stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kokkolan Talviharmonikka

Kokkolan Talviharmonikka on vuonna 1998 aloittanut musiikkifestivaali Kokkolassa, joka järjestetään yleensä helmikuun loppupuolella. Viikon mittainen festivaali pyrkii tuomaan esille monimuotoista musiikkia, jossa harmonikka on mukana instrumenttina tavalla tai toisella.
Kokkolan Talviharmonikka sai Finland Festivals -statuksen vuonna 2006, kun se järjestettiin kahdeksatta kertaa. Tapahtuman taiteellisena johtajana on toiminut sen alusta asti harmonikkataiteilija Raimo Vertainen. Vuonna 2007 festivaali keräsi noin 3 000 kävijää.
Vuonna 2010 festivaalin teemana oli Toivo Kärki.    Muun ohessa järjestettiin yhteistyössä Kokkolan Kaupunginteatterin kanssa konsertti "Lauluni aiheet" Kärjen ja Reino Helismaan keskeisestä tuotannosta. Laulusolistina oli vuoden 1997 Tangokuningas Matti Korkiala, säestäjänä harmonikalla tai bandoneonilla Sari Viinikainen.
Aiheesta muualla

Kokkolan Talviharmonikka -festivaalin sivusto
Konsensuaalinen valorefleksi

Konsensuaalinen valorefleksi on silmän toimintaan liittyvä refleksi. Sillä tarkoitetaan tilannetta, jossa toisen silmän pupilli supistuu, mikäli toisenkin silmän pupilli supistuu. Silmän pupillin supistuminen tapahtuu aina kirkkaassa valossa.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1978–1979

Kausi 1978–1979 oli 39. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Playhonka. Turun NMKY voitti hopeaa ja Pantterit pronssia. Runkosarja pelattiin kahdessa lohkossa. Runkosarjan länsilohkon voitti Playhonka ja itälohkon Pantterit.
Runkosarja > Sarjataulukko länsilohko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Playhonka | 26 | 17 | 9 | 2605 | 2483 | 34 |
| Turun NMKY | 26 | 12 | 14 | 2820 | 2855 | 24 |
| Tampereen Pyrintö | 26 | 12 | 14 | 2873 | 2891 | 24 |
| Peli-Karhut, Kotka | 26 | 12 | 14 | 2708 | 2803 | 24 |
| Helsingin NMKY | 26 | 10 | 16 | 2799 | 2880 | 20 |
Runkosarja > Sarjataulukko itälohko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pantterit | 26 | 17 | 9 | 2782 | 2566 | 34 |
| Hyvinkään Tahko | 26 | 16 | 10 | 2951 | 2840 | 32 |
| Torpan Pojat | 26 | 13 | 13 | 2814 | 2812 | 26 |
| Porvoon Tarmo | 26 | 12 | 14 | 2652 | 2748 | 24 |
| Joensuun Kataja | 26 | 9 | 17 | 3002 | 3092 | 18 |
Kotkan Työväen Palloilijat nousi suoraan mestaruussarjaan.
Pudotuspelit > Loppuottelut

| Playhonka – Turun NMKY |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Playhonka | TuNMKY | 99–95 |
|  | TuNMKY | Playhonka | 95–139 |
|  | Playhonka | TuNMKY | 86–87 |
|  | TuNMKY | Playhonka | 95–100 |
Playhonka mestaruuteen voitoin 3–1.
Playhongan joukkue: Erwin Latimer, Jari Mahlamäki, Asser Lindholm, Jarmo Laitinen, Kalevi Sarkalahti, Mikael Salmi, Vesa Sorri, Rainer Lygdman, Martti Sajantila, Kari Kaario ja Juha Lindberg. Valmentajat Kari Liimo ja Jyrki Immonen.
Karsintaottelut

