stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kim Mattsson

| Kim Mattsson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. marraskuuta 1962 (ikä 61) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):  Suomi
Komentajuudet:  Utin jääkärirykmentin komentaja 2007–2010 Maavoimien esikuntapäällikkö 2021–2022
Sotilasarvo:  kenraalimajuri
Ylennykset:  prikaatikenraali 2015 kenraalimajuri 2021
Kim Jouni Ilari Mattsson (s. 29. marraskuuta 1962 Helsinki) on suomalainen kenraalimajuri.
Mattsson syntyi kirjailija Gunnar Mattssonin ja oopperalaulaja Virpi Augustinin perheeseen.  Mattsson suoritti Kadettikoulun 1985, Sotakorkeakoulun 1995, ylemmän päällystön kurssin 2007 ja ylimmän johdon kurssin 2009. Hän toimi kouluttajana Uudenmaan jääkäripataljoonassa 1985–1988 ja Kadettikoulussa 1988–1992. Mattsson oli sotilastarkkailija Lähi-idässä 1992–1993 ja Hämeen rykmentin toimistopäällikkö 1995–1996. Pääesikunnan toimistoupseerina hän toimi 1996–1998 ja oli tasavallan presidentin kolmas adjutantti 2000–2001, toinen adjutantti 2002–2003 ja ensimmäinen adjutantti 2003–2006. Mattsson oli tutkija Harvardin yliopistossa 2006–2007, Utin jääkärirykmentin komentaja 2007–2010 ja valtakunnallisten maanpuolustuskurssien johtaja vuodesta 2010. Pääesikunnan suunnitteluosaston apulaisosastopäällikkönä Mattsson työskenteli 2013–2015, Pääesikunnan komentopäälliköksi hänet nimitettiin 2015. Vuodesta 2021 alkaen hän toimii Maavoimien esikuntapäällikkönä.
Mattsson ylennettiin vänrikiksi 1982, luutnantiksi 1985, yliluutnantiksi 1987, kapteeniksi 1990, majuriksi 1995, everstiluutnantiksi 2001, everstiksi 2007, prikaatikenraaliksi 2015 ja kenraalimajuriksi 2021.
Kim Martin

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kim Martin |  Kim Martin |  Kim Martin |  |
Maa:   Ruotsi
Naisten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Torino 2006 | Jääkiekko |  |
|  Pronssia | Salt Lake City 2002 | Jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Ruotsi 2005 | Jääkiekko |  |
|  Pronssia | Kanada 2007 | Jääkiekko |  |
Kim Kristine Martin (s. 28. helmikuuta 1986 Tukholma) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti.
Martin oli jo 15-vuotiaana Ruotsin maajoukkueen mukana Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002, joissa joukkue voitti pronssia ja Martin pelasi neljässä ottelussa. Hän siirtyi aiemmasta seurastaan Hammarby IF:stä AIK:hon, jossa hän voitti Ruotsin liigan pronssia 2002 sekä kultaa vuosina 2004 ja 2005. Hän voitti myös Euroopan mestarien cupin vuonna 2004 ja tuli valituksi turnauksen parhaaksi maalivahdiksi. Vuonna 2005 Martin oli voittamassa pronssia MM-kilpailuista.
Martin sai toisen olympiamitalinsa Torinon kisoissa 2006, joissa Ruotsi voitti hopeaa ja Martin valittiin turnauksen parhaaksi maalivahdiksi. Saman vuoden keväällä hänen piti pelata HockeyAllsvenskania Malmön miesten joukkueessa, mutta Minnesota-Duluthin yliopistojoukkue kielsi häntä pelaamasta, sillä Yhdysvaltain yliopistosarjoissa on sääntö, joka kieltää aiemmin ammattilaissarjoissa pelanneiden osallistumisen. Martin pelasi Minnesota-Duluthin joukkueessa vuosina 2006–2009 ja 2010–2011 voittaen NCAA:n mestaruuden vuonna 2008. Hän myös voitti urallaan toista kertaa MM-pronssia vuonna 2007.
Martin pelasi Vancouverin olympialaisissa 2010, joissa Ruotsi sijoittui neljänneksi. Hänellä oli kaudella 2010–2011 WCHA-sarjan paras torjuntaprosentti Minnesota-Duluthin joukkueessa. Myöhemmin hän valmistui oppilaitoksesta ja etsi itselleen uutta joukkuetta seuraavalle kaudelle.
Karenssi

