stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kahdeksannen sukupolven pelikonsolit

Historia
kolikkopelien kulta-aika
vuoden 1983 videopelilama
videopelien historia
Pelikonsolit
1. sukupolven pelikonsolit (1972–1977)
2. sukupolven pelikonsolit (1976–1984)
3. sukupolven pelikonsolit (1983–1992)
4. sukupolven pelikonsolit (1987–1996)
5. sukupolven pelikonsolit (1993–2006)
6. sukupolven pelikonsolit (1998–2013)
7. sukupolven pelikonsolit (2005–2017)
8. sukupolven pelikonsolit (2012–nykyhetki)
9. sukupolven pelikonsolit (2020–nykyhetki)
Videopelien historia
Pelikonsolien kahdeksas sukupolvi on jatkoa seitsemännen sukupolven konsoleille. Kahdeksannen sukupolven konsoleista ensimmäinen oli Wii U, joka julkaistiin vuoden 2012 neljännellä neljänneksellä. Sony julkisti oman PlayStation 4 -konsolinsa 20. helmikuuta 2013 ja markkinoille se tuli 15. marraskuuta. Xbox 360:n seuraaja Xbox One, julkaistiin 21. toukokuuta 2013 ja sen myynti aloitettiin marraskuussa. Nintendo Switch jatkaa Wii Un kehityssuuntaa kädessä pidettävälle telakoitavalle laitteelle.
Käsikonsoleilla sukupolvi alkoi helmikuussa 2011 Nintendo DS:n seuraajan, Nintendo 3DS:n julkaisun yhteydessä. PlayStation Portablen seuraaja, PlayStation Vita, julkaistiin joulukuussa 2011 Japanissa ja Länsimaissa helmikuussa 2012.
Vertailu

| Nimi | Wii U | PlayStation 4 | Xbox One | Nintendo Switch |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Konsoli: 
| Julkaisuhinta | Basic 299,99 USD 319,00 € 348,00 AUD 26 250 ¥ Deluxe/Premium 349,99 USD 379,00 € 428,00 AUD 31 500 ¥ | Julkaisumalli 399 USD 399 € 549 AUD Slim 299 USD Pro 399 USD | Julkaisumalli 499 USD 499 € 599 AUD | Julkaisumalli 299 USD |
| Julkaisupäivä | NA 18. marraskuuta 2012EU 30. marraskuuta 2012AUS 30. marraskuuta 2012JP 8. joulukuuta 2012 | NA 15. marraskuuta 2013EU 29. marraskuuta 2013 | EU 22. marraskuuta 2013(21 valtiota)NA 22. marraskuuta 2013 | WW 3. maaliskuuta 2017 |
| Media | Wii U optinen levy, 25GB | Blu-ray, DVD Blu-ray 6× CAV, DVD 8× CAV | Blu-ray, DVD | Secure Digital muistikortti (microSD, microSDHC, microSDXC) |
| Oheislaitteet |  | PlayStation VR | Kinect |  |
| Parhaiten myynyt peli | Mario Kart 8, 7,6 miljoonaa kappaletta (14. lokakuuta 2017) | Grand Theft Auto V, 15,56 miljoonaa kappaletta (23. heinäkuuta 2017) | Call of Duty: Black Ops 3, 7,32 miljoonaa kappaletta (23. heinäkuuta 2017) | Mario Kart 8 Deluxe, 38,74 miljoonaa kappaletta (30. syyskuuta 2021) |
Muut

Ouya
Steam Machine
Käännös suomeksi
Kalopanagiótis

| Kalopanagiótis Καλοπαναγιώτης |
| --- | --- |
 Kalopanagiótis
 Koordinaatit: 35°1′57″N, 32°50′2″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Nikosia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  263
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.kalopanayiotisvillage.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalopanagiótis (kreik. Καλοπαναγιώτης) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 263 (2011).
Pyhän Johannes Lampadisteen luostari (Moní tou Agíou Ioánni tou Lampadistí).
Kalopanagiótiksen kylä sijaitsee Tróodos-vuoristossa Marathásan laaksossa noin 70 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Pyhän Johannes Lampadisteen luostari (Moní tou Agíou Ioánni tou Lampadistí), jonka kirkko on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista.
Aiheesta muualla

