stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gasum
Liiketoiminta > Meriliikenne

Yhtiö myy kaasumoottoreilla toimiviin laivoihin ja aluksiin puhtaampaa energiaa nesteytettyä maakaasua (LNG) ja nesteytettyä biokaasu (LBG). Yhtiö tarjoaa merenkulun tarpeisiin bunkrauspalvelut Itämerellä, Pohjanlahdella, ARA-alueella ja Ranskan aluevesillä. Yhtiö otti käyttöön meriliikenteen tankkausaseman Nynäshamnin satamassa Tukholmassa. Uusi asema mahdollistaa laivojen bunkrauksen ympäristöystävällisemmin ja nopeammin.  Laivojen tankkaus voidaan toteuttaa rannikolla, rekasta tai laivasta-laivaan joustavasti eri paikoissa merellä tai reittien varrella. Yhtiöllä on useita laivoja, joilla se kuljettaa LNG:tä terminaaleihin sekä toteuttaa laivasta-laivaan bunkrauksia merellä.
Nesteytetty maakaasu täyttää kaikki tiukentuvat meriliikenteelle asetetut kansainväliset ja EU:n sisäiset päästörajat. Tämän lisäksi LNG ei tuota lainkaan rikkioksidi- ja hiukkaspäästöjä ja vähentää typpioksidipäästöjä jopa 85 prosenttia. LNG voidaan korvata kokonaan nesteytetyllä biokaasulla.
Gasum on kehittänyt meriliikenneliiketoimintaa jo vuodesta 1996 asti. Yhtiö toimi aiemmin Skangas-nimisellä brändillä marraskuuhun 2018 asti. Syyskuussa 2014 Gasum teki investointipäätöksen Porin Tahkoluodon LNG-terminaalista. Porin LNG-terminaali oli valmistuessaan vuonna 2016 Suomen ensimmäinen LNG-terminaali. Gasum on mukana Manga LNG Oy:n Tornion nesteytetyn maakaasun tuontiterminaalissa yhdessä teollisuusyritys Outokumpu Oyj:n, SSAB Europe Oy:n ja energiayhtiö EPV Energia Oy:n kanssa.  Terminaali laajentaa pohjoisen alueen kaasu- ja polttoainemarkkinoita tarjoamalla ympäristöystävällisemmän ja edullisemman vaihtoehdon pohjoisen teollisuudelle, energiantuotannolle ja laivaliikenteelle. Yhtiön LNG-tuontiterminaalit  sijaitsevat Porissa, Ruotsissa Lysekil ja Norjassa Öra. Gasum on mukana Tornion Manga LNG -tuontiterminaalissa. Yhtiöllä on myös LNG:n tuotantolaitos Norjassa Risavikassa.
Liiketoiminta > Liikenne

Gasum kehittää pohjoismaista kaasuekosysteemiä ja rakentaa kaasutankkausasemaverkostoa Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Yhtiö on sitoutunut panostamaan vähäpäästöisen liikennekaasumarkkinan kehittämiseen lisäämällä liikennekaasun tarjontaa. Yhtiöllä on Pohjoismaissa yli 100 kaasutankkauasemaa raskaalle liikenteelle ja henkilöajoneuvoille. Yhtiö tarjoaa runkoliikenteelle nesteytettyä kaasua (LNG tai LBG) ja henkilöautoille, jakelu- ja joukkoliikenteelle paineistettua kaasua (CNG tai CBG). Syyskuusta 2024 alkaen Gasum myy  Suomessa tankkausasemillaan ainoastaan biokaasua.  Kaasu on kustannustehokas polttoaine, joka vähentää liikenteen päästöjä. Biokaasun käyttö liikennepolttoaineena voi auttaa vähentämään hiilidioksidipäästöjä jopa 90 prosentilla fossiiliseen dieseliin verrattuna. Kaasukäyttöisten ajoneuvojen osuus maantieliikenteessä kasvaa Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa.
Liiketoiminta > Energiamarkkinapalvelut

