stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jukka Tammi (jääkiekkoilija)

| Jukka Tammi |
| --- | --- |
 Jukka Tammi 1980-luvulla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. huhtikuuta 1962 (ikä 62) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:  
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Taisto
Pelipaikka:  Maalivahti
Hanska:  vasen
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1982–1999
Seurat:  Ilves (SM-liiga), TuTo (SM-liiga), Frankfurt Lions (DEL)
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Calgary 1988 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Lillehammer 1994 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Nagano 1998 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1995 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Italia 1994 | jääkiekko |  |
Jukka Viljo Tapani Tammi (s. 10. huhtikuuta 1962 Tampere) on uransa lopettanut suomalainen jääkiekkomaalivahti.
Tammen pelaajaura oli pitkä ja ansiokas. Hän pelasi SM-liigassa 15 kautta Ilveksessä ja yhden TuTo:ssa, minkä jälkeen hän siirtyi keväällä 1996 Saksaan. Hän torjui Frankfurt Lionsissa kevääseen 1999 saakka. Jukka Tammi oli aktiiviaikoinaan 180 senttimetriä pitkä ja 78 kiloa painava. Hän piti räpylää vasemmassa kädessä ja mailaa oikeassa.
Tammi voitti maajoukkueessa yhden MM-kullan ja yhden MM-hopean, yhden olympiahopean ja kaksi olympiapronssia sekä Kanada-cupin pronssia. SM-liigasta Tammella on tilillään kulta, hopea ja kaksi pronssia.
Jukka Tammi torjui Suomen ensimmäisen arvokisamitalin, kun Suomi otti hopeaa Calgaryn olympiakisoissa vuonna 1988.
Tammi oli mukana myös maailmanmestaruuden voittaneessa joukkueessa Ruotsin Tukholmassa vuonna 1995. Hän ei pelannut turnauksessa minuuttiakaan, mutta hänen roolinsa luukkuvahtina ja kopissa hengenluojana on mainitsemisen arvoinen. Hänet muistetaan myös ilmakitaroinnista mestaruuspatsaan kanssa finaalin jälkeen, eritoten siksi, ettei hän muistanut ”Den glider in” -kappaleen sanoja.
Vielä vanhoilla päivilläänkin talvella 1998 hänet valittiin Suomen olympiajoukkueeseen, joka voitti Japanin Naganossa käydyissä kisoissa pronssia. Tammi ei tosin saanut Naganossakaan peliaikaa.
Pelaajauransa jälkeen Jukka Tammi on ollut muun muassa Ilveksen jääkiekkojoukkueen maalivahtivalmentaja (1999–2002), toiminut markkinointipäällikkönä ja pyöritti omaa lastentarvikeliikettä, joka kuitenkin ajautui konkurssiin. Nykyään (syksy 2018) hän toimii sijoitusalalla. Talvella 2005–2006 hänet nähtiin myös MTV3:n Elixir-liikuntaohjelmassa valmentamassa julkkiskokki Harri Syrjästä maalivahdiksi.
Jukka Tammi on toiminut Kokoomuksen valtuutettuna Pirkkalan kunnanvaltuustossa vuodesta 2009. Hän tuli valituksi toiselle kaudelle vuoden 2012 kunnallisvaaleissa ja on kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtaja sekä kunnanhallituksen jäsen.
Syksyllä 2011 Jukka Tammi osallistui Tanssii tähtien kanssa -tv-ohjelmaan. Tanssiopettajana hänellä oli Saana Akiola. Vuonna 2012 Tammi osallistui Energiaperhe-kilpailuun.
Saavutuksia

