stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marjan Šarec
Ura näyttelijänä ja politiikassa

Šarec valmistui yliopistosta näyttelijäksi vuonna 2001 ja aloitti työt Slovenian yleisradioyhtiö RTV Slovenijalla. Pian Šarec aloitti RTV:n satiiriohjelmassa Radio Ga-Gassa imitaattorina ja tuli tunnetuksi imitoidessaan maan tunnettuja poliitikkoja.
Vuonna 2010 Šarec valittiin Kamnikin pormestariksi sitoutumattomana ehdokkaana. Hänet valittiin toiselle kaudelle vuonna 2014, jolloin Šarec sai 63 % äänistä. Samana vuonna hän perusti omaa nimeään kantaneen Marjan Šarecin lista -puolueen. Tullessaan valituksi pormestariksi Šarec jätti näyttelijäntyöt.
Šarec lähti mukaan ehdokkaaksi vuoden 2017 presidentinvaalissa, missä hän pääsi toiselle kierrokselle Borut Pahorin kanssa jääden tälle lopulta niukasti toiseksi 46,9 prosentin ääniosuudella. Menestys presidentinvaalissa kuitenkin nosti Marjan Šarecin listan kärkeen mielipidetiedusteluissa.
Ura näyttelijänä ja politiikassa > Pääministerinä

Marjan Šarecin lista sai kesäkuun 2018 parlamenttivaaleissa 13 paikkaa 90 paikkaiseen kansalliskokoukseen, mikä teki siitä toiseksi suurimman puolueen. Šarec otti tuloksesta huolimatta aloitteen käsiinsä hallituksen muodostamiseksi ja kutsui kaikki puolueet vaalivoittaja Demokraattista puoluetta (SDS) lukuun ottamatta epävirallisiin hallitusneuvotteluihin. Alun perin Šarecin suunnitelmana oli muodostaa hallitus neljän muun keskusta-vasemmiston puolueen sekä konservatiivisen Uuden Slovenian (NSi) kanssa. Uusi Slovenia päätti kuitenkin lopulta jättäytyä pois, minkä jälkeen Šarec oli valmis yhteistyöhön Vasemmiston kanssa.
Neuvottelujen jälkeen hallituksen muodostivat Marjan Šarecin listan lisäksi Sosiaalidemokraatit, Moderni keskustapuolue, eläkeläisten puolue (DeSUS) ja Alenka Bratušekin puolue (SAB). Vasemmisto puolestaan sopi tukevansa hallitusta oppositiosta käsin. Marjan Šarecista tuli näin Slovenian ensimmäisen vähemmistöhallituksen pääministeri ja samalla 40-vuotiaana myös Slovenian historian nuorin pääministeri.
Šarec ilmoitti 27. tammikuuta 2020 eroavansa menetettyään vasemmiston tuen oppositiosta. Lisäksi valtiovarainministeri Andrej Bertoncelj oli aiemmin kertonut eroavansa vastalauseena Šarecin puolueen ehdotukselle, jossa valtion budjetti kattaisi maan terveydenhuollon tekemät tappiot. Šarec pyrki ensin uusien vaalien järjestämiseen, mutta lopulta hallituspuolueista Moderni keskustapuolue ja DeSUS liittoutuivat vuoden 2018 vaalit voittaneen SDS:n kanssa, mikä nosti Janez Janšan uudeksi pääministeriksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marjan Šarec Wikimedia Commonsissa
M/S Pirjo

M/S Pirjo oli suomalainen Henry Nielsenin Ab Helsingfors Steamship Co. Ltd varustamon rahtilaiva. Sen sisaralus oli M/S Pulptrader.
Laiva valmistui Valmet Oy:n Turun telakalta huhtikuussa 1962. M/S Pirjo kallistui 8. marraskuuta 1962 Orrengrundin edustalla ollessaan selluloosalastissa matkalla Kotkasta Hollantiin. Miehistö saatiin pelastettua mutta laiva kaatui saman päivän iltana rannan lähellä ja se saatiin kuitenkin kiinnitettyä rantakivikkoon. Marraskuun lopulla laiva saatiin käännettyä ja se palasi korjausten jälkeen liikenteeseen.
Vuonna 1970 laiva myytiin maarianhaminalaiselle Rederi Ab Cellonalle ja se sai nimekseen Cellona. Vuonna 1974 omistajaksi tuli kyproslainen Famagustassa toiminut Andrean Sg Co Ltd varustamo ja laivan nimeksi tuli Lady Sabina. Seuraava omistaja oli vuodesta 1979 Pireuksessa Kreikassa toiminut New Navimar Sg Co SA varustamo ja laivan uusi nimi oli Elefsis. Viimeksi laiva oli kahden Tripolissa Libanonissa toimineen varustamon omistuksessa, ensin vuodesta 1982 Mustafa Hadadin varustamolla Diana nimisenä ja sitten vuodesta 1984 Romana nimisenä Haddad Sg Co Ltd varustamolla. Laiva upotettiin tykkitulella Libanonin rannikolla syys-lokakuun vaihteessa 1985 Libanonin sisällissodan aikana.
Laivan pituus oli 80,30 metriä, leveys 12,43 metriä ja syväys 5,40 metriä. Kuollut paino oli 2 300 tonnia ja dieselmoottorin teho 2 000 hevosvoimaa.
Maitotalousopisto

