stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
U Thant
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta U Thant Wikimedia Commonsissa
U Thant biography Biography Online. Viitattu 29.11.2018 (englanniksi).
Dorn, A. Walter: U Thant: Buddhism in action Walterdorn.net.  2007. Viitattu 29.11.2018 (englanniksi).
U Thant Civil Servant, Diplomat, Educator (1909–1974) Biography. Arkistoitu 30.11.2018. Viitattu 29.11.2018 (englanniksi).
U Thant Encyclopaedia Britannica.  21.11.2018. Viitattu 29.11.2018 (englanniksi).
Llewellyn, Jennifer & Thompson, Steve: U Thant Alpha History. Viitattu 29.11.2018 (englanniksi).
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Dag Hammarskjöld | Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri 1962–1971 | Seuraaja: Kurt Waldheim |
| n k  Yhdistyneiden kansankuntien ja Kansainliiton pääsihteerit |
| --- | --- |
Kansainliitto (1919–1945):  Eric Drummond  Joseph Avenol  Seán Lester 
Yhdistyneet kansakunnat (1945–):  Gladwyn Jebb  Trygve Lie  Dag Hammarskjöld  U Thant  Kurt Waldheim  Javier Pérez de Cuéllar  Boutros Boutros-Ghali  Kofi Annan  Ban Ki-moon  António Guterres 
Sihteeristö
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef 
U Thant vierailulla Tapiolassa vuonna 1962. Vasemmalla Asunto­säätiön puheen­johtaja Heikki von Hertzen, taempana diplomaatti Ralph Enckell.
U Thantin hauta Yangonissa eli Rangoonissa.
Tiaiskerttuli

| Tiaiskerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae
Suku::  Loistokerttulit Setophaga
Laji::  americana
Kaksiosainen nimi
 Setophaga americana  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Parula americana 
Katso myös
   Tiaiskerttuli Wikispeciesissä   Tiaiskerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tiaiskerttuli (Setophaga americana) on pohjoisamerikkalainen kerttulilaji, joka on Euroopassa hyvin harvinainen harhailija.
Ulkonäkö ja koko

Tiaiskerttuli on 10,5-11,5 senttimetriä pitkä. Sen yläpuoli on tumman siniharmaanvihreä, kurkku ja rinta keltaiset ja vatsa valkoinen. Siivessä on kaksi kapeaa, valkoista juovaa. Silmän ympärillä on valkea ja ohut, epätäydellinen silmärengas.
Lilian Thuram

Thuram vuonna 2013.
Lilian Thuram (oik. Ruddy Lilian Thuram-Ulien, s. 1. tammikuuta 1972 Pointe-à-Pitre, Guadeloupe) on ranskalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Ennen jalkapallouransa alkamista hän aikoi kouluttautua katoliseksi papiksi.
Thuramin ammattilaisura alkoi AS Monacossa vuonna 1991. Vuosina 1996–2001 hän pelasi Parman joukkueessa Italian Serie A:ssa. Parman vuosien jälkeen Thuram pelasi Juventuksessa, josta hän siirtyi vuonna 2006 sopupeliskandaalin takia Barcelonaan. Espanjalaislehdistön mukaan kauppasumma olisi ollut 5 miljoonaa euroa. Edustettuaan Barcelonaa kahden kauden ajan, Thuramin piti palata kesällä 2008 vapaalla siirrolla kotimaahansa Paris Saint-Germainin joukkueeseen, mutta lääkärintarkastuksessa ilmennyt sydänvika aiheutti siirron kariutumisen viime hetkellä.
Ranskan maajoukkueessa Thuram pelasi 142 ottelua, joka on toiseksi eniten kaikista ranskalaisista miesjalkapalloilijoista. Maajoukkueurallaan hän teki kaksi maalia, jotka molemmat syntyivät vuoden 1998 MM-kilpailuiden välieräottelussa Kroatiaa vastaan. Hän pelasi myös vuosien 2002 ja 2006 MM-kilpailuissa, sekä vuosien 1996, 2000, 2004 ja 2008 EM-kilpailuissa. Saavutuksina näistä Thuramilla on maailmanmestaruus vuodelta 1998, Euroopan mestaruus vuodelta 2000 ja MM-hopea vuodelta 2006. Hän lopetti maajoukkueessa Ranskan jäätyä alkulohkoon EM-kisoissa 2008  ja noin kuukautta myöhemmin hän ilmoitti lopettavansa koko pelaajauransa.
Thuram on useaan otteeseen kommentoinut Ranskan poliittisia tapahtumia muun muassa siirtolaisuuteen liittyen. Hän arvosteli sisäministeri Nicolas Sarkozyn politiikkaa Ranskan lähiömellakoiden aikana sanoen, että ennen turvallisuudesta puhumista pitäisi puhua sosiaalisesta tasa-arvosta ja että puheet lähiöiden puhdistamisesta loukkaavat häntä henkilökohtaisesti. lähde?
Hänen poikansa Marcus Thuram on myös maajoukkuetason pelaaja ja edustaa seuratasolla Italian Serie A:n Interiä.
Seurat

