stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Islamin kulta-aika
”Islamilainen renessanssi” > Edeltävä katastrofi

800-luvulla alkanutta kulttuurin nousua oli edeltänyt katastrofi, kun lukutaidottomat beduiiniheimot olivat 600-luvun alussa saaneet vallan ja syösseet valtavat alueet anarkiaan ja hävitykseen. Paikasta toiseen liikkuneet, osittain yhä pakanalliset beduiinilaumat keräsivät ryöstösaalista ja tuhosivat kaiken eteensä tulevan. 1300-luvulla elänyt tunisialainen muslimihistorioitsija Ibn Khaldun luonnehti arabeja villi-ihmisiksi ja vertasi heitä mykkiin petoeläimiin.
Yhteiskuntien barbarisoituminen näkyi luku- ja kirjoitustaidon sekä latinan ja kreikan kielten katoamisena. Arvokkaita käsikirjoituksia hävitettiin, kun luostareita ryöstettiin ja poltettiin. Julkisten rakennusten pystyttäminen loppui pitkäksi aikaa. Kun se virisi uudelleen, taidot olivat kadonneet, ja uudisrakennukset, kuten temppelit, luhistuivat helposti.
Beduiinit eivät ymmärtäneet kaupunkien taide-elämää, ja torjuva asenne siirtyi osaksi uskontoa. Antiikin taiteet katosivat, niiden mukana teatteri, veistostaide ja suurin osa musiikista ja kuvataiteesta. Esimerkiksi shafi’i –koulukunnan klassinen teos ”Reliance of the Traveller” kieltää Muhammediin nojautuen musiikin ja  laulun muualla paitsi häissä. Kielletyistä instrumenteista mainitaan erikseen huilut, jousisoittimet, mandoliinit, luutut, symbaalit ja pitkärumpu. Rangaistukset ovat tuntuvia ainakin tuonpuoleisuudessa: ylösnousemuksen päivänä Jumala kaataa lyijyä niiden korviin, jotka ovat kuunnelleet laulajattarien esityksiä, maa nielee heidät ja Jumala muuttaa heidät apinoiksi ja sioiksi.
Tuhon laajuus näkyy siinä, paimentolaisvalloitusten vanavedessä historiallisiin lähteisiin syntyi pitkä tauko, kun uutta kirjallisuutta ei enää ilmestynyt. Iranilainen oppinut A. Zarinkoob on puhunut kahdensadan vuoden hiljaisuudesta, johon iranilainen kirjallisuus ajautui, mutta sama ilmiö toistui kaikkialla muuallakin. Muslimit ovat antaneet asialle toisen selityksen: Koraanin kauneus oli niin mykistävää, että kirjailijat hylkäsivät työvälineensä ja herkesivät pitkäksi aikaa kirjoittamasta.
”Islamilainen renessanssi” > Kirjallisuuden käännösliike

