stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pelon laakso
Kirjan juoni

Sherlock Holmes saa sisäpiirin agentiltaan salatun viestin, joka hänen onnistuu purkaa yhdessä tohtori Watsonin kanssa. He saavat selville, että Birlstonessa asuva John Douglas -niminen mies on vaarassa. Holmes epäilee, että suunnitelmien takana on professori Moriarty, jota lain silmissä pidetään syyttömänä kaikkiin miehen suunnittelemiin rikoksiin. Scotland Yard kuitenkin ilmoittaa pian samana aamuna, että Douglas on jo murhattu, jolloin Holmesin syyttävä sormi osoittaa "Rikosten Napoleoniin" ja epäilee tällä olleen vaikutusta asiaan. Holmes, Watson ja Scotland Yardin etsivä matkustavat Sussexiin John Douglasin murhapaikalle, joka on vanha Birlstonen kartano.
Talon muut asukkaat esittävät itselleen alibin, jonka mukaan he ovat olleet murhayönä muualla, kun herra Douglasia on ammuttu aseella päähän. Poliisi spekuloi, että murhaajan on täytynyt paeta kartanoa ympäröivän vallihaudan kautta, mutta jos asia on näin, jää edelleen mysteeriksi, miten murhaaja saattoi kiertää poliisit kulkiessaan märissä vaatteissaan kaupungin läpi. Haastatellessaan talon väkeä Holmes kuulee, miten "salainen järjestö" oli vainonnut Douglasia, ja miten Douglas oli ennen kuolemaansa maininnut paikan nimeltä Pelon laakso. John Douglas oli asunut aiemmin Amerikassa, mutta oli yllättäen muuttanut sieltä pois ja asettunut sitten asumaan Sussexiin.
Tapahtumien tausta on Yhdysvaltain Chicagossa, missä John Douglas - oikealta nimeltään  Birdy Edwards - työskenteli  yhtenä etsivätoimisto Pinkertonin agenttina. Birdy Edwards oli soluttautunut osaksi Vermissan laakson vaarallista rikollisjengiä, jonka vuoksi kyseistä seutua oli kutsuttu Pelon laaksoksi. Edwards oli onnistunut saattamaan jengin oikeuden eteen, mutta jotkut tuomituista olivat vapauduttuaan alkaneet vainota vasikkaa.
Holmes vakuuttuu siitä, että nimenomaan professori Moriarty on ilmiantanut Douglasia metsästäneille miehille tämän olinpaikan ja uuden henkilöllisyyden. Hän aikoo saada Moriartyn vielä kiinni ja upottaa tämän rikollisjärjestön, mutta huomauttaa Watsonille, että tavoitteen saavuttaminen vie aikaa.
Suomennos

Doyle, Arthur Conan: Pelon laakso.  (Uudistettu suomennos Timo Tuuran Kauhun laakson (Kustannus Oy Kirja, 1915) pohjalta)  Turku:  Kustantamo Helmivyö, 2017.  ISBN 978-952-7211-13-7.
Oopiumiunikko

| Oopiumiunikko |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Unikkokasvit Papaveraceae
Suku::  Unikot Papaver
Laji::  somniferum
Kaksiosainen nimi
 Papaver somniferum  L. 
Katso myös
   Oopiumiunikko Wikispeciesissä   Oopiumiunikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oopiumiunikko eli oopiumunikko (Papaver somniferum) on unikkokasveihin (Papaveraceae) kuuluva ruohokasvi. Laji on erityisen tunnettu siitä valmistettavasta huumeesta, oopiumista ja oopiumin sisältämistä alkaloideista (morfiini ja kodeiini) ja niistä puolisynteettisesti jalostetuista muista opioideista (heroiini).
Ulkonäkö

