, 305,354 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Carlos Sainz   (Ferrari)
Paaluaika:  1.15,946
Palkintokoroke
Voittaja:   Carlos Sainz   (Ferrari)
Toinen:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Kolmas:   Charles Leclerc   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Charles Leclerc   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.18,336 (kierroksella 71)
Meksikon Grand Prix 2024 (virallisesti Formula 1 Gran Premio de la Ciudad de México 2024 eli Méxicon Grand Prix 2024) oli Formula 1 -kauden 2024 20. osakilpailu, joka ajettiin 27. lokakuuta Autódromo Hermanos Rodríguezin moottoriradalla Méxicossa Meksikossa.
Vapaat harjoitukset

Ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein oli Mercedeksen George Russell ennen Ferrarin Carlos Sainzia ja Racing Bullsin Yūki Tsunodaa.
Sainz oli toisten vapaiden harjoitusten nopein, McLarenin Oscar Piastri toinen ja Tsunoda kolmas.
Piastri oli kolmansien vapaiden harjoitusten nopein ennen tallikaveriaan Lando Norrisia ja Sainzia.
Aika-ajot

Sainz ajoi paalupaikalle, Red Bullin Max Verstappen oli toinen ja Norris kolmas.
Kilpailu

Sainz ajoi kilpailun voittoon ennen Norrisia ja Ferrarin Charles Leclerciä.
Domretor

| Domretor Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1999
Toimitusjohtaja:  Pekka Honkaranta
Kotipaikka:  Kauhava
Toimiala:  elintarvikeala
Tuotteet:  valmisruoka
Henkilöstö:  70 (2020 tilanne)
Emoyhtiö:  Atria
Kotisivu:  http://www.domretor.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Domretor on suomalainen elintarvikealan yritys, joka tekee valmisruokia ja puolivalmisteita. Yrityksen tuotantotilat ovat Kauhavalla. Se on loppuvuodesta 2020 lähtien kuulunut elintarvikekonserni Atriaan.
Domretor on perustettu vuonna 1999 ja se toimi aluksi valmisruokien sopimusvalmistajana. Tehtaalla valmistui muun muassa Härkis-tuotteita Verso Foodille. Atria tuli Domretorin osakkaaksi vuonna 2013 vajaan neljänneksen omistusosuudella. Vuonna 2020 yhtiö siirtyi kokonaan osaksi Atria-konsernia. Tuolloin Domretorissa oli noin 70 työtekijää, lisäksi sesonkityöntekijöitä oli noin 40.
Shelley Duvallin silmät

| Shelley Duvallin silmät Saurus |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2003
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rap, elektroninen
 Levy-yhtiö: Lyhtyjä
Sauruksen muut julkaisut
|   | Shelley Duvallin silmät 2003 | 400 000 2005 |
Shelley Duvallin silmät on rap-yhtye Sauruksen ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2003 Lyhtyjä -nimisen levy-yhtiön kautta.
Kappaleet

Aloitus – 1.35
Synkkänä hetkenä (Minä hyvänsä) – 5.03
Pullonhenki – 2.44
Suola – 3.33
Välitys – 0.36
Kaupungin hengitys – 3.40
Kävelykatu ajatusvirta – 4.42
Sekosiko se? – 8.16
Välitys: Kysymys – 0.42
Tuike – 4.11
400 000 – 5.41
Päätös – 2.23
Tapio Vallioja

