stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Storträsk (Kirkkonummi, Kantvik)

| Storträsk |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Uusimaa
Kunnat:  Kirkkonummi
Koordinaatit:  60°06′11″N, 24°23′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Suomenlahden rannikkoalueen päävesistö (81)
Järvinumero:  81V062.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  8,7 m 
Rantaviiva:  2,24 km 
Pinta-ala:  0,14 km² 
 fiStorträsk 
Storträsk on humuspitoinen ja rannoiltaan kallioinen järvi Kirkkonummen länsiosassa. Sen pinta-ala on 14,2 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 31 kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede

Storträskin ulottuvuus lounaasta koilliseen on 900 metriä. Koillisessa järvi rajautuu mäkeen, jonka huippu on yli 20 metriä järvenpintaa korkeammalla. Itärannan Brunnibergin huippu on yli 35 metriä järvenpintaa korkeammalla. Storträsk kapenee kohti lounasta, ja sen eteläisimmän osan rantaviiva ovat epämääräinen. Järven eteläkolkasta alkaa Suomenlahteen virtaava runsaan puolentoista kilometrin pituinen laskuoja. Storträskin eteläpuolisko rajautuu luonnonsuojelualueeseen, järven länsirannalla on pientaloja. Kantatie 51 kulkee järven pohjoispuolitse.
Storträsk (81V062.1.006) kuuluu Välialueeseen (81V062), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen (81) päävesistössä. Välialueeseen kuuluu seitsemän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Niittylampi ja Valkolampi.
Tabora

| Tabora |
| --- | --- |

 Tabora
 Koordinaatit: 05°01′S, 32°48′E 
Valtio:  Tansania
Alue:  Taboran alue
Piirikunta:  Taboran piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1361 km²
Väkiluku (2012):  226 999
 – Väestötiheys:  167 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tabora on kaupunki Taboran alueella Länsi-Tansaniassa. Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan siellä asui 226 999 asukasta. Tabora on Taboran alueen pääkaupunki, joka on Tansanian suurin alue.
Kulttuuri ja urheilu > Jalkapallo

Tansanian toiseksi ylimmässä jalkapallosarjassa, First Division Leaguessa, Taboraa edustaa joukkue Rhino Rangers.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tabora Wikimedia Commonsissa
Storträsket (Raasepori)

| Storträsket |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Raasepori
Koordinaatit:  59°52′20″N, 23°23′30″E
Järvinumero:  91.810.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  5,9 m 
Rantaviiva:  4,35 km 
Pinta-ala:  0,3 km² 
 fiStorträsket 
Storträsket on järvi Älgön saarella Raaseporissa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 30,1 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on 11 kilometriä etelään. Storträsket on osa Tammisaaren saariston kansallispuistoa.
Maantiede

Storträsketin suurin ulottuvuus lännestä itään ja etelästä pohjoiseen on noin 800 metriä. Pääaltaasta etelään työntyy noin 300 metriä pitkä lahti. Järven pohjoisosassa sijaitsee useita pieniä saaria, joilla ei ole virallista karttanimeä. Storträsketiä ympäroi metsämaa. Aivan järven pohjoispuolella sijaitsee suorantainen Lillträsket, lounaassa sijaitsee Näseträsket.
Storträsket (91.810.1.014) kuuluu Tammisaaren-Hangon rannikkoalueeseen (91.81), joka on toisen jakovaiheen vesistö Suomenlahden päävesistössä (91). Storträsket on kolmanneksi laajin Tammisaaren-Hangon rannikkoalueen viidestätoista järvestä, laajimmat ovat Trångsundsträsket ja Byträsket.
Suomessa on 28 vähintään hehtaarin laajuista Storträsketiä. Laajin Storträsket on Kristiinankaupungin Storträsket (83.077.1.001), jonka pinta-ala on alle neliökilometrin. Raaseporin Storträsket on viidenneksi laajin Storträsket.
Samu Salo