Kataja säilytti sarjapaikkansa voitoin 2-0 Peli-Karhuista.
Helsingin NMKY säilytti sarjapaikkansa voitoin 2-0 Porvoon Tarmosta.
Ensimmäinen putoaja oli Peli-Karhut, kun se hävisi alempien pudotuspelien 2. kierroksella Porvoon Tarmolle voitoin 1-2.
Porvoon Tarmo säilyi voitettuaan otteluvoitoin 2-1 ykkösdivisioonan kakkosen, Forssan Koripojat.
Konsepti

Konsepti voi tarkoittaa seuraavia:
konsepti, kirjallisen työn luonnos, puhtaaksikirjoittamaton työ
konsepti, suullista esitystä varten tehty käsikirjoitus
konseptikuva ja konseptikuvitus, erilaisten produktioiden kuvallinen luonnos tai suunnitelma
konseptialbumi, äänilevy, johon tallennetut kappaleet muodostavat jonkinlaisen kokonaisuuden
Konsepti Oy, suomalainen markkinointikonsulttiyritys
konseptiarkki, nelisivuinen ruutupaperi
konseptitodistus, jonkun idean tai tavaran käyttökelpoisuuden tai hyödyllisyyden tms. esittäminen
synopsis on tiivistelmä tai yleiskuvaus esimerkiksi kuvallisesta tai kirjallisesta teoksesta.
Kokkolan Veikot

Kokkolan Veikot on vuonna 1921 Kokkolassa perustettu urheiluseura. Se perustettiin jatkamaan vuodesta 1912 toimineen Suomen Lyseoiden Urheilijain Kokkolan osaston perinteitä paikallisen urheilutoiminnan parissa. Naisjaosto aloitti toimintansa muutaman vuoden perustamisen jälkeen, vuonna 1923 ja seura liittyi yhdistysreksisteriin vuonna 1925. Sen alkuperäisinä lajeina olivat voimistelu, yleisurheilu, pyöräily, pesäpallo ja kuntourheilu. Nykyisin seuraan kuuluu noin 600 jäsentä ja sen lajivalikoimaan kuuluu alusta asti mukana olleiden voimistelun ja yleisurheilun lisäksi keilailu (tuli mukaan vuonna 1964), lentopallo (mukaan 1967) ja painonnosto (mukaan 1979).
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Kylkirusto

Rintalasta ja kylkirustot edestäpäin.
Kylkirusto (lat. cartilago costalis) on rustokudosta, jonka avulla kylkiluut kiinnittyvät rintalastaan. Kylkirustojen ulkopäät ovat kiinnittyneet vastaavan kylkiluun luiseen osaan. Ensimmäisen eli ylimmän kylkiruston sisempi pää kiinnittyy suoraan rintalastaan, 2.–7. kylkirustot kiinnittyvät synoviaalinivelillä (lat. articulationes sternocostales) rintalastan ulkoreunoihin, 8.–10. kylkirustot niveltyvät synoviaalinivelillä ylempään kylkiluuhun, ja 11.–12. kylkirustot ovat ihmisellä vapaita kylkiluita eli niiden päällä ei ole kiinnittymispintaa rintalastan tai rustokudokseen.
Kylkirustot koostuvat hyaliinirustosta. Ruston jousto-ominaisuus helpottaa rintakehän liikkuvuutta ja auttaa hengittämisessä.
Kompletorio

Kompletorio (lat. ad Completorium) tarkoittaa rukoushetkeä päivän päätteeksi. Rukoushetket (hetkipalvelukset, hetkirukoukset) ovat pieniä jumalanpalveluksia, joissa luetaan psalmeja ja muita Raamatun tekstejä sekä lauletaan virsiä tai muita lauluja. Kompletorio kuuluu laudeksen ja vesperin ohella ns. suuriin rukoushetkiin. Päivän viimeisenä rukoushetkenä se päättää (lat. complere, päättää, täyttää) päivän rukoushetket.
Perinteinen kompletorion järjestysː
Johdanto (Herra, avaa minun huuleni)
Synnintunnustus ja synninpäästö
Virsi tai hymni "Kun päivä painuu levolle" (Te lucis ante terminum) Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja virsi 754
Psalmi, joko psalmit 4, 91 ja 134 tai kirkkovuoden mukainen psalmi
Lyhyt raamatunluku
Lyhytvastauslaulu (responsorion)
Lyhyt puhe tai mietiskelyteksti (voidaan jättää pois)
Simeonin kiitosvirsi antifoneineen
Rukousjakso
Herran rukous
Ylistys
Loppusiunaus
Kompletorion alkuun voidaan liittää perinteinen Valon rukous (Lucernarium) Siihen sisältyy johdanto, valon hymni ("Phos hilaron" Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja virsi 755a), kiitosrukous ja psalmi antifoneineen. Jos valon rukous liitetään kompletorion alkuun, valon rukouksen jälkeen jatkuu kompletorio raamatunluvusta.
Monilla rippikoululeireillä päivät päättyvät kompletorioon.[lähde? ] Kompletorio voi olla myös kuin pienimuotoinen jumalanpalvelus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rukous päivän päättyessä eli kompletorio (PDF) (Suomen ev. lut. kirkon jumalanpalvelusten kirjan mukaan)
Kristie Boogert

| Kristie Boogert |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: Rotterdam 
Tennispelaaja
Pituus:  178  cm
Paino:  64 kg
Kätisyys:  oikeakätisyys, kahden käden rysty
Ammattilaisena:  1991–
Palkintorahat:  1 364 008 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  29  (5. helmikuuta 1996)
Voitot/tappiot:  256–239
Nelinpeli
Paras sijoitus:  16  (3. helmikuuta 1997)
Voitot/tappiot:  194–158
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Kristie Boogert (s. 16. joulukuuta 1973 Rotterdam, Alankomaat) on alankomaalainen uransa päättänyt tennispelaaja. Hänen suurin saavutuksensa on olympiahopea kesäolympialaisista 2000 naisten nelinpelin hopea Miriam Oremansin parina. Boogert asuu Etelä-Hollannissa, Alankomaissa.
Nairobi

| Nairobi |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Nairobi
 Koordinaatit: 1°17′S, 36°49′E 
Valtio:  Kenia
Piirikunta:  Nairobin kaupunkipiirikunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Dick Wathika
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  684 km²
Korkeus:  1 660 m
Väkiluku (2009):  3 138 295
 – Väestötiheys:  4 509 as./km²
 – Metropolialue:  n. 4 miljoonaa
Suuntanumero(t):  +258-20-*
 
 www.nairobicity.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nairobi on Kenian pääkaupunki, ja 4,8 miljoonalla asukkaallaan (2023) se on yksi Afrikan suurimmista kaupungeista. Nairobin nimi tulee masai-heimon sanasta enkarenairobi ('viileät vedet'). Se sijaitsee viileällä ylänköalueella.
Maantiede ja ilmasto

Nairobi sijaitsee Kampalan ja Mombasan välillä lähellä Itä-Afrikan hautavajoaman itäreunaa. Kaupungin länsiosa nousee Ngongin kukkuloille.
Nairobi sijaitsee 1 660 metriä merenpinnan yläpuolella. Niinpä sen ilmasto on viileämpi kuin alempana samalla leveyspiirillä. Vuodessa on kaksi sadekautta: "pitkät sateet" maaliskuusta toukokuuhun ja "lyhyet sateet" lokakuun ja joulukuun välillä.
Keskimääräinen ylin lämpötila vaihtelee 21 °C:n ja 26 °C:n välillä. Keskimääräinen alin lämpötila vaihtelee 10 °C:n ja 14 °C:n välillä. Sateisimmat kuukaudet ovat huhtikuu, toukokuu ja marraskuu. Kuivin kuukausi on heinäkuu. Vuosittainen sadanta on noin 1 000 millimetriä.
Historiaa

