stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Khalifa
Henkilöitä > Khalifa tai Al Khalifa sukunimenä

Al Khalifa, Bahrainin hallitsijasuku, jonka jäseniä ovat:
Hamad ibn Isa Al Khalifa (s. 1950), Bahrainin kuningas
Haya Rashed Al Khalifa (s. 1952), bahrainilainen juristi ja diplomaatti
Isa ibn Salman Al Khalifa (1933–1999), Bahrainin emiiri 1961–1999.
Khalifa ibn Salman Al Khalifa (1935–2020), Bahrainin pääministeri 1971–2020
Salman bin Hamad Al Khalifa (s. 1969), Bahrainin kruununprinssi ja pääministeri
Amira Khalifa (s. 1974), suomalainen näyttelijä
Khaled Khalifa (1964–2023), syyrialainen kirjailija
Labid Khalifa (s. 1955), marokkolainen jalkapalloilija
Mia Khalifa (s. 1993), libanonilaissyntyinen web-kameramalli ja pornonäyttelijä
Mustafa Hâddži Khalîfa, Kâtip Çelebi]] (1609–1658), turkkilainen historioitsija
Nassim Ben Khalifa (s. 1992), sveitsiläinen jalkapalloilija
Omer Khalifa (s. 1956), sudanilainen keskimatkojen juoksija
Saber Khalifa (s. 1986), tunisialainen jalkapalloilija
Tea Khalifa (s. 1977), suomalainen juontaja ja näyttelijä
Henkilöitä > Khalifa etunimenä

Khalifa Haftar (s. 1943), libyalainen sotamarsalkka
Khalifa ibn Hamad Al Thani (1930/1932–2016), Qatarin emiiri 1972–1995
Khalifa ibn Khayyat (774–854), arabialainen historioitsija
Khalifa ibn Salman Al Khalifa (1935–2020), Bahrainin pääministeri 1971–2020
Khalifa St. Fort (s. 1998), trinidadtobagolainen pikajuoksija
Khalifa ibn Zayid ibn Sultan Al Nahyan (1948–2022), Arabiemiirikuntien presidentti
Henkilöitä > Khalifa taiteilijanimen osana

Wiz Khalifa, oik. Cameron Jibril Thomaz (s. 1987), yhdysvaltalainen rap-artisti
Muita merkityksiä

Burj Khalifa, pilvenpiirtäjä Dubaissa
Khalifan kansainvälinen stadion, yleisurheilu- ja jalkapallostadion Al-Rayyanssa Qatarissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Khalifa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Altamont (Kansas)

| Altamont |
| --- | --- |
 Altamontin sijainti Labetten piirikunnassa ja Kansasin osavaltiossa
 Koordinaatit: 37°11′23″N, 95°17′37″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Kansas
Piirikunta:  Labetten piirikunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Herb Bath
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4.2 km²
 – Maa:  4.2 km²
 – Josta vettä:  0.0 km² (0 %)
Korkeus:  278 m
Väkiluku (2000):  1,092
 – Väestötiheys:  261.4 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6
 – Kesäaika:  UTC-5
ZIP code:  67330
Suuntanumero(t):  620
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Altamont on kaupunki Kansasissa, Yhdysvalloissa. Altamontissa oli vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 1 092 asukasta. Pinta-alaltaan kaupunki on 4,2 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kaupungin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kansasin osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Allen  Anderson  Atchison  Barber  Barton  Bourbon  Brown  Butler  Chase  Chautauqua  Cherokee  Cheyenne  Clark  Clay  Cloud  Coffey  Comanche  Cowley  Crawford  Decatur  Dickinson  Doniphan  Douglas  Edwards  Elk  Ellis  Ellsworth  Finney  Ford  Franklin  Geary  Gove  Graham  Grant  Gray  Greeley  Greenwood  Hamilton  Harper  Harvey  Haskell  Hodgeman  Jackson  Jefferson  Jewell  Johnson  Kearny  Kingman  Kiowa  Labette  Lane  Leavenworth  Lincoln  Linn  Logan  Lyon  Marion  Marshall  McPherson  Meade  Miami  Mitchell  Montgomery  Morris  Morton  Nemaha  Neosho  Ness  Norton  Osage  Osborne  Ottawa  Pawnee  Phillips  Pottawatomie  Pratt  Rawlins  Reno  Republic  Rice  Riley  Rooks  Rush  Russell  Saline  Scott  Sedgwick  Seward  Shawnee  Sheridan  Sherman  Smith  Stafford  Stanton  Stevens  Sumner  Thomas  Trego  Wabaunsee  Wallace  Washington  Wichita  Wilson  Woodson  Wyandotte 
Kaupungit (suurimmat):   Andover  Derby  Dodge City  Emporia  Garden City  Gardner  Great Bend  Hays  Hutchinson  Junction City  Kansas City  Lawrence  Leavenworth  Leawood  Lenexa  Liberal  Manhattan  Newton  Olathe  Overland Park  Pittsburg  Prairie Village  Salina  Shawnee  Topeka (pääkaupunki)  Wichita
Coffeyville

