stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Muisti
Muistin osa-alueet > Laajuus ja säilyvyys

Aistimuisti on noin sekunnin kestävä toiminto, joka sisältää tietynlaisia ikoneja ja kaikuja eri aistialueilla. Sitä on käytännössä vaikea erottaa käsitteestä havainto.
Työmuisti on muutamia sekunteja kestävä toiminto, jota tarkkaavaisuusjärjestelmä ohjaa lähinnä näkö- ja kuuloaistimusten alueella. Siinä ovat yksittäiset tiedot, taidot, ilmaisut (episodinen yksikkö) sekä tieto siitä, mitä liikkuu työmuistin ja säiliömuistin välillä ja miten (keskusyksikkö). Joskus työmuisti erotellaan lyhytkestoisesta muistista siten, että työmuistissa säilöttyjä asioita on mahdollista muokata. Hyvä työmuisti ennustaa älykkyyttä.
Säilömuisti on varsinainen informaatiosäiliö, joka sisältää seuraavasti jäsentyvät muistialueet:
tapahtumamuisti,
tietomuisti,
taitomuisti,
alustusmuisti,
klassisen ehdollistumisen tulokset,
operantin ehdollistumisen tulokset ja
tottuminen - herkistyminen.
Muistin osa-alueet > Laajuus ja säilyvyys > Deklaratiivinen muisti

Säilömuisti voidaan jakaa myös deklaratiiviseen muistiin: tapahtuma- ja asiatiedot sekä proseduraaliseen muistiin: opitut taidot.
Deklaratiivinen muisti on ihmisen säilömuistin osa, johon tallennetaan erilaiset tiedot ja tapahtumat; asiat, jotka voidaan tietoisuudella tavoittaa.
Endel Tulvingin mallin mukaan semanttinen muisti ja episodinen muisti ovat deklaratiivinen muistin osia. Semanttiseen muistiin tallennetaan asiat, joiden merkitys ymmärretään, episodimuistiin puolestaan salamavalomuistojen kaltaiset muistot tapahtumista. Tieto tallentuu deklaratiiviseen muistiin eri tavoin, esimerkiksi visuaalisina tai akustisina symboleina. Visuaalisia symboleita voivat olla muun muassa numerot ja kirjaimet.
Muistin osa-alueet > Laajuus ja säilyvyys > Proseduraalinen muisti

Proseduraalinen muisti on ihmisen säilömuistin osa, joka huolehtii fyysisten ja motoristen taitojen muistamisesta. Monet proseduraalisen muistin tiedoista ovat tietoisuudesta riippumattomia, kuten esimerkiksi käveleminen. Proseduraalisen muistin tieto ilmeneekin usein juuri suorituksissa. Proseduraalinen muisti sai paikan deklaratiivisen muistin rinnalla säilömuistin osa-alueena, kun tutkittiin muistinmenetyksestä kärsiviä potilaita. Deklaratiivisen muisti eroaa jossain määrin proseduraalisesta, sillä tutkitut potilaat saattoivat kyetä oppimaan uusia pelejä, mutta eivät muistaneet pelaamisestaan mitään.
Muistin osa-alueet > Informaation käsittelyn prosessit

Osatoiminnot: Mieleenpainaminen, säilyminen, mieleenpalautuminen ja tunnistaminen.
Ajallisuus: Kaukomuisti, ennakoiva muisti, takautuva muisti, ajankohtamuisti ja jos-niin-muisti (kun kohtaa tuon, pitää muistaa tämä).
Aineiston paikka: Lähdemuisti (missä se tai se on tai oli).
Ympäristö: Ympäristömuisti (mitä ympäristöön kuuluu tai kuului).
Aineiston sisältö: Sanallinen, sanaton, kuvallinen, äänellinen, musiikillinen tai muu sellainen muisti.
Havaintokanava: Näkömuisti, kuulomuisti, hajumuisti, makumuisti, tuntomuisti, tasapainomuisti ja kehontuntemusten muisti.
Vaikeasti määriteltävä aineisto: Esimerkiksi tunnemuisti, autobiografinen muisti, ruumiillinen muisti, liikemuisti, ilmapiirimuisti, tilamuisti ja jopa kansan muisti, allergia sekä immunisaatio.
Muistin siirtäminen opettamalla