Yksivuotinen oopiumiunikko kasvattaa 30–70 senttimetrin pituisen tukevan, lähes kaljun ja väriltään sinivihreän varren. Lehdet ovat varressa kierteisesti ja niiden muoto vaihtelee parihalkoisista hammaslaitaisiin. Ylemmät lehdet ovat sepiviä eli niiden lehtilavan tyvi ympäröi vartta. Yksittäin varren päässä olevat kukat ovat lähes 10 cm leveitä. Kukkaperässä on vaaleita sukakarvoja. Vaalean- tai tummanvioletteja, punaisia tai valkoisia kukkia on 1–3 kappaletta. Terälehtiä on neljä kappaletta ja niiden tyvessä on musta laikku. Kaksilehtisen verhiön verholehdet varisevat aikaisin. Emiö on monilehtinen ja yhdislehtinen. Heteitä on runsaasti. Suomessa oopiumiunikko kukkii heinä-elokuussa. Kukinnan jälkeen muodostuva 13–27 millimetriä pitkä kota on pallomainen, hieman pitkänomainen sekä kalju. Kodan päällä on tähtimäinen, monisäteinen luottilevy, jonka alle avautuvista rei'istä siemenet varisevat.
Levinneisyys

Oopiumiunikko on luultavasti alun perin kotoisin Välimeren alueelta, jossa se on vanha viljelykasvi. Lajia tavataan nykyään viljeltynä tai villiintyneenä. Lajin on arveltu polveutuvan Välimeren alueella luonnonvaraisena kasvavasta P. setigerum -unikkolajista. Suomessa oopiumiunikkoa voi tavata villiintyneenä aina Oulun korkeudelle saakka, satunnaisesti pohjoisempanakin.
Elinympäristö

Villiintyneenä oopiumiunikkoa tavataan puutarhojen liepeiltä, joutomailta ja joskus myös kaatopaikoilla.
Historia

Oopiumiunikon historia on pitkä. Varhaisimmat löydöt oopiumunikon kodista on tehty neoliittiselta ajalta Sveitsistä noin 5700 eaa. Espanjasta on löydetty noin 4200 eaa. olevia unikon kotia. Vanhimmat todisteet sen lääkinnällisestä käytöstä löytyvät sumerilaisilta, jotka viljelivät sitä noin 3400 eaa. He kutsuivat sitä nimellä Hul Gil (ilon kasvi). Oopiumiunikko oli myös tunnettu antiikin Kreikassa. Siellä oopiumi sai myös nimensä muinaisen kreikan kielen sanasta opos joka tarkoittaa maitiaisnestettä jota tulee unikonkodasta kun siihen viilletään viilto.
Monet myöhemmän ajan kirjailijat, varsinkin 1800-luvulla, ovat kirjoittaneet oopiumiunikosta ja sen vaikutuksista, kuten esimerkiksi L. Frank Baum kirjassaan Ihmemaa Oz.
Käyttö > Hyötykasvina

Oopiumiunikko tuottaa pieniä tummia, hieman sinertäviä siemeniä. Niitä käytetään muun muassa mausteena ja koristeena leipien ja muiden leivonnaisten pinnoilla. Unikonsiemenistä voidaan myös puristaa unikkoöljyä, joka sekään ei, kuten siemenetkään, sisällä päihdyttäviä yhdisteitä. 1940-luvulla Suomessakin kokeiltiin laajemmin oopiumiunikon viljelemistä öljykasvina, mutta laji jäi rypsin viljelyn varjoon.
Oopiumiunikon tieteellinen nimi muodostuu sanasta somniferum, joka tarkoittaa unen antajaa. Nimi viittaa kasvin ikivanhaan käyttöön lääkekasvina. Edelleenkin oopiumiunikkoa viljellään lääketeollisuuden käyttöön, koska sen sisältämä morfiini ja kodeiini ovat tärkeitä lääkeaineita. Kasvia on käytetty lääkkeenä kipujen lieventämiseen, yskänlääkkeenä ja vaikeaan ripuliin. Tärkeimpiä oopiumiunikosta saatavia lääkeaineita ei voida valmistaa synteettisesti, sillä niiden rakenne on hyvin monimutkainen. Oopiumiunikko on myös saatu geenitekniikan avustuksella kehittämään retikuliinia, erästä maitiaisnesteen kehittymisen välivaihetta.[lähde? ] Oopiumunikosta on myös jalostettu lajike, joka ei tuota merkittäviä määriä morfiinia tai kodeiinia, vaan niiden sijaan tebaiinia, josta valmistetaan monia puolisynteettisiä opioideja kuten oksikodonia ja hydrokodonia.
Käyttö > Koristekasvina

