stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Geotekninen monitorointi
Tavoitteet ja hyödyt > Monitoroinnin tavoitteet

Osoittaa kehittyvä vaurio
Antaa varoitus
Ilmaista tuntemattomat tekijät
Arvioida kriittiset suunnittelussa käytetyt oletukset
Arvioida urakoitsijan käyttämiä menetelmiä
Pitää viereisiin rakenteisiin aiheutuvat vauriot mahdollisimman vähäisinä
Ohjata rakentamista
Ohjata toimintaa
Suunnitella korjaavat toimenpiteet
Parantaa rakenteen toimintaa
Edistää alan kehittymistä
Dokumentoida rakenteen käyttäytyminen vaurioiden arvioinnin vuoksi
Informoida asianosaisia
Täyttää viranomaisten vaatimukset
Vähentää oikeudenkäyntejä
Osoittaa, että kaikki on kunnossa
Monitoroinnilla voidaan saada ennakkovaroitus ennen kuin haitallisia muutoksia pääsee tapahtumaan, jolloin korjaavien toimenpiteiden suorittaminen on mahdollista, joka merkittävästi vähentää vaurioriskiä. Samalla turvallisuus paranee, kun mittaussuureiden suuruutta pystytään seuraamaan suhteessa ennalta asetettuihin sallittuihin arvoihin.
Rakennustyö voi aiheuttaa vahinkoa ympäröiviin rakenteisiin. Läheisten rakenteiden vaurioituminen voidaan mahdollisesti estää, jolloin vältetään korjauskustannusten lisäksi oikeudenkäynnit ja niistä aiheutuvat kustannukset.
Automatisointi

Perinteisesti monitorointi on suoritettu manuaalisesti, mutta suurin osa mitattavista muuttujista on mahdollista mitata myös automaattisella mittauslaitteistolla. Automatisoinnista on suurin hyöty mittauskohteissa, jotka vaativat tiheätä ja säännöllistä mittausta tai laitteisto on asennettu vaikeapääsyiseen kohtaan. Automatisoitu mittauslaitteiston etuja ovat ihmisestä riippuvien mittausvirheiden poistuminen, mahdollisuus suureen mittaustiheyteen, hälytykset sallittujen rajojen ylittyessä ja mahdollisuus seurata mittaustuloksia etänä.
Mittausmenetelmiä > Pysty- ja vaakasiirtymät > Inklinometri

Inklinometri on maaperän siirtymien monitorointiin yleisesti käytetty mittauslaite, joka mittaa asentoa suhteessa maan vetovoimaan. Inklinometrin tyypillisiä mittauskohteita ovat sortuman liukuvyöhykkeen määrittäminen, vaakasiirtymän nopeuden ja suuruuden määrittäminen maaperässä ja maarakenteissa, kuten patopenkereissä, pehmeälle maaperälle tehdyissä penkereissä ja kaivannoissa sekä siirtymien mittaaminen tukiseinissä, paaluissa ja tukimuureissa.
Mittausmenetelmiä > Pysty- ja vaakasiirtymät > Vaaitus

Vaaituksessa verrataan mitattavan kohteen pystysuuntaista asemaa kiintopisteeseen. Vaaituksessa käytetään optista laitteistoa, joka asetetaan vaakasuoraan. Mittaamisessa käytetään apuna mittalattaa, jolla korkeusero mittauskohteiden ja vaaituskojeen välillä voidaan määrittää. Siirtymä lasketaan kiintopisteen ja mittauspisteen korkeuseron muutoksesta. Saavutettava tarkkuus riippuu ainakin vaaituskojeesta, mittausetäisyydestä ja ympäristöolosuhteista.
Mittausmenetelmiä > Pysty- ja vaakasiirtymät > Takymetri

Takymetrillä mitatessa siirtymät saadaan määritettyä kolmen koordinaatin suunnassa. Mittauslaitteen ja mitattavan pisteen välillä täytyy olla näköyhteys. Takymetrimittaus voidaan tehdä käsin tai robottitakymetrillä, joka mahdollistaa mittausten tekemisen automaattisesti ja reaaliaikaisesti.
Mittausmenetelmiä > Pysty- ja vaakasiirtymät > Painumalevy

