stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leonidaion

| Leonidaion> Λεωνιδαίον |
| --- | --- |
 Leonidaionin rauniot.
Sijainti:  Archaía Olympía, Elis, Länsi-Kreikka  Kreikka
Koordinaatit:  37°38′13″N, 21°37′45″E
Rakennustyyppi:  hotelli
Valmistumisvuosi:  noin 330 eaa.
Rakennuttaja:  Leonidas Naksoslainen
Tyylisuunta:  joonialainen/doorilainen
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Olympian arkeologinen alue 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leonidaion (m.kreik. Λεωνιδαίον) oli antiikin aikainen hotellirakennus Olympiassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa.
Leonidaionin julkisivun joonialaisen pylväikön raunioita.
Leonidaion rakennettiin hellenistisen kauden alussa noin vuonna 330 eaa. Se on saanut nimensä sen kustantaneesta Leonidas Naksoslaisesta, joka myös toimi rakennuksen arkkitehtina. Leonidaion toimi Olympian pyhäkköalueen ja Olympian kisojen arvovieraiden ja parhaimpien urheilijoiden majoitustilana eli eräänlaisena aikansa hotellina. Roomalaisella ajalla rakennukseen tehtiin suuria muutoksia kahteen otteeseen ja se toimi roomalaisten viranomaisten majoitustilana.
Leonidaion sijaitsi Olympian varsinaisen temenos-alueen eli Altiksen lounaispuolella etelään Feidiaan työpajasta. Rakennus oli pohjakaavaltaan neliömäinen, ja sen sivujen pituudet olivat noin 74,8 ja 81,1 metriä. Rakennuksen julkisivun pylväikkö edusti joonialaista tyyliä ja koostui 138 pylväästä. Rakennuksen keskellä oli peristyylisisäpiha, jonka pylväikkö koostui 44 doorilaista tyyliä edustaneesta pylväästä.
Rakennuksen länsisiiven pituus oli alun perin jaettu kuuden huoneen kesken ja muiden siipien pituus 12 huoneen kesken kukin; yhteensä siinä oli yli 50 huonetta. Huoneet avautuivat pihalle päin. Roomalaisella ajalla rakennuksen huonejakoa muutettiin monimutkaisemmaksi ja sisäpihan keskelle lisättiin vesiallas. Leonidaionin koilliskulmassa oli Leonidaan patsas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leonidaion Wikimedia Commonsissa
Let England Shake

| Let England Shake PJ Harvey |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : huhti–toukokuu, Dorset, Englanti
 Julkaistu: 14. helmikuuta 2011
 Tuottaja(t): PJ Harvey, John Parish, Mick Harvey, Flood
 Tyylilaji: Folk rock
 Kesto: 40.15
 Levy-yhtiö: Island (Eurooppa ja muu maailma) Vagrant (Yhdysvallat)
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 7.
PJ Harveyn muut julkaisut
| A Woman a Man Walked By 2009 | Let England Shake 2011 | The Hope Six Demolition Project 2016 |
Let England Shake on PJ Harveyn kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin Britanniassa 14. helmikuuta 2011. Levyltä on julkaistu kaksi singleä, The Words That Maketh Murder 7. helmikuuta 2011 ja The Glorious Land 18. huhtikuuta 2011.
Levyn vastaanotto oli positiivinen. Sen 42 musiikkikriitikon arvioon perustuvat pisteet Metacritic ovat 86/100. Suomessa albumi oli virallisella listalla seitsemän viikkoa, sijoittuen parhaimmillaan seitsemänneksi.
Harvey on maininnut levyn saaneen vaikutteita The Doorsin, The Poguesin ja The Velvet Undergroundin musiikista. Levyn keskeisenä teemana on sodankäynti.
Kappaleet

Let England Shake – 3.09
The Last Living Rose – 2.20
The Glorious Land – 3.34
The Words That Maketh Murder – 3.45
All and Everyone – 5.39
On Battleship Hill – 4.07
England – 3.09
In the Dark Places – 2.58
Bitter Branches – 2.20
Hanging in the Wire – 2.42
Written on the Forehead – 3.40
The Colour of the Earth – 2.32
Arvostelut