AS Monaco (1991–1996)
Ranskan cupin voitto vuonna 1991
Parma (1996–2001)
UEFA cupin voitto 1999
Italian cupin voitto 1999
Italian supercupin voitto 1999
Juventus (2001–2006)
Serie A:n voitto 2002 ja 2003
Italian supercupin voitto 2002 ja 2003
Barcelona (2006–2008)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lilian Thuram Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Didier Deschamps | France Footballin vuoden pelaaja 1997 | Seuraaja: Zinedine Zidane |
Ranskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1998
1 Lama |
2 Candela |
3 Lizarazu |
4 Vieira |
5 Blanc |
6 Djorkaeff |
7 Deschamps |
8 Desailly |
9 Guivarc’h |
10 Zidane |
11 Pirès |
12 Henry |
13 Diomède |
14 Boghossian |
15 Thuram |
16 Barthez |
17 Petit |
18 Lebœuf |
19 Karembeu |
20 Trezeguet |
21 Dugarry |
22 Charbonnier |
Valmentaja Jacquet
Ranskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Ramé |
2 Candela |
3 Lizarazu |
4 Vieira |
5 Christanval |
6 Djorkaeff |
7 Makélélé |
8 Desailly |
9 Cissé |
10 Zidane |
11 Wiltord |
12 Henry |
13 Silvestre |
14 Boghossian |
15 Thuram |
16 Barthez |
17 Petit |
18 Lebœuf |
19 Sagnol |
20 Trezeguet |
21 Dugarry |
22 Micoud |
23 Coupet |
Valmentaja Lemerre
Ranskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Landreau |
2 Boumsong |
3 Abidal |
4 Vieira |
5 Gallas |
6 Makélélé |
7 Malouda |
8 Dhorasoo |
9 Govou |
10 Zidane |
11 Wiltord |
12 Henry |
13 Silvestre |
14 Saha |
15 Thuram |
16 Barthez |
17 Givet |
18 Diarra |
19 Sagnol |
20 Trezeguet |
21 Chimbonda |
22 Ribéry |
23 Coupet |
Valmentaja Domenech
Ranskan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2008
1 Mandanda |
2 Boumsong |
3 Abidal |
4 Vieira |
5 Gallas |
6 Makélélé |
7 Malouda |
8 Anelka |
9 Benzema |
10 Govou |
11 Nasri |
12 Henry |
13 Evra |
14 Clerc |
15 Thuram |
16 Frey |
17 Squillaci |
18 Gomis |
19 Sagnol |
20 Toulalan |
21 Diarra |
22 Ribéry |
23 Coupet |
Valmentaja Domenech
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Australia  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  DDB 
Muut:  IdRef
Purppuravalo

Purppuravalo
Purppuravalo on auringon laskettua samalla suunnalla taivaanrannassa havaittava purppuran värinen kaareva alue . Se on voimakkaimmillaan porvarillisen hämärän lopulla, kun aurinko on 4-6 astetta horisontin alapuolella. Se ulottuu 20-30 asteen korkeudelle horisontista. Ilmiö näkyy parhaiten ilmakehän ollessa puhdas, kuten sään seljettyä sateen jälkeen. Sama ilmiö näkyy myös aamulla auringonnousun suunnassa porvarillisen hämärän alussa.lähde?
Purppuravalo syntyy punaisen ja sinisen valon sekoittuessa. Sininen valo on alemmasta ilmakehästä maapallon varjoon sironnutta valoa. Punainen valo puolestaan on ilmakehässä pitkän matkan kulkenutta punertunutta valoa, joka siroaa stratosfäärin alaosissa noin 20-30 kilometrin korkeudessa leijailevasta erittäin hienojakoisesta pölystä. Purppuravalon voimakkuus vaihtelee, ja joinakin iltoina sitä ei näy lainkaan. Mitä enemmän pölyä stratosfäärin alaosissa on, sitä voimakkaampana purppuravalo näkyy. Esimerkiksi Pinatubon tulivuoren purkauksen jälkeen 1991 purppuravalo näkyi hyvin usein noin vuoden verran.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Thíra

