stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuninkaankartano

Kuninkaankartano oli suuri valtion omistama maatila, johon paikkakunnan väestö oli velvollinen suorittamaan luontaissuorituksina maksettavat verot eli tekemään niihin päivätöitä. Pienempiä valtion tiloja kutsuttiin latokartanoiksi ja karjakartanoiksi. Suuria valtion omistamia karjanhoitoa harjoittavia tiloja nimitettiin kuninkaankarjataloiksi. Kuninkaankartanoita oli eri maissa.
Suomessa kuninkaankartanoita hoitivat alkuun erityiset talonvoudit. Niiden komeissa päärakennuksissa asui yleensä kuninkaan käskynhaltija, jonka lääni sai nimensä kartanon mukaan. Hallitsijat ja heidän käskyläisensä käyttivät matkustellessaan kuninkaankartanoita majapaikkoinaan. Erityisesti Kustaa Vaasa järjesti tilojen hoitoa. Hän piti vouteja tarkoin silmällä ja hän julkaisi tiloille ohjekirjoja. Kaarle XI määräsi osan tiloista korkeiden sotilasviranomaisten virkataloiksi ja muut vuokrattavaksi määräajaksi yksityisille ihmisille.
Tiloja valvoi 1800-luvulla senaatin kamaritoimituskunta sekä sen alaisena kuvernöörit. 
Tilat annettiin vuokralle lääninkonttorissa pidetyllä huutokaupalla 25 vuodeksi kerrallaan. Huutajan tuli antaa takuu vuokraehtojen täyttämisestä kymmenen vuoden aikana, todistus maineestaan, taidoistaan maanviljelyksessä ja varallisuudestaan. Senaatin talousosasto hyväksyi jonkun tarjouksista. Senaatin luvalla vuokraaja sai siirtää vuokraoikeutensa toiselle. Vuokraajan kuollessa hänen leskensä oli oikeutettu hoitamaan tilaa jäljellä olevan vuokra-ajan.
Suomen kuninkaankartanot

Espoon kartano
Helsingin kuninkaankartano
Koiviston kartano
Kokemäenkartano
Korsholman kuninkaankartano
Kyminkartano
Laakspohjan kartano
Liuksialan kartano
Nyynäinen
Partalan kuninkaankartano
Pedersören kuninkaankartano
Porin kuninkaankartano
Porvoon kuninkaankartano
Rantasalmen kuninkaankartano
Saaren kartano
Sairilan kartano
Selkeen kartano
Tavinsalmen kuninkaankartano
Espoon kartano.
Kukko (kiinalainen horoskooppi)

Kukko on yksi kiinalaisista horoskooppimerkeistä. Kukon vuonna syntyneitä kuvaillaan ailahtelevaisiksi ja ulkonäöstään tarkoiksi. He ovat arvostelevia hienostelijoita ja uneksijoita, jotka ottavat tosissaan itselleen nauramisen. Kukon vuonna syntyneet ovat mukavia seuraelämän ihmisiä: suorasukaisia, rehellisiä ja uskollisia pitkässäkin parisuhteessa.  "Naiskukot" ovat kauniita ja intohimoisia ja rakastavat esteettisyyttä. Kukot ovat älykkäitä ja perustelevat vahvasti mielipiteensä. He ovat syvällisiä ja äänekkäitä, moniulotteisia persoonia, joilla on hyväntahtoinen sydän.[lähde? ]
Kukon kuukausi: n. 7.9.- 8.10.
Kukon tunti: 17 - 19
Kukon onnennumerot ovat 5, 7 ja 8.
Kukon vuosia

26. tammikuuta 1933 – 13. helmikuuta 1934 (vesi)
13. helmikuuta 1945 – 1. helmikuuta 1946 (puu)
31. tammikuuta 1957 – 17. helmikuuta 1958 (tuli)
17. helmikuuta 1969 – 5. helmikuuta 1970 (maa)
5. helmikuuta 1981 – 24. tammikuuta 1982 (metalli)
23. tammikuuta 1993 – 9. helmikuuta 1994 (vesi)
9. helmikuuta 2005 – 28. tammikuuta 2006 (puu)
28. tammikuuta 2017 - 15. helmikuuta 2018 (tuli)
13. helmikuuta 2029 - 2. helmikuuta 2030 (maa)
Kiinalaiset horoskoopit
Rotta | Härkä | Tiikeri | Jänis | Lohikäärme | Käärme | Hevonen | Vuohi | Apina | Kukko | Koira | Sika
Kyösti Auer

