stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pláka Dílesi

| Pláka Dílesi Πλάκα Δήλεσι |
| --- | --- |
 Pláka Dílesin rantaa.
 Pláka Dílesi
 Koordinaatit: 38°20′34″N, 23°39′17″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Boiotia
Kunta:  Tanágra
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  2806010103
Väkiluku (2011):  2 696
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pláka Dílesi (kreik. Πλάκα Δήλεσι) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Tanágran kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Kaupungin väkiluku on 2 696 (vuonna 2011).
Pláka Dílesin pieni kaupunki sijaitsee Eteläisen Euboianlahden rannalla noin neljä kilometriä pohjoiskoilliseen Oinófytasta ja noin kuusi kilometriä itään Schimatárista. Heti kaupungin eteläpuolella sijaitsee Dílesin kylä, johon sen nimi perustuu.
Aiemmin kaupunki kuului Schimatárin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Tanágran kunnan Schimatárin kunnallisyksikköön. Vuodesta 2018 lähtien se kuuluu Tanágran kunnan Dílesin kunnallisyksikköön ja muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Πλάκας Δηλεσίου, Dimotikí Koinótita Plákas Dilesíou).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pláka Dílesi Wikimedia Commonsissa
Pitts Special (vuoristorata)

| Pitts Special |
| --- | --- |
 Pitts Specialin nostomäki heinäkuussa 2020.
Pituus:  693 m
Nopeus:  100 km/h
Korkeus:  43,5 m
Sijainti:  PowerPark
Valmistaja:  Gerstlauer
Käytössä:  2020–
Pituusrajoitus:  130 cm
Aiheesta muualla
RCDB:  Roller Coaster Database
Pitts Special on Gerstlauerin valmistama vuoristorata PowerParkissa. Laite avattiin kesällä 2020.
Laitteessa on pystysuora 43 metrin korkuinen nostomäki, ja se kiihtyy heti syöksyssä 100 kilometrin tuntivauhtiin.
Pitkien puukkojen yö (1962)

Pitkien puukkojen yö oli Britannian hallituksen uudelleenjärjestely vuonna 1962. Pääministeri Harold Macmillan erotti seitsemän ministeriä eli kolmanneksen koko hallituksesta. Kriitikot rinnastivat sen vuoden 1934 Pitkien puukkojen yöhön Natsi-Saksassa.
Tunnetuin erotetuista ministereistä oli valtiovarainministeri Selwyn Lloyd, jonka tilalle MacMillan nosti Reginald Maudlingin. Oikeusministeri David Maxwell Fyfen tilalle nousi Reginald Manningham-Buller, opetusministeri David Ecclesin tilalle Edward Boyle, puolustusministeri Harold Watkinsonin tilalle Peter Thorneycroft, Skotlannin asioiden ministeriksi John Scott Maclayn tilalle Michael Noble, asuntoministeriksi Charles Hillin tilalle Keith Joseph, ja myös salkuton ministeri Percy Mills joutui väistymään William Deedesin tieltä.
Käännös suomeksi
Planström

Planström on ruotsinkielinen sukunimi:
Christine ja Elisabeth Planström, suomalaisia sisaruksia, jotka seurustelivat ranskalaisten geodeettien kanssa ja päätyivät Ranskaan
Karl Gustaf  Planström, Suomen Urheilukuninkuuskilpailuissa vuonna 1902 viidennen sijan saavuttanut urheilija
G. Planström, Suomen Urheilukuninkuuskilpailuissa vuonna 1903 kuudennen sijan saavuttanut urheilija
Soini Palasto (1912–2002), vuoteen 1934 Planström, suomalainen suurlähettiläs
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pikku Suorasuu