Kalopanayiotis Village. Kylän turismisivut. (englanniksi)
Nikosian alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Eiríni · Agiá Kepír · Agía Marína Skylloúras · Agía Marína Xyliátou · Agía Varvára · Ágios Vasíleios · Ágioi Iliófotoi · Ágioi Trimithiás · Ágios Epifánios Oreinís · Ágios Geórgios Kafkállou · Ágios Geórgios Soléas · Ágios Ioánnis Maloúntas · Ágios Ioánnis Tillyrías · Ágios Nikólaos Léfkas · Ágios Sozómenos · Ágios Theódoros Soléas · Ágios Theódoros Tillyrías · Agrokipiá · Akáki · Alámpra · Alévga · Alithinoú · Álona · Ammadiés · Ampelikoú · Anágeia · Analióntas · Angolémi · Anthoúpoli · Aplíki · Aredioú · Argáki · Askás · Astromerítis · Avlóna · Béïkioï · Déneia · Dýo Potamoí · Eliá · Epichó · Episkopeió · Ergátes · Evrýchou · Éxo Metóchi · Farmakás · Fikárdou · Flásou · Fterikoúdi · Fylliá · Galáta · Galiní · Gerakiés · Gerólakkos · Goúrri · Kakopetriá · Kaliána · Kaló Chorió Léfkas · Kaló Chorío Mórfou · Kaló Chorió Oreinís · Kalopanagiótis · Kalyvákia · Kampí · Kampiá · Kámpos · Kanlí · Kannávia · Kapédes · Karavostási · Katalióntas · Káto Defterá · Káto Koutrafás · Káto Moní · Káto Pýrgos · Katokopiá · Katýdata · Kaziverá · Kióneli · Klírou · Kókkina · Kokkinotrimithiá · Korákou · Kotsiátis · Kouroú Monastíri · Kyrá · Lagouderá · Lazaniás · Léfka · Linoú · Livádia · Louroukína · Loutrós · Lýmpia · Lythrodóntas · Maloúnta · Mámmari · Mansoúra · Mántres · Margó · Markí · Másari · Mathiátis · Méniko · Mia Miliá · Mitseró · Móra · Mosfíli · Moutoullás · Mylikoúri · Néo Chorió · Nikitári · Nikítas · Nísou · Oíkos · Oroúnta · Ortákioi · Pachýammos · Palaichóri Mórfou · Palaichóri Oreinís · Palaíkythro · Palaiométocho · Páno Defterá · Páno Koutrafás · Páno Pýrgos · Páno Zódeia · Pedoulás · Pentágeia · Péra · Péra Chorió · Peristeróna · Peristeronári · Pétra · Pétra tou Digení · Pigénia · Platanistása · Politikó · Polýstypos · Potámi · Potamiá · Prasteió · Psimolófou · Pyróï · Saránti · Selládi tou Áppi · Siá · Sinaóros · Skouriótissa · Skylloúra · Spília · Syrianochóri · Temvriá · Tráchonas · Trachóni · Tsakístra · Týmvou · Varíseia · Vóni · Vroḯsia · Vyzakiá · Xeróvounos · Xyliátos · Zódeia
Kalle Blomkvist

| Kalle Blomkvist |
| --- | --- |
Luoja(t):  Astrid Lindgren
Ensi- esiintyminen:  Yksityisetsivä Kalle Blomkvist
Viimeinen esiintyminen:  Kalle mestarietsivä ja ryöstetty Rasmus
Henkilötiedot
Sukupuoli:  poika
Ikä:  13–15
Asuinpaikka:  Ruotsi
Suhteet
Tutut:  Anders ja Eva-Lotta Benka ja Jonte
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalle Blomkvist on henkilöhahmo Astrid Lindgrenin kirjoissa. Kalle on sekatavarakauppiaan poika, ensimmäisessä kirjassa 13-vuotias ja seuraavissa 14- ja 15-vuotias. Hän asuu ruotsalaisessa pikkukaupungissa ja kuvittelee mielellään olevansa etsivä.
Kallen parhaat ystävät ovat Anders ja Eva-Lotta. He kutsuvat itseään Valkoisiksi ruusuiksi. Heidän ”vihollisiaan” ovat Punaiset ruusut eli Sixten, Benka ja Jonte. Nämä kaksi ryhmää käyvät keskenään Ruusujen sotaa ”valtakivestä”.
Kirjat ja elokuvat

