stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kathiawarinhevonen
Historia

Kathiawarinhevosen tarkkaa syntyaikaa ei tiedetä, mutta rodun uskotaan syntyneen 1300-luvulla paikallisten ponien, arabianhevosten ja muiden itämaisten hevosten risteytymistä. Erään tarinan mukaan rotu olisi saanut alkunsa haaksirikkoutuneesta laivasta rantaan uineiden arabianhevosten risteydyttyä paikallisen kannan kanssa. Toisen selityksen mukaan mongolikeisarien aikaan Intiaan tuotiin itämaisia hevosia ja niitä käytettiin risteyttämiseen varta vasten.
Rotu on hyvin arvostettu kotialueellaan ja sitä ovat perinteisesti kasvattaneet varakkaat suvut. Nykyisin merkittävin kasvattajataho on valtion valvoma siittola Jungadhissa.
Katsikópoula

| --- | --- |
Sijainti:  36°19′32″N, 26°43′48″E, Astypálaia Kálymnos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,02 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Katsikópoula (kreik. Κατσικόπουλα) on kahden pienen Kreikan saaren ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Sýrnan saaren itäpuolella, pohjoiseen Tría Nisián saarista. Saarista suurimman nimi on Katsíka (Κατσίκα; myös Katsikoúla, Κατσικούλα). Sen pinta-ala on noin 0,0185 neliökilometriä. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Katsikópoulan saaret kuuluvat Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Ryszard Katus

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ryszard Katus |  Ryszard Katus |  Ryszard Katus |  |
Maa:   Puola
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | München 1972 | kymmenottelu |  |
Ryszard Katus (s. 29. maaliskuuta 1947 Boska Wola, Mazowieckie, Puola) on entinen puolalainen kymmenottelija ja olympiamitalisti.
Katus sijoittui Helsingin EM-kilpailuissa 1971 kymmenottelussa 14:nneksi 7 417 pisteellä. Münchenin 1972 olympialaisissa hän saavutti pronssia 7 984 pisteellä (7 936 pistettä vuoden 1985 taulukon mukaan). Hän voitti neljänneksi sijoittuneen yhdysvaltalaisen Jefferson Bennettin vain kymmenellä pisteellä. Rooman EM-kilpailuissa 1974 Katus sijoittui viidenneksi 7 920 pisteellä. Montréalin 1976 olympialaisissa hän oli kahdestoista 7 616 pisteellä.
Katolinen liiga (Ranska)

Liigan kulkue Pariisissa 1590. Yksityiskohta François Bunel nuoremman maalauksesta 1500-luvulta.
Katolinen liiga oli Ranskan uskonsotien aikainen katolilaisten liittouma, jonka tavoitteena oli hugenottien lyöminen. Liittouma perustettiin vuonna 1576 Henri Guisen johdolla ja Espanjan kuninkaan Filip II:n tukemana.
Katolinen liiga koetti estää Henrik Navarralaisen nousemisen Ranskan kuninkaaksi, mutta Henrik voitti liigan armeijan ensin vuonna 1589 Arquesin taistelussa ja seuraavana vuonna Ivryn taistelussa, jossa liigan armeija tuhoutui. Henrik ei kuitenkaan onnistunut valtaamaan kaupunkeja ja sota päättyi vuonna 1594 kompromissiin: Henrik kääntyi katolilaiseksi ja nousi valtaan nimellä Henrik IV.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katolinen liiga Wikimedia Commonsissa
Gábor Katona

Gábor Katona (s. 1. lokakuuta 1952) on unkarilainen kolmiloikkaaja.
Katona sijoittui alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1970 kolmiloikassa kolmanneksi ja pituushypyssä kymmenenneksi. Prahan EM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui kolmiloikassa 12:nneksi tuloksella 16,18 m. Sisäratojen EM-kilpailuissa Wienissä 1979 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 16,54 m.
Aiheesta muualla

Gábor Katona Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Fysikaalinen geodesia

