stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kasvitauti
Kasvitautien torjunta

Usein kasveihin tulleita tauteja torjutaan erilaisilla kemiallisilla kasvinsuojeluaineilla, mutta myös biologinen torjunta ja perusaineiden käytt on mahdollista. Torjuntaa tarvitaan silloin, kun taudinaiheuttajia on niin paljon, että niiden aiheuttama tuho on merkittävä. Yleensä kasvinsuojeluaineet ruiskutetaan kasvustoon, mutta niitä voidaan levittää myös maahan tai käsitellä siemenet. Biologista torjuntaa käytetään erityisesti luomuviljelyssä. Joihinkin kasvitauteihin eivät kasvinsuojeluaineet auta. Esimerkiksi omena- ja päärynäpuille vaarallista tulipoltetta ei voi torjua kasvinsuojeluaineilla, vaan saastuneet puut joudutaan hävittämään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasvitauti Wikimedia Commonsissa
Kasvitaudit ja tuholaiset – Ruokavirasto
Martat.fi: Torju kasvien tuhoojat luonnonmukaisesti
Kasvinsuojeluseura ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Tiede: Älä huoli torjunta-aineista
Columbia (avaruussukkula)

| Avaruussukkula Columbia |
| --- | --- |
 Columbiaa siirretään laukaisualustalle
Yhteenveto
Lyhenne:  OV-102 (OV eli Orbital Vehicle)
Valtio:  Yhdysvallat
Rakennussopimus:  26.7.1972
Tila:  tuhoutui 1.2.2003
Ensilento:  STS-1 12.–14.4.1981
Viimeinen lento:  STS-107 16.1.–1.2.2003
Lentoja:  28
Avaruuslentäjiä:  160
Aika avaruudessa:  300 päivää 17 h 40 min 22 s
Kierretty maapalloa:  4 808 kertaa
Kuljettu matka:  201 497 772 km
Satelliittilaukaisuja:  8
Telakointeja  Miriin:  0
Telakointeja  ISS:ään:  0
Avaruussukkula Columbia lähtöalustalla.
Columbia (Nasan avaruussukkuloiden (orbital vehicle) luokituksessa OV-102) oli Nasan sukkulalaivaston ensimmäinen avaruuskelpoinen avaruussukkula. Ennen Columbiaa oli valmistunut testisukkula Enterprise, mutta se pystyi ainoastaan ilmakehässä tapahtuviin koelentoihin. Sukkulan rakennustyöt aloitettiin vuonna 1975. Columbian ensimmäinen lento (STS-1) tapahtui 12. – 14. huhtikuuta 1981 ja viimeinen (STS-107) 16. tammikuuta – 1. helmikuuta 2003. Sukkula tuhoutui palatessaan Maan ilmakehään surmaten samalla sen koko seitsenhenkisen miehistön.
Lennot

Avaruussukkula Columbia lensi 28 lentoa, oli avaruudessa 300,74 päivää, kiersi kiertoradan 4 808 kertaa ja lensi kaikkiaan 201 497 772 kilometriä. Se ei kertaakaan vieraillut aikanaan toiminnassa olleilla avaruusasemilla eli Mirillä tai ISS:llä.
Onnettomuus