Samu Salo on Insinööriliiton (IL) puheenjohtaja. Salo valittiin IL:n puheenjohtajaksi toukokuussa 2016 Hämeenlinnassa pidetyssä liiton edustajakokouksessa. Puheenjohtajavaalissa Salo voitti vastaehdokkaana olleen Pekka Liimataisen äänin 54-19.
Salo on valmistunut tuotantotalouden amk-insinööriksi Seinäjoen ammattikorkeakoulusta vuonna 2000.  Insinööriliiton hallituksessa hän on ollut marraskuusta 2011 lähtien. Helsingin Insinöörien puheenjohtajaksi Salo valittiin vuoden 2014 alusta.
Syrjäjärvi (Jämsä, Koskenpää)

| Syrjäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä, Jyväskylä
Koordinaatit:  62°07′02″N, 25°19′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Laskuoja:  oja Isoon Koirajärveen 
Järvinumero:  14.528.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,5 m  
Pituus:  570 m  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  1,531 km  
Pinta-ala:  12,287 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSyrjäjärvi 
Syrjäjärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä ja Jämsässä Mäkikylän lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 29 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Jyväskylästä 26 kilometriä lounaaseen.
Maantietoa

Syrjäjärvi on 570 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,3 hehtaaria. Järvi on saareton ja sitä ympäröi metsä ja suo. Länsiranta on Syrjäharjun rinnettä. Harju on osa harjujaksoa, jonka Koirajärvien takana olevaa osaa kutsutaan Koiraharjuksi. Syrjäharjun päällä kulkee yhdystie 16599. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Järven kaakkoisrannassa on vapaa-ajan asunto. Järvi sijaitsee Jämsän ja Jyväskylään nykyään kuuluvan Korpilahden kuntarajalla.
Vesistösuhteet

Syrjäjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Vuojanjoen valuma-alueeseen (14.528) se kuuluu. Järven itäpuolella sijaitsee useita järviä, kuten Kurppa, Surkee ja Joutee. Lännessä on Iso Koirajärvi ja aivan Syrjäjärven länsipuolella on hehtaarin laajuinen metsälampi (139,5 metriä mpy). Näitä kutsutaan kartassa yhteisellä nimellä Syrjäjärvet. Järven laskuoja on johdettu suo-ojiin, jotka laskevat harjun läpi Isoon Koirajärveen tai koillisen suuntaan Pieneen Koirajärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 141,5 metriä mpy.
Syrjäjärvi (Heinola)

| Syrjäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°21′29″N, 26°11′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  joki Ylä-Pajujärveen 
Järvinumero:  14.174.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,9 m  
Pituus:  870 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  3,183 km  
Pinta-ala:  10,088 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSyrjäjärvi 
Syrjäjärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Syrjäkosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pajujärvien valuma-alueeseen (14.174) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,9 metriä mpy.
Ruuth

Ruuth on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alpo Ruuth (1943–2002), suomalainen kirjailija
Arvo Ossian Ruuth (1877–1929), suomalainen juristi ja Rauman pormestari
Aulis Ruuth (1951−2021), Vasemmistoliiton puoluesihteeri
Didrik Ruuth, Theodoricus Petri Rutha (n. 1560–1617), suomalainen virkamies, Länsipohjan käskynhaltija, Piae Cantiones -laulukokoelman julkaisija
Edvard Emil Ruuth (1894–1943), suomalainen jääkärivääpeli
Erik Ruuth (1746–1820), ruotsalainen virkamies, Kustaa III:n suosikki
Ilari Ruuth (s. 1990), suomalainen jalkapalloilija
Martti Ruuth (1870–1962), suomalainen kirkkohistorian professori
Onni Ruuth (1858–1942), suomalainen piirilääkäri ja ensimmäisen suomenkielisen urheilulehden toimittaja ja julkaisija
Risto Ruuth (s. 1945), suomalainen ekonomi ja Savonlinnan oopperajuhlien ent. toimitusjohtaja
Saila Ruuth (s. 1982), suomalainen valtiosihteeri
Wilhelm Ruuth (1854–1928), suomalainen historioitsija, valtionarkistonhoitaja.
Entinen nimi

Eino Ruutsalo, vuoteen 1936 Ruuth (1921–2001), suomalainen elokuvaohjaaja
Martti Ruutu, vuoteen 1935 Ruuth (1910–2005), historioitsija
Yrjö Ruutu, vuoteen 1927 Ruuth (1887–1956), yhteiskuntatieteilijä ja poliitikko.
Sverre Anker Ousdal