Gasum myy asiakkailleen energiatuotteiden lisäksi monipuolisia energiamarkkinoiden asiantuntijapalveluita, joihin kuuluvat mm. sähkömarkkinoiden salkunhallinta- ja markkinaraportointipalveluita, sähkön alkuperätakuita, päästöoikeuskaupan asiantuntijapalveluita ja 24/7 valvomopalveluita sähkön taseen riskienhallintaan.  Yhtiö on liittynyt myös pohjoismaisen sähköpörssin Nasdaq OMX:n jäseneksi. Jäsenyys mahdollistaa Gasumille suoran kaupankäynnin sähköjohdannaisten markkinalla.
Liiketoiminta > Kiertotalous ja biokaasu

Gasum käsittelee biokaasulaitosverkostossaan biomassoja ja tuottaa biokaasun tuotannon sivutuotteena orgaanisia ravinnetuotteita ja kierrätyslannoitevalmisteita Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa maatalouden ja teollisuuden käyttöön . Jätteiden käsittely ja jätevirtojen ohjaaminen biokaasun tuotantoon on tärkeä osa biokaasun tuotantoa.  Biokaasu on täysin uusiutuva energialähde, jota voidaan tuottaa erilaisista biohajoavista jätteistä. Gasum on yksi Pohjoismaiden suurimmista biokaasun tuottajista. Gasum on asettanut tavoitteekseen tuoda vuoteen 2027 mennessä pohjoismaisille markkinoille seitsemän terawattituntia (TWh) uusiutuvaa kaasua vuodessa. Tämä tarkoittaa merkittäviä investointeja Gasumin oman biokaasun tuotannon kasvattamiseen sekä uusiutuvan kaasun hankinnan lisäämistä luotetuilta kumppaneilta. Vuonna 2022 Gasum toimitti asiakkailleen 1,7 TWh biokaasua..
Yhtiöllä on laaja biokaasulaitosverkosto Suomessa ja Ruotsissa.  Vuonna 2024 Gasum laajensi biokaasun tuotantoportfoliotaan ostamalla kaikki osakkeet tanskalaisesta Hærup Biogas ApS -yhtiöstä, joka on omistanut ja operoinut biokaasulaitosta Tanskassa. Ostettu liiketoiminta on Gasumin ensimmäinen biokaasulaitos Tanskassa.
Suomen laitokset sijaitsevat Honkajoella, Huittisissa, Kouvolassa, Kuopiossa, Lohjalla, Oulussa, Riihimäellä, Turussa ja Vehmaalla. . Ruotsissa laitokset sijaitsevat Jordbergassa, Katrineholmissa, Lidköpingissä, Nymöllassa, Skövdessä, Örebrossa ja Västeråsissa. Gasumilla on myös 50 prosentin omistusosuus Vadsbo Biogasissa.  Tanskan laitos sijaitsee Habrossa.  Gasumilla on meneillään useita biokaasulaitoshankkeita sekä Suomessa että Ruotsissa esimerkiksi Götenessä.
Gasum teki vuonna 2020 päätöksen rakentaa 120+40 GWh vuodessa tuottavan ja karjalantaa pääraaka-aineenaan käyttävän nesteytetyn biokaasunlaitoksen Ruotsiin Göteneen. Laitoksen tuotannon arvioidaan käynnistyvän vuoden 2023 alkupuoliskolla.
Kiistoja

Vuonna 2008 markkinaoikeus hylkäsi Gasumin valituksen Energiamarkkinaviraston päätöksestä, jossa virasto katsoi yhtiön laittomasti ylihinnoitelleen toimittamaansa kaasua.
Heinäkuussa 2020 energiamarkkinavirasto esitti 79,7 miljoonan euron seuraamusmaksun määräämistä Gasumille kirjanpidon erityttämissäännösten rikkomisesta ristiinsubventiolla, jossa viraston mukaan vuosina 2017–2019 liiketoiminnan tulosta oli säädellyn monopoliliiketoiminnan tuotoilla parannettu vähintään 465 miljoonalla eurolla. Gasum kiisti rikkoneensa lakia ja katsoi, ettei maakaasumarkkinalain eriyttämisvelvoitteita sovellettu jakautumissuunnitelmaan tai jakautumiseen. Toukokuussa 2021 asian käsittely markkinaoikeudessa oli kesken.
Venäläinen Gazprom Export ilmoitti suomalaiselle Gasumille kaasutoimitusten keskeyttämisestä 21.5.2022 kello 07, koska Gasum ei suostunut maksamaan kaasulaskuja ruplilla Venäjän vaatimuksen mukaan.
Elinkeinoministeri Mika Lintilä Venäjän kaasun katkaisu tarkoittaisi tuhansien työpaikkojen menettämistä, mutta valtioneuvosto on määrännyt salaiseksi selvityksen tarkemmista seurauksista.
Venäjä loi huhtikuussa uuden maksumekanismin, jossa Gazprombankin tilillä euromääräiset maksut vaihdetaan rupliksi, jonka avulla kierrettäisiin EU:n Venäjälle määräämät pakotteet.
Yhteistyösopimukset