Painumalevyllä seurataan maan pinnan tai maakerroksen painumaa. Painumalevy koostuu levystä, johon on kiinnitetty tanko. Levy asetetaan joko maan pinnalle tai upotetaan maahan, siten että tanko jää näkyviin maan pinnan yläpuolelle. Tanko voidaan asentaa suojaputkeen, jolloin mahdollinen täytekerroksen painuma ei vääristä mittausta. Painu- 34 ma mitataan vertaamalla tangon korkeutta kiinteään vertailupisteeseen.
Mittausmenetelmiä > Pysty- ja vaakasiirtymät > Painumaletku

Painumaletkulla voidaan mitata painumaa tai selvittää jatkuva painumakuvaaja poikkileikkauksesta. Painumaletku asetetaan tutkittavan pohjamaan varaan ja rakenne, kuten penger rakennetaan päälle. Nesteellä täytetyn letkun paine mitataan paineanturilla ja verrataan painetta tunnettuun kiintopisteeseen. Paine letkussa kasvaa lineaarisesti syvyyden kasvaessa, josta voidaan laskea syvyyssuuntainen siirtymä. Paineanturi voi olla liikuteltava tai kiinteästi letkuun asennettu, jolloin useita antureita voidaan asentaa samaan letkuun.
Mittausmenetelmiä > Pysty- ja vaakasiirtymät > Ekstensometri

Ekstensometrillä mitataan kahden pisteen välistä etäisyyden muutosta. Ekstensometreissä on eri toimintaperiaatteella toimivia mittauslaitteita, mutta kaikki mittaavat yksittäisten pisteiden liikettä tiettyyn vertailupisteeseen nähden. Ekstensometrillä voidaan mitata etäisyyden kasvua tai pienenemistä riippuen käytettävästä laitteistosta ja niitä valmistetaan useata käyttötarkoitusta varten. Tavallisimpia sovellutuksia ovat betoni- ja kalliorakenteiden pintahalkeamat sekä maan painumien ja kallion halkeamien mittaaminen kairareiän suunnassa.
Mittausmenetelmiä > Pysty- ja vaakasiirtymät > Laserkeilaus

Laserkeilaus on mittausmenetelmä, jolla mitataan kohteesta kolmiulotteinen pistepilvi. Laserkeilauksessa mitataan yksittäisten havaintopisteiden etäisyys mittauslaitteesta, joko valon kulkuajan tai vaihe-eron perusteella. Pisteille voidaan laskea koordinaatit, kun tunnetaan etäisyyden lisäksi lasersäteen lähtökulma. Laserkeilain tulee valita mitattavan kohteen etäisyyden, laajuuden ja tarvittavan tarkkuuden perusteella.
Mittausmenetelmiä > Pohjavesimittaukset > Pohjavedenkorkeuden havaintoputki

Havaintoputkia voidaan käyttää pohjavedenpinnan korkeuden mittaamiseen hyvin vettä läpäisevässä maassa, jossa huokosvedenpaine kasvaa tasaisesti syvyyden mukaan. Havaintoputki asennetaan kairareikään, joka täytetään hiekalla ja pintavesien kulkeutuminen putkeen estetään esimerkiksi täyttämällä reiän yläosa betonilla. Havaintoputki on vettä läpäisevä koko pituudeltaan. Mikäli maalaji on kerroksellista, havaintoputken vedenpinta edustaa tavallisesti parhaiten vettä johtavaa kerrosta. Pohjavedenpinta havaintoputkessa mitataan vedenkorkeusmittarilla.
Mittausmenetelmiä > Huokospainemittaukset > Pneumaattinen huokospainemittari

