stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tukholma
Maantiede > Kunta- ja alueliitokset

Vuoden 1862 kuntauudistuksen myötä Tukholma sai ensimmäisen kaupunginvaltuustonsa. Tuolloin Tukholma käsitti suunnilleen nykyisen kantakaupungin. Ensimmäisenä Tukholmaan liitettiin Kuninkaallinen Djurgården liitettiin vuonna 1868.
Koska Tukholma oli kasvava kaupunki, jonka esikaupunkiasutus oli kasvanut tullien ulkopuolella, selvitettiin kokonaisia tai osittaisia kuntaliitoksia niin Bromman, Brännkyrkan, Solnan, Nackan ja muiden kuntien kanssa. Brännkyrkan maalaiskunta kaupungin eteläpuolella liitettiin Tukholmaan 1. tammikuuta 1913, jolloin kunnassa sijainneet Liljeholmenin ja Örbyn taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin. Kolme vuotta myöhemmin Bromman maalaiskunta kantakaupungista länteen liitettiin Tukholmaan ja samalla Mariehällin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Muiden maalaiskuntien osalta oli ongelmia, eikä Tukholma tehnyt aloitetta liitoksiin. Vasta toisen maailmansodan jälkeen Tukholman aluetta kasvatettiin liittämällä siihen kaupungista koilliseen sijainnut Spångan maalaiskunta ja Hässelby villastadin kauppala. Spångassa sijainneet Bromstenin, Flystan ja Solhemin taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin samalla. Viimeisin alueliitos johti niin suureen kritiikkiin, että kaupungin johto lupasi olla tekemättä enää uusia liitoksia.
Näiden alueiden lisäksi Tukholmaan on liitetty pienempiä alueita vuosien saatossa. Hammarby liitettiin Nackasta 1930, osa Bagarmossenista vuonna 1959 niin ikään Nackasta ja Kyrkhamn Järfällasta vuonna 1975. Skärholmen ja Vårberg liitettiin Tukholmaan Huddingesta vuonna 1963. Viimeisimpänä liitettiin Hansta Sollentunasta vuonna 1982.
Tukholman kaupunki ei kuulunut mihinkään alueeseen, vaan kaupunki hoiti itse maakäräjäkunnille kuuluneet asiat. Tukholma liittyi silloiseen Tukholman läänin maakäräjäkuntaan vasta vuonna 1971. Tukholman lääniin kaupunki on kuulunut vasta vuodesta 1968 lähtien. Sitä ennen kaupunki muodosti oman hallintoalueensa, jonka nimitys ruotsiksi oli överståthållarämbetet.
Maantiede > Tukholman kaupunginosat ja kaupunginosa-alueet

Tukholma on jaettu kaupunginosiin (stadsdel) vuodesta 1904. Vuonna 2006 kaupungissa oli 117 kaupunginosaa, joista 21 sijaitsee kantakaupungissa, 44 Länsi-Tukholmassa ja 52 Etelä-Tukholmassa. Kaupunginosat vaihtelevat pinta-alaltaan 758 hehtaarin suuruisesta Hässelby villastadista kuuden hehtaarin kokoiseen Riddarholmeniin.
Vuodesta 1998 Tukholma on jaettu hallinnollisiin kaupunginosa-alueisiin (stadsdelsområde), jotka päättävät itse kouluista ja muista sosiaalipalveluista. Kunnanvaltuusto asettaa alueiden valtuustot (stadsdelsnämnd). Kaupunginosa-alueita on yhteensä 14, ja ne jaetaan edelleen kaupunginosiin.
Bromma
Enskede-Årsta-Vantör
Farsta
Hägersten-Liljeholmen
Hässelby-Vällingby
Kungsholmen
Norrmalm
Rinkeby-Kista
Skarpnäck
Skärholmen
Spånga-Tensta
Södermalm
Älvsjö
Östermalm
Maantiede > Rikollisuus

