stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liberty Park (Manhattan)

| Liberty Park |
| --- | --- |

Sijainti:  World Trade Center, Manhattan, New York, Yhdysvallat
Koordinaatit:  40.711067°N, 74.014278°W
Pinta-ala:  0,40 ha
Perustettu:  2016
Liberty Park on julkinen puisto uuden World Trade Centerin alueella Manhattanilla New Yorkissa. Se on rakenettu Vehicular Security Center -rakennuksen katolle, ja sieltä on näkymä syyskuun 11. päivän terroritekojen muistokeskukseen, National September 11 Memorial & Museumiin.
Puistossa on The Sphere -veistos, America's Response Monument -patsas ja terrori-iskussa tuhoutumisen takia uudelleenrakennettu St. Nicholas Greek Orthodox Church -kirkko. Puisto avattiin vuonna 2016.
Liberty Media

| Liberty Media |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
ISIN:  US53071M1045
Perustettu:  1991
Perustaja:  John C. Malone
Toimitusjohtaja:  Greg Maffei
Kotipaikka:  Meridian, Colorado, Yhdysvallat
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Tuotteet:   elokuvatuotanto  televisiotuotanto  lähetysoikeudet  kaapelitelevisio  urheilujohtaminen 
Kotisivu:  libertymedia.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Liberty Media on yhdysvaltalainen mediayhtiö, jonka pääomistaja on John Malone. Yhtiön arvo oli vuonna 2023 Forbesin mukaan 20,8 miljardia dollaria, mikä tekee siitä suurimman urheiluyritysryppään. Liberty Median tärkeimpiä omistuksia ovat Formula 1-sarja sekä baseball-joukkue Atlanta Braves. Yritysryppääseen kuuluvat myös Drone Racing League, Kroenke Arena, Meyer Shank Racing sekä Overtime Sports.
Liisa Lauerma

Liisa Lauerma (14. marraskuuta 1962 Hattula) on suomalainen lastenkirjailija. Lauerma on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän on työskennellyt pitkään suunnittelijana Sibelius-Akatemiassa. Vuonna 2008 Lauerma sai Suomen tietokirjailijat ry:n Tietopöllö-palkinnon.
Lasten tietokirjat

Villit pillit-lasten urkukirja, Lasten Keskus 2007
Enkelikirkko ja muita kirkkotarinoita, Edita 2002
Tiikerinmetsästäjän koti ja muita tarinoita-lasten museo-opas, Edita 2000
Sukuseikkailu, Lasten Keskus 2011
Muu tuotanto

Haapasalo, Lauerma, Nissinen, Suikkanen: Kirkkomusiikki, Edita 2004
Aiheesta muualla

Lasten Keskus (Arkistoitu – Internet Archive)
Ljusdals-Posten

| Ljusdals-Posten |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Bonnier
Levikki:  4 000 (2021)
Perustettu:  1914
Päätoimittaja:  Christian Höijer
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Ljusdal
Kotimaa:  Ruotsi
Ilmestymistiheys:  ma, ke–pe, sähköisenä myös su
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Ljusdals-Posten on ruotsalainen vuonna 1914 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Ljusdal. Se ilmestyy paperisena neljästi viikossa ja sähköisenä viidesti. Lehti on poliittiselta linjaltaan sitoutumaton ja kuuluu Bonnier-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
Kävelyrobotti

