stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kreikan valtiovarainministeriö
Valtiovarainministerit

Kreikan valtiovarainministerinä ovat nykyisen ministeriön (vuodesta 2009) aikana toimineet:
| Ministeri | Kausi alkoi | Kausi päättyi | Hallitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Giórgos Papakonstantínou | 7. lokakuuta 2009 | 17. kesäkuuta 2011 | G. A. Papandréoun hallitus |
| Evángelos Venizélos | 17. kesäkuuta 2011 | 11. marraskuuta 2011 | G. A. Papandréoun hallitus |
| Evángelos Venizélos | 11. marraskuuta 2011 | 21. maaliskuuta 2012 | Papadímoksen hallitus |
| Fílippos Sachinídis | 21. maaliskuuta 2012 | 17. toukokuuta 2012 | Papadímoksen hallitus |
| Geórgios Zaniás | 17. toukokuuta 2012 | 5. heinäkuuta 2012 | Pikramménoksen hallitus |
| Giánnis Stournáras | 5. heinäkuuta 2012 | 9. kesäkuuta 2014 | Samarásin hallitus |
| Gkíkas Chardoúvelis | 9. kesäkuuta 2014 | 25. tammikuuta 2015 | Samarásin hallitus |
| Giánis Varoufákis | 27. tammikuuta 2015 | 6. heinäkuuta 2015 | Tsíprasin I hallitus |
| Efkleídis Tsakalótos | 6. heinäkuuta 2015 | 28. elokuuta 2015 | Tsíprasin I hallitus |
| Giórgos Chouliarákis | 28. elokuuta 2015 | 23. syyskuuta 2015 | Thánoun hallitus |
| Efkleídis Tsakalótos | 23. syyskuuta 2015 | 9. heinäkuunta 2019 | Tsíprasin II hallitus |
| Chrístos Staïkoúras | 9. heinäkuuta 2019 |  | Mitsotákisin hallitus |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan valtiovarainministeriö Wikimedia Commonsissa
Υπουργείο Οικονομικών. Kreikan valtiovarainministeriön verkkosivut. (kreikaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Υπουργείο Οικονομικών (Ελλάδα)
Kreikan ministeriöt
Digitaalisen hallinnon ministeriö
Infrastruktuuri- ja liikenneministeriö
Kansalaistensuojeluministeriö
Kehitys- ja investointiministeriö
Kulttuuri- ja urheiluministeriö
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö
Merenkulku- ja saaristoministeriö
Oikeusministeriö
Opetus- ja uskontoasiainministeriö
Puolustusministeriö
Sisäministeriö
Terveysministeriö
Turismiministeriö
Työ- ja sosiaaliministeriö
Ulkoministeriö
Valtiovarainministeriö
Ympäristö- ja energiaministeriö
Käännös suomeksi
Kun päivä painuu levolle

Kun päivä painuu levolle, myös Te lucis ante terminum, on breviariumissa rukoushetkeen päivän päättyessä liittyvä vanha latinankielinen hymni. Sen vaihtoehtona on Christe qui lux es et dies (Oi Kristus, kirkas aamunkoi, VK 550).
Hymniin on vanhastaan useita sävelmiä kirkkovuoden eri aikoja varten.
Hymni Te lucis ante terminum on suomennettuna Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa, virsi 754 Kun päivä painuu levolle Anna-Maija Raittilan suomennoksena vuodelta 1996.
| Alkuperäinen latinankielinen teksti | Suomenkielinen käännös Adolf Carlingin Rukouskirjasta>  |
| --- | --- |
  Te lucis ante terminum,  Rerum Creator, poscimus,  Ut pro tua clementia,  sis praesul ad custodiam.  Procul recedant somnia,  Et noctium phantasmata:  Hostemque nostrum comprime,  Ne polluantur corpora.  Praesta, Pater omnipotens,  per Iesum Christum Dominum,  qui tecum in perpetuum  regnat cum Sancto Spiritu.  Amen.:   Kun päivä käypi lopulle,  Sua rukoilemme, Luojamme,  Laupeutes tähden suojamme  Ole ja varjeluksemme.  Pois unet meistä väistykööt,  ja öiset haamut häipykööt;  Masenna vihamiehemme,  Ruumiimme ettei saastune.  Meit’ kuule, Isä rakkahin,  Ja Poika, Isän vertainen,  Mi kanssa Hengen puoltajan  Hallitset nyt ja ainian.   Amen.
Aiheesta muualla

