stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Proud Mary
Historia

CCR:n laulaja-kitaristi John Fogerty alkoi kirjoittaa ”Proud Marya” 22-vuotiaana saatuaan armeijasta vapautuskirjeen kesällä 1968. Vapautuksestaan innostuneena Fogerty soitteli kotonaan Rickenbacker-kitaraansa ja keksi tunnetilaansa sopivia rivejä, kuten ”Left a good job in the city”. Laulun riffin hän keksi Beethovenin viidennen sinfonian innoittamana. Sanapari ”big wheel” sai laulun kertomaan siipiratasaluksesta. Fogertylla oli vanhassa muistikirjassaan sanapari ”Proud Mary”, jota hän oli pitänyt hyvänä laulun nimenä, vaikka hän ei ollut vielä sen keksiessään tiennyt, mitä se voisi tarkoittaa. Tehdessään laulua hän löysi sanaparin kirjoistaan ja nimesi laulunsa laivan Proud Maryksi. Tehtyään laulusta puolivalmiin luonnoksen Fogerty tunsi kirjoittaneensa parhaan laulunsa, hitin ja klassikon.
CCR levytti ”Proud Maryn” lokakuussa 1968 Los Angelesissa RCA:n studioilla. Ääniteknikkona toimi Hank McGill. Fogerty ei ollut tyytyväinen yhtyetovereidensa taustalauluun, joten hän lauloi itse kaikki kappaleen taustalaulut. Tämä suututti muut jäsenet, ja Fogertyn mukaan tapaus oli yhtyettä myöhemmin vaivanneiden sisäisten erimielisyyksien alkusysäys.
”Proud Mary” julkaistiin tammikuussa 1969 kahden A-puolen singlenä, jonka toisella puolella oli ”Born on the Bayou”. Kappale nousi Yhdysvaltain listalla sijalle kaksi. Singlen menestys teki CCR:stä nopeasti hyvin suositun yhtyeen.
Coverit

Kappaleesta on tehty useita cover-versioita. Englanniksi kappaleen ovat levyttäneet muun muassa Ike & Tina Turner sekä Elvis Presley. 
Suomeksi kappaleen ovat levyttäneet
Erkki Liikanen ja Vesa Enne nimellä "Kuljen Kuljen" vuonna 1971
Tapani Kansa nimellä "Svengi Mary" vuonna 1971
Kari Peitsamo nimellä "Vellamo-laiva" vuonna 1982
Peipposet nimellä "Kotkan Kerttu" vuonna 1987
Turo's Hevi Gee nimellä "Rullaan joen rantaan" vuonna 1989
Rokki-Kokki nimellä "Pyörin pitkin Jokee" vuonna 1997
Freud Marx Engels & Jung nimellä "Paha Mari" vuonna 2001
Jukka Moilanen (Jusu) vuonna 2012.
Aiheesta muualla

Suomalaisen musiikin tietokanta (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Creedence Clearwater Revival |
| --- | --- |
 John Fogerty  Tom Fogerty  Stu Cook  Doug Clifford 
Studioalbumit:  Creedence Clearwater Revival  Bayou Country  Green River  Willy and the Poor Boys  Cosmo’s Factory  Pendulum  Mardi Gras 
Livealbumit:  Live in Europe  The Concert 
Kokoelmat:  Creedence Gold  More Creedence Gold  Pre-Creedence  Chronicle  Creedence Country  The Movie Album  Chronicle 2  The Best of Creedence Clearwater Revival  Platinum  Creedence Clearwater Revival: Box Set  Bad Moon Rising: The Best of Creedence Clearwater Revival  The Singles Collection  The Ultimate Collection 
Singlet:  ”Porterville”  ”Suzie Q”  ”I Put a Spell on You”  ”Proud Mary”  ”Bad Moon Rising”  ”Green River”  ”Down on the Corner” / ”Fortunate Son”  ”Travelin’ Band” / ”Who’ll Stop the Rain”  ”Up Around the Bend” / ”Run Through the Jungle”  ”Lookin’ out My Back Door” / ”Long As I Can See the Light”  ”Hey Tonight” / ”Have You Ever Seen the Rain?”  ”Sweet Hitch-Hiker”  ”Someday Never Comes”  ”I Heard It Through the Grapevine”  ”Tombstone Shadow”  ”Medley U.S.A.”  ”Cotton Fields”
Psikoosi

