stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rudolf Söderberg

Rudolf Söderberg
Rudolf Söderberg (1881 Lidköping – 24. heinäkuuta 1958) oli ruotsalainen lintutieteilijä.
Söderberg opiskeli eläin- ja kasvitiedettä sekä maantiedettä Tukholman yliopistossa vuosina 1909–1916. Vuonna 1920 Söderberg suoritti lisensiaatin tutkinnon Lundin yliopistossa. Hän toimi opettajana Stenstorpin knasankorkeakoulussa vuosina 1913–1923, Skarassa 1923–1930 ja Tukholman Vasan reaalikoulussa 1930 alkaen. Kunniatohtorin arvo hänelle myönnettiin 1955.
Söderberg osallistui tohtori E. Mjöbergin johtamalle tutkimusmatkalle Australiaan 1910–1912 ja kirjoitti matkastaan raportin Studies of the birds in North West Australia, jonka hän julkaisi 1918.
Söderbergin elämäntyö oli Hornborgajärven luonnon tutkiminen. Hän retkeili siellä nuoruudesta alkaen ja kirjoitti useita tutkielmia järven kasvillisuudesta ja eläimistöstä. Hän tutki myös Tåkernia ja kirjoitti useita artikkeleita. Söderberg oli Ruotsin luonnonsuojelyhdistyksen ja Ruotsin lintutieteellisen yhdistyksen kunniapuheenjohtaja.
Söderberg kirjoitti useita kirjoja. Hän oli myös taidemaalari ja kuvitti omia kirjojaan.
Teoksia

Det vildas vägar. 1919.
Våra fåglar och hur man känner igen dem. Albert Bonniers Förlag. Tukholma. 1933.
Alla Nordens Fåglar. Bonniers. Tukholma. 1951.
Fjällfåglar.
Flyttfågelvägar över Vänern och Sydvästra Sverige.
Sosiogrammi

Sosiogrammi
Sosiogrammi on graafinen esitys henkilön sosiaalisista siteistä. Sosiogrammi voidaan tehdä eri kriteereillä, esimerkiksi sosiaalista suhteista tai vaikutuskanavistaselvennä. Sosiogrammi laaditaanselvennä ryhmänselvennä jäsenille tehdyn kyselyn avulla. Sitä käytetään esimerkiksi kouluissa opetusryhmän sosiaalisiaselvennä kartoitettaessa. Tällöin sosiogrammi kuvaa sitä, onko ryhmässä erityisen suosittuja tai eristäytyneitä oppilaita.
Rufinus Aquileialainen

Rufinus Aquileialainen, myös Tyrannius Rufinus (n. 345, Iulia Concordia – 410/411, Sisilia) oli roomalainen pappi, teologi, kirjailija ja kääntäjä. Rufinus oli tärkeä kreikankielisen teologisen kirjallisuuden latinaksi kääntäjä aikana, jolloin kreikankielen taito oli jäänyt vähentynyt kristittyjen parissa.
Elämä

