stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jak & Daxter: Kadonnut maailma
Ääninäyttelijät > Suomenkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joonathan Kettunen  | … |  Jak   |
|  Bruno Lähteenmäki  | … |  Daxter, ”pimeä Daxter”   |
|  Susa Saukko  | … |  Keira Hagai   |
|  Antti Jaakola  | … |  kapteeni Feniks, Tym   |
|  Markus Bäckman  | … |  herttua Tuulispää   |
|  Juha Paananen  | … |  Klout, kansleri Ruskin   |
|  Mikko Ojala  | … |  kauppuri   |
|  Katja Sirkiä  | … |  näpsäkkä piraatti   |
|  Pepe Laaksonen  | … |  Turo Habaneero   |
|  Ella Pyhältö  | … |  tietokone  |
Aiheesta muualla

Jak and Daxter: The Lost Frontier MobyGamesissa (englanniksi)
Entelognathus primordialis

| Entelognathus primordialis |
| --- | --- |

 Myöhäinen Ludlow 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  †Panssarihait Placodermi
Lahko::  incertae sedis
Suku::  †Entelognathus  Zhu et al., 2013
Laji::  primordialis
Kaksiosainen nimi
 † Entelognathus primordialis  Zhu et al., 2013 
Katso myös
   Entelognathus primordialis Wikispeciesissä   Entelognathus primordialis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Entelognathus primordialis on vuonna 2013 julkistettu Kiinasta Yunnanin maakunnasta tehty löytö myöhäiseltä Ludlow-epookilta 419 miljoonaa vuotta sitten. Se muuttaa käsitystä selkärankaisten syntyhistoriasta. Se oli panssarihai ja sillä on naama ja leukaluut.
Aiheesta muualla

Nature - Ancient fish face shows roots of modern jaw
National Geographic - Fish fossil has oldest known face, may influence evolution
Reuters - Fossil fish find in China fills in evolutionary picture (Arkistoitu – Internet Archive)
Discover Magazine - First jawed fish had one ugly face (Arkistoitu – Internet Archive)
Epäsäännöllinen verbi

Epäsäännölliset verbit ovat verbejä, joiden taivutus poikkeaa yleisistä säännöistä. Indoeurooppalaisissa kielissä nämä ovat hyvin yleisiä, ja niitä on useita tyyppejä. Esimerkiksi englannissa on ablaut-verbejä, kuten swim : swam : swum, taipumattomia verbejä kuten cut, vokaalinpituusmuutoksia kuten plead : pled, erikoisia päätteitä kuten prove : proven ja kadonneita tavuja kuten light : lit.
Suomessa on muutamia verbejä, joissa konsonantteja, harvemmin vokaaleja, katoaa joko korvautumatta tai korvautuu toisella foneemilla tavallista monimutkaisempien, ääntämistä helpottavien sääntöjen mukaan. Niinpä konsonanttivartalosta tek- saadaan partisiipin perfektin passiivi teh(ty), jossa k on muuttunut h:ksi, koska suomi ei vanhastaan hyväksynyt konsonanttiyhtymää kt (vrt. esim. ruotsin arkitekt ja suomen arkkitehti), konsonanttivartalosta juoks- saadaan ensimmäisen infinitiivin lyhyempi muoto juos(ta), jossa k on kadonnut, koska suomi ei hyväksy konsonanttiyhtymää kst ja vartalosta syö saadaan preteriti söi ja vartalosta käy saadaan preteriti kävi, jotta sanoihin ei tule kolmea eri vokaalia peräkkäin. Lisäksi olla-verbin (kopulan) taivutuksessa esiintyy epäsäännöllisyyttä: sen kolmas persoona on yksikössä on (eikä säännöllinen *olee) ja monikossa ovat (eikä säännöllinen *olevat), ja sen potentiaali passiivia lukuun ottamatta muodostetaan epäsäännöllisestä vartalosta -lie. Murteissa ja puhekielessä esiintyy assimilaatiota ainakin neljässä verbissä: mennä : mee(n), panna : paa(n), tulla : tuu(n), nähdä : nää(n).
Joissakin keinokielissä, kuten esperantossa, idossa ja volapükissä (joissa ei muutenkaan ole yhtään epäsäännöllistä sanaa) ei ole yhtään epäsäännöllistä verbiä.
Jakob Emanuel Lange

