stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lääketieteellinen testi
Riskit

Joihinkin lääketieteellisiin testitoimenpiteisiin liittyy terveysriskejä, ja ne edellyttävät jopa yleisanestesiaa, kuten mediastinoskooppi. Toisiin testeihin, kuten verikokeeseen tai papa-kokeeseen, liittyy vain vähän tai ei lainkaan suoria riskejä. Lääketieteellisiin testeihin voi liittyä myös epäsuoria riskejä, kuten testauksen aiheuttama stressi, ja (mahdollisesti) väärän positiivisen testituloksen seurannassa saatetaan tarvita riskialttiimpia testejä. Kysy lisätietoja minkä tahansa testin määräävältä terveydenhuollon tarjoajalta (mukaan lukien lääkärit, lääkäriavustajat ja sairaanhoitajat).
Potilaan odotukset

Edellä mainittujen lääketieteellisten testien luonteeseen liittyvien näkökohtien lisäksi potilaiden keskuudessa voi esiintyä myös muita tosiasioita, jotka voivat johtaa väärinkäsityksiin ja perusteettomiin odotuksiin. Näitä ovat mm: Eri laboratorioilla on erilaiset normaalit viitealueet; testin toistaminen johtaa hieman erilaisiin arvoihin; "normaali" määritellään väestön testauksen perusteella määritellyn kellokäyrän pituisena spektrinä, ei "rationaalisten, tieteeseen perustuvien, fysiologisten periaatteiden" perusteella; joskus testejä käytetään siinä toivossa, että niissä havaitaan jotakin, joka antaisi lääkärille vihjeen tietyn sairauden luonteesta; ja kuvantamistutkimukset ovat alttiita ihmisen virheelliselle tulkinnalle, ja ne voivat osoittaa "satunnaisia kasvaimia", joista suurin osa "on hyvänlaatuisia, eivät koskaan aiheuta oireita eivätkä vaadi lisäarviointia", vaikka lääkärit kehittävät parhaillaan ohjeita, joiden perusteella voidaan päättää, milloin satunnaisia kasvaimia on diagnosoitava.
Raportointia ja arviointia koskeva standardi

QUADAS-2:n tarkistus on saatavilla.
Toni Laakso

| Toni Laakso |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. elokuuta 1987 (ikä 37) Kitee, Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  polttolinja
Seura:  Imatran Pallo-Veikot
Tehtävä:  vaihtaja / kotiuttaja
Pelaajaura
Junioriseurat
–2008:  Imatran Pallo-Veikot Kiteen Pallo -90
Ammattilaisjoukkueet
2003–:  Imatran Pallo-Veikot Kiteen Pallo -90 Kouvolan Pallonlyöjät Sotkamon Jymy Haminan Palloilijat
Toni Laakso (s. 17. elokuuta 1987 Kitee) onsuomalainen pesäpalloilija, joka pelaa Superpesiksessä pelaavassa Imatran Pallo-Veikoissa. IPV on Laakson kasvattajaseura.
Ura

