stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Thomas Lövkvist

| Thomas Lövkvist |
| --- | --- |
 Thomas Lövkvist Ranskan ympäriajossa 2006
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1984 (ikä 40)
Kansalaisuus:   Ruotsi
Pyöräilijä
Pituus:  186 cm
Paino:  70 kg
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  yleisajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2004–2007 2008–2009 2010–2012 2013–2014:  Française des Jeux Team Columbia-High Road Team Sky IAM Cycling
Suurimmat voitot
  Ruotsin aika-ajomestaruus 2004  Ruotsin maantieajomestaruus 2006 
 Tiedot päivitetty: 30. maaliskuuta 2015 
Thomas Lövkvist (s. 4. huhtikuuta 1984 Visby) on ruotsalainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 2004–2014. Hän kilpaili myös maastopyöräilyssä, jonka junioreiden Euroopan mestaruuden hän voitti Zürichissä vuonna 2002.
Lövkvist aloitti ammattilaisuransa Française des Jeux -tallissa vuonna 2004, jolloin hän voitti Circuit de la Sarthe -kilpailun neljännen etapin ja kokonaiskilpailun. Nuorille ajajille tarkoitetussa Tour de l'Avenir -etappikilpailussa hän sijoittui toiseksi voittaen lisäksi kymmenennen osuuden. Hän voitti myös Ruotsin aika-ajomestaruuden.
Lövkvist voitti Ruotsin maantieajomestaruuden vuonna 2006. Seuraavana vuonna hän voitti Critérium International -kilpailun kolmannen etapin, aika-ajon, ja sijoittui kokonaiskilpailussa toiseksi. Espanjan ympäriajon 14. etapilla hän oli toinen Jason McCartneyn jälkeen.
Lövkvist siirtyi Team Columbia-High Road -talliin 2008, jolloin hän sijoittui kolmanneksi Tirreno–Adriaticon kokonaiskilpailussa Fabian Cancellaran ja Enrico Gasparotton jälkeen. Sveitsin ympäriajossa hän oli viides ja Saksan ympäriajossa Linus Gerdemannin jälkeen toinen. MM-kilpailujen maantieajossa Lövkvist oli kahdestoista.
Vuonna 2009 Lövkvist voitti Monte Paschi Eroica -kilpailun. Tirreno–Adriaticon kokonaiskilpailussa hän sijoittui neljänneksi ja voitti nuorten kilpailun. La Flèche Wallonnessa hän oli kuudes. Italian ympäriajossa hän sai kokonaiskilpailun johtajan maglia rosa -paidan haltuunsa neljännen etapin jälkeen. Seuraavalla etapilla hän sijoittui kolmanneksi, mutta menetti rosa-paidan. Sachsen Tour -kilpailussa hän voitti viidennen etapin. Giro dell'Emilia -kilpailussa hän oli kolmas.
Lövkvist edusti Team Sky -tallia 2010–2012. Hän sijoittui 2010 toiseksi Montepaschi Strade Bianche -kilpailussa ja 16:nneksi Ranskan ympäriajossa. Italian ympäriajossa 2011 hän oli 20:s.
Lövkvist kilpaili IAM Cycling -joukkueessa kaudet 2013–2014. Hän voitti 2013 Välimeren ajon kokonaiskilpailun.
The Head on the Door

| The Head on the Door The Cure |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. elokuuta 1985
 Tuottaja(t): David M. Allen, Robert Smith
 Kesto: 37.46
 Levy-yhtiö: Fiction, Elektra
The Curen muut julkaisut
| The Top 1984 | The Head on the Door 1985 | Standing on a Beach 1986 |
The Head on the Door on brittiläisen The Cure -yhtyeen kuudes studioalbumi, joka ilmestyi vuonna 1985.
Kappaleet

"In Between Days" – 2.57
"Kyoto Song" – 4.16
"The Blood" – 3.43
"Six Different Ways" – 3.18
"Push" – 4.31
"The Baby Screams" – 3.44
"Close to Me" – 3.23
"A Night Like This" – 4.16
"Screw" – 2.38
"Sinking" – 4.57
Aiheesta muualla

