stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arkansas’n yliopisto
Perinteitä > Senior Walk

Jokaisen valmistuvan opiskelijan nimi kaiverretaan betoniseen kävelytiehen kampuksella. Perinteen aloitti ensimmäinen valmistunut vuosikurssi 1871, joka kirjoitti nimensä vanhaan pääkatuun. Kun kampus ja valmistuvat luokat ovat kasvaneet, lähes kaikilla kävelyteillä on nimiä. Vuonna 1986 kehitettiin erikoislaite nimeltä "Senior Sand Hog", jolla kaiverretaan joka vuosi tuhansia nimiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Official Site of the University of Arkansas
The Arkansas Alumni Association (Arkistoitu – Internet Archive)
The University of Arkansas Press
Seututie 631

Seututie 631 oli vuoteen 1996 asti Uuraisten ja Hirvaskankaan välinen tie. Vuoden 1996 tienumerointiuudistuksessa seututiet 627 ja 631 yhdistettiin, jolloin seututienumero 631 poistui käytöstä ja tie sai seututienumeron 627.
Nordfjord

| Nordfjord> norj. Nordfjorden |
| --- | --- |
 Nordfjordin Innvikfjordenin osa nähtynä Riksvei 60 -tien varrelta Utvikfjelletiltä Strynin kunnan puolelle laskeuduttaessa. Kuvassa näkyvä niemi on Ulvedalsneset.
 Kartta Nordfjordenista.
Sijainti:  Vestland, Norja
Merialue:  Atlantin valtameri
Väestökeskittymät:  Måløy
Vuonon ominaisuudet
Suurin pituus:  106 km
Suurin leveys:  2,5 km
Syvin kohta:  565 m
Nordfjord (tai Nordfjorden) on Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva 106 kilometriä pitkä vuono. Se on Norjan kuudenneksi pisin vuono.
Vuonon ympärillä sijaitsee viisi kuntaa: Kinn, Bremanger, Eid, Gloppen ja Stryn.
Sivu- ja osavuonot

Nordfjordin sivu- ja osavuonot lännestä itään:
Vuonon Atlantin suisto
Vågsfjorden
Fåfjorden
Rugsundet
Ytre Nordfjord
Eidsfjorden
Isefjorden
Ålfotfjorden
Hundvikfjorden
Hyefjorden
Gloppefjorden
Utfjorden
Innvikfjorden
Faleidfjorden
Strynebukta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nordfjord Wikimedia Commonsissa
Nordfjord.no (norjaksi, englanniksi, saksaksi)
Jared Aulin

| Jared Aulin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. maaliskuuta 1982 (ikä 42) Calgary, AB, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Rapperswil-Jona Lakers
Sarja:  National League B
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–
Aik. seurat:  Manchester Monarchs (AHL) Los Angeles Kings (NHL) Portland Pirates (AHL) Hershey Bears (AHL) Springfield Falcons (AHL) Syracuse Crunch (AHL) Leksands IF (Allsv.) Örebro HK (Allsv./SHL)
NHL-varaus:  47. varaus, 2000 Colorado Avalanche
Jared Aulin (s. 15. maaliskuuta 1982 Calgary, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla National League B -joukkue Rapperswil-Jona Lakersissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, jonka vahvuuksiin kuuluu pelintekeminen, ylivoimapelaaminen, pelikäsitys, kiekolliset taidot ja luistelu. Aulin on kärsinyt urallaan useista loukkaantumisista. Hän laukoo oikealta.
Ura > Seuraura > Junioriura