Lokomat-kävelyrobotti. Laite on valmistettu Sveitsissä ja sen hinta on noin 300 000 euroa.
Kävelyrobotti on robotisoitu kuntoutuslaite. Sitä käytetään kävelyn kuntouttamiseen aivoverenkiertohäiriöstä kärsivillä, aivovammapotilailla, selkäydinvammapotilailla, Parkinson- ja MS-potilailla sekä CP-vammapotilailla tai harvinaisemmista neurologisista sairauksista kärsivillä kuntoutusvaiheessa. Kävelyrobottia voidaan käyttää sekä aikuisten että lasten kuntoutukseen.
Kävelyrobottia käyttävät koulutuksen saaneet fysioterapeutit.
Ennen harjoitusta potilaalle puetaan painokevennysvaljaat. Kuntoutuja nostetaan hissillä kävelymaton ylle. Jalkoihin asetetaan ortoosit, jotka aikaan saavat liikkeen jalkoihin. Jos kuntoutuksessa oleva ei pysty tuottamaan itse liikettä, robotti tuottaa liikkeen potilaan puolesta.  Kuntoutuksen edetessä kävelyrobotin tuottamaa liikettä ja painon kevennystä vähitellen pienennetään. Kävelyrobotti kerää tietoa kuntoutuksen etenemisestä. Se lisää harjoittelun mielekkyyttä ja lisää motivaatiota. Kävelyrobotilla tehdyt harjoitukset vahvistavat lihasvoimaa, vähentävät spastisuutta, helpottavat ummetusta, ennaltaehkäisevät virtsatietulehduksia ja ehkäisevät painehaavoja. Harjoittelu lisää myös elämänlaatua. Aivohalvauspotilailla harjoittelu vaikuttaa aivojen muokkautumiseen halvauksen jälkeen. Kävelyrobotti muodostaa potilaan aivoille symetrisen kävelymallin, joka välittyy aivoille. Tästä syystä on tärkeää, että harjoittelu käynnistetään mahdollisimman pian aivohalvauksen jälkeen.
Kudo (järvi Glubokovskajan volostissa)

| Kudo Кудо-Воскресенское |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Opotškan piiri
Koordinaatit:  56°42′02″N, 28°59′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Kudkan valuma-alue
Laskujoki:  Kudka
Järvinumero:  01030000111102000026240
Mittaustietoja
Pituus:  1,8 km 
Leveys:  1,1 km 
Pinta-ala:  1,37 km² 
Tilavuus:  0,0069 km³ 
Keskisyvyys:  5 m 
Suurin syvyys:  15 m 
Valuma-alue:  18,7 km² 
Saaria:  3 
 fiKudo 
Kudo tai Kudo-Voskresenskoje (ven. Кудо-Воскресенское) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Opotškan piirissä. Saman piirin alueella on 17 kilometrin päässä toinenkin Kudojärvi.
Maantietoa

Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,37 neliökilometriä eli 137 hehtaaria. Järven poikki kulkee osittain veden alla harju, joka näkyy veden päällä kummallakin vastarannalla niemenä ja keskellä saarena. Järven itäpuolella on vielä kaksi pientä saarta. Järven suurin syvyys on 15 metriä, mutta sen keskisyvyys on vain 5 metriä. Järven pohjois- ja itärannoille ylettyy peltoja, joita viljellään edelleen. Pohjoispuolella sijaitsee pieni kylä Jurjevo (ven. Юрьево) ja itäpuolella Kuhnovo (ven. Кухново). Muualla ovat peltopalstat harvemmassa. Etelärannasta alkaa etelään ulottuva suo, jossa järven laskuoja virtaa suo-ojana.
Luontoarvoja

Järven itä- ja pohjoisrannoilla on ihmistoiminnan vaikutus ollut suuri, mutta etelä- ja länsirannoilla kasvaa metsämaat sekametsää. Etelärannassa on myös suomaata, jolla on vaikutusta järveen ja sen laskujokeen. Järvessä on runsaasti eri kalalajeja: lahna, hauki, ahven, pasuri, suutari, karppi, pasuri, suutari, ruutana, made, säyne, mutakala ja rantanuoliainen. Järvessä elää myös rapu.
Vesistösuhteita

Kudo sijaitsee Kudkan valuma-alueella. Kudka on Velikajan sivujoki ja se kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Järven koillisrantaan tule metsäoja ja ympäröiviltä pelloilta laskee siihen pelto-ojia. Järven laskuoja lähtee etelärannasta ja se virtaa aluksi suoalueen läpi kohti etelää. Siihen yhtyy muutama muu oja, mutta laskuoja katsotaan olevan Kudkajoki jo tässä vaiheessa. Järven valuma-alueen koko on 18,7 neliökilometriä.
Huomautuksia

