stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laivakronometri
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Harrison's marine chronometer H1: The clock that really did change everything National Maritime Museum. Arkistoitu 12.11.2016. Viitattu 12.11.2016.
Marine Chronometer Kaliber 100 glashuetteuhren.de. (saksaksi)
European voyages to the Australian continent: 1825 Barraud chronometer National museum of Australia. Arkistoitu 12.11.2016. Viitattu 12.11.2016.
Jeremy Thackerin "merikronometrissa" käytettiin gimbaaleja, ja kuvun sisällä oli tyhjiö.
Henry Sully (1680-1729) esitti varhaisen laivakronometrin vuonna 1716.
John Harrisonin laivakronometri H1 vuodelta 1735.
Harrisonin kronometrin H4 piirustukset vuodelta 1761, julkaistu teoksessa The principles of Mr Harrison's time-keeper vuonna 1767.
Ferdinand Berthoudin laivakronometri nro 3 vuodelta 1763.
Pierre Le Royn laivakronometri vuodelta 1766. Valokuvattu Taitojen ja ammattien museossa (Musée des Arts et Metiers) Pariisissa.
Harrisonin kronometri H5 vuodelta 1772.
Ferdinand Berthoudin kronometri nro 24 vuodelta 1782. Laite on näyttelillä Pariisissa Taitojen ja ammattien museossa (Musée des Arts et Metiers).
Kaaviokuva kronometrin mekanismista (tekstit saksaksi). Jousen vaihteleva jännitys muutettiin väkipyörän avulla vakiosuuruiseksi voimaksi.
Käännös suomeksi
Iitti

| Iitti Itis |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Mankalan voimalaitos sijaitsee Iitissä.
Sijainti:  60°53′20″N, 26°20′20″E
Maakunta:  Päijät-Hämeen maakunta
Seutukunta:  Lahden seutukunta
Kuntanumero:  142
Hallinnollinen keskus:  Kausala
Perustettu:  1539/1865
Kokonaispinta-ala:  687,09 km² 177:nneksi suurin 2022 
– maa:  589,79 km²
– sisävesi:  97,30 km²
Väkiluku:  6 433 141:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  10,91 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,0 %
– 15–64-v.:  54,5 %
– yli 64-v.:  31,5 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,3 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  2,4 %
Kunnallisvero:  8,60 % 181:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Jarkko Salonen
Kunnanvaltuusto:  27 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • Muut   • Kok.   • PS   • Vihr.:   10 7 4 3 2 1
www.iitti.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Iitti (ruots. Itis) on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnan kaakkoisosassa. Kunnassa asuu 6 433 ihmistä, ja sen pinta-ala on 687,09 km², josta 97,30 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 10,91 asukasta/km². Ennen vuotta 2021 Iitti kuului Kymenlaakson maakuntaan.
Maantiede

Iitin kuntakeskus on valtatie 12:n varrella oleva Kausala, jossa sijaitsee muun muassa rautatieasema. Iitin kirkonkylä sijaitsee pohjoisempana. Sitä ympäröi lännessä Iitin Kirkkojärvi, idässä Urajärvi ja pohjoisessa Pyhäjärven Pelinginselkä. Iitin naapurikunnat ovat Heinola, Kouvola (Elimäki, Kuusankoski ja Jaala vuoteen 2008), Lahti (Nastola vuoteen 2015), Lapinjärvi ja Orimattila.
Historia

