stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fallotoksiinit

Kavalakärpässieni (Amanita phalloides)
Fallotoksiinit ovat tietyistä kärpässienistä löytyviä, seitsemää aminohappoa sisältäviä rengasrakenteisia peptidejä ja sienimyrkkyjä. Ne estävät aktiinin polymerisaatiota ja depolymerisaatiota ja häiritsevät solukalvojen toimintaa.  Fallotoksiineja on runsaasti kavalakärpässienissä. Valkokärpässienimyrkytyksissä niiden osuus on vähäinen ja kuolemaan johtavat maksavauriot ovat amatoksiinien aiheuttamia. Fallotoksiineihin kuuluva falloidiini eristettiin 1937.
Fallotoksiinien kemiallisia rakenteita

Falloidiini
Eva Gabor

Eva Gabor
Eva Gabor (11. helmikuuta 1919 Budapest, Unkari – 4. heinäkuuta 1995 Los Angeles, Kalifornia) oli unkarilaissyntyinen yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijätär.
Ura

Eva Gabor tunnetaan ammatillisesti parhaiten luultavasti hänen televisiourastaan. Hänen tunnetuin roolinsa oli Lisa Douglasin rooli hyvin menestyneessä TV-sitcomissa Green Acres, jota tehtiin vuosina 1965–1971 ja jossa näytteli myös Eddie Albert. Sen lisäksi hän näytteli lukuisissa elokuvissa, muun muassa Monte Criston vaimo (The Wife of Monte Cristo, 1946), Rakkaani, älä karkaa (My Man Godfrey, 1957), Gigi (1958), Se alkoi suudelmasta (It Started with a Kiss, 1959). Sen lisäksi hän toimi Disneyn elokuvien Aristokatit (The AristoCats, 1970) Herttuattaren sekä Pelastuspartio Bernard ja Bianca (The Rescuers, 1977) ja Bernard ja Bianca Australiassa (The Rescuers Down Under, 1990) Biancan äänenä. Hän on saanut televisiourastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.
Yksityiselämä

Gaborin äiti oli näyttelijätär Jolie Gabor (29. syyskuuta 1894 – 1. huhtikuuta 1997) ja hänen sisarensa Zsa Zsa Gábor (6. helmikuuta 1917 – 18. joulukuuta 2016) ja Magda Gabor (11. kesäkuuta 1914 – 6. kesäkuuta 1997) olivat myös näyttelijättäriä. Eva Gabor oli perheen ensimmäinen joka perheestä muutti Yhdysvaltoihin. Gabor oli elämänsä aikana viisi kertaa naimisissa ja kaikki avioliitot päättyivät eroon. Lapsia hänellä ei ollut. Hän kuoli hengityksen lamaantumiseen 76-vuotiaana. Vaikka hän olikin sisarusparven nuorin, hän kuoli ennen siskojaan ja äitiään.
Aiheesta muualla

Eva Gabor Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Eva Gabor NNDB:ssä
IEEE 802.1X

IEEE 802.1X Port Based Authentication, eli porttikohtainen todentaminen on IEEE:n 802.1X-standardi, jota käytetään IEEE 802 lähiverkoissa eli Ethernet-verkoissa ja WLAN-verkoissa. 802.1X:n tarkoituksena on estää luvattoman asiakaslaitteen kommunikointi lähiverkon liityntäpisteen kautta. IEEE 802.3 tai IEEE 802.5 verkoissa liityntäpiste on esimerkiksi kytkimen portti ja IEEE 802.11 verkoissa tukiaseman (Access Point) looginen portti.
Historia ja kehityksen motivaattorit

