stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
LORD

| LORD |
| --- | --- |
 LORD pelattavana Suomen pelimuseossa.
Kehittäjä:  Olli J. Paavola
Julkaistu:  1981
Lajityyppi:  tekstiseikkailu
Alusta:  DEC-20
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
LORD on Otaniemen Teknillisessä korkeakoulussa opiskelleen Olli J. Paavolan vuonna 1981 kehittämä tietokonepeli DEC-20-keskustietokoneelle. LORD on tekstiseikkailupeli, jossa on 550 erillistä "huonetta". Se on mahdollisesti ensimmäinen Taru sormusten herrasta -kirjaan perustuva tietokonepeli, joskaan se ei seuraa esikuvaansa orjallisesti. Petri Saarikosken mukaan The Lord on myös osoitus siitä, kuinka suosittu Tolkien oli suomalaisissa opiskelijapiireissä 1980-luvulla. Tietokonepelien kehittämisen ympärille syntyneille yliopistoyhteisöille oli leimallista kiinnostus scifiin ja fantasiaan, ja niistä vaikutteita saaneet seikkailupelit olivat yhteisöjen suosiossa.
Aiheesta muualla

Renga in Blue: Lost Mainframe Games
Kärsämäen paanukirkko

| Kärsämäen paanukirkko |
| --- | --- |
 Paanukirkko
Sijainti:  Kärsämäki
Koordinaatit:  63°57′52″N, 025°44′46″E
Seurakunta:  Kärsämäen seurakunta
Rakentamisvuosi:  2004
Suunnittelija:  Anssi Lassila
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kärsämäen paanukirkko sijaitsee Kärsämäen ensimmäisen kirkon paikan läheisyydessä Pyhäjoen rannalla. Kirkko on moderni, mutta se on rakennettu kokonaisuudessaan vanhoilla 1700-luvun työmenetelmillä. Rakennus koostuu hirsisestä ”sydämestä” ja sitä ympäröivästä mustaksi tervatusta paanupintaisesta ”takista”. Paanukirkon pinta-ala on noin 100 m². Paanukirkossa järjestetään vuosittain heinäkuussa Musiikkia Paanukirkossa – Musiikkijuhla, joka on tunnettu korkeasta taiteellisesta tasosta.
Historia

Arkkitehti Panu Kaila toi ajatuksen nykyaikaisen kirkon rakentamisesta 1700-luvun rakennustekniikalla. Oulun yliopiston arkkitehtuurin osasto järjesti kilpailun kirkon rakentamisesta. Kilpailun voitti arkkitehti Anssi Lassilan työ Kärsämäen kantaatti. Rakennesuunnittelijana hankkeessa oli arkkitehti Jussi Tervaoja. Kirkkoa rakennettiin vuosina 2000–2004 sekä talkootyönä että palkatulla työvoimalla. Päärahoitus saatiin Euroopan unionilta EAKR-rahoituksena. Rakentamisen kokonaiskustannukset olivat 1 181 040 euroa. Vuonna 2004 Kärsämäen Paanukirkko sai Pohjois-Suomen paras rakennusteko -palkinnon ja vuonna 2005 Paanukirkko sai toisen palkinnon eurooppalaisessa puujulkisivukilpailussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kärsämäen paanukirkko Wikimedia Commonsissa
Musiikkia Paanukirkossa – Musiikkijuhla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kärsämäen seurakunnan kotisivut
Webkamera kirkolle[vanhentunut linkki]
Lainsäädäntövalta

Lainsäädäntövalta on yksi perustuslaillisen vallankäytön osa-alueesta, johon kuuluu lakien säätäminen. Tätä valtaa käyttää vallan kolmijakoa noudattavassa valtiossa lainsäädäntöelin, esimerkiksi parlamentti.
Yhtenäisvaltiossa lainsäädäntöelimiä on yksi, kun taas liittovaltiossa itsehallintoalueilla voi olla omat lainsäädäntöelimensä valtakunnallisen lainsäädäntöelimen lisäksi. Lainsäädäntöelimessä voi olla yksi tai useampi kamari (huone). Demokraattisissa valtioissa lainsäädäntöelin valitaan yleisillä vaaleilla. Yleensä lainsäädäntöelin on nimeltään parlamentti. Suomessa lainsäädäntöelintä kutsutaan eduskunnaksi.
Muita nimityksiä