Karenssi on korvaukseton määräaika, jonka kuluessa ei makseta etuuksia, joihin saaja normaalisti olisi oikeutettu. Karenssia käytetään tukien leikkaamiseen, minkä tarkoituksena on taloudellisen sanktion tuottaminen, millä pyritään rankaisemaan etuuden saajaa siitä, ettei hän virkamiehen mielestä ole noudattanut lain päämäärää.
Karenssia karenssin nimisenä käytetään Suomessa työttömyyskorvauksien yhteydessä, jossa pisimmät karenssit vastaavat kahden kuukauden, 60 päivän, tuloja eli joissain tapauksissa 1/6 vuosituloista.
Karenssin perusteena on työttömyysturvalain mukainen työvoimapoliittinen lausunto, jonka antaa työ- ja elinkeinotoimiston työvoimalautakunta. Työvoimapoliittisesta lausunnosta ei saa työttömyysturvalain mukaan valittaa, mutta sen perusteella tehdystä päätöksestä saa valittaa sitten, kun päätös on annettu. EU pakotti Suomea muuttamaan karenssilainsäädäntöä, koska muissakaan EU-maissa ei ole karenssia ja Suomen karenssiohjeet olivat liian tiukkoja.
Työttömien Valtakunnallinen Yhteistoimintajärjestö ry julkaisee lehteä Karenssisanomat.
Karenssityypit Suomessa > Erokarenssit

Erokarenssi tarkoittaa työstä, koulutuksesta tai työvoimapoliittisesta toimenpiteestä eroamista. Erokarensseja voivat olla
Karenssityypit Suomessa > Erokarenssit > Työvoimapoliittinen koulutus

koulutuksesta omasta syystä eroaminen 8§
osoitetusta koulutuksesta omasta syystä eroaminen 8§, josta langetetaan kahden kuukauden karenssi
Karenssityypit Suomessa > Erokarenssit > Työ

työstä ilman pätevää syytä eroaminen 9§, josta langetetaan yhden tai kolmen kuukauden karenssi
itse aiheutettu työsuhteen päättyminen 9§, josta langetetaan yhden tai kolmen kuukauden karenssi
Karenssityypit Suomessa > Kieltäytymiskarenssit > Työvoimapoliittinen koulutus

toistuva koulutuksesta kieltäytyminen 11§
osoitetusta koulutuksesta kieltäytyminen 8§, josta langetetaan kahden kuukauden karenssi
ilman pätevää syytä koulutuksesta kieltäytyminen 8§
Karenssityypit Suomessa > Kieltäytymiskarenssit > Työ

omasta menettelystä aiheutunut työsopimuksen syntymättä jääminen  9§, josta langetetaan yhden tai kahden kuukauden karenssi
toistuva työstä kieltäytyminen 11§
osoitetusta työstä kieltäytyminen 7§, josta langetetaan yhden tai kahden kuukauden karenssi
osoitetusta työstä kieltäytyminen 11§
Karenssityypit Suomessa > Kieltäytymiskarenssit > Kuntouttava työtoiminta

kieltäytyminen toistuvasti työkyvyn ja työkunnon selvittämiseen pyrkivistä toimenpiteistä 9§, kahden kuukauden karenssi
Uusi irtisanomislaki

Joulukuussa 2018 uutisoitiin, että uudessa irtisanomislaissa työntekijän irtisanomisesta saisi työntekijä 60 päivän karenssin ja irtisanoutumisesta 90 päivän karenssin. Tämä tarkoittaisi että irtisanoutuminen on moitittavampaa kuin irtisanotuksi joutuminen.
Juséliuksen mausoleumin freskot