Kyösti Auer
Gustaf (Kyösti) Fabian Auer (sukunimi aik. Tappura; 15. joulukuuta 1865 Lempäälä – 15. helmikuuta 1929) oli suomalainen juristi ja senaattori.
Auerin vanhemmat olivat tilan- ja talonomistaja Kaarlo Kustaa Fridolf Tappura (Vehoniemi) ja Maria Wilhelmina Kukkola. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1887 ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa. Auer valmistui filosofian kandidaatiksi 1892, maisteriksi 1894, suoritti oikeustutkinnon 1895 ja sai varatuomarin arvon 1898.
Auer toimi vuodesta 1904 Turun hovioikeuden asessorina. Hänet erotettiin 1906 ja asetettiin lakkautuspalkalle 1907. Auer oli Suomen senaatin oikeusosaston jäsen 1912–1917, mutta joutui erotetuksi Suomen itsenäistyttyä, koska häntä pidettiin tsaarinvallan yhteistoimintamiehenä (”bobrikoffarina”). Viimeksi hän toimi asianajajana Jyväskylässä ja Tampereella.
Kyösti Auer oli naimisissa vuodesta 1894 Maria Kristina Heleniuksen kanssa. Geologi, maantieteilijä, suontutkija ja tutkimusmatkailija Väinö Auer oli heidän poikansa.
Kyösti Hämäläinen

| Kyösti Hämäläinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. syyskuuta 1945 (ikä 79) Helsinki
WRC-ura
Kilpailuja:  19
Voittoja:  1
Palkintosijoja:  1
Erikoiskoevoittoja:  35
Ensimmäinen kilpailu:  Suomen ralli 1973
Ensimmäinen voitto:  Suomen ralli 1977
Viimeinen kilpailu:  Suomen ralli 1988
Kyösti Hämäläinen (s. 16. syyskuuta 1945 Helsinki) on suomalainen entinen ralliautoilija.
Hämäläinen on yksi eniten Suomen-mestaruuksia rallissa voittaneita kuljettajia, ja kaiken kaikkiaan hänellä on SM-voittoja tilillään 13 vuosina 1973–1986. MM-sarjassa Hämäläinen kilpaili 19 osakilpailussa onnistuen myös voittamaan Jyväskylän MM-rallin vuonna 1977.
Rallin ajamisen aktiivisesti Hämäläinen lopetti vuonna 1988, minkä jälkeen hän innostui golfin peluusta. Golfissa hän on saavuttanut kolme senioreiden Suomen-mestaruutta, vuosina 2002, 2004 ja 2007.
Kyrá

Kyrán saari (keskellä) satelliittikuvassa. Oikealla Agkístri, vasemmalla Argoliin niemimaa.
| --- | --- |
Sijainti:  37°42′13″N, 23°15′45″E, Agkístri Saaret, Attika Kreikka
Saariryhmä:  Argo-Saroniset saaret
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,8 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kyrá (kreik. Κυρά; myös Kirá) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2001). Hallinnollisesti Kyrá kuuluu Agkístrin kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Kyrá sijaitsee Agkístrin saaren ja Peloponnesoksen niemimaahan kuuluvan Argoliin niemimaan välissä. Etäisyys idässä sijaitsevaan Agkístriin on noin 3 meripeninkulmaa (noin 5,5 kilometriä).
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Κυρά Αγκιστρίου
Argo-Saroniset saaret
| --- | --- |
Pääsaaret:   Agkístri  Aígina  Dokós  Hydra  Póros  Salamis  Spétses 
Alisaariryhmät:   Diapória Nisiá Ágios Ioánnis, Aígina  Ágios Thomás  Anagnóstis  Kourmouloúdes  Ledoú  Moládi  Plateiá, Aígina  Prasoú  Stachtorrói  Tragonísi  Ypsilí  Lagoúses Gáidaros  Kordeliáris  Lagoúsa  Lagousáki  Makrónisos, Aígina 
Muut pienemmät saaret:   Ágios Geórgios, Hydra  Ágios Geórgios, Salamis  Ágios Ioánnis, Hydra  Ágios Nikólaos  Ágios Pétros  Apónisos  Archí  Arsída  Astéri  Boúrtzi  Daskaleió  Disáki  Doroúsa  Drápi  Falkonéra  Fléves  Flevopoúla  Kartéli  Kivotós  Korákia  Koronída  Koronísi  Koulourá  Koumoundoúrou  Kyrá  Léros  Makrónisos, Mégara  Metópi  Módi  Moní  Nisída  Pacháki  Páchi  Pátroklos  Pétasi  Plateiá, Argolis  Plateiá, Korinthia  Platonísi  Pontikonísi  Pontikós  Psilí  Psyttáleia  Revythoúsa  Ovriós  Rómvi  Skyllí  Spalathronísi  Spathí  Spetsopoúla  Stavronísi  Strongyló  Tagári  Tríkeri  Velopoúla  Véniza  Ydroúsa
Kotisten aarnialue