Iitin kirkkopitäjä perustettiin vuonna 1539 Hollolan kirkkopitäjästä silloisten Hollolan, Lappeen ja Vehkalahden kirkkopitäjien ja Hämeen ja Karjalan raja-alueelle. Vuosina
1743–1812 Ruotsin ja Venäjän raja kulki Iitin itäpuolitse. Riihimäki–Pietari-radan rakentaminen 1860-luvun lopulla vaikutti siihen, että Iitin kirkonkylä jäi syrjään ja Kausalasta alkoi muodostua kunnan keskustaajama.
Iitistä on erotettu Valkeala (1640), Jaala (1879) ja osittain Kuusankoski (1921). Kuusankosken itsenäistymisen myötä Iitti menetti suurimman osan teollisuusseuduistaan. Iitti kuului aiemmin Uudenmaan lääniin, kunnes se siirrettiin vuonna 1948 osaksi Kymen lääniä ja Kymenlaakson maakuntaa.
Iitin kunnanvaltuusto hyväksyi vuonna 2011 kunnanhallituksen esityksen, jonka mukaan Iitti siirtyisi Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan. Yksi peruste siirrolle on se, että Iitti kuuluu jo Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymään. Maankäytöstä vastaavan ympäristöministeriön mielestä Iitti suuntautuu selkeästi Kymenlaaksoon ja Kouvolan seutuun. Asiasta teki lopullisen päätöksen valtioneuvosto, joka hylkäsi Iitin ehdotuksen maakuntajaon muuttamisesta toukokuussa 2015. Kielteisen päätöksen seurauksena Iitin kunta järjesti syyskuussa 2015 neuvoa-antavan kansanäänestyksen maakunnan vaihdoksesta, jossa 90,78 % äänestäneistä kannatti Iitin siirtymistä Päijät-Hämeen maakuntaan. Toukokuussa 2016 valtioneuvosto lopulta hyväksyi Iitin siirtymisen Päijät-Hämeen maakuntaan vuoden 2019 alussa osana suunniteltua sote-uudistusta. Sipilän hallituksen hajottua Iitin ja neljän muun kunnan sote-uudistukseen liitetyt maakunnanvaihdokset kaatuivat. Lopulta Rinteen hallitus päätti elokuussa 2019 siirtää Iitin ja muut neljä kuntaa haluamiinsa maakuntiin. Iitti siten liittyi Päijät-Hämeen maakuntaan 1.1.2021.
Vuoden 2022 aluevaaleissa valittiin kolme iittiläistä valtuutettua Päijät-Hämeen aluevaltuustoon.
Historia > Iitin maakuntahistoria

Uudenmaan lääni (1831–1948)
Kymen lääni (1949–1997)
Etelä-Suomen lääni (1997–2009)
Kymenlaakson maakunta (1997–2021)
Päijät-Hämeen maakunta (2021–)
Koulutus ja kulttuuri > Perusopetus

Iitin alakouluja ovat Iitin kuntakeskuksessa Kausalassa oleva Kausalan koulu Valtatie 12:n varrella, Vuolenkoskella oleva Vuolenkosken koulu ja Haapa-Kimolassa oleva Haapa-Kimolan koulu. Iitin yläkoulu sijaitsee Kouvolan ja Lahden välisen rautatien varrella Kausalassa.
Koulutus ja kulttuuri > Toinen aste

Kausalassa sijaitsee Iitin lukio, joka tarjoaa lukiokoulutusta iittiläisille ja lähikunnista tuleville opiskelijoille. Ammatillista koulutusta annetaan Kouvolan kaupungissa, jossa toimii Kouvolan ammattiopisto (Eduko), sekä Lahden kaupungissa Koulutuskeskus Salpauksessa. Iitistä on mahdollista myös käydä musiikkialan ammattiopintoja Lahden konservatoriossa.
Koulutus ja kulttuuri > Korkea-aste

Iitissä ei ole korkeakoulutason koulutustarjontaa, mutta Iittiä lähimmät yliopistot ovat LUT-yliopisto Lahdessa ja Lappeenrannassa, Aalto-yliopisto Espoossa ja Helsingin yliopisto Helsingissä. Lähimmät ammattikorkeakoulut ovat Lahdessa toimiva LAB-ammattikorkeakoulu sekä Kouvolassa, Kotkassa, Mikkelissä ja Savonlinnassa toimiva Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu.
Koulutus ja kulttuuri > Kirjastot

Kausalassa toimii Iitin kirjasto.
Koulutus ja kulttuuri > Musiikkikoulutus

Iitin kunta on sopimuskuntana pääosin Kouvolassa toimivassa Pohjois-Kymen musiikkiopistossa, joka tarjoaa taiteen laajaa perusopetusta sekä Lahdessa toimivassa taiteen laajaa perusopetusta ja musiikkialan ammattikoulutusta tarjoavassa Lahden konservatoriossa.
Koulutus ja kulttuuri > Musiikkitapahtumat

Iitin kirkonkylällä järjestetään vuosittain kesäkuussa Iitin musiikkijuhlat, joilla esitetään sekä länsimaista taidemusiikkia että kevyempää musiikkia.
Liikenne