Valtion maitotalousopisto oli aiemmin Suomessa oppilaitos, joka antoi korkeampaa opetusta maitotaloustuotteiden valmistuksessa ja maitotalouden alalla.
Opiston toiminta ja johtaminen

Maitotalousopisto toimi Jokioisten tilalla valtion maitotalouskoelaitoksen yhteydessä. Maitotalousopiston toiminta oli maataloushallituksen ja opiston oman johtokunnan valvonnan alainen.
Maitotalousopiston johtokunnan muodostivat maitotalousopiston johtaja, maitotalouskoelaitoksen johtaja sekä meijeriliittojen kolmeksi vuodeksi kerrallaan valitsema edustaja. Näistä jäsenistä yhden määräsi puheenjohtajaksi maataloushallitus.
Diplomi-insinööri, opetusneuvos Olof Larkka toimi opiston johtajana vuodesta 1931 aina vuoteen 1968 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle.
Maitotalousopiston tehtävät

Maitotalousopisto toimi korkeampana oppilaitoksena voin, juuston ja muiden maitotaloustuotteiden valmistuksen alalla. Opistossa järjestettiin myös kursseja meijerinisännöitsijöiksi aikoville. Sen lisäksi opistossa voitiin järjestää muitakin erikoiskursseja maitotalousalalla toimiville henkilöille. Opistossa voitiin suorittaa ylivoimestarin ja ylijuustomestarin tutkinnot.
Maitotalousopiston tehtävät > Opetus maitotalousopistossa > Oppijaksot

Maitotalousopiston oppikausi jakaantui kahteen oppijaksoon. Ensimmäinen oppijakso alkoi syyskuun alkupuolella ja päättyi seuraavan vuoden elokuun lopulla. Se käsitti tietopuolisen oppijakson ja kesäkautena valvonnan alaisena suoritettavan, noin viisi kuukautta kestäneen väliharjoittelun. Toinen oppijakso oli tietopuolinen ja alkoi syyskuun alkupuolella ja kesti seuraavan vuoden maaliskuun loppuun. Meijerinisännöitsijäkurssit kestivät noin kolme kuukautta.
Maitotalousopiston tehtävät > Opetus maitotalousopistossa > Opetuksen sisältö

Maitotalousopistossa annettiin opetusta äidinkielessä, aine- ja asioimiskirjoituksessa, luonnontieteissä, laskennossa, yhteiskuntaopissa, osuustoimintaopissa, rakennusopissa, piirustuksessa, kotieläinten ruokinta- ja hoito-opissa, yleisessä maitotalousopissa, voinvalmistuksessa, juustonvalmistuksessa, kemiassa, bakteriaopissa, koneopissa, kirjanpidossa ja maitotalouden liikeopissa. Opetukseen voitiin sisällyttää myös yleistä kansalaissivistystä edistäviä aineita.
Eri oppiaineissa oli käytettävä mahdollisimman paljon havainto-opetusta. Varsinaisen opetuksen ohella oppilaille oli järjestettävä erilaisia harjoituksia meijerissä ja laboratoriossa sekä annettava ohjausta maitotaloudellisissa neuvontatehtävissä. Tämän lisäksi oppilaille oli varattava tilaisuus voimistelu-, urheilu- ja lauluharjoituksiin.
Meijerinisännöitsijäkursseilla annettiin opetusta meijeriopissa, liikeopissa ja kirjanpidossa, biokemiassa, osuustoiminnassa, kansantaloudessa ja liikekirjeenvaihdossa sekä niiden ohella täydennysopetusta muissa opiston opetusohjelmaan kuuluneissa aineissa.
Pääsyvaatimukset opistoon > Pääsyvaatimukset opiston oppilaaksi

