stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1983
Syntyneitä > Tammi–maaliskuu

1. tammikuuta – Daniel Jarque, espanjalainen jalkapalloilija
2. tammikuuta – Jefferson de Oliveira Galvão, brasilialainen jalkapallomaalivahti
2. tammikuuta – Anthony Carrigan, yhdysvaltalainen näyttelijä
7. tammikuuta – Tosin Abasi, yhdysvaltalainen kitaristi.
11. tammikuuta – Adrian Sutil, saksalainen Formula 1 -kuljettaja.
11. tammikuuta – Kaisa Mäkäräinen, suomalainen ampumahiihtäjä
15. tammikuuta – André Ventura, portugalilainen poliitikko
20. tammikuuta – Michael Hennet Sotamayor, espanjalainen laulaja (”D'NASH”)
30. tammikuuta – Laura Croft, yhdysvaltalainen malli
1. helmikuuta – Elena Leeve, suomalainen näyttelijä
2. helmikuuta – Carolina Klüft, ruotsalainen yleisurheilija
15. maaliskuuta – Parisa Liljestrand, ruotsalainen poliitikko
16. helmikuuta – Laura Hollins (”Agyness Deyn”), englantilainen malli
16. helmikuuta – Tuomo Ruutu, suomalainen jääkiekkoilija
23. helmikuuta – Heikki Paasonen, suomalainen juontaja
26. helmikuuta – Laveran Lima Ferreira (”Pepe”), portugalilainen jalkapalloilija
27. helmikuuta – Kate Mara, yhdysvaltalainen näyttelijä
1. maaliskuuta – Lupita Nyong’o, meksikolais-kenialainen Oscar-palkittu näyttelijä (12 Years a Slave)
4. maaliskuuta – Olaf Wildeboer, espanjalais-alankomaalainen uimari
10. maaliskuuta – Jonas Olsson, ruotsalainen jalkapalloilija
12. maaliskuuta – Mikko Koivu, suomalainen jääkiekkoilija
20. maaliskuuta – Anne-Mari Berg, suomalainen malli ja juontaja
20. maaliskuuta – Jenni Vartiainen, suomalainen laulaja ja lauluntekijä
24. maaliskuuta – Alexei Eremenko Jr., suomalainen jalkapalloilija
25. maaliskuuta – Tommi Soidinmäki, suomalainen laulaja, Tangokuningas 2004
30. maaliskuuta – Eero Ritala, suomalainen näyttelijä
Syntyneitä > Huhti–kesäkuu

1. huhtikuuta – Franck Ribéry, ranskalainen jalkapalloilija
6. huhtikuuta – Diora Baird, yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
7. huhtikuuta – Anna Paavilainen, suomalainen näyttelijä
10. huhtikuuta – Ryan Merriman, yhdysvaltalainen näyttelijä
20. huhtikuuta – Sebastian Ingrosso, italialais-ruotsalainen DJ ja musiikkituottaja
26. huhtikuuta – José María López, argentiinalainen kilpa-autoilija
30. huhtikuuta – Francisco Javier Álvarez Colinet (”Javi Soleil”), espanjalainen laulaja
4. toukokuuta – Sanni Grahn-Laasonen, suomalainen kokoomuspoliitikko ja ministeri
4. toukokuuta – Jussi Wickström, suomalainen kitaristi
6. toukokuuta – Gabourey Sidibe, yhdysvaltalainen näyttelijä
12. toukokuuta – Sofia Vikman, suomalainen Kokoomuksen kansanedustaja
14. toukokuuta – Glen Vella, maltalainen laulaja
15. toukokuuta – Emma Kari, suomalainen vihreiden kansanedustaja, tietokirjailija ja ministeri
25. toukokuuta – Reino Nordin, suomalainen näyttelijä ja muusikko
28. toukokuuta – Krista Kosonen, suomalainen näyttelijä
4. kesäkuuta – Guillermo García-López, espanjalainen tennispelaaja
8. kesäkuuta – Kim Clijsters, belgialainen tennispelaaja
10. kesäkuuta – Niina Backman, suomalainen malli ja juontaja
16. kesäkuuta – Anniina Mattila, suomalainen iskelmälaulaja
23. kesäkuuta – Juho Mäkelä, suomalainen jalkapalloilija
25. kesäkuuta – Joanna Klepko (”Cleo”), puolalainen laulaja ja lauluntekijä
30. kesäkuuta – Cheryl Tweedy (ent. Cheryl Cole, Cheryl Fernandez-Versini), englantilainen poplaulaja
Syntyneitä > Heinä–syyskuu

