stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elis Hagström

Jakob Elis Hagström (5. huhtikuuta 1888 Palon kylä, Kokkola – 18. maaliskuuta 1965 Kokkola) oli suomalainen metsätyönjohtaja ja maastohiihtäjä. Myös hänen nuorempi veljensä Gösta Hagström oli tunnettu hiihtäjä.
Hagström voitti Kokkolan 10 km hiihdon vuonna 1909 ja sijoittui SVUL:n SM-kilpailuissa Tampereella pronssille 10 kilometrillä. Hagström voitti vuonna 1910 Oulun hiihdon 30 kilometriä jättäen taakseen muun muassa Matti Koskenkorvan, Eino Björnin ja Konsta Vesan. Talvella 1911 Hagström voitti Vaasassa 10 ja 30 kilometrin piirimestaruushiihdot ja Helsingissä pidetyssä von Willebrand -pokaalikilpailussa hän tuli toiseksi Matti Koskenkorvan voittaessa kisan. Oulun 30 kilometrin hiihdossa Hagström jäi talvella 1911 viidenneksi. Talvella 1912 Hagström voitti toistamiseen Oulun hiihdon 30 kilometriä, tällä kertaa hänen taakseen jäivät kahden kilometrin pituisen loppukirin jälkeen Matti Koskenkorva, Jussi Niska ja Santeri Tasa.
Hagström muutti keväällä 1912 siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin. Hän meni siellä 1915 naimisiin Hilma Kalliomäen kanssa, joka oli Suomen naisten ensimmäinen hiihtomestari. Hagström palasi Suomeen vuonna 1923 ja ryhtyi uudelleen kilpailemaan voittaen vielä 11 ikämiesten piirimestaruutta.
Yhdessä puolisonsa kanssa Hagströmit lahjoittivat vuonna 1965 palkintokokoelmansa Gamlakarleby IF -urheiluseuralle.
Emmett Brown

| Emmett Brown |
| --- | --- |
 Emmett Brown
Näyttelijä(t):  Christopher Lloyd
Ensi- esiintyminen:  Paluu tulevaisuuteen (1985)
Viimeinen esiintyminen:  Paluu tulevaisuuteen III (1990)
Henkilötiedot
Status:  elossa
Ammatti:  tiedemies
Sukupuoli:  mies
Kotipaikka:  Hill Valley, California, Yhdysvallat
Suhteet
Puoliso(t):  Clara Clayton
Lapset:  Jules Brown Verne Brown
Tutut:  Marty McFly
Infobox OKNimi-testi OK: 
Emmett Lathrop ”Doc” Brown on kuvitteellinen hahmo Paluu tulevaisuuteen -elokuvatrilogiassa. Hahmoa esittää Christopher Lloyd. Tohtori Brown on keksijä, joka keksii ensimmäisessä elokuvassa aikakoneen. Vaikka ”Doc” onkin älykäs mies, joskus hänellä on tapana tehdä ensin ja ajatella vasta sitten, kuten varastaessaan plutoniumia terroristeilta. Hän ei tullut ajatelleeksi, että terroristit voisivat löytää hänet.
Doc on syntynyt vuonna 1920. Ensimmäisessä elokuvassa hänet nähdään pääosin 35-vuotiaana, muissa 65-vuotiaana. Doc ei ole naimisissa, mutta hän rakastui Clara Claytoniin trilogian viimeisessä elokuvassa. Heillä on kaksi poikaa nimeltään Jules ja Verne, koska sekä Doc että Clara ovat kirjailija Jules Vernen ihailijoita. Hänellä on Einstein- ja Kopernikus-nimiset lemmikkikoirat. Doc on ystävällinen, vaikka on muun muassa varastanut plutoniumia libyalaisilta nationalistijoukolta ja sanomalehtiä Hill Valleyn kirjastosta.
Doc on hyvin tarkka säännöstä, että kenenkään ei kuulu tietää omaa tulevaisuuttaan, koska ennaltatietoisuus saattaa johtaa tulevaisuuden muuttamiseen. On spekuloitu että tämä raudanluja sääntö saa alkunsa siitä, että Doc sai ensimmäisessä elokuvassa tietää useita seuraavien 30 vuoden tapahtumia Martyn kautta, ja omien sanojensa mukaan oli todella vaikeaa pitää nämä salassa ja varmistaa että kaikki menee kuten on tarkoitettu seuraavat kolme vuosikymmentä.
Vuonna 2010 julkaistussa videopelissä Back to the Future: The Game Doc muuttuu useita kertoja Martyn muutettua vahingossa aikajanaa vuodessa 1931. Docista tulee esimerkiksi Hill Valleyn pormestari vuonna 1985, ja hän nai naisen nimeltä Edna.
Elis Kaalamo