| Evon alue - Kotisten aarnialue> Natura 2000 -alue: FI0325001 |
| --- | --- |
 Kotisten aarnialuetta Valkea-Kotisen itäpuolella
Suojelun perusteet
Aluetyyppi:  SAC/SPA
Suojeluohjelmat:  Natura-2000
Sijainti ja koko
Kunta:  Hämeenlinna Padasjoki
Suojellut lajit
Kotisten aarnialue on hakkaamatta jätetty  232 hehtaaria laaja Evon alueen Natura 2000 -suojelualueen osa-alue. Kotisten ydinalue on ollut rauhoitettuna toista sataa vuotta, minkä vuoksi siellä on vanhoja lahoja puita sekä järeitä haapoja. Aarniometsämäisyys tarjoaa elinympäristön monille sellaisille lajeille, joita ei voi olla hyvin hoidetuissa talousmetsissä. Kotisten alue on yksi Evon alueen tutkimuksellisesti arvokkaimmista alueista tämän vuoksi.
Havaittuja lajeja

Vuoden 1974 Lammin makrosienikurssin yhteydessä alueelta löydettiin 304 sienilajia.  Näihin kuuluu muiden muassa 
sitruunakääpä.
Liikkuminen

Osassa aluetta liikkuminen on rajoitettua.
Aiheesta muualla

Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellinen tiedekunta, Lammin biologinen asema: ilmakuva Kotisten aarnialueesta.
Kyösti Alho

Gustaf (Kyösti) Emil Alho (23. maaliskuuta 1875 Asikkala – 20. helmikuuta 1962 Pori) oli suomalainen urkutaiteilija ja dir. mus. Hänen esiintymisuransa kesti vuosisadan vaihteesta aina 1950-luvulle saakka.
Maanviljelijäperheeseen syntynyt Alho valmistui Helsingin lukkari-urkurikoulusta 1898 ja Helsingin musiikkiopistosta 1903, jonka jälkeen hän opiskeli Leipzigin konservatoriossa 1907–1908. Alho suoritti myös yksityistutkinnot André Pirrolle ja Marco Enrico Bossille sekä teki opintomatkan Pariisiin, jossa hänen opettajanaan toimi Joseph Bonnet. Hän työskenteli vt. urkurina 1903 Helsingin Nikolainkirkossa ja Saksalaisessa kirkossa sekä 1904–1905 Joensuussa. Vuosina 1905–1909 Alho toimi Mikkelin ja vuodesta 1910 lähtien Porin kaupunki- ja maaseurakuntien kanttori-urkurina. Hän oli myös musiikinopettajana Mikkelin yhteiskoulussa, Mikkelin tyttökoulussa ja Porin tyttölyseossa.
Alho toimi muun muassa Helsingin Ev. Lut Nuorten Kuoron (nyk. Helsingin evankelinen kuoro), Porin Soitannollisen Seuran orkesterin sekä 1924 perustamansa Porin kirkkokuoron johtajana Vuonna 1931 hän oli elvyttämässä Porin kansankonservatorion toimintaa, ja oli sen johtajana vuoteen 1961 saakka.
Alhon toinen puoliso oli Greta Maria Thurman, jonka isä oli pankinjohtaja Janne Thurman. Alho kuoli 86-vuotiaana tapaturmaisesti ollessaan matkalla Porin kaupunginorkesterin konserttiin.
Komujärvi (Viitasaari)

| Komujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°11′32″N, 25°27′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen pohjoisosan alue (14.43)
Laskujoki:  Komujoki Ylä-Kutemaiseen 
Järvinumero:  14.437.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,4 m  
Pituus:  2,8 km  
Leveys:  1,5 km  
Rantaviiva:  16,662 km  
Pinta-ala:  1,86847 km²   
Tilavuus:  0,00834 km³ 
Keskisyvyys:  4,46 m  
Suurin syvyys:  19 m  
Saaria:  8 
 fiKomujärvi 
Komujärvi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Valkeisjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,8 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 187 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 8,34 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00834 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,5 metriä ja suurin syvyys on 19,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 16,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Komujoen valuma-alueeseen (14.437) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,4 metriä mpy.
Kuningaskoralli

| Kuningaskoralli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Korallieläimet Anthozoa
Alaluokka::  Kukkakorallit Hexacorallia
Lahko::  Kivikorallit Scleractinia
Heimo::  Dendrophylliidae
Suku::  Balanophyllia
Alasuku::  Balanophyllia
Laji::  regia
Kaksiosainen nimi
 Balanophyllia regia  Gosse, 1853 
Synonyymit
 Balanophyllia balaerica Lacaze-Duthiers, 1897  Balanophyllia brevis Duncan, 1882 
Katso myös
   Kuningaskoralli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuningaskoralli (Balanophyllia regia) on kivikorallien laji, jota tavataan Britteinsaarilta, Lounais-Euroopasta ja Välimereltä. Polyypit ovat keltaisia, oransseja tai tulenpunaisia ja niillä on enintään 48 pyyntilonkeroa. Tukiranka on rakenteeltaan sienimäinen ja hauras. Se elää 2–100 metrin syvyydessä.
Aiheesta muualla

ITIS: Balanophyllia regia (englanniksi)
Komsomolskojen taistelu

Komsomolskojen taistelu oli toisen Tšetšenian sodan aikana 5.–22. maaliskuuta 2000 käyty taistelu Komsomolskojen kylän hallinnasta Tšetšeniassa. Venäläisjoukot olivat piirittäneet Ruslan Gelajevin johtaman mujahideen-ryhmän kylään, josta käydyt taistelut osoittautuivat yhdeksi sodan verisimmistä. Venäläisjoukkojen onnistui lopulta vallata kylä, vaikkakin Gelajev ja monet taistelijoista olivat jo paenneet saartorenkaan sisältä.
Tausta

Komsomolskojen sijainti Tšetšeniassa.
Komsomolskoje oli pieni kylä Tšetšenian Urus-Martanin piirissä noin 25 kilometriä pääkaupunki Groznyistä etelään. Keväällä 2000 Urus-Martania oli kuvailtu vastarinnan viimeiseksi suureksi pesäkkeeksi. Tšetšeenien menetettyä Groznyin huhtikuussa 2000 taistelut siirtyivät pääkaupungin eteläpuolelle. Etelässä oli vuoristoalueita, joita halkovat jokilaaksot olivat tärkeitä kulkureittejä, kuten Orgajoen laakso. Venäläisten oli kulkureitit sulkeakseen vallattava vuorien juurien kylät laakson suulla.
3. maaliskuuta paikalliset venäläisjoukot tiedoittivat kiivaista taisteluista kylän lähellä. 5. marraskuuta kylän valtasi Ruslan Gelajevin johtama muhjahideen-ryhmä. Komsomolskoje oli Gelajevin kotikylä. Hänen joukkoihinsa kylässä arvioitiin tulevien taistelujen aikana kuuluvan 500–1 000 miestä. Joukkoihin kuului tšetšeenejä, arabeja, kiinalaisia ja jopa venäläisiä ja ukrainalaisia. Kylän valtausta oli valmisteltu ilmeisesti etukäteen. Monet sen taloista muutettiin bunkkereiksi ja etenkin kellareita hyödynnettiin. Asemia yhdistivät toisiinsa juoksuhaudat ja tunnelit.
Joukot oli kohdannut venäläisen poliisin OMON-ryhmä Jaroslavlista. Kylän vallanneen joukon koon takia OMON päätyi aluksi vain piirittämään heidät kylään, kunnes vahvistuksia saataisiin OMON-ryhmiltä Irkutsksta, Kurskista ja Voronežista, sekä Venäjän sisäministeriön joukoilta. Venäjän Pohjois-Kaukasian joukkojen komentaja oli kenraali Gennadi Trošev.
Taistelu