Vuoden tulokas (SM-liiga 1982–1983)
Suomen mestari (Ilves, SM-liiga 1984–1985)
Paras maalivahti (olympialaiset 1988, SM-liiga 1989–1990)
All Star -kentällisessä (SM-liiga 1988–1989 ja 1989–1990)
Lynces Academic -jääkiekkoilijapatsas 1990
Paras pelaaja, Kultainen kypärä ja Avainpelaaja (SM-liiga 1989–1990)
Maailmanmestari 1995
Suomen Jääkiekkoleijona #130
Ilves jäädytti Tammen pelinumeron 30 10.12.2011
Katrin Dörre

| Mitalit> Naisten yleisurheilu.Maa:   Itä-Saksa. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten yleisurheilu.Maa:   Itä-Saksa. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten yleisurheilu.Maa:   Itä-Saksa. Olympialaiset  | Naisten yleisurheilu> Maa:   Itä-Saksa. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Soul 1988 | maraton |  |
Maa:   Saksa
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Tokio 1991 | maraton |  |
Juana Katrin Dörre (vuodesta 1992 Dörre-Heinig, s. 6. lokakuuta 1961 Leipzig) on saksalainen kestävyysjuoksija.
1980 hän voitti Itä-Saksan mestaruuden 3 000 metrin juoksussa. Pian sen jälkeen hän alkoi tehtailla Itä-Saksan ennätyksiä maratonilla. Vuonna 1982 hän juoksi Karl-Marx-Stadtissa ajan 2.45.54. Ensimmäisen merkittävän voittonsa hän sai 1984 Osakassa ajalla 2.31.41. 1985 hän voitti yleisurheilun maailmancupissa Hiroshimassa ja euroopancupissa Roomassa. 1987 hän voitti Tokion maratonin.
Soulin olympialaisissa 1988 Dörre sijoittui kolmanneksi, mikä oli ensimmäinen ja tähän mennessä ainoa saksalaisnaisen saavuttama olympiamitali maratonjuoksusta. 1991 MM-kisoissa hän sijoittui myös pronssille. Hän osallistui myös 1992 ja 1996 olympialaisten maratoneille, mutta jäi molemmilla kerroilla niukasti mitaleilta. 1992 hän oli viides ja 1996 neljäs. Vuonna 1999 hän juoksi parhaan aikansa, 2.24.35. Dörre voitti urallaan neljä kertaa Osakan maratonin, kolme kertaa Lontoon ja Frankfurtin maratonit sekä kerran Berliinin, Tokion ja Hampurin maratonit. Hän meni 1992 naimisiin valmentajansa Wolfgang Heinigin kanssa. Dörrellä on tytär nimeltään Katharina.
János Arany

| János Arany |
| --- | --- |
 Miklós Barabás: János Arany (1884)
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. maaliskuuta 1817
Kuollut: 22. lokakuuta 1882 (65 vuotta)
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Tuotannon kieli: unkari
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
János Arany (2. maaliskuuta 1817 – 22. lokakuuta 1882) oli unkarilainen runoilija. Häntä sanottiin "balladien Shakespeareksi": hän kirjoitti yli 40 balladia, jotka on käännetty yli viidellekymmenelle kielelle. Toldi-trilogia (1847) on romanttinen ritariaikaa kuvaava trilogia.
Arany oli osallisena vallankumouksellisessa toiminnassa ja päätyi vankilaan. Pian sen jälkeen Arany käänsi kolme Shakespearen näytelmää unkariksi. Kerrotaan hänen opetelleen englantia vankilassa vertailemalla englanninkielistä ja saksankielistä Raamattua toisiinsa.
Budapestin metrossa on Arany János -niminen asema, joka sijaitsee samannimisen kadun varrella. Tämä katu, kuten monet muutkin Unkarissa, on nimetty runoilijan muistoksi.
Suomennetut teokset

Toldi: Unkarilainen sankarirunoelma.  Suomentanut Otto Manninen. Porvoo:  WSOY, 1927.
Toldin ehtoo: Kuusilauluinen runokertomus.  Suomentanut Otto Manninen. Porvoo:  WSOY, 1937.
Aranyn runojen suomennoksia on julkaistu myös antologioissa ja lehdissä.
Suomennetut teokset > Suomennettuja runoja

Klára Zács, suom. teoksessa: Paavo Cajander, Runoelmia, toim. A. V. Koskimies, Helsinki : Kirja 1914
János Aranyn runoja on julkaistu suomeksi myös seuraavissa antologioissa:

Unkarin lyyra: unkarilaista lyriikkaa keskiajalta nykyaikaan, suom. ja toim. Toivo Lyy, Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura 1970
Epilogi
Jo jätän luuttuni...
Kansanlaulu
Perhepiiri
Walesin bardit
*Vastaus Petöfille
Yksinäisyydessä
Vapauden  tulet, toim. Arvo Turtiainen, suom. Otto Manninen ym., Kansankulttuuri 1952
Järkkymättä (Rendületlenül)
Laulun laantuessa (Dal fogytán), suom. . Elvi Sinervo
Neuvo, suom. . Elvi Sinervo
Perhepiiri (), suom. Elvi Sinervo, Aira Sinervo
Sivilisaatio (Civilizáció), suom. Elvi Sinervo
Walesin runonlaulajat (A walesi bárdok), suom. Elvi Sinervo
Unkarin albumi 1, toim. Antti Jalava, Jyväskylä : Weilin ja Göös 1881. Runo suomentanut suom. Arvid Genetz
Klara Zács
Ritari Bor
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta János Arany on Wikiaineistossa
Karhusuon kirjasto

| Karhusuon kirjasto |
| --- | --- |
 Karhusuon kirjasto.
Sijainti:  Karhuniitynkuja 3 B, 02810 Espoo
Koordinaatit:  60.22875°N, 24.62047°E
Tyyppi:  Espoon kaupunginkirjaston yksikkö
Perustettu:  1988
Kotisivut
Karhusuon kirjasto on Karhusuon koulun rakennuksessa toimiva yleinen kirjasto.
Karhusuon kirjasto on Espoon Karhusuon kaupunginosassa, Karhusuon koulun yhteydessä toimiva, kokoelmaltaan pienehkö yleinen kirjasto. Se on yksi Espoon kaupunginkirjaston toimipisteistä ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
Karhusuon kirjasto on perustettu vuonna 1988. Aiempi Karhusuon koulun rakennus purettiin sisäilmaongelmien vuoksi ja tilalle nousi uudisrakennus, joka rakennettiin useissa vaiheissa. Kirjasto muutti uudistiloihin elokuussa 2020. Karhusuon kirjasto toimi aiemmin koulun etupihalla sijainneessa erillisessä rakennuksessa.
Aiheesta muualla

Karhusuon koulun ja kirjaston sijainti kartalla (Espoon karttapalvelussa) (espoo.fi)
Espoon kirjastot: Karhusuo (video, kuvattu aiemmassa toimipisteessä) (kirjastokaista.fi)
Katrin Himmler

Katrin Himmler (s. 1967 Dinslaken) on saksalainen kirjailija ja politiikan tutkija. Hän on avainroolissa holokaustissa toimineen Heinrich Himmlerin pikkuveljen Ernst Himmlerin lapsenlapsi. Hän on pitänyt omasta päätöksestään sukunimensä, koska ei halunnut kieltää juuriaan.
Himmler julkaisi vuonna 2007 omien tutkimustensa pohjalta kirjan Die Bruder Himmler: Eine Deutsche Familiengeschichte, jossa hän käsittelee sukuhistoriaansa ja erityisesti Heinrich Himmlerin sekä tämän kahden veljen vaiheita. Hän on kirjoittanut myös Michael Wildtin kanssa teoksen Himmlerin kadonneet kirjeet – Heinrich ja Marga Himmlerin kirjeenvaihto 1927–1945, jonka suomensi Maikki Soro. Himmler esiintyi dokumentissa Hitler's Children.
Himmler meni naimisiin israelilaisen kanssa ja sai pojan. Hänen miehensä on holokaustista selviytyneiden jälkeläinen.
Katrin Loo

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 2. tammikuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Tallinna,  Neuvostoliitto
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 165 cm
Seura
Seura:  NiceFutis
Junioriseurat
–2008:  FC Flora
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2011 |  FC Flora | 122 | (207) |
| 2011–2012 |  Dayton Flyers | 9 | (1) |
| 2013 |  FC Flora | 3 | (2) |
| 2013–2014 |  NiceFutis | 34 | (4) |
| 2015– |  Merilappi Utd | – | (–) |
Maajoukkue
| 2008– |  Viro | 56 | (11) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 19.5.2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 19.5.2015.
Katrin Loo (s. 2. tammikuuta 1991) on virolainen jalkapalloilija. Hän edustaa Naisten Liigassa pelaavaa Merilappi Unitedia, johon Loo siirtyi kaudeksi 2015.
Loo on aikaisemmin pelannut useita kausia Viron Naiste Meistriliigassa sekä kauden Yhdysvaltojen yliopistosaroissa. Suomessa hän on edustanut myös NiceFutista. Viron naisten maajoukkuetta hän on esiintynyt toistaiseksi 56 kertaa.
Kaakkuri (täsmennyssivu)

Kaakkuri tarkoittaa seuraavia asioita:
Kaakkuri (Gavia stellata), lintulaji
Kaakkuri, kaupunginosa Oulussa
Kaakkuri, suuralue Oulussa
Kaakkurin koulu, oppilaitos Oulussa
Kaakkuri, kylä Petsamossa Suomen luovuttamalla alueella
Kuuno Kaakkuri, Romano Scarpan luoma Disneyn eläinmaailman hahmo.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaakkuri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karhut (suku)

| Karhut |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Karhut Ursidae
Suku::  Karhut Ursus  Linnaeus, 1758
Lajit
 Mustakarhu Ursus americanus  Karhu Ursus arctos  Jääkarhu Ursus maritimus  Kauluskarhu Ursus thibetanus 
Katso myös
   Karhut (suku) Wikispeciesissä   Karhut (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karhut (Ursus) on karhujen heimoon kuuluva suku. Nykyisin suvun lajeista neljä on elossa. Karhujen suvun lajeilla on useita alalajeja.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Karhut (Ursus)
ITIS: Ursus (englanniksi)
Järntorget

Järntorget vuonna 2009.
Järntorget (suom. Rautatori) on Tukholman vanhassakaupungissa sijaitseva aukio. Se oli alun perin nimeltään Korntorget, koska sinne varastoitiin Kornhamnille laivoilla tuotu vilja. Varhaisin maininta nykyisestä nimestä on vuodelta 1489, ja se viittaa torilla sijainneeseen rautavaakaan sekä rautavarastoon. Vuonna 1622 vaaka ja varasto siirrettiin Södermalmille. Järntorgetilla kohtaavat Västerlånggatan ja Österlånggatan.
Kuvia

Vaakahuone kuvattuna Vädersoltavlanissa vuonna 1535.
Torin laidalla sijaitsevaa Södra Bankohusetia alettiin rakentaa vuonna 1675 hieman aiemmin perustettua Ruotsin Keskuspankkia varten.
Södra Bankohusetin edustalla on Evert Taubea esittävä patsas.
Torin kaivo.
Sundbergin konditoria on toiminut torin laidalla vuodesta 1793.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Järntorget Wikimedia Commonsissa
Kathmandun piirikunta

| Kathmandun piirikunta काठमाडौं, Kāṭhmāḍaũ |
| --- | --- |
 Kathmandun piirikunnan sijainti Nepalissa.
 Koordinaatit: 27.701°N, 85.312°E 
Valtio:     Nepal
Nepalin kehitysalueet:  Keskinen kehitysalue
Nepalin vyöhykkeet:  Bagmati
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kathmandu
Pinta-ala  ():  395 km²
Väkiluku (2011)  ():  1 744 240
 – väestötiheys:  4 416 as./km²
HDI (2011):  0,632
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NP-BA
 
ddcktm.gov.np
 Kathmandun piirikunnan kartta. 
Kathmandun piirikunta (nepaliksi काठमाडौं, Kāṭhmāḍaũ) on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Keskisen kehitysalueen Bagmatin vyöhykkeellä ja sisältää pääkaupunki Kathmandun ja kymmenkunta lähikaupunkia.
Piirikunta rajautuu koillisessa Sindhupalchokin, idässä Kavrepalanchokin, etelässä Bhaktapurin ja Lalitpurin, lännessä Makwanpurin ja Dhadingin sekä pohjoisessa Nuwakotin piirikuntaan.
Kathmandun piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 436 344 perhekuntaa, joihin kuului yhteensä 1 744 240 henkeä. Piirikunnan pinta-ala on 395 neliökilometriä ja väestötiheys 4 416 as./km2. Hallinnollinen keskus on Kathmandun kaupunki (975 453 as., 2011). Muita piirikunnan kaupunkeja ovat Kirtipur (65 602 as.) ja vuonna 2014 perustetut Budhanilkantha, Chandragiri, Dakshinkali, Gokarneswor, Kageswori-Manohara, Nagarjun, Shankarapur, Tarakeswor ja Tokha. Vuonna 2014 perustettujen kaupunkien seurauksena koko piirikunnan alue muodostuu kaupungeista.
Luonnonmaantieteellisesti piirikunta ryhmitellään osaksi Nepalin Keskistä kumpuvyöhykkettä. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 88,2 % sisällytetään subtrooppiseen ja 11,8 % lauhkeaan kasvillisuusvyöhykkeeseen kuuluvaksi.
Kathmandun piirikunta kärsi suuria tuhoja 25. huhtikuuta 2015 sattuneessa maanjäristyksessä ja sen jälkijäristyksissä.
Näkymä Kathmandun laaksoon Shivapuri Nagarjunin kansallispuistosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kathmandun piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kathmandu district (VDC-Municipality in detail, 2011 census) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (cbs.gov.np)
Kaikki hitin ainekset 1992–96

| Kaikki hitin ainekset 1992–96 Pelle Miljoona & Rockers |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1992–1996
 Julkaistu: 2. kesäkuuta 1997
 Tuottaja(t): Kari Kalén ja Ilari Niemelä
 Tyylilaji: rock, punk
 Kesto: 73.29
 Levy-yhtiö: Pyramid
Pelle Miljoonan muut julkaisut
| Juuret 1996 | Kaikki hitin ainekset 1992–96 1997 | Kolmen tuulen pesä 1998 |
Kaikki hitin ainekset 1992–96 on Pelle Miljoona & Rockers -yhtyeen kokoelmalevy. Se julkaistiin 2. kesäkuuta 1997.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Pelle Miljoona sekä sovittanut Rockers, ellei toisin mainita.
Syksy 78 – 3.07
Hurjat pojat – 3.49
Kaunis on maailmain – 3.22
Pikkupoika ja pikitie – 3.03
Suuret ikäluokat – 2.39
Paha nainen – 2.04 (säv. Tumppi Varonen)
Kuin Romeo ja Julia (- (Don’t Fear) The Reaper -) – 3.08 (säv. Donald Roeser, suom. san. Pelle Miljoona)
Rock’n’roll baby – 3.44
Lohduton laulu – 4.27
Alla vanhan Euroopan taivaan – 4.17
Avain – 3.47
Kaipaan sua – 4.18 (säv. Andy McCoy, san. Pelle Miljoona)
Pandora – 3.37
Cadillac (- Cadillac -) – 3.21 (säv. Vince Taylor, suom. san. Pelle & Tumppi)
Perseelleen – 4.05
Huutolaispojan laulu – 3.38 (Trad. - Tapio Rautavaara, live)
Rikoin lakia (- I Fought the Law -) – 2.29 (säv. Sonny Curtis, suom. san. Pelle Miljoona)
Se tulee uniin – 3.51
Oikea ilme – 2.31
Liian vanha rokkaamaan – 3.40
Tarpeeton – 3.58
Tekijät > Muusikot

Pelle Miljoona: laulu, rummut, akustinen kitara, huuliharppu ym.
Tumppi Varonen: laulu (6, 11, 14, 19), basso, rummut (16)
Crazy Heiskanen, Ölli Hilden, Devil Virtanen: kitarat
Tekijät > Muusikot > lisäksi

Andy McCoy: laulu (7), kitara (7, 12)
Teijo Lehto: banjo (16)
Tero Siitonen: kitara (3, 4, 10, 11, 19), mandoliini (16)
Sande Vettenranta: rummut (3, 4, 10, 11, 19)
Tekijät > Muut

Kansi: Juho Juntunen & Pelle Miljoona
Kuvat: Dick & Jum
Kalmanralli 2000

| Kalmanralli 2000> Death Race 2000 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Paul Bartel
Käsikirjoittaja:   Ib Melchior  Robert Thom 
Tuottaja:   Roger Corman  Jim Weatherill 
Säveltäjä:  Paul Chihara
Kuvaaja:  Tak Fujimoto
Leikkaaja:  Tina Hirsch
Pääosat:   David Carradine  Sylvester Stallone  Simone Griffeth 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  New World Pictures
Levittäjä:  New World Communications
Ensi-ilta:  1975
Kesto:  83 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalmanralli 2000 (engl. Death Race 2000) on vuonna 1975 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. Sen on ohjannut Paul Bartel ja pääosissa ovat David Carradine ja Sylvester Stallone.
Elokuvassa eletään vuotta 2000, jolloin pidetään kuolemanralleiksi kutsuttuja kilpailuja, joissa kuljettajat ottavat toisistaan mittaa toinen toistaan vaarallisemmilla autoilla. Kilpailussa voittaja ei ole se, joka tulee maaliin ensimmäisenä, vaan se, jolle on kertynyt eniten pisteitä. Pisteitä saa yliajetuista ihmisistä. Lapsista ja vanhuksista saa enemmän pisteitä kuin aikuisista miehistä ja naisista. Kisojen ennakkosuosikit ovat Frankenstein ja Machine-Gun Joe, jotka ovat valmiita mihin tahansa voittaakseen tämänkertaiset kisat.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  David Carradine  | … |  Frankenstein   |
|  Sylvester Stallone  | … |  Machine Gun Joe   |
|  Simone Griffeth  | … |  Annie Smith   |
|  Mary Woronov  | … |  Onnettomuus-Jane   |
|  Roberta Collins  | … |  Matilda the Hun   |
|  Martin Kove  | … |  Nero the Hero   |
|  Harriet Medin  | … |  Thomasina Paine   |
Aiheesta muualla

Kalmanralli 2000 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Aiheesta muualla > Arvostelut

Ilja Rautsi: Kalmanralli 2000 (1975)  26.4.2005. Elitisti.
Kardinaaliahvenet

| Kardinaaliahvenet |
| --- | --- |
 Helmikardinaaliahven (Pterapogon kauderni)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Kurtiformes
Heimo::  Kardinaaliahvenet Apogonidae  Bonaparte, 1846
Katso myös
   Kardinaaliahvenet Wikispeciesissä   Kardinaaliahvenet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kardinaaliahvenet (Apogonidae) on toinen Kurtiformes-kalalahkon heimoista. Siihen kuuluu 207 lajia, jotka jaetaan 22 sukuun. Niitä elää Atlantissa, Intian valtameressä ja Tyynessämeressä. Jotkut lajit viihtyvät myös murtovedessä.
Akvaarioissa pidettyjä lajeja

Helmikardinaaliahven
Pyjamakala
Viiruposkikardinaaliahven
Aiheesta muualla

Meerwasserlexicon kuvallisia lajiesittelyjä (saksaksi)
Kaakkolammi (Tammela)

| Kaakkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°48′49″N, 23°43′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  Kaakkolamminoja Kaukjärveen 
Järvinumero:  35.935.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,5 m 
Rantaviiva:  0,482 km 
Pinta-ala:  0,01018 km² 
 fiKaakkolammi 
Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lampi laskee Kaukjärveen ja sitten Mustialanlammista Alhonojan ja Myllyjoen kautta Kuivajärveen.
Maantiede

Lampi pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 80 metriä. Sillä on yksi tulo-oja läheiseltä pellolta ja taimitarhalta ja sen lähellä on lähde. Lammesta laskee 1,9 kilometriä pitkä Kaakkolamminoja Kaukjärveen. Lammen rantaviiva on 0,48 kilometriä pitkä ja sen ranta on puoliksi harjujakson kangasmetsää ja puoliksi peltomaata. Pohjoisrannalla on suota.
Kaakkolammi (Tammelan Teuro)

| Kaakkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°53′17″N, 23°58′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  oja Koverojärveen 
Järvinumero:  35.934.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,6 m 
Rantaviiva:  0,807 km 
Pinta-ala:  0,02023 km² 
 fiKaakkolammi 
Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 330 metriä ja leveys 130 metriä. Siihen laskee ympäröivältä pieneltä suolta kaikki suo-ojat. Yksi suo-ojista tuo myös läheisen lampareen sekä kauempana olevan Kaukasenviidanlammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 850 metriä pitkä laskuoja Koverojärveen.
Järven rantaviiva on 810 metriä pitkä ja järvi sijaitsee suon keskellä. Suon reunat moreenipohjaista metsämaastoa. Lähellä ei ole rakennuksia ja Kuuslammin kylän läpi kulkeva, Teurolta Ojajärvelle vievä tie, kulkee 100 metrin etäisyydellä idässä.
Katrin Cartlidge

Katrin Cartlidge (15. toukokuuta 1961 – 7. syyskuuta 2002) oli brittiläinen näyttelijä.
Cartlidge syntyi Lontoossa englantilaiselle isälle ja saksanjuutalaiselle pakolaisäidille. Hän opiskeli Parliament Hill Schoolissa Camdenissa.
Cartlidge tuli alun perin tunnetuksi sarjasta Brookside 1980-luvulla. Myöhempiä rooleja hänellä oli muiden muassa elokuvissa Ennen sadetta (1994), Merisairas (1996), Career Girls – uranaisia (1997) ja From Hell (2001).
Keuhkokuume ja verenmyrkytys, jotka johtuivat feokromosytoomasta, veivät 41-vuotiaan Cartlidgen alkusyksystä 2002 erittäin huonoon tilaan, ja hän kuoli Lontoossa 7. syyskuuta 2002.
Aiheesta muualla

Katrin Cartlidge Elonetissä.
Katrin Cartlidge Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Katrin Cartlidge Foundation (Arkistoitu – Internet Archive)
Katrin Göring-Eckardt

Katrin Goring-Eckhardt
Katrin Göring-Eckardt (s. 3. toukokuuta 1966) on saksalainen poliitikko, Vihreän puolueen entinen puheenjohtaja.
Göring-Eckardt on opiskellut teologiaa mutta ei suorittanut siitä loppututkintoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katrin Göring-Eckardt Wikimedia Commonsissa
Kardinaali (vuoden 1963 elokuva)

| Kardinaali> The Cardinal |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansikuva
Ohjaaja:  Otto Preminger
Käsikirjoittaja:  Robert Dozier
Perustuu:  Henry Morton Robinsonin romaaniin
Tuottaja:  Otto Preminger
Säveltäjä:  Jerome Moross
Kuvaaja:  Leon Shamroy
Leikkaaja:  Louis R. Loeffler
Tuotantosuunnittelija:  Lyle R. Wheeler
Lavastaja:  Lyle R. Wheeler
Pääosat:  Tom Tryon Romy Schneider Carol Lynley Jill Haworth
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:  12. joulukuuta 1963
Kesto:  175 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kardinaali (The Cardinal) on Otto Premingerin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1963. Elokuva sai kuusi Oscar-ehdokkuutta, mutta jäi ilman palkintoja. Elokuva kertoo Tom Tryonin näyttelemän Stephen Fermoylen tiestä vastavalmistuneesta papista kardinaaliksi.