stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kapverdenkerttunen

| Kapverdenkerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttuset Acrocephalidae
Suku::  Ruokokerttuset Acrocephalus
Laji::  brevipennis
Kaksiosainen nimi
 Acrocephalus brevipennis  (Keulemans, 1866) 
Katso myös
   Kapverdenkerttunen Wikispeciesissä   Kapverdenkerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kapverdenkerttunen (Acrocephalus brevipennis) on kerttusten heimoon kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 13,5 cm, siipien kärkiväli 17–19 cm ja paino noin 15–17 g. Se on keskikokoinen, yläpuolelta harmaanruskea ja alapuolelta harmahtavanvalkoinen, ilman erityisiä tuntomerkkejä. Se muistuttaa suuresti rytikerttusta mutta on hiukan suurempi ja käyttäytyy ennemminkin kuin kultarinnat (Hippolais). Sukupuolet ovat samanvärisiä. Kutsuääni on rastaskerttusmainen.
Esiintyminen

Kapverdenkerttunen on Kap Verden kotoperäinen laji. Sitä esiintyy kolmella Kap Verden saarista, Santiagolla, Fogolla ja hyvin harvinaisena São Nicolaulla, jossa se 100 vuotta sitten eli yleisenä. Se pesi aikaisemmin myös Braballa. Lajin luokiteltiin 2017 vaarantuneeksi, kun sitä aiemmin pidettiin erittäin uhanalaisena. Luokitusta vaihdettiin, kun 2010-luvulla tehdyissä tutkimuksissa havaittiin, että vuonna 2004 löydetty Fogon kanta onkin oletettua vahvempi saaren pohjoisosissa.
Elinympäristö

Lajin alkuperäistä elinympäristöä ovat olleet jättiruokojen (Arundo donax) muodostamat kasvustot, jotka ovat nykyisin lähes kadonneet. Laji on sopeutunut maanviljelyyn ja elää sokeriruoko-, banaani-, appelsiini-, kahvi- ja maniokkikasvustoissa laaksoissa ja jopa kilometrin korkeuteen vuoristossa.
Lisääntyminen

Pesä sijaitsee kasvillisuudessa 0,6–5 m maanpinnasta. Se on syvä kuppimainen rakennelma, joka on rakennettu ruohoista. Naaras munii 2–3 munaa (vain 2 pesää tutkittu). Usein 2 pesuetta kesän aikana.
Ravinto

Kapverdenkerttunen etsii hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia enimmäkseen puiden latvustoista mutta myös läheltä maata. Syö myös viikunoita.
Muni : Acrocephalus brevipennis
Sasky Ylä-Satakunnan musiikkiopisto

Saskyn Ylä-​Satakunnan musiikkiopistossa järjestetään musiikin perusopintojen ja musiikin syventävien opintojen opetusta Ikaalisissa, Kihniössä ja Parkanossa. Opisto on tarkoitettu pääsääntöisesti kouluikäisille nuorille. Opistossa on myös musiikkileikkikoulu pääsääntöisesti alle kouluikäisille lapsille.
Opistossa on myös yleinen osasto, jossa annetaan opetusta 18 vuotta täyttäneille, sekä sellaisille henkilöille, jotka eivät jostain syystä voi opiskella opetussuunnitelman mukaisesti.
Sasky Ylä-Satakunnan musiikkiopiston perustasolla opitaan oman instrumentin perustaidot. Musiikkiopistotasolla kehitetään edelleen musiikin perustasolla hankittuja taitoja.
Musiikin opiskelu edellyttää opiskelijalta sitoutumista ja musiikillista innostusta. Musiikkiopiston oppilaat valitaan pääsykokeilla, joissa testataan niin musikaalisuutta kuin motorisia taitoja.
Opisto on osa SASKY koulutuskuntayhtymää.
Soittimet

Ylä-Satakunnan musiikkiopistossa annetaan opetusta seuraavissa soittimissa:
Jousisoittimet (viulu, alttoviulu, sello, kontrabasso)
Puupuhaltimet (poikkihuilu, klarinetti, saksofoni)
Vaskipuhaltimia (mm. trumpetti, käyrätorvi, pasuuna)
Piano
Harmonikka
Lyömäsoittimet
Kitara (akustinen kitara, sähkökitara, sähköbasso)
Lisäksi opistolla voi opiskella yksinlaulua (klassinen ja pop)
Aiheesta muualla