Päästäkseen opistoon oppilaaksi hakijan tuli olla täyttänyt 20 vuotta sekä esittää todistukset siitä, että hän oli puhdasmaineinen, ettei hän sairastanut tarttuvaa tautia, että hänellä oli säännöllisesti kehittynyt terve ruumiinrakenne ja terveet aistielimet, ja että hänellä oli holhoojan suostumus, mikäli hän oli vajaavaltainen. Näiden lisäksi hakijan tuli esittää todistus siitä, että hän oli suorittanut tietopuolisen meijerikoulun oppimäärän ja sen jälkeen valvonnanalaisena harjoitellut vähintään vuoden ajan juustomeijerissä taikka että hän oli juustonvalmistuskurssin oppimäärän suorittaneena samoin harjoitellut vähintään vuoden voimeijerissä taikka että hakija oli suorittanut oppikoulun 5. luokan oppimäärän ja tämän jälkeen valvonnanalaisena harjoitellut voimeijerissä vähintään kaksi vuotta ja sen jälkeen juustomeijerissä vähintään vuoden.
Maataloushallitus saattoi kuitenkin hyväksyä opiston oppilaaksi henkilön, joka oli suorittanut ylemmän kansakoulun oppimäärän ja täydentävät oppimäärät maataloushallituksen hyväksymissä aineissa sekä valvonnanalaisena harjoitellut voimeijerissä vähintään kaksi vuotta ja juustomeijerissä vähintään vuoden.
Pääsyvaatimukset opistoon > Pääsyvaatimukset meijerinisännöitsijäkurssille

Meijerinisännöitsijäkurssille pääsemiseksi vaadittiin, että hakija oli suorittanut maitotalousopiston oppimäärän ja sen jälkeen toiminut yhden vuoden meijerialalla. Maataloushallitus saattoi kuitenkin hyväksyä eri hakemuksesta meijerinisännöitsijäkurssille henkilön, joka oli suorittanut tietopuolisen meijerikoulun oppimäärän ja sen jälkeen toiminut kaksi vuotta meijerialalla.
Kirjallisuutta

Perko, Touko: Meijerskasta agronomiin. Suomen maitotalousopetuksen historiaa. Meijerioppilaitoksen kannatusyhdistys, 2011.
Aiheesta muualla

Valtion maitotalousopisto, Jokioinen 1930–1975 Arkistonmuodostaja: Valtion maitotalousopisto (Arkistoitu – Internet Archive), Arkistolaitos.
M83

M83 voi tarkoittaa
Messierin luettelon kohdetta Messier 83
Ranskalaista elektronisen musiikin yhtyettä M83
Suomen armeijan käyttämää harmaata kevyttä palveluspukua, kepaa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”M83”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
M/S Koski

Koski-laiva saapumassa Kuopion satamaan kesällä 2005
M/S Koski on sisävesilaiva, joka oli aiemmin sisävesihöyrylaiva S/S Koski. Höyrykone poistettiin vuosien 1966–1977 välisenä aikana. Laiva toimi reittiliikenteessä, välillä Kuopio–Akonpohja, vuosina 1898–1952. Tämän jälkeen laiva toimi hinaajana ja asuntolaivana vuoteen 1990 saakka, kunnes palasi takaisin kunnostettuna matkustajaliikenteeseen Kallavedelle vuonna 1997.
Muita tietoja

Aikaisemmat nimet: S/S Koski
Rakennuspaikka: Lehtoniemi & Taipale, Lehtoniemen konepaja, Joroinen
Rakennusvuosi: 1898
Pituus: 24,00 metriä
Leveys: 6,00 m
Syväys: 1,90 m
Vetoisuus: 87,59 brt
Koneen tyyppi: Dieselmoottori (Alun perin höyrykäyttöinen)
Nopeus: 10 solmua
Kattila: Poistettu
Polttoaine: Dieselöljy
Omistajat: Koski-Laiva Oy, Kuopio 1997 -
Entiset omistajat: Seppo Pirinen 1990 - ?, Pekka Soikkeli 1966 - 1990, Kuopion Puu ja Tiili Oy 1952 - 1966, Kosken Höyryvenhe Oy 1898 - 1952
Käyttäjä: Koski-Laiva Oy
Kotisatama: Kuopio
Liikennöinti nykyään: Risteilyliikenteessä Kuopiossa vuodesta 1997. Ennen: Reittiliikenteessä Kuopio-Akonpohja välillä vuoteen 1952. Tämän jälkeen hinaajana vuoteen 1966 ja asuntolaivana 1966 - 1990
Matkustajia: 100
Varusteet: Ravintola 65 paikkaa, hyttipaikkoja 26, aurinkokansi, sauna, generaattori
Alus ei kuulu Museoviraston perinnelaivarekisteriin.
Martti Valkonen

