stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Summanen (järvi)
Maantietoa

Summanen on 8,8 kilometriä pitkä, 4,8 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 2 189 hehtaaria eli 21,9 neliökilometriä. Sen on soikion muotoinen järvi, jonka pisin ”akseli” on Veiksel-jääkauden vaikutuksesta luoteis–kaakko-suuntainen . Viime jääkauden loppuvaiheeseen ajoittuu järven pohjassa kulkevan harjujakson muodostuminen. Sitä esiintyy jo Saarijärven kirkonkylässä, Saarijärven ja Pieni-Lumperoisen välisellä kannaksella, Kukonhiekassa, Rajalan Voudinniemessä, Summassaaren Haikanniemessä ja Haikankärjessä ja järven vastarannassa Kopanniemessä ja sen edustalla Porrisaaressa. Harjujakso jatkuu kaakossa edelleen Raskomäkenä ja Kirkkoharjuna. Järven syvyyskäyristä pystyy seuraamaan harjun kulkua veden alla. Järven rannikko on pääosin alavaa seutua, josta silmämääräisesti noin puolet on peltomaata ja puolet metsämaata. Monet rantavedet ovat matalia, jonka vuoksi rantojen laitureista rakennetaan pitkiä. Järven etelärannassa sijaitsevat Honkalanlahti ja Katiskalahti, ja kaakkoisrannassa Talvillahti, itäisessä kaakkoislahdessa Pinkkalanlahti ja itärannassa Sääkslahti. Muuten on Summasen rantaviiva melko selväpiirteinen.
Järvellä on kartan mukaan 19 saarta. Suurin saari Summassaari on kartasta mitattuna noin 1,4 neliökilometriä, ja toiseksi suurin saari Lamposaari on noin 0,49 neliökilometriä suuri. Muita saaria ovat Virtasaari, joka sijaitsee Leuhunjoen suistossa, Suutarinsaari, joka sijaitsee Summassaaren pohjoisrannikolla, Jänissaari, Kalliosaari, Vaivaistensaari ja Verkkosaari, jotka löytyvät järven lounaispäästä, Sääksluoto järven pohjoisrannikolta Sääksniemen edustalta, Porrisaari järven eteläosasta, Kantosaari ja Ykspuinen länsirannasta, ja Hiekkaniemi Summassaaren etelärannasta. Näiden lisäksi järvenselän pitkältä matalikolta löytyy Selkäluoto ja Mustasaari, jotka ovat vedenalaisen särkkäjakson korkeimmat kohdat. Niiden seuraksi nousee matalan veden aikana näkyviin pitkiä mutta kapeita saaria.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 147,35 miljoonaa kuutiometriä eli 0,14735 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyydeksi on silloin saatu 6,7 metriä. Järven syvänteessä on 41 metriä syvää ja se sijaitsee aivan keskellä järvenselkää. Laaja syvänne ja hiljattain löydetty meteoriittikraatterin sijainti vastaavat toisiaan hyvin. Syvänteen kaakkoispuolella ja Lamposaaren eteläpuolella sijaitsee laaja matalikko, jossa on paikoitellen alle metrin syvää kilometrin päässä rannasta.
Järven rantaviivan pituus on 50,1 kilometriä. Tihein asutus löytyy luoteispuolelta Saarijärven suunnalta. Siellä ovat Tarvaalan, Rajalan ja Kukonhiekan kulmakunnat sekä Hietalahden asuinalueet. Etelärannikolla ovat Lannevesi ja Kyyränkylä ja järven kaakkoispäässä Rantakylän kulmakunta. Sekä valtatie 13 että Haapajärvi-Jyväskylä-rautatie kulkevat kauempana ohi järven koillispuolella. Kukonhiekassa haarautuu Saarijärveltä tulevasta tiestä yhdystie 6304, joka kulkee Tarvaalan ja Lanneveden kautta Uuraisiin. Lannevedeltä haarautuu pieni kylätie järven kaakkoisrannikolle, mutta Kiimasjärven ylittävä silta löytyy vastaa Suojoella Hietamasta.
Summassaaren eteläranta
Hydrologiaa

