stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo terrori-iskuista
1946–1969 > 1969

18. helmikuuta – neljä palestiinalais-jordanialaista terroristia hyökkäsi El Alin lentokonetta kohti Zürichin lentoasemalla. Koneessa oli 17 matkustajaa ja viiden hengen henkilökunta. Viisi ihmistä loukkaantui, toinen ohjaajista vakavasti. Koneessa ollut turvamies ampui yhden terroristin ja muut pidätettiin, mutta vapautettiin myöhemmin. Hyökkäyksen suunnittelijaksi ilmoittautui PFLP.
12. joulukuuta – Piazza Fontanan pommi-iskussa Milanossa kuoli 16 ja loukkaantui 56 ihmistä. Pommi-isku aloitti äärioikeistolaisen Ordine Nuovo -järjestön vuosina 1969-1974 suorittamien terrori-iskujen sarjan.
1970-luku > 1970

21. helmikuuta – Swissairin lento 330 Zürichistä Tel Aviviin joutui pommiattentaatin kohteeksi, 47 ihmistä kuoli, kun lentokone syöksyi metsikköön Würenlingenissä, Pohjois-Sveitsissä, neljännestunnin kuluttua noususta. PFLP kertoi olevansa iskun takana. Lennolla oli 15 israelilaista. Kaksi tuntia ennen maahansyöksyä itävaltalaista matkustajalentokonetta vastaan oltiin tehty pommi-isku Wien-Frankfurt-reitillä. Kone onnistui tekemään hätälaskun, eikä kukaan matkustajista loukkaantunut. Sveitsin poliisi pidätti 28-vuotiaan arabiterroristin, Hadidi Mohammadin, joka oli syyllistynyt aikaisemmin terrori-tekoihin muun muassa Saksassa sekä Sveitsissä. Münchenin lentoasemalla tehtiin bussiin ja lähtöaulaan kranaatti-isku, jossa kuoli yksi ja loukkaantui 11 henkeä. Teon takana oli PFLP. Terroristien tarkoitus oli ilmiselvästi murhata Israelin puolustusministeri Moshe Dayanin poika. Kolme terroristia pidätettiin.selvennä
21. helmikuuta – kuusi arabisissiä kaappasi Olympic Airlinesin lennon Ateenan lentoasemalla. Terroristit vaativat seitsemän palestiinalaisen terroristin vapauttamista Kreikan vankiloista. Seitsemän tuntia kestäneiden neuvotteluiden jälkeen Kreikan pääministeri Stilianos Patakos suostui vaatimukseen, ja lentokoneen 53 matkustajaa vapautettiin. Terroristit palasivat takaisin Beirutiin mukanaan kaksi Punaisen Ristin jäsentä panttivankina.
31. maaliskuuta – Japan Airlinesin lennon 351 kaappaus. Kaapparit ottivat 129 panttivankia, heistä 122 oli matkustajia ja 7 miehistöä. Kaapparina oli 7 kiihkomielistä Japanin punainen armeijakunta -nimiseen terroristijärjestöön kuuluvaa japanilaista opiskelijaa. He vaativat, että koneen lentäisi Pohjois-Korean pääkaupunkiin Pjongjangiin. Sen sijaan kone laskeutui Soul Gimpon kansainväliselle lentoasemalle eteläkorealaisten hävittäjien saattamana. Etelä-Korean viranomaiset yrittivät vakuutella kaappareille heidän olevan Pjongjangissa. Lentokentällä henkilöstö pukeutui Pohjois-Korean asuihin ja kaikki länsimaiset tunnukset poistettiin.
22. toukokuuta – palestiinalaisterroristit murhasivat koulubussissa 12 ihmistä, pääasiassa lapsia, Avivimissa, Israelissa lähellä Libanonin rajaa. Iskun takana oli palestiinalainen Saeka-järjestö.
5. huhtikuuta – Vasemmistolainen FAR-sissiliike kidnappasi Guatemalassa Länsi-Saksan suurlähettilään Karl von Spretin. Sissiliike vaati miljoonan dollarin lunnaita ja 17 vangin vapauttamista. Kaapparit teloittivat Spretin.
6. syyskuuta – Vuoden 1970 lentokonekaappaukset Jordaniaan.
31. elokuuta – 36 aseistautunutta molukkia valtasi Indonesian Haagin suurlähetystön, kun Indonesian presidentti Suharto vieraili Alankomaissa. Molukit vaativat Suharton tunnustavan Etelä-Molukian itsenäisyyden. Lopulta molukit antautuivat.
