stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Civilization IV
Lisäosat > Beyond the Sword

Civilization IV:lle julkaistiin toinen virallinen lisälevy, Beyond the Sword, heinäkuussa 2007. Se lisäsi peliin kymmenen uutta sivilisaatiota johtajineen ja erikoisuuksineen. Mukana tuli myös uusia yksiköitä ja rakennuksia vanhoillekin kansakunnille. Erityisesti pelin myöhempiä aikakausia on pyritty uudistamaan. Uusia kansoja ovat Babylonia, Bysantti, Alankomaat, Etiopia, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta, Khmer, mayat, intiaanit, Portugali ja Sumer.
Beyond the Swordissa on monipuolisempi diplomatiajärjestelmä. Nyt diplomaattinen voitto on mahdollista paljon aikaisemmin kuin ennen, myös vakoilu on monipuolisempaa. Talousjärjestelmä ei myöskään ole jäänyt ilman huomiota, vaan peliin on lisätty resursseista riippuvaiset yhtiöt, jotka voivat olla kansoilleen erittäin tuottoisia. Firaxis on kertonut uudistaneensa tekoälyn täysin. Beyond the Swordissa on myös satunnaistapahtumia, kuten luonnonkatastrofeja ja avunpyyntöjä tai vaatimuksia omalta kansalta. Beyond the Sword sisältää skenaarioita lukuun ottamatta kaikki Warlords-lisälevyn sisältämät uudistukset.
Vastaanotto

Civilization IV sai yleisesti hyvän vastaanoton.
| Vastaanotto> Yhteispisteet.Kerääjä | Vastaanotto> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Metacritic: 94/100
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
Eurogamer: 9/10
GameSpot: 9.4/10
GameSpy: 5/5
Hyper: 96 %
IGN: 9.4/10
PC Gamer US: 94 %
Pelit: 97/100
X-Play: 5/5
Vastaanotto > Palkinnot

PC Game of the Year 2005
Best Strategy Game 2005
Best Online Game 2005
2nd PC Game Of All Time
PC Game of the Year 2005
Best Turn-Based Strategy Game 2005
Game of the Year 2005
Best Strategy Game 2005
Best PC Game 2005
Vuoden strategia/simulaatiopeli (Strategy/Simulation Game of the Year)
Laitteistovaatimukset

| --- | --- |
 Microsoft Windows Windows 2000/Windows XP, jossa Service Pack 1 tai uudempi  Intel Pentium 4 tai AMD Athlon prosessori (vähintään 1,2 GHz)  256 Mt RAM  64 Mt näytönohjain, jossa Hardware T&L (GeForce 2/Radeon 7500 tai parempi)  DirectX 7 -yhteensopiva äänikortti  DVD-ROM-asema  1,7 Gt vapaata kiintolevytilaa:  Macintosh Mac OS X 10.3.9 tai uudempi  G5- tai Intel-prosessori (vähintään 1,8 GHz)  512 Mt RAM  64 Mt näytönohjain  DVD-ROM-asema  3,5 Gt vapaata kiintolevytilaa
Aiheesta muualla

Sid Meier's Civilization IV MobyGamesissa (englanniksi)
Pelin viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Civilization IV wiki (englanniksi)
Kuvakaappaus pelistä
Curia

Curia (lat.) voi viitata seuraaviin:
kuuria, Roomassa kymmenen sukukunnan muodostama kansanosasto; myös kuurian tai senaatin kokouspaikka, joita Roomassa olivat eri vaiheissa:
Curia Hostilia (600-luku–52 eaa.)
Curia Cornelia (52–44 eaa.)
Curia Julia (44 eaa.–)
Curia, antiikin aikainen ottadenien kaupunki Britanniassa, nykyinen Currie
Curia, antiikin aikainen kaupunki Raetiassa, nykyinen Chur Sveitsissä
Curie (yksikkö)

