stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zvejniekin kalmisto
Asukkaat ja kulttuuri > Mesoliittiset asukkaat

Ensimmäiset merkit asuinpaikan ja kalmiston käytöstä ajoittuvat aivan mesoliittisen kivikauden alkuun. Samanaikaisia arkeologisesti tutkittuja boreaalisia asuinpaikkoja ovat myös Pulli ja Lepakose Virossa, Sūļagals Itä-Latviassa sekä Karaviškės-6A ja Kabeliai-2 Liettuassa, jotka Zvejniek mukaan lukien edustavat ainakin piikiven käsittelytapojensa puolesta Kundan kulttuuria. Asuinpaikan tästä vaiheesta käytetään kirjallisuudessa nimitystä Zvejniek 2 tai Zvejniek II. Asukkaat tulivat mahdollisesti pohjoisen Valko-Venäjän seuduilta Väinäjoen yläjuoksulta (esimerkiksi Krumplevan asuinpaikalla), jossa on työstetty piikiveä samalla tavalla ja jossa piikiven materiaali on ollut laadultaan ja väriltään samaa. Väinäjoki on ollut piikiven tärkeä kuljetusreitti Latvian ja Viron asuinpaikoille.
Kukkulan kaakkoiskärjen pohjoisrannalla oleva asuinpaikka oli aivan kalmiston lähellä. Sinne on haudattu muutama ihminen jo boreaalisen ilmastokauden aikana noin 7 400 eaa. (hauta 305), 7 200 eaa. (170) ja 6 600 eaa. (154). Muut ajoitetut vainajat ovat 6 500 eaa. (vainajat 319 ja 320), 6 400 eaa. (313), 5 700 eaa. (83 ja 93), 5 460 eaa. (92) ja 5400 eaa. (122). Tutkittujen vainajien ajoituksissa on satojen vuosien ero, mikä kertoo hautaamisen harvinaisuudesta. Syynä saataa olla kausiluonteinen asumistapa, jossa ankarin vuodenaika vietettiin etelässä ja kesäkaudet Zvejniekissa. Kalmiston varhaisimmat vainajat ovat yleensä suurikokoisia. Heidän pääkallonsa ovat suuria, mutta pitkänomaisia. Kasvot ovat siten olleet sekä leveät että korkeat, ja niillä on ollut ulkoneva nenä. Kuvatut piirteet poikkeavat nykyeurooppalaisten piirteistä, jotka saapuivat Eurooppaan vasta maanviljelyn yleistyttyä. Kolmen mesoliittisen luurangon mittojen perusteella miehet olivat tuolloin 172 cm pitkiä.
Asukkaat ja kulttuuri > Varhaiset neoliittiset asukkaat

Vasta noin 5 400−4 400 eaa. alettiin vainajia haudata systemaattisemmin Zvejniekiin. Intensiivisempi hautaaminen sattui Narvan kulttuurin leviämisaikaan. Zvejniekissa sijaitseekin Latvian suurimpia Narvan kulttuurin kalmistoja. Niissä mesoliittiset hautatavat jatkuivat entisellään.
Asuinpaikka sijaitsi kukkulan kaakkoispäässä (Zvejniek I). Ihmiset haudattiin kukkulan korkeimman huipun tienoille. Tälle ajalle on ajoitettu radiohiiliajoituksella haudat 39, 57, 85 ja 2 sekä 312, 182 , 251 , 300, 210 ja 153 . Muut varhaisen neoliittisen kauden haudat tunnistetaan ilmeisesti esineistön ja hautaamisasennon mukaan.
Varhaisen neoliittisen kauden ihmisten pituuksia on mitattu hautojen luurangoista, ja Zvejniekissä miesten pituus oli keskimäärin 164 senttimetriä ja naisten 153 senttimetriä.
Asukkaat ja kulttuuri > Keskineoliittiset asukkaat