Piiritettyä kylää pommitettiin lähes neljän päivän ajan. Tulituksessa käytettiin esimerkiksi TOS-1 -raketinheittimiä ja ilmaiskuja Su-25 -rynnäkkökoneilla. Tulituksen aikana kylässä oli loukussa vielä arviolta 2 000 paikallista siviiliä. Siviilit pakenivat tulitusta läheisille pelloille. Tappiot alkoivat kasautua venäläisten hyökätessä itse kylään panssarivaunujen suoratulen tukemana. Kylä oli edelleen muhjahideen-joukkojen hallussa, mutta venäläiset ilmoittivat Gelajevin varapäällikkö Khamzat Idigovin saaneen surmansa ja Gelajevin itse haavoittuneen taisteluissa. Yritykset vallata asemia itse kylässä torjuttiin kuitenkin vastahyökkäyksin. Muhjahideen teki ajoittain hyökkäyksiä myös kylästä ulos piirittäviä joukkoja vastaan. 14. maaliskuuta pidettiin hetkellinen tulitauko, jonka aikana tšetšeenit luovuttivat venäläisille kaatuneiden ruumiita ja evakuoivat omia haavoittuneitaan.
Taistelut jatkuivat parin tunnin tulitauon jälkeen. Etenkin tarkka-ampujat vaikeuttivat venäläisten etenemistä. Gelajevin oli oletettu saaneen surmansa 19. maaliskuuta. Todellisuudessa hän oli kuitenkin onnistunut paeta kylän piirityksestä. Monien tšetšeenien kuvailtiin muodostaneen pieniä 3 tai 10:n miehen ryhmiä, jotka murtautuivat ulos piiritysrenkaasta jättäen taakse vain pienen joukon taistelijoita. Piiritysrenkaasta murtautuneet pakenivat metsiin etelässä tai Alkhazurovon idässä. 19.20. maaliskuuta kylässä oli arviolta enää vain 50 muhjahideen-taistelijaa. 21. maaliskuuta venäläiset saivat radion kautta viestin antautumisesta. Tämä oli kuitenkin harhautus ja lopulta muhjahideen-taistelupesäkkeet piti tuhota panssarivaunujen suoratulella. Viimeiset taistelut käytiin muutaman tarkka-ampujan pesäkkeellä 22. maaliskuuta. Talon kellarissa ollut asema tuhottiin lopulta jälleen panssarivaunujen tulella.
Lopputulos

Komsomolskojen taistelu oli yksi sodan verisimmistä. Virallisten lukujen mukaan taistelussa oli saanut surmansa 552 tšetšeeniä ja yli 50 venäläistä. Ulkopuolisten arvioiden mukaan venäläiset lienevät kuitenkin kärsineet piiritettyjä suuremmat tappiot. Kylän rakennukset olivat tuhoutuneet ja sen kaduilla lojui tuhoutuneiden rynnäkköpanssarivaunujen ja T-80 tai T-72 -panssarivaunujen raatoja.
Kristina Wayborn

| Kristina Wayborn |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Britt-Inger Johansson
Syntynyt: 24. syyskuuta 1950 (ikä 74) Småland, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1976 –
Merkittävät roolit:  Magda (Octopussy)
Aiheesta muualla
IMDb
Kristina Wayborn (syntyjään Britt-Inger Johansson, s. 24. syyskuuta 1950) on ruotsalainen näyttelijä.
Elämäkerta

Britt-Inger Johansson valittiin Miss Ruotsiksi vuonna 1970, ja hän oli semifinalisti ja Miss Universum -ehdokkaana samana vuonna. Hänet valittiin myös Miss Skandinaviaksi.
Kristina Waybornin ensimmäisiä elokuvarooleja oli Greta Garbo viisiosaisen Hollywoodin naislegendoista kertovan tv-sarjan Unelmakone (Moviola, 1980) aloitusjaksossa. Hänen todennäköisesti tunnetuin roolinsa oli James Bond -elokuvassa Octopussy – mustekala (1983), jossa hän näytteli Magdaa.
Wayborn on myöhemmin näytellyt yksittäisissä televisiosarjojen jaksoissa, kuten sarjoissa Lemmenlaiva, MacGyver, Dallas ja Baywatch.
Aiheesta muualla

