stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oinoe (Aiantis)

| Oinoe> Οἰνόη.Sijainti |
| --- | --- |
 Oinoe
Koordinaatit:  38°10′1″N, 23°56′40″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  luoteeseen Marathónaksesta, Itä-Attika, Attika
Historia
Tyyppi:  demos
Perustettu:  508 eaa.
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Kaupunki:  Ateena
Fyle:  Aiantis
 :  Attalis (vsta 201 eaa.)
 :  Hadrianis (vsta 126 jaa.)
Trittys:  paralia
Demonyymi:  Oinaios (Οἰναῖος)
Bulen jäseniä:  3 tai 4
 :  6 (vsta 224 eaa.)
 :  ei tiedossa (vsta 201 eaa.)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oinoe (m.kreik. Οἰνόη, Oinoē, lat. Oenoe) oli antiikin aikainen alun perin Aiantis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen paralia-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Oinoe sijaitsi Marathonin tasangolla luoteeseen nykyisestä Marathónaksesta. Nykyaikana demoksen alue on tunnettu nimellä N(o)ínoi. Marathonin Oinoeta ei tule sekoittaa läntisen Attikan Oinoen demokseen, joka kuului Hippothontis-fyleen.
Oinoe, Marathon, Probalinthos ja Trikorythos muodostivat vanhastaan Tetrapolis-nimisen liiton. Kaikki nämä neljä demosta sijaitsivat Marathonin tasangolla Parnes- ja Pentelikon-vuorten (nyk. Párnitha ja Pentéli) välisellä alueella. Niihin viitattiin yleensä yhdessä Marathonin nimellä. Perinteen mukaan Tetrapolis oli yksi Kekropsin ajan Attikan kahdestatoista vanhasta kaupungista (polis) tai kylästä (kōmē), jotka Theseus myytin mukaan yhdisti (synoikismos) Ateenaksi.
Oinoen demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Aiantis ja sillä oli kolme tai neljä edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä ja roomalaisella kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 201/200 eaa. Attalis-fyleen ja vuodesta 124/125 jaa. Hadrianis-fyleen. Muutosten seurauksena demoksella oli ainakin hellenistisellä kaudella kuusi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Oinaios (Οἰναῖος).
Oinoessa oli Panille ja nymfeille omistettu luola.
Ohjelmistoarkkitehtuuri

Yksinkertaistettu kaavio Wikimedian palvelinarkkitehtuurista.
Ohjelmistoarkkitehtuuri kuvaa ohjelmiston tai ohjelmistojärjestelmän rakennetta. 
Järjestelmän koon kasvaessa suunnitteluongelma ylittää algoritmien ja tietorakenteiden määrittelyn ja suurissa järjestelmissä kokonaisuuden suunnittelu ja määrittely esiintyy uutena ongelmana.
Määritelmä

Määritelmiä arkkitehtuurille on esitetty useita.
Arkkitehtuuri on joukko rakenteita, joita tarvitaan järjestelmän ymmärtämiseksi, johon liittyy ohjelmistoelementtejä, niiden välisiä suhteita sekä molempien ominaispiirteitä.
Arkkitehtuurin sanotaan olevan asiantuntijakehittäjillä oleva jaettu ymmärrys järjestelmästä.
Arkkitehtuuri voidaan jakaa hierarkisesti osiin, jotka kommunikoivat rajapintojen välityksellä. Osa voi olla luokka, komponentti tai alijärjestelmä.
Arkkitehtuuri on kaavio sekä järjestelmästä että projektista, joka kehittää sitä ja määrittelee tehtävät suunnittelu- ja toteutusryhmille.
Termistössä arkkitehtuuri vastaa useiden osapuolten (engl. stakeholder) intresseistä (engl. concerns).
Standardit

Arkkitehtuurien kuvaamisesta on julkaistu standardit IEEE 1471-2000, ISO/IEC 42010:2007 ja ISO/IEC/IEEE 42010:2011, joka korvaa aikaisemmat.
Arkkitehtuurityylejä

