stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tšeremskoje
Maantietoa

Järvi on 950 metriä pitkä, 370 metriä leveä ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Sen rannat ovat selkeäpiirteiset eikä sillä ole saaria. Järven ympäristö on metsämaata ja sen loivat rannat ovat monin paikoin soistuneet. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja syvin kohta on 3,0 metriä syvä. Järvi on asumaton, vaikka sen ilmakuvissa hylätyltä vaikuttava pikkukylä Zaozerje (ven. Заозерье) sijaitseekin lännessä järven lähellä. Sen sijaan 1,5 kilometrin päässä sijaitseva Afanosovon (ven. Афаносово) kylä vaikuttaa vireältä. Sen pitkät viljellyt pellot ulottuvat 500 metrin päähän järvestä. Kylän kautta kulkee järven rantoja seuraava maantie 58K-089, joka johtaa Outovaan.
Luontoarvoja

Järvessä elää ainakin hauki, ahven, särki, lahna, sorva, salakka, suutari, pasuri, allikkosalakka, mutakala ja säyne. Järvellä on mutapohja ja sen hiekkarannat ovat monin paikoin soistuneita. Metsänrajasta on kaatunut puita rantaveteen ja suorantojen hetteiköt kurkottelevat järvelle. Järvestä on nostettu 1990-luvulla sapropelia.
Vesistösuhteita

Tšeremskoje sijaitsee Tšerman valuma-alueella ja järvi on Tšerman läpivirtausjärvi. Tšerma laskee Peipsijärveen, jonka alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Järven valuma-alueen koko on 34,6 neliökilometriä , mikä on 16 % koko 220 km² kokoisesta valuma-alueesta. Joen valuma-alueella on sivujoen Tsibulihinin (ven. Цибулихин) uomassa vielä toinen järvi Ozeritsy.
Huomautuksia

1 2 3 4 5 6  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing-, ACME- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.
Uti possidetis

Uti possidetis (lat. hallussasi olevat) on kansainvälisessä oikeudessa käytetty periaate, jonka mukaan konfliktin päättävät osapuolet pitävät konfliktin aikana valloittamansa alueet ja muun omaisuuden, ellei esimerkiksi tulitaukosopimuksessa määritellä toisin.
Historiallisesti periaatetta on sovellettu, kun sotaa käyneelle osapuolelle on haluttu antaa laillinen oikeus pitää sodassa valloittamansa alue. Periaatetta sovellettiin ensimmäisen kerran roomalaisessa oikeudessa ratkaisemaan kansalaisten, kuten esimerkiksi naapureiden välisiä rajakiistoja. Valtioiden välisissä rajakiistoissa sitä on käytetty esimerkiksi Saksan–Ranskan sodan rauhanteossa vuonna 1871, kun voittajaosapuoli Preussi liitti Elsass-Lothringenin alueisiinsa.
Uti possidetisin vastatermi on status quo ante bellum, jota noudatettaessa osapuolet palaavat ennen sotaa vallinneeseen tilanteeseen, eikä kumpikaan osapuoli hyödy sodasta alueellisesti, taloudellisesti tai poliittisesti.
Usini

| Usini |
| --- | --- |
 Piazza Castello
 Usini
 Koordinaatit: 40°40′00″N, 08°32′00″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Sassari
Hallinto:  
 – Kunnanjohtaja:  Antonio Brundu
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  30,67 km²
Korkeus:  +200 m
Väkiluku (2015):  4 412
 – Väestötiheys:  143,9 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  07049
Suuntanumero(t):  079
 
