stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eugen Ingebretsen

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Välikisat, Ateena 1906 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Lontoo 1908 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Tukholma 1912 | joukkuekilpailu, ruotsalaissysteemi |  |
Carl Eugen Ingebretsen (30. joulukuuta 1884 Oslo – 11. tammikuuta 1939 Oslo) oli norjalainen voimistelija. Hän voitti kultaa joukkuekilpailussa vuoden 1906 kesäolympialaisissa eli Ateenan välikisoissa. Lisäksi hän sai hopeaa joukkuekilpailussa vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa ja pronssia joukkuekilpailussa (ruotsalainen systeemi) vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa.
Espanjan ilmavoimat

| Espanjan ilmavoimat |
| --- | --- |
  Konetunnus 
 Ilmavoimien tunnus
Toiminnassa:  28. helmikuuta 1913 –
Valtio:   Espanja
Puolustushaarat:  ilmavoimat
Rooli:  ilmapuolustus
Osa joukkoa:  Espanjan asevoimat
Koko:  23 000 henkeä (2018) 414 lentokonetta
Motto:  Per aspera ad astra
Sodat ja taistelut:  Rifin sota Espanjan sisällissota Ifnisota Jugoslavian hajoamissodat Kosovon sota Libyan sota
Vuosipäivät:  10. joulukuuta
Komentajat
Nykyinen komentaja:  Felipe VI ilmavoimien kenraali Javier Salto
Espanjan ilmavoimat (esp. Ejército del Aire) on Espanjan asevoimien puolustushaara, joka vastaa Espanjan ilmapuolustuksesta.
Historia > Espanjan sisällissota

Sotilaiden kapinan seurauksena Espanjassa syttyi sisällissota, joka jakoi ilmavoimat kahtia tasavaltaista hallitusta tukeviin ja kansallismielisiin. Heinäkuussa 1936 heti vallankaappauksen jälkeen ensimmäiset saksalaiset Junkers Ju 52 ja italialaiset Savoia-Marchetti SM.81 -koneet saapuivat auttamaan kapinoivia ja Fiat CR.32 -hävittäjät aloittivat toiminnan Córdoban rintamalla. Elokuussa Heinkel He 51 -hävittäjät saapuivat. Hävittäjien avulla kapinalliset saivat ilmaherruuden samoin kuin saksalaiset ja italialaiset siirtoarmeijat (Legion Condor ja Aviazione Legionaria).
Ensimmäinen suuri ilmataistelu käytiin italialaisten pommittaessa Madridia. Saksalaiset kokeilivat sodan aikana erilaisia pommitustekniikoita kuten pommittaessaan vuonna 1937 operaatio Rügenissä baskikaupunki Guernicaa aiheutetuista tuhoista ja ihmisuhreista välittämättä. Tasavaltalaisten ilmavoimat lakkasivat käytännössä olemasta vuonna 1938 käydyn Ebron taistelun jälkeen, kun heidän puolustuskykynsä murtui. Sodan päättyessä 1. huhtikuuta 1939 tasavaltalaisten ilmavoimat oli lakannut olemasta.
Historia > Sisällissodan jälkeen

