stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jämsän kirkko
Arkkitehtuuri ja sisustus

Kirkon sisätilaa hallitsee suuri kupoli ja sen ikkunallinen lanteriini. Ristivarret ovat lyhyet, jotta näkyvyys alttarille olisi hyvä. Saarnastuoli, alttari- ja kuorikaide sekä taiteilija Urho Lehtisen ikkunanpielimaalaukset ovat tyypillisiä 1920-luvun klassismin elementtejä. Istumapaikkoja on 800 hengelle.
Kuoriseinällä on edellisen kirkon palosta pelastettu taidemaalari Berndt Godenhjelmin tekemä kaksiosainen alttaritaulu vuodelta 1848 ja sen molemmin puolin kuvanveistäjä Eljas Ilkan tekemät evankelistojen tunnuskuvien reliefit.  Kirkon ikkunoissa oleva koristeornamentti, tähkän ja ohdakkeen vaihtelu, kuvaa taistelevaa seurakuntaa ja ikkunan yläosa iankaikkista elämää. Kastekappelin kalkkikivimaalaukset kuvaavat Jeesuksen elämään liittyviä tapahtumia, saarnatuolin maalaukset ilmestyskirjan tapahtumia ja urkulehterin maalaukset raamatunhistoriallisia aiheita. Kastekappelin viereisellä seinällä on 13-haarainen kynttilänjalka vuodelta 1790. Kynttilänjalassa on kirjoitus ”Annettu Jämsän miehildä heidän tultua sodasta v. 1790”.
Kellotapuli

Kirkon vieressä sijaitseva kellotapuli saatiin pelastettua Jämsän vanhan kirkon palosta. Sen on rakentanut Jaakko Heikinpoika Kuorikoski 1857 intendentinkonttorissa 1838 laadittujen piirustusten mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jämsän kirkko Wikimedia Commonsissa
Jämsän kirkko, Suomen Kuvalehti, 18.02.1922, nro 7, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jämsän kirkon palo, Suomen Kuvalehti, 06.06.1925, nro 23, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hauptscharführer

Hauptscharführerin kauluslaatat.
Hauptscharführer Gustav Schreiber.
Hauptscharführer (lyh. Hscha, suom. pääryhmänjohtaja) oli SS:n käyttämä arvo, joka vastasi Wehrmachtin ylivääpeliä.
SS käytännössä murskasi Ernst Röhmin johtaman Sturmabteilungin pitkien puukkojen yönä 1934. Kesäkuussa  uudelleenorganisoinnin yhteydessä luovuttiin SA:lta peritystä Obertruppführerin arvosta ja se korvattiin Hauptscharführerillä.
Allgemeine SS:n Hauptscharführer saattoi olla komppanian kokoisen SS-Sturm-yksikön korkein aliupseeri tai sitten arvonhaltija oli virkamies SS:n päämajassa, Gestapossa tai Sicherheitsdienstissä. Arvo oli yleinen myös keskitysleirien vartijoiden aliupseerien arvo.
Waffen-SS:n riveissä Hauptscharführeriä pidettiin toiseksi korkeimpana aliupseerin arvona. Seuraava ylennys tuli tyypillisesti joko Sturmscharführerin tai Stabsscharführerin arvoon, joka tarkoitti yksikkönsä virkaiässä vanhinta aliupseeria.
Robert Borenius

Robert Ferdinand Borenius (18. syyskuuta 1887 Turku – 7. tammikuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen sähköinsinööri ja toimitusjohtaja.
Robert Boreniuksen vanhemmat olivat kauppias Johan Robert Optatus Borenius (1843–1890) ja Anna Maria Lindblom (1864–1940). Hän valmistui sähköinsinööriksi erikoisalanaan radiotekniikka vuonna 1913 Bingenissä (Rheinisches Technikum in Bingen ). Harjoiteltuaan kotimaisissa sekä saksalaisissa ja venäläisissä alan liikkeissä Borenius tuli 1916 Oy af Forselles insinööritoimiston palvelukseen. Hän oli myös Suomen Radio Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1923, Patenttitoimisto Borenius & Co Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1928, Oy Toolsin toimitusjohtajana vuodesta 1938 ja kansainvälisen radiopatenttipoolin asiamiehenä vuodesta 1940.
Borenius oli yksi Suomen Yleisradio Oy:n alkuunpanijoista ja hän oli Yleisradion hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenenä. Borenius oli Suomen valtuutettuna mukana kansainvälisissä radioalan kongresseissa ja kuului asiantuntijajäsenenä useisiin komiteoihin. Hän julkaisi radioalaa käsitelelitä kirjoituksia sekä alan ammattilehdissä että sanomalehdissä. Borenius oli myös Suomen Patenttiasiamiesliiton varapuheenjohtaja, Helsingin Miekkailijat-yhdistyksen puheenjohtaja ja Helsingin Orkesteriyhdistyksen hallituksen jäsen.
Robert Borenius oli naimisissa vuodesta 1916 Märta Augusta Alexandra Lagerströmin kanssa.
Ljoslandin kappeli

