stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matti Lindström

Matti Jarmo Lindström (s. 27. joulukuuta 1945 Laukaa) on suomalainen insinööri, kemisti ja emeritusprofessori.
Lindström syntyi teknikko Viktor Einar Lindströmin ja liikkeenharjoittaja Toini Milja Sanelma Hännisen perheeseen. Hän avioitui 1972 Elisabeth Maija-Dina Gummeruksen kanssa. Lindström tuli ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta 1964 ja valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1970 ja tekniikan lisensiaatiksi 1976. Tekniikan tohtoeriksi hän väitteli siellä tutkimuksella Non-linear perturbation functions for chronopotentiometric studies of electrode kinetics.
Lindström oli Teknillisen korkeakoulun assistentti 1970–1979 ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston, aiemmin teknillinen korkeakoulu, fysikaalisen kemian apulaisprofessori ja professori vuodesta 1980 eläköitymiseensä saakka.
Juho Saari

Juho Saari (s. 11. joulukuuta 1967 Kalajoki) on suomalainen sosiologi ja professori.
Ura

Saari väitteli tohtoriksi sosiaalipolitiikasta Turun yliopistossa vuonna 1996 ja työskenteli sosiaali- ja terveysministeriössä 1996–2007. Hän on toiminut hyvinvointisosiologian professorina Itä-Suomen yliopiston Kuopion kampuksella vuodesta 2007 ja Kuopion hyvinvointitutkimuskeskuksen (KWRC) johtajana vuodesta 2009. Vuodesta 2016 hän on toiminut Tampereen yliopistossa sosiaali- ja terveyspolitiikan professorina. 1.1.2019 alkaen hän on Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan dekaani.
Saari on tutkinut muun muassa suomalaista köyhyyttä. Hän on esiintynyt tähän aiheeseen liittyen usein julkisuudessa ja kirjoittanut muun muassa kirjan Huono-osaiset. Hän on muun muassa puheenjohtaja pääministeri Juha Sipilän asettamassa työryhmässä, joka pohtii eriarvoisuuden pysäyttämistä.
Hän on julkaissut viitisenkymmentä teosta, joista merkittävää julkisuutta on saanut Yksinäisten Suomi (2016). Siinä hän osoitti, että yksinäisyys on suomalaisten pahin vitsaus ja myös yhteiskunnallinen ongelma.
Vuonna 2020 Saari julkaisi teoksen Kuuluisan kuoleman varjo, jossa hän tutkii Isojoella vuonna 1953 murhatun Kyllikki Saaren tapausta sosiologian näkökulmasta.
Yksityiselämä

Saari on naimisissa nuorisolääkäri Miila Halonsaaren kanssa.
Teokset > Monografioita

Markkinayhteiskunta, työmarkkinat ja sosiaalipolitiikka: Karl Polanyin ”suuren murroksen” yhteiskuntateoriasta ja sen ajankohtaisuudesta.  (University of Tampere, Research Institute for Social Sciences, Work Research Centre, Working papers 40)  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1993.  ISBN 951-44-3352-1
Uusi aikakausi: Yhdentyvä Eurooppa ja sosiaalipolitiikka.  (Perustuu Turun yliopiston sosiaalipolitiikan laitoksella 2003 pidettyyn luentosarjaan Euroopan sosiaalinen malli ja Suomi)  Helsinki:  Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto, 2003.  ISBN 951-747-152-1
Yksinäisten yhteiskunta.  Helsinki:  WSOYpro, 2010.  ISBN 978-951-0-36264-8
Kuuluisan kuoleman varjo: Miksi Kyllikki Saaren murha ei unohdu?  Helsinki:  Gaudeamus, 2020.  ISBN 978-952-345-093-6
Teokset > Toimitteita

