stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Simpsonit
Tuotanto > Televisiointi

Simpsoneita on televisioitu lukuisissa maissa useilla eri kanavilla, ja yhteensä Simpsoneita katsotaan yli 70 maassa. Valmiit jaksot toimitetaan ensimmäisenä sarjan tuottajakanavalle, amerikkalaiselle Foxille. Suomessa televisiointioikeudet omistaa MTV3 ja sen sisarkanava Sub. Jaksot tekstitetään Pohjoismaissa ja muutamassa muussa maassa, mutta myös dubbaaminen on yleistä useissa Manner-Euroopan maissa, kuten Ranskassa, Saksassa, Espanjassa ja Italiassa.
Erikoisjaksot > ”Kauhujen talo” -jaksot

Lähelle halloweenia osuvasta jaksosta tehdään joka vuosi erikoisjakso, niin sanottu ”Kauhujen talo” (Treehouse of Horror). Jaksossa on aina kolme kauhutarinaa, joissa on joskus viittauksia kuuluisiin elokuviin ja kirjallisuuteen. Tämä perinne alkoi toisella tuotantokaudella.
Erikoisjaksot > Trilogiajaksot

”Kauhujen talo” -jaksojen ohella sarjassa on toisinaan myös muita ns. trilogiajaksoja, jotka koostuvat kolmesta erillisestä tarinasta eivätkä kuulu sarjan normaaliin juonijatkumoon. Tarinat ovat usein parodioita klassikkokirjoista, saduista, historiasta tms. ja niissä on jokin yhdistävä teema.
Erikoisjaksot > Leikejaksot

Neljännestä kaudesta alkaen sarjassa on toisinaan esitetty vanhoista kohtauksista koostettuja leikejaksoja (clip show). Näitä jaksoja on tehty, jotta kauteen saataisiin lisää jaksoja työllistämättä tuotantotiimiä enempää. Toistaiseksi viimeisin leikejakso oli 13. tuotantokaudella.
Erikoisjaksot > Takauma- ja tulevaisuusjaksot

Takaumajaksot on toistuva jaksotyyppi, jossa kurkistetaan hahmojen menneisyyteen. Takaumissa on kerrottu ainakin Margen ja Homerin tapaamisesta, perheen lasten syntymistä ja Homerin bändiurasta.
Takaumajaksojen vastakohtana sarjassa katsotaan joskus myös Simpsoneiden tulevaisuuteen. Jaksoissa on näytetty esimerkiksi Lisa Yhdysvaltain presidenttinä ja Bart tulevaisuuden ammatissaan sekä kerrottu tarinoita Bartin ja Lisan ensirakkauksista.
Vaikutus > Seuraajat

Simpsonien menestyksen myötä alettiin tehdä muitakin uusia animaatiosarjoja, joista osassa oli mukana Simpsonien aiempia tekijöitä. Näistä ensimmäisiä olivat The Critic (1994), Family Dog (1993), Fish Police (1992) ja Capitol Critters (1992). Nämä sarjat olivat lyhytikäisiä, mutta Beavis ja Butt-head (1993), Kukkulan kuningas (1997), South Park (1997), Futurama (1999) ja Family Guy (1999) menestyivät hyvin.
Vaikutus > Hokemat

Homer Simpsonin kuuluisin lausahdus ”D'oh!” on päässyt englannin kielen sanakirjaan Oxford English Dictionaryyn. Homerin ääninäyttelijä Dan Castellaneta sanoo lainanneensa lausahduksen edesmenneeltä Jimmy Finlaysonilta, jonka näyttelemä sivuhenkilö Ohukainen ja Paksukainen -elokuvissa töksäytti usein jonkin mennessä pieleen ”douu”. Simpsonien käsikirjoittajien keksimä kuvitteellinen sana, Jebediah Springfield -hahmoon liittyvä verbi ”embiggen” (’isontaa’) hyväksyttiin puolestaan vuonna 2018 arvostettuun Merriam-Webster-sanakirjaan.
Palkinnot