Curie (tunnus Ci) on radioaktiivisessa lähteessä tapahtuvien hajoamisten lukumäärää eli aktiivisuutta kuvaava yksikkö. Curien käyttö on vähentynyt vuoden 1975 jälkeen kun SI-järjestelmän mukainen yksikkö becquerel otettiin käyttöön. Curien käyttöä ehdotti ensimmäisenä Marie Curie vuonna 1910 julkaisemassaan A Treatise on Radioactivity -oppikirjassa. Täysin selvää ei ole nimettiinkö yksikkö Marien vaiko hänen aviomiehensä Pierre Curien mukaan. Mahdollisesti molempien. Hän johti yksikön siten, että yksi curie vastaa yhdessä grammassa radium-226-isotoopissa tapahtuvien hajoamisien lukumäärää (radium-226-isotoopin puoliintumisajan ollessa 1580 vuotta). Toisin sanoen yksi curie vastaa 3,7·1010 hajoamista yhdessä sekunnissa (1 Ci = 3,7·1010 Bq).
Dannie Abse

Dannie Abse vuonna 2014.
Daniel ”Dannie” Abse (22. syyskuuta 1923 Cardiff, Wales – 28. syyskuuta 2014) oli brittiläinen runoilija ja kirjailija. Hän syntyi Walesissa juutalaiseen perheeseen. Hänen veljiään olivat poliitikko Leo Abse sekä edesmennyt psykoanalyytikko Wilfred Abse.
Abse opiskeli lääketiedettä ja hoiti kirjailijanuransa ohella lääkärin virkaa. Hän julkaisi runoteoksensa After Every Green Thing vuonna 1949. Hänen omaelämäkertateoksensa ilmestyi 1954. Abse voitti Walesin taideneuvoston palkinnon 1971 ja 1987 sekä Cholmondeley-palkinnon 1985. Hän oli vuodesta 1983 kuninkaallisen kirjallisuusseuran jäsen. Abselle myönnettiin vuonna 1989 kunniatohtorin arvo.
Abse asui vuosia Lontoossa ja piti kolumnia Ham & High -lehdessä. Hän oli kesäkuussa 2005 osallisena auto-onnettomuudessa, joka johti hänen 78-vuotiaan vaimonsa Joanin kuolemaan. Dannie Abse muun muassa mursi kylkiluunsa, mutta selvisi turmasta hengissä. Pariskunnalla oli yksi poika ja kaksi tytärtä.
Erilaishampaiset

| Erilaishampaiset |
| --- | --- |
 Chamelea gallina
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Alaluokka::  Erilaishampaiset Heterodonta  Neumayr, 1884
Katso myös
   Erilaishampaiset Wikispeciesissä   Erilaishampaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Erilaishampaiset (Heterodonta) on simpukoiden alaluokista suurin, monimuotoisin ja laajimmalle levinnein. Sen lajeja tunnetaan sekä suolaisista että makeista vesistä. Perinteisesti erilaishampaiset on ollut lahko, mutta se on myöhemmin saanut alaluokan aseman, ja siihen on yhdistetty vähähampaisten (Adapedonta) ja satunnaishampaisten (Anomalodesmacea, nyk. Anomalodesmata) lahkot sekä seulakiduksisten alaluokka (Septibranchia).
Luokittelu

Alaluokka: Erilaishampaiset (Heterodonta)
Heimo: †Lipanellidae
Osaluokka: Archiheterodonta
Lahko: †Actinodontida
Lahko: Carditida
Osaluokka: Euheterodonta
Yläheimo: †Babinkoidea
Yläheimo: †Orthonotoidea
Ylälahko: Satunnaishampaiset (Anomalodesmata, sis. Septibranchia)
Ylälahko: Imparidentia
Eduskunnan oikeusasiamies