Oopiumiunikko on yleinen ja perinteinen koristekasvi, jota on kasvatettu kauniiden kukkiensa ja koristeellisten kotiensa vuoksi. Suomessa oopiumiunikon viljeleminen koristekasvina on laillista, mutta viljely tai viljelyn yritys käytettäväksi huumausaineena tai sen raaka-aineena on rikoslain 50:1 § mukaan huumausainerikos.
Käyttö > Päihdekasvina

Erityisesti oopiumiunikon maitiaisnesteessä on yhdisteitä, joita käytetään päihteinä. Kasvin sato korjataan noin viikko terälehtien putoamisen jälkeen. Kodan kylkeen tehdään varovaisia viiltoja, joka saa valkean maitiaisnesteen valumaan kodan pintaan. Kuivunut maiti sisältää lajikkeesta riippuen 20–35 % ainakin kolmeakymmentäviittä eri alkaloidia, joista 4–21 % on morfiinia, 4–8 % noskapiinia, 0,8–2,5 % kodeiinia, 0,5–2,5 % papaveriinia ja 0,5–2 % tebaiinia. Yhdestä kodasta saatavan oopiumin määrä vaihtelee 10–100 milligramman välillä mutta keskimäärin kodasta saadaan 80 milligrammaa oopiumia. Saadusta morfiinista ja kodeiinista voidaan jalostaa heroiinia.
Aikaisemmin suurin osa oopiumiunikkopelloista oli niin sanotun "kultaisen kolmion" alueella Thaimaassa, Burmassa ja Laosissa. Nykyään viljely on siirtynyt niin sanotun "kultaisen puolikuun" alueelle Iraniin, Pakistaniin ja Afganistaniin. Afganistanissa on nykyään maailman eniten oopiumiunikon viljelypinta-alaa ja se tuottaa 90 % maailman laittomasta oopiumista (2014).
Huumetuotannon vastaisesta toiminnasta huolimatta oopiumiunikon sato oli vuonna 2014 Afganistanissa ennätykselliset 6 400 tonnia, viljelyala 224 000 hehtaaria ja unikkotuotannon voitot vuonna 2013 lähes kolme miljardia dollaria. Hallitusta vastaan taisteleva taleban-liike rahoittaa huumekaupalla toimintaansa. Afganistanilaisviljelijät saavat oopiumunikosta parempaa tuottoa kuin mistään vaihtoehtoisesta viljelykasvista, eikä se vaadi suurta peltopinta-alaa. 4,5 kiloa oopiumia tuottaa saman kuin yli viisi tonnia vehnää. YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan toimiston raportin mukaan viljelijät ilmoittivat yleisimmiksi syiksi oopiumin viljelyyn oopiumin korkean hinnan, suuren tuoton pienellä viljelypinta-alalla, elintason paranemisen ja köyhyyden.
Oopiumiunikko kuvattuna Otto Wilhelm Thomén teoksessa Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz (1885).
Oopiumiunikko kuvattuna Franz Eugen Köhlerin teoksessa Köhler's Medizinal-Pflanzen (1897).
Punakukkainen muoto oopiumiunikosta.
Oopiumiunikon hedelmä on kota.
Aiheesta muualla