Tukholman läänissä on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan lukuisia paikkakuntia tai lähiötä, jonka paikalliset verkostoituneet rikolliset tai alueelliset jengit ovat ottaneet hallintaansa. Alueilla voi tapahtua avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja paikallisten yrittäjien kiristystä suojelurahojen toivossa. Alueilla saatetaan elää rinnakkaisyhteiskunnassa, jossa rikolliset pitävät yllä omaa oikeutta ja myöntävät lainoja. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia heihin kohdistuvien hyökkäysten vuoksi. Poliisin tunnistamat 55 aluetta sijoittuvat 22 kaupunkiin. Tukholmassa ja sitä ympäröivässä Tukholman läänissä tällaisia alueita ovat: Hallunda–Norsborg, Alby–Fittja, Nynäshamn, Sollentuna, Åkersberga, Edsberg, Täby–Vallentuna, Rinkeby–Tensta, Husby, Hässelby, Hagsätra, Östberga, Farsta, Enskededalen, Bredäng, Vårberg, Skärholmen, Skarpnäck ja Bagarmossen.
Maantiede > Tukholman perinteiset tulliportit

Hornstull (lounaissuuntaan)
Skanstull (etelään)
Danvikstull (itään)
Vintertull (kaakkoon)
Roslagstull (koilliseen)
Norrtull (pohjoiseen)
Fridhemsplanin tulli (luoteeseen)
Maantiede > Ilmasto

Tukholmassa vallitsee mannerilmasto lämpimine kesineen ja kylmine talvineen.
Talous

Tukholma on Ruotsin suurin talouskeskus. Tukholma on historiallisesti ollut tärkeä merenkäynti- ja teollisuuskaupunki, mutta nykyään pankki- ja taloussektorit ovat kaupungin tärkeimpiä aloja. Yhdessä ne työllistävät noin 45 000 ihmistä. Kaupungissa on myös panostettu informaatioteknologiaan. Kista Science Parkia on yritetty jopa verrata Piilaaksoon. Myös biotekniikka on yksi eniten kasvavista alueista.
Tukholman kunta työllisti vuonna 2006 45 452 henkilöä. Suurin yksityinen työnantaja oli Ericsson. Muita suuria työnantajia olivat PostNord Sverige, Skandinaviska Enskilda Banken ja Föreningssparbanken.
Tukholman pörssin 99 tärkeimmästä yhtiöstä 67 %:n pääkonttori sijaitsee Tukholmassa tai Suur-Tukholman alueella. Ruotsin yli 200 työntekijän yhtiöistä 45 %:n pääkonttori sijaitsee Tukholman alueella.
Tukholman työttömyysaste oli vuonna 2004 noin 3,7 % (noin 18 700 henkilöä). Vuonna 2004 tukholmalaisten keskivertotulo vuodessa oli 227 200 kruunua (noin 24 707 euroa), kun koko maan keskiverotulo oli 196 800 kruunua.
Tukholman kunnallisvero oli vuonna 2005 30,35 % (Ruotsin kunnallisveron keskiarvo on noin 31,6 %), josta 18,08 % menee kunnalle ja loput 12,27 % Tukholman alueelle (region).
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. ″Päiväväestö” (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja ″yöväestö” (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,1 | 0,1 |
|   | jalostus | 9,5 | 9,7 |
|   | palvelut | 89,9 | 89,5 |
|   | tuntematon | 0,6 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 589 796 | 435 788 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 135,3 |  |
Liikenne

