stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henri Hirvikoski
Tilastot > Pudotuspelit (kansalliset pääsarjat)

| Kausi | Joukkue | Liiga | Liiga | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006–2007 | Namika Lahti | Korisliiga |  | 8 | 50,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,1 | 0,3 | 0,4 | 0,0 | 0,3 | 0,0 | 0,0 | 0,3 |
| 2007–2008 | Porvoon Tarmo | Korisliiga |  | 5 | 33,3 % | 42,9 % | 0,0 % | 0,2 | 1,2 | 1,4 | 0,4 | 0,8 | 0,0 | 0,0 | 2,6 |
| 2010–2011 | Kauhajoen Karhu | Korisliiga |  | 3 | 100 % | 33,3 % | 50,0 % | 0,3 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 4,3 |
| 2011–2012 | Kauhajoen Karhu | Korisliiga |  | 4 | 44,4 % | 7,7 % | 75,0 % | 0,8 | 0,8 | 1,5 | 0,8 | 1,3 | 0,8 | 0,0 | 3,5 |
| 2012–2013 | Kauhajoen Karhu | Korisliiga |  | 9 | 37,5 % | 50,0 % | 77,8 % | 0,6 | 0,6 | 1,1 | 0,8 | 0,4 | 0,0 | 0,0 | 9,4 |
| 2013–2014 | Kauhajoen Karhu | Korisliiga |  | 4 | 50,0 % | 14,3 % | 100 % | 0,0 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,5 | 0,3 | 0,0 | 2,5 |
| 6 kautta | YHTEENSÄ | Korisliiga (Suomi) | Korisliiga (Suomi) | 33 | 41,3 % | 36,4 % | 75,0 % | 0,3 | 0,5 | 0,9 | 0,4 | 0,5 | 0,1 | 0,0 | 4,2 |
O = ottelut, 2p% = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p% = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p% = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo
Jaloritarinkannus

| Jaloritarinkannus> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Ritarinkannukset Delphinum
Katso myös
   Jaloritarinkannus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jaloritarinkannus (Delphinum sp.) on ritarinkannusten sukuun kuuluva lajikeryhmistä koostuva perennaryhmä. Kasvi on 150–200 cm korkea ja sen kukkien värejä ovat sininen, violetti, vaaleanpunainen ja valkoinen. Se kukkii keskikesällä. Se tarvitsee vettä kohtalaisesti ja se viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla.
Helsinki Citycopter

| Helsinki Citycopter |
| --- | --- |

 IATA:    –  ICAO: HCX  
Kutsukoodi:  Citycopter 
Kohteiden määrä:  Suomi, Pohjoismaat, Baltia 
Solmukohdat:  Helsinki-Vantaan Lentoasema ja Tampere-Pirkkala
Kanta-asiakasohjelma:  Finnair Plus
Yhtiön sivut:  www.helsinkicitycopter.com
| Aerocom Aviation Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2020
Perustaja:  Joonas Nurmi, Ari Kallinen
Toimitusjohtaja:  Ari Kallinen
Kotipaikka:  Helsinki 
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  Tilauslentoliikenne
Tuotteet:  Tilaus- ja liikelennot
Liikevaihto:  1,149 miljoonaa euroa (2022)
Liikevoitto:  30 000 euroa (2022) 
Henkilöstö:  8 (2022)
Emoyhtiö:  Aerocom Oy
Kotisivu:  www.aerocomaviation.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Helsinki Citycopter, virallisesti Aerocom Aviation Oy, on suomalainen lentoyhtiö ja kaupallinen lento-operaattori, jonka toimintaa ovat yksityiset tilaus- ja liikelennot helikoptereilla sekä
suihkulentokoneella. Yhtiöllä on Suomen viranomaisen myöntämä liikennelupa (OL) ja lentotoimintalupa (AOC) ja se myös kouluttaa helikopterilennon opettajia.
Historia

