stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Berenike (Egypti)
Rakennukset ja löydökset

Tutkimuksissa kaupungin kooksi on arvioitu pohjois-eteläsuunnassa noin 490 metriä ja itä-länsisuunnassa noin 610 metriä. Kaupungin paikalta on löydetty muun muassa pieni egyptiläistyylinen Serapeion eli Serapikselle omistettu temppeli, jonka koko on ollut noin 31 × 13 metriä. Sen seinät oli koristeltu kreikkalaistyylisillä reliefeillä sekä hieroglyfeillä.
Löydöksiin kuuluu myös muun muassa muita pyhäkköjä ja rakennuksia sekä hautoja ja laajoista kauppayhteyksistä kertovaa esineistöä. Myös Koptokseen johtaneen tien varren karavaaniasemista on löydetty joitakin jäänteitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Berenike Troglodytike Wikimedia Commonsissa
The Berenike Project. Kaupungin kaivausprojektin verkkosivu. (englanniksi)
Bereniken paikka satelliittikuvassa.
Piirros Berenikestä löydetyistä temppelin raunioista. James Raymond Wellsted, 1838.
MeidasTouch

MeidasTouch on yhdysvaltalainen uutisverkosto, jonka perustivat vuonna 2020 longislandilaiset veljekset Ben, Brett ja Jordan Meiselas. Yhdysvaltain poliittisessa kentässä uutisverkosto on vasemmalle kallistuva.
MeidasTouchin toiminta aloitettiin vastavoimana disinformaatiolle ja Donald Trumpin väitteille koronaviruspandemiasta. Kesäkuuhun 2024 mennessä MeidasTouchin Youtube-videoilla oli yhteensä yli 3,6 miljardia katselukertaa. Verkostolla on myös useita podcastmuotoisia puheohjelmia Spotifyssa. Aiemmin MeidasTouch toimi myös political action committeena ja tuki demokraatteja, mutta political action committee irtautui uutisverkostosta myöhemmin ja jatkoi toimintaansa nimellä Democracy Defense Fund. Nykyään MeidasTouch määrittelee itsensä demokratian puolella olevaksi, mutta sitoutumattomaksi.
Péfkoi (Lasíthi)

| Péfkoi Πεύκοι |
| --- | --- |
 Péfkoin kylä.
 Péfkoi
 Koordinaatit: 35°4′29″N, 25°59′29″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Lasíthi
Kunta:  Ierápetra
Kunnallisyksikkö:  Makrý Gialós
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7202020603
Väkiluku (2011):  85
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Péfkoi (kreik. Πεύκοι; transl. myös Péfki) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ierápetran kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 85 (vuonna 2011).
Péfkoin kylä, suomeksi ”Männyt”, sijaitsee Kreetan kaakkoisosissa noin 35 kilometriä itään Ierápetran kaupungista ja noin 68 kilometriä kaakkoon Ágios Nikólaoksesta. Kylän nimi viittaa seudun mäntypuihin. Kylän eteläpuolelta alkaa siitä nimensä saanut Péfkoin rotko eli Anegyroúksen rotko, jonka pituus on noin 4,5 kilometriä.
Péfkoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πεύκων, Topikí Koinótita Péfkon), johon kuuluvat varsinaisen Péfkoin kylän lisäksi kylät Análipsi, Áspros Potamós ja Pilalímata. Koko yhdyskunnan väkiluku on 763. Aiemmin Péfkoin kylä kuului Makrý Gialóksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ierápetran kunnan Makrý Gialóksen kunnallisyksikköön.
Veikselin kynnäs