Jotkin eliöt, kuten monet selkärankaiset, opettavat poikasilleen asioita, jotka sitten tallentuvat näiden muistiin. Ihminen pystyi kielensä kautta viestittämään huomattavan tehokkaasti muistamiaan asioita muille, jolloin syntyi kulttuuri. Kielen avulla asioiden opettaminen jälkeläisille helpottui huomattavasti. Opettaminen työnä keksittiin jo ennen kirjoitustaitoa: jo varhaisissa ihmisyhteisöissä on ollut käytäntöjä, joissa tietävämpi tai taitavampi henkilö, opettaja, siirtää suullisesti tai esimerkin avulla tietojaan ja taitojaan niitä kartuttaville oppilaille. Ihmisen muistin määrä on enemmän kuin 500 000 paksun tietosanakirjan sisältämä tieto.
Muistin ulkoistaminen

Ihmiskunnan muistia paransi ja tarkensi huomattavasti kirjoitustaidon keksiminen, sillä muistinvaraisena säilyneet kertomukset joka tapauksessa muokkautuivat sukupolvien kuluessa, ja varsinaista kirjoitusta edeltäneiden kuvien ja symboleiden tulkintataidot helposti unohtuivat. Pidetään kuitenkin mahdollisena, että nykymaailmassa ihmisyksilöiden (hermostollista) muistia kirjoitustaito voi jopa heikentää. Kirjoittaessaan asioita "muistiin" ihminen ikään kuin siirtää muistiaan ulkomaailmaan muurahaisen tavoin. Tämä voi pienentää tarvetta hermostollisen muistin käytölle. Myös tiedon helppo saatavuus voi vähentää muistin tarvetta. Tiedon saatavuuden helpottuminen näkyy myös siinä, miten koulutus on viimeisen sadan vuoden aikana Euroopassa kehittynyt. Aikaisemmin keskityttiin pitkälti laajaan, ulkoa opittuun, tietomäärään, nyt yhä enemmän kykyyn hankkia tietoa tarvittaessa.
Muistin ulkoistaminen > Muistin parantaminen

Muistiaan parantamaan ihmiset keksivät monenlaisia keinoja. Jo ennen kirjoitustaidon keksimistä tekemiään kuvia ja merkkejä uudelleen tarkastelemalla ihmiset saattoivat palauttaa mieleensä niihin sisällytettyjä viestejä. Esimerkiksi jotkin intiaaniheimot ovat käyttäneet solmuja tai rummun kalvolla merkintöjä, jotka auttoivat muistamaan kertomuksia heimon menneistä vaiheista. Suullisia kertomuksia muokattiin erilaisiin runomittoihin, jolloin niitä saatettiin muistaa huomattavasti paremmin kuin suorasanaisina. Runomitan avulla on sen käyttöön harjaantuneen mahdollista muistaa yksityiskohtaisesti kirjankin mittaisia kertomuksia. Esimerkiksi somalit ovat muistaneet näin kymmeniä sukupolvia omaa sukupuutaan ja koko Koraanin kannesta kanteen.
Muistin ulkoistaminen > Muistin parantaminen > Näköaistin hyödyntäminen