Thíran saari ilmasta nähtynä.
| --- | --- |
Muut nimet:  Santoríni (Σαντορίνη)
Sijainti:  36°23′22″N, 25°27′09″E, Thíra Thíra, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Kykladit
Korkein kohta:  Profítis Ilías, 567 m
Pinta-ala:  79,194 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  15 230
Suurin kaupunki:  Emporeío
Asutuskeskukset:  Firá, Mesariá, Kamári
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Thíra eli Thera (kreik. Θήρα), usein Santoríni (Σαντορίνη), on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladeihin ja tarkemmin Santorínin saariryhmään. Saaren pinta-ala on  79,194 km² ja asukasluku 15 230 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Firá, joka tunnetaan myös nimellä Thíra.
Thíra on suurin tuliperäisistä Santorínin saarista, jotka aikanaan muodostivat yhden saaren. Siksi nimityksiä Thíra ja Santoríni käytetään ristiin sekä tästä saaresta että koko saariryhmästä. Nimitys Thera voi tarkoittaa myös saarella sijainnutta antiikin aikaista Theran kaupunkia.
Maantiede

Thíran saari on länteen päin aukeavan puolikuun muotoinen. Saaren länsipuolinen ranta on jyrkännettä, joka on vanha tulivuoren räjähdyskraatteri eli kaldera. Thíran tulivuoren räjähdys noin 1650–1600 eaa. jakoi saaren useaan osaan ja muodosti nykyisen Santorínin saariryhmän. Jyrkänteen reunalla sijaitsevat muun muassa pääkaupunki Firá sekä Imerovíglin ja Oían kylät. Alhaalla jyrkänteen puolella on saaren pääsatama Athiniós. Saaren itäranta on selvästi loivempi, ja siellä sijaitsevat saaren suurimmat rantalomakeskukset Kamári ja Períssa. Myös Santorínin lentoasema on Thíran itäosan tasangolla.
Saaren korkein huippu on sen eteläosassa sijaitseva Profítis Ilías (567 metriä).
Maantiede > Hallinto, kaupungit ja kylät

Thíra kuuluu hallinnollisesti Thíran kuntaan, johon kuuluvat myös muut Santorínin saariryhmän saaret kuten Thirasía. Koko saariryhmä on ollut yhtä kuntaa vuoden 2011 aluehallintouudistuksesta lähtien. Tätä ennen saariryhmä muodostui kahdesta kunnasta, jotka olivat Thíra ja Oía. Thíran kunta kuuluu Thíran alueyksikköön, johon kuuluvat myös lähisaaret Anáfi, Folégandros, Íos ja Síkinos. Alueyksikkö kuuluu puolestaan koko Kykladien tavoin Etelä-Egean saarten alueeseen.
Saaren suurimmat asutukset ovat Emporeío (1 938 asukasta), pääkaupunki Firá (1 616), Mesariá (1 593), Kamári (1 344) ja Karterádos (1 238). (Katso myös: Luettelo Thíran kunnan kaupungeista ja kylistä.)
Historia

Thíra oli asuttu jo kykladisen kulttuurin aikana. Akrotíri oli merkittävä keskus minolaisella kaudella. Saaren kulttuuri tuhoutui kuuluisassa tulivuoren räjähdyksessä noin 1650–1600 eaa. Räjähdyksessä on nähty yhteyksiä Atlantis-myyttiin. Antiikin aikana nykyinen Thíra, alun perin Kalliste (”Kaunein”) ja myöhemmin Thera, asutettiin uudestaan. Se oli spartalaisten siirtokunta  ja sen keskus oli Theran kaupunki. Roomalaisella ajalla Santorínin saaret toimivat karkotuspaikkana. Bysanttilaisen ajan jälkeen saari oli venetsialaisten vallassa vuodesta 1207 ja siitä tuli osa Náxoksen herttuakuntaa. Tuona aikana koko saariryhmä sai nimen ”Santa Irini” eli Santoríni Thirasíassa vuonna 304 kuolleen Pyhän Irene Thessalonikalaisen mukaan. Turkkilaiset valtasivat saaren vuonna 1537. Saari vapautui turkkilaisten vallasta vuonna 1821 ja pian tämän jälkeen siitä tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa. Tämän jälkeen saari toimi jälleen karkotuspaikkana toiseen maailmansotaan saakka.
Nähtävyydet