| Eduskunnan oikeusasiamies |
| --- | --- |
 Riksdagens justitieombudsman
 Nykyinen Petri Jääskeläinen 1. tammikuuta 2010 lähtien
Nimittäjä:  Eduskunta
Perustettu:  1920
Ensimmäinen:  Erik Alopaeus
Kotisivut:  https://www.oikeusasiamies.fi
Eduskunnan oikeusasiamies (lyhenne EOA, ruots. riksdagens justitieombudsman) on oikeuskanslerin ohella ylin laillisuusvalvoja Suomessa. Heidän toimivaltuutensa ovat muuten samat, mutta oikeusasiamies ei voi puuttua hallituksen eikä asianajajien valvontaan. Oikeusasiamiehen rinnalla on myös vuodesta 1972 alkaen ollut yksi, 1998 alkaen kaksi apulaisoikeusasiamiestä.
Tehtävät

Oikeusasiamiehen tehtävä on valvoa, että viranomaiset ja virkamiehet noudattavat lakia ja täyttävät velvollisuutensa. Hän valvoo myös muita henkilöitä silloin, kun he hoitavat julkista tehtävää.
Työssään oikeusasiamies seuraa erityisesti, että perusoikeudet ja ihmisoikeudet toteutuvat. Hänellä on lisäksi erityistehtävänä valvoa, miten poliisi käyttää telepakkokeinoja ja peitetoimintaa. Eduskunnan toivomuksesta hän seuraa myös lasten oikeuksien toteutumista.
Oikeusasiamies valvoo laillisuutta etupäässä tutkimalla hänelle tulleita kanteluita. Hän voi puuttua epäkohtiin myös omasta aloitteestaan.
Toimenkuvaan kuuluvat lisäksi tarkastukset virastoissa ja laitoksissa, erityisesti vankiloissa, varuskunnissa ja muissa suljetuissa laitoksissa. Näin hän seuraa vankien, laitoksiin suljettujen ja asepalvelusta suorittavien sekä rauhanturvaamishenkilöstön kohtelua.
Oikeusasiamiehen tehtävät on määritelty perustuslaissa ja eduskunnan oikeusasiamiehestä annetussa laissa.
Toimivalta

Oikeuskanslerilla ja eduskunnan oikeusasiamiehellä ei ole suoraa käskyvaltaa viranomaisiin nähden, vaan he voivat esittää käsityksensä jostain asiasta, kiinnittää viranomaisen huomiota johonkin asiaan, antaa huomautuksen tai erityistapauksissa määrätä syytteen nostettavaksi. Hyvin perustellut kannanotot yleensä riittävät ja virkamiehet tottelevat niitä liki poikkeuksetta.
Oikeusasiamiehen toimivaltaa säätelee laki eduskunnan oikeusasiamiehestä (14.3.2002/197). Oikeusasiamiehen ja oikeuskanslerin välistä tehtävienjakoa ohjaa laki valtioneuvoston oikeuskanslerin ja eduskunnan oikeusasiamiehen tehtävien jaosta (330/2022).
Toimivalta > Toimenpiteet

Selvästi useimmin kantelut eivät aiheuta mitään toimenpidettä. Esimerkiksi vuonna 2013 noin 85 % ei johtanut mihinkään. Tapauksista jäi kokonaan tutkimatta 32 % tai niissä esitellyille asioille ei tehty mitään 53 %. Vain 15 % johti toimenpiteisiin.
Toimenpiteistä selvästi yleisin on "käsityksen" saattaminen viranomaisen tietoon. Käsitys voi olla luonteeltaan moittiva tai ohjaava. Käsitysten antamisia oli vuonna 2013 noin 74 % kaikkiaan 840:stä toimenpiteestä. Useimmin toimenpiteet kohdistuivat sosiaaliturvaan, poliisiviranomaisiin, vankeinhoitoviranomaisiin, terveydenhuoltoviranomaisiin tai työhallinnon viranomaisiin.
Kantelun tekeminen

