stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Reggie Leach

Reginald Joseph Leach (s. 23. huhtikuuta 1950 Riverton, Manitoba, Kanada) on entinen jääkiekkoilija, joka pelasi NHL:ssä vuodesta 1970 vuoteen 1983. Taustaltaan hän on ojibway-intiaani.
Laitahyökkääjä Leach varattiin kolmantena pelaajana Boston Bruinsiin vuoden 1970 NHL-varaustilaisuudessa. Hän pelasi 934 NHL-ottelua ja teki niissä 381 maalia ja antoi 285 maaliin johtanutta syöttöä, yhteensä 666 tehopistettä. Philadelphiassa Leach pelasi Bobby Clarken ketjussa ja voitti Stanley Cupin vuosina 1974 ja 1975. Parhaalla kaudellaan 1975–1976 hän teki henkilökohtaiset ennätyksensä kokonaismaalimäärässä (61), pisteissä (91), voittomaaleissa (11) ja voitti plus–miinus-tilaston lukemalla +73.
Leach on niitä harvoja pelaajia, ja ainoa kenttäpelaaja, jotka ovat voittaneet Conn Smythe Trophyn pudotuspelien arvokkaimpana pelaajana, vaikka ovatkin pelanneet Stanley Cupin loppuottelut hävinneessä joukkueessa. Tämä tapahtui, kun Philadelphia Flyers hävisi Montreal Canadiensille vuonna 1976. Leach voitti palkinnon tehtyään NHL-ennätyksen peräti 19 pudotuspelimaalilla 16 pelissä. Vasta Jari Kurri onnistui sivuamaan Leachin ennätystä.
Leach on yksi viidestä pelaajasta, jotka ovat tehneet viisi maalia yhdessä NHL:n pudotuspeliottelussa. Muut neljä ovat Maurice Richard, Darryl Sittler, Newsy Lalonde ja Mario Lemieux.
Saavutuksia

Conn Smythe Trophy vuonna 1976
NHL:n paras maalintekijä kaudella 1975–1976
Jussi Vatanen (näyttelijä)

| Jussi Vatanen |
| --- | --- |
 Jussi Vatanen 2013 Jussi-gaalassa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. tammikuuta 1978 (ikä 47) Sonkajärvi
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Marika Tuhkala
Näyttelijä
Aktiivisena:  2001–
Merkittävät roolit:  Kimmo (Kimmo) Janne   (Napapiirin sankarit)   Useita rooleja   (Putous) Useita rooleja (Saturday Night Live) Vilho Koskela (Tuntematon sotilas) Tommi Kuusela (Downshiftaajat)
Palkinnot
 Kultainen Venla Paras miesnäyttelijä 2013 ja 2014  
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Jussi Vatanen (s. 30. tammikuuta 1978 Sonkajärvi) on palkittu suomalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa päärooleistaan Napapiirin sankarit -elokuvissa, Aki Kaurismäen Kuolleet lehdet -elokuvassa ja Kimmo-televisiosarjassa sekä vänrikki Koskelan roolista vuoden 2017 Tuntematon sotilas -elokuvassa. Vuosina 2011–2014 hän näytteli Putous-viihdeohjelmassa, jonka sketsihahmokilpailun hän voitti kahdesti.
Ura