1970-luku > 1971

4. joulukuuta – McGurk’s Barin pommi-isku – viisitoista ihmistä kuoli kun Ulster Volunteer Force räjäytti pommin pubissa Belfastissa, Pohjois-Irlannissa.
1970-luku > 1972

26. tammikuuta – Jugoslovenski Aerotransportin lento 367.
21. helmikuuta – Lufthansan lento kaapattiin New Delhi-Frankfurt-reitillä. Kaapparit pakottivat lentokoneen, jossa oli 172 matkustajaa ja 15 miehistön jäsentä, Adenin lentoasemalle, Etelä-Jemeniin. Kaappaajat kuuluivat arabialaiseen sissijärjestöön. He lisäsivät polttoainetta ja asettivat pommeja koneeseen Adenissa. Eteläjemeniläisten kanssa käytyjen neuvotteluiden jälkeen he vapauttivat matkustajat, mutta miehistö pidettiin panttivankeina lunnaita varten. Lufthansa maksoi viiden miljoonan dollarin lunnaat PLO:lle.
8. toukokuuta – Sabenan lento 572.
30. toukokuuta – Tel Avivin lentoasemaiskut.
5. syyskuuta – Münchenin verilöyly.
21. helmikuuta – Lufthansan lento kaapattiin New Delhi-Frankfurt reitillä. Kaapparit pakottivat länsisaksalaisen Boeing 747-lentokoneen, jossa oli 172 matkustajaa ja 15 miehistön jäsentä, Adenin lentoasemalle. Matkustajien joukossa oli Joseph Kennedy III, senaattori Robert Kennedyn poika sekä suomalainen radio-ja tv-ryhmä, joka oli saapumassa Sapporon talviolympialaisista. Kaappaajat, jotka kuuluivat arabialaiseen sissijärjestöön, saivat poltto-ainetta Adenissa ja samalla he asettivat pommeja koneeseen. 22. helmikuuta etelä-jemeniläiset viranomaiset ilmoittivat, että kaikki matkustajat vapautettaisiin. Kuitenkin miehistö pidettiin edelleen panttivankeina. Länsi-Saksan hallitus ei suostunut maksamaan lunnaita, joten Lufthansan edustaja, joka oli Adenissa, sanoi yhtiön maksavan omalla päätöksellään kaappareille 5 miljoonan dollarin lunnaat.
15. syyskuuta – kolme kroaattia kaappasi Göteborgista Tukholmaan reittilennolla olleen SAS:n lentokoneen, jossa oli 79 matkustajaa ja 4 miehistön jäsentä. Kaapparit pakottivat koneen laskeutumaan Malmön lentoasemalle ja vaativat seitsemän kroaatin vapauttamista Ruotsin vankiloista sekä puoli miljoonaa Ruotsin kruunua. Kuusi vapautettua kroaattia vietiin Malmön lentoasemalle. Matkustajat vapautettiin ja kroaatit lennätettiin Madridiin, missä he antautuivat.
– lokakuu 1972 – Euroopassa joukko kirjepommi-iskuja. Yksi pommeista räjähti Israelin suurlähetystössä Lontoossa ja toinen Kööpenhaminan Jordanian suurlähettilään asunnossa. Israel syytti iskuista Musta syyskuu -järjestöä.
– 29. lokakuuta 1972 – kaksi aseistautunutta palestiinalaisterroristia kaappasi Lufthansan Boeing 727 matkustajakoneen joka oli matkalla Damaskuksesta Frankfurtiin. Koneessa oli 13 matkustajaa ja 7 miehistön jäsentä. Terroristit nousivat lentokoneeseen Beirutissa ja pakottivat koneen laskeutumaan Nikosiaan, missä suoritettiin polttoainetäydennys. Kyproksen viranomaiset sallivat koneen jatkaa matkaa Müncheniin, mutta yli tunnin kiertelyn jälkeen Münchenin yläpuolella kone suuntasi Zagrebiin, missä kaapparit vaativat Länsi-Saksan hallitusta vapauttamaan kolme arabiterroristia, jotka olivat osallistuneet Münchenin verilöylyn. Länsi-Saksa suostui vaatimuksiin ja lennätti terroristit Zagrebiin, josta kaapattu lentokone lensi Tripoliin, missä matkustajat ja miehistö vapautettiin.
1970-luku > 1973

1. maaliskuuta – Khartumin diplomaattiset attentaatit.
21. heinäkuuta – Miehitettyjen alueiden pojat -ryhmä kaappasi Japan Airlinesin Boeing 747 -koneen, kun se oli lähtenyt Amsterdamista kohti Pariisia ja edelleen Tokioon. Koneessa oli 139 matkustajaa. Kaappaajat pakottivat koneen lentämään Dubaihin, missä heidän kanssaan neuvoteltiin kolme päivää. Tämän jälkeen kone kaapattiin Bengasiin, Libyaan. Bengasissa kaapparit päästivät kaikki matkustajat koneesta, minkä jälkeen he räjäyttivät koneen. Yksi kaappareista kuoli vahingossa räjähdyksessä. Libyan viranomaiset pidättivät kaapparit. Myöhemmin Japan Airlines sai kirjeen, jossa oli kaappareiden vaatimus 13 miljoonan dollarin lunnaista sekä kahden Japanin punaisen armeijakunnan jäsenen vapautuksesta. Kaappaus oli kosto Japanille, joka oli maksanut Israelille 24 miljoonaa dollaria Tel Avivin lentoasemalla tapahtuneesta verilöylystä, jonka takana oli Japanin punainen armeijakunta.
5. elokuuta – kaksi arabia avasi tulen Ateenan lentoasemalla satoja matkustajia kohden. Suurin osa heistä oli israelilaisia ja amerikkalaisia. Arabit ampuivat konepistooleilla ja heittivät käsikranaatteja. Kolme ihmistä kuoli ja 55 haavoittui. Arabit ottivat panttivankeja ja linnoittautuivat transithalliin. Kahden tunnin kuluttua he antautuivat. He ilmoittivat kuulusteluissa olevansa Musta syyskuu -järjestön jäseniä. PLO kiisti yhteytensä hyökkäykseen.
5. syyskuuta – viisi PFLP:n palestiinalaississiä valtasi Saudi-Arabian Pariisin suurlähetystön. He ottivat 13 panttivankia, uhkasivat räjäyttää suurlähetystön ja vaativat vapaata pääsyä johonkin arabivaltioon. Lisäksi he vaativat Jordaniassa olevan palestiinalaisterroristi Abu Daoudin vapauttamista. Daoud oli osallistunut Münchenin verilöylyn järjestelyyn. Valtauksessa kuoli yksi ihminen. Sitkeiden neuvotteluiden jälkeen viranomaiset suostuivat päästämään terroristit panttivankeineen pois maasta. Sissien käyttöön annettiin Caravelle-tyyppinen lentokone, joka lensi Kairon kautta Kuwaitiin. Kuwaitin kentällä terroristit vaativat edelleen Dauodin vapauttamista. Panttivangit siirrettiin 7. syyskuuta Boeing-lentokoneeseen, joka lensi kolme tuntia Saudi-Arabian ilmatilassa, kunnes palasi Kuwaitiin. Terroristit antautuivat saatuaan tiedon, että Jordania ei vapauta Dauodia.
28. syyskuuta – Itävallan junakaappaus.
17. joulukuuta – Rooman lentoasemaiskut.
1970-luku > 1974

31. tammikuuta – kaksi Japanin punaisen armeijakunnan ja kaksi PFLP:n jäsentä yrittivät räjäyttää Singaporessa olevan Shellin öljynjalostamon. Yritys epäonnistui, ja paetessaan terroristit ottivat kuusi panttivankia. He vaativat lentokonetta ja vapaata pääsyä maasta. Viranomaiset selittivät että sopivaa lentokonetta ei ollut ja mikään arabivaltio ei halunnut ottaa kaappaajia vastaan. Viisi miestä valtasi 6. helmikuuta Japanin Kuwaitin suurlähetystön. He ottivat kuusi panttivankia ja vaativat Singaporen kaappaajia Kuwaitiin. 7. helmikuuta Kuwaitin hallitus hyväksyi vaatimuksen. 9. helmikuuta kone laskeutui Kuwaitiin, josta se matkasi Adeniin, Etelä-Jemeniin.
11. huhtikuuta – PFLP:een kuuluneet kaksi syyrialaista ja yksi irakilainen tunkeutuivat Libanonista Israeliin. He valtasivat Kirjat Shmonaassa vuokratalon. Terroristit tulittivat poliisia ja surmasivat 16 talon asukasta. Lisäksi he olivat aikaisemmin surmanneet kaksi israelilaista sotilasta toisella paikkakunnalla. Terroristit tekivät itsemurhan.
15. toukokuuta – kolme PFLP terroristia miehitti koulun ottaen 90 teini-ikäistä panttivankia Ma'alot-Tarshihanin lukiossa Israelissa. Terroristit vaativat sissejä vapaaksi Israelin vankiloista. Sotilaat piirittivät koulun. Terroristit tappoivat 18 koululaista ja 70 loukkaantui. Sotilaat ampuivat kaikki kolme terroristia. Verilöylyssä kuoli kaikkiaan 30 ihmistä.
8. syyskuuta – Trans World Airlinesin lento 841.
13. syyskuuta – Hyökkäys Ranskan suurlähetystöön Haagissa – neljä Japanin punaisen armeijakunnan jäsentä tunkeutui Ranskan suurlähetystöön Haagissa. He ottivat panttivangiksi suurlähettiläs Jacques Senardin ja yhdeksän muuta henkilöä. Terroristit vaativat Yutuka Furyanin vapauttamista, miljoonan dollarin lunnaita ja lentokoneen. Ranskan viranomaiset suostuivat vapauttamaan Furyanin, jonka jälkeen terroristit lensivät kuuden panttivangin kanssa Syyriaan, jossa he vapauttivat panttivangit ja antautuivat PLO:lle 300 000 dollarin lunnaat mukanaan.
22. marraskuuta – neljä arabiterroristia kaappasi British Airways VC-10 matkustajakoneen Dubaissa. Polttoainepulan vuoksi kone ei voinut lentää Tripoliin, Libyaan jonne kaapparit halusivat. Kone laskeutui Tunisiin. Kaapparit vaativat 13 arabiterroristin vapauttamista Egyptin vankiloista ja kahden terroristin hollantilaisesta vankilasta. Egypti ei suostunut vaatimuksiin ja kertoi neuvottelevansa PLO:n kanssa vangeista. PLO kuitenkin sanoutui irti kaappauksesta. Myös Alankomaiden viranomaiset torjuivat vaatimukset. Todistaakseen uhkauksensa terroristit ampuivat yhden matkustajan. Kolmen vuorokauden kuluttua Egyptin viranomaiset vapauttivat seitsemän vankia ja Hollanti kaksi. Tunisin viranomaiset ottivat kaappaajat talteen. PLO vaati Tunisiaa luovuttamaan terroristit rangaistaviksi.
1970-luku > 1976

5. tammikuuta – Kingsmillin joukkomurha – asemiehet pysäyttivät minibussin Kingsmillin kylän lähellä Pohjois-Irlannissa ja ampuivat kaikki sen kymmenen matkustajaa.
26. kesäkuuta - 4. heinäkuuta – Air Francen lennon 139 kaappasivat palestiinalainen terroristijärjestö PFLP ja eräs saksalainen terroristijärjestö Tel Aviv-Ateena-Pariisi-reitillä Bengasiin, Libyaan. Kaappausdraama päättyi 4. heinäkuuta Entebben lentokentällä Ugandassa. Panttivangit vapautti israelilainen kommandoryhmä Sayeret Matkal. Surmansa sai neljä panttivankia, israelilainen kommando ja 45 ugandalaissotilasta.
1980-luku > 1980

27. helmikuuta – Dominikaanisen tasavallan Bogotan-suurlähetystön kaappaus – M-19-järjestö otti panttivankeja Dominikaanisen tasavallann suurlähetystössä Bogotassa, Kolumbiassa. 16 kaappaajaa ja 12 diplomaattia poistuivat suurlähetystöstä ja lensivät Kuubaan. Diplomaatit vapautettiin Havannassa 27. huhtikuuta.
30. huhtikuuta – kuusi aseistautunutta miestä tunkeutui Iranin suurlähetystöön Lontoossa ja otti 20 henkilöä panttivangiksi. Miehet kuuluivat DRMLA (Democratic Revolutionary Movement for the Liberation of Arabistan - Arbestanin demokraattinen vallankumouksellinen vapautusjärjestö) -nimiseen järjestöön, joka koostui pääasiassa Iranin arabeista, jotka vaativat Khūzestānin maakunnan itsenäisyyttä tai liittämistä Irakiin. Miehittäjät vaativat 91 Khūzestānin maakunnan vangittua kansalaista vapaaksi ja maakunnan öljytulojen tasa-arvoista jakamista sekä itsehallintoa, muuten panttivangit surmattaisiin. Draama sai verisen käänteen 5. toukokuuta, kun yksi panttivanki surmattiin: hän oli lehdistöattasea, jonka ruumis heitettiin ulos ikkunasta. Sen jälkeen brittiläinen erikoisryhmä SAS vapautti panttivangit suurlähetystö rakennuksesta. Viisi terroristia kuoli ja yksi panttivanki sai surmansa. Iranin ulkoministeri Sadegh Ghotbzadeh ilmoitti että jos terroristien vaatimuksiin suostuttaisiin kaikki 91 Khūzestānin maakunnan arabia teloitettaisi.
2. elokuuta – Bolognan pommi-isku – äärioikeistolaisen Nuclei Armati Rivoluzionari -järjestön asettama 40-kiloinen pommi räjähti kello 10:25 Bolognan päärautatieaseman odotussalissa. Räjähdys aiheutti valtavan paineen, minkä seurauksena 90 ihmistä kuoli ja 200 loukkaantui. Rautatieaseman ikkunat lensivät ulos asemaravintolan ja toisen luokan odotussalin sortuessa ihmismassojen päälle. Baseliin menevän junan neljä vaunua sortuivat rakennusten alle.
26. syyskuuta – 13 ihmistä kuoli pommiattentaatissa Münchenissä, Länsi-Saksassa, kun pommi räjähti jokavuotisilla olutjuhlilla, Oktoberfestilla, jossa oli 200 000 ihmistä. Poliisi tutki räjäytystä heti terroritekona. Ruumiiden joukossa oli 21-vuotias ylioppilas Gundolf Köhler, joka kuului lakkautettuun uusnatsijärjestö Wehrsportgruppe Hoffman's. Järjestön kaikki jäsenet pidätettiin välittömästi.
3. lokakuuta – neljä ihmistä kuoli ja kymmenkunta loukkaantui pommi-iskussa Pariisin suurimman synagogan edustalla. Uusnatsijärjestö Eurooppalaiset kansallisfasistit (FNE) otti vastuun teosta. Teko oli pahin ranskalaisten fasistien suorittama juutalaisia laitoksia vastaan Ranskassa. Pommi oli autossa Rue Copernicilla. Synagogassa olleet 3000 ihmistä selvisivät vahingoitta. Mikäli pommi olisi räjäytetty puoli tuntia myöhemmin, olisivat seuraukset olleet tuhoisat. Räjähdys oli niin voimakas, että se paiskasi kadulla olleita autoja ilmaan. Antisemitistinen toiminta oli aiemmin viikolla ollut voimakasta: FNE oli avannut tulen juutalaisia kouluja ja synagogaa vastaan. Ranskan poliisi aloitti suuroperaation tekijöiden kiinni saamiseksi. Noin 13 äärioikeistojärjestöä otettiin kuulusteluihin.
1980-luku > 1981

2. maaliskuuta – Pakistan International Airlinesin lento kaapattiin Karachi-Peshawar-reitillä. Kaappaajat olivat kielletyn Pakistanin kansanpuolueen jäseniä. He pakottivat koneen lentämään Kabulin lentoasemalle Afganistaniin, missä kaappaajat uhkasivat räjäyttää koneen, elleivät Pakistanin viranomaiset vapauttaisi 70 poliittista vankia. Kaappaajat vapauttivat naisia ja lapsia ennen kuin kone 8. maaliskuuta suuntasi kohti Damaskosta mukanaan 111 henkilöä. Syyrialaiset sotilaat piirittivät konetta. Kaappaajat uhkasivat räjäyttää koneen. Aluksi Pakistanin presidentti Zia ul-Haq ja hänen hallituksensa kieltäytyivät minkäänlaisiin myönnytyksiin. 12. maaliskuuta ilmoitettiin, että Pakistan oli valmis vapauttamaan 55 vankia. Kaappaat olivat silloin uhanneet ampua kolme amerikkalaista panttivankia. Kaappaus päättyi 14. maaliskuuta, kun vapautetut vangit lennätettiin Ateenan kautta Damaskukseen, koska Libya oli peruuttanut turvapaikkaoikeuden, ja kaapparit antautuivat Syyrian poliisille. Myöhemmin kerrottiin, että kaappaajat olivat murhanneet pakistanilaisen diplomaatin.
6. lokakuuta – Egyptin presidentti Anwar Sadat murhattiin ampumalla ja käsikranaatein Kairossa. Kaksikymmentä loukkaantui. Egyptin islamilainen jihad -järjestöön kuulunut luutnantti Khalid Islambuli ampui Sadatia rynnäkkökiväärillä, kun muut iskuryhmän jäsenet heittelivät käsikranaatteja.
1980-luku > 1982

18. huhtikuuta – Yhdysvaltain suurlähetystö Beirutissa joutui räjäytysattentaatin kohteeksi. Räjähdys tapahtui autossa, johon oli lastattu 500 kilon pommi, joka räjähti, kun itsemurhapommittaja oli ajanut sen suurlähetystön viereen. Seitsemänkerroksinen rakennus luhistui kasaan. 62 amerikkalaista ja libanonilaista kuoli. Useat amerikkalaiset olivat CIA:n agentteja. Suurin osa libanonilaisista oli suurlähetystössä hakemassa viisumia Yhdysvaltoihin. Al Jihad al Islami -niminen islamilainen järjestö sanoi olevansa iskun tekijä.
9. elokuuta – Pariisissa tehtiin terroristi-isku Rue de Rosier'lla Le Marais'n juutalaiskorttelin kohdalla. Neljä nuorta arabiterroristia avasi tulen Jo Goldenberg -nimisessä košer-ravintolassa, jossa oli kymmenkunta ihmistä. Kuusi ihmistä kuoli ja 22 loukkaantui. Epäilyt suuntautuivat heti PLO:hon, mutta sen pariisilainen puhemies torjui iskun. Epäiltiin, että isku oli reaktio Israelin toimintaan Libanonissa. Pariisissa tilanne oli rauhaton, sillä kahden vuoden aikana oli tehty 30 tihutyötä juutalaisten ja israelilaisten kohteisiin. Presidentti François Mitterrand lakkautti 18. elokuuta äärivasemmistolaisen Action Direction -järjestön; myös monia äärioikeistojärjestöjä lopetettiin. Mitterrand tuomitsi iskut ja sanoi, ettei hän sallisi tällaista iskua Pariisissa.
9. lokakuuta – 15 Etelä-Korean hallituksen delegaatiosta sai surmansa mausoleumissa tapahtuneessa pommiattentaatissa Rangoonissa, Burmassa. Heidän joukossaan oli Etelä-Korean ulkoministeri Lee Bum-Suk, varapääministeri Suh Suk-Joon, teollisuusministeri Kim Dong-Whie ja energiaministeri Suk Sang-Chul. Presidentti Chun Doo-hwan oli joutunut liikenneruuhkaan, eikä ollut paikalla. Uhrien joukossa oli neljä ministeriä ja monia muita virkamiehiä muun muassa presidentin lääkäri sekä henkilökohtainen sihteeri. Yhteensä 21 ihmistä kuoli, ja 46 loukkaantui vakavasti. Etelä-Korean hallitus ilmoitti, että pommi-iskun takana olivat pohjoiskorealaiset agentit. Eteläkorealaisten tutkimusten mukaan mausoleumin katolla oli tuhansia pieniä teräskuulia, jotka räjäytettiin. Presidentti Chun Doo-hwan oli saapunut Rangooniin 8. lokakuuta valtiovierailulle. Burman poliisi pidätti maassa asuvan korealaisen Kang Min-chulin, joka väitti, että Pohjois-Korea olisi palkannut hänet attentaatin tekoon. Sanottiin, että Burman hallitus oli lähentynyt diplomaattisesti Pohjois-Koreaa.
9. lokakuuta – heitettiin käsikranaatteja ja avattiin tuli Roomassa olevaa synagogaa kohti. Iskussa kuoli kaksi lasta ja 34 ihmistä haavoittui kesken jumalanpalveluksen. Samana vuonna oli tehty kaksi iskua Pariisissa ja Brysselissä. Roomassa asuva PLO:n edustaja Memer Hammad tuomitsi iskut ja sanoi, ettei PLO:lla ole mitään tekemistä iskujen kanssa.
6. joulukuuta – Irlannin Kansallisen Vapautusarmeijan pommi-isku Ballykellyn kylässä Pohjois-Irlannissa.
1980-luku > 1983

23. lokakuuta – Beirutissa räjähti ensin kuorma-autopommi Yhdysvaltain rauhanturvajoukkojen kasarmirakennuksella, ja muutamaa minuuttia myöhemmin avolava-autoon lastattu pommi räjähti Ranskan armeijan rauhanturvajoukkojen kasarmilla. Iskut vaativat 220 amerikkalaissotilaan, 58 ranskalaissotilaan ja kuuden siviilin hengen. Monet haavoittuivat vakavasti. Teon takana oli iranilaismielinen šiialaisjärjestö. Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan kutsui kansallisen turvallisuusneuvoston koolle, ja Ranskan ulkoministeri Charles Herneu lähti Beirutiin saadakseen tietoja tapahtumista. Tapauksen jälkeen Yhdysvaltain laivasto siirtyi Libanonin rannikkoa kohti ja sekä Israel että Syyria mobilisoivat joukkoja suursodan varalta. Räjähdysaineita täytetty kuorma-auto runnoi parakkialueelle, ja pommi-iskussa monet rakennukset sortuivat. Terrori-isku tuomittiin ympäri maailmaa. Libanonin druusien johtaja Walid Jumvlatt piti tapausta attentaattina. Myös Syyria tuomitsi tapauksen, ja paavi Johannes Paavali II piti tekoa suurena mielipahana.
1980-luku > 1984

22. huhtikuuta – Libyan Lontoon suurlähetystön edustalla libyalaiset pakolaiset osoittivat mieltään Libyan johtajaa Muammar Gaddafia vastaan, kun suurlähetystöstä alkoi tulitus, jossa kuoli 11 mielenosoittajaa ja Scotland Yardin poliisi Yvonne Fletcher sai surmansa. Sadat poliisit piirittivät suurlähetystöä, kun taas Ison-Britannian suurlähetystö Tripolissa piiritti myös kostoksi sadat libyalaiset sotilaat. Terrorismin vastainen erikoisryhmä SAS tuotiin paikalle, ja samalla tuli tieto, että Gaddafi alkoi kaukokantoisiin tekoihin Libyassa oleville 9 000 brittikansalaisille. 21. huhtikuuta tapaus sai diplomaattisen leiman, kun Heathrow’n lentoasemalla räjähti pommi, jossa kukaan ei loukkaantunut. Ison-Britannian hallitus katkaisi diplomaattiset suhteet Libyaan ja karkotti sen suurlähetystön henkilökunnan ja 200 terroristiksi epäiltyä libyalaista.
20. syyskuuta – Yhdysvaltain uudessa suurlähetystössä Beirutissa räjähti pommi. Kaksi amerikkalaista ja kymmenen libanonilaista kuoli, ja 60 ihmistä loukkaantui. Itsemurhan tehnyt kuorma-auton kuljettaja onnistui ajamaan 29 kilon räjähdelastissa lähetystön vartioston sulkujen läpi. Iskun takana oli Jihad Islami -niminen iranilaismielinen järjestö, joka oli suorittanut huhtikuussa 1983 iskun Beirutin vanhaa Yhdysvaltain suurlähetystöä vastaan.
12. lokakuuta – neljä ihmistä kuoli ja kolme loukkaantui Brightonissa Etelä-Englannissa tapahtuneessa hotelli-iskussa. Voimakas panos, jonka IRA sanoi asentavan Brightonin Grand Hotelin aulaan ja eri kerroksiin. Hotellissa oli pidetty Britannian konservatiivipuoleen puoluekokous ja pääministeri Margaret Thatcher oli myös hotellissa. Yksi haavoittuneista oli teollisuusministeri Norman Tebbit, joka joutui sairaalaan. Pääministeri Thatcher oli työhuoneessa hänelle varatussa sviitissä, hänen huoneensa kylpyhuone sortui. Brighton on eteläenglantilainen lomakaupunki ja suosittu kokouspaikka. Kokous jatkui, ja Thatcher tuomitsi iskun ja sanoi, että demokratia säilyy maassa.
3. joulukuuta – neljä libanonilaista šiiamuslimia kaappasi Kuwait Airwaysin lennon 221 Kuwaitin kaupunki-Karachi-reitillä Teheraniin 3. joulukuuta 1984. Kaapparit vaativat 17 kuwaitilaisen vapautusta, mihin ei suostuttu. Naiset, lapset ja kaikki muslimit vapautettiin, ja kaksi amerikkalaista virkamiestä ammuttiin. Kaappausdraama päättyi, kun Iranin erikoisjoukot vapauttivat koneen.