Avaruussukkula Columbia tuhoutui 1. helmikuuta 2003 28. lennollaan. Sukkula hajosi ilmakehään palaamisen aikana Texasin yläpuolella lennolla STS-107. Onnettomuudessa sai surmansa sukkulan koko seitsemän hengen miehistö. Onnettomuuden jälkeen kaikki sukkulat olivat kaksi vuotta lentokiellossa.
Onnettomuuden syyksi todettiin, että polttoainetankin lämpöeristeestä irtosi vaahtomuovin palanen lähtönousun aikana ja se vaurioitti yhtä sukkulan lämpösuojan paneeleista siiven etureunassa. Hauraaseen keraamiseen materiaaliin jäi tällöin reikä, josta kuuma plasma pääsi aluksen rakenteeseen sen palatessa takaisin ilmakehään. Vaurioituminen havaittiin tutkimalla videokuvaa lähdöstä aluksen ollessa kiertoradalla.
Onnettomuuden jälkeen tehtiin arvioita mahdolliselle pelastussuunnitelmalle. Hiilidioksidin kertyminen alukseen asetti aikarajan, jonka puitteissa pelastamista olisi pitänyt yrittää. Kansainvälinen avaruusaseman (ISS) kiertoradalle siirtyminen telakoitumista varten olisi vaatinut moninkertaisesti enemmän energiaa kuin mitä Columbialla oli käytettävissä eikä siten ollut mahdollinen.
Toinen sukkula Atlantis oli valmisteltavana seuraavaa lentoa varten, mutta sen käyttöön saamiseen ajoissa olisi pitänyt normaalisti viikkojen pituiset valmistelut puristaa valmiiksi paljon lyhyemmässä ajassa. Valmistelussa olisi myös pitänyt onnistua kerralla ilman virheitä. Aluksen laukaisun olisi onnistuttava ilman samaa vaahtomuovin irtoamista ja osumista kriittiseen paikkaan. Kiertoradalla olisi tehtävä vaikea operaatio miehistön siirtämiseksi aluksesta toiseen. Avaruuspuvun käyttö ei onnistu ilman avustajaa, joka olisi myös hidasta ja vaikeaa. Columbia-alusta ei olisi voitu pelastaa, koska eräitä toimintoja ei voinut ohjata etänä.
Onnettomuus > Lennon miehistö

Rick D. Husband, komentaja
William C. McCool, lentäjä
Michael P. Anderson, hyötykuormasta vastaava tutkija
David M. Brown, asiantuntija
Kalpana Chawla, asiantuntija
Laurel Blair Salton Clark, asiantuntija
Ilan Ramon, hyötykuorma-asiantuntija, Israelin ensimmäinen astronautti
Lennot