Yleisiä rakennetyylejä ovat:
kerroksittainen rakenne
asiakas-palvelin-arkkitehtuuri
isäntä-orja -malli
putki-suodatin -malli
välittäjämalli (broker)
peer-to-peer -malli
tapahtumajono
MVC-malli
liitutaulumalli (blackboard)
tulkkimalli
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Foundations for the Study of Software Architecture
Ohmin laki

Virtapiiri, jossa 100 ohmin vastus on kytketty 24 voltin jännitelähteeseen, jolloin virtapiirissä kulkee Ohmin lain mukainen 0,24 ampeerin virta.
Ohmin laki -muistikolmio
Ohmin laki on saksalaisen Georg Simon Ohmin vuonna 1826 esittämä sähköopin laki, jonka mukaan johtimessa (vastuksessa) kulkeva sähkövirta  I on suoraan verrannollinen johtimen päiden välillä vaikuttavaan jännitteeseen  U. Verrannaisuuskerroin on johtimelle ominainen vakio, konduktanssi  G eli sähkönjohtavuus. Tällöin Ohmin laki kirjoitetaan muotoon
missä I on sähkövirta ampeereina, U jännite voltteina ja G konduktanssi, jonka yksikkö on siemens.
Yleisimmin Ohmin laki kirjoitetaan kuitenkin muotoon
missä U on jännite, R on johtimen (tai yleisemmin vastuksen) resistanssi eli sähkövastus ja I on piirissä kulkeva virta. Tätä muotoa käytetään, koska sähkötekniikassa puhutaan konduktanssin sijaan usein resistanssista, joka on konduktanssin käänteisarvo ( R=1/G). Resistanssin yksikkö on ohmi (Ω).
Ohmin lain mukaan resistiivisen virtapiirin läpi kulkeva virta on siis sitä suurempi, mitä suurempi jännite johtimen päiden välillä vaikuttaa - jännite on suoraan verrannollinen virran suuruuteen. Tällaisessa piirissä kulkeva sähkövirta taasen on sitä pienempi, mitä suurempi resistanssi piirissä on, eli sähkövirta on kääntäen verrannollinen resistanssin suuruuteen.
Ohmin laki vaihtovirralle

Ohmin laki voidaan yleistää myös vaihtovirralle. Tällöin yleistetty Ohmin laki saa muodon
missä suure Z on piirin impedanssi.
Vaihtosähkötekniikassa resistanssin sijaan puhutaan siis impedanssista, johon piirin resistanssin lisäksi vaikuttaa myös piirin reaktanssi.  Vaihtovirran tapauksessa U, Z ja I kuvataan usein kompleksilukuina.
Piirin laitteiden aiheuttama reaktanssi aiheuttaa virran ja jännitteen välille vaihe-eron, (vaihesiirtokulma).  Reaktanssin suuruus riippuu komponenttien kapasitanssista ja induktanssista sekä vaihtovirran taajuudesta.
Ohmin laki epälineaarisilla komponenteilla

Ohmin laki on alun perin kokeellisesti johdettu yhtälö ja se pätee täsmällisesti vain ideaalisilla vastuksilla. Laki toimii hyvänä approksimaationa yleisimmille johdinmateriaaleille. Suureiden suhde on joissakin käytännön komponenteissa voimakkaankin epälineaarinen. Esimerkiksi puolijohdekomponentit kuten diodit ovat hyvin epälineaarisia eikä Ohmin laki päde siinä tapauksessa laajalla jännite- ja virta-alueella. Voidaan kuitenkin puhua dynaamisesta eli differentiaalisesta resistanssista Rd pienellä jännitevaihtelualueella: Rd = dU/dI.
Kirjallisuutta