7. heinäkuuta – Jakub Wawrzyniak, puolalainen jalkapalloilija
8. heinäkuuta – Kristiina Wheeler, suomalainen laulaja ja lauluntekijä
10. heinäkuuta – Kim Hee-chul, eteläkorealainen laulaja
13. heinäkuuta – Fran Kranz, yhdysvaltalainen näyttelijä
16. heinäkuuta – Annie Lööf, ruotsalainen keskustapuolueen poliitikko
24. heinäkuuta – Daniele De Rossi, italialainen jalkapalloilija
26. heinäkuuta – Elettra Rossellini, yhdysvaltalainen malli
28. heinäkuuta – Mack Maine, yhdysvaltalainen rap-artisti
28. heinäkuuta – Olavi Uusivirta, suomalainen muusikko
1. elokuuta – Adam Tensta, ruotsalainen rap-artisti
9. elokuuta – Ashley Johnson, yhdysvaltalainen näyttelijä
11. elokuuta – Chris Hemsworth, australialainen näyttelijä
11. elokuuta – Rodrigo José Lima dos Santos, brasilialainen jalkapalloilija
14. elokuuta – Mila Kunis, yhdysvaltalainen näyttelijä
15. elokuuta – Oskar Linnros, ruotsalainen muusikko
18. elokuuta – Georgina Bardach, argentiinalainen uimari ja olympiavoittaja
18. elokuuta – Magomed Ibragimov, uzbekistanilainen vapaapainija ja olympiamitalisti
18. elokuuta – Michael Holbrook Penniman (”Mika”), libanonilaissyntyinen pop-laulaja
30. elokuuta – Jonne Aaron Liimatainen, suomalainen rocktähti ja Negative -yhtyeen laulaja
31. elokuuta – Ossi Louhivaara, suomalainen jääkiekkoilija
1. syyskuuta – Jesse Head, yhdysvaltalainen näyttelijä
2. syyskuuta – Aimee Osbourne, brittiläinen malli, näyttelijä ja kolumnisti
6. syyskuuta – Colapesce, italialainen laulaja-lauluntekijä
7. syyskuuta – Annette Dytrt, saksalainen taitoluistelija
10. syyskuuta – Jutta Lehtinen, suomalainen digitaalisen viestinnän yrittäjä ja entinen näyttelijä
10. syyskuuta – Milla Paloniemi, suomalainen sarjakuvapiirtäjä ja graafikko
11. syyskuuta – Sophie Løhde, tanskalainen poliitikko
14. syyskuuta – Amy Winehouse, brittiläinen laulaja (k. 2011)
17. syyskuuta − Henna Tanskanen, suomalainen näyttelijä
18. syyskuuta – Sasha Son, liettualainen poplaulaja
19. syyskuuta – Joni Pitkänen, suomalainen jääkiekkoilija
21. syyskuuta – Anna Favella, italialainen näyttelijä
21. syyskuuta – Maggie Grace, yhdysvaltalainen näyttelijä
21. syyskuuta – Joseph Mazzello, yhdysvaltalainen näyttelijä, tuottaja ja käsikirjoittaja
23. syyskuuta – Leinier Domínguez, kuubalainen shakin suurmestari
30. syyskuuta – Andreea Răducan, romanialainen telinevoimistelun olympiavoittaja
Syntyneitä > Loka–joulukuu