Summanen sijaitsee Summasjärven alueella (14.613), jonka pinta-ala on 74 neliökilometriä. Järven valuma-alueen pinta-ala on 2729 neliökilometriä ja järvisyys 7,27%. Summasen mittauspisteen keskivirtaamaa ei ole tässä tiedossa, muttaa koska Kiimasjärven keskivirtaama on noin 30,2 ja siihen laskevan Pyhäjärven keskivitaama on 2,3, voidaan Summasen keskivirtaamaksi arvioidaa noin 28. Myöskään järven lähtövirtaamien vaihteluista ei löydy helposti tietoa.
Kyseisellä keskivirtaamalla järven teoreettinen viipymä on noin 4 vuotta ja 8 kuukautta.
Historiaa

Alue on ollut jo kivikaudella ihmisille mieluinen asuinpaikka, sillä Summassaaresta on tehty paljon arkeologisia löytöjä. Saaressa toimii Saarijärven museon ylläpitämä Kivikauden kylä, ja siellä oli myös Kylpylähotelli Summassaari.
Meteoriittikraatteri

Geologian tutkimuskeskuksen tutkijat esittivät vuonna 2007 geofysikaalisiin mittauksiin perustuen että Summasjärven pohjassa olisi meteoriitin törmäyskraatteri. Suomalais-virolainen tutkijaryhmä ilmoittikin vuonna 2018 löytäneensä todisteita siitä, että Summasjärvessä on Suomen 12. törmäyskraatteri. Ryhmä oli löytänyt tutkimuksissaan Lamposaaresta ja muualta järven ympäristöstä pirstekartioita ja kvartsin shokkilamelleja. Sähkömagneettisten mittausten perusteella järvessä olevan kraatterin läpimitta on 2,6 kilometriä. Sen läpimitta on aiemmin ollut todennäköisesti suurempi, mutta iskun ajankohtaa ei ole vielä määritetty.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Summasjärven alueeseen (14.613) järvi kuuluu. Se on osa Saarijärven reitin pääuoman alajuoksua, jossa Saarijärvi ja Kallinjärvi laskevat Leuhunjokea myöten Summasaaren taakse ja reitti jatkuu kaakkoispäästä alkavalla Summaskoskesta, joka laskee Kiimasjärven, Suojoen ja Naarajärven kautta Kuhnamoon, joka kuuluu jo Leppäveden–Kynsiveden alueeseen (14.3). Saarijärven vedenpinta on 117,4 metriä, Summasen 108,5 metriä ja Kiimasjärven 107,5 metriä mpy.
Summaseen laskee etelästä Honkolanlahteen merkittävä Lannejoki, joka alkaa Lannevedestä. Se on Lanneveden valuma-alueen (14.65) laskujoki ja valuma-alueen pinta-ala on 291 neliökilometriä. Järveen laskee joitakin pienien lampien laskuojia. Rajalasta alkava Mäkelänlammen laskuoja on hyvin lyhyt, mutta Mustilamminpuro paljon pitempi, vaikka se alkaa lähes kuivatetusta Mustalammesta. Talvilahteen laskevan Pukkipuron valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Leppälampi, Raiskinhauta ja Valkealampi, sekä muutamat tekolammet. Lannejoen alajuoksulla sijaitsee laskuojaton Paskolampi ja Katiskalahteen laskeva järvetön Rahkosenpuro. Länsirantaan laskee Kalapuro, joka alkaa Rumpsunperällä Kalalammesta. Kalapuron latvoilta löytyy lisäksi esimerkiksi Lampsinlampi,  Kaakkolampi, Mallatlampi, Iso Hepolampi ja Erälampi.
Huomioita

