stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaunis koti

| Kaunis koti |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  sisustus, muotoilu, asuminen
Kustantaja:  Yhtyneet Kuvalehdet
ISSN:  ISSN 0022-9482
Perustettu:  1948
Lakkautettu:  1972
Päätoimittaja:  1948–49 Eva Paloheimo 1949–52 Veikko Karumo 1952–63 Eila Jokela 1963–71 A-L Rekola
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  1948–53 neljästi vuodessa 1954–64 kuudesti vuodessa 1965–71 8 nroa vuodessa
Kieli:  suomi
Kaunis koti oli vuosina 1948–1971 ilmestynyt suomalainen asumista, sisustusta ja taideteollisuutta käsitellyt aikakauslehti. Kaunis koti oli 1950-luvulla ja 1960-luvun alkupuolella ainoa sisustuslehti Suomessa, kunnes se sai 1967 kilpailijakseen Avotakka-lehden ja lopetti muutamaa vuotta myöhemmin ilmestymisensä.
Alkujaan Yhtyneitten Kuvalehtien tytäryhtiön Valiolehtien ja Suomen taideteollisuusyhdistyksen julkaisema lehti siirtyi vuonna 1950 Yhtyneille Kuvalehdille, samalla kun Taideteollisuusyhdistys luopui lehden julkaisusta.
Lehti sai alkuvuosinaan nostetta jälleenrakennuskauden kodinperustamisinnosta sekä suomalaisten muotoilijoiden maailmanmaineeseen noususta 1950-luvun Milanon triennaaleissa. Asumiseen ja sisustamiseen erikoistuneita toimittajia ei juuri ollut, joten varsinkin alkuvuosina lehden kirjoittajiin kuului paljon muotoilijoita, kuten Yki Nummi, Olof Ottelin ja Werner West. Valokuvaajina toimivat muun muassa Tuovi Nousiainen ja Claire Aho sekä taideteollisuuteen ja arkkitehtuuriin erikoistuneet Matti ja Otso Pietinen.
Lehti oli pitkään mustavalkoinen, kunnes vuoden 1953 lopussa siihen alkoi ilmestyä joitakin värikuvia, etenkin kansikuviksi. Aluksi lehti ilmestyi 36-sivuisena neljästi vuodessa, kunnes Eila Jokelan päätoimittajakaudella siitä tuli 44-sivuinen ja kuudesti vuodessa ilmestyvä. Lehden paperin ja painatuksen laatu parani vähitellen.
Viimeisen päätoimittajan Anna-Liisa Rekolan kaudella Kaunis koti alkoi kertoa muotoilun ja sisustuksen ohella laajemmin myös arkkitehtuurista ja yleisestä taide- ja kulttuurihistoriasta, sekä yhteiskunnallisista teemoista kuten asuntopolitiikasta. Vuonna 1967 A-lehtien aloittama Avotakka-lehti alkoi kuitenkin nopeasti syödä Kauniin kodin markkinaosuutta muun muassa värikkyytensä, omaan studioon lavastettujen sisustusten ja vahvemman toimituskuntansa voimin. Vuoden 1972 liiketoimintajärjestelyssä Yhtyneiden Kaunis Koti käytännössä lakkautettiin sulauttamalla se Avotakkaan.
Keittiösaksa

| Keittiösaksa |
| --- | --- |
Oma nimi:  Kiche Duits
Tiedot
Alue:   Namibia
Puhujia:  15 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  kreolikielet
Kieliryhmä:  saksan kreolit
ISO 639-3:  –
 Ohje 
Keittiösaksa (omakielinen nimi: Kiche Duits,saks. Küchendeutsch) on saksaan perustuva kreolikieli. Kieltä puhutaan Namibiassa ja se sai alkunsa paikallisten ja saksalaisten siirtomaaisäntien välisenä kontaktikielenä Namibian ollessa Saksan Lounais-Afrikka. Suurin osa kielen puhujista oli siirtomaaisäntien palveluksessa olleita työntekijöitä, mutta kieltä käytetään edelleen jonkin verran vielä tänä päivänä.
Vuonna 2009 kielellä arvioitiin olevan 15 000 puhujaa maan eri etnisistä ryhmistä. Suurin osa puhujista edustaa vanhempaa ikäpolvea.
Kateřina Siniaková

