stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirjallisuusvuosi 1792
Tapahtumia

Ruotsin kuningas Kustaa III murhattiin naamiaisissa 29. maaliskuuta. Tapausta kuvattiin myöhemmin muun muassa monissa ooppera- ja teatterikappaleissa.
Uuden kuninkaan Kustaa IV Aadolfin alaikäisyyden vuoksi Ruotsia johti holhoojahallitus, jossa suurta osaa esitti vuosina 1792–1796 suomalainen vapaaherra Gustaf Adolf Reuterholm. Hän noudatti aluksi vapaamielistä politiikkaa ja esimerkiksi poisti sensuurin (vuoden 1792 painovapauslaki). Tosin sensuuri palautettiin vielä samana vuonna, sillä valtionjohdon asema horjui monenlaisten salaliittojen takia.
Julkaisuja

Cao Xueqin – Punaisen huoneen uni
Hugh Henry Brackenridge – Modern Chivalry
Sámuel Decsy –  A magyar szent koronának és az ahoz tartozó tárgyaknak historiája ('Unkarin pyhän kruunun historia')
Nikolai Karamzin – Письма русского путешественника, Pisma russkogo putešestvennika (matkakuvauksen jälkimmäinen osa)
Mary Wollstonecraft – A Vindication of the Rights of Woman
Jakob Zidén – Sen surullisen Suomen surkia walitus, : walitus-päiwänä sinä 6:na p. kesä-kuusa wuonna 1792. Hänen Korkeimmasti autuan Kuningl:n Maj:sä kuningan Gustawin sen 3:nen, Ruotzin, Göthin ja Wändin kuningan, suuren ruhtinan Suomeheen [etc]. [etc]. [etc]. itkettäwän ja aiwan pikaisen eron ylitze tästä mailmasta, kuoleman kautta
Keskinen Myyräjärvi

| Keskinen Myyräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°45′54″N, 25°13′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Tuiskujärveen 
Järvinumero:  14.221.1.095
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,5 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,509 km  
Pinta-ala:  1,712 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen Myyräjärvi 
Keskinen Myyräjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Arvajan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,5 metriä mpy.
Kirjallisuusvuosi 1793

Kirjallisuusvuosi 1793 käsittelee vuoden 1793 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Tanskan kuninkaallinen kirjasto avattiin yleisölle Kööpenhaminassa.
Julkaisuja

William Blake – Visions of the Daughters of Albion, America: a Prophecy
Pierre-Joseph Cambon – Grand Livre de la dette publique
Nicolas de Condorcet – Esquisse d’un tableau historique des progrès de l’esprit humaine
Frans Mikael Franzén – Menniskans anlete
William Godwin –  Political Justice
Heinrich von Jannau – Geschichte von Lief- und Ehstland pragmatisch vorgetragen (teoksen alkuosa)
Immanuel Kant – Die Religion innerhalb der Grenzen der bloßen Vernunft
Immanuel Kant – Über den Gemeinspruch: Das mag in der Theorie richtig sein, taugt aber nicht für die Praxis
Mary Wortley Montagu – Letters
Jean Paul – Die unsichtbare Loge
Madame de Staël – Réflexions sur le procès de la Reine
Mary Wollstonecraft – An Historical and Moral View of the French Revolution; and the Effect It Has produced in Europe
Helge Bäckander

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Helge Bäckander |  Helge Bäckander |  Helge Bäckander |  |
Maa:   Ruotsi
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Miesten voimistelu
|  Kultaa | Antwerpen 1920 | joukkuekilpailu, ruotsalaissysteemi |  |
Helge Gustaf Samuel Bäckander (13. lokakuuta 1891 Jönköping – 11. marraskuuta 1958 Helsingborg) oli ruotsalainen voimistelija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja oli siellä mukana voittamassa kultaa ruotsalaisen järjestelmän joukkuevoimistelussa.
Helge Brendryen

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Miesten mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Falun 1993 | joukkuemäki |  |
Helge Brendryen (s. 17. helmikuuta 1974) on norjalainen entinen mäkihyppääjä.
Brendryen voitti kultamitalin 1993 Falunin MM-kisojen joukkuemäen kilpailusta. Samoissa kisoissa hän sijoittui suurmäen henkilökohtaisessa kilpailussa viidenneksi.
Maailmancupissa Brendryenin parhaaksi osakilpailusijoitukseksi jäi kahdeksas sija tammikuussa 1993 Kulmin lentomäessä käydyssä kilpailussa.
Harmaariuttahai

| Harmaariuttahai |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Luomihaikalat Carcharhiniformes
Heimo::  Tiikerihait Carcharhinidae
Suku::  Carcharhinus
Laji::  amblyrhynchos
Kaksiosainen nimi
 Carcharhinus amblyrhynchos  Bleeker, 1856 
 Harmaariuttahain levinneisyys
Katso myös
   Harmaariuttahai Wikispeciesissä   Harmaariuttahai Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Harmaariuttahai (Carcharhinus amblyrhynchos) on tiikerihaihin eli ihmishaihin (Carcharhinidae) kuuluva hailaji.
Kuvaus

Harmaariuttahai on tummanharmaa selkäpinnalta ja valkoinen vatsan puolelta. Niiden suurin mahdollinen pituus on 233-255 senttimetriä. Uroksen pituus on noin 130-145 senttimetriä, kun taas naaran koko on noin 122-137 senttimetriä. Syntymäkoko on 45-60 senttimetriä. Niiden paino on noin 33 kilogrammaa ja ne voivat elää noin 25 vuotta. Niillä on pitkä ja laajasti pyöristynyt kuono ja suuret silmät.
Ravinto

Harmaariuttahain ravintoon kuuluvat riuttakalat, kalmarit ja mustekalat, sekä katkaravut ja hummerit. Näiden lisäksi myös luukalat, losserokalat, välskärikalat ja perhokalat. Se saalistaa yöllä, jolloin se on aktiivisin.
Elinalue

Harmaariuttahain levinneisyysalue on Länsi-Tyynenmeren alue ja Keski-Tyynenmeren alue, johon kuuluu Madagaskar ja Mauritiuksen ja Seychellien alue Tuamoton saaristo, Etelä-Kiina ja Pohjois-Australia.
Elinalue > Elinympäristö

Harmaariuttahai elelee matalissa, trooppisia ja vesissä korallinriuttojen läheisyydessa ja laguunien lähellä. Sen uintisyvyys vaihtelee 0-164 metrin välillä.
Lisääntyminen

Naaraspuolinen harmaariuttahai voi saada 1-6 poikasta. Raskausaika on noin yksi vuosi. Poikasen koko syntymän jälkeen on noin 50 - 60 senttimetriä.
Vaarat

Harmaariuttahaita on kalastettu kaupallisesti lähinnä niiden evien osalta, joita käytetään ruokana, samoin kuin niiden lihaa.
Vaara ihmiselle

Harmaariuttahaita pidetään yhtenä aggressiivisimmista haista, mutta ne käyttäytyvät tyypillisesti aggressiivisesti ihmisiä kohtaan vain, jos ne tuntevat itsensä uhatuksi. Laji on hyökännyt ihmisten kimppuun kahdeksan kertaa. Näistä vain yksi oli kohtalokas.
Harmaariuttahai
Harmaariuttahai
Harmaariuttahai
Harmaariuttahai
Haulitauti

Kirsikkapuun lehti jossa on haulitauti.
Haulitauti (Stigmina carpophila) on hedelmäpuiden tarttuva sienitauti. Se leviää itiöiden avulla roiskeveden tai sateen mukana. Tauti vaikuttaa erityisesti kirsikka- ja luumupuihin.
Sieni turmelee lehden solukkoa pyöreinä laikkuina. Solukko värjäytyy punaiseksi, kuivuu ja varisee. Lehtiin syntyy pyöreitä reikiä. Hedelmissä on tummanruskeita, sisäänuponneita laikkuja. Itiöt talvehtivat varsiin saastuttamissaan kuoliolaikuissa.
Taudin seurauksena puun yhteyttäminen heikkenee ja sato alenee.
Aiheesta muualla

Shot hole (Arkistoitu – Internet Archive) (myös kuvia)
Hiidenmaan kunta

| Hiidenmaan kunta (Hiiumaa vald) |
| --- | --- |
 Kõpun majakka
 lippu:  vaakuna
 Hiidenmaa sijaitsee Viron länsirannikolla.
 Koordinaatit: 58°50′N, 22°40′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Hiidenmaa
Emmasten, Hiiun, Käinan ja Pühalepan kuntien yhdistyminen:  2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta (vir. vald)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 032,44 km²
Väkiluku (1.1.2018):  9 580
 
 vald.hiiumaa.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hiidenmaan kunta sijaitsee Länsi-Virossa pääosin Hiidenmaan saarella. Kunta muodostaa yksinään Hiidenmaan maakunnan.
Hallinto

Hiidenmaan kunta muodostettiin lokakuussa 2017 yhdistämällä Emmasten, Hiiun, Käinan ja Pühalepan kunnat. Hiidenmaan kunnassa on 9 580 asukasta (1.1.2018).
Kunta muodostuu Kärdlan kaupungista (linn), Kõrgessaaren ja Käinan pienkauppaloista (alevik) sekä 182 kylästä (küla).
Liikenne

Hiidenmaan saarelle, Heltermaalle on säännöllinen lauttayhteys Rohukülan satamasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Emmaste Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hiiu Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käina Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pühalepa Wikimedia Commonsissa
Kirin

Kirin voi tarkoittaa:
qilin eli kirin, kiinalaisen mytologian olento
Jilin eli Kirin, Kiinan maakunta maan pohjoisosassa
Jilin eli Kirin, Kiinan kaupunki Jilinin maakunnassa
Kirin, japanilainen panimoteollisuuden yritys
Kyōwa Kirin, japanilainen lääketeollisuuden yritys
Kirin Cup, japanilainen jalkapalloturnaus
Kirin Kiki (1943–2018), japanilainen näyttelijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kerttu Rukala

Kerttu Ester Helena Ketonen, kirjailijanimi Kerttu Rekola (17. maaliskuuta 1912 Turku – 26. toukokuuta 1966 Jyväskylä) oli suomalainen runoilija.
Teoksia

Nuoret runoilijat 1943 : Kalervo Hortamo, Hilkka-Helinä Hyvärinen, Veikko Kolula, Lauri Lamminmäki, Elisabet Laurila, Aila Meriluoto, Yrjö Oinonen ja Kerttu Rukala.    WSOY 1943
Jalankulkija : runoja.    Aura, Turku 1946
Suvituuli : runoja.    WSOY 1948
Suomennoksia

Britt G. Hallqvist : Lasielefantti : satuja ja runoja ; suom. Terttu Liukko ; runot suom. Kerttu Rukala. Lasten kirjava kirjasto 2.     Gummerus 1956 (alkuteos Glaselefanten)
Britt G. Hallqvist : Linnunpelättimien juhla : satuja ja runoja ; suom. Terttu Liukko ; runot suom. Kerttu Rukala. Lasten kirjava kirjasto 6.     Gummerus 1957 (alkuteos Fågelskrämmornas fest)
Haruhisa Hasegawa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Haruhisa Hasegawa
Syntymäaika: 14. huhtikuuta 1957 (ikä 67)
Syntymäpaikka: Hyogo, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 178 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1980–1987 | Yanmar Diesel | 75 (24) |
Maajoukkue
| 1978–1981 | Japani | 15 (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Haruhisa Hasegawa (jap. 長谷川 治久, Hasegawa Haruhisa; s. 14. huhtikuuta 1957 Hyogo) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Hasegawa debytoi Japanin maajoukkueessa marraskuussa 1978. Hän on pelannut 15 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Heikki Kinnusen filmografia

Tämä on Heikki Kinnusen filmografia.
Elokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1967 | Lapualaismorsian | Hessu |
| 1968 | Asfalttilampaat |  |
| 1968 | Täällä Pohjantähden alla | Valenti Leppänen |
| 1970 | Päämaja | Ylipäällikön sotilaspalvelija |
| 1971 | Aatamin puvussa ja vähän Eevankin | Heikki Himanen |
| 1972 | Lampaansyöjät | Sepe |
| 1973 | Pohjantähti | Valenti Leppänen |
| 1975 | Kuolleista herännyt | Tanakan joukkio |
| 1980 | Tulitikkuja lainaamassa |  |
| 1980 | Tup-akka-lakko | postimies alias Interpol agentti/kertoja |
| 1981 | Pölhölä | Kalevi Käppyrä/Äijänkäppyrä |
| 1982 | Kuningas jolla ei ollut sydäntä | pääministeri |
| 1983 | Koomikko | Rape |
| 1983 | Regina ja miehet | Raimo Harjanne |
| 1983 | Uuno Turhapuron muisti palailee pätkittäin | tarjoilija |
| 1984 | Lentävät luupäät | Mr. Smith |
| 1984 | Kun Hunttalan Matti Suomen osti | Varis |
| 1986 | Pikkupojat | kertoja |
| 1988 | Onks Viljoo näkynyt | useita hahmoja |
| 1987 | Uuno Turhapuro – kaksoisagentti | poliisi |
| 1990 | Vääpeli Körmy ja marsalkan sauva | vääpeli Körmy |
| 1991 | Uuno Turhapuro herra Helsingin herra | vääpeli Körmy |
| 1991 | Vääpeli Körmy ja vetenalaiset vehkeet | vääpeli Körmy |
| 1992 | Vääpeli Körmy ja etelän hetelmät | vääpeli Körmy |
| 1993 | Romanovin kivet | Aarne Partanen |
| 1994 | Vääpeli Körmy – taisteluni | vääpeli Körmy |
| 1994 | Uuno Turhapuron veli | poliisi |
| 1994 | Paratiisin lapset | Veijo Suurmetsä |
| 1997 | Vääpeli Körmy ja kahtesti laukeava | vääpeli Körmy |
| 1998 | Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies | laulava juoppo |
| 2000 | Hurmaava joukkoitsemurha | Hermanni Kemppainen |
| 2004 | Uuno Turhapuro – This Is My Life | entinen pankkiiri Kullenberg |
| 2004 | Pelikaanimies | postiljooni |
| 2007 | Lieksa! | Niccolo, Otto |
| 2014 | Kummeli V | Rauno Ylimäki |
| 2018 | Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja | Mielensäpahoittaja |
| 2022 | Toinen mies | Harri |
| 2022 | Mielensäpahoittaja Eskorttia etsimässä | Mielensäpahoittaja |
| 2024 | Mielensäpahoittajan rakkaustarina | Mielensäpahoittaja |
Televisioelokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1975 | Kuolleista herännyt | Antti Tanakka |
| 1976 | Seitsemän veljestä | Aapo |
| 1976 | Iso viulu – kaks sataa | Mikko Papiross |
| 1981 | Muistoja Elmosta | Immo |
| 1988 | Isku vasten kasvoja | Kangas |
| 1988 | Jumalia ei uhmata | Huhtanen |
| 1991 | Keskiyön aurinko |  |
1992: Hamlet
| 1997 | Palava rakkaus | Oskar Kallas |
| 2000 | Ilmalaiva Finlandia |  |
| 2002 | Paavo Pantteri |  |
Televisio

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1968 | Kunnon sotamies Svejkin seikkailuja | kadetti Biegler |
| 1968 | Kuten haluatte |  |
| 1969 | Lyyli ja aikamiespoikansa Anselmi | Pekka Lindgren |
| 1969 | Yhdeksän miehen saappaat | sotamies Matti Nokkanen |
| 1970 | Veijo Meren tarinoita | Yrjö Haavankohta |
| 1971 | Ällitälli | useita |
| 1974 | Merirosvoradio | useita rooleja |
| 1979 | Parempi myöhään... | listalaulaja |
| 1981–1983 | Valehtelijoiden klubi | jäsen H |
| 1984–1985 | ÄWPK – Älywapaa palokunta | useita |
| 1986 | Veikko Huovisen lyhyet erikoiset | Huovishenki |
| 1985–1987 | Soitinmenot | useita |
| 1987–1988 | Kissa vieköön | useita |
| 1988 | Hymyhuulet | kerrostalon asukas |
| 1989–1991 | Heksa ja Leksa | useita |
| 1989–1991 | Paha yskä – ja yhä pahenee | useita |
| 1990 | Lentsu | kertoja ja kirjailija |
| 1990 | Pirunnyrkki |  |
| 1991–1992 | Siivotaan, siivotaan | useita |
| 1993–1994 | Kolmannen korvapuusti | useita |
| 1994 | Pudonneita | kauppias |
| 1994 | Konstan Pylkkerö | Konsta Pylkkänen |
| 1994–1995 | Jäitä hattuun! | useita |
| 1996 | Lihaksia ja luoteja | Hautala |
| 1996 | Uuno Turhapuro | tavarantoimittaja |
| 1996–1997 | Olen Finni | useita |
| 1999–2000 | Tunteen palo | Jussi Juntunen |
| 2000 | Kaverille ei jätetä | Hemppa Niemimaa |
| 2002 | Tummien vesien tulkit | Heikki Kinnunen |
| 2006 | Paavo ja Raili | Risto Kujansuu |
| 2007–2012 | Karjalan kunnailla | Martti Rosenius |
| 2017 | Rakkautta vain | Pentti |
| 2018, 2019 | Kummeli esittää: Kontio & Parmas | Virtasalmi |
| 2021 | Syke | Martti Viljamaa |
| 2022 | Hymyä! | Pekka Kosonen |
Aiheesta muualla

Heikki Kinnunen Elonetissä.
Heikki Kinnunen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Heikki Hietanen (jääkiekkovaikuttaja)

Heikki Hietanen (s. 7. heinäkuuta 1959) on suomalainen jääkiekkovaikuttaja. Hän on toiminut Suomen Jääkiekkoliiton toimitusjohtajana vuosina 2001–2009, Kansainvälisen Jääkiekkoliiton hallituksen jäsenenä vuodesta 2021 sekä Tampereella järjestettyjen vuosien 2022 ja 2023 maailmanmestaruuskilpailujen pääsihteerinä. Hänet valittiin Suomen Jääkiekkoliiton puheenjohtajaksi vuoden 2024 alusta alkaen.
Kihlaus (täsmennyssivu)

Kihlaus voi tarkoittaa seuraavia asioita:
kihlaus, sopimus avioliiton solmimisesta
Kihlaus, Aleksis Kiven näytelmä vuodelta 1866
Kihlaus,  Oski Talvion ohjaama elokuva vuodelta 1920
Kihlaus, Teuvo Puron ohjaama elokuva vuodelta 1922
Kihlaus, Erik Blombergin ohjaama elokuva vuodelta 1955.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kihlaus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirjallisuusvuosi 1797

Kirjallisuusvuosi 1797 käsittelee vuoden 1797 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Suomalainen kartografi Carl Petter Hällström aloitti kartoitustyön, jonka aikana hän teki taivalta Suomessa noin 80 000 kilometriä 40 vuoden aikana.
Leonardo da Vincin papereista koottu kokoelma Codex Atlanticus tuli julkisuuteen, kun Giovanni Battista Venturi kuvasi sitä teoksessaan Essai sur les ouvrages physico-mathématiques de Leonard de Vinci. Tekstikokoelma löydettiin Milanon Biblioteca Ambrosianasta.
Vanhin tunnettu origamiohjeita sisältänyt kirja Senbazuru Orikata ilmestyi Japanissa.
Saksalaisen kirjallisuuden "balladivuosi" (Balladenjahr): Friedrich Schiller kirjoitti muun muassa balladit Der Taucher, Die Bürgschaft, Der Handschuh, Die Kraniche des Ibykus, Der Ring des Polykrates ja Der Gang nach dem Eisenhammer. Goethe julkaisi balladit Der Schatzgräber, Der Zauberlehrling, Die Braut von Korinth, Legende ja Gott und die Bajadere.
Brittiläinen luonnontieteilijä William Nicholson perusti tiedelehden Journal of Natural Philosophy, Chemistry and the Arts. Se ilmestyi vuoteen 1814 saakka.
Julkaisuja

Samuel Taylor Coleridge – Christabel (runoelma, ensimmäinen osa)
André Ernest Modeste Grétry – Mémoires ou Essais sur la musique
Johann Gottfried von Herder – Briefe zur Beförderung der Humanität; zehn Sammlungen (1791–1797)
Immanuel Kant – Die Metaphysik der Sitten
Immanuel Kant – Über ein vermeintes Recht aus Menschenliebe zu lügen
Christian August Vulpius – Rinaldo Rinaldini
Palkintoja

Ruotsin akatemian Suuri palkinto  – Frans Mikael Franzén runosta Sång över greve Gustaf Philip Creutz
Heikki Hiekkala

Heikki ”Hissu” (”Hessu”) Hiekkala (18. elokuuta 1952 – 24. syyskuuta 1986) oli suomalainen (lähtöisin Mikkelistä) kosketinsoittaja. Hän aloitti 1960-luvun lopulla Ferris-yhtyeessä, mutta yhtye hajosi Hiekkalan ja Dave Lindholmin musikaalisten erimielisyyksien takia, koska he eivät pitäneet toistensa sävellyksistä. Seuraavaksi oli vuorossa Orfeus, jossa olivat mukana myös Janne Ödner, Klaus Stolt ja Zape Leppänen. Orfeuksen hajottua 1974 Hiekkala siirtyi Pen Leehen, jonka jälkeen oli vielä vuorossa Kalevala, Kojon yhtye, Helsingfors Cafe Duo (yhdessä Calle Lindholmin kanssa) sekä Remu Aaltosen yhtye Remu & All-Stars. Edellisten lisäksi Hiekkala teki myös paljon studiokeikkoja. Lisäksi hän soitti sähköpianoa Madame Georgen albumilla What’s Happening?!!.
Lido Salonen kertoo Hiekkalan kuolemasta elämäkerrassaan Elämä jota en olisi halunnut elää (2001). Salosen mukaan Hiekkala teki itsemurhan.
Kiinan valtion laivanrakennusyhtymä

| Kiinan valtion laivanrakennusyhtymä China State Shipbuilding Corporation CSSC |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  valtionyhtiö
Kotipaikka:  Peking, Kiina
Toimiala:  laivanrakennus- ja puolustusteollisuus
Liikevaihto:  88,59 mrd. USD (2019; osakonsernien summana)
Henkilöstö:  310 000 (2019)
Omistaja:  Kiinan valtio
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinan valtion laivanrakennusyhtymä (kiin.: 中国船舶集团有限公司; engl. China State Shipbuilding Corporation, lyhennys CSSC; myös nimellä China Shipbuilding Group) on vuonna 2019 perustettu kiinalainen valtionyhtiö ja maailman suurimpiin kuuluva laivanrakennusyhtiö. Sen maailmanlaajuisen markkinaosuuden on esitetty olevan noin 21 prosenttia. Lähes samansuuruiseksi eli noin 20 prosentin markkinaosuutta hallitsevaksi on arvioitu kahden yhdistymässä olevan eteläkorealaisen laivanrakennusyhtymän liittoumaa (sis. Hyundai Heavy Industriesin emoyhtiö KSOE ja Daewoon laivanrakennusyhtymä DSME). Kiinalaiseen laivanrakennuskonserniin kuului vuonna 2019 yhteensä 147 tutkimuslaitosta, liiketoimintayksikköä tai pörssilistattua yritystä ja sen palveluksessa on noin 310 000 työntekijää. Konserniyhtiön päätoimipiste sijaitsee Pekingissä.
Konserniyhtiö muodostettiin marraskuussa 2019 yhdistämällä kaksi Kiinan aiempaa valtiollista, vuonna 1999 toimialaa pilkkomalla muodostettua laivanrakennuskonsernia: Kiinan pohjois- ja länsiosien valtiollisesta laivanrakennuksesta vastannut China Shipbuilding Industry Corporation (CSIC) sekä etelä- ja itäosien China State Shipbuilding Corporation (CSSC). Kiinan valtion laivanrakennusyhtymän pörssilistattuihin osiin kuuluu esimerkiksi China CSSC Holdings.
Maailman suurin sotalaivastojen rakentaja (2019)

Tukholman kansainvälinen rauhantutkimusinstituutti (SIPRI) arvioi laivanrakennus- ja aseteollisuuden aloilta keräämiensä tietojen perusteella epäsuorasti, että Kiinan valtion laivanrakennusyhtymä olisi kuulunut vuonna 2019 maailman kolmen suurimman sota-aluksia valmistavan yhtymän ja maailman 20 suurimman asevalmistajayrityksen joukkoon. SIPRI arvioi viime vuosien alustuotannon perusteella, että CSSC olisi kooltaan yhdysvaltalaisen Huntington Ingalls Industries -yhtiön, ranskalaisen Naval Groupin tai venäläisen OSK:n suuruusluokkaa, ja mahdollisesti näitä kaikkia suurempi. Kiinan kansanarmeijan laivaston meneillään oleva uudistamishanke myötävaikuttaa CSSC:n oletettuun korkeaan sijoitukseen aseteollisuusyritysten maailmanlistalla. SIPRIn joulukuun alussa 2020 julkaisemalla maailman 25 suurimman aseteollisuusyhtiön (2019) listalla CSSC ei kuitenkaan vielä ollut, koska SIPRI ei ollut onnistunut löytämään saatavilla olleista lähteistä riittävän täsmällistä kirjallista tietoa arviolleen kiinalaisen laivanrakennusyhtymän sotilaallisesta liiketoiminnasta. Laivanrakennusyhtymän on kuitenkin katsottu kuuluvan Kiinan viiden suurimman aseteollisuusyhtymän joukkoon.
Riippumaton yhdysvaltalainen Defence News -uutispalvelu esittää arvionsa maailman sadasta suurimmasta aseteollisuusyhtymästä liikevaihtoineen vuonna 2019. Uutispalvelu tarkastelee esityksessään kiinalaiskonsernia sen muodostaneiden kahden osakonsernista lukujen kautta. Niiden valossa Kiinan valtion laivanrakennusyhtymä oli vuonna 2019 liikevaihdolla arvioituna selkeästi maailman suurin sotalaivastojen rakentaja. Jo maailmanlistan 14. sijalla ollut osakonsernin (CSIC) kokonaisliikevaihto oli yhteensä 55,10 miljardia USD (2019), josta aseteollisuuden piiriin Defence News -uutispalvelu tulkitsi 20 prosenttia eli 11,02 miljardia dollaria. Toiseksi suurimpana sotalaivastojen rakentajana listataan Huntington Ingalls Industries, joka löytyi vertailun sijalta 19. Kiinan valtion laivanrakennusyhtymän toinen osakonserni (aiempi CSSC) on aseteollisuustilastossa sijalla 24 yhteensä 33,50 miljardin dollarin liikevaihdolla. Tästä aseteollisuuden osuuden uutispalvelu esittää olevan 5,36 miljardia USD (16 %). Koska osakonserneista muodostettiin uusi Kiinan valtion laivanrakennusyhtymä marraskuussa 2019, voidaan yhteenlaskemalla arvioida uuden konsernin kokonaissijoitusta aseteollisuudessa. Yhdistyneen laivanrakennuskonsernin kokonaisliikevaihdoksi saadaan 88,59 mrd. USD, josta konsernin aseteollisuuden osuus olisi 16,38 mrd. USD. Tämä yhteislukema toisi Kiinan valtion laivanrakennusyhtymän liikevaihdolla arvioiden maailman yhdeksänneksi suurimmaksi ja Kiinan kolmanneksi suurimmaksi aseteollisuuskonserniksi (2019).
Defence News -uutispalvelu lisäsi Kiinan valtion laivanrakennusyhtymän (CSSC) vuonna 2021 julkaistuun sadan suurimman aseteollisuusyhtymän listalleen. CSSC nousi tällä listalla maailman 10. suurimmaksi aseteollisuuskonserniksi. Konsernin vuoden 2020 liikevaihdoksi uutispalvelu esittää 66,91  miljardia USD, josta aseteollisuuden osuus osuusarviolla 20% olisi yhteensä 13,38 miljardia USD.