stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jättikäpymänty

| Jättikäpymänty |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Pinophyta
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Männyt Pinus
Laji::  coulteri
Kaksiosainen nimi
 Pinus coulteri  D.Don 

Katso myös
   Jättikäpymänty Wikispeciesissä   Jättikäpymänty Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jättikäpymänty (Pinus coulteri)  on mäntyihin kuuluva havupuulaji. Se on ainavihanta puu, joka kasvaa luonnossa Kalifornian vuorimetsissä Yhdysvalloissa ja Baja Californian pohjoisosassa Meksikossa. Puu on saanut suomenkielisen nimensä suurista kävyistään, jotka ovat painavampia kuin millään muulla mäntylajilla.
Ulkonäkö

Jättikäpymänty on ainavihanta havupuu, joka kasvaa 9–25 metriä korkeaksi, enimmillään hieman yli 30-metriseksi. Latvus on harva ja epäsäännöllinen. Kaarna on tummanharmaanruskeaa ja halkeilee suuriksi epäsäännöllisiksi levyiksi. Haarat ovat ylössuuntautuneita, aluksi purppuranruskeita ja usein valkohärmäisiä. Silmut ovat munanmuotoisia ja voimakkaan punaruskeita.
Neulaset kasvavat kimpuissa kolmittain. Ne ovat yleensä 15–30 senttimetriä pitkiä ja pölyisen harmaanvihreitä. Hedekävyt ovat munamaisia tai hieman lieriömäisiä, noin 2,5 senttimetriä pitkiä ja yleensä purppuranruskeita. Kävyt kypsyvät kahdessa vuodessa ja ovat suurikokoisia ja painavia, 20–35 senttimetriä pitkiä ja vaaleankellanruskeita kypsinä.
Levinneisyys

Jättikäpymänty kasvaa luonnonvaraisena Kaliforniassa ja Meksikossa Baja Californiassa. Sen levinneisyysalue on pahoin pirstaloitunut, ja sen arvellaan olevan taantumassa. Se kasvaa yleisimmin kuivilla, kivikkoisilla rinteillä ja harjanteilla, missä muut puut eivät kilpaile sen kanssa.
Käyttö

Jättikäpymännyn puuaines on kevyttä, karkeasyistä, haurasta ja pehmeää. Sillä ei ole kaupallista käyttöä. Männyn siemenet ovat syötäviä, mutta niillä ei ole ihmisille taloudellista merkitystä. Käpyjä käytetään jonkin verran koriste-esineinä.
Kuvia

Hedekäpyjä
Jättikäpymännyn kaarnaa
Neulasia ja käpyjä
Käpy
Siemen
Kalliojärvi (Uurainen)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°27′14″N, 25°35′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niiniveden valuma-alue (14.34)
Laskuoja:  oja Naarmijärveen 
Järvinumero:  14.346.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  177,3 m  
Pituus:  770 m  
Leveys:  580 m  
Rantaviiva:  2,216 km  
Pinta-ala:  20,572 ha  
Tilavuus:  0,0011449 km³ 
Keskisyvyys:  5,57 m  
Suurin syvyys:  15 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Keski-Suomessa Uuraisissa Pirttiperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0011 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,6 metriä ja suurin syvyys on 15,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niiniveden valuma-alueella (14.34), jonka Häkinjärven valuma-alueeseen (14.346) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 177,3 metriä mpy.
Kalliojärvi (Viitasaari, Löytänä)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°12′40″N, 25°43′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen pohjoisosan alue (14.43)
Laskupuro:  Kohisevanpuro Löytänään 
Järvinumero:  14.438.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,8 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  750 m  
Rantaviiva:  3,893 km  
Pinta-ala:  48,341 ha  
Tilavuus:  0,0019072 km³ 
Keskisyvyys:  3,95 m  
Suurin syvyys:  15 m  
Saaria:  2 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Löytänän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 48 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,91 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00191 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,0 metriä ja suurin syvyys on 15,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Löytänän valuma-alueeseen (14.438) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,8 metriä mpy.
Juminkeko-säätiö

Juminkeko eli Juminkeko-säätiö ylläpitää Kuhmossa sijaitsevaa Kalevalan ja karjalaisen kulttuurin informaatiokeskus Juminkekoa. Juminkeko-säätiön toimitalon ovat suunnitelleet arkkitehdit Mikko Heikkinen ja Markku Komonen.
Toiminta

Säätiön tehtäviä ovat Kalevalaan liittyvän kulttuuriperinteen vaaliminen ja kulttuurivaihto Karjalan tasavallan ja Suomen välillä. Käytännössä säätiö järjestää näyttelyitä ja erilaisia tilaisuuksia Kuhmossa ja eri puolilla Suomea ja Karjalan tasavaltaa. Lisäksi toimintaan kuuluu julkaisutoimintaa, perinteen keruuta ja arkistointia sekä Vienan runokylien elvytystoimintaa. Juminkeko toimii myös valtakunnallisena lastenkulttuurikeskuksena perinnekulttuurin alalla.
Juminkeko-säätiö järjestää tutkimusmatkoja Karjalan tasavallan alueella eri perinnekulttuurin ja sen tutkimuksen toimijoiden kanssa. Yhteistyökumppaneita ovat muun muassa SKS:n kansanrunousarkisto ja Kalevalaseura sekä Karjalan puolella Venäjän tiedeakatemian Karjalan Tiedekeskuksen Kielen, kirjallisuuden ja historian instituutti.
Perustoimintaansa säätiö saa avustusta opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Muu osa toimintavaroista tulee erilaisten hankkeiden (EU-hankkeet, lähialueyhteistyöhankkeet, Suomen Kulttuurirahaston rahoittamat hankkeet, yms.) kautta.
Vienan runokylien elvytys

Juminkeko-säätiö on vuodesta 1990 alkaen toteuttanut yhdessä Karjalan tasavallassa toimivan Arhippa Perttusen säätiön kanssa Vienan runokylien elvytyshanketta, jonka kestoaika on 25 vuotta. Hankkeen tarkoituksena on vienankarjalaisen kulttuurin pelastaminen. Vienan runokylien elvytyshanke hyväksyttiin vuonna 1993 Unescon Kulttuurikehityksen vuosikymmen -ohjelmaan. Hankkeen piiriin kuuluvista kylistä Paanajärven kylä hyväksyttiin World Monuments Watchin Maailman sadan uhanalaisimman kulttuurikohteen listalle vuosiksi 1996–2001. Paanajärven kylälle myönnettiin vuoden 2005 Europa Nostra -mitali, joka on korkein eurooppalainen kulttuuriperinnön suojelemisesta annettava palkinto.
Aiheesta muualla

Säätiön kotisivut
Vienan runokylien elvyttämistyöstä
Sommelo-kansanmusiikkijuhlan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kanembu

| Kanembu> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Tšad
Puhujia:  461,000 (2006)
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nilosaharalaiset kielet
Kieliryhmä:  saharalaiset kielet
ISO 639-3:  kbl
 Ohje 
Kanembu on Tšadissa asuvien kanembujen puhuma saharalainen kieli. Sitä puhui vuonna 2006 äidinkielenään 461,000 ihmistä. Kanembu on läheistä sukua kanurille ja se luokitellaan kanuri-kielten alaryhmään länsisaharalaisten kielten haarassa.
Kalliojärvi (Viitasaari, Kalliojärvi)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°03′05″N, 26°11′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskujoki:  Syväjoki Mäntyjärveen 
Järvinumero:  14.427.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,7 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  2,317 km  
Pinta-ala:  12,499 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Kalliojärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Suotajärven valuma-alueeseen (14.427) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,7 metriä mpy.
Kalliojärvi (Viitasaari, Kotvala)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°13′34″N, 25°22′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen pohjoisosan alue (14.43)
Laskupuro:  Kalliopuro Komujärveen 
Järvinumero:  14.437.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,1 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  2,627 km  
Pinta-ala:  15,207 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Kotvalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Komujoen valuma-alueeseen (14.437) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy.
Kalliojärvi (Viitasaari, Lonnikko)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  62°58′34″N, 25°41′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskupuro:  Kalliojärvenpuro Niinijokeen 
Järvinumero:  14.424.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,2 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  2,423 km  
Pinta-ala:  12,218 ha  
Tilavuus:  0,0004081 km³ 
Keskisyvyys:  3,34 m  
Suurin syvyys:  10,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Lonnikon lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 408 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 10,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Niinijoen valuma-alueeseen (14.424) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,2 metriä mpy.
Juuso Mörsky

| Juuso Mörsky> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. toukokuuta 1989 (ikä 35) Lapua, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  78 kg
Seura
Seura:  KeuPa HT
Sarja:  Mestis
Tehtävä:  toimitusjohtaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–2017
Seurat:  Sport (Mestis) KeuPa HT (S-S/Mestis) Kongsvinger Knights (Norja) EC Bregenzerwald (AlpsHL)
Juuso Mörsky (s. 16. toukokuuta 1989 Lapua) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Mörsky osasi pelata myös laidassa. Mörsky pelasi suurimman osan urastaan Mestiksessä, jossa hän voitti Vaasan Sportissa mestaruuden vuosina 2011 ja 2012. Keväällä 2014 Mörsky oli nostmassa KeuPa HT:tä Suomi-sarjasta Mestikseen. Hän pelasi urallaan myös yhden kauden Norjassa ja Itävallassa. Mörsky toimii nykyään KeuPa HT:n Mestis-joukkueen toimitusjohtajana.
Muuta

Mörsky valmistui Jyväskylän ammattikorkeakoulusta kansainvälisen kaupan tradenomiksi vuonna 2016, erikoistuen urheiluliiketoimintaan.
KC and the Sunshine Band

KC and the Sunshine Band on Miamissa, Floridassa vuonna 1973 perustettu yhdysvaltalainen yhtye. Sen tyyleihin kuuluvat funk, R&B ja disco. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat "That's the Way (I Like It)", "(Shake, Shake, Shake) Shake Your Booty", "I'm Your Boogie Man", "Keep It Comin' Love", "Get Down Tonight", "Give It Up" ja "Please Don't Go".
Diskografia > Albumit

Do It Good (1974)
KC and the Sunshine Band (1975)
The Sound of Sunshine (1975)
Part 3
Who Do Ya Love (1978)
Do You Wanna Go Party (1979)
Space Cadet (1981)
The Painter (1981)
All in a Night's Work (1982)
KC Ten (1984)
Oh Yeah! (1993)
I'll Be There For You (2001)
Yummy (2007)
Diskografia > Kokoelmat ja muut julkaisut

Greatest Hits (1980)
The Best of KC and the Sunshine Band (1990)
Greatest Hits Vol. 2 (KC and the Sunshine Band) (1990)
Get Down Live! (1995) (live)
Shake, Shake, Shake and Other Hits (1997)
I'm Your Boogie Man and Other Hits (1997)
Live: Get Down Tonight (1998) (live)
25th Anniversary Collection (1999)
In a Mellow Mood (2005)
Kanimozhi

| Kanimozhi |
| --- | --- |

Parlamentaarikko Lok Sabhassa
 23. toukokuuta 2019 –  
Parlamentaarikko Rajya Sabhassa
 25. heinäkuuta 2007 – 23. toukokuuta 2019  
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. tammikuuta 1968 (ikä 56) Madras, Intia
Vanhemmat:  M. Karunanidhi
Tiedot
Puolue:  Dravida Munnetra Kazhagam
Tutkinnot:  Ethiraj College for Women
Kanimozhi (s. 5. tammikuuta 1968) on intialainen poliitikko, joka edustaa Dravida Munnetra Kazhagam (DMK) -puoluetta. Hän toimi parlamentaarikkona Rajya Sabhassa vuosina 2007–2019, kunnes hänet valittiin Lok Sabhaan vuonna 2019. Hänen isänsä on entinen DMK:n puheenjohtaja ja Tamil Nadun pääministeri M. Karunanidhi sekä veljensä poliitikko M. K. Stalin.
Ennen poliittista uraansa Kanimozhi työskenteli toimittajana sekä osallistui kulttuurielämän rientoihin. Hän myös osallistui isänsä kanssa tärkeisiin poliittisiin tapaamisiin. Vuonna 2007 hän aloitti kansantaidefestivaalin, joka toi hänelle mainetta kulttuuripiireissä. Poliittista suosiota hän sai järjestämällä rekrytointimessuja pienissä kylissä. Vuonna 2007 hänet valittiin maansa parlamentin ylähuoneeseen edustamaan Tamil Nadun osavaltiota. Vuonna 2011 hänet pidätettiin korruptiosta syytettynä, koska hänen väitettiin ottaneen lahjuksia vastaan puolueensa omistaman Kalaignar TV -kanavan kautta vuonna 2008. Hänet vapautettiin kuitenkin saman vuoden aikana.
Kanimozhi valittiin vuonna 2013 toiselle kaudelleen Rajya Sabhaan kongressipuolueen tuella. Vuonna 2015 hänet valittiin puolueensa naisjärjestön johtoon samalla kun hänen isänsä Karunanidhi valittiin puolueen puheenjohtajaksi. Kaksi vuotta myöhemmin hänestä tuli ammattiyhdistysjohtaja, kun hänet äänestettiin toimittajaliiton puheenjohtajaksi. Vuonna 2019 hänet äänestettiin ensimmäiselle kaudelleen Lok Sabhaan. Lok Sabhan jäsenenä hän on kritisoinut Intian uutta kansalaisuuslakia, joka hänen mukaansa on ensivaihe Intian hindulaistamiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanimozhi Wikimedia Commonsissa
Kanem

Kanem on yksi Tšadin 22 hallinnollisesta alueesta. Se on muodostettu vuoden 2002 aluehallinnon uudistuksessa samannimisestä prefektuurista, joka jatkoi historiallisen Kanem-Bornun valtakunnan perinnettä.  Kanemin pinta-ala on 72 000 neliökilometriä. Asukkaita on vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 333 387 henkeä.
Kanem sijaitsee maan länsiosassa Nigerin rajalla. Sen pääkaupunki on Mao. Alue jakautuu kolmeen departementtiin, jotka ovat Kanem, Nord-Kanem, Wadi-Bissam. Aliprefektuureja on kymmenen.
Kaari Whale

Kaari Whale (o.s. Martikainen, 15. huhtikuuta 1959 Heinävesi – 11. elokuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Whalen teokset ovat harmaa-, musta- tai valkosävyisiä ja pinnaltaan karheita. Niissä on moniselitteisiä allegorioita hentoina merkkeinä.
Aiheesta muualla

Taiteilijamatrikkeli
Kaiavere järv

| Kaiavere järv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Tartumaa
Kunnat:  Tarton kunta
Koordinaatit:  58°36′14″N, 26°40′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Amme jõen valuma-alue
Tulojoki:  Amme jõgi Kuremaa järvestä, Kõlaoja
Laskujoki:  Amme jõgi Elistvere järveen
Järvinumero:  VEE2057100
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  51  m 
Rantaviiva:  8,442 km
Pinta-ala:  246,5  ha 
Tilavuus:  0,007019 km³
Keskisyvyys:  2,8 m
Suurin syvyys:  5 m
Valuma-alue:  92,2 km²
 fiKaiavere järv 
Kaiavere järv  on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 248 hehtaaria ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 51,0 metriä mpy. Järveen laskee Kõlaoja (Kõlajõgi) ja viereisestä Elistveren järvestä tuleva Amme jõgi, joka on samalla sen läpivirtausjoki. Amme jõgi laskee 11 kilometrin päässä sijaitsevaan Kuremaan järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 92,2 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 5,0 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00700 kuutiokilometriä eli 7,02 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu (vir. keskmise karedusega kihistumata veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja järvi on samalla rehevöitynyt.
Karjalan kirkko

Karjalan kirkko -nimellä voidaan viitata seuraaviin:
Karjalan kirkko on Laatokan Karjalassa Venäjällä toimiva evankelis-luterilainen kirkko
Karjalan kirkko on Mynämäen Karjalassa Suomessa sijaitseva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkorakennus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karjalan kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaihlanen

Kaihlanen on usean järven nimi:
Kaihlanen, Hirvensalmi
Kaihlanen, Hyrynsalmi
Kaihlanen, Hyrynsalmi
Kaihlanen, Kuhmo
Kaihlanen, Mikkeli
Kaihlanen, Pieksämäki
Kaihlanen, Savitaipale
Kaihlanen, Suomussalmi
Kaihlanen, Suomussalmi
Kaihlanen, Taivalkoski
Kaihlanen, Utajärvi
Kaihlanen, Vaala
Iso-Kaihlanen, järvi Kangasniemellä
Pieni-Kaihlanen, järvi Kangasniemellä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaihlanen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karjalan kunnailla

Karjalan kunnailla voi viitata seuraaviin asioihin:
Karjalan kunnailla, suomalainen kansansävelmä
Karjalan kunnailla, televisiosarja
Karjalan kunnailla 1984, Jaakko Tepon albumi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karjalan kunnailla”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaksi askia

Kaksi Askia on Suomen Syöpäjärjestöjen dokumenttielokuva riippuvuuden synnystä. Elokuvassa selvitetään riippuvuuden syntyä ja sitä miksi kukaan ylipäätänsä aloittaa tupakoinnin. Kaksi askia seuraavat kadunmiehiä ja valtakunnan virallista tupakoivaa idolia eli Ari Koivusta.
Aiheesta muualla

KOKO Kaksi Askia -dokumentti  youtube.com
Fressis.fi
Syöpäjärjestöt
Ari Koivunen kommentoi tupakointia dokumentissa
HS.fi artikkeli
MTV3:n artikkeli
Kaksar

Kaksar on intialainen kansantanssi Bastarin seudulla sijaitsevalta vuoristoiselta Abhujmarin alueelta. Vaikeapääsyinen alue sijaitsee Chhattisgarhin osavaltiossa, Keski-Intiassa. Tanssi on sadonkorjuutanssi, jota nuoret pojat ja tytöt tanssivat hyvän sadon turvaamiseksi. Pojilla on asunaan erikoinen viitta ja tytöt ovat pukeutuneet parhaisiinsa. Tanssi antaa kylänuorisolle myös tilaisuuden löytää elämänkumppaninsa.
Karjalan kunnailla (kansansävelmä)

Karjalan kunnailla (Jo Karjalan kunnailla lehtii puu...) on suomalainen kansansävelmä.
Lauluun on kirjoittanut suomenkieliset sanat Valter Juva. Sen ovat levyttäneet muun muassa Anna Mutanen, Linda Lampenius, Eugen Malmsten, Cantores Minores, Ylioppilaskunnan Laulajat, Lauri Laine, Georg Ots, Joensuun Mieslaulajat,  Martti Talvela, Ensiferum ja Liljan Loisto. Iivo Härkönen on sanoittanut sävelmän karjalaksi.
Aleksandr Beloborodovin säveltämä Karjalan tasavallan hymni noudattaa suurilta osin Karjalan kunnailla -kansansävelmän melodiaa.
”Karjalan kunnailla” soi eteläkarjalaisen Lappeenrannan kaupungin iltasoittona kesäiltaisin. Nauhoitteella soittaa trumpettia director musices Hannu Sopanen. Vuosina 2007–2017 iltasoitto toistettiin linnoituksen ortodoksikirkon kellotapulista, ja vuodesta 2018 alkaen paikkana on ollut vesitorni.
Kaniinikengurut

| Kaniinikengurut |
| --- | --- |
 Harjashäntäkaniinikenguru (Bettongia penicillata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Harvaetuhampaiset Diprotodontia
Alalahko::  Macropodiformes
Heimo::  Rottakengurut Potoroidae
Suku::  Kaniinikengurut Bettongia  Gray, 1837
Lajit
 Katso teksti 
Katso myös
   Kaniinikengurut Wikispeciesissä   Kaniinikengurut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaniinikengurut (Bettongia) on rottakengurusuku, johon kuuluu viisi lajia. Lajeista yksi, Bettongia pusilla, on kuollut sukupuuttoon ja se tunnetaan ainoastaan fossiilien perusteella.
Lajit

Tasmaniankaniinikenguru (Bettongia gaimardi)
Lesueurinkaniinikenguru (Bettongia lesueur)
Harjashäntäkaniinikenguru (Bettongia penicillata)
Pohjankaniinikenguru (Bettongia tropica)
Bettongia pusilla †
Aiheesta muualla

ITIS: Bettongia (englanniksi)
Kanikuly

"Kanikuly" on venäläinen musiikkikappale.
Sana Каникулы on venäjää ja tarkoittaa (koulujen) kesälomaa. Englanninkielisessä versiossa How Do You Do? lauletaan loman vietosta matkustaen. Kappaleesta on sittemmin tehty lukuisia eri esittäjien versioita.
Versiot

Alkuperäisen version kappaleesta teki Bum!-niminen venäläinen yhtye (nimi englanniksi Boom). Katyaa oli yhtyeen laulaja ja hänen lisäkseen yhtyeessä oli kaksi miestä (dj:nä), mutta myöhemmin heidät vaihdettiin kahteen naisvokalistiin. Tätä ennen kuitenkin saksalainen popnelikko beFour teki kappaleesta ensimmäisen englanninkielisen version. Katya, Helena ja Maria muodostavat yhdessä yhtyeen Boom. Heidän esittämänsä version myötä kappale sai paljon huomiota tanssimusiikkirintamalla ja siitä tehtiin useita remix-versioita. Pirteän poptrio Djulin versiossa sanoitukset sijoittuvat nuorten vapaa-ajan viettoon ja tytöt (Romy Krommert, Yael van Rosmalen ja Kirsten van der Wilt) laulavat väliosat tanskaksi. Za-No-Zan versiossa mennään takaisin lähemmäs alkuperäistä ideaa, musiikkivideolla esityspaikkana on koulu ja lapset tanssivat taustalla. Code Red on venäläinen tanssimusiikkiyhtye, jonka laulajana toimii Maria Baimler. Aiemmin yhtyeeseen kuului myös Marc Staudinger.
Versio historiaa

BUM! - Kanikuly (2006) (Venäjä)
Code Red - Kanikuly (2007) (Venäjä)
beFour - How Do You Do (2007) (Saksa)
Boom - How Do You Do (2008) (Venäjä)
Djuli - How Do You Do (2009) (Alankomaat)
Za-No-Za - Kanikuly (2011) (Puola)