stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Herzi Halevi
Elämäkerta > Sotilasura

Halevi aloitti sotilaspalveluksen laskuvarjojoukoissa 18-vuotiaana vuonna 1985 saaden upseerikoulutuksen, minkä jälkeen hän toimi joukkueen johtajana. Myöhemmin hän siirtyi edelleen  eliittiyksikkönä pidettyyn Sayeret Matkal -tiedusteluosastoon. Varhaisen sotilaspalveluksensa aikana hän otti osaa esimerkiksi taisteluissa Hizbollahia vastaan. Vuonna 2001 hän yleni Sayeret Matkalin komrentajaksi. Myöhemmin hän johti prikaatia Länsirannalla ja vuonna 2009 laskuvarjojoukkoja Gazan kaistalla toteutetun operaatio Valettu lyijy aikana. Vuonna 2011 Halevista tuli Galilean divisioonan komentaja Libanonin rajalla ja vuonna 2018 hänestä tuli Israelin asevoimien eteläisen alueen komentaja.
Elämäkerta > Asevoimien komentajana

Puolustusministeri Benny Gantz nimitti Halevin Israelin asevoimien seuraavaksi komentajaksi syyskuussa 2022 ja hän astui virkaansa 16. tammikuuta 2023 korvaten aikaisemman komentaja Aviv Kohavin.
Hamas toteutti suuriluontoisen hyökkäyksen Gazan kaistalta Israelin puolelle lokakuussa 2023. Yli tuhat israelilaista sai surmansa ja yli 200 otettiin panttivangeiksi. Halevi tunnusti tapahtumien olleen asevoimien huomattava epäonnistuminen. Halevi sanoi asevoimien aloittavan tutkinnan epäonnistumisien syistä. Hamasin hyökkäystä seurasi Israelin maahyökkäys Gazan kaistalle.
Tammikuussa 2025 Halevi ilmoitti aikovansa erota tehtävistään 6. maaliskuuta. Halevi otti omien sanojensa mukaan vastuun Israelin siviilien suojelun epäonnistumisesta viitaten Hamasin hyökkäykseen lokakuussa 2023.
Yksityiselämä

Halevi asuu Kfar HaOranimin siirtokunnassa Palestiinan Länsirannalla lähellä Israelin rajaa. Hän on naimisissa ja parilla on neljä lasta.
Halevi on opiskellut filosofiaa Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa.
Halevi (kesk.) joukkoineen Gazan vuoden 2009 sodan aikana.
Lehdistötilaisuudessa vuoden 2023 Gazan sodan aikana.
Suuri skisma

Suuri skisma oli teologinen ja poliittinen kiista katolisen kirkon sisällä, joka johti kristikunnan hajaannukseen ja katolisen ja ortodoksisen kirkon syntyyn Rooman ja itäisten patriarkaattien suhteiden katkettua.
Tausta ja syyt

Kristikunnan itäisen ja läntisen osan yhteys oli koetuksella vuosisatojen ajan. Kristikunta alkoi jo 200-luvulla jakautua latinankieliseen länteen ja kreikankieliseen itään. Kristikunnan itäisissä osissa latinaa halveksittiin ja pidettiin barbaarien kielenä, kun taas kreikan kieli koettiin sivistyksen kielenä, mikä johtui osaksi siitä, että Uuden testamentin alkukieli oli kreikka ja kreikkalaiset olivat kääntyneet kristinuskoon ensimmäisten joukossa. Rooman jakautuminen vuonna 395 Länsi-Roomaksi ja Itä-Roomaksi syvensi idän ja lännen eroa. Keski-Euroopasta tulleet germaanit kukistivat Länsi-Rooman vuonna 476, minkä takia jäljelle jäänyttä vanhan imperiumin perintöä jäi kantamaan vain Itä-Rooma, jota kutsutaan nykysin usein Bysantiksi.lähde?
Tausta ja syyt > Konstantinopolin piispan erottaminen yhteydestä

Ensimmäisen kerran paavi erotti Konstantinopolin piispan 480-luvulla kristologisten kiistojen takia.
Lännessä paavi oli alkanut vaatia itselleen erityisasemaa piispojen joukossa. Tätä perusteltiin sillä, että Rooman seurakunta oli vanha ja arvostettu pääkaupungin seurakunta. Paavia arvostettiin myös hallintovirkamiehenä Roomassa ja sen lähialueilla. Tämän lisäksi paavin asemalle esitettiin 400-luvulla raamatullinen perustelu: Matteuksen evankeliumissa (Matt. 16:18–19) Pietari saa Jeesukselta taivasten valtakunnan avaimet. Paaviuden puolustajat selittivät Pietarin saamien valtaoikeuksien periytyvän Rooman piispalta toiselle, koska perimätiedon mukaan Pietarista tuli Rooman ensimmäinen piispa. Tämän käsityksen mukaan paavi on siis kaikkien kristittyjen johtaja. Paavin vaatimuksiin suhtauduttiin, varsinkin itäisessä kristikunnassa, nurjamielisesti. Kristinuskon vahvojen tukialueiden piispat, kuten Konstantinopolin, Aleksandrian, Jerusalemin ja Antiokian piispat aluksi kunnioittivat paavia, mutta eivät halunneet tunnustaa paaville erityisasemaa heidän yläpuolellaan.lähde?
Tausta ja syyt > Kirkolliset tavat

Paavikiistan lisäksi kirkollisissa tavoissa oli eroja. Pienet erot eivät periaatteessa olisi haitanneet ja monimuotoisuutta pidettiin luonnollisena asiana, mutta ne vaikuttivat vahvasti jo muutenkin tulehtuneisiin väleihin, ja niiden koettiin turmelevan oikea usko ja kirkon yhtenäisyys. Idässä piispoilta vaadittiin selibaattia, kun taas lännessä papeilta. Lännessä käytettiin happamatonta ehtoollisleipää ja idässä hapanta.lähde?
Tausta ja syyt > Paavin erottaminen yhteydestä

Merkittävä kristikunnan eroa ilmentävä vuosi oli 867 jolloin Konstantinopolin patriarkka Fotios erotti paavi Nikolaus I:n kirkon yhteydestä. Syitä olivat Balkanille suuntautuneen lähetystyön seurauksena syntyneet kirkkopoliittiset jännitteet.
Tausta ja syyt > Filioque-kiista

Myös filioque-lisäys hiersi lännen ja idän välejä. Sillä tarkoitetaan lännen katolisen kirkon lisäystä Toledon kirkolliskokouksessa vuonna 589 Nikean uskontunnustuksen kohtaan ”Pyhä Henki lähtee Isästä”. Tähän lisättiin ”ja Pojasta” (lat. filioque), mutta idän patriarkaatit eivät hyväksyneet muutosta. Lisäksi lännen kirkko korosti uskonnonharjoituksissa enemmän käytäntöä ja pelastumisen keinoja, kun taas idässä korostui mystiikka ja Jumalan kaltaiseksi tuleminen. Lännen kirkossa alkoi 1000-luvun alusta vaikuttaa voimakkaasti Clunyn uudistusliike.lähde?
Hajaantuminen

Idän ortodoksinen ja lännen katolisen kirkon ero ajoitetaan yleensä vuoteen 1054, jolloin paavi Leo IX:n lähettiläs, kardinaali Humbertus asetti Konstantinopolin patriarkka Mikael Kerularioksen kirkonkiroukseen. Kerularios vastasi erottamalla paavin kirkon yhteydestä. Taustalla oli kirkkopoliittinen arvovaltakiista, jonka taustalla oli paljon laajakestoisempi ja monisyisempi prosessi. Vuonna 1054 tuomiot kohdistuivat kirkonjohtajien keskinäiseen yhteyteen.
Pannatuomiot sinetöivät kirkon jakautumisen kahtia lännen katoliseen ja idän ortodoksiseen kirkkoon. Idän ja lännen kirkkojen välejä yritettiin sovitella useaan otteeseen keskiajalla tuloksetta. Kiroukset olivat voimassa vuoteen 1965 asti, jolloin paavi Paavali VI ja patriarkka Athenagoras I yhteispäätöksellä kumosivat ne.lähde?
Hajaantuminen > Ristiretket

Valtapyrkimykset olivat merkittävä tekijä kirkkojen eron historiassa. 1000-luvulla alkaneet ristiretket ja latinalaisen kristikunnan laajentuminen idän kirkon perinteiselle alueelle synnytti jännitteitä. Paavin ja patriarkan välejä riitautti Etelä-Italian alue, joka kuului nimellisesti Bysantille, Leo IX oli johtanut sotaretkeä sinne asettuneita normanneja vastaan ja jäänyt näiden vangiksi 1053. Kirkkojen eron sinetöi lopullisesti neljäs ristiretki, jonka aikana ristiritarit valloittivat ja hävittivät Konstantinopolin kaupungin. Erityisesti kaupungin kirkkojen hävittäminen ja ryöstö aiheuttivat katkeruutta idän kristityissä.
Neljännen ristiretken yhteydessä tapahtunut Konstantinopolin valloitus (1204) ja sitä seurannut kristikunnan kreikkalaisen osan alistaminen latinalaisvallan alle (1204–1261) on yksi merkittävimmistä itää ja länttä toisistaan vieraannuttaneista tekijöistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suuri skisma Wikimedia Commonsissa
Ristiritarit valloittavat Konstantinopolin neljännen ristiretken yhteydessä.
Italian Grand Prix 1962

Italian Grand Prix 1962 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 16. syyskuuta 1962 Monzan radalla. Kilpailun voitti Graham Hill, jolle voitto oli kauden ja uran kolmas.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 14 |  Graham Hill | BRM | 86 | 2:29:08.4 | 2 | 9 |
| 2 | 12 |  Richie Ginther | BRM | 86 | 29.8 | 3 | 6 |
| 3 | 28 |  Bruce McLaren | Cooper-Climax | 86 | 57.8 | 4 | 4 |
| 4 | 8 |  Willy Mairesse | Ferrari | 86 | 58.2 | 10 | 3 |
| 5 | 2 |  Giancarlo Baghetti | Ferrari | 86 | + 1:31.3 | 18 | 2 |
| 6 | 18 |  Jo Bonnier | Porsche | 85 | + 1 krs. | 9 | 1 |
| 7 | 30 |  Tony Maggs | Cooper-Climax | 85 | + 1 krs. | 12 |   |
| 8 | 6 |  Lorenzo Bandini | Ferrari | 84 | + 2 krs. | 17 |   |
| 9 | 24 |  Nino Vaccarella | Lotus-Climax | 84 | + 2 krs. | 14 |   |
| 10 | 32 |  Carel Godin de Beaufort | Porsche | 81 | + 5 krs. | 20 |   |
| 11 | 10 |  Phil Hill | Ferrari | 81 | + 5 krs. | 15 |   |
| 12 | 38 |  Masten Gregory | Lotus-BRM | 77 | + 9 krs. | 6 |   |
| 13 | 16 |  Dan Gurney | Porsche | 66 | Tasauspyörästö | 7 |   |
| 14 | 4 |  Ricardo Rodríguez | Ferrari | 63 | Sytytys | 11 |   |
| Kesk. | 40 |  Innes Ireland | Lotus-Climax | 45 | Ripustukset | 5 |   |
| Kesk. | 46 |  John Surtees | Lola-Climax | 42 | Moottori | 8 |   |
| Kesk. | 44 |  Roy Salvadori | Lola-Climax | 41 | Moottori | 13 |   |
| Kesk. | 22 |  Trevor Taylor | Lotus-Climax | 25 | Vaihdelaatikko | 16 |   |
| Kesk. | 48 |  Tony Settember | Emeryson-Climax | 18 | Moottori | 21 |   |
| Kesk. | 36 |  Maurice Trintignant | Lotus-Climax | 17 | Sähköt | 19 |   |
| Kesk. | 20 |  Jim Clark | Lotus-Climax | 12 | Vaihdelaatikko | 1 |   |
| DNQ | 60 |  Tony Shelly | Lotus-BRM |   |  |  |   |
| DNQ | 56 |  Keith Greene | Gilby-BRM |   |  |  |   |
| DNQ | 52 |  Gerry Ashmore | Lotus-Climax |   |  |  |   |
| DNQ | 62 |  Ian Burgess | Cooper-Climax |   |  |  |   |
| DNQ | 42 |  Jo Siffert | Lotus-BRM |   |  |  |   |
| DNQ | 54 |  Ernesto Prinoth | Lotus-Climax |   |  |  |   |
| DNQ | 50 |  Roberto Lippi | De Tomaso-Osca |   |  |  |   |
| DNQ | 26 |  Jay Chamberlain | Lotus-Climax |   |  |  |   |
| DNQ | 34 |  Nasif Estefano | De Tomaso |   |   |   |   |
Muuta