| Coffeyville |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 37°2′16″N, 95°37′35″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Kansas
Piirikunta:  Montgomery
Hallinto:  
 – Pormestari:  Richard Gonzales
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,3 km²
 – Josta vettä:  0 km² (0 %)
Korkeus:  225 m
Väkiluku (2010):  10 295
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
 
 Coffeyville.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Coffeyville on kaupunki Kansasin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli 10 295.
Sen lisäksi, että Kansasissa sijaitsee Yhdysvaltojen manneralueen maantieteellinen keskipiste, itse Coffeyvillea on vitsaillen noteerattu koko maailman keskipisteeksi, koska  Google Maps -karttapalvelun aloitussivussa näkyy Yhdysvaltojen kartta, jota äärilleen tarkentamalla näkyviin tulee Coffeyville.
5. lokakuuta 1892 pahamaineiset Daltonin veljekset yrittivät ryöstää kaupungissa kaksi pankkia, mutta seuranneessa tulitaistelussa heistä kaikki, pahoin haavoittunutta Emmettiä lukuun ottamatta, kuolivat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Coffeyville Wikimedia Commonsissa
Kansasin osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Allen  Anderson  Atchison  Barber  Barton  Bourbon  Brown  Butler  Chase  Chautauqua  Cherokee  Cheyenne  Clark  Clay  Cloud  Coffey  Comanche  Cowley  Crawford  Decatur  Dickinson  Doniphan  Douglas  Edwards  Elk  Ellis  Ellsworth  Finney  Ford  Franklin  Geary  Gove  Graham  Grant  Gray  Greeley  Greenwood  Hamilton  Harper  Harvey  Haskell  Hodgeman  Jackson  Jefferson  Jewell  Johnson  Kearny  Kingman  Kiowa  Labette  Lane  Leavenworth  Lincoln  Linn  Logan  Lyon  Marion  Marshall  McPherson  Meade  Miami  Mitchell  Montgomery  Morris  Morton  Nemaha  Neosho  Ness  Norton  Osage  Osborne  Ottawa  Pawnee  Phillips  Pottawatomie  Pratt  Rawlins  Reno  Republic  Rice  Riley  Rooks  Rush  Russell  Saline  Scott  Sedgwick  Seward  Shawnee  Sheridan  Sherman  Smith  Stafford  Stanton  Stevens  Sumner  Thomas  Trego  Wabaunsee  Wallace  Washington  Wichita  Wilson  Woodson  Wyandotte 
Kaupungit (suurimmat):   Andover  Derby  Dodge City  Emporia  Garden City  Gardner  Great Bend  Hays  Hutchinson  Junction City  Kansas City  Lawrence  Leavenworth  Leawood  Lenexa  Liberal  Manhattan  Newton  Olathe  Overland Park  Pittsburg  Prairie Village  Salina  Shawnee  Topeka (pääkaupunki)  Wichita
Johnsonin piirikunta (Kansas)

Johnsonin piirikunta (engl. Johnson County) on Yhdysvaltojen Kansasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 609 863 vuonna 2020, ja se oli väkiluvultaan Kansasin osavaltion suurin piirikunta. Piirikunnan hallintokeskus on Olathen kaupunki ja suurin kunta on Overland Park. Piirikunta on perustettu vuonna 1855.
Väestö

