stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Linjalampi (Saarijärvi, Heinäpohja)

| Linjalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°53′08″N, 25°31′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Heinäjärveen 
Järvinumero:  14.444.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152,3 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,135 km  
Pinta-ala:  4,421 ha  
Tilavuus:  0.000048 km³ 
Keskisyvyys:  1,07 m  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLinjalampi 
Linjalampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Heinäpohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 450 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 47 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 2,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Lakojoen valuma-alueeseen (14.444) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152,3 metriä mpy.
Kemeni

| Kemeni |
| --- | --- |
 Kemeni
 Koordinaatit: 12°57′51″N, 5°32′49″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Ségoun alue
Piiri:  Blan piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  13 400
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kemeni (myös Kéméni) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Blan piirissä Malissa. Se sijaitsee Banijoen eteläpuolisella tasangolla 23 kilometriä Blasta itään. Kunnassa on 13 400 ja keskuskylässä 3 100 asukasta (vuonna 2009).
Kemenin kunta rajoittuu pohjoisessa Blan piirin Korodougoun, idässä Yangasson, etelässä Samabogon ja Dougouolon sekä lännessä Blan kuntiin.
Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, miniankoja, fulbeja ja soninkeja. Vallitsevat uskonnot ovat islam ja kristinusko.
Kemenin kautta kulkee Blan ja Sanin yhdistävä maantie RN6. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus ja pienimuotoinen kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja pavut. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Palveluihin kuuluvat kuusi alakoulua, yläkoulu, koraanikoulu ja terveyskeskus.
Keltakerttu

| Keltakerttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttuset Acrocephalidae
Suku::  Vaaleakultarinnat Iduna
Laji::  natalensis
Kaksiosainen nimi
 Iduna natalensis  (Smith, 1847) 
Synonyymit
 Chloropeta natalensis 
Katso myös
   Keltakerttu Wikispeciesissä   Keltakerttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltakerttu (Iduna natalensis) on Afrikassa tavattava kerttusiin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan keltakerttu on noin 14 cm. Lajin selkä on oliivinvihreä ja perä keltainen. Pää ja vatsa ovat väriltään keltaiset. Nokka on melko pitkä.. Keltakertun jalat ovat harmaat. Koiras ja naaras eroavat toisistaan ulkonäöltään hieman.
Elinympäristö, -tavat ja ravinto

Keltakertut elävät valoisissa metsissä sekä ruohomailla. Laji elää yleensä yksin tai pareittain. Pesänsä laji kätke korkealle puiden latvustoon, missä se on turvassa pedoilta. Naaras munii kahdesta kolmeen valkoista munaa.
Ravintonaan keltakertut käyttävät hyönteisiä kuten perhosia, ampiaisia ja heinäsirkkoja. Ravintonsa linnut pyydystävät ilmasta.
Livanjski sir

Livanjski sir-juustoa.
Livanjski sir on bosniahertsegovinalainen lampaanmaitojuusto.
Livanjski sir-juustoa valmistetaan nimensä mukaisesti Livnon ympäristössä Bosnia-Hertsegovinan länsiosassa. Alue tunnetaan myös yhtenä Euroopan suurimmista karstimaista. Perinteisesti juustoa valmistettiin yksinomaan lampaanmaidosta. Juuston valmistus aloitettiin luultavasti tuolloin Itävalta-Unkariin kuuluneella alueella vuonna 1888. Tuolloin perustetulle maatalousasemalle tuotiin juustontuotannon asiantuntijoita esimerkiksi Ranskasta, Sveitsistä ja Tšekistä. Asemalla tuotettiin juustoa, sekä koulutettiin paikallisia tuottajia sen valmistuksessa.
Nykyisin juustoa valmistettaessa lampaanmaidon sekaan saatetaan lisätä myös lehmänmaitoa. Lehmänmaitoa ei kuitenkaan tulisi olla 30 % enempää. Juustoa valmistettaessa maito lämmitetään 31–33°C lämpötilaan, jolloin sen joukkoon lisätään juoksute. Muodostuva juustomassa pilkotaan ja syntyvät pienet palat lämmitetään edelleen 45–48°C lämpötilaan. Seuraavassa työvaiheessa juustomassa muotitetaan, jolloin juustoa puristetaan ja käännellään 12–24 tuntia. Juusto suolataan suolaliemessä. Tyypillinen kypsymisaika on kuudesta kahteentoista viikkoa.
Valmis juustotahko kellertävä ja painoltaan noin 2–3 kiloa. Rakenteeltaan juusto on kiinteää ja siinä on tasaisesti useita pieniä reikiä. Makua on kuvailtu miedon maitoisaksi, suolaiseksi ja pikantiksi. Livanjski sir on tyypillinen alkuruoka, joka tarjoillaan usein Blatina-punaviinin tai Žilavka-valkoviinin kera.
Lambertin oikeapintainen lieriöprojektio

Lambertin oikeapintaisen lieriöprojektion mukainen maailmankartta
Lambertin oikeapintaisen lieriöprojektion mukainen maailmankartta. Keskipituuspiirinä 160°W, joka kulkee keskellä Tyyntämerta.
Lambertin oikeapintainen lieriöprojektio ja alueiden muotojen vääristymistä siinä kuvaavat Tissot'n indikaattorit
Miten maapallo kuvataan lieriölle Lambertin oikeapintaisessa projektiossa
Lambertin oikeapintainen lieriöprojektio on Johann Heinrich Lambertin vuonna 1772 laatima karttaprojektio. Nimensä mukaisesti Se kuuluu oikea­pintaisten lieriö­projektioiden ryhmään. Se voidaan ajatella muodostettavan ympäröimällä karttapallo lieriöllä, joka sivuaa sitä päiväntasaajan kohdalla, ja kuvaamalla maanpinnan jokainen kohta lieriön pinnalle siihen kohtaan, joka on samassa suunnasta kartta­pallon ja lieriön yhteisestä akselista kuin pallon­pinnallakin ja yhtä etäällä päivän­tasaajan tasosta. Lopuksi lieriö leikataan auki jotakin pituuspiiriä pitkin ja levitetään tasoksi.
Ominaisuuksia

Lambertin oikeapintaisessa lieriöprojektiossa leveyspiirit näkyvät suorina ja pituuspiirit ne kohtisuorasti leikkaavina suorina. Projektion mukaisessa kartassa kartassa kunkin paikka­kunnan etäisyys päivän­tasaajasta on suoraan verrannollinen paikka­kunnan maan­tieteellisen leveyden siniin.
Vaikka todellisuudessa pituuspiirit napoja kohti kuljettaessa lähestyvät toisiaan, tällaisessa kartassa niiden etäisyydet pysyvät vakioina, joten napoja lähestyttäessä länsi-itä-suuntainen mittakaava kasvaa. Sitä vastoin pohjois-etelä-suuntainen mittakaava pienenee kääntäen verrannollisena pohjois-etelä-suuntaiseen mitta­kaavaan. Näin projektio esittää eri alueiden pinta-alat oikeassa suhteessa eli se on oikea­pintainen.
Lähellä päiväntasaajaa alueet näkyvät myös lähes oikean muotoisena. Sitä vastoin napojen läheisyydessä alueiden muodot vääristyvät niin paljon, että projektiota pidetään hyödyllisenä vain sellaisissa kartoissa, joissa näkyvän alueen maan­tieteellinen leveys ei ylitä 60 astetta. Esimerkiksi Alaska näyttäisi tämän projektion mukaisessa kartassa pitkältä ja kapealta niemi­maalta, samoin Siperian itäisin osa eli Tšuktšien niemimaa. Vaikka navat ovat todellisuudessa pisteitä, tällaisessa kartassa ne näkyvät yhtä pitkinä janoina kuin päivän­tasaajakin.
Lambertin lieriöprojektiota sellaisenaan on harvoin käytetty muutoin kuin oppi­kirja­esi­merkkinä siitä, mikä on yksin­kertaisin tapa laatia oikeapintainen karttaprojektio. Siitä on kuitenkin laadittu muunnelmia, jotka eroavat alku­peräisestä vain siinä, että pohjois-etelä-suuntaista mitta­kaavaa on muutettu kertomalla se jollakin vakiolla. Tällöin päivän­tasaajan sijasta kaksi siitä yhtä etäällä kummallakin pallon­puoliskolla olevaa leveys­piiriä on kuvattu oikea­pituisina, jolloin niiden läheisyydessä olevat alueet kuvautuvat oikean muotoisina. Tunnetuin tällainen muunnelma on 1970-luvulta lähtien runsaasti keskustelua herättänyt Petersin projektio.
Koordinaatit