Neoliittisen kauden asutus muodostaa oman tunnistettavan ryhmänsä. Heidän hautojaan on löydetty alueelta, joka ulottuu mesoliittisen asuinpaikan eteläpuolelta kukkulan huipulle. Näistä haudat 256 ja 165 sekä 124, 185, 206 ja 282 sekä 310 ja 325 sekä 252 on radiohiiliajoitettu noin 4 300−3 000 eaa.
Monet hautatavat ja esinelöydöt viittaavat uudisasutukseen. Arvellaan, että juuri tässä vaiheessa kampakeraaminen kulttuuri syrjäytti Narvan kulttuurin perinteitä Zvenjiekissä. Zvenjiekissa on runsaasti myös kampakeraamisen kulttuurin hautoja. Erään nuorukaisen kasvot on peitetty sinisellä savella ja silmien kohdalle on asetettu meripihkakiekot. Tapa on saattanut olla laajemmallekin levinnyt. Myös Suomessa on havaittu kahden meripihkakorun sijaitsevan pään lähellä. Samalla ilmastokaudella Bertniekin pohjasedimenteistä on havaittu viljakasvien siitepölyä ja palaneen hiilen hiukkasia tavallista ememmän. Järven rantoja ilmeisesti viljeltiin jossakin määrin. Keskipituus miehillä oli noin 168 senttimetriä ja naisilla 156 senttimetriä.
Asukkaat ja kulttuuri > Nuorempi asutus

Zvenjiekin kukkulalta ei ole tavattu myöhäisen neoliittisen- tai varhaisen pronssikauden hautauksia. Sen sijaan vainajien joukosta tavattiin radiohiiliajoituksissa varhaiseen rautakauteen ajoittuva vainaja nro 142, joka oli 2 500 vuotta vanha.
Esimerkkejä haudoista ja löydöistä

Vainajat on yleensä haudattu suoraan asentoon selälleen, mutta joskus mahalleen tai kyljelleen. Hauta on usein katettu kivillä kokonaan tai osaksi. Varsinkin lasten hautoihin on siroteltu punamultaa niin paljon, että sitä löytyi kaivauksissa koko hautakuopan alueelta. Joskus punamullalla peitettiin vain osa haudasta. Luurankojen asennoista on päätelty, että vainaja oli sidottu tai kiedottu nahkoihin. Kalmistosta on löydetty sekä yksittäisiä hautauksia että joukkohautoja, joissa saattoi olla viisikin vainajaa.
Esimerkkejä haudoista ja löydöistä > Linnut ja nisäkkäät lajeittain

Vesistön äärellä asuttaessa linnustaminen on ollut tärkeä ravinnon lähde. Lintuihin on voitu liittää henkisiä asioita, jotka voidaan nähdä hautausriiteissä tai talismanien valinnassa ja vaatteiden koristelussa.
Luuanalyyseissä on asuinpaikkojen ja hautojen löydöistä tunnistettu muun muassa kuikka, sinisorsa, isokoskelo, tukkakoskelo, närhi sekä jokin sorsa-, sotka-, rastas- ja pöllölaji. Huomattavaa on, että joutsenet ja petolinnut puuttuvat. Pääpaino on keskikokoisilla vesilinnuilla.
Linnun käytöstä rituaalisena välineenä on pari esimerkkiä. Värikkäästä närhestä on eräässä haudassa irrotettu siivet ja sidottu vainajan asuun koristeeksi. Eräässä haudassa miehen molemmissa käsissä oli vesilintu. Mitkään hautaan viedyt linnut eivät olleet hauta-antimia esimerkiksi ruokana, vaan ne oli sijoitettu tarkoituksella erityisellä tavalla.
Haudoissa kalat olivat harvinaisia, mutta nisäkkäistä yleisiä olivat hirvien, kettujen, näätien, mäyrien ja hylkeiden jäänteet.
Esimerkkejä haudoista ja löydöistä > Vaatetus ja sen koristeet