Vuonna 2020 Johnsonin piirikunnan 609 863 asukkaasta valkoisia oli 86,2 %, aasialaisia 5,4 %, mustia 5,1 % ja alkuperäisasukkaita 0,4 %. Asukkaista 12,0 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 9,0 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johnsonin piirikunta (Kansas) Wikimedia Commonsissa
Kansasin osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Allen  Anderson  Atchison  Barber  Barton  Bourbon  Brown  Butler  Chase  Chautauqua  Cherokee  Cheyenne  Clark  Clay  Cloud  Coffey  Comanche  Cowley  Crawford  Decatur  Dickinson  Doniphan  Douglas  Edwards  Elk  Ellis  Ellsworth  Finney  Ford  Franklin  Geary  Gove  Graham  Grant  Gray  Greeley  Greenwood  Hamilton  Harper  Harvey  Haskell  Hodgeman  Jackson  Jefferson  Jewell  Johnson  Kearny  Kingman  Kiowa  Labette  Lane  Leavenworth  Lincoln  Linn  Logan  Lyon  Marion  Marshall  McPherson  Meade  Miami  Mitchell  Montgomery  Morris  Morton  Nemaha  Neosho  Ness  Norton  Osage  Osborne  Ottawa  Pawnee  Phillips  Pottawatomie  Pratt  Rawlins  Reno  Republic  Rice  Riley  Rooks  Rush  Russell  Saline  Scott  Sedgwick  Seward  Shawnee  Sheridan  Sherman  Smith  Stafford  Stanton  Stevens  Sumner  Thomas  Trego  Wabaunsee  Wallace  Washington  Wichita  Wilson  Woodson  Wyandotte 
Kaupungit (suurimmat):   Andover  Derby  Dodge City  Emporia  Garden City  Gardner  Great Bend  Hays  Hutchinson  Junction City  Kansas City  Lawrence  Leavenworth  Leawood  Lenexa  Liberal  Manhattan  Newton  Olathe  Overland Park  Pittsburg  Prairie Village  Salina  Shawnee  Topeka (pääkaupunki)  Wichita
Vickers Vimy

Kuvan kone on museoitu RAF Hendonissa.
Vickers Vimy (F.B.27) oli brittiläinen kaksitasoinen raskas pommikone. Konetyypin tuotanto alkoi vasta ensimmäisen maailmansodan loppupuolella, ja se oli eräs raskaimpia (tyhjäpaino 3 222 kg ja suurin lentoonlähtöpaino 4 937 kg) luokassaan. Vickers Vimyllä tehtiin ensimmäinen Atlantin valtameren ylityslento vuonna 1919. Sen tekivät John Alcock ja Arthur Brown. Vimy-koneilla tehtiin                                                                                  muitakin ennätyslentoja ja vastaavia saavutuksia.
Kone saattoi kuljettaa 1 124 kg pommeja. Puolustusaseistuksena siinä olivat niin kutsutulle Scarffin kehälle asennetut 7,7 mm Lewis-konekiväärit, joita oli kaksi. Toinen sijaitsi keulan etuampumossa ja toinen keskellä rungon päällä. Rolls-Royce Eagle VIII -moottorit olivat kukin teholtaan 360 hv (268 kW), ja niitä oli 2 kpl. Koneen kantama oli noin 1 450 km ja huippunopeus 160 km/h.
Sodan päätyttyä useita tyypin pommikoneita muunnettiin matkustajakäyttöön siviili-ilmailuun.
Aiheesta muualla

http://www.raf.mod.uk/history/vickersvimy.cfm
http://www.flugzeuginfo.net/acdata_php/acdata_vickers_vimy_en.php
http://www.sciencemuseum.org.uk/objects/aeronautics/1919-476.aspx (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.militaryfactory.com/aircraft/detail.asp?aircraft_id=836
http://www.airwaysmuseum.com/Vickers%20Vimy%20G-EAOU.htm
http://ngm.nationalgeographic.com/ngm/vimy/historicalflights.html
http://www.vimy.org/
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Shawneen piirikunta

Shawneen piirikunta (engl. Shawnee County) on Yhdysvaltojen Kansasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 178 909 vuonna 2020, ja se oli väkiluvultaan Kansasin osavaltion kolmanneksi suurin piirikunta. Piirikunnan hallintokeskus ja suurin kunta on Topeka, osavaltion pääkaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1855.
Väestö