 www.comune.usini.ss.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Usini on kunta Italiassa Sardinian saarella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 4 412 asukasta (vuonna 2015), ja sen pinta-ala on 30,67 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Usini Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (italiaksi)
Sassarin maakunta
Aggius | Aglientu | Alà dei Sardi | Alghero | Anela | Ardara | Arzachena | Badesi | Banari | Benetutti | Berchidda | Bessude | Bonnanaro | Bono | Bonorva | Bortigiadas | Borutta | Bottidda | Buddusò | Budoni | Bultei | Bulzi | Burgos | Calangianus | Cargeghe | Castelsardo | Cheremule | Chiaramonti | Codrongianos | Cossoine | Erula | Esporlatu | Florinas | Giave | Golfo Aranci | Illorai | Ittireddu | Ittiri | La Maddalena | Laerru | Loiri Porto San Paolo | Luogosanto | Luras | Mara | Martis | Monteleone Rocca Doria | Monti | Mores | Muros | Nughedu San Nicolò | Nule | Nulvi | Olbia | Olmedo | Oschiri | Osilo | Ossi | Ozieri | Padria | Padru | Palau | Pattada | Perfugas | Ploaghe | Porto Torres | Pozzomaggiore | Putifigari | Romana | San Teodoro | Sant’Antonio di Gallura | Santa Maria Coghinas | Santa Teresa Gallura | Sassari | Sedini | Semestene | Sennori | Siligo | Sorso | Stintino | Telti | Tempio Pausania | Tergu | Thiesi | Tissi | Torralba | Trinità d'Agultu e Vignola | Tula | Uri | Usini | Valledoria | Viddalba | Villanova Monteleone
Usini
United States Marshals Service

| United States Marshals Service (USMS)  |
| --- | --- |

Perustettu:  24. syyskuuta 1789
Toimivalta:  Yhdysvaltain liittovaltion hallinto
Ministeriö:  Oikeusministeriö
Päätoimi­paikka:  Arlington, Virginia
Johtaja:  Stacia Hylton
Työntekijöitä:  94 liittovaltion sheriffiä 3 953 liittovaltion varasheriffiä ja rikospaikkatutkijaa
United States Marshals Service, lyhyemmin U.S. Marshals tai USMS, suomeksi liittovaltion sheriffi on oikeusministeriön alainen liittovaltion lakia Yhdysvalloissa valvova virasto. Se perustettiin 24. syyskuuta 1789 ja on siten vanhin liittovaltion lakia valvova virasto Yhdysvalloissa. Sen päämaja sijaitsee Arlingtonissa, Virginian osavaltiossa.
Aseistus

USMS:n työntekijät kantavat ensisijaisena aseenaan Glock 22-, 23- tai 27 -pistoolia. He voivat myös kantaa toista asetta, mikäli kokevat sen tarpeelliseksi. Lisäksi he saavat tarvittaessa käyttöönsä puoliautomaattisen AR-15-kiväärin ja 12-kaliiperisen haulikon. USMS:n erikoisjoukot käyttävät hiljennettyä 9 mm versiota Coltin M16-kivääristä tai MP5-konepistooleja sekä erilaisia revolvereja, tarkkuuskivääreitä ja rynnäkkökivääreitä.
Kuolemantapaukset

Yli 200 USMS:n työntekijää on kuollut virantoimituksessa. Ensimmäinen työtehtävissä kuollut liittovaltion sheriffi ja samalla Yhdysvaltain ensimmäinen työtehtävissä kuollut liittovaltion poliisivirkamies oli Robert Forsyth, jota ammuttiin 11. tammikuuta 1794.
U.S. Marshal suojaa toista M4-karbiinilla.
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1963

