stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pýlaros
Kunnallisyksikön osat

Pýlaroksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Agía Effimía | Agía Effimía | 432 |
| Agía Effimía | Ápasa (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Drakopouláta | 18 |
| Agía Effimía | Ferentináta | 146 |
| Agía Effimía | Fílippos (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Giróvaris (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Kalógiros (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Lamprinós (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Módi (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Petalás (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Pístros (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Práso (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Sofía (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Sorós (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Tsakalonísi (saari) | 0 |
| Agía Effimía | Xiropótamos | 4 |
| Divaráta | Antipáta | 75 |
| Divaráta | Divaráta | 156 |
| Divaráta | Loukáta | 128 |
| Makriótika | Makriótika | 432 |
Yhteensä: 1 391
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pýlaros Wikimedia Commonsissa
On the Run

| ”On the Run” Pink Floyd |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: The Dark Side of the Moon
 Julkaistu: 1973
 Tuottaja(t): Pink Floyd
 Tyylilaji: Progressiivinen rock Elektroninen musiikki Ambient
 Kesto: 03.35
 Levy-yhtiö: Harvest (UK)   Capitol (US)
The Dark Side of the Moonin muut kappaleet
| ”Breathe” (2) | ”On the Run” (3) | ”Time” (4) |
On the Run on brittiläisen rock-yhtye Pink Floydin albumin The Dark Side of the Moon kolmas raita.
Kappale on instrumentaalinen. Syntetisaattorin ja nauhaefektien tuottamat äänet antavat raitaan painostavan tunnelman. Viiltävä ääniefekti taustalla on kitaristi David Gilmourin tuottama ääni, jonka hän tekee kitarallaan nojaten mikrofonipidikettä vasten.
Yhtyeen The Dark Side of the Moon -konserteissa kappaleen aikana areenan yläpuolella lenteli pienoislentokone, joka lopuksi meni areenan toiseen päähän räjähtäen.
Kappaleen muusikot

Richard Wright – VSC3-syntetisaattori
Roger Waters – VSC3-syntetisaattori
David Gilmour – kitara
Ydinlämpöraketti

Ensimmäinen kokeellinen ydin­läm­pö­-raketti 1. joulukuuta 1967 Nevadassa.
Ydinlämpöraketti on raketti, jossa nestemäistä polttoainetta lämmitetään ydinreaktorissa. Lämmitetty polttoaine höyrystyy ja pääsee purkautumaan suuttimen läpi. Tämä työntää rakettia vastakkaiseen suuntaan. Nasa on tutkinut kyseistä rakettia yhtenä vaihtoehtona Marsiin matkustamiseksi.
Roswellin ufomuseo

Kansainvälinen UFO-museo ja tutkimuskeskus, joka sijaitsee 114 North Mainissa Roswellissa, New Mexicossa.
Kansainvälinen UFO museo ja tutkimuskeskus on Roswellissa, New Mexicossa sijaitseva museo. Roswellin kaupungin lähellä New Mexicon autiomaassa vuonna 1947 tapahtui ufoksi väitetyn esineen maahansyöksy joka on myöhemmin tullut tunnetuksi nimellä Roswellin tapaus. Tapauksen johdosta on syntynyt paljon erilaisia salaliittoteorioita sekä Roswellin kaupunkiin kokonainen ufoteollisuus.
Arto Mustajoki

| Arto Mustajoki |
| --- | --- |
 Arto Mustajoki Helsingin yliopiston Tiedekulmassa lokakuussa 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. joulukuuta 1948 (ikä 75) Tampere
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  nykyvenäjä, kultturienvälinen viestintä, funktionaalinen lauseoppi, kommunikaatio-ongelmat
Palkinnot:  Tiedonjulkistamisen valtionpakinto 2013
Arto Samuel Mustajoki (s. 20. joulukuuta 1948 Tampere) on tehnyt elämäntyönsä Helsingin yliopiston venäjän kielen professorina. Tämän ohella hänellä on ollut runsaasti akateemisia luottamustehtäviä. Lisäksi hän on tunnettu venäjän kielen oppimateriaalin, muun muassa televisiokurssien ja tietokoneohjelmien laatijana.
Yksityiselämä