Rufinus syntyi noin vuonna 345 Iulia Concordiassa Aquileian länsipuolella. Hänen saamastaan koulutuksesta päätellen hänen vanhempansa olivat varakkaita ja ylhäistä syntyperää. Rufinus opiskeli Roomassa, jossa hän ystävystyi Hieronymuksen kanssa. Aquileiaan palattuaan Rufinus liittyi paikalliseen luostariyhteisöön. Hänet kastettiin 369 tai 370.
Rufinus matkusti Egyptiin vuoden 372 lopussa tai 373 alussa, jossa hän opiskeli kuusi vuotta mm. Didymos Sokean alaisuudessa. Didymuksen ansioista Rufinus tutustui Origeneen teoksiin. Vuoden 378 paikkeilla hän vieraili Palestiinassa ja Syyriassa, jonka jälkeen hän palasi vielä kahdeksi vuodeksi Aleksandriaan. Vuoden 380 tienoilla hän liittyi Melania vanhemman perustamaan luostariin Jerusalemissa. Rufinus vastasti luostarissa kirjojen kopiointityöstä.
Rufinuksen ja Hieronymuksen välit katkesivat heidän otettuaan eri puolet ns. origenistisessa kiistassa, jossa Epifanios syytti Origeneen kirjoituksia harhaoppisuuksista. Välit palasivat ennalleen vuonna 397, mutta katkesivat kohta uudelleen Rufinuksen julkaistua Roomaan palattuaan Origeneen Ensimmäisistä prinsiipeistä, jonka esipuheessa hän esitti Hieronymuksen Origeneen ihailijaksi.
Näihin aikoihin häntä pyydettiin myös kääntämään Pamfilos Kesarealaisen Origeneen puolustuksen. Käännöstä hän täydensi omalla kirjoituksellaan, jossa hän esitti, että Origeneen teoksista löytyvät harhaoppisuudet olivat hänen vihamiestensä väärennöksiä ja tulkintoja.
Syksystä 397 kevääseen 398 hän vietti Pinetumin luostarissa, jossa hän käänsi Basileioksen luostarisäännöt.
Aquileian piispa Chromatius pyysi Rufinusta kääntämään Eusebios Kesarealaisen vuonna 325 julkaistun Kirkkohistorian, jonka lyhennetty käännös valmistui 402 tai 403. Rufinus täydensi historian vuoteen 395 asti. Käännöksessään Rufinus lyhenteli vapaasti, silottaen epäjohdonmukaisuuksia ja poistaen mielestään epäolellisuuksia ja harhaoppisuuksia yksinkertaistaen tyyliä ja selventäen tekstiä omilla lisäyksillä.
Palattuaan Roomaan vuonna 408 Rufinus joutui pakenemaan Sisiliaan goottien hyökkäystä. Rufinus kuoli Sisiliassa 410 tai 411.
Sosigenes Peripateetikko

Sosigenes Peripateetikko (m.kreik. Σωσιγένης; 100-luvun loppu) oli antiikin kreikkalainen filosofi, joka oli Aleksanteri Afrodisiaslaisen opettaja. Tämän vuoksi häntä on pidetty peripateettiseen koulukuntaan kuuluneena filosofina, vaikka hän oli todennäköisemmin stoalainen.
Sosigenes kirjoitti teoksen Pyörivistä taivaankehistä (Peri tōn anelittousōn), josta on säilynyt katkelmia Simplikioksen kommentaarissa Aristoteleen teoksesta Taivaasta. Sosigenes arvosteli sekä Aristotelesta että Eudoksos Knidoslaista, ja erityisesti näiden teoriaa taivaankehistä ja episykleistä, koska katsoi teorian olevan epäyhteensopiva Aristoteleen tekemien filosofisten oletusten kanssa. Hän huomautti myös, että planeettojen kirkkaus vaihtelee huomattavasti ja että auringonpimennykset ovat joskus täydellisiä ja joskus rengasmaisia, mikä viittaisi siihen, että Auringon, Kuun ja Maan väliset etäisyydet eivät ole aina samat.
Sosigenes on yhdistetty peripateettiseen koulukuntaan todennäköisesti lähinnä siksi, että hänellä on kytkös peripateetikko Aleksanteriin. Tämän opettajana mainitaan kaksi peripateetikkoa, Herminos ja Sosigenes, mutta vaikuttaa siltä, että nämä kaksi on erotettu samaan aikaan vaikuttaneista stoalaisista Herminos ja Sosigenes vain mainitun kytköksen vuoksi. On kuitenkin todennäköisempää, että kyseessä olivat samat kaksi stoalaista filosofia.
Sosigenes sekoitetaan usein egyptiläis-roomalaiseen tähtitieteilijään Sosigenes Aleksandrialaiseen.
Routasydän

| ”Routasydän” Sentenced |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 14. lokakuuta 2003
 Formaatti: CDS
 Tyylilaji: goottimetalli
 Kesto: 04.09
Sentencedin muut singlet
| ”No One There” 2002 | ”Routasydän” 2003 | ”Ever-Frost” 2005 |
Routasydän on suomalaisen metalliyhtye Sentencedin kappale, joka tehtiin tilaustyönä jääkiekkojoukkue Oulun Kärppien kannatuslauluksi. Se ilmestyi singlenä 14. lokakuuta 2003.
Kappale aiheutti pian ilmestymisensä jälkeen kohun, koska sen kertosäkeessä lauletaan ”veri ja kunnia”, joka saksaksi (Blut und Ehre) on myös natsi-Saksan Hitlerjugend-järjestön käyttämä tunnuslause. Sanoitusta paheksui muun muassa Oulun rovastikunnan tuomiorovasti. Syntyneen keskustelun seurauksena Kärpät päätti nopeasti luopua kappaleen soittamisesta seuran otteluissa. Laulun sanoittaneen Sami Lopakan mukaan tekstillä ei ollut natsiyhteyksiä, vaan hänen sanoitustaan oli tulkittu kuin ”piru Raamattua”.
Kappaleet