3. lokakuuta – Frederico Chaves Guedes (”Fred”), brasilialainen jalkapalloilija
4. lokakuuta – Joonas Kuokkanen, suomalainen näyttelijä
4. lokakuuta – Ai Maeda, japanilainen näyttelijä ja malli
5. lokakuuta – Jesse Eisenberg, yhdysvaltalainen näyttelijä
5. lokakuuta – Nicky Hilton, yhdysvaltalainen malli
14. lokakuuta – Karsten Lauritzen, tanskalainen poliitikko
16. lokakuuta – Patrick Koller, itävaltalainen freestylehiihtäjä
16. lokakuuta – Lorine Zineb Nora Talhaoui (”Loreen”), ruotsalainen laulaja ja musiikkituottaja
17. lokakuuta – Felicity Jones, englantilainen näyttelijä
19. lokakuuta – Rebecca Ferguson, ruotsalainen näyttelijä
20. lokakuuta – Alona Tal, israelilainen näyttelijä
24. lokakuuta – Jakob Engel-Schmidt, tanskalainen poliitikko
27. lokakuuta – Mats Löfström, ahvenanmaalainen poliitikko
6. marraskuuta – Nicole Hosp, itävaltalainen alppihiihtäjä
8. marraskuuta – Blanka Vlašić, kroatialainen korkeushyppääjä
10. marraskuuta – Annika Saarikko, suomalainen keskustalainen poliitikko ja ministeri
15. marraskuuta – Topi Jaakola, suomalainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari
16. marraskuuta – Kari Lehtonen, suomalainen jääkiekkoilija
18. marraskuuta – Jon Lech Johansen, norjalainen ohjelmoija
28. marraskuuta – Édouard Roger-Vasselin, ranskalainen tennispelaaja
30. marraskuuta – Anastasija Baburova, ukrainalais-venäläinen toimittaja (k. 2009)
2. joulukuuta – Michael Wesley-Smith, uusiseelantilainen televisionäyttelijä
5. joulukuuta – Aku Hirviniemi, suomalainen näyttelijä
10. joulukuuta – Xavier Samuel, australialainen näyttelijä
15. joulukuuta – Camilla Luddington, brittiläinen näyttelijä
15. joulukuuta – Ronnie Radke, yhdysvaltalainen muusikko ja säveltäjä
19. joulukuuta – Mia Rosing, tanskalainen malli
20. joulukuuta – Jonah Hill, yhdysvaltalainen näyttelijä
21. joulukuuta – Steven Yeun, korealais-yhdysvaltalainen näyttelijä
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Subrahmanyan Chandrasekhar ja William Fowler
Nobelin kemianpalkinto: Henry Taube
Nobelin lääketieteen palkinto: Barbara McClintock
Nobelin kirjallisuuspalkinto: William Golding
Nobelin rauhanpalkinto: Lech Wałęsa
Vuosi 1983 fiktiossa

Stranger Things -televisiosarjan ensimmäisen tuotantokauden tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Apple Lisa.
Swatch esitteli ensimmäiset kellonsa. Kuvassa Swatch GB101 vuodelta 1983.
Lappiin perustettiin Urho Kekkosen kansallispuisto.
Libanonin jakautuminen sisällissodan aikana 1983. Vihreällä Syyrian miehittämät alueet, vaaleanpunaisella kristittyjen miehittämät alueet, sinisellä YK:n miehittämät alueet, ja keltaisella Israelin ja sen liittolaisten miehittämät alueet.
Vostok-asemalla Etelämantereella mitattiin kaikkien aikojen kylmin lämpötila, 89,2 pakkasastetta.
Ensimmäiset yleisurheilun MM-kisat pidettiin Helsingissä.
Neuvostoliiton ilmavoimat ampuivat alas eteläkorealaismatkustajakoneen surmaten 269 ihmistä.
Libanonin pääkaupungissa Beirutissa räjähti yli 240 henkeä vaatinut autopommi.
Yhdysvallat hyökkäsi Grenadaan.
Luettelo Ryhmä-X:n vihollisista
Marauderit

Harppuuna
Malice
Prisma
Ruho
Sapelihammas
Skalpeeraja
Teräskeho
Vertigo
Pahojen mutanttien veljeskunta