Pneumaattinen mittari perustuu kaasun paineen mittaukseen. Huokospainemittarissa kairareikään on asennettu kaksi letkua, jotka on tiivistetty anturin yläpuolelta. Mittari perustuu taipuisaan välikalvoon, jonka toisella puolella on huokosvedenpaine ja toisella kaasunpaine. Mitatessa pneumaattinen mittari liitetään pääteasemaan tai suoraan putkeen, josta kaasua johdetaan syöttöletkua pitkin kalvon taakse, kunnes kaasunpaine ylittää huokosvedenpaineen ja kaasu pääsee vuotamaan välikalvon ohi paluuletkuun. Kaasun syöttö lopetetaan ja kaasun paine laskee, kunnes huokosvedenpaine sulkee välikalvon. Kaasunpaine luetaan painemittarista ja se vastaa mittauspisteessä vallitsevaa huokosvedenpainetta.
Mittausmenetelmiä > Huokospainemittaukset > Sähköiset huokospainemittarit

Värähdyslankaan perustuva huokospainemittari on sähköinen mittauslaite, joka soveltuu hyvin jatkuvaan mittaukseen ja tarjoaa nopean vasteajan. Huokospainemittarin toiminta perustuu siihen, että välikalvoon kohdistuva paine jännittää värähdyslangan, joka saadaan soimaan ominaistaajuudellaan. Taajuuslukema muutetaan näyttölaitteessa huokosvedenpaineeksi. Menetelmää voidaan käyttää muun muassa luiskien ja maapatojen stabiliteetin monitorointiin.
Mittausmenetelmiä > Maanpaineen mittaus > Voima-anturi

Voima-anturia (Load cell) käytetään voiman mittaamiseen ankkuritangoissa ja -vaijereissa, kalliopulteissa sekä paalujen koestuksessa. Tilapäisten kuormien lisäksi voidaan seurata ja mitata kuormia pitkäaikaisesti. Voima-anturi asennetaan mitattavaan kohteeseen siten, että kuormitus välittyy sen kautta. Voima-anturi on tavallisesti lieriön muotoinen, keskireiällinen laite, jonka sisässä on venymäantureita.
Mittausmenetelmiä > Lämpötilamittaukset > Termistori

Termistori on lämpötilaherkkä puolijohderesistori, joka lämpötilamittaus perustuu resistanssin muutokseen. Termistorista mitattu lukema saadaan luettua ohmeissa, joka muutetaan joko lukulaitteen tai muuntokertoimen avulla lämpötilaksi. Termistori voidaan valmistaa hyvin pieneksi, joten se soveltuu hyvin asennettavaksi erilaisiin mittauslaitteisiin.
Mittausmenetelmiä > Lämpötilamittaukset > Vastuslämpötila-anturi

Vastuslämpötila-anturi perustuu metallijohtimen vastuksen muutokseen suhteessa lämpötilan muutokseen. Mitattu vastuksen arvo muutetaan lämpötilaksi. Anturi on tarkka ja soveltuu hyvin pitkäkestoiseen käyttöön.
Mittausmenetelmiä > Lämpötilamittaukset > Värähdyslanka-lämpötilamittari

Värähdyslanka-anturiin perustuva lämpötilamittari, koostuu metallisesta ulkokuoresta. Lämpötilan muutos aiheuttaa kuoreen muodonmuutoksen, joka vaikuttaa värähdyslangan jännitykseen. Värähdyslangan taajuus muutetaan muuntokertoimien avulla lämpötilaksi.
Mittausmenetelmiä > Lämpötilamittaukset > Valokuituun perustuvat lämpötila-anturit

Lämpötilan mittaukseen soveltuvia valokuituantureita ovat Fibre Bragg Grating -valokuituanturi ja Brillouinsirontaan perustuva valokuituanturi.
Mittausmenetelmiä > Tärinän mittaus

Tärinää aiheutuu tavallisimmin rakentamistyön yhteydessä tehtävästä räjäyttämisestä, lyöntipaalutuksesta, maan tiivistämisestä, louhimisesta ja rikotuksesta sekä maansiirrosta. Tärinän mittaaminen voi olla tarpeen, jos lähistöllä on rakennuksia tai laitteita, joita tärinä voisi vahingoittaa. Tärinä voi myös häiritä lähistön ihmisiä. Tärinää mitataan tavallisesti laitteistolla, joka koostuu tarvittavasta määrästä geofoneja, joka on liitetty tallentimeen. Geofonit sijoitetaan tavallisesti tietyin etäisyysvälein tärinälähteestä sekä kohtiin, jotka ovat kriittisiä tärinän suhteen. Heilahdusnopeus on usein tärkein mitattava suure, mutta useimmilla laitteistoilla voidaan mitata myös kiihtyvyyttä ja taajuutta. Tarvittaessa tärinämittauksen yhteydessä voidaan mitata lisäksi paineaaltoa ja äänenpainetta.
Mittausmenetelmiä > Ankkurivoimien mittaukset

Ankkurivoimamittauksia käytetään kaivantojen tukiseinien ankkurivoimien mittaamiseen. Tukiseinien ankkurivoimien ennakoimaton kasvu lisää kaivantojen onnettomuusriskiä. Monitoroinnin avulla voidaan kuitenkin varmistaa, että tieto sallittujen ankkurivoimien ylittymisestä saadaan ajoissa ennen kuin vaaratilanteita ehtii syntymään. Voima ei saa myöskään laskea liikaa, sillä tällöin ankkuri ei enää tue seinää. Myös tällaiset tilanteet pystytään ennakoimaan monitorointia hyödyntämällä. Ankkurivoimia voidaan mitata Load cell –antureilla.
Mittausmenetelmiä > Muita mittaustapoja > Venymäliuska-anturi

Venymäliuska-anturilla mitataan tutkittavan kohteen muodonmuutosta, joka voi olla venymää tai puristusta. Tyypillisiä mittauskohteita ovat teräksen ja betonin muodonmuutokset erilaisissa rakenteissa. Yleisimmin käytetyt venymäliuska-anturit muuntavat voimasta aiheutuvan muodonmuutoksen sähköiseksi signaaliksi. Mittauslaitteen lukemaan vaikuttaa muodonmuutoksen lisäksi lämpötila, laitteen kiinnitys mitattavaan kohteeseen. Venymäliuskalla mitattu venymä voidaan muuttaa jännitykseksi tai voimaksi.
Mittausmenetelmiä > Muita mittaustapoja > Maatutka

Maatutka (Ground Penetrating Radar GPR) on ainetta rikkomaton geofysikaalinen maan pintakerroksien tutkimusmenetelmä. Maatutka lähettää korkeataajuuksista sähkömagneettista signaalia, joka heijastuu maaperässä olevista rajapinnoista, sähköisen ominaisuuksien muutospinnoilta, takaisin. Maatutkalla voidaan luoda mitattavasta rakenteesta jatkuva profiili mittauksen suunnassa. Maatutkalla voidaan mitata roudan syvyyttä, sillä maassa olevan veden jäätyminen muuttaa maan sähköisiä ominaisuuksia, jolloin jäätyneen ja sulan maan rajapinta on mahdollista havaita. Maan suhteellista kosteuspitoisuutta on myös mahdollista mitata maatutkalla.
Formosatettix

| Formosatettix |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Suorasiipiset Orthoptera
Yläheimo::  Tetrigoidea
Heimo::  Okasirkat Tetrigidae
Suku::  Formosatettix  Tinkham, 1937
Infobox OKNimi-testi OK: 
Formosatettix on okasirkat-heimoon kuuluva hyönteisten – täsmällisemmin suorasiipisten – suku. Siihen kuuluu 66 lajia.
Lajit

Formosatettix tianlinensis
Formosatettix robustus
Formosatettix yunnanensis
Formosatettix arisanensis
Formosatettix brachynotus
Formosatettix brevicornus
Formosatettix dabieshanensis
Formosatettix formosanus
Formosatettix guangdongensis
Formosatettix henanensis
Formosatettix karenkoensis
Formosatettix larvatus
Formosatettix longidorsalis
Formosatettix lushanensis
Formosatettix niigataensis
Formosatettix platynotus
Formosatettix qinlingensis
Formosatettix gorapanis
Formosatettix gorkhanus
Formosatettix martensi
Formosatettix pustulatus
Formosatettix verrucinotus
Formosatettix tianmushanensis
Formosatettix gonggashanensis
Formosatettix helanshanensis
Formosatettix shennongjiaensis
Formosatettix dayaoshanensis
Formosatettix yuanbaoshanensis
Formosatettix cangshanensis
Formosatettix huapingensis
Formosatettix longwangshanensis
Formosatettix baishuijiangensis
Formosatettix tiantangensis
Formosatettix prominemarginus
Formosatettix obtusus
Formosatettix tokaiensis
Formosatettix longicornia
Formosatettix torulosinota
Formosatettix hubeiensis
Formosatettix surugaensis
Formosatettix camurimargina
Formosatettix wuliangshanensis
Formosatettix xianggelila
Formosatettix guangxiensis
Formosatettix mufushanensis
Formosatettix seti
Formosatettix kunmingensis
Formosatettix changbaishanensis
Formosatettix curvimarginus
Formosatettix dongchuanensis
Formosatettix albomaculata
Formosatettix xueshanensis
Formosatettix wulaoshanensis
Formosatettix nanlingensis
Formosatettix omeiensis
Formosatettix zhengi
Formosatettix lushuiheensis
Formosatettix hainanensis
Formosatettix undulatifemura
Formosatettix nigritibia
Formosatettix nigrimaculatus
Formosatettix damingshanensis
Formosatettix xiai
Formosatettix nigrifemurus
Formosatettix cliva
Formosatettix anhuiensis
Färgelanda

| Färgelanda |
| --- | --- |
 Färgelandan kirkko
 Färgelanda
 Koordinaatit: 58°34′15″N, 11°59′37″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Dalsland
Kunta:  Färgelandan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,10 km²
Väkiluku:  1 894
 – Väestötiheys:  901,9 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Färgelanda on samannimisen Färgelandan kunnan keskustaajama Länsi-Ruotsissa, Länsi-Götanmaan läänissä. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 894 asukasta.
Väestönkehitys

| Färgelandan taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 762 | 762 |
| 1965 | 1965 |    | 814 | 814 |
| 1970 | 1970 |    | 955 | 955 |
| 1975 | 1975 |    | 1 640 | 1 640 |
| 1980 | 1980 |    | 2 018 | 2 018 |
| 1990 | 1990 |    | 2 158 | 2 158 |
| 1995 | 1995 |    | 2 046 | 2 046 |
| 2000 | 2000 |    | 1 890 | 1 890 |
| 2005 | 2005 |    | 1 898 | 1 898 |
| 2010 | 2010 |    | 1 894 | 1 894 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Färgelandan kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Länsi-Götanmaan läänin kuntien keskustaajamat
Fredriksbergin koulu

| Fredriksbergs folkskola |
| --- | --- |
 Fredriksbergin kansakoulu, nykyinen Siuntion kotiseutumuseo.
Perustettu:  1871
Lakkautettu:  1924
Oppilaita:  28
Fredriksbergin koulu (ruots. Fredriksberg folkskola) oli Siuntion ensimmäinen kansakoulu. Tämä ruotsinkielinen koulu aloitti toimintansa vuonna 1871 ja se sijaitsi aivan Siuntion kirkonkylän tuntumassa. Nykyisin koulurakennuksessa toimii Siuntion kotiseutumuseo.
Historia