Lainsäändäntöelimellä voi olla myös muu virallinen nimitys kuin parlamentti.
Kongressi tai kansalliskongressi on käytössä muun muassa Yhdysvalloissa, Chilessä, Guatemalassa, Hondurasissa, Paraguayssa, Perussa ja Filippiineillä.
Kansalliskokous on käytössä muun muassa Afganistanissa, Angolassa, Bahrainissa ja Valko-Venäjällä.
Ledger-palkinto

Ledger-palkinto (Ledger Awards) on australialainen sarjakuvapalkinto. Palkinto on perustettu vuonna 2005. Se on sittemmin kokenut useita muutoksia. Alkuun palkintoja myönnettiin useissa sarjoissa, kuten vuoden verkkosarjakuva, vuoden antologia, vuoden saavutus ja niin edelleen. Vuodesta 2008 alkaen on jaettu pronssinen, hopeinen ja kultainen Ledger, ja vuodesta 2014 alkaen on kunkin Ledgerin saaja valittu yhdeltä lyhyeltä listalta.
Aiheesta muualla

Ledge Awards (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lainelautailu kesäolympialaisissa 2020 – miehet

Miesten kilpailu lainelautailussa Tokion olympialaisissa 2020 käydään Tsurigasaki Surfing Beachilla. Tarkka aikataulu ei ole tiedossa, sillä kilpailuja voidaan käydä vain sopivissa sääolosuhteissa. Yhteensä 20 urheilijaa pääsee olympiaturnaukseen.
Karsinnat

Isäntämaa Japani saa vähintään yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. Kymmenen urheilijaa valitaan lainelautailun maailmanliigan kautta. Neljä paikkaa valitaan kansainvälisen lainelautailuliiton vuoden 2021 World Surfing Gamesin perusteella. Loput viisi urheilijaa valitaan vuoden 2019 World Surfing Gamesin perusteella siten, että jokainen maanosa (Aasia, Afrikka, Eurooppa ja Osenia) saa yhden paikan. Amerikan paikka jaetaan Pan-Amerikan kisojen 2019 perusteella. Yhdestä maasta saa osallistua korkeintaan kaksi urheilijaa. Tästä säännöstä voidaan poiketa, jos maailmanliigasta ei saada täytettyä paikkoja ilman tämän säännön rikkomista.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen päässeet maat

| Maanosa | Karsintatapa | Ajankohta | Paikat | Maat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Isäntämaa |  | 0 |  |
|  | Maailmanliiga 2019 | 3. huhtikuuta – 20. joulukuuta 2019 | 10 |  Julian Wilson (AUS)    Owen Wright (AUS)    Italo Ferreira (BRA)    Gabriel Medina (BRA)    Jordy Smith (RSA)    Kanoa Igarashi (JPN)    Michel Bourez (FRA)    Jérémy Florès (FRA)    Kolohe Andino (USA)    John John Florence (USA) |
| Amerikka | Pan-Amerikan kisat 2019 | 30. heinäkuuta – 4. elokuuta 2019 | 1 |  Lucca Mesinas (PER) |
| Aasia | World Surfing Games 2019 | 7. – 15. syyskuuta 2019 | 1 |  Shun Murakami (JPN) |
| Afrikka | World Surfing Games 2019 | 7. – 15. syyskuuta 2019 | 1 |  Ramzi Boukhiam (MAR) |
| Eurooppa | World Surfing Games 2019 | 7. – 15. syyskuuta 2019 | 1 |  Frederico Morais (POR) |
| Oseania | World Surfing Games 2019 | 7. – 15. syyskuuta 2019 | 1 |  Billy Stairmand (NZL) |
|  | World Surfing Games 2021 | 29. toukokuuta – 6. kesäkuuta 2021 | 5 |  Manuel Selman (CHI)    Leon Glatzer (GER)    Hiroto Ohhara (JPN)    Lucca Mesinas (PER)    Miguel Tudela (PER) |
Laineet