Aivo
Astra
Elohopea
Magneto
Purppuranoita
Toad
Myöhemmät jäsenet:
Angel
Aurora
Avalance
Basiliski
Bela
Blindspot
Blob (sarjakuvahahmo)
Bryson Bale
Burner
Clive
Crimson Commando II
Dark Beast
Ei-tyttö
Empyrean
Ernst
Esme
Ever
Exodus
Explosa
Fagin
Fatale
Fiona
Havok
Jane Smythe
Juggernaut
Kohtalo
Lifter
Lorelei
Malon Reeves
Mammomax
Marabeth
Marshal
Mastermind II
Mike Asher
Mimic
Miss Fingers
Mist Mistress
Musta Tom Cassidy
Mystikko
Nate Grey
Nocturne
Nokka
Orwell
Oswald
Peepers
Phantazia
Phishy McPhish
Post
Professori X
Pyro
Random
Rogue
Rust
Sabre
Sapelihammas
Sauron
Shocker
Simone
Slither
Think Tank
Thornn
Trioccula
Vanisher
X
Xorn
Tuho ja hänen ratsumiehensä

Tuho
Tuho ja hänen ratsumiehensä > Tuhon ratsumiehet

Kuolema:
Kuoleman ruumiillistuma
Kuolema II
Arkkienkeli
Caliban
Wolverine
Gambiitti
Kulkutaudit:
Kulkutaudit I
Alfalentueen vihollinen
Rutto
Caliban
Polaris
Nälänhätä:
Nälänhätä I
Autumn Rolfson
Ahab
Aurinkotuli
Sota:
Sota I
Sota (sarjakuvahahmo)
Hulk
Deathbird
Gazer
American Samoa Community College

| American Samoan Community College |
| --- | --- |

Perustettu:  1970
Tyyppi:  julkinen
Rehtori:  Rosevonne Makaiwi Pato
Opiskelijoita:  1301 (2022)
Sijainti:   Pago Pago, Amerikan Samoa  USA
Sivusto:  https://www.amsamoa.edu/index.htm
American Samoa Community College on Pago Pagossa sijaitseva community college ja territorion ainoa korkeakoulutusta tarjoava taho. Koulu perustettiin vuonna 1970 ja siellä opetettiin aluksi humanistisia ja teknisiä tieteitä sekä järjestettiin opettajakoulutusta. Aluksi kursseja järjestettiin vanhassa maanmittauslaitoksessa ja myöhemmin entisessä lukiossa. Vuonna 1979 se sai liittovaltion osoittaman tontin, jonne alettiin rakentamaan uusia tiloja.
Vuonna 2016 koulun rehtoriksi valittiin Rosevonne Makaiwi Pato. Hallinnollisesti koulu jakautuu 18 osastoon sen opintotarjonnan mukaan. Yliopiston yhteydessä toimii samoalaisopintojen instituutti, jonka tehtävä on edistää oppiaineiden rajat ylittävällä tavalla samoan kieltä, kulttuuria ja historiaa.
Koulu perii lukukausimaksua sen mukaan, ovatko opiskelijat territorion asukkaita (5460 $) vai sen ulkopuolelta tulleita (5760 $). Vuonna 2022 opiskelijoita oli 1301.
Air Finland

| Oy Air Finland Ltd |
| --- | --- |

 IATA: OF  –  ICAO: FIF 
Kutsukoodi:  Air Finland
Perustettu:  2002
Lakkautettu:  2012
Laivaston koko:  3
Kohteiden määrä:  13
Solmukohdat:  Helsinki-Vantaan lentoasema
Kotipaikka:  Vantaa
Kanta-asiakasohjelma:  Club Air Finland
Avainhenkilö(t):  Mika Helenius (toimitusjohtaja)
Yhtiön sivut:  www.airfinland.fi
Air Finlandin pääkonttori
Oy Air Finland Ltd (IATA: OF, ICAO: FIF, kutsukoodi: Air Finland) oli yksityinen suomalainen lomalentoyhtiö. Yhtiö lensi kolmella Boeing 757 -koneella lomakohteisiin Euroopassa. Yhtiö perustettiin 2002 ja sen toiminta päättyi konkurssiin kesäkuussa 2012.
Yhtiön pääomistaja oli Esa Karppisen perheineen omistama sijoitusyhtiö Berling Capital Oy 59,3 prosentin osuudella. Joulukuussa 2011 Berling Capital myi osakkeensa muille osakkaille, käytännössä yhtiön johdolle, jolta ne oli vuonna 2005 ostettu. Loppuosan osakkeista omisti myös vuosina 2005–2011 yhtiön toimiva johto.
Hallitus ja yrityksen johto