Kun päivä painuu levolle (Arkistoitu – Internet Archive) - Verkkovirsikirja
Kovalainen

Kovalainen tarkoittaa seuraavia:
Sukunimenä

Aleksanteri Kovalainen (s. 1978), kirjailija
Anne Kovalainen (s. 1960), Turun yliopiston yrittäjyyden ja liiketoimintaosaamisen professori
Heikki Kovalainen (s. 1981), kilpa-autoilija
Kati Kovalainen (s. 1975), jääkiekkoilija
Maija Lasaroff (o.s. Kovalainen, s. 1981), yleisurheilija
Marko Kovalainen (s. 1975), motocrosskuljettaja
Ritva Kovalainen (s. 1959), valokuvataiteilija ja taiteilijaprofessori
Muita merkityksiä

Iso-Kovalainen, järvi Keski-Suomessa Jyväskylässä Mökkiperän lähellä
Pieni-Kovalainen, lampi Keski-Suomessa Jyväskylässä Mökkiperän lähellä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kovalainen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koutero

| Koutero (Ковдор) Kovdor |
| --- | --- |
 vaakuna
 Murmanskin alue Venäjällä, alla Koutero alueella
 Koutero
 Koordinaatit: 67.5632°N, 30.4750°E 
valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Murmanskin alue
Piiri:  Kouteron piiri
Perustettu:  1953
Kaupungiksi:  1965
Väkiluku (2010):  18 820
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Suuntanumero(t):  +7 81535
 
 kovadm.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kouteroa talvisaikaan
Koutero (ven. Ковдо́р, Kovdor) on kaupunki ja kaupunkipiirin keskus Murmanskin alueella Venäjällä lähellä Suomen rajaa. Koutero toimii Kouteron piirin (kaupunkipiirikunta) keskuksena. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Kouteron piirissä asui kaikkiaan 21 297 henkeä. Enemmistö väestöstä (18 820 ihmistä) asui Kouteron kaupungissa; loput olivat maaseutukylien asukkaita.
Kouteron avolouhos keskustan tuntumassa
Kaupungissa sijaitsee avolouhostyyppinen rautakaivos ja siellä tuotetaan myös apatiittia. Lisäksi alueella on sahoja ja laajoja metsänhakkuita. Kouteroon johtaa 117 km:n pituinen rautatie Muurmannin radalta Kantalahdesta. Paikkakunnan nimi perustuu läheisen Kouterojärven nimeen; sana on saamelaista alkuperää ja tarkoittaa käärmettä.[lähde? ]
Historia

Ensimmäiset malmilöydöt tehtiin ja kaivostoiminta alueella aloitettiin 1932, mutta toiminta katkesi toisen maailmansodan aikana. Asutuskeskus perustettiin kun suurimittainen kaivostoiminta ja rikastuslaitoksen rakentaminen aloitettiin 1953. Vuonna 1956 Kouteroon valmistui rautatieyhteys, ja siitä tuli kaupunkityyppinen taajama. Kaupunkioikeudet se sai vuonna 1965. Kaivoskaupungit Nikel, Zapoljarnyi ja Kovdor olivat neuvostoaikana suljettuja kaupunkeja, joihin pääsi vierailemaan vain rajavartiopalvelun myöntämällä erikoisluvalla.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kouteron epäviralliset sivut (venäjäksi)
Kaupunkikartta www.kolamap.ru
Ковдор - OnLine! (Arkistoitu – Internet Archive)
Brigham Young

| Brigham Young |
| --- | --- |
 Young jossain vaiheessa 1870-luvulla
Utahin territorion 1. kuvernööri
 3.2.1851 – 12.4.1858  
Edeltäjä:  virka perustettu
Seuraaja:  Alfred Cumming
MAP-kirkon presidentti
 27.12.1847 – 29.8.1877  
Edeltäjä:  Joseph Smith
Seuraaja:  John Taylor
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. kesäkuuta 1801 Whitingham, Vermont, Yhdysvallat
Kuollut: 29. elokuuta 1877 (76 vuotta) Salt Lake City, Utah, Yhdysvallat
Puoliso:  55
Lapset:  57
Tiedot
Uskonto:  mormonismi
 Nimikirjoitus
Brigham Young (1. kesäkuuta 1801 Whitingham, Vermont, Yhdysvallat − 29. elokuuta 1877 Salt Lake City, Utah, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen uskonnollinen johtaja, Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon tai mormonikirkon toinen presidentti ja Amerikan länsiosien asuttaja.
Varhainen elämä

