stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Annie Machon
MI5:n jälkeen

Kokemuksensa ansiosta Machon on tiedustelun asiantuntija, kirjailija, toimittaja, matkan- ja tapahtumienjärjestäjä, politiikan kampanjoija, mediakouluttaja PR-konsultti. Hän myös luennoi tilaisuuksissa, jotka liittyvät tiedusteluun ja kansalaisoikeuksiin.
Machon erosi Shaylerista 2006 tämän väitetyn huumeidenkäytön ja messias-väitteiden vuoksi. ”Surullinen tapaus”, Machon sanoi vieraillessaan Suomessa maaliskuun lopussa 2012. Machon on mukana Jonathan Kerr-Smithin William Rodriguezista tekemässä puolitoistatuntisessa dokumentissa Last Man Out.
Machon kuuluu 9/11-totuusliikkeseen ja on sitä mieltä, että syyskuun 11. päivän iskut teki Yhdysvaltojen hallitus saadakseen tekosyyn sodalle.
Machon on ollut Law Enforcement Against Prohibition järjestön hallituksen jäsen.
Teokset

Machon, A. (2005). Spies, Lies and Whistleblowers: MI5 and the David Shayler Affair. Book Guild Ltd. ISBN 185776952X
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Annie Machon Wikimedia Commonsissa
”The spy who loved me”; Stuart Jeffries; The Guardian, 15.11. 2002. (englanniksi)
”No place to hide”; Sabine Durrant; The Guardian, 3.4.2000. (englanniksi)
”International speaker” (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
”David Shayler’s former partner reveals: How the bullying State crushed him”; Annie Machon; The Daily Mail, 11.8.2007. (englanniksi)
MI5 whistleblower and his girl split up; Jason Lewis; The Daily Mail, 6.1.2007. (englanniksi)
Anniemachon.com (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat
Mahatškalan lentoasema

Mahatškalan lentoasema (ven. Международный аэропорт Махачкала им. дважды Героя Советского Союза Амет-Хана Султана,  Meždunarodnyi aeroport Mahatškala, IATA: URML, ICAO: МСХ) tai Mahatškala-Uitašin lentoasema, on kansainvälinen lentoasema Dagestanin tasavallan pääkaupunki Mahatškalassa Venäjän Pohjois-Kaukasiassa. Lentoasema sijaitsee noin 20 kilometriä Mahatškalan kantakaupungista kaakkoon, mutta on silti osa Mahatškalan kaupunkia.
Vuonna 2013 lentoaseman matkustajamäärä kasvoi 20 prosentilla ja ylitti 500 000 matkustajan rajan.
Mahatškalan lentoasema Pohjois-Kaukasiassa Venäjällä.
Mahatškalan lentoaseman sijainti Dagestanissa.
Aiheesta muualla

Mahatškala, meždunarodnyi aeroport (venäjäksi) (aviapages.ru)
Skyvector aeronautical charts (englanniksi) (skyvector.com)
Tenzin Gyatso