Laakso on Imatran Pallo-Veikkojen kasvatti. Hän teki Superpesis-debyyttinsä kesällä 2003 15-vuotiaana kasvattajaseuransa riveissä. IPV putosi seuraavaksi kahdeksi kaudeksi Ykköspesikseen, jonka jälkeen nousi vuoden ajaksi takaisin Superpesikseen. Seura luopui sarjapaikastaan ja Laakso siirtyi Superpesis-joukkue Kiteen Palloon kesäksi 2007.
Laakso pääsi pelaamaan uransa ensimmäisen Itä–Länsi-otteluun 2010, kun Kosti Rautiainen jäi ottelusta pois loukkaantumisen vuoksi. Syksyllä 2011 Laakso teki Kiteen Pallon kanssa vuoteen 2014 asti kestävän sopimuksen. Laakso kertoi kesällä 2019, ettei hänellä ollut kaikki kohdallaan ja taakka oli kasautunut useiden vuosien ajan, jonka takia sopimus Kiteelle purettiin ja hän siirtyi Kouvolan Pallonlyöjiin kaudelle 2016. Samana vuonna hänen akillesjänteensä meni poikki näpy-yrityksen seurauksena ja hänen kautensa oli ohi kuuden pelin jälkeen.
Laakso vaihtoi pelipaikkansa lukkarista polttolinjaan. Kesällä 2018 hänellä todettiin kaksi välilevyn pullistumaa ja repeämä, jonka takia hän joutui jättämään pelit kesken heinäkuussa. Laakso pääsi takaisin pelaamaan pudotuspeleissä ja voitti uransa ensimmäisen SM-mitalin, joka oli hopeinen.
Laakso siirtyi kaudeksi 2021 Sotkamon Jymyn riveihin.
Laakso teki kausiksi 2022 ja 2023 kaksivuotisen sopimuksen kasvattajaseuransa Imatran Pallo-veikkojen kanssa. Kesäkuussa 2022 IPV kertoi, että sopimus Laakson kanssa on purettu. Päivää myöhemmin Ykköspesiksessä pelaava Haminan Palloilijat ilmoitti tehneensä loppukauden pituisen sopimuksen Laakson kanssa.Laakso ilmoitti lopettavansa uransa kauden 2022 jälkeen.
Kesken kauden 2023 Laakso teki paluun pelikentille IPV:n riveissä. Hän teki seuran kanssa kaudelle 2024 try-out -sopimuksen, joka johti lopulta pelaajasopimukseen kaudelle 2024. Imatralla Laakso on pelannut pääasiassa kotiuttaja- ja vaihtajajokerina, mutta hän on ollut muutamassa ottelussa myös polttolinjassa.
Yksityiselämä

Laakso on julkisesti kertonut olleensa urheilu-uransa aikana uhkapeliriippuvainen, kärsineensä alkoholiongelmista ja sairastaneensa masennusta, mutta uransa lopettamisen jälkeen hän on käynyt terapiassa ja saanut jo apua ongelmiinsa. Laaksolla on yksi poika, joka asuu äitinsä kanssa.
Saavutukset > Pelaajana

2 SM-hopeaa: 2018, 2020
1 SM-pronssi: 2019
4 Itä–Länsi-ottelua: 2010, 2011, 2012, 2015
Vaihingen an der Enz

| Vaihingen an der Enz |
| --- | --- |
 Raatihuone
 vaakuna
 Vaihingen an der Enz
 Koordinaatit: 48°56′N, 8°57′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baden-Württemberg
Piirikunta:  Ludwigsburgin piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  73,4 km²
Korkeus:  217 m
Väkiluku (2023)  (31.12.2023):  29 387
 – Väestötiheys:  400 as./km²
Postinumero:  71665
Suuntanumero(t):  07042
 
 www.vaihingen.de/startseite 
Vaihingen an der Enzin sijainti Ludwigsburgin piirikunnassa.
Vaihingen an der Enz on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa Saksassa. Se on osa Stuttgartin suurkaupunkialuetta.
Maantiede

Vaihingen an der Enz sijaitsee Ludwigsburgin piirikunnan länsiosassa. Etäisyys Stuttgartista on noin 24 kilometriä luoteeseen. Vaihingen an der Enz käsittää yhdeksän kaupunginosaa: Vaihingen, Aurich, Ensingen, Enzweihingen, Gündelbach, Horrheim, Kleinglattbach, Riet ja Roßwag. Selkeästi väekkäin on kantakaupunki Vaihingen, jonka asukasluku on noin 11 000.
Historia