Karl Juhan Elis Kaalamo (15. joulukuuta 1885 Nastola – 5. joulukuuta 1946 Tampere) oli suomalainen arkkitehti.
Elis Kaalamon vanhemmat olivat kauppias Gustaf Hemming Kaalamo (entinen Karlsson) ja Amalia Feldberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta 1906 ja valmistui diplomiarkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1912.
Kaalamo oli arkkitehtitoimiston osakkaana Helsingissä ja sittemmin hän toimi Helsingin kaupungin ylimääräisenä asemakaava-arkkitehtinä 1919–1929 ja Tampereen asemakaava-arkkitehtinä 1929–1946.
Kaalamo laati 1930-luvulla asemakaavan Liisankallion alueelle Tampereen Kalevan kaupunginosaan. Hänen mukaansa on nimetty Tampereella Kaalamonaukio. Vuonna 1932 hän ehdotti urheilustadionin rakentamista Ratinanniemellä sijainneen suuren hiekkakuopan paikalle, tämä hanke toteutui 1966 kun Ratinan stadion rakennettiin.
Descendants

| Descendants |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Kenny Ortega
Käsikirjoittaja:   Josann McGibbon  Sara Parriott 
Tuottaja:   Tracey Jeffrey  Judy Taylor 
Säveltäjä:  David Nessim Lawrence
Kuvaaja:  Thomas Burstyn
Leikkaaja:  Don Brochu
Pääosat:   Dove Cameron  Cameron Boyce  Booboo Stewart  Sofia Carson  Mitchell Hope  Sarah Jeffery  Dan Payne  Keegan Connor Tracy  Wendy Raquel Robinson  Maz Jobrani  Kathy Najimy  Kristin Chenoweth 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Bad Angels Productions  5678 Productions  Disney Channel 
Levittäjä:  Disney-ABC Domestic Television Disney+
Ensi-ilta:   31. heinäkuuta 2015
Kesto:  112 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:   Descendants: Wicked World  Descendants 2  Descendants 3 
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Descendants on vuonna 2015 julkaistu nuorille suunnattu musiikillinen fantasiaelokuva, jonka ohjasi Kenny Ortega. Elokuvan pääosia, Disneyn pahisten Pahattaren, Kuningattaren, Jafarin ja Cruella De Vilen lapsia näyttelevät Dove Cameron, Cameron Boyce, Booboo Stewart ja Sofia Carson. Descendants julkaistiin 31. heinäkuuta 2015 Disney Channel -elokuvana, ja se rikkoi 6,6 miljoonan katsojan rajan ensimmäisellä esityskerralla.
Descendants-elokuvaan perustuvan animaatiosarjan Descendants: Wicked World esittäminen alkoi vuonna 2015. Elokuvan jatko-osa julkaistiin heinäkuussa 2017. Kolmas jatko-osa julkaistiin elokuussa 2019.
Heinäkuussa 2015 julkaistiin elokuvan soundtrack, joka nousi ensimmäisellä viikolla Billboard 200 -listan kärkeen.
Aiheesta muualla

Descendants Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Descendants AllMoviessa. (englanniksi)
Joonas Peuhkuri

| Joonas Peuhkuri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. elokuuta 1989 (ikä 35)
Jääpallon pelaaja
Seura:   Veiterä
Pelinumero:  11
Pelipaikka:  keskikenttä
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
–2004:  Botnia-69
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2010 |  Botnia-69 | 61 | (6) |
| 2010–2012 |  HIFK | 24 | (7) |
| 2012–2015 |  Veiterä | – | (–) |
| 2015–2017 |  IK Sirius | 26 | (3) |
| 2017–2019 |  Örebro SK | – | (–) |
| 2019-2021 |  HIFK | – | (–) |
| 2021- |  Veiterä | – | (–) |
Maajoukkue
| 2014– |  Suomi | 12 | (0) |
| –2009 |  Suomi U19 | 4 | (–) |
| –2013 |  Suomi U23 | 8 | (–) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20.1.2018.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 20.1.2018.
Joonas Peuhkuri (s. 18. elokuuta 1989) on suomalainen jääpalloilija. Hän edustaa Suomen Bandyliigassa Lappeenrannan Veiterää ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Seurajoukkueura