Allmusic:
Desibeli.net:
Metacritic: 86/100
Entertainment Weekly: A
The Guardian:
Pitchfork Media: 8.8/10
Rolling Stone:
Rumba:
Soundi:
Lestin ruudeimmat

| Lestin ruudeimmat Lord Est |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 30. toukokuuta 2012
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): MMEN, MGI
 Tyylilaji: dancehall, reggaeton, reggae, pop
 Kesto: 56.12
 Levy-yhtiö: Hype Records
Lord Estin muut julkaisut
| Sonmoro senjoro 2011 | Lestin ruudeimmat 2012 | Ilo-olo 2015 |
Lestin ruudeimmat on Lord Estin kokoelma-albumi, joka julkaistiin Hype Recordsin kautta 30. toukokuuta 2012.
Kappaleet

Pohjolan äijä – 4.13
Talvi – 3.35
Hellä ori – 3.08 (feat. Mariska)
Sä teet – 3.26
Ilman itsekurii – 3.51
Sun vieres on lämmin – 5.19
Jään tuijottaan silmiin – 3.59
Nyt saa juhlia taas – 3.31
Tänään räjähtää – 3.25
Juoksen vapaana kaupunkiin – 3.50
Huono päivä, hyvä ilta – 3.25
Reggaerekka – 3.56 (feat. Petri Nygård)
Vuosi vaihtuu – 3.15 (feat. Mikael Gabriel)
Pelaat ja juhlit – 2.58
Fiiliksen mukaan (remix) – 4.15
Liikuntatapaturma

Pyöräilykypärän tarkoitus on estää päävammoja pyöräillessä.
Liikuntatapaturma on ohjattua tai vapaamuotoista liikuntaa harrastettaessa sattunut tapaturma. Liikuntatapaturmien seuraukset ovat tuoreeltaan harvoin vakavia, mutta saattavat altistaa myöhemmin erityisesti alaraajojen nivelrikkomuutoksille. Myös vanhojen vammojen uusiutumiset ovat yleisiä, ja neljännes kaikista vammoista onkin uusiutuneita.
Suomalaisille aiheutuu vuosittain lähes 350 000 fyysistä vammaa liikuntatapaturmissa. Liikuntatapaturmat ovat yleisin tapaturmatyyppi länsimaisissa yhteiskunnissa: Suomessa noin kolmannes lievistä tapaturmista sattuu nimenomaan liikunnan parissa. Joka vuosi keskimäärin 6,9 % 15 vuotta täyttäneistä suomalaisista joutuu liikuntatapaturmaan.
Eri liikuntamuotojen välillä on selviä eroja tapaturmariskissä. Yleisimmin liikuntavammat syntyvät voimistelu- tai palloiluhalleissa, ja tapaturmariski kasvaa, kun kontaktit toisiin liikkujoihin lisääntyvät. Hyöty- ja harrasteliikunta on yleensä melko turvallista: asiointi- ja työmatkaliikunnassa riski on 0,3 ja harrasteliikunnassa 0,7 vammaa tuhatta harrastetuntia kohden. Tapaturmariski on huomattavan paljon suurempi kunto- ja kilpaurheilussa, noin 3,1 vammaa tuhatta harrastetuntia kohden.
Lajeista erityisen riskialttiita ovat esimerkiksi squash, suunnistus, salibandy sekä tietyt kamppailulajit. Määrällisesti eniten urheiluvammoja aiheuttavat jalkapallo, lenkkeily, kuntokävely ja salibandy, joita harrastetaan laajalti Suomessa.
Väestöryhmien välillä on eroja siinä, kuinka paljon ja millaisia liikuntatapaturmia sattuu. Nuoret miehet ovat selvästi useimmin alttiina liikuntatapaturmille. Riskit ovat suurimmat 15−34-vuotiailla, joilla liikunta on intensiivisimmillään.
Aiheesta muualla