Muistin parantamiseksi on kehitetty monenlaisia menetelmiä joita käytetään muun muassa muistiurheilukilpailuissa. Monet tekniikoista perustuvat aistien, varsinkin näköaistin hyödyntämiseen. Esimerkkinä käytännöllisestä tavasta muistaa kymmenen asiaa on assosioda asiat esimerkiksi omaan kehoon tai omaan taloon. Esimerkki:
Kehon osa / Talon osa
1. Jalka / Eteinen
2. Polvi / Keittiö
3. Tasku / Ruokahuone
4. Vatsa / Olohuone
5. Rinta / Parveke
6. Olkapää / Vierasmakuuhuone
7. Suu / Suihkuhuone
8. Nenä / Kylpyhuone
9. Päälaki / Varastohuone
10. Käsi / Päämakuuhuone.
Esimerkin mukaisesti kymmenen asiaa assosioidaan vahvalla mielikuvalla listan paikkoihin. Esim. toinen asia, vaikkapa appelsiini, voidaan assosioida polven päällä pompoteltavaksi temppupalloksi tai keittiön lattialla vieriväksi jättiläisappelsiiniksi. Muistin helpottamismenetelmiä on useita muitakin, muun muassa nimien ja kasvojen muistamiseksi tai kielten opettelemiseksi.
Muisti ja ikä

Nuori ihminen muistaa parhaiten, mitä juuri äsken on tehnyt. Lyhytkestoinen muisti ei rapistu iän myötä, mutta pahimmillaan se voi joissakin, yleensä vanhoille puhkeavissa sairauksissa kadota lähes täysin. Lyhytkestoisen muistin uskotaan olevan aivojen neuronien viestinnän muutoksissa, kun taas pitkäkestoinen muisti muodostuu neuronien rakenteen muutoksista, jotka perustuvat proteiinisynteesiin. Iän myötä voimistuva mielipiteiden jäykkyys ja heikentyvä kyky nähdä asioita monelta kannalta voi olla jopa aivorakenteessa, sillä myös mielipiteet varastoituvat pitkäkestoiseen muistiin. Mitä huonompi lyhytkestoinen muisti on, sitä huonommin uusi kokemus onnistuu muodostamaan uusia rakenteita pitkäkestoiseen muistiin jo muodostuneiden rakenteiden tilalle. Ikä vaikuttaa meihin kaikkiin yksilöllisesti, niin myös muistin osalta. Ikääntymiseen ja muistamiseen liittyviä yleispiirteitä on tietynlainen muistitoimintojen hidastuminen, lisäksi häiriötekijät vaikuttavat herkemmin muistamiseen ja oppimiseen. Verrattaessa ikääntymiseen liittyviä muistipulmia muistisairauksiin kaikkein tärkein ero on siinä, etteivät ikääntymiseen liittyvät muistipulmat vaikuta toimintakykyymme heikentävästi, vaan saamme arjen sujumaan.
Ihmiset eivät yleensä voi muistaa ajasta alle kolmevuotiaana mitään (varhaislapsuuden amnesia), mutta osa muodostaa pysyviä muistoja jo kaksivuotiaana.
Muistia heikentäviä tekijöitä > Neurologiset sairaudet

Monet neurologiset sairaudet kuten Alzheimerin tauti ja ME-tauti heikentävät muistia. Myös aivokuume saattaa heikentää pysyvästi lyhyt- ja pitkäkestoista muistia ja johtaa vanhojenkin muistojen katoamiseen.
On todettu, että vanhuksen aktiivinen toiminta ja liikunta hidastaa dementian tuloa. Joillakin lääkkeillä, kuten nootropiineilla voidaan parantaa muistialähde?. Ikä on dementoivien sairauksien tärkein riskitekijä. Yleisin dementiaoireita aiheuttavista sairauksista on Alzheimerin tauti. Muita eteneviä dementiasairauksia ovat muun muassa aivoverenkiertoperäinen eli vaskulaarinen dementia, Lewyn kappale -dementia ja otsalohko- eli frontaalidementia. Kaikilla näillä sairauksilla on omat ominaispiirteensä, joiden perusteella hoitoa ja kuntoutusta suunnitellaan.
Muistia heikentäviä tekijöitä > Muita tekijöitä