Brigham Young syntyi vuonna 1801 Whitinghamissa, Vermontissa. Hän oli yhdeksäs yhdestätoista lapsesta. Youngin muodollinen koulutus oli vaatimaton: hän harjoitteli puusepän, ​​maalarin ja lasimestarin oppipoikana, ja yritti elättää itsensä näissä ammateissa. Vuonna 1824 hän tapasi ensimmäisen vaimonsa Miriam Worksin, jonka kanssa hän sai kaksi tytärtä. Young liittyi metodistikirkkoon vuonna 1824.
Nousu mormonikirkossa

Vuoteen 1830 mennessä Young asettui Mendonin kaupunkiin New Yorkin osavaltiossa. Siellä hän ensi kertaa tutustui äskettäin perustetun mormonikirkon opetuksiin. Young kuitenkin kastatti itsensä ja perheensä kirkon jäseniksi vasta 14. huhtikuuta 1832.
Youngia viehätti mormonismin restorationismi, millennialismi ja autoritarismi, sekä mahdollisuus saada kirkon pappeuden kautta asemaa ja kunnioitusta. Youngin sitoutuminen mormonismiin vahvistui entisestään hänen tavattuaan liikkeen johtajan Joseph Smithin, jonka Young uskoi olevan todellinen Jumalan profeetta. Tästä tapaamisesta lähtien Young käytti tarmonsa ja kykynsä mormonismin edistämiseen. Hän yleni nopeasti kirkon hierarkiassa, ja vuonna 1835 hänet nimitettiin kirkon kahdentoista apostolin koorumiin. Vuonna 1838 mormonit karkotettiin Missourin osavaltiosta, ja Young johti heidän muuttoliikkeensä Illinoisiin.
Vuonna 1840 Brigham Young matkusti Englantiin, missä hän johti mormonien lähetystyötä. Youngin ansiosta useita brittejä liittyi kirkon jäseniksi ja muutti Yhdysvaltoihin. Palattuaan Illinoisiin vuonna 1841, Young totteli uskollisesti Joseph Smithin käskyä harjoittaa salaa moniavioisuutta. Young solmi seuraavina vuosikymmeninä avioliiton arviolta 55 naisen kanssa ja sai 57 lasta kuudentoista vaimonsa kanssa.
Lännen asutuksen johtaja

Young nousi mormonien pääasialliseksi johtajaksi Joseph Smithin murhan jälkeen vuonna 1844, vaikka hänellä olikin useita haastajia. Vuoteen 1846 mennessä mormonien vastainen väkivalta sai Youngin päättämään, että hänen seuraajansa eivät voineet jäädä Illinoisiin, ja aloitti mormonien länteen suuntautuneen joukkomuuton suunnittelun. Vuoden 1846 kesällä Young ei joukkoineen päässyt Missouri-jokea kauemmaksi, mutta vuonna 1847 hän johti pioneerijoukon Kalliovuorille. Young valitsi Ison Suolajärven mormonien asuinpaikaksi, jonne he perustivat Salt Lake Cityn kaupungin. Seuraavan kolmenkymmenen vuoden aikana hän valvoi tuhansien siirtolaisten saapumista länteen sekä kymmenien mormonisiirtokuntien perustamista Utahissa, Nevadassa, Idahossa, Wyomingissa, Arizonassa ja Kaliforniassa. Young oli Amerikan länsiosien merkittävimpiä asuttajia.
Utahin hallitsija