| Juséliuksen mausoleumin freskot |
| --- | --- |
 Juséliuksen mausoleumi Käppärän hautausmaalla.
Nimi:  Juséliuksen mausoleumin freskot
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela, Jorma Gallen-Kallela
Valmistumisvuosi:  1901–1903, 1933–1939
Taiteenlaji:  maalaustaide
Sijainti:  Juséliuksen mausoleumi
Paikkakunta:  Pori
Juséliuksen mausoleumin freskot ovat seinämaalauksia, jotka taidemaalari Akseli Gallen-Kallela suunnitteli vuonna 1903 Poriin valmistuneeseen Juséliuksen mausoleumiin. Alkuperäiset teokset olivat Gallen-Kallelan maalaamia, mutta nykyiset ovat hänen poikansa Jorma Gallen-Kallelan 1930-luvulla tekemiä uusinnoksia, jotka maalattiin alkuperäisten tuhouduttua rakennusteknisten virheiden ja tulipalon seurauksena. Freskoista tunnetuimmat ovat keskihuoneen seiniä kiertävä kuuden maalauksen sarja, jonka lisäksi nähtävillä on kaksi suurta seinäfreskoa sekä kupolien koristemaalauksia.
Naturalistista kansankuvausta ja symbolismia sisältävät moniselitteiset freskot ovat yhteenveto Gallen-Kallelan siihenastisesta urasta, ja ne ovat myös hänen kansallisromanttisen monumentaalitaiteensa päätepiste. Maalausten teemat tulevat kalevalaisesta perinteestä ja raamatullisista aiheista, mutta niissä näkyy myös viittauksia teosofiaan ja okkultismiin. Yhdessä arkkitehti Josef Stenbäckin suunnitteleman mausoleumin kanssa freskot muodostavat ainutlaatuisen kokonaisuuden Suomen taidehistoriassa.
Yleistä

Liikemies F. A. Jusélius rakennutti Käppärän hautausmaalla sijaitsevan mausoleumin kesäkuussa 1898 yksitoistavuotiaana kuolleen Sigrid-tyttärensä hautamuistomerkiksi. Rakennuksen suunnittelijaksi hän valitsi tunnetun kirkkoarkkitehdin Josef Stenbäckin, joka pyysi marraskuussa 1899 koristemaalausten ehdotukset Akseli Gallen-Kallelalta, Pekka Haloselta ja Väinö Blomstedtilta. Teemaksi Stenbäck oli valinnut ”kuoleman voiton ruumiin yli”, jota hän halusi käsiteltävän jo keskiajalta lähtien kirkkotaiteessa esiintyneen kuolemantanssin kautta. Maalausten toteuttajiksi Stenbäck valitsi Gallen-Kallelan ja Halosen. Suurin osa työstä annettiin Gallen-Kallelan tehtäväksi, kun Halonen sai maalattavakseen ainoastaan eteishuoneen.
Gallen-Kallela maalasi vuosien 1901–1903 aikana mausoleumin keskihuoneeseen kahdeksan freskoa, jonka lisäksi hän koristeli kupolien sisäpinnat sekä kuorihuoneen seinät. Sisäänkäynnin oikealla puolella ovat freskot Kevät, Rakennus ja Tuonelan virralla, joiden muodostamaa kokonaisuutta Gallen-Kallela kutsui nimellä ”Suomen kansa Tuonen tiellä”, ja vasemmalla puolella freskot Hävitys, Syksy ja Talvi. Jokaisella 150×300 senttimetrin kokoisella maalauksella on oma vastinparinsa toisella puolella seinää. Oviaukkojen yläpuolella ovat seitsemän metriä korkeat freskot Kosmos ja Paratiisi. Muiden pintojen koristeluun Gallen-Kallela käytti kasviornamentteja ja puuaiheita. Suurin osa maalausten symboliikasta ei edusta kristillisyyttä, vaan sitä on kutsuttu jopa okkultistiseksi. Taivaankappaleiden ja kalevalaisten aiheiden ohella mukana on vapaamuurarien symboliikkaa, koska Jusélius ja Gallen-Kallela olivat järjestön jäseniä. Esimerkiksi kryptan seiniä koristavat symbolit ovat kaikki vapaamuurarien käyttämiä. Lisäksi maalauksissa näkyy Gallen-Kallelan kriittinen suhtautuminen kirkkoon ja papistoon sekä hänen kiinnostuksensa teosofiaan ja esoteerisuuteen. Pekka Halonen maalasi eteishuoneeseen freskot Kirkkomiehiä ja Kivityömiehiä, jotka sisälsivät muun muassa tolstoilaisuuteen viittaavaa symboliikkaa.
Freskot alkoivat nopeasti vaurioitumaan rakennuksen ulkoseinissä käytetyn hiekkakiven sisältämien mineraalien imeydyttyä maalausten pintaan, ja lopullisesti ne tuhoutuivat joulukuussa 1931 raivonneessa tulipalossa. Akseli Gallen-Kallelan kuoltua Jorma Gallen-Kallela maalasi isänsä teokset uudelleen vuosina 1933–1939, mutta Halosen freskoja ei uusittu. Gallen-Kallelan luonnoksia ja esitöitä on nähtävillä Ateneumin taidemuseossa, ja lisäksi niitä on Sigrid Juséliuksen säätiön sekä Satakunnan museon kokoelmissa.
Keskihuoneen seinäfreskot > Kevät

