stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sillamäe
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sillamäe Wikimedia Commonsissa
NPM SIlmet AS. Amcham.ee. Arkistoitu 17.6.2018. (englanniksi)
Silport Port of Sillamäe. (viroksi) (venäjäksi) (englanniksi)
History Sillamäe linn. (englanniksi)
| n k  Itä-Virumaa |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit (linn, haldusüksus) (4) |  Kohtla-Järve  Narva  Narva-Jõesuun kaupunki  Sillamäe  |  |
| Kunnat (vald) (4) |  Alutagusen kunta   Jõhvin kunta  Lüganusen kunta  Toilan kunta  |  |
| Epäitsenäiset kaupungit (linn, asustusüksus) (4) |  Jõhvi  Kiviõli  Narva-Jõesuu  Püssi  |  |
| Kauppalat (alev) (1) |  Kohtla-Nõmme  |  |
| Pienkauppalat (alevik) (11) |  Erra  Iisaku  Lüganuse  Mäetaguse  Olgina  Sinimäe  Sonda  Tammiku  Toila  Tudulinna  Voka  |  |
| Entiset kaupungit ja kunnat (16) |  Alajõe  Aseri  Avinurme  Iisaku  Illuka  Kohtla  Kohtla-Nõmme  Lohusuu  Lüganuse  Maidla  Mäetaguse  Püssi  Sonda  Toila  Tudulinna  Vaivara  |  |
| n k Viron kaupungit |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset (15) |  Haapsalun kaupunki  Keila  Kohtla-Järve  Loksa  Maardu  Narva  Narva-Jõesuun kaupunki  Paiden kaupunki  Pärnun kaupunki  Rakvere  Sillamäe  Tallinna  Tarton kaupunki  Viljandi  Võru  |  |
| Epäitsenäiset (37) |  Abja-Paluoja  Antsla  Elva  Haapsalu  Jõgeva  Jõhvi  Kallaste  Karksi-Nuia  Kehra  Kilingi-Nõmme  Kiviõli  Kunda  Kuressaare  Kärdla  Lihula  Mustvee  Mõisaküla  Narva-Jõesuu  Otepää  Paide  Paldiski  Püssi  Pärnu  Põltsamaa  Põlva  Rapla  Räpina  Saue  Sindi  Suure-Jaani  Tamsalu  Tapa  Tartto  Türi  Tõrva  Valga  Võhma  |  |
Bernard Altum

Bernard Altum
Johann Bernard Theodor Altum (31. joulukuuta 1824 Münster – 1. helmikuuta 1900 Eberswalde) oli saksalainen roomalaiskatolinen pappi, eläintieteilijä ja metsäntutkija.
Bernard Altumin vanhemmat olivat suutari Bernard Theodor Altum ja vaimonsa Anna Gertrude Antonette Huder. Altum oli huomattavan oppinut: hän opiskeli teologiaa, filologiaa, geologiaa, kasvi- ja eläintiedettä, filosofiaa, anatomiaa ja psykologiaa. Hän väitteli tohtoriksi Berliinin yliopistossa 1856. 1850-luvulla hän työskenteli Martin Lichtensteinin johdolla Berliiniin Eläinmuseossa. Vuonna 1869 Altum nimitettiin Julius Theodor Christian Ratzeburgin seuraajaksi Eberswalden metsäopiston johtajaksi.
Altum oli myös lintutieteilijä, joka julkaisi useita tieteellisiä kirjoituksia. Häntä voidaan pitää reviiri-käsitteen isänä, vaikka englantilainen Eliot Howard 50 vuotta myöhemmin iskosti käsitteen lintutieteeseen.
Käännös suomeksi
Lahti (täsmennyssivu)

Lahti voi tarkoittaa seuraavia asioita:
lahti, rantaviivasta sisään pistävä vesialue
lahti, teurastus; tähän liittyy:
lahtari, Suomen sisällissodan punaisten Suomen sisällissodan valkoisista käyttämä halventava nimitys
Paikannimiä

Lahti (ruots. Lahtis), kaupunki Suomessa
Lahti, pitäjä Inkerissä
Lahti (myös Lahdenkylä), kylä Somerolla
Lahti, kylähallintoalue Karjalan tasavallan Prääsän piirissä
Lahti, entinen kylä Viipurin maalaiskunnassa luovutetulla alueella.
Näiden lisäksi Lahti tai Lahdenkylä esiintyy kylännimenä useissa kunnissa eri puolilla Suomea.
Muita

