stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Spiritualismi (täsmennyssivu)

Spiritualismi voi tarkoittaa seuraavia:
spiritualismi, filosofiassa idealismin muoto, jonka mukaan todellisuus on luonteeltaan henkinen
spiritualismi, uskonnollinen käsitys, jossa yksilön välitöntä suhdetta Jumalaan pidetään tärkeämpänä kuin kirkkoa, Raamattua ja sakramentteja
spiritualismi, 1840-luvulla syntynyt hengellinen liike, jonka mukaan vainajahenkiin voidaan saada yhteys meedioiden välityksellä
Spinnaus

Spinnaus on retoriikan ja propagandan muoto, jossa pyritään manipuloimaan yleistä mielipidettä esittämällä ja tulkitsemalla uutisia ja tosiasioita valikoivasti ja tarkoitushakuisesti. Spinnausta voivat harjoittaa poliittiset toimijat ja media, etenkin valtiojohtoinen media hallintoa puolustellessaan. Myönteisessä spinnauksessa vastaanottaja pyritään vakuuttamaan asian puolesta, kielteisessä spinnauksessa sitä vastaan.
Eräs yleinen spinnauksen muoto on niin sanottu kirsikanpoiminta, jossa välitettävään viestiin valikoidaan vain sellaiset tosiasiat tai luvut, jotka tukevat vain toista näkökantaa. Spinnausta voi suorittaa myös niin sanotun kaksoispuheen avulla, jolloin käytetään kieltä, joka näyttää vihjaavan suoranaisen merkityksensä vastakohtaiseen merkitykseen. Viestijä voi myös paketoida tiedon tavalla, joka verhoaa tiedon todellisen merkityksen tai vaikutuksen – esimerkiksi huonon uutisen kanssa saatetaan julkaista aiheesta samanaikaisesti liuta myönteisiä uutisia siinä tarkoituksessa, että media tai yleisö saataisiin näkemään kyseisen asian hyvät puolet. Eräs spinnauksen taktiikka on julkaista kielteistä tietoa viikonloppuisin tai lomien aikaan, jolloin mediaa seurataan tavallista vähemmän.
Spinnausta toteuttavista henkilöistä käytetään joskus nimitystä spin doctor. Politiikan sanastossa se tarkoittaa henkilöä (esimerkiksi poliittista avustajaa), joka pyrkii vaikuttamaan siihen, miten jokin asia esitetään julkisuudessa tarkoituksella vaikuttaa asian herättämiin mielikuviin.
Sosialistinen Työväenpuolue (Suomi)

| Sosialistinen Työväenpuolue |
| --- | --- |
Perustettu:  5.–6.5.1973
Ideologia:  marxismi sosialismi
Äänenkannattaja:  Päivän Uutiset
Naisjärjestö:  Sos.-Dem. Naisliitto
Nuorisojärjestö:  Suomen Sosialistinen Nuorisoliitto
Varhaisnuorisojärjestö:  Varhaisnuorisoliitto Haukat
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sosialistinen Työväenpuolue (STP) on suomalainen toukokuussa 1973 perustettu  vasemmistopuolue. Puolueen perusti Työväen ja Pienviljelijäin Sosialistisen Liiton (TPSL) vähemmistöön jäänyt vasemmistosiipi sen jälkeen, kun TPSL lakkautettiin 2. tammikuuta 1973 ja enemmistö sen jäsenistä siirtyi Suomen Sosialidemokraattiseen Puolueeseen (SDP).
STP:n perustajien mielestä Suomessa ei tarvittu kahta sosiaalidemokraattista puoluetta, ja puolue sanoutui irti sosiaalidemokratiasta. STP julistautui leimallisesti sosialistiseksi, mutta hylkäsi sosialismin marxilais-leniniläisen tulkinnan. STP poistettiin puoluerekisteristä vuonna 1979, mutta se jatkaa edelleen toimintaansa yhdistyksenä puoluesäännöin.
Historia

