stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Incurso
Kokoonpano

Dennis Röndum – laulu
Jonas Bryssling – rytmikitara
Christian Müenzner – soolokitara
Erlend Caspersen – bassokitara
Henrik Schönström – rummut
Magnus Sedenberg – tuottaja, äänittäjä, miksaaja, masteroija
Jonas Nilsson – äänittäjä
Maxe Axelsson – masteroija
Jonas Karlsson – avustava äänittäjä, soolokitara (kappale 8)
Pär Olofsson – kansitaide
Jacob Speis – layout
Richard Yamos – logo
Arvostelut

AllMusic:
Metal Injection: 9/10
Aiheesta muualla

Incurso Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Incurso Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Irakin presidentti

| Irakin presidentti |
| --- | --- |
 
 
 Nykyinen Abdul Latif Rashid 17. lokakuuta 2022 lähtien
Virka-asunto:  Radwaniyahin palatsi
Nimittäjä:  Irakin parlamentti
Kauden pituus:  4 vuotta, 1 uudelleenvalinta mahdollinen
Perustettu:  14. heinäkuuta 1958
Ensimmäinen:  Muhammad Najib al-Ruba’i
Irakin presidentti on Irakin valtionpäämies. Edustajien neuvosto valitsee presidentin kahden-kolmasosan enemmistöllä. Virkakausi on neljän vuoden pituinen. Muhammad Najib al-Ruba’i oli maan ensimmäinen presidentti.
Luettelo Irakin presidenteistä

| Presidentti | Kuva | Presidenttiys alkoi | Presidenttiys päättyi | Puolue |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Irakin tasavalta ja Baathistinen Irak (1958-2003)
| 1 Muhammad Najib ar-Ruba'i |  | 14. heinäkuuta 1958 | 8. helmikuuta 1963 |  |  |  |
| 2 Abdulsalam Arif |  | 8. helmikuuta 1963 | 13. huhtikuuta 1966 |  |  |  |
| - Abd ar-Rahman al-Bazzaz (vt.) |  | 13. huhtikuuta 1966 | 16. huhtikuuta 1966 |  |  |  |
| 3 Abdulrahman Arif |  | 16. huhtikuuta 1966 | 17. heinäkuuta 1968 |  |  |  |
| 4 Ahmed Hassan al-Bakr |  | 17. heinäkuuta 1968 | 16. heinäkuuta 1979 | Baath |  |  |
| 5 Saddam Hussein |  | 16. heinäkuuta 1979 | 9. huhtikuuta 2003 | Baath |  |  |
Miehitetty Irak (2003-2004)
| Koalition väliaikainen hallinto |  | 21. huhtikuuta 2003 | 28. kesäkuuta 2004 | - |  |  |
Irakin tasavalta (2004-)
| - Ghazi Maš’al Ajil al-Yawar (vt.) |  | 28. kesäkuuta 2004 | 7. huhtikuuta 2005 | sitoutumaton |  |  |
| 6 Jalal Talabani |  | 7. huhtikuuta 2005 | 24. heinäkuuta 2014 | Kurdistanin isänmaallinen liitto |  |  |
| 7 Fuad Masum |  | 24. heinäkuuta 2014 | 2. lokakuuta 2018 | Kurdistanin isänmaallinen liitto |  |  |
| 8 Barham Salih |  | 2. lokakuuta 2018 | 17. lokakuuta 2022 | Kurdistanin isänmaallinen liitto |  |  |
| 9 Abdul Latif Rashid |  | 17. lokakuuta 2022 | virassa | Kurdistanin isänmaallinen liitto |  |  |
Härkävene

Mandanien härkäveneitä Karl Bodmerin teoksessa.
Härkävene oli tasankointiaanien käyttämä venetyyppi. Pajusta ja biisoninnahasta valmistettuja kulhomaisia veneitä käytettiin jokien ylittämiseen.
Härkäveneen eli englanniksi bull boat nimen alkuperästä on esitetty usein väärää teoriaa, jonka mukaan veneen nimi juontuisi siitä, että niiden rakentamiseen käytettiin nimenomaan biisonihärkien nahkaa. Todellisuudessa nimi on väännös ranskan kielen palloa tarkoittavasta sanasta boule, joka taas viittasi veneiden puolipallomaiseen muotoon. Ensimmäisinä eurooppalaisina veneiden käyttöä kuvailivat ranskalaiset Missourijoen ylävarrella 1700-luvulla.
Härkäveneitä valmistettiin etenkin tasankointiaanien parissa Pohjois-Amerikan suurten jokien varsilla. Niiden päätarkoituksena oli jokien ylittäminen. Veneet valmistetiin pajukehikosta ja biisonin nahasta. Venettä soudettiin yhdellä melalla. Tavaralla täytettyjä veneitä saatettiin myös vetää jokien yli hevosilla, tai työntää niitä uimalla.
Etelä-Amerikassa käytettiin hieman samanlaisia pelota (pallo) nimisiä veneitä. Coracle on puolestaan samantapainen walesilainen vene.
Indrek Kannik

