stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdysvaltain kansalliskaarti

| Yhdysvaltain kansalliskaarti |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1903–
Valtio:   Yhdysvallat
Rooli:  sotilasreservi
Koko:  467 587 (2009)
Motto:  ”Aina valmis, aina läsnä”
Komentajat
Nykyinen komentaja:   Joe Biden  Frank J. Grass
Air
Army
Yhdysvaltain kansalliskaarti (engl. United States National Guard) on Yhdysvaltain armeijan reservi, johon kuuluvat maan jokaisen osavaltion sekä Guamin, Yhdysvaltain Neitsytsaaret, Puerto Ricon ja  Washington DC:n alueellisten kansalliskaartien sotilashenkilöt. Kansalliskaarti toimii apujoukkoina luonnonkatastrofien ja suurtulipalojen selvityksissä. Kansalliskaartin yksikköjä on myös lähetetty ulkomaille sotimaan.
Vuonna 2005 kansalliskaartin reservit muodostivat ajoittain yli puolet Irakissa sotineista joukoista.
Kansalliskaartia on käytetty ajoittain tukahduttamaan levottomuuksia kotimaassa. Vuoden 1992 Los Angelesin mellakoissa kaupunkiin lähetettiin yli 9 800 kansalliskaartilaista. Elokuussa 2014 kansalliskaarti lähetettiin Fergusoniin, Missouriin valvomaan protesteja sen jälkeen, kun poliisi oli ampunut aseettoman mustan miehen. Huhtikuussa 2015 kansalliskaarti lähetettiin järjestyksenpitoon Baltimoreen, kun kaupungissa mellakoitiin mustan miehen kuoltua pidätyksen yhteydessä. Yhdysvaltain kongressitalon valtauksen takia tammikuussa 2021 Virginian, Marylandin, Delawaren, New Jerseyn ja Washington D.C:n kansalliskaartien joukkoja lähetettiin pääkaupunkiin suojelemaan kongressirakennusta sekä muita tärkeitä rakennuksia. Huomattava osa kansalliskaartin joukoista pysyi Washington D.C:ssä presidentin virkaanastujaisiin asti 20.1.2021 sekä pidempään.
Yhdysvalloissa on myös ilmakansalliskaarti (engl. Air National Guard), jolla on käytössään myös lentoyksiköitä; sen lentäjät ovat joko harrastajia tai joskus ammattilentäjiä, jotka haluavat päästä lentämään taistelukoneilla, kuljetuskoneilla (C-130), ilmatankkauskoneilla tai helikopterilla normaalisti arkityönään lentämiensä matkustajakoneiden sijaan.[lähde? ]
Vahvuus ja etuudet

Kansalliskaartin vahvistetussa vahvuudessa on noin 342 000 henkilöä, josta käytössä on 303 000 henkilöä. Upseereita on 36 600 ja lisäksi reservissä 8 565 upseeria (Warrant Officer). Naisten osuus kansalliskaartissa on 16,45 prosenttia. Suurin ikäluokka on 17–28-vuotiaat, joita on 54,60 prosenttia vahvuudesta (190 109).
Kansalliskaartissa palvelevat saavat monenlaisia etuja vastineeksi osa-aikaisesta palveluksestaan. Yli 20 vuotta palvelleet saavat täyden armeijan eläkkeen. Muita etuuksia ovat mm.:
Avustus korkea- tai ammattikouluopinnoissa (osuus riippuu osavaltiosta ja voi olla jopa 100 % opintojen kustannuksista)
Alennuksia vakuutusmaksuista
Terveydenhuoltoetuudet
401K-säästötiliä vastaava tili
Budjetti ja volyymi

Vuoden 2016 kokonaisbudjetti on 15,84 mrd. USD. Heidän käytössä on mm. 25 377 rakennusta ja  110 koulutuskeskusta. Yhteisö käsittää runsaat 2 500 toimintapaikkaa. Budjetti koostui seuraavista osista:
Sotilashenkilöstö (NGPA): 8,25 mrd. USD
Operaatiot ja ylläpito (OMNG): 6,71 mrd. USD
Terveydenhuolto (NGPM): 0,63 mrd. USD
Rakentaminen (MILCON): 0,25 mrd. USD
Organisaatio ja rakenne