| Pikku suorasuu |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Edvin Laine
Käsikirjoittaja:  Toivo Kauppinen
Perustuu:  Anni Swanin nuortenromaaniin Iris rukka (1916)
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Ahti Sonninen
Kuvaaja:  Kalle Peronkoski Olavi Tuomi
Leikkaaja:  Elmer Lahti
Lavastaja:  Karl Fager
Pääosat:  Nora Haque Mirjam Novero Kyllikki Forssell Tyyne Haarla
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF Oy
Ensi-ilta:  1962
Kesto:  108 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikku suorasuu  on Edvin Laineen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1962. Se perustuu Anni Swanin nuortenromaaniin Iris rukka (1916).
Käsikirjoituksen laati Swanin romaanin pohjalta varsin vapaasti Toivo Kauppinen, mutta sitä on muokannut vielä Paula Talaskivi. Pääosan esittäjä ei tahtonut löytyä, mutta lopulta siihen valittiin Kansallisteatterissa Laineen ohjauksessa Ihmeidentekijässä näytellyt suomalais-intialainen Nora Haque. Rooli on Haquen ainoa elokuvarooli. Elokuvan avustajina olivat samat lapset kuin Kansallisteatterin Ihmeidentekijä-näytelmässä.
Elokuva oli lavastuksesta 1963 postuumisti palkitun Karl Fagerin viimeinen elokuvatyö. Hän kuoli seuraavana vuonna.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Nora Haque  | … |  Iris Klewe   |
|  Mirjam Novero  | … |  rouva Selma Heinonen   |
|  Kyllikki Forssell  | … |  kenraalitar Stjernfelt   |
|  Tyyne Haarla  | … |  Sere Puuska, Tanelin vaimo   |
|  Kauko Helovirta  | … |  pankinjohtaja Kaarlo Heinonen   |
|  Risto Mäkelä  | … |  Taneli Puuska, Metsäpirtin tilanhoitaja   |
|  Helge Herala  | … |  kenraali Gustaf Stjernfelt   |
|  Stig Fransman  | … |  Aksel Heinonen   |
|  Varma Lahtinen  | … |  Ulriika, taloudenhoitaja   |
|  Kaisu Leppänen  | … |  neiti Alina Hammar   |
|  Ekke Hämäläinen  | … |  tehtailija Ström   |
|  Tarmo Manni  | … |  viulutaiteilija Henrik Klewe   |
|  Leila Väyrynen  | … |  Ester Heinonen   |
|  Aila Kaihlanen  | … |  Sissi Heinonen   |
|  Aarne Laine  | … |  varatuomari Vuori   |
|  Jarno Hiilloskorpi  | … |  lainopin ylioppilas Juhani Laakso   |
|  Eeva-Liisa Peronkoski  | … |  Ulla Stjernfelt   |
|  Orvokki Huhtikangas  | … |  ylioppilas Pirkko Mikkonen   |
|  Ossi Korhonen  | … |  rehtori   |
|  Irja Rannikko  | … |  Signe, opettajatar   |
|  Vilho Kekkonen  | … |  konduktööri   |
|  Leo Sarri  | … |  Eklund, Stjernfeltien palvelija   |
|  Kirsti Saraheimo  | … |  Irja Ström   |
|  Leevi Linko  | … |  lääkäri   |
|  Aatu Talanne  | … |  vahtimestari   |
|  Paavo Hukkinen  | … |  vahtimestari   |
|  Anita Välkki  | … |  laulusolisti   |
|  Maiju Kuusoja  | … |  laulusolisti   |
|  Jyrki Nousiainen  | … |  poika syntymäpäiväkutsuilla   |
|  Paavo Piironen  | … |  poika syntymäpäiväkutsuilla   |
|  Irja Kuusla  | … |  Stjernfeltien sisäkkö   |
|  Cyril Szalkiewicz  | … |  säestäjä   |
|  Maija-Liisa Peuhu  | … |  nuori konsertissa   |
|  Tapani Perttu  | … |  nuori konsertissa   |
|  Liisamaija Laaksonen  | … |  nuori konsertissa   |
|  Ritva Oksanen  | … |  nuori konsertissa   |
|  Witaly Ketterer  | … |  kuuluttaja   |
|  Usko Aro  | … |  Tarmo Mannin sijaisnäyttelijä / Henrik Klewen viulua soittavat kädet   |
|  Regina Keso  | … |  nainen konsertissa   |
|  Alf Salin  | … |  mies konsertissa   |
|  Ahti Sonninen  | … |  mies konsertissa   |
|  Hilkka-Liisa Sonninen  | … |     |
Arviot