Mika Helenius, toimitusjohtaja, hallituksen pj.
Lauri Komi, lentotoiminnanjohtaja, hallituksen jäsen
Harri Näivö, talous- ja rahoitusjohtaja, hallituksen jäsen
Jukka Mustila, myynti- ja markkinointijohtaja
Historia > Perustaminen

Air Finland perustettiin kesäkuussa 2002. Yhtiön takana oli kahdeksan yksityishenkilöä. Aloitusvaiheen yksi päärahoittajista oli Espoo Bluesin pääomistaja Jussi Salonoja. Helmikuussa 2002 ansiolentolupahakemuksen oli jättänyt myös Finnairin entisten lentäjien Matti Hiltusen ja Kalevi Halosen Flying Finn Airways Oy. Air Finlandin lentäjät työskentelivät SAS:n hallinnoiman Air Botnian palveluksessa. Salonojan lisäksi yhtiön osakkaana oli muun muassa toimistoelektroniikkayhtiö Telecenterin osuuden myynnistä rikastunut Arto Boman.
Historia > Vuosi 2003

Koska yhtiön ansiolentolupa oli vielä Ilmailulaitoksen käsittelyssä, Air Finland aloitti lentotoimintansa 30. maaliskuuta 2003 espanjalaiselta LTE International Airways -tilauslentoyhtiöltä vuokratulla lentokoneella. Neitsytlento myöhästyi aikataulu- ja teknisten ongelmien vuoksi lopulta yli vuorokaudella. Yhtiön ensimmäinen kone oli ollut Helsinki-Vantaan lentoasemalla odottamassa helmikuusta lähtien, joten Air Finland pystyi aloittamaan liikenteen omalla koneellaan heti luvan saatuaan 3. huhtikuuta 2003.
Yhtiön keskeinen toiminta-ajatus oli tilauslentojen myynti matkatoimistoille, ja vaikka yhtiöllä olikin pieniä vaikeuksia lentotoiminnan käynnistyksessä, yhteistyö matkatoimistojen kanssa alkoi hyvin. Muun muassa Suomen toiseksi suurin matkanjärjestäjä Finnmatkat teki yhtiön kanssa sopimuksen lennoista Gran Canarialle jo ennen lentojen aloittamista maaliskuussa 2003.
Air Finlandin ennusteet liiketoiminnan kehittymisestä ylittyivät selvästi ensimmäisen toimintavuoden aikana, yhtiön myynti kasvoi ja parhaimpina kuukausina myynti kaksinkertaistui edellisen kuukauden luvuista. Yhtiö vastaanottikin kasvua tehostamaan toisen lentokoneensa syyskuussa 2003. Ensimmäiselle toimintavuodelle asetettu tavoite 50 000 matkustajasta rikkoutui alle seitsemässä kuukaudessa, ja yhtiö teki päätöksen kolmannen koneen tilaamisesta joulukuussa 2003.
Historia > Vuosi 2004