Niemelä, Heikki & Saari, Juho & Salminen, Kari (toim.): Sosiaalipolitiikan teoreettisia lähtökohtia: Sosiaalitaloudellinen näkökulma.  Helsinki:  Kansaneläkelaitos, tutkimus- ja kehitysyksikkö, 1996.  ISBN 951-669-421-7
Piirainen, Timo & Saari, Juho (toim.): Yhteiskunnalliset jaot: 1990-luvun perintö?  (Sosiaalipoliittisen yhdistyksen julkaisuja 58)  Helsinki:  Gaudeamus, 2002.  ISBN 951-662-838-9
(toim.): Hyvinvointivaltio: Suomen mallia analysoimassa.  (Sosiaalipoliittisen yhdistyksen tutkimuksia)  Helsinki:  Yliopistopaino, 2005.  ISBN 951-570-604-1
Saari, Juho (toim.): Köyhyyspolitiikka: Johdatus sosiaalipolitiikan ytimeen.  Helsinki:  Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto, 2005.  ISBN 951-747-161-0
Saari, Juho & Yeung, Anne Birgitta (toim.): Oikeudenmukaisuus hyvinvointivaltiossa.  Helsinki:  Sosiaalipoliittinen yhdistys, Gaudeamus, 2007.  ISBN 978-952-495-019-0
Saari, Juho (toim.): Sosiaaliset innovaatiot ja hyvinvointivaltion muutos.  Helsinki:  Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto, 2008.  ISBN 978-951-747-187-9
Kananen, Johannes & Saari, Juho (toim.): Ajatuksen voima: Ideat hyvinvointivaltion uudistamisessa.  Helsinki Jyväskylä:  Minerva, 2009.  ISBN 978-952-492-229-6
Hiilamo, Heikki & Saari, Juho (toim.): Hyvinvoinnin uusi politiikka: Johdatus sosiaalisiin mahdollisuuksiin.  Helsinki:  Diakonia-ammattikorkeakoulu, 2010.  ISBN 978-952-493-092-5  Teoksen verkkoversio (PDF).[vanhentunut linkki]
Pessi, Anne Birgitta & Saari, Juho (toim.): Hyvien ihmisten maa: Auttaminen kilpailukyky-yhteiskunnassa.  Helsinki:  Diakonia-ammattikorkeakoulu, 2011.  ISBN 978-952-493-110-6  Teoksen verkkoversio (PDF).[vanhentunut linkki]
Niemelä, Mikko & Juho Saari (toim.): Huono-osaisten hyvinvointi Suomessa.  Helsinki:  Kela.  ISBN 978-951-669-915-1  Teoksen verkkoversio (PDF) Viitattu 20.5.2015.
Saari, Juho (toim.): Yksinäisten Suomi. Gaudeamus, 2016. ISBN 978-952-495-406-8
Saari, Juho (toim.): Sosiaaliturvariippuvuus: Sosiaalipummit oleskeluyhteiskunnassa?  Tampere:  Tampere University Press, 2017.  ISBN 978-952-03-0365-5  Verkkokirja (PDF) Viitattu 24.3.2017.
Aiheesta muualla

Yliopiston asiantuntija: Saari Juho SoleCRIS. Itä-Suomen yliopisto. Arkistoitu 21.5.2015. Viitattu 20.5.2015.
Lehti, Anu-Elina: Professori Juho Saari on köyhyyden ammattilainen. Kauppalehti 5.10.2015.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Tšekki 
Tieteilijät:  ORCID 
Muut:  IdRef
Árpád Göncz

| Árpád Göncz |
| --- | --- |

Unkarin presidentti
 2.5.1990–4.8.2000  
Pääministeri:  József Antall Péter Boross Gyula Horn Viktor Orbán
Edeltäjä:  Mátyás Szűrös
Seuraaja:  Ferenc Mádl
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1922 Budapest
Kuollut: 6. lokakuuta 2015 (93 vuotta) Budapest
Tiedot
Puolue:  Vapaiden demokraattien liitto
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.gonczarpad.hu
Árpád Göncz (10. helmikuuta 1922 – 6. lokakuuta 2015) oli unkarilainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä kaksi perättäistä viisivuotiskautta 1990–2000.
Göncz aloitti poliittisen toimintansa heti toisen maailmansodan jälkeen, mutta joutui vaikeuksiin kommunistien valtakaudella. Hän oli vankilassa 1957–1963. Poliittisesti hän aktivoitui uudelleen 1980-luvulla.
Göncz kuului Vapaiden demokraattien liitto -puolueen (SZDSZ) perustajajäseniin vuonna 1988. Myös hänen tyttärensä Kinga Göncz on toiminut valtakunnan politiikassa.
Göncz opiskeli lakitiedettä. Hän myös kirjoitti ja käänsi kaunokirjallisia tekstejä.
Korallihaarakas

| Korallihaarakas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  aitotumalliset, eucarya
Kunta::  sienet, fungi
Kaari::  kantasienet, basidiomycota
Alakaari::  avokantaiset, agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  incertae sedis
Lahko::  Cantharellales
Heimo::  Hydnaceae
Suku::  Korallihaarakkaat Clavulina
Laji::  cristata
Kaksiosainen nimi
 Clavulina cristata  (Holmsk.) J. Schröt. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korallihaarakas (Clavulina cristata) on haarakkaisiin kuuluva melko pieni sieni.
Korallihaarakkaan itiöemä on pieni, vain noin 2–7 cm korkea. Se on väriltään nuorena lähes puhtaanvalkoinen, mutta vanhemmiten siihen tulee pieni harmahtava tai kellertävä sävy. Itiöemän haarat ovat toisinaan harvat, toisinaan tiheän pensasmaiset, lähes aina epäsäännölliset. Jalka on valkoinen, tyvestä nukallinen sekä lyhyt. Malto on valkoista ja melko sitkeätä. Itiöt ovat valkoisia ja syntyvät suoraan haarojen ulkopintaan. Tuoksu on miellyttävä mutta melko heikko. Maku on lähes mieto, tosin jälkimakuna tuntuu toisinaan lievä kirpeys. Kirpeys ei ole kuitenkaan yhtä voimakas kuin kavalahaarakkaalla tai erittäin vanhalla keltahaarakkaalla.
Korallihaarakas ei ole kovin vaativa kasvupaikkojensa suhteen. Se kasvaa usein ruohikkoisilla aukkopaikoilla, niin havu- kuin lehtimetsissä.
Korallihaarakas on syötävä, mutta ruokasienenä melko vähäarvoinen. Se on selvästi pienempi kuin esimerkiksi keltahaarakas ja sen malto on melko sitkeätä, joten sillä ei ole juurikaan käytännön merkitystä ruokasienenä.
Luettelo seksiasennoista

Tämä on luettelo eräistä asennoista, joissa ihmiset voivat harrastaa seksiä, esimerkiksi emätin- tai anaaliyhdyntää sekä suuseksiä.
Eräitä asentoja

Luettelossa "vastaanottava partneri" saa peniksen emättimeensä tai peräaukkoonsa. Vastaanottava partneri voi anaaliyhdyntään soveltuvissa asennoissa olla joko nainen tai mies, mutta joissakin asennoissa vain emätinyhdyntä onnistuu.
Ratsastus: mies on selällään ja vastaanottava partneri istuu pystyasennossa miehen päällä. Tässä asennossa vastaanottava partneri saa määrätä työntövauhdin ja syvyyden.
Koira: vastaanottava partneri on kontillaan ja mies polvillaan pystyasennossa takana
Sammakko: vastaanottavan partnerin yläruumis on alempana ja pää lähes alas painettuna
Levitetty koira: vastaanottava partneri mahallaan, jalat täysin levällään, mies päällä
Lähetyssaarnaaja: perinteinen asento, nainen on selällään ja mies on pituussuunnassa päällä kasvot naista kohti.
Cat-asento: lähetyssaarnaaja, mutta mies on ylempänä ja liike tapahtuu työntämällä vuorotellen omalla lantiolla kumppanin lantio ulospäin
Sivuttainen lähetyssaarnaaja: vastaanottava partneri on kyljellään, mies polvillaan tulee takaapäin
Kansituolin murskaaminen: vastaanottava partneri on alla, jalat nostettuna miehen harteille
Rauhanmerkki: vastaanottava partneri on alla, jalat tiukasti yhdessä
Perhonen: vastaanottava partneri on selällään pöydällä ja mies seisoo
Lusikka: molemmat ovat kyljellään, takana oleva työntyy edessä olevaan
69-asento: osapuolet stimuloivat toistensa sukuelimiä samanaikaisesti suullaan.
"Voileipä": kolmen osapuolen asento, jossa kaksi osapuolta työntyvät keskellä olevaan. Esimerkiksi nainen ratsastusasennossa miehen päällä, toinen mies työntyy anukseen takaapäin.
Kuvia seksiasennoista

