stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eero Mäntyranta
Luonnehdintoja

Mäntyrantaa pidettiin eri vaatimattomana ihmisenä, joskin itsepäisenä.
Susi-Kalle eli Kalevi Oikarainen luonnehti Mäntyrantaa seuraavasti:
»Eero oli kilpakumppanina verraton, kova kisaaja ja mukava ihminen. Eikä yhtään isotellut. … Häneltä löytyi julmetun tiukkoihin nousuihin sellainen puristus, ettei niihin tahtoneet muitten voimavarat riittää.»
Juha Mieto kertoi tavanneensa Mäntyrannan jo nuorena poikana vuonna 1964: “Vaikka aikaa on kulunut viisikymmentä vuotta, muistan sen kuin eilisen päivän. Hän oli silloin Mr. Seefeld, ja me nuoret kuunneltiin häntä kuin pappia kirkossa. Oli hieno tilaisuus saada suunnannäyttäjältä ohjeita.” Mäntyrannan vaatimattomuudesta Mieto sanoi näin:
»Kaipa ne saavutukset olivat niin ylivertaisia, ettei ollut tarvetta tuoda niitä esiin.»
Mäntyrannan sisarenpoika Pertti Teurajärvi sanoi hänestä seuraavaa:
»Eero korosti hiihdossa sitä, että opi kuuntelemaan itseäsi. Parhaiten on jäänyt mieleen hänen elämänohjeensa: älä tupakoi, älä juo alkoholia, ja muista käyttäytyä julkisilla paikoilla esimerkillisesti. … Ei huipulle pääse, jos ei ole määrätietoinen.»
Kirjallisuutta

Mäntyranta, Eero: Kairoilta kisaladuile. 1968.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eero Mäntyranta Wikimedia Commonsissa
Eero Mäntyranta – todellinen hiihtolegenda (Internet Archivessa)
Mäntyranta KOK:n sivuilla
Eero Mäntyranta Ylen Elävässä arkistossa
Connery, Donald S.: Lonely Quest In Lapland. (juttu Mäntyrannasta) Sports Illustrated, 27.1.1964.  Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Klemola, Heikki: / Mäntyranta, Eero (1937–2013). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  11.10.2005. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Eero Mäntyrannan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Miesten 30 kilometrin hiihdon olympiavoittajat
Eero Mäntyrannan patsas Pellon kylässä.
Exchangeable image file format

Exif-tietoja Konqueror-tiedostonhallintaohjelmassa.
Exchangeable image file format (lyh. Exif) on standardi digitaalisten kuvien metatiedolle. Exif-metatietoja voidaan tallentaa JPEG-, TIFF-, ja RIFF-muotoisiin kuvatiedostoihin. Spesifikaation kehitti alun pitäen Japan Electronic Industries Development Association (JEIDA) vuonna 1998. Sitä ei ole virallisesti standardoitu, mutta monet digitaalikamerat ja kuvatiedostoja käsittelevät tietokoneohjelmat tukevat Exif-metadataa hyvin laajalti.
Exif-tietoihin voidaan tallentaa
Aikaleimat, milloin kuva on otettu ja milloin sitä on muokattu.
Paikkatieto, missä kuva on otettu. Useimmat älypuhelimet sisältävät GPS-paikantimen, jonka avulla sijainti voidaan kirjata puhelimella otettuihin valokuviin automaattisesti. Myös moniin järjestelmäkameroihin on saatavilla GPS-tuki joko sisäänrakennettuna tai lisälaitteen avulla. Tieto voidaan tallentaa kuvaan myös jälkikäteen esimerkiksi tietokoneen ja käsi-GPS-paikantimen avulla.
Kameran tiedot ja kuvaan liittyvät tiedot, esimerkiksi kameran valmistaja ja malli, kameran asento, aukon koko, valotusaika, polttoväli, valotusmittaustila ja herkkyys.
Esikatselukuva näytettäväksi kameran etsimessä
Kuvan selitys ja tekijänoikeustiedot
Suomen presidentinvaali 1919