Kristina Wayborn Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Káspakas

| Káspakas Κάσπακας |
| --- | --- |
 Káspakas
 Koordinaatit: 39°54′50″N, 25°04′57″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Límnos
Kunta:  Límnos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  5501010301
Väkiluku (2011):  525
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Káspakas (kreik. Κάσπακας) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Límnoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Límnoksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Mýrinan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Límnoksen kunnan Mýrinan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 525 (vuonna 2011).
Káspakas sijaitsee Límnoksen länsiosassa noin kilometrin päässä saaren länsirannikosta ja noin viisi kilometriä pohjoiseen saaren pääkaupungista Mýrinasta. Kylä on rakennettu suojaiseen paikkaan Ágios Athanásios -vuoren juurelle niin, ettei se näy merelle. Kylän tunnetuin nähtävyys on Ágios Ioánniksen ranta aaltojen synnyttämine kalliomuodostelmineen.
Káspakas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κάσπακα, Topikí Koinótita Káspaka), johon kuuluvat varsinaisen Káspakaksen kylän lisäksi Ágios Ioánnis, Gáli ja Limenária. Koko yhdyskunnan väkiluku on 792.
Kalliomuodostelmia Ágios Ioánniksen rannalla lähellä Káspakasta.
Lamborghini Reventón

| Lamborghini Reventón |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  Lamborghini
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2007
Korimalli:  2-ovinen Coupé
Luokka:  superauto
Teknisesti samankaltaisia:  Lamborghini Murciélago Ferrari Enzo Pagani Zonda Maserati MC12
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  2
Iskutilavuus:  6496 cm3
Teho:  490 kW
Vetotapa:  neliveto
Mitat
Pituus:  4700 mm
Leveys:  2058 mm
Korkeus:  1135 mm
Lamborghini Reventón [ɾeben'ton] on vuoden 2007 Frankfurtin autonäyttelyssä paljastettu superauto.
Reventón takaa
Valmistajan lehdistötiedotteen mukaan autoja valmistettaisiin vain 20 kappaletta, mutta myöhemmin on kerrottu, että kokonaisvalmistusmäärä olisi sata autoa.
6.5 litran V12-moottori tuo 15 kilowattia (20 hevosvoimaa) lisätehoa verrattuna Murciélago Lp640:een, jolloin teho nousee lähes 490 kilowattiin (660 hevosvoimaa). Auton tekniikka perustuu Murciélago Lp640:neen. Se kiihtyy sataan kilometriin tunnissa samassa ajassa kuin Murciélago LP640 eli 3.4 sekunnissa.
Reventónin ajovaloissa on käytetty Bi-Xenon-lamppuja ja LEDejä.
Lamborghinin tapaan nimi on peräisin taisteluhärästä. Se tarkoittaa härkää, joka tappoi vuonna 1943 kuuluisan härkätaistelijan Felix Guzmanin.
Konvergenttinen evoluutio

