stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nils Snellman (kauppaneuvos)

Nils Wilhelm Snellman (20. kesäkuuta 1925 Muolaa – 16. tammikuuta 2004 Espoo) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Snellmanin vanhemmat olivat piiripäällikkö Eino Snellman ja Helmi Muinonen ja puoliso vuodesta 1948 Berit Carita Maria Björnström. Snellman tuli ylioppilaaksi Oulaisten yhteiskoulusta 1945, valmistui farmaseutiksi 1949 ja proviisoriksi 1955 ja suoritti filosofian maisterin tutkinnon 1957 Helsingin yliopistossa. Hän oli farmaseutti Pietarsaaren II apteekissa ja Helsingin IV apteekissa, Helsingin yliopiston assistentti 1954–1955, Yliopiston apteekin ostopäällikkö 1955–1960, Tampereen Rohdos Oy:n Helsingin sivuliikkeen johtaja 1960–1970 ja Tamron toimitusjohtaja 1971–1985 ja hallituksen jäsen vuodesta 1976. Snellman oli myös Tam-Drug Oy:n toimitusjohtaja 1966–1977, hallituksen jäsen 1966–1984 ja hallituksen puheenjohtaja 1983–1984. Hänellä oli lisäksi lukuisia lääkealan ja muita asaintuntija- ja luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Snellman oli reservin tykkimies. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1981.
Nytt på nytt

| Nytt på nytt |
| --- | --- |
 Ohjelman lavasteet vuonna 2016.
Pääosissa:  Juontaja Bård Tufte Johansen (2017–) Jon Almaas (1999–2016) Panelistit Pernille Sørensen (2015–2023) Johan Golden (2015–) Ingrid Gjessing Linhave (2013–2015) Linn Skåber (2007–2013) Anne-Kat. Hærland (1999–2007) Knut Nærum (1999–2015)  Isalill Kolpus (2023-)
Alkuperäiskieli:  norja
Verkko:   NRK
Esitetty:  1999 –
Palkinnot
Voitetut:  Gullruten Paras viihdeohjelma 2003, 2004 Paras huumoriohjelma 2005, 2006, 2009 Paras juontaja 2002, 2003, 2011
Aiheesta muualla
IMDb
Nytt på nytt on NRK:n uutis- ja ajankohtaissatiiri, jota on esitetty vuodesta 1999. Sitä esitetään perjantai-iltaisin ja se on yksi Norjan katsotuimmista televisio-ohjelmista. Nytt på nytt perustuu brittiläiseen Have I Got News for You -formaattiin, eli samaan kuin Uutisvuoto Suomessa. Juontajana on toiminut Bård Tufte Johansen vuodesta 2017, tätä ennen Jon Almaas.
Aiheesta muualla

Ohjelma NRK:n sivuilla (norjaksi)
Norjanesikko

| Norjanesikko |
| --- | --- |
 Norjanesikko Reykjavikin kasvitieteellisessä puutarhassa.
Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Esikkokasvit Primulaceae
Suku::  Esikot Primula
Laji::  scandinavica
Kaksiosainen nimi
 Primula scandinavica  Brunn 
Katso myös
   Norjanesikko Wikispeciesissä   Norjanesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Norjanesikko (Primula scandinavica) on esikkojen (Primula) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Norjanesikko on yleisesti ottaen hento sekä matalakasvuinen ruohovartinen kasvilaji, joka näyttää paljolti hennolta ja vähäkukkaiselta jauhoesikolta (Primula farinosa). Jauhoesikon lisäksi norjanesikko muistuttaa myös lapinesikkoa (Primula stricta), mutta lajit on erotettavissa toisistaan kukkien perusteella, ja lapinesikon lehtien alapinta ei yleensä ole jauhoinen, kuten norjanesikolla ja jauhoesikolla.
Norjanesikon lehdet ovat varren tyvellä yhtenä lehtiruusukkeena ja ne ovat kapeita, suikeita sekä tylppäkärkisiä. Lehtien alapinnat ovat vaalean jauheen peitossa, kuten jauhoesikollakin. Lehtiruusukkeen keskeltä kohoaa varsi, jonka päässä sijaitsevat kukat tiiviinä sarjana. Kukinnossa on tavallisesti kahdesta kahdeksaan pientä, violettia kukkaa. Kukkien verhiöt ovat vaaleajauheisia ja teriöt violetteja, keltanieluisia sekä liuskoittuneita kärkiään kohti leveneviksi liuskoiksi. Monista muista esikkolajeista poiketen norjanesikko on homostylinen eli sen kaikkien kukkien emien vartalot ovat yhtä pitkiä. Norjanesikko kukkii kesä–heinäkuussa.
Norjanesikon kukkia.
Levinneisyys