Jakob Emanuel Lange
Jakob Emanuel Lange (1864-1941) oli tanskalainen sienitieteilijä, joka tutki helttasienten systematiikkaa. Hänen tunnetuin työnsä on viisiosainen Flora Agaricina Danica, joka esittelee Tanskan helttasienet. Se ilmestyi vuoisna 1914-1936.
Professori ja kansanedustaja Morten Lange (1919-2003) oli Jakob Emanuel Langen poika.
Sienten tai kasvien tieteellisen nimen jälkeen käytettävä määrittäjän lyhenne J. E. Lange tarkoittaa Jakob Emanuel Langea.
Entebbe

| Entebbe |
| --- | --- |

 Entebbe
 Koordinaatit: 00°03′N, 32°27′E 
Valtio:   Uganda
Alue:  Keskinen alue
Piirikunta:  Wakison piirikunta
Perustettu:  1893
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  56.2 km²
Korkeus:  1180 m
Väkiluku (2014):  69 958
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Entebbe on kaupunki Ugandassa. Vuonna 2014 sen asukasluku oli noin 70 000. Entebbe sijaitsee Victoriajärven rannalla ja lähellä Ugandan pääkaupunkia Kampalaa. Se toimi Brittien Ugandan pääkaupunkina vuoteen 1958 asti.
Entebbessä on muun muassa Entebben kansainvälinen lentoasema. Paikka tuli tunnetuksi vuonna 1976, kun Israelin laskuvarjojääkärit vapauttivat siellä 103 panttivankia Entebben lentoaseman terminaalista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Entebbe Wikimedia Commonsissa
Eppu Kosonen

Eppu Kosonen (s. 1980) on suomalainen säveltäjä, sanoittaja ja tuottaja. Hän työskentelee Kaiku Entertainment-yhtiön palveluksessa. Hänen tunnetuimpia sävellyksiään ovat Jesse Kaikurannan esittämä ”Vie mut kotiin”, Johanna Kurkelan ”Oothan tässä vielä huomenna” sekä Jonna Tervomaan ”Minä toivon” ja ”Tikapuut” -kappaleet.
Kosonen palkittiin Emma-gaalassa 2012 vuoden tuottajana. Hänet palkittiin vuoden tuottajana myös Emma-gaalassa 2020.
Sanoituksia Kosonen on tehnyt mm. Katri Metsolle ja Pete Parkkoselle.
Eppu Kososen tuottamia albumeita

Eläköön (Jonna Tervomaa)
Tavalliset hautajaiset (Samuli Putro)
Vaikka minä muutuin (Jesse Kaikuranta) (yhteistyössä Matti Mikkolan kanssa)
Tuhlari (Laura Närhi) (yhteistyössä Matti Mikkolan ja DJPP'n kanssa)
Taitekohdassa (Samuli Putro)
Lapislatsulia (Juha Tapio)
Aiheesta muualla

Eppu Kosonen Twitterissä
Eppu Kososen diskografia Discogs-sivustolla
Eppu Kosonen Kaiku Ertainment-yhtiön sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Eppu Kosonen Fono.fi äänitetietokannassa
Janusz Żurakowski

| Janusz Żurakowski |
| --- | --- |
 Żurakowski noin vuonna 2003.
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. syyskuuta 1914 Ryżawka, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 9. helmikuuta 2004 (89 vuotta) Barry's Bay, Kanada
Ammatti:  lentäjä
Avro Arrow'ta esittävä monumentti Zurakowski Parkissa.
Janusz Żurakowski  (12. syyskuuta 1914 Ryżawka, Venäjän keisarikunta – 9. helmikuuta 2004 Barry's Bay, Kanada) oli puolalainen lentäjä. Hän liittyi Puolan ilmavoimiin 1934, ja toisen maailmansodan syttyessä hän toimi kouluttajana. Żurakowski siirtyi Britanniaan 1939, jossa hän palveli lentäjänä. Sodan aikana hän sai kolme vahvistettua ilmavoittoa ja hänet palkittiin Virtua Militari -kunniamerkillä.
Vuonna 1952 Żurakowski muutti Kanadaan, jossa hänestä tuli Avro Canadan pääkoelentäjä. Hän lensi muun muassa CF-100 Canuck ja CF-105 Arrow -lentokoneilla. Hän jäi eläkkeelle pian Arrow-projektin lopettamisen jälkeen.
Żurakowskin asuinkaupungissa Barry's Bayssa, Ontariossa, on hänelle omistettu puisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Janusz Żurakowski Wikimedia Commonsissa
Arrow Pilots:Jan Zurakowski[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Jakob Elias Granberg