Kantelu tehdään aina kirjallisesti. Kantelun voi toimittaa postitse, faksitse, sähköpostitse tai lähettämällä sähköisen kantelulomakkeen oikeusasiamiehen sivustolta.
Mitään erityisiä muotovaatimuksia kantelukirjelmälle ei ole. Oikeusasiamiehen internet-sivuilla on tiedot siitä, mitä tietoja oikeusasiamies vähintään tarvitsee asian ratkaisemiseksi. Nimettömiä kanteluita ei käsitellä. Kantelussa on hyvä olla liitteenä kopiot asiaan liittyvistä päätöksistä ja muista asiakirjoista.
Oikeusasiamiehen kansliasta saa ohjeita kantelun tekemiseen. Kansliasta ei kuitenkaan saa oikeudellista neuvontaa. Tätä neuvontaa kansalainen saa puolestaan julkisesta oikeusavusta. Palvelu on maksullista, mutta jollei kansalaisella ole varaa itse hankkia tarvitsemaansa apua, se voidaan kustantaa joko osaksi tai kokonaan valtion varoin.
Käsiteltävien tapauksien määrä on kasvanut vuosi vuodelta. Vuonna 2012 eduskunnan oikeusasiamiehelle saapui 4 723 kantelua ja hän ratkaisi 5 002 asiaa ja 2013 saapui 5 506 kantelua ja ratkaistiin 5 762 asiaa. Noin kymmenesosaa saapuvista asioista ei luokitella kanteluiksi. Osa asioista on viranomaisilta tulevia lausunto- tai kuulemispyyntöjä tai kansalaisten kirjoituksia, joita ei luokitella kanteluiksi vaan "muiksi kirjoituksiksi". Osa asioista on siirretty oikeuskanslerilta oikeusasiamiehelle, koska asiat ovatkin oikeusasiamiehen alaa. Oikeusasiamies myös aloittaa joidenkin asioiden selvityksen omasta aloitteestaan.
Oikeusasiamiehet

Erik Alopaeus 1920
K.V. Holma 1921–1922
Hugo Lilius 1923–1925, 1930–1931
Y.W. Puhakka 1925–1928
Johan Otto Söderhjelm 1929–1930
Esko Hakkila 1932–1945
Reino Kuuskoski 1946–1947
Mauno Laisaari 1947–1951
Paavo Kastari 1952–1956
Marjos Rapola 1956–1961
Risto Leskinen 1962–1970
Kaarlo L. Ståhlberg 1970–1973
Jorma S. Aalto 1974–1986
Olavi Heinonen 1986–1989
Jacob Söderman 1989–1995
Lauri Lehtimaja 1995–2001
Riitta-Leena Paunio 2002–2009
Petri Jääskeläinen 2010–
Apulaisoikeusasiamiehet

Eduskunnan apulaisoikeusasiamiehinä ovat toimineet:
Aapo Lehtovirta 1972–1979
Klas Ivars 1980–1987
Pirkko K. Koskinen 1988–1995
Riitta-Leena Paunio 1996–2001
Jaakko Jonkka 1998–2001
Petri Jääskeläinen 2002–2009
Ilkka Rautio 2001–2005
Jukka Lindstedt 2005–2009
Jussi Pajuoja 2009–2017
Maija Sakslin 2010–
Pasi Pölönen 2017–2023
Mikko Sarja 2023–
Aiheesta muualla

Oikeusasiamiehen sivusto
Curia Regis

Curia Regis on latinankielinen termi, joka tarkoittaa ”kuninkaallista neuvostoa” tai ”kuninkaan hovia”. Curia Regis oli keskiajan Englannissa maanomistajien (tenants-in-chief) ja kirkko-oppineiden neuvosto, joka neuvoi Englannin kuningasta lainopillisissa asioissa. Se korvasi anglosaksisen edeltäjänsä witenagemotin sen jälkeen kun normannit olivat vallanneet Englannin vuonna 1066.
Vilhelm Valloittaja toi Englantiin kotimaansa Normandian feodaalisen järjestelmän. Hän myönsi tärkeimmille sotilaallisille kannattajilleen maa-alueita, jotka puolestaan myönsivät maata omille kannattajilleen. Näin syntyi feodaalinen hierarkia. Maanomistajia, jotka saivat alueensa suoraan kuninkaalta kutsuttiin nimellä tenants-in-chief (tenant = maanvuokraaja) ja heidän omistamiaan maita kutsuttiin nimellä manor (tilus, kantatila). Vilhelm I hallitsi yksinvaltiaana, mutta kuin itsestäänselvyytenä hän halusi kuulla Curia Regisin neuvoja ennen lakien säätämistä.
Curia Regisistä muotoutui vähitellen 1200-luvulla parlamentti.
Evert Julius Bonsdorff