Vuonna 2020 Shawneen piirikunnan 178 909 asukkaasta valkoisia oli 83,8 %, mustia 8,5 %, aasialaisia 1,5 % ja alkuperäisasukkaita 1,4 %. Asukkaista 7,5 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 3,9 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shawneen piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kansasin osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Allen  Anderson  Atchison  Barber  Barton  Bourbon  Brown  Butler  Chase  Chautauqua  Cherokee  Cheyenne  Clark  Clay  Cloud  Coffey  Comanche  Cowley  Crawford  Decatur  Dickinson  Doniphan  Douglas  Edwards  Elk  Ellis  Ellsworth  Finney  Ford  Franklin  Geary  Gove  Graham  Grant  Gray  Greeley  Greenwood  Hamilton  Harper  Harvey  Haskell  Hodgeman  Jackson  Jefferson  Jewell  Johnson  Kearny  Kingman  Kiowa  Labette  Lane  Leavenworth  Lincoln  Linn  Logan  Lyon  Marion  Marshall  McPherson  Meade  Miami  Mitchell  Montgomery  Morris  Morton  Nemaha  Neosho  Ness  Norton  Osage  Osborne  Ottawa  Pawnee  Phillips  Pottawatomie  Pratt  Rawlins  Reno  Republic  Rice  Riley  Rooks  Rush  Russell  Saline  Scott  Sedgwick  Seward  Shawnee  Sheridan  Sherman  Smith  Stafford  Stanton  Stevens  Sumner  Thomas  Trego  Wabaunsee  Wallace  Washington  Wichita  Wilson  Woodson  Wyandotte 
Kaupungit (suurimmat):   Andover  Derby  Dodge City  Emporia  Garden City  Gardner  Great Bend  Hays  Hutchinson  Junction City  Kansas City  Lawrence  Leavenworth  Leawood  Lenexa  Liberal  Manhattan  Newton  Olathe  Overland Park  Pittsburg  Prairie Village  Salina  Shawnee  Topeka (pääkaupunki)  Wichita
Mufti

Jean-Léon Gérôme, Mufti lukee saarnatuolista, noin 1900.
Mufti on sunnalaisuudessa islamilaisen lain eli šarian asiantuntija, joka voi antaa fatwan. Fatwa tarkoittaa laillisesti ja uskonnollisesti pätevää mielipidettä, joka ilmaisee Jumalan lain sisällön jostakin kysymyksestä. Fatwa edellyttää perehtymistä islamin pyhiin kirjoituksiin ja arvostettujen imaamien esittämiin ajatuksiin.
Pyhän lain merkitys on muslimeille suurempi maallisen lain merkitys länsimaissa, sillä sitä ei tarvita ainoastaan käräjäoikeudessa, vaan laki kertoo myös, miten muslimin tulee pukeutua, syödä ja juoda, miten hänen tulee huolehtia hygieniastaan ja kohdella perhettään. Lakia koskevien neuvojen tarve jo arkielämässä on siten suuri.
Alusta alkaen muftin yhteiskunnallinen asema oli luonteeltaan epävirallinen. Muftin asema perustui hyvään maineeseen uskonoppineena. Hänen mielipiteellään ei ollut virallista asemaa, ja muslimi saattoi kääntyä kenen muftin puoleen hyvänsä. Monissa islamilaisissa maissa kuten Syyriassa on hallituksen perustama suurmuftin virka. Siihen valitaan arvostetuin uskonoppinut valvomaan maassa annettuja fatwoja sekä maallisen hallituksen säätämiä lakeja. Jälkimmäiset eivät saisi olla ristiriidassa islamin lain ja periaatteiden kanssa. Osmanien valtakunnassa Istanbulin mufti, shaykh al-Islām (şeyhülislâm) oli korkein laillinen auktoriteetti.
Islamilaisissa tuomioistuimissa toimiva tuomari, qadi, voi kysyä neuvoa muftilta kiperissä tilanteissa. Qadin antamat tuomiot eivät ole šariassa ennakkotapauksia. Sen sijaan muftin antamilla lausunnoilla on tällainen merkitys. Ne ovat šarian elävää soveltamista.
Siviililainsäädännön kehitys islamilaisissa maissa on rajoittanut muftien arvovaltaa. Nykyisin heidän antamansa lausunnot rajoittuvat pääasiassa yksityiselämään, kuten avioliittoon, perintöön ja tapakulttuuriin. Niidenkin osalta siviililainsäädäntö voi mennä muftien lausuntojen ohi.
Ingalls (Kansas)

