stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kämy Kämäräinen
Jaakko Teppo -kiertueet

Kämy Kämäräinen oli mukana Jaakko Tepon elämäntyöhön pohjautuvilla valtakunnallisilla kiertueilla.
2009–2010, Onnen kerjäläiset Jaakko Teppo, musikaali
2011–2012, Jaakko Teppo goes to Mallorca, kansanmusikaali
2013, Jaakko Teppo Huumorin ytimessä, elämäkertashow
Kirjallisuutta

Luoto, Santtu: Neljä Ruusua.  Like Kustannus, 2001.  ISBN 951-578-895-1.
Aiheesta muualla

kamykamarainen.com
neljaruusua.fi
Jaakko Teppo - Huumorin ytimessä - 60-vuotiskiertue (Arkistoitu – Internet Archive)
Neljä Ruusua
| --- | --- |
Studioalbumit::   Neljä Ruusua  Kasvukipuja  Hyvää päivää  Hyvää yötä Bangkok  Haloo  Pop-uskonto  Mood (4R)  Not for Sale (4R)  Uusi aalto  Valuva taivas  Karelia Express  Ensi-ilta  Katkera kuu  Euforia  Mustia ruusuja  1000X 
Kokoelmat::   Energiaa  Popmuseo  Poplaulajan vapaapäivä – 20 suurinta hittiä  40 
EP:t::   Mustia ruusuja – Osa I  Mustia ruusuja – Osa II 
Singlet::   ”Sulje oveni”  ”Itkupilli”  ”Vastaa!”  ”Joulun tähti”  ”Matkalla”  ”Sukellus”  ”Hyvää yötä”  ”Elämä”  ”06:00”  ”Juppihippipunkkari”  ”Pullaa”  ”Sun täytyy mennä”  ”Kuka näkee”  ”Poplaulajan vapaapäivä”  ”Idänprinsessa”  ”Meistä jokainen”  ”Energiaa”  ”Mood” (4R)  ”Loving the Alien” (4R)  ”Come Down” (4R)  ”Gravitation” (4R)  ”Sea of Love” (4R)  ”Varjo”  ”Hunningolla”  ”Luotsivene”  ”Olen niin pop”  ”Uusi aika”  ”Sun täytyy mennä (Remaster)”  ”Popmuseo”  ”Yön yksinäinen”  ”Missä vaan”  ”Valuva taivas”  ”Nuoli ja sydän”  ”Yhtyneet”  ”Popstars”  ”Elän vain kerran”  ”Öisellä rannalla”  ”Veri”  ”Soudat – huopaat”  ”Tahdon”  ”Ensi-ilta”  ”En voi”  ”Seitsemän päivää selvinpäin”  ”Katkera kuu”  ”Nuori ikäisekseen”  ”Toiset saa”  ”Sininen sunnuntai”  ”Ajelen”  ”Esirippu”  ”Saaronin lilja”  ”Sähkökitara”  ”Mustia ruusuja”  ”Älä luovuta (Noli cedere)”  ”Meidän maa”  ”Surutulitus”  ”Muuttolinnut”  ”Viimeinen valssi”  ”Seuraan sua”  ”Tähdelliset” 
Muuta::   Diskografia  Luettelo kappaleista
Leonardo Cordeiro

Leonardo Santos Cordeiro (s. 8. marraskuuta 1989 São José dos Campos) on brasilialainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa 13-vuotiaana karting-sarjoissa. Vuosina 2004 ja 2005 Cordeiro voitti Petrobrás Smile Cup -sarjan mestaruuden. Vuosina 2006–2007 hän sijoittui toiseksi Brasilian-mestaruussarjassa. Vuonna 2007 Cordeiro siirtyi Formula 3 Sudamericana -sarjaan. Hän jatkoi sarjassa vuoteen 2009, jolloin hän voitti sarjan mestaruuden. Vuonna 2010 Cordeiro kilpaili GP3-sarjassa Arden-tallissa. Hän saavutti kauden aikana vain yhden pisteen, joka tuli nopeimmasta kierroksesta kauden päätöskilpailussa. Vuonna 2011 Cordeiro jatkoi GP3:ssa Carlin-tallissa. Hän ei saavuttanut pisteitä. Vuonna 2012 Cordeiro kilpaili GT Brasil -sarjassa jossa hän sijoittui GT4 -luokan pisteissä kolmanneksi.
GP3-tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | MW Arden | ESPFEA 18 | ESPSPR 12 | TURFEA 18 | TURSPR 24 | EURFEA Kesk. | EURSPR 21 | GBRFEA Kesk. | GBRSPR Kesk. | GERFEA Kesk. | GERSPR Kesk. | HUNFEA 22 | HUNSPR 13 | BELFEA 14 | BELSPR Kesk. | ITAFEA Kesk. | ITASPR 8 | 1 | 27. |
| 2011 | Carlin | TURFEA Kesk. | TURSPR 22 | ESPFEA 23 | ESPSPR 15 | EURFEA 10 | EURSPR 17 | GBRFEA 17 | GBRSPR 23 | GERFEA 17 | GERSPR 19 | HUNFEA 20 | HUNSPR 15 | BELFEA 21 | BELSPR 18 | ITAFEA 13 | ITASPR Kesk. | 0 | 30. |
Indrin kieli

| Indri |
| --- | --- |
Muu nimi:  Yanderika, Yandirika
Tiedot
Alue:  Etelä-Sudan
Puhujia:  700
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläiskongolaiset kielet
Kieliryhmä:  ubangilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-3:  idr
 Ohje 
Indri on Etelä-Sudanin Länsi-Bahr el-Ghazalin osavaltiossa sijaitsevan Rajan eli Ragan lähiössä puhuttava kieli. Kielen puhujat ovat indrit, jotka mm. heikon järjestäyneisyytensä takia ovat kautta aikojen joutuneet vaikutusvaltaisempien naapurikansojen alistamiksi ja assimiloimiksi. 1930-luvulla heidät alisti samassa osavaltiossa asuva kaligien kansa ja indrit puhuvatkin oman kielensä ohella myös kaligien kieltä eli ferogea, joka kuuluu samaan kieliryhmään kuin indrin kieli, sekä arabiaa. Ethnologue luokittelee indriä kuolevaksi kieleksi.
Kärjenjärvi

| Kärjenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi, Etelä-Savo
Kunnat:  Hankasalmi, Kangasniemi
Koordinaatit:  62°12′53″N, 26°24′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niemisjärven valuma-alue (14.38)
Laskuoja:  oja Niemisjärveen 
Järvinumero:  14.386.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,4 m  
Pituus:  1,9 km  
Leveys:  920 m  
Rantaviiva:  6,36777 km  
Pinta-ala:  90,6991 ha  
Tilavuus:  0,00287621 km³ 
Keskisyvyys:  3,17 m  
Suurin syvyys:  10,97 m  
Saaria:  2 
 fiKärjenjärvi 
Kärjenjärvi  on Keski-Suomessa Hankasalmella ja HankasalmellaPalosenmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 91 hehtaaria, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,1 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0029 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 11,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Kärjenjärven valuma-alueeseen (14.386) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,4 metriä mpy.
Ihala

Ihala tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Ihala, kylä ja rautatieasema entisessä Lumivaaran kunnassa luovutetulla alueella
Ihala, kaupunginosa Raisiossa
Ihalan seisake, lakkautettu seisake Turun-Uudenkaupungin radalla Raisiossa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ihala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käsiteanalyysi

Käsiteanalyysi tarkoittaa asioiden ja esineiden (entiteettien) sekä niiden välisten yhteyksien (suhteiden) selvittämistä. Käsitteillä kuvataan kielellisesti ilmaistujen sanojen, lauseiden tai termien sisällön merkitystä. Sana analyysi juontaa juurensa antiikin Kreikkaan. Sieltä käyttöön otettu sana ανάλυσις (análysis) tarkoittaa osiin purkamista tai hajottamista. Käsiteanalyysin kohteena voidaan pitää minkä tahansa eteen tulevan käsitteen tai käsitteiden välisten suhteiden tarkastelua.
Käsiteanalyysin filosofinen tausta

Käsiteanalyysin lähtökohtana on filosofinen analyysi. Se on ongelman ratkaisemiseksi tarvittavan ymmärryksen saavuttamista pilkkomalla käsitteitä pienempiin, paremmin ymmärrettäviin palasiin.Tämä ns. dekompositio on yksi analyysin tulkinnoista. Analyysi voidaan nähdä myös palauttamisena loogiseen perusmuotoon (regressive analysis) ja tulkintana (interpretative analysis).
Käsiteanalyysi yksittäisten käsitteiden hahmotusmenetelmänä

Käsitteitä ja asioita voidaan ymmärtää, avata ja oppia visuaalisin keinoin. Näköaistia hyödynnetään erilaisten asioiden hahmottamiseen, oppimiseen ja niiden käsittämiseen. Anatomian opiskelussa voidaan hahmottamista tukea kuvien avulla. Erilaisia ilmeitä ja eleitä voidaan oppia käsittämään ja mallintamaan kuvien avulla.
Tuntoaistiin vaikuttavat ärsykkeet luultavasti lisäävät parhaiten kykyä ymmärtää ja analysoida esimerkiksi sellaisia käsitteitä kuin kylmä. Sentrifugin avulla voi saada tuntemuksen ja sen myötä käsityksen ja G-voiman vaikutuksesta.
Kuuloaistiin perustuva puhe on ihmisen tavallisin ja tutuin opittu tapa luoda käsitteitä, kommunikoida ja oppia uutta. Kieli koostuu yksittäisistä ilmaisuista, sanoista ja lauseista, jotka sisältävät erilaisia merkityksiä.
Mielikuvat ovat osa ihmisen tajuntaa. Ne ovat tavallaan välipalikoita ihmisen havaintojen – aistien kautta välittyvien havaintojen – ja ihmisen sisäisen elämän välillä. Näkömielikuva perustuu näköaistin välityksellä tehtyyn havaintoon, joka jää ihmisen mieleen hänen oman tulkintansa mukaisena mielikuvana. Mielikuvan avulla ihminen muodostaa vastineen eli representaation niille esineille ja asioille, jotka eivät ole itse aistihavainnossa havaittavissa. Mielikuvat siis tarkoittavat ihmiselle jotain todellisuuden kohdetta. – se on ladattu tarkoittavuudella. Ammatillisessa koulutuksessa ja varsinkin työpaikalla tapahtuvassa koulutuksessa voidaan hyödyntää mielikuvia, joita käytetään apuna mallinnettaessa esimerkiksi vaativaa työprosessia.
Käsiteanalyysi käsitteiden välisten suhteiden analyysinä

Sukupuulla tarkoitetaan alkujaan sukulaisuussuhteita selvittävää visuaalista tai tekstimuotoista rakennelmaa. Sukupuun mallista kuvausta voidaan käyttää moneen tarkoitukseen.
Merkityssuhdekaavion perusajatus on, että jokainen ajatus koostuu käsitteistä ja niiden välisistä suhteista. Lauseet ja käsitteet voivat liittyä toisiin lauseisiin tai käsitteisiin monella eri tavalla, mistä johtuu myös se, että sama lause tai käsite voi eri yhteyksissä merkitä täysin eri asiaa. Merkityssuhdekaaviolla pyritään selvittämään merkityssuhteiden verkkoa tekstissä. Merkityssuhdekaavio sopii esimerkiksi pohtivien, argumentoivien tai erittelevien tekstien käsittelyyn ja on erityisen käyttökelpoinen esimerkiksi opinnäytetyön kirjoittamisen apuna.
Tietotekniikassa käytetään käsitekaavioita ja (olio)luokkakaavioita kuvaamaan atk-järjestelmän tietovarastojen (tietokantojen) tai ohjelmakirjastojen rakennetta ja sisältöä. Tähän tarkoitukseen on kehitetty UML-mallinnuskieli, jossa yhtenä kuvaustekniikkana käytetään luokkakaaviota.
Käsitemaailman kehittyminen

Käsitemaailman kehittyminen liittyy lähinnä puheen kehitykseen. Kieli ohjaa merkittävällä tavalla ajatteluamme ja sillä on keskeinen rooli ihmisten yrityksissä tuoda esiin omia ajatuksiaan ja toisaalta ymmärtää toinen toistamme. Tätä kautta kielellä on myös vaikutusta yksilöiden käyttäytymiseen ja käyttäytymisen tulkintaan. Käsitteet ovat abstraktioita todellisuudesta ja niiden avulla luodaan järjestystä ja jäsennetään ympäröivää maailmaa. Käsitteet ovat myös historiallisia ja kulttuurisia konstruktioita, jotka koostuvat toisista käsitteistä ja mahdollistavat abstraktin ajattelun. Lapsi oppii ensin konkreettisempia sanoja. Yleensä noin 6 ikävuoden ikäisenä ihminen oppii käsittämään abstraktimpia käsitteitä kuten yläkäsitteet, rinnakkaiskäsitteet, yhteenkuuluvuuden, aikakäsitteen ja yleisemmin asioiden välisiä suhteita kuvaavat käsitteet.
Sanasto on jotakin käytännön tarkoitusta varten tehty sanaluettelo. Sanakirjojen tekemistä kutsutaan leksikografiaksi. Sanakirja on yleensä aakkosellinen sanaluettelo, jossa on sanoja merkityksineen, määritelmineen ja esimerkkeineen. Mikäli sanan merkityksiä ja määritelmiä ei ole, kutsutaan luetteloa sanastoksi.
Esitysmuotoja > Semanttinen verkko

Semanttinen verkko on 1950-luvulta lähtien kehitelty tietämyksen esittämistapa. Rakenteena semanttisella verkolla tarkoitetaan suunnattua verkkoa, jonka pisteet edustavat käsitteitä ja kaaret käsitteiden välisiä semanttisia suhteita. Verkko koostuu joukosta solmuja (node, vertex) ja joukosta niitä yhteen liittäviä kaaria. Semanttisia verkkoja käytetään esimerkiksi sanastojen esittämiseen tietokoneella käsiteltävässä muodossa. Semanttinen Web on Internetin WWW-palvelun laajennus, jonka dokumentit on suunniteltu myös koneita silmällä pitäen. Tällöin ohjelmistot pystyvät hyödyntämään dokumenttia käyttäjän näkökulmasta ja auttamaan käyttäjää tiedon etsinnässä. Käsitekarttoja voidaan pitää semanttisen verkoston hyvin vapamielisenä sovelluksena.
Esitysmuotoja > Käsitekartta

Käsitekartta on analysoitavan aiheen graafinen esitysmuoto. Käsitekartta, tai miellekartta eli mind map, rakennetaan opiskelun edetessä visuaalisina sanoina. Opittu asia kuvataan sanalla, joka voidaan yhdistää kuvaan. Miellekartta auttaa prosessoimaan opittavaa tietoa jo opiskeluvaiheessa. Rajoitteena voi olla se, että käsitekartta ei avaudu muille lukijoille. Se on usein henkilökohtainen ja tekijälleen merkityksellinen. Käsitekartan tehtävä on palauttaa asioita mieleen nopeasti tiivistetyssä ja visuaalisessa muodossa.
Käsiteanalyysi tutkimusotteena

Käsiteanalyyttisen tutkimusotteen tarkoituksena on käsitejärjestelmien konstruointi. Käsiteanalyysi voi toimia pohjana empiiriselle tutkimukselle tai sitä voidaan käyttää itsenäisenä tutkimusotteena. Käsiteanalyysin avulla jäsennetään tutkimuksen kohteena olevaa käsitettä, pyritään ymmärtämään siihen liitettyjä merkityksiä ja selkeytetään sen suhdetta lähikäsitteisiin. Menetelmän avulla kyetään tunnistamaan käsitteen kriittiset ominaispiirteet. Käsiteanalyysin yhtenä tavoitteena on (usein abstraktin) käsitteen yhdenmukaisen määrittelyn tai ymmärryksen löytäminen, jonka seurauksena eri tutkijat kykenevät kommunikoimaan ilmiöstä täsmällisesti ja yhteneväisesti. Samalla kun tiedon vastaanottaja tulkitsee, ymmärtää, automaattisesti dekoodaa, prosessoi, antaa merkityksen, avaa sanoman tai luo käsityksen, hän samalla myös väistämättä oppii jotain. Syntyy tiedostettu tai tiedostamaton henkinen vaste kuten tietoisuus, muistijälki tai asenne, jolla voi olla käyttäytymisvaikutus.
Aiheesta muualla

Margolis, Eric & Laurince, Stephen: Concepts: Concepts and conceptual analysis The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Esimerkkejä käsiteanalyysin soveltamisesta:
HAMK:n ammatillisen opettajakorkeakoulun opiskelijat soveltavat käsiteanalyysia kesämökkiprojektiin (Youtube)
HAMK:n ammatillisen opettajakorkeakoulun opiskelijat soveltavat käsiteanalyysia lentokoneen tankkauksen opettamiseen (Youtube)
HAMK:n ammatillisen opettajakorkeakoulun opiskelijat soveltavat käsiteanalyysia siivousmenetelmien opettamiseen (Youtube)
Sowa, John F.: Conceptual Structures — Appendix A www.jfsowa.com.
Kumulaatti

Kumulaatti on magmakivi, joka on muodostunut kiteiden irtautuessa magmasta joko painumalla tai kohoamalla. Kumulaattien mikrorakenne on nimeltään kumulusrakenne, josta kivityyppi on saanut nimensä.
Muodostuminen

Kumulaatit muodostuvat tyypillisesti kiinteiden kiteiden saostuessa fraktioivassa magmakammiossa. Kasautumat esiintyvät yleensä magmakammion pohjalla, joskin kasautuminen on mahdollista myös katossa, mikäli anortiitti-plagioklaasi kelluu tiheämmän mafisen magman pinnalla.
Kumulaatit esiintyvät tavallisesti ultramafisissa kerrosintruusioissa, komatiitti- ja magnesiumrikkaiden laavavirtauksen muodostamissa ultramafisissa laavatunneleissa sekä joissain graniitti-intruusioissa.
Terminologia

Kumulaattien nimen muodostavat hallitseva mineralogian ja kumuluskiteiden suhde perusmassaan.
Adkumulaatit ovat kiviä, joiden rakenteesta ~100-93% on magmaattisia kumuluskiteitä hienojyväisessä perusmassassa.
Mesokumulaatit ovat kiviä, joiden rakenteesta 93-85% on kumuluskiteitä perusmassassa.
Ortokumulaatit ovat kiviä, joiden rakenteesta 85-76% on kumuluskiteitä perusmassassa.
Kumulaatit nimetään yleensä kumulusmineraalien paljousjärjestyksen mukaan, jonka jälkeen tulee kumulaattityyppi (adkumulaatti, mesokumulaati, ortokumulaatti), joita voi seurata apukidefaasi.
Esimerkiksi:
kerrostuma, josta on 50% plagioklaasia, 40% pyrokseeniä, 5% oliviinia ja 5% perusmassaa (toisinsanottuna gabrokerrostuma), on plagioklaasi-pyrokseenin adkumulaatti jossa lisäksi oliviinia.
kivi, josta on 80% oliviinia, 5% magnetiittia ja 15% perusmassaa, on oliviinin mesokumulaatti (toisinsanottuna peridotiitti).
Kumulaattinimistöä voidaan käyttää kumulaatteja kuvailtaessa. Intruusioita, joissa on yhtäläinen koostumus ja minimaalista rakenteellista ja mineralogista kerrostumista tai näkyviä kidekasautumia, ei voi kuvailla tällä tavoin.
Geokemia

Kumulaateista ei pitäisi tehdä päätelmiä siitä, millaisesta sulasta ne ovat muodostuneet, koska ne ovat fraktioita alkumagmasta. Kumulusmineraalien kemiallinen koostumus voi antaa tietoa jäännössulan (eli jäännösmagman) koostumuksesta, mutta tällöin tulee ottaa huomioon useita seikkoja.
Geokemia > Kumuluksien kemialliset ominaisuudet

Kumuluksen kemiallinen koostumus voi antaa tietoa sen sulan lämpötilasta, paineesta ja kemiallisista ominaisuuksista, josta se muodostui, mutta saostuneiden mineraalien lukumäärä sekä saostuneiden mineraalien mineraalilajien kemialliset ominaisuudet tulee tietää. Selvimmin tätä voi havainnollistaa esimerkillä;
Esimerkiksi, basalttisen magman koostumus muuttuu, kun siitä saostuu anortiitti-plagioklaasi- ja enstatiitti-pyrokseenikumuluksia. Magmasta poistuu tällöin saostumamineraalien raaka-ainealkuaineet. Tässä esimerkissä anortiitin (kalsium-alumiini-maasälpä) saostuminen poistaa kalsiumia sulasta, jonka kalsiumpitoisuus alenee. Enstatiitin saostuminen poistaa magnesiumia, joten näiden alkuaineiden pitoisuudet sulassa alenevat. Se rikastaa muiden alkuaineiden pitoisuuksia – jotka ovat tyypillisesti natrium, kalium, titaani ja rauta.
Kivellä, joka muodostuu saostuneista mineraaleista, on erilainen koostumus kuin magmalla.
Esimerkissä (yllä) anortiitti + enstatiitti -kumulus on runsaskalsiumista ja -magnesiumista, ja sulassa niitä esiintyy vähän. Kumulaatti plagioklaasi-pyrokseenikumulaatti (gabro) ja sula on koostumukseltaan felsisempää ja alumiinisempaa (joka muistuttaa andesiitin koostumusta.).
Yllä olevassa esimerkissä plagioklaasin ja pyrokseenin ei tarvitse olla puhtaita seossarjojensa päätejäseniä (anortiitti ja enstatiitti), ja siksi alkuaineiden suhteiden muutokset voivat olla monimutkaisia. Mineraalit voivat saostua missä tahansa suhteessa kumuluksessa; kumulus saattaa olla välillä 90% plagioklaasi:10% enstatiitti ja 10% plagioklaasi:90% enstatiitti, ja olla silti gabroa. Se muokkaa myös kumuluksen kemiallisia ominaisuuksia, ja jäännössulan depleetioita.
Voidaan nähdä, että kumuluksen vaikutus jäännössulan koostumukseen riippuu saostuvien mineraalien koostumuksesta, samanaikaisesti saostuvien mineraalien määrästä sekä niiden suhteista. Luonnossa kumulaatteja muodostuu yleensä kahdesta mineraalilajista, joskin yhdestä neljään mineraalilajia sisältäviä kumulaatteja tiedetään. Vain yhdestä mineraalista koostuvat kumulaatit nimetään usein mineraalin mukaan, esimerkiksi 99% magnetiittikumulaattia sanotaan magnetiitiksi.
Geokemia > Jäännössulan kemialliset ominaisuudet

Perusmassan kemiallisia ominaisuuksia tutkimalla voidaan päätellä kumulaattien luoneen magman koostumusta, mutta  niitä piirteitä on ongelmallista ellei mahdotonta tutkia. Muutoin tulee laskea monimutkaisia laskutoimituksia keskiarvoisista kumulaattikerroksista. Vaihtoehtoisesti voidaan arvioida magman koostumus tekemällä tiettyjä oletuksia magman kemiallisista ominaisuuksista ja testaamalla niitä faasidiagrammissa jo tunnettujen mineraalien ominaisuuksien pohjalta. Nämä metodit toimivat melko hyvin vulkaanisissa olosuhteissa muodostuneihin kumulaatteihin (ts. komatiitteihin. Suurien ultramafisten kerrosintruusioiden magmojen tutkiminen sen sijaan on erittäin ongelmallista.
Näillä menetelmillä on kullakin epäkohtansa, ensisijaisesti se, että niissä täytyy tehdä olettamuksia jotka harvoin ovat totta käytännössä. Merkittävin ongelma on se että suurissa ultramafisissa intruusioissa sivukiven sulautuminen muuttaa sulan koostumusta ajan mittaan, joten perusmassakoostumusten tutkiminen ei välttämättä vastaa odotuksia. Massatasapainolaskelmat näyttävät poikkeamia odotetusta vaihteluvälistä, joka voi viitata sulautumiseen, mutta tällöin täydentävää kemiallista tietoa tarvitaan tuloksien määrittämiseksi.
Toiseksi, suuret ultramafiset intruusiot harvoin ovat suljettuja järjestelmiä, ja niitä saattaa säännöllisesti virrata uutta kantamagmaa, tai niistä saattaa poistua magmaa (esimerkiksi ruokkimaan tulivuorten purkautumisaukkoja tai muodostamaan juoniparvia). Tällöin magman kemiallisen koostumuksen laskeminen ei johda muuhun kuin siihen että magman lisäys tai poistuminen on vaikuttanut intruusioon.
IBU

IBU, Ibu on nimi ja lyhenne, joka voi tarkoittaa seuraavia:
Ibrahim Mohamed Solih, usein nimellä Ibu (s. 1964), Malediivien presidentti
Kansainvälinen ampumahiihtoliitto (International Biathlon Union)
Kansainvälinen yleisradioliitto (International Broadcasting Union)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”IBU”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hymn for the Weekend

| ”Hymn for the Weekend” Coldplay |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: A Head Full of Dreams
 Julkaistu: 25. tammikuuta 2016
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Rik Simpson, Stargate, Digital Divide, Avicii
 Tyylilaji: r&b, dancepop
 Kesto: 04.18 (albumiversio) 04.00 (radio edit)
 Levy-yhtiö: Parlophone, Atlantic Records
Coldplayn muut singlet
| ”Adventure of a Lifetime” 2015 | ”Hymn for the Weekend” 2016 | ”Up & Up” 2016 |
Hymn for the Weekend on brittiläisen rock-yhtye Coldplayn kappale, joka sisältää myös yhdysvaltalaislaulaja Beyoncén esittämiä kreditoimattomia sanoja. Kappaleen julkaisivat Parlophone sekä Atlantic Records yhtyeen seitsemännen, "A Head Full of Dreams"-studioalbumin toisena singlenä 25. tammikuuta 2016. Kappaleen ovat sanoittaneet Coldplayn jäsenet ja sen tuotannosta vastasivat Rik Simpson, Avicii, Digital Divid ja Stargate.
"Hymn for the Weekend" saavutti Britannian singlelistalla parhaimmillaan listan kuudennen sijan ja se on päässyt kahdenkymmenen parhaan joukkoon muun muassa Belgiassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Itävallassa, Ranskassa, Ruotsissa ja Sveitsissä. Yhdysvalloissa kappale pääsi Seebin remix-version julkaisun jälkeen Billboard Hot 100-listan sijalle 25. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo julkaistiin 29. tammikuuta 2016. Videolla nähdään Coldplay ja Beyoncé lukuisissa kaupungeissa ympäri Intiaa. Videolla esiintyy myös Intian Bollywoodin näyttelijä Sonam Kapoor lyhyessä roolissa.
Käännös suomeksi
Leonardo Bruni

Leonardo Bruni
De primo bello punico, 1471
Leonardo Bruni (noin 1370–1444) oli Firenzen kansleri sekä merkittävä humanisti ja historioitsija. Häntä on kutsuttu ensimmäiseksi moderniksi historiantutkijaksi, koska hän ensimmäisenä jakoi menneen ajan antiikkiin, keskiaikaan ja nykyaikaan. Hänen pääteoksensa on nimeltään Firenzen kansan historia.
Bruni syntyi Arezzossa Toscanassa. Hän nousi Firenzen kansleriksi 1410. Hänen aikanaan kanslerin valta ei ollut kovin suuri, sillä Medicin suku ja ennen heitä Albizzin suku pitivät monia lankoja käsissään.
Brunin käsitys historian kolmijaosta perustuu Francesco Petrarcan teksteihin, joissa tämä nimitti Pimeäksi ajaksi vuosia Rooman valtakunnan tuhosta omaan aikaansa asti. Bruni ja hänen aikalaisensa päättelivät pimeän ajan (jota Flavio Biondo alkoi kutsua keskiajaksi) päättyneen.
Bruni käytti fraasia studia humanitatis kuvaamaan ihmisen toimien tutkimista (erotukseksi teologiasta ja metafysiikasta); sana humanismi on osaltaan peräisin tästä .
Muiden renessanssifilosofien tavoin Bruni käänsi monia Aristoteleen ja Platonin teoksia. Hän kirjoitti latinaksi elämäkerrat Cicerosta ja Aristoteleesta, ja italiaksi Dantesta ja Petrarcasta.
Bruni on haudattu Firenzeen Santa Crocen kirkkoon. Jälkipolvet kunnioittivat hänen elämäntyötään pystyttämällä kuusimetrisen Bernardo Rossellinon veistämän marmorisen hautakammion.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leonardo Bruni Wikimedia Commonsissa
Renessanssifilosofia
Francesco Petrarca
Georgios Gemistos Plethon
Leonardo Bruni
Georgios Trapezuntios
Nicolaus Cusanus
Johannes Bessarion
Lorenzo Valla
Johannes Argyropulos
Marsilio Ficino
Pietro Pomponazzi
Giovanni Pico della Mirandola
Gianfrancesco Pico della Mirandola
Erasmus Rotterdamilainen
Niccolò Machiavelli
Thomas Cajetanus
Nikolaus Kopernikus
Thomas More
Martti Luther
Juan Luis Vives
Paracelsus
Agostino Steuco
Bernardino Telesio
Petrus Ramus
Francesco Patrizi da Cherso
Jacopo Zabarella
Michel de Montaigne
Hieronymus Fabricius
Justus Lipsius
Giordano Bruno
Francisco Suárez
Francisco Sánchez
Cesare Cremonini
Francis Bacon
Galileo Galilei
Tommaso Campanella