stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Blue Funnel Line

| Blue Funnel Line |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  laivayhtiö
Perustettu:  1866
Kotipaikka:  
Toiminta-alue:  Atlantin valtameri Välimeri
Toimiala:  matkailu
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Blue Funnel Line oli brittiläinen laivanvarustamo, joka liikennöi kaikkialla maailmassa. Yhtiön virallisena nimenä oli kuitenkin Alfred Holt and Company.
Yhtiön perusti Alfred Holt 16. tammikuuta 1866 nimellä Alfred Holt and Company ja sen tärkein tytäryhtiö oli Ocean Steam Ship Company, joka samalla omisti ja käytti pääosaa yhtiön aluksista. lähde?
Yhtiön tytäryhtiönä Alankomaissa oli Nederlandsche Stoomvaart Maatschappij Ocean perustettiin 1981 samoin kuin East India Ocean Steam Ship Company Singaporeen. Singaporelaisyhtiö myytiin jo 1899 Norddeutscher Lloydille. Yhtiö lunasti 1902 kilpailijansa China Mutual Steam Navigation Companyn, joka säilyi kirjanpidossa kuitenkin erillisenä yhtiönä operoiden kuitenkin yhtiön reiteillä. lähde?
Yhtiön toiminta lakkasi 1988, kun Ocean Group vetäytyi viimeiseltä edelleen toimivalta reitiltä Barber Blue Sea Servicestä. lähde?
Suomen Baptistikirkko

| Suomen Baptistikirkko |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  Baptismi
Hallinto:  Presbyteerinen
Johtaja:  Kirkkokunnan johtaja Jari Portaankorva
Yhteistyötahoja:  Baptistien maailmanliitto Suomen vapaakristillinen neuvosto
Toiminta-alue:  Suomi
Perustettu:  1892, 1928
Seurakuntia:  14
Jäseniä:  691
Julkaisut:  Kodin Ystävä
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Baptistikirkko Tampereella
Suomen Baptistikirkko (aik. Suomen Baptistiyhdyskunta) on rekisteröitynyt uskonnollinen yhdyskunta, joka toimii Suomen suomenkielisten baptistiseurakuntien kattojärjestönä. Ensimmäinen baptistiseurakunta perustettiin Suomeen vuonna 1856.
Suomen Baptistikirkolla on eniten seurakuntia Keski-Suomen maakunnassa. Suurimmat seurakunnat sijaitsevat Jyväskylässä, Tampereella ja Turussa. Kirkkokunnan jäsenmäärä oli 1 442 vuonna 2013.
Baptismi on reformaation pohjalta vuonna 1609 syntynyt protestanttinen kirkkokunta. Se on kristillinen kirkkokunta, jolla on maailmassa yli 60 miljoonaa jäsentä. Jos mukaan lasketaan seurakuntien toiminnan piirissä olevat kastamattomat lapset ja nuoret, baptistien määrä maailmassa nousee noin 110 miljoonaan.
Baptistit eivät kasta vauvoja, vaan seurakuntien jäseniksi kastetaan ja liitytään vain henkilön omasta pyynnöstä. Sana baptisti tulee kreikan kielestä ja tarkoittaa kastajaa.
Historia

Suomen ensimmäinen baptistiseurakunta perustettiin Föglöhön vuonna 1856. Sieltä liike levisi ruotsinkieliselle Pohjanmaan rannikolle. Ensimmäinen suomenkielinen seurakunta perustettiin 1870 Luvialle. Alkuvuodet liike joutui toimimaan rekisteröimättöminä seurakuntina kuten muutkin vähemmistökirkot. Baptistien oli pysyttävä luterilaisen kirkon jäseninä, sillä kirkosta eroaminen Suomessa ei ollut mahdollista.
Suomen baptistit (suomenkieliset ja ruotsinkieliset) järjestäytyivät uskonnolliseksi yhdyskunnaksi vuonna 1892. Baptistit ja metodistit olivat ensimmäiset ja ainoat tuolloisen eriuskolaislain mukaan järjestäytyneet uskonnolliset yhdyskunnat. Uskonnollisten vähemmistöjen joukossa baptistit edustivat radikaaleinta näkemystä suhteessa luterilaiseen kirkkoon ja yhteiskuntaan.
Uskonnonvapauslain tultua voimaan 1923 joutuivat baptistit järjestäytymään uudelleen. Suomen Baptistiyhdyskunta rekisteröitiin uuden lain mukaiseksi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi 1928. Ruotsinkieliset baptistit rekisteröityivät omaksi organisaatiokseen Finlands svenska baptistsamfund vuonna 1980. Vuonna 2009 Suomen Baptistiyhdyskunta vaihtoi nimekseen nykyisen nimensä Suomen Baptistikirkko.
Usko ja oppi

