stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Johannes Granö
Henkilöhistoria

Johannes Granön vanhemmat olivat talollinen Johannes Granö ja Kaisa Liisa Juhontytär. Papiksi Granö valmistui 1877 eli vasta 27-vuotiaana. Vuodesta 1882 hän toimi kappalaisena Kemiössä, jossa sai vahvoja hengellisiä vaikutteita seurakunnan kirkkoherralta Fredrik Gabriel Hedbergiltä. Vuonna 1885 hän lähti perheineen Siperiaan karkotettujen suomalaisten pariin, ensin vuoteen 1891 saakka ja toisen jakson 1902–1913. Hänen pääasiallinen toimipaikkansa oli Omsk, josta oli matkaa eteläisimpiin siirtokuntiin melkein 2 000 virstaa. Granö järjesti paitsi säännöllisiä jumalanpalveluksia, myös vaikutti lasten kouluoloihin sekä köyhäinhoitoon ja raittiusvalistukseen. Gränö julkaisi kokemuksistaan kirjan Kuusi vuotta Siperiassa vuonna 1893. Vuodesta 1894 vuoteen 1901 hän toimi Alatornion kirkkoherrana.
Johannes Granö oli naimisissa vuodesta 1878 Alma Jakobina Fontellin (k. 1934) kanssa. Heidän poikansa oli lapsuudessaan ja nuoruudessaan isänsä mukana pitkiä aikoja Siperiassa viettänyt, sittemmin Altailla maantieteellisiä ja geologisia tutkimusmatkoja tehnyt maantieteilijä ja huomattava maantieteen metodologi J. G. Granö. Toinen poika Paavo Granö toimi pappina ensin isänsä jälkeen Siperiassa ja sitten Suomessa Oulunkylän kirkkoherrana.
Granö oli  pappissäädyn edustaja valtiopäivillä 1900.
Julkaisuja

Kuusi vuotta Siperiassa, Helsinki: Weilin & Göös, 1893
Huru och för hvem skall evangelium predikas?, 1896
Onko koko maailma autuas?: rovastivainajien Fredr. Gabr. Hedberg'in, Joh. Bäck'in ja E. M. Rosengrén'in lausuntoja, 1911
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Johannes Granön e-kirjoja myös Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
/ Granö, Johannes (1850 - 1913) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Jokijärvi (Taivalkoski)

Vuosina 1868–1884 toimineen Jokijärven kunnan sinetti.
Jokijärvi on Taivalkosken kunnassa sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee noin 20 kilometrin päässä kirkonkylältä valtateiden 20 ja 5 välisellä yhdystiellä 8400, samannimisen järven rannalla.
Jokijärvi toimi vuosina 1868–1884 omana kuntanaan. Jokijärven Hiltukankaalla sijaitsi myös Taivalkosken ensimmäinen kirkko vuodesta 1847 vuoteen 1877, jolloin se siirrettiin Taivalkosken kirkonkylälle. Kirkko paloi kirkonkylässä 1925.
Nykyisin kylässä asukkaita on noin 350. Kylällä toimii vuonna 1998 perustettu Jokijärven kyläseura.
Jokijärvi on tullut kuuluksi kirjailija Kalle Päätalon kotikylänä, jota hän kuvaa laajassa omaelämäkerrallisessa romaanisarjassaan Juuret Iijoen törmässä. Päätalon lapsuudenkoti, Kallioniemi, sijaitsee järven etelärannalla.
Aiheesta muualla

Jokijärven kylän kotisivut
Taivalkoski
| --- | --- |
Kyliä:  Inkee – Jokijärvi – Jurmu – Koitila – Kurtti – Loukusa – Metsäkylä – Parviainen – Pisto –  Taivalkosken kirkonkylä – Tyrävaara – Vaarakylä
Järviä, jokia ja muita vesistöjä:  Iijoki – Kostonjoki – Kostonjärvi – Korvuanjärvi – Kurtinjärvi
Nähtävyyksiä:  Kallioniemi – Kylmäluoman retkeilyalue – Päätalopäivät – Taivalkosken kirkko – Syötteen kansallispuisto
Muuta:  Mustavaaran kaivos – Korvuan rautatieasema – Kurtin rautatieasema – Taivalkosken rautatieasema – Taivalniskan seisake – Taivalvaaran rautatieasema
Pyöräily kesäolympialaisissa 1988