1 2 3 4 5  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Internetin karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.
1 2 3 4  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Кудо (озеро, Глубоковская волость), jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
Käännös suomeksi
Luettelo lasketteluonnettomuudessa kuolleista tunnetuista henkilöistä

| Tämä on luettelo lasketteluonnettomuudessa kuolleista tunnetuista henkilöistä> Nimi | Tämä on luettelo lasketteluonnettomuudessa kuolleista tunnetuista henkilöistä> Ikä | Tämä on luettelo lasketteluonnettomuudessa kuolleista tunnetuista henkilöistä> Paikka | Tämä on luettelo lasketteluonnettomuudessa kuolleista tunnetuista henkilöistä> Maa | Tämä on luettelo lasketteluonnettomuudessa kuolleista tunnetuista henkilöistä> Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ross Milne | 19 | Innsbruck | Itävalta | tammikuu 1964 |
| Buddy Werner | 28 | St. Moritz | Sveitsi | 12. huhtikuuta 1964 |
| Barbara Henneberger | 2x | St. Moritz | Sveitsi | 12. huhtikuuta 1964 |
| Sara Mustonen | 16 | Hintertux | Itävalta | 12. syyskuuta 1979 |
| Alphonse de Bourbon | 52 | Beaver Creek Resort, Colorado | Yhdysvallat | 30. tammikuuta 1989 |
| Duncan MacPherson | 23 | Stubai | Itävalta | 10. elokuuta, 1989 |
| Gernot Reinstadler | 20 | Lauberhorn, Wengen | Sveitsi | 18. tammikuuta 1991 |
| Ulrike Maier | 26 | Garmisch-Partenkirchen | Saksa | 29. tammikuuta 1994 |
| Trevor Petersen |  | Chamonix | Ranska | 26. helmikuuta 1996 |
| Michael Kennedy | 39 | Aspen, Colorado | Yhdysvallat | 31. joulukuuta 1997 |
| Sonny Bono | 62 | Heavenly Ski Resort, Nevada | Yhdysvallat | 5. tammikuuta 1998 |
| Doak Walker | 71 | Steamboat Springs, Colorado | Yhdysvallat | 27. syyskuuta 1998 |
| Michel Trudeau | 23 | Kokanee Glacier Park, Brittiläinen Kolumbia | Kanada | 13. marraskuuta 1998 |
| Régine Cavagnoud  | 31 | Pitztal, Innsbruck | Itävalta | 31. lokakuuta 2000 |
| Doug Coombs | 48 | Couloir de Polichinelle, La Grave | Ranska | 3. huhtikuuta 2006 |
| Chad VanderHam | 31 | Couloir de Polichinelle, La Grave | Ranska | 3. huhtikuuta 2006 |
| Natasha Richardson | 45 | Mont Tremblant Resort, Québec | Kanada | 16. maaliskuuta 2009 |
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:List of skiing deaths
Kudeb

| Kudeb Кудеб |
| --- | --- |

Maat:  Venäjä, Latvia
Alue:  Pihkovan alue
Piiri/Kunta:  Palkinon piiri, Petserin piiri / Alūksnen kunta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Kudebin valuma-alue
Pinta-ala:  760 km²
Yhtyy:  Velikaja (58 km suistosta)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  oja, Zaiceva, Alūksnen ylänkö
 :  57.449167°N, 27.434167°E
Laskupaikka:  Velikaja
 :  57.550°N, 28.155278°E
Sivu-uomat:  Vruda ja Lidva
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  152 m mpy. 
Laskukorkeus:  45,2 m mpy.
Korkeusero:  107 m
Pituus:  82 km  
Kaltevuus:  1,3 m/km
Muuta
Kudeb (ven. Кудеб, latv. Kūdupe, vir. Kudepi jõgi) on Latvian Alūksnen kunnasta alkava ja pääasiassa Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueella virtaava joki, joka on Velikajan sivujoki.
Joen kulku

