stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Slottsbrons IF
Historia

Seura perustettiin 1918. Seura nousi Ruotsin pääsarjaan kaudella 1932, jota kesti pienin keskeytyksin aina vuoteen 1961. Viimeisen kerran seura esiintyi Ruotsin pääsarjassa kaudella 1964/1965. Kaikkiaan pääsarjakausia Slottsbrons IF:lle kertyi kaikkiaan 31. Seura saavutti ensimmäisen mestaruutensa 3. pääsarjakaudella vuonna 1934. Sen jälkeen seura saavutti vielä kolme mestrauutta. Slottsbrons IF oli värmlantilaisen naapurikaupunki Karlstadin mahtiseuran IF Götan kanssa kahden vuosikymmenen ajan eli 1930- ja 1940-luvuilla Ruotsin jääpalloilun mahtiseuroja.
Slottsbron IF esiintyi pääsarjasta putoamisen jälkeen 1960-luvun lopulla 2. korkeimmalla sarjatasolla eli 2. Divisioonassa. Seura on esiintynyt viimeksi Ruotsin jääpalloilun toiseksi korkeimmalla tasolla eli Allsvenskanissa kaudella 2008/2009. Vuonna 2014 kotiareenan Strandvallenin tekojääkoneisto rikkoutui eikä seuralla eikä kunnalla ollut varaa tekojääkoneiston kunnostukseen. Tämä heikensi seuran kilpailullista toimintaa. Niinpä vuodesta 2014 lähtien seura on pelannut alimmalla eli 4. sarjatasolla Divisioona 2:ssa sen Länsi-Götanmaan lohkossa käyttäen luonnonjäistä kotiareenaa keskitalvella ja huonompien sääolojen aikaan Karlstadin Tingvalla tekojääareenaa.,
Saavutukset

Saavutuksia Ruotsin pääsarjassa
4 kultaa: 1934, 1936, 1938, 1941
1 hopea: 1945
Slottsbrons IF:n mestarijoukkue vuodelta 1934.
Baptist Bible Fellowship International

| Baptist Bible Fellowship International |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  evankelikalismi
Teologia:  baptismi
Hallinto:  kongregationalismi
Toiminta-alue:   Yhdysvallat
Päätoimipaikka:  Springfield, Missouri
Perustaja:  J. Frank Norris
Perustettu:  1950
Julkaisut:  Baptist Bible Tribune
Koulutus:   Baptist Bible College  Boston Baptist Bible College 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Baptist Bible Fellowship International (lyh. BBFI) on yksi suurimmista itsenäisten baptistien keskuudessa kehittyneistä pastoriyhteisöistä Yhdysvalloissa ja kansainvälisesti. Järjestön jäseneksi voivat liittyä pastorit, jotka allekirjoittavat järjestön uskontunnustuksen ja lähetystyön pyrkimykset. Yhteistyöhön osallistuvien pastoreiden kautta seurakunnat ovat yhteydessä yhteisön eri ohjelmiin, erityisesti lähetys- ja evankeliointityön kentällä.
Järjestön historia linkittyy läheisesti itsenäisten baptistien liikkeen kasvuun Texasin Fort Worthisssa. J. Frank Norris suhtautui kriittisesti Eteläisen baptistikonvention kirkkokunnallisiin sääntöihin ja lähetystoimikuntiin. Norris muodosti fundamentalistisesti suuntautuneen Fundamental Baptist Bible Insitute -oppilaitoksen vuonna 1939. Baptist Bible Fellowship perustettiin 24. toukokuuta 1950 noin 100 pastorin ja maallikon toimesta.
Aiheesta muualla

Kirkkokunnan verkkosivusto (englanniksi)
Kirkkokunnan Facebook-sivusto
Kirkkokunnan X-sivusto
Kirkkokunnan Instagram-sivusto
Asyneuma giganteum

| Asyneuma giganteum> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Kellokasvit Campanulaceae
Suku::  Asyneuma
Laji::  giganteum
Kaksiosainen nimi
 Asyneuma giganteum  (Boiss.) Bornm. 
Katso myös
   Asyneuma giganteum Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKVirheellinen IUCN-arvo: 
Asyneuma giganteum on kellokasvi, joka kasvaa kalkkikivikallioiden halkeamissa usein lähes pystysuorilla jyrkänteillä. Laji on kotoperäinen Kreikassa. Se on suojeltu Euroopan neuvoston direktiivillä ja erittäin uhanalainen laji kansainvälisen luonnonsuojeluliiton luokituksessa.
Duaalikappale