Simpsonit-sarja on palkittu useaan otteeseen erilaisilla palkinnoilla. Simpsonit on voittanut 37 Emmy-palkintoa, 22 Annie-palkintoa ja yhden Peabody-palkinnon. Tammikuussa 2000 sarja pääsi kuululle Hollywoodin Walk of Famelle. Ensimmäinen yksittäiselle jaksolle myönnetyn Emmy-palkinnon voittanut jakso oli 1. tuotantokauden jakso ”Sulhanen”. Tämän jakson lisäksi yksitoista muuta Simpsonit-jaksoa on voittanut yksittäisen jakson Emmyn, viimeisimpänä 34. tuotantokauden jakso ”Kauhujen talo, osa 33”.
Tämän lisäksi yhdysvaltalainen Time-lehti on valinnut Simpsonit vuosisadan parhaaksi sarjaksi ja samainen lehti valitsi sarjan hahmot Bart ja Lisa Simpsonin 50 parhaan piirroshahmon joukkoon. Sen lisäksi Time on valinnut Bartin vuonna 1998 100 merkittävimmän 1900-luvun henkilön joukkoon luettelon ainoana kuvitteellisena henkilönä.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa Simpsonit pääsi kärkipaikalle kolmessa Channel 4:n teettämässä katsojakyselyssä. Sarja äänestettiin 1. sijalle sekä 100 parhaan lastensarjan että 100 parhaan animaation listauksessa. Homer Simpson taas valittiin parhaaksi televisiohahmoksi.
Arvostelua > Sisällön arvostelu

Simpsonit käsittelee arkojakin aiheita ja sen huumori on roisia, minkä johdosta se on vuosien varrella saanut kriittistä katsojapalautetta niin yksittäisiltä katsojilta kuin monilta ryhmittymiltä ja organisaatioiltakin. Valitukset ovat joskus johtaneet yhden sanan vaihtoon tai puolittaiseen anteeksipyyntöön. Tekijät ovat puolustaneet esimerkiksi etnisiä vitsejä sillä, että kaikki ryhmät saavat niistä osansa. Sarjan väkivalta on tarkoitettu parodiaksi, mitä katsojat eivät aina ymmärrä. Joskus jaksoihin tehdään muutoksia ennakkosensuurin johdosta jo ennen ensiesitystä, mutta aina tekijät eivät välitä sensorien ohjeista. Suomessa sarjaa ei sensuroida, mutta esimerkiksi Britanniassa ennakkosensuuri on vielä Yhdysvaltojakin tiukempi.
Sarja herätti alkuaikoinaan keskustelua lasten vanhempien keskuudessa, sillä Bart Simpson kuvattiin kapinallismielisenä häirikkönä, joka ei koskaan jäänyt kiinni kepposistaan. Vanhempainyhdistykset pitivät Bartia huonona roolimallina lapsille. Presidentti George H. W. Bush sanoikin, että amerikkalaisperheiden kuuluisi muistuttaa enemmän Waltonin TV-perhettä kuin Simpsoneita. Myös Bushin vaimo Barbara Bush oli haukkunut Simpsonit muutamaa vuotta aiemmin mutta sittemmin perui puheitaan.lähde?
Arvostelua > Laadun huononemisen arvostelu

Sarja on saanut faneiltaan kritiikkiä laadun huononemisesta. Tämän on väitetty liittyvän käsikirjoittajien vaihdoksiin. Huonontuvien jaksojen ilmiö on näkynyt myös siinä, miten erilaiset fanien ja kriitikoiden tekemät äänestykset parhaista jaksoista antavat tuloksina vain 1990-luvun jaksoja. Erään fanien tekemän "top-15 parhaat jaksot" -äänestyksen uusin jakso on vuodelta 1997, ja itse sarjan käsikirjoittajien vuonna 2003 tekemän listauksen tuorein jakso oli vuodelta 2000. Vuonna 2004 sarjan ääninäyttelijä Harry Shearer sanoi 2000-luvun tuotantokausien olleen huonoja. Hän piti neljättä tuotantokautta erityisen hyvänä.tarvitaan parempi lähde
Arvostelua > Juonien muuttumisen arvostelu