| Kateřina Siniaková |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. toukokuuta 1996 (ikä 28)
Kansalaisuus:   Tšekki
Tennispelaaja
Pituus:  174 cm
Paino:  69 kg
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  12 251 339 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  27. (24.6.2024)
Turnausvoittoja:  5
Voitot/tappiot:  361–260
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  2. kierros (2015, 2018, 2024)
Ranskan avoimet:  4. kierros (2019)
Wimbledon:  3. kierros (2016, 2018, 2021)
Yhdysvaltain avoimet:  3. kierros (2018)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  1. (22.10.2018)
Turnausvoittoja:  26
Voitot/tappiot:  349–147
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  voitto (2022, 2023)
Ranskan avoimet:  voitto (2018, 2024)
Wimbledon:  voitto (2018, 2022, 2024)
Yhdysvaltain avoimet:  voitto (2022)
Aiheesta muualla
siniakovakaterina.com
ITF
WTA
| Mitalit> Maa:  Tšekki.Naisten tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekki.Naisten tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekki.Naisten tennis. Olympialaiset  | Maa:  Tšekki> Naisten tennis. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | sekanelinpeli |  |
Kateřina Siniaková (s. 10. toukokuuta 1996 Hradec Králové) on tšekkiläinen tennispelaaja ja sekanelinpelin olympiavoittaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 31 lokakuussa 2018 ja nelinpelissä ykkösenä samaan aikaan. Hän on voittanut urallaan 5 WTA-turnausta kaksinpelissä ja 26 nelinpelissä. Nelinpelivoittoihin kuuluvat Ranskan avointen ja Wimbledonin voitot vuodelta 2018 parina Barbora Krejčíková.
Siniaková oli junioreiden maailmanlistalla toisella sijalla joulukuussa 2012. Hän voitti vuonna 2013 tyttöjen nelinpelin Ranskan avoimissa, Wimbledonissa sekä Yhdysvaltain avoimissa, kaikissa Barbora Krejčíkován parina. Tammikuussa 2014 Siniaková osallistui ensimmäisen kerran Grand Slam -turnauksen pääsarjaan Australian avoimissa, jossa hän hävisi kuitenkin avauskierroksen ottelunsa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kateřina Siniaková Wikimedia Commonsissa
Kateřina Siniakován kotisivut
Kateřina Siniaková WTA:n sivuilla (englanniksi)
Kateřina Siniaková ITF:n sivuilla (englanniksi)
Karjalan evankelis-luterilainen kirkko

Ehtoollinen Sortavalan kirkossa
Karjalan kirkko eli Karjalan evankelis-luterilainen kirkko on Laatokan Karjalassa toimiva evankelis-luterilainen kirkko. Kirkon arkkipiispana toimii Aleksander Kutznetsov. Helsinkiläisen arkkitehti Yrjö A. Waskisen huhtikuussa 1939 suunnittelema Sortavalan kaupunkiseurakunnan siunauskappeli on Karjalan kirkon tuomiokirkkona. Kirkkorakennus hankittiin kirkon omistukseen vuonna 1997.
Historia ja yhteydet