Zvejniekin haudoista on löydetty runsaasti riipuksia, joita on pidetty kaulassa tai ommeltu vaatteisiin tai päähineeseen. Suosituimpia ovat hammasriipukset, joissa on hampaita hirviltä, villihevosilta, alkuhäriltä tai villisioilta. Joskus myös saksanhirviltä, koirilta, susilta, ketuilta, hylkeiltä tai ihmisiltä. Hauta-antimina ovat olleet luiset keihäänkärjet, luutikarit, piiveitset ja piikaapimet. Hautaan on uhrattu myös ruokaa, koska vainajien vierestä on löytynyt linnunluita ja rasvaläikkiä. Ennen hautaamista joidenkin lasten pääkallot on irrotettu kaulasta ja kallon alapintaa hiottu tasaiseksi. Kallo on toimittanut ehkä astian virkaa.
Vanhimmissa haudoissa koristelut olivat hammaskoristeita. Nuorin tällainen ajoitus on haudasta 164 eli 4 100 eaa.. Myöhemmin alettiin vaatteisiin kiinnittää myös meripihkakoristeita. Niitä löytyi vainajilta, jotka ajoitettiin aikavälille 4 130 eaa. (hauta 206) ja 3 650 eaa. (hauta 201). Runsaimmat meripihkakoristeet olivat miesvainajilla 221 (4 000 eaa.), jolla oli 53 tavallista koristetta ja 4 meripihkarengasta. Samalla tavalla oli koristeltu naisvainaja 316, jolla oli 41 meripihkakorua yllään. Myös vainajalla 212 oli 57 meripihkakoristetta yllään..
Esimerkkejä haudoista ja löydöistä > Veistoksellisia esineitä

Ryhmähaudasta 274–278 on löytynyt pieni mahdollisesti katkennut sauvannuppi, jonka päähän on veistetty eläimen pää. Esine muistuttaa Koillis-Venäjän ja Skandinavian kulttuuripiirissä tavattuja hirvenpääsauvoja ja Zargorskis on kytkenyt tämänkin kampakeraamiseen kulttuuriin. Sauvanpää on 10 cm pitkä (lähteessä on kuva ).
Eräästä lapsen haudasta löytyi litteä ja antropomorfiseksi hahmoksi muotoiltu idoli. Se vaikuttaisi naisen hahmolta, joka pitää käsiään kaulaansa vasten ja käsivarret kehoaan vasten. Se on 11 cm pitkä ja 3,5 cm leveä. Se ajoitettiin varhaiseen neoliittiseen kauteen (lähteessä on kuva ).
Haudasta 228 löytyi kaksi korua, joista toinen on valmistettu sammen luusta. Molemmat esittävät ihmistä kaulasta ylöspäin ja saattavat olla katkelmia isommasta idolista. Ne ovat 4−6 cm pitkiä ja kumpaankin on porattu reiät ripustamista varten. Zargorskis ajoitti korut kampakeraamiseen kauteen (lähteessä on kuvat ).
Esimerkkejä haudoista ja löydöistä > Hauta nro 305

Vainajan numero 305 hauta löydettiin mesoliittisen asuinpaikan keskeltä. Luurangasta päätellen miesvainaja haudattiin pitkälleen ja selälleen, kädet sivuille aseteltuna ja pää koilliseen päin. Vainajan toinen sääriluu puuttui. Luuranka oli kokonaan punamultakerroksen peitossa. Vainajan hauta-antina oli luinen keihään- tai nuolenkärki, joka sijaitsi kaivettaessa reisien välissä. Se on muodoltaan litteä, alle 10 cm pitkä, ja sen kärki on sahalaitaiseksi. Vainaja oli yksi niistä 12, joille tehtiin 1990-luvulla radiohiiliajoitus. Tulokseksi saatiin 8 240 ± 70 BP eli kalibroituna noin 7 400 ± 95 eaa. Hauta on siten vanhin alueelta löydetty hauta. Näytteen stabiilin hiilen osuus (δ¹³C) oli -21,59 promillea, mikä nykytietämyksen mukaan tarkoittaa sitä, että vainaja oli syönyt nisäkkäitä ja makeanveden kalaa, mutta ei meriveden ravintoa.
Esimerkkejä haudoista ja löydöistä > Hauta nro 57