Jakob Elias Granberg (16. marraskuuta 1777 Helsinki– 15. lokakuuta 1855 Hämeenlinna) oli suomalainen raatimies, kollegireistraattori ja valtiopäivämies.
Granbergin puoliso oli Maria Silfström (k. 1855). Granberg tuli Hämeenlinnan raatimieheksi vuonna 1800 ja pysyi tehtävässä yli 50 vuotta. Hän oli porvarissäädyssä edustaja  Porvoon valtiopäivillä 1809. Granberg oli ainoa valtiopäivien porvarissäädyn edustajista, jolla ei ollut mitään liike-elämän nimikettä.
Epäsäännöllinen muuttuja

Epäsäännöllinen muuttuja on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, jonka valonvaihteluissa ei ole sääntöjä. Toiset epäsäännölliset muuttujat ovat sykkiviä, toiset purkautuvia.
Epästandardi kosmologia

Yleistä
Maailmankaikkeus
Kaikkeuden ikä
Kaikkeuden muoto
Kosmologian aikajana
Varhainen kaikkeus
Alkuräjähdys
Alkuräjähdyksen aikajana
Inflaatio
Ydinsynteesi
GWB
Neutriinotausta
Kosminen mikroaaltotausta
Laajeneva kaikkeus
Punasiirtymä
Hubblen laki
Kaikkeuden metrinen laajeneminen
Kaikkeuden kiihtyvä laajeneminen
Fridmanin yhtälöt
FLRW-metriikka
Rakenteen muodostuminen
Kaikkeuden muoto
Rakenteen muodostuminen
Galaksien muodostuminen
Galaksimuuri
Suuren mittakaavan rakenne
Kaikkeuden tulevaisuus
Lämpökuolema
Kaikkeuden lopullinen kohtalo
Osatekijät
Lambda-CDM-malli
Pimeä aine
Pimeä energia
Pimeä virtaus
Kosmologian kokeita
Havaitseva kosmologia
CoBE
BOOMERanG
Planck
WMAP
n • k •
Epästandardi kosmologia on mikä tahansa alkuräjähdykseen perustavan kosmologian eli niin kutsutun kosmologian standardimallin vaihtoehdoksi ehdotettu teoria maailmankaikkeuden synnystä ja kehityksestä. Termillä voidaan viitata myös alkuräjähdyksen hyväksyvään teoriaan, mikäli se poikkeaa merkittävästi vallitsevasta käsityksestä.
Kosmologian historiassa on kaikkeuden alkuperästä on esitetty useita toisistaan poikkeavia teorioita. 1940-luvulta aina 1960-luvulle saakka kosmologia oli jakaantunut pääosin kahteen leiriin. Pysyvän tilan teoria edusti staattista ja ikuista kaikkeutta, kun taas alkuräjähdysteoria edusti äärellisen ikäistä ja jatkuvasti muuttuvaa kaikkeutta. Lopulta edistysaskeleet kokeellisessa kosmologiassa käänsivät enemmistön alkuräjähdyskosmologian puoleen.
Epäsuora tuli