| ”Laineet” Jukka Poika |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kokoelma
 Julkaistu: 30. elokuuta 2013
 Tyylilaji: reggae
 Kesto: 03.42
 Levy-yhtiö: Suomen Musiikki
Jukka Pojan muut singlet
| ”Pelimies” 2013 | ”Laineet” 2013 | ”Brand New Ihanuus” 2014 |
"Laineet" on suomalaisartisti Jukka Pojan kappale hänen ensimmäiseltä, "Kokoelma"-kokoelma-albumilta. Sen julkaisi Suomen Musiikki digitaalisesti ladattavana singlenä 30. elokuuta 2013. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo. Videolla Jukka Poika on kalareissulla. Kappale ei onnistunut pääsemään kaupallisille listoille, mutta radiolistalla se pääsi parhaimmillaan 31. sijalle.
Kappale on julkaistu alun perin vuonna 2003 Kompostikoplan albumilla Jukka Poika ja Kompostikopla nimellä "Keinuta mua".
Kappalelista

Digitaalinen lataus
Laineet – 3.42
Listasijoitukset

| Lista | Sijoitus |
| --- | --- |
Singlelista: –
Latauslista: –
Radiolista: 31
Ledenite Dyavoli Sofia

| Ledenite Dyavoli Sofia |
| --- | --- |

Perustettu:  2007
Kaupunki:   Sofia, Bulgaria
Kotiareena:  Winter Palace of Sports
Sarjataso:  Bulgarian jääkiekkoliiga
Värit:           
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ledenite Dyavoli Sofia (bulg. ХК Ледените Дяволи) tunnetaan myös nimellä Ice Devil HC on bulgarialainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Sofiasta. Seura pelaa bulgarian jääkiekon pääsarjassa.  Seura on pelaa ryhmässä B, joka on amatöörisarja.
Aiheesta muualla

Eurohockey.net seura sivut (englanniksi)
Heralampi (Mikkeli)

| Heralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli, Mäntyharju
Koordinaatit:  61°19′39″N, 27°06′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Herajärveen 
Järvinumero:  14.978.1.062
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,49 km  
Pinta-ala:  1,309 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeralampi 
Heralampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä ja Mäntyharjulla Kokkosenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 230 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84 metriä mpy.
Lederhosen

Vuodelta 1940
Henkseli ja luukku pienen pojan housuissa.
Lederhosen (monikkomuoto, yks. Lederhose, suom. nahkahousut) on saksankielinen nimi nahasta valmistetuille lyhyille tai pitkille housuille. Stereotyyppisesti ne yhdistetään saksalaisiin, vaikka niitä käytetään maassa lähinnä Etelä-Saksassa Baijerissa. Lederhose on perinteinen asu Keski-Euroopan Alppialueilla (eteläinen Baijeri, Itävalta, Sveitsi, Pohjois-Italia).
Baijerilaiset nahkahousut eroavat muista siinä, että niissä on edessä luukku. Nahkahousuihin kuuluu usein koristeellisesti kirjaillut henkselit.
Lyhyet nahkahousut yleistyivät Alppialueilla alun perin 1700-luvulla ja nousivat suureen suosioon romantiikan aikakaudella 1800-luvun alussa. Ne menettivät suosiotaan toisen maailmansodan jälkeen, mutta 1990-luvulla asusteen käyttö yleistyi. Baijerissa miehet pukeutuvat usein nahkahousuihin ja naiset dirndliin mennessään perinnejuhliin, kuten Oktoberfestiin, häihin, syntymäpäiville ja muihin juhlatilaisuuksiin. 2010-luvulla nahkahousut tulivat muotiin myös illanviettoasusteena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lederhosen Wikimedia Commonsissa
Kärsämäen koulu