Kalle ystävineen on pääosassa seuraavissa kirjoissa ja elokuvissa:
Yksityisetsivä Kalle Blomkvist (Mästerdetektiven Blomkvist 1946, suom. 1948)
elokuvana 1947, ohjaajana Rolf Husberg
Kalle mestarietsivä (Mästerdetektiven Blomkvist lever farligt 1951, suom. 1953)
elokuvana 1957, ohjaajana Olle Hellbom
uusi elokuvaversio 1996, ohjaajana Göran Carmback
Kalle mestarietsivä ja ryöstetty Rasmus (Kalle Blomkvist och Rasmus 1953, suom. 1954)
elokuvana 1953, ohjaajana Rolf Husberg
uusi elokuvaversio 1997, ohjaajana Göran Carmback
Aiheesta muualla

Astrid Lindgrenin kotisivut (ruotsiksi)
Kaksi partiopoikaa

Kaksi partiopoikaa on Ernest Thompson Setonin vuonna 1903 julkaisema kirja, jonka I. K. Inha suomensi 1917.
Taustaa

Luonnontutkija, taiteilija ja kirjailija Ernest Thompson Seton (1860–1946) kirjoitti Kaksi partiopoikaa (Two Little Savages) vuonna 1903. Ennen tätä hän oli julkaissut useita erähenkisiä ja luonnontieteellisiä teoksia. Tarina kertoo, että paikallisen koulun pojat aiheuttivat Setonille harmia tekemällä kolttosia hänen omaisuudelleen. Lopulta Seton marssi kouluun ja neuvotteli poikien kanssa, että he tulisivat korjaamaan aiheuttamansa vahingot mieluummin kuin saisivat selkäänsä, jos hän ottaisi asian esille koulussa ja poikien kotona. Hän tarinoi poikien kanssa intiaanien elämästä ja erätaidoista, ja sai pojat innostumaan. Tästä selkkauksesta syntyi idea poikien erä- ja intiaanihenkiselle kerholle Woodcraft Indians (Eränkävijäintiaanit). Kaksi partiopoikaa syntyi myös Setonin ystävän Rudyard Kiplingin painostuksesta. Myöhemmin, vuonna 1906, Seton tapasi Englannissa Robert Baden-Powellin, joka perusti Partioliikkeen paljolti Setonin ja hänen kirjojensa tarjoaman esimerkin innoittamana.
Juoni