| Tenzin Gyatso |
| --- | --- |
 Tenzin Gyatso vuonna 2013.
Dalai-lama
 22. helmikuuta 1940 –  
Edeltäjä:  Thubten Gyatso
Tiibetin pakolaishallituksen johtaja
 –2011  
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. heinäkuuta 1935 (ikä 89) Tengster, Tiibet
Ammatti:  Tiibetin pakolaishallituksen johtaja, tiibetinbuddhalainen munkki
Tiedot
Kunnianosoitukset:   Nobelin rauhanpalkinto (1989)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.dalaiLama.com, dalailama.ru, eldalailama.com, fr.dalailama.com ja de.dalailama.com
Tenzin Gyatso (tiibetiksi བསྟན་འཛིན་རྒྱ་མཚོ, Bstan-'dzin Rgya-mtsho, koko nimi Jamphel Ngwang Lobsang Yeshe Tenzin Gyatso, syntyjään Lhamo Dhondrub, tiibetiksi ལྷ་མོ་དོན་འགྲུབ།, Lha-mo Don-'grub, [ˈl̥ámo ˈtʰø̃ ̀ɖup]; s. 6. heinäkuuta 1935) on nykyinen, 14. dalai-lama, Tiibetin buddhalaisuuden johtohahmo ja Tiibetin pakolaishallituksen johtaja.
Tenzin Gyatso syntyi maanviljelijäperheeseen Koillis-Tiibetissä. Edellisen dalai-laman ennen kuolemaansa jättämien vihjeiden ja perinteisten kokeiden perusteella hänet tunnistettiin jo pikkulapsena dalai-laman inkarnaatioksi eli ruumiillistumaksi. Hänestä tuli neljävuotiaana dalai-lama ja 15-vuotiaana Tiibetin poliittinen johtaja. Kiinan kansantasavallan miehitettyä Tiibetin Tenzin Gyatso lähti maanpakoon Intiaan. Siellä hän perusti Tiibetin pakolaishallituksen. Hän tukee tiibetiläisen kulttuurin säilyttämistä ja tavoittelee Tiibetin autonomiaa. Dalai-lama on matkustellut laajasti vuodesta 1960 lähtien tekemässä tiibetiläisten asiaa tunnetuksi, ja tiibetiläiset pitävät häntä yhä johtajanaan. Hän sai vuonna 1989 Nobelin rauhanpalkinnon väkivallattomasta rauhantyöstään.
Varhainen elämä > Varhaislapsuus

Lhamo Thondup (tai Dhondrub) syntyi Tengsterin kylässä Amdon maakunnassa (nyk. Qinghain maakunnassa Kiinassa) Koillis-Tiibetissä 6. heinäkuuta 1935. Hän oli vanhempiensa kuudestatoista lapsesta yhdeksäs; lapsista seitsemän jäi eloon. Hänen nimensä tarkoitti ”toiveita toteuttavaa jumalatarta”. Hänen isoveljensä Thubten Jigme Norbu oli jo aikaisemmin julistettu lama Tengster Rinpochen jälleensyntymäksi, ja hänen toinen isoveljensä opiskeli luostarissa munkiksi. Lhamon vanhemmat olivat uskonnollisia ja noudattivat tavallisimpia tiibetinbuddhalaisia menoja, mutta he eivät olleet varsinaisesti hurskaita. Ensimmäiset kolme vuotta Lhamon vietti melko tavanomaista tiibetiläislapsen elämää.
Varhainen elämä > Tunnistaminen jälleensyntyneeksi dalai-lamaksi

Kolmastoista dalai-lama oli kuollut Lhasassa vuonna 1933, ja hänen odotettiin jälleensyntyvän aikaisintaan yhdeksän kuukauden ja viimeistään kahden vuoden kuluttua kuolemastaan. Hänen päänsä havaittiin kääntyneen kahdesti hänen kuolemansa jälkeen itään päin, mikä tulkittiin merkiksi siitä, että jälleensyntyminen tapahtuisi jossain Lhasan itäpuolella. Tiibetin sijaishallitsija Reting Rinpoche lähtikin etsimään dalai-laman jälleensyntynyttä dalai-lamaa idästä, ja erinäisiä merkkejä seuraamalla löytyi kolme ehdokasta. Näistä ensimmäinen ehti kuolla, ja toinen ei kyennyt tunnistamaan dalai-lamalle kuuluneita esineitä. Kolmannen ehdokkaan, Lhamo Thondupin, sen sijaan kerrotaan heti tunnistaneen etsijäseurueen jäsenet ja heidän kantamansa esineet. Vielä nykyisin 14. dalai-lama kertoo itsekin muistavansa tapahtumat ja sen, kuinka tutulta kaikki hänestä jo silloin tuntui.
Kun maakunnan hallitsija oli vihdoin lunnaita vastaan sallinut juuri neljä vuotta täyttäneen Lhamon lähteä Lhasaan, noin 50 hengen suuruinen seurue lähti Tengsteristä 10. heinäkuuta 1939. Seurueeseen kuuluivat Lhamon vanhemmat ja kaksi veljeä, jotka saivat Lhasaan saavuttua asua lähellä Lhamon uutta kotia. Lhamon saapuminen Lhasaan oli hyvin merkittävä ja odotettu tapahtuma tiibetiläisille. Neljävuotias Lhamo oli vielä liian nuori opiskelemaan buddhalaisia tekstejä, joten hän vietti ensimmäisen talven dalai-laman kesäasunnossa Norbulingkan palatsissa. Hänen päänsä ajeltiin, ja hän sai uuden nimen Jamphel Ngwang Lobsang Yeshe Tenzin Gyatso, joka tarkoittaa ”Pyhä herra, Lempeä kunnia, Suuri puhuja, Myötätuntoinen, Oppinut uskon puolustaja, Viisauden valtameri”. Henkilönnimenä hänestä käytetään kahta viimeistä nimeä. Jälkikäteen Tenzin Gyatso on suhtautunut nimiinsä vaatimattomasti: hän myöntää vain ”Suuren puhujan” olevan osuva nimi, sillä hän puhuu paljon.
Dalai-lamana Tiibetissä > Kruunaus dalai-lamaksi

