stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Daisuke Matsui

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 11. toukokuuta 1981 (ikä 43)
Syntymäpaikka: Kioto, Japani
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 175 cm
Lempinimi: Dai
Junioriseurat
1997–2000:  Kagoshima Commercial High School
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2000–2004 2004–2008 2008–2009 2009–2011 2010 2011–2012 2012–2013 2013 2014–2017 2017 2018–2020 2021 2022–2023 |  Kyoto Purple Sanga  Le Mans UC  AS Saint-Étienne  Grenoble Foot 38 →  FK Tomsk  Dijon FCO  PFK Slavija Sofia  Lechia Gdańsk  Júbilo Iwata  Odra Opole  Yokohama FC  Saigon FC  YSCC Yokohama | 126 (16) 119 (15) 22 (1) 45 (5) 7 (0) 3 (0) 11 (0) 16 (4) 85 (9) 4 (0) 36 (2) 7 (0) 26 (3) |
Maajoukkue
| 2003–2011 |  Japani | 31 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 1.1.2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 1.1.2025.
Daisuke Matsui (松井 大輔, Matsui Daisuke, s. 11. toukokuuta 1981 Kioto) on japanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi vuonna 2023 päättyneellä pelaajaurallaan Japanin lisäksi Ranskassa, Venäjällä, Bulgariassa, Puolassa ja Vietnamissa. Hän pelasi 31 A-maaottelua vuosina 2003–2011.
Matsui voitti Japanin cupin Kyoto Purple Sangan joukkueessa vuonna 2002. Hän teki puolivälierässä 1–0-voittomaalin ja pelasi myös loppuottelussa täydet minuutit. Hän siirtyi Eurooppaan syyskuussa 2004. Hän pelasi Ranskan Ligue 1:ssä 148 ottelua, joissa hän teki 17 maalia, ja Ligue 2:ssa 41 ottelua, joissa hän teki neljä maalia. Hän edusti Ranskassa Le Mansia, Saint-Étienneä, Grenoblea ja Dijonia. Syksyllä 2010 hän pelasi lainasopimuksella Tom Tomskin joukkueessa seitsemän Venäjän Valioliigan ottelua. Kaudella 2012–2013 hän edusti bulgarialaista Slavija Sofiaa ja pelasi Bulgarian liigassa 11 ottelua. Vuoden 2013 jälkipuoliskolla hän pelasi Lechia Gdańskin joukkueessa 16 pääsarjaottelua ja teki niissä neljä maalia. Peliuransa viimeiset kymmenen vuotta hän pelasi pääasiassa Japanissa sekä lyhyen aikaa Puolan kakkostasolla ja Vietnamissa.
Matsui pelasi Japanin olympiajoukkueessa kolme ottelua Ateenan olympialaisissa 2004. Hän pelasi Japanin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran kesäkuussa 2003 maanosaliittojen cupin ottelussa Kolumbiaa vastaan. Seuraavan kerran hän pelasi A-maajoukkueessa kolme ottelua loka-marraskuussa 2005 ja kaksi ottelua syyskuussa 2007. Vuosina 2008–2010 hän pelasi maajoukkueessa useammin. MM-kilpailuissa 2010 hän pelasi avauskokoonpanossa joukkueensa kaikki neljä ottelua ja syötti 1–0-voittomaalin ensimmäisessä alkulohko-ottelussa Kamerunia vastaan. Hän pelasi vielä kaksi alkulohko-ottelua Japanin voittamissa Aasian-mestaruuskilpailuissa 2011, mutta loukkaantuminen esti hänen osallistumisensa turnauksen muihin otteluihin, ja nuo jäivät hänen viimeisiksi maaotteluikseen. Hän pelasi 31 A-maaottelua, joissa hän oli 19 kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki ainoan A-maaottelumaalinsa marraskuussa 2005 ystävyysottelussa Angolaa vastaan.
Maaottelutilasto