Nykyiset Espanjan ilmavoimat perustettiin virallisesti 7. lokakuuta 1939 sisällissodan päätyttyä ja sen edeltäjinä olivat kansallismielisten ja tasavaltalaisten ilmavoimat. Tasavaltalaisten mustat tunnukset poistettiin ja ilmavoimien musta ympyrä korvattiin edelleen käytössä olevalla kelta-punaisella. Francon ilmavoimien sekä ulkomaisten Aviazione Legionarian ja Legion Condorin käyttämä musta-valkoinen pyrstöön sijoitettu Pyhän Andreaan risti on kuitenkin edelleen käytössä.
Hallintoa uudelleenorganisoitaessa luotiin ilmapuolustusalueet ja niiden edellyttämät esikunnat, jotka olivat:
1. ilmapuolustusalue, keskusta
2. ilmapuolustusalue, (Gibraltarin)salmi
3. ilmapuolustusalue, itäinen
4. ilmapuolustusalue, Pyreneet
5. ilmapuolustusalue, Atlantti
Baleaarien ilmapuolustusalue
Marokon ilmapuolustusalue
Kanariansaarten ja Ita-Afrikan ilmapuolustusalue
Sininen laivue (esp. Escuadrillas Azules) oli ilmavoimien yksikkö, joka taisteli toisessa maailmansodassa akselivaltojen joukoissa saman aikaisesti Espanjasta koottujen vapaaehtoisten muodostaman sinisen divisioonan kanssa. Laivue taisteli itärintamalla osallistuen Kurskin taisteluun. Laivue oli hävittäjälentorykmentti 27 Afrikan laivueen osana VIII ilma-armeijakunnassa 2. ilma-armeijassa.
Toisen maailmansodan päätyttyä ilmavoimien kalusto koostui pääosin saksalaisista ja italialaisista koneista tai niiden kopioista kuten HA-1112-M1L Buchón, joka oli lisenssivalmistettu Messerschmitt Bf 109 varustettuna Rolls-Royce Merlin 500-45 moottorilla.
Maaliskuussa 1946 perustettiin Alcalá de Henaresissa laskuvarjoyksikkö Primera Bandera de la Primera Legión de Tropas de Aviación, jonka ensimmäinen sotatoimi oli 1957–1958 Ifnin sota. Yhdysvaltain hallinto kielsi siirtomaasotien vuoksi Yhdysvalloissa valmistettujen lentokoneiden viennin Espanjaan, jolloin ilmavoimat käytti vanhoja saksalaisvalmisteisia koneita kuten T-2 (Junkers Ju 52), B-2I (Heinkel 111), C-4K (Messerschmitt Bf 109). Pelastustehtävissä oli kuitenkin Grumman HU-16 Albatross -vesilentokoneita ja Sikorsky H-19B -helikoptereita.
Historia > Nykyaikana

Francon kuolema vuonna 1975 käynnisti demokraattisen kehityksen, jonka aikana ilmavoimien organisaatio muuttui ja kalusto kehittyi. Espanja liittyi puolustusliitto Natoon vuonna 1982. Ilmavoimille hankittiin Ranskasta Mirage III ja F1 -koneita (C.11 ja C.14), joista tuli lentokaluston runko 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa. Miraget korvattiin F/A-18 Horneteilla, jotka saivat Espanjassa mallinimen C.15 Hornet. Espanjan ilmavoimat osallistui Italian Avianon lentotukikohdasta Bosnian ja Kosovon sotiin osana Natojoukkoja.
Espanjan ilmavoimien käyttämistä Eurofighter Typhoon -koneista käytetään nimitystä C.16 Typhoon.
Kalusto