The Head on the Door Discogsissa. (englanniksi)
Rose Perica Mofford

Rose Mofford
Rose Perica Mofford (10. kesäkuuta 1922 Globe, Arizona – 15. syyskuuta 2016 Phoenix, Arizona) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko, joka toimi Arizonan osavaltion kuvernöörinä vuosina 1988–1991. Häntä edelsi Evan Mecham ja seurasi Fife Symington.
Mofford oli Arizonan ensimmäinen naiskuvernööri.
Radeon HD 4000 -sarja

Palit Radeon HD 4870
Radeon HD 4000-sarja on AMDn vuonna 2008 julkaisema grafiikkasuoritinsarja.
RV770-piiriin perustuvat HD4850 ja HD4870 näytönohjaimet julkaistiin markkinoille 25. kesäkuuta 2008. Kaksipiirinen 4870X2-näytönohjain tuli markkinoille elokuussa 2008.
Ominaisuuksia > Laskentaytimet

Radeon 4000-sarjan näytönohjaimet perustuvat samaan perusarkkitehtuuriin kuin aiemmat Radeon 2000- ja 3000-sarjat, mutta hiukan parannettuina. Piirillä on yhdistetyt verteksi- ja pikselivarjostinsuorittimet, jotka perustuvat 5-tie-VLIW-arkkitehtuuriin, pystyen laskemaan viittä käskyä rinnakkain samasta käskysäikeestä samalle datavuolle. Nämä VLIW-suorittimet eivät kuitenkaan ole täysin itsenäisiä, vaan 16 VLIW-ydintä laskee aina samaa käskyä, eli yksi itsenäinen suoritinydin piirin sisällä koostuu kokonaisuudessaan 80 laskentayksiköstä. Näiden suoritinydinten määrä vaihtelee mallista riippuen. Suurimmassa RV770-piirissä suorittimia on 10, jolloin laskentayksiköiden kokonaismäärä on 800.
Jokaiseen suoritinytimeen on liitetty teksturointiyksikkö, joka kykenee antamaan 4 bilineaarisesti suodatettua tekstuuria kellojaksossa.
Laskentayksiköt tukevat kaikkia DirectX 10.1n ominaisuuksia.
Ominaisuuksia > Ulkoiset väylät

Radeon 4000-sarjan piirit tukevat HDMI-liitäntää, DisplayPortia ja kahta DVI-liitäntää samalla kertaa.
Piirit tukevat myös GDDR5 -muistia, ensimmäisenä näytönohjaimena kautta aikojen. GDDR5 grafiikkamuistia käytettiin aluksi vain kalliimmassa Radeon HD4870 -kortissa. Halvemmassa HD4850 -ohjaimessa käytetään GDDR3-muistia. Muistiväylän leveys kalliimmpissa piireissä on 256 bittiä, mikä on vähemmän kuin vanhemmassa Radeon 2900-piirissä ja kilpailevissa NVIDIAn piireissä, mutta uusi GDDR5-muisti mahdollistaa kuitenkin melkein entisen veroisen muistikaistan kapeammallakin väylällä. Kapeampi muistiväylä merkitsi huomattavia kustannussäästöjä näytönohjaimen valmistuksessa.
Muisti

Radeon 4000 -sarjan näytönohjaimien piirit eivät tue paikallista kirjoittavaa muistia kovinkaan hyvin, minkä takia R700 piirien OpenCL-tuki on hidas. Tuki löytyisi shader-ytimiltä, mutta nykyisissä ajuriversioissa OpenCL-taulukkovakiot luetaan näytönohjaimen suhteellisen hitaasta muistista. Tämän vuoksi myös muistiin kirjoitettavan datan on siirryttävä näyttömuistiin asti.
Julkaistut mallit ja eri piiriversiot > RV770

RV770 oli aluksi sarjan suurin ja kallein huippupiiri. Piiri valmistettiin 55 nanometrin tekniikalla, ja se sisältää 10 suoritinydintä eli yhteensä 800 laskentayksikköä, ja toimi 750 MHz kellotaajuudella. Ohjaimessa käytettiin GDDR5-tyypin muistia.
Radeon HD 4850 (RV770) julkaistiin 55 nm tekniikalla. 4850 näytönohjaimen ydin toimii 625 MHz:n kellotaajuudella, ja GDDR3 muistit gigahertsin kellotaajuudella. Virrankulutus näytönohjaimessa on suurimmillaan 110 wattia.
HD 4830-näytönohjaimessa kymmenestä suoritinytimestä kaksi oli kytketty pois päältä, jolloin käytössä on 640 laskentayksikköä. 4830 näytönohjimen ydin toimii referenssimallissa 575 megahertsin kellotaajuudella ja GDDR3 muistit 900 megahertsin kellotaajuudella. Muistiväylä on 256 bittiä leveä. Näytönohjaimen jäähdytys on samanlainen kuin 4850 mallissa. Näytönohjaimessa on HDMI liitin toteutettu erillisen DVI-HDMI- liittimen avulla. Näytönohjaimessa on myös HDCP tuki. Grafiikkapiiriin on integroituna ääniohjain.. Radeon 4830 perustuu samaan piiriin kuin 4850 ja 4870 mallit mutta niistä on kytketty pois kaksi SIMD corea. Samalla myös tekstuuriyksiköiden määrä on laskenut 40:stä kolmeenkymmeneenkahteen. AMD:llä oli joidenkin 4830 näytönohjaimien kanssa ongelmia. Niissä oli käytössä vain 560 stream prosessoria käytössä vaikka niitä kuuluisi olla 640. AMDn mukaan ongelma on korjattavissa BIOS päivityksellä.
Toukokuussa 2009 ATI julkaisi Radeon HD4730 näytönohjaimen. Näytönohjain julkaistiin hätäratkaisuna HD4770 näytönohjaimen grafiikkapiirien sannin ollessa heikkoa. Näytönohjain perustuu RV770CE koodinimellä tunnettavaan grafiikkapiiriin ja se on karsittu versio RV770 grafiikkapiiristä. Näytönohjaimessa käytetään GDDR5 näytönohjainmuistia ja se valmistetaan 55 nm valmistusprosessilla.
Julkaistut mallit ja eri piiriversiot > RV790

AMD julkaisi huhtikuun 2. päivä vuonna 2009 RV790 grafiikkapiiriin  perustuvan HD4890 näytönohjaimen. Grafiikkapiirin kellotaajuus on 850 MHz. RV790 grafiikkapiirissä on 959 miljoonaa transistoria. AMDn mukaan kasvaneella transistorimäärällä pyritään vähentämään singnaalikohinaa. Erotuskondensaattoreiden vuoksi grafiikkapiiri on noin 5% suurempi pinta alaltaan kuin HD4870 näytönohjaimen grafiikkapiiri. Grafiikkapiiri on myös ajoitettu uudelleen ja virranjako on kokenut muutoksia.
Julkaistut mallit ja eri piiriversiot > R700

R700-piirisarja koostuu kahdesta RV770-piiristä samalla piirikortilla.
Huippumalli  HD4870X2 julkaistiin elokuussa 2008. Koska näytönohjainpiirejä on kaksi kappaletta, molemmilla oma muistinsa, jolloin sitä on kaksi kertaa enemmän, eli 2GB(2048mb), kun se HD4870:ssa on valmistajasta riippuen 512mb tai 1024mb.
4850X2 koostuu kahdesta 4850-näytönohjainpiiristä.
Julkaistut mallit ja eri piiriversiot > RV710

Vuoden 2008 syyskuussa ATI julkisti kaksi näytönohjainta nimiltään HD4550 ja HD4350 HD4550 perustuu RV710 grafiikkapiiriin  ja sen grafiikkaprosessorin kellotaajuus on 600 MHz. Muistiohjain on 64-bittinen  ja suoritinytimiä on yksi kappale, eli laskentayksiköitä on 80. Tekstuuriprosessoreita on kahdeksan ja näytönohjain kykenee tekemään neljä rasterioperaatioa kellotaksoa kohden.
HD4350 mallissa grafiikkapiiri toimii 600 MHz kellotaajuudella. Muistiohjain on 64-bittinen.
Julkaistut mallit ja eri piiriversiot > RV730

RV730-koodinimellinen grafiikkapiiri on malliston keskitason piiri. Grafiikkapiirillä on 4 suoritinydintä eli 320 laskentayksikköä HD4600 -näytönohjain perustuu RV730 koodinimelliseen grafiikkapiiriin. Muistiväylä on 128-bittinen. RV730 grafiikkapiiri kykenee suorittamaan 8 rasterioperaatioa sekuntia kohti.
RV730-grafiikkapiiri valmistetaan 55 nanometrin tekniikalla ja siinä on 514 miljoonaa transistoria jolloin grafiikkapiirin pinta-alaksi muodostuu 146mm2.
RV730-piiriin pohjautuvat HD4600-mallin grafiikkapiirit julkaistiin syyskuussa 2008. Mallisto koostuu halvemmasta 4650-mallista sekä kalliimmasta, suuremmalla kellotaajuudella käyvästä 4670-näytönohjainmallista.
Näytönohjain tukee CrossfireX ominaisuutta.
Julkaistut mallit ja eri piiriversiot > RV740

Huhtikuussa 2009 julkaistiin uudella 40 nm valmistustekniikalla valmistettuun RV740-piirin pohjaavat Radeon 4700-sarja. Piireissä oli 8 suoritinyhdintä eli 640 laskentayksikköä, ja 128-bittinen muistiväylä. Suorituskyvyltään piirit sijoittuivat hyvin lähelle aiempia 4800-sarjan malleja, vaikka olivat huomattavasti halvempia valmistaa.
Seuraaja

R700 -sarjaa seuraava oli R800.
Radeon HD4550
Rip Slyme

| Rip Slyme |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1994–
Tyylilaji:  hip hop
Kotipaikka:   Kanagawa, Japani
Laulukieli:  japani, englanti
Jäsenet:  Ryo-Z, MC   Ilmari, MC   Pes, MC   Su, MC   Fumiya, DJ  
Entiset jäsenet:  Shige, DJ   Shōji, DJ  
Levy-yhtiö:  Universal Music Group  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rip Slyme on japanilainen hip hop -yhtye, jonka muodostaa neljä MC:tä (Ryo-Z, Ilmari, Pes ja Su) ja yksi DJ (Fumiya). Yhtye perustettiin vuonna 1994 ja sen ensimmäinen levy-yhtiön kautta julkaistu single ilmestyi vuonna 2001. Erityisen suureen suosioon se nousi miljoonan kappaleen myyntiin yltäneen toisen albuminsa Tokyo Classic myötä vuonna 2002. Rip Slymella on ollut huomattava vaikutus rapmusiikin suosion nousuun Japanissa, ja se olikin ensimmäinen Nippon Budōkan -areenalla esiintynyt kotimainen rapyhtye.
Julkaisut > Albumit

Five (25. heinäkuuta 2001)
Tokyo Classic (24. heinäkuuta 2002)
Time to Go (16. heinäkuuta 2003)
Masterpiece (3. marraskuuta 2004)
Good Job! (kokoelma-albumi, 31. elokuuta 2005)
Epoch (29. marraskuuta 2006)
Funfair (28. marraskuuta 2007)
Journey (10. kesäkuuta 2009)
Good Times (kokoelma-albumi, 4. elokuuta 2010)
Bad Times (kokoelma-albumi, 1. joulukuuta 2010)
Star (2. maaliskuuta 2011)
Golden Time (4. joulukuuta 2013)
10 (30. syyskuuta 2015)
Lähde:
Aiheesta muualla

Rip Slymen viralliset internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive) (japaniksi)
Rip Slyme Natalie (japaniksi)
RIP SLYMEインタビュー「今まで通りにやっていてもダメかな」 Cinra.net (japaniksi)
Teatteri Ilmi Ö.

Teatteri ILMI Ö:n sisäänkäynti Isolta Roobertinkadulta.
Teatteri ILMI Ö. on kiertävä ammattiteatteri, joka sijaitsee Punavuoressa Helsingissä Isolla Roobertinkadulla. Teatteri toimii myös eri puolella Helsinkiä sekä ympäri Suomea kiertävänä teatterina. Sen toiminnan osa-alueita on esitystoiminta, yleisötyön ja soveltavan teatterin hankkeet, tapahtumat ja työpajat sekä taiteen perusopetusta antava lasten- ja nuorten Teatterikoulu ILMI Ö. Vuonna 2002 perustettu Teatteri ILMI Ö. on osallistavan esitystaiteen ja osallistavien työtapojen pioneeri Suomessa.
Historia

Alkusysäyksen teatterin perustamiselle antoi Metropolia Ammattikorkeakoulun (ent. Stadia) Virtaa-niminen lastenteatterin tutkimus- ja kehittämishanke. Aiheesta kiinnostuneet opiskelijat kokoontuivat yhteen ja pitivät Teatteri ILMI Ö:n perustamiskokouksen Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2002.
Teatteri nyt

Teatterilla on vuosien 2020–2024 ohjelmiston pääaiheena luonto, ympäristö ja ilmastonmuutos. Vuosittain ohjelmistoon tuotetaan vähintään yksi pääaiheinen esitys tai hankekokonaisuus. Teatterin keskeisimmät arvot ovat yhteisöllisyys, osallisuus, dialogisuus, taiteellinen rohkeus ja ekologisuus. Taide on teatterin toiminnassa moniaistinen, esteettinen kokemus sekä yhteiskunnallisen osallistumisen väline ja mahdollisuus vuoropuheluun erilaisten ihmisten välillä, mikä lisää taiteen saavutettavuutta ja osallistavuutta.
Teatteri ILMI Ö:n erityispiirteitä ovat uusia esitysmuotoja etsivä lasten- ja nuortenteatteri, kotimaiset kantaesitykset, devising-menetelmät, interaktiiviset ja tutkivat työtavat, ajan ilmiöihin reagoiminen, asiakkaiden aiheista esityksen valmistaminen ja yleisöjen luo meneminen.
Vuonna 2020 Helsingin kaupunki valitsi Teatteri ILMI Ö:n yhdeksi kuudesta kummiteatterista Kulttuurin Kummilapset-ohjelmaan. Ohjelmassa kummiteatterit tarjoavat jokaiselle vuonna 2021 syntyvälle lapselle kaksi esitystä vuosittain seitsemän vuoden ajan. Teatteri ILMI Ö:n ensimmäisen vuoden teos on nimeltänsä Metsämosaiikki. Muut viisi kummiteatteria on Suomen Kansallisteatteri, Helsingin Kaupunginteatteri, Svenska Teatern, Nukketeatteri Sampo ja Q-teatteri.
Teatterin ensi-iltoja

Ihme Ilmat (17.8.2020)
Villakoira kuusen alla (30.11.2019)
Jätejuttu! (11.7.2017)
Kesä on kreisii (15.6.2016)
Ensikosketus – tutkijat ja tonttu lähes luonnossa (29.1.2016)
Riimipuu on rakennettu (9.12.2015)
Halkeama (3.12.2015)
Mansikki ja muotovaliot – Koko perheen teatterikierros (9.6.2012)
Lapsiherttuan klassikot (3.5.2012)
Antero S:n kummitusballadi (28.10.2011)
Kevyt kivi – kuunnelma migreenistä (12.9.2011)
Lähde:
Teatterikoulu ILMI Ö.

Vuonna 2006 Teatteri ILMI Ö. perusti Teatterikoulu ILMI Ö:n ja se sai luvan antaa teatteritaiteen perusopetuksen laajaa oppimäärää kun Helsingin kaupungin kulttuuri- ja kirjastolautakunta hyväksyi sen yleisen oppimäärän opetussuunnitelman. Oppilaaksi otetaan ilmoittautumisjärjestyksessä kahdeksanvuotiaasta lähtien ja harrastusta on mahdollista jatkaa aikuisuuteen saakka.
Henkilökunta

Teatteri ILMI Ö:n hallinnollinen henkilökunta muodostuu taiteellisesta johtajaparista ja tuottajasta. Kaikki teatterin jäsenet muodostavat yhdessä taiteellisen toimikunnan.
Thomas Luke Msusa

Thomas Luke Msusa (s. 2. helmikuuta 1962) on malawilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Montfort-lähetyssaarnaajien papiksi 3. elokuuta 1996 ja nimitettiin Zomban hiippakunnan johtoon 19. joulukuuta 2003. Piispaksi vihkiminen seurasi 17. huhtikuuta 2004. Pääkonsekraattorina toimi Orlando Antonini, jota avustivat Tarcisius Gervazio Ziyaye ja Allan Chamgwera.
Tiberiu Bărbulețiu

Tiberiu Bărbulețiu (s. 1. joulukuuta 1963 Blaj) on romanialainen poliitikko. Hän kuuluu Kansalliseen liberaalipuolueeseen ja istui vuonna 2007 lyhyen aikaa Euroopan parlamentissa osana Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmää.
Theodor Hesselberg

| Theodor Hesselberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  Hans Theodor Hesselberg
Syntynyt: 7. tammikuuta 1885 Lierne, Norja
Kuollut: 10. tammikuuta 1966 (81 vuotta) Oslo, Norja
Ammatti:  meteorologi
Hans Theodor Hesselberg (7. tammikuuta 1885 Lierne – 10. marraskuuta 1966 Oslo) oli norjalainen meteorologi. Hän johti Norjan ilmatieteen laitosta vuosina 1915–1955.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Theodor Hesselberg Wikimedia Commonsissa
Richard Kuningas

Richard Kuninkaan patsas
Pyhä Richard Kuningas (myös Luccan Richard; k. 722 Lucca, Italia) oli saksilainen kuningas ja pyhimys. Pyhän Beden mukaan hän oli kuninkaana noin vuodesta 688 vuoteen 725. Richard Kuninkaan tiedetään olleen naimisissa ja saaneen kolme lasta, joista kaikista tuli pyhimyksiä: Walburga, Wunibald, and Willibald. Hän kuoli pyhiinvaelluksella Roomaan, ihmeitä raportoitiin hänen haudallaan ja Luccan kaupunkilaiset kunnioittivat häntä suuresti. Häntä kuvataan pyhiinvaeltajana piispan ja apotin kanssa, hänen juhlapäivänsä on 7. helmikuuta ja osa hänen reliikeistään on kuljetettu Eichstättiin, Saksaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Richard Kuningas Wikimedia Commonsissa
Tiberius (täsmennyssivu)

Tiberius oli roomalainen praenomen. Sen nimisiä roomalaisia:
hallitsijoita:
Tiberius (Tiberius Caesar Augustus), Rooman keisari 14–37
Tiberius II Constantinus, Bysantin keisari 578–582
Tiberius III, Bysantin keisari 698–705
muita:
Tiberius Claudius Maximus, roomalainen sotilas
Tiberius Gemellus, keisari Tiberiuksen pojanpoika
Tiberius Gracchus vanhempi, roomalainen konsuli
Tiberius Gracchus, roomalainen poliitikko
Tiberius Julius Alexander, roomalainen poliitikko ja keisari
Tiberius Nero, roomalainen poliitikko ja sotilas, keisari Tiberiuksen isä
Tiberius Petasius, Bysantin usurpaattori 700-luvulla
Muita Tiberiuksia:
James Tiberius Kirk, kuvitteellinen avaruusmies
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tiberius”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Theodor Johannes Blomqvist

Theodor Johannes (Hannes) Blomqvist (27. lokakuuta 1865 Evo – 18. helmikuuta 1934 Tampere) oli suomalainen metsänhoitaja.
Blomqvistin vanhemmat olivat filosofian tohtori, Evon metsäopiston johtaja Anton Gabriel Blomqvist ja Alfhild Ilmoni. Hän valmistui metsänhoitajaksi Evon metsäopistosta 1888 ja opiskeli Saksassa ja Skandinavian maissa 1891–1892 ja 1914.
Blomqvist oli metsänjako- ja muissa töissä valtion metsissä 1893-1898. Hän oli Kankaanpään hoitoalueen metsänhoitajana vuodesta 1898, Oriveden hoitoalueen metsänhoitajana vuodesta 1909 ja Keski-Hämeen hoitoalueen metsänhoitajana 1923–1932.
Blomqvist oli naimisissa vuodesta 1899 Anna Evi Maria Ingmanin kanssa.
Julkaisuja

Nimellä T. J. Blomqvist:
Några ord om skogsskötsel. Tavastehus 1894
Forstliga plantskolor och kulturarbeten: i korthet beskrifna. G. W. Edlund, Helsingfors 1898, ilmestyi suomeksi nimellä Metsänhoidollisista taimitarhoista ja viljelystöistä: lyhyesti kerroiltu. Edlund, Helsinki 1898
Hvad husbonden hörde och tänkte om skogar: prisbelönad skrift. Finska Forstförening, Helsingfors 1902, ilmestyi suomeksi nimellä Mitä isäntä kuuli ja ajatteli metsästä. Suomen metsänhoitoyhdistys, Hämeenlinna 1903
Folkskolans skogsbok. Skrifter utgifna af Svenska folkskolans vänner, Häft 62. Helsingfors 1907, ilmestyi Eliel Wartiaisen suomentamana nimellä Kansakoulun metsäkirja. WSOY 1908, uusi painos nimellä Nuorison metsäkirja. WSOY 1914
Richard Krajicek
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Richard Krajicek Wikimedia Commonsissa
Richard Krajicek ATP:n sivuilla (englanniksi)
Richard Krajicek Foundation (Arkistoitu – Internet Archive)
1 2  Bud Collins, The Bud Collins History of Tennis, New York, New Chapter Press, 2010, 2. painos  (ISBN 978-0-942257-70-0, OCLC 456175786), s. 696 . Tieto on haettu Wikidatasta.
Rakenteinen dokumentointi

Rakenteinen dokumentointi on informaation jäsentelyä metakielen avulla. Digitaalisen informaation jäsentelyyn sopivia metakieliä ovat varsinkin SGML-standardiin pohjautuvat merkintäkielet.
Rakenteisen dokumentoinnin tarkoituksena on helpottaa dokumenttien julkaisua ja lisätä mahdollisuuksia käyttää jo kirjoitettua aineistoa uudestaan uusissa konteksteissa. Rakenteinen dokumentointi helpottaa varsinkin suurien tekstimäärien käsittelyä ja muotoilua. Yleisesti käytetyt SGML-standardiin perustuvat merkintäkielet helpottavat myös informaation siirtämistä tietojärjestelmästä toiseen.
Rakenteinen dokumentointi on usein myös modulaarista, mikä tarkoittaa asiakokonaisuuksien jakamista useammaksi pienemmäksi kokonaisuudeksi. Näitä sisältökokonaisuuksia kutsutaan moduuleiksi.
Rakenteisen dokumentoinnin juuret ovat kirjapainoalalla, jossa ennen tekstinkäsittelyohjelmien kehittymistä kirjoitettiin tekstin muotoilu käsin sivun yhteyteen. Näin määriteltiin muun muassa tekstin fontti, fontin koko, tekstin korostaminen (kursivointi, lihavointi tai alleviivaus) sekä sivulle tulevat sisennykset. Rakenteisen dokumentoinnin perusidea on sama. Tekstin yhteyteen merkitään sen rakenne, jota sitten eri julkaisualustat tulkitsevat tyyliasetustensa mukaisesti.
Rakenteista dokumentointia ei tule kuitenkaan sekoittaa esitykselliseen dokumentointiin. Rakenteisella dokumentoinnilla määritellään ainoastaan tekstin rakenne, kuten otsikot, kappalejaot ja esimerkiksi listat. Tekstin muotoilut, kuten otsikon koko, leipätekstin väri ja listan ulkoasu määritellään puolestaan esityksellisellä dokumentoinnilla.
Rakenteisen dokumentoinnin käytännöt

Rakenteisessa dokumentoinnissa tekstin osat jaetaan pieniin loogisiin kokonaisuuksiin, joita kutsutaan elementeiksi. Teksti voidaan esimerkiksi jakaa elementeillä pääotsikoksi, väliotsikoiksi ja kappaleiksi. Tekstin lopullinen ulkoasu määräytyy puolestaan sen julkaisuympäristön mukaan. Esimerkiksi eritasoisille otsikkoelementeille voidaan määritellä erilaisia tyylejä, jolloin sama sisältö näyttää erilaiselta eri julkaisualustoilla. Tästä on hyötyä varsinkin, kun sama aineisto halutaan julkaista usealla eri laitteella. Hyvä esimerkki tästä ovat verkkosivut, jotka ovat saatavilla myös mobiiliversioina.
Rakenteisessa dokumentoinnissa käytettävissä olevat elementit riippuvat siitä, millä merkintäkielellä dokumentin muotoilu tehdään. Yleisimmin käytössä ovat SGML-pohjaiset merkintäkielet, kuten HTML, XML, XHTML ja DITA.
Rakenteisille dokumenteille määritellään aina niiden dokumenttityyppi eli document type definition (DTD).
Rakenteisen dokumentoinnin käytännöt > SGML-pohjaiset merkintäkielet

Digitaalisessa julkaisemisessa yleisesti käytetyt merkintäkielet pohjautuvat SGML-standardiin. SGML on metakieli, jolla voi generoida uusia merkintäkieliä. SGML on siis eräänlainen merkintäkielten peruskielioppi, jonka pohjalta on mahdollista luoda käyttötilanteeseen sopivia "lauseita" eli elementtejä.
Rakenteisen dokumentoinnin käytännöt > SGML-pohjaiset merkintäkielet > HTML

HTML on verkkojulkaisuissa yleisemmin käytetty merkintäkieli. HTML-merkintäkieli ei ota kantaa tekstin sisältöön, vaan keskittyy sen rakenteeseen, mikä tekee siitä joustavan ja sopivan useaan eri käyttötarkoitukseen.
Rakenteisen dokumentoinnin käytännöt > SGML-pohjaiset merkintäkielet > XML

XML on sekä itsenäinen merkintäkieli että standardi, jonka pohjalta voi kehittää uusia merkintäkieliä. XML on HTML-kielen tapaan yksinkertaistettu versio SGML-standardista mutta mahdollistaa HTML-kieltä monimutkaisempia rakenteita ja julkaisumuotoja.
Rakenteisen dokumentoinnin käytännöt > SGML-pohjaiset merkintäkielet > XHTML

XHTML on XML-versio HTML-kielestä. Tämä tarkoittaa, että XHTML on uudelleen määritelty versio HTML-kielestä, johon on sovellettu XML-kielen standardeja.
Rakenteisen dokumentoinnin käytännöt > SGML-pohjaiset merkintäkielet > DITA

Varsinkin teknisessä viestinnässä suosittu DITA on XML-pohjainen merkintäkieli. DITA on suunniteltu käyttöohjeiden ja muiden vastaavien ohjaavien tekstien rakenteiseen dokumentointiin.