Routasydän – 4.09 (säv. Tenkula, san. Lopakka)
Kokoonpano

Ville Laihiala – laulu
Miika Tenkula – soolokitara
Sami Lopakka – rytmikitara
Sami Kukkohovi – basso
Vesa Ranta – rummut
Ronnie Radke

| Ronald Joseph Radke |
| --- | --- |
 Ronnie Radke esiintymässä Falling in Reversen kanssa Rock im Parkissa 2014
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. joulukuuta 1983 (ikä 40)
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Ronnie Radke
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1998–
Tyylilajit:  Punk, Rock, Rap
Soittimet:  laulu, kitara, piano
Yhtyeet:  Escape the Fate, Falling in Reverse
Levy-yhtiöt:  Epitaph
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ronald Joseph "Ronnie" Radke (s. 15. joulukuuta 1983) on yhdysvaltalainen muusikko ja säveltäjä. Hän on Falling in Reversen perustaja ja laulaja. Hän on myös Escape the Faten entinen laulaja ja perustajajäsen.
Elämäkerta

Ronald Joseph Radke syntyi 15. joulukuuta 1983 St Roses-sairaalassa, Las Vegasissa Nevadassa Yhdysvalloissa. Hän kasvoi isänsä, isoveljensä Anthonyn ja isoäitinsä kanssa. Radken äiti hylkäsi lapsensa tuntemattomasta syystä Radken ollessa pieni.
Radke oppi soittamaan kitaraa sekä pianoa ensimmäisissä bändeissään. Hän tapasi Max Greenin kykykilpailussa. Radken mikrofoni tippui lavalle ja Green nosti sen ja ojensi sen hänelle. He ystävystyivät nopeasti, ja Green soitti bassoa sekä Escape the Fates:sa että Falling in Reverse:ssä. Ystävyksiä yhdistää muun muassa sama syntymäpäivä sekä kasvaminen ilman toista vanhempaa. Radke kirjoitti kappaleen "Caught Like A Fly" Greenille.
Radke sai ehdollista vankeutta kuolemantuottamuksesta vuonna 2006 ja tästä syystä hänet erotettiin Escape the Fate:sta. Radke oli mukana joukkotappelussa, jonka seurauksena nuori poika kuoli.
Vuonna 2006, Radke oli selvittämässä välejään Marcel Colquitin kanssa. Radken mukana ollut ystävä, Chase Rader, ampui kuolettavasti kolme kertaa 18-vuotiasta Michael Cookia sekä haavoitti myös tämän kaveria Michael Colquitia joka oli Marcel Colquitin veli. Radke joutui vastuuseen kuolemasta, sillä hän oli järjestämässä joukkotappelua. Marcel Colquit teki myöhemmin itsemurhan koettuaan syyllisyyttä tapahtumasta. Radke tuomittiin kuolemantuottamuksesta ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Hän jäi ehdollisen aikana kiinni huumeista vuonna 2008. Radke istui vankilassa noin 2,5 vuotta. Hänet vapautettiin joulukuussa 2010.
Radke perusti uuden yhtyeen nimeltä Falling in Reverse vapauduttuaan vankilasta. Yhtyeen ensimmäinen albumi The Drug In Me Is You on julkaistu 26. heinäkuuta 2011. Radke kertoo haastattelussa tehneensä musiikkia myös vankilassa ollessaan ja miettineensä laulujen julkaisua vankilasta käsin.
Radken isoveli Anthony kuoli 10. elokuuta 2013 onnettomuudessa.
Falling in Reverse on julkaissut neljä studioalbumia. Radke on myös julkaissut mixtapen vuonna 2014.
Rusosilmäbulbuli

| Rusosilmäbulbuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Bulbulit Pycnonotidae
Suku::  Bulbulit Pycnonotus
Laji::  brunneus
Kaksiosainen nimi
 Pycnonotus brunneus  Blyth, 1845 
Katso myös
   Rusosilmäbulbuli Wikispeciesissä   Rusosilmäbulbuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rusosilmäbulbuli (Pycnonotus brunneus) on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Rusosilmäbulbulia tavataan Bruneissa, Indonesiassa, Malesiassa, Myanmarissa, Singaporessa ja Thaimaassa. Sen on kuvattu olevan melko yleinen koko levinneisyysalueellaan. Sen kannankehitys on laskeva, mutta vähenemisen ei vielä uskota vaarantavan lajia, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Sistan ja Balutšistanin maanjäristys 2013

| Sistan ja Balutšistanin maanjäristys 2013 |
| --- | --- |

Päivämäärä:  16 huhtikuuta 2013
Magnitudi:  7,8 (Mw)
Syvyys:  82 km
Episentrumin sijainti:  Sistan ja Balutšistan
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:   Iran   Pakistan
Henkilövahingot:  35 kuollutta
Sistan ja Balutšistanin maanjäristys 2013 tapahtui 16. huhtikuuta 2013 kello 15:44 paikallista aikaa Sistan ja Balutšistanin provinssissa Iranissa lähellä Pakistanin rajaa ja Khashin kaupunkia.
Vaikka järistyskeskus oli Iranin puolella, Pakistanissa ilmoitettiin enemmän tuhoja: 35 kuollutta, 150 loukkantunutta ja 4 000 tuhoutunutta taloa.
Päiviö Tommila

Juhani Päiviö Tommila (4. elokuuta 1931 Jyväskylä – 18. marraskuuta 2022 Kauniainen) oli suomalainen historiantutkija, professori ja akateemikko, joka toimi muun muassa Helsingin yliopiston rehtorina.
Elämä ja ura

Tommila väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1962 tutkielmalla La Finlande dans la politique européenne en 1809–1815 (Suomi ja eurooppalainen politiikka 1809–1815). Hän tutki Suomen historiaa, etenkin 1800-luvun poliittista historiaa, kaupunkihistoriaa sekä lehdistön ja historiankirjoituksen historiaa. Tieteellisten tutkimusten lisäksi hän julkaisi yleistajuisia tekstejä ja oli useiden teossarjojen päätoimittaja tai työryhmän jäsen.
Tommila työskenteli Helsingin yliopiston assistenttina 1959–1965 ja dosenttina vuosina 1962–1967, Turun yliopiston Suomen historian professorina 1965–1976 sekä Helsingin yliopiston Suomen historian professorina 1976–1994.
Tommila teki uraa myös Helsingin yliopiston hallinnossa ja toimi yliopiston rehtorina 1988–1992. Tommila toimi myös Tieteellisten seurain valtuuskunnan hallituksen puheenjohtajana 1989–1999 ja hänet kutsuttiin Satakuntalaisen Osakunnan kunniajäseneksi 2011. Lisäksi hän oli Suomen kulttuurirahaston hallituksessa 1978–1985 ja puheenjohtajana 1983–1985.
Perhe

Päiviö Tommilan isä oli kemisti Eero Tommila.
Palkintoja ja tunnustuksia

Valtion tiedonjulkistamispalkinto 1970
WSOY:n kirjallisuussäätiön tiedonjulkistamispalkinto 1982
Warelius-palkinto 1990
Suomalaisen tiedeakatemian kunniapalkinto 1997
Tieteen akateemikko 2004
Teoksia

Nurmijärven pitäjän historia I–II (1958–1959)
La Finlande dans la politique européenne en 1809–1815 (1962)
Suomen lehdistön levikki ennen vuotta 1860 (1963)
Jyväskylän kaupungin historia I–II (1970–1972)
Keski-Suomen lehdistö I–IV (T. Raition kanssa, 1970–1979)
Suomen autonomian synty 1809–1819 (1984)
Suomen historiankirjoitus (1989)
Research in Finland: A History (2006)
Eero Tommila, kemisti (2009)
Kummalasta Telkkään: Sata vuotta Kustavin kesähistoriaa (2010)
Talonpoikia ja opinkäyntiä: Merikarvian Köörtilän Tommilan talon ja suvun tarina (2011)
Toimitteita

Venäläinen sortokausi Suomessa (1960)
Suomen kulttuurihistoria 1–3 (1979–1982)
Suomen kaupunkilaitoksen historia 1–3 (1981–1984)
Suomen lehdistön historia 1–10 (1985–1992)
Suomen hallitsijat (2000)
Suomen tieteen historia 1–4 (2000–2003)
Aiheesta muualla

Päiviö Tommila. 375 humanistia 9.10.2015. Helsingin yliopisto.
Tommila, Päiviö hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Päiviö Tommilan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Sini Ihamäki

Sini Ihamäki (s. 9. helmikuuta 1991 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Ihamäki edustaa HJK:ta Naisten Liigassa. Ihamäen vahvuus on kovat kaukolaukaukset. Hän on pelannut  Suomen nuorisomaajoukkueissa.
Sini ”Rooney” Ihamäki on fyysinen keskushyökkääjä, joka on kotoisin Itä-Helsingistä.
Aiheesta muualla

Sini Ihamäen esittely HJK:n sivustolla
Rusotäpläjuurekas

| Rusotäpläjuurekas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Omphalotaceae
Suku::  Säiejuurekkaat Rhodocollybia
Laji::  maculata
Kaksiosainen nimi
 Rhodocollybia maculata  (Alb. & Schwein. : Fr.) Singer 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rusotäpläjuurekas (Rhodocollybia maculata) on Suomessa esiintyvä säiejuurekaslaji. Sen kasvupaikkoja ovat kangasmetsät. Rusotäpläjuurekkaasta on tehty Suomessa 48 havaintoa ja otettu 12 näytettä. Lajista on kaksi muunnosta: (Rhodocollybia maculata var. maculata) ja (Rhodocollybia maculata var. scorzonerea).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rusotäpläjuurekas Wikimedia Commonsissa
Sigge Almén

Sigge Theodor Frans Almén (2. huhtikuuta 1881 Solberga, Kungälvin kunta – 7. elokuuta 1914 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija ja muotoilija.
Alménin vanhemmat olivat kirkkoherra Johan Aron Andersson Almén ja Johanna Karolina Hellevi o.s. Rydingsvärd. Ruth Almén oli hänen siskonsa. Almén opiskeli Kuninkaallisessa teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1898–1899. Hän suoritti kieli- ja taideopintoja myös Italiassa vuosina 1904 ja 1907. Almén oli Sävsjö möbelsnickeri -yhtiön päätoimitusjohtajana vuosina 1909–1912 ja johti Tukholmassa A. Selander & Söner -yhtiön haarakonttoria. Hän käsitteli ensimmäisessä kirjassaan, romaanissa Folke Rehn, elämää keuhkotautiparantolassa. Seuraava teos oli Kumlagården, joka kertoo erään miehen kasvukertomuksen.
Almén meni naimisiin Karin Helsingin kanssa vuonna 1906, mutta vaimo kuoli samana vuonna. Almén solmi toisen avioliittonsa Anna Edit Ingeborg Dahlin kanssa vuonna 1913.
Rolf Radakovits

Rolf Radakovits -sensei Porin Kendoseuran isännöimässä iaidon ja jodon SM-kisojen tuomarina 20. huhtikuuta 2008, vierellään Porin dojon taiko rumpu
Rolf Radakovits  
(16. huhtikuuta 1939 Güttenbach, Itävalta – 16. helmikuuta 2019 Tukholma)
oli Ruotsissa asunut, syntyään itävaltalainen budō-opettaja (ZNKR iaidō 6. dan renshi, ZNKR seitei jōdō 6. dan). Radakovits-sensei vaikutti merkittävästi, yhdessä Takao Momiyama -sensein kanssa, ZNKR iaidōn ja ZNKR jōdōn harjoittelun vahvistumiseen Suomessa 2000-luvulla, vetämällä lukuisia leirejä Suomessa kummassakin lajissa.
ZNKR:n lajeissa suoritetut graduoinnit > Iaidōssa

Renshi 2007
6. dan 5. syyskuuta 2006.
5. dan 16. elokuuta 2000 Yhdistynyt kuningaskunta Brighton
4. dan 20. elokuuta 1995 Yhdistynyt kuningaskunta Warwick
3. dan 12. elokuuta 1993 Alankomaat Sittard
2. dan 11 elokuuta 1992 Yhdistynyt kuningaskunta Southampton
1. dan 3. elokuuta 1991 Ruotsi Tukholma
ZNKR:n lajeissa suoritetut graduoinnit > Jōdōssa

6. dan, 5. syyskuuta 2010 Belgia Bryssel
5. dan, 13. elokuuta 2001 Yhdistynyt kuningaskunta Brighton
4. dan 16. elokuuta 1995 Yhdistynyt kuningaskunta Warwick
3. dan 9. elokuuta 1993 Alankomaat Sittard
2. dan 8 elokuuta 1992 Yhdistynyt kuningaskunta Southampton
1. dan 13. elokuuta 1990 Yhdistynyt kuningaskunta Lontoo
Ruelliat

| Ruelliat |
| --- | --- |
 Ruellia
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Akanttikasvit
Suku::  Ruelliat Ruellia  L. (1753)
Synonyymit
 Dipteracanthus Nees 
Katso myös
   Ruelliat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruelliat (Ruellia) on akanttikasvisuku, johon kuuluu 365 lajia. Niitä esiintyy koko maailman tropiikissa ja subtropiikissa, lisäksi Yhdysvalloissa.
Lajeja

palettiruellia (Ruellia colorata)
sinisiivikki (Ruellia devosiana, syn. Dipteracanthus devosianus)
ripsiruellia (Ruellia humilis)
pensasruellia (Ruellia macrantha)
tummasiivikki (Ruellia makoyana, syn. Dipteracanthus makoyanus)
ruususiivikki (Ruellia portellae, syn. Dipteracanthus portellae)
Ruellioihin yhdistetään aiemmin eri sukuna pidetyt siivikit (Dipteracanthus).
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ruellia
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Dipteracanthus
Suomen Lajitietokeskus: Ruelliat – Ruellia
Ruesnes

| Ruesnes |
| --- | --- |
 Saint-Pierre-des-Liensin kirkko
 vaakuna
 Ruesnes
 Koordinaatit: 50°15′34″N, 3°35′08″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Hauts-de-France
Departementti:  Nord
Arrondissementti:  Avesnes-sur-Helpe
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,8 km²
Väkiluku (2020):  459 
 – Väestötiheys:  68 as./km²
Kunnan numero:  59518
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruesnes on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Valenciennesin kaupungista etelään.
Kunnan keskustassa oleva linna Château de Ruesnes on nykyään majoituskäytössä. Linnan vanhimmat piharakennukset ovat 1600-luvulta. Saint-Pierre-des-Liensin kirkko on rakennettu vuonna 1763.
Urheilu

Kunnassa on Pariisi–Roubaix maantiepyöräkilpailussa käytettävä kivitieosuus eli pavé. Capelle-Ruesnes osuuden pituus on 1 200 metriä ja nousu 41 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruesnes Wikimedia Commonsissa
Sigge Bergman