| Psikoosi |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (3R,4R,5R)-1,3,4,5,6-pentahydroksiheksan-2-oni
CAS-numero:  23140-52-5
PubChem CID:  90008
SMILES:  C(C(C(C(C(=O)CO)O)O)O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H12O6
Moolimassa:  180,156 g/mol
Sulamispiste:  58 °C
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Psikoosi (C6H12O6) on ketooseihin kuuluva heksoosimonosakkaridi. Luonnossa yhdiste esiintyy harvinaisena ja sillä on jonkin verran käyttöä makeutusaineena vähäkalorisissa tuotteissa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Psikoosia esiintyy Streptomyces hygroscopicus-bakteerin tuottamissa nukleosidiantibiooteissa psikofuraniinissa ja dekoyiniinissa, joista sitä saadaan hydrolyysin avulla. Sitä esiintyy myös eräissä kasveissa, kuten Itea-suvun kasvien lehdissä, joissa se esiintyy 6-fosfaatti- ja 1,6-bisfosfaattijohdannaisina ja pieniä määriä sokeriruo'osta saatavassa melassissa. Luonnossa esiintyy ainoastaan D-enantiomeeria.
Psikoosi liukenee veteen ja alkoholeihin ja esiintyy vesiliuoksessa pääasiassa rengasrakenteisina furanooseina ja pyranooseina ja avoketjuista ketoheksoosia on vain hyvin vähän. Eri muotojen suhteet ovat seuraavat: 39 % α-furanoosia, 24 % β-pyranoosia, 22 % α-pyranoosia ja 15 % β-furanoosia. Psikoosin vesiliuoksen ominaiskiertokyky on +4,7 °. Mutarotaatiota ei juurikaan esiinny.
Psikoosin on havaittu vaikuttavan hyödyllisesti sokeriaineenvaihduntaan. Yhdiste myös parantaa proteiinien kuumuudenkestoa ja sillä on havaittu kasvien kasvua parantavia ominaisuuksia.
Psikoosia valmistetaan pääasiallisesti bioteknillisesti. Lähtöaineina käytetään muita sokereita kuten D-alloosia tai halvempaa D-fruktoosia. Fruktoosista psikoosia tuotetaan tagatoosi-3-epimeraasientsyymin avulla ja käytetty bakteerikanta on Agrobacterium tumefaciens. Näin tuotettuna muodostuu psikoosin lisäksi usein myös glukoosia ja mannoosia, joista psikoosi voidaan puhdistaa käyttämällä glukoosi ja mannoosi hiivojen avulla etanoliksi.
Psikoosia voidaan käyttää makeutusaineena vähäkalorisissa ruuissa ja juomissa. Sillä on myös mahdollisesti käyttöä funktionaalisessa lääketieteessä.
Aiheesta muualla