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1963 järjestettiin 29.–30. kesäkuuta Jämsänkoskella.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Lauttasaaren Pyrintö | 41,8 | Jouko Pellosniemi | Pauli Ny | Tuomo Kujala | Börje Strand |
| 2. | Turun Toverit | 42,3 |  |  |  |  |
| 3. | Lahden Urheilijat | 42,3 |  |  |  |  |
4 × 400 m
| 1. | Turun Toverit | 3.23,0 | Pentti Rekola | Matti Hill | Volmar Wikström | Jussi Rintamäki |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.23,8 | Seppo Kuusiola | Jorma Takala | Hannu Ehoniemi | Pekka Juutilainen |
| 3. | Lahden Urheilijat | 3.23,6 |  |  |  | Reijo Salonen |
4 × 800 m
| 1. | Kaipolan Vire | 7.32,8 (SE) | Matti Huttunen | Esko Sirén | Olavi Lintunen | Olavi Salonen |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 7.35,4 |  | Reijo Järvinen | Pekka Juutilainen | Jaakko Tuominen |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 7.42,4 | Raimo Nordström | Erkki Nurminen | Simo Saloranta |  |
4 × 1 500 m
| 1. | Kaipolan Vire I | 15.45,8 | Olavi Lintunen | Matti Huttunen | Esko Sirén | Olavi Salonen |
| 2. | Kaipolan Vire II | 15.47,8 | Erkki Rantala | Sakari Peltoniemi | Niilo Kortelainen | Esa Laine |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 16.07,6 | Erkki Nurminen | Teuvo Virtanen | Reijo Takko | Simo Saloranta |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Valkeakosken Haka | 51,2 | Mervi Suvanto | Eila Hautamäki | Sirkka-Liisa Mäki | Anna-Liisa Soilammi |
| 2. | Kouvolan Urheilijat | 51,3 |  |  |  |  |
| 3. | Vaasan Vasama | 51,4 |  |  |  |  |
3 × 800 m
| 1. | Järvenpään Palo | 7.25,6 | Tellervo Sten | Mirjam Vainio | Pirkko Hannula |  |
| 2. | Saarijärven Pullistus | 7.29,0 | Airi Ahonen | Lahja Nyrönen | Raija Huhtala |  |
| 3. | Rautjärven Urheilijat | 7.29,4 | Eila Pellinen | Tuula Kurronen | Annikki Pätilä |  |
Vkusno i totška

| Vkusno i totška Вкусно – и точка |
| --- | --- |

Perustettu:  2022
Perustaja:  Aleksandr Govor
Toimitusjohtaja:  Oleg Parojev
Omistaja:  Aleksandr Govor
Kotisivu:  https://vkusnoitochka.ru/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vkusno i totška (ven. Вкусно – и точка, [ˈfkʊsnə i ˈtotɕkə], kirjaimellisesti ’Maukasta ja siinä se’ tai ’Herkullista, piste’) on venäläinen pikaruokaketju, joka perustuu enimmäkseen entisiin McDonald's-ravintoloihin ja jonka ruokalista koostuu suurelta osin uudelleen tuotetuista McDonald's-tuotteista. McDonald's sulki Venäjän ravintolansa vastauksena Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan; Vkusno i totška -ravintolat sijaitsevat enimmäkseen entisissä McDonald's-ravintoloissa, jotka myytiin Aleksandr Govorille, venäläiselle bisnesmagnaattille ja yrittäjälle.
Historia

McDonald's ilmoitti 8. maaliskuuta 2022, joutuessaan jatkuvaan paineeseen sosiaalisessa mediassa Venäjän hyökkäyssodan vuoksi, Venäjällä sijaitsevien ravintoloidensa toiminnan väliaikaisesta keskeytyksestä ja ilmoitti samalla, että se jatkaa palkan maksamista työntekijöilleen maassa. Ravintolat siirtyivät McDonald'sin Venäjän entiselle toimitusjohtajalle Oleg Parojeville, ja ne olivat avoinna maaliskuun puolivälistä 2022.
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1954

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1954 järjestettiin 3.–4. heinäkuuta Lahdessa.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Turun Riento | 42,7 | Erkki Myllymäki | Karl Blomqvist | Olavi Malmivirta | Mauno Koski |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 42,8 | Kari  Rahkamo | Veikko Ruoho | Erik Georgsson | Mikko Saarela |
| 3. | Turun Pyrkivä | 43,3 | Reino Nurmi | Pekka Leppänen | Pauli Järvenpää | Leevi Lehtonen |
4 × 400 m
| 1. | Helsingin IFK | 3.20,2 | Rainer Pelkonen | Lars Räihä | Rolf Back | Oswald Mildh |
| 2. | Idrottsklubben-32 |  | Bror Holmström | Lennart Lindberg | Börje Grönroos | Aulis Pystynen |
| 3. | Turun Riento | 3.21,0 | Mauno Koski | Karl Blomqvist | Erkki Myllymäki | Olavi Malmivirta |
4 × 800 m
| 1. | Turun Urheiluliitto | 7.39,2 | Erkki Nurminen | Antti Kallio | Denis Johansson | Urpo Vähäranta |
| 2. | Idrottsklubben-32 | 7.43,8 | Bror Holmström | Börje Grönroos | Lennart Lindberg | Aulis Pystynen |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 7.45,2 | Veikko Hukka | Rolf Haikkola | Olavi Rinteenpää | Arvo Lindström  |
4 × 1 500 m
| 1. | Rosenlewin Urheilijat -38 | 16.00,2 | Toivo Hill | Toivo Pylväinen | Urho Julin | Ilmari Taipale |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 16.03,4 | Arvo Lindström | Juhani Salmenkylä | Rolf Haikkola | Olavi Rinteenpää |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 16.10,8 | Kauko Hyppönen | Matti Nurmi | Urpo Vähäranta | Denis Johansson |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Valkeakosken Haka | 52,1 | Aili Hirvo | Sylvi Keskinen | Helvi Innala | Sirkka-Liisa Mäki |
| 2. | Helsingin Naisurheilijat | 51,7 | Lola Smidtslund | Aune Rajala | Pirkko Raikas | Tuovi Vahtera |
| 3. | Porin Tarmo | 52,7 | Ilmi Pärssinen | Kirsti Viitanen | Maija Kuuri | Salme Jaakkola |
Tyrskyputki