Lähde:
| Japanin A-maajoukkue> Vuodet | Japanin A-maajoukkue> ottelut | Japanin A-maajoukkue> maalit |
| --- | --- | --- |
| 2003 | 1 | 0 |
2004: 0
| 2005 | 3 | 1 |
2006: 0
| 2007 | 2 | 0 |
| 2008 | 7 | 0 |
| 2009 | 8 | 0 |
| 2010 | 8 | 0 |
| 2011 | 2 | 0 |
| Yhteensä | 31 | 1 |
Aiheesta muualla

Daisuke Matsui (90minut.pl)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Japanin joukkue – Maanosaliittojen cup 2003
1 Narazaki |
2 Narahashi |
3 Akita |
4 Morioka |
5 Inamoto |
6 Hattori |
7 H. Nakata |
8 Ogasawara |
9 Ōkubo |
10 Nakamura |
11 Matsui |
12 Doi |
13 Oku |
14 Santos |
15 Myōjin |
16 K. Nakata |
17 Miyamoto |
18 Nagai |
19 Endō |
20 Takahara |
21 Tsuboi |
22 Yamada |
23 Kawaguchi |
Valmentaja Zico
Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 2004
1 Sogahata |
2 Tulio |
3 Moniwa |
4 Nasu |
5 Abe |
6 Konno |
7 Morisaki |
8 Ono |
9 Takamatsu |
10 Matsui |
11 Tanaka |
12 Kikuchi |
13 Komano |
14 Ishikawa |
15 Tokunaga |
16 Ōkubo |
17 Hirayama |
18 Kurokawa |
Valmentaja Yamamoto
Japanin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 Narazaki |
2 Abe |
3 Komano |
4 Tanaka |
5 Nagatomo |
6 Uchida |
7 Endō |
8 Matsui |
9 Okazaki |
10 S. Nakamura |
11 Tamada |
12 Yano |
13 Iwamasa |
14 K. Nakamura |
15 Konno |
16 Ōkubo |
17 Hasebe |
18 Honda |
19 Morimoto |
20 Inamoto |
21 Kawashima |
22 Nakazawa |
23 Kawaguchi |
Valmentaja Okada
Japanin joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2011
1 Kawashima |
2 Inoha |
3 Iwamasa |
4 Konno |
5 Nagatomo |
6 Uchida |
7 Endo |
8 Matsui |
9 Okazaki |
10 Kagawa |
11 Maeda |
12 Moriwaki |
13 Hosogai |
14 Fujimoto |
15 T. Honda |
16 Kashiwagi |
17 Hasebe |
18 K. Honda |
19 Lee |
20 Nagata |
21 Nishikawa |
22 Yoshida |
23 Gonda |
Valmentaja Zaccheroni
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Japani 
Tieteilijät:  CiNii
Saga (kaupunki)