Italialainen kranaatiheitinryhmä ampuu epäsuoraa tulta.
Epäsuora tuli on erilaisilla aseilla suoritettavaa ammuntaa kohteeseen, joka ei yleensä ole näkyvissä suoraan aseen tuliasemaan. Tällöin ammunta suoritetaan kaaritulena erilaisten tulenjohtamis- ja laskentamenetelmien avulla.
Yleisimmin epäsuoraa tulta on kenttätykistön tai kranaatinheittimistön suorittama ammunta. Siinä tulenjohtoryhmä paikantaa maalin koordinaatit ja lähettää ne tuliyksikön komentopaikalle radiolla tai puhelimella, jossa taso- tai laskinhenkilöstö muuntaa koordinaatit tykkien tai heittimien ampuma-arvoiksi ja välittää ne aseille. Aseet suunnataan kiinnityspisteeseen komennetuilla arvoilla ja ne toteuttavat tulitehtävän komentopaikan käskyjen mukaan. Myös muita ampumamenetelmiä käytetään.
Suora-ammunnassa ei käytetä erillistä kiinnityspistettä eikä lasketa ampuma-arvoja, vaan ase suunnataan suuntaimelle näkyvään maaliin.
Ella luokkaretkellä

| Ella luokkaretkellä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Timo Parvela
Kuvittaja:  Markus Majaluoma
Kieli:  suomi
Genre:  lapset ja nuoret
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1997
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  61
ISBN:  951-31-1063-X
Sarja: Ella ja kaverit
Edeltävä:  Ella teatterissa
Seuraava:  Ella ja lopettaja
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ella luokkaretkellä on Timo Parvelan kirjoittama Ella-sarjaan kuuluva lastenkirja. Kirja ilmestyi Kirjava kukko -sarjassa 1997.
Juoni

Ellan luokka on lähdössä luokkaretkelle. Opettajan kassi unohtuu pihalle ja Pate jää erehdyksestä luulemaan, että kassissa oli possu ja puhuu siitä koko matkan ajan. Luokkaretken aikana luokka käy ravintolassa, museon aulassa sekä eläintarhassa.
Erkki Tammisalo

Erkki Heikki Tammisalo (8. lokakuuta 1932 Helsinki – 30. maaliskuuta 2017 Turku) oli suomalainen hammaslääkäri ja professori. Hän oli Turun yliopiston hammaslääketieteellisen röntgenologian vt. professori 1963 vuodesta alkaen ja professori 1965–1997. Hän tutki muun muassa ortopantomografiaa.
Myös hänen isänsä Eero Tammisalo oli hammaslääketieteen professori.
Aiheesta muualla

Kuka kukin on 1978, s. 969–970. Runeberg.org.
Erkki Tammisalon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Epäsymmetrinen sodankäynti

Epäsymmetrinen sodankäynti tarkoittaa sodankäyntiä kahden voimasuhteiltaan epäsuhtaisen vihollisen välillä. Nykyaikaisessa sotilaallisessa ajattelussa epäsymmetrisellä sodankäynnillä tarkoitetaan myös tilanteita, joissa molemmat osapuolet käyttävät erilaisia strategioita.
Käsitettä käytti ensimmäisenä Andrew J.R. Mack vuonna 1975 artikkelissaan Why Big Nations Lose Small Wars (suom. Miksi suuret valtiot häviävät pienet sodat?) World Politics -lehdessä.
Epäsymmetrinen informaatio

Epäsymmetrinen informaatio tarkoittaa taloustieteessä tilannetta, jossa transaktion yhdellä osapuolella on enemmän informaatiota kuin toisella. Tyypillisesti tuotteen myyjällä on enemmän informaatiota kuin tuotteen ostajalla. Myös päinvastainen tilanne on mahdollinen.
Myyjällä on yleensä enemmän informaatiota esimerkiksi käytetyn auton kaupassa ja asuntokaupassa. Näissä tilanteissa myyjä tuntee tuotteen ominaisuudet ja arvon paremmin kuin ostaja. Ostajalla voi olla enemmän informaatiota esimerkiksi terveysvakuutuksen kaupassa ja toimilupakaupassa. Ostaja voi tietää paremmin oman sairastumistodennäköisyytensä kuin vakuutuksen antaja. Toimiluvan ostaja voi tietää paremmin mahdollisuudet luvan hyödyntämiseen kuin sen myöntävä viranomainen.
Epäsymmetrinen informaatio on yksi markkinahäiriön lähde. Tilanteita, joissa on epäsymmetristä informaatiota, analysoidaan peliteorian avulla.
Kenneth Arrow kuvasi ensimmäisenä epäsymmetrisen informaation tilanteen uraauurtavassa artikkelissaan ”Uncertainty and the Welfare Economics of Medical Care” American Economic Review -lehdessä vuonna 1963. Yksi tärkeä perustelu terveydenhuollon kontrolloinnille on juuri lääkäreiden parempi informaatio hoidon tehokkuudesta ja hinnasta.
George Akerlof käytti myöhemmin termiä epäsymmetrinen informaatio kuuluisassa artikkelissaan ”The Market for Lemons” vuonna 1970. Artikkelissa hän tarkasteli haitallista valikoitumista käytettyjen autojen kaupassa.
Kriitikot ovat huomauttaneet, ettei epäsymmetriseen informaatioon vetoaminen perustu realistiseen käsitykseen markkinoiden toiminnasta. Markkinat ja kilpailu eivät toteudu olosuhteissa, joissa kaikilla toimijoilla olisi yhtäläiset tiedot käytössään.selvennä
Itéanlahti