| Tyrskyputki |
| --- | --- |
 Tyrskyputki (Astydamia latifolia)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Suku::  Tyrskyputket Astydamia
Laji::  latifolia
Kaksiosainen nimi
 Astydamia latifolia  Kuntze 
Synonyymit
 Astydamia canariensis (Spreng.) DC.  Astydamia ifniensis Caball.  Astydamia latifolia var. canariensis (Spreng.) Maire  Astydamia latifolia var. ifniense (Caball.) Maire  Bupleurum canariense Spreng.  Buprestis latifolia (L.f.) Spreng.  Crithmum latifolium L.f.  Levisticum latifolium (L.f.) Batt.  Levisticum latifolium var. ifniensis (Caball.) Maire  Tenoria canariensis Spreng. 
Katso myös
   Tyrskyputki Wikispeciesissä   Tyrskyputki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyrskyputki (Astydamia latifolia) on sarjakukkaiskasvien heimoon kuuluvan tyrskyputkien suvun kasvi. Sitä tavataan osalla Makaronesian saarista ja Luoteis-Afrikassa merenrannalta. Se on sopeutunut kiviseen maaperään, auringon paahteeseen ja suolaisiin Atlantin tyrskyihin.
Kuvaus > Varsi ja lehdet

Tyrskyputki kasvaa noin 20–50 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat paksuja ja meheviä, lehtilapa on liuskainen.
Kuvaus > Kukat

Tyrskyputki kukkii helmi-toukokuussa. Sen kukinnot ovat kerrannaissarjoja, joissa on suuri määrä keltaisia kukkia.
Kasvupaikat ja levinneisyys

Tyrskyputki on sopeutunut tyrskyvyöhykkeellä kivisessä maaperään, auringon paahteeseen ja on suolakkokasvi eli halofyytti. Tyrskyputkea kasvaa luonnonvaraisena Kanariansaarilla ja Selvagenssaarilla sekä Luoteis-Afrikassa: Mauritaniassa, Marokossa ja Länsi-Saharassa.
Kuvia

Tyrskyputki viihtyy kivisessä maassa, Arucas, Gran Canaria.
Lehtiä ja nupullaan olevia kukintoja.
Tyrskyputken kukintoja ja lehtiä, La Palma.
Tyrskyputken kukinnot ovat sarjoja, La Palma.
Tyrskyputken lehtiä, kukintoja ja kypsymässä olevia hedelmystöjä, La Palma.
Tyrskyputken hedelmystö, Lanzarote.
Aiheesta muualla

Kauppinen, Sakari: Astydamia latifolia, tyrskyputki, lechuga de mar Kanarialainen kasvio.  4.5.2014. Viitattu 22.8.2019. (englanniksi)
Canary Samphire (Astydamia latifolia) flowering among rocks on coastal scrubland... Nature Picture Library.  17.7.2017. Viitattu 22.8.2019. (englanniksi)
Astydamia latifolia Bihrmann's Caudiciforms. Viitattu 22.8.2019. (englanniksi)
Valkosaari (Norja)