Kaksi partiopoikaa on tarina kahdesta erilaisesta pojasta, kaupunkilaisesta Janista ja maalaispoika Samista. Janissa voimme havaita piirteitä kirjailijan omasta nuoruudesta. Jania kiinnostavat kaikki luonnon tapahtumat. Erityisesti häntä kiehtovat intiaanit, joita tuolloisessa Manitobassa yhä eli luontaistaloudessa. Vaikka kirjassa tavataan oikeita intiaaneja vain yhdessä vaatimattomassa kohtauksessa, ja siinäkin puutteellisesti kuvattuna, on intiaanien elämäntapa läsnä läpi kirjan. Toisella kymmenellään olevat pojat viettävät yhteisen loman metsässä harjoittaen intiaanien eränkäyntitaitoja. Oppaanaan heillä on vanha erämies Kaleb.
Kaksi partiopoikaa on, paitsi oppikirja, myös kirja oppimisesta. Opettavainen asenne säilyy läpi teoksen. Setonin metodina oli kannustaminen, palkitseminen ja tosi tekeminen. Vastoinkäymiset olivat voitettavissa, eränkävijälle ei mikään ollut liian vaivalloista. Pojat kasvavat henkisesti lomaviikkojensa aikana. Samin isä, joka on huolissaan poikansa paksukalloisuudesta ja huonosta koulumenestyksestä, huomaa loman lopulla, että Sam on kasvamassa mieheksi ja pystyy jo tekemään itsenäisiä päätöksiä. Heiveröinen ja epävarma Jan kasvaa loman aikana riuskaksi ja päättäväiseksi nuorukaiseksi.
Suomenkielinen laitos on I. K. Inhan suomentama ja WSOY:n kustantama. Ensimmäinen painos on vuodelta 1917. Kirjassa on runsaasti Setonin itse piirtämiä kuvia. Mukana on myös yksityiskohtaisia ohjeita esimerkiksi tiipiin rakentamisesta ja huuhkajan täyttämisestä. Myös tulenteko tuliporalla opetetaan kirjassa tarkasti.
Tytöt puuttuvat kirjan sivuilta. Murrosikää vasta lähestyvien poikien mielessä ei vielä kuulukaan olla tilaa tyttöhaaveille. Vuonna 1921 Seton perustaa tytöille oman partion (Brownies), mutta Kaksi partiopoikaa seikkailee vielä poikuuden ihmemaassa.
Samin pikkusisko Minnie esiintyy vain parissa kohtauksessa ja kolmannen pojan, Gui Burnsin, neljä pikkusiskoa vielä marginaalisemmin; nämä tytöt ovat kirjailijan mukaan 1–4-vuotiaita eli aivan pikkulapsia.
Aiheesta muualla

Ernest Thompson Seton Page
Agricola-julkaisut
Kapkaupungin yliopisto

| Kapkaupungin yliopisto> University of Cape Town |
| --- | --- |
 Kapkaupungin yliopiston pääkampusaluetta.
Motto:  Spes Bona
Perustettu:  1829
Tyyppi:  julkinen
Henkilökunta:  4 542
Opiskelijoita:  29 074
Sijainti:  Kapkaupunki, Länsi-Kap  Etelä-Afrikka
Maskotti:  tiikeri
Sivusto:  www.uct.ac.za
Kapkaupungin yliopisto (engl. University of Cape Town; UCT) on julkinen yliopisto Kapkaupungissa, Etelä-Afrikan Länsi-Kapissa. Se perustettiin 1. lokakuuta vuonna 1829 South African Collegena ja on siten Etelä-Afrikan vanhin yliopisto.
Yliopisto on yksi Afrikan johtavista opetus- ja tutkimusinstituutioista. Vuonna 2016 yliopistossa opiskeli 29 074 opiskelijaa. Henkilökuntaan kuului 4 542 ihmistä.
Vuonna 2017 kansainvälinen Shanghain Jiao Tong -yliopiston ARWU-yliopistoranking luokitteli UCT:n sijaluokkaan 301–400 maailmassa. Se oli tässä vertailussa maansa ja koko Afrikan toiseksi arvostetuin yliopisto Witwatersrandin yliopiston jälkeen. THE-yliopistoranking puolestaan luokitteli Kapkaupungin yliopiston vuoden 2018 listallaan ensimmäiselle sijalle Afrikassa ja sijalle 171 maailmassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kapkaupungin yliopisto Wikimedia Commonsissa
Kanavansuu

Kanavansuu on kaupunginosa Lappeenrannan itäosissa, noin kahdeksan kilometrin päästä keskustasta. Kaupunginosa sijaitsee aivan Saimaan kanavan vieressä. Asukkaita Kanavansuulla on noin 1500.[lähde? ] Alue kuului Lauritsalan kauppalaan sen toimintavuosina 1932–1967.
Kanavansuulla järjestettiin asuntomessut vuonna 1999, jolloin kaupunginosaan rakennettiin runsaasti uusia rakennuksia. Alue koostuu omakotitaloista ja kerrostaloista.
Kaupunginosassa oli alakoulu ja päiväkoti. Yrityksiä on kaksi: EL Tuote ja eläinlääkäri. Lisäksi alueella on vanha telakka-alue ja lopetettu kioski.
Alueen asioita hoitaa Mälkiä-Kanavansuun asukasyhdistys ry.
Lauritsalan vedenkorkeuden mittausasema