Yhdysvaltain kansalliskaarti käsittää 39 prosenttia armeijan asevoimasta ja koostuu seuraavasti: 14 alueellista komentokeskusta (Command & Control HQ) sisältäen 8 divisioonaa, logistiikkakeskukset, ohjustorjunnan komentokeskuksen, sotilaspoliisin komentokeskuksen, kansalliskaartin lennoston komentokeskuksen ja huoltokeskuksen. Lisäksi organisaatiossa on erikoisjoukot, 27 prikaatillista taistelujoukkoja, 45 prikaatia monitoiminnalisia tukiprikaateja, 51 kpl toiminnallisia tukiprikaateja ja 514 pataljoonaa (MTOE).
Jokaisella osavaltiolla ja territoriolla on oma kansalliskaartinsa. Ne jaetaan hallinnollisesti kuuteen alueeseen (merkitään roomalaisin numeroin) ja kaarteja on yhteensä 54:
Alabaman kansalliskaarti
Alaskan kansalliskaarti
Arizonan kansalliskaarti
Arkansasin kansalliskaarti
Coloradon kansalliskaarti
Connecticutin kansalliskaarti
Delawaren kansalliskaarti
Etelä-Carolinan kansalliskaarti
Etelä-Dakotan kansalliskaarti
Floridan kansalliskaarti
Georgian kansalliskaarti
Havaijin kansalliskaarti
Idahon kansalliskaarti
Illinoisin kansalliskaarti
Indianan kansalliskaarti
Iowan kansalliskaarti
Kalifornian kansalliskaarti
Kansasn kansalliskaarti
Kentuckyn kansalliskaarti
Louisianan kansalliskaarti
Länsi-Virginian kansalliskaarti
Mainen kansalliskaarti
Marylandin kansalliskaarti
Massachusettsin kansalliskaarti
Michiganin kansalliskaarti
Minnesotan kansalliskaarti
Mississippin kansalliskaarti
Missourin kansalliskaarti
Montanan kansalliskaarti
Nebraskan kansalliskaarti
Nevadan kansalliskaarti
New Hempshiren kansalliskaarti
New Jerseyn kansalliskaarti
New Mexicon kansalliskaarti
New Yorkin kansalliskaarti
Ohion kansalliskaarti
Oklahoman kansalliskaarti
Oregonin kansalliskaarti
Pennsylvanian kansalliskaarti
Pohjois-Carolinan kansalliskaarti
Pohjois-Dakotan kansalliskaarti
Rhode Islandin kansalliskaarti
Tennesseen kansalliskaarti
Texasin kansalliskaarti
Utahin kansalliskaarti
Vermontin kansalliskaarti
Virginian kansalliskaarti
Washingtonin kansalliskaarti
Wisconsinin kansalliskaarti
Wyomingin kansalliskaarti
Columbian liittopiirin kansalliskaarti
Guamin kansalliskaarti
Neitsytsaarten kansalliskaarti
Puerto Ricon kansalliskaarti
Kunkin osavaltion ja territorion kansalliskaartin ylipäällikkönä toimii kyseisen osavaltion tai territorion kuvernööri. Ainoa poikkeus on Columbian liittopiirin kansalliskaarti, jonka johdossa on Yhdysvaltain presidentti. Presidentti voi myös ottaa osavaltion tai territorion komentoonsa, mikäli kaartia tarvitaan liittovaltion tehtävissä tai se lähetetään ulkomaille.
Mobilisoitu armeija 11.9.2001 jälkeen

| --- | --- |
Irak 217 273: Egypti 9 207
Afganistan 102 236: Kuuba 9 214
Kuwait 102 703: Djibouti 5 417
CONUS 56 976: Honduras 927
Kosovo 19 814: Liberia 31
CENTCOM 10 005: Muut 17 230
Yhteensä: 551 033
CONUS (contiguous United States) = osavaltioiden käytössä
CENTCOM (United States Central Command) = Yhdysvaltain asevoimien sotatoimialueen päämaja Lähi-idässä
Kansalliskaartin tunnettuja jäseniä