| Laukaisu | Laukaisu | Laskeutuminen | Laskeutuminen | Tunnus | Tehtävä ja muita huomioita | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. huhtikuuta | 1981 |  |  | STS-1 | ensimmäinen sukkulalento |  |
| 12. marraskuuta | 1981 |  |  | STS-2 | ensimmäinen miehitetyn avaruusaluksen uudelleenkäyttö |  |
| 22. maaliskuuta | 1982 |  |  | STS-3 | ensimmäinen lento maalaamattomalla ulkoisella tankilla |  |
| 27. kesäkuuta | 1982 |  |  | STS-4 | sukkulan viimeinen koelento |  |
| 11. marraskuuta | 1982 |  |  | STS-5 | ensimmäinen nelihenkinen miehistö ja ensimmäinen kaupallisen satelliitin laukaisu |  |
| 28. marraskuuta | 1983 |  |  | STS-9 | ensimmäinen kuusihenkinen miehistö ja ensimmäinen Spacelab-laukaisu |  |
| 12. tammikuuta | 1986 |  |  | STS-61-C | Yhdysvaltain edustajainhuoneen edustaja Bill Nelson mukana lennolla ensimmäisenä poliitikkona ja viimeisin onnistunut lento ennen Challengerin lentoa STS-51-L. |  |
| 8. elokuuta | 1989 |  |  | STS-28 | KH-11 vakoilusatelliitti. |  |
| 9. tammikuuta | 1990 |  |  | STS-32 | LDEF:n takaisinhaku |  |
| 2. joulukuuta | 1990 |  |  | STS-35 | useiden röntgen- ja UV-teleskooppien kuljettaminen |  |
| 5. kesäkuuta | 1991 |  |  | STS-40 | viides Spacelab biologia |  |
| 25. kesäkuuta | 1992 |  |  | STS-50 | Yhdysvaltojen mikrogravitaatiota tutkiva Laboratory 1 (USML-1) |  |
| 22. lokakuuta | 1992 |  |  | STS-52 | Laser Geodynamic Satellite II:n laukaisu |  |
| 26. huhtikuuta | 1993 |  |  | STS-55 | saksalainen Spacelab D-2 mikrogravitaatiotutkimus |  |
| 18. lokakuuta | 1993 |  |  | STS-58 | Spacelab Life Sciences |  |
| 4. maaliskuuta | 1994 |  |  | STS-62 | Yhdysvaltain mikrogravitaatiotutkimus – mikrogravitaatio hyötykuorma-2 (USMP-2) |  |
| 8. heinäkuuta | 1994 |  |  | STS-65 | Kansainvälinen mikrogravitaatiolaboratorio – International Microgravity Laboratory (IML-2) |  |
| 20. lokakuuta | 1995 |  |  | STS-73 | Yhdysvaltain mikrogravitaatiolaboratorio (USML-2) |  |
| 22. helmikuuta | 1996 |  |  | STS-75 | Tethered Satellite System Reflight (TSS-1R) ja  USMP-3 |  |
| 20. kesäkuuta | 1996 |  |  | STS-78 | biologia ja mikrogravitaatio Spacelab (LMS) |  |
| 19. marraskuuta | 1996 |  |  | STS-80 | Wake Shield Facilityn (WSF) kolmas lento ja pisin sukkulalento (2006) |  |
| 4. huhtikuuta | 1997 |  |  | STS-83 | mikrogravitaatiolaboratorio (MSL) |  |
| 1. heinäkuuta | 1997 |  |  | STS-94 | MSL |  |
| 19. marraskuuta | 1997 |  |  | STS-87 | Yhdysvaltojen  mikrogravitaatiohyötykuorma (USMP-4) |  |
| 13. huhtikuuta | 1998 |  |  | STS-90 | Neurolab – Spacelab |  |
| 23. heinäkuuta | 1999 |  |  | STS-93 | Chandra-avaruusröntgenobservatorion laukaisu |  |
| 1. maaliskuuta | 2002 |  |  | STS-109 | Hubble-avaruusteleskoopin huoltotehtävä (HSM-3B) |  |
| 16. tammikuuta | 2003 |  |  | STS-107 | lukuisia mikrogravitaatio ja maatieteiden tutkimustehtäviä |  |
| 1. helmikuuta | 2003 |  |  | STS-107 | Sukkula tuhoutui ilmakehään paluussa ja seitsenhenkinen miehistö kuoli. |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta avaruussukkula Columbia Wikimedia Commonsissa
Onnettomuuden tutkinnan dokumentit (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Nasan Columbia sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
KSC:n Columbia-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| n k Avaruudessa käyneet avaruussukkulat |
| --- | --- |
USA:n avaruussukkulaohjelma:  Columbia (OV-102, tuhoutui 2003)  Challenger (OV-099, tuhoutui 1986)  Discovery (OV-103, poistettu käytöstä)  Atlantis (OV-104, poistettu käytöstä)  Endeavour (OV-105, poistettu käytöstä) 
Neuvostoliiton Buran-ohjelma:  Buran (sukkula 1.01, tuhoutui 2002) 
Columbian laukaisu lennolle STS-1. Valkoiseksi maalattu ulkoinen tankki erottuu selvästi.
Columbian laukaisu sen viimeiseksi jääneelle lennolle.
Columbian viimeinen miehistö
Wuxi

| Wuxi (无锡) |
| --- | --- |
 Wuxin alue Jiangsussa.
 Wuxi
 Koordinaatit: 31°34′N, 120°18′E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Jiangsu
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  prefektuuritason kaupunki
 – puolueen sihteeri:  Du xiaogang
 – pormestari:  Zhao zhijian
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4787,61 km²
Väkiluku (2024):  7 495 000
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  kaupunkialue: 214000  muu: 214200, 214400
Suuntanumero(t):  0510
Rekisterikilpi:  苏B
Motto::  "Wuxi on täynnä lämpöä ja vettä"
 
 www.wuxi.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wuxi (yksink.: 无锡; perint.: 無錫; pinyin: Wúxī) on prefektuuritason kaupunki Jiangsun maakunnassa Kiinassa. Kaupunkia reunustaa länsipuolella Changzhoun kaupunki. Jangtse-joki sijaitsee kaupungin pohjoispuolella. Eteläpuolella on suuri järvi, Tai Hu. Kaakossa järven itäpuolella sijaitsee Suzhoun kaupunki ja hieman kauempana Shanghai.
Kaupungissa on rakenteilla suomalaisten suunnittelema Wuxin oopperatalo.
Sunan Shuofangin kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 10 kilometriä kaupungin kaakkoispuolella. Lentoasemalta on suorat reittilennot Pekingiin, Kantoniin, Shenzheniin, Hongkongiin ja Osakaan.
Lahti on Wuxin ystävyyskaupunki Suomessa.
Ilmasto

Wuxissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Kesät ovat kuumia ja sateisia, talvella on leutoa ja melko kuivaa. Vuoden keskilämpötila on noin 15 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 010 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 28 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 3 °C. Sateisin kuukausi on heinäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 170 millimetriä. Lokakuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 33 millimetriä.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu viiteen kaupunkipiiriin ja kahteen piirikuntatason kaupunkiin.
| Wuxin hallinnollinen jako piirikuntatasolla |
| --- | --- | --- |
  1 Xinwu Xishan Huishan Binhu Jiangyin (kaupunki) Yixing (kaupunki) 1. Liangxi 
| Nimi | Kiinan merkit | Pinyin |
Kaupunkipiirit
| Liangxi | 梁溪区 | Liángxī Qū |
| Xishan | 锡山区 | Xīshān Qū |
| Huishan | 惠山区 | Huìshān Qū |
| Binhu | 滨湖区 | Bīnhú Qū |
| Xinwu | 新吴区 | Xīnwú Qū |
Piirikuntatason kaupungit
| Jiangyin | 江阴市 | Jiāngyīn Shì |
| Yixing | 宜兴市 | Yíxīng Shì |
Galleria

Buddha-patsas Wuxissa.
Kanava Wuxissa.
Wuxin rautatieasema.
Wuxin museo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wuxi Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Ruokojärvi

Ruokojärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Ruokojärvi, kylä Kolarissa
Ruokojärvi, järvi Enonkoskella
Ruokojärvi, järvi Hämeenlinnassa
Ruokojärvi, järvi Juvalla
Ruokojärvi, järvi Juvalla Hamulassa
Ruokojärvi, järvi Kangasalla Iharin ja Heponiemen kylien pohjoispuolella
Ruokojärvi, järvi Kangasalla
Ruokojärvi, järvi Kankaanpäässä
Ruokojärvi, järvi Kiteellä
Ruokojärvi, järvi Kolarissa
Ruokojärvi, järvi Kouvolassa
Ruokojärvi, järvi Kouvolassa Rautkoskella
Ruokojärvi, järvi Lieksassa Nikkilänvaaralla
Ruokojärvi, järvi Lieksassa Ruunaalla
Ruokojärvi, järvi Orivedellä Järvenpäässä
Ruokojärvi, järvi Orivedellä keskustaajaman lähellä
Ruokojärvi, järvi Padasjoella
Ruokojärvi, järvi Pieksämäellä
Ruokojärvi, järvi Punkalaitumella
Ruokojärvi, järvi Puumalassa Kangasniemellä
Ruokojärvi, järvi Puumalassa Kietävälässä
Ruokojärvi, järvi Pälkäneellä
Ruokojärvi, järvi Rovaniemellä
Ruokojärvi, järvi Ruokolahdella Äitsaaressa
Ruokojärvi, järvi Ruokolahdella Pohja-Lankilassa
Ruokojärvi, järvi Savonlinnassa Piojärvellä
Ruokojärvi, järvi Savonlinnassa Särkilahdella
Ruokojärvi, järvi Savonlinnassa Kerimaalla
Ruokojärvi, järvi Savonlinnassa Hankavaarassa
Ruokojärvi, järvi Sotkamossa
Ruokojärvi, järvi Suomussalmella kirkonkylällä
Ruokojärvi, järvi Suomussalmella Sakaranvaaralla
Ruokojärvi, järvi Suomussalmella Ruokolanrannassa
Ruokojärvi, järvi Varkaudessa
Ruokojärvi, järvi Vesilahdella
Iso Ruokojärvi, järvi Hartolassa
Iso Ruokojärvi, järvi Padasjoella Evon retkeilyalueella
Vähä Ruokojärvi, järvi Hartolassa
Vähä Ruokojärvi, järvi Padasjoella Evon retkeilyalueella.
Przemyślin päärautatieasema