Helsinkiläislähtöinen Peuhkuri pelasi Botnia-69:n ja HIFK:n väreissä juniorivuotensa. Bandyliigaa hän pelasi helsinkiläisseuroissa neljä kautta Botniassa ja sen jälkeen kaksi kautta HIFK:ssa. HIFK-kausina hän saavutti Suomen mestaruuden 2011 ja pronssia 2012. Sen jälkeen hän siirtyi Veiterän riveihin, jossa hän pelasi kolme kauden ajan ja oli ottamassa SM-pronssia 2015.
Syksyllä 2015 Peuhkurin tie vei Ruotsiin. Seura oli Elitserienin Uppsalan IK Sirius. Kahden Eliserienin Sirius-kauden jälkeen Peuhkuri siirtyi Allsvenskanin Örebro SK:hon.
Maajoukkueura

Peuhkuri pelasi ensimmäiset A-maaottelunsa Suomen maajoukkueessa tammikuussa 2015. Hän kuului maajoukkueeseen MM-kilpailuissa Sandvikenissa vuonna 2017, joista Suomi saavutti pronssia.
Siviilielämä

Peuhkuri on jääpallosuvusta. Hänen isoisänsä Matti Peuhkuri nousi Veiterän edustusjoukkueeseen vuonna 1959. Matin pojista Anssi, Harri ja Kari Peuhkurista pisimmälle lajissa pääsi Joonaksen isä Kari, joka pelasi 78 A-maaottelua. Kari on myöhemmin toiminut Jääpalloliiton puheenjohtajana, ja Anssi puolestaan Veiterän valmentajana. Kolmannesta polvesta SM-tasolla ovat Joonaksen lisäksi pelanneet Eetu ja Topi Peuhkuri.
Veiterä-aikanaan Lappeenrannassa Peuhkuri opiskeli paikallisessa Saimaan ammattikorkeakoulussa liiketalouden linjalla ja suoritti tutkinnon keväällä 2015.
Saavutukset

Seurajoukkueissa:
SM-kulta: 2011 (HIFK), 2022 (Veiterä)
SM-pronssi: 2012 (HIFK), 2015 (Veiterä)
Suomen cup: 2021-2022 (Veiterä)
Maajoukkueessa:
MM-pronssi: 2017
Elis Lövegren

Elis Alexander Lövegren (10. helmikuuta 1873 Helsinki – 11. huhtikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen lastenlääkäri ja professori.
Elis Lövegrenin vanhemmat olivat varastonhoitaja Viktor Alexander Lövegren ja Elise Renholm. Hän pääsi ylioppilaaksi 1892 (Nya svenska läroverket i Helsingfors) ja valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen kandidaatiksi 1896, lääketieteen lisensiaatiksi 1900 sekä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1905.
Lövegren toimi lastenlääkärinä Helsingissä. Hän oli Helsingin yliopiston pediatriikan dosenttina 1914–1937. Hän sai professorin arvon 1933.
Elis Lövegren oli naimisissa vuodesta 1901 Carolina Amalia (Malin) Engströmin kanssa.
Kultajyvä

Kultajyvä on Suomen Markkinointiliiton vuodesta 1966 järjestämä kilpailu sanomalehti- ja aikakauslehti-ilmoituksille ja julisteille.
Vuosittaisen kilpailun tarkoituksena on nostaa esiin ja palkita parasta suomalaista printti- eli painettua mainontaa. Kunkin vuoden tuomaristo kootaan mainos-, media- ja markkinointialan ammattilaisista.
Kilpailu käydään neljässä sarjassa:
Kuluttajamainonta: kuluttajatuotteiden ja -palveluiden ilmoitukset, ilmoitussarjat tai lehtien liitteet
Tuotantohyödykemainonta: yrityksille ja ammattikäyttöön tarkoitettujen tuotteiden ja palveluiden ilmoitukset, ilmoitussarjat tai lehtien liitteet
Yhteiskunnallinen mainonta: julkisen sektorin, järjestöjen ym. ilmoitukset, ilmoitussarjat tai lehtien liitteet
Julistesarja: sisä- tai ulkojulisteet, julistesarjat tai  muu painettu ulkomainonta.
Kussakin sarjassa jaetaan vuosittain enintään yksi Kultajyvä sekä harkinnan mukaan useampia Hopeajyviä. Lisäksi Kultajyvä-kilpailussa jaetaan Rautajyvä-palkinto yleisön suosikki-ilmoitukselle, jonka valitsevat Kärkimedia-sanomalehtien paneelit eri puolilla Suomea. 2000-luvun puolestavälistä alkaen kilpailussa on palkittu myös monessa eri mediassa julkaistavia kampanjoita Titaanijyvä-sarjassa.
Kultajyvä-kilpailuun lähetettyjen töiden määrä on 2000-luvulla vähentynyt printtimainonnan suhteellisen merkityksen pienentyessä.
Aiheesta muualla

