stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Falcon 1 laukaisu 2
Lento

Falcon 1:n toinen lento laukaistiin viivästysten jälkeen 21. maaliskuuta 2007 kello 1.10 UTC-aikaa Kwajeleinin atollin Omelekilta. Ensimmäinen vaihe toimi lennolla suunnitellusti, mutta sen yläosa törmäsi toisen vaiheen Kestrel-moottoriin vaiheiden irtautumisen yhteydessä. SpaceX:n toimitusjohtaja Elon Musk vahvisti törmäyksen tapahtuneen, mutta totesi, että se ei todennäköisesti ollut lennon osittaisen epäonnistumisen takana. Toisen vaiheen käynnistys ja hyötykuormaa suojanneen nokkakartion irrottaminen sujuivat ongelmitta. Toisen vaiheen lennon loppupuolella raketin kallistuksenohjausjärjestemään tuli tosin vika, mikä vaikutti merkittävästi raketin lentorataan. Lennon lakikorkeus jäikin lopulta vain 300 kilometriin maanpinnasta, ja rakettivaihe putosi todennäköisesti Tyyneenmereen ennen kuin se ehti edes kiertää Maan kertaalleen. Jos lento olisi onnistunut saavuttamaan kiertoradan, raketti olisi saavuttanut 685 kilometrin korkeuden lentonsa lopulla. SpaceX:n toimitusjohtaja Elon Musk esitti ongelmien mahdollisiksi syiksi heliumvuotoa.
SpaceX teki lennon yhteydessä laskeutumiskokeen raketin ensimmäisellä vaiheella. Rakettivaihe oli pehmeää laskeutumista varten varustettu laskuvarjoilla. Vaiheen laskeutumisen jälkeisen löytymisen todennäköisyyttä heikensivät tosin Kwajeleinin laukaisualueen turvallisuusmääräykset, joiden takia talteenottoyrityksessä käytetty alus joutui odottamaan laajan turva-alueen ulkopuolella, suhteellisen kaukana oletetusta laskeutumispaikasta. Alukselta menikin useita tunteja saavuttaa oletettu laskeutumispaikka, ja sinne saavuttuaan mahdollisesti laskeutunutta rakettivaihetta ei onnistuttu enää löytämään. SpaceX ei tosin ollut varma oliko rakettivaiheen laskuvarjo auennut onnistuneesti.
Päre

Kattopäre lähikuvassa.
Kota katettuna päreillä.
Pärepäällystettä Koitelinkoskella.
Kodan kattoa laitetaan kolminkertaiselle päreelle, Multia.
Päre on puun rungosta pituussuuntaan kiskomalla tai höyläämällä valmistettu ohut levymäinen suikale. Päre on ohuempi kuin paanu. Kiskotut ja höylätyt päreet eroavat toisistaan sekä rakenteeltaan että käyttötarkoitukseltaan. Kiskotussa päreessä puun syyt kulkevat ehjinä päreen päästä päähän, mutta höylätyssä päreessä syyt katkeilevat päreen pinnassa. Kiskotuista päreistä punotaan koreja ja niitä on käytetty valaisemiseen. Pärekatossa taas käytetään useimmiten höylättyjä päreitä.
Kiskotut päreet

Kiskotut päreet tehdään männystä. Puu on valittava huolella, sen on oltava suorasyistä, oksatonta ja tiheälustoista. Sopivanpituiseksi katkaistu pärepölkky halotaan ensin kelleksiksi, sitten lohkoiksi. Näistä lohkaistaan vielä sydänosa pois. Pintaosa lohkotaan puukon avulla aina kahteen osaan niin monta kertaa, että lopulta saadaan ohuita päreitä. Halkaistaessa puuta täytyy taivuttaa oikeaan suuntaan, jotta halkeaminen tapahtuisi suoraan.  Koripäreet ovat yleensä 3–4 cm leveitä, 2–3 mm paksuja ja hyvinkin pitkiä ja ne viimeistellään vuolemalla.
Valaisupäreet valmistetaan samalla tavalla kuin koripäreetkin. Jos pärepölkkyjä säilytetään ennen kiskontaa vedessä, niiden pihkaisuus vähenee ja päreet palavat tasaisemmin. Valaisupäreen tyypillinen paloaika on noin 15 minuuttia.
Aiemmin myös pärekattoja tehtiin kiskotuista päreistä, mutta pärehöylien kehittyessä 1860-luvulta lähtien kattoihin ryhdyttiin käyttämään höylättyjä päreitä. Kiskotun päreen etuna höylättyyn päreeseen nähden on se, että vesi valuu paremmin rikkoutumattomia puunsyitä pitkin pois. Ne ovatkin nykyisin käytettyjä höylättyjä kattopäreitä kestävämpiä.
Höylätyt päreet

Höylättyjä kattopäreitä valmistetaan kuusesta, männystä ja haavasta. Kattoon tarvitaan noin 45–50 cm pitkiä, 15 cm leveitä, 3–5 mm paksuja päreitä, jotka tehdään tavallisesti koneellisesti eli höylätään pärehöylällä. Päreillä voidaan päällystää myös seinäpintoja lautavuorauksen sijaan. Päre on perinteinen puusta tehty valmiste, jota on kevyt käsitellä ja helppo huoltaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Päre Wikimedia Commonsissa
Forest (albumi)

| Forest Circle |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : toukokuu 2004
 Julkaistu: marraskuu 2004
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: folk rock, krautrock
 Kesto: 44.59
 Levy-yhtiö: Ektro Records
Circlen muut julkaisut
| Empire 2004 | Forest 2004 | Mountain 2005 |
Forest on vuonna 2004 ilmestynyt Circlen kahdestoista studioalbumi. Se on toteutettu lähes akustisena ja levyn rauhalliset kappaleet poikkeavat olennaisesti yhtyeen aikaisemman tuotannon raskaista sähkökitarariffeistä. Kyseessä on Circlen ensimmäinen englanniksi laulettu albumi, vaikka kappaleiden nimet ovatkin suomenkieliset. Kriitikoilta levy sai keskinkertaiset arvostelut, esimerkiksi amerikkalainen Pitchfork antoi sille arvosanaksi vain 6,4.
Vuonna 2012 Forest ilmestyi Full Contact Recordsin julkaisemana tuplavinyylinä, josta otettiin rajoitettu 500 kappaleen painos.
Kappaleet

Havuportti – 12.40
Luikertelevat lahoavat – 9.11
Ydinaukio – 6.16
Jäljet – 17.52
Muusikot

Mika Rättö – kosketinsoittimet, perkussiot, laulu
Janne Westerlund – laulu, kitara, perkussiot, kosketinsoittimet
Jussi Lehtisalo – kitara, perkussiot, laulu
Tomi Leppänen – rummut, perkussiot
Franck Badiou

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 | 10 m ilmakivääri |  |
Franck Badiou (s. 24. maaliskuuta 1967 Vitry-sur-Seine, Ranska) on ranskalainen entinen ampuja. Hän kilpaili neljissä perättäisissä kesäolympialaisissa vuosina 1988–2000. Badiou sai vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa hopeaa kymmenen metrin ilmakiväärissä.
Aiheesta muualla

Franck Badiou Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
FC Cartagena

Fútbol Club Cartagena on jalkapalloseura Cartagenasta Murcian alueelta Espanjasta. Seura perustettiin vuonna 1995, ja sen edustusjoukkue pelaa Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa. Seuran kotistadion on 15 000 -paikkainen Cartagonova.
Historiaa

Seura perustettiin kaupungin perinteikkäämmän seuran, vuonna 1919 perustetun Cartagena Fútbol Clubin ajauduttua talousvaikeuksiin. Vuosina 1995–2003 se tunnettiin nimellä Cartagonova Fútbol Club.
Seura aloitti pelit kaudella 1995–1996 Murcian aluesarjasta, josta se nousi kaudeksi 1996–1997 Tercera Divisióniin ja kaudeksi 1998–1999 edelleen Segunda División B:hen. Jo ensimmäisellä kaudellaan Segunda B:ssä joukkue ylsi Segunda Divisiónin nousukarsintoihin sijoituttuaan lohkossa toiseksi. Kaudella 2005–2006 joukkue voitti lohkonsa ja pelasi uudelleen nousukarsinnoissa. Toistamiseen joukkue voitti lohkonsa kaudella 2008–2009. Tällöin se voitti uudistetussa nousukarsinnassa toisen lohkovoittajan Alcoyanon ja nousi ensimmäistä kertaa historiassaan Segunda Divisióniin.
Aiheesta muualla

FC Cartagenan sivusto (espanjaksi)
Segunda División 2024–2025
Albacete
Almería
Burgos
Cádiz
Cartagena
Castellón
Córdoba
Deportivo La Coruña
Eibar
Elche
Eldense
Granada
Huesca
Levante
Málaga
Mirandés
Oviedo
Racing Ferrol
Racing Santander
Sporting Gijón
Tenerife
Zaragoza
Flavy Cohaut

Cohaut EM-kisoissa vuonna 2022
Flavy Cohaut (s. 24. huhtikuuta 2001) on ranskalainen kiipeilijä, joka on erikoistunut boulderointiin. Vuonna 2023 Prahan maailmancupin osakilpailussa hän sai ensimmäistä kertaa finaalipaikan ja sijoittui finaalissa kolmanneksi. Hän oli vuonna 2023 maailmanmestaruuskisoissa yhdeksäs. Hän on voittanut nuorten Ranskanmestaruuden neljä kertaa ja yleisen sarjan yhdistetyn kiipeilyn Ranskanmestaruuden kerran.
Cohaut opiskelee fysioterapeutiksi.
Prostataspesifinen antigeeni

| --- | --- |
Prostataspesifinen antigeeni

Tunnisteet
Tietokannat
Entrez: 354
UniProt: P07288
Prostataspesifinen antigeeni eli PSA on enimmäkseen miehen eturauhasesta erittyvä glykoproteiini.
PSA:ta erittyy eturauhassoluista mieshormonien vaikutuksesta. PSA:n tehtävä on toimia siemennesteessä voiteluaineena, jotta siittiöt pääsevät liikkumaan vapaasti. PSA toimii siemennesteessä entsyyminä, joka estää seminaalivesikkeleiden erittämän nesteen spermaa hyydyttävää vaikutusta.  Myös veressä esiintyy normaalisti pieniä määriä PSA:ta. PSA:n määrä alkaa usein kohota miehen sairastuessa eturauhasen syöpään, mutta PSA-pitoisuus voi kohota myös muiden eturauhasen sairauksien takia.
Taustaa

Useat tutkijat ovat löytäneet PSA:n itsenäisesti eri aikoina ja antaneet sille eri nimen, mikä on aiheuttanut myöhemmin kiistoja. Nimi "prostataspesifinen antigeeni" on harhaanjohtava, sillä PSA:n nimeämisen jälkeen on paljastunut, että PSA:ta erittyy muistakin rauhasista kuin eturauhasesta. Myös naiset erittävät PSA:ta, esimerkiksi rintamaitoon.
Rakenne ja tehtävä

PSA on glykoproteiini. Sitä erittyy erityisesti miehillä eturauhasen epiteelikudoksesta mieshormonin vaikutuksesta. PSA:ta erittyy pieniä määriä muissakin kudoksissa. Myös naiset erittävät pieniä määriä PSA:ta: esimerkiksi rintamaidosta voi löytyä pieniä viitteitä PSA:sta.
PSA:n biologinen tehtävä on toimia siemennesteessä entsyyminä, joka estää seminaalivesikkeleiden erittämän nesteen spermaa hyydyttävää vaikutusta. PSA:n vaikutuksesta siittiöt pääsevät uimaan siemennesteessä vapaasti. PSA-entsyymin vaikutuksen voimakkuus on riippuvainen sinkki-ionien määrästä. Myös verenkertoon erittyy normaalisti pieniä määriä PSA:ta. Eturauhasen sairauksien myötä PSA:ta alkaa usein erittyä vereen normaalia enemmän.
PSA:n käyttö

Laboratoriotutkimuksena tehtävän kokonais-PSA:n määrityksen tärkein käyttöalue on eturauhasen syövän diagnostiikka. PSA:n määritystä voidaan käyttää taudin seulontaan, taudin levinneisyyden arviointiin ja hoidon seurantaan. Kokonais-PSA (S-PSA) määritetään veren seerumista.
PSA:n käyttö > Viitearvot

PSA:n normaalit viitearvot ovat suuntaa antavia, ja ne vaihtelevat lähteen mukaan. (Ks. )
| Ikäluokat | Alle 50 v | 50-60 v | 60-70 v | Yli 70 v | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| S-PSA:n viitearvot | < 2 µg/l | < 3 µg/l | < 4 µg/l | < 6 µg/l |  |
| S-PSA:n viitearvot | < 2,5 µg/l | < 3,5 µg/l | < 4,5 µg/l | < 6,5 µg/l |  |
Kokonais-PSA:n heikohkoa tarkkuutta eturauhasen syövän todentamiseksi on yritetty parantaa muodostamalla matemaattinen arvo, jossa lasketaan ns. veressä vapaana olevan PSA:n ja kokonais-PSA:n suhde. Sekään ei pysty varmuudella erottelemaan syöpää ja hyvänlaatuista liikakasvua toisistaan mutta antaa paremman osuvuuden kuin pelkkä S-PSA. Syövän todennäköisyys on kasvanut, jos hieman koholla olevan PSA:n suhdeluku on alle 0,1. Diagnoosi on todennäköisemmin hyvänlaatuinen liikakasvu, jos hivenen koholla olevan PSA:n suhdeluku on yli 0,25
Aiheesta muualla

Open Astex Viewer: PSA, PSA:n kolmiulotteinen rakenne. Katsominen vaati Java-ohjelman. (englanniksi)
PSA:n erittyminen verenkiertoon,  YouTube video.
Hevosen siemennesteestä eristetyn PSA:n rakennepiirros.
Franciszek Lilius

Franciscus (Franciszek) Lilius (n. 1600 – 1657) oli puolalainen säveltäjä, jonka huomattava vaikutus näkyi 1600-luvun Varsovan kulttuurielämässä. Hän oli alkujaan italialaisesta Giglin suvusta.
Tunnettuja teoksia

Missa Brevissima
Missa tempore Paschali
Surrexit Christus Hodie, a motet
Port Moresby

| Port Moresby Pot Mosbi |
| --- | --- |
 Hanuabadan esikaupunki; taustalla kaupungin liikekeskustaa.
 lippu
 Port Moresby
 Koordinaatit: 9°30′49.1″S, 147°13′7.7″E 
Valtio:  Papua-Uusi-Guinea
Maakunta:  Pääkaupunkialue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  240 km²
Väkiluku (2011):  364 125
 – Väestötiheys:  731 as./km²
 
 www.ncdc.gov.pg 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Port Moresby [po:t mo:zbi] (tok-pisin: Pot Mosbi) on Papua-Uuden-Guinean pääkaupunki, joka sijaitsee Uuden-Guinean saaren kaakkoisosassa Papuanlahden rannikolla. Se on maan suurin kaupunki, ja asukkaita siellä on vajaat 365 000 (2011). Se on myös Melanesian suurin pääkaupunki. Kaupunki lähiympäristöineen muodostaa pääkaupunkialueen (National Capital District), joka on yksi maan 20 hallintoalueesta ja jossa on 254 158 asukasta (2000).
Historia

Hyvän luonnonsataman, josta kaupunki myöhemmin kehittyi, havaitsi ensimmäisenä eurooppalaisena vuonna 1873 kapteeni John Moresby, joka nimesi paikan isänsä amiraali Sir Fairfax Moresbyn mukaan. Nimen Port Moresby se sai brittivallan aikana 1883–1884. Kaupunki sähköistettiin vuonna 1925, ja juokseva vesi saatiin vuonna 1941.
Kaupunki kasvoi hitaasti aina toiseen maailmansotaan asti, jolloin kaupunki evakuoitiin ja se alkoi toimia liittoutuneiden tärkeänä tukikohtana. Sodan jälkeen pahasti rappeutunut kaupunki jouduttiin rakentamaan uudelleen. Liikekeskustasta on kehittynyt hyvin nykyaikainen, mutta kaupungin laitamilla on maaltamuuton seurauksena syntyneitä slummiutuneita hökkelikyliä.
Talous ja elinkeinoelämä

Kaupungissa on vuonna 1966 perustettu yliopisto, tärkeä satama ja Jacksonsin kansainvälinen lentoasema, joka on maan vilkkain. Teollisuudenaloista merkittävimmät ovat elintarvikkeiden, koneiden ja rakennusaineiden valmistus. Kaupungin tärkeimmät vientituotteet ovat kumi, kulta ja kopra.[lähde? ]
Rikokset ja sosiaaliset ongelmat

Port Moresbyä vaivaa paha työttömyys (noin 60–90 %). Aseistautuneet katujengit ovat toinen vakava ongelma. Kaupungin huimien raiskaus-, ryöstö- ja henkirikostilastojen vuoksi se valittiin vuonna 2004 maailman huonoimmaksi pääkaupungiksi elää. Kaupungissa tapahtuu kolme kertaa enemmän murhia kuin Moskovassa ja 23 kertaa enemmän kuin Lontoossa. Kaupungissa liikkumista auringonlaskun jälkeen tuleekin välttää ja matkailijoita suositellaan välttämään useimpia kaupungin alueita myös päiväsaikaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Port Moresby Wikimedia Commonsissa
Flavonolit

Flavonolirungon molekyylirakenne (3-hydroksi-2-fenyylikromoni)
Flavonolit ovat luokka flavonoideja, joissa on runkona 3-hydroksiflavoni (3-hydroksi-2-fenyylikromen-4-oni (IUPAC)). Flavonolien monimuotoisuus syntyy fenolien erilaisten -OH ryhmien sijainnista, sekä niiden erilaisista mahdollisista yhdistelmistä.
Hyviä flavonolilähteitä ruokavaliossa ovat sipuli, lehtikaali, parsakaali, salaatti, tomaatti, omena, viinirypäle, marjat, tee, punaviini. Pääsääntönä on, että mitä vihreämpi lehti, sitä enemmän se sisältää flavonoleja
Flavonoleihin kuuluu esimerkiksi:
Fisetiini (3,3',4',7-tetrahydroksi-2-fenyylikromen-4-oni), C15H10O6, CAS-numero 528-48-3
Isorhamnetiini C16H12O7, CAS-numero 480-19-3
Kamferoli (3,4',5,7-tetrahydroksi-2-fenyylikromen-4-oni), C15H10O6, CAS-numero 520-18-3
Kversetiini     (3,3',4',5,7-pentahydroksi-2-fenyylikromen-4-oni), C15H10O7, CAS-numero 117-39-5
Myrisetiini  (3,3',4',5',5,7-heksahydroksi-2-fenyylikromen-4-oni), C15H10O8, CAS-numero 529-44-2
Fabian Wrede -luokan koululaiva

| Fabian Wrede |
| --- | --- |
 Fabian Wrede -luokka Suomenlinnassa

Tekniset tiedot
Uppouma:  65 t
Pituus:  19,6 m
Leveys:  5,8 m
Syväys:  1,9 m
Koneteho:  500 kW
Nopeus:  10 solmua
Miehistöä:  10 + 2
Fabian Wrede -luokka käsittää kolme Suomen merivoimien käytössä olevaa koululaivaa. Alukset ovat Merisotakoulun käytössä merenkulun perustaitojen opetukseen erityisesti saaristo- ja rannikkovesillä. Luokan alukset Fabian Wrede, Wilhelm Carpelan ja Axel von Fersen ovat valmistuneet 2006–2008 Uudenkaupungin Työveneen telakalla, ja ne korvasivat vanhat Heikki-luokan koululaivat.
Rakenne

Fabian Wrede -luokan alukset ovat teräsrunkoisia kansirakenteiden ollessa alumiinia. Aluksissa on yksi 500 kW CAT C 18 -moottori, yksi potkuri sekä keulapotkuri. Apukoneena on 38 kVA:n dieselaggregaatti. Miehistönä voi olla kahdeksan varusmiestä sekä 2+2 kouluttajaa ja miehistönjäsentä. Erityisesti koululaivoiksi suunniteltuina alusten komentosillan varustelu on tehty suurempien sota-alusten mukaisesti, konehuone on tarpeeksi tilava oppilaille ja ruokailutila voidaan muuttaa opetushuoneeksi.
Alukset

Fabian Wrede -luokan alukset on nimetty vanhojen Von Fersen -luokan yhteysalusten mukaan Ruotsin vallan ajan suomalaisaatelisten nimillä. Fabian Wrede, kylkinumeroltaan 690, on nimetty Fabian Casimir Wreden mukaan ja luovutettiin merivoimille 15.8.2006. Wilhelm Carpelan (691), Wilhelm Carpelanin kaima luovutettiin 14.6.2007. Viimeisimpänä Axel von Fersen vanhemman mukaan nimetty Axel von Fersen (692) luovutettiin 30.6.2008.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fort Katarina

Ylälinnoitusta entisöintityön aikana alalinnoituksen vallilta nähtynä. Muurissa on ollut alun perin tiilinen ylärakenne.
Fort Katarina on Ruotsinsalmen merilinnoituksen päälinnoitus Kotkassa. Se sijaitsee Kotkansaaren eteläosassa Katariinanniemellä. Linnoitusalue on nykyisin osa Katariinan meripuistoa.
Historia

Fort Katarinan rakentaminen alkoi vuonna 1791. Sen tehtävänä oli hallita Ruotsinsalmen laivaväylää yhdessä Varissaaressa sijaitsevan Fort Elisabetin ja Kukourissa sijaitsevan Fort Slavan kanssa. Linnoitus menetti sotilaallisen merkityksensä Suomen sodan jälkeen ja englantilais-ranskalainen laivasto pommitti linnoitusta Krimin sodan aikana vuonna 1855. Kotkan kaupungin perustamisen aikaan vuonna 1879 linnoitus on ollut suurelta osin jo raunioina.
Fort Katarinaa on entisöity Katariinanniemellä olleen öljysataman purkamisen jälkeen vuodesta 2006 lähtien. Entisöinnillä on pyritty parantamaan linnoituksen hahmottumista maastossa ja liittämään se paremmin puistoalueisiin. Entisöinnissä on myös vaalittu linnoitusalueen kasvillisuutta.
Rakenne

Fort Katarinan linnoitus on maaston korkeuseroista johtuen rakennettu kaksiosaiseksi. Ylälinnoitus on niemen korkeimmalla kohdalla ja alalinnoitus alempana rinteessä. Molemmat linnoitukset ovat muodoltaan epäsäännöllisiä ja sovitettu maaston muotoihin. Yhteensä linnoitukset ovat noin 140 × 220 metrin laajuisella alueella. Linnoituksissa oli graniitista ja maasta koostuva pohjarakenne, jonka päällä oli tiilestä rakennettu maatäytteinen ylärakenne, jonka takana olivat tykkiasemat. Tiiliset ylärakenteet ovat kadonneet kokonaan.
Näkymä ylälinnoituksesta kohti alalinnoitusta.
Pyylampi (Mäntyharju)

| Pyylampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°34′03″N, 26°46′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Tervajärveen 
Järvinumero:  14.918.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,3 m  
Pituus:  710 m  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  1,994 km  
Pinta-ala:  12,211 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPyylampi 
Pyylampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Nironkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 710 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Tervajärven valuma-alueeseen (14.918) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.
Falcon 4.0

| Falcon 4> 0 |
| --- | --- |
Kehittäjä:  MicroProse
Julkaisija:  Hasbro Interactive
Jakelija:  Steam ja Humble Store
Pelisarja:  Falcon
Julkaistu:  MacintoshNA kesäkuu 1999 WindowsEU joulukuu 1998
Lajityyppi:  taistelulentosimulaattori (en)
Pelimuoto:  moninpeli ja yksinpeli
Alusta:  Microsoft Windows ja Mac OS
Jakelumuoto:  CD-ROM ja digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Falcon 4.0 on MicroProsen kehittämä ja Hasbro Interactiven julkaisema lentosimulaattori, joka on julkaistu vuonna 1998 Macintoshille ja Windowsille. Pelin lähdekoodit vuotivat verkkoon vuonna 2000, jonka jälkeen harrastajat ovat ylläpitäneet ja tehneet vaihtoehtoisia versioita simulaatiosta.
Pelistä on julkaistu päivitetty versio Falcon 4.0: Allied Force vuonna 2005.
Vastaanotto

GameSpot antoi pelille arvosanaksi 7.9/10 arvostelussaan.
IGN antoi pelille arvosanaksi 8.4/10 arvostelussaan.
Rock, Paper, Shotgun -sivuston 25:n parhaan simulaatiopelin listalla Falcon 4.0 oli sijalla numero 2 kesäkuussa 2018.
Aiheesta muualla

Falcon 4.0 MobyGamesissa (englanniksi)
Fonin kieli

| Fon |
| --- | --- |
 Fonin kielen puhuma-alue violetilla
Oma nimi:  fɔngbè
Muu nimi:  dahomeen, djedji, fo, fogbe, fongbe ja fonnu
Tiedot
Alue:   Benin  Nigeria
Virallinen kieli:   Benin (kansalliskieli)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  kwa-kielet
ISO 639-3:  fon
 Ohje 
Fonin eli fongin kieli (omakielinen nimi: fɔngbè) on nigeriläis-kongolaiseen kieliryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan pääasiassa Beninissä. Sitä kutsutaan myös nimillä dahomeen, djedji, fo, fogbe, fongbe ja fonnu.
Fonilla on kansalliskielen asema Beninissä yhdessä yomin ja yoruban kanssa. Maan virallinen kieli on kuitenkin ranska.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan foniksi vuonna 2011.
Basilio Segurola tutki kieltä 1950-luvulla ja hänen kirjoittamansa Fon-Ranska sanakirja julkaistiin vuonna 1963 ja huomattavasti uusittuna painoksena yhdessä Isä Jean Rassinouxin kanssa vuonna 2000. Kielitieteilijät alkoivat tutkia fonia osana gbe-kieliryhmää 1900-luvun lopulla.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Labiaali | Alveolaari | Palataali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Nasaali | m | n | ɲ |  |
| Klusiili | Norm. | p | b | t | d | k | g |  |
| Klusiili | Impl. |  | ɖ |  |  |
| Affrikaatta | Affrikaatta |  | tʃ | dʒ |  | kp | gb |
| Frikatiivi | Frikatiivi | f | v | s | z |  | x |
| Lateraali | Lateraali |  | l |  |  |
| Puolivokaali | Puolivokaali |  | j |  | w |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Puoliavoin | ɛ |  | ɔ |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Kielinäyte

»Acɛ, susu kpo sisi ɖokpo ɔ kpo wɛ gbɛtɔ bi ɖo ɖò gbɛwiwa tɔn hwenu; ye ɖo linkpɔn bɔ ayi yetɔn mɛ kpe lo bɔ ye ɖo na do alɔ yeɖee ɖi nɔvinɔvi ɖɔhun.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Foresight (1650)

| Foresight |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Depford
Laskettu vesille:  1650
Poistui palveluskäytöstä:  tuhoutunut 4. heinäkuuta 1698
Tekniset tiedot
Uppouma:  522 t
Pituus:  31,1 m (kölinpituus)
Leveys:  9,5 m
Syväys:  3,9 m
Aseistus
Aseistus:  40 tykkiä
Foresight oli Englannin kuninkaallisen laivaston 40-tykkinen neljännen luokan alus.
Taustaa

Valtioneuvosto esitti 16. marraskuuta 1649 kuuden Elizabethin ja Phoenixin kaltaisen fregatin tilaamista. Amiraalineuvosto vahvisti 4. tammikuuta 1650 kuuden fregatin tilauksen, joista kunkin kustannukset olivat noin 6 puntaa 10 shillinkiä tonnilta. Kaikki alukset nimettiin 16. elokuuta 1650 ja laskettiin vesille ennen vuoden loppua. Kaikkien aseistuksena piti olla 34 tykkiä ja vahvuutena 150 miestä, mikä nostettiin 180 mieheen ja 40-44 tykkiin vuoden 1653 loppuun mennessä ja laskettiin 40 tykkiin ja 140 mieheen vuonna 1660.
Valmistus

Alus tilattiin 24. joulukuuta 1649 Deptfordin telakalta. Se laskettiin vesille 1650. Valmistuskustannukset olivat 3 393 puntaa eli arvion mukainen, mikäli aluksen uppouma oli 522 tonnia.