ChemBlink: Psicose (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
ChemBlink: D-Psicose (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| --- | --- |
Pääjoukko:   aldoosi  ketoosi  pyranoosi  furanoosi 
Geometria:   pentoosit  heksoosit  heptoosi  sykloheksaanikonformaatio  anomeeri  mutarotaatio 
Suuri / pieni:   glyseraldehydi  dihydroksiasetoni  erytroosi  treoosi  erytruloosi  sedoheptuloosi 
Pentoosit:   riboosi  arabinoosi  ksyloosi  lyksoosi  ribuloosi  ksyluloosi 
Heksoosit:   glukoosi  galaktoosi  mannoosi  guloosi  idoosi  taloosi  alloosi  altroosi  fruktoosi  sorboosi  tagatoosi  psikoosi  fukoosi  ramnoosi 
Disakkaridit:   sakkaroosi  laktoosi  trehaloosi  maltoosi  sellobioosi 
Polysakkaridit:   glykogeeni  tärkkelys  selluloosa  kitiini  amyloosi  amylopektiini  stakyoosi  inuliini  dekstriini  pullulaani 
Glykosaminoglykaanit:   hepariini  kondroitiinisulfaatti  hyaluronaani  heparaanisulfaatti  dermataanisulfaatti  kerataanisulfaatti 
Aminoglykosidit:   kanamysiini  streptomysiini  tobramysiini  neomysiini  paromomysiini  apramysiini  gentamisiini  netilmysiini  amikasiini
Niilo Puhakka

Niilo Erik Puhakka (12. toukokuuta 1886 Viipuri – 5. kesäkuuta 1918) oli suomalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija. Hän edusti urallaan Polyteknikkojen Urheiluseuraa. Suomen jääpallomestaruuden Puhakka voitti kahdesti, vuonna 1908 ja 1909, sekä jalkapallomestaruuden vuonna 1909 PUS:n joukkueessa.
Puhakka valmistui diplomi-insinööriksi 1910 opiskeltuaan myös Ruotsissa 1907 ja 1909. Ulkomaiset opinnot jatkuivat Yhdysvalloissa 1910–1911.
Puhakka työskenteli General Electricin palveluksessa Yhdysvalloissa ja Venäjällä, mutta siirtyi Venäjän levottomien olojen vuoksi Viipuriin. Suomen sisällissodassa Puhakka toimi rintamapäällikkönä ja yleni luutnantiksi. Hän kuoli koulutustilanteessa vahingonlaukauksen uhrina.
Saavutukset

Jalkapallo:
Suomen mestaruus: 1909
Jääpallo:
Suomen mestaruus: 1908 ja 1909
Psyrí

| Psyrí Ψυρή |
| --- | --- |
 Psyrín Iróon-aukio.
 Kaupungin kartta, jossa Psyrí korostettuna.
Kaupunki:  Ateena, Attika, Kreikka
Suuralue:  1.
Koordinaatit:  37°58′43″N, 23°43′28″E
Postinumero(t):  10550
Lähialueet:  Kerameikós, Monastiráki, Omónoia, Pláka, Thiseío
Psyrí (kreik. Ψυρή tai Ψυρρή, Psyrrí; transl. myös Psirí tai Psirrí) on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan vanhalla keskusta-alueella Ermoú-kadun pohjoispuolella ja kuuluu kaupungin 1. suuralueeseen.
Psyrín kaupunginosaa.
Kaupunginosan keskuksessa on Iróon-aukio (Πλατεία Ηρώων, Plateía Iróon) eli ”Sankareiden aukio”. Se on saanut nimensä siitä, että sille johtaa useita Kreikan kansallissankareille omistettuja katuja. Aukion ympärillä on uusklassisia rakennuksia. Kaupunginosan muita aukioita ovat Agíon Anargýron ja Agíon Asomáton -aukiot.
Psyrí on vanhaa työväenkaupunginosaa. Nykyisin se tunnetaan erityisesti ravintoloistaan ja baareistaan, joissa monessa soitetaan elävää musiikkia. Psyrín pohjoispuolella on Omónoian kaupunginosa, länsipuolella Kerameikós ja eteläpuolella Thiseío, Monastiráki sekä Ateenan vanhakaupunki Pláka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Psyrí Wikimedia Commonsissa
Ateenan kaupunginosat ja alueet
Aérides
Ágios Artémios
Ágios Elefthérios
Ágios Loúkas
Ágios Nikólaos
Ágios Panteleímonas
Akadimía
Akadimía Plátonos
Akrópoli
Ampelókipoi
Anafiótika
Anáktora
Asteroskopeío
Attikí
Chílton
Elaiónas
Ellinoróson
Erythrós Stavrós
Evangelismós
Exárcheia
Filopáppou
Girokomeío
Gkázi
Gkráva
Gkýzi
Goudí
Goúva
Ilísia
Kallimármaro
Kansallispuutarha
Kerameikós
Klafthmónos
Kolokynthoú
Kolonáki
Kolonós
Koukáki
Kountouriótika
Kynosárgous
Kypriádou
Kypséli
Lampriní
Lófos Skouzé
Lykavittós
Makrygiánni
Metaxourgeío
Mets
Monastiráki
Néa Filothéi
Neápoli
Néos Kósmos
Omónoia
Pagkráti
Patísia
Pedíon Áreos
Pefkákia
Petrálona
Pláka
Plateía Amerikís
Plateía Koliátsou
Plateía Koumoundoúrou
Plateía Mavíli
Plateía Viktorías
Polýgono
Profítis Daniíl
Profítis Ilías
Promponás
Psyrí
Rizoúpoli
Rouf
Sepólia
Stathmós Larísis
Sýntagma
Thiseío
Thymarákia
Treis Géfyres
Váthi
Votanikós
Záppeio
Puhallinsoitin