Osa
biologian
artikkelisarjaa
Keskeisiä aiheita
Yhteinen polveutuminen
Evoluution todisteet
Prosessit ja lopputulokset
Populaatiogenetiikka · Geneettinen variaatio · Mutaatio · Luonnonvalinta · Adaptaatio · Geneettinen ajautuminen · Geenivirta · Lajiutuminen · Sopeutumislevittäytyminen · Yhteistyö · Koevoluutio · Divergenssi · Konvergenssi · Paralleelinen evoluutio · Sukupuutto
Luonnonhistoria
Elämän alkuperä · Elämän historia · Evoluution aikajana · Ihmisen evoluutio · Evoluutiopuu · Biodiversiteetti · Eliömaantiede · Taksonomia · Kladistiikka · Välimuotofossiili · Joukkosukupuutto
Evoluutioteorian historia
Yleiskatsaus · Darwin · 
Lajien synty · Moderni synteesi
Tutkimushaarat ja sovellukset
Ekologinen genetiikka · Evoluutiolaskenta · Evoluutiopsykologia · Fylogenetiikka · Jalostus · Systematiikka
Yhteiskunnalliset vaikutukset
Yhteiskunnalliset vaikutukset
Vastustus
n · k ·
Konvergenttinen tai konvergentti evoluutio eli yhdentyvä lajinkehitys (engl. convergent evolution) tarkoittaa evoluutioprosessia, jossa eliöt, jotka eivät ole toisilleen läheistä sukua, ovat kehittyneet itsenäisesti rakenteiltaan tai toiminnoiltaan erittäin samankaltaisiksi, koska ovat joutuneet sopeutumaan samankaltaiseen ympäristöön tai ekolokeroon. Samankaltaisten sopeumien kehittymisen syynä ovat samankaltaiset valintapaineet. Konvergentin evoluution seurauksena syntyy analogisia rakenteita.
Kulttuurievoluutiossa konvergentti evoluutio on ilmiö, jossa samanlaiset olosuhteet johtavat samankaltaisiin kulttuurisiin toimintatapoihin, vaikka ihmiset ovatkin peräisin muutoin eri kulttuureista.
Konvergentista evoluutiosta esimerkkeinä toimivat lepakoiden, lentoliskojen ja lintujen siivet. Ne kaikki tuottavat samankaltaisen toiminnon ja niiden rakenteissa on yhteneväisyyksiä, mutta ne ovat toisistaan erillään kehittyneitä. Myös silmä on kehittynyt itsenäisesti moneen kertaan eri eliöryhmille.
Historia

Charles Darwinin ajoista asti on tiedetty, että samankaltaisilla eliöillä ei välttämättä ole samankaltaisia esi-isiä. Kalan, nisäkkään ja mustekalan silmissä on paitsi samanlaisia rakenteita, myös eroa perusmuodoissa. Siitä voidaan päätellä että niillä ei ole yhteistä silmällistä esi-isää. Geeniperimän vertailu on lisännyt tietoa luonnon konvergensseista.
Samanlaisten piirteiden syntyminen toisistaan erillään on vaikeuttanut eliöiden luotettavaa luokittelua. Toisaalta luonnonvalinnan rajoista ja toiminnoista kiinnostuneet biologit käyttävät konvergenssia saadakseen tietoa siitä, minkälaiset ratkaisut ovat luonnonvalinnalle välttämättömiä ja helppoja. Koska konvergenttien rakenteiden samanlaiset piirteet johtuvat siitä että luonnonvalinta on valikoinut ne, piirteiden samanlaisuudet osoittavat piirteen hyötyyn eikä neutraaliin variaatioon. Lisäksi jos jokin konvergentti piirre ilmestyy useisiin eri sukulinjoihin, se kertoo siitä että luonnonvalinnan on suhteellisen helppo tuottaa kyseistä ominaisuutta.
Kuvia

Sakaali, istukkanisäkäs.
Pussihukka, pussieläin.
Jeholopterus, matelija.
Amerikankorvayökkö, nisäkäs.
Valkohai, rustokala.
Ophthalmosaurus, matelija.
Pullokuonodelfiini, nisäkäs.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konvergenttinen evoluutio Wikimedia Commonsissa
Lambretta

Lambretta voi olla:
Lambretta (yhtiö)
Lambretta (yhtye)
Lambretta (skootteri)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lambretta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuivajärven Pyhän Nikolaoksen tsasouna

| Kuivajärven Pyhän Nikolaoksen tsasouna |
| --- | --- |
 Kuivajärven Pyhän Nikolaoksen tsasouna vuonna 1961
Sijainti:  Kuivajärventie 196, 89840 Yli-Vuokki, Suomussalmi
Seurakunta:  Kajaanin ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1957
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuivajärven Pyhän Nikolaoksen tsasouna on Suomussalmella Kuivajärven kylässä sijaitseva ortodoksinen rukoushuone eli tsasouna. Se valmistui 1957 ja sen vihki Pyhän Nikolaoksen muistolle 29. kesäkuuta 1958 silloinen apulaispiispa Paavali. Ikonostaasin, kirkkosalin seinäikonit sekä alttari-ikonin on maalannut taidemaalari Martha Neiglick-Platonoff. 1980-luvulla tsasounan sisäänkäynnin yläpuolelle sijoitettiin mosaiikki-ikoni, jonka teki läheisestä Hietajärven kylästä syntyisin ollut taiteilija Liisa Salo (ent. Huovinen). Rukoushuone kuuluu Kajaanin ortodoksiselle seurakunnalle.