stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toronto Maple Leafs
Pelaajat > Ennätykset

Eniten maaleja kaudessa: Auston Matthews, 69 (2023–2024)
Eniten syöttöjä kaudessa: Doug Gilmour, 95 (1992–1993)
Eniten pisteitä kaudessa: Doug Gilmour, 127 (1992–1993)
Eniten kausia: George Armstrong, 21
Eniten jäähyminuutteja kaudessa: Tie Domi, 365 (1997–1998)
Eniten nollapelejä kaudessa: Harry Lumley, 13 (1953–1954)
Eniten pisteitä kaudessa tulokkaana: Peter Ihnačák, 66 (1982–1983)
Eniten pisteitä kaudessa puolustajana: Ian Turnbull, 79 (1976–1977)
Menestys kausittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Toronto Maple Leafs kausi kaudelta
| Kausi | O | V | H | T | JAH | P | TM | PM | Valmentaja | Pudotuspelit |
| 2006–2007 | 82 | 40 | 31 | 0 | 11 | 91 | 258 | 269 |  Paul Maurice | Ulkona pudotuspeleistä |
| 2007–2008 | 82 | 36 | 35 | 0 | 11 | 83 | 231 | 260 |  Paul Maurice | Ulkona pudotuspeleistä |
| 2008–2009 | 82 | 34 | 35 | 0 | 13 | 81 | 250 | 293 |  Ron Wilson | Ulkona pudotuspeleistä |
| 2009–2010 | 82 | 30 | 38 | 0 | 14 | 74 | 258 | 269 |  Ron Wilson | Ulkona pudotuspeleistä |
| 2010–2011 | 82 | 37 | 34 | 0 | 11 | 85 | 218 | 251 |  Ron Wilson | Ulkona pudotuspeleistä |
| 2011–2012 | 82 | 35 | 37 | 0 | 10 | 80 | 231 | 264 |  Ron Wilson | Ulkona pudotuspeleistä |
| 2011–2012 | 82 | 35 | 37 | 0 | 10 | 80 | 231 | 264 |  Ron Wilson | Ulkona pudotuspeleistä |
| 2012–2013 | 48 | 26 | 17 | 0 | 5 | 57 | 145 | 133 |  Randy Carlyle | Putosi 1. kierroksella |
| 2013–2014 | 82 | 38 | 36 | 0 | 8 | 84 | 231 | 256 |  Randy Carlyle | Ulkona pudotuspeleistä |
| 2014–2015 | 82 | 30 | 44 | 0 | 8 | 68 | 211 | 262 |  Randy Carlyle    Peter Horachek | Ulkona pudotuspeleistä |
| 2015–2016 | 82 | 29 | 42 | 0 | 11 | 69 | 198 | 246 |  Mike Babcock | Ulkona pudotuspeleistä |
| 2016–2017 | 82 | 40 | 27 | 0 | 15 | 95 | 251 | 242 |  Mike Babcock | Putosi 1. kierroksella |
| 2017–2018 | 82 | 49 | 26 | 0 | 7 | 105 | 277 | 232 |  Mike Babcock | Putosi 1. kierroksella |
| 2018–2019 | 82 | 46 | 28 | 0 | 8 | 100 | 286 | 251 |  Mike Babcock | Putosi 1. kierroksella |
| 2019–2020 | 70 | 36 | 25 | 0 | 9 | 81 | 238 | 227 |  Mike Babcock    Sheldon Keefe | Putosi karsintakierroksella |
| 2020–2021 | 56 | 35 | 14 | 0 | 7 | 77 | 187 | 148 |  Sheldon Keefe | Putosi 1. kierroksella |
| 2021–2022 | 82 | 54 | 21 | 0 | 7 | 115 | 315 | 253 |  Sheldon Keefe | Putosi 1. kierroksella |
| 2022–2023 | 82 | 50 | 21 | 0 | 11 | 111 | 279 | 222 |  Sheldon Keefe | Putosi 2. kierroksella |
| 2023–2024 | 82 | 46 | 26 | 0 | 10 | 102 | 303 | 263 |  Sheldon Keefe | Putosi 1. kierroksella |
P=Pelit, V=Voitot, H=Häviöt, T=Tasapelit, JAH=Jatkoaikahäviöt, P=Pisteet, TM=Tehdyt maalit, PM=Päästetyt maalit
Farmiseura