Evert Julius Bonsdorff.
Evert Julius Bonsdorff (24. syyskuuta 1810 Turku – 30. heinäkuuta 1898 Muurla) oli suomalainen anatomi, eläintieteilijä ja lääkäri. Anatomian ja fysiologian professorina vuosina 1846–1871 toiminut Bonsdorff tunnetaan lääkäriopetuksen uudistajana ja Helsingin yliopiston lintukokoelmien perustajana. Arkkiatrin arvon Bonsdorff sai vuonna 1859 ja valtioneuvoksen vuonna 1871. Bonsdorff sai professorin arvonimen 1841.
Hän väitteli lääketieteen tohtoriksi 1840. Hän tuli 1837 anatomian prosektoriksi ja anatomian ja fysiologian apulaiseksi. Vuonna 1846 hänestä tuli Helsingin yliopiston anatomian ja fysiologian professori. Hän otti anatomian opetuksessa käyttöön opiskelijoiden itse tekemät leikkelyharjoitukset. Lisäksi hän kiinnitti opiskelijoiden huomion sairauden aiheuttamiin muutoksiin elinten rakenteessa ja toiminnassa.
Bonsdorff oli ahkera tutkija ja julkaisija anatomian alalla. Hänen ansiostaan oikeuslääketieteessä syntyi ruumiinvammojen uusi luokitus. Hän hankki Magnus von Wrightin avulla laajan Suomen lintujen kokoelman sekä kokoelman kaksisiipisiä hyönteisiä. Kokoelma on nimetty Bonsdorffin museoksi. Myös ainutlaatuisen luustokokoelman syntyminen on hänen ansiostaan.
Bonsdorff perusti yliopiston anatomian laitoksen ihmisluukokoelman, jota kartutettiin sitten 1930-luvulle saakka. Kokoelma on nykyisin Luonnontieteellisen keskusmuseon hallussa. Kokoelmaan kuuluu noin 1 500 pääkalloa ja useita laatikollisia ihmisluita Suomesta ja eri puolilta maailmaa. Kokoelmaan aiemmin kuuluneet saamelaisten kallot ja luustot toimitettiin vuonna 2001 Inariin haudattavaksi. Kokoelmassa on myös rikoksista tuomittujen vankien kalloja ja luita.
Aiheesta muualla

Evert Julius Bonsdorff – Han hämtade den moderna biomedicinska forskningen till Finland och var en intensiv zoologisk samlare (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Destia

| Destia Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2008
Toimitusjohtaja:  Tero Kiviniemi
Puheenjohtaja:  Tero Kiviniemi
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  infra-ala
Liikevaihto:   640,6 milj. euroa (2023)
Liikevoitto:   20,3 milj. euroa (2023)
Tilikauden tulos:   16,2 milj. euroa (2023)
Henkilöstö:   1 744 (keskim. 2023)
Emoyhtiö:  Colas-konserni
Kotisivu:  www.destia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Destia Oy on infrastruktuurialan yritys ja alan markkinajohtaja Suomessa. Se suunnittelee, rakentaa ja ylläpitää liikenneväyliä ja ympäristöjä liikenteelle, teollisuudelle ja elämiseen.
Destia kuuluu ranskalaiseen infra-alalla toimivaan Colas-konserniin.
Historia > Kuninkaallinen Suomen Koskenperkausjohtokunta (1799–1809)