Iitin kuntaa halkoo itä-länsisuunnassa valtatie 12, joka on kunnan alueella pääosin kapea kaksikaistainen tie lukuun ottamatta lyhyitä keskikaiteellisia osuuksia. Valtatie 12 kulkee Kausalan taajaman läpi, ja Väyläviraston tarkoituksena olisikin parantaa tie jatkuvaksi keskikaiteelliseksi ohituskaistatieksi, mihin sisältyisi muun muassa Kausalan ohitustien rakentaminen. Iitin kunnan alueella kulkee kolme eri seututietä: 360 Kausalasta Elimäelle, 362 Kausalasta Iitin kirkonkylän kautta Kimolaan ja Vuolenkoskella lyhyen matkaa seututie 363. Kunnan alueella kulkevia nelinumeroisia yhdysteitä ovat 1731, 3136, 3601, 3603, 3621, 3622, 3623 ja 3631.
Kausalan rautatieasemalla pysähtyy kaikki Lahden ja Kouvolan väliset O- ja Z-lähijunat, joista on yhteys Lahden kautta Helsinkiin ja Riihimäelle joko vaihdon kanssa tai ilman.
Kausalassa Ravilinnan kohdalla pysähtyy joka päivä yksi OnniBusin C12-linjan bussi suuntaansa. Kouvolan ja Kausalan välillä ajetaan muutama paikallisbussivuoro. Muuta ylikunnallista bussiliikennettä Iitin kunnan alueella ei ole, vaikka Iitti kuuluu Lahden seudun liikenteeseen. Iitin kunnan sisällä on koulukyytien yhteydessä toimivaa asiointiliikennettä Kausalan ja muun kunnan välillä.
Liikunta ja vapaa-aika

Iitin kuntakeskuksessa, Kausalassa Valtatie 12:n varrella sijaitsee Ravilinnan urheilukeskus. Siellä sijaitsee ravirata, yleisurheilukenttä, liikuntahalli, kuntosali sekä muita liikuntatiloja ja vuonna 2013 valmistunut Iitin jäähalli. Tämän lisäksi mm. Iitin yläkoululla ja Kausalan koululla on omat liikuntasalit.
Myllytöyryssä, Kausalassa sijaitsee Hiihtomajan alue, jonka ympäristössä on iso kuntopolkujen verkosto ja kunnan kuntoportaat sekä talvisin hiihtoladut ja pulkkamäet.
Kausalan pohjoispuolella lähellä Iitin kirkonkylää, Radansuussa Urajärven rannalla sijaitsee Iitti Golf -niminen golfkeskus ja uimaranta sekä leirintäalue. Radansuun alueella sijaitsee majoituspalveluina Radalla Resort ja Lomakivi.
Hiidensaaressa sijaitsee kukkula nimeltä Hiidenvuori, joka on suosittu ulkoilupaikka. Sieltä on laajat näkymät Pyhäjärvelle ja jopa Kuusankoskelle asti.
Iitin alueella Tillolassa sijaitsee Suomen ensimmäinen korkeatasoisiin moottoriurheilukilpailuihin soveltuva moottorirata KymiRing. KymiRingin radalla tullaan ajamaan muun muassa MotoGP-luokan Suomen osakilpailu vuonna 2022.
Kaavoitus