| Sigfrid "Sigge" Wilhelm Bergman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. heinäkuuta 1905 Luulaja
Kuollut: 6. tammikuuta 2001 (95 vuotta) Rättvik
Ammatti:  toimittaja
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Ruotsi
Sotilasarvo:  Kapteeni
Kunniamerkit:  Suomen Leijonan I lk:n kunniamerkki (1945)  Vasa-ritarikunnan ritari (1954) ja komentaja (1958) Olympic Order (pronssinen, 1980 ja hopeinen, 1997)  
Sigfrid "Sigge" Wilhelm Bergman (31. heinäkuuta 1905 Luulaja – 6. tammikuuta 2001 Rättvik) oli ruotsalainen urheilujohtaja, joka teki pitkän uran erityisesti hiihtourheilun parissa toimiessaan Ruotsin hiihtoliiton puheenjohtajana ja pääsihteerinä sekä Kansainvälisen hiihtoliiton (FIS) pääsihteerinä ja pitkäaikaisena Teknisen komitean puheenjohtajana.
Suoritettuaan vuonna 1928 urheilujohtajatutkinnon Sigge Bergman toimi muutaman vuoden opettajana. Hän oli yhdessä Olle Rimforsin kanssa tuomassa 1930-luvulla slalomurheilua ruotsalaisille, jota varten hän oleskeli kausina 1935–1936 alppialueella. Hän oli 1930-luvun puolivälissä Ruotsin ensimmäinen laskettelutähti. Hän osallistui jo vuonna 1934 Sveitsin Sankt Moritzissa pidettyihin alppihiihdon MM-kisoihin sijoituksen ollessa pujottelussa 29. Bergman julistettiin vuonna 1935 ammattilaiseksi, joten hän ei voinut edustaa maataan vuoden 1936 talviolympialaisissa toimittuaan palkallisena hiihdonopettajana.
Urheilu-uransa jälkeen hänet valittiin vuonna 1939 Ruotsin hiihtoliiton sihteeriksi ja sen jälkeen liiton puheenjohtajaksi vuosiksi 1952–1961. Sen jälkeen hän toimi vielä vuodet 1961–1976 uudelleen liiton pääsihteerinä. Hän johti vuonna 1954 alppihiihdon Åressa käytyjä MM-kisoja ja hiihdon Falunissa käytyjä MM-kisoja. Sen jälkeen hän toimi vuoden 1958 yleisurheilun Tukholmassa käytyjen EM-kisojen pääsihteerinä. Hän toimi myös Kansainvälisessä hiihtoliitossa. Aluksi hän toimi vuosina 1939–1946 alppihiihtokomitean jäsenenä, 1946–1961 Teknisen komitean puheenjohtajana, 1961–1979 liiton pääsihteerinä. Hän toimi tällöin läheisessä yhteistyössä liiton puheenjohtajan, sveitsiläisen Marc Hodlerin kanssa.
Sigge Bergman oli näkyvä hahmo Ruotsin olympialaistoiminnassa. Hän oli mukana lehtimiehenä, teknisenä virkailijana tai urheilujohtajana 24 olympiakisoissa vuosina 1936–1994. Hän toimi Ruotsin urheilun valtakunnanliiton hallituksen jäsenenä vuosina 1956–1973. Lähes samanaikaisesti hän toimi vuosina 1953–1976 Ruotsin kansallisen olympiakomitean hallituksen jäsenenä sekä vuosien 1972 ja 1976 kesäkisoissa Ruotsin joukkueen johtajana. Bergman tuli tunnetuksi Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) puheenjohtajan Avery Brundagen ylläpitämän tiukan olympialaisten amatööriystulkinnan vastustajana.
Tunnustuksena pitkäaikaisesta ja aktiivisesta toiminnasta hiihtourheilun hyväksi hänet nimitettiin Kansainvälisen hiihtoliiton ja Sveitsin hiihtoliiton kunniajäseneksi. Vuonna 1997 hänelle myönnettiin Olympic Order vuonna 1980 pronssisena ja vuonna 1997 hopeisena.
Purjehdus olympialaisissa

Purjehdus on ollut olympialaisten ohjelmassa vuoden 1900 kesäolympialaisista lähtien. Alun perin purjehduksen piti olla olympiaohjelmassa jo vuoden 1896 olympialaisissa, mutta epäsuotuisat sääolosuhteet pakottivat perumaan purjehdustapahtumat. Olympialaisten purjeveneluokat ovat vaihdelleet, ja olympialaisissa on kilpailtu monilla erityyppisillä kilpapurjehdusveneillä. Olympialaisten purjehdusta hallitsee lajin kattojärjestö, Kansainvälinen Purjehtijaliitto. Menestyneimmät maat olympialaisten purjehduksessa ovat Iso-Britannia ja Yhdysvallat.
Olympialaisten veneluokat

Olympiahistorian aikana purjehduksen veneluokat ovat vaihdelleet. Ensimmäisissä olympialaisissa purjehdittiin isoilla veneillä, joissa saattoi olla 10–12 hengen miehistö. Vuodesta 1924 alkaen ja kiihtyvästi 1950-luvulta lähtien olympiapurjehduksessa on suuntauduttu yhä pienempiin veneisiin. Naiset ja miehet kilpailivat samassa luokassa aina vuoden 1988 olympialaisiin asti, mistä lähtien naisille ja miehille on järjestetty omat kilpailunsa avoimen luokan kilpailujen lisäksi. Nykyään olympialuokassa on kymmenen kilpailutapahtumaa. Näistä viisi miehille, neljä naisille ja yksi sekakilpailu.