Voipio, Erkki: Virtapiirit ja verkot.  Helsinki:  Otatieto, 2001 (1976).  ISBN 951-672-082-X
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ohmin laki Wikimedia Commonsissa
Fluke.com: Mitä Ohmin laki tarkoittaa?
Offsetpaino

MAN Roland 500 -neliväriarkkioffsetpainokone.
MAN Roland -sanomalehtipainokone.
Offsetpainotekniikka on nykyisin käytetyin painomenetelmä. Offsetpainotekniikka on laakapainomenetelmä, jossa painava ja ei-painava pinta ovat samalla tasolla. Offset-menetelmä kehittyi kivipainosta 1900-luvun alussa.
Periaate

Offsetpainomenetelmä perustuu rasvan ja veden hylkimisille. Painolevyllä väriä vastaanottavat kohdat hylkivät vettä ja väriä luovuttamattomat kohdat ottavat vastaan veden. Koska painoväri on rasvaista, se tarttuu vain väriä vastaanottaviin kohtiin. Painettava kuva ei siirry suoraan painolevyltä paperille, vaan ensin käänteisenä kumisylinterin pinnalle ja siitä oikein päin paperille. Tästä tulee menetelmän englanninkielinen nimitys offset, ’siirtymä’.
Painotapahtuma

Painotapahtuma offsetpainomenetelmässä:
kostutustelat kostuttavat painolevyn pinnan ja samalla väritelat levittävät värin painolevylle
kostutusvesi tarttuu ei-painaville pinnoille ja painoväri painaville alueille
painoväri siirtyy painolevyltä kumisylinterille
paperi kulkee kumisylinterin ja vastasylinterin välistä jolloin väri siirtyy painopaperille.
Sanomalehtipaino

Väri kiinnittyy paperiin yksinkertaisimmillaan imeytymällä sen huokoiseen pintaan ("coldset" tai "non-heatset" offset). Tämä menetelmä on edullisin ja sopii päällystämättömille papereille. Sitä käytetään yleensä sanomalehtiä painettaessa. Paperiradan päässä ei ole kuivausuunia, joka kuivattaisi painetun paperipinnan.
Lehtipaino

Pyrittäessä parempaan painojälkeen tai käytettäessä päällystettyä paperia on värin kiinnittyminen varmistettava kuivattamalla se lämmittämällä ("heatset" offset). Painokoneesta, jonka paperiradassa on painosylinterien jälkeen kuivatusyksikkö, käytetään englanninkielistä nimitystä "heatset web offset" (HSWO). Jos kuivatusyksikkö puuttuu, vastaava nimitys on "coldset web offset" (CSWO).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Offsetpaino Wikimedia Commonsissa
Painaminen
| --- | --- |
Painotekniikat:   Kohopaino  Offsetpaino  Rotaatiopaino  Syväpaino  Flexopaino  Silkkipaino  Digipaino  Tarvepainatus
Oikeudenmukainen oikeudenkäynti

Oikeudenmukainen oikeudenkäynti on tullut ilmaisuna osaksi Suomen lakikieltä Suomen liittyessä Euroopan ihmisoikeussopimukseen vuonna 1990. Kyseessä on termin fair trial käännös Suomeksi.
Ihmisoikeussopimuksen kuudes artikla

Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6. artikla määrittää ne asiat, joista päätettäessä jokaisella tulee olla oikeus saada asiansa käsitellyksi nimenomaan tuomioistuimessa ja että menettelyn siellä tulee olla oikeudenmukainen.
Kuudennen artiklan 1. kappale kuuluu seuraavasti:
1. Jokaisella on oikeus kohtuullisen ajan kuluessa oikeudenmukaiseen ja julkiseen oikeudenkäyntiin laillisesti perustetussa riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa silloin, kun päätetään hänen oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan tai häntä vastaan nostetusta rikossyytteestä. Päätös on annettava julkisesti, mutta lehdistöltä ja yleisöltä voidaan kieltää pääsy koko oikeudenkäyntiin tai osaan siitä demokraattisen yhteiskunnan moraalin, yleisen järjestyksen tai kansallisen turvallisuuden vuoksi nuorten henkilöiden etujen tai osapuolten yksityiselämän suojaamisen niin vaatiessa, tai siinä määrin kuin tuomioistuin harkitsee ehdottoman välttämättömäksi erityisolosuhteissa, joissa julkisuus loukkaisi oikeudenmukaisuutta.
Artiklan 2. kappaleessa säädetään syyttömyysolettamasta:
2. Jokaista rikoksesta syytettyä on pidettävä syyttömänä, kunnes hänen syyllisyytensä on laillisesti näytetty toteen.
Artiklan 1. kappaleessa on vain pääkohdat seikoista, jotka oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin kuuluu (laillinen ja riippumaton tuomioistuin, oikeudenkäytön julkisuus). Oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin sisältö onkin jätetty ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön varaan. Kuitenkin artiklan 3. kappaleessa on säädetty vähimmäisoikeuksista, jotka rikoksesta syytetylle on taattava.
3.
Jokaisella rikoksesta syytetyllä on seuraavat vähimmäisoikeudet:
a) oikeus saada viipymättä yksityiskohtainen tieto häneen kohdistettujen syytteiden sisällöstä ja perusteista hänen ymmärtämällään kielellä;
b) oikeus saada riittävästi aikaa ja edellytykset valmistella puolustustaan;
c) oikeus puolustautua henkilökohtaisesti tai itse valitsemansa oikeudenkäyntiavustajan välityksellä, ja jos hän ei pysty itse maksamaan saamastaan oikeusavusta, hänen on saatava se korvauksetta oikeudenmukaisuuden niin vaatiessa;
d) oikeus kuulustella tai kuulustuttaa todistajia, jotka kutsutaan todistamaan häntä vastaan, ja saada hänen puolestaan esiintyvät todistajat kutsutuiksi ja kuulustelluiksi samoissa olosuhteissa kuin häntä vastaan todistamaan kutsutut todistajat;
e) oikeus saada maksutta tulkin apua, jos hän ei ymmärrä tai puhu tuomioistuimessa käytettyä kieltä.
Suomen perustuslain 21. pykälä

Suomen vuoden 1995 perusoikeusuudistuksen yhteydessä oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin otettiin myös Suomen kansalliseen perusoikeusluetteloon. Nykyisin säännös on perustuslain 21 §:ssä, joka kuuluu seuraavasti:
21 §. Oikeusturva. 
Jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi asianmukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä lain mukaan toimivaltaisessa tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa sekä oikeus saada oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan koskeva päätös tuomioistuimen tai muun riippumattoman lainkäyttöelimen käsiteltäväksi. Käsittelyn julkisuus sekä oikeus tulla kuulluksi, saada perusteltu päätös ja hakea muutosta samoin kuin muut oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja hyvän hallinnon takeet turvataan lailla.
Perustuslain 21 § on soveltamisalaltaan laajempi kuin ihmisoikeussopimuksen 6. artikla. Ihmisoikeussopimuksen määritelmää oikeuksista ja velvollisuuksista päätettäessä on tulkittu siten, ettei siihen kuulu esimerkiksi kaikki virkamiesoikeudelliset asiat tai veroasiat.
Kirjallisuutta

Ervo, Laura: Oikeudenmukainen oikeudenkäynti.  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30591-X
Hallberg, Pekka: Oikeudenmukainen oikeudenkäynti 2000-luvulla.  Helsinki:  Lakimiesliiton kustannus, 2001.  ISBN 952-14-0504-X
Kyllönen, Ari: Kollektiivijäävi.  Kuopio:  Pitkos Books, 2011.  ISBN 978-951-842-353-2
Kyllönen, Ari: Tuomarin ennakkoasenne esteellisyysperusteena.  Kuopio:  Pitkos Books, 2012.  ISBN 978-951-842-355-6
Tapanila, Antti: Tuomarin esteellisyys.  Helsinki:  Suomalainen lakimiesyhdistys, 2007.  ISBN 978-951-855-272-0
Näin käy rock & roll

