Gillette
Historia > Sodasta toipuminen ja liiketoiminnan monipuolistuminen

Sodan jälkeisinä vuosina Gillette pyrki lisäämään tuotantoa mahdollisimman nopeasti modernisoimalla Yhdysvaltojen ja Englannin tehtaidensa tuotantokalustoa, laajentamalla useiden tehtaidensa tuotantokapasiteettia ja avaamalla sodan aikana suljettuja tehtaita. Yhtiö rakensi uuden tehtaan Sveitsiin ja alkoi valmistaa teriä Meksikossa. Myyntiluvut nousivat 50 miljoonaan dollariin vuonna 1946 ja vuonna 1947 yhtiö myi yhteensä miljardi partaterää. Gilletten osuus terämarkkinoista ohitti 50 prosenttia vuonna 1950. Yhtiö päivitti ja joissain tapauksissa siirsi useita vanhempia tehtaitaan Euroopassa 1950-luvulla. Mm. Pariisin tehdas siirrettiin lähellä Sveitsin rajaa sijaitsevaan Annecyn kaupunkiin.
Yhtiö toi markkinoille sodan aikana kehittämänsä partateräkotelon jonka avulla partaterän sai liu-utettua kotelosta höylään koskematta teroitettua puolta. Kotelo oli suunnattu kilpailevan yhtiön Schickin Injector-partahöyliä silmällä pitäen. Vuonna 1947 Gillette julkaisi uuden Gillette Super Speed -partahöylän, mikä oli yhtiön ensimmäinen uusi partahöylä sitten vuonna 1938 julkaistuntarvitaan parempi lähde Tech-partahöylän.
Vuonna 1948 Gillette osti kotipermanentteja myyvän The Toni Companyn ja laajensi myöhemmin muihinkin naisille suunnattuihin tuotteisiin kuten shampoisiin ja hiuskiinteisiin, ja vuonna 1955 yhtiö osti uudelleen täytettäviä kuulakärkikyniä valmistavan Paper Maten. Gillette toi myös vuonna 1960 markkinoille Right Guard -aerosolideodorantin ja osti kertakäyttöisiä sairaalatarvikkeita valmistavan Sterilon Corporationin vuonna 1962.
Televisiomainonnalla oli suuri merkitys Gilletten sodanjälkeiselle kasvulle Yhdysvalloissa. Yhtiö aloitti TV-mainonnan vuonna 1944 ja käytti vuonna 1950 kuusi miljoonaa dollaria kuuden vuoden yksinoikeuteen World Series-baseballottelusarjan sponsorina. 50-luvun puolivälissä yhtiö käytti 85 prosenttia markkinointibudjetistaan televisiomainontaan. Gillette mainosti myös Toni-tuotesarjaa sponsoroimalla Arthur Godfreyn TV-sarjan Arthur Godfrey & His Friends ja vuoden 1958 Miss America -kauneuskilpailun ja sen voittajan.
Vaikka Gilletten välitön prioriteetti sodan jälkeen oli kotimaan kysynnän tyydyttäminen ja myöhemmin kotimaan liiketoiminnan monipuolistaminen, yhtiö pyrki laajentumaan kasvupotentiaalia osoittaville ulkomaan markkinoille kuten Latinalaiseen Amerikkaan ja Aasiaan. Kylmä sota kuitenkin sulki monia otollisia markkina-alueita Venäjällä, Kiinassa, Itä-Euroopassa, Lähi-idässä, Kuubassa ja osissa Aasiaa ja rajoitti toimintaa muualla. Yhä useammat valtiot vaativat ulkomaisilta yrityksiltä osittaista paikkallista omistusta hintana markkinoille pääsystä tai toiminnan jatkumisesta. Euroopan ja kotimaan markkinoiden ulkopuolella Gillette käytti aikaa ja rahaa tuotanto- ja jakeluverkostojen rakentamiseen sillä yhtiö arvioi että lopulta markkinat vapautuisivat ja nationalistiset rajoitukset poistuisivat, mikä mahdollistaisi voimakkaan laajentumisen uusille markkinoille. 1960-luvun lopulla yhtiö mm. aloitti menestyksekkään minitehdashankkeen Malesian valtion kanssa 40 prosentin omistuksella ja perusti tehtaan Iraniin 51 prosentin valtio-omistuksella. Iranin tehdas oli yksi Gilletten suurimmista ja nykyaikaisimmista tehtaista Iranin vuoden 1979 vallankumoukseen saakka, jolloin ajatollah Ruhollah Khomeini nousi valtaan. Uusi hallinto näki länsimaalaiset yritykset uhkana ja Gillette joutui vetäytymään maasta.