Nairobi perustettiin vuonna 1899 väliasemaksi Uganda Railway -rautatieyhteydelle, jota rakennettiin Mombasan ja Ugandan välille. Paikka oli sopiva, koska siinä saatiin vettä joista ja ilmasto oli sopivan viileä rataa rakentaville intialaisille ja brittiläisille uudisasukkaille.
Kaupunki rakennettiin kokonaan uudelleen 1900-luvun alussa, kun ruton puhkeamisen jälkeen alkuperäinen kaupunki oli poltettu maan tasalle.[lähde? ] Sen jälkeen kaupunki alkoi kasvaa, ja siitä tuli brittiläisen Itä-Afrikan protektoraatin pääkaupunki 1905 ja itsenäisen Kenian pääkaupunki vuonna 1963.
Terroristiryhmä al-Qaida räjäytti autopommin Yhdysvaltain Kenian-suurlähetystön edustalla 7. elokuuta 1998. Terrori-iskussa kuoli 207 kenialaista ja 12 yhdysvaltalaista.  Tässä ja samanaikaisessa iskussa Tansaniassa  loukkaantui yhteensä noin 4 000 ihmistä.
11. kesäkuuta 2007 itsemurhapommittaja tappoi itsensä ja haavoitti 37 ihmistä Nairobin keskustassa Ambassadeur-hotellin edustalla, lähellä vuoden 1998 pommi-iskupaikkaa. Pommi-iskun epäiltiin olleen jatkoa väkivaltaiselle poliisioperaatiolle Matharen slummissa 6.–7. kesäkuuta. Operaatiossa poliisi ampui ainakin 33 Mungiki-jengin jäsentä läpi yön kestäneissä ammuskeluissa.
Nairobin kaupunkipiirikunta perustettiin maaliskuussa 2013 aiemman Nairobin maakunnan tilalle, kun Kenian vuoden 2010 perustuslain seurauksena maassa luovuttiin maakuntatason hallinnosta. Piirikunta jakautuu 17 vaalipiiriin.
Talous

Nairobissa on useiden kansainvälisten yhtiöiden ja järjestöjen päämajat, joten se on Afrikan vaikutusvaltaisimpia kaupunkeja. Myös Yhdistyneet kansakunnat on vahvasti läsnä Nairobissa, sillä kahdella sen osastoista, UNEPilla ja UN-Habitatilla, on päämaja Nairobissa.
Nairobissa on tekstiilien, rakennusmateriaalien, elintarvikkeiden, virvokkeiden ja tupakan valmistusta. Ympäröivällä maaseudulla kasvatetaan maissia, kassavaa, durraa, papuja, hedelmiä sekä pienessä määrin kahvia.
Nairobin pörssi on Afrikan suurimpia.
Matkailu

Nairobin tunnetuimpiin matkailukohteisiin kuuluu Nairobi National Park. Se on ainoa kansallispuisto kaupungin rajalla. Puistossa on useita erilaisia eläimiä, kuten leijonia ja kirahveja. Nairobissa on myös enemmän eri lintulajeja kuin missään muussa pääkaupungissa maailmassa.
Nairobissa on myös useita museoita. Niihin kuuluu muun muassa Nairobin rautatiemuseo ja Kenian kansallismuseo. Kaupungin hotelleihin kuuluu Panari Hotel, Hilton, Grand Regency ja Norfolk Hotel, joka on vanhin kaupungissa toimivista hotelleista. Nairobin Panari Sky Centreen on avattu myös suurin luistelurata Afrikassa.
Matkailu > Kiinnostavia kohteita

Nairobin kansallismuseo (Nairobi National Museum)
Nairobin kansallispuisto (Nairobi National Park)
Karen Blixen Museum
National Archives
Bomas of Kenya
Giraffe Centre
Safari park
David Sheldrick's Orphan Elefant Center
Karuran metsä
Nairobi Arboretum
Liikenne