Castrum Vehingenista (Kaltensteinin linna) on ensimmäinen maininta vuodelta 1096. Vaihingen kohotettiin kaupungiksi kreivi Gottfriedin (1189–1234) aikana. Se vaurastui keskiaikaisen kauppareitin Vehingen–Flander varrella ja eritoten 1400-luku oli hyvää aikaa. Vaihingen liitettiin puhelinverkkoon 1889 ja rautatieverkkoon 1904. Moni edistysaskel otti takapakkia 1900-luvun alkupuoliskon suursotien takia. Vaihingenissa sijaitsee hautausmaa vuosina 1944–1945 keskitysleirillä murhattujen ihmisten muistoksi. Vaihingeniin liitettiin 1970-luvulla maalaiskunnat Aurich, Ensingen, Enzweihingen, Gündelbach, Horrheim, Kleinglattbach, Riet ja Roßwag. Ne eivät muodosta kaupunkirakenteellista kokonaisuutta, vaan sijaitsevat hieman erillään toisistaan.
Vaihingen an der Enzin historiallisesti arvokasta arkkitehtuuria edustaa Kaltensteinin linna eli Schloss Kaltenstein. Kaupungin vanhin kirkko on nykyisin kaupunginmuseona toimiva Peterskirche. Kaupungin raatihuone edustaa barokkityyliä. Kaupunginkirkko, Stadtkirche, valmistui 1513 ja rakennettiin uudestaan kaupunginpalon jälkeen 1693. Raatihuoneen ja torin ympärille on rakennettu kävelykatu. Vanha kaupunginmuuri on säilynyt osittain.
Talous ja liikenne

Vaihingen an der Enzin talouselämä perustuu pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Kaupungissa toimii 1828 avattu makeistehdas Bonbonfabrik Jung, joka kuuluu Saksan vanhimpiin alallaan. Vaihingen an der Enzin eteläpuolitse kulkee moottoritie BAB 8 ja kaupungin rautatieasema, Bahnhof Vaihingen (Enz), sijaitsee rataosuudella Mannheim–Stuttgart.
Aiheesta muualla

Vaihingen an der Enz, Baden-Württemberg, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Vaihingen an der Enz
Käännös suomeksi
14. marraskuuta

14. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 318. päivä (319. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 47 päivää.
Nimipäivät

– suomalainen kalenteri: Iiris
– suomenruotsalainen kalenteri: Iris
– ortodoksinen kalenteri: Ilpo
– pohjoissaamenkielinen kalenteri: Lieđđi
– vanhemmissa kalentereissa: Aurora, Emil, Fredrich, Fridericus, Henrika, Hilppa, Hypatius, Justus, Oihonna
Tapahtumia