Joonas Nurmi ja Ari Kallinen perustivat ensimmäisen yhtönsä vuonna 2011. Aerocom Oy keskittyi airbnb-majoitukseen ja concierge-palveluihin.
Kun Nurmi lomautettiin kesällä 2020 koronan vuoksi Finnairilta, hän ja ammattilentäjänä toiminut Kallinen päättivät laajentaa yritystoimintaansa uudenlaiseen helikopteriyritykseen.  Nurmi oli työskennellyt 15 vuoden ajan niin matkustamohenkilökunnassa kuin monissa maaorganisaation tehtävissä. Kallinen oli paitsi lentäjä myös lennonopettaja ja työskennellyt lentotoiminnanjohtajana Scanwingsillä. Suomea he pitivät ideaalina maana helikopterimatkailuun pitkien etäisyyksien ja harvan lentokenttäverkoston vuoksi. Toimintaansa he vertasivat taivaalla operoivaan taksiin. Ajatusta päätettiin kokeilla kahden viikon ajan syksyllä 2020.  He vuokrasivat Airbus Corporate H125 -helikopterin  ja myivät ensimmäiset lennot sosiaalisen median kautta. Kahdessa viikossa yhtiö oli myynyt kapasiteettinsa koko talveksi. Ensimmäiset tuotteet olivat elämyslentoja, joilla katsottiin auringonlaskun alkua Helsingissä tai saaristossa. Yhtiö operoi lentojaan alkuvaiheessa yhteistyössä helikopteriyhtiö Heliwestin kanssa. Ensimmäisen talvikauden aikana yhtiö teki lähes 200 lentoa.
Joulukuussa 2021 yhtiöllä oli käytössään kolme helikopteria.
Yhtiö sai oman lentoitoimintaluvan (AOC) Suomen ilmailuviranomaisilta maaliskuussa 2022. AOC:n ja liikenneluvan myötä se sai alkaa kehittää itsenäistä operointia, uusia palvelutuotteita, lentoreittejä ja yritystoimintaa. Toukokuussa yhtiöllä oli 8 työntekijää. Yhtiön mukaan sen tyypillisimmät lennot suuntautuivat Helsingistä Ahvenanmalle, Hankoon tai Turun saaristoon. Kesällä sillä oli käytössään viisi helikopteria, joista neljä oli matkustajalentokäytössä. Suomalaisten asiakkaiden lisäksi yhtiöllä oli esimerkiksi yhdysvaltalaisia asiakkaita. Vuoden liikevaihto oli yli miljoona euroa.
Maaliskuussa 2023 yhtiö osti lentokoulu Salpauslennon (aiemmin SL Flight Training) nimen, liiketoiminnan, tukikohdan Pirkkalan lentokentältä sekä kaksi lentokonetta. Yhtiön viidestä pilotista suurin osa oli myös lennonopettajia. Lentokoulu koulutti sekä lentokoneen että helikopterin lentämistä, vuosittain koulusta valmistuu noin 10-20 lentäjää.
Tammikuussa 2024 yhtiö osti Cessna Citation CJ4-suihkukoneen.
Organisaatio

Aerocom Aviation Oy on Aerocom Oy:n tytäryhtiö Aerocom Aviation Oy:n aputoiminimiä ovat Helsinki Citycopter, ACXJET, ACX ACCESS, Salpauslento, SL Flight Training ja Nordic Citycopter.
Palvelut ja asiakkaat

Yhtiön tuotteet liittyvät liikematkustamiseen, lentokonematkailun syöttöliikenteeseen ja elämysmatkailuun. Yhtiö tarjoaa myös niin kutsuttuja Travel Congierge-palveluita. Varakkaat turistit voivat palvelun avulla matkustaa jalkapallo-otteluun esimerkiksi Manchesteriin ja tavata pelaajia ennen peliä.
Toukokuussa 2022 yhtiön asiakkaista 20 prosenttia oli ulkomaalaisia, jotka tulivat esimerkiksi Yhdysvalloista ja Arabiemiraateista. Heitä ovat esimerkiksi kansainväliset yritysjohtajat ja artistit, jotka saapuvat Suomeen yksityiskoneella tai reittilennolla, eivätkä halua käydä lentoasemalla. Yhtiö hoitaa heidän puolestaan rajamuodollisuudet ja matkatavaroiden siirron, minkä jälkeen heitä kuljetetaan kopterissa ympäri Suomea muutaman päivän ajan. Kiireisiä asiakkaita on viety helikoptereilla katsomaan esimerkiksi luontokohteita kuten saaristoa, Lappia tai Pohjois-Norjan Lofootteja, tai he ovat voineet vierailla Helsingin lisäksi vaikka Tukholmassa.
Suomalaisia asiakkaita taas ovat muun muassa polttariseurueet ja kihlaparit, jotka ovat kiinnostuneet esimerkiksi yhtiön elämyslennoista. Niitä tehdään esimerkiksi auringonlaskun aikaan Helsingissä, Kainuussa taas voi seurata karhujen ateriointia lasiseinäisen mökin vieressä.
Kalusto