Huippuvuorten kartta. Valkosaari sijaitsee saariston koillisosassa.
| --- | --- |
Muut nimet:  Kvitøya
Sijainti:  80°09′05″N, 32°35′37″E
Korkein kohta:  410 m
Pinta-ala:  682 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Valkosaari (norj. Kvitøya) on Huippuvuoriin kuuluva saari. Saarelta on 62 kilometriä lähimmälle Venäjälle kuuluvalle saarelle.
Valkosaaren löysi hollantilainen Cornelis Giles vuonna 1707. Siellä ruotsalainen tutkimusmatkailija Salomon Andrée retkikuntineen kuoli vuonna 1897.
Saaren nimi tarkoittaa valkoista saarta. Se on lähes kokonaan jäätikön peitossa. Paljaana oleva muutaman neliökilometrin alue on karua kalliota. Saarella ei yleensä elä mitään, joskus siellä käy jääkarhuja.
USS Mitscher (DDG-57)

| USS Mitscher |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ingalls Shipbuilding, Pascagoula, Mississippi
Kölinlasku:  12. helmikuuta 1992
Laskettu vesille:  7. toukokuuta 1993
Palveluskäyttöön:  10. joulukuuta 1994
Tekniset tiedot
Uppouma:  6 900 t (standardi) 9 000 t
Pituus:  154 m
Leveys:  20 m
Syväys:  9,4 m
Koneteho:  100 000 hv (75 MW)
Nopeus:  30+ solmua
Miehistöä:  33 upseeria ja 38 aliupseeria ja 210 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  2 × Mk 41 VLS -ohjusjärjestelmää, joihin 90 RIM-156 SM2-, BGM-109 Tomahawk- tai RUM-139 VL-Asroc -ohjusta 1 × Mk 45 5"/54 -tykki 2 × 25 mm Mk 38 Mod 2 -pikatykkiä 4 × .50" konekivääriä 2 × 20 mm Mk 15 Phalanx CIWS -järjestelmää 2 × Mk 32 SVTT -torpedoputkea 1 × Sikorsky SH-60 Seahawk -helikopteri
USS Mitscher (runkonumero DDG-57) on Yhdysvaltain laivaston Arleigh Burke -luokan ohjushävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Ingalls Shipbuildingilta Pascagoulasta Mississippistä, missä köli laskettiin 12. helmikuuta 1992. Alus laskettiin vesille 7. toukokuuta 1993 ja otettiin palvelukseen 10. joulukuuta 1994.
Palvelus

Alus on palveluksessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta USS Mitscher (DDG-57) Wikimedia Commonsissa
Vlachérnan luostari

| Vlachérnan luostari Μονή Βλαχερνών |
| --- | --- |
 Vlachérnan luostari.
Sijainti:  Korfun kaupunki, Keski-Korfu ja Diapontiset saaret, Korfu, Jooniansaaret, Kreikka
Koordinaatit:  39°35′24″N, 19°55′02″E
Kirkkokunta:  ortodoksinen kirkko
Tyyppi:  nunnaluostari
Perustettu:  1600-luku?
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Vlachérnan luostari (kreik. Μονή Βλαχερνών, Moní Vlachernón) on ortodoksinen luostari Korfun saarella Kreikassa. Se sijaitsee pienellä saarella Chalikiópouloksen laguunin suulla, aivan Korfun lentokentän kiitotien eteläpäässä.
Vlachernán luostari ja Pontikonísin saari.
Luostari on perustettu viimeistään 1600-luvulla, sillä sen kirkko on rakennettu vuonna 1685. Vanhin hautakivi saarella on vuodelta 1758. 1700- ja 1800-lukujen taitteessa saari kuului säveltäjä Nikólaos Mántzarokselle. Luostari oli nunnaluostari, mutta taantui 1800-luvulla. Siinä ei ole ollut asukkaita sitten 1980-luvun. Luostari on omistettu Blakhernain Neitsyt Marialle (Panagía Vlachernón).
Luostarin saari on yhdistetty Korfun pääsaareen sillalla. Myös lähellä olevalla Pontikonísin saarella on luostari. Nykyisin luostarisaaret ovat yhdessä yksi Korfun ikonisimpia ja kuvauksellisimpia kohteita, ja suosittu nähtävyys.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vlachérnan luostari Wikimedia Commonsissa
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1955