| Ingalls |
| --- | --- |
 Ingallsin sijainti Grayn piirikunnassa (vas.) ja piirikunnan sijainti Kansasin kartalla
 Koordinaatit: 37°49′48″N, 100°27′14″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Kansas
Piirikunta:  Greyn piirikunta
Perustettu:  1884
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,6 km²
 – Maa:  0,6 km²
 – Josta vettä:  0,0 km² (0 %)
Korkeus:  814 m
Väkiluku (2000):  328
 – Väestötiheys:  500,9 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6
 – Kesäaika:  UTC-5
ZIP code:  67853
Suuntanumero(t):  620
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ingalls on kaupunki Grayn piirikunnassa Kansasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2000 väestönlaskentatietojen mukaan 328. Kaupunki sijaitsee U.S. Route 50 -valtatien ja BNSF Railwayn omistaman rautatieosuuden varrella Arkansasjoen pohjoisrannalla.
Ennen kaupungin virallista perustamista sen lävitse johti siirtolaisten käyttämä vankkuritie Santa Fe Trail. Kaupungin perusti miljonääri Asa T. Soule, ja se nimettiin Kansasin silloisen senaattorin John J. Ingallsin mukaan.
Ingallsin kaupunki sekä läheinen Cimarronin kaupunki kävivät kiivasta ja osin väkivaltaista taistelua siitä, kummasta kaupungista tulisi Grayn piirikunnan hallintokaupunki. Ingalls hävisi viimeisen taiston vuonna 1896, joka johti kaupungin asukasluvun romahtamiseen. Vuonna 1928 kaupungin väkiluku oli pienentynyt jo niin paljon, ettei maatalouslautakunta enää noteerannut Ingallsia erillisenä kaupunkina luettelossaan.
Aiheesta muualla

Skyways: Ingalls, Kansas (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansasin osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Allen  Anderson  Atchison  Barber  Barton  Bourbon  Brown  Butler  Chase  Chautauqua  Cherokee  Cheyenne  Clark  Clay  Cloud  Coffey  Comanche  Cowley  Crawford  Decatur  Dickinson  Doniphan  Douglas  Edwards  Elk  Ellis  Ellsworth  Finney  Ford  Franklin  Geary  Gove  Graham  Grant  Gray  Greeley  Greenwood  Hamilton  Harper  Harvey  Haskell  Hodgeman  Jackson  Jefferson  Jewell  Johnson  Kearny  Kingman  Kiowa  Labette  Lane  Leavenworth  Lincoln  Linn  Logan  Lyon  Marion  Marshall  McPherson  Meade  Miami  Mitchell  Montgomery  Morris  Morton  Nemaha  Neosho  Ness  Norton  Osage  Osborne  Ottawa  Pawnee  Phillips  Pottawatomie  Pratt  Rawlins  Reno  Republic  Rice  Riley  Rooks  Rush  Russell  Saline  Scott  Sedgwick  Seward  Shawnee  Sheridan  Sherman  Smith  Stafford  Stanton  Stevens  Sumner  Thomas  Trego  Wabaunsee  Wallace  Washington  Wichita  Wilson  Woodson  Wyandotte 
Kaupungit (suurimmat):   Andover  Derby  Dodge City  Emporia  Garden City  Gardner  Great Bend  Hays  Hutchinson  Junction City  Kansas City  Lawrence  Leavenworth  Leawood  Lenexa  Liberal  Manhattan  Newton  Olathe  Overland Park  Pittsburg  Prairie Village  Salina  Shawnee  Topeka (pääkaupunki)  Wichita
Bastilji

Bastilji ennen tuhoutumista
Bastilji lähiympäristöineen vuonna 1738, osa Turgot'n Pariisin kartasta. Etualalla Le Marais'n kaupunginosaa, Rue Saint-Antoine ja sen vasemmalla puolella neliömäinen aukio, nyk. Place des Vosges.
Carnavalet -museon rekonstruktio Bastiljista vuonna 1420.
Bastilji (ransk. Bastille, myöhäislatinan sanasta bastire ’rakentaa’; tarkemmin Bastille Saint-Antoine) oli linnoitus, joka sijaitsi Pariisissa nykyisen Place de la Bastille -aukion paikalla. Se rakennettiin 1300-luvulla Pariisin puolustukseksi. Bastiljia käytettiin myöhemmin kuninkaallisilla määräyksillä vangittujen poliittisten vankien vankilana, joten siitä tuli ancien régimen ajan lopulla vihattu itsevaltiuden symboli. Linnoitus joutui väkijoukon valtaamaksi Ranskan vallankumouksen alkuvaiheessa 14. heinäkuuta 1789 ja purettiin pian sen jälkeen.
Historia > Linnake