Tukholman julkinen liikenne koostuu busseista ja erityyppisistä junista, kuten metrosta ja paikallisjunista. Julkisesta liikenteestä Tukholman läänissä vastaa aluehallinnon alaisen liikennehallinnon Suur-Tukholman liikenne (SL). Päivittäin lähes 700 000 ihmistä matkustaa SL:n junissa ja busseissa.
Kaupungin pohjoispuolella 42 kilometrin päässä sijaitsee Tukholman kansainvälinen Arlandan lentoasema, joka on myös alueen lentoasemista suurin. Tukholman kunnan alueella sijaitsee Bromman lentoasema, jolta lähtee etupäässä sisämaanlentoja, varsinkin pienillä koneilla. Myös Finnair lentää Bromman kentältä Helsinkiin. Lisäksi yksityiskoneiden käyttö on keskittynyt Bromman lentokentälle. Muita tärkeitä Tukholman lähellä olevia lentoasemia ovat halpalentoyhtiöiden suosima Skavstan lentoasema Nyköpingissä ja Västeråsin lentoasema Västeråsissa.
Tukholman aluehallinnon omistama Waxholmsbolaget on vastuussa vedenpäällisestä julkisesta liikenteestä Tukholman saaristossa. Tukholma on yksi Itämeren tärkeimmistä satamakaupungeista. Päivittäinen laivayhteys Tukholmasta on Viking Linen sekä Silja Linen laivoilla Turkuun, Helsinkiin ja Ahvenanmaalle sekä Tallinkin aluksilla Tallinnaan.
Tukholman läpi kulkevat eurooppatiet E4, E18 ja E20. Tukholman monista moottoriteistä eniten liikennettä on E4:ään kuuluvalla Essingeledenillä. Toinen tärkeä moottoritie on Södra Länken, joka yhdistää Essingeledenin Nynäshamniin johtavaan Valtatie 73:een. Tukholmaan on pitkään suunniteltu kehätietä, josta puuttuu vielä itäinen lohko Nackan ja Värtahamnenin väliltä. Rakenteilla oleva Tukholman ohitustie käsittää E4-moottoritien osaksi tulevan tunnelin Skärholmenin ja Sollentunan välillä. Hanke maksaa noin 27 miljardia kruunua ja avataan liikenteelle vuonna 2026.
Tukholmassa on käytössä ruuhkamaksu kantakaupungin alueella ja kaupungin ohittavalla Essingeledenillä. Se otettiin käyttöön 1. elokuuta 2007.
Liikenne > Raideliikenne > Metro

Vuonna 1950 käyttöön otettu metro eli tunnelbanan koostuu kolmesta linjasta ja sadasta asemasta. Asemista 47 sijaitsee maan alla ja loput 53 maan päällä. Metron pääasema T-Centralenin kautta kulkee päivittäin 219 000 ihmistä.lähde? T-Centralen sijaitsee kaupungin keskustassa, Sergelin torin ja Vasagatanin välissä. Sieltä on myös yhteys Tukholman keskusrautatieasemalle ja Tukholman linja-autoterminaaliin.
Liikenne > Raideliikenne > Rautatie

Tukholman kautta kulkeva junaliikenne on vilkasta. Junia kulkee Uppsalaan, Eskilstunaan ja Norrköpingiin.
Paikallisjuna – Tukholman paikallisjuna, pendeltåg, jonka linjoilla on yhteensä 51 asemaa, ja niistä neljä Tukholman läänin ulkopuolella: Bålsta, Uppsala ja Knivsta Uppsalan läänissä ja Gnesta Södermanlandin läänissä.
Roslagsbanan – kapearaiteinen esikaupunkijunajärjestelmä, joka lähtee Tukholman itäiseltä asemalta ja haarautuu kolmeen eri linjaan, jotka päättyvät Näsbyparkiin, Österskäriin ja Kårstaan.
Saltsjöbanan – esikaupunkijunajärjestelmä Tukholman Slussenin ja Nackan Saltsjöbadenin välillä.
Arlanda Express – Tukholman ja Arlandan lentoaseman välillä kulkeva pikajunalinja.
Liikenne > Raideliikenne > Raitiotie

Poikittaisrata – eli Tvärbanan, joka nimensä mukaan yhdistää metron, Tukholman paikallisjunaliikenteen, ja linja-autoliikenteen eri kohdista.
Nockebybanan – pikaraitiotie läntisessä Tukholmassa Nockebyn ja Alvikin välillä.
Lidingöbanan – pikaraitiotie Lidingön kunnassa, Ropstenin ja Gåshaga bryggan välillä. Rata kulkee enimmäkseen Lidingön saaren eteläosassa.
Keskustaraitiotie – raitiotielinja Sergelin torilta Djurgårdenin saarelle.
Kulttuuri

Tukholmassa sijaitsee yli 70 museota, 57 teatteria, 96 elokuvateatteria ja 129 taidegalleriaa. Kaupungissa sijaitsee myös Ruotsin kuninkaallinen ooppera ja baletti. Suurin osa Ruotsin media-alan yrityksistä sijaitsee myös Tukholmassa. Kaupungin kulttuuritarjontaa rahoittavat itse kaupungin lisäksi Ruotsin valtio ja yksityiset tahot.
Kulttuuri > Media