Kuution (kuvassa punainen) duaali on oktaedri (kuvassa keltainen). Kuution kärjet vastaavat oktaedrin tahkoja ja päinvastoin, ja molempien kappaleiden särmät vastaavat toisiaan.
Duaalikappale eli duaali­moni­tahokas on avaruusgeometriassa moni­tahokkaaseen liittyvä toinen moni­tahokas, jonka kärjet vastaavat alku­peräisen moni­tahokkaan tahkoja ja jonka kärkiä toisiinsa yhdistävät särmät vastaavat toisen tahkoja toisistaan erottavia särmiä. Jokaisen moni­tahokkaan duaali­kappaleen duaali­kappale on yhden­muotoinen alku­peräisen moni­tahokkaan kanssa.
Duaalisuudessa moni­tahokkaan symmetria säilyy. Niinpä monilla moni­tahokkaiden luokilla, jotka on määritelty symmetria­ominaisuuksiensa avulla, on duaali­kappaleet, jotka myös kuuluvat samaan symmetria­luokkaan. Niinpä esimerkiksi jokaisen säännöllisen Platonin kappaleen duaali­kappale on toinen Platonin kappale, ja myös tähden­muotoisten Keplerin–Poinsot’n kappaleen duaali­kappale on toinen Keplerin–Poinsot’n kappale. Platonin kappaleista yksin­kertaisin, säännöllinen tetraedri, on itse itsensä duaali­kappale. Jos moni­tahokas on isogonaalinen eli sen kaikki kärjet ovat yhteneviä, sen duaali on isoedrinen, eli sen kaikki tahkot ovat yhteneviä. Jos monitahokas on isotoksinen eli sen kaikki särmät ovat yhtä pitkät, sen duaali on myös isotoksinen.
Duaalisuus liittyy läheisesti resiprositeettiin ja polaarisuuteen. Nämä ovat geometrisia muunnoksia, jotka kuperaan monitahokkaaseen sovellettuina antavat tulokseksi sen duaalikappaleen toisena kuperana monitahokkaana.
Duaalisuuden laadut

Duaalisuutta on monta tyyppiä. Yksin­kertaisimpien moni­tahokkaiden kannalta tär­keim­mät ovat polaarinen kään­teisyys eli resi­prosi­teetti ja topo­loginen eli abstrakti duaalisuus.
Duaalisuuden laadut > Polaarinen käänteisyys > Kanoniset duaalit

Jokaista kuperaa monitahokasta vastaa kanoninen muoto, jolla on midsfääri eli intersfääri, toisin sanoen pallo, jonka tangentteja tämän kanonisen muodon kaikki särmät ovat. Tämä kanoninen muoto on sikäli yksikäsitteinen, että kaikki samaa monitahokasta vastaavat kanoniset muodot kappaleina ovat yhtenevät.
Jos tälle kanoniselle monitahokkaalle muodostetaan polaarisesti käänteinen duaalikappale, sen särmät ovat saman pallon tangentteja ja sivuavat sitä samoissa pisteissä, joten se on myös kanoninen. Sitä sanotaan kanoniseksi duaaliksi, ja nämä kaksi kappaletta yhdessä muodostavat kanonisen duaaliparin.
Duaalisuuden laadut > Topologinen duaalisuus