Vuodesta 2000 lähtien palkittujen töiden arkistohaku (Arkistoitu – Internet Archive)
Kultakala (tähdistö)

| Kultakala |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Dorado
Lyhenne:  Dor
Genetiivi:  Doradus
Symbologia:  Kultakala
Rektaskensio:  5h
Deklinaatio:  -60°
Ala taivaasta:  179 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  0
Kirkkain tähti:  Alfa Doradus (3,27 mag.)
Meteoriparvet:  ei
Naapuri- tähdistöt:  Veistotaltta  Heilurikello  Verkko  Etelän vesikäärme  Pöytävuori  Lentokala  Maalari
 Näkyy leveysasteiden +20° ja −90° välillä 
Kultakala (latinaksi Dorado, genetiivimuoto Doradus) on eteläisen taivaanpuoliskon melko vaatimaton tähdistö, jonka loivat yhdentoista muun eteläisen tähdistön ohessa Pieter Dirkszoon Keyser ja Frederick de Houtman 1595–1597. Kultakala esiintyi ensimmäisen kerran Johann Bayerin Uranometriassa vuonna 1603.
Kultakalan tunnetuin kohde on Linnunradan epäsäännöllinen seuralaisgalaksi Suuri Magalhãesin pilvi, josta suurin osa sijaitsee Kultakalan alueella ja osa viereisessä Pöytävuoren tähdistössä. Myös muut merkittävimmät syvän taivaan kohteet, kuten Tarantellasumu NGC 2070, sijaitsevat galaksin alueella.
Kultakalassa ei ole lainkaan kolmatta magnitudia kirkkaampia tähtiä. Alfa Doradus on näennäiseltä kirkkaudeltaan +3,27 ja Beta Doradus +3,76 magnitudia. Suuressa Magalhãesin pilvessä sijaitseva S Doradus on sininen hyperjättiläinen, jonka massa on yli 100 kertaa Aurinkoa suurempi. Se on oman muuttujatyyppinsä, S Doradus -muuttujien eli valovoimaisten sinisten muuttujien (LBV) prototyyppi. Samaan ryhmään kuuluu myös muun muassa η Carinae. Toinen muuttuja, R Doradus, on puolestaan läpimitaltaan yksi suurimmista tähdistä. Se on kooltaan noin 370 kertaa Aurinkoa suurempi. Jos R Doradus sijaitsisi Auringon paikalla, ulottuisi sen pinta Marsin radan taakse.
Linnunrata-galaksista poistuva suurinopeuksinen tähti HE 0437-5439 löydettiin vuonna 2005 tähdistöstä. Tähden nopeuden takia se on poistumassa galaksienväliseen avaruuteen.
| --- | --- |
Tähdet:  α Dor, β Dor, γ Dor, δ Dor, 36 Dor, ζ Dor, θ Dor, η2 Dor, ν Dor, ε Dor, λ Dor, WZ Dor, κ Dor, 28 Dor, π2 Dor, π1 Dor, R Dor, η1 Dor, AZ Dor, AB Dor, HD 30177, S Dor, HE 0437-5439, BB Dor, SN 1987A
Eksoplaneetat:  HD 30177 b
Tähdistöt
Ajokoirat
Ajomies
Alttari
Andromeda
Bereniken hiukset
Delfiini
Eridanus
Etelän kala
Etelän kolmio
Etelän kruunu
Etelän risti
Etelän vesikäärme
Feeniks
Harppi
Heilurikello
Herkules
Härkä
Ilmapumppu
Ilves
Intiaani
Iso karhu
Iso koira
Jousimies
Joutsen
Jänis
Kaksoset
Kalat
Kameleontti
Karhunvartija
Kassiopeia
Kaukoputki
Kauris
Kefeus
Kentauri
Kettu
Kilpi
Kirahvi
Kolmio
Kompassi
Korppi
Kotka
Krapu
Kulmaviivoitin
Kultakala
Kurki
Kuvanveistäjä
Kyyhkynen
Kärpänen
Käärme
Käärmeenkantaja
Köli
Leijona
Lentokala
Lohikäärme
Lyyra
Maalari
Malja
Mikroskooppi
Neitsyt
Nuoli
Oinas
Oktantti
Orion
Paratiisilintu
Pegasus
Perseus
Peräkeula
Pieni hevonen
Pieni karhu
Pieni koira
Pieni leijona
Pohjan kruunu
Purje
Pöytävuori
Riikinkukko
Sekstantti
Sisilisko
Skorpioni
Sulatusuuni
Susi
Tukaani
Vaaka
Valaskala
Veistotaltta
Verkko
Vesikäärme
Vesimies
Yksisarvinen
Diego López

