stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1893
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Ip Man, kiinalainen Wing Tsungin opettaja (k. 1972)
3. lokakuuta – Elsi Borg, suomalainen arkkitehti (Lastenlinna) (k. 1958)
14. lokakuuta – Lillian Diana de Guiche (”Lillian Gish”), yhdysvaltalainen näyttelijätär (k. 1993)
15. lokakuuta – Kaarle II, Romanian kuningas 1930–1940 (k. 1953)
20. lokakuuta – Kamau wa Ngengi (”Jomo Kenyatta”), Kenian presidentti (k. 1978)
27. lokakuuta – Harald Petersen, tanskalainen poliitikko (k. 1970)
30. lokakuuta – Roland Freisler, saksalainen natsipoliitikko (osallistui Wannseen konferenssiin) (k. 1945)
31. lokakuuta – Urho Palamaa, suomalainen pesäpalloilija, hiihtäjä ja urheiluvaikuttaja (k. 1973)
6. marraskuuta – Edsel Ford, yhdysvaltalainen yritysjohtaja ja autosuunnittelija, Henry Fordin poika (k. 1943)
9. marraskuuta – Mabel Normand, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1930)
13. marraskuuta – Edward Adelbert Doisy, vuoden 1943 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 1986)
13. marraskuuta – Jalmari Rinne, suomalainen näyttelijä ja teatterineuvos (k. 1985)
14. marraskuuta – Dagny Stenius, ruotsalainen näyttelijä (k. 1968)
20. marraskuuta – Paavo Haanpää, suomalainen jääkärivääpeli (k. 1985)
23. marraskuuta – Martta Wendelin, suomalainen kuvataiteilija (k. 1986)
27. marraskuuta – Christian Berg, ruotsalainen kuvanveistäjä ja taidemaalari (k. 1976)
1. joulukuuta – Bertha Fry, yhdysvaltalainen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut nainen (k. 2007)
1. joulukuuta – Ernst Toller, saksalainen näytelmäkirjailija, runoilija ja poliitikko (k. 1939)
7. joulukuuta – Fay Bainter, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1968)
12. joulukuuta – Hannu Hannuksela, suomalainen jääkärikenraalimajuri (k. 1942)
12. joulukuuta – Emanuel Goldenberg (”Edward G. Robinson”), romanialais-yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1973)
13. joulukuuta – Stanisław Szukalski, puolalaissyntyinen, lapsineroksi julistettu taidemaalari ja kuvanveistäjä (k. 1987)
17. joulukuuta – Ole Bjørn Kraft, tanskalainen poliitikko (k. 1980)
23. joulukuuta – George Schnéevoigt, tanskalainen elokuvaohjaaja (k. 1961)
26. joulukuuta – Mao Zedong (Mao Tse-tung), Kiinan kansantasavallan johtaja (k. 1976)
29. joulukuuta – Eelis Gulin, suomalainen piispa (Tampereen hiippakunta) (k. 1975)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

