stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pöytäjääkiekko
Sääntöjä > Kiekon pudottaminen

Jokainen ottelu alkaa aloituksella, jossa kiekko sijoitetaan keskiympyrän keskelle. Ottelu alkaa äänimerkillä, ja jos jompikumpi pelaaja liikuttaa kiekkoa ennen äänimerkkiä, aloitus uusitaan pudottamalla kiekko
Kiekon pudottaminen tapahtuu tiputtamalla se keskiympyrän keskelle
Keskushyökkääjien ja puolustajien on pysyttävä aloituksessa omalla puolellaan punaviivaa, eivätkä kyseiset figuurit voi koskettaa kiekkoa ennen kuin se osuu jäähän
Pudotuksessa kiekko pitää tiputtaa viisi (5) senttimetriä keskushyökkääjien päiden yläpuolelta, ja pudottavan käden pitää olla paikallaan. Kiekko tulee pudottaa litteämpi puoli alaspäin
Kiekon pudottajan on oltava varma, että vastustaja on valmis aloitukseen. Jos pelaaja pudottaa kiekon väärin, vastustaja voi vaatia häntä tiputtamaan sen uudestaan tai suorittaa tiputuksen itse. Jos pelaaja tekee runsaasti vääriä pudotuksia, vastustaja voi pyytää puolueetonta henkilöä pudottamaan kiekon
Kiekon pudotuksen tai aloituksen jälkeen pitää kulua kolme (3) sekuntia, jotta tehty maali hyväksytään. Tämä sääntö pätee vaikka kiekon pudottaisi puolueeton henkilö
Jotta maali hyväksyttäisiin kiekon pudottamisen jälkeen, on tapahduttava jokin seuraavista:
Kiekko koskettaa kentän laitaa vähintään 3 sekunnin kuluttua aloituksesta
Kiekko koskettaa muuta pelin figuuria kuin keskushyökkääjää tai maalivahtia vähintään 3 sekunnin kuluttua aloituksesta.
Keskushyökkääjälle syötetään tarkoituksellisesti. Jos on epäselvää, saako keskushyökkääjä kiekon tarkoituksellisesta syötöstä vai vahingossa, puolustava pelaaja (tai erotuomari, jos sellainen on) voi päättää, sallitaanko keskushyökkääjän tehdä suora maali. Jos päätetään, että keskushyökkääjä ei voi tehdä suoraa maalia, keskushyökkääjä voi tehdä maalin vain noudattamalla ensimmäistä tai toista tämän säännön kohtaa
Jos kiekko lentää jatkoajalla pois kentältä, elaajat voivat pyytää puolueetonta henkilöä suorittamaan aloituksen, ja he voivat sopia käyttävänsä esimerkiksi seuraavaa valinnaista kiekon pudotusmenetelmää kaikille aloituksille: Puolueeton henkilö asettaa kiekon keskiympyrän keskelle, varmistaa sitten että kummatkin pelaajat ovat valmiita ja sanoo sitten "Go".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pöytäjääkiekko Wikimedia Commonsissa
Suomen pöytäjääkiekkoliitto
Kansainvälinen pöytäjääkiekkoliitto, ITHF
Kiekon pudottaminen
Vehmalaisten kappeli

Vehmalaisten kappeli oli Mynämäen seurakunnan kappeliseurakunnan pyhättö. Vehmalaisiin perustettiin saarnahuone vuonna 1738 ja siitä tuli kappeli vuonna 1771. Vehmalaisten kappeli lakkautettiin vuonna 1860 ja liitettiin Karjalan kappeliin. Samalla Karjalan ja Vehmalaisten vanhat kirkkorakennukset purettiin ja niiden tilalle Karppisten kylään rakennettiin nykyinen Karjalan kirkkorakennus, johon käytettiin myös purettujen kirkkojen kelvolliset osat. Vehmalaisten kirkkotarha on kuitenkin edelleen seurakunnan hallinnassa Sitä ympäröi vuonna 1811 rakennettu kiviaita.
Aiheesta muualla

Mikko Laihonen: Karjalan kappelin vaiheita
Venäläinen chanson

Venäläinen chanson on musiikin genre, joka on neologistisesti nimetty ranskalaisen chansonin mukaan. Musiikillisesti tyylin on juuret ovat 1800-luvun romansseissa. Sen esimuotoa ovat laulaneet maaorjat ja tsaarinajan poliittiset vangit. Se on kehittynyt Neuvostoliiton pakkotyöleireillä. Hruštšovin suojasään aikana vapautetut miljoonat pakkotyövangit levittivät musiikkia tehokkaasti koko Neuvostoliiton alueelle. Neuvostojärjestelmä ei kuitenkaan hyväksynyt vankien musiikkia, ja sitä esitettiin vain yksityistilaisuuksissa ja jaeltiin maanalaisesti kaseteilla. Sanoitukset käsittelevät usein romantisoivasti vankiloita ja rikollisia. Tyyli tunnetaan myös nimellä ”blatnaja pesnja” (ven. ”блатная песня”), joka tarkoittaa lauluja rikollisista (”varkaan laulu”). Sitä on usein verrattu gangsta rapiin. Se on myös samaan tapaan vedonnut huomattavasti varsinaista rikollista alamaailmaa suurempaan yleisöön.
Tunnettuja esiintyjiä ovat Arkadi Severnyi (ven. Аркадий Северный), Mihail Krug (ven. Михаил Круг), Bulat Okudžava (ven. Булат Шалвович Окуджава), Vladimir Vysotski (ven. Влади́мир Высо́цкий) ja Mihail Šufutinski (ven. Михаи́л Шуфути́нский)
Ulanhot

| Ulanhot (mong>  , Ulaγan qota) kiin. 乌兰浩特市, Wūlánhàotè Shì |
| --- | --- |
 Ulanhot (punaisella) Hingganin liitossa.
 Ulanhot
 Koordinaatit: 46°08′N, 122°48′E 
Valtio:  Kiina
Autonominen alue:  Sisä-Mongolia
Liitto:  Hinggan
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Piirikuntatason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2 728 km²
Väkiluku (2010):  327 081
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  137400
Suuntanumero(t):  0482
 
 www.wlht.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ulanhot (mong. ᠤᠯᠠᠭᠠᠠ ᠬᠣᠲᠠ, Ulaγan qota, kiin. 乌兰浩特市, Wūlánhàotè Shì) on piirikuntatason kaupunki Kiinan Sisä-Mongolian autonomisen alueen Hingganin liitossa. Se on Hingganin liiton päähallintopaikka. Kaupungin pinta-ala on 2 728 neliökilometriä ja väkiluku 327 081 (2010).
Ulanhot on mongoliksi punainen kaupunki. Aiemmin sen nimi oli Wangin Süm tai Wang-un Süme. Nimi oli kiinaksi Wangyehmiao tai Wangyemiao (kiin. 王爷庙). Ulanhot oli Sisä-Mongolian pääkaupunki vuosina 1947 - 1950.
Kaupunkia palvelee Ulanhotin lentoasema ((IATA: HLH, ICAO: ZBUL)). Kotimaan reittejä on muun muassa Pekingiin ja Hohhotiin.
Aiheesta muualla

Hinggan League, an Inner Mongolian paradise (englanniksi) (china.org.cn)
Valkjärvi (Asikkala, Kalkkinen)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°17′53″N, 25°48′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Ruotsalaiseen 
Järvinumero:  14.141.1.039
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,8 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,79 km  
Pinta-ala:  2,176 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Kalkkisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Ruotsalaisen lähialueeseen (14.141) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy.
Venäjän supercup

Venäjän supercup (ven. Суперкубок России) on venäläinen vuosittainen jalkapallo-ottelu, jossa kohtaavat Venäjän valioliigan ja Venäjän cupin voittaneet joukkueet. Ottelu pelataan kauden alussa, yleensä heinäkuussa. Ensimmäisen kerran supercup pelattiin 2003.
Venäjän jalkapallo
Lajiliitto: Venäjän jalkapalloliitto 

Sarjat: Valioliiga (Premjer liga) | 1. divisioona (Pervyj divizion) | 2. divisioona (Vtoroj divizion) | Amatööriliiga (Ljubitelskaja liga) 

Cup-kilpailut: Venäjän cup (Kubok Rossii) | Venäjän supercup (Superkubok Rossii) 

Maajoukkueet: Venäjän maajoukkue | Venäjän naisten maajoukkue | Alle 21-vuotiaiden maajoukkue
Valkjärvi (Heinola, Kesiö)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°18′34″N, 26°20′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Koiralampeen 
Järvinumero:  14.179.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,1 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  930 m  
Rantaviiva:  3,841 km  
Pinta-ala:  35,538 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Kesiön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 36 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy.
Venäjän–Turkin sota

Venäjän–Turkin sota voi viitata moniin konflikteihin Venäjän ja Turkin välillä:
Astrahanin sotaretki 1569
Venäjän–Krimin sodat
Venäjän–Krimin sota (1552–1576)
Venäjän–Turkin sota (1676–1681)
Venäjän–Turkin sota (1686–1700)
Venäjän–Turkin sota (1710–1711)
Venäjän–Turkin sota (1735–1739)
Venäjän–Turkin sota (1768–1774)
Venäjän–Turkin sota (1787–1792)
Venäjän–Turkin sota (1806–1812)
Kreikan vapaussota (1821–1829)
Venäjän–Turkin sota (1828–1829)
Krimin sota (1853–1856)
Turkin sota (1877–1878)
Kaukasuksen rintama (1914–1917), osa ensimmäistä maailmansotaa
Neuvosto-Venäjän–Turkin sota (1917–1918), osa Venäjän sisällissotaa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Venäjän–Turkin sota”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Venäläinen

Venäläinen voi tarkoittaa seuraavia:
venäläiset, itäslaavilainen kansa Euroopassa
Venäläinen tai Wenäläinen, suomenkielinen sukunimi. Se on yleinen nimi Itä-Suomessa. Nimi on voinut syntyä paitsi suvun venäläisen alkuperän, myös venäjänuskoisuuden eli ortodoksisuuden vaikutuksesta. Monet ovat vaihtaneet sen toiseen nimeen poliittis-yhteiskunnallisista syistä vuosina 1899–1908 sekä 1930-luvulla ja toisen maailmansodan aikana. Usein sen tilalle on otettu muu v-alkuinen nimi, mutta joskus myös nimi Suomi. Tunnettuja nimen kantajia ovat muiden muassa:
Eino Wenäläinen (1921–1997), suomalainen Mannerheim-ristin ritari
Ilja Venäläinen (s. 1980), suomalainen jalkapalloilija
Jari Venäläinen (s. 1967), suomalainen juoksija, Marjo Venäläisen puoliso
Jenni Venäläinen, suomalainen kantelensoittaja, laulaja, säveltäjä ja pedagogi
Joonas Venäläinen (1850–1889), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
Kari Venäläinen (s. 1968), suomalainen raviohjastaja
Kati Venäläinen (o.s. Sundqvist, s. 1975), suomalainen hiihtäjä
Marjo Venäläinen (o.s. Piipponen, s. 1971), suomalainen juoksija, Jari Venäläisen puoliso
Matti Venäläinen (s. 1947), suomalainen pesäpalloilija
Nousia Venäläinen (1500-luvulla), Karjalan kauppateiden tutkija
Riikka Venäläinen (s. 1971), suomalainen toimittaja
Sami Venäläinen (s. 1981), suomalainen jääkiekkoilija
Unto Venäläinen (1944–2021), suomalainen shakinpelaaja
"veli venäläinen", Venäjän valtio erityisesti poliittisessa mielessä.
Uefan karsinnat jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin 2002

| FIFA World cup 2002 > MM-karsinnat 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maanosaliitto | MM-karsinnat |  |  |  |
| Aasia | AFC |  |  |  |
| Afrikka | CAF |  |  |  |
| Eurooppa | UEFA |  |  |  |
| Etelä-Amerikka | CONMEBOL |  |  |  |
| Pohjois- ja Keski-Amerikka | CONCACAF |  |  |  |
| Oseania | OFC |  |  |  |
|   ← 1998 |  2006 → |  |  |  |
Vuoden 2002 jalkapallon MM-kilpailujen karsintoihin osallistui Euroopan maanosaliitosta UEFA:sta 51 maata, jotka pelasivat maanosan 15:stä MM-kisojen kiintiöpaikasta, sekä yhdestä jaetusta paikasta Aasian kanssa.
Karsinnoissa joukkueet arvottiin yhdeksään lohkoon. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja, lohkovoittajat selviytyivät MM-kisoihin ja toiseksi sijoittuneet pelasivat keskenään kaksoisottelut pääsystä MM-kisoihin.
Jatkokarsinnat

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina  | 2-5 |  Saksa | 1-1 | 4-1   |
| Slovenia  | 3-2 |  Romania | 2-1 | 1-1   |
| Belgia  | 2-0 |  Tšekki | 1–0 | 0-1   |
| Itävalta  | 0-6 |  Turkki | 0–1 | 5-0   |
Saksa, Slovenia, Belgia ja Turkki selviytyivät vuoden 2002 MM-kilpailuihin.
UEFA:n/AFC:n karsinta

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Irlanti  | 2-1 |  Iran | 2–0 | 0-1  |
Irlanti selviytyi vuoden 2002 MM-kilpailuihin.
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
V. S. Achuthanandan

V. S. Achuthanandan vuonna 2016.
Velikkakathu Sankaran Achuthanandan (malajalamiksi വേലിക്കകത്ത് ശങ്കരന്‍ അച്യുതാനന്ദന്‍; s. 20. lokakuuta 1923 Alappuzha, Kerala, Intia) on intialainen poliitikko. Hän kuului vuosina 1985–2007 CPI(M)-puolueen politbyroon[lähde? ] ja oli Keralan osavaltion pääministerinä vuosina 2006–2011.
Achuthanandan syntyi Alappuzhassa. Hän joutui keskeyttämään opintonsa molempien vanhempiensa kuoltua tämän ollessa vielä lapsi. Maansa poliittisessa elämässä hän on ollut aktiivinen aina 1930-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta V. S. Achuthanandan Wikimedia Commonsissa
Valeakaasia

| Valeakaasia |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Valeakaasiat Robinia
Laji::  pseudoacacia
Kaksiosainen nimi
 Robinia pseudoacacia  L. 

Katso myös
   Valeakaasia Wikispeciesissä   Valeakaasia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valeakaasia eli valkovaleakaasia (Robinia pseudoacacia) on puuvartinen kasvi hernekasvien heimossa. Se on alkujaan lähtöisin Yhdysvaltojen itäosista, mutta sitä on istutettu myös muualle lauhkeaan Pohjois-Amerikkaan, Eurooppaan ja Aasiaan.
Ulkonäkö

Valeakaasia on keskikokoinen lehtipuu, joka voi kasvaa hyvällä alustalla 30 metriä korkeaksi. Normaalisti puiden korkeus jää 12–18 metriin. Kaarna on paksua, ja se on syvillä uurteilla. Valeakaasialla on lyhyt runko, joka haarautuu melko nopeasti oksiksi. Aikuiset puut ovat tummanharmaita tai ruskeahkoja.
Valeakaasian tummanvihreät lehdet ovat keskimäärin 30 senttimetriä pitkiä ja niissä on myös pienempiä ovaalinmuotoisia lehdyköitä. Syksyisin lehdet kuivuvat ja muuttuvat ruskeiksi ennen kuin putoavat.
Kasvin kukat puhkeavat keväällä. Kermanvalkeat kukat ovat keskittyneet 20 senttimetriä pitkiin terttuihin. Näihin tulee syksyllä 10 senttimetriä pitkiä hedelmiä, jotka muistuttavat litteitä herneenpalkoja.
Levinneisyys

Valeakaasian alkuperäinen levinneisyysalue kattoi itäisen osan Yhdysvaltoja. Sitä on kuitenkin istutettu kaikkialle Yhdysvaltoihin. Lisäksi sitä on istutettu myös paikoin Euroopassa ja Aasiassa.
Elinympäristö

Valeakaasia kasvaa monissa erilaisissa ympäristöissä. Parhaiten se viihtyy hedelmällisessä ja kosteassa kalkkikivijohdannaisessa maastossa. Valeakaasiat eivät viihdy erityisen kuivilla tai märillä alueilla, vaikka kestävätkin jonkun verran tulvimista. Maaperän happamuus voi vaihdella pH-arvojen 4,6 ja 8,2 välillä.
Appalakien kosteilla itärinteillä valeakaasioita kasvaa alle 1 040 metrissä, mutta Great Smoky Mountains -vuoriston rinteillä valeakaasioita tapaa 1 620 metrissä asti.
Aiheesta muualla

Laji.fi: valkovaleakaasia (Robinia pseudoacacia)
ITIS: Robinia pseudoacacia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Robinia pseudoacacia (englanniksi)
Flora of China: Robinia pseudoacacia (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Robinia pseudoacacia (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Robinia pseudoacacia (englanniksi)
Bielsko-Białaan Etelä-Puolaan istutettu valeakaasia.
Robinia pseudoacacia
QuteCom

| QuteCom |
| --- | --- |

Kehittäjä:  QuteCom-kehittäjät
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  pikaviestintäohjelma
Alusta:  Alustariippumaton
Lisenssi:  GNU GPL
QuteCom (aiemmin WengoPhone) on vapaa ja ilmainen QuteCom-nimisen avoimen lähdekoodin yhteisön kehittämä ohjelma ranskalaisesta Wengo VoIP -pikaviestintäohjelmasta Windows-, Linux- ja Mac OS -käyttöjärjestelmiin. QuteComin ominaisuuksia ovat äänipuhelu, videoneuvottelu, tekstiviestin lähetys, chat ja läsnäolo. QuteCom mahdollistaa maksuttoman ääni- tai videopuhelun tietokoneelta toiseen SIP-yhteensopivaan VoIP-ohjelmaan. Sillä voi siis soittaa äänipuheluita lankapuhelimiin ja matkapuhelimiin sekä lähettää tekstiviestejä ja olla videoneuvotteluissa. Yhtäkään näistä ominaisuuksista ei ole sidottu yksittäiseen SIP-palveluntarjoajaan ja sitä voidaan käyttää minkä tahansa markkinoilla olevan palveluntarjoajan kanssa toisin kuin suljetun tekniikan järjestelmissä kuten Skype ja muut vastaavat. SIP-yhteensopivia palveluja ovat muun muassa Microsoftin Messenger, Yahoon Messenger, AOL Messenger, Google Talk, ICQ ja Jabber.
Historia

QuteComin kehistys alkoi syyskuussa 2004. Ensimmäinen julkistettu versio oli 0.949.
Tammikuussa 2008 alkuperäinen kehittäjä Wengo siirsi projektin sponsoroinnin MBDSYS-yritykselle, jonka myötä nimeksi vaihtui QuteCom. Siirron taustalla oli Wengon keskittyminen muihin liiketoiminta-alueisiin.
Puhelut

PC-koneelta toiselle PC-koneelle -puhelut ovat Hifi-laatua ja käyttävät useita koodekkeja kuten ILBC, AMR-WB, PCMA, PCMU, AMR ja GSM. On mahdollista aloittaa keskustelu toisten saman ohjelman tai minkä tahansa muun SIP-protokollaa tukevan ohjelman (kuten Gizmo) käyttäjän kanssa. QuteCom mahdollistaa videoneuvottelut ffmpeg-ohjelman kautta.
QuteCom käyttää lankaliittymäpuheluihin oletuksena ranskalaista Wengoa, joka on pääsponsorina OpenWengo-projektille. QuteComilla on kuitenkin mahdollista käyttää muita SIP-palveluntarjoajia kuten VoIPBusteria. Tämä mahdollisuus on käyttäjälle lisäetu. Hän voi käyttää kulloinkin sitä SIP-operaattoria, joka on hänen puhelulleen edullisin.
Protokolla

Protokollana käytetään standardia SIP-tekniikkaa.
Käyttöliittymä

QuteComin käyttöliittymä on hyvin samantapainen muiden VoIP-ohjelmien kanssa kuten Gizmo ja Skype. Käyttöliittymän pääsivulta voi siirtyä välilehtien kautta puhelinluetteloon, soittolokiin ja myös SIP-tunnuksen hallintaan. Teknisesti se on ohjelmoitu QT/C++:lla.
Ominaisuudet

SIP-yhteensopivuus
Riippumattomuus palveluntarjoajasta
Mahdollistaa tekstiviestien lähetyksen Ranskaan (toimii myös suomalaisiin matkapuhelimiin)
Toimii myös NAT-järjestelmissä
Äänelliset hymiöt
Uefan karsinnat jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin 2006

| FIFA World cup 2006 > MM-karsinnat 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maanosaliitto | MM-karsinnat |  |  |  |
| Aasia | AFC |  |  |  |
| Afrikka | CAF |  |  |  |
| Eurooppa | UEFA |  |  |  |
| Etelä-Amerikka | CONMEBOL |  |  |  |
| Pohjois- ja Keski-Amerikka | CONCACAF |  |  |  |
| Oseania | OFC |  |  |  |
|   ← 2002 |  2010 → |  |  |  |
Vuoden 2006 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsintohin osallistui Euroopan maanosaliitosta UEFA:sta 51 maata. Maat arvottiin kahdeksaan lohkoon, joissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkovoittajat ja kaksi parasta lohkoissaan toiseksi sijoittunutta joukkuetta selviytyivät MM-lopputurnaukseen. Muut lohkokakkoset pelasivat Euroopan muista MM-kisapaikoista.
Sarjataulukot > Lohkokakkosten vertailu

Ruotsi ja Puola olivat lohkoissaan toiseksi sijoittuneiden vertailussa kaksi parasta maata, ja selviytyivät näin MM-kisoihin. Muut lohkokakkoset pelasivat kaksoisottelut pääsystä MM-kisoihin. Vertailussa ei otettu huomioon otteluita lohkojen seitsemänsiksi jääneitä joukkueita vastaan, koska kaikissa lohkoissa ei ollut seitsemää joukkuetta.
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | 10 | 8 | 0 | 2 | 30 |  4 | +26 | 24 |
| 2 |  Puola | 10 | 8 | 0 | 2 | 27 |  9 | +18 | 24 |
| 3 |  Tšekki | 10 | 7 | 0 | 3 | 27 |  7 | +20 | 21 |
| 4 |  Espanja | 10 | 5 | 5 | 0 | 19 |  3 | +16 | 20 |
| 5 |  Sveitsi | 10 | 4 | 6 | 0 | 18 |  7 | +11 | 18 |
| 6 |  Norja | 10 | 5 | 3 | 2 | 12 |  7 | +5 | 18 |
| 7 |  Turkki | 10 | 4 | 5 | 1 | 13 |  9 | +4 | 17 |
| 8 |  Slovakia | 10 | 4 | 5 | 1 | 17 |  7 | +10 | 17 |
Jatkokarsintaottelut

Tšekki, Espanja ja Sveitsi MM-turnaukseen. Sveitsi voitti otteluparinsa vierasmaalisäännön perusteella.
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Ujo poika

| Ujo poika Jig-Saw |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Finnlevy Studiot, Finnvox Studio
 Julkaistu: 1975
 Tuottaja(t): Tommi Liuhala
 Tyylilaji: pop, rock
 Levymerkki: Hi-Hat (HILP 101)
Ujo Poika on Jig-Saw-yhteen ainoaksi jäänyt albumi, joka julkaistiin vuonna 1975.
Kappaleet

Ujo poika – 2.09 (säv. Jukka Ristseppä, san. Raimo Kupiainen)
Tie edessäin (Movin' On) – 3.31 (säv. Mick Ralphs, san. Kupiainen)
Laulu – 4.38 (säv. Ristseppä)
Etelään (Cadillac) – 3.09 (säv. Denis Gibson, Graham Johnson, Ian Mallet, Kim Brown, san. Kupiainen)
Sä olit mun (Girls) – 2.28 (säv. Cay Karlsson, san. Kupiainen)
Pikku beibi, namu leidi – 2.49 (säv. Kupiainen)
Haaksirikko (Banana Boat Song) – 3.13 (säv. Harry Belafonte, William Attaway Lord Burgess, san. Kupiainen)
Kappaleet > B-puoli

Sekapää – 3.29 (säv. Ristseppä)
Onks pakko olla ollakseen – 2.08 (säv. Ristseppä, san.  Kupiainen)
Arki-ihminen – 4.19 (säv. Kupiainen)
Valtatie 66 (Route 66) – 2.16 (säv. Bobby Troup, san. Kupiainen)
Alamäki – 3.30 (säv. Ristseppä, san.  Kupiainen)
Valas – 1.54 (säv. Jig-Saw)
Kokoonpano

Jorma Kettunen – rummut, lyömäsoittimet, tehosteäänet
Jukka Ristseppä – kitara, laulu, tehosteäänet
Raimo Kupiainen – basso, lyömäsoittimet, laulu
Venaus

| Venaus |
| --- | --- |

 Venaus
 Koordinaatit: 45°09′N, 7°01′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  595 (min 545 - maks. 3312) m
Väkiluku:  905 
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.venaus.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Venaus (piemonteksi Venàus ) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 905 asukasta.
Venäjän–Turkin sota (1787–1792)

Otšakovin piiritys 1788. January Suchodolskin maalaus vuodelta 1853.
Aleksandr Suvorov.
Venäjän–Turkin sota (1787–1792) oli Venäjän keisarikunnan ja Osmanien valtakunnan eli Turkin välinen sota. Se oli jatkoa vuosien 1768–1774 Venäjän–Turkin sodalle, joka oli päättynyt Venäjän voittoon. Sodan jälkeen Venäjä oli ottanut omin päin haltuunsa alueita Mustanmeren rannoilta, mikä ei miellyttänyt Turkkia. Se vaati Venäjää vetämään joukkonsa pois Krimiltä. Sota syttyi 19. elokuuta 1787. Turkki kävi samaan aikaan sotaa Itävaltaa vastaan (1787–1791), joten Venäjä ja Itävalta olivat tässä sodassa liittolaisia.
Alkuvuonna 1787 Venäjän keisarinna Katariina Suuri teki propagandamielessä puolivuotisen tarkastusmatkan Venäjän haltuun otetulla Novorossijan alueella. Matka tunnetaan erityisesti väitetyistä Potemkinin kulisseista. Krimin takaisia alueita asutettiin ja venäläistettiin sotamarsalkka Grigori Potjomkinin johdolla.
Sodassa Turkin armeija oli alakynnessä siitä huolimatta, että se oli Venäjän armeijaa suurempi. Kenraali Aleksandr Suvorovin joukot löivät syyskuussa 1789 Rymnikin taistelussa turkkilaiset Yusuf paššan johtamat joukot. Amiraali Fjodor Ušakovin komentama venäläinen laivasto löi turkkilaiset myös merellä elokuussa 1791 käydyssä ratkaisevassa Kaliakranniemen meritaistelussa, minkä jälkeen Turkki oli valmis rauhanneuvotteluihin.
Sota päättyi Jassyn rauhaan vuoden 1792 alussa. Rauhansopimuksessa vahvistettiin Venäjän oikeus Krimin niemimaan omistukseen. Etelä-Bug- ja Dnestrjokien välinen alue Moldovassa siirtyi Venäjän omistukseen. Venäjän tarkoituksena oli seuraavaksi luoda suojelukseensa Turkilta otettava Kreikan kuningaskunta, mutta suunnitelma ei toteutunut.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän–Turkin sota (1787–1792) Wikimedia Commonsissa