Oopiumiunikko (oopiumunikko) – Papaver somniferum Laji.fi. Viitattu 18.6.2020.
Kasviatlas 2016: Oopiumiunikon (Papaver somniferum) levinneisyys Suomessa
Oopiumiunikko Papaver somniferum LuontoPortti. Viitattu 18.6.2020.
Oopiumiunikko Papaver somniferum Luopioisten kasvisto. Viitattu 18.6.2020.
Oopiumiunikko, Papaver somniferum  Puutarha.net . Viitattu 18.6.2020.
Unikonviljelijän opas Wikikirjasto. Viitattu 18.6.2020.
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Papaver somniferum (TSN 18894) itis.gov. Viitattu 18.6.2020. (englanniksi)
Papaver somniferum L.￼, opium poppy Natural Resources Conservation Service – USDA.gov. Viitattu 18.6.2020. (englanniksi)
Papaver somniferum Flora of China. Viitattu 18.6.2020. (englanniksi)
Opium poppy, Papaver somniferum Food Component Database (FooDB). Viitattu 18.6.2020. (englanniksi)
Papaver somniferum (Papaveraceae) Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases.  7.5.2020. Arkistoitu 31.3.2021. Viitattu 18.6.2020. (englanniksi)
Papaver somniferum, (Opium poppy) Invasive Species Compendium. Cabi. Viitattu 18.6.2020. (englanniksi)
Afganistanilainen unikkoviljelmä.
Oopiumiunikon viljelyalueet.
Peronella

Peronella, Francisco Camilon maalaus 1600-luvulta.
Peronella eli Petronila (1135 – 17. lokakuuta 1174) oli Aragonian hallitsija vuosina 1137–1162.
Suku

Peronellan isä oli Ramiro II, jolta hän peri kruunun kaksivuotiaana vuonna 1137. Tämän jälkeen Ramiro II vetäytyi 13. marraskuuta 1137 luostariin.
Avioliitto ja lapset

Hänet kihlattiin kahden vuoden ikäisenä 11. elokuuta 1137 Barcelonan kreivin Ramón Berenguer IV:n kanssa. Heidän poikansa oli Alfonso II.
Perintö

Miehensä Barcelonan kreivin Ramón Berenguer IV:n kuoltua vuonna 1162 Peronella luopui kruunusta poikansa Alfonson hyväksi.
Pelonniemen työväentalo

| Pelonniemen työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Pelonniemi, Muuruvesi
Valmistumisvuosi:  1915
Rakennuttaja:  Pelonniemen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  1
Kerrosala:  160 neliömetriä
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pelonniemen työväentalo oli Muuruveden (vuodet 1971–2017 osa Juankoskea, vuodesta 2017 osa Kuopiota) Pelonniemellä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Pelonniemen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1909. Yhden lähteen mukaan yhdistys olisi perustettu jo vuonna 1905, joten on mahdollista, että se oli välissä epäaktiivisena ja perustettiin uudelleen 1909. Talo valmistui vuonna 1915. Se ehti toimia vuodet 1915–1917, 1920–1921 (tai 1922) ja osan vuotta 1923, jolloin yhdistys lakkautettiin, sillä se oli liittynyt Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Talo päätyi valtion takavarikkoon. Yhden lähteen mukaan vuonna 1931 edellisenä vuonna perustettu Pohjois-Muuruveden Sosialidemokraattinen Työväenyhdistys osti talon. Talo oli kauppahuoneistona joko takavarikon aikaan tai sosialidemokraattisen yhdistyksen ostettua sen. Pohjois-Muuruveden Sosialidemokraattisesta Työväenyhdistyksestä ei kuitenkaan ole mainintoja muissa lähteissä.
Talolla myös järjestettiin iltamat, joihin osallistui työläisiä, vuonna 1928, joten se oli luultavasti tuolloin jonkin työväenyhdistyksen hallussa. Vuoden 1928 SDP:n puoluetilastossa mainitaan Pelonniemen sosialidemokraattinen työväenyhdistys, joskaan sen ei mainita omistavan taloa. Kyseessä on luultavasti yhdistys, jonka perustamista sosialidemokraattinen Vapaus-lehti käsitteli vuonna 1927. Perustamista olivat edeltäneet kiistat työväenliikkeen eri suuntausten välillä sekä yhdistyksen ”nukahtaminen”. Tuolloin uudella yhdistyksellä oli suunnitteilla ryhtyä toimenpiteisiin talon hankkimiseksi itselleen. Vuoden 1931 puoluetilastossa esiintyy Muuruveden Pelonniemen Työväenyhdistys, jolla on 25 jäsentä ja oma talo.
Talon toiminta oli kannattamatonta, ja vuonna 1956 se myytiin yksityisomistukseen.
Rakennus