Sonkajärven Sukevalta kotoisin oleva Vatanen opiskeli näyttelemistä Teatterikorkeakoulussa. Hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi keväällä 2005. Teatteriurallaan hän on esiintynyt muun muassa Komediateatteri Arenassa, Ryhmäteatterissa ja Uudessa Iloisessa Teatterissa.
Vatanen on näytellyt myös elokuvissa ja televisio-ohjelmissa. Hän on muun muassa esittänyt kansliapäällikkö Eero Kiiskistä poliittisessa satiirissa Tasavallan presidentti (2007) ja 2. adjutantti Jari Muurista saman lajityypin ja osin samojen tekijöiden Presidentin kansliassa (2008–2011) sekä päähenkilö Fabian Djupsjön poikaa Juhaa minisarjassa Kymenlaakson laulu (2008). Vuonna 2010 sai ensi-iltansa Dome Karukosken ohjaama komediaelokuva Napapiirin sankarit, jossa Vatanen esittää päähenkilöä, pitkäaikaistyötöntä Jannea. Hän oli roolista ehdolla Jussi-palkinnon saajaksi kategoriassa paras miespääosa. Hän näytteli pääosaa myös elokuvan jatko-osissa Napapiirin sankarit 2 (2015) ja Napapiirin sankarit 3 (2017).   Ensimmäisestä jatko-osasta hän sai toisen Jussi-ehdokkuutensa.
Alkuvuonna 2011 Vatanen oli mukana viihdeohjelma Putouksen toisella tuotantokaudella yhtenä roolihahmonaan vuoden sketsihahmo -kilpailun Mr. Mallorca. Kesäkuussa 2011 julkaistiin Mr. Mallorca -hahmon musiikkialbumi Saletisti natsaa, ja saman vuoden joulukuusta tammikuuhun 2012 MTV3:lla esitettiin viisiosainen televisiosarja Mr. Mallorca kohteessa. Vatanen oli mukana myös Putouksen kolmannella, neljännellä ja viidennellä tuotantokaudella vuosina 2012–2014. Neljännellä kaudella hänen sketsihahmonsa Karim Z. Yskowicz voitti vuoden sketsihahmo -tittelin ja kesäkuussa 2013 julkaistiin hahmon musiikkialbumi Olen somelainen. Vatanen voitti Putouksen sketsihahmokilpailun myös sarjan viidennellä tuotantokaudella Antsku-hahmollaan.
Vatanen palkittiin tammikuussa 2014 parhaan miesnäyttelijän Kultaisella Venlalla roolistaan televisioelokuvassa Puolin ja toisin. Hän sai saman palkinnon myös vuoden 2015 gaalassa roolistaan komediasarjassa Kimmo. Vatanen on ollut ehdolla parhaan miesnäyttelijän Kultaisen Venlan saajaksi myös vuosina 2013 ja 2017. Vuonna 2018 hän oli kolmannen kerran urallaan ehdolla Jussi-palkinnon saajaksi, nyt parhaan miessivuosan kategoriassa roolistaan Aku Louhimiehen ohjaamassa Tuntematon sotilas -elokuvassa. Hän esittää elokuvassa vänrikki Vilho Koskelaa.
Perhe

Vatasen puoliso on laulaja Marika Tuhkala. Heillä on yhteinen tytär.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva / Televisioelokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2006 | Kolme suudelmaa | tarjoilija |
| 2006 | Bodomin legenda | poliisi virantoimituksessa |
| 2009 | Virginie |  |
| 2010 | Napapiirin sankarit | Janne |
| 2011 | JuuTupen rapinat (UIT:n revyyn tv-taltiointi, ei elokuva) | monia rooleja |
| 2011 | Nyt huudetaan, Leijonat! | monia rooleja |
| 2011 | Likainen pommi | Jali |
| 2011 | Risto | agentti |
| 2012 | Kulman pojat | Tuukka Tiensuu |
| 2013 | Kaappari | Kalle Snock |
| 2013 | Leijonasydän | Kulmala |
| 2013 | Puolin ja toisin | Rauno |
| 2014 | Kummeli V | Julle Rekola |
| 2015 | Me Rosvolat | Kulta-Pete |
| 2015 | Napapiirin sankarit 2 | Janne |
| 2016 | Äkkilähtö | Johannes |
| 2017 | Napapiirin sankarit 3 | Janne |
| 2017 | Tuntematon sotilas | Vilho Koskela |
| 2020 | Metsäjätti | Pasi |
| 2023 | Kuolleet lehdet | Holappa |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2001 | Operaatio Interheil |  |
| 2006 | Uudisraivaaja | yrittäjä #4 |
| 2007 | Tasavallan presidentti | Eero Kiiskinen |
| 2007 | Kotikatu | asiakas nakkikioskilla |
| 2008 | Kymenlaakson laulu | Juha |
| 2008–2010 | Presidentin kanslia | Jari Muurinen |
| 2010 | Tauno Tukevan sota | Jurvanen |
| 2010 | Alamaailma-trilogia: Vanki | opettaja |
| 2011–2014,  2020 | Putous | useita rooleja |
| 2011–2012 | Mr. Mallorca kohteessa | Mr. Mallorca |
| 2012–2017 | Kimmo | Kimmo Hietala |
| 2015 | Kingi | useita rooleja, Jani Pesonen |
| 2015–2020 | Downshiftaajat | Tommi Kuusela |
| 2016 | Saturday Night Live | useita rooleja |
| 2019 | Lelumesta | lapsen isä |
| 2019 | Maanantai | Samu |
| 2019 | Onnela | Joonas |
| 2019 | Huone 301 | Seppo Kurtti |
| 2021 | Karuselli | Marko Rissanen |
| 2021-2024 | Koskinen | Tohtori Jokinen |
| 2022 | Mies joka kuoli | Jaakko Kaunismaa |
| 2023 | Piiritys | Esko Heinonen |
Aiheesta muualla