Yhtiö operoi muun muassa kahdella uudella Airbusin edustusluokan helikopterilla (Airbus Corporate ACH 130). Yhtiö oli ensimmäinen Pohjoismaissa, joka otti kyseisen mallin käyttöönsä.  Yhtiön omistama Cessna Citation CJ4-suihkukone on valmistettu vuonna 2015 ja sitä käytetään lentoihin esimerkiksi Manner-Eurooppaan ja Islantiin.
Yhteiskuntavastuu

Yhtiö oli ensimmäinen pohjoismaalainen kaupallinen helikopterioperaattori, joka alkoi käyttää uusiutuvaa lentokerosiinia. Keväällä 2022 yhtiö kertoi tavoittelevansa hilineutraaliutta lähivuosina ja minimoivansa yrityksen toiminnasta syntyvää hiilijalanjälkeä tunnistaen lentoliikenteen vaikutukset ympäristölle.
Tunnustuksia

Yhtiölle on ainoa suomalainen ilmailualan yritys, jolle on myönnetty Sustainable Travel Finland -tunnus.
Uudenmaan liitto nimitti yhtiön vuoden 2022 startup-yhtiöksi
Yhtiön Fly, Dine, Sail -paketti voitti Visit Finlandin matkatuotekilpailun. Pakettiin kuului ulkomeren saaristossa nautittu viiden tähden illallinen ja paluu katamaraanilla.
Aiheesta muualla

Aerocom Aviation
Helsinki Citycopter
Jalopuu

Jalopuu tarkoittaa joko jalopuulajia tai arvokasta puuainesta, joka sopii vaativampaan työstöön. Jalopuulajeilla ei ole yksiselitteistä määritelmää tai lajiluetteloa.
Ilmavoimien materiaalilaitos

| Ilmavoimien materiaalilaitos |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2010–2014
Valtio:   Suomi
Puolustushaarat:  Ilmavoimat
Rooli:  keskusvarikko
Koko:  560
Tukikohta:  Tikkakoski, Pirkkala, Tampere
Marssi:  Sotamarssi (Robert Kajanus)
Vuosipäivät:  6. maaliskuuta
Ilmavoimien materiaalilaitos (ILMAVMATL) oli Suomen ilmavoimien koko valtakunnan alueella toiminut joukko-osasto. Se toimi ilmavoimien komentajan alaisena yksikkönä ja hoiti Ilmavoimien materiaalihankintoja, johti erikoishuollon järjestelyjä sekä toteutti Puolustusvoimien koelentotoimintaa. Laitos vastasi koko Ilmavoimien sotavarustuksesta kaikissa valmiustiloissa.
Laitoksen päätoimipiste oli Jyväskylän Tikkakoskella. Muita toimipisteitä oli muun muassa Tampereen Vuoreksessa, Nokian Linnavuoressa, Koelentokeskuksessa Pirkkalassa ja Uuraisilla. Hallinto toimi Tikkakoskella.
Ilmavoimien materiaalilaitos, samoin kuin Merivoimien ja Maavoimien materiaalilaitokset, lakkautettiin vuoden 2014 lopussa osana puolustusvoimauudistusta. Ne korvasi suoraan Pääesikunnan alainen Puolustusvoimien logistiikkalaitos.
Organisaatio