| Itéanlahti> Κόλπος Ιτέας |
| --- | --- |
 Itéanlahti nähtynä Delfoísta.
  Itéanlahti 
Koordinaatit:  38°21′01″N, 22°27′50″E
Sijainti:  Fokis, Keski-Kreikka
Valtio:  Kreikka
Merialue:  Korintinlahti, Joonianmeri, Välimeri
Itéanlahti (kreik. Κόλπος Ιτέας, Kólpos Itéas) on lahti Korintinlahden pohjoisrannan keskivaiheilla Kreikassa. Lahti on saanut nimensä sen pohjoisrannan Itéan kaupungista.
Itéanlahden rannat kuuluvat Delfoín kuntaan Fokiin alueyksikössä. Lahden rannalla sijaitsevat Itéan lisäksi Galaxídin kaupunki ja Kírran kylä. Lahdessa sijaitsee joukko pieniä saaria, joista suurimpiin kuuluvat Ágios Geórgios, Ágios Athanásios, Ágios Konstantínos ja Apsifiá. Lahden itäpuolella niemen takana sijaitsee Antíkyranlahti.
Itéanlahtea ja Itéan kaupunki.
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:   Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:   Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri:  Messaránlahti
Eppu (Tenavat)

Eppu turvariepunsa kanssa.
Eppu (Linus van Pelt) on yksi päähahmoista Charles M. Schulzin strippisarjakuvassa Tenavat. Hänen tunnusmerkkejään ovat lapselle poikkeuksellisen laaja yleissivistys sekä riepu, jota hän kuljettaa lähes aina mukanaan. Eppu on Tellun pikkuveli ja Jaska Jokusen mahdollisesti lähin ystävä. Jotkut suomentajat ovat käyttäneet hänestä ja Tellusta sukunimeä Peltonen, mutta tavallisesti heidän sukunimensä on jätetty suomennoksista kokonaan pois. Eppu ja hänen pikkuveljensä Toisto ovat lähes samannäköisiä.
Hahmon kuvaus