Ilmavoimien mallitunnukset perustuvat kirjain-numeroyhdistelmään. Alkuosan kirjain kuvaa konemallin tehtävää:
C – hävittäjä
A – rynnäkkökone
P – Valvontalentokone
T – kuljetuskone
E – koulukone
D – etsintä- ja pelastuspalvelu
H – helikopteri
K – Ilmatankkaus
V – VSTOL
U – yleisilmailukone
Tehtävään lisätään mallin järjestysnumero ja väliviivalla erotetaan koneyksilö. Esimerkiksi tunnus C.15-08 tarkoittaa 15. hävittäjämallia eli F/A-18A Hornet ja yksilönumeroa 08 eli kahdeksas vastaanotettu kone. Tunnuksessa voi olla lisäkirjain kuvaamassa tehtävää kuten CE kaksipaikkainen hävittäjä, CR tiedusteluhävittäjä jne. Tämä tunnus on yleensä merkitty koneen pyrstöön pienellä. Lisäksi kylkinumerona on lennoston numero kansallisuustunnus ja lennoston konenumero, joka vaihtuu koneen siirtyessä yksiköstä toiseen.
| Ilma-alus | Käyttö | Versio | Lukumäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| C.15 Hornet | hävittäjä | EF-18A | 72 |
| C.16 Typhoon | hävittäjä | EF 2000 | 68 |
| P.3 Orion | sukellusveneentorjunta | P-3A/M | 3 |
| CASA C-212 | merivalvonta |  | 4 |
| CASA CN-235 | merivalvonta |  | 8 |
| TM.11 | elektroninen sodankäynti | Dassault Falcon 20 | 2 |
| CASA C-212 | elektroninen sodankäynti |  | 1 |
| Bombardier CL-415 | palolennot |  | 3 |
| Bombardier CL-215 | palolennot |  | 14 |
| Beechcraft King Air | yleiskuljetuskone |  | 3 |
| T.12 | kuljetuskone | CASA C-212 | 9 |
| Airbus A400M | taktinen kuljetuskone |  | 5 |
| T.10 Hercules | kuljetuskone | C-130H Hercules | 10 |
| CASA C-295 / CASA CN-235 | kuljetuskone |  | 21 |
| Cessna Citation V | VIP |  | 3 |
| NHIndustries NH90 |  |  | 1+5 |
| Sikorsky S-76 |  |  | 2 |
| Eurocopter AS332 |  |  | 12 |
| T-35 Pillán | koulukone |  | 35 |
| CASA C-101 | koulukone |  | 64 |
| CE.9 | koulukone | Northrop F-5M | 19 |
| CE.15 | koulukone | EF-18BM | 12 |
| Eurocopter EC120 |  |  | 15 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Espanjan ilmavoimat Wikimedia Commonsissa
Ilmavoimien viralliset verkkosivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Spanish Air Force
Atlantin ylittänyt Plus Ultra -vesilentokone Palos de la Fronterassa.
Cierva C.30 -autogiro museossa.
Espanjan ilmavoimien C.15 Hornet RIAT 2017 -lentonäytöksessä.
Ilmavoimien tukikohdat
Käännös suomeksi
Eugen Hoffers

Eugen Hoffersin panoraamaa Nikolainkirkon tornista länteen vuodelta 1866.
Carl Eugen Hoffers (1832 Jēkabpils, Kuurinmaa – 1893 Pietari) oli suomalainen valokuvaaja. Hän oli yksi aikakautensa merkittävimmistä valokuvaajista Suomessa.
Hoffers perusti 1860-luvun alussa valokuvaamon Helsingin keskustaan. Hän saavutti runsaasti mainetta ympäri Suomen dokumentti- ja maisemakuvistaan. Hän kuvasi muun muassa keisari Aleksanteri II:n Helsingin-vierailun valmisteluja vuonna 1863, ja vuodesta 1868 eteenpäin hän käytti keisarin suostumuksella hovikuvaajan titteliä. Vuonna 1873 hän muutti valokuvaamonsa Pietariin, missä hän myös saavutti työllään suurta suosiota.
Hoffers kuvasi panoraamakuvan Nikolainkirkon (myöh.  Helsingin tuomiokirkon) tornista vuonna 1866. Se on vanhin panoraama Helsingistä ja ylipäänsä yksi vanhimpia Helsinki-aiheisia valokuvia.
Useita kymmeniä Hoffersin valokuvia on säilynyt Helsingin kaupunginmuseon arkistoissa.
Finn Taylor

Finn Taylor (s. 4. heinäkuuta 1958) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hänen tuotantoonsa kuuluvat elokuvat Pontiacilla kuuhun (1994), Dream with the Fishes (1997), Cherish (2002) ja Darwin Awards (2006).
Taylor syntyi Oaklandissa, Kaliforniassa.
Aiheesta muualla