↑  Summasen lähtövirtaama on karkeasti päätelty Kiimasjärven ja Pyhäjärven virtaamatiedoista. Se ei ole virannomaisarvio ja tieto kannattaa korvata sellaisella, kun se julkaistaan. Asia on päätelty kappaleessa Hydrologiaa.
1 2  Veden teoreetiinen viipymä on laskettu jakamalla järven tilavuus järven keskivirtaamalla 21 kuutiometriä sekunnissa.
Arseni (metropoliitta)

| Metropoliitta Arseni |
| --- | --- |
 Metropoliitta Arseni joulukuussa 2009
Kuopion ja Karjalan metropoliitta
 2018- 
Edeltäjä:  Leo (Karjalan ja koko Suomen arkkipiispa)
Kuopion ja Karjalan hiippakunnan apulaispiispa
 2005-2018 
Valamon luostarin varajohtaja
 1989-2005 
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jorma Heikkinen
Syntynyt: 14. heinäkuuta 1957 (ikä 67) Lapinlahti, Suomi
Vanhemmat:  Antti ja Sirkka Heikkinen
Muut tiedot
Koulutus:  teologian lisensiaatti (Itä-Suomen yliopisto)
Uskonto:  Ortodoksinen kristinusko
Metropoliitta Arseni, siviilinimeltään Jorma Heikkinen, (s. 14. heinäkuuta 1957 Lapinlahti) on Suomen ortodoksisen kirkon piispa , ikonimaalari sekä Jyväskylän yliopiston taidehistorian tohtorikoulutettava. Hän toimii tällä hetkellä Kuopion ja Karjalan hiippakunnan metropoliittana. Aiemmin hän on toiminut mm. Suomen ortodoksisen kirkon apulaispiispana.
Elämäkerta

Arseni (Jorma Heikkinen) syntyi Pajujärven Koivuharjussa Sirkka ja Antti Heikkisen perheeseen. Antti-isä oli kirvesmies ja Sirkka-äiti hoiti kotia. Hän liittyi ortodoksiseen kirkkoon vuonna 1978. Suurena vaikutteena oli ystävyys taiteilija Ina Collianderin kanssa. Vuosina 1979–1983 hän opiskeli Suomen ortodoksisessa pappisseminaarissa. Kuopion opintojensa päätyttyä hän opiskeli Leningradin hengellisessä akatemiassa vuosina 1983–1989. Arkkipiispa Johanneksen siunauksesta hän opiskeli Ateenan yliopiston filosofisessa tiedekunnassa kreikan kieltä vuosina 1996–1998.lähde?
Arseni vihittiin opiskeluaikanaan vuonna 1985 munkiksi ja sai nimekseen Arseni pyhittäjä Arseni Konevitsalaisen mukaan. Leningradin ja Novgorodin metropoliitta Antoni vihki hänet saman vuoden helmikuussa munkkidiakoniksi. Seuraavana vuonna Karjalan ja koko Suomen arkkipiispa Paavali vihki Arsenin papiksi Kuopion Pyhän Nikolaoksen katedraalissa.lähde?
Arkkipiispa Johannes myönsi hänelle arkkimandriitan arvon vuonna 1997. Suomen ortodoksisen kirkon apulaispiispaksi hänet valittiin kirkolliskokouksessa lokakuussa 2004. Tammikuussa 2005 Tuhlaajapojan sunnuntaina eli suuren paaston valmistusviikkojen toisena sunnuntaina hänet asetettiin virkaansa nimikkeellä Joensuun piispa. Piispaksi vihkimisen toimitti arkkipiispa Leo avustajinaan Helsingin metropoliitta Ambrosius, Oulun metropoliitta Panteleimon sekä hiippakunnan papisto, vanhimpana Kuopion kirkkoherra, isä Mikko Kärki. Uuden piispan saattajina toimivat silloinen Valamon luostarin johtaja, arkkimandriitta Sergei (nyk. Haminan piispa) ja Lintulan luostarin rippi-isä, arkkimandriitta Herman. Kanoninen virkaan asettaminen toimitettiin edellisenä iltana vigilian lopuksi.lähde?
Piispa Arseni hoiti vuosina 2013–-2014 väliaikaisesti Oulun metropoliitan tehtäviä.
Uuden apulaispiispan erääksi tärkeäksi tehtäväksi määrättiin Suomen ortodoksisen kirkon julkaisutoiminnan johtaminen. Siihen asti tehtävää oli hoidettu väliaikaisin ratkaisuin, mutta arkkipiispa Leo sanoi uuden apulaispiispan vihkimisen yhteydessä antamassaan haastattelussa tarjoavansa tätä tehtävää uudelle piispalle. Samoin vaikea ja haastava yhteydenpito Suomeen asettuneisiin siirtolaisortodokseihin kuuluisi apulaispiispan uusiin tehtäviin. Julkaisutoiminnasta syntyneiden erimielisyyksien johdosta Arseni erosi ortodoksisen kirjallisuuden julkaisuneuvoston puheenjohtajuudesta vuonna 2007.
Arseni on tunnettu ikonimaalari ja ikonografian tuntija. Hän on toiminut taidenäyttelyissä myös kuraattorina.
Arseni on julkaissut paljon taideaiheista, tunnetuimpana teoksena Ikonikirjan. Hän piti yhteisnäyttelyn Kuutti Lavosen kanssa vuonna 2013 Lapinlahden taidemuseossa.
Metropoliitta Arseni on ostanut Lapinlahden Pajujärveltä vanhan kansakoulun ja kunnostanut sen vapaa-ajan asunnokseen ja työtilakseen. Siellä järjestetään kesäisin taidenäyttelyjä ja talvikaudella luentotilaisuuksia. Hän on tehnyt muiden töiden ohessa lisensiaattitutkimusta Itä-Suomen yliopistoon, aiheenaan Laatokan Valamon kahden pääkirkon ikonostaasit ja se valmistui 2011.
Elämäkerta > Piispojen skisma