Tapio Vallioja (18. kesäkuuta 1920 Kullaa – 28. syyskuuta 2005 Espoo) oli suomalainen heraldikko, joka suunnitteli useita kuntien, yhteisöjen ja yksityishenkilöiden vaakunoita. Hän oli yksi kahdestatoista Suomen heraldisen seuran perustajajäsenestä, ja toimi elämänsä aikana seuran johtokunnan jäsenenä ja sihteerinä. Hänen suunnittelemiensa vaakunoidensa tyyliä on luonnehdittu selkeiksi ja pelkistetyiksi, joiden sanoma oli esitetty kiteytetysti. lähde?
Vaakunat

| --- | --- |
 Käytössä olevat  Juvan vaakuna   Kiteen vaakuna   Kiuruveden vaakuna   Miehikkälän vaakuna   Puumalan vaakuna   Uuraisten vaakuna :  Käytöstä poistuneet Osa Valliojan suunnittelemista vaakunoista ei enää ole käytössä kunnanvaakunana, vaan esimerkiksi epävirallisena kotiseutuvaakunana.  Jyväskylän maalaiskunnan vaakuna   Pertunmaan vaakuna   Pielisjärven vaakuna
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tapio Valliojan suunnittelemat vaakunat Wikimedia Commonsissa
Talonpoikaiskansan puolue

Talonpoikaiskansan puolue oli Karjalassa 1920-luvulla toiminut suomalainen pienpuolue.
Historia

Talonpoikaiskansan puolue perustettiin virallisesti vuosien 1926–1927 vaihteessa, mutta idean takana olleet osallistuivat jo eduskuntavaaleihin 1924 nimellä Talonpoikain vaaliliitto. Karjalankannaksella syntynyt vaaliliitto arvosteli populistisen ankarasti heikenneitä elinoloja osoittaen syyttävän sormensa Maalaisliiton suuntaan. Vaaliliiton kärkinimi oli räisäläläinen radikaali Matti Läheniemi, jonka mukaan liikkeen kannattajia on kutsuttu läheniemeläisiksi.
Uuden talonpoikaispuolueen perustamisesta oli Karjalan talonpoikien liikkeen piirissä keskusteltu jo pari vuotta ja asiasta oli puhuttu useissa kokouksissa. Parikkalalaisten talonpoikien koolle kutsumassa Jyväskylän kokouksessa 10.–11. joulukuuta 1926 uusi puolue viimein päätettiin perustaa. Kuitenkin jo toisessa Jyväskylän kokouksessa 18. helmikuuta 1927 liike jakautui kahtia, kun paikalle tulivat myös edelliskokouksesta sivussa olleet läheniemeläiset. Riitaa syntyi muun muassa puolueen nimestä ja vähemmistöön jääneet parikkalalaiset poistuivat pitämään omaa kokoustaan, joka päätti perustaa kilpailevan Maanviljelijäin puolueen. Arvo Kemppainen improvisoi sitten Talonpoikaiskansan puolueelle ohjelman parikkalalaisten vietyä luonnokset mennessään. Populistisessa ohjelmassa tuomittiin virkamiehet, kirkko ja papisto ja vaadittiin talonpoikien aseman parantamista.
Talonpoikaiskansan puolueen organisaatio ei koskaan ehtinyt kehittyä kovin pitkälle ja järjestynyttä toimintaa oli vain muutamalla paikkakunnalla Karjalassa. Vahvinta kannatusaluetta olivat Räisälän lisäksi Kaukola ja Soanlahti. Eduskuntavaaleihin 1927 puolue osallistui vain Viipurin läänin itäisessä vaalipiirissä kahdeksalla ehdokkaalla, jotka saivat yhteensä 1 341 (0,15 %) ääntä. Seuraavissa vaaleissa 1929 muodostettiin vaaliliitto Maanviljelijäin puolueen kanssa, mutta tulos oli edellistäkin huonompi. Läheniemeläiset osallistuivat vielä eduskuntavaaleihin 1933, mutta tuolloin ei enää käytetty puolueen nimeä.
Puolueen äänenkannattaja oli toukokuussa 1926 ilmestymisensä aloittanut Talonpojan Sanomat (1926–1927), joka oli lähinnä Läheniemen luomus. Lehti jäi lyhytaikaiseksi ja sitä ilmestyi vain 68 numeroa, vaikka rahoitusta saatiin esimerkiksi talonpoikien liikkeeseen kontaktia hakeneelta Suomen kommunistiselta puolueelta. SKP:n jäseniä osallistui Talonpoikaiskansan puolueen toimintaan, vaikka asia pyrittiin pitämään salassa. SKP:n ei kuitenkaan voida sanoa hallinneen puoluetta, sillä monet rivijäsenet eivät tienneet yhteydestä eikä puoluejohtaja Läheniemi itse ollut kommunisti. Juho Meronen osallistui Talonpoikaiskansan puolueen edustajana Komintern-johtoisen Punaisen talonpoikaisinternationaalin (Krestintern) kansainväliseen konferenssiin Moskovassa 1927, mikä sai monet pitämään puoluetta kommunistien peitejärjestönä. Esimerkiksi puolueohjelman laatinut Kemppainen erosi tämän jälkeen puolueesta sen mentyä hänen mielestään liikaa vasemmalle.
Aiheesta muualla

