stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korealainen viittomakieli

| Korealainen viittomakieli |
| --- | --- |
 ㅐ [ae] korealaisin sormiaakkosin
Muu nimi:  한국 수화 언어
Tiedot
Alue:  Korean niemimaa
Virallinen kieli:   Etelä-Korea
Puhujia:  ~350 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  viittomakielet
ISO 639-3:  kvk
 Ohje 
Korealainen viittomakieli (kor. 한국 수화 언어, Hanguk Suhwa Eoneo) on lähinnä Etelä-Korean kuurojen yhteisön käyttämä viittomakieli. Kieli on hyvin läheistä sukua sekä japanilaiselle että taiwanilaiselle viittomakielelle. Nämä kolme kieltä ovat 60-prosenttisesti yhtäläisiä.
Etelä-Koreassa arvioidaan olevan noin 350 000 viittomakielen käyttäjää. Korean kansallinen hyvinvoinnin yliopisto tarjoaa mahdollisuuden kouluttautua viittomakielen opettajaksi.
Korealainen viittomakieli on ollut Etelä-Korean toinen virallinen kieli 3. helmikuuta 2018 alkaen. Nykyään päivää juhlitaan korealaisen viittomakielen päivänä.
Korealaiset kielet

Korealaisten kielten puhuma-alue kartalla.
Korean murrealueet
Korealaiset kielet on pieni kielikunta joka koostuu korean ja jejun kielistä. Jeju mielletään usein korean murteeksi, mutta on tarpeeksi eriävä, että se voitaisiin lukea omaksi kielekseen. Jotkut kielitieteilijät ehdottavat, että Koillis-Korean Yukjinin murretta tulisi eritellä samalla tavalla. Korean kieltä on dokumentoitu runsaasti 1400-luvulla kehitetyn Hangul-aakkoston ansiosta. Sitä aiempaa kiinan kirjoitusjärjestelmällä kirjoitettua koreaa on merkittävästi vaikeampi tulkita.
Korean kaikki modernit muodot polveutuvat Sillan muinaiskoreasta. Se vähä mitä Korean niemimaalla ennen 600-luvun lopulla tapahtunutta Sillan yhdistymistä puhutuista kielistä tiedetään tulee lähinnä paikannimistä. Joidenkin näistä kielistä uskotaan olleen korealaisia, mutta jotkin todisteet viittaavat myös japanilaisiin kieliin, joita puhuttiin niemimaan keski- ja eteläosissa. Korealaisia kieliä on usein pyritty yhdistämään muihin kielikuntiin, yleensä tunguusilaisiin tai japanilaisiin kieliin, mutta sukulaisuutta ei ole pystytty todistettavasti osoittamaan.
Käännös suomeksi
Kuressaaren raatihuone

Kuressaaren raatihuone
Kuressaaren raatihuone (vir. Kuressaare raekoda) on rakennus Kuressaaren kaupungissa, Viron Saarenmaalla. Sen rakennutti ruotsalainen Magnus Gabriel De la Gardie, joka toimi Saarenmaan kreivikunnan hallitsijana. Pohjoismaista barokkia edustavan raatihuoneen piirustuksista vastasi riikalainen rakennusmestari Franz Stimer. Raatihuoneen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1654, ja ne saatiin päätökseen vuonna 1670. Vuosina 1786–1787 rakennuksessa toteutettiin kokonaiskunnostus. Rakennusta kunnostettiin myös vuosina 1961–1974, jolloin työtä johti arkkitehti Aet Maasik. Raatihuonetta koristi torni vuosina 1847–1931.
Kyla Ross