Elokuussa 2020 Arseni sai kirkollishallituksen huomautuksen. Arkkipiispa Leo oli syyttänyt häntä työpaikkahäirinnästä ja ikärasismista. Arseni oli sanonut haastattelussa, että Leolla on työtarmo vähissä ja eläkkeen aika, ja perustellut: "Jos piispa ei ole penaalin terävin kynä, niin se on ongelma."
 Lokakuussa patriarkka Bartolomeos sovitteli Suomen kolmen piispan välejä Konstantinopolissa. Bartolomeos kehotti myös täyttämään apulaispiispan toimen. Samalla piispat sitoutuivat asettamaan Leoa arvostelleen ylidiakoni Jyrki Härkösen puolen vuoden kirkollisten toimitusten toimituskieltoon kanonien rikkomisesta. Moskovan patriarkaatti asettui Härkösen puolelle ja käytti tapausta propagandavälineenään. Metropoliitat Arseni ja Elia kiistivät vaatineensa Leon eroa tai vastustavansa Leoa. Tämä oli arvovaltatappio Arsenille.
Arsenin sihteeri Kaj Appelberg erotettiin tehtävästään esittämiensä uhkailujen vuoksi. Myös hänen sosiaalisessa mediassa esittämänsä kommentit ovat herättäneet huomiota. Kommentoinnilla voi  emeritusprofessori Matti Tolvasen mukaan olla vaikutusta Arsenin mahdollisuuksiin arkkipiispan valinnassa Leon jäädessä eläkkeelle. Tolvanen on mukana kirkon toiminnassa. Odotuksista huolimatta Arseni ei asettunut ehdolle arkkipiispan valintaa.
Teokset

Arseni & Lammassaari, Taina: Puun kosketus.  (Ina Collianderin elämäkerta)  Helsinki:  Otava, 1991.  ISBN 978-951-1-11778-0
Arseni (toim.): Konevitsan luostari.  Helsinki:  Otava, 1993.  ISBN 978-951-1-12702-4
Ortodoksinen sanasto.  Helsinki:  Otava, 1999.  ISBN 978-951-1-15657-4
Ikonikirja.  (3. uud. p. 2001, 4. p. 2005)  Helsinki:  Otava, 1995.  ISBN 951-1-13417-5
Ikoneja kansalle, venäläisiä painokuvaikoneja suomalaisista kokoelmista.  Helsinki:  Maahenki, 2008.  ISBN 978-952-5652-15-4
Pääsiäismuna - ylösnousemuksen symboli.  Helsinki:  Maahenki, 2010.  ISBN 978-952-5652-82-6
Aiheesta muualla