| Saga (佐賀市) |
| --- | --- |
 Näkymä Sagaan
 lippu:  Symboli
 Sagan sijainti Sagan prefektuurissa
 Saga
 Koordinaatit: 33°15′48.6″N, 130°18′03″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Saga
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  431,84 km²
Väkiluku (2017):  234 453
 – Väestötiheys:  542,9 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Sakura
 – Puu:  Neidonhiuspuu
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.saga.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saga (jap. 佐賀市, Saga-shi) on Japanin kaupunki Kyūshūn saaren pohjoisosassa Sagan prefektuurissa. Se on prefektuurin pääkaupunki. Se sijaitsee Ariakenmeren pohjoisrannalla Kurumen länsi- ja Fukuokan eteläpuolella. Kaupungissa on 234 453 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 431,84 neliökilometriä. Saga nimitettiin yhdeksi Japanin erityiskaupungeista vuoden 2014 huhtikuussa.
Sagan linna rakennettiin 1600-luvun alussa, ja kaupunki kehittyi sen ympärille Nagasaki-kaidō-tien varrelle. Japanin kunnallishallinnon perustamisen yhteydessä vuonna 1889 Saga sai kaupunkioikeudet. Sittemmin se on laajentunut huomattavasti kuntaliitosten myötä 1950-luvulla ja vuosina 2005 ja 2007, kun siihen liitettiin useita ympäristön maaseutukaupunkeja ja kyläkuntia. Nykyään kaupunki on paikallinen talous-, kulttuuri- ja hallintokeskus. Siellä järjestetään vuosittain kuumailmapallokilpailu Saga International Balloon Fiesta, jossa käy noin 800 000 vierailijaa.
Mietsun laivastotelakka Sagassa vuodelta 1858 on osa kokonaisuutta  Japanin Meiji-kauden teollisen vallankumouksen kohteet,  joka valittiin Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 2015.
Kaupunkia palvelevat JR Kyūshūn Nagasaki-päälinja ja Karatsu-linja sekä Sagan lentoasema noin 35 minuutin linja-automatkan päässä kaupungin keskustasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saga Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
| n k Sagan prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Imari  Kanzaki  Karatsu  Kashima  Ogi  Saga (pääkaupunki)  Takeo  Taku  Tosu  Ureshino  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Fujitsun piirikunta (Tara) · Higashi-Matsuuran piirikunta (Genkai) · Kanzakin piirikunta (Yoshinogari) · Kishiman piirikunta (Kōhoku · Ōmachi · Shiroishi) · Miyakin piirikunta (Kamimine · Kiyama · Miyaki) · Nishi-Matsuuran piirikunta (Arita) |  |
Franklin (animaatiosarja)

| Franklin> Franklin Franklin the Turtle |
| --- | --- |
Tyyli:  piirrossarja
Perustuu:  Paulette Bourgeoisin lastenkirjasarjaan Franklin
Alkuperämaa:   Yhdysvallat  Kanada  Ranska
Esitetty:  1999 – 2006
Tuotantokausia:  6
Jaksoja:  78 (Suomessa 52)
Tunnuskappale:  ”Hei, hei, Franklin!”
Tuotanto
Säveltäjä(t):  Bruce Cockburn (tunnusmusiikki)
Tuotantoyhtiö(t):  Cartoon Pizza Nelvana Halifax Film C.O.R.E.Toons Studio B Productions Decode Entertainment Salter Street Films Thunderbird Entertainment Big Bang Digital Studios Funbag Animation Studios Studio 306 9 Story Entertainment Atomic Cartoons Breakthrough Entertainment Sparx Animation Studios France 3 Treehouse Original Nick Jr. Productions
Aiheesta muualla
IMDb
Franklin on Cartoon Pizzan, Nelvanan, Halifax Filmn, C.O.R.E.Toonsn, Studio B Productionsn, Decode Entertainmentn, Salter Street Filmsn, Thunderbird Entertainmentn, Big Bang Digital Studiosn, Funbag Animation Studiosn, Studio 306n, 9 Story Entertainmentn, Atomic Cartoonsn, Breakthrough Entertainmentn, Sparx Animation Studiosn, France 3n, Treehouse Originaln, ja Nick Jr. Productionsn ntuottama amerikkalainen-kanadalainen-ranskalainen animaatiosarja. Se perustuu kanadalaisen kirjailija Paulette Bourgeoisin kirjoittamaan ja kuvittaja Brenda Clarkin kuvittamaan samannimiseen lastenkirjasarjaan. Sarja kertoo Franklin-nimisestä kilpikonnasta ja hänen ystävistään, jotka asuvat kuvitteellisessa Puumaan (engl. Woodland, joskus suomennettu Metsäkyläksi) kylässä. Sarjan edetessä Franklin oppii muun muassa kellonajoista ja liikennesäännöistä. Franklin pääsee myös eroon pimeänpelosta ja näyttämökauhusta. Franklinin kotikylässä olevia keskeisiä paikkoja ovat muun muassa koulu, kirjasto, kaupat, jäätelöbaari sekä Franklinin puumaja.
Sarjaa tehtiin kuuden tuotantokauden verran.
Sarjan hahmoja