Harry Truman, Yhdysvaltain 33. presidentti (Missourin kansalliskaarti)
George W. Bush, Yhdysvaltain 43. presidentti (Texasin ilmakansalliskaarti)
Tom Selleck, yhdysvaltalainen näyttelijä (Kalifornian kansalliskaarti)
Tammy Duckworth, Illinois'n senaattori (Illinois'n kansalliskaarti)
Tulsi Gabbard, entinen Havaijin kongressiedustaja (Havaijin kansalliskaarti)
Curtis LeMay, Yhdysvaltain ilmavoimien kenraali
Theodore Roosevelt, Yhdysvaltain 26. presidentti
Chester A. Arthur, Yhdysvaltain 21. presidentti
Abraham Lincoln, Yhdysvaltain 16. presidentti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain kansalliskaarti Wikimedia Commonsissa
Merkinnän syy: Historia puuttuu
Delawaren kansalliskaarti
Kansalliskaarti 2017: Paras taistelija-kilpailu
Breathlessly (kappale)

|  Breathlessly |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Claudia Faniello
Levy-yhtiö:  CAP-Sounds
Kesto:  03:00
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  15. maaliskuuta 2017
Säveltäjä(t):  Philip Vella Sean Vella Gerard James Borg
Sanoittaja(t):  Philip Vella Sean Vella Gerard James Borg
Euroviisutiedot
Vuosi:  2017
Maa:  Malta
Kieli:  englanti
Sijoitus semifinaalissa:  16.
Pisteet semifinaalissa:  55
Sanat:  sanoitus
Breathlessly on maltalaislaulaja Claudia Faniellon esittämä kappale, jolla hän edusti Maltaa vuoden 2017 Euroviisuissa.
Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa 11. toukokuuta 2017,  jossa se sai 55 pistettä, jäi sijalle 16 eikä päässyt finaaliin.
Faniello esittämässä kappalettaan Euroviisujen harjoituksissa.
Chahinez Mbarki

| Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Maa:   Tunisia> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Mauritius 2006 | alle 48 kg |  |
|  Kultaa | Adagir 2008 | alle 48 kg |  |
|  Hopeaa | Tripoli 2001 | alle 52 kg |  |
|  Hopeaa | Port Elizabeth 2005 | alle 48 kg |  |
|  Pronssia | Tunis 2004 | alle 48 kg |  |
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Pronssia | Alger 2007 | alle 48 kg |  |
Chahinez Mbarki (s. 12. kesäkuuta 1981) on tunisialainen judoka, joka on voittanut kaksi kertaa judon Afrikan-mestaruuden vuosina 2006 ja 2008. Hän on voittanut myös Tunisian mestaruuden vuonna 2006, alle 52-kiloisten sarjassa.
Boston (Lincolnshire)

| Boston Boston |
| --- | --- |
 Pyhän Botolphin kirkko hallitsee Bostonin kaupunkikuvaa.
 Bostonin kaupunkipiirin sijainti Englannissa ja Lincolnshiressä.
 fiBoston 
 52°58′30″N, 0°01′16″W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Itä-Midlands
Kreivikunta:  Lincolnshire
Hallinnon tyyppi:  Kaupunkipiiri
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  13 km²
Metropolialue:  362 km²
Väestö
Väkiluku (2018):  46 000
Väestötiheys:  3 435 as./km²
Metropolialue:  69 000
Metropolialueen väestötiheys:  192 as./km²
 www.boston.gov.uk 
Boston on noin 46 000 asukkaan merenrantakaupunki ja 69 000 asukkaan kaupunkipiiri (borough) Lincolnshiren kreivikunnassa Itä-Midlandsissa. Kaupunki sijaitsee Withamjoen varrella, Fensin suoalueen pohjoisreunalla. Kaupunkipiirin alueella on 18 kuntaa, mutta Bostonin kaupungilla ei ole omaa kunnanvaltuustoa (unparished area), vaan sen hallinnosta vastaa Bostonin piirivaltuusto.
Kaupungin huomattavin maamerkki on Pyhän Botolphin kirkko (the Boston Stump), jonka kirkontorni on yksi maailman korkeimpia.
Urheilu