1680 – Gottfried Kirch löysi vuoden 1680 suuren komeetan.
1851 – Herman Melvillen romaani Moby Dick julkaistiin ensimmäistä kertaa kokonaisuudessaan Yhdysvalloissa.
1862 – Yhdysvaltain sisällissota: Yhdysvaltain presidentti Abraham Lincoln hyväksyi kenraali Ambrose Burnsiden suunnitelman vallata Etelävaltioiden pääkaupunki Richmond, mikä johti Fredericksburgin taisteluun.
1889 – Journalisti Nellie Bly (Elizabeth Cochrane) lähti maailmanympärimatkalle, jonka suoritti lopulta ennätyksellisesti 72 päivässä.
1917 – Suomessa alkoi suurlakko, ns. marraskuun lakko.
1918 – Tšekkoslovakiasta tuli tasavalta.
1920 – Helsingin Kaisaniemessä koepelattiin historian ensimmäinen pesäpallo-ottelu.
1922 – British Broadcasting Corporation (BBC) aloitti radiolähetykset Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
1940 – Toinen maailmansota: englantilainen Coventryn kaupunki tuhoutui Luftwaffen pommituksissa.
1941 – Toinen maailmansota: brittien lentotukialus HMS Ark Royal upposi saatuaan edellisenä päivänä osuman saksalaisen U 81 -sukellusveneen ampumasta torpedosta.
1963 – Islannin rannikolla tapahtui vedenalainen tulivuorenpurkaus, jonka seurauksena syntyi Surtseyn saari.
1965 – Vietnamin sota: Ia Đrăngin taistelu alkoi. Se oli ensimmäinen suuri taistelu yhdysvaltalaisten ja pohjoisvietnamilaisten vakinaisen armeijan joukkojen välillä.
1969 – Apollo-ohjelma: Nasa laukaisi Apollo 12:n, toisen miehitetyn lennon, joka laskeutui Kuuhun.
1970 – Ilmailu: Southern Airwaysin DC-9 syöksyi maahan vuoristoseudulle Huntingtonin lähellä Länsi-Virginiassa, 75 ihmistä sai surmansa.
1971 – Mariner-ohjelma: Mariner 9 saapui Marsiin ensimmäisenä avaruusaluksena, joka kiersi toista planeettaa.
1972 – Dow Jonesin teollisuusindeksin päätöslukema ylitti ensimmäistä kertaa tuhannen rajan (1003,16).
1973 – Yhdistyneen kuningaskunnan prinsessa Anne ja kapteeni Mark Phillips vihittiin Westminster Abbeyssa.
1975 – Espanja luopui Länsi-Saharasta.
1982 – Puolan laittoman "Solidaarisuus"-ammattiyhdistysliikkeen johtaja Lech Wałęsa vapautettiin 11 kuukautta kestäneestä eristyksestä Neuvostoliiton rajan läheltä.
1983 – Yö julkaisi ensimmäisen levynsä Varietee.
1990 – Saksa ja Puola allekirjoittivat sopimuksen, jossa vahvistettiin Oder–Neisse-linja.
1991 – Yhdysvaltalaiset ja brittiläiset viranomaiset ilmoittivat syyttävänsä kahta libyalaista tiedusteluvirkailijaa Lockerbien lento-onnettomuudesta.
1991 – Kamputsean prinssi Norodom Sihanouk palasi Phnom Penhiin 13 maanpakolaisvuoden jälkeen.
2000 – Netscape Navigatorin versio 6.0 julkaistiin kahden vuoden avoimen ohjelmistokehitystyön jälkeen.
2000 – Eveliina Lappalaisen surma Imatralla.
2001 – Sota Afganistanissa: Pohjoisen liittoutuman sotilaat ottivat pääkaupunki Kabulin haltuunsa.
2002 – Yhdysvaltain edustajainhuone päätti, ettei 11. syyskuuta tapahtuneita terrori-iskuja tutkimaan perusteta riippumatonta tutkimuskomissiota.
2003 – Avaruustutkimus: 90377 Sedna, Aurinkokunnassamme oleva kaukainen planetoidi, löydettiin.
Kuolleita

565 – Justinianus I, Bysantin keisari (s. 483)
1263 – Aleksanteri Nevalainen (Aleksanteri Nevski), Vladimirin suuriruhtinas (s. 1219)
1359 – Gregorios Palamas, Ortodoksisen kirkon kirkkoisä (s. 1296)
1716 – Gottfried Leibniz, saksalainen filosofi ja matemaatikko (s. 1646)
1831 – Georg Wilhelm Friedrich Hegel, saksalainen filosofi (s. 1770)
1831 – Ignaz Pleyel, itävaltalainen säveltäjä (s. 1757)
1908 – Guangxu, Kiinan keisari (s. 1871)
1946 – Manuel de Falla, espanjalainen säveltäjä (s. 1876)
1952 – Emil Luukkonen, suomalainen teatterinjohtaja
1958 – Eric Vasström, suomalainen kuvataiteilija (s. 1887)
1977 – A. C. Bhaktivedanta Swami, Krishna-liike ISKCON:n perustaja (s. 1896)
1992 – Ernst Happel, itävaltalainen jalkapalloilija ja valmentaja (s. 1925)
1997 – Eddie Arcaro, yhdysvaltalainen hevosurheilija (s. 1916)
1999 – Rut Bryk, suomalainen keramiikkataiteilija (s. 16.10.1916)
2003 – Lilli Markkanen, suomalainen teatterinaamioitsija (s. 1920)
2004 – Marjatta Kurenniemi, suomalainen lastenkirjailija (s. 1918)
2006 – Olavi Tuomi, suomalainen elokuvaaja ja näyttelijä (s. 1932)
2007 – Lasse Pihlajamaa, suomalainen harmonikkataiteilija, säveltäjä ja musiikkineuvos (s. 1916)
2011 – Franz Josef Degenhardt, saksalainen juristi, laulaja, lauluntekijä ja kirjailija (s. 1931)
2014 – Glen A. Larson, yhdysvaltalainen televisiotuottaja ja -käsikirjoittaja (s. 1937)
2015 – Pekka Linko, suomalainen kemisti ja professori (s. 1930)
2017 – Toivo Jaatinen, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1926)
2018 – Inkeri Kilpinen, suomalainen kirjailija (s. 1926)
2019 – Tuukka Kangasluoma, suomalainen kirjailija, kulttuuritoimittaja, kirjallisuuskriitikko ja kääntäjä (s. 1942)
2019 – Branko Lustig, kroatialainen elokuvatuottaja (s. 1932)
2020 – Des O’Connor, englantilainen laulaja ja televisiojuontaja (s. 1932)
2020 – Sirkka Vesa-Kantele, suomalainen muotitaiteilija ja -toimittaja (s. 1928)
Juhlapäiviä