Arto Mustajoki syntyi seitsenlapsisen perheen kuopuksena Tampereella vuonna 1948. Hänen isänsä Lauri Mustajoki (1907–1987) oli alun perin puuseppä, mutta suoritti itseopiskeluna Kauhajoen lukion 25-vuotiaana ja valmistui sitten Helsingin yliopistosta papiksi. Hänen sukujuurensa sijoittuvat Jalasjärven ja Kurikan maisemiin. Isä toimi monet vuodet Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen matkapappina ja sittemmin Loimaan ja Ilmajoen kirkkoherrana. Mustajoen äiti (1914–1998) oli koulutukseltaan sairaanhoitaja, mutta suuren osan elämästään hän toimi opettajana. Äidin puolen Syväniemien-Aronpurojen suku on pääosin lähtöisin Hämeestä.
Vuodesta 1970 lähtien Mustajoki on ollut naimisissa Paula Mustajoen kanssa, joka on toiminut Orivedellä yläasteen matemaattisten aineiden lehtorina. Heillä on neljä lasta ja 11 lastenlasta.
Professori Pertti Mustajoki on Arto Mustajoen veli.
Nuorempana Mustajoki pelasi muun muassa aktiivisesti koripalloa voittaen Suomen-mestaruuspronssia Helsingin NMKY:n riveissä.
Koulutus ja akateeminen ura

Mustajoki kävi kansakoulun Loimaalla ja oppikoulun Ilmajoella. Perheen muuttojen vuoksi hän hyppäsi kahdessa eri vaiheessa yhden luokan yli, joten hänestä tuli ylioppilas jo 16-vuotiaana.
Hän alkoi opiskella Helsingin yliopistossa germaanista filologiaa, koska hän oli opiskellut koulussa saksaa ja oli ollut myös Saksassa kesätöissä. Sivuaineina hänellä olivat yleinen kielitiede, estetiikka ja nykykansain kirjallisuus sekä ja lehdistö- ja tiedotusoppi.
Venäjän kieli tuli opiskeluun mukaan heti alusta alkaen suuren venäjän kielen buumin aikoihin 1960-luvulla. Venäjän opiskelun aloittaminen oli hänen omien sanojensa mukaan puhdas päähänpisto, jonka taustalla oli vain kiinnostus vaikeaan, mutta Suomelle tärkeään kieleen. Eräs motiivi oli myös järkyttää vahvasti oikeistolaista kotiväkeä eteläpohjalaisessa pappilassa. 
Vuodet 1970–1972 Mustajoki oli stipendiaattina Leningradissa, jolloin hän varsinaisesti oppi kieltä.
Saksan opiskelu sai väistyä ja lisensiaatintutkielma käsitteli jo venäjän kieltä. Väitöskirja (1981) käsitteli venäjän kielen substantiivien painotyyppejä. Helsingin yliopistossa oli ollut venäjän kielen tohtorikoulutuksessa pitkä hiljainen kausi. Mustajoki oli ensimmäinen tohtori lähes kahteenkymmeneen vuoteen. Niinpä hänet valittiin venäjän kielen ja kirjallisuuden professuuriin käytännöllisesti katsoen ilman kilpailua vuonna 1982. Lukuvuoden 1990–1991 Mustajoki toimi vierailevana tutkijana Cambridgen yliopistossa Englannissa. Professorin tehtävästään Helsingissä Mustajoki jäi eläkkeelle vuonna 2016. Syksystä 2019 lähtien hän on toiminut Moskovan talouskorkeakoulun johtavana tutkijana.
Hallintotehtävät ja tiedepolitiikka