7. tammikuuta – Josef Stefan, itävallanslovenialainen fyysikko, matemaatikko ja runoilija (s. 1835)
9. tammikuuta – David Dessau, tanskalainen pikakirjoittaja (s. 1819)
17. tammikuuta – Rutherford B. Hayes, Yhdysvaltain presidentti 1877– 1881 (s. 1822)
18. tammikuuta – Felix von Willebrand, suomalainen lääkäri, professori ja lääkintöhallituksen päätirehtööri (s. 1814)
23. tammikuuta – José Zorrilla, espanjalainen näytelmäkirjailija ja runoilija (s. 1817)
26. tammikuuta – Abner Doubleday, yhdysvaltalainen kenraali (s. 1819)
27. tammikuuta – James Gillespie Blaine, yhdysvaltalainen poliitikko ja lakimies (s. 1830)
2. helmikuuta – Carl Christoffer Georg Andræ, Tanskan pääministeri 1856–1857 (s. 1812)
2. helmikuuta   – Léon Olphe-Galliard, ranskalainen lintutieteilijä (s. 1825)
3. helmikuuta – Johan Gustav Bergbom, suomalainen kauppias, teollisuusmies ja kauppaneuvos (s. 1818)
3. helmikuuta   – Karl Johan Carpelan, suomalainen juristi, virkamies ja valtiopäivämies (s. 1811)
18. helmikuuta – George Tupou I, Tongan ensimmäinen kuningas (s. 1797)
20. helmikuuta – P. G. T. Beauregard, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (s. 1818)
23. helmikuuta – Nikolai August Zilliacus, suomalainen opettaja, sanomalehtimies ja kirjanpainaja (s. 1828)
27. helmikuuta – John Ballance, Uuden-Seelannin pääministeri (s. 1839)
2. maaliskuuta – Richard M. Bishop, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, pormestari ja kuvernööri (s. 1812)
5. maaliskuuta – Hippolyte Taine, ranskalainen kriitikko ja historioitsija (s. 1828)
9. maaliskuuta – Carl Axel Lewin, suomalainen liikemies, tehtailija ja kartanonomistaja (s. 1818)
13. maaliskuuta – Louis-Nicolas Cabat, ranskalainen taidemaalari (s. 1812)
17. maaliskuuta – Jules Ferry, ranskalainen poliitikko ja ministeri (s. 1832)
18. maaliskuuta – Gerard Adriaan Heineken, alankomaalainen liikemies, olutpanimo Heinekenin perustaja (s. 1841)
20. maaliskuuta – Carl Magnus Creutz, suomalainen kreivi, kuvernööri ja historiantutkija (s. 1821)
23. maaliskuuta – Adolf Fischhof, itävaltalainen poliitikko ja poliittinen teoreetikko (s. 1816)
26. maaliskuuta – Lauri Kivekäs, suomalainen fennomaani, ylioppilasjohtaja ja valtiopäivämies (s. 1852)
26. maaliskuuta   – Aapo Lyytinen, suomalainen runoilija (s. 1852)
28. maaliskuuta – Edmund Kirby Smith, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (s. 1824)
29. maaliskuuta – Kreeta Haapasalo, suomalainen kanteleensoittaja (s. 1813)
30. maaliskuuta – Antti Puhakka, suomalainen talonpoikaisrunoilija ja valtiopäivämies (s. 1816)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

5. huhtikuuta – Iván Markovits, unkarilainen pikakirjoittaja (s. 1838)
6. huhtikuuta – Herman Antell, suomalainen taiteen keräilijä (s. 1847)
8. huhtikuuta – August Lehmann, saksalainen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä (s. 1843)
24. huhtikuuta – Gabriel Anton Cronstedt, suomalainen kenraalimajuri, valtiopäivämies ja kuvernööri (s. 1798)
1. toukokuuta – Ludvig Daae, norjalainen poliitikko (s. 1829)
1. toukokuuta – William Cotton Oswell, brittiläinen tutkimusmatkailija ja suurriistanmetsästäjä (s. 1818)
6. toukokuuta – Reijo Tirronen, suomalainen toimittaja, opettaja ja kirjailija (s. 1849)
8. toukokuuta – Wolmar Schildt, suomalainen piirilääkäri, fennomaani, sanaseppä ja suomentaja (s. 1810)
10. toukokuuta – Ioan Emanoil Florescu, romanialainen eversti, poliitikko ja pääministeri (s. 1819)
17. toukokuuta – Martin Paul, tanskalais-ruotsalais-suomalainen harmonikkataiteilija (s. 1843)
20. toukokuuta – Johannes Gripenberg, suomalainen virkamies ja senaattori (s. 1942)
23. toukokuuta – Anton von Schmerling, itävaltalainen poliitikko ja ministeri (s. 1805)
2. kesäkuuta – Karl Gumppenberg, saksalainen postimestari ja hyönteistieteilijä (s. 1833)
5. kesäkuuta – Jakov Grot, venäläinen filologi, professori ja akateemikko (s. 1812)
11. kesäkuuta – António Silva Porto, portugalilainen taidemaalari (s. 1850)
17. kesäkuuta – Tellef Dahll, norjalainen geologi (s. 1825)
17. kesäkuuta   – Hanna Ongelin, suomalainen kirjailija (s. 1848)
21. kesäkuuta – Leland Stanford, yhdysvaltalainen liikemies, kuvernööri ja senaattori (s. 1824)
23. kesäkuuta – Sir Theophilus Shepstone, englantilainen Etelä-Afrikan valtiomies (s. 1817)
25. kesäkuuta – Ferenc Erkel, unkarilainen säveltäjä ja šakinpelaaja (Rákóczi-induló) (s. 1810)
26. kesäkuuta – Charlotte Björkman, suomalainen kirjakauppias (s. 1833)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

6. heinäkuuta – Henry-René-Albert-Guy de Maupassant (”Guy de Maupassant”), ranskalainen kirjailija (Rasvapallo) (s. 1850)
13. heinäkuuta – Tȟašúŋke Kȟokípȟapi (”Mies Joka Pelkää Hevosiaan”), oglala-lakotojen päällikkö (s. 1836)
26. heinäkuuta – Anders Lorenz Munsterhjelm, suomalainen everstiluutnantti, tilanomistaja, valtiopäivämies ja Tikkurilan väritehtaan  perustaja (s. 1803)
5. elokuuta – James Pierpont, yhdysvaltalainen urkuri ja kuoronjohtaja (s. 1822)
7. elokuuta – Alfredo Catalani, italialainen oopperasäveltäjä (La Wally) (s. 1854)
16. elokuuta – Jean-Martin Charcot, ranskalainen neurologi (s. 1825)
19. elokuuta – Fredrik Gabriel Hedberg, suomalainen kirkkoherra (evankelisen herätysliikkeen perustaja) (s. 1811)
7. syyskuuta – Hamilton Fish, yhdysvaltalainen poliitikko ja kuvernööri (s. 1808)
17. syyskuuta – Isak Inberg, suomalainen maanmittari, kartantekijä ja runoilija (s. 1835)
22. syyskuuta – Olaf Isaachsen, norjalainen taidemaalari (s. 1835)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Anna-Reeta Korhonen, suomalainen kansanrunoilija (s. 1809)
6. lokakuuta – Ford Madox Brown, englantilainen taidemaalari (s. 1821)
16. lokakuuta – Patrice de Mac-Mahon, Ranskan kolmannen tasavallan ensimmäinen presidentti (s. 1808)
18. lokakuuta – Charles Gounod, ranskalainen säveltäjä (Romeo ja Julia) (s. 1818)
20. lokakuuta – Johannes Alfthan, suormenruotsalainen toimittaja, kirjankustantaja ja kirjailija (s. 1830)
23. lokakuuta – Eduard Schnitzer (”Emin Pašša”), preussilainen virkamies ja seikkailija (s. 1840)
24. lokakuuta – F. F. Brummer, suomalainen runoilija ja kääntäjä (s. 1847)
26. lokakuuta – John Bruce, kanadalainen poliitikko, métisien väliaikaishallituksen ensimmäinen presidentti (s. 1837)
30. lokakuuta – Eduard Baldamus, saksalainen lintutieteilijä (s. 1812)
30. lokakuuta   – Karl Bodmer, sveitsiläinen taidemaalari (s. 1809)
1. marraskuuta – Jan Matejko, puolalainen taidemaalari (s. 1838)
4. marraskuuta – Pierre Tirard, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1827)
6. marraskuuta – Pjotr Tšaikovski, venäläinen säveltäjä (Pähkinänsärkijä) (s. 1840)
12. marraskuuta – Alexander von Bach, itävaltalainen poliitikko ja ministeri (s. 1813)
17. marraskuuta – Aleksanteri I, Bulgarian ruhtinas (s. 1857)
23. marraskuuta – Ernst Rönnbäck, suomalainen toimittaja ja valtiopäivämies (s. 1838)
4. joulukuuta – Heinrich Göbel, saksalainen keksijä (s. 1818)
4. joulukuuta   – Anton Lilius, suomalainen pappi ja valtiopäivämies (s. 1822)
5. joulukuuta – John Tyndall, irlantilainen fyysikko (s. 1820)
7. joulukuuta – Rodolphe Laflamme, kanadalainen asianajaja, professori, poliitikko ja ministeri (s. 1827)
8. joulukuuta – A. F. Roos, suomenruotsalainen pappi, opettaja ja runoilija (s. 1822)
14. joulukuuta – Katarina Pavlova, venäläis-suomalainen kirjailija ja kääntäjä (s. 1807)
15. joulukuuta – Hinrich Johannes Rink, tanskalainen geologi (s. 1819)
22. joulukuuta – Jonas Wenström, ruotsalainen sähköteknikko ja keksijä (s. 1855)
22. joulukuuta – Aleksandre Qazbegi, georgialainen kirjailija (s. 1848)
23. joulukuuta – Gunnar Berg, norjalainen taidemaalari (s. 1863)
26. joulukuuta – Otto Höijer, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1834)
29. joulukuuta – William King-Noel, brittiläinen diplomaatti ja lordiluutnantti (s. 1805)
Arabo, armenialainen itsenäisyystaistelija (s. 1863)
Stepan Baranovski, venäläinen kielitieteen ja kirjallisuuden tutkija ja professori (s. 1818)
Christian Due, norjalainen taidemaalari ja merijalkaväen upseeri (s. 1805)
Gustav Fabergé, baltiansaksalainen kultaseppä (s. 1814)
Muuta

Kirjallisuusvuosi 1893
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
↑  SS Naronic White Star Line History. Viitattu 3.11.2024. (englanniksi)
Hollannin Grand Prix 1967

Hollannin Grand Prix 1967 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 4. kesäkuuta, 1967 Zandvoortin radalla. Kilpailun voitti Jim Clark, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.
Clarkin autona oli Lotus 49, josta tuli merkittävä Formula 1 -autojen historiassa.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Jim Clark | Lotus-Ford | 90 | 2:14:45.1 | 8 | 9 |
| 2 | 1 |  Jack Brabham | Brabham-Repco | 90 | 32.3 | 3 | 6 |
| 3 | 2 |  Denny Hulme | Brabham-Repco | 90 | 25.7 | 7 | 4 |
| 4 | 3 |  Chris Amon | Ferrari | 90 | 27.3 | 9 | 3 |
| 5 | 4 |  Mike Parkes | Ferrari | 89 | + 1 krs. | 10 | 2 |
| 6 | 22 |  Ludovico Scarfiotti | Ferrari | 89 | + 1 krs. | 15 | 1 |
| 7 | 18 |  Chris Irwin | Lotus-BRM | 88 | + 2 krs. | 13 |   |
| 8 | 10 |  Mike Spence | BRM | 87 | + 3 krs. | 12 |   |
| 9 | 21 |  Bob Anderson | Brabham-Climax | 86 | + 4 krs. | 17 |   |
| 10 | 20 |  Jo Siffert | Cooper-Maserati | 83 | + 7 krs. | 16 |   |
| Kesk. | 7 |  John Surtees | Honda | 73 | Kaasu | 6 |   |
| Kesk. | 9 |  Jackie Stewart | BRM | 51 | Jarrut | 11 |   |
| Kesk. | 12 |  Jochen Rindt | Cooper-Maserati | 41 | Ripustukset | 4 |   |
| Kesk. | 14 |  Pedro Rodríguez | Cooper-Maserati | 39 | Vaihdelaatikko | 5 |   |
| Kesk. | 6 |  Graham Hill | Lotus-Ford | 11 | Moottori | 1 |   |
| Kesk. | 15 |  Dan Gurney | Eagle-Weslake | 8 | Sytytys | 2 |   |
| Kesk. | 17 |  Bruce McLaren | McLaren-BRM | 1 | Onnettomuus | 14 |   |
Muuta

Nopein kierros: Jim Clark 1'28.080
Nälkjärvi

| Nälkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°21′40″N, 25°12′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Pannijokeen 
Järvinumero:  14.253.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,5 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,533 km  
Pinta-ala:  5,311 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNälkjärvi 
Nälkjärvi  eli Nälkäjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella Syrjäntaustan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Pannijoen valuma-alueeseen (14.253) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,5 metriä mpy.
Hollannin Grand Prix 1982