Gasum tekee yhteistyötä useiden toimijoiden kanssa eri liiketoiminta-alueilla, alla on mainittu esimerkinomaisesti muutamia isoja yhteistyökumppaneita.
Yhteistyösopimukset > Vaasan kaupunki, NLC Ferry Oy ja Wärtsilä FInland Oy nesteytetyn maakaasun toimitusyhteistyö

Gasum solmi Vaasan kaupungin, NLC Ferry Oy:n ja Wärtsilä Finland Oy:n kanssa sopimuksen nesteytetyn maakaasun (LNG) toimittamisesta Vaasa-Uumaja välillä operoivaan Wasalineen sekä käytettäväksi Wärtsilän uudessa teknologiakeskuksessa Smart Technology Hubissa. Gasum rakentaa myös Vaskiluotoon paikallisen LNG-asiakasterminaalin, josta LNG toimitetaan säiliöautoilla asiakaskohteisiin.
Yhteistyösopimukset > Borealis AB ja Stena Renewable ja tuulivoimayhteistyö

Gasum allekirjoitti 11.2.2021 kymmenvuotisen tuulisähkösopimuksen uusiutuvan tuulienergian toimituksista Borealis AB:n tuotantolaitokselle Ruotsissa. Tuulivoiman tuottaa Gasumin kumppani Stena Renewable AB.
Yhteistyösopimukset > Posti ja puhtaampi liikenneyhteistyö

Gasum ja Posti edistävät yhdessä puhtaampaa liikennettä. Posti otti vuonna 2020 käyttöön biokaasua käyttäviä rekkoja osana tavoitettaan kuljetustensa päästöjen selvästä vähentämisestä.
Yhteistyösopimukset > HSY ja biokaasuyhteistyö

Gasum ja Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä (HSY) tekivät marraskuussa 2011 sopimuksen Espoon Suomenojan jätevedenpuhdistamon tuottaman biokaasun jatkojalostamisesta ja syöttämisestä kaasuverkkoon vuoden 2012 aikana. Jätevedenpuhdistamo käsittelee jätevesiä Espoon, Kauniaisten, Kirkkonummen ja Vantaan alueilta. Sopimuksen mukaan Gasum investoi puhdistuslaitokseen laitteet, joilla biokaasu puhdistetaan tasalaatuiseksi liikennepolttoaineeksi ja syötetään kaasuverkkoon.
Helsingin seudun liikenne (HSL) toivoo sopimuksen edistävän erilaisten ympäristöystävällisten polttoaineiden käyttöä pääkaupunkiseudun joukkoliikenteessä. Suomenojan jätevesistä tuotettu biokaasu riittää kattamaan lähes 50 bussin polttoaineen vuosikulutuksen. Hiilidioksidipäästöt vähenevät 4 700 tonnia vuodessa; myös lähipäästöjä voidaan vähentää biokaasun avulla. Typenoksidipäästöt (NOx) vähenevät 20 tonnia ja pienhiukkaspäästöt yli 2 tonnia vuodessa, mikäli 50 bussia vaihtaa polttoaineensa dieselistä kaasuun.
Yhteistyösopimukset > Turun seudun puhdistamo Oy ja jätevesilieteyhteistyö

