stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulun satama
Satamat

Nuottasaaren satamassa Stora Enson kartonkitehtaan luona joen etelärannalla on kolme laituria: päälaituri sekä kaksi kemikaalilaituria. Laitureiden pienin syväys on 6,4 metriä. Sataman toiminta alkoi 1953, kun Oulu Oy rakennutti Nuottasaareen vientisataman ja Otanmäki Oy malmisataman. Sataman nimenä oli aluksi Oulun Eteläsatama.
Oritkarin satamassa on kaksi 50 tonnin satamanosturia, joista toinen konttinosturi. Oritkari on pääasiassa kappaletavara- ja roro-satama, jossa on kolme laituria: päälaituri (pituus 345 m, syvyys 9 m), peräporttirampilla varustettu pohjoislaituri (pituus 170 m, syvyys 10 m), sekä marraskuussa 2014 käyttöön otettu länsilaituri (pituus 330 m, syvyys 10 m). Sataman ensimmäinen rakennusvaihe valmistui 1972, toinen vaihe 1984.
Toppilan sataman toiminta lakkasi lopullisesti keväällä 2012. Kiinteä satamanosturi ja muu varustus satamasta purettiin jo aikaisemmin. Toiminta oli vähäistä koko 2000-luvun ja viimeisinä vuosina Toppilaan tuotiin enää sementtiä ja siellä vieraili säännöllisesti sementinkuljetusalus Envik vuoden 2011 jouluun saakka. Sataman suurin syvyys oli 5,8 metriä, ja laituripituus 450 metriä. Koko alue on jo aikaisemmin kaavoitettu Toppilansalmi-nimiseksi asuinalueeksi.
Vihreäsaaren öljysatama Oulujoen pohjoisrannalla on kaupungin tärkein öljysatama. Sataman syväys on 10,0 metriä. Laitureita on kaksi: öljy- sekä bulk-laiturit. Bulk-laiturilla on kuuden ja kahdeksan tonnin satamanosturit. Satama on avattu liikenteelle vuonna 1963.
Oritkarin ja Nuottasaaren satamiin on rautatieyhteys. Toppilaan ja Vihreäsaareen johtaneet raiteet purettiin vuonna 2010.
Rahtiliikenne

Oulun sataman tavaraliikenne oli vuonna 2011 suuruudeltaan vajaa 3,6 miljoonaa tonnia. Ulkomaan tavaraliikenteessä tuonnin osuus oli 1,440 ja viennin 1,348 miljoonaa tonnia. Ulkomaanliikenteessä tuonnin suurimmat tavararyhmät olivat kemikaalit (0,722 milj.t) sekä sellu ja puuhioke (0,331 milj.t.); viennin suurin tavararyhmä oli paperi ja kartonki (0,790 milj.t). Ulkomaan liikenteen ohella sataman tavaratilastoja kasvatti 2011 erityisesti rannikkoliikenteenä Ouluun tuotu öljy (0,583 milj.t).
Oulun sataman vuosittainen rahtiliikenne:
| vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 1-8/2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteensä milj. tonnia | 2,5 | 2,7 | 2,4 | 3,0 | 3,4 | 3,5 | 3,1 | 3,6 | 3,6 | 1,9 (*) |
(*) Alkuvuoden 2012 rahtitilastossa on vain ulkomaanliikenne. Kotimaan rahti tulee tämän lisäksi.
Kuvia