Intia: Jawaharlal Nehrun syntymäpäivä. Lasten päivä. Maailman diabetespäivä
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 14. marraskuuta: |  |
:   Charles III 1907 – Ruotsalainen lastenkirjailija Astrid Lindgren syntyi.  1917 – Suomessa alkoi suurlakko, ns. marraskuun lakko.  1922 – Egyptiläinen diplomaatti ja YK:n pääsihteeri Boutros Boutros-Ghali syntyi.  1948 – Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas Charles III syntyi.  1971 – Mariner 9 saapui Marsiin ensimmäisenä avaruusaluksena, joka kiersi toista planeettaa.  1990 – Saksa ja Puola allekirjoittivat sopimuksen, jossa vahvistettiin Oder–Neisse-linja.  
Katso myös: kalenteri ~ 13. marraskuuta, 15. marraskuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Topi Taavitsainen

| Topi Taavitsainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. elokuuta 1991 (ikä 33) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Macho Fantastico
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  90 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–2019
Seurat:  TPS (SML) KaKiPo (II-div.) TUTO Hockey (Mestis) KooKoo (SML)
Topi Taavitsainen (s. 2. elokuuta 1991 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Turun Palloseurassa ja KooKoossa yhteensä 89 runkosarjaottelua tehopistein 6+8=14 ja kuusi playoff-ottelua tehden kolme syöttöpistettä. Taavitsainen pelasi suurimman osan urastaan kuitenkin Mestis-joukkue TUTO Hockeyssa, jossa hän pelasi kolme kokonaista kautta ja voitti pronssia vuonna 2019, johon Taavitsainen lopetti myös pelaajauransa.
Ura > Seuraura