Tavoitteena terve urheilija
Liikuntavammojen hoito ja ehkäisy, Terveyskirjasto.fi
Line Rider

| Line Rider |
| --- | --- |

Julkaisija:  InXile Entertainment
Jakelija:  App Store
Pelimoottori:  Adobe Flash
Julkaistu:  2006
Lajityyppi:  urheilupeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  IOS ja verkkoselain
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Line Rider on verkkopeli, jonka ideana on piirtää rata, jota pitkin kelkalla lasketteleva hahmo sitten kulkee. Lineriderin kehitti syyskuussa 2006 slovenialainen Boštjan Čadež. Peliin on tehty tuhansia ratoja, joita on myös videoituna löydettävissä esimerkiksi YouTubesta ja Google Videosta.
Pelistä on olemassa mukaelmia, kuten Free Rider 2, jossa ohjataan pelaajan valinnan mukaan helikopteria, neliöä, autoa, BMX-pyörää, maastopyörää, yksipyöräistä, potkulautaa, kuumailmapalloa, pyörätuolia tai skeittilautaa. Canvas Riderissa Flash on korvattu HTML5:llä ja JavaScriptillä.
Aiheesta muualla

http://www.linerider.com/
http://canvasrider.com/
Little Italy

Mulberry Street tunnettiin Manhattanin Little Italyn keskuksena 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkupuolella. Kuva noin vuodelta 1900.
Little Italy (suom. Pikku-Italia) on etnisesti italialaisen väestön asuttama kaupunginosa ei-italialaisessa yhteisössä. Little Italy -termiä käytettiin ensimmäisen kerran New Yorkissa 1880-luvulla ja se levisi nopeasti median ja populaarikulttuurin kautta.
Lestijärvi (järvi)

| Lestijärvi |
| --- | --- |
 Lestijärveä kirkonkylän kalasatamasta päin kuvattuna
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lestijärvi
Koordinaatit:  63°31′30″N, 24°46′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Lestijoki
Järvinumero:  51.041.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,7 m
Pituus:  13  km
Leveys:  8  km 
Rantaviiva:  113,803  km 
Pinta-ala:  64,7 km²
Tilavuus:  231 000 000  m3 
Keskisyvyys:  3,6 m
Suurin syvyys:  7 m
Valuma-alue:  363 km2 
Keskivirtaama:  3,2 m³/s (MQ)
 fiLestijärvi 
Lestijärvi on Lestijärven kunnassa sijaitseva Keski-Pohjanmaan maakunnan suurin järvi. Järvi on lähes 13 kilometriä pitkä ja 8 kilometriä leveä. Järven pinta-ala on 64,7 neliökilometriä, ja se on Suomen 64. suurin järvi. Järven pinta on 140,7 metriä merenpinnan yläpuolella.
Järvi on yleismuodoltaan soikea, mutta luoteisrannan Hiidenniemi ja kaakkoisrannan Itäniemi jakavat sen osittain kahdeksi seläksi. Järvi on varsin matala. Syvin kohta (7 metriä) sijaitsee Itäniemen luoteispuolella. Varsin vähäsaarisen järven lounaisosassa on pieniä saaria, suurimmat ovat Nevansaari (31 ha) ja Vasikkasaari (18 ha). Lestijärvi on lähellä Suomenselän vedenjakajaa, ja sen valuma-alue on suppea. Järvi laskee Pohjanlahteen Lestijokea pitkin. Joki alkaa järven pohjoisimmasta kohdasta Kiiskilänlahden perukasta. Lestijärven kirkonkylä sijaitsee järven länsirannalla.
Lestijärvi valittiin Keski-Pohjanmaan maakuntajärveksi vuonna 2011 järjestetyssä valtakunnallisessa maakuntajärviäänestyksessä.
Aiheesta muualla

Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona.  (Tutkimusraportti 160)  Espoo:  Geologinen tutkimuskeskus, 2004.  ISBN 951-690-894-2.  ISSN 0781-4240.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.10.2022).
Miesten syrjintä