Destian historia alkaa vuosina 1799–1809 Suomen alueella toimineesta ja Kustaa IV Aadolfin perustamasta Kuninkaallisesta Suomen Koskenperkausjohtokunnasta (Kungliga Finska Strömrensningsdirektionen). Sen toiminta laajeni sittemmin myös tieverkon, siltojen, rautateiden ja satamien rakentamiseen ja niiden ylläpitoon.
Historia > TVH ja TVL 1925–1989

Vuonna 1925 perustettiin Tie- ja vesirakennushallitus (TVH), joka jatkoi tieverkon kehittämistä ja rakentamista Suomessa.
TVH:ta seurasi Tie- ja vesirakennuslaitos TVL.
Historia > Tielaitos (1990–2000)

Vuonna 1998 Tielaitoksen hallinnolliset viranomaistehtävät erotettiin varsinaisesta tienpidosta, mutta tuotanto, suunnittelu, rakentaminen ja kunnossapito kuuluivat yhä viranomaistoimintaan. Tielaitos alkoi valmistautua avoimeen kilpailuun.
Historia > Tieliikelaitos (2001–2006)

Vuonna 2001 Tielaitoksen tuotanto ja hallinto erotettiin lopullisesti. Tiehallintoon siirtyi sekä tienpito että tienpidon tilaus.
Tieliikelaitos taas alkoi kilpailla tiealan urakoista maarakennusyritysten kanssa. Kilpailu tosin avattiin vaiheittain, ja täysin avoimen kilpailun aika koitti tammikuussa 2005. Tieliikelaitos oli valtion liikelaitos. Toukokuussa 2002 hallitus ehdotti, että sen nimeksi tulisi Tietapio.
Historia > Destia valtiolla (2007–2013)

Destia-nimi syntyi 14. helmikuuta 2007, kun Tieliikelaitos otti käyttöön sen markkinointinimenään. Nimi voidaan juontaa latinan sanasta destinatus ("päättäväisyys") tai englannin sanasta destination ("määränpää"). Uusi nimi valittiin henkilöstön ja asiakkaiden keskuudessa toteutettujen haastattelujen ja testien perusteella. Nimi pyrkii olemaan kansainvälinen, erottuva ja positiivinen, mutta silti suomalaisen suuhun sopiva nimi.
Vuoden 2008 alussa Destiasta tuli valtion kokonaan omistama osakeyhtiö, joka perustettiin jatkamaan Tieliikelaitoksen liiketoimintaa. Tammikuussa kerrottiin, että  valtio suunnitteli liikelaitosjärjestelmänsä purkamista, sillä EU:n komissio oli moittinut Destian erikoisasemaa, joka suojasi sitä muun muassa konkurssilta.
Lokakuussa 2009 eduskunta myönsi hallitukselle luvan luopua Destian osake-enemmistöstä äänin 103-61. Samalla tehtiin vastaavat päätökset myös työkoneiden huoltoyhtiö Raskonesta ja kaivosalan tutkimusyhtiö Labtiumista. Samassa kuussa valtioneuvosto päätti eriyttää Destian lauttaliiketoiminnan erilliseksi kokonaan valtion omistamaksi valtionyhtiöksi. Suomen Lauttaliikenne Oy (Finferries) aloitti toimintansa tammikuussa 2010.
Vuonna 2011 NCC Roads osti Destian ja Destia Kaluston asfalttipäällystepuolen liiketoiminnan. Kilpailuvirasto esitti ensin kaupan kieltämistä, mutta kun markkinaoikeus asetti kaupalle tiukat ehdot, se tyytyi päätökseen.
Vuonna 2012 kerrottiin, että elinkeinoministeri Jyri Häkämies oli valmis viemään Destian, Altian, Editan ja Ekokemin pörssiin.
Vuonna 2013 Destian liikevaihto oli vajaa 500 miljoonaa euroa.
Historia > Destia Ahlström Capitalilla (2014–2020)