Jussi Vatanen Elonetissä.
Jussi Vatanen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  IdRef
Pertti Töttö

Pertti Sakari Töttö (s. 1953) on Itä-Suomen yliopiston yhteiskuntatieteiden tutkimusmetodien emeritusprofessori. Vaasan yliopistossa hän hoitaa taloussosiologian dosentuuria. Töttö tunnetaan kvalitatiivisten eli laadullisten tutkimusmenetelmien metodioppaiden iloisena kriitikkona.
Ura

Töttö kirjoitti ylioppilaaksi Inkeroisten yhteiskoulusta. Väitöskirjassaan hän käsitteli saksalaista yhteiskuntatieteilijää Werner Sombartia niin kutsutun hermeneuttisen menetelmän avulla. Tutkimustaan varten hän pääsi erityisluvalla käyttämään DDR:n arkistoja. Työ sai laudatur-arvosanan ja vuoden 1991 parhaan väitöskirjan palkinnon.
Töttö työskenteli aluksi Yrjö Littusen johtamassa Tampereen yliopiston Yhteiskuntatieteiden tutkimuslaitoksessa. 1990-luvun puolenvälin jälkeen hän on julkaissut yhdessä Jukka Gronowin ja Arto Noron kanssa teoksen sosiologian klassikoista. Töttö on kirjoittanut kirjaan positivistien (muun muassa Auguste Comte, Ferdinand Tönnies) osuudet. Lisäksi hän on pitänyt kolumnia Helsingin Sanomien tiedepalstalla.
Muuta

Pertti Töttö harrastaa lintuja. Hän jätti tohtoripromootion väliin, koska tilaisuus sattui todennäköisimmälle arktisten hanhien muuttopäivälle. Töttö oli Itä-Suomen yliopiston vuoden 2018 uitettava professori.
Teoksia