Kaksi Fathers 4 Justice -ryhmän miestä huomiota herättävissä asuissa. Protestoijien tarkoitus on lisätä tietoisuutta eroisien kokemasta epäoikeudenmukaisuudesta. Kuvattu Peterborough'ssa vuonna 2010.
Miesten syrjintä eli miehiin kohdistuva sukupuolisyrjintä on syrjintää, joka kohdistuu miessukupuolen edustajiin. Miesten syrjintä tarkoittaa, että sukupuolten tasa-arvo ei toteudu. Hallintotieteiden lisensiaatti Pasi Malmin väitöskirjan mukaan miehiin kohdistuva syrjintä ohitetaan tasa-arvopolitiikassa lähes systemaattisesti.
Nuoria miehiä saatetaan pitää sopimattomina.
Asevelvollisuus

Vain miehiä koskeva asevelvollisuus on yksi yhteiskunnan piirre, joka nostetaan miehiä syrjiväksi.
Vuokra-asuntomarkkinat

Miehiä syrjitään vuokra-asuntomarkkinoilla, koska naisia pidetään siistimpinä ja tunnollisempina (vuokralaiseksi toivotaan naissukupuolen edustajaa). Perinteisesti asunnottomuus on yksinäisten aikuisten miesten ongelma.
Yksityisoikeus

Avioeroissa, lasten huoltajuusasioissa ja lähestymiskieltoasioissa naisen sanotaan usein olevan paremmassa asemassa kuin mies. Tyypillisesti nainen hakee avioeroa tai lähestymiskieltoa. Avioeron kokevat miehet kertovat kokevansa yksinäisyyttä, syyllisyyttä ja huolta lapsista. Avioerohakemus voi tulla täytenä yllätyksenä miehelle. Suomessa on perustettu miesten eroryhmiä miehille, jotka ovat kokeneet naisen hakeman avioeron.
Koulutus

Arvostelijoiden mukaan Suomen peruskoulu syrjii poikia ja suosii tyttöjen tapaa opiskella. Lukiossa tytöt saavat parempia arvosanoja kuin pojat. Jo vuonna 1992 naisten osuus ylioppilaista oli 60 prosenttia. Naisten koulutustaso paranee Suomessa selvästi enemmän kuin miesten. Vuoden 2011 syksyllä ammattikorkeakouluopinnot aloittaneista 54 % oli naisia. Vuonna 2010 yliopistossa opiskelevista 54 % oli naisia. Vuonna 2013 Tampereen yliopistoon valituista 61 % oli naisia. Vuonna 2014 uusista opiskelijoista Helsingin ja Turun oikeustieteellisissä on naisia peräti 70 prosenttia. Jo vuonna 1992 naisten osuus korkeakoulujen loppututkintojen suorittaneista oli 55 prosenttia.
Työllisyys

15–24-vuotiaiden miesten työttömyys oli vuoden 2010 joulukuussa 22,9 prosenttia, kun samanikäisten naisten oli 15,3 prosenttia.
Tasa-arvovaltuutettu

Miehen syrjinnästä voi tehdä ilmoituksen tasa-arvovaltuutetulle.
Aiheesta muualla

Yle: Miesten syrjintä jää pimentoon – "Nuolevat haavansa ja asia jää sikseen"
Letícia Santos

Letícia Santos
Letícia Santos de Oliveira (s. 2. joulukuuta 1994) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Brasilian naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 24 maaottelua. MM-kilpailuissa hän pelasi avauskokoonpanossa Brasilian kaikissa neljässä ottelussa. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi vuonna 2017.
Letícia Santos on pelannut seuratasolla kotimaansa lisäksi Norjassa Avaldsnesin joukkueessa vuosina 2015–2016 ja sen jälkeen Saksassa SC Sandin joukkueessa.
Miesten Superpesiksen kausi 2017

