stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konsta Hietanen

| Konsta Hietanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Konsta Hietanen
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1984 (ikä 40) Lahti, Suomi
Ammatti:  näyttelijä, muusikko
Puoliso:  Aami Hietanen
Näyttelijä
Aktiivisena:  1990–2005, 2018–
Merkittävät roolit:  Miki Kajander  (Salatut elämät)  Tomi  (Poika ja ilves)
Aiheesta muualla
konstahietanen.com
IMDb 
Elonet
Konsta Hietanen (s. 20. heinäkuuta 1984 Lahti) on suomalainen muusikko, näyttelijä ja entinen jalkapalloilija.
Laulaja ja näyttelijä

Hietanen voitti vuonna 1994 Tenavatähti-laulukilpailun kappaleella ”Daa-da daa-da”. Kilpailuun hän pääsi esitettyään kappaleen ”Bensaa suonissa”. Kilpailun jälkeen hän levytti albumin Kone sekä esiintyi useissa television viihdeohjelmissa, Radiomafian lastenohjelmissa ja vuonna 1998 pääosassa Raimo O. Niemen ohjaamassa elokuvassa Poika ja ilves. Hietanen teki äänirooleja muun muassa animaatioelokuvissa Toy Story ja Kiki, Koko ja avaruusotus, animaatiosarjoissa Ville Vallaton ja Nokkapokka sekä elokuvien Babe – urhea possu ja Babe suurkaupungissa suomenkielisissä jälkiäänityksissä. Tammi-helmikuussa 1998 hänellä oli MTV3:ssa oma viihdeohjelma Konstan koukkuja. Hietanen on esiintynyt myös Laura kesäleirillä (2004) -nimisessä television draamasarjassa sekä Kylmäverisesti sinun -televisiosarjan (2000) jaksossa.
Menestys viihdemaailmassa oli Hietaselle kuitenkin aina toisella sijalla jalkapalloon nähden. Teini-ikäisenä hän kieltäytyi monista tarjotuista elokuvarooleista, koska oli päättänyt keskittyä jalkapalloon. Hietanen palasi muusikonuralle lopetettuaan jalkapalloilijanuransa. Vuonna 2013 hän julkaisi englanninkielisen kappaleen ”This Vicious Love”.
Vuonna 2013 Hietanen julkaisi Osmo’s Cosmos -yhtyeen kanssa kappaleen ”Kuhnurit saalistaa”, joka on kannustuslaulu FC Lahdelle. Lisäksi Hietanen julkaisi Konsta-nimellä muutamia kappaleita, jotka löytyvät nykyään ainoastaan YouTubesta
Hietanen on näytellyt keväästä 2020 alkaen Salatuissa elämissä Miki Kajanderia. Ennen kyseistä roolia hän on ollut aikaisemmin näyttelijänä kesäteatteriesityksissä.
Hietanen on muusikonurallaan esittänyt pääosin cover-kappaleita. Toukokuussa 2020 hän julkaisi ensimmäisen singlensä ”Uskollinen ystävä” ja elokuussa 2020 toisen singlen ”Hullu”.  Lokakuussa 2020 Hietanen voitti suositun suomalaisen musiikkiviihdeohjelman Tähdet, tähdet. Samoihin aikoihin Hietasen uutisoitiin solmineen levytyssopimuksen Universal Music Groupin kanssa.
Vuonna 2023 Hietanen julkaisi toisen sooloalbumin "Jälki", joka tuntuu hänestä esikoislevyltä, sillä edelliseen sooloalbumiin verrattuna Jälki-albumi sisältää omia kappaleita, joista suurin osa on tehty yhdessä Aki Sihvosen ja Santtu Väänäsen kanssa. Albumilta on julkaistu ennakkoon kolme singleä. Singlet ja albumin julkaisi Universal Music.
Yksityiselämä

Hietanen suoritti varusmiespalveluksen Hämeen rykmentin Urheilukoulussa. Hän on naimisissa Aami Hietasen kanssa, ja heillä on viisi lasta. Hietanen on työskennellyt myös kuntovalmentajana (personal trainer) sekä koulunkäyntiavustajan sijaisena.
Jalkapalloilija