Lhamo palasi Lhasaan 21. helmikuuta, ja uudeksi dalai-lamaksi hänet kruunattiin juhlallisesti 22. helmikuuta 1940. Dalai-lama itse kertoi jälkeenpäin muistavansa yhä kruunajaisseremonioiden tapahtumat, ja kuinka tutulta kaikki tuntui:
»Tapahtumat edessäni tuntuivat hyvin tutuilta. Minun ei tarvinnut ponnistella millään tavoin. Tuntui kuin olisin tehnyt kaiken sen aikaisemminkin.»
Dalai-lamana Tiibetissä > Opinnot

Kuusivuotiaana Dalai-lama aloitti buddhalaisuuden opinnot, jotka kestivät 18 vuotta. Talvet hän vietti Potalan palatsissa ja kesät Norbulingkassa, missä hän kertoo viihtyneensä paremmin.
Dalai-lamana Tiibetissä > Kiinalaismiehitys ja pako Intiaan

Kiinan kansanarmeija hyökkäsi Tiibetiin vuonna 1949 ja miehitti lopulta maan pysyvästi, mikä muodosti uhan tiibetiläisen kulttuurin olemassaololle. Tiibetiläiset antoivat 15-vuotiaalle Dalai-lamalle täyden poliittisen vallan, sillä maa tarvitsi yhdistävää symbolia. Dalai-lama neuvotteli miehityksen aikana Kiinan johdon kanssa tuloksetta.
Tiibetiläiset aloittivat aseellisen vastarinnan miehittäjiä vastaan vuonna 1957. Tiibetin kansannousun alettua vuonna 1959 Dalai-laman elämä Lhasassa kävi lopulta kestämättömäksi. Kiinalaiset pommittivat maan luostareita ja ampuivat hänen palatsiaan tykillä. Dalai-lama pelkäsi henkensä puolesta ja pakeni 31. maaliskuutatarvitaan parempi lähde 1959 perheensä ja seurueensa kanssa Intiaan, mistä hän sai turvapaikan. Tiibet oli menettänyt johtajansa, jota pidettiin Jumalan asettamana, ja maahan jäi suuri henkinen tyhjiö. Osa kansasta uskoi kaiken olevan osa jumalallista suunnitelmaa, osa kielsi tapahtuneen, ja osa uskoi kiinalaisten nyt nousseen maan uusiksi jumaliksi.
Maanpaossa Intiassa > Tiibetin pakolaishallituksen johtajana