Utahin territorio perustettiin vuonna 1850 ja Young nimitettiin sen ensimmäiseksi kuvernööriksi. Young hoiti virkaa vuoteen 1857 asti. Youngin ja liittovaltion suhteet olivat kuitenkin kireät, etenkin sen seurauksena, että mormonikirkko tunnusti julkisesti harjoittavansa moniavioisuutta. Lisäksi Young julisti julkisesti, että "kuka Yhdysvaltain presidentti tahansa, joka nostaa sormensa tätä kansaa vastaan, kuolee ennen aikojaan ja joutuu Helvettiin!" Vuoteen 1857 mennessä Youngin ja liittovaltion väliset suhteet olivat heikentyneet siihen pisteeseen, että presidentti James Buchanan lähetti Yhdysvaltain armeijan joukot Utahiin syrjäyttääkseen Youngin virasta. Konflikti tunnetaan nimellä Utahin sota. Young ei syrjäyttämisensä jälkeen enää toiminut poliittisessa virassa, mutta mormonikirkon presidenttinä hän käytännössä hallitsi Utahia kuolemaansa asti.
Jännitteet mormonien ja liittovaltion välillä pysyivät seuraavien vuosien ajan, ja liittovaltio pyrki kamppailemaan Youngia ja hänen seuraajiaan vastaan erinäisillä toimilla. Näihin toimiin kuuluivat toisen aseellisen joukon lähettäminen Utahiin vuonna 1862, sekä moniavioisuutta vastaan suunnatut Morrill Anti-Bigamy Act ja Poland Act -lait vuosina 1862 ja 1874. Young joutui kotiarestiin useiksi viikoiksi vuonna 1872, ja hänet vangittiin hetkellisesti maaliskuussa 1875.
Mormonien profeetta

Kirkon johtajana Brigham Young oli käytännönläheisempi idealistiseen Joseph Smithiin verrattuna. Hän painotti saarnoissaan käytännön tekoja Jumalan valtakunnan rakentamiseksi. Youngin harvoja teologisia ja opillisia innovaatioita olivat oppi verisovituksesta, jonka mukaan Kristuksen sovitusuhri ei riitä sovittamaan raskaita syntejä, kuten murhaa tai aviorikosta, vaan niiden sovitukseksi on välttämätöntä, että synnintekijän veri vuodatetaan maahan. Young myös opetti, että Aadam on maapallon Jumala, joka on koko ihmiskunnan henkien isä jo ennen maailman luomista, ja että luotuaan maailman Aadam saapui maan päälle ja otti mukaan Eevan, yhden vaimoistaan. Sekä verisovitusoppi että Aadam-Jumala-oppi eivät juurikaan vaikuttaneet MAP-kirkon teologiseen kehitykseen, ja kirkko luopui niistä vähitellen Youngin presidenttiyden jälkeen. Pidempään oli voimassa Youngin vuonna 1847 julistama oppi, jonka mukaan mustaihoiset eivät voineet saada mormonikirkon pappeutta. MAP-kirkko kumosi käytännön vasta vuonna 1978.
Ura liikemiehenä

Poliittisen ja kirkollisen uransa lisäksi Young harjoitti menestyksellistä liiketoimintaa useilla aloilla ja oli Utahin merkittävin liikemies. Hän omisti yksin tai liikekumppaneidensa kanssa muun muassa lauttayhtiön, rautatien, tislaamon ja puutavaraa, sokerijuurikkaita ja rautaa kaupanneita yrityksiä. Hänen suurin menestyksensä liikemiehenä tuli kiinteistöalalla. Lisäksi Young pyrki edistämään mormonien omavaraisuutta perustamalla osuuskuntia.
Youngin henkilökohtainen omaisuus oli tämän kuollessa arviolta 600 000 dollaria (nykyrahassa noin 12,5 miljoonaa euroa).
Jälkimaine

Brigham Youngin mukaan on nimetty muun muassa MAP-kirkon omistama Brigham Youngin yliopisto sekä Utahissa sijaitseva Brigham Cityn kaupunki.
Youngin hautajaisiin osallistui 50 000 henkilöä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brigham Young Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Joseph Smith | Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon presidentti 1847–1877 | Seuraaja: John Taylor |
Youngin kuoleman jälkeen julkaistussa mormonien vastaisessa pilapiirroksessa Youngin lesket itkevät leveässä aviovuoteessa.
Kouvolan alueellinen jako

