stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Panteón Nacional de los Héroes
Rakennus

Panteón Nacional de los Héroes sijaitsee Paraguayn pääkaupunki Asunciónin keskustassa. Se toimii muistomerkkinä ja hautapaikkana useille Paraguayn historian merkkihahmoille. Sitä on pidetty maan itsenäisyyden ja identiteetin symbolina. Se on myös Paraguayn ja Asunciónin suojeluspyhimys Taivaaseenotetun Neitsyt Marian monumentti. Paikalla on järjestetty lukuisia valtion virallisia asetuksenantoja, juhlallisuuksia ja muita merkkitapahtumia, joista monet liittyvät eri tavoin maan sotilaiden ja kaatuneiden kunnioittamiseen. Rakennus on tyyliltään uusklassinen.
Kohde on nykyisin yksi Paraguayn suosituimmista historiallisista vierailukohteista.
Historia

Panteón Nacional de los Héroesin rakennustyöt aloitti Paraguayn presidentti ja diktaattori Carlos Antonio López vuonna 1863. Rakennuksen suunnitteli italialainen arkkitehti Alejandro Ravissa. Sen innoittaja oli Les Invalides Ranskassa, joka sisältää esimerkiksi Napoléon Bonaparten haudan. Paraguayn rakennus oli pienempi versio sen ranskalaisesta mallista.
Rakennuksen rakennustyöt lykkääntyivät vuonna 1864 puhjenneen kolmoisliiton sodan takia. Lopulta työt valmistuivat vasta presidentti Rafael Francon kaudella vuonna 1936. Rakennuksella on myöhemmin tehty useita korjaustöitä. Vuonna 2017 tehtiin töitä kosteuden aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi. Tuolloin entisöitiin esimerkiksi Marian taivaaseenottamisen patsas.
Paikalle haudattuja

Francisco Solano López
Juan Francisco López Linch (Panchito).
Chacon sodan tuntematon sotilas.
José Eduvigis Díaz
Carlos Antonio López
Bernardino Caballero
Antonio Tomás Yegros
Acosta Ñun lapsimarttyyri
Eusebio Ayala
Eligio Ayala
Emiliano R. Fernández
José Félix Estigarribia
Julia Miranda Cueto
Rakennuksen edustaa.
Taivaasenotetun Neitsyt Marian patsas.
Dundee Stars

| Dundee Stars |
| --- | --- |

Perustettu:  2001
Kaupunki:   Dundee, Skotlanti
Kotiareena:  Dundee Ice Arena
– kapasiteetti:  2 300
Sarjataso:  EIHL
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Marc LeFebvre
Päävalmentaja:   Marc LeFebvre
Mestaruudet:  1 (2002)
Hopeaa:  1 (2003)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dundee Stars on jääkiekkojoukkue Dundeesta, Skotlannista. Joukkue pelaa Ison-Britannian pääsarjassa Elite Ice Hockey Leaguessa. Kotipelit joukkue pelaa Dundee Ice Arenalla, Dundeessa, Camperdownin kaupunginosassa.
Joukkue