Lahti-Saloranta M/26, pikakivääri
Lahti L-35, sotilaspistooli
Lahti L-39, panssarintorjuntakivääri
Lahti 400, kaupunkibussikori
Lahti 402, kaupunkibussikori
Lahti Scala, kaupunkibussikori
FC Lahti, lahtelainen jalkapalloseura
1498 Lahti, Yrjö Väisälän 16. syyskuuta 1938 löytämä asteroidi
Lahti, Lahdessa vuosina 1905–1963 ilmestynyt sanomalehti
Lahti Oy (vuoteen 1941 Lahden Saha Oy), vuosina 1919–1952 Lahdessa toiminut metsäteollisuusyhtiö (sahatavaraa, puusepäntuotteita ja talotehdas). Liitetty 1952 Rauma-Repolaan.
Lahti, Arto Salmisen vuonna 2004 ilmestynyt romaani
Lahti, Dave Lindholmin albumi vuodelta 2009
S/S Lahtis, (aik. S/S Lahti) vuonna 1866 valmistunut siipiratashöyrylaiva
”Lahti”, kappale Juice Leskisen albumillta Lahtikaupungin rullaluistelijat.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lahti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Albaniansusikoira

| Albaniansusikoira> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Albania
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Rodun syntyaika:  ajanlaskun alku
Alkuperäinen käyttö:  laumanvartija, suden ja villisian metsästys
Muita nimityksiä:  Albanian Wolfdog, Albanian Wolfhound, Albanian Dog, Albanian Greyhound
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Säkäkorkeus:  69–71 cm
Väritys:  fawn, ruskealla varjostuksella
Albaniansusikoira on sukupuuttoon kuollut albanialainen koirarotu.
Ulkonäkö

Rotu oli vinttikoira-/hirvikoiratyyppinen, ja se oli karkeamuotoisempi kuin grecian greyhound mutta samalla myös tätä hienokarvaisempi. Se oli mastiffin kokoinen ja sillä oli voimakas runko. Kuono oli kärkeä kohti suippeneva. Raajat olivat voimakkaammat ja lyhyemmät kuin tavallisella vinttikoiralla. Häntä oli pitkä ja tuuhea. Karvapeite oli pitkä, silkkinen ja ihonmyötäinen. Väritys oli keltainen (fawn) ruskealla varjostuksella. Säkäkorkeus oli noin 69–71 cm.
Luonne ja käyttäytyminen

Albaniansusikoira oli niin hurjaluonteinen, että Albanian maaseudulla vierailevia ihmisiä tuli erikseen varoittaa siitä. Heille kerrottiin, että heidän ei missään nimessä tulisi ampua koiria itsepuolustukseksi. Koirat olivat kuitenkin niin aggressiivisia, että osa vierailijoista saattoi toisinaan paniikissa ottaa esiin aseensa puolustaakseen itseään. Jos koirien omistajat näkivät vieraiden tähtäävät aseella heidän koiriinsa, he ampuivat muukalaiset surutta kuoliaaksi – niin arvokkaina he työkoiriaan pitivät.
Alkuperä

Plinius vanhempi kuvaili rotua teoksessaan Naturalis historia, joka ilmestyi vuonna 77. Hänen mukaansa Albanian kuningas antoi Aleksanteri Suurelle yhden albaniansusikoiran, joka oli "valtavan ja epätavallisen kookas". Aleksanteri Suuri päätti testata sen kykyjä karhua, villisikaa ja kuusipeuraa vastaan. Koira ei kuitenkaan kiinnittänyt minkäänlaista huomiota riistaan, vaan istui vain hiljaa maassa. Aleksanteri Suuri tulkitsi asian niin, että koira oli luonteeltaan pelkuri ja päätti lopettaa sen. Kuultuaan asiasta Albanian kuningas lahjoitti Aleksanteri Suurelle toisen albaniansusikoiran, ja väitti että tämän tarjoama riista oli ollut niin pientä ja vähäpätöistä, että ensimmäinen koira ei ollut ottanut tehtävää vakavissaan. Hän kehottikin Aleksanteri Suurta tarjoamaan koiralle tekemistä joka vastaisi enemmän sen raakaa voimaa, kuten leijonien ja elefanttien metsästystä. Tämä suostui ja laittoi uuden koiransa taisteluun leijonaa vastaan – koira särki leijonan selän ja repi sen ruumiin kappaleiksi. Sen jälkeen hän kokeili elefanttia, jota kohti koira syöksyi ja jonka se kaatoi niin pahasti, että eläintä alkoi huimata.
On myös todennäköistä, että koko legenda rodun raivokkuudesta ja pelottomuudesta perustuu yksinomaan tähän Pliniuksen epätarkkaan ja sukupolvelta toiselle kerrottuun tarinaan. Desmond Morriksen mukaan elefanttia koskenut tapaus sattui oikeasti Pohjois-Intiassa 326 eaa. ja Aleksanteri Suuren tuolloin haltuunsa saama koira – napolinmastiffin esi-isä – oli lahja aasialaiselta kuninkaalta. Kaksisataa vuotta myöhemmin roomalaiset kylläkin toivat mukanaan kotimaahansa pelottomia koiria Albaniasta, minkä vuoksi Plinius on saattanut sekoittaa kaksi asiaa keskenään.
Albaniansusikoira jalostettiin lammaslaumojen suojelemiseen susia vastaan. Lisäksi sitä käytettiin toisinaan suden ja villisian metsästykseen. Osa asiantuntijoista pitää rotua jopa saksanpaimenkoiran muinaisena esi-isänä. 1800-luvulla joitain yksilöitä oli esillä Lontoon eläintarhassa.
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1964

Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1964 käytiin 10. toukokuuta Vuoksenniskan urheilukenttää ympäröivässä maastossa Imatralla.
Tulokset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet 6 km | Pentti Rissanen, Siilijärven Ponnistus | Ilmari Kurkivuori, Mäntsälän Urheilijat | Reino Hankia, Kusankosken Kumu |
| joukkueet | Kaipolan Vire Sakari Peltoniemi Esko Sirén Olavi Salonen | Tampereen Pyrintö Toivo Riihijärvi Jorma Virtanen Pekka Rantanen | Mäntsälän Urheilijat Ilmari Kurkivuori Ensio Tanninen ??? |
| Miehet 12 km | Taisto Teräväinen, Lopen Laaka | Eino Oksanen, Helsingin Polisi-Voimailijat | Pentti Luoto, Kaipolan Vire |
| joukkueet | Kaipolan Vire Pentti Luoto Jouko Kuha Erkki Rantala | Lopen Laaka Taisto Teräväinen Pentti Karvonen ??? | Vuoksenniskan Urheilijat Tenho Salakka Antti Viskari ??? |
| Naiset 1,9 km | Eeva-Liisa Kalliolahti, Kuortaneen Kunto | Pirkko Silfverberg, Mellunkylän Koitto | Airi Ahonen, Saarijärven Pullistus |
| joukkueet | Kuortaneen Kunto Eeva-Liisa Kalliolahti Hannele Kuusela Tuula Ilkka | Saarijärven Pullistus  Airi Ahonen Aira Salminen ??? | Jalasjärven Jalas Pirkko Hietanen Tarja Rasi ??? |
Alppilan yläasteen koulu

Alppilan yläasteen koulu oli Helsingin Alppilassa sijaitseva noin 270 oppilaan peruskoulun yläaste.
Koulu perustettiin vuonna 1959. Yläaste syntyi 1970-luvulla, kun Alppilan yhteislyseo jaettiin peruskoulu-uudistuksen yhteydessä yläasteeksi ja Alppilan lukioksi. Koulun rehtorina toimi Maria Uutaniemi.
Huhtikuussa 2014 Helsingin kaupunginvaltuusto päätti koulun lakkauttamisesta. Yläasteen oppilaat siirtyvät Pasilan peruskouluun syksyllä 2016.
Koulu nousi julkisuuteen, kun erityisluokan opettaja Antti Korhonen poisti ruokalasta voimakeinoin siellä häiriköineen oppilaanmilloin?. Korhonen erotettiin tapauksen johdosta, mutta irtisanominen muutettiin myöhemmin kirjalliseksi varoitukseksi.
Kirjallisuutta

Kalalahti, Aulikki ym.: Oppia Alppilasta 50 vuotta. Alppilan lukio, Alppilan yläaste, 2009. ISBN 978-952-223-521-3.
Tulliasema (teologia)

Pyhän Theodoran kuolema ja tulliasemat kuvattuna slaavinkielisessä käsikirjoituksessa.
Tulliasema-oppi on kiistelty ortodoksisessa kirkossa esiintyvä opetus siitä, mitä ihmisen sielulle tapahtuu kuoleman jälkeen. Tulliasema-opin mukaan ihmisen kuollessa Jumalan enkelit kuljettavat sielun Jumalan luo. Matkan aikana avaruuden pahat henget (vrt. Ef. 6:12) pysäyttävät sielun vaatiakseen tätä tilille tietyistä synneistä joita sielu teki elämänsä aikana, ja yrittävät riistää sielun enkeleiltä viedäkseen sen Helvettiin.
Kirkon perinne

Tulliasemat mainitaan kirkon runoudessa useita kertoja. Papin käsikirja Euhologionissa on maininta "henkivaltojen valtaan jätetystä sielusta." Samoin suojelusenkelille omistetussa rukouskanonissa viitataan suoraan tulliasemiin:
»Riennettyäni halki koko elämäni turhuudessa, olen lähellä loppuani ja rukoilen Sinua, suojelijaani: Tule puolustajakseni ja vastustamattomaksi taistelijaksi, kun kuljen läpi hirmuisen maailmanvaltiaan tulliasemien!» 
(Munkki Johannes Mustajalka: rukouskanoni enkelille, ihmiselämän suojelijalle. )
Myös rukouksessa pyhälle Afanasi Säntämäläiselle mainitaan tulliasemat:
»ja erityisesti loppumme hetkellä ole puolustajanamme, jotta emme joutuisi taivaallisilla tulliasemilla koetelluiksi vaan kulkisimme esteettä taivaalliseen valtakuntaan.»
Tulliasemien luettelo

Tässä listassa tulliasemat esitetään niiden yleisimmin esiintyvässä järjestyksessä. Tämä perustuu erään munkin, Gregorios Traakilaisen näkyyn, joka kuvataan pyhän Basileios Uuden elämässä:
Ensimmäisellä tulliasemalla demonit kuulustelevat sielua "kielen synneistä": turhanpuhumisesta, pahanpuhumisesta, loukkauksista, pilkasta ja liiasta naurusta.
Toisella tulliasemalla sielua kuulustellaan valheista, valapattoisuudesta, Jumalan nimen väärästä vannomisesta sekä syntien tunnustamatta jättämisestä.
Kolmannella tulliasemalla tutkikaan panettelun syntejä: tuomitsemista, nöyryyttämistä, pilkkaamista ja toisille ihmisille nauramista.
Neljännellä tulliasemalla kuulustellaan mässäilystä: ylensyömisestä, juoppoudesta, napostelusta, syömisestä ilman rukousta, paastojen väliinjättämisestä ja vastaavasta.
Viidennellä tulliasemalla käsitellään laiskuutta: milloin sielu on harjoittanut laiskuutta ja jättänyt väliin rukoilun ja jumalanpalvelukset, ja luistanut töistä.
Kuudes tulliasema koskee varkauden syntejä: varastamista ja ryöstöjä.
Seitsemäs tulliasema koskee ahneuden syntejä: rahan ja omaisuuden rakastamista sekä almujen antamatta jättämistä.
Kahdeksannella tulliasemalla sielua kuulustellaan koronkiskonnasta ja ylihinnoittelusta.
Yhdeksännellä tulliasemalla sielua tutkitaan epäoikeudenmukaisuuden synneistä: lahjuksien vastaanottamisesta, antamisesta ja epärehellisestä kaupankäynnistä.
Kymmenennellä tulliasemalla demonit vaativat sielua tilille kateuden synneistä.
Yhdennellätoista tulliasemalla sielua kuulustellaan ylpeyden synneistä: turhamaisuudesta, itsepäisyydestä, ylpeilystä, vanhempien kunnioittamatta jättämisestä, kapinoinnista ja vastaavista synneistä.
Kahdestoista tulliasema koskee vihaa ja raivoa.
Kolmastoista tulliasema koskee pahuuden muistelua: vihaa, kaunaa ja kostoa.
Neljästoista tulliasema käsittelee murhaamista, mutta ei pelkästään murhaa, vaan myös haavoittamista, vammauttamista ja yleisesti ihmisten vahingoittamista.
Viidennellätoista tulliasemalla sielua kuulustellaan magiasta: ennustamisesta, demonien luoksekutsumisesta, myrkkyjen valmistamisesta ja vastaavista taikauskoisista synneistä
Kuudennellatoista tulliasemalla sielua kohtaavat kysymykset seksuaalisesta himosta: huorintekemisestä, epäpuhtaista ajatuksista sekä himokkaista katseista ja kosketuksista.
Seitsemästoista tulliasema koskee aviorikoksen syntejä.
Kahdeksastoista tulliasema koskee sodomiaa: homoseksuaalisia tekoja, insestiä, masturbointia ja kaikkia muita luonnonvastaisia syntejä
Yhdeksännellätoista tulliasemalla sielua kuulustellaan harhaoppisuudesta: jonkin ortodoksisen kirkon opetuksen kieltämisestä tai sen väärintulkitsemisesta, uskosta luopumisesta, jumalanpilkasta ja vastaavista synneistä.
Kahdeskymmenes tulliasema koskee armottomuutta ja julmuutta
Kritiikki

Tulliasema-teologiaa on kritisoitu siitä, että se muistuttaa gnostilaisia ja uusgnostilaisia opetuksia. Tulliasema-teologian vastustajat esittävät, että tulliasema-oppi korostaa Helvetin pelkoa ja syyllisyyttä ja unohtaa Jeesuksen sovitustyön. Heidän mukaansa tulliasema-oppi ohjaa ortodoksista spiritualiteettia Jumalan yhteyden kokemisesta demonien pelkäämiseen.
Tulliasema-oppia ei voida myöskään kokonaan perustella Raamatulla tai kirkkoisien kirjoituksilla. Tulliasema-oppia pidetään myös liian samankaltaisena roomalaiskatolisen kiirastuli-opin kanssa ollakseen ortodoksinen ilmiö.
Aiheesta muualla

Tulliasema-opista (englanniksi)
Toinen sivu tulliasema-opista, jossa myös kritiikkiä oppia kohtaan (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Pyhän Theodoran matka tulliasemien ohi (englanniksi)
Suomenkielinen referaatti tulliasema-opille kriittisestä tekstistä (suomeksi)
Metropoliitta Hieroteos (Vlachoksen) kirjoitus "sielujen verottamisesta" (englanniksi)
Figaron häät

Äänite: Musopen
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Figaron häät (Le nozze di Figaro, KV 492) on Wolfgang Amadeus Mozartin säveltämä ooppera, joka edustaa tyyliltään opera buffaa eli oopperan farssimaista, parodista ja läpisävellettyä muotoa. Figaron häät -oopperan kantaesitys oli 1. toukokuuta 1786 Wienin Burgtheaterissa säveltäjän johtamana. Ooppera perustuu Pierre Beaumarchais’n näytelmään Figaron häät.
Ensimmäisen kerran ooppera esitettiin Suomessa vuonna 1922 Suomalaisessa oopperassa.
Oopperan synty

Figaron häät on ensimmäinen kolmesta da Ponte -oopperasta; kaksi muuta ovat Don Giovanni ja Così fan tutte. Mozart ja libretisti Lorenzo da Ponte saivat keisari Joosef II:lta luvan laatia italiankielinen ooppera Beaumarchais'n näytelmästä La Folle journée ou Le Mariage de Figaro (suom. Hullu päivä, tai Figaron häät) vuodelta 1784. Näytelmää pidettiin vallankumouksellisena ja sen saksankielinen versio oli kielletty Wienissä vuotta aikaisemmin. Muokatessaan Figaroa oopperalibretoksi da Ponte riisui näytelmästä terävimmän yhteiskuntakritiikin, vaikka perusasetelma jäikin ennalleen: kiero ja himokas aatelisherra joutuu alistumaan nokkelien ja hyveellisten palvelijoidensa juonittelujen edessä.
Figaron häiden kantaesitys Wienin Burgtheaterissa oli menestyksekäs, mutta siitä huolimatta oopperaa esitettiin vain yhdeksän kertaa. Kilpailu Wienissä oli kovaa, eikä italiankielisen oopperan aristokraattinen yleisö innostunut oopperasta, jossa heidän yhteiskuntaluokkaansa pilkattiin avoimesti. Hildesheimer (1983) jopa väittää että:
”Figarosta” tuli hänen tuhonsa syy. Korkeat piirit, jotka olivat tottuneet näkemään itsensä opera seriassa lempeytensä ja suvereenisuutensa takia loputtomiin ihannoituina hahmoina, eivät tosin tunteneet joutuneensa äkillisen törkeän kohtelun kohteeksi, mutta eivät toisaalta nielaisseetkaan tällaista kovin kernaasti.
Henkilöt