Aikalaisarvioissa elokuva sai sekä kiitosta että kriittisiä huomioita. Karl Fagerin lavastus todettiin hyväksi, Nora Haquea sekä kehuttiin vuolaasti luontevuudesta että moitittiin välittömyyden puutteesta.
Myöhemmässä kritiikissä elokuvaa on pidetty vanhakantaisen teatraalisena ja näyttelijäkeskeisenä sekä hyvin alleviivaavana. Keskelle metsää viety orpotytön tarina aiheuttaa kriitikoissa myös kyynelehtimistä.
Palkinnot

Jussi: paras lavastus: Karl Fager.
nuoren näyttelijän Jussi-kunniakirja Nora Haque.
Aiheesta muualla

Pikku Suorasuu Elonet.
Plants of the World Online

Plants of the World Online on verkkotietokanta, jota julkaisee Kew Gardens. Se käynnistettiin maaliskuussa 2017, ja sen päätavoitteena on "antaa käyttäjille mahdollisuus saada tietoa kaikista maailman tunnetuista siemenkasveista vuoteen 2020 mennessä". Tietokanta keskittyy ensisijaisesti trooppisen Afrikan siemenkasveihin. Tietokanta sisältää myös tietoa heinäkasveista, palmuista ja kämmeköistä.
Pingviini (täsmennyssivu)

Pingviini tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:
pingviinit, lintuja
Pingviini, sarjakuvahahmo
Pingviini, jäätelömerkki
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pingviini”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Plantaarifaskiitti

Plantaarifaskiitti tarkoittaa kantapohjan etu-sisäreunalla kuormittaessa esiintyvää kiputilaa. Kyse on yleensä jalkapohjan jännekalvon kroonisesta ylirasituksesta johtuvasta kiputilasta. Tilaa kutsutaan myös insertiotendiniitiksi, koska jos jännekalvon kiinnityskohta on paksuuntunut, se voi näkyä röntgenkuvassa ”luupiikkinä”. Tämä ei kuitenkaan ole oikea syy vaan seuraus, kun kipukohtaan vähitellen kertyy kalkkia.
Plantaarifaskiitti on melko pitkäkestoinen ja rajoittaa usein sairastuneen liikkumista. Hoidossa voidaan turvautua esimerkiksi tukipohjallisiin tai venytysharjoituksiin. Osalla potilaista sairaus pitkittyy entisestään. Kipu voi myös levitä. Yölastoja suositellaan käytettäväksi, mikäli kipua on erityisesti aamuisin.
Plantaarifaskiitin voi laukaista esimerkiksi rasitus, ylipaino, pitkäaikainen seisominen sekä erityisen kovalla pinnalla liikkuminen. Paras hoitokeino on High- load Strength training- harjoittelu. Pehmustetut kantapääpohjalliset tai ilmatyynyside voi myös auttaa.
Pingviinisaaret

| Pingviinisaaret |
| --- | --- |
 Mercury Island
Maantiede
Sijainti:  Atlantin valtameri, Namibian edustalla
 Pingviinisaaret
Koordinaatit:  26°37′1″S, 15°19′16″E
Pinta-ala:  2,35 km²
Valtio
Valtio:   Namibia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pingviinisaaret (afrikaansiksi Pikkewyn-eilande, saks. Pinguininseln) on Namibialle kuuluva saariryhmä. Saaret sijaitsevat 355 km pituisella alueella. Suurin saari on Possession Island, jonka pinta-ala on 0,9 km². Saarien kokonaispinta-ala on 2,35 km². Saaret on merkittävä afrikanpingviinien elinympäristö. Pingviinisaaret olivat osa Etelä-Afrikan Lounais-Afrikan siirtomaata. Ne palautettiin Namibian hallintaan maaliskuussa 1994.
Pierre-Louis Prieur

