stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kampela

| Kampela |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Silmälläpidettävä  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Kampelakalat Pleuronectiformes
Alalahko::  Pleuronectoidei
Heimo::  Oikeasilmäkampelat Pleuronectidae
Alaheimo::  Pleuronectinae
Suku::  Platichthys
Laji::  flesus
Kaksiosainen nimi
 Platichthys flesus  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Kampela Wikispeciesissä   Kampela Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kampela eli maariankala (Platichthys flesus) on oikeasilmäkampeloiden (Pleuronectidae) heimoon kuuluva litteä kalalaji, jonka vatsa on useimmiten vasemmalla kyljellä ja selkä (silmät) oikealla kyljellä. Kampela elää meri- ja murtovedessä yleensä mutaisella merenpohjalla enintään noin 50 metrin syvyydessä. Suomessa sitä tavataan eniten Porin ja Porvoon välisellä merialueella, mutta myös Utsjoen Pulmankijärvessä. Itämeressä elää myös kolme muuta kampelalajia: hieta-, puna- ja piikkikampela.
Ulkonäkö ja koko

Kampela kasvaa tavallisesti 50 senttimetrin, enintään 60 senttimetrin mittaiseksi. Suurin julkaistu paino on ollut 2,9 kilogrammaa. Vanhin Suomen rannikolla tavattu kampela oli 16-vuotias ja maan painavin 1,3 kilogramman painoinen.
Elinympäristö ja levinneisyys

Kampeloita voi elää sekä makeassa, murto- että merivedessä. Tyypillisesti ne elävät lähellä pohjaa 1–100 metrin syvyydessä.
Kampeloita tavataan Atlantin itäosassa, Länsi-Euroopasta Vienanmerelle ja Välimerelle sekä Mustallemerelle asti. Kala on kulkeutunut ihmisen mukana, luultavasti painolastivesissä, Pohjois-Amerikkaan ja Iraniin.
Suomessa kampelaa tavataan Itämeressä. Lapin Pulmankijärvessä on erillinen esiintymä. Kalat ovat todennäköisesti kulkeutuneet sinne Tenojoen kautta Jäämereltä.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut kampelan elinvoimaiseksi. Suomessa kampela on luokiteltu silmälläpidettäväksi vuodesta 2019 lähtien.
On havaittu, että eteläisellä Itämerellä elää kampela ja vähäsuolaisilla alueilla oma kampelalaji, itämerenkampela. Sen oletetaan lajiutuneen muutaman tuhannen vuoden aikana.
Ravinto ja elintavat

Kampela käyttää ravinnokseen simpukoita ja pohjaeläimiä, muun muassa kilkkejä ja katkoja. Se imee ne torvimaisella suullaan jopa viiden senttimetrin syvyisestä pohjaliejusta. Tavallisesti kampelan suolesta löytyy pelkästään simpukoita, harvemmin kilkkejä ja katkoja. Yleensä kampela ruokailee yöaikaan. Sukukypsyyden kampela saavuttaa toisen ja kolmannen ikävuotensa välillä, koiraat yleensä naaraita aikaisemmin. Ne viettävät pääosan vuodesta lähellä rantaa, usein jokisuissa, mutta aikuiset muuttavat talveksi syvempiin vesiin, missä ne kutevat keväällä. Kuoriutuneet toukkamaiset pikkupoikaset siirtyvät rantaveteen kasvamaan.
Pyydystys ja käyttö

Kampelaa pyydystetään pohjasta verkolla ja ongella. Se on eräs sukelluskalastuskilpailujen pääkalojalähde?.
Liikakalastuksen välttämiseksi WWF ei suosittele ostamaan troolaamalla pyydettyä kampelaa vaan ostamaan mieluummin suomalaisia, vähintään 25 senttimetrin mittaisia yksilöitä, koska näin isot ovat todennäköisesti jo ehtineet lisääntyä.
Kampelaa voi valmistaa ruoaksi muun muassa savustamalla tai uunissa paistamalla.
Aiheesta muualla

Kampelan ravintosisältö
UniProt: Taxonomy - Platichthys flesus (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Platichthys flesus, the European flounder (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q214034  Wikispecies: Platichthys flesus  ADW: Platichthys_flesus  BioLib: 126469  BOLD: 77459  CoL: 4JNBQ  Fauna Europaea: 304943  Fauna Europaea (new): 15965594-0410-40e9-b33e-d87ed3af95ba  FishBase: 1341  GBIF: 2409330  iNaturalist: 109631  IRMNG: 10758506  ITIS: 172894  IUCN: 135717  NAS: 841  NatureServe: 2.103966  NBN: NBNSYS0000188637  NCBI: 8260  Observation.org: 2159  OBIS: 127141  Open Tree of Life: 408331  Paleobiology Database: 302146  WoRMS: 127141
Ilpo Salonen

Ilpo Salonen (s. 1956 Valkeakoski) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija.
Suomen tiedetoimittajien liitto valitsi Salosen vuoden tiedetoimittajaksi 2022.
Kirjat

Lontoon mitalla, WSOY 1990 ja -91 (Ossi Laurilan kanssa). Matkaopas.
Kuningaskunnan kuokkavieraana , WSOY 1992. Brittielämää suomalaissilmin.
Ihan hyvä mies, Like 1995. "Mieskirja".
(toim.) Ere Kolu: Aktivisti. Tammi 2005. Isoisän elämäkerta.
Toimittaja ja saattohoito. Artikkeli Terhokodin juhlakirjassa Elämän puu, kirjoituksia saattohoidosta (toim. Juha Hänninen ja Marjukka Luomala). Otava 2013
Asiantuntija mediassa - rasvasota! (yhdessä Tuula Vainikaisen kanssa). Artikkeli kirjassa Tautinen media, Duodecim 2014.
Täältä tullaan, Eurooppa! Perhe autoon ja menoksi 1954–1971. Avain 2019. Sata tarinaa ja 250 kuvaa Salosten automatkoilta läpi maanosan Italiaan ja takaisin.
(toim. Hanna Rajalahti, Ilpo Salonen, Risto Uimonen) Täällä Lontoo. BBC:n suomalaistoimittajat idän ja lännen välisessä informaatiosodassa. WSOY 2020.
(toim. Pertti Koistinen, Ilpo Salonen) Ukrainan sota ja maailma sen jälkeen. Vastapaino 2022.
Keväällä 2025 ilmestyy Ilpo ja Miia Salosen kirja Sata päivää Roomassa.Avain 2025.
Samu Ruisniemi

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 16. joulukuuta 1984 (ikä 40)
Syntymäpaikka: Ulvila, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 184 cm
Junioriseurat
1995–2002: Jazz
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002 | Jazz | 1 | (0) |
| 2002 | → MuSa (laina) | 6 | (0) |
| 2003 | MuSa | 21 | (4) |
| 2004 | Jazz | 23 | (1) |
| 2005–2008 | PP-70 | 86 | (9) |
| 2008–2011 | PoPa | 57 | (6) |
| 2009 | → PP-70 (laina) | 4 | (0) |
| 2011 | → MuSa (laina) | 1 | (0) |
| 2012 | MuSa | 14 | (7) |
| 2014 | MuSa | 14 | (2) |
| 2015–2017 | I-Kissat | 28 | (2) |
| 2020 | CLE | 2 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 257 | (31) |
Maajoukkue
| 2000 | Suomi U16 | 6 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. tammikuuta 2025.
Samu Ruisniemi (s. 16. joulukuuta 1984 Ulvila) on uransa päättynyt suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä.
Ruisniemi on Jazzin kasvatti. Hän edusti seuraa vuosina 2002 ja 2004 pelaten 24 Veikkausliigan ottelua ja tehden niissä yhden maalin. Ruisniemi teki ensiesiintymisensä pääsarjatasolla 21. heinäkuuta 2002 Kuopion Palloseuraa vastaan. Loput 23 ottelua hän pelasi kaudella 2004, jolloin hän aloitti ottelun kuusi kertaa ja tuli vaihdosta kentälle 17 ottelussa. Ainoan liigamaalinsa hän teki AC Allianssia vastaan 5. heinäkuuta 2004.
Alemmilla sarjatasoilla Ruisniemi on edustanut MuSaa, PP-70:ää, PoPaa ja I-Kissoja.
Ruisniemi pelasi vuonna 2000 kuusi ottelua Suomen alle 16-vuotiaiden maajoukkueessa.
Henri Scheweleff

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 15. huhtikuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Vaasa, Suomi
Pelipaikka: vasen laitahyökkääjä
Pituus: 184 cm
Junioriseurat
1994–1999: Kiisto
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1999–2000 | Kiisto | 18 | (13) |
| 2001–2002 | VPS | 35 | (13) |
| 2001–2002 | → Kiisto (laina) | 4 | (1) |
| 2003–2004 | TamU | 61 | (11) |
| 2005–2007 | Örgryte IS | 13 | (0) |
| 2007 | → VPS (laina) | 20 | (3) |
| 2008–2009 | TamU | 25 | (1) |
| 2008 | → TPV (laina) | 3 | (0) |
| 2010–2012 | Ilves | 61 | (18) |
| 2013 | Ilves/2 | 1 | (0) |
| 2013–2014 | Kiisto | 15 | (7) |
| 2016 | FC Jukola | 15 | (4) |
| Yhteensä | Yhteensä | 271 | (71) |
Maajoukkue
| 1999 | Suomi U16 | 9 | (0) |
| 2000 | Suomi U17 | 7 | (2) |
| 2000–2001 | Suomi U18 | 11 | (5) |
| 2001 | Suomi U19 | 7 | (1) |
| 2002–2005 | Suomi U21 | 23 | (6) |
| 2004–2005 | Suomi | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Henri Scheweleff (s. 15. huhtikuuta 1983 Vaasa) on uransa päättänyt suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Scheweleff edusti Ruotsin Allsvenskanin Örgryte IS:ää, mutta oli kauden 2007 lainalla Vaasan Palloseurassa Veikkausliigassa hän on esiintynyt myös Tampere Unitedissa. Maaliskuussa 2010 Henri Scheweleff siirtyi Tampereen Ilvekseen. Scheweleff edusti Tampereen Ilvestä kaudet 2010–2013 pelaten kolme kautta edustusjoukkueen riveissä Kakkosta ja kaudella 2013 Ilveksen kakkosjoukkueessa Vitosta. Scheweleff palasi Kolmosessa pelaavan FC Kiiston paitaan syksyllä 2013. Syksyllä 2015 hän siirtyi Kolmoseen nousseeseen FC Jukolaan.
Scheweleff on pelannut kolme ottelua Suomen maajoukkueessa. Debyyttinsä hän teki Omania vastaan 3. joulukuuta 2004.
Wilson

Wilson viittaa muun muassa seuraaviin:
Mount Wilson, vuori Kaliforniassa ja sille rakennettu observatorio
Wilson, kaupunki Pohjois-Carolinassa, Yhdysvalloissa
Wilson, Henry Kingin ohjaama Woodrow Wilsonin elämäkertaelokuva vuodelta 1944
4015 Wilson-Harrington, Maan lähelle tuleva asteroidi
Wilson-planeettavaihteisto, automaattivaihteistotyyppi
Wilson, Daniel Clowesin sarjakuva-albumi
Wilson Sporting Goods, Amer Sports -yhtiön urheiluvälinemerkki
Wilsonin kammio, säteilyilmaisin
Kuvitteellisia Wilsoneja

George Wilson (suom. Yrjö Karjunen), Ville Vallattoman naapuri
Grant Wilson, Ravager, DC Comicsin sarjakuvahahmo
James Wilson, onkologi draamasarjassa House
Jo Wilson, sairaaladraamassa Greyn Anatomia
Joseph William Wilson, Jericho, DC Comicsin sarjakuvahahmo
Martha Wilson (suom. Martta Karjunen), Ville Vallattoman naapuri, Yrjö Karjusen vaimo
Rose Wilson, Ravager, DC Comicsin sarjakuvahahmo
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wilson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Suomen diplomaattisista edustustoista

Kartta maista, joissa Suomella on edustusto.
Tämä on luettelo Suomen diplomaattisista edustoista. Luettelossa ovat suurlähetystöt sekä pääkonsulaatit, muttei kunniakonsulaatteja.
Aasia  ja Oseania

Afganistan
Kabul; suurlähetystö (Tilapäisesti suljettu)
Arabiemiirikunnat
Abu Dhabi; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Bahrainiin.
Australia
Canberra; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Fidžille, Vanuatulle, Papua-Uusi-Guineaan, Uuteen-Seelantiin, Salomonsaarille, Samoalle ja Tongalle.
Filippiinit
Manila; suurlähetystö
Indonesia
Jakarta; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Itä-Timoriin.
Intia
New Delhi; suurlähetystö
Mumbai; pääkonsulaatti
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Sri Lankaan, Bangladeshiin ja Malediiveille
Irak
Bagdad; suurlähetystö
Iran
Teheran; suurlähetystö
Israel
Tel Aviv; suurlähetystö
Korean tasavalta
Soul; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Korean demokraattiseen kansantasavaltaan
Japani
Tokio;
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Marshallinsaarille ja Palauhun
Kazakstan
Astana; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Kirgisiaan.
Kiina
Peking;suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Mongoliaan.
Shanghai; pääkonsulaatti
Hongkong; pääkonsulaatti
Libanon
Beirut; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Jordaniaan ja Syyriaan.
Malesia
Kuala Lumpur; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Bruneihin ja Filippiineille.
Myanmar
Yangon; suurlähetystö
Nepal
Katmandu; suurlähetystö
Palestiina
Ramallah; yhteystoimisto
Pakistan
Islamabad; suurlähetystö
Qatar
Doha; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Kuwaitiin
Saudi-Arabia
Riad; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Jemeniin ja Omaniin.
Singapore
Singapore; suurlähetystö
Thaimaa
Bangkok
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Kambodžaan.
Turkki
Ankara; suurlähetystö
Vietnam
Hanoi; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Laosiin.
Afrikka

Algeria
Alger; suurlähetystö
Egypti
Kairo
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Sudaniin.
Suurlähettiläs toimii Suomen pysyvänä edustajana Arabiliitossa.
Etelä-Afrikka
Suomen Pretorian-suurlähetystö
Pretoria; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Botswanaan, Lesothoon ja Mauritiukselle.
Etiopia
Addis Abeba; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Djiboutiin ja Etelä-Sudaniin.
Suurlähettiläs toimii Suomen pysyvänä edustajana Afrikan unionissa (AU).
Kenia
Nairobi
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Eritreaan, Seychelleille, Somaliaan ja Ugandaan.
Suurlähetystö toimii Suomen pysyvänä edustustona YK:n asuinyhdyskuntaohjelmassa (UN-Habitat) ja ympäristöohjelmassa (UNEP).
Marokko
Rabat; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Mauritaniaan.
Mosambik
Suomen Maputon-suurlähetystö
Maputo; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Madagaskarille ja Swazimaahan.
Namibia
Windhoek
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Angolaan.
Nigeria
Abuja
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Beniniin, Ghanaan ja Liberiaan.
Suurlähettiläs toimii Suomen pysyvänä edustajana Länsi-Afrikan talousyhteisössä (ECOWAS).
Sambia
Suomen Lusakan-suurlähetystö
Lusaka; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Malawiin ja Zimbabween.
Senegal
Dakar; suurlähetystö
Tansania
Suomen Dar es Salaamin-suurlähetystö
Dar es Salaam; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Burundiin, Kongon demokraattiseen tasavaltaan ja Ruandaan.
Tunisia
Tunis; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Libyaan.
Etelä-Amerikka

Argentiina
Buenos Aires; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Paraguayhin ja Uruguayhin.
Brasilia
Brasília;  suurlähetystö
São Paulo; konsulaatti
Chile
Santiago; suurlähetystö
Kolumbia
Bogotá; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Venezuelaan ja Panamaan .
Peru
Lima; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Boliviaan ja Ecuadoriin.
Eurooppa

Alankomaat
Haag;   suurlähetystö
Suurlähetystö toimii Suomen pysyvänä edustustona muun muassa Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa (ICC) ja YK:n Kemiallisten aseiden kieltojärjestössä (OPCW).
Belgia
Bryssel;  suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Luxemburgiin.
Bulgaria
Sofia; suurlähetystö
Espanja
Madrid; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Andorraan.
Islanti
Reykjavík; suurlähetystö
Britannia
Lontoo;  suurlähetystö
Italia
Rooma; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Maltalle ja San Marinoon.
Itävalta
Wien; suurlähetystö
Suurlähetystö toimii pysyvänä Suomen edustustona muun muassa Ydinkoekieltosopimusjärjestössä (CTBTO), Wassenaarin järjestelyssä (WA) ja YK:n Kansainvälisessä atomienergiajärjestössä (IAEA), huumausaine- ja rikosasioiden toimistossa (UNODC) sekä teollistamisjärjestössä (UNIDO).
Suurlähetystössä toimii Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Suomen pysyvä valtuuskunta (Etyj-valtuuskunta).
Irlanti
Dublin; suurlähetystö
Kosovo
Pristina; suurlähetystö
Kreikka
Ateena; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Albaniaan.
Kroatia
Zagreb; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Bosnia ja Hertsegovinaan.
Kypros
Nikosia; suurlähetystö
Latvia
Riika; suurlähetystö
Liettua
Vilna;  suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Valko-Venäjälle.
Norja
Oslo; suurlähetystö
Portugali
Lissabon; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Kap Verdelle.
Puola
Varsova; suurlähetystö
Pyhä istuin
Rooma; suurlähetystö
Ranska
Pariisi;  suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Monacoon.
Romania
Bukarest; suurlähetystö
Ruotsi
Tukholma;  suurlähetystö
Saksa
Berliini;  suurlähetystö
Serbia
Belgrad; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Pohjois-Makedoniaan ja Montenegroon.
Sveitsi
Bern; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Liechtensteiniin ja Vatikaaniin.
Tanska
Kööpenhamina; suurlähetystö
Tšekki
Praha; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Slovakiaan.
Ukraina
Kiova;  suurlähetystö
Unkari
Budapest; suurlähetystö
Valko-Venäjä
Minsk; Vilnan suurlähetystön yhteystoimisto
Venäjä
Moskova; suurlähettiläs
Pietari; pääkonsulaatti
Viro
Tallinna;  suurlähetystö
Pohjois-Amerikka ja Karibia

Kanada
Ottawa; suurlähetystö
Meksiko
México; suurlähetystö
Suurlähetystö on sivuakkreditoitu Belizeen, Costa Ricaan, El Salvadoriin, Guatemalaan, Haitiin, Hondurasiin ja Nicaraguaan.
Yhdysvallat
Washington D.C.;  suurlähetystö
New York; pääkonsulaatti
Los Angeles; pääkonsulaatti
Erityisedustustot

Suomen erityisedustustoihin kuuluu viisi pysyvää edustustoa kansainvälisissä järjestöissä sekä erityisedustusto Natossa.
Strasbourg, Ranska; Suomen pysyvä edustusto Euroopan neuvostossa (EN)
Bryssel, Belgia; Suomen pysyvä edustusto Euroopan unionissa (EU)
Pariisi, Ranska; Suomen pysyvä edustusto OECD:ssä ja Unescossa
New York, Yhdysvallat; Suomen pysyvä edustusto YK:ssa
Geneve, Sveitsi; Suomen pysyvä edustusto Genevessä (YK:ssa)
Bryssel, Belgia; Suomen erityisedustusto Natossa
Kiertävät suurlähetystöt > Etelä-Aasiassa

Suomen virallisena edustajana Etelä-Aasiassa on kiertävä suurlähettiläs ja hän hoitaa tehtäväänsä Helsingistä
Toiminta-alueena on
Bhutan
Malediivit
Pakistan
Sri Lanka
Kiertävät suurlähetystöt > Etelä-Kaukasiassa

Suomen virallisena edustajana Etelä-Kaukasiassa on kiertävä suurlähettiläs ja hän hoitaa tehtäväänsä Helsingistä
Toiminta-alueena on
Armenia
Azerbaidžan
Georgia
Kiertävät suurlähetystöt > Karibialla

Suomen virallisena edustajana Karibian alueella on kiertävä suurlähettiläs ja hän hoitaa tehtäväänsä Helsingistä
Toiminta-alueena on
Antigua ja Barbuda
Bahama
Barbados
Dominica
Dominikaaninen tasavalta
Grenada
Guyana
Haiti
Jamaika
Kuuba
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Suriname
Trinidad ja Tobago
Kiertävät suurlähetystöt > Keski-Aasiassa

Suomen virallisena edustajana Keski-Aasiassa alueella on kiertävä suurlähettiläs ja hän hoitaa tehtäväänsä Helsingistä
Toiminta-alueena on
Tadžikistan
Turkmenistan
Uzbekistan
Lakkautetut edustustot > Suurlähetystöt

Bratislava, Slovakia (elokuu 2015)
Caracas, Venezuela (2011)
Islamabad, Pakistan (elokuu 2012)
Ljubljana, Slovenia (elokuu 2015)
Luxemburg (elokuu 2015)
Manila, Filippiinit (2012)
Managua, Nicaragua (31.12.2013)
Damaskos, Syyria (19.3.2013)
Lakkautetut edustustot > Konsulaatit

Hampuri, Saksa; pääkonsulaatti (elokuu 2013)
Kanton, Kiina; pääkonsulaatti (elokuu 2012)
Las Palmas, Espanja; pääkonsulaatti (elokuu 2012, muutettiin kunniakonsulaatiksi)
Murmansk; Pietarin pääkonsulaatin toimipiste (2023)
Petroskoi; Pietarin pääkonsulaatin toimipiste (2023)
Sydney, Australia; konsulaatti (lokakuu 2012)
Suomen vaakuna Jakartan-suurlähetystössä.
Suomen Tokion-suurlähetystö
Suomen ja Viron Canberran-suurlähetystöt.
Suomen Windhoekin-suurlähetystö.
Suomen Brasílian-suurlähetystö
Suomen Buenos Airesissa-suurlähetystö
Suomen Wienin-suurlähetystö.
Suomen Oslon-suurlähetystö.
Suomen Pyhän istuimen luona oleva suurlähetystö.
Suomen Tukholman-suurlähetystö.
Suomen Kööpenhaminan-suurlähetystö.
Suomen, Norjan ja Japanin Prahan-suurlähetystö.
Suomen Kiovan-suurlähetystö.
Suomen Budapestin-suurlähetystö.
Suomen Moskovan-suurlähetystö
Suomen Washingtonin-suurlähetystö.
Flak-torni

Wienin Leopoldstadtissa on säilynyt vuosina 1942–1944 rakennettu Flak-torni.
Flak-tornit (saks: Flaktürme) olivat natsi-Saksan käyttämiä suuria ilmapuolustustorneja, joita rakennettiin suurkaupunkeihin torjumaan liittoutuneiden pommikoneita toisessa maailmansodassa. Tornit korvasivat korkeiden maastokohteiden puutetta ilmatorjunta-aseiden sijoittelussa. Nimensä ne saivat 128 millimetrin Flak 40 -ilmapuolustuskanuunoista (saks. Flugabwehrkanone), jotka olivat Saksan tärkeimmät ilmatorjuntatykit pommituslentoja vastaan.
Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien ensimmäisten Berliiniin kohdistuneiden pommitusten jälkeen 1940 Adolf Hitler antoi rakentaa Berliinin keskustaan kolme massiivista Flak-tornia. Niitä rakennettiin myös Hampuriin (2 kpl), Wieniin (3 kpl) ja Stuttgartiin. Pienempiä torneja tehtiin muuallekin, kuten Angersiin Ranskassa ja Helgolandiin Saksassa. Tornit olivat samalla väestönsuojia, joihin mahtui tuhansia ihmisiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Flak-torni Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Caffè latte

Caffè latte lasissa.
Caffè latte (ital. caffè e latte) on kahvijuoma, jossa käytetään noin neljännes espressoa ja kolme neljännestä vaahdotettua maitoa. Kuuma espresso kaadetaan lasin pohjalle, yleensä hieman alle desi, kaadetaan sen päälle hieman kuumaa maitoa ja höyryllä vaahdotettua maitoa noin kaksi desilitraa. Vaahto voidaan tehdä myös kuumenenttua maitoa vispaamalla.
Caffè latte on tarjotaan yleensä korkeista laseista. Myös muita erilaisia latte-johdannaisia makukahveja juodaan korkeista laseista. Pinnalla on lähes poikkeuksetta maitovaahtoa.
Sana latte on italiaa ja tarkoittaa maitoa. Englanninkielisissä maissa lattella viitataan kahveihin, joiden tekemiseen on käytetty kuumaa maitoa. Italiassa näitä kutsutaan nimellä caffè e latte tai yleisemmin caffellatte, joka tarkoittaa "kahvia ja maitoa". Ranskassa café au lait on vastaava mutta ei sama asia.lähde?
Vielä 1980-luvulla, ja paikoin nykyäänkin, jos Italiassa tilaa latten, saa lasin maitoa, koskapa latte on italiaa ja tarkoittaa maitoa. Termi latte on muualla maailmassa yleistynyt tarkoittamaan caffè lattea.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Caffè latte Wikimedia Commonsissa
Koski, Paula: Latte, cafe au lait, cappuccino - Tiedätkö maitokahvien erot? Iltalehti. 21.1.2015. Viitattu 25.7.2020. (englanniksi)
Yoshinori Ōsumi

| Yoshinori Ōsumi> 大隅 良典 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  大隅 良典
Syntynyt: 9. helmikuuta 1945 (ikä 79) Fukuoka, Japani
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Tokion yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Kazutomo Imahori
Instituutti:  Tokion yliopisto   Perusbiologian kansallinen instituutti   Tokion teknillinen yliopisto
Tutkimusalue:  solubiologia
Tunnetut työt:  autofagosytoosi liittyvät tutkimukset
Palkinnot:  Kyoto-palkinto (2012)    Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinto (2016)
Aiheesta muualla
www.ohsumilab.aro.iri.titech.ac.jp/english.html
Yoshinori Ōsumi (jap. 大隅 良典, Ōsumi Yoshinori; s. 9. helmikuuta 1945 Fukuoka, Japani) on japanilainen solubiologi, joka on tutkinut melkein koko uransa hiivojen solubiologiaa. Hänen keskeisimmät löydöksensä liittyvät autofagosytoosin toimimiseen. Autofagosytoositutkimuksistaan Ōsumi palkittiin 2016 Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnolla. Hänen työnsä ansiosta tutkijat ovat ymmärtäneet autofagosytoosin merkityksen solujen kierrätyksessä.
Syntymä ja opiskelu

Ōsumi syntyi Fukuokassa 1945. Hän aloitti 1963 opiskelut Tokion yliopistossa. Hän opiskeli ensin kemiaa, mutta siirtyi sitten molekyylibiologiaan. Ōsumi väitteli vuonna 1974 tohtoriksi, mutta hänen väitöskirjansa ei saanut hyvää arvosanaa eikä hän löytänyt valmistuttuaan töitä.
Ura > Koeputkihedelmöityksestä hiivojen vakuoleihin

Ōsumille ehdotettiin väitöskirjan jälkeisen tutkimustyön paikkaa Rockefeller-yliopistosta New Yorkista. Hän työskenteli Rockefeller-yliopistossa 1974–1977. Hän tutki ensin hiirten koeputkihedelmöitystä mutta siirtyi tutkimaan DNA:n replikaation aloittavaa mekanismia hiivoilla.
Ōsumi palasi 1977 Tokion yliopistoon, jossa hän sai paikan dosenttina. Siellä hän alkoi tutkimaan hiivojen vakuoleita. Ōsumi löysi vakuoleista muun muassa uudenlaisen protonipumpun, V-ATPaasin.