Pyöräily
Vuoden 1988 kesäolympialaisten pyöräily järjestettiin 18. – 27. syyskuuta 1988 Soulissa, Etelä-Koreassa. Tämä oli 21. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 422 osanottajaa 62 eri maasta. Tapahtumia oli yhdeksän.
Mitalistit > Miehet > Ratapyöräily

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Aika-ajo |  Aleksandr Kiritšenko |  Martin Vinnicombe |  Robert Lechner |
| Eräajo |  Lutz Heßlich |  Nikolai Kovš |  Gary Neiwand |
| Pisteajo |  Dan Frost |  Leo Peelen |  Marat Ganejev |
| Takaa-ajo |  Gintautas Umaras |  Dean Woods |  Bernd Dittert |
| Joukkuetakaa-ajo |  Neuvostoliitto Vjatšeslav Jekimov Artūras Kasputis Dmitri Neljubin Gintautas Umaras |  Itä-Saksa Carsten Wolf Steffen Blochwitz Roland Hennig Dirk Meier |  Australia Scott McGrory Dean Woods Brett Dutton Wayne McCarny Stephen McGlede |
Mitalistit > Miehet > Maantiepyöräily

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Maantieajo |  Olaf Ludwig |  Bernd Gröne |  Christian Henn |
| Joukkueaika-ajo |  Itä-Saksa Jan Schur Uwe Ampler Mario Kummer Maik Landsmann |  Puola Andrzej Sypytkowski Joachim Halupczok Zenon Jaskuła Marek Lesniewski |  Ruotsi Michel Lafis Anders Jarl Björn Johansson Jan Karlsson |
Mitalistit > Naiset > Ratapyöräily

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Eräajo |  Erika Salumäe |  Christa Luding-Rothenburger |  Connie Young |
Mitalistit > Naiset > Maantiepyöräily

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Maantieajo |  Monique Knol |  Jutta Niehaus |  Laima Zilporytė |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Neuvostoliitto | 4 | 1 | 2 | 7 |
| 2. |  Itä-Saksa | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 3. |  Alankomaat | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 4. |  Tanska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5. |  Australia | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 5. |  Länsi-Saksa | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 7. |  Puola | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8. |  Ruotsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8. |  Yhdysvallat | 0 | 0 | 1 | 1 |
Johnny Thunder

Johnny Thunder on nimi kolmelle supersankarille, jotka esiintyvät DC Comicsin julkaisemissa amerikkalaisissa sarjakuvissa. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran  Flash Comics #1 numerossa tammikuussa 1940 ja hänet loivat John Wentworth ja Stan Aschmeier. Muutamissa ensimmäisissä numeroissa hahmon nimi oli Johnny Thunderbolt. Hän jatkoi Flash Comicsissa numeroon 91 saakka (tammikuu 1948). Neljännen naispuolisen hahmon muunnosnimi on Jonni Thunder.
Muussa mediassa

Johnny Thunder ja Thunderbolt esiintyivät cameo-roolissa Justice League Unlimited -sarjassa Oikeuden Puolustajien jäseninä.
Johnny Thunder esiintyi Stargirl televisiosarjassa, jossa häntä esitti Ethan Embry toisesta kaudesta eteenpäin. Samassa sarjassa Jakeem Thunderia esitti Alkoya Brunson.
Pyhälahti (Konnevesi)

Kelluva sauna Keiteleen Pyhälahden vierasvene-, palvelu- ja kalasatamassa.
Pyhälahti on kylä Konnevedellä, Keski-Suomen maakunnassa Keiteleen järven Pyhälahden rannalla. Pyhälahden kylä sijoittuu Konneveden kunnan pohjoisosaan Särkisalon koulupiiriin. Pyhälahti ympäristöineen on osa valtakunnallisesti merkittävää Natura 2000 -järviluontoympäristöä. Osana vesiluontoa Pyhälahti sijaitsee kahden järviluonnonsuojelualueen välissä. Pohjoisessa on Ylä-Keiteleen Natura-alue ja etelässä Etelä-Konneveden kansallispuisto.
Historiaa

