stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paperi T
Diskografia > Musiikkivideot

Täällä (Ruger Hauer, 2011)
Jokaiselle jotakin (Ruger Hauer, 2011)
Nimi muutettu (Perhosveitsi-Heikki & Lika-Aki mukana Paperi-THC, 2012)
Iso paha susi (Ruger Hauer, 2013)
Ei kompromisseja (DJ Polarsoul mukana Asa, Paperi T & Jodarok, 2013)
Patsaatkin kuolevat (Paavoharju, 2013)
Jenkem (Ruger Hauer, 2013)
Rataraato (Heikki Kuula mukana Pää Kii & Paperi T, 2014)
Mist sä tuut? (JVG mukana Gracias, Paperi T, Juno, Stepa, Särre, Gasellit & Kube, 2014)
Viereen (Reino Nordin mukana Paperi T, 2014)
Jetset Hilife (DJ Ibusal + Lobo mukana Paperi THC & Tuuttimörkö, 2014)
Sä jätät jäljen (2014)
Resnais, Beefheart & Aalto (2015)
Rushdie RMX (Haamu mukana Monsteri-Makke, Paperi T & Kalifornia-Keke, 2015)
Elokuva (mukana P-K Keränen, 2015)
Surumielisen näköiset naiset (2015)
Typerykset jotka polttavat pilveä avoautoissa (Ruger Hauer,2016)
Sekasin (Ruger Hauer, 2016)
Oo se kun oot (Sanni mukana Paperi T, 2016)
Paniikki (feat. Chisu, 2018)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MGi | ”Tiputus” | Yö ja päivä | Näkökulma, Resistanssi, Dona & A-Zero | 2002 |
| TST | ”Ei vois välittää vähääkään” | Tunteella sydämellä tosissaan | MGi & Näkökulma | 2003 |
| Näkökulma | ”Ajatukset” | Tulikaste | MGi & Armi | 2003 |
| Näkökulma | ”Pysäyttämätön” | Tulikaste |  | 2003 |
| A04 | ”Laidalla” | Kovalla maalla |  | 2005 |
| Don P & JaM | ”Mist sä mist mä” | Tuomitut | Näkökulma | 2006 |
| Don P & JaM | ”Meille” | Tuomitut |  | 2006 |
| Kymppilinja | ”Paha maa” | Kaupunkilapset |  | 2006 |
| Näkökulma | ”Rakkaus” | Elä unelmaa tai kuole mukana |  | 2008 |
| Näkökulma | ”Tiedäzä” | Odotusmusiikkia 2 |  | 2010 |
| Kultainen Nuoruus | ”Kiviä taskuun nyt” | Multainen luovuus |  | 2011 |
| Gracias | ”Feel Free (Remix)” | Gracias EP | Juno & VilleGalle | 2011 |
| Tuomas Kauhanen | ”Kulutusjuhlat” | – | Rudi Rok | 2011 |
| Perhosveitsi-Heikki & Lika-Aki | ”Nimi muutettu” | Katuvisioita |  | 2012 |
| JVG | ”Hesast Stadiin” | jvg.fi | Super Janne | 2012 |
| Eino Antiwäkki & Keemoh | ”Okei” | Raaka keikka |  | 2012 |
| Rekami | ”Flossinera” | Suomen jyväskyläläinen |  | 2012 |
| DJ Polarsoul | ”Ei kompromisseja” | Pilvilinna | Asa & Jodarok | 2013 |
| Tommishock | ”Axxion” | Legenda Langen |  | 2013 |
| Gasellit | ”Teinijäte” | Aina |  | 2013 |
| Running | ”Fild” | Six |  | 2013 |
| JVG | ”Mist sä tuut?” | Voitolla yöhön | Gracias, Juno, Stepa, Särre, Gasellit & Kube | 2014 |
| Heikki Kuula | ”Rataraato” | Heijastuksia täydelliseltä rundilta | Pää Kii | 2014 |
| Reino Nordin | ”Viereen” | Bongo Rock |  | 2014 |
| DJ Ibusal + Lobo | ”Jetset Hilife” | Olympos | Tuuttimörkö | 2015 |
| Aivovuoto / Khid | ”M(in)inä” | Se tuli televisiosta/Sushi driveby |  | 2015 |
| Haamu | ”Rushdie RMX” | Puhallus | Monsteri-Makke, Kalifornia-Keke | 2015 |
| Ronskibiitti | ”Reality Baittaa (nii ne ties)” | Las Italo |  | 2015 |
| JVG | ”Mist sä tuut Part 2” | Mist sä tuut EP | Gracias Juno, Stepa, Särre, Gasellit, Kube | 2016 |
| Sanni | ”Oo se kun oot” | Sanni |  | 2016 |
| JV | ”Naamatatuointi” | A.E.W.A. |  | 2017 |
| Lauri Porra, Lahti Symphony Orchestra, Jaakko Kuusisto | ”Kohta” | Lauri Porra: Entropia |  | 2018 |
| Eevil Stöö | ”SCARFACE” | Advanced Dungeon & Dragon |  | 2024 |
| Aivovuoto | "U-God" | Seitseman |  | 2024 |
Diskografia > Kokoelmilla

Papru & Ezra: ”Gorilla mysteeri pt. II” Miksi Teip Sen? -mixtapella (Löyly-Viihde, 2006)
Näkökulma, Don P & JaM & Papru: ”P-Town massiivi” (Syvällä Pelissä exclusive, 2007)
Pyhimys, Paperi T & Tommishock: ”Ihmisraunio” Adihasla-soundtrackilla (Yellowmic, 2007)
JaM, Papru & Ola: ”Räkistango” (Syvällä Pelissä exclusive, 2008)
Pyhimys & Paperi T: ”Et ole yksin (Et ole yksin)” Nyt kolisee -kokoelmalla (2014)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paperi T Wikimedia Commonsissa
Paperi T on kuin metsän harvinaisin eläin: ison yhtiön räppäri, jolta ei odoteta radiosinglejä Rumba
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle
Länsi-Bengali

| Länsi-Bengali> Intian osavaltiot ja territoriot |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:  Intia
Osavaltioksi:  1. toukokuuta 1960
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kalkutta
 – suurin kaupunki:  Kalkutta
 – osavaltion pääministeri:  Mamata Banerjee
Pinta-ala:  88 752 km² (13.)
Väkiluku (2011):  91 276 115 (4.)
 – väestötiheys:  904 as./km²
Kielet:  bengali
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  IN-WB
 
Verkkosivu
Länsi-Bengali (bengaliksi পশ্চিমবঙ্গ, Pôścimbôṅgô) on osavaltio Intian itäosassa. Se muodostaa viereisen Bangladeshin kanssa Bengalin etnisesti ja kielellisesti yhtenäisen alueen. Länsi-Bengalin koillispuolella sijaitsevat Assamin ja Sikkimin osavaltiot sekä Bhutan, ja lounaispuolella Orissan osavaltio. Lännessä osavaltio rajautuu Jharkhandin ja Biharin osavaltioihin ja luoteessa Nepaliin.
Alue, joka nykyään muodostaa Länsi-Bengalin, on kahden vuosituhannen aikana kuulunut useisiin eri valtakuntiin. Englannin Itä-Intian kauppakomppania vakiinnutti valtansa alueella Plasseyn taistelun jälkeen vuonna 1757, ja Kalkutan kaupunki toimi vuosien ajan brittiläisen Intian pääkaupunkina. 1900-luvun alussa Bengali oli Intian itsenäisyysliikkeen keskus; vuonna 1947 alue jaettiin kahtia, Intian hallinnoimaan Länsi-Bengaliin ja Itä-Pakistaniin, josta tuli uuden Pakistanin valtion osa.
Intian itsenäistyttyä vuonna 1947 Länsi-Bengalin politiikkaa ja taloutta hallitsivat vuosikymmenien ajan marxismi, naxaliittiliikkeet ja ammattiyhdistykset. 1990-luvun loppupuolella taloudellinen uudistuminen johti osavaltion talouden ja teollisuuden nopeaan kasvuun. Länsi-Bengali on maataloudesta riippuvainen osavaltio, joka käsittää vain 2,7 prosenttia Intian pinta-alasta mutta jossa asuu yli 7,8 prosenttia Intian väestöstä. Osavaltio onkin Intian tiheimmin asuttu. Länsi-Bengalia hallitsi pitkään Intian marxilaisen kommunistisen puolueen johtama vasemmistorintama, joka oli maailman pitkäaikaisin demokraattisesti valittu kommunistinen hallitus. Vuonna 2011 kommunistit hävisivät osavaltiovaalit, joiden seurauksena he menettivät Länsi-Bengalin All India Trinamool Congress -puolueelle. Useat merkittävät runoilijat, kirjailijat ja taiteilijat ovat kotoisin Länsi-Bengalista.
Maantiede ja ilmasto

Länsi-Bengali sijaitsee Intian itäisellä "pullonkaulalla". Osavaltio ulottuu Himalajalta pohjoisessa Bengalinlahdelle etelässä. Länsi-Bengalin kokonaispinta-ala on 88,752 neliökilometriä. Darjeelingin kukkula-alue osavaltion pohjoisimmassa osassa kuuluu itäiseen Himalajaan. Tällä alueella sijaitsee Sandakfu, joka on 3 636 metrin korkuisena osavaltion korkein vuorenhuippu. Kapea Terain alue erottaa tämän osan tasankoalueista, jotka vuorostaan muuttuvat etelämpänä Gangesin suistoksi. Osavaltion eteläisimmässä osassa on pieni rannikkoalue, kun taas Sundarbansin valtavat mangrovemetsät muodostavat merkittävän luontokohteen Gangesin suistossa.
Ganges on Länsi-Bengalin tärkein joki. Joen toinen haara virtaa Bangladeshiin Padma-jokena (bengaliksi পদ্মা, Pôdda), toinen vuorostaan virtaa Länsi-Bengalissa Bhagirathi- ja Hooghly-jokina. Tistā, Torsa, Jaldhaka ja Mahananda virtaavat pohjoisen kukkula-alueilla. Läntisen tasangon jokiin kuuluvat Damodar, Ajay ja Kangsabati. Gangesin suistossa Sundarbansin alueella on lukematon määrä jokia ja puroja. Gangesin saastuminen siihen heitetystä jätteestä on merkittävä ongelma Länsi-Bengalissa. Ainakin yhdeksän osavaltion piirikuntaa kärsii pohjaveden korkeista arsenikkipitoisuuksista – arviolta 9,5 miljoonaa ihmistä on vaarassa juoda vettä, jonka arsenikkipitoisuus ylittää Maailman terveysjärjestön suositteleman 10 µg/litra.
Länsi-Bengalin ilmasto vaihtelee eteläosien trooppisesta savannista pohjoisen kosteaan, subtrooppiseen ilmastoon. Päävuodenajat ovat kesä, sadekausi, lyhyt syksy ja talvi. Vaikka suistoalueiden kesä tunnetaankin erityisen kosteana, osavaltion länsiosan ylämailla on samantapainen kuiva kesä kuin muuallakin Intiassa; korkeimmat päivälämpötilat ovat 38–45 °C:n välillä. Öisin viileä etelätuuli tuo kosteutta Bengalinlahdelta. Alkukesästä on usein lyhyitä ukkospuuskia, jotka tunnetaan nimellä Kalbaisakhi. Monsuunit tuovat sadetta koko osavaltioon kesäkuusta syyskuuhun. Talvi (joulukuusta tammikuuhun) on tasankoalueilla leuto, keskimääräisen alhaisimman lämpötilan ollessa 15 °C. Talvella kosteutta vähentää kylmä ja kuiva pohjoistuuli. Darjeelingin kukkula-alueilla talvi on ankarampi, ja joillakin alueilla saattaa sataa ajoittain lunta.
Kasvillisuus ja eläimistö

Osavaltion kasvillisuus ja eläimistö ovat suurien korkeuserojen ansiosta monipuoliset. Metsät muodostavat 14 prosenttia Länsi-Bengalin pinta-alasta, mikä on vähemmän kuin Intian kansallinen keskiarvo, 23 prosenttia. Suojellut metsät muodostavat 4 prosenttia pinta-alasta. Osa maailman suurimmasta mangrovemetsästä, Sundarbansista, sijaitsee Länsi-Bengalin eteläosassa.
Kasvitieteellisestä näkökulmasta osavaltion eteläosa voidaan jakaa kahteen alueeseen: Gangesin tasankoon ja littoraalisiin Sundarbansin mangrovemetsiin. Tasangon tulvamaa yhdessä suotuisan sademäärän kanssa tekevät alueesta erityisen hedelmällisen. Osavaltion länsiosan kasvillisuudella on paljon yhtäläisyyksiä viereisen Jharkhandin osavaltion Chota Nagpurin tasangon kanssa. Tärkein kaupallisesti hyödynnettävä puulaji on Shorea robusta, joka tunnetaan nimellä sal. Purba Medinipurin rannikkoalueella on rannikkokasvillisuutta; vallitseva puulaji on Casuarina. Merkittävin puu Sundarbansin metsissä on laajalle levinnyt sundri (Heritiera fomes), josta metsä onkin saanut nimensä. Kasvillisuus pohjoisessa Länsi-Bengalissa määräytyy sademäärän ja korkeuden mukaan. Esimerkiksi Himalajan edustan kukkuloilla, Duareilla, on tiheää salmetsää ja muita ikivihreitä trooppisia puita. 1000 metrin yläpuolella metsätyyppi vaihtuu subtrooppiseksi. Darjeelingissa, yli 1500 metrin korkeudella, yleisiä lauhan metsävyöhykkeen puulajeja ovat tammet, havupuut ja alppiruusut.
Sundarbans tunnetaan bengalintiikereiden suojeluhankkeesta. Yhteensä Länsi-Bengalin alueella on viisi kansallispuistoa – Sundarbanin kansallispuisto, Buxan tiikerinsuojelualue, Gorumaran kansallispuisto, Neoran laakson kansallispuisto ja Singalilan kansallispuisto. Osavaltion eläimistöön kuuluvat intiansarvikuono, intiannorsu, peura, leopardi, gauri ja krokotiilit. Länsi-Bengalissa on myös rikas linnusto; muuttolinnut saapuvat osavaltion alueelle talvella. Korkealla kasvavissa metsissä, kuten Singalilan kansallispuistossa asuu muntjakkeja, kultapandoja, intiangaselleja, härkägemssejä, muurahaiskäpyjä, käpinkäisiä ja teräsfasaaneja. Bengalintiikerin lisäksi Sundarbansin alueella elää useita muita vaarantuneita lajeja, kuten gangesindelfiini. Mangrovemetsät toimivat myös luonnollisena "kalankasvattamona", ja tukevat Bengalinlahden alueen rannikoiden kalakantoja.
Hallinto ja politiikka

Länsi-Bengalia hallitaan parlamentaarisen, edustuksellisen demokratian kautta, kuten muitakin Intian osavaltioita. Asukkailla on yleinen äänioikeus. Hallinnossa on kolme haaraa – lainsäädäntövaltaa käyttää osavaltion lakiasäätävä kokous (engl. West Bengal Legislative Assembly), joka koostuu vaaleilla valituista jäsenistä sekä erityisviranhaltijoista kuten puhemiehestä ja varapuhemiehestä, jotka kokouksen jäsenet valitsevat. Tuomiovaltaa pitää hallussaan Kalkutan korkein oikeus sekä järjestelmä alempia oikeusistuimia. Toimeenpanovaltaa käyttää ministerineuvosto, jota johtaa pääministeri (engl. Chief Minister), vaikka hallituksen nimellinen päämies onkin Länsi-Bengalin kuvernööri. Kuvernöörin nimittää Intian presidentti, ja kuvernööri vuorostaan nimittää pääministeriksi lakiasäätävässä kokouksessa enemmistön saaneen puolueen tai koalition johtajan. Hän nimittää myös ministerineuvoston jäsenet päämisterin ehdotuksen mukaan. Ministerineuvoston täytyy nauttia lakiasäätävän kokouksen luottamusta. Kokous on yksikamarinen ja sillä on 295 jäsentä, joihin kuuluu yksi edustaja anglointialaisesta yhteisöstä. Edustajat valitaan kokoukseen viiden vuoden välein, ellei kokousta hajoteta ennen vaalikauden loppua. Keskushallitusta tukee paikallishallintojärjestelmä, panchayat, jota varten pidetään säännöllisesti paikallisvaaleja. Länsi-Bengalista valitaan 42 edustajaa Intian parlamentin Lok Sabhaan (alahuoneeseen) ja 16 edustajaa Rajya Sabhaan (ylähuoneeseen).
Tärkeimmät poliittiset ryhmittymät Länsi-Bengalissa ovat Intian kommunistisen puolueen (marxilainen) johtama liittoutuma Left Front, All India Trinamool Congress, Intian kongressipuolue ja muut merkittävät puolueet. Länsi-Bengalin vuoden 2006 vaalien jälkeen valtaan nousi CPI(M):n Buddhadeb Bhattacharjeen johtama vasemmistorintama, jonka valta päättyi vuonna 2011 All India Trinamool Congress -puolueen voitettua vaalit. Left Front hallitsi osavaltiota 30 vuotta, mikä teki siitä maailman pitkäaikaisimman demokraattisesti valitun kommunistisen hallituksen.
Osat

Länsi-Bengalissa on yhteensä 23 piirikuntaa – Alipurduar, Bankura, Birbhum, Cooch Behar, Darjeeling, Itä-Midnapore, Hooghly, Howrah, Jalpaiguri, Jhargram, Kalimpong, Kalkutta, Malda, Murshidabad, Nadia, North 24 Parganas, Paschim Bardhaman, Pohjois-Dinajpur, Purba Bardhaman, Purulia, South 24 Parganas, Dakshin Dinajpur ja Länsi-Midnapore.
Jokaista piirikuntaa hallinnoi district collector, jonka nimittää joko Indian Administrative Service tai West Bengal Civil Service. Piirikunnat jaetaan pienempiin osiin, joita hallinnoi alempi viranomainen, engl. Sub-Divisional Magistrate, ja tämän jälkeen vielä ”kortteleihin” (engl. Block). Nämä koostuvat panchayateista (kyläneuvostoista) ja kunnista (engl. Municipality).
Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Kalkutta – Intian kolmanneksi suurin kaupunkialue ja neljänneksi suurin kaupunki. Siliguri on taloudellisesti merkittävä kaupunki, joka sijaitsee strategisella paikalla kapealla Siligurin käytävällä Bangladeshin ja Nepalin välissä. Asansol, Durgapur ja Raniganj ovat kaupunkeja osavaltion läntisellä teollisuusvyöhykkeellä. Muita tärkeitä asutuskeskuksia ovat Howrah, Haldia, Kharagpur, Burdwan, Darjeeling, Midnapore, Tamluk, Malda sekä Cooch Behar.
Talous

| --- | --- |
Osavaltion bruttokansantuote Luvut kymmenissä miljoonissa rupioissa (katso crore)
Vuosi: Bruttokansantuote
1999–2000: 126 834
2000–2001: 139 863
2001–2002: 153 865
2002–2003: 165 419
2003–2004: 186 429
2004–2005: 206 881
Maatalous on Länsi-Bengalin tärkein elinkeino, ja riisi osavaltion tärkein viljelyskasvi. Muita tärkeitä viljelyskasveja ovat maissi, palkokasvit, vehnä, ohra, perunat ja erilaiset vihannekset. Juutti on alueen merkittävin myyntiin viljeltävä tuote. Myös teetä tuotetaan kaupallisesti; Länsi-Bengali tunnetaan laajalti muun muassa Darjeeling-teestä. Maailman toiseksi suurimman teetalon, esimerkiksi Tetley-teebrandiä tuottavan Tata Global Beverages -yhtiön kotipaikka on Kalkutassa. Osavaltiossa kasvatetaan lisäksi tupakkaa ja sokeriruokoa. Palvelusektori tuottaa kuitenkin suurimman osan osavaltion bruttokansantuotteesta: 51 prosenttia verrattuna maatalouden 27 prosenttiin ja teollisuuden 22 prosenttiin. Länsi-Bengalin teollisuus on keskittynyt Kalkutan alueelle ja mineraalirikkaille läntisille ylängöille. Osavaltiossa on yhteensä yli 10 000 rekisteröitynyttä tehdasta. Merkittäviä Länsi-Bengalissa valmistettavia tuotteita ovat elektroniikka, sähkölaitteet, kaapelit, teräs, nahka, tekstiilit, korut, fregatit, autot ja rautatievaunut.
Suuri osa Länsi-Bengalista on taloudellisesti kehittymätöntä aluetta, erityisesti kuusi pohjoista piirikuntaa (Cooch Behar, Darjeeling, Jalpaiguri, Malda, Pohjois-Dinajpur ja Etelä-Dinajpur), kolme läntistä piirikuntaa (Purulia, Bankura ja Birbhum) sekä Sundarbansin alue. Länsi-Bengali oli vielä pitkään Intian itsenäistymisen jälkeen riippuvainen keskushallituksesta saadakseen tarpeeksi ruokaa asukkailleen: ruoantuotannon kasvu oli vaivalloista eikä osavaltiossa tapahtunut vihreää vallankumousta. 1980-luvulta lähtien tuotantomäärät ovat kuitenkin lisääntyneet huomattavasti ja osavaltio tuottaa nyt viljaa yli oman tarpeensa. Osavaltion osuus koko Intian teollisuustuotannosta oli 9,8 prosenttia vuosina 1980–81, ja osuus laski 5 prosenttiin kauteen 1997–98 mennessä. Palvelusektori on kuitenkin kasvanut kansallista keskiarvoa nopeammin.
Länsi-Bengalilla on Intian kolmanneksi suurin talous (2003–2004), ja sen nettokansantuote on yhteensä 21,5 miljardia dollaria. Vuosina 2001–2002 osavaltion kansantuote kasvoi 7,8 prosenttia, enemmän kuin Intiassa keskimäärin, ja Länsi-Bengalin talous kasvaakin nyt Intian kolmanneksi nopeimmin. Osavaltio on rohkaissut ulkomaisia sijoittajia, jotka investoivat pääasiassa ohjelmisto- ja elektroniikka-aloille; Kalkutasta onkin tulossa tärkeä IT-teollisuuden keskus. Nopea teollistuminen on kuitenkin johtanut keskusteluun teollisuuden tarvitseman maan hankinnasta maatalousvaltaisessa osavaltiossa. NASSCOM–Gartner on sijoittanut Länsi-Bengalin energiainfrastruktuurin Intian parhaaksi.
Liikenne

Länsi-Bengalissa on yhteensä yli 92 023 kilometriä teitä: kansallisia valtateitä on 2 377 kilometriä ja osavaltion valtateitä 2 393 kilometriä. Rautateitä Länsi-Bengalissa on 3 825 kilometriä. Kalkutassa sijaitsee Intian rautateiden kahden osaston päämajat: Eastern Railwayn ja South Eastern Railwayn. Northeast Frontier Railway palvelee osavaltion koillisosaa. Kalkutan metro on Intian ensimmäinen maanalainen, ja Darjeeling Himalayan Railway Unescon maailmanperintökohde.
Osavaltion ainoa kansainvälinen lentokenttä on Netaji Subhas Chandra Bosen kansainvälinen lentoasema Dum Dumissa Kalkutassa. Bagdogran lentoasema Siligurin lähellä on toinen merkittävä lentokenttä Länsi-Bengalissa. Kalkutta toimii Itä-Intian tärkeänä jokisatamana. Kaupungista on matkustajayhteys Port Blairiin Andamaaneilla ja Nikobaareilla ja rahtilaivareittejä eri satamiin Intiassa ja ulkomailla Shipping Corporation of Indian operoimana. Osavaltion eteläosissa lautat ovat pääasiallinen liikkumismuoto, erityisesti Sundarbansin alueella. Kalkutta on Intian ainoa kaupunki, jossa liikennöi raitiovaunuja. Raitioliikennettä hoitaa Calcutta Tramways Company.
Linja-autoliikennettä Länsi-Bengalissa hoitavat useat valtion omistamat yhtiöt, kuten Calcutta State Transport Corporation, North Bengal State Transport Corporation, South Bengal State Transport Corporation ja West Bengal Surface Transport Corporation. Osavaltiossa on myös yksityisiä bussiliikennettä harjoittavia yrityksiä. Rautatieliikenne on kokonaisuudessaan valtion hallinnassa. Vuokrattavia kulkuvälineitä ovat taksit ja autorikšat, joilla on kaupungeissa usein ennalta määrättyjä reittejä. Suurimmassa osassa osavaltiota myös velotakseja ja Kalkutassa käsin vedettäviä rikšoja käytetään lyhyillä matkoilla.
Väestö

Suuri enemmistö Länsi-Bengalin 80 221 171 asukkaasta on bengaleja. Biharivähemmistö on levittäytynyt osavaltion eri osiin ja šerpojen sekä tiibetiläisten yhteisöjä elää Sikkimiin rajautuvilla alueilla. Länsi-Bengalissa asuu myös alkuperäisväestö adivaseja (muun muassa santaleja ja koleja) pääasiassa osavaltion läntisissä piirikunnissa.
Osavaltion virallinen kieli on bengali. Myös hindiä ja englantia käytetään yleisesti. Nepalia puhuvat pääasiassa gurkhat Darjeelingin piirikunnassa. Tärkein uskonto on hindulaisuus, jota harjoittaa 72,5 prosenttia väestöstä. Muslimit muodostavat 25,2 prosenttia länsibengalilaisista; muiden uskonnon harjoittajia on suhteellisen vähän.
Länsi-Bengalin väestötiheys on 904 henkeä neliökilometrillä, mikä tekee osavaltiosta Intian tiheimmin asutun. Osavaltiossa asuu yhteensä 7,81 prosenttia Intian väestöstä. Länsi-Bengalin vuosien 1991–2001 väestönkasvu, 17,84 prosenttia, on hieman matalampi kuin kansallinen keskiarvo 21,34 prosenttia. Sukupuolijakauma on 934 naista 1000 miestä kohden.
Lukutaitoprosentti Länsi-Bengalissa on 69,22. Elinajanodote on 63,4 vuotta, marginaalisesti korkeampi kuin kansallinen 61,7 vuoden keskiarvo. Noin 72 prosenttia väestöstä asuu maaseudulla. Köyhyysrajan alapuolella elävän väestön osuus taas oli vuosina 1999–2000 31,85 prosenttia. Määritellyt kastit ja heimot (engl. Scheduled Castes and Tribes) muodostavat väestöstä 28,6 prosenttia (kastit) ja 5,8 prosenttia (heimot) maaseutualueilla, ja vastaavasti 19,9 ja 1,5 prosenttia kaupunkialueilla.
Rikosaste osavaltiossa oli 82,6 sataa tuhatta henkeä kohti vuonna 2004, noin puolet kansallisesta keskiarvosta. Länsi-Bengalissa tehdään suhteellisesti neljänneksi vähiten rikoksia Intian 32 osavaltion ja territorion joukossa. Naisiin kohdistuvissa rikoksissa osavaltion rikosaste oli 7,1, kun taas kansallisesti 14,1. Länsi-Bengali on Intian ensimmäinen oman ihmisoikeuskomission perustanut osavaltio.
Koulutus

Länsi-Bengalin kouluja hoitavat osavaltio tai yksityiset tahot, joihin kuuluu myös uskonnollisia järjestöjä. Opetus tapahtuu pääasiassa englanniksi tai bengaliksi, tosin myös hindiä ja urdua käytetään. Toisen asteen oppilaitokset noudattavat Council for the Indian School Certificate Examinationsin, Central Board for Secondary Educationin tai West Bengal Board of Secondary Educationin opetusohjelmia. "10+2+3 -suunnitelman" mukaan toisen asteen jälkeen oppilaat tyypillisesti käyvät kahden vuoden junior collegen, esi-yliopiston, tai siirtyvät West Bengal Council of Higher Secondary Educationin tai muun keskuslautakunnan hallinoimaan korkeamman asteen oppilaitokseen. Opiskelijat valitsevat yhden kolmesta linjasta: vapaat taiteet, kauppa tai tiede. Suoritettuaan vaaditut kurssit opiskelijat voivat jatkaa general degree tai professional degree -tutkinto-ohjelmilla.
Länsi-Bengalissa on kahdeksantoista yliopistoa. Kalkutan yliopisto on yksi Intian vanhimmista ja suurimmista yliopistoista. Bengal Engineering & Science University sekä Jadavpurin yliopisto ovat arvostettuja teknillisiä oppilaitoksia. Osavaltiossa on useita kansallisesti tärkeitä korkeakouluja, kuten Indian Institute of Technology Kharagpur, Indian Institute of Management Calcutta, Saha Institute of Nuclear Physics, Asiatic Society, Indian Statistical Institute ja Marine Engineering and Research Institute.
Tiedotusvälineet

Vuonna 2005 Länsi-Bengalissa julkaistiin 559 sanomalehteä, joista 430 oli bengalinkielisiä. Kalkutassa julkaistava Ananda Bazar Patrika on 1 130 167 kappaleen päivittäisellä painoksellaan Intian suurin alueellisella kielellä painettu (kertapainoksinen) sanomalehti. Muita merkittäviä bengalinkielisiä sanomalehtiä ovat Aajkaal, Bartaman, Sangbad Pratidin ja Ganashakti. The Telegraph, The Statesman, Asian Age, Hindustan Times ja The Times of India ovat englanniksi julkaistavia lehtiä. Myös hindiksi, gudžaratiksi, orijaksi, urduksi, pandžabiksi ja nepaliksi painettavilla lehdillä on oma lukijakuntansa Länsi-Bengalissa.
Durdarshan on osavaltion julkinen televisiokanava. Länsi-Bengalissa on saatavilla valikoima bengalin, nepalin, hindin ja englanninkielisiä sekä kansainvälisiä kanavia kaapelitelevision välityksellä. 24-tunnin bengalinkielisiä uutiskanavia ovat STAR Ananda ja Kolkata TV. All India Radio on julkinen radioasema, yksityisiä FM-asemia on vain kaupungeissa. BSNL, Reliance Infocomm, Tata Indicom, Hutch ja Airtel ovat osavaltiossa toimivia matkapuhelinoperaattoreita. Laajakaista on saatavilla muutamissa kaupungeissa julkisen BSNL:n ja yksityisten yhtiöiden toimittamana.