| Indrek Kannik> Viron puolustusministeri |
| --- | --- |
 Laarin I hallitus 7.1.1994–23.5.1994  
Edeltäjä:  Jüri Luik
Seuraaja:  Enn Tupp
Kansanedustaja
 1992-1999  
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. marraskuuta 1965 (ikä 58) Tallinna, Neuvosto-Viro
Ammatti:  poliitikko, toimittaja ja virkamies
Tiedot
Puolue:  Tasavaltalaispuolue (1990-1992) Isänmaa (1992-1994) Tasavaltalaisten ja konservatiivien kansanpuolue (1994-1995) Oikeistolaiset (1995-1998) Kansanpuolue (1998-1999) Sosiaalidemokraatit (1999-2007)
Koulutus:  toimittaja
Tutkinnot:  Tarton yliopisto
Kunnianosoitukset:   Valkoisen Tähden, 3.luokka (2005)
Indrek Kannik (s. 25. marraskuuta 1965, Tallinna, Neuvosto-Viro) on virolainen poliitikko, toimittaja ja virkamies. Hän toimi Viron puolustusministeri keväällä 1994. Hän on toiminut vuosina 2003-2006 Viron jalkapalloliton puheenjohtajana.
Syntyjään tallinnalainen Indrek Kannik valmistui lukiosta vuonna 1984 ja jatkoi opintojaan Tarton yliopistossa journalistiikka pääaineenaan. Hän valmistui yliopistosta vuonna 1990.
Työura > Ura poltiikassa

Indrek Kannik oli mukana uuden itsenäisyyden poliittisissa aktiviteeteissa 1990-luvun alussa. Hän oli vuonna 1990 perustetun Viron tasavaltalaispuolueen jäsen. Vuonna 1992 hänet valittiin Isänmaa liiton-listalta Riigikoguun. Hänen puolueensa oli mukana neljän puolueen liitossa, josta syntyi syksyllä 1992 Kansallinen kokoomuspuolue Isänmaa. Tammikuussa 1994 presidentti Lennart Meri hyväksyi Mart Laarin hallitukseen uudeksi puolustusministeriksi kesän lopulla 1993 nimitetyn Jüri Luikin siirron ulkoministeriksi ja Isänmaa-ryhmän Kannikin uudeksi puolustusministeriksi. Loppukeväästä pääministeripuolue Isänmaan sisäiset jännitteet ja valtataistelu puolueen johdosta johtivat vuoden alussa nimitetyn puolustusministeri Kannikin ja oikeusministeri Kaido Kaman eroon.
Indrek Kallik oli Isänmaa-eron jälkeen mukana perustamassa syksyllä 1994 uutta puoluetta Tasavaltalaisten ja konservatiivien kansanpuolue. Tasavaltalaisten ja konservatiivien kansanpuolue osallistui vuoden 1995 Riigikogun vaaleihin Oikeistolaiset-vaaliliiton (vir. Parempoolsed) alla ja sai viisi paikkaa Riigikoguun. Kallik nousi heti huhtikuussa 1995 Riigikoguun varamiehen paikalta. Vuonna 1998 oli mukana luomassa jälleen uutta puoluetta, Viron kansanpuolue. Kannikista tuli Kansanpuolueen pääsihteeri, joka viimeisteli fuusion Maltillisten kanssa. Vaaliliitosta muodostui marraskuussa 1999 uusi puolue Kansanpuolue Maltilliset vir. Rahvaerakond Mõõdukad, ja siitä tuli osa Laarin johtamaa konservatiivista koalitiohallitusta. Kannik itse liittyi myös uuteen puolueeseen, joka vaihtoi nimensä Sosiaalidemokraattiseksi puolueeksi.
Työura > Ura toimittajana ja puolustuspolitiikan asiantuntijana

Parlamentaarikkokauden jälkeen Kannik toimi vuosina 2000-2001 Postimees-lehden päällikkönä ulkomaantoimituksessa, 2001-2004 puolustusministeriön kanslerina ja sen jälkeen neuvonantajana. Vuonna 2006 Kannik valmistui myös NATO Defense Collegen johtavien upseerien ja virkamiesten turvallisuuspolitiikan kurssilta.
Vuosina 2006-2011 hän työskenteli presidentti Toomas Hendrik Ilveksen turvallisuusneuvonantajana.
Marraskuusta 2020 lähtien Indrek Kannik on toiminut johtajana vuonna 2006 perustetussa Kansainvälisen puolustustutkimuskeskuksen engl. International Center for Defense Studies (ICDS)), joka on Viron puolustusministeriön perustama puolustus- ja turvallisuuspoliittinen ajatushautomo Tallinnassa.
Toiminta jalkapalloilun parissa

Indrek Kannik on pelannut harrastuksena jalkapalloa FC Toompean riveissä, joka perustettiin vuonna 1994 Riigikogun urheiluseuran ja hallituksen jäsenen sekä 3. ja 4. sarjatason pelaajien pohjalta. Vuosina 1993-1998 Kannik toimi Viron jalkapalloliiton hallituksen jäsenenä, 1998-2003 varapuheenjohtajana ja 2003-2006 puheenjohtajana sekä samaan aikaan 2002-2006 Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) nuoriso- ja amatöörikomitean jäsen. Hän on työskentellyt myös jalkapallokommentaattorina televisiossa.
Härkäsammakko

| Härkäsammakko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot ja konnat Anura
Heimo::  Aitosammakot Ranidae
Suku::  Rana
Laji::  catesbeiana
Kaksiosainen nimi
 Rana catesbeiana  Shaw, 1802 
Synonyymit
 Lithobates catesbeianus (Shaw, 1802) 
Katso myös
   Härkäsammakko Wikispeciesissä   Härkäsammakko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nuori yksilö
Härkäsammakko (Rana catesbeiana) on pitkä ja iso pohjoisamerikkalainen, ihmisravinnoksi kelpaava sammakkolaji. Kaikki Rana-suvun sammakot kelpaavat ravinnoksi (ns. sammakonreidet). Euroopan unioni hyväksyy periaatteessa Rana-sukuisten sammakoiden viljelyn EU:n alueella, mutta on tehnyt poikkeuksen härkäsammakon kohdalla. Sitä ei saa enää tuoda EU:n alueelle, koska sen katsotaan olevan haitallinen ympäristölle. Härkäsammakko voi kasvaa jopa 15–20 senttimetrin pituiseksi ja 750 gramman painoiseksi. Naaraat ovat yleensä koiraita kookkaampia. Härkäsammakko on saanut nimensä äänekkäästä kurnutuksesta, joka muistuttaa härän mylvintää. Se on yläpuolelta vihreä tai ruskea mustin kuvioin. Vaaleanvihreässä päässä on näkyvät tärykalvot, jotka ovat koiraalla suuremmat kuin naaraalla. Härkäsammakko käyttää ravinnokseen pikkunisäkkäitä, matelijoita ja toisia sammakoita. Keväällä paritteluajan koittaessa koiras alkaa puolustaa kutupaikkaa, jonne naaras laskee veteen tuhansia munia. Nuijapäiden kehittyminen aikuisiksi voi kestää useita vuosia. Härkäsammakkoa on istutettu useisiin paikkoihin Yhdysvalloissa ja muuallekin maailmaa, jossa se on vieraslajina usein laskenut alkuperäisten lajien yksilömääriä. Sitä pidetään nykyisin yhtenä maailman sadasta haitallisimmasta vieraslajista.
Härkätynnyri

Härkätynnyri (ruots. oxhuvud < saks. Oxhoft) oli vanha ruotsalainen nesteiden tilavuusmitta, jonka suuruus oli 90 kannua eli 235 litraa. Mittaa käytettiin erityisesti viinin ja väkiviinan mittaamiseen.
Hessu (järvi)

| Hessu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Lahti
Koordinaatit:  61°01′48″N, 25°52′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arrajoen valuma-alue (14.16)
Laskuoja:  oja Seestaanjokeen 
Järvinumero:  14.165.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,7 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,324 km  
Pinta-ala:  4,882 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHessu 
Hessu  on Päijät-Hämeessä Lahdessa Seestan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,9 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. 
Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Seestanjoen valuma-alueeseen (14.165) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy.
Htin Kyaw

| Htin Kyaw> ထင်ကျော် |
| --- | --- |

Myanmarin valtionpäämies
 30.3. 2016 – 21.3. 2018  
Edeltäjä:  Thein Sein
Seuraaja:  Myint Swe (vt.) Win Myint
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1946 
Puoliso:  Su Su Lwi
Tiedot
Koulutus:  taloustieteen ja tietojenkäsittelyn maisteri
Tutkinnot:  Rangoon Tokio Lontoo Cambridge, USA
Htin Kyaw (s. 20. heinäkuuta 1946) on myanmarilainen poliitikko, kirjailija ja tutkija, joka toimi Myanmarin 9. presidenttinä 30. maaliskuuta 2016 – 21. maaliskuuta 2018. Hän oli ensimmäinen vuoden 1962 sotilasvallankaappauksen jälkeen valittu presidentti, jolla ei ole siteitä armeijaan. Oppineen Min To Wun toinen poika Htin Kyaw oli toiminut useissa eri tehtävissä opetus-, suunnittelu- ja valtiovarainministeriöissä aikaisempien hallitusten aikana.
Etnisesti Ma- ja Bamar-ryhmiin kuuluvaa poliitikkoa pidetään Aung San Suu Kyin tärkeänä liittolaisena, koska perustuslaki estää tätä nousemasta suoraan presidentiksi.
Varhainen elämä ja koulutus

Htin Kyaw syntyi vuonna Rangoonissa, Brittiläisessä Burmassa (nykyinen Myanmar). Hänen vanhempansa olivat burmalainen tutkija ja runoilija Min To Wun ja Kyi Kyi.
Htin Kyaw valmistui englanninkielisestä metodistien ylläpitämästä lukiosta vuonna 1962. Hän kirjoittautui Rangoon Institute of Economics (josta tuli myöhemmin osa Rangoon Arts ja Science University) ja valmistui taloustieteen maisteriksi pääaineenaan tilastotiede vuonna 1968. Hän aloitti opettajana jo opiskellessaan maisteriksi. Sitten hän siirtyi Yliopiston tietokonekeskukseen ohjelmoijaksi vuonna 1970.
Htin Kyaw jatkoi opintojaan saatuaan stipendin Institute of Computer Science, Lontoon yliopistossa vuosina 1971-1972 ja opiskeli tietojenkäsittelytiedettä myös Tokiossa vuonna 1974. Hän on suorittanut toisen maisterin tutkinnon vuonna 1975. Hän opiskeli johtamista myös YhdysvaltojenCambridgessa, Massachusetts, vuonna 1987.
Ura

Vuonna 1975, Htin Kyaw palkattiin kauppa- ja teollisuusministeriön varaosastopäälliköksi. Vuonna 1980 hänet sai viran ulkomaankauppaosastolta. Hän erosi valtion palveluksesta vuonna 1992.
Hänet pidätettiin 22. syyskuuta 2000, ja vietti neljä kuukautta Inseinin vankilassa koska oli avustanut Aung San Suu Kyin matkaa Yangonin ulkopuolelle. Vuodesta 2012 alkaen hän työskenteli korkeassa tehtävässä Daw Khin Kyi Säätiö, jonka perusti Aung San Suu Kyin ja joka on nimetty hänen äitinsä Khin Kyin mukaan. Vaikka Kyaw ei ole NLD:n veteraanijäsen, hän työskenteli hyvin tiiviisti Aung San Suu Kyin kanssa  NLD:n puheenjohtajan toimistossa.
Hyan Kyaw oli mainittu yhtenä mahdollisena presidenttinä kun NLD sai murskavoiton vuoden 2015 vaaleissa. Perustuslaki esti Aung San Suu Kyitä nousemasta presidentiksi, koska hänen edesmennyt miehensä ja molemmat lapset ovat Britannian kansalaisia; perustuslaki ei salli presidentin, hänen vanhempansa, hänen puolisonsa tai hänen lastensa "olevan velkaa vieraalle vallalle uskollisuutta." Kun Kyaw nimitettiin presidentiksi, Aung San Suu Kyi sanoi, että hän oli valinnut hänen rehellisyyden, uskollisuuden ja kunnioitettavan koulutuksen takia.
Presidenttikausi

Myanmarin presidentti valitaan välillisillä vaaleilla. 15. maaliskuuta 2016 360 kansanedustajaa alahuoneen 652 jäsenestä äänestivät hänet presidentiksi. Toiselle ja kolmannelle sijalle vaalissa tulivat Myint Swe ja hänen puoluetoverinsa Henry Van Tio.
17. maaliskuuta 2016, Htin Kyaw esitteli ehdokkaansa kabinetin 21 ministeriksi. Ministereiden määrä pieneni merkittävästi aikaisemmista 36:ta. Hän lisäsi uuden ministerin jonka vastuualaa ovat etniset kysymykset. 21. maaliskuuta 2016 kansanedustajat hyväksyivät ehdotuksen hallitukseksi.
30. maaliskuuta 2016, Htin Kyaw vannoi virkavalansa Myanmarin presidenttinä. Hänestä tuli ensimmäinen presidentti, jolla ei ole yhteyksiä armeijaan, sen jälkeen kun U Nu syrjäytettiin vuonna 1962. Vaikka Htin Kyaw on nimellisesti itsenäinen johtaja, Aung San Suu Kyi johtaa maata hänen kauttaan. Jo ennen vaaleja oli tiedossa, että Aung San Suu Kyi olisi "presidenttiäkin ylempi" ja tekisi kaikki tärkeimmät päätökset. Niinpä häntä varten luotiin pääministeriä vastaava "valtion neuvonantajan" virka.
21. maaliskuuta 2018 ilmoitettiin yhtäkkiä, että Htin Kyaw oli eronnut virastaan presidenttinä, vedoten tarpeeseensa levätä. Kyaw oli saanut hoitoa terveysongelmiinsa ulkomailla kahdesti vuodessa. Varapresidentti Myint Swe nimettin hänen tilapäiseksi seuraajakseen.
Yksityiselämä

Htin Kyaw on ollut naimisissa Su Su Lwin kanssa vuodesta 1973; vaimo on opiskellut Yhdysvalloissa ja opettanut Rangoonin yliopistossa, ja nykyisin hän on  istuva edustajainhuoneen parlamentaarikko. Parilla ei ole lapsia.
Kyawin isä oli kuuluisa runoilija ja Min To Wun, joka voitti paikan vuoden 1990 vaaleissa. Hänen appensa U Lwin oli yksi NLD-puolueen perustajista. Hän toimi myös puolueen puhemiehenä vuodesta 1995 vuoteen 2010.
Kaunokirjallinen tuotanto

Htin Kyaw kirjoittaa nimimerkillä Dala Ban. Hän kirjoitti elämäkerrallisen kirjan isästään Min To Wun: Isän Elämä: Välähdyksiä (Aba Bawa Aba Akyaung Tase Tasaung). Hän myös kirjoitti useita artikkeleita viikkolehtiin perhe-elämästään isänsä kanssa.
Terveysongelmat

Htin Kyaw meni Bangkokiin syyskuussa 2017 lääketieteellisiin tutkimuksiin ja saamaan tarvittavaa hoitoa. On ollut spekulaatioita hänen terveydentilansa huononemisesta, mutta ne on kiistetty virallisesti. Maaliskuussa 2018 hänen ilmoitettiin olevan hyvässä kunnossa ja asettuvan eläkevuosikseen Naypyidawiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Htin Kyaw Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Htin Kyaw
Käännös suomeksi
Hydra (mytologia)

Herakles ja Hydra. Antonio Pollaiolon maalaus. Uffizin taidemuseo, Firenze.
Hydra (m.kreik. Ὕδρα, Vesikäärme) oli kreikkalaisessa ja roomalaisessa mytologiassa hirvittävä olento, jolla oli käärmeen vartalo ja yhdeksän päätä. Sen pystyi tappamaan vain polttamalla tai katkaisemalla sen kaikki päät nopeasti, sillä se sai uusia päitä menetettyjen tilalle nopeaan tahtiin. Se eli suolla lähellä Lernan muinaista kaupunkia Argoliissa.
Hydra oli Orthoksen, Kerberoksen ja Khimairan tavoin Ekhidnan ja Tyfonin jälkeläinen. Hydran päiden määrä vaihteli eri myyttiversioissa - yleensä se oli joko yhdeksän tai sata. Yksi päistä oli kuolemattomuuden lähde, ja se kasvoi muiden suojissa.
Hydra oli niin myrkyllinen, että jopa pelkkä sen hengitys riitti tappamaan miehen.
Herakleen toinen urotyö: Lernan hydra

Eurystheuksen toinen tehtävä toi Herakleen Lerna-järvelle veljenpoikansa ja avustajansa Iolaoksen kanssa tappamaan Lernan hydraa, joka terrorisoi kaupunkia ja koko Argolista. Kun he viimein löysivät hydran piilopaikan, Herakles neuvoi Iolaosta jäämään vahtimaan hevosia sillä aikaa kun hän houkutteli hirviön luolastaan tulinuolia ampumalla. Herakles hyökkäsi hydraa kohden katkoen päitä miekallaan. Jokaisen menetetyn pään tilalle kasvoi kuitenkin kaksi uutta. Lisäksi valtava rapu saapui auttamaan hydraa tarttuen Heraklesta jalasta. Suuttunut Herakles surmasi ravun, jonka Hera sittemmin korotti tähtikuvioksi, ja kutsui vuorostaan Iolaosta apuun hevosten luota käskien häntä tuomaan mukanaan leimuavan tulisoihdun.
Kun Herakles leikkasi hydran päitä yksi kerrallaan, Iolaos poltti tyngät kiinni niin, etteivät päät päässeet taas kasvamaan. Herakleen taistellessa hirviötä vastaan hän oli lähellä kuolla myrkylliseen hengitykseen, mutta Iolaoksen avulla hän sai loputkin päistä leikattua ja poltettua. Hän leikkasi pois kaikki paitsi yhden, ikuisen elämän antavan pään, jota ei voimakeinoin pystynyt vahingoittamaan. Herakles murskasi viimeisen pään nopealla, voimakkaalla liikkeellä, ja rutisti pään irti. Hän hautasi pään syvälle maahan, sijoittaen valtavan kiven sen päälle. Hydran surmaamisen jälkeen Heraklesista tuli Jumala ja hän kastoi nuoliensa päät hydran myrkyssä tehden ne  kuolettavan vaarallisiksi. Nämä nuolet tappoivatkin myöhemmin muun muassa Nessoksen, Kheironin, Foloksen ja välillisesti myös Herakleen itsensä.
Tämä urotyö ei lopulta kuitenkaan auttanut Heraklesta suorittamaan hyvitystöitänsä, koska Eurystheus ei hyväksynyt tehtävää suoritetuksi veljenpojalta saadun avun vuoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hydra (mytologia) Wikimedia Commonsissa
Herakleen urotyöt
Nemean leijona ·  Lernan hydra ·  Keryneian kauris ·  Erymanthoksen metsäkarju ·  Augeiaan tallit ·  Stymfaloksen linnut ·  Kreetan härkä ·  Diomedeen tammat ·  Hippolyteen vyö ·  Geryonin karja ·  Hesperidien omena ·  Kerberos
Ij

Ij tarkoittaa seuraavia:
Great Wall Airlines, IATA-koodi IJ, lentoyhtiö
ij, hollannin aakkosten kirjain
IJ, joki Alankomaissa
Imatran Jyske, IJ, suomalainen urheiluseura.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ij”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ingrid Haebler

Haebler Keukenhofissa vuonna 1966.
Ingrid Haebler (20. kesäkuuta 1929 – 14. toukokuuta 2023) oli itävaltalainen pianisti.[lähde? ]
Haebler syntyi Wienissä mutta kasvoi Puolassa, mistä hänen isänsä oli kotoisin. Hän syntyi aateliseen sukuun, sillä hänen isänsä oli paroni Armin von Haebler. Haebler opiskeli Salzburgin Mozarteumissa, Wienin musiikkiakatemiassa ja Geneven konservatoriossa. Hän sai lisäksi Pariisin konservatoriossa opetusta Marguerite Longilta.[lähde? ]
Haebler sai useita musiikkialan palkintoja ja vuonna 1986 Wienin kaupungin kunniamitalin. Hän toimi vuosina 1969–1971 Salzburg Mozarteumin professorina. Hän myös konsertoi ahkerasti ja esiintyi muun muassa useana kesänä Salzburgin musiikkijuhlilla.
Haebler tunnettiin parhaiten Wolfgang Amadeus Mozartin pianokonserttojen tulkitsijana. Niiden lisäksi hän soitti muun muassa muiden wieniläisklassikkojen ja Franz Schubertin musiikkia pianolle.[lähde? ]
Decca Records julkaisi 2022 Haeblerin koko tuotannon yhtenä 58 CD:n kokoelmana.
Hønefossin kirkko

| Hønefossin kirkko Hønefoss kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Ringerike, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  2017
Suunnittelija:  LINK arkitektur
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  500
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hønefossin kirkko (norj. Hønefoss kirke) on Ringeriken kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa sijaitseva kivikirkko vuodelta 2017.
Kuvia

Kirkkosali
Urut
Saarnastuoli
Kastemalja
Alttari
Vanha kirkko

Hønefossissa oli aiemmin vuonna 1862 valmistunut puukirkko, joka tuhoutui tulipalossa 26. tammikuuta 2010. Palon syttymissyyksi osoittautui tekninen vika.
Hønefossin kirkko ennen paloa
Vanha puukirkko liekeissä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hønefossin kirkko Wikimedia Commonsissa
Ija Kiva

Ija Kiva vuonna 2019.
Ija Kiva (s. 1984 Donetsk, Ukraina) on ukrainalainen runoilija. Hän valmistui Donetskin yliopistosta. Hän pakeni Donetskista vuoden 2014 konfliktin aikana ja asuu Kiovassa. Kiva on tunnetuimpia ukrainalaisia nykyrunoilijoita.
Kivan runoja, artikkeleita ja käännöksiä on julkaistu useissa ukrainalaisissa lehdissä. Hän on esiintynyt kansainvälisillä runofestivaaleilla. Hän voitti vuonna 2014 ukrainalaisen runokilpailun ja on ollut palkintoehdokkaana. Hänen runojaan on käännetty monille eurooppalaisille kielille. Jukka Mallinen on suomentanut kaksi Kivan Parnassossa julkaistua runoa, ”Epätoivon mädäntyvä kaalinkerä” ja ”Faina”, jotka Kiva kirjoitti Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022.
Kivan runossa ”Faina” oleva säe ”eivätkä he tunne maan siirtymistä jalkainsa alla” viittaa Osip Mandelstamin Stalinia kuvaavan runon säkeeseen ”emme tunne maata jalkaimme alla”.
Hyytiälän metsäasema

Hyytiälän metsäaseman instituuttirakennus.
Hyytiälän metsäaseman vanha asuntola- ja ruokalarakennus eli A-talo.
Hyytiälän metsäasema on Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan metsätieteellinen kenttäasema Juupajoella Pirkanmaan maakunnassa.
Tutkimus

Asemalla tehdään tutkimusta ekosysteemien toiminnan, ilmakehän tutkimuksen, kaukokartoituksen, metsätieteiden ja suoekologian aloilla.
Historia

Tutkimusasema perustettiin Juupajoen Hyytiälän valtion maille vuonna 1910 sen jälkeen kun korkein metsäopetus Suomessa oli vuonna 1907 siirretty Evon metsäopistosta Helsingin yliopistoon. Opiston ensimmäiset rakennukset aseman vanhaan pihapiiriin valmistuivat vuosina 1911–1912. Vanhan pihapiirin rakennukset ovat tyyliltään kansallisromanttisia ja niiden suunnittelijoina olivat arkkitehdit Theodor Granstedt ja Ricardo Björnberg. Uudempia rakennuksia pihapiiriin valmistui vuosina 1959 ja 1977. Viimeisin rakennusprojekti valmistui vuonna 2023, kun Helsingin yliopisto otti vastaan uuden ruokalarakennuksen ja kolme uutta majoitusrakennusta.
Kulttuuriympäristö

Metsäaseman vanha pihapiiri Kuivajärven rannalla kuuluu Museoviraston vuonna 2009 määrittelemiin Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Kirjallisuutta

Leikola, Matti & Minna Kallio: Hyytiälä - Helsingin yliopiston metsäasema v. 1910-1990.  [Helsinki]:  [Helsingin yliopisto], 1990.  ISBN 951-45-5272-5.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyytiälän metsäasema Wikimedia Commonsissa
Martti Tertti : "Oi Hyytiälä, se paratiisi on--", Suomen Kuvalehti, 14.09.1935, nro 37, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hyytiälä-blogi
Hyytiälän säätutka.
Hyytiälän metsäaseman oppilasrakennus Impivaara.