| --- | --- |
Järjestyksessä:  28
Joukkueita:  14
Runkosarja
Päiväys:  22. huhtikuuta – 17. elokuuta
Voittaja:  Joensuun Maila
Lyöjäkuningas:  Roope Korhonen (Sotkamon Jymy)
Etenijäkuningas:  Jere Vikström (Sotkamon Jymy)
Paras pelaaja:  Henri Puputti (Vimpelin Veto)
Vuoden lukkari:  Janne Heimonen (Vimpelin Veto)
Pudotuspelit
Päiväys:  20. elokuuta – 23. syyskuuta
Mestari:  Vimpelin Veto
Hopeaa:  Sotkamon Jymy
Pronssia:  Joensuun Maila
Sarjakarsinta
Nousija(t):  Haminan Palloilijat
Putoaja(t):  Kempeleen Kiri
Muut sarjat
Alempi sarja:  Ykköspesis
Naisten kausi:  Naisten Superpesis
   ← 2016  2018 →
Superpesiksen kausi 2017 oli Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 28. kausi. Kauteen osallistui 14 joukkuetta, ja runkosarjassa joukkueet pelasivat 28 ottelua. Uutena joukkueena sarjassa pelasi Imatran Pallo-Veikot. Runkosarja alkoi 22. huhtikuuta.
Ensimmäistä kertaa miesten Superpesistä pelattiin myös ulkomailla kun 22. huhtikuuta Joensuun Maila ja Kouvolan Pallonlyöjät pelasivat ottelunsa Ruotsissa.
Joukkueet

| Joukkue | Kunta | Kotistadion | Perustettu | Pääsarjaan | Pelinjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alajärven Ankkurit | Alajärvi | Kitro | 1944 | 2012 | Matti Iivarinen |
| Hyvinkään Tahko | Hyvinkää | Pihkala | 1915 | 1975 | Sami Sirviö |
| Imatran Pallo-Veikot | Imatra | Ukonniemi | 1955 | 2017 | Petri Tuuva |
| Joensuun Maila | Joensuu | Teliakarelia Areena | 1958 | 2004 | Petri Pennanen |
| JymyJussit | Seinäjoki | Kotijoukkue Areena | 2012 | 2013 | Mikko Vainionpää |
| Kankaanpään Maila | Kankaanpää | Leppäkoski Areena | 1958 | 2011 | Mika Peltonen |
| Kempeleen Kiri | Kempele | Sarkkiranta | 1915 | 2016 | Mika Takalahti |
| Kiteen Pallo -90 | Kitee | Rantakenttä | 1990 | 1990 | Raimo Bragge |
| Koskenkorvan Urheilijat | Ilmajoki | Sähkökoje Areena | 1945 | 1999 | Tomi Niskanen |
| Kouvolan Pallonlyöjät | Kouvola | KSS Energia Areena | 1931 | 2005 | Eero Pitkänen |
| Oulun Lippo | Oulu | Mustapekka Stadion | 1955 | 2016 | Markku Hylkilä |
| Pattijoen Urheilijat | Raahe | MiiluAreena | 1928 | 1997 | Juha Karjaluoto |
| Sotkamon Jymy | Sotkamo | Hiukka | 1909 | 1989 | Mikko Kuosmanen |
| Vimpelin Veto | Vimpeli | Saarikenttä | 1934 | 2004 | Sami-Petteri Kivimäki |
Runkosarja

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Joensuu | 32 | 21 | 5 | 3 | 3 | 292 | 148 | +144 | 76 | Pudotuspelit |
| 2 | Vimpeli | 32 | 20 | 6 | 2 | 4 | 351 | 160 | +191 | 74 | Pudotuspelit |
| 3 | Kouvola | 32 | 18 | 7 | 0 | 7 | 302 | 169 | +133 | 68 | Pudotuspelit |
| 4 | Sotkamo | 32 | 16 | 7 | 6 | 3 | 312 | 161 | +151 | 68 | Pudotuspelit |
| 5 | Seinäjoki | 32 | 13 | 7 | 1 | 11 | 285 | 267 | +18 | 54 | Pudotuspelit |
| 6 | Koskenkorva | 32 | 7 | 10 | 1 | 14 | 218 | 238 | −20 | 42 | Pudotuspelit |
| 7 | Kitee | 32 | 6 | 4 | 4 | 18 | 176 | 256 | −80 | 30 | Pudotuspelit |