Siinäkin tapauksessa, että monitahokkaista ei voida muodostaa toistaan edellä kuvatulla polaarisella käänteisyydellä, niitä voidaan sanoa toistensa duaali­kappaleiksi, mikäli toisen särmät vastaavat toisen tahkoja ja kummankin särmät toisiaan siten, että samassa kärjessä kohtaavia särmiä vastaavat duaalikappaleessa samaa tahkoa rajoittavat särmät ja päinvastoin. Tällaisia moni­tahokas­pareja sanotaan toistensa topologisiksi eli abstrakteiksi duaaleiksi.
Kuperan monitahokkaan kärjet ja särmät muodostavat graafin, joka voidaan upottaa topologiselle pallopinnalle, joka on homeomorfinen monitahokkaan pinnan kanssa.
Sama graafi voidaan projisoida tasolle niin, että siitä muodostuu Schlegelin diagrammi. Monitahokkaan duaalikappaleesta samalla tavalla muodostettu graafi on tämän graafin duaaligraafi. Yleensäkin jokaisella monitahokkaalla, jonka tahkot muodostavat suljetun pinnan, sen kärjet ja räsmät muodostavat graafin, joka voidaan upottaa tälle pinnalle, ja tämän monitahokkaan abstraktin duaalikappaleen kärjet ja särmät muodostavat sen duaaligraafin.
Abstrakti monitahokas on eräänlainen osittain järjestetty joukko, jonka alkiot vastaavat monitahokkaan kärkiä, särmiä ja tahkoja ja jonka alkioiden väliset yhteydet vastaavat monitahokkaan tahkojen tai särmien välisiä yhteyksiä. Jokaisella tällaisella osittain järjestetyllä joukolla on duaalijoukko, joka myös on osittain järjestetty ja joka saadaan kääntämällä kaikki järjestysrelaatiot. Jos tämä joukko visualisoidaan Hassen diagrammilla, sen duaalijoukko voidaan visualisoida yksinkertaisesti kääntämällä Hassen diagrammi ylösalaisin.
Jokainen geometrinen monitahokas vastaa tällä tavoin jotakin abstraktia monitahokasta, ja sillä on abstrakti duaalimonitahokas. Joidenkin ei-kuperien geometristen monitahokkaiden tapauksessa tätä duaalimonitahokasta ei kuitenkaan voida toteuttaa geometrisesti.
Dorman Luken konstruktio

Monitahokas on uniforminen, jos sen tahkot ovat säännöllisiä monikulmioita ja se voidaan kuvata yhtenevyyskuvauksella itselleen niin, että mikä tahansa sen kärjistä voidaan tällaisella kuvauksella kuvata mille tahansa toiselle kärjelle. Tällaisen monikulmion duaalikappaleen tahko saadaan alkuperäisen monitahokkaan kärkikuviosta Dorman Luken konstruktiolla.
Esimerkiksi alla oleva kuva osoittaa, miten kuboktaedrin kärkikuviosta (punainen) saadaan johdetuksi sen duaalikappaleen, rombidodekaedrin tahko.
Ennen kuin konstruktio voidaan aloittaa, kärkikuvio ABCD saadaan jakamalla kyseiseen kärkeen johtavat särmät kukin keskipisteestään kahtia.
Dorman Luken konstruktio jatkuu täten seuraavasti:
Piirretään kärkikuvio ABCD
Piirretään nelikulmion ABCD ympäri piirretty ympyrä (joka kulkee jokaisen pisteen A, B, C ja D kautta)Draw the circumcircle (tangent to every corner A, B, C and D).
Piirretään tälle ympyrälle pisteiden A, B, C ja D kautta kulkevat tangentit
Merkitään näiden tangenttien leikkauspisteet: E, F, G, H
The Nelikulmio EFGH on duaalikappaleen tahko.
Tässä tapauksessa kärkikuvio valittiin niin, että sen ympäri piirretty ympyrä on kuboktaedrin sisään piirretyllä pallopinnalla, josta tulee myös rombidodekaedrin sisään piirretty pallo.
Dorman Luken konstruktio on mahdollista vain sellaisille monitahokkaille, joiden sisään piirretty pallo ja kärkikuvio ovat syklisiä. Sellaisia ovat muun muassa kaikki uniformiset monitahokkaat.
Esimerkkejä

Viidestä Platonin kappaleesta tetraedrin duaalikappale on toinen tetraedri. Kuutio ja säännöllinen oktaedri ovat toistensa duaalikappaleita, samoin säännöllinen dodekaedri ja ikosaedri.
Itseduaaliset monitahokkaat