Taavitsainen on Turun Palloseuran kasvatti. Hän voitti B-nuorten SM-hopeaa vuonna 2007 ja A-nuorten SM-hopeaa vuonna 2009. Taavitsainen oli TPS:n paras pistemies ja maalintekijä sekä kaudella 2007–2008 B-nuorissa tehoilla 11+17=28. Kaudella 2010–2011 hän oli TPS:n A-nuorten kapteeni ja toiseksi paras pistemies tehoilla 9+26=35. Taavitsainen sai kauden aikana kokemusta miesten peleistä TPS:n edustusjoukkueessa myös kahdeksan ottelun verran European Trophy -turnauksessa ja Mestiksessä alle 20-vuotiaiden maajoukkueesta kahden ottelun verran.
Kaudella 2011–2012 Taavitsainen teki SM-liigadebyyttinsä. Hän pelasi ensimmäisen liigaottelunssa 27. joulukuuta 2011 vieraissa Espoo Bluesia vastaan. Taavitsainen sai ottelussa jääaikaa 8.30 minuuttia. Taavitsainen pelasi kauden aikana kaksi SM-liigaottelua ja vietti kautensa lähinnä A-nuorissa.
Kaudeksi 2012–2013 Taavitsainen siirtyi II-divisioonajoukkue Kaarinan Kiekko-Poikiin. Hän voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 42+36=78, joilla Taavitsainen sijoittui koko sarjan pistepörssissä kolmanneksi. Kauden 2013–2014 päätteeksi hän oli nostamassa KaKiPoa seuraavaksi kaudeksi Suomi-sarjaan. Taavitsainen jatkoi kaudella 2014–2015 kuitenkin uraansa Mestis-joukkue TUTO Hockeyssa. Kaudella 2015–2016 hän oli joukkueen paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 22+11=33. Taavitsainen jakoi Mestiksen maalipörssin neljännen sijan Jukureiden Jaakko Turtiaisen ja Tomi Wileniuksen kanssa.
Taavitsainen palasi kaudeksi 2016–2017 kaksivuotisella sopimuksella TPS:ään. Hän teki ensimmäisen miesten pääsarjamaalinsa Mestarien liigan avausottelussa 24. elokuuta 2016 norjalaista Lørenskog IK:ta vastaan. Ensimmäisen SM-liigamaalinsa Taavitsainen teki 6. lokakuuta 2016 vieraissa Saimaan Palloa vastaan. Hän keräsi ottelussa myös yhden syöttöpisteen. Kaikkiaan Taavitsaisen ensimmäinen SM-liigakausi toi 54 runkosarjaottelussa tehot 5+5=10, kuudessa playoff-ottelussa kolme syöttöpistettä ja neljässä CHL-ottelussa kaksi maalia. Kesken kauden 2017–2018, helmikuussa 2018 TPS lainasi hänet loppukaudeksi KooKoohon.
Kaudeksi 2018–2019 Taavitsainen palasi vuoden mittaisella sopimuksella TUTOon. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia.
Ura > Maajoukkueura

Taavitsainen on pelannut 11 nuorten maaottelua.
Hersvikin kirkko

| Hersvikin kirkko Hersvik kyrkje |
| --- | --- |
Sijainti:  Solund, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1891
Suunnittelija:  Jacob Wilhelm Nordan
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  168
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hersvikin kirkko (norj. Hersvik kyrkje) on Solundin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1891.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hersvikin kirkko Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  KulturNav
Punasimppu

| Punasimppu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Simppukalat Scorpaeniformes
Heimo::  Korusimput Sebastidae
Suku::  Sebastes
Laji::  norvegicus
Kaksiosainen nimi
 Sebastes norvegicus  (Ascanius, 1772) 
Katso myös
   Punasimppu Wikispeciesissä   Punasimppu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punasimppu eli kauppanimeltään puna-ahven (Sebastes norvegicus) vanh. (Sebastes marinus) on punaoranssi merikala.
Punasimppuja elää Pohjois-Atlantilla sekä Euroopan että Amerikan rannikoilla 100–1000 metrin syvyydessä. Nuoret yksilöt pysyttelevät usein vuonoissa ja merenlahdissa.
Se kasvaa tyypillisesti 35–40 cm pitkäksi, suurimmat tavatut yksilöt ovat olleet metrin mittaisia.
Punasimppu on Islannin tärkeimpiä saaliskaloja. Vuonna 2009 sitä pyydystettiin 39 000 tonnia.
Aiheesta muualla

Punasimpun ravintosisältö (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q14718979  Wikispecies: Sebastes norvegicus  BOLD: 52781  EUNIS: 122215  FishBase: 501  GBIF: 9787268  iNaturalist: 230758  IRMNG: 10142282  ITIS: 166781  NatureServe: 2.104989  NBN: NHMSYS0021053442  NCBI: 394699  Observation.org: 208257  OBIS: 151324  Open Tree of Life: 1088441  WoRMS: 151324
Kaspar Peucer