Kouvolan alueellinen jako tarkoittaa Kouvolan kaupungin alueella olevia pienempiä alueita. Kaupunginosat ovat kaupungin hallinnollisista ja tilastollisista syistä ylläpitämiä aluehallinnollisia yksiköitä. Vaikka suuraluejako on Kouvolassa kaupunginosajakoa merkittävämpi, pienempiä alueita hyödynnetään sijaintitietona muun muassa kaavoituksessa, kiinteistötunnuksissa, lupa-asioissa ja inventoinneissa.
Kouvolan suuralueet ja kaupunginosat
Kouvolassa on 39 kaupunginosaa. Niistä 11 sijaitsee vanhan Kouvolan alueella, 5 Kuusankoskella, 7 Anjalankoskella, 10 Valkealassa, 4 Elimäellä ja 2 Jaalassa.
Kouvola on kaupunginosajaon lisäksi jaettu kolmeen tilastolliseen osa-aluetasoon eli suuralueisiin, tilastoalueisiin ja pienalueisiin. Näitä alueita hallinnoi ja ylläpitää Tilastokeskus. Tilastoalueita on yhteensä 43 ja jokainen niistä kuuluu yhteen kuudesta suuralueesta. Suuralueet ovat samat kuin entisten Kouvolan, Anjalankosken ja Kuusankosken kaupunkien sekä Elimäen, Jaalan ja Valkealan kuntien alueet.
Pienalueita on yhteensä 193.
Osa-alueiden ja kaupunginosien lisäksi Kouvola on vuodesta 2018 lähtien jakautunut myös viiteen aluetoimikuntaan. Niiden tarkoituksena on turvata hyvät ja toimivat kunnallispalvelut nykyisen Kouvolan entisten kuntien alueilla. Aluetoimikuntien tehtäviä ovat mm. alueen palvelutarpeen arviointi ja kehittämissuunnitelman laatiminen, kaupungin myöntämän vuosittaisen kehittämisrahan käytöstä päättäminen, lausuntojen antaminen, verkostoituminen eri toimijoiden kanssa sekä osallistuminen alueen palveluiden ja hankkeiden suunnitteluun yhdessä kaupungin kanssa.
Aluetoimikuntien toiminta-alueet ovat Anjalankoski, Valkeala, Elimäki (ml. Koria), Kouvolan keskusta-alue ja Kuusankoski (ml. Jaala). Aluejaon lähtökohtana on käytetty tilastollisia suuralueita.
Kouvolan seudun entisistä kunnista eli nykyisistä suuralueista vain Jaala ei muodosta omaa aluetoimikuntaa, vaan on osa Kuusankosken aluetoimikuntaa.
Kouvolan kaupunginosat > Kouvolan keskusta-alue

1  - Kangas
2  - Kaunisnurmi
3  - Sarkola
4  - Vahtero
5  - Käpylä
6  - Tornionmäki
7  - Lehtomäki
8  - Kankaro
9  - Mielakka
10 - Tykkimäki
11 - Korjala
Kouvolan kaupunginosat > Kuusankoski

21 - Kuusankoski
22 - Voikkaa
23 - Kymintehdas
24 - Pilkanmaa
25 - Keltti
Kouvolan kaupunginosat > Anjalankoski

31 - Myllykoski
32 - Keltakangas
33 - Inkeroinen
34 - Anjala
35 - Ummeljoki
36 - Sippola
37 - Kaipiainen
Kouvolan kaupunginosat > Valkeala

41 - Valkealan kirkonkylä
42 - Niinistö
43 - Kangasranta
44 - Kiehuva
45 - Jokela
46 - Utti
47 - Selänpää
48 - Aitomäki
49 - Vuohijärvi
50 - Oravala
Kouvolan kaupunginosat > Elimäki

51 - Elimäen kirkonkylä
52 - Koria
53 - Pohjois-Elimäki
54 - Etelä-Elimäki
Kouvolan kaupunginosat > Jaala

61 - Jaalan kirkonkylä
62 - Pohjois-Jaala
Aluetoimikunnat

Tilastotiedot ovat vuoden 2015 mukaiset.
Kouvolan taajamat

| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2018) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kouvolan keskustaajama | 47 863 |
| 2 | Valkeala | 5 895 |
| 3 | Myllykoski | 5 835 |
| 4 | Inkeroinen | 4 788 |
| 5 | Koria | 3 943 |
| 6 | Elimäen kirkonkylä | 1 297 |
| 7 | Jaalan kirkonkylä | 597 |
| 8 | Utti | 395 |
| 9 | Kaipiaisten asemanseutu | 236 |
| 10 | Sippola | 201 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Sippola lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa, mutta palasi takaisin taajamien joukkoon vuoden 2018 rajauksessa. Entisen vuonna 2009 lakkautetun Kuusankosken kaupungin keskuspaikka, Kuusankoski ja Voikkaa eivät enää nykyisin muodosta omia taajamiaan, vaan ovat osa Kouvolan keskustaajamaa.
Kouvolan postinumeroalueet