Sverre Anker Ousdal 1977.
Sverre Anker Ousdal (s. 18. heinäkuuta 1944 Oslo) on norjalainen näyttelijä.
Ousdal on yksi norjalaisen elokuvan kansainvälisesti tunnetuimmista näyttelijöistä. Hän on näytellyt merkittäviä rooleja muun muassa Erik Skjoldbjærgin elokuvassa Insomnia (1997) ja Bent Hamerin elokuvassa Keittiötarinoita (Salmer fra kjøkkenet, 2003) sekä Jan Troellin elokuvassa Hamsun (1996).
Taboriitit

Taboriitit olivat hussilaisuuden jyrkimmän suunnan kannattajia: he kuuluivat pääasiassa alempaan papistoon, pikkuporvareihin ja talonpoikiin, korostivat apostolisen köyhyyden ihannetta sekä maallikoiden ehtoollista (tasoittaen näin pappien ja maallikoiden eroa) ja pitivät rikasta kirkkoa ja paavia antikristuksena.
Liikkeen historiaa

Taboriitit perustivat 1420 noin neljäntuhannen kannattajan voimin Táborin kaupungin Etelä-Böömiin. Siellä he halusivat elää alkuseurakunnan ihanteiden mukaisesti. Taboriitit hylkäsivät valtiokirkon ja vanhan kirkon tradition, pyhäinjäännökset, kiirastuliopin, ehtoollisleivän, sielumessut ja kuvien ja messuvaatteiden käytön. Ennen tappiotaan vuonna 1434 he muodostivat sotilaallisen kaupunkiliiton, joka odotti tuhatvuotista valtakuntaa antikristuksen kanssa käydyn ratkaisutaistelun jälkeen: kirkko eläisi vailla omaisuutta tasa-arvoisuudessa ja veljeydessä, sillä olisi uusitestamentillinen muoto, ja Raamattu olisi sen ainoa ohje.
Vaikutus reformaation liikkeisiin

Myöhemmin taboriitit liittyivät Unitas Fratrum -liikkeeseen. Taboriittien tappion jälkeen sen yhteiskunnallisesti vallankumouksellista, apokalyptistä julistusta levittivät Saksaan vaeltavat saarnaajat ja lentolehtiset, ja näin se vaikutti voimakkaasti reformaation radikaaliliikeisiin.
Storvasstinden

Storvasstinden
Storvasstinden nähtynä idän suunnalta Signaldalenista maaliskuussa 2012.
| --- | --- |
Sijainti:  Tromssan lääni,  Norja
Vuoristo:  Lyngsalpene, Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 377 m
Ensimmäinen nousu huipulle:  Kurd Endell ja Wilhelm Martin, kesä 1911
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Storvasstinden (pohjoissaameksi Rássevárcohkka) on Skandien Lyngsalpenen osaan kuuluva vuorenhuippu Paatsivuonon kunnassa Norjassa. Se on Lagofjelletin kanssa jakavan vuorimassiivinsa korkein huippu (1 377 m) ja sijaitsee vuorenharjanteen itäosassa. Vuoresta pohjoiseen sijaitsee Piggtindenin (1 505 m) pyramidimainen huippu ja etelään 305 metriä korkealla merenpinnan tasosta oleva järvi, Storvatnet.
Ensimmäisen nousun Storvasstindenille suorittivat saksalaiset Kurd Endell ja Wilhelm Martin kesällä 1911.
Storvasstinden nähtynä Balsfjordenin yli helmikuussa 2009.
Storvasstinden nähtynä Oterenista helmikuussa 2009.
Aiheesta muualla

Kuvia ja tietoa, Geir Jenssen 2008 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Supernanny

Lapsityrannit (engl. Supernanny) on alkuaan brittiläinen tosi-tv-sarja, josta on myöhemmin tehty paikallisia versioita. Brittiläisessä ja yhdysvaltalaisessa versiossa pääosassa on lastenhoitaja Jo Frost, joka auttaa jokaisessa jaksossa perheitä saamaan huonosti käyttäytyvät lapset kuriin. Lapsityrannien ensimmäinen jakso nähtiin Isossa-Britanniassa Channel 4:lla vuoden 2004 syyskuussa ja siitä tuli kanavan yksi katsotuimmista sarjoista. Yhdysvaltalainen ohjelma alkoi tammikuussa 2005 ABC-kanavalla.
Suomessa sarjaa on esittänyt kanavat Yle TV2 ja Liv.
Supernanny Suomi

