stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kai Merilä

Kai Merilä on suomalainen toimittaja, joka on kirjoittanut erityisesti juorulehti Seiskaan. Hän oli Matti Nykäsen luottotoimittaja Seiskassa 17 vuoden ajan. Nykäsen ja Merilän ystävyys alkoi kuitenkin jo Somerolla vuonna 1993 ja jatkui aina mäkimestarin kuolemaan saakka 2019 helmikuuhun.
Toimittajanuransa Merilä aloitti paikallislehti Somerossa vuonna 1992. Vuonna 2015 Merilä ryhtyi media-alan yksityisyrittäjäksi. Hän kirjoittaa nykyisin Seiskaan, Hymyyn ja Somero-lehteen.
Merilä on julkaissut Matti Nykäsestä kirjat Minun ja Matin rankka reissu (2005) ja Luottotoimittaja (2016). Paperiversiosta julkaistiin päivitetty äänikirja Luottotoimittaja - Koko tarina vuoden 2020 maaliskuussa.
Merilä asuu Somerolla ja soittaa kitaraa ja laulaa nelihenkisessä Hired Gun -coverbändissä. Yhtye soittaa pääosin kasarirokin tunnetuimpia kappaleita muiden muassa Bon Jovilta, Bryan Adamsilta, U2:lta, Billy Idolilta ja Bruce Springsteeniltä.. Vuonna 2013 Merilä osallistui Julkkis Big Brother -ohjelmaan.
Merilä on säveltänyt ja sanoittanut muutaman soolosinglen ja tehnyt kappaleita myös Janne Hurmeelle sekä Juhamatille. Lisäksi Turkka Malin esittämä kappale "Laulu tähdistä" on Merilän säveltämä ja Malin sanoittama. Merilän viimeisin teos on kesällä 2019 julkaistu ja Matti Nykäsen muistolle sävelletty kappale "Armahtaa". Sen on sanoittanut Sana Mustonen.
Julkaisuja

Merilä, Kai: Matin ja minun rankka reissu!.  Helsinki:  Aller julkaisut, 2005.  ISBN 952-5029-14-X
Merilä, Kai: Luottotoimittaja. Helsinki: Johnny Kniga, 2016. EAN 9789510418826.
Levytykset

Iltapäiväpoika (1997)
Äitimaa (2010)
Joo (2011)
Kolme suolaista pisaraa (2013)
Summer of '69 (2014)
Isänmaa (2017)
Armahtaa (Matti Nykäsen muistokappale 2019)
Aiheesta muualla

Kai Merilä Bandin Facebook-sivut
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Juho Ranta-Maunus

| Juho Ranta-Maunus> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. kesäkuuta 2006 (ikä 18) Oulu, Suomi
Muusikko
Aktiivisena:  2020–
Tyylilajit:  progressiivinen metalli
Soittimet:  Ibanez AZ242PBG-CKB Ibanez AEWC300N-NNB Ibanez AZ2407F-BSR
Yhtyeet:  Code Eternal,  Averse
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Juho Elias Ranta-Maunus (s. 29. kesäkuuta 2006 Oulu) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä. Ranta-Maunus aloitti sähkökitaran soiton kahdeksanvuotiaana Lapuan musiikkiopistossa ja myöhemmin Etelä-Pohjanmaan musiikkiopistossa Seinäjoella.
Ranta-Maunus nousi 14-vuotiaana kansainvälisen median ja yleisön huomioon kun hän voitti joulukuussa 2020 arvostetun amerikkalaisen Guitar World -lehden järjestämän Young Guitarist of the Year 2020 -kilpailun. Hän osallistui kilpailuun omalla sävellyksellään "Diversity". Nuorille, alle 18-vuotiaille, kitaristeille tarkoitettuun kilpailuun osallistui soittajia ympäri maailmaa.
Ranta-Maunus alkoi vuonna 2021 tehdä yhteistyötä Ibanez-kitaroiden maahantuojan, Levytukku Oy:n, kanssa, ja onkin soittanut Ibanez-kitaroita virallisena Ibanez-artistina 2021 vuoden lopusta lähtien.
Ranta-Maunus on julkaissut aktiivisesti soittovideoita YouTube-kanavallaan, jossa ne ovat keränneet yhteensä noin miljoona katselukertaa. Hän julkaisee myös "collab cover" -videoita, joilla vierailee muita artisteja.
Hänen keväällä 2021 perustama bändinsä, Code Eternal, soittaa progressiivista metallia.
Tuotanto > Soolo

Diversity Single (2020)
Warp Drive Single (2021)
Cliffhanger Single (2022)
Stormchaser EP (2023)
The Drift Single (2023)
Tuotanto > Code Eternal

The Wave (2022)
Sixth Wave EP (2022)
Aiheesta muualla

Spotify-kanava
YouTube-kanava
Instagram-kanava
Facebook-kanava
Ari Moisanen

Ari Moisanen (s. 7. syyskuuta 1971 Rauma) on suomalainen entinen jääkiekkoilija ja nykyinen valmentaja. Moisanen pelasi urallaan maalivahtina lähinnä alasarjoissa. Hän oli myös kaksi kautta Rauman Lukon organisaatiossa kolmosmaalivahdin roolissa pääsemättä kuitenkaan pelaamaan ainoatakaan liigapeliä. Hän lopetti pelaajauransa kauteen 1993-1994 Kuusamon PalloKarhujen II divisioona joukkueessa ja ryhtyi vuosituhannen vaihteessa Lukon maalivahtivalmentajaksi. Kauden 2012-2013 jälkeen Moisanen vaihtoi valmentamaan KHL-joukkue Ak Bars Kazanin maalivahteja. Oman työnsä ohessa Moisanen toimi myös Suomen maajoukkueen maalivahtivalmentajana neljän kauden ajan vuosina 2012 - 2016.
Palattuaan Venäjältä 2018 hän valmensi sekä Lukon junioreista että myöhemmin Jokerien KHL-joukkuuen maalivahteja. Tämän jälkeen hän palasi vuodeksi Venäjälle ensin Kazaniin ja saatuaan sieltä potkut hän päätyi marraskuusta 2019 alkaen Traktor Tseljabinskin valmennustiimiin. Syksystä 2020 alkaen Moisanen on toiminut TPS:n maalivahtivalmentajana.
Emma Myers

| Emma Myers |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. huhtikuuta 2002 (ikä 22) Orlando, Florida, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2010–
Merkittävät roolit:  Wednesday (Enid Sinclair),  Kiltin tytön murhaopas  (Pippa Fitz-Amobi)
Aiheesta muualla
IMDb
Emma Myers (s. 2. huhtikuuta 2002 Orlando, Florida) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa lapsinäyttelijänä vuonna 2010, kun hän esiintyi televisiosarjassa The Glades. Hän teki läpimurtonsa näyttelemällä Enid Sinclairia Netflix-sarjassa Wednesday vuonna 2022.
Myers esittää päähenkilö Pippa Fitz-Amobia vuonna 2024 alkaneessa televisiosarjassa Kiltin tytön murhaopas.
Ura

Myers debytoi lapsinäyttelijänä vuonna 2010 tv-sarjassa The Glades. Hän aloitti näyttelemisen ammattimaisesti 16-vuotiaana. Myers esiintyi elokuvissa Southern Gospel (2020), A Taste of Christmas (2020) ja Girl in the Basement (2021). Hän teki läpimurtonsa, kun hän näytteli Netflix-sarjassa Wednesday vuonna 2022. Myers näyttelee Netflixin komediaelokuvassa Family Switch (2023) yhdessä Jennifer Garnerin ja Ed Helmsin kanssa. Vuonna 2025 Myers esiintyy Minecraft-videopeliin perustuvassa elokuvassa Minecraft-elokuva. Hän myös palaa rooliinsa Wednesday-sarjan toisessa tuotantokaudessa, joka julkaistaan vuonna 2025.
Yksityiselämä

Myers kävi lapsena kotikoulua. Myers on K-popin, erityisesti ryhmän Seventeen fani. Hänen Teen Vogue -lehteen vuonna 2022 antamansa haastattelun mukaan Taru sormusten herrasta ja Star Wars -fanit olivat "kaksi fantastista fanikunnan pilaria, jotka muovasivat tapaa, jolla hän näki maailman". Hän kuvailee itseään introvertiksi.
Aiheesta muualla

Emma Myers Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Deutsche Synchronkartei
Aurora Mikalsen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Aurora Watten Mikalsen
Syntymäaika: 21. maaliskuuta 1996 (ikä 28)
Syntymäpaikka: Kristiansund, Norja
Seura
Seura: IL Sandviken
Maajoukkue
| 2022– | Norja | 20 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 31. maaliskuuta 2024.
Aurora Watten Mikalsen (s. 21. maaliskuuta 1996 Kristiansund) on norjalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan maalivahti.
Mikalsen pelasi Norjan naisten maajoukkueessa ensimmäisen ottelunsa helmikuussa 2022 Portugalia vastaan. MM-kilpailuissa 2023 hän  pelasi joukkueensa kaikki neljä ottelua. Hän on pelannut maaliskuun 2024 loppuun mennessä 20 naisten maaottelua. Aiemmin hän pelasi useissa Norjan nuorisomaajoukkueissa.
Mikalsen on edustanut kotimaansa pääsarjassa Arna-Bjørnaria, Kolbotnia ja kaudesta 2021 alkaen Sandvikenia, joka kaudeksi 2022 muutti nimekseen SK Brann. Hän pelasi välillä Englannissa, jossa hän edusti Manchester Unitedia kaudella 2019–2020 ja Tottenham Hotspuria kaudella 2020–2021. Hän ei päässyt Manchesterissa pelaamaan yhtään Superliigan ottelua ja Tottenhamissakin vain viisi.
Anna Näkkäläjärvi-Länsman

Anna Maarit Näkkäläjärvi-Länsman (s. 1979 Inari) on laulaja-lauluntekijä. Hänet tunnetaan myös taiteilijanimellä Ánnámáret.
Näkkäläjärvi-Länsman syntyi Lismasta tulleelle pohjoissaamelaiselle isälle ja Länsi-Lapista tulleelle suomalaiselle äidille, jotka asettuivat Inarin kirkonkylälle. Hänen intohimonsa musiikkia kohtaan syttyi koulun viidennellä luokalla ensimmäisessä Saamelaisnuorten taidetapahtumassa, jossa hän osallistui saamen oppilasryhmän jäsenenä joikuesitykseen. Saamelaismusiikin opetusta ei ollut tarjolla, mutta Näkkäläjärvi-Länsman aloitti huilunsoiton ja siirtyi pian klarinettiin. Lukioon hän lähti Rovaniemelle; tämän jälkeen hän soitti vuoden Lapin sotilassoittokunnassa. Hän jatkoi Inarissa ja Lapin musiikkiopistossa saamaansa klarinetinsoiton opetusta Tampereen konservatoriossa Jarmo Hyväkön ja Sibelius-Akatemiassa Reijo Koskisen johdolla.
Ura

Näkkäläjärvi-Länsman pääsi opiskellessaan osallistumaan Euroopan unionin saamelaismusiikin koulutuksen kehittämishankkeeseen. Hän alkoi yhdistää taustaansa klassisessa musiikissa saamelaiseen musiikkiperinteeseen ja kehittää Saamelaista musiikkiakatemiaa, jonka opetuksessa hän on muun muassa käyttänyt Armas Launiksen tekemiä muistiinpanoja joikuperinteestä. Näkkäläjärvi-Länsman julkaisi kaksi albumia (Beallječiŋat, 2011; Gollehelmmot, 2016) Ánnámáret Ensemblen kanssa ja helmikuussa 2021 Ánnámáret-taiteilijanimellään laatimiensa joikujen Nieguid Duovdagat -albumin. Lisäksi hänellä on Ánnámáret Luohteilbmi -niminen kokoonpano, jolta ilmestyi albumi Luođit saamelaisten kansallispäivänä 2025.
Ánnámáret Ensemblessa on toiminut muun muassa harmonikansoittaja Johanna Juhola. Nieguid Duovdagat -albumilla joikuihin yhdistettiin Ilkka Heinosen soittama jouhikko ja Turkka Inkilän soittama shakuhachi. Inkilä vastasi levyllä myös elektroniikasta. Singlenä ilmestyneeseen "Jearrat máttaráhkus" -kappaleeseen tehty video esitettiin Linnan juhlat itsenäisyyspäivänä 2020 korvanneessa televisiolähetyksessä, jonka isäntänä oli presidentti Sauli Niinistö. Nieguid Duovdagat -hankkeeseen teki videotaidetta Marja Viitahuhta.
Näkkäläjärvi-Länsman oli vuosina 2012–2015 saamelaiskulttuurin läänintaiteilija. Hän on esiintynyt muun muassa Oulunsalo Soi -festivaalilla. Hän toimi Vilijonkan ääninäyttelijänä Muumilaakso-animaatiosarjan pohjoissaamenkielisessä Mumenvággi-versiossa. Näkkäläjärvi-Länsman on työskennellyt tuntiopettajana Sibelius-Akatemian Global Music -koulutusohjelmassa.
Yksityiselämä

