Suwałkin kuvernementti

| Suwałkin kuvernementti Сувалкская губерния (venäjäksi) Gubernia suwalska (puolaksi) Suvalkų gubernija (liettuaksi) |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Suwalkin kuvernementti Venäjän keisarikunnan kartalla 1914.
Valtio:  Venäjän keisarikunta
Kuningaskunta (erikoishallinnon maakunta):  Kongressi-Puola
Perustettu:  1867
Lakkautettu:  1915
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Suwałki
Pinta-ala  (10 824,3  neliövirstaa):  12 318,7 km²
Väkiluku (1897)  ():  582 913
Suwalkin kuvernementti (keltaisella) ja sen naapurit.
Suwałkin kuvernementti  (puol. Gubernia suwalska, ven. Сувалкская губерния, Suvalskaja gubernija, liett. Suvalkų gubernija) oli Venäjän keisarikunnan hallinnollinen alue vuosina 1867–1915. Kuvernementin kattaman alueen pohjoisosa on nykyisin osa Liettuaa ja eteläosa Puolaa. Lisäksi pieni kaistale alueesta kuuluu Valko-Venäjän Hrodnan alueen luoteisnurkkaan.
Venäjän keisarikunnan ensimmäisessä koko maan kattaneessa väestönlaskennassa 1897 Suwałkin kuvernementin asukasluku oli 582 913  ja pinta-ala 10 824,3 neliövirstaa eli nyky-yksiköissä 12 318,7 neliökilometriä. Väestöstä 87,4 prosenttia (509 265 as.) asui maaseudulla ja 12,6 prosenttia (73 648 as.) kaupungeissa. Vuonna 1905 kuvernementissa oli noin 629 100 asukasta, joista 75 600 asui kaupungeissa.
Sulawałkin kuvernementin kartta kihlakuntajakoineen (1896). (venäjäksi)
Sulawałkin kuvernementin kartta (1911). (puolaksi)
Kongressi-Puolan aluejako (1907). (puolaksi) Suwałkin kuvernementti on kuvan oikeassa yläosassa (vaaleansininen alue)
Kuvernementti jakautui kihlakuntiin (ujezd). Kuvernementinkaupunki oli Suwałki (22 648 as.). Vuonna 1897 Suwałkin kuvernementissä oli seitsemän kihlakuntaa oheisen taulukon mukaisesti:
| Kihlakunta | Pinta-ala (neliövirstaa) (neliövirsta=1,138062 km2) | Asukasluku | Hallintokeskus |
| --- | --- | --- | --- |
| Suwałkin kihlakunta | &&&&&&&&&&&01294.&&&&001 294,0 | &&&&&&&&&&092910.&&&&0092 910 | Suwałki (22 648  as.) |
| Augustówin kihlakunta | &&&&&&&&&&&01779.&&&&001 779,0 | &&&&&&&&&&079214.&&&&0079 214 | Augustów (12 743 as.) |
| Naumiestisin kihlakunta | &&&&&&&&&&&01558.09000001 558,9 | &&&&&&&&&&067295.&&&&0067 295 | Kudirkos Naumiestis (Valdislavov, 4 595 as.) |
| Vilkaviškisin kihlakunta | &&&&&&&&&&&01115.07000001 115,7 | &&&&&&&&&&076883.&&&&0076 883 | Vilkaviškis (ennen 1917: Vilkoviški, 5 788 as.) |
| Kalvarijan kihlakunta | &&&&&&&&&&&01167.09000001 167,9 | &&&&&&&&&&070425.&&&&0070 425 | Kalvarija (9 378 as.) |
| Marijampolėn kihlakunta | &&&&&&&&&&&01913.09000001 913,9 | &&&&&&&&&0114262.&&&&00114 262 | Marijampolė (6 737 as.) |
| Sejnyn kihlakunta | &&&&&&&&&&&01994.09000001 994,9 | &&&&&&&&&&081924.&&&&0081 924 | Sejny (3 778 as.) |
| Sulawałkin kuvernementti Yhteensä | &&&&&&&&&&010824.030000010 824,3 | &&&&&&&&&0582913.&&&&00582 913 | Suwałki |
Äidinkielen mukaan ryhmiteltynä kuvernementin väestön enemmistön  vuonna 1897 muodostivat liettualaiset 52,2 prosentin väestöosuudella. Vähemmistössä oleviin kieliryhmiin kuuluivat puolalaiset (23,0 %), juutalaiset (10,1 %), saksalaiset (5,2 %), valkovenäläiset (4,6 %), venäläiset (4,2 %), ukrainalaiset (0,4 %), ja tataarit (0,1 %). Muita kieliä puhui äidinkielenään 0,2 % asukkaista.   Puolalaiset olivat kuitenkin enemmistönä Suwałkin (noin 62/93 tuhannesta) ja Augustówin kihlakunnissa (39/79 tuhannesta), muissa kihlakunnissa oli liettualaisenemmistö.