Eppu on nuoresta iästään huolimatta kuvattu viisaaksi. Hän on pohdiskeleva luonne ja lainaa usein ulkomuistista Raamattua, varsinkin evankeliumeja. Hän on kiinnostunut teologisista kysymyksistä ja raamatuntutkimuksesta. Epulla on kuitenkin myös päähänpinttymän kaltaisia järjettömiä uskomuksia. Hän esimerkiksi uskoo vuorenvarmasti, että joka halloween ”suuri kurpitsa” nousee kaikkein vilpittömimmästä kurpitsapenkistä tuomaan lapsille lahjoja. Eppu odottaa sitä aina istumalla koko halloween-illan kurpitsamaalla, mutta suuri kurpitsa ei ole koskaan näyttäytynyt. Muut Tenavien hahmoista eivät pääsääntöisesti ole uskoneet suuren kurpitsan olemassaoloon, mutta Eppu pyrkii aina levittämään suuren kurpitsan ilosanomaa välittämättä naurunalaiseksi joutumisesta. Eppu uskoo myös joihinkin itse keksimiinsä kuvitteellisiin eläinlajeihin ja pelkää luonnossa liikkuessaan aina queen snake -nimisen, todellisuudessa myrkyttömän käärmelajin puremaa (suomennoksissa queen snake on joskus käännetty kyykäärmeeksi).
Eppu kantaa mukanaan sinistä turvariepua. Hänellä on tapana pidellä riepua poskeaan vasten ja imeä samalla peukaloaan. Joutuessaan eroon rievustaan Eppu saa yleensä pahoja vieroitusoireita. Varsinkin Tellu sekä Epun ”rievunvihaajaisoäiti” ovat yrittäneet useita kertoja huonolla menestyksellä ottaa rievun Epulta pois, minkä ohella Ressu yrittää usein siepata sen. Muutaman kerran Eppu on yrittänyt itse vieroittaa itsensä rievustaan, mutta hänen tahdonvoimansa ei ole koskaan riittänyt. Epun on nähty käyttävän riepuaan myös lasson, ruoskan tai lingon tavoin, ja hänellä on toisinaan tapana paeta epämiellyttävistä tilanteista vetämällä riepu päänsä yli. Yhdessä vuonna 1965 ilmestyneessä tarinassa riepu heräsi eloon ja alkoi hyökkäillä Tellun kimppuun.
Jaska Jokusen pikkusisko Salli on ihastunut Eppuun, mutta rakkaus on yksipuolista kuten Tellun ja Amadeuksen välillä. Salli kutsuu Eppua ”kultamussukakseen”, minkä päätteeksi Eppu sanoo aina taustalla: ”Minä en ole sinun kultamussukkasi”. Epulla itsellään on ollut muutamia ihastuksia. 1960-luvun stripeissä hän on ihastunut opettajaansa neiti Virkkuseen (miss Othmar) ja kahdessa 1970-luvulla ilmestyneessä tarinassa Tryffeli (Truffles) -nimiseen tyttöön. Joissain 1980- ja 1990-lukujen stripeissä Epun ja Lindan (koulussa hänen takanaan olevassa pulpetissa istuvan tummahiuksisen tytön) välillä on kuvio, jossa vuorotellen toinen on ihastunut toiseen ja toinen aina torjuu hänet.
Eppu kuuluu Jaska Jokusen baseball-joukkueeseen ja useimmiten hänen pelipaikakseen mainitaan kakkospesä. Jaska Jokusen ollessa estynyt pelaamasta Eppu on useasti korvannut hänet syöttäjänä, ja tällöin joukkue on yleensä voittanut.
Eppu pukeutuu aina raidalliseen t-paitaan, joka Tenavat-animaatioissa on väritetty punaiseksi.
Hahmon historia

Eppu esiintyi Tenavissa ensi kerran 19. syyskuuta 1952 ja hänet nimettiin kolme päivää myöhemmin. Jo tätä ennen 14. heinäkuuta 1952 Tellu oli maininnut hänellä olevan pikkuveli. Eppu oli muutaman vuoden ajan kuvattu vauvana, mutta 1950-luvun jälkipuoliskolla hän vanheni suunnilleen samanikäiseksi muiden lasten kanssa.
Charles M. Schulzin mukaan Eppu oli hahmo, jonka piirtämisestä hän nautti eniten. Epun englanninkielinen etunimi Linus tuli Linus Maurerilta, joka oli yksi Schulzin työtovereista Art Instruction -piirustuskoulussa. Linus Maurer (1926–2016) piirsi 1960- ja 1970-luvulla itsekin eräitä syndikoituja sarjakuvia ja toimi uransa viimeisessä vaiheessa Sonoma Index-Tribunen pilapiirtäjänä. Tellun ja Epun sukunimi van Pelt on puolestaan lainattu Fritz ja Louanne van Pelt -nimiseltä pariskunnalta, johon Schulz tutustui asuessaan 1950-luvun alussa vuoden ajan Colorado Springsissä.
Termi security blanket (”turvariepu”) levisi ilmeisesti englannin kieleen Tenavien ansiosta. Schulz viittasi haastatteluissa ylpeänä siihen, että hänen lanseeraamansa sana oli päätynyt sanakirjaan. Fritz van Pelt väitti myöhemmin keksineensä termin Schulzille, vaikka Schulz kiisti tämän väitteen. Oman kertomansa mukaan Schulz sai innoituksen omilta lapsiltaan, joista hänen mukaansa kolme raahasi riepua mukanaan. Epun riepu nähtiin Tenavissa ensi kerran vuonna 1954. Turvarievun ajatuksen voidaan nähdä vastaavan psykoanalyytikko Donald W. Winnicottin vuonna 1951 julkaisemaa teoriaa siirtymäobjekteista.
Suuri kurpitsa mainittiin ensimmäisen kerran 1959.
Vuonna 1962 Schulz muutti Epun silmälasipäiseksi, mutta luopui tästä ratkaisusta muutaman kuukauden kuluttua, koska se rajoitti erilaisten ilmeiden kuvaamista.
Veljekset Christopher ja Stephen Shea toimivat Epun ääninäyttelijöinä useissa 1960- ja 1970-luvulla tehdyissä Tenavat-animaatioissa. Christopher Shealla oli hieman sammaltava puheääni, joka on sittemmin iskostunut osaksi hahmoa. Myöhemmissä animaatiosovituksissa hahmolle on yleensä pyritty löytämään samalla tavalla puhuva lapsinäyttelijä.
Jakob Einstein & Co