| Przemyślin päärautatieasema Przemyśl Główny |
| --- | --- |
 Przemyślin päärautatieasemaa.
Perustiedot
Sijainti:  49.7837°N, 22.7762°E
Osoite:  Pl. Legionów 1, 37-700 Przemyśl 
Kunta:  Przemyśl/ Ala-Karpatia
Valtio:  Puola
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  Puolan valtionrautatiet (PKP), yms.
 Przemyślin päärautatieaseman laitureita.
Przemyślin päärautatieasema (puol. Przemyśl Główny) on Puolan kaakkoisosassa, Ala-Karpatiassa, lähellä Ukrainan Lvivin alueen rajaa sijaitseva rautatieasema. Asema sijaitsee Przemyślin kantakaupungissa.
Rautatieasema rakennettiin vuosina 1859–1860, ja sitä kunnostettiin vuonna 1895. Asema sijaitsee Lvivin ja Krakovan rautatieasemien välisellä pääväylällä (osa eurooppalaista ratayhteyttä E30). Vuonna 1872 Przemyślistä rakennettiin ratayhteys myös Budapestiin.
Vuonna 2023 Przemyślin päärautatieaseman kautta kulki päivittäin keskimäärin 7 900 matkustajaa (eli 2,88 milj. matkustajaa vuodessa). Venäjän hyökkäyssodan (24.2.2022–) aikana Przemyśl on ollut keskeinen rautatieasema, jonta kautta sadat tuhannet ukrainalaiset pakolaiset ovat saapuneet Puolaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Przemyślin päärautatieasema Wikimedia Commonsissa
Przemyśl (puolaksi) (podkarpackakolej.net)
Sainte-Geneviève-des-Bois’n venäläinen hautausmaa

Saint-Geneviève-des Bois’n ortodoksinen hautausmaa.
Sainte-Geneviève-des-Bois’n venäläinen ortodoksinen hautausmaa tai Cimetière de Liers on ortodoksinen hautausmaa rue Léo Lagrange’lla Sainte-Geneviève-des-Bois'ssa, noin 23,5 kilometriä Pariisin keskustasta etelään. Hautausmaasta tuli venäläinen ortodoksinen hautausmaa vuonna 1926, kun ryhmä valkoisia venäläisiä asettui asumaan Château de la Cossonneriehin, joka on 1700-luvulta peräisin oleva maatila.
Vuonna 1927 englantilainen näyttelijä  Dorothy Paget osti tilan ja perusti sinne asuntoja auttaakseen valkoisia venäläisiä. Venäläissyntyinen arkkitehti Albert Benois suunnitteli sinne kirkon vuosina 1938–1939.
Hautausmaalle on haudattu noin 10 000 venäläistä emigranttia.
Tunnettuja hautausmaalle haudattuja

Sergei Bulgakov, filosofi
Ivan Aleksejevitš Bunin, Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja
Aleksandr Galitš, laulaja
Gaito Gazdanov, kirjailija
Zinaida Gippius, kirjailija
Feliks Jusupov, aatelismies, sekä hänen vaimonsa Irina
Serge Lifar, tanssija
Nikolai Losski, filosofi
Georgi Lvov, poliitikko
Dmitri Merežkovski, kirjailija
Ivan Mozžuhin, elokuvaohjaaja
Viktor Nekrasov, kirjailija
Rudolf Nurejev, tanssija
Zinovi Peškov, kenraali
Sergei Mihailovitš Prokudin-Gorski, valokuvaaja
Aleksei Remizov, kirjailija
Zinaida Serebrjakova, taidemaalari
Konstantin Somov, taidemaalari
Pjotr Struve, poliitikko
Andrei Tarkovski, elokuvaohjaaja
Sophie Mannerheim, C. G. E. Mannerheimin tytär
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sainte-Geneviève-des-Bois’n venäläinen hautausmaa Wikimedia Commonsissa
Nina Ortlieb

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Nina Ortlieb vuonna 2023. |  Nina Ortlieb vuonna 2023. |  Nina Ortlieb vuonna 2023. |  |
Maa:  Itävalta
Naisten alppihiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Courchevel / Méribel 2023 | syöksylasku |  |
Nina Ortlieb (s. 2. huhtikuuta 1996) on itävaltalainen alppihiihtäjä ja syöksylaskun MM-mitalisti.
Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 Ortlieb saavutti syöksylaskussa hopeaa.
Ortlieb saavutti nuorten MM-kultaa suurpujottelussa Hafjellissä 2015 sekä supersuurpujottelussa Sotšissa 2016. Alppihiihdon maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran Altenmarkt-Zauchenseen superalppiyhdistetyssä tammikuussa 2014. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Sankt Moritzin supersuurpujottelussa maaliskuussa 2016 oltuaan 11:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan neljäs Lake Louisen syöksylaskussa joulukuussa 2019. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Crans-Montanan syöksylaskussa helmikuussa 2020. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti La Thuilen supersuurpujottelussa karkauspäivänä 2020. Joulukuussa 2022 hän sijoittui Lake Louisen jälkimmäisessä syöksylaskussa toiseksi. Maaliskuussa 2023 hän voitti Kvitfjellin supersuurpujottelun.
Nina Ortliebin isä on syöksylaskun olympiavoittaja Patrick Ortlieb.
Maailmancup-voitot