Kamloops Blazers varasi Aulinin kuudentena pelaajana WHL:ään vuonna 1997. Hän pelasi kauden 1997–1998 vielä suurimmaksi osaksi AMBHL-joukkue Airdrie Extremessä, mutta sai myös tililleen kaksi WHL-ottelua. WHL:n tulokaskausi 1998–1999 toi Aulinille 55 runkosarjaottelussa 26 tehopistettä. Seuraavalla kaudella 1999–2000 hän oli tehoilla 17+38=55 joukkueen neljänneksi paras pistemies. Aulin pelasi kauden aikana myös CHL Top Prospects Gamessa. Colorado Avalanche varasi hänet lopulta toisella kierroksella 47. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2000. Helmikuussa 2001 Aulinin oikeudet kaupattiin kuitenkin Los Angeles Kingsiin Adam Deadmarshin, Aaron Millerin sekä vuosien 2001 ja 2003 ensimmäisen kierroksen varausvuorojen kanssa vaihdossa Rob Blakeen ja Steven Reinprechtiin.
Kaudella 2000–2001 Aulin voitti tehoilla 31+77=108 Blazersin sisäisen piste- ja syöttöpörssin. Hän jakoi myös koko WHL:n syöttöpörssin voiton Red Deer Rebelsin Justin Mapletoftin kanssa ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi. Aulin valittiin kauden päätteeksi liigan itäisen konferenssin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Viimeisellä WHL-kaudellaan 2001–2002 hän nousi Blazersin kapteeniksi. Aulin pelasi loukkaantumisten takia runkosarjassa vain 46 ottelua, mutta teki niissä tehot 33+34=67, joilla hän voitti joukkueensa sisäisen maalipörssin ja oli Blazersin toiseksi paras pistemies Scottie Upshallin jälkeen. Aulin valittiin kauden päätteeksi taas WHL:n itäisen konferenssin ensimmäiseen tähdistökentälliseen.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tšekki 2002 | jääkiekko |  |
| Four Nations Cup  | Four Nations Cup  | Four Nations Cup  |  |
|  Kultaa | Tšekki 1999 | jääkiekko |  |
Aulin pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2002, jolloin hän voitti hopeaa ja oli tehoilla 4+5=9 Kanadan toiseksi paras pistemies Brad Boyesin jälkeen. Aulin pelasi myös alle 18-vuotiaiden neljän maan turnauksessa vuonna 1999 voittaen kultaa.
Aulin edusti myös Kanadan A-maajoukkuetta Deutschland Cupissa vuonna 2014.
Tilastot

Aulin Leksands IF:n paidassa kaudella 2010–2011.
Japanin Grand Prix 2017

|  Japanin Grand Prix 2017  |
| --- | --- |
 16. osakilpailu 20 osakilpailusta kaudella 2017. 

Päivämäärä:  8. lokakuuta 2017
Rata:  Suzuka International Racing Course
Sijainti:  Suzuka, Mie, Japani
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,807 km
Kilpailun pituus:  53 kierrosta, 307,471 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Paaluaika:  1.27,319
Palkintokoroke
Voittaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Toinen:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Kolmas:   Daniel Ricciardo   (Red Bull Racing)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.33,144 (kierroksella 50)
Japanin Grand Prix 2017 (virallisesti 2017 Formula 1 Japanese Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2017 16. osakilpailu, joka ajettiin 8. lokakuuta Suzukan moottoriradalla Japanissa.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. lokakuuta | 10:00–11:30 | 04:00–05:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 18–19 °C | 22–23 °C | 61–62 % |
| 6. lokakuuta | 14:00–15:30 | 08:00–09:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Sateinen | 15 °C | 17–18 °C | 88–91 % |
| 7. lokakuuta | 12:00–13:00 | 06:00–07:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 22 °C | 25–26 °C | 76–78 % |
| 7. lokakuuta | 15:00–16:00 | 09:00–10:00 | Aika-ajot |  Pilvinen | 22–23 °C | 26–27 °C | 71–77 % |
