stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Wide-field Infrared Survey Explorer
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
WISE mission project website (englanniksi)
WISE mission multimedia gallery (englanniksi)
WISE mission Fact Sheet (englanniksi)
WISE mission Press Kit (englanniksi)
WISE mission Profile (Arkistoitu – Internet Archive) by NASA's Solar System Exploration (englanniksi)
Ball Aerospace Passes WISE CDR (englanniksi)
In Search of Dark Asteroids (and Other Sneaky Things) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
WISE Passbands (englanniksi)
Comparison of WISE resolution with that of COBE and IRAS (with movie) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
NASA's WISE Mission Releases Medley of First Images (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Timorinrastas

| Timorinrastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Kenttärastaat Geokichla
Laji::  Geokichla
Kaksiosainen nimi
 Geokichla peronii  (Vieillot, 1818) 
Synonyymit
 Zoothera peronii 
Katso myös
   Timorinrastas Wikispeciesissä   Timorinrastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Timorinrastas (Geokichla peronii) on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Timorinrastasta tavataan Itä-Timorissa ja Indonesiassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, mutta se on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sen populaatiot ovat pirstoutuneet ja pienentyneet.
Elinympäristö

Timorinrastas elää metsissä 1 200 metrin korkeuteen asti.
Torttupohja

Torttupohja on torttujen pohja, jonka päälle laitetaan täyte. Kaupoissa myytävät valmiit torttupohjat sisältävät vehnäjauhoja, kananmunaa, sokeria ja glukoosisiirappia. Itse tehtävään perinteiseen torttupohjaan laitetaan vehnäjauhojen, sokerin ja kananmunan lisäksi perunajauhoja ja leivinjauhetta. Tällainen torttupohja muistuttaa sokerikakun pohjaa. Joissakin tapauksissa itse tehtävään torttupohjaan laitetaan fariinisokeria. Joskus se koostuu keksimuruista ja sulatetusta voista. Torttupohja voidaan tehdä erikoisen muotoiseksi, esimerkiksi perhosen muotoiseksi.
Tripodia

Tripodia (m.kreik. τριποδία, ”kolmijalkainen”) on runomittojen tyyppi, jossa säe koostuu kolmesta runojalasta. Nimitys on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Latinankielisessä runoudessa tyyppi tunnetaan nimellä ternaari (lat. ternarius).
Tripodiamittoja

Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden tripodiamittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Ithyfallikos (ith) eli trokeinen tripodia (tr3)
Bakkhinen tripodia (ba3)
Kreetalainen tripodia (cr3)
Wide Awake Bored

| Wide Awake Bored Treble Charger |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. huhtikuuta 2001
 Tuottaja(t): Matt Hyde
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 40.39
 Levy-yhtiö: Nettwerk
Treble Chargerin muut julkaisut
| Maybe It's Me 1997 | Wide Awake Bored 2001 | Detox 2002 |
Wide Awake Bored on Treble Chargerin neljäs albumi, joka julkaistiin 24. huhtikuuta 2001. "Brand New Low," "American Psycho," ja "Business" kappaleilla on omat musiikkivideonsa ja lisäksi "Brand New Low" soi NHL 2002 pelissä.
Jäsenet

"Brand New Low" - 3:53
"American Psycho" - 3:23
"Business" - 3:26
"Cheat Away" - 3:47
"Funny" - 4:13
"Favorite Worst Enemy"  - 4:04
"More's The Pity" - 3:55
"I Don't Know" - 3:54
"Wear Me Down" - 3:04
"Another Dollar" - 3:01
"Just What They Told Me" - 3:54
Yangsan

| Yangsan |
| --- | --- |
 Yangsan
 Koordinaatit: 35.3349°N, 129.0371°E 
Valtio:   Etelä-Korea
Maakunta:  Etelä-Gyeongsang
Väkiluku (2016):  317 037
 
 www.yangsan.go.kr/en/main.do 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yangsan (kor. 양산시, Yangsan-si, hanja 梁山市) on kaupunki Etelä-Korean Etelä-Gyeongsangin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 18 kilometriä suurkaupunki Busanista pohjoiseen ja 309 kilometriä Soulista kaakkoon. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 317 037.
Kaupungintalo.
Yangsanin "vanhaa" kaupunkia.
Yangsanin uutta kaupunkia.
Pusanin kansallisen yliopiston (PNU) Yangsanin kampuksen rakennuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yangsan Wikimedia Commonsissa
Tupasjuurekas