Kaspar Peucer (1525-1602), oli saksalainen lääkäri ja teologi, ja Philipp Melanchthonin vävy.
Peucer oli kryptokalvinistien johtomies ja hän esitti Wittenbergin yliopiston professorina filippistisiä mielipiteitä. Häntä pidettiin sen vuoksi vankeudessa 1574-86 Pleissenburgin linnassa.
Valkotarhakotilo

| Valkotarhakotilo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Kotilot Gastropoda
Lahko::  Keuhkokotilot Pulmonata
Heimo::  Tarhakotilot Helicidae
Suku::  Cepaea
Laji::  hortensis
Kaksiosainen nimi
 Cepaea hortensis  (O. F. Müller, 1774) 
Katso myös
   Valkotarhakotilo Wikispeciesissä   Valkotarhakotilo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkotarhakotilo tai valkohuulitarhakotilo (Cepaea hortensis) on tarhakotiloiden heimoon kuuluva maakotilolaji. Se on Euroopassa yleinen, ja sitä tavataan Suomen eteläosissa.
Ulkonäkö

Valkotarhakotilon kuori on 10–17 millimetriä korkea ja 14–20 millimetriä leveä. Kuoren väritys on vaihteleva ja usein näyttävä. Pohjaväri on yleensä keltainen, ja se voi vaihdella vaaleasta kirkkaaseen. Kuoressa on 1–5 tummaa juovaa, mutta se voi olla myös juovaton. Kuoren pinta on kiiltävä ja hieman uurteinen. Kuoren alapinnalla kierteiden keskellä ei ole kuoppaa eli napaa, mutta nuorilla kotiloilla voi olla kapea napa. Kotilon kuoren suun reuna eli huuli on vaalea.
Valkotarhakotilon erottaa lähisukuisesta tummatarhakotilosta lähinnä huulen eli täysikasvuisen kuoren suun reunuksen väristä, joka valkotarhakotilolla on vaalea ja tummatarhakotilolla musta. Lisäksi tummatarhakotilo on vähän suurempi kuin valkotarhakotilo. Myös lehtokotilo voi muistuttaa valkotarhakotiloa, mutta valkotarhakotilon huuli on suora.
Levinneisyys ja elinympäristö

Valkotarhakotilo on levinnyt Euroopassa laajalle, ja se on yleinen. Laji on todennäköisesti levinnyt Pohjois-Amerikkaan ihmisen mukana. Suomessa valkotarhakolia tavataan maan eteläosissa. IUCN on luokitellut lajin elinvoimaiseksi. Myös Suomessa laji on elinvoimainen.
Valkotarhakotiloa tavataan puistoissa, pihoilla, puutarhoissa ja muissa kulttuuriympäristöissä sekä lehdoissa ja niityillä.
Ravinto

Valkotarhakotilo syö kasvien vihreitä ja lakastuneita osia. Sille kelpaavat esimerkiksi nokkosen lehdet, joiden polttavat rauhaset eivät satuta kotiloa.
Saalistajat

Kotiloita syövät myyrät ja linnut, etenkin rastaat.
Cepaea hortensis. Oikealla ylhäällä ja vasemmalla alhaalla näkyy kuoren vaalea huuli.
Tortugueron kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Costa Rica
Pinta-ala:  76 937 ha, josta maata 26 653 ha
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1975
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Palmumetsää ja mangrovekasvillisuutta.
Tortugueron kansallispuisto sijaitsee Costa Rican itäosassa Limónin maakunnassa Karibianmeren rannikolla. Kansallispuisto on perustettu 1975, ja sitä on laajennettu kolme kertaa vuosina 1980, 1995 ja 1998. Puiston pinta-ala on 76 937 hehtaaria, josta 26 653 hehtaaria on maata. Kansallispuisto on Costa Rican tärkein merikilpikonnien muninta-alue. Nimi Tortuguero tarkoittaa kilpikonnien maata. Tortuguero on Costa Rican suosituimpia kansallispuistoja, vaikka sinne ei pääse kuin veneellä tai lentokoneella. Alueen kanaaleihin ja eläimistöön on myös helppo tutustua veneellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tortugueron kansallispuisto Wikimedia Commonsissa