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Kätisyys | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Dominick Jaglar | L | Laina | Dundee, Skotlanti |  |
| 33 |  | Jarrett Fiske | L | 2025 | Erie, Pennsylvania, Yhdysvallat |  |
| 36 |  | Richard Sabol | L | 2025 | Prešov, Slovakia |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 6 |  | Drydn Dow (C) | L | 2026 | Calgary, Alberta, Kanada |  |
| 11 |  | Kris Inglis | R | 2025 | Dundee, Skotlanti |  |
| 23 |  | Kyle Pouncy | R | 2025 | Kamloops, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |  |
| 24 |  | Craig Moore | R | 2025 | Kirkcaldy, Skotlanti |  |
| 26 |  | Cole MacDonald | L | 2025 | Wetaskiwin, Alberta, Kanada |  |
| 49 |  | Xavier Pouliot | R | 2025 | St-Isidore, Québec, Kanada |  |
| 77 |  | Joshua Saunders | R | Laina | Edinburgh, Skotlanti |  |
| 83 |  | Ben O’Connor | L | 2026 | Durham, Englanti |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Paikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 |  | Domenic Alberga (A) | L | KH | 2025 | Maple, Ontario, Kanada |
| 10 |  | Kameron Kielly | R | OLH / KH | 2025 | Charlottetown, Prinssi Edwardin saari, Kanada |
| 12 |  | Jonathan McBean | L | KH | 2025 | Dundee, Skotlanti |
| 13 |  | Philippe Sanche | R | H | 2025 | Mercier, Québec, Kanada |
| 15 |  | Craig Garrigan | R | VLH | 2025 | Dundee, Skotlanti |
| 17 |  | Zachary Tsekos | L | KH | 2025 | Montreal, Québec, Kanada |
| 18 |  | Spencer Naas | L | KH / VLH | 2025 | St. Louis Park, Minnesota, Yhdysvallat |
| 20 |  | Keanu Yamamoto | R | OLH | 2025 | Spokane, Washington, Yhdysvallat |
| 21 |  | Alex Robert | R | KH / OLH | 2025 | Gloucester, Ontario, Kanada |
| 27 |  | Brett Gravelle | L | H | 2025 | Forest Lake, Minnesota, Yhdysvallat |
| 81 |  | Brendan Harms (A) | R | KH / OLH | 2025 | Steinbach, Manitoba, Kanada |
| 88 |  | Alex Tonge | L | VLH | 2025 | Kingston, Ontario, Kanada |
| 95 |  | Brogan O'Brien | L | KH / VLH | 2025 | Prince George, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 98 |  | Jake Elmer | R | OLH | 2025 | Calgary, Alberta, Kanada |
Joukkue > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja & Toimitusjohtaja: Marc LeFebvre
Pelaajavalmentaja: Drydn Dow
Fysiikkavalmentaja: Airlie Beveridge
Huoltopäällikkö: Kevin Ward
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Dundee Starsin Clan viralliset kotisivut
Kivitys

Avionrikkojan kivittäminen. Iranilainen 1850-luvun maalaus.
Kartta, josta nähdään maat, joissa julkinen kivittäminen on rangaistus oikeudellisella tai muulla tavalla.
Rembrandtin maalaus Pyhän Stefanuksen kivitys, 1625.
Kivitys on teloitusmenetelmä, jossa ryhmä kivittää tuomitun kuoliaaksi. Rangaistusmuodon vastustajien mukaan kivitys on raaka kidutusmuoto, jota käytetään etenkin naisten vapauden ja seksuaalisuuden rajoittamiseksi ja siitä rankaisemiseksi.
Kivityksestä on kuvauksia antiikin Kreikasta prostituoitujen, avionrikkojien ja murhaajien rangaistuksena. Kivitysrangaistus kuului myös juutalaisuuteen ja se tunnetaan Mooseksen kirjoissa ja Talmudissa. Apostolien teoissa kerrotaan, miten juutalaiset kivittivät diakoni Stefanuksen  kuoliaaksi, kun hän puolusti kristinuskoa. Stefanuksesta tuli näin kristinuskon ensimmäinen marttyyri. Johanneksen evankeliumin kuvaama Jeesus kuitenkin vastusti kivitystä, ja hänen repliikkinsä  "syytön heittäköön ensimmäisen kiven" on tullut kuuluisaksi (Joh. 8:7).
Kivitys islamissa

Kivitysrangaistus siirtyi juutalaisuudesta islamiin, ja Ibn Hisham kertoo 800-luvulla, miten Muhammed määräsi kaksi huorintekijää, miehen ja naisen, kivitettäväksi. Kivitys on islamissa rangaistus huorinteosta tai sodomiasta eli homoseksuaalisuudesta.
Kivitys islamissa > Koraani

Kivitystä ei ole mainittu Koraanissa, mikä aiheutti ihmettelyä muslimien keskuudessa 800-luvulla. Asiaa selitti Ibn Majah kertomuksella, jonka mukaan lammas olisi syönyt kyseisen Koraanin kohdan:
”Aišan kerrotaan sanoneen: kivittämistä ja aikuisen rintaruokintaa koskevista jakeista tuli kymmenen kertaa ilmoitus, ja niitä koskeva paperi oli tyynyni alla. Kun Jumalan lähettiläs kuoli, olimme kaikki mietteissämme hänen kuolemastaan, ja kesy lammas söi paperin.”
Lainattu hadith on arvioitu luokkaan hasan, mikä on toiseksi korkein taso ja tarkoittaa "hyvä". Toisen version mukaan kalifi Umarin nimittämä Zaid ibn Thabitin komitea vaati kullekin säkeelle kaksi takaajaa, jotta  se hyväksyttäisiin Koraaniin. Kun vain kalifi   Umar itse muisti kivitysjakeen, se jätettiin pois Koraanista.
Kivitys islamissa > Kivityskäytännöt

Kivitys on laillista Iranissa, Mauritaniassa, osissa Nigeriaa, Pakistanissa, Qatarissa, Saudi-Arabiassa, Somaliassa, Sudanissa, Arabiemiraateissa ja Jemenissä. Lisäksi sitä käytetään muun muassa Irakissa ja Afganistanissa. Iranin islamilaisen rikoslain mukaan aviorikoksesta tuomittu mies tulee haudata vyötärön, ja nainen rinnan syvyydelle kivitystä varten. Kivet eivät saa olla niin isoja, että ne aiheuttaisivat välittömän kuoleman.
Averroës, joka oli kuuluisa filosofi ja Aristoteleen tulkitsija, toimi 1100-luvulla myös šariatuomarina Córdobassa al-Andalusissa. Hän katsoi, että aviorikoksen tehnyt musliminainen tuli kivittää kuoliaaksi kaivamatta kuoppaa. Tämä tarkoitti sitä, että rangaistukseen kuului myös takaa-ajo.
Aiheesta muualla

Pipsa Palttala: Iran aikoo kivittää kahden lapsen äidin hengiltä. Helsingin Sanomat 5.7.2010.
Edith Unnerstad

Edith Unnerstad
Edith Alice Unnerstad, o.s. Tötterman (1900 Helsinki –1982 Djursholm, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat lasten- ja nuortenkirjat, joissa realistista kuvausta sävyttää iloinen fantasia. Hän kuvaa kirjoissaan 1800-luvun tukholmalaista elämää ja pyrkii perustelemaan ihmiskuvauksen psykologiselta kannalta.
Suomennetut teokset

Pikku-Lotta, Stockholm: Fahlcrantz & Gumælius, 1941
Mukke ja hänen ystävänsä, ruotsinkielestä suom. Helka Heinonen. Aura, 1943
Susann: romaani, suom. Toini Havu. Aura, 1943
Bricken, suom. Eeva Kangasmaa. Aura, 1946
Sinisalon Loikkajussi: kertomus ystävällisen metsän asukkaista, suom. Toini Havu; kuv. Ami Hauhio. Kirjokansi, 1946
Uffen matka maailman ympäri: kertomus pojille, suom. Teijo Havu. Kirjokansi, 1946. (Kirjokannen poikien kirjasto; 9)
Saara: romaani, suom. Eeva Kangasmaa. Aura, 1947
Menomukkelit ystävällisessä metsässä, suom. Kerttu Juva; kuvittanut Ami Hauhio. Aura, 1948
Isoäidin kaupunkimatka: romaani vuosisadan vaihteen Helsingistä, suom. Kerttu Juva. Aura, 1948
Näkinkenkätalo, suom. Eila Pennanen. WSOY, 1950
Kattilamatka, suom. Toini Havu. Tammi, 1950. (Tammen nuorten sarja 7)
Nyt sitä purjehditaan, suom. Toini Havu. Tammi, 1951. (Tammen nuorten sarja 10)
Pilvihepo: satuja, suom. Toini Havu. Tammi, 1951
Pentu, suom. Toini Havu; kuv. Stella Falkner. Tammi, 1957. (Tammen nuorten sarja 14)
Pannukukkupäivä; suom. Marjatta Kurenniemi, kuvat: Iben Clante. Tammi, 1958. (Uni-Jukka kirjat 1)
Isoäidin matkassa, suom. Tuula Saarikoski. Tammi, 1960. (Tammen nuorten sarja 16)
Hurraa, nyt lähdetään maalle; suom. Kirsi Kunnas, kuv. Ylva Källström. Weilin + Göös, 1971
Kirsikkakestit; Suom. Marjatta Kurenniemi, kuvitus: Ilon Wikland. Weilin + Göös, 1971
Pannukakkupäivä, suom. Marjatta Kurenniemi; kuvitus: Iben Clante. Tammi, 1973 (Tammen kultaiset kirjat 129) ISBN 951-30-2542-X. – Tammi, 2012 (Tammen kultaiset kirjat 129.) ISBN 978-951-30-2542-7
Kirsikkakestit, suom. Marjatta Kurenniemi, kuvitus: Ilon Wikland. Weilin + Göös, 1980 ISBN 951-35-2266-0
Kesäsaaren kissat, suom. Johanna Jokipaltio; kuv. Ewa Östergren. Karkkila: Kustannus-Mäkelä, 1989 ISBN 951-873-240-X
Pannukakkupäivä, suom. Marjatta Kurenniemi, kuvitus: Ilon Wikland. Tammi, 2012 (Tammen kultaiset kirjat 129.) ISBN 978-951-30-2542-7
Luettelo Tanskan kunnista

Tanskan kunnat vuodesta 2007.
Tämä artikkeli on luettelo Tanskan kunnista. Tanskassa on tällä hetkellä 98 kuntaa (tansk. kommune), joiden lisäksi maa on jaettu viiteen alueeseen (tansk. region):
Pääkaupunkialue (29 kuntaa)
Sjællandin alue (17 kuntaa)
Etelä-Tanskan alue (22 kuntaa)
Keski-Jyllannin alue (19 kuntaa)
Pohjois-Jyllannin alue (11 kuntaa)
Pääkaupunkialueen kunnat.
Sjællandin alueen kunnat.
Etelä-Tanskan alueen kunnat.
Keski-Jyllannin alueen kunnat.
Pohjois-Jyllannin alueen kunnat.
Seuraavassa taulukossa Tanskan kunnat on lueteltu alueittain samassa järjestyksessä kuin Danmarks Statistik ne tilastoissaan esittää. Kunnan nimen lisäksi on mainittu kunnan keskustaajaman nimi, alue johon kunta kuuluu, kunnan väkiluku ja kunnan pinta-ala vuodelta 2012. Väkiluvun ja pinta-alan perusteella on vielä laskettu kunnan väentiheys.
Kuntien keskustaajamat eivät Kööpenhaminan lähistöllä muodosta aina taajamaa, vaan kuuluvat osana johonkin suurempaan taajamaan. Kööpenhaminan taajama-alueeseen eli Hovedstadsområdetiin kuuluvat keskustaajamat on merkitty asteriskilla (*).
Luettelon kuntien lisäksi Tanskaan kuuluu vielä Pääkaupunkialueen osaksi luettava Christiansøn saari, jolla on 103 asukasta (1.1.2012). Saari ei ole osa mitään kuntaa. Tässä luettelossa eivät ole mukana Färsaarten kunnat eivätkä Grönlannin kunnat. Paikkakunnat, joilla oli kaupunginoikeudet vuoteen 1970 asti on lueteltu artikkelissa Luettelo Tanskan kaupungeista.

| Mariagerfjordin kunta | Hobro | Pohjois-Jyllannin alue | &&&&&&&&&&042429.&&&&0042 429 | &&&&&&&&&&&&0718.0200000718,2 | &&&&&&&&&&&&&059.010000059,1 |
| Morsøn kunta | Nykøbing Mors | Pohjois-Jyllannin alue | &&&&&&&&&&021474.&&&&0021 474 | &&&&&&&&&&&&0366.0500000366,5 | &&&&&&&&&&&&&058.060000058,6 |
| Rebildin kunta | Støvring | Pohjois-Jyllannin alue | &&&&&&&&&&028911.&&&&0028 911 | &&&&&&&&&&&&0621.0300000621,3 | &&&&&&&&&&&&&046.050000046,5 |
| Thistedin kunta | Thisted | Pohjois-Jyllannin alue | &&&&&&&&&&044908.&&&&0044 908 | &&&&&&&&&&&01068.06000001 068,6 | &&&&&&&&&&&&&042.&&&&0042,0 |
| Vesthimmerlandin kunta | Aars | Pohjois-Jyllannin alue | &&&&&&&&&&037534.&&&&0037 534 | &&&&&&&&&&&&0769.0900000769,9 | &&&&&&&&&&&&&048.080000048,8 |
| Aalborgin kunta | Aalborg | Pohjois-Jyllannin alue | &&&&&&&&&0201142.&&&&00201 142 | &&&&&&&&&&&01137.02000001 137,2 | &&&&&&&&&&&&0176.0900000176,9 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luettelo Tanskan kunnista Wikimedia Commonsissa
| n k  Tanskan kunnat |
| --- | --- |
Pääkaupunkialue:  Albertslund  Allerød  Ballerup  Bornholm  Brøndby  Dragør  Egedal  Fredensborg  Frederiksberg  Frederikssund  Furesø  Gentofte  Gladsaxe  Glostrup  Gribskov  Halsnæs  Helsingør  Herlev  Hillerød  Hvidovre  Høje-Taastrup  Hørsholm  Ishøj  Kööpenhamina  Lyngby-Taarbæk  Rudersdal  Rødovre  Tårnby  Vallensbæk 
Sjællandin alue:  Faxe  Greve  Guldborgsund  Holbæk  Kalundborg  Køge  Lejre  Lolland  Næstved  Odsherred  Ringsted  Roskilde  Slagelse  Solrød  Sorø  Stevns  Vordingborg 
Etelä-Tanskan alue:  Aabenraa  Ærø  Assens  Billund  Esbjerg  Faaborg-Midtfyn  Fanø  Fredericia  Haderslev  Kerteminde  Kolding  Langeland  Middelfart  Nordfyn  Nyborg  Odense  Svendborg  Sønderborg  Tønder  Varde  Vejen  Vejle 
Keski-Jyllannin alue:  Aarhus  Favrskov  Hedensted  Herning  Holstebro  Horsens  Ikast-Brande  Lemvig  Norddjurs  Odder  Randers  Ringkøbing-Skjern  Samsø  Silkeborg  Skanderborg  Skive  Struer  Syddjurs  Viborg 
Pohjois-Jyllannin alue:  Aalborg  Brønderslev  Frederikshavn  Hjørring  Jammerbugt  Læsø  Mariagerfjord  Morsø  Rebild  Thisted  Vesthimmerland
Karlskrona HK

| Karlskrona HK |
| --- | --- |

Perustettu:  2001
Kaupunki:   Karlskrona
Kotiareena:  NKT Arena Karlskrona
– kapasiteetti:  3 464
Sarjataso:  HockeyEttan
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Hampus Melén
Päävalmentaja:   Peter Johansson
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karlskrona HK on ruotsalainen jääkiekkojoukkue Karlskronan kaupungista. Joukkue on perustettu vuonna 2001 ja tällöin joukkue aloitti viidenneksi korkeimmalta tasolta (Division 3). Joukkue onnistui nousemaan Division 2. kauden 2005–2006 päätteeksi ja viihtyi sarjassa vain kaksi kautta. Joukkue nousi Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Division 1:seen. Ensimmäisen kerran joukkue pääsi yrittämään Allsvenskan nousua kaudella 2010–2011, mutta jäi karsintasarjassa kolmanneksi. Joukkue sai kuitenkin uuden mahdollisuutensa heti seuraavalla kaudella. Karlskrona onnistui voittamaan Allsvenskanin karsintasarja Kvalserienin ja nousi kaudeksi 2012–2013 Allsvenskaniin.
Kaudella 2014–2015 Karlskrona sijoittui Allsvenskanin runkosarjassa toiseksi. Pudotuspeleissä joukkue onnistui etenemään aina finaaliin saakka, jossa se voitti VIK Västerås HK:n otteluvoitoin 3–1 ja tällä tuloksella Karlskrona nousi sarjan Allsvenskanin mestarina suoraan SHL:ään kaudelle 2015–2016.
Vuosi vuodelta

| Kausi | Sarja | O | V | T | H | JAV | JAT | PTS | TM | PM | Sijoitus | Pudotuspelit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001–02 | 3. divisioona | 24 | 13 | 4 | 7 | — | — | 30 | 137 | 96 | 5. | — |
| 2002–03 | 3. divisioona | 24 | 15 | 1 | 8 | — | — | 31 | 117 | 76 | 5. |  |
| 2003–04 | 3. divisioona | 20 | 8 | 3 | 9 | – | – | 19 | 111 | 97 | 4. | – |
| 2004–05 | 3. divisioona | 24 | 22 | 0 | 2 | – | – | 44 | 159 | 61 | 1. | – |
| 2005–06 | 3. divisioona | 26 | 20 | 3 | 3 | – | – | 43 | 176 | 55 | 2. | Nousi 2. divisioonaan |
| 2006–07 | 2. divisioona | 26 | 21 | 4 | 1 | – | – | 46 | 159 | 67 | 1. | - |
| 2007–08 | 2. divisioona | 24 | 17 | 4 | 3 | – | – | 38 | 132 | 59 | 1. | Pääsi nousukarsintaan |
| 2007–08 | Karsintasarja (Hockeyettan) | 8 | 8 | – | 0 | 0 | 0 | 24 | 55 | 10 | 1. | Nousi Hockeyettaniin |
| 2008–09 | Hockeyettan | 27 | 11 | – | 9 | 3 | 4 | 43 | 91 | 73 | 6. | – |
| 2008–09 | Hockeyettan jatkosarja | 10 | 5 | – | 3 | 1 | 1 | 24 | 39 | 25 | 1. | Säilytti paikkansa Hockeyettanissa |
| 2009–10 | Hockeyettan | 27 | 13 | – | 8 | 2 | 4 | 47 | 103 | 91 | 5. | – |
| 2009–10 | Hockeyettan jatkosarja | 10 | 8 | – | 2 | – | – | 32 | 42 | 19 | 1. | Säilytti paikkansa Hockeyettanissa |
| 2010–11 | Hockeyettan | 27 | 17 | – | 7 | 0 | 3 | 54 | 98 | 61 | 3. | – |
| 2010–11 | Hockeyettan jatkosarja | 14 | 5 | – | 4 | 3 | 2 | 23 | 40 | 36 | 4. | Pääsi nousukarsintaan |
| 2010–11 | Karsintasarja (HockeyAllsvenskan) | 10 | 5 | – | 3 | 1 | 1 | 18 | 24 | 18 | 3. | – |
| 2011–12 | Hockeyettan | 27 | 15 | – | 6 | 3 | 3 | 54 | 104 | 54 | 4. | – |
| 2011–12 | Hockeyettan jatkosarja | 14 | 8 | – | 3 | 2 | 1 | 29 | 47 | 35 | 2. | Pääsi nousukarsintaan |
| 2011–12 | Karsintasarja (HockeyAllsvenskan) | 10 | 8 | – | 2 | 0 | 0 | 24 | 39 | 23 | 1. | Nousi Allsvenskaniin |
| 2012–13 | HockeyAllsvenskan | 52 | 11 | – | 38 | 1 | 2 | 37 | 107 | 186 | 14. | Joutui putoamiskarsintaan |
| 2012–13 | Karsintasarja (HockeyAllsvenskan) | 10 | 5 | – | 3 | 1 | 1 | 18 | 31 | 27 | 2. | Säilytti paikkansa Allsvenskanissa |
| 2013–14 | HockeyAllsvenskan | 52 | 25 | 14 | 20 | – | – | 85 | – | – | 5. |  |
| 2014–15 | HockeyAllsvenskan | 52 | 26 | 10 | 16 | – | – | 96 | – | – | 2. | Nousi SHL:ään |
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 35 |  | Carl Malmqvist | L | 2025 |  |  |
| 37 |  | Fabian Arwidson | L | 2025 | Karlskrona, Ruotsi |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 3 |  | Marcus Björk (A) | L | 2025 | Leksand, Ruotsi |  |
| 4 |  | Noah Schalin | L | 2025 | Lund, Ruotsi |  |
| 7 |  | Lukas Fredin | L | 2025 | Karlskrona, Ruotsi |  |
| 20 |  | Emil Saramaa Larsson | L | 2025 | Linköping, Ruotsi |  |
| 23 |  | Hugo Wendt | L | 2025 | Malmö, Ruotsi |  |
| 27 |  | Alex Brännstam | L | 2025 | Tukholma, Ruotsi |  |
| 47 |  | Tim Welin | L | 2025 |  |  |
| 89 |  | Tim Bothén | L | 2025 | Halmstad, Ruotsi |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 8 |  | Robin Carlsson Tillström | R | LH | 2025 | Nässjö, Ruotsi |
| 11 |  | Lukas Sjöblom | L | KH | 2025 |  |
| 14 |  | Liam Engström | L | H | 2025 | Surahammar, Ruotsi |
| 16 |  | Oscar Hagman | R | OLH | 2025 | Västerås, Ruotsi |
| 19 |  | Khalid Ibrahim | L | LH | 2025 |  |
| 21 |  | Axel Björnkvist | R | KH | 2025 |  |
| 22 |  | Alexander Bergström (C) | L | LH | 2025 | Osby, Ruotsi |
| 28 |  | David Karlström | L | KH / OLH | 2025 | Tukholma, Ruotsi |
| 32 |  | Sebastian Sundlöv (A) | L | KH | 2025 | Gävle, Ruotsi |
| 49 |  | Filip Cruseman (A) | L | VLH | 2025 | Tukholma, Ruotsi |
| 72 |  | Alexander Heiver | R | OLH | 2025 | Vetlanda, Ruotsi |
| 91 |  | Nils Bolin | R | VLH | 2025 |  |
| 95 |  | Victor Crus Rydberg | R | H | 2025 | Växjö, Ruotsi |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Peter Johansson
Apuvalmentaja: Mikael Kurki
Maalivahtivalmentaja: Johannes Jönsson
Fysiikkavalmentaja: Miro Zalar
Huoltopäällikkö: Håkan Johansson
Toimitusjohtaja: Hampus Melén
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

seuran kotisivut
HockeyAllsvenskan
AIK IF
Almtuna IS
BIK Karlskoga
Djurgårdens IF Hockey
IK Oskarshamn
IF Björklöven
Kalmar HC
Mora IK
Nybro Vikings IF
Södertälje SK
Tingsryds AIF
Vimmerby HC
Västerås IK
Östersunds IK
George Unwin

RAF:n Squadron no. 19:n pilotti: G.C. "Grumpy" Unwin - lemmikkikoiransa Flash'in kanssa.
George Cecil ”Grumpy” Unwin (18. tammikuuta 1913 – 28. kesäkuuta 2006) oli Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentäjä, joka saavutti 13 varmennettua ilmavoittoa ja häntä pidetään siten hävittäjä-ässänä. Lempinimen ”Grumpy” (suom. Kärtty) antoi Britannian ilmasodan alkuvaiheissa Duxfordin lentoyksikön komentaja Douglas Bader. Ylikersantti Unwin oli ensimmäisiä aliupseereja, jotka lensivät Spitfirella. Unwin osallistui muun muassa taisteluun Ranskasta ja  taisteluun Englannista. George Unwinin lentäjäkoulutus alkoi vuonna 1935 ja hän oli eläköityessään 1961 sotilasarvoltaan Wing Commander (suom. arvo lähinnä majuri).
George Unwin syntyi Yorkshiressä hiilikaivosmiehen poikana. Hän värväytyi 1929 ilmavoimiin ja toisessa maailmansodassa hän taisteli länsirintamalla. Lentokoulutuksensa jälkeen, hän lensi Gloster Gauntletilla sekä  Bristol Blenheimillä, kunnes sai Supermarine Spitfiren varhaisen version lennettäväkseen (Mk. Ib & Mk. II). Unwin komensi kylmän sodan aikana vuosina 1949–1951 Britannian ilmavoimien laivuetta 84. ”Grumpy” (suom. Kärtty, Ärtsy) -lempinimen antoi Douglas Bader, joka komensi Duxfordin lentoyksikköä Britannian ilmasodan alkuvaiheissa.
Saavutettujen ilmataisteluvoittojen määrä käsitti George Unwinin osalta: 13 varmennettua, 2 jaettua sekä 2 varmistamatonta ja 2 mahdollista pudotusta. Hänet tunnustettiin urastaan muun muassa DSO:n sekä DFM:n (Distinguished Flying Medal) ansiosoljella. Unwin tuhosi ainakin Hs 126-, Me 109-, Me 110-, Ju 88-, He 111- ja Do 17-tyyppien saksalaisia sotilaskoneita. Myöhemmin George Unwin toimi lennonopettajana sotilasyksiköissä, hän oli myös uuden Spitfire-muunnoksen (Mk. Vb) koelentäjänä. Vuonna 1944 Unwin palasi takaisin taistelutehtäviin, nyt esiintyen De Havilland D.H.98 Mosquiton ohjaimissa. Hän ei saanut kuitenkaan kerättyä enempää ilmavoittoja.
RAF 19. Sqdr. pilotteja, syyskuussa 1940. F/Sgt. Unwin kumppaneineen: RAF Fowlmeren tukikohdassa, lähellä Duxfordia.
Käännös suomeksi
Työeläke

Työeläke on eläkettä, jota maksetaan ansiotyössä olleille ihmisille. Sen määrä perustuu palkka- ja yrittäjätuloihin. Työeläke antaa turvaa vanhuuden, työkyvyttömyyden ja perheenhuoltajan kuoleman varalta.
Suomen eläkejärjestelmässä, kuten useissa muissakin maissa, työeläketurva on lakisääteinen ja pakollinen. Suomalaisten työeläkkeistä suurin osa rahoitetaan saman vuoden eläkevakuutusmaksuilla ja osa aiemmin rahastoiduilla maksuilla ja niiden sijoitustuotoilla.
Suomessa vanhuuseläkkeelle voi jäädä valintansa mukaan oman ikäluokan alimman vanhuuseläkeiän ja 69 ikävuoden välillä. Eläkettä maksetaan koko lopun elinajan. Vuonna 2023 suomalaiset jäivät työeläkkeelle keskimäärin 62,8-vuotiaana. Keskimääräistä eläkkeellesiirtymisikää laskevat työkyvyttömyyseläkkeet, jotka alkavat ennen vanhuuseläkeikää.
1. tammikuuta 2017 voimaan tulleen eläkeuudistuksen myötä eläkeikä on noussut vuodesta 2018 alkaen 3 kk vuosittain, kunnes se vuonna 2027 on 65 vuotta. Vuodesta 2027 eläkeikä kytketään elinajanodotteeseen siten, että työssä ja eläkkeellä oloajan suhde säilyy vuoden 2025 tasolla.
Suomen työeläkejärjestelmä on hajautettu. Työeläkkeitä hoitavat työeläkelaitokset, joita ovat työeläkevakuutusyhtiöt, eläkesäätiöt, eläkekassat ja alakohtaiset eläkelaitokset. Työeläkejärjestelmän keskuselimenä toimii Eläketurvakeskus.
Suomen perustuslakia tulkittaessa maksussa olevat työeläkkeet määritellään omaisuudeksi, jonka tasoon ei voida puuttua poliittisilla, taloudellisilla tai hallinnollisilla päätöksillä. Muutokset voivat kohdistua vain tulevaisuudessa maksettaviin työeläkkeisiin. Suomen työeläkemalli poikkeaa Ruotsin mallista sikäli, että siellä maksussa olevat eläkkeet alenevat yleisen taloustilanteen heikentyessä tai vastaavasti nousevat taloustilanteen kohentuessa.