Sarjan jaksot olivat alkuaikoinaan vielä arkisella tasollakin juoneltaan maanläheisiä ja realismiin pyrkiviä, mutta sittemmin jaksoissa on ollut toistuvasti epäloogisempia piirteitä ja sarja on mennyt yhä mielikuvituksellisempaan suuntaan. Epärealismi ilmenee myös siten, että uudemmissa jaksoissa takaumat ja paljastukset hahmojen menneisyydestä ovat monesti rikkoneet aiemmin luotua juonijatkumoa.lähde?
Suomi-viittaukset

Simpsonien joissakin jaksoissa on ollut viittauksia Suomeen. Esimerkiksi 9. kauden jaksossa ”Haaksirikko” Martin Prince esittää koulun YK-päivänä Suomen edustajana saamelaisasussa "Suomen kansallistanssin", 16. kauden jaksossa ”Vauvakuumetta” Montgomery Burns mainitsee juoksija Paavo Nurmen, 21. kauden jaksossa ”Kurvailua curling-radalla” nähdään takauma Agnes Skinneristä seiväshyppääjänä vuoden 1952 Helsingin olympialaisissa ja 22. kauden jaksossa ”Isäainesta” vilahtaa "A-Team of Finland" -nimisen tiedustelupalvelun edustajia. 20. kauden jaksossa ”Rajansa kaikella” kuullaan pätkä Jean Sibeliuksen Finlandiaa. 28. kauden jaksossa "Koirakylä" Homer luettelee koirarotuja ja mainitsee suomenpystykorvan. 35. tuotantokauden 11. jaksossa on Kevät kenttä -niminen ydinvoimala, jonka katolla liehuu Suomen lippu. Kyseisessä jaksossa Homer nähdään lukemassa lehteä, jonka kannessa on Helsinki-viittaus: ”Life in Hell-sinki”. Jaksossa esiintyy myös henkilö, jonka nimi on Onni Korhonen.
Sarjan roolittajana alusta alkaen työskenneellä Bonita Pietilalla on suomalaisia sukujuuria.
”Ennustukset”

Simpsonien väitetty kyky ”ennustaa” tulevia tapahtumia on saanut paljon huomiota, kun sarjan vanhoissa jaksoissa vitseinä esitetyt asiat ovat myöhemmin oikeasti toteutuneet tai jotain samankaltaista on tapahtunut. Esimerkiksi jaksossa ”Tulevaisuus” vuodelta 2000 mainittiin Donald Trumpin kohoaminen Yhdysvaltain presidentiksi ja jaksossa ”Tähtien loisteessa” vuodelta 1998 mainitaan, että 20th Century Fox tulee päätymään Disneyn omistukseen, mitkä kävivät toteen vuosina 2016 ja 2017. Sarjan on väitetty ennustaneen myös muun muassa syyskuun 11. päivän terroriteot, kansainvälisen koronaviruspandemian, Higgsin bosonin löytämisen ja kymmeniä muita tapahtumia.
Oheistuotteet

Simpsonit-aiheisia oheistuotteita on paljon myynnissä. Fanimyymälöissä ja vähittäistavarakaupoissa myydään myynnissä muun muassa Simpsonit-jaksoja videoina ja DVD:inä, aiheeseen liittyviä tietokonepelejä sekä lukuisia sarjakuvia ja fanituotteita, kuten figuureja, pullonavaajia, vaatteita, pehmoleluja ja avaimenperiä.
Lisäksi Yhdysvalloissa liikennöivällä lentoyhtiöllä Western Pacific Airlinesilla on ollutlähde tarkemmin? käytössään Simpsoneiden hahmoilla koristeltu Boeing 737 -lentokone.
Oheistuotteita kuten T-paitoja, joihin oli painettu Bart Simpsonin iskulause "Underachiever (And proud of it, man!)", (suom. "Alisuoriutuja (ja ylpeä siitä!)"), myytiin sarjan alkuaikoina kahden miljardin dollarin edestä.
Simpsoneiden tuotemerkistä ovat yrittäneet hyötyä pienemmätkin yritykset. Esimerkiksi Krusty O’s -aamiaismuroja on ilmestynyt kauppojen hyllyille Yhdysvalloissa. Lisäksi eräs australialainen panimo alkoi aikoinaan markkinoimaan Duff-merkkistä olutta, mutta jonka myyminen sittemmin kiellettiin Suomessa. Sen sijaan jo myyntiin ennättäneistä tölkeistä tuli haluttuja keräilykohteita.
Vuonna 2009 Yhdysvaltain posti julkaisi Simpsoneista viiden postimerkin sarjan. Postimerkeissä esiintyvät Homer, Marge, Bart, Lisa ja Maggie.
Oheistuotteet > Kirjat ja sarjakuvat