Laitoksen alle yhdistettiin vuoden 2010 alussa laitosta perustettaessa entisten Ilmavoimien viestitekniikkalaitoksen (IVL) ja Lentotekniikkalaitoksen (LENTOTL) toiminnot, joukkoyksiköksi erotetun Koelentokeskuksen toiminnot sekä pääosa Ilmavoimien esikunnan materiaaliosaston (Mat-os/ILMAVE) toiminnoista.
Henkilökuntaa laitoksessa oli helmikuussa 2011 yhteensä noin 560. Materiaalilaitoksen viimeinen johtaja oli insinöörieversti Juha Hakulinen, jonka edeltäjä oli samassa yhteydessä reserviin siirtynyt insinöörieversti Ossi Koskela.
Laitoksen henkilöstön keskuudessa toimi Viestitekniikkaosaston Radioamatöörikerho OI6X. Laitoksen perinteiden vaalimiseen ja alalla toimineiden yhteydenpitoon osallistuu Ilmavoimien viestikilta, joka on Maanpuolustuskiltojen liiton alainen.
Organisaatio > Ilmavoimien koelentokeskus

Ilmavoimien koelentokeskus (KOELNTKESK tai KOELENTK) Pirkkalan lentoaseman alueella oli laitoksen alainen oma joukkoyksikkönsä. Keskus toimi kesäkuuhun 2013 asti Kuoreveden Hallissa.
Koelentokeskus tunnettiin aiemmin nimellä Koelentue (KoeLtue); nimi vaihtui Koelentokeskukseksi 1. joulukuuta 1991. Se vastasi lentokaluston suoritusarvo-, lento-ominaisuus- ja järjestelmätiedon hankinnasta, alan tutkimus- ja kehitystoiminnasta, koelentotoiminnan asiantuntemuksesta ja koelentokoulutuksen ylläpitämisestä mukaan lukien lentovarusteet. Itse koelentotoiminta jakautuu tutkimus-, huolto- ja tuotantokoelentoihin. Yksikkö vastaanotti myös uuden lentokaluston.
It’s Not as Bad as I’m Making It Sound

| It's Not as Bad as I'm Making It Sound Honest Bob and the Factory-to-Dealer Incentives |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2000
 Kesto: 48.37
 Levy-yhtiö: Honest Bob and the Factory-to-De
Honest Bob and the Factory-to-Dealer Incentivesin muut julkaisut
|   | It's Not as Bad as I'm Making It Sound  |   |
It's Not as Bad as I'm Making It Sound on Honest Bob and the Factory-to-Dealer Incentivesin ensimmäinen kokomittainen studio albumi, joka julkaistiin vuonna 2000.
Kappaleet

Purple Yesterday – 1.54
My Dinner with Laurie – 5.11
Chair – 3.13
You Don't Love Me Yet – 2.23
Everybody Knows – 4.14
I Won't Find My Wife in This Bar – 2.03
I'm Still Around – 5.16
All of the Cool Girls – 3.31
Organism – 3.11
Make You Laugh – 5.06
Another Person You Had Sex With – 0.43
That's Okay – 3.57
She's Gone – 2.50
Hale-Bopp – 2.59
I Wish I Was Dead – 1.59
It’s My Life – The Album

| It’s My Life – The Album Sash! |
| --- | --- | --- |

Albumin kansikuva
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1997
 Julkaistu: 25. elokuuta 1997
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: eurodance, trance
 Levy-yhtiö: Skandinavian Records
Sashin muut julkaisut
|   | It’s My Life – The Album 1997 | Life Goes On 1998 |
Singlet albumilta It’s My Life
 ”It’s My Life” Julkaistu: 23. heinäkuuta 1996  ”Encore Une Fois” Julkaistu: 21. tammikuuta 1997  ”Stay” Julkaistu: 28. maaliskuuta 1997  ”Ecuador” Julkaistu: 22. huhtikuuta 1997
It’s My Life – The Album on Sashin debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1997.
Albumilta löytyvät muun muassa artistin tunnetuimmat kappaleet "Encore Une Fois", "Ecuador", "Stay" ja "It’s My Life".
Albumi pysyi Suomen albumilistalla 13 viikkoa vuonna 1997, josta parhaat sijoitukset olivat viikoilla 28 ja 29 sija 4.
Kappaleet