Karjalan kirkko syntyi vuonna 1997, kun joukko venäjänkielisiä Inkerin kirkon jäseniä koki kirkon suosivan suomenkielisiä. He perustivat Karjalan evankelisluterilaisen kirkon ja kutsuivat tähän Inkerin kirkon pappeja mukaan. Ensimmäisissä piispanvaaleissa valittiin piispaksi Raimo Jaatinen. Kirkon toisissa piispanvaaleissa 2014 valituksi tuli Venäjän kansalainen Aleksander Kutznetsov. Yhdessä suomalaisten teologien kanssa kirkko on kouluttanut useita diakoniatyöntekijöitä kirkon virkatehtäviin.
Kazuko Kadoya

| Kazuko Kadoya> 門屋 加寿子.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kazuko Kadoya
Syntynyt: 7. lokakuuta 1953 (ikä 71) Matsuyama, Japani
Kansalaisuus:   Japani
Koripalloilija
Pituus:  176 cm
Paino:  66 kg
Maajoukkueet
:   Japani
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Japani.Naisten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Naisten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Naisten koripallo.MM-kilpailut  | Maa:   Japani> Naisten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kolumbia 1975 |  |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Teheran 1974 |  |  |
Kazuko Kadoya (jap. 門屋 加寿子, Kadoya Kazuko, s. 7. lokakuuta 1953 Matsuyama) on japanilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Kadoya kuului Japanin naisten maajoukkueen kokoonpanoon sen saavuttaessa MM-hopeaa Kolumbiassa 1975. Mitali oli Tokion kesäolympialaisiin 2020 asti Japanin ainoa koripallon olympia- tai MM-mitali aikuisten tasolla. Kadoya kuului myös Japanin viidenneksi sijoittuneeseen joukkueeseen Montréalin kesäolympialaisissa 1976 ja Aasian kisoissa 1974 kultaa voittaneeseen kokoonpanoon.
Aiheesta muualla

Kazuko Kadoya Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Toinen profiili FIBA Archive (englanniksi)
Japanin joukkue – MM-kilpailut 1975
4 Hayashida ·
5 Furuno ·
6 Aonuma ·
7 Ōtsuka ·
8 Namai ·
9 Miyamoto ·
10 Hashimoto ·
11 Yamamoto ·
12 Kadoya ·
13 Satake ·
14 Wakitashiro ·
15 Fukui ·
Valmentaja Ozaki
Katharina Komatz

| Katharina Komatz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. tammikuuta 1991 (ikä 33) Zell am See, Itävalta
Uran tiedot
Pituus:  166 cm
Seura:   SC Maria Alm
Laji:  ampumahiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2012–
Voitot:  1
Palkintokorokkeella:  1
 Tietolaatikko päivitetty 16. joulukuuta 2014 
Katharina Komatz (o.s. Innerhofer, s. 17. tammikuuta 1991 Zell am See) on itävaltalainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa SC Maria Alm -seuraa.
Komatz debytoi ampumahiihdon maailmancupissa maaliskuussa 2012. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti kaudella 2012–2013 Östersundin kilpailussa. Komatz saavutti uransa ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoiton yllättäen maaliskuussa 2014 Pokljukassa, kun hän oli ensimmäinen 7,5 kilometrin kilpailussa. Se on edelleen hänen ainoa sijoituksensa kuuden parhaan joukkoon maailmancupissa (tilanne 8.3.2022). Se oli myös Itävallan naisampumahiihtäjien ensimmäinen maailmancupvoitto.
Komatz on osallistunut kolmiin talviolympialaisiin. Sotšissa vuonna 2014 hän oli sekaviestin kahdeksas ja parhaimmillaan henkilökohtaisilla matkoilla normaalimatkan 27:s. Pyeongchangissa 2018 hän oli sekaviestin kymmenes ja pikakilpailun 29:s. Pekingissä 2022 hän sijoittui viestissä yhdeksänneksi, yhteislähdössä 14:nneksi, pikakilpailussa 21:nneksi, takaa-ajossa 22:nneksi ja normaalimatkalla 26:nneksi. Komatz on myös kilpaillut seitsemissä MM-kilpailuissa vuosien 2012 ja 2021 välillä. Hänen parhaat henkilökohtaiset MM-sijoituksensa ovat Anterselvasta 2020, kun hän sijoittui 19:nneksi pikamatkalla ja yhteislähdössä sekä 20:nneksi normaalimatkalla. MM-kilpailujen sekaviestissä Komatz on sijoittunut viidenneksi Kontiolahdella 2015 ja kahdeksanneksi Anterselvassa 2020 sekä naisten viestissä seitsemänneksi Pokljukassa 2021 ja kymmenenneksi Kontiolahdella 2015.
Katharina Komatz avioitui vuonna 2022 ampumahiihtäjä David Komatzin kanssa.
Käännös suomeksi
Kauko Salo

Kauko Kalervo Salo (24. huhtikuuta 1922 Akaa – 27. kesäkuuta 2006 Akaa) oli suomalainen pesäpalloilija. Hän edusti Toijalan Pallo-Veikkoja.
Suomen Mestaruuden Kake voitti 1945 ja 1946, Mailakilpailut 1945, Suurkisamestaruuden 1947 ja valittiin Itä–Länsi-otteluun 1946.  Salo harrasti myös yleisurheilua.
Saavutukset > Pelaajana

2 SM-kultaa: 1945, 1946
2 SM-hopeaa: 1939, 1947
1 Itä-Länsi-ottelu: 1946
Katharina Naschenweng

Katharina Naschenweng elokuussa 2015.
Katharina Elisa Naschenweng (s. 1997) on itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Itävallan naisten maajoukkueessa kesäkuun 2022 loppuun mennessä 27 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi kesäkuussa 2016 Israelia vastaan.
Naschenweng siirtyi heinäkuussa 2018 kotimaansa SK Sturm Grazista saksalaisseura TSG 1899 Hoffenheimiin.
Kauko Talpo

| Kauko Talpo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kauko Einari Talpo
Syntynyt: 21. marraskuuta 1902 Helsinki
Kuollut: 31. elokuuta 1985 (82 vuotta)
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  taidemaalari
Kauko Einari Talpo (21. marraskuuta 1902 Helsinki – 31. elokuuta 1985) oli helsinkiläinen taidemaalari.
Talpon vanhemmat olivat rakennusmestari Evert Alfred Talpo ja kotirouva Hilda Talpo omaa sukua Fagerlund. Kauko Talpo kävi 3 luokkaa oppikoulua, kauppakoulun, merenkulkukoulun ja merenkulkuoppilaitoksen suorittaen yliperämiehen tutkinnon 1936. Taidealaa hän opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa 1942–1945 ja Vapaassa Taidekoulussa 1945–1947.
Talpon maalauksia hyväksyttiin ensi kerran taidenäyttelyyn 1941 Helsingin Taidehallissa järjestetyssä Suomen taiteilijain 48. vuosinäyttelyssä. Taidehallissa pidettyyn Suomen taiteilijain vuosinäyttelyyn hän osallistui myös 1942 ja 1947. Vuonna 1962 Talpon teoksia oli näytteillä Vaasassa järjestetyssä Suomen Kuvataidejärjestöjen Liiton vuosinäyttelyssä. Talpo oli Taidemaalariliiton jäsen ja 1947 hänet hyväksyttiin Suomen Taiteilijaseuran jäseneksi.
Kauko Talpon sisar oli taidemaalari Alli Talpo joka oli naimisissa taidemaalari Arthur Heickellin kanssa tämän toisessa avioliitossa.
Aiheesta muualla

Kauko Talpo taiteilijamatrikkelissa
Keisarinpikarililja

| Keisarinpikarililja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Liliales
Heimo::  Liljakasvit Liliaceae
Suku::  Pikarililjat Fritillaria
Laji::  imperialis
Kaksiosainen nimi
 Fritillaria imperialis  L. 
Katso myös
   Keisarinpikarililja Wikispeciesissä   Keisarinpikarililja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keisarinpikarililja eli keisarinkruunu (Fritillaria imperialis) on monivuotinen sipulikasvi, joka kukkii toukokuussa. Kasvin korkeus on 70–120 cm. Varsi on tiheälehtinen, mutta harvenee ylöspäin ja on vähän matkaa kukinnon alapuolelta täysin lehdetön. Varren latvassa on noin 8–20 ylälehden ruusuke, jonka alapuolella sijaitsevat 3–5 nuokkuvaa suurta pikarimaista kukkaa. Kukan väri voi olla keltainen, punainen tai oranssi. Jokaisen kehälehden tyvessä on rauhanen, jossa on mesipisara. Kukan tyvessä on kehä mustia pilkkuja.
Kasvi on kasvaa luonnonvaraisena Turkin kaakkoisosissa, läntisessä Iranissa, Intian luoteisosassa ja Afganistanista, ja kasvaa siellä kivikkoisilla rinteillä, pensaikoissa ja pellonpientareilla kalkki- ja ravinnepitoisilla alueilla. Se tuotiin 1500-luvulla Konstantinopolista Wieniin, josta se levitettiin Hollantiin ja Englantiin. Suomessakin kasvia on viljelty jo hyvin pitkään.
Istutusaika on syyskuussa aurinkoiseen tai puolivarjoisaan paikkaan noin 20 cm syvyyteen ja 20–30 cm istutusvälein. Keisarinpikarililja vaatii lämpimän, hyvin ravinteisen ja kalkitun sekä syvämultaisen kasvualustan. Sen nuput ovat kylmänarkoja ja paleltuvat herkästi.
Keisarinpikarililjan uskotaan karkottavan myyriä voimakkaantuoksuisen sipulinsa avulla, jonka takia sitä on käytetty kukka- tai kasvimaassa "myyrien karkottajana". Keisarinpikarililja on myrkyllinen, mutta pienen määrän syöminen ei yleensä aiheuta oireita.
Tarun mukaan keisarinpikarililja oli niin ylpeä kasvi, että se ei kumartanut Jeesuksen ristiinnaulitsemisen johdosta. Sen takia se on siitä asti vuodattanut alati kyyneleitä. Mesipisarat ovat antaneet sille myös nimityksen Marian kyynel.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Keisarinpikarililja (Fritillaria imperialis)
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Keisarinpikarililja (Fritillaria imperialis)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Fritillaria imperialis (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Fritillaria imperialis (englanniksi)
Plants For A Future: Fritillaria imperialis (englanniksi)
Luettelo Suomessa uhanalaisista putkilokasveista

Tämä on luettelo uhanalaisista putkilokasveista Suomessa, joka perustuu vuoden 2010 uhanalaisuusarviointiin. Aiempaan (vuoden 2000) Suomen uhanalaisten putkilokasvien luetteloon verrattuna 12 lajia ja muuta taksonia on poistettu ja 29 uutta on lisätty luetteloon.
VU = vaarantunut

EN = erittäin uhanalainen

CR = äärimmäisen uhanalainen

+ = lisätty uhanalaisten listalle vuonna 2010
A

Ahokirkiruoho (Gymnadenia conopsea var. conopsea) VU
Ahosilmäruoho (Euphrasia rostkoviana ssp. fennica) EN
Alppivuokko (Anemone trifolia) VU +
Arnikki (Arnica angustifolia) EN
B

Baltiantoukokämmekkä (Dactylorhiza majalis ssp. baltica) CR +
E

Etelänhoikkaängelmä (Thalictrum simplex ssp. simplex) VU +
Etelännokkasara (Carex lepidocarpa ssp. lepidocarpa) EN
H

Hajasara (Carex remota) EN
Harjukeltalieko (Diphasiastrum tristachyum) EN
Harmaahorsma (Epilobium lamyi) EN
Harsomatara (Galium schultesii) CR
Hentokatkero (Gentianella tenella) EN
Hentonäkinruoho (Najas tenuissima) EN
Hietaneilikka (Dianthus arenarius) EN
Himmeävilla (Eriophorum brachyantherum) VU +
Hirvenkello (Campanula cervicaria) VU
Hoikkarölli (Agrostis clavata) VU
Horkkakatkero (Gentianella amarella) EN
Hostinsara (Carex hostiana) EN
Hukkariisi (Leersia oryzoides) VU
Hämeenkylmänkukka (Pulsatilla patens) EN
I