Simpsoneista julkaistu sekä virallisia että epävirallisia kirjoja vuodesta 1990 alkaen. Viralliset kirjat kulkevat Matt Groeningin nimen alla ja useimmat niistä sisältävät uutta, kirjoja varten käsikirjoitettua materiaalia runsaan värikuvituksen kera. Etenkin englanninkielisillä markkinoilla on runsaasti myös epävirallisia kirjoja, jotka tekijänoikeussyistä lähes pelkän tekstin keinoin keskittyvät valaisemaan tv-sarjan taustoja ja sen kytköksiä yhteiskuntaamme. Ensimmäiset suomeksi julkaistut viralliset kirjat olivat Simpsonien joulukirja (1991) ja Sadepäivän hupikirja (1992). Simpsonien viisauksien kirjasto -sarjaan kuuluvat Homerin, Bartin, Lisan ja Moen omat kirjat, joita on julkaistu vuodesta 2007 alkaen. Ensimmäinen kokonaan kotimaista alkuperää oleva epävirallinen kirja, sarjan historiaa valottava Jouni Paakkisen teos Simpsonit – Keltaisen perheen kaksi vuosikymmentä julkaistiin vuonna 2008.
Simpsoneista on myös tuotettu useita eri sarjakuvalehtiä, esimerkiksi Simpsons Comics, Simpsons Comics and Stories ja Bartman. Nykyään niitä julkaisee lähinnä Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa amerikkalainen sarjakuvakustantaja Bongo Comics, joka on nimetty Groeningin Elämä on helvettiä -sarjakuvan Bongo-jäniksen mukaan. Sarjakuvia on koottu myös kirjoiksi. Like Kustannus on julkaissut näitä sarjakuvakokoelmia suomeksi vuodesta 2007 alkaen. Sarjakuvien suomentaja on Henrik Laine.
Oheistuotteet > Videopelit

Simpsoneiden suuren suosion takia sarjasta on tuotettu useita videopelejä. Ensimmäinen peli oli kaikille aikansa suosituimmille pelilaitteille käännetty toimintaseikkailu Bart vs. Space Mutants. Samoihin aikoihin ilmestyi The Simpsons -kolikkopeli, joka on lajityypiltään tappelupeli.lähde? Pian ilmestyi myös toinen tietokonepeli, Bart vs. World, jossa liikuttiin ympäri maailmaa. Pelit eivät olleet suuria arvostelumenestyksiä, joskaan eivät floppejakaan, vaan saivat hyväksyvän vastaanoton.lähde?
3D-kauden pelejä ovat muun muassa painimispeli The Simpsons Wrestling, autopeli The Simpsons Road Rage, rullalautailupeli The Simpsons Skateboarding ja hiekkalaatikkopeli The Simpsons Hit & Run. Viimeisin Simpsonit-peli tuli vuoden 2012 alussa myyntiin Playstation Network -palveluun nimeltä The Simpsons Arcade joka on ollut vain tietyissä amerikkalaisissa pelihalleissa
Oheistuotteet > Elokuva

Ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa Simpsonit-elokuva The Simpsons Movie sai ensi-iltansa 27. heinäkuuta 2007. Elokuvan ohjasi David Silverman, ja käsikirjoittajien joukossa oli Matt Groening. Elokuva noudattaa televisiosarjan tyyliä niin animaatioltaan kuin tarinaltaankin. Elokuvan kävi Suomessa katsomassa ensi-iltapäivänä animaatioelokuvalle ennätysmäisesti yli 30 000 katsojaa ja ensimmäisellä viikolla 176 543 katsojaa. Suomen lisäksi elokuva oli viikonlopun katsotuin myös kotimaassaan Yhdysvalloissa, jossa se keräsi avausviikonloppunaan yli 70 miljoonan dollarin tulot.
Lisäksi on tehty kaksi Maggie Simpsonista kertovaa lyhytelokuvaa, The Longest Daycare (2012) ja Playdate with Destiny (2020).
Oheistuotteet > Musiikkialbumit

Simpsoneista on julkaistu useita musiikkialbumeita. Sarjan innoittamia lauluja sisältänyt The Simpsons Sing the Blues -musiikkialbumi julkaistiin 4. joulukuuta 1990. Lauluja esittivät sarjan ääninäyttelijät yhdessä vierailevien solistien kanssa. Michael Jacksonin salaa kirjoittamasta ja Nancy Cartwrightin Bartin äänellä laulamasta singlestä "Do the Bartman" tuli listahitti, ja albumi myi Yhdysvalloissa tuplaplatinaa. Albumille levytettiin pian "jatko-osa" The Yellow Album, joka kuitenkin saatiin julkaistua vasta vuonna 1998. Itse sarjassa kuultuja lauluja ja taustamusiikkia on julkaistu kolmella soundtrack-albumilla: Songs in the Key of Springfield (1997), Go Simpsonic with The Simpsons (1999) ja The Simpsons: Testify (2007).
Oheistuotteet > DVD-julkaisut

Simpsoneiden jaksoja on ollut myynnissä myös VHS-kaseteilla, mutta DVD:n yleistyttyä sarjan kokonaisia tuotantokausia on tullut myyntiin DVD-bokseina ja sittemmin myös blu-ray-kokoelmina. Jaksoja on julkaistu myös erilaisina, muun muassa halloween- ja jouluaiheisina teemakokoelmina. Vuonna 2001 julkaistusta ensimmäisestä tuotantokaudesta tuli siihen mennessä parhaiten myynyt televisiosarjan DVD; tosin Chappelle's Show'n ensimmäinen tuotantokausi ohitti sen vuonna 2004.
Twentieth Century Fox ilmoitti keväällä 2015, että Simpsonien kausijulkaisuja ei tulevaisuudessa enää julkaistaisi DVD:llä eikä blu-raylla. Seitsemästoista tuotantokausi, jonka kokonaisjulkaisu ilmestyi joulukuussa 2014, sai kuitenkin jatkoa vuoden 2017 lopulla, kun julkaisutoimintaa päätettiin jatkaa ja kahdeksastoista tuotantokausi ilmestyi DVD:llä.
Kirjallisuutta

Paakkinen, Jouni: Simpsonit: Keltaisen perheen kaksi vuosikymmentä.  (3. tarkistettu painos: Atschi!-pokkari)  Jyväskylä:  Atena, 2010.  ISBN 978-951-796-639-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Simpsonit Wikimedia Commonsissa
Simpsonit.org Suomalainen fanisivusto.
Simpsonit
| --- | --- |
Sekalaista:  alkutekstijakso  D’oh!  Duff Beer  Kauhujen talo  lyhytfilmit  Springfield  Springfieldin ala-aste  Springfieldin ydinvoimala  742 Evergreen Terrace 
Luettelot:  luettelo jaksoista  luettelo hahmoista  luettelo palkinnoista  luettelo DVD-julkaisuista  luettelo videopeleistä  luettelo vierailleista tähdistä 
Tuotantokaudet:  1.  2.  3.  4.  5.  6.  7.  8.  9.  10.  11.  12.  13.  14.  15.  16.  17.  18.  19.  20.  21.  22.  23.  24.  25.  26.  27.  28.  29.  30.  31.  32.  33.  34.  35.  36. 
Elokuvat ja erikoisjaksot:  The Simpsons Movie  The Longest Daycare  Playdate with Destiny  Kuka ampui johtajan? 
Videopelit:  Bart vs. the Space Mutants  Bart vs. the World  Bart's Nightmare  Virtual Bart  Bart and the Beanstalk  Wrestling  Road Rage  Skateboarding  Hit & Run  The Simpsons Game  Tapped Out 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 
Kansalliset:  Norja 2  Espanja 2  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  IdRef 
Simpsoneiden logo
Eräs liitutauluvitsi
Tracey Ullman Show’ssa nähdyt alkuperäiset Simpsonit.
Matt Groening, sarjan luoja ja yksi tuottajista.
Hank Azaria on kuulunut ääninäyttelijöiden vakiokalustoon toisesta kaudesta lähtien.
80-luvun puolivälin Bart, Homer ja Marge eräässä takaumajaksossa.
Simpsoneiden tähti Hollywood Walk of Fame -kadulla
Homer Simpson pelissä The Simpsons Hit & Run
M247 Sergeant York

