stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut

Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut on Kansainvälisen luisteluliiton (engl. International Skating Union, ISU) vuosittain järjestämä urheilutapahtuma, jossa kilpaillaan kolmessa taitoluistelun osalajissa, naisten ja miesten yksinluistelussa, pariluistelussa ja jäätanssissa.
Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailuja on järjestetty vuodesta 1896 alkaen, jolloin ne järjestettiin Pietarissa, Venäjän keisarikunnan pääkaupungissa. MM-kilpailujen alkuaikoina maailmanmestaruudesta kilpailivat vain miehet. Naisten yksinluistelu oli ensimmäistä kertaa kisaohjelmassa vuonna 1906, jolloin kilpailut järjestettiin Sveitsin Davosissa. Pariluistelu on ollut kisaohjelmassa vuodesta 1908 ja jäätanssi vuodesta 1952.
MM-kilpailut ovat jääneet väliin viitenätoista vuonna. Vuosina 1915–1921 niitä ei järjestetty ensimmäisen maailmansodan vuoksi ja vuosina 1940–1946 toisen maailmansodan vuoksi. Vuonna 1961 kilpailut peruttiin  vakavan lento-onnettomuuden vuoksi. Sabena-lentoyhtiön lennon 548 syöksyttyä maahan Brysselissä 15. helmikuuta 1961, surmansa sai yhteensä 73 ihmistä, mukana Prahan MM-kilpailuihin matkalla ollut Yhdysvaltain taitoluistelujoukkue.
Yksittäisistä maista MM-kilpailut on järjestetty useimmin Sveitsissä, jossa on kilpailtu yhteensä 16 kertaa mutta joinakin vuosina pelkästään miesten, naisten tai parien kilpailussa. Davos on ollut isäntäkaupunki 11 kertaa, Geneve kahdesti sekä Sankt Moritz, Zürich ja Lausanne kerran. Ruotsissa on kilpailtu 14 kertaa (useimmiten Tukholmassa), Saksassa ja Yhdysvalloissa 13 kertaa sekä Kanadassa 11 kertaa. Saksan kaupungeista  Berliini on ollut isäntänä kuudesti ja Yhdysvaltain kaupungeista Colorado Springs viidesti.
Miesten yksinluistelussa eniten maailmanmestaruuksia voittanut urheilija on ruotsalainen Ulrich Salchow, joka voitti vuosina 1901–1905 ja 1907–1911 kymmenen maailmanmestaruutta. Muita yksinluistelussa menestyneitä miehiä ovat muun muassa seitsemän kertaa maailmanmestaruuden voittanut itävaltalainen Karl Schäfer, viisi kertaa mestaruuden voittanut yhdysvaltalainen Dick Button sekä neljä kertaa maailmanmestaruuden voittaneet itävaltalainen Willy Böckl, yhdysvaltalainen Hayes Alan Jenkins, yhdysvaltalainen Scott Hamilton, kanadalainen Kurt Browning ja venäläinen Aleksei Jagudin. Naisista menestynein yksinluistelija on norjalainen Sonja Henie, joka voitti vuosina 1927–1936 kymmenen yksinluistelun maailmanmestaruutta. Muita yksinluistelussa menestyneitä naisia ovat muun muassa viisi mestaruutta voittaneet itävaltalainen Herma Szabo, yhdysvaltalainen Carol Heiss ja yhdysvaltalainen Michelle Kwan sekä neljä mestaruutta voittaneet unkarilainen Lily Kronberger ja saksalainen Katarina Witt.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen luisteluliiton ISUn verkkosivut
Kansainvälisen luisteluliiton taitoluistelumestaruuskilpailut
MM
– Junioreiden MM
– EM
– Neljän maanosan mestaruus
– Muodostelmaluistelun MM
– Muodostelmaluistelun junioreiden MM
Tammisuo

Tammisuo (ven. Таммисуо) oli yksi Viipurin vanhoista suomalaisista kaupunginosista. Se oli alun perin Viipurin maalaiskuntaan kuuluva kylä, joka liitettiin kaupunkiin vuonna 1932. Tammisuo sijaitsi noin viisi kilometriä Viipurin keskustan pohjoispuolella vanhan Karjalan radan eli Viipuri–Joensuu-radan varrella.
Historia