Maple Leafsin pääasiallisena farmiseurana toimii Toronto Marlies (ennen St. John's Maple Leafs). Toisena yhteistyöjoukkueena on ECHL:n ohiolainen Cincinnati Cyclones.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Toronto Maple Leafsin viralliset sivut
Hockey-fans.com - Toronto Maple Leafs
Toronto Maple Leafs -uutisia ja keskustelua
Toronto Maple Leafsin virallinen keskustelualue (Arkistoitu – Internet Archive)
suomalaiset Toronto Maple Leafs pelaajat, nhlfinns.com
Leo Komarov vuoden 2017 Stanley Cupin pudotuspeleissä
Luettelo Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välisistä huippukokouksista

Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välisiä huippukokouksia pidettiin vuosina 1943–1991 toisen maailmansodan ja kylmän sodan aikana. Huippukokouksissa pyrittiin edistämään aseidenriisuntaa sekä liennytystä. 1980-luvun lopussa kylmä sota päättyi, mikä merkitsi suurvaltojen välisen kilpailun päättymistä. Toisen maailmansodan aikana pääpaino huippukokouksissa oli Saksaan ja akselivaltoihin kohdistuneessa politiikassa. Sodan aikana huippukokouksissa päätettiin niin Normandian maihinnoususta kuin Saksan jaosta.
Toinen maailmansota > Teheranin konferenssi

Vasemmalta: Josif Stalin, Franklin Roosevelt ja Winston Churchill Teheranissa vuonna 1943.
| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. marraskuuta – 1. joulukuuta 1943 | Teheran |  Iran | Franklin D. Roosevelt | Joseph Stalin |
Pidettiin Neuvostoliiton Teheranin suurlähetystössä. Paikalla myös Ison-Britannian pääministeri Winston Churchill. Päättyi siihen, että länsiliittolaiset sitoutuivat avaamaan toisen rintaman natsi-Saksaa vastaan ​​suunnitellun amfibio-hyökkäyksen kautta Normandiaan. He suostuivat myös antamaan täyden tuen Jugoslavian partisaaneille tšetnikkeissä. Vastineeksi Neuvostoliitto suostui tukemaan Yhdistyneiden Kansakuntien perustamista sodan jälkeen ja lopulta osallistumaan liittoutuneiden kampanjaan Japania vastaan. He sopivat myös Saksan jakamisesta miehitysvyöhykkeisiin ja Iranin tunnustamisesta itsenäiseksi valtioksi sodan jälkeen.
Toinen maailmansota > Jaltan konferenssi

Vasemmalta: Winston Churchill, Franklin D. Roosevelt ja Joseph Stalin Jaltassa helmikuussa 1945.
| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. helmikuuta – 11. helmikuuta 1945 | Jalta |  Neuvostoliitto | Franklin D. Roosevelt | Joseph Stalin |
Järjestettiin Livadian palatsissa. Paikalla myös Ison-Britannian pääministeri Winston Churchill. Yhdysvaltain presidentin ensimmäinen vierailu Neuvostoliittoon. Tuotti julistuksen, jossa vaadittiin demokraattisten instituutioiden muodostamista Euroopassa sodan jälkeen ja samalla Saksan ja Berliinin jakaminen Amerikan, Ison-Britannian, Ranskan ja Neuvostoliiton miehitysalueisiin. Määräsi hyvitykset, denatsifioinnin ja demilitarisoinnin sodanjälkeiselle Saksalle. Saavutti lännen tunnustuksen Puolan Neuvostoliiton nukkehallitukselle. Saatiin Neuvostoliiton sitoumus liittyä Yhdistyneisiin Kansakuntiin vastineeksi kaikkien 16 sosialistisen neuvostotasavallan jäsenyydestä. Valtuutetut oikeudenkäynnit natsien sotarikollisille sodan jälkeen.
Toinen maailmansota > Potsdamin konferenssi