Sasky Ylä-Satakunnan musiikkiopisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Schwein

Schwein (saksaa, suom. sika) on musiikkiyhtye, johon kuuluu yhtyeiden KMFDM, PIG, ja Buck-Tick jäseniä.[lähde? ] Jäsenet Raymond Watts ja Imai Hisashi, molemmat työskennelleet yhdessä Schaft-nimisessä yhtyeessä, työskentelivät Schweinissä yhdessä Atsushi Sakurain (Buck Tick) ja Sascha Konietzkon (KMFDM) kanssa.
Vuonna 2001 Schwein julkaisi albumin Schweinstein, jota seurasi uudelleen miksattu ep nimeltä Son of Schweinstein. Schwein esiintyi Japanissa kesällä 2001. Sascha Konietzko ei kuitenkaan ottanut osaa kiertueelle.
Diskografia

Schweinstein, 2001
Son of Schweinstein, 2001, ep
Schwedt

| Schwedt/Oder |
| --- | --- |
 vaakuna
 Schwedt/Oder
 Koordinaatit: 53°3′N, 14°16′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Brandenburg
Piirikunta:  Uckermark
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  252,19 km²
Väkiluku:  30 189
 – Väestötiheys:  120 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Schwedt, virallisesti Schwedt/Oder on kaupunki Uckermarkin piirikunnassa Brandenburgin koillisosassa. Se sijaitsee Oderin varrella, joka muodostaa rajan Puolan kanssa. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2020 lopussa 30 189 asukasta.
Aiheesta muualla

Kaupungin viralliset sivut
Saint-Denis

| Saint-Denis |
| --- | --- |
 Saint-Denis’n basilika
 vaakuna
 Saint Denisin sijainti Pariisin lähistöllä
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Île-de-France
Departementti:  Seine-Saint-Denis
Arrondissementti:  Saint-Denis
Kantoni:  3 kantonia
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Didier Paillard
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,36 km²
Väkiluku (2006):  97 875
 – Väestötiheys:  7 919 as./km²
 
 www.ville-saint-denis.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Denis [sɛ̃ dəni] on Pariisin esikaupunki kaupungin pohjoispuolella. Se sijaitsee Seine-Saint-Denis’n departementissa noin 9,4 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Saint-Denis’n asukasluku oli 97 875 vuonna 2006.
Suuri osa kaupungin asukkaista on muslimisiirtolaisia Pohjois-Afrikasta. Vuonna 1999 asukkaista 23 % oli syntynyt EU:n ulkopuolella, eikä heillä ollut Ranskan kansalaisuutta. Saint-Denis on kuuluisa basilikastaan, johon on haudattu lähes kaikki Ranskan kuninkaat. Basilika ja koko kaupunki ovat saaneet nimensä Pariisin suojeluspyhimyksen, Pyhän Dionysiuksen mukaan (ransk. Saint Denis).
Saint Denis’ssä sijaitsee myös Ranskan kansallinen stadion Stade de France, joka rakennettiin vuoden 1998 jalkapallon MM-kisoja varten. Stadionilla pidettiin myös vuoden 2003 yleisurheilun MM-kilpailut.
Saint-Denis’ssä on neljä rautatieasemaa, kaksi metrolinjaa ja kaksi RER-linjaa, jolla pääsee junalla Gare du Nordille.
Aamulla 18. marraskuuta 2015 Saint-Denisissä tapahtui ampumavälikohtaus, joka liittyi Pariisin terrori-iskuihin marraskuussa 2015.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Denis Wikimedia Commonsissa
Pariisin esikaupunkialueen kunnat
| Väkiluku | Kunnat |
| --- | --- |
yli 2 000 000: Pariisi
yli 75 000: Argenteuil · Asnières-sur-Seine · Aulnay-sous-Bois · Boulogne-Billancourt · Champigny-sur-Marne · Colombes · Créteil · Montreuil · Nanterre · Rueil-Malmaison · Saint-Denis · Saint-Maur-des-Fossés · Versailles · Vitry-sur-Seine
yli 50 000: Antony · Aubervilliers · Le Blanc-Mesnil · Bondy · Cergy ·  Clichy · Courbevoie · Drancy · Évry · Fontenay-sous-Bois · Issy-les-Moulineaux ·  Ivry-sur-Seine · Levallois-Perret ·  Maisons-Alfort · Neuilly-sur-Seine ·  Noisy-le-Grand ·  Pantin · Sarcelles · Sartrouville
yli 25 000: Alfortville · Athis-Mons · Bagneux · Bagnolet · Bezons · Bobigny · Champs-sur-Marne · Charenton-le-Pont · Châtenay-Malabry · Châtillon · Chatou · Chelles · Le Chesnay · Choisy-le-Roi · Clamart · Clichy-sous-Bois · Conflans-Sainte-Honorine · Corbeil-Essonnes · La Courneuve · Draveil · Élancourt · Épinay-sur-Seine · Ermont · Franconville · Fresnes · Gagny · Garges-lès-Gonesse · Gennevilliers · Goussainville · Guyancourt · L'Haÿ-les-Roses · Houilles · Livry-Gargan · Malakoff · Mantes-la-Jolie · Massy · Meaux · Melun · Meudon · Montigny-le-Bretonneux · Montrouge · Les Mureaux · Neuilly-sur-Marne · Nogent-sur-Marne · Noisy-le-Sec · Palaiseau · Le Perreux-sur-Marne · Pierrefitte-sur-Seine · Plaisir · Poissy · Pontault-Combault · Pontoise · Puteaux · Rosny-sous-Bois · Saint-Cloud · Saint-Germain-en-Laye · Saint-Ouen · Sainte-Geneviève-des-Bois · Sannois · Savigny-sur-Orge · Savigny-le-Temple · Sevran · Stains · Suresnes · Taverny · Thiais · Trappes · Tremblay-en-France · Les Ulis · Vanves · Vigneux-sur-Seine · Villejuif · Villemomble · Villeneuve-Saint-Georges · Villepinte · Villiers-le-Bel · Villiers-sur-Marne · Vincennes · Viry-Châtillon · Yerres
alle 25 000: 1 470 muuta kuntaa, joista merkittävimmät Auvers-sur-Oise · Bougival · Le Bourget · Chantilly · Chessy · Crépy-en-Valois · Écouen · Enghien-les-Bains · Étampes · Fontainebleau · Gisors · Maintenon · Maisons-Laffitte · Marly-le-Roi · Montfermeil · Montmorency · Orly · Orsay · Le Raincy · Rambouillet · Roissy-en-France · Rungis · Saclay · Saint-Cyr-l'École · Sceaux · Sèvres · Le Vésinet
Seututie 419

Seututie 419 on Mäntyharjun kunnan alueella kulkeva seututie, joka johtaa Vihantasalmelta Paasolanmäelle. Tie muodostaa ensisijaisen yhteyden Mäntyharjulta Lahden ja sitä kautta Helsingin suuntaan.
Vihantasalmentie-niminen tie alkaa Vihantasalmelta valtatieltä 5 ja päättyy seututielle 368 Mäntyharju kuntakeskuksen eteläpuolella. Tien leveys on kahdeksan metriä ja nopeusrajoitus pääosin sata kilometriä tunnissa, talvinopeusrajoitus on 80 km/h; Vihantasalmen ja Pyhäkosken välisellä osuudella on pysyvä rajoitus 80 kilometriä tunnissa. Kestopäällystetyn tien geometria on hyvin suoraviivainen. Tielle on rakennettu kaksi vesistösiltaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 419 Wikimedia Commonsissa
Liittymät Vihantasalmelta Mäntyharjulle
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 :   Vihantasalmentie (1+1)
|  |  |  | Vihantasalmen eritasoliittymä |    Viitostie   Viitostie Pyhäniementie | Lahti, Heinola;   alkaa Mikkeli Pyhäniemi |
|  |  |   |  | Pyhäkosken kanava |  |
|  |  |   |  | Pyhäkoski |  |
|  |   |   | Vehmaanmäki | Miekankoskentie | Miekankoski, Karankamäki, Koirakivi |
|  |   |   | Paasolanmäki |   Virransalmentie   Mäntyharjuntie | Valkeala, Jaala, Voikoski;   päättyy Mäntyharju |
Salmilampi (Mäntyharju, Kinni, itäinen)

| Salmilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°17′24″N, 27°00′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Mustalampeen 
Järvinumero:  14.978.1.033
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,7 m  
Pituus:  790 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  1,988 km  
Pinta-ala:  5,579 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSalmilampi 
Salmilampi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Kinnin lähellä sijaitseva lampi. Sen länsipuolella sijaitsee toinen Salmilampi.
Maantietoa

Lampi on 790 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,7 metriä mpy.
Sampzon

Sampzonin kylää
Sampzon on kunta Ardèchen departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 183 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Sampzonin pinta-ala on kahdeksan neliökilometriä.
Schwimmer

Schwimmer on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Benji Schwimmer (s. 1984), yhdysvaltalainen tanssija, koreografi ja näyttelijä
David Schwimmer (s. 1966), yhdysvaltalainen näyttelijä
Rosika Schwimmer (1877–1948), unkarilaissyntyinen feministi ja pasifisti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Schwimmer”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Samsat (Turkki)

| Samsat |
| --- | --- |
 Samsat
 Koordinaatit: 37°34′46.4″N, 38°28′52.7″E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Adıyamanin maakunta
Väkiluku (2019):  4 272
 
 www.samsat.gov.tr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Samsat on pieni kaupunki ja piirikunta Adıyamanin maakunnassa, Turkissa. Vuonna 2019 Samsatin väkiluku oli 4 272.
Samsat on mainittu latinankielisessä kirjoituksessa nimellä Samosate vuonna 1409.
Simione Tamanisau

Simione Tamanisau (s. 5. kesäkuuta 1982 Tailevu) on fidžiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hänen pitkäaikaisimpana seuranaan on ollut Rewa FC, ja hän on pelannut myös kansainvälisesti Fidžin jalkapallomaajoukkueessa vuodesta 2003. Tamanisau on siviiliammatiltaan poliisi. Hänen pituutensa on 187 senttimetriä.
Schwindt

Schwindt, Schvindt on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:
Anton Schwindt (1849–?), Venäjän armeijan kenraalimajuri
Bertel Schwindt (1907–1982), juristi, korkeimman oikeuden oikeusneuvos, Ludwig A. Schwindtin poika
Christian (Chrisse) Schwindt (1940–1992), muusikko
Cole Schwindt (s. 2001), kanadalainen jääkiekkoilija
Fredrik Maximilian Schwindt (1861–1936), kieltenopettaja ja venäjän kielen oppi- ja sanakirjojen tekijä
Ludwig A. Schwindt (1872–1936), eversti ja yritysjohtaja, Fredrik Maximilian Schwindtin veli
Theodor Schwindt (1851–1917), kansatieteilijä ja arkeologi
Viktor Henrik Schvindt (1866–1928), kenraalimajuri ja ministeri
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Similä

Similä on suomalainen sukunimi:
Aapo Similä (1891–1972), laulaja, säveltäjä, kirjailija
Anja Similä (o.s. Suonio; 1898–1938), näyttelijä
Artturi Similä (1911–1980), säätieteilijä
Eveliina Similä (s. 1978), jääkiekkoilija.
Johan Similä (1906–2002), Mannerheim-ristin ritari
Markus Similä (1937–2018), toimittaja ja kirjailija
Martti Similä (1898–1958), muun muassa pianisti, kapellimestari ja säveltäjä
Petteri Similä (s. 1990), jääkiekkomaalivahti
Selina Similä (s. 2005), pesäpalloilija
Seppo Similä (s. 1938), taidemaalari
Tero Similä (s. 1980), hiihtäjä
Yrjö Similä (1884–1961), raatimies ja yritysjohtaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Simmel

Simmel on muun muassa seuraaavien henkilöiden sukunimi:
Georg Simmel (1858–1918), saksalainen sosiologi ja filosofi.
Gertrud Simmel (o.s. Kinel, salanimi: Marie Luise Enckendorff, 1864–1938), saksalainen filosofi
Johannes Mario Simmel (1924–2009), itävaltalainen kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Serrapeptaasi

Malli serrapeptaasin rakenteesta sitoutuneena sinkki- ja kalsiumioneihin
Serrapeptaasi on serratiabakteerin tuottama entsyymi.
Serrapeptaasin pitäisi vähentää tulehdusreaktioita, mahdollisesti kipua ja parantaa verenkiertoa. Tieteellistä näyttöä serrapeptaasin vaikutuksista on kuitenkin hyvin niukasti.
Serranía Celtibérica

Serranía Celtibérica merkittynä kartalle Espanjan maakunnista.
Serranía Celtibérica eli Etelän Lappi (esp. Laponia del Sur) on harvaan asuttu maantieteellinen alue Espanjan sisämaassa.
Serranía Celtibérica on sisämaalue vailla pääsyä merelle. Iberianvuoret halkovat aluetta. Serranía Celtibérican pinta-ala on ​​65 489 km² ja se käsittää 1 311 kuntaa. Alue ulottuu Burgosin, Castellónin, Cuencan, Guadalajaran, La Riojan, Segovian, Sorian, Teruelin, Valencian ja Zaragozan maakuntien alueille.
Serranía Celtibérican väkiluku on 460 613. Se on harvaan asuttu alue, jossa on vain neljä yli 20 000 asukkaan kaupunkia: Cuenca, Soria, Teruel ja Calatayud. Vuonna 2019 Serranía Celtibérican väestötiheys oli 6,99 asukasta neliökilometriä kohden. Harvan asutuksensa vuoksi aluetta kutsutaan Etelän Lapiksi, ja jos nykyinen kehitys jatkuu, alueen väestötiheys alittaa Lapin väestötiheyden. Alueen väestö on ikääntynyttä: 40 prosentissa alueen kunnista keski-ikä on yli 50 vuotta. Väestötiheydessään alue vertautuu eurooppalaisittain vain Lappiin ja Skotlannin ylämaahan, mutta toisin kuin niillä, Serranía Celtibéricalla ei ole omaa hallintoaluettaan.
Sergei Voronin

Sergei Aleksejevitš Voronin (ven. Серге́й Алексе́евич Воро́нин, 13. heinäkuuta 1913 Ljubim – 20. lokakuuta 2002 Pietari) oli venäläinen neuvostokirjailija.
Sergei Voronin syntyi virkailijaperheeseen. Hän kävi tehdaskoulun ja työskenteli rautatietyömailla eri puolilla Neuvostoliittoa. Voronin julkaisi ensimmäisen kertomuksensa vuonna 1944 ja liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen vuonna 1947. Hän työskenteli kirjallisuuslehti Nevan päätoimittajana vuosina 1957–1964 ja kuului Venäjän SFNT:n kirjailijaliiton hallitukseen vuodesta 1965.
Voronin on kirjoittanut tasoltaan vaihtelevia kertomuksia ja romaaneja. Romaani Na svojei zemle (”Omalla maalla”, 1948–1952) kertoo Karjalankannaksen asuttamisesta toisen maailmansodan jälkeen. Romaani Kaksi elämää (Dve žizni, 1962) perustuu Siperian kokemuksiin. Peipsijärven rantojen asukkaita kuvaava kokoelma Roditelski dom (”Vanhempien talo”, 1974) sai Venäjän SFNT:n valtionpalkinnon vuonna 1976.
Suomenettu teos

Kaksi elämää. Suom. Vuokko Ahveninen. Moskova–Petroskoi: Edistys, 1964.
Simion Bughici

| Simion Bughici |
| --- | --- |

Romanian ulkoministeri
 11. heinäkuuta 1952 – 3. lokakuuta 1955  
Edeltäjä:  Anna Pauker
Seuraaja:  Grigore Preoteasa
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. joulukuuta 1914 Iași, Romania
Kuollut: 1. helmikuuta 1997 (82 vuotta) Bukarest, Romania
Tiedot
Puolue:  Romanian Kommunistinen puolue
Simion Bughici, alun perin Simon David, (s. 14. joulukuuta 1914 Iași, Romania – 1. helmikuuta 1997) oli romanialainen kommunistijohtaja, joka toimi diplomaattina ja 1950-luvun alussa maansa ulkoministerinä.
Bughici oli taustaltaan juutalainen. Hänen alkuperäinen nimensä on Simon David. Hän kasvoi Romaniaan kuuluneessa Bessarabiassa sijaitsevassa Iașin kaupungissa. Hän kävi lukiota kolme vuotta ja työskenteli tekstiiliteollisuudessa. Jo 15-vuotiaana hän liittyi sosialistiseen kommunistiseen nuorisojärjestöön. Vuonna 1932 hän liittyi laittomaan Romanian kommunistiseen puolueeseen. Toimintansa vuoksi hänet vangittiin. Vapautumisensa jälkeen hän työskenteli kutomatehtaalla. Hän jatkoi edelleen toimintaan kommunistisessa puolueessa, mutta hänet vangittiin uudelleen vuonna 1936 ja vapautettiin vuonna 1940.
Toisen maailmansodan aikana hänet vangittiin uudelleen, mutta hän onnistui pakenemaan maaliskuussa 1944. Syksyn 1944 jälkeen kommunisteista tuli virallinen puolue Romaniassa. Bughicista tuli vuonna 1945 Moldovan alueen puoluekomitean sihteeri. Vuonna 1948 hänestä tuli kommunistipuolueen keskuskomitean ehdokasjäsen. Seuraavan vuonna hän siirtyi maansa ulkoministeriön palvelukseen ja hänet nimitettiin Romanian suurlähettilääksi Moskovaan. Hänet akkreditoitiin Moskovan lisäksi myös Romanian Helsingin-lähettilääksi. Hänestä tuli kommunistipuolueen keskuskomitean jäsen vuonna 1950, ja hän oli jäsenenä vuoden 1974 lopulle asti. Ulkoministeri Anna Pauker syrjäytettiin kesällä 1951, jonka jälkeen Bughici nousi maansa uudeksi ulkoministeriksi Gheorghe Gheorghiu-Dejn johtamassa hallituksessa. Hän toimi lisäksi varapääministerinä lokakuusta 1953 maaliskuuhun 1957 Vasile Stoican toimiessa pääministerinä.
Ministerikautensa jälkeen hän työskenteli toukokuusta 1957 vuoteen 1961 kommunistipuolueen keskuskomitean talousosaston apulaisjohtajana ja sen jälkeen vuodesta 1961 kesäkuuhun 1965 keskuskomitean kulutustavaraosaston päällikkönä. Hän toimi vielä kolmen kuukauden ajan maaliskuusta 1969 toukokuuhun 1969 elintarviketeollisuuden ministerinä, minkä jälkeen hän toimi puolueessa eri tehtävissä marraskuuhun 1979 asti.
Seututie 962

Seututie 962 on Kemijärven Vuostimosta Sodankylän Torviseen johtava seututie. Tie haarautuu Kemijärven Vuostimossa valtatieltä 5, kulkee Pyhätunturin ja Luoston kautta ja päättyy Sodankylän Torvisessa valtatien 4 risteykseen. Tien pituus on 53 kilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 962 Wikimedia Commonsissa
Sergei Zaljotin

Sergei Zaljotin
Sergei Viktorovitš Zaljotin (ven. Сергей Викторович Залётин, s. 21. huhtikuuta 1962 Tulassa, Venäjän SFNT:ssä, Neuvostoliitossa) on venäläinen kosmonautti.
Zaljotin opiskeli Borisoglebskin sotilasakatemiassa ja hänestä tuli hävittäjälentäjä. Hänet valittiin kosmonautiksi 11. toukokuuta 1990. Vuonna 2000 Zaljotin lensi viimeisessä Mir-miehistössä Sojuz TM-30 -lennolla. Hän vieraili ISS-avaruusasemalla Sojuz TMA-1-lennolla vuonna 2002.
Aiheesta muualla

NASA: Sergei Zaljotin (englanniksi)
Saksan liittopäivävaalit 1949

Saksan liittopäivävaalit 1949 järjestettiin Saksan liittotasavallassa 14. elokuuta 1949. Kyseessä olivat maan ensimmäiset liittopäivävaalit. Vaaleissa 24 495 614 äänestäjää valitsi liittopäivien kaikki 402 jäsentä. Vaalien jälkeen Saksan liittokansleriksi nimitettiin kristillisdemokraatti Konrad Adenauer.
Tulokset

| Puolue | Liittopäiväedustajat | Äänimäärä | Ääniosuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksan kristillisdemokraattinen unioni ja Baijerin kristillissosiaalinen unioni | 139 | 7 359 084 | 31,0 % |
| Saksan sosiaalidemokraattinen puolue | 131 | 6 934 975 | 29,2 % |
| Vapaa demokraattinen puolue | 52 | 2 829 920 | 11,9 % |
| Baijeri-puolue | 17 | 986 478 | 4,2 % |
| Saksalainen puolue | 17 | 939 934 | 4,0 % |
| Saksan kommunistinen puolue | 15 | 1 361 706 | 5,7 % |
| Talouden jälleenrakennusliitto | 12 | 681 888 | 2,9 % |
| Keskustapuolue | 10 | 727 505 | 3,1 % |
| Saksan oikeistopuolue | 5 | 429 031 | 1,8 % |
| Etelä-Schleswigin äänestäjäliitto | 1 | 75 388 | 0,3 % |
| Sitoutumattomat | 3 | 1 141 647 | 4,8 % |
| Muut | 0 | 264 842 | 1,1 % |
Seututie 959

Seututie 959 eli Ruotsintie on Enontekiön kunnan Kaaresuvannon kylässä kulkeva seututie, joka johtaa valtatieltä 21 (E8) Ruotsin vastaiselle valtakunnanrajalle. Tien pituus on vain noin 800 metriä. Tie on osa eurooppatietä E45.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 959 Wikimedia Commonsissa
Seututie 967

Seututie 967 on Lapissa Sodankylän ja Savukosken kuntien alueella kulkeva seututie. Tie kulkee Sodankylän keskustasta Tanhuan kautta Savukosken keskustaan. Tanhualla tie ylittää Luiron ja tiestä erkanee yhdystie 9673 Lokkaan. Hihnavaarassa siitä erkanee tie 9671 Martin kylään ja edelleen Tulppioon. Tien pituus on 89 kilometriä.
Värriön kohdalta erkanee museotienä oleva yhdystie 19905 eli Seitajärventie.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 967 Wikimedia Commonsissa
Satudarah

Moottoripyöräkerhon jäsen tunnusliivit päällä.
Satudarah MC (lyhenne SMC) on kansainvälinen moottoripyöräkerho, niin sanottu liivijengi, joka perustettiin Moordrechtissa Hollannissa vuonna 1990. Se eroaa monista muista moottoripyöräkerhoista siten, että Satudarah ottaa jäsenikseen kaikkien etnisten ryhmien edustajia. Enemmistö jäsenistä on hollantilaisia ja ambonilaisia, mutta viime vuosina mukaan on liittynyt myös surinamelaisia, alankomaidenantillilaisia, marokkolaisia ja turkkilaisia. Hollannin lisäksi Satudarah toimii Belgiassa, Espanjassa, Indonesiassa, Malesiassa, Tanskassa, Saksassa ja Norjassa. Se on yrittänyt saada jalansijaa Ruotsista, mutta poliisi on toistaiseksi onnistunut estämään tämän. Saksan sisäministeriö kielsi Satudarahin toiminnan maassa helmikuussa 2015. kerho on kielletty myös Alankomaissa. Jengi on Suomen poliisin mukaan merkittävä kansainvälinen rikollisryhmä Euroopassa erityisesti huumekaupan ja väkivaltaisuutensa vuoksi. Poliisi on arvioinut, että Suomessa Satudarahilla on muutamia jäseniä, syksyllä 2020 noin 15–20.