Thíra ja koko Santoríni on yksi Kreikan suosituimpia ja jo pelkän luontonsa puolesta näyttävimpiä turistikohteita. Thíran saaren nähtävyyksiä ovat kalderan reunan maisemien lisäksi muun muassa Akrotírin minolainen kaupunki, antiikin Theran kaupungin rauniot, Firássa sijaitsevat Esihistoriallisen Theran museo ja Firán arkeologinen museo, sekä Oían kuvauksellinen kylä auringonlaskuineen. Saaren itärannikolla Kamárissa ja Períssassa on laavakivirantoja. Profítis Ilías -vuorella sijaitsee Profeetta Elian luostari. Vuorelta on hyvät näkymät saarelle. Firásta ja Oíasta pääsee turistiveneillä Néa Kaménin ja Palaiá Kaménin kraatterisaarille sekä Thirasían saarelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thíra Wikimedia Commonsissa
Thera Aigeian meren kraatterisaari, Kuva, 16.08.1939, nro 17, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kykladit
| --- | --- |
Pääsaaret:   Amorgós  Anáfi  Ándros  Antíparos  Delos  Folégandros  Íos  Kéa  Kímolos  Kýthnos  Mílos  Mýkonos  Náxos  Páros  Santoríni Thíra  Sérifos  Sífnos  Síkinos  Sýros  Tínos 
Muut suuremmat saaret:   Antímilos  Despotikó  Donoúsa  Gyáros  Irakleiá  Káto Koufonísi  Kéros  Koufonísi  Makrónisos  Nikoúria  Pacheiá  Polýaigos  Ríneia  Schoinoúsa  Thirasía 
Pienet saaret:   Agía Kalí  Agía Paraskeví  Ágios Andréas, Kímolos  Ágios Andréas, Koufonísia  Ágios Artémios  Ágios Efstáthios  Ágios Geórgios  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos, Makáres  Ágios Nikólaos, Thíra  Ágios Spyrídonas  Akráthi  Almyronísi  Anánes  Áno Antikéri  Ánydros  Árgilos  Askaniá  Áspro  Aspronísi, Santoríni  Aspronísi, Schoinoúsa  Avelonísia Megálos Avelás  Mikrí Akradiá  Avoladonísi  Báos  Christianí  Daskalió  Diakoftó  Didými  Dipló  Drakonísi  Dryonísi  Dýsvato  Escháti  Evriókastro  Filídi  Foínisses  Ftená  Foúis  Gaïdouronísi  Galiátsos  Gavrionísia Akamátis  Alidonísi  Gáidaros  Megálo  Platý  Prásso  Tourlítis  Glarómpouta  Glaronísi, Gyáros  Glaronísi, Koufonísia  Glaronísi, Sérifos  Glaronísia  Gramvoússa  Kalógeroi, Kímolos  Kalógeroi, Tínos  Kalógeros  Kampána  Káravos  Kardiótissa  Kasséles  Káto Antikéri  Kávouras, Antíparos  Kávouras, Mýkonos  Kitrianí  Klidoúra  Klimatónisa  Kounelonísi  Krommýdi  Ktapódia  Lazaronísi  Lázaros  Makáres  Makrá  Makronísi  Manolonísi  Mantó  Marmaronísi  Mavronísi  Megáli Pláka  Megálo Viókastro  Megálos Refmatiáris  Mikrí Pláka  Mikronísi  Mikró Viókastro  Mikrós Avelás  Mikrós Refmatiáris  Moschonás  Náta  Néa Kaméni  Ofeidoússa  Palaiá Kaméni  Panagía  Panteronísi  Paximádi  Petalídi, Íos pohj.  Petalídi, Íos loun.  Pipéri  Pláka  Plakí  Planítis  Porí  Práso  Prasonísi, Íos  Prasonísi, Kímolos  Prasoúra  Psathonísi, Íos  Psathonísi, Sýros  Revmatonísi  Revmatonísia  Sáliagkos  Schinonísi  Serifopoúla  Sfontíli  Skylonísi  Strongylí, Antíparos  Strongylí, Makáres  Strongyló, Sýros Ermoúpoli  Strongyló, Sýros Poseidonía  Tetartonísi  Theotókos  Thermonísia  Tigáni  Toúrlos, Antíparos  Toúrlos, Páros  Tragonísi  Tría Adélfia  Tsimintíri  Tsouloúfi  Varvaronísi  Varvaroúsa  Venétiko  Voúlgari  Vous  Vryokastráki 
Thíran saarta Profítis Ilías -vuorelta nähtynä.
Firán kaupunkia.
Antiikin Theran raunioita.
Putkiposti