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 20. heinäkuuta 1984 (ikä 40)
Syntymäpaikka: Lahti, Suomi
Pelipaikka: oikea laitalinkki
Pituus: 175 cm
Junioriseurat
1996–2004: Kuusysi
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005 | FC Kuusankoski | 20 | (1) |
| 2006–2009 | FC Lahti | 91 | (7) |
| 2010–2011 | MYPA | 36 | (1) |
| 2012–2013 | FC Lahti | 57 | (6) |
| Yhteensä | Yhteensä | 204 | (15) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Hietanen pelasi juniorina FC Kuusysissä ja voitti kaudella 2003 A-nuorten SM-kultaa. Hän nousi FC Lahden liigajoukkueeseen kaudella 2004, mutta ei vielä tuolloin pelannut otteluakaan. Kaudella 2005 hän pelasi Kakkosen FC Kuusankoskessa.
Kauden 2006 Hietanen aloitti FC Lahden riveissä lähinnä vaihtomiehen roolissa. Hän vakiinnutti asemansa Lahden joukkueessa kaudella 2007, jolloin hän pelasi joukkueensa jokaisessa liigaottelussa. Syksyllä 2007 Hietanen teki FC Lahden kanssa jatkosopimuksen, joka ulottui kauden 2009 loppuun saakka.
Kausi 2008 oli Hietasen läpimurto. Hän oli avauskokoonpanossa kaikissa liigaotteluissa ja yksi joukkueensa tärkeimpiä pelaajia, kun FC Lahti saavutti historiansa ensimmäisen mitalisijan olemalla Veikkausliigan kolmas. FC Lahden kannattajat valitsivat Hietasen vuoden pelaajaksi ja Valioerotuomarikerho kauden herrasmiespelaajaksi.
Kaudeksi 2010 Hietanen siirtyi Myllykosken Palloon, jonka kanssa hän teki kaksivuotisen sopimuksen. Kahden Myllykoskella pelatun kauden jälkeen hän palasi FC Lahteen.
Hietanen lopetti pelaajauransa kauden 2013 jälkeen.
Hietanen jatkaa jalkapallon pelaamista Jalkarannan Palloseuran ikämiehissä.
Filmografia > Elokuvat / Televisiosarjat

| Vuosi | Elokuva / Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1990 | Karuselli | oma itsensä |
| 1995 | Tuhkaa ja timantteja | oma itsensä |
| 1998 | Konstan koukkuja | oma itsensä |
| 1998 | Poika ja ilves  | Tomi |
| 1998 | Pictionary | oma itsensä |
| 1999 | Bumtsibum | oma itsensä |
| 2000 | Kylmäverisesti sinun | Janne Halme |
| 2000 | Pako punaisten päämajasta |  |
| 2003 | Remontti | Iiro |
| 2004 | Laura kesäleirillä | Pauli |
| 2005 | Laura kaupungissa | Pauli |
| 2018 | Valmentaja | Minnesota-ohjaaja |
| 2019 | Hyvät katsojat | oma itsensä |
| 2020–2024 | Salatut elämät | Miki Kajander |
| 2020 | Viiden jälkeen | oma itsensä |
| 2020 | Aika jonka sain | Ensihoitaja |
| 2020 | Tuttu Juttu Show | oma itsensä |
| 2020 | Tähdet, tähdet | oma itsensä |
| 2023 | Tuomion saari | Kimmo |
Diskografia > Soolojulkaisut

Kone (albumi, 1994)
”Kuhnurit saalistaa” (Konsta Hietanen feat. Osmo’s Cosmos) (2013)
”Uskollinen ystävä” (2020)
”Hullu” (2020)
"Miinat" (2022)
"Yksi jää" (2022)
"Päin helvettii" (2022)
Jälki (albumi, 2023)
Aiheesta muualla

Konsta Hietasen nettisivut
Konsta Hietanen Spotify
Konsta Hietanen Youtube
Konsta Hietanen Veikkausliigan sivustolla
Konsta Hietanen Elonetissä.
Konsta Hietanen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet
Niels Wittich

| Niels Wittich> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. elokuuta 1972 (ikä 52) Erlensee, Saksa
Kansalaisuus:   Saksa
Niels Wittich (s. 5. elokuuta 1972) on saksalainen kansainvälisen autoliiton FIA:n kilpailujohtaja. Vuonna 2022 hän korvasi entisen kilpailujohtajan Michael Masin Formula 1 -sarjan kilpailujohtajana Eduardo Freitasin rinnalla ja vuodesta 2023 lähtien hänet vahvistettiin ainoaksi kilpailujohtajaksi.
Aiemmin Wittich on toiminut kilpailujohtajana Formula E, ADAC GT Masters ja DTM -sarjoissa.
Wittich erosi F1-kilpailujohtajan tehtävästä kesken kauden marraskuussa 2024.
Käännös suomeksi
Rukiit