Painovoiman suuruus Maan pinnalla
Fysikaalinen geodesia on geodesian tieteenala, joka tutkii Maan painovoimakentän, eli geopotentiaalin, rakennetta. Tutkittavat ilmiöt ovat:
Maan muoto ja sen approksimaatio vertausellipsoidilla sekä vertausellipsoidin parametrit
Painovoiman suuruuden määrittäminen Maan pinnalla, normaalipainovoima ja painovoima-anomaliat
Luotiviivapoikkeamien määrittäminen ja tutkimus
Geoidin korkeuden määritys eri menetelmillä
Eri korkeusjärjestelmät, kuten ortometriset ja normaalikorkeudet
Maan painovoimakentän vaikutus satelliittien rataliikkeeseen
Geoidi ja keskimerenpinta sekä niiden välinen ero eli meritopografia
Painovoimagradientin määritys ja tutkimus
Vuoksivoima ja vuoksi-ilmiö.
Painovoima

Fysikaalisessa geodesiassa painovoima määritellään kahden Maan painovoimakenttään vaikuttavan komponentin yhteisvaikutukseksi. Ensimmäinen komponentti on Maan massojen aiheuttama gravitaatiokenttä ja toinen on Maan rotaatioliikkeen aiheuttama keskipakoisvoima, joka on näennäisvoima. Painovoiman symboli on  \mathbf {g} . Vapaan pudotuksen kiihtyvyys on keskipakoisvoiman takia pienempi kuin Maan massan aiheuttamaa kiihtyvyys.
Tämän suhteen on huomioitava, että fysikaalisessa geodesiassa käytetään termiä "vetovoima" siitä fysiikan perusvuorovaikutuksesta, jota muissa tieteenhaaroissa yleensä kutsutaan painovoimaksi!
Painovoiman yksikkö on m/s2. Maapallolla painovoiman arvo vaihtelee välillä 9,78–9,83 m/s2, ja Suomen alueella välillä 9,818–9,826 m/s2. Todellisen painovoiman arvon sijasta käytetään usein normaaliputoamiskiihtyvyyttä gn = 9,80665 m/s2, joka vastaa karkeasti painovoimaa 45 leveysasteella ja jonka likiarvo on 9,81 m/s2. Normaaliputoamiskiihtyvyyden arvo sovittiin vuonna 1901. Muita käytettyjä yksiköitä ovat gal ja sen kerrannaisyksikkö milligal, joiden arvot SI-yksiköissä ovat gal = 0,01 m/s2 ja mgal = 10-5 m/s2.
Geopotentiaali

Painovoiman potentiaalia geopotentiaaliksi, symboli  W. Painovoimavektori on geopotentiaalin gradientti:
Painovoimavektori  \mathbf {g}  on kaikkialla kohtisuorassa geopotentiaalikentän tasa-arvopintoja vastaan. Geopotentiaalin tasa-arvopinnalla tarkoitetaan sellaista pintaa, jolla potentiaali saa vakioarvon:
jossa  X,Y,Z ovat pisteen koordinaatit avaruudessa.
Geoidiksi kutsutaan sellaista geopotentiaalin tasa-arvopintaa, joka on samalla tasolla kuin "keskimerenpinta". Korkeudet keskimerenpinnalta ovatkin itse asiassa korkeuksia tämän geoidipinnan yläpuolella. Geoidipintaa voidaan ajatella keskimerenpinnan matemaattisena jatkona mantereiden alitse.
Normaalipainovoima ja normaalipainovoimakenttä

Normaalipainovoimakenttä (engl. normal gravity field) on matemaattinen malli Maan painovoimakentälle, joka on painovoiman suuruus ja suunta paikan funktiona. Yleensä normaalipainovoimakenttä pohjautuu geodeettiseen vertausjärjestelmään. Normaalipainovoima (engl. normal gravity) on matemaattinen malli painovoiman suuruudelle. Normaalipainovoima määritellään yleensä osana normaalipainovoimakenttää.
Painovoima-anomaliat

