stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon SM-liigakausi 2014–2015
Tilastot > Pistepörssi (puolustajat)

|  | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Pist> /ott. | +/− |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Esa Lindell | Ässät | 57 | 14 | 21 | 35 | 0,614 | 0 |
| 2. |  Brian Salcido | SaiPa | 59 | 12 | 23 | 35 | 0,593 | -2 |
| 3. |  Teemu Aalto | Tappara | 59 | 11 | 24 | 35 | 0,593 | +14 |
| 4. |  Mikko Luoma | JYP | 60 | 8 | 25 | 33 | 0,55 | +15 |
| 5. |  Lauri Taipalus | HIFK | 52 | 6 | 27 | 33 | 0,635 | +6 |
| 6. |  Janne Niskala | Lukko | 60 | 14 | 16 | 30 | 0,5 | -3 |
| 7. |  Otso Rantakari | Blues | 56 | 11 | 18 | 29 | 0,518 | +9 |
Tilastot > Maalivahtien torjuntapörssi

Torjuntapörssissä on huomioitu vähintään 20 ottelua pelanneet maalivahdit.
| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Päästetyt maalit | Nollapelit | Torjunta-% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Juha Metsola | Tappara | 57 | 108 | 8 | 93,61 |
| 2. |  Eetu Laurikainen | Blues | 37 | 77 | 4 | 93,31 |
| 3. |  Juuso Riksman | Ässät | 36 | 75 | 2 | 92,90 |
| 4. |  Juuse Saros | HPK | 47 | 101 | 6 | 92,90 |
| 5. |  Tomi Karhunen | Kärpät | 39 | 75 | 5 | 92,73 |
Pudotuspelit > 1. kierros

Pudotuspelien 1. kierroksella pelasivat runkosarjan sijoille 7–10 sijoittuneet joukkueet. Nämä olivat HIFK, Ilves, SaiPa ja Ässät. Kierros pelattiin paras kolmesta systeemillä, eli kahdella voitolla sai paikan puolivälieriin. Jatkoon puolivälieriin selvisivät SaiPa ja HIFK. SaiPa voitti ensimmäisen ottelun murskaavasti 6–0 ja toisen 2–1 jatkoajalla Chad Raun maalilla. HIFK puolestaan voitti molemmat ottelut lukemin 2–1. Ilveksen ja HIFK:n toisesta ja ratkaisevasta ottelusta tuli kaikkien aikojen pisin Suomessa pelattu jääkiekko-ottelu. Ottelua pelattiin neljänteen jatkoerään asti, kunnes HIFK:n Mika Partanen iski voittomaalin ajassa 134.14. Aiempi SM-liigan ennätys oli 124 minuuttia ja 41 sekuntia samojen joukkueiden väliltä kaudelta 2000–2001. Ottelu ei kuitenkaan saanut pitää ennätystään Suomen pisimpänä kovin pitkään, sillä 25.3.2015 Mestiksen välierissä Hokki ja Jukurit pelasivat 151 minuuttia ja 31 sekuntia pitkän ottelun. Aiempi pisin Suomessa pelattu ottelu oli KOOVEE:n ja Titaanien välinen Suomi-sarjan playoff-ottelu kaudelta 2001–2002, joka päättyi 132 minuutin ja 58 sekunnin pelin jälkeen KOOVEE:n 4–3-voittoon.
Pudotuspelit > 1. kierros > HIFK – Ilves