Kenian tärkein lentoasema, Jomo Kenyattan kansainvälinen lentoasema, sijaitsee noin 20 km Nairobin keskustasta pohjoiseen.
Vuonna 2022 valmistui kiinalaisten rakentama pikatie, joka kulkee kaupungin länsiosista kansainväliselle lentoasemalle. Sen pituus on 27 km, ja sen johdosta matka-aika lentokentälle lyheni 1-2 tunnista riippuen ruuhkasta noin 20 minuuttiin. Tien käytöstä peritään maksu.
Perinteisesti suosittu joukkoliikenteen muoto ovat matatut, pienet minibussit. Niiden vaihtoehtoina on tavallisia ja yhteiskäyttötakseja. Nairobissa on nykyisin myös busseja ja jopa aasialaistyyppisiä tuk-tukeja.
Slummit

Nairobissa on useita slummeja. Slummit ovat seurausta maalta kaupunkiin suuntautuneesta muuttoliikkeestä, eikä kaikille uusille asukkaille ole ollut mahdollisuutta työntekoon. Jos kaupunkiin muuttajilla ei ole rahaa parempaan asuntoon tai sukulaisia, joille maksaa heidän luonaan asumisesta, joutuu muuttaja hankkimaan asunnon slummista. Slummien vuokra-asuminen on myös suhteellisen kallista (noin 1 500–4 000 K/kk,selvennä riippuen sijainnista).[lähde? ]
Läntisessä Nairobissa sijaitseva Kibera on yksi Afrikan suurimmista ja köyhimmistä slummeista.
Alkujaan alue toimi nubialaisten sotilaiden asumuksena 1920-luvulla. Kibera onkin nubiaa ja tarkoittaa metsää. Kibera on kahden neliökilometrin kokoinen ja slummissa on arvioitu asuvan jopa 1,2 miljoonaa ihmistä. Muita merkittäviä slummeja Nairobissa ovat muun muassa Mathare sekä Korogocho[lähde? ].
Rikollisuus

Nairobi on joutunut taistelemaan kasvavaa rikollisuutta vastaan, ja sillä on maine vaarallisena kaupunkina. Se onkin saanut lempinimekseen ”nairobbery”. Vuonna 2001 Yhdistyneet kansakunnat mainitsi Nairobin yhdeksi turvattomimmista kaupungeista maailmassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nairobi Wikimedia Commonsissa
Yhdysvaltojen Kenian-suurlähetystöön kohdistunut pommi-isku 7. elokuuta 1998.
Nairobi Expressway
Näkymää Kenian suurimmasta slummista Kiberasta.
Konneveden Kosket

Siikakoski helmikuussa 2007.
Taikinainen kesällä.
Konneveden Kosket on Keski-Suomen Konneveden ja Hankasalmen kuntien  Rautalammin pääreitillä omistamien koskien markkinointiin käytetty eräänlainen tuotenimi. Koskireitin hallinta ja markkinointi kuuluu kunnan tytäryhtiön Kellankosken Voima Oy:n tehtäviin. Se omistaa lisäksi Kellankosken voimalan, joka toimii Kellanvirran Kellankoskessa.
Yleistä