Asteriskilla (*) merkityt alueet ulottuvat myös toisen kunnan alueelle. 
Kahdella asteriskillä (**) merkityt alueet ulottuvat vain pieniltä osin Kouvolan alueelle.
| Postinumero ja toimipaikka | Alueen nimi | Väkiluku (31> 12.2017) | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- |
| 45100 Kouvola | Kouvola Keskus | 9 393 |  |
| 45120 Kouvola | Kotkankallio-Vahteronmäki | 3 952 |  |
| 45130 Kouvola | Korjala-Kaunisnurmi | 1 742 |  |
| 45150 Kouvola | Kankaronmäki-Eskolanmäki | 4 835 |  |
| 45160 Kouvola | Lehtomäki | 5 066 |  |
| 45200 Kouvola | Tornionmäki | 5 988 |  |
| 45330 Harju | Harju | 304 |  |
| 45360 Valkeala | Kukkuramäki | 3 819 |  |
| 45370 Valkeala | Valkeala kk. | 2 714 |  |
| 45410 Utti | Utti | 839 |  |
| 45460 Savero | Savero | 184 |  |
| 45610 Koria | Koria | 5 076 |  |
| 45700 Kuusankoski | Kuusankoski Keskus | 8 925 |  |
| 45720 Kuusankoski | Kotiharju-Puhjonmäki | 2 700 |  |
| 45740 Kuusankoski | Maunuksela | 2 778* | Suurin osa alueen pinta-alasta sijaitsee Iitin puolella, mutta väestöstä suurin osa Kouvolan puolella. |
| 45750 Kuusankoski | Sairaalanmäki (Kuusankoski) | 69 |  |
| 45810 Pilkanmaa | Pilkanmaa | 1 515 |  |
| 45910 Voikkaa | Voikkaa | 2 650 |  |
| 45940 Oravala | Oravala | 295 |  |
| 46110 Tuohikotti | Tuohikotti | 365 |  |
| 46140 Vekaranjärvi | Vekaranjärvi | 141 |  |
| 46230 Valkeala | Aro | 491 |  |
| 46400 Kaipiainen | Kaipiainen | 472 |  |
| 46430 Tirva | Tirva-Inkerilä | 270 |  |
| 46450 Enäjärvi | Enäjärvi | 164 |  |
| 46530 Kannuskoski | Kannuskoski | 166* | Suurin osa alueesta sijaitsee Luumäen puolella. |
| 46570 Saaramaa | Saaramaa | 40 |  |
| 46710 Sippola | Sippola | 739 |  |
| 46730 Ruotila | Ruotila | 114 |  |
| 46750 Liikkala | Liikkala | 288 |  |
| 46800 Myllykoski | Myllykoski | 4 714 |  |
| 46810 Ummeljoki | Ummeljoki | 1 406 |  |
| 46860 Keltakangas | Anjalankoski Keskus (Keltakangas) | 575 |  |
| 46900 Inkeroinen | Inkeroinen | 3 644 |  |
| 46910 Anjala | Anjala | 1 888 |  |
| 46950 Ahvio | Ahvio | 62* | Suurin osa alueen pinta-alasta sijaitsee Kotkan puolella, mutta väestöstä suurin osa Kouvolan puolella. |
| 46960 Muhniemi | Muhniemi | 309 |  |
| 47110 Löytty | Löytty | 92 |  |
| 47150 Raussila | Raussila | 153 |  |
| 47200 Elimäki | Elimäki kk. | 2 330 |  |
| 47260 Ratula | Ratula | 131 |  |
| 47540 Löyttilä | Löyttilä | 178** | Alueesta suurin osa on Iitin puolella. Kouvolan puolella on vain muutama talous. |
| 47650 Kimola | Kimola | 201* | Alue ulottuu myös Iitin puolelle. |
| 47710 Jaala | Jaala kk. | 1 101 |  |
| 47760 Huhdasjärvi | Huhdasjärvi | 122 |  |
| 47810 Selänpää | Selänpää | 292 |  |
| 47830 Hasula | Hasula | 116 |  |
| 47850 Verla | Verla | 137 |  |
| 47900 Vuohijärvi | Vuohijärvi | 246 |  |
| 47910 Hillosensalmi | Hillosensalmi | 29 |  |
| 52920 Voikoski | Voikoski | 133* | Suurin osa alueen pinta-alasta sijaitsee Mäntyharjun puolella, mutta väestöstä suurin osa Kouvolassa. |
Rekisterikylät