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Vaalitulokset
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |
| 1975 | -- | 9 457 | 0,34% |
| 1979 | -- | 2 955 | 0,10% |
Kunnallisvaalit
| Vuosi | Valtuutetut | Äänet | Äänet |
| 1976 | 2 | 1 901 | 0,07% |
Presidentinvaalit
| Vuosi | Valitsija- miehet | Äänet | Äänet |
| 1978 | -- | 2 187 | 0,1% |
TPSL:n oppositio kokoontui ensimmäisen kerran itsenäisesti joulukuun viimeisenä päivänä 1972 Tampereella. Kokouksen osanottajat vastustivat TPSL:n puoluetoimikunnan edellisenä päivänä äänin 16–12 (lisäksi yksi tyhjä) hyväksymää sopimusta SDP:hen sulautumisesta ja vaativat toiminnan jatkamista. Kokouksessa hyväksyttiin julkilausuma, jossa haukuttiin yhtymistä kannattaneita puoluepettureiksi ja myyntimiehiksi, sekä valittiin työryhmä valmistelemaan uuden puolueen perustamista.  STP:n perustava kokous pidettiin 5.–6. toukokuuta 1973 Mikkelissä. Se hyväksyttiin yhdistysrekisteriin 6. heinäkuuta ja puoluerekisteriin 14. marraskuuta 1973. STP:n perustavassa kokouksessa oli entisten TPSL:n aktiivien lisäksi läsnä Suomen Sosialidemokraattisen Naisliiton ja Suomen Sosialistisen Nuorisoliiton edustajia. Kyseiset TPSL:n mukana SDP:n yhteydestä eronneet järjestöt olivat 1970-luvulla läheisessä yhteistyössä STP:n kanssa.
Mikkelin kokous valitsi STP:n puheenjohtajaksi käsityönopettaja Pentti Waltzerin ja puoluesihteeriksi Aarne Selinin. Puoluevaltuustoa johti aluksi TPSL:n entinen puheenjohtaja Aarre Simonen (1973–1976) ja hänen kuolemansa jälkeen TPSL:n entinen kansanedustaja Viljo Pousi (1976–1980). Tunnetuista TPSL:n hahmoista muun muassa Sulo Kivinen jatkoi STP:n riveissä vielä 1980-luvun puolivälissä. Sulo Kivisen vaimo Lahja Kivinen toimi STP:n puheenjohtajana ja edusti puoluetta televisiokeskusteluissa.
STP solmi vaaliliittoja Suomen kansan demokraattisen liiton kanssa osallistuessaan eduskuntavaaleihin vuosina 1975 ja 1979. Kunnallisvaaleissa 1976 STP sai kaksi valtuutettua. Vuoden 1978 presidentinvaalissa STP tuki Urho Kekkosta, mutta ei saanut yhtäkään valitsijamiestä.
STP poistettiin puoluerekisteristä 30. lokakuuta 1979 sen jäätyä ilman kansanedustajia kaksissa peräkkäisissä vaaleissa.
1980-luvun loppupuolella STP teki yhteistyötä vähemmistökommunistien Demokraattisen Vaihtoehdon -vaalijärjestön kanssa. Eduskuntavaaleissa 1987 puolueella oli Devan listoilla seitsemän ehdokasta. Alkuvuonna 1990 STP:n puheenjohtaja Waltzer ilmoitti puolueensa harkitsevan Vasemmistoliitossa toimimista. STP aikoi seurata Devaa, mikäli se päättäisi siirtyä uuteen puolueeseen, kuten sittemmin tapahtui.
Puolueohjelma

Puolueohjelmansa mukaan STP perustettiin edistämään sosialististen voimien vahvistamista. Puolueen käsitys perustui marxilaisuuteen. Se tavoitteli Suomeen sosialistista yhteiskuntaa, jossa tuotantovälineet ovat yhteiskunnan omistuksessa. Sosialismiin tuli siirtyä rauhanomaista tietä. Kapitalismia puolue piti uhkana ihmiskunnalle, demokratialle ja elämän säilymiselle maapallolla. Sosialismin lisäksi puolueen keskeinen tavoite oli YYA-sopimukseen perustuva rauhanomainen ulkopolitiikka.
Muista vasemmistopuolueista SDP:stä ja SKP:stä puolue katsoi erottuvansa seuraavasti. SDP oli puolueen mukaan luopunut sosialistisista tavoitteista, asettunut kapitalismin rinnalle ja se oli vihamielinen sosialistisia maita kohtaan. SKP:stä puolue katsoi eroavansa siinä, että STP ei sitoutunut marxilais-leniniläisyyteen. STP kritisoi näitä puolueita myös harvainvallasta, vallan väärinkäytöstä ja jäsenten oikeuksien ja ihmisarvon loukkauksista.
Päivän Uutiset

STP:n pää-äänenkannattaja oli Päivän Uutiset, jonka perustivat helmikuussa 1973 TPSL:n Päivän Sanomien lakkauttamista vastustaneet toimittajat sekä muut puoluehankkeessa mukana olleet henkilöt. Lehden vt. päätoimittajaksi valittiin Päivän Sanomien poliittinen pakinoitsija Sulo Kivinen, joka käytti pakinoitsijanimimerkkiä Eskonen. Lehden viimeinen numero ilmestyi 30. syyskuuta 1976.
Kirjallisuutta

Kalevi Hotanen: Unohdettu puolue.  Sosialistisen kehityksen tuki, 2008.  ISBN 978-952-92-3491-2
Aiheesta muualla

STP:n ohjelma vuodelta 1973 (Pohtiva)
Aleksei Spiridonov

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Montréal 1976 | moukarinheitto |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Rooma 1974 | moukarinheitto |  |
Aleksei Sergejevitš Spiridonov (ven. Алексей Сергеевич Спиридонов, 20. marraskuuta 1951 Leningrad – 9. huhtikuuta 1998 Pietari) oli neuvostoliittolainen moukarinheittäjä ja olympiamitalisti.
Spiridonov voitti Rooman EM-kilpailuissa 1974 moukarinheitossa kultaa tuloksella 74,20 m. Hän nousi vasta viimeisellä heittokierroksella, kilpailun toiseksi viimeisenä heittäjänä voittoon 20 senttimetrillä ohi itäsaksalaisen Jochen Sachsen. Heti EM-kisojen jälkeen 11. syyskuuta 1974 Münchenissä Spiridonov heitti maailmanennätyksen 76,66 m. Ennätys pysyi hänen nimissään runsaat kahdeksan kuukautta. Rooman universiadeissa 1975 hän voitti kultaa tuloksella 73,82 m.
Montréalin 1976 olympialaisissa Spiridonov saavutti pronssia tuloksella 76,08 m, jonka hän heitti viimeisellä kierroksella. Hänen muut heittonsa kantoivat 75,74, 73,94, 75,28 ja 75,60 metriä, ja viides heitto oli mitätön. Neuvostoliitto saavutti kilpailussa kolmoisvoiton.
Spagettikurpitsa

Keitettyä spagettikurpitsaa
Spagettikurpitsa on ryhmä kurpitsan (Cucurbita pepo) lajikkeita. Ne on kehitetty 1930-luvulla, mutta ne yleistyivät vasta 1980-luvulla. Spagettikurpitsa muistuttaa ulkonäöltään isoa hunajamelonia mutta saattaa vaihdella väriltänsä vaaleankeltaisesta oranssiin tai vihreään valkoisilla viiruilla. Nimensä se on saanut siitä, että sen malto on keitettynä spagettimaista. Raakana malto on kiinteä. Maultaan spagettikurpitsa on mieto.
Käyttö