Putkipostin pää ja tyhjiä kapseleita
Putkipostikirje Berliinistä 1900-luvun alusta
Putkiposti on nopea postijärjestelmä, jossa kirjeet kulkevat putkia pitkin ilmanpaineen työntäminä. Putkipostijärjestelmiä rakennettiin useisiin suuriin kaupunkeihin 1800-luvun puolivälissä, mutta ne hylättiin suurimmaksi osaksi 1900-luvulla, kun ne eivät enää pystyneet kilpailemaan uusien viestijärjestelmien kanssa.
Putkipostia voidaan käyttää rakennuksen sisällä tai laajemmin kaupungissa rakennusten välillä. Putkiposti yhdisti usein postitoimistoja, pankkeja ja virastoja, koska se soveltuu hyvin muun muassa rahan ja kuittien kuljetukseen. Joissakin kaupungeissa putkipostiviesteille julkaistiin jopa omia postimerkkejä. Putkipostiviestit kulkevat yleensä pienissä suljetuissa sylinterinmuotoisissa koteloissa, joiden läpimitta on vain hiukan pienempi kuin putkien läpimitta. Sylinterit saadaan liikkumaan putkissa yli- tai alipaineen avulla, toisin sanoen puhaltamalla tai imemällä. Ne voivat saavuttaa 30 kilometrin tuntinopeuden.
Historia

Putkipostin keksijänä pidetään tanskalaista insinööriä George Medhurstia. Hän piirsi 1800-luvun alussa kuvia, joissa ihmiset siirtyvät paikasta toiseen paineilmaputkissa. Ensimmäisenä patenttia keksinnölle hakivat toisistaan riippumatta ranskalainen Galy Cazalar ja brittiläinen Josiah Latimer Clark. He suunnittelivat tekniikkaa lähinnä postin kuljetusta varten.
Vuonna 1853 Clark rakensi maailman ensimmäisen putkipostilinjan Lontooseen. Tämän jälkeen ne alkoivat yleistyä monissa suurissa kaupungeissa. Lennätin oli vakiintunut yleiseksi keinoksi nopeiden viestien kuljettamiseen, ja siksi tarvittiin myös nopea laitteisto siirtämään sähkeet lennätintoimistosta vastaanottajalle. Lontoon jälkeen putkiposti otettiin käyttöön Berliinissä ja Pariisissa. Käyttö laajeni sähkeistä myös yksityisten kirjeiden kuljetukseen.
Alkuinnostuksessa putkipostista uumoiltiin uutta vallankumouksellista viestintä- ja kuljetusjärjestelmää. New Yorkin ensimmäinen metro käytti samaa periaatetta; se oli tosin vain sata metriä pitkä. Suunniteltiin jopa koko Yhdysvallat kattavaa laajaa putkipostiverkostoa. Erityisen suuret järjestelmät rakennettiin muun muassa Pariisiin, jossa putkiposti oli käytössä vuodesta 1866 vuoteen 1984, Prahaan (1887-2002) ja Wieniin (1875-1956). Pariisissa putkipostia saivat käyttää kirjeiden lähettämiseen myös yksityishenkilöt vuodesta 1879 alkaen. Polkupyörälähetit kuljettivat viestejä vastaanottajille henkilökohtaisesti. Putkipostia käytettiin myös muun muassa Berliinissä, Münchenissä, Rio de Janeirossa, Hampurissa, Roomassa, Napolissa, Milanossa ja Marseillessa. Italian 1930-luvulla rakennetun ilmailuministeriön rakennuksessa oli putkipostijärjestelmä, jonka talonsisäinen yhteenlaskettu putkenpituus oli peräti 32 kilometriä. Putkistot ovat yhä olemassa monissa kaupungeissa, tosin usein käyttökelvottomina.
Suomen ensimmäinen putkiposti rakennettiin vuonna 1906 tamperelaiseen vaateliike Tirkkoseen. Nykyään tekniikka on käytössä esimerkiksi sairaaloissa, apteekeissa, supermarketeissa ja tehtaissa. Se on kätevä pienten viestien ja esineiden, kuten verinäytteiden, lääkkeiden, rahojen ja kuittien turvalliseen ja nopeaan kuljetukseen.
Putkipostilaite Kansallisarkistossa
Yandel