Yhteiskuntatiede ja toiminta. Objektivismin kritiikistä yhteiskuntatieteiden metodologiassa.  (Yhteiskuntatieteiden tutkimuslaitos. Tampereen yliopisto. Sarja A 55)  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1982.  ISBN 951-44-1364-4
Sosiologia teoriana modernista yhteiskunnasta.  (Yhteiskuntatieteiden tutkimuslaitos. Tampereen yliopisto. Sarja A 58)  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1989.  ISBN 951-44-2509-X
Werner Sombart ja kiista kapitalismin hengestä.  (Väitöskirja, Tampereen yliopisto)  Tampere:  Vastapaino, 1991.  ISBN 951-9066-47-0
Gronow, Jukka & Noro, Arto & Töttö, Pertti: Sosiologian klassikot.  Helsinki:  Gaudeamus, 1996.  ISBN 951-662-680-7
Pirullinen positivismi: Kysymyksiä laadulliselle tutkimukselle.  Jyväskylä:  Kampus kustannus, 1997.  ISBN 951-9113-41-X
Pirullisen positivismin paluu: Laadullisen ja määrällisen tarkastelua.  Tampere:  Vastapaino, 2000.  ISBN 951-768-077-5
Syvällistä ja pinnallista: Teoria, empiria ja kausaalisuus sosiaalitutkimuksessa.  Tampere:  Vastapaino, 2004.  ISBN 951-768-127-5
Max Weberin tieteenteoriasta.  Kuopio:  Kuopion yliopisto, 2004.  ISBN 951-781-472-0
Paljonko on paljon?: Luvuilla argumentoinnista empiirisessä tutkimuksessa.  Tampere:  Vastapaino, 2012.  ISBN 978-951-768-407-1
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat
Ganymedes (mytologia)

Ganymeden kaappaus, Peter Paul Rubens, 1611
Ganymedes (m.kreik. Γανυμήδης) oli kreikkalaisen mytologian mukaan jumalten juomanlaskija. Hän ei aluksi suinkaan ollut jumala vaan tavallinen mies, jonka kauneus herätti ylijumala Zeuksen mielenkiinnon. Zeus pyysi Ganymedestä rakastajakseen ja tämä suostui saaden näin ikuisen elämän ja kauneuden.
Toisen tarun mukaan Ganymedes oli Troijan kuninkaan kauneudestaan tunnettu poika, jonka Zeuksen kotka ryösti ja vei Zeukselle rakastajaksi ja jumalten juomanlaskijaksi.
Polydipsia

| Polydipsia> Luokitus |
| --- | --- |
ICD-10:  R63.1
ICD-9:  783.5
MedlinePlus:  003085
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Polydipsia eli vesijuoppous on tila, jossa potilaalla on jatkuvasti merkittävissä määrin kasvanut jano sekä poikkeuksellisen voimakas tarve juoda nesteitä.
Polydipsia saattaa olla merkki tietyistä fyysisistä sairauksista, kuten diabeteksesta (diabetes mellitus) tai vesitystaudista (diabetes insipidus). Psykogeeninen polydipsia on polydipsian toinen muoto. Siinä kyseessä on psyykkinen oire, eikä mitään polydipsian selittävää sairautta tai elimellistä vikaa ole todettavissa. Useasti psykogeenisesta polydipsiasta kärsivällä on taustallaan myös muita mielenterveydellisiä ongelmia ja sairauksia. Liiallinen vedenjuonti saattaa joillakin selittyä erilaisilla ahdistuneisuustiloilla. Polydipsia ilmenee myös tiettyjen lääkeaineiden mahdollisena sivuvaikutuksena. Arviolta 10–25 prosentista pitkäaikaisista skitsofreenikoista tulee myös polydiptikkoja.
Polydipsia voi liittyä polyurian, epätavallisen runsaan virtsanerityksen aiheuttamaan dehydraatioon. Hyvin nopeasti nautittu suuri määrä vettä saattaa johtaa vesimyrkytykseen ja olla merkittävä haitta potilaan terveydelle. Yleisiä komplikaatioita ovat aivoödeema, sekavuus ja kouristelu.
Charles Hard Townes