Kun Mustajoki oli toiminut jonkin aikaa Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaanina, hänestä tuli 1992 yliopiston vararehtori, jona hän toimi vuoden 1998 loppuun asti, jolloin hän palasi slavistiikan ja baltologian laitoksen johtajaksi. Vuodesta 2010 hän on toiminut Helsingin yliopiston nykykielten laitoksen johtajana. Hänellä on ollut runsaasti akateemisia luottamustehtäviä yliopiston ulkopuolella viime vuosiin asti. Hän toimi Suomalaisen tiedeakatemian varaesimiehenä 2006–2008 ja esimiehenä 2008–2010. Suomen Akatemiassa Mustajoki oli kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunnan puheenjohtajana ja hallituksen jäsenenä 2001–2006. Vuodesta 2010 vuoteen 2014 hän oli Suomen Akatemian hallituksen puheenjohtaja ja vuosina 2011–2015 valtion tutkimus- ja innovaationeuvoston jäsen. Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaanina Mustajoki toimi toistamiseen 2014–2016. Kotimaisten tehtävien ohella Mustajoki on toiminut useissa kansainvälisissä tehtävissä, muun muassa Euroopan tiedesäätiön (ESF) pysyväiskomiteassa, edustajana Euroopan tutkimusinfrastruktuurifoorumin (ESFRI) ja kansainvälisen venäjän opettajien assosiaation (MAPRJAL) ensin pääsihteerinä ja vuodesta 2003 varapresidenttinä.
Mustajoki osallistuu aktiivisesti tiedepoliittiseen keskusteluun. Hän on kirjoittanut muun muassa yliopistojen rankingeista, tieteen avoimuudesta, tieteen julkaisutulvasta, tieteen kielen epätarkkuudesta, tutkimuksen vastuullisuudesta ja tietokirjojen tarinallisuudesta.
Tutkimustoiminta

Mustajoen tutkimustoiminta on kohdistunut venäjän kielen erilaisten piirteiden ohella suomalaisten ja venäläisten mentaalisiin eroihin, jotka näkyvät niin ajattelutavoissa kuin myös kommunikatiivisessa käyttäytymisessä. Hän on kehittänyt myös merkityskategorioihin perustuvan funktionaalisen lauseopin teoriaa ja tutkinut väärinymmärtämisen syitä ja seurauksia.
Suurelle yleisölle suunnattu kirja Kevyt kosketus venäjän kieleen (Gaudeamus 2012) perustuu Mustajoen omiin ja muiden tutkijoiden venäjän kieltä ja venäläistä mieltä koskeviin tutkimuksiin. Hän sai tästä teoksesta tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon vuonna 2013 . Syksyllä 2020 ilmestynyt kirja Väärinymmärryksiä (Gaudeamus) on saanut runsaasti julkisuutta. Suomen Tietokirjailijoiden Tietokirjailijapalkinnon Mustajoki sai Kirjamessujen yhteydessä 2020.
Oppimateriaalit

Mustajoki on tunnettu julkisuudessa venäjän kielen oppimateriaalin laatijana. Hänen tunnetuimpia julkisia töitään ovat olleet venäjän kielen tv-kurssit: muun muassa Raz dva tri 1970-luvulla ja erityisesti viihteellisemmät opetusohjelmat Zakuska 1980-luvulla ja Kapusta 1990-luvulla. Ohjelmissa esiintyi useita julkisuuden henkilöitä, kuten Heikki Kinnunen, Matti Pellonpää ja Mato Valtonen. TV-kurssien ohella materiaalina olivat myös erilaiset tietokoneohjelmat (muun muassa Kapusta cd-rom ja Venäjän kielen mestari). Mustajoki on myös julkaissut useita venäjän kielen oppikirjoja, kielioppeja ja sanakirjoja.
Erityiseksi ansioksi Mustajoen opetusmateriaaleille on luettu niiden humoristisuus ja keveys, jotka madaltavat oppimiskynnystä erityisesti aloittelevilla opiskelijoilla.
Julkaisuja

Типы ударения русских существительный и их минимизация в учебных целях (Venäjän substantiivien painotyypit ja niiden kuvauksen rajaaminen opetustarkoituksiin).  (Tohtorinväitöskirja, Neuvostoliittoinstituutin vuosikirja 26)  Helsinki:  Neuvostoliittoinstituutti, 1980.
Venäjää opiskelevan sanakirja.  (Ekaterina Nikkilän kanssa)  Moskova:  Russki jazyk, 1982.
Падеж дополнения при отрицании в русском языке: поиски новых методологических приемов в изучении старой проблемы ( Objektin sija venäjän kieltolauseissa: uusien metodologisten keinojen tarkastelua vanhan ongelman tutkimuksessa).  (Slavica Helsingiensia 2)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 1985.  ISBN 951-45-3525-1.
Report on Russian Morphology as it Appears in Zaliznjak's Grammatical Dictionary.  (Eeva Ilolan kanssa. Slavica Helsingiensia 7)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 1989.  951-45-4904-X.
Case Selection for the Direct Object in Russian Negative Clauses. Part II: Report on a Statistical Analysis.  (Hannes Heinon kanssa. Slavica Helsingiensia 9)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 1991.  ISBN 951-45-5821-9.
Mielestä kieleen: kontrastiivisen funktionaalisen lauseopin teoriaa.  Helsinki:  Yliopistopaino, 1993.
Kapusta.  (oppikirja)  Helsinki:  Yle-opetuspalvelut, 1995.
Venäjän kielen perussanasto.  (Ekaterina Nikkilän kanssa)  Helsinki:  Yle-opetuspalvelut, 1997.
Kapusta Master 1 + 2.  (Marjatta Alestalo-Shepelenkon, Maria Aallon ja Natalia Altounian-Rinteen kanssa)  Helsinki:  Yle-opetuspalvelut, 1997 ja 1998.
Taipuisa venäjä: venäjän peruskielioppi ja harjoituskirja.  (Marjatta Alestalo-Shepelenkon kanssa)  Porvoo:  WSOY, 2001.
Tuloksena yliopisto: kokemuksia ja näkemyksiä yliopiston hallinnosta.  Helsinki:  Yliopistopaino, 2002.
Теория функционального синтаксиса: от семантических структур к языковым средствам (Funktionaalisen lauseopin teoria: semanttisista rakenteista kielellisiin ilmaisuihin).  Moskova:  Jazyki slavjanskih kultur, 2006.
Tutkijan arkipäivän etiikka.  (Henriikka Clarkeburnin kanssa)  Tampere:  Vastapaino, 2007.
Luggage. Basic Russian grammar with exercises.  (Marjatta Alestalon ja Hannes Heinon kanssa)  Pietari:  Zlatoust, 2008.
Understanding Russianness.  (toim. yhdessä Risto Alapuron ja Pekka Pesosen kanssa)  Lontoo, New York:  Routledge, 2012.
Kevyt kosketus venäjän kieleen.  Helsinki:  Gaudeamus, 2012.
Väärinymmärryksiä. Miten voisimme puhua ja kuunnella paremmin.  Helsinki:  Gaudeamus, 2020.
Otto Kanerva

| Otto Kanerva> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Otto Pietari Kanerva
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1972 (ikä 52) Valkeakoski
Ammatti:  näyttelijä, ohjaaja, teatterijohtaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  1993–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Otto Pietari Kanerva (s. 20. heinäkuuta 1972 Valkeakoski) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja Rauman teatterin taiteellinen johtaja.
Näyttelijänkoulutuksen Kanerva on hankkinut Tampereen yliopiston Näyttelijäntyön laitoksella, josta hän valmistui vuonna 1995. Kanerva on esiintynyt usein teoksissa, jotka käsittelevät jotakin sota-aikojen tapahtumaa. Teatterissa hän on ollut mukana muun muassa Täällä Pohjantähden alla, Tie Tampereelle ja Mannerheim-näytelmissä. Hänellä on sivurooleja useissa televisiosarjoissa ja elokuvissa. Pitkät tv-roolit hänellä on ollut sarjoissa Kovaa maata, Hovimäki ja Kotikatu. Taiteellisen näyttelijäntyön ohella hän on osallistunut pitkään myös mm. lääkäreiden vuorovaikutuskoulutukseen harjoituspotilaana.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1993 | Onnellinen hääpäivä | Veli |
| 1994 | Hiljaiset laulut | Roope |
| 1995 | Pirita | taksikuski Leppänen |
| 2000 | Pako punaisten päämajasta |  |
| 2001 | Epäilyksen varjo | Reidar |
| 2001 | Kahakka | Heikki Repo |
| 2003 | Mosku – lajinsa viimeinen |  |
| 2005 | Onnen varjot | Simo |
| 2005 | Varpunen jouluyönä | Leo |
| 2012 | Härmä | notaari |
| 2012 | Taistelu Näsilinnasta 1918 | teloitettava punikki |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1990 | Huojuva talo | Markun perheen lapsi |
| 1994 | Autopalatsi | Seppo |
| 1994–1997 | Kovaa maata | Paavo Vitikainen |
| 1995 | Kohtaamiset ja erot | poliisi |
| 1996 | Elämän suola | Jannu |
| 1998 | Lääkärit tulessa | Juha |
| 1999 | Pieni pala Jumalaa | taksikuski |
| 2000–2002, 2009–2011 | Kotikatu | Jaakko Kotilainen |
| 2000 | Kylmäverisesti sinun |  |
| 2000 | Ratikka-Raimo | Fredi Carlsson |
| 2002 | Hovimäki | Kankkonen |
| 2003 | Hovimäki | Oskari Leppäkorpi |
| 2005 | Handu pumpulla | nuorimies |
| 2005 | Meidän jengi | Ari Heikkilä |
| 2005 | Presidentit | Eino Svinhufvud |
| 2008 | Harvoin tarjolla | Nikke Sunila |
| 2015 | Roba | Sami Uimonen |
| 2015 | Ismo | rautakaupan myyjä |
| 2021 | Syke | Tapio Kuokkala |
Aiheesta muualla

Otto Kanerva Elonetissä.
Otto Kanerva Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Sámi

| Sámi Sámin kunta Σάμη Δήμος Σάμης |
| --- | --- |
 Sámin kylää.
 Kunnan sijainti
 Sámi
 Koordinaatit: 38°15′6″N, 20°39′50″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Kefaloniá
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  
Väkiluku (2011):  5 204
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 025
 – Kylä:  1 025
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KE
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sámi (kreik. Σάμη) on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Σάμης, Dímos Sámis), joka sijaitsee Kefalonián saarella, Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnan väkiluku on 5 204 ja varsinaisen Sámin kylän väkiluku 1 025 (vuonna 2011).
Sámin Elävöittävän lähteen (Zoodóchos Pigí) kirkko.
Sámin kylä sijaitsee Kefalonián itärannikolla noin 24 kilometriä itään saaren pääkaupungista Argostólista. Kylä on perinyt nimensä sen paikalla sijainneesta antiikin aikaisesta Samen kaupungista, joka oli saaren merkittävimpiä. Sámi on Kefalonián toiseksi merkittävin satama Argostólin jälkeen, ja sieltä on yhteydet Patrakseen, Ithakalle sekä Italiaan. Kylän lähellä sijaitsevat muun muassa maanalaisesta järvestään tunnettu Melissánin luola sekä  Drogkarátin tippukiviluola.
Sámin kunta käsittää Kefalonián koillisosan. Sen lisäksi kuntaan kuuluivat seuraavat pienemmät saaret: Ápasa, Asterís, Fílippos, Giróvaris, Kalógiros, Lamprinós, Módi, Petalás, Pístros, Práso, Sofía, Sorós ja Tsakalonísi. Sámi oli itsenäinen kunta jo aiemmin vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kefalonián kunnaksi yhdessä Argostólin, Eleiós-Prónnoin, Érisoksen, Leivathón, Omalán, Palikín ja Pýlaroksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Sámista tuli itsenäinen kunta jälleen 1. syyskuuta 2019, kun Kefalonián kunta jaettiin Kleisthenes I -suunnitelman mukaisesti kolmeksi kunnaksi, joista muut ovat Argostólin kunta ja Lixoúrin kunta. Uusi Sámin kunta käsittää suuremman alueen kuin vanha.
Kunnan osat

Sámin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka olivat vuosina 2011–2019 osa Kefalonián kuntaa ja jotka vastaavat vuoden 2011 Kallikrates-suunnitelmaa edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat (vuoden 2011 väestönlaskennan perusteella):
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Érisos | Antipáta Erísou | Antipáta | 149 |
| Érisos | Antipáta Erísou | Germenáta | 36 |
| Érisos | Antipáta Erísou | Psilithriás | 6 |
| Érisos | Ásos | Ásos | 88 |
| Érisos | Fiskárdo | Asterís (saari) | 0 |
| Érisos | Fiskárdo | Evretí | 14 |
| Érisos | Fiskárdo | Fiskárdo | 189 |
| Érisos | Fiskárdo | Katsaráta | 20 |
| Érisos | Fiskárdo | Matsoukáta | 28 |
| Érisos | Fiskárdo | Tselentáta | 44 |
| Érisos | Karyá | Karyá | 28 |
| Érisos | Komitáta | Agía Sofía | 10 |
| Érisos | Komitáta | Komitáta | 63 |
| Érisos | Kothréas | Defaranáta | 14 |
| Érisos | Kothréas | Drapanítika | 2 |
| Érisos | Kothréas | Kokoláta | 4 |
| Érisos | Kothréas | Kothréas | 60 |
| Érisos | Mesovoúnia | Mesovoúnia | 74 |
| Érisos | Neochóri | Neochóri | 38 |
| Érisos | Patrikáta | Patrikáta | 33 |
| Érisos | Plagiá | Plagiá | 70 |
| Érisos | Touliáta | Agriliás | 44 |
| Érisos | Touliáta | Chalikerí | 39 |
| Érisos | Touliáta | Mánganos | 69 |
| Érisos | Touliáta | Markouláta | 51 |
| Érisos | Touliáta | Touliáta | 22 |
| Érisos | Touliáta | Tzamarelláta | 50 |
| Érisos | Touliáta | Ventouráta | 30 |
| Érisos | Touliáta | Viglí | 31 |
| Érisos | Varý | Varý | 36 |
| Érisos | Vasilikiádes | Konidaráta | 24 |
| Érisos | Vasilikiádes | Vasilikiádes | 106 |
Érisos: Yhteensä: 1 472
| Pýlaros | Agía Effimía | Agía Effimía | 432 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Ápasa (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Drakopouláta | 18 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Ferentináta | 146 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Fílippos (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Giróvaris (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Kalógiros (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Lamprinós (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Módi (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Petalás (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Pístros (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Práso (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Sofía (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Sorós (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Tsakalonísi (saari) | 0 |
| Pýlaros | Agía Effimía | Xiropótamos | 4 |
| Pýlaros | Divaráta | Antipáta | 75 |
| Pýlaros | Divaráta | Divaráta | 156 |
| Pýlaros | Divaráta | Loukáta | 128 |
| Pýlaros | Makriótika | Makriótika | 432 |
Pýlaros: Yhteensä: 1 391
| Sámi | Chaliotáta | Chaliotáta | 84 |
| Sámi | Digaléto | Digaléto | 316 |
| Sámi | Grizáta | Grizáta | 362 |
| Sámi | Grizáta | Koulouráta | 27 |
| Sámi | Karavómylos | Karavómylos | 385 |
| Sámi | Pouláta | Pouláta | 142 |
| Sámi | Sámi | Sámi | 1 025 |
Sámi: Yhteensä: 2 341
Yhteensä: 5 204
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sámi Wikimedia Commonsissa
Jooniansaarten alue
| --- | --- |
Korfun alueyksikkö:   Etelä-Korfu  Keski-Korfu ja Diapontiset saaret  Paxoí  Pohjois-Korfu 
Ithakan alueyksikkö:  Ithaka
Kefalonián alueyksikkö:   Argostóli  Lixoúri  Sámi 
Lefkaksen alueyksikkö:   Lefkas  Meganísi 
Zákynthoksen alueyksikkö:  Zákynthos
Heikki ja Kaija

| Heikki ja Kaija |
| --- | --- |

Tyyli:  perhesarja
Kestoaika:  30 minuuttia
Luoja(t):  Tamvisio/Yle TV2 Yleisradio
Pääosissa:  Eila Roine Vili Auvinen
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Tamvisio, TV-ohjelma 2
Esitetty:  14. syyskuuta 1961 – 2. toukokuuta 1971
Aiheesta muualla
IMDb 
DVD-julkaisun kannessa Heikki (Vili Auvinen) ja Kaija (Eila Roine).
Heikki ja Kaija on suomalainen sarjanäytelmä vuosilta 1961–1971 ja yksi Suomen televisiohistorian pitkäaikaisimmista sarjoista. Tamperelaisen palkansaajaperheen elämästä kertovan aikalaisdraaman tuotti TV2 Teatteritoimitus ja sen edeltäjä Tamvisio. Sarjaa esitettiin suorina lähetyksinä vuosina 1961–1965, eikä kyseisiä jaksoja tallennettu. Vuodesta 1965 alkaen jaksot tallennettiin kuvanauhalle, mutta niitä esitettiin edelleen osittain suorina tai nauhoitettiin kerralla ilman uusintaottoja. Sarjan käsikirjoitti Reino Lahtinen. Ohjaajina toimivat Vili Auvinen ja Pertti Nättilä. Kaikki säilyneet 42 jaksoa on julkaistu DVD:nä. Sarjan kaikki jaksot ovat mustavalkoisia.
Heikin ja Kaijan näyttelijät ovat pääosin Tampereen Työväen Teatterin ammattinäyttelijöitä.
Vuoden 1969 alussa Heikki ja Kaija siirrettiin Etelä-Suomen kattavasta kakkosverkosta koko Suomessa näkyneen television ykkösverkon maanantai-illan ohjelmistoon yhdessä muiden kakkosverkon suosikkisarjojen kuten Kiurunkulma ja keskusteluohjelma Lähimmäinen kanssa.
Näyttelijät > Lehtiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vili Auvinen  | … |  Heikki Lehtinen   |
|  Eila Roine  | … |  Kaija Lehtinen   |
|  Janne Auvinen  | … |  Janne Lehtinen   |
Näyttelijät > Sukulaisia ja ystäviä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sylvi Salonen  | … |  Lahtiska   |
|  Veijo Pasanen  | … |  Antero Moisio   |
|  Liisa Roine  | … |  Liisa "Lissu" Moisio, (o.s. Mäki)   |
|  Rakel Laakso  | … |  Kaijan äiti, Mummu Nieminen   |
|  Eero Roine  | … |  Kaijan isä, Vaari Nieminen   |
|  Toivo Lehto  | … |  Toivo Lehtinen, Heikin isä   |
|  Raili Veivo  | … |  Raili   |
|  Ahti Haljala  | … |  mestari Ahti Halinen   |
|  Mikko Majanlahti  | … |  Mikko Mansikkala, Heikin velipuoli, Toivon nuorempi poika   |
|  Maija-Liisa Majanlahti  | … |  Maija-Liisa Mansikkala, edellisen vaimo   |
|  Sanna Majanlahti  | … |  Sanna Mansikkala, Mikon ja Maijan tytär   |
|  Antti Majanlahti  | … |  Matti Moisio, Anteron ja Lissun poika   |
|  Tuulikki Pohjola  | … |  Hilja-täti (Kaijan äidin sisar)   |
|  Reino Kalliolahti  | … |  Juuso, edellisen mies   |
Näyttelijät > Heikin työkavereita

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Erkki Thil  | … |  Kaivola   |
|  Tauno Karvonen  | … |  Kervinen   |
|  Mauri Kuosmanen  | … |  Koistinen   |
|  Kari Kihlström  | … |  Koskinen / Timppa   |
|  Yrjö Kallionpää  | … |  Kymäläinen   |
|  Erkki Pajala  | … |  Penttilä   |
|  Erkki Pirinen  | … |  Virtanen   |