Kanavansuussa sijaitsee Pien-Saimaan vedenkorkeuden mittausasema, joka on Suomen vanhin järven pinnankorkeutta ja jäänpaksuutta seuraava mittausasema. Asema on toiminut vuodesta 1847 alkaen. Vuoteen 1933 saakka vedenkorkeus mitattiin parruun kiinnitetystä asteikosta, joka luettiin päivittäin. Vuonna 1933 rantakallion kupeeseen valmistui vedenkorkeusasema ja siirryttiin vedenkorkeuden seurannassa mareografin käyttöön. Nykyisin tieto kerätään paineanturien avulla ja mitattu tieto on reaaliajassa. Rantakalliossa näkyy Saimaan suurtulvan vedenkorkeus vuodelta 1899, jota kutsutaan niin sanotuksi valarikon viivaksi. Jään paksuutta on mitattu asemalla vuodesta 1917 saakka. Mittaukset toteutetaan kolme kertaa kuukaudessa. Lauritsalassa Saimaa jäätyy keskimäärin 27.11. Yli satavuotisen mittaussarjan historia kertoo, että jää on vuosikymmenien kuluessa ohentunut ja jääpeiteaika lyhentynyt.
Kapmaa

Kapmaa (engl. Cape Colony tai Cape of Good Hope, holl. Kaap de Goede Hoop tai Kaapkolonie) oli alun perin hollantilaisten ja myöhemmin brittien hallinnassa ollut siirtomaa nykyisen Etelä-Afrikan alueella. Kapmaa ulottui Atlantin valtamereltä itään ja sen itärajaksi muodostui useiden xhosien kanssa käytyjen sotien jälkeen Fishjoki, pohjoisessa Oranjejoki. Siirtomaa oli yksi Etelä-Afrikan unionin vuonna 1910 muodostaneista osista, jolloin siitä tuli Kapmaan provinssi. Nykyisin alue jakaantuu Pohjois-Kapin, Länsi-Kapin ja Itä-Kapin provinsseihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kapmaa Wikimedia Commonsissa
Varhaishistoria
(–1652)
Siirtomaakausi
(1652–1880)
Ensimmäinen buurisota
(1880–1881)
Toinen buurisota
(1899–1902)
Etelä-Afrikan unioni
(1910–1962)
Apartheid
(1948–1991)
Apartheid-järjestelmän purkaminen
(1990–1994)
Etelä-Afrikka apartheidin jälkeen
(1994–)
Kassa

Kassoja valintamyymälässä
Kassa on tuotteita tai palveluita tarjoavassa liikkeessä sijaitseva paikka, jossa asiakas voi maksaa ostamansa tuotteet tai palvelut. Kassapisteessä on kassapöytä, kassakone ja henkilö, joka hoitaa kassatoimintaa. Kassalla on myös yleensä rajoitetun osto-oikeuden tavarat (esimerkiksi tupakkatuotteet).
Kassassa voi maksaa tyypillisesti rahalla, pankkikortilla tai luottokortilla. Kassa voi ottaa vastaan myös kuponkeja, joilla saa tuotteita / palveluja ilmaiseksi tai alennettuun hintaan. Rahalla maksettaessa kassa antaa takaisin vaihtorahat.
Kassalta voi myös nykyään nostaa rahaa pankkikorttiostosten yhteydessä.
On olemassa myös automaattikassoja, joissa asiakas lukee ostosten viivakoodit ja maksaa itse kassalla.
Kansainvälinen siviili-ilmailun päivä

Kansainvälinen siviili-ilmailun päivä (International Civil Aviation Day) on YK:n yleiskokouksen 1996 päättämä vuosipäivä, jota vietetään 7. joulukuuta.
Päivää on vietetty kuitenkin jo kaksi vuotta aiemmin kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön aloitteesta siksi, että 7. joulukuuta 1994 oli tullut kuluneeksi 50 vuotta kansainvälisen siviili-ilmailusopimuksen allekirjoittamisesta.
Aiheesta muualla

Official page of International Civil Aviation Day (Arkistoitu – Internet Archive) on ICAO website
Hiidenkivi

