stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Day Tripper
Julkaisu > Listamenestys

Singlen julkaisi Britanniassa Parlophone 3. joulukuuta 1965, samana päivänä Rubber Soul -studioalbumin kanssa, jolle kumpikaan singlen kappaleista ei kuitenkaan sisältynyt. 18. päivänä single nousi Record Retailer -listan kärkeen, jossa se pysyi viisi viikkoa. Single pysyi litalla kaksitoista viikkoa, ja nousi kärkeen ykköseksi myös BBC:n, Discin, Melody Makerin ja NME:n listoilla. Sitä myytiin Britanniassa kaikkiaan yli miljoona kappaletta.
Yhdysvalloissa singlen julkaisi 6. joulukuuta Capitol Records, ja toisin kuin Britanniassa, Yhdysvalloissa kappaleiden sijoitukset laskettiin toisistaan erillään. ”We Can Work It Out” osoittautui suositummaksi, sillä se nousi Billboard Hot 100 -listan ykköseksi, kun ”Day Tripper” ylsi viidenneksi ja säilyi top 40:ssä kahdeksan viikkoa. Cashboxin listalla ”Day Tripper” pääsi sijalle kymmenen ja Record Worldin vastaavalla sijalle kolmetoista.
Single nousi listaykköseksi Britannian lisäksi Alankomaissa (7 viikkoa), Norjassa (7 viikkoa), Irlannissa, Hongkongissa, Japanissa, Ruotsissa ja Uudessa-Seelannissa. Suomessa sijoitus oli kolmas.
| Valtio | Lista | Paras sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat |  | 1. | 12 | 25.12.1965 |  |
|  Hongkong |  | 1. |  |  |  |
|  Irlanti |  | 1. | 5 | 13.12.1965 |  |
|  Iso-Britannia | Record Retailer | 1. | 12 | 11.12.1965 |  |
|  Iso-Britannia | BBC | 1. |  |  |  |
|  Iso-Britannia | Disc | 1. |  |  |  |
|  Iso-Britannia | Melody Maker | 1. |  |  |  |
|  Iso-Britannia | NME | 1. |  |  |  |
|  Japani |  | 1. |  |  |  |
|  Norja |  | 1. | 11 | viikko 49/1965 |  |
|  Ruotsi |  | 1. |  |  |  |
|  Uusi-Seelanti |  | 1. |  |  |  |
|  Suomi |  | 3. |  |  |  |
|  Yhdysvallat | Billboard Hot 100 | 5. | 10 | 28.12.1965 |  |
|  Yhdysvallat | Cashbox | 10. |  |  |  |
|  Yhdysvallat | Record World | 13. |  |  |  |
Kappaleet singlellä

We Can Work It Out – 2.09 (säv. Lennon/McCartney)
Day Tripper – 2.46 (säv. Lennon/McCartney)
Muut versiot

”Day Tripperista” on tehty paljon cover-versioita. Esittäjiä ovat olleet muun muassa Bad Brains, Booker T. & the M.G.’s, Cheap Trick, Electric Light Orchestra, José Feliciano, Jimi Hendrix, Ian Hunter, Julian Lennon, Lulu, Herbie Mann, Ricky Martin, Sérgio Mendes & Brasil ’66, Anne Murray, Otis Redding, Sham 69, Nancy Sinatra, Spirit, James Taylor, Type O Negative, Mae West ja Whitesnake.
Vuonna 1982 Taiska levytti kappaleen suomeksi nimellä ”Hei pojat”. Sanoituksen oli kirjoittanut Raul Reiman.
Zadar

| Zadar |
| --- | --- |
 Zadarin kaupunkinäkymä
 lippu:  vaakuna
 Zadar
 Koordinaatit: 44°6′0″N, 15°13′0″E 
Valtio:  Kroatia
Piirikunta:  Zadar
Hallinto:  
 – Pormestari:  Božidar Kalmeta (HDZ)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  194 km²
Korkeus:  0 m
Väkiluku (2011):  75 062
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  23000 Zadar
Suuntanumero(t):  (+385) 023
 
 www.grad-zadar.hr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zadar (ital. Zara, lat. Jadera) on kaupunki Kroatiassa, Adrianmeren rannalla. Se on Zadarin piirikunnan pääkaupunki. Vuonna 2011 sen asukasluku oli 75 000.
Historia