Hollannin Grand Prix 1982 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 3. heinäkuuta 1982 Zandvoortin radalla Alankomaissa. Kilpailun voitti Ferrarilla ajanut Didier Pironi, jolle voitto oli toinen.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 28 |  Didier Pironi | Ferrari | 72 | 1.38.03,254 | 4 | 9 |
| 2 | 1 |  Nelson Piquet | Brabham-BMW | 72 | + 21,649 | 3 | 6 |
| 3 | 6 |  Keke Rosberg | Williams-Ford | 72 | + 22,365 | 7 | 4 |
| 4 | 8 |  Niki Lauda | McLaren-Ford | 72 | + 1.23,729 | 5 | 3 |
| 5 | 5 |  Derek Daly | Williams-Ford | 71 | + 1 krs. | 12 | 2 |
| 6 | 30 |  Mauro Baldi | Arrows-Ford | 71 | + 1 krs. | 16 | 1 |
| 7 | 3 |  Michele Alboreto | Tyrrell-Ford | 71 | + 1 krs. | 14 |   |
| 8 | 27 |  Patrick Tambay | Ferrari | 71 | + 1 krs. | 6 |   |
| 9 | 7 |  John Watson | McLaren-Ford | 71 | + 1 krs. | 11 |   |
| 10 | 29 |  Marc Surer | Arrows-Ford | 71 | + 1 krs. | 17 |   |
| 11 | 23 |  Bruno Giacomelli | Alfa Romeo | 70 | + 2 krs. | 8 |   |
| 12 | 9 |  Manfred Winkelhock | ATS-Ford | 70 | + 2 krs. | 18 |   |
| 13 | 10 |  Eliseo Salazar | ATS-Ford | 70 | + 2 krs. | 25 |   |
| 14 | 31 |  Jean-Pierre Jarier | Osella-Ford | 69 | + 3 krs. | 23 |   |
| 15 | 2 |  Riccardo Patrese | Brabham-BMW | 69 | + 3 krs. | 10 |   |
| Kesk. | 17 |  Jochen Mass | March-Ford | 60 | Moottori | 24 |   |
| Kesk. | 33 |  Jan Lammers | Theodore-Ford | 41 | Moottori | 26 |   |
| Kesk. | 11 |  Elio de Angelis | Lotus-Ford | 40 | Ohjautuvuus | 15 |   |
| Kesk. | 22 |  Andrea de Cesaris | Alfa Romeo | 35 | Sähköt | 9 |   |
| Kesk. | 15 |  Alain Prost | Renault | 33 | Moottori | 2 |   |
| Kesk. | 16 |  René Arnoux | Renault | 21 | Ulosajo | 1 |   |
| Kesk. | 4 |  Brian Henton | Tyrrell-Ford | 21 | Kaasutin | 20 |   |
| Kesk. | 18 |  Raul Boesel | March-Ford | 21 | Moottori | 22 |   |
| Kesk. | 20 |  Chico Serra | Fittipaldi-Ford | 18 | Polttoainejärjestelmä | 19 |   |
| Kesk. | 35 |  Derek Warwick | Toleman-Hart | 15 | Öljyvuoto | 13 |   |
| Kesk. | 26 |  Jacques Laffite | Ligier-Matra | 4 | Ohjautuvuus | 21 |   |
| DNQ | 14 |  Roberto Guerrero | Ensign-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 36 |  Teo Fabi | Toleman-Hart |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 25 |  Eddie Cheever | Ligier-Matra |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 12 |  Roberto Moreno | Lotus-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNPQ | 19 |  Emilio de Villota | March-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
Muuta

Paalupaikka: René Arnoux – 1.14,233
Nopein kierros: Derek Warwick – 1.19,780 (kierroksella 13)
Elio de Angelisin 50. Grand Prix
Mauro Baldin ensimmäinen MM-piste
Derek Warwickin ensimmäinen kilpailun nopein kierros
Fittipaldin sadas Grand Prix
Tolemanin ensimmäinen kilpailun nopein kierros
Hartin ensimmäinen kilpailun nopein kierros
Hollannin Grand Prix 1973

Hollannin Grand Prix 1973 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 29. heinäkuuta 1973 Zandvoortin radalla. Kilpailun voitti Jackie Stewart, jolle voitto oli kauden neljäs.
Roger Williamson kuoli onnettomuudessa, kun hänen autonsa törmäsi radan reunaan, pyörähti radan varteen, jäi ylösalaisin ja syttyi tuleen. Williamsonia ei voitu pelastaa, sillä ratavirkailijoilla ei ollut tulenkestäviä vaatteita. David Purley yritti auttaa Williamsonia, mutta ei saanut yksin autoa käännettyä. Kilpailua ei keskeytetty onnettomuuden takia.lähde?
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Jackie Stewart | Tyrrell-Ford | 72 | 1:39:12.45 | 2 | 9 |
| 2 | 6 |  François Cevert | Tyrrell-Ford | 72 | 15.83 | 3 | 6 |
| 3 | 27 |  James Hunt | March-Ford | 72 | + 1:03.01 | 7 | 4 |
| 4 | 8 |  Peter Revson | McLaren-Ford | 72 | + 1:09.13 | 6 | 3 |
| 5 | 20 |  Jean-Pierre Beltoise | BRM | 72 | + 1:13.37 | 9 | 2 |
| 6 | 26 |  Gijs van Lennep | Iso Marlboro-Ford | 70 | + 2 krs. | 20 | 1 |
| 7 | 24 |  Carlos Pace | Surtees-Ford | 69 | + 3 krs. | 8 |   |
| 8 | 19 |  Clay Regazzoni | BRM | 68 | + 4 krs. | 12 |   |
| 9 | 25 |  Howden Ganley | Iso Marlboro-Ford | 68 | + 4 krs. | 15 |   |
| 10 | 16 |  George Follmer | Shadow-Ford | 67 | + 5 krs. | 22 |   |
| 11 | 2 |  Ronnie Peterson | Lotus-Ford | 66 | Moottori | 1 |   |
| NC | 12 |  Graham Hill | Shadow-Ford | 56 | Ei sijoitusta | 17 |   |
| Kesk. | 21 |  Niki Lauda | BRM | 52 | Polttoainepumppu | 11 |   |
| Kesk. | 23 |  Mike Hailwood | Surtees-Ford | 52 | Sähköt | 24 |   |
| Kesk. | 7 |  Denny Hulme | McLaren-Ford | 31 | Moottori | 4 |   |
| Kesk. | 11 |  Wilson Fittipaldi | Brabham-Ford | 27 | Onnettomuus | 13 |   |
| Kesk. | 22 |  Chris Amon | Tecno | 22 | Polttoaineen syöttö | 19 |   |
| Kesk. | 10 |  Carlos Reutemann | Brabham-Ford | 9 | Pyörä | 5 |   |
| WD | 18 |  David Purley | March-Ford | 8 | Vetäytyi | 21 |   |
| Kesk. | 14 |  Roger Williamson | March-Ford | 7 | Kohtalokas onnettomuus | 18 |   |
| Kesk. | 1 |  Emerson Fittipaldi | Lotus-Ford | 2 | Kuljettaja | 16 |   |
| Kesk. | 15 |  Mike Beuttler | March-Ford | 2 | Sähköt | 23 |   |
| Kesk. | 17 |  Jackie Oliver | Shadow-Ford | 1 | Onnettomuus | 10 |   |
| DNS | 28 |  Rikky von Opel | Ensign-Ford | 0 | Ei startannut | 14 |   |
Muuta

Nopein kierros: Ronnie Peterson - 1:20.31
James Huntin ensimmäinen palkintosija
Kaakkojärvi (Padasjoki)

| Kaakkojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°21′48″N, 25°12′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Nälkjärveen 
Järvinumero:  14.253.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,9 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,462 km  
Pinta-ala:  1,008 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkojärvi 
Kaakkojärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Syrjäntaustan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Pannijoen valuma-alueeseen (14.253) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,9 metriä mpy.
Pentlandiitti

| Pentlandiitti |
| --- | --- |

Luokka:  sulfidimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  (Fe,Ni)9S8
Molekyylipaino:  771,94 g/mol
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  pronssinruskehtava
Asu:  yleensä massamainen
Kidejärjestelmä:  kuutiollinen
Lohkeavuus:  ei
Murros:  simpukkamainen
Taottavuus:  murenee taottaessa
Kovuus Mohsin asteikolla:  3,5–4
Ominaispaino:  4,6–5
Tiheys:  4,6–5 g/cm3
Optiset ominaisuudet
Optiset ominaisuudet:  isotrooppinen
Kiilto:  metallikiilto
Viiru:  vaalean- tai pronssinruskehtava
Läpinäkyvyys:  läpinäkymätön
Lähteet
  
Aiheesta muualla
  Pentlandiitti Commonsissa 
Pentlandiitti ((Fe,Ni)9S8) on rautanikkelisulfidi ja tärkeä nikkelimalmimineraali. Sen raudan ja nikkelin suhde on noin 1:1. Näiden lisäksi pentlandiitti sisältää usein pieniä määriä kobolttia. Pentlandiitti on nimetty irlantilaisen luonnontieteilijän Joseph Barclay Pentlandin (1797–1873) mukaan, joka löysi mineraalin Kanadan Sudburystä. Se on muodostunut syväkivissä korkeassa lämpötilassa.
Pentlandiitin kidejärjestelmä on kuutiollinen, mutta se esiintyy useimmiten massamaisina tai rakeisina aggregaatteina. Sen kovuus on 3,5–4 Mohsin asteikolla, ja se on väriltään pronssinrusehtava. Pentlandiitin kiilto on metallinen, eikä sillä ole havaittavaa lohkeavuutta. Sen murros on simpukkamainen ja rosoinen.
Pentlandiitti esiintyy usein yhteenkasvettuneena magneettikiisun kanssa. Nämä kaksi samankaltaista mineraalia on mahdollista erottaa toisistaan magneettisuuden perusteella: magneettikiisu on vähintään heikosti magneettinen, kun taas pentlandiitti ei ole lainkaan magneettinen. Pentlandiittia on myös yleisesti rautameteoriiteissa.
Aiheesta muualla

Geologian tutkimuskeskus: Kiviopas (Arkistoitu – Internet Archive)
Mineral Galleries: Pentlandiitti (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Hytönen, Kai: ”Pentlandiitti”, Suomen mineraalit, s. 247.  Jyväskylä:  julkaisija?, 1999.  ISBN 951-690-745-8  Teoksen verkkoversio (PDF) Viitattu 14.1.2025.
Särsjärvi

| Särsjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°19′55″N, 25°11′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Naukjärveen 
Järvinumero:  14.253.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,6 m  
Pituus:  1,9 km  
Leveys:  810 m  
Rantaviiva:  6,397 km  
Pinta-ala:  63,293 ha  
Saaria:  3 
 fiSärsjärvi 
Särsjärvi eli Iso Särsjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 63 hehtaaria, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Pannijoen valuma-alueeseen (14.253) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy.
Çatal Hüyük

Kaivauksia Çatal Hüyükin eteläosassa.
Çatal Hüyük (turk. Çatal Höyük, /ʧɑtɑl højyk/, ”haarukkakumpu”) oli vuosina 7400–6200 eaa. kukoistanut kivikautinen asutuskeskus Turkin Anatoliassa Konyan maakunnassa Konyan tasangolla.
Tätä suurta kylää kutsutaan monesti protokaupungiksi. Se enteili myöhempää kaupungistumista, mutta myöhemmille kaupungeille tyypilliset julkiset rakennukset puuttuivat.
Çatal Hüyükin asutus koostui yhteen liitetyistä neliömäisistä taloista. Alueen asukkaat harjoittivat elinkeinonaan muun muassa obsidiaanin (laavalasin) kauppaa, metsästystä ja maanviljelyä ja palvoivat härkää. Sen asutushistoria alkoi yli 9 000 vuotta sitten, ja ennen kuin paikka autioitui, siellä asui enimmillään ainakin 5 000, jopa 10 000 ihmistä.
Paikka

Çatal Hüyük sijaitsee Konyan tasangolla, noin 35 km Konyan kaupungista kaakkoon, noin 11,5 km Gumrasta suunnilleen pohjoiseen. Lähellä ovat Alemdarin ja Kucukköyn kylät. Seutu on viljavaa, savista tulvatasankoa. Juuri tällä alueella on muinainen jokisuisto. 140 km:n päässä on kaksihuippuinen tulivuori Hasan Dağı, jonka kuvan väitetään olevan eräässä paikan seinämaalauksessa.
Nimitys ”haarukkakumpu” tulee siitä, että Çatal Hüyükissa on kaksi kumpua. Vanhempi on itäinen, nuorempi läntinen kumpu. Kumpujen läpi virtaa Çarşamban joki. Itäisen kummun ala on 13,5 hehtaaria ja korkeus 21 metriä. Çatal Hüyükin asutuskeskuksesta on löydetty yli 18 kerrostumaa. Läntisen kummun ala 8,5 hehtaaria. Koko kohteen pinta-ala on 37 hehtaaria. Idässä lähellä on myös pieni Bysantin aikainen asumus.
Asutuskeskuksen nimi voidaan kirjoittaa myös muodoissa Çatalhöyük ja Çatalhüyük. Se on ollut Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2012.