Stressi, jännitys, väsymys, uupumus, masennus ja kipu heikentävät muistin toimintaa.
Kirjallisuutta

Hakkarainen, Jani & Hartimo, Mirja & Virta, Jaana (toim.): Muisti.  (Pohjautuu Suomen filosofisen yhdistyksen 7.–8.1.2013 Tampereella järjestämän tutkijakollokvion esitelmiin)  Tampere:  Tampere University Press, 2014.  ISBN 978-951-44-9371-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sitaatteja aiheesta Muisti Wikisitaateissa
Muistitesti - testaa miten hyvin muistisi toimii! (yle oppiminen)
Aivotutkija Minna Huotilainen: Tuntuuko, että päässäsi on liikaa muistettavia asioita? Näin siivoat muistisi ja opit tehokkaammin (yle oppiminen)
Mitä muisti on?, Terveyskirjasto: Lääkärikirja Duodecim, Kustannus Oy Duodecim 2009
Senor, Thomas D.: Epistemological Problems of Memory The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Sutton, John (toim.): Memory in Science: Index & Bibliography (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Muisti ja muistisairaudet / Muistiliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Scholarpedia: Memory (englanniksi)
Muurainhopeatäplä

| Muurainhopeatäplä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Täpläperhoset Nymphalidae
Alaheimo::  Kaposiivet ja hopeatäplät Heliconiinae
Suku::  Boloria
Laji::  freija
Kaksiosainen nimi
 Boloria freija  (Thunberg, 1791) 
Synonyymit
 Clossiana freija 
Katso myös
   Muurainhopeatäplä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Boloria freija ♂ - △
Muurainhopeatäplä (Boloria freija) on hyvin harvinainen rämeillä esiintyvä täpläperhoslaji.
Koko ja ulkonäkö

Muurainhopeatäplän siipien kärkiväli on koiraalla keskimäärin noin 35 mm ja naaralla 37 mm. Laji on tyypillisen pienen hopeatäplän näköinen, mutta lähilajeista sen erottaa muun muassa ulospäin kaartuvasta etusiipien ulkoreunasta ja takasiipien alapintojen mustasta sahanteräkuviosta.
Levinneisyys ja lentoaika

Muurainhopeatäplä on pohjoinen laji, jota esiintyy Fennoskandiassa ja Baltian maissa. Idässä sen levinneisyys ulottuu Pohjois-Siperian kautta aina Japaniin asti. Lajin lentoaikaa Suomessa on loppukevät ja alkukesä toukokuun loppupuolelta kesäkuun puoleenväliin. Lapissa lentoaika alkaa vasta juhannuksena ja päättyy heinäkuun puolessavälissä. Eteläisessä Suomessa laji on taantunut.
Elinympäristö ja elintavat

Muurainhopeatäplä on soiden perhonen. Suomen eteläosissa sitä tavataan ainoastaan rämeillä, mutta Lapissa myös koivuvyöhykkeen suomaiset alueet ja kosteat tunturiniityt ovat lajin elinaluetta. Laji talvehtii täysikasvuisena toukkana.
Ravintokasvi

Toukat käyttävät ravinnokseen muurainta, isokarpaloa (Vaccinium oxycoccos), riekonmarjaa (Arctostaphylos alpinus) ja harvoin juolukkaa (Vaccinium uliginosum).
Aiheesta muualla