Joki virtaa kahden valtion läpi. Se kulkee ensimmäiset 17 kilometriä  Haanjan ylängön reunaa eli Alūksnen ylänköä alas Pededzesin pitäjässä, joka kuuluu Latvian puolella Alūksnen kuntaan. Joki on kuitenkin 4,9 kilometrin matkalla raja-jokena, joten loput 82 kilometristä eli 60–65 kilometriä jäävät Venäjän puolelle. Siellä joki käy Petserin piirissä, mutta pysyy alajuoksulla Palkinon piirissä loppumatkan kohti Velikajan alangolle.
Joki saa alkunsa ylängön ojitetun alueen ojista, jotka sijaitsevat rajan tuntumassa Zaicevan kylän lähellä. Oja virtaa kohti Venäjän rajaa ja seuraa rajaa aluksi pohjoiseen päin. Rajaa seuratessaan siihen yhtyvät (ei ehkä tässä järjestyksessä) Berzupite, Isanka, Šepika ja Ilvoka. Sitten Venäjän puolella oja kääntyy rinnettä alas ja kaartuu samalla kohti itää, jolloin siihen yhtyvät Mesguška, Lidva, Vruda ja Nalitsa. Äkkiä joeksi kasvanut uoma kääntyy edellen kohti etelää, kunnes se käännähtää siellä itään päin. Puolivälissä siihen yhtyy Glubotšenka, mutta joki säilyttää suunnan Velikajalle saakka. Alussa joki laskeutuu nopeasti alaspäin kaltevuuden ollessa 4,5 metriä kilometrille. Velikaajan alangolla joen kaltevuus on enää alle 0,5 metriä kilometrille.
Valuma-alue ja sivujoet

Kudeb sijaitsee Narvanjoen vesistöalueessa Velikajan valuma-alueella. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi  Itämerellä Suomenlahteen. Kudebin valuma-alueen pinta-ala on 760 neliökilometrin (km²) suuruinen, josta 730 km² kuuluu Venäjälle ja yläjuoksulla oleva 30 km² osa kuuluu Latvialle. Latvian puoleiset ja Venäjän rajaosat osat ovat Alūksnen ylänköä. Kudebin suurimpia sivujokia tai -ojia on esitelty alla taulukossa. Ne joet, jonka yhtymäkohta Kudebaan on ”60+”, ovat Latvian puolelta.
| yhtyy Kudebiin  (km suusta) | nimi | nimi (ven>  ) | nimi (latv>  ') | pituus (km) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 39 | Glubotšenka | Глубоченка | Glibočenka | 12 |  | 1 |
| 45 | Nalitsa | Налица | Naļica | 14 |  | 1 |
| 47 | Vruda | Вруда | Vruda | 31 | 127 | 1 |
| 51 | Lidva | Лидва | Ļidva | 31 | 144 | 1 |
| 60 | Mesguška | Месгушка | Mesguška | 10 |  | 1 |
| 60+ | Ilvoka |  | Ilovka |  |  | 2 |
| 60+ | Šepika |  | Šepica | 6 |  | 2 |
| 60+ | Isanka |  | Isanka | 8 |  | 2 |
| 60+ | Berzupite |  | Bērzupīte | 12 |  | 2 |

Lähteet: 1 = , 2 =
Joen valuma-alueella on joitakin järviä, mutta niitä ei ole juurikaan joenuomassa. Useimmat järvet laskevat ojansa sivujokiin tai suoraan Kudebiin vasta sen keskijuoksulla (kuten esimerkiksi Mogilnoje).
Hallintoalue

Valtiollisen vesistörekisterin mukaan joki ja sen valuma-alue kuuluu Itämeren valuma-alueen piiriin (ven. Балтийский бассейновый округ). Joen vesistörekisterin numero on 01030000212102000028921 . Venäjän puoleisten vesistöjen hallintorakenteesta ei ole tässä tietoa, mutta alue sisältyy kuitenkin Pihkovan alueeseen.
Huomautuksia

1 2 3 4 5  Teksti on osittain käännös latviankielisestä artikkelista lv:Kūdupe, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
1 2  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Кудеб, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
Käännös suomeksi
Ljusdals BK

| Ljusdals BK |
| --- | --- |

Koko nimi:  Ljusdals Bandyklubb
Perustettu:  1945
Kaupunki:  Ljusdal
Kenttä:  Ljusdals IP
Värit:           
Sarja:  Elitserien
Mestaruudet:  1 (1975)
Ljusdals BK on jääpalloseura Ljusdalista, Ruotsista. Seuran edustusjoukkue pelaa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Elitserienissä.
Historia