Intiassa Dalai-lama asettui Intian pääministerin Jawaharlal Nehrun osoittamaan McLeod Ganjin esikaupunkiin, joka sijaitsee vuorenrinteessä noin 1 800 metrin korkeudessa Dharamsalan kaupungin yläpuolella. Kylä sopi ilmastoltaan tiibetiläisille ja oli tarpeeksi syrjäinen Intian johdon kannalta. Lisäksi alueella oli buddhalaisuuden varhaisia juuria. Köyhyyslupauksen antaneen Dalai-laman asuintalo oli suuri, mutta hänen asuintiloissaan ei ollut muuta kuin yksi vuode.
Dalai-lama aloitti poliittisen toiminnan välittömästi Intiaan saavuttuaan. Hän perusti Dharamsalaan Tiibetin pakolaishallituksen. Vuonna 1960 hän pyysi Yhdistyneitä kansakuntia keskittymään Tiibetin kysymykseen, mikä johtikin seuraavina vuosina kolmeen tiibetiläismyönteiseen YK:n päätöslauselmaan. Vuonna 1963 hän julkisti Tiibetin demokraattisen perustuslain. Hän alkoi myös tukea uhanalaisen tiibetiläisen kulttuurin säilyttämistä ja tukea tiibetiläispakolaisia. Vuonna 1964 hän teki ensimmäisen ulkomaanvierailunsa Aasiassa.
Kiinan johtaja Mao Zedong kuoli 1976, ja Tiibetin olot vapautuivat. Dalai-lamalle tarjottiin vuonna 1978 tilaisuutta palata Tiibetiin ja aloittaa keskustelut Tiibetin asemasta. Tiibetin täyttä itsenäisyyttä vielä tuolloin tavoitellut Dalai-lama torjui mahdollisuuden. Tiibetissä toteutettujen uudistusten vaikutuksesta tiibetiläisten itsenäisyysvaatimukset voimistuivat, minkä vuoksi kiinalaiset kieltäytyivät Dalai-laman vuonna 1981 ehdottamista neuvotteluista. Samalla Dalai-laman näkyvyys kasvoi, ja Tiibetin tilanne sai entistä enemmän kansainvälistä julkisuutta.
Dalai-lama on kannattanut vuodesta 1987 alkaen täyden itsenäisyyden sijasta Tiibetin autonomiaa. Hän ehdotti samalla koko Tiibetin muuttamista rauhanvyöhykkeeksi, kehotti Kiinaa luopumaan väestönsiirtopolitiikastaan ja kiinnittämään huomiota Tiibetin ympäristönsuojeluun ja tiibetiläisten perusoikeuksiin.
Vuoteen 2011 asti Dalai-lama toimi Tiibetin pakolaishallituksen johtajana. Hän päätti jättäytyä pakolaishallituksen poliittisesta toiminnasta ja keskittyä vain hengelliseen toimintaan. Tästä lähtien pakolaishallituksen johdossa on toiminut sikyong.
Maanpaossa Intiassa > Nobelin rauhanpalkinto 1989

Dalai-lama sai vuonna 1989 Nobelin rauhanpalkinnon. Nobel-komitea rinnasti palkintoperusteluissa Dalai-laman rauhan esitaistelijana Mahatma Gandhiin. Komitea korosti erityisesti sitä, että ”Dalai-lama on johdonmukaisesti vastustanut väkivallan käyttöä kamppailussaan Tiibetin vapauden puolesta”. Nobel-palkinto lisäsi Dalai-laman tunnettuutta, mutta ärsytti Kiinaa eikä vaikuttanut sen Tiibetin-politiikkaan. Palkinnon myöntämisen jälkeen Tiibetin autonomia ei ole edistynyt Dalai-laman ponnisteluista huolimatta, ja maan kiinalaistamista on jatkettu.
Maanpaossa Intiassa > Rauhanpalkinnon jälkeinen toiminta

Dalai-lama julkisti vuonna 1992 ”Suuntaviivoja Tiibetin tulevalle politiikalle, ja sen perustuslain pääpiirteet”. Siinä hän ilmoitti, ettei aio olla virallisessa asemassa Tiibetin tulevassa hallituksessa vaan aikoo palvella kansaa hallituksen ulkopuolisena yksityishenkilönä. Hän perusteli kantaansa sillä, että ei halua maan olevan yhden ihmisen varassa. Hän sanoo haluavansa jatkaa elämäänsä yksinkertaisena munkkina, jos hänen sallitaan palata Tiibetiin. Dalai-lama luennoi edelleen ahkerasti eri puolilla maailmaa.
Maanpaossa Intiassa > Seuraajan valinta