| Ljoslandin kappeli Ljosland kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Åseral, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1959
Suunnittelija:  Olav Erikstad
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  90
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Ljoslandin kappeli (norj. Ljosland kapell) on Åseralin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1959.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ljoslandin kappeli Wikimedia Commonsissa
Brigadeführer

Brigadeführerin kauluslaatat.
SS-Brigadeführer Hermann Prieß, 3. SS-Panssarikrenatööridivisioona Totenkopfin komentaja.
Brigadeführer oli vuosina 1932–1945 käytössä ollut SS:n sotilasarvo, joka vastasi lähinnä Wehrmachtin kenraalimajuria. Arvo oli käytössä myös SA-joukoissa.
Arvo otettiin käyttöön SS:n laajentuessa tarpeeksi suureksi, jotta se voitiin jakaa SS-prikaateihin (SS-Brigaden) ja se annettiin alkujaan niiden komentajille. Vuonna 1933 SS-Brigaden nimitykseksi vaihdettiin SS-Abschnitte, mutta komentajien arvonimi säilyi ennallaan. Alun perin Brigadeführerin arvo sijoittui Oberführerin ja Gruppenführerin väliin. Waffen-SS:n ja Ordnungspolizein myötä Brigadeführer rinnastettiin kenraalimajuriin.
Brigadeführerin kauluslaatan malli muutettiin vuonna 1942 Oberstgruppenführer -arvon käyttöönoton myötä. Brigadeführerit käyttivät asevoimien kenraalimajurin olkamerkkejä.
Brigadeführerin arvoon kohonneita

Josef Bühler
Bronislav Kaminski
Otto Kumm
Wilhelm Mohnke
Walter Schellenberg
Bacteroides fragilis

Bacteroides fragilis
Bacteroides fragilis on gramnegatiivinen, obligaattinenselvennä anaerobinen sauvanmuotoinen bakteeri, joka on osa ihmisen ruoansulatuselimistön normaaliflooraa., Se on kuitenkin verraten harvalukuinen ihmisen elimistössä ja muodostaa vain 0,5 % ihmisen suoliston mikrobiomista. Vaikka B.fragilis on kommensaaliselvennä, se voi tietyissä olosuhteissa aiheuttaa erilaisia infektioita ja sairauksia.
Taksonomia, rakenne ja genomi

B. fragilis on Bacteroidaceae-heimoon kuuluvan Bacteroides-suvun jäsen. Se ekspressoiselvennä soluseinällään sfingolipidejä ja diaminopimeliinihappoja. Sen genomi on kooltaan noin 5,2 miljoonaa emäsparia, joista noin 90 % koodaa proteiineja.
Patogeneesi ja hoito

Vaikka normaalisti bakteeri ei aiheuta tauteja, sillä on myös patogeenisia ominaisuuksia, ja sitä voidaankin pitää opportunistisenaselvennä patogeenina. Vaikka sitä on normaalifloorassa normaalisti melko pieni osuus, se on yksi tyypillisimpiä anaerobisia bakteereja, jotka aiheuttavat tulehduksia tai bakteremiaa elimistössä esimerkiksi leikkausten tai haavaumien yhteydessä tai tulehduksiin jotka ovat yhdistettävissä suolistoon. Lisäksi tietyt kannat on yhdistetty suolistosyöpien kehittymiseen, sekä pitkäaikaisiin suolistollisiin tulehdussairauksiin. B. fragilis voi aiheuttaa myös ripulia.
B. fragiliksen aiheuttamaa tulehdusta voidaan hoitaa metronidatsolilla ja karbapeneemeilla.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Bacteroides fragilis
ITIS: Bacteroides fragilis (englanniksi)
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Bacteroides fragilis (englanniksi)
Åknesin kappeli

| Åknesin kappeli Åknes kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Åseral, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1873
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  150
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Åknesin kappeli (norj. Åknes kapell) on Åseralin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1873.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Åknesin kappeli Wikimedia Commonsissa
Luettelo sodista

Tämä on epätäydellinen luettelo sodista.
2000–1000 eaa.