Talo oli hirsirakenteinen, jalusta betonia. Sen pinta-ala oli 160 neliömetriä. Salissa oli istumapaikat 120 hengelle. Lisäksi talossa oli 35 neliömetriä kellaritilaa sekä yksi asuinhuone. Ulkorakennuksessa oli navetta. Vuonna 1949 talo peruskorjattiin.
Paulo Assunção

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Paulo Assunção da Silva
Syntymäaika: 25. tammikuuta 1980 (ikä 44)
Syntymäpaikka: Várzea Grande, Brasilia
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 173 senttimetriä
Seura
Seura: São Paulo
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2000 2000–2001 2001–2002 2002–2004 2004–2008 2004–2005 2008–2012 2012– | Palmeiras Porto B Palmeiras Nacional Porto → AEK Ateena (laina) Atlético Madrid São Paulo | 0 (0) 36 (4) 24 (0) 50 (2) 73 (0) 24 (0) 97 (1) 0 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 23. heinäkuuta 2012.
Paulo Assunção da Silva (s. 25. tammikuuta 1980 Várzea Grande, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Brasilian pääsarjassa pelaavaa São Pauloa. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Assunçãolla on myös Portugalin kansalaisuus.
Ura

Assunção aloitti uransa Palmeirasissa. Kaudeksi 2002–2003 hän siirtyi madeiralaisseura Nacionaliin ja teki ensiesiintymisensä Portugalin pääsarjassa 26. tammikuuta 2003 Vitória Guimarãesia vastaan.
Kahden hyvin menneen kauden jälkeen Assunção siirtyi Portoon, hänet kuitenkin lainattiin ensimmäisenä kautenaan kreikkalaiseen AEK Ateenaan. Heinäkuussa 2005 hän palasi Portoon ja onnistui vakiinnuttamaan paikkansa joukkueessa. Hän voitti Portossa kolme peräkkäista liigamestaruutta vuosina 2006, 2007 ja 2008.
Heinäkuussa 2008 Assunção siirtyi espanjalaiseen Atlético Madridiin. Hän onnistui nopeasti vakiinnuttamaan pelipaikkansa avauskokoonpanossa. Ensimmäisen kauden päätteeksi joukkue sijoittui neljänneksi ja selvisi näin seuraavan kauden Mestarien liigan karsintoihin. Assunção teki ensimmäisen maalinsa Atléticossa 17. tammikuuta 2010 kotiottelussa Sporting Gijónia vastaan. Toukokuussa 2010 hän oli mukana voittamassa Eurooppa-liigaa, jossa hän pelasi kaikissa pudotuspelivaiheen otteluissa. Assunção voitti samana vuonna myös UEFA Super Cupin sekä Eurooppa-liigan toistamiseen vuonna 2012. Hän siirtyi nykyiseen seuraansa heinäkuussa 2012.
Saavutukset

Porto :
Portugalin liiga: 2006, 2007, 2008
Portugalin cup: 2006
Portugalin supercup: 2005
Atlético :
Eurooppa-liiga: 2010, 2012
UEFA Super Cup: 2010
Aiheesta muualla

Tilastot BDFutbol -sivustolla
Ihmemies

Ihmemies voi viitata ainakin seuraaviin:
Ihmemies eli Ihmemies MacGyver, yhdysvaltalainen televisiosarja vuosilta 1985–1992
Ihmemies (engl. Wonder Man), Marvel-kustantamon sarjakuvien supersankari
Ihmemies (engl. Wonder Man), H. Bruce Humberstonen ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1945
Ihmemies, Antti Peipon ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1979.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ihmemies”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Parrotiat

| Parrotiat |
| --- | --- |
 Persianparrotian eli parrotian (Parrotia persica) kehittyviä hedelmiä
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Ylälahko::  Rosanae
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Taikapähkinäkasvit Hamamelidaceae
Suku::  Parrotiat Parrotia  C.A.Mey.
Katso myös
   Parrotiat Wikispeciesissä   Parrotiat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Parrotiat (Parrotia) on taikapähkinäkasvien (Hamamelidaceae) heimoon kuuluva puuvartisten kasvien suku.
Tuntomerkit