Siuntion kuntakokous otti vastaan ehdotuksen korkeamman kansakoulun ohjesäännöstä 12. joulukuuta 1870. Samalla kuntakokous päätti, että pastori Fredricssonilta ostetaan vuonna 1864 valmistunut Fredriksbergin huvila ulkorakennuksineen, joka sijaitsee Siuntion Pyhän Pietarin kirkon ja Siuntion pappilan välisen tien varrella. Koulurakennuksen hinnaksi tuli yhteensä 3 000 markkaa.
Kouluun palkattavan opettajan tuli olla käynyt Jyväskylän seminaarin ja osata ruotsin ja suomen kieltä. Fredriksbergin koulun ensimmäiseksi opettajaksi palkattiin vuonna 1847 syntynyt Oskar Dannholm. Kunta maksoi hänelle palkkaa 200 markkaa vuodessa ja työetuihin kuului myös asunto ja polttopuut.
Fredriksbergin koulu aloitti toimintansa suunnitellusti 1. syyskuuta 1871. Vihkijäisjuhlassa piti puheen kappalainen Emil Telenius. Kouluun mahtui 28 oppilasta, mutta ensimmäisinä toimintavuosinaan kouluun ilmoittautuneiden määrä ei täyttänyt odotuksia. Oppilasmäärä ei noussut yli 18 oppilaaseen. Siuntiolaiset esittivät myös toiveita tyttökoulun perustamisesta, mutta kunta katsoi että tähän ei ollut varaa. Sen sijaan kunnalliskokous päätti 29. toukokuuta 1876, että myös tyttöjä alettiin ottaa Fredriksbergin kouluun. Opettaja Dannholmin vaimo opetti tytöille koulussa muun muassa käsitöitä. Dannberg kuitenkin erosi virastaan samana vuonna ja kevätlukukauden 1877 koulussa opetti sijainen.
Syksyllä 1877 opettajana aloitti Sofia Österberg, joka oli käynyt Tammisaaren seminaarin. Österberg opetti Fredriksbergin koulusssa neljä vuotta ja hänen jälkeensä opettajaksi valittiin Augusta Långström. Myös Långström päätyi opettamaan koulussa vain neljä vuotta ja häntä seurasti Victoria Boxström. Boxström opetti Fredriksbergin koulussa useita vuosikymmeniä ja hän on yksi siuntiolaisen kansakouluhistorian merkittävimmistä henkilöistä. Boxström toimi aktiivisesti eri kulttuuriyhdistyksissä ja Siuntion pitäjän kansakoulunopettajien järjestössä (ruots. Sjundeå sockens folkskollärarkår).
Fredriksbergin koulu lakkautettiin 1924, kun koulupiiri jaettiin Bäcksin ja Aiksoksen piireihin.
Gentianales

| Gentianales |
| --- | --- |
 Ristikatkero (Gentiana cruciata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Varsinaiskaksisirkkaiset Rosopsida
Lahko::  Gentianales  Lindl.
Katso myös
   Gentianales Wikispeciesissä   Gentianales Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gentianales on varsinaiskaksisirkkaisten, Rosopsida, ryhmään Euasteridae I kuuluva lahko. Sen tunnetuimpia edustajia ovat katkero-, matara- ja oleanterikasvit.
Lahkon kemiallisia ominaisuuksia ovat iridoidien, indolialkaloidien, flavonien ja flavonolien esiintyminen; sen sijaan myrisetiini on harvinaista. Rauhaskarvat puuttuvat. Korkkijälsi sijaitsee varren pinnalla. Lehtiruodin johtojänne tai -jänteet ovat poikkileikkaukseltaan kaarimaisia. Kasvit haarautuvat tämänvuotisista versoista ja niiden lehtiasento on vastakkainen. Kutakin lehtiparia yhdistää varren poikki kulkeva juova. Lehdet ovat usein korvakkeellisia ja niissä on erityssuomuja. Kukan sikiäimessä on paljon siemenaiheita.
Heimot

Lahkossa on viisi heimoa, joista Suomen kasvistossa ovat edustettuna matara- ja katkerokasvit. Oleanterikasveista Suomessa tavataan vain lounaassa kasvavaa kalliokäärmeenpistonyrttiä (Vincetoxicum hirundinarium) sekä paikoitellen puutarhakarkulaisena kasvavaa pikkutalviota (Vinca minor).
Rubiaceae – matarakasvit
611 sukua ja 13150 lajia lähes koko maapallolla, erityisesti kuitenkin tropiikissa
synonyymit: Aparinaceae, Asperulaceae, Catesbaeaceae, Cephalanthaceae, Cinchonaceae, Coffeaceae, Coutareaceae, Cynocrambaceae, Dialypetalanthaceae, Galiaceae, Gardeniaceae, Guettardaceae, Hedyotidaceae, Henriqueziaceae, Houstoniaceae, Hydrophylacaceae, Lippayaceae, Lygodisodeaceae, Nonateliaceae, Operculariaceae, Pagamaeaceae, Psychotriaceae, Randiaceae, Sabicaeaceae, Theligonaceae
Gentianaceae – katkerokasvit
87 sukua ja 1655 lajia yleismaailmallisesti, mutta erityisesti lauhkealla vyöhykkeellä
synonyymit: Chironiaceae, Coutoubiaceae, Obolariaceae, Saccifoliaceae
Loganiaceae – strykniinipähkinäkasvit
13 sukua ja 420 lajia tropiikissa
synonyymit: Antoniaceae, Gardneriaceae, Geniostomaceae, Spigeliaceae, Strychnaceae
Gelsemiaceae
2 sukua ja 11 lajia tropiikissa
synonyymi: Pteleocarpaceae
Apocynaceae – oleanterikasvit
415 sukua ja 4555 lajia enimmäkseen tropiikissa ja lämpimässä vyöhykkeessä
synonyymit: Asclepiadaceae (käärmeenpistonyrttikasvit), Carissaceae, Cerberaceae, Cryptostegiaceae, Cynanchaceae, Ophioxylaceae, Pacouriaceae, Periplocaceae, Plumeriaceae, Stapeliaceae, Vincaceae, Willughbieaceae
Fredrikke Marie Qvam