Johan Östmanin suunnittelema Kärsämäen koulu on rakennettu 1881, lisärakennukset myöhemmin. Rakennukset pihapiireineen ja puutarhoineen on suojeltu rakennussuojelulailla 1994.
Kärsämäen koulu on Kärsämäessä Turussa sijaitseva puinen koulurakennus. Se rakennettiin vuonna 1881 entisen Maarian kunnan keskustaan, joka on nykyisin osa Turkua. Edelleen käytössä oleva koulu toimii alkuperäisissä tiloissaan vanhassa pihamiljöössä. Koulu on Lounais-Suomen ympäristökeskuksen ja museoviraston suojelema.
Koulun alkuhetket

Päätös koulun rakentamisesta tehtiin maaliskuussa 1879 pidetyssä kuntakokouksessa. Rakentaminen aloitettiin vuonna 1880, ja koulu valmistui vuonna 1881. Koulun rakentaminen maksoi 13 208 markkaa ja 21 penniä. Kärsämäen koulun ensimmäinen opettaja oli J. V. Vuori.
Yhdistyminen Pallivahan koulun kanssa

Tiedot tarvitsevat päivitystä !
Kärsämäen koulu yhdistettiin hallinnollisesti syyslukukauden 2007 alettua lähellä sijaitsevan Pallivahan koulun kanssa. Yhdistyminen on toistaiseksi vain hallinnollinen, ja Kärsämäen koulurakennuksessa järjestetään vielä opetusta. Moni vastusti yhdistymistä, ja yli tuhat allekirjoitti Kärsämäen koulun puolesta tehdyn adressin, joka luovutettiin huhtikuussa 2007.
Kärsämäen koulun viimeisenä omana rehtorina toimi Erkki Rötkönen, joka aloitti virassa syksyllä 1997. Hän korvasi lukukauden 1996–97 jälkeen eläkkeelle jääneen Helka Sarénin.
Aiheesta muualla

Kärsämäen koulun kotisivut
Kärsämäen koulun vanhempainyhdistyksen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kustaa Vaasan tie

Kustaa Vaasan tien pohjoispää Koskelassa. Moottoritie Lahteen alkaa tien ylittävän Koskelantien sillan jälkeen.
Kustaa Vaasan tie (ruots. Gustav Vasas väg) kulkee Helsingissä Hämeentien ja Hermannin rantatien risteyksestä Koskelan eritasoliittymään Lahdenväylän alkuun. Tie on osa valtatietä 4, valtatietä 7 ja eurooppatietä E75. Tietä pitkin kulkee raitiotie Koskelan raitiovaunuvarikolle.
Kustaa Vaasan tie erottaa toisistaan Kumpulan ja Toukolan kaupunginosat.
Kustaa Vaasan tien eteläpää Hämeentien ja Hermannin rantatien risteysalueella. Raitiovaunu on matkalla Arabianrantaan.
Historia

Tie sai nykyisen nimensä vuonna 1950, Helsingin 400-vuotisjuhlien yhteydessä, Helsingin perustajan Ruotsin kuninkaan Kustaa Vaasan (1496–1560) mukaan. Aikaisemmin tien nimenä oli ollut Toukolantie lukuun ottamatta nykyisen tien pohjoisinta osaa, joka oli ollut osa Pasilan aseman tienoilta Vanhaankaupunkiin saakka ulottuvaksi suunniteltua, mutta suurimmalta osaltaan rakentamatta jäänyttä Kumpulantietä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kustaa Vaasan tie Wikimedia Commonsissa
Liittymätaulukko
Leningrad (täsmennyssivu)