Ljusdals BK perustettiin vuonna 1943. Se on voittanut yhden Ruotsin mestaruuden, kaudella 1974-1975.
Seura on isännöinyt useasti jääpallon maailmancupia, joka järjestettiin Ljusdalissa vuosina 1974-2008. Kertaakaan Ljusdal ei turnausta ole voittanut.
Keväällä 2024 seura nousi takaisin Elitserieniin yhdeksän kauden tauon jälkeen.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Elitserien 2024–2025
Bollnäs GoIF/BF
Broberg/Söderhamn Bandy
Edsbyns IF
Frillesås BK
Gripen Trollhättan
Hammarby IF, Tukholma
Ljusdals BK
Sandvikens AIK
IK Sirius, Uppsala
Vetlanda BK
IFK Vänersborg
Villa Lidköping BK
Västerås SK
Åby/Tjureda IF
Kubotan

The Authentic Kubotan Keychain
Koko verrattuna tulitikkuun
Kubotan on kooltaan noin 14 cm pitkä kynämäinen itsepuolustusväline, joka on valmistettu alumiinista, puusta tai muovista. Kubotanista on kehitetty erilaisia muunnoksia, mutta kaikissa malleissa toimintaperiaate on sama. Kubotanin avulla hyökkääjän voi pienelläkin voimalla lamauttaa tai saada hallintaan. Kubotanin ja sen perustekniikat kehitti alun perin suurmestari Soke Kubota Takayuki, jonka mukaan myös itse väline on nimetty.
Historia

1970-luvun puolivälissä Los Angelesin poliisivoimat etsi keinoa suojella pysäköinninvalvojia, jotka eivät saaneet kantaa mukanaan asetta. Soke Kubota esitteli kubotanin kaupungin poliisivoimille, jotka kehittivät kubotanista "väkivallattoman" itsepuolustusaseen. Kubotan levisi nopeasti myös koko Yhdysvaltojen poliisivoimien käyttöön ja siviilien itsepuolustusvälineeksi.
Käyttö

Kubotanin tehokkuus perustuu sen yksinkertaisuuteen ja käyttötekniikoiden tehokkuuteen. Kubotania on mahdollista käyttää lyömäaseena, hermopisteaseena, sekä erilaisten lukkojen ja vääntöjen tehostamiseen. Lisäksi on saatavilla erityyppisiä erikoismalleja, joihin on yhdistetty muun muassa erityyppisiä veitsiä ja kaasusumuttimia. Kubotania tavataan yleensä niin kutsuttuna avaimenperämallina, jolloin se muistuttaa lähinnä suurta avaimenperää ja on aina saatavilla. Kubotania voi kuljettaa mukanaan iästä ja sukupuolesta riippumatta melkein missä tahansa maassa laillisesti, eikä tavallisen kubotanin hallussapitoon yleensä vaadita lupaa.[lähde? ] Suomessa kuitenkin kubotanin hallussapito yleisellä paikalla on järjestyslain mukaan kielletty.
Kuritushuone

Rasphusin kuritushuone Amsterdamissa 1600-luvulla
Kuritushuonerangaistus oli Suomen rikoslaissa vuosina 1889–1975 käytössä ollut vapausrangaistus, jossa vangin oli tehtävä pakkotyötä valtion hyväksi, ja tämän sosiaalista kanssakäymistä rajoitettiin pitämällä tätä muita vankeja tiukemmin eristettynä. Sen sijaan mitään varsinaista konkreettista kurittamista (potkimista, lyömistä, ruoskaniskuja, kuristamista jne.) tuomio ei nimestään huolimatta sisältänyt. Lievin kuritushuonerangaistus oli kestoltaan kuusi kuukautta. Tämä merkitsi rikoksesta rangaistusta kärsimään lähtevälle vähintään kuuden kuukauden vapaudenmenetystä. Kuritushuonetta voitiin määrätä myös elinkaudeksi.
Vuoden 1889 rangaistusasetuksessa säädettiin, että kuritushuoneessa oli oltava kolme luokkaa: pakkoluokka, oppiluokka ja koeluokka. Jokainen vanki joutui aluksi pakkoluokkaan, ja käytöksensä perusteella tämä saattoi edetä koeluokkaan, jossa rangaistus tuntui etujen ansiosta ”huokeimmalta” ja vanki sai ”enemmän tilaisuutta näyttää parannustansa”.
Suomen lainsäädännöstä kuritushuone rangaistusmuotona poistettiin vuonna 1975. Tällöin ei muutettu kaikkia kuritushuonerangaistuksen mainitsevia rikoslain pykäliä, vaan lakiin otettiin yleinen säännös, jonka mukaan niistä rikoksista, joista oli säädetty kuritushuonerangaistus, oli tuomittava kestoltaan vastaava vankeusrangaistus. Rikoslakiin on kuitenkin myöhemmin tehty suuri joukko muutoksia, joiden jäljiltä sanaa kuritushuone esiintyy lakitekstissä vain harvakseltaan (kuritushuone on mainittu rikoslain 18. luvussa).
Aiheesta muualla