| Fredrikke Marie Qvam |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  Fredrikke Marie Gram Qvam
Syntynyt: 31. toukokuuta 1843 Trondheim, Norja
Kuollut: 10. syyskuuta 1938 (95 vuotta) Steinkjer, Norja
Puoliso:  Ole Anton Qvam (vih. 1865)
Lapset:  5
Muut tiedot
Tunnustukset:  Pyhän Olavin ritarikunta (1915)
Fredrikke Marie Gram Qvam (31. toukokuuta 1843 Trondheim – 10. syyskuuta 1938 Steinkjer) oli norjalainen naisasianainen. Hän ajoi 1880-luvulta alkaen naisille äänioikeutta ja oli mukana perustamassa useita naisten asiaa ajaneita järjestöjä, kuten Norjan naisasialiittoa.
Elämä ja ura

Qvam syntyi Trondheimissä ja varttui Steinkjerissä. Vuonna 1865 hän meni naimisiin juristi Ole Anton Qvamin kanssa. He saivat viisi lasta, joista kaksi kuoli hyvin pieninä ja vain yksi oli elossa vanhempien kuollessa.
Vuonna 1893 Qvamit muuttivat Kristianiaan (nyk. Oslo), jossa Fredrikke aloitti naisasialiikkeen parissa toimimisen. Hänestä tuli yksi liikkeen keskeisimmistä johtohahmoista vuosikymmenten ajaksi. Qvam kuoli 95-vuotiaana vuonna 1938.
Qvam maalattuna Norwegianin koneen pyrstöön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fredrikke Marie Qvam Wikimedia Commonsissa
Fly

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Fly voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:
Fly, joki Papua-Uudessa-Guineassa
HMS Fly (J306), Britannian Kuninkaallisen laivaston Algerine-luokan miinanraivaaja
Fly!, lentosimulaatiopeli
Elokuva, televisio ja raido

Kärpänen (vuoden 1958 elokuva), kauhuelokuvan ohjannut Kurt Neumann
Kärpänen (vuoden 1986 elokuva), uudelleenohjauksen edellisestä elokuvasta ohjannut David Cronenberg
Fly FM, radioasema Malesiassa
FLY FM 89,7, radioasema Kreikassa
Fly TV, televisiokanava Australiassa
WFLY (FLY 92), radioasema Albanyssa, New Yorkissa
Musiikki

Fly Records, levy-yhtiö
Fly (band), jazz-trio
The Flys (yhdysvaltalainen yhtye), rockyhtye
The Flys (brittiläinen yhtye), englantilainen punkyhtye
F.L.Y., latvialainen yhtye
Fast Life Yungstaz, rapyhtye
Musiikki > Albumit

Fly (Dixie Chicksin albumi), albumi julkaistu 1999
Fly (Flu-Bandin albumi), albumi julkaistu 1981
Fly (Sarah Brightmanin albumi), albumi julkaistu 1995
Fly (Yoko Onon albumi), albumi julkaistu 1971
Fly (Zuccheron albumi), albumi julkaistu 2006