Diego López on usean henkilön nimi:
Diego López Garrido, espanjalainen poliitikko
Diego López Rodríguez, espanjalainen jalkapalloilija
Luis Diego López, uruguaylainen jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Diego López”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Elieser Kaila

| Elieser Kaila> Suomen oikeusministeri |
| --- | --- |
 Kallion III hallitus 16.8.1929–4.7.1930  
Edeltäjä:  Oiva Huttunen
Seuraaja:  Karl Söderholm
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. lokakuuta 1885 Pirkkala
Kuollut: 7. syyskuuta 1938 (52 vuotta) Korpilahti
Tiedot
Puolue:  Maalaisliitto
Elieser (Elpiö) Kaila (vuoteen 1902 Johansson, 29. lokakuuta 1885 Pirkkala – 7. syyskuuta 1938 Korpilahti) oli suomalainen oikeustieteilijä, joka toimi Helsingin yliopiston roomalaisen ja kansainvälisen yksityisoikeuden sekä oikeusensyklopedian professorina vuosina 1929–1938 ja Suomen oikeusministerinä vuosina 1929–1930. Kailaa on pidetty ensimmäisenä modernina suomalaisena oikeusteoreetikkona.
Elämä ja ura

Kailan vanhemmat olivat sahanomistaja Elieser Johansson ja Beda Fredrika Köhlin. Hän valmistui ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta vuonna 1903 ja opiskeli oikeustiedettä Helsingin yliopistossa, josta hän valmistui molempain oikeuksien kandidaatiksi vuonna 1910. Kaila suoritti jatko-opintoja Englannissa, Venäjällä ja Saksassa, ja sai varatuomarin arvon vuonna 1917. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1924 väitöskirjallaan Oikeuslogiikka I: Muodollinen oikeuslauseoppi, joka oli alan ensimmäinen väitöskirja Suomessa.
Kaila toimi Helsingin yliopistossa lainopin ensyklopedian dosenttina vuonna 1925 ja roomalaisen ja kansainvälisen yksityisoikeuden sekä oikeusensyklopedian professorina ensin virkaa tekevänä vuosina 1926–1929 ja sitten vakinaisena vuosina 1929–1938. Hän toimi myös Yhteiskunnallisen korkeakoulun yksityis- ja talousoikeuden opettajana vuosina 1926–1938 ja vararehtorina 1928–1932.
Kaila oli eduskunnan perustuslakivaliokunnan sihteeri vuosina 1924–1929 ja oikeusasiamiehen sihteeri vuosina 1924–1925. Hän toimi oikeusministerinä Kyösti Kallion III hallituksessa vuosina 1929–1930. Oikeusministerinä hän muun muassa valmistutti kommunismin vastaiset lakiesitykset ja herätti huomiota korkeimman oikeuden suomalaistamisvaatimuksillaan.
Kaila, joka kuului Maalaisliittoon, oli poliittiselta kannaltaan erittäin suomenmielinen ja kiinnostui elämänsä lopulla myös kansallissosialismista. Hän osallistui yliopiston suomalaistamista koskevaan keskusteluun ja muutenkin kieliriitoihin. Esimerkiksi vuonna 1932 hän esitti, että oikeustieteellisen tiedekunnan ei tulisi hyväksyä kurssikirjoiksi sellaisia teoksia, joissa käytetään nimitysten finne ja finsk sijasta nimityksiä finländare ja finländsk, joita Kailan mukaan oli ryhtynyt käyttämään ruotsinkielinen sivistyneistö korostaakseen kansan kahtiajakoa. Kaila toimi Suomalaisuuden liiton puheenjohtajana 1928–1929.
Kailan tuotanto jäi melko tuntemattomaksi johtuen sen teoreettisuudesta ja vaikeaselkoisuudestaan. Väitöskirjassaan, joka perustui saksalaiseen oikeusteoriaan, Kaila pyrki selventämään oikeuselämässä käytettyjä loogisia konstruktioita. Hän määritteli oikeudellisen tulkintaopin tehtäväksi oikeudellisen ratkaisun ylälauseen eli sovellettavan normin muotoilun ja piti hyväksyttänä sitä, että tuomari turvautuu ratkaisutoiminnassa tarvittaessa subjektiiviseen harkintaansa. Kaila ei koskaan saanut julkaistuksi väitöskirjansa suunniteltua toista osaa taloudellisten esteiden ja myöhemminen heikentyneen terveytensä johdosta. Hänen muihin kirjoituksiinsa kuuluvat Siviilioikeudellisen ennakkoturvaamismenettelyn käsite, kehitys ja pääperiaatteet roomalaisessa oikeudessa (1926), L'unité foncière en droit romain (1927), Esineoikeus I–II (1932), Yksityisoikeuden pääkohdat (1937) ja useita oikeusteoreettisia artikkeleita. Häneltä jäivät keskeneräisiksi myös esineoikeuden oppikirja ja tutkimuksia kansainvälisestä yksityisoikeudesta.
Kailan puoliso vuodesta 1917 oli Riikka Liukkonen.
Teokset