Tukholmassa sijaitsee Ruotsin kahden yleisradioyhtiön Ruotsin radion (SR) ja Ruotsin television (SVT) pääkonttorit. Noin puolet SVT:n toiminnasta on sijoitettu Tukholmaan ja loput ympäri maata. Myös Ruotsin suurimman kaupallisen televisiokanavan TV4:n pääkonttori sijaitsee Tukholmassa. Paikallisia tv-kanavia ovat esimerkiksi Kanal Lokal Stockholm ja ″public access” kanava Öppna Kanalen Stockholm.
Ruotsin suurimmat kustantajat, kuten Bonnier sijaitsevat myös Tukholmassa. Kaupungin suurimpia lehtiä ovat ilmaisjakelulehti Metro (690 000 lukijaa), joka aloitti toimintansa Tukholmassa vuonna 1995. Tukholmasta lehti on levinnyt 21 eri maahan. Paikallismedioita ovat esimerkiksi Mitt i ja StockholmDirekt. Muita lehtiä ovat muun muassa aamulehdet Dagens Nyheter ja Svenska Dagbladet sekä iltapäivälehdet Aftonbladet ja Expressen. Ruotsinsuomalaisista lehdistä esimerkiksi Ruotsin Suomalaista toimitetaan Tukholmasta.
Kulttuuri > Kirjallisuus

Merkittäviä tukholmalaisia ja Tukholmaa kuvanneita kirjailijoita ovat August Strindberg (1849–1912) ja Hjalmar Söderberg (1869–1941). Nykyajan kirjailijoista voitaneen mainita Jens Lapidus sekä Stieg Larsson, jonka maailmallakin mainetta saaneet dekkarit sijoittuvat suurelta osin Tukholmaan. Runoilija ja lauluntekijä Carl Michael Bellman (1740–1795) tunnetaan persoonallisista Tukholma-kuvauksistaan, jotka tuovat esille kaupungin alaluokan elämän 1700-luvulla. Myös lastenkirjoistaan tunnettu Astrid Lindgren asui suurimman osan elämästään Tukholmassa, ja osa hänen kirjojensa tapahtumista sijoittuvat Tukholmaan.
Tukholman kaupunginkirjasto on Ruotsin suurin kunnallinen kirjasto. Pääkirjaston rakennus Sveavägenin ja Odengatanin risteyksessä on tunnetun arkkitehti Gunnar Asplundin piirtämä. Pääkirjaston lisäksi kirjastolla on 40 haaraosastoa eri puolilla kuntaa. Erikoisuutena on esimerkiksi Tukholman kulttuuritalossa sijaitseva Serieteket, joka on Ruotsin ainoa sarjakuviin erikoistunut kirjasto.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Tukholman museoista suosituimpia ovat ulkoilmamuseo Skansen (1 294 000 kävijää vuonna 2004), historiallista Vasa-laivaa esittelevä Vasa-museo (860 000 kävijää) ja nykytaiteen museo Moderna museet (681 000 kävijää). Muita museoita ovat muun muassa Biologinen museo, Merihistoriallinen museo, Nobel-museo, Nordiska museet, Tukholman armeijamuseo, Fotografiska ja Tukholman kaupunginmuseo. Myös Ruotsin kansallismuseo, Ruotsin arkkitehtuurimuseo ja Ruotsin luonnonhistoriallinen museo sijaitsevat Tukholmassa. Kaupungin taidegallerioista huomattavimpia on Liljevalchin taidehalli.
Museoiden lisäksi suosittuja kohteita Tukholmassa ovat Kulturhuset (3 081 000 kävijää vuonna 2004), Globen (1 350 000 kävijää) ja huvipuisto Gröna Lund (1 010 000 kävijää). Tukholmassa sijaitsee Unescon maailmanperintöluettelon kuuluva Skogskyrkogården. Kaupungin lähialueella, Ekerön kunnassa, sijaitsee myös luetteloon kuuluva Drottningholmin linna, joka toimii kuningasperheen yksityisasuntona.
Tukholman kirkkonähtävyyksiä ovat muun muassa kaupungin evankelis-luterilainen tuomiokirkko eli Suurkirkko, Suomalainen kirkko, saksalaiselle Pyhän Gertrudin seurakunnalle kuuluva Saksalainen kirkko sekä alun perin 1200-luvulla rakennettu Riddarholmenin kirkko, joka on kaupungin vanhin säilynyt rakennus.
Kulttuuri > Nähtävyydet > Muita nähtävyyksiä