HIFK – Ilves (2 – 0)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. maaliskuuta | HIFK | 2 – 1 | Ilves | Helsingin jäähalli |  |
17.00: 
| 17.00 | 0 – 0, 2 – 1, 0 – 0  | 0 – 0, 2 – 1, 0 – 0  | 0 – 0, 2 – 1, 0 – 0  | Yleisömäärä: 5 218  Tuomarit:  Boman Fonselius |  |
| 17.00 |  Söderholm 1 (Ramstedt, Taipalus) yv. 25:02   Záborský 1 (Rask, Kuparinen) 32:27 | Raportti   1 – 0   2 – 0   2 – 1 |    33:48 Tyrväinen 1 (Polák) | Yleisömäärä: 5 218  Tuomarit:  Boman Fonselius |  |
| 17.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 5 218  Tuomarit:  Boman Fonselius |  |
| 17.00 | 5 x 2 min + 1 x 10 min = 20 min |  | 7 x 2 min + 1 x 10 min = 24 min | Yleisömäärä: 5 218  Tuomarit:  Boman Fonselius |  |
| 17.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 5 218  Tuomarit:  Boman Fonselius |  |
| 17.00 | Lankinen 6+5+10=21 (95,45%) |  | Korpisalo 8+12+9=29 (93,55% ; pois 58:51–60:00) | Yleisömäärä: 5 218  Tuomarit:  Boman Fonselius |  |
17.00: 
17.00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. maaliskuuta | Ilves | 1 – 2 JE | HIFK | Hakametsän jäähalli |  |
17.00: 
| 17.00 | 0 – 0, 1 – 0, 0 – 1, 0 – 0, 0 – 0, 0 – 0, 0 – 1  | 0 – 0, 1 – 0, 0 – 1, 0 – 0, 0 – 0, 0 – 0, 0 – 1  | 0 – 0, 1 – 0, 0 – 1, 0 – 0, 0 – 0, 0 – 0, 0 – 1  | Yleisömäärä: 5 137  Tuomarit:  Levonen   Lindqvist |  |
| 17.00 |  Zalewski 1 21:37 | Raportti   1 – 0   1 – 1   1 – 2 |   42:07 yv. Luttinen 1 (Taipalus, Ramstedt) 134:14 Partanen 1 (Auvitu) | Yleisömäärä: 5 137  Tuomarit:  Levonen   Lindqvist |  |
| 17.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 5 137  Tuomarit:  Levonen   Lindqvist |  |
| 17.00 | 12 x 2 min + 1 x 10 min = 34 min |  | 12 x 2 min + 1 x 10 min + 1 x 20 min = 54 min | Yleisömäärä: 5 137  Tuomarit:  Levonen   Lindqvist |  |
| 17.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 5 137  Tuomarit:  Levonen   Lindqvist |  |
| 17.00 | Korpisalo 8+6+7+4+7+9+7=48 (96,00%) |  | Lankinen 8+10+7+13+6+12+3=59 (98,33%) | Yleisömäärä: 5 137  Tuomarit:  Levonen   Lindqvist |  |
17.00: 
17.00:
Pudotuspelit > 1. kierros > SaiPa – Ässät

SaiPa – Ässät (2 – 0)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. maaliskuuta | SaiPa | 6 – 0 | Ässät | Kisapuiston jäähalli |  |
17.00: 
| 17.00 | 0 – 0, 2 – 0, 4 – 0  | 0 – 0, 2 – 0, 4 – 0  | 0 – 0, 2 – 0, 4 – 0  | Yleisömäärä: 2 847  Tuomarit:  Hakkarainen Kaukokari |  |
| 17.00 |  Bjorkstrand 1 (Mankinen) 31:35 Venäläinen 1 (Hämäläinen) 33:38 Backman 1 (Vainonen, Hämäläinen) 44:34 Virkkunen 1 (Vainonen) 50:38 Rau 1 (Järvinen, McIntyre) 52:22 Järvinen 1 (Rau, Salcido) yv. 54:53 | Raportti 1 – 0 2 – 0 3 – 0 4 – 0 5 – 0 6 – 0  |   | Yleisömäärä: 2 847  Tuomarit:  Hakkarainen Kaukokari |  |
| 17.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 2 847  Tuomarit:  Hakkarainen Kaukokari |  |
| 17.00 | 8 x 2 min = 16 min |  | 8 x 2 min = 16 min | Yleisömäärä: 2 847  Tuomarit:  Hakkarainen Kaukokari |  |
| 17.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 2 847  Tuomarit:  Hakkarainen Kaukokari |  |
| 17.00 | Markkanen 7+8+12=27 (100,00%) |  | Riksman 16+10+3=29 (85,29% ; pois 52:22) Rinne 0+0+0=0 (00,00% ; sisään 52:22) | Yleisömäärä: 2 847  Tuomarit:  Hakkarainen Kaukokari |  |
17.00: 
17.00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. maaliskuuta | Ässät | 1 – 2 JE | SaiPa | Isomäen jäähalli |  |
17.00: 
| 17.00 | 1 – 1, 0 – 0, 0 – 0, 0 – 1  | 1 – 1, 0 – 0, 0 – 0, 0 – 1  | 1 – 1, 0 – 0, 0 – 0, 0 – 1  | Yleisömäärä: 3 465  Tuomarit:  Favorin Salonen |  |
| 17.00 |  Viljanen 1 (Heino, Saarela) 01:57 | Raportti 1 – 0  1 – 1   1 – 2 |   06:51 yv. Lofquist 1 (Salcido, McIntyre) 64:26 Rau 2 (Ahonen, Järvinen) | Yleisömäärä: 3 465  Tuomarit:  Favorin Salonen |  |
| 17.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 3 465  Tuomarit:  Favorin Salonen |  |
| 17.00 | 3 x 2 min = 6 min |  | 3 x 2 min = 6 min | Yleisömäärä: 3 465  Tuomarit:  Favorin Salonen |  |
| 17.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 3 465  Tuomarit:  Favorin Salonen |  |
| 17.00 | Riksman 6+16+10+7=39 (95,12%) |  | Markkanen 14+7+8+5=34 (97,14%) | Yleisömäärä: 3 465  Tuomarit:  Favorin Salonen |  |
17.00: 
17.00:
Pudotuspelit > Pronssiottelu > Lukko– JYP