Luontoportti: Muurainhopeatäplä (Boloria freija)
Suomen Perhoset: Muurainhopeatäplä
UniProt, Taxonomy: Clossiana freija (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Boloria freija:  Wikidata: Q2184340  Wikispecies: Clossiana freija  BAMONA: Boloria-freija  BioLib: 51563  BOLD: 23203  BugGuide: 110091  EoL: 157092  EUNIS: 91012  Fauna Europaea: 441715  Fauna Europaea (new): 182dcda2-bd0e-4217-b56c-b7e389c80e33  GBIF: 4299599  iNaturalist: 204862  ITIS: 188575  MONA: 4471  MaBENA: ClossFreij  NatureServe: 2.107128  NCBI: 596533  Observation.org: 80866  Laji.fi: MX.60893 
Papilio freija:  Wikidata: Q109585109  CoL: 938JX  GBIF: 8983359
Mynäjärvi

| Mynäjärvi |
| --- | --- |
 Mynäjärven sijainti Kurjenrahkan kansallispuistossa (paina kuva suuremmaksi)
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Yläne ja Mynämäki
Koordinaatit:  60°46′N, 22°22′E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Mynäjoki
Järvinumero:  30.004.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  67 m 
Rantaviiva:  2,1 km 
Pinta-ala:  0,26 km² 
 fiMynäjärvi 
Mynäjärvi on Pöytyän ja Mynämäen kuntien alueella Kurjenrahkan kansallispuiston vieressä sijaitseva 26 hehtaarin järvi. Mynäjärvi on Mynäjoen alkulähde. Suurin osa järvestä sijaitsee entisen Yläneen kunnan, nykyisen Pöytyän alueella.
Mynäjärvi saa pääosin vetensä soilta, mutta myös metsämaalta. Sen itärannalla sijaitseva Lammenrahka laskee vetensä Mynäjärveen ja länsirannan Halikonrahka suoraan Mynäjoen alkukohtaan. Järven etelä- ja itärannalla on taloja, sekä länsirannan läheisyydessä kulkee paikallistie 12429 eli Mynäjärventie.
Kansallispuiston alueella reviiriään pitävä saukkopariskunta kuuluu Mynäjärven eläimistöön.
Kunnostus ja hoito

Mynäjärvi kuului vuosina 2005–2006 kunnostusprojektiin jossa Yläneen alueen kolmea järveä Mynäjärveä, Elijärveä ja Lampsijärveä kunnostettiin. Järvillä niitettiin ja tehtiin kunnostusruoppauksia. Lisäksi selvitettiin mistä valuma-alueiden ravinteet ja humus tulevat, sekä ehkäistiin ravinteiden kulkeutumista järviin. Projektin kokonaiskustannus oli 56 000 euroa, mutta esimerkiksi koko Mynäjärven ruoppaamista ei saatu sisältymään hankkeeseen.
Mynäjärvi oli vuonna 2002 yksi neljästä järvestä jotka kuuluivat Yläneen järvet kuntoon -projektiin. Projektissa tutkittiin järvien tilaa. Mynäjärvellä tehtiin vuonna 2002 koeverkkokalastus.
Marjatta Myrberg

Myrberg vuonna 1968. Kuva: Kuvasiskot.
Laina Marjatta Myrberg, o.s. Havu, vuoteen 1914 Hildesson (15. elokuuta 1904 Uskela – 11. elokuuta 1982 Helsinki) oli ylikirjastonhoitaja, joka työskenteli pitkään Teknillisen korkeakoulun kirjastonhoitajana.
Marjatta Myrbergin vanhemmat olivat tehtailija William Waldemar Hildesson-Havu ja Augusta Wilhelmiina Kavander. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1934–1946 oli lähetystöneuvos Hans Ruben Martola ja toinen vuodesta 1957 professori, kansleri Pekka Myrberg. Marjatta Myrberg tuli ylioppilaaksi 1925 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1930. Hän oli Helsingin yliopiston maatalous- ja metsäkirjaston hoitaja 1930–1939 ja Teknillisen korkeakoulun kirjastonhoitaja 1945–1967. Myrbergillä oli sekä kirjasto- että tietokirja-alojen luottamustoimia. Suomen tietokirjailijoiden seuran kunniajäseneksi hänet valittiin 1969. Myrberg sai ylikirjaston hoitajan arvonimen vuonna 1964, ensimmäisenä kahdesta itsenäisyyden aikana arvonimen toistaiseksi saaneesta henkilöstä.
Aiheesta muualla

