stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Werner Hacklin
Hacklinin varustamoiden laivoja

| Laivan nimi | Omistusaika | Tyyppi | Rakennusvuosi | Rakennuspaikka | Romutettu | Kantavuus tn | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaljaasi Voitto | 1921 | kaljaasi |  |  |  |  | puualus |
| Kaljaasi Emma | 1921 | kaljaasi | 1875 | Eckenan telakka, Ruotsi |  |  | puualus, korjattu 1921 Porin mek. konepajalla |
| Parkki Karhu | 1924–1926 | parkki | 1876 | Liverpool, Englanti |  |  | rautarunkoinen alus, myyty 1926 Gustav Erikssonille |
| Kaljaasi Smaragd | 1928–1929 | kaljaasi | 1900 | Lemland |  |  | puualus, korjattu 1922 Pyhäranta |
| S/S Otto H | 1932–1951 | rahtihöyrylaiva | 1897 | Flensburg | 1952 Savona | 3 100 | entinen Helga Ferdinand |
| S/S Verna H | 1933–1939, 1945–1959 | rahtihöyrylaiva | 1900 | Fredrikstad | 1959 Helsingin Romuliike, Helsinki | 1 500 | entinen Elvi, Saksan takavarikoimana 1939–1942, Suomen hallituksen käytössä 1942–1945 |
| S/S Betty H | 1933–1942 | rahtihöyrylaiva | 1902 | Whitby, Englanti | 1942 torpedoitiin Ahvenanmerellä | 3 946 | entinen Kirktown |
| S/S Aune H | 1934–1957 | rahtihöyrylaiva | 1905 | Rotterdam |  | 3 300 | entinen Graafjeld |
| S/S Flora H | 1935–1947 | rahtihöyrylaiva | 1899 | Flensburg |  | 3 000 | entinen Jupiter |
| S/S Anton H | 1936–1940 | rahtihöyrylaiva | 1913 | Middlesborough |  | 2 300 | entinen John Shaw |
| S/S Kalle H | 1937–1939 | rahtihöyrylaiva | 1904 | Antwerpen | 1942 upposi lentopommituksessa Välimerellä ollessaan matkalla Napolista Tripoliin | 2 000 | entinen Adrien de Montgolfier, myytiin 1939 Genovaan Italiaan ja sai nimen Carbonia |
| S/S Jussi H | 1937–1942 | rahtihöyrylaiva | 1910 | Dunkerque | 1942 torpedoitiin Pohjanlahdella | 3 200 | entinen Ospringe |
| S/S Edith H | 1940–1946 | rahtihöyrylaiva | 1905 | West Hartlepool |  | 6 180 | entinen Aristides L. Goulandris |
| S/S Riitta H | 1942–1952 | rahtihöyrylaiva | 1901 | Stavanger |  | 1 000 | entinen Snaefell |
| M/S Werner H | 1942–1944 | rahtimoottorilaiva | 1941 | Pori |  | 400 |  |
| S/S Halvar H | 1944–1952 | rahtihöyrylaiva | 1907 | Newcastle | 1953 Charlestown Metal Industries | 2 000 | entinen Otto, omistaja Helsingin Lloyd Oy 1933–1944 |
| M/S Kirsti H | 1954–1967 | rahtimoottorilaiva | 1925 | Nakskov, Tanska | 1973 Burriana, Espanja | 6 585 | entinen Norseman, Hacklinin varustamon viimeinen laiva, myytiin 1967 Kreikkaan |
| M/S Werner H | 1954–1959 | rahtimoottorilaiva | 1926 | Göteborg |  | 6 900 | entinen Norseman |
| M/S Otto H | 1956–1959 | rahtimoottorilaiva | 1922 | Malmö | 1959 Helsingin Romuliike, Helsinki | 7 000 | entinen Angra, omistaja Suomen Etelä-Amerikan Linja Oy 1947–1955 |
Verhonkulman tuulivoimapuisto

| Verhonkulman tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Marttila
Koordinaatit:  60°40′59″N, 22°58′05″E
Valmistunut:  2020 
Rakennuttaja:  OX2 
Omistaja:  IKEA 
Operaattori:  OX2 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  85–92 m 
Pinta-ala:  1,6 km² 
Tuulivoimalat:  6 × Nordex N149 (4,5 MW) 
Kapasiteetti:  27 MW  
Vuosituotanto:  85 GWh 
 fiVerhonkulman tuulivoimapuisto 
Verhonkulman tuulivoimapuisto on Varsinais-Suomessa Marttilan koillisosassa Vähä-Ollilassa sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 6 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 27 megawattia (tai 25,9 MW ) ja vuosituotanto on noin 85 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut OX2, sen omistaa Verhonkulma Vind AB, joka on IKEA Finlandin tytäryhtiö, ja sitä operoi OX2.
Yleistä

Voimala-alue sijaitsee peltojen ympäröivällä metsäsaarekealueella lähellä Pöytyän ja Kosken vastaisia kuntarajoja. Tuulivoimaloita on kahdessa parvessa, toinen on Reksuon itäpuolella Korvenmaalla, ja toinen länsipuolella Sampaanrahkalla. Huoltotiet tulevat etelästä alueen ohittavalta valtatieltä 10. Tuulipuiston pituus on 2,7 kilometriä, leveys 0,7 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Tuulipuiston osayleiskaavan  pinta-ala on 5,4 neliökilometriä. Alle kahden kilometrin etäisyydellä tuulivoimaloista sijaitsee 53 vakituista asuntoa ja 13 vapaa-ajan asuntoa.
Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordex Accionan valmistamaa N149-mallia, jonka napakorkeus on 135,5 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 149,1 metriä, ja jonka kapasiteetti on 4,5 megawattia. Voimalat sijaitsevat 85–92 metrin korkeudella mpy.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa alueen eteläpuolella kulkevalle valtatielle 10, jota seuraamalla päästään Koskella sijaitsevalle sähköasemalle. Sieltä tuotetun sähkön jännite nostetaan 110 kilovolttiin ja johdetaan kantaverkkoon.
Historiaa

Varsinais-Suomen vaihemaakuntakaavassa oli Verhonkulman alue merkitty tuulivoimalle osoitetuksi alueeksi (tv 302). Sekä Marttila että Koski olivat alkujaan samanaikaisesti kiinnostuneita rakentamaan tuulivoimapuiston Verhonkulmalle, kummallekin puolelle kuntarajaa. Osayleiskaavan laatiminen käynnistyi syksyllä 2013, ja molemmat kunnanvaltuustot hyväksyivät OX2:n suunnitelman jo kesäkuussa 2014 osayleiskaavan luonnokseksi. Se sisälsi paikat kahdeksalle tuulivoimalalle, joista viisi tai kuusi sijaitsi Marttilassa ja loput Koskella. Alkuperäisten tuulivoimalaitosten kaavailtiin olevan maksimiteholtaan 2–3,3 megawattia, joten tuulipuiston kapasiteetiksi olisi tullut 12–19,8 megawattia. Kaavaluonnos oli kuukauden nähtävillä, jonka aikana se kohtasi yleistä vastustusta. Koski vetäytyikin hankkeesta omalta puoleltaan joulukuussa 2014.
Marttilan puolisen voimala-alueen osayleiskaavassa oli useita muutosvaiheita. Ensimmäisen luonnosvaiheen jälkeen sitä paranneltiin maaliskuuhun 2016 mennessä useaan otteeseen. Valtuuston päätöksestä myös valitettiin Turun hallinto-oikeuteen, koska eräs kunnanvaltuutettu osallistui päätöksentekoon esteellisenä. Myös Kosken kunta, joka katsoi päätöksen koskeneen myös sitä, valitti päätöksestä. Oikeus kumosi valtuuston päätöksen syyskuussa 2015. Tämän jälkeen kunnanvaltuusto käsitteli asian uudestaan ja hyväksyi sen huhtikuussa 2016. Osayleiskaava sai lainvoiman syyskuussa 2017.
Verhonkulman tuulipuisto on osa IKEA Suomelle toteutettua Castle-tuulivoimahanketta, joka on OX2:n vetämä hanke. Hanke käsittää Verhonkulman lisäksi Ribäckenin, Långmossan sekä Ponsivuoren tuulipuistot. Hankkeen rakentaminen alkoi keväällä 2019, ja tuulipuisto luovutettiin IKEA:lle syyskuussa 2020. Rakentamisesta vastasi Peikko Finland Oy  ja tuulivoimaloiden pystyttämisestä Nordex. OX2 vastaa tuulipuiston hallinnoinnista eli operoinnista.
Kesäkuussa 2024 yhtä tuulivoimalaitosta huollettiin irrottamalla paikaltaan kaikki sen siivet komponentin vaihtamisen ajaksi.
Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1

| Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1> Harry Potter and the Deathly Hallows – Part 1 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  David Yates
Käsikirjoittaja:  Steve Kloves
Perustuu:  J. K. Rowlingin romaaniin Harry Potter ja kuoleman varjelukset
Tuottaja:  David Heyman David Barron J. K. Rowling
Säveltäjä:  Alexandre Desplat John Williams (teemat)
Kuvaaja:  Eduardo Serra
Leikkaaja:  Mark Day
Tuotantosuunnittelija:  Stuart Craig
Lavastaja:  Stuart Craig Stephanie McMillan
Pääosat:   Daniel Radcliffe  Rupert Grint  Emma Watson  Helena Bonham Carter  Robbie Coltrane  Ralph Fiennes  Michael Gambon  Brendan Gleeson  Richard Griffiths  John Hurt  Rhys Ifans  Jason Isaacs  Alan Rickman  Fiona Shaw  Timothy Spall  Imelda Staunton  David Thewlis 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. Heyday Films
Levittäjä:  Warner Bros. InterCom Netflix
Ensi-ilta:   17. marraskuuta 2010  19. marraskuuta 2010
Kesto:  146 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  250 000 000 dollaria  (noin 193 miljoonaa €) (jaettu osa 2:n kanssa)
Tuotto:  960 283 305 dollaria  (noin 739 miljoonaa €)
Edeltäjä:  Harry Potter ja puoliverinen prinssi (2009)
Seuraaja:  Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 (2011)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 (engl. Harry Potter and the Deathly Hallows – Part 1) on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut fantasiaelokuva, joka perustuu J. K. Rowlingin samannimiseen romaaniin. Se on Harry Potter -elokuvasarjan seitsemäs osa ja kattaa kirjan 23 ensimmäistä lukua. Sen on ohjannut David Yates ja käsikirjoittanut Steve Kloves. Elokuvan tuotti Rowling yhdessä David Heymanin ja David Barronin kanssa. Seitsemäs osa seuraa Harry Potteria ja tämän tehtävää löytää ja tuhota lordi Voldemortin hirnyrkit. Elokuvan pääosissa esiintyvät Daniel Radcliffe, joka näyttelee Harry Potteria, Rupert Grint (Ron Weasley) sekä Emma Watson (Hermione Granger). Muita keskeisiä rooleja elokuvassa esittävät Ralph Fiennes, Helena Bonham Carter ja Alan Rickman.
Elokuvan kuvaukset alkoivat 19. helmikuuta 2009 ja päättyivät 12. kesäkuuta 2010. Se kuvattiin samanaikaisesti elokuvan toisen osan kanssa. Elokuva julkaistiin Suomessa 17. marraskuuta 2010 ja maailmanlaajuisesti 19. marraskuuta 2010. Elokuvasarjan kahdeksas ja viimeinen elokuva Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 sai ensi-iltansa heinäkuussa 2011.
Näyttelijät

Radcliffe, DanielDaniel Radcliffe – Harry Potter
Grint, RupertRupert Grint – Ron Weasley
Watson, EmmaEmma Watson – Hermione Granger
Bonham Carter, HelenaHelena Bonham Carter – Bellatrix Lestrange
Coltrane, RobbieRobbie Coltrane – Rubeus Hagrid
Felton, TomTom Felton - Draco Malfoy
Fiennes, RalphRalph Fiennes – lordi Voldemort
Gambon, MichaelMichael Gambon – Albus Dumbledore
Gleeson, BrendanBrendan Gleeson – Alastor 'Villisilmä' Vauhkomieli
Griffiths, RichardRichard Griffiths – Vernon Dursley
Hurt, JohnJohn Hurt – Herra Ollivander
Ifans, RhysRhys Ifans – Ksenofilius Lovekiva
Isaacs, JasonJason Isaacs – Lucius Malfoy
Mullan, PeterPeter Mullan – Yaxley
Nighy, BillBill Nighy – Rufus Rymistyir
Rickman, AlanAlan Rickman – Severus Kalkaros
Shaw, FionaFiona Shaw – Petunia Dursley
Spall, TimothyTimothy Spall – Peter Piskuilan, tunnetaan myös nimellä Matohäntä
Staunton, ImeldaImelda Staunton – Dolores Pimento
Thewlis, DavidDavid Thewlis – Remus Lupin
Walters, JulieJulie Walters – Molly Weasley
Wright, BonnieBonnie Wright – Ginny Weasley
Tuotanto > Kehitys

Idea viimeisen Potter-kirjan jakamisesta kahteen osaan tuli aikaisemmasta ajatuksesta jakaa Harry Potter ja liekehtivä pikari osiin vuonna 2004. Kuoleman varjelusten molemmat osat kuvattiin samanaikaisesti ja elokuvaa käsiteltiin kuin se olisi ollut yksi elokuva. Idea kirjan jakamisesta oli mainittu jo vuonna 2007, mutta se otettiin vakavasti vasta kun tuottaja David Heyman pääsi keskustelemaan käsikirjoittaja Steve Klovesin kanssa vuosien 2007–2008 käsikirjoittajalakon jälkeen ja kun Heyman sai Rowlingin suostumuksen. Kloves alkoi työstää 2. osan käsikirjoitusta huhtikuussa 2009.
Ennen kuin David Yates oli virallisesti valittu ohjaamaan elokuvan, muutkin olivat kiinnostuneita ohjaajan paikasta. Harry Potter ja Azkabanin vanki -elokuvan ohjannut Alfonso Cuarón sanoi, että olisi kiinnostunut palaamaan ohjaajaksi. Guillermo del Toro, joka ei ollut kiinnostunut ohjaamaan Azkabanin vankia, ilmaisi olevansa kiinnostunut ohjaamaan Kuoleman varjelukset, mutta hän valmisteli samalla Hobitti-elokuvia eikä hänellä ollut aikaa muille projekteille.
Rowling nimettiin elokuvan tuottajaksi David Heymanin ja David Barronin rinnalle. Heyman totesi, että Kuoleman varjelukset tulee seuraamaan enemmän kirjan juonta kuin aikaisemmat elokuvat, sillä osat ovat hyvin pitkiä. Daniel Radcliffe sanoi varsinkin elokuvan ensimmäisen osan olevan road movie, sillä trio ei ole enää vain paikoillaan Tylypahkassa. Yates ja Heyman ovat kertoneet, että joillakin seitsemännen kirjan tapahtumista oli vaikutusta siihen, miten Harry Potter ja puoliverinen prinssi kirjoitettiin.
Tuotanto > Tausta

Harry Potter ja kuoleman varjelukset on viimeinen, kaksiosainen elokuva Harry Potter -elokuvasarjassa. Kaikki elokuvat perustuvat J. K. Rowlingin luomaan Harry Potter -kirjasarjaan. Ensimmäinen elokuva, Viisasten kivi, valmistui vuonna 2001 ja elokuvasarjan suosion myötä osien teko jatkui aina vuoteen 2011, jolloin Kuoleman varjelusten toinen osa sai ensi-iltansa. Muita sarjaan kuuluvia ovat elokuvat Salaisuuksien kammio (2002), Azkabanin vanki (2004), Liekehtivä pikari (2005), Feeniksin kilta (2007) ja Puoliverinen prinssi (2009).
Myös kirjasarja on saanut maailmanlaajuisen suosion: sarjan ensimmäistä, toista ja kolmatta osaa oli vuoteen 2005 mennessä myyty 27,6 miljoonaa kappaletta. Rowling olikin ensimmäinen romaanikirjailija, jolla oli New York Timesin bestseller-listalla neljän eniten myydyn joukossa kolme teosta 16 viikon ajan. Neljännestä ja viidennestä kirjasta oli molemmista otettu siihen mennessä suurimmat kirjojen ensipainokset: Liekehtivästä pikarista 4,8 miljoonaa (3,8 miljoonaa Yhdysvaltoihin, loput Britanniaan) ja Feeniksin killasta 8,5 miljoonaa kappaletta. Esimerkiksi Liekehtivän pikarin painosmäärä oli 40 kertaa enemmän kuin bestseller-listoilla yleensä olevista otetaan, ja sitä oli varattu etukäteen 5,3 miljoonaa kappaletta. Se olikin myös nopeimmin myyty kirja: muutama päivä ilmestymisensä jälkeen 3,8 miljoonan kappaleen painoksesta oli myyty kolme miljoonaa kappaletta.
Tuotanto > Roolijako

Bill Nighy ei saanut toivomaansa Rufus Rymistyirin roolia Harry Potter ja puoliverinen prinssi -elokuvaan, koska hahmo ei esiinny elokuvassa. Hän sai roolin kuitenkin Kuoleman varjelusten ensimmäiseen osaan. Ensiesiintymisensä vasta Kuoleman varjelusten ensimmäisessä osassa tekevän Bill Weasleyn rooliin valittiin Domhnall Gleeson, joka on Alastor Vauhkomieltä näyttelevän Brendan Gleesonin poika. Ensimmäisessä elokuvassa Lujahaka-maahisen vartaloa esitti Verne Troyer, joka on yksi harvoista yhdysvaltalaisista näyttelijöistä Harry Potter -elokuvissa, ja ääninäyttelijänä toimi Warwick Davis. Kuoleman varjeluksissa Lujahakaa esittää Warwick Davis, joka esittää myös professori Lipetitiä. Vincent Crabbe ei esiinny elokuvan kummassakaan osassa, koska hahmon näyttelijä Jamie Waylett pidätettiin huumausainerikoksen vuoksi. Kyseinen hahmo korvataan Crabben kaverilla Blaise Zabinilla, jota näyttelee Louis Cordice.
Tuotanto > Kuvaukset

Elokuvaa alettiin työstää 26. tammikuuta 2009, kun taas kuvaukset alkoivat 19. helmikuuta 2009 Leavesden Studiolla, missä kaikki aikaisemmat elokuvatkin on kuvattu. Viimeinen kuvattava kohtaus oli ensimmäisestä osasta, jossa kolmikko pakenee ministeriöstä. Kuvaukset päättyivät 12. kesäkuuta 2010. Molemmat osat kuvasi portugalilainen Eduardo Serra. Daniel Radcliffen sijaisnäyttelijä David Holmes loukkaantui vakavasti elokuvan ensimmäisen osan kuvauksissa Leavesden Studiossa. Hänen tarkoituksenaan oli lentää ilman halki räjähdyksen seurauksena, mutta hän putosi maahan. Simpukkamökin lavasteet rakennettiin Freshwaterin rannalle Pembrokeshireen, Walesiin. Kohtaukset simpukkamökissä kuvattiin 11.–15. toukokuuta 2009.
Tuotanto > Musiikki

John Williams, joka on säveltänyt musiikin kolmeen ensimmäiseen Potter-elokuvaan, ilmoitti kiinnostuneensa musiikin säveltämisestä Kuoleman varjeluksiin. Ohjaaja David Yates kertoi, että hän halusi Williamsin työstämään elokuvan toista osaa, mutta Williamsin aikataulu ei sopinut Yatesille. Lopulta säveltäjäksi valittiin ranskalainen Alexandre Desplat.
Tuotanto > Soundtrack

Ensimmäisen osan soundtrack julkaistiin 16. marraskuuta 2010.
| Raita | Kappale | Kesto | Säveltäjä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | "Obliviate" | 3:02 | Alexandre Desplat |
| 2. | "Snape to Malfoy Manor" | 1:58 | Alexandre Desplat |
| 3. | "Polyjuice Potion" | 3:32 | Alexandre Desplat |
| 4. | "Sky Battle" | 3:48 | Alexandre Desplat |
| 5. | "At the Burrow" | 2:35 | Alexandre Desplat |
| 6. | "Harry and Ginny" | 1:43 | Alexandre Desplat |
| 7. | "The Will" | 3:39 | Alexandre Desplat |
| 8. | "Death Eaters" | 3:14 | Alexandre Desplat |
| 9. | "Dobby" | 3:48 | Alexandre Desplat |
| 10. | "Ministry of Magic" | 1:46 | Alexandre Desplat |
| 11. | "Detonators" | 2:23 | Alexandre Desplat |
| 12. | "The Locket" | 1:52 | Alexandre Desplat |
| 13. | "Fireplaces Escape" | 2:54 | Alexandre Desplat |
| 14. | "Ron Leaves" | 2:35 | Alexandre Desplat |
| 15. | "The Exodus" | 1:37 | Alexandre Desplat |
| 16. | "Godric's Hollow Graveyard" | 3:15 | Alexandre Desplat |
| 17. | "Bathilda Bagshot" | 3:54 | Alexandre Desplat |
| 18. | "Hermione's Parents" | 5:50 | Alexandre Desplat |
| 19. | "Destroying the Locket" | 1:11 | Alexandre Desplat |
| 20. | "Ron's Speech" | 2:16 | Alexandre Desplat |
| 21. | "Lovegood" | 3:27 | Alexandre Desplat |
| 22. | "The Deathly Hallows" | 3:17 | Alexandre Desplat |
| 23. | "Captured and Tortured" | 2:56 | Alexandre Desplat |
| 24. | "Rescuing Hermione" | 1:50 | Alexandre Desplat |
| 25. | "Farewell to Dobby" | 3:43 | Alexandre Desplat |
| 26. | "The Elder Wand" | 1:38 | Alexandre Desplat |
Markkinointi

Ensimmäinen osa elokuvasta suunniteltiin julkaistavan myös kolmiulotteisena versiona normaalin version lisäksi, mutta 3D-version julkaisu jouduttiin perumaan aikataulusyistä. Elokuvan ensimmäinen kuva julkaistiin 1. joulukuuta 2009, jossa nähtiin Harry, Ron ja Hermione Lontoon kaduilla. Joulukuussa julkaistiin myös lyhyt kooste elokuvan tapahtumista. Elokuvan ensimmäinen täysimittainen traileri julkaistiin 28. kesäkuuta.
Vastaanotto

Avausviikonloppunaan Kuoleman varjelukset, osa 1 tuotti 125 miljoonan dollaria (n. 101 miljoonaa euroa) Pohjois-Amerikassa rikkoen elokuvasarjan entisen ennätyksen, jota piti Harry Potter ja liekehtivä pikari 102 miljoonalla dollarilla. Suomessa se keräsi ensimmäisen viiden päivän aikana 125 959 katsojaa ja 1,1 miljoonaa euroa, mikä oli sarjan paras avaus. Elokuvasta tuli eniten kansainvälisesti tuottanut Potter, kun se ohitti Viisasten kiven 9. maaliskuuta 2011. Elokuva on maailman 49. tuottoisin elokuva 955,4 miljoonalla dollarilla.
Aiheesta muualla

Kirja:Harry Potter
Kirjat ovat artikkelikokoelmia, jotka voidaan tulostaa tai ostaa painettuna kirjana.
Harry Potter ja kuoleman varjelukset Kritiikkiportissa[vanhentunut linkki].
Hanna Näsänen: Harry Potter ja kuoleman varjelukset on synkkyydessään mainio (Arkistoitu – Internet Archive). Dome.fi 15.11.2010.
Aleksi Salonen: Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1  16.11.2010. Filmgoer.fi.[vanhentunut linkki]
Jaakko Jäntti: Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1[vanhentunut linkki]. Lumo 16.11.2010.
Mikko Piela: Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 (Arkistoitu – Internet Archive). Uusi Suomi 17.11.2010.
Jari Tapani Peltonen: Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1. V2.fi 17.11.2010.
Satu Linnapuomi: Harry Potter ja kuoleman varjelukset jää sekavaksi. Ylen Aamu-tv 18.11.2010.
Mikko Tirronen: Sielun etsintä. Film-O-Holic.com 19.11.2010.
Jussi U. Pellonpää: Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1[vanhentunut linkki]. Filmifin 17.11.2010.
Tero Vainio: Potter loppuu verkkaisesti (Arkistoitu – Internet Archive). Kaleva 23.11.2010.
Noora Wikman: Harry Potter ja kuoleman varjelukset osa 1 on täyttä toimintaa  17.11.2010. Fleim.fi.[vanhentunut linkki]
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: 2010: Napapiirin sankarit | Suomen lippukassan ykkönen 2011 | Seuraaja: 2012: 007 Skyfall |
| n k David Yatesin ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 The Tichborne Claimant (1998)  Harry Potter ja Feeniksin kilta (2007)  Harry Potter ja puoliverinen prinssi (2009)  Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 (2010)  Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 (2011)  Tarzanin legenda (2016)  Ihmeotukset ja niiden olinpaikat (2016)  Ihmeotukset: Grindelwaldin rikokset (2018)  Ihmeotukset: Dumbledoren salaisuudet (2022) 
Kulissien takana Daniel Radcliffe (Harry Potter), Domhnall Gleeson (Bill Weasley) ja Evanna Lynch (Luna Lovekiva) maaliskuussa 2010.
Emma Watson (Hermione Granger) maaliskuussa 2010 kuvaamassa kohtausta, jossa Dobby haudataan.
Simpukkamökin lavaste.
FK Kauno Žalgiris

Futbolo klubas Kauno Žalgiris on jalkapalloseura Kaunasin kaupungista. Se on perustettu vuonna 2004 (Futbolo klubas Spyris). Kauno Žalgiris pelaa A Lygassa, joka on Liettuan korkein sarjataso.
Kausi

| Kausi | Sarjataso | Liiga | Paikka | Linkki |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | 2. | Pirma lyga | 5. |  |  |
| 2014 | 2. | Pirma lyga | 4. |  |  |
| 2015 | 1. | A lyga | 5. |  | nimi FK Kauno Žalgiris |
| 2016 | 1. | A lyga | 8. |  |  |
| 2017 | 1. | A lyga | 8. |  |  |
| 2018 | 1. | A lyga | 5. |  |  |
| 2019 | 1. | A lyga | 4. |  |  |
| 2020 | 1. | A lyga | 3. |  |  |
| 2021 | 1. | A lyga | 3. |  |  |
| 2022 | 1. | A lyga | 2. |  |  |
| 2023 | 1. | A lyga | 4. |  |  |
| 2024 | 1. | A lyga | 3. |  |  |
Aiheesta muualla

zalgiris.lt (Arkistoitu – Internet Archive)
Facebook
A lyga alyga.lt
soccerway
A lygan joukkueet
Banga
Dainava
Džiugas
Hegelmann
Kauno Žalgiris
Panevėžys
Sūduva
Riteriai
FA Šiauliai
Žalgiris (Vilnius)
Atlantas
Atletas
DFK Dainava
Dainava
Ekranas
Jonava
FBK Kaunas
Klaipėda
Klaipėdos Granitas
Kruoja
Nevėžis
Mažeikiai
Palanga
REO
Stumbras
Šiauliai
Šilutė
Tauras
Utenis
Vėtra
Rio de Janeiro

| Rio de Janeiro |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Rio de Janeiro
 Koordinaatit: 22°54′13″S, 43°12′35″W 
Valtio:   Brasilia
Osavaltio:  Rio de Janeiro
Suuralue:  Rion metropoli
Ala-alue:  Rio de Janeiro
Perustettu:  1. maaliskuuta 1565
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Eduardo Paes
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 260 km²
Korkeus:  0–1 021 m
Väkiluku (2010):  6 320 446
 – Väestötiheys:  4 781 as./km²
 – Metropolialue:  11 875 063
Aikavyöhyke:  UTC-3
 – Kesäaika:  UTC-2
Postinumero:  20000-000
Suuntanumero(t):  21
Lempinimi::  Cidade Maravilhosa, Rio
 
 Portal da Prefeitura da Cidade do Rio de Janeiro 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rio de Janeiro (/riːo de ʒɑˈneiro/; port. [ʁi.u dʒi ʒɐˈnejɾu]), usein vain Rio, on São Paulon jälkeen Brasilian toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee maan kaakkoisosassa Atlantin valtameren rannalla samannimisessä osavaltiossa. Kaupungissa asuu 6,3 miljoonaa (2010) ihmistä 1 260 km²:n kokoisella alueella. Laajemmalla metropolialueella asukkaita on lähes 12 miljoonaa. Brasiliassa kaupunki tunnetaan myös lisänimellä Cidade Maravilhosa, ’Suurenmoinen kaupunki’. Rio de Janeirossa syntynyttä brasilialaista kutsutaan nimellä carioca. Suomeksi kaupungin nimi tarkoittaa 'Tammikuun joki'.
Riossa järjestettiin vuoden 2016 kesäolympialaiset.
Ilmasto

Rio de Janeiron ilmasto on trooppinen, vuoden keskilämpötila on 23,7 °C. Talvella (kesä–elokuu) lämpötila voi alimmillaan olla alle 15 °C ja kesällä (joulu–helmikuu) olla ylimmillään yli 40 °C.