| 8 | Hyvinkää | 32 | 5 | 9 | 4 | 14 | 214 | 223 | −9 | 37 | Pudotuspelit |
| 9 | Imatra | 32 | 2 | 12 | 5 | 13 | 218 | 271 | −53 | 35 |  |
| 10 | Raahe | 32 | 4 | 8 | 4 | 16 | 193 | 263 | −70 | 32 |  |
| 11 | Alajärvi | 32 | 4 | 6 | 5 | 17 | 199 | 265 | −66 | 29 |  |
| 12 | Oulu | 32 | 4 | 5 | 6 | 17 | 224 | 347 | −123 | 28 | Superpesiskarsinta |
| 13 | Kempele | 32 | 4 | 4 | 5 | 19 | 205 | 319 | −114 | 25 | Uusintaottelu Ykköspesikseen putoamisesta |
| 14 | Kankaanpää | 32 | 2 | 8 | 3 | 19 | 140 | 242 | −102 | 25 | Uusintaottelu Ykköspesikseen putoamisesta |
↑  Runkosarjassa pelattiin kaksinkertainen sarja (26 ottelua), jonka jälkeen sarja jakautui ylempään ja alempaan jatkosarjaan (sijat 1–7 ja 8–14), jotka pelattiin yksinkertaisena (yhteensä 32 ottelua per joukkue).
↑  Runkosarjan 12. sijoittunut pelasi superpesiskarsinnan Ykköspesiksen 3. sijoittunutta vastaan, ja runkosarjan 13. sijoittunut pelasi Ykköspesiksen 2. sijoittunutta vastaan paras viidestä -järjestelmällä.
↑  Tasapisteissä suora sarjanousu tai -putoaminen ratkaistiin uusintaottelulla.
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| Joensuun Maila – Kouvolan Pallonlyöjät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. syyskuuta 2017 | Joensuu | Kouvola | 0–2 (1–3, 1–2) | Raportti |
| 16. syyskuuta 2017 | Kouvola | Joensuu | 0–2 (1–2, 2–3) | Raportti |
| 17. syyskuuta 2017 | Joensuu | Kouvola | 2–1 (7–6, 1–5, 1–0) | Raportti |
Joensuu voitti SM-pronssia otteluvoitoin 2–1.
Pudotuspelit > Loppuottelu

| Vimpelin Veto – Sotkamon Jymy |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. syyskuuta 2017 | Vimpeli | Sotkamo | 0–2 (1–3, 1–2) | Raportti |
| 16. syyskuuta 2017 | Sotkamo | Vimpeli | 0–2 (2–3, 3–6) | Raportti |
| 17. syyskuuta 2017 | Vimpeli | Sotkamo | 2–1 (4–2, 3–4, 0–0, 2–1) | Raportti |
| 23. syyskuuta 2017 | Sotkamo | Vimpeli | 0–2 (2–3, 2–3) | Raportti |
Vimpeli voitti Suomen-mestaruuden otteluvoitoin 3–1. Sotkamolle SM-hopeaa.
Sarjakarsinta > Uusintaottelu putoamisesta