Listassa on vain osa sarjassa esiintyvistä hahmoista:
Franklin Kilpikonna (engl. Franklin Turtle), sarjan päähahmo. Franklin on kouluikäinen kilpikonna, joka käy ystäviensä kanssa koulua kotikylässään. Franklinilla on sininen pehmolelukoira Sami (engl. Sam) sekä lemmikkikultakala Kultsi (engl. Goldie). Franklin pitää jalkapallon ja pesäpallon pelaamisesta ja on luonteeltaan oikeudenmukainen ja rehellinen. Hänellä on aina päässään punainen lippalakki ja kaulassaan punainen kaulahuivi. Franklin vanhempineen asuvat iglun muotoisessa pyöreässä talossa. Franklinilla ja hänen vanhemmillaan ei ole sänkyä, vaan he nukkuvat lattialla kilpensä sisällä.
Nalle (engl. Bear), Franklinin paras ystävä. Hän on luonteeltaan ystävällinen ja uskollinen ja hän pitää ruoasta. Nallen äiti toimii kylän tohtorina ja myöhemmin Nalle saa myös pikkusiskon.
Majava (engl. Beaver) on luonteeltaan määräilevä ja joskus mahtaileva, mutta pohjimmiltaan hyväntahtoinen. Majava myös usein pelaa jalka- ja pesäpalloa Franklinin seurueen kanssa.
Hanhi (engl. Goose) on luonteeltaan ujo ja hieman pelokas. Hän on myös taitava sukeltamaan.
Etana (engl. Snail) on toinen Franklinin hyvä ystävä. Etana ei pysty liikkumaan nopeasti, joten hänen täytyy yleensä kulkea Franklinin kilven päällä.
Kani (engl. Rabbit) on luonteeltaan veikeä ja joskus hupsu. Hän on myös luokkansa paras hyppääjä.
Saukko (engl. Otter)
Kettu (engl. Fox) on luonteeltaan ovela ja hieman huimapää. Kettu on Kanin kanssa parhaita ystäviä. Kettu on myös jonkinmoinen nikkari, sillä hänen isänsä toimii korjaajana. Ketun isä ajaa myös kylän koulubussia.
Mäyrä (engl. Badger) on luonteltaan ujo ja kiltti. Hänellä on CP-vamma ja tarvitsee kävelykeppejä kävelemiseen.
Herra Kilpikonna (engl. Mr. Turtle), Franklinin isä.
Rouva Kilpikonna (engl. Mrs. Turtle), Franklinin äiti.
Harriet Kilpikonna (engl. Harriet Turtle), Franklinin pikkusisko, joka tulee mukaan sarjaan viidennellä tuotantokaudella. Hän syntyy elokuvassa Franklin ja vihreä ritari. Hahmo on nimetty maailman vanhimman kilpikonnan Harrietin mukaan.
Mummi Kilpikonna (engl. Grandma Turtle), Franklinin mummi.
Vaari Kilpikonna (Grandfather Turtle), Franklinin vaari.
Herra Myyrä (engl. Mr. Mole), myyrävanhus, jonka kanssa Franklin joskus keskustelee.
Herra Pöllö (engl. Mr. Owl), Franklinin kotikylän koulun opettaja, luonteeltaan ymmärtäväinen, lempeä ja reilu.
Rouva Piisami (engl. Mrs. Muskrat)
Pesukarhu (engl. Raccoon)
Skunkki (engl. Skunk)
Neiti Koala (engl. Miss Koala), Franklinin koulun sijaisopettaja, joka esiintyy elokuvassa Franklin palaa kouluun.
Suomenkielinen tuotanto