Kaupungin kaksi jalkapallojoukkuetta ovat Boston United FC ja Boston Town FC.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Boston (Lincolnshire) Wikimedia Commonsissa
Bossy

| ”Bossy” Lindsay Lohan |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 2008
 Julkaistu: 27. toukokuuta 2008
 Tuottaja(t): Ne-Yo
 Tyylilaji: dance, pop, electronica, R&B
 Kesto: 04.10
 Levy-yhtiö: Motown
Lindsay Lohanin muut singlet
| ”Confessions of a Broken Heart (Daughter to Father)” 2006 | ”Bossy” 2008 |   |
Bossy on yhdysvaltalaisen näyttelijän ja poplaulajan Lindsay Lohanin kappale. Se julkaistiin ensimmäisenä singlenä albumilta Spirit In The Dark  27. toukokuuta 2008. Kyseistä albumia ei kuitenkaan koskaan julkaistu.
Kappaleen on tehnyt R&B-artisti Ne-Yo.
Versiot

Bossy (Mike Rizzo Funk Generation Radio Edit)  3:46
Bossy (Mike Rizzo Funk Generation Club Mix)  7:25
Bossy (Mike Rizzo Funk Generation Dub)  7:10
Bossy (DJ Escape & Dom Capello Radio Edit)  3:55
Bossy (DJ Escape & Dom Capello Vocal Club Mix)  8:09
Bossy (DJ Escape & Dom Capello Dub)  6:09
Bossy (Josh Harris Radio Edit)  3:52
Bossy (Josh Harris Club Mix)  7:24
Bossy (Soulshaker Radio Edit)  3:23
Bossy (Soulshaker Club Mix)  7:15
Bossy (Mr. Mig Radio Edit)  4:05
Bossy (Mr. Mig Remix)  4:25
Listasijoitukset

| Chart (2008) | Peak position |
| --- | --- |
Canadian Hot 100: 77
US Billboard Hot Dance Club Play: 5
iTunes Pop Chart: 5
Canadian Digital Singles: 24
Mexico Pop 50 (International Tracks): 31
Brazil Top 30 Dance Club Play: 19
Aruba Top 5: 1
Philippines Hot 100: 51
Casa Grande -luokka

| Casa Grande -luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  4 032 t 7 930 t (kuormattu)
Pituus:  138 m (vesiraja) 139,52 m (kokonaispituus)
Leveys:  22 m
Syväys:  4,93 m
Koneteho:  7 000 shp
Nopeus:  15,6 solmua
Miehistöä:  17 upseeria ja 237 miehistönjäsentä
Aseistus
Meritorjunta:  1 × 5"/38 DP -tykki
Ilmatorjunta:  2 × 40 mm neliputkista ilmatorjuntatykkiä 2 × 40 mm kaksiputkista ilmatorjuntatykkiä 16 × 20 mm ilmatorjuntatykkiä
Casa Grande -luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston ja Yhdysvaltain laivaston seitsemäntoista toisen maailmansodan aikana valmistetun aluksen muodostama Maihinnousualusluokka (engl. Dock-landing ship, LSD). Luokkaan piti kuulua alun perin 19 alusta, mutta kahden valmistus keskeytettiin ennen valmistumista.
Alusten telakkakannelle voitiin sijoittaa joko kaksi brittiläistä tai kolme yhdysvaltalaista LCT:tä.
Bölsselet

| Bölsselet |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Ruotsi
Koordinaatit:  65°53′22″N, 22°12′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Rånejoen vesistö
Valuma-alue:  vesistön pääuoma
Järveen tulevat joet:  Rånejoki
Laskujoki:  Rånejoki
Järvinumero:  SE732388-179324
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  6 m  mpy. 
Pituus:  3,959 km  
Leveys:  1,304 km  
Rantaviiva:  17,022 km  
Pinta-ala:  1,999 km²  
Valuma-alue:  4 174,78 km²  
Saaria:  5
 fiBölsselet 
Bölsselet on Ruotsissa Norrbottenissa Råneåssa Luulajan kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.
Maantietoa