Eriksdalsbadetin sisäuimala
Hötorget ja Hötorgsskraporna
Kungliga Dramatiska Teatern
Ruotsin kuninkaallinen ooppera
Ruotsin valtiopäivätalo
Stureplan
Sergelin tori
Tukholman vanhakaupunki
Tukholman kaupungintalo
Tukholman kuninkaallinen linna
Kulttuuri > Arkkitehtuuri

Tukholman vanhimman kaupunginosan Vanhankaupungin katukaava on peräisin keskiajalta, ja se seurailee vanhoja kaupunginmuureja. Vanhankaupungin vanhin rakennus on Riddarholmskyrkan, joka on peräisin 1200-luvun lopulta. Muita keskiaikaisia rakennuksia ovat muun muassa Storkyrkan.
Ruotsin suurvalta-ajan rakennuksista merkittävimpiä ovat esimerkiksi Nicodemus Tessin vanhemman ja Jean de la Valléen suunnittelema Bonden palatsi ja Simon De la Valléen suunnittelema Riddarhuset.
1910- ja 1920-luvut oli ruotsalaisen arkkitehtuurin loistokautta, ja ruotsalaisesta tyylistä käytettiin nimitystä ″Swedish Grace”. Silloin rakennettiin muun muassa Tukholman kaupungintalo, Carl Bergstenin piirtämä Liljevalchin taidehalli. Sen sijaan Gunnar Asplundin suunnittelema Tukholman kaupunginkirjasto edustaa modernismia, jota kutsuttiin nimellä ″Swedish Modern”.
Kiistelty tapahtuma Tukholman kaupungin arkkitehtuurin historiassa on 1960-luvulta, jolloin 1800-luvulla rakennettu Klarakvarteret osin purettiin. Nykyään kaupungin uudet rakennukset edustavat paluuta niukkaan ja puhtaaseen suunnitteluun.
Tukholman metroa, jota alettiin rakentaa 1940-luvulla, mainostetaan maailman pisimpänä taidenäyttelynä. Monet muotoilijat ja arkkitehdit ovat antaneet maanalaisen asemille oman ilmeen.
Kulttuuri > Urheilu

Suosittu urheilulaji on jalkapallo. Suurimpia jalkapalloseuroja ovat Djurgårdens IF, Hammarby IF ja solnalainen AIK. Djurgårdens IF on eri lajeissa kaiken kaikkiaan koko maan menestynein seura ja nyrkkeily on sen menestyslaji Ruotsin mestaruuksilla mitattuna..
Tukholman olympiastadion eli yleisemmin Tukholman stadion rakennettiin vuosina 1910–1912 vuoden 1912 kesäolympialaisia varten. Olympialaisten jälkeen Tukholman stadionilla on järjestetty urheilutapahtumia ja vuodesta 1987 ulkoilmakonsertteja. Stadion on ollut vuodesta 1936 Djurgårdens IF:n kotikenttä jalkapallossa. Parhaimmillaan stadionille mahtuu 14 160 katsojaa.
Tukholman maamerkkeihin kuuluva monitoimiareena Globen on maailman suurimpia pallomaisia rakennuksia. Se valmistui vuoden 1989 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin. Siellä pelattiin MM-jääkiekkoa myös vuonna 1995 Suomen voittaessa kultaa sekä vuosina 2012 ja 2013. Globenissa on pelannut kotiotteluitaan muun muassa Djurgårdenin jääkiekkojoukkue, sekä Ruotsin jääkiekkomaajoukkue eri turnauksissa.lähde?
Jääpallon Elitserienissä pelaa kolme joukkuetta Tukholmasta: AIK, Hammarby IF ja IK Tellus.
Koulutus