Pierre-Louis Prieur, Jean-Baptiste Véritén piirros vuodelta 1790.
Pierre-Louis Prieur (tunnettu myös nimellä Prieur de la Marne; 1. elokuuta 1756 Sommesous, Ranska – 31. toukokuuta 1827 Bryssel, Alankomaat) oli Ranskan vallankumouksen aikainen poliitikko.
Ennen vallankumousta Prieur toimi asianajajana Châlons-sur-Marnessa. Hänet valittiin kolmannen säädyn edustajana vuoden 1789 säätyjen yleiskokoukseen, jossa hän kuului radikaaleimpiin uudistusmielisiin. Hänet valittiin myös vuonna 1792 kansalliskonventtiin, jossa hän kuului vuoripuolueen ryhmään. Prieur sai lempinimen Crieur de la Marne, ”Marnen huutaja”. Hänet valittiin 26. maaliskuuta 1793 Yleisen turvallisuuden valiokuntaan ja 10. heinäkuuta samana vuonna Yhteishyvän valiokuntaan. Hänet lähetettiin lokakuussa 1793 erikoiskomennukselle nujertamaan vastavallankumouksellista toimintaa Bretagnen rannikkoseuduilla. Hänen perustamansa erikoistuomioistuin tuomitsi kuolemaan noin 2 900 Vendéen kapinaan osallistunutta.
Prieuria syytettiin osallisuudesta toukokuussa 1795 kukistettuun prairialkuun 1. päivän kapinaan ja hän joutui sotaoikeuteen, mutta vapautui lokakuussa 1795 annetulla yleisellä armahduksella. Sen jälkeen hän työskenteli asianajajana Pariisissa. Prieur osallistui vuoden 1815 satapäiväisen keisarikunnan hallintoon. Restauraation myötä hänet karkotettiin vuonna 1816, sillä hän oli äänestänyt kansalliskonventissa kuningas Ludvig XVI:n kuolemantuomion puolesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre-Louis Prieur Wikimedia Commonsissa
Pyhä (täsmennyssivu)

Pyhä voi tarkoittaa:
pyhä uskontotieteessä
pyhitys tapahtuma uskovan elämässä
pyhät, kristillisessä kielenkäytössä laajemmassa merkityksessä kaikki pelastetut kristityt
pyhimys (ortodoksisuudessa pyhä), katolisessa tai ortodoksisessa kirkossa pyhäksi julistettu henkilö
pyhäpäivä, kirkollisesta perinteestä juontuva päivä, joka yleensä on myös vapaapäivä; Suomessa esimerkiksi joulu tai sunnuntai
Pyhätunturi, useiden tunturien nimi
Pyhä, Aho Groupin omistama hiihtokeskus Pelkosenniemen Pyhätunturilla
Pyhä, kylä Mietoisissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pyhä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pluton kuut

Pluton kuiden kiertoradat
Kuiperin vyöhykkeeseen kuuluvalla kääpiöplaneetta Plutolla on viisi tunnettua kuuta. Pluton suurin kuu, Kharon, löydettiin vuonna 1978. Se on 1 200 kilometrin läpimittaisena lähes samaa kokoluokkaa Pluton kanssa. Neljä muuta kuuta ovat huomattavasti pienempiä. Usean pienen kuun löytymisen uskotaan tarkoittavan sitä että Pluton ympärillä kiertää paljon pieniä vielä havaitsemattomia kappaleita.
Taulukko

| Nimi | Numero | Kuva | Keskihalkaisija (km) | Massa (kg) | Kiertoradan keskisäde (km) | Kiertoaika (d) | Löytöaika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kharon | I |  | 1212 ± 3 | 1,52 × 1021 | 48 227 | 6,387 | 1978 |
| Styx | V |  | 10-25 |  ? | ~ 42 000 | 20,2 | 2012 |
| Nix | II |  | 46–137 | ~ 5 × 1016 | 48 708 | 24,856 | 2005 |
| Kerberos | IV |  | 13-34 |  ? | ~ 59 000 | 32,1 | 2011 |
| Hydra | III |  | 61-167 | ~ 5 × 1016 | 64 749 | 38,206 | 2005 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pluton kuut Wikimedia Commonsissa
Aurinkokunta
| --- | --- |
Kuut:  Maan ·  Marsin ·  Jupiterin ·  Saturnuksen ·  Uranuksen ·  Neptunuksen ·  Pluton ·  Haumean ·  Makemaken ·  Eriksen ·  Pikkuplaneettojen
Renkaat:  Jupiterin ·  Saturnuksen (Rhean)  ·  Chariklon ·  Uranuksen ·  Neptunuksen
Pienkappaleet:  Meteoroidit ·  Pikkuplaneetat ·  Asteroidit ·  NEA:t ·  Asteroidivyöhyke ·  Troijalaiset ·  Kentaurit ·  Damocloidit ·  Transneptuniset kohteet ·  Kuiperin vyöhyke ·  Hajanainen kiekko ·  Hillsin pilvi ·  Oortin pilvi ·  Komeetat
Kääpiöplaneettojen kuut
| --- | --- |
Pluto:  Kharon | Hydra | Nix | Kerberos | Styx
Haumea:  Namaka | Hiʻiaka
Makemake:  S/2015 (136472) 1
Eris:  Dysnomia
Piotr Żyła

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Piotr Żyła |  Piotr Żyła |  Piotr Żyła |  |
Maa:   Puola
Mäkihyppy
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lahti 2017 | joukkuemäki |  |
|  Kultaa | Oberstdorf 2021 | normaalimäki |  |
|  Kultaa | Planica 2023 | normaalimäki |  |
|  Pronssia | Val di Fiemme 2013 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Falun 2015 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Lahti 2017 | suurmäki |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2021 | joukkuemäki |  |
| Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2018 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Planica 2020 | joukkuemäki |  |
Piotr Paweł Żyła ['pjɔtr 'ʐɨwa] (s. 16. tammikuuta 1987 Cieszyn, Puola) on puolalainen mäkihyppääjä ja maailmanmestari.
Arvokilpailut

Helmikuussa 2007 Żyła pääsi edustamaan maataan Japanin Sapporossa järjestetyissä hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän oli mukana hyppäämässä joukkuemäen kilpailussa, jossa Puolan joukkue sijoittui viidenneksi. Henkilökohtaisissa kilpailuissa sijoitukset olivat suurmäessä 35. ja normaalimäessä 42. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli normaalimäen henkilökohtaisessa kilpailussa 19:s ja joukkuekilpailussa neljäs, suurmäen henkilökohtaisessa 21:s ja joukkuemäessä viides. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän kuului Puolan pronssijoukkueeseen joukkuemäessä. Normaalimäessä hän sijoittui 23:nneksi ja suurmäessä 19:nneksi.
Falunin MM-kilpailuissa 2015 Żyła kuului Puolan pronssijoukkueeseen ja oli suurmäessä yhdeksäs. Lahdessa 2017 hän voitti suurmäen MM-pronssia ja oli mukana voittamassa Puolalle MM-kultaa joukkuemäessä. Lentomäen MM-kilpailuissa Oberstdorfissa 2018 hän sai joukkuepronssia.  Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui suurmäen kilpailussa 19:nneksi ja hyppäsi ensimmäisen hypyn Puolan neljänneksi sijoittuneessa joukkueessa. Planican lentomäen MM-kilpailuissa 2020 hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa seitsemänneksi ja saavutti joukkuekilpailussa pronssia. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän voitti normaalimäen maailmanmestaruuden ja joukkuemäen pronssia. Suurmäessä hän sijoittui neljänneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli suurmäessä 18:s ja normaalimäessä 21:s. Saman vuoden Vikersundin MM-lentomäessä hän sijoittui viidenneksitoista. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti toisen kerran peräkkäin normaalimäen maailmanmestaruuden. Suurmäessä hän oli yhdeksäs. Kulmin lentomäen MM-kilpailuissa 2024 hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa kuudenneksi.
Maailmancup

Żyła selviytyi ensimmäisen kerran maailmancupin osakilpailuun mukaan tammikuussa 2006 Sapporossa. Samassa kilpailussa hän saavutti myös ensimmäiset maailmancupin pisteensä sijoituttuaan 19:nneksi. Żyła voitti ensimmäisen osakilpailunsa Norjan Holmenkollenilla maaliskuussa 2013. Hän jakoi voiton Gregor Schlierenzauerin kanssa. Tätä ennen hän oli ollut parhaimmillaan kuudes Wisłassa ja Vikersundissa tammikuussa 2013 sekä Klingenthalissa helmikuussa 2013. Hän sijoittui kolmanneksi Planicassa maaliskuussa 2013. Mäkiviikolla 2016–2017 hän oli kokonaistuloksissa toinen ja Bischofshofenin osakilpailussa kolmas. Hän oli kolmas myös Willingenissä helmikuussa 2018. Kaudella 2018–2019 hän sijoittui Rukalla kolmanneksi, Nižni Tagilissa toiseksi ja kolmanneksi, Engelbergissä kahdesti toiseksi sekä Willingenissä ja Planicassa kolmanneksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui neljänneksi ja lentomäkicupissa kolmanneksi. Helmikuussa 2020 hän voitti Kulmin lentomäessä. Kauden 2019–2020 lentomäkicupissa hän oli kolmas. Kaudella 2020–2021 hän sijoittui Rukalla sekä Willingenissä toiseksi ja Engelbergissä, Garmisch-Partenkirchenissä sekä Titisee-Neustadtissa kolmanneksi. Mäkiviikon kokonaispisteissä hän oli viides ja maailmancupissa seitsemäs. Helmikuussa 2022 hän sijoittui Lahden suurmäessä kolmanneksi. Maaliskuussa 2022 hän oli Oberstdorfin lentomäessä toinen. Marraskuussa 2022 hän oli Rukalla kolmas. Joulukuussa 2022 hän oli kolmas Engelbergin ensimmäisessä kilpailussa. Oberstdorfissa hän sijoittui toiseksi ja mäkiviikon kokonaiskilpailussa neljänneksi. Kauden päätösviikonlppuna hän sijoittui kolmanneksi Planican lentomäessä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kuudes.
Palkintosijat maailmancupin osakilpailuissa

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| Päivä | Kilpailupaikka | Mäen koko | Sijoitus |
| 17. maaliskuuta 2013 |  Oslo | suurmäki | 1. |
| 22. maaliskuuta 2013 |  Planica | lentomäki | 3. |
| 6. tammikuuta 2017 |  Bischofshofen | suurmäki | 3. |
| 4. helmikuuta 2018 |  Willingen | suurmäki | 3. |
| 24. marraskuuta 2018 |  Kuusamo | suurmäki | 3. |
| 1. joulukuuta 2018 |  Nižni Tagil | suurmäki | 2. |
| 2. joulukuuta 2018 |  Nižni Tagil | suurmäki | 3. |
| 15. joulukuuta 2018 |  Engelberg | suurmäki | 2. |
| 16. joulukuuta 2018 |  Engelberg | suurmäki | 2. |
| 17. helmikuuta 2019 |  Willingen | suurmäki | 3. |
| 22. maaliskuuta 2019 |  Planica | lentomäki | 3. |
| 15. helmikuuta 2020 |  Bad Mitterndorf | lentomäki | 1. |
| 28. marraskuuta 2020 |  Kuusamo | suurmäki | 2. |
| 20. joulukuuta 2020 |  Engelberg | suurmäki | 3. |
| 1. tammikuuta 2021 |  Garmisch-Partenkirchen | suurmäki | 3. |
| 9. tammikuuta 2021 |  Titisee-Neustadt | suurmäki | 3. |
| 31. tammikuuta 2021 |  Willingen | suurmäki | 2. |
| 25. helmikuuta 2022 |  Lahti | suurnäki | 3. |
| 20. maaliskuuta 2022 |  Oberstdorf | lentomäki | 2. |
| 26. marraskuuta 2022 |  Kuusamo | suurmäki | 3. |
| 29. joulukuuta 2022 |  Oberstdorf | suurmäki | 2. |
| 1. huhtikuuta 2023 |  Planica | lentomäki | 3. |
Polisario

Polisarion mielenosoitus Madridissa vuonna 2006.
Polisario (esp. Frente Polisario, lyhenne sanoista Frente Popular de Liberación de Saguía el Hamra y Río de Oro, Saguia el-Hamran ja Río de Oron kansan vapautusrintama) on länsisaharalainen vapautusliike, joka perustettiin vuonna 1973. Polisario pyrkii lopettamaan Marokon miehityksen Länsi-Saharassa. Se ja sen suojelija Algeria julistivat Länsi-Saharan itsenäiseksi vuonna 1976. Polisarion toiminta on kielletty Marokon miehittämissä Länsi-Saharan osissa.
Pohjoissatama

| Pohjoissatama |
| --- | --- |
 Aluksia Pohjoissataman Halkolaiturissa vuonna 1909.
Sijainti
Sijainti:  Kruununhaka, Helsinki
Koordinaatit:  60°10′24.64″N, 24°57′46.14″E
Yksityiskohtia
Carl Ludvig Engelin vesivärimaalaus Pohjoissatamasta vuonna 1816. Keskellä vanha tulli- ja pakkahuone.
Helsingin Pohjoissatama oli Helsingin Kruununhaassa Tervasaaren ympäristössä sijainnut satama. Nykyisin sen alueella sijaitsevat Pohjoisranta-katu ja samanniminen venesatama.
Kun Helsingin keskusta 1600-luvulla siirrettiin Vanhankaupunginkoskelta Vironniemelle, Pohjoissatamasta tuli siirretyn Helsingin ensimmäinen satama. Se tunnettiin myös nimellä Itäsatama. 1650-luvulla satamaan valmistui Laivasillaksi kutsuttu pistolaituri, joka oli tuolloin ainoa paikka, johon syvällä kulkevat alukset voitiin kiinnittää. 1700-luvulla sataman kupeeseen rakennettiin vanha tulli- ja pakkahuone. Pohjoissatama oli koko kaupungin pääsatama 1800-luvulle asti, aikana ennen Eteläsatamaa, Länsisatamaa ja Sörnäisten satamaa. Eteläsataman rakentuminen 1810-luvulta lähtien alkoi vähentää Pohjoissataman merkitystä. Pohjoissatamasta Eteläsatamaan johtava Katajanokan kanava avattiin 1840-luvulla.
Satamassa oli myös lauttaliikennettä. Talvisin satamaan oli tapana rakentaa näyttävä luistinrata. Edelleen olemassaoleva T-muotoinen Halkolaituri, joka sai nimensä puutavaran tuonnista, rakennettiin vuosina 1889–1891. Halkolaituria on kutsuttu tärkeäksi osaksi Helsingin merellistä kulttuuriperintöä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjoissatama Wikimedia Commonsissa
Historiallinen Halkolaituri (krunikka.fi)
Pohjoissilta