Näkkäläjärvi-Länsman meni vuonna 2011 naimisiin poromies, saamelaispoliitikko Asko Länsmanin kanssa. Hän oli tutustunut tähän työskennellessään Saamelaiskäräjillä kulttuurisihteerinä. Näkkäläjärvi-Länsman asuu miehensä ja kahden lapsen kanssa Nuorgamissa.
Diskografia > Ánnámáret Ensemble:

Beallječiŋat (2011)
Gollehelmmot (2016)
Hosianna. Single. (2024)
Diskografia > Ánnámáret:

Nieguid Duovdagat (2021)
Bálvvosbáiki (2024)
Diskografia > Ánnámáret Luohteilbmi:

Luođit (2025)
Sálmmo Duomis. Single. (2025)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi), (pohjoissaameksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle
Ademola Lookman

Ademola Lookman RB Leipzigin pelaajana lokakuussa 2019.
Ademola Olajade Alade Aylola Lookman (s. 20. lokakuuta 1997 Lontoo, Englanti) on englantilais-nigerialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Atalantaa. Hän on pelannut myös Englannin ja Saksan pääsarjoissa.
Lookman nousi Charlton Athleticin junioreista Englannin mestaruussarjassa pelanneeseen edustusjoukkueeseen kaudella 2015–2016 ja jatkoi samassa seurassa seuraavalla kaudella ykkösliigassa, kunnes hän siirtyi tammikuussa 2017 Evertoniin ja pelasi siellä ensimmäiset valioliigaottelunsa. Vuoden 2018 alkupuoliskon Lookman oli lainassa saksalaisseura RB Leipzigissa, joka osti hänet itselleen kesällä 2019. Leipzigista hän oli lainassa Valioliigassa kaudella 2020–2021 Fulhamin ja kaudella 2021–2022 Leicester Cityn joukkueessa. Elokuussa 2022 hän siirtyi Atalantaan. Lookman on pelannut Englannin Valioliigassa 96 ottelua, joissa hän on tehnyt 11 maalia, Saksan Bundesliigassa 22 ottelua, joissa hän on tehnyt viisi maalia, ja Italian Serie A:ssa jouluun 2024 mennessä 76 ottelua, joissa hän on tehnyt 33 maalia. Hän oli kaudella 2022–2023 Atalantan paras maalintekijä Serie A:ssa 13 maalillaan. Hän on pelannut Mestarien liigassa vuoden 2024 loppuun mennessä kuusi ottelua, joissa hän on tehnyt kolme maalia, ja Eurooppa-liigassa 18 ottelua, joissa hän on tehnyt seitsemän maalia. Toukokuussa 2024 hän teki Eurooppa-liigan loppuottelussa kaikki kolme maalia, kun Atalanta voitti Bayer Leverkusenin 3–0.
Lookman pelasi Englannin alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2016 Englannin yltäessä välieriin. Hän voitti kultaa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2017 ja teki kaksi maalia neljännesvälierässä Costa Ricaa vastaan sekä yhden maalin välierässä Italiaa vastaan.
Aikuisten maaotteluissa Lookman on edustanut Nigeriaa maaliskuusta 2022 alkaen. Hän on pelannut vuoden 2024 loppuun mennessä 27 A-maaottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia: Afrikan-mestaruuskilpailujen karsinnoissa kesäkuussa 2022 ja syyskuussa 2023 São Tomé ja Príncipea vastaan, tammi-helmikuussa 2024 pelatuissa Afrikan-mestaruuskilpailuissa, joissa Nigeria saavutti hopeaa, kaksi maalia neljännesvälierässä Kamerunia ja yhden maalin puolivälierässä Angolaa vastaan, maaliskuussa 2024 yhden maalin ystävyysottelussa Ghanaa vastaan sekä syyskuussa 2024 kaksi maalia Afrikan-mestaruuskilpailujen karsinnoissa Beniniä vastaan.
Lookman valittiin vuoden 2024 parhaaksi afrikkalaiseksi miesjalkapalloilijaksi.
Edward Emil Fredrik Cedercreutz

Edward (Edvard) Emil Fredrik Cedercreutz (3. elokuuta 1874 Espoo – 15. toukokuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, insinööri ja yritysjohtaja.
Cedercreutzin vanhemmat olivat tilanomistaja Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutz ja Johanna Lovisa Mariana Björkenheim. Hänen puolisonsa vuodesta 1911 oli Marta Lilian Rosenbröijer, Karl Hjalmar Rosenbröijerin tytär. Cedercreutz tuli ylioppilaaksi 1892 ja valmistui insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1896. Hän jatkoi opintojaan Darmstadtssa ja Zürichissä 1896–1897. Cedercreutz oli Hämekosken insinööri 1898–1900, Planiawerken pääkemisti Racibórzissa Sleesiassa 1900–1904, Suomen sahanomistajain paloapuyhtiön tarkastaja 1905, A. Ahlström Osakeyhtiön Varkauden rautatehtaan isännöitsijä 1919–1924 ja Högforsin Tehtaan toimitusjohtaja 1924–1929.
Álex Baena

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Álex Baena syyskuussa 2019. |  Álex Baena syyskuussa 2019. |  Álex Baena syyskuussa 2019. |  |
Maa:   Espanja
Miesten jalkapallo
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Saksa 2024 |  |  |
Alejandro "Álex" Baena Rodríguez (s. 20. heinäkuuta 2001 Roquetas de Mar) on espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 174-senttimetrinen. Hän edustaa Espanjan La Ligassa pelaavaa Villarrealia. Hän on Euroopan-mestari vuodelta 2024.
Baena pelasi Villarrealin junioreissa ja pääsi edustusjoukkueeseen ensimmäisen kerran Espanjan cupissa joulukuussa 2019 ja La Ligassa heinäkuussa 2020. Kauden 2021–2022 hän pelasi lainalla toisella sarjatasolla Gironassa. Hän on pelannut Villarrealissa kauden 2023–2024 loppuun mennessä 76 La Ligan ottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia. Hän on pelannut Eurooppa-liigassa 17 ottelua, joissa hän on tehnyt neljä maalia, ja Konferenssiliigassa seitsemän ottelua, joissa hän on tehnyt neljä maalia. Hän oli voittamassa Eurooppa-liigaa kaudella 2020–2021 ja teki alkulohkossa kaksi maalia mutta ei pelannut enää välierissä eikä loppuottelussa.
Baena pelasi Espanjan nuorisomaajoukkueissa alle 16-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin. Hän pelasi kolme ottelua alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2018 ja teki niissä kaksi maalia. Hän pelasi viisi ottelua alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2023 ja teki niissä yhden maalin Espanjan saavuttaessa hopeaa.
Baena pelasi Espanjan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2023 EM-karsintaottelussa Kyprosta vastaan ja teki joukkueensa kuudesta maalista viidennen. Hän voitti mestaruuden EM-kilpailuissa 2024. Hän pelasi neljännen A-maaottelunsa tullessaan vaihdosta kentälle EM-kilpailujen toisessa alkulohko-ottelussa Italiaa vastaan ja viidennen viimeisessä alkulohko-ottelussa Albaniaa vastaan.
Kaikille rakkailleni

| Kaikille rakkailleni Marja-Liisa Kuosmanen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2004
 Kesto: 37.20
Marja-Liisa Kuosmasen muut julkaisut
|   | Kaikille rakkailleni 2004 | Elämän maku 2008 |
Kaikille rakkailleni on Marja-Liisa Kuosmasen vuonna 2004 julkaisema cd-albumi, joka sisältää 11 Toivo Kärjen ennen julkaisematonta kappaletta vuosilta 1963-1987 . Kuosmanen on kesällä 2003 järjestetyn Toivo Kärki -laulukilpailun voittaja.
Albumin taustalla on Nilsiän Musiikinystävien 2002 Mantulla järjestämät Toivo Kärki -konsertit joiden ohjelmiston suunnitteli  Toivo Kärjen poika ja jäämistön hoitaja Kalervo Kärki. Konserttiin Kalervo oli valinnut mukaan myös isänsä jäämistöistä ennenjulkaisematonta musiikkia. Marja-Liisa Kuosmanen oli yksi konsertin solisteista ja  konserttien jälkeen hän pyysi Kalervolta lisää julkaisemattomia kappaleita. Näistä Kuosmanen ja kappaleiden sovitukset tehnyt Martti Hautsalo valitsivat levytettäväksi 11 kappaletta.  Levyn tiimoilta Marja-Liisa Kuosmanen piti 14.2.2004 Kuopion Musiikkikeskuksessa konsertin, jossa hän esitti kaikki levyn kappaleet. Säestämässä oli Kuopion Kaupunginorkesterista ja nilsiäläisistä muusikoista koottu orkesteri, jota johti Jarmo Kaijansinkko.
Muusikot

Sovitukset teki nilsiäläinen Martti Hautsalo, ja säestävä orkesteri koottiin nilsiäläisistä ja kuopiolaisista muusikoista: Roman Heiste viulu, Michael Gillen viulu, Terho Laitinen alttoviulu, Amanda Kiiski sello, Tapani Heiskanen trumpetti, Jari Lehtosaari pasuuna, Hanna Hautsalo huilu, alttohuilu, Tiina Pirinen huilu, Martti Hautsalo saksofonit, klarinetti, bassoklarinetti, Pasi Horttanainen harmonikka, Esko Hartikainen kitara, Mikko Pasanen piano, Jarmo Hiekkala basso, Kai Seppänen rummut, Marko Salmela lyömäsoittimet. Äänitykset tehtiin Nilsiän Mantun studiossa, äänittäjänä ja miksaajana Ismo Pentikäinen.  Albumin ulkoasun suunnitteli Kalervo Kärjen poika Jaakko Kärki.
Kappaleet

Kaikille rakkailleni – 4.28  (säv. Toivo Kärki, san. Kyösti Timonen, sov. Martti Hautsalo, 1983)
Ole mulle kevät rakkauden – 2.52  (säv. Toivo Kärki, san. Olavi Polvi, sov. Martti Hautsalo, 1981)
Sinä lahjoitit uuden kevään – 3.13  (säv. Toivo Kärki, san. Pauli Salonen, sov. Martti Hautsalo, 1987)
Kotikylän lavalla – 2.53  (säv. Toivo Kärki, san. Kyösti Timonen, sov. Martti Hautsalo, 1984)
Pieni metsäruusu – 3.00  (säv. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa, sov. Martti Hautsalo, 1964)
Ajatus lähtee aaltojen mukaan – 3.55  (säv. Toivo Kärki, san. Juha Vainio, sov. Martti Hautsalo, 1979)
Sydämes oven taa – 3.18  (säv. Toivo Kärki, san. Tuula Valkama, sov. Martti Hautsalo, 1984)
Kuuntelen tuulta – 3.54  (säv. Toivo Kärki, san. Juha Vainio, sov. Martti Hautsalo, 1986)
Iltaruskon aikaan – 3.37  (säv. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa, sov. Martti Hautsalo, 1963)
Maailmalle lähdin – 3.14  (säv. Toivo Kärki, san. Chrisse Johansson, sov. Martti Hautsalo, 1979)
Jos uskot päivään nousevaan – 2.56 (säv. Toivo Kärki, san. Vexi Salmi, sov. Martti Hautsalo, 1982)
Aiheesta muualla

http://marjaliisa.tahko.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Andrija Živković

Andrija Živković PAOKin pelaajana syyskuussa 2020.
Andrija Živković (serb. Андрија Живковић; s. 11. heinäkuuta 1996 Niš, Serbian tasavalta, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edustaa Kreikan Superliigassa pelaavaa PAOKia. Hän pelasi Serbian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran 17-vuotiaana vuonna 2013.
Živković aloitti liigauransa kotimaassaan Partizanin joukkueessa. Hän pelasi Serbian Superliigassa 63 ottelua ja teki niissä 17 maalia. Hän pelasi Eurooppa-liigassa kymmenen ottelua ja teki kauden 2015–2016 Eurooppa-liigan viidessä ottelussaan neljä maalia. Hän edusti kaudet 2016–2020 portugalilaista Benficaa. Hän pelasi Primeira Ligassa 55 ottelua, joissa hän teki kolme maalia. Mestarien liigassa hän pelasi kahdeksan ja Eurooppa-liigassa kolme ottelua. Loukkaantuminen pilasi hänen neljännen kautensa lähes kokonaan. Hän siirtyi syyskuussa 2020 kreikkalaisseura PAOKiin. Hän on neljän kauden aikana pelannut Kreikan Superliigassa 126 ottelua ja tehnyt niissä 30 maalia. Hän on edustanut kreikkalaisseuraa Eurooppa-liigassa kuudessa ottelussa, joissa hän on tehnyt kaksi maalia, ja Konferenssiliigassa 19 ottelussa, joissa hän on tehnyt seitsemän maalia.
Živković on voittanut liigamestaruuden Serbiassa vuosina 2013 ja 2015, Portugalissa vuosina 2017 ja 2019 sekä Kreikassa vuonna 2024. Hän on voittanut cupin Serbiassa vuonna 2016, Portugalissa vuonna 2017 ja Kreikassa vuonna 2021.
Živković on pelannut Serbian alle 16-, alle 17-, alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi kaksi ottelua alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2014. Hän pelasi kaikki seitsemän ottelua avauskokoonpanossa Serbian voittaessa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden 2015 ja teki turnauksessa kaksi maalia, alkulohkossa Meksikoa ja välierässä Malia vastaan. Loppuottelussa Brasiliaa vastaan hän syötti Nemanja Maksimovićin jatkoajalla tekemän 2–1-voittomaalin. Alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 ja 2019 Živković pelasi yhteensä viisi ottelua ja teki yhden maalin.
Živković pelasi Serbian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran lokakuussa 2013 ystävyysottelussa Japania vastaan. MM-kilpailuissa 2018 hän tuli vaihdosta kentälle joukkueensa viimeisessä alkulohko-ottelussa Brasiliaa vastaan. MM-kilpailuissa 2022 hän oli avauskokoonpanossa Serbian kaikissa kolmessa ottelussa ja syötti joukkueen kolmesta maalista kaksi toisessa ottelussa Kamerunia vastaan. Hän kuuluu Serbian joukkueeseen EM-kilpailuissa 2024. Hän on EM-kilpailujen ensimmäinen ottelu mukaan lukien pelannut 47 A-maaottelua, joissa hän on ollut 30 kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki maalin kesäkuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Sloveniaa vastaan.
Suomen syntyvyyskehityksen lasku

Suomen syntyvyyskehityksen laskullalähde? tarkoitetaan Suomen syntyvyyden laskua, erityisesti kokonaishedelmällisyysluvun alentumista.
Syntyvyys on vähentynyt vuonna 2008 alkaneen laskukauden jälkeen lähes kaikissa Euroopan maissa. Syntyvyyskehityksen lasku on Ilta-Sanomien toimittaja Mikko Marttisen mukaan suurin Suomen tulevaisuutta määrittävä ilmiö ilmastonmuutoksen ohella. Vuonna 2012 syntyi vielä noin 61 000 lasta, vuonna 2018 47 557 ja vuoden 2019 ensimmäisellä vuosineljänneksellä seitsemän prosenttia vähemmän kuin aikaisempana vuonna.
Syntyvyyskehityksen lasku heikentää huoltosuhdetta pidemmällä aikavälillä. Lyhyellä aikavälillä syntyvyyskehityksen laskun vuoksi suljetaan synnytysosastoja ja tarvitaan vähemmän lastenhoitajia sekä kouluja, luokkia ja opettajia. Kristillisdemokraattisen poliitikon Sonja Falkin mukaan lapsi- ja perhepolitiikka on Suomessa jäänyt talouspolitiikan ja tasa-arvopolitiikan jalkoihin.
Professori Heikki Hiilamon mukaan nykymeno syntyvyyden vähenemisessä johtaisi siihen, ettei valtio voisi pitää huolta kansan toimeentulosta ja huolenpidosta, eikä ilman toimivaa yhteiskuntaa pystytä edes tarvittaviin ympäristötoimiin. Vaikka jokaisen olisi hyvä saada haluamansa määrä jälkeläisiä, yhteiskunta vaikuttaa ihmisten toiveisiin, julkinen keskustelukin. Talouskasvu ja tasa-arvo yleensä lisäävät syntyvyyttä. Nykyinen romahdus johtunee kulttuurisesta muutoksesta ja koskee kaikkia ikiä, alueita ja perhekokoja.
Pienemmällä syntyyvydellä on katsottu olevan myös positiivisia vaikutuksia. Näitä ovat esimerkiksi vanhempien mahdollisuus antaa parempi elintaso jo olemassa oleville lapsille, ympäristökuormituksen pienentyminen ja liikakansoittumisen ennaltaehkäisy. Helsingin yliopiston maailmanpolitiikan professorin Teivo Teivaisen mukaan Suomessa syntyvällä lapsella on maapallon kantokyvylle yhtä suuri vaikutus kuin kellä tahansa muulla saman kulutustason maahan syntyvällä lapsella.