Noin 1400-luku eaa. Megiddon taistelu Osa Kaanainmaan liittoutuman kapinaa Egyptiä vastaan.
1400-luku eaa. kymmenen kuninkaan taistelu
päättyi mahdollisesti 1184 eaa. Troijan sota
1000–500 eaa.

noin 700 eaa. Lelantoksen sota Khalkiksen ja Eretrian välillä.
743 eaa.–724 eaa. Ensimmäinen Messenian sota
noin 685 eaa.–682 eaa. Toinen Messenian sota
noin 595 eaa.–586 eaa. Ensimmäinen pyhä sota
535 eaa Alalian meritaistelu
400-luku eaa.

noin 500 eaa.–493 eaa. Joonian kapina
499 eaa.–479 eaa. Persialaissodat
480 eaa. Karthagon ensimmäinen hyökkäys Sisiliaan
464 eaa.–459 eaa. Kolmas Messenian sota
459 eaa. Egyptin kapina
459 eaa.–453 eaa. Ensimmäinen peloponnesolaissota
449 eaa.–448 eaa. Toinen pyhä sota
440 eaa.–439 eaa. Samoksen kapina
435 eaa.–433 eaa. Kerkyran–Korintin sota
432 eaa. Poteidaian kapina Ateenaa vastaan
431 eaa.–404 eaa. Peloponnesolaissota
409 eaa. Karthagon toinen hyökkäys Sisiliaan
406 eaa. Karthagon kolmas hyökkäys Sisiliaan
300-luku eaa.

397 eaa. Sisilian ensimmäinen puunilaissota
396 eaa.–385 eaa. Agesilaioksen sotaretki: Spartalaiset hyökkäävät Persiaan
395 eaa. Boiotian sota
395 eaa.–387 eaa. Korintin sota
392 eaa. Sisilian toinen puunilaissota
371 eaa.–362 eaa. Theban hegemonian sodat
369 eaa. Sisilian kolmas puunilaissota
368 eaa. Sisilian neljäs puunilaissota
356 eaa.–346 eaa. Kolmas pyhä sota
344 eaa.–338 eaa. Timoleonin sotaretki
343 eaa.–341 eaa. Ensimmäinen samnilaissota
334 eaa.–323 eaa. Aleksanteri Suuren sodat
329 eaa.–327 eaa. Aleksanteri Suuren Aasian sotaretki
327 eaa.–321 eaa. ja 316 eaa.–304 eaa. Toinen samnilaissota
323 eaa.–322 eaa. Lamian sota: Kreikkalaiset makedonialaisia vastaan
322 eaa.–320 eaa. Ensimmäinen diadokkisota: Perdikkas vastaan muut diadokit
319 eaa.–315 eaa. Toinen diadokkisota
314 eaa.–311 eaa. Kolmas diadokkisota: Antigonos I vastaan Ptolemaios I, Lysimakhos, Kassandros ja Seleukos
311 eaa.–307 eaa. Syrakusan–Karthagon sota
308 eaa.–301 eaa. Neljäs diadokkisota: Antigonos lyödään Ipsoksen taistelussa
200-luku eaa.

298 eaa.–290 eaa. Kolmas samnilaissota
280 eaa.–275 eaa. Pyrrhos vastaan Rooman valtakunta (Pyrrhoksen sota)
279 eaa.–277 eaa. Kelttien hyökkäys Kreikkaan
264 eaa.–241 eaa. Ensimmäinen puunilaissota: Rooman tasavalta vastaan Karthago
259 eaa.–246 eaa. Kolmas Syyrian sota: Antigonos II voittaa egyptiläiset merellä
240 eaa.–238 eaa. Palkkasoturien sota
218 eaa.–202 eaa. Toinen puunilaissota: Rooman valtakunta vastaan Karthago
215 eaa.–205 eaa. Ensimmäinen makedonialaissota: Rooman tasavalta vastaan Filippos V:n Makedonia
200 eaa.–196 eaa. Toinen makedonialaissota: Rooman tasavalta vastaan Makedonia
100-luku eaa.