Kolmas kone luovutettiin Air Finlandille hieman ennen juhannusta 2004 ja sen seurauksena yhtiön kyky lentää useampiin kohteisiin kasvoi entisestään. Yhtiö oli jo vuoden edellä alkuperäisistä tavoitteistaan ja samalle vuodelle alun perin asetettu 100 000 matkustajan tavoite oli nostettu kaksinkertaiseksi. Yhtiö pärjäsi selvästi paremmin kuin halpalentokilpailijansa, kuten Söder Airlines ja Flying Finn.
Syyskuussa 2004 uutisoitiin, että Jussi Salonoja järjesteli omistusosuutensa mElement Oy:ssä, Blues Hockeyssa, LänsiAuto Arenassa ja Air Finlandissa omistamaansa JOY Capitaliin. Yhtiö lensi Thaimaahan tekemiensä reittilentojen lisäksi neljä evakuointilentoa Phuketista Suomeen vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksen jälkeen, kun suomalaiset matkatoimistot evakuoivat eloonjääneitä suomalaisia asiakkaitaan. Air Finland tarjosi kapasiteettiaan myös ulkoasiainministeriön käyttöön, mutta Finnair kuljetti kuitenkin valtaosan vajaasta 3 000 Suomeen evakuoidusta matkustajasta. Kaikkiaan yhtiön koneilla matkusti 311 000 matkustajaa vuoden 2004 aikana.
Historia > Vuosi 2005

Air Finlandin perustamisesta lähtien valtaosan (50,4 %) yhtiön osakkeista omisti sijoittaja Jussi Salonoja omistamansa JOY Capital -sijoitusyhtiön kautta, mutta toimiva johto osti aiemmin omistamiensa runsaan 40 prosentin lisäksi loput yhtiön osakekannasta heinäkuussa 2005. Muutoksen jälkeen yhtiön enemmistön omisti toimitusjohtaja Mika Helenius, muiden omistajien ollessa yhtiön talous- ja rahoitusjohtaja Harri Näivö, lentotoiminnanjohtaja Lauri Komi, maapalvelujohtaja Jussi Kivelä ja pääohjaaja Anssi Kivelä. Yhtiö päätti kesällä 2005 keskittyä entistä enemmän matkatoimistojen tilauslentoihin, ja suoraan matkustajille myytävää reittiliikennettä supistettiin. Kasvu jatkui vahvana, yhtiön nettotulos nousi positiiviseksi 1,1 miljoonaan euroon ja kuljetettujen matkustajien määrä 404 000:een.
Historia > Vuosi 2006

Vuonna 2006 Air Finland ja tanskalainen halpalentoyhtiö Sterling Airlines solmivat niin sanotun code sharing -sopimuksen, jonka mukaan Air Finland myi osan kesällä 2006 lennettyjen Málagan lentojen istuinpaikoista Sterlingille ja lennot lennettiin molempien yhtiöiden tunnuksilla. Yhtiön matkustajista jo noin 80 prosenttia tuli matkatoimistojen kautta, kun aiempina vuosina luku oli 60 prosentin tienoilla. Vuonna 2006 yhtiö kuljetti noin 400 000 matkustajaa ja sen liikevaihto oli noin 50 miljoonaa euroa ja nettotulos 3,5 miljoonaa euroa.
Historia > Vuodet 2007–2009

Air Finland oli vuonna 2007 julkisuudessa, kun se irtisanoi lentoemännän, stuertin ja perämiehen, jotka olivat vastoin yhtiön sääntöjä nauttineet alkoholia 12 tuntia ennen heidän seuraavan päivän varallaoloaan.
Vuonna 2008 yhtiön omisti 55 prosentin osuudella Mandatumin entinen pankkiiriliike ja Taaleritehtaan osakas Esa Karppinen Berling Capital –sijoitusyhtiön kautta. Air Finlandin ja Blue1:n lentäjien työehtosopimus päättyi vuodenvaihteessa 2007–2008. Blue1 pääsi sopimukseen, mutta Air Finlandin lentäjien työehtosopimusneuvottelut ajautuivat niin sanottuun listalakkoon maaliskuussa 2008. Lakko todettiin Työtuomioistuimessa laittomaksi ja Akavan Erityisalat tuomittiin hyvityssakkoon. Lopulta sopimukseen päästiin huhtikuussa 2008 ja lentäjät saivat maaliskuulle 2011 kestävällä sopimuskaudelle noin 22 prosentin palkankorotuksen. Samoja korotuksia ajoivat myös myöhemmin Finnairin lentäjät. Marraskuussa Air Finland suunnitteli suuria supistuksia talvikauden 2009 toimintaansa, ja kaksi Boeing 757 –koneista pantiin seisontaan. Syksyllä 2009 yhtiö joutui irtisanomaan kuusi lentäjää ja lomauttamaan 73 työntekijää. Vaikka Air Finlandin toiminta oli supistunut vuodesta 2007 kolmanneksen, liikevaihto oli vuonna 2009 noin 40 miljoonaa ja liikevoitto runsaat kaksi miljoonaa euroa.
Historia > Vuosi 2010