| Tupasjuurekas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Omphalotaceae
Suku::  Collybiopsis
Laji::  confluens
Kaksiosainen nimi
 Collybiopsis confluens  (Pers.) R.H. Petersen 
Katso myös
   Tupasjuurekas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tupasjuurekas (Collybiopsis confluens, syn. Collybia confluens) on ohutlakkinen, laakea punertava tai nahanvärinen juurekaslaji. Sienen heltat ovat aluksi valkeat ja vanhemmiten säämiskänväriset. Jalka on lakkia vaaleampi ja alhaalta punaruskea. Sieni ei tuoksu eikä maistu miltään. Se kasvaa noidankehinä metsissä koko Suomessa.
Wide Awake

Wide Awake voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Elokuva

Herätys Joshua (engl. Wide Awake), yhdysvaltalainen M. Night Shyamalanin ohjaama elokuva vuodelta 1998
Musiikki

Wide Awake, Frazier Chorusin albumi
Wide Awake, Joe McElderryn albumi
Wide Awake, Picture Me Brokenin albumi
”Wide Awake”, Katy Perryn kappale
”Wide Awake”, The Twangin kappale
”Wide Awake”, Audioslaven kappale
”Wide Awake”, Diamonds Under Firen kappale.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wide Awake”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Wäinö Bonsdorff

Emil Rautala maalaamassa kauppakorkeakoulun rehtori Wäinö Bonsdorffin muotokuvaa 18.11.1942.
Wäinö Waldemar Bonsdorff (21. heinäkuuta 1876 Helsinki – 7. toukokuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen kemisti ja taloustieteilijä. Hän oli Kauppakorkeakoulun kemian ja tavaraopin professori vuosina 1920–1941 ja toimi korkeakoulun rehtorina 1919–1941.
Wäinö Bonsdorffin vanhemmat olivat professori Ernst Jakob Waldemar Bonsdorff ja Ida Charlotta Forsell. Hän pääsi ylioppilaaksi 1896 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1900, filosofian lisensiaatiksi 1905 sekä filosofian maisteriksi ja tohtoriksi 1907.
Bonsdorff oli Suomen Liikemiesten Kauppaopiston ja sittemmin Kauppakorkeakoulun kemian ja tavaraopin opettajana ja sittemmin professorina 1908-1941. Rehtorina hän toimi 1919–1941. Bonsdorff oli mukana perustamassa vuonna 1910 Riihimäen Lasi Oy:tä. Hän oli vuodesta 1937 tämän yhtiön ja Rake Oy:n johtokunnan jäsenenä. Weilin & Göös Oy:n johtokunnan jäsenenä Bonsdorff oli vuodesta 1929 ja johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1940. Hän hankki omistukseensa lähes koko Weilin & Göös Oy:n osakekannan.
Bonsdorff oli mukana perustamassa 1919 Liikesivistysrahastoa ja 1938 Kauppakorkeakoulun yhteydessä toimivaa Liiketaloudellista tutkimuslaitosta. Hän oli Liikesivistysrahaston hallituksen jäsen ja sihteeri vuosina 1932–1937. Hän teki opintomatkoja vuosina 1909, 1924, 1927 ja 1929 tutustuen korkeamman kaupallisen koulutuksen järjestelyihin ulkomailla, erityisesti Wienin kauppakorkeakoulussa. Bonsdorff luennoi kemiasta kansakoulunopettajien jatkokursseilla ja oli elintarvikehallituksen lähettämällä tutkimusmatkalla Saksassa 1918.
Bonsdorff julkaisi tutkimuksia epäorgaanisen ja fysikaalisen kemian alalta sekä oppikirjoja, kuten Analyyttinen kemia (1911) ja Epäorganinen kemia ja tavaraoppi (1913).
Wäinö Bonsdorff oli naimisissa 1913–1920 Malin Rosendahlin kanssa, liitto päättyi avioeroon. Hän meni uudelleen naimisiin 1921 Karen Margaretha Olsenin kanssa.
Julkaisuja

Beiträge zur Kenntniss von komplexen Ammoniakhydroxyden des Kupfers, Nickels, Cadmiums, Zinks und Silbers, Helsingin yliopiston väitöskirja. Helsingfors 1904
Kemialliset kokoelmat: kansakouluja, kansanopistoja, tyttökouluja, lyseoita, maanviljelys- ja kauppaoppilaitoksia varten ynnä neuvoja tärkeimpien kemiallisten kokeitten teossa. Akateeminen kirjakauppa, Helsinki 1909
Analyyttinen kemia: kauppa-, maanviljelys- ja teollisuusoppilaitoksia varten. Otava 1911, 2. painos 1931
Trockendestillation des pinsauren Calciums. Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 2, 10. Suomalainen Tiedeakatemia, Helsinki 1911
Über Äthylborneol. Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 2, 14. Suomalainen Tiedeakatemia, Helsinki 1911
Epäorgaaninen kemia ja tavaraoppi: kauppa- ja teollisuusoppilaitoksia sekä itseopiskelua varten. Otava 1913
Kemialliset kokoelmat kansakouluja varten ynnä opas kemiallisten kokeiden tekemiseen; kirj. W. Bonsdorff ja W:m Sippola. Koulutarpeiden keskusliike-oy, Helsinki 1914
Margarinista. Helsinki 1915
Über die Einwirkung der Temperatur auf die Lösungsgeschwindigkeit des Magnesiums in Salzsäure. Meddelanden från K. Vetenskapsakademiens Nobelinstitut, bd. 3:8. Stockholm 1915
Über die Lösungsgeschwindigkeit des Zinks in Salzsäure.  	Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 10, 2. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1917
Opas kemiallisten kokeiden tekemiseen ja kemialliset kokoelmat kansakouluja varten; kirj. W. Bonsdorff ja W:m Sippola. Koulutarpeiden keskusliike, Helsinki 1920
Kauppakorkeakoulun tutkintojen pätevyys erinäisissä yleisissä ja valtion viroissa. Helsinki 1925
Tärkeimmät kauppatavarat 2, Puutavarat. Otava 1925
Maailman ilmatyppiteollisuudesta. Helsinki 1929
Tärkeimmät kauppatavarat 3, Sokeri-kahvi-tee-kaakkao-tupakka. Otava 1930
Maailmanpulasta ja sen viimeaikaisesta kehityksestä : kauppakorkeakoulun avajaisissa syyskuun 10 p:nä 1932 pidetty puhe. Helsinki 1932
Tärkeimmät kauppatavarat 4, Metallit - kivennäishiilet: maa- eli vuoriöljyteollisuuden tuotteet: väkilannoitteet - lasiteollisuuden tuotteet: keraamisen eli saviteollisuuden tuotteet. Otava 1934
Talous ja kulttuuri: puhe pidetty Kauppakorkeakoulun avajaisissa syysk. 12 p:nä 1938. Helsinki 1938
Toimituksia

Tietosanakirja. 1 osa, A-Confort; toimituskunta W. Bonsdorff ym. Tietosanakirja, Helsinki 1909
Tietosanakirja. 2 osa, Confrater-Haggai; toimituskunta W. Bonsdorff ym. Tietosanakirja, Helsinki 1911
Tavarasanakirja, osat 1-2; toimituskunta W. Bonsdorff ym. Tieto, Helsinki 1922-1923
Suomennoksia

Kemian alkeet: ensimäinen opas kemiaa opiskeleville. 1, Yleinen osa; yleistajuisesti esittänyt Wilhelm Ostwald ; saksan kielestä suom. W. Bonsdorff. G. W. Edlund, Helsinki 1904
Torpedovene S6

| Torpedovene S6 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Wm. Crichton & Co Ohtan telakka, Pietari
Laskettu vesille:  1902
Palveluskäyttöön:  1902, Suomen merivoimille 1918
Tekniset tiedot
Uppouma:  186 t
Pituus:  53,5 m
Leveys:  5,4 m
Syväys:  1,7 m
Nopeus:  26 solmua
Miehistöä:  3 + 50
Aseistus
Aseistus:  3 x 47 mm   2 x 380 mm torpedoputkea
Miinat:  14-18 miinaa
Torpedovene S6 oli Suomen merivoimien torpedovene, joka palveli 1918-1922. Se oli alun perin Venäjän keisarikunnan laivaston  torpedovene 212.
Valmistus

Venäjän keisarikunnan laivasto tilasi Wm. Crichton & Co Ohtan telakalta Pietarista torpedoveneen numero 212, joka laskettiin vesille 1901.
Palvelus

Alus muutettiin 1914 miinanlaskijaksi, jolloin se aseistettiin kahdella 47 millimetrin tykillä, kahdella konekiväärillä ja kahdella torpedoputkella.  Se oli hieman pienempi kuin Sokol-luokan alukset, mutta Suomessa S6:ksi nimetty alus luokiteltiin samaan S-luokkaan.
Venäläisten poistuessa 1918 Suomesta jäi Helsingin satamaan runsaasti torpedoveneitä, joista Suomen laivastolle kunnostettiin kuusi parhaassa kunnossa ollutta. Alus osallistui koulutusaluksena Suomen merivoimien toimintaan.
Tarton rauhansopimuksen mukaisesti Suomi palautti 1922 kolme S-venettä Neuvostoliittoon. S6 oli yksi palautuista veneistä. Alus palveli Neuvostoliiton laivaston miinanraivaajana toisessa maailmansodassa.
S6:n sisaralukset Suomen merivoimissa olivat torpedoveneet S1, S2, S3, S4 ja S5.
Xinzo de Limia

| Xinzo de Limia |
| --- | --- |
 Igrexa de San Pedro de Solbeira de Limia
 vaakuna
 Xinzo de Limia
 Koordinaatit: 42°03′39″N, 7°43′24″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Galicia
Maakunta:  Ourense
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  132,7 km²
Väkiluku (2016):  10 004
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Xinzo de Limia (esp. Ginzo de Limia) on kunta Galician itsehallintoalueella Espanjassa. Kunnan väkiluku on 10 004 (vuonna 2016).
Kuvia

Kunnantalo
Praza Carlos Casares
Mosteiro do Bon Xesús de Trandeiras
Casa da cultura e xuventude
Festa do esquecemento
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Xinzo de Limia Wikimedia Commonsissa
William Bernard Kelly

William Bernard Kelly (7. tammikuuta 1855 – 26. joulukuuta 1921) oli australialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Perthin hiippakuntaan Martin Crane 24. kesäkuuta 1883, ja hänet nimitettiin Kimberley in Western Australian apostoliseksi vikaariksi vuonna 1894.
Kelly sai 21. maaliskuuta 1898 nimityksen Geraldtonin piispaksi, ja piispaksi vihkiminen seurasi 14. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi James Francis Corbett, jota avustivat James Maher ja John Dunne.
Kelly erosi tehtävistään apostolisena vikaarina vuonna 1909, mutta jatkoi toimintaansa Geraldtonin hiippakunnan johdossa, kunnes kuoli 66-vuotiaana virassa.
Tilhi

| Tilhi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tilhet Bombycillidae
Suku::  Tilhet (suku) Bombycilla
Laji::  garrulus
Kaksiosainen nimi
 Bombycilla garrulus  (Linnaeus, 1758) 

Alalajit
 B. g. garrulus  B. g. pallidiceps 
Katso myös
   Tilhi Wikispeciesissä   Tilhi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tilhi (Bombycilla garrulus) on parvissa liikkuva vaelluslintu.
Koko ja ulkonäkö

Tilhi on tanakka, kottaraisen kokoinen lintu. Sen pituus on 18–20 senttimetriä ja siipiväli 32–36 senttimetriä. Paino on 50–75 grammaa. Tilhen pää on suuri ja kaula paksu, ja sen päälella on töyhtö. Tilhen pääväri on harmaan punaruskea. Vatsapuoli on hieman vaaleampi. Siiven reunassa on mustaa, keltaista ja punaista. Pyrstön kärjessä on keltainen vyö, ja kurkku on musta. Sukupuolet ovat lähes samanväriset, joskin naaraan väritys on hieman himmeämpi.
Tilhet lentävät loivasti aaltoilevaa rataa. Sen lennossa vuorottelevat lyhyet liidot ja nopeat siiveniskut. Siivet ovat lennossa kolmionmuotoiset.
Tilhien kutsu- ja lentoääni on helisevä ”sirrrr” ja kutsuäänenä joskus myös lyhyt ”sri, sri”. Se on myös varsinaisen laulun pääaiheena, mutta sen joukossa tulee myös ”tsjark”- ja ”jark”-tyyppisiä ääniä.
Euroopan vanhin rengastettu tilhi on ollut vähintään 13 vuotta ja 6 kuukautta vanha.
Levinneisyys

Tilhi on pohjoisen pallonpuoliskon taigametsien laji. Sen pesimäalue kattaa Euraasian ja Pohjois-Amerikan pohjoisosat. Euraasiassa Fennoskandiasta Kamtšatkan niemimaalle ja Pohjois-Amerikassa Alaskasta Brittiläisen Kolumbian etelä- ja Ontarion pohjoisosiin. Suomessa tilhi pesii pohjoisessa, ja sen pesimäkannaksi on arvioitu 52 000 – 105 000 paria. Talvisin tilhiä tavataan etelämpänäkin. Ne vaeltavat talvisin paikkakunnalta toiselle pihlajanmarjatilanteen mukaan. Marjojen loputtua muutto voi jatkua joskus jopa Välimeren alueelle saakka.
Elinympäristö

Tilhi suosii pesimäaikana suhtellisen avoimia metsiä tai metsän reunoja. Sitä tavataan yleensä kuusi- tai mäntymetsissä, mutta sitä esiintyy myös koivu- ja sekametsissä. Pohjoisilla alueilla sitä tavataan myös männiköissä ja tunturikoivikoissa. Tyypillisellä esiintymisalueella on runsaasti hedelmiä ja hyönteisiä.
Talvehtemiskautena tilheä tavataan hyvin erilaisilla alueilla, mutta niissä pitää olla riittävästi hedelmiä ja ainakin jonkin verran puita. Tällaisia paikkoja ovat teidenvarret, puutarhat, peltomaat ja kesävihantien metsien reunat.
Lisääntyminen

Tilhet munivat varsin myöhään, jopa myöhempään kuin monet sen lähisukulaiset. Muninta-aika alkaa toukokuun lopulla. Pesä on avoin kuppi, joka on rakennettu risuista, jäkälistä ja sammalista, sekä vuorattu muun muassa karvoilla ja höyhenillä. Pesä on havupuun oksalla lähellä runkoa, tavallisesti muutaman metrin korkeudella maasta.
Naaras munii tyypillisesti 4–6 munaa, jotka ovat haalean siniharmaita mustilla pisteillä. Munien koko on 25 x 17 millimetriä. Naaras hautoo 14–15 vuorokautta. Koiraskin voi hautoa toisinaan. Molemmat ruokkivat poikasia. Poikaset lähtevät pesästä 15–19 päivän ikäisinä, ja poikueet liikkuvat aluksi perhekunnittain.
Ravinto

Tilhi syö kesällä hyönteisiä, talvella marjoja. Marjaravintoon siirrytään heti marjojen kypsyttyä, ensin variksenmarjaan. Pihlajanmarjat ovat tärkeä osa tilhen ravintoa. Myös keväällä pääosa tilhen ravinnosta tulee talvehtineista marjoista. Tilhi voi syödä myös omenia ja etelämpänä muitakin hedelmiä. Sille kelpaavat myös tammen lehtisilmut ja oksien päällä kasvava jäkälä.
Aiheesta muualla

Pulliainen, Erkki & Erkinaro, E. 1978: The digestibility of rowan-berry seeds, Sorbus aucuparia L., for the waxwing, Bombycilla garrulus L., as studied by scanning electron microscope. – Aquilo Ser. Zool. 18:15–16.
Pulliainen, Erkki, Helle, Pekka & Tunkkari, Paavo 1981: Räkättirastaan, tilhen, kottaraisen, punatulkun, taviokuurnan ja isokäpylinnun ruoansulatuskanavassa, sydämessä ja siivissä ilmenevistä sopeutumista. – Ornis Fennica 58:21–26.
Saurola, Pertti 1977: Tiu tau tilhi? – Lintumies 3.1977 s. 79–87. LYL.
Siivonen, L. 1941: Uber die Kausalzusammenhänge der Wanderungen beim Seidenschwanz, Bombycilla g. garrulus (L.). – Ann. Zool. Soc. 'Vanamo' 8:1–40.
Bombycilla garrulus
Town Moor

Town Moor eli kaupunginnummi on laaja viheralue Newcastle upon Tynen keskustan pohjoisreunalla. Alueen pinta-ala on noin 400 ha. Se on ollut yhteisenä laidunalueena 1100-luvulta asti.
Torttila

Satakunnantie eli yhdystie 2453 Torttilassa.
Torttila on Harjavallan kaupunginosa, joka sijaitsee Kokemäenjoen eteläpuolella yhdystie 2453:n varrella parin kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Sen rakennuskanta muodostuu pääosin 1950–1960-lukujen omakotiasutuksesta, mutta alueella on myös vanhoja maatiloja, jotka ovat samaa kulttuurihistoriallista kokonaisuutta Nakkilan puolella sijaitsevan Lammaisten kylän kanssa. Torttila, Lammainen ja Kokemäenjoen pohjoispuolella sijaitseva Pirilä muodostavat Lammaistenlahden kulttuurimaiseman, joka kuuluu Museoviraston määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Torttilaan ulottuu osa myös Harjavallan suurteollisuuspuistosta, ja lisäksi valtatie 2:n varrella on Bolidenin sekä Norilsk Nickelin tuotantolaitosten prosessijätteiden läjitysalueita. Saksalainen BASF rakentaa Torttilaan akkumateriaalitehdasta, jonka on määrä käynnistyä vuonna 2022.
Historia

Ensimmäiset kirjalliset maininnat Torttilan kylästä ovat 1400-luvun puolivälistä, mutta asutusta on ollut jo paljon aikaisemmin. Vanhan Torttilan kylän alueelta on löydetty muun muassa pronssikautisia röykkiöhautoja sekä asuinpaikka Kiukaisten kulttuurin ajoilta. Torttila ja Lammainen olivat 800-luvulla syntyneen historiallisen Huovintien päätepisteitä Kokemäenjoen suulla. 1760-luvulla Torttila toimi muutaman vuoden markkinapaikkana, kun tapahtuma siirrettiin Merikarvialta Pohjanlahden rannikkokaupunkien porvariston keskinäisten riitojen vuoksi. Torttilan markkinapaikka toimi ruotujakolaitoksen aikana myös armeijan harjoituskenttänä.
Sotavuosien jälkeen Torttilan asukasmäärä alkoi voimakkaasti kasvamaan Harjavaltaan perustetun suurteollisuuden myötä. Vuonna 1949 valmistui arkkitehti Erkki Huttusen suunnittelema koulu, joka lakkautettiin 1990-luvun alussa, ja lopulta rakennus purettiin 2018.
Torttu

Mustikkatorttu
Torttu on umpinainen tai avoin tavallisesti makea leivonnainen, josta joskus tehdään myös suolainen muunnelma. Tortun pohja on usein murotaikinaa, jossa on aineksina vehnäjauhoja ja mahdollisesti muitakin jauhoja, melko paljon rasvaa, sokeria, kananmunaa ja leivinjauhetta. Umpinaisen tortun kansi voi olla murutaikinaa. Piirakan tapaisen avoimen tortun pinnalle voidaan muotoilla taikinasuikaleista ristikko. Täytteeksi soveltuvat hedelmät, hillot, marjat ja soseet sekä juustotorttuun tuorejuusto ja rahka.
Torttua nautitaan usein kahvin kanssa tai sellaisenaan jälkiruoaksi. Sen kanssa voidaan tarjota jäätelöä, kermavaahtoa tai vaniljakastiketta. Torttu voi olla myös pieni, kerralla syötävä leivonnainen. Tällaisia ovat esimerkiksi joulutorttu ja runebergintorttu. Muita torttuja ovat esimerkiksi kääretorttu ja unelmatorttu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Torttu Wikimedia Commonsissa
William Billingsley

Ruusulautanen 1790-luvulta.
Billingsleyn maalaama kulho Derbyn kaupunginmuseossa.
William Billingsley (1758–1828) oli merkittävä englantilainen posliinimaalari. Hänen suunnittelemansa ruusukuvio on tiettävästi kuningatar Elisabet II:n suosikki.
Billingsley syntyi Derbyssä vuonna 1758. Hän pääsi harjoittelijaksi Royal Crown Derbyn tehtaille, jossa hänen samanniminen isänsä oli jo maalamassa astioihin kukkakuvioita. Nuorempi Billingsley kehitti kukkakuvioihin oman, herkän ja luonnonmukaisen tyylinsä, josta tuli hyvin suosittu. Hänen tekniikkaansa kuului levittää maalia paksusti maaliin kastetulla siveltimellä ja sitten pyyhkiä sitä vähemmäksi lähes kuivalla siveltimellä. Vaikka hänet tunnetaan parhaiten ”Billingsleyn ruusuista”, hän maalasi myös maisemia, rakennuksia ja muita kasveja.
Vuonna 1795 hän oli perustamassa Pinxtonin posliinitehdasta John Coken kanssa. Coke oli Pinxtonin varakkaan kappalaisen pastori D'Ewes Coken poika. Billingsley oli ollut 21 vuotta Royal Crownissa ja tehnyt siellä erilaisia materiaalikokeiluja, ja näki uudessa yrityksessä mahdollisuuden tehdä jotain uutta. Tehdas käytti erityisen valkoista, läpikuultavaa kaoliinipitoista savea. Billingsleyn uusilla resepteillä syntyi kauniita, mutta helposti hajoavia tuotteita, ja hävikki oli suurta. Pixtonin tehdas oli toiminnassa vain seitsemäntoista vuoden ajan, joten sen tuotteista on tullut keräilyharvinaisuuksia.
Vuonna 1813 Billingsley perusti oman tehtaan vävynsä kanssa Nantgarwiin Etelä-Walesiin. Sama ongelma toistui siellä: kokonaiset uunilliset posliiniesineitä hajosivat poltossa. Silloin kun poltto onnistui, tuloksena oli hyvin kauniita tuotteita, mutta hävikki oli suurta. Mukaan haettiin yhtiökumppaneita, mutta ongelmia ei saatu ratkottua. Billingsley lähti Walesista 1820, ja tehdas suljettiin 1822.
Billingsley työskenteli uransa varrella myös Mansfieldissä, Worcesterissä, Swanseassa ja Coalportissa, ja paikalliset posliinimaalarit saivat häneltä vaikutteita.
William Bergsma

William Bergsma (1. huhtikuuta 1921 Oakland, Kalifornia – 18. maaliskuuta 1994) oli yhdysvaltalainen säveltäjä.
Bergsma aloitti musisoinnin pianon- ja alttoviulunsoitolla ennen sävellykselle omistautumista. 16-vuotiaana hän sai varhaisimman sävellysopetuksensa Howard Hansonilta, jonka johdolla myöhemmin opiskeli Eastman School of Musicissa. Hän opiskeli myös Rochesterin yliopistossa. Vuosina 1946–1963 Bergsma työskenteli Juilliard Schoolin henkilökunnan jäsenenä eri tehtävissä, joista keskeisin oli sävellyksen laitoksen johtaminen. Vuosina 1963–1971 hän johti Washingtonin yliopiston musiikkikoulua. Hän jatkoi siellä professorina toimimista tämän jälkeen vielä vuoteen 1986. Bergsma kuoli 72-vuotiaana sydäninfarktiin sairaalassa, jossa oli ennestään hoidettavana lantion murtuman takia.
Sävellystyyliltään Bergsma oli konservatiivinen. Hänet tunnetaan erityisesti oopperasta The Wife of Martin Guerre, ensimmäisestä sinfoniasta sekä sarjoista baleteista Paul Bunyan ja Gold and the Senor Commandante. Bergsma sävelsi myös esimerkiksi jousikvartettoja, puhallinkvinteton, soolosoitinteoksia ja vokaalimusiikkia. Hän sai urallaan monia palkintoja sekä kunnianosoituksia, ja vuonna 1992 hänet valittiin Yhdysvaltain taide- ja kirjallisuusakatemian jäseneksi.