Suomalaisen version esittäminen alkoi 5. maaliskuuta 2019 AVA:lla.
Aiheesta muualla

http://www.supernanny.co.uk/
Supernanny Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Samu Ruskio

| Samu Ruskio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Samu Ruskio
Syntynyt: 13. lokakuuta 1996 (ikä 27) Joensuu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  195 cm
Paino:  82 kg
Nyk. joukkue:  Joensuun Kataja
Sarja:  Korisliiga
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2015–:  Joensuun Kataja
Samu Ruskio (s. 13. lokakuuta 1996 Joensuu) on suomalainen koripalloilija.
Ruskio on Joensuun Katajan kasvatti. Hän pelasi vuosina 2013–2015 Katajan A-poikajoukkueessa ikäluokan I-divisioonaa. Jälkimmäisellä kaudella hän pelasi myös Katajan edustusjoukkueessa kahdeksan runkosarja- ja yhden pudotuspeliottelun. Kataja voitti historiansa ensimmäisen miesten Suomen mestaruuden, ja myös Ruskio palkittiin SM-kultamitalilla.
Rullakiekko

Rullakiekkoilijoita
Slovakia–Tšekki-ottelu vuonna 2011.
Rullakiekkopelaaja
Rullakiekko on jääkiekon kaltainen peli, jota pelataan moderneilla rullaluistimilla (inline) ja kiekolla jääkiekkokaukalossa. Kaukalon alusta voi olla betonia, puuta, muovia tai asfalttia.
Rullakiekko syntyi rullaluistinten kehityksen myötä Yhdysvalloissa 1980-luvun lopulla. Ensimmäinen ammattilaissarja Roller Hockey International (RHI) perustettiin vuonna 1993. Vaikka rullakiekkoa pelataan ympäri maailman, lajin kehitystä on hidastanut jakaantuminen kahden eri organisaation alle.
Ensimmäiset Kansainvälisen rullaluisteluliiton (FIRS) järjestämät maailmanmestaruuskilpailut pelattiin vuonna 1995. Samana vuonna Kansainvälinen jääkiekkoliitto (IIHF) otti rullakiekon lajivalikoimaansa, ja vuodesta 1996 eteenpäin onkin vuosittain pelattu kummankin järjestäjän maailmanmestaruuskilpailut. Kummallakin järjestöllä on omat sääntönsä, jotka poikkeavat hieman toisistaan. Tämän lisäksi Yhdysvaltain ammattilaissarjoilla on omat versionsa säännöistä. Vuonna 1999 kuopatun RHI:n perinnettä jatkavat vuonna 1998 perustettu Major League Roller Hockey (MLRH) ja vuonna 2002 perustettu Professional Inline Hockey Association (PIHA). Rullakiekko on kuulunut myös World Gamesin ohjelmaan vuodesta 2005.
Suomessa rullaluistimilla pelattiin ensimmäisen kerran organisoidusti Vantaalla vuonna 1992. Tuolloin pelivälineenä oli vielä pallo. Kiekkoa siirryttiin käyttämään vuonna 1995, ja tuolloin pelattiin myös ensimmäiset Suomen Jääkiekkoliiton alaiset sarjat. Suomen mestaruudesta pelattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1996 Helsingin jäähallissa. Rullakiekon SM-liigaa on pelattu vuodesta 1999 alkaen.
Suurimmat erot säännöissä