Kempele ja Kankaanpää päätyivät tasapisteisiin runkosarjassa. Niiden oli pelattava sääntöjen edellyttämä uusintaottelu suorasta putoamisesta Ykköspesikseen. Voittaja eteni Superpesiskarsintaan 13:nneksi sijoittuneena.
| Kempeleen Kiri – Kankaanpään Maila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20. elokuuta 2017 | Kempele | Kankaanpää | 1–2 (3–2, 3–9, 0–0, 2–3) | Raportti |
Kempele putosi suoraan Ykköspesikseen. Kankaanpää eteni Superpesiskarsintaan.
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
: Vimpelin Veto
: Sotkamon Jymy
: Joensuun Maila
4.: Kouvolan Pallonlyöjät
5.: JymyJussit
6.: Koskenkorvan Urheilijat
7.: Kiteen Pallo -90
8.: Hyvinkään Tahko
9.: Imatran Pallo-Veikot
10.: Pattijoen Urheilijat
11.: Alajärven Ankkurit
12.: Oulun Lippo
13.: Kankaanpään Maila
14.: Kempeleen Kiri
Kempeleen Kiri putosi Ykköspesikseen seuraavaksi kaudeksi.  Superpesikseen seuraavaksi kaudeksi Ykköspesiksestä nousi Haminan Palloilijat.
Televisiointi

Kaudella televisioinnista vastasi Nelonen Median maksulliset Ruutu-kanavat.  Myös televisioimattomat ottelut oli mahdollista katsoa ensimmäistä kertaa Ruutu+-palvelusta suorana lähetyksenä, tosin kyseiset ottelut kuvattiin ainoastaan yhdellä kameralla.
Liikuntasetelit

Liikuntaseteli tai liikuntaetu  on palveluseteli tai sähköinen etu, jolla voi ostaa liikuntapalveluita. Ne ovat työnantajan tarjoama liikuntaan kohdennettu henkilöstöetu. Liikuntaetu toimii samalla tavalla kuin muutkin henkilöstöedut . Liikuntaseteli vastaa idealtaan lounasseteliä ja kulttuuriseteliä. Ne antavat työntekijöille mahdollisuuden valita itse liikuntaharrasteen, jolle työnantaja antaa rahallista tukea.
Liikunta- ja kulttuurisedun käyttö mahdollistaa monipuolisen virkistäytymisen työntekijälle ja työnantajan kannalta on helpompaa jakaa seteleitä kuin tehdä kahdenvälisiä sopimuksia palveluiden tuottajien kanssa. Yhtä työntekijää voi tukea verovapaasti 400 eurolla vuodessa.
Eduskunta vahvisti liikuntaedun verovapauden vuoden 2004 alusta lukien. Kulttuuriedulle vastaava etu tuli vuonna 2009. Liikuntasetelin on kehittänyt Smartum Oy, joka lanseerasi ensimmäisen Liikuntasetelin vuonna 1996. Nykyään seteleitä tarjoavat työnantajille monet eri yritykset ja niitä on saatavilla sekä paperiversioina että sähköisesti ja mobiilisovelluksen kautta, sekä erillisinä että yhdistettyinä liikunta- ja kulttuuriseteleinä. Sähköisiä henkilöstöetuja Suomessa tarjoavat Smartum, ePassi, Edenred ja Eazybreak.
Aiheesta muualla

Verottajan ohjeet
Leonardo AW609

Leonardo AW609 Dubain ilmailunäytöksessä 2021.
Bell/Agusta BA609 -prototyyppi vaakalennossa vuonna 2007.
Leonardo AW609 on kehitteillä oleva kääntyväroottorinen VTOL-lentokone, jota valmistaa italialainen Leonardo. Koneen suunniteltu asiakaskunta ovat VIP-käyttäjät, energiayhtiöt ja pelastus- ja etsintäviranomaiset. Leonardon mukaan AW609 kykenee autorotaatioon ja lentämään yhdellä moottorilla. Koneen sertifiointiprosessi Euroopan unionin ilmailuviranomaisen EASA:n ja Yhdysvaltain FAA:n kanssa oli vuonna 2023 meneillään ja Leonardo toivoi saavansa molemmilta tyyppihyväksynnän vuonna 2024. Ensimmäiset asiakkaat olivat myös jo tilanneet konetta. Maaliskuussa 2023 malesialainen Weststar Aviation -yhtiö toivoi saavansa koneita käyttöönsä jo vuoden 2024 puolivälissä.
Myyntihinnan Leonardo arvioi tulevan olemaan 20–30 miljoonaa dollaria. Koneiden valmistus tapahtuu valmistajan Yhdysvaltain Philadelphiassa sijaitsevassa yksikössä, jossa on myös AW609-lentokoulutussimulaattori.
Historia