Dalai-lamalla on oikeus itse päättää, syntyykö hän uudelleen. Hänen mukaansa asia riippuu siitä, tarvitaanko uutta dalai-lamaa, ja hän katsoo, että asia on tiibetiläisten päätettävissä. Dalai-lama on ilmoittanut, ettei uusi dalai-lama synny Kiinan alaisessa Tiibetissä.
Ajattelutapa, mielipiteet ja yksityiselämä > Uskonto

Dalai-lamaa pidetään asemastaan huolimatta rationaalisesti ja tieteellisesti ajattelevana ihmisenä, ja hän on ottanut etäisyyttä dalai-lama-instituuttiin liitettyyn magiaan ja mystiikkaan sekä tiettyihin tantrisen buddhalaisuuden kiistanalaisiin käytäntöihin. Hän uskoo kuitenkin jälleensyntymiseen ja sanoo, että hänellä on ohikiitäviä muistikuvia edellisestä elämästään.
Dalai-lama ei hyväksy minkäänlaista käännyttämistä vaan pitää uskonnollista vakaumusta ja hengellistä etsintää jokaisen oman valinnan ja tahdon asiana. Hän ei myöskään pidä buddhalaisuutta ainoana tapana ymmärtää elämää, vaikka se onkin hänen mielestään tapa elää hyveellistä ja myötätuntoista elämää. Toisaalta on arvioitu, että juuri hänen ansiostaan sadattuhannet länsimaiset ihmiset ovat viime vuosikymmeninä kääntyneet buddhalaisiksi.
Ajattelutapa, mielipiteet ja yksityiselämä > Meditaatio

Dalai-lama on kiinnostunut buddhalaisen meditaation ja tieteen yhteisen perustan etsimisestä, ja hän puhui aiheesta vuonna 2005 eräässä neurotieteen merkittävässä konferenssissa. Dalai-lama pitää meditaatiota tekniikkana, jonka avulla maailmaan voitaisiin ehkä tuoda tyyneyttä ja rauhaa. Hän itse meditoi päivittäin ennen auringonnousua. Dalai-laman ja tutkijoiden tapaamisten seurauksena on perustettu Mind and Life -instituutti.
Ajattelutapa, mielipiteet ja yksityiselämä > Seksuaalisuus ja abortti

Dalai-lama määrättiin selibaattiin jo nuorena, ja hän kertoo oppineensa tukahduttamaan halunsa, mikä on ollut vanhemmiten hänelle jo helppoa. Seksiä hän ei kuitenkaan pidä syntinä, vaan luonnollisena osana elämää. Hän ei tuomitse homoseksuaalisuutta, mutta on suhtautunut aiheeseen varauksellisesti.
Dalai-lama hyväksyy abortin erikoistapauksissa, kuten terveyssyistä.
Ajattelutapa, mielipiteet ja yksityiselämä > Lihansyönti

Vaikka monet Intian buddhalaiset ovat kasvissyöjiä, Dalai-laman lahko sallii lihan syönnin. Nuorena hän söi lihaa, kuten muutkin tiibetiläiset. Nykyisin hän syö lihaa kerran tai kahdesti viikossa Intiassa asuessaan sekä matkustellessaan, mikäli lihaa hänelle tarjotaan. Hän on kertonut yrittäneensä luopua lihan syönnistä, mutta hänen sairastuttuaan lääkärit kehottivat häntä syömään lihaa terveyssyistä.
Ajattelutapa, mielipiteet ja yksityiselämä > Politiikka ja talous

Dalai-lama kertoo ryhtyneensä marxistiksi 1950-luvun puolivälissä alettuaan opiskella sitä ja pyrki jopa liittymään kommunistiseen puolueeseen. Hän ei kuitenkaan pidä kiinalaisten politiikkaa todellisena marxismina. Dalai-lama kannattaa nykyisin vapaata markkinataloutta sen tarjoaman ajatuksen ja uskonnon vapauden vuoksi.
Dalai-lama on hyvin ympäristötietoinen ja varoittelee maailmaa Tiibetin jäätiköiden sulamisen seurauksista.
Syyskuussa 2018 Malmössä pidetyssä konferenssissa Dalai-lama sanoi Euroopan kuuluvan eurooppalaisille ja sanoi, että pakolaisten kuuluisi palata takaisin rakentamaan kotimaataan.
Suhtautuminen Dalai-lamaan > Kiina