Talonpoikaiskansan puolueen ohjelma (1927) (Pohtiva)
VI (Sauruksen albumi)

| VI Saurus |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. lokakuuta 2018
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Sauruksen muut studioalbumit
| Elossa 2011 | VI 2018 |   |
VI on rap-yhtye Sauruksen kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 24. lokakuuta 2018.
Kappaleet

Ilmaan – 3.47
Ytimes – 3.14
Tuulet – 3.31 (feat. Aina)
Mieli menee – 2.21
Musahommii – 3.51 (feat. Brädi)
Baanalle – 1.38
Valoa – 2.24
Flippas – 3.33 (feat. Juno)
Rauha – 3.34 (feat. Kalifornia-Keke)
Sade – 3.26
Muistiinpanoja – 2.19
Vedä hyvin – 3.57
Shinnosuke Oka

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Shinnosuke Oka nojapuiden palkintojenjaossa Pariisin olympialaisissa 2024. |  Shinnosuke Oka nojapuiden palkintojenjaossa Pariisin olympialaisissa 2024. |  Shinnosuke Oka nojapuiden palkintojenjaossa Pariisin olympialaisissa 2024. |  |
Maa:   Japani
Miesten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | moniottelu |  |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | rekki |  |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Pariisi 2024 | nojapuut |  |
| Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Singapore 2023 | moniottelu |  |
|  Hopeaa | Singapore 2023 | rekki |  |
|  Hopeaa | Singapore 2023 | nojapuut |  |
|  Hopeaa | Singapore 2023 | joukkuekilpailu |  |
Shinnosuke Oka (jap. 岡 慎之助, Oka Shinnosuke. s. 31. lokakuuta 2003 Okayama) on japanilainen telinevoimistelun kolminkertainen olympiavoittaja.
Oka saavutti nuorten Aasian-mestaruuskilpailuissa 2018 kultaa rekillä, hopeaa permannolla ja nojapuilla sekä pronssia moniottelussa ja renkailla. Nuorten MM-kilpailuissa 2019 hän sai kultaa moniottelussa ja joukkuekilpailussa, hopeaa hevosella sekä pronssia nojapuilla. Aasian-mestaruuskilpailuissa 2023 hän saavutti kultaa moniottelussa sekä hopeaa rekillä, nojapuilla ja joukkuekilpailussa.
Oka voitti Pariisin olympialaisissa 2024 kultaa moniottelussa pistein 86,832, rekillä pistein 14,533 ja joukkuekilpailussa. Nojapuilla hän saavutti pronssia.
Luonnonvoima

| ”Luonnonvoima” Saurus |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Neon Saurus
 Julkaistu: 29. huhtikuuta 2009
 Formaatti: MP3
 Tuottaja(t): Pik3
 Tyylilaji: rap, elektroninen musiikki
 Kesto: 04.10
 Levy-yhtiö: Karma Musiikki
Sauruksen muut singlet
| ”Uuteen maailmaan” 2009 | ”Luonnonvoima” 2009 | ”Bailataa” 2010 |
Luonnonvoima on rap-yhtye Sauruksen toinen single neljänneltä Neon Saurus -studioalbumilta. Single julkaistiin digitaalisessa muodossa 29. huhtikuuta 2009.
Aiheesta muualla