Painovoimaa voidaan mitata gravimetrin avulla. Tulos olkoon painovoiman kiihtyvyys  g\equiv ||\mathbf {g} ||. Jos samalla määritetään mittauspisteen korkeus merenpinnalta (sekä sen likimääräinen vaakasijainti), voidaan myös laskea sen normaali- eli vertauspainovoima  \gamma  Maan vertausellipsoidin painovoimamallin avulla. Tulos on painovoima-anomalia:
jossa  \Delta g on painovoima-anomalia,  g mitattu painovoima geoidille redusoituna ja  \gamma  normaalipainovoima vertausellipsoidilla.
Painovoima-anomaliat ovat geofysikaalisesti merkittäviä. Ne kuvaavat sitä, miten Maan painovoimakenttä poikkeaa alueellisesti ja paikallisesti säännöllisen pyörähdysellipsoidin muodosta (mitatun painovoiman ja normaalipainovoiman erotus). Nämä poikkeamat ovat Maan sisäisen massajakauman epäsäännöllisyyksien seurausta, ja painovoimamittaus on yksi keino niiden tutkimiseksi. Tästä syystä painovoimamittausta eli gravimetriaa käytetään myös malminetsinnän apuvälineenä.
Geoidimääritys

Painovoima-anomalioita voidaan käyttää myös geoidin korkeuksien määrittämiseen. Tällöin on tiedettävä painovoima kaikkialla Maan pinnalla. Tätä kutsutaan gravimetriseksi keinoksi. Menetelmän keksi ensimmäisenä irlantilainen matemaatikko G. G. Stokes, joka johti Stokesin funktion 1849. Nykyisin vaatimus painovoima-arvojen globaalisesta saatavuudesta ei ole enää niin suuri ongelma, koska Maan painovoimakenttä on kartoitettu kattavasti satelliittien avulla.
Geoidimääritys > Gravimetrinen keino

Kun geoidin muoto määritetään gravimetrisista mittauksista, ei tarvita kolmiomittauksia eikä astronomisia paikan- ja suunnan määrityksiä. Matemaattisena perustana on Stokesin funktio ja sen derivaatat, jotka F. A. Vening Meinesz johti 1928. Stokesin funktio ja siihen nojautuva Stokesin kaava antavat geoidin korkeudet vertauspinnaksi valittuun pyörähdysellipsoidiin nähden, ja Vening Meineszin kaava antaa luotiviivan poikkeaman komponentit. Edellytyksenä on, että painovoima-anomaliat tunnetaan globaalisti. Laskentapisteestä kaukana olevien painovoimapoikkeamien vaikutus on kuitenkin vähäinen, joten ne voidaan jättää ottamatta huomioon.
Reino Hirvonen, joka julkaisi tutkimuksensa tulokset 1934 väitöskirjassaan The Continental Undulations of the Geoid, sovelsi ensimmäisenä maailmassa Stokesin kaavaa gravimetriseen geoidilaskuun. Niukasta, vain noin 4 500 pisteen globaalista painovoima-aineistosta huolimatta hän kykeni osoittamaan, että geoidi voi poiketa vertausellipsoidista vain vähän, keskimäärin 50 metriä. Hirvonen osoitti myös, että päiväntasaaja oli ennemmin ellipsin kuin ympyrän muotoinen.
Lauri Tannin tutkimus On the Continental Undulations of the geoid as determined from the present gravity material vuodelta 1948 perustui 13 000 heiluripisteeseen ja muutamaan tuhanteen gravimetrihavaintoon. Gravimetrihavainnot olivat selvästi tarkempia kuin edelliset, mutta tekniikka oli tuolloin kallista, harvinaista ja kooltaan suurta, mikä selittää havaintojen vähäisyyden. Vaikka aineiston globaalijakautuma oli puutteellinen, Tannin geoidissa Maan muodon pääpiirteet olivat jo selvästi näkyvissä ja oikeilla paikoillaan. Tannin geoidijulkaisu saavutti nopeasti lähdeteoksen aseman ja oli ainakin 10 vuoden ajan useimmin siteerattuja geodeettisia julkaisuja.
Kati