| 8. lokakuuta | 14:00–16:00 | 08:00–10:00 | Kilpailu |  Aurinkoinen | 26 °C | 37–43 °C | 55–59 % |
Lähde:
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Osioiden ajat> 1. osio | Osioiden ajat> 2. osio | Osioiden ajat> 3. osio | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.29,047 | 1.27,819 | 1.27,319 | 1 |
| 2 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1.29,332 | 1.28,543 | 1.27,651 | 6 |
| 3 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.29,352 | 1.28,225 | 1.27,791 | 2 |
| 4 | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.29,475 | 1.28,935 | 1.28,306 | 3 |
| 5 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.29,181 | 1.28,747 | 1.28,332 | 4 |
| 6 | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.29,163 | 1.29,079 | 1.28,498 | 10 |
| 7 | 31 |  Esteban Ocon | Force India-Mercedes | 1.30,115 | 1.29,199 | 1.29,111 | 5 |
| 8 | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 1.29,696 | 1.29,343 | 1.29,230 | 7 |
| 9 | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 1.30,352 | 1.29,687 | 1.29,480 | 8 |
| 10 | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | 1.30,525 | 1.29,749 | 1.30,687 | 20 |
| 11 | 2 |  Stoffel Vandoorne | McLaren-Honda | 1.30,654 | 1.29,778 |  | 9 |
| 12 | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 1.30,252 | 1.29,879 |  | 11 |
| 13 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.30,774 | 1.29,972 |  | 12 |
| 14 | 30 |  Jolyon Palmer | Renault | 1.30,516 | 1.30,022 |  | 18 |
| 15 | 55 |  Carlos Sainz | Toro Rosso-Renault | 1.30,565 | 1.30,413 |  | 19 |
| 16 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1.30,849 |  |  | 13 |
| 17 | 10 |  Pierre Gasly | Toro Rosso-Renault | 1.31,317 |  |  | 14 |
| 18 | 18 |  Lance Stroll | Williams-Mercedes | 1.31,409 |  |  | 15 |
| 19 | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 1.31,597 |  |  | 16 |
| 20 | 94 |  Pascal Wehrlein | Sauber-Ferrari | 1.31,885 |  |  | 17 |
107 % aika: 1.35,280
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 53 | 1:27.31,194 | 1 | 25 |
| 2. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 53 | +1,211 | 4 | 18 |
| 3. | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 53 | +9,679 | 3 | 15 |
| 4. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 53 | +10,580 | 6 | 12 |
| 5. | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 53 | +32,622 | 10 | 10 |
| 6. | 31 |  Esteban Ocon | Force India-Mercedes | 53 | +1.07,788 | 5 | 8 |
| 7. | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 53 | +1.11,424 | 7 | 6 |
| 8. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 53 | +1.28,953 | 12 | 4 |
| 9. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 53 | +1.29,883 | 13 | 2 |
| 10. | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 52 | +1 kierros | 8 | 1 |
| 11. | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | 52 | +1 kierros | 20 |  |
| 12. | 30 |  Jolyon Palmer | Renault | 52 | +1 kierros | 18 |  |
| 13. | 10 |  Pierre Gasly | Toro Rosso-Renault | 52 | +1 kierros | 14 |  |
| 14. | 2 |  Stoffel Vandoorne | McLaren-Honda | 52 | +1 kierros | 9 |  |
| 15. | 94 |  Pascal Wehrlein | Sauber-Ferrari | 51 | +2 kierrosta | 17 |  |
| Kesk. | 18 |  Lance Stroll | Williams-Mercedes | 45 | Rengas | 15 |  |
| Kesk. | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 40 | DRS | 11 |  |
| Kesk. | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 7 | Ulosajo | 16 |  |
| Kesk. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 4 | Voimayksikkö | 2 |  |
| Kesk. | 55 |  Carlos Sainz | Toro Rosso-Renault | 0 | Ulosajo | 19 |  |
Lähde:
Muuta