Gasum käsittelee Turun alueen jätevesilietteen Topinojan biokaasulaitoksessa. Vuonna 2017 Gasum ja Turun seudun puhdistamo Oy solmivat jatkosopimuksen Kakolanmäen jätevedenpuhdistamon lietteiden hyödyntämisestä biokaasuenergiana ja lannoitteena. Turun biokaasulaitokseen perustuvan kiertotalousratkaisun kehittäminen on hallituksen kärkihanke. Gasum on solminut  kierrätysravinneyhteistyön Algol Chemicalsin kanssa. Hanke jatkuu laitoksen laajentamisella ja biokaasun nesteytyslaitosinvestoinnilla ja se on määrä saada valmiiksi vuoden 2019 loppupuolella. Sopimuskausi Turun seudun puhdistamon kanssa on voimassa vuoteen 2028 asti.
Yhteistyösopimukset > Stora Enso ja biokaasuyhteistyö

Gasum ja metsäyhtiö Stora Enso allekirjoittivat sopimuksen syksyllä 2018 biokaasulaitoksen rakentamisesta Stora Enson Nymöllan paperitehtaalle. Laitos muuttaa tehtaan jätevedet ja prosessivedet uusiutuvaksi energiaksi ja se tuotta 75-90 GWh nesteytettyä biokaasua (LBG) vuodessa. Määrä vastaa reilun 200 kaukoliikenteen kuorma-auton vuosittaista polttoainetarvetta Ruotsissa. Laitos otettiin käyttöön keväällä 2021.
Yhteistyösopimukset > Metsä-Tissue ja LNG-yhteistyö

Gasum ja Metsä Tissue Oyj solmivat sopimuksen nesteytetyn maakaasun (LNG) toimittamisesta Mäntän pehmopaperitehtaalle tuotannon prosesseihin. Mäntän pehmopaperitehdas käyttää jatkossa LNG:tä paperin kuivausprosessissa korvaamaan nestekaasun käytön. Polttoaineen vaihtaminen nestekaasusta LNG:hen parantaa kilpailukykyä ja vähentää yhtiön hiilidioksidipäästöjä. LNG toimitetaan Mäntän tehtaalle säiliöautolla Gasumin Porin LNG-terminaalista. Käyttökohteessa LNG höyrystetään takaisin kaasumaiseen muotoon ennen käyttöä.
Jäsenyydet järjestöissä

Gasum on Energiateollisuuden (ET) jäsen , Suomen Kaasuyhdistys ry:n sekä Finbio ry:n jäsen. Gasumilla on paikka myös Energiafoorumissa sekä Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) energiavaliokunnassa. Tämän lisäksi Gasum on mukana monien kansainvälisten energia- ja kaasualan järjestöjen toiminnassa (Eurogas, European Network of Transmission System Operators for Gas (ENTSOG), Gas Infrastructure Europe (GIE), International Gas Union (IGU), European Gas Research Group (GERG) ja European Pipeline Research Group (EPRG)).
Aiheesta muualla