Suomen ortodoksisen kirkon kotisivut
Kuopion ja Karjalan hiippakunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
KS Joensuun piispa Arseni, Ortodoksi.net
Piispa Arsenin blogi, Ortodoksi.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen ortodoksisen kirkon apulaispiispat
Kiprian (Šnitnikov) |
Serafim (Lukjanov) |
Herman (Aav) |
Aleksanteri (Karpin) |
Paavali (Olmari) |
Johannes (Rinne) |
Leo (Makkonen) |
Aleksi (Rantala) |
Tiihon (Tajakka) |
Ambrosius (Jääskeläinen) |
Panteleimon (Sarho) |
Arseni (Heikkinen) |
Sergei
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat
Veli-Matti Vittasmäki

| Veli-Matti Vittasmäki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. heinäkuuta 1990 (ikä 34) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Vellu, Veikka, VMV
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  95 kg
Seura
Seura:  Kölner Haie
Sarja:  DEL
Pelinumero:  47
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–
Aik. seurat:  TPS (SML) KalPa (SML) Ilves (SML) Tappara (SML) Severstal Tšerepovets (KHL)
Veli-Matti Juhani Vittasmäki (s. 3. heinäkuuta 1990 Turku) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Saksan DEL-liigan Kölner Haiessa. Hän on pelityyliltään peruspuolustaja.
Ura > Maajoukkueura

Vittasmäki edusti Suomea MM-kilpailuissa vuonna 2024. Yhteensä hän on pelannut 34 ottelua tehden kahdeksan syöttöpistettä. Vittasmäki teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 13. huhtikuuta 2017 Mikkelissä pelatussa harjoitusottelussa Tanskaa vastaan. Hänet merkittiin Suomen kakkospuolustajapariin Juuso Hietasen viereen. Vittasmäki keräsi ottelussa teholukeman +1. Hän putosi lopulta viimeisten joukossa lopullisesta MM-joukkueesta vuoden 2017 turnaukseen.
Vittasmäki pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2009 ja 2010 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2008, jolloin valmennus valitsi hänet Suomen turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Yhteensä Vittasmäki on pelannut 28 nuorten ja 18 poikien maaottelua. Hän on kuulunut myös alle 20-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon.
Pelityyli

Jatkoaika.com-verkkolehden toimittaja Juha Oinosen mukaan Vittasmäki on puolustajana monipuolinen ja kokonaisvaltainen. Oinosen mukaan hänen suurimmat vahvuutensa ovat luistelussa ja pelinluvussa, eikä Vittasmäellä ole merkittäviä heikkouksia.
Esa Kirkkopelto

Esa Matti Kirkkopelto (s. 25. tammikuuta 1965 Luumäki) on suomalainen teatteriohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän on toiminut myös Teatterikorkeakoulun taiteellisen tutkimuksen professorina vuosina 2007–2018. Koulutukseltaan hän on dramaturgi ja filosofian tohtori. Hän alkoi opiskella filosofiaa vuonna 1984 Helsingin yliopistossa ja vuotta myöhemmin dramaturgiaa Teatterikorkeakoulussa Jussi Parviaisen oppilaana.
Jumalan teatteri -skandaali

Kirkkopelto nousi julkisuuteen vuonna 1987 Jumalan teatteri -skandaalin yhteydessä. Esityksessä teatteriammattilaisista koostunut yleisö sai päälleen muun muassa ulostetta. Kirkkopelto on kommentoinut Jumalan teatterin synnyttämää kohua myöhemminkin. Hän toteaa skandaalista samoin kun Risto Alapuro, että muualla Euroopassa tapaus ei olisi nostanut kaiken median lävistämää kohua vaan olisi pikemminkin jäänyt teatteriksi ja esitykseksi herättämättä laajempaa huomiota ja aikanaan jopa määritelty esityksenä provosoivaksi, mutta silti sofistikoduksi korkeakulttuuriksi.
Ura