| Kati |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  25. marraskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  24. marraskuuta
Muunnelmia:  Katja, Katri
Vastineita eri kielissä:  Cathy, Katie, Kathy
Nimen alkuperä:  Katariina
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kati on suomalainen naisen etunimi.
Kati on Katariina-nimen ja siitä johdettujen nimien (kuten Katja, Katri) lyhentymämuoto.
Ristimänimenä Kati alkoi yleistyä 1960-luvulla ja oli muotinimenä 1970- ja 1980-luvuilla. Almanakassa nimi on ollut vuodesta 1973.
Kati-nimen on vuoden 2019 loppuun mennessä saanut 11 549 suomalaista naista.
Emma Kimiläinen

| Emma Kimiläinen |
| --- | --- |
 Emma Kimiläinen vuonna 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. heinäkuuta 1989 (ikä 35) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Moottoriurheilija
W Series
Esikoiskausi:  2019
Aikaisemmat sarjat
2005–2006   2006 2007 2008 2009  2014–2015:  Formula Ford Zetec NEZ Formula Ford Zetec (Suomi) Formula Ford Zetec (Ruotsi) Radical Elite Championship (Ruotsi) Radical National (Ruotsi) ADAC Formel Masters (Saksa) Audi Palmer (Englanti) STCC – Scandinavian Touring Car Championship
Emma Elina Kimiläinen (ent. Kimiläinen-Liuski, o.s. Kimiläinen) (s. 8. heinäkuuta 1989 Helsinki) on suomalainen auto- ja moottoriveneurheilija. Hän on tullut tunnetuksi myös radiojuontajana ja Viaplayn F1-kommentaattorina. Kimiläisen esikoiskirja Naisen autoiluopas ilmestyi maaliskuussa 2015.
Ura > Uran alku

Kimiläinen aloitti kartingin 3-vuotiaana ja osallistui ensimmäiseen kilpailuunsa 5-vuotiaana.
Muutaman aluemestaruuden, hyvän SM-menestyksen sekä ulkomailla, useimmiten Italiassa käytyjen kilpailujen jälkeen Kimiläinen siirtyi kaudeksi 2005 Formula Fordeihin,selvennä joilla hän ajoi sekä Suomen mestaruudesta että Pohjoismaiden NEZ-mestaruudesta. Auton Kimiläinen osti Isosta-Britanniasta Nexa Racingilta, joka oli ajattanut autoa mestaruuden arvoisesti Ison-Britannian Formula Fordeissa. Etukäteen hän lähti tavoittelemaan SM-mitalia ja PM-sarjassa viiden joukkoon sijoittumista. Kimiläinen saavutti tavoitteensa ollen SM-hopealla ja PM-sarjassakin viides. Hänet valittiin vuoden autourheilijaksi kaudella 2005 ja vuoden naisautourheilijaksi kausilla 2005 ja 2007.
Ura > Kaudet 2014–2018

Emma Kimiläinen teki paluun kilparadoille. Sopimus ruotsalaisen PWR Racing Teamin kanssa tuli monelle yllätyksenä. Tiimin omistajat Daniel Haglöf ja Peter "Poker" Wallenberg uskoivat Kimiläisen kykyihin menestyä Scandinavian Touring Car Championship (STCC) -sarjassa, vaikka takana oli lähes neljän vuoden kilpailutauko. Kuuden kilpailun sarja ei tuonut toivottua kisamenestystä, sillä paras sijoitus oli Falkenbergin toinen sija. Kimiläinen nousi kuitenkin sarjan ehdottomaksi tähdeksi saavuttaen lähes kymmenen miljoonan euron media-arvon (Mediapilot). Kolari sarjassa ajavan Ruotsin prinssi Carl Philip Bernadotten kanssa sai aikaan varsinaisen mediamyllytyksen sekä Ruotsissa että Suomessa.
Kimiläinen teki jatkosopimuksen PWR Racing Teamin kanssa. STCC kattoi kaudella 2015 seitsemän kilpailua, kun F1-rata Anderstorp palasi kalenteriin.
Ura > W Series -kausi 2019