Martti Valkonen (s. 1940 Ylistaro) on suomalainen valtiotieteen maisteri, toimittaja ja tietokirjailija.
Valkonen toimi Uusi Suomi -lehden kotimaan-, talous- ja ulkomaanosastojen toimittajana ja pääkirjoitustoimittajana 1962–1982 ja hän oli tänä aikana ulkomaankirjeenvaihtajana Kreikassa 1964–1965, Neuvostoliitossa 1969–1973 ja Isossa-Britanniassa 1976–1980. Tämän jälkeen Valkonen oli Helsingin Sanomien pääkirjoitustoimittajana 1982–1991 ja lehden kirjeenvaihtajana Moskovassa 1991–1995 sekä lehden sunnuntaiosaston toimittajana 1996–1998. Valkonen irtisanottiin lojaliteettisyistä hänen julkaistuaan kirjan Suomettaminen jatkuu yhä, jossa hän arvosteli voimakkaasti työnantajansa toimintaa.
Teoksia

Everstien Kreikka ; toim. Martti Valkonen. Huutomerkki-sarja. Tammi 1968
Harharetki Kreikassa. Tammi 1969
Uutisia Suomesta : (osittain sellaisina kuin ulkomaalainen kirjeenvaihtaja lähettäisi niitä lukijoilleen kaukaiseen kotimaahansa). WSOY 1989
Uutisia Moskovasta. WSOY 1992
Venäjä – jättiläinen tuuliajolla ; kirj. Anne Sailas, Ilmari Susiluoto, Martti Valkonen. Edita, Helsinki 1996
Suomettaminen jatkuu yhä : Moskovan-kirjeenvaihtajan näkökulma Suomen ja itänaapurin suhteisiin kolmannesvuosisadan ajalta. Tammi 1998
Venäjä ja rosvokapitalismin haaksirikko ; kirj. Anne Kuorsalo, Ilmari Susiluoto, Martti Valkonen. Edita, Helsinki 1999
ProKarelia ; työryhmä Heikki A. Reenpää, Martti Valkonen, Veikko Saksi. 2. painos, ProKarelia, Helsinki 2000
Karjalan reformi – Reforma Karelii – Return of Karelia ; työryhmä Heikki A. Reenpää, Martti Valkonen, Veikko Saksi. ProKarelia, Helsinki 2001
Journalismin salat 1, Sananvapaus kauppatavarana. Martti Valkonen, Helsinki 2002
Journalismin salat 2, Ideologia korvaa tiedon. Martti Valkonen, Helsinki 2003
Salaisen poliisin valtakunta : KGB, FSB ja suhteet Suomeen ; kirj. Anne Kuorsalo, Ilmari Susiluoto, Martti Valkonen. Edita, Helsinki 2003
Sananvapaus kauppatavarana. Suomalainen matkaopas, Helsinki 2003
Venäjä : kovan linjan energiajätti ; kirj. Anne Kuorsalo, Ilmari Susiluoto, Martti Valkonen. Edita, Helsinki 2007
Aiheesta muualla

Valkosen kirja Journalismin salat 1, Sananvapaus kauppatavarana (Internet Archive-linkki)
Valkosen kirja Journalismin salat 2, Ideologia korvaa tiedon (Internet Archive-linkki)
Luettelo bridgen termeistä

Tämä on luettelo bridgen termeistä. Bridge on monimutkainen korttipeli. Vanhin tunnettu sääntökirja on vuodelta 1886, jolloin pelin nimi oli vielä biritch tai venäläinen visti. Nykyiset säännöt kirjoitti Harold Stirling Vanderbilt vuonna 1925. Pelin kaikki aiemmat muunnelmat ovat hävinneet, sen lähin säilynyt sukulainen on skruuvi.
Bridgen termit > #

♣
♦
♥
♠
Bridgen termit > 0-9

10-12-sääntö
10-(partnerin kortin koko)-(pöytän suuremmat kortit)-(omat suuremmat kortit)=(pelinviejän suuremmat kortit)
12-(partnerin kortin koko)-(pöytän suuremmat kortit)-(omat suuremmat kortit)=(pelinviejän suuremmat kortit)
11-sääntö
11-(partnerin kortin koko)-(pöytän suuremmat kortit)-(omat suuremmat kortit)=(pelinviejän suuremmat kortit)
1-2-3-sääntö
15-sääntö
20-sääntö
2-3-4-sääntö
26 pisteen sääntö
29-sääntö
30-sääntö
31-sääntö
32-sääntö
33 pisteen sääntö
37 pisteen sääntö
3-4-5-sääntö
7-sääntö
Laistojen määrä = 7–(pelinviejän lähtövärin pituus)+(pöydän lähtövärin pituus).
Bridgen termit > A

A
Ablokeerata
Acol
Aito kontrolli
Alavärit
Alert (alertointi, verbi)
Alikuppi tai alivarkaus
Alitarjous tai alimaalaus
Avaaja
Avaus tai Avaustarjous
Arvokorttipiste (ap)
Ässä 4 ap
Kuningas 3 ap
Rouva 2 ap
Sotilas 1 ap
Bridgen termit > B

Balansoida ja balanssipaikka
BAM eli Board a Match
Barometri
Blackwood
Blokeerata
Blokki
Bluffi
Bluffitarjous
Bofors
Bridge Mate
Brikka
Brodis
Butler
Bridgen termit > C

C
Cue-tarjous
Bridgen termit > D

D
Ruutu. Sitä voidaan merkitä joko ♦-symbolilla tai D-kirjaimella.
Ilmaisuluontoinen kahdennus
Dubbelton tai Dubbeli
Bridgen termit > E

E
Ehkäisy, Estotarjous tai Ehkäisevä tarjous
Ensimmäisen asteen pito (kontrolli)
EW
Bridgen termit > F

Fitti
Bridgen termit > G

Gambling 3NT
Bridgen termit > H

H
Haarukka tai Hahlo
Hakku
Heikot kakkoset
Heikko hyppy
Heikko sangi
Howell
Hyppytarjous tai hyppy
Bridgen termit > I

Ilmaisukahdennus
Imppi tai IMP (International Match Point)
Imppilaskenta
Parikilapailuissa tuloksia verrataan keskitulokseen ja erotus muutetaan impeiksi. Joissakin kilpailumuodoissa keskituloksesta jätetään pois ääripäät.
Joukkuekilpailuissa tuloksia verrataan joukkuetovereiden kanssa ja tulos lasketaan imppitaulukon mukaan.
Imppitaulukko
Individuaali
Inviitti
Isoslammi
Itä
Bridgen termit > J

J
Jakaja
Jako
Jakokone
Jakopiste (jp)
Käden arvioinnissa valttipelissä laskettava piste värin pituuden mukaan. Sangipelissä jakopisteitä ei  lasketa.
Renonssi 3 jp
Singeli 2 jp
Dubbeli 1 jp
Jalka
Joukkuekilpailu
Juniori tai Junnu
Jury
Bridgen termit > K

Kahdennus
Kahdentaja epäilee sitoumuksen menevän pietiin
Kahdentaja haluaa partnerinsa tekevän jonkin tarjouksen
Kahdentaja antaa partnerilleen merkinannon lähtökortin suhteen
Kierrosvaatimus
Kiinalainen merkinanto
Konventiokortti
Kotipeli
Kuppi, kuppaaminen tai varkaus
Bridgen termit > L

Lepääjä, puupää, dummy
Lähtökortti
Lähtökorttivihje
Bridgen termit > M

Maski, Maskaaminen
Mestaripiste
Bridgen termit > O

Osasitoumus
valttina risti tai ruutu: 7 - 10 tikkiä (enintään 4C tai 4D)
valttina hertta tai pata: 7 - 9 tikkiä (enintään 3H tai 3S)
valtiton peli (sangi): 7 tai 8 tikkiä (enintään 2NT)
valttina risti tai ruutu: 7 tai 8 tikkiä (enintään 2C tai 2D)
valttina hertta tai pata: 7 tikkiä (enintään 1H tai 1S)
valtiton peli (sangi): 7 tikkiä (enintään 1NT)
Bridgen termit > P

Pass
Pelinviejä
Pieti eli alitrikki
Piste
Bridgen termit > R

Rankaisukahdennus
Renonssi
Bridgen termit > S

Sangi (NT)
Singelton tai Singeli
Sitoumus
Slammi
500 pistettä pikkuslammista vaarattomassa vyöhykkeessä
750 pistettä pikkuslammista vaaravyöhykkeessä
1000 pistettä isoslammista vaarattomassa vyöhykkeessä
1500 pistettä isoslammista vaaravyöhykkeessä
Bridgen termit > T

Tarjoussarja
Trikki
Täyspeli
valttina risti tai ruutu: 11 tikkiä
valttina hertta tai pata: 10 tikkiä
valtiton peli (sangi): 9 tikkiä
Täyspelivaatimus
Bridgen termit > V

Vastaaja
Vastakahdennus
Vastakahdentaja tarkoittaa: Sitoumus menee varmasti kotiin, jäädään tähän
Vastakahdentaja tarkoittaa: Tarjoa sinä partneri jotain muuta, mutta parempaa
Vyöhyke
molemmat parit ovat vaarattomassa
toinen pari vaarattomassa ja toinen vaarassa
molemmat parit ovat vaaravyöhykkeessä.
Vaaraton vyöhyke antaa voittavalle parille vaaravyöhykettä pienemmät pisteet.
Vaaravyöhyke antaa vähintään täyspelin tarjonneelle ja sen kotiin pelanneelle parille vaaratonta vyöhykettä isommat hyvityspisteet. Jos puolustava pari saa mihin tahansa tarjottuun peliin yhden tai useampia pietejä vaaravyöhykkeessä, he saavat enemmän pisteitä kuin vaarattomassa vyöhykkeessä puolustetuista piedeistä.
Välitarjous
Väri
Bridgen termit > Y

Ylikuppi tai ylivarkaus
Ylitikki
Yläväri
Aiheesta muualla

Bridgewiki
M/S Pride of Rotterdam

| M/S Pride of Rotterdam |
| --- | --- |

Nykyinen reitti:  Rotterdam–Hull
Lippuvaltio:   Alankomaat
Kotipaikka:  Rotterdam
Rakennustelakka:  Fincantieri, Margheran telakka, Venetsia, Italia
Luovutettu:  2001
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  12
Pituus:  215,45 m
Leveys:  31,88 m
Syväys:  6,05 m
Bruttovetoisuus (GT):  59925
Koneisto:  4 × Wärtsilä 9L46C -dieselmoottori
Koneteho:  37800 kW
Hyttejä:  530
Matkustajia:  1360
Autokapasiteetti:  250
Sisaralukset:  M/S Pride of Hull
M/S Pride of Rotterdam on P&O Ferriesin autolautta. Alus oli aikanaan maailman suurin autolautta ohittaen M/S Silja Europan, kunnes M/S Color Fantasy ohitti sen. Alus liikennöi Rotterdam–Hull-reittiä.
Aluksen pituus on 215,05 m, leveys 31,88 m ja syväys 6,05 m. Alukseen mahtuu noin 1 360 matkustajaa. Pride of Rotterdamin kustannukset olivat 14 300 000 puntaa vuonna 2001. M/S Pride of Rotterdam on esiintynyt monissa laivoihin suuntautuvissa tietokone-peleissä, muun muassa Ship Simulator -pelisarjan "2008"- ja "Extremes"-osissa. Pride Of Rotterdam on seilannut vain P&O Ferries -laivayhtiössä, eikä laivaa ole uudistettu rakennuksen jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Pride of Rotterdam Wikimedia Commonsissa
M77 (tytärammus)

| M77-tytärammus |
| --- | --- | --- |
kuva

Kuvaus
Tyyppi: kaksoiskäyttötytärammus
Valmistaja: 
Valmistusmaa: Yhdysvallat
Käyttöönotto: 
Kuorma-ammukset (raketinheitin): M26
Valmistusmäärä: 
Ominaisuudet
| Laboratorioräjähtämättömyys-% | 5,0 |  |
| Kenttäräjähtämättömyys-% | 5-10 / 16 / 23 |  |
Massa: 
Henkilövaikutus: 
Miinavaikutus: 
Panssarivaikutus: 
Käyttö
| 2006 | Libanonin sota |  |
| 2003 | Irakin sota |  |
| 1991 | Persianlahden sota |  |

M77 on raketinheittimessä käytettävässä M26-kuorma-ammuksessa käytettävä tytärammus.
Kuorma-ammusten kuljettamat tytärammukset
| --- | --- |
Rypälepommien tytärpommit:   BLU-63  KB-1  M42  M46  M74  M77  M80  M85  MZD2
Léfktro

| Léfktro Λεύκτρο |
| --- | --- |
 Léftkron kunnallisyksikön rannikkoa: Kardamýlin kylä ja Merópin saari Proástiosta nähtynä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Léfktro
 Koordinaatit: 36°50′56″N, 22°16′08″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Messenia
Kunta:  Dytikí Máni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  440201
Väkiluku (2011):  4 699
 – Kylä:  289
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  24022
Suuntanumero(t):  2721
Rekisterikilpi:  KM
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Léfktro (kreik. Λεύκτρο, kath.kreik. Λεύκτρον, Léfktron) on Kreikan kylä sekä samanniminen Dytikí Mánin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Λεύκτρου, Dimotikí Enótita Léfktrou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Messenian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 699 ja varsinaisen Léfktron kylän väkiluku 289 (vuonna 2011).
Léfktron kylä sijaitsee Mánin niemimaan länsiosissa lähellä Messenianlahden rantaa. Se on saanut nimensä samalla seudulla sijainneesta antiikin aikaisesta Leuktran eli Leuktronin kaupungista. Léftkron kunnallisyksikkö käsittää Dytikí Mánin kunnan eteläosan. Sen alueella sijaitsee muun muassa koko kunnan kuntakeskus Kardamýli.
Léfktro oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Dytikí Mánin kunnaksi yhdessä Avían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Léfktron kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Nikólaos | Ágios Dimítrios | 24 |
| Ágios Nikólaos | Ágios Nikólaos | 307 |
| Ágios Níkonas | Ágios Níkonas | 79 |
| Exochóri | Chóra | 92 |
| Exochóri | Exochóri | 227 |
| Exochóri | Stára | 40 |
| Kardamýli | Agía Sofía | 9 |
| Kardamýli | Kalamítsi | 24 |
| Kardamýli | Kámpos | 68 |
| Kardamýli | Kardamýli | 300 |
| Kardamýli | Merópi (saari) | 0 |
| Kardamýli | Petrovoúni | 16 |
| Karyovoúni | Dryópi | 9 |
| Karyovoúni | Karyovoúni | 33 |
| Kastanéa | Kastanéa | 102 |
| Lagkáda | Lagkáda | 111 |
| Miléa | Káto Chóra | 30 |
| Miléa | Kyvéleia | 21 |
| Miléa | Miléa | 102 |
| Neochóri | Ágios Vasíleios | 153 |
| Neochóri | Léfktro | 289 |
| Neochóri | Mármoutsa | 75 |
| Neochóri | Neochóri | 254 |
| Neochóri | Stoúpa | 628 |
| Nomitsís | Nomitsís | 105 |
| Plátsa | Bazigéika | 32 |
| Plátsa | Kotróni | 67 |
| Plátsa | Pigí | 48 |
| Plátsa | Plátsa | 173 |
| Plátsa | Poliána | 26 |
| Proástio | Ái Giánna | 20 |
| Proástio | Lákkos | 15 |
| Proástio | Néo Proástio | 41 |
| Proástio | Prastová | 42 |
| Proástio | Proástio | 246 |
| Prosílio | Kalýves | 24 |
| Prosílio | Prosílio | 147 |
| Pýrgos | Pýrgos | 95 |
| Rígklia | Áno Rígklia | 32 |
| Rígklia | Elaiochóri | 25 |
| Rígklia | Plagiáda | 19 |
| Rígklia | Rígklia | 138 |
| Saïdóna | Saïdóna | 47 |
| Thalámes | Plátanos | 33 |
| Thalámes | Somatianá | 1 |
| Thalámes | Thalámes | 43 |
| Trachíla | Trachíla | 95 |
| Tséria | Giatraíika | 17 |
| Tséria | Katafýgio | 17 |
| Tséria | Leftíni | 5 |
| Tséria | Pedinó | 26 |
| Tséria | Tséria | 113 |
| Tséria | Zachariá | 14 |
Yhteensä: 4 699
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Léfktro Wikimedia Commonsissa
Léfktron kunnallisyksikön Ágios Níkonaksen kylää.
Léftkron kunnallisyksikön Lagkádan kylää.