Kreivi Almaviva – baritoni
Kreivitär Almaviva – sopraano
Susanna, Figaron morsian ja kreivittären kamarineito – sopraano
Figaro, Susannan sulhanen ja kreivin kamaripalvelija – bassobaritoni
Cherubino, kreivin paašipoika – mezzosopraano
Bartolo, lääkäri – basso
Marcellina, lääkärin taloudenhoitaja – sopraano
Basilio, laulunopettaja – tenori
Don Curzio, tuomari – tenori
Antonio, kreivin puutarhuri ja Susannan setä – basso
Barbarina, Antonion tytär – sopraano
Tapahtumapaikka ja -aika

Oopperan tapahtumat sijoittuvat 1700-luvun puoliväliin, kreivi Almavivan linnaan, joka sijaitsee Espanjassa lähellä Sevillaa. Päähenkilöitä ovat kreivi ja kreivitär Almaviva, kreivin kamaripalvelija Figaro ja kreivittären kamarineito Susanna. Myös paašipoika Cherubino, lääkäri Don Bartolo, lääkärin taloudenhoitaja Marcellina, laulunopettaja Don Basilio, tuomari Don Curzio, kreivin puutarhuri Antonio sekä puutarhurin tytär Barbarina ovat tämän koomisen oopperan keskeisiä henkilöitä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Partituuri.
Libretto.
Mozart in Wien. (video)
oopperaopas: figaron häät (suomeksi)
| n k Wolfgang Amadeus Mozartin oopperat |
| --- | --- | --- |
| Nuoruudenteokset |  Apollo et Hyacinthus  Bastien und Bastienne  La finta semplice  Mitridate, re di Ponto  Ascanio in Alba  Il sogno di Scipione  Lucio Silla  La finta giardiniera  Il re pastore  | W.A.Mozart |
| Kypsän kauden teokset |  Idomeneo  Ryöstö seraljista  Der Schauspieldirektor  Figaron häät  Don Giovanni  Così fan tutte  Taikahuilu  La clemenza di Tito  | W.A.Mozart |
| Postuumit teokset |  Zaide  L’oca del Cairo  Lo sposo deluso  La Betulia liberata (oratorio)  | W.A.Mozart |
Kreivi, Susanna ja nojatuoliin piiloutunut Cherubino.
Olli Salonen

| Olli Salonen |
| --- | --- |
[[Tiedosto:composer Tytti Arola and director Olli Ilpo Salonen|250px|]]
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. toukokuuta 1983 (ikä 41) Helsinki
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Ohjaaja
Taiteilijanimet:  Olli Ilpo Salonen
Aktiivisena:  2008-
Palkinnot
 Kultainen Venla 2016  SuomiLOVE - paras musiikkiviihdeohjelma   Peterkit International Film Festival 2014  Back to Business - Best foreign film 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Olli "Salkku" Ilpo Salonen (s. 5. toukokuuta 1983 Helsinki) on suomalainen muusikko, televisio- ja elokuvaohjaaja.
Ennen siirtymistään elokuva- ja televisioalalle Salonen soitti kitaraa Ripsipiirakka-kokoonpanossa vuosina 1998–2005. Hän on myös ollut mukana helsinkiläisessä Bags of Ohoy -yhtyeessä.
Taideteollisessa korkeakoulussa elokuvaohjaamista opiskellut Salonen on ohjannut musiikkivideoita muun muassa Vesa-Matti Loirille, Samuli Edelmannille ja Jipulle. "Jos sä tahdot niin" -musiikkivideo ylitti 8 miljoonaa katselukertaa YouTubessa.
Salonen on työskennellyt myös SuomiLOVE-musiikkiohjelman ohjaajana sen kolmannella kaudella. Ohjelma palkittiin Kultaisella Venlalla vuoden 2016 parhaana musiikkiviihdeohjelmana.
Vuonna 2017 Salosen esikoiselokuva Wendy and the Refugee Neverland sai ensi-iltansa. Elokuvasta Salonen sai Jussi-ehdokkuuden parhaan elokuvamusiikin kategoriassa.
Filmografia > Ohjaukset > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva |
| --- | --- |
2017: Wendy and the Refugee Neverland
Filmografia > Ohjaukset > Televisiosarjat

| Vuosi | Ohjelma |
| --- | --- |
2025: ÄIJÄ
2022: Exit
2021: Pahan väri
2020: Ei Haukku haavaa tee
2019: Kellot soi
2018: Jahti (1. kausi)
2017: Tähdet, tähdet (4. kausi)
2016: SuomiLOVE (3. kausi)
2016: World Vision - Sami Hedberg ja ystävät
2012: Näin tehtiin Ella ja kaverit -elokuva
Filmografia > Ohjaukset > Lyhytelokuvat

| Vuosi | Elokuva |
| --- | --- |
2015: Milky way is our galaxy
2015: Like winning the lottery
2014: Back to Business
2013: Ecstasy
2012: Apathy
Filmografia > Tuottajana > Elokuvat

| Vuosi | Nimi |
| --- | --- |
2017: Wendy and the Refugee Neverland
Filmografia > Tuottajana > Lyhytelokuvat

| Vuosi | Nimi |
| --- | --- |
2015: Milky way is our galaxy
2015: Like winning the lottery
2014: Back to Business
Filmografia > Käsikirjoittajana

| Vuosi | Nimi |
| --- | --- |
2018: Jahti (1. kausi)
2017: Wendy and the Refugee Neverland
2017: Tähdet, tähdet (4. kausi)
2017: Suomen paras palomies
2016: SuomiLOVE (3. kausi)
2016: World Vision - Sami Hedberg ja ystävät
2015: Milky way is our galaxy
2015: Like winning the lottery
2012: Näin tehtiin Ella ja kaverit -elokuva
Palkinnot

Kultainen Venla 2016 - SuomiLOVE (paras musiikkiviihdeohjelma)
The 14th Peterkit international film festival  Best Foreign film - Back to Business
Ehdokkuudet

Kultainen Venla 2018 - Jahti (paras game show)
Jussi-palkinnot 2018 - Wendy and the Refugee Neverland (paras elokuvamusiikki)
Kultainen Venla 2017 - Tähdet, tähdet (paras musiikkiviihdeohjelma)
Aiheesta muualla

Olli Salonen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Olli Salonen virallinen sivusto
Olli Salonen Elonetissä.
Olli Salonen Suomalaisessa musiikkivideoarkistossa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Abhaasin kieli

| Abhaasi |
| --- | --- |
Oma nimi:  аҧсуа бызшәа
Tiedot
Alue:   Turkki  Georgia (Abhasia)  Venäjä  Ukraina
Virallinen kieli:   Abhasia
Puhujia:  117 350
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  kyrillinen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  luoteiskaukasialaiset kielet
Kieliryhmä:  abhaasilais-abazalaiskielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  ab
ISO 639-2:  abk
ISO 639-3:  abk
 Ohje 
Abhaasin kieli (abhaasiksi аҧсуа бызшәа, aphswa bəzš˚a) on abhaasien puhuma luoteiskaukasialainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Georgiaan kuuluvassa, mutta de facto itsenäisessä Abhasian tasavallassa.
Levinneisyys ja puhujamäärä

Abhaasien perinteistä asuinaluetta on Mustanmeren koillisrannikolla sijaitseva Abhasia. Pieniä abhaasiryhmiä asuu myös Georgiaan kuuluvassa Adžariassa. Vuonna 1989 Neuvostoliitossa oli 105 300 abhaasia, joista 93,5 % puhui abhaasia äidinkielenään. Suurin osa abhaaseista muutti 1800-luvulla Kaukasian sodan jälkeen silloiselle Turkin alueelle. Nykyään Turkissa arvioidaan olevan noin 200 000 abhaasia. Heitä asuu myös Lähi-idässä, Länsi-Euroopan maissa sekä Yhdysvalloissa. Kaikkiaan abhaaseja lienee noin 300 000 henkeä. Venäjällä asuu vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 11 400 abhaasia ja 9 400 abhaasin kielen puhujaa.
Suurin osa abhaaseista on kaksikielisiä. Neuvostoliitossa 78,8 % heistä puhui toisena kielenään venäjää. Abhasian eteläosassa osataan myös mingreliä. Adžarian abhaasit puhuvat georgiaa ja turkkia, Turkissa asuvat turkkia ja Lähi-idässä asuvat arabiaa.