| Rukiit |
| --- | --- |
 Kukkiva rukiin (Secale cereale) tähkä.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Pooideae
Tribus::  Hordeeae
Suku::  Rukiit Secale  L.
Katso myös
   Rukiit Wikispeciesissä   Rukiit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rukiit (Secale) on heinäkasvisuku, johon kuuluu GrassBasen mukaan kahdeksan lajia. Rukiit voivat risteytyä lähisukuisten vehnien kanssa.
Lajeja

Secale africanum
Secale anatolicum
ruis eli leipäruis (Secale cereale)
Secale ciliatiglume
Secale montanum
Secale segetale
vuoriruis (Secale strictum)
Secale sylvestre
Secale vavilovii
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Rukiit – Secale
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Rukiit (Secale)
ITIS: Secale (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Secale (englanniksi)
Flora of China: Secale (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q7215110  Wikispecies: Secale  APDB: 194796  APNI: 61516  BOLD: 121089  CoL: 8W3HG  eFloraSA: Secale  EoL: 108213  EPPO: 1SECG  FloraBase: 21078  FoAO2: Secale  FoC: 129967  GBIF: 2705965  GrassBase: gen00575  GRIN: 11022  iNaturalist: 72355  IPNI: 18991-1  IRMNG: 1032407  ITIS: 42089  NBN: NHMSYS0000463375  NCBI: 4549  NZOR: e3f3c3f6-ad2e-4bc7-baca-e3b833da2ce4  Open Tree of Life: 1079443  PLANTS: SECAL  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:18991-1  Tropicos: 40034597  VASCAN: 1672  VicFlora: 464aae89-9546-496f-8965-59ac3ceeeaa5  WFO: wfo-4000034915
Joulupukin lähtö Korvatunturilta

Joulupukin lähtö Korvatunturilta on vuosittainen tapahtuma, jonka Yle kuvaa televisioon. Ohjelma näytetään uutislähetyksen yhteydessä ja myydään moniin maihin, vuonna 2009 yli seitsemäänkymmeneen maahan. Tyypillisesti filminpätkässä näytetään joulupukin pakkautuvan tonttujen avustuksella ahkioon, ja ajavan porojen vetämän kauniin lumisen Lapin maiseman halki.
Joulupukin lähtöä on kuvattu ainakin vuodesta 1965.
Rooseveltin maja

| Rooseveltin maja |
| --- | --- |
Sijainti:  Joulupukin Pajakylä, Tähtikuja 1, 96930 Napapiiri
Koordinaatit:  66°32′38″N, 25°50′45″E
Rakennustyyppi:  hirsirakennus
Valmistumisvuosi:  1950
Suunnittelija:  Ferdinand Salokangas
Rakennuttaja:  Rovaniemen kauppala
Omistaja:  Joulusäätiö
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  1
Kerrosala:  34 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rooseveltin maja on Joulupukin Pajakylässä, Rovaniemellä sijaitseva hirsimökki joka rakennettiin sinne Eleanor Rooseveltin vierailua varten, myöhemmin sen ympärille on rakentunut Joulupukin Pajakylä jossa sijaitsee muun muassa Joulupukin Pääposti.
Historia

