stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Neulaproteat

| Neulaproteat |
| --- | --- |
 Leucospermum tottum
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Proteales
Heimo::  Proteakasvit Proteaceae
Suku::  Neulaproteat Leucospermum  R.Br. (1810)
Katso myös
   Neulaproteat Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Neulaproteat (Leucospermum) on proteakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on 48 lajia. Niitä esiintyy Etelä-Afrikassa ja yksi laji myös Kaakkois-Afrikassa Zimbabwesta Mosambikiin. Neulaproteat ovat kasvumuodoltaan pensaita tai pieniä puita ja eräät lajit kasvavat vartensa rennon maanmyötäisesti. Niiden kukinnot ovat proteoiden tapaan pyöreitä kookkaita latvakukintoja, joissa on näkyvissä runsaasti pidentyneitä emin vartaloita.
Lajeja

Sukuun kuuluu kolme suomeksi nimettyä lajia:
heloneulaprotea (Leucospermum conocarpodendron)
leveäneulaprotea (Leucospermum cordifolium)
kaitaneulaprotea (Leucospermum lineare)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Leucospermum
Suomen Lajitietokeskus: Neulaproteat – Leucospermum
Naarajärvi (Kuopio)

| Naarajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kuopio
Koordinaatit:  62°54′50″N, 27°15′20″E
Järvinumero:  04.284.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,4 m 
Rantaviiva:  30,66 km 
Pinta-ala:  2,85 km² 
Tilavuus:  0,00862 km³ 
Keskisyvyys:  3 m 
Suurin syvyys:  29 m 
 fiNaarajärvi 
Naarajärvi on rantaviivaltaan mutkainen, valtaosin matala järvi Kuopiossa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,8 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 20 kilometriä länteen.
Maantiede

Naarajärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 5,5 kilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista ja salmista. Vain 13 hehtaaria järvestä on vähintään 10 metriä syvä. Järven luoteinen osa on matalaa, kaakkoisosassa on noin kolmen hehtaarin laajuinen alue, jonka syvyys on vähintään 20 metriä. Naarajärven huomattavimmat niemet ovat Suottaniemi, Naaranniemi ja Käänniänniemi, jotka jakavat järveä kapeisiin kaakkois–luoteissuuntaisiin lahtiin.
Naarajärven yhdeksästä saaresta laajin on järven luoteisosan yli nelihehtaarinen Matosaari. Järven kaakkoisen syvänteen pohjoispuolella sijaitsee Makuusaaret. Naarajärven rannoilla on haja-asutusta, kaakkoisen syvänteen kohdalla ranta on melko jyrkkää.
Naarajärvi saa vettä Salinjokea pitkin kaakosta Iso Salinjärvestä (128,4 metriä mpy) ja luoteesta Pieni-Naarasta (121,0 metriä mpy). Naarajärven luusua sijaitsee Käänniänlahden pohjoisrannalla, josta vesi virtaa Ruhtoman ja Kaislasen kautta Suuri-Palonen-Pieni-Paloseen (119,4 metriä mpy).
Naarajärven vesitilavuus on 8 622 000 kuutiometriä.
Naarajärven länsipuolella sijaitsee Kymijoen päävesistöön kuuluva Saittajärvi. Järvien välinen kannas on kapeimmillaan alle kilometrin.
Naarajärvi (04.284.1.025) kuuluu Suovunjärven valuma-alueeseen (04.284), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden yläosan alue (04.28) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Suovunjärven alueeseen kuuluu 47 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Naarajärvi, Suuri-Palonen-Pieni-Palonen, Iso Salinjärvi ja Rääpys-Rytky. Alueen järvistä seitsemäntoista on yli kymmenen hehtaarin laajuisia.
Neusis

Neusis
Neusis on antiikin kreikkalaisten matemaatikkojen käyttämä geometrinen rakenne.
Geometrinen rakenne

Neusis koostuu tietyn mitan (a) pituisen elementin sovitusviivasta kahden käyrän (l  ja m) väliin niin, että viiva a tai sen jatke kulkee pisteen p kautta. Toisin sanoen viivan toisen pään täytyy sijaita käyrällä l ja toisen pään käyrällä m niin, että viiva a suuntautuu kohti pistettä p.
Neusis voidaan muodostaa käyttämällä "Neusis viivotinta": viivotinta, joka on kiinnitetty pisteen p kohdalle. Kuvassa viivottimen toinen pää on merkitty keltaisella pallolla, jossa on ristikko. Tämä piste merkitsee viivoittimen nollakohtaa. Toinen, sinisellä merkitty piste, kuvaa etäisyyttä origosta. Keltaista pistettä siirretään käyrää l pitkin kunnes sininen piste osuu käyrälle m. Näin löydetty viivoittimen etäisyys on merkitty kuvaan tummansinisellä palkilla.
Käyttö

Neusis on ollut tärkeä työkalu ratkaistaessa geometrisia ongelmia, jotka eivät ole geometrisia konstruktiotehtäviä. Esimerkiksi kulman jakaminen kolmeen yhtä suureen osaan ja tasasivuisen seitsenkulmion muodostamisessa. Muun muassa Arkhimedes käytti neusista, mutta hiljalleen sen käyttö unohtui.
Unohtuminen

Matematiikan historiaa tutkineen Thomas Little Heathin mukaan kreikkalainen matemaatikko Oinopides (noin 440 eaa.) oli ensimmäinen, joka suosi geometrisia konstruktiotehtäviä neusiksen käytön sijasta. Hippokrates Khioslainen mahdollisesti pyrki välttämään neusiksen käyttöä. Sata vuotta myöhemmin Eukleides vähätteli neusiksen merkitystä teoksessaan Alkeet.
Seuraava hyökkäys neusista vastaan tuli noin 400 luvulla eaa., jolloin Platonin idealismi kasvatti suosiotaan. Tämän vaikutuksen myötä syntyi kolme geometristen ongelmien luokkaa:
Ongelmat, jotka koostuvat suorista viivoista ja ympyröistä (geometriset konstruktiotehtävät)
ongelmat, joissa on mukana myös toisen asteen käyriä (ellipseja, paraabeleja ja hyperbelejä) ja
ongelmat, joiden ratkaisemisessa tarvitaan muita työkaluja, kuten neusis.
Lopulta neusis oli soveltuva vain ongelmiin, joita ei voitu ratkaista muilla keinoilla. Neusiksesta tuli viimeinen vaihtoehto, jota käytettiin vain kun kaikkia muita oli jo kokeiltu.
Käännös suomeksi
Niina Kantola

Niina Kantola (s. 15. elokuuta 1975) on suomalainen pesäpalloilija. Kantola edusti urallaan Superpesiksessä Oulun Lippoa ja Viinijärven Urheilijoita. Kantola saavutti kaksi SM-kultaa kaudella 1994 ja kaudella 1995, kaksi SM-hopeaa kaudella 1999 ja kaudella 2000 ja kaksi SM-pronssia kaudella 1993 ja kaudella 1996. Kantola pelasi viisi Itä-Länsi-ottelua vuosina 1996, 1997, 1998, 2000 ja 2001. Hän pelasi ulkokentällä ykkösvahtina. Kantola pelasi 208 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi 11 kunnaria ja 132 tavallista juoksua, toi 180 juoksua ja keräsi 1 092 kärkilyöntipistettä.
Phil Cavarretta

Phil Cavarretta
Philip Joseph ”Phil” Cavarretta (19. heinäkuuta 1916 – 18. joulukuuta 2010) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi Major League Baseball -tasolla Chicago Cubsissa (1934–1953) ja Chicago White Soxissa (1954–1955).
Cavarretta valittiin vuonna 1945 National Leaguen ”Most Valuable Playeriksi”. Hän toimi Chicago Cubsin joukkueen johtajana vuosina 1951–1953.  Hän oli nelinkertainen All-Star-pelaaja.
Nepalin morsian

| Nepalin morsian |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Tiina Madisson
Käsikirjoittaja:  Tiina Madisson
Tuottaja:   Kirsi Mattila  Alexander Kristiansen  Joonas Kauppinen 
Säveltäjä:  Salla Luhtala
Kuvaaja:   Marita Hällfors  Anna Karatvuo  Chandraman Dongol 
Leikkaaja:  Katja Pällijeff
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Osuuskunta Icebreaker Productions
Levittäjä:  Yle
Ensi-ilta:   2020-03-055. maaliskuuta 2020  
Kesto:  71 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  260 357 euroa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nepalin morsian on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut suomalainen dokumenttielokuva, jonka on ohjannut Tiina Madisson. Elokuva kertoo nepalilaisesta tytöstä, jolle tämän perhe on suunnittelemassa järjestettyä avioliittoa.
Nepalin morsian sai ensi-iltansa Tampereen elokuvajuhlilla 5. maaliskuuta 2020.
Nesher

| Nesher |
| --- | --- |

 vaakuna
 Nesher
 Koordinaatit: 32°46′N, 35°03′E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Haifa
Väkiluku (2018):  23 983
 
 www.nesher.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nesher (hepr. ‏נשר‎) on kaupunki Israelin Haifan hallintoalueella Haifan kaupungin vieressä. Sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 23 983.
Maantiede

Nesher sijaitsee Israelin pohjoisosassa noin kuusi kilometriä Haifan kaupungista kaakkoon.
Historia

Nesher perustettiin vuonna 1925 asuinpaikaksi Nesherin sementtitehtaan työntekijöille. Paikka käsitti jonkin aikaa lähinnä pieniä puutaloja. Israelin itsenäisyyssodan aikana vuonna 1948 Israelin asevoimat valtasivat kaksi läheistä arabien asuttamaa kylää, joiden asukkaat pakenivat. Hylättyjen kylien alueet liitettiin myöhemmin Nesheriin. Sittemmin Nesher on kasvanut etenkin monien haifalaisten tai Haifassa työllistyneiden muuttaessa kaupunkiin. Oma kaupunkinsa Nesheristä tuli vuonna 1995.
Väestö

Nesherin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 23 983. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 20 900, vuonna 1968 9 450 ja vuonna 1948 noin 1 500.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nesher Wikimedia Commonsissa
Paikallista maisemaa.
Nesherin sementtitehdas.
Noah Gray-Cabey

| Noah Gray-Cabey |
| --- | --- |
 Noah Gray-Cabey Comic-Conissa 2006
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. marraskuuta 1995 (ikä 28)  Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Ammatti:  Näyttelijä, pianisti
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Micah Sanders (Heroes)
Aiheesta muualla
IMDb 
Noah Gray-Cabey (s. 16. marraskuuta 1995) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja pianisti. Hänellä oli huomattavat roolit televisiosarjoissa My Wife and Kids ja Heroes.
Gray-Cabey syntyi Chicagossa, Illinoisissa, mutta asuu Mainessa. Hän osoittautui varhaiskypsäksi muusikoksi; jo alle kymmenvuotiaana hän oli esiintynyt kansainvälisesti.
Televisiosarjojen ohella Gray-Cabey on esiintynyt muun muassa elokuvassa Lady in the Water (2006). Hänellä on kolme sisarusta.
Aiheesta muualla

Noah Gray-Cabey Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Phil Brown (juoksija)

Philip Andrew "Phil" Brown (s. 6. tammikuuta 1962 Birmingham) on brittiläinen pikajuoksija ja olympiamitalisti. Hän oli Britannian joukkueen mukana voittamassa olympiahopeaa pitkästä viestistä vuoden 1984 kesäolympialaisista Los Angelesista. Lisäksi Brown on viestijoukkueen mukana saavuttanut myös MM-hopeaa vuoden 1987 MM-kisoista Roomasta ja MM-pronssia vuoden 1983 MM-kisoista Helsingistä sekä EM-hopeaa vuoden 1982 EM-kilpailuista Ateenasta. Aikuisten arvokisamitalien lisäksi Brown on saavuttanut alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuista pikaviestin hopeaa vuonna 1979 Puolan Bydgoszczissa.
Brownin serkku on niin ikään pikajuoksijana olympiamitaleita saavuttanut jamaikalainen Don Quarrie.
Nepalin kongressipuolue

Nepalin kongressipuolue (nepaliksi नेपाली काँग्रेस) on nepalilainen uudistusmyönteinen keskusta-sosiaalidemokraattinen puolue.
Puolueen puheenjohtaja on Khadga Prasad Sharma Oli.
Vuoden 1999  vaaleissa 1999 se oli kannatukseltaan maan suurin puolue ja 37,3 prosenttia äänistä. Silloin sitä johti Girija Prasad Koirala (G. P. Koirala). Se on sosialistisen internationaalin jäsen.
Kongressipuolueen edeltäjä Nepalin kansallinen kongressi perustettiin maanpaossa Kalkutassa 25. tammikuuta 1947, ja se johti pian koko maan laajuisia Rana-dynastian vastaisia mielenosoituksia. Vuonna 1950 Nepalin kansallinen kongressi ja Nepalin demokraattinen kongressi (perustettu 1948) yhdistyivät Kalkutassa ja julistivat aseellisen taistelun Ranoja vastaan. Aseellinen vallankumous Ranoja vastaan alkoi 1950 hyökkäyksellä Birgunjiin maanpaossa olleen kuningas Tribhuvanin tuella.
Kongressipuolue otti ohjelmakseen demokraattisen sosialismin 1956. Vuoden 1959 vaaleissa se sai murskavoiton ja pyrki yhteiskunnan uudistamiseen demokraattisin keinoin. Vuoden 1960 kuninkaallisen vallankaappauksen jälkeen puolueen johtaja Bishweshwar Prasad Koirala (B. P.) ja monet muut johtohenkilöt vangittiin tai he pakenivat Intiaan. B. P. Koirala vapautettiin vasta 1967, ja yleisen armahduksen turvin useat johtohenkilöistä palasivat maahan 1979.
Puolueet olivat kiellettyjä 1960–1963 ja panchayat-järjestelmän aikana, mutta Kongressipuolue jatkoi maanalaisena järjestönä ja oli oppositioryhmien ydin. Se pyrki feodaalijärjestelmän purkamiseen, ehdotti perusteollisuuden kansallistamista ja progressiivista verotusta maaomaisuudelle, kiinteistöille, palkoille, tuotoille ja ulkomaisille sijoituksille. Kongressipuolue järjesti kansannousuja vuorilla ja Terain tasangolla.
Vuoden 1980 kansanäänestyksessä se kannatti monipuoluejärjestelmää panchayatin sijaan. Kun vaatimus ei mennyt läpi, se boikotoi vaaleja 1981 eikä hyväksynyt uutta hallitusta. B. P. Koiralan kuolema 1982 heikensi puoluetta edelleen.
1980-luvulla Kongressipuolue hylkäsi kansallistamisvaatimukset ja alkoi tukea sekataloutta, yksityistämistä ja markkinataloutta tietyillä alueilla. Ulkopolitiikassa se kannattaa liittoutumattomuutta ja hyviä välejä Intian kanssa. Kongressipuolue boikotoi myös vuoden 1986 vaaleja mutta sai osallistua vuoden 1987 paikallisvaaleihin. Mielenosoituskieltoa uhmaten se järjesti joukkoprotesteja eri kommunistiryhmittymien kanssa tammikuussa 1990, mikä oli demokratialiikkeen alkupiste.
Kongressipuolueen koettua nöyryyttävän vaalitappion K.P. Bhattarain johdolla kommunisteille vuoden 1991 vaaleissa puoluejohtaja erosi ja veteraanipoliitikko G. P. Koirala valittiin sen parlamenttiryhmän johtoon. Pääministerinä hän muodosti ensimmäisen demokraattisen hallituksen kahteen vuosikymmeneen.
Vakava riita hätätilan jatkamisesta johti vuonna 2002 Nepalin kongressipuolueen (demokraattinen) eroon entisen pääministeri Sher Bahadur Deuban johdolla.
Nil-Saint-Vincent-Saint-Martin

| Nil-Saint-Vincent-Saint-Martin |
| --- | --- |
 Belgian keskipiste Nil-Saint-Vincent-Saint-Martinissa.
 Nil-Saint-Vincent-Saint-Martin
 Koordinaatit: 50°38′N, 4°40′E 
Valtio:  Belgia
Maakunta:  Brabant Wallon
Arrondissementti:  Nivelles
Kunta:  Walhain
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  1457
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nil-Saint-Vincent-Saint-Martin on nykyinen kylä ja entinen Belgian kunta Valloniassa, Brabant Wallonin maakunnassa. Vuonna 1976 kunnasta tuli osa Walhainin kuntaa.
Kylät, Nil-Saint-Vincent ja Nil-Saint-Martin yhdistyivät vuonna 1812.
Nähtävyydet

Nil-Saint-Vincent-Saint-Martinissa sijaitsee lukuisa määrä nähtävyyksiä.
Tiègen tuulimylly (ransk. Moulin de Tiège) on rakennettu vuonna 1834, ja sen on rakentanut Thienpontin perhe. Mylly oli käytössä 23. kesäkuuta 1946 saakka ja nykyään rakennus noteerataan ”monument classé” -rakennukseksi.
Nähtävyydet > Belgian keskipiste

Institut Géographique National, belgialainen kansallinen kartografiapalvelu, on laskenut Belgian maantieteellisen keskipisteen sijaitsevan Nil-Saint-Vincentissä. Arkkitehti Bernard Defrenne on suunnitellut monumentin keskipisteeksi laskettuun kohtaan. Monumentti paljastettiin 22. elokuuta 1998. Keskipisteen sijainti on 50°38′28″N, 4°40′05″E.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nil-Saint-Vincent-Saint-Martin Wikimedia Commonsissa
Tiègen tuulimyylly
Saint Vincentin kirkko.
Phil Cayzer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Australian Helsingin soutujoukkue vuonna 1952. Cayzer eturivissä toinen vasemmalta. |  Australian Helsingin soutujoukkue vuonna 1952. Cayzer eturivissä toinen vasemmalta. |  Australian Helsingin soutujoukkue vuonna 1952. Cayzer eturivissä toinen vasemmalta. |  |
Maa:   Australia
Miesten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | kahdeksikko |  |
Philip Arthur ”Phil” Cayzer (13. toukokuuta 1922 – 15. heinäkuuta 2015) oli australialainen soutaja ja olympiamitalisti.
Cayzer kuului Australian olympiapronssia voittaneeseen kahdeksikkojoukkueeseen Helsingissä 1952. Yhdysvallat ja Neuvostoliitto olivat Australiaa nopeampia, ja neljänneksi soutaneen Ison-Britannian Australia voitti 1,7 sekunnin erolla.
Cayzer kuoli 93-vuotiaana 15. heinäkuuta 2015.
Pesäpallon suomensarja 1947

Pesäpallon suomensarja pelattiin kolmannen kerran kaudella 1947. Sarjan mestaruuden voitti Tainionkosken Urheilijat.
Runkosarja > Koillislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | OP | SPK | KK | PP | PTU | LV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Outokummun Partio | 4 | 3 | 0 | 1 | 24-13 | 6 |  |  | 7-4 | 5-4 | 10-1 |  |
| Savonlinnan Pallokerho | 4 | 3 | 0 | 1 | 18-13 | 6 | 4-2 |  |  |  |  |  |
| Kuopion Kopparit | 4 | 2 | 0 | 2 | 25-21 | 4 |  | 7-5 |  |  | 10-0 |  |
| Pieksämäen Palloilijat | 4 | 2 | 0 | 2 | 15-12 | 4 |  | 2-3 | 9-4 |  | Luov |  |
| Pankakosken Tehtaan Urheilijat | 4 | 0 | 0 | 4 | 3-27 | 0 |  | 2-7 |  |  |  | 5-5 |
| Lapinlahden Veto | Luopui sarjasta | Luopui sarjasta | Luopui sarjasta | Luopui sarjasta | Luopui sarjasta | Luopui sarjasta | Luopui sarjasta | Luopui sarjasta | Luopui sarjasta | Luopui sarjasta | Luopui sarjasta |  |
Runkosarja > Pohjoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | SMJ | KaK | IK | NJ | PK | AA | YJ | LL | KV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 8 | 6 | 1 | 1 | 77-29 | 13 |  | 7-7 |  | 3-8 | 17-5 |  |  | 22-0 |  |
| Kauhajoen Karhu | 8 | 5 | 1 | 2 | 55-33 | 11 |  |  | 3-0 | 4-2 | 5-7 |  | 8-2 |  |  |
| Ilmajoen Kisailijat | 8 | 5 | 0 | 3 | 43-30 | 10 | 2-4 |  |  |  | 8-6 | 6-1 |  | 8-2 |  |
| Nurmon Jymy | 8 | 5 | 0 | 3 | 53-44 | 10 |  |  | 6-8 |  |  | 13-12 | 6-1 | 10-1 |  |
| Paavolan Kisa | 8 | 5 | 0 | 3 | 55-50 | 10 |  |  |  | 13-5 |  | 4-8 |  | Luov | 13-2 |
| Alajärven Ankkurit | 8 | 4 | 0 | 4 | 57-50 | 8 | 3-9 | 8-5 |  |  |  |  | 3-5 |  | 13-0 |
| Ylihärmän Junkkarit | 8 | 3 | 0 | 5 | 57-39 | 6 | 2-3 |  | 2-9 |  | 5-7 |  |  |  | 34-2 |
| Laihian Liitto | 8 | 1 | 0 | 7 | 19-70 | 2 |  | 3-14 |  |  |  | 8-9 | 1-6 |  | 4-1 |
| Kokkolan Veikot | 8 | 1 | 0 | 7 | 19-90 | 2 | 2-12 | 4-9 | 6-2 | 2-3 |  |  |  |  |  |
Runkosarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | TU | JäK | LP | LKP | KP | LUM | KPL | VuU | KV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tainionkosken Urheilijat | 8 | 7 | 0 | 1 | 95-30 | 14 |  | 8-5 |  |  | 19-0 | 29-4 |  | 7-0 |  |
| Jääsken Kirijät | 8 | 7 | 0 | 1 | 74-31 | 14 |  |  |  | 6-2 |  | 12-5 |  | 8-1 | 9-1 |
| Luumäen Pojat | 8 | 4 | 1 | 3 | 41-44 | 9 | 8-3 | 8-15 |  |  |  | 2-2 | 7-3 |  |  |
| Lahden Koripalloilijat | 8 | 4 | 0 | 4 | 37-35 | 8 | 2-4 |  | 7-0 |  | 4-5 |  |  |  | 4-2 |
| Kotkan Pojat | 8 | 4 | 0 | 4 | 34-58 | 8 |  | 2-11 | 0-4 |  |  |  | 4-3 | 15-2 |  |
| Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 8 | 3 | 1 | 4 | 40-63 | 7 |  |  |  | 7-0 | 13-4 |  | 2-6 | 5-3 |  |
| Kouvolan Pallonlyöjät | 8 | 2 | 0 | 6 | 38-51 | 4 | 5-9 | 4-8 |  | 6-10 |  |  |  |  | 2-4 |
| Vuoksenniskan Urheilijat | 8 | 2 | 0 | 6 | 39-65 | 4 |  |  | 13-7 | 5-8 |  |  | 7-9 |  | 8-6 |
| Kuusankosken Veto | 8 | 2 | 0 | 6 | 29-50 | 4 | 6-16 |  | 1-5 |  | 2-4 | 7-2 |  |  |  |
Runkosarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | PT | KH | LP | HJy | NoU | JP | KP | TuP | RU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Pallo-Toverit | 8 | 7 | 0 | 1 | 88-37 | 14 |  |  | 10-4 | 13-4 |  |  | 12-7 |  | 16-1 |
| Katajanokan Haukat | 8 | 7 | 0 | 1 | 68-33 | 14 | 3-2 |  | 3-2 |  | 20-5 | 12-3 |  |  |  |
| Loimaan Palloilijat | 8 | 6 | 0 | 2 | 72-46 | 12 |  |  |  | 13-9 |  | 10-2 |  | 9-2 | 11-8 |
| Harjavallan Jymy | 8 | 6 | 0 | 2 | 67-45 | 12 |  | 9-7 |  |  | 6-0 | 7-0 |  | 6-4 |  |
| Nokian Urheilijat | 8 | 3 | 1 | 4 | 57-66 | 7 | 6-7 |  | 8-11 |  |  |  | 18-4 |  | 8-7 |
| Järvenpään Palo | 8 | 2 | 1 | 5 | 46-65 | 5 | 5-19 |  |  |  | 4-4 |  |  | 18-4 | 12-4 |
| Keravan KooPee | 8 | 2 | 0 | 6 | 47-88 | 4 |  | 1-8 | 4-12 | 2-19 |  | 5-2 |  |  |  |
| Turun Palloilijat | 8 | 1 | 0 | 7 | 51-80 | 2 | 7-9 | 6-9 |  |  | 7-8 |  | 11-8 |  |  |
| Rauman Urheilijat | 8 | 1 | 0 | 7 | 50-86 | 2 |  | 5-6 |  | 6-7 |  |  | 6-16 | 13-10 |  |
Loppuottelut > Ykkösmarkkinat

Lohkovoittajat Kaisaniemessä.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | TU | PT | SMJ | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tainionkosken Urheilijat | 3 | 3 | 0 | 0 | 39-16 | 6 |  |  | 20-6 |  |
| Helsingin Pallo-Toverit | 3 | 2 | 0 | 1 | 32-20 | 4 | 8-10 |  | 12-6 | 12-4 |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 3 | 1 | 0 | 2 | 26-33 | 2 |  |  |  | 14-1 |
| Outokummun Partio | 3 | 0 | 0 | 3 | 7-35 | 0 | 0-9 |  |  |  |
Tainionkosken Urheilijat ja Helsingin Pallo-Toverit nousivat suoraan mestaruussarjaan. Seinäjoen Maila-Jussit kolmosmarkkinoille.
Loppuottelut > Kakkosmarkkinat

Lohkojen kakkoset pelasivat karsintaturnauksen Imatralla.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | KH | JäK | KaK | SPK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Katajanokan Haukat | 3 | 3 | 0 | 0 | 35-18 | 6 |  |  | 11-8 |  |
| Jääsken Kirijät | 3 | 2 | 0 | 1 | 36-21 | 4 | 5-10 |  | 10-8 | 21-3 |
| Kauhajoen Karhu | 3 | 1 | 0 | 2 | 31-26 | 2 |  |  |  | 15-5 |
| Savonlinnan Pallokerho | 3 | 0 | 0 | 3 | 13-50 | 0 | 5-14 |  |  |  |
Katajanokan Haukat kolmosmarkkinoille.
Loppuottelut > Kolmosmarkkinat

Pelattiin Seinäjoella.
| Seinäjoen Maila-Jussit – Katajanokan Haukat 5-2 |
| --- | --- | --- | --- |
Seinäjoen Maila-Jussit nousi SM-sarjaan
Karsintaan piti osallistua myös Riihimäen Pyrkivä ja Turun Toverit TUL:n puolelta, mutta nämä peruivat osanottonsa.
Natalija Užvi

| Natalija Užvi |
| --- | --- |
 Natalija Užvi 1951.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. syyskuuta 1898 Ljuboml, Volynian kuvernementti
Kuollut: 29. heinäkuuta 1986 (87 vuotta) Kiova, Ukrainan SNT
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Natalija Užvi (8. syyskuuta 1898 Ljuboml, Volynian kuvernementti  – 29. heinäkuuta 1986 Kiova, Ukrainan SNT) oli ukrainalainen näyttelijä sekä teatterissa että elokuvassa.
Užvi opiskeli ja näytteli Ukrainan neuvostotasavallan Ševtšenkon ensimmäisessä teatterissa (1922–1925) ja sen jälkeen Odessan Derzhdramassa (1925–1926), Berezil-teatterissa (1926–1934) ja Kiovan ukrainalaisessa draamateatterissa (vuodesta 1936). Berezilissä hänellä oli hyvin laaja kirjo erilaisia rooleja. Hän näytteli myös elokuvissa. Hänestä ovat kirjoittaneet elämäkertoja R. Bernatska (1958) ja Josyp Kyselov (1978).
Natalija Užvi 1936.
Filmografia (valikoima)

Taras Ševtšenko, 1926
Taras Trjasylo, 1927
Minä rakastan, 1936
Näkemiin Maksim, 1939
Sateenkaari, 1943
Tulisydän, 1951
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Natalija Užvi Wikimedia Commonsissa
Natalija Užvi Elonetissä.
Natalija Užvi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Nikšić

| Nikšić Никшић |
| --- | --- |

 fiNikšić 
 42°47′N, 18°56′E 
Valtio:  Montenegro
 niksic.me 
Nikšić (Никшић) on kaupunki ja kunta Montenegron länsiosassa Bosnia ja Hertsegovinan rajalla. Nikšićin kaupunki sijaitsee Nikšićin tasangolla Trebjesavuoren juurella. Nikšić on Montenegron toiseksi suurin kaupunki ja se on merkittävä teollisuus-, kulttuuri- ja koulukaupunki. Nikšićin kunta puolestaan on pinta-alaltaan Montenegron suurin kunta, joka käsittää hedelmällisen ja tiheään asutetun Župa-nimisen tasangon.
Väestö

Nikšić on Montenegron toiseksi suurin kaupunki, pääkaupunki Podgorican jälkeen. Vuonna 2003 Nikšićin kunnassa oli 75 282 asukasta ja Nikšićin kaupungissa puolestaan 58 212 asukasta. Kansallisuudeltaan asukkaista oli samana vuonna montenegrolaisia 62,63 prosenttia ja serbejä 26,74 prosenttia.
Nikšićin kaupungin asukasluvun kehitys:
50 399 (3. maaliskuuta 1981)
56 141 (3. maaliskuuta 1991)
58 212 (1. marraskuuta 2003)
Historia

Kaupungin paikalle perustettiin roomalainen Onogošt-niminen linnoitus 300-luvulla. Se sijaitsi tärkeässä teiden risteyksessä. Sittemmin kaupunki tuli kuulumaan Serbiaan, kunnes ottomaanit valloittivat sen. Vuonna 1877 kaupunki vapautui ottomaanien vallasta ja se liitettiin Montenegroon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nikšić Wikimedia Commonsissa
Montenegron kunnat
Andrijevica
Bar
Berane
Bijelo Polje
Budva
Cetinje
Danilovgrad
Gusinje
Herceg Novi
Kolašin
Kotor
Mojkovac
Nikšić
Petnjica
Plav
Pljevlja
Plužine
Podgorica
Rožaje
Šavnik
Tivat
Tuzi
Ulcinj
Žabljak
Zeta