| Yandel |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Llandel Veguilla Malavé
Syntynyt: 14. tammikuuta 1977 (ikä 47)
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, tuottaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Yandel El Capitán Yandel I Griega La Leyenda Viviente
Laulukielet:  englanti, espanja
Tyylilajit:  electropop, reggaeton, latin pop
Levy-yhtiöt:  Universal Music Latin, Machete Music, WY Records, Sony Music Latin
Aiheesta muualla
yandel.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Llandel Veguilla Malavé (s. 14. tammikuuta 1977), tunnetaan paremmin nimellä Yandel, on puertoricolainen reggaetonmuusikko, lauluntekijä sekä musiikkituottaja.
Yandel on syntynyt ja kasvanut Puerto Ricon Cayeyssä. Hänen musiikkiuransa alkoi vuonna 1995. Hänet tunnetaan parhaiten reggaetonduo Wisin & Yandelin jäsenenä. Hän julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa Quien Contra Mí vuonna 2003. Hänen toinen sooloalbuminsa De Líder a Leyenda julkaistiin vuonna 2013. RIAA palkitsi sen kultalevyllä vuonna 2014.
Diskografia

Albumit
Quien Contra Mí (2003)
De Líder a Leyenda (2013)
Dangerous (2015)
#UPDATE (2017)
The One (2019)
Quien Contra Mi (2020)
Resistencia (2023)
Elyte (2024)
Käännös suomeksi
Thíva

| Thíva Thívan kunta Θήβα Δήμος Θηβαίων |
| --- | --- |
 Kirkko Thívan kaupungissa.
 Kunnan sijainti
 Thíva
 Koordinaatit: 38°19′N, 23°19′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Boiotia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  2804
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  830,112 km²
Väkiluku (2011):  36 477
 – Kunnallis­yksikkö:  25 845
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  22 883
 – Kaupunki:  22 883
 – Väestötiheys:  43,94 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  32200
Suuntanumero(t):  22620
 
 www.thiva.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Thíva (kreik. Θήβα) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Θηβαίων, Dímos Thivaíon), joka sijaitsee Boiotian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 830,112 neliökilometriä ja väkiluku 36 477. Varsinaisen Thívan kaupungin väkiluku on 22 883 (vuonna 2011).
Thíva sijaitsee samalla paikalla kuin mykeneläisaikainen ja antiikin aikainen Theban kaupunki, jolta se on perinyt nimensä. Theba oli muinaisen Kreikan merkittävimpiä keskuksia ja se on keskeisessä roolissa myös monissa kreikkalaisen mytologian kertomuksissa.
Historia > Esihistoria ja antiikki