Gasum Oy yrityksen kotisivu
Gasumin Porin LNG-terminaali
Luonnonkaasuratkaisuilla puhtaampaan huomiseen.pdf, Tekniikan Akatemia, Gasum Oy, Liikennepalvelut, Jussi Vainikka
Työsuhdeautot ALD Automotive Asiakastarina. Työsuhdeautot. Gasum rakentaa vastuullisen liikkumisen tulevaisuutta yhdessä ALD:n kanssa. Verkkoviite 8.2.2022
| n k  Suomen valtio-omisteiset yhtiöt |
| --- | --- |
Erityistehtävät:  A-Kruunu  Alko  Business Finland  Cinia (77,5 %)  CSC – Tieteen tietotekniikan keskus (70,0 %)  DigiFinland (33,46 %)  FinnHEMS  Finnpilot Pilotage  Finnvera  FVR – Suomen rokotetutkimus (51,0 %)  Gasonia  Governia  Hansel (65,0 %)  HAUS kehittämiskeskus  Hevosopisto (25,0 %)  Ilmastorahasto  Itärata (51,0 %)  Kuntarahoitus (16,0 %)  Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic  Länsirata (51,0 %)  Maakuntien tilakeskus  Oppiva Invest  Solidium  STUK International  Suomen Erillisverkot  Suomen Ilmailuopisto (98 %)  Suomen Malmijalostus  Suomen Teollisuussijoitus  Suomi-rata (51,0 %)  Teknologian tutkimuskeskus VTT  Teollisen yhteistyön rahasto (96,04 %)  Työkanava  Veikkaus  Yleisradio 
Strateginen intressi:  Arctia  Boreal Kasvinjalostus (65,0 %)  Finavia  Fingrid (36,9 %)  Gasgrid Finland  Gasum  Leijona Catering  Motiva  Neova (50,1 %)  Patria (50,1 %)  Posti Group  Suomen Lauttaliikenne  Suomen Siemenperunakeskus (22,0 %)  Suomen Viljava  Tapio  VR-Yhtymä 
Sijoitusintressi:  Edita Group  Finnair (55,8 %)  Fortum (51,26 %)  Kemijoki (50,1 %)  Neste (44,22 %)  SSAB (6,3 %)  Suomen Rahapaja 
Solidium:  Anora Group (19,4 %)  Elisa (10,0 %)  Konecranes (11,1 %)  Metso (14,9 %)  Nokia (5,8 %)  Nokian Renkaat (10,10 %)  Outokumpu (15,5 %)  Sampo (6,6 %)  Stora Enso (10,7 %)  Tieto-Evry (10,9 %)  Valmet (10,1 %) 
Päivitetty: 29. tammikuuta 2024
Gasumilla on laaja yli 100 aseman kaasutankkausasema verkosto henkilöajoneuvoille ja raskaalle liikenteelle Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa.
Nesteytettyä maakaasua (LNG) toimitetaan LNG-laivalla Gasumin laivoilla  LNG-tuontiterminaaleihin Suomessa ja Ruotsissa. Terminaaleissa laivat voivat tankata kaasua ja terminaaleista kaasua voidaan toimittaa teollisuudelle ja liikenteelle.
Gasumin nesteytetty maakaasu (LNG) ja nesteytetty biokaasu (LBG) kuljetetaan usein erikoisvalmisteisilla säiliöautoilla käyttökohteeseen teollisuudelle, kaasutankkausasemalle tai meriliikenteeseen laivoihin.
Show Me Your Love

| Show Me Your Love |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Tina Karol
Kesto:  2:55
Säveltäjä(t):  Mikhail Nekrasov, Tina Karol
Sanoittaja(t):  Pavlo Šylko
Albumilta:  Show Me Your Love
Euroviisutiedot
Vuosi:  2006
Maa:  Ukraina
Kieli:  englanti
Sijoitus:  7.
Pisteet:  145
Sijoitus semifinaalissa:  7.
Pisteet semifinaalissa:  146
Show Me Your Love on Tina Karolin esittämä kappale, joka edusti Ukrainaa Eurovision laulukilpailussa 2006. Sen sävelsivät Mikhail Nekrasov ja Tina Karol itse, ja sanat siihen on tehnyt Pavlo Šylko eli DJ Pasha.
Kappale sijoittui sekä semifinaalissa että finaalissa seitsemännelle sijalle. Vuoden 2006 Eurovision laulukilpailun voitti esiintymisjärjestyksessä Tina Karolin "Show Me Your Love" -kappaleen edellä esiintynyt, Suomea edustanut Lordi kappaleellaan "Hard Rock Hallelujah".
Mir iskusstva

Boris Kustodiev, Mir iskusstvan taiteilijat ryhmäkuvassa, 1916–1920.
Venäjän ja Neuvostoliiton avantgarde
Kazimir Malevitš  1913 tai 1920–1930.
Artikkelit
Abstrakti taide | Agitaatioposliini | Kulkukoiran kellari | Mir iskusstva | Venäläinen formalismi | Voitto auringosta
Suuntaukset
Akmeismi | Futurismi | Konstruktivismi | Suprematismi | Venäläinen symbolismi | Zaum
Tekijät
Anna Ahmatova | Aleksanteri Ahola-Valo | Natan Altman | Mihail Bahtin | Léon Bakst | Andrei Belyi | Nikolai Berdjajev | Ivan Bilibin | Aleksandr Blok | Joseph Brodsky | Marc Chagall | Sonia Delaunay | Sergei Djagilev | Sergei Eisenstein | Pavel Filonov | Mihail Fokin | Naum Gabo | Nikolai Gumiljov | G. I. Gurdjieff | Daniil Harms | Thomas de Hartmann | Velimir Hlebnikov | Wassily Kandinsky | El Lisitski | Anatoli Lunatšarski | Vladimir Majakovski | Kazimir Malevitš | Osip Mandelštam | Vsevolod Meyerhold | Kuzma Petrov-Vodkin | Vsevolod Pudovkin | Aleksandr Rodtšenko | Nicholas Roerich | Olga Rozanova | Konstantin Somov | Dmitri Šostakovitš | Vladimir Tatlin | Marina Tsvetajeva | Pjotr Demjanovitš Uspenski | Dziga Vertov
Mir iskusstvan (ven. Мир иску́сства, Taiteen maailma) käsite kattaa useita venäläisen kulttuurin ilmiöitä vuosien 1898 ja 1924 välillä. Näitä ovat samanniminen taidelehti (1898–1904), kaksi taideyhdistystä (1900–1903) ja (1910–1924), Mir iskusstva -taidenäyttelyt (1899–1903) sekä ryhmä monipuolisesti lahjakkaita taiteilijoita, joista monet olivat homoseksuaaleja, johtohahmona Aleksandr Benois. Mir iskusstvan käsitteeseen luetaan myös graafisen taiteen erityinen pietarilainen suuntaus, venäläisen teatterin voittokulku Euroopassa, sekä taiteen filosofia tai lähinnä elämänfilosofia, joka innoitti lukemattomia venäläisiä taiteilijoita kulttuurin eri saroilla.
1900-luvun alun venäläinen kuvataide oli monessa suhteessa käänteentekevää eurooppalaisen kuvataiteen historiassa. Venäjän 1800- ja 1900-lukujen vaihteen kuvataide oli kiinteä osa eurooppalaista traditiota, seurasi sen näkemyksiä ja myös uudisti sitä. Kuvataiteen renessanssi oli yhteydessä kirjallisuuteen, musiikkiin, balettiin ja teatteriin. Yhteydet muihin taiteen lajeihin syntyivät erilaisista kokonaistaideteoksen ihanteista, jotka olivat osa modernin taiteen suuria tavoitteita.
Edeltävä kausi

Venäjän kuvataiteessa 1800-luvun jälkipuoliskoa hallitsi realismi, jolloin huomio oli kohdistunut erityisesti venäläisen elämän yhteiskunnallisten piirteiden kuvaamiseen. Ranskalaisen kuvataiteen uusimpien suuntausten vaikutteet alkoivat tulla tunnetuiksi Venäjällä 1880-luvulta lähtien, mutta vasta 1890-luvun lopulla ne saivat selvän jalansijan. Myöhemmin myös yhteydet Saksaan tulivat merkityksellisiksi.
Venäläiset realistit paljastivat venäläisen todellisuuden nurjia ja pimeitä puolia. 1870-luvulla maalaustaiteen huippusaavutukset liittyvät "Kiertävien taidenäyttelyjen yhdistykseen" kuuluneiden taiteilijoiden, peredvižnikien eli Vaeltajien, toimintaan. Heidän aloitteestaan vuodesta 1871 alettiin järjestää jokavuotisia kiertäviä taidenäyttelyjä. Yhdistyksen perustaminen aloitti Venäjän taiteen kehityksessä uuden aikakauden: taiteen aktiivisen demokratisoinnin kauden, jolloin taide vapautettiin keisarillisen taideakatemian harjoittamasta itsevaltaisesta ja byrokraattisesta valtiollisesta kontrollista.
1900-luvun alussa venäläisessä taiteessa tapahtui perusteellisia muutoksia. Venäjän taide-elämä muuttui rakenteeltaan monimutkaiseksi ja menetti eheytensä. 1890-luvun lopulta lähtien Venäjälle muodostui toinen toisensa jälkeen erilaisia taiteellisia ryhmittymiä, jotka joko korvasivat toisensa tai elivät rinnakkain. Mitä lähemmäs 1910-lukua tullaan sitä dynaamisemmaksi ja värikkäämmäksi Venäjän taide-elämä muuttui. 1800-luvun jälkipuoliskolla kunkin taiteilijan yksilöllisyys oli ilmennyt kaikille yhteisen metodin piirissä, periaatteessa sitä hajottamatta, mutta nyt jokaisella taidesuunnalla on oma tunnuslauseensa, minkä lisäksi niissä yhdistyvät aivan erilaiset, joskus jopa vastakkaiset persoonallisuudet, metodit ja tyylikeinot.
Venäläisen taiteen läpimurto Euroopassa

Mir iskusstva liittyi myös symbolismin läpimurtoon venäläisessä taiteessa. Ryhmä julkaisi samannimistä aikakauskirjaa ja asetti tehtäväkseen länsieurooppalaisen, erityisesti ranskalaisen taiteen välittämisen Venäjälle. Sittemmin Mir iskusstva järjesti näyttelyitä myös ulkomailla. Pariisissa ryhmän johtohahmoksi kohonnut Sergei Djagilev esitteli 1910-luvun alun venäläistä taidetta ja samaan aikaan Pariisissa oli myös venäläisen musiikin konsertteja.
Suurimman menestyksen saavutti baletti-impressaarioksi ryhtyneen Djagilevin Ballets russes. Siitä tuli myöhemmin maailmankuulu balettiryhmä, jolle aikakauden merkittävät venäläiset säveltäjät loivat teoksiaan. Mir iskusstvan taiteilijat osallistuivat myös balettiesitysten tuottamiseen lavastuksillaan ja puvustuksillaan. Djagilevin ihanteena oli wagneriaaninen Gesamtkunstwerk, kaikkien alojen taiteet yhdistävä kokonaistaideteos. Mir iskusstvan merkitys oli ennen muuta kokoava, välittävä ja organisoiva. Näyttelyineen, julkaisuineen ja kansainvälisine yhteyksineen, huippuna Djagilevin produktiot, se oli luomassa venäläisen taiteen läpimurtoa Euroopassa. Samalla se toi eurooppalaisen taiteen osaksi uutta venäläistä taidetta ja taide-elämää.
Suomalaisten taiteilijoiden yhteydet

Vuonna 1898 Pietarissa järjestettiin suurta huomiota herättänyt venäläisten ja suomalaisten taiteilijoiden ensimmäinen Mir iskusstvan, Taiteen maailman taidenäyttely, jonka oli koonnut monilahjakas baletin johtohahmo Sergei Djagilev. Näyttelyssä esittäytyi monia Djagilevin vaikutuspiiriin kuuluneita merkittäviä venäläisiä aikalaistaiteilijoita kuten Aleksandr Benois, joka Djagilevin kanssa oli Mir iskusstva -liikkeen johtohahmoja, taiteilijat Isaak Levitan, Valentin Serov, Konstantin Somov, Léon Bakst, Mihail Nesterov  ja Mihail Vrubel sekä Djagilevin Suomen suurruhtinaskunnasta valitsemia taiteilijoita kuten Albert Edelfelt, Akseli Gallen-Kallela, Eero Järnefelt, Pekka Halonen, Ville Vallgren, Väinö Blomstedt ja Magnus Enckell.
Venäläis-suomalainen näyttely antoi vauhtia Pietarissa perustetulle Mir iskusstva -ryhmittymälle, joka järjesti vuosinäyttelyitä ja julkaisi samannimistä taidelehteä. Liikkeen vaikutus kulttuuriin oli laaja ja ilmiön jälkimainingit ulottuivat aina 1920-luvulle.
Djagilev uskoi kuvataiteen nousukauteen nimenomaan suomalaisten ja venäläisten yhdistetyin voimin. Mir iskusstvan toiminta loi Venäjälle taiteellisesti loisteliaan kukoistuskauden, joka ulottui maalaus- ja veistotaiteesta kirjankuvituksiin ja yhteistyöhön teatterin ja baletin kanssa. Mir iskusstva oli monien, yksilöllisten ilmaisutapojen summa, jonka erityisenä piirteenä ovat taiteilijoiden toisistaan maalaamat mestarilliset muotokuvat.
Ei tiedetä varmasti, alkoiko ryhmän taidelehti ilmestyä vuoden 1898 vai vuoden 1899 aikana, mutta joka tapauksessa se ilmestyi vuoteen 1904 saakka. Sergei Djagilev toimitti lehteä yhdessä serkkunsa ja kumppaninsa Dmitri Filosofovin (1872-1940) kanssa, joka oli myös liikkeen perustajajäseniä. Hankkeen rahoittajina toimivat taidesponsorit ja filantroopit Savva Ivanovitš Mamontov (1841-1918) ja ruhtinatar Maria Klavdijevna Teniševa (1858-1928). Mamontov oli ollut perustamassa Abramtsevon taiteilijayhteisöä ja ruhtinatar Teniševa oli vuonna 1893 perustanut Talaškinon taiteilijayhteisön.
Suomalaisten taiteilijoiden yhteydet > Muistonäyttelyt

Ateneumin taidemuseon ja Pietarin Venäläisen taiteen museon yhteistyönä esitettiin molemmissa museoissa vuonna 1998 Mir iskusstva – Taiteen maailma -näyttely, jonka tavoitteena oli antaa kokonaiskuva venäläisestä ja suomalaisesta ajan taiteesta sekä juhlistaa Mir iskusstvan syntyaikoja sata vuotta aiemmin.
Vuonna 2003 järjestettiin Pietarissa myös Mir iskusstvan paluu -taidenäyttely, jonka oli tarkoitus Mir iskusstvan hengessä tuoda näkyviin Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen syntyneet Pietari-Suomi -taiteilijayhteydet.
Ryhmään kuuluneiden taiteilijoiden maalauksia

Mir iskusstva 
 Taiteen maailma 1898–1924
Boris Kustodijev, 
, 1916–1920.
Johtajat
Aleksandr Benois | Sergei Djagilev
Venäläisiä taiteilijoita
Natan Altman | Léon Bakst | Isaak Levitan | Konstantin Korovin | Mihail Nesterov | Valentin Serov | Konstantin Somov | Mihail Vrubel
Suomalaisia taiteilijoita
Albert Edelfelt | Akseli Gallen-Kallela | Eero Järnefelt | Pekka Halonen | Ville Vallgren | Väinö Blomstedt | Magnus Enckell
Muuta
Ballets russes
Mihail Nesterov, Nuoren Varfolomein näky, 1889–1890.
Juuri valmistunut Akseli Gallen-Kallelan Lemminkäisen äiti oli eräs Mir iskusstvan suomalaisvenäläisen näyttelyn vetonauloista tammikuussa 1898 Pietarissa.
Valentin Serov, Sergei Djagilevin muotokuva, 1909.
Isaak Levitan, Iltakellot, 1892.
Léon Bakst, Le souper, 1902.
Mihail Vrubel, Kuusisiipinen serafi (Azrael), 1904.
Konstantin Somov, Aleksandr Blok, 1907.
Boris Kustodijev, Omakuva, 1912.
Kirjallisuutta

Mir iskusstva – taiteen maailma, Pietarissa 1898 pidetyn venäläisten ja suomalaisten taiteilijain näyttelyn muistoksi, Valtion taidemuseo, 1998, ISBN 9789515318183
Petrova, Evgenia (päätoim.): Mir Iskusstva – taiteen maailma, s. 319.  (Näyttelyluettelo Helsinki 1998, Pietari 1999)  Pietari – Helsinki:  Suomen taiteen museo Ateneum, Valtion venäläinen museo, 1998.  ISBN 951-53-1818-1
Aiheesta muualla

Ateneumin taidemuseo: Mir iskusstva (Arkistoitu – Internet Archive)
Mir iskusstva: Serge Diaghilev’s Art Journal (englanniksi)
Venäjän taideliikkeet
Abramtsevo
Agitaatioposliini
Akmeismi
Futurismi
Konstruktivismi
Mir Iskusstva
Parsuna
Sosialistinen realismi
Suprematismi
Vaeltajat
Venäjän ja Neuvostoliiton avantgarde
Venäläinen formalismi
Venäläinen symbolismi
Zaum
Ivan Bilibinin kuvitusta Aleksandr Puškinin satuun Satu kultaisesta kukosta.
Léon Bakst, Sergei Djagilev ja hänen lastenhoitajansa, 1906.