stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
I Can See You
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Alankomaat (Single Top 100): 87
 Australia (ARIA Charts) : 5
 Filippiinit (Billboard PH Hot 100): 13
 Irlanti (IRMA): 4
 Iso-Britannia (Britannian singlelista): 6
 Japani (ulkomaiset singlet, Billboard Japan): 8
 Kanada (Canadian Hot 100): 8
 Kreikka (ulkomaiset singlet): 13
 Kroatia (radio, HRT): 64
 Libanon (Top 20): 19
 Malesia (Billboard): 22
 Portugali (AFP): 62
 Saksa (Gfk, Offizielle Top 100): 90
 Singapore (RIAS, Top Digital): 7
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 4
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 5
Billboard Global 200: 4
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | platinaa | Australian Recording Industry Association |
|  Brasilia | platinaa | Pro-Música Brasil |
|  Iso-Britannia | hopeaa | British Phonographic Industry |
|  Uusi-Seelanti | kultaa | Recorded Music NZ |
Aiheesta muualla

I Can See You -musiikkivideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Kaukolempiälä

Kaukolempiälä oli Kivennavan pitäjän kylä Kivennapa–Kanneljärvi-maantien varressa Suulajärven rannalla Karjalankannaksella. Kaukolempiälää kutsuttiin myös Perä-Voipeelaksi. Se oli yksi Kolmikyläksi nimitetyn kylärykelmän kokonaisuudesta. Muut olivat Voipiala eli Etu-Voipeela ja Liikola eli Keski-Voipeela.
Kaukolempiälän kylä oli vielä jaettu kahteen osaan, Mäkelän mäkeen ja Alakylään käsittäen yhteensä 32 taloa.
Nykyisin näistä kolmesta kylästä asutusta on vain Kaukolempiälässä. Kookas Tselodubovo niminen neuvostokylä sijaitsee Suulajärven itärannalla. Kylän pohjoispuolella on raunioitunut teollisuusalue, joten kylässä on paljon työttömiä. Keskustasta johtaa huono hiekkatie 600 metrin matkan risteykseen, josta pääsee vanhan Kaukolempiälän alueelle. Siellä on säilynyt joitain suomalaistaloja. Risteyksessä on kauppa, vasemmalle suomalainen kylätie, oikealla on iso teollisuusalue, joka on hylätty ja rikottu.
Aiheesta muualla

VirtuaaliKivennapa
Kivennavan kylät
Ahjärvi • Hartonen • Hiirelä • Holttila • Ikola • Jalkala • Joutselkä • Jäppinen • Kanala • Karvala • Kaukolempiälä • Kauksamo • Kekrola • Kivennavan kirkonkylä • Kontu • Korpikylä • Kotselkä • Lavola • Liikola • Lintula • Lipola • Miettilä • Multala • Mustapohja • Pamppala • Patrikki • Pihlainen • Polviselkä • Raivola • Rantakylä • Rasala • Riihisyrjä • Riihiö • Rontu • Räikylä • Saarenmaa • Seppälä • Siiranmäki • Soppikylä • Suurselkälä (Suurselkä) • Tammiselkä • Tirttula • Tonteri • Uupune • Vaittila • Vanhakylä • Vehmainen • Voipiala • Vuottaa • Ylentelä
Mesa

| Mesa |
| --- | --- |
 Mesan keskustaa.
 lippu
 Mesa Maricopan piirikunnan kartalla.
 Mesa
 Koordinaatit: 33°25′N, 111°45′W 
Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:  Arizona
Piirikunta:  Maricopa
Väkiluku (2010):  439 041
 
 www.mesaaz.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mesa on kaupunki Arizonan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki kuuluu viereisen Phoenixin suurempaan metropolialueeseen. Nykyisen Mesan perustivat mormonisiirtolaiset vuonna 1878 ja kaupunki on sittemmin kasvanut nopeasti. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Mesan asukasluku oli 439 041.
Maantiede

Mesa sijaitsee Maricopan piirikunnassa Arizonan osavaltion eteläosan keskellä. Mesan vieressä sijaitsee Phoenixin kaupunki, jonka suurempaan metropolialueeseen Mesa kuuluu. Nykyinen kaupunki on rakennettu ruutukaavan mukaisesti. Alue on osa Sonoran aavikkoa. Maasto ja alueen luonto ovat tyypillisiä aavikolle. Alueella kasvaa esimerkiksi jättikaktuksia ja lieriöpuntioita. Toisaalta kaupungin lähistöllä on myös järviä ja jokia. Kaupungin itäpuolella kohoavat Superstitionvuoret. Sää Mesan alueella on lämmin ja kuiva. Aurinko paistaa keskimäärin noin 320 päivänä vuodesta.
Historia

Noin 2 000 vuotta sitten nykyisen Mesan aluetta asuttivat maanviljelystä harjoittaneet hohokamit. Hohokamit katosivat jo ennen eurooppalaisten saapumista, mutta he jättivät jälkeensä kanaaleista koostuneen keinokastelujärjestelmän. Eurooppalaisten saapuessa aluetta asuttivat pimat. Ensimmäiset eurooppalaiset alueella olivat espanjalaisia tutkimusmatkailijoita ja lähetystyöntekijöitä. Apassien sotaretkien muodostaman uhan takia alueelle ei kuitenkaan syntynyt pysyvämpiä espanjalaisia siirtokuntia.
Mesan alue kuului Meksikoon maan itsenäistyttyä Espanjasta ja Yhdysvallat valtasi alueen Meksikon–Yhdysvaltain sodan aikana. Amerikkalaisvalta alueella oli kuitenkin pitkään heikko, kunnes armeija päätti puuttua siirtolaisten ja intiaanien väliseen kahakointiin alueella. Yhdysvaltain armeija kävi taisteluja apasseja vastaan ja heidän kuuluisa päällikkönsä Geronimo antautui vasta vuonna 1886. Ennen Geronimon antautumista joukko mormoneja Utahista ja Idahosta oli asettunut nykyiseen Mesaan vuonna 1878. Siirtolaiset alkoivat viljellä maata käyttäen hyödykseen hohokamien aikanaan rakentamia kanavia. Kaupungin pääelinkeinoja olivat pitkään sitrushedelmien ja puuvillan viljely. Vuoteen 1940 mennessä Mesa oli kasvanut Arizonan toiseksi suurimmaksi kaupungiksi, jonka asukasluku oli noin 7 000.
Toisen maailmansodan aikana Mesaan rakennettiin Falcon Fieldin lentoasema ja Williamsin lentotukikohta (nyk. Phoenix–Mesa Gateway -lentoasema). Kiitoratoja käytettiin amerikkalaisten ja brittilentäjien kouluttamiseen. Monet paikalle asettuneet sotilasperheet jäivät Mesaan sodan päättymisen jälkeen ja lentoasemien ympäristöön kehittyi lentokoneteollisuutta, jolla on edelleen suuri merkitys kaupungille.
Talous

Mesan nykyisiä merkittäviä talouden aloja ovat esimerkiksi teollinen tuotanto, turismi ja vähittäiskauppa. Alueen ilmasto on tehnyt Mesasta erityisen hyvän ilmailualan yrityksille. Boeing on käyttänyt Falcon Fieldin lentoaseman tiloja esimerkiksi lennonohjausjärjestelmien testaamiseen ja lentäjien koulutukseen. Myös esimerkiksi Boeing AH-64 Apache-helikopteri kehitettiin Mesassa. Alueen muilla lentokentillä toimii useita eri lentäjien koulutusta järjestäviä yrityksiä. Toinen suuri kaupungissa toimiva yritys on ajoneuvojen turvalaitteita valmistava TRW Vehicle Safety Systems.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Mesassa aikavälillä 2012–2016 olivat 50 615 USD ja henkilöä kohden 25 669 USD. 16,2 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Mesan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 439 041 ja vuoden 2017 arvion mukaan 496 401. Mesa on osa suurempaa Phoenixin-Mesan-Glendalen metropolialuetta, jonka asukasluku oli vuonna 2010 4 192 887. Mesan kaupungin asukkaista 84,7 % oli taustaltaan valkoisia, 3,5 % afroamerikkalaisia, 2,2 % intiaaneja, 27,1 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 2 % aasialaisia. 21,2 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 12 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mesa Wikimedia Commonsissa
Arizonan osavaltio
| --- | --- |
Alueet:  Arizona Strip  Coconino Plateau  Etelä-Arizona  Grand Canyon  Koillis-Arizona  Mojaven aavikko  North Central Arizona  Phoenix Metropolitan Area  Pohjois-Arizona 
Piirikunnat:  Apache  Cochise  Coconino  Gila  Graham  Greenlee  La Paz  Maricopa  Mohave  Navajo  Pima  Pinal  Santa Cruz  Yavapai  Yuma 
Kaupungit (suurimmat):  Chandler  Flagstaff  Gilbert  Glendale  Mesa  Peoria  Phoenix (pääkaupunki)  Prescott  Scottsdale  Tempe  Tucson  Yuma 
Näkymä Superstitionvuorille.
Mesa Granden hohokamien raunioita.
Mesan myöhempien aikojen pyhien liikkeen temppeli.
Pelle Peloton

| Pelle Peloton |
| --- | --- |
 Pelle Peloton Don Rosan taiteilemana
Luoja(t):  Carl Barks
Näyttelijä(t):  Hal Smith (1987–1990)
Ensi- esiintyminen:  "Onnen kantamoinen" 1952
Kustantaja:  Disney (useampiakin)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Pelle Peloton
Ammatti:  keksijä
Kotipaikka:  Ankkalinna
Luonteenpiirteet:  Uskomattoman pitkälle kehittyneet aivot, päättelykyky ja ennen kaikkea keksimisen kyky. Periaatteessa Peloton voi keksiä mitä tahansa mieleen tulevaa.
Suhteet
Vanhemmat:  Pietari Peloton (isä)
Isovanhemmat:  Petteri Peloton (isoisä)
Muut sukulaiset:  Tarmo (veljenpoika)
Tutut:  Pikku apulainen, Aku Ankka, Roope Ankka, Tupu, Hupu ja Lupu, Hannu Hanhi ja muita Ankan suvun jäseniä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pelle Peloton (engl. Gyro Gearloose) on sarjakuvataiteilija Carl Barksin luoma Disneyn eläinmaailman sarjakuva- ja animaatiohahmo, joka asuu Ankkalinnassa. Pelle Peloton on ammatiltaan keksijä ja hän pystyy keksimään lähes mitä tahansa. Tarinoissa Pelotonta auttaa Pikku apulainen, pieni robotti, jolla on päänään hehkulamppu.
Pellen ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1952 Walt Disney’s Comics and Stories -lehden tarinassa "Onnen kantamoinen" (Gladstone's Terrible Secret), jossa hän pomppii hyppy­kepillä Hannu Hanhen talon ohi. Peloton kertoo Hannulle yrittäneensä kehittää Mummo Ankalle uuden tavan kirnuta voita, mutta keksintö ei toiminut. Tästä turhautuneena Peloton lahjoittaa hyppykepin Hannulle. Suomessa "Onnen kantamoinen" julkaistiin ensimmäisen kerran Aku Ankan numerossa 6/1953.
Carl Barks lakkasi piirtämästä Pelle Pelotonta vuonna 1964, minkä jälkeen muiden sarjakuvataiteilijoiden Peloton-tarinoita alkoi ilmestyi Uncle Scrooge -lehden sivuilla.
Pelle Peloton esiintyi ensimmäisen kerran animoituna piirrossarjassa Ankronikka vuonna 1987, jolloin hänen ääninäyttelijään toimi Hal Smith.
Hahmo

Pelottomalla on tyypillisesti päällään ruskeat housut ja kengät, sininen tai keltainen kauluspaita, vihermustat liivit sekä hihnallinen, yleensä keltainen, hattu. Hänellä on myös sangattomat silmälasit nokallaan. Joissain varhaisemmissa tarinoissa hän ei käytä liivejä ja on nyky-Pelleä tukevampi. Pelle on luonteeltaan hyvin ystävällinen, eikä osaa kieltäytyä juuri mistään.
Pelle yleensä keksii nopeasti halutun laitteen, mutta jos ideaa ei tule, hän kolauttaa itseään vasaralla päähän ajatuksen esiin saamiseksi. Hän käyttää myös mietintämyssyä, katonharjan muotoista päähinettä, jossa istuu kolme lintua. Linnut eivät ole maan päältä, eräässä suomeksi 1960-luvulla ilmestyneessä tarinassa kävi ilmi, mistä niitä saa: ne ovat toisella planeetalla elävä lintulaji, ja Pelle kävi hankkimassa sieltä uudet. Planeetan pinnalla hän joutui käyttämään pyöreää hengityskypärää ja kun yksi linnuista rikkoi sen, hän pidätti hengitystään kunnes pääsi alukseensa. Mietintämyssy on sittemmin jäänyt pois tarinoista.
Hahmo > Sukulaiset ja ystävät

Don Rosan mukaan Pelottoman isä Pietari Peloton toimi ennen eläköitymistään korjauspajan pitäjänä ja isoisä Petteri Peloton mekaanikkona. Hänellä on myös sukulaispoika Tarmo (Newton), joka on suomennettu veljenpojaksi.  Ei ole täysin varmaa, onko Tarmo Pellen veljenpoika, sillä englanninkielinen sana ”nephew” tarkoittaa sekä veljen- että sisaren- ja jopa serkunpoikaa. Tarinassa "Rasittava vierailu" esiintyi Pellen Tunari-setä (tai eno; englannin sana "uncle" on yhtä ongelmallinen kuin "nephew"); nimensä mukaisesti Tunari-setä teki epäonnistuneita keksintöjä. Samassa tarinassa mainitaan myös Pellen isoisä, joka on joko Pellen äidin isä tai sitten tarinan tekijät eivät ole olleet selvillä kaikista sukulaisuussuhteista. Tämän sarjan isoisä nähdään vain muotokuvana seinällä, ja hän oli ollut ensin postivaunujen kuljettaja ja sitten junailija. Pellen sisaruksia tai äitiä ei ole koskaan mainittu sarjakuvissa.
Pelottoman ystäviä ovat Aku Ankka ja muut Ankan perheen jäsenet. Roope Ankka vaatii yleensä Pelottoman töihin itselleen palkatta. Häneltä apua on myös saanut Taikaviitta, jolle Peloton suunnittelee ja valmistaa sekä aseita että varusteita.
Hahmo > Viholliset

Pelottoman vihollisena esiintyy pahaksi, joskaan ei yhtä lahjakkaaksi keksijäksi kuvattu Velmu Viurusilmä, joka toistuvasti yrittää varastaa Pelottoman keksintöjä. Myös Karhukopla pyrkii anastamaan Pelottoman keksintöjä päästäkseen käsiksi Roope Ankan rahoihin. Toisinaan Karhukopla myös liittoutuu Viurusilmän kanssa.
Tunnetuimmat keksinnöt

Pelle Peloton on yleismies, joka saa aikaan useita mahdollisia ja DuckTales-sarjan 2017-luvulla mahdottomia kojeita ja laitteita. Useat hänen keksinnöistään toistuvat sarjassa, joko sellaisinaan tai eri olomuodossa. Listalta löytyy muun muassa:
Tunnetuimmat keksinnöt > Videopelit:

Aku Ankka: Universumin sankari (2000)
DuckTales: Remastered (2013)
Pikku apulainen
ajatuslaatikot, jotka saivat eläimet ajattelemaan
useita aikakoneita
kutistussäde
Kertalaaki™-liuotin. Roope Ankan tilauksesta kehitetty tervaa muistuttava liuotin, joka liuottaa mitä tahansa paitsi timantteja. Kehitettiin helpottamaan timanttien louhintaa.
Roope Ankan rahasäiliön erinäiset turvajärjestelmät
Rahapuu
kestokaramellit
mietintämyssy, joka on käsitteenä siirtynyt jopa suomalaiseen yleiskieleen
Impervium, metalli joka kovenee joka sekunti, vain kengännarina sai Imperviumin murtumaan.
Jatko-osa-kone, kun koneeseen työntää esimerkiksi sanomalehden, kone tulostaa seuraavan päivän lehden ulos.
Kaikkien otusten pilli, jolla voi kutsua eläintä kuin eläintä vihellyksen voimasta ja pituudesta riippuen.
UhKa-pillerit eli UnoHda Kaikki, ovat Pellen tekemät pillerit Taikaviitalle.
Kirjoituskone

Italialainen Olivetti Lettera 22 vuodelta 1950.
Pistekirjoitukseen tarkoitettu Braille-kirjoituskone.
Kirjoituskone on mekaaninen tai sähkömekaaninen kirjoituslaite, johon kuuluu näppäimistö. Eri kirjaimia kuvaavia näppäimiä painamalla tuotetaan tekstiä paperille kirjain kerrallaan. Vuosikymmenien ajan kirjoituskoneilla tehtiin helposti luettavaa tekstiä nopeammin kuin käsin tekstaamalla. Nykyisin tietokoneiden tekstinkäsittelyohjelmat ja erilliset tulostimet ovat korvanneet kirjoituskoneet lähes kokonaan, mutta joihinkin erikoistarkoituksiin käytetään edelleen kirjoituskoneita.
Mekaaniset kirjoituskoneet

Kirjoituskoneet ovat suurimman osan historiastaan olleet mekaanisia, mutta 1960-luvulla alkoivat yleistyä sähkökirjoituskoneet, joista edelleen kehittyivät tekstinkäsittelylaitteet.
Kirjoituskoneen tarina alkaa vuodesta 1714 englantilaisen Henry Millin patentoitua laitteen, jonka kanssa kirjoitettu teksti näytti painetulta. Nykyaikaisen kirjoituskoneen kehittyminen alkoi Yhdysvalloissa typographerista vuonna 1829. Näppäimistön sijasta tässä oli pyöreä valitsin. Se oli vielä hitaampi kuin käsinkirjoittava ihminen. Italiassa esiteltiin vuonna 1855 Cembalo scrivano. Se sai suopean vastaanoton, mutta siitä ei kuitenkaan tullut kaupallista tuotetta. Ensimmäinen kaupallinen tuote oli vuonna 1870 tanskalaisen pastorin Rasmus Malling-Hansenin (1835–1890) kehittämä kirjoituslaite, jossa näppäimet olivat metallisessa puolipallossa. Kirjoituskonemarkkinat aukesivat E. Remington and Sonsin vuonna 1873 kehittämälle type-writerille. Koneen suunnittelija Christopher Latham Sholes otti käyttöön QWERTY-näppäimistön, jotta yleisesti käytetyt kirjaimet jakaantuisivat tasaisemmin näppäimistölle. Remingtonkin oli vielä puutteellinen, sillä kirjoittaja näki kirjoittamansa rivin vasta rivin valmistuttua siirtyessään seuraavalle riville. Vaihtonäppäimen puuttuessa Remingtonilla kirjoitettiin vain isoja kirjaimia. Vuonna 1897 markkinoille tullut Underwood No. 1 -kirjoituskone oli kehitykseltään edistynein ja muodostui rakenteeltaan vuosikymmeniä hallinneeksi standardiksi.
On myös sanottu, että kirjoituskoneiden tulolla konttoreihin oli merkittäviä sosiologisia vaikutuksia yhteiskuntaan, sillä konttorikoneiden myötä naisetkin tulivat kodin ulkopuoliseen työelämään. Typisti, konekirjoittaja oli uusi ammatti, jonka koettiin olevan asemaltaan korkeampi kuin tehtaantyttö. 1870-luvun puolivälissä konttorit olivat miesten työpaikkoja. Työssä käyvät naiset olivat tehtaissa tai myyjättärinä kaupoissa. Kirjoituskone loi uusia työpaikkoja sihteereille ja konekirjoittajille. Nämä olivat pääasiassa naisia, koska he hyväksyivät pienet palkat. Vuonna 1900 Yhdysvalloissa 75 prosenttia konttorien työpaikoista oli naisten hallussa.
Suomen ensimmäinen kirjoituskone oli Remingtonin kakkosmalli, joka saapui Jyväskylään vuonna 1877 liikemies Heikki Helmiselle. Hän oli tutustunut koneeseen vuonna 1876 Philadelphian maailmannäyttelyssä, missä se oli esitelty.
Mekaanisen kirjoituskoneen eräs etu on sen täydellinen riippumattomuus sähkövirrasta ja paristoista. Tietoturvaongelmat ovat nostaneet esiin vanhempaa kirjoituskonetekniikkaa.
Sähkömekaaniset kirjoituskoneet > Ensimmäiset sähkökirjoituskoneet

Kirjoituskoneet muuttuivat vähitellen sähkötoimisiksi, jolloin näppäilynopeus lisääntyi kun kirjasimen valinta ja kirjasinvasaran liikuttaminen erotettiin toisistaan niin, että vasaran liikuttamisesta huolehti sähkömoottori näppäimen ohjaamana, joko mekaanisen tai sähköisen kytkennän kautta. Ensimmäiset mallit muistuttivat ulkonäöltään ja toiminnaltaan mekaanisia kirjoituskoneita mutta niissä vasaran iskusta vastasi sähkömoottori. Näin tarvittava näppäinvoima pieneni, mikä mahdollisti kirjoitusnopeuden kasvattamisen. Myös teksti oli tasaisempaa kuin mekaanisella kirjoituskoneella tuotetussa tekstissä, jossa heikommilla sormilla lyödyt kirjaimet saattoivat jäädä himmeämmiksi kuin muut.
Sähkömekaaniset kirjoituskoneet > Pallokirjoituskone

Aluksi sähkökirjoituskoneissa oli tavallisen kirjoituskoneen kaltaiset kirjasinvarret, kunnes IBM keksi, että kirjasimet voidaan muotoilla teräksisen pallon pintaan. Kutakin lyöntiä varten pallo kääntyy asentoon, jossa valittu kirjasin tulee paperia vasten. Pallo voitiin myös helposti vaihtaa ja näin saatiin käyttöön erilaisia kirjasinlajeja ja kielikohtaisia kirjaimistoja. "Golfpallokirjoitin" IBM Selectric tuli markkinoille vuonna 1961.
Sähkömekaaniset kirjoituskoneet > Kiekkokirjoituskone

Pallokirjoituskoneen jälkeen Olivetti kehitti kiekkokirjoituskoneen. Siinä oli pyörivä muovikiekko, joka muodostui säteittäisistä kirjasinvarsista. Paperille painuvat kirjaimet vaihtuivat, kun kiekko kääntyi. Kiekko oli helposti vaihdettavissa, mikä mahdollisti useiden kirjasinlajien ja kirjaimistojen käytön samalla koneella.
Pian kiekkokirjoituskoneita alettiin ohjata tietokoneilla RS-232-sarjaliikenneportin tai rinnakkaisliitännän (LPT) kautta ja niistä tuli kiekkotulostimia ja tekstin tuottaminen eriytyi sen tulostamisesta. Vähitellen myös kirjoituskoneisiin tuli muistia ja ne alkoivat saada puskurimuistilla varustetun tietokonetulostimen piirteitä, minkä vuoksi niitä alettiin kutsua tekstinkäsittelylaitteiksi. Varhaisissa tekstinkäsittelylaitteissa tekstiä pystyi muokkaamaan pienessä nestekidenäytössä ennen sen tulostamista paperille.lähde?
Sähkömekaaniset kirjoituskoneet > Lämpötulostin

Jotkut hinnaltaan halvat matkakirjoituskoneet tuottivat tekstin ilman metallisen tai muovisen kirjasimen mekaanista kosketusta lämpökirjoittiminalähde?.
Sähkömekaaniset kirjoituskoneet > Tekstinkäsittelylaitteet

Tekstinkäsittelylaitteet (tunnetaan myös nimellä sähkökirjoituskoneet) ovat asiakirjojen muokkaamiseen tarkoitettuja erikoistuneita tietokoneita, joissa teksti voidaan tallentaa massamuistiin (levykkeelle) ja sitä muokataan näytöllä. Lisäksi kokoonpanoon kuuluu integroitu tulostin. Tekstinkäsittelylaitteiden valtakautta oli 1980-luku.
1990-luvun aikana henkilökohtaiset tietokoneet tekstinkäsittelyohjelmineen ja tulostimineen käytännössä kokonaan syrjäyttivät kirjoituskoneet. Tietokoneiden näppäimistöt kuitenkin pohjautuvat edelleen kirjoituskoneiden näppäimistöön. Esimerkiksi yläreunan QWERTY-järjestys perustuu siihen, että mekaanisten kirjoituskoneiden aikana haluttiin välttää kirjainvarsien takertuminen toisiinsa englanninkielistä tekstiä naputeltaessa sijoittamalla harvemmin käytetyt näppäimet useammin käytettyjen väliin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirjoituskoneesta Museoviraston sivuilla.
Jessica Bruder: Click, Clack, Ding! Sigh ... The New York Times 30.3.2011. (englanniksi)
”Kirjoituskone”, Neljä kertaa nopeammin kuin pännällä. Konttoritekniikan historia, s. 20–33.  Helsinki:  Ajatus Kirjat, 2009.  ISBN 978-951-20-7916-2
Kun kirjoituskone tuli Suomeen, Suomen Kuvalehti, 13.02.1932, nro 7, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Why the Office Needs a Typewriter Revolution Low Tech Magazinen artikkeli kertoo kirjoituskoneiden historiasta ja esittää toimistotietokoneiden korvaamista kirjoituskoneilla energiatehokkuuden ja työtehon kohentamiseksi. (englanniksi)
Painaminen
| --- | --- |
Painotekniikat:  Kohopaino  Offsetpaino  Rotaatiopaino  Syväpaino  Flexopaino  Silkkipaino  Digipaino  Tarvepainatus 
Saksalainen rintamakirjeenvaihtaja kirjoituskoneineen elokuussa 1941 Virossa.
IBM Selectric -pallokirjoituskoneen vaihdettavia kirjasinpalloja kokovertailussa 2 euron kolikkoon.
Brother WP-1400D-sähkökirjoituskone
Paavo Laapotti

| Paavo Laapotti> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. lokakuuta 1995 (ikä 29) Loimaa
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Aktiivisena:  2020–
Tyylilajit:  melodinen death metal, black metal
Soittimet:  laulu (puhdas ja murina), kitara
Yhtyeet:  Before the Dawn, Defiled Serenity, Kuusuo, Poponjet
Levy-yhtiöt:  Napalm Records, Wolfspell Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Paavo Laapotti (s. 1995) on Loimaalta kotoisin oleva suomalainen metallilaulaja.
Laapotti osallistui The Voice of Finland -laulukilpailuun vuonna 2022 sijoittuen toiseksi (31 % äänistä).
Kilpailun jälkeen Laapotti liittyi Before The Dawnin riveihin ja he julkaisivat "Downhearted" -nimisen kappaleen. Bändin uusin levy "Stormbringers" julkaistiin 30. kesäkuuta 2023.
Laapotilla on myös muitakin bändejä; melodinen death metal -yhtye Defiled Serenity, atmospheric black metal -yhtye Kuusuo ja heavy/rock -coverbändi Poponjet.
Diskografia > Before The Dawn

"Downhearted" (2022,  Stay Heavy Records)
Stormbringers (2023,  Napalm Records)
Archaic Flame EP (2024,  Napalm Records)
Diskografia > Defiled Serenity

"Voices From The Void" (2022,  omakustanne)
Within the Slumber of the Mind (2025,  Inverse Records)
Diskografia > Kuusuo

"Life Buried In Swamp" (2022,  omakustanne)
Dead Hymns (2022,  Wolfspell Records)
Curse Still Lingers On EP (2025,  omakustanne)
Vierailut > Dark The Suns

Raven And the Nightsky (2023,  Inverse Records) (kappaleella "Raven")
Vierailut > Mustan Kuun Lapset

Suruaika EP (2023,  Inverse Records) (kappaleella "On suruaika täytetty")
Vierailut > Magic & Mayhem

"Along These Shores" (2024,  omakustanne)