Lukko – JYP (1–2)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. Huhtikuuta | Lukko | 1– 2 | JYP | Kivikylän Areena |  |
18.30: 
| 18.30 | 0 – 0, 1 – 1, 0 – 1  | 0 – 0, 1 – 1, 0 – 1  | 0 – 0, 1 – 1, 0 – 1  | Yleisömäärä:    Tuomarit:  Kaukokari Laaksonen |  |
| 18.30 |  |  1 – 0 1 – 1 2 – 1 |  | Yleisömäärä:    Tuomarit:  Kaukokari Laaksonen |  |
| 18.30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä:    Tuomarit:  Kaukokari Laaksonen |  |
| 18.30 | 3 x 2 min = 6 min |  | 4 x 2 min = 8 min | Yleisömäärä:    Tuomarit:  Kaukokari Laaksonen |  |
| 18.30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä:    Tuomarit:  Kaukokari Laaksonen |  |
| 18.30 |  Ryan Zapolski |  | Tuomas Tarkki | Yleisömäärä:    Tuomarit:  Kaukokari Laaksonen |  |
18.30: 
18.30:
Loppuottelut (paras seitsemästä) > Tilastot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| Tilasto | Nimi | Seura | Tulos |
| Eniten maaleja |  Olli Palola | Tappara | 11 |
| Eniten syöttöjä |  Arto Laatikainen | Kärpät | 17 |
| Eniten pisteitä |  Joonas Kemppainen | Kärpät | 24 |
| Eniten pisteitä (puolustaja) |  Arto Laatikainen | Kärpät | 17 |
| Eniten pisteitä (tulokas) |  Nikolai Goldobin  Markus Nutivaara | HIFK  Kärpät | 6 |
| Eniten voittomaaleja |  Janne Lahti    Tuomas Pihlman    Mikael Ruohomaa    Olavi Vauhkonen    Tomáš Záborský    Joonas Kemppainen   Joonas Donskoi   Julius Junttila | Lukko  JYP   KalPa   Lukko   HIFK   Kärpät  Kärpät Kärpät | 2 |
| Paras teholukema |  Joonas Donskoi | Kärpät | +15 |
| Huonoin teholukema |  Arttu Luttinen    Jarkko Malinen | HIFK   Tappara | -6 |
| Eniten rangaistus- minuutteja |  Josh Green | Tappara | 53min |
| Eniten voittoja (maalivahti) |  Juha Metsola | Tappara | 11 |
| Eniten nollapelejä (maalivahti) |  Ryan Zapolski    Tuomas Tarkki    Iiro Tarkki | Lukko   JYP   Kärpät | 2 |
| Paras torjuntaprosentti (maalivahti) |  Joonas Korpisalo | Ilves | 95,06 % |
| Paras päästettyjen maalien keskiarvo (maalivahti) |  Joonas Korpisalo | Ilves | 1,24 % |
| Paras ylivoima | JYP | JYP | 36,84 % |
| Paras alivoima | HIFK | HIFK | 94,29 % |
| Paras yleisömäärän keskiarvo kotiotteluissa | HIFK | HIFK | 6 820 |
Palkinnot

| Joukkuepalkinnot> Palkinto | Joukkuepalkinnot> Peruste | Joukkuepalkinnot> Saaja | Joukkuepalkinnot> Lähde | Joukkuepalkinnot> Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada-malja | SM-liigan mestari | Kärpät |  |  |
| Harry Lindbladin muistopalkinto | runkosarjan voittaja | Kärpät |  |  |
| Aaro Kivilinnan muistopalkinto | paras seura | Blues |  |  |
| Hopealuistin | paras erikoistilannejoukkue | Lukko |  |  |
Pelaajapalkinnot
| Palkinto | Peruste | Saaja | Joukkue | Lähde |
| Lasse Oksanen -palkinto | runkosarjan paras pelaaja |  Kim Hirschovits | Blues |  |
| Jari Kurri -palkinto | pudotuspelien arvokkain pelaaja |  Joonas Donskoi | Kärpät |  |
| Kultainen kypärä | pelaajien valitsema paras pelaaja |  Kim Hirschovits | Blues |  |
| Veli-Pekka Ketola -palkinto | runkosarjan pistepörssin voitto |  Kim Hirschovits | Blues |  |
| Aarne Honkavaara -palkinto | runkosarjan paras maalintekijä |  Olli Palola | Tappara |  |
| Urpo Ylönen -palkinto | paras maalivahti |  Juha Metsola | Tappara |  |
| Pekka Rautakallio -palkinto | paras puolustaja |  Esa Lindell | Ässät |  |
| Jarmo Wasaman muistopalkinto | paras tulokas |  Otso Rantakari | Blues |  |
| Raimo Kilpiö -palkinto | herrasmiespelaaja |  Arto Laatikainen | Kärpät |  |
| Matti Keinonen -palkinto | paras tehotilasto |  Markus Hännikäinen | JYP |  |
| Veikkauksen Kultainen kypärä | pelaa eniten otteluita Kultainen kypärä päässään |  Kim Hirschovits | Blues |  |
| Juha Rantasila -palkinto | runkosarjan paras maalintekijä (puolustaja) |  Janne Niskala | Lukko |  |
Muut palkinnot
| Palkinto | Peruste | Saaja | Joukkue | Lähde |
| Unto Wiitala -palkinto | paras erotuomari |  Stefan Fonselius |  |  |
| Pentti Isotalo -palkinto | paras linjatuomari |  Sakari Suominen |  |  |
| Kultainen pilli | pelaajien äänestämä paras erotuomari |  Jari Levonen |  |  |
| Kalevi Numminen -palkinto | paras valmentaja |  Lauri Marjamäki | Kärpät |  |
| Mestarijoukkueen valmentajapalkinto | mestarijoukkueen päävalmentaja |  Lauri Marjamäki | Kärpät |  |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
: Kärpät
: Tappara
: JYP
4.: Lukko
5.: Blues
6.: KalPa
7.: HIFK
8.: SaiPa
9.: Ässät
10.: Ilves
11.: HPK
12.: Pelicans
13.: TPS
14.: Sport
Aiheesta muualla

SM-liigan viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jääkiekon SM-liiga 2014–2015
Blues • HIFK • HPK • Ilves • JYP • KalPa • Kärpät • Lukko • Pelicans • SaiPa • Sport • Tappara • TPS • Ässät
Jääkiekon SM-liigan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970-luku |  |  |  |  |  | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020-luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 |  |  |  |  |  |  |
Jaakko Turtiainen

| Jaakko Turtiainen |
| --- | --- |
 Jaakko Turtiainen vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. maaliskuuta 1991 (ikä 33) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Turre, Jami
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  GKS Katowice
Sarja:  Polska Hokej Liga
Pelinumero:  82
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  HPK (SML) Jukurit (Mestis) Dunaújvárosi Acélbikák (EL) Cracovia Kraków (Puola)
Jaakko Turtiainen (s. 5. maaliskuuta 1991 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi kaudella 2019–2020 Puolan Polska Hokej Ligan GKS Katowicessä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2009 | jääkiekko |  |
Turtiainen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2009, jolloin hän voitti pronssia. Turtiainen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2008. Yhteensä hän on pelannut 20 nuorten ja 27 poikien maaottelua.
Muuta

Myös Turtiaisen pikkuveljet Mikko ja Sakari ovat pelanneet jääkiekkoa. Heistä Sakari pelaa nykyään puolustajana Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Hockeyettan-joukkue Bodens HF:ssä.
Spartiates de Marseille

| Spartiates de Marseille |
| --- | --- |
Perustettu:  2012
Kaupunki:   Marseille
Kotiareena:  Palais Omnisports Marseille Grand Est
– kapasiteetti:  5600
Sarjataso:  Synerglace Ligue Magnus
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Jonathan Zwikel
Puheenjohtaja:   Éric Lagache
Päävalmentaja:   Luc Tardif
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Spartiates de Marseille on ranskalainen jääkiekkoseura, joka pelaa maan pääsarjassa Ligue Magnusissa.
Joukkue kaudella 2024-2025

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 1 |  | Marek Čiliak | L | 2025 | Zvolen, Slovakia, Tšekkoslovakia |
| 33 |  | Florian Gourdin | L | 2025 | Digne-les-Bains, Ranska |
|   |  | Stefan Stéen | L | 2025 | Sunne, Ruotsi |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 8 |  | Maurice Zwikel | L | Juniori | Thonon-les-Bains, Ranska |
| 9 |  | Juri Sergijenko | L | 2025 | Öskemen, Kazakstan |
| 10 |  | Victor Björkung | L | 2025 | Tukholma, Ruotsi |
| 26 |  | Markus Kojo | L | 2025 | Noormarkku, Suomi |
| 36 |  | Elias Ruusu | L | 2025 | Jyväskylä, Suomi |
| 65 |  | Sasha Djigaouri | R | 2025 | Saint-Martin-d’Hères, Ranska |
| 82 |  | Colin Morillon | R | 2025 | Marseille, Ranska |
|   |  | Fabien Bourgeois | R | 2025 | Thonon-les-Bains, Ranska |
|   |  | Yohan Coulaud | L | 2025 | Gap, Ranska |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 5 |  | Patrik Machač | L | KH | 2025 | Beroun, Tšekki |
| 11 |  | Grégoire Gonnard | L | H | Juniori | Marseille, Ranska |
| 15 |  | Maxence Leroux | R | VLH / KH | 2025 | Melun, Ranska |
| 16 |  | Fabien Colotti (A) | L | KH / VLH | 2025 | Saint-Martin-d’Hères, Ranska |
| 19 |  | Aurelien Serres | R | H |  | Gap, Ranska |
| 44 |  | Jan Dufek | L | H | 2025 | Brno, Tšekki |
| 71 |  | Gennadi Stoljarov (A) | L | VLH / KH | 2025 | Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto |
| 77 |  | Teddy Da Costa (C) | R | H | 2025 | Melun, Ranska |
| 91 |  | Paul Siraudin | L | VLH | 2025 | Geneve, Sveitsi |
| 93 |  | Matt Salhany | R | OLH | 2025 | Warwick, Rhode Island, Yhdysvallat |
| 97 |  | Noa Nsonsa-Kitala | L | H | Juniori | Mons, Belgia |
|   |  | Alexandre Boivin | L | KH | 2025 | Ottawa, Ontario, Kanada |
|   |  | Flavian Dair | L | LH | 2025 | Chambéry, Ranska |
|   |  | Cédric Desruisseaux | L | H | 2025 | Warwick, Québec, Kanada |
|   |  | Paul Joubert | L | LH | 2025 | Saint-Pierre-et-Miquelon, Ranska |
|   |  | Radim Matuš | L | OLH / KH | 2025 | Třinec, Tšekki |
Joukkue kaudella 2024-2025 > Joukkueenjohto

Päävalmentaja & Urheilutoimenjohtaja: Luc Tardif
Apuvalmentaja & Toimitusjohtaja: Jonathan Zwikel
Fysiikkavalmentaja: Arnaud Chabert
Huoltopäällikkö: Guillaume Ferré
Puheenjohtaja: Éric Lagache
Pelaajakehitysjohtaja: Axel Barnique
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Seuran viralliset kotisivut
Ligue Magnus (Ranskan jääkiekon pääsarja)
Amiens
Angers
Anglet
Bordeaux
Briançon
Cergy
Chamonix
Gap
Grenoble
Mulhouse
Nice
Rouen
Suomalainen sauna

Ulkosauna kesällä.
Suomalainen sauna on tila, joka lämmitetään tavallisesti noin 80–110 °C:n lämpötilaan hikoilua, lämmittelyä, rentoutumista ja peseytymistä varten. Saunan perusmuoto on pysynyt samanlaisena vuosisatojen ajan. Se on puuseinäinen huonetila, joko erillinen rakennus tai rakennuksen osa. Se lämmitetään kiukaalla, kiviä sisältävällä uunilla. Ilmasta saadaan kostea heittämällä vettä kiukaan kuumille kiville, jolloin syntyy löyly. Virolainen sauna vastaa pitkälti suomalaista saunaa.
Sauna on tärkeä osa suomalaista kulttuuria, ja on arvioitu että jopa 99 prosenttia suomalaisista käy säännöllisesti saunassa. Suomalaiseen saunakulttuuriin kuuluu koivun oksista kootut vastat ja juhlapäiviä edeltävät saunomiset, kuten joulusauna. Vanhin tunnettu suomalainen saunatyyppi on savusauna, jossa savukaasut nousevat vapaasti saunatilaan. Ulospäin lämpiävät saunat, joissa kiukaaseen on liitetty savuhormi, ovat kuitenkin syrjäyttäneet savusaunat. Yleiset saunat olivat suosittuja 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa, mutta talo- ja huoneistosaunojen yleistyttyä yleiset saunat ovat vähentyneet.
Suomalaisen saunan alkuperä

Suomalainen sauna edustaa itäistä saunaperinnettä. Itäinen löylysauna eroaa länsieurooppalaisista kylpytavoista. Se perustuu kosteaan höyryyn, joka saadaan aikaiseksi heittämällä vettä kuumille kiville. Vanha saunaperinne on säilynyt osana ihmisten nykypäiväistä elämää ainoastaan Suomessa, Venäjällä ja Baltiassa.
Varhaisimmat suomalaiset saunat olivat pronssikautisia (1500–900 eaa.) maasaunoja eli kuoppasaunoja. Sauna oli maahan kaivettu kuoppa, jonka pohjalla oli kivikasa. Kun kivet oli kuumennettu, kuoppa peitettiin riukujen varaan asetelluilla taljoilla, tuohella tai turpeella. Kiville valeltiin vettä, mistä syntynyt höyry kuumensi majan.
Varhaisimpana tunnettuna mainintana suomalaisesta saunasta pidetään kiovalaisessa Nestorin kronikassa olevaa mainintaa Novgorodin pohjoispuolella elävien ihmisten kuumista saunoista ja alastomien saunojien tavasta hakata itseään puunoksilla ja kaataa lopuksi päällensä kylmää vettä. Professori Mikael Wexionius puolestaan mainitsi Turun Akatemian avajaisissa vuonna 1640, että kaikki suomalaiset ovat ahkeria saunassa kävijöitä.
Suomalaisen sauna-aatteen isänä on joskus pidetty suomalaisuusmies Carl Axel Gottlundia, joka tajusi saunan merkityksen retkeiltyään vuonna 1817 Ruotsissa metsäsuomalaisten parissa. Suomalaisen sauna-aatteen aloitussanoina on joskus pidetty hänen lausuntoaan: ”En ollut vuoden mittaan kylpenyt, vaikka olin tottunut ennen ainakin kahdesti viikossa ottamaan löylyt. Ja yksin suomalaisille tässäkin tottumus on toinen luonto.”
Kiinnostus suomalaisen saunan alkuperästä alkoi tutkijoiden keskuudessa 1800-luvun lopulla. Suomen kielen professori August Ahlqvist arveli vuonna 1871 sanaston perusteella, että sauna oli siirtynyt bysanttilaisesta kulttuurista slaavien kautta Suomeen. Lääketieteen tohtori Max Buch pyrki puolestaan todistamaan, että sauna oli suomalainen keksintö. Hän yhdisti Kalevalan saunaan arvelemalla, että Nestorin kronikassa kerrotaan nimenomaan Kalevalan sankareiden saunakulttuurista. Buchin ansiosta saunan alkuperän on pitkään kuviteltu olevan suomalainen.
Perinteisesti saunatilaa on sen puhtauden ja vedenlämmitysmahdollisuuden vuoksi käytetty hyvin monipuolisesti eri tehtäviin, ei ainoastaan kylpemiseen. Entisaikaan saunassa hoidettiin sairaita ja synnytettiin. Kuolleet pestiin kylmässä saunassa. Länsi-Suomessa saunassa on myös valmistettu maltaita.
Pitkään sauna oli myös uudistilojen ensimmäinen asunto, jossa asuttiin kunnes varsinainen pirtti oli saatu rakennettua valmiiksi.
Saunatyypit > Savusauna

Vanhin suomalainen saunatyyppi, savusauna (Karjalassa ”musta sauna”), on kertalämmitteinen, eli kiuasta ei voida lämmittää kylpemisen aikana. Savusaunan kiuas on tulipesän ympärille ja päälle ladottu kivinen kupu, jonka läpi savukaasut nousevat vapaasti saunatilaan ja samalla kiuaskivet kuumenevat. Lämmityksen aikana savu poistuu välikatossa eli laessa olevan lakeistorven, lakeisen, tai seinässä olevan luukun eli räppänän kautta. Kun kivet ovat riittävän kuumat ja pesä on sammunut heitetään häkälöylyt, jonka jälkeen sauna on valmis kylpijöille. Häkälöylyissä suurin osa kivien pintaan tarttuneesta noesta ja pienhiukkasista irtoaa ennen kuin saunojia on löylyilmaa hengittämässä.
Nykyään Suomessa on käytössä noin 25 000 savusaunaa eli noin yksi prosentti kaikista saunoista.
Saunatyypit > Savuhormillinen kerta- tai jatkuvalämmitteinen sauna

Merkittävä muutos saunan kehityksessä oli uloslämpiävän kiukaan kehittäminen eli savuhormin liittäminen kiukaaseen. Uloslämpiävät kiukaat yleistyivät Suomessa 1900-luvun alkupuoliskolla. Kiukaita on kahta perustyyppiä: kertalämmitteisiä ja jatkuvalämmitteisiä. Kertalämmitteinen kiuas lämmitetään etukäteen ennen varsinaista saunomista. Koska kaikki lämpö pitää varata kiviin ennen saunomista, on kivimäärän oltava suuri, satoja kiloja. Jatkuvalämmitteisen kiukaan lämmittämistä jatketaan myös kylpemisen aikana ja kivimäärä voi siksi olla pienempi.
Kertalämmitteisessä kiukaassa savukaasut kulkevat savusaunakiukaan tavoin kiuaskivien välitse, mutta kivitila on eristetty löylytilasta ja lopuksi savukaasut johdetaan savuhormiin. Kylpemisen aikana tulta ei polteta. Kiukaan kivitilassa on luukku, joka aukaistaan lämmittämisen jälkeen tulen sammuttua, ja kuumille kiville voidaan heittää löylyä. Jatkuvalämmitteisessä kiukaassa palokaasut kiertävät kiukaassa joutumatta kosketuksiin kiuaskivien kanssa. Lämpö siirtyy kiukaasta kiviin kivitilan kuumenneiden pintojen ja kuumennen ilman kierron avulla.
Peltirunkoinen, jatkuvalämmitteinen kiuas lämpenee saunomiskuntoon nopeammin ja pienemmällä puumäärällä kuin muurattu kiuas. Jatkuvalämmitteinen kiuas on yleisin puulämmitteinen kiuastyyppi.
Saunatyypit > Sähkösauna

Asuinhuoneistojen saunoissa käytetään yleisimmin sähkölämmitteisiä kiukaita. Niitä on ollut käytössä 1950-luvulta alkaen. Sähkökiukaan avulla saunan sisäilman voi lämmittää jopa muutamassa minuutissa, mutta itse saunan rakenteiden – siis seinien, sisäkaton ja lauteiden – lämpiäminen vaatii edelleen yhtä paljon aikaa kuin ennenkin eli noin tunnin.
Vuonna 2015 Suomen noin kahdesta miljoonasta tilastoidusta saunasta 1,6 miljoonaa oli asuinhuoneistojen yhteydessä.