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kyla Ross vuonna 2012. |  Kyla Ross vuonna 2012. |  Kyla Ross vuonna 2012. |  |
Maa:   Yhdysvallat
Naisten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | joukkuekilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Nanning 2014 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 2013 | neliottelu |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 2013 | eritasonojapuut |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 2013 | puomi |  |
|  Pronssia | Nanning 2014 | neliottelu |  |
Kyla Ross (s. 24. lokakuuta 1996 Honolulu, Havaiji) on yhdysvaltalainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa ja oli mukana voittamassa kultaa naisten joukkuekilpailussa. Lisäksi hän osallistui permanto-, eritasonojapuu- ja puomikilpailuihin. Antwerpenin MM-kilpailuissa 2013 hän sai hopeaa neliottelussa, eritasonojapuilla ja puomilla. Hän voitti samana vuonna Yhdysvaltojen-mestaruuden eritasonojapuilla ja puomilla.
Ross saavutti Nanningin MM-kilpailuissa 2014 kultaa joukkuekilpailussa ja pronssia neliottelussa. Hän voitti samana vuonna Yhdysvaltojen-mestaruuden puomilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyla Ross Wikimedia Commonsissa
Köyhyyden teatteri

köyhyyden teatteri on kokeellisen teatterin suuntaus, joka perustuu J. M. Grotowskin näyttelijäilmaisua käsitteleviin teorioihin. Köyhyyden teatterin tarkoituksena on tehdä teatteritaiteesta mahdollisimman pelkistettyä karsimalla pois kaikki näyttelijätyön epätarkkuudet ja esteet.
Kohtaaminen Roomassa

| Kohtaaminen Roomassa> Una giornata particolare |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ettore Scola
Käsikirjoittaja:   Ruggero Maccari  Maurizio Costanzo  Ettore Scola 
Tuottaja:  Carlo Ponti
Säveltäjä:  Armando Trovaioli
Kuvaaja:  Pasqualino De Santis
Leikkaaja:  Raimondo Crociani
Tuotantosuunnittelija:  Luciano Ricceri
Pukusuunnittelija:  Enrico Sabbatini
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Kanada Italia
Tuotantoyhtiö:   Compagnia Cinematografica Champion  Canafox Films 
Levittäjä:  Massimo Vigliar Netflix
Ensi-ilta:  1977, Suomessa 1978
Kesto:  105 minuuttia
Alkuperäiskieli:  italia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kohtaaminen Roomassa (Una giornata particolare) on Ettore Scolan ohjaama italialais-kanadalainen draamaelokuva vuodelta 1977. Elokuvan tapahtumat sijoittuivat yhteen päivään 6. toukokuuta 1938 jolloin Adolf Hitler oli valtiovierailulla Benito Mussolinin luona Roomassa. Elokuvan pääosissa olivat Marcello Mastroianni, Sophia Loren ja John Vernon. Pienessä sivuosassa, fasistisen perheen tyttärenä, näytteli silloin 14-vuotias Alessandra Mussolini, Benito Mussolinin pojantytär.
Juoni

Elokuvan tapahtumapaikkana oli roomalainen asuintalo joka on tyhjentynyt lähes kokonaan asukkaiden lähdettyä seuraamaan Hitlerin vierailuun liittyvää paraatia ja vastaanottoa. Taloon ovat jääneet vain ylirasittunut kuuden lapsen äiti Antonietta (Sophia Loren) ja hänen naapurinsa radiotoimittaja Gabriele (Marcello Mastroianni) jota uhkaa karkotus Sardinian saarelle antifasististen mielipiteiden ja homoseksuaalisuuden vuoksi. He viettävät yhdessä iltapäivää tyhjässä talossa ja heidän välilleen syntyy lyhyt suhde mutta taustalla kuuluu koko ajan kovaäänisistä tuleva propagandaselostus Hitlerin vierailusta. Samana iltana poliisi tulee pidättämään Gabrielen ja kun Antoniettan aviomies palaa kotiin yöllä hän julistaa aikovansa siittää seitsemännen lapsen jolle nimeksi tulee Adolfo.
Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sophia Loren  | … |  Antonietta   |
|  Marcello Mastroianni  | … |  Gabriele   |
|  John Vernon  | … |  Emanuele, Antoniettan aviomies   |
|  Françoise Berd  | … |  Talonmies Pauletta   |
Lähde:
Köyhyyteen vetoaminen

Köyhyyteen vetoaminen eli argumentum ad lazarum on argumentaatiovirhe ja argumentum ad crumenamin vastakohta. Se on nimetty uuden testamentin Lasaruksen mukaan, joka oli tuonpuoleisessa palkintonsa saava kerjäläinen.
Argumentin yleinen kaava on seuraava:
Henkilö X esittää väitteen A
henkilö X on köyhä
siispä A on tosi.
Esimerkkejä argumentin käytöstä:
Kaduilla elävät asunnottomat kertovat olevansa kodittomia asuntopulan vuoksi. Heidän luulisi sen tietävän.
Pienviljelijät taistelevat elantonsa puolesta, joten jos he sanovat, että meidän täytyy suojella heitä he voivat olla siinä oikeassa.
Kyle Brandon

| Kyle Brandon> Henkilötiedot.Aiheesta muualla |
| --- | --- |
IMDb
Kyle Brandon (s. 22. lokakuuta 1967 Buffalo, New York) on yhdysvaltalainen homopornonäyttelijä. Hän esiintyi elokuvissa vuosina 1992–2004 ja käytti esiintyessään myös nimiä Chad Slater ja Phil Navarone. Hän myös ohjasi. Hän on 185-senttinen. Brandon voitti muun muassa Grabbyn.
Aiheesta muualla

Kyle Brandon Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kuudes aisti (visailuohjelma)

| Kuudes aisti |
| --- | --- |
Tyyli:  visailuohjelma
Kestoaika:  30 minuuttia
Pääosissa:  Tapio Suominen (juontaja)
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  2008 – ?
Kuudes aisti oli perjantaisin Yle TV1:llä esitettävä visailuohjelma, jota juonsi urheilutoimittaja Tapio Suominen.
Kuudes aisti oli hieman samantapainen kuin MTV3:lla esitetty Power of 10. Pelissä täytyy veikata, tietääkö Suomen kansasta yli vai alle 50 % esimerkiksi, kuka on Suomen pääministeri. Pelissä pitää veikata oikein kuuteen kysymykseen, ja jokaisesta oikeasta veikkauksesta pääsee aina pidemmälle matkalle. Päämatkana on matka maailman ympäri.
Aiheesta muualla

Ylen Kuudes aisti -sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuudes klaani

Kuudennen klaanin perustaja Asha Haji Elmi.
Kuudes klaani on somalinaisten kansanliike jonka perusti Asha Haji Elmi. Kansanliikkeen nimi viittaa siihen, että Somalian hallintomalli on perinteisesti perustunut viiden suurimman klaanin yhteistyöhön. Kuudes klaani on somalialainen naisten liike joka yhdistää naiset yli klaanirajojen. Erityisen tärkeä on ollut naisten osuus yritettäessä yhdistää sodan repimää Somaliaa ja diasporassa eläviä somalialaisia perheitä. Kuudes klaani pohjaa Asha Haji Elmin perustamaan somalinaisten ja lasten pelastusliikkeeseen Save Somali Women and Children (SSWC), joka kasvoi klaanien välisten perheitten naistenliikkeestä.
»Olin kahtia jakaantunut. Syntymäklaanini hylkäsi minut, koska mieheni oli vihollisen klaanista. Mieheni klaani piti minua vakoojana ja muukalaisena kodissani. Mihin kuulunkaan? Identiteetti, jota kukaan ei pystynyt minulta riistämään, oli naiseus, josta tuli minun klaanini.» 
(Asha Haji Elmi.)
Asha johti naisten ryhmää Somalian rauhanneuvotteluissa 2002 Eldoretissa, Keniassa. Siellä Kuudes klaani tunnustettiin virallisesti ja naisten edustaja hyväksyttiin mukaan rauhanneuvotteluihin.
Aiheesta muualla

Somali Peace Process AMISOM – African Union Mission In Somalia. Viitattu 17.1.2020. (englanniksi)
Accomplishment Save Somali Women and Children. Arkistoitu 20.1.2020. Viitattu 17.1.2020. (englanniksi)
Somalia: MPs want more women in new parliament ReliefWeb.  13.9.2004. Viitattu 17.1.2020. (englanniksi)
Kone Oy:n entinen pääkonttori

Kone Oy:n entinen konsernihallinnon rakennus
Kone Oy entinen pääkonttori on Helsingin Munkkiniemessä korttelissa 93 sijaitseva suojeltu rakennus. Sen osoite on Munkkiniemen puistotie 25, se on rakennettu vuonna 1973 ja sen on suunnitellut Keijo Petäjä.
Tausta

Kone Oy osti rappiotilassa olleen Munkkiniemen kartanon vuonna 1965. Kone osti tämän rakennuksen sillä ehdolla, että Helsingin kaupunki osoittaisi sille Munkkiniemestä tontin konttorirakennusta varten. Kaupungin tarjoamat vaihtoehdot olivat ahdas tontti Riihitie 9–11:ssä ja vesijättömaalla ollut tontti Munkkiniemen puistotien päässä.
Molemmat olivat yhtiön ja sen kumppanin Paraisten Kalkin mielestä huonoja, mutta ne valitsivat puistotontin. Asia tuli julkisuuteen lehtiuutisen myötä marraskuussa 1967. Asemakaavalautakunta hyväksyi kaavamuutoksen samana vuonna, kaupunginvaltuusto vuonna 1970 ja sisäasiainministeriö vuonna 1971.
Rakennusta vastustetaan

Munkkiniemeläiset eivät nielleet näitä suunnitelmia. Kahdeksan paikallista asuntoyhtiötä valitti asiasta. Lokakuussa 1971 Korkein hallinto-oikeus käsitteli asian ja hylkäsi valituksen. Helsingin maistraatti oli antanut rakennusluvan jo elokuussa, ja rakennustyöt alkoivat marraskuussa.
Tässä vaiheessa elokuvaohjaaja Edvin Laine, joka asui naapurissa olevassa taloyhtiössä, ryhtyi vastustamaan hanketta lehtien yleisönosastoilla. Hän vetosi aikaan, jolloin aravataloja suunniteltiin vuonna 1953. Silloin oli sanottu, ”ettei niin paljon rahaa löydykään, että tähän suohon voidaan rakentaa”.
Kirjoittelut puolin ja toisin olivat tulikivenkatkuisia. Vastapuolena oli kaupungin asemakaavapäällikkö Olavi Terho ja Kone Oy:n toimitusjohtaja Pekka Herlin. Jälkimmäinen nosti Lainetta vastaan herjauskanteen. Raastuvassa Laine kuitenkin voitti jutun.
Puiston suunnittelu ja rakentaminen

Ilmeisesti rakennussuunnitelmista tietämättömänä kaupungin puisto-osasto ryhtyi kunnostamaan tulevan suurrakennuksen takana ollutta aluetta. Tulevan rakennuksen paikalle istutettiin ruusutarha, jonka kasvit sitten revittiin ylös rakennustöiden alkaessa. Puistoon kuitenkin tuli leikkikenttä, joka talvella jäädytetään luistinradaksi. Rakennuksen paikalla ollut luonnonlammikko säilytettiin, ja rakennus näyttää kohoavan lammikosta. Puistoon luvattiin myös kalalammikoita, mutta niitä ei koskaan saatu. Puistoa nimitetään nykyään yleisesti Koneen puistoksi.
Rakennuksen luonnehdinta

Rakennuksesta tuli viisikerroksinen, ja sen julkisivut noudattavat kultaista leikkausta. Se seisoo syvälle liejuun paalutettujen pilarien ja ensimmäisen kerroksen palkkien varassa. Helsingin Sanomien toimittajan Kaija Hackzellin mukaan Kone Oy teki kulttuuriteon säilyttäessään Munkkiniemen kartanon, ja siitä hyvästä voidaan yhtä talorumilusta puiston kulmalla hyvin sietää.
Rakennuksen uusiokäyttö

Kone Oyj:n hallinto siirtyi vuonna 2001 Espoon Keilalahteen, ja Koneen puiston toimistotalo siirtyi Polar Kiinteistöille. Siihen tuli Koneen ja Partekin tilalle vuokralaisia. Vuonna 2011 rakennus siirtyi Auratum-yhtiölle, joka yhdessä kaupungin kanssa järjesti arkkitehtuurikilpailun. Voittaja oli Arkkitehtiryhmä A6 Oy suunnitelmalla, jonka nimi oli ”Park Ave”. Rakennustöihin päästiin vuoden 2016 puolella.
Asemakaavaa muutettiin niin, että rakennukseen voidaan rakentaa asuntoja ja kaksi lisäkerrosta, tosin vasta Helsingin hallinto-oikeudessa käsitellyn valituksen jälkeen. Lisäkerrosten lisäksi rakennuksen yhteyteen tulee kolmikerroksinen rivitalo sekä viimeksi mainitun alle kaksi maanalaista paikoituskerrosta, joiden yhteydessä on rakennettu 7–8 metriä pohjaveden pinnan alapuolelle.
Alkuperäisen rakennuksen julkisivu oli pesubetonia, joka oli aikanaan suosittu pinta julkisivuille. Nykyään sitä ei kuitenkaan enää suosita, ja nyt julkisivun materiaalina on valkobetoni.
Projektin alkuvaiheissa rakennuksen toisen pään alla olevan lammikon viitasammakot olivat kaataa projektin. Lampi saatiin kuitenkin suojattua niin, että sammakoiden elämä ei ollut uhattuna.
Korpijärvi (Virrat, Hanhilamminkulma)

| Korpijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°24′03″N, 23°44′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Harrajärveen 
Järvinumero:  35.421.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,7 m  
Rantaviiva:  0,639 km  
Pinta-ala:  2,327 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorpijärvi 
Korpijärvi , tai Korpisjärvi , on Pirkanmaalla Virroilla Hanhilamminkulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Toisveden lähialueeseen (35.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,7 metriä mpy.
Kuudes tunti

| Kuudes tunti> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1980–1985
Tyylilaji:  post-punk, goottirock
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Mika "Milli" Miettinen, laulu ja bassokitara   Jari "Kailis" Kailokari, rummut   Jukka "Tuutti" Tuutti, kitara   Jorma "Jore" Vastelin, laulu, 1984-1985  
Levy-yhtiö:  Love Kustannus   Svart Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuudes tunti oli helsinkiläinen post-punk- ja goottirock-yhtye, joka toimi vuosina 1980–1985. Vuoteen 1983 nimenä oli The Glory Boys.  Yhtyeen jäseniä olivat Mika "Milli" Miettinen (laulu ja bassokitara), Jari "Kailis" Kailokari (rummut), Jukka "Tuutti" Tuutti (kitara) sekä vuosina 1984–1985 Jorma "Jore" Vastelin.
Kuudes tunti sai levytyssopimuksen, kun Shadowplayn Brandi Ifgray näki yhtyeen keikan syksyllä 1983 Lepakossa. Ifgray etsi yhtyeitä Johanna Kustannukselle Ralf Örnin pyynnöstä. Tarkoituksena oli äänittää single, mutta levytyssessio laajeni ja äänitettiinkin albumillinen materiaalia. Yhtye ja Örn toimivat tuottajina. Kappaleet merkittiin koko yhtyeen nimiin. Levyn nimeksi tuli Kuinka tänään voit? Johanna Kustannus meni konkurssiin, joten lähes vuoden odotuksen jälkeen levyn julkaisikin Love Kustannus vuonna 1984 Beta-merkillä. Levy ei saanut juurikaan julkisuutta eikä myynyt paljoa.
1984 muun muassa Mustasta Paraatissa ollut Jore liittyi yhtyeeseen laulajaksi. Milli oli samana vuonna ollut Joren Silmät-bändin basistina yhtyeen levyttäessä ainoan singlensä. Joren kanssa Kuudes tunti meni 1985 studioon levyttämään singleä. Kappaleina olivat Tuutin säveltämät ja Joren sanoittamat "Aikuisten katseissa" sekä "Pää". Tuottajana toimi Jukka Orma. Kimmo Helistö soitti saksofonia. Singlen viimeistely jäi kesken, kun miksauspöytä rikkoontui kaatuneesta olutpullosta, eikä singleä julkaistu. Viimeisen keikkansa Kuudes tunti teki Helsingin laulufestivaalien klubilla Lepakossa kesällä 1985. Keikan jälkeen Milli ja Kailis riitelivät, ja Kailis erosi yhtyeestä.
Kailis on soittanut myöhemmin muun muassa Sata lasta -yhtyeessä. Milli soitti 1980-luvun lopulla Raine Salon Bodyguardsissa. Joren seuraava yhtye oli Dead Society. Jore kuoli 1993 synnynnäisen sydänvian takia. Milli kuoli 9. elokuuta 1994. Kuolinsyynä oli sydänlihaksen laajentuminen ja keuhkoahtauma. Jukka Tuutti kuoli syöpään heinäkuussa 2019.
2013 Svart Records julkaisi tuplavinyylin, jossa on Kuinka tänään voit? -albumi, konserttitallenne pääosin ennenjulkaisemattomista kappaleista sekä Joren kanssa tehdyt kaksi kappaletta.
Diskografia

Kuinka tänään voit? (LP, 1984, Love Kustannus, BETA 4009)
Kuinka tänään voit? (tupla-LP, 2013, Svart Records)
Kuudes silmä

| Kuudes silmä> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2009–
Tyylilaji:  punk rock, post-punk
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Jere Lehmus, laulu, kitara   Alisa Konovalova, rummut   Sirkku Rantanen, syntetisaattori   Matti Reinola, bassokitara  
Levy-yhtiö:  Combat Rock Industry / Rytmi Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuudes silmä on helsinkiläinen punkyhtye, joka on alun perin perustettu jouluna 2009. Yhtyeen alkuaikoina kokoonpano on vaihtunut ja yhtyeen nykyiset jäsenet ovat Jere Lehmus (laulu, kitara), Alisa Konovalova (rummut), Matti Reinola (bassokitara) sekä Sirkku Rantanen (syntetisaattori).
Kuudes silmä teki ensimmäisen keikkansa kesällä 2012. Musiikillisesti Kuudes silmä edustaa suomenkielistä post-punkia ja yhtyeen esikuvina ovat mm. Rudimentary Peni, The Cure, The Mob ja Killing Joke. Musiikillisesti yhtyettä on verrattu myös Musta Paraati -yhtyeeseen.
Combat Rock Industry julkaisi yhtyeen esikois-EP:n lokakuussa 2012. Tämän jälkeen yhtye on julkaissut ensimmäisen pitkäsoittoalbumin vuonna 2013. Kuudes silmä on keikkaillut aktiivisesti Suomessa ja lisäksi tehnyt USA:ssa lyhyen kiertueen elokuussa 2014.
Diskografia

Kuudes Silmä (EP, 2012, Combat Rock Industry / Rytmi Records; RYTMI-001 / CRI096)
Kuudes Silmä (albumi) (LP, 2013, Combat Rock Industry; CRI101LP CD, 2013, Combat Rock Industry, CRI101CD)
Split Ep (EP, 2014 Combat Rock Industry; CRI105)
Korpijärvi (Kouvola)

| Korpijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°11′31″N, 26°31′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  Korpijärvenoja Saukkolampeen 
Järvinumero:  14.942.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,8 m  
Pituus:  810 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  2,077 km  
Pinta-ala:  9,771 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorpijärvi 
Korpijärvi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Huhdasjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 810 metriä pitkä, 380 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Huhdasjärven alueeseen (14.942) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä mpy.
Kuwaitin jääkiekkoliiga

| KIHL |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi KIHL-kausi 2022-2023 
Laji:  Jääkiekko
Maa(t):  
Joukkueita:  5
Hallitseva mestari:  Kuwait Stars
Eniten mestaruuksia:  Kuwait Stars (5)
Kuwaitin jääkiekkoliiga eli KIHL on korkein sarjataso jääkiekossa Kuwaitissa. Kaudella 2022-2023 sarjassa pelaa viisi joukkuetta.
Joukkueet kaudella 2022-2023

Kuwait Camels
Kuwait Falcons
Kuwait Mooseheads
Kuwait Stars
Kuwait Warriors
Mestarit

2021-2022 Kuwait Stars
2020-2021 Kuwait Stars
2019-2020 Kuwait Stars
2018-2019 Kuwait Warriors
2017-2018 Kuwait Stars
2016-2017 Kuwait Stars
Korpijärvi (Sysmä)

| Korpijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°23′42″N, 26°00′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Ylimmäiseen 
Järvinumero:  14.147.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,3 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  7,358 km  
Pinta-ala:  77,755 ha  
Saaria:  9 
 fiKorpijärvi 
Korpijärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Onkiniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 78 hehtaaria, se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 9 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Lauhjoen valuma-alueeseen (14.147) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,3 metriä mpy.
Kummeli (6. tuotantokausi)

| Kummeli (6>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
Tyyli:  sketsisarja
Kestoaika:  25–30 minuuttia / jakso
Luoja(t):  Timo Kahilainen   Heikki Silvennoinen
Pääosissa:  Timo Kahilainen   Heikki Silvennoinen   Heikki Hela   Olli Keskinen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  30. lokakuuta 1999 –  19. tammikuuta 2000
Jaksoja:  8
Leikkaaja(t):  Anssi Hursti
Edeltäjä:  5. tuotantokausi
Seuraaja:  7. tuotantokausi
Aiheesta muualla
IMDb
Kummelin 6. tuotantokausi esitettiin vuodenvaihteessa 1999-2000. Uuden kauden pääosissa nähtiin tuttu Kummeli-kolmikko: Timo Kahilainen, Heikki Silvennoinen ja Heikki Hela. Olli Keskinen palasi tulkitsemaan Eero Kakkoa juontajana. Kauden studio-orkesterina nähtiin George Benson. Kyseisellä kaudella oli myös studioyleisö. Sarjan sivuosissa nähtiin Heikki Vihinen ja Mari Turunen. Jaksojen lopussa oli yleisöäänestys, jossa kolme vakiokatsojaa yleisössä Pete, Jari ja Henkka (Hela, Kahilainen ja Silvennoinen) nostivat aina punaista korttia.
Sketsit

Aziz the Combat Fighter (sensuroitu uusintakierrokselta 2016)
Corn Flakes – Kornit Murot
Isä ja poika
Jämävitsien kaatopaikalla (jatkoa edelliseltä tuotantokaudelta)
Kapellimestaaja Herbert von Karahvi
Kouhia ja työmiehet (jatkoa edelliseltä tuotantokaudelta)
Kumi-Keijo (jatkoa edelliseltä tuotantokaudelta)
Kumikorjaamo & Korjaamo Veljekset Kinnula (jatkoa edelliseltä tuotantokaudelta)
Lätkäkatsaus (jatkoa edelliseltä tuotantokaudelta)
Naurettavat valinnat (jatkoa edelliseltä tuotantokaudelta)
Pikku-Henry
Pääministeri
Satu ja Tuija (jatkoa edelliseltä tuotantokaudelta)
Seuraelämän säännöt
Tangokuningas 2000
Tonnin seteli
Ullan pullat
Työryhmä

Tuotanto: Yle Viihdeohjelmat yhteistyössä Porkkana Ryhmä Oy
Tilaaja: Yle TV2
Kurfürstenstraßen metroasema

Kurfürstenstraßen metroasema sijaitsee Berliinin metron linjoilla U1 ja U3. Se sijaitsee Kurfürstenstraßella, jonka mukaan se on nimetty. Se avattiin liikenteelle 26. lokakuuta 1926. Linjat U1 ja U3 nousevat aseman itäpuolella tunnelista maan päälle, jossa ne kulkevat siltarakenteella pääteasemalle saakka.
MetroBus-linjat M48 ja M85 pysähtyvät aseman läheisyydessä.