stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Panama
Väestö > Väestöjakauma

YK:n arvion mukaan Panamassa oli vuonna 2016 4 034 119 asukasta. Vuoden 2010 väestönlaskennassa asukasluku oli 3 405 813. Mestitsit ovat Panaman suurin väestönryhmä, ja heitä asuu erityisesti maan länsi- ja keskiosissa. Alkuperäisasukkaiden osuus väestöstä oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 12,3 prosenttia. Suurimmat ryhmät ovat ngäbet (260 058 asukasta), gunat (80 526 asukasta), emberát (31 284 asukasta) ja buglét (24 912 asukasta). Alkuperäisasukkaita asuu laajalla, mutta hajanaisella alueella. Ngäbeja on maan länsiosissa ja gunia San Blasin saarilla ja sen läheisellä rannikolla. Afrkkalaistaustaisia Panaman väestöstä on noin 9,2 prosenttia.
Panaman yleisin kieli on espanja, mutta noin 14 % asukkaista on englannin­kielisiä. Tämän lisäksi maassa puhutaan lukuisia intiaanikieliä. Vuoden 2017 Latinobarometri-kyselyssä 55 % väestöstä ilmoitti olevansa katolilaisia, 24 % protestantteja, 1 % muita uskontoja. Uskonnottomia oli 16 % väestöstä ja 4 % ei kertonut vakaumustaan.
Väestö > Koulutus

Panamassa on oppivelvollisuus 6–15-vuotiaille. Korkeakoulutusta tarjoavat muun muassa valtio-omisteinen Panaman yliopisto ja yksityinen Santa María la Antiguan katolinen yliopisto.
Vaikka Panaman talous on kasvanut voimakkaasti ja maa luokitellaan keskituloisten joukkoon, sen koulujärjestelmä on toimimaton. Koulun jättää kesken iso osa kansasta, varsinkin maaseudulla. Tähän ovat syynä muun muassa vaikeasti saavutettavissa olevat koulut ja toisaalta vanhempien tarve laittaa lapsensa töihin. OECD:n tilastojen mukaan vuonna 2016 yli viidennes 15–29-vuotiaista nuorista oli ilman toisen asteen todistusta eivätkä olleet kirjoilla missään oppilaitoksessa. Osassa maakunnissa ja erityisalueilla yli 90 prosenttia väestöstä oli käynyt maksimissaan vain peruskoulun.
Kulttuuri

Panamalaisessa kulttuurissa on mukana vaikutteita afrikkalaisilta, intiaaneilta, pohjoisamerikkalaisilta ja espanjalaisilta. Erityisesti kanava-alueella, jolla asuu yli puolet asukkaista, on sekoittunut monia erilaisia kulttuureita. Karibialaisia vaikutteita on erityisesti Karibianmeren rannikolla ja yhdysvaltalaisia kaupunkien ylemmän luokan väestössä.
Toisin kuin muissa Espanjan siirtomaissa, Panamassa maissi ei koskaan muodostunut omatarveviljelyn perustaksi. Proteiinia on aina saatu kalasta ja riistasta, ja maissia on syöty vain eräänlaisina kakkuina. Kunat käyttävät myös keitto­banaaneita. Kaikissa suuremmissa kaupungeissa on kiinalaisia ravintoloita muistona kiinalaisista, jotka tulivat rakentamaan rautatietä 1850-luvulla.
Kuvataiteet ovat Panamassa suosiossa. Pankit tukevat taidegallerioita, ja koulujärjestelmä ja kulttuuri-instituutti tukevat kuvataiteen koulutusta. Guna-intiaanien perinteistä käsityötaidetta ovat applikaatioilla koristellut kangaspaneelit. Musiikissa yhdistyy muun muassa salsa, kuubalainen son, kolumbialainen cumbia, argentiinalainen tango sekä Karibianmeren saarilta tulevat ska, reggae ja soca. Latinalaisen Amerikan tunnetuimpia muusikoita on panamalainen salsamuusikko Rubén Blades.
Panamassa on viisi Unescon maailmanperintökohdetta. Luontokohteita ovat Coiban kansallispuisto, Dariénin kansallispuisto ja Costa Rican kanssa yhteinen La Amistadin suojelualue. Kulttuurikohteita ovat Karibianmeren puoleiset linnoitukset: Portobelo ja San Lorenzo sekä Panaman kaupungin historiallinen alue eli Panamá Viejo.
Urheilu