Abbasidien valtaannousu toi mukanaan islamin ohella toisen kulttuurisen liikkeen, jolla oli vaikutusta sadoiksi vuosiksi eteenpäin. Kyse oli kreikkalaisen kirjallisuuden kääntämisestä arabian kielelle. Abbasidikalifit osoittautuivat intohimoisiksi tieteen ystäviksi. Tulevien 250 vuoden aikana eli vuosituhannen loppuun mennessä he olivat käännättäneet melkein kaiken käsiinsä saaman kreikkalaisen luonnontieteellisen ja filosofisen kirjallisuuden arabiaksi. Filosofeista eniten käännettiin Aristoteleen teoksia ja luonnontieteen aloista eli ”luonnonfilosofiasta” edustettuna olivat astrologia, alkemia, fysiikka, matematiikka ja lääketiede.  Käännöstyön määrä oli valtava. Aineellisesti sen teki mahdolliseksi Kiinasta tulleen uuden keksinnön, paperin, saaminen käyttöön 760-luvulta alkaen.
Käännöstoiminnan keskus oli kalifaatin uusi pääkaupunki Bagdad. Merkillepantavaa oli toiminnan pitkäjänteisyys, sillä käännöstyö kesti satoja vuosia,  ja tapahtui paitsi kalifien myös Bagdadin persialaisen eliitin suojeluksessa. Enimmäkseen käännöstyöstä vastasivat kreikan kieltä taitaneet kristityt oppineet. He joutuivat tällöin myös luomaan arabian kieleen sen tarvitseman tieteellisen sanaston.
Arabiaksi 800- ja 900-luvuilla käännetty tieteellinen kirjallisuus oli jokseenkin sama, joka kaksi sataa vuotta myöhemmin eli 1000- ja 1100-luvuilla käännettiin Euroopassa arabiasta ja kreikasta latinaksi. Lisänä olivat vain arabien kommentaarit ja muutamat  keksinnöt. Sen takia on kiinnostavaa, että Euroopassa tämän kirjallisuuden pohjalta alkoi tieteellis-tekninen vallankumous 1600-luvulla, mutta vastaavaa ei tapahtunut islamilaisessa maailmassa.
Ernest Renan on katsonut, että 800-luvulla alkanut tieteiden nousu tapahtui persialaisen kulttuurin pohjalta, minkä takia siitä pitäisi käyttää nimeä ”persialainen renessanssi”. Se oli valloitetun kulttuurin jälkivaikutusta, joka historioitsija Toby E. Huffin mukaan sammui, kun islam alkoi saada lujemman otteen yhteiskunnasta. Huffin mukaan arabikalifaatti alkoi islamisoitua 800-luvulla, ja muuttui vasta kaksisataa vuotta myöhemmin  muslimienemmistöiseksi. Tässä vaiheessa uskonnollinen dogmatismi alkoi kahlita tieteen vapautta. Vuosituhannen vaihteeseen osui toisaalta myös taustaltaan islamilaisten tiedemiesten merkittävin esiintulo (Ibn al-Haytham, al-Biruni).
Käännösliikkeen motiivit

Käännösliikkeen pitkäjänteisyyden takia sitä ei voi selittää pelkästään kääntäjien harrastuksena tai yksittäisten kalifien mielenliikkeillä. Yleinen ehdokas ilmiön taustavaikuttajaksi on ollut islaminusko. Muun muassa Opetushallituksen mukaan ”nimenomaan Koraani sai islamilaisen tieteen kukoistamaan”, sillä Koraani oli tieteellisessä maailmankuvassaan hämmästyttävästi aikaansa edellä.
Käännösliikkeen motiivit > Persialainen tausta

Koraaniteorian kannatus on kuitenkin pääosin jäänyt islaminuskon piiriin. Toinen selitys käännösliikkeelle löytyy abbasidikalifaatin persialaisista juurista. Abbasidihallitsijat olivat arabitaustaisia, mutta eivät tulleet Arabian niemimaalta vaan Iranin Khorasanista, mistä abbasidivallankumous sai alkunsa. Myös melkein kaikki arabiaksi kirjoittaneet tiedemiehet olivat todellisuudessa persialaisia. Islaminuskon perusteosten kirjoittajat tulivat samoin Iranista  tai Keski-Aasiasta, heidän joukossaan arvovaltaisten hadith-kokoelmien kirjoittajat (Kutub al-sittah) sekä islamin historian ja Koraanin selitysteosten laatija at-Tabari. Årabit omaksuivat persialaisen korkeakulttuurin saavutuksia liittäen ne omiin heimoperinteisiinsä, minkä takia Renan puhuukin persialais-arabialaisesta kulttuurista.
Myös Bagdadin hallintoeliitti oli pitkälti persialaista alkuperää. Arabit olivat tietoisia ristiriidasta, minkä takia yhdessä tarinassa erään umaijadikalifin, toisessa tarinassa abbasidikalifi Mamunin suuhun pantiin sanat: ”Persialaiset hallitsivat tuhat vuotta eivätkä tarvinneet arabeja hetkeäkään. Me olemme hallinneet alle vuosisadan (tai: kaksi vuosisataa) emmekä pärjää ilman heitä tuntiakaan.” Islamilaisen kulttuurin tausta oli myös tutkimusmatkailija G.A. Wallinin tiedossa 1840-luvulla: ”Ja mitäpä arabilla oikeastaan onkaan omaa? Aavikkonsa ja kamelinsa. Kaiken muun hän on oppinut kukistamiltaan kansoilta.”
Käännösliikkeen motiivit > Avestan kokoaminen

Kreikkalaisen kirjallisuuden käännösliike oli alun perin Iranin sassanidikuninkaiden hanke. Sen oli määrä olla keino, jolla kootaan uudelleen maailmalle hajonneen Zarathustran kirjoittaman Avestan koko viisaus.
Iranin viimeisen hallitsijadynastian sassanidien (226–651) valtionideologiassa korostettiin yhteyttä Persian muinaiseen suuruuden aikaan eli akhaimenidien dynastiaan, jonka Aleksanteri Suuri oli kukistanut. 300-luvulta saakka sassanidikuninkaat katsoivat, että valtionuskonnon perustaja Zarathustra oli kirjoittanut kaiken tieteellisen tiedon sisältäneen kirjan nimeltä Avesta. Aleksanteri Suuri oli antanut jäljentää siitä osia ja sen jälkeen hävitti Avestan. Šaahien tehtäväksi tuli koota Avesta uudelleen niitä katkelmista, joita oli liikkeellä. Myös kreikkalaisten filosofien teokset olivat olleet osa Avestaa, ja sen takia ne piti kääntää pahlaviksi ja koota kuninkaan aarrekammioon. Sassanidikuninkaiden käskystä kreikkalaisten tieteellisiä teoksia käännettiin arameaksi ja pahlaviksi. Jossain määrin käännettiin myös intialaista kirjallisuutta. Rinnastus kaiken tiedon sisältävään Koraaniin on ilmeinen. Tarinan mukaan sekin jouduttiin kokoamaan maailmalta pienissä osissa kalifi Uthmanin käskystä.
Käännösliikkeen motiivit > Kalifien motiivit

Kun al-Mansur (754–775) ryhtyi jatkamaan sassanidikuninkaiden zarathustralaista käännösprojektia, sen tarkoitus oli heikentää vastarintaa, joka häneen kohdistui Iranin valtauskonnon kannattajien keskuudessa. Arabian yleistyminen Iranin hallintokielenä alkoi tehdä pahlavinkieliset käännökset vanhentuneiksi, joten käännöstyö arabiaan muuttui ajankohtaiseksi. Käännösliikkeen yhdeksi keskukseksi muodostui Khorasanin maakunnan keskus Merv. Samalla Mansur teki toisenkin eleen, joka osoitti arvostusta persialaisia kohtaan: hän jätti Damaskoksen ja perusti pääkaupunkinsa Bagdadin aivan Iranin entisen pääkaupungin Ktesifonin viereen. Palatsikaupungin pohjakaava noudatti persialaista pyöreän kaupungin mallia. Mansur halusi näin päästä eroon Damaskoksen arabieliitistä ja Bysantin perintönä tulleesta kreikkalaisesta virkakunnasta. Mansur kumarsi Persian suuntaan myös siten, että hän nimitti hovinsa korkeiksi virkamiehiksi Khorasanista tullutta persialaista ylimystöä. Erityisen vaikutusvaltaiseksi kohosi Afganistanista tullut Barmakidien perhe, jonka jäsenet olivat olleet korkea-arvoisia buddhalaisia pappeja.
Kolmannen abbasidikalifin al-Mahdin (775–785) aikana vuonna 782 Aristoteleen logiikkaa ja dialektiikkaa käsittelevä Topiikka oli jo käännetty syyrian kielestä arabiaksi. Sata vuotta myöhemmin se käännettiin uudelleen suoraan kreikasta. Kirja sisälsi Aristoteleen opetuksia argumentaatiosta sellaisissa tilanteissa, joissa vastakkain oli kaksi erilaista näkemystä. Dimitri Gutas olettaa, että kiinnostus kirjaan  liittyi abbasidien valtionuskonnon asemaan. Kalifi näki tehtäväksi saada valtakuntansa enemmistönä olevat kristityt, manikealaiset ja zarathustralaiset ja monet muut siirtymään virallisen valtionuskonnon taakse; se vaati myös taivuttelua ja argumentointia kovempien keinojen ohella, joita olivat teloitukset. Islamilainen kirjallisuus sisältääkin esimerkkejä Aristoteleen tekniikoiden käytöstä väittelyssä kristittyjä vastaan.
Käännösliike oli alkanut tarpeesta myötäillä Iranin zarathustralaista väestöä, mutta se sai vuosikymmenten kuluessa uusia tarkoituksia. Al-Mamun (813–833) oli asettunut vahvasti uuden valtionuskonnon, islamin, puolustajaksi. Hänen propagandassaan Bysanttia alettiin kuvata tieteelle vihamieliseksi hallinnoksi, joka halusi kieltää filosofian ja lääketieteen. Kalifaatti sitä vastoin oli antiikin kreikkalaisten todellinen perillinen ja totuuden ystävä. Panostaminen tieteisiin todisti, että rationaalinen ajattelu oli siirtynyt antiikin Kreikasta islamilaiseen maailmaan. Sen sijaan Bysantti oli hylännyt perintönsä ja vajonnut kristinuskon järjettömyyksiin Jumalasta, joka kulki ihmisenä maan päällä.
Viisauden talo

Paljon puhuttu käsite on Bagdadin ”Viisauden talo”, bayt al-Hikma, jonka perustajiksi tavataan mainita joko Harun ar-Rashid (786–809) tai al-Mamun (813–833). Historiallisista lähteistä tällaista tietoa ei löydy. Kyseessä oli sassanideilta peritty virasto eli palatsin kirjasto, joka koostui persialaisista runoteoksista. Nähtävästi al-Mansur oli sen ensimmäinen käyttöönottaja. Viraston tärkeimmäksi tehtäväksi tuli koota ja säilyttää Iranin historiaan liittyvää kirjallisuutta, jota käännettiin pahlavista arabiaksi. Al-Mansurin tieteellisten harrastusten takia sillä mahdollisesti oli myös astronomiaan ja matematiikkaan liittyviä tehtäviä, mutta kääntämistä kreikasta arabiaan siellä ei harjoitettu. Viisauden talo ei liioin ollut mikään akatemia, jossa olisi opetettu tieteitä eikä myöskään oppineitten kohtaamispaikka.  Viisauden talo pysyi kalifien yksityiskirjastona, kunnes al-Mamun avasi sen tiedemiehille, tosin erään tiedon mukaan vain muslimeille.
Abbasidien kalifaatti laajimmillaan n.850
Aristoteles opettamassa mustaa oppilasta. Kuva n. 1220-luvulta Mesopotamiasta.
Kananlento

| Kananlento> Chicken Run |
| --- | --- |
 DVD:n kansikuva.
Ohjaaja:  Peter Lord Nick Park
Käsikirjoittaja:  Karey Kirkpatrick
Tarina:  Peter Lord Nick Park
Tuottaja:  Peter Lord Nick Park David Sproxton
Säveltäjä:  John Powell Harry Gregson-Williams
Kuvaaja:  Dave Alex Riddett Tristan Oliver Frank Passingham
Leikkaaja:  Mark Solomon
Pääosat:  Phil Daniels Lynn Ferguson Mel Gibson Tony Haygarth Jane Horrocks Miranda Richardson Julia Sawalha Timothy Spall Imelda Staunton Benjamin Whitrow
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat Iso-Britannia
Tuotantoyhtiö:  Aardman Animations DreamWorks Animation Allied Filmmakers
Levittäjä:  Pathé Distribution (Eurooppa) DreamWorks Pictures (maailmanlaajuinen)
Ensi-ilta:   2000-06-2323. kesäkuuta 2000 (Yhdysvallat)  2000-06-3030. kesäkuuta 2000 (Iso-Britannia)  2000-09-088. syyskuuta 2000 (Suomi)  
Kesto:  84 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  45 miljoonaa $
Tuotto:  224,8 miljoonaa $
Seuraaja:  Kananlento: Nugettipainajainen
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kananlento (engl. Chicken Run) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut vaha-animaatio. Elokuvan ovat ohjanneet Peter Lord ja Nick Park. Ääninäyttelijöinä ovat muun muassa Mel Gibson ja Julia Sawalha.
23 vuotta elokuvan julkaisun jälkeen se sai jatko-osan Kananlento: Nugettipainajainen (2023).
Juoni

Elokuva kertoo Inkku-kanasta ja tämän kanaystävistä, jotka asustelevat ilkeän rouva Piipun kanafarmilla. Kanojen yhteinen unelma on karata farmilta ja elää vapaana. Pakoyrityksiä on ollut monia, mutta ne eivät ole koskaan onnistuneet. Eräänä päivänä farmille tupsahtaa kukko Roki, jolla on "varma" suunnitelma pakenemiseen.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Alkuperäinen | Suomenkielinen | Hahmo |
| Mel Gibson | Santeri Kinnunen | Roki |
| Julia Sawalha | Ona Kamu | Inkku |
| Miranda Richardson | Riitta Havukainen | rouva Piippu |
| Tony Haygarth | Heikki Sankari | herra Piippu |
| Jane Horrocks | Rinna Paatso | Typy |
| Lynn Ferguson | Outi Alanen | Mäkki |
| Benjamin Whitrow | Tapani Perttu | Marski |
| Imelda Staunton | Eija Varima | Pauna |
| Timothy Spall | Jarmo Koski | Kehno |
| Phil Daniels | Ilkka Heiskanen | Kepuli |
Suomenkielisen version käänsi Jarkko Cairenius ja ohjasi Kari Tamminen.
Palkinnot ja tunnustukset

The New York Timesin kriitikot valitsivat Kananlennon vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Energia Norjassa

Energia Norjassa kuvaa Norjan energian tuotantoa ja kulututusta.
Energian kulutus

Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2022 oli 201 miljoonaa BTU:ta, maailmassa 19:nneksi suurinta.
Vuonna 2022 loppukäyttäjistä suurin ryhmä oli teollisuus (30 %), toisena liikenne (24 %). Kotitalouksien energiankäytön osuus oli 18 %.
Vuonna 2024 ensirekisteröidyistä henkilöautoista yleisimmin käyttövoimana oli ylivoimaisesti täyssähkö (88,9%), jota seurasivat erilaiset hybridit.Bensiinikäyttöisiä autoja ostettiin alle yksi prosentti uusista autoista.
Energian tuotanto

Norjan energiankulutus vuonna 2023 jakaantui eri lähteiden kesken seuraavasti:
Vesivoima: 43 %
öljy: 25 %
maakaasu: 16 %
biopolttoaineet ja jätteenpoltto: 8 %
maalämpö, aurinko ja tuulivoima: 5 %
Norjan sähköntuotanto jakautui vuonna 2022 eri lähteiden kesken seuraavasti:
vesivoima: 88,7 %
tuulivoima: 10,3 %
biomassan ja jätteiden poltto: 0,3 %
fossiiliset polttoaineet: 0,2 % kokonaiskapasiteetista
aurinkoenergia: 0,1 %
Raakaöljy, öljyjalosteet ja maakaasu ovat Norjan tärkeimpien vientituotteiden joukossa.
Öljy

Vuonna 2023 Norja tuotti 2,02 miljoonaa barrelia päivässä, ja kulutti siitä noin kymmenysosan itse. Sen tunnetuiksi öljyvaroiksi arvioitiin  8 122 000 000 barrelia.
Norjan ensimmäiset hyödynnetyt öljykentät olivat Pohjanmerellä, ja teollisuus on vähitellen laajentunut pohjoiseen Norjanmerelle ja Barentsinmerelle. 1950-luvun lopulla vain harvat uskoivat, että Norjan mannerjalustalta löytyisi runsaasti öljy- ja kaasuesiintymiä. Norjan geologinen tutkimuslaitos  arvioi vuonna 1958, että Norjan rannikon mannerjalustalta ei kannata etsiä hiiltä, öljyä tai rikkiä. Groningenin kaasukentän löytö Alankomaista vuonna 1959 lisäsi kiinnostusta Pohjanmeren mahdollisuuksiin. Öljyntuotanto alkoi 1960-luvun puolivälissä. Ekofiskin suuri kenttä löytyi 1969. 1980-luvulta alkaen Norjan valtio omistaa osuuksia useista öljy- ja kaasukentistä, putkistoista ja maalla sijaitsevista laitoksista. Osuus määräytyy tuotantolupien myöntämisen yhteydessä, ja se vaihtelee toimialoista riippuen. Yhtenä useista omistajista valtio kattaa osuutensa investoinneista ja kustannuksista ja saa vastaavan osuuden tuotantolupien tuloista. Valtion puolesta kaupallisia asioita hoitamaan perustettiin valtionyhtiö Statoil.Sitä on sittemmin yksityistetty osittain.
Vuonna 2022 Norja oli kahdeksanneksi suurin öljyn viejä maailmassa. Norjalla on Länsi-Euroopan suurimmat öljyvarat, ja se myy suurimman osan öljystään eurooppalaisille naapureilleen. Öljyteollisuuden osuus Norjan viennistä on 50 % ja BKT:sta yli 20 %.
Maakaasu

Vuonna 2022 Norja käytti 4,5 miljardia kuutiometriä maakaasua, tuotti siitä itse 124 miljardia kuutiometriä, toi ulkomailta 68 miljoonaa (0.068 miljardia)  ja vei ulkomaille 121 miljardia kuutiometriä. Sen jäljellä olevat tunnetut maakaasuvarat ovat 1,5 biljoonaa kuutiometriä.
Vuonna 2023 Norja oli maailman neljänneksi suurin maakaasun viejä (Yhdysvaltojen, Qatarin ja Venäjän jälkeen).
Venäjän hyökkäys Ukrainaan nosti kaasun ja öljyn hintoja ja näin myös Norjan vientituloja.
Nostakaa Titanic! (elokuva)

| Nostakaa Titanic!> Raise the Titanic |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jerry Jameson
Käsikirjoittaja:   Adam Kennedy  Eric Hughes 
Tuottaja:  William Frye
Säveltäjä:  John Barry
Kuvaaja:  Matthew F. Leonetti
Leikkaaja:   J. Terry Williams  Robert F. Shugrue 
Lavastaja:  John DeCuir Jr.
Pääosat:   Jason Robards  Richard Jordan  David Selby 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Yhdistynyt kuningaskunta 
Tuotantoyhtiö:  ITC Entertainment
Levittäjä:  ITC Entertainment
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 1. heinäkuuta 1980  Suomi 31. lokakuuta 1980 
Kesto:  115 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  36 000 000 $
Tuotto:  7 000 000 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nostakaa Titanic! (engl. Raise the Titanic) on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen seikkailuelokuva, joka perustuu Clive Cusslerin samannimiseen teokseen. Elokuvassa Titanic-nimistä laivaa yritetään nostaa merestä neljän kilometrin syvyydestä, koska sen lastina on sotateollisuuden tarvitsemaa ”bysaniumia”. Nostamiseen tulee kuitenkin ongelmia.
Elokuva ei menestynyt taloudellisesti. On sanottu, että olisi tullut halvemmaksi laskea Atlantin pintaa kuin ”nostaa Titanic” – elokuvan teko maksoi lähes 40 miljoonaa dollaria, mutta tuotti loppujen lopuksi vain runsaat 7 miljoonaa lipputuloina.lähde? Osasyynä tähän on pidetty huonosti suoritettua roolijakoa sekä selkeitä virheitä.kenen mukaan? Visuaalisesti elokuva ei ollut yleisöä kiinnostava.kenen mukaan? Myös Cussler itse piti elokuvaa "kauheana alusta loppuun".lähde?
Juonipoikkeamat

Elokuvan juoni seuraa varsin orjallisesti kirjan juonta, muutamilla pienillä eroilla. Nämä erot rajoittuvat lähinnä kuvitteellisten paikkojen nimiin. Elokuvan loppuratkaisussa bysanium löytyy Southbyn hautausmaalta, minne se myös jätetään.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jason Robards  | … |  amiraali James Sandecker   |
|  Richard Jordan  | … |  Dirk Pitt   |
|  David Selby  | … |  tri Gene Seagram   |
|  Anne Archer  | … |  Dana Archibald   |
|  Sir Alec Guinness  | … |  John Bigalow, Titanicin matruusi   |
|  Bo Brundin  | … |  kapteeni Andre Prevlov   |
|  M. Emmet Walsh  | … |  komentaja Walker   |
|  J.D. Cannon  | … |  kapteeni Joe Burke   |
|  Norman Bartold  | … |  Kemper   |
|  Elya Baskin  | … |  Marganin   |
|  Clive Cussler  | … |  (cameo) toimittaja lehdistötilaisuudessa  |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Nostakaa Titanic saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Aiheesta muualla

Nostakaa Titanic! Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Nostakaa Titanic! Elonet.
Mikko Pykäri

Mikko Pykäri on suomalainen podcastaaja, muusikko ja musiikin tuottaja. Pykäri on tehnyt päätyönsä muusikkona. Hän tekee myös Kasper Strömmanin kanssa humoristista podcastia nimeltään Suomen suosituin podcast.
Pykäri toimii musiikin tuottajana ja julkaisee musiikkia sooloartistina nimellä Pykäri ja soittaa Shine 2009 -yhtyeessä. Hän toimi aiemmin Regina-yhtyeessä.
Aiemmin sooloalbumeilla oli vierailevia artisteja mutta Pyqäri-sooloalbumilla Pykäri laulaa ensimmäistä kertaa itse.
Pykäri on palkittu Emma-patsaalla, hänen tuottamansa Reginan Soita mulle valittiin vuoden 2011 Emma-gaalassa vuoden alternative/-indiealbumiksi.
Pykäri oli aiemmin naimisissa Reginassa laulaneen Iisan kanssa.
Diskografia > Babel

Yoga Horror (2022)
Diskografia > Pykäri

Pykäri (2017)
O (2019)
Pyqäri (2021)
U.F.O. (2024)
Diskografia > Regina > Albumit

Katso maisemaa (2005)
Oi miten suuria voimia! (2007)
Puutarhatrilogia (2009)
Soita mulle (2011)
Diskografia > Regina > Singlet

Olisitko sittenkin halunnut palata (2005)
Katso maisemaa (2005)
Minua ollaan vastassa (2006)
Näinä mustina iltoina (2007) internetissä ja CD-R-versiona (350 kpl) jaettu joululahjasingle
Saanko jäädä yöksi? (2008) Maxisingle
Unohtuneesta (2010)
Jos et sä soita (2011)
Haluan sinut (2011) –Virallinen Helsinki Pride 2011 -single
Yksi kerta (2014)
Diskografia > Shine 2009 > Albumit

Our Nation (2013)
Realism (2011)
Diskografia > Shine 2009 > Singlet

New Rules (2010)
So Free (feat. Paula Abdul) (2011)
Diskografia > Shine 2009 > EP:t

Associates (2010)
Tuottajana

Ruger Hauer - Mature (2016)
Aiheesta muualla

Kasper ja Mikko - Suomen suosituin podcast (Arkistoitu – Internet Archive)
Mikko Pykärin tuotanto Discogs.com-sivustolla
Pykäri Sooloprojekti Facebookissa
Manhattan (elokuva)

| Manhattan |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Woody Allen
Käsikirjoittaja:  Woody Allen Marshall Brickman
Tuottaja:  Charles H. Joffe Jack Rollins
Säveltäjä:  George Gershwin
Kuvaaja:  Gordon Willis
Leikkaaja:  Susan E. Morse
Tuotantosuunnittelija:  Mel Bourne
Pääosat:  Woody Allen Diane Keaton Michael Murphy
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Jack Rollins & Charles H. Joffe Productions
Levittäjä:  United Artists Netflix FandangoNow
Ensi-ilta:  25. huhtikuuta 1979 Suomi: 2. marraskuuta 1979
Kesto:  96 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Manhattan on vuonna 1979 ensi-iltansa saanut Woody Allenin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen komedia. Sen ovat käsikirjoittaneet Allen ja Marshall Brickman, joka osallistui myös elokuvan Annie Hall tekemiseen. Elokuva kertoo kahdesti eronneesta 42-vuotiaasta komediakirjoittajasta Isaac Davisista (Woody Allen), joka tapailee 17-vuotiasta lukiolaistyttöä (Mariel Hemingway). Mustavalkoista elokuvaa pidetään yhtenä Allenin parhaista.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Woody Allen  | … |  Isaac Davis   |
|  Diane Keaton  | … |  Mary Wilkie   |
|  Michael Murphy  | … |  Yale Pollack   |
|  Mariel Hemingway  | … |  Tracy   |
|  Meryl Streep  | … |  Jill   |
|  Anne Byrne  | … |  Emily   |
|  Michael O'Donoghue  | … |  Dennis   |
|  Wallace Shawn  | … |  Jeremiah   |
|  Karen Ludwig  | … |  Connie   |
Vastaanotto

Manhattan sai vuonna 1980 johtavilta suomalaisilta elokuvakriitikoilta eniten ääniä elokuvakerholehti Projektion järjestämässä äänestyksessä edellisen vuoden parhaista ensi-iltaelokuvista Suomessa.
Elokuva valittiin vuonna 2001 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. The New York Timesin kriitikot valitsivat Manhattanin vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.