Monitahokas on topologisesti itseduaalinen, jos sen duaalikappaleen kärjet, särmät ja tahkot liittyvät toisiinsa samalla tavalla. Tällöin alkuperäisellä monitahokkaalla ja sen duaalikappaleella on sama Hassen diagrammi.
Monitahokas on geometrisesti itseduaalinen, jos se on topologisesti itseduaalinen ja jos lisäksi sen polaarisesti käänteinen duaalikappale jonkin pisteen, tavallisesti kappaleen keskipisteen suhteen on alkuperäisen kappaleen kanssa yhdenmuotoinen. Esimerkiksi säännöllisen tetraedrin duaalikappale on toinen säännöllinen tetraedri, alkuperäisen kappaleen peilikuva sen painopisteen suhteen.
Erilaisia geometrisesti itseduaalisia monitahokkaita on äärettömän monta. Jokainen topologisesti itseduaalinen kupera monitahokas on homeomorfinen jonkin geometrisesti itseduaalisen monitahokkaan, kanonisen monitahokkaan kanssa.
Yksinkertaisimman ryhmän geometrisesti itseduaalisia monitahokkaita muodostavat kanoniset n-sivuiset pyramidit, missä n on kokonaisluku ja vähintään 3. Toisen äärettömän ryhmän muodostavat jatketut pyramidit, jotka voidaan käsittää pyramidin ja yhtä monisivuisen prisman yhdistelmiksi. Katkaistut pyramidit ovat myös geometrisesti itseduaalisia. Lisäksi on vielä koko joukko muita: esimerkiksi on kuusi erilaista 7-kärkistä ja kuusitoista 8-kärkistä geometrisesti itseduaalista monitahokasta.
On olemassa myös ei-kuperia itseduaalisia monitahokkaita. Esimerkiksi Brückner kuvasi vuonna 1900 erään itseduaalisen monitahokkaan, jolla on 20 kuusikulmion muotoista sivua.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  3 |  4 |  5 |  6 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  3 |  4 |  5 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  3 |  4 |  5 |  6 |  7 |
Itseduaaliset monitahokkaat > Itseduaaliset yhdistetyt monitahokkaat

Mistä tahansa monitahokkaasta ja sen duaalikappaleesta yhdistämällä saatu kappale on selvästi itseduaalinen.
Jos monitahokas on itseduaalinen, sen ja sen duaalikappaleen yhdistelmä koostuu kahdesta yhtenevästä monitahokkaasta. Tällaisesta ainoa säännöllinen kappale on kahden tetraedrin yhdistelmä, joka tunnetaan nimellä Stella octangula.
Duaaliset polytoopit ja tessellaatiot

Duaalisuus voidaan yleistää mihin tahansa n-ulotteiseen avaruuteen, jolloin puhutaan duaalisista polytoopeista. Kahdessa ulottuvuudessa niitä sanotaan duaalisiksi monikulmioiksi.
Kahdessa ulottuvuudessa jokainen monikulmio on topologisesti itseduaalinen, sillä jokaisella monikulmiolla on yhtä monta sivua kuin kärkeä, ja sivut ja kärjet vastaavat duaalissa toisiaan. Useimmat monikulmiot eivät kuitenkaan ole geometrisesti itseduaalisia. Säännölliset monikulmiot kuitenkin ovat geometrisesti itseduaalisia sisään piirretyn ympyränsä suhteen: kaikki kulmat ovat yhtä suuria, samoin kaikki sivut, ja duaalisuudessa kulmat ja sivut vastaavat toisiaan.
Duaalisuudessa toisen polytoopin kärjet vastaavat toisen (n − 1) -ulotteisia elementtejä, ja ne j pistettä, jotka määrittävät (j − 1)-ulotteisen elementin, vastaavat j hypertasoa, jotka leikkaavat toisensa muodostaen (n − j) -ulotteisen elementin. Samaan tapaan voidaan määrittää n-ulotteinen tessellaatio.
Yleisesti polytoopin duaalin sivut vastaavat alkuperäisen polytoopin kärkikuviota. Säännöllisten ja uniformisten polytooppien polaaristen käänteispolytooppien sivut ovat alkuperäisen polytoopin kärkikuvion polaarisia käänteiskuvioita. Esimerkiksi neljässä ulottuvuudessa 600-solun kärkikuvio on säännöllinen ikosaedri; 600-solun duaalikappale on 120-solu, jonka sivut ovat dodekaedreja, ja dodekaedri on ikosaedrin duaalikappale.
Duaaliset polytoopit ja tessellaatiot > Itseduaaliset polytoopit ja tessellaatiot