| Päivä | Paikka | Laji |
| --- | --- | --- |
| 29. helmikuuta 2020 |  La Thuile | Supersuurpujottelu |
| 5. maaliskuuta 2023 |  Kvitfjell | Supersuurpujottelu |
Aiheesta muualla

Nina Ortliebin kotisivut
Texmex (ruoka)

Naudanlihaa, papuja, juustoa ja tortillalastuja.
Texmex (Texan ja Mexican) on yhdysvaltalaista ruokaa, joka on saanut vaikutteita meksikolaisesta keittiöstä. Puhtaasta meksikolaisesta ruoasta sen erottaa runsas lihan käyttö. Texmexruokaan kuuluu usein meksikolaisperäisiä tortilloja tai nachoja ja tulista kastiketta. Texmexruokaan kuuluu jauheliha, kuten chili con carne, joka on Texasin osavaltion nimikkoruokalaji. Texmexruokiin käytetään yleisesti tacomausteseosta, tomaattimurskaa ja valkosipulia. Texmextyylisiä ruokia on vuokaruoissa ja täytetyissä kasviksissa. Näihin ruokiin sisältyy myös jalopenolla maustettuja piirakoita ja mausteisia salaatteja.
Wikikirjasto
Sargans

| Sargans |
| --- | --- |
 Sargans sijaitsee Reinjoen laaksossa.
 vaakuna
 Sargans sijaitsee Koillis-Sveitsissä.
 Sargans
 Koordinaatit: 47°2′52″N, 9°26′26″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Sankt Gallenin kantoni
Hallintoalue (Wahlkreis):  Sarganserland
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,46 km²
Korkeus:  481–1 830 m
Väkiluku (joulukuu 2014):  6 075
 – Väestötiheys:  642 as./km²
 
 www.sargans.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sargans on kunta Koillis-Sveitsissä, Sankt Gallenin kantonissa. Kunnassa on runsaat 6 000 asukasta. Sargans on Sarganserlandin hallintoalueen keskuspaikka.
Sijainti

Sargans sijaitsee Reinjoen laaksossa, joen länsirannalla, Buchsin kaupungin eteläpuolella. Idässä kunta rajoittuu Reiniin ja Liechtensteiniin.
Liikenne

Moottoritie A3 yhdistyy moottoritiehen A13 Sargansin eteläpuolella. SBB:n rautatiet Churista, Zürichistä ja Rorschachista yhdistyvät Sargansissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sargans Wikimedia Commonsissa
| n k Sankt Gallenin kantonin hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (saks. Wahlkreis) ja kunnat (77 kpl, 1.1.2013–)
 Rheintal: Altstätten •  Au • Balgach • Berneck • Diepoldsau • Eichberg • Marbach • Oberriet • Rebstein • Rheineck • Rüthi • St. Margrethen • Widnau
 Rorschach:  Berg • Goldach • Mörschwil •  Rorschach • Rorschacherberg • Steinach • Thal • Tübach • Untereggen
 Sarganserland: Bad Ragaz • Flums •  Mels • Pfäfers • Quarten • Sargans • Vilters-Wangs • Walenstadt
 See-Gaster: Amden • Benken • Eschenbach • Gommiswald • Kaltbrunn •  Rapperswil-Jona • Schänis • Schmerikon • Uznach • Weesen
 St. Gallen: Andwil • Eggersriet • Gaiserwald • Gossau • Häggenschwil • Muolen • St. Gallen • Waldkirch • Wittenbach
 Toggenburg: Bütschwil-Ganterschwil • Ebnat-Kappel • Hemberg • Kirchberg • Lichtensteig • Lütisburg • Mosnang • Neckertal • Nesslau • Oberhelfenschwil • Wattwil • Wildhaus-Alt St. Johann
 Werdenberg:  Buchs • Gams • Grabs • Sennwald • Sevelen • Wartau
 Wil: Degersheim • Flawil • Jonschwil • Niederbüren • Niederhelfenschwil • Oberbüren • Oberuzwil • Uzwil •  Wil • Zuzwil
Yrjö Uitto