| Näin käy rock & roll Rauli Badding Somerjoki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : joulu-tammikuu 1973-74 
 Studio : Finnvox-studiot, Helsinki 
 Julkaistu: 1974
 Formaatti: LP-levy (LRLP 100)   C-kasetti (LRC 100)   CD-levy (LRCD 100)
 Tuottaja(t): M. A. Numminen   Måns Groundstroem
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 35.07   47.09 (CD, 2000)
 Levy-yhtiö: Love Records    Siboney (CD) 
 Levymerkki: Love Records
Muut kannet
   Albumin vaihtoehtoinen kansikuva.
Listasijoitukset
  Suomi: 9. (toukokuu 1974) 
Rauli Badding Somerjoen muut julkaisut
| Synnyin rokkaamaan 1971 | Näin käy rock & roll 1974 | Sydän lämpöä täys 1975 |
Singlet albumilta Näin käy rock & roll
 ”Näin käy rock & roll” / ”Antaudu, rakkain!” Julkaistu: 1974 (LRS 2046)  ”Mä jäin kii” / ”Paratiisi” Julkaistu: 1974 (LRS 2055)
Näin käy rock & roll on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Rauli Badding Somerjoen soolouran toinen studioalbumi, joka julkaistiin toukokuussa 1974.
Albumi sisältää Somerjoen, Hectorin ja Jarkko Laineen suomentamia kappaleita, joita on aiemmin tulkinnut muiden muassa Chuck Berry ja Elvis Presley. Levyllä on myös Somerjoen itse tekemiä kappaleita, kuten ehkäpä Somerjoen kaikkien aikojen tunnetuin kappale ”Paratiisi”, jonka Somerjoki itse sävelsi ja sanoitti Arja Tiaisen alkuperäistekstin pohjalta sitä hieman muokaten. Albumin muita tunnettuja kappaleita ovat muiden muassa Hectorin suomentamat ”Surrender: Antaudu rakkain!” ja ”Mä jäin kii”. Albumi sisältää myös kappaleen ”Oi kuu”, joka oli ollut jo Somerjoen kaksi vuotta aiemmin ilmestyneellä debyyttialbumilla. Kappale sovitettiin uudelleen ja kuullaan levyllä hieman reippaampana versiona.
Albumi menestyi hyvin ja kohosi parhaimmillaan Suomen musiikkilistojen yhdeksännelle sijalle ja pysyi listoilla yhteensä 20 viikon ajan. Albumi saavutti kultalevyrajan vuonna 1975 ja sitä on myyty vuoteen 2013 mennessä 25 000 kappaletta.
Albumi julkaistiin Love Records -levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Love Records julkaisi albumin LP-levynä uudestaan vaihtoehtoisella kansikuvalla vuosina 1987 ja 1989. Vuonna 1990 albumi julkaistiin ensi kertaa CD-levynä. Vuonna 2000 albumista julkaistiin uusi, remasteroitu CD-painos neljällä bonusraidalla. Vuonna 2017 Svart Records julkaisi albumista 300 kappaleen rajoitetun vinyylipainoksen mustalla vinyylillä ja 200 kappaleen painoksen pinkillä vinyylillä.
Kappaleet > A-puoli

Surrender: Antaudu, rakkain! – 2.07 (alkup. ”Torna a Surriento”, säv. E. de Curtis, san. Hector, sov. J. Uhlenius – E. Hyvönen) (*)
Oi, kuu – 2.19 (alkup. ”Blue Moon”, säv. Rodgers – Hart, san. J. Laine, sov. J. Uhlenius – E. Hyvönen) (*)
Mä jäin kii – 1.51 (alkup. ”I Got Stung”, säv. Schroeder – Hill, san. Hector, sov. A. Jakoila – E. Hyvönen) (*)
Eeva ja Zeus – 2.40 (säv. R. Somerjoki, san. P-L. Vakkuri, sov. J. Uhlenius)
Luut kasaan, Beethoven! – 2.25 (alkup. ”Roll Over Beethoven”, säv. C. Berry, suom. san. J. Laine, sov. J. Uhlenius – A. Jakoila)
Sydämessäni – 2.44 (eng. ”Deep In My Heart”, säv. ja san. R. Somerjoki, sov. J. Uhlenius)
Paratiisi – 2.37 (säv. R. Somerjoki, san. R. Somerjoki – A. Tiainen, sov. J. Uhlenius)
Kappaleet > B-puoli

Näin käy rock & roll – 2.22 (alkup. ”That Is Rock & Roll”, säv. J. Leiber – M. Stoller, san. J. Laine, sov. J. Uhlenius – E. Hyvönen) (*)
Enin mä voin antaa – 2.22 (alkup. ”Most I Can Offer”, säv. W. Scott, san. R. Somerjoki, sov. J. Uhlenius – E. Hyvönen) (*)
Teinienkeli – 2.33 (alkup. ”Teen Angel”, säv. J. & R. Surrey, san. J. Laine, sov. A. Jakoila)
Siivet selässä – 2.31 (säv. ja san. R. Somerjoki, sov. J. Uhlenius) (*)
Toivon – 2.46 (alkup. ”Dreamin’”, säv. B. de Vurzon – T. Ellis, san. Hector, sov. J. Uhlenius – E. Hyvönen) (*)
Koetetaan uudestaan – 2.45 (eng. ”Try It Over Again”, säv. ja san. R. Somerjoki, sov. J. Uhlenius)
Yöaika on työaika – 3.05 (alkup. ”The Night Time Is The Right Time”, säv. Cadena – Herman – Planemar, san. M. A. Numminen, sov. A. Jakoila – E. Hyvönen) (*)
(*) Taustalaulu/kuorosovitukset tehnyt Erkki Hyvönen.
Kappaleet > Vuoden 2000 CD-painoksen bonuskappaleet

Fiilaten ja höyläten – 3.16 (alkup. ”Reelin' and Rockin”, säv. Berry, suom. san. Laine, sov. Jakoila)
Nuori rakkaus – 2.49 (alkup. ”Young Love”, säv. Joyner – Cartey, suom. san. Hector, sov. Bergström)
Mikset nuku, sisko pieni – 2.16 (säv. Somerjoki, san. Hartikainen, sov. Uhlenius)
Ja rokki soi – 3.43 (säv. M. Ruohonen, san. T. Ruohonen, sov. Järvinen)
Kokoonpano

Rauli Badding Somerjoki – laulu
Kokoonpano > Jani Uhlenius Rock Ensemble

Jani Uhlenius – piano (1-9, 11-14), urut (4, 10), orkesterisovitukset ja johto (1-2, 4-14)
Antero Jakoila – kitara(t) (sähkö: 1, 3, 5-7, 9, 10-14; soolo: 14; akustinen: 2, 4, 10), orkesterin johto (3)
Pekka ”Albert” Järvinen – (sähkö)kitara (14)
Jukka Tolonen – (sähkö)kitara (5, 7-8; soolot: 5, 7)
Måns Groundstroem – (sähkö)basso (1-9, 11-14)
Tapani ”Nappi” Ikonen – rummut (2-6, 8, 11-14)
Reijo Lehtovirta – tenorisaksofoni(t) (1, 6, 8, 11, 14; soolo: 14)
Risto Pensola – tenorisaksofoni(t) (1, 6, 8, 14)
Carita (Holmström) – naiskuoro/taustalaulu (9)
Marianne (Wiik) – naiskuoro/taustalaulu (9)
Irma Tapio – naiskuoro/taustalaulu (11-12)
Maija Hapuoja – naiskuoro/taustalaulu (11)
Pepe Willberg – mieskuoro/taustalaulu (1-3, 8, 11, 14)
Kalle Fält – mieskuoro/taustalaulu (1-3, 8, 11, 14)
Arto Alaspää – mieskuoro/taustalaulu (1-3, 8, 11, 14)
Kokoonpano > Muut muusikot

Marjukka Gustafsson – taustalaulu (12)
Erkki Hyvönen – kuoron johto
Sakari Kukko – tenorisaksofoni (11)
Markku Luukkanen – rummut (1, 9)
Ilkka Willman – kontrabasso (10)
Ronnie Österberg – rummut (7)
Kokoonpano > Muut muusikot > E. Inkisen viuluryhmä

Keijo Aulanne – viulut (1, 6)
Erkki Inkinen – viulut (1, 6, 12)
Pertti Kiri – viulut (1, 6)
Seppo Kurki – viulut (12)
Olavi Pitko – viulut (1, 6)
Pirkko Saukkonen – viulut (6, 12)
Tauno Tiikkainen – viulut (12)
Jorma Juntunen – alttoviulu (12)
Sirpa Juvonen – alttoviulu (6)
Risto Fredriksson – sellot (1, 6)
Esko Haapaniemi – sellot (1, 6)
Matti Tuhkanen – sello (12)
Kokoonpano > Bonuskappaleiden muusikot

Juhani Aaltonen – tenorisaksofoni (16)
Matti Bergström – kapellimestari (16), taustalaulu (16)
Jukka Gustavson – piano (18)
Sakari Heinonen – jouset (17)
Juhani Homanen – jouset (17)
Seppo Hovi – piano (15, 17)
Tapani ”Nappi” Ikonen – rummut (15, 17)
Antero Jakoila – kitara (15, 17)
Pekka ”Albert” Järvinen – kitara (16, 18)
Sakari Kukko – tenorisaksofoni (16)
Reijo Lehtovirta – saksofoni (15, 17; tenori: 17)
Pentti Mutikainen – bassokitara (15, 17)
Risto Pensola – saksofoni (15, 17; tenori: 17)
Jussi Pesonen – jouset (17)
Pekka Pohjola – bassokitara (16, 18)
Jorma Rahkonen – jouset (17)
Pentti Tuominen – taustalaulu (16)
Veikko Saarnikoski – jouset (17)
Ronnie Österberg – rummut (18)
Kokoonpano > Tuotanto

Erkki Hyvönen – äänitys (Finnvox-studiot, Helsinki, joulu-tammikuu 1973-74)
Harry Bergman – äänitys (Finnvox-studiot, Helsinki, joulu-tammikuu 1973-74)
Risto Vuorimies – kotelo/kansi (Saftra), vuoden 2017 uusintajulkiasun liitteen valokuvat
M. A. Numminen – tuotanto
Måns Groundstroem – tuotanto
Markku Into – takakannen tekstit
Mika Jussila – vuoden 2000 CD-painoksen 24-bittinen digitaalinen remasterointi (Finnvox-studiot, 30.6.2000)
Jay Havanna – vuoden 2017 LP-painoksen masterointi (Diginord)
Ville Angervuori – vuoden 2017 uusintajulkaisun taitto
Jukka Orma – vuoden 2017 uusintajulkaisun esittelytekstit
Kirjallisuutta

Dimery, Robert (toim.): 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.  ((1001 Albums You Must Hear Before You Die, 2006.) Suomalaisen laitoksen päätoimittaja Jake Nyman. Kääntäjät: Esa Kuloniemi ym)  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36217-4
| n k Rauli Badding Somerjoki |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Synnyin rokkaamaan  Näin käy rock & roll  Sydän lämpöä täys  Rakkaudella – Raulilta  Ikkunaprinsessa  Tähdet, tähdet  Laivat 
Kokoelmat:  Muotokuva 1  Paratiisi – Baddingin parhaat  Rakkauden kiertokulku  Masters  Siniset hetket  Laulajan taival  Laulajan taival 2  Tunteella  Rock ’n’ Roll  Lauluja rakastamisen vaikeudesta  Tähdet: Rauli Badding Somerjoki / Eero Aven  Rauli Badding Somerjoki  Muotokuva  14 suosikkia!  Kun aika rientää: 16 suosikkia vuosien varrelta  Lauluja rakastamisen vaikeudesta  Kaikki laulut  Täss on Rauli, moi!  Musiikkia Markku Pölösen elokuvasta Badding  Iso lemmen pala – Badding laulaa Elvistä  Henkilökohtaisesti  Singlet 1970–1987 
Tribuutit:  Tähdet, tähdet – Tribuutti Rauli Badding Somerjoelle  Yölintu: Iso lemmen pala – Baddingin jalanjäljissä…
Oikeakeskipituinen tasoprojektio

YK:n tunnuskuvaan sisältyy likipitäen oikea­keskipituisen taso­projektion mukainen maailman­kartta pohjoisnapa keski­pisteenä.
Oikeakeskipituinen tasoprojektio on tasoprojektioiden luokkaan kuuluva karttaprojektio. Siinä kaikkien kartassa näkyvien pisteiden etäisyydet jostakin valitusta keski­pisteestä lukien ovat suoraan verrannolliset niiden todellisiin, maapallon iso­ympyröitä pitkin mitattuihin etäisyyksiin kyseisestä pisteestä, ja kaikki kartan pisteet ovat myös oikeassa suunnassa kyseisestä keski­pisteestä katsottuna eli niiden atsimuutti on oikea. Jos keskipisteeksi valitaan pohjois- tai etelänapa, pituuspiirit näkyvät kartassa suorina viivoina ja leveyspiirit ympyröinä, joiden etäisyydet navasta ovat oikeassa suhteessa.
Käyttö

Yhdistyneiden kansakuntien lipussa on kuvattuna oikeakeski­pituisen taso­projektion mukainen maailman­kartta pohjoisnapa keskipisteenä.
USGS käyttää oikea­keski­pituista taso­projektiota Yhdysvaltain kartastossa (National Atlas of the United States of America). sekä Mikronesian suurimittakaavaisissa kartoissa. Kartta­projektio soveltuu osoittamaan etäisyydet lento­teitse projektion kesk­ipisteestä luettuina, sekä seismologisiin ja radio­liikenteen tarkoituksiin.
Radion tapauksessa tämä projektio suo mahdollisen suunta-antennien asentamiseen, varsinkin käytettäessä HF-aaltoja tiedonsiirtoon. Antenni voidaan suunnata, tavallisimmin sähköisen roottorin avulla, yksin­kertaisesti etsimällä kartalta paikka, johon viesti on tarkoitus välittää ja kääntämällä antenni kartan osoittamaan kultaan. Kartta on tällöin laadittava niin, että sen keski­piste on mahdollisimman lähellä antennin todellista sijaintia.
Napakeskeistä oikeakeskipituista tasoprojektiota käytetään usein myös tähtikartoissa, erityisesti planisfääreissä.
On kuitenkin huomattava, että vain kartalla näkyvät oikein vain sen keskipisteestä mitatut etäisyydet ja suunnat sekä etäisyydet tämän keskipisteen kautta kulkevia suoria (maan pinnan isoympyröitä) pitkin. Kaikki muut etäisyydet vääristyvät. Alueiden pinta-alat ja muodot vääristyvät sitä enemmän, mitä kauempana ne ovat kyseisestä keskipisteestä.
Jotkin laajakulmaiset kameran linssit, joita sanotaan "kalansilmiksi", saavat aikaan oikeakeskipituisen tasoprojektion valokuvatusta näkymästä. Tällaiset linssit suovat mahdollisen paljon leveämpään näkökenttään kuin perspektiiviset linssit, joiden näkökenttä on aina paljon vähemmän kuin 180 astetta.