Tässä on lueteltu nykyisen Kouvolan alueen entisten kuntien rekisterikylät ennen vuotta 1920. Kouvolan kyläjako poistui käytöstä vuonna 2015, kun kaupunginosajako uusittiin.
Rekisterikylät > Anjala

Ahvio
Anjalan kirkonkylä
Muhniemi
Ummeljoki
Rekisterikylät > Elimäki

Hongisto
Hämeenkylä
Joensuu
Moisio
Mustila
Nappa
Peippola (myös Elimäen kirkonkylä)
Rahikkala
Ratula
Raussila
Teutkoski
Villikkala
Vilppula (Koria)
Värälä
Rekisterikylät > Jaala

Ansalahti
Haapalahti
Hartola
Honnila
Huhdasjärvi
Jaalan kirkonkylä
Karijärvi
Kimola
Paljakka
Palojärvi
Siikakoski
Taipale
Uimila
Vesala
Rekisterikylät > Sippola

Enäjärvi
Haapala
Hirvelä
Kaipiainen
Liikkala
Mämmälä (Inkeroinen)
Ruotila
Saaramaa
Sippolan kirkonkylä
Viiala (Myllykoski)
Rekisterikylät > Valkeala

Anttila
Haimila
Heikkilä
Hevosoja
Hirvelä (vuosina 1921-2008 osa Kuusankoskea)
Inkerilä
Jokela
Karhula
Kinansaari
Kourula
Kouvola
Kuivala
Kääpälä
Lipiälä
Mattila (vuosina 1921-2008 osa Kuusankoskea)
Miettula
Oravala
Parola
Pihlajasaari
Pyöriälä
Pyötsiälä
Rautjärvi
Ruotsula (liitettiin Kuusankoskeen vuonna 1921, ja vuosina 1956, 1966 ja 1985 osia Kouvolaan)
Rämälä
Saarento
Selänpää
Skipparila (Kipparila)
Sorsala
Toikkala
Tuohikotti
Valkealan kirkonkylä
Kouvolan aluetoimikunnat.
Kivilampi (järvi Jyväskylässä)

| Kivilampi |
| --- | --- |
 Näkymä kaakkoisrannalta.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°16′14″N, 25°52′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Luhtalampeen 
Taajamat:  Kaunisharju
Järvinumero:  14.312.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131 m  
Pituus:  590 m  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  1,484 km  
Pinta-ala:  10,878 ha  
Tilavuus:  0,000254 km³ 
Keskisyvyys:  2,33 m  
Suurin syvyys:  4,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKivilampi 
Kivilampi (joissain vanhemmissa kartoissa Kivijärvi) on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kaunisharjun lähellä sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,9 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Eteläpuolella kohoaa 200 metrin korkeuteen mpy. Savonmäki, jonka jyrkät rinteet näkyvät järvelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 254 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 4,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Sen viereen ulottuu Kivilammen asuinalue ja itärannassa sijaitsee uimaranta. Rannan lähellä risteilee monet kävelypolut. Koillispuolella sijaitsee maankaatopaikka.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.312) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131 metriä mpy. Koillisrannasta alkaa puro, joka virtaa Luhtalammen kautta Autiojokeen. Se laskee Leppäveden Autiolahteen.
Kun rakkaus voittaa (albumi)

| 20 suosikkia – Kun rakkaus voittaa Fredi |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1997
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 73.29
 Levy-yhtiö: Fazer Records/Warner Music Finland
Fredin muut julkaisut
| 20 suosikkia – Kolmatta linjaa takaisin 1995 | 20 suosikkia – Kun rakkaus voittaa 1997 | 20 suosikkia – Laula kanssain 2001 |
20 suosikkia – Kun rakkaus voittaa on Fredin kokoelma-albumi vuodelta 1997. Levy on Frediltä toinen osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjassa.