stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rovaniemen Palloseura
Tilastot > Sarjasijoitukset kaudesta 1991

| Kausi | Sarja | Sija | O | V | T | H | TM – PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Veikkausliiga | 7. | 33 | 14 | 8 | 11 | 63 – 51 | 50 |
| 1992 | Veikkausliiga | 7. | 33 | 12 | 6 | 15 | 53 – 49 | 42 |
| 1993 | Veikkausliiga | 7. | 29 | 11 | 5 | 13 | 32 – 35 | 38 |
| 1994 | Veikkausliiga | 5. | 26 | 10 | 8 | 8 | 32 – 32 | 38 |
| 1995 | Veikkausliiga | 9. | 26 | 8 | 8 | 10 | 29 – 30 | 32 |
| 1996 | Veikkausliiga | 8. | 27 | 11 | 6 | 10 | 35 – 29 | 39 |
| 1997 | Veikkausliiga | 6. | 27 | 9 | 6 | 12 | 31 – 30 | 33 |
| 1998 | Veikkausliiga | 8. | 27 | 6 | 14 | 7 | 27 – 31 | 32 |
| 1999 | Veikkausliiga | 8. | 29 | 7 | 10 | 12 | 31 – 46 | 31 |
| 2000 | Veikkausliiga | 9. | 33 | 10 | 6 | 17 | 35 – 50 | 36 |
| 2001 | Veikkausliiga | 12. | 33 | 5 | 9 | 19 | 25 – 56 | 24 |
| 2002 | Ykkönen (Pohjoislohko) | 5. | 22 | 9 | 4 | 9 | 41 – 40 | 31 |
| 2003 | Ykkönen | 2. | 26 | 14 | 7 | 5 | 40 – 27 | 49 |
| 2004 | Veikkausliiga | 12. | 26 | 7 | 4 | 15 | 28 – 45 | 25 |
| 2005 | Veikkausliiga | 13. | 26 | 3 | 8 | 15 | 18 – 50 | 17 |
| 2006 | Ykkönen | 7. | 26 | 10 | 8 | 8 | 40 – 35 | 38 |
| 2007 | Ykkönen | 2. | 26 | 16 | 7 | 3 | 44 – 23 | 55 |
| 2008 | Veikkausliiga | 10. | 26 | 8 | 6 | 12 | 31 – 37 | 30 |
| 2009 | Veikkausliiga | 14. | 26 | 4 | 4 | 18 | 21 – 66 | 16 |
| 2010 | Ykkönen | 1. | 26 | 15 | 9 | 2 | 61 – 17 | 54 |
| 2011 | Veikkausliiga | 12. | 33 | 5 | 8 | 20 | 39 – 78 | 23 |
| 2012 | Ykkönen | 1. | 27 | 18 | 5 | 4 | 53 – 20 | 59 |
| 2013 | Veikkausliiga | 11. | 33 | 8 | 10 | 13 | 25 – 33 | 34 |
| 2014 | Veikkausliiga | 10. | 33 | 10 | 5 | 18 | 34 – 44 | 35 |
| 2015 | Veikkausliiga | 2. | 33 | 17 | 8 | 8 | 44 – 29 | 59 |
| 2016 | Veikkausliiga | 6. | 33 | 13 | 11 | 9 | 43 – 33 | 50 |
| 2017 | Veikkausliiga | 7. | 33 | 12 | 6 | 15 | 43 – 51 | 42 |
| 2018 | Veikkausliiga | 2. | 33 | 18 | 8 | 7 | 42 – 25 | 62 |
| 2019 | Veikkausliiga | 10. | 27 | 8 | 6 | 13 | 23 – 35 | 30 |
| 2020 | Veikkausliiga | 12. | 22 | 1 | 2 | 19 | 15 – 51 | 5 |
| 2021 | Ykkönen | 2. | 27 | 14 | 6 | 7 | 50–36 | 48 |
| 2022 | Kakkonen (lohko C) | 6. | 22 | 8 | 8 | 6 | 37–31 | 32 |
| 2023 | Kakkonen (lohko C) | 3. | 22 | 12 | 3 | 7 | 42–37 | 39 |
| 2024 | Ykkönen | 5. | 27 | 10 | 4 | 13 | 41–43 | 34 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
RoPS:in virallinen sivusto
Veikkausliigan verkkonäyttely: RoPS Urheilumuseo.fi. Veikkausliiga, Veikkaus Oy ja Suomen Urheilumuseosäätiö. Arkistoitu 10.7.2016. Viitattu 3.5.2012.
| n k Ykkönen |
| --- | --- |
Joukkueet (2025):  Atlantis FC  EPS  FC Inter 2  FC Jazz  JJK  KPV  KuPS Akatemia  MP  OLS  PKKU  RoPS  Tampere United 
RoPS:n ensimmäinen logo vuodelta 1950. Suunnittelijana toimi Arvi Vinberg.
RoPSin aikaisempi logo.
Rovaniemen keskuskenttä.
Stefan Hammarén

Stefan Hammarén on suomenruotsalainen helsinkiläissyntyinen surrealistinen kirjailija, runoilija sekä kääntäjä. Hänen romaaneissaan paisuu sanaleikkejä, joissa ei näytä olevan ollenkaan osastoitua uloskäytävää, vaan absurdinomaiset sanaselitykset ja omaperäinen etymologia jatkuvat kirjasta toiseen ja koostuvat osittain äänimaailman suggestiivisesta voimasta, missä poeettinen ääni ja rakenne jatkuvasti sabotoivat selkeää realistista tavoitetta ymmärrykseen. Hänen arvomaailmansa on kirjoittaa tekstiä tekstin itsensä takia Théophile Gautierin L'art-pour-l'art-periaatteen mukaisesti. Huomattava on myös hänellä vaikutteet dadaismin ideamaailmasta, ja yhteiskunnan normien rikkominen. Kirjoittaminen sinänsä on toistuva aihe hänellä, kirjasta toiseen, ja ohessa on kuvattu havaitseva ja unelmoitu road-movie-mentaliteetti. Hammarénin kielenkäyttö on lähes paradoksi, jatkuvasti pahoinpidelty, ylirasitettu ja pahasti revitty, mutta pysyy samalla myös hyvin lyyrisesti ilmaisten ja melodisesti sointuvan.
Ruotsinkielisessä lehdistössä häntä on pidetty pohjoismaiden kaikkein äärimmäisenä surrealistina, ja myös vaikeimmin tulkittavana. Hänen tekstejään on pidetty myös fyysisesti rankkana, välimerkkien käyttö on omituista ja teksti tiiviisti lakkaamatonta juoksua dekandenssin ja seksuaalisten viittausten maastossa. Hammarénia on pidetty helpompana kirjailijana runoissaan kuin romaaneissa. Hänen uusintatulkintansa Guy de Maupassantin teoksesta Horla on herättänyt huomiota Ruotsissa, koska se rikkoo originaalia, jopa parantaa ja antaa rinnakkaisen tuskan tapahtumiin.
Vuonna 2015 ruotsalainen Längmanin kulttuurirahaston säätiö myönsi vuosittain jakamat kirjallisuuspalkinnot suomenruotsalaisille kirjailijoille Stefan Hammarén ja Merete Mazzarella. Vastaanottajille oli seremonia Ruotsin Helsingin-suurlähetystössä maanantaina 1. kesäkuuta järjestetyssä tilaisuudessa.
Teoksia

Organisationslära: klassiska frågor - nya perspektiv, 1997
Med en burk soppa, 2001
Konservöppnare bok, 2003, ja kuuluu edellisen kanssa samaan trilogiaan
På solfläckens barnhem, 2003
På burklös mark, 2006, ja kuuluu edellisien kanssa samaan trilogiaan
Horla, 2004, äärimmäinen tulkinta Maupassantin teoksesta Horla
Fluga diversé, 2005, novellikokoelma kärpäsistä
Melåhner o smörgromskrasse, 2007, visuaalinen runokokoelma
1,2, v. 2009, runokokoelma vuoropuhelu-muodossa Emma Ehrlekronan kanssa
Hydrolith: Surrealist Research & Investigations, Hydrolith Editorial Collective 2010 (kansainvälinen surrealistinen antologia)
S:t Största skarabéerboken, 2010 (trilogia)
Tredje generation skarabéerbok, 2012 (trilogia)
Första skarabéerboken, 2012 (trilogia)
Flickan fr. spikregnet, 2014
27 år, elva poeter - en antologi, 2015 (runoantologiassa)
Loserförfattarfabriken, 2017 (romaani)
Jordklotsmörkt, lakrits, 2021, osa I / II (runokokoelma)
Grand Hotel Metaphysik + tëxter, 2022 (Hammarénin omaperäinen tulkinta Hugo Ballin teksteistä; keksitty versio)
XXX, Ars Interpres Publication 2025
Aiheesta muualla

Hammarén talar (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsinkielinen teksti)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Yhdysvallat  Ruotsi
Naran prefektuuri

| Naran prefektuuri 奈良県 |
| --- | --- |
 Hōryū-jin temppelialuetta
 Lippu:  Symboli
 Naran prefektuurin sijainti Japanissa
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Kuntia:  39
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Nara
 – kuvernööri:  Shōgo Arai
Pinta-ala:  3 690,94 km² (40.)
Väkiluku (1.10.2012):  1 390 000 (30.)
 – väestötiheys:  377 as./km²
Symbolit:  
 – puu:  Sugi
 – kukka:  Nara no yaezakura (Prunus leveilleana)
 – lintu:  Japaninpunarinta
 – kala:  Kultakala, aju, oncorhynchus masou ishikawae
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  JP-29
 
Prefektuurin internetsivut
Naran prefektuuri (jap. 奈良県, Nara-ken) sijaitsee Kansain alueella Honshūn saarella Japanissa. Prefektuurissa on noin 1 390 000 asukasta ja sen pääkaupunki on Nara.
Maantiede

Naran prefektuuri sijaitsee keskellä Kiin niemimaata. Sen naapuriprefektuurit ovat lännessä Wakayama ja Osaka, pohjoisessa Kioto sekä idässä Mie. Naran pohjoisia tasankoja reunustavat Kansain korkeimmat vuoret Wakakusa (若草山) sekä ”Yamaton kolme vuorta”: Amanokagu (天香具山), Miminashi (耳成山) ja Unebi (畝傍山).
Maantiede > Ilmasto

Nara on Japanin lämpimimpiä prefektuureja. Talvisin lämpötila on keskimäärin 5 °C ja kesäisin 25 °C. Vuorilla lämpötila voi pudota talvisin –10 °C:seen ja kesällä kohota 35 °C:seen.
Aluejako

Naran prefektuuri jakautuu 12 kaupunkiin ja 27 muuhun kuntaan, joista 15 on maaseutukaupunkeja ja 12 on kyläkuntia. Kunnat kuuluvat seitsemään piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä.
Gojō
Gose
Ikoma
Kashiba
Kashihara
Katsuragi
Nara (pääkaupunki)
Sakurai
Tenri
Uda
Yamato-Kōriyama
Yamato-Takada
| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
Ikoma: Ando · Heguri · Ikaruga · Sangō
Kita-Katsuragi  : Kanmaki · Kawai · Kōryō · Ōji
Shiki: Kawanishi · Miyake · Tawaramoto
Takaichi: Asuka · Takatori
Uda: Mitsue · Soni
Yamabe: Yamazoe
Yoshino: Higashi-Yoshino · Kamikitayama · Kawakami · Kurotaki · Nosegawa · Ōyodo · Shimoichi · Shimokitayama · Tenkawa · Totsukawa · Yoshino
Historia

500-luvulla nykyistä Naran prefektuurin aluetta hallitsi Soga-klaani. Klaanilla oli vahvat suhteet Korean siirtolaisiin ja avioliittojen kautta myös keisarilliseen perheeseen. He tukivat korealaisia heidän tuodessaan buddhalaisuutta Japaniin ja Asukan ja Ikarugan alueille, jonne Hōryū-ji ja muut nykyisin Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvat buddhalaistemppelit rakennettiin.
Prefektuurin pääkaupunki Nara, oli Japanin pääkaupunki suurimman osan Nara-kaudesta vuosina 710–794. Tuolloin se tunnettiin nimellä Heijō-kyō.
Japanin keskiajalla Heishi- ja Genji-klaanien välisessä kahakoinnissa monia Naran temppeleistä poltettiin maan tasalle. Kamakura-shogunaatin perustanut Minamoto no Yoritomo kuitenkin lopetti klaanien välisen kahakoinnin ja suojeli Naran temppeleitä. Kamakura-kauden lopussa, nanboku-chō-kaudella hovin jakautuessa kahtia, perusti Eteläiseksi hoviksi nimetty Go-Daigon johtama hovi hallituksen Yoshinoon.
Japanin siirtyessä prefektuurijärjestelmään vuonna 1871 muodostettiin nykyisen naran prefektuurin alueelle 15 pienempää prefektuuria. 1876 prefektuurit yhdistettiin Sakain prefektuuriksi, joka liitettiin osaksi Osakan prefektuuria vuonna 1881. Järjestely oli Naran taloudelle ja kehitykselle epäedullinen ja lopulta se erotettiin omaksi prefektuurikseen vuonna 1887.
Talous

Naran talouden keskeisimpiä tekijöitä ovat matkailu ja maatalous. Meiji-kauden lopulta Taisho-kaudelle Naran prefektuurin alue oli yksi Japanin suurimpia riisin tuottajia. Riisi kattaa edelleen 29 prosenttia Naran maataloustuotannosta, mutta kasvikset ovat kohonneet tuotannon suhteen riisin kanssa samoihin lukemiin. Yleisimpiä ovat mansikat, tomaatit, munakoisot ja pinaatti, jotka kattavat 30 prosenttia Naran maataloudesta. Teollisuuden osalta prefektuurissa toimii vilkas tekstiili-, puu-, kone-, farmasia-, turkis- ja nahkatuotanto. Nara on Yamagatan prefektuurin ohella Japanin suurimpia kultakalojen tuottajia.
Kulttuuri ja nähtävyydet

Unescon maailmanperintökohteita Naran prefektuurissa:
Tōdai-ji (東大寺)
Kōfuku-ji (興福寺)
Kasugan pyhäkkö (春日大社)
Gangō-ji (元興寺)
Yakushi-ji (薬師寺)
Tōshōdai-ji (唐招提寺)
Heijōn palatsin rauniot(平城宮跡)
Hōryū-ji (法隆寺)
Shōsō-in (正倉院)
Totsukawan kylässä sijaitseva Tanisen riippusilta on Japanin pisin kaltaisensa silta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Naran prefektuuri Wikimedia Commonsissa
Naran prefektuurin viralliset sivut (japaniksi)
| n k Naran prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Gojō  Gose  Ikoma  Kashiba  Kashihara  Katsuragi  Nara (pääkaupunki)  Sakurai  Tenri  Uda  Yamato-Kōriyama  Yamato-Takada  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Ikoman piirikunta (Ando · Ikaruga · Heguri · Sangō) · Kita-Katsuragin piirikunta (Ōji · Kawai · Kanmaki · Kōryō) · Shikin piirikunta (Kawanishi · Miyake · Tawaramoto) · Takaichin piirikunta (Asuka · Takatori) · Udan piirikunta (Mitsue · Soni) · Yamaben piirikunta (Yamazoe) · Yoshinon piirikunta (Higashi-Yoshino · Kamikitayama · Kawakami · Kurotaki · Nosegawa · Ōyodo · Shimoichi · Shimokitayama · Tenkawa · Totsukawa · Yoshino) |  |
| n k Japanin prefektuurit ja alueet |
| --- | --- | --- |
| Hokkaidō |  Hokkaidō  |  |
| Tōhoku |  Aomori  Iwate  Miyagi  Akita  Yamagata  Fukushima  |  |
| Kantō |  Ibaraki  Tochigi  Gunma  Saitama  Chiba  Tokio  Kanagawa  |  |
| Chūbu |  Niigata  Toyama  Ishikawa  Fukui  Yamanashi  Nagano  Gifu  Shizuoka  Aichi  |  |
| Kansai |  Mie  Shiga  Kioto  Osaka  Hyōgo  Nara  Wakayama  |  |
| Chūgoku |  Tottori  Shimane  Okayama  Hiroshima  Yamaguchi  |  |
| Shikoku |  Tokushima  Kagawa  Ehime  Kōchi  |  |
| Kyūshū · Ryūkyū |  Fukuoka  Saga  Nagasaki  Kumamoto  Ōita  Miyazaki  Kagoshima  Okinawa  |  |
Tōdai-jin temppeli Narassa.
Yamaguchin prefektuuri

| Yamaguchin prefektuuri 山口県 |
| --- | --- |
 Rurikō-jin temppeli Yamaguchissa
 Lippu:  Symboli
 Yamaguchin prefektuurin sijainti Japanissa
Valtio:  Japani
Alue:  Chūgoku
Kuntia:  19
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Yamaguchi
 – kuvernööri:  Tsugumasa Muraoka
Pinta-ala:  6 112,55 km² (22.)
Väkiluku (1.10.2012):  1 431 000 (25.)
 – väestötiheys:  234 as./km²
Symbolit:  
 – puu:  Japaninpunamänty
 – kukka:  Citrus natsudaidain kukka
 – lintu:  Munkkikurki
 – kala:  Fugu
 – eläin:  Japaninhirvi
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  JP-35
 
Prefektuurin internetsivut
Yamaguchin prefektuuri (jap. 山口県, Yamaguchi-ken) sijaitsee Chūgokun alueella, Honshūn saarella Japanissa. Sen pääkaupunki on Yamaguchi.
Maantiede

Yamaguchi on Honshūn läntisin prefektuuri. Rannikolla sijaitsevaa aluetta ympäröi kolmelta suunnalta meri, Japaninmeri pohjoisessa, Hibikinmeri lännessä ja Seton sisämeri etelässä. Sisämaan rajojen takana ovat Shimanen ja Hiroshiman prefektuurit.
Yamaguchin länsikärjessä on prefektuurin suurin kaupunki Shimonoseki, prefektuurin lounaisnurkassa Kanmonin salmet. Kapeimmillaan 700 metrin levyinen salmi erottaa Honshūn ja Shimonosekin Kyūshūn saaresta ja Kita-Kyūshūn kaupungista.
Yamaguchin kaupungista luoteeseen on Akiyoshin luola.
Maantiede > Ilmasto

Prefektuurissa on lauhkea meri-ilmasto. Lämpimintä on elokuussa, jolloin lämpötila voi nousta 30 °C:seen, ja kylmintä tammikuussa, jolloin se laskee 6 °C:n paikkeille.
Aluejako

Yamaguchin prefektuuri jakautuu 13 kaupunkiin ja kuuteen muuhun kuntaan, jotka ovat kaikki maaseutukaupunkeja. Kunnat kuuluvat neljään piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä.
Hagi
Hikari
Hōfu
Iwakuni
Kudamatsu
Mine
Nagato
San’yō-Onoda
Shimonoseki (suurin kaupunki)
Shūnan
Ube
Yamaguchi (pääkaupunki)
Yanai
| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
Abu
Kuga: Waki
Kumage: Hirao · Kaminoseki · Tabuse
Ōshima: Suō-Ōshima
Historia

Yamaguchi on sijaintinsa ansiosta ollut läpi historian tärkeä kulkureitti Aasian mantereelta Japaniin. Alue oli ennen jaettu Nagaton ja Suōn provinsseihin, jotka yhdistyessään muodostivat Yamaguchin prefektuurin. Sengoku-kaudella alue oli Mōri-klaanin hallinnassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yamaguchin prefektuuri Wikimedia Commonsissa
Yamaguchin prefektuurin viralliset sivut (japaniksi)
| n k Yamaguchin prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Hagi  Hikari  Hōfu  Iwakuni  Kudamatsu  Mine  Nagato  San’yō-Onoda  Shimonoseki  Shūnan  Ube  Yamaguchi (pääkaupunki)  Yanai  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Abun piirikunta (Abu) · Kugan piirikunta (Waki) · Kumagen piirikunta (Hirao · Kaminoseki · Tabuse) · Ōshiman piirikunta (Suō-Ōshima) |  |
| n k Japanin prefektuurit ja alueet |
| --- | --- | --- |
| Hokkaidō |  Hokkaidō  |  |
| Tōhoku |  Aomori  Iwate  Miyagi  Akita  Yamagata  Fukushima  |  |
| Kantō |  Ibaraki  Tochigi  Gunma  Saitama  Chiba  Tokio  Kanagawa  |  |
| Chūbu |  Niigata  Toyama  Ishikawa  Fukui  Yamanashi  Nagano  Gifu  Shizuoka  Aichi  |  |
| Kansai |  Mie  Shiga  Kioto  Osaka  Hyōgo  Nara  Wakayama  |  |
| Chūgoku |  Tottori  Shimane  Okayama  Hiroshima  Yamaguchi  |  |
| Shikoku |  Tokushima  Kagawa  Ehime  Kōchi  |  |
| Kyūshū · Ryūkyū |  Fukuoka  Saga  Nagasaki  Kumamoto  Ōita  Miyazaki  Kagoshima  Okinawa  |  |
Agamemnonin kuolinnaamio

| Agamemnonin kuolinnaamio |
| --- | --- |
 Agamemnonin kuolinnaamio.
Nimi:  Agamemnonin kuolinnaamio
Valmistumisvuosi:  n. 1550–1500 eaa.
Teostyyppi:  kuolinnaamio
Materiaali:  kulta
Korkeus:  25 cm
Leveys:  17 cm
Sijainti:  Kansallinen arkeologinen museo, Ateena, Kreikka
Agamemnonin kuolinnaamio on mykeneläisaikainen, pronssikautinen kullasta tehty kuolinnaamio, jonka saksalainen arkeologi Heinrich Schliemann kaivoi esiin Mykenestä vuonna 1876. Se on nykyisin näytteillä Kansallisessa arkeologisessa museossa (sali 4) Ateenassa.
Kuolinnaamio on ajoitettu noin vuosiin 1550–1500 eaa. eli aikaan noin 300 vuotta ennen Homeroksen Iliaan kuvaamaa Troijan sotaa. Schliemannin katsotaan usein ajatelleen virheellisesti, että hän olisi löytänyt tarunhohtoisen sotapäällikön kuningas Agamemnonin haudan. Todellisuudessa hän ei kuitenkaan varsinaisesti väittänyt, että hauta olisi kuulunut juuri Agamemnonille, vaikka hänen kerrotaankin lausuneen pian naamion löydyttyä innoissaan: ”Olen katsonut Agamemnonia kasvoista kasvoihin”. Joka tapauksessa naamio sai julkisuudessa Agamemnonin nimen, koska naamio oli merkittävin Mykenen löydöistä.
Naamio esittää vainajaa, parrakasta miestä, ja se on tehty taotusta kultalevystä, johon kasvojen yksityiskohdat on myöhemmin kaiverrettu. Naamion korkeus on noin 25 senttimetriä, leveys noin 17 senttimetriä ja paino noin 169 grammaa. Kultalevyssä on reiät kummankin korvan lähellä, mikä osoittaa, että se on ollut sidottu kasvojen päälle esimerkiksi nuoralla niin, että laidat on taitettu kasvojen sivuille. Naamio löytyi Mykenen niin kutsutusta hautakehästä A neljän muun kultaisen kuolinnaamion ohella. Ne oli todennäköisesti tehty Mykenen hallitsijoille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Agamemnonin kuolinnaamio Wikimedia Commonsissa
Ōitan prefektuuri

| Ōitan prefektuuri 大分県 |
| --- | --- |
 Beppun kuumia lähteitä
 Lippu:  Symboli
 Ōitan prefektuurin sijainti Japanissa
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Kuntia:  18
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Ōita
 – kuvernööri:  Katsusada Hirose
Pinta-ala:  6 340,70 km² (24.)
Väkiluku (1.10.2012):  1 185 000 (33.)
 – väestötiheys:  187 as./km²
Symbolit:  
 – puu:  Bungon japaninaprikoosi
 – kukka:  Bungon japaninaprikoosi
 – lintu:  Japaninrilli
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  JP-44
 
Prefektuurin internetsivut
Ōitan prefektuuri (jap. 大分県, Ōita-ken) sijaitsee Kyūshūssa, Japanissa. Sen pääkaupunki on Ōita.
Maantiede

Kyūshūn koillisrannikolla sijaitsevaa Ōitaa ympäröivät Miyazakin prefektuuri etelässä ja Fukuokan sekä Kumamoton prefektuurit lännessä. Kapeaa rannikkoaluetta lukuun ottamatta prefektuuri on vuoristojen peittämää. Rannikolta pohjoiseen Seton sisämerellä sijaitsevat Suon ja idässä Iyon kanaalit.
Aluejako

Ōitan prefektuuri jakautuu 14 kaupunkiin ja neljään muuhun kuntaan, joista kolme on maaseutukaupunkeja ja yksi on kyläkunta. Kunnat kuuluvat kolmeen piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä.
Beppu
Bungo-Ōno
Bungo-Takada
Hita
Kitsuki
Kunisaki
Nakatsu
Ōita (pääkaupunki)
Saiki
Taketa
Tsukumi
Usa
Usuki
Yufu
| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
Hayami: Hiji
Higashi-Kunisaki: Himeshima
Kusu: Kokonoe · Kusu
Historia

Meiji-restauraatiossa vanhat Buzenin ja Bungon provinssit yhdistettiin Ōitan prefektuuriksi. Alueen hallinta jakautui useiden daimioden kesken, eikä alueelle siksi kehittynyt vahvaa linnakaupunkia, kuten muille Japanin alueille.
Matkailu

Ōita on kuuluisa kuumista lähteistään. Prefektuurissa sijaitsevassa Beppun kaupungissa niitä on tuhansia, enemmän kuin missään muualla Japanissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ōitan prefektuuri Wikimedia Commonsissa
Ōitan prefektuurin internetsivut (japaniksi)
| n k Ōitan prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Beppu  Bungo-Ōno  Bungo-Takada  Hita  Kitsuki  Kunisaki  Nakatsu  Ōita (pääkaupunki)  Saiki  Taketa  Tsukumi  Usa  Usuki  Yufu  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Hayamin piirikunta (Hiji) · Higashi-Kunisakin piirikunta (Himeshima) · Kusun piirikunta (Kokonoe · Kusu) |  |
| n k Japanin prefektuurit ja alueet |
| --- | --- | --- |
| Hokkaidō |  Hokkaidō  |  |
| Tōhoku |  Aomori  Iwate  Miyagi  Akita  Yamagata  Fukushima  |  |
| Kantō |  Ibaraki  Tochigi  Gunma  Saitama  Chiba  Tokio  Kanagawa  |  |
| Chūbu |  Niigata  Toyama  Ishikawa  Fukui  Yamanashi  Nagano  Gifu  Shizuoka  Aichi  |  |
| Kansai |  Mie  Shiga  Kioto  Osaka  Hyōgo  Nara  Wakayama  |  |
| Chūgoku |  Tottori  Shimane  Okayama  Hiroshima  Yamaguchi  |  |
| Shikoku |  Tokushima  Kagawa  Ehime  Kōchi  |  |
| Kyūshū · Ryūkyū |  Fukuoka  Saga  Nagasaki  Kumamoto  Ōita  Miyazaki  Kagoshima  Okinawa  |  |
Ylakiai

| Ylakiai |
| --- | --- |
 Ylakiai.
 lippu:  vaakuna
 Ylakiai
 Koordinaatit: 56°16′50″N, 21°51′0″E 
Valtio:   Liettua
Lääni:  Klaipėda
Kunnallispiiri:  Skuodasin kunnallispiiri
Väkiluku (2001):  1 165
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ylakiai on kauppala Luoteis-Liettuassa, Klaipėdan läänissä, Skuodasin kunnallispiirissä, lähellä Latvian rajaa. Vuonna 2001 kauppalassa asui 1 165 asukasta.
20 Golden Greats (The Holliesin albumi)

| 20 Golden Greats The Hollies |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1978
 Tuottaja(t): Ron Richards
 Levy-yhtiö: EMI
The Holliesin muut julkaisut
| A Crazy Steal 1978 | 20 Golden Greats 1978 | 5317704 1979 |
20 Golden Greats on The Holliesin vuonna 1978 julkaistu kokoelmalevy.
Kappaleet