Zadarin perustivat illyrialaiset. Vuonna 59 eaa. siitä tuli Rooman municipium ja 48 eaa. siirtokunta. 600-luvulla se oli Bysantin Dalmatian provinssin pääkaupunki. 800-luvulla sen valtasivat frankit, jotka luovuttivat sen takaisin Bysantille Aachehin rauhassa. 900- ja 1000-luvuilta alkaen hallitsijat olivat slaaveja. Vuonna 1105 kaupunki siirtyi Unkari–Kroatian Kolomanille (unk.  Könyves Kálmán) ja joutui keskelle taisteluja Venetsian kanssa. Vuodesta 1146 kaupunki on ollut arkkipiispanistuimena. Venetsialaiset ritarit valloittivat sen viimein neljännen ristiretken yhteydessä vuonna 1202, mutta paavi Innocentius III julisti pannaan kaikki kristittyjä vastaan hyökänneet. Unkari–Kroatian Ludvig I :n kuoleman jälkeen kaupunki tunnusti herrakseen keisari Sigismundin ja tämän jälkeen Napolin Ladislasin, joka myi kaupungin Venetsialle vuonna 1409.
Turkkilaiset valtasivat lähialueet, mutta Zadar oli yksi maailman parhaiten linnoitetuista kaupungeista. Se oli myös venetsialaisen kaupan tukikohta Adrianmerellä. Venetsian kukistumisen jälkeen, vuonna 1797, Zadar joutui Itävallalle vuoteen 1918 lukuun ottamatta Ranskan valtaa vuosina 1805–1813, ja kuului Italialle vuosina 1920–1946. Liittoutuneet pommittivat kaupunkia toisen maailmansodan aikana 72 kertaa. Sodan jälkeen se liitettiin Jugoslaviaan, jolloin suuri osa italialaisista lähti pakolaisina Italiaan.
Jugoslavian hajoamissodissa kaupungissa järjestettiin serbien vaino, 2. toukokuuta 1991 Dalmatian kristalliyö (Dalmatinska kristalna noć), jossa tuhottiin 350 serbien liikettä. Myöhemmin Jugoslavian kansanarmeija ja serbitaistelijat piirittivät kaupungin, ja sitä tulitettiin tykistöllä. Piiritys kesti vuoden, tammikuuhun 1993, ja hyökkäykset satunnaisesti aina vuoteen 1995.
Zadarin asemakaava on peräisin Rooman ajoilta ja pyöreä Pyhän Donatuksen kirkko 800-luvulta. Pyhän Marian kirkko vuodelta 1091 on yksi Kroatian merkittävimmistä kulttuuriaarteista, Pyhän Rrševan kirkko vihittiin vuonna 1175. Pyhän Stošijan kirkko 1200-luvulta on suurin romaaninen kirkko Dalmastissa. Kaupungissa on myös fransiskaanikirkko ja luostari vuodelta 1282.
Zadar oli, Dubrovnikin ohella, yksi kulttuurin ja kroaatin kielen kehityksen keskuksista. Kaupungissa mainitaan vuonna 1396 olleen yliopisto osana benediktiiniläisluostaria, joka oli toiminnassa vuoteen 1807. Uusi Zadarin yliopisto (Sveučilište u Zadru) perustettiin vuonna 2003.
Maantiede

Zadarinsalmen toisella puolella sijaitsevat Ugljanin ja Pašmanin saaret. Niemeke, jolle Zadarin vanhakaupunki on rakennettu, oli ennen erotettu mantereesta vallihaudalla, joka myöhemmin täyttettiin maalla. Kaupungista koilliseen sijaitseva satama on rauhallinen ja avara.
Maantiede > Ilmasto