192 eaa.–188 eaa. Rooman–Syyrian sota
181 eaa.–179 eaa. Ensimmäinen keltiberisota
171 eaa.–168 eaa. Kolmas makedonialaissota: Filippos V:n pojan Perseuksen kamppailu Rooman valtakuntaa vastaan
170 eaa.–160 eaa. Baktrian–Parthian sota
167 eaa.–165 eaa. Makkabilaiskapina: makkabealaiset kukistavat seleukidit
155 eaa.–139 eaa. Lusitanian sota: Vakava kapina roomalaisia vastaan Lusitaniassa
154 eaa.–151 eaa. Toinen keltiberisota
150 eaa.–148 eaa. Neljäs makedonialaissota: Makedonia nousee viimeisen kerran kapinaan roomalaisia vastaan Andriskosken johdolla
149 eaa.–146 eaa. Kolmas puunilaissota: Karthagon lopullinen tuho
146 eaa. Akhaian sota: Rooman valtakunta kukistaa Akhaian liiton
143 eaa.–133 eaa. Numantian sota: Scipio Aemilianus Africanus kukistaa Hispanian keltiberit
136 eaa.–132 eaa. Ensimmäinen orjasota Sisiliassa
122 eaa.–105 eaa. Jugurthan sota
113 eaa.–101 eaa. Kimbrisota
104 eaa.–100 eaa. Toinen orjasota Sisiliassa
Ensimmäinen vuosisata eaa.

91 eaa.–87 eaa. Liittolaissota
89 eaa.–85 eaa. Ensimmäinen Mithridateen sota
88 eaa.–87 eaa. Sullan ensimmäinen sisällissota
83 eaa.–82 eaa. Toinen Mithridateen sota
83 eaa. Sullan toinen sisällissota
74 eaa.–63 eaa. Kolmas Mithridateen sota
73 eaa.–71 eaa. Kolmas orjasota
65 eaa.–62 eaa. Pompeiuksen sotaretki Armeniaa, Pontosta, seleukideja ja Judeaa vastaan.
63 eaa. Catilinan salaliitto
58 eaa.–50 eaa. Gallian sota
53 eaa. Crassuksen sota Parthiaa vastaan: Carrhaen taistelu
49 eaa.–45 eaa. Rooman sisällissota: Julius Caesarin kansalaissota
48 eaa.–47 eaa. Aleksandrian sota
43 eaa. Mutinan sota
42 eaa. Rooman sisällissota: Toisen triumviraatin sota Caesarin murhaajia vastaan
41 eaa.–40 eaa. Rooman sisällissota: Perusian sota, Octavianus vastaan Fulvia ja Lucius Antonius
40 eaa.–33 eaa. Rooman–Persian sodat: Rooman–Parthian sota (40 eaa.–33 eaa.)
36 eaa. Toisen triumviraatin sota Sextus Pompeiusta vastaan
35 eaa.–33 eaa. Octavianuksen Illyrian sota
32 eaa.–31 eaa. Rooman sisällissota: Octavianuksen ja Antoniuksen sota
Ensimmäinen vuosisata jaa.

6–9 Bellum Batonianum
9 Teutoburgin taistelu (Osa Rooman germaanisotia), pysäytti roomalaisten valloitukset Germaniassa
14 Roomalaiset legioonat kapinoivat Pannoniassa ja Reinillä Augustuksen kuoleman jälkeen.
14–16 Germanicuksen johtamat roomalaiset hyökkäävät Elbelle asti.
43 Roomalaiset hyökkäävät Britanniaan Aulus Plautiuksen johdolla.
58–63 Neron sota Parthiaa vastaan.
60–61 Boudican kapina Britanniassa.
66–70 Ensimmäinen juutalaissota
68 Julius Vindex aloitti kapinan Neroa vastaan, mutta kuoli Vesontion taistelussa.
68 Hispanian maaherra Galba julistautui keisariksi ja marssi armeijoineen Roomaan jossa Nero teki itsemurhan.
Neljän keisarin vuosi
Vitellius julistautui keisariksi ja kukisti Othon Bedriacumin ensimmäisessä taistelussa.
Vespasianus julistautui keisariksi. Vitellius kukistettiin Bedriacumin toisessa taistelussa.
69–70 Bataavien kapina
87–89 Domitianuksen sota Daakiaa vastaan.
89 Antonius Saturninuksen kapina Domitianusta vastaan Germaniassa.
96 Roomalaiset kukistavat germaanit Pannoniassa.
100-luku

Daakian sodat:
101–102 Ensimmäinen Daakian sota
105–106 Toinen Daakian sota
114–117 Trajanuksen sota Parthiaa vastaan.
115–117 Toinen juutalaissota
132–135 Kolmas juutalaissota
161–166 Lucius Veruksen sota Parthiaa vastaan.
167–180 Markomannisota, markomannit tunkeutuivat Pannoniaan.
184–205 Keltaisten turbaanien kapina
193–196 Rooman sisällissota. Septimius Severus kukistaa Pescennius Nigerin.
194 Septimius Severuksen sota osrhoeni-, adiabeni- ja arabi-heimoja vastaan.
196 Rooman sisällissota. Septimius Severus kukistaa Clodius Albinuksen.
193–199 Septimius Severuksen sota Parthiaa vastaan.
200-luku

215–217 Rooman-Sassanidien sota (215–217)
220–265 Kolmen kuningaskunnan sota Kiinassa
224 Sassanidien sota parthialaisia vastaan. Ardašir I perustaa sassanidien valtakunnan.
230–232 Rooman–sassanidien sota. Severus Alexander johti sotaretkeä Mesopotamiaan.
237–244 Rooman–sassanidien sota
250–251 Goottisota
252–256 Rooman-sassanidien sota
253–258 Goottisota
260 Rooman-sassanidien sota. Rooman keisari Valerianus joutuu sassanidien vangiksi.
270 Goottisota (270)
272–273 Rooman–Palmyran sota
283 Rooman–sassanidien sota
291–306 Kahdeksan prinssin sota Kiinassa
296–299 Rooman–sassanidien sota. Narses hyökkää Armeniaan ja kukistaa caesar Galeriuksen. Diocletianus ja Galerius kukistavat lopulta sassanidit.
300-luku

337–350 Rooman–sassanidien sota
358–363 Rooman–sassanidien sota
367–369  Goottisota
376–382 Goottisota
400-luku

402–403 Goottisota (402–403)
406 Vandaalit, alaanit ja sveebit ylittävät Reinin.
421–422 Itä-Rooman–sassanidien sota.
425 Rooman sisällissota. Itä-Rooman keisari Theodosius II hyökkäsi Länsi-Roomaan kukistamaan usurpaattori Johannesta. Valentinianus III:sta tuli Länsi-Rooman keisari.
426 Aëtius kukisti visigootit Galliassa.
428 Aëtius kukisti frankit Galliassa.
429 Vandaalit hyökkäsivät Afrikkaan.
431–434, itäroomalainen armeija yritti lyödä takaisin vandaalit Afrikassa.
432–433 Rooman sisällissota, Aëtiuksen ja Bonifaciuksen välinen kamppailu.
436–438 Aëtius kukisti gootit Galliassa.
436–437 Aëtius kukisti burgundit.
439 Vandaalit valtasivat Karthagon.
440–441 Itä-Rooman–sassanidien sota.
450–453 Attilan johtamat hunnit hyökkäävät Galliaan. Katalaunien kenttien taistelu
455 Vandaalit hyökkäsivät Italiaan ja ryöstivät Rooman.
456 Rooman sisällissota, Ricimer kukistaa keisari Avituksen.
461 Keisari Majorianus yritti vallata takaisin Pohjois-Afrikan vandaaleilta.
463–465, Rooman sisällissota, Aegidius nousi kapinaan Galliassa Länsi-Rooman keisaria Libius Severusta ja Ricimeriä vastaan.
468 Länsi- ja Itä-Rooman yhteinen yritys vallata Pohjois-Afrikka vandaaleilta epäonnistui.
472 Rooman sisällissota, Gundobad kukisti keisari Anthemiuksen.
500-luku

502–505 Bysantin–sassanidien sota
527–532 Bysantin–sassanidien sota
532 Nika-kapina
533–534 Vandaalisota
535–554 Goottisota (535–554)
540–562 Bysantin–sassanidien sota
572–591 Bysantin–sassanidien sota
600-luku

603–628 Bysantin–sassanidien sota
633–651 Muslimit valloittavat Persian.
634–641 Muslimit valloittavat Syyrian, Egyptin ja Armenian Bysantin valtakunnalta.
700-luku

718–1492 Espanjan Reconquista
747–750 Abbasidien vallankumous, Abbasidit kukistavat