Kiina suhtautuu Dalai-lamaan kielteisesti. Eräs kiinalainen Delhin-diplomaatti kuvaili maansa suhtautumista näin: ”Me pyrimme reagoimaan Dalai-laman puheisiin aina ja kaikkialla. Hänen ei pidä luulla, että hän voi menestyä propagandansa avulla vain siksi, että muutama Hollywoodin näyttelijä lankeaa hänen temppuihinsa”.
Suhtautuminen Dalai-lamaan > Muut maat

Kiinan suhtautumisen johdosta moni länsimainenkaan johtaja ei tapaa Dalai-lamaa hänen saapuessaan maahan.
Yhdysvaltain presidentit ovat tavanneet Dalai-laman useasti, vaikka Kiina esittääkin asiasta aina vastalauseensa. Barack Obama tapasikin Dalai-laman useimmiten julkisuudelta salaa. Hänen kolme edeltäjäänsä tapasivat Dalai-laman aina, kun tämä vieraili Washingtonissa.
Paavi Franciscus kieltäytyi vuonna 2014 tapaamasta Dalai-lamaa, sillä se saattaisi hänen mukaansa haitata katolisen kirkon suhteita Kiinaan. Hänen edeltäjänsä Benedictus XVI tosin tapasi Dalai-laman vuonna 2006.
Kun Dalai-lama on vieraillut Suomessa, hänet on yleensä tavannut joku valtioneuvoston jäsen, mutta ei presidentti, pääministeri tai ulkoministeri. Hänen Suomen-vierailunsa yhteydessä vuonna 1996 Kiinan suurlähetystö ilmoitti, että Dalai-laman tapaaminen tulkitaan Kiinan sisäisiin asioihin puuttumiseksi.
Kunnianosoitukset

Dalai-lama on saanut Nobelin rauhanpalkinnon lisäksi lukuisia kunnianosoituksia. Kiina on usein ilmaissut tyytymättömyytensä, kun dalai-lama on saanut jonkinlaisen palkinnon.
Teokset

Dalai-lama on kirjoittanut toukokuuhun 2018 mennessä yksin tai yhteistyössä 90 englanniksi julkaistua kirjaa. Ensimmäinen kirja julkaistiin vuonna 1962.
Teokset > Suomennetut teokset

Maani ja kansani puolesta: hänen Pyhyytensä Tiibetin Dalai Laman muistelmat, suom. Osmo Mäkeläinen. (WSOY, 1963)
Viisauden valtameri: Elämänohjeita.  (Ocean of wisdom: Guidelines for living, 1989.)  Suomentanut Irmeli Järnefelt. Helsinki:  Tammi, 1990.  ISBN 951-30-9334-4
Opetuksia viisaudesta.  (Käännös ranskankielisestä laitoksesta: Enseignements essentiels, 1976.)  Suomentanut Katja Peiponen, Olli Holopainen. Espoo:  Biokustannus, 1991.  ISBN 951-9413-48-0
Sisäinen tasapaino. Suom. Katarina Blomqvist ja Olli Holopainen. (Biokustannus, 1995)
Vapaus maanpaossa: hänen pyhyytensä 14. Dalai-Laman omaelämäkerta. Suom. Seija Sinha (Biokustannus, 1997)
Elämänarvoja uudelle vuosituhannelle. Suom. Seija Sinha (Biokustannus, 2000)
Onnellisuuden taito: elämän opaskirja. Suom. Tuula Saarikoski. (Tammi, 2002)
Kolme harjoitusta: tie merkitykselliseen elämään. Suom. Tuula Saarikoski. (WSOY, 2003)
Avosydämin. Suom. Veli-Pekka Ketola. (Tammi, 2003)
Mietiskelyn harjoittaminen. Suom. Seija Sinha. (Biokustannus, 2005)
Työn ilo: onnellisuuden taito työssä. Suom. Tuula Saarikoski. (Tammi, 2005)
Keskusteluja Dalai-laman kanssa. Suom. Biokustannuksen käännösryhmä. (Biokustannus, 2006)
Maailmankaikkeus atomissa: Tieteen ja hengen läheneminen.  (The universe in a single atom: The convergence of science and spirituality, 2005.)  Suomentanut Matti Ojanperä. Helsinki:  Tammi, 2006.  ISBN 951-31-3676-0
Myötätunto: sisäinen rauha ja onnellisempi maailma (Basam, 2011)
Sydämeni neuvoja. Hänen pyhyytensä Dalai Lama. Suom. Virpi Hämeen-Anttila. (Bazar, 2012)
Filmografia

Kundun. Ohjaus Martin Scorsese (elokuva, 1997)
Magneettisen navan voimakkuus

Magneettisen navan voimakkuus p määritellään äärettömän pitkän virtajohtimen, jossa kulkee sähkövirta I, avulla seuraavasti:
missä W on tehty työ, kun magneettinen napa kierretään virtajohtimen ympäri suljettua silmukkaa pitkin. Määritelmässä on sovittu lisäksi, että p > 0 pohjoisnavalle ja p < 0 etelänavalle. Ampèren laki seuraa määritelmästä lähes suoraan. Magneettisen navan voimakkuuden käsite saattaa kuulostaa keinotekoiselta, mutta näin määriteltynä navan voimakkuus on täysin analoginen sähkövarauksen suuruuden kanssa. Magneettikentän voimakkuus H määritelläänkin kuten sähkökentän voimakkuus eli voimana, jonka magneettikenttä kohdistaa yksikköpohjoisnapaa kohti:
SI-järjestelmässä napavoimakkuuden yksikkö on sama kuin magneettivuon: 1 J/A = 1 weber (Wb) = 1 volttisekunti = 1 Vs. Magneettisen navan aiheuttama magneettivuo määritellään analogisesti sähkövuon kanssa, eli yksinkertaisesti navan voimakkuutena.
Vaihtoehtoisesti magneettisen navan voimakkuus määritellään joskus jakamalla magneetin magneettimomentti sen napojen vetäisyydellä. Tällöin napavoimakkuuden yksiköksi saadaan ampeerimetri (1 Am).  Tällä tavoin määritelty napavoimakkuus on eri dimensiota kuin ylempänä esitetyn määritelmän mukainen, mutta näiden välinen suhde on vakio, magneettivakio, 4 π  · 10-7 Vs/Am.
Vapaita magneettisia monopoleja ei ole intensiivisistä etsinnöistä huolimatta koskaan vielä havaittu, joskin nykyisessä hiukkasfysiikassa sellaisia pidetään teoreettiseti mahdollisina. Kuitenkin esimerkiksi sauvamagneettia voidaan approksimoida melko hyvin kahtena erinapaisena, sauvan eri päissä sijaitsevana magneettisena monopolina.
Magneettinen Coulombin laki

Sauvamagneettia voidaan käsitellä ikään kuin se koostuisi kahdesta erimerkkisestä, sauvan eri päissä sijaitsevasta magneettinavasta. Jos näin tehdään, voidaan todeta eri magneeteissa olevien napojen vaikuttavan toisiinsa voimalla, joka on suoraan verrannollinen napavoimakkuuksien tuloon ja kääntäen verrannollinen niiden etäisyyden neliöön. Tämä magneettinen Coulombin laki on täysin analoginen sähköisen Coulombin lain kanssa, ja se voidaan kirjoittaa kaavaksi
F=k{\frac {|q_{1}q_{2}|}{r^{2}}}
missä  k on eräs vakio. Fysiikassa aikoinaan käytetyssä cgs-järjestelmässä sähkömagneettiset yksiköt määriteltiin siten, että tämä vakio sai arvon 1. Näin saatu napavoimakkuuden ja samalla magneettivuon yksikkö maxwell oli yhtä suuri kuin 10-8 Wb. Tällainen magneettinapa vaikutti 1 cm:n päässä olevaan yhtä voimakkaaseen napaan yhden dynen voimalla.
Nykyisessä SI-järjestelmässä vakio k on ilmaistava magneettivakion eli tyhjiön permeabiliteetin μ0 avulla. Ampeerin määritelmästä seuraa, että magneettivakion arvo on 4 π · 10-7 Vs/Am. Jos napavoimakkuuden yksikkönä käytetään weberiä eli volttisekuntia, edellä olevassa kaavassa esiintyvä kerroin k on yhtä suuri kuin 1 / (4 π · μ0). Jos taas käytetään yksikköä Am, kerroin on μ0 / (4 π), mikä on tasan 107 Vs/Am.
Magneettisella Coulombin lailla on pääasiallisesti tieteenhistoriallista merkitystä. Sen käyttökelpoisuutta vähentää se, ettei magneettinapojen sijaintia yleensä voida tarkoin määritellä. Magneettinen momentti onkin osoittautunut paljon napavoimakkuutta käyttökelpoisemmaksi suureeksi, joka on myös tarkemmin mitattavissa. Jos kuitenkin teorian mukaisia magneettisia monopoleja löydettäisiin, tämä laki pätisi sellaisenaan niille.
Kirjallisuutta