Parrotiat ovat jopa 30 metriä korkeiksi kasvavia kesävihantia puita, joiden haaroissa on yksi esilehti (profylli). Nuoret oksat ovat karvaisia ja kaljuuntuvat iän myötä. Lehdet sijaitsevat vuoroittaisesti, ja niissä on pian karisevat korvakkeet, jotka jättävät jälkeensä pieniä arpia. Lehtilapa on molemmilta puoliltaan tähtikarvainen, leveän vastapuikea tai soikeamainen, kalvomainen ja kärjestään tavallisesti hammaslaitainen. Lehdet ovat sulkasuonisia, ja sivusuonet yltävät lehden laitaan asti. Samassa kasvissa on sekä kaksineuvoisia että hedekukkia. Kukinto on mykerömäinen tähkä ja sijaitsee lehtihangassa tai oksan päässä; kukinnossa on 3–7 kukkaa. Kukan tukilehdet ovat kookkaita, väriltään ruskeita. Ennen lehtien puhkeamista avautuvat kukat ovat kaksineuvoisia tai niissä on vain heteitä. Verholehtiä on tavallisesti seitsemän tai kahdeksan, joskus jopa kymmenen, ja ne ovat muodoltaan epäsäännöllisiä, sijaitsevat kierteisesti, ovat tyvestään kasvaneet yhteen ja ovat pysyviä. Terälehdet puuttuvat. Heteitä on tavallisesti 10–15, joskus vähemmän. Ponnet ovat pitkänomaisia ja kummassakin teekassa (puoliskossa) on kaksi pölylokeroa. Teekat avautuvat pitkittäisraoilla. Sikiäin on puoleksi kehänalainen, ja kussakin sen lokerossa on yksi siemenaihe. Vartalot ovat pitkiä ja luotit johteisia. Hedelmänä on kota; kodat sijaitsevat kierteisesti yhteisessä perässä ja ovat muodoltaan pitkänomaisen pallomaisia, puutuvia ja tiheän tähtikarvoituksen peittämiä. Siemenet ovat soikeahkoja.
Luokittelu

Parrotioiden suvussa on vain kaksi lajia: persianparrotia eli parrotia (Parrotia persica) ja Parrotia subaequalis.
Levinneisyys

Lajeista Parrotia persica kasvaa Iranissa ja Parrotia subaequalis Kiinassa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Parrotiat – Parrotia
Hörby

| Hörby |
| --- | --- |
 Kivisilta Hörbynjoen yli.
 Hörby
 Koordinaatit: 55°51′N, 13°39′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Hörbyn kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  4,23 km²
Väkiluku:  7 085
 – Väestötiheys:  1 674,9 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hörby on samannimisen Hörbyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 085 asukasta.
Hörby oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Väestönkehitys

| Hörbyn taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 3 488 | 3 488 |
| 1965 | 1965 |    | 3 747 | 3 747 |
| 1970 | 1970 |    | 4 189 | 4 189 |
| 1975 | 1975 |    | 4 713 | 4 713 |
| 1980 | 1980 |    | 5 551 | 5 551 |
| 1990 | 1990 |    | 6 407 | 6 407 |
| 1995 | 1995 |    | 6 479 | 6 479 |
| 2000 | 2000 |    | 6 421 | 6 421 |
| 2005 | 2005 |    | 6 654 | 6 654 |
| 2010 | 2010 |    | 7 085 | 7 085 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Skånen läänin kuntien keskustaajamat
IPhone 3G