Hiidenkivi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
siirtolohkare
Hiidenkivi, lehti
Hiidenkivi, Lumijoen keskustaajamassa sijaitsevan vuonna 2005 valmistuneen kirjastorakennuksen nimi.
Hiidenkiven peruskoulu, peruskoulu Helsingin Tapanilassa
Menhir, katso myös Obelix
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hiidenkivi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaitanen (Saarijärvi)

| Kaitanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°48′23″N, 25°07′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Kantalaisenpuroon 
Järvinumero:  14.629.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,5 m  
Pituus:  950 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  2,093 km  
Pinta-ala:  10,08 ha  
Tilavuus:  0,0003831 km³ 
Keskisyvyys:  3,8 m  
Suurin syvyys:  9,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaitanen 
Kaitanen  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Mäkikylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 950 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 383 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys on 9,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Iso-Löytänän valuma-alueeseen (14.629) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 171,5 metriä mpy.
Hiidenlahti

Hiidenlahti on Tuusniemen kunnan länsiosassa sijaitseva kylä, melko lähellä Kuopion Riistavettä. Hiidenlahteen on Riistavedeltä 9 km ja Tuusniemeltä 23 km. Pääasiallinen toimeentulo on maanviljely, ja kesäaikaan lukuisat mökkeilijät viettävät aikaansa vesistöllisessä ympäristössä.
Tuusjärvi-Hiidenlahden kyläyhdistys osallistuu Tuusniemen kyläyhdistysten yhteisjärjestön toimintaan.
Heikki Tuominen

Heikki Tuominen -nimisiä henkilöitä ovat:
Heikki Tuominen (1898–1946), laulaja ja näyttelijä
Heikki Tuominen (1914–1985), geologi ja professori
Heikki Tuominen (1920–2010), suomalainen varatuomari, pankinjohtaja ja ministeri
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Heikki Tuominen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Heikki Toivanen

Heikki Toivanen (1948 Helsinki – 25. elokuuta 2006 Turku) oli suomalainen oopperalaulaja, basso. Hän oli kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperaan 1973–1974, ja sen jälkeen hän lauloi Saksassa, Wuppertalin oopperassa 1974–1976, Bielefeldin oopperassa 1976–1977, Karlsruhen oopperassa 1977 alkaen sekä myös Savonlinnan oopperajuhlilla ja Bayreuthin Wagner-juhlilla. Karlsruhessa hän oli vuoteen 1991 asti. Turun konservatoriossa hän toimi vuodesta 1999 yksinlaulun lehtorina. 1990-luvun alussa Toivanen toimi Lappajärven musiikkipäivien taiteellisena neuvonantajana esiintyen myös useana vuonna musiikkipäivillä.
Heikki Toivola

Kansallispankin oravatunnuksen Toivola suunnitteli vuonna 1974.
Heikki ”Heka” Toivola (2. kesäkuuta 1940 Kotka – 15. lokakuuta 2009 Valkeakoski) oli suomalainen mainosgraafikko, joka sai Rudolf Koivu -palkinnon vuonna 1971 lastenkirjallaan The Hole Story.
Toivola kävi koulunsa Virojoella ja Järvenpäässä. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1959 ja opiskeli mainosgrafiikkaa Kunstschule Alsterdammissa Hampurissa.
Toivola työskenteli mainos- ja pakkausgraafikkona Tampellan Tambox-tehtailla Inkeroisissa 1966–1970, sitten Yhtyneiden paperitehtaiden keskushallinnossa ja tytäryrityksessä Paperituote ja lopuksi UPM-Kymmenessä.
Toivola suunnitteli myös monia liikemerkkejä ja logoja, kuten Kansallis-Osake-Pankin vuonna 1974 käyttöön otetun sinisen oravatunnuksen.
Hän oli Lotta-Sofia Saahkon äidinpuoleinen isoisä.
Kaplan