Gdanskinlahti, Veikselin kynnäs ja Veikselinhaffi
Veikselin kynnäs (saks. Frische Nehrung, puol. Mierzeja Wiślana, ven. Балти́йская коса́) on 70 kilometrin pituinen ja leveimmillään 1,8 kilometriä leveä niemimaa, joka erottaa Veikselinhaffin Gdanskinlahdesta ja siten avoimesta Itämerestä. Sen katkaisee poliittisesti Puolan ja Venäjän valtioiden raja. Puolassa niemimaa on osa Pommerin voivodikuntaa, Venäjän puolella se kuuluu Kaliningradin alueeseen. Venäjän läntisin piste sijaitsee Veikselin kynnäällä.
1300-luvulle saakka Veikselin kynnäällä oli navigoitavia salmia, jotka antoivat Saksalaisen ritarikunnan hallitsemalle Elbingin kaupungille pääsyn Itämerelle. Tämän salmiyhteyden luonnollinen sulkeutuminen 1300-luvulla heikensi Elbingin asemaa kauppakaupunkina, mikä puolestaan vahvisti niin ikään Saksalaisen ritarikunnan hallussa olleen Danzigin asemaa. Vuonna 1497 kynnään poikki kaivettiin 550 metriä pitkä ja 360 metriä leveä Pillaunsalmi (saks. Pillauer Tief), nyk. Baltijskinsalmi. Salmi turvattiin vuonna 1626 Pillaun linnoituksella (saks. Festung Pillau). Vuonna 1890 rakennettiin vielä lisäksi Königsbergin merikanava.lähde?
Vuonna 2016 Puola päätti rakentaa uuden kanavan kannaksen poikki omalle alueelleen. Kanava valmistui vuonna 2022.
Saksan kielessä Veikselin kynnäästä on käytetty myös nimitystä Danziger Nehrung. Historiallinen preussinkielinen nimitys on Aismares.
Kappa (raketti)

Kappa oli japanilainen luotainrakettiperhe. Ensimmäinen luotainraketti laukaistiin vuonna 1956. Rakettien käyttö lopetettiin vuonna 1988. Japanilainen Institute of Space and Astronautical Science (ISAS) valmisti raketit. Kappa-raketteja laukaistiin yhteensä 179 kappaletta, joista kuusi päättyi epäonnitumiseen. Raketteja laukaistiin Akitasta sekä Kagoshimasta.
Kolme Kappa-mallia (oikealta vasemmalle: Kappa 7, Kappa 9M sekä Kappa 10)
Luettelo raketeista > Kappa 1

Kappa 1 oli yksivaiheinen ensimmäinen versio Kappa-luotainraketista. Sen ensilento oli 24. syyskuuta 1956 ja viimeinen 13. joulukuuta 1956. Lentoja raketilla tehtiin yhteensä seitsemän.
Apogeum: 40 km
Massa: 20 kg
Raketin korkeus: 2,7 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 2

Kappa 2 oli kaksivaiheinen toinen versio luotainraketista. Sitä lennettiin vain kerran, 30. huhtikuuta 1957.
Apogeum: 40 km
Massa: 300 kg
Raketin korkeus: 5 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 3

Kappa 3 oli kaksivaiheinen kolmas versio luotainraketista. Rakettia lennätettiin kolme kertaa: ensilento tapahtui 2. toukokuuta 1957 ja viimeinen lento 26. heinäkuuta 1957.
Apogeum: 40 km
Massa: 200 kg
Raketin korkeus: 5 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 4

Kappa 4 oli kaksivaiheinen neljäs versio luotainraketista. Sitä lennätettiin kolme kertaa. Ensilento tapahtui 20. syyskuuta 1957 ja viimeinen lento 18. kesäkuuta 1961.
Apogeum: 80 km
Raketin korkeus: 5,9 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 5

Kappa 5 oli edeltäjiensä tapaan kaksivaiheinen, luotainraketin viides versio. Sitä lennätettiin kaksi kertaa, 20. huhtikuuta 1958 ja 26. toukokuuta 1958.
Apogeum: 80 km
Raketin korkeus: 5,9 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 6

Kaksivaiheinen kuudes versio luotainraketista, Kappa 6 laukaistiin yhteensä 18 kertaa, joista kaksi päättyi epäonnistumiseen. Ensilento tapahtui 16. kesäkuuta 1958 ja viimeinen lento 17. syyskuuta 1960.
Apogeum: 70 km
Massa: 270 kg
Raketin korkeus: 5,61 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 6H

Kaksivaiheinen Kappa 6H laukaistiin vain kerran, 29. syyskuuta 1960.
Apogeum: 85 km
Massa: 330 kg
Raketin korkeus: 6,9 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 7