Vasemmalta: Winston Churchill, Harry S. Truman ja Joseph Stalin Potsdamissa 25. heinäkuuta 1945.
| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. heinäkuuta – 2. elokuuta 1945 | Potsdam | Saksa  | Harry S. Truman | Joseph Stalin |
Järjestettiin Cecilienhofin palatsissa. Paikalla olivat myös Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerit Winston Churchill ja Clement Attlee. Muutoksen aiheutti työväenpuolueen voitto vuoden 1945 parlamenttivaaleissa. Suunniteltu sodanjälkeiseen järjestykseen ja rauhansopimusten ehtoihin toisen maailmansodan jälkeen. Valtuutti natsipoliittisten instituutioiden ja lakien täydellisen kumoamisen Saksassa, aloitti demokratisointiuudistukset ja suunnitteli teollisuuden purkamista. Aseta Oder-Neisse-linjan Puolan ja Saksan länsirajaksi. Sallittiin etnisten saksalaisten karkottaminen Itä-Euroopasta. Loi olosuhteet, jotka mahdollistivat Neuvostoliiton perustamisen satelliittivaltioita Itä-Eurooppaan sodan jälkeen.
Kylmä sota (1955–1991) > Geneven huippukokous (1955)

| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. heinäkuuta – 23. heinäkuuta, 1955 | Geneve |  Sveitsi | Dwight D. Eisenhower | Nikita Hruštšov ja Nikolai Bulganin |
Paikalla myös Iso-Britannian pääministeri Anthony Eden ja Ranskan pääministeri Edgar Faure. Ensimmäinen neljän valtion konferenssi toisen maailmansodan jälkeen. Sen tarkoituksena oli vähentää nousevia kansainvälisiä jännitteitä kylmän sodan aikana, ja se sisälsi keskusteluja kauppapolitiikasta, ydinasekilpailusta ja aseistariisunnasta. Saksan yhdistämisestä ei päästy ratkaisuun, koska länsi kieltäytyi vetämästä Länsi-Saksan Natosta.
Kylmä sota (1955–1991) > Camp Davidin kokous 1959

| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. syyskuuta – 27. syyskuuta 1959 | Washington (DC) ja  Camp David |  Yhdysvallat | Dwight D. Eisenhower | Nikita Hruštšov |
15. syyskuuta Neuvostoliiton pääministeri Nikita Hruštšovin 12 päivää kestänyt vierailu Yhdysvaltoihin alkoi. Hruštšov ja presidentti Dwight D. Eisenhower tapasivat toisensa kahdenkeskisissä neuvotteluissa presidentin kesäasunnolla Camp Davidissa. Eisenhowerin ja Hruštšovin välisissä keskusteluissa teemana oli muun muassa Saksan yhdistymisen hinta. Yhteisymmärrystä ei kuitenkaan syntynyt, ja Hruštšev oli valmis kumoamaan 27. marraskuuta 1958 esittämänsä Berliinin uhkavaatimuksen sekä neuvottelemaan kaupungin kohtalosta ilman aikarajoitusta. Eisenhower suostui Neuvostoliiton usean otteeseen vaatimaan huipputapaamiseen, joka oli tarkoitus järjestää seuraavana keväänä ennen Eisenhowerin Moskovan-matkaa.  Yhdysvalloista Hruštšov jatkoi matkaansa Kiinaan, jossa hän osallistui kansantasavallan 10-vuotisjuhlallisuuksiin Pekingissä.
Kylmä sota (1955–1991) > Pariisin kokous

| päivämäärä | Kaupunki | paikka | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. toukokuuta – 17. toukokuuta 1960 | Pariisi |  Ranska  | Dwight D. Eisenhower | Nikita Hruštšov |
Pariisin huippukokousta oli odotettu suurin toivein. Kokouksessa oli tarkoituksena käsitellä Berliinin ja ennen kaikkea Saksojen kysymystä. Huippukokous päättyi kuitenkin nolosti. Neuvostoliiton pääministeri Hruštšov ilmoitti Neuvostoliiton ilmatorjunnan ampuneen yhdysvaltalaisen U-2-tyyppisen tiedustelulentokoneen alas Neuvostoliiton alueella. Koneen lentäjä Francis Gary Powers oli Hruštšovin mukaan vangittuna. Yhdysvaltain taholta väitettiin, että kyseessä oli yhdysvaltalainen säätiedustelulentokone, ja ilmoitti sen olevan aseistamaton siviililentokone.  16. toukokuuta Ranskan presidentti Charles de Gaulle avasi Pariisin konferenssin. Minkäänlaista neuvotteluita ei kuitenkaan syntynyt, sillä Hruštšovin esitti Yhdysvalloille uhkavaatimuksen, jonka mukaan sen on myönnettävä, että U-2-tapaus oli aggressiivinen teko Neuvostoliittoa vastaan ja vaati lentojen lopettamista. Presidentti Eisenhower torjui Hruštšovin uhkavaatimuksen ja poistui konferenssista.
Kylmä sota (1955–1991) > Wienin kokous

Nikita Hruštšov  ja John F. Kennedy Wienissä kesäkuussa  vuonna 1961
| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. kesäkuuta – 4. kesäkuuta 1961 | Wien |  Itävalta  | John F. Kennedy | Nikita Hruštšov |
Kutsuttiin koolle epäonnistuneen Sikojenlahden hyökkäyksen ja Berliinin kriisin jälkeen. Saavutettiin sovinto Laosin sisällissodasta, mutta ei saatu aikaan lopullista ratkaisua Berliinin asemasta. Konferenssin hajoaminen vaikutti amerikkalaisten kovempaan kantaan Neuvostoliittoon.
Kylmä sota (1955–1991) > Glassboron kokous

| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. kesäkuuta – 25. kesäkuuta  1967 | Glassboro, New Jersey |  Yhdysvallat | Lyndon B. Johnson | Aleksei Kosygin |
Yhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnson ja Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosygin kohtasivat Glassboron yliopistokaupungissa New Yorkin osavaltiossa 23.–25. kesäkuuta 1967. Suurvaltojen johtajien aiheena olivat Vietnamin sota ja Kuuden päivän sota sekä ydinsulkusopimus. Keskustelut käytiin ystävällisessä ja sydämellisessä ilmapiirissä. Minkäänlaisiin sopimuksiin osapuolet eivät päässeet.
Kylmä sota (1955–1991) > Moskovan kokous 1972

| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22. toukokuuta – 30. toukokuuta 1972 | Moskova |  Neuvostoliitto  | Richard Nixon | Leonid Brežnev |
Ensimmäinen Yhdysvaltain valtionpäämiehen vierailu Neuvostoliittoon toisen maailmansodan jälkeen. Järjestettiin Kremlin palatsissa. ABM -sopimus, ensimmäinen strategisten aseiden rajoittamista koskeva sopimus (SALT I) ja Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välikohtauksia merellä koskeva sopimus allekirjoitetaan. Sopimukset rajoittivat strategisia ydinaseita ja erityisesti ballistisia ohjuksia
Kylmä sota (1955–1991) > Washingtonin ydinaseriisuntakokous

Leonid Brežnev ja Richard Nixon Washington D.C.:ssä vuonna 1973
| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. kesäkuuta – 25. kesäkuuta, 1973 | Washington (DC), |  Yhdysvallat  | Richard Nixon | Leonid Brežnev |
Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Leonid Brežnevin vierailu 16. kesäkuuta Yhdysvaltoihin oli vastavierailu vuoden 1972 vierailulle, jolloin Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon teki ensimmäisenä Yhdysvaltain presidenttinä vierailun Neuvostoliittoon. Brežnevin ja Nixon väliset neuvottelut käytiin Washingtonissa, Yhdysvaltain presidentin kesäasunnolla Camp Davidissa ja Nixonin Kalifornian asunnolla San Clementessä.  Nixon ja Brežnev allekirjoittivat laajakantoisen ydinsodan estämisjulistuksen. Lisäksi he antoivat periaatejulistuksen SALT-päämääristä ja niiden loppuun saattamisesta vuoteen 1974 mennessä. Lisäksi sovittiin ns. MBFR-sopimuksen eli sotajoukkojen supistamisneuvotteluiden alkamispäiväksi 30. lokakuuta 1974. Tämän sopimuksen sanottiin antaneen tietä ETYKille, koska MBFR-ajankohdan määrääminen oli ollut Nato-maille ennakkoehto turvakokouksen toisen vaiheen aloittamiselle Genevessä.  Lisäksi neuvotteluissa keskusteltiin Neuvostoliiton juutalaisten maastamuutosta ja sen ongelmista. Brežnev teki selväksi senaatin jäsenille, että vuonna 1972 oli noin 61 00 neuvostojuutalaista anonut lupaa muuttaa Israeliin. Luvista 800 evättiin. 25. kesäkuuta Brežnevin vierailu päättyi ja hän palasi Pariisin kautta Neuvostoliittoon. Pariisissa Brežnev tapasi presidentti Georges Pompidoun.
Kylmä sota (1955–1991) > Moskovan TTBT kokous

| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. kesäkuuta – 3. heinäkuuta 1974 | Moskova |  Neuvostoliitto  | Richard Nixon | Leonid Brežnev |
Yhdysvaltain presidentin Richard Nixonin viikon kestänyt valtiovierailu Neuvostoliitossa alkoi 27. kesäkuuta. Saavuttuaan Moskovaan Nixon neuvotteli kolmesta yhteistyösopimuksesta Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välille. 1. heinäkuuta Leonid Brežnev ja Nixon pääsivät sopimukseen molempien maiden torjuntaohjusten (ABM) ja maanalaisten ydinkokeiden rajoittamisesta sekä siitä että edelleen ponnisteltaisiin strategisten hyökkäysohjusten rajoittamiseksi. Lisäksi päästiin sopimukseen laajennetusta kauppa- ja tutkimustyöstä.
Kylmä sota (1955–1991) > Vladivostokin SALT kokous

Gerald Ford ja Leonid Brežnev allekirjoittavat yhteisen kommunikean SALT-neuvotteluissa Vladivostokissa 23. marraskuuta 1974.
| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. marraskuuta – 24. marraskuuta 1974 | Vladivostok |  Neuvostoliitto  | Gerald Ford | Leonid Brežnev |
Yhdysvaltain presidentti Gerald Ford ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Leonid Brežnev tapasivat toisensa 23.–24. marraskuuta Neuvostoliiton länsirannikolla Vladivostokissa. Tapaamisen tärkein kohta oli SALT-neuvotteluiden edistäminen. Osapuolet sopivat uusista suuntaviivoista, jotka merkitsivät 10-vuotista sopimusta ydinasevarustelujen supistamisesta. Kommunikean mukaan sopimus SALT II:sta tulisi vuonna 1975.
Kylmä sota (1955–1991) > ETYK-kokous 1975

| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30. heinäkuuta – 2. elokuuta 1975 | Helsinki |  Suomi  | Gerald Ford | Leonid Brežnev |
Helsingin ETYK-huippukokouksen aikana 2. heinäkuuta Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Leonid Brežnev ja Yhdysvaltain presidentti Gerald Ford tapasivat toisensa Neuvostoliiton suurlähetystössä. Molemmat osapuolet tähtäsivät strategisten aseiden käytön rajoittamiseen (SALT). Sopimuksen jatkoneuvottelut olivat olleet alkuvuoden 1975 jäissä, joten osapuolten tapaaminen Helsingissä oli odotettu. Läpimurtoa ei kuitenkaan tullut pitkistä neuvotteluista huolimatta. Ford ja Brežnev kuitenkin korostivat, että neuvottelujen henki oli ystävällinen ja rakentava.
Kylmä sota (1955–1991) > Wienin SALT II -kokous

Jimmy Carter ja Leonid Brežnev allekirjoittavat SALT II -sopimuksen Wienissä 18. kesäkuuta 1979
| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. kesäkuuta – 18. kesäkuuta 1979 | Wien |  Itävalta  | Jimmy Carter | Leonid Brežnev |
Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Leonid Brežnev saapuivat Wieniin kauan suunniteltua huippukokousta varten. Tapaamisen kohokohta oli SALT II -sopimuksen allekirjoittaminen Hofburgin vanhassa keisarillisessa palatsissa 18. kesäkuuta. Sopimuksella pyrittiin rajoittamaan strategisten aseiden, lähinnä mannertenvälisten ohjusten kilpavarustelua. SALT II:ssa oli määrä pudottaa ydinaseiden kantolaitteiden lukumäärää 2 400:sta 2 250:een vuoteen 1981 mennessä. Neuvostoliitto oli näin ollen valmis hävittämään 270 kantolaitetta ja Yhdysvallat noin 190. Lukumäärät sisälsivät maa-, lento- ja vedenalaisissa tukikohdissa käytettäviä kantolaitteita.
Kylmä sota (1955–1991) > Geneven kokous 1985

Ronald Reagan ja Mihail Gorbatšov Geneven aseidenriisuntakokouksessa vuonna 1985
| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19. marraskuuta – 21. marraskuuta 1985 | Geneve |  Sveitsi | Ronald Reagan | Mihail Gorbatšov |
Ensimmäistä kertaa kuuteen vuoteen tapasivat Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov huippukokouksessa Genevessa 19. marraskuuta. Tapaamiset sujuivat hyvin, mutta asiakysymyksissä ei saavutettu toivottua lähentymistä. Molemmat osapuolet korostivat ydinasevarustelun vähentämistä. Gorbatšov totesi kuitenkin pitävänsä tulosten saavuttamista mahdollisena vain siinä tapauksessa, että Yhdysvallat luopuisi suunnitelmastaan avaruuden käyttämiseksi sotilaallisiin tarkoituksiin eli SDI-järjestelmästä. Osapuolet keskustelivat myös alueellisista selkkauksista kuten Afganistanin miehityksestä sekä Keski-Amerikan ongelmista, joihin ei kuitenkaan saatu käytännön tuloksia.
Kylmä sota (1955–1991) > Reykjavíkin kokous

Presidentti Reagan Reykjavíkissä Neuvostoliiton johtajan Mihail Gorbatšovin kanssa vuonna 1986
| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. lokakuuta – 12. lokakuuta 1986 | Reykjavík  |  Islanti | Ronald Reagan | Mihail Gorbatšov |
Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov tapasivat 11. lokakuuta Reykjavíkissä. Reykjavíkin kokouksen tarkoituksena oli neuvotella vakavasti sekä asevarustelusta että aseidenriisunnasta. Neuvostoliitto kuitenkin esitti laajan suunnitelman, jonka piti johtaa mannertenvälisten ydinaseilla varustettujen ohjusten sekä myös keskimatkan ja keskilyhyenmatkan ohjusten asteittaiseen poistamiseen. Yhdysvallat kuitenkin huomasi, että suunnitelma olisi sille ja muille Nato-maille epäedullinen, sillä se tarkoittaisi vain tavanomaisten aseiden varaan rakennettua varustelutasapainoa, mikä olisi ongelma.
Kylmä sota (1955–1991) > Washingtonin INF-kokous

Mihail Gorbatšov ja Ronald Reagan allekirjoittavat INF-sopimuksen Valkoisessa talossa
| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. joulukuuta – 10. joulukuuta 1987 | Washington (DC)  |  Yhdysvallat | Ronald Reagan | Mihail Gorbatšov |
Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšovin ja Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin välinen huippukokous Washingtonissa oli historiallinen. Kokouksen kohokohta oli kaikkien ydinkärjillä varustettujen keskimatkanohjusten poistamissopimus eli INF-sopimus. Tämä tarkoitti sitä, että Yhdysvallat tuhosi seuraavan kolmen vuoden aikana 396 Pershing-2-risteilyohjusta, ja 72:ta vanhaa Saksan liittotasavaltaan sijoitettua Pershing 1 A -ohjusta ei korvattu uusilla. Neuvostoliitto sitoutui tuhoamaan 683 ohjusta. Sopimus oli ensimmäinen, jossa molemmat suurvallat sitoutuivat tuhoamaan jo olemassa olevia aseita. Strategisten mannertenvälisten ohjusten vähentämisessä ei saatu sopimusta aikaan.  Alueellisista konflikteista kuten Keski-Amerikan contrien rahoittamisesta tai Afganistanin vetäytymisestä ei saatu tuloksia.
Kylmä sota (1955–1991) > Moskovan kokous

Mihail Gorbatšov ja Ronald Reagan allekirjoittavat INF-sopimuksen Moskovan Kremlissä
| päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Yhdysvaltain presidentti | NKP:n pääsihteeri tai   ministerineuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. toukokuuta – 1. kesäkuuta 1988 | Moskova |  Yhdysvallat | Ronald Reagan | Mihail Gorbatšov |
Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ja Neuvostoliiton kommunistipuolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov tapasivat huippukokouksessa Moskovassa 29. toukokuuta. Yhdysvaltain senaatti oli ratifioinut joulukuussa 1987 allekirjoitetun keskimatkanohjusten poistamista koskevan INF-sopimuksen. Sopimus astui voimaan heti huippukokouksen aikana. Suurvallat pääsivät periaatepäätökseen mannertenvälisiä ydinkärjillä varustettuja ohjuksia koskevien neuvottelujen jatkamisesta. Lisäksi risteilyohjusten laskennasta sekä lentokoneiden kantamista risteilyohjuksista päästiin ymmärrykseen. Osapuolet eivät allekirjoittaneet mitään sopimusta. Myöskään Yhdysvaltain avaruuspuolustusjärjestelmästä SDI:stä ei päästy sopimuksiin. Suurin kysymys oli kuitenkin sotalaivoihin rakennettujen risteilyohjuksien poistaminen.