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Zadarin ilmasto on subtrooppisen ilmaston ja välimerenilmaston rajamailla. Kesällä sataa vettä vain 40 mm kuukaudessa, joka estää ilmaston luokittelemisen pelkästään subtrooppiseksi tai välimerelliseksi. Zadarissa on lauhat, sateiset talvet ja todella lämpimät, kosteat kesät. Keskimääräinen vuosittainen sademäärä on yli 917 mm. Heinä- ja elokuu ovat kuumimmat kuukaudet, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on noin 30 °C. Korkein Zadarissa mitattu lämpötila on 36,1 °C (22. heinäkuuta 2015 ja 2. elokuuta 1998). Lämpötila ylittää aina 30 asteen rajan kesäkuukausina, mutta lähes joka vuosi raja menee rikki myös keväällä ja syksyllä. Alle 0 °C:n lämpötilat ovat harvinaisia, eivätkä ne kestä kuin enimmillään muutaman päivän. Tammikuu on kylmin kuukausi, jolloin keskilämpötila on noin 7,7 °C. 23. tammikuuta 1963 Zadarissa mitattiin alhaisin lämpötila koskaan: –9,1 °C. Heinä- ja elokuun lämpötila ei ole koskaan ollut alle 10 asteen. Loka- ja marraskuu ovat sateisimpia kuukausia. Tällöin sadetta saadaan keskimäärin 114–119 mm kuukaudessa. Heinäkuu on kuivin kuukausi, sademäärä kuukaudessa n. 35 mm. Talvi on sateisin vuodenaika, mutta Zadarissa voi sataa mihin vuodenaikaan tahansa. Lumen sataminen on erittäin harvinaista. Keskimääräisesti Zadarissa on lunta 1,4 päivää vuodessa, mutta yleisempää on ettei lunta sada ollenkaan. Meren lämpötila vaihtelee helmikuun 10 asteesta heinäkuun 25:een. Meressä uiminen on mahdollista aina toukokuusta lokakuuhun, joskus jopa marraskuussa merivesi on vielä tarpeeksi lämmintä uimiseen. Merivesi voi lämpimimmillään olla, yleensä heinäkuussa, 29 °C.
Talous

Zadarin elinkeinoja ovat turismin ohella elintarvike-, metalli- ja kemianteollisuus sekä pankkitoiminta. Kaupungissa on tuotettu maraschinolikööriä 1500-luvulta alkaen. Nykyään toimintaa jatkavat Maraska- ja Luxardo-yhtiöt.
Kuuluisia zadarilaisia

Kaupungin tunnettuja asukkaita ovat muiden muassa Pyhä Donatus, jalkapalloilija Luka Modric, paavi Johannes IV, kenraali Ante Gotovina ja vuoden 1989 euroviisut voittanut yhtye Riva.
Auringonlasku

Zadarin auringonlaskun on sanottu olevan yksi maailman hienoimmista. Toukokuussa 1964 elokuvaohajaaja Alfred Hitchcock kirjautui sisään nyt jo suljettuun hotelli Zagrebiin Zadarin vanhaankaupunkiin. Siellä hän totesi:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Zadarin auringonlasku on maailman kaunein ja verrattomasti parempi, kuin Key Westissä, Floridassa | ” |
– Alfred Hitchcock, 1964
Hitchcockin maininta auringonlaskusta teki siitä maailmankuulun ja se on nykyään yksi Zadarin vetonauloista.
Kuvagalleria

Zadarin rantabulevardi eli riva. Taustalla Ugljanin saari
Meriurut
Morska vrata
Kaupunginportti
Narodni trg (Kansantori)
Auringonlasku Zadarissa
Zadarin vanhaakaupunkia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Grad Zadar
eZadar News Portal
Kroatian kaupungit
Bakar
Beli Manastir
Belišće
Benkovac
Bjelovar
Biograd na Moru
Buje
Buzet
Čabar
Čakovec
Čazma
Cres
Crikvenica
Đakovo
Daruvar
Delnice
Donja Stubica
Donji Miholjac
Drniš
Dubrovnik
Duga Resa
Dugo Selo
Đurđevac
Garešnica
Glina
Gospić
Grubišno Polje
Hrvatska Kostajnica
Hvar
Ilok
Imotski
Ivanec
Ivanić-Grad
Jastrebarsko
Karlovac
Kastav
Kaštela
Klanjec
Knin
Komiža
Koprivnica
Korčula
Kraljevica
Krapina
Križevci
Krk
Kutina
Labin
Lepoglava
Lipik
Ludbreg
Makarska
Mali Lošinj
Metković
Mursko Središće
Našice
Nin
Nova Gradiška
Novalja
Novi Marof
Novi Vinodolski
Novigrad
Novska
Obrovac
Ogulin
Omiš
Opatija
Opuzen
Orahovica
Oroslavje
Osijek
Otočac
Ozalj
Pag
Pakrac
Pazin
Petrinja
Pleternica
Ploče
Poreč
Požega
Pregrada
Prelog
Pula
Rab
Rijeka
Rovinj
Samobor
Senj
Šibenik
Sinj
Sisak
Skradin
Slatina
Slavonski Brod
Slunj
Solin
Split
Stari Grad
Supetar
Sveti Ivan Zelina
Trilj
Trogir
Umag
Valpovo
Varaždin
Varaždinske Toplice
Velika Gorica
Vinkovci
Virovitica
Vis
Vodice
Vodnjan
Vrbovec
Vrbovsko
Vrgorac
Vrlika
Vukovar
Zabok
Zadar
Zagreb
Zaprešić
Zlatar
Županja
Käännös suomeksi
Belgian Grand Prix 1981

Belgian Grand Prix 1981 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 17. toukokuuta 1981 Zolderin radalla Belgiassa. Kilpailun voitti Williamsilla ajanut Carlos Reutemann, jolle voitto oli kauden toinen. Kisaviikonlopun aikana koettiin kuljettajien järjestämiä mielenilmauksia rataturvallisuudesta, mekaanikot saivat vakavia vammoja (yksi kuoli myöhemmin) ja uusintalähdön jälkeinen kilpailu keskeytettiin sateen vuoksi.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Carlos Reutemann | Williams-Ford | 54 | 1.16.31,61 | 1 | 9 |
| 2 | 26 |  Jacques Laffite | Ligier-Matra | 54 | + 36,06 | 9 | 6 |
| 3 | 12 |  Nigel Mansell | Lotus-Ford | 54 | + 43,69 | 10 | 4 |
| 4 | 27 |  Gilles Villeneuve | Ferrari | 54 | + 47,64 | 7 | 3 |
| 5 | 11 |  Elio de Angelis | Lotus-Ford | 54 | + 49,20 | 14 | 2 |
| 6 | 3 |  Eddie Cheever | Tyrrell-Ford | 54 | + 52,51 | 8 | 1 |
| 7 | 7 |  John Watson | McLaren-Ford | 54 | + 1.01,66 | 5 |   |
| 8 | 28 |  Didier Pironi | Ferrari | 54 | + 1.32,04 | 3 |   |
| 9 | 23 |  Bruno Giacomelli | Alfa Romeo | 54 | + 1.35,58 | 17 |   |
| 10 | 22 |  Mario Andretti | Alfa Romeo | 53 | + 1 krs. | 18 |   |
| 11 | 14 |  Marc Surer | Ensign-Ford | 52 | + 2 krs. | 15 |   |
| 12 | 4 |  Michele Alboreto | Tyrrell-Ford | 52 | + 2 krs. | 19 |   |
| 13 | 31 |  Piercarlo Ghinzani | Osella-Ford | 50 | + 4 krs. | 24 |   |
| Kesk. | 6 |  Hector Rebaque | Brabham-Ford | 39 | Ulosajo | 21 |   |
| Kesk. | 25 |  Jean-Pierre Jabouille | Ligier-Matra | 35 | Voimasiirto | 16 |   |
| Kesk. | 21 |  Chico Serra | Fittipaldi-Ford | 29 | Moottori | 20 |   |
| Kesk. | 32 |  Beppe Gabbiani | Osella-Ford | 22 | Moottori | 22 |   |
| Kesk. | 1 |  Alan Jones | Williams-Ford | 19 | Ulosajo | 6 |   |
| Kesk. | 8 |  Andrea de Cesaris | McLaren-Ford | 11 | Vaihdelaatikko | 23 |   |
| Kesk. | 5 |  Nelson Piquet | Brabham-Ford | 10 | Kolari (Jones) | 2 |   |
| Kesk. | 20 |  Keke Rosberg | Fittipaldi-Ford | 10 | Vaihdelaatikko | 11 |   |
| Kesk. | 15 |  Alain Prost | Renault | 2 | Kytkin | 12 |   |
| Kesk. | 29 |  Riccardo Patrese | Arrows-Ford | 0 | Kolari (Stohr) | 4 |   |
| Kesk. | 30 |  Siegfried Stohr | Arrows-Ford | 0 | Kolari (Patrese) | 13 |   |
| DNQ | 18 |  Derek Daly | March-Ford |   |   |   |   |
| DNQ | 16 |  René Arnoux | Renault |   |   |   |   |
| DNQ | 17 |  Eliseo Salazar | March-Ford |   |   |   |   |
| DNQ | 9 |  Slim Borgudd | ATS-Ford |   |   |   |   |
| DNQ | 33 |  Patrick Tambay | Theodore-Ford |   |   |   |   |
| DNQ | 36 |  Derek Warwick | Toleman-Hart |   |   |   |   |
| DNQ | 35 |  Brian Henton | Toleman-Hart |   |   |   |   |
Muuta

Paalupaikka: Carlos Reutemann – 1.22,28
Nopein kierros: Carlos Reutemann – 1.23,30 (kierroksella 37)
Didier Pironin 50:s Grand Prix
Piercarlo Ghinzani ensimmäinen Grand Prix
Nigel Mansellin uran ensimmäiset MM-pisteet ja ensimmäinen palkintosija
Matran 100:s Grand Prix
Tilanne kuljettajien MM-sarjassa

| Sija | Kuljettaja | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Carlos Reutemann | 34 |
| 2 | Nelson Piquet | 22 |
| 3 | Alan Jones | 18 |
| 4 | Riccardo Patrese | 10 |
| 5 | Jacques Laffite | 7 |
| 6 | Elio de Angelis | 5 |
| 7 | Nigel Mansell | 4 |
|   | Alain Prost | 4 |
| 9 | Mario Andretti | 3 |
|   | Eddie Cheever | 3 |
|   | Hector Rebaque | 3 |
|   | Marc Surer | 3 |
|   | Gilles Villeneuve | 3 |
| 14 | René Arnoux | 2 |
|   | Didier Pironi | 2 |
| 16 | Andrea de Cesaris | 1 |
|   | Patrick Tambay | 1 |
Kertokaa siitä lapsillenne

| Kertokaa siitä lapsillenne: Kirja juutalaisten joukkotuhosta Euroopassa 1933–1945> …om detta må ni berätta…: en bok om förintelsen i Europa 1933–1945 |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Stéphane Bruchfeld & Paul A. Levine
Kieli:  ruotsi
Genre:  tietokirjallisuus
Kustantaja:  Sveriges Regeringskansliet
Julkaistu:  1998
Ulkoasu:  nidottu
ISBN:  91-630-7723-X
Suomennos
Suomentaja:  Gothia Translations AB
Kansitaiteilija:  Leena Seppänen
Kustantaja:  Opetushallitus, Helsinki
Julkaistu:  2001 (2. painos 2006)
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  128
ISBN:  ISBN 952-13-1056-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kertokaa siitä lapsillenne (alkuteos: Om detta må ni berätta) on kouluopetukseen tarkoitettu tietokirja holokaustista. Kirjan nimi perustuu Raamatun Joelin kirjan (1:2–3) säkeisiin: Kuulkaa tämä, te vanhimmat. Kuulkaa maan asukkaat. Onko tällaista tapahtunut teidän päivinänne tai teidän isienne päivinä? Kertokaa siitä lapsillenne, kertokoot he omille lapsilleen ja lapsenlapset seuraavalle sukupolvelle.
Kirja on syntynyt Ruotsissa 1990-luvun lopussa toteutetun Levande historia -tiedotuskampanjan tarpeisiin ja se on julkaistu 1998. Sen kirjoittivat tunnetut holokaustin tuntijat, Uppsalan yliopiston tutkijat Paul A. Levine ja Stéphane Bruchfelt. Tällöin teos julkaistiin ensi kertaa myös suomeksi ruotsinsuomalaisten koululaisten käyttöön.
Suomen opetushallituksen kustantamaan, vuonna 2001 julkaistuun käännökseen lisättiin myös Suomea koskeva luku, jonka on kirjoittanut Jukka Hartikainen. Sysäyksenä suomenkielisen version syntyyn oli Ruotsin hallituksen vuonna 2000 järjestämä juutalaisten joukkotuhoa käsitellyt laaja valtionpäämiestason seminaari.
Aiheesta muualla

Kirjan alkuperäisversion suomenkielinen laitos. Levande historia. Finska omslaget. PDF. Viitattu 18.4.2014. (suomeksi)
Julle Tuuliainen: Kertokaa siitä lapsillenne. Libero 1/1999.
Louis (etunimi)

Louis on miehen etunimi. Nimi on ollut monilla Ranskan kuninkailla, joista suomessa käytetään vakiintuneesti nimitystä Ludvig.  Muita tunnettuja Louis-nimisiä ovat:
Kuningassukujen jäseniä

Louis, suomeksi Ludvig, useita Ranskan kuninkaallisia
Prinssi Louis (s. 2018), prinssi Williamin, Cambridgen herttuan ja Cambridgen herttuattaren Catherinen poika.
Louis (Evreux) (1276–1319), ranskalainen ruhtinas
Battenbergin prinssi Louis (1854–1921), brittiläinen amiraali
Napoleon Louis Bonaparte, Louis II (1804–1831), Hollannin lyhytaikainen kuningas 1810
Louis Ferdinand (1772–1806), Preussin prinssi
Louis Ferdinand (1907–1994), Saksan viimeisen keisari Vilhelm II:n pojanpoika
Louis Philippe Joseph, Philippe Égalité (1747–1793), ranskalainen herttua ja poliitikko, Ludvig XVI:n serkku
Louis Bonaparte, Napoleon VI (1914–1997), ranskalainen kruununtavoittelija
Louis Philippe Robert d’Orléans (1869–1926), ranskalainen kruununtavoittelija
God Rest You Merry, Gentlemen

Näyte
Laulettu versio, esittäjinä The Carol Singers, äänitys vuodelta 1917. Kesto 3 min 56 s.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
God Rest You Merry, Gentlemen on vanha englantilainen joululaulu. Se tunnetaan myös nimellä Tidings of Comfort and Joy.
Laulun nimi kirjoitetaan usein muodossa God rest ye, merry gentlemen, siis virheellisellä pseudoarkaismilla ye ja pilkulla väärässä paikassa (rest tarkoittaa tässä ”pitää” eikä ”levätä”, merry tarkoittaa ”rauhassa ja onnellisina” eikä ”iloiset” eikä ole adjektiivi herrasmiehiä tarkoittavalle sanalle gentlemen).
Laulun sanojen arvellaan olevan jo 1500-luvulta, mutta ensimmäiset painetut versiot löytyvät vasta 1700-luvulta. Sanoitus sisältää monia englannin kielestä sittemmin pois jääneitä ilmaisuja. Laulun säveltä pidetään vanhana englantilaisena kansansävelmänä, ja sen alkuperästä on erilaisia teorioita. Varhaisin tunnettu painettu versio, joka yhdistää sävelen tähän lauluun, sisältyy William Honen vuonna 1820 julkaisemaan poliittiseen satiiriin A Political Christmas Carol. Laululle on olemassa myös vaihtoehtoinen, cornwallilaiseen kansansävelmään perustuva melodia. Laulu mainitaan Charles Dickensin novellissa Joulutarina (A Christmas Carol, 1843), jonka alkukielellä joululaulua tarkoittava nimi viittaa todennäköisesti juuri tähän lauluun. Dickensin teoksessa lauluun viitataan nimellä ”God bless you, merry gentleman”.
Liisa Tenkku on suomentanut laulun sanat nimellä ”Vanha joululaulu” ja K. V. Valve nimellä ”Ah, iloitkaatte ystävät”.
Belgian Grand Prix 2000

|  Belgian Grand Prix 2000  |
| --- | --- |
 13. osakilpailu 17 osakilpailusta kaudella 2000. 
 vaalea osa radasta oli käytössä
Päivämäärä:  27. elokuuta 2000
Sijainti:  Circuit de Spa-Francorchamps, Francorchamps, Belgia
Radan pituus:  6,968 km
Kilpailun pituus:  44 kierrosta, 306,592 km
Sää:   oli satanut, mutta sää selkeytyi
Paalupaikka
Kuljettaja:   Mika Häkkinen   (McLaren-Mercedes)
Paaluaika:  1.50,646
Palkintokoroke
Voittaja:   Mika Häkkinen   (McLaren-Mercedes)
Toinen:   Michael Schumacher   (Ferrari)
Kolmas:   Ralf Schumacher   (Williams-BMW)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Rubens Barrichello   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.53,803 (kierroksella 30)
Belgian Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 27. elokuuta 2000 Spa-Francorchamps'n radalla. Kilpailun voitti Mika Häkkinen, joka ohitti kilpailua johtaneen Michael Schumacherin kilpailun viimeisillä kierroksilla. Kemmel-suoralle tultaessa Schumacherin ja Häkkisen edellä oli kierroksella ohitettava Ricardo Zonta. Schumacher lähti ohittamaan häntä vasemmalta, mutta Häkkinen oikealta. Häkkinen pääsi Les Combes -mutkaan tultaessa sekä Zontan että Schumacherin ohi ja ajoi kilpailun voittoon.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Mika Häkkinen | McLaren-Mercedes | 44 | 1'28:14.494 | 1 | 10 |
| 2 | 3 |  Michael Schumacher | Ferrari | 44 | 1.104 | 4 | 6 |
| 3 | 9 |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | 44 | 38.096 | 6 | 4 |
| 4 | 2 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 44 | 43.281 | 5 | 3 |
| 5 | 10 |  Jenson Button | Williams-BMW | 44 | 49.914 | 3 | 2 |
| 6 | 5 |  Heinz-Harald Frentzen | Jordan-Mugen-Honda | 44 | 55.984 | 8 | 1 |
| 7 | 22 |  Jacques Villeneuve | BAR-Honda | 44 | +1:12.380 | 7 |   |
| 8 | 8 |  Johnny Herbert | Jaguar-Cosworth | 44 | +1:27.808 | 9 |   |
| 9 | 17 |  Mika Salo | Sauber-Petronas | 44 | +1:28.670 | 18 |   |
| 10 | 7 |  Eddie Irvine | Jaguar-Cosworth | 44 | +1:31.555 | 12 |   |
| 11 | 16 |  Pedro Diniz | Sauber-Petronas | 44 | +1:34.123 | 15 |   |
| 12 | 23 |  Ricardo Zonta | BAR-Honda | 43 | +1 krs. | 13 |   |
| 13 | 12 |  Alexander Wurz | Benetton-Playlife | 43 | +1 krs. | 19 |   |
| 14 | 20 |  Marc Gené | Minardi-Fondmetal | 43 | +1 krs. | 21 |   |
| 15 | 19 |  Jos Verstappen | Arrows-Supertec | 43 | +1 krs. | 20 |   |
| 16 | 18 |  Pedro de la Rosa | Arrows-Supertec | 42 | +2 krs. | 16 |   |
| 17 | 21 |  Gaston Mazzacane | Minardi-Fondmetal | 42 | +2 krs. | 22 |   |
| Kesk. | 4 |  Rubens Barrichello | Ferrari | 32 | Polttoaineen syöttö | 10 |   |
| Kesk. | 14 |  Jean Alesi | Prost-Peugeot | 32 | Polttoaineen syöttö | 17 |   |
| Kesk. | 15 |  Nick Heidfeld | Prost-Peugeot | 12 | Moottori | 14 |   |
| Kesk. | 11 |  Giancarlo Fisichella | Benetton-Playlife | 8 | Sähköt | 11 |   |
| Kesk. | 6 |  Jarno Trulli | Jordan-Mugen-Honda | 4 | Kolari | 2 |   |
Belgian Grand Prix 1984