Ensisijaisen luokan itseduaalisia polytooppeja muodostavat säännölliset polytoopit, joilla on palindrominen Schläflin symboli. Kaikki säännölliset monikulmiot, {a}, ovat itseduaalisia, samoin muotoa {a,a} olevat monitahokkaat, muotoa {a,b,a} olevat 4-polytoopit, muotoa {a,b,b,a} olevat 4-polytoopit ja niin edelleen.
Itseduaaliset säännölliset polytoopit ovat:
Kahdessa ulottuvuudessa kaikki säännölliset monikulmiot, {a}
Kolmessa ulottuvuudessa säännöllinen tetraedri: {3,3}
Yleisesti kaikki säännölliset n-simpleksit, {3,3,...,3}
Neljässä ulottuvuudessa:
säännöllinen 24-solu neljässä ulottuvuudessa
suuri 120-solu {5,5/2,5} ja suuri stellatoitu 120-solu {5/2,5,5/2}
Itseduaalisia äärettömiä säännöllisiä euklidisia tessellaatioita ovat:
Apeirogoni: {∞}
Neliölaatoitus: {4,4}
Kuutiollinen tessellaatio: {4,3,4}
Yleisesti kaikki säännölliset n-ulotteiset euklidiset hyperkuutiolliset tessellaatiot:  {4,3,...,3,4}.
Itseduaalisia äärettömiä säännöllisiä hyperbolisia tessellaatioita ovat:
Kompkatit hyperboliset laatoitukset: {5,5}, {6,6}, ... {p,p}.
Parakompakti hyperbolinen laatoitus: {∞,∞}
Kompaktit hyperboliset tessellaatiot: {3,5,3}, {5,3,5} ja {5,3,3,5}
Parakompaktit hyperboliset tessellaatiot: {3,6,3}, {6,3,6}, {4,4,4} ja {3,3,4,3,3}
Jokaisen Platonin kappaleen duaalikappale voidaan konstruoida yhdistämällä sen tahkojen keskipisteet. Yleisessä tapauksessa tämä johtaa vain topologiseen duaaliin.
Kuvat Keplerin teoksesta Harmonices Mundi' (1619)
Kuboktaedri (vaalea) ja rombidodekaedri (tumma) ovat toistensa kanonisia duaaleja. Kuvassa niiden yhdistelmä. Kappaleiden toisiaan vastaavat särmät leikkaavat toisensa niiden yhteisellä intersfäärillä.
Neliölaatoitus, {4,4}, on itseduaalinen, minkä osoittavat punaiset ja siniset ruudukot
Äärettömän kertaluvun apeirogonaalinen laatoitus {∞,∞} punaisella ja sen duaalimuoto sinisellä
Käännös suomeksi
Pekka Meriläinen

| Pekka Meriläinen |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 1.5.1924–9.4.1926  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Vaasan pohjoinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. tammikuuta 1886 Nurmes
Kuollut: 9. huhtikuuta 1926 (40 vuotta) Ruokolahti
Ammatti:  kivityömies
Pekka Meriläinen (11. tammikuuta 1886 Nurmes – 9. huhtikuuta 1926 Ruokolahti) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1924–1926. Meriläinen oli yksi Kokkolan työväenliikkeen johtohahmoista. Hän teki itsemurhan hyppäämällä Imatrankoskeen.
Elämä > Nuoruus

Nurmeksessa syntyneen Pekka Meriläisen vanhemmat olivat talollinen Juho Meriläinen ja Anna Immonen. Hän siirtyi jo kansakoulun jälkeen työelämään. Meriläinen oli eri puolilla maata sekatyömiehenä, kunnes päätyi 1910-luvun vaihteessa kivityömieheksi Kokkolaan.
Elämä > Työväenliikkeessä