The Air That I Breathe - (Hammond - Hazlewood) - [1974]
Carrie Anne - (Clarke - Hicks - Nash) - [1967]
Bus Stop - (Gouldman) - [1966]
Listen to Me - (Hazzard) - [1968]
Look Through Any Window - (Gouldman - Silverman) - [1965]
I Can't Let Go - (Taylor - Gorgon) - [1966]
Long Cool Woman (in a Black Dress) - (Cook - Clarke - Greenaway) - [1971]
Here I Go Again - (Shuman - Westlake) - [1964]
I Can't Tell the Bottom from the Top - (Fletcher - Flett) - [1970]
I'm Alive - (Ballard Jr.) - [1965]
Yes I Will - (Goffin - Titelman) - [1965]
Stay - (Williams) - [1967]
Sorry Suzanne - (Stepåhens - Macaulay) - [1969]
Gasoline Alley Bred - (Macaulay - Cook - Greenaway) - [1970]
We're Through - (Ransford) - [1964]
Jennifer Eccles - (Clarke - Nash) - [1968]
Stop Stop Stop - (Clarke - Hicks - Nash) - [1966]
On a Carousel - (Clarke - Hicks - Nash) - [1966]
Just One Look - (Payne - Carroll) - [1964]
He Ain't Heavy, He's My Brother - (Russell - Scott) - [1969]
Ransford eli L.Ransford oli Clarken, Hicksin ja Nashin aluksi käyttämä salanimi. Yhtyeen manageri kertoi virheellisesti, että kolmen nimet eivät
erillisenä olisi mahtuneet singlen etikettiin.
"He Ain't Heavy, He's My Brother" - kappaleen piano-osuudet soittaa uransa alussa ollut Elton John.
Kōchin prefektuuri

| Kōchin prefektuuri 高知県 |
| --- | --- |
 Shimantojoki, Iwaman silta
 Lippu:  Symboli
 Kōchin prefektuurin sijainti Japanissa
Valtio:  Japani
Alue:  Shikoku
Kuntia:  34
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kōchi
 – kuvernööri:  Seiji Hamada
Pinta-ala:  7 103,60 km² (14.)
Väkiluku (1.10.2012):  752 000 (45.)
 – väestötiheys:  106 as./km²
Symbolit:  
 – puu:  Sugi (yanasesugi)
 – kukka:  Myrica rubra
 – lintu:  Keijupitta
 – kala:  Boniitti
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  JP-39
 
Prefektuurin internetsivut
Kōchin prefektuuri (jap. 高知県, Kōchi-ken) on yksi Japanin prefektuureista. Se sijaitsee Shikokun saaren eteläosassa, ja sen pääkaupunki on Kōchi.
Maantiede

Kōchi kattaa koko Shikokun saaren etelärannikon, ja sen rantaviiva Tyynellä valtamerellä on 706 kilometriä. Kōchi naapuriprefektuurit ovat Ehimen prefektuuri lännessä ja Tokushiman prefektuuri idässä.
Maantiede > Ilmasto

Kōchin ilmasto on kostea ja lämmin. Vuoden keskilämpötila on noin 17 °C, mutta kesäisin lämpötila saattaa kohota 35 °C:seen. Japanin sademäärissä Kōchin prefektuuri jää toiseksi ainoastaan Hokkaidōlle.
Aluejako

Kōchin prefektuuri jakautuu 11 kaupunkiin ja 24 muuhun kuntaan, joista 17 on maaseutukaupunkeja ja kuusi kyläkuntia. Kunnat kuuluvat kuuteen piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä.
Aki
Kami
Kōchi (pääkaupunki)
Kōnan
Muroto
Nankoku
Shimanto
Sukumo
Susaki
Tosa
Tosa-Shimizu
| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
Agawa: Ino · Niyodogawa
Aki: Geisei · Kitagawa · Nahari · Tano · Tōyō · Umaji · Yasuda
Hata: Kuroshio · Mihara · Ōtsuki
Nagaoka: Motoyama · Ōtoyo
Takaoka: Hidaka · Naka-Tosa · Ochi · Sakawa · Shimanto · Tsuno · Yusuhara
Tosa: Ōkawa · Tosa
Historia

Kōchin muinainen nimi oli Onru, joka tarkoittaa karkotusta. Tuona aikana tätä, silloin kunnollisten kulkuyhteyksien puutteessa olevaa syrjäistä aluetta, käytettiin sekä hallinnon poliittisten vihollisten että tavallisten rikollisten karkotuspaikkana.
Myöhemmin alueesta muodostui Tosan provinssi, joka vuonna 1871 muutettiin Kōchin prefektuuriksi.
Turismi

Nykyään koko Japaniin levinnyt yosakoi-tanssi on peräisin Kōchin prefektuurista. Prefektuurin pääkaupungissa Kōchissa järjestetään edelleen vuosittainen Yosakoi matsuri.