Kappa 7 oli yksivaiheinen luotainraketti, jota laukaistiin vain kerran, 18. marraskuuta 1959.
Apogeum: 50 km
Massa: 1 200 kg
Raketin korkeus: 8,7 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 8

Kappa 8 oli kaksivaiheinen luotainraketti, jota laukaistiin yhteensä 20 kertaa, joista yksi päättyi epäonnistumiseen. Ensilento tapahtui 28. marraskuuta 1960 ja viimeinen lento 2. syyskuuta 1970. Raketin kehitti Tokyon yliopiston oppilaat.
Apogeum: 160 km
Massa: 1 500 kg
Raketin korkeus: 10,9 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 8L

Kappa 8L oli kaksivaiheinen yhteensä 12 kertaa laukaistu luotainraketti. Ensilento tapahtui 23. syyskuuta 1962 ja viimeinen lento 10. joulukuuta 1966.
Apogeum: 200 km
Massa: 350 kg
Raketin korkeus: 7,3 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 9

Kappa 9 oli kaksi- sekä kolmevaiheinen luotainraketti. Raketti toimi sekä kahdella että kolmella vaiheella.
Apogeum: 376 km
Luettelo raketeista > Kappa 9L

Kappa 9L oli kolmevaiheinen luotainraketti. Sitä laukaistiin yhteensä kaksi kertaa, 1. huhtikuuta 1961 ja 26. joulukuuta 1961.
Apogeum: 250 km
Massa: 1 550 kg
Raketin korkeus: 12,5 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 9M

Kappa 9M oli kaksivaiheinen luotainraketti. Rakettia laukaistiin yhteensä 80 kertaa, joista kaksi päättyi epäonnistumiseen. Kappa 9M:n onnistumisprosentti oli 97,5%. Luotaimen ensilento oli 25. marraskuuta 1962 ja viimeinen lento 25. tammikuuta 1988.
Apogeum: 350 km
Massa: 1 500 kg
Raketin korkeus: 11,1 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 10S

Kappa 10S oli kolmivaiheinen luotainraketti, jota laukaistiin vain kerran, 28. elokuuta 1965.
Apogeum: 750 km
Raketin korkeus: 10 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 10

Kappa 10 oli kaksivaiheinen luotainraketti, jota laukaistiin yhteensä 15 kertaa. Ensilento tapahtui 8. marraskuuta 1965 ja viimeinen lento 26. elokuuta 1980.
Apogeum: 742 km
Massa: 1 800 kg
Raketin korkeus: 9,8 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > S-250

S-250 oli yksivaiheinen luotainraketti. Se laukaistiin kaksi kertaa, 26. tammikuuta 1966 ja 8. tammikuuta 1969.
Apogeum: 40 km
Massa: 200 kg
Raketin korkeus: 5 metriä
lähde:
Luettelo raketeista > Kappa 10C

Kappa 10C oli kaksivaiheinen luotainraketti. Sitä laukaistiin kolme kertaa, joista yksi päättyi epäonnistumiseen. Ensilento tapahtui 12. tammikuuta 1969 ja viimeinen lento 13. syyskuuta 1970.
Apogeum: 250 km
Raketin korkeus: 10 metriä
lähde:
Kappa 9L
Kappa 9M:n osia
Tuuli ja taivas

| Tuuli ja taivas Maarit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1986
 Studio : Takomo-studiot, Helsinki
 Julkaistu: 1986
 Formaatti: LP-levy (CBS 26970)  C-kasetti (CBS 40 26970)  CD-levy (CDCBS 26970)
 Tuottaja(t): Sami Hurmerinta
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 42.19
 Levy-yhtiö: CBS Records
 Levymerkki: CBS
Listasijoitukset
  Suomi: 14. (elokuu 1986)
Maaritin muut julkaisut
| Nukun radio päällä 1983 | Tuuli ja taivas 1986 | Tuskan tanssi 1988 |
Tuuli ja taivas on suomalaislaulaja Maarit Hurmerinnan seitsemäs, vuonna 1986 julkaistu studioalbumi.
Kappaleet

Sydämeni tyhjää lyö – 4.00 (säv. & sov. Sami Hurmerinta, san. Juice Leskinen)
Aloin unohtaa – 4.05 (säv. Maarit Hurmerinta, san. J. Leskinen, sov. Sami Hurmerinta)
Julkiset asiat – 4.37 (säv. & sov. Sami Hurmerinta, san. J. Leskinen)
Asema-aukion öinen blues – 4.05 (säv. M. Hurmerinta, san. J. Leskinen, sov. Sami Hurmerinta)
Tuuli ja taivas – 4.54 (säv. M. Hurmerinta, san. J. Leskinen, sov. Sami Hurmerinta)
Yön oudot linnut – 4.07 (säv. M. Hurmerinta, san. Jukka Nurmela, sov. Sami Hurmerinta)
Kahleet – 4.07 (säv. Sami ja Samuli Hurmerinta, san. J. Nurmela, sov. Sami Hurmerinta)
Oman varjoni kanssa tanssin – 3.39 (säv. & sov. Sami Hurmerinta, san. J. Nurmela)
Huudon tuulessa kuulen – 4.15 (säv. & sov. Sami Hurmerinta, san. J. Nurmela)
Maljan pohjaan juon – 4.30 (alkup. ”Drink the Wine, säv. & san. Nickolas Ashford – Valerie Simpson, suom. san. J. Leskinen, sov. Sami Hurmerinta)
Tekijät > Muusikot

Maarit Hurmerinta – laulu
Maarit Hurmerinta, Sami Hurmerinta ja Pepe Willberg – taustalaulu (ei: ”Aion unohtaa”)
Sami Hurmerinta – kitarat
Pentti Lahti – saksofoni (ei: ”Aion unohtaa”)
Jari Varpama – kosketinsoittimet
Harri Merilahti – basso
Jari-Pekka Karvonen – rummut
Tekijät > Tuotanto

Sami Hurmerinta – tuottaja
Dan Tigerstedt ja Tom Vuori / Takomo-studiot, Helsinki – äänitys
Tim Young / CBS-äänitysstudiot, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta – kaiverrus
Henrik Schütt – valokuvat
Jani Nordström – ulkoasu
Hobitti (elokuvatrilogia)

| Hobitti> The Hobbit |
| --- | --- |
 Elokuvasarjan virallinen logo
Ohjaaja:  Peter Jackson
Käsikirjoittaja:  Guillermo del Toro Peter Jackson Fran Walsh Philippa Boyens
Perustuu:  J. R. R. Tolkienin romaaniin Hobitti eli sinne ja takaisin
Tuottaja:  Peter Jackson  Fran Walsh
Säveltäjä:  Howard Shore
Kuvaaja:  Andrew Lesnie
Leikkaaja:  Jabez Olssen
Pääosat:  Ian McKellen Martin Freeman Richard Armitage Benedict Cumberbatch
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Uusi-Seelanti    Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  New Line Cinema Metro-Goldwyn-Mayer Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:  12. joulukuuta 2012  (Odottamaton matka) 11. joulukuuta 2013  (Smaugin autioittama maa) 10. joulukuuta 2014  (Viiden armeijan taistelu)
Kesto:  474 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  745 000 000 $
Tuotto:  2 925 038 353 $
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hobitti on J. R. R. Tolkienin romaaniin Hobitti eli sinne ja takaisin perustuva kolmiosainen elokuvasarja. Elokuvat ohjasi Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogian ohjannut Peter Jackson. Käsikirjoituksen tekivät Jackson, Guillermo del Toro, Fran Walsh ja Philippa Boyens. Guillermo del Toron oli tarkoitus myös ohjata elokuvat, mutta toukokuussa 2010 hän ilmoitti vetäytyvänsä tehtävästä tuotannon viivästyttyä toistuvasti. Lokakuussa 2010 del Toron korvaajaksi julkistettiin Jackson. Kuvaukset alkoivat 21. maaliskuuta 2011 ja päättyivät 6. heinäkuuta 2012 Uudessa-Seelannissa.
Elokuvat

| Elokuva | Alkuperäinen nimi | Ensi-ilta | Teatteri kesto | Extented Edition kesto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hobitti – Odottamaton matka | The Hobbit: An Unexpected Journey |  2012-12-1212. joulukuuta 2012  2012-12-1414. joulukuuta 2012 | 169 min | 174 min |
| Hobitti – Smaugin autioittama maa  | The Hobbit: The Desolation of Smaug  |  2013-12-1111. joulukuuta 2013  2013-12-1313. joulukuuta 2013 | 161 min | 186 min |
| Hobitti – Viiden armeijan taistelu  | The Hobbit: The Battle of the Five Armies |  2014-12-1010. joulukuuta 2014  2014-12-1717. joulukuuta 2014 | 144 min | 157 min |
Tuotanto > Esituotanto

Peter Jackson ja Fran Walsh ilmaisivat kiinnostuksensa Hobitin filmatisointiin jo vuonna 1995 osana trilogiaa, jonka kaksi muuta osaa olisivat perustuneet Taruun sormusten herrasta. Jacksonin tuottajalle Harvey Weinsteinille selvisi kuitenkin, että Saul Zaentz omisti Hobitin elokuvan tuottamisoikeudet, kun taas United Artists omisti mahdollisen Hobitti-elokuvan jakeluoikeudet. Weinstein yritti ostaa oikeudet, mutta ei onnistunut, joten hän pyysi Jacksonin jatkamaan Tarun sormusten herrasta sovittamista elokuvaksi.
MGM osti United Artistsin. New Line sai hankittua Tarun sormusten herrasta filmaamisoikeudet ja teki myös siitä kolme elokuvaa. New Line sai hankittua myös oikeudet Hobittiin, tosin määräajalliset, jotka raukesivat 2010. Syyskuussa 2006 MGM ilmaisi kiinnostuksensa yhteistyöhön New Linen ja Jacksonin kanssa elokuvan tekemiseksi. Maaliskuussa 2005 Jackson haastoi New Linen oikeuteen trilogian ensimmäisen osan Sormuksen ritarit oheistuotteiden ja videopelien voitonjaosta.
Jackson arveli oikeusjutun olevan verrattain pieni asia ja New Linen antavan hänen tehdä elokuva Hobitista. Yksi New Linen perustajista, Robert Shaye, ilmoitti tammikuussa 2007 ettei Jackson koskaan ohjaisi New Linen elokuvaa syyttäen tätä ahneudesta. New Line kärsi useista epäonnistumisista ja elokuussa 2007 Shay yritti parantaa suhteita Jacksoniin. Hän sanoi, että ”kunnioitan ja ihailen Peteriä ja olisi hyvä, jos hän olisi jotenkin mukana Hobitissa taiteellisesti.” Syyskuussa 2007 New Line sai 125 000 dollarin sakot vaadittujen kirjanpitodokumenttien puutteesta.
MGM halusi tehdä kaksi elokuvaa. Ensimmäinen olisi Hobitti ja toinen olisi Hobitin ja Tarun sormusten herrasta tapahtumien väliin sijoittuva elokuva. Jackson myötäili ajatusta, sillä Hobitissa tapahtuu päätarinan taustalla paljon merkittäviä asioita, mihin itse tekstissä viitataan korkeintaan ohimennen. Esimerkiksi Gandalfin kaltainen päähahmo lähtee kesken tarinan toisaalle ja palaa takaisin, eikä tätä tarkasti selitetä. ilmoitettiin, että Jackson olisi Hobitin ja sen jatko-osan vastaava tuottaja.
Samalla kertaa kuvattavien elokuvien kuvaaminen oli tarkoitus alkaa 2009 ja elokuvat julkaista joulukuussa 2011 ja joulukuussa 2012. New Line ja MGM yhteisrahoittivat elokuvat ja MGM jakelee ne Pohjois-Amerikan ulkopuolella. Elokuvat päätettiin kuvata Uudessa Seelannissa. Oletettavasti Weta Workshop vastaa erikoistehosteista ja Weta Digital digitaalisista erikoistehosteista. Kunkin elokuvan on arvioitu maksavan 150 miljoonaa dollaria.
Tuotanto > Näyttelijäliiton boikotti

Ennen elokuvan kuvausten alkua Uuden-Seelannin näyttelijäliitto ilmoitti yllättäen boikotoivansa sen kuvauksia. Tämän vuoksi tuotantoyhtiö Warner Bros ilmoitti harkitsevansa muita maita elokuvan kuvauspaikoiksi, jolloin Uudessa-Seelannissa käynnistyi kuvauspaikkojen vaihtoa vastustaneiden mielenosoitusten sarja. Lopulta kuvaukset päätettiin pitää Uudessa-Seelannissa ja jotta vastaavaa ei enää pääsisi tapahtumaan, Uuden-Seelannin hallitus päätti muuttaa paikallista työlainsäädäntöä. Tuotannon siirto pois maasta olisi merkinnyt Uudelle-Seelannille 1,5 miljardin dollarin välillisiä menetyksiä. Myöhemmin Uuden-Seelannin hallitus muutti nopeassa tahdissa maan työlainsäädäntöä Warner Brothersin vaatimuksesta, jotta vastaavaa työboikottia ei enää tapahtuisi.
Tuotanto > Tekniikka

Elokuvat kuvattiin 5K-resoluutiona Red Epic -kameroilla ja elokuvien kuvataajuus on ajan standardista 24 poiketen 48 kuvaa sekunnissa. Elokuvat kuvattiin 3D:nä.  Elokuvat julkaistiin teattereissa 2D, 3D 24 fps ja HFR 3D 48 fps -muodoissa.
Vastaanotto > Arvostelut

| Elokuva | Rotten Tomatoes | Metacritic |
| --- | --- | --- |
| Hobitti – Odottamaton matka | 64% (281 arvostelua)  | 58% (40 arvostelua)  |
| Hobitti – Smaugin autioittama maa | 75% (226 arvostelua)  | 66% (44 arvostelua)  |
| Hobitti – Viiden armeijan taistelu | 60% (239 arvostelua)  | 59% (45 arvostelua)  |
| Keskiarvo arvosteluista | 66% | 61% |
Vastaanotto > Tuotto

| Elokuva | Maailmanlaajuinen tuotto | Tuotto Suomessa |
| --- | --- | --- |
| Hobitti – Odottamaton matka | 1 017 003 568 $  | 6 067 291 $  |
| Hobitti – Smaugin autioittama maa | 953 066 855 $  | 6 905 914 $  |
| Hobitti – Viiden armeijan taistelu | 954 967 930 $ |  |
| Yhteensä | 2 925 038 353 $ | 12 973 205 $ |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto
Elokuvan virallinen Blogi [The Hobbit Blog]
(Arkistoitu – Internet Archive) Fanisivu, jossa viimeisimmät tiedot
The One Ring -fanisivut
(Arkistoitu – Internet Archive) Hobitti uutiset -fanisivut
Peter Jacksonin ohjaamat elokuvat
| --- | --- |
1980-luku:  Bad Taste (1987)  Meet the Feebles (1989) 
1990-luku:  Aivokuollut (1992)  Taivaalliset olennot (1994)  Kummituskopla (1996) 
2000-luku:  Taru sormusten herrasta: Sormuksen ritarit (2001)  Taru sormusten herrasta: Kaksi tornia (2002)  Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (2003)  King Kong (2005)  Oma taivas (2009) 
2010-luku:  Hobitti – Odottamaton matka (2012)  Hobitti – Smaugin autioittama maa (2013)  Hobitti – Viiden armeijan taistelu (2014) 
Hobitinkolo Konnun kuvauspaikalla.
Pershagen

| Pershagen |
| --- | --- |

 Pershagen
 Koordinaatit: 59°09′07″N, 17°39′27″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Södertälje
Väkiluku (31.12.2023):  2 242
Pershagen on taajama Södertäljen kunnassa Tukholman läänissä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 2 242 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pershagen Wikimedia Commonsissa
Viksäter och Viksberg

| Viksäter och Viksberg |
| --- | --- |
 Viksbergin kartano
 Viksäter och Viksberg
 Koordinaatit: 59°14′18″N, 17°37′02″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Södertälje
Väkiluku (31.12.2023):  926
Viksäter och Viksberg on taajama Södertäljen kunnassa Tukholman läänissä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 926 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viksäter och Viksberg Wikimedia Commonsissa
Ankyra (Galatia)

| Ankyra> Ἄγκυρα Ancyra Sebaste Tectosagum |
| --- | --- |
 Ankyran roomalaisen teatterin raunioita.
Sijainti
 Ankyra
Koordinaatit:  39°56′31″N, 32°51′37″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Ankara, Ankara
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  mm.: Lyydian valtakunta Persian valtakunta Makedonian valtakunta Seleukidien valtakunta Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Galatia
Provinssi:  Galatia
Aiheesta muualla
  Ankyra Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ankyra (m.kreik. Ἄγκυρα, lat. Ancyra) oli antiikin aikainen kaupunki Galatiassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Ankaran kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Kaupungin paikka on ollut asuttu viimeistään pronssikaudella heettiläisten aikana. Myöhemmin Ankyra oli fryygialainen kaupunki. Hellenistisellä kaudella siitä tuli Galatiaa asuttaneiden gallien keskus, joka hellenisoitui ajan kuluessa. Kaupunki kukoisti erityisesti roomalaisella kaudella, jolloin se oli Galatian provinssin hallinnollinen keskus.
Maantiede

Ankyra sijaitsi Galatiassa lähellä pientä jokea, joka laski ilmeisesti Sangarios-jokeen. Kaupunki oli alun perin Fryygiaa. Ankyran akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi 978 metriä korkea kukkula, joka sijaitsee nykyisen Ankaran kaupungin keskustan pohjoisosassa, ja jolla nykyisin sijaitsee Ankaran linna (Ankara Kalesi).
Ankyran paikka oli otollinen kaupankäynnin kannalta, sillä sen kautta kulkivat monet luonnolliset kulkutiet. Persialaisvallan aikana sen kautta kulki Kuninkaallinen tie Susasta Sardeehen. Se sijaitsi myös tiellä Byzantionista Tauioniin eli Taviumiin ja Armeniaan sekä Byzantionista Syyriaan. Seudun kukkulat sopivat hyvin vuohien kasvatukseen, ja alue tuotti oletettavasti jo antiikin aikana kaupungista nimensä saaneen angoravuohen villaa.
Galatian Ankyraa ei tule sekoittaa toiseen Ankyraan, joka sijaitsi Fryygia Epiktetoksessa.
Historia > Varhaishistoria

Ankyran paikka asutettiin viimeistään pronssikaudella heettiläisten aikana. Myöhemmin rautakaudella se oli fryygialainen kaupunki. Mytologiassa kaupungin perustajana pidettiin Midasta, Gordiaan poikaa. Midaan kerrottiin löytäneen paikalta ankkurin ja antaneen sen nimen kaupungille. Jotta kertomus voisi pitää paikkansa, ankkuria tarkoittavan sanan olisi täytynyt olla sama kreikaksi (ἄγκυρα, ankyra) ja fryygiaksi. Pausanias vahvistaa kertomustaan sanomalla, että kyseinen ankkuri olisi ollut vielä hänen aikanaankin nähtävillä Ankyran Zeuksen temppelissä. Selityksen arvellaan kuitenkin olleen myytti, jolla kreikkalaiset selittivät kaupungin nimeä, joka kuulosti samalta kuin kreikan ankkuria tarkoittava sana. Vaikuttaa siltä, että nimi oli ollut käytössä jo fryygialaisella ja ehkä jo heettiläisellä ajalla.
Stefanos Byzantionlainen kertoo kaupungin nimen alkuperästä toisen tarinan, jonka mukaan galatialaiset olisivat tuoneet ankkurin sotavoittona Egyptistä taisteltuaan ptolemaioksia vastaan, ja antaneet sitten nimen kaupungilleen kun se perustettiin. Kertomus on kuitenkin kronologisesti virheellinen, jos kaupungilla oli Ankyran nimi viimeistään Aleksanteri Suuren aikana. Kaupungin asukkaasta käytettiin kreikaksi etnonyymiä Ankyranos (Ἀγκυρανός), latinaksi Ancyranus.
Fryygialaisilta Ankyra siirtyi osaksi Lyydian valtakuntaa ja vuoden 547 eaa. jälkeen osaksi akhaimenidien Persiaa.