stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristian Forsberg
Ura > Maajoukkueura

Forsberg pelasi Vancouverin olympiakisoissa 2010 ja Sotšin olympiakisoissa 2014 sekä Vancouverin ja Pyeongchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa. Hän edusti Norjaa myös MM-kilpailuissa vuosina 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017. Ennen vuoden 2012 turnausta Forsberg pyörtyi lentokoneeseen, kun Rovaniemeltä lähtenyt Norjan joukkue oli laskeutunut Vaasaan toiseen harjoitusotteluun Suomea vastaan. Hän oli tajuissaan, mutta nousi ylös lentokoneen henkilökunnan avustamana. Suomen joukkueen lääkäri Harri Hakkarainen tarkisti hänen kuntonsa. Pyörtymisen syyn epäiltiin aiheutuvan vatsataudista, jota esiintyi myös Suomen joukkueessa.
Forsberg pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2005 ja 2006. Vuoden 2005 turnauksen hän pelasi I-divisioonassa ja oli A-lohkon kullallaan nostamassa Norjaa seuraavaksi vuodeksi pääsarjaan. Forsberg pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004.
M/S Utö

M/S Eivor lastaamassa Pärnäisten yhteysaluslaiturissa.
| M/S Utö |
| --- | --- |

Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Turku
IMO-numero:  8712582
MMSI-numero:  230980000
Tunnuskirjaimet:  OJMG
Omistaja:  Suomen Saaristovarustamo Oy (2023)
Rakennustelakka:  1990 Thorgeir & Ellert h/f, Akranes, Island
Rakennusnumero:  38
Status:  Liikenteessä
Tekniset tiedot
Pituus:  39,40 m
Leveys:  9,22 m
Syväys:  3,3 m
Koneisto:  2 x Caterpillar, CAT 3508C IMO Tier II
Koneteho:  1052 kW kW
Jääluokitus:  1B
Nopeus:  10 kn
Matkustajia:  195
Autokapasiteetti:  19
M/S Utö (ent. Eivor, alun perin Baldur, IMO 8712582) on suomalainen yhteysalus, joka liikennöi Saaristomerellä reittiä Pärnäinen–Berghamn–Nötö–Aspö–Jurmo–Utö.
Aluksen rakensi Islannissa Thorgeir & Ellert -telakka vuonna 1990. Alus liikennöi nimellä Baldur vuoteen 2006 saakka Islannin luoteisrannikon yhteysaluksena kotisatamanaan Stykkisholmur. Vuonna 2006 turkulainen Rosita-varustamo osti aluksen ja toi sen Merenkulkulaitoksen kilpailutuksessa voittamalleen Utön reitille. Rosita Oy voitti Utön reitin kilpailutuksen myös vuonna 2016 alkaneeksi kaudeksi, mutta operointi ja alus myytiin vuoden 2018 alusta Saariston Meritie Oy:lle. Keväällä 2020 aluksen päämoottorit vaihdettiin nykyiset päästövaatimukset täyttäviksi. Samalla myös aluksen ravintola ja keittiö saivat uuden ilmeen. Alus sai myös takaisin alkuperäisen nimensä M/S Baldur.
Utön pituus on 39,40 metriä, ja sille mahtuu 19 henkilöautoa ja 195 matkustajaa. Aluksella on ravintola, jossa on A-oikeudet.
19.5.2023 vahvistettiin kauppa, jonka myötä ms Baldur, ms Kökar ja ms Tuuli siirtyvät Suomen Saaristovarustamo Oy:n omistukseen. Kaupan myötä myös Utö-reitin liikennöinnistä vastaaminen siirtyi Suomen Saaristovarustamo Oy:lle.
Yhteysalus Baldur aloitti liikennöin telakoinnin jälkeen 14.6.2023. Telakoinnin yhteydessä vaihdettiin myös aluksen nimi ja uudeksi nimeksi tuli m/s Utö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta m/s Eivor Wikimedia Commonsissa
Eivorin tekniset tiedot Fakta om fartyg-sivustolla (ruotsiksi)
Kyōsuke Tagawa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kyōsuke Tagawa
Syntymäaika: 11. helmikuuta 1999 (ikä 25)
Syntymäpaikka: Kagoshima, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 181 cm
Seura
Seura: FC Tokyo
Pelinumero: 27
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2017–2018 2019– | Sagan Tosu FC Tokyo | 47 (6) 11 (1) |
Maajoukkue
| 2019– | Japani | 2 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kyōsuke Tagawa (jap. 田川 亨介, Tagawa Kyōsuke; s. 11. helmikuuta 1999 Kagoshima) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Tagawa debytoi Japanin maajoukkueessa joulukuussa 2019.
Aiheesta muualla