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1955 järjestettiin 10.–11. heinäkuuta Helsingissä.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Turun Riento | 42,8 | Erkki Myllymäki | Karl Blomqvist | Olavi Malmivirta | Mauno Koski |
| 2. | Viipurin Urheilijat | 42,8 | Matti Simes | Seppo Kuusela | Pentti Hatakka | Martti Lehto |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 42,7 | Kari  Rahkamo | Veikko Ruoho | Erik Georgsson | Lassi Tilander |
4 × 400 m
| 1. | Lahden Urheilijat | 3.18,2 | Teuvo Lönnqvist | Jorma Kakko | Eero Kivelä | Pekka Vesaaja |
| 2. | Turun Riento | 3.19,2 | Erkki Myllymäki | Karl Blomqvist | Mauno Koski | Olavi Malmivirta |
| 3. | Idrottsklubben-32 | 3.21,6 | Bror Holmström | Börje Grönroos | Aulis Pystynen | Lennart Lindberg |
4 × 800 m
| 1. | Lahden Urheilijat | 7.34,5 | Aarre Pekkola | Pekka Vesaaja | Eero Kivelä | Jorma Kakko |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 7.38,2 | Rolf Haikkola | Arvo Lindström | Reino Nieminen | Pertti Eräkare |
| 3. | Idrottsklubben-32 | 7.39,8 | Bror Holmström | Lennart Lindberg | Börje Grönroos | Aulis Pystynen |
4 × 1 500 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 15.47,6 | Juhani Väisänen | Rolf Haikkola | Reino Nieminen | Pertti Eräkare |
| 2. | Rosenlewin Urheilijat -38 | 15.51,0 | Tauno Mäntysaari | Toivo Pylväinen | Urho Julin | Ilmari Taipale |
| 3. | Joensuun Kataja | 16.00,8 | Matti Räty | Mauno Kähkönen | Olavi Ikonen | Unto Jaatinen |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Porin Tarmo | 51,4 | Ilmi Pärssinen | Marja-Liisa Sveholm | Maija Kuuri | Salme Jaakkola |
| 2. | Helsingin Naisurheilijat | 51,5 | Lola Smidtslund | Aune Rajala | Pirkko Raikas | Tuovi Vahtera |
| 3. | Valkeakosken Haka | 52,1 | Sirkka-Liisa Mäki | Sylvi Keskinen | Helvi Innala | Aili Hirvo |
3 × 800 m
| 1. | Hämeenlinnan Tarmo | 7.33,4 | Ulla Uimonen | Margit Papunen | Inga-Lill Nyqvist |  |
| 2. | Helsingin Naisurheilijat | 7.47,6 | Pirkko Raikas | Aune Rajala | Lola Smidtslund |  |
| 3. | Karhulan Katajaiset | 7.49,0 | Edit Ylä-Suutari | Kaarina Päivänen | Kerttu Päivänen |  |
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1959