Finn Taylor Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Finn Salomonsen

Finn Salomonsen (31. tammikuuta 1909 Kööpenhamina – 23. huhtikuuta 1983) oli tanskalainen lintutieteilijä, joka tutki etenkin Grönlannin linnustoa.
Salomonsen kiinnostui Grönlannista ja sen linnustosta tehtyään 16-vuotiaana Lehn Schiolerin kanssa retken Upernavikin alueelle. Salomonsen suoritti tutkinnon eläintieteessä vuonna 1932 ja väitteli tohtoriksi 1939. Hän toimi Kööpenhaminan yliopiston eläintieteen museon assistenttina, vuodesta 1952 kuraattorina ja vuodesta 1958 vuoteen 1978 ylikuraattorina. Hänen tutkimuksensa suuntautuivat etupäässä lintujen muuton ja sulkasadon tutkimiseen.
Salomonsen toimitti Tanskan lintutieteellisen yhdistyksen lehteä Dansk Ornithologisk Forenings Tidsskrift vuosina 1942–1961. Hän osallistui 19 kirjan julkaisemiseen. Hän toimi Tanskan lintutieteellisen yhdistyksen puheenjohtajana 1959–1971.
Salomonsen teki tutkimusretken Filippiineille 1951–1952 ja Bismarckinsaarille 1962. Hän kuvaili ja nimesi muutamia tieteelle uusia lintulajeja ja alalajeja, muun muassa latvusmesitin (Neodrepanis hypoxantha).
Finn Salomonsen avioitui vuonna 1955 Ruth Birgit Nielsenin kanssa.
Teoksia

The Birds of Greenland (2 osaa). 1950–1951.
The Arctic Year, yhdessä Peter Freuchenin kanssa. 1958.
Fourier

Fourier on seuraavien henkilöiden nimi:
Charles Fourier (1772–1837), ranskalainen utopistisosialisti
Jean Baptiste Joseph Fourier (1768–1830), ranskalainen matemaatikko ja fyysikko.
Finn T. Isaksen

| Finn T>  Isaksen.Norjan maatalousministeri |
| --- | --- |
 Willochin hallitus 8. kesäkuuta 1983 – 4. lokakuuta 1985  
Edeltäjä:  Johan C. Løken
Seuraaja:  Svein Sundsbø
Henkilötiedot
Koko nimi:  Finn Trond Isaksen
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1924 Frogn, Norja
Kuollut: 29. syyskuuta 1987 (63 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Keskustapuolue
Kunnianosoitukset:  Kuninkaan ansiomitali (1959)
Finn Trond Isaksen (26. huhtikuuta 1924 Frogn – 29. syyskuuta 1987) oli norjalainen keskustapoliitikko. Hän toimi Norjan maatalousministerinä 1983–1985.
Aiheesta muualla

Finn T. Isaksen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Fix (olut)

| Fix |
| --- | --- |
 Fix-oluen logo.
 Uutta Fix-olutta.
Tyyppi:  olut
Oluttyyppi:  lager
Alkoholiprosentti:  5,0–5,2 %
Valmistaja:  Fix (alun perin) Olympiakí Zythopoiía (nyk.)
Alkuperä:  Kreikka
Valmistus aloitettu:  1864, 2010
Valmistus lopetettu:  välillä 1983–2009
Infobox OKNimi-testi OK: 
Fix (kreik. Φιξ) on perinteikäs kreikkalainen olutmerkki, jota valmisti alun perin samanniminen panimo vuodesta 1864. Oluen valmistus lopetettiin välillä vuonna 1983, ja sitä on valmistettu jälleen 2010-luvulta lähtien.
Fix-panimon mainos 1800-luvulta.
Fix-panimon perusti Baijerista kuningas Oton mukana saapunut Johann Karl Fuchs, kreikkalaisittain Ioánnis Fix, vuonna 1864. Panimo toimi ensin Péfkissä ja Kolonákissa, kunnes muutti Andréa Syngroú -valtakadulle klassiselle paikalleen vuonna 1893. Fix-olut alkoi saada kansanvälistä mainetta ja palkintoja 1900-luvun alkupuolella. Panimo kasvoi erityisesti Karl Fuchsin, kreikkalaisittain Károlos Fix, aikana 1920-luvulta lähtien, ja Fix-oluesta tuli kreikkalaisen oluen synonyymi.
Panimo joutui lopettamaan toimintansa vuonna 1983, koska kilpailu olutalalla oli kiristynyt, ja samaan aikaan Fix-suku oli sekaantunut epäonnistuneesti politiikkaan. D. Kourtákis SA hankki Fix-oluen oikeudet vuonna 1995, mutta ei onnistunut elvyttämään merkkiä. Olympiakí Zythopoiía -panimo hankki oikeudet vuonna 2009. Vuosina 2010–2011 rakennettiin uusi panimo Ritsónaan Euboialle, josta lähtien olutta valmistetaan jälleen sekä kotimaahan että vientiä varten. Ateenassa entisen panimon lähellä sijaitseva Ateenan metron asema kunnioittaa perinteikästä panimoa nimellään Syngroú-Fix.
Uutta Fix-olutta on kolmea tyyppiä, perinteinen vaalea lager Fix Hellas (5,0 %), tumma lager Fix Dark (5,2 %) ja alkoholiton Fix Ánef (”Ilman”).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fix-olut Wikimedia Commonsissa
Ferdinand Habsburg

| Ferdinand Habsburg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. kesäkuuta 1997 
Ferdinand Zvonimir Maria Balthus Keith Michael Otto Antal Bahnam Leonhard von Habsburg-Lothringen; kutsutaan nimellä Ferdinand Habsburg, 21. kesäkuuta, 1997 Salzburg, Itävalta) on itävaltalainen autourheilija, joka kuuluu Itävallan Habsburg-hallitsijasukuun. Hänen isänsä on Karl Habsburg-Lothringen, joka on nykyään Habsburg-suvun päämies. Hänen isoisänsä on nyt jo edesmennyt Otto von Habsburg. Lisäksi hän on entisen Itävallan keisarin Kaarle I:n lapsenlapsenlapsi.
Ura > Formulat

Ferdinand aloitti uransa Karting-luokista 14-vuotiaana. Hän voitti ROTAX Junior -luokassa useita mestaruuksia josta hän siirtyi vuonna 2014 Rotax DD2 -luokkaan jossa hän sijoittui luokassa 12:nneksi. Vuonna 2014 Habsburg aloitti kilpauransa Formula Renault 1.6 NEC -sarjassa saavuttaen neljä palkintosijaa sijoittuen sarjassa neljänneksi. Vuonna 2015 Habsburg kilpaili Formula Renault 2.0 NEC -sarjassa saavuttaen 62 pistettä ja sarjan 19:nnen sijan. Samana vuonna hän ajoi Uuden-Seelannin Toyota Racing Series -sarjassa ja sijoittui sarjan 11:nneksi. Hän kilpaili samana vuonna myös Eurocup Formula Renault -sarjassa vierailevana kuljettajana. Vuonna 2016 Habsburg ajoi täyden kauden sarjassa ja saavutti kaksi palkintosijaa ja sarjan kymmenennen sijan. Samana vuonna hän ajoi EuroFormula Open -sarjassa saavuttaen kaksi voittoa, neljä paalupaikkaa ja 12 palkintosijaa sarjapisteissä toisen sijan.
Vuonna 2017 Habsburg kilpaili Euroopan Formula 3 mestaruussarjassa saavuttaen yhden voiton ja neljä palkintosijaa sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2018 Habsburg jatkoi Euroopan F3 -sarjassa ja saavutti yhden kolmossijan, 87 pistettä ja sarjapisteissä 13:nnen sijan.
Ura > Urheiluautosarjat

Vuonna 2018 Habsburg aloitteli uraa urheiluautosarjoissa ja ajoi yhden kilpailun Amerikassa IMSA SportsCar Championship -sarjaa ja osallistui Daytonan 24 tunnin ajoon, jossa hän oli mukana myös vuosina 2021 ja 2022.
Vuonna 2019 Habsburg siirtyi DTM-sarjaan ajaen R-Motorsport-tiimin Aston Martinilla. Hän saavutti ensimmäisellä kaudellaan kolme pistettä ja jäi sarjataulukoissa 18:nneksi. Vuonna 2020 Habsburg jatkoi DTM-sarjassa ja siirtyi Audille. Hän ajoi yhden paalupaikan, yhden kolmossijan ja keräsi 68 pistettä, jotka oikeuttivat sarjassa kymmenenteen sijaan. Vuosina 2019–2020 Habsburg ajoi yksittäisiä kisoja Blancpain GT Series Endurance Cup -sarjassa ja osallistui Span 24 tunnin ajoon.
Vuonna 2021 Habsburg siirtyi kilpailemaan FIA World Endurance Championship -sarjaan, jossa hän ajaa LMP2-luokassa Team WRT -tallissa tallikavereinaan Charles Milesi ja Robin Frijns. Habsburgin autokunta voitti Le Mansin 24 tunnin ajon ja voittivat myös koko sarjan mestaruuden voittaen loppukauden kolme viimeistä kisaa. Vuonna 2022 Habsburg jatkoi FIA WEC -sarjassa saaden uudeksi tallikavereikseen Rui Andraden ja Norman Naton. He voittivat kauden aikana Monzan 6 tunnin ajon ja sijoittuivat luokassaan neljänneksi.
Habsburg on ajanut myös European Le Mans Series ja Asian Le Mans Series -sarjoja. Vuonna 2021 Habsburgin autokunta yhdessä René Binderin ja Ye Yifein kanssa voitti Asian Le Mans Series -sarjan mestaruuden. Vuonna 2022 Habsburg voitti European Le Mans Series -sarjan mestaruuden yhdessä Louis Delétrazin kanssa.
Ferdinand Habsburg Macaon Grand Prix -kilpailussa vuonna 2019.
Ferdinand Habsburgin LMP2-luokan auto Le Mansin 24 tunnin ajossa vuonna 2022.
Fix Me

| ”Fix Me” Velvet |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Queen
 Äänitetty : 2007
 Julkaistu: 14. helmikuuta 2007
 Tyylilaji: dance, disko
 Kesto: 03.05
 Levy-yhtiö: Bonnier
Velvetin muut singlet
| ”Mi Amore” 2006 | ”Fix Me” 2007 | ”Chemistry” 2007 |
Fix Me on ruotsalaisen laulajan Velvetin kappale. Se julkaistiin singlenä 14. helmikuuta 2007.
Versiot

Fix Me (Radio version)
Fix Me (Extended version)
Fix Me (dance remix)
Fix Me (d2 club mix)
Frans Viitanen

Frans Emanuel Viitanen (26. syyskuuta 1864 Virrat – 17. syyskuuta 1932 Uusikaupunki) oli suomalainen räätälimestari ja näytelmäkirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä Lähteenpuro.
Henkilöhistoria

Frans Viitasen vanhemmat olivat talollinen Santeri Viitala ja Maria Hirvelä. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1894 oli Amanda Hellnerg (k. 1896) ja toinen vuodesta 1899 Aina Maria Engdahl.Viitanen teki opintomatkoja Ruotsissa 1891–1892, vaatetusliikettä hän piti vuodesta 1894.
Viitanen siirtyi 1900-luvun alussa Uuteenkaupunkiin räatälityöntekijäksi vanhemman veljensä Aleks. Viitasen räätäliliikkeeseen, kunnes hän perusti oman liikkeensä. Hän osallistui Uudenkaupungin edistysrientoihin ja oli innokas kuorolaulaja ja Uudenkaupungin VPK:n eturivin miehiä vuosikymmenen ajan. Hän oli myös Uudenkaupungin kaupunginvaltuuston jäsenenä. Vuodesta 1900 alkaen Viitanen tunnettiin  näytelmäkirjailijana. Hänen ensimäinen yksinäytöksinen näytelmänsä Tuli on irti sai suuren menestyksen ja sittemmi hän julkaisi useita näytelmiä, muun muassa Suuntalan häät, Suuntalan käräjät ja Vanhan Suuntalan sähkövalo.
Näytelmiä

Tuli on irti : laulunsekainen huvinäytelmä 1 näytöksessä : tapaus pikkukaupungissa siihen aikaan jolloin palovartijat ilmoittivat ajankulun öiseen aikaan huutamalla katujen kulmissa mitä kello kulloinkin on lyönyt. Seuranäytelmiä 9. Boman ja Karlsson, Hämeenlinna 1903, Karisto 1908, Suomen näytelmäkirjailijaliitto, Helsinki 1928
Suuntalan häät : yksinäytöksinen huvinäytelmä. Kansan näytelmäkirjasto 2. Kansa, Hämeenlinna 1907, Näytelmäkirjasto n:o 89. Kirja, Helsinki 1912, 5. painos 1924
Suuntalat käräjissä : yksinäytöksinen huvinäytelmä. Kansan näytelmäkirjasto 3. Kansa, Hämeenlinna 1907, Näytelmäkirjasto n:o 102. Kirja, Helsinki 1913, 3. painos 1920
Suuntalat : kolminäytöksinen huvinäytelmä. Kansan näytelmäkirjasto 5. Kansa, Kajaani 1908
Suuntalat sovussa : yksinäytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 123. Kirja, Helsinki 1914, 1924
Viimeinen ruusu. Työväen näytelmäkirjasto n:o 46.    Tampereen Työväen sanomalehti, Tampere 1914
Vanhan-Suuntalan sähkövalo :  yksinäytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 137.    Kirja, Helsinki 1915, 2. painos 1920, 3. painos 1926
Suuntalan Iisakin kaupunkimatka : kaksinäytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 3.    Kirja, Helsinki 1918
Suuntalan Iisakin hopeahäät : yksinäytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 168.    Kirja, Helsinki 1923
Suuntalan kylän urheilijat :  yksinäytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 124.    Kirja, Helsinki 1926
Merenkyntäjän perillisiä : yksinäytöksinen huvinäytelmä.    Tekijä, Uusikaupunki 1927
Kylän narri : kolminäytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 177. Kirja, Helsinki 1930
Suuntalan Iisakki Helsingin messuilla : neliosainen näytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 175. Kirja, Helsinki 1930
Nimimerkillä Lähteenpuro:
Onnenpotkaus : kolminäytöksinen huvinäytelmä. Seuranäytelmiä n:o 111.   Karisto 1910, 2. painos 1918, 3. painos 1923
Fermin paradoksi

Arecibon radioteleskoopilla vuonna 1974 lähetetty radioviesti.
Fermin paradoksi on astrobiologiaan, älyllisen elämän olemassaoloon liittyvä paradoksi ja astrobiologian kulmakivi. Se voidaan muotoilla seuraavasti: jos maailmankaikkeudessa on muuta älyllistä elämää kuin ihmiskunta, miksi tätä ei ole havaittu? Pelkästään omassa galaksissamme Linnunradassa pitäisi olla miljardeja ja taas miljardeja planeettoja, ja jo suhteellisen alkeellisella tekniikalla koko Linnunradan olisi pitänyt jo olla asutettuna 5–50 miljoonassa vuodessa eli maailmankaikkeuden ikään nähden hyvin lyhyessä ajassa.
Paradoksi on saanut nimensä fyysikko Enrico Fermin aikoinaan esittämästä kysymyksestä "Missä kaikki ovat?".
Teorioita siitä, miksi toisia sivilisaatioita ei ole havaittu

On arvioitu, että lähin sivilisaatio olisi hyvin kaukana. Sen lähettämät radiosignaalit heikkenisivät nopeasti. Heikkoa radiosignaalia on vaikea havaita tuhansien taajuuksien joukosta. Toisaalta ei tiedetä, käyttävätkö muut sivilisaatiot viestintään juuri radioaluetta, jota Maassa kuunnellaan (ks. SETI).
Ehkä sivilisaatiot yleensä eivät ole kiinnostuneita kommunikoinnista.
Ehkä "pilviset taivaat" ovat yleisiä, jolloin älyllinen elämä ei koskaan edes tajuaisi elävänsä avaruudessa eikä siten olettaisi muita sivilisaatioita olevan olemassa.
He ovat jo täällä. Nykytietämyksen mukaan sivilisaatiot eivät voi matkata valoa nopeammin. Kuitenkin on spekuloitu, että hitaastikin matkustamalla Linnunradan voisi asuttaa melko nopeasti. Esimerkiksi jos Maasta lähetettäisiin asutusalus aina miljoonan vuoden välein, ja aina uusilta asutetuilta planeetoilta myös (samalla kun entisiltäkin koko ajan lähetettäisiin aluksia aina miljoonan vuoden välein), niin koko Linnunrata olisi asutettu alle 40 miljoonassa vuodessa.
Sivilisaatioiden harvinaisuus voi johtua niiden lyhyestä eliniästä ("Suuri filtteri"): sivilisaatioita uhkaavat esimerkiksi ydinaseet, taudit ja luonnonkatastrofit, vaikkapa asteroiditörmäykset. Nykyihminen on ollut maapallolla noin 200 000 vuotta ja kuunnellut avaruutta 70 vuotta; ehkä muita ei ole lähiympäristössä juuri samaan aikaan.
Älyllisen elämän kehittyminen voi olla hyvin harvinainen prosessi maailmankaikkeudessa ja saattaa vaatia monta sattumaa (ns. Harvinainen Maa -olettamus). Maan tyyppinen planeetta galaktisella ja tähden elokehällä olisi harvinaisuus. Maan pyörimistä vakauttaa Kuu, jonka syntyminen lienee kohtalaisen harvinaista. Maata asteroiditörmäyksiltä suojelevat isot kaasuplaneetat oikealla etäisyydellä saattavat olla harvinaisia.
Saatamme olla ensimmäisiä Linnunradassa tai koko maailmankaikkeudessa.
Koska ihmiset eivät kykene kommunikoimaan edes oman planeettansa eliöiden kanssa, emme ehkä tajua, että olemme jo saaneet viestin.
Elämä vieraalla planeetalla ei välttämättä ole havaittavissa eri planeetalla kehittyneen elämänmuodon aistien, tai näiden aistien pohjalta kehitetyn teknologian avulla.
Vieraat sivilisaatiot naamioituvat kehittyneillä metamateriaaleilla. Syinä voi olla kehittyvän älyllisen elämän mielenterveyden suojeleminen, energian kierrättäminen aurinkokunnassa tai jopa galaksissa.
Ne odottavat, että olosuhteet muuttuvat sopiviksi niiden konepohjaiselle yhteiskunnalle.
Kirjallisuutta

Stephen Webb: Jos maailmankaikkeus kuhisee elämää... Missä kaikki ovat? Seitsemänkymmentäviisi ratkaisua Fermin paradoksiin ja maan ulkopuolisen elämän arvoitukseen.  (2. päivitetty laitos (Alkuteos: If the Universe is Teeming with Aliens... WHERE IS EVERYBODY?, 2002, 2015.))  Suomentanut Hannu Karttunen. Helsinki: Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 2017.  ISBN 978-952-5985-42-9.  Ursan julkaisuja 151 ISSN 0357-7937