Yhdysvaltalaisvaikutteet näkyvät Panamassa harrastetuissa urheilulajeissa, sillä koripallo ja baseball ovat suosittuja. Monet baseballin pelaajista ovat pelanneet ammattilaisina Yhdysvalloissa. Kuuluisin pelaajista lienee baseballin kunniagalleriaan valittu Rod Carew, jonka mukaan on nimetty myös Panaman kansallisstadion. Monet nyrkkeilijät ovat voittaneet maailmanmestaruuksia. Roberto Duránia pidetään jopa yhtenä historian parhaista nyrkkeilijöistä.
Panama on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1928 alkaen. Se on saanut kolme mitalia: vuonna 1948 miesten 100 ja 200 metrin juoksussa ja 2008 pituushypystä.
Panaman miesten jalkapallomaajoukkue oli tammikuussa 2018 FIFA-rankingissa sijalla 53. Panama selvisi ensimmäistä kertaa vuoden 2018 MM-kisoihin, ja se on pelannut neljästi CONCACAF Gold Cupissa, jossa se sijoittui toiseksi 2013 ja 2005. Panamassa on 52 600 rekisteröityä pelaajaa sekä 588 jalkapalloseuraa. Panaman naisten jalkapallomaajoukkue pelasi MM-lopputurnauksessa ensimmäisen kerran vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matkaopas aiheesta Panama Wikivoyagessa (englanniksi)
Panama Forum (englanniksi)
Panama Radio Stations (englanniksi) (espanjaksi)
Väli-Amerikan valtiot
| --- | --- |
Mantereen maat:  Belize  Costa Rica  El Salvador  Guatemala  Honduras  Meksiko  Nicaragua  Panama 
Saarivaltiot:  Antigua ja Barbuda  Bahama  Barbados  Dominica  Dominikaaninen tasavalta  Grenada  Haiti  Jamaika  Kuuba  Saint Kitts ja Nevis  Saint Lucia  Saint Vincent ja Grenadiinit  Trinidad ja Tobago 
Itsehallintoalueet:  Anguilla  Aruba  Bonaire  Brittiläiset Neitsytsaaret  Caymansaaret  Curaçao  Guadeloupe  Martinique  Montserrat  Navassa  Puerto Rico  Saba  Saint Barthélemy  Saint-Martin  Sint Eustatius  Sint Maarten  Turks- ja Caicossaaret  Yhdysvaltain Neitsytsaaret 
Panaman kartta
Leveänokkamomotti (Electron platyrhynchum)
Omar Torrijos
Kuna-heimoon kuuluva nainen myymässä perinteisiä tekstiileitä Panamassa.
Juri Lutsenko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juri Lutsenko Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Puola 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  IdRef
Varasvuoren mäkikeskus