Hänen 1990-luvun ohjauksiaan ovat muun muassa Ylioppilasteatterin esitykset Mahnovitshina (1993) (Teatteri-lehden kriitikkoäänestyksen voittaja) ja Kostamus-sinfonia (1996), tanssia, musiikkia ja teatteria yhdistänyt Yrjö Kallisen valaistuminen (1995),  lähde? sekä Q-teatterin Oidipus Kolonoksessa.
Kirkkopelto asui 1990–2000-luvuilla useita vuosia Ranskassa ja väitteli tohtoriksi Strasbourgin yliopistossa vuonna 2003 väitöskirjallaan Tragédie de la Metaphysique – Contributions à la Théorie de la Scène. Hän toimi postdoc-tutkijana Helsingin yliopistossa 2005–2007 ja taiteellisen tutkimuksen professorina Taideyliopiston Teatterikorkeakoulussa 2007–2017. Taideyliopiston Taiteellisen tutkimuksen verkoston johtajana hän toimi 2017–2018 ja Suomen kulttuurirahaston apurahalla 2018–2019. 
Vuosina 2020–2022 Kirkkopelto toimi professorina Lundin yliopistossa, Malmön teatterikorkeakoulussa, ja syyskuusta 2023 alkaen professorina Tampereen yliopistossa. Hän on kertonut tutkimustavoitteekseen ymmärtää taiteellisten ilmiöiden luonnetta ja niiden vaikutusta inhimillisen kokemuksen, toiminnan ja tiedon rakentumiseen. .
Q-teatterissa esitettiin vuonna 2003 hänen näytelmänsä Vetoapua ja läheltä piti -tilanteita, ja vuodesta 2004 hän on vetänyt Nälkäteatteri-ryhmän Toisissa tiloissa -projektia. Ryhmän Harry Martinsonin tekstiin pohjautuva Aniara-esitys sai ensi-iltansa vuonna 2006. Ryhmän Franz Kafkan novelliin ”Perheenisän huoli” pohjautuva Odradek-muunnelmia-esitys sai ensi-iltansa Kiasma-teatterissa vuonna 2007. Ryhmä toimii edelleen ja on muun muassa järjestänyt työpajoja nimellä ”Salainen uudelleenkoulutusleiri”. lähde?
Kirkkopelto on myös suomentanut muun muassa Sofokleen ja Friedrich Hölderlinin teoksia. Vuonna 2007 Kirkkopellolta ilmestyi hänen 1990-luvun ohjauksiaan käsittelevä kirja Nuori kaarti: Esa Kirkkopellon 1990-luvun teatteri (Like, Teatterikorkeakoulu, 2007, ISBN 978-952-471-412-9. Sisältää artikkeleita sekä näytelmät Pontikkatehdas, Mahnovitsina, Yrjö Kallisen valaistuminen ja Kostamus-sinfonia).
Kirkkopelto on saanut muun muassa Nuoren taiteen Suomi-palkinnon vuonna 1995 ja Vuoden valopilkku -palkinnon vuonna 1995. lähde?
Samsung Galaxy A55

| Samsung Galaxy A55 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Samsung
Julkaistu:  maaliskuu 2024
Edeltäjä:  Samsung Galaxy A54
Seuraaja:  Samsung Galaxy A56
Käyttöverkot:  2G, 3G, 4G ja 5G
Mitat:  161,1 × 77,4 × 8,2 mm
Paino:  213 g
Näyttö:  Super AMOLED, 6,6", 120 Hz
Näytön kuvatarkkuus:  1 080 × 2 340 px
Suoritin:  Exynos 1480 -kahdeksanydin­prosessori
Grafiikkapiiri:  Xclipse 530
Muisti:  128 tai 256 Gt
Keskusmuisti:  6 tai 8 Gt
Takakamera:  50 Mpx + 12 Mpx (ultralaajakulma) + 5 Mpx (makro)
Etukamera:  32 Mpx
Käyttöjärjestelmä:  Android 14
Akku:  5 000 mAh
Liitännät:  USB-C
Muistikorttipaikka:  tukee enintään 1 Tt:n microSD-kortteja
Muuta:  sormenjälkitunnistin, IP67
Infobox OKNimi-testi OK: 
Samsung Galaxy A55 on Samsungin 11. maaliskuuta 2024 julkistama älypuhelin.
Puhelimessa on kahdeksanydinprosessori ja 6,6 tuuman näyttö, joka tukee 120 hertsin virkistystaajuutta. Tallennustilaa on valittavana 128 tai 256 gigatavua ja keskusmuistia kuusi tai kahdeksan gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään yhden teratavun microSD-kortilla.
Puhelimessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 50 megapikseliä, ultralaajakulmakameran 12 megapikseliä ja makrokameran 5 megapikseliä. Ultralaajakulmakamerassa on 120 asteen kuvakulma. Akun kapasiteetti on 5 000 milliampeerituntia, ja se tukee 25 watin latausta. Puhelin on pölyn- ja vedenkestävä, ja sen IP-luokitus on 67. Käyttöjärjestelmänä on Android 14 ja käyttöliittymänä One UI 6.1. Puhelimelle on luvattu neljä Android-versiopäivitystä ja viisi vuotta tietoturvapäivityksiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samsung Galaxy A55 Wikimedia Commonsissa
Samsung Galaxy A55 Samsungin sivuilla
| n k Samsung Galaxy -sarjan laitteet |
| --- | --- | --- |
| A-sarja | A3 ·  A3 (2016) ·  A3 (2017) ·  A5 ·  A5 (2016) ·  A5 (2017) ·  A7 ·  A7 (2016) ·  A7 (2017) ·  A8 ·  A8 (2016) ·  A9 ·  A01 ·  A10 ·  A10e ·  A10s ·  A11 ·  A12 ·  A13 ·  A14 ·  A15 ·  A20 ·  A20e ·  A21 ·  A22 ·  A23 ·  A24 ·  A25 ·  A30 ·  A30s ·  A31 ·  A32 ·  A32 5G ·  A33 ·  A34 ·  A35 ·  A40 ·  A41 ·  A42 5G ·  A50 ·  A50s ·  A51 ·  A51 5G ·  A52 ·  A52 5G ·  A52s 5G ·  A53 ·  A54 ·  A55 ·  A56 ·  A60 ·  A70 ·  A71 ·  A71 5G ·  A72 ·  A73 ·  A80 ·  A90 5G |  |
| S-sarja | S ·  S Duos ·  S Duos 2 ·  S Duos 3 ·  S Advance ·  S Plus ·  S II ·  S III ·  S III Mini ·  S4 ·  S4 Mini ·  S4 Active ·  S4 Zoom ·  S5 ·  S5 Mini ·  S6 ·  S6 Edge ·  S6 Edge+ ·  S6 Active ·  S7 ·  S7 Edge ·  S8 ·  S8+ ·  S9 ·  S9+ ·  S10 ·  S10+ ·  S10e ·  S20 ·  S20+ ·  S20 Ultra ·  S20 FE ·  S21 ·  S21+ ·  S21 Ultra ·  S21 FE ·  S22 ·  S22+ ·  S22 Ultra ·  S23 ·  S23+ ·  S23 Ultra ·  S24 ·  S24+ ·  S24 Ultra |  |
| Note-sarja | Note ·  Note II ·  Note 3 ·  Note 3 Neo ·  Note 4 ·  Note Edge ·  Note 5 ·  Note 7 ·  Note 8 ·  Note 9 ·  Note 10 ·  Note 20 |  |
| Tab-sarja | Tab 7.0 ·  Tab 7.0 Plus ·  Tab 7.7 ·  Tab 8.9 ·  Tab 10.1 ·  Tab 2 7.0 ·  Tab 2 10.1 ·  Tab 3 7.0 ·  Tab 3 8.0 ·  Tab 10.1 ·  3 Lite 7.0 ·  Tab 4 7.0 ·  Tab 4 8.0 ·  Tab 4 10.1 ·  Tab Pro 8.4 ·  Tab Pro 10.1 ·  Tab Pro 12.2 ·  Tab S 8.4 ·  Tab S 10.5 ·  Tab A 8.0 ·  Tab A 9.7 ·  Tab E 9.6 ·  Tab E 7.0 ·  S2 8.0 ·  Tab S2 9.7 ·  TabPro S ·  Tab A 10.1 ·  Tab A 7.0 |  |
| Muut | Ace ·  Ace Plus ·  Ace 2 ·  Ace 3 ·  Ace 4 ·  Alpha ·  Beam ·  Core ·  Core Plus ·  Core 2 ·  Express ·  Fame ·  Fit ·  Fold ·  Gio ·  Grand ·  Grand Prime ·  Grand 2 ·  J ·  J1 ·  J1 (2016) ·  J2 ·  J2 (2016) ·  J2 (2017) · J3 (2016) ·  J3 (2017) ·  J3 (2018) ·  J5 ·  J5 (2016) ·  J5 (2017) ·  J6 ·  J7 ·  J7 (2016) ·  J7 (2017) ·  J7 (2018) ·  Mini ·  Mega ·  Pocket ·  Pocket 2 ·  Pocket Neo ·  Pocket Plus ·  Round ·  Trend ·  Trend Plus ·  Win ·  Xcover ·  Xcover 2 ·  Xcover 3 ·  Xcover 4 ·  Y ·  Young ·  Young 2 ·  Z Flip ·  Z Flip 3 ·  Z Flip 4 ·  Z Flip 5 ·  Z Flip 6 ·  Z Fold 2 ·  Z Fold 3 ·  Z Fold 4 ·  Z Fold 5 ·  Z Fold 6 |  |
Luettelo Samsung Galaxy -tuoteperheen tuotteista
Jemenin kansalliskirjasto

| Jemenin kansalliskirjasto> المكتبة الوطنية اليمنية National Library of Yemen |
| --- | --- |
Sijainti:  Sanaa, Jemen
Koordinaatit:  15.3465°N, 44.1759°E (koordinaatit uudisrakennukselle)
Tyyppi:  kansalliskirjasto
Kotisivut
Jemenin kansalliskirjasto (arab. المكتبة الوطنية اليمنية‎, engl. National Library of Yemen tai Yemen National Library) on Jemenin pääkaupungin Sanaan keskustassa, lähellä Tahririn aukiota sijaitseva kansalliskirjasto.
Joulukuussa 2010 uutisoitiin sopimuksesta, jonka mukaan kiinalaisten myöntämällä, alkujaan 40 miljoonan dollarin rahoituksella rakennettaisiin Jemenin kansalliselle suurkirjastolle uudisrakennus. Rakennus sijoittuisi Sanaan länsioisiin. Rakentamistyön kerrottiin alkavan tammikuussa 2011 ja kestävän enintään 30 kuukautta. Sittemmin työt ovat viivästyneet ja hankkeen rahoitustarve noussut 50 miljoonaan dollariin. Rakennuksen vihkiäisiä uutisoitiin suunnitellun vuodelle 2015, mikä arvio ei liene toteutunut. Kansalliskirjaston kotisivut ja vuosien 2017-2018 ilmavalokuvat osoittavat uuden kansalliskirjaston rakentamisen edenneen varsin pitkälle (tilanne marraskuussa 2018).
Aiheesta muualla

مشروع المكتبة اليمنية الالكترونية (Jemenin e-kirjastohankkeesta) (arabiaksi) (yemen-nic.info)
Doechii

| Doechii |
| --- | --- |
 Doechii esiintymässä vuonna 2024
Henkilötiedot
Koko nimi:  Dilemma Monika Cynthia Ophelia Hickmon
Syntynyt: 14. elokuuta 1998 (ikä 26) Tampa, Florida, Yhdysvallat
Muusikko
Taiteilijanimi:  Doechii, Iamdoechii, Swamp Princess, Doechii the Don Diva, Doechii with two I’s
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2016–
Tyylilajit:  rap, nykyaikainen R&B, popmusiikki, pop-rap ja vaihtoehtoinen hip hop 
Levy-yhtiöt:  Top Dawg Entertainment ja Capitol Records 
Aiheesta muualla
www.iamdoechii.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Dilemma Monika Cynthia Hickmon (s. 14. elokuuta 1998 Tampa, Florida, Yhdysvallat), taiteilijanimeltään Doechii on yhdysvaltalainen rap-artisti ja lauluntekijä. Doechiin 3. mixtape, Alligator Bites Never Heal (2024) voitti parhaan rap-albumin Grammy-palkinnon 67. Grammy-gaalassa.
Diskografia > Mixtapet

Coven Music Session, Vol. 1 (2019)
Oh the Places You'll Go (2020)
Alligator Bites Never Heal (2024)
Diskografia > EP:t

Bra-Less (2021)
She / Her / Black Bitch (2022)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 2