Toukokuussa 2014 kerrottiin, että Suomen valtio myy Destian Ahlström Capitalille. Valtioneuvoston mukaan myynti selkeytti kilpailutilannetta infra- ja rakennusalalla.
Heinäkuussa 2018 Destian toimitusjohtajana aloitti Tero Kiviniemi.
Vuonna 2020 Destialla oli noin 1700 työntekijää ja sen liikevaihto oli noin 564 miljoonaa euroa. Se oli Suomen suurin infra-alan yhtiö.
Historia > Destia Colas-konsernissa (2021–)

Elokuussa 2021 kerrottiin, että Ahlström myy Destian ranskalaiselle Colas-konsernille, joka toimi 50 maassa. Vuonna 2020 Colas-konsernin liikevaihdosta 45 prosenttia tuli Ranskasta ja 20 prosenttia muualta Euroopasta.
Organisaatio

Vuonna 2023 Destialla oli lähes 1750 työntekijää. Destian liiketoimintaryhmiä ovat:
Energia- ja teollisuuspalvelut
Kunnossapitopalvelut
Rata- ja kaupunkipalvelut
Väylä- ja asiantuntijapalvelut
Destia kuuluu ranskalaiseen infra-alalla toimivaan Colas-konserniin, joka taas kuuluu pörssilistattuun Bouygues-konserniin. Vuonna 2023 Colasilla oli noin 65 000 työntekijää viidellä eri mantereella ja sen liikevaihto oli 16 miljardia euroa. Liikevaihdosta 71 prosenttia tuli väylärakentamisesta ja niiden kunnossapidosta, viidesosa rakennusmateriaaleista ja kaheksan prosenttia rautatierakentamisesta.
Palvelut

Destia suunnittelee, rakentaa ja pitää kunnossa infrastruktuuria, kuten sähköverkkoja, siltoja, teitä ja ratoja, elinympäristöjä, telematiikka- ja valaistusratkaisuja. Sen asiakkaita ovat muun muassa teollisuus- ja liikeyritykset, kunnat ja kaupungit sekä valtionhallinnon organisaatiot.
Vuonna 2024 Destian palveluita olivat:
Energiainfra
Kaupunkirakentaminen
Kestävät palvelut
Kiviaines ja kiertotalous
Kunnossapito
Pohja- ja kalliorakentaminen
Ratapalvelut
Suunnittelupalvelut
Teollisuusrakentaminen
Väyläpalvelut
Älykkään liikenteen ratkaisut
Destian ja Ilmatieteen laitoksen yhteinen Kelikeskus toimii syyskuun puolivälistä huhtikuun puoliväliin ympärivuorokautisesti. Sen tehtävä on varmistaa teiden laadukas talvikunnossapito koko Suomessa tuottamalla sääennusteita teiden kunnossapitäjien käyttöön. Keskus on perustettu vuonna 1991.
Projekteja

Esimerkkejä Destian projekteista:
Akaan raakapuuterminaali
Espoon kaupunkiradan rakennus ja korjaus (4,5 kilometriä, alueurakka 3)
Helsingin seudun liikenteen sähköbussien latauspalvelu
Hämeentien uudistus Helsingissä
Imatran vesivoimalaitoksen padon peruskorjaus
Jylkän sähköasemalle Kalajoelle rakennettiin sähköverkon synkronikompensaattori
Kaisantunneli Helsingissä
Kalasatamasta Pasilaan -hankkeessa Destia, Sweco ja WSP rakentavat Sörkan Spora -nimisessä allianssissa noin kolme kilometriä raitiotietä Sompasaaresta Haukilahdenkadulle.
Mutkalammille tuulivoimainfraa Vestakselle
Redstone Aero, Pyhtään lentokentän omistaja, kehittää Destian kanssa prototyyppiä digitaalisesta lentokentästä, jossa hyödynnetään esimerkiksi etälennonjohtoa.
Turun kaupungin katujen ja viheralueiden kunnossapito yhdessä Entti Oy:n kanssa Desentti-nimisen allianssin kautta
Valtateiden uudistukset: Valtatie 3 Hämeenkyrössä ja Valtatie 4 välillä Kirri-Tikkakoski
Tunnustuksia