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1959 järjestettiin 4.–5. heinäkuuta Varkaudessa.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Turun Toverit | 43,3 | Jussi Rintamäki | Pentti Rekola | Karl Blomqvist | Voitto Hellstén |
| 2. | Lauttasaaren Pyrintö | 43,8 | Jouko Pellosniemi | Rudolf Walden | Pauli Ny | Börje Strand |
| 3. | Tampereen Pyrintö | 43,8 | Jarmo Kunnas | Juhani Lahtinen | Heikki Pihlajamäki | Raimo Bärlund |
4 × 400 m
| 1. | Turun Toverit | 3.21,0 | Matti Hill | Voitto Hellstén | Jussi Rintamäki | Pentti Rekola |
| 2. | Kouvolan Urheilijat | 3.22,2 | Pentti Lavi | Ilmari Vikberg | Leo Puumala | Aimo Kuukka |
| 3. | Lahden Urheilijat | 3.22,3 | Martti Sirkiä | Jorma Kakko | Pekka Vesaaja | Eero Kivelä |
4 × 800 m
| 1. | Lahden Urheilijat | 7.46,6 | Aarre Pekkola | Pekka Vesaaja | Jorma Kakko | Eero Kivelä |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 7.49,8 | Raimo Nordström | Raimo Tuominen | Erkki Nurminen | Tauno Kontio |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 7.52,0 | Reijo Järvinen | Reino Nieminen | Erkki Taimisto | Pertti Eräkare |
4 × 1 500 m
| 1. | Kaipolan Vire | 15.41,4 | Esa Laine | Erkki Rantala | Sakari Peltoniemi | Matti Huttunen |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 15.46,4 | Raimo Kokkonen | Matti Nurmi | Raimo Tuominen | Erkki Nurminen |
| 3. | Kenttäurheilijat -58 | 15.50,0 | Matti Jouhikainen | Sulo Repo | Unto Mattsson | Erkki Hopeasaari |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Helsingin Naisurheilijat | 52,0 | Irja Savolainen | Tuija Valkama | Pirkko Raikas | Tuovi Vahtera |
| 2. | Lahden Urheilijat | 52,0 | Salme Heinonen | Tuula Nurmi | Maija Lindqvist | Virpi Siljander |
| 3. | Viipurin Urheilijat | 52,2 | Meiri Mikkola | Eeva-Liisa Alanen | Terttu Bylina | Riitta Sarahete |
3 × 800 m
| 1. | Tampereen Pyrintö | 7.30,2 | Marjatta Tamminen | Raija Lehto | Anita Suuronen |  |
| 2. | Kouvolan Urheilijat | 7.30,2 | Tuula Vesala | Paula Sarparanta | Sirkka-Liisa Soininen |  |
| 3. | Viinijärven Urheilijat | 7.30,5 | Ulla Kontkanen | Aira Niiranen | Lea Asikainen |  |
Tšadanaa

| Tšadanaa |
| --- | --- |

 fiTšadanaa 
 51°16′59″N, 91°34′01″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Tuva
Väkiluku 2021:  9 732 
 chadan.rtyva.ru 
Tšadanaa (tuvaksi Чаданаа, ven. Чадан, Tšadan) on kaupunki Tuvassa Venäjällä 224 kilometriä Kyzylistä. Tšadanaa on perustettu 1873, mutta kaupunki siitä tuli vasta 1945, kun Tuva liitettiin Neuvostoliittoon.
Vilma Väliharju

Vilma Viktoria Väliharju (s. 28. huhtikuuta 2004 Pirkkala) on suomalainen aitajuoksija. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä ja häntä valmentaa Timo Väliharju.
Väliharju on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuissa hopeaa 60 metrin aitajuoksussa 2022 ja pronssia viisiottelussa 2024. Kalevan kisoissa hän on sijoittunut parhaimmillaan 100 metrin aitajuoksussa kuudenneksi 2021 ja 400 metrin aitajuoksussa kuudenneksi 2023.
Väliharju karsiutui 100 metrin aitajuoksun välierissä alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2022 ja 400 metrin aitajuoksun alkuerissä alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2023.
Väliharju juoksi 100 metrin aitajuoksuennätyksensä 13,63 Calissa 5. elokuuta 2022 ja 400 metrin aitajuoksuennätyksensä 59,56 Lahdessa 30. heinäkuuta 2023. 60 metrin aidat hän on juossut hallissa parhaimmillaan aikaan 8,35 Tampereella 14. tammikuuta 2023.
Ultimatium

| Ultimatium> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2001–
Tyylilaji:  power metal
Kotipaikka:   Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Matti Pulkkinen,  kosketinsoittimet (2001-)  Harri Niskanen,  kitara (2003-)  Tomi Viiltola,  laulu (2004-)  Juha Haipus,  basso (2013-)  Matti Auerkallio,  rummut (2014-) 
Entiset jäsenet:  Mikko Hepo-Oja,  basso (2010-2011)  Tony Qvick,  rummut (2007-2011)  Sauli Jauhiainen,  kitara (2008-2011)  Petteri Moilanen,  rummut (2004-2005)  Tuomo Juntunen,  basso (2003-2007)  JT Partanen,  laulu (2003-2004) 
Levy-yhtiö:  Mastervox Records   Underground Symphony  
Aiheesta muualla
www.ultimatium.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ultimatium on suomalainen englannin kielellä laulava power metal -yhtye.