Iitin kunnan alueella on voimassa oleva asemakaava Pohjanmäen, Kausalan, Sorronniemen ja Vuolenkosken Koskenrannan alueilla. Kunnan alueella on erillisiä ranta-asemakaavoja yhteensä 21 kappaletta.
Kunnan alueella on kaksi osayleiskaavaa: Kausala-Kirkonkylän osayleiskaava, joka käsittää Kausalan, Radansuun ja Iitin kirkonkylän alueen, sekä Perheniemen tuulivoimapuiston osayleiskaava. Kunnassa on kolme rantayleiskaavaa: Kymijoki-Konnevesi, Pyhäjärvi-Leininselkä-Urajärvi ja Kymijoki-Mankala.
Päijät-Hämeen maakuntakaava 2014 ei ole voimassa Iitin kunnan alueella, vaan Iitissä on voimassa aikaisemman maakunnan Kymenlaakson vaihemaakuntakaavat.
Iitin kunta on mukana Lahden kaupunkiseudun MAL-sopimuksessa vuosille 2021–2031.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Iitin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 7 770 | 7 770 |
| 1985 | 1985 |    | 7 690 | 7 690 |
| 1990 | 1990 |    | 7 889 | 7 889 |
| 1995 | 1995 |    | 7 687 | 7 687 |
| 2000 | 2000 |    | 7 534 | 7 534 |
| 2005 | 2005 |    | 7 265 | 7 265 |
| 2010 | 2010 |    | 7 005 | 7 005 |
| 2015 | 2015 |    | 6 910 | 6 910 |
| 2020 | 2020 |    | 6 689 | 6 689 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2020 lopussa Iitissä oli 6 625 asukasta, joista 3 913 asui taajamissa, 2 638 haja-asutusalueilla ja 74:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Iitin taajama-aste on 59,1 %. Iitin taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2020) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kausala | 3 677 |
| 2 | Iitin kirkonkylä | 236 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Iitissä toimii luterilainen Iitin seurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Iitin alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Roomalaiskatolisen kirkon osalta Iitti kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen. Kyseinen seurakunta on osa katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa. Sekä ortodoksit että katolilaiset toimivat ilman kirkkorakennusta.
Kylät

Tässä on lueteltu Iitin rekisterikylät. Niiden perässä on niihin kuuluvat osakylät tai merkittävän kokoiset alueet. Iitissä on 19 rekisterikylää.
Haapakimola
Kauramaa
Jokue
Leininkulma
Lapinkulma
Kausala
Karjalaiskylä
Kaivomäki
Torinmäki
Pentinmäki
Konttila
Kansanmäki
Laineenpelto
Teilimäki
Ainola
Aholanpelto
Holstila
Mikkolanpelto
Karkenperi
Kimola (itse Kimolan kyläkeskus sijaitsee Kouvolan Jaalan puolella)
Väärtti
Haukkala
Hiidensaari
Iitin kirkonkylä
Sorronniemi
Koliseva
Koskenniska
Lyöttilä
Kymentaka
Nirvinen
Metsäkylä
Muikkula
Niinimäki
Tillola
Kuukso
Perheniemi
Erottaja
Kurri
Metsälä
Radansuu
Myllytöyry
Haravakylä
Pohjanmäki
Jänispaju
Saaranen
Sitikkala
Säyhtee
Sääskjärvi
Sampola
Hiisiö
Kujansuu
Metsämäki
Rieska
Taasia
Tapola
Mankala
Perä-Mankala
Marjokangas
Vuolenkoski
Huutotöyry
Kalaksue
Supinkulma
Postinumeroalueet

Asteriskillä (*) merkityt alueet ulottuvat myös toisen kunnan alueelle.
Kahdella asteriskillä (**) merkityt alueet kuuluvat vain pieniltä osin Iitin alueelle.
| Postinumero ja toimipaikka | Alueen nimi | Väkiluku |  | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16100 Uusikylä | Uusikylä | 1 366 | ** | Suurin osa alueesta sijaitsee Lahden puolella. |
| 45740 Kuusankoski | Maunuksela | 2 778 | ** | Suurin osa alueen väestöstä asuu Kouvolassa, mutta pinta-alasta suurin osa ja jonkin verran asukkaita on Iitissä. |
| 47310 Haapa-Kimola | Haapa-Kimola | 245 |  |  |
| 47400 Kausala | Kausala | 4 638 |  |  |
| 47440 Sääskjärvi | Sääskjärvi | 143 |  |  |
| 47450 Perheniemi | Perheniemi | 260 |  |  |
| 47460 Hiisiö | Hiisiö | 69 | * | Alue ulottuu myös Lahden puolelle. |
| 47490 Mankala | Mankala-Hiisiö | 324 | * | Alue ulottuu myös Lahden puolelle. |
| 47520 Iitti | Iitti kk. | 166 |  |  |
| 47540 Lyöttilä | Lyöttilä | 178 | * | Muutama alueen talous on Kouvolan puolella. |
| 47610 Kymentaka | Kymentaka | 135 |  |  |
| 47650 Kimola | Kimola | 201 | ** | Suurin osa alueesta sijaitsee Kouvolan puolella. Iitin puolella vain muutama talous. |
Tunnettuja iittiläisiä