Suomen Suuriruhtinaanmaan rikoslaki (alkuperäinen säädös vuodelta 1889)
Asetus rangaistusten täytäntöönpanosta (alkuperäinen säädös vuodelta 1889)
Kiuas (yhtye)

| Kiuas |
| --- | --- |

 Kiuas esiintymässä Myötätuulirockissa vuonna 2011.
Tiedot
Toiminnassa:  2000-2013, 2021-
Tyylilaji:  folk metal, power metal, heavy metal, progressiivinen metalli
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  englanti  suomi
Jäsenet:  Ilja Jalkanen, laulu   Mikko Salovaara, kitara   Teemu Tuominen, bassokitara   Atte Tanskanen, koskettimet   Markku Näreneva, rummut  
Entiset jäsenet:  Jari Pailamo, kosketinsoitin   Rainer Tuomikanto, rummut   Asim Searah, laulu  
Levy-yhtiö:  Spinefarm Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiuas on suomalainen vuosina 2000–2013 toiminut ja jälleen vuodesta 2021 alkaen aktivoitunut metalliyhtye. Yhtyeen musiikissa on vaikutteita heavy metalista, power metalista sekä extreme metalin eri tyyleistä. Joissakin kappaleissa on kuultavissa vaikutteita myös progressiivisesta metallista. Yhtyeen sanoituksissa on folk metal -henkisiä vaikutteita suomalaisesta mytologiasta.
Historia

Kiuas perustettiin, kun neljä alkuperäistä jäsentä (Mikko Salovaara, Markku Näreneva, Teemu Tuominen ja Atte Tanskanen) löysivät uuden laulusolistin Ilja Jalkasen. Kiukaan tulevat kappaleet alkoivat saada muotoaan kesällä 2000.
Ensimmäinen omakustanne-EP Discipline of Steel äänitettiin tammikuussa 2002 Studio Tauossa. Syksyn 2002 aikana Kiukaan musiikkityyli löysi suuntansa ja seuraavan EP:n äänitys saattoi alkaa.
Born Under the Northern Lights -EP julkaistiin helmikuussa 2003. Kiuas oli kymmenen semifinalistin joukossa Noisen järjestämässä Young Metal Gods 2003 -kilpailussa. Kesällä 2003 Kiuas solmi maailmanlaajuisen levytyssopimuksen englantilaisen Rage of Achillesin kanssa.
Kiuaksen ensimmäinen virallinen julkaisu, neljän kappaleen MCD Winter in June, äänitettiin Studio Tauossa ja masteroitiin Finnvoxilla. Mini-CD julkaistiin maailmanlaajuisesti 29. maaliskuuta 2004. Rage of Achilles purki levytyssopimuksen. Kiuas aloitti uuden täyspitkän albumin äänitykset, vaikka julkaisijasta ei ollut tietoa.
Syyskuussa 2004 Kiuas solmi levytyssopimuksen Spinefarm Recordsin kanssa. Debyyttialbumi The Spirit of Ukko äänitettiin myös Studio Tauossa. Albumi miksattiin Sonic Pumpilla Nino Laurennen johdolla ja sen masteroi Mika Jussila Finnvoxilla.
Vuonna 2006 julkaistiin yhtyeen toinen albumi, Reformation.
Kiuas julkaisi kolmannen albuminsa The New Dark Agen 13. maaliskuuta 2008. Levyn ensimmäinen single "Of Sacrifice, Loss and Reward" oli ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisella singlelistalla ykkössijalla. Levy kokonaisuudessaan oli avausviikollaan Suomen virallisen albumilistan kymmenes.
Kiuas kiersi 18.–27. syyskuuta 2008 Isoa-Britanniaa Firewindin lämppärinä.
Historia > Laulajanvaihdos ja lopettaminen