Lambertin oikeapintaisessa lieriöprojektiossa maan pinnan piste, jonka maan­tieteellinen leveys on  \phi  ja pituus  \lambda , kuvautuu tasolle pisteeseen, jonka karteesiset koordinaatit (x, y) ovat:
Karin Stolpe

Karin Stolpe
Karin Maria Stolpe, o.s. von Euler-Chelpin (4. huhtikuuta 1907 Tukholma, Ruotsi – 1. tammikuuta 2003) oli ruotsalainen kääntäjä ja kirjailija.
Stolpen vanhemmat olivat Augsburgissa syntynyt professori Hans von Euler-Chelpin, joka sai Nobelin kemianpalkinnon, ja merkittävä luonnontieteilijä Astrid Cleve. Vanhemmat erosivat kymmenen vuoden avioliiton jälkeen saatuaan viisi lasta. Stolpe meni vuonna 1931 naimisiin kirjailija Sven Stolpen kanssa. He saivat neljä lasta, jotka ovat Benkt Stolpe (s. 1933), kääntäjä Monica Rennerfelt (1935–1996), kirjailija Staffan Stolpe (s. 1943) ja televisiojuontaja Lisette Schulman (1951–2015).
Stolpen pariskunta seurusteli kirjallisuuspiireissä, ja Karin Stolpella oli kiihkeä suhde Olof Lagercrantzin kanssa, mutta avioliitto kuitenkin kesti.
Stolpe kirjoitti itse ainoastaan yhden kirjan, Pigg och Pettan: barnsaga (kuvitus: Birgit von Euler, Bonnier, 1934), mutta sitä ahkerammin hän käänsi. Hän käänsi myös yhdessä Sven Stolpen kanssa, muun muassa Hermann Hessen Arosuden ja Roger Martin du Gardin romaanisarjan Thibault’n suku. Hän käänsi viitisenkymmentä kirjaa ainakin kuudesta kielestä.
Stolpe joutui sairaalaan lähes vuodeksi kotona sattuneen talousspriiräjähdyksen seurauksena. Hän tutustui siellä venäläiseen naiseen, joka oli kääntynyt roomalaiskatolisuuteen, ja nainen teki häneen syvän vaikutuksen. Pian kotiin paluunsa jälkeen hän kääntyi katoliseksi, samoin Sven Stolpe. Kääntymisensä jälkeen hän käänsi enää lähes yksinomaan katolista asiaproosaa, kun sitä ennen hän oli kääntänyt laatukaunokirjallisuutta ja lastenkirjoja. Hänelle merkittävä oli kansansivistäjä Danilo Dolci, ja hän käänsi useita tämän teoksia ja oli tämän kanssa kirjeenvaihdossakin. Monissa Stolpen käännöksissä ei ole ilmoitettu kääntäjän nimeä, ja hänen yhdessä Sven Stolpen kanssa tekemissä on usein vain tämän nimi.
Tunnetuimpia Stolpen kääntämästä asiaproosasta on C. G. Jungin Människan och hennes symboler (suom. Symbolit: piilotajunnan kieli), josta Jung tosin kirjoitti vain ensimmäisen luvun. Käännöksen kieltä pidetään jo vanhahtavana, sillä Stolpe oli saanut koulutuksensa ennen toista maailmansotaa, jolloin ruotsin kielessä oli monia piirteitä, jotka sittemmin ovat jääneet käytöstä. Hän oli kuitenkin luova ja huolellinen kääntäjä, ja paikoin teksti on selkeämpää kuin alkukielinen.
Karin ja Sven Stolpe on haudattu Vadstenan uudelle hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Svenskt författarlexikon. 1900–1940, s. 765
Karin Ruckstuhl

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Karin Ruckstuhl |  Karin Ruckstuhl |  Karin Ruckstuhl |  |
Maa:   Alankomaat
Naisten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Göteborg 2006 | seitsenottelu |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Moskova 2006 | viisiottelu |  |
Karin Ruckstuhl (s. 2. marraskuuta 1980 Baden, Sveitsi) on alankomaalainen seitsenottelija.
Ruckstuhl sijoittui 2001 seitsenottelussa alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa kolmanneksitoista tuloksella 5582 ja Universiadeissa seitsemänneksi pistein 5664. Seuraavana vuonna hän oli Münchenin EM-kisoissa neljästoista tuloksella 5858. Budapestin sisäratojen MM-kisoissa 2004 hän sijoittui neljänneksi viisiottelussa 4640 pisteellä ja Ateenan olympialaisissa seitsenottelussa kuudenneksitoista tuloksella 6108. Vuonna 2005 Ruckstuhl voitti Alankomaiden sisäratojen mestaruuden pituushypyssä. Madridin sisäratojen EM-kisoissa hän oli viisiottelussa neljäs. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Euroopan cupin ykkösliigassa pituushypyn tuloksella 658 ja sijoittui 100 metrin aitajuoksussa kolmanneksi ajalla 13,26. Helsingin MM-kisoissa hän oli seitsenottelussa kahdeksas pistein 6174.
Ruckstuhl voitti MM-hopeaa Moskovan sisäratojen MM-kisoissa 2006. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Alankomaiden mestaruuden 100 metrin aidoissa, pituushypyssä sekä korkeushypyssä. Euroopan cupin ykkösliigassa hän oli pituudessa neljäs. Göteborgin EM-kisoissa hän karsiutui pituushypyssä, mutta voitti seitsenottelussa EM-hopeaa uudella Alankomaiden-ennätyksellä 6423. Birminghamin sisäratojen EM-kisoissa 2007 hän sijoittui viisiottelussa neljänneksi tuloksella 4801.
Ennätykset

200 metrin juoksu: 24,22 (2006)
800 metrin juoksu: 2.11,97 (2006)
100 metrin aitajuoksu: 13,17 (2006)
Korkeushyppy: 185 (2004)
Pituushyppy: 664 (2007)
Kuulantyöntö: 14,34 (2006)
Keihäänheitto: 43,61 (2005)
Seitsenottelu: 6423 (2006)
Kasper Roslander

Roslander (2014)
Kasper Matias Roslander (s. 20. maaliskuuta 1992) on suomalainen kalpamiekkailija, joka edustaa miekkailuseura Habdaa. Roslanderin valmentajana toimii unkarilainen András Tóth.
Historia

Kasper aloitti miekkailuharrastuksen vuonna 1999 muiden harrastusten ohella. Miekkailusta tuli Kasperille heti päälaji. Hän on miekkaillut kilpailutasolla vuodesta 2002 ja kuulunut Suomen maajoukkueeseen vuodesta 2007 lähtien.
Parhaat saavutukset

PM 15 v. 3. sija vuonna 2006
SM 17 v. 3. sija vuonna 2007
SM 20 v. 1. sija vuonna 2008
PM 17 v. 1. sija vuonna 2008
SM 17 v. joukkue 1. sija vuonna 2008
SM 20 v joukkue 1. sija vuonna 2008
SM seniorit joukkue 2. sija vuonna 2008
SM 17 v 2. sija vuonna 2009
SM 20 v joukkue 1. sija vuonna 2009
Junioreiden Masters kisa 1 sija vuonna 2009
SM 17 v joukkue 2. sija vuonna 2009
SM 20 v 3. sija vuonna 2009
SM 17 v 1. sija floretissa vuonna 2009
SM aikuiset 3. sija joukkuefloretissa vuonna 2009
PM 20 v 3. sija vuonna 2009
PM 20 v joukkue 1. sija vuonna 2009
SM aikuiset joukkue 1.sija vuonna 2009
SM aikuiset 2. sija vuonna 2010
20v. Master 1. sija vuonna 2010
Senioreiden MC hopea 2011
Olympia kamppailutapahtuman voitto 2011
SM alle 20 v. sarjassa 1.sija 2012
EM alle 20 v. sarjassa 31. Sija 2012
MM juniorit. 38. Sija 2012
Satelliitti MC Kulta 2012
Satelliitti MC Hopea 2012
Weisser Bär kilpailun 5.sija 2013
Weisser Bär U23 sarjassa Hopea 2013
SM aikuisten pronssi 2013
Kemin kävelykatu

Kävelykatua pohjoisen suuntaan.
Kemin kävelykatu, myös Valtakadun kävelykatu, on noin 60 metriä pitkä promenadi Kemin Sauvosaaressa Valtakadulla. Kävelykatu sijaitsee Kemin ydinkeskustassa Täikön torin lähettyvillä. Promenadi valmistui vuonna 2011, mitä ennen Valtakadun ajorata jatkui aina Lehtokadun risteykseen asti. Promenadin varella sijaitsee mm. Elokuvateatteri Kinopirtti ja Hotelli Palomestari.[lähde? ]
Kätyrin osa

Kätyrin osa (My Life with Master) on Paul Czegen suunnittelema ja vuonna 2003 julkaisema indie-roolipeli. Pelin tapahtuma-aikakautta ei ole sidottu. Pelissä tarinankerronta ja tapahtumien eteneminen juonenomaisesti ja pelaajien eläytymistä on korostettu perinteiseen luolastoseikkailuun verrattuna. Pelin suomenkielinen versio ilmestyi vuonna 2004 Arkkikiven kustantamana.
Pelisysteemi on saanut aikaan suhteellisen vilkasta keskustelua, sillä se on melko uudenlainen lähestymistapa roolipelaamiseen. On jopa väitetty,että sitä ei pystyisi edes pelaamaan. Pelimekaniikka kahlitsee hahmoa, ja pelaaja joutuukin tilanteisiin jossa joutuu toimimaan vasten omaa tahtoaan. Tämä tuottaa perinteiselle sankaruuteen ja pelaajan vapauteen pohjautuvan roolipelin ystäville ongelmia.
Idea

Kätyrin osassa pelaajahahmot ovat pahan ja/tai kieroutuneen Isännän käskyläisiä. Mitään valinnanvaraa heillä ei ole; "kätyrit" ovat syystä tai toisesta isännän otteessa, ja voivat vain salassa toivoa parempaa huomista.
Isäntä

Isännällä on lähes yliluonnollinen mahti kätyreihinsä. Isäntää ajavat tarpeet, joka on asia jota isäntä tarvitsee kyläläisiltä ja halut, joita isäntä haluaa ulkopuolisilta. Isäntää leimaa epätasapaino tunteen ja järjen välillä:
Joko hän on tunteensa viemä peto tai järkeä seuraava aivo. Isäntä ei tule toimeen ilman kätyreitään, koska nämä joko toimillaan täyttävät isännän tarpeet tai mahdollistavat halujen toteutumisen. Näin ollen Isäntä on riippuvainen kätyreistään, pyrkii sitomaan nämä valtansa alle - ja vihaa heitä. Kätyreidensä harmiksi isäntä tuntee heidän kaikki ominaisuutensa sekä sen mitä nämä tekevät. Esimerkiksi kätyrin valehtelu on aina isännän tiedossa,ja kyseleminen asioista onkin siksi tulkittava joko isännän strategiaksi saada kätyri emotionaalisesti itseensä sidotuksi rakkauden illuusion kautta tai kätyrin luotettavuuden testaamiseksi.
Isännät jaetaan tarkemmin alaluokkiin:
Herkuttelija ylläpitää olemassaoloaan muiden kustannuksella.
Kasvattaja luo elämää.
Keräilijän tavoitteena on saada paljon tietyt ehdot täyttäviä asioita.
Opettaja haluaa käännyttää muita omaan oppiinsa.
Peliteknisesti isäntä vaikuttaa vain yhden ominaisuuden, Kauhun, kautta.
Kätyri

Pelaajahahmot ovat kätyreitä. He ovat jollain lailla poikkeuksellisia ihmisiä, joilla on "enemmän kuin"- ja "vähemmän kuin" -ominaisuudet, jotka vaikuttavat aina tietyin ehdoin. Nämä ehdot valitaan enemmän tai vähemmän yhdessä ja ne ovat samat alusta lähtien.
Lähimmäiset

Jokaisella kätyrillä on myös (alussa salaisia) suhteita ympäristöönsä. Näitä kutsutaan "lähimmäisiksi". He vaikuttavat hahmojen rakkaus arvoon. Kätyri menettää lähimmäisen kuollessa kaikki kyseisen lähimmäisen kautta saamansa rakkauspisteet.
Kyläläiset

Kyläläiset ovat sitten kaikki muut. He asuvat lähistöllä tai ovat muuten vain paikalla. Kyläläiset ovat isännän tarpeiden kohteita, heihin kohdistuu yleensä jokin konkreettinen uhka. He ovat siis "viattomia uhreja". He edustavat kätyreiden ominaisuutta järki.
Ulkopuoliset

Ulkopuoliset ovat isännän motiivien taustalla oleva voima. Yleensä isäntä haluaa ulkopuolisilta jotain henkistä, kuten arvostusta tai romantiikkaa.
Pelimekaniikka

Pelaajilla on kolme arvoa, joista jokainen muuttuu pelin aikana:
Itseinho: Miten hirviömäisenä kätyri pitää itseään. Tämä haittaa erityisesti sosiaalisissa tilanteissa.
Väsymys: Kätyrin haavoittuvaisuus. Tämä taas heijastuu eniten fyysisissä tilanteissa.
Rakkaus: Tätä Kätyri haikailee lähimmäistensä kautta.
Kun rakkaus nousee riittävän suureksi (suhteessa itseinhoon,väsymykseen ja isännän mahtia kuvaavaan kauhuun verrattuna, pelin siirtyy kliimaksiin, joka on kätyrin irrottautumisyritys Isännän vallan alta.
Kätyrin osan "selkkausmekanismi" on vastakkaisten kuppien käyttö. Maksimituloksen saaneet nopat lasketaan kummastakin pois. Se mitä noppaa heitetään riippuu tilanteesta:
1d4 edustaa tuttavallisuutta, eli perusnoppa.
1d6 saadaan käyttöön, jos tilanne on heittäjän kannalta epätoivoinen.
1d8 saadaan käyttöön, jos yritys on vilpitön (tilanne ei sisällä yrittäjälle minkäänlaista vastentahtoisuutta).
Aiheesta muualla

http://www.halfmeme.com
http://www.arkkikivi.net/
Lankakunta

Lankakunta eli salokunta oli Itä-Suomessa sijainneilla lahjoitusmailla joillakin paikkakunnilla käytössä ollut nimitys yhden tai useamman kylän tilojen muodostamalle yhteisölle, joka omisti yhteisiä metsiä ja muita alueita kuten kalastusalueen. Tällaisia yhteisöjä muodostettiin 1600-luvulta lähtien lähinnä Käkisalmen läänissä.
Liebherr R 9800

Liebherr R 9800 on suurin Liebherrin valmistama kaivinkonemalli. Se on suunniteltu avolouhoskäyttöön ja siitä on olemassa pisto- ja kuokkakaivinkoneversiot. Sitä valmistetaan kahdenlaisilla dieselmoottoreilla ja siitä on olemassa myös sähkoversio. Lego Group on tehnyt laitteesta vuonna 2019 julkaistun Technic-rakennussarjan 42100 yhteistyössä Liebherrin kanssa.
Aiheesta muualla

Liebherr R 9800 Liebherrin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lankalaukaisin

Lankalaukaisin on kameraan kytkettävä ulkoinen laite, jolla kamera voidaan laukaista ottamaan kuva koskematta itse kameran runkoon. Lankalaukaisin on hyödyllinen muun muassa jalustalta otettavissa pitkän valotusajan kuvissa. Pitkillä valotusajoilla kamera tärähtää helposti siihen koskettaessa, mutta lankalaukaisimella tärähdykset saa useimmiten poistettua.
Lankalaukaisin on käytännöllinen myös omakuvissa. Laukaisinta kädessä voidaan pitää todisteena siitä, että kuvan on ottanut kuvattava kohde, eikä joku muu.
Karin Smirnoff

| Karin Smirnoff |
| --- | --- |
 Karin Smirnoff vuonna 1927
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. helmikuuta 1880 Tukholma, Ruotsi
Kuollut: 10. toukokuuta 1973 (93 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:  suomenruotsalainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: ruotsi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Karin Smirnoff (o.s. Strindberg; 26. helmikuuta 1880 Tukholma – 10. toukokuuta 1973 Tukholma) oli suomenruotsalainen kirjailija.
Smirnoffin vanhemmat olivat ruotsalainen kirjailija August Strindberg ja näyttelijä Siri von Essen jotka erosivat Karinin ollessa 11-vuotias. Hän opiskeli opettajaksi Suomessa mutta asettui sittemmin asumaan Ruotsiin. Karin Smirnoff meni 1911 naimisiin Helsingin yliopistossa venäjän kielen lehtorina 1903–1918 toimineen Vladimir Smirnoffin (1876–1952) kanssa. Vladimir Smirnoff oli mukana bolševikkien toiminnassa. Hän oli Vladimir Leninin yhdysmies Suomessa ja Lenin sekä kirjailija Maksim Gorki asuivat hänen luonaan käydessään Helsingissä 1905–1906. Vladimir Smirnoff muutti 1918 Venäjälle ja myöhemmin Ruotsiin jossa hän toimi Neuvostoliiton Ruotsin konsulina.
Teoksia

Under ansvar. Schildt, Borgå 1915, 1916
Vårbrytning. Bonnier, Stockholm 1915
Makter : skådespel i fyra akter. Bonnier, Stockholm 1922
Ödesmärkt: skådespel i fyra akter. Bonnier, Stockholm 1923
Riddaren och jungfrun : allegoriskt sagospel. Bonnier, Stockholm 1924
Strindbergs första hustru (Siri von Essen). Bonnier, Stockholm 1925, 1977
En tretydig historia : roman. Bonnier, Stockholm 1927
Så var det i verkligheten: bakgrunden till Strindbergs brevväxling med barnen i första giftet : skilsmässoåren 1891-92. Bonnier, Stockholm 1956
Nimimerkillä Hannes Bernson:
En tvetydig historia : roman. Bonnier, Stockholm 1927
Första akten. Bonnier, Stockholm 1930
Bröderna i Vidala kloster : historisk roman från Finlands medeltid. Söderström, Helsingfors 1940
Systrarna i Nådendals kloster 1-2. Söderström, Helsingfors 1948-1949
Lorainin piirikunta

Lorainin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty Ranskalle kuuluvan Lorrainen alueen mukaan[lähde? ]. Sen pääkaupunki on Elyria mutta suurin kaupunki on Lorain.
Maantiede

Lorainin naapuripiirikuntia ovat Cuyahoga idässä, Medina kaakossa, Ashland etelässä, Huron lounaassa ja Erie lännessä sekä Eriejärven pohjoispuolella Kanadan Chatham-Kent.
Väestö

Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 301 356 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 87,1%, mustiin (8,9%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,3%) ja aasialaisiin (1,0%).
Kotitalouden mediaanitulo on 52 194 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 13,6% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.
Liberate the Unborn Inhumanity

| Liberate the Unborn Inhumanity Mors Principium Est |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 8. huhtikuuta 2022
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Levy-yhtiö: AFM
Mors Principium Estin muut julkaisut
| Seven 2020 | Liberate the Unborn Inhumanity 2022 |   |
Liberate the Unborn Inhumanity on suomalaisen death metal -yhtye Mors Principium Estin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 8. huhtikuuta 2022.
Albumilta on julkaistu singlenä kappaleet ”Valley Of Sacrifice, Part 1” ja ”The Lust Called Knowledge”.
Kappaleet

Cleansing Rain – 4.11
Eternity’s Child – 3.36
The Unborn – 3.47
The Lust Called Knowledge – 4.31
Valley Of Sacrifice, Part 1 – 6.09
Finality – 3.21
Two Steps Away – 5.37
Inhumanity – 2.47
Pure – 6.11
The Animal Within – 3.18
Life In Black – 3.31
Fragile Flesh – 4.01
Valley Of Sacrifice, Part 2 – 5.36
Kokoonpno

Ville Viljanen - laulu
Jarkko Kokko - kitara
Jori Haukio - kitara
Teemu Heinola - bassokitara
Marko Tommila - rummut
Arvostelut

Blabbermouth: 8/10
Imperiumi: 8½/10