Rahtialus lähestyy Vihreäsaaren satamaa marraskuussa 2006.
Vihreäsaaren satamaa maaliskuussa 2009.
Rahtialus M/S TransPulp Oritkarin satamassa maaliskuussa 2009.
Wagenborg-varustamon rahtialus Frank W. Nuottasaaren sataman päälaiturissa maalis­kuussa 2009. Takana Stora Enson tehdas.
Nuottasaaren sataman kemikaalilaiturit maaliskuussa 2009.
M/S KCL Ballerina Toppilassa Finnsementin sementtiaseman luona tammikuussa 2007.
Toppilan satamaa toisen maailmansodan aikana, syksyllä 1944. Kuvassa lastataan Röytän maihinnousujoukkoja.
Laivoja Toppilan satamassa, luultavasti 1930-luvulla.
Toppilan satamaa vuonna 1893, höyrysiipialus S/S Uleåborg.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oulun satama Wikimedia Commonsissa
Oulun Satama
Webkamera satamasta
Oulun liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Liikenne:   Oulun liikenne  Oulun seudun liikenne  Potnapekka 
Liikennekeskukset:   Kivisydän  Oritkarin yhdistettyjen kuljetusten terminaali  Oulun lentoasema  Oulun asemakeskus  Oulun rautatieasema  Oulun satama  Pikkaralan rautatieasema  Toppilan rautatieasema  Tuiran rautatieasema 
Oulu kautta kulkevat tiet:   Valtatie 4  Valtatie 20  Valtatie 22  Seututie 815  Seututie 816  Seututie 834  Seututie 836  Seututie 847  Seututie 849  Yhdystie 8300  E8  E75 
Oulun kautta kulkevat rautatiet:   Pohjanmaan rata  Oulu–Tornio-rata  Oulu–Kontiomäki-rata 
Katuja:   Aleksanterinkatu  Isokatu  Kauppurienkatu  Kirkkokatu  Pakkahuoneenkatu  Rantakatu  Rautatienkatu  Saaristonkatu  Torikatu  Uusikatu  Yliopistokatu 
Sillat:   Erkkolan silta  Kiskopolun silta  Joutsensilta  Möljän silta  Rautasilta  Sangin silta  Tuiran sillat 
Muut kaupungin sisäiset tiet:   Hetekyläntie  Joloksentie  Merikoskenkatu  Raitotie  Poikkimaantie  Seututie 833  Seututie 848  Valtatie 
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat:  Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat:  Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat:  Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat:  Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
Tasaday-heimo

Tasaday on vuonna 1971 Mindanaolta, Filippiinien toiseksi suurimmalta saarelta, löydetty ihmisheimo, joka eli eristyksissä sademetsässä kivikauden tasolla. Koko heimo saattoi kuitenkin olla keksitty.
Heimon löytyminen ja huijaus

1970-luvulla tasaday-heimo herätti laajaa mielenkiintoa eri puolilla maailmaa. Antropologeja ja muita tutkijoita kiinnostivat heimon keräilyelämäntapa, heidän tuntematon kielensä ja eristäytynyt elämäntapansa. Heimo ei käyttänyt vaatteita, sillä ei ollut aseita eikä sen kielessä ollut vastinetta sanalle sota. Vuonna 1972 kontaktit ulkomaailmaan lopetettiin täysin.
Länsimaiset toimittajat tapasivat heimon jäseniä uudelleen vuonna 1986. Tällä kertaa heimolaiset asuivat majoissa ja pukeutuivat länsimaisiin vaatteisiin. Koko heimon epäillään olleen hallituksen poliittisista syistä keksimä huijaus. Vuonna 2005 tasaday-heimolaisten lukumäärä oli 160.lähde?
Heikkilänkangas

| Heikkilänkangas |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Heikkilänkangas korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Maikkulan suuralue
Kaupunginosa nro:  33
Väkiluku:  1 395  31.12.2023
Työpaikkoja:  81 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Heikkilänkangas, Heikkilänsaari
Heikkilänkankaan monitoimitalo
Heikkilänkangas on Oulun 33. kaupunginosa. Kaupunginosa syntyi vuonna 2004, kun Madekosken kaupunginosa jaettiin kahtia. Heikkilänkangas sijaitsee Oulujoen ja Oulu–Kontiomäki-rautatien välisellä alueella noin kahdeksan kilometrin päässä keskustasta. Se kuuluu Maikkulan suuralueeseen ja rajoittuu idässä Madekoskeen sekä lännessä Iinattiin. Asukkaita Heikkilänkankaalla on noin 1 500.
Heikkilänkangas on lähiötyylinen, pääasiassa 2000-luvulla valmistuneita omakoti- ja rivitaloja käsittävä asuinalue. Liikenneyhteydet keskustan ja Kajaanin suuntaan ovat hyvät. Peruspalveluiden tarjonta on keskitetty Maikkulan suuralueen keskukseen. Alueella on päiväkoti ja koulu (luokat 1–2).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heikkilänkangas Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Savanninorsu

| Savanninorsu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Norsueläimet Proboscidea
Heimo::  Norsut Elephantidae
Suku::  Afrikannorsut Loxodonta
Laji::  africana
Kaksiosainen nimi
 Loxodonta africana  (Blumenbach, 1797) 
Katso myös
   Savanninorsu Wikispeciesissä   Savanninorsu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Savanninorsu eli pensasnorsu (Loxodonta africana) on suurin nykyisin elävä maaeläin.
Savanninorsu on yksi kolmesta afrikannorsulajista. Muita lajeja ovat metsänorsu (Loxodonta cyclotis) ja sukupuuttoon kuollut Loxodonta adaurora. Metsänorsua ja savanninorsua pidettiin aikaisemmin yhtenä lajina, jota kutsuttiin nimellä afrikannorsu. DNA-testit kuitenkin osoittivat niiden olevan eri lajit.
Savanninorsu voi kasvaa 3,5 metriä korkeaksi ja seitsemän tonnia painavaksi. Syöksyhampaat voivat olla yli kolme metriä pitkät. Suurin tunnettu hammas painoi 117 kilogrammaa. Otsa on kupera, selkä hieman kovera ja kärsä poikkiharjainen. Korvat ovat jopa 1,5 metriä korkeat ja miltei yhtä leveät.
Savanninorsuja tavataan Afrikassa tropiikin pohjoisosista Malista lauhkean vyöhykkeen eteläosiin Etelä-Afrikkaan. Savanninorsuja tavattiin ennen maanviljelyajan alkua koko Afrikassa, mutta sen levinneisyysalue on nykyään erittäin sirpaloitunut.
Savanninorsuja elää vaihtelevissa elinymäristöissä, ja niitä tavataan vuoristometsissä, miombo- ja mopanemetsissä, tiheiköissä, savannilla, heinämailla ja aavikoilla. Puoliaavikoille sopeutuneita Luoteis-Namibian Damaramaan niin kutsuttuja aavikkonorsuja pidetään yleensä erikoistuneina savanninorsujen osapopulaatioina. Ne etsivät ravintonsa ja vetensä aavikon keitaista.
Savanninorsujen elämäntyyli vaihtelee huomattavasti elinympäristöjen vaatimusten mukaan, ja norsut voivat liikkua pitkiäkin matkoja kuivissa elinympäristöissä tai kausittaisen vaihtelun takia. Jos ruokaa ja vettä on saatavilla tarpeeksi, savanninorsut elävät varsin paikoillaan, mutta norsut voivat olla myös vaeltavia tai lähes koko ajan kierteleviä.
Savanninorsun uhanalaisuus arvioitiin ensimmäisen kerran vuoden 2021 Punaisessa kirjassa, missä se merkittiin erittäin uhanalaiseksi. Sen osapopulaatiot ovat hiipumassa kaikkialla sen levinneisyysalueella, ja vuosien 2006–2016 aikana arviolta kannan koko laski arviolta 30 prosenttia. Väheneminen ei kuitenkaan ole tasaista, sillä jotkin osapopulaatiot ovat vakaita ja jotkin jopa kasvusuunnassa. Suurin syy kannan pienemiselle on salametsästys norsunluun takia.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Afrikannorsu (Loxodonta africana)
ITIS: Loxodonta africana (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Loxodonta africana, African bush elephant (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Loxodonta africana, the African elephant (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Loxodonta africana:  Wikidata: Q36557  Wikispecies: Loxodonta africana  ARKive: loxodonta-africana  BOLD: 27317  CoL: 3W9KV  CMS: loxodonta-africana  ECOS: 7724  EoL: 289808  EPPO: LOXDAF  GBIF: 2435350  iNaturalist: 43694  IRMNG: 10804058  ITIS: 584939  IUCN: 181008073  MDD: 1000522  MSW: 11500009  NBN: NHMSYS0000376837  NCBI: 9785  Observation.org: 79415  Open Tree of Life: 541936  Paleobiology Database: 157818  Paleobiology Database: 157818  Species+: 4521  TSA: 9688 
Elephas africanus:  Wikidata: Q47311755  GBIF: 8781257  ZooBank: 55DEB564-42A0-4810-9BA8-620B1F3410BE
Ally McBeal

| Ally McBeal |
| --- | --- |

Tyyli:   Draama  Komediadraama  Surrealismi 
Kestoaika:  45 minuuttia
Luoja(t):  David E. Kelley
Pääosissa:   Calista Flockhart  Courtney Thorne-Smith  Greg Germann  Lisa Nicole Carson  Jane Krakowski  Vonda Shepard  Portia de Rossi  Lucy Liu  Peter MacNicol  Gil Bellows 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Fox (Yhdysvallat) MTV3, FOX (Suomi)
Esitetty:  8. syyskuuta 1997 – 20. toukokuuta 2002
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  112
Tunnuskappale:  Searchin' My Soul (Vonda Shepard)
Tuotanto
Tuottaja(t):   Kayla Alpert (2000–01)  Kim Hamberg (1998–2002)  Mike Listo (1997–2000)  Jack Philbrick (2000–02)  Steve Robin (1997–2002)  Pamela J. Wisne (1997–2002) 
Vastaava(t) tuottaja(t):   David E. Kelley  Bill D'Elia 
Aiheesta muualla
IMDb 
Ally McBeal on vuosina 1997–2002 tuotettu yhdysvaltalaisen FOX-televisiokanavan draamakomediasarja, joka kertoo bostonilaisen Cage & Fish -lakiasiaintoimiston tapahtumista. Sarja ei käsittele pelkästään oikeusjuttuja, vaan nimihenkilön ja muidenkin ihmissuhteita. Nimiroolia, Ally McBeal -nimistä juristia esitti Calista Flockhart. Sarjan käsikirjoittaja-tuottajana toimi David E. Kelley. Sarja voitti muun muassa seitsemän Emmy-palkintoa ja neljä Golden Globea (lisäksi sarja sai useita ehdokkuuksia). Vuonna 1999 sarjasta tuotettiin myös lyhytikäiseksi jäänyt Ally-niminen spin-off-rinnakkaissarja, jossa kuvamateriaalia otettiin alkuperäisestä sarjasta ja jaksojen pituus lyheni oikeussalikohtausten poistamisen myötä puolen tunnin mittaisiksi.
Sarjan musiikista on ilmestynyt vuonna 1998 kokoelma Songs from Ally McBeal.
Sarjan erikoisuutena olivat Allyn hallusinaatiot (muun muassa tietokoneella animoitu tanssiva vauva, joka valittiin sarjaan päähenkilön biologisen kellon vertauskuvaksi).
Päähenkilöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Calista Flockhart   | … |   Ally McBeal    |
|   Greg Germann   | … |   Richard Fish    |
|   Jane Krakowski   | … |   Elaine Vassal    |
|   Gil Bellows   | … |   Billy Thomas (1997–2000)    |
|   Lisa Nicole Carson   | … |   Renée Radick (1997–2001)   |
|   Courtney Thorne-Smith   | … |   Georgia Thomas (1997–2000)    |
|   Peter MacNicol   | … |   John Cage    |
|   Vonda Shepard   | … |  Cocktail-baarin laulaja Vonda Shepard   |
|   Lucy Liu   | … |   Ling Woo (1998–2001)   |
|   Portia de Rossi   | … |   Nelle Porter (1998–2002)   |
|   Robert Downey Jr.   | … |   Larry Paul (2000–2001)   |
|   James LeGros   | … |   Mark Albert (2000–2001)   |
|   Regina Hall   | … |   Corretta Lipp (2001–2002)   |
|   Josh Hopkins   | … |   Raymond Milbury (2001–2002)   |
|   James Marsden   | … |   Glenn Foy (2001–2002)   |
|   Julianne Nicholson   | … |   Jenny Shaw (2001–2002)   |
|   Barry Humphries (lopputeksteissä nimellä Dame Edna Everage)   | … |   Claire Otoms (2001–2002)   |
|   Hayden Panettiere   | … |  Maddie Harrington   |
|   Dyan Cannon   | … |  Tuomari Jennifer ”Whipper” Cone   |
Aiheesta muualla

Sarjasta TKtv sivuilla
Ally McBeal Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tv.comin sivut sarjasta (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Parhaan komediasarjan Primetime Emmy -palkinto |
| --- | --- |
 Murphy Brown (1990)  Terveydeksi (1991)  Murphy Brown (1992)  Seinfeld (1993)  Frasier (1994)  Frasier (1995)  Frasier (1996)  Frasier (1997)  Frasier (1998)  Ally McBeal (1999)  Will & Grace (2000)  Sinkkuelämää (2001)  Frendit (2002)  Kaikki rakastavat Raymondia (2003)  Sukuvika (2004)  Kaikki rakastavat Raymondia (2005)  Konttori (2006)  30 Rock (2007)  30 Rock (2008)  30 Rock (2009)  Moderni perhe (2010)  Moderni perhe (2011)  Moderni perhe (2012)  Moderni perhe (2013)  Moderni perhe (2014)  Rouva varapresidentti (2015)  Rouva varapresidentti (2016)  Rouva varapresidentti (2017)
Knuutila

| Knuutila |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Knuutila korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Maikkulan suuralue
Kaupunginosa nro:  25
Väkiluku:  1 434  31.12.2023
Työpaikkoja:  101 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Knuutilankangas, Knuutilanranta
Vesitorni Knuutilankankaantien päässä.
Knuutila eli Knuutilankangas on Oulun 25. kaupunginosa. Se sijaitsee Maikkulan suuralueella, Maikkulan keskuksen välittömässä läheisyydessä, noin viiden kilometrin päässä keskustan itäpuolella. Alue on muodostunut rantaniittyjen ylle kohoavalle harjulle, ja alueen maamerkkinä toimii Knuutilankankaan vesitorni. Asukkaita kaupunginosassa on noin 1 400.
Kaupunginosa sijaitsee Knuutilankankaan harjulla, alue on pohjavesialuetta. Rakennuskanta on pääosin rivitaloja. Liikenneyhteydet keskustan suuntaan ovat hyvät. Oulujoen rantaan levittäytyvää osa-aluetta kutsutaan Knuutilanrannaksi.
Knuutila syntyi vuonna 2004, kun Maikkulaan kuuluneista Knuutilankankaan ja Knuutilanrannan osa-alueista muodostettiin oma kaupunginosa. Sitä ennen Oulun virallista kaupunginosajakoa oli muutettu edellisen kerran vuonna 1968.
Kaupunginosalla on oma koulunsa, Knuutilankankaan ala-aste, jonka rehtorina toimii Katriina Niinimäki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Knuutila Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Luettelo Ryan Goslingin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Palkinnot ja ehdokkuudet
| Palkinto | Voitto | Ehdokkuus |
| Oscar | 0 | 2 |
| Golden Globe | 1 | 5 |
| Bafta | 0 | 1 |
| SAG | 0 | 4 |
Viitteet
Tämä on luettelo Ryan Goslingin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.
| Oscar-palkinto> Vuosi | Oscar-palkinto> Elokuva | Oscar-palkinto> Kategoria | Oscar-palkinto> Tulos | Oscar-palkinto>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | Half Nelson | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
| 2016 | La La Land | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
Bafta-palkinto
| Vuosi | Elokuva | Kategoria | Tulos |  |
| 2016 | La La Land | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
Critics' Choice Movie Awards
| Vuosi | Elokuva | Kategoria | Tulos |  |
| 2006 | Half Nelson | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
| 2007 | Lars ja se ainoa oikea | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
| 2010 | Blue Valentine | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Drive | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Vallan kääntöpuoli | Paras näyttelijäkokoonpano | Ehdokkuus |  |
| 2016 | La La Land | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
| 2018 | Ensimmäisenä kuussa | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
Golden Globe
| Vuosi | Elokuva | Kategoria | Tulos |  |
| 2007 | Lars ja se ainoa oikea | Paras miespääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Ehdokkuus |  |
| 2010 | Blue Valentine | Paras miespääosa draamaelokuvassa | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Vallan kääntöpuoli | Paras miespääosa draamaelokuvassa | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Hölmö hullu rakkaus | Paras miespääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Ehdokkuus |  |
| 2016 | La La Land | Paras miespääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Voitto |  |
Satellite Awards
| Vuosi | Elokuva | Kategoria | Tulos |  |
| 2006 | Half Nelson | Paras näyttelijä – Draama | Ehdokkuus |  |
| 2007 | Lars ja se ainoa oikea | Paras näyttelijä – Musikaali tai komedia | Voitto |  |
| 2010 | Blue Valentine | Paras näyttelijä – Draama | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Drive | Paras näyttelijä – Draama | Voitto |  |
| 2012 | The Place Beyond the Pines | Paras miessivuosa | Ehdokkuus |  |
| 2016 | La La Land | Paras näyttelijä – Musikaali tai komedia | Ehdokkuus |  |
| 2018 | Ensimmäisenä kuussa | Paras näyttelijä – Draama | Ehdokkuus |  |
Screen Actors Guild Awards
| Vuosi | Elokuva | Kategoria | Tulos |  |
| 2006 | Half Nelson | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
| 2007 | Lars ja se ainoa oikea | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
| 2015 | The Big Short | Paras näyttelijäkokoonpano | Ehdokkuus |  |
| 2016 | La La Land | Paras miespääosa | Ehdokkuus |  |
Aiheesta muualla

Ryan Gosling Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Livvinkarjala

| Livvinkarjala |
| --- | --- |
 Karjalan kielen murrealueet (englanniksi)   1) varsinaiskarjala 1a) vienankarjala, eli pohjoiskarjala   1b) eteläkarjala   2) aunuksenkarjala, eli livvi
Oma nimi:  liygi (livvin kieli)
Muu nimi:  livvi, aunuksenkarjala, aunus
Tiedot
Alue:   Karjalan tasavalta  Suomi
Puhujia:  14 100–25 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  uralilaiset kielet
Kieliryhmä:  suomalais-ugrilaiset kielet itämerensuomalaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  fiu (muut suomalais-ugrilaiset kielet)
ISO 639-3:  olo
 Ohje 
Livvinkarjala eli livvi eli aunuksenkarjala on uralilaiseen kielikuntaan kuuluva itämerensuomalainen kielimuoto, jota pidetään tavallisesti toisena karjalan kielen päämurteista varsinaiskarjalan ohella. Jotkut tutkijat ovat pitäneet sitä myös omana kielenään. Livvinkarjalan puhujat eli livviköt käyttävät kielestään nimitystä livvin kieli ja kutsuvat itseään endonyymillä liygiläine ja livviköi.