Jakob Einstein & Co on Albert Einsteinin isän ja isän veljen perustama yritys.
Historia

Jakob Einstein perusti Müncheniin vesi- ja kaasujohtojen asennukseen keskittyneen yrityksen vuonna 1880. Yrityksen toiminta oli menestys ja yhtiö laajensi alaansa sähkötekniikkaan. Hermann Einstein tuli myöhemmin yrityksen perustamisen jälkeen osakkaaksi. Yrityksen toiminta oli menestys sähkötekniikan alalla ja he lopettivat alkuperäisen vesi- ja kaasujohtojen asennukseen keskittyneen puolen ja keskittyivät ainoastaan sähkötekniikkaan, joka oli uutta ennen 1900-lukua.
Kolme vuotta perustamisen jälkeen yhtiö hävisi Münchenin katuvalojen kunnostamiseen liittyneen kilpailun ja joutui taloudelliseen ahdinkoon. Saksan osasto päätettiin lopettaa ja toiminta siirrettiin Paviaan, Italiaan.
Epäviralliset painin Euroopan-mestaruuskilpailut 1909

Epäviralliset painin Euroopan-mestaruuskilpailut 1909 järjestettiin pelkästään kreikkalais-roomalaisessa painissa kahdella eri paikkakunnalla: Malmössä, Ruotsissa helmikuun lopussa sekä Saksan Dresdenissä syyskuussa. Malmössä erillisiä painoluokkia oli neljä, mutta painorajoissa on ristiriitoja lähteestä riippuen. Dresdenissä painittiin neljässä sarjassa.
Kreikkalais-roomalainen paini (Malmö) > Mitalistit

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 67,5 kg? |  Hans Heinrich Egeberg |  Alfred Lindblad |  Gustaf Malmqvist |
| 75,0 kg |  Gustaf Malmström |  Alfred Pursiainen  |  Frederik Hansen |
| 82,5 kg? |  Harald Christensen |  Antti Savolainen |  Lorens Rosman |
| yli 82,5 kg |  Frithiof Mårtensson |  Arnold Hansen |  Frank Axel |
Kreikkalais-roomalainen paini (Malmö) > Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 2 |  Tanska | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 3 |  Suomi | 0 | 2 | 0 | 2 |
Kreikkalais-roomalainen paini (Dresden) > Mitalistit

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 62,5 kg |  Ewald Hegewald |  Karel Halik |  Karl Wernicke |
| 70,0 kg |  Theodor Schibilski |  Georg Helgert |  Franz Schlammer |
| 80,0 kg |  Matthias Hartl |  Emil Kerstan |  Fritz Drässe |
| yli 80,0 kg |  Hans Heinrich Egeberg |  Paul Wätzig |  Josef Lehner |
Kreikkalais-roomalainen paini (Dresden) > Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 3 | 3 | 4 | 10 |
| 2 |  Tanska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 |  Böömi | 0 | 1 | 0 | 1 |