Idänkurho (Carlina biebersteinii) EN
Idänkynsimö (Draba cinerea) VU +
Idänmasmalo (Anthyllis vulneraria ssp. polyphylla) CR
Idänverijuuri (Agrimonia pilosa) EN
Imeläkurjenherne (Astragalus glycyphyllos) CR
Isokynsimö (Draba daurica) VU +
Isolinnunruoho (Polygala vulgaris) VU
Isopukinjuuri (Pimpinella major) CR
Isovesirikko (Elatine alsinastrum) EN
Itämerenlaukkaneilikka (Armeria maritima ssp. intermedia) CR
J

Jauhoesikko (Primula farinosa) EN
Jokipalpakko (Sparganium neglectum)
Juurtokaisla (Scirpus radicans) EN
K

Kainuunnurmihärkki (Cerastium fontanum ssp. vulgare var. kajanense) EN
Kaitakämmekkä (Dactylorhiza traunsteineri) VU
Kaitaängelmä (Thalictrum lucidum) CR
Kaljukissankäpälä (Antennaria porsildii) VU +
Kalliorikko (Saxifraga adscendens) EN
Kalliosirkunjyvä (Lappula deflexa) VU +
Kalvaskallioinen (Erigeron acris ssp. decoloratus) VU +
Kangasraunikki (Gypsophila fastigiata) EN
Kangasvuokko (Pulsatilla vernalis) VU
Karvamaksaruoho (Sedum villosum) VU
Karvamansikka (Fragaria viridis) VU
Katkeralinnunruoho (Polygala amarella) VU
Kaunopihlaja (Sorbus meinichii) CR
Kellokanerva (Erica tetralix) CR
Keltahierakka (Rumex maritimus) EN
Keltakynsimö (Draba nemorosa) EN
Keltamatara (Galium verum) VU
Keltaohdake (Cirsium oleraceum) VU +
Kenttäorakko (Ononis arvensis) VU
Ketokatkero (Gentianella campestris) EN
Ketonukki (Androsace septentrionalis) EN
Ketoraunikki (Gypsophila muralis) VU
Ketunsara (Carex vulpina) EN
Kevätsara (Carex caryophyllea) VU
Kiiltovalkku (Liparis loeselii) CR
Kiirunankello (Campanula uniflora) VU +
Kimalaisorho (Ophrys insectifera) EN
Kirppusara (Carex pulicaris) VU
Koiranruusu (Rosa canina) CR
Kultakynsimö (Draba alpina) EN
Kuusamonnokkasara (Carex lepidocarpa ssp. jemtlandica) VU
Kuusamonsarake (Kobresia simpliciuscula) EN
Kynäjalava (Ulmus laevis) VU
Kääpiöpaju (Salix arbuscula) EN
L

Lapinesikko (Primula stricta) EN
Lapinkynsimö (Draba lactea) VU +
Lapinkämmekkä (Dactylorhiza lapponica) VU
Lehtokattara (Bromus benekenii) CR
Lehtolitukka (Cardamine impatiens) EN
Lehtonata (Festuca gigantea) EN
Lehtonoidanlukko (Botrychium virginianum) EN
Lehtotakiainen (Arctium nemorosum) EN
Lehtoukonhattu (Aconitum lycoctonum) VU
Lehtoängelmä (Thalictrum aquilegiifolium) VU
Lettohernesara (Carex viridula var. bergrothii) VU
Lettorikko (Saxifraga hirculus) VU
Lettosara (Carex heleonastes) VU
Lietetatar (Persicaria foliosa) EN +
Litteäkaisla (Blysmus compressus) VU
Liuskakurjenpolvi (Geranium dissectum) EN
Luhtaorvokki (Viola uliginosa) EN
Lähdesara (Carex paniculata) EN
Lännenhanhikki (Potentilla anglica) EN
Lännenkurho (Carlina vulgaris) VU
M

Merihaarikko (Sagina maritima) EN
Merilettotähtimö (Stellaria crassifolia var. minor) EN
Meriotakilokki (Salsola kali) EN
Merisolmukki (Spergularia media) CR +
Meritatar (Polygonum oxyspermum) CR
Merivehnä (Elymus farctus ssp. boreoatlanticus) VU
Metsälitukka (Cardamine flexuosa) EN
Metsänemä (Epipogium aphyllum) VU
Metsäomenapuu (Malus sylvestris) VU
Mykerösara (Carex bohemica) VU
Mäkiorvokki (Viola collina) EN
N

Neidonkenkä (Calypso bulbosa) VU
Nelilehtivesikuusi (Hippuris tetraphylla) EN
Niittylaukkaneilikka (Armeria maritima ssp. elongata) EN
Norjanarho (Arenaria norvegica) VU
Notkeanäkinruoho (Najas flexilis) EN
Nummimatara (Galium saxatile) EN
Nummisilmäruoho (Euphrasia micrantha) EN
Nystypaju (Salix lanata ssp. glandulifera) VU
Nätkelmävirna (Vicia lathyroides) VU +
O

Ojakaali (Lythrum portula) VU +
Okaruusu (Rosa sherardii) EN
Ormio (Pilularia globulifera) VU
Otasilmäruoho (Euphrasia salisburgensis) EN
P

Pahtahietaorvokki (Viola rupestris ssp. relicta) EN
Pahtakeltto (Crepis tectorum ssp. nigrescens) EN
Patukkasara (Carex hartmanii) EN
Peltomaitikka (Melampyrum arvense) VU
Peltorusojuuri (Lithospermum arvense) EN
Perämerenmaruna (Artemisia campestris ssp. bottnica) CR
Pikkuhanhikki (Potentilla  tabernaemontani) EN
Pikkukihokki (Drosera intermedia) VU +
Pikkukilokki (Suaeda maritima) EN
Pikkulehdokki (Platanthera obtusata ssp. oligantha) CR +
Pikkunoidanlukko (Botrychium simplex) CR
Pikkupunka (Anagallis minima) EN
Pohjanailakki (Silene involucrata ssp. tenella) CR
Pohjannoidanlukko (Botrychium boreale) VU
Pohjansorsimo (Arctophila fulva) EN
Pommerinvirna (Vicia cassubica) EN
Pulskaneilikan (Dianthus superbus) Kaavin serpentiinirotu CR
Punakatko (Torilis japonica) VU
Punavalkku (Cephalanthera rubra) CR
Pyökkiorvokki (Viola reichenbachiana) EN
R

Rantakatkero (Gentianella uliginosa) EN
Rantakaura (Ammophila arenaria) EN
Rantalitukka (Cardamine parviflora) EN
Rantaorvokki (Viola persicifolia) EN
Rantaruttojuuri (Petasites spurius) CR
Revonsara (Carex otrubae) VU
Rikkileinikki (Ranunculus sulphureus) EN
Ruijanesikko (Primula nutans ssp. finmarchica) VU
Ruijankissankäpälä (Antennaria nordhageniana) VU
Ruijanvihvilä (Juncus arcticus) EN
Ruosteheinä (Schoenus ferrugineus) EN
Ruotsinpihlaja (Sorbus intermedia) VU +
Rusonätä (Minuartia rubella) VU
Räpyläsara (Carex ornithopoda) CR
Rönsysorsimo (Puccinellia phryganodes) CR
Röyhyhelmikkä (Melica uniflora) EN
Röyhysara (Carex appropinquata) VU
S

Sakarahanhikki (Potentilla neumanniana) VU
Saunionoidanlukko (Botrychium matricariifolium) EN
Seinäraunioinen (Asplenium ruta-muraria) EN
Serpentiiniraunioinen (Asplenium adulterinum) VU
Sinikuusama (Lonicera caerulea) EN
Siperiankärhö (Clematis alpina ssp. sibirica) VU
Siperianvehnä (Elymus fibrosus) VU
Soikkokämmekkä (Orchis militaris) EN +
Sopulinkallioinen (Erigeron borealis) VU
Sopulintunturitädyke (Veronica alpina ssp. pumila) VU
Sorsanputki (Sium latifolium) CR
Suikeanoidanlukko (Botrychium lanceolatum) VU
Suippoliuskaorapihlaja (Crataegus rhipidophylla) VU
Sukassara (Carex microglochin) EN
Suolapunka (Samolus valerandi) EN
Suolayrtti (Salicornia europaea) EN
Suomukka (Lathraea squamaria) VU
Suoneidonvaippa (Epipactis palustris) EN
Suopunakämmekkä (Dactylorhiza incarnata ssp. incarnata) VU +
Sykeröpoimulehti (Alchemilla hirsuticaulis) VU
Sääskenvalkku (Malaxis monophyllos) EN
T

Taarna (Cladium mariscus) EN
Talvikkipaju (Salix pyrolifolia) CR
Tataarikohokki (Silene tatarica) VU
Tummahorsma (Epilobium obscurum) EN
Tummaneidonvaippa (Epipactis atrorubens) VU +
Tunturihärkin (Cerastium alpinum) Kaavin serpentiinirotu EN
Tunturikeulankärki (Oxytropis lapponica) CR
Tunturikynsimö (Draba fladnizensis) VU +
Tunturilaukkaneilikka (Armeria maritima ssp. sibirica) EN
Tunturinätä (Minuartia stricta) VU +
Tunturiorho (Chamorchis alpina) EN +
Tunturisarake (Kobresia myosuroides) CR
Tupsulinnunruoho (Polygala comosa) EN
Turjanhorsma (Epilobium laestadii) EN
Tylppäliuskaorapihlaja (Crataegus monogyna) VU
Tähkähelmikkä (Melica ciliata) CR
Tähkämaitikka (Melampyrum cristatum) VU
U

Upossarpio (Alisma wahlenbergii) EN
V

Vaaleajäsenruoho (Scleranthus perennis) EN +
Valkopärskäjuuri (Veratrum album ssp. lobelianum) CR
Vanakeltto (Crepis praemorsa) EN
Veripunakämmekkä (Dactylorhiza incarnata ssp. cruenta) VU
Vesiminttu (Mentha aquatica var. aquatica) VU +
Vesipaunikko (Crassula aquatica) VU +
Vuorijalava (Ulmus glabra) VU
Vuorikuisma (Hypericum montanum) CR
Vuorimunkki (Jasione montana) VU +
Värimaratti (Asperula tinctoria) CR
Kediri

Kedirin kaupungin logo.
Kediri on kaupunki Indonesiassa. Se sijaitsee lähellä Brantas-jokea Itä-Jaavan provinssissa, Jaavan saarella. Kaupunki on merkittävä kauppakeskus Indonesian sokeri- ja savuketeollisuudelle. Vuonna 2002 Kedirissä oli  240 163 asukasta.
Kaupungissa toimii Indonesian jalkapalloliigan ylimmällä sarjatasolla  pelaava Persik Kediri. Joukkue on voittanut ensimmäisen divisioonan kaksi kertaa. Viimeisin mestaruus tuli 2006.
Vuonna 2007 tehdyt arkeologiset löydöt näyttäisivät viittaavan siihen, että Kediriä ympäröivällä alueella on saattanut sijaita 1000- ja 1200-luvuilla vaikuttanut hindulais-buddhalainen Kedirin kuningaskunta.