Suomen ensimmäisen presidentinvaalin suoritti eduskunta 25. heinäkuuta 1919, ja siinä tasavallan presidentiksi valittiin Kansallisen Edistyspuolueen ehdokas, korkeimman hallinto-oikeuden presidentti K. J. Ståhlberg. Toinen pääehdokas oli Suomen valtionhoitaja Gustaf Mannerheim. Ståhlbergiä tukivat ne keskustan ja vasemmiston puolueet, jotka olivat vuoden 1918 valtiomuotokiistassa vaatineet Suomen valtiomuodoksi tasavaltaa, ja Mannerheimia oikeisto, joka oli tuolloin kannattanut monarkiaa.
Taustaa

Eduskunnan 21. kesäkuuta 1919 hyväksymän tasavaltaisen hallitusmuodon mukaan presidentin valitsisivat jatkossa 300 valitsijamiestä mutta ensimmäisen presidentinvaalin suorittaisi eduskunta itse. Ratkaisu oli poliittinen kompromissi, jota ehdotti suuressa valiokunnassa kokoomuksen kansanedustaja E. N. Setälä. Sosiaalidemokraatit halusivat presidentin valinnan kuuluvan eduskunnalle ja oikeistopuolueet valitsijamiehille, ja Castrénin hallituksen ministerit olivat jakautuneet kummankin vaihtoehdon kannattajiin. Hallitusmuodon hyväksyminen kiireellisessä perustuslainsäätämisjärjestyksessä edellytti viiden kuudesosan määräenemmistöä eduskunnassa, joten sille tarvittiin laaja tuki oikealta vasemmalle. Valitsijamiesvaalitapa oli myönnytys oikeistolle ja ensimmäisen vaalin antaminen eduskunnalle oli myönnytys vasemmistolle.
Presidenttiehdokkaista ei juuri keskusteltu julkisuudessa ennen kuin valtionhoitaja Mannerheim oli vahvistanut hallitusmuodon 17. heinäkuuta, koska keskustapuolueet pelkäsivät sen voivan jarruttaa vahvistuksen saamista. Oikeistopuolueet kokoomus ja RKP kannattivat presidentiksi Mannerheimia, jota pidettiin myös ulkopoliittisesti sopivana. Tasavaltalaispuolueet eli edistyspuolue, Maalaisliitto ja SDP päätyivät Ståhlbergiin, joka oli johtanut kamppailua tasavallan puolesta. Edistyspuolueen eduskuntaryhmä valitsi Ståhlbergin ehdokkaakseen lähes yksimielisesti 20. heinäkuuta, ja kaksi päivää myöhemmin myös Maalaisliiton eduskuntaryhmä päätti tukea häntä, joskin lähes puolet Maalaisliiton edustajista toivoi ehdokkaaksi edistyspuolueen Rudolf Holstia. Kummassakin ryhmässä oli vain yksi Mannerheimin kannattaja. SDP:n ryhmä päätti Ståhlbergin tukemisesta 23. heinäkuuta.
Ståhlberg itse empi ehdokkuuttaan aivan viime päiviin saakka ja suostui vasta, kun edistyspuolueen, Maalaisliiton ja SDP:n yhteinen lähetystö oli käynyt pyytämässä häntä. Mannerheim suostui ehdokkaaksi ilmeisesti läheisten ystäviensä, erityisesti kenraalimajuri Rudolf Waldenin suostuttelemana. Mannerheimia kannatettiin erityisesti suojeluskuntien piirissä. Suojeluskuntien yliesikunnan lähetystö, jota johti suojeluskuntien ylipäällikkö, eversti Didrik von Essen, kävi vielä vaalipäivänä ilmoittamassa eduskunnan puhemiehelle Lauri Kr. Relanderille, että suojeluskunnat toivoivat Mannerheimin tulevan valituksi. Samana päivänä eduskuntaryhmien ja Ståhlbergin luona kävi everstiluutnantti Lauri Malmbergin johtama jääkäriupseerien lähetystö, joka yritti taivutella Ståhlbergiä luopumaan ehdokkuudesta, koska hänen muistettiin vastustaneen jääkäriliikettä.
Vaalimenettelyn mukaisesti eduskunta valitsi presidentin umpilipuin. Jos kukaan ei ensimmäisellä kierroksella olisi saanut yli puolta annetuista äänistä, olisi käyty toinen kierros. Jos tällöinkään ei kukaan olisi saanut ehdotonta enemmistöä, olisi seurannut kolmas kierros kahden toisella kierroksella eniten ääniä saaneen välillä.
Vaalitoimitus