Kustaa Vilkunan mukaan Pyhälahdessa on kulkenut yksi Pähkinäsaaren rauhan (1323) rajalinjoista Keski-Suomessa. Tiettävästi ensimmäisenä vakituisena asukkaana Kolarinsaaren rantamaisemiin saapui Pekka Niilonpoika Kolarinen vuonna 1554. Niin muodostui Kolarin tila. Lisää erämaan asuttajia saapui Savosta, ehkä myös Hämeen suunnalta 1500-luvun lopulla ja 1600-luvun alkuvuosilla. Siten alueelle muodostui kolme tilaa: Kolari, Toikkala ja Pyhälahti. Näiden tilojen elinvoima vaihteli asujaimiston, vaurauden ja silloisten ankarien sääolojen mukaan. Isojaossa 1700-luvun lopulla kylä kasvoi yli 10 tilan kyläksi. Vuosisadat ja -kymmenet vierivät ja kylällä oli paljon elämää. Tiestö kehittyi, tiloja viljeltiin, kauppaa käytiin lukuisissa kyläkaupoissa ja kouluja oli useita.
Pyhälahden palveluita

Pyhälahdella sijaitsee ainutlaatuinen navettaan rakennettu Navettakino, jossa on 50-paikkainen nouseva katsomo.
Pyhälahden rannalla sijaitsee myös vanha Pyhälahden kansakoulu, joka valmistui syksyllä 1946. Kulttuurihistoriallisesti arvokkas hirsirakennus on toiminut myöhemmin mm. Särkisalon kyläyhdistyksen kokoontumistilana, retkeilykeskuksena sekä taiteilija Eeva-Liisa Mölsän ateljeena. Nykyään entinen retkeilykeskus toimii elävänä museona mökki- ja Natura 2000 -rantojen suojelualueen retkimatkailijoiden sekä veneilijöiden ja luontolomalaisten majapaikkana.
Pyhälahden vierasvenesatamasta löytyy vesipiste porakaivosta sekä jäitä kalastajille. Sataman aallonmurtajan kupeessa sijaitsee myös Pyhälahden uimaranta pukukoppeineen. Pyhälahden vierasvenesatamasta kulkee melonta- ja veneilyreitti sekä Ylä-Keiteleen Natura-alueelle että Neiturin kanavan kautta Suomen uusimpaan Etelä-Konneveden kansallispuistoon.
Pyhälahden luontokohteita

Pyhälahdella on valtakunnallisesti merkittäviä Natura 2000 -luontokohteita, kuten Pyhäjärven lintuvesi, josta virtaa Pyhäjoki Keiteleseen. Pyhälahden länsipuolella sijaitsee Sorvavuoren luonnonsuojelualue, joka rajoittuu Sorvajärven rantaan. Alueella on tavattu mm. karhuja. Pyhälahden itärannalla on Loukkuniemen luonnonsuojelualue. Pyhälahden pohjoispuolella ovat Selkäsaaren , Mertasaaren ja Pyhänsalon Lapinraunion rantojensuojelualueet.
Mainittakoon luontoretkikohteena myös Ahvenisenlampi laavuineen ja luontopolkuineen sekä Loukkuniemen takana kohoava Rokkavuori. Ahvenisenlammen laavu ja Rokkavuori sijaitsevat noin kilometri Pyhälahden pohjukasta. Polku laavulle lähtee Pyhälahden tieltä vanhan linja-autotallin vierestä. Tulipaikka on hiukan etäämpänä laavusta. Laavulta lähtee polku Rokkavuorelle, josta avautuu upea näköala Loukkuniemen ja Pohjois-Keiteleen järviluonnonsuojelualueelle. Retkeilijöitä kiinnostaa noin 10 km Pyhälahdelta kaakkoon sijaitseva luola Isomäen Pirunkammari.
Pyhälahden tien varrella sijaitseva Pyhäjärven lintuvesi on Natura 2000 -kohde. Se on merkittävä lintujen kevätmuuton aikainen levähdyspaikka ja pesimäalue Konneveden ja Sumiaisten rajalla. Matala järvi on Keski-Suomen parhaimpia lintujärviä ja osa rantojensuojeluohjelmaa. Pyhäjärvi on kunnostettu, osin peltojen ympäröimä lintujärvi, jonka Pyhälahden puoleisessa rannassa on lintutorni. Tietoa lajistosta löytyy Natura 2000 -kohdekuvauksesta.
Vesireitti Keiteleeltä Konnevedelle

Pyhälahti sijaitsee Ylä-Keiteleen natura-alueen ja Etelä-Konneveden kansallispuiston välissä. Ylä-Keiteleen Natura-alue muodostaa 3 641 hehtaarin kokoisen Natura 2000 -ohjelmaan kuuluvan suojelualueen.  Suojelualue käsittää noin seitsemän kilometriä mannerrantaa ja useita kookkaita saaria, pieniä saaria sekä luotoja. Rannat ovat vaihtelevia ja maisemallisesti edustavia. Leimallisia ovat rantoja kiertävät rantakalliot sekä lahtien luhdat ja rantaniityt. Alueen pohjoisosassa suojelualueeseen kuuluu useita maisemallisesti ja luonnonarvoiltaan tärkeitä niemenkärkiä. Pyhälahden koillisrannalta lähtee Listonsalmen kanava, jossa kulkee veneily- ja melontareitti Neiturin kanavan kautta Etelä-Konneveden kansallispuistoon.
Kulttuurimaisema

Pyhälahdella pihapiirit on sijoitettu joko viljelysten keskelle tai peltojen ja metsän rajaukseen. Tilat sijaitsevat vesistön läheisyydessä, matalilla kumpareilla ja selänteillä. Pyhälahdelta on yli 20 km:n matka sekä Konneveden kirkonkylälle että Sumiaisten taajamaan. Työmatka- ym. liikenne suuntautuu tasaisesti molempiin suuntiin. Keiteleen rannalla sijaitsee nykyään kaksi Pyhälahden naapurikylää Välimäki ja Särkisalo. Näissä kolmessa kylässä on vakituisia asukkaita noin 270, mutta kesän tullessa runsas loma-asutus jopa kolminkertaistaa määrän. Pyhälahden itärannan Listonniemessä sijaitsee Unescon maailmanperintökohde Struven ketjun mittauspiste 212 m korkealla Naakelinmäellä.
Aiheesta muualla

Retkipaikka: Iso mäki, pieni luola – Isomäen Pirunkammari Konnevedellä
Elokuvateatteri Navettakino Konneveden Pyhälahdella.
Järvinäkymä Keiteleen Pyhälahti, Konnevesi
Uimaranta Pyhälahti, Konnevesi
Pyhälahden vanhan kansakoulun rantalehto
Jousiammunnan maailmanmestaruuskilpailut 2007

Jousiammunnan maailmanmestaruuskilpailut 2007 pidettiin Leipzigissa Saksassa 5.–17. heinäkuuta.
Mitalistit

| Laji: | Kultaa: | Hopeaa: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- |
| Miesten tähtäinjousi | Im Dong-Hyun  Etelä-Korea | Baljinima Tšrempiljov  Venäjä | Alan Wills  Yhdistynyt kuningaskunta |
| Miesten tähtäinjousen joukkuekilpailu |  Etelä-Korea |  Yhdistynyt kuningaskunta |  Taiwan |
| Miesten taljajousi | Dietmar Trillus  Kanada | Braden Gellenthien  Yhdysvallat | Martin Damsbo  Tanska |
| Miesten taljajousen joukkuekilpailu |  Yhdysvallat |  Australia |  Ruotsi |
| Naisten tähtäinjousi | Natalja Valejeva  Italia | Park Sung-Hyun  Etelä-Korea | Natalja Jerdynijeva  Venäjä |
| Naisten tähtäinjousen joukkuekilpailu |  Etelä-Korea |  Taiwan |  Yhdistynyt kuningaskunta |
| Naisten taljajousi | Eugenia Salvi  Italia | Albina Loginova  Venäjä | Amandine Bouillot  Ranska |
| Naisten taljajousen joukkuekilpailu |  Belgia |  Italia |  Yhdysvallat |
Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskus

Nihtisillan tavaratalo Espoossa.
Porttipuiston myymälän sisätiloja Vantaalla.
Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskus Oy on vuonna 1990 perustettu suomalainen yleishyödyllinen yritys, jonka tavoitteena on tavaroita kierrättämällä vähentää luonnonvarojen kulutusta, kasvattaa ympäristötietoisuutta sekä lisätä osallistumisen ja työnteon mahdollisuuksia. Kierrätyskeskuksella on myymälöitä Helsingissä, Vantaalla ja Espoossa sekä maanlaajuisesti toimiva verkkokauppa.
Helsingin Kyläsaaren toimipiste oli yrityksen ensimmäinen myymälä, ja se aloitti toimintansa entisessä jätteenpolttolaitoksen rakennuksessa vuonna 1990. Vuonna 2013 avattu Espoon Nihtisillan tavaratalo on yrityksen suurin myymälä. Yritys kutsuu toimipisteitään kaupoiksi ja kierrätystavarataloiksi, pyrkien erottamaan ne kirpputoreista.
Myymälät

| Sijainti | Osoite | Kaupunki |
| --- | --- | --- |
| Kaisaniemi | Kaisaniemenkatu 7 | Helsinki |
| Kyläsaari | Kyläsaarenkatu 8 | Helsinki |
| Pasila | Esterinportti 1 | Helsinki |
| Itäkeskus | Kauppakartanonkatu 12 | Helsinki |
| Oulunkylä | Ogelin liikekeskus | Helsinki |
| Kontula | Keinulaudankuja 4 | Helsinki |
| Kalasatama | Kauppakeskus Redi 3. krs | Helsinki |
| Nihtisilta | Kutojantie 3 | Espoo |
| Finnoo | Rusthollarinkatu 1 | Espoo |
| Matinkylä | Iso Omena 2. krs | Espoo |
| Koivukylä | Hosantie 2 | Vantaa |
| Porttipuisto | Porttisuontie 7 | Vantaa |
| Myyrmäki | Liesitori 1 | Vantaa |
| Tammisto | Tammiston kauppatie 11 | Vantaa |
Lähde:
Toimintamalli

Kaikki Kierrätyskeskuksen tuotto käytetään yrityksen toiminnan ja tavoitteiden edistämiseen eli paikalliseen ympäristötyöhön ja työllistämiseen. Tavaralahjoitukset tukevat ympäristötyötä ja lisäävät mahdollisuuksia työntekoon. Kierrätyskeskus ei jaa voittoa omistajilleen, vaan kaikki mahdolliset tulot käytetään toiminnan ylläpitoon ja kehittämiseen. Myymälöiden ja verkkokaupan kautta yli viisi miljoonaa tavaraa vaihtaa vuosittain omistajaa.
Tavarat ja tuotteet

Kierrätyskeskuksen myymälöissä myydään ja vastaanotetaan uudelleenkäyttökelpoisia tavaroita. Myymälöistä saa myös tietoa ja ideoita ekologiseen, ympäristöä vähemmän kuormittavaan elämäntapaan. Jokaisessa myymälässä on myös ilmaisosasto, josta voi vapaasti ottaa tarvitsemiaan tavaroita maksutta. Espoon Nihtisillassa sijaitsee myös askartelutarvikkeiden ilmaistukku, josta esimerkiksi koulut ja päiväkodit voivat noutaa askartelutarvikkeita maksutta.
Tavarat ja tuotteet > Tavaroiden lahjoittaminen

Kierrätyskeskukseen voi lahjoittaa uudelleenkäyttökelpoisia, ehjiä ja puhtaita huonekaluja, mattoja, kodin pientavaraa, harrastusvälineitä, lasten tarvikkeita, kirjoja, levyjä, kenkiä, vaatteita ja tekstiilejä sekä askarteluun sopivia materiaaleja. Yritys vastaanottaa kaikenkuntoiset sähkö- ja elektroniikkalaitteet, tietokoneet ja polkupyörät. Itäkeskuksen, Suomenojan ja Kontulan myymälöihin otetaan vastaan vain pieniä sähkö- ja elektroniikkalaitteita. Rakennusosia ja -materiaaleja otetaan vastaan Nihtisillan tavaratalossa.
Kierrätyskeskuksella on myös noutopalvelu sekä kiertäviä keräysautoja.
Tavarat ja tuotteet > Plan B -uusiotuotteet

Plan B on Kierrätyskeskuksen mallisto, johon kuuluvat erilaiset asusteet ja vaatteet sekä sisustustuotteet, huonekalut ja korut. Plan B -tuotteet valmistetaan kiertoon tulleista materiaaleista. Tuotteita myydään useimmissa Kierrätyskeskuksen myymälöissä, ja suurin valikoima on Nihtisillan tavaratalosta.
Ympäristökoulutus

Jo vuosikymmeniä toiminut Kierrätyskeskuksen ympäristökoulutus tavoittaa vuodessa noin 40 000 asiakasta, kouluttaen niin aikuiset, lapset, oppilasryhmät ja kasvattajat kuin yrityksetkin. Ympäristökoulutuksen muodostavat Ympäristökoulu Polku ja Koulutuspalvelu Tuuma. Polun neuvojat saapuvat esimerkiksi kouluihin, päiväkoteihin ja lastentapahtumiin auttamaan ympäristökasvatustyössä. Opetus- ja varhaiskasvatuskäyttöön Polulla on innostavia opetusmateriaaleja sekä koulutuksia. Tuuma taas kouluttaa arjen ympäristöasioita esimerkiksi asukkaille ja työyhteisöille, jalkautuu tapahtumiin sekä jakaa toiminnallista tietoa suomeksi tai englanniksi. Tuuma myös motivoi, kouluttaa ja innostaa erilaisten ryhmien ja yritysten omia ympäristökouluttajia.
Työllistäminen

Kierrätyskeskus tarjoaa työtehtäviä pitkäaikaistyöttömille ja muille vaikeassa työmarkkinatilanteessa oleville työnhakijoille sekä tukea jatkotyöllistymiseen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskus Oy
Finland: Where second-hand comes first (BBC:n artikkeli) 8.11.2018.
Huonekaluja ja käyttötavaroita Kyläsaaren myymälässä.
Tavaroiden lastaamista ja vastaanottoa Kyläsaaressa. Kierrätyskeskuksen auto kuljettaa tavaroita toimipisteiden välillä ja tekee lajittelukeskuskäyntejä.
Pittsburgh Steelers

| Pittsburgh Steelers |
| --- | --- |

Lempinimet:  Men of Steel   The Steel Curtain
Perustettu:  1933
Entiset nimet:  Pittsburgh Pirates (1933-1940)  Pittsburgh Steelers (1941-1942)  Philadelphia-Pittsburgh "Steagles" (1943)  Card-Pitt (1944)
Kotikenttä:  Forbes Field (1933-1963)  Pitt Stadium (1958-1969)  Three Rivers Stadium (1970-2000)  Heinz Field (2001-)
– kaupunki:  Pittsburgh, Pennsylvania
Maskotti:  Steely McBeam
Värit:  Musta, kulta, valkoinen
Omistaja:  Rooneyn perhe
Toimitusjohtaja:  Kevin Colbert
Päävalmentaja:  Mike Tomlin
Saavutukset
Liigamestaruudet:  6
Super Bowlit:  6 1974 (Super Bowl IX)   1975 (Super Bowl X)   1978 (Super Bowl XIII)   1979 (Super Bowl XIV)   2005 (Super Bowl XL)   2008 (Super Bowl XLIII)
Konferenssin mestaruudet:  8 *AFC: 1974, 1975, 1978, 1979, 1995, 2005, 2008, 2010
Divisioonan mestaruudet:  24 *AFC Central: 1972, 1974, 1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1983, 1984, 1992, 1994, 1995, 1996, 1997, 2001 AFC North: 2002, 2004, 2007, 2008, 2010, 2014, 2016, 2017, 2020
Liigahistoria
NFL aloitusvuosi:  1933
Divisioonahistoria:  Eastern Division (1933-1943; 1945-1949)  Western Division (1944)  American Conference (1950-1952)  Eastern Conference (1953-1969) Century Division (1967-1969)  American Football Conference (1970-) AFC Central (1970-2001)  AFC North (2002-)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heinz Field
Pittsburgh Steelers on Yhdysvalloissa NFL:ssa pelaava amerikkalaisen jalkapallon seura. Se pelaa American Football Conferencessa pohjoisessa divisioonassa. Seuran kotipaikka on Pittsburgh, Pennsylvania ja kotikenttä Heinz Field. Seuran omistajia ovat Arthur Rooney II ja Daniel Rooney Trust. Pittsburgh Steelers oli vuonna 2023 Forbesin listauksessa maailman 29. arvokkain urheiluseura 4,625 miljardin dollarin arvolla.
Historia

Pittsburgh Steelers on pelannut NFL:n loppuottelussa Super Bowlissa kahdeksan kertaa ja voittanut kuudesti (kausilla 1974, 1975, 1978, 1979, 2005 ja 2008), mikä on NFL:n ennätys tasoissa New England Patriotsin kanssa. Viiteen mestaruuteen ovat pystyneet San Francisco 49ers sekä Dallas Cowboys.
Logo ja peliasu

Pittsburghin kaupungin ammattilaisurheilujoukkueet käyttävät mustaa ja keltaista väreinään, ja niin myös Steelers historiansa alusta asti. Steelers nimi viittaa Pittsburghiin rautakaupunkina. Alun perin nimi oli Pirates, mutta välttääkseen sekaannuksen kaupungin Baseball-joukkueeseen, Pittsburgh Piratesiin, joukkue vaihtoi nimensä Steelerssiin. Steelersin logo on pysynyt muuttumattomana koko sen historiansa ajan. Nykyinen peliasu esiteltiin vuonna 1968 ja siihen on sen jälkeen tehty vain marginaalisen pieniä muutoksia.
Päävalmentajat

Koko yli 80-vuotisen historian aikana Steelerssillä on ollut 16 päävalmentajaa, joista kymmenen vietti koko NFL-päävalmennusuransa Steelerssissä. Joe Bach valmensi Steelerssiä kahteen otteeseen ja Walt Kiesling kolmeen otteeseen. Toisen maailmansodan seurauksena Steelers jakoi joukkueen vuonna 1943 Philadelphia Eaglesin ja vuonna 1944 Chicago Bearsin kanssa. Kiesling jakoi tällöin valmennusvastuun Greasy Nealen sekä Phil Handlerin kanssa. Steelers on tunnettu kärsivällisyydestään päävalmentajia kohtaan.  Viimeisimmät valmentajapotkut Steelers on antanut vuonna 1968 Bill Austinille ja kaudesta 1969 alkaen Steelerssiä on päävalmentanut vain 3 eri päävalmentajaa.
| --- | --- |
O: Ottelut päävalmentajana
V: Voitot
H: Häviöt
T: Tasapelit
%: Voittoprosentti
†: Voitti Super Bowlin Steelerssissä
*: Päävalmensi NFLssä vain Steelerssiä
| Nimi | Vuodet | Runkosarja> O | Runkosarja> V | Runkosarja> H | Runkosarja> T | Runkosarja> % | Pudotuspelit> O | Pudotuspelit> V | Pudotuspelit> H | Pudotuspelit> % | Super Bowl/NFL mestaruusottelu (sis>  pudotuspeleihin).O | Super Bowl/NFL mestaruusottelu (sis>  pudotuspeleihin).V | Super Bowl/NFL mestaruusottelu (sis>  pudotuspeleihin).H | Super Bowl/NFL mestaruusottelu (sis>  pudotuspeleihin).% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forrest Douds * | 1933 | 11 | 3 | 6 | 2 | .333 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Luby DiMeolo * | 1934 | 12 | 2 | 10 | 0 | .167 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Joe Bach * | 1935–1936 | 24 | 10 | 14 | 0 | .416 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| John McNally * | 1937–1939 | 33 | 7 | 25 | 1 | .318 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Walt Kiesling * | 1939–1940 | 22 | 3 | 16 | 3 | .136 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Bert Bell | 1941 | 2 | 0 | 2 | 0 | .000 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Aldo Donelli | 1941 | 5 | 0 | 5 | 0 | .000 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Walt Kiesling * | 1941–1944 | 35 | 13 | 20 | 2 | .394 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Jim Leonard * | 1945 | 10 | 2 | 8 | 0 | .200 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Jock Sutherland | 1946–1947 | 23 | 13 | 9 | 1 | .591 | 1 | 0 | 1 | .000 | - |  |  |  |
| John Michelosen * | 1948–1951 | 48 | 20 | 26 | 2 | .435 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Joe Bach * | 1952–1953 | 24 | 11 | 13 | 0 | .485 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Walt Kiesling * | 1954–1956 | 36 | 14 | 22 | 0 | .388 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Buddy Parker | 1957–1964 | 104 | 51 | 47 | 6 | .520 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Mike Nixon | 1965 | 14 | 2 | 12 | 0 | .143 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Bill Austin | 1966–1968 | 42 | 11 | 28 | 3 | .282 | - |  |  |  | - |  |  |  |
| Chuck Noll †* | 1969–1991 | 342 | 193 | 148 | 1 | .566 | 24 | 16 | 8 | .667 | 4 | 4 | 0 | 1.000 |
| Bill Cowher †* | 1992–2006 | 240 | 149 | 90 | 1 | .623 | 21 | 12 | 9 | .571 | 2 | 1 | 1 | .500 |
| Mike Tomlin †* [a] | 2007–> | 168 | 109 | 59 | 0 | .541 | 14 | 8 | 6 | .571 | 2 | 1 | 1 | .500 |
Tilastot päivitetty 30. lokakuuta
a Mike Tomlinin päävalmentajura jatkuu edelleen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pittsburgh Steelersin kotisivut
Steelerssin koti- ja vieraspeliasu sekä vuosina 2012-2016 käytetty vaihtoehtoinen peliasu.