Vuonna 2019 Kimiläinen valittiin kuljettajaksi uuteen W Series -sarjaan, joka on yksinomaan naisille tarkoitettu autourheilusarja. Sarjan ensimmäinen kausi sisälsi kuusi osakilpailua ja se alkoi toukokuussa Hockenheimin radalla Saksassa. Seuraavaan Zolderin kilpailuun hän ei saanut lääkäreiltä ajolupaa osallistua kärsittyään harjoitusten jälkeen pääsärystä. Kimiläinen palasi radoille kauden neljänteen kisaviikonloppuun, joka ajettiin Saksan Norisringillä. Kimiläinen nappasi aika-ajosta kahdeksannen lähtöruudun ja kiristi 36 kierroksen mittaisessa kilpailussa viidenneksi.
Kauden toiseksi viimeisessä osakilpailussa Hollannin Assenissa Kimiläisen vauhti oli kohdallaan heti aika-ajoista lähtien, joissa hän ajoi paalupaikalle. Myös kilpailussa Kimiläinen näytti vauhtiaan ja nappasi ensimmäisen voittonsa W Series -sarjassa. Kimiläisestä tuli samalla ensimmäinen suomalainen, joka on onnistunut voittamaan W Series -sarjan osakilpailun.
Ura > Kausi 2021

Kaudella 2021 Kimiläinen ajoi W Series -sarjassa ja voitti Belgian Spassa elokuussa käydyn osakilpailun. Hän sijoittui kauden loppupisteissä kolmanneksi.
Ura > Kausi 2022

Kimiläinen ajoi W Series -sarjassa kaudella 2022 Puma-tallissa. Kausi alkoi 8. toukokuuta Miamissa Yhdysvalloissa.
Ura > Kausi 2023

Kimiläinen ilmoitti syksyllä 2023 pyrkivänsä mukaan uuteen täyssähköiseen F1-venesarjaan E1 Seriesiin.
Ura > Kausi 2024

Kimiläinen voitti lokakuussa 2024 täyssähköveneiden E1-sarjan maailmanmestaruuden brittiläisen parinsa Sam Colemanin kanssa. Kimiläinen on tehnyt monivuotisen jatkosopimuksen Team Bradyn kanssa.
Televisio- ja radiotyöt

Emma Kimiläinen toimi vuonna 2013 Suomen surkein kuski -ohjelman ensimmäisen tuotantokauden yhtenä tuomarina.
Kimiläinen osallistui vuonna 2015 esitettävään MasterChef VIP-ohjelmaan.
Kimiläinen juonsi vuonna 2016 Subilla virtuaaliautoilun Circuit eMotorsport-ohjelman.
Kimiläinen on juontanut Menopaluu-ohjelmaa Radio Suomipopilla yhdessä Harri Moision ja Arttu Toivosen kanssa.
Kimiläinen osallistui syksyllä 2023 Tanssii tähtien kanssa -kilpailuun tanssiparinaan Matti Puro.
Yksityiselämä

Kimiläinen valmistui keväällä 2008 Mäkelänrinteen urheilulukiosta Helsingistä. Hänellä on tutkinto Metropolia ammattikorkeakoulusta. Hän harrastaa kuntosalilla käyntiä, pianonsoittoa, moottorikelkkailua, leipomista, lumilautailua ja tanssia. Hän on harrastanut myös koripalloa HNMKY:n B-tytöissä. Karatessa hänellä on sininen vyö, ja hän on osallistunut valtakunnallisiin junioriturnauksiin.
Vuonna 2008 Kimiläinen pyrki Helsingin valtuustoon kokoomuksen ehdokkaana. Hän keräsi kaikkiaan 330 ääntä, eikä tullut valituksi.
Kimiläinen meni naimisiin kesällä 2012.  Pari erosi 2021. 
Hän synnytti ensimmäisen lapsensa toukokuussa 2013.  Kimiläinen oli vuosina 2021–2023 suhteessa jalkapalloilija Sami Hyypiän kanssa, mutta suhde päättyi eroon kesällä 2023. Lokakuussa 2023 Kimiläinen kuitenkin vahvisti, että pari on palannut yhteen Keväällä 2024 he erosivat uudelleen.
W Series -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Sija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Hitech GP | HOC Kesk. | ZOL PO | MIS Loukk. | NOR 5 | ASS 1 | BRH 2 |  |  | 5. | 53 |
| 2021 | Écurie W | RBR1 13 | RBR2 3 | SIL 4 | HUN 6 | SPA 1 | ZAN 3 | COA1 2 | COA2 3 | 3. | 108 |
| 2022 | Puma W Series Team | MIA1 15 | MIA2 5 | CAT 4 | SIL 2 | LEC 12 | HUN Kesk. | SIN 9 |  | 8. | 42 |
Aiheesta muualla

Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Emma Kimiläisen haastattelu FREE! -lehdessä 31.1.2009 (englanniksi)
Kimiläinen vuonna 2019 Brands Hatchissa W Series -sarjan kilpailussa.
Fronde

Fronde oli vuosina 1648–1653 tapahtunut Ranskan merkittävien aristokraattien aloittama sarja kapinointia. Kapinoitsijat halusivat erottaa pääministerinä toimivan kardinaali Mazarinin. Nimi fronde tarkoittaa kivilinkoa.
Anna Itävaltalainen, Philippe de Champaignen muotokuva vuodelta 1620
Fronde-kapina voidaan jakaa kahteen osaan:
perustuslaillinen fronde eli "vanha fronde", joka aloitti kapinoinnin;
prinssien fronde, joka jatkoi kapinaa, laajensi sitä ja oli edellisen kapinan seurausta kunnes tuli lopulta tukahdetuksi.
Kardinaali Mazarin, Pierre Mignardin maalaamana
Tapahtumien tausta

Fronde sai alkunsa aateliston yleisestä tyytymättömyydestä, mutta alkuvaiheessa sillä oli laajaa kannatusta. Tyytymättömyys oli lähtöisin taloudellisesta kriisistä ja kasvavista veroista, joiden avulla voitiin rahoittaa kolmikymmenvuotisen sodan kustannuksia. Kuninkaan alaikäisyyden vuoksi maata johti ylhäisaatelista koostunut sijaishallitus, jonka toivottiin keventävän verorasitusta. Kardinaali Mazarin katsoi kuitenkin, että Ranskan talouden on kestettävä meneillään ollut Espanjan-vastainen sota eikä luopunut veroista. Veroministeri Patricelli d’Émery pikemminkin laajensi veronkantoa uusilla veroilla. Kapinoinnin syynä oli myös veronkorotusten ja veronkannon tiukkuus. Niinpä veroista vapautettu Pariisikin joutui maksamaan taillea (välitön vero ennen vuotta 1789). Perustettiin myös uusia valtionvirkoja, jotta saataisiin tuloja virkojenmyynnin verosta eli paulettesta.
Hallitusta vastassa oli myös kuninkaallisen suvun omia jäseniä. Orléansin herttua Gaston Orléans, joka oli kuningas Henrik IV:n poika, ei kätkenyt tyytymättömyyttään Mazarinia kohtaan. Tyytymättömiä olivat myös Gastonin tytär Montpensierin herttuatar Anne Marie Louise d'Orléans, jota kutsuttiin nimellä Grand Mademoiselle, Louis de Bourbon eli Louis II Condé sekä hänen sisarensa Anne Geneviève de Bourbon-Condé, Longuevillen herttuatar. He kaikki havittelivat pääsyä kuninkaalliseen neuvostoon. Myöhemmin kardinaaliksi noussut aatelismies Jean-François Paul de Gondi oli erittäin kunnianhimoinen ja oli tapahtumissa tärkeässä osassa. Ylhäisaatelin johtama Pariisin parlamentti ryhtyi veronkorotusten takia taisteluun sijaishallitusta vastaan. Se käytti usein moiteoikeuttaan näkökantojensa ajamiseen, koska sillä ei ollut suoranaista päätösvaltaa.
Perustuslaillinen Fronde > Yhteistoiminta-asetus