Leningrad voi viitata seuraaviin:
Pietari, vuosina 1924–1991 Leningrad, kaupunki Venäjällä
Leningradin alue, hallinnollinen alue Luoteis-Venäjällä
Leningrad, venäläinen yhtye
Leningrad-sinfonia, Dmitri Šoštakovitšin 7. sinfonia
"Leningrad", Chris de Burghin levyttämä laulu
"Leningrad", Billy Joelin levyttämä laulu
"Leningrad", Agentsin levyttämä laulu.
2046 Leningrad, asteroidi
Leningrad Cowboys, suomalainen yhtye
Leningrad, venäläis-neuvostoliittolainen kirjallisuuslehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leningrad”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lapta

| Lapta |
| --- | --- |

Alkuperämaa:  Venäjä
Piirteet
Joukkueen koko:  kuusi pelaajaa
Varusteet:  maila ja tennispallo
Pelikenttä:  laptakenttä
Peliaika:  2x30 minuuttia
Levinneisyys:  Venäjä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lapta (ven. лапта́) on venäläinen mailapeli, jota pelataan kuuden hengen joukkueissa.  Toinen joukkueista on lyömässä sisävuorossa, ja toinen joukkue yrittää polttaa sisävuoron juoksijan koskettamalla tätä pallolla. Sisävuorossa oleva joukkue saa kaksi pistettä, kun sen juoksija pääsee ”kon”-linjalle ja takaisin kotiin.
Kuvaus

Laptajoukkueessa on kuusi pelaajaa, ja peli on jaettu kahteen 30 minuutin puolijaksoon. Laptassa lyöjä käyttää 60–110 senttimetriä pitkää mailaa, joka on halkaisijaltaan alle viisi senttimetriä ja painaa noin 1,5 kilogrammaa. Pallona käytetään nykyään usein tennispalloa.
Joukkueet ovat vuorollaan sisä- ja ulkovuorossa. Ulkovuorossa olevan joukkueen pelaaja syöttää palloa ylöspäin ja sisäpelaajan lyöjä yrittää lyödä sitä. Kun pallo on syötetty, sisävuoron pelaaja yrittää päästä ”kon”-linjalle ja takaisin kotiin. Päästyään ”kon”-linjalle pelaaja voi jäädä sinne ja yrittää juosta kotiin seuraavalla vuorolla. Jokaisesta tuodusta juoksusta saa kaksi pistettä. Lyöjän pitää olla lyönnissään tarkka, sillä jos pallo lentää kentän ulkopuolelle, seuraa palo.
Ulkopelaajat voivat polttaa sisäpelaajia koskettamalla pallolla juoksijaa. Koskettuaan juoksija sisäpelaajan pitää juosta peruslinjalle tai kotipesään. Jos sisäpelaaja saa pallon kiinni suoraan ilmasta, joukkue saa yhden juoksun.
Historia

Laptasta on löydetty mainintoja 1300-luvulta, joten sitä on pelattu Venäjällä jo pitkään. Pietari Suuri kannusti armeijan eliittijoukkoja pelaamaan laptaa fyysisenä harjoitteena.
Neuvostoliitossa laptaa ja gorodkia pyrittiin kehittämään moderniksi neuvostolajiksi. Laptan harrastajamäärät kasvoivat, ja 1950-luvulla lajia pelasi tuhansia joukkueita. Venäjän-mestaruuskilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran 1958, mutta pian tämän jälkeen laji menetti asemansa. Venäjän-mestaruuskilpailut herätettiin eloon uudestaan vuonna 1990.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta lapta Wikimedia Commonsissa
M. Volkovin piirros vuodelta 1915
Ladislav Švanda

| Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Maa:   Tšekkoslovakia> Miesten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Calgary 1988 | 4×10 km viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Lahti 1989 | 4×10 km viesti |  |
Ladislav Švanda (s. 14. helmikuuta 1959) on entinen tšekkiläinen maastohiihtäjä, joka aktiiviurallaan edusti Tšekkoslovakiaa.
Švanda saavutti kaksi pronssimitalia arvokisojen viestikilpailuissa. Hän hiihti ankkuriosuuden Tšekkoslovakian joukkueessa, joka sijoittui kolmanneksi Calgaryn olympialaisissa 1988 Ruotsin ja Neuvostoliiton jälkeen. Joukkueessa hiihtivät hänen lisäkseen Radim Nyč, Václav Korunka ja Pavel Benc. Lahden MM-kilpailuissa 1989 Švanda hiihti avausosuuden Tšekkoslovakian pronssijoukkueessa, joka hävisi kilpailun voittaneelle Ruotsille vain 1,6 sekuntia; Suomi oli toinen. Joukkueeseen kuuluivat myös Martin Petrásek, Nyč ja Korunka.
Švanda sijoittui Oberstdorfin MM-kilpailuissa 1987 30 kilometrillä kolmanneksitoista ja 50 kilometrillä yhdeksänneksi. Calgaryn olympialaisten 50 kilometrillä hän oli viidestoista. Maailmancupin osakilpailussa Švanda oli parhaimmillaan seitsemäs.
Leda (kuu)

| Leda (kuu) |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  Charles T. Kowal
Löytöaika:  11. syyskuuta 1974
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Jupiter
Keskietäisyys:  11 160 000 km
Eksentrisyys:  0,16
Kiertoaika:  240,92 d
Inklinaatio:  27,46° (ekliptikaan), 29,01° (Jupiterin päiväntasaajaan)
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  20 km
Pinta-ala:  ~1250 km2
Massa:  1,1×1016 kg
Keskitiheys:  2,6 g/cm3
Painovoima pinnalla:  ~0,0073 m/s2
Pakonopeus pinnalla:  ~0,012 km/s
Albedo:  0,04
Leda, joka tunnetaan myös nimellä Jupiter XIII, on Jupiterin epäsäännöllistä rataa kiertävä kuu, joka kuuluu Himalia-ryhmään. Charles T. Kowal löysi sen Mount Palomarin observatoriossa 14. syyskuuta 1974 sen jälkeen, kun oli otettu kolme yötä valokuvalevyjä (11.–13. syyskuuta; Leda näkyy niissä kaikissa). Se sai nimensä Ledan mukaan, jonka Zeus raiskasi, Jupiterin kreikkalainen vastine (joutsenen muodossa). Kowal ehdotti nimeä ja IAU hyväksyi sen vuonna 1975.
Aiheesta muualla

Ledan profiili NASA:n sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jupiterin kuut
| --- | --- |
Amalthea-ryhmä:   Metis  Adrastea  Amalthea  Thebe 
Galilein kuut:   Io  Europa  Ganymedes  Kallisto 
Themisto-ryhmä:   Themisto 
Himalia-ryhmä:   Leda  Himalia  Lysithea  Elara 
Carpo-ryhmä:   Carpo  S/2003 J 12  S/2011 J 1 
Ananke-ryhmä:   Ananke  Praxidike  Harpalyke  Iocaste  Euanthe  Thyone  Euporie  S/2003 J 3  S/2003 J 18  S/2010 J 2  Thelxinoe  Helike  Orthosie  S/2003 J 16  Hermippe  Mneme  S/2003 J 15 
Carme-ryhmä:   Herse  S/2003 J 10  Pasithee  Chaldene  Arche  Isonoe  Erinome  Kale  Aitne  Taygete  S/2003 J 9  Carme  S/2003 J 5  S/2003 J 19  Kalyke  Eukelade  Kallichore 
Pasiphaë-ryhmä:   Eurydome  S/2003 J 23  Hegemone  Pasiphaë  Sponde  Cyllene  Megaclite  S/2003 J 4  Callirrhoe  Sinope  Autonoe  Aoede  S/2011 J 2  S/2010 J 1  Kore  S/2003 J 2 
Varmistamattomat:   S/2000 J 11
Kymppikerho