| Varasvuoren mäkikeskus> Sijainti |
| --- | --- |
Paikkakunta:   Paimio, Suomi
Koordinaatit:  60°27′46″N, 22°43′04″E
Avattu:  1953
Remontoitu:  1997–1999, 2003, 2020, 2022
Muut mäet:  K8, K3
Seura:  Paimion Urheilijat
Varasvuoren hyppyrimäki
K-piste:  58 metriä
Mäkikoko:  62 metriä
Mäkiennätys:  63,0 metriä
Kesämäkiennätys:  59,5 metriä  Niko Kytösaho (16.5.2015)
Naisten kesämäkiennätys:  50,5 metriä  Raakel Karhumaa (11.11.2023)
Avattu:  1953
Remontoitu:  1997–1999
Muovitus:  Kyllä
K29
K-piste:  29 metriä
Mäkikoko:  33 metriä
Mäkiennätys:  35,0 metriä
Naisten mäkiennätys:  22,5 metriä  Heini Kaartokallio (9.2.2014)
Kesämäkiennätys:  33,0 metriä  Niko Kytösaho (12.9.2010)
Naisten kesämäkiennätys:  29,5 metriä  Raakel Karhumaa (11.11.2022)
Avattu:  1999
Muovitus:  Kyllä
K15
K-piste:  15 metriä
Mäkiennätys:  12,5 metriä  Lauri Lankinen  Aleksi Lankinen (9.2.2014)
Naisten mäkiennätys:  13,5 metriä  Emilia Sorvisto (9.2.2014)
Kesämäkiennätys:  13,5 metriä  Sebastian Okas  Aaro Storberg (10.9.2006, 11.11.2023)
Naisten kesämäkiennätys:  13,5 metriä  Emmi Ahokas  Anni Korpi (11.11.2022, 11.11.2023)
Avattu:  2003
Remontoitu:  2022
Muovitus:  Kyllä
Varasvuoren mäkikeskus on viiden muovitetun hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Paimiossa.
Historia

Varasvuoren hyppyrimäki valmistui vuonna 1953 aikansa neljänneksi suurimmaksi suurmäeksi Suomessa. Hyppyrimäen K-piste sijaitsi 64 metrissä. Vuonna 1963 mäessä järjestettiin SM-kilpailut. Kun Varasvuoren hyppyrimäen profiili vanhentui, vuonna 1997 vanha mäki purettiin ja tilalle valmistui vuonna 1999 uusi Varasvuoren K58-hyppyrimäki ja sen viereen K29-mäki. Vuonna 2003 rakennettiin K15-mäki. Sen jälkeen rakennettiin muovitettu K8-mäki. Vuonna 2020 K8-mäki remontoitiin ja sen alastulorinteen muovitus uusittiin ja sen viereen rakennettiin K2-mäki.
Kesällä 2022 K15-, K8- ja K2-mäet purettiin ja tilalle rakennettiin kokonaan uudet K15-, K8- ja K3-mäet. Varasvuoren kaikki mäet on muovitettu. Varasvuoren mäkikeskuksen eteläisen sijainnin vuoksi mäistä hypätään nykyisin enimmäkseen muoville.
Varasvuoren hyppyrimäki

Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 58 metrissä ja HS-piste 62 metrissä.
Varasvuoren hyppyrimäki > Mäkiennätyksen kehittyminen

Mäkiennätys on 63,0 metriä.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1967 |  Mikko Joki-Anttila | 62,0 m |  |  |
|  |  | 63,0 m |  |  |
Varasvuoren hyppyrimäki > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 59,5 metriä on hypännyt Niko Kytösaho.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.9.2006 |  Siim-Tanel Sammelselg | 54,5 m | Varasvuoren kisat |  |
| 10.9.2006 |  Frans Tähkävuori | 55,0 m | Varasvuoren kisat |  |
| 10.9.2006 |  Sebastian Klinga | 55,5 m | Varasvuoren kisat |  |
| 10.9.2006 |  Jesse Kykkänen | 56,5 m | Varasvuoren kisat |  |
| 10.9.2006 |  Sebastian Klinga | 56,5 m | Varasvuoren kisat |  |
| 10.9.2006 |  Jesse Kykkänen | 56,5 m | Varasvuoren kisat |  |
| 10.9.2006 |  Kari Nurmi | 56,5 m | Varasvuoren kisat |  |
| 12.9.2010 |  Niko Kytösaho | 58,0 m | Varasvuoren kisat | Lidl Cup |
| 12.9.2010 |  Anselmi Ilola | 58,0 m | Varasvuoren kisat | Lidl Cup |
| 31.8.2013 |  Sebastian Okas | 58,0 m | Varasvuoren kisat |  |
| 16.5.2015 |  Petteri Forsström | 58,0 m | Paimion kevätkarnevaalit |  |
| 16.5.2015 |  Teemu Summanen | 59,0 m | Paimion kevätkarnevaalit |  |
| 16.5.2015 |  Niko Kytösaho | 59,0 m | Paimion kevätkarnevaalit |   |
| 16.5.2015 |  Niko Kytösaho | 59,5 m | Paimion kevätkarnevaalit |  |
Varasvuoren hyppyrimäki > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 50,5 metriä on hypännyt Raakel Karhumaa.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.9.2006 |  Julia Kykkänen | 41,5 m | Varasvuoren kisat | Kaksi kertaa |
| 10.9.2006 |  Hannele Eronen | 44,0 m | Varasvuoren kisat |  |
| 11.11.2023 |  Raakel Karhumaa | 50,5 m | Paimion Urheilijat Kauden Päättäjäiskilpailu |  |
K29

Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 29 metrissä ja HS-piste 33 metrissä.
K29 > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 22,5 metriä on hypännyt Heini Kaartokallio.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.2.2014 |  Elli Luoma | 14,5 m | Lidl Cup |  |
| 9.2.2014 |  Heini Kaartokallio | 22,5 m | Lidl Cup |  |
K29 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 33,0 metriä on hypännyt Niko Kytösaho.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.9.2006 |  Kadir Vahtera | 27,5 m | Varasvuoren kisat |  |
| 10.9.2006 |  Jere Löytäinen | 27,5 m | Varasvuoren kisat |  |
| 10.9.2006 |  Matias Niemelä | 29,5 m | Varasvuoren kisat | Kaatunut |
| 10.9.2006 |  Matias Niemelä | 29,5 m | Varasvuoren kisat |  |
| 12.9.2010 |  Niko Kytösaho | 32,0 m | Varasvuoren kisat | Lidl Cup |
| 12.9.2010 |  Niko Kytösaho | 33,0 m | Varasvuoren kisat | Lidl Cup |
K29 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 29,5 metriä on hypännyt Raakel Karhumaa.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.9.2006 |  Mikaela Klinga | 21,5 m | Varasvuoren kisat |  |
| 10.9.2006 |  Mikaela Klinga | 22,5 m | Varasvuoren kisat |  |
| 11.11.2022 |  Nanna Kytöluhta | 28,0 m | Paimion Urheilijoiden Seuran-mestaruuskilpailut |  |
| 11.11.2022 |  Raakel Karhumaa | 29,0 m | Paimion Urheilijoiden Seuran-mestaruuskilpailut |  |
| 11.11.2022 |  Raakel Karhumaa | 29,5 m | Paimion Urheilijoiden Seuran-mestaruuskilpailut |  |
K15

Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 15 metrissä. Vuonna 2022 vanha, vuonna 2003 rakennettu mäki purettiin ja rakennettiin kokonaan uusi K15-mäki.
Mäkiennätyksen on 12,5 metriä ovat hypänneet Lauri Lankinen ja Aleksi Lankinen 9. helmikuuta 2014 Lidl Cupissa. Naisten mäkiennätyksen 13,5 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto kaksi kertaa 9. helmikuuta 2014 Lidl Cupissa. Kesämäkiennätyksen 13,5 metriä ovat hypänneet Sebastian Okas 10. syyskuuta 2006 Varasvuoren kisoissa ja Aaro Storberg 11. marraskuuta 2023 Paimion Urheilijat Kauden Päättäjäiskilpailuissa. Naisten kesämäkiennätyksen 13,5 metriä ovat hypänneet Emmi Ahokas 11. marraskuuta 2022 Paimion Urheilijoiden Seuran-mestaruuskilpailuissa ja Anni Korpi 11. marraskuuta 2023 Paimion Urheilijat Kauden Päättäjäiskilpailuissa.
K8

Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 8 metrissä. Vuonna 2022 vanha, vuonna 2003 rakennettu ja 2020 remontoitu mäki purettiin ja rakennettiin kokonaan uusi K8-mäki.
Kesämäkiennätyksen 5,0 metriä ovat hypänneet Eino Fröberg kaksi kertaa ja Eelis Kauppila 11. marraskuuta 2022 Paimion Urheilijoiden Seuran-mestaruuskilpailuissa. Naisten kesämäkiennätyksen 7,5 metriä on hypännyt Lilja Korpi kaksi kertaa 11. marraskuuta 2023 Paimion Urheilijat Kauden Päättäjäiskilpailuissa.
Vuosien 1917–1923 vallankumoukset

| Vuosien 1917–1923 vallankumoukset |
| --- | --- |
 Bolševikkivallankumous Moskovassa, Venäjällä.
Päiväys:  8 maaliskuuta 1917–16 kesäkuuta 1923
Paikka:  Maailmanlaajuinen (pääasiassa Eurooppa ja Aasia)
Syyt:  Ensimmäinen maailmansota ja Venäjän vallankumous
Tavoitteet:  Maailmankommunismi, Maailmanvallankumous, Kansallinen vapautus, Konstitutionalismi, Irredentismi
Vuosien 1917–1923 vallankumoukset olivat Venäjän vallankumouksen inspiroimien poliittisten levottomuuksien ja vallankumouksien ajanjakso joka seurasi ensimmäistä maailmansotaa. Vallankumoukset olivat pääasiassa sosialistisia tai siirtomaavallan vastaisia.
Euroopan kommunistiset vallankumoukset > Venäjä

Venäjällä tapahtui vuonna 1917 kaksi vallankumousta, joiden seurauksena Venäjän keisarikunta kaatui. Helmikuun vallankumouksessa valta siirtyi väliaikaiselle hallitukselle ja lokakuun vallankumouksessa lopulta bolševikeille, jotka perustivat Venäjän neuvostotasavallan.
Vuosina 1917–1922 käytiin Venäjän sisällissota, joka päättyi Venäjän neuvostotasavallan voittoon.
Euroopan kommunistiset vallankumoukset > Saksa

Saksassa alkoi marraskuussa 1918 keisari Vilhelm II:n vastainen vallankumous, jonka seurauksena Saksasta tuli tasavalta 10. lokakuuta 1918.  Sosialistit taistelivat Weimarin tasavaltaa vastaan 11. elokuuta 1919 asti.
Euroopan kommunistiset vallankumoukset > Unkari

Mihály Károlyi oli perustanut Unkarin demokraattisen tasavallan niin sanotun krysanteemivallankumouksen aikana. Maaliskuussa 1919 tapahtui uusi vallankumous, jonka seurauksena perustettiin Unkarin neuvostotasavalta. Unkarin neuvostotasavalta lakkasi olemasta Romanialaismiehityksen jälkeen.
Euroopan kommunistiset vallankumoukset > Italia

Vuosina 1919–1920 italialaiset työläiset kapinoivat hallitusta vastaan miehittämällä tehtaita. Vallankumouksellista ajanjaksoa seurasi, fasististen mustapaitojen väkivaltainen reaktio ja marssi Roomaan.
Ei-kommunistiset vallankumoukset > Irlanti

Irlannissa Pääsiäiskapina johti Irlannin itsenäisyyssotaan, jonka seurauksena Irlannista tuli itsenäinen. Irlannin tasavaltalaisliike oli nationalistinen ja populistinen eikä kommunistinen vaikka osa sen jäsenistä oli sosialisteja ja kommunisteja.
Ei-kommunistiset vallankumoukset > Malta

Vuoden 1919 Sette Giugno oli kapina, joka tunnetaan maltalaisten suorittamista mellakoista ja protesteista.  Se oli maltalaisten reaktio Ensimmäisen maailmansodan jälkeen nousseisiin elinkustannuksiin.
Ei-kommunistiset vallankumoukset > Egypti

Vuoden 1919 Egyptin vallankumous oli egyptiläisten vallankumous brittivaltaa vastaan. Vallankumouksen seurauksena Iso-Britannia tunnusti Egyptin itsenäisyyden, ja uusi perustuslaki pantiin täytäntöön.
Ei-kommunistiset vallankumoukset > Kommunistiset vallankumoukset, jotka alkoivat vuosina 1917–1924

Venäjän vallankumous (1917)
Mahnovštšyna (1918)
Krysanteemivallankumous (1918)
Punainen viikko (Alankomaat) (1918)
Suomen sisällissota (1918)
Saksan vallankumous (1918–33)
Brysselin sotilaiden neuvosto (1918)
Vallankumoukset ja interventiot Unkarissa (1918–1920)
Fasistinen ja anti-fasistinen väkivalta Italiassa (1919–1926)
Limerickin neuvosto (1919)
Kanadan työväen kapina (1919)
Persian sosialistinen neuvostotasavalta (1919–1921)
Georgian vallankaappausyritys (1920)
Patagonian kapina (1920–1922)
Mongolian vallankumous 1921
Randin kapina (1921–1922)
Syyskuun kansannousu (1923)
Elokuun kansannousu (1924)
Tataaribinäärin kansannousu (1924)
Viron vallankaappausyritys 1924
Kiinan sisällissota (1927–1936/1950)
Sotilaita Moskovassa. Kyltissä lukee Kommunismi.
Sotilaita barrikadin takana Spartakistikapinan aikana.
Pabradė

| Pabradė |
| --- | --- |
 vaakuna
 Sijainti kartalla.
 Koordinaatit: 54°59′0″N, 25°47′0″E 
Valtio:   Liettua
Lääni:  Vilna
kunnallispiiri:  Švenčionysin kunnallispiiri
Väkiluku (2010):  6 121
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pabradė on kaupunki Vilnan läänissä itäisessä Liettuassa. Se on osa Švenčionysin kunnallispiiriä. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 6 121 asukasta.
Pabradė sijaitsee kahden joen, Žeimenan ja Dubingan, yhtymäkohdassa. 1400-luvulla, kun kaupunki mainitaan ensimmäisen kerran historiallisissa lähteissä, jokien yli ei ollut vielä rakennettu siltoja, minkä vuoksi ensimmäisten asuttajien on mahdollisesti täytynyt kahlata jokien yli. Tämän vuoksi kaupungin nimi saattaa juontua liettuan kielen sanasta brada ’kahlata’. 1800-luvulle tultaessa kaupunki oli vielä hyvin pieni, mutta sen väkiluku alkoi kasvaa junaradan valmistuttua Varsovan ja Pietarin välille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pabradė welcometo.lt-matkailusivustolla (englanniksi)
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Šalčininkai

| Šalčininkai |
| --- | --- |
 Šalčininkain kirkko.
 vaakuna
 Sijainti kartalla.
Valtio:   Liettua
Lääni:  Vilna
kunnallispiiri:  Šalčininkain kunnallispiiri
Väkiluku (2010):  6 488
 
 www.salcininkai.lt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Šalčininkai on kaakkoisessa Liettuassa, Vilnan läänissä sijaitseva kaupunki. Se toimii Šalčininkain kunnallispiirin hallinnollisena keskuksena. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 6 488 asukasta.
Aiheesta muualla

Kaupungin virallinen sivusto (liettuaksi, puolaksi, englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Nico Hülkenberg

| Nico Hülkenberg |
| --- | --- |
 Nico Hülkenberg vuonna 2017.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Nicolas ”Nico” Hülkenberg
Syntynyt: 19. elokuuta 1987 (ikä 37) Emmerich am Rhein, Saksa
Kansalaisuus:   Saksa
Formula 1 -ura
Auton numero:  27
Aktiivivuodet:  2010, 2012–2020, 2022–
Nykyinen talli:  Sauber (2013, 2025-)
Talli(t):  Williams (2010) Force India (2012, 2014–2016) Renault (2017–2019) Racing Point (2020) Aston Martin (2022) Haas (2023-2024)
Kilpailuja:  231 (228 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  1
Nopeimpia kierroksia:  2
MM-pisteitä:  577
Ensimmäinen kilpailu:  Bahrainin GP 2010
Sijoitus kaudella 2024:  11. (41 p.)
Aiheesta muualla
www.nicohulkenberg.net
Nicolas ”Nico” Hülkenberg (s. 19. elokuuta 1987 Emmerich am Rhein, Nordrhein-Westfalen, Saksa) on saksalainen rata-autoilija.
Vuonna 2015 Hülkenberg osallistui perinteiseen Le Mansin 24 tunnin ajoon Porschen LMP1-luokan autolla ja voitti kilpailun heti ensiesiintymisellään yhdessä Earl Bamberin ja Nick Tandyn kanssa.
Hülkenberg kilpaili vuonna 2020 DTM-sarjassa. Hän palasi Formula 1 -sarjaan Haas-talliin kaudella 2023.
Hülkenbergillä on Formula 1 -sarjassa eniten kilpailuja, johdettuja kierroksia ja johdettuja kilpailuja ilman palkintokorokesijoja. Hülkenbergillä on myös eniten pisteitä kuljettajista, jotka eivät ole voittaneet F1-osakilpailua urallaan.
Hülkenbergin kuntovalmentajina ovat toimineet Florian Eschrich (2012–2013), Mika Salminen (2014–2015) ja Martin Paul (2016–).
Ura

Hülkenberg voitti Formula 3 Euroseries -sarjan vuonna 2008 ja oli vuonna 2007 kolmas. Lisäksi hän on ajanut muun muassa Formula ADAC BMW -sarjassa, jonka mestaruuden hän voitti kaudella 2005. Kaudella 2006–2007 Hülkenberg ajoi A1 Grand Prix -sarjassa voittaen mestaruuden yhdessä Christian Vietoriksen kanssa. Hänen managerinaan on toiminutmilloin? Willi Weber, joka manageroi aikanaan myös seitsenkertaista maailmanmestaria Michael Schumacheria.
Hülkenberg ajoi joulukuussa 2007 Williams-tallille testejä, ja sai pian niiden jälkeen sopimuksen testikuljettajan paikalle kaudelle 2008. Voitettuaan Formula 3 Euroseries:in mestaruuden vuonna 2008 hän nousi kaudeksi 2009 GP2-luokkaan, jossa hän voitti sarjan mestaruuden heti tulokaskaudellaan.
Formula 1 -ura > Williams (2010)

Kaudella 2010 Hülkenberg toimi Williamsin GP-kuljettajana. Hän saavutti ensimmäisen pisteensä kauden kolmannessa osakilpailussa Malesiassa sijoituttuaan kymmenenneksi. Kauden toiseksi viimeisen kilpailun aika-ajoissa Brasiliassa hän otti yllättäen paalupaikan vaihtelevissa olosuhteissa noin sekunnin erolla ennen Sebastian Vetteliä. Hülkenbergin paalun erityisyyttä kuvastaa se, että hän olisi saanut paalun ennen viimeistä kierrostaan noin sekunnin kymmenyksen erolla, mutta viimeisellä aikakierroksellaan sai venytettyä eron sekuntiin. Kilpailussa hän sijoittui kahdeksanneksi. Kauden parhaaksi sijoitukseksi jäi Unkarin GP:n kuudes sija. Hän saavutti 22 pistettä ja sijoittui loppupisteissä 14:nneksi. Kauden jälkeen Williams ilmoitti korvaavansa Hülkenbergin Pastor Maldonadolla.
Formula 1 -ura > Force India (2011–2012)

Kaudella 2011 Hülkenberg toimi Force Indian varakuljettajana. Hän sai tilaisuuden ajaa toisen kuljettajan autoa perjantain vapaissa harjoituksissa.