Baptistikirkko kuuluu Suomessa niin sanottuihin vapaisiin suuntiin ja se on opillisesti lähellä Vapaakirkkoa ja Helluntaikirkkoa. Luterilaisuudesta baptismi eroaa näkyvimmin uskovien kasteen harjoittamisessa ja henkilökohtaisen uskonratkaisun korostamisessa.
Varsinaista yhteistä uskontunnustusta ei baptisteilla ole. Baptistikirkossa korostetaan uskovan omaa vastuuta Raamatun tulkitsemisessa. Lisäksi seurakuntien itsenäisyyttä ja seurakuntademokratiaa pidetään tärkeinä. Tämän seurauksena kirkkokunta ei sido jäsenseurakuntiaan kovinkaan tiiviisti tiettyihin oppeihin. Esimerkiksi ehtoolliskäytännöt voivat vaihdella seurakunnittain. Baptistista perinnettä välitetään kirkon omalla teologisella koulutuksella. Osa Suomen baptistiseurakunnista seuraavat kalvinistista pelastusoppia.
Usko ja oppi > Usko

Jeesus Kristus ja hänen ihmisille hankkima syntien sovitus ristillä on uskon keskeinen kohde. Jumalan katsotaan kutsuvan ihmisiä pelastukseen Raamatun sanoman ja Pyhän Hengen kautta, joka vaikuttaa uskon syntymisen. Uskon katsotaan olevan Jumalan lahja, eikä kukaan voi pelastua omien tekojensa ansiosta, vaan ainoastaan uskon kautta.
Usko ja oppi > Kaste

Käytössä on uskovien kaste, jota joskus myös aikuiskasteeksi kutsutaan, vaikka sillä kastetaan alaikäisiäkin henkilöitä. Kaste suoritetaan vain kastettavan omasta pyynnöstä ja sen kautta liitytään paikallisseurakuntaan. Kaste suoritetaan upottamalla kastettava kokonaan veteen. Ikärajaa ei kasteelle menolle ole asetettu.
Baptistikirkossa ei kasteta vauvoja. Sen sijaan heidän puolestaan rukoillaan ja heidät siunataan Jeesuksen esimerkin mukaisesti. Kirkon näkemyksen mukaan lapset kelpaavat Jumalalle sellaisenaan, ilman kastetta. He ovat kylläkin tietämättään ja tahtomattaan osallisia syntiinlankeemuksesta, mutta he ovat myös osallisia lunastuksesta ilman omia tai toisten tekoja.
Usko ja oppi > Ehtoollinen

Ehtoollinen, josta voidaan käyttää myös nimeä leivänmurto, on ateria, jota vietetään Jeesuksen kuoleman muistoksi. Baptistien mukaan ehtoollisella ei ole syntejä anteeksiantavaa vaikutusta eikä ehtoollisaineiden katsota muuttuvan Jeesuksen ruumiiksi ja vereksi, vaan kyse on muistoateriasta.
Usko ja oppi > Seurakunta

Seurakunta on uskonsa tunnustaneiden kristittyjen yhteisö, jotka on kastettu seurakunnan jäseniksi henkilökohtaisen uskontunnustuksen perusteella. Baptistikirkon mukaan seurakunta on Kristuksen ruumis maan päällä.
Usko ja oppi > Suhde valtioon

Baptistit korostavat uskonnonvapautta ja kirkkojen riippumattomuutta suhteessa valtioon. Valtion tehtävä on maallinen ja kirkkojen hengellinen. Kannanotot ja osallistuminen yhteiskunnalliseen elämään ovat jokaisen kirkon jäsenen yksityisasia.
Hallinto ja yhteydet

Baptistikirkon ylin päättävä elin on yhdyskuntakokous, joka kokoontuu vähintään kahdesti vuodessa. Jokaisella yhdyskuntaan kuuluvalla seurakunnalla on oikeus lähettää yhdyskuntakokoukseen yksi edustaja kutakin seurakunnan alkavaa kymmentä jäsentä kohden, suurimman sallitun yksittäisen seurakunnan edustajamäärän ollessa kaksitoista.
Yhdyskunnalla on hallitus, joka muun muassa huolehtii yhdyskunnan seurakuntien keskinäisestä yhteydestä ja tarvittaessa selvittää niiden välisiä ristiriitoja, hyväksyy seurakunnat jäseniksi ja tarvittaessa myös voi erottaa seurakunnan yhdyskunnasta, hoitaa yhdyskunnan yhteistä omaisuutta ja tarvittaessa muodostaa yhdyskunnan kannan ja toimintatavat tarpeellisiksi katsomissaan uskonnon harjoittamiseen liittyvissä asioissa, ellei asiasta ole tehty päätöstä yhdyskuntakokouksessa.
Suomen Baptistikirkko on mukana Suomen vapaakristillisessä neuvostossa (SVKN), Euroopan Baptistiliitossa (European Baptist Federation, EBF) ja Baptistien maailmanliitossa (Baptist World Alliance, BWA). Lisäksi kirkko on Suomen Ekumeenisen Neuvoston (SEN) tarkkailijajäsen.
Hallinto ja yhteydet > Talous

Suomen Baptistikirkko on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta rekisteröityjen uskonnollisten yhdyskuntien toimintaan yhteensä noin 74 000 euroa. Keskimääräinen vuosittainen tuki on ollut laskeva ja oli vuonna 2023 noin 11 000 euroa.
Hallinto ja yhteydet > Seurakunnat

Kirkolla on 17 seurakuntaa ympäri Suomen. Eniten seurakuntia on Keski-Suomen maakunnassa. Seurakunnat ovat kooltaan melko pieniä. Suurimmat seurakunnat ovat Jyväskylässä, Tampereella ja Turussa. Seurakunnista 11 on suomenkielisiä, minkä lisäksi kirkkoon kuuluvat venäjänkielisiä jumalanpalveluksia järjestävät venäjänkieliset Lappeenrannan baptistiseurakunnat sekä ympäri Suomen toimivat Myanmarista (Burmasta) muuttaneista kareni- ja karennibaptisteista koostuvat seurakuntayhteisöt.
Seurakunnat toimivat seuraavilla paikkakunnilla:
Lappeenranta: Lappeenrannan baptistiseurakunta
Kauhajoki: Kauhajoen baptistiseurakunta
Kurikka: Jurvan baptistiseurakunta
Jyväskylä: Vaajakosken baptistiseurakunta
Laukaa: Vihtavuoren baptistiseurakunta
Laukaa: Vehniän baptistiseurakunta
Petäjävesi: Petäjäveden baptistiseurakunta
Tampere: Tampereen baptistiseurakunta
Vaasa: Vaasan baptistiseurakunta
Helsinki: Helsingin baptistiseurakunta
Turku: Turun baptistiseurakunta
Lähetystyö

Baptistikirkko tekee Suomen ulkoasiainministeriön kanssa kehitysyhteistyötä Sierra Leonessa. Euroopan baptistien lähetysliiton kautta se tukee myös Kamerunin baptistiyhdyskuntaa sekä Brasilian lastenkoti- ja katulapsityötä. Kirkolla on aiemmin ollut omia lähettejä sekä Kamerunissa että Sierra Leonessa. Baptistikirkko tekee myös seurakuntien perustamistyötä yhdessä yhdysvaltalaisten baptistiseurakuntien kanssa. Tällaisen sisälähetyksen myötä ovat syntyneet Baptistikirkon Espoon ja Lappeenrannan seurakunnat.
Jäsenmäärä

| Vuosi | Jäseniä | Huomautus |
| --- | --- | --- |
| 1900 | 2851 | Baptisteja Suomen väestössä. |
| 1952 | 1801 |  |
| 1960 | 1990 |  |
| 1970 | 1895 |  |
| 1980 | 1732 |  |
| 1999 | 1651 |  |
| 2010 | 1475 |  |
| 2015 | 1723 |  |
Aiheesta muualla

Suomen Baptistikirkko
| n k Baptismi Suomessa |
| --- | --- |
Kirkot:  Finlands svenska baptistsamfund  Suomen Baptistikirkko  Suomen baptistilähetys  Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta 
Suurimmat seurakunnat:  Forsbyn baptistiseurakunta  Helsingin baptistiseurakunta  Jurvan baptistiseurakunta  Kauhajoen baptistiseurakunta  Kokkolan baptistiseurakunta  Munsalan baptistiseurakunta  Pietarsaaren baptistiseurakunta  Purmon baptistiseurakunta  Tampereen baptistiseurakunta  Turun baptistiseurakunta  Vaasan baptistiseurakunta  Vaasan ruotsalainen baptistiseurakunta  Ähtävän baptistiseurakunta  Luettelo seurakunnista 
Henkilöt:  Andersson  Edström  Engelberg   A. Heikel  V. Heikel  Henneri  Hiljanen  Hunnakko  Jalkanen  Jansson  Jauhiainen  Jokinen  Karala  Kivelä  Kokki  Korpela  Kuusisto  Lehtonen  Niss  Palomaa  Stormåns 
Järjestöt ja media:  Finska Missionsbladet  Finska Månadsposten  Fria kristliga folkhögskolan  Kodin Ystävä  Missionsstandaret  Svenska Baptisternas i Finland Ungdomsförbund  Totuuden Kaiku 
Kulttuuri ja tapahtumat:  Hengellinen laulukirja  Humlefestival  Kaikuja kotimaasta  Pilgrimssånger 
Euroopan baptistiliitto • Baptistien maailmanliitto
Jäsenmallineet
| n k Suomen lähetysneuvosto |
| --- | --- |
Jäsenyhteisöt:  Avainmedia  Evankelinen lähetysyhdistys  Fida International  Finlands svenska baptistsamfund  Finlands svenska metodistkyrka  Finlands svenska pingstmission  Good News Networking  IRR-TV  Israelin Ystävät  Kansan Raamattuseura  Kirkon lähetystyön keskus  Lähetysyhdistys Kylväjä  Lähetysyhdistys Rauhan Sana  Marttyyrien Ääni  Medialähetys Sanansaattajat  Missionskyrkan i Finland  Open Doors Finland  Operaatio Mobilisaatio  Patmos Lähetyssäätiö  Pelastusarmeija  Suomen Baptistikirkko  Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys  Suomen Lepralähetys  Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys  Suomen Lähetyslentäjät  Suomen Lähetysseura  Suomen Metodistikirkko  Suomen Pipliaseura  Suomen Vapaakirkko  Svenska Lutherska Evangeliföreningen  Wycliffe Raamatunkääntäjät  YWAM Finland 
| n k Suomen vapaakristillinen neuvosto (SVKN) |
| --- | --- |
Jäsenyhteisöt:  Adventtikirkko  Baptistikirkko  Helluntaikirkko  Metodistikirkko  Pelastusarmeija  Vapaakirkko 
Yhteistyökumppanit:  Frikyrklig samverkan  Suomen Ekumeeninen Neuvosto  Suomen Pipliaseura  Seurakuntien luontainen kehitys 
Kulttuuri:  Hengellinen laulukirja 
Jäsenyydet: Gospel and our Culture • Natural Church Development
Vaajakosken baptistikirkko Jyväskylässä.
SAT-koe

SAT-koe on Yhdysvalloissa yleisesti käytössä oleva tasokoe, joka mittaa kriittistä lukutaitoa, matemaattisia taitoja ja kirjoitustaitoa. Kokeen järjestää voittoa tavoittelematon College Board -järjestö. SAT oli alun perin lyhenne sanoista Scholastic Aptitude Test. Vuonna 1993 nimeksi vaihdettiin Scholastic Assessment Test. Vuodesta 1997 kokeen nimi ei ole ollut lyhenne.
SAT:n avulla mitataan Yhdysvalloissa opiskelijoiden valmiuksia yliopisto-opintoihin. SAT (tai sitä vastaava koe) on yhdysvaltalaisten yliopistojen toiseksi tärkein valintakriteeri lukion arvosanojen jälkeen, sillä Yhdysvalloissa ei järjestetä ylioppilaskoetta tai yliopistojen pääsykokeita. Joissain yliopistoissa SAT on kuitenkin vapaaehtoinen, tai sen sijaan käytetään jotain kilpailevaa koetta kuten ACT:tä.
SAT:ssä on kolme osiota: lukeminen (reading), kirjoittaminen ja kieli (writing and language) sekä matematiikka (math). Kokeen kokonaiskesto on 180 minuuttia, jonka lisäksi vapaaehtoiseen ainekirjoitukseen (essay) saa 50 minuuttia.
SAT luotiin Yhdysvalloissa alun perin auttamaan vähäosaisia nousemaan vähemmän arvostetuista lukioista. SAT:n perusti voittoa tavoittelematon College Board -järjestö vuonna 1926 nimellä Scholastic Aptitude Test. Nykyisen muotonsa erillisine sanallisine ja matemaattisine osioineen koe sai vuoteen 1930 mennessä. SAT:stä oli tullut 1940-luvun puolivälissä yhdysvaltalaisten yliopistojen standardikoe. Ainekirjoitus oli pitkään pakollinen osa koetta, mutta siitä tehtiin vapaaehtoinen vuonna 2014. Muutoksen tarkoituksena oli tehdä kokeesta tasaveroisempi niille opiskelijoille, jotka eivät ole käyneet valmennuskursseja. Samalla vähentääkseen rahan merkitystä kokeessa menestymisessä SAT-kokeita pyörittävä järjestö alkoi tarjota ilmaista valmennusta.
SAT on periaatteessä älykkyystesti, ja valmennuskurssien käynnillä on vain pieni vaikutus kokeen tulokseen.
Suomessa SAT-kokeita järjestää  Suomi-Amerikka Yhdistysten Liitto. Yhdysvalloissa koetta järjestävä College Board järjestää myös SAT II -kokeita, joissa testataan yksittäisten aineiden osaamista.
Aiheesta muualla

SAT-kotisivu College Board
Passepartout

Monotypia
Kohopaino
Puupiirros
Linoleikkaus
Syväpaino
Kuivaneula
Etsaus
Akvatinta
Mezzotinto
Carborundum
Laakapaino
Litografia
Serigrafia
Muuta
Vedosmerkinnät
Passepartout
Suomalaiset taidegraafikot
n
k
Passepartout (ransk. sopii kaikkialle), aukkopahvi, kehyskartonki, kehyspahvi tai paspatuuri on pahvinen suojakehys, joka eristää taideteoksen pinnan sitä peittävästä lasilevystä. Pahvin keskelle on leikattu aukko, josta taideteos näkyy. Passepartout-kehyksiä käytetään tavallisimmin kehystettäessä grafiikan vedoksia.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Adrien Decourcelle

| Adrien Decourcelle |
| --- | --- |
 Paul Boyerin ottama valokuva n. vuonna 1900.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1821
Kuollut: 1892 (70–71 vuotta)
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  näytelmäkirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ranska
Tuotannon kieli: ranska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Pierre Henri Adrien Decourcelle (1821−1892) oli ranskalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija. Hän aloitti varhain työn teatterissa ja esiintyi komedioissa ja vaudevillessa. Yksin ja yhdessä muiden kanssa hän kirjoitti noin viisikymmentä näytelmää, muun muassa La joie de la maison (yhdessä Auguste Anicet-Bourgeois'n kanssa, 1855) ja Je dîne chez ma mère (Lambert-Thiboustin kanssa, 1857). Hänen poikansa oli kirjailija ja käsikirjoittaja Pierre Decourcelle (1856−1926).
Näytelmiä

Un vilain monsieu, 1848, Adrien Decourcelle ja Théodore Barrière
Les Petits Moyens, 1850, Eugène Labiche, Gustave Lemoine ja Adrien Decourcelle
Les Formules du docteur Grégoire, 1868
Le Dragon de la reine, 1888, kolminäytöksinen opéra comique, Frantz Beauvallet'n kanssa, säveltäjä Léopold Wenzel
La Belle Épicière, operetti, 1895, Adrien Decourcelle ja Henri Kéroul, säveltäjä Louis Varney
Hyvyyden voiman ihmeelliseen suojaan

| Hyvyyden voiman ihmeelliseen suojaan |
| --- | --- |
säveltäjä:  Erkki Melartin
sanoittaja:  Dietrich Bonhoeffer
suomentaja:  Anna-Maija Raittila
virsikirjan numero:  600
virsikirjaan:  1986
Hyvyyden voiman ihmeelliseen suojaan (saks. Von guten Mächten treu und still umgeben) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsi 600. Virren on kirjoittanut natsihallintoa vastustanut luterilainen pappi Dietrich Bonhoeffer vankeusaikanaan vuonna 1944. Virsi liitetään vahvasti Bonhoefferiin, joka hirtettiin seuraavana vuonna. Alun perin se oli joulu- ja uudenvuodentervehdys, mutta virsi on sittemmin laajentunut moneen käyttöön sopivaksi yleisvirreksi. Sanat on suomentanut Anna-Maija Raittila vuonna 1981 ja muokannut ne vuoden 1986 virsikirjaan. Maailmalla virttä lauletaan usein eri sävelin. Suomessa käytetään Erkki Melartinin alun perin joululauluun En ros, mer skön än jordens blomster alla tekemää säveltä.
Historia

Virsi yhdistetään voimakkaasti sen kirjoittajaan, luterilaiseen natsihallintoa vastustaneeseen Dietrich Bonhoefferiin. Hänet vangittiin vuonna 1943 osallisuudesta Hitlerin salmurhayritykseen ja vietiin Gestapon vankilaan Berliinissä, jossa hän kirjoitti paljon, myös virren "Hyvyyden voiman ihmeelliseen suojaan". Pommitusten saavuttaessa Berliinin talvella 1945 Bonhoeffer siirrettiin Baijeriin. Siellä hänet vietiin Flossenbürgin keskitysleiriin, jossa hänet hirtettiin 39-vuotiaana 9. huhtikuuta 1945 vain hieman ennen maailmansodan päättymistä Euroopassa. "Hyvyyden voiman ihmeelliseen suojaan" on kirjoitettu Bonhoefferin perheelle ja kihlatulle joulu- ja uudenvuodentervehdykseksi vuoden 1944 lopulla.
Historia > Virsikirjaan

Anna-Maija Raittila suomensi virren antologiaansa Kutsut minua nimeltä vuodelta 1981 nimellä "Hyvien voimien suojaan". Virsikirjaan se tuli 1986 lyhennettynä ja muokattuna.
Kokonaisuudessaan virsi kertoo valoisasti luottamuksesta Jumalan hyvyyten hirveissäkin olosuhteissa. Virttä voi pitää joko alkuperäisen kontekstinsa mukaisena uudenvuoden- tai laajemmassa merkityksessä iltavirtenä. Se on "toivon, rohkaisun ja lohdutuksen virsi, jota on yhtäältä laulettu toivorikkaasti uuden vuoden kynnyksellä ja toisaalta lohtua hakien elämän koettelemusten hetkien ja katastrofien keskellä." Virsikirjaan sanat muokattiin tukemaan virren käyttöä vuoden ympäri. Sanat "yhdessä käymme uuteen vuoteen nyt" vaihtuivat muotoon "yhdessä käydä uuteen aikaan nyt". Samoin poistettiin sanat "Jos mahdollista, yhteen meidät tuo", joiden katsottiin viittaavan virren alkuperäiseen kontekstiin, Bonhoefferin vankeusaikaan. Virttä voidaankin pitää moniin eri tilanteisiin sopivana yleisvirtenä. Virsi sopii esimerkiksi häihin tai hautajaisiin. Kirkollisten toimitusten kirja antaa virren yhdeksi vaihtoehdoksi rukoushetkelle kriisitilanteessa.
Maailmalla virttä lauletaan useilla eri sävelillä, mutta Suomessa on käytetty Erkki Melartinin sävelmää vuodelta 1923, joka kuului aluksi joululauluun "En ros, mer skön än jordens blomster alla". Kyseinen virsi oli Suomen ruotsinkielisen virsikirjan vuoden 1927 lisävihkossa numerolla 14. Sama sävel päätyi myös vuoden 1943 ruotsinkielisen virsikirjan sävelmistöön vuodelta 1948 virteen 623 "Tänk när en gång det töcken har försvunnit". Kun Suomessa ja muissa Pohjoismaissa kiinnostuttiin 1950-luvulla ongelmallisiksi koettujen vanhojen koraalien ”restauroinnista” elävämpään asuun, ajankohtaiseksi tuli juuri vuoden 1948 Suomen ruotsinkielisen koraalivirsikirjan sävelten muokkaaminen. Vanhojen koraalisävelten lisäksi jotkin uudemmat, kuten juuri ”Tänk när en gång det töcken har försvunnit”, joutuivat ”restauroiduiksi”. Kun Bonhoefferin virsi sitten päätyi suomenkieliseen virsikirjaan vuonna 1986, oli sekin rytmiltään muutettu verrattuna Melartinin alkuperäiseen sävelmään, joskin kokonaisuudessaan se poikkeaa melko vähän "En ros, mer skön än jordens blomster alla" -jouluvirren yksinlauluversion melodiasta. Joka tapauksessa, Bonhoefferin sanojen ja Melartinin sävelen yhteensopivuutta pidetään onnistuneena, ja virrestä tuli nopeasti suosittu. Teologian opiskelijoiden keskuudessa tehdyn kyselytutkimuksen mukaan se on teologien toiseksi suosituin virsi.
Suomen nykyisessä ruotsinkielisessä virsikirjassa virsi on numerolla 527: ”Av goda makter skyddade”. Käännös on Elly Sigfridsin ja sävel Anders Kronlundin.
Historia > Muut suomenkieliset julkaisut

Viidesläisen herätysliikkeen Viisikielisessä virsi on numerolla 235. Ruotsin kirkon suomenkielisestä virsikirjasta virsi löytyy numerolla 742. Lisäksi kirjassa on numerolla 509 Anna-Maija Raittilan käännös ”Hyvyyden voiman uskollinen suoja” P. O. Nisserin kirjoittamasta tekstistä Bonhoefferin virren mukaan, englantilaisen säveltäjän C.H.H. Parryn sävelmällä vuodelta 1904. Luterilaisia virsiä -kokoelmassa on numerolla 873 Anssi Simojoen suomennos ”Hyvyyden voimat aina ympärillä” Anssi, Tapani ja Tuomo Simojoen melodialla.
Kirjallisuutta

Bonhoeffer, Dietrich: ”Hyvien voimien suojaan”. Teoksessa: Raittila, Anna-Maija (valik. ja suom.): Kutsut minua nimeltä: uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa, s. 114–115.  (Uskon lyriikkaa 1)  Helsinki:  Kirjapaja, 1981.  ISBN 9789516213005
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hyvyyden voiman ihmeelliseen suojaan – Virsikirja.fi
Hyvien voimien suojaan[vanhentunut linkki] – Linkki maailman runouteen -tietokanta
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Australia 
Muut:  MusicBrainz work 
Dietrich Bonhoefferin käsikirjoitus
Red Bull Racing RB20

| Red Bull Racing RB20 |
| --- | --- |

Talli:   Red Bull
Suunnittelija(t):   Adrian Newey
Kuljettajat:  1.  Max Verstappen 11.  Sergio Pérez
Testikuljettajat:   40. Liam Lawson
Teknisiä tietoja
Renkaat:  P Pirelli
Runko:  RB20
Moottori:  Red Bull RBPTH001
Kilpailuhistoria
Debyytti:   Bahrainin GP 2024
Kilpailuja:  24
Voittoja:  9
Paalupaikkoja:  8
Nopeimpia kierroksia:  4
Palkintosijoja:  18
MM-pisteitä:  589
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  1
Viimeinen kilpailu:  Abu Dhabin GP 2024
Red Bull Racing RB20 oli Formula 1 -talli Red Bullin käyttämä auto kaudella 2024. Autolla kilpailivat Max Verstappen ja Sergio Pérez.
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | Red Bull | Honda | P |  | BHR | SAU | AUS | JPN | CHN | MIA | EMI | MON | CAN | ESP | AUT | GBR | HUN | BEL | NED | ITA | AZE | SIN | USA | MXC | SÃP | LVG | QAT | ABU | 589 | 3. |
| 2024 | Red Bull | Honda | P |  Max Verstappen | 1 | 1 | Kesk. | 1 | 11 | 21 | 1 | 6 | 1 | 1 | 51 | 2 | 5 | 4 | 2 | 6 | 5 | 2 | 31 | 6 | 14 | 5 | 18 | 6 | 589 | 3. |
| 2024 | Red Bull | Honda | P |  Sergio Pérez | 2 | 2 | 5 | 2 | 33 | 43 | 8 | Kesk. | Kesk. | 8 | 78 | 17 | 7 | 7 | 6 | 8 | 17† | 10 | 7 | 17 | 118 | 10 | Kesk. | Kesk. | 589 | 3. |
| 2024 | Red Bull | Honda | P |  Isack Hadjar |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | TD |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | TD | 589 | 3. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Red Bull Racing RB20 Wikimedia Commonsissa