Alla olevassa taulukossa on lueteltu olennaisimmat erot rullakiekon eri kattojärjestöjen, jääkiekon ja rullapallon sääntöjen välillä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Jääkiekko | Rullakiekko | Rullakiekko | Rullakiekko | Rullapallo |
| Organisaatio | IIHF | IIHF | FIRS | PIHA | IISHF |
| kaukalon koko | 29–30 m × 60–61 m | 30 m × 58 m | 30 m × 60 m | 24 m × 55 m | 30 m × 60 m |
| maalin koko | 183 cm × 122 cm | 183 cm × 122 cm | 170 × 105 cm | 183 cm × 122 cm | 183 cm × 122 cm |
| peliväline | kiekko | kiekko | kiekko | kiekko | pallo |
| pelaajia | 5 + maalivahti | 4 + maalivahti | 4 + maalivahti | 4 + maalivahti | 4 + maalivahti |
| peliaika | 3 × 20 min | 4 × 12 min | 2 × 20 min | 2 × 12 min | 2 × 15 min – 3 × 20 min |
| rangaistukset | 2 / 5 / 10 min | 1,5 / 4 / 10 min | 2 / 5 / 10 min | 2 / 5 / 10 min | vapaalyönti 2 / 5 / 10 min keltainen / punainen / musta kortti |
| paitsio | siniviivalla | keskiviivalla | ei | ei | ei |
| pitkä kiekko | on | on | ei | ei | ei |
| taklaaminen | sallittu | kielletty | kielletty | kielletty | sallittu |
Major League Roller Hockeyn säännöt mukailevat kansainvälisen jääkiekkoliiton sääntöjä sillä erotuksella, että taklaaminen on sallittu.
Kaikkien järjestöjen säännöt mahdollistavat myös virallisia mittoja pienemmän, kuten 20 m × 40 m, kaukalon käytön. IIHF:n sääntöjen mukaan tällöin voidaan pelata kolmella kenttäpelaajalla. Myös pallon käyttö pelivälineenä on sallittua IIHF:n säännöissä. Kansainväliset ottelut pelataan kuitenkin aina kiekolla, joka on paljon jääkiekkoa kevyempi ja täysin rullakiekkoa varten suunniteltu.
Vaikka taklaaminen on rullakiekossa kiellettyä, laitaan kiilaaminen on sallittu. Pääsääntöisesti joukkue voi rullakiekossa olla vain yhden miehen alivoimalla. Jos rangaistuksia tulee samanaikaisesti kaksi tai useampia, alkaa myöhempi rangaistus vasta edellisen loputtua.
Vain IIHF:n säännöt tuntevat paitsion. Pelaaja saa ylittää keskiviivan ennen kiekkoa, mutta kiekkoa ei saa syöttää keskiviivan yli pelaajalle, joka on ylittänyt viivan ennen kiekkoa.
Kansainvälisen jääkiekkoliiton maailmanmestaruuskilpailut

| Vuosi | Isäntämaa ja -kaupungit | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 |  Yhdysvallat: Minneapolis & St. Paul |  Yhdysvallat |  Kanada |  Suomi |
| 1997 |  Yhdysvallat: Anaheim |  Yhdysvallat |  Kanada |  Sveitsi |
| 1998 |  Yhdysvallat: Anaheim |  Kanada |  Yhdysvallat |  Suomi |
1999: ei pelattu
| 2000 |  Tšekki: Hradec Králové & Choceň |  Suomi |  Tšekki |  Yhdysvallat |
| 2001 |  Yhdysvallat: Ellenton |  Suomi |  Yhdysvallat |  Tšekki |
| 2002 |  Saksa: Nürnberg & Pfaffenhofen |  Ruotsi |  Suomi |  Saksa |
| 2003 |  Saksa: Nürnberg & Amberg |  Suomi |  Ruotsi |  Yhdysvallat |
| 2004 |  Saksa: Bad Tölz |  Yhdysvallat |  Suomi |  Ruotsi |
| 2005 |  Suomi: Kuopio |  Ruotsi |  Suomi |  Yhdysvallat |
| 2006 |  Unkari: Budapest |  Yhdysvallat |  Ruotsi |  Suomi |
| 2007 |  Saksa: Landshut & Passau |  Ruotsi |  Suomi |  Saksa |
| 2008 |  Slovakia: Bratislava |  Ruotsi |  Slovakia |  Saksa |
| 2009 |  Saksa: Ingolstadt |  Ruotsi |  Yhdysvallat |  Saksa |
| 2010 |  Ruotsi: Karlstad |  Yhdysvallat |  Tšekki |  Ruotsi |
| 2011 |  Tšekki: Pardubice |  Tšekki |  Yhdysvallat |  Kanada |
| 2012 |  Saksa: Ingolstadt |  Kanada |  Saksa |  Suomi |
| 2013 |  Saksa: Dresden |  Yhdysvallat |  Ruotsi |  Kanada |
| 2014 |  Tšekki: Pardubice |  Suomi |  Kanada |  Yhdysvallat |
| 2015 |  Suomi: Tampere |  Kanada |  Suomi |  Ruotsi |
| 2017 |  Slovakia: Bratislava |  Yhdysvallat |  Suomi |  |
Vuodesta 2002 alkaen MM-kisat on pelattu 16 joukkueen turnauksena, johon on osallistunut maita kuudesta eri maanosasta. Mitalistien lisäksi kisoissa ovat esiintyneet seuraavat maat (suluissa paras sijoitus): Itävalta (4.), Venäjä (5.), Slovenia (5.), Italia (7.), Alankomaat (8.), Brasilia (8.), Iso-Britannia (8.), Australia (9.), Japani (9.), Kroatia (9.), Unkari (9.), Uusi-Seelanti (10.), Argentiina (12.), Namibia (13.), Chile (14.), Latvia (14.), Belgia (15.), Portugali (15.), Etelä-Afrikka (16.), Taiwan (16.) ja Bulgaria (16.).
Kansainvälisen rullaluisteluliiton maailmanmestaruuskilpailut