| Charles Hard Townes |
| --- | --- |
 Charles Hard Townes oikealla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. heinäkuuta 1915 Greenville, Etelä-Carolina
Kuollut: 27. tammikuuta 2015 (99 vuotta) Berkeley, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvaltalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Furmanin yliopisto Duke University California Institute of Technology
Väitöstyön ohjaaja:  William Smythe
Instituutti:  Bell Labs Institute for Defense Analyses Columbian yliopisto MIT Kalifornian yliopisto, Berkeley
Oppilaat:  James P. Gordon Robert Boyd Ali Javan Ray Chiao
Tutkimusalue:  Fysiikka
Tunnetut työt:  Maserin keksiminen
Palkinnot:   Nobelin fysiikanpalkinto (1964)
Charles Hard Townes (28. heinäkuuta 1915 Greenville, Etelä-Carolina – 27. tammikuuta 2015 Berkeley, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen fyysikko. Hän sai vuonna 1964 Nobelin fysiikanpalkinnon. Townes tunnetaan erityisesti työstään maserin parissa, josta hän myöhemmin sai myös patentin itselleen.
Hän sai alemman korkeakoulututkintonsa Furman University -nimisestä liberal arts collegesta. Townes suoritti tutkinnon fysiikasta Duken yliopistossa 1936 ja tuli filosofian tohtoriksi California Institute of Technologysta 1939.
Townes alkoi työskennellä maserin parissa liityttyään Columbian yliopistoon vuonna 1953. Hän toimi urallaan myös Bellin puhelinlaboratoriossa ja korkeassa virassa Yhdysvaltojen puolustusministeriössä..
Townes jakoi maserin kehittämisestä myönnetyn vuoden 1964 Nobelin fysiikanpalkinnon venäläisten Aleksandr Prohorovin ja Nikolai Basovin kanssa. He keksivät myös maserin itsenäisesti, ilman Townesia.
Hän on ollut Academia Europæan ulkomaalaisjäsen vuodesta 1999.
Hadith

Jumala
Jumalan ykseys
Muhammed
profeetat
Islamin viisi peruspilaria
uskontunnustus
rukous
paasto
almuvero
pyhiinvaellus
Koraani
Aleksanteri Suuri Koraanissa
Koraanin historiallis-kriittinen tutkimus
Koraanin käännökset
Luettelo Koraanin suurista
Muhammed Koraanissa
Polta Koraani -päivä
Raamattu ja Koraani
Sanaan käsikirjoitukset
Suura
Väkivalta Koraanissa
Kirjoitukset
Koraani
sunna
hadith
fiqh
šaria
Luettelo šarialain käytöstä maantieteellisesti
kalam
sira
Luettelo profeetta Muhammedin elämäkerroista
Islamin suuntaukset
sunnalaisuus
šiialaisuus
Ibadilaisuus
suufilaisuus
Ahmadiyya
Kulttuuri ja yhteiskunta
islamilainen arkkitehtuuri
islamilainen filosofia
islamilainen kalenteri
islamilainen taide
islamilainen tiede
islamilaiset pyhäpäivät
islam ja naiset
islam ja politiikka
islamin suhtautuminen muihin uskontoihin
jihad
moskeija
luettelo muslimienemmistöisistä valtioista
Muuta aiheeseen littyvää
Allah
islamin historia
islamin kritiikki
islamofobia
Historiallis-kriittinen islamin tutkimus
islam Suomessa
Šarian historia
Hadith (arab. الحديث‎, al-ḥadīth), sananmukaisesti "traditiot", on islamilaisen perimätiedon muoto, joka on kirjattu muistiin suullisista lähteistä. Hadith on tavallisesti lyhyt ja asiayhteydestä irrotettu kertomus siitä, mitä Muhammed sanoi tai teki. Yleensä sen tarkoitus oli vahvistaa jokin asia Jumalan lain mukaiseksi. Tällaisena sen esikuvana oli mišna eli juutalaisten rabbien suullisista tarinoista kokoama tieto Mooseksen laista. Kaikki 800-luvun varhaisten hadith-kokoelmien tekijät olivat kotoisin Persiasta.
Hadith-kirjallisuus jakautuu kolmeen tyyppiin, jotka ovat osittain päällekkäisiä. Profeetta Muhammedin elämäntapaa (sunna) koskeva kirjallisuus muodostaa perustan islamilaiselle lainsäädännölle. Koraania selittävä kirjallisuus (tafsir) kertoo, mitä Koraanin eri kohdat tarkoittavat. Varhaisin hadith-kirjallisuuden muoto oli Muhammedin elämäkerta (sira), missä myös asiayhteydet ja aikajärjestys saivat huomiota. Hadith-kirjallisuus alkoi 800-luvulla, jolloin luotiin laajoja hadith-kokoelmia kaikilta kolmelta alueelta. Runsaan islamilaisen kirjallisuuden synnyn tärkeä ehto oli paperinvalmistuksen taidon oppiminen kiinalaisilta 760-luvulla. Kun papyruksesta ja pergamentista voitiin luopua, kirjojen tekemisestä oli tullut helppoa ja halpaa aiempaan verrattuna.
Islam perustuu hadith-kirjallisuuden ohella myös Koraaniin. Vaikka Koraani on periaatteessa islamin korkein auktoriteetti, tiedot Muhammedista, Mekasta, ja uskonnollisista rituaaleista tulevat lähes kokonaan hadith-kirjallisuudesta eivätkä Koraanista. Hadithit myös kertovat, miten Koraanin sanoja on oikealla tavalla tulkittava, joten tässä suhteessa Koraani jää niille alisteiseksi.
Hadithien tyypit ja rakenne