La Bastille Saint-Antoine eli Bastilji rakennettiin 1370–1382 suojaamaan Pariisia englantilaisia vastaan. Satavuotinen sota oli alkanut 1337, niinpä linnasta rakennettiin todellinen puolustuslinna ja asevarasto suojaamaan kaupungin tuolloin haavoittuvaista itäpuolta. Erityistä suojausta tarvittiin kaupungin ympärysmuurissa olleelle portille nimeltään Saint-Antoine. Tuolloin vallinneen tyylin mukaisesti linna varustettiin neljällä tornilla, mutta tornien määrä nostettiin myöhemmin kahdeksaksi. Linnan nimi bastille tulee sanasta bastide, joka tarkoittaa "tornein varustettua linnaa".
Linnan mitat olivat seuraavat: pituus 66 metriä, leveys 34 metriä ja korkeus 24 metriä tornien tasolla. Sitä kiersi 25 metriä leveä ja kahdeksan metriä syvä vallihauta, jonka vesi saatiin Seinejoesta. Linnaan käytiin Saint-Antoine -kadulta, josta oli pääsy esipihalle, jossa sijaitsi myymälöitä ja sotilaskasarmi. Samaan aikaan rakennettiin Vincennesin linnan vartiotorni.
Bastilji kuului vuosina 1356–1383 rakennettuun Kaarle V:n puolustusmuurijärjestelmään, jonka sotilaallinen käyttökelpoisuus osoittautui kuitenkin sangen nopeasti keskinkertaiseksi. Kun ulommaksi rakennettiin uusi muuri, linna menetti puolustustehtävänsä. Ludvig XI:n aikana se toimi ajoittain valtion vankilana, sitten Frans I:n aarrekammiona ja vastaanottotiloina.
Henrik III:n hallinnon viime vaiheissa vuosina 1585–1598 käydyn 8. uskonsodan aikana Bastilji antautui 13. toukokuuta 1588. Vuonna 1602 linnan kuvernööriksi nimitetty Sullyn herttua sijoitti osan kuninkaallisista aarteista omaa nimeään kantavaan torniin. Vuonna 1649 linna valloitettiin uudelleen, kun valtakunnan merkittävät aateliset nousivat kuningasta vastaan Fronde-kapinan aikana.
Historia > Vankila tai arestihuoneisto

Bastiljissa oli aina ollut jonkin verran vankeja. Kyseinen vankila on usein mielletty yhteiskunnan yläluokan vankilaksi, mutta vastoin tätä olettamusta siellä pidettiin vankeja kaikista yhteiskuntaluokista. Ludvig XIV:n ryhdyttyä henkilökohtaisesti hallitsemaan siitä tuli "jumalaisen oikeuden linnake" - vankila, jonne jouduttiin muun muassa valtiollisista syistä, tai niin sanotuista herrasmiesrikoksista: joku saattoi jättää esimerkiksi velkansa maksamatta, surmata vastustajansa kaksintaistelussa tai osoittaa liikaa rohkeutta politiikassa.
Tällöin kyseessä oli eräänlainen arestihuoneisto, johon kuningas lähetti hyvien perheiden häijyjä poikia ja kohtuuden ylittäviä häväistyskirjoittajia jäähdyttämään tunteitaan enintään muutamaksi vuodeksi hyviin asuntoihin hyvin ruokittaviksi; he saivat vapaasti ottaa vastaan vieraitaan ja jopa kunniasanaansa vastaan käydä lomallakin. Ja jos tuomari päätti, että vangitseminen oli aiheeton, Bastiljin vanki sai jopa kymmenen tuhatta livreä korvausta vankeudestaan. Koskaan ei ollut häpeä joutua Bastiljiin, se oli pikemminkin saavutus (Prause). Esimerkiksi kardinaali de Rohan, joka liittyi ns. kaulakoruskandaaliin, lähetettiin Bastiljiin oikeudenkäyntiin asti.
Tuolloin pääosa Bastiljin vangeista ei muodostunut kansanmiehistä, vaan selleissä lojui mielivallan uhreja, joiden ainoa rikos saattoi olla nimeltään vastenmielisyys yksinvaltiaalle ja muille vallanpitäjille. Tämä teki linnoituksesta kansan silmissä sortovaltiuden tunnuskuvan.
Ajatusta vahvisti se tosiasia, että kuninkaan kansliassa oli runsaasti ns. Lettre de cachet -kirjeitä, jotka olivat kuninkaan valmiiksi allekirjoittamia ja sinetöimiä vangitsemismääräyksiä ilman oikeuden tuomiota; niiden tyhjille riveille saattoi kirjoittaa vastaanottajaksi asianomaisen vankilan komendantin ja vangittavaksi sen, kenet halusi. Vaikutusvaltainen ylimys saattoi ostaa tällaisen kirjeen ja täyttää sen mielensä mukaan, ja kun se esitettiin viranomaisille, näiden oli toteltava. Tosiasiassa näitä kirjeitä ei juurikaan syyttä käytetty. Linnan arkistot osoittavat, että monet pidätettiin kuninkaaseen kohdistuneiden salahankkeiden paljastuttua.
Historia > Tavalliseksi tutkintovankilaksi