Molempiin MM-turnauksiin osallistuva Yhdysvallat on hallinnut FIRS:n kisoja. Vain kerran, vuonna 2007, se on jäänyt mitaleiden ulkopuolelle. Myös Tšekki on osallistunut säännöllisesti molempiin turnauksiin. Sveitsi ja Italia ovat 2000-luvulla pelanneet vain FIRS:n kisoissa. Suomi oli mukana vuonna 1995, mutta siirtyi heti seuraavana vuonna pelaamaan vain IIHF:n kisoja.
| Vuosi | Isäntämaa ja -kaupungit | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 |  Yhdysvallat: Chicago |  Yhdysvallat |  Kanada |  Suomi |  |
| 1996 |  Italia: Roccaraso |  Yhdysvallat |  Ranska |  Italia |  |
| 1997 |  Itävalta: Zell am See |  Yhdysvallat |  Kanada |  Itävalta |  |
| 1998 |  Kanada: Winnipeg |  Yhdysvallat |  Itävalta |  Tšekki |  |
| 1999 |  Sveitsi: Thun & Wichtrach |  Sveitsi |  Yhdysvallat |  Tšekki |  |
| 2000 |  Ranska: Amiens |  Yhdysvallat |  Sveitsi |  Tšekki |  |
| 2001 |  Espanja: Torrevieja |  Yhdysvallat |  Tšekki |  Sveitsi |  |
| 2002 |  Yhdysvallat: Rochester |  Kanada |  Yhdysvallat |  Tšekki |  |
| 2003 |  Tšekki: Písek |  Yhdysvallat |  Tšekki |  Kanada |  |
| 2004 |  Kanada: London |  Yhdysvallat |  Kanada |  Italia |  |
| 2005 |  Ranska: Pariisi |  Yhdysvallat |  Tšekki |  Ranska |  |
| 2006 |  Yhdysvallat: Detroit |  Yhdysvallat |  Tšekki |  Kanada |  |
| 2007 |  Espanja: Bilbao |  Tšekki |  Sveitsi |  Kanada |  |
| 2008 |  Saksa: Ratingen |  Yhdysvallat |  Ranska |  Tšekki |  |
| 2009 |  Italia: Varese |  Yhdysvallat |  Kanada |  Tšekki |  |
| 2010 |  Tšekki: Beroun |  Yhdysvallat |  Sveitsi |  Tšekki |  |
| 2011 |  Italia: Roccaraso |  Tšekki |  Italia |  Yhdysvallat |  |
| 2012 |  Kolumbia: Bucaramanga |  Yhdysvallat |  Kanada |  Tšekki |  |
Yhdysvaltain ja Tšekin lisäksi molemmissa turnauksissa ovat viime aikoina esiintyneet Ruotsi, Saksa, Iso-Britannia, Japani, Australia, Brasilia, Argentiina, Portugali, Belgia, Taiwan sekä 2008 paluun IIHF:n kisoihin tehnyt Kanada. Itävalta ja Etelä-Afrikka ovat Suomen tavoin 2000-luvulla keskittyneet vain IIHF:n turnaukseen. Vain FIRS:n turnauksessa nähtyjä maita ovat Ranska, Espanja, Kreikka, Romania, Israel, Meksiko, Kolumbia, Ecuador, Etelä-Korea, Pakistan, Singapore, Kiina, Venezuela ja Iran.
World Games