tuotanto: Yleisradio
ohjaus: Tarja Hilli
suomennos: Tarja Hilli (kaudet 1–2), Anne Nádasi (kaudet 3–4)
tunnuslaulu: "Hei, hei, Franklin!", esittäjä Riki Sorsa
tunnuslaulun suomennos: Kirsti Luova
tunnuslaulun miksaus: Antti Kukkavuori, Reetta Lehto
äänitys ja miksaus: Veijo Lehti
toimittajat: Virve Schroderus, Nina Aladin
Suomenkielinen tuotanto > Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Katja Peacock  | … |  Franklin   |
|  Kaija Pakarinen  | … |  Rouva Kilpikonna, kertoja   |
|  Heikki Määttänen  | … |  Herra Kilpikonna (jaksot 1–9), Herra Pöllö (jaksot 1–9)   |
|  Matti Laitinen  | … |  Herra Kilpikonna (jaksot 10–52), Herra Pöllö (jaksot 10–51), Mäyrä, Skunkki (kaudet 1–2)   |
|  Dimitri Qvintus  | … |  Nalle (jaksot 1–9)   |
|  Karoliina Kudjoi  | … |  Nalle (jaksot 10–51), Rouva Piisami, Nallen äiti, Lepakon äiti   |
|  Rainer Kaunisto  | … |  Nallen isä   |
|  Hanne Juntunen  | … |  Majava   |
|  Ossi Juntunen  | … |  Kettu   |
|  Peter Valli  | … |  Lepakko, Orava   |
|  Larissa Qvintus  | … |  Hanhi   |
|  Vera Aladin  | … |  Etana   |
|  Antti Halonen  | … |  Kani (kaudet 1–3)   |
|  Lassi Ehrlund  | … |  Kani (kaudet 3–4)   |
|  Emma Rimpiläinen  | … |  Skunkki (kaudet 3–4)   |
|  Juho Rimpiläinen  | … |  Pesukarhu   |
|  Ossi Ahlapuro  | … |  Herra Murmeli   |
|  Tarja-Tuulikki Tarsala  | … |  Mummi   |
Elokuvat

Franklinista on tehty neljä elokuvaa:
| Suomeksi | Englanniksi | Vuosi |
| --- | --- | --- |
| Franklin ja vihreä ritari | Franklin and the Green Knight | 2002 |
| Franklinin taikajoulu | Franklin’s Magic Christmas | 2003 |
| Franklin palaa kouluun | Back to School with Franklin  | 2005 |
| Franklin ja Kilpikonnajärven aarre | Franklin and the Turtle Lake Treasure | 2008 |
Franklinin taikajoulu esitettiin YLE TV2:lla 22.12.2004.
Franklin ja Kilpikonnajärven aarre esitettiin Ruutu+ Lapset 3.3.2015, 5.3.2015, 9.3.2015, 17.3.2015, 24.3.2015, 30.3.2015, 3.4.2015, 7.4.2015, 13.6.2015 ja 14.6.2015.
Vuoden 2012 sarja

Franklinista julkaistiin vuodesta 2012 alkaen uutta, tietokoneanimoitua sarjaa Franklin ja ystävät (engl. Franklin & Friends).
Aiheesta muualla

Treehouse - Franklin (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Yle Areena - Franklin ja ystävät (Arkistoitu – Internet Archive)
Sarjan jaksot (Kausi 1), youtube.com (käyttäjä Treehouse Direct) (englanniksi)
Sarjan jaksot (Kausi 2), youtube.com (käyttäjä Treehouse Direct) (englanniksi)
Sarjan jaksot (Kausi 3), youtube.com (käyttäjä Treehouse Direct) (englanniksi)
Sarjan jaksot (Kausi 4), youtube.com (käyttäjä Treehouse Direct) (englanniksi)
Etulinjan edessä

| Etulinjan edessä> Framom främsta linjen |
| --- | --- |
 DVD:n kansikuva.
Ohjaaja:  Åke Lindman
Käsikirjoittaja:  Stefan Forss Benedict Zilliacus
Tuottaja:  Alf Hemming
Säveltäjä:  Lasse Mårtenson
Kuvaaja:  Pauli Sipiläinen
Leikkaaja:  Sakari Kirjavainen
Tuotantosuunnittelija:  Risto Karhula
Pukusuunnittelija:  Marjatta Nissinen
Erikoistehosteet:  Klaus Hedström   Konsta Mannerheimo
Pääosat:  Tobias Zilliacus Ilkka Heiskanen Christoffer Westerlund Kim Gustafsson Martin Bahne Carl-Gustaf Wentzel Jan-Christian Söderholm Sampo Sarkola Johan Rönneholm Joachim Thibblin
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Åke Lindman Film-Production
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures
Ensi-ilta:   5. maaliskuuta 2004    2. huhtikuuta 2004
Kesto:  125 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi, suomi
Budjetti:  3 500 000 €
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Etulinjan edessä (ruots. Framom främsta linjen) on Åke Lindmanin ohjaama suomalainen sotaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 2004. Se on ensimmäinen Suomen sotia 1939–1945 käsittelevä ruotsinkielinen elokuva.
Elokuva sijoittuu jatkosodan aikaan vuosiin 1942–1944. Se kertoo ruotsinkielisen jalkaväkirykmentin JR 61:n vaiheista aluksi Itä-Karjalassa ja kesällä 1944 Karjalankannaksella.
Elokuva perustuu muutamien JR 61:ssä palvelleiden sotilaiden sota-aikana pitämiin päiväkirjoihin. Elokuvan henkilöitä ovat muun muassa eversti Alpo Marttinen sekä Harry Järv, joka esittää itseään kertomassa lehdistölle Suomen sodista.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tobias Zilliacus  | … |  Harry Järv   |
|  Ilkka Heiskanen  | … |  Alpo Marttinen   |
|  Christoffer Westerlund  | … |  Allan Finholm    |
|  Kim Gustafsson  | … |  Björk    |
|  Martin Bahne  | … |  Lindblad    |
|  Carl-Gustaf Wentzel  | … |  Forss    |
|  Jan-Christian Söderholm  | … |  Klas Helèn    |
|  Sampo Sarkola  | … |  Kaustinen   |
|  Johan Rönneholm  | … |  Händig    |
|  Joachim Thibblin  | … |  Bertel Söderman    |
|  Oskar Silén  | … |  Lt. Mattas    |
|  Paavo Kerosuo  | … |  Bror Östman   |
|  Patrick Henriksen  | … |  Rosenlöf    |
|  Peter Kanerva  | … |  Olof Fagerström    |
|  Jan Korander  | … |  Löfman    |
|  Carl-Kristian Rundman  | … |  Taxell   |
|  Asko Sarkola  | … |  Marsalkka Mannerheim   |
|  Riko Eklundh  | … |  kapteeni Rudolf Renvall   |
|  Sami Äijänen  | … |  Weimar Fagerström   |
Esitykset

Elokuva sai ensi-iltansa 5. maaliskuuta 2004, mutta ennen sitä järjestettiin kuusi ennakkonäytöstä, muun muassa Bio Granissa Kauniaisissa Kaunialan sotavammasairaalan toverikunnalle ja Pietarsaaressa sotaveteraaneille. Elokuva sai 93 576 katsojaa. Ensiesitys televisiossa oli itsenäisyyspäivänä 2007 FST5:llä.
Vastaanotto

Elokuva sai vaihtelevia arvioita. ”Åke Lindmanin suururakka paljastuu draamadokumentiksi, jossa ohjaaja näyttelijöineen rekonstruoi tunnontarkasti ”siellä jossain” kaikkensa antaneiden silminnäkijätodistukset kiihkottomaksi, mutta tunteita liikuttavaksi rintamaraportiksi”, arvioi elokuvaa Hannu Björkbacka (Keskipohjanmaa 7.3.2004). Tapani Maskulan (Turun Sanomat 6.3.2004) mukaan ”Niin kiinnostavia persoonia kuin Järv ja Marttinen varmaan ovatkin, he jäävät vain kasvottomiksi tinasotamiehiksi dramaturgialtaan rutikuivassa raportissa”. Johanna Laurilan (Katso 10/2004) mielestä ”Kuvaukseltaan elokuva on kesäisinkin harmaa, väreistä pesty. Systemaattinen tyylikeino tuo mieleen sodan vuodenajoista piittaamattoman turtumuksen, mutta yli kaksituntisessa elokuvassa se myös korostaa draaman latteutta.”
Kirjallisuutta

Waarala, Hannu: ”Etulinjan edessä -elokuvassa kunnia ei ole katkera juoma”. Filmihullu 2/2004.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Etulinjan edessä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Etulinjan edessä Elonet. (suomeksi)
Ibuki-2

| Ibuki-2 |
| --- | --- |
Alkuperäinen nimi:  GOSAT-2
COSPAR ID:  2018-084B
Organisaatio:  JAXA
Kohde:  Maan kiertorata
Laukaisu:  29. lokakuuta 2018 Tanegashiman avaruuskeskus
Laukaisualus:  H-IIA
Tehtävän kesto:  Viisi vuotta
Massa:  1700 kg
Teho:  5 kW
Kiertorata
Kiertorata:  Aurinkosynkroninen kiertorata
Inklinaatio:  97,84 astetta
Ibuki-2 (jap. いぶき2号; myös Greenhouse Gases Observing Satellite-2 eli GOSAT-2, jap. 温室効果ガス観測技術衛星2号, Onshitsu kōka gazu kansoku gijutsu eisei 2-gō) on japanilainen kaukokartoitussatelliitti, joka erityisesti tutkii kasvihuonekaasuja. Satelliitin malli perustuu japanilaiseen vuonna 2014 laukaistuun ALOS-2-satelliittiin ja Ibuki-2 on Japanin avaruusjärjestön (JAXAn) vuonna 2009 laukaistun Ibuki-satelliittin seuraaja. Satelliitti laukaistiin 29. lokakuuta 2018 H-IIA -kantoraketilla Tanegashiman avaruuskeskuksesta.
Satelliitti mittaa Maan ilmakehässä olevien hiilidioksidin, metaanin, otsonin, vesihöyryn, hiilimonoksidin sekä typen määriä.
Ibuki-2 eroaa edeltäjästään päivitetyillä ja tarkemmilla sersoreilla sekä tutkilla.
Tutkimuslaitteet

TANSO-FTS-2
TANSO-CAI-2
lähde:
GOSAT-GW

GOSAT-GW on japanilainen tuleva satelliitti ja Ibkuki-2:n seuraaja, joka laukaistaan vuonna 2025.
Keskikylä (Lehtimäki)

| Keskikylä |
| --- | --- |

 Keskikylä
 Koordinaatit: 62°49.088′N, 23°56.435′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Alajärvi
Entinen kunta:  Lehtimäki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä, taajama
Väkiluku (2007):  679
Postinumero:  63500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keskikylä on kylä Alajärven kaupungissa entisen Lehtimäen kunnan alueella Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Keskikylä on entisen Lehtimäen kunnan keskusta ja muodostaa suurimmalta osin Lehtimäen taajaman. Kylän poikki kulkee kantatie 68 jonka varrella palvelut sijaitsevat. Kantatietä 1,5 kilometriä pohjoiseen sijaitsee Lehtimäen Peräkylä. Keskikylästä etelään noin 3,5 kilometrin päässä on Lehtimäen Kirkonkylä. Kylässä asuu 679 asukasta (2007).
Entinen Lehtimäen kunnantalo on rakennettu vuonna 1991. Vuonna 2020 rakennuksessa toimii vuokralla kuuden yrityksen toimistotilat sekä Alajärven kaupungin infopiste.
Kyläyhdistystä Keskikylällä ei ole, mutta alueen toiminnasta vastaa Lehtimäen Nuorisoseura ja Lehtimäki-seura ry. Vanha nuorisoseurantalo oli rakennettu vuonna 1939, mutta se paloi tulipalossa vuonna 2005. Tuhoutuneen nuorisoseuran tilalle alettiin rakentamaan uutta hirsirakenteista rakennusta joka valmistui 2007. Uutta nuorisoseurantaloa käytetään aktiivisesti erilaisten tapahtumien ja konserttien järjestämiseen.
Lehtimäen taajama

Lehtimäen taajama (aikaisemmalta nimeltään Keskikylän taajama) on yksi Alajärven kolmesta taajamasta ja entinen Lehtimäen kunnan keskustaajama. Alajärven muut taajamat ovat Alajärven keskustaajama ja Luoma-aho. Lehtimäen taajama sijaitsee pääosin Keskikylällä, mutta osa Peräkylästä rajautuu myös taajama-alueelle. Taajamassa asui vuoden 2019 taajamarajauksessa 570 asukasta.
Palvelut

Suuri osa Lehtimäen palveluista sijaitsee Keskikylällä. Siellä on Lehtimäen opisto, jonka yhteydessä toimii muun muassa uimahalli ja ratsastuskoulu. Taimelan koulussa opetetaan nykyään 1−6 luokkalaisia. Lisäksi kylästä löytyy Sale, Neste-huoltoasema, Matkahuollon palvelut, Lehtimäen kirjasto, pankki, apteekki, ravintola ja grilli.
Lehtimäen vuosittaiset kesämarkkinat, Ränkipäivät järjestetään Keskikylässä. Ränkipäiviin kuuluva Ränkirock järjestetään Rannankylällä Suninsalmen alueella.
Riihimäki

| Riihimäki |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  60°44′20″N, 024°46′20″E
Maakunta:  Kanta-Hämeen maakunta
Seutukunta:  Riihimäen seutukunta
Kuntanumero:  694
Hallinnollinen keskus:  Riihimäen keskustaajama
Perustettu:  1922
– kaupungiksi:  1960
Kokonaispinta-ala:  125,55 km² 299:nneksi suurin 2022 
– maa:  121,01 km²
– sisävesi:  4,54 km²
Väkiluku:  28 663 38:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  236,9 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  15,4 %
– 15–64-v.:  61,8 %
– yli 64-v.:  22,8 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  92,8 %
– ruotsinkielisiä:  0,4 %
– muut:  6,8 %
Kunnallisvero:  7,90 % 257:nneksi suurin 2024 
Kaupunginjohtaja:  Jouni Eho
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • Kok.   • SDP   • Vas.   • PS   • KD   • Vihr.   • Kesk.   • Liik.:   11 9 8 7 3 3 1 1
www.riihimaki.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Riihimäki on Etelä-Suomen kaupunki, joka sijaitsee Helsingistä noin 70 kilometriä pohjoiseen ja Hämeenlinnasta 28 kilometriä kaakkoon. Riihimäki sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnan eteläosassa. Sen naapurikunnat ovat Janakkala pohjoisessa, Hausjärvi idässä, Hyvinkää etelässä ja Loppi lännessä. Riihimäki perustettiin kauppalana vuonna 1922, ja vuonna 1960 Riihimäestä tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä uusimuotoisesta kaupungista.
Riihimäki sijaitsee rautateiden risteyskohdassa ja on ollut varuskuntakaupunki autonomian ajoista lähtien. Kaupungin asukasluku on noin 28 700.
Nimen alkuperä

Riihimäen keskustassa sijaitsevan Riihikiven muistolaatan mukaan kaupunki on saanut nimensä nykyisen Rautatienpuiston mäkialueella sijanneiden riihien mukaan.
Historia > Esihistoria

Riihimäen alue paljastui veden alta Yoldiameren aikana noin 10 200–9 500 vuotta sitten. Riihimäen alueella sijaitseva Silmäkenevan suo- ja peltoalue oli kivikaudella yli 10 000 vuotta sitten järvi, jonka alta Riihimäen alue paljastui maaperän kohoamisen seurauksena. Järvi ulottui Arolammilta nykyisen keskustan alueelle. Merenranta oli kivikaudella nykyisen Vantaan kaupungin kohdalla ja Silmäkeneva sijaitsi noin 30–40 km:n etäisyydellä merestä, johon sen yhdisti nykyisin Vantaanjokena tunnettu vesistö. Järven on arvioitu soistuneen 500-luvulle mennessä. Silmäkenevan muinaisjärven entisiltä rannoilta on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja. Riihimäeltä löytyneistä yli 20 kivikautisesta asuinpaikasta varhaisimmat ajoittuvat lähes 9 000 vuoden taakse.