Tammikuussa 2010 Air Finland aloitti omien valmismatkojen myynnin. Yhtiöllä meni kohtuullisesti, ja kerrottiin, että edellisen seitsemän toimintavuotensa aikana se oli tuottanut omistajilleen osinkoja yhteensä kolme miljoonaa euroa.
Air Finlandin kone OH-AFI operoi elokuuhun 2010 saakka Suomesta lähtevää liikennettä. OH-AFJ oli sijoitettuna Englantiin, minne se siirrettiin wet lease -sopimuksen johdosta operoimaan lentoja EasyJetin väreissä. OH-AFK oli sijoitettuna Kööpenhaminaan, mistä se lensi pääosin Air Greenlandin lento-ohjelmaa. Elokuussa yhtiö laajensi aiempaa wet lease -sopimusta EasyJetin kanssa, jolloin myös OH-AFI siirrettiin Gatwickin lentoasemalle Lontooseen. Osan yhtiön Helsingistä lähtevästä liikenteestä hoiti elokuussa 2010 turkkilainen charter-yhtiö Turkuaz Airlines.
Kesäkuussa 2010 uutisoitiin, että Air Finland oli lennättänyt irakilaisia turvapaikanhakijoita Euroopasta Bagdadiin tilanteessa, jossa YK:n pakolaisviranomaiset ja Amnesty International vastustivat pakkopalautuksia.
Vuosien 2010–2011 vaihteessa yrityksen liikevaihto oli kasvanut kolmanneksen edellisestä vuodesta 53 miljoonaan euroon, henkilökuntaa oli 190 ja liikevoittoprosentti oli 2,2 prosenttia. Tilikausi 2010 oli 322 000 euroa voitollinen.
Historia > Vuodet 2011–2012

OH-AFK poistui Air Finlandin laivastosta leasingsopimuksen päättymisen myötä keväällä 2011, ja tilalle vuokrattiin Allegiant Airilta OH-AFL. Kesäkaudeksi kone siirrettiin Englantiin operoimaan tilauslentoliikennettä. Karppinen erosi Air Finlandin hallituksesta joulukuussa 2011. Kesäkuussa 2012 uutisoitiin, että sijoittaja Esa Karppisen ja hänen lastensa omistama Berling Capital oli luopunut Air Finlandista ennen konkurssia. Helmikuussa 2012 yhtiö vastaanotti neljännen Boeing 757-200 -koneen rekisteritunnuksella OH-AFM. Vuokrattu OH-AFL palautettiin Allegiant Airille huhtikuussa.
Historia > Konkurssi ja rikostutkinta

26. kesäkuuta 2012 yhtiö tiedotti kotisivuillaan toiminnan lopettamisesta: ”Oy Air Finland Ltd on lopettanut toimintansa ja jättää konkurssihakemuksen. Kaikki Air Finlandin lennot 26. kesäkuuta 2012 lähtien on peruttu. Olemme syvästi pahoillamme asiakkaille tästä aiheutuvasta harmista.” Toimitusjohtaja Mika Heleniuksen mukaan korkea polttoaineen hinta ja markkinoiden ylikapasiteetti osoittautuivat yhtiölle liian raskaaksi.
Huhtikuussa 2014 konkurssipesästä käynnistyi talousrikostutkinta, jossa rikosnimikkeinä ovat valmismatkaliikerikos, törkeä kirjanpitorikos ja törkeä velallisen epärehellisyys. Tutkinnan päätteeksi lokakuussa 2015 syyttäjä teki syyttämättäjättämispäätöksen. Sen mukaan todennäköisiä syitä epäiltyjen syyllisyyden tueksi ei ollut.
Laivasto