Museoitu M247 Sgt. York it-psv.
M247 Sergeant York on yhdysvaltalainen ilmatorjuntapanssarivaunu. Ensimmäinen tuotantomallin vaunuyksilön valmisti FAC vuonna 1983. Panssarivaunun pääaseistus oli kaksi Boforsin L70/40 mm ilmatorjuntakanuunaa, ja siinä oli tutkajärjestelmä maalinosoitukseen. Vaunu nimettiin ensimmäisen maailmansodan taistelusankarin Alvin C. Yorkin mukaan.
Asetyyppi ei ollut erityisen onnistunut, ja sen tuotantomäärä jäi vain 50 vaunuyksilöön. Sen edeltäjä oli M42 Duster. M247 Sgt. York kehitettiin Yhdysvaltain maavoimien vuonna 1978 esittämien vaatimusten pohjalta ja korvaamaan M163 Vulcan -vaunutyyppiä. Ilmatorjunta-panssariaseen rakenne pohjautuu muunneltuun M48 Patton -vaunualustaan. Panssaroinnin enimmäisvahvuus on 120 mm.
M247 Sergeant Yorkin etuina voidaan nähdä sen kohtuullisen hyvä toimintasäde, 500 kilometriä, ja kyky torjua taktisia ohjusaseita.
M247 Sgt. York it-psv. Nevadassa.
Aiheesta muualla

The US M247 Sergeant York DIVAD SPAAG | TankNutDave
DIVAD Wasn't a 'Cure All,' After All | Defense Media Network
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
M8 (Valko-Venäjä)