Yksittäinen hadith on lyhyt tarina tai anekdootti, joka usein kertoo siitä, mitä Muhammed sanoi tai teki. Hadith koostuu aina kahdesta osasta: todistajaketjusta, isnad, ja varsinaisesta sisällöstä, matn. Todistajaketjun toi osaksi haditheja al-Shafi'i (k. 820), joka oli nimeään kantavan islamilaisen lakikoulukunnan perustaja. Häntä ennen islamilainen lainsäädäntö nojasi elävään traditioon, jota tuomarit tulkitsivat. Shafi'illa oli pääasiallinen osuus siinä, että islamilainen lainsäädäntö alkoi nojautua Koraaniin, sunnaan, yksimielisyyteen ja analogiaan sekä siihen, että sunna alettiin ymmärtää nimenomaan profeetta Muhammedin esikuvaan nojautuvaksi.
Varhaisimmat hadithit kertoivat profeetan elämäkerrasta (sira). Sen jälkeen yleistyivät profeetan elämäntavasta kertovat tarinat (sunna), jotka olivat tärkeitä islamilaisen lain eli šarian sisällön kannalta. 800-luvun lopulla mukaan tuli Koraania selittävä eksegeettinen kirjallisuus (tafsir). Nämä kolme hadithin muotoa kietoutuvat toisiinsa ja ovat usein päällekkäisiä.
Hadithien tyypit ja rakenne > Varsinainen kertomus (matn)

Hadithin ydinkertomus on lyhyt tarina, joka usein keskittyy Muhammediin. Esimerkiksi sopii al-Bukharin hadith, joka kuuluu seuraavasti: "Jabir bin `Abdullah kertoi: Profeetalla oli tapana kaataa kolme kertaa vettä päähänsä."
Hadithien tyypit ja rakenne > Todistajaketju (isnād)

Todistajaketjujen käytön aloitti al-Shafi'i vuoden 815 tienoissa. Se oli omaperäinen yritys vastata hadithien luotettavuuteen kohdistuneeseen arvosteluun. Ketju kertoi keneltä tarinan kirjoittaja oli sen kuullut, keneltä tämä sen oli kuullut ja niin edelleen. Lopulta tultiin profeetan seuraajiin, kumppaneihin tai häneen itseensä. Teorian mukaan perimätiedon välittäjät olivat opetelleet ulkoa paitsi itse tarinan, myös siihen liittyvän todistajaketjun.
Esimerkiksi suura 80 alkaa sanoilla ”Hän rypisti otsaansa ja kääntyi pois, koska sokea mies tuli hänen luokseen”.  Koraanin kuvaama kohtaaminen oli islamilaisen käsityksen mukaan todellinen ja tapahtui 600-luvun alkupuolella. Sille antoi selityksen imaami Malik ibn Anas noin 200 vuotta myöhemmin hadith-kokoelmassaan Muwatta. Hän kertoi, että Koraanin ”hän” on todellisuudessa Muhammed itse, kun taas sokea mies oli Abdullah ibn Umm Maktum. Tiedon varmistaa Malikin antama todistajaketju: imaamille oli asian kertonut Yahua, joka oli kuullut sen Malikilta, joka oli kuullut sen Yahya ibn Saidilta. Said oli vuonna 820 kuollut orja, jonka tiedonantoja pidettiin hyvin luotettavina. Saman tarinan kertoo at-Tirmidhi.
Hadithit on luokiteltu niihin sisältyvien isnādien avulla neljään kategoriaan: sahih (luotettava tai aito), hasan (hyvä), daif (heikko) ja saqim (epäilyttävä).
Hadithien tyypit ja rakenne > Hadithien velvoittavuuden asteet