Kevät on nuoruutta, kauneutta ja heräävää luontoa ylistävä maisemakuva, jonka tapahtumat Gallen-Kallela sijoitti korkealle ”elämän harjulle”. Teos muistuttaa Gallen-Kallelan muutamaa vuotta aikaisemmin Italiassa tapaaman Beda Stjernschantzin maalausta Pastoraali, jota tämä juuri tuolloin oli maalaamassa.
Freskon oikeassa reunassa Gallen-Kallelan lapset Kirsti ja Jorma seuraavat koivun latvassa pesäpuuhissaan olevaa lintua, jota nuori talonpoika kuolemaa symboloiden tähtää varsijousellaan. Toisessa laidassa seisoo mustaan rippimekkoon pukeutunut nuori nainen, joka on kääntänyt selkänsä lapsuudelle ja katsoo vakavana tulevaan. Hänen mallinaan toimi Mary Gallen-Kallelan sisar Anna Stina Slöör. Talonpojan mallina oli Simo-niminen poika, jonka perhe asui Kuuminaisissa Gallen-Kallelan vuokraaman huvilan naapurina. Taustan kuvitteellisen järvimaiseman innoitus tuli Slöörin perheen kesäpaikasta Sääksmäen Rapolasta.
Kolmen eri freskon luonnoksissa esiintyy kaapuun pukeutunut hahmo, joka on nimetty ”Totuudenetsijäksi”. Sauvaansa tukeutuen vaeltava hahmo jäi lopulta pois maalausten lopullisista versioista, vaikka se oli kulkenut mukana koko projektin ajan ensimmäisistä luonnoksista saakka. Kevät-freskon luonnoksiin Gallen-Kallela oli sijoittanut sen kuvan keskelle nousemaan ylös harjun rinnettä.
Keskihuoneen seinäfreskot > Rakennus

Aikuisuutta kuvaavan Rakennus-freskon aiheena on tuvan rakentaminen. Kuvassa on hirsitalon runko, jonka salvoksia talonpoika työstää kirveellään. Etuvasemmalla on jo imeväisiän ohittanutta poikaansa imettävä äiti. Hirsirakennelman takana näyttäytyy Kuolema tapin reikää kairaamassa. Taustan kivinen rinne pohjautuu Kevät-freskon tapaan Sääksmäeltä löytyvään maisemaan. ”Kuoleman kairamiehen” ja äidin malleina olivat porilaisesta vaivaistalosta löytynyt ”ikäloppu ukko” ja paikallinen nuori leski. Talonpojan mallina oli mausoleumin rakennustöissä työskennellyt K. Vinterkvist. Maalaus on myös omaelämäkerrallinen, sillä Gallen-Kallelan vanhin tytär Impi Marjatta kuoli Ruovedellä juuri, kun Kalelan hirsiseiniä pystytettiin. Freskon luonnos oli näytteillä talvella 1902 Dresdenin kansainvälisessä taidenäyttelyssä.
Taidehistorioitsija Onni Okkosen tulkinnan mukaan maalauksen poika saa vauvana kuolleen sisarensa rintamaitoa. Janne Gallen-Kallela-Sirén kuitenkin kertoo väitöskirjassaan, että häämatkallaan Kuhmossa Akseli Gallen-Kallela tapasi isänsä piippua polttaneen pojan, joka tämän jälkeen oli pyytänyt äidiltä maitoa myös itselleen. Lisäksi tulkinnat eroavat äidin kohdalla, sillä Okkonen sanoo hänen kääntäneen katseensa tulevaisuutta kohden, kun taas Gallen-Kallela-Sirénin mukaan äiti katsoo kohti mausoleumin lattiassa olevaa aukkoa ja pohjakerroksen kryptassa olevaa Sigrid Juséliuksen arkkua.
Keskihuoneen seinäfreskot > Tuonelan joella

Fresko kuvaa Tuonelan virtaa, jonka rannalla ihmiset odottavat kuolemaa. Kahden ensimmäisen freskon talonpoika esiintyy maalauksessa vanhana miehenä, joka on nousemassa hänet Tuonelaan kuljettavaan veneeseen. Taustalla on tummassa vedessä uiva verenpunainen Tuonelan joutsen, joka esiintyy jo vuonna 1897 valmistuneessa maalauksessa Lemminkäisen äiti. Freskon sommitelma on nähtävissä myös toisessa 1897 valmistuneessa teoksessa Väinämöisen lähtö.
Hahmojen malleina olivat muun muassa vanha mies porilaisesta ukkokodista, metsään kadonnutta pientä tyttöään itkenyt vanha sokea nainen Ruovedeltä sekä tuberkuloosia sairastanut nuori nainen, jonka kerrottiin järkyttyneen mallina olostaan niin pahoin, että kuoli pian sen jälkeen. Todellisuudessa naisen kuolema kuitenkin johtui hänen sairaudestaan. Gallen-Kallela kuvaa myös itsensä muurauslasta kädessään, mikä viittaa hänen vapaamuurariaatteeseensa. Huivipäisen naisen takana erottuvat Gallen-Kallelan ystävän ja taiteilijatoverin Pekka Halosen kasvot. Luonnosvaiheessa Gallen-Kallela sovitti maalaukseen myös lukuisia muita hahmoja, kuten kruunua kädessään pitelevää Juséliuksen tytärtä, kaatuneita sotilaita, polvillaan rukoilevaa poikaa, frakkipukuista porvaria sekä venettä ohjaavaa Tuonelan lautturia. Varhaisimmissa luonnoksissa esiintyi myös ”Totuudenetsijä”, joka ilmeisesti jäi näkyviin ainoastaan tähän maalaukseen taiteilijan omakuvan muodossa.
Keväällä 1904 Gallen-Kallela vieraili Keski-Euroopassa ja myi Wienissä kolme freskojensa harjoitelmaa. Veneessä olevaa hahmoa ja punaista joutsenta esittävän maalauksen Tuonelan virran rannalla osti wieniläinen rouva, joka myi sen Ateneumin taidemuseolle vuonna 1925.
Marraskuussa 1973 fresko vaurioitui mausoleumiin tehdyn murron yhteydessä. Varkaat olivat rikkoneet suojalasin ja ilmeisesti yrittäneet irrottaa maalausta, jolloin sen reunoille syntyi syviä naarmuja. Lisäksi Gallen-Kallelaa esittävän hahmon kasvoja oli naarmutettu.
Keskihuoneen seinäfreskot > Hävitys

Tulivuorenpurkauksen aiheuttamaa luonnonkatastrofia ja sivistyksen katoamista kuvaavaa maailmanloppua esittävä Hävitys poikkeaa aiheeltaan muista suomalaiskansallisista freskoista. Se sai ideansa vuonna 1902 Martiniquen saarella tapahtuneesta Mont Peléen tulivuorenpurkauksesta. Gallen-Kallela oli itse vuonna 1898 vieraillut Italiassa Vesuviuksen tulivuoren kraatterilla. Maalauksen laavavirrassa näkyvät silinteripäinen luurankomies, kirkonkello sekä ristinpuuta muistuttava kaatunut sähköpylväs, joka symboloi modernin maailman tuhoa.
Keskihuoneen seinäfreskot > Syksy

Onni Okkonen sanoo Syksyn esittävän Porin seudulta olevaa merimaisemaa ja siinä näkyvien ristien olevan haaksirikkoutuneiden laivojen muistomerkkejä. Maiseman innoittajana on pidetty Gallen-Kallelan Kuuminaisissa syksyllä 1902 näkemää jäätyvää merta. Janne Gallen-Kallela-Sirénin mukaan maisema on kuitenkin lainattu vuoden 1897 maalauksesta Joukahaisen kosto, jonka ihmishahmojen tilalla on mustia ristejä.
Syksyn toisinto on ollut Porin kaupungin taidekokoelmassa vuodesta 1966 lähtien.
Keskihuoneen seinäfreskot > Talvi

Fresko kuvaa vuodenaikojen kiertokulkua, jota edes kuolema tai tulivuorenpurkaus eivät voi pysäyttää. Maisema on peräisin Gallen-Kallelan pariskunnan Ruoveden erämaihin tekemiltä pitkiltä hiihtoretkiltä.
Ovien yläpuoliset freskot > Kosmos

Eteisoven päällä on aikakautensa käsitystä maailmankaikkeudesta kuvaava Kosmos, jonka nimeksi Gallen-Kallela alun perin suunnitteli Sfeerien harmonia. Se kuvaa ”sfäärien harmoniaa” sekä ”maailmankaikkeuden selittämätöntä ikuisuussäveltä”. Etualalla ovat planeetat ja keskellä suurikokoinen kuu. Avaruuden sfäärien soittoa symbolisoivat niiden yläpuolella olevat kaksitoista urkupilliä, jotka samalla ovat muisto Kalelaan vuonna 1900 asennetusta saksalaisista uruista. Maalauksessa voi myös nähdä viittauksen jälleensyntymään.
Ovien yläpuoliset freskot > Paratiisi

Kuorihuoneen oviaukon yläpuolella olevan Paratiisin etualalla kuvataan pohjoista kevätmaisemaa, johon kuuluvat nuori mänty ja vihreä koivu. Taustalla ovat korkean muurin erottamat Eedenin puutarha ja kultainen linna, jonne pohjolan asukkaat kuoltuaan matkaavat kiemurtelevaa polkua pitkin. Portin luona on kaksi valkoasuista hahmoa, jotka ilmeisesti kuvaavat Sigrid Juséliusta ja Impi Marjatta Gallen-Kallelaa. Vartiotornin alapuolella näkyy suojelusenkelinä siivekäs Pallas Athenen hahmo.
Paratiisi on kolmas fresko, jonka luonnoksissa ”Totuudenetsijä” esiintyi. Se oli mukana jo projektin varhaisessa vaiheessa syksyllä 1901, jolloin suurin osa muista kuvista liittyi vielä Stenbäckin ehdottamaan kuolemantanssin teemaan. Maalaus syntyi ilmeisesti ruotsalaisen kirjailijan Viktor Rydbergin romaanin Aseseppä innoittamana, sillä luonnoksista löytyy useita samoja elementtejä kuin kirjasta.
Muut koristemaalaukset > Kupoli

Keskigallerian kupoliin maalatut freskot ovat Gallen-Kallelan kunnianosoitus suomalaiselle luonnolle, jota hän ihaili puolisonsa kanssa tekemillään erämaavaelluksilla. Kupolin keskellä on aurinko, ja holvipintoja koristavat kevätasussa olevat puulajit mänty, koivu, haapa, raita, kuusi, tammi, leppä ja pihlaja. Puiden välissä on kahdeksan pienempää kasvia, joista riidenlieko, keltalieko, maitikka, vanamo, vaivaiskoivu, kallioimarre ja karhunsammal on tunnistettu. Kuolemaa kuvaa kitukasvuinen mänty, jonka juurakon päällä lepää pääkallo. Männyn runkoa hakkaa Gallen-Kallelan Paanajärvellä näkemä palokärki.
Muut koristemaalaukset > Kuorihuone

Mausoleumin takaosassa sijaitsevaa pientä kuorihuonetta koristaa seiniin ja kattoon maalattu elämänpuu, joka esiintyy myös useissa muissa Gallen-Kallelan teoksissa. Katossa ovat myös jo Conceptio artis -maalauksessa esiintyvät laakeriseppeleen lehdet sekä lehtikullalla koristellut kultaomenat. Gallen-Kallela suunnitteli kupoliin myös jumalankasvoja sekä seinille kerubeja ja palavaa sydäntä, mutta toteutti lopulta pelkistetymmän koristelun.
Muut koristemaalaukset > Krypta

Kryptan kuudelle lunetinmuotoiselle pinnalle Gallen-Kallela luonnosteli merenrantamaisemia ja rantanittyjä sekä niitä ympäröiville seinille loiskasveja ja jäkäliä. Lopulta hän maalasi meriaiheet vain pelkistettyinä aaltoja kuvaavina viivoina, joiden lisäksi seinille tuli päivänkakkaroita ja vanhoja kuoleman symboleja. Jusélius oli kuitenkin niihin tyytymätön, ja freskot hakattiin pois. Tämän jälkeen lunettipinnat maalattiin ruskeanpunaisiksi, ja niihin tuli kuusi vapaamuurarien käyttämää symbolia; kehäristi, svastika, neliö, heksagrammi, ankh ja pääkallo. Sigridin sarkofagi sijoitettiin paikoilleen vasta vuosia koristelun valmistumisen jälkeen.
Gallen-Kallela (vas.) apulaisineen maalaamassa freskoa Kevät.
Kevään esityö Ateneumin kokoelmissa, 1903
Rakennuksen esityö Ateneumin kokoelmissa, 1903
Tuonelan virralla -freskon esityö Ateneumin kokoelmissa, 1903
Hävityksen esityö, 1902
Syksyn esityö, 1902
Talven esityö, 1902
Kosmoksen esityö, 1902
Keskihuoneen kupoli.
Kevin Punter