Andrea de Cesaris ennen ulosajoaan.
Belgian Grand Prix 1984 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 29. huhtikuuta 1984 viimeistä kertaa Zolderin radalla Belgiassa. Edellisellä kaudella Belgian GP ajettiin Spassa, mutta vielä tässä kilpailussa palattiin Zolderiin. Kilpailun voitti Ferrarilla ajanut Michele Alboreto, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.
Aika-ajo ja kilpailu

Ferrarin Michele Alboreto sai F1-uransa ensimmäisen paalupaikan ajamalla Zolderin 4 262-metrisen radan aikaan 1.14,846, jolloin keskinopeudeksi muodostui 204,996 km/h. Toisesta lähtöruudusta lähti toinen Ferrari eli René Arnoux. Keijo Rosberg lähti kolmannesta ruudusta. Paalupaikalta lähtenyt Alboreto johti kilpailua koko ajan, eikä hän menettänyt johtoaan edes renkaidenvaihdon aikana.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27 |  Michele Alboreto | Ferrari | 70 | 1.36.32,048 | 1 | 9 |
| 2 | 16 |  Derek Warwick | Renault | 70 | + 42,386 | 4 | 6 |
| 3 | 28 |  René Arnoux | Ferrari | 70 | + 1.09,803 | 2 | 4 |
| 4 | 6 |  Keke Rosberg | Williams-Honda | 69 | Polttoaine loppui | 3 | 3 |
| 5 | 11 |  Elio de Angelis | Lotus-Renault | 69 | + 1 krs. | 5 | 2 |
| 6 | 19 |  Ayrton Senna | Toleman-Hart | 68 | + 2 krs. | 19 | 1 |
| 7 | 15 |  Patrick Tambay | Renault | 68 | + 2 krs. | 12 |   |
| 8 | 17 |  Marc Surer | Arrows-Ford | 68 | + 2 krs. | 24 |   |
| 9 | 1 |  Nelson Piquet | Brabham-BMW | 66 | Moottori | 9 |   |
| 10 | 10 |  Jonathan Palmer | RAM-Hart | 64 | + 2 krs. | 26 |   |
| DSQ | 4 |  Stefan Bellof | Tyrrell-Ford | 69 | Hylättiin | 21 |   |
| Kesk. | 21 |  Mauro Baldi | Spirit-Hart | 53 | Jousitus | 25 |   |
| DSQ | 3 |  Martin Brundle | Tyrrell-Ford | 51 | Hylättiin | 22 |   |
| Kesk. | 26 |  Andrea de Cesaris | Ligier-Renault | 42 | Ulosajo | 13 |   |
| Kesk. | 2 |  Teo Fabi | Brabham-BMW | 42 | Ulosajo | 18 |   |
| Kesk. | 14 |  Manfred Winkelhock | ATS-BMW | 39 | Pakoputki | 6 |   |
| Kesk. | 8 |  Niki Lauda | McLaren-TAG | 35 | Vesipumppu | 14 |   |
| Kesk. | 23 |  Eddie Cheever | Alfa Romeo | 28 | Moottori | 11 |   |
| Kesk. | 5 |  Jacques Laffite | Williams-Honda | 15 | Sähköt | 15 |   |
| Kesk. | 25 |  François Hesnault | Ligier-Renault | 15 | Jäähdytin | 23 |   |
| Kesk. | 18 |  Thierry Boutsen | Arrows-BMW | 15 | Moottori | 17 |   |
| Kesk. | 24 |  Piercarlo Ghinzani | Osella-Alfa Romeo | 14 | Voimansiirto | 20 |   |
| Kesk. | 12 |  Nigel Mansell | Lotus-Renault | 14 | Kytkin | 10 |   |
| Kesk. | 7 |  Alain Prost | McLaren-TAG | 5 | Laturi | 8 |   |
| Kesk. | 22 |  Riccardo Patrese | Alfa Romeo | 2 | Sytytys | 7 |   |
| Kesk. | 20 |  Johnny Cecotto | Toleman-Hart | 1 | Kytkin | 16 |   |
| DNQ | 9 |  Philippe Alliot | RAM-Hart |   |   |   |   |