Laajin hadithien luokitus jakaa ne laintulkintaa koskeviin (fiqh), Koraanin selityksiin (tafsir) ja Muhammedin elämäkertaan (sira). Profeetan sunnaa koskevat lainsäädännölliset hadithit voidaan edelleen jakaa osiin. Ne hadithit, jotka Muhammed on lausunut profeettana ovat muslimeille velvoittavia, mutta muissa rooleissa, esimerkiksi kauppiaana tai aviomiehenä lausutut ovat vain suosituksia.
Islaminuskossa šarialain säädökset jaetaan viiteen luokkaan:
Pakollinen teko (fard): velvollisuus, joka tuo ansioita viimeiselle tuomiolle ja tekemättömyydestä rangaistaan
Suositeltava teko (sunna): tuo ansioita viimeiselle tuomiolle, mutta tekemättömyydestä ei  rangaista
Sallittu teko (mubah): islamin kannalta neutraali asia
Vältettävä teko (makruh): toiminta, josta ei seuraa maallista rangaistusta, mutta katsotaan puutteeksi viimeisellä tuomiolla
Kielletty teko (haram): lain vastainen teko eli synti, josta seuraa rangaistus sekä nyt että tulevassa elämässä.
Iltapäivärukouksen ajankohtaa käsittelevä hadith on esimerkki hadithista, jonka seuraaminen on pakollista: Aiša sanoi: Profeetta rukoili iltapäivärukousta, ja aurinko paistoi huoneeseeni, eikä iltapäivän varjo vielä ollut tullut näkyviin.
Seuraava hadith esittää asian, joka on vain suositeltava (sunna): Abu Huraira sanoi: Kun Jumalan lähettiläs aivasti, hän pani kätensä tai vaatteensa suunsa eteen siten pehmentäen tai vaimentaen aivastuksensa äänen. Hadithin luokitus on hasan ("hyvä").
Hadithit käsittelevät monenlaisia asioita arkipäiväisistä ruokailuihin ja peseytymiseen liittyvistä ohjeista pyhiin haditheihin, joiden katsotaan olevan suoraan Jumalalta. Pyhät hadithit käsittelevät Jumalan ykseyttä, Tuomiopäivää ja moraalia.
Hadith-kokoelmat