| Kevin Punter |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Kevin Xavier Punter jr.
Syntynyt: 25. kesäkuuta 1993 (ikä 31) Bronx, New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat  Serbia
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies
Pituus:  190 cm
Paino:  87 kg
NBA-varaus:  ei varattu 2016
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2012–2014 2014–2016:  State Fair CC Tennesseen yliopisto
Seurajoukkueet
2016–2017 2017 2017–2018 2018 2018–2019 2019 2019–:  Lavrio BC Antwerp Giants Rosa Radom AEK Ateena BC Virtus Bologna Olympiakos BC KK Crvena zvezda
Kevin Xavier Punter jr. (s. 25. kesäkuuta 1993 Bronx, New York) on yhdysvaltalainen koripalloilija, jolla on myös Serbian kansalaisuus.
Punter on voittanut urallaan muun muassa Mestarien liigan mestaruuden vuosina 2018 ja 2019 ollen kilpailun historian ensimmäinen kaksinkertainen voittaja. Vuonna 2019 hänet valittiin myös Mestarien liigan finaaliturnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi ja tähdistöviisikkoon. Vuonna 2018 Punter voitti Kreikan cup-mestaruuden.
Ura

Punter pelasi Tennesseen yliopistossa vuosina 2014–2016. Jälkimmäisellä kaudellaan hänet valittiin konferenssinsa kakkostähdistöviisikkoon.
Punteria ei varattu NBA:n kesän 2016 varaustilaisuudessa. Hän siirtyi ammattilaiseksi Eurooppaan pelaten kahdella seuraavalla kaudella Kreikassa, Belgiassa ja Puolassa. Helmikuussa 2018 Punter siirtyi kreikkalaisseura AEK Ateenaan. Hän voitti seurassa ensin Kreikan cup-mestaruuden ja kauden lopulla Mestarien liigan mestaruuden. Mestarien liigan loppuottelussa Punter heitti 16 pistettä.
Kauden 2018–2019 Punter pelasi italialaisessa Virtus Bolognassa joka myös voitti Mestarien liigan mestaruuden. Tällä kertaa Punter teki loppuottelussa 27 pistettä. Hänet valittiin Mestarien liigan tähdistöviisikkoon ja loppuotteluturnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Syksystä 2019 alkaen Punter on pelannut Kreikassa ja Serbiassa, kansallisten sarjojen ohella myös yksityistä Euroliigaa. Hän siirtyi serbialaisjoukkue KK Crvena zvezdaan joulukuussa 2019, ja kahta kuukautta myöhemmin hänelle myönnettiin maan kansalaisuus.
Aiheesta muualla

Kevin Punter Basketball Player Profile eurobasket.com (englanniksi)
AEK Ateena – Koripallon Mestarien liigan mestari 2018
0 Punter ·
1 James ·
2 Green ·
3 Harris ·
4 Xanthópoulos ·
5 Šakota ·
8 Vasilópoulos ·
9 Atić ·
12 Larentzákis ·
16 Agravánis ·
21 Moraítis ·
22 Mavroeidís ·
23 Kamperídis ·
24 Kavvadás ·
27 Rogkavópoulos ·
32 Hunter

Päävalmentaja Šakota ·
Apuvalmentajat Falékas · Mágalis · Mágeiras
Virtus Bologna – Koripallon Mestarien liigan mestari 2019
0 Punter ·
1 Martin ·
2 Moreira ·
6 Pajola ·
7 Taylor ·
8 Baldi Rossi ·
9 Cappelletti ·
11 Kravić ·
15 Chalmers ·
21 Aradori ·
24 M’Baye ·
25 Cournooh

Päävalmentaja Đorđević ·
Apuvalmentajat Bjedov · Fedrigo · Largo
Kippi

Kippi on liike telinevoimistelussa. Liikkeen alussa joko heilutaan aisalla tai hypätään aisalle. Sen jälkeen voimistelija vetää molemmat jalkansa aisaan, ja työntää itsensä ylös.