WSP Finlandin suunnittelema ja Destian rakennuttama Vantaan Kuninkaanmäessä sijaitseva kevyen liikenteen silta Sudentassu valittiin Vuoden sillaksi vuonna 2021. Palkinnon myönsi Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL. Silta sai myös European Steel Design Award 2021 –palkinnon Euroopan teräsrakenneyhdistysten kattojärjestöltä, jonka nimi on European Convention for Constructional Steelwork (ECCS).
Kritiikkiä

Destia vastaa Laakson yhteissairaalan rakennustöihin liittyvistä louhinta- ja räjäytystöistä Helsingissä. Elokuun 9. päivänä 2024 sattuneessa räjähdysonnettomuudessa suuria kivenlohkareita lensi yli 300 metriä Mannerheimintien yli Stenbäckinkadulle noin 200 kilometrin tuntinopeudella. Onnettomuuden jälkeen pääurakoitsija SRV-yhtiöt kertoi, ettei enää tilaa Destialta asutuskeskuksissa suoritettavia louhintatöitä. Syynä hankintakieltoon ovat tämä ja neljä muuta Laakson sairaalatyömaalla vuosina 2023 ja 2024 sattunutta vaaratilannetta, joista SRV oli antanut Destialle varoituksia.
Aiheesta muualla

Destia
Dixiecrat

| States’ Rights Democratic Party> Dixiecrats |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1948
Lopetti:  1948
Ideologia:  Valkoinen ylivalta Valkoinen nationalismi Rotuerottelu
Poliittinen kirjo:  äärioikeisto
Infobox OKNimi-testi OK: 
States’ Rights Democratic Party eli Dixiecrats oli lyhytikäinen rotuerottelua kannattanut puolue Yhdysvalloissa. Ryhmä irtaantui Demokraattisesta puolueesta vuonna 1948 pitääkseen kiinni osavaltioiden omasta päätäntävallasta varsinkin rotuerottelun suhteen liittovaltion vastakkaisia pyrkimyksiä vastaan. Puolue osallistui vuoden 1948 presidentinvaaleihin. Heidän ehdokkaansa oli Strom Thurmond, joka sai vaaleissa koko maan kolmanneksi eniten ääniä ja neljässä osavaltiossa eniten (Louisiana, Mississippi, Alabama ja Etelä-Carolina). Puolueen edustajat palasivat pääosin demokraattiseen puolueeseen vaalien jälkeen.
Dixiecrat-nimityksen alkuosa viittaa Etelä-Yhdysvaltojen lempinimeen Dixie.
Erin McLeod

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Erin McLeod vuonna 2018. |  Erin McLeod vuonna 2018. |  Erin McLeod vuonna 2018. |  |
Maa:   Kanada
Naisten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lontoo 2012 |  |  |
Erin McLeod (s. 26. helmikuuta 1983 St. Albert, Alberta, Kanada) on kanadalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pelannut Kanadan naisten maajoukkueessa 116 maaottelua. Hän on ollut saavuttamassa olympiapronssia Lontoossa 2012. Hän on pelannut myös Pekingin olympialaisissa 2008 sekä kolmissa MM-kilpailuissa vuosina 2007, 2011 ja 2015. Vuoden 2016 olympialaiset Riossa jäivät häneltä väliin pahan polvivamman vuoksi.
McLeod pelasi alle 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2002 Kanadan saavuttaessa hopeaa.
Seuratasolla McLeod on pelannut kotimantereensa lisäksi myös Ruotsissa Dalsjöforsissa, Rosengårdissa ja Växjössä, Saksassa Jenan ja Sandin joukkueissa sekä Islannissa Stjarnanissa.
McLeodin puoliso on jalkapalloilija Ella Masar.