Aune Haarla (1923–1976), toimittaja
Aimo Halila (1912–1998), professori
Viljo Heino (1914–1998), kestävyysjuoksija
Albert Järvinen (1950–1991), kitaristi
Rosa Kettumäki (s. 1991), toimittaja
Lasse J. Laine (1946–2023), tietokirjailija
Juhani Linnoinen (s. 1933), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Salomon Majander (1822–1886), pappi, kristillinen kirjailija ja suomentaja
Harri Marstio (1957–2019), muusikko
Olavi Martelius (1910–1987), kauppaneuvos
Pekka Mäkelä (1913–2002), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Juhani Niemelä (s. 1941), näyttelijä
Kaarlo Partanen (1915–2006), raviohjastaja ja -valmentaja, ravihevosten kasvattaja ja raviurheiluvaikuttaja
Mikko Pesälä (s. 1938), poliitikko
Lauri Saari (1893–1988), teollisuusneuvos
Vihtori Simonen (1882–1951), toimittaja ja kirjailija
Pentti Suppala (1904–1975), kauppaneuvos
Anders Johan Sjögren (1794–1855), historioitsija
Olga Temonen (s. 1978), näyttelijä, tuottaja
Tuukka Temonen (s. 1975), muusikko, ohjaaja, tuottaja
Antti Törneroos (”Tuokko”, 1835–1896), runoilija
Aino Valli (1902–1987), murretutkija
Hella Wuolijoki (1886–1954), kirjailija
Kulttuuri > Murre

Iitin alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Iitin murre muodostaa kaakkoishämäläisen murteen Iitin ryhmän.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Iitin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lampahkäppä, potaattiloota, kaalinlehdellä paistettavat ruispuolukkaleivonnaiset lehikäiset luumukiisselillä sekä juustokehässä paistettava Iitin juusto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iitti Wikimedia Commonsissa
Iitin kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Iitin avainluvut
Kuvia ja vähän tekstiäkin Iitistä, Jukkajoutsi.com
Iitin pitäjän 400-vuotisvaiheita. 1700-luvulla oli Iitti "Venäjän" rajapitäjänä, Helsingin Sanomat, 12.08.1939, nro 214, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Iitin kylät
Haapa-Kimola
Kauramaa
Kausala
Kimola
Kirkonkylä
Koliseva
Koskenniska
Lyöttilä
Muikkula
Niinimäki
Perheniemi
Radansuu
Saaranen
Sitikkala
Säyhtee
Sääskjärvi
Taasia
Tapola
Vuolenkoski
| n k Päijät-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Asikkala  Hartola  Heinola  Hollola  Iitti  Kärkölä  Lahti  Orimattila  Padasjoki  Sysmä 
Entiset kunnat:  Artjärvi  Heinolan maalaiskunta  Hämeenkoski  Nastola 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Iitin kirkko
Antonio Inutile