Spagettikurpitsaa käytetään lisukkeena spagetin tapaan, mutta se käy myös pata- ja laatikkoruokiin, keittoihin ja muhennoksiin. Yleensä se valmistetaan keittämällä halkaistuja spagettikurpitsanpuolikkaita puoli tuntia, minkä jälkeen sisus kaavitaan haarukalla. Siemenet on hyvä poistaa ennen kypsentämistä.
Siemenet voi paahtaa rapeiksi uunissa, kuten muutkin kurpitsansiemenet. Ennen paahtamista ne on irrotettava, puhdistettava ja huuhdeltava. Ne voi paahtaa sellaisenaan tai maustettuna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Spagettikurpitsa Wikimedia Commonsissa
Suomalaiset hyötypuutarhakasvit
| --- | --- |
Juurekset:   lanttu  mustajuuri  nauris  palsternakka  porkkana  piparjuuri  punajuuri  retiisi  selleri 
Kaalit:   keräkaali  kiinankaali  kukkakaali  kyssäkaali  lehtikaali  punakaali  parsakaali  ruusukaali  kurttu- eli savoijinkaali 
Kurkkukasvit:   kurkku  kesäkurpitsa  kurpitsa  spagettikurpitsa 
Mausteet:   basilika  humala  kirveli  krassi  kumina  kurkkuyrtti  kynteli  lipstikka  meirami  minttu  persilja  rakuuna  rosmariini  salvia  sitruunamelissa  tilli  timjami 
Mukulakasvit:   maa-artisokka  peruna 
Palkokasvit:   herne  härkäpapu  tarhapapu 
Sipulit:   hillosipuli  ilmasipuli  jättisipuli  purjo  sipuli  ruohosipuli  ryvässipuli  valkosipuli  vihersipuli 
Muut kasvikset:   endiivi  fenkoli  latva-artisokka  lehtisalaatti  lehtiselleri  mangoldi  maissi  paprika  parsa  pinaatti  raparperi  tomaatti
Spathodus

| Spathodus |
| --- | --- |
 Pilkkuturpa-ahven (Spathodus erythrodon)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Kirjoahvenkalat Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Spathodus  Boulenger, 1900 
Katso myös
   Spathodus Wikispeciesissä   Spathodus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Spathodus on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita tavataan kotoperäisenä Tanganjikajärvessä.
Lajit

Spathodus erythrodon Boulenger, 1900 – pilkkuturpa-ahven
Spathodus marlieri Poll, 1950 – kyhmyturpa-ahven
Spercheiós

| Spercheiós Σπερχειός |
| --- | --- |
 Spercheiós-joki.
Alkulähde:  Tymfristós, Píndos  38°57′41″N, 21°55′51″E
Laskupaikka:  Maliakóslahti  38°51′50″N, 22°34′35″E
Maat:   Kreikka
Pituus:  80 km
 Spercheiós-joki satellittikuvassa.
Spercheiós (kreik. Σπερχειός), antiikin Sperkheios, on joki, joka virtaa Keski-Kreikassa Fthiotiin alueyksikön alueella. Sen pituus on 80 kilometriä. Joki saa alkunsa Tymfristós-vuorelta Píndos-vuoristosta ja se laskee Maliakóslahteen Egeanmeren länsiosassa.
Kreikkalaisessa mytologiassa jokea vastasi joenjumala Sperkheios. Vuonna 997 joella käytiin Spercheióksen taistelu Bysantin valtakunnan ja Bulgarian valtakunnan välillä. Joesta on saanut nimensä sen varrella sijaitseva Spercheiádan kaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Spercheiós Wikimedia Commonsissa
Spets

Lehden nimiössä vuodelta 1888 Pyhä Yrjö seivästää fennomanian ja suvaitsemattomuuden lohikäärmeen.
Spets oli Helsingissä vuosina 1881–1889 ilmestynyt ruotsinkielinen pilalehti.
C. H. Nummelinin perustaman Spetsin todellinen toimittaja oli F. J. Valbäck, jonka nimimerkkiin perustui myös lehden nimi. Helmikuussa 1884 lehti siirtyi E. G. Jakobssonin ja saman vuoden joulukuussa Wilhelm Boxbergin omistukseen. Vuonna 1887 Spets palasi Valbäckin julkaistavaksi ja toimitettavaksi. Aluksi kahdesti kuukaudessa ja vuodesta 1886 kerran viikossa ilmestynyt lehti lakkasi lopulta kannattamattomana.
Jyrkän ruotsinmielinen Valbäck hyökkäsi Spetsissä huumorin ja satiirin keinoin fennomanian ”hirviötä” vastaan. Osansa saivat myös fennomaanien ”hännystelijät”, liberaalit ja maltilliset ruotsinkieliset. Kuvittajana työskenteli aluksi Teodor Holmberg, sittemmin F. M. Mexmontan ja loppuvaiheessa Alexander Federley. Sensuuri puuttui usein lehden kirjoitteluun. Spetsin kilpailijoina toimivat lyhytikäiset Ta-Tsien-Lu ja Lördags-Nisse. Seuraava ruotsinkielinen pilalehti oli vuonna 1898 perustettu Fyren.
Aiheesta muualla

Spets digitoituna kansalliskirjastossa
Spolia opima

Spolia opima ("sotasaalis") viittaa Rooman historiassa taistelussa kaatuneen vihollisen sotapäällikön varusteisiin, jotka roomalainen sotapäällikkö otti sotasaaliikseen tapettuaan vastustajansa kaksintaistelussa. Spolia opiman ottaminen oli suurin kunnia minkä roomalainen sotapäällikkö saattoi saada. Sotapäällikkö lahjoitti Spolia opiman päättyneen sotaretken jälkeen Jupiter Feretriuksen temppelille, jonka uskottiin olleen Rooman vanhin temppeli. Marsille tehdystä sotasaaliin uhrauksesta käytettiin nimitystä spolia secunda ja Quirinukselle tehdystä spolia tertia. Ainoastaan Marcus Claudius Marcelluksen tekemä spolia opiman uhraus vuonna 222 eaa. tapahtui historiallisella ajalla.
Dion Cassiuksen ja Plutarkhoksen mukaan Rooman historiassa oli vain kolme tapausta jossa sotapäällikkö oli ottanut Spolia opiman:
Romulus, Caeninan kuninkaalta Acrolta
Aulus Cornelius Cossus, Veiin kuninkaalta Lar Tolumniukselta
Marcus Claudius Marcellus, gaesatae-heimon kuninkaalta Viridomarukselta.
Tunnettu tapaus on myös Marcus Licinius Crassus, joka tappoi Bastarnae-heimon kuninkaan Deldon kaksintaistelussa. Tämä tapahtui vuonna 29 eaa. Octavianus ei kuitenkaan antanut Crassuksen uhrata spolia opimaa.
Spondee

Spondee (m.kreik. σπονδεῖος, spondeios, lat. spondēus) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu kahdesta pitkästä (, longum) tavusta, eli sen kaava on:
Spondeeta esiintyy runomitoissa erityisesti ( = lyhyt tavu, brevis) daktyylimetroneiden  ja anapestijalkojen  korvaajana, sekä daktyylisessä katalektisessä heksametrissä paitsi daktyylien paikalla myös viimeisenä metronina yhdessä trokeen  kanssa. Heksametrisäe voi enimmillään koostua lähes pelkästään spondeemetroneista viidettä metronia lukuun ottamatta:
Metron on saanut nimensä siitä, että sitä käytettiin alun perin juomauhrien (σπονδή, spondē) yhteydessä esitetyssä musiikissa.
Sparteiini

| Sparteiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (6R,8S,10R,12S)-7,15-diatsatetrasyklo[7.7.1.02,7.010,15]heptadekaani
CAS-numero:  90-39-1
PubChem CID:  644020
SMILES:  C1CCN2CC3CC(C2C1)CN4C3CCCC4
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C15H26N2
Moolimassa:  234,378 g/mol
Sulamispiste:  30–31 °C
Kiehumispiste:  325 °C
Tiheys:  1,02 g/cm3
Liukoisuus veteen:  3,04 g/l (25 °C)
Sparteiini (C15H26N2) on kinolitsidiinirakenteinen alkaloidi, jota tavataan eräissä hernekasveissa. Yhdistettä käytetään pääasiassa orgaanisessa asymmetrisessä synteesissä, mutta sillä on myös rytmihäiriöitä helpottavia ominaisuuksia.
Ominaisuudet

Sparteiini on optisesti aktiivinen yhdiste ja sitä esiintyy luonnossa sekä (-)- että (+)-isomeereina. (+)-Sparteiinia voidaan kutsua myös pakykarpiiniksi. Sparteiinin isomeereista (-)-sparteiinia esiintyy muun muassa keltalupiinin (Lupinus luteus) siemenissä. Toista enantiomeeria (+)-sparteiinia tavataan jänönvihmasta (Cytisus scoparius), Lupinus pusillus-lupiinista ja eräistä väriherneiden (Genista) ja helmipalkojen (Sophora) sukujen hernekasveista. Kasvit syntetisoivat sparteiinia lysiinistä.
Sparteiini on huoneenlämpötilassa valkoisia kiteitä ja se sulaa hieman lämmitettäessä. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin, kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Sparteiinin vesiliuokset ovat emäksisiä.
Sparteiinia käytetään kiraalisena emäksenä orgaanisissa synteeseissä ja usein organosinkki-, organolitium ja organomagnesiumyhdisteiden kanssa. Sparteiinilla on rytmihäiriöitä hillitseviä vaikutuksia. Sen vaikutukset perustuvat kalsium- ja magnesium-ionien kelaatioon ja natriumkanavien salpaamiseen. Sparteiinia ei kuitenkaan ole hyväksytty ihmisten lääkintään, koska yhdiste aiheuttaa neuronaalisia vaurioita ja muutoksia elimistön muskariini- ja asetyylireseptoreissa.
Aiheesta muualla

DrugBank: Sparteine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Sparteine (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Sparteine (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: (+)-Sparteine (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: (-)-Sparteine (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: L-Sparteine (englanniksi)
Natalie Spooner

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Natalie Spooner |  Natalie Spooner |  Natalie Spooner |  |
Maa:  Kanada
Naisten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Sotši 2014 |  |  |
|  Kultaa | Peking 2022 |  |  |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2012 |  |  |
|  Kultaa | Kanada 2021 |  |  |
|  Hopeaa | Sveitsi 2011 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2013 |  |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 2015 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2016 |  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2017 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2023 |  |  |
|  Pronssia | Suomi 2019 |  |  |
Natalie Spooner (s. 17. lokakuuta 1990 Toronto, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä. Hän on voittanut olympialaisissa kaksi kultamitalia ja yhden hopean sekä MM-kilpailuissa kaksi kultaa, kuusi hopeaa ja yhden pronssin. Seuratasolla hän edustaa CWHL-seura Toronto Furiesia.
Spooner voitti olympiakultaa Sotšissa 2014 ja Pekingissä 2022 sekä saavutti olympiahopeaa Pyeongchangissa 2018. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2012 ja 2021 ja saavuttanut MM-hopeaa vuosina 2011, 2013, 2015, 2016, 2017 ja 2023 sekä MM-pronssia vuonna 2019. Vuosien 2015 ja 2021 MM-kilpailuissa hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.
Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Spooner saavutti hopeaa vuonna 2008.
Spooner edusti Ohion osavaltionyliopistoa vuosina 2008–2012 ja on sen jälkeen pelannut Toronto Furiesin joukkueessa. Hän voitti CWHL:n mestaruuden eli Clarkson Cupin vuonna 2014.
Sosiaalinen konstruktionismi

Diskurssianalyysi · Positivismi
Konfliktiteoria · Kriittinen teoria
Rakenteellinen funktionalismi
Sosiaalinen konstruktionismi
Émile Durkheim
Karl Marx · Max Weber
Julkinen sosiologia

Laki · Kasvatus
Poikkeavuus · Rikollisuus
Sosiaalinen verkosto
Stratifikaatio · Talous · Tiede
Tieto · Uskonto
Väestö · Yhteiskuntaluokka
Ympäristö · Armeija
Kaupunki
Habitus · Identiteetti · Normi
Jälkimoderni · Myöhäismoderni
Notkea moderni
Sosiaalinen pääoma · Valta
Sosiaalinen konstruktionismi on yleisnimi erilaisille tutkimussuunnille, joiden taustaoletuksena on tiedon ja käsitteiden sosiaalinen eli yhteisöllinen rakentuminen. Sosiaalinen konstruktionismi tarkastelee sosiaalisen todellisuuden ja merkitysten rakentumista.
Määrittely

Sosiaalisen konstruktionismin alkuteoksena pidetään usein Peter Bergerin ja Thomas Luckmannin kirjaa Todellisuuden sosiaalinen rakentuminen (1966). Berger ja Luckmann tarkastelevat teoksessaan sitä, kuinka ihmisten tavat hahmottaa ja ymmärtää arkitodellisuutta ovat sosiaalisesti rakentuneita. Muun muassa narratiivisuuden ja diskurssien tutkimus ovat jatkaneet ajatuksen kehittelyä.
Tieteenfilosofi Ian Hacking on luonnehtinut konstruktionistisia tutkimuksia seuraavasti: jos tutkija väittää, että asia X on sosiaalisesti rakentunut, niin silloin hän pitää totena seuraavaa:
(0) Nykyisessä tilanteessa X:ää pidetään itsestään selvänä; X vaikuttaa väistämättömältä.
(1) X:n ei tarvitsisi olla olemassa, tai sen ei tarvitsisi olla lainkaan sellainen kuin se on. X, tai X sellaisena kuin se on nyt, ei ole välttämätöntä seurausta asioiden luonteesta; X ei ole väistämätön.
Konstruktionistiset tutkimukset ihmistieteissä ovat yleensä tutkimuksia siitä, kuinka jokin myöhemmin itsestään selvänä pidetty ajatus tai käsite on rakentunut historian saatossa ja yhteiskunnallisten kehityskulkujen myötä. Tällaisissa tutkimuksissa väitetään näiden ajatusten olevan sosiaalisesti rakentuneita. Konstruktionistisissa tutkimuksissa tyypillisesti väitetään, ettei tutkittavan asian, esimerkiksi kansakunnan käsitteen, tarvitsisi olla lainkaan sellainen kuin se on, ja kuvataan millaiset yhteiskunnalliset tapahtumasarjat ovat vaikuttaneet nykyään olemassa olevan käsitteen syntyyn.
Sosiaalinen konstruktionismi tieteentutkimuksessa

Sosiaalinen konstruktionismi on herättänyt yleistä huomiota tieteentutkimuksessa. Bruno Latour ja Steve Woolgar esittivät teoksessaan Laboratory Life: The Social Construction of Scientific Facts (1979), että tieteelliset tosiasiat ovat sosiaalisesti rakentuneita. Tieteensosiologiassa vaikutusvaltaisen Edinburghin koulukunnan nimekkäimmät edustajat Barry Barnes ja David Bloor ovat myös soveltaneet konstruktionistisia ajatuksia tieteen tutkimiseen. Konstruktionistisessa tieteentutkimuksessa katsotaan, että tieteellinen tieto on sosiaalisesti rakentunutta, koska tutkimuskohteen ja tutkimuskysymysten valinta ja muotoilu on sosiaalinen prosessi, ja tieteessä käytetyt käsitteet ja merkitykset ovat sosiaalisia instituutioita.
Yhteys valheellisiin uskomuksiin

Plos One -lehdessä julkaistun laajan tutkimuksen mukaan ne, jotka uskoivat että faktat ovat poliittisesti rakentuneita, uskoivat epätosiin asioihin merkitsevästi todennäköisemmin. Sen sijaan niiden, jotka katsovat faktojen vaativan empiiristä todistusaineistoa, uskomukset olivat paljon tarkemmin tosia. Luottamus omaan kykyyn intuitiivisesti tunnistaa totuus ennusti voimakkaasti uskoa salaliittoteorioihin. Uskomus, että totuus on suhteellista ja poliittisesti konstruoitua ja sosiaaliset ja poliittiset prosessit muovaavat sitä, on levinnyt laajalle. Myös luonnontieteellisten tosiasioiden uskotaan yhä useammin olevan sosiaalisesti muovattuja. Tämä voi johtua yhteiskuntatieteiden käänteestä sosiaaliseen konstruktionismiin.