27. lokakuuta 2010 yhtyeen nettisivuilla ilmoitettiin laulaja Ilja Jalkasen eroavan yhtyeestä.
Keikoilla 29.–31. syyskuuta 2010 Jalkasen korvasi Asim Searah, ja tämän ilmoitettiin olevan virallisesti Kiukaan uusi laulaja Helsingin Nosturissa 15. tammikuuta 2011. 
Kiuas kiersi Isoa-Britanniaa Turisaksen kanssa loka–marraskuussa 2011 ilman uutta laulajaansa, jolloin Salovaara lauloi hänen puolestaan.
Elokuussa 2013 Kiuas julkaisi kotisivuillaan tiedotteen, että Kiuas on tullut tiensä päähän. Yhtyeen päätöskonsertti pidettiin Helsingin Nosturissa 18. lokakuuta 2013, jossa mukana olivat kaikki Kiukaassa vuosien aikana vaikuttaneet jäsenet.
Historia > Paluu alkuperäisellä kokoonpanolla

Vuoden 2020 mittaan yhtye julkaisi uusia videoita esiintymisistään, juhlistaen 20 vuoden takaista perustamistaan.
24. helmikuuta 2021 yhtye ilmoitti tekevänsä paluun keikkalavoille alkuperäisellä kokoonpanolla kahden festivaaliesiintymisen merkeissä. Vuodelle 2022 suunniteltiin varsinainen paluukiertue.
Kokoonpano

Ilja Jalkanen – laulu
Mikko Salovaara – kitarat
Atte Tanskanen – koskettimet
Markku Näreneva – rummut
Teemu Tuominen – basso
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Asim Searah – laulu
Rainer Tuomikanto – rummut
Jari Pailamo – koskettimet
Diskografia

The Spirit of Ukko (2005,  Spinefarm Records)
Reformation (2006,  Spinefarm)
The New Dark Age (2008,  Spinefarm)
Lustdriven (2010,  Spinefarm)
EP:t
Winter in June (2004,  Rage of Achilles)
Kiuas War Anthems (2008,  Spinefarm)
Sailing Ships (2009,  Spinefarm)
Samooja: Pyhiinvaellus (2024)
Of Sacrifice, Loss and Reward (2008,  Spinefarm)
Race with the Falcons (2006,  Spinefarm)
Discipline of Steel (2002)
Born Under the Northern Lights (2003)
Diskografia > Vierailut

Getcha Pull: A Tribute to Dimebag Darrell (2010,  kappale "This Love")
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kiuasband.com - Kiukaan virallinen kotisivu
Kiuas Meteli.netissä
Kiuas Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Kiuas (yhtye) Last.fm:ssä (englanniksi)
Kiuas
| --- | --- |
Studioalbumit:   The Spirit of Ukko  Reformation  The New Dark Age  Lustdriven 
EP:t:   Winter in June  Kiuas War Anthems  Sailing Ships  Samooja: Pyhiinvaellus 
Singlet:   ”Race with the Falcons”  ”Of Sacrifice, Loss and Reward” 
Vasemmalta: Teemu Tuominen, Asim Searah ja Mikko Salovaara
Kreikkalais-roomalainen paini

Kreikkalais-roomalaista painia
Kreikkalais-roomalainen paini on painin muoto, jossa vastustajasta ei saa ottaa otetta lantion alapuolelta. Se onkin kreikkalais-roomalaisen ja vapaapainin merkittävin ero. Lajia harrastavat huipputasolla vain miehet.