Vuonna 1905 SDP:n jäseneksi liittynyt Meriläinen ehti vaikuttamman työväenliikkeessä useilla paikkakunnalla. Hän hankki sivistystä ahkeralla itseopiskelulla ja nousi nopeasti keskeiseksi hahmoksi Kokkolan sosialidemokraattien keskuudessa. Meriläinen toimi muun muassa Kokkolan työväenyhdistyksen puheenjohtajana toistakymmentä vuotta kuolemaansa saakka. Hän oli myös sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön puheenjohtaja sekä piiritoimikunnan jäsen. Helmikuun vallankumouksen jälkeen keväällä 1917 Meriläinen kuului Kokkolan työväen järjestävään komiteaan ja lisäksi hänet valittiin kunnallisen elintarvikelautakunnan varajäseneksi. Vuodenvaihteessa 1918 Kokkolan kaupungin järjestyslautakunta valitsi Meriläisen väliaikaisen miliisin tehtävään, mutta maltillisena sosialidemokraattina hän pysyi erossa sisällissodan tapahtumista.
Sodan jälkeen Meriläinen valittiin Kokkolan kaupunginvaltuustoon vuonna 1919. Vuosikymmenen alussa hänet palkattiin sosialidemokraatttisen piirijärjestön puhujaksi ja piirisihteeriksi. Innokkaana teatterimiehenä tunnettu Meriläinen oli myös Kokkolan Työväen Näyttämön johtokunnan jäsen. Syksyllä 1920 Meriläinen sai sakkoa nostettuaan punaisen lipun Kokkolan työväentalon katolle työväenyhdistyksen 15-vuotisjuhlan kunniaksi ja kieltäydyttyään laskemasta sitä poliisin kehotuksesta huolimatta. Seuraavana kesänä hän sai sakkotuomion sisällissodan aikana teloitettujen työmiesten hautamuistomerkin paljastustilaisuudessa pitämästään puheesta. Meriläinen valittiin eduskuntaan vuonna 1924. Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä 1925.
Elämä > Itsemurha

Kuolinpäivänään Meriläinen saapui myöhäisellä iltajunalla Imatralle ja otti huoneen Valtionhotellista. Hän lähti pian ulos ja hyppäsi kuohuihin Imatrankosken ylittävältä sillalta. Meriläisen ruumis löydettiin kesäkuussa Vuoksesta Enson tehtaan luota. Hotellihuoneessa olleesta matkalaukusta löytyi helsinkiläiselle naiselle osoitettu kirje, jossa Meriläinen kertoi itsemurha-aikeistaan. Lehtitietojen mukaan ratkaisun syynä olivat ”ikävyydet ja elämään kyllästyminen”. Suomen Sosialidemokraatti piti Meriläisen itsemurhaan johtaneena syynä aikaisemmin tapahtunutta kieltolakirikkomusta. Vasabladetin toimittajan Einar Hagmanin tietojen mukaan Meriläinen oli päätynyt seurueensa mukana putkaan Helsingissä pidettyjen kosteiden pikkujoulujen jälkeen. Muutamaa päivää ennen Meriläisen kuolemaa kokoontunut SDP:n piirijärjestö erotti hänet tapauksen johdosta piirisihteerin tehtävästä ja vaati jättämään kansanedustajan paikkansa. Meriläinen puolestaan oli kertonut muuttavansa pysyvästi jonnekin Etelä-Suomeen ja hakevansa sieltä uutta työpaikkaa.
Elämä > Jälkipyykki

Meriläisen itsemurhaan mahdollisesti johtaneet piirijärjestön menettelytavat tuomittiin yli puoluerajojen. Sosialidemokraattiseen Pohjolan Työmieheen kirjoittanut kansanedustaja V. R. Piippo lainasi muistosanoissaan Johanneksen evankeliumia; ”joka teistä on synnitön heittäköön ensimmäisen kiven”, ja myös Kansan Lehti tuomitsi Meriläisen saaman kohtelun Raamattua siteeraten. Kokoomuksen äänenkannattaja Vaasa luonnehti Meriläistä ”kunnon mieheksi”, jonka katsottiin joutuneen laittoman painostuksen kohteeksi. Lehden kolumnisti katsoi, ettei piirijärjestöllä ole mitään oikeutta ryhtyä vaatimaan muutoksia eduskunnan kokoonpanoon. Hän viittasi myös STPV:n erottaman Antti Soikkelin tapaukseen todeten, että muutoksia saataisiin tehdä harva se päivä, mikäli jokainen juopotteluun hairahtunut edustaja saisi lähtöpassit. Kommunistinen Työn Ääni puolestaan kertoi Vaasan pohjoisen vaalipiirin sosialidemokraattien riidelleen jo pitempään. Lehden mukaan Meriläisen kampittamisessa kunnostautui erityisesti hänen tilalleen eduskuntaan noussut Otto Elfving. Nimimerkki ”Entinen sosialidemokraatti” palasi asiaan vielä kesällä 1929 syyttäessään Elfvingiä Meriläisen ajojahdista.
Perhe