Yleisesti ottaen norjanesikkoa tavataan lähinnä vain Skandien vuoriston alueilla. Lajia ei ole tavattu Suomessa ja Ruotsissa se on harvinainen sekä rauhoitettu kasvilaji.
Norjanesikko löydettiin 1840-luvun alussa. Nykyisin se on luokiteltu kansainvälisesti silmälläpidettäväksi (NT) lajiksi.
Elinympäristö

Norjanesikko kasvaa tunturiseuduilla erilaisilla kosteilla ja kalkkipitoisilla kasvupaikoilla, kuten lapinvuokkonummilla, kalliohyllyillä sekä tulvaniityillä.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Norjanesikko (Primula scandinavica)
Niilo Jönsinpoika Oxenstierna

| Niilo Jönsinpoika (Oxenstierna)> Ruotsin valtionhoitaja |
| --- | --- |
Valtakausi:  tammikuu – 20. kesäkuuta 1448 (yhdessä Pentti Jönsinpojan kanssa)

Syntynyt:  1390-luku, viimeistään 1394 Ruotsi
Kuollut:  noin 1450 (noin 55) Ruotsi
Puoliso:  Kristina Ivarsdotter Kristina Petersdotter Katarina Karlsdotter
Lapset:  Eerik
Suku:  Oxenstierna
Isä:  Jöns Bengtinpoika Oxenstierna vanhempi
Äiti:  Märta Finvidsdotter
Uskonto:  katolinen kirkko
Niilo Jönsinpoika Oxenstierna (ruots. Nils Jönsson Oxenstierna) (1390-luku – 1450/1451) oli ruotsalainen rälssimies ja valtionhoitaja vuonna 1448.
Niilo oli valtaneuvos viimeistään vuodesta 1432, Borgholmin käskynhaltija vuodesta 1436, Stäkeholmin käskynhaltija vuodesta 1438, Nyköpingshusin käskynhaltija vuodesta 1442 vuoteen 1448 ja ritari vuodesta 1441.
Niilo Jönsinpoika kuului aatelisiin, jotka vuosina 1432–34 tukivat kirkollista vastarintaa Eerik Pommerilaista vastaan. Vuonna 1434 Niilo osallistui kansannousuun Eerikiä vastaan ja kuului vuoteen 1441 asti valtakuntaa johtaneeseen neuvostoon. Unionikuningas Kristoffer Baijerilaisen aikana Niilo kuului vuodesta 1445 valtionhoitajakollegioon, joka hallitsi maata kuninkaan ollessa poissa. Kristofferin kuoltua Niilo toimi yhdessä veljensä Pentti Jönsinpoika Oxenstiernan kanssa Ruotsin valtionhoitajana tammikuusta kesäkuuhun 1448, kunnes Kaarle Knuutinpoika valittiin vaaleilla Ruotsin kuninkaaksi. Niilo oli kannattanut kuninkaaksi omaa poikaansa Eerikiä, ja kuninkaanvaalien jälkeen hän kuului kuningasta vastustaneeseen oppositioon. Tämän seurauksena hänen menetti vuonna 1448 Nyköpingshusin ja vuonna 1450 Örebron linnan.
Käännös suomeksi
Nokia 2116i

| Nokia 2116i |
| --- | --- |
Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  2005
Mitat:  102.4 × 42.2 × 21.6 mm
Paino:  87.9 g
Näytön kuvatarkkuus:  95 × 65
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 2116i on Nokian valmistama matkapuhelin. Se julkaistiin vuonna 2005.
Ominaisuudet

puhelinluettelo
tekstiviestit
kalenteri
muistio
herätyskello
laskin
sekuntikello
ajastin
äänikomennot
taskulamppu
esiasennettuja pelejä
MIDI-soittoääniä
langaton Internet
ennakoiva tekstinsyöttö
Nanorobotti

Nanorobotti on nanoteknologiaa hyväksi käyttävä teoreettinen kone, joka pystyy atomitason työskentelyyn. Näin pienen toimivan ranorobotin rakentamiseen tarvittavaa teknologiaa ei ole vielä olemassa.  Niiden koko olisi 0,1–10 mikrometriä. Nanorobotin eräs sovellusalue voisi olla solutason lääketieteellinen työskentely.
Itseohjautuvat nanorobotit voisivat viedä lääkeaineita juuri oikeaan paikkaan ihmisruumiissa. Nanoporalla voisi porata syöpäsoluun reijän ja tuhota sen.
Toteutuneita hankkeita

Vuonna 2017 Manchesterin yliopiston tutkimusryhmä julkisti molekyylitasolla toimivan robotin, jonka käsivarsi pystyy liikuttamaan molekyylejä ja molekyyliryhmiä.
Vuonna 2020 Michiganin osavaltionyliopiston tutkijat julkaisivat tutkimuksen nanopartikkeleista, jotka poistaisivat sepelvaltimoista plakkia ja ehkäisisivät näin sydänkuolemia. Kliinisiä testejä ei oltu vielä tehty.
Suunnittelun haasteita

Mitä pienempi robotti, sitä vaikeampi se on suunnitella, varsinkin kun mennään nanomittakaavaan. 
Kun komponentit ovat kooltaan kymmeniä tai satoja nanometrejä, ruuveja ja muttereita ei voi käyttää pitämään asioita yhdessä. Edes järjestelmän tilaa ei ole helppoa nähdä. Lisäksi nanorobotteja tarvitaan yhteen työkohteeseen miljoonia tai miljardeja, ja niiden organisointi on ongelma. Hiukan samantapainen ongelma oli transistorien laajamittainen integrointi piirilevyihin 1950-luvulla. Ongelma ratkesi integroidun piirin keksinnöllä, joka poisti tarpeen käsitellä miljardeja yksittäisiä transistoreita.
Ratkaisua organisointiin on haettu jäljittelemällä eläinparvien käyttäytymistä. Makromittakaavassa Harvardin yliopiston insinöörit ovat jo rakentaneet parveilevia pikku robotteja, tuhansia muutamien senttimetrien kokoisia robotteja, jotka toimivat hajautetun ohjausjärjestelmän alaisina. Työskentelemällä yhdessä lähimpien naapureidensa kanss ne onnistuvat ratkaisemaan erilaisia ongelmia ja kokoamaan massiivisia rakenteita. Käyttämällä samanlaista hajautettua ohjausmetodologiaa nanomittakaavassa voitaisiin ehkä suorittaa monimutkaisempia tehtäviä: missä yksittäinen nanorobotti epäonnistuu, parvi voi onnistua.
Nanorobottien pitää solun sisällä löytää tieto, mitä ainetta missäkin tarvitaan, ja kuljettaa se oikeaan paikkaan. Jean-Pierre Sauvage, Fraser Stoddart ja Bernard Feringa saivat vuoden 2016 kemian Nobel-palkinnon molekyylimoottoreiden kehitystyöstä. Toinen tapa saada nanorobotit liikkumaan ovat biologiset moottoriproteiinit kuten kinesiini ja myosiini.
Nanobottien laajamittaiseen tuotantoon tarvitaan nanorobotteja jotka rakentavat nanorobotteja.
Aiheesta muualla

Nanotechnology Laboratory Carnegie Mellon University
Ovaskainen

Ovaskainen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Juha Ovaskainen (s. 1961), uimahyppääjä ja valmentaja
Otso Ovaskainen (s. 1970), matemaattisen ekologian professori
Toimi Ovaskainen (1909–1991), Mannerheim-ristin ritari
Uki Ovaskainen (s. 1975), pianisti
Vesa Ovaskainen ("Lokku", "LokNES") kitaristi, laulaja, lauluntekijä ja sanoittaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Norjanjäkkärä

| Norjanjäkkärä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Jäkkärät Gnaphalium
Laji::  norvegicum
Kaksiosainen nimi
 Gnaphalium norvegicum  Gunnerus 
Synonyymit
 Omalotheca norvegica (Gunnerus) Sch.Bip. & F.W.Schultz 
Katso myös
   Norjanjäkkärä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Norjanjäkkärä (Gnaphalium norvegicum) on monivuotinen mykerökukkainen kasvilaji jäkkäröiden suvussa.
Ulkonäkö ja koko

Norjanjäkkärä kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi. Se muistuttaa ahojäkkärää (Gnaphalium sylvaticum), mutta siihen verrattuna norjanjäkkärällä on vähemmän lehtiä, jotka ovat enimmäkseen suikealapaisia tai puikealapaisia ja leveämpiä. Lehtilavat ovat päältä tiheämmin karvaisia kuin ahojäkkärällä ja ne ovat ylimpiä lukuun ottamatta kolmisuonisia, ahojäkkärällä kaikki yksisuonisia. Norjanjäkkärän kukintona on lukuisista pienistä mykeröistä koostuva mykeröstö varren latvassa. Mykeröstö on tiheä ja usein alle neljäsosan varren pitudesta. Kasvi kukkii heinäkuulta elokuulle.
Esiintyminen

Norjanjäkkärää esiintyy Suomessa pohjoisosassa: Kainuussa, Oulun Pohjanmaalla, Koillismaalla ja Lapissa. Se kasvaa metsävyöhykkeestä tunturipaljakalle esimerkiksi puronvarsilla, jokivarsilla, rehevissä metsissä, korvissa, pajuviidoissa, niityillä ja lumimailla.
Aiheesta muualla

Luontoportti: Norjanjäkkärä (Omalotheca norvegica)
Näläntöjärvi

| Näläntöjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kiuruvesi
Koordinaatit:  63°48′30″N, 26°29′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Remesjoki
Järvinumero:  04.563.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,1 m 
Rantaviiva:  33 km 
Pinta-ala:  12,93 km² 
Tilavuus:  0,0092 km³ 
Keskisyvyys:  0,71 m 
Suurin syvyys:  1,6 m 
Valuma-alue:  100,6 km² 
 fiNäläntöjärvi 
Näläntöjärvi on järvi Kiuruvedellä. Näläntöjärven keskisyvyys on vain 71 cm, ja alle metrin keskisyvyyden jäävistä Suomen järvistä se on suurin.
Tummavetinen Rikkajoki laskee laajoilta suoalueelta Näläntöjärven pohjoispäähän. Samasta pohjoispäästä lähtee Näläntöjärven laskujoki Remesjoki, johon Rikkajoen vedet kulkeutuvatkin pääosin oikovirtauksena. Rikkajoen vesi sekoittuu vain vähäisessä määrin Näläntöjärven veteen.
Näläntöjärvi on tyypiltään matala ja runsashumuksinen, ja sen ekologinen tila on välttävä.
Nokia 2115

| Nokia 2115 |
| --- | --- |
Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  2005
Paino:  85 g
Akku:  1 070 mAh
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 2115 on Nokian vuonna 2005 julkaisema matkapuhelin. Puhelimesta on julkaistu myös 2115i-versio.
Ominaisuudet

Puhelinprofiilit
Polyfoniset soittoäänet
Aiheesta muualla

Nokia 2115i:n käyttöohjeet (englanniksi)
Nokia 2100

| Nokia 2100 |
| --- | --- |

Julkaistu:  2003
Käyttöverkot:  GSM 900/1800
Mitat:  105 × 44 × 20
Paino:  85
Näytön kuvatarkkuus:  96 × 65
Värien lukumäärä:  1
Muisti:  100 nimeä puhelinluettelossa, ei muistikorttipaikkaa
Kamera:  ei
Radio:  ei
Musiikkisoitin:  ei
Valmiusaika:  maks. 50–150 h
Puheaika:  maks. 2–3 h 20 min
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 2100 on Nokian vuonna 2003 julkaistu matkapuhelin.
Ominaisuudet

ennakoiva tekstinsyöttö
vaihdettavat värikuoret
laskin
sekuntikello
kuvaviestit
valuuttamuunnin
pelit: Link5, Space Impact, Snake II
värit : keltainen, vihreä, harmaa
Aiheesta muualla

Nokia 2100 - Tuki
Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive)
Norjan luonnonsuojeluliitto

| Norjan luonnonsuojeluliitto> Naturvernforbundet |
| --- | --- |


Perustettu:  1914
Toimiala:  ympäristönsuojelu
Päämaja:  Oslo
Toiminta-alue:  Norja
Jäsenet:  n. 35 000 (2020)
Pääsihteeri:  Truls Gulowsen
Puheenjohtaja:  Maren Aschehoug Esmark
Kattojärjestö:  Friends of the Earth
Jäsenlehti:  Natur & Miljø
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Norjan luonnonsuojeluliitto (norj. Naturvernforbundet) on Norjan suurin ympäristöjärjestö. Se on perustettu vuonna 1914 ja sillä oli vuonna 2020 noin 35 000 jäsentä. Liiton nuorisojärjestö on nimeltään Natur og Ungdom.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norjan luonnonsuojeluliitto Wikimedia Commonsissa
Omaehtoinen liikunta

Omaehtoinen liikunta tarkoittaa liikuntaa, joka tapahtuu henkilön omasta halusta ja mielenkiinnosta joko yksin tai yhdessä muiden kanssa. Omaehtoista liikuntaa ei organisoi mikään seura tai yhdistys, vaan se on lähtöisin yksilön omista motiiveista. Omaehtoinen liikkuminen on usein spontaanisti keksittyä ajanvietettä, jonka tulee sopia yhdessäolon muodoksi tietyssä seurassa.
Oben am jungen Rhein

| Oben am jungen Rhein |
| --- | --- |
 Kansallislaulun nuotit
Valtio:   Liechtenstein
Säveltäjä:  tuntematon
Sanoittaja:  Jakob Jauch
Suomenkielinen nimi:  "Ylhäällä nuorella Reinilla"
   Kansallislaulu Yhdysvaltain laivaston soittokunnan soittamana 
Oben am jungen Rhein on Liechtensteinin kansallislaulu. Sen sanat on kirjoittanut vanhan perinteisen runon pohjalta saksalainen pappi Jakob Jauch. Melodiana on käytössä myös Ison-Britannian kansallislaulun God Save the Kingin melodiana.
Sanoitus sisälsi alun perin viisi säkeistöä, mutta Liechtensteinin parlamentin päätöksellä laulun sanoja muokattiin ja lyhennettiin vuonna 1963. Laulun ”saksalaisesta Reinistä” tuli ”nuori Rein” ja ”saksalaisesta isänmaasta” ”kallis isänmaa”.
Vanhastaan on ollut tapana, että viimeisen säkeistön sanojen ”Hoch leb' der Fürst vom Land” kohdalla oikea käsi kohotetaan tervehdykseksi ruhtinaalle. Koska tämä ele muistuttaa monien mielestä liikaa Hitler-tervehdystä, noudatetaan tapaa nykyään enää harvoin.
Oben am jungen Rhein
1. Oben am jungen Rhein

lehnet sich Liechtenstein

an Alpen höh'n.
Dies liebe Heimatland,

das teure Vaterland

hat Gottes weise Hand

für uns erseh'n.
Dies liebe Heimatland,

das teure Vaterland

hat Gottes weise Hand

für uns erseh'n.
2. Hoch lebe Liechtenstein

blühend am jungen Rhein

glücklich und treu.
Hoch leb der Fürst vom Land

hoch unser Vaterland

durch Bruderliebe Band

vereint und frei.
Hoch leb der Fürst vom Land

hoch unser Vaterland

durch Bruderliebe Band

vereint und frei.
Epävirallinen suomennos:
Ylhäällä nuorella Reinillä
1. Ylhäällä nuorella Reinillä

nojaa Liechtenstein

korkeisiin Alppeihin.
Tämän rakkaan kotimaan,

kalliin isänmaan

on Jumalan viisas käsi

meille valinnut.
Tämän rakkaan kotimaan,

kalliin isänmaan

on Jumalan viisas käsi

meille valinnut.
2. Korkealla elää Liechtenstein

kukoistavana nuorella Reinillä

onnellisena ja vilpittömänä.
Kauan eläköön maan ruhtinas,

kauan eläköön isänmaamme,

läpi veljesrakkauden

yhtenäisenä ja vapaana.
Kauan eläköön maan ruhtinas,

kauan eläköön isänmaamme,

läpi veljesrakkauden

yhtenäisenä ja vapaana.
Vuoteen 1963 laulu kuului seuraavasti
Nick Valensi

| Nick Valensi |
| --- | --- |
 Valensi vuonna 2002
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. tammikuuta 1981 (ikä 43)
Ammatti:  muusikko, lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1998–
Tyylilajit:  indie rock, garage rock, post-punk
Soittimet:  kitara, koskettimet, laulu
Yhtyeet:  The Strokes
Levy-yhtiöt:  Rough Trade Records 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Nicholas ”Nick” Valensi (s. 16. tammikuuta 1981) on newyorkilaisen The Strokes -yhtyeen kitaristi.
Nuoruus ja koulutus

Valensi on käynyt julkisia kouluja koko elämänsä, paitsi vuoden ajan hän oli New Yorkin Dwight Schoolissa  jossa hän tutustui Julian Casablancasiin sekä Fabrizio Morettiin. Valensi valmistui NYC Lab Schoolissa josta jatkoi Hunter Collegeen yhtyekaveri Nikolai Fraituren kanssa. Valensi lopetti kuitenkin opiskelut soittaakseen The Strokesissa kokopäiväisesti. Ennen yhtyeen todellista läpimurtoa hän kuitenkin työskenteli muutamissa Manhattanin ravintoloissa. Valensi oli yhtyeen perustamisen aikoihin vuonna 1999 vain 19-vuotias ja yhtyeen nuorimpana hän joutui lainaamaan yhtyeen muiden jäsenten henkilötodistuksia päästäkseen sisään klubeihin, joissa he soittivat.
Musiikki

Valensi aloitti soittamaan kitaraa ollessaan vain 5-vuotias. Hän sai ensimmäisen sähkökitaransa kahdeksan vanhana. Hän harjoitteli Chuck Berryn kappaleita, ja ollessaan 13-vuotias Valensi tunsi olevansa tarpeeksi hyvä ja lopetti kitaratunnit opetellakseen itse soittamaan. 
Valensi käyttää useimmiten konserteissa sekä levytyksissä Epiphone Riviera -kitaraa. Hän kehuu sen olevan paras kitara, joka on ikinä valmistettu. Hänen suurimmat idolinsa ja lempiyhtyeensä ovat Slash, The Cars, Leonard Cohen, The Velvet Underground, George Harrison ja Neil Young.
Perhe

Ranskalais-tunisialaisen Valensin isä kuoli pojan ollessa vasta 10-vuotias. Hänen perheeseensä kuuluu myös äiti sekä kaksi siskoa, Céline ja Danielle.
Nykyään Valensi on naimisissa näyttelijästä valokuvaajaksi ryhtyneen Amanda De Cadenetin kanssa. Parille syntyivät kaksoset lokakuussa 2006.
The Strokes
| --- | --- |
Studioalbumit:   Is This It  Room on Fire  First Impressions of Earth  Angles  Comedown Machine  The New Abnormal 
EP:t:   The Modern Age  Future Present Past 
Singlet:   ”Hard to Explain”  ”Last Nite”  ”Someday”  ”12:51”  ”Reptilia”  ”The End Has No End”  ”Juicebox”  ”Heart in a Cage”  ”You Only Live Once”  ”Under Cover of Darkness”  ”Taken for a Fool”  ”All the Time”  ”At the Door”  ”Bad Decisions”  ”Brooklyn Bridge to Chorus” 
Muuta:   Diskografia  Kappaleet
Ovalau

Ovalau
| --- | --- |
Sijainti:  Eastern Division Fidži
Vesialue:  Koronmeri
Korkein kohta:  625 m
Pinta-ala:  106,4 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  8 500
Suurin kaupunki:  Levuka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ovalau on saari Fidžillä. Se sijaitsee noin 25 kilometriä pääsaari Viti Levusta itään. Ovalau kuuluu Lomaivitin saariryhmään. Saaren pinta-ala on noin 180 neliökilometriä. Ovalaun suurin kaupunki on Levuka, joka oli vuosina 1874 - 1883 Fidžin pääkaupunki. Saaren arvioitu asukasluku on noin 8 500.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Satelliittikuva Ovalausta
Oregonin vetoomus

Earth Summit, 1992
YK:n ilmastonmuutos­konventti
COP11: Montreal, 2005
COP13: Bali, 2007
COP15: Kööpenhamina, 2009
COP16: Cancún, 2010
Vihreä ilmastorahasto
COP21: Pariisi, 2015
Pariisin ilmastosopimus
COP26: Glasgow, 2021
COP27: Sharm el-Sheikh, 2022
COP28: Dubai, 2023
COP29: Baku, 2024
Raportit ja vetoomukset
Kioton pöytäkirja
Sternin raportti, 2006
Oregonin vetoomus
Oregonin vetoomus (engl. Oregon petition) on yleinen nimitys vuosina 1998–2001 järjestetylle vetoomukselle, joka vastusti Kioton sopimusta ja piti väitteitä ihmisperäisistä kasvihuonekaasupäästöistä aiheutuvista ”katastrofaalisista” seuraamuksista vailla vakuuttavia tieteellisiä todisteita. Vetoomukseen kerättiin 19 700 nimeä, joista vetoomuksen järjestäjien mukaan on riippumattomasti varmennettu 17 800. Vetoomus kuului kokonaisuudessaan seuraavasti:
»We urge the United States government to reject the global warming agreement that was written in Kyoto, Japan in December, 1997, and any other similar proposals. The proposed limits on greenhouse gases would harm the environment, hinder the advance of science and technology, and damage the health and welfare of mankind.

There is no convincing scientific evidence that human release of carbon dioxide, methane, or other greenhouse gasses is causing or will, in the foreseeable future, cause catastrophic heating of the Earth’s atmosphere and disruption of the Earth’s climate. Moreover, there is substantial scientific evidence that increases in atmospheric carbon dioxide produce many beneficial effects upon the natural plant and animal environments of the Earth.» 
()
The Seattle Times uutisoi vetoomuksessa olevan runsaasti vääriä nimiä. Scientific American arvioi vetoomuksen edustavan yhteensä noin 200 ilmastotutkijaa osan allekirjoittajista sittemmin pyörrettyä kantansa. Suurin osa vetoomuksen allekirjoittajista on ilmoittanut valmistuneensa vähintään kandidaateiksi. Vetoomuksen järjestäjät pitävät tätä joukkoa ”tiedemiehinä”. Allekirjoittajista kuitenkin vain murto-osan asiantuntemus liittyi ilmastoon, eikä suurinta osaa tutkinnoista varmistettu.
Peter Škantár

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Peter Škantár Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Peter on kuvassa taaempi meloja. |  Peter Škantár Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Peter on kuvassa taaempi meloja. |  Peter Škantár Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Peter on kuvassa taaempi meloja. |  |
Maa:   Slovakia
Miesten koskipujottelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio 2016 | C-2 |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | La Seu d'Urgell 2009 | C-2 joukkue |  |
|  Hopeaa | La Seu d'Urgell 2009 | C-2 |  |
|  Hopeaa | Bratislava 2011 | C-2 joukkue |  |
|  Hopeaa | Praha 2013 | C-2 joukkue |  |
|  Hopeaa | Deep Creek Lake 2014 | C-2 joukkue |  |
|  Hopeaa | Pau 2017 | C-2 |  |
|  Pronssia | Foz do Iguaçu 2007 | C-2 joukkue |  |
|  Pronssia | Bratislava 2011 | C-2 |  |
|  Pronssia | Praha 2013 | C-2 |  |
|  Pronssia | Deep Creek Lake 2014 | C-2 |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tacen 2005 | C-2 joukkue |  |
|  Kultaa | Liptovský Mikuláš 2007 | C-2 |  |
|  Kultaa | Cunovo 2010 | C-2 |  |
|  Kultaa | Wien 2014 | C-2 |  |
|  Kultaa | Wien 2014 | C-2 joukkue |  |
|  Kultaa | Markkleeberg 2015 | C-2 joukkue |  |
|  Kultaa | Liptovský Mikuláš 2016 | C-2 joukkue |  |
|  Hopeaa | Krakova 2008 | C-2 |  |
|  Pronssia | Skopje 2004 | C-2 |  |
|  Pronssia | Tacen 2005 | C-2 |  |
|  Pronssia | Krakova 2008 | C-2 joukkue |  |
|  Pronssia | La Seu d'Urgell 2011 | C-2 |  |
|  Pronssia | La Seu d'Urgell 2011 | C-2 joukkue |  |
Peter Škantár (s. 20. heinäkuuta 1982) on slovakialainen koskimeloja ja olympiavoittaja. Škantár voitti yhdessä serkkunsa Ladislav Škantárin kanssa Rio de Janeiron olympialaisissa kanadalaiskaksikon olympiakullan.
MM-kilpailuissa he ovat saavuttaneet yhden kullan, viisi hopeaa ja neljä pronssia sekä EM-kilpailuissa seitsemän kultaa, yhden hopean ja viisi pronssia.
Nanoputki

Hiilinanoputken kolmiulotteinen rakenne.
Hiilinanoputki elektronimikroskoppilla suurennettuna.
Nanoputki on putki, jonka ulko-, sisähalkaisija tai seinämän paksuus on maksimissaan muutama sata nanometriä. Nanoputken pituus voi valmistustavasta riippuen vaihdella muutamasta mikrometristä jopa useisiin metreihin.