Sijaishallitsija Anna Itävaltalainen oli 15. tammikuuta 1648 Pariisin parlamentissa pitämässä niin sanottua kuninkaan istuntoa (ransk. lit de justice). Sen avulla parlamentti yritettiin pakottaa uusien verojen rekisteröintiin, jota tarvittiin, että verot tulisivat voimaan. Seuraavana päivänä parlamentti perui hallitsijan läsnä ollessa edellisenä päivänä tehdyt päätöksensä. Marazin yritti toimenpiteillään saada palautetuksi päätöksen, mutta 13. toukokuuta parlamentin kamarit hyväksyivät "yhteistoiminta-asetuksen", jolla muodostettiin kamarien yhteiskokous. Tuomaritselvennä puolestaan laativat 27-kohtaisen listan, jossa vaadittiin valtiovarainministerin eroa, parlamentin hyväksyntää kaikille veronkorotuksille sekä yksilönvapauden takaamista.
Aluksi hallitsija Anna Itävaltalainen luovutti kahakassa. Mazarin tunsi kuitenkin elokuussa 1648 asemansa niin vahvaksi, että päätti tehdä vastaiskun. Hän pidätytti 26. elokuuta parlamentin johtajat, joiden joukossa oli myös suurta kansansuosiota nauttiva vanha puhemies Pierre Broussel. Uutinen pidätyksistä hermostutti Pariisin ja käynnisti "barrikadien päivän". Kansanjoukot vangitsivat erään johtavan virkamiehen ja uhkasivat surmata hänet. Porvarismiliisit partioivat Palais-Royalen lähistöllä. Mazarinin oli pakko vapauttaa puhemies Broussel. Maaseudulle paennut Anna Itävaltalainen joutui hyväksymään parlamentin ehdot, joiden mukaan hänen oli kahden viikon kuluessa palattava Pariisiin.
Perustuslaillinen Fronde > Ensimmäinen Fronde-sota

Mazarin ei tunnustanut tappiotaan ja kutsui apuun 4 000 saksalaista palkkasoturia Condén armeijasta. Pariisin parlamentin johtamaa kapinallisryhmää yhdisti halu päästä eroon Mazarinista, vaikkakin ryhmä oli muuten hajanainen. Kapinan johtajan tehtävää tarjottiin Condélle, mutta tämä kieltäytyi. Näin kapinallisten piti tyytyä Condén nuorempaan veljeen Armand de Bourbon-Contiin.
Hovi pakeni uudelleen pääkaupungista 6. tammikuuta 1649, kun kaupunki joutui kapinallisten haltuun. Tällä kertaa pakopaikka oli Saint-Germain-en-Layen linna. Nuoren Ludvig XIV:n täytyi viettää yönsä ennalta valmistelemattomassa linnassa olkivuoteella. Condé kiirehti sulkemaan yhteydet Pariisiin. Talvisäässä Condé armeijoineen ryösteli maaseutua. Nälkää nähneessä Pariisissa koettiin myös valtaisat tulvat. Kapinan johtajat esittivät tällöin kutsun espanjalaisilleselvennä. Varakreivi Henri Turenne, joka oli tyytymätön sukunsa asemaan, liittyi kapinallisiin saksalaisen armeijansa kanssa. Saman aikaan kapinalliset pilasivat mahdollisuuksiaan keskinäisiin riitoihin .
Tapahtumat eivät kuitenkaan johtaneet lopulliseen päätökseensä. Kauhistuneina tapahtuman mahdollisista seurauksista parlamentin puhemiehet Mole ja de Mesmes pyysivät hartaasti Anna Itävaltalaista neuvottelemaan tilanteesta. Mazarin allekirjoitti sopimuksen asiasta parlamentin puhemiesten kanssa. Vuoden 1649 maaliskuussa kaikki näytti selviävän: kuningatar allekirjoitti kapinallisten kanssa Rueilin rauhansopimuksen ja lupasi sen yhteydessä yleisen armahduksen, joka takasi kapinallisille heidän arvonimiensä, tilustensa ja kunniansa säilyttämisen. Näin kuningas saattoi palata Pariisiin.