Eduskunta suoritti presidentinvaalin puhemies Relanderin johtamassa istunnossa 25. heinäkuuta 1919. Ståhlberg valittiin suoraan ensimmäisellä kierroksella. Vaalin tulos vahvistettiin kello 18.30 seuraavasti:
Suomen presidentinvaalin 25. heinäkuuta 1919 tulokset
| Ehdokas | Ehdokas | Puolue | Ääniä |
| --- | --- | --- | --- |
|  | K. J. Ståhlberg | Kansallinen Edistyspuolue | 143 |
|  | Gustaf Mannerheim | Sitoutumaton | 50 |
|  | Lauri Kristian Relander | Maalaisliitto | 1 |
|  | Väinö Tanner | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 1 |

| Tyhjät äänet | Tyhjät äänet | Tyhjät äänet | 2 |
| Poissa (ml. puhemies) | Poissa (ml. puhemies) | Poissa (ml. puhemies) | 3 |
| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 200 |

Ståhlberg oli saanut SDP:stä 76 ääntä, Maalaisliitosta 39, edistyspuolueesta 26 sekä kristillisen työväenliiton ja RKP:n ryhmistä yhden kummastakin. Mannerheimia äänestivät kokoomuksen 28 ja RKP:n 21 edustajaa sekä yksi maalaisliittolainen, Wäinö Selander. Maalaisliittolaista puhemies Relanderia äänesti kristillisen työväenliiton toinen kansanedustaja Matti Helenius-Seppälä. SDP:n kansanedustajat Jonas Laherma ja A. O. Arho äänestivät tyhjää, koska he eivät halunneet äänestää porvarillista ehdokasta, minkä lisäksi SDP:n puheenjohtaja Väinö Tanner sai yhden äänen. RKP:n edustajat Hjalmar J. Procopé ja Wilhelm Roos halusivat erikseen ilmoittaa, että he eivät olleet vaikuttaneet vaalin lopputulokseen ja että vastuussa olivat ne, jotka eivät olleet kannattaneet ”valkoista kenraalia” eli Mannerheimia.
Vuoden 1919 kriisi

Vaalin aikana virkaa tekevä sotaväen ylipäällikkö, kenraalimajuri Kaarlo Kivekäs varmisti armeijan puolueettomuuden, vaikka suurin osa suojeluskuntalaisista, monarkisteista ja itsenäisyysaktivisteista kannatti avoimesti Mannerheimia. Armeijan piirissä oli niitä, jotka haaveilivat sotilasdiktatuurista mikäli Ståhlberg valittaisiin. Kivekäs kertoi armeijassa vallitsevasta uhittelevasta hengestä maan hallitukselle ja kielsi heinäkuun 27. päivänä 1919 antamallaan päiväkäskyllä sotilaita sekaantumasta politiikkaan:
»Tänään Suomen Eduskunta laillisessa järjestyksessä valitsee Suomen tasavallan presidentin. Vaadin, ettei sotaväki sekaannu politiikkaan, vaan tyynesti täyttää velvollisuutensa. Upseerien on pysyttävä viroissaan. Mielenosoituksellinen eronhaku on kurittomuutta ja isänmaallisuuden puutetta. Soturit! Te olette taistelleet laillisuuden puolesta ja Te palvelette suojellaksenne laillista yhteiskuntajärjestystä. Älkää antakoon kenenkään, olkoon se kuka tahansa, johtaa Teitä harhaan. Älkää ryhtykö mihinkään mielenilmaisuihin. Oman maamme ja kansamme etu vaatii meitä juuri nyt, jos koskaan, täyttämään velvollisuutemme. Tämä käsky on luettava julki heti.»
Yllykkeenä päiväkäskylle oli Kivekkään ja yleisesikunnan päällikön, kenraalimajuri Hannes Ignatiuksen vaalipäivänä käymä keskustelu, jossa Ignatius oli pyytänyt kertomaan Ståhlbergille, että tämän valinta presidentiksi nostattaisi Pohjanmaalla kapinan, jota tuettaisiin muuallakin. Ståhlbergin voittoon päättyneen vaalin jälkeenkin oli upseereita, jotka juonittelivat Mannerheimin nostamiseksi valtaan. Kenraaleista Kivekäs ja Oscar Enckell olivat kuitenkin uskollisia hallitukselle.
Eduskunnan sihteeri Eino J. Ahla lukee vaalitulosta Heimolan talon istuntosalissa.
Fleur Adcock

Fleur Adcock (10. helmikuuta 1934 Auckland – 11. lokakuuta 2024) oli uusiseelantilaissyntyinen, suuren osan elämästään Englannissa viettänyt runoilija.
Adcockille myönnettiin vuonna 2006 Kuningattaren runouden kultamitali. Adcock meni vuonna 1952 naimisiin Alistair Campbellin kanssa, mutta erosi; vuosina 1962–1963 hän oli avioliitossa Barry Crumpin kanssa.
Adcockin ensimmäinen runokokoelma The Eye of the Hurricane ilmestyi vuonna 1964.
Suomen hylkeidensuojelualueet

Suomen hylkeidensuojelualueet koostuvat seitsemästä alueesta, joiden yhteispinta-ala on 188 neliökilometriä.  Niitä hallinnoi Metsähallitus. Alueet on perustettu vuonna 2001 harmaahylkeiden ja niiden elinalueiden suojelemiseksi. Ne sijaitsevat Kemissä, Inkoossa ja Kirkkonummella, Kustavissa, Mustasaaressa, Paraisten Korppoossa ja Nauvossa sekä Porvoossa. Suojelualueet ovat osa Natura 2000 -verkostoa.
Suojelualueiden ulkoraja on vähintään yhden merimailin päässä hyljeluodosta tai luotoryhmästä. Alueet on merkitty virallisille kartoille ja merikorteille, mutta niiden rajoja ei ole merkitty maastoon. Hylkeidensuojelualueilla on liikkumis- ja maihinnousurajoituksia. Metsästys on kielletty koko suojelualueella, ja myös kalastusta on rajoitettu.
| Luonnonsuojelualue | Päätös | Sijainti |
| --- | --- | --- |
| Grimsörarnin hylkeidensuojelualue | 2001 | Paraisten Korppoo |
| Kallbådanin hylkeidensuojelualue | 2001 | Inkoo ja Kirkkonummi |
| Mastbådanin hylkeidensuojelualue | 2001 | Paraisten Nauvo |
| Möylyn hylkeidensuojelualue | 2001 | Kemi |
| Sandkallanin – Stora Kölhällenin hylkeidensuojelualue | 2001 | Porvoo |
| Snipansgrundin – Medelkallan hylkeidensuojelualue | 2001 | Mustasaari |
| Södra Sandbäckin – Sandbäckin hylkeidensuojelualue | 2001 | Kustavi |
Eliittikisat 2002

Eliittikisat järjestettiin vuonna 2002 kuudella paikkakunnalla: Lahdessa, Turussa, Tampereella, Lapinlahdella, Kuortaneella ja Lappeenrannassa.
Osakilpailut

| Päivä | Kaupunki |
| --- | --- |
16. kesäkuuta: Lahti
26. kesäkuuta: Turku
10. heinäkuuta: Tampere
14. heinäkuuta: Lapinlahti
28. heinäkuuta: Kuortane
18. elokuuta: Lappeenranta
Osakilpailut > Lahti

Lahden eliittikisat järjestettiin 16. kesäkuuta.
Miehet
| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Sherwin Vries | 10,36 |  Markus Pöyhönen | 10,44 |  Stefan Koivikko | 10,53 |
| 400 m |  Hendrick Mogkanyetsi | 46,45 |  Abdelghani Nouidra | 47,94 |  Ari Kauppinen | 48,06 |
| 800 m |  Mbulaeni Mulaudzi | 1.46,93 |  Wilson Kirwa | 1.47,40 |  Johan Cronje | 1.47,51 |
| 5 000 m |  Francis Kirwa | 13.54,28 |  Kim Bergdahl | 14.05,87 |  Jussi Utriainen | 14.08,58 |
| 400 m aidat |  Jussi Heikkilä | 50,37 |  Ari-Pekka Lattu | 50,56 |  Kimmo Haapasalo | 51,56 |
| Korkeushyppy |  Toni Huikuri | 228 |  Jacques Freitag | 212 |  Heikki Taneli | 206 |
| Kolmiloikka |  Christian Olsson | 17,09 |  Andrew Owusu | 16,31 |  Johan Meriluoto | 16,21 |
| Kuulantyöntö |  Conny Karlsson | 19,76 |  Tepa Reinikainen | 19,63 |  Mika Halvari | 19,18 |
| Moukarinheitto |  Olli-Pekka Karjalainen | 81,70 (SE) |  David Söderberg | 75,34 |  Jarkko Paljakka | 70,88 |
| Keihäänheitto |  Harri Haatainen | 81,38 |  Jarkko Koski-Vähälä | 78,17 |  Ari Pakarinen | 77,72 |
Naiset
| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 m |  Johanna Manninen | 23,51 |  Manuela Bosco | 24,78 |  Elina Lax | 24,79 |
| 400 m |  Anna Virtanen | 55,51 |  Milla Kelo | 56,35 |  Sanna Aaltonen | 56,65 |
| 800 m |  Suvi Myllymäki | 2.09,83 |  Mari Järvenpää | 2.11,37 |  Minna Järvenpää | 2.11,68 |
| 3 000 m |  Ulla Tuimala | 9.21,70 |  Marjo Venäläinen | 9.22,72 |  Elina Lindgren | 9.27,15 |
| 100 m aidat |  Julia Shabanova | 13,68 |  Manuela Bosco | 13,69 |  Johanna Halkoaho | 13,72 |
| Korkeushyppy |  Katja Vainikainen | 178 |  Hanna Mikkonen | 175 |  Alina Mattila | 175 |
| Kolmiloikka |  Heli Koivula | 14,19 |  Natalia Kilpeläinen | 13,67 |  Camilla Johansson | 13,59 |
| Keihäänheitto |  Paula Huhtaniemi | 62,35 |  Mikaela Ingberg | 61,98 |  Steffi Nerius | 61,94 |
Osakilpailut > Turku

Turun eliittikisat järjestettiin 26. kesäkuuta 2002.
Miehet
| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Sherwin Vries | 10,45 |  Markus Pöyhönen | 10,47 |  Stefan Koivikko | 10,63 |
| 800 m |  Wilson Kirwa | 1.47,92 |  Johan Cronje | 1.49,10 |  Daniel Chemase | 1.49,34 |
| 10 000 m |  Masatoshi Oike | 28.46,35 |  Francis Kirwa | 28.48,22 |  Mustafa Mohamed | 28.49,14 |
| 110 m aidat |  Matti Niemi | 13,75 |  Marko Ritola | 14,12 |  Joakim Blaschke | 14,19 |
| 400 m aidat |  Janne Mäkelä | 50,96 |  Jussi Heikkilä | 52,13 |  Indrek Tustit | 52,96 |
| Korkeushyppy |  Mika Polku | 214 |  Antti Kinnunen | 204 |  Heikki Pärnä | 204 |
| Kolmiloikka |  Andrew Owusu | 16,80 |  Johan Meriluoto | 16,14 |  Julius Anckar | 15,59 (+2,9) |
| Kuulantyöntö |  Ville Tiisanoja | 20,41 |  Arsi Harju | 19,89 |  Mika Halvari | 19,72 |
| Kiekonheitto |  Frantz Kruger | 63,08 |  Timo Tompuri | 62,94 |  Mika Loikkanen | 61,18 |
| Keihäänheitto |  Jarkko Koski-Vähälä | 78,62 |  Teemu Pasanen | 77,61 |  Juha Laukkanen | 74,71 |
Naiset
| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Heidi Hannula | 11,70 |  Elina Lax | 12,13 |  Katrin Käärt | 12,23 |
| 1 500 m |  Marjo Venäläinen | 4.21,55 |  Hanna Ritakallio | 4.31,07 |  Kia Minkkinen | 4.31,56 |
| 100 m aidat |  Johanna Halkoaho | 13,50 |  Manuela Bosco | 13,57 |  Emma Montell | 13,73 |
| Korkeushyppy |  Marianne Mattas | 182 |  Katja Vainikainen  Hanna Mikkonen | 179 |  |  |
| Seiväshyppy |  Teija Saari | 395 |  Paulina Sigg | 395 |  Birgitta Ivanoff | 387 |
| Kolmiloikka |  Heli Koivula | 14,27 (+3,4) |  Sirkka-Liisa Kivine | 13,33 |  Natalia Kilpeläinen | 13,24 |
| Kuulantyöntö |  Helena Engman | 15,45 |  Niina Kelo | 14,44 |  Hennariikka Järvinen | 13,57 |
| Kiekonheitto |  Tiina Kankaanpää | 57,83 |  Anita Hietalahti | 55,74 |  Grete Etholm | 54,55 |
Osakilpailut > Tampere

Tampereen eliittikisat järjestettiin 10. heinäkuuta 2002.
Miehet
| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Jamal Al Saffar | 10,27 |  Sherwin Vries | 10,28 |  Salem Al Yami | 10,32 |
| 400 m |  Yukihiro Mukai | 46,78 |  Abdelghani Nouidra | 46,81 |  Ari Kauppinen | 48,18 |
| 1 500 m |  Mattias Norling | 3.42,35 |  Kim Bergdahl | 3.43,11 |  Juha Kukkamo | 3.43,21 |
| 5 000 m |  Youji Yamaguchi | 13.41,31 |  Mustafa Mohamed | 13.41,78 |  Erik Sjöqvist | 13.42,64 |
| 110 m aidat |  Robert Kronberg | 13,42 |  Jarno Jokihaara | 14,00 |  Riku Rosenvall | 14,44 |
| 400 m aidat |  Janne Mäkelä | 50,55 |  Ari-Pekka Lattu | 50,77 |  Indrek Tustit | 51,44 |
| Korkeushyppy |  Oskari Frösén | 225 |  Ville Vepsäläinen | 216 |  Mika Polku | 212 |
| Seiväshyppy |  Vesa Rantanen | 550 |  Mikko Latvala | 534 |  Mikael Westö | 526 |
| Pituushyppy |  Niklas Rorarius | 793 |  Mohammed Al Khuwalidi | 780 |  Tommi Evilä | 774 (+2,9) |
| Kuulantyöntö |  Janus Robberts | 20,23 |  Tepa Reinikainen | 19,56 |  Timo Aaltonen | 19,37 |
| Kiekonheitto |  Timo Tompuri | 64,03 |  Timo Sinervo | 59,47 |  Mika Loikkanen | 59,34 |
| Moukarinheitto |  David Söderberg | 74,65 |  Jarkko Paljakka | 70,40 |  Mikko Dannbäck | 69,66 |
| Keihäänheitto |  Eriks Rags | 80,33 |  Andreas Thorkildsen | 79,79 |  Aki Parviainen | 79,52 |
Naiset
| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Elina Lax | 11,90 |  Katja Salivaara | 12,06 |  Ilona Ranta | 12,18 |
| 800 m |  Jennifer Toomey | 2.00,56 |  Suvi Myllymäki | 2.02,15 |  Linda Olsson | 2.03,33 |
| 100 m aidat |  Johanna Halkoaho | 13,60 |  Emma Montell | 13,83 |  Katrin Liimask | 13,92 |
| Korkeushyppy |  Hanna Mikkonen | 188 |  Marianne Mattas | 185 |  Yoko Ota | 185 |
| Seiväshyppy |  Paulina Sigg | 414 |  Teija Saari | 400 |  Hanna Palamaa | 392 |
| Pituushyppy |  Niina Saarman-Bartholdi | 625 (+3,3) |  Johanna Halkoaho | 604 |  Jenniina Halkoaho | 603 |
| Kolmiloikka |  Heli Koivula | 13,98 (+2,2) |  Natalia Kilpeläinen | 13,67 |  Sirkka-Liisa Kivine | 13,39 |
| Moukarinheitto |  Sini Pöyry | 63,94 |  Cecilia Nilsson | 61,80 |  Merja Korpela | 61,30 |
Osakilpailut > Lapinlahti

Lapinlahden eliittikisat järjestettiin 14. heinäkuuta 2002.
Miehet
| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Jamal Al Saffar | 10,33 |  Salem Al Yami | 10,36 |  Markus Pöyhönen | 10,41 |
| 400 m |  Sherwin Vries | 20,56 |  Geir Moen | 20,76 |  John Ertzgaard | 20,92 |
| 800 m |  Khadevis Robinson | 1.44,41 |  Wilson Kirwa | 1.46,54 |  Grzegorz Krzosek | 1.46,56 |
| 3 000 m |  Yoji Yamaguchi | 7.56,03 |  Hamed Baday | 7.56,92 |  Joseph Kosgei | 7.57,38 |
| 110 m aidat |  Jonathan Nsenga | 13,52 |  Marko Ritola | 13,89 |  Jarno Jokihaara | 14,23 |
| Seiväshyppy |  Piotr Buciarski | 540 |  Paul Burgess  Mikko Latvala | 520 |  |  |
| Pituushyppy |  Peter Häggström | 783 |  Tommi Evilä | 776 |  Niklas Rorarius | 770 |
| Kuulantyöntö |  Arsi Harju | 21,11 |  Ville Tiisanoja | 20,84 |  Janus Robberts | 20,24 |
| Keihäänheitto |  Harri Haatainen | 83,91 |  Harri Hakkarainen | 78,05 |  Kimmo Kinnunen | 75,42 |
Naiset
| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Johanna Manninen | 11,43 |  Katja Salivaara | 11,93 |  Elina Lax | 11,96 |
| 1 500 m |  Jennifer Toomey | 4.11,74 |  Fatiha Baouf | 4.13,08 |  Lisbeth Pedersen | 4.14,33 |
| 100 m aidat |  Manuela Bosco | 13,36 |  Jenny Kallur | 13,72 |  Emma Montell | 13,73 |
| Korkeushyppy |  Irina Mihaltshenko | 196 |  Marianne Mattas | 186 |  Katja Vainikainen | 174 |
| Kolmiloikka |  Heli Koivula | 14,34 |  Natalia Kilpeläinen | 13,90 (+3,3) |  Sirkka-Liisa Kivine | 13,69 |
| Kiekonheitto |  Tiina Kankaanpää | 58,49 |  Anita Hietalahti | 55,17 |  Eha Rünne | 54,85 |
| Moukarinheitto |  Sini Pöyry | 63,15 |  Agnieszka Pogroszewska | 61,61 |  Kaisa Kiintonen | 56,78 |
| Keihäänheitto |  Kirsi Ahonen | 54,37 |  Katja Nokelainen | 50,03 |  Niina Kelo | 48,96 |
Osakilpailut > Kuortane

Kuortaneen eliittikisat järjestettiin 28. heinäkuuta 2002.
Miehet
| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m (+2,6) |  Jamal Al Saffar | 10,10 |  Markus Pöyhönen | 10,17 |  Sakr Khalifa | 10,35 |
| 1 500 m |  Isaac Sang | 3.42,24 |  Willy Rotich | 3.46,00 |  Joseph Kosgei | 3.47,23 |
| 400 m aidat |  Ari-Pekka Lattu | 50,74 |  Janne Mäkelä | 50,76 |  Indrek Tustit  Jussi Heikkilä | 52,12 |
| Korkeushyppy |  Oskari Frösén | 225 |  Ville Vepsäläinen | 221 |  Mika Polku | 221 |
| Seiväshyppy |  Matti Mononen | 560 |  Mikko Latvala | 560 |  Toni Latvala | 550 |
| Pituushyppy |  Hussain Sadeh | 804 (+3,0) |  Niklas Rorarius | 798 (+2,6) |  Tommi Evilä | 762 (+2,1) |
| Kuulantyöntö |  Ville Tiisanoja | 21,09 |  Tepa Reinikainen | 20,80 |  Arsi Harju | 20,29 |
| Kiekonheitto |  Timo Sinervo | 60,72 |  Timo Tompuri | 60,36 |  Mika Loikkanen | 59,49 |
| Moukarinheitto |  Olli-Pekka Karjalainen | 79,67 |  Balázs Kiss | 76,38 |  David Söderberg | 74,21 |
| Keihäänheitto |  Ari Pakarinen | 81,46 |  Teemu Pasanen | 79,86 |  Jarkko Koski-Vähälä | 76,48 |
Naiset
| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Agné Visockaite | 11,43 |  Elina Lax | 11,96 |  Mariana Voronina | 12,03 |
| 1 500 m |  Marjo Venäläinen | 4.21,53 |  Hanna Haavikko | 4.24,72 |  Ulla Tuimala | 4.26,36 |
| 400 m aidat |  Milla Kelo | 61,23 |  Tea Finni | 62,83 |  |  |
| Pituushyppy |  Johanna Halkoaho | 642 (+2,4) |  Niina Saarman-Bartholdi | 630 (+2,3) |  Anniina Lindholm | 627 (+3,6) |
| Kolmiloikka |  Heli Koivula | 14,17 |  Natalia Kilpeläinen | 13,58 |  Teija Hannila | 13,35 (+2,6) |
| Keihäänheitto |  Taina Kolkkala | 62,86 |  Paula Huhtaniemi | 58,15 |  Kirsi Ahonen | 57,33 |