Jolyon Palmerin uran viimeinen kilpailu.
Carlos Sainzin viimeinen kilpailu Toro Rossolla.
Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Aiheesta muualla

Japanin GP 2017 - F1-ruutu (Arkistoitu – Internet Archive)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2017
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Kiina |  Bahrain |  Venäjä |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Azerbaidžan |  Itävalta |  Britannia |
|  Unkari |  Belgia |  Italia |  Singapore |  Malesia |  Japani |  Yhdysvallat |  Meksiko |  Brasilia |  Abu Dhabi |
Formula 1 -luokan Japanin Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Fuji Speedway (1976–1977, 2007–2008) Suzuka Circuit (1987–2006, 2009–2019, 2022–)
Rasismi Suomessa

Rasismi Suomessa tarkoittaa Suomessa esiintyviä aatteita, ennakkoluuloja, vihamielisyyttä tai syrjintää, joka kohdistuu huonommiksi katsottuihin rodullisiin tai etnisiin ryhmiin. Rasismin kansainvälisen poliittisen määritelmän esitti Unesco vuonna 1978. Määritelmässä rasismi esiintyy ilmiönä, johon kuuluu sekä kognitiivisia (ideologia), affektiivisia (viha) että toiminnallisia osia, kuten syrjintä. Unescon määritelmä jakoi ilmiön yhtäältä systemaattiseen ja julkiseen puoleen (myöhemmin ”rakenteellinen rasismi”) ja toisaalta henkilökohtaiseen tasoon (myöhemmin ”arkipäivän rasismi”).
Rasismin käsite on vähitellen laajentunut ja nykyisin rasismiksi toisinaan tulkitaan myös hyvää tarkoittava puhe, jonka seuraukset kuitenkin ovat toiseuttavia. Sellainen voi olla esimerkiksi liiallinen uteliaisuus henkilön kotimaata kohtaan, mikä voi uusintaa rodullistavia rajanvetoja.
Juridisesti Suomen kansalaiset ovat yhdenvertaisia jo perustuslain nojalla, joten rakenteellista rasismia ei pitäisi esiintyä virallisten normien tasolla. Yhdenvertaisuuden periaatetta lainsäädännössä lujittaa kaksi muuta säädöstä. Suomessa rikollisen teon rasistinen motiivi on peruste rangaistuksen koventamiselle. Lisäksi Suomessa sovelletaan niin sanottua positiivista syrjintää, jossa vähemmistöryhmään kuuluva henkilö voidaan asettaa etuoikeutettuun asemaan muihin nähden, vaikka tämä tarkoittaisi muodollisesta yhdenvertaisuudesta tinkimistä. Rasismista Suomessa on paljon ristiriitaista tietoa. Amnesty Internationalin väitteen mukaan Suomi on yksi Euroopan rasistisimmista maista. Toisaalta maailman onnellisimmat maahanmuuttajat asuvat juuri Suomessa.
Suomalaiset ovat olleet varhain rasismin kohteina. Tieteellisen rasismin kaudella ruotsalaiset, suomenruotsalaiset ja saksalaiset antropologit leimasivat 1800-luvulla heidät alemmaksi mongoliseksi tai ”itäeurooppalaiseksi roduksi”. Toisaalta Suomessa esiintyy niin sanottua arkipäivän rasismia. Keskustelu rasismista lisääntyi 1990-luvulla, kun Suomeen alkoi saapua turvapaikanhakijoita. Samaan aikaan rasismia ryhdyttiin tutkimaan.
Historia

Suomessa  kohdistettiin romaneihin 1800-luvulla erilaisia rajoittavia toimia, joita ei kuitenkaan perusteltu rasismilla. Romanien asema määrittyi sen sijaan maatalousyhteisön hierarkian ja irtolaislakien pohjalta.
Sosiaalipolitiikan professori Heikki Wariksen kirjassa Suomalaisen yhteiskunnan rakenne vuodelta 1952 kerrottiin suomalaisten kuuluvan kahteen niin sanotun valkoisen suurrodun alarotuun, ja että ”maassamme on ainoastaan kolme, lukumäärältään ja merkitykseltään aivan mitättömän pientä rodullista vähemmistöä”: mustalaiset, lappalaiset ja juutalaiset, joista mustalaiset ja juutalaiset olivat täysin suomalaiselle rodulle vieraita aineksia.lähde?
Suomen vanhoista vähemmistöryhmistä rasismin ja syrjinnän uhreiksi ovat joutuneet erityisesti romanit. Syrjintä voi ilmetä esimerkiksi siten, että romaninimen omaavia ei kutsuta työhaastatteluun tai romaneja ei päästetä kaikkiin kauppoihin tai ravintoloihin. Syrjintää on myös se, että myyjä tai vartijat seuraavat kaupassa romaneja. Romaneilla oli Suomessa jopa enemmän syrjintäkokemuksia kuin esimerkiksi Unkarin tai Kreikan romaneilla. Romaniasiain neuvottelukunnan pääsihteeri Janette Grönfors on toisaalta todennut, että ”Suomi on ehdottomasti Euroopan paras maa romaneille”.
Rasismi nousi julkiseen keskusteluun 1990-luvun alussa, kun Suomeen alkoi saapua turvapaikanhakijoita. Samaan aikaan rasismia ryhdyttiin myös tutkimaan. Tällöin esille nousi niin sanottu arkipäivän rasismi. Sen kohteeksi joutuivat erityisesti somalit ja venäläiset. Vähiten arkipäivän rasismista kärsivät länsimaista tulleet maahanmuuttajat. Rasismista epäillyt ovat suhteellisesti useammin itsekin maahanmuuttajia. Etenkin ulkomailla syntyneiden osuus rasismirikoksista epäillyissä on noussut lähes puoleen kaikista tapauksista. Tutkija Anna Rastaan mukaan Suomessa tapahtuu viharikoksia eli rasismin motivoimaa väkivaltaa, jonka uhreiksi joutuvat paitsi muualta tulleet myös ne, joiden katsotaan ”liittoutuneen” näiden kanssa. Jälkimmäisiin kuuluvat hänen mukaansa esimerkiksi rasismista kirjoittaneet toimittajat.
Rasistiset ilmaukset ja käsitteen alan laajentuminen

Vain 14 prosentille suomalaisista on täysin selvää, mitä rasismi tarkoittaa. 16 prosenttia oli ainakin osittain sitä mieltä, että rasismi on hyväksyttävä joissain tapauksissa. 60 prosenttia katsoi, että rasismia on Suomessa ainakin melko paljon; 27 prosenttia, ettei juurikaan.
Rasistiset ilmaukset ja käsitteen alan laajentuminen > Käsitteen laajentuminen

Rasismi kohdistuu Unescon vuoden 1978 määritelmän mukaan vain rotuun tai etniseen taustaan, mutta monissa myöhemmissä määritelmissä käsite on laajentunut tarkoittamaan muitakin eroja ihmisten välillä. Toisaalta joissakin määritelmissä käsitteen alaa on supistettu poistamalla mahdollisuus, että rasismi voisi kohdistua valkoiseen rotuun. Jo Unescon alkuperäisessä määritelmässä rasismin käsite laajennettiin virallisista ja epävirallisista normeista eli rakenteellisesta rasismista myös niin kutsuttuun arkipäivän rasismiin eli koettuun syrjintään ihmisten henkilökohtaisissa suhteissa sekä siihen, että henkilö pitää jotain ilmiötä syrjintänä. Tällä tavoin laajentunut käsite yhdistää itseensä eritasoisia ilmiöitä kansanmurhasta mikroaggressioon, joka voi olla esimerkiksi henkilölle esitetty kysymys hänen kotimaastaan.
Suomessa huomiota sai vuonna 2015 sisäministeri Petteri Orpon lausunto, jonka mukaan pakolaisten motiivien arvostelu on rasismia. Vuonna 2021 Helsingin yliopiston lausunnon mukaan Afrikan tähti on rasistinen peli, koska siinä on kolonialistinen, siirtomaa-aikainen idea kerätä rikkauksia. Rasismista on voitu puhua jopa ruoka-aineiden yhteydessä. Tavallinen arkipäivän rasismin ilmenemisen muoto ovat halventavat nimitykset.
Rasistiset ilmaukset ja käsitteen alan laajentuminen > Nimittely

Maahanmuuttajat ja muut ulkomaalaistaustaiset ovat pitäneet neekeri-sanan nimittelevää käyttöä rasismina. Lasten ja nuorten kohdalla on havaittu, ettei neekeriksi ole nimitelty vain afrikkalaistaustaisia, vaan yleisesti ”ei-suomalaiseksi” tai ”vähemmän suomalaiseksi” katsottuja ihmisiä. Koska sanaa käytettiin halventavassa tarkoituksessa, tutkijoiden mielestä sen pitäminen harmittomana oli rasistisen merkityksen kiistämistä tai hyväksymistä.
Kantasuomalaisten keskuudessa vuonna 2002  tehdyssä tutkimuksessa 90 prosenttia vastaajista piti ilmauksia neekeri, ryssä ja manne kaikkein loukkaavimpana vähemmistöjen nimityksistä. Vuonna 2009 dosentti Vesa Puuronen katsoo, että käsite ryssä on ”osa Suomessa venäläisiä kohtaan lietsottua kulttuurista ja rodullista ylemmyydentunnetta ja vihaa, eikä sanan halventavuudesta ole epäselvyyttä”.
Rasismi ja lapset

Sirpa Lappalainen tutki vuonna 2009 rasismin kokemuksia esikouluikäisten lasten päiväkodissa. Erilainen etninen tausta ei välttämättä merkinnyt sulkemista pois kantasuomalaisten joukosta. Liittymistä muihin edisti suomalaisten tapojen joustava omaksuminen, mikä oli tytöille helpompaa kuin pojille. Helsinkiläinen peruskoulun oppilashuollon henkilökunta katsoi vuonna 2012, että maahanmuuttajalapsiin ei kohdistunut merkittävällä tavalla kielteisiä asenteita, syrjintää tai kiusaamista. Kun tutkittiin Suomeen adoptoitujen lasten mielipiteitä aikuisina, he kertoivat, että heitä pidettiin usein hienovaraisin tavoin erirotuisina myös heille läheisten ihmisten keskuudessa.
Opetushallituksen julkaisemassa opettajien oppaassa vuodelta 2018 kirjoitetaan, että jokaisessa maassa joillakin kansallisuusryhmillä on suurempi riski kokea syrjintää kuin toisilla. Tutkimusten perusteella maahanmuuttajataustainen lapsi kohtaa erityisen helposti Suomessa syrjintää ja rasismia, jos hänen taustansa on esimerkiksi afrikkalainen tai venäläinen. Vähemmän arvostettu ryhmäidentiteetti on lapselle valtava rasite.
Rasistiset rikokset

Rasistisesta viharikoksesta epäillyt ovat olleet suhteellisesti useammin maahanmuuttajia kuin kantasuomalaisia. Vuonna 2020 poliisin tietoon tuli kaikkiaan 852 viharikosepäilyä. Teko luokitettiin sellaiseksi, jos joku osapuolista epäili, että teon ainakin osittaisena motiivina oli vähintään epäluulo uhrin jotakin oletettua viiteryhmää kohtaan. Huippuvuodesta 2015 (1 250 epäilyä) tapaukset ovat olleet laskusuunnassa. Yli puolet kaikista rikosepäilyistä oli sanallisia loukkauksia tai uhkauksia, jotka liittyivät uhrin etniseen taustaan.
Ulkomaalaisten osuus rasistisista rikoksista epäillyistä on kasvanut. Vuonna 2009 osuus oli 20 prosenttia ja vuonna 2013 se oli 29 prosenttia. Muita kuin Suomen kansalaisia oli Suomessa 5 prosenttia väestöstä vuonna 2020, mutta heidän osuutensa rasistiseen rikokseen epäillyistä oli jo 35 prosenttia, kun kyse oli etniseen tai kansalliseen taustaan liittyvistä tapauksista. Yliedustus oli siten seitsenkertainen. Tapauksista 552 oli Suomen kansalaisen ja 294 ulkomaan kansalaisen tekemiä.
Viranomaisten rasismi

Suomessa yhdenvertaisuusvaltuutetun tehtäviin kuuluu syrjintään puuttuminen. Havaittuja epäkohtia, joihin valtuutettu puuttui vuoden 2022 lopussa olivat esimerkiksi seuraavat: vammaisten henkilöiden työelämäosallisuutta on parannettava (27.10.), varhaiskasvatuksessa on järjestettävä uskonnoton vaihtoehto uskonnollisille tilaisuuksille (9.11.), Yle syrji riskiryhmään kuuluvaa vammaista henkilöä, kun se kielsi kasvomaskin käytön vaalitentin osallistujilta (29.11.), asiakas ei saanut palvelua ruotsiksi kaupungin vammaispalveluissa (16.11.).
Professori Suvi Keskisen mielipiteen mukaan poliisi suorittaa etnistä profilointia, vaikka se on Suomessa kielletty, jos se johtaa erityisiin henkilötietoryhmiin perustuvaan luonnollisten henkilöiden syrjintään. Keskisen haastattelujen mukaan Helsingissä henkilötunnusta kysytään erityisesti päärautatieaseman alueella, metroasemilla sekä Kaisaniemen puistossa. Valvonta tuntuu kohdistuvan erityisesti muiksi kuin valkoihoisiksi määriteltyihin ihmisiin. Keskisen tulosten mukaan vakavimpia ongelmia ihmiset kokevat vartijoiden ja järjestyksenvalvojien taholta. Huonoja kokemuksia on etenkin somalitaustaisilla, Lähi-idästä tulleilta sekä Itä-Euroopasta tulleilta romaneilta. Keskinen on todennut, että monien mukaan vartijoiden käytös on usein töykeää ja melko kovakouraista, joskus jopa väkivaltaista.
Unescon tekemä tutkimus osoitti, että kaikista vertailumaista afrikkalaistaustaiset haastatellut luottivat eniten Suomen poliisiin, joiden tekemiä henkilöntarkistuksia myös pidettiin muita maita harvemmin rasistisina.
Poliisilaitosten sisäisissä kurinpidon päätöksissä vuosilta 2018–2020 rasismi nousi esille neljässä tapauksessa. Poliisiylitarkastaja Janne Paavolan mukaan yleensä rasistisesta käytöksestä on seurauksena varoitus. 2020-luvulla kaksi konstaapelia on erotettu, kun he ovat suunnitelleet ihmisryhmien murhaamista heidän etnisyytensä vuoksi.
Tietokirjailija Veikka Lahtinen katsoo, että Petteri Orpon hallituksen (2023–) ohjelma sisältää runsaasti rasismia, ja sitä pitää yllä puoluekenttä paljon perussuomalaisia laajemmin. Rasismia esiintyy yhteiskunnan käytännöissä, viranomaisohjeissa ja koulutusjärjestelmässä. Lehtisen mukaan rasismikeskustelua tulee laajentaa koskemaan rasismin muotoja, jotka nauttivat yhteiskunnassa laajaa hyväksyntää.