Soccerway
Lantto

Lantto on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Ilkka Lantto (s. 1943), ekonomi, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos, Viljo Lanton poika
Ivar Lantto (1862–1938), poliitikko
Pirkko Lantto (1926–2008), taidemaalari
Reijo Lantto (s. 1949), yritysjohtaja
Vilho Lantto (1941–2024), sähkötekniikan professori
Viljo Lantto (1906–1985), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Luettelo televisiosarjan Babylon 5 jaksoista

Babylon 5 on yhdysvaltalainen science fiction -draamasarja, jonka on luonut J. Michael Straczynski.
Pilottijakso

| # | Nimi | Suomenkielinen nimi  | Alkup>  esityspäivä | Esityspäivä Suomessa | Koodi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| – | Babylon 5: The Gathering | Babylon 5: Kokoontuminen | 22.2.1993 | 17.8.1997 | – |
Vorlonien suurlähettiläs joutuu murhayrityksen kohteeksi pian asemalle saapumisensa jälkeen. Komentaja Sinclair on pääepäilty.
Televisioelokuvat

| # | Nimi | Suomenkielinen nimi | Alkup>  esityspäivä | Esityspäivä Suomessa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Babylon 5: In the Beginning | Babylon 5: Tie Babyloniin   | 4.1.1998 | 25.3.2000  |
Kymmenen vuotta sarjan alun tapahtumia edeltävään aikaan sijoittuva Tie Babyloniin kuvaa Maan ja Minbarin välisen sodan tapahtumia sodan alusta aina sen loppuun saakka. 
| 2 | Babylon 5: Thirdspace | Babylon 5: Kolmas ulottuvuus  | 19.7.1998 | 25.3.2000  |
Kun vorloneilta jäljelle jäänyt teknologia päästää valloilleen muinaisen ja ylivoimaisen muukalaisvoiman, on Babylon 5 ainoa este näiden uusien vihollisten ja kaiken elämän hävityksen välillä. 
| 3 | Babylon 5: River of Souls | Babylon 5: Sielujen virta  | 8.11.1998 | 26.3.2000  |
Arkeologi tuo Babylon 5:lle mukanaan viimeisimmän löytönsä: pallon, joka sisältää miljardi sukupuuttoon kuolleen lajin sielua. Kun sielunmetsästäjä saapuu noutamaan sieluja, ne pakenevat ja aiheuttavat tuhoa joka puolella asemaa. Lochleyn, Zackin ja Garibaldin vastuulle jää aseman pelastaminen. 
| 4 | Babylon 5: A Call to Arms | Babylon 5: Aseveljet  | 3.1.1999 | 1.4.2000  |
Varjojen liittolaiset päättävät kostaa Maalle, ja Sheridan ryhtyy toimiin maailmansa pelastamiseksi. 
| 5 | Babylon 5: The Legend of the Rangers | Babylon 5: The Legend of the Rangers  | 19.1.2002 | – |
Rajavartijoista koostuva miehistö, joka on saanut tehtäväkseen diplomaattiryhmän saattamisen, kohtaa vaarallisen uuden vihollisen, Käden.
Babylon 5: The Lost Tales

Babylon 5: The Lost Tales (suom. Babylon 5: Kadonneet tarinat) on suoraan DVD:lle julkaistu tuotanto. DVD sisältää kaksi jaksoa, joista kumpikin keskittyy yhteen sarjan hahmoon.
| # | Nimi | Suomenkielinen nimi  | Alkup>  esityspäivä | Esityspäivä Suomessa  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Babylon 5: The Lost Tales – Voices in the Dark | Babylon 5: Kadonneet tarinat | 31.7.2007 | 22.4.2011 |
Salaperäinen olento ottaa haltuunsa Babylon 5 -työläisen. Toisaalla presidentti Sheridan vastaanottaa varoituksen tulevasta Maahan kohdistuvasta hyökkäyksestä.
Magdalena Pajala

Magdalena Pajala
Emma Magdalena Sven-Eriksdotter Pajala (s. 11. maaliskuuta 1988 Jällivaara) on ruotsalainen maastohiihtäjä.
Vancouverin olympialaisissa 2010 Pajala sijoittui sprintissä kymmenenneksi. Hän hiihti myös viidenneksi sijoittuneessa Ruotsin viestijoukkueessa.
Maailmancupissa Pajala kilpaili ensimmäisen kerran 27. helmikuuta 2008 Tukholmassa, jossa hän hiihti perinteisen hiihtotavan sprintissä 48:nneksi. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Trondheimin perinteisen hiihtotavan kilpailussa maaliskuussa 2009 oltuaan 30:s. Kymmenen parhaan joukkoon Pajala pääsi ensimmäisen kerran Otepään perinteisen hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2010 oltuaan kahdeksas. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa neljänneksi Drammenin perinteisen tyylin sprintissä maaliskuussa 2010.
Aiheesta muualla

Magdalena Pajalan kotisivut
LEGO Ninjagon 10. tuotantokausi - Onien marssi

Onien marssi (engl. March of the Oni) on animaatiosarjan Lego Ninjagon kymmenes tuotantokausi, jossa ninjat saavat vastaansa onit, jotka pyrkivät peittämään kaikki luomisen maat pimeydellä.
Tämä kausi päättää Lego Ninjago: Masters of Spinjitzu-sarjan.
Jaksot

| # | Nimi | Ensiesitys Yhdysvalloissa | Suomen ensiesitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 95 | "Pimeys saapuu" (engl. The Darkness Comes) | 19. huhtikuuta 2019 | 12. huhtikuuta 2019 |
Faith saapuu Spinjitzu-luostarille varoittamaan ninjoja useita muita maailmoja jo vallanneiden Onien saapumisesta Ninjagoon. Onien ilmestyessä Ninjago Cityyn maailmakristallin kautta he valtaavat kaupungin nopeasti peittämällä sen pimeyteen, joka jähmettää kaupungin asukkaat kivipatsaiksi. Pelastaessaan asukkaita ninjat huomaavat, etteivät heidän elementaalivoimansa tehoa Oneihin, joten päättävät lopulta vapauttaa Kryptariumista Garmadonin, joka kertoo olevansa omien Oni-voimiensa ansiosta heidän ainoa toivonsa.
| 96 | "Hyökkäys" (engl. Into the Breach) | 19. huhtikuuta 2019 | 12. huhtikuuta 2019 |
Oniverensä ansiosta pimeydessä selviävät Garmadon ja Lloyd lähtevät pimeyden keskukseen tuhoamaan maailmakristallin, koska se Garmadonin mukaan on ainoa keino hyökkäyksen pysäyttämiseksi. Muut ninjoista jäävät odottamaan Destiny's Bountyyn, mutta saadessaan hätäpuhelun NGTV-talolta he jättävät P.I.X.A.L.in robottinsa kanssa odottamaan yksin Lloydin ja Garmadonin paluuta. Löytäessään viimein maailmakristallin Borg-tornin holvista Lloyd ja Garmadon kuitenkin kohtaavat Omegan, Onien johtajan.
| 97 | "Pudotus" (engl. The Fall) | 19. huhtikuuta 2019 | 12. huhtikuuta 2019 |
Taistellessaan Omegaa vastaan Lloyd ja Garmadon onnistuvat tuhoamaan maailmakristallin, mutta se osoittautuukin merkityksettömäksi. Paetessaan Oneja he löytävät holvin täynnä edellisten kausien esineitä, mukaan lukien Overlordin käyttämän kultaisista aseista valetun haarniskan. He huomaavat Onien kammoavan kultaisen voiman hehkua, ja onnistuvat haarniskan avulla pakenemaan. Toisten ninjojen pelastaessa uutisväkeä Cole putoaa Bountyn kyydistä alas pimeyteen. Garmadon yrittää ymmärtää toisten järkytystä Nyan kertoessa Kaille, kuinka haarniskan takominen takaisin neljäksi kultaiseksi aseeksi voisi auttaa heitä taistelussa Oneja vastaan.
| 98 | "Näyttävä lähtö" (engl. Endings) | 19. huhtikuuta 2019 | 12. huhtikuuta 2019 |
Surulliset ninjat kertovat uutisen Colen putoamisesta Wulle ja Misakolle. Kai sulattaa haarniskan ja takoo sen takaisin kultaisiksi aseiksi Onien lähestyessä luostaria.  Viimeisen taistelun käynnistyessä ninjat jäävät alakynteen, eloon jääneeksi paljastuneesta ja maaporallaan palanneesta Colesta huolimatta. Ninjojen perääntyessä luostarin muurien sisälle Lloyd saa viimeisenä oljenkortena idean luomisen tornadon käyttämisestä Oneja vastaan. Onit tuhoutuvat tornadon vaikutuksesta, pimeys katoaa Ninjago Citystä sekä sen kivettyneet asukkaat palaavat eloon. Lloyd tapaa näyssä ensimmäisen spinjitzu-mestarin, joka kiittää häntä henkilökohtaisesti maailmansa pelastamisesta. Myöhemmin ninjat juhlivat voittoaan ystäviensä kanssa, ja nähdessään kaiken olevan taas hyvin Garmadon jättää luostarin.
Ääninäyttelijät

| Rooli | Alkuperäinen ääni | Suomenkielinen ääni |
| --- | --- | --- |
| Lloyd | Samuel Vincent | Henri Piispanen |
| Jay | Michael Adamthwaite | Petrus Kähkönen |
| Kai | Vincent Tong | Joonathan Kettunen |
| Zane | Brent Miller | Ilkka Villi |
| Cole | Kirby Morrow | Osku Ärilä |
| Nya | Kelly Metzger  | Henni-Liisa Stam |
| Sensei Wu | Paul Dobson | Santtu Karvonen |
| Misako | Kathleen Barr | Tarja Alexander |
| Lordi Garmadon | Mark Oliver | Kalle Chydenius |
| Omega | Zach LeBlanc | Osku Ärilä |
| P.I.X.A.L | Jennifer Hayward | Ella Pyhältö |
| Dareth | Alan Marriott | Tuukka Leppänen |
Manchego

Manchego-juusto
Manchego on lampaanmaidosta valmistettu juusto, jota tuotetaan Espanjassa La Manchan alueella. Vähintään kolme kuukautta kypsennettävä Manchego on rakenteeltaan puolikiinteä, ja siinä on pieniä koloja. Väriltään juusto on kultaan vivahtavan keltainen. Manchegon maku vaihtelee pehmeästä terävään juuston kypsennysajasta riippuen: alle kolme kuukautta kypsennetty on mieto (curado), yli kolme kuukautta kypsennetty (viejo) on jo voimakkaampi ja yli vuoden kypsennetty manchego on mustakuorinen, nimeltään en aceite ja voimakkaan makuinen.
Juuston pinnassa on kuvio, joka on lähtöisin espartoheinäkorista, jossa se perinteisesti valmistetaan. Nykyään kuori on usein parafiinikerros, jonka kuvio matkii espartoheinäkorin jälkiä.
Manchego-juusto on suojattu Euroopan unionin alkuperäisnimityksellä (Denominación de Origen).
LEGO Ninjagon 12. tuotantokausi - Yli-imperiumi

Yli-imperiumi (engl. Prime Empire) on animaatiosarjan Lego Ninjagon kahdestoista tuotantokausi, jossa ninjat matkaavat Yli-imperiumi-videopelin sisään pelastamaan peliä hallitsevan tekoälyn, Unagamin, kaappaamia pelaajia.
Ääninäyttelijät

| Rooli | Alkuperäinen ääni | Suomenkielinen ääni |
| --- | --- | --- |
| Lloyd | Samuel Vincent | Henri Piispanen |
| Jay | Michael Adamthwaite | Markus Blom |
| Kai | Vincent Tong | Joonathan Kettunen |
| Zane | Brent Miller | Tuukka Leppänen |
| Cole | Kirby Morrow | Osku Ärilä |
| Nya | Kelly Metzger  | Maija Pihlajaoja |
| Mestari Wu | Paul Dobson | Pasi Ruohonen |
| Unagami | Dean Redman | Rauno Ahonen |
| Okino | Alessandro Juliani | Jani Karvinen |
| Numero Seiska | Shannon Chan Kent | Ella Pyhältö |
| Punavisiirit | Brent Miller | Tuukka Leppänen |
| Mekaanikko | Michael Antonakos | Rauno Ahonen |
| Scott | Adrian Petriw | Rauno Ahonen |
| P.I.X.A.L | Jennifer Hayward | Ella Pyhältö |
| Dareth | Alan Marriott | Joonathan Kettunen |
| Milton Dyer | Mark Hildreth | Osku Ärilä |
| Ultra Violetti | Maggie Blue O’Hara | Ella Pyhältö |
| Cyrus Borg | Lee Tockar | Juhani Rajalin |
| Kapteeni Soto | Alan Marriott | Jani Karvinen |
| Lapsi-Unagami | Zion Simpson | Henri Piispanen |
Kurovitsy

Kurovitsy tarkoittaa seuraavia asioita:
Kukkosi (ven. Kurovitsy), kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Suuren-Lutskan kunnassa Venäjällä
Kurovitsa (ven. Kurovitsy), kylä Leningradin alueen Hatsinan piirin Siiverskan kunnassa Venäjällä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kurovitsy”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
M36

M36 voi tarkoittaa seuraavia asioita:
M36 Jackson, toisen maailmansodan aikainen panssarintorjuntavaunu
Messier 36, avoin tähtijoukko.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”M36”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Korvenlampi (Heinola)

| Korvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°09′46″N, 26°02′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Konniveteen 
Järvinumero:  14.131.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,6 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  1,209 km  
Pinta-ala:  7,752 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorvenlampi 
Korvenlampi  on Päijät-Hämeessä Heinolan keskustaajaman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 7,8 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Korvenlammen itärannalla on laavu ja tulipaikka, jolla ei ole puuhuoltoa. Laavun ohittaa polku, joka on osa Valo-ilveksen ulkoilureitin ja Heinolan ja Vuolenkosken välisen Juustopolun yhdistävää reittiä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,6 metriä mpy.
Maanmittaus

Kuvassa käytettävä vaaituskoje kuuluu maanmittauksen perustyökaluihin.
Trimble S6 robottitakymetri kolmijalan päällä.
Maanmittaus tai maanmittaustekniikka tarkoittaa tekniikkaa, ammattia, toimintaa ja tiedettä, jossa määritetään mittausten avulla Maan pinnalla olevien kohteiden sijaintia, kokoa, muotoa ja ominaisuuksia. Maanmittaus on alana laaja, ja sen ammattilaiset työskentelevätkin mm. geodesian, geometrian, trigonometrian, regressioanalyysin, fysiikan, meteorologian, ohjelmoinnin, geomatiikan, paikkatiedon,lainsäädännön, maankäytön suunnittelun ja kiinteistötalouden parissa. Termi maanmittaus kuitenkin viittaa enemmän käytännön maanmittaustoimintaan, jonka tavoitteina ovat mm:
kartanvalmistuksen tukeminen eri tarkoituksiin
yhdyskuntasuunnittelun, muun muassa kaavoituksen ja infrastruktuurirakentamisen tukeminen
maa- ja kiinteistörekisterien ylläpito
Maanmittausta suorittavana viranomaisena Suomessa on Maanmittauslaitos, jonka historia ulottuu vuoteen 1633. Lisäksi maanmittausta suorittavat kunnat ja kaupungit, jotka ovat ottaneet tehtäväkseen kiinteistörekisterin pidon asemakaavoitetuilla alueillaan sekä alan yritykset. Maanmittausalan nykyisiä ammattinimikkeitä ovat muun muassa maanmittari ja kartoittaja.
Yleisiä maanmittausvälineitä

Eräitä yleisiä nykyaikana maanmittauksessa käytettäviä kojeita eli mittalaitteita ovat GNSS-vastaanotin, takymetri, vaaituskoje (ml. tarkkavaaituskoje) sekä laserkeilain.
Näihin liittyviä lisätarvikkeita ovat mm. seuraavat:
kartoitussauva (GNSS-vastaanotin)
kolmijalka, prisma, tarratähys, pakkokeskistysalusta (takymetri)
latta ja kolmijalka (vaaituskoje)
kolmijalka, tähys, pallotähys (laserkeilain)
Maanmittausalan koulutus Suomessa

Kartoittajaksi opiskellaan ammattikoulussa. Maanmittausalan perustutkinto kestää kolme vuotta, aikuisopiskelijoilla mahdollisesti vähemmänkin. Kartoittajaksi valmistuvat voivat päätyä niin toimisto, kuin ulkotöihinkin.
Suomessa kartoittajaksi voi valmistua seuraavista oppilaitoksista:
Stadin ammatti- ja aikuisopisto, Helsinki
Ammattiopisto Tavastia, Hämeenlinna
Ammattiopisto Riveria, Joensuu
Lapin koulutuskeskus REDU, Rovaniemi
Turun ammatti-instituutti, Turku
Maanmittausalan insinööriksi opiskellaan ammattikorkeakoulussa. Maanmittaustekniikan insinööri (AMK) on nelivuotiseksi suunniteltu tutkinto, joka on mahdollista suorittaa myös nopeammalla aikataululla.
Maanmittausalan insinööriksi voi valmistua seuraavista oppilaitoksista:
Metropolia ammattikorkeakoulu, Helsinki
Lapin ammattikorkeakoulu, Rovaniemi
Yrkeshögskolan Novia, Vaasa (ruotsinkielinen koulutusohjelma)
Maanmittausalan diplomi-insinööriksi opiskellaan Aalto-yliopistossa. Koulutusohjelma sisältää nykyään suuntautumisvaihtoehtoina kiinteistötalouden, geoinformatiikan ja kestävät yhdyskunnat.
Maanmittausalan koulutus Suomessa > Opiskelijayhdistykset

Maanmittausalan korkeakouluopiskelijoiden opiskelijayhdistyksiä ovat vuonna 2022 perustettu Gooni ry eli Metropolian maanmittarit sekä vuonna 1901 perustettu Maanmittarikilta, eli Aalto-yliopiston maanmittausalan opiskelijoiden järjestö.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maanmittauslaitos
Suomen Maanmittausinsinöörien Liitto
Karttakeppi.fi - Tervetuloa maanmittausalalle
Kyštym

| Kyštym Кыштым |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Tšeljabinskin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  45,67 km²
Korkeus:  260 m
Väkiluku (2010):  38 950
 – Väestötiheys:  853 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+5 (MSK+2)
 
 www.adminkgo.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kyštym (ven. Кышты́м) on kaupunki Venäjällä Tšeljabinskin alueella Ural-vuoriston eteläosan itärinteellä noin 90 km Tšeljabinskistä, lähellä Ozjorskin suljettua kaupunkia. Kaupungin väkiluku vuonna 2010 oli noin 39 000.[lähde? ]
Kyštymin kirkko
Ydinonnettomuus 1957

Kyštym on lähellä "Majak"-ydinjätelaitosta (tuolloin plutoniumintuotantolaitos), jossa syyskuussa 1957 sattui voimakas räjähdys ydinjätesäiliössä, joka johti laajan alueen radioaktiiviseen saastumiseen. Kyseinen 6-luokan ydinonnettomuus oli maailmanhistorian toiseksi pahin ja siihenastisista pahin ydinonnettomuus. Laskeuma-alueesta, johon Kyštym kuului, on myöhemmin käytetty nimitystä "Kyštymin jalanjälki". Tuolla alueella asui 270 000 henkeä, mutta vain noin 10 000 henkeä evakuoitiin. Noin 800 km² maata julistettiin käyttökieltoon, mutta 82 prosenttia alueesta on myöhemmin metsitetty ja otettu maatalouskäyttöön. Neuvostoliiton viranomaiset salasivat Kyštymin onnettomuuden vuoteen 1980 asti.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kyštymin kuvagalleria
Kyštymin lyhyt historia (venäjäksi)
Tšeljabinskin alueen kaupungit
Laikkuköynnöskasvit

| Laikkuköynnöskasvit |
| --- | --- |
 Kiivi (Actinidia deliciosa)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Lahko::  Ericales
Heimo::  Laikkuköynnöskasvit Actinidiaceae  Engl. & Gilg
luokitusjärjestelmä::  APG III
Suvut
 Actinidia – laikkuköynnökset  Clematoclethra  Saurauia 
Katso myös
   Laikkuköynnöskasvit Wikispeciesissä   Laikkuköynnöskasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laikkuköynnöskasvit (Actinidiaceae) on kukkivien kasvien heimo. Heimoon kuuluu kolme sukua ja noin 355 lajia. Useita heimon lajeja käytetään koristekasveina, lisäksi heimoon kuuluvaa kiiviä (Actinidia deliciosa) viljellään laajalti hedelmiensä vuoksi.
Kuvaus

Laikkuköynnöskasvit ovat monivuotisia puuvartisia kasveja; usein pensaita tai liaaneja, joskus puita. Lehdet ovat yksinkertaisia, korvakkeettomia ja vuorottelevasti asettuneet. Kasvit voivat olla yksi- tai kaksikotisia, ja kukat yksi- tai kaksineuvoisia lajista riippuen. Kukat kasvavat kukinnoissa. Sekä verho- että terälehtiä on yleensä viisi. Heteitä on kymmenen tai enemmän. Emin sikiäin on kehänpäällinen ja sisältää kolmesta viiteen onteloa, joissa on siemenaiheita kymmenen tai enemmän. Hedelmä on marja tai kota.
Suvut

Actinidia – laikkuköynnökset
Clematoclethra
Saurauia
Levinneisyys

Laikkuköynnöskasveja kasvaa luonnonvaraisena Aasian, Australian, Pohjois-Amerikan ja Etelä-Amerikan trooppisilla, subtrooppisilla ja lauhkeilla vyöhykkeillä. Suurin lajirunsaus on tropiikissa.
Kuvia

Kiinanlaikkuköynnös (Actinidia kolomikta)
Saurauia madrensis
Saurauia subspinosa
Laikkupallokala

| Laikkupallokala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Carinotetraodon
Laji::  borneensis
Kaksiosainen nimi
 Carinotetraodon borneensis  (Regan, 1903) 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Laikkupallokala (Carinotetraodon borneensis) on melko pienikokoinen makean veden pallokala.
Koko ja ulkonäkö

Laikkupallokala jää alle 5 cm pitkäksi. Se on ruskeansävyinen, etuselässä on keltainen V-kuvio. Silmät ovat punaiset. Koiraalla on selvästi sininen pyrstö. Kalojen värit riippuva niiden mielentilasta; arastelleessaan ne ovat hailakansävyisiä, ja kalan väristä onkin vaikea saada käsitystä akvaariokaupassa.
Alkuperä

Laikkupallokala on kotoisin Aasiasta, sitä on tavattu vain Sarawakin eteläosissa Borneon saarella.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Laikkupallokalakoiraat ovat erittäin aggressiivisia sekä oman lajin naaraita että kaikkia muita kaloja kohtaan. Jos niiden halutaan kutevan akvaariossa, koiraan voi tuoda naaraan seuraan vasta silloin, kun naaras on täynnä mätiä. Kalat ovat aktiivisimmillaan hämärän aikaan.
Vesiolot ja ravinto

Laikkupallokaloille sopii pehmeä, hiukan hapan vesi. Ne ovat herkkiä nitriiteille ja ammoniakille. Laikkupallokalat syövät pieniä selkärangattomia; akvaariossa niille syötetään pakastettuja surviaisentoukkia, krilliä ja massiäyriäisiä. Toisin kuin isommilla pallokalalajeilla, hampaiden liikakasvu ei ole yleensä ongelma.