Sunnalaisille muslimeille vakiintui 1100-luvulle mennessä kuusi arvovaltaista hadith-kokoelmaa, joista arvostetuimmat ovat al-Bukharin (k. 870) ja Muslimin (k. 865) kokoelmat. Eri kokoelmien sisällöt vaihtelevat, ja kertomukset voivat olla keskenään ristiriitaisia myös saman kokoelman sisällä. Esimerkiksi al-Bukharilla on kolme peräkkäistä ohjetta rituaalisesta puhdistautumisesta (wudu). Ensimmäisessä Muhammed kehottaa tekemään wudun yhden kerran (4:23), toisessa kaksi kertaa (4:24) ja kolmannessa kolme kertaa (4:25).
Kuusi kanonisoitua sunni-kokoelmaa ovat yhteisnimitykseltään kutub al-sittah (“kuusi kirjaa”), joiden kokoajia olivat:
al-Bukhārī (k. 870)
Muslim ibn al-Hajjaj  (k. 875)
Abū Dāʾvūd (k. 888)
at-Tīrmidhī (k. 892)
Ibn Mājāh (k. 886)
al-Nasāʾī (k. 915)
Näiden lisäksi on monia muitakin kokoelmia, kuten edellisiä varhaisemmat Aḥmad ibn Ḥanbalin (k. 855) kokoama Musnad ja al-Malikin Muwatta.
Šiialaisille muslimeille on vastaavasti muodostunut neljä hadith-kokoelmaa, "neljä perustaa". Ne muun muassa sisältävät šiialaisten imaamiopin, jota ei ole sunnien kokoelmissa. Hadith-kokoelmia on täydennetty 1600–1700-luvuilla uudelleen järjestelyillä, otsikoinneilla ja kommentoinneilla. Koraanin ja hadithien lisäksi šiialaisten lukemistoon kuuluu rukouskirjoja, marttyyrilegendoja ja marttyyrinäytelmiä.
Hadithien luotettavuus

Islamilainen uskonoppineisuus on keskittynyt hadithien luotettavuuden ja aitouden selvittämiseen. Tämä on välttämätöntä, sillä jopa samoissa kokoelmissa voi olla useita keskenään ristiriitaisia haditheja. Uskonoppineiden mukaan jopa kaikkein luotettavimmissa kokoelmissa on mukana myös epäaitoja haditheja, vaikka tärkeimpien kokoelmien aitous on periaatteessa hyväksytty. Yksittäinen hadith on tapana arvioida luotettavuutensa suhteen neljään mahdolliseen luokkaan:
sahih (luotettava tai aito),
hasan (hyvä),
daif (heikko) ja
saqim (epäilyttävä).
Tämän lisäksi on olemassa viides luokka, maudu', joka tarkoittaa väärennettyä hadithia. 1100-luvulla elänyt imaami Ibn al-Jawzi kokosi sellaisista jopa kirjan. Esimerkki tunnustetusta väärennyksestä on Ibn Majahin kokoelmassa oleva hadith, joka ylistää Ibn Majahin synnyinkaupungin Qazvinin erinomaisuutta:
Anas ibn Malik kertoi, että Jumalan profeetta sanoi: "Taivaanrannat avautuvat sinulle, ja valloitat kaupungin nimeltä Qazvin. Kuka tahansa, joka asuu siellä neljäkymmentä päivää tai neljäkymmentä yötä, saa Paratiisissa asumuksen, joka on varustettu vihreällä krysoliitilla päällystetyillä kultaisilla pylväillä. Niiden ylle kaartuu rubiinikupoli. Asumuksessa on seitsemänkymmentätuhatta ovea, ja jokaisella ovella seisoo suurisilmäisten huurien joukosta valittu puoliso".
Islamilainen uskonoppinut, mufti, on islamilaisen lain asiantuntija, jolta voi pyytää yksityisen lausunnon eli fatwan jostain šariaan liittyvästä kysymyksestä. Lausunto on yleensä pitkä ja sisältää useita asiaan liittyviä haditheja päättyen lopulta muftin esittämään kokonaisarvioon. Lausunto päättyy säännöllisesti toteamukseen "Allah tietää parhaiten". Fatwa on aina tavallaan lopullinen totuus, mutta eri muftien johtopäätökset kuitenkin tavallisesti poikkeavat toisistaan.
Islamissa on perinteisesti turvauduttu myös heikkoihin haditheihin, vaikka siihen kohdistuvaa arvostelua on esiintynyt historiassa aika ajoin. Nykyään salafistit ovat tärkein islamin suuntaus, joka pyrkii puhdistamaan uskoa heikoksi arvioidusta perimätiedosta. Jonathan Brown on käsitellyt syitä, miksi valtavirtainen sunni-islam on halunnut jatkaa heikoksi hyväksyttyjen hadithien  käyttämistä.