Bölsselet on 4,0 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 200 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä (km²). Se sijaitsee Rånejokilaaksossa noin neljä kilometriä ennen Råneåta. Järvi on Rånejoen suvanto, joka alkaa Prästholmsforsenin koskesta ja päättyy Bölen kylän kohdalla sijaitsevaan kapeikkoon. Suvanto laskee luoteesta kaakkoon päin. Prästholmsforsenin koskessa on noin metrin pudotus ja se laskee suvannon yläpäähän Grubbaniin Holmenin saaren edustalle. Noin 650 metriä pitkä Holmen on suvannon keskellä sijaitsevasta kolmesta suuresta saaresta ensimmäinen. Sen alapuolella sijaitsee 1,5 kilometriä pitkä Prästholmen ja alinna on 550 metriä pitkä Börstholmen. Saaret ovat 160–400 metriä leveitä. Saarien vasemmalla puolella virtaa Nördälven ja oikealta Sörälven. Börstholmenin pohjoispuoli on matalana soistumassa umpeen ja siellä on ilmeisesti ruoppaamalla avattu kapea Roleden. Saaren eteläpuolella vapaasti virtaavaa osaa kutsutaan Varpetiksi ja sen jatkoa Blåkrokeniksi ja Mårtishåletiksi.
Etenkin Nördälvenin rannat ovat viljeltyjä, mutta myös Sörälvenin rannoilla sijaitsee muutama peltoala ja maatila. Aiemmin myös saaria on käytetty ainakin niittyinä. Yläpuolisen kosken on aiheuttanut moreeniharjanne, joka jatkuu joen poikka ja jonka joki on kuluttanut koskeksi. Harjanteen lounaispuoli muodostaa niemen, jolla sijaitsee Södra Prästholmin kylä. Kosken vastarannalla on harjanteella sijaitseva Norra Prästholmin kylä. Asutuksen kirkkorakennus sijaitsee pohjoispuolella. Suvannon alajuoksulla on vielä Bölen kylä. Kummallakin rannalla kulkee tie, joka alkaa Råneåsta. Ne yhtyvät uudelleen vasta viisi kilometriä koskesta ylöspäin Orrbynissä ja Meldersteinissä.
Luontoarvoja

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (50,1 %), turve (8,4 %), hiekka tai sora (0,6 %), siltti (8,1 %) ja kallioalue (2,0 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.
Vesistösuhteet

Bölsselet kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoki pääuomaan, jolloin se on Rånejoen läpivirtausjärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 4 175 km² . Suvannon omaa lähialuetta on vain 13,91 km² ja siihen laskee vain peltojen kuivatusojia ja kaksi metsäojaa. Järven läpi kulkevan veden keskivirtaaman arvioidaan olevan 43,8 m³/s . Rånejoki laskee seitsemän kilometrin  päähän Perämereen Råneåssa Luulajassa.
Käännös suomeksi
Ōkubo (Shinjuku)

Ōkubon kaupunginosaa vuonna 2011
Ōkubo
Ōkubo (jap. 大久保) on Tokion kaupunginosa Shinjukun erillisalueella. Se sijaitsee erillisalueen länsiosassa Shinjukun rautatieaseman ja Kabukichōn viihdekorttelin pohjoispuolella. Ōkubo on Tokion tunnetuin korealaiskaupunginosa, ja alueelle on asettunut muitakin ulkomaalaisyhteisöjä, kuten kaakkoisaasialaisia ja intialaisia. Ōkubon pohjoisosassa sijaitsevat Wasedan yliopiston Nishi-Wasedan kampusalue ja Toyaman puisto.
Ōkubon kaupunginosan pinta-ala on 0,73 neliökilometriä. Se jakautuu kolmeen osa-alueeseen, jotka on numeroitu Ōkubo 1-chōme–Ōkubo 3-chōme. Niissä on yhteensä 16 384 asukasta (joulukuussa 2022). Kaupunginosan väestötiheys on siten noin 22 400 asukasta neliökilometrillä. Laajempaan Ōkubon alueeseen voidaan laskea kuuluvaksi myös viereinen Hyakuninchōn kaupunginosa, jossa Ōkubon rautatieasema ja Shin-Ōkubon rautatieasema sijaitsevat.
Historia