Kaavio PC:n rakenteesta noin 2010
Pohjoissilta (engl. northbridge), tunnetaan Intelin laitteistoissa myös nimellä Memory Controller Hub eli MCH, on historiallisesti toinen henkilökohtaisen tietokoneen emolevyn piirisarjan kahdesta päämikropiiristä. Pohjoissilta kytkee toisiinsa tietokoneen suorittimen, keskusmuistin sekä AGP-väylän tai PCI Express -väylän eli osat, joiden välillä tiedon pitää liikkua verrattaen nopeasti.
Pohjoissiltapiirin tärkein tehtävä on toimia muistiohjaimena keskusmuistille koneissa, joissa suoritin ei sisällä DRAM-muistiohjainta. 
Tällöin pohjoissiltapiirin tyyppi myös määrittää sen, minkä tyyppistä ja kuinka paljon keskusmuistia koneeseen voidaan asentaa. Suorittimen ja pohjoissillan välinen väylä on suoritinväylä (engl. front-side bus, FSB).
Pohjoissiltapiiri saattoi sisältää myös integroidun näytönohjaimen. Ensimmäisen tällaisen piirisarjan kehitti Silicon Integrated Systems Intel-suorittimeen perustuville tietokoneille (SiS6204) 1995.
2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä lähes 90 % PC-koneista sisälsi integroidun grafiikan.
Intel siirsi vuonna 2010 integroidun näytönohjaimen emolevyltä suorittimelle ja myös AMD teki tämän Llano-suorittimessa 2011. Nvidia luopui integroidun näytönohjaimen sisältävän nForce-piirisarjan valmistuksesta 2012, jolloin enää vain AMD, Intel ja taiwanilainen Via Technologies tekivät integroituja näytönohjaimia.
x86- ja x86-64-arkkitehtuureissa erillisen pohjoissiltapiirin toiminnallisuus on sisällytetty suorittimelle vuodesta 2008 lähtien. Integroidun muistiohjaimen kanssa pohjoissilta on vain silta suorittimen ja grafiikkaväylän kanssa (AGP tai PCI Express).
Aiemmin muistiohjain on ollut integroituna muun muassa DEC Alpha- ja PA-RISC-suorittimissa, jolloin erillistä pohjoissiltaa ei ole tarvittu.
Integroidun muistiohjaimen ja suorittimelle sisällytetyn grafiikan kanssa emolevyn piirisarja koostuu vain yhdestä piiristä, joka vastaa entistä eteläsiltaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjoissilta Wikimedia Commonsissa
Ponkalahti

Ponkalahti (ven. Поньгагуба, Pongaguba) on Karjalan tasavallan Kostamuksen kaupunkipiirissä sijaitseva kylä, joka on yksi Vienan runokylistä. Lönnrotin aikaan kylä oli pieni (4-5 taloa), mutta vuoden 1905 väestönlaskennan mukaan siellä oli 19 taloa ja 92 asukasta. 1970-luvulla Ponkalahti tuhottiin osana perspektiivittömien kylien likvidointia, ja siellä asuu nykyisin vain yksi asukas.
1900-luvun alussa kylään perustettiin koko Vienan Karjalan ensimmäinen kansankielinen kiertokoulu, joka kuitenkin pian suljettiin "tsaarinvallalle vihamielisenä", koska opetuskielenä ei käytetty venäjää.
Kalevalan kokoaja Elias Lönnrot kävi kylässä neljännellä runonkeruumatkallaan. Myöhempiä kylässä vierailleita runonkerääjiä ovat olleet mm. Aksel Berner vuonna 1872, Axel August Borenius vuonna 1877 ja Samuli Paulaharju vuonna 1915.