Olympialaisten ulkopuolisista lajeista koostuvan World Gamesin ohjelmaan rullakiekko on kuulunut kolmesti. Se syrjäytti vuoden 2005 kisoissa aiemmin mukana olleen rullaluistinhockeyn. Kaikilla kerroilla Yhdysvallat on vienyt kirkkaimmat mitalit.
| Vuosi | Isäntämaa ja -kaupungit | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 |  Saksa: Duisburg |  Yhdysvallat |  Kanada |  Sveitsi |
| 2009 |  Kiinan Taipei: Kaohsiung |  Yhdysvallat |  Ranska |  Tšekki |
| 2013 |  Kolumbia: Cali |  Yhdysvallat |  Italia |  Tšekki |
Suomen maajoukkueen päävalmentajat

1995–1997: Samu Kuitunen
1998–1999: Jyrki Vähätalo
2000–2006: Jarmo Sinisalo
2007–2013: Nemo Nokkosmäki
2014–: Timo Nurmberg
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
IIHF:n Rullakiekkokomitea
MLRH --- Major League Roller Hockey
PIHA --- Professional Inline Hockey Association
SJL:n rullakiekkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Samu Volotinen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 26. elokuuta 1998 (ikä 26)
Syntymäpaikka: Vantaa, Suomi
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 193 cm
Seura
Seura: IF Gnistan
Pelinumero: 1
Junioriseurat
2010–2016: VJS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2015–2016 | PK-35 Vantaa | 9 | (0) |
| 2017–2019 | VPS | 22 | (0) |
| 2019 | Celik Zenica | 0 | (0) |
| 2019–2020 | Apollon Limassol | 0 | (0) |
| 2021– | IF Gnistan | 18 | (0) |
Maajoukkue
| 2014 | Suomi U16 | 4 | (0) |
| 2015 | Suomi U17 | 4 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 10. toukokuuta 2022.
Samu Volotinen (s. 26. elokuuta 1998 Vantaa) on suomalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa IF Gnistania.
Volotinen on Vantaan Jalkapalloseuran kasvatti. Hän siirtyi seurasta vuonna 2015 PK-35 Vantaan riveihin ja oli 27 Ykkösen ottelussa vaihtopenkillä PK-35:n noustessa Veikkausliigaan. Volotinen teki veikkausliigadebyyttinsä huhtikuussa 2016 tultuaan kentälle Lucas Kaufmannin tilalle Daniel Kollarin saatua punaisen kortin. Kaudeksi 2017 Volotinen siirtyi VPS:n riveihin, jossa ensimmäisellä kaudella kertyi tilille kuitenkin vain kaksi liigaottelua. Toisella kaudella 2018 Volotinen teki läpimurtonsa Veikkausliigassa pitäen maalinsa puhtaana kuusi kertaa 20 ottelussa. Tammikuussa 2019 Volotinen siirtyi Bosnia ja Hertsegovinan Valioliigaan Celik Zenicaan, mutta ei onnistunut nousemaan ykkösmaalivahdiksi ja matka jatkui kesällä 2019 Kyproksen liigaan Apollon Limassolin riveihin. Kyproksellakaan Volotinen ei onnistunut saamaan tililleen virallisia otteluita ja hän palasi Suomeen Ykkösessä pelaavaan IF Gnistaniin kaudeksi 2021. Volotinen jatkoi sopimustaan joulukuussa 2021 kattamaan myös kauden 2022.
Volotinen on pelannut kaksi ottelua Suomen alle 17-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa.