stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekko
Säännöt

Lajin säännöt vaihtelevat hieman sarjoittain ja maittain, ja ne ovat muuttuneet aikojen kuluessa merkittävästi. Suomessa, kuten lähes kaikissa muissakin maissa, käytetään Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n sääntökirjaa. Suomessa näihin sääntöihin on kuitenkin muutamia harvoja poikkeuksia. NHL:ssä käytetään eri sääntöjä.
Kaukalon virallinen koko on 60 metriä (197 jalkaa) pitkä ja 25–30 metriä (82 jalkaa – 98 jalkaa, 5 tuumaa) leveä. Kaukalon nurkkien kaaren pitää olla säteeltään 7,0–8,5 metriä (23–28 jalkaa). IIHF:n kisoissa kaikki muutokset näihin mittoihin edellyttävät IIHF:n hyväksyntää. Maaliviivojen etäisyys lähimmästä siniviivasta on 17 metriä ja siniviivojen etäisyys toisistaan on myös 17 metriä. NHL:n sääntöjen mukaan kaukalon suurin sallittu pituus on 61 metriä, leveys 26 metriä. Maaliviivojen etäisyys lähimmästä siniviivasta on 19,3 metriä, ja siniviivojen etäisyys toisistaan on 15 metriä. Pohjois-Amerikan sarjoissa kaukalot ovat pääsääntöisesti pienempiä kuin Euroopan sarjoissa. Kaukalon kulmat ovat aina pyöristetyt.
Joukkueilla saa olla kentällä yhtä aikaa kuusi pelaajaa, joista yleensä yksi on maalivahti (poikkeustapauksia lukuun ottamatta). Pelaajia saa vaihtaa ottelun kuluessa kuinka usein tahansa. Yhteen otteluun saa yhdestä joukkueesta osallistua yleensä enintään 20 kenttäpelaajaa ja kaksi maalivahtia. Vähimmäismäärä on yksi kentällinen, eli yksi maalivahti ja viisi kenttäpelaajaa. Eri sarjojen säännöissä on eroavaisuuksia joukkueen minimi- ja maksimipelaajamäärissä, mutta kentällä on jokaisessa sarjassa normaalitilanteessa yhteensä 12 pelaajaa.
Pelin tavoitteena on saada kuminen musta pyöreä kiekko (paksuus 2,54 cm, halkaisija 7,62 cm ja massa 156–170 grammaa) vastustajan maaliin useammin kuin vastustaja. Maaleina ovat kaksi kehikkoa kaukalon eri päissä, molemmille joukkueille omansa.
Peliaika voi olla periaatteessa mikä tahansa. Peliaika ja erien määrä määritellään sarjojen tai organisaatioiden säännöissä. Peliaika on yleisimmin 60 minuuttia, joka on jaettu kolmeen 20 minuutin erään. Peliaika on yleensä tehokasta, mikä tarkoittaa, että tuomarin keskeyttäessä pelin pelikello pysäytetään. Joissakin sarjoissa ja turnauksissa saatetaan pelata myös suoraa aikaa, jolloin pelikelloa ei pysäytetä pelikatkon ajaksi. Erien välillä oleva erätauko on maasta ja sarjasta riippuen yleensä 15–20 minuuttia, mutta juniori- ja harrastesarjoissa erätauko voi olla vain muutaman minuutin mittainen. Mikäli peli on varsinaisen peliajan jälkeen tasan, saatetaan peliä jatkaa jatkoajalla (yleensä 5 minuutin lisäaika) tai voittomaalikilpailulla, jota vanhastaan on kutsuttu rangaistuslaukauskilpailuksi. Peliä voidaan myös pelata käytännössä loputtomasti jatkoerillä, kunnes ratkaisu syntyy. Nämä säännöt kuitenkin vaihtelevat eri sarjoissa ja turnauksissa. Yleinen käytäntö ammattilaissarjoissa on, että runkosarjassa pelataan 5 minuutin jatkoaika kolmella kolmea tai neljällä neljää pelaajaa vastaan ja jos maalia ei synny, pelataan voittomaalikilpailu, mutta pudotuspeleissä pelataan jatkoaikaa maaliin asti viidellä viittä vastaan. Turnauksissa käytäntö vaihtelee, mutta jatkoaikojen määrä on yleensä rajattu.
Säännöt > Lyhenteitä

AV = alivoimamaali
YV = ylivoimamaali
SR = siirretty rangaistus
IM = ilman maalivahtia
TM = tyhjä maali
VT = tarkastettu videolta
VM = voittomaali
RL = rangaistuslaukaus
TV = tasavajaa
VL = voittomaalikilpailu
Varusteet

Peliasu koostuu numeroidusta pelipaidasta, jossa on yleensä pelaajan nimi selässä sekä pelihousuista ja pelisukista, jotka kaikki on erikseen suunniteltu jääkiekkoon.
Kenttäpelaajan varusteisiin kuuluvat:
Luistimet
Polvisuojat
Alasuoja
Housut, joissa on yleensä muovilevystä tehtyjä suojia topatun kankaan sisällä
Rintasuoja, johon kuuluu hartiasuojat
Kyynärsuojat
Hanskat
Kaulasuoja on pakollinen varuste Suomen Jääkiekkoliiton sarjoissa. Kaulasuojan on oltava vähintään 6,5 cm (alle 160 cm:n pituisilla pelaajilla vähintään 5,0 cm) korkea CE-hyväksytty varuste.
Kypärä
Juniorisarjoissa (G-B) sekä naisten kaikissa sarjoissa on käytettävä kokokasvosuojusta, kaikissa miesten ja A-juniorien sarjoissa on käytettävä vähintään visiiriä (SJL). A-juniorien on käytettävä lisäksi tilausvalmisteista hammassuojaa, jos he käyttävät visiiriä. Kokokasvosuojuksen käyttäjän ei ole pakko käyttää hammassuojaa.
Erillistä leukasuojaa näkee jääkiekossa enää harvoin.
Valtaosa pelaajista käyttää myös hammassuojia.
Maila
Maalivahdin varusteet eroavat kenttäpelaajan varusteista lähinnä ulkomuodon suhteen, niiden käyttötarkoituksen erilaisuuden vuoksi. Luistimien terät ja luistimien suojukset ovat maalivahdilla erilaisia kuin kenttäpelaajalla. Maalivahdin polvisuojat ovat huomattavasti kenttäpelaajan suojia suuremmat ja niitä pidetään pelisukkien päällä, kun kenttäpelaaja pitää polvisuojia pelisukkien alla. Maalivahdin pelihousuissa on enemmän suojausta kuin kenttäpelaajien housuissa. Maalivahdilla ei ole erillisiä hartia- ja kyynärsuojia, vaan ne on yhdistetty maalivahdin ylävartalon suojaksi, jossa on huomattavasti enemmän suojausta kuin kenttäpelaajan ylävartalon suojissa. Maalivahdin käsineet eroavat kenttäpelaajan käsineistä siten, että maalivahdilla on sekä mailakäsine että kiinniottokäsine. Mailakäsineessä, jolla pidetään kiinni mailasta, on koko käsineen peittävä tai ylittävä levy, jolla kiekon kulkua pyritään estämään tai kulkusuuntaa muuttamaan. Kiinniottokäsineessä on erityinen pussi, johon kiekkoa pyritään ottamaan kiinni, esimerkiksi estettäessä vastustajaa tekemästä maalia. Maalivahti voi käyttää pään suojaamiseen kypärää, johon on kiinnitetty kasvosuojus, mutta nykyään suurin osa maalivahdeista käyttää pääsuojusta, joka suojaa yleensä koko pään. Pääsuojus on yleensä valmistettu sisäpuolelta pehmustetuista, pään muotoon muovatuista muovilevyistä ja näkökentän kohdalla olevasta rautaverkosta, ristikosta. Erikseen maalivahdille suunniteltua pääsuojusta kutsutaan maalivahdin maskiksi. Osa maalivahdeista käyttää myös erillistä muovista kaulasuojaa, joka kiinnitetään maskiin tai kasvosuojaan. Maalivahdin varusteita rajoitetaan sääntöjenmukaisilla mitoilla, joita maalivahdin varusteiden on noudatettava.
Rangaistukset > Rangaistuslaukaus

Mikäli vastustaja estää sääntöjä rikkomalla pelaajaa selvässä maalintekotilanteessa, eikä pelaajan ja maalin välissä ole muita kuin maalivahti, voi erotuomari määrätä aikaan perustuvan rangaistuksen sijaan rangaistuslaukauksen. Rangaistuslaukaus voidaan tuomita myös, jos joku muu puolustavan joukkueen pelaaja kuin maalivahti peittää kiekon maalialueella tai puolustavan joukkueen pelaaja siirtää joukkueensa oman maalin tahallisesti pois paikoiltaan. Kansainvälisten sääntöjen mukaan rangaistuslaukauksen voi suorittaa kuka tahansa pelaaja, mutta NHL:ssä suorittajan on oltava tilanteessa rikottu pelaaja. Mikäli rikottu pelaaja loukkaantuu tai kyseessä ei ole pelaajaan kohdistuva rike, rangaistuslaukauksen voi suorittaa kuka tahansa rikotun joukkueen kenttäpelaaja, joka oli rikkeen tapahtuessa kentällä. Rangaistuslaukauksen suorittava pelaaja saa vapaasti edetä keskipisteestä yrittämään maalintekoa. Vastustajalla saa olla ainoastaan maalivahti estämässä maalin tekoa. Kiekkoa ei saa liikuttaa kertaakaan taaksepäin, eikä peliaika kulu rangaistuslaukauksen aikana. Rangaistuslaukausta suorittava pelaaja ei myöskään saa pyörähtää kokonaan ympäri, mutta voi kääntyä takaperin. Rangaistuslaukauksessa oleellista on, että se päättyy heti, kun kiekko on ylittänyt maaliviivan tai joutunut maalivahdin haltuun. Rangaistuslaukauksesta ei voida tehdä maalia missään olosuhteissa toisella laukauksella kimmokkeesta. Jos rikotulla pelaajalla on edessään tyhjä maali (eli vastustaja on ottanut maalivahdin pois ja lisännyt kuudennen kenttäpelaajan jäälle), rikotulle joukkueelle merkataan maali suoraan, eikä tilanteesta tule rangaistuslaukausta.
Rangaistuslaukaus tuomitaan vain seuraavien viiden ehdon ollessa voimassa:
Rikottu pelaaja on rikottaessa kokonaan oman puolustusalueensa ulkopuolella.
Pelaajaa rikotaan takaapäin sääntöjenvastaisella rikkeellä.
Rikotulla pelaajalla ei maalivahdin lisäksi ole muita vastustajia ohitettavanaan.
Rikotulla pelaajalla on kiekko hallussaan, tai hän olisi selvästi saamassa kiekon haltuunsa.
Rikotulta joukkueelta viedään rikkeellä kohtuullinen maalintekotilanne.
Mikäli rangaistuslaukauksen aiheuttavaan rikkeeseen ei sisälly muita rikkeitä, rangaistuslaukaus tuomitaan normaaliin tapaan ja tilanne ei aiheuta lisärangaistuksia. Kuitenkin tilanteesta seuraavat isot rangaistukset tuomitaan normaaliin tapaan (muuten olisi oletettavaa, että läpiajossa oleva tähtipelaaja otettaisiin varsinkin play-offeissa varsin brutaalilla tavalla tilanteesta pois, koska seurauksena olisi vain rangaistuslaukaus). Jos samalla pelikatkolla tuomitaan kaksi rangaistuslaukausta, ja ensimmäisestä laukauksesta tehdään maali, toinen rangaistuslaukaus muutetaan kahden minuutin rangaistukseksi, sillä yhden pelikatkon aikana voidaan hyväksyä vain yksi maali. Jos ensimmäinen rangaistuslaukaus epäonnistuu, toinen suoritetaan normaalisti.
Jääkiekon levinneisyys ja suosio

Yleisölajina jääkiekko on suosituin laji Kanadassa, Suomessa ja Latviassa, minkä lisäksi se on jalkapallon jälkeen suosituin laji Slovakiassa, Tšekissä ja Ruotsissa. Laji on myös hyvin suosittua Venäjällä, Sveitsissä, Valko-Venäjällä, Saksassa, Tanskassa, Norjassa ja joissain osissa Yhdysvaltoja. Harrastajamäärien perusteella jääkiekko toisaalta ei ole suosituin laji missään päin maailmaa. Yhdysvalloissa lajilla on vahva asema tietyillä alueilla, mutta se ei ole noussut suosiossa kolmen suuren ammattilaisurheilulajin tasolle (baseball, amerikkalainen jalkapallo ja koripallo). Kuitenkin Yhdysvalloissa jääkiekon yleisömäärät ovat maailman suurimmat, sillä NHL:n 32 seurasta 25 toimii Yhdysvalloissa. Jo edesmenneet Neuvostoliitto ja Tšekkoslovakia ovat Kanadan ja Ruotsin ohella voittaneet suurimman osan kansainvälisten arvokilpailujen mitaleista.
Usein puhutaan jääkiekon kuudesta suuresta, jotka ovat Kanada, Venäjä, Ruotsi, Suomi, Tšekki ja Yhdysvallat. Kuuden suuren lisäksi etupäässä Slovakia, Sveitsi ja Saksa ovat tuottaneet maailmanluokan pelaajia ja menestyneet ajoittain kansainvälisissä turnauksissa.
Jääkiekkoa pelataan kilpailumuotoisena muun muassa Australiassa, Etelä-Afrikassa, Kiinassa ja Meksikossa, mutta laji on niissä yleensä pienen harrastajajoukon varassa.
Jääkiekon levinneisyys ja suosio > Rekisteröityjen pelaajien ja jäähallien määrä maittain

| Maa | Pelaajia | Jäähalleja |
| --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 2 888 | 26 |
|  Andorra | 52 | 1 |
|  Argentiina | 1 010 | 0 |
|  Armenia | 533 | 3 |
|  Australia | 4 113 | 19 |
|  Belgia | 2 950 | 16 |
|  Bosnia ja Hertsegovina | 216 | 1 |
|  Brasilia | 519 | 2 |
|  Britannia | 11 039 | 84 |
|  Bulgaria | 488 | 3 |
|  Chile | 18 | 1 |
|  Espanja | 900 | 18 |
|  Etelä-Afrikka | 408 | 6 |
|  Etelä-Korea | 1 744 | 38 |
|  Georgia | 431 | 4 |
|  Hongkong | 1 631 | 5 |
|  Intia | 910 | 3 |
|  Irlanti | 297 | 0 |
|  Islanti | 530 | 3 |
|  Israel | 613 | 3 |
|  Italia | 5 851 | 45 |
|  Itävalta | 11 720 | 45 |
|  Japani | 19 260 | 110 |
|  Kanada | 721 504 | 2 631 |
|  Kazakstan | 4 892 | 19 |
|  Kiina | 610 | 58 |
|  Kirgisia | 330 | 1 |
|  Kreikka | 713 | 0 |
|  Kroatia | 600 | 2 |
|  Kuwait | 398 | 1 |
|  Latvia | 5 740 | 17 |
|  Liechtenstein | 86 | 0 |
|  Liettua | 1 246 | 8 |
|  Luxemburg | 392 | 3 |
|  Macao | 144 | 1 |
|  Pohjois-Makedonia | 137 | 1 |
|  Malesia | 295 | 1 |
|  Marokko | 154 | 2 |
|  Meksiko | 2 020 | 23 |
|  Mongolia | 974 | 0 |
|  Norja | 6 629 | 45 |
|  Pohjois-Korea | 1 575 | 3 |
|  Oman | 39 | 1 |
|  Puola | 2 575 | 35 |
|  Qatar | 66 | 3 |
|  Ranska | 18 211 | 135 |
|  Romania | 1 102 | 6 |
|  Ruotsi | 56 839 | 355 |
|  Saksa | 29 371 | 202 |
|  Serbia | 813 | 3 |
|  Singapore | 476 | 2 |
|  Slovakia | 11 308 | 64 |
|  Slovenia | 1 020 | 7 |
|  Suomi | 73 682 | 260 |
|  Sveitsi | 26 415 | 158 |
|  Taiwan | 814 | 4 |
|  Tanska | 4 252 | 25 |
|  Thaimaa | 359 | 13 |
|  Tšekki | 110 525 | 158 |
|  Turkki | 1 395 | 8 |
|  Ukraina | 4 080 | 25 |
|  Unkari | 4 449 | 19 |
|  Uusi-Seelanti | 1 277 | 6 |
|  Valko-Venäjä | 8 355 | 31 |
|  Venäjä | 84 270 | 419 |
|  Viro | 1 341 | 7 |
|  Yhdistyneet arabiemiraatit | 900 | 9 |
|  Yhdysvallat | 519 417 | 1 898 |

Päivitetty 6. huhtikuuta 2015
Organisaatioita, jääkiekkosarjoja ja turnauksia

Jääkiekon kattojärjestö on Kansainvälinen jääkiekkoliitto eli IIHF (International Ice Hockey Federation), johon vuonna 2019 kuului 81 jäsenmaata. Vuoden 2022 alussa maita oli 82. Suomen Jääkiekkoliiton puheenjohtaja on Harri Nummela ja Kansainvälisen Jääkiekkoliiton puheenjohtaja on Luc Tardif.
Organisaatioita, jääkiekkosarjoja ja turnauksia > Jääkiekkoliigoja

Jääkiekon kovatasoisimpana liigana pidetään Kanadassa ja Yhdysvalloissa toimivaa NHL-liigaa (National Hockey League), jonka kunniagalleriaan Hockey Hall of Fameen pääsevät vain harvat. NHL:ään osallistuu tällä hetkellä 32 joukkuetta. AHL on liiga, jossa pelaa NHL-seurojen farmiseuroja (eli joukkueita pelaajille, jotka eivät taitotasonsa puolesta mahdu NHL-seuransa kokoonpanoon). ECHL tunnetaan farmijoukkueiden farmina.
NHL:n jälkeen monien mielestä toiseksi kovatasoisin sarja on Venäjän KHL. Muita Euroopan kovatasoisia pääsarjoja ovat Suomen, Ruotsin, Tšekin, Sveitsin ja Saksan pääsarjat.
Suomessa pelataan miesten SM-liigaa ja Naisten Liigaa. Miesten SM-liigassa on tällä hetkellä 16 joukkuetta. Mestis ja Naisten Mestis ovat Suomen toiseksi korkeimmat jääkiekon sarjatasot. Suomi-sarja ja Naisten Suomi-sarja ovat kolmanneksi korkein sarjataso. Joukkueet Mestiksestä, Suomi-sarjasta ja osa joukkueista II-divisioonasta pelaavat myös Suomen Cuppia, jossa joukkueet pääsevät pelaamaan eri sarjatason joukkueita vastaan. Lisäksi Suomessa pelataan alueiden järjestämiä jääkiekkosarjoja, sisältäen miesten 2–4-divisioonat ja harrastesarjat.
Nykyään on alkanut kehittyä monikansallisia jääkiekkoliigoja, joissa pelaa joukkueita useista eri maista. Myös Venäjän KHL on tällainen; siinä pelaa joukkueita Venäjältä, Valko-Venäjältä, Kazakstanista ja Kiinasta. Erste Ligassa pelaa joukkueita Unkarista ja Romaniasta.
| Maa | Kansallinen pääsarja | Toissijainen sarja |
| --- | --- | --- |
|  Alankomaat | Eredivisie | Tweede Divisie |
|  Australia | AIHL |  |
|  Espanja | Super Liga |  |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | Elite Ice Hockey League | English Premier Ice Hockey League |
|  Irlanti | Irish Ice Hockey League |  |
|  Italia | Serie A | Serie B |
|  Kanada ja  Yhdysvallat | NHL | AHL |
|  Norja | GET-Liiga | I-divisioona |
|  Ranska | Ligue Magnus | Division 1 |
|  Ruotsi | SHL | Allsvenskan |
|  Saksa | DEL | 2. Bundesliga |
|  Slovakia | Slovakian Extraliga |  |
|  Suomi | Liiga (ent. SM-liiga) | Mestis |
|  Sveitsi | Nationalliga A | Nationalliga B |
|  Tšekki | Tšekin Extraliga | 1. Národní Hokejová Liga |
|  Tanska | Oddset Ligaen |  |
|  Unkari | Borsodi Jégkorong Liga |  |
|  Venäjä | KHL | VHL |
|  Viro | Meistriliiga |  |
Organisaatioita, jääkiekkosarjoja ja turnauksia > Kansainväliset turnaukset

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut
Jääkiekon maailmancup
Jääkiekon Continental cup
Laji on talviolympialaisissa, katso jääkiekko olympialaisissa.
Euro Hockey Tour
Channel One Cup
Jääkiekon mestarien liiga
LATAM Cup
Kilpailusarjat Suomessa

Suomen jääkiekkoliiton kilpailusarjat:
Liiga
Naisten Liiga
Mestis
Naisten Mestis
Suomi-sarja
Naisten Suomi-sarja
II divisioona
A-tytöt SM
C-tytöt SM
A-juniorit SM-liiga, A-nuorten Mestis, II−III divisioona
B-juniorit SM, I−III divisioona
B2-juniorit SM, I divisioona
C-juniorit SM, I−III divisioona
Juniorisarjojen ikärajat (kauden alkaessa samana vuonna täyttävät):
U20 18–20-vuotiaat
U18 17 vuotta
U17 16 vuotta
U16 15 vuotta
U15 14 vuotta
U14 13 vuotta
U13 12 vuotta
U12 11 vuotta
U11 10 vuotta
U10 9 vuotta
U9 8 vuotta
U8/kiekkokoulu 7 vuotta ja nuoremmat
Harrastuksen kustannukset

Lasten jääkiekkoharrastus maksaa keskimäärin 2 985 euroa vuodessa (vaihdellen 10-vuotiaiden tyttöjen 1 880 eurosta 14-vuotiaiden poikien 5 100 euroon). Kilpatasolla jääkiekkoharrastus maksaa keskimäärin 3 545 euroa vuodessa (vaihdellen 10-vuotiaiden tyttöjen 2 080 eurosta 14-vuotiaiden poikien 5 840 euroon). Vuosina 2015–2023 hinta on noussut 30 %.
Jääkiekkokulttuuri

Valmentaja, maailmanmestari Topi Jaakolan mukaan jääkiekkokulttuurissa on hänen aikanaan ollut hyvin epäeettisiä, epäterveitä ja epäkunnioittavia elementtejä. Valmentajat saattavat kohdella pelaajia tylysti, joskus jopa kehottaa mokannutta pelaajaa tappamaan itsensä tai yllyttää nuorta pelaajaa tappelemaan, jotta "tänään hänestä tehtäisiin mies". Pudotuspeleihin on kannustettu lupaamalla, että "voittamalla saa kaupungin parhaat pillut." Pelaajat ovat ihannoineet runsasta alkoholin, lääkkeiden ja irtoseksin käyttöä sekä väkivaltaa, vaikka tutkimusten mukaan vartalokontakti ei ole tehokkain tapa saada kiekko pois vastustajan lavasta. On ihannoitu kärsimyksen kautta selviämistä ja palautekin on ollut virhekeskeistä. Kulttuuria kritisoinut tutkija Mikko Salasuo koki olevansa urheiluelämän ja virkamiesten inhokki. Ilmiötä kritisoinut Alpo Suhonen, ensimmäinen eurooppalainen NHL-valmentaja ikinä, sai kokea olevansa Suomessa vieroksuttu. Uudet sukupolvet ovat Jaakolan mukaan parantaneet jääkiekkokulttuuria, mutta siinä on yhä jäljellä "haitallista perimätietoa".
Kirjallisuutta

Hazard, Kaarina & Summanen, Raimo: Lätkä. Kirja urheilusta.  Helsinki:  Teos, 2011.  ISBN 978-951-851-336-3
Heiskanen, Benita & Salmi, Hannu (toim.): Kiekkokansa.  Helsinki:  Teos, 2015.  ISBN 978-951-851-642-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
IIHF.com. International Ice Hockey Federation, jääkiekon kansallisten liittojen kattojärjestö.
EuroHockey.com. Eurooppalaisen jääkiekon suurin sivusto. (englanniksi)
Finhockey.fi. Suomen Jääkiekkoliitto.
Jatkoaika.com. Suomen suurin jääkiekkosivusto.
Junnut.com. Suomen suurin juniorijääkiekkosivusto.
Ylen Elävä arkisto: Jääkiekon säännöt vuonna 1968.
Jääkiekko-ottelu McGillin yliopistossa Montrealissa vuonna 1901.
Jääkiekkokaukalo.
Jääkiekko-ottelu Turkuhalliissa.
Erotuomari on nostanut kätensä pystyyn, mikä merkitsee kotijoukkueen vaihtovuoroa (tässä tilanteessa, muuten olisi rangaistus).
Jääkiekkovarusteita.
Maalivahti varusteissaan.
Porin Ässien pelaajia rangaistusaitiossa.
Tappelut ovat yleisiä pohjoisamerikkalaisessa jääkiekossa.
Pelaaja yrittämässä maalintekoa rangaistuslaukauksella.
Espanjan liigan ottelu, jossa vastakkain FC Barcelona sekä sarjassa pelannut ranskalainen Anglet Hormadi Élite.
Stanley Cup on yksi arvostetuimmista jääkiekkopalkinnoista.
Talviolympialaisten jääkiekkoturnausta pidetään maailmancupin ohella arvostetuimpana kansainvälisenä jääkiekkoturnauksena.
NHL-joukkueet St. Louis Blues ja Los Angeles Kings vastakkain.
Wasalandia

| Wasalandia |
| --- | --- |
 Wasalandian postmodernistinen pääportti vuonna 2009.
Sijainti:   Vaasa, Suomi
Koordinaatit:  63°05′25.9″N, 21°35′10.95″E
Osoite:  Vaskiluoto, 65170 Vaasa
Omistaja:  Aspro Ocio, S.A.
Avattu:  10. kesäkuuta 1988
Suljettu:  2015
Toimintakausi:  suljettu
Vuoristoradat:  2
Laitteet:  26
Aiheesta muualla
www.wasalandia.fi
 n k 
Wasalandia oli Vaasan Vaskiluodossa sijainnut huvipuisto. Se avattiin vuonna 1988, ja se lopetti toimintansa vähäisen kävijämäärän vuoksi kesän 2015 jälkeen. Huvipuiston rakennelmat purettiin keväällä 2023.
Wasalandian omisti toiminnan loppuvuosina espanjalainen Aspro Ocio, S.A. vuonna 2007 ostamansa Puuharyhmä Oyj:n kautta. Sama yritys omistaa yli 30 huvipuistoa, esimerkiksi Tervakosken Puuhamaan. Wasalandia siirtyi Puuharyhmä Oyj:lle vuonna 2001 Vaasan kaupungilta, joka omisti huvipuiston Wasalandia Oy:n kautta. Myös Wasalandian kiinteistöt olivat Aspron omistuksessa. Huvipuiston maskotteina olivat nallekarhut nimeltä Walle ja Walma.
Historia

Vuonna 1985 perustettiin Vaasan matkailu Oy. Sen tarkoituksena oli edistää Vaasan matkailun kehitystä ja rakennuttaa Vaasaan huvipuisto. Vaasan matkailu Oy:n omisti Vaasan kaupunki. Sittemmin sen nimeksi vaihtui Wasalandia Oy. Sen kautta Vaasan kaupunki omisti myös uuden huvipuiston. Ensimmäisen kerran Wasalandian huvipuisto avasi ovensa 10. kesäkuuta 1988. Wasalandiassa oli laitteiden lisäksi myös muita aktiviteetteja, kuten pieneläintarha ja mahdollisuus poniratsastukseen. Wasalandia keräsi avajaisvuonnaan yli 200 000 kävijää. Samana vuonna Wasalandian kolmiulotteinen lasershow palkittiin kansainvälisesti ILDA:n vuoden parhaan uuden efektin palkinnolla.
Huippuvuonna 1990 Wasalandiassa kävi yli 356 000 asiakasta.lähde? Vuodeksi 1991 Wasalandia sijoitti laitteisiin pari miljoonaa markkaa. Vaasan matkailu Oy:n toimitusjohtajana toimi tuolloin Markku Tikkala. Siitä eteenpäin puiston kävijämäärät kuitenkin laskivat lähes vuosittain, ja vuonna 1994 jäätiin alle 200 000 asiakkaaseen. Jo vuonna 1993 miljoonien rahoitusvaje haittasi Vaasan matkailu Oy:ta, ja niinpä sen toimitusjohtaja vaihtui.
Suurimman kävijämäärän pudotuksen Wasalandialle aiheutti verovapaan myynnin loppuminen laivamatkailussa vuonna 1999. Ennen sitä yli 20 prosenttia Wasalandian kävijöistä oli ollut ruotsalaisia. Kävijämäärät putosivat vuodessa 27 prosenttia alle 100 000 kävijään. Vuoden huonoihin lukuihin vaikutti myös kritisoitu lipunmyyntiuudistus, jonka jälkeen jokaisen täytyi maksaa täysi sisäänpääsymaksu alueelle, vaikkei kävisi yhdessäkään laitteessa. Se pudotti varsinkin aikuisten kävijöiden määrää, minkä seurauksena jo vuonna 2001 aikuisten liput maksoivat vähemmän kuin lasten.lähde?
Vuonna 2000 Wasalandia otti ensimmäisenä Suomen huvipuistona käyttöön kausikortin.
Wasalandian toiminta loppui vuonna 2015, mutta Vaasan kaupunki pitää kiinni Aspro Parks -konserniin kuuluvan Puuharyhmän kanssa tekemästään alueen vuokrasopimuksesta, joka jatkuu vuoteen 2035 saakka. Sopimuksessa ei ole otettu huomioon toiminnan mahdollista loppumista. Kevääseen 2018 mennessä kaikki laitteet Tukkijokea lukuun ottamatta oli purettu, mutta alueen rakennukset olivat tyhjillään.
Kesällä 2021 Wasalandian alueelle avattiin Wasa Graffitilandia -niminen katutaidekokonaisuus, jossa autio huvipuisto muokattiin ulkoilmataidenäyttelyksi. Projektissa oli mukana graffiti- ja kuvataiteilijoita sekä lähialueelta että muista kaupungeista. Wasa Graffitilandia sai jatkoa vuonna 2021 jouluna jolloin sinne avattiin uusi teema. Vuonna 2022 Wasa Graffitilandia avattiin uudelleen uusin maalauksin.
Vuoden 2023 alussa Vaasan kaupunki ilmoitti haluavansa purkaa voimassa olevan vuokrasopimuksen alueesta ja saada se hallintaansa, jotta voi purkaa kaikki huvipuistorakennukset vuoden loppuun mennessä. Alueelle on tehty jo osayleiskaava ja sille tullaan rakentamaan keskustatoimintoja ja asuintaloja. Purkutyöt alueella alkoivat 27. maaliskuuta 2023 ja huvipuiston laitteiden purkaminen saatiin valmiiksi kesäkuussa.
Laitteet > Historiaa

Kun Wasalandia avattiin vuonna 1988, sen laitekanta oli varsin erilainen kuin myöhempinä vuosina. Pitkään säilyivät käytössä 431 metriä pitkä Koskenlasku (Wasafalls), Merirosvolaiva (Pirat) ja autorata. Minimopot käyttivät aluksi nimeä Miniscooters. Pienemmille lapsille tarkoitetuista laitteista pysyivät pitkään Minimaailmanpyörä, Leppäkertut, Leikkikaruselli, Villin Lännen juna ja Pikku merirosvolaiva. Muita alkuvuosien laitteita olivat Supertelecombat ja Enterprise sekä Yllätysten talo. Myös pelihalli oli Wasalandiassa alusta asti ainakin vuoteen 2008.
Vuonna 1991 Wasalandia avasi itse rakentamansa kummitustalon. Se hyödynsi aiemmin sen paikalla olleita Exploratorium-tiedenäyttelyitä. Muita 1990-luvun alun uutuuslaitteita olivat vuonna 1992 tullut Mikki Hiiri -karuselli, Teekupit ja Hevoskaruselli.
Vuonna 1995 Wasalandiassa tapahtui onnettomuus, jossa pikkupoika putosi turvapuomien välistä Leppäkerttu-junan kyydistä kiskoille ja sai aivotärähdyksen. Vajaan kymmenen vuoden käytön jälkeen Wasalandian Enterprise myytiin Viroon vuoden 1996 jälkeen, koska se oli liian hurja laite lapsille suunnattuun huvipuistoon.
Kun Wasalandia 2000-luvun alussa siirtyi Tervakosken Puuhamaan omistukseen, alkoi se näkyä myös laitevalikoimassa. Todellisia huvipuistolaitteita ei enää tullut niin paljon, vaan alettiin siirtyä pienemmille lapsille tarkoitettuihin kohteisiin, kuten pomppulinnoihin ja liukumäkiin.