Mighty Break – 5.59
The Final Pizzi – 5.15
Cheating Twister – 5.19
Stay – 5.58 (feat. La Trec)
Sweat – 5.58 (feat. La Trec)
Hoopstar – 6.56 (feat. Nonex)
It’s My Life – 6.15
Encore Une Fois – 6.30
Ecuador – 5.55 (feat. Rodriguez)
It’s My Life (Natural Born Grooves Remix) – 5.54 (feat. Natural Born Grooves)
Encore Une Fois (Future Breeze Mix) – 6.29 (feat. Future Breeze)
Ecuador (Bruce Wayne Mix) – 5.49
Encore Une Fois (Future Breeze Edit) – 3.41 (feat. Future Breeze)
Encore Une Fois (Merlyn & Chuck Mellow Mix) – 5.53
Encore Une Fois (La Casa Di Tokapi Mix) – 5.20
Stay (Armand Van Helden Soul Solution Remix) – 7.44 (feat. La Trec, Armand Van Helden)
Stay (2 Phunky People Remix) – 5.56 (feat. La Trec, 2 Phunky People)
Stay (Boris & Beck Remix) – 7.11 (feat. La Trec, Boris & Beck)
Stay (The Lisa Marie Vocal Experience) – 7.11 (feat. La Trec, Lisa Marie)
Ecuador (Future Breeze Mix) – 5.26 (feat. Future Breeze)
Ecuador (Original Radio Edit) – 3.32
Ecuador (Klubbheads Mix) – 6.34
Hunajarihmakala

| Hunajarihmakala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Labyrinttikalat Anabantoidei
Heimo::  Rihmakalat Osphronemidae
Alaheimo::  Luciocephalinae
Suku::  Trichogaster
Laji::  chuna
Kaksiosainen nimi
 Trichogaster chuna  (Hamilton, 1822) 
Katso myös
   Hunajarihmakala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hunajarihmakala (Trichogaster chuna vanh. Colisa chuna) on rihmakaloihin kuuluva kala.
Koko ja ulkonäkö

Hunajarihmakala jää noin viisi senttiä pitkäksi. Yleisväriltään se on luonnossa vaaleanruskea, mutta siitä on jalostettu kirkkaamman keltaisia muotoja. Koiraiden värit muuttuvat kirkkaamman oranssinsävyisiksi, kun ne valmistautuvat kutemaan. Kuten muillakin rihmakaloilla, sillä on pitkiksi rihmoiksi venyneet vatsaevät.
Alkuperä

Hunajarihmakala tavataan Pohjois-Intiassa ja Bangladeshissa, missä se elää lammikoissa, ojissa ja sellaisissa järvissä ja joissa, joissa on kasvillisuutta.
Käyttäytyminen

Luonteeltaan hunajarihmakala on rihmakalaksi rauhallinen, mutta silti selvästi reviiristään tietoinen. Yleensä ei suositella useampaa kuin yhtä koirasta altaaseen. Naaraita voi olla sitten yksi tai useampia. Yhdelle hunajarihmakalalle riittää 50-litrainen allas. Rauhalliselle pariskunnalle riittää 60-litrainen akvaario. Yhden koiraan ja kolmen naaraan asumukseksi riittää jo 80-litrainen akvaario. Hunajarihmakaloja voi pitää myös suuremmissa parvissa, jossa yhtä koirasta kohti on kaksi naarasta. Tällaisia suurempia ryhmiä voi jo pitää yli 200-litraisissa runsaskasvisissa altaissa.
Vesiolot ja ravinto

Veden lämpötilan tulisi olla 25–29 °C ja pH:n 6–7. Veden virtaus ei saisi olla kovaa.
Ravinnoksi hunajarihmakalalle kelpaavat kaikenlaiset kuivahiutaleruoat, kuten myös tuore ruoka tai pakasteruoat.
Aiheesta muualla

Sannan akvaariosivut
Satu Väisänen (Arkistoitu – Internet Archive) Harrastajan sivu
Jack Bauer (täsmennyssivu)

Jack Bauer on seuraavien henkilöiden nimi:
Jack Bauer, Kiefer Sutherlandin esittämä kuvitteellinen henkilö TV-sarjassa 24
Jack Bauer (s. 1985), uusiseelantilainen maantiepyöräilijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jack Bauer”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kielet Eurovision laulukilpailussa

Tämä artikkeli käsittelee Eurovision laulukilpailussa käytettyjä kieliä ja niihin liittyviä käytäntöjä. Euroviisuissa on ollut kahteen otteeseen käytössä kielisääntö, jonka mukaan kunkin maan edustuskappale tuli esittää jollakin maan virallisista kielistä. Minkäänlaista kielisääntöä ei ollut asetettu perustamisvuonna 1956, jolloin pidettiin luonnollisena, että jokainen maa laulaa omalla kielellään. Vuonna 1965 Ruotsin Ingvar Wixell esittikin kappaleensa Absent Friends kokonaan englanniksi, mistä seurauksena vuonna 1966 kielisääntö asetettiin voimaan. Kielisääntö vapautettiin neljäksi vuodeksi vuosina 1973–1976, jolloin kappaleet sai taas esittää millä kielellä tahansa. Tuolloin englanti valikoitui usean maan (pääasiassa Pohjoismaat ja Alankomaat) laulukieleksi. Kielisääntö oli jälleen voimassa vuodesta 1977 vuoteen 1998 asti. Laulunsanoissa sai kuitenkin olla muutama sana vieraitakin kieliä; myös kappaleen nimi sai olla vieraskielinen. Vuonna 1999 kielisääntö vapautettiin lopullisesti. Siitä lähtien englannin käyttö laulukielenä on yleistynyt hyvin voimakkaasti, ja nykyään englanti onkin ylivoimaisesti käytetyin laulukieli Euroviisuissa. Joillekin maille on myös tavanomaista käyttää samassa kappaleessa sekä englantia että omaa kieltään.
Euroopan yleisradiounionin viralliset kielet englanti ja ranska ovat myös Eurovision laulukilpailun viralliset juontokielet.
Tietoa eri kielten käytöstä > Kielet Suomen karsinnoissa

Suomi on ollut Suomen karsintojen valtakieli, kunnes vuodesta 2000 lähtien enemmistö kappaleista on useimmiten esitetty englanniksi. Alkuvuosina Suomen karsintoihin hyväksyttiin vain suomenkielisiä kappaleita. Suomen ruotsinkieliset nostivat asian julkiseen keskusteluun, jonka tuloksena toista kotimaista kieltä kuultiin ensimmäisen kerran vuonna 1965 Carolan kappaleen Ge mig en grabb myötä. Ruotsinkielinen kappale, Beatin Fri?, voitti karsinnan ensimmäisen kerran vuonna 1990, jolloin kaikki karsinnan kolme ruotsinkielistä kappaletta sijoittuivat kilpailun neljän parhaan joukkoon.
Suomen karsinnoissa on ollut neljänä vuonna italiankielisiä kappaleita: Taina Kokkosen Silenzio 2002, Tomi Metsäkedon Eternamente Maria ja Un posto fra le nuvole 2006 ja Pentti Hietasen Il mondo è qui 2010. Myös Laura Voutilaisen kappaleessa Kosketa mua 2007 oli italiankielisiä osuuksia, jotka esitti Flavio Cristilli.
Vuoden 2005 karsinnoissa kuultiin ensimmäistä kertaa ranskaa ja arabiaa Momo Catin kappaleessa Europa Europa. Norlan El Misionario esitti Suomen karsintojen ensimmäisen espanjankielisen kappaleen No voy a llorar por ti 2015. Vuonna 2016 ClemSO käytti Thief-kappaleessaan joruban kieltä sekä Länsi-Afrikan pidgin-englantia.
Vuonna 2009 Signmark esitti kappaleen Speakerbox viittomakielellä. Lauluosuudet hoiti Osmo Ikonen. Esitys sijoittui karsinnassa toiseksi.
Vähemmistökielet ja murteet

Irlanti on laulanut vain kerran iiriksi vuonna 1972 (Sandie Jones – Ceol an ghrá) ja Sveitsi retoromaaniksi 1989 (Furbaz – Viver senza tei). Molemmat ovat maidensa virallisia kieliä.
Luxemburg on laulanut luxemburgiksi (Camillo Felgen – So laang we's du do bast, 1960 ja Marion Welter & Kontinent – Sou fräi, 1992), Malta maltaksi (Joe Grech – Marija l-Maltija, 1971 ja Helen & Joseph – L-imħabba, 1972) ja Suomi suomenruotsiksi (Beat – Fri?, 1990 ja Pernilla Karlsson – När jag blundar, 2012) kokonaan kaksi kertaa jokainen. Kaikki ovat maidensa virallisia kieliä ja kansalliskieliä.
Ranska on esiintynyt peräti kahdella vähemmistökielellään: bretoniksi (1996 Dan Ar Braz & L'Heritage des Celtes – Diwanit bugale ja 2022 Alvan & Ahez – Fulenn) ja korsikaksi 2011 (Amaury Vassili – Sognu).
Vähemmistökielistä ovat päässeet esille myös Italian napoli (Peppino di Capri – Comme è ddoce 'o mare, 1991), Liettuan samogiitti (Aistė Smilgevičiūtė – Strazdas, 1999), Viron võro (Neiokõsõ – Tii, 2004), Venäjän udmurtti (Buranovskije Babuški – Party for Everybody, 2012), Ukrainan krimintataari (Jamala – 1944, 2016) ja Georgian abhaasi (Oto Nemsadze – Keep on Going (Sul tsin iare), 2019).
Latvia lauloi vähemmistökielellään venäjäksi vuonna 2009 (Intars Busulis – Probka) kokonaan ja Liettua osittain (Sasha Son – Love). Samana vuonna myös Israel lauloi osittain arabiaksi (Noa & Mira Awad – There Must Be Another Way) ja Venäjä osittain ukrainaksi (Anastasija Pryh’odko – Mamo).
Romanikieltä on käyttänyt laulussaan Makedonia 2013 (Esma & Lozano – Pred da se razdeni), Unkari 2017 (Joci Pápai – Origo) ja laulunsa nimessä Tšekki 2009 (Gipsy.cz – Aven Romale).
Norjan vuoden 1980 laulun nimi oli saamea (Sverre Kjelsberg & Mattis Hætta – Sámiid ædnan). Vuonna 2019 kuultiin lisää saamea KEiiNOn kappaleessa Spirit in the Sky.
Viittomakieltä ovat käyttäneet esityksissään Latvian Walters & Kazha (The War Is Not Over, 2005), Puolan Ich Troje (Follow My Heart, 2006), Liettuan Evelina Sašenko (C'est ma vie, 2011), Serbian Bojana Stamenov (Beauty Never Lies, 2015) ja Ranskan Bilal Hassani (Roi, 2019).
Itävalta on laulanut peräti neljä kertaa saksan kielen murteilla: Wienin murteella 1971 (Marianne Mendt – Musik), Vorarlbergin murteella 1996 (George Nussbaumer – Weil's dr guat got), Steiermarkin murteella 2003 (Alf Poier – Weil der Mensch zählt) ja Mühlviertelin murteella 2012 (Trackshittaz – Woki mit deim Popo).
Vuonna 1995 Kreikan Elina Konstantopouloun kappaleessa Pia prosefhi käytettiin  muinaiskreikkaa ja 2016 Argon kappaleessa Utopian Land pontoksenkreikkaa.
Albanian Rona Nishliu esitti laulunsa Suus ghegin murteella 2012, ja Suomen Kuunkuiskaajien vuoden 2010 laulun Työlki ellää nimi on Karjalan murretta. Serbian Sanja Ilić ja Balkanika käyttivät vuonna 2018 torlakin murretta kappaleessaan Nova deca.
Euroopan ulkopuoliset kielet

Eurooppalaisten kielten lisäksi Euroviisuissa on päästy kuulemaan myös muutamaa Euroopan ulkopuolella puhuttavaa kieltä. Ensimmäisen kerran näin kävi vuonna 1992, kun Ranskan Kali esitti kappaleensa Monté la riviè osittain Antillien kreoliksi.
Monacon Séverine Ferrer käytti vuonna 2006 kappaleessaan La coco-dance tahitin kieltä, ja Norjan Stella Mwangi swahilia kappaleessaan Haba Haba vuonna 2011. Italian Francesco Gabbanin vuoden 2017 kappaleessa Occidentali's Karma on ilmaus sanskritiksi ja Israelin Netta Barzilain vuoden 2018 voittokappaleessa Toy toistetaan japaninkielistä sanaa. Vuoden 2020 Israelin Eden Alenen kappaleessa Feker Libi on mukana amharaa ja vuoden 2021 Alankomaiden Jeangu Macrooyn kappaleessa Birth of a New Age sranantongoa.