Vainaja oli haudattu selälleen ja pitkälleen, pää luoteeseen päin aseteltuna. Toinen käsi oli jätetty lantion päälle ja toinen sen alle. Vainaja oli peitetty punamullalla, ja sen päälle oli kasattu joitakin suuria kiviä. Hauta-antimena oli muun muassa säären päältä löytynyt luinen keihäänkärki ja kivikirves. Vainaja on nainen, ja hänellä oli mukanaan kolme koruketjua. Luuranka on radiohiiliajoitettu 1990-luvulla ja tulokseksi saatiin 7 730 ± 70 BP eli kalibroituna noin 6 600 eaa. Ajoitus viittaa myöhäiseen mesoliittiseen kauteen. Ajoitusnäytteen stabiilin hiilen osuus (δ¹³C) oli –23,33 promillea, mikä sulkee pois merellisen pääruokavalion.
Esimerkkejä haudoista ja löydöistä > Hauta nro 142

Vainaja ajoitettiin 1990-luvulla radiohiiliajoitetuksella ja tulokseksi saatiin 2 370 ± 65 BP eli kalibroituna noin 550 eaa. Ajoitus viittaa rautakauteen, jolloin järven rannat olivat viljelykäytössä myös tästä kohtaa. Kyseistä asuinpaikkaa ei ole löydetty.
Esimerkkejä haudoista ja löydöistä > Haudat nro 314 ja 315

Vuoden 2007 kaivauksissa löytyi tilan asuinrakennuksen seinän vierestä kaksi luurankoa, jotka olivat osittain toistensa päällä. Ensin oli haudattu vainaja 314, joka makasi selällään asennossa pää pohjoiseen päin. Myöhemmin samaan paikkaa haudattiin vainaja 315 samaan asentoon, mutta pää lounaaseen päin. Vainaja 314 katkesi toisen hautauksen yhteydessä, mutta sen luut puuttuvat. Myöhemmin molemmat haudat katkesivat talon perustuksia tehtäessä.
Esimerkkejä haudoista ja löydöistä > Hauta nro 313

Haudassa oli ehjä luuranko aseteltuna selälleen suoraan asennossa ja pää etelään päin sijoitettuna. Vainaja oli haudattu noin 50 senttimetriä syvään hautaan ja peitetty polvista ylöspäin punamullalla. Hänen viereensä oli aseteltu hauta-antimeksi lihaa, josta on jäänyt vain luu jäljelle. Hauta on myöhemmin ajoitettu 6 400 eaa.
Aiheesta muualla

http://www.ku.lt/leidykla/files/2012/09/Archaeologia_BALTICA_13.pdf (Arkistoitu – Internet Archive), s. 86
Lisää hautoja: https://www.academia.edu/186284/More_Burials_at_Zvejnieki._Preliminary_results_from_the_2007_excavation
Astemitsoli

| --- | --- |

Astemitsoli
Systemaattinen (IUPAC) nimi
1-[(4-fluorifenyyli)metyyli]-N-[1-[2-(4-metoksifenyyli)etyyli]piperidin-4-yyli]bentsimidatsol-2-amiini
Tunnisteet
CAS-numero: 68844-77-9
ATC-koodi: R06AX11
PubChem CID: 2247
DrugBank: DB00637
Kemialliset tiedot
Kaava: C28H31N4FO 
Moolimassa: 458,586
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 149 °C 
Liukoisuus veteen: 0,432 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 96,7 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 24 tuntia
Ekskreetio: Ulosteiden mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Astemitsoli (C28H31FN4O) on bentsimidatsolijohdannaisiin kuuluva toisen sukupolven antihistamiini. Astemitsolia sisältävät lääkkeet vedettiin markkinoilta vuonna 1999 niiden aiheuttamien sydänoireiden vuoksi.
Toimintamekanismi ja käyttö

Astemitsoli on histamiini-H1-reseptorien salpaaja ja estää histamiinin sitoutumisen reseptoriin. Täten histamiinin vaikutukset eivät ilmene elimistössä. Astemitsoli on salpaajana voimakas ja pitkäkestoinen. Ihmisen elimistössä se metaboloituu kahdeksi aktiiviseksi metaboliitiksi, O-desmetyyliastemitsoliksi ja norastemitsoliksi CYP3A4-entsyymin vaikutuksesta. Yhdistettä käytettiin erityisesti allergisen nuhan ja sidekalvontulehduksen hoitoon. Astemitsoli ei läpäise veri-aivoestettä, minkä vuoksi sillä ei ole samankaltaista väsyttävää vaikutusta, kuin monella ensimmäisen sukupolven antihistamiinilla. Astemitsoli voi pidentää QT-aikaa ja aiheuttaa sydämen rytmihäiriöitä ja tämän vuoksi yhdiste on vedetty pois lääkeainemarkkinoilta. Ruoka-aineista greippimehu haittaa astemitsolin metaboliaa ja voi johtaa lääkeaineen pitoisuuden kasvamiseen elimistössä.
Synteesi