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 12. toukokuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Järvenpää, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 178 cm
Seura
Seura: Honka
Junioriseurat
1995–1999: JäPS
2000–2001: HJK
2002: TPS
2003: Jokerit
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2001 | Jokrut | 0 | (0) |
| 2002 | JäPS | 11 | (5) |
| 2003–2004 | AS Valle del Giovinco | – | (–) |
| 2005–2006 | Klubi 04 | 37 | (25) |
| 2006 | HJK | 2 | (0) |
| 2007 | KooTeePee | 18 | (4) |
| 2008–2011 | VPS | 92 | (19) |
| 2012 | Lombard-Pápa TFC | 9 | (0) |
| 2012–2013 | PK-35 | 20 | (4) |
| 2014 | HIFK | 21 | (8) |
| 2015– | Honka | 21 | (8) |
| Yhteensä | Yhteensä | 231 | (73) |
Maajoukkue
| 2001 | Suomi U17 | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 8. helmikuuta 2016.
Antonio Inutile (s. 12. toukokuuta 1985 Järvenpää) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa FC Honkaa. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä tai hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Inutile on suomalaissyntyinen, mutta hänellä on italialaisia sukujuuria isänsä puolelta.
Inutile aloitti pelaamaan jalkapalloa 10-vuotiaana Järvenpään Palloseurassa. Hän siirtyi 14-vuotiaana Helsingin Jalkapalloklubiin junioreihin, joita edusti puolitoista kautta. Kesken kauden 2001 hän vaihtoi FC Jokerien organisaatioon ja edusti kolmen kuukauden ajan seuran Ykkösessä pelannutta reservijoukkuetta FC Jokruja. Vuodeksi 2002 Inutile palasi JäPS:iin, tehden debyyttinsä miesten tasolla Kolmosessa. Hän pelasi Järvenpäässä vain puoli kautta, siirryttyään kesällä Turun Palloseuran A-junioreihin. Kaudeksi 2003 Inutile palasi Jokereihin, jossa pelasi puoli vuotta ennen siirtymistään Italian kuudennella sarjatasolla pelanneeseen AS Pescina Valle del Giovincoon.
Sarjakauden päätyttyä Italiassa Inutile palasi takaisin Suomeen viimeistelemään opintonsa. Vuoden 2005 alussa hän liittyi HJK:n Kakkosessa pelanneen reservijoukkueen Klubi 04:n riveihin. Joukkue nousi kauden päätteeksi Ykköseen Inutilen onnistuen maalinteossa kahdeksan kertaa 18 ottelussa. Seuraavana kautena hän teki sarjatasoa ylempänä 19 ottelussa peräti 17 maalia, nousten hyvien otteidensa myötä tekemään liigadebyyttinsä HJK:n edustusjoukkueessa. Kaudeksi 2007 Inutile solmi sopimuksen Veikkausliiga-seura FC KooTeePeen kanssa. Yhden Kotkassa vietetyn vuoden jälkeen hän siirtyi Vaasan Palloseuraan, jota Inutile edusti neljän kauden ajan tehden 19 maalia 92 liigaottelussa.
Talvella 2012 Inutile siirtyi Unkarin pääsarjajoukkue Lombard-Pápa TFC:iin. Hän pääsi kentälle yhdeksän kertaa sarjaotteluissa jääden maaleitta. Inutile palasi Suomeen ja teki syyskuussa loppukauden mittaisen sopimuksen Ykkösessä pelanneen PK-35 Vantaan kanssa. Maaliskuussa 2013 hän solmi yhden vuoden jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kaudeksi 2014 Inutile siirtyi Ykköseen nousseeseen HIFK:iin, tehden kahdeksan maalia 21 ottelussa joukkueen noustessa Veikkausliigaan. Alkuvuodesta 2015 Inutile teki sopimuksen Kakkosen sarjapaikalta uudestaan aloittavan FC Hongan kanssa.
Inutile on edustanut Suomen alle 17-vuotiaiden jalkapallomaajoukkuetta kolmesti vuonna 2001.
Involutiini

| Involutiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (-)-(4S,5R)-5-(3,4-dihydroksifenyyli)-3,4-dihydroksi-2-(4-hydroksifenyyli)syklopent-2-enoni
CAS-numero:  13677-78-6
PubChem CID:  66808783
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C17H13O6
Moolimassa:  313,274 g/mol
Involutiini, tarkemmin (–)-involutiini, on aromaattinen yhdiste, joka on eristetty ja saanut nimensä pulkkosienestä (Paxillus involutus). Se on kemiallisesti 2,5-aryylisyklopentenoni, C17H13O6. Sinimukulasta (Chamonixia caespitosa) eristetty (+)-chamoniksiini muistuttaa involutiinia, mutta sillä on yksi happiatomi vähemmän. Näillä yhdisteillä on taipumus aiheuttaa sieniin ruskeita ja sinisiä värireaktioita kosketeltaessa. Involutiinia on epäilty pulkkosienimyrkytyksen aiheuttajaksi, mutta mahdollisesti oletus ei ole oikea, koska myös lepänpulkkosienessä (Paxillus filamentosus) on samaa ainetta eikä sen aiheuttamia myrkytyksiä ole todettu; toisaalta sen ravintokäyttö lienee vähäisempää.
Interkalaatio (kemia)

Interkalaatio tarkoittaa kemiallista reaktiota, jossa atomi, ioni tai molekyyli insertoituu kerrosmaisen yhdisteen tai alkuaineen kerrosten väliin muodostamatta kuitenkaan kovalenttista sidosta isäntämolekyylin kanssa. Interkalaatiossa tapahtuu reversiibeli isäntämolekyylin rakenteen ja ominaisuuksien muuttuminen. Isäntämolekyyli voi olla yksinkertainen kiteinen aine, makromolekyyli tai amorfinen aine. Interkalaatiossa muodostuvaa yhdistettä kutsutaan interkalaatioyhdisteeksi.
Interkalaatio epäorgaanisessa kemiassa