Theba oli merkittävä kaupunki jo mykeneläisellä ajalla, mikä näkyy myös siinä, että kaupunki on merkittävässä osassa kreikkalaisessa mytologiassa. Tarun mukaan ensimmäinen kuningas Kadmos perusti Theban linnavuoren, jota kutsuttiin hänen mukaansa Kadmeiaksi. Theban tarupiiriin kuuluvat myös kertomukset Theban kuningas Oidipuksesta sekä "seitsemän sankarin" sotaretkestä Thebaa vastaan. Tarujen mukaan Theban kuninkaat hallitsivat kaupunkia aina Troijan sotaan asti.
Todellisuudessakin Theban paikka on ollut asuttu viimeistään noin 3000 eaa. Varhaisimmat rakennuslöydöt Kadmeian alueelta ovat 2000-luvulta eaa. Kadmeialla sijainnut Kadmeionin palatsi on ajoitettu noin 1400-luvulle eaa.
Antiikin aikana Theba oli Boiotian huomattavin kaupunki. Se yritti saada muut alueen kaupungit valtansa alle ja päätyi tästä syystä 500-luvulla eaa. sotiin myös Ateenan kanssa koskien Plataian hallintaa. Persialaissodissa Theba asettui Persian puolelle, mutta menetti Persian hävittyä asemansa Boiotian kaupunkien johdossa. Peloponnesolaissodassa kaupunki soti Spartan puolella Ateenaa vastaan. Spartan vallan kasvaessa 300-luvun alussa eaa. Theba kuitenkin liittoutui Ateenan kanssa sitä vastaan. Spartalaiset valtasivat kaupungin vuonna 382 eaa., mutta thebalaiset karkottivat nämä kolme vuotta myöhemmin. Samalla kaupungin yleensä oligarkkinen hallinto vaihtui demokratiaksi.
Tämän jälkeen Theba sai Epameinondaan ja Pelopidaan johtamana lyhyeksi aikaa (378–362 eaa.) johtoaseman koko Kreikassa. Tätä aikaa kutsutaan yleensä Theban hegemoniaksi. Niin kutsuttu Theban pyhä joukko oli kaupungissa tuohon aikaan toiminut eliittisotilasyksikkö. Theban jouduttua niin kutsuttuun kolmanteen pyhään sotaan fokislaisten kanssa, thebalaiset pyysivät Makedonian kuninkaan Filippos II:n avukseen. Tämä käytti tilannetta hyväkseen laajentamalla valtakuntaansa. Vuonna 338 eaa. Theba liittoutui Ateenan kanssa Filipposta vastaan. Filippos kukisti kuitenkin Ateenan ja Theban joukot Khaironeian taistelussa ja pakotti Theban useimpien muiden kaupunkivaltioiden mukana niin sanottuun Korintin liittoon. Vuonna 335 eaa. Aleksanteri Suuren joukot tuhosivat kaupungin kostoksi kapinasta. Kassandros jälleenrakennutti Theban vuonna 315 eaa., mutta tämän jälkeen siitä ei enää antiikin ajalla tullut merkittävää kaupunkia. Myöhäisantiikin aikana kaupungissa oli kuitenkin muun muassa silkkiteollisutta. Varhaiskristillisellä ajalla kaupungissa toimi piispanistuin.
Historia > Myöhempi historia

Alarikin johtamat gootit hyökkäsivät Boiotiaan ja Thebaan 300-luvulla jaa. Alue kärsi myös slaavien hyökkäyksistä. Bysanttilaiselle ajalle tultaessa paikalla oli vain vähän asukkaita. 600–700-luvuilla alue ei ollut täysin Bysantin hallinnassa slaavien kansainvaellusten vuoksi. Viimeistään 800-luvulle tultaessa Bysantin valta palasi. Kaupunki elpyi ja se toimi yhden theman pääkaupunkina. Sen bysanttilainen kukoistuskausi kesti 1100-luvulle. Kaupunki oli merkittävä kaupan keskus ja laajeni Kadmeian ulkopuoliselle tasangolle. Normannit valtasivat kaupungin vuonna 1147. Leon Sguros valtasi sen takaisin vuosisadan lopulla. Vuonna 1204 kaupunki päätyi neljännen ristiretken myötä latinalaisvallan alle. Kaupunki oli ensin burgundien, sitten katalaanien ja sitten firenzeläisten vallassa. 1400-luvulla kaupungissa oli noin 2 500 asukasta.
Osmanivallan alle Thíva, samoin kuin koko Boiotia, päätyi vuonna 1460. Kaupunki taantui jälleen, mutta säilyi muun muassa silkki- ja muun kangasteollisuuden keskuksena. Venetsian ja Turkin välisen sodan aikana vuonna 1687 venetsialaiset valtasivat kaupungin kreikkalaisten sissien avustuksella. Turkkilaisvalta palasi vuonna 1695. Thíva liittyi Kreikan vapaussotaan vuonna 1821 ja vapautui turkkilaisvallasta lopullisesti Pétran taistelussa vuonna 1829. Kaupungissa oli suuret maanjäristykset vuosina 1858, 1894 ja 1914, mitkä hidastivat sen kehitystä. Vähitellen kaupunki kuitenkin kehittyi maanviljelys- ja 1900-luvulla myös teollisuuskeskuksena.
Nykyinen Thívan kunta muodostui, kun Thíva, Plataiés, Thísvi ja Vágia yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.