Oikeuslogiikka osa 1: Muodollinen oikeuslauseoppi, väitöskirja.  1924
Ennakkoturvaamismenettelyn käsitteestä. 1925
Siviilioikeudellisen ennakkoturvaamismenettelyn käsite, kehitys ja pääperiaatteet roomalaisessa oikeudessa. WSOY 1926
Sancitiivioppi varhaisemmassa roomalaisessa oikeudessa.  1927
Tohtori El. Kailan luentoja yksityisoikeudesta.  1927
Tohtori El. Kailan luentoja velvoite- ja kauppaoikeudesta.  1928
L’unité foncière en droit romain : exposé récapitulatif et critique.  E. de Boccard, Pariisi 1927
Professori Elpiö Kailan luennot esineoikeudesta. Osa I : Omistusoikeus.  1932
Ehdotus uudeksi yliopistolainsäädännöksi / toimituskunta: Pentti Eskola, Elpiö Kaila ja V. A. Heiskanen.  1933
Professori Elpiö Kailan luennot esineoikeudesta. Osa II : Rajoitetut esineoikeudet.  1936
Yksityisoikeuden pääkohdat.  1937
Näkökohtia subjektillisesta oikeudesta.  1938
Johnny Deppin filmografia

Johnny Depp vuonna 2011.
Tämä on luettelo Johnny Deppin filmografiasta.
Televisioelokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1986 | Slow Burn | Slow Burn | Donnie Fleischer |
Lyhytelokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Dummies | Dummies | Pete |
| 1986 | R.P.G. | R.P.G. | Vince ”Vinnie” Dooler |
| 1988 | R.P.G. II | R.P.G. II | Vince ”Vinnie” Dooler |
| 2017 | The Black Ghiandola | The Black Ghiandola | isotooppilääketieteen teknikko |
Dokumenttielokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | Beatin alkutahdit | The Source: The Story of the Beats and the Beat Generation | Jack Kerouac |
| 2000 | Lowell Blues: The Words of Jack Kerouac | Lowell Blues: The Words of Jack Kerouac | lukija |
| 2002 | Unelma Don Quijotesta | Lost in La Mancha | oma itsensä |
| 2002 | All the Love You Cannes! | All the Love You Cannes! | oma itsensä |
| 2003 | Breakfast with Hunter | Breakfast with Hunter | oma itsensä |
| 2003 | Charles Chaplinin elämä ja taide | Charlie: The Life and Art of Charles Chaplin | oma itsensä |
| 2006 | Deep Sea 3D | Deep Sea 3D | kertoja (äänirooli) |
| 2006 | Romanien tie | When the Road Bends… Tales of a Gypsy Caravan | oma itsensä |
| 2006 | Buy the Ticket, Take the Ride: Hunter S. Thompson on Film | Buy the Ticket, Take the Ride: Hunter S. Thompson on Film | oma itsensä |
| 2007 | Joe Strummer: The Future Is Unwritten | Joe Strummer: The Future Is Unwritten | oma itsensä |
| 2007 | Tom Petty and the Heartbreakers: Runnin’ Down a Dream | Tom Petty and the Heartbreakers: Runnin’ Down a Dream | oma itsensä |
| 2008 | Gonzoillen – Hunter S. Thompsonin elämä | Gonzo: The Life and Work of Dr. Hunter S. Thompson | kertoja (äänirooli) |
| 2008 | Rock and a Hard Place: Another Night at the Agora | Rock and a Hard Place: Another Night at the Agora | oma itsensä |
| 2008 | Marc Forster – Der Weg zu 007 | Marc Forster – Der Weg zu 007 | oma itsensä |
| 2009 | When You’re Strange | When You’re Strange | kertoja (äänirooli) |
| 2012 | West of Memphis | West of Memphis | oma itsensä |
| 2012 | Sunset Strip | Sunset Strip | oma itsensä |
| 2012 | Radioman | Radioman | oma itsensä |
| 2012 | For No Good Reason | For No Good Reason | oma itsensä |
| 2013 | Don’t Say No Until I Finish Talking: The Story of Richard D. Zanuck | Don’t Say No Until I Finish Talking: The Story of Richard D. Zanuck | oma itsensä |
| 2014 | Dylania kenkälaatikosta | Lost Songs: The Basement Tapes Continued | oma itsensä |
| 2017 | Rolling Stone: Stories from the Edge | Rolling Stone: Stories from the Edge | Hunter S. Thompson (äänirooli) |
| 2018 | Platoon: Brothers in Arms | Platoon: Brothers in Arms | oma itsensä |
| 2018 | Nice Girls Don’t Stay for Breakfast | Nice Girls Don’t Stay for Breakfast | oma itsensä |
| 2019 | Keith Richards: You Can’t Rock Me | Keith Richards: You Can’t Rock Me | oma itsensä |
| 2020 | Crock of Gold: A Few Rounds with Shane MacGowan | Crock of Gold: A Few Rounds with Shane MacGowan | oma itsensä |
| 2021 | Success Formula | Success Formula | oma itsensä |
| 2021 | Kreka: Lovac na snove | Kreka: Lovac na snove | oma itsensä |
| 2021 | Johnny Depp: King of Cult | Johnny Depp: King of Cult | oma itsensä |
| 2022 | Scab Vendor: The Life and Times of Jonathan Shaw | Scab Vendor: The Life and Times of Jonathan Shaw | oma itsensä |
Televisiosarjat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Jakson nimi / määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Lady Blue | Lady Blue | Lionel Viland | ”Beasts of Prey” |
| 1987 | Hotel | Hotel | Rob Cameron | ”Unfinished Business” |
| 1987−1990 | 21 Jump Street | 21 Jump Street | konstaapeli Thomas ”Tom” Hanson Jr. | 70 |
| 1999 | Dibleyn kirkkoherra | The Vicar of Dibley | oma itsensä | ”Celebrity Party” |
| 2000 | Ruuvit löysällä | The Fast Show | kovaonninen asiakas (sketsissä Suit You, Sir; cameorooli) | ”The Last Fast Show Ever – Part 1” |
| 2004 | Kukkulan kuningas | King of the Hill | Yogi Victor (äänirooli) | ”Hank’s Back” |
| 2009 | Paavo Pesusieni | SpongeBob SquarePants | Jack Kahuna Laguna ”JKL” (äänirooli) | ”Paavo Pesusieni ja iso aalto”, alk. ”SpongeBob SquarePants vs. The Big One” |
| 2011 | Life’s Too Short | Life’s Too Short | oma itsensä (cameorooli) | ”Episode Two” |
| 2012 | Family Guy | Family Guy | saksikäsi Edward (ääni- ja cameorooli) | ”Lois ja ikuinen nuoruus”, alk. ”Lois Comes Out of Her Shell” |
| 2020 | Puffins | Puffins | Johnny Puff (äänirooli) | 250 |
| 2022 | Puffins Impossible | Puffins Impossible | Johnny Puff (äänirooli) | 18 |