Air Finland lensi viidellä Boeing 757-200 -lentokoneella, jotka ovat valmistuneet 1990-luvun alkupuolella. Konetyyppi on varsin yleisesti käytetty ja eräs maailman luotettavimmista: 1 050 rakennetusta koneesta vain kuusi on tuhoutunut onnettomuuksissa ja kaksi kaappauksissa. Valtaosa Finnairin lomalennoista lennettiin samalla konetyypillä, joskin uudemmilla koneilla.
Boeing 757-200 (OH-AFI) – Air Finlandille helmikuussa 2003
Boeing 757-200 (OH-AFJ) – Air Finlandille syyskuussa 2003
Boeing 757-200 (OH-AFM) – Air Finlandille helmikuussa 2012
Huhtikuussa 2004 Air Finlandin käyttöön tullut Boeing 757-200 (OH-AFK) poistui laivastosta maaliskuussa 2011. Maaliskuussa 2011 Allegiant Airilta vuokrattu Boeing 757-200 (OH-AFL) palautettiin huhtikuussa 2012.
Kohteet > Reittikohteet Helsingistä (kesäkausi 2012)

Kesäkaudella 2012 Air Finland lensi reittilentoja Helsingistä yhdeksään kohteeseen.
Espanja
Alicante
Málaga
Las Palmas
Teneriffa
Kreikka
Kreeta
Rodos
Portugali
Madeira
Turkki
Antalya
Yhdistyneet arabiemiraatit
Dubai
Kohteet > Tilauslentokohteet (kesäkausi 2011)

Kesäkaudella 2011 Air Finlandilla oli 11 tilauslentokohdetta, joihin se lennätti Air Finland Holidaysin lisäksi Finnmatkojen, Tjäreborgin, Apollomatkojen ja Lomamatkojen asiakkaita.
Bulgaria
Varna
Egypti
Hurghada
Espanja
Alicante
Málaga
Las Palmas
Kreikka
Kreeta
Rodos
Samos
Portugali
Faro
Turkki
Alanya
Bodrum
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Air Finland Wikimedia Commonsissa
Air Finlandin kotisivut
Air Finland Holidays (archive.org)
Air Finlandin Boeing 757-28A OH-AFI laskeutumassa Dublinin lentoasemalle toukokuussa 2005.
Air Finlandin Boeing 757-200 Lontoon Heathrow’n lentoasemalla kesäkuussa 2010.
EasyJetin väreissä operoinut OH-AFI Portugalissa elokuussa 2010.
Air Finlandin Boeing 757-28A OH-AFJ yhtiön uudessa värityksessä Portugalissa huhtikuussa 2011.
Allegiant Airilta vuokralla ollut OH-AFL
Anisosticta

| Anisosticta |
| --- | --- |
 Kosteikkopirkko  (Anisosticta novemdecimpunctata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Härömäiset Cucujoidea
Heimo::  Leppäkertut Coccinellidae
Alaheimo::  Coccinellinae
Tribus::  Coccinellini
Suku::  Anisosticta  Chevrolat, 1837
Katso myös
   Anisosticta Wikispeciesissä   Anisosticta Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anisosticta on kovakuoriaisten (Coleoptera) lahkoon kuuluva leppäkerttusuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti ainakin neljä lajia. Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Suomessa on tavattu ainakin kaksi Anisosticta-suvun lajia. Suvun lajeja esiintyy lähinnä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Sukuun kuuluvia lajeja

Anisosticta bitriangularis
Anisosticta borealis
Kosteikkopirkko  (Anisosticta novemdecimpunctata)
Jänkäpirkko (Anisosticta strigata)
Aiheesta muualla

ITIS: Anisosticta (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Anisosticta (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Genus Anisosticta (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Anisosticta (englanniksi)