Saurus MySpace -sivustolla
| n k Saurus |
| --- | --- |
 Kesken  Pik3 
Studioalbumit:  Shelley Duvallin silmät  400 000  Son dynyy  Neon Saurus  Elossa  VI 
Singlet:  ”Uuteen maailmaan”  ”Luonnonvoima”  ”Bailataa” 
Kokoelmilla:  Mestarisoundi - Soundcheck 2007  Syvällä pelissä - Kokoelma vol. 1  Suomihiphoppia Vol. 5  Suomihiphoppia Vol. 6 
Muut julkaisut:  Kesken - Jäi  Nektaryn Seq & Kardoklikk - Trophikal Boyzz
Abu Dhabin Grand Prix 2024

|  Abu Dhabin Grand Prix 2024  |
| --- | --- |
 24. osakilpailu 24 osakilpailusta kaudella 2024. 

Päivämäärä:  8. joulukuuta 2024
Rata:  Yas Marina Circuit
Sijainti:  Yas Island, Abu Dhabi, Yhdistyneet arabiemiirikunnat
Ratatyyppi:  Osittainen katurata
Radan pituus:  5,281 km
Kilpailun pituus:  58 kierrosta, 306,183 km
Sää:   Selkeä
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Paaluaika:  1.22,595
Palkintokoroke
Voittaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Toinen:   Carlos Sainz   (Ferrari)
Kolmas:   Charles Leclerc   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Kevin Magnussen   (Haas-Ferrari)
Kierrosaika:  1.25,637 (kierroksella 57)
Abu Dhabin Grand Prix 2024 (virallisesti Formula 1 Etihad Airways Abu Dhabi Grand Prix 2024) oli Formula 1 -kauden 2024 24. ja viimeinen osakilpailu, joka ajettiin 8. joulukuuta Yas Marinan moottoriradalla Abu Dhabissa.
Vapaat harjoitukset

Ferrari teki historiaa Formula 1 -sarjassa, kun talli ajatti ensimmäisten vapaiden harjoitusten aikana molemmissa autoissaan veljeksiä Charles Leclerciä ja Arthur Leclerciä. Charles Leclerc oli ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein ennen McLarenin Lando Norrisia ja Mercedeksen Lewis Hamiltonia.
Toisten vapaiden harjoitusten nopein oli Norris, tallikaveri Oscar Piastri oli toinen ja Haasin Nico Hülkenberg kolmas.
Piastri oli kolmansien vapaiden harjoitusten nopein, Norris toinen ja Hamilton kolmas.
Aika-ajot

Norris ajoi paalupaikalle ennen Piastria ja Ferrarin Carlos Sainzia.
Kilpailu

Norris ajoi kilpailun voittoon, Sainz oli toinen ja Leclerc kolmas.
Muuta

Jack Doohanin ensimmäinen kilpailu Alpinella, kun hän korvasi tallissa aikaisemmin ajaneen Esteban Oconin.
McLaren varmisti 26 vuoden tauon jälkeen yhdeksännen valmistajien mestaruutensa.
Lapinlahden kirkko

| Lapinlahden kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko heinäkuussa 2012
Sijainti:  Mykkäläntie 6, Lapinlahti
Seurakunta:  Lapinlahden–Varpaisjärven seurakunta
Rakentamisvuosi:  1877–1880
Suunnittelija:  Frans Sjöström
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  1 250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lapinlahden kirkko on Lapinlahdella sijaitseva arkkitehti Frans Sjöströmin suunnittelema puinen länsitornillinen pitkäkirkko, joka rakennettiin vuosina 1877–1880. Kirkon runkohuoneesta ulkonee kaksi matalampaa sakaraa, itäpäädyssä on kuori ja tornin sekä runkohuoneen sisäkulmissa suorakulmaiset ulokkeet. Torni on nelipäätyinen. Kirkon sisätila on jaettu pylväiköillä kolmeen laivaan, joista keskimmäisessä on kulmikas lautakatto. Ulkoasultaan kirkko edustaa moni-ilmeistä ns. nikkarityyliä. Kirkon pinta-ala on noin 815 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 1 250 hengelle.
Rakentaminen ja korjaukset