Pekka Meriläisen puoliso oli Helga Eliina Saarinen, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1926.
Deborah Alcock

| Deborah Alcock |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1835 Kilkenny
Kuollut: 1913
Ammatti:  kirjailija
Vanhemmat:  John Alcock
Kirjailija
Tuotannon kieli: englanti
Aikakausi:  1870–1894
Tyylilajit:  fiktiivinen historiallinen kirjallisuus
Esikoisteos:  The Spanish Brothers
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Deborah Alcock (1835 Kilkenny – 1913) oli irlantilainen kirjailija.lähde?
Deborah Alcock syntyi John Alcockin tyttärenä. Isä oli Englannin ja Irlannin reformoidun kirkon kunnioitettu arkkidiakoni Waterfordissa. Deborahin lapsuusaikana oli perunakato ja nälänhätää. Deborah asui isänsä kanssa ja eli naimattomana. Isänsä tavoin tytär koki tärkeäksi tehtäväkseen lähetystyön roomalaiskatolisten parissa. Hänen kirjansa sisältävät virheettömiä yksityiskohtia kirkon historiasta kertomuksissa, jotka kuuluvat parhaimpiin fiktiivisiin historiankirjoituksiin, mitä kirjallisuus tarjoaa teemaltaan uskonnollisissa teoksissa. Alcockin kirjoja on käännetty mm. hollanniksi, ranskaksi, saksaksi ja suomeksi.lähde?
Alcock julkaisi vuonna 1870 teoksen The Spanish Brothers (El Dorado : Kertomus kuudenneltatoista vuosisadalta), joka sijoittuu ajankohdallisesti 1500-luvulle ja käsittelee protestanttien marttyyriutta. Toinen työ oli The Czar (1882), joka koskee ranskalaisten hyökkäystä Venäjälle.lähde?
John Alcockin kuoltua kuoltua tytär Deborah kirjoitti muistelmateoksen isästään. Deborah Alcockin elämäkerran on kirjoittanut Elisabeth Boyd Bayley.lähde?
Suomennettuja teoksia

Veljekset : kertomus kuudenneltatoista vuosisadalta. Suomentanut Sohvi Reijonen. WSOY, 1897.
Calvinin aikoina. Suomentanut O. Astala. WSOY, 1906.
Tulikoe : historiallinen romaani. Suomentanut Kirsti Länsisyrjä. Kuva ja sana, 1948.
El Dorado : Kertomus kuudenneltatoista vuosisadalta. Suomentanut Tytti Vanhala. Ristin voitto, 1969.
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Deborah Alcockin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta ja Project Gutenbergilta
Blainen piirikunta (Idaho)

Blainen piirikunta (engl. Blaine County) on Yhdysvaltojen Idahon osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 24 272 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus ja suurin kaupunki on Hailey. Piirikunta on perustettu vuonna 1895.
Väestö

Vuoden 2020 väestönlaskennassa Blainen piirikunnan asukasluku oli 24 272. Arvion mukaan asukkaista valkoisia on 94,5 %, alkuperäisasukkaita 1,6 %, aasialaisia 1,3 %, mustia 0,6 % ja Tyynenmeren alkuperäisasukkaita 0,1 %. Asukkaista 1,7 % kuuluu kahteen tai useampaan rotuun. 25,0 % asukkaista puhuu kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 17,0 % asukkaista on syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Blainen piirikunta (Idaho) Wikimedia Commonsissa
Kuningas Jaakon Raamattu

| Kuningas Jaakon Raamattu> King James Version |
| --- | --- |
 Ensimmäisen painoksen kansilehti.
Muut nimet:  King James Bible, Authorized Version
Lyhenne:  KJV, KJB, AV
Kieli:  varhaisnykyenglanti
Kokonaan julkaistu:  1611
Tekstilähde:  masoreettinen teksti (VT) Septuaginta & Vulgata (apokryfit) Textus Receptus (UT)
Kokoonpano:  39 (VT) + 14 + 27 (UT)
Suuntaus:  anglikaanisuus
Lue lisää artikkelistaRaamattu
Kuningas Jaakon Raamattu (engl. King James Version tai King James Bible) on Englannin kuningas Jaakko I:n käskystä vuonna 1611 toimitettu englanninkielinen versio Raamatusta. Se on tunnetuin englanninkielinen raamatunkäännös ja yksi vaikutusvaltaisimpia Raamatun versioita. Sillä on ollut suuri vaikutus paitsi myöhempiin raamatunkäännöksiin myös englanninkieliseen kirjallisuuteen kokonaisuudessaan.