Konneveden kunta osti vuonna 2012 pääosan Kellankosken Voiman osakkeista ja Rautalammin reitillä sijainneet seitsemän koskea Myllykoski Oy:ltä. Kunnan tarkoituksena oli panostaa kalojen luontaisten lisääntymisalueiden parantamiseen ja kasvattaa kalastukseen ja luontoon kohdentuvaa matkailua. Konneveden Kosket sijaitsevat Etelä-Konneveden kansallispuiston välittömässä läheisyydessä. Tällä hetkellä pääpaino on kalojen lisääntymisalueiden kasvattaminen, vaikka koskijaksot muodostavat jo eteläisen Suomen merkittävimmän villin järvitaimenen lisääntymisalueen. Koskireitti saa alkunsa Konnevedestä, jonka ekologinen tila on luokitukseltaan erinomainen .
Viime vuosina koskireitti on herättänyt myös median huomion. Konnevedellä on kuvattu sekä kotimaisen Arktiset Vedet –sarjan jaksoja, että National Geographic Channelin King Fishers –sarjan jakso. Konneveden kosket ovat toimineet myös perhokalastuksen SM-finaalin isäntänä ja koskireitti onkin myös tunnettu urheilukalastuskohde. Koskireitin ensimmäisellä koskella, Siikakoskella on nähty kalastamassa vuosien mittaan myös monia merkkihenkilöitä ja valtiopäämiehiä. Heistä tunnetuimpia lienevät Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter  ja Suomen tasavallan pitkäaikainen presidentti Urho Kekkonen. Siikakosken rannalle onkin pystytetty Urho Kekkosen muistomerkki.
Kellanvirran kosket

Kellanvirta alkaa Konnevedestä ja se laskee viiden kilometrin jälkeen Liesveteen. Sen uomassa sijaitsee samanniminen läpivirtausjärvi Kellanvirta ja neljä alla esiteltävää koskea.
Siikakoski on koskireitin alkukoski, joka on noin 100 metriä pitkä ja joka putoaa noin 1,2 metriä. Se saa alkunsa kalaisasta Konnevedestä. Siikakosken vedenlaatu on Konneveden tapaan erinomainen. Taikinainen tunnetaan erityisesti hyvänä harjuskoskena ja sen pituus on noin 100 metriä[lähde? ] Karinkosken erottaa Taikiaisesta 200 m pitkä välisuvanto. Karinkoskessa esiintyy runsaasti järvitaimenia ja harjuksia. Karinkoski soveltuu monenlaiseen kalastukseen. Koski on 350 metriä pitkä ja sen pudotus on noin 0,9 metriä. Sen leveä matalahko uoma, jossa on isoja kiviä ja syviä monttuja, tarjoaa ottipaikkoja kalastajille. Kellankoski on 50–60 metriä leveä ja noin 600 metriä pitkä. Pääkoski on siitä puolet eli 300 metriä pitkä ja sen pudotus on 2,9 metriä. Se on karu ja niukkakasvuinen koski, joka kuohuu komeasti yläosiltaan ja rauhoittuu hiljalleen alajuoksua kohti. Koskeen on rakennettu kalastuslaitureita pyyntiä helpottamaan erityisesti taimenen pyyntiä.[lähde? ]
Korholankosket

Korholankosket ovat Konneveden ja Hankasalmen rajalla sijaitseva joki ja koskiketju Vanginveden ja Kynsiveden välissä. Joki sijaitsee Konneveden ja Hankasalmen rajalla. Se on 1,3 kilometriä pitkä ja se putoaa noin 2,1 metriä.
Ylin koski on Yläinen, joka on noin 150 metriä pitkä . Seuraavaksi tulee 700 metrin jälkeen Keskinen, jota kutsutaan myös Korholankoskeksi. Se on 250 metriä pitkä (kartasta 350 metriä ) ja sen pudotus on noin 0,6 metriä. Alin koski on Hannulankoski, jonne on matkaa kilometrin leventyvän jokiuoman jälkeen. Kosken pituus on 150 metriä (kartasta yli 200 metriä ) ja pudotus 0,5 metriä.
Korholankosket ovat Keski-Suomen maakunnan neljänneksi suurin rakentamaton koskialue.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Konneveden Kosket
Kuka on nähnyt tuulen?

| Kuka on nähnyt tuulen?> Who Has Seen the Wind |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Allan King
Käsikirjoittaja:  Patricia Watson
Perustuu:  W. O. Mitchellin romaaniin
Säveltäjä:  Eldon Rathburn
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Kanada
Tuotantoyhtiö:  Astral Films
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuka on nähnyt tuulen? (Who Has Seen the Wind) on Allan Winton Kingin ohjaama kanadalais-brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1977. Se  perustuu W. O. Mitchellin romaaniin vuodelta 1947.
Juoni

Elokuva seuraa 1930-luvun kanadalaisen pikkukaupungin asukkaita. Pahansisuinen vanha naisopettaja joutuu väistymään uusien, liberaalimpien aatteiden ja menetelmien tieltä. Tapahtumia tarkkaillaan uteliaan Brian-pojan ja tämän hiljaisemman kaverin Benin kautta.
Elokuva esitettiin Yle TV2 -kanavan perjantain myöhäisillassa elokuussa 1990.
Kovan onnen lapsia

| Kovan onnen lapsia näytelmä kolmessa näytöksessä |
| --- | --- |

Kirjoittaja:  Minna Canth
Kirjoitettu:  1888
Alkuperäiskieli:  suomi
Kantaesitys:  1888
Kantaesityspaikka:  Suomalainen teatteri
| 'Kirja' |
| --- | --- |
Genre:  näytelmä
Kustantaja:  G. W. Edlund
Julkaistu:  1888
Ulkoasu:  nid.
Sivumäärä:  153
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kovan onnen lapsia on Minna Canthin näytelmä vuodelta 1888. Sen julkaisi painettuna Edlund. Se oli Canthin neljäs näytelmä, joka esitettiin näyttämöllä. Sitä aloittaessaan Canthilla oli tarkoitus luoda suuri yhteiskunnallinen näytelmä. Näytelmän keskushahmo on työmies Topra-Heikki, jota Viljo Tarkiainen on kutsunut Suomen kirjallisuuden ensimmäiseksi kommunistiksi.
Käsikirjoitus

Aiempi tutkimus on pitänyt Kaarlo Bergbomin merkitystä näytelmän synnyssä suurena. Minna Maijala on kuitenkin osoittanut, että Canth oli paljon luultua itsenäisempi ja noudatti sitä kirjoittaessaan omia esteettisiä mieltymyksiään. Näytelmästä on säilynyt ennen lopullista käsikirjoitusta viisi versiota.
Vastaanotto

Näytelmän ensiesitys 8. marraskuuta 1888 Suomalaisessa Teatterissa aiheutti suuren kohun, jota Canth hämmästeli Emilie Bergbomille. Esityksiä ei enää jatkettu, sillä sen tapahtumat olivat katsojille liikaa, ja teatterin johto pelkäsi menettävänsä valtion tukirahat. Eritystä paheksuntaa herätti, että köyhä kansa tavoitteli parempaa osaa ja tapahtumat oli sijoitettu silloiseen nykyaikaan. Se saattaisi jopa horjuttaa yhteiskunnan perustuksia, ajateltiin. Seuraava esitys oli vasta vuonna 1904.
Vaikka vaikutti siltä, ettei Canth pannut pahakseen esitysten loppumista, hän antoi kuitenkin seuraavan näytelmänsä, ruotsiksi kirjoittamansa Sylvi-näytelmän, Ruotsalaiselle teatterille.
Aiheesta muualla

Kovan onnen lapsia ladattavana versiona (pdf)
Kunta konkurssissa

| Kunta konkurssissa |
| --- | --- |
 Kirjan etukansi.
Kirjailija:  Simo Ojanen
Kieli:  Suomi
Genre:  Tieteisfiktio
Kustantaja:  Karisto
Julkaistu:  1984
Sivumäärä:  243
ISBN:  951-23-2105-X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kunta konkurssissa on Simo Ojasen 1984 kirjoittama kirja. Se on lajityypiltään tieteisfiktion ja maalaiselämän sekoitusta.
Juoni

Kirja kertoo avaruusoliosta, joka saapuu syrjäiseen kuntaan, joka on taloudellisessa ahdingossa. Ufo tapaa matkallaan kirjavan joukon henkilöitä. Tarina on kirjoitettu kunnassa olevien ihmisten näkökulmasta ja mitä heidän elämässään tapahtuu.
Lainaus

»Johtajatar istui pallilla saunan eteisessä ja tiirasi verhon rakosesta ulos ja portille. Sieltä sen limanuljaskan oli kohta pakko tulla traktoreineen. Hän oli äsken odottanut portaiden edessä ja oli sitten huomannut, että niin hoitajat kuin hoidettavatkin roikkuivat ikkunoissa ja tirskuivat niin kuin olisivat nähneet hänen sisälleen. Hän livahti sitten tänne, täältä näki parhaiten ja häntä ei nähty.» 
(Kunta konkurssissa s. 131)
Kirjan takakansi.
Kuka pelkää Paulaa

| ”Kuka pelkää Paulaa” Paula Koivuniemi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Yöperhonen
 A-puoli: ”Kuka pelkää Paulaa”
 Julkaistu: 2006
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 03.42
 Levy-yhtiö: Edel Records
muut singlet
|   | ”Kuka pelkää Paulaa”  |   |
Kuka pelkää Paulaa on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen musiikkikappale vuodelta 2006. Sen sävelsi ja sovitti Mika Toivanen, sanoituksen tekivät Ilkka Vainio ja Mika Toivanen. Se julkaistiin CDr-promosinglenä mainokseksi vuonna 2006 ilmestyneelle studioalbumille Yöperhonen.
"Kuka pelkää Paulaa" -kappaleen rakenne on intro - säkeistö - kertosäkeistö - välisoitto -  säkeistö - kertosäkeistö - outro. Laulu viittaa esittäjäänsä, sanoitus on suora kysymys läsnäolevalle yleisölle: "Kuka pelkää Paulaa?", "Tänään täällä laulaa nainen tää aikuinen".
Aiheesta muualla

ChordU: Chords for Paula Koivuniemi - Kuka pelkää Paulaa
Kolmannen planeetan arvoitus

| Kolmannen planeetan arvoitus> Тайна третьей планеты |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roman Katšanov
Käsikirjoittaja:  Kir Bulitšev
Perustuu:  Kir Bulitševin romaaniin Alissa avaruudessa
Säveltäjä:  Aleksandr Zatsepin
Kuvaaja:  Teodor Bunimovitš, Svetlana Kašejeva
Tuotantosuunnittelija:  Natalya Orlova (käännä suomeksi)
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Neuvostoliitto
Tuotantoyhtiö:  Sojuzmultfilm
Levittäjä:  Sojuzmultfilm
Ensi-ilta:   1981  Suomessa 1982 
Kesto:  50 min
Alkuperäiskieli:  venäjä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolmannen planeetan arvoitus on Sojuzmultfilmin tuottama neuvostoliittolainen animaatioelokuva, joka julkaistiin vuonna 1981. Animaation on ohjannut Roman Katšanov. Elokuvan kesto on 50 minuuttia.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ol'ga Gromova  | … |  Alissa Seleznjova   |
|  Vsevolod Larionov  | … |  professori Seleznjov, Govorun   |
|  Vasilij Livanov  | … |  Gromozeka   |
|  Jurij Volintsev  | … |  Kapteeni Zeljonij   |
|  Grigorij Špigel'  | … |  iloinen U.   |
|  Pötr Višnjakov  | … |  lääkäri Verhovtsev, Glot   |
|  Jurij Andrejev  | … |  navigaattori Basov    |
|  Vladimir Družnikov  | … |  Kapteeni Kim   |
|  Vladimir Keningson  | … |  Robotti planeetalta Šelezjaka; robotti tarjoilija   |
|  Jekaterina Krasnobajeva  | … |  myyjä etana   |
|  Nikolaj Grabbe  | … |  Kapteeni Buran   |
Aiheesta muualla

Kolmannen planeetan arvoitus Internet Movie Databasessa (englanniksi)