Lapinlahdelle oli tehty rukoushuone jo vuonna 1843, sen tultua huonokuntoiseksi uuden kirkon rakentamislupa saatiin senaatilta 11. kesäkuuta 1876. Rakennusmestari Johannes Storen johtama rakennustyö alkoi vuonna 1877. Kuopion lääninarkkitehti Ferdinand Öhman piti rakennuksen lopputarkastuksen syyskuussa 1880, käyttöön kirkko vihittiin 10. lokakuuta. Kamiinalämmityksen kirkko sai vuonna 1905 ja vuonna 1913 kirkon paanukatto vaihdettiin peltiseksi. Silloin vaalean harmaaksi muutettu kirkon ulkoväri palautettiin alkuperäiseksi 1935. Arkkitehti Kauno Kallion suunnitelmien mukainen kirkon peruskorjaus tehtiin vuosina 1955–1956. Kamiinalämmitys muutettiin sähkölämmitykseksi ja kirkko sai sähkövalaistuksen. Uudistetun kirkon vihki käyttöön piispa Eino Sormunen 29. huhtikuuta 1956 kirkon 75-vuotisjuhlien yhteydessä.
Vuonna 1984 uusittiin sisämaalaus ja vuonna 1998 ulkomaalaus ja katon maalaus. Vuonna 2002 kirkossa tehtiin useita sisätilojen korjauksia, kirkkosalin ilmettä silti muuttamatta. Kirkon kahden kellon soittolaitteisto automatisoitiin 2014. Ensimmäinen kelloista hankittiin Pietarista 1837 ja toisen valoi 1880 Claes Engelbrecht Helander Oulussa. Automatisoinnin yhteydessä molempien kellojen kielet korvattiin vasaramekanismeilla ja kyläseppä Eino Pauluksen valmistama kirkontornin luukkujen hydraulinen avauslaitteisto huollettiin.
Alttaritaulu

Kirkon alttaritauluna oli aluksi sammalista tai jäkälistä sommiteltu risti, joka korvattiin myöhemmin puuristillä. Pekka Halonen lupautui 1895 maalaamaan kotipitäjänsä kirkkoon alttaritaulun edellisenä vuonna tekemäänsä luonnokseen Kolme pyhää miestä perustuen, mutta seurakunta ei kelpuuttanut koivumetsään sijoitettuja tietäjiä alttaritaulun aiheeksi. Vaikka piispa J. R. Forsman huomautti jo vuonna 1900 tarkastuksessaan alttaritaulun puuttumisesta, sen hankinta aloitettiin vasta 1929. Taulun aiheeksi päätettiin Kristuksen kirkastuminen. Kolmen pyydetyn ja yhden oma-aloitteisesti ehdotuksensa lähettäneen taiteilijan ehdotuksista valittiin Alvar Cawénin työ, joka valmistui vuonna 1931.
Urut

Kirkkoon hankittiin ensimmäiset urut 1908, ne olivat 17-äänikertaiset ja ne valmisti Kangasalan urkutehdas. Uudet urut hankittiin 1984, ne ovat puolestaan Urkurakentamo Matti Erolan tekemät ja 26-äänikertaiset. Alkuperäisten urkujen julkisivu säilytettiin uudistuksen yhteydessä.
Kirkkomuseo

Kirkon sakastin yläkerrassa on esillä vanhoja kirkollisia esineitä ns. Bassin kirkkomuseossa. Se on auki kesäisin tiekirkon aukiolon yhteydessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lapinlahden kirkko Wikimedia Commonsissa
Lapinlahden kirkko
| n k Perustiedot Wikidatassa: Lapinlahden kirkko (Q19705662)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Lapinlahti
sijainti: Lapinlahden kirkonkylä
katuosoite: Mykkäläntie 6, 73100 Lapinlahti
koordinaatit: 63°22′00″N 27°23′31″E﻿ / ﻿63.366667°N 27.391944°E﻿ / 63.366667; 27.391944