Toisen maailmansodan loppupuolella saksalaisjoukot tuhosivat Rovaniemen kauppalan vetaytyessään Pohjois-Suomesta. Sodan jälkeen Rovaniemi ja Lappi saivat jälleenrakennusapua YK:n hätäapu- ja jälleenrakennusjärjestö UNRRA:lta, joka oli UNICEF:in edeltäjiä. Kun tuli tietoon että YK:n hyväntahdonlähettiläs Eleanor Roosevelt oli tulossa vierailulle Rovaniemelle kesäkuussa 1950 tutustuakseen Lapin ja Rovaniemen sodanjälkeiseen uudelleenrakentamiseen ja että hänen toiveenaan oli pohjoisen napapiirin ylittäminen siellä. Napapiirillä ei kuitenkaan ollut muuta kun rakennuskelvotonta suota, ja aikaa oli alle kaksi viikkoa. Rovaniemen kauppalan päättäjät pitivät Hotelli Pohjanhovissa 1. kesäkuuta 1950 hätäkokouksen jossa he suunnittelivat ohjelmaa Rooseveltille, ja päättivät rakentaa majan Rooseveltin vastaanottojuhlallisuuksia varten.
Kokouksen jälkeen arkkitehti Ferdinand Salokangas suunnitteli vaatimattoman hirsirakennuksen, jonka suunnittelutyöhön hän oli saanut ohjeeksi että sinne pitäisi mahtua linja-autolastillinen ihmisiä kerrallaan. Mökille löysi, Rovaniemen silloinen kaupunginjohtaja Lauri Kaijalainen, sopivan tontin valtatie 4:n varrelta, vaikka se oli tarkasti mitattuna noin 200 metriä etelään napapiiristä. Sen omistaja opettaja Eemeli Karinen suostui lajoittamaan tontin majan rakentamiseen. Aikaa oli enää alle viikko kun rakennusmestari Yrjö Kamunen ja kirvesmiehet ryhtyivät rakennustöihin. Työtä tehtiin kahdessa vuorossa Lapin yöttömässä yössä, ja väitetään että samanaikasesti kun Rooseveltin kone laskeutui Rovaniemen lentokentälle 11. kesäkuuta 1950 mökillä sovitettiin sen ovia paikoilleen.
Eleanor Rooseveltin vierailun yhteydessä otettiin ensimmäisen kerran käyttöön erikoisleima jolla sieltä lähetettävät postit leimataan, ja hänellä oli kunnia lähettää sieltä ensimmäinen sillä leimattu postikortti, jonka hän osoitti silloiselle Yhdysvaltain presidentille Harry S. Trumanille. Rooseveltin maja oli vierailun jälkeen 15 vuotta ainoa rakennus napapiirillä jossa turistit saattoivat käydä, ja se oli Rovaniemen matkailun alkusysäys minne turistit saapuivat lähtteämään postikortteja erikoisleimalla ja ostamaan matkamuistoja. Myöhemmin sitä jouduttiin suosion kasvun myötä laajentamaan, ja sen ympärille kasvoi Joulupukin Pajakylä. Rooseveltin maja peruskorjattiin vuonna 2018.
Rooseveltin majalla tunnetuimpia vierailijoita ovat olleet muiden muassa: Yhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnson, Neuvostoliiton pääsihteeri Leonid Brežnev, Jugoslavian presidentti Josip Broz Tito, Ruotsin kruununprinssi Carl Gustaf, Persian Shaahi Mohammad Reza Pahlavi, Senegalin presidentti Léopold Sédar Senghor ja Israelin pääministeri Golda Meir.
Santiago de Veraguas

| Santiago de Veraguas |
| --- | --- |
 Santiagon katedraali.
 Santiago de Veraguas
 Koordinaatit: 8°6′21″N, 80°58′16″W 
Valtio:   Panama
Maakunta:  Veraguasin maakunta
Väkiluku (2010):  31 065
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Santiago de Veraguas on Panaman Veraguasin maakunnan hallinnollinen keskus. Sen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä 31 065.
Maantiede

Santiago de Veraguas on Panaman Veraguasin maakunnan ja siihen kuuluvan piirikunnan hallinnollinen keskus. Ympäröivä seutu on Panaman Tyynenmeren rannikon alankoa.
Historia

Ennen eurooppalaisten saapumista nykyisen Veraguasin aluetta asuttivat intiaanit.
Espanjalaiset perustivat nykyisen kaupungin historiallisten lähteiden mukaan 23. lokakuuta 1621. Kaupungin pyhimys on Jaakob eli Santiago. Kaupunki kukoisti siirtomaakaudella, jolta on jäänyt useita vanhoja rakennuksia. Espanjan siirtomaahallinto lakkautti Panaman audiencian vuonna 1751, minkä jälkeen aluetta hallitsi sotilashallinto. Panaman kaupungin cabildo eli kaupunginhallitus julistautui riippumattomaksi Espanjasta marraskuun lopulla 1821. Santiago de Veraguas antoi vastaavan julistuksen 4. joulukuuta 1821 ja alue liittyi nopeasti osaksi Kolumbiaa. 9. marraskuuta 1903 kaupunginvaltuusto allekirjoitti Panaman itsenäisyysjulistuksen.
Talous ja liikenne

Santiago de Veraguas on sitä ympäröivällä maaseudulla kasvatetun riisin, kahvin, maissin ja karjan kaupan keskus. Lähistöllä on myös kultaesiintymiä. Maatalouteen liittyvän liiketoiminnan ohella kaupungissa on esimerkiksi pankkeja.
Kaupunki on liikenteen solmukohta. Kaupunki on Pan-Amerikan valtatien varrella. Sen vieressä sijaitsee pieni Ruben Cantun lentoasema jolta liikennöidään maan pääkaupunkiin. Pääkaupunkiin on myös bussiliikennettä.
Väestö ja kulttuuri

Santiago de Veraguasin asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä 31 065. Vuonna 2000 vastaava lukema oli 32 480.
Kaupungin syntymäpäivää juhlistetaan vuosittain 25. heinäkuuta. Juhlintaan liittyy katolisen kirkon menoja.
Juan Demóstenesin normaalikoulu.
Stephanie

| Stephanie |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  26. joulukuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Stefanie, Fanni, Fanny
Vastineita eri kielissä:  Stéphanie, Stephaia, Étiennette, Štěpánka
Nimen alkuperä:  kreikan Stefanos
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stephanie on naisen etunimi. Nimen kirjoitusasuja eri kielissä ovat myös Stéphanie ranskankielisissä ja Stefanie varsinkin saksankielisissä maissa.
Stephanie on naispuolinen vastine miehen etunimelle Stephen tai Steven, joka on kreikkalaisperäisen Stephanos-nimen englanninkielinen vastine. Samaa alkuperää ovat myös esimerkiksi ruotsinkieliset miehennimet Stefan ja Staffan, suomenkieliset miehennimet Tapani, Tahvo ja Teppo sekä naisennimet Fanni ja Fanny.
Suomessa nimi Stephanie on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 520 henkilölle, joista suurin osa on 1980- ja 1990-luvulla syntyneitä. Muodossa Stéphanie nimi on annettu noin 80 ja muodossa Stefanie noin 300 henkilölle.
Vuodesta 2020 lähtien Stephanien nimipäivä on suomenruotsalainen kalenterin mukaan 26. joulukuuta, Stefanin päivänä eli tapaninpäivänä.
Tunnettuja Stephanie-, Stéphanie- ja Stefanie-nimisiä > Prinsessoja

Stephanie, Stephanie von Saxe-Coburg-Gotha (1864–1945), belgialainen prinsessa, Itävallan arkkiherttuatar
Stéphanie Stéphanie Marie Elisabeth Grimaldi (s. 1965), Monacon prinsessa, laulaja ja malli
Kuvitteellisia Stephanie-nimisiä

Stephanie Brown, supersankari DC Comicsin sarjakuvissa
Stephanie Forrester, yksi televisiosarjan Kauniit ja rohkeat päähenkilöistä
Stephanie Forrester, Steffy Forrester, Kauniit ja rohkeat -sarjan henkilö, edellisen pojantytär
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stephanie Wikimedia Commonsissa
Lemmikkikani

| Kesykani |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Lahko::  Jäniseläimet Lagomorpha
Heimo::  Jänikset Leporidae
Suku::  oryctolagus
Laji::  O. cuniculus
Kolmiosainen nimi
 Oryctolagus cuniculus domesticus  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Lemmikkikani Wikispeciesissä   Lemmikkikani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lemmikkikani eli kesykani on kaniinin (Oryctolagus cuniculus) kesy lemmikkieläimenä pidetty muoto. Kani on hämäräeläin, ja sosiaalisesti se luokitellaan yhdyskuntaeläimeksi.
Kesykanit polveutuvat Eurooppalaisista villikaniineista. Kaniini on sukunsa Oryctolagus ainoa laji. Kaniini kesytettiin alun perin keskiajalla, ja sitä käytetään tuotantoeläimenä, eläinkokeissa, sekä lemmikkinä.
Kesykanista on jalostettu monenkokoisia ja -näköisiä rotuja eri tarkoituksiin.
Anatomia

Pienimmät kanit ovat alle 1 kg:n painoiset kääpiörodut, kuten kääpiöjänis ja hermeliini, ja suurimpia jättirodut, kuten belgianjätti ja Ranskanluppakani, jotka painavat täysikokoisena yli 7 kg.  Jotkut belgianjätit painavat jopa 14–15 kg.  Kanilla on herkkä ja ohut iho, jonka peittää kaksikerroksinen turkki.  Kanirotuja esiintyy monissa eri väri- ja kuviomuunnoksissa, ja niistä löytyy sekä pysty- että luppakorvaisia rotuja. Kaneista on jalostettu normaalikarvaisen rinnalle myös erilaisia turkkimuunnoksia, kuten pitkäkarvainen, silkkikarvainen ja villakarvainen. Kanien jalkapöydän turkki on paksu suojatakseen jalkaa. Kanilla on tuntokarvoja poskillaan ja kulmakarvoina, ja sillä on suuret ulkokorvat.
Kaniinilla on tunnetusti suuret etuhampaat, jotka kasvavat sen iän läpi. Kanilla on pienet väli- ja takahampaat takaleuan puolen.
Kesykanin silmät ovat pään sivuilla, antaen sille laajemman näkökentän kuin eläimillä, joiden silmät ovat vierekkäin.
Ruokavalio

Kani on kasvinsyöjä. Heinä on kanin pääravintoa. Se sisältää runsaasti kuitua, joka pitää kanin suoliston toimivana ja terveenä sekä hampaat kunnossa. Hampaiden huollon vuoksi kanilla tulee olla saatavilla kovaa pureskeltavaa. Tähän tarkoitukseen käyvät hyvin puhtaat ja tuoreet puunoksat (esimerkiksi paju ja omenapuu). Kanit juovat paljon nopean ruoansulatuksensa takia, ja vaativat vakion vedenlähteen.
Ruokavalio > Kanille suositeltavat ravinnemäärät

Kuituja: 18–25 % (Crude fibre)
Proteiineja: 12–18 % (Crude proteins)
Rasvaa: 2–4 % (Crude fat)
Kalsiumia: max 1 % (Calsium)
Ruokavalio > Kanille haitalliset aineet

Jääsalaatti
Koiranputki
Peltokorte
Avokaado
Ihmismakeiset
sipulit
Eläintuotteet
Härkäpavut ja tarhapavut
Raparperi
Sienet
Valmisruoat
Raa'at perunat
Hedelmänsiemenet
Tarkista onko ruokalaji turvallinen, ennen kuin annat sen kanillesi ensi kertaa.
Elinkaari

Kanit elävät yleensä 5–8-vuotiaiksi, mutta yli 10-vuotiaat kanit eivät ole harvinaisia.
Eri rotuiset kanit saavuttavat sukukypsyyden eri ajoin. Keskimääräinen aika on 4–6 kk, mutta pikkukanit voivat saavuttaa sen jo 3,5 kk ikäisinä, ja joillain jättikaneilla kasvuaika on 6–9 kk. Kaninaaraan munasolu vapautuu parittelussa, koska kaneilla ei ole tiettyä kiima-aikaa. Raskaus kestää noin kuukauden, jonka jälkeen naaras voi tulla päivän sisällä raskaaksi uudestaan.
Kaninpoikaset ovat karvattomia, sokeita ja kuuroja. Emä saattaa syödä poikasensa jos se on ahdistunut, sen pesän lähellä kulkee petoja tai jos on liian kylmä.
Terveys ja terveydenhuolto

Kanin hampaat kasvavat jatkuvasti. Jos hampaat kasvavat liian pitkiksi, kani ei pysty enää syömään tavallisesti, ja se täytyy viedä eläinlääkärille hampaiden lyhennykseen. Liian pitkät hampaat ilmenevät syömättömyytenä ja kuolaamisena (märkä leuka). Liian pitkäksi kasvaneet hampaat voivat johtua myös synnynnäisestä tai traumaperäisestä purentaviasta. Purentavikaisen kanin hampaat eivät kulu normaalisti, vaan ihmisen on lyhennettävä niitä säännöllisesti. Varsinkin vanhoilla kaneilla saattaa ilmetä syömistä vaikeuttavia hammaspiikkejä. Hammaspiikkejä voi ilmetä myös kanilla, jolla ei ole havaittu hammasvikaa, joten jos kani lopettaa yhtäkkiä syömisen, voi vika olla hampaissa. Kanin hampaat kannattaa tarkistaa säännöllisesti, koska purentavikakin voi tulla vasta vanhemmalla iällä esimerkiksi törmäyksen seurauksena. Nakertelu on fyysisen terveyden lisäksi tärkeää kanin mielenterveydelle, sillä se myös on kanille virike. Tämän takia pureskeltavia leluja, kuten tikkuja ja heinäpalloja, on hyvä tarjota kaenille usein.
Kuume ja suolitukos ovat kanille hengenvaarallisia tauteja. Suolitukos ilmenee vatsan turpoamisena sekä papanoinnin, mahdollisesti myös syömisen lopettamisena. Ennaltaehkäisyssä tärkeää on hyvälaatuinen, kuiva heinä. Suolitukoksen ilmetessä tulee toimia nopeasti, sillä se on erittäin tappava. Apteekista saa parafiiniöljyä, jota tulee annostella eläinlääkärin ohjeiden mukaan. Terveelle kanille lääkettä ei saa antaa, koska se estää vitamiinien imeytymistä.
Karvanlähtöaikaan kani nuolee itseään, jolloin kanin vanhat karvat irtoavat ja kani nielee osan. Tämä voi häiritä suoliston toimintaa.
Kanien tassunpohjien turkkia pitää leikata jos tarve, sillä liika huopaantuminen kerää likaa sekä taudinaiheuttajia ihon ja huopaantuneen karvan väliin, joka altistaa kanin tassunpohjatulehdukselle.
Kania ei saa pestä ilman eläinlääkärin antamaa ohjeistusta. Jos kanin turkki on likainen, sitä voi pyyhkiä kostealla pyyhkeellä ja harjata. Jos silti kani pestään kylvyssä, kylvysssä tulisi käyttää mietoa lemmikkishampoota tai vain vettä.
Terveys ja terveydenhuolto > Kastraatio ja sterilisaatio

Yli 2-vuotiaissa leikkaamattomissa naaraskaneissa esiintyy usein etäpesäkkeitä, adenokarsinoomaa tai hyperplasiaa virtsaputkessa.
Lemmikkikanien leikkaus on suositeltua erisukupuolisten kanien yhtymisen riskistä, ja samansukupuolisten kanien väkivallan riskin vuoksi.
Terveys ja terveydenhuolto > Rokotettavat taudit

Myksomatoosi on tappava verenvuototauti, joka kulkeutui suomeen heinäkuu 2020. Myksomatoosin oireiluun voi kuulua silmien märkiminen ja tulehtuminen, pään turpoaminen, nahan aliset patit. Taudin kuoleellisuusprosentti on korkea. Tauti leviää kanien jakamasta kontaktista suorasti ja epäsuorasti. Myös ötökät voivat kantaa viirusta.
RHD on nopeasti leviävä verenvuotokuumetauti, joka esiintyy kaneissa. Sitä ei esiinny 4–6 viikon vanhoissa poikasissa. Taudin oireiluun kuuluu mm. hengitystieoireet, apaattisuus ja ruoanhalun puute. Kuumeen saavuttua kanin elinodote on 1–2 vuorokautta, mutta kani voi saada myös äkkikuoleman. RHD leviää kanien jakamasta kontaktista suorasti ja epäsuorasti. Villikaneja metsästäneet pedot voivat myös levittää sitä. Virus voi aiheuttaa verenvuotoa maksassa, pernassa ja keuhkoissa.
Käyttäytyminen

Yksitoikkoiset, karut ja sosiaalikontaktipuutteiset elinolot voivat aiheuttaa kanille terveys- ja mielenterveysongelmia. Huonot olot myöskin hidastavat kanin aivojen, varsinkin ongelmanratkaisutaitojen kehitystä. Kani tottuu yleensä uuteen ympäristöön nopeasti. Vaikka kania on jalostettu yli 2000 vuotta, sen saaliseläimen vaistot ovat vahvat.
Erityisesti leikkaamattomat urokset saattavat merkitä reviiriään, naaraita ja omistajiaan virtsaamalla, papanoimalla ja jos mahdollista tuhoamalla omistajan esineitä.
Käyttäytyminen > Seurallisuus

Kanit ovat yhdyskuntaeläimiä, joten kanien hankkiminen pariluvuin on suositeltua. Paras virike kanille on lajitoveri. Keskenään parhaiten tulevat toimeen leikattu uros ja naaras. Kaniparit voivat olla myös samansukupuolisia, mutta varsinkin leikkaamattomien urosten kesken tämä voi aiheutta väkivaltaa. Samansukupuolinen kanipari on parasta hankkia samasta poikueesta.
Kanit tulevat toimeen sukupuolesta riippumatta jos niillä on tarpeeksi suuri elinalue, esim. navetta, jossa kanit pääsevät toistensa luota pois jos vihamielisyyttä syttyy.