Tammisuon kylässä oli vielä 1800-luvun puolivälissä vain muutama torppa, jotka kuuluivat Saarelan kartanon maihin. Sen omistajiin lukeutui muun muassa Suomen kenraalikuvernöörinäkin toiminut Fabian Steinheil. Vuonna 1893 avatun Karjalan radan myötä Tammisuolle syntyi teollisuutta ja samalla myös asutusta. Liikemies Juho Hallenberg hankki Saarelan kartanon omistukseensa vuonna 1898 ja perusti samalla Tammisuolle tiilitehtaan. Myöhemmin aloittivat toimintansa vielä saha, puusepäntehdas, mylly ja konepaja. Hän rakennutti myös kapearaiteisen Tammisuon radan, joka johti Papulanlahden rannalla olleelle lastauslaiturille. Siellä Tammisuolla tuotetut tavarat lastattiin Uuraan satamaan tai Saimaan kanavalle meneviin proomuihin.
1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä Tammisuolle syntyi runsaasti myös muuta teollisuutta ja vuoteen 1939 mennessä oli väkimäärä noussut jo 2 500 asukkaaseen. Tammisuo jakaantui kahteen osaan, työntekijöiden asuntoalueeseen, jota kutsuttiin nimellä Etukylä ja Tammisuon rautatieaseman ympäristöön eli Peräkylään. Rautatieaseman läheisyydessä olivat muun muassa SOK:n ja Hankkijan suuret varastorakennukset. Peräkylään rakennettiin myös kansakoulu sekä työväenyhdistyksen talo. Vuoden 1932 liitoksen myötä maalaismainen elämä Tammisuossa väheni, kun kaupungin järjestyssääntö kielsi lemmikkejä lukuun ottamatta muiden kotieläinten pidon. Samalla alue sai myös Otto-Iivari Meurmanin suunnitteleman asemakaavan, jonka mukaan Tammisuosta piti kasvaa suuri kaupunginosa. Se kuitenkin tuhoutui lähes kokonaan talvisodan aikaisissa taisteluissa.
Vuonna 1917 otettiin käyttöön noin puolentoista kilometrin päässä rautatieasemalta sijainnut Tammiston hautausmaa. Yhdeksän hehtaarin laajuisesta alueesta tuli 1930-luvulla Viipurin yleisimmin käytetty hautausmaa, jolla on myös vuosien 1939–1944 sotien sankarihautoja. Paikalla ei kuitenkaan ole muistomerkkiä. Tammiston siunauskappelin suunnitteli vuonna 1937 arkkitehti Jalmari Lankinen.
Vuoden 1930 väestönlaskennassa Tammisuolla oli 630 asukasta, joista 622 oli suomenkielisiä, 6 ruotsinkielisiä ja 2 muunkielisiä.
Nykypäivä

Nykyään Tammisuon rautatieaseman ympäristö on edelleen teollisuusalueena ja vanhalla asuinalueella on joitakin kesäasuntoja. Myös Tammiston hautausmaa on yhä käytössä. Vuonna 1948 Tammisuon kylän viralliseksi venäläiseksi nimeksi annettiin "Moskvina" (Москвино), Viipurin taisteluissa kaatuneen luutnantin mukaan, mutta rautatieasema säilytti alkuperäisen nimensä.
Kirjallisuutta

Hyppönen, Martti: Kotikylämme Tammisuo, Tammisuolaiset ry 1984.
Virtanen, Antero (toim.): Muistojemme Tammisuo Viipurissa, Tammisuolaiset ry 2010, ISBN 978-952-92-7086-6.
Aiheesta muualla

Tammisuolaiset ry:n kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tampereen hissisurma 1938

Tampereen hissisurma tapahtui 6. helmikuuta 1938 Tampereella Hämeenpuisto 8:ssa, kun mielenhäiriöön joutunut nuorempi ratsupoliisikonstaapeli Johan Gunnar Hjortman (1907–1957) ampui virka-aseellaan ensimmäisen poliisipiirin ylikonstaapelin Oiva Vartian (s. 1905) talon A-rapun hissiin.
Hjortman oli saapunut Hämeenpuisto 8:aan kertoen asukkaille etsivänsä Mäkinen-nimistä miestä, jota asukkaat eivät kuitenkaan tunteneet. Hän ryntäili edestakaisin talon portaikossa ja lopulta asukkaat ilmoittivat hänestä poliisille. Ylikonstaapeli Vartia saapui tarkistamaan tilannetta ja nousi A-portaan hissillä kuudenteen kerrokseen. Hän oli sitten palaamassa hissillä takaisin alakertaan, kun Hjortman ampui häntä hissiin viidennen ja kuudennen kerroksen väliseltä porrastasanteelta. Vartia kuljetettiin pahoin haavoittuneena sairaalaan, jossa hän kuoli vammoihinsa.
Hjortman toimitettiin hoidettavaksi Pitkäniemen sairaalaan, jossa hänen todettiin mielentilatutkimuksessa sairastavan skitsofreniaa. Häntä syytettiin Tampereen raastuvanoikeudessa tahallisesta taposta, mutta todettiin syyntakeettomaksi. Hjortman kuoli 50-vuotiaana vuonna 1957 Tampereen kunnalliskodissa sairastuttuaan vaikeaan nivelreumaan.
Kirjallisuutta

Tuomas Rimpiläinen : Messukylän veriteko ja muita rikostarinoita Suomesta. Gummerus 2015 ISBN 9789512098606
Tampereen kaupunginmuseo

Kaupunginmuseo toimi Hatanpään kartanossa 1970–1990-luvuilla.
Tampereen kaupunginmuseo oli Tampereen kaupungin ylläpitämä kulttuurihistoriallinen museo, joka sijaitsi Hatanpään alueella. Museo perustettiin Hämeen museoseuran aloitteesta, samassa yhteydessä kun Tampereelle vuonna 1969 luotiin kunnallinen museotoimi. Hatanpään kartanon päärakennus remontoitiin 1969–1970 ja muutettiin kaupunginmuseoksi. Museo avattiin yleisölle 1. lokakuuta 1970.
Kaupunginmuseon näyttelytoiminta perustui pitkälti Hämeen museoseuran kaupunkihistoriallisiin kokoelmiin. Tampereen kaupungin historiaa käsittelevän osaston lisäksi museossa oli näytteillä erilaisia tyylisisustuksia 1700-luvun lopulta 1930-luvulle. Vanhempia tyylisuuntia, alueen esihistoriaa ja talonpoikaiskulttuuria esiteltiin puolestaan Hämeen museossa.
Kaupunginmuseon oma tallennustyö keskittyi etupäässä aineistoon, joka liittyi Tampereen kulttuurihistoriaan ja tamperelaisten elämänpiiriin. Käytännön syistä se keräsi lähinnä pieniä esineitä, sillä säilytystilat olivat ahtaat. Museotoimeen kuului kaupunginmuseon lisäksi Hämeen museo, Suomen koulumuseo, Tampereen teknillinen museo ja Tampereen luonnontieteellinen museo. Niiden kokoelmia hoidettiin ja kartutettiin keskitetysti, joten kaupunginmuseolla oli käytäntönä ohjata tilaa vievät esineet teknillisen museon kokoelmiin.
Teknillinen museo kärsi pahoja vaurioita tulipalossa 1989, mikä pakotti kaupungin järjestelemään museotoimintaansa uudelleen. Samoihin aikoihin Tampellan tyhjeneville tehdasrakennuksille etsittiin uutta käyttöä. Museotoimi päätti rakentaa sinne nykyaikaisen museokeskuksen. Vuonna 1993 se luopui Hatanpään kartanosta. Kaupunginmuseo suljettiin, ja sen kokoelma siirtyi osaksi uutta museokeskusta. Vapriikki avautui yleisölle syksyllä 1996.
Oulun seudun liikenne

Oulun seudun liikenteen linja-auto Torikadulla Oulun keskustassa
Oulun linja-autoasema
Oulun seudun liikenne (lyh. OSL, vuoteen 2022 asti Oulun joukkoliikenne) on Oulun seudulla toimiva julkisen liikenteen viranomainen. Liikenteen järjestämisestä vastaa kunnallinen Oulun Seudun Liikenne, joka muun muassa suunnittelee aikataulut ja vastaa lippujärjestelmästä. Itse liikennöinnin hoitavat yksityiset liikennöitsijät, joilta kaupunki tilaa liikenteen kilpailutuksen jälkeen. Reitistön muodostavat neljä keskustan tuntumassa liikennöivää lähilinjaa, 16 kaupunkilinjaa ja yli 30 seutulinjaa. Oulun seudun liikenteen paikallisbusseja kutsutaan Onnikoiksi.
Waltti

Paikallisliikenteessä on käytössä Waltti-lippujärjestelmä, maksu menee tasataksan mukaan (Hintaan vaikuttaa vain asiakasryhmät.). Oulun seudun liikenteessä on ilmainen vaihto-oikeus toiseen linja-autoon 90 minuutin ajan matkan alkamisesta.lähde? Vyöhykkeet poistuivat 17.12.2024 käytöstä ja siirryttiin tasataksamalliin.
Keskusta

Keskustan alueella linja-autot käyttävät pääosin Torikatua ja Saaristonkatua, joista ensiksi mainittu on keskeisimmiltä osiltaan varattu pelkästään joukkoliikenteelle. Merkittävimmät pysäkit keskustassa ovat Kaupungintalo E/P, Pekuri E/P, Rotuaari, Hellaakoski, Elokuvakeskus, Virastotalo, Pokkitörmä, Franzen ja Kuvernööri. Vuonna 2023 paikallisliikenteessä tehtiin yli 10 miljoonaa matkaa. Suosituimmat linjat vuonna 2023 olivat suuruusjärjestyksessä 2, 4, 20, 3 ja 1.
Liikennöitsijät

Ennen heinäkuuta 2014 Oulussa ei ollut kunnallista liikennelaitosta, vaan linja-autoliikenteestä vastasivat yksityiset liikennöitsijät, paikallisliikennettä hoitanut Koskilinjat sekä seutuliikennettä hoitaneet V. Alamäki, A. Mörö ja Kylmäsen Liikenne. Nykyään paikallisliikennettä hoitaa Nobina, Koiviston Auto Oulu, Revon Turistiliikenne ja Oubus. Wiimax ajaa Ely-keskuksen linjaa 59 / 59S Oulu–Hailuoto. Nobina voitti vuonna 2023 kilpailutuksessa linjat 1, 2, 2N, 3, 5 ja 5N. Nobinan ajamana linjat alkoivat kesäkuussa 2024.
Lähibussit

Osana seudullisen joukkoliikenteen kehittämistä Oulu on ottanut käyttöön lähibussit (ent. citybussit), jotka kiertävät keskustan tuntumassa neljällä eri linjalla alueilla, joilta joukkoliikenne on aiemmin puuttunut. Lähibussiliikenne oli ostoliikennettä jo ennen joukkoliikenteen järjestämisvastuun siirtymistä kaupungille, ja sen suunnittelusta vastasi kaupungin tekninen keskus. Rakenteeltaan citybussit ovat pieniä pakettiauton alustalle rakennettuja linja-autoja.lähde?
Muuta

Lähimaksu otettiin käyttöön maksuvälineeksi syksyllä 2021.
OSL ilmoitti vuonna 2024 siirtyvänsä ns. tasataksamalliin ja poistamalla vyöhykejärjestelmän. Jatkossa lipun hintaan vaikuttaisi vain asiakasryhmä.
Kaukoliikenteen linja-autoyhteyksiä Oulusta on eri puolille Suomea. Kaukoliikenteen solmukohtana toimii rautatieaseman vieressä sijaitseva Oulun linja-autoasema, joka on valmistunut vuonna 1983.
Kesäisin matkailijoita palvelee Suomen ensimmäinen junabussi, Potnapekka, joka on ollut liikenteessä vuodesta 1989.
Oulun Seudun Liikenteen linjat, kesä 2024

Oulun Seudun Liikenteen liikenneöitsijöitä ovat kesäkaudella Koiviston Auto Oulu, Nobina, Oubus ja Revon Turistiliikenne. ELY-keskuksen Hailuodon linjaa ajaa Wiimax (ent. Oulaisten liikenne).
Oulun Seudun Liikenteen linjat, kesä 2024 > Oulun kaupunkilinjat

| Linjatunnus | Reitti | Pysäkki keskustassa | Tyyppi | Vyöhyke | Liikennöitsijä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jylkynkangas – Keskusta – Metelinkangas | Kaupungintalo | Runkolinja | A | Nobina |
| 2 | Ritaharju – Keskusta – Metsokangas | Kaupungintalo | Runkolinja | A | Nobina |
| 3 | Aaltokangas – Keskusta – Metsokangas | Kaupungintalo | Runkolinja | A | Nobina |
| 4 | Herukka (itäpuolta) – Keskusta – Iinatti | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | A | Koiviston Auto Oulu |
| 4A | Herukka (länsipuolta) – Pateniemenranta – Keskusta – Heikkilänkangas | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | A | Koiviston Auto Oulu |
| 5 | Kaijonharju – Keskusta – Kivikkokangas | Kaupungintalo | Runkolinja | A | Nobina |
| 7 | Puolivälinkangas – Keskusta – Saarela | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | A | Koivisto Auto Oulu |
| 8 | Teknologiakylä – Keskusta – Oulunsalo – Lentoasema | Kaupungintalo | Lentokenttälinja | AB | Koivisto Auto Oulu |
| 9 | Heikinharju – Keskusta – Oulunsalo – Lentoasema | Kaupungintalo | Lentokenttälinja | AB | Koivisto Auto Oulu |
| 9B | Keskusta – Oulunsalo – Lentoasema | Kaupungintalo | Lentokenttälinja | AB | Koivisto Auto Oulu |
| 10 | Koskela – Keskusta – Heikinharju | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | A | Koivisto Auto Oulu |
| 11 | Keskusta – Laanila – Kivikkokangas | Kuvernööri | Kaupunkilinja | A | Koivisto Auto Oulu |
| 14 | Välivainio – Keskusta – Lintula | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | A | Koivisto Auto Oulu |
| 15 | Nallikari – Keskusta – Mäntylä | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | A | Koivisto Auto Oulu |
| 19 | Pateniemenranta – Linnanmaa – Väliväinio – Laanila – Vaskikangas | Ei aja keskustaan | Kaupunkilinja | A | Koivisto Auto Oulu |
Oulun Seudun Liikenteen linjat, kesä 2024 > Seutulinjat

| Linjatunnus | Reitti | Pysäkki Oulun keskustassa | Vyöhyke | Liikennöitsijä | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20B | OYS – Keskusta – Haukipudas – Martinniemi | Pekuri | AB | Koiviston Auto Oulu |  |
| 21 | Kellon Kiviniemi – Keskusta – Limingantulli – Kaukovainio | Pekuri | AB | Koiviston Auto Oulu |  |
| 23B | Iin Terveyskeskus – Ii, Keskusta – Haukipudas – Linnanmaa – Oulu, Keskusta | Elokuvakeskus | ABC | Koiviston Auto Oulu |  |
| 23S | Iin Terveyskeskus – Ii, Keskusta – Haukipudas – Linnanmaa – Oulu, Keskusta – OYS | Pekuri | ABC | Koiviston Auto Oulu |  |
| 26 | Asemakylä (OSAO Haukipudas) – Haukipudas – Keskusta – Oulu (Linja-autoasema) | Pekuri | ABC | Koiviston Auto Oulu | Liikennöi kesän alussa ja lopussa |
| 28 | Iin Alaranta – Ii, Keskusta – Oulu, Keskusta – OYS – Kaukovainio (OSAO Kotkantie) | Kuvernööri / Franzen | ABC | Koiviston Auto Oulu |  |
| 35B | Kiiminki – Keskusta | Elokuvakeskus | AB | Koiviston Auto Oulu |  |
| 35BK | Kiiminki – Jääli – Keskusta | Elokuvakeskus | AB | Koiviston Auto Oulu |  |
| 36 | Ylikiiminki – Keskusta – Oulu (Linja-autoasema) | Pekuri | ABC | Revon Turistiliikenne |  |
| 38JL | Haukipudas – Jokivarrentie – Jokela – Alakylä – Kiiminki – Ylikiiminki | Ei aja Oulun keskustaan | BC | Revon Turistiliikenne | Liikennöi kesän lopussa |
| 40 | Oulu, Keskusta – Sanginsuu – Leppiniemi – Muhos – Pikkarala – Oulu, Keskusta | Pekuri | ABC | Revon Turistiliikenne |  |
| 40A | Oulu (Linja-autoasema) – Keskusta – Sanginsuu – Leppiniemi – Muhos – Pikkarala – Oulu (Linja-autoasema) | Pekuri | ABC | Revon Turistiliikenne |  |
| 41 | Oulu, Keskusta – Pikkarala → Muhos – Leppiniemi – Sanginsuu – Oulu, Keskusta | Pekuri | ABC | Revon Turistiliikenne |  |
| 41A | Oulu (Linja-autoasema) – Pikkarala – Muhos – Leppiniemi – Sanginsuu – Oulu, Keskusta – Oulu (Linja-autoasema) | Pekuri | ABC | Revon Turistiliikenne |  |
| 50 | Oulu, Keskusta – Kempele, Keskusta – Haapamaa | Kuvernööri | AB | Oubus |  |
| 51 | Oulu, Keskusta – Ouluntulli – Kempele (OSAO Kempele) | Kuvernööri | AB | Oubus |  |
| 52A | Oulu, Keskusta – Kempele – Tupos – Liminka – Lumijoki | Kuvernööri | ABC | Revon Turistiliikenne |  |
| 53 | Oulu, Keskusta – Kempele – Tupos – Liminka – Lumijoki | Kuvernööri | ABC | Revon Turistiliikenne | Liikennöi kesän lopussa |
| 54 | Oulu, Keskusta – Kempele – Tupos – Tyrnävä – Liminka | Kuvernööri | ABC | Revon Turistiliikenne |  |
| 54B | Oulu, Keskusta – Kempele – Tupos – Tyrnävä | Kuvernööri | ABC | Revon Turistiliikenne |  |
| 59 | Oulu (Linja-autoasema) – Oulu, Keskusta – Oulunsalo – Hailuoto – Marjaniemi | Saaristonkatu 2 | ABCD | Wiimax |  |
| 59S | OYS – Oulu (Linja-autoasema) – Oulu, Keskusta – Oulunsalo – Hailuoto – Marjaniemi | Saaristonkatu 2 | ABCD | Wiimax |  |
| 63 | Niemenranta – Oulunsalo – Keskusta – Svaaninsuo | Pekuri | AB | Oubus |  |
Oulun Seudun Liikenteen linjat, kesä 2024 > Oulun keskustan Lähibussit

| Linjatunnus | Reitti | Vyöhyke | Liikennöitsijä |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Keskusta – Myllytulli – Värttö | Lähi | Oubus |
| B | Keskusta – Raksila – Medipolis | Lähi | Oubus |
| C | Keskusta – Etu-Lyötty – Limingantulli | Lähi | Oubus |
| D | Keskusta – Kauppatori – Heinäpää – Limingantulli | Lähi | Oubus |
Oulun Seudun Liikenteen linjat, kesä 2024 > Viikonlopun yölinjat

| Linjatunnus | Reitti | Pysäkki Oulun keskustassa | Vyöhyke | Liikennöitsijä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2N | Ritaharju – Keskusta (Kaupungintalo) – Metsokangas | Kaupungintalo | A | Nobina |
| 4N | Keskusta (Kuvernööri) – Iinatti – Heikkilänkangas | Kuvernööri | A | Koiviston Auto Oulu |
| 5N | Kaijonharju – Keskusta (Kaupungintalo) – Kivikkokangas – Saarela | Kaupungintalo | A | Nobina |
| 15N | Nallikari – Keskusta (Kaupungintalo) – Mäntylä | Kaupungintalo | A | Koiviston Auto Oulu |
| 20N | Oulu, Keskusta (Elokuvakeskus) – Haukipudas – Martinniemi | Elokuvakeskus | AB | Koiviston Auto Oulu |
| 35N | Oulu, Keskusta (Elokuvakeskus) – Talvikangas – Kiiminki | Elokuvakeskus | AB | Koiviston Auto Oulu |
| 35B | Kiiminki – Oulu, Keskusta (Elokuvakeskus) | Elokuvakeskus | AB | Koiviston Auto Oulu |
| 51 | Oulu, Keskusta (Kuvernööri) – Ouluntulli – Kempele (OSAO) | Kuvernööri | AB | Oubus |
Oulun Seudun Liikenteen linjat, talvi 2024-2025

Oulun Seudun Liikenteen liikenneöitsijöitä ovat talvikaudella Koiviston Auto Oulu, Nobina, Oubus ja Revon Turistiliikenne. ELY-keskuksen Hailuodon linjaa ajaa Wiimax (ent. Oulaisten liikenne).
Joukkoliikennelautakunnan päätöksen mukaisesti vyöhykkeistä luovutaan kesken kauden vuodenvaihteessa.
Oulun Seudun Liikenteen linjat, talvi 2024-2025 > Oulun kaupunkilinjat 1-19 sekä 48 ja 58

| Linjatunnus | Reitti | Pysäkki keskustassa | Tyyppi | Vuoroväli arkipäivällä | Liikennöintiaika arkena | Liikennöitsijä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1  | Jylkynkangas – Keskusta – Metelinkangas | Kaupungintalo | Runkolinja | 15 min | n. 05 – 00 | Nobina |
| 2  | Ritaharju – Keskusta – Metsokangas | Kaupungintalo | Runkolinja | 15 min | n. 05 – 01 | Nobina |
| 3  | Aaltokangas – Keskusta – Metsokangas | Kaupungintalo | Runkolinja | 15 min | n. 05 – 01 | Nobina |
| 4  | Herukka (itäpuolta) – Keskusta – Iinatti | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | Yhdistetty 15 min | Yhdistetty  n. 04 – 00 | Koiviston Auto Oulu |
| 4A  | Herukka (länsipuolta) – Pateniemenranta – Keskusta – Heikkilänkangas | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | Yhdistetty 15 min | Yhdistetty  n. 04 – 00 | Koiviston Auto Oulu |
| 5  | Kaijonharju – Keskusta – Kivikkokangas | Kaupungintalo | Runkolinja | 20 min | n. 05 – 00 | Nobina |
| 7  | Puolivälinkangas – Keskusta – Saarela | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | 20 min | n. 06 – 23 | Koivisto Auto Oulu |
| 8  | Teknologiakylä – Keskusta – Oulunsalo – Lentoasema | Kaupungintalo | Lentokenttälinja | 30 min | n. 05 – 02 | Koivisto Auto Oulu |
| 9  | Heikinharju – Keskusta – Oulunsalo – Pitkäkangas – Lentoasema | Kaupungintalo | Lentokenttälinja | 30 min | n. 05 – 23 | Koivisto Auto Oulu |
| 9B  | Keskusta → Oulunsalo → Lentoasema | Kaupungintalo | Lentokenttälinja | 1 vuoro/vrk | n. 04 – 05 | Koivisto Auto Oulu |
| 9BK  | Keskusta → Oulunsalo → Pitkäkangas → Lentoasema | Kaupungintalo | Lentokenttälinja | 1 vuoro/vrk | n. 01 – 02 | Koivisto Auto Oulu |
| 10  | Koskela – Keskusta – Heikinharju | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | 30 min | n. 05 – 23 | Koivisto Auto Oulu |
| 11  | Keskusta – Laanila – Kivikkokangas | Kuvernööri / Franzen | Kaupunkilinja | 30 min | n. 06 – 22 | Koivisto Auto Oulu |
| 14  | Välivainio – Keskusta – Lintula | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | 30 min | n. 06 – 22 | Koivisto Auto Oulu |
| 15  | Nallikari – Keskusta – Mäntylä | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | 30 min | n. 06 – 23 | Koivisto Auto Oulu |
| 18  | Kaijonharju – Toppila – Keskusta – Mäntylä | Kaupungintalo | Kaupunkilinja | 30 min | n. 07 – 20 | Koivisto Auto Oulu |
| 18+  | Lipporanta → Toppila → Kaijonharju | Ei aja keskustaan | Lisävuoro | 2 vuoroa/vrk | n. 08 – 10 | Koivisto Auto Oulu |
| 19  | Pateniemenranta – Linnanmaa – Väliväinio – Laanila – Vaskikangas | Ei aja keskustaan | Kaupunkilinja | 30 min | n. 06 – 22 | Koivisto Auto Oulu |
| 48  | Teknologiakylä – Linnanmaa – Keskusta – Heikkilänkangas | Kuvernööri / Franzen | Kaupunkilinja | 60 min | n. 06 – 19 | Koivisto Auto Oulu |
| 58  | Teknologiakylä – Linnanmaa – Kaukovainio – Metsokangas | Ei aja keskustaan | Kaupunkilinja | 60 min | n. 06 – 19 | Koivisto Auto Oulu |
Oulun Seudun Liikenteen linjat, talvi 2024-2025 > Oulun keskustan Lähibussit A-D

| Linjatunnus | Reitti | Liikennöitsijä |
| --- | --- | --- |
| A  | Keskusta – Myllytulli – Värttö | Oubus |
| B  | Keskusta – Raksila – Medipolis | Oubus |
| C  | Keskusta – Etu-Lyötty – Limingantulli | Oubus |
| D  | Keskusta – Kauppatori – Heinäpää – Limingantulli | Oubus |
Oulun Seudun Liikenteen linjat, talvi 2024-2025 > Viikonlopun yölinjat

| Linjatunnus | Reitti | Pysäkki Oulun keskustassa | Vuoroja  viikonloppuyönä | Liikennöitsijä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2N  | Ritaharju – Keskusta (Kaupungintalo) – Metsokangas | Kaupungintalo | 6 vuoroa/yö | Nobina |
| 4N  | Keskusta (Kuvernööri) – Iinatti – Heikkilänkangas | Kuvernööri | 8 vuoroa/yö | Koiviston Auto Oulu |
| 5N  | Kaijonharju – Keskusta (Kaupungintalo) – Kivikkokangas – Saarela | Kaupungintalo | 8 (pe) 10 (la)  vuoroa/yö | Nobina |
| 8  | Lentoasema → Oulunsalo → Keskusta → Teknologiakylä | Kaupungintalo | 1 vuoro/yö (myös arkiöinä) | Koiviston Auto Oulu |
| 15N  | Nallikari – Keskusta (Kaupungintalo) – Mäntylä | Kaupungintalo | 4 vuoroa/yö | Koiviston Auto Oulu |
| 20N  | Oulu, Keskusta (Elokuvakeskus) – Haukipudas – Martinniemi | Elokuvakeskus | 4 vuoroa/yö | Koiviston Auto Oulu |
| 23  | Oulu → Haukipudas → Ii, terveyskeskus | Kuvernööri | 1 vuoro/yö | Koiviston Auto Oulu |
| 35N  | Oulu, Keskusta (Elokuvakeskus) → Talvikangas → Kiiminki | Elokuvakeskus | 3 vuoroa/yö | Koiviston Auto Oulu |
| 35B  | Kiiminki → Oulu, Keskusta (Elokuvakeskus) | Elokuvakeskus | 2 vuoroa/yö | Koiviston Auto Oulu |
| 51  | Oulu, Keskusta (Kuvernööri) – Ouluntulli – Kempele (OSAO) | Kuvernööri | 6 vuoroa/yö | Oubus |