Valtatie M8 (valkoven. Магістраль M8, ven. Магистраль M8) on pohjois-etelä-suuntainen, Valko-Venäjän itäosissa kulkeva valtatie.
Valtatie M8 Škloussa Mahiljoun alueella.
Kesäinen näkymä M8 valtatieltä Homelin alueella, runsas kilometri R43 kantatieltä etelään, lähellä Jamnojen kylää.
M8 alkaa Venäjän Pihkovan alueelta Nevelin kautta saapuvan M20-valtatien jatkona Valko-Venäjän Jezerištše -raja-asemalla. Sieltä 2-kaistaisena alkava valtatie M8 jatkaa etelään. Enimmän osan matkaa valtatie on 4-kaistainen. Suurimmat reitin varrelle osuvat kaupungit (Vitsebsk, Orša, Mahiljou ja  Homel) sivuutetaan kehätiemäisesti. Valtatie päättyy raja-asema Novaja Gutaan Ukrainan Tšernihivin alueen rajalla.
Valtatie M8 muodostaa osan runsaat 2 500 kilometriä pitkää eurooppatie E95:tä , joka alkaa Pietarista ja johtaa etelään Valko-Venäjän ja Ukrainan läpi, Mustanmeren yli ja päättyy Turkin keskiosiin.
Tärkeimmät risteykset (välimatkoissa 0-3 km eroja lähteiden välillä):
| Matka noin |  | Lähin taajama tietä pitkin | Liityntä tielle |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  |  Venäjä |  E 95 |
| 0 km |  | Jezerištše -raja-asema |  |
| 33 km |  | Haradok, Vitsebsk | R115 |
| 74 km (+41) |  | Vitsebsk | R112 |
| 85 km (+11) |  | Vitsebsk | R21 |
| 93 km (+8) |  | Vitsebsk | R87 |
| 125 km (+32) |  | Sjanno | R86 |
| 142 km (+17) |  |  | R109 |
| 146 km (+4) |  |  |  E 30 |
| 151 km (+5) |  | Orša | Ul. Lenina (keskustaan) |
| 158 km (+7) |  | Orša, Dubrouna (Dubrovno) | R22 |
| 162 km (+4) |  | Orša, Horki | R15 |
| 173 km (+11) |  | Orša |  ? |
| 194 km (+21) |  | Šklou |  ? |
| 199 km (+5) |  | Horki | R70 |
| 221 km (+22) |  | Mahiljou, Drybin (Dribin) | R123 |
| 232 km (+11) |  | Mahiljou | R96 |
| 236 km (+4) |  | Mahiljou | R122 |
| 242 km (+6) |  | Mahiljou | R71 |
| 250 km (+8) |  | Mahiljou |  ? |
| 283 km (+33) |  | Byh’au |  ? |
| 293 km (+10) |  | Slauharad (Slavgorod) | R119 |
| 327 km (+34) |  | Rahatšou, Slauharad (Slavgorod) | R43 |
| 330 km (+3) |  | Karma (Korma) | Р30 |
| 370 km (+40) |  | Buda-Kašaljova (Buda-Košeljovo), Tšatšersk | R38 |
| 397 km (+27) |  | Homel |  ? |
| 410 km (+13) |  | Homel |  E 271 |
| 415 km (+5) |  | Homel |  ? |
| 422 km (+7) |  | Homel, Retšytsa |  |
| 443 km (+21) |  | Homel, Dobruš |  ? |
| 467 km (+24) |  | Novaja Guta -raja-asema |  |
|  |  |  Ukraina |  E 95 |
M2 (Valko-Venäjä)

M2  on 34 kilometriä pitkä valtatie Valko-Venäjällä. M2 alkaa pääkaupunki Minskin keskustasta koilliseen johtavan Prospekt Nezavisimostin jatkona Minskin kehätien (M9) jälkeen  ja johtaa  Minskin kansalliselle lentoasemalle  kaupungin itäpuolella. Valtatie M2 kulkee aluksi itäkoilliseen, mutta kääntyy puolivälissä eli 17 km kehätien jälkeen  Smaljavitšyn piirin Slobodan taajaman kohdalla kaakkoon kohti lentoasemaa.
M2-valtatie on suosittu reitti Minskistä M1-valtatien eli E 30:n itään vievälle osuudelle Oršaan tai Venäjän Smolenskiin ja Moskovaan. Liittymä M1:lle sijaitsee 27 km:n kohdalla eli 7 km ennen lentoasemaa.
Elokuussa 2013 maassa otettiin käyttöön etäluettaviin, autojen tuulilasin sisäpuolelle sijoitettaviin tunnistinlaitteisiin perustuva BelToll-tietullijärjestelmä. Vuoden 2014 alussa järjestelmä kattoi M1-, M2- ja M4-valtatiet ja osia useista muista valtateistä.
Aiheesta muualla

Piirros valtatien M2 liittymistä ja palveluista (osa M1 valtatien kuvausta) (venäjäksi) (emaps-online.com)
Valko-Venäjän valtatiet
Kansalliset valtatiet: M1 | M2 | M3 | M4 | M5 | M6 | M7 | M8 | M9 | M10 | M11 | M12 

Keskeisiä kansallisia teitä: R1 | R2 | R3 | R4 | R5 | R6 | R7 | R20 | R21 | R23 | R31 | R43 | R45

Eurooppatiet Valko-Venäjällä: E271 | E28 | E30 | E85 | E95
Luettelo Suomen diplomaattisista edustajista Euroopassa