Voipio, Erkki: Sähkö- ja magneettikentät.  (Moniste 381)  Espoo:  Otakustantamo, 1987.  ISBN 951-672-038-2
Madeleinen kulttuuri

Madeleine-kauden väkäsharppuunoita.
Madeleine-kulttuuri oli viime jääkauden loppupuolen metsästyskulttuuri alkujaan Etelä-Ranskassa ja Pohjois-Espanjassa 20 500–13 400 kalenterivuotta sitten. Kulttuuri tunnetaan parhaiten luolamaalauksista ja luisista väkäsharppuunoista sekä peuranmuotoisista keihäänheittimistä. Madeleine-kulttuuri edustaa myöhäisjääkauden Euroopan läntistä haaraa, joka levitti vaikutustaan laajalle Eurooppaan ja myös Venäjälle.
Madeleine-kulttuurin ihmisiä pidetään vain peuranmetsästäjinä, mutta kulttuurin edustajat metsästivät myös hevosia ja muuta suurriistaa. Ranskasta löydetty punaokralla värjätty nainen söi hammastutkimusten mukaan enimmäkseen hevosenlihaa. Asuttiin esimerkiksi talvet Dodgognessa Ranskassa, mutta keväällä seurattiin peuroja niiden vaeltaessa rannikolle, mikä voidaan päätellä simpukoista. Jos nykyisistä alkuperäiskansoista tehdyt johtopäätökset ovat oikeita, yhteiskunta koostui suurista 500–800 hengen klaaneista, jotka olivat jakaantuneet 20-70 ihmisen ryhmiin.. Tätä vahvistaa se, että Les Eyziessä asui neljässä kalliosuojassa ehkä 400–600 ihmistä..
Madeleinen kulttuurin liittyy isälinjan haploryhmät IJK ja I. Äitilinjan ryhmiä ovat R0, R1b,  U5b ja U8a Saksassa ja Belgiassa.
Synty

Madeleinen kulttuuri syntyi Ranskassa tai Pohjois-Espanjassa. Kulttuuri, joista se on voinut kehittyä, on Gravetten tai Aurignacin kulttuuri.. Madeleinen kulttuuri erottuu aiemmista kulttuureista siten, että se käytti erityisen runsaasti luuta harppuunoiden ja keihäänkärkien tekoon. Myös Gravetten kulttuurin loppupuolella käytettiin runsaasti luuta ja sitä vaihetta kutsutaankin Alku- eli Proto-Madeleinen kaudeksi. Tämän jälkeen yleistyi Solutrén kulttuurissa runsas ja taidokas kiven käyttö. Solutrén kulttuurin jälkeen kehittyttä Badegoulen kulttuuria pidetään monesti Madeleinen kulttuurin ensimmäisenä vaiheena. Tämä on päätelty muun muassa siitä, että aivan Madeleinen kulttuurin alussa siinä käytettiin Badegoulen kulttuurille luonteenomaisia litteitä ja pyöreähköjä pieniä kiviteriä, ”racletteja”.