| iPhone 3G |
| --- | --- |

 Musta iPhone 3G
Valmistaja:  Apple
Julkaistu:  11. heinäkuuta 2008 Yhdysvallat
Tuoteperhe:  iPhone
Edeltäjä:  iPhone
Seuraaja:  iPhone 3GS
Muut versiot:  iPhone 3GS
Käyttöverkot:  UMTS/HSDPA/HSUPA  (850, 1900, 2100 MHz) GSM/EDGE  (850, 900, 1800, 1900 MHz)
Mitat:  115,5 × 62,1 × 12,6 mm
Paino:  139 g
Näyttö:  89 mm
Näytön kuvatarkkuus:  320 x 480 px
Suoritin:  Samsung ARM 1176JZ(F)-S, 620 MHz
Muisti:  massamuisti:  8 tai 16 Gt  keskusmuisti: 128 Mt
Kamera:  2 Mpx
Musiikkisoitin:  kyllä
Valmiusaika:  300 h (Internet), 5 h (3G)
Puheaika:  5 h (3G), 10 h (2G)
Käyttöjärjestelmä:  iPhone OS 2.0 (alkuperäinen)  iOS 4.2.1 (viimeisin)
Akku:  1 150 mAh
Tiedonsiirto:  WLAN (802.11b/g); Bluetooth 2.1 + EDR
Liitännät:  30-nastainen telakkaliitäntä, 3,5 mm kuulokeliitäntä
Muuta:  Multi-Touch-kosketusnäyttö, a-GPS
Infobox OKNimi-testi OK: 
iPhone 3G on Applen iPhone-puhelimen paranneltu versio. Siinä on tuki 3G (HSDPA)-yhteyksille ja GPS-paikannukselle. Lisäksi ulkomitat ovat hieman muuttuneet ja siinä on muovinen takaosa. Muuten puhelin pysyi ominaisuuksiltaan samanlaisena kuin sen aiempi versio. Puhelinta on kolmea eri mallia, 8 Gt:n (vain mustana) ja 16 Gt:n (mustana ja valkoisena) muisteilla. Puhelin julkaistiin Applen WWDC-kehittäjäkonfessissa 9. kesäkuuta 2008, ja se tuli myyntiin 22 maassa, joiden joukossa myös Suomi, 11. heinäkuuta 2008. Samalla julkistettiin Applen MobileMe-palvelu iPhonen synkronoimiseen Macien kanssa. Suomessa operaattorit myivät ensin puhelinta ainoastaan kytkykaupalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
iPhone Applen sivuilla
Högfors

Högfors (ruotsia, suomeksi "korkeakoski") voi tarkoittaa seuraavia:
Karkkila (ruots. Högfors ), kaupunki Suomessa Uudenmaan maakunnassa- Tähän liittyvät:
Högforsin ruukki, historiallinen teollisuusalue Karkkilassa Uudellamaalla
Högforsin Tehdas, eräs Högforsin ruukin alueella Karkkilassa toimineista yrityksistä
HögforsGST, suomalainen metalliteollisuusyritys
Högfors, pientaajama Ljusnarsbergin kunnassa Ruotsissa
Höglandet

Höglandet
Höglandet on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella (Västerort), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Aluetta alettiin asuttaa pääosin 1920- ja 1930-luvulla. Vuonna 1934 alueesta tuli oma kaupunginosansa, ja sai nimensä Höglandstorgetin mukaan. Höglandet on myös yksi Nockebybanan-pikaraitiotien pysähdyspaikoista. Siellä asuu noin 1400 asukasta, ja maa-alaltaan se on 0,44 neliökilometrin suuruinen.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tukholman kaupunginosat
Hănty jasaŋ

Hănty jasaŋ (Хӑнты ясаң, ”Hantin sana”) on Venäjällä Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan pääkaupungissa Hanty-Mansijskissa ilmestyvä hantinkielinen sanomalehti.
Hanty jasaŋ on perustettu vuonna 1957 nimellä Lenin pant huvat (”Leninin tietä pitkin”). Nykyisen nimensä se sai vuonna 1991. Julkaisijoina toimivat Hanti-Mansian duuma ja hallitus. Hanty jasaŋin ja mansinkielisen Lūimā sēripos -lehden yhteisen toimituksen päätoimittaja on Raisa Rešetnikova.
Lehti ilmestyy kerran viikossa nelisivuisena ja tabloid-kokoisena. Artikkeleita julkaistaan neljällä hantin kielen murteella. Painosmäärä on 815 kappaletta (helmikuussa 2010).
Lehden liitteenä ilmestyy kerran kuukaudessa nelisivuinen hantinkielinen lastenlehti Hătļyje.
Aiheesta muualla

Hănty jasaŋ ja Lūimā sēripos -lehtien sivusto (venäjäksi)