Tukholma on Ruotsin suurin opiskelijakaupunki opiskelijoiden määrällä mitattuna. Tukholman suurin ylemmän asteen oppilaitos on vuonna 1878 perustettu Stockholms Högskola, nykyinen Tukholman yliopisto, jossa opiskelee noin 35 000 henkilöä. Yliopiston campusalue Frescati sijaitsee kantakaupungin pohjoispuolella. Yliopiston tunnettuihin alumneihin kuuluu muun muassa viisi Nobelin palkinnon saajaa.
Pohjoismaiden suurin tekninen korkeakoulu on vuonna 1827 perustettu Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu KTH, jolla on noin 12 000 opiskelijaa. KTH:n alumneihin kuuluu muun muassa vuoden 1970 Nobelin fysiikan palkinnon saanut Hannes Alfvén, vuonna 2006 Abelin palkinnon saanut Lennart Carleson ja Ruotsin ainut astronautti Christer Fuglesang. KTH ja Tukholman yliopisto tekevät yhteistyötä biotekniikan ja fysiikan alalla AlbaNovassa.
Tukholman kauppakorkeakoulu on yksi harvoista yksityisistä ylemmän asteen oppilaitoksista.
Tukholman kuninkaallinen musiikkikorkeakoulu on musiikkiyliopisto, jonka juuret johtavat vuonna 1771 perustetun Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian konservatorioon. Tärkeitä taidekorkeakouluja ovat lisäksi Kuninkaallinen taidekorkeakoulu ja Konstfack.
Maailman suurin yksittäinen lääketieteeseen erikoistunut yliopisto Karoliininen instituutti sijaitsee kahdessa paikassa Tukholman kunnan ulkopuolella, Solnassa ja Flemingsbergissä. Vuonna 1995 perustettu Södertörns högskola kaupungin eteläpuolella luotiin vastapainoksi kaikille kaupungin pohjoispuolella sijaitseville korkeakouluille.
Politiikka

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Tukholman kunnanvaltuustossa on 101 paikkaa, joten enemmistöä varten vaaditaan 51 paikkaa. Kunnallisvaaleissa Tukholman kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
1 Södermalm-Enskede (20 valtuutettua)
2 Bromma-Kungsholmen (15 valtuutettua)
3 Norrmalm-Östermalm-Gamla Stan (17 valtuutettua)
4 Östra Söderort (17 valtuutettua)
5 Västra Söderort (16 valtuutettua)
6 Yttre Västerort (16 valtuutettua)
Kunnanvaltuusto valitsee 13-jäsenisen kunnanhallituksen (kommunstyrelse), jonka jäsenistö koostuu kunnanvaltuuston enemmistön ja opposition edustajista. Tukholmassa on lisäksi kahdeksan kunnanneuvosta (borgarråd). Nämä johtavat osastoja, joilla on omat vastuualueet. Kunnanvaltuusto valitsee kunnanneuvokset neljän vuoden välein. Lisäksi valitaan neljä oppositioon kuuluvaa niin sanottua opposition kunnanneuvosta (oppositionsborgarråd), joilla ei ole omaa osastoa. Kunnanneuvokset kokoontuvat niin sanotussa kunnanneuvostossa (borgarrådsberedningen). Sen tehtäviä johtaa rahatoimen kunnanneuvos, joka on myös kunnanhallituksen puheenjohtaja. Joskus rahatoimen kunnanneuvoksesta käytetään nimitystä pormestari.
Vuoden 2002 vaalit voittivat sosiaalidemokraatit, jotka saivat enemmistön vasemmistopuolueen ja ympäristöpuolueen avulla. Vuoden 2006 kunnallisvaaleissa kokoomus, kansanpuolue ja kristillisdemokraatit löivät vuosina 2002–2006 kuntaa hallinneet sosiaalidemokraatit, vasemmistopuolueen ja ympäristöpuolueen. Kunnan raha-asiainkunnanneuvokseksi tuli Kristina Axén Olin. Keskustapuolue sai myös yhden paikan Tukholman kunnallisvaltuustossa kahdeksan vuoden tauon jälkeen.
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tukholman kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 23 | 27 | 31 | 34 | 33 | 28 | 32 | 29 | 35 | 27 | 41 | 38 | 28 | 22 |  |
|   | Keskustapuolue | 15 | 12 | 6 | 6 | 0 | 5 | 1 | 5 | 0 | 0 | 1 | 3 | 3 | 8 |  |
|   | Liberaalit | 12 | 13 | 12 | 6 | 14 | 13 | 12 | 9 | 9 | 17 | 10 | 10 | 9 | 10 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 6 | 5 | 3 | 1 | 2 | 5 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 8 | 6 | 6 | 10 | 16 | 16 | 9 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 42 | 40 | 39 | 41 | 40 | 36 | 33 | 37 | 29 | 35 | 27 | 25 | 24 | 23 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 9 | 9 | 10 | 11 | 10 | 11 | 9 | 11 | 13 | 11 | 9 | 8 | 10 | 13 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 8 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 3 | 3 | 4 | 8 | 9 | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 |  |
|   | Yhteensä  | 101 | 101 | 101 | 101 | 101 | 101 | 101 | 101 | 101 | 101 | 101 | 101 | 101 | 101 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bromman piiri (Uplanti)
Brännkyrkan piiri
Enskeden piiri
Essingen piiri
Farstan piiri
Hägerstenin piiri
Hässelbyn piiri
Högalidin piiri
Kistan piiri
Kungsholmenin piiri
Skarpnäckin piiri
Skärholmenin piiri
Spångan piiri
Tukholman Adolf Fredrikin piiri (Stockholms Adolf Fredriks distrikt)
Tukholman Engelbrektin piiri (Stockholms Engelbrekts distrikt)
Tukholman Gustav Vasan piiri (Stockholms Gustav Vasa distrikt)
Tukholman Hedvig Eleonoran piiri (Stockholms Hedvig Eleonora distrikt)
Tukholman Katarinan piiri (Stockholms Katarina distrikt)
Tukholman Maria Magdalenan piiri (Stockholms Maria Magdalena distrikt)
Tukholman Oscarin piiri (Stockholms Oscars distrikt)
Tukholman Sankt Göranin piiri (Stockholms Sankt Görans distrikt)
Tukholman Sankt Johanneksen piiri (Stockholms Sankt Johannes distrikt)
Tukholman Sankt Matteuksen piiri (Stockholms Sankt Matteus distrikt)
Tukholman Sofian piiri (Stockholms Sofia distrikt)
Tukholman tuomiokirkkopiiri (Stockholms domkyrkodistrikt)
Vantörin piiri
Vällingbyn piiri
Västerledin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan Tukholmassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Stockholms domkyrkoförsamling
S:t Johannes
Adolf Fredrik
Gustav Vasa
S:t Matteus
Engelbrekt
Hedvig Eleonora
Oscar
Maria Magdalena
Högalid
Katarina
Sofia
Kungsholm
S:t Göran
Brännkyrka
Vantör
Farsta
Bromma
Essinge
Västerled
Vällingby
Enskede-Årsta
Skarpnäck
Hässelby
Hägersten
Skärholmen
Spånga-Kista
Näiden lisäksi Tukholmassa on kaksi Ruotsin kirkon alaisuudessa toimivaa ei-alueellista seurakuntaa, Tukholman suomalainen seurakunta ja saksalainen Pyhän Gertrudin seurakunta.
Heraldiikka

Vanhin säilynyt versio Tukholman vaakunasta.
Toiseksi vanhin versio Tukholman vaakunasta.
Eerik Pyhän kuvaa kantava versio, johon nykyinenkin vaakuna perustuu.
Tukholman kunnan vaakunassa on Ruotsin suojeluspyhimyksen Eerik Pyhän kuva. Se on ollut kaupungin sinetissä jo 1300-luvulta. Varhaisin, vuodelta 1296 oleva vaakuna kuvasi kahta tornia. Jo vuonna 1326 kaupunki hankki uuden vaakunan, jossa on muurien ympäröimänä kolme tornia. Pyhän Eerikin kuvaa kantava vaakuna tunnetaan vuodelta 1376. Nykyisen ulkomuotonsa vaakuna sai vuonna 1934. Vaakunassa oleva Pyhän Eerikin kuva perustuu Roslags-Bron kirkossa olevaan kuvaan.
Panoraamakuva Tukholman kaupungintalolta.
Ager publicus

Ager publicus ("julkinen maa") tarkoitti Rooman valtion omistamia maa-alueita. Osa niistä annettiin vuokralle ja saadut tulot käytettiin kulttimenoihin. Osaa taas käytettiin laidunmaana, jonka käytöstä piti maksaa. Osaa viljelivät vauraat yksityishenkilöt, possessores, jotka maksoivat maan käytöstä.
Rooma takavarikoi voitetuilta kansoilta yleensä kolmanneksen näiden maista, joista ager publicus muodostui. Takavarikoiduille alueille perustettiin siirtokuntia tai kensorit vuokrasivat parhaat maa-alueet viljelymaiksi. Gracchuksen veljekset vaativat 100-luvun loppupuolella eaa. ager publicuksien oikeudenmukaisempaa jakoa, ja siitä lähtien nämä maat määriteltiin tarkasti.