Kaplan voi viitata johonkin seuraavista:
Henkilöt

Kaplan on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anatoli Kaplan (1902/1903–1980), venäläinen taidemaalari ja taidegraafikko
Andreas Kaplan (s. 1977), saksalainen markkinointitieteen ja sosiaalisen median professori
Ariel Kaplan (s. 1994), australialainen näyttelijä, laulaja ja tanssija
Faina Kaplan (1883–1918), venäläinen sosialistivallankumouksellinen
Hamit Kaplan (1933–1976), turkkilainen painija ja olympiavoittaja
Jonathan Kaplan (s. 1947), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Jeffrey Kaplan, yhdysvaltalainen uskonnollisen väkivallan ja äärioikeistolaisuuden tutkija
Josef Kaplan (1903–1978), suomalainen jääpalloilija ja sisätautilääkäri
Juliette Kaplan (1939–2019), englantilainen näyttelijä
Justin Kaplan (1925–2014), yhdysvaltalainen kirjailija
Kid Kaplan (1901–1960), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
Louise J. Kaplan (1929–2012), yhdysvaltalainen psykoanalyytikko ja kirjailija
Morton Kaplan (1921–2017), yhdysvaltalainen kansainvälisen politiikan tutkija
Neil Kaplan (s. 1967), yhdysvaltalainen koomikko ja ääninäyttelijä
Mehmet Kaplan (s. 1971), turkkilais-ruotsalainen poliitikko ja ministeri
Robert S. Kaplan (s. 1940), yhdysvaltalainen taloustieteilijä
Saul Kaplan (1912–1997), yhdysvaltalainen säveltäjä
Viktor Kaplan (1876–1934), itävaltalainen insinööri, Kaplan-turbiinin keksijä
Muut merkitykset

Kaplan-turbiini, potkurityyppinen vesiturbiini
Kansainvälinen salibandyliitto

| Kansainvälinen salibandyliitto> International Floorball Federation |
| --- | --- |

Laji:  salibandy
Tyyppi:  urheilujärjestö
Toimialue:  kansainvälinen
Lyhenne:  IFF
Perustettu:  12. huhtikuuta 1986
Sijainti:   Helsinki, Suomi
Presidentti:  Tomas Eriksson
Jäsenyydet:  ARISF
Jäsenet:  80 kansallista salibandyliittoa
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansainvälinen salibandyliitto (lyh. IFF, engl. International Floorball Federation) on salibandyn kattojärjestö, jonka Suomen, Ruotsin ja Sveitsin kansalliset salibandyliitot perustivat vuonna 1986. Järjestö on saanut Kansainvälisen olympiakomitean tunnustuksen, ja se kuuluu jäsenenä urheilun kansainvälisten lajiliittojen kattojärjestöön.
Aiheesta muualla

IFF:n virallinen kotisivu (englanniksi)
Karaman (koira)

| Karaman> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Turkki
Määrä:  Suomessa ei yhtään
Rodun syntyaika:  tuntematon
Alkuperäinen käyttö:  laumanvartija
Nykyinen käyttö:  laumanvartija, vahtikoira
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Väritys:  useita, yleisin musta
Karaman on turkkilainen koirarotu. Sillä ei ole FCI:n tunnustusta. Sitä ei tule sekoittaa makedonianvuoristokoiraan, joka tunnetaan myös nimellä karaman.
Ulkonäkö

Karaman muistuttaa jonkin verran kangalinkoiraa. Sillä on vankka rakenne ja vahvat raajat. Värivaihtoehtoja on useita, joskin musta on kaikkein yleisin.
Alkuperä

Rotua tavataan lähinnä Karamanissa, Konyassa ja Aksarayssa. Sitä käytetään paikallisen akkaraman-lammasrodun vartiointiin ja suojeluun petoja vastaan.
Kastanjaluura

| Kastanjaluura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Luurat Grallariidae
Suku::  Luurat Grallaria
Laji::  blakei
Kaksiosainen nimi
 Grallaria blakei  Graves, 1987 
Katso myös
   Kastanjaluura Wikispeciesissä   Kastanjaluura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kastanjaluura (Grallaria blakei) on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kastanjaluuraa tavataan Perussa. Laji on harvinainen, ja se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kanavapuistikko

Kaupunginhotellin rakennus Kanavapuistikon varrella.
Kanavapuistikko (ruots. Kanalesplanaden) on katu Pietarsaaressa. Osa Kanavapuistikkoa on nykyisin kävelykatua.