Lähetyssaarnaaja
Mies ja nainen 69-asennossa
2 miestä 69-asennossa
Takaa päin ("doggystyle")
Ratsastus-asento ("lehmityttö"-asento)
Strap-on
Kahden miehen välistä seksiä
Nainen miehen sylissä, miehen seisoessa
Nainen miehen sylissä, miehen istuessa
Nainen antaa miehelle suuseksiä ("suihinotto")
Nainen nuolee naisen anaalia/emätintä
Ryhmäseksiä, jossa nainen ja 2 miestä
Ryhmäseksiä, jossa mies ja 2 naista
Kirjallisuutta

Bishop, Sally: Seksi-iloa - ideoita nautinnolliseen rakasteluun (Gummerus 2000)
Comfort, Alex: Rakasta hellästi (WSOY 1983)
Stoppard, Miriam: Ihanaa seksiä (WSOY 1991)
Lacroix, Nitya: Seksi ja aisti-ilot (Karisto 1999)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kamasutra sexpositions (englanniksi)
Kamasutra-sexpositions.com (englanniksi)
Passi

Euroopan unionin jäsenvaltion passi
Vuonna 2008 teetetyn turkkilaisen passin ensimmäinen aukeama. Vuonna 2016 Turkin passi oli hankintahinnaltaan maailman kallein.
Montenegrolainen passi vuodelta 1887. Ennen valokuvaa passissa oli omistajan tietoja kirjoitettu käsin.
Vanha kiinalainen passi Qing-dynastian ajalta
Israel   Valtiot, jotka eivät ota vastaan  Israelin passia   Valtiot, jotka eivät ota vastaan Israelin passia tai muissa passeissa olevia israelilaisia leimoja tai Israelin viisumimerkintöjä
Passi on matkustusasiakirja, jonka näyttämistä pääsääntöisesti edellytetään valtakunnanrajan ylittäviltä ihmisiltä. Se käy myös yleisestä henkilötodistuksesta, jonka avulla sen haltija voi todistaa henkilöllisyytensä ja kansalaisuutensa. Passi sisältää yleensä haltijansa valokuvan, nimikirjoituksen, nimen, syntymäajan, kansalaisuuden ja muita henkilötietoja. Passi oli alun perin asiakirja, joka määritteli kantajalleen oikeuden tulla siinä mainittuihin kaupunkeihin.lähde? Eri maissa on ollut erilaisia passeja. Nykyisen muotonsa passi on vasta saanut 1900-luvulla.
Historia

Ensimmäiset passinkaltaiset asiakirjat on otettu käyttöön jo muinaisessa Egyptissä, jossa rajojen ylittämiseen vaadittiin hallitsijan tai tämän valtuuttaman virkamiehen allekirjoituksella varustettu kulkulupa. Näissä ensimmäisissä passeissa ei varsinaisesti varmistettu asiakirjan kantajan henkilöllisyyttä, sillä kulkuluvan kantajan oletettiin olevan kulkuluvassa mainittu henkilö.
Nykyaikaisille passeille syntyi tarve ensimmäisen maailmansodan yhteydessä, jolloin alettiin pelätä, että vakoojat tai muut epämieluisat henkilöt ylittävät valtionrajoja väärennetyin passein. Vuonna 1914 passimääräyksiä kiristettiin siten, että passista tuli löytyä kuvailuja passinkantajasta, joita olivat esimerkiksi kasvojenmuoto sekä silmien-, ihon- ja hiustenväri. Passissa olevaa valokuvaa alettiin edellyttää ensimmäistä kertaa Englannissa vuonna 1915, mutta passikuvan vaatimukset olivat väljiä: kuvassa sai olla useita ihmisiä ja kuvakulmaa ei ollut rajoitettu, kunhan passinkantajan kasvot olivat erotettavissa kuvasta. Passin käyttövaatimukset ja kiristyvät kuvaehdot herättivät myös närkästystä: vuonna 1919 herätti kohua tapaus, kun Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilsonin ei annettu matkustaa Ranskaan ilman passia.
Turismin ja edelleen passien kysynnän kasvu toi markkinoille passikuva-automaatit 1950-luvulla. Passikuvavaatimuksia on kiristetty jatkuvasti passien käyttöaikana: esimerkiksi vuonna 2004 kiellettiin hymyileminen tai suun auki pitäminen, otsatukat, silmälasit ja vauvoilla tutit. Nykyaikaiset passit luetaan automaattisesti rajavalvonta-automaateilla, joten kuvien on oltava teknisesti mahdollisimman samankaltaisia parhaimman toimivuuden takaamiseksi.
Euroopan unioni

Euroopan unionissa Schengenin sopimukseen kuuluvien maiden rajoilla passia ei tarvita, vaan matkustusasiakirjaksi riittää henkilökortti. Pohjoismaiden välillä ja Schengen-alueen sisällä ei rajoilla enää tehdä rutiininomaisia passitarkastuksia erikoistilanteita lukuun ottamatta. Etenkin huippukokousten edellä rajamuodollisuudet on otettu käyttöön. Euroopan unionin jäsenvaltioiden passeissa henkilötiedot on tallennettu tavallisen tekstin lisäksi myös koneellisesti luettavassa muodossa ICAO-standardin mukaisesti.
Passi Suomessa

Suomessa oli vielä 1800-luvulla käytössä matkapassi ja ulkomaanpassi. Matkapassin antoi kirkkoherra. Se oli virkatodistuksen tapainen asiakirja, joka oikeutti taloon sidotun henkilön siirtymään toiseen taloon tai toiselle paikkakunnalle. Ulkomaanpassi oli viranomaisen antama lupa matkustaa toiseen maahan. Maahan saapumiseen piti erikseen hankkia maahantulolupa eli viisumi.
Passien vertailua

Brittiläinen maahanmuuttoon ja kansalaiskysymyksiin perehtynyt Henley & Partners -yhtiö on vertaillut maailman passeja. Vertailun paras oli Singaporen passi, sillä sen avulla on mahdollista matkustaa 192 maahan. Jaettu toinen sija oli Espanjalla, Italialla ja Saksalla, joiden passeilla pääsee 190 maahan. Suomi nousi vuoden 2023 vertailussa jaetulle kolmannelle sijalle Etelä-Korean, Itävallan, Japaniin, Luxemburgn, Ranskan ja Ruotsin kanssa. Suomen passilla pääsee matkustamaan 189 maahan ilman viisumia. Heikoiten vertailussa sijoittuivat Afganistan (27 maata), Irak (29 maata) ja Syyria (30 maata).
Lapsen kanssa matkustaminen

Alle 18-vuotiaat tarvitsevat oman passin ja kaikkien huoltajien suostumuksen sen saadakseen. Lapsen kanssa matkustava huoltaja tarvitsee lisäksi toisen huoltajan kirjallisen suostumuksen matkaa varten. Mukana on hyvä olla maistraatista englanninkielinen virkatodistus sukulaisuuden vahvistamiseksi. Ilman todisteita lomamatka saattaa päättyä jo toisen valtion rajalle, koska sukulaisuussuhde täytyy olla todistettavissa tiettyihin valtioihin matkustaessa.
Passin puute

Mehran Karimi Nasseria ei päästetty lentokoneeseen, koska häneltä puuttui passi, minkä seurauksena hän joutui asumaan Charles de Gaullen lentoasemalla vuosien ajan.
Passeja myynnissä

Saint Kitts ja Nevis alkoi ensimmäisenä maana myydä passejaan ulkomaalaisille vuonna 1984. Sittemmin monet muut maat ovat toimineet samoin. Itävalta myy passeja harvoin ja kalliilla; Dominican tai St. Kitts & Nevisin passeja myydään halvalla ja kursailematta. Muita passikauppiaita ovat Montenegro, Saint Lucia, Tonga, Pohjois-Makedonia sekä Antigua ja Barbuda.
Euroopassa Malta, Kypros ja Bulgaria pyörittävät passikauppaa.  Vuodesta 2014 vuoteen 2016 mennessä Malta oli myynyt passeja 2 miljardin euron arvosta. Maltan passi maksaa 1,15 miljoonaa euroa kappale. Passikauppa on ollut merkittävä tulonlähde Kyprokselle, joka keräsi vuodesta 2007 vuoteen 2020 mennessä seitsemän miljardin tulot myymällä passeja 2,5 miljoonan euron kappalehintaan, mutta skandaalin jälkeen Kypros ilmoitti luopuvansa käytännöstä. Euroopan komissio on vaatinut passikauppaa lopetettavaksi turvallisuusriskin takia; kaupan vuoksi esimerkiksi Ukrainan sodassa sanktioidut henkilöt ovat saattaneet hankkia itselleen vapaan kulun Euroopassa. Sekä Malta, Kypros että Bulgaria ovat luvanneet lopettaa ohjelmansa.
Muita oleskelulupia myydään Euroopassa edelleen. Irlannissa myytiin vuodesta 2012 alkaen oleskelulupia rikkaille lahjoituksia tai sijoituksia vastaan ja kauppa tuotti Irlannille vuosikymmenessä 1,25 miljardia euroa, mutta ohjelma lopetettiin. Portugalissa myytiin viisumeita puolen miljoonan euron kappalehintaan, ja ohjelma tuotti 10 vuoden aikana 6 miljardia, mutta ohjelma lopetettiin asumisen hintojen noustua ulkomaisten asukkaiden takia. Sen sijaan Kreikan "kultaiset viisumit" nousivat suureen suosioon vuonna 2022. Muualla maailmassa Mauritius myy oleskeluoikeutta ja Seychellit kansalaisuutta, ja Keniassa ja Ugandassa kehitellään vastaavia ohjelmia.
Passivapauksia

| Kansalaiset | Järjestely | Alue | Vuodesta |
| --- | --- | --- | --- |
|   Itävalta   Belgia   Tšekki   Tanska   Viro   Suomi   Ranska   Saksa   Kreikka   Unkari   Islanti   Italia   Latvia   Liechtenstein   Liettua   Luxemburg   Malta   Alankomaat   Monaco   Norja   Puola   Portugali   San Marino   Slovakia   Slovenia   Espanja   Ruotsi   Sveitsi   Vatikaanivaltio | Schengenin sopimus |  | 1995 |
|   Irlanti   Britannia  | Bilateraalinen sopimus Britannian ja  Irlannin tasavallan välillä |  | 1923 |
|   Venäjä   Valko-Venäjä  | Venäjän ja Valko-Venäjän valtioliitto |  | 1996 |
|   Intia      Nepal  | Intian ja Nepalin rauhan ja ystävyyden sopimus |  | 1950 |
|   Intia    Bhutan  | Intian  ja Bhutanin rauhan ja ystävyyden sopimus |  | 1949 |
|   El Salvador   Guatemala   Honduras   Nicaragua  | CA4-sopimus |  | 2006 |
|   Australia    Uusi-Seelanti  | Trans-Tasmanian matkustusjärjestely |  | 1973 |
|   Bolivia   Kolumbia   Ecuador   Peru  | Andien yhteisö |  | 2007 |
|   Antigua ja Barbuda   Barbados   Belize   Dominica   Grenada   Guyana   Jamaika   Saint Kitts ja Nevis   Saint Lucia   Saint Vincent ja Grenadiinit   Suriname   Trinidad ja Tobago  | CARICOM |  | 2009 |
|   Saudi-Arabia   Kuwait   Oman   Yhdistyneet arabiemiraatit   Bahrain  | Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvosto |  | 1981 |
|   Kenia   Tansania   Uganda   Etelä-Sudan   Ruanda   Burundi  | Itä-Afrikan yhteisö |  | 2000 |
|   Argentiina   Brasilia   Paraguay   Uruguay  | Mercosur |  | 1991 |
|   Tanska   Norja   Suomi   Ruotsi  | Pohjoismainen passivapaus |  | 1952 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Passi Wikimedia Commonsissa
Suomen passi
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:  Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:  Code sharing  Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:  Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:  A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:  Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:  Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:  Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:  Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:  Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:  Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:  Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen
American Athletic Conference

| American Athletic Conference |
| --- | --- |

Laji:  22 urheilulajia
Maa(t):  Yhdysvallat
Liitto:  NCAA
Perustettu:  2013
Sarjataso:  Divisioona I
Aiheesta muualla
Sivusto
American Athletic Conference (lyh. The American) on NCAA:n I-divisioonaan kuuluva korkeakoulujen konferenssi. Konferenssiin kuuluu 13 yliopistoa ja 22 eri urheilulajia. Konferenssin päämaja sijaitsee Texasin Irvingissä ja se on perustettu vuonna 2013. Konferenssi on yksi yhdestätoista I-divisioonan ylemmästä Football Bowl Subdivision-konferenssista.
AAC lasketaan myös yhdeksi Group of Five -konferenssiksi.
Yliopistot

| Yliopisto | Kaupunki | Nimi | Perustettu | Liittyi | Tyyppi | Oppilaat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pohjois-Carolinan yliopisto, Charlotte | Charlotte, Pohjois-Carolina | Charlotte 49ers | 1946 | 2023 | Julkinen | 50 830 |
| Floridan Atlantin yliopisto | Boca Raton, Florida | Florida Atlantic Owls (tai FAU Owls) | 1961 | 2023 | Julkinen | 30 171 |
| Itä–Carolinan yliopisto | Greenville, Pohjois-Carolina | East Carolina Pirates | 1907 | 2014 | Julkinen | 28 789 |
| Memphisin yliopisto | Memphis, Tennessee | Memphis Tigers | 1912 | 2013 | Julkinen | 22 203 |
| Pohjois-Texasin yliopisto | Denton, Texas | North Texas Mean Green | 1890 | 2023 | Julkinen | 46 840 |
| Ricen yliopisto | Houston, Texas | Rice Owls | 1912 | 2023 | Yksityinen | 7 124 |
| Etelä–Floridan yliopisto | Tampa, Florida | South Florida Bulls (tai USF Bulls) | 1956 | 2013 | Julkinen | 50 830 |
| Temple University | Philadelphia, Pennsylvania | Temple Owls | 1884 | 2013 | Valtio | 39 088 |
| Tulanen yliopisto | New Orleans, Louisiana | Tulane Green Wave | 1834 | 2014 | Yksityinen | 14 472 |
| Tulsan yliopisto | Tulsa, Oklahoma | Tulsa Golden Hurricane | 1894 | 2014 | Yksityinen | 3 961 |
| Alabaman yliopisto (Birmingham) | Orlando, Alabama | UAB Blazers | 1969 | 2023 | Julkinen | 21 160 |
| Texasin yliopisto, San Antonio | San Antonio, Texas | UTSA Roadrunners | 1969 | 2023 | Julkinen | 34 734 |
| Wichitan osavaltionyliopisto | Wichita, Kansas | Wichita State Shockers | 1895 | 2017 | Julkinen | 15 550 |
Ainoa täysjäsen, joka ei pelaa amerikkalaista jalkapalloa, on Wichita State.
Yhteistyöyliopistoihin kuuluu Floridan kansainvälinen yliopisto (FIU, Florida International Universityn englanninkielisestä nimestä), joka kilpailee miesten jalkapallossa ja naisten uintissa; James Madisonin yliopisto, Old Dominion University ja Vanderbiltin yliopisto, jotka kilpailevat naisten lacrossessa; sekä Yhdysvaltain sotilasakatemia (Army) ja Yhdysvaltain laivastoakatemia (Navy), jotka kilpailevat amerikkalaisessa jalkapallossa.