Yrjö Untamo Uitto (2. kesäkuuta 1924 Ylihärmä – 11. elokuuta 1979 Helsinki) oli tiedemies ja aktiivinen toimija Suomen talouselämässä 1960- ja 1970-luvuilla.
Hän perusti Ajatar-yrityksen veljensä Olavi Uiton kanssa vuonna 1952. 1970-luvun alussa yritys myytiin Ihatsun perheelle. Hän oli vuonna 1967  mukana perustamassa Valintataloa, josta tuli vuonna 2015 Siwa. Yrjön Uiton pankki Talousosuuspankki (TOP) tuhoutui täysin 1990-luvun pankkikriisissä.
Liike-elämän ohella Uitto vaikutti tutkimuksessa. Uitto väitteli Helsingin yliopistossa valtiotieteen tohtoriksi vuonna 1964 aiheenaan Kaupan sosiaaliset arvot ja roolit. Myöhemmin hän toimi dosenttina ja lyhyen aikaa myös sosiologian professorina. Uitto itse asetti tiedemiehen identiteettinsä jopa yritysjohtajan roolinsa edelle.
Tapani Valkonen mainitsee Uiton muistelmissaan Käytännöllisiä ja hyödyllisiä ongelmia – Puoli vuosisataa sosiaalitutkijana tieteen vilpittömänä tutkijana ja tärkeiden taloustutkimusten rahoittajana. Uitto on kirjoittanut 1972 suomeksi Uudenaikaistuminen – haaste liikealalle (Otava). Uitto oli mukana perustamassa Sosiologia-lehteä.
Yrjö Uiton säätiö

Yrjö Uiton säätiö tukee yrittäjyyden alalla tapahtuvaa tutkimusta sekä projekteja, jotka tukevat akateemisen yrittäjyyden edellytyksiä. Säätiön tarkoituksena on tukea etenkin Aalto-yliopiston tohtorikoulutusta ja tohtoriopiskelijoita, jotka työskentelevät yrittäjyystutkimuksen parissa.
Marta Bassino

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Marta Bassino vuonna 2019. |  Marta Bassino vuonna 2019. |  Marta Bassino vuonna 2019. |  |
Maa:  Italia
Naisten alppihiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Cortina 2021 | parisuurpujottelu |  |
|  Kultaa | Courchevel / Méribel 2023 | supersuurpujottelu |  |
|  Pronssia | Åre 2019 | joukkuekilpailu |  |
Marta Bassino (s. 27. helmikuuta 1996) on italialainen alppihiihtäjä, joka edustaa Centro Sportivo Esercitoa. Hän on kaksinkertainen maailmanmestari ja suurpujottelun maailmancupin voittaja.
Bassino saavutti kultaa Italian-mestaruuskilpailujen suurpujottelussa maaliskuussa 2014. Alppihiihdon Eurooppa-cupissa Bassino voitti Sestrieren suurpujottelun tammikuussa 2014. Vuoden 2014 nuorten MM-kilpailuissa Jasnássa Bassino voitti kultaa suurpujottelussa. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän oli suurpujottelussa yhdestoista. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui suurpujottelussa viidenneksi ja alppiyhdistetyssä kymmenenneksi. Åren MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui alppiyhdistetyssä ja suurpujottelussa 13:nneksi. Cortina d’Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän jakoi parisuurpujottelun kullan Katharina Liensbergerin kanssa sekä oli alppiyhdistetyssä kuudes, supersuurpujottelussa yhdestoista ja suurpujottelussa kolmastoista. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui supersuurpujottelussa 17:nneksi. Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 Bassino saavutti supersuurpujottelun maailmanmestaruuden sekä oli suurpujottelussa viides ja parisuurpujottelussa yhdestoista.