1780-luvun lopussa, noin vuosi ennen linnan tuhoa, Bastiljin luonne muuttui: herrasmiesvankien määrä alkoi tasaisesti vähetä ja tyhjenevään linnaan tuotiin tilalle aivan tavallisia rikollisia, mutta ei paljon heitäkään. Näistäkin pääosa oli tutkintovankeja; loput olivat mielisairaita, joita pidettiin liian vaarallisina säilytettäviksi muualla. Tutkintovangeille maksettiin päivärahaa kaksi ja puoli livreä, mikä vastasi suunnilleen sepän tasoisen ammattimiehen päiväpalkkaa. Vangeilla oli siis – vapauden menetystä lukuun ottamatta – varsin kohtuulliset oltavat.
Itse asiassa linna oli jo tuolloin saanut purkutuomion. Linnan komendantti, ritarillisesta luonteestaan kuuluisa markiisi Jourdan de Launay laati vain viikkoa ennen hyökkäystä viimeisen muistion siitä, kuinka vankilan lakkauttaminen, henkilökunnan ja sotilaiden uudelleen sijoittaminen sekä itse rakennusten purkaminen olisi parhaiten käynyt päinsä.
Purkutuomioon oli päädytty, sillä linnan ylläpito oli pelkkää tuhlausta: linnaa koskevien lainvoimaisten määräysten mukaan upseereja piti olla neljä ja kaikkien piti ehdottomasti olla Pyhän Ludvigin ritarikunnan ritareita. Varsinaista virkakuntaa oli toistakymmentä henkeä ja lisäksi ruokittavana ja huollettavana oli vielä ulkovartioinnista huolehtinut sotainvalidikomppania, jonka kokonaisvahvuus upseereineen oli 82 miestä. Varsinaisia vanginvartijoita oli neljä.
Historia > Bastiljin valtaus 14. heinäkuuta 1789

Bastiljin linnoituksen valtasivat yllätyshyökkäyksellä 14. heinäkuuta 1789 sen asevarastoista ruutia etsimään tulleet pariisilaiset. Varsinaista taistelua ei kuitenkaan käyty, vaan linnan tykkitornit pysyivät vaiti. Linna ryöstettiin, siellä olleet vangit vapautettiin ja kannettiin riemusaatossa kaupunkiin. Vallankumoukselliset kaappasivat mukaansa myös linnan arkistot ja levittelivät niitä vallihautoihin. Suuri osa kuitenkin säilyi jälkipolville ja sijoitettiin vuonna 1798 Bibliothèque de l’Arsenal -kirjastoon.
Historia > Linna puretaan

Linnan purkaminen aloitettiin 15. heinäkuuta 1789. Rakennusurakoitsija Palloy puratti sen maan tasalle; tilalle tuli aukio, place de la Bastille. Linnan muurin kivistä tuli suosittuja muistoesineitä: niihin kaiverrettiin fryygialaismyssyn kuvia tai niistä tehtiin linnan pienoismalleja.