Sodassa olevan Euroopan halki. Budapestista Helsinkiin kolmessa vuorokaudessa (Marjatta Martolan haastattelu), Helsingin Sanomat, 11.09.1939, nro 244, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 14.09.2024
Muska

| Muska |
| --- | --- |
 Muska vuonna 2008.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Marija Babitzin
Syntynyt: 28. kesäkuuta 1952 (ikä 72) Helsinki
Muusikko
Taiteilijanimi:  Muska
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1970–
Tyylilajit:  rock, iskelmä
Yhtyeet:  Orfeus, The Hot Dogs
Levy-yhtiöt:  Scandia-Musiikki Love Records Johanna Kustannus Poptori
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Marija ”Muska” Babitzin (ven. Мария Бабицын; s. 28. kesäkuuta 1952 Helsinki) on suomalainen laulaja. Hän on musikaalisen suomenvenäläisen emigranttiperheen tytär. Hänen sisaruksensa Sammy, Kirka, Ykä ja Anna ovat myös luoneet uraa musiikin parissa.
Uransa vuonna 1970 aloittanutta Muskaa on pidetty Suomen ensimmäisenä naispuolisena rocklaulajana. Muskan ensimmäinen suuri hitti oli vuonna 1971 julkaistu ensisingle ”Kirjoita postikorttiin”, jota seurasi vuonna 1973 ”Krokotiilirock”. Suosio alkoi laskea 1970-luvun puolivälin jälkeen, jolloin Muska keskittyi työskentelemään ohjelmatoimistossa. Hän muutti miehensä kanssa 1980-luvun lopulla Yhdysvaltoihin. Musiikin parissa Muska aktivoitui uudelleen 1990-luvun alussa, kun hän osallistui kahdesti Syksyn sävel -kilpailuun ja levytti kaksi albumia. Hitiksi nousi silloin kappale ”Pidä kii”. Muska muutti takaisin Suomeen vuonna 1994 ja aloitti jälleen aktiivisen keikkailun.
Lapsuus ja nuoruus

Babitzinien suvun juuret ovat 1200-luvun Venäjällä. Suomeen he tulivat vuonna 1917. Muskan isän Leon (s. 1914 Pietarissa) perhe pakeni bolševikkien marraskuussa 1917 tekemää lokakuun vallankumousta Suomeen. Muskan äiti Jelizaveta eli Elisabeth (o.s. Zarubina, s. 1917) syntyi Suomen myöhemmin luovuttamassa osassa Karjalaa ja oli osittain juuriltaan saksalainen Reininmaalta. Äidin isä oli ollut komendantti Venäjän laivastossa ja teki itsemurhan, kun bolševikit tulivat hakemaan häntä. Muskan vanhempien suvuissa oli muitakin tsaarin armeijan upseereita.
Marija ”Muska” Babitzin syntyi Helsingin Eirassa 28. kesäkuuta 1952. Isä Leo Babitzin oli putkimies ja äiti Elisabeth Babitzin kotiäiti. Muskan sisaruksia ovat niin ikään musiikin parissa työskennelleet Aleksandr (Sammy) (1948–1973), Kirill (Kirka) (1950–2007), Georgij (Ykä) (s. 1955) ja Anna (s. 1961). Lisäksi perheeseen oli jo aiemmin syntynyt Leo (1946–1948), joka hukkui kaksivuotiaana. Muska uskoo sisarusten musiikillisen lahjakkuuden olevan peräisin äidin suvusta. Äiti Elisabeth lauloi oopperaa ja kävi pianotunneilla, ja hän myös kuului saksalaiseen Lentz-sukuun, johon oli kuulunut kuuluisia muusikoita.
Huvilakatu 27:ssä asuneen perheen kotikieli oli venäjä, ja Muska opiskeli yksityisessä venäjänkielisessä Tabunovin koulussa. Hän kävi myös Hallituskadun tyttökoulua. Huvilakadulta perhe muutti vuoden 1961 lopulla Maunulaan, jossa Muska siirtyi suomenkieliseen kouluun. Lempinimi Muska syntyi jo lapsuudessa. Suomalaisilla lapsilla oli vaikeuksia ääntää Marija-nimeä, joten he alkoivat kutsua häntä ensin Lalaksi sekä myöhemmin Musaksi, joka lopulta muuntui Muskaksi.
Nuoruudessaan Muska haaveili arkeologin ammatista. Hän alkoi kuitenkin sisarustensa tavoin kiinnostua musiikista, vaikka isä olisikin halunnut heidän opiskelevan ja hankkivan ”kunnon ammatit”. Sammy, Kirka ja Muska innostuivat Huvilakadulla asuessaan esimerkiksi Elvis Presleysta ja Little Richardista, joita he kuulivat asuintalonsa vastapäätä sijainneen pikkubaarin jukeboxista. Muska myös kävi Kirkan kanssa pianotunneilla, mutta he lopettivat sen pian, koska eivät pitäneet opettajasta. Muska lopetti koulunkäynnin 17-vuotiaana keskikouluun, kun hän päätti lähteä keikkailemaan laulajana.
Musiikkiura > Alkuvaiheet

Muskan laulajanura alkoi Kirkan vuoden 1970 Villi viihdyttäjä -kesäkiertueelta. Kiertuetta suunniteltaessa Kirka oli kertonut D-tuotannolle sisarestaan, jolla on hyvä ääni, mutta ei lainkaan esiintymiskokemusta. D-tuotantoa pyörittävän Dannyn mielestä ajatus kahdesta laulavasta sisaruksesta samalla lavalla vaikutti hyvältä, mutta Muska itse oli vastahakoinen. Hän ei ollut aiemmin suunnitellut laulajanuraa, ja yleisölle esiintyminen tuntui pelottavalta. Isoveljiensä uraa seuranneena Muska tiesi laulamisen olevan kovaa työtä, eikä hän pitänyt siihen liittyvää julkisuutta tavoittelemisen arvoisena. Kirka ja Danny joutuivatkin suostuttelemaan häntä pitkään. Danny näki Muskan uutena ja erilaisena muihin suomalaisiin naisartisteihin verrattuna. Vuoteen 1971 asti Muska esiintyi myös Dannyn kesäkiertueilla. Hänen ohjelmistoonsa kuului muun muassa Janis Joplinin ja Tina Turnerin kappaleita.
Danny ehdotti Muskalle levyttämistä, ja Scandian julkaisema Muskan ensisingle ja ensimmäinen suuri hitti ”Kirjoita postikorttiin” (alun perin Shocking Bluen ”Send Me a Postcard”) ilmestyi vuoden 1971 helmikuussa. Muskan taustayhtyeeksi tuli syksyllä 1971 Hannu Salakan johtama Orfeus, jonka muut jäsenet olivat Zape Leppänen, Janne Ödner, Heikki Hiekkala ja Klaus Stolt. Pian Muska ja Salakka kuitenkin perustivat uuden yhtyeen Muska & Hot Dogs, joka 1970-luvun alussa teki yhteiskiertueita muun muassa Hurriganesin ja Rauli Badding Somerjoen kanssa. Progressiivista rockia esittäneeseen Orfeukseen verrattuna Muska & Hot Dogs oli tyyliltään kaupallisempi.
Musiikkiura > Siirtyminen Love Recordsille

Muska siirtyi vuonna 1972 Love Recordsin artistiksi, ja toinen single ”Mulla on uudet rullaluistimet” ilmestyi samana vuonna. Se on Jarkko Laineen käännös Melanie Safkan kappaleesta ”Brand New Key”. Singlen B-puolen kappaleen ”Lennetään lehdellä” Muska lauloi Zape Leppäsen kanssa. Vuonna 1973 ilmestyi single Sininen tarina / Miten on päällikkö?, jonka molemmat kappaleet ovat Dave Lindholmin kirjoittamia. Molemmat singlet jäivät vähälle huomiolle.
Loppuvuodesta 1973 julkaistiin Muskan esikoisalbumi Muska, joka on ensimmäinen naisen tekemä rockalbumi Suomessa. Albumi sisältää käännösversioita rock-klassikoista ja aikakauden glam rock -hiteistä, ja levyllä on esimerkiksi Chuck Berryn, Nazarethin, Suzi Quatron ja Sladen kappaleita. ”Krokotiilirockista” (Elton Johnin ”Crocodile Rock”) tuli suuri hitti, joka lisäsi keikkamyyntiä. Muska-albumilla soittava yhtye on käytännössä Wigwam lisättynä Hurriganes-kitaristi Albert Järvisellä. Järvinen myös teki suurimman osan albumin sovituksista, kun taas sanoituksia kirjoitti nimimerkki Gobseck eli Atte Blom. Suosikin Grand Prix -lukijaäänestyksessä Muska valittiin vuoden 1973 kotimaiseksi naislaulajaksi.
Muska ja veljensä George eli ”Ykä” osallistuivat Suomen euroviisukarsintaan 1974 Erik Lindströmin säveltämällä ja Saukin sanoittamalla kappaleella ”Senhän sanoo järkikin”. Se sijoittui kilpailun kuudenneksi. Samana vuonna Muska levytti Hot Dogs -yhtyeensä kanssa Juice Leskisen sanoituksen ”Löysä nainen”, joka on käännös Vinegar Joen kappaleesta ”Proud to Be a Hunky Woman”. Singlen B-puolella on Leskisen säveltämä, sanoittama ja sovittama ”Heitän hetulaa”, jolla Muskaa säestää Coitus Int. Vuonna 1975 ilmestyi Odeon-levymerkilä Kirkan, Muskan, Ykän ja Anna Babitzinin yhteisalbumi Babitzin'it konsertissa. Se oli äänitetty Sammy Babitzinin muistokonsertissa saman vuoden toukokuussa.
Uuden aallon musiikki alkoi vähentää Muskan keikkakysyntää. Vuonna 1977 ilmestyi Muskan toinen sooloalbumi Tää se päivä on. Albumin nimikappale on käännös Buddy Hollyn kappaleesta ”That’ll Be the Day”, ja levyllä on myös versio Martha & the Vandellasin kappaleesta ”Dancing in the Street”. Tää se päivä on on musiikillisesti esikoisalbumia siistimpi ja menestyi sitä heikommin. Suomen euroviisukarsintaan 1979 Muska osallistui yhdessä sisarustensa Kirkan ja Annan kanssa kappaleella ”Aikuiset anteeksi antaa”. Eero Luparin säveltämä ja sanoittama kappale sijoittui kilpailussa neljänneksi. Anna, Kirka ja Muska julkaisivat samana vuonna kaksi singleä: Aikuiset anteeksi antaa / Pienet hiiret sekä Hallelujah / Jos koko maailma oppis laulun tään, jonka B-puolen kappaleen esittää Juhani Markola.
1970- ja 80-lukujen vaihteessa Muska levytti harvakseltaan ja työskenteli pääasiassa Hannu Salakan Rodeo-ohjelmatoimistossa. Hän kuitenkin lauloi kolme kappaletta keväällä 1982 ilmestyneellä Kimmo Kuusniemi Bandin Moottorilinnut-albumilla. Bad Sign -yhtyeen albumilla Sleepwalk (1986) Muska lauloi taustalaulua kahdessa kappaleessa. Taustoja hän oli laulanut jo 1970-luvulla useilla albumeilla, kuten Maaritin esikoisalbumilla, Cisse Häkkisen Teendreamsilla ja Madame Georgen What’s Happeningilla.