Ensimmäisen kerran interkalaatioreaktioista raportoi saksalainen C. Schafhäult vuonna 1840, mutta varsinaisesti interkalaatioreaktiot herättivät kiinnostusta vuodesta 1926 eteenpäin, jolloin Karl Fredenhagen ja Gustav Cadenbach raportoivat kaliumhöyryn interkalatoituvan grafiittiin. Tyypillisiä esimerkkejä epäorgaanisista interkalatoitumisreaktioista ovat ammoniakin interkalatoituminen saveen, alkalimetallien interkalatoituminen kerrosrakenteisiin siirtymämetallikalkogeneihin eli oksideihin, sulfideihin, selenideihin ja tellurideihin (mm. molybdeenidisulfidiin ja niobiumtelluridiin) sekä useiden eri metallien ja molekyylien interkalatoituminen grafiittiin. Interkalatoituminen muuttaa materiaalien sähkönjohtavuutta ja magneettisia ominaisuuksia. Tästä hyvänä esimerkkinä ovat grafiitin interkalaatioyhdisteet. Polymeerisessä hiilimonofluoridissa grafeenin π-systeemi on hajonnut interkalatoituneiden fluoriatomien aiheuttaman rakennemuutoksen vuoksi ja hiilimonofluoridi on sähköneriste. Sen sijaan interkalatoituneet metalliatomit, kuten kalium, luovuttavat elektroneja π-systeemille säilyttäen sen rakenteen, ja tällaiset interkalaatioyhdisteet ovat grafiittia parempia sähkönjohteita.
DNA:n interkalaatio

Tasomaiset aromaattiset yhdisteet pystyvät interkalatoitumaan DNA-molekyylin kaksoiskierteen väliin ja aiheuttamaan sen rakenteellisen muutoksen. Tällöin myös DNA:n ominaisuudet muuttuvat ja muun muassa monistuminen estyy. Interkalatoituvan molekyylin pinta-alan täytyy olla vähintään 2,8 nm2 ja korkeus vähemmän kuin 0,34 nm. DNA:n kanssa interkalatoituvia yhdisteitä ovat muun muassa daktinomysiini, antrasykliiniantibiootit ja eräät väriaineet, kuten etidiumbromidi ja akridiinioranssi.
Malli kaliumatomien interkalaatiosta grafiittikerrosten väliin
Etidiumbromidin interkalaatio DNA-molekyylin kanssa
In for a Penny

| ”In for a Penny” Slade |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Nobody’s Fools
 B-puoli: ”Can You Just Imagine”
 Julkaistu: 14. marraskuuta 1975
 Formaatti: 7" single
 Tekijä(t): Noddy Holder, Jim Lea
 Tuottaja(t): Chas Chandler
 Kesto: 03.34
 Levy-yhtiö: Polydor Records
Listasijoitukset
  Britannia: 11.  Ks. lisää listasijoituksia
Sladen muut singlet
| ”Thanks for the Memory (Wham Bam Thank You Mam)” 1975 | ”In for a Penny” 1975 | ”Let’s Call It Quits” 1976 |
In for a Penny on brittiläisen Slade-yhtyeen kappale vuodelta 1975. Se julkaistiin ensimmäisenä singlenä yhtyeen kuudennelta studioalbumilta Nobody’s Fools, joka ilmestyi seuraavana vuonna. Noddy Holderin ja Jim Lean kirjoittama rauhallinen ja vanhanaikainen kappale nousi Britanniassa listasijalle 11 ja saavutti sijoitukset myös Irlannissa, Valloniassa ja Ruotsissa.
Tausta

Slade alkoi vuonna 1975 muuttaa musiikkiaan monipuolisemmaksi ja laajempaan yleisöön vetoavammaksi. Yhtye myös koki, että se oli saavuttanut menestystä Britanniassa ja muualla Euroopassa niin paljon kuin mahdollista. Slade ja sen manageri Chas Chandler näkivät, että seuraava vaihe olisi yrittää läpimurtoa Yhdysvalloissa, jonne se muutti. Samana vuonna yhtye levytti albumin Nobody’s Fools, joka oli tyyliltään aiempaa amerikkalaisempi ja soul- ja pop-tyylisempi.