Ōkubo oli alun perin Edon länsipuolella sijainnut kylä. Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla siellä oli sotilasluokan asumuksia ja armeijan harjoituskenttiä, joilla harjoiteltiin tuliaseiden käyttöä. Viereinen Hyakuninchōn kaupunginosa on saanut nimensä näistä kiväärikomppanioista (hyakuninkumi). Ōkubon seutu tunnettiin myös alppiruusuistaan, mutta suurin osa niistä siirrettiin Meiji-restauraation jälkeen Hibiyan puistoon Tokion keskustaan. Tämän jälkeen Ōkubo kehittyi asuinalueena, mutta vielä 1900-luvun vaihteessa alue oli luonteeltaan maaseutumainen.
Ōkubon kyläkunta syntyi vuonna 1889, kun Japaniin perustettiin kunnallishallinto. Maaseutukaupunki siitä tehtiin vuonna 1912. Alueen kaupungistuminen vauhdittui, kun sinne rakennettiin Shinjukusta raitiotie vuonna 1914, ja se liitettiin lopulta Tokion kaupunkiin vuonna 1932. Siitä tuli osa Yodobashin suuraluetta. Kaupunginosa oli tiiviisti rakennettu, ja siellä oli pääosin kaksikerroksisia asuinrakennuksia. Eteläosaan syntyi vilkas ostoskatu. Toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1947 Yodobashin suuralue ja sen mukana Ōkubo liitettiin osaksi uutta Shinjukun erillisaluetta.
Kaupunkikuva ja rakennukset

Ōkubon eteläosa on tiiviisti rakennettua asuin- ja liikealuetta, pohjoisosassa on laaja Wasedan yliopiston Nishi-Wasedan kampus, Toyaman puisto sekä muita koulurakennuksia. Kaupunginosan länsirajalla kulkee Yamanote-rautatielinja, itärajalla pohjois–eteläsuuntainen pääkatu Meiji-dōri. Tärkein kauppakatu Ōkubo-dōri johtaa Meiji-dōrilta länteen Ōkubon läpi ja jatkuu eteenpäin Hyakuninchōn kaupunginosaan sekä Shin-Ōkubon ja Ōkubon rautatieasemille. Ōkubon naapurikaupunginosia ovat pohjoisessa Takadanobaba ja Nishi-Waseda, idässä Toyama ja Shinjuku, etelässä Kabukichō ja lännessä Hyakuninchō.
Ōkubo on Tokion merkittävin korealaiskaupunginosa. Korealaisia alkoi asettua alueelle toisen maailmansodan jälkeen Japanin imperiumin ja siirtomaavallan jälkimainingeissa. Korealaisten lisäksi kaupunginosaan on muuttanut muun muassa kiinalaisia, thaimaalaisia, vietnamilaisia, indonesialaisia ja malaijeja; kaupunginosassa onkin paljon erityyppisiä aasialaisia ravintoloita ja ruokakauppoja, ja korealaisyhteisö on rakennuttanut sinne myös monia kristittyjä kirkkoja. Vierailijoita kaupunginosaan houkuttelee esimerkiksi korealainen katuruoka.
Japaniin asettunut opettaja ja kirjailija Lafcadio Hearn eli Koizumi Yakumo asui viimeiset vuotensa Ōkubossa ja työskenteli Wasedan yliopistossa. Kaupunginosassa onkin hänelle omistettu puisto ja muistomerkki. Muita merkillepantavia paikkoja ovat Zenryū-jin buddhalainen temppeli ja Japanin korealaisten historiaa esittelevä museo.
Ōkubo-dōri, taustalla Shin-Ōkubon asema
Don Quijote -kauppaketjun liike Ōkubossa, koreankielinen kyltti
Osa Lafcadio Hearnille omistettua muistomerkkiä
Näkymä Toyaman puistoon
Nishi-Wasedan kampusalueen rakennuksia
Gunkan Higashi-Shinjuku Building
Shinjuku Garden Tower -pilvenpiirtäjä
Liikenne

Nimistään huolimatta Ōkubon rautatieasema ja Shin-Ōkubon rautatieasema eivät sijaitse Ōkubon kaupunginosassa vaan aivan sen länsipuolella Hyakuninchōn alueella. Näillä asemilla pysähtyvät JR Higashi-Nihonin Chūō–Sōbu-linjan ja Yamanote-linjan junat.
Ōkubon reunamilla sijaitsee kaksi Tokion metron asemaa. Kaupunginosan kaakkoisrajalla on Higashi-Shinjukun metroasema, jolla pysähtyvät Tōkyō metron liikennöimä Fukutoshin-linja ja Toei-metron liikennöimä Ōedo-linja. Koillisrajalla on taas Nishi-Wasedan metroasema, jota käyttää Fukutoshin-linja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ōkubo Wikimedia Commonsissa
Ōkubo vuoden 2009 ilmakuvassa
Champniers (Charente)