Luettelo Suomen diplomaattisista edustajista Euroopassa. Luettelossa ovat mukana kaikki historialliset edustajat kohdemaittain. Luettelosta puuttuu Pristinan lähetystö.
Suomen nykyiset edustustot Euroopassa > Ateena (Kreikka)

| Diplomaattiset suhteet solmittu 1919> .Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu 1919> .Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 1919> .Asema |
| --- | --- | --- |
| Väinö Tanner (Bukarest) | 1920–1923 | va. asiainhoitaja |
| Pontus Artti (Rooma) | 1931–1936 | lähettiläs |
| Rafael Erich (Rooma) | 1936–1938 | lähettiläs |
| Eero Järnefelt (Rooma) | 1938–1940 | lähettiläs |
| Niilo Orasmaa (Belgrad) | 1954–1956 | lähettiläs |
| Otso Wartiovaara (Belgrad) | 1956–1961 | lähettiläs |
| Olavi Raustila (Belgrad) | 1961–1965 | lähettiläs |
| Taneli Kekkonen (Belgrad) | 1966–1970 | suurlähettiläs |
| Olli Bergman (Belgrad) | 1970–1972 | suurlähettiläs |
| Risto Hyvärinen (Belgrad) | 1972–1975 | suurlähettiläs |
| Eeva-Kristiina Forsman | 1976–1977 | suurlähettiläs |
| Heikki Kalha | 1977–1980 | suurlähettiläs |
| Eva-Christina Mäkeläinen | 1980–1985 | suurlähettiläs |
| Paul Jyrkänkallio | 1985–1988 | suurlähettiläs |
| Erkki Tiilikainen | 1988–1992 | suurlähettiläs |
| Ralf Friberg | 1992–1995 | suurlähettiläs |
| Antti Lassila | 1995–1997 | suurlähettiläs |
| Arto Tanner | 1998–2000 | suurlähettiläs |
| Tapani Brotherus | 2000–2003 | suurlähettiläs |
| Ole Norrback | 2003–2007 | suurlähettiläs |
| Erkki Huittinen | 2007–2011 | suurlähettiläs |
| Pekka Lintu | 2011–2014 | suurlähettiläs |
| Pauli Mäkelä | 2014–2016 | suurlähettiläs |
| Juha Pyykkö | 2017–2020 | suurlähettiläs |
| Jari Gustafsson | 2020–2024 | suurlähettiläs |
| Leena Pylvänäinen | 1.9.2024– | suurlähettiläs |
Suomen nykyiset edustustot Euroopassa > Belgrad (Jugoslavia/Serbia ja Montenegro/Serbia) > Jugoslavian kuningaskunta

| Diplomaattiset suhteet solmittu> 1928. 1941 (katkesivat).Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu> 1928. 1941 (katkesivat).Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu> 1928. 1941 (katkesivat).Asema |
| --- | --- | --- |
| Onni Talas (Budapest) | 1934–1940 | lähettiläs |
| Eduard Palin (Bukarest) | 1941 | lähettiläs |
Suomen nykyiset edustustot Euroopassa > Belgrad (Jugoslavia/Serbia ja Montenegro/Serbia) > Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

| Diplomaattiset suhteet solmittu uudelleen 1948> .Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu uudelleen 1948> .Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu uudelleen 1948> .Asema |
| --- | --- | --- |
| Ville Niskanen | 1948–1953 | lähettiläs |
| Niilo Orasmaa | 1953–1956 | lähettiläs |
| Otso Wartiovaara | 1956–1958 | lähettiläs |
| Otso Wartiovaara | 1958–1961 | suurlähettiläs |
| Olavi Raustila | 1961–1965 | suurlähettiläs |
| Taneli Kekkonen | 1965–1970 | suurlähettiläs |
| Olli Bergman | 1970–1972 | suurlähettiläs |
| Risto Hyvärinen | 1972–1975 | suurlähettiläs |
| Eeva-Kristiina Forsman | 1975–1980 | suurlähettiläs |
| Matti Kahiluoto | 1981–1984 | suurlähettiläs |
| Heikki Talvitie | 1984–1988 | suurlähettiläs |
| Jorma Inki | 1988–1991 | suurlähettiläs |