Alvar Cawénin maalaama alttaritaulu Kristuksen kirkastuminen (1931).
Egyptin pyramidit

Pyramidit ovat yksi Egyptin matkailuvalteista. Kuvassa matkailijoita kaksikyttyräisen kamelin kyydissä Khafren pyramidin edessä, taustalla näkyy Mykerinoksen pyramidi.
Egyptin pyramidit ovat Muinaisen Egyptin aikaan kivestä rakennettuja pyramideja. Nykyisen Egyptin alueella sijaitsevat pyramidit rakennettiin faaraoiden haudoiksi. Tunnetuimmat niistä ovat Gizan pyramidit, joista suurin on alun perin yli 146 metriä korkea Kheopsin pyramidi. Pyramideja on Gizan lisäksi myös muun muassa Dahshurissa, Meidumissa, Abusirissa ja Hawarassa.
Suurin osa Egyptin pyramideista rakennettiin vanhan valtakunnan, varsinkin neljännen ja viidennen dynastian, aikana, mutta muutamia pienempiä rakennettiin vielä esimerkiksi keskivaltakunnan 12. dynastian aikana.
Egyptistä on vuoteen 2008 mennessä löytynyt yhteensä 138 pyramidia, ja lisää uskotaan löytyvän.
Tarkoitus

Egyptin pyramidit olivat Egyptin kuninkaiden, jumalina pidettyjen faaraoiden hautoja. Kuninkaan muumio sijoitettiin hautakammioon pyramidin alle tai maanpäälliseen kammioon. Suurten pyramidien aikana kuninkaita alettiin haudata kivisessä sarkofagissa. Kuninkaan uskottiin siirtyvän pyramidissa tuonpuoleiseen muiden jumalten seuraan. Kuningas muumioitiin, koska maallisen ruumiin säilyttämisen uskottiin olevan välttämätöntä tuonpuoleiseen siirtymiselle. Pyramideja rakennettiin ja niihin jätettiin uhrilahjoja, koska egyptiläiset uskoivat kuninkaansa ka-sielun olevan ruumiin seuralainen ja tarvitsevan ylläpitoa. Vainajan ba-sielun uskottiin olevan ihmispäinen lintu, jonka muodossa henki liikkui haudassa ja sen ulkopuolella. Varhaiset porraspyramidit symboloivat taivaaseen johtavia portaita, ja myöhemmät sileät pyramidit symboloivat ilmeisesti auringonsäteitä.
Historia > Esimuoto mastaba

Ennen pyramideja Egyptin kuninkaat haudattiin mastaboihin, jotka olivat penkin muotoisia kumpuja. Porraspyramidit syntyivät, kun mastaboja alettiin rakentaa toistensa päälle.
Historia > Kolmannen dynastian aikaiset pyramidit

Egyptin ensimmäisen pyramidin, Sakkaran porraspyramidin, rakennutti vanhan valtakunnan aikaisen kolmannen dynastian faarao Djoser 2600-luvulla eaa. Sakkaran porraspyramidi oli ensimmäinen kivestä tehty monumentti; sitä edeltäneitä monumentteja ei ole juurikaan säilynyt, sillä ne rakennettiin savitiilistä. Pyramidin suunnitteli faarao Djoserin korkein virkamies ja arkkitehti Imhotep. Djoserin seuraajan Sekhemkhetin porraspyramidi jäi keskeneräiseksi, eikä häntä ilmeisesti ollut haudattu siihen. Myös seuraavat faaraot Khaba ja Huni rakensivat omat porraspyramidinsa. Hunin pyramidi tosin romahti myöhemmin, ja siitä on jäänyt jäljelle tornimainen rakennelma.