Tietoturvavaatimusten kasvu ja 802.11-verkkojen yleistyminen sekä heikko tietoturva ovat luoneet todellisen tarpeen 802.1X:n kehittämiselle. Lähiverkkojen datasiirto on siirtynyt fyysisestä siirtotiestä käyttämään radiotaajuuksia, jolloin verkkoon pääsyä ei voida rajata tiettyyn fyysiseen pisteeseen. Tästä syystä verkkojen omistajatahoilla on syntynyt selkeä tarve kontrolloida verkkoon pääsyä, koska kuka tahansa pystyy hyödyntämään langattoman verkon resursseja kytkemällä WLAN-verkkokortin tietokoneeseen ja kytkeytymään verkkoon ollessaan tukiaseman kantomatkan sisäpuolella. Sama ongelma on myös langallisen IEEE 802 -verkon liityntäpisteissä, jotka sijaitsevat julkisissa tiloissa.
Koska kytkimen portti tai langattoman verkon liityntäpiste (AP) toimii käyttäjälle lähiverkon pääsykohtana, on se luonnollinen paikka kontrolloida verkkoon pääsyä sekä suodattaa datavirrasta protokollia ja paketteja.
Monet organisaatiot ovat kyllästyneet hajautettuihin käyttäjätietokantoihin. Internet-palveluiden lisääntyessä operaattorit ovat joutuneet kasvattamaan soittosarjojen ja palveluiden lukumäärää, jonka seurauksena käyttäjätunnus/salasanatietokantoja on jouduttu monistamaan ja niitä on useita. Käyttäjätunnus/salasanatietokantojen hallinnointi on paisunut mahdottomaksi, jonka takia organisaatiot ovat tarvinneet keskitetyn käyttäjätunnusten hallinnoinnin. Tämä on tarkoittanut investointeja Authentication, Authorization ja Accounting (AAA-protokolla) -palvelun toteuttaviin protokolliin. Eräs tunnetuimmista protokollista on Remote Authentication Dial-In User Service (RADIUS). Avainidea on tuottaa yksi keskitetty tietokanta, jonka avulla käyttäjät voidaan tunnistaa turvallisesti kaikissa olosuhteissa, jossa AAA–protokollat kuljettavat verkon reunalta autentikointiliikenteen turvallisesti verkon autentikointipalvelimelle.
Pian langattomien verkkojen julkaisun jälkeen, niiden ensimetreillä, todettiin langattoman verkon Wired Equivalent Privacy (WEP) -protokollan suojauksen purun olevan helppoa. WEP:n tarkoitus oli turvata päätelaitteen ja liityntäpisteen välinen dataliikenne. Protokollan toteutus oli heikko ja siinä ei ollut ominaisuuksia, jolla salausavaimien jakelu ja hallinnointi olisi voitu toteuttaa helposti. Monet tahot ovat esittäneet 802.1X:n tavaksi jolla avainten jakelu voidaan toteuttaa turvallisesti liityntäpisteelle ja päätelaitteille.
Terminologia

Portti
Portti on liityntäpiste, jonka kautta kytkeydytään verkkoon. Portti voi olla fyysinen portti, kuten keskitin tai kytkin. Se voi olla myös looginen portti, kuten 802.11-verkoissa – liikkuvan päätelaitteen ja tukiaseman välinen assosiaatio, jossa loogiset portit kommunikoivat aina asiakkaan portin kanssa.
Asiakas
Asiakas (Supplicant) on fyysiseen porttiin tai virtuaaliporttiin kytketty päätelaite, joka on velvollinen vastaamaan autentikaattorin lähettämiin pyyntöihin.
Autentikaattori
Autentikaattori (Authenticator) on arkkitehtuurikehyksen mukaan laite, joka sisältää portin tai portteja, jotka ovat liityntäpisteitä. Liityntäpisteen laite toimii autentikaattorina. Virtuaaliseen porttiin kytketyn asiakkaan on kerrottava tarvittavat tiedot autentikaattorille ennen kuin se voi kommunikoida muun verkon kanssa autentikaattorin kontrolloidusta portista. Autentikaattori vastaa asiakkaan ja autentikaattorin välisestä keskustelusta, sekä autentikointitietojen välittämisestä autentikointipalvelimelle, joka suorittaa autentikoinnin ja välittää tiedon onnistuneesta autentikoinnista takaisin autentikaattorille ja sallii asiakkaan liikennöinnin kontrolloidun portin kautta. Portin tila muutetaan tällöin kontrolloidusta kontrolloimattomaksi.
EAP
Extensible Authentication Protocol (EAP) -protokollaa käytetään asiakkaan ja autentikaattorin välisessä autentikointitiedon siirrossa. EAP-protokollaa käytetään yleensä jonkun AAA-protokollan kanssa, jolloin saadaan automaattisesti todentamis-, valtuutus- ja tilastointipalvelut käyttöön verkkotyppistä riippumatta.
Proxy
Autentikaattorin ja autentikontipalvelimen välissä voi sijaita proxy-palvelin, jonka tehtävänä on välittää EAP-viestit edelleen autentikoinnin osapuolille.
EAPOL
Extensible Authentication Protocol Over LAN (EAPOL) on paketointitekniikka, jolla EAP-viestit kuljetetaan autentikaattorin ja päätelaitteen välillä.
AAA-palvelin
Autentikointipalvelin, joka sisältää keskitetyn käyttäjätietokannan asiakkaista ja käyttöoikeuksista, jotka liikennöivät verkon reuna-alueen portin kautta.
Arkkitehtuuri

802.1X-standardin perusajatuksena on luoda kaksi erillistä porttia autentikoituvalle asiakkaalle – auktorisoitu ja auktorisoimaton looginen portti verkkoon pääsyn tarjoavalta laitteelta. Autentikaattori toimii arkkitehtuurin kannalta autentikoijana. Alkuvaiheessa asiakas voi liikennöidä ainoastaan auktorisoimattoman portin kautta, mikä tarkoittaa sitä, että autentikoija ohjaa liikenteen autentikointipalvelimelle. Auktorisoimattoman portin (uncontrolled port) kautta välitetään vain autentikointiviestit (EAP) autentikoinpalvelimelle. Autentikoija ja autentikointipalvelin voivat olla sama fyysinen laite, mutta käytännössä joustavuus- ja skaalautuvuussyistä niiden toiminnallisuudet sijaitsevat yleensä eri laitteissa. Autentikointipalvelimen tehtävänä on puolestaan tehdä varsinainen päätös verkkoon pääsyn sallimisesta tai kieltämisestä. Asiakkaan täytyy siis autentikoida itsensä onnistuneesti autentikointipalvelimelle, jonka jälkeen autentikoijan looginen portti (controlled port) voidaan muuttaa auktorisoituun tilaan ja asiakas voi aloittaa normaalin liikennöinnin ja palveluiden käytön.
Autentikointi langattomissa verkoissa

802.1X-arkkitehtuurissa on langattoman verkon kannalta kaksi merkittävää ominaisuutta, jotka keskittyvät porttikohtaiseen hallintaan langattomissa verkoissa:
Virtuaaliportit: Virtuaaliportti muodostetaan asiakkaan MAC-osoitteen perusteella, jolloin EAPOL -viestin lähdeosoitteena on laitteen oma osoite ja kohdeosoitteena vastapuolen MAC-osoite. Jos taas käytössä on tekniikka, joka ei välitä vastapuolen MAC-osoitteesta, lähdeosoitteena on edelleen asiakkaan MAC-osoite, mutta kohdeosoitteena on ryhmäosoite 01-08-C2-00-00-03.
Avainten vaihto: liityntäpisteellä on ominaisuus välittää keskitetysti avaimia EAPOL-Key-viestein autentikointipalvelimelta asiakkaalle ja päinvastoin.
Autentikointi langattomissa verkoissa > Virtuaaliportin ja MAC-osoitteen välinen assosiaatio

Langattomissa verkoissa asiakkaat eivät ole fyysisesti yhteydessä lähiverkkoon. Langattomissa verkoissa asiakkaat jakavat siirtotien toisten asiakkaiden kanssa. Langattomissa verkoissa asiakkaan ja liityntäpisteen välillä täytyy olla assosiaatio, jotta asiakas voi kommunikoida lähiverkkoon. Assosiaation mahdollistava protokolla sallii asiakkaan ja liityntäpisteen oppia toistensa MAC-osoitteen, jonka perusteella virtuaalinen portti voidaan luoda liityntäpisteeseen. Kun assosiointi on valmis asiakkaan ja liityntäpisteen välillä, asiakas voi aloittaa autentikoinnin EAP-protokollalla.
Autentikointi langattomissa verkoissa > Salausavainten hallinta

802.1X ei välttämättä vaadi WEP-salausta tai muita salausalgoritmeja, mutta se tarjoaa mekanismin välittää salausavaininformaation liityntäpisteeltä asiakkaalle lähettämällä EAPOL-Key-viestin. Avain voi olla yhteyskohtainen ja se voidaan uusia tietyn väliajoin.
Ensimmäisissä WLAN-liityntäpisteissä käytetty WEP-salaus muodosti staattisen tunnelin, jonka tietoturva oli paperilla hyvä, mutta käytännössä olematon. Kuuntelemalla verkkoa ja kaappaamalla yhteyden paketteja riittävästi, pystyttiin salaus murtamaan tehokkaalla työasemalla jopa 20 minuutissa. Tietokoneiden laskentatehon kasvaessa avainten murtamiseen kuluu enää minuutteja tai jopa sekunteja. Tästä syystä tulisi käyttää vahvempia salausalgoritmeja. Dynaamisella salausavaimella muodostetun "tunnelin" etuna on se, että "tunnelin" elinaika voidaan määrittää riittävän lyhyeksi. Tunnelin elinaika on määritetty yhteysavaimen elinaikaan. Määrittämällä yhteysavaimen elinaika/uusimisaika riittävän pieneksi varmistutaan siitä, että mahdollinen tunkeutuja ei pysty kaappaamaan riittävästi paketteja murtaakseen salauksen.
Autentikointi langattomissa verkoissa > Assosiaatio ja EAP-autentikoinnin proseduuri

Asiakkaan täytyy ensin kytkeytyä haluttuun liityntäpisteeseen. Kun asiakas ja liityntäpiste ovat tietoisia toisistaan voivat ne aloittaa EAP viestien välityksen liityntäpisteen kautta autentikointipalvelimelle kontrolloidun portin auktorisoimiseksi. Jos looginen portti ei ole auktorisoitu, voi se välittää vain EAP-viestejä.
EAP-viestit välitetään asiakkaan ja autentikaattorin välillä EAPOL:n avulla, josta autentikaattori välittää ne autentikointipalvelimelle. Kun käyttäjä on onnistuneesti autentikoitunut palvelimelle, autentikointipalvelin lähettää EAP-Key -paketin autentikaattorin kautta takaisin asiakkaalle. Tarkempi keskustelun kulku kuvassa.
802.1X ja RADIUS

802.1X:ssä käytettävissä todennusprotokollissa käytetään nykyisin useimmiten molemminpuolista autentikointia. Jos käytettävä todennusprotokolla on esimerkiksi Protected EAP (PEAP), ensimmäisessä vaiheessa RADIUS-palvelin lähettää digitaalisen sertifikaatin käyttäjälle todistaakseen olevansa luotettava taho. Kun palvelin pystyy osoittamaan luotettavuutensa, ovat myös pyyntöjä lähettävät verkon liityntäpisteet luotettavia, sillä RADIUS-palvelin hyväksyy vain niiltä laitteilta lähetykset joiden välillä sillä on luottamussuhde.
Aikaisemmissa EAP-protokollissa kuten EAP-SRP:ssä verkon todentamista ei oltu huomioitu. Tämä altisti käyttäjän tunnukset nappaamiselle, koska joku saattoi pystyttää WLAN-tukiaseman luotetulla SSID:llä ja ohjelmalla, joka väärensi EAP-todennuspyyntöjä käyttäjälle. Käyttäjän työasema assosioitui tällöin automaattisesti tukiasemaan ja pyynnöstä lähetti EAP-protokollalla käyttäjän tunnuksen ja salasanan väärennetyn tukiaseman pystyttäneelle hakkerille.
Toisessa vaiheessa kun palvelin on todennettu, lähettää käyttäjä omat autentikointitietonsa RADIUS-palvelimelle. Autentikointitiedot voidaan välittää Extensible Authentication Protocol (EAP) – Transport Layer Security (TLS) -metodilla, jossa jokaisella käyttäjällä täytyy olla oma sertifikaatti. EAP-TLS lisää luonnollisesti ylläpito- ja hallinnointikustannuksia, koska käyttäjien sertifikaatteja hallinnoidaan, jaetaan ja peruutetaan käyttäjäkohtaisesti.
Autentikointitietojen välittämisessä voidaan käyttää myös EAP Tunneled TLS Authentication Protocol (EAP-TTLS) -menetelmää, jossa sertifikaatit sijaitsevat keskitetysti RADIUS-palvelimella, joka tunnistaa käyttäjän perinteisellä käyttäjätunnus/salasana -menetelmällä, jossa tunnus salataan palvelimella olevalla sertifikaatilla. Keskitetyn hallinnoinnin etuna ovat huomattavasti pienemmät hallinnointikustannukset käyttäjää kohti.
Palvelimen hyväksyessä saadut autentikointitiedot, se generoi dynaamisen yhteysavaimen, jonka palvelin lähettää takaisin asiakkaalle liityntäpisteen kautta yhteyden hyväksyntäviestinä, jossa avaimella muodostetaan dynaaminen WEP-tunneli. Tunnelin muodostuksen jälkeen voidaan aloittaa varsinainen dataliikenne.
802.1X-protokollan hyötyjä

Yhteiskunnan nopea verkottuminen sekä uusien teknologien käyttöönotto asettaa uusia vaatimuksia tietoturvalle. Uusien teknologioiden myötä tunkeutumismetodit kehittyvät ja verkkojen luvaton käyttö ja käytön yritykset lisääntyvät. Usein esimerkiksi yritysympäristöissä tehokkaampien tietoturvaratkaisujen käyttöönotto on välttämätöntä, kun tietoverkkojen tärkeys ja tietoverkoissa siirrettävän tiedon tärkeys liiketoiminnalle kasvaa.
802.1X-protokollan hyötyjä > Reunalla tapahtuva autentikointi

802.1X tarjoaa tehokkaan ja turvallisen tavan autentikoida käyttäjä siellä missä autentikoinnin on järkevintä tapahtua – liityntäpisteessä, verkon reuna-alueella. Verkon reuna-alueet ovat luonnollinen paikka autentikoinnille – miksi päästää asiakas liikennöimään syvemmälle verkkoon kuin sen on tarve. WLAN- ja LAN-ympäristössä 802.1X tarjoaa kontrolloidun pääsyn verkkoon. Käyttäjä ei pääse reuna-aluetta syvemmälle, ellei käyttäjä autentikoi itseään. Reunan liityntäpisteeltä välitetään verkon keskukseen vain autentikointiliikenne, ellei autentikointia ole suoritettu hyväksytysti.
802.1X-protokollan hyötyjä > Dynaaminen salausavain

Langattomien verkkojen yleistymisen kasvua on heikentänyt heikko tietoturva. WEP-protokollalla salattu liikenne pystytään purkamaan nopeasti. Esimerkiksi WPA:n kanssa vastaava ongelma on huomattavasti pienempi. Salauksen murtamisen ongelmia voidaan pienentää käyttämällä vahvempia salausalgoritmejä yhdessä 802.1x-protokollan kanssa. Salauksessa käytetään dynaamista salausavainta staattisen avaimen sijasta. Dynaamisessa salauksessa avaimen elinaika voidaan määrittää halutun pituiseksi. Salausavaimen elinajan päättyessä vaaditaan uusi avain, jolloin verkkoon liitetyn koneen on autentikoiduttava autentikointipalvelimelle uudelleen. Tyypillisissä toteutuksissa käyttäjän ei tarvitse osallistua uudelleenautentikointiin.
802.1X-protokollan hyötyjä > Datapaketin koko

802.1X ei kapseloi kehystä, kuten esimerkiksi WEP-protokolla tekee, joten se ei kasvata siirrettävän paketin kokoa. Monet uudet verkon aktiivilaitteet saadaan tukemaan 802.1X:ää ohjelmistopäivityksellä. Usein esimerkiksi ilman hallintatoimintoja olevat kytkimet aiheuttavat kalliita laitteiston uusimistarpeita. Tulevaisuudessa verkkokorttien valmistajat saattavat sisällyttää toiminnallisuuden laiteajureihin, jolloin käyttöjärjestelmää ei tarvitsisi päivittää tai vaihtaa uuteen versioon.
802.1X-protokollan hyötyjä > Avoin standardi

802.1X integroituu AAA-ympäristöihin ja se voidaan implementoida olemassa oleviin verkkoihin, joita käytetään esimerkiksi VPN- ja etäkäyttöyhteyksillä. Ehdottomana vaatimuksena käyttöönotolle on, että esimerkiksi RADIUS-palvelimen on tuettava EAP-protokollaa.
Käyttöjärjestelmien tuki 802.1X-protokollalle > Windows-tuki

Windowsissa on sisäänrakennettuna tuki 802.1X-protokollalle Windows XP:ssä ja sitä uudemmissa versioissa. Sen voi konfiguroida minkä tahansa verkkokortin tiedoista (properties → authentication). Windows 2000 sisältää tuen uusimmassa päivityspaketissa. Muille versioille pitää useimmiten löytää erillinen ohjelmisto, mutta myös verkkokortin ajureissa voi olla tuki 802.1X:lle.
Käyttöjärjestelmien tuki 802.1X-protokollalle > Mac OS X

Tuki 802.1X:lle sisäänrakennettuna versiosta 10.3 lähtien.
Käyttöjärjestelmien tuki 802.1X-protokollalle > Linux

Autentikointi vaatii erillisen esimerkiksi wpa supplicant -nimisen ohjelman ohjelman, joka käy sekä langallisiin että langattomiin verkkoihin.
802.1X toiminnallisuuden komponentit
802.1X Autentikointiproseduuri
Feinsterin taistelu

Feinsterin taistelu käytiin Christopher Paolinin Perillinen-kirjasarjan kolmannessa osasan Brisingrin loppuvaiheessa Feinsterin kaupungissa Valtakunnan etelärannikolla lähellä Selkärankavuoristoa.
Palavilla tasangoilla saadun voiton jälkeen Vardenien johtaja Nasuada päätti edetä etelästä kaupunki kerrallaan kohti kuningas Galbatorixin pääkaupunkia Uru'baenia. Ensimmäisenä heidän reitillään oli kaupunki nimeltään Feinster.
Vardenien, surdalaisten, urgalien ja kääpiöiden yhdistetty armeija piirritti Feinsterin, jossa oli tiukka puolustus, joka koostui käytännössä pelkästään kaupungin omista miehistä. Nämä palvelivat vannoutuneesti kaupungin johtaja Lady Loranaa, joka oli vannonut muinaisella kielellä palvelevansa Galbatorixia. Kaupungin portti oli teljetty magialla, eikä siitä päästy läpi millään taioin tai muurinmurtajalla, joten haltiat Arya ja Blödhgarm kiipesivät muurin yli avatakseen portin sisältäpäin; he kuitenkin jäivät umpikujaan. Hyökkääjät muurin ulkopulella olivat pahassa pinteessä, sillä kaupungista heitä surmattiin valtaisin määrin heittokonein ja nuolin. Heidän pelastajakseen saapuivat Eragon ja Saphira, jotka päästivät Aryan ja Blödhgarmin umpikujasta. Portti avattiin ja vardenit tukijoinen pääsivät kaupunkiin vallaten sen katu kadulta, kunnes saavuttiin sen keskustana olevalle linnalle.
Arya, Eragon ja Saphira lensivät linnaan eräästä ikkunasta ja kohtasivat siellä Lady Loranan ja kolme Galbatorixin maagia, jotka aikoivat luoda varjon aiheuttamaan sekasortoa vardeneiden keskuuteen. He eivät pysty pysäyttämään maageja tarpeeksi nopeasti estääkseen varjoa syntymästä. Eragon joutuu jo toisen kerran elämässään vastatusten varjon kanssa, ja tämä varjo, Varaug, oli tehdä hänestä selvän jollei hänellä olisi ollut apunaan Aryaa ja Saphiraa. Lopulta Aryan onnistuu pistämään miekka varjon sydämeen. Varjon kuoltua vardenit, surdalaiset, urgalit ja kääpiöt voittavat taistelun, ja Lady Lorana jää vardenien vangiksi.
Fabio Pecchia

Fabio Pecchia
Fabio Pecchia (s. 24. elokuuta 1973 Formia, Latinan maakunta, Italia) on italialainen jalkapalloilija, joka edusti vuonna 2009 päättyneellä pelaajaurallaan useita italialaisseuroja. 171 senttimetriä pitkän Pecchian pelipaikka oli keskikenttäpelaaja. Hän on toiminut myöhemmin valmentajana, viimeksi Hellas Veronan päävalmentajana vuosina 2016–2018.
Yli 300 ottelua Italian pääsarjassa Serie A:ssa pelannut Pecchia on edustanut uransa aikana korkeimmalla sarjatasolla Napolia (1993–1997, 2000–2001), Juventusta (1997–1998), Sampdoriaa (1998–1999), Torinoa (1999–2000), Bolognaa (2001–2002, 2003–2004), Comoa (2002–2003), Sienaa (2004–2005, lainalla Bolognasta) ja Ascolia (2006) sekä alemmilla sarjatasoilla Avellinoa (1991–1993, Serie C/1, Serie B), Bolognaa (2005–2006, Serie B), Foggiaa (2007, 2008–2009, Serie C1, Lega Pro) ja Frosinonea (Serie B, 2007–2008).
Pecchia on pelannut kolme ottelua Italian alle 23-vuotiaiden maajoukkueessa.
Emanuele Filiberto di Savoia

Emanuele Filiberto vuonna 2009.
Emanuele Filiberto di Savoia (s. 22. kesäkuuta 1972 Geneve, Sveitsi) on italialainen kruununtavoittelija, televisiopersoona ja yrittäjä. Hänen isänsä oli prinssi Viktor Emanuel (Vittorio Emanuele di Savoia), joka käytti kruununtavoittelijan asemassa nimeä Viktor Emanuel IV (Vittorio Emanuele IV), ja isoisänsä viimeinen Italian kuningas Umberto II.
Elämä

Emanuele Filiberto syntyi Sveitsissä, sillä vuonna 1948 säädetty laki kielsi Italian vallasta luopuneen kuningasperheen miespuolisia jäseniä tulemasta Italiaan. Hän on kertonut oppineensa sanat ”Italia” ja ”maanpako” samaan aikaan kolmivuotiaana.
Elämä > Ura

Työskenneltyään ensin pankkiirina ja hedgerahaston johtajana Emanuele Filiberto matkusti Italiaan ensi kertaa joulukuussa 2002 sen jälkeen, kun sen estänyt vuoden 1948 laki oli tullut kumotuksi. Hänen isänsä oli kuitenkin vastineeksi ollut pakko julkisesti luopua kruunun tavoittelusta. Emanuele Filiberto toimi jonkin aikaa jalkapallokommentaattorina ja osallistui vuonna 2009 Ballando con le stelle ("tanssii tähtien kanssa") -televisiosarjaan, jonka voitti ylivoimaisesti toistaiseksi ainoana miehenä, sekä San Remon musiikkifestivaaleille. Vuonna 2012 hän esiintyi omassa tosi-tv-sarjassaan nimeltä Il Principiante, jossa kokeili erilaisia tavallisia ammatteja, kuten muurarin ja pizzerian työntekijän töitä. Vuonna 2016 hän perusti Los Angelesissa Yhdysvalloissa pastaa myyvän ravintola-autoliikkeen.
Emanuele Filiberto omistaa oman elokuvatuotantoyhtiönsä AristoCrazyn sekä oman luksusvaatebrändinsä nimeltä PrinceTees. Hän on myös aktiivinen hyväntekeväisyysliikkeissä.
Italialaiset kuningasmieliset tukivat pääasiassa kilpailevaa kruununtavoittelijaa Amedeo di Savoia-Aostaa Viktor Emanuelin jouduttua luopumaan pyrkimyksistään päästä kuninkaaksi vuonna 2002. Viktor Emanuel päätyi lisäksi Italiassa lyhyeksi aikaa vankilaan kesäkuussa 2006, minkä vuoksi Emanuele Filiberto suurelta osin otti tämän paikan kruununtavoittelijana. Emanuele Filiberto rohkaisi vuonna 2018 kannattajiaan muodostamaan uuden kilpailevan puolueen, joka voisi tukea hänen omia yrityksiään nousta Italian kuninkaaksi. Viktor Emanuel kuoli helmikuussa 2024.
Emanuele Filiberto asuu Pariisissa.
Perhe

Emanuele Filiberto on naimisissa ranskalaisen näyttelijättären Clotilde Couraun kanssa. Heillä on kaksi lasta, tyttäret Vittoria ja Luisa. Ennen avioliittoaan Emanuele Filiberto oli ollut kihloissa sveitsiläis-amerikkalaisen Sotheby’s-huutokauppakamarin työntekijän Natasha Andress Geitlingin kanssa.
Fabio Pasini

Fabio Pasini
Fabio Pasini (s. 23. elokuuta 1980 Gazzaniga) on italialainen maastohiihtäjä.
Pasini kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 1. helmikuuta 2001 Asiagon vapaan hiihtotavan sprintissä. Ensimmäisen kerran hän pääsi maailmancupin pisteille 12. maaliskuuta 2004 oltuaan 28:s Pragelaton vapaan hiihtotavan sprinttikilpailussa. Parhaan sijoituksensa hän on saavuttanut Düsseldorfin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2008 oltuaan kolmas. Kaudella 2008–2009 hän sijoittui toiseksi Whistler Olympic Parkin parisprintissä ja kaudella 2009–2010 toiseksi Rybinskin parisprintissä. Kaudella 2010–2011 Pasini sijoittui kolmanneksi Düsseldorfin parisprintissä David Hoferin kanssa.
Vancouverin olympialaisissa 2010 Pasini oli perinteisen hiihtotavan sprintissä 24:s. MM-hiihdoissa 2005 Pasini oli perinteisen sprintissä 23:s, MM-hiihdoissa 2009 vapaan sprintin 17:s ja MM-kilpailuissa 2013 perinteisen sprintissä kymmenes.