Nopein kierros: Graham Hill 1'42.300
Nino Vaccarellan paras sijoitus
Giancarlo Baghetin viimeinen pistesijoitus
BRM-tallin ensimmäinen kaksoisvoitto
Italian Grand Prix 1963

Italian Grand Prix 1963 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 8. syyskuuta 1963 Monzan radalla. Kilpailun voitti Jim Clark, jolle voitto oli kauden viides.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 |  Jim Clark | Lotus-Climax | 86 | 2:24:19.6 | 3 | 9 |
| 2 | 10 |  Richie Ginther | BRM | 86 | + 1:35.0 | 4 | 6 |
| 3 | 18 |  Bruce McLaren | Cooper-Climax | 85 | + 1 krs. | 8 | 4 |
| 4 | 32 |  Innes Ireland | BRP-BRM | 84 | Moottori | 10 | 3 |
| 5 | 22 |  Jack Brabham | Brabham-Climax | 84 | + 2 krs. | 7 | 2 |
| 6 | 20 |  Tony Maggs | Cooper-Climax | 84 | + 2 krs. | 13 | 1 |
| 7 | 58 |  Jo Bonnier | Cooper-Climax | 84 | + 2 krs. | 11 |   |
| 8 | 30 |  Jim Hall | Lotus-BRM | 84 | + 2 krs. | 17 |   |
| 9 | 66 |  Maurice Trintignant | BRM | 83 | + 3 krs. | 20 |   |
| 10 | 40 |  Mike Hailwood | Lola-Climax | 82 | + 4 krs. | 18 |   |
| 11 | 16 |  Phil Hill | ATS | 79 | + 7 krs. | 14 |   |
| 12 | 48 |  Bob Anderson | Lola-Climax | 79 | + 7 krs. | 19 |   |
| 13 | 6 |  Mike Spence | Lotus-Climax | 73 | Öljynpaine | 9 |   |
| 14 | 24 |  Dan Gurney | Brabham-Climax | 64 | Polttoaineen syöttö | 5 |   |
| 15 | 14 |  Giancarlo Baghetti | ATS | 63 | + 23 krs. | 25 |   |
| 16 | 12 |  Graham Hill | BRM | 59 | Kytkin | 2 |   |
| Kesk. | 54 |  Jo Siffert | Lotus-BRM | 40 | Öljynpaine | 16 |   |
| Kesk. | 2 |  Lorenzo Bandini | Ferrari | 37 | Vaihdelaatikko | 6 |   |
| Kesk. | 42 |  Masten Gregory | Lotus-BRM | 26 | Moottori | 12 |   |
| Kesk. | 4 |  John Surtees | Ferrari | 16 | Moottori | 1 |   |
| DNQ | 50 |  Ian Raby | Gilby-BRM |   |  |  |   |
| DNQ | 34 |  Tony Settember | Scirocco-BRM |   |  |  |   |
| DNQ | 28 |  Carel Godin de Beaufort | Porsche |   |  |  |   |
| DNQ | 62 |  Ernesto Brambilla | Cooper-Maserati |   |  |  |   |
| DNQ | 46 |  André Pilette | Lotus-Climax |   |  |  |   |
| DNQ | 44 |  Roberto Lippi | De Tomaso-Ferrari |   |   |   |   |
Muuta

Nopein kierros: Jim Clark 1'38.900
Kainuun liitto

Kainuun liitto on yksi Suomen 19 maakuntien liitosta. Liittoa johtavat maakuntavaltuusto ja maakuntahallitus, joihin nähden maakuntajohtajan johtamalla Kainuun liitolla on avustava rooli. Maakunnan ylimpien päätöstentekijöiden, sekä poliittisten, että viranomaisten yhteisenä tavoitteena on tuoda esiin maakunnan kehittämislinjaukset ja tahto. Tämä tapahtuu maakuntakaavan ja maakuntastrategian kautta. Kainuun liiton kuntayhtymässä ovat mukana kaikki Kainuun maakunnan kunnat, eli Paltamo, Hyrynsalmi, Ristijärvi, Suomussalmi, Puolanka, Sotkamo, Kuhmo ja Kajaani.
Vuoden 2016 alussa Kainuun liitossa oli yhteensä 26 työntekijää.
Vastuualueet

Kainuun liiton toimintaa ja tehtäviä ohjaavat ja määrittävät kaksi lakia. Ensimmäistä näistä kahdesta laista on laki alueiden kehittämisestä ja rakennerahastotoiminnan hallinnoinnista Toinen toimintaa määrittävä laki on laki alueiden kehittämisen ja rakennerahastohankkeiden rahoittamisesta.
Vastuualueet > Alueidenkäyttö

Alueiden käytön merkittävin keskeinen tehtäviä ovat maakuntakaavoitus, sidosryhmäyhteistyö, viranomaistehtävät alueidenkäytössä ja edunvalvonta. 
Maakuntakaava on kuntien näkökulmasta ohje ja raami, joka tulee ottaa huomioon tehtäessä tai muutettaessa kunnissa asema- tai yleiskaavoja.
Maakuntakaavan huomioimista odotetaan myös viranomaisilta niiden toimissa, jotka vaikuttavat näiden päätöksenteossa ja suunnittelussa alueidenkäyttöön. Maakuntakaava on kartta, jossa on kaavamerkinnät, määräykset ja selostukset. Nämä vaikuttavat sen sisältöön, taustoittavat kaavan ratkaisuja sekä tuovat esiin myös vaikuttavuuden tietoja. Maakuntakaavaa täydentämässä ja sen tietoa tarkentamassa ovat vaihemaakuntakaavat. Maakuntakaavan tekee Kainuun liitto ja hyväksyy Kainuun maakuntavaltuusto. Vuoden 2015 loppuun asti maakuntakaava lähetettiin maakuntavaltuuston hyväksymänä vahvistettavaksi ympäristöministeriöön, mutta 1. helmikuuta 2016 voimaan tullut maankäytön- ja rakennuslain lakimuutos poistaa ministeriön vahvistuksen tarpeen. Tällöin vahvistustarve kaavasta siirtyy maakunnan liitoille.
Vastuualueet > Elinkeino ja aluekehitys

Elinkeino ja aluekehitys vastaa alueellisesta kehittämissuunnitelmasta, jotka kuuluvat lain mukaan maakuntaliitoille. Aluekehitykseen kuuluvat sekä kansallisen tason että EU:n alue- ja koheesiopolitiikan toteuttaminen, johtaminen ja suunnittelu Kainuun maakunnassa. Tämä kehitystyö tapahtuu alueyhteistyössä Pohjois-Pohjanmaan kanssa ja lähialueyhteistyön muodossa.
Maakunnan elinvoimaisuuden ylläpitäminen ja kehittäminen ovat näkökulmia, joista elinkeinoa ja aluekehitystä tarkastellaan. Tähän liittyvät lähialueiden ja kansainvälinen toiminta muiden maakuntien kanssa, sekä muiden maiden alueellisten toimijoiden yhteistyö Kainuun liiton ja maakunnan kanssa.
Vastuualueet > Edunajaminen ja yhteistyö

Kainuun liiton kuntayhtymän perussopimuksen 5§ mukaan liiton tehtävänä on ottaa omissa toimissaan huomioon edunvalvontatyö muiden toimijoiden sekä sidosryhmien välillä, josta on lopulta hyötyä maakunnan aluekehitykselle. Tässä perussopimus painottaa yhteistyön ja kumppanuuksien hoitamista sekä maakunnan sisällä, että maakunnan ulkopuolella. Jälkimmäisellä tarkoitetaan sekä kansallista, että Euroopan unionin ja muun kansainvälisen toiminnan tasoa. Edunajamisen eri teemat päivittyvät ja tarkentuvat aina tarpeen ja tilanteiden mukaan ja nämä teemat muutoksineen voi löytää edunajamisen hankeluetteloista.
Edunajamisen ja yhteistyön näkökulmasta viestinnällä on olennainen rooli, koska perussopimus asettaa sen tehtäväksi Kainuun positiivisen tunnettavuuden kansallisesta ja kansainvälisesti. Edunajamisen koordinointiin ja jatkojalostamiseen on muodostettu oma edunajamisen tiimi, joka koostuu Kainuun liiton lisäksi muista tämän erityisalueen kannalta tärkeistä toimijoista.
Vastuualueet > Hanketoiminta

Kainuun liiton perussopimuksessa määritellään sen perustehtäväksi maakunnan elinkeinon ja asukkaiden toimintaympäristön kehittäminen edunajamisen ohella. Näitä mahdollistaakseen liiton tarkoituksena on toteuttaa hankkeita, kehittämistyötä sekä suunnitelmia ja edunvalvontaa jäsenkunnissa, niiden ja maakunnallisten sekä maakunnan ulkopuolisten sidosryhmien välillä. Hanketoiminta painottuu myös Kainuun maakuntaohjelmassa määriteltyjen kohdealueiden mukaan..
Hankkeiden parissa työskentelyyn ja toteuttamiseen liittyy esimerkiksi Kainuun liiton tekemät hankkeiden tilaukset, osarahoittaminen ja hankepartnerina toimiminen. Hankkeiden valmistelu jakautuu liiton sisäisesti eri vastuualueiden puolelle ja kansainvälisestä rahoituksessa on nimetty omat vastuuhenkilöt. Kansainvälistä rahoitusta on ohjelmakaudella 2014–2020 muun muassa Baltic Sea Region Programme, Northern Perhiphery and Artic Programme, Interreg Europe,  ENI Kolartic ja Karelia CBC – ohjelmista.
Vastuualueet > Europe Direct Kainuu

Kainuun liiton tiloissa toimii Euroopan komission ylläpitämä tiedotuspiste. Europe Direct -pisteessä on tarkoitus levittää ja jakaa tietoa Euroopasta. Näihin liittyvät kansalaisten perusoikeudet, EU-toimielinten toiminnasta, EU:n tarjoamista rahoitusmahdollisuuksista ja rakennerahastoista tiedottaminen ja kansainvälisestä harjoitteluvaihdosta. Tämän lisäksi Europe Direct Kainuu tiedottaa ja jakaa tietoa tilaisuuksista ja EU-poliitikkojen toiminnasta sekä heidän painopistealueistaan.
Tiedotuksessa Europe Direct Kainuu käyttää sosiaalista mediaa sekä Kainuun liiton uutiskirjettä. Uutiskirjeessä on oma EU-tietoutta käsittelevä osionsa. Europe Direct Kainuu on myös koonnuttietoa tulevien vuosien EU-rahoituksesta Kainuun liiton sivuille.
Kainuun liiton toimintaa ohjaavat pääsuunnitelmat ja asiakirjat > Maakuntasuunnitelma

Kainuun maakuntasuunnitelma 2035 edustaa maakunnassa sen maakuntavaltuuston hyväksymää poliittista tahtotilaa. Maakuntasuunnitelma pitää sisällään tulevaisuutten liittyvät suunnitelmat ja tavoiteltavan kehityksen, kehittämislinjaukset ja siihen liittyvän strategian. Näiden lisäksi suunnitelma asettaa tavoitetilan maakunnan aluerakenteelle pitkällä aikajänteellä eli 10–30 vuodeksi. Nykyinen maakuntasuunnitelma on hyväksytty Kesäkuussa 2014.
Kainuun liiton toimintaa ohjaavat pääsuunnitelmat ja asiakirjat > Maakuntakaava

Alueidenkäytön näkökulmasta maakuntakaava on tärkeä toimintaa ohjaava suunnitteluasiakirja. Aikajänne maakuntakaavalle on 10–30 vuotta ja nykyisen kaavan tarkastelu käynnistyi vuonna 2014.
Kainuun liiton toimintaa ohjaavat pääsuunnitelmat ja asiakirjat > Maakuntaohjelma

Maakuntien lakisääteinen suunnittelutehtävä käsittää maakuntasuunnitelman, maakuntaohjelman ja maakuntakaavan. Kainuussa maakuntasuunnitelma ja -ohjelma on yhdistetty samaan asiakirjaan, Kainuu-ohjelmaan. Maakuntaohjelmalla suunnataan resursseja ja yhteistyötä yhteisten tavoitteiden saavuttamiseen ja se laaditaan kunnallisvaalikausittain.
Maakuntaohjelman toimeenpanon tueksi tehdään vuosittain tarkennettava toteutussuunnitelma (TOPSU). Maakuntaohjelman toteutumista seurataan ja TOPSU:n avulla sen linjauksia ja painotuksia suunnataan toimintaympäristön edellyttämällä tavalla.
Vuoteen 2040 ulottuva maakuntasuunnitelma sekä maakuntaohjelma vuosiksi 2022–2025 hyväksyttiin Kainuun maakuntavaltuustossa 22.12.2021.
Kainuun liiton toimintaa ohjaavat pääsuunnitelmat ja asiakirjat > Toimeenpanosuunnitelma

Kainuun maakuntaohjelman toimeenpanosuunnitelmalle (TOPSU) on laadittu viimeksi vuonna 2020 seurantaraportti, jossa tarkastellaan TOPSUn toimintalinjojen etenemistä ja tavoitteiden toteutumista sekä maakunnan toteutunutta kehitystä.
TOPSUn toimintalinjojen mukaista kehitystä ja samalla maakuntaohjelman tavoitteiden toteutumista arvioidaan vuoden ajalta erillisen mittariston avulla sekä seurataan tuotosten ja panosten toteutumista ja kohdentumista.
Toimielimet > Kainuun maakuntavaltuusto

Kainuun liiton maakuntavaltuusto koostuu Kainuun kuntien ja kaupunkien valtuustojen nimeämistä maakuntavaltuutetuista ja varavaltuutetuista. Ehdoiksi valtuutettujen asettamiselle ja nimeämiselle on se, että maakuntavaltuutettu tai varajäsen ovat kumpikin jäseninä oman kuntansa valtuustoissa. Kunnallisvaalit määrittävät sen, kuinka paikkamäärät ovat suhteessa toisiinsa maakuntavaltuustossa.
Kainuun maakuntavaltuuston tehtävät on määritelty Kainuun liiton perussopimuksen 12§:ssä.
1. valita maakuntavaltuustolle vuosittain puheenjohtaja sekä ensimmäinen ja toinen varapuheenjohtaja, joilla on läsnäolo- ja puheoikeus maakuntahallituksen kokouksissa
2. hyväksyä jokaista varainhoitovuotta varten liitolle talousarvio ja sen hyväksymisen yhteydessä vähintään kolmea vuotta koskeva taloussuunnitelma,
3. päättää toimenpiteistä, joihin tarkastuslautakunnan valmistelu, tilintarkastuskertomus ja siinä tehdyt muistutukset antavat aihetta sekä hyväksyessään tilinpäätöksen päättää vastuuvapaudesta tilivelvollisille,
4. valita maakuntahallituksen jäsenet, näiden henkilökohtaiset varajäsenet sekä maakuntahallituksen puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat ja päättää maakuntahallituksen toimikauden pituudesta,
5. perustaa tarpeelliseksi katsomiansa toimielimiä,
6. asettaa tarkastuslautakunnan hallinnon ja talouden tarkastuksen järjestämistä varten sekä valita tarkastuslautakunnan esityksen perusteella yksi tai useampi tilintarkastusyhteisö
7. tehdä perussopimuksen luvun III valtuuston tehtäviksi osoitetut päätökset,
8. käsitellä mahdolliset muut maakuntavaltuuston päätettävät asiat.
Toimielimet > Kainuun maakuntavaltuusto > Kainuun maakuntavaltuusto 1.8.2021 – 31.5.2025

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Valtutetut Kainuun maakuntavaltuustossa puolueittain: Kainuun maakuntavaltuusto
| Valtutetut Kainuun maakuntavaltuustossa puolueittain | Keskusta | Vasemmistoliitto | SDP | Kokoomus | Vihreä liitto | Perussuomalaiset | Kristillisdemokraatit | Yhteensä |  |  |
| Maakuntavaltuutettujen määrä | 13 | 6 | 2 | 5 | 2 | 6 | 1 | 35 |  |  |
Kainuun kuntien ja kaupunkien edustajien määrä maakuntavaltuusto jakautuu kolmeen kokoluokkaan. Kullakin varsinaisella maakuntavaltuutetulla on myös varavaltuutettu. Vuosina 2019–2021 valtuustossa edustajien määrä kunnittain on määritelty seuraavanlaisesti:
15 edustajaa - Kajaani
4 edustajaa - Kuhmo, Sotkamo ja Suomussalmi
2 edustajaa - Hyrynsalmi, Puolanka, Paltamo ja Ristijärvi
Kainuun maakuntavaltuuston puheenjohtajisto 2021–2025
Puheenjohtaja Mikko Polvinen, PS, Kuhmo
1. varapuheenjohtaja  Juha Kortelainen, Vas., Hyrynsalmi
2. varapuheenjohtaja Juhani Seppänen, Kok., Suomussalmi
Toimielimet > Kainuun maakuntahallitus

Maakuntahallituksen tehtävä perussopimuksen 16 §:n mukaan on valvoa kuntayhtymän etua, edustaa kuntayhtymää ja tehdä sen puolesta sopimukset.
Maakuntahallituksen puheenjohtajisto 2021–2025
Puheenjohtaja Sakari Seppänen, kesk., Sotkamo
1. varapuheenjohtaja Eila Aavakare, PS, Kajaani
2. varapuheenjohtaja Markku Oikarinen, SDP, Kajaani
Maakuntahallituksessa on yhteensä 12 jäsentä kaudella 2021–2025. Kajaanista varsinaisia edustajia on yhteensä viisi varajäsenineen ja muista Kainuun seitsemästä kunnasta sekä kaupungista on yksi hallituksen varsinainen jäsen varajäsenineen.