Kymppikerho tarkoittaa ihmisiä, jotka ovat harrastaneet seksiä lentokoneessa lennon aikana.
Suomenkielinen nimitys tulee siitä, että useimmat matkustajalentokoneiden reittilennot lennetään nykyisin yli kymmenentuhannen metrin korkeudessa merenpinnasta. Alkuperäinen englanninkielinen nimitys mile high club, 'mailin kerho', viittaa aikaisempien liikelentokoneiden suihkuseurapiiriväen matkustamiseen muutaman kilometrin lentokorkeudessa.[lähde? ]
Teko

Lentokoneseksissä tyypillisesti kaksi henkilöä, jotka eivät välttämättä ole tunteneet toisiaan aikaisemmin, harrastavat seksiä ilmassa olevan lentokoneen vessassa. Vessa on lentokoneseksin suosituin paikka, sillä se on yksityinen. Seksi muiden matkustajien silmien edessä voi olla laitonta, mutta vessassa katseilta piilossa harrastettu seksi on vain kiellettyä. Joillekin kielletyn hedelmän maku tekee siitä kiinnostavaa.
Lentokoneseksi voi olla epämukavaa. Lentokoneen vessa on ahdas, pahanhajuinen ja likainen paikka. Henkilökunta pystyy myös avaamaan oven ulkopuolelta havaittuaan kahden matkustajan livahtaneen vessaan yhdessä ja tekevän jotain kiellettyä.
Historia

Seksiä on haluttu harrastaa yläilmoissa jo ennen lentokoneiden keksimistä. Englantilaisen Brooksin herrakerhon kirjoissa on maininta vuodelta 1785 vedonlyönnistä, jossa eräs lordi löi vetoa siitä, että hän onnistuisi harrastamaan seksiä kuumailmapallossa tuhat jaardia maanpinnan yläpuolella.
Ensimmäisenä kymppikerhoon "liittyneenä" ja sen perustajana pidetään autopilotin keksijä Lawrence Sperryä. Sperry myönsi harrastaneensa seksiä naisen kanssa vuonna 1916, kun hänen lentoveneensä syöksyi veteen New Yorkin lähistöllä. Pariskunta löydettiin vedestä alastomina, kumpikaan ei loukkaantunut kovin vakavasti, ja lentokone oli lentänyt vain 500 jalan (noin 150 metrin) korkeudessa.
Yleisyys

Singapore Airlines kertoi 1990-luvulla että kaikista sen koneiden järjestyshäiriöistä kolmasosa johtui seksistä.
Virgin Atlantic -lentoyhtiön vuonna 2002 lentokoneidensa vessoihin asentamat vaipanvaihtopöydät löysivät käyttäjiä myös seksin harrastajista, minkä seurauksena pöydät menivät hajalle jo muutamassa viikossa.
Kondomivalmistaja Durexin teettämässä kansainvälisessä kyselytutkimuksessa vuonna 2005 kaksi prosenttia kaikista vastaajista kertoi harrastaneensa seksiä lentokoneessa. Yhdysvaltalaisista vastaajista näin kertoi neljä prosenttia. Vuonna 2010 tehdyssä kyselytutkimuksessa lentokoneseksiä kertoi harrastaneensa kolme prosenttia vastaajista.
Vuonna 2011 tehdyssä kyselytutkimuksessa 33 prosenttia amerikkalaismiehistä kertoi haluavansa harrastaa seksiä lentokoneessa, ja vuonna 2010 tehdyssä kyselytutkimuksessa lähes kolmasosa briteistä sanoi samaa. Naisilla lentokoneseksi ei ole ollut fantasialistan kärjessä.
Aiheesta muualla

Mile High Club — Kaupallinen sivusto, sisältää mm. tarinoita ja ohjeita (englanniksi)
MIA92FA051 — Epäonnistunut yritys liittyä kerhoon (englanniksi)
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen