stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hissi
Erikoistoimintatilat > Ylösruuhka

Ylösruuhkatilassa hissikorit palaavat itsestään sisääntulokerrokseen, jotta rakennukseen saapuvat matkustajat pääsisivät hissiin nopeammin. Ylösruuhkatilaa käytetään tavallisesti silloin, kun ihmiset saapuvat töihin aamulla sekä kun he palaavat töihin lounasajan lopussa. Hissit lähetetään alas yksi kerrallaan yleensä silloin, kun hissin kuormitus ylittää ennalta määritellyn kuorman tai hissin ovi on ollut auki tietyn ajan. Seuraavaksi saapuvan hissin suuntanuoliin voi tulla valo tai hissin näytöllä voidaan kertoa, että kyseinen hissi lähtee seuraavaksi, mikä auttaa hissien käyttäjiä hyödyntämään hissien suurimman mahdollisen kuljetuskyvyn. Osa hissiryhmistä on ohjelmoitu siten, että ainakin yksi kori palaa sisääntulokerrokseen heti vapauduttuaan. Jos rakennuksen hissien kuljetuskyky on riittämätön ja sisäänkäyntikerroksia useita, ylösruuhka voidaan ohjata yhteen sisääntulokerrokseen hissien käytön tehostamiseksi, koska useissa sisääntulokerroksissa pysähtyminen hidastaa hissien kulkua ja pienentää kuljetuskykyä.
Ylösruuhkatoiminto voi kytkeytyä päälle tiettyyn kellonaikaan tai silloin, kun tietty määrä täysiä hissikoreja lähtee sisääntulokerroksesta tietyssä ajassa, tai henkilökunta voi kytkeä sen päälle käsin. Aiempaa joustavampien työaikojen vuoksi myös alas menevät matkustajat (usein noin 10 %) on huomioitava myös ylösruuhkan aikana.
Erikoistoimintatilat > Alasruuhka

Alasruuhkatilassa hissiryhmän korit lähetetään katutasosta ylimpään kerrokseen, josta ne lähtevät alas pysähtyen kerroksissa, joihin rakennuksesta poistuvat matkustajat ovat ne kutsuneet. Jos hissikorit täyttyvät jo ylimmissä kerroksissa, ne ohittavat alemmat kerrokset pysähtymättä ja vastaavasti osa hisseistä lähetetään suoraan alempiin kerroksiin, jotta myös niistä tulevat matkustajat mahtuvat kyytiin. Näin hissijärjestelmä pystyy tarjoamaan mahdollisimman suuren kuljetuskyvyn rakennuksesta poistuville henkilöille. Osassa hisseistä on määritetty tietty odotusaika, jonka ylittyessä hissikorit lähetetään ensijaisesti näihin kerroksiin, minkä jälkeen hissit pysähtyvät alas mennessään myös muissa kerroksissa, kunnes korit tulevat täyteen. Alasruuhkatilaa käytetään tavallisesti lounasajan alussa ja työpäivän päättymisen aikaan. Jos työajat ovat kiinteät, alasruuhkahuippu on usein ylösruuhkaa terävämpi.
Alasruuhkatoiminto voi kytkeytyä päälle tiettyyn kellonaikaan tai silloin, kun tietty määrä täysiä hissikoreja saapuu katutasoon tietyssä ajassa, tai henkilökunta voi kytkeä sen päälle käsin.
Erikoistoimintatilat > Sapattitoiminto

Alueilla ja rakennuksissa, joissa on paljon juutalaisia, on usein ”sapattihissejä”. Tässä tilassa hissi pysähtyy itsestään jokaisessa kerroksessa, jolloin hissin käyttäjät voivat astua hissiin ja pois hissistä painamatta mitään painiketta. Tällöin käyttäjät, jotka haluavat noudattaa sapatin rituaaleja, eivät riko sääntöä olla käyttämättä sähkölaitteita sapattina. Sapattitoiminnon ollessa käytössä painikkeet eivät ole käytössä seis- ja hälytyspainikkeita lukuun ottamatta ja oven sulkeutumisesta varoitetaan äänimerkillä.
Sapattitoiminnon lieveilmiönä sähkönkulutus lisääntyy, koska hissit kulkevat vuoron perään ylös ja alas pysähtyen myös kerroksissa, joissa ei olisi tarpeen pysähtyä. Korkeiden rakennusten hissien on liikuttava riittävän usein, jotta mahdollisille käyttäjille ei syntyisi liian suuria viipeitä huolimatta siitä, että he eivät koske merkinantolaitteisiin ja hissit avaavat ovensa itsestään jokaisessa kerroksessa. Myös hissinosien kuluminen ja siten huollontarve lisääntyy.
Joissakin rakennuksissa kaikki sapattitilassa olevat hissit eivät pysähdy kaikissa kerroksissa ajan- ja sähkönsäästön vuoksi; hissi voi pysähtyä esimerkiksi parillisissa kerroksissa ylös mennessään ja parittomissa alas mennessään. Toisena vaihtoehtona rakennuksessa voi olla erilliset pikahissit, joista matkustajat vaihtavat tavallisiin hisseihin, jotka pysähtyvät kaikissa pikahissien pysähtymiskerrosten välisissä kerroksissa.
Erikoistoimintatilat > Yksityiskäyttö

Monissa hisseissä (Amerikassa suurimmassa osassa) on yksityiskäyttötoiminto. Se kytketään päälle yleensä avaimella joko hissin sisältä, aulan erillisestä ohjaustaulusta tai kutsutaulusta. Yksityiskäytössä oleva hissi ei ota vastaan tasokutsuja. Hissiryhmissä ryhmäohjaimet ohjaavat tasokutsut ryhmän muille hisseille silloin, kun yksityiskäyttöhissi ei ota vastaan kutsuja. Usein yksityiskäytössä oleva hissi seisoo kerroksessa ovi auki kunnes kerros valitaan ja ovensulkupainiketta pidetään pohjassa, mitä kutsutaan usein lastaustoiminnoksi. Yksityiskäyttö on hyödyllinen kuljetettaessa suuria tavaramääriä tai ihmisryhmiä tiettyjen kerrosten välillä.
Erikoistoimintatilat > Huoltoajo

Huoltoajon tarkoituksena on mahdollistaa hissityöntekijöiden pääsy kuiluun ja hissikorin katolle tarkastusta ja huoltotoimia varten. Amerikassa se aktivoidaan korin painiketaulusta avaimella, jonka reikä on merkitty tekstillä ”Inspection”, ”Car Top”, ”Access Enable” tai ”HWENAB”. Tällöin hissi pysähtyy, kutsut perutaan, painikkeet poistetaan käytöstä ja hissiryhmän kutsut ohjataan ryhmän muille hisseille. Hissiä voidaan ohjata vain avainkytkimistä, jotka sijaitsevat yleensä ylimmässä (korin katolle pääsyä varten) ja alimmassa (kuilun pohjalle pääsyä varten) kerroksessa. Euroopassa huoltoajo kytketään päälle usein avaamalla korin yläpuolinen kuilunovi avaimella ja kääntämällä korin katolla olevaa huoltoajokytkintä. Huoltoajossa hissi liikkuu alennetulla nopeudella, joka on tavallisesti 60 % tai vähemmän tavallisesta nopeudesta Osassa hisseistä korin saa liikkeelle myös oven ollessa auki. Suurin sallittu huoltoajonopeus määritellään yleensä turvamääräyksissä, ja Suomessa se on 0,63 m/s.
Hissikorien katolla on huoltoajotaulu, jonka avulla hissiä pystyy ohjaamaan ja ajamaan. Huoltoajopainikkeita on yleensä ainakin kolme: ylös- ja alas-painikkeet sekä ajopainike. Sekä ajopainikkeen että suuntapainikkeen on oltava pohjassa, jotta hissi liikkuisi, ja hissi pysähtyy heti, kun jompaakumpaa painiketta ei enää paineta. Joissakin hisseissä on ylös/alas-vipukytkin sekä ajopainike. Monissa maissa, kuten Suomessa, huoltoajotaulussa on oltava myös erillinen hätäpysäytyspainike, joka ei saa palautua itsestään käyttökuntoon. Lisäksi siinä voi olla myös hälytyspainike. Huoltoajotaulussa on myös pistorasiat työmaavalaisinten ja työkalujen sähkönsyöttöä varten.
Erikoistoimintatilat > Palomieskäyttö

Palomieskäyttö vaihtelee maittain ja osavaltioittain. Palomieskäytössä on tavallisesti kaksi erillistä toimintatilaa, jotka ovat molemmat erillisiä toimintoja.
Palomieskäytön ensimmäinen toimintatila kytkeytyy päälle joko rakennuksen palopainikkeiden laukaisusta tai savu- tai lämpöantureiden ohjaamana. Hissi menee tähän toimintatilaan silloin, kun palohälytys alkaa soida. Hissi odottaa hetken ja menee sen jälkeen työntötilaan, jolloin hissin ovia ei voi pitää auki painikkeella tai seisomalla ovien välissä. Ovien sulkeuduttua hissi ajaa ennalta määritettyyn hätäpoistumiskerrokseen. Mikäli palohälytys kuitenkin aktivoitui tässä kerroksessa, hissi ajaa vaihtoehtoiseen kerrokseen. Hissi pysähtyy tähän kerrokseen ovet auki eikä ota vastaan kutsuja tai liiku mihinkään suuntaan. Monissa maissa, kuten Suomessa, hissin tulee antaa myös ääni- ja/tai valomerkki. Tämä voi olla esimerkiksi kuulutus tai näytöllä oleva teksti, joka käskee poistumaan hissistä palohälytyksen vuoksi. Hissien ovet voivat sulkeutua määrätyn ajan jälkeen, mutta ne saa avattua korin avauspainikkeesta, jotta hississä mahdollisesti olevat henkilöt saavat avattua oven ja poistumiskerroksen kutsupainikkeista, jotta palomiehet voivat varmistaa hissien olevan tyhjiä. Palomieskäytön avainkytkin sijaitsee hätäpoistumiskerroksessa eli yleensä katutasossa. Kytkimestä palomieskäyttö voidaan joko kytkeä päälle, pois tai ohittaa. Hissin palauttamiseksi tavalliseen toimintatilaan kytkin tulee kääntää ohitustilaan sen jälkeen, kun palohälytys on nollattu.
Palomieskäytön toinen toimintatila kytketään päälle korissa tai aulassa sijaitsevalla avainkytkimellä. Toiminto on tarkoitettu palomiehille ihmisten pelastamiseen palavasta rakennuksesta. Toiminnon avainkytkimessä on kolme asentoa: pois, päälle ja pito. Kun palomies kytkee toiminnon päälle, hissin saa liikkumaan. Hissi ei kuitenkaan sulje ovea ellei palomies pidä ovensulkupainiketta pohjassa niin kauan, että ovet ovat kokonaan kiinni (vastaavasti kuin amerikkalaisessa yksityiskäytössä). Tällöin hissin valoverho ei ole käytössä, eikä savu estä ovien sulkeutumista. Palomiehen täytyy myös painaa ovenavauspainiketta oven avaamiseksi. Jos kerroksessa palaa ja palomies tuntee kuumuuden oven läpi, hän tietää olla avaamatta ovea. Ovenavauspainiketta on pidettävä pohjassa niin kauan, että ovi on täysin auki. Palomiehen halutessa lähteä hissistä hän kääntää avainkytkimen pitotilaan, jolloin hissi pysyy varmasti kyseisessä kerroksessa. Kun palomies haluaa palata hätäpoistumiskerrokseen, hän voi yksinkertaisesti kytkeä toisen toimintatilan pois päältä ja sulkea oven.
Erikoistoimintatilat > Potilaskuljetus

Potilaskuljetus on yleensä sairaaloiden hisseistä löytyvä toiminto, jolla hissi voidaan kutsua mihin tahansa kerrokseen kiireellistä potilaskuljetusta varten. Jokaisessa kerroksessa on potilaskuljetuskytkin, ja kun se kytketään päälle, ryhmäohjain valitsee välittömästi nopeimman hissin sijainnista, kulkusuunnasta ja matkustajakuormasta riippuen. Hississä oleville matkustajille saatetaan ilmoittaa hälytysäänellä ja kerrosnäytöllä, että heidän tulee poistua hissistä oven avauduttua.
Kun hissi pysähtyy, ovet avautuvat (liukuovellisissa hisseissä) ja koripainikkeet saatetaan kytkeä pois käytöstä, jotta matkustajat eivät voi ottaa hissiä hallintaansa. Henkilökunta aktivoi korissa olevan potilaskuljetuksen avainkytkimen, valitsee kerroksen ja sulkee ovet. Hissi kulkee pysähtymättä valittuun kerrokseen ja pysyy potilaskuljetustilassa niin pitkään, että toiminto sammutetaan. Joissakin sairaalahisseissä on pitotoiminto (vastaava kuin palomieskäytössä), jolloin hissi pysyy kerroksessa lukitussa tilassa niin pitkään, että potilaskuljetustoiminto sammutetaan.
Erikoistoimintatilat > ”Mellakkatila”

Häiriön, mellakan tai kapinan sattuessa, vahtimestari tai muu henkilökunta voi estää hissien pysähtymisen katutasossa ja pysäköintikerroksissa estääkseen asiattomien henkilöiden pääsyn rakennukseen. Tällöin rakennuksen työntekijät ja asukkaat voivat yhä käyttää hissiä suurimmassa osassa rakennusta. Tilan ollessa käytössä hissin käyttäjiä voidaan muistuttaa esimerkiksi merkkivalolla, ettei katutasolle ja/tai pysäköintikerroksiin pääse.
Erikoistoimintatilat > Varavoimakäyttö

Monissa uusissa hisseissä on varavirtajärjestelmä kuten keskeytymätön virransyöttö (UPS), jolloin hissi toimii myös sähkökatkon sattuessa eivätkä ihmiset jää jumiin. Yhdysvaltalaisen BS 9999 -turvamääräyksen mukaan hätätilanteissa käytettävässä henkilöhississä on oltava toinen virranlähde. Monissa tapauksissa toisen virransyötön järjestäminen ei ole yksinkertaisesti mahdollista, joten niiden sijaan käytetään keskeytymätöntä virransyöttöä ja/tai generaattoria.
Jos sairaalassa käytetään varavoimana generaattoria, yhdysvaltalaisten turvamääräysten mukaan tarvitaan lisäksi keskeytymätön virransyöttö, koska terveydenhuoltolaitosten on koetettava hätägeneraattorinsa kuormitettuna vähintään kerran kuukaudessa. Kokeen aikana hissi saa virtaa vain yhdestä lähteestä, joten ilman keskeytymätöntä virransyöttöä hissit eivät toimi sähkökatkon sattuessa.
Erikoistoimintatilat > Varavoimakäyttö > Köysihisseissä

Kun köysihissijärjestelmässä sattuu sähkökatko, aluksi hissit pysähtyvät. Hissit palaavat yksi kerrallaan katotasoon, avaavat ovensa ja menevät pois päältä. Hissin matkustajille saatetaan tiedottaa näytöllä tai kuulutuksella, että hissi palaa pohjakerrokseen pian. Kun kaikki hissit ovat palanneet katutasoon, joko ohjausjärjestelmä tai henkilökunta yhden tai useamman tavalliseen käyttöön otettavan hissin, ja valitut hissit palaavat käyttöön. Varavoimakäyttöön valittuja hissejä voi joissakin järjestelmissä ajaa myös käsikäyttöisesti avaimella. Jumiinjäämisen ehkäisemiseksi järjestelmän havaitessa varavirran olevan lopussa käytössä olevat hissit palaavat pohjakerrokseen tai lähimpään kerrokseen, avaavat ovensa ja sammuvat.
Erikoistoimintatilat > Varavoimakäyttö > Hydraulihisseissä

Hydraulihissien varavoimatoiminto ajaa hissit alimmalle pysähdystasolle ja avaa ovet, jotta matkustajat pääsevät poistumaan. Ovi sulkeutuu yleensä tietyn ajan kuluttua ja hissi pysyy usein pois käytöstä niin kauan, että se nollataan (yleensä päävirtakytkimellä). Hydraulipumpun käynnistykseen tarvittavan suuren sähkövirran vuoksi hydraulihissejä ei voi käyttää tavallisilla varavoimajärjestelmillä. Esimerkiksi sairaaloissa ja hoitokodeissa on tavallisesti omat hätägeneraattorit, jolloin vältetään tämä ongelma. Sähkövirtaa rajoittavien hydraulipumppujen käynnistinten, ”pehmeäkäynnistyskontaktoreiden”, avulla voidaan välttää suuri osa tästä ongelmasta, jolloin pumpun sähkövirta rajoittaa vähemmän varavoiman käyttöä.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Elevator
Hissejä valmistavia yhtiöitä

Schindler
Kone
Otis
TK Elevator
Cibes Lift
Amslift
Grahams
ABB
Bauer
Gold Star
Kalea
Inliftor
Mitsubishi
Pickerings lifts
Orona
Nopra
Entisiä hissivalmistajia

Epilän Konepaja
Forssan Levy
ValmetSchlieren
Valmet
Valmet Otis
Helsingin Hissi
Insinööritoimisto AG-Hissi / Insinööritoimisto Geijer-Hissi
Semag / Hissitekniikka
Thyssenkrupp
Hissi-Ala
Dan Elevator
Mac Gregor Navire
Bennie Lifts
Evans Lifts
Marryat & Scott
Furse
Express
Dover
DEVE
Stahl Zaiser
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hissi Wikimedia Commonsissa
Tyypillinen kerrostalon henkilöhissin vetopyörähissin koneisto 1960-luvulta.
Vanhoissa hisseissä on usein turvavarusteena veräjäovi.
Koneen vuonna 1988 valmistaman hissin painiketaulu Ruotsissa.
Epilän Konepajan valmistama tavarahissi vuodelta 1959
Kytkin, josta sapattitoiminto kytketään päälle ja pois.
Koneen MonoSpace-hissi palomieskäytössä
Käännös suomeksi
Julio Tello

| Julio Tello |
| --- | --- |
 Julio C. Tello noin vuonna 1910.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Julio César Tello
Syntynyt: 11. huhtikuuta 1880 Peru
Kuollut: 3. heinäkuuta 1947 (67 vuotta) Lima, Peru
Kansalaisuus:   Peru
Koulutus ja ura
Oppilaat:  Toribio Mejía Xesspe ja Rebeca Carrión Cachot
Tutkimusalue:  arkeologia
 Nimikirjoitus
Julio César Tello (11. huhtikuuta 1880 Peru – 3. heinäkuuta 1947 Lima, Peru) oli perulainen arkeologi. Häntä pidetään perulaisen arkeologian isänä ja hänet tunnetaan erityisesti Paracasin kulttuurin tutkimuksestaan. Tello oli ensimmäinen alkuperäiskansa-taustainen arkeologi.
Tello perusti kansallisen arkeologisen museon ja löysi Tellon obeliskiksi kutsutun Chavínin kulttuuriin kuuluvan steelan. Hän oli myös ensimmäinen tieteilijä joka tutki Nazcan linjoja, jotka liikennelentäjät olivat löytäneet lentäessään niiden yli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Julio Tello Wikimedia Commonsissa
Nazca Lines Go2Peru. Arkistoitu 11.9.2020. Viitattu 9.9.2020. (englanniksi)
Jukka Wuolio

| Jukka Wuolio |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. maaliskuuta 1927 Tampere
Kuollut: 27. kesäkuuta 2001 Jyväskylä
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Terrieri
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  170 cm
Paino:  69 kg
Pelinumero:  2, 5, 8
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1944–1956
Seurat:  Ilves (SM-sarja)
Jukka Sakari Wuolio (5. maaliskuuta 1927 Tampere - 27. kesäkuuta 2001 Jyväskylä) oli suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edusti Tampereen Ilvestä vuosina 1944-1956 ja voitti viisi Suomen-mestaruutta sekä kaksi SM-hopeaa. Maajoukkueessa Wuolio pelasi 30 kertaa ja esiintyi myös MM-kisoissa 1951 ja olympialaisissa 1952. Pelaajanuran ohella Wuolio vaikutti jääkiekkomaailmassa esimerkiksi kirjoittamalla aiheeseen liittyviä artikkeleita sekä ensimmäisen suomalaisen jääkiekko-oppaan vuonna 1950. Wuolio on jääkiekkoleijona.
Saavutukset ja palkinnot

5 Suomen mestaruutta (1945, 1947, 1950, 1951, 1952)
2 SM-hopeaa
Suomen Jääkiekkoleijona #16
Muuta

Jääkiekkoilu-uransa jälkeen Wuolio jatkoi lajin parissa kirjoittamalla artikkeleita Suomen Urheilulehteen ja toimien suomalaista jääkiekkoa edistävän työryhmän jäsenenä. Hän valmistui Jyväskylän yliopistosta liikuntatieteellisen tiedekunnan lehtoriksi.
Aikaisemmin Wuolio oli opiskellut voimistelunopettajaksi ja kirjoittanut ensimmäisen suomalaisen jääkiekko-oppaan Jääkiekko (1950).
Wuolio tunnettiin puolustajana mutta hän tiettävästi pelasi hetkellisesti myös hyökkääjänä SM-sarjassa.
Jüri Lina

Jüri Lina (2010).
Jüri Lina (s. 13. lokakuuta 1949 Tartto) on virolainen kirjailija ja elokuvaohjaaja, joka erityisesti tunnetaan neuvostomiehityksen aikaisena toisinajattelijana ja salaliittoteoreetikkona. Hän asuu vuodesta 1979 Ruotsissa. 1970-luvulla useita hänen kirjoittamiaan artikkeleita julkaistiin suomalaisissa lehdissä, muun muassa Ultra-lehdessä.
KGB pakotti Linan poistumaan maasta vuonna 1979 uhkaamalla häntä mielisairaalalla, ja hän poistui Helsingin kautta Tukholmaan. kanssa ongelmiin ajautunut Lina on Ruotsissa kirjoittanut salaliittoteorioita sisältävät teokset Under Skorpionens tecken ("Skorpionin merkin alla") ja Världsbyggarnas bedrägeri. Niiden voi luonnehtia käsittelevän vapaamuurariutta, uutta maailmanjärjestystä ja globalismin paljastuksia.
Tammikuussa 2013 Yleisradion MOT-ohjelma käytti Linaa lähteenä vapaamuurareita koskevassa ohjelmassa.
Teokset

Ufotutkimuksesta Neuvostoliitossa.  Helsinki:  Alea-Kirja, 1979.
Öised päevad.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Sovjet hotar Sverige.  Stockholm. Määritä julkaisija!
UFO-forskning i Sovjetunionen.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Kommunisternas heliga krig.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Bakom Gorbatjovs kulisser.  Stockholm. Määritä julkaisija!
UFO-gåtan fördjupas.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Under Skorpionens tecken.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Mida Eesti ajakirjandus pelgab?.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Skorpioni märgi all.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Mõistatuslikkuse kütkeis.  Tallinn. Määritä julkaisija!
Sovjetiskt inflytande i Sverige.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Under the Sign of the Scorpion.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Filmikunsti väljenduslikkusest.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Varjatud tervisevalem.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Maailmaehitajate pettus.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Eemaldumine Kartaagosse.  Stockholm. Määritä julkaisija!
Aiheesta muualla

Jüri Lina: Under the Sign of the Scorpion.  Stockholm:  Julkaistu verkossa, 2002.  Teoksen verkkoversio.
Jüri Kolk

| Jüri Kolk |
| --- | --- |
 Jüri Kolk 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1972 (ikä 51–52)
Kansalaisuus:  virolainen
Ammatti:  runoilija, kääntäjä, kolumnisti
Kirjailija
Äidinkieli: viro
Tuotannon kieli: viro
Esikoisteos:  Barbar Conan peeglitagusel maal (ja mis ta seal rääkis), 2009
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jüri Kolk (s.  1972 Viro) on virolainen runoilija, kääntäjä ja  kolumnisti.
Kolk on opiskellut Tarton yliopistossa viron kieltä ja kansanrunoutta, mutta teki opinnot keskeytettyään sekalaisia töitä ennen kuin aloitti käännöstoimiston projektijohtajana.
Kolkin esikoiskokoelma Barbar Conan peeglitagusel maal (ja mis ta seal rääkis)  ilmestyi 2009. Kokoelma oli Betti Alver -kirjallisuuspalkintoehdokkaana. Hän oli jo kuitenkin julkaissut runojaan aiemminkin blogissa ja antologiassa Pideva ja silmnähtava Pöögelmann sekä kirjallisuuslehti Vihikissä.
Teokset

Barbar Conan peeglitagusel maal (ja mis ta seal rääkis) Tartu: Võluri tagasitulek, 2009
Jää on paksem kui veri Pärnu-Saarde: Jumalikud Ilmutused, 2011
Seitse surmavoorust Pärnu-Saarde: Jumalikud Ilmutused, 2013
Ära mine valguse poole Pärnu-Saarde: Jumalikud Ilmutused, 2013
Teisipäevamaa Pärnu-Saarde: Jumalikud Ilmutused, 2014
Otse aia taga Pärnu-Saarde: Jumalikud Ilmutused, 2014
Mee lakkumine ei ole meelakkumine: Jumalikud ilmutused, 2015
Suur võidujooks Tuum, 2015
Igapidi üks õnn ja rõõm EKSA, 2016
Roheline suits Post Factum, 2017
Kuu ja kirves Kingitud Hobune, 2017
Naistepäev Kingitud Hobune, 2017
Aiheesta muualla

Jüri Kolk: Lyhytproosaa, kertomus, suom. Anniina Ljokkoi, Nippernaati 2
Pikamuoti

Pikamuotiyritys H&M:n liike Hongkongissa.
Pikamuoti on muodin, erityisesti vaatetus- ja asusteteollisuuden, nouseva haara, johon liittyvät halvat hinnat, jatkuvat uutuudet sekä nopea tavaran kierto. Varastoja ei käytännössä ole, vaan tuotteet siirtyvät tehtailta suoraan myymälöihin. Vaatteita voidaan myydä halvalla, sillä tehtaat laskevat päästöt suoraan luontoon, työntekijöille maksetaan alhaisia palkkoja ja teollisuudessa ei makseta veroja lainkaan tai hyvin vähän.
Toiminta-ajatus

Pikamuodissa yhdistyvät nopeus ja kustannustietoisuus, mikä perustuu logistiikkaketjujen hallintaan. Tavaran kierto on nopeaa ja uusimmat trendit tuodaan mahdollisimman nopeasti suunnittelupöydiltä myymälöihin. Tämä edellyttää muun muassa markkinoiden tuntemista. Tavanomaisesti yrityksillä on lukuisia erittäin kapeasti segmentoituja tuotemerkkejä, joita johdetaan itsenäisesti. Yhdistävänä elementtinä on laajat, itse omistetut myymäläverkostot ja globaalit alihankintaketjut.
Eri merkkien ja/tai muotisuunnittelijoiden väliset näyttävät yhteistyömallistot ovat nousseet 2000-luvulla suosioon. Esimerkiksi säännöllisesti vaihtuvien huippusuunnittelijoiden (muun muassa Karl Lagerfeld, Stella McCartney ja Sonia Rykiel) H&M:lle vuodesta 2004 lähtien luomat yksittäismallistot ovat osoittautuneet myyntimenestyksiksi. Pikamuoti on viety huippuunsa, kun valtavan ennakkomarkkinoinnin ja lehdistöjulkisuuden myötä mallistot on suurelta osin myyty julkaisupäivänään loppuun.
Toiminta-ajatus > Toimijoita

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Benetton  Dressmann  Esprit |  FOREVER 21  Gina Tricot  H&M  KappAhl |  Kookai  Lindex  Mango |  Mexx  Shein |  Vero Moda  Zara |
Ongelmakohtia > Työvoiman hyväksikäyttö ja epäturvalliset työolosuhteet

Pikamuodin halpuus perustuu matalille palkoille ja suurelle työvoimamäärälle. Syksyllä 2017 Zaran entisen tehtaan turkkilaiset työntekijät ryhtyivät kampanjaan saadakseen yhtiön maksamaan heille kuuluvat palkkarästit ja luvatut korvaukset tehtaan sulkemisesta. Zaraa on aiemmin arvosteltu myös muun muassa nuorten suunnittelijoiden hyväksikäytöstä. Useiden pikamuotiyritysten tehtaissa on huonot työolot. Työntekijöille on maksettu jopa minimipalkkaa vähemmän, eikä lain vaatimia lomakorvauksia ole maksettu. Työturvallisuudesta ja työntekijöiden terveydestä ei ollut välitetty tehtaissa erään tutkimuksen mukaan.
Vuoden 2020 koronapandemian aikana muotiteollisuus jätti maksamatta 16,2 miljardin dollarin edestä valmistajille, jonka vuoksi työntekijöiltä jäi 1,6 miljardia dollaria palkkoja saamatta. Yli miljoona bangladeshilaista työntekijää joutui palaamaan kotiinsa ilman palkkoja.
Ongelmakohtia > Lapsityö ja orjatyö

Zaraa on arvosteltu myös lapsityövoiman käytöstä. Monille pikamuotiyrityksille vaatteita valmistava kiinalainen Vent d'Est, on teettänyt vaatteita Pohjois-Koreassa keskitysleireillä orjatyöllä, sekä käyttää alipalkattuja pohjoiskorealaisia pakkotyössä Kiinan tehtaissa. Brittiläistä nuorten pikamuotiketjua Boohoota syytetään nykyajan orjuudesta.
Ongelmakohtia > Ilmastopäästöt

Jotkin pikamuotiyritykset, kuten Zara lähettävät kaikki vaatteensa kahdesti viikossa saastuttavalla lentorahtina. Lentorahti tuottaa kaksinkertaisesti kasvihuonepäästöjä laivarahtiin verrattuna. Muotiteollisuus tuottaa 10 % maailman kasvihuonepäästöistä ja muodin kasvihuonepäästöt ovat lentoliikenteen ja laivarahdin yhteenlaskettuja päästöjä suuremmat.