Champniers on kunta Charenten departementissa Poitou-Charentesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 604 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Champniersin pinta-ala on 45 neliökilometriä.
Bostrichiformia

| Bostrichiformia |
| --- | --- |
 Viljahuppukuoriainen (Rhyzopertha dominica)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Bostrichiformia  Forbes, 1926
Yläheimot
 Jumimaiset Bostrichoidea / Bostrychoidea  Derodontoidea  Incertae sedis Jacobsoniidae-heimo 
Katso myös
   Bostrichiformia Wikispeciesissä   Bostrichiformia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bostrichiformia on kovakuoriaisiin (Coleoptera) kuuluvan erilaisruokaisten (Polyphaga) alalahkon osalahko.
Yläheimoja

Jumimaiset Bostrichoidea / Bostrychoidea
Derodontoidea
Incertae sedis
Jacobsoniidae-heimo
Celebesintöpörastas

| Celebesintöpörastas> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Heinrichia
Laji::  calligyna
Kaksiosainen nimi
 Heinrichia calligyna  Stresemann, 1931 
Katso myös
   Celebesintöpörastas Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Celebesintöpörastas (Heinrichia calligyna) on sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.
Levinneisyys

Celebesintöpörastasta tavataan kotoperäisenä Sulawesin saarella Indonesiassa. Lajia on kuvattu yleisesti ottaen harvinaiseksi. Korkeammalla sijaitsevilla alueilla se on kuitenkin yleisempi. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Champlainmeri

Champlainmeri oli noin 55 000 neliökilometriä laaja sisämeri, joka peitti alleen Saint Lawrencen alangon viime jääkauden lopussa, 12 000–10 000 vuotta sitten. Se levisi laajimmillaan Quebecin liepeiltä Brockvilleen saakka, ja siihen kuului kaksi lahtialuetta, joista toinen ulottui Ottawajoen laaksoon luoteessa ja toinen Champlainjärvelle etelässä. Sen nimesi amerikkalainen geologi Charles Henry Hitchcock vuonna 1906.
Champlainmeri syntyi noin 12 800 vuotta sitten, kun Atlantin valtamerestä ja sulavista jäätiköistä tulvi vettä maankuoren painaumaan, joka paljastui vetäytyvän mannerjään alta. Geologit ovat arvioineet, että veden syvyys oli meren keskiosissa noin 200 metriä. Fossiililöydösten perusteella tiedetään, että vesi oli aluksi hyvin kylmää mutta lämpeni vähitellen. Sen suolapitoisuus (10–30 promillea) ja lämpötila (−1…+8 °C) olivat hyvin samanlaiset kuin Jamesinlahdessa nykyään. Champlainmeressä eli monia merieläimiä, esimerkiksi maitovalaita, turskia, sinisimpukoita ja eväjalkaisia.
Merivaihetta kesti noin 2 000 vuotta, kunnes yhteys Atlantille kuroutui umpeen maankohoamisen seurauksena ja Champlainmerestä tuli järvi. Koska jäätikön alta paljastunut maa ei noussut tasaisesti, entinen pohjoisrannikko on nykyään noin 200 metrin korkeudella merenpinnasta ja etelärannikko 150–190 metrin korkeudella merenpinnasta. Sateet laskivat veden suolapitoisuutta, kunnes merieläimet eivät enää pystyneet elämään siinä. Lopulta merestä oli jäljellä enää Saint Lawrencen jokilaakso ja Champlainjärvi.
Champlainmeren pohjaan muodostui laajoja savikoita, joiden mineraalit ovat peräisin jäätiköiden rapauttamista prekambrisista kallioista. Saven joukossa oli alun perin merivedestä kertynyttä suolaa, mutta se liukeni myöhemmin pois ja jätti jälkeensä pieniä ilmataskuja. Tämän vuoksi Champlainmeren savi on normaalia huokoisempaa ja läpäisee hyvin vettä. Altistuessaan kevättulvan tai rankkasateen jälkeen esimerkiksi maanjäristykselle tai kovan liikenteen aiheuttamalle tärinälle se voi muuttua nestemäiseksi ja aiheuttaa hengenvaarallisia maanvyöryjä. Oikein kuivattuina ravinteikkaat savikerrostumat ovat kuitenkin Québecin parhaita viljelymaita.