Barokkitrumpetteja 1600-luvulta.
Sarvesta tehty puhallinsoitin.
Puhallinsoitin, myös puhallussoitin ja puhallin, on soitin, jossa puhaltamalla saadaan rajallinen ilmatila, tavallisesti ilmapatsas, värähtelemään ja värähtely etenee ympäröivään ilmatilaan. Ilma voidaan lähettää soittajan keuhkoista, mekaanisin välinein tai näiden yhdistelmällä. Puhallinsoittimet on perinteisesti jaoteltu rakennusmateriaalin perusteella puupuhaltimiin ja vaskipuhaltimiin, mutta rakennusmateriaalista ei voi aina päätellä, kumpaan ryhmään soitin kuuluu.
Puupuhaltimet voidaan jakaa äänen syntytavan mukaan huilusoittimiin ja ruokolehtisoittimiin. Huilusoittimissa puhallusilma alkaa värähdellä sen kohdatessa terävän kielekkeen tai soittimen reunan. Ryhmään kuuluvat esimerkiksi nokkahuilu ja poikkihuilu. Ruokolehtisoittimissa puhallusilma värisyttää ruokolehteä, joka on kiinnitetty soittimen suukappaleeseen. Ruokolehtiä voi olla yksi (esimerkiksi klarinetti, saksofoni) tai kaksi (oboe, fagotti).
Vaskipuhaltimien ääni syntyy jo soittajan huulissa, jotka on painettu puhaltimen kuppimaista suukappaletta vasten.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puhallinsoitin Wikimedia Commonsissa
Pjotr Pšennikov

Pjotr Stepanovitš Pšennikov (ven. Пётр Степа́нович Пше́нников; 28. tammikuuta 1895 Moskova, Venäjän keisarikunta – 28. joulukuuta 1941 Brjansk, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen kenraaliluutnantti.
Opinnot

Pšennikov valmistui Pihkovan vänrikkikoulusta vänrikiksi vuonna 1916. Hän suoritti vuonna 1925 puna-armeijan ylimmän sotapäällystön kurssin.
Sotilasura

Pšennikov liittyi punakaartiin 23. lokakuuta 1917 ja osallistui Venäjän vallankumoukseen Petrogradin (Pietarin) rintamalla ja läntisellä rintamalla, missä hän toimi aluksi komppanianpäällikkönä ja myöhemmin pataljoonan-, rykmentin ja prikaatinkomentajana.
Vallankumouksen jälkeen hänet kiinnitettiin 4. Armeijakuntaan, missä hän toimi aluksi rykmentinkomentajana ja myöhemmin divisioonankomentajan apulaisena kunnes hänet siirrettiin Esikunnan Operatiivisen osaston päälliköksi.
Pšennikovin suoritettua vuonna 1925 ylimmän päällystön kurssin hänet siirrettiin 29. Jalkaväkidivisioonan komentajasi, missä hän palveli muutaman vuoden ja siirtyi sen jälkeen reserviin hänen omasta anomuksestaan. Hän palasi kumminkin armeijan palvelukseen vuonna 1931 ja hänet sijoitettiin päällikön sijaiseksi Leningradin Sotilaspiirin ilmatorjunnan hallintoon. Vuonna 1933 hänet siirrettiin reserviupseerikurssien päälliköksi Leningradin Sotilaspiiriin.
Talvisota

Everstiksi 15. huhtikuuta 1936 ylennetty Pšennikov sijoitettiin talvisotaa edeltäneissä toimissa 142. Jalkaväkidivisioonan komentajaksi 23. elokuuta 1939. Talvisodan puhjettua hän komensi joukkojaan Taipaleella prikaatinkomentajaksi ylennettynä. Talvisodan päätteeksi hänet ylennettiin divisioonankomentajaksi ja Neuvostoliitossa 5. kesäkuuta 1940 käyttöön otetussa kenraaliarvoasteikossa hänet nimitettiin kenraaliluutnantiksi.
Toinen maailmansota

Pšennikov siirrettiin talvisodan jälkeen 36. Jalkaväkiarmeijakunnan komentajaksi, mistä hänet siirrettiin keväällä 1941 Suomen vastaiselle rajalle Neuvostoliiton 23. Armeijan komentajaksi, mistä tehtävästä hänet vapautettiin 2. elokuuta 1941 ja siirrettiin myöhemmin Neuvostoliiton 8. Armeijan komentajaksi ja lyhyen komentajuuden jälkeen Nevan Operatiivisen Ryhmän komentajaksi. Tässäkään tehtävässä hän ei kauaa saanut olla vaan hänet siirrettiin jo joulukuussa 1941 Brjanskin Rintamalle, missä hän sai komentoonsa 3. Armeijan. Kauaa ei Pšennikov tässäkään tehtävässä kerennyt olla, kun hän kaatui taistelussa Brjanskin rintamalla 28. joulukuuta 1941.
Puhdistusmenot

| Puhdistusmenot> Καθαρμοί.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Empedokles
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  filosofia
Julkaistu:  400-luku eaa.
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Puhdistusmenot (m.kreik. Καθαρμοί, Katharmoi) oli Empedokleen kirjoittama filosofis-uskonnollinen teos. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan myöhempien kirjailijoiden teoksissa säilyneitä katkelmia.
Antiikin lähteet mainitsevat Puhdistusmenot Empedokleen toisena teoksena luonnonfilosofiaa käsitelleen teoksen Luonnosta ohella. Empedokleelta säilyneitä katkelmia on pyritty lajittelemaan näiden kahden nimekkeen alle. Monet nykytutkijat ovat kuitenkin kyseenalaistaneet sen, että Empedokles olisi todellisuudessa kirjoittanut kaksi sisällöltään ja ajatusmaailmaltaan niin erilaista teosta. Siksi he ovat ajatelleet, että Empedokles olisi todellisuudessa kirjoittanut vain yhden teoksen, jota on kutsuttu kahdella eri nimellä, ja kaikki häneltä säilyneet katkelmat olisivat todellisuudessa sovitettavissa sen osiksi. Puhdistusmenojen osiksi aiemmin ajateltuja katkelmia on pyritty sijoittamaan muun muassa teoksen Luonnosta esipuheeksi. Tulkinta ei kuitenkaan ole saavuttanut yleistä hyväksyntää.
Empedokleen teos oli runomuotoinen. Sisällöltään se on Empedokleen kotikaupungin Akragaan asukkaille osoitettu julkinen julistus, joka käsittelee psykologiaa sekä uskonnollisia puhdistusmenoja ja muita rituaaleja. Empedokles oli kotikaupunkinsa asukkaiden parissa ja myös matkoillaan suuresti kunnioitettu, ja se näkyy teoksen tyylissä ja sisällössä: Empedokles kertoo saaneensa jumalankaltaista kohtelua ja ihmisten parveilleen hänen ympärillään ennustusten ja taudeista parantumisen toivossa. Empedokles mainitsee myös oman sielunvaelluksensa läpi erilaisten elämänmuotojen.
Empodokles esittää myös kuvauksen muinaisesta kulta-ajasta, jolloin hallitsijana ei ollut yleisen kreikkalaisen ajatusmaailman mukaisesti Kronos vaan Afrodite (Kypris), joka hallitsi rakkauden kautta. Tuolloin ei ollut väkivaltaa eikä eläimiä surmattu eläinuhrien vuoksi. Empedokles vastusti elävien olentojen tappamista sielunvaellusajatuksensa vuoksi ja kehotti Akragaan asukkaita luopumaan sellaisista uhreista.
Empedokleen kosmisessa järjestyksessä kulta-ajalle tuli kuitenkin päätös kun rakkaudelle vastakkainen voima, riita, sai vallan. Tämän seurauksena daimonit, jumalhenget, ovat syntyneet ihmisiksi ja saaneet alkuaineista koostuvan olomuodon. Ne kuolevat ihmisinä useita kertoja, mutta lopulta näistä ihmisistä tulee jälleen kuolemattomia jumalia. Viimeinen vaihe ennen jumalaksi tulemista on olomuoto ennuspappina, kiertelevänä laulajana tai parantajana.
Diogenes Laertioksen mukaan Kleomenes-niminen rapsodi esitti runon kerran Olympiassa.
Kirjallisuutta

Empedocles & Zafiropulo, Jean: Katharmoi.  A. Tallone, 1954.
Richard Pryor

| Richard Pryor |
| --- | --- |
 Richard Pryor vuonna 1986.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. joulukuuta 1940 Peoria, Illinois
Kuollut: 10. joulukuuta 2005 (65 vuotta) Encino, Kalifornia
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  koomikko ja näyttelijä
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Richard Franklin Lennox Thomas Pryor III (1. joulukuuta 1940 Peoria, Illinois – 10. joulukuuta 2005 Encino, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen koomikko, näyttelijä ja käsikirjoittaja.
Pryorin stand up -komiikka oli hyvin rohkeaa ja rääväsuista. Hän käsitteli suorapuheisesti rotujännitteitä ja kertoi esityksissään avoimesti henkilökohtaisista vastoinkäymisistään. Moni koomikko pitää Pryoria tärkeänä vaikuttajanaan.
Valikoitu filmografia näyttelijänä

Säpinää laitakaupungilla (Uptown Saturday Night, 1974)
Car Wash - pesujengi (Car Wash, 1976)
Hopeanuoli (Silver Streak, 1976)
Rasvattu salama (Greased Lightning, 1977)
Osasto 291 - Detroit (Blue Collar, 1978)
Viikonloppu Kaliforniassa (California Suite, 1978)
Voi Herran pieksut! (In God We Tru$t, 1980)
Mänteillä menee lujaa (Stir Crazy, 1980)
Pirunmoinen bussimatka (Bustin' Loose, 1981)
Teräsmies III (Superman III, 1983)
Wow! Mikä perintö! (Brewster's Millions, 1985)
Syyttömät silminnäkijät (See No Evil, Hear No Evil, 1989)
Harlem Nights (Harlem Nights, 1989)
Lost Highway (Lost Highway, 1997)
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut. (englanniksi)
Richard Pryor Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Richard Pryorin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. (maksullinen)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Korea  Alankomaat 
Taiteenala:  Emmy Awards  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Puhe

Puhe on ainoastaan ihmiselle ominainen keino tuottaa ja ilmaista kielellisiä viestejä käyttäen hyväksi ihmisäänen tuottamisen mahdollistavia anatomisia rakenteita.
Puheketju

Puheviestintäprosessissa eli puheketjussa voidaan erottaa viisi päävaihetta.
Puheketjun ensimmäinen vaihe tapahtuu aivoissa. Puhujalla on aluksi jokin intentio eli tarkoitus sanoa jotain. Hän käsitteistää, eli hahmottaa sanoman merkitysrepresentaation, ja sitten kielentää sen, eli koodaa sen kielelliseen muotoon. Käsitteistämisessä ja kielentämisessä puhuja käyttää sisäistämäänsä tietoa kielijärjestelmästä, ja valitsee oikeat sanat ja rakenteet.
Puheketjun toisessa vaiheessa puhuja lähettää lihaksiinsa hermostollisia toimintakäskyjä. Keuhkojen ilmavirta synnyttää painetta äänihuulten alle, jolloin äänihuulet avautuvat erilleen. Äänihuulista lähtee nieluun sekä suu- ja nenäonteloihin ilmavirran äkillinen purkaus eli pulssi, jonka jälkeen äänihuulet sulkeutuvat. Äänenkorkeuden määrää perusvärähtely: matalan miesäänen perusvärähtely on noin sata pulssia sekunnissa, korkea lapsen ääni 300 pulssia sekunnissa.
Äänteet tuotetaan eli artikuloidaan pulssin antamasta energiasta nielun, suuontelon ja huuliston kokoa muuntelemalla, joka tapahtuu kielilihaksen, huulten ja kitapurjeen avulla. Äänteet jaetaan konsonantteihin ja vokaaleihin.
Puheketjun kolmannessa vaiheessa ääni etenee ilmassa ääniaaltoina eli akustisena puhesignaalina. Neljännessä vaiheessa ääniaalto saavuttaa kuulijan korvan, joka siirtää äänen hermoimpulsseina kuulohermoa pitkin aivojen kuulokeskukseen. Lopuksi sanoma tulkitaan eli dekoodataan aivoissa.
Puhveli

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Puhveli on nimitys, jota käytetään eräistä vankkarakenteisista, käyräsarvisista nautaeläimistä. Sana perustuu pohjimmiltaan kreikan sanaan boúbalos, joka on voinut tarkoittaa myös jonkinlaista antilooppia. Suomeen sana on tullut 1800-luvulla ruotsista. Vielä Carl Heleniuksen sanakirjassa vuodelta 1838 ruotsin buffel-sanan vastineena on suomeksi hiidenhärkä tai hiidenlehmä.
Puhveliksi kutsuttuja nautaeläimiä

aasianpuhvelit (Bubalus )
vesipuhveli (Bubalus bubalis)
kääpiöpuhveli eli anoa (Bubalus depressicornis)
biisoni (Bison bison)
afrikanpuhveli eli kafferipuhveli  (Syncerus caffer)
Psykoedukaatio

Psykoedukaatio on erityisesti vaikeissa mielenterveyden häiriöissä käytetty koulutuksellinen työskentelytapa, jonka tavoite on lisätä mielenterveyskuntoutujan ja hänen perheensä tai muun lähiyhteisön ymmärrystä pitkäaikaisesta sairaudesta ja sen mahdollisimman hyvästä hallinnasta jokapäiväisen elämän puitteissa. Psykoedukaatio kattaa kuntoutujan hoidon kokonaisuuden, johon kuuluvat kriisiapu, lääkehoito, keskustelut, ohjaus, yksilöllinen hoitosuhde, erilaiset yksilö- ja ryhmämuotoiset hoidot ja terapiat, asumisvalmennus, työhön valmennus, päivätoiminta ja muut tarvittavat palvelut ja toimenpiteet.tarvitaan parempi lähde
Psykoedukaatio kuntoutuksen kentässä

Psykoedukaatio on rakenteeltaan ja sisällöltään hyvin samanlaista kuntoutustoimintaa kuin sopeutumisvalmennus, jonka tarkoituksena on antaa vammaiselle/pitkäaikaissairaalle henkilölle ja hänen läheisilleen tietoa vammasta/sairaudesta ja sen hallintaan liittyvistä kysymyksistä laajassa biopsykososiaalisessa viitekehyksessä.
Suomessa psykoedukaatio on rajatumpaan kohderyhmään (skitsofrenia ja eräät muut vaikeat psykiatriset häiriöt) sovellettuna menetelmänä määrämuotoisempaa kuin sopeutumisvalmennus. Kotimaisen ja kansainvälisen tutkimuksen vertailua ja yhteensovittamista haittaa se, että sopeutumisvalmennus on Suomessa lakisääteinen kuntoutuspalvelu, eikä vastaavaa käsitettä tai palvelua samassa mielessä ole muualla. Psykoedukaation rinnalla tai sitä täydentäen esiintyvät usein potilaskoulutus, potilasohjanta, itsehoidon neuvonta tai koulutuksellinen perhetyö.
Psykoedukaatio ei ole hoitoa eikä terapiaa, mikä näkyy siinäkin, että psykoedukaatio ottaa lähtökohdakseen vaikean sairauden olemassaolon ja sen muodostamien realiteettien tunnustamisen. Psykoedukaatiossa on kuitenkin mukana hoidollisia ja terapeuttisia elementtejä. Cochrane-yhteistyön näytönastekatsauksen mukaan psykoedukaatio parantaa lääkemyönteisyyttä ja vähentää sairauden takia tarvittavia sairaalajaksoja. Sitä suositellaan osaksi mitä tahansa kuntoutusohjelmaa.
Skitsofreniapotilaiden kuntoutusta käsittelelvässä väitöskirjassa Esa Nordling suosittelee yhtenä kehittämiskohteena, että potilaiden omaisille annettavaa ammatillista ja henkistä tukea on lisättävä huomattavasti, ja että kotikäynnit, psykoedukatiiviset omaisryhmät, omaisten päivät ja yhteistyö omaisyhdistysten kanssa ovat tärkeitä kehittämiskohteita. Nordlingin mukaan perheelle suunnattujen psykososiaalisten interventioiden pitäisi kestää vähintään yhdeksän kuukautta.
Psykoedukaation sisältö

Psykoedukaation taustateoriaksi mainitaan tavallisimmin haavoittuvuus-stressi –malli, joka voidaan laajentaa kattamaan psyykkiset, sosiaaliset ja biologiset tekijät skitsofreniaa selittäväksi teoriaksi. Tuula de Bruijnin Oulun yliopistosairaalan psykiatrian klinikassa kehittelemässä psykoedukatiivisen työn prosessissa käsitellään potilaan ja hänen perheensä kanssa haavoittuvuus-stressimallin perusajatusta ja sen jälkeen kolmea pääteemaa
oireet ja ennakko-oireet
stressitekijät
stressinhallintakeinot
Kuopion yliopistosairaalan psykiatrian klinikan professori Hannu Koponen katsoo, että psykoedukaatiosta voisi tulla merkittävä lisä psykoosien hoitoon, koska se on tutkimusten mukaan vaikuttavaa eikä sen toteutus vaadi pitkää edeltävää koulutusta ammattihenkilöiltä.
Yrjö Lähteenlahden mukaan psykoedukaatio alkaa sairautta (skitsofreniaa) koskevan perustiedon antamisesta, minkä jälkeen keskitytään perhekohtaisesti kahteen aihealueeseen
kommunikaatiotaitoihin ja
ongelmanratkaisuun
Ongelmaratkaisuvalmennus perustuu kuusiportaiseen malliin, jonka ensimmäinen aihe on mahdollisimman tarkka ongelmien rajaus, jota seuraavat ratkaisuvaihtoehtojen tarkastelu, sopivimman valinta, toteutuksen suunnittelu, toteutus ja onnistumisen arviointi. Olennaista ei ole yksittäisen ratkaisun onnistuminen vaan perheen työskentelytavan kehittäminen.