Astemitsolia voidaan syntetisoida kuusivaiheisella reaktiolla käyttämällä lähtöaineina 2-nitroisotiosyanobentseeniä ja 1-karbetoksi-4-aminopiperidiiniä.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database (HMDB): Astemizole (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Astemizole (englanniksi)
ChemBlink: Astemizole (englanniksi)
Älvkarlebyn kunta

| Älvkarlebyn kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Uppsalan lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Skutskär
Kuntakoodi:  0319
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  215,24 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  9 627
 – Väestötiheys:  44,7 as./km²
 
 www.alvkarleby.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Voimalaitoksen patoama koski.
Kaarle XIII:n silta Älvkarlebyssä.
Älvkarlebyn kunta (ruots. Älvkarleby kommun) on Uppsalan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Skutskär.
Kunnan maapinta-ala on 215,24 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 627 henkeä (31.12.2021).
Älvkarlebyn läpi virtaa Daljoki (Dalajoki) jakautuen kolmeksi haaraksi ja yhtyen jälleen Älvkarlebyn putouksen jälkeen. Älvkarlebyn taajamassa sijaitsee Vattenfallin voimalaitos ja vesilaboratorio. Voimalaitoksen pato avataan juhannusta edeltävänä sunnuntaina, "putouksen päivänä", jolloin veden annetaan virrata vapaasti vuorokauden ajan. Älvkarleby on keskiajalta asti tunnettu lohikalastuspaikka. Siellä sijaitsee lohenjalostuslaitos ja maailman ainoa urheilukalastusmuseo.
Vuonna 2007 kunnassa oli 3,29 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Älvkarleby on yksi harvoista Ruotsin kunnista, johon 1900-luvun laajat kuntauudistukset eivät vaikuttaneet; alue on sama kuin vanhan Älvkarlebyn pitäjän alue. Kuntana Älvkarleby on ollut olemassa vuodesta 1862, jolloin Ruotsissa siirryttiin nykyaikaiseen kunnallishallintoon.
Väestönkehitys

| Älvkarlebyn kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 8 329 | 8 329 |
| 1955 | 1955 |    | 8 938 | 8 938 |
| 1960 | 1960 |    | 9 559 | 9 559 |
| 1965 | 1965 |    | 10 110 | 10 110 |
| 1970 | 1970 |    | 10 279 | 10 279 |
| 1975 | 1975 |    | 9 947 | 9 947 |
| 1980 | 1980 |    | 9 736 | 9 736 |
| 1985 | 1985 |    | 9 270 | 9 270 |
| 1990 | 1990 |    | 9 263 | 9 263 |
| 1995 | 1995 |    | 9 139 | 9 139 |
| 2000 | 2000 |    | 8 932 | 8 932 |
| 2005 | 2005 |    | 9 080 | 9 080 |
| 2010 | 2010 |    | 9 103 | 9 103 |
| 2015 | 2015 |    | 9 292 | 9 292 |
| 2020 | 2020 |    | 9 511 | 9 511 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 244 | 13,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 300 | 3,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 534 | 5,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 215 | 77,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 348 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 455 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 550 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 55 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,6 %
18–64-vuotiaat: 58,5 %
65 vuotta täyttäneet: 21,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,0 | 0,7 |
|   | jalostus | 37,4 | 33,5 |
|   | palvelut | 60,4 | 65,1 |
|   | tuntematon | 1,1 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 657 | 4 047 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 65,7 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 039 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Skutskär* | 5 767 |
| 2 | Älvkarleby | 1 647 |
| 3 | Gårdskär | 352 |
| 4 | Marma | 298 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Skutskärin taajamassa on 6 075 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Gävlen kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Älvkarleö Bruk
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Färjbäcken
Långsand
Myrbo
Älvkarleö
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Älvkarlebyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 1 | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 3 | 3 | 4 | 5 | 4 | 4 |  |
|   | Keskustapuolue | 4 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 |  |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 1 | 3 | 4 | 4 | 3 | 2 | 3 | 2 | 1 | 0 | 1 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 21 | 20 | 20 | 19 | 14 | 15 | 16 | 15 | 16 | 14 | 14 | 13 | 11 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 5 | 6 |  |
|   | Muut | 2 | 1 | 2 | 2 | 3 | 6 | 5 | 6 | 5 | 3 | 4 | 4 | 4 | 3 |  |
|   | Yhteensä  | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Skutskärin piiri
Älvkarlebyn piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Älvkarleby-Skutskär
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Skutskär
Älvkarleby
Seurakunnat > Kirkot

Marman kirkko
Skutskärin kirkko
Älvkarlebyn kirkko
Tunnettuja älvkarlebylaisia

Byss-Calle, avainviulisti
Stig Dagerman, kirjailija
Sixten Jonsson, luontokuvaaja
Svante Lundgren, luontokuvaaja
Jesse Puljujärvi, jääkiekkoilija (syntynyt Älvkarlebyssä)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Älvkarlebyn kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Älvkarleby kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Uppsalan läänin kunnat
Kartta Älvkarlebyn kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Atrakuriumbesilaatti

| --- | --- |

Atrakuriumbesilaatti
Systemaattinen (IUPAC) nimi
5-[3-[1-[(3,4-dimetoksifenyyli)metyyli]-6,7-dimetoksi-2-metyyli-3,4-dihydro-1H-isokinolin-2-ium-2-yyli]propanoyylioksi]pentyyli-3-[1-[(3,4-dimetoksifenyyli)metyyli]-6,7-dimetoksi-2-metyyli-3,4-dihydro-1H-isokinolin-2-ium-2-yyli]propanoaattibentsiinisulfonaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 64228-81-5
ATC-koodi: M03AC04
PubChem CID: 47320
DrugBank: DB00732
Kemialliset tiedot
Kaava: C65H82N2O18S2 
Moolimassa: 1243,466
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 85–90 °C 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 82 %
Metabolia: Spontaani hajoaminen (Hoffmann-eliminaatio ja esterin hydrolyysi)
Puoliintumisaika: 20 minuuttia
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: intravenoosi
Atrakuriumbesilaatti eli atrakuuri on isokinoliinisuolajohdannaisiin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä lihasrelaksanttina leikkauksien ja hengityskoneen käytön yhteydessä. Atrakuriumbesilaatti kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon. Atrakuriumbesilaattia myydään muun muassa kauppanimillä Atracurium® ja Tracrium®.
Ominaisuudet ja käyttö

Huoneenlämpötilassa atrakuriumbesilaatti on kellertävää kiteistä ainetta. Atrakuriumioni sitoutuu nikotiiniasetyylikoliinireseptoreihin ja estää asetyylikoliinia sitoutumasta niihin. Tämän seurauksena lihassolujen depolarisaatio estyy ja lihakset rentoutuvat. Atrakuriumbesilaatti metaboloituu ihmiselimistössä spontaanisti Hoffmann-eliminaatiolla ja esterihydrolyysillä ilman entsyymien vaikutusta. Tämän vuoksi se soveltuu käytettäväksi potilailla, joiden maksan tai munuaisten toiminta on heikentynyt. Atrakuriumbesilaattia käytetään sairaaloissa lihasrelaksanttina leikkausten tai hengityskoneen käytön yhteydessä. Lääkeaine annostellaan ruiskeena suoneen ja vaikutus alkaa muutaman minuutin kuluttua ruiskeen antamisesta ja kestää noin 30–45 minuuttia. Atrakuriumbesilaatin vaikutus voidaan kumota neostigmiiniruiskeella.
Haittavaikutukset

Atrakuriumbesilaatti vapauttaa histamiinia ja tämä voi aiheuttaa iho-oireita ja verenpaineen laskua liian alhaiseksi.