Vuonna 1998 italialaisen Finmeccanican tytäryritys Agusta ja yhdysvaltalainen helikopterivalmistaja Bell alkoivat yhteistyössä suunnitella kääntyväroottorista lentokonetta. Ensimmäinen prototyyppi lensi vuonna 2003. Silloinen AgustaWestland, vuodesta 2004 täysin Finmeccanican omistuksessa osti Bellin osuuden projektista vuonna 2011, jatkaen koneen kehittämistä yksin. Vuonna 2017 Finmeccanica vaihtoi nimensä Leonardoksi.
Tekniset tiedot

Lähde: Leonardo (2021), Vertical
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 2
Matkustajat: 9
Pituus: &&&&&&&&&&&&&014.07000014,07 m
Leveys: &&&&&&&&&&&&&018.026000018,26 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&05.01200005,12 m roottorit ylöskäännettyinä
Tilavuus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.6,3 m³ (matkustamo), matkatavaratila 1,58 m³
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&&&08000.&&&&008 000 kg (18 000 lb)
Hyötykuorma: &&&&&&&&&&&02700.&&&&002 700 kg (yli 6 000 lb)
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 × Pratt & Whitney PT6C-67A potkuriturbiini; &&&&&&&&&&&01500.&&&&001 500 kW (&&&&&&&&&&&02000.&&&&002 000 hv) per moottori ; yhdellä moottorilla lennettäessä 1 900 kW (2 500 hv)
Potkuri: kolmelapainen
Suoritusarvot
Matkalentonopeus: &&&&&&&&&&&&0500.&&&&00500 km/h (270 kn)
Lentomatka: &&&&&&&&&&&01400.&&&&001 400 km ; lisätankein 1 900 km
Lakikorkeus: &&&&&&&&&&&07600.&&&&007 600 m (25 000 ft); HOGE 1 800m (6 000 ft)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta AW609 Wikimedia Commonsissa
Mark Huber: Paris Air Show 2023: military variant of Leonardo AW609 appears likely Aviation International News.  13.6.2023. Viitattu 25.1.2024.
Letícia Spiller

| Letícia Spiller |
| --- | --- |
 Letícia Spiller vuonna 2008.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Letícia Pena Spiller
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1973 (ikä 51) Rio de Janeiro, Brasilia
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
www.zecavitorino.com.br/leticia_spiller.htm
IMDb 
Letícia Pena Spiller (s. 19. kesäkuuta 1973 Rio de Janeiro) on brasilialainen näyttelijä.
Aiheesta muualla

Letícia Spiller Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Linear Functional Analysis

Linear Functional Analysis on Bryan P. Rynnen ja Martin A. Youngsonin kirjoittama kirja, joka käsittelee lineaarisen funktionaalianalyysin alkeita. Keskeisiä kirjassa käsiteltäviä asioita ovat Hilbertin avaruudet ja Lebesguen integraali. Kirja on ilmestenyt Springer Undergraduate Mathematics Series-nimisessä kirjasarjassa. Kirjan on kustantanut Springer.
Letícia Birkheuer

Letícia Birkheuer
Letícia Birkheuer (s. 25. huhtikuuta 1979, Passo Fundo) on brasilialainen malli ja näyttelijä. Hänellä on saksalaisia sukujuuria.
Birkheuer on asunut kotikaupunkinsa Passo Fundon lisäksi New Yorkissa, Yhdysvalloissa.
Näyttelijänä Birkheuer tunnetaan lähinnä Rede Globo de Televisãon sarjasta Belíssima, jossa hän esiintyi Érica Assunpçãon roolissa yli sadassa jaksossa vuosina 2005–2006. Lisäksi hän on esiintynyt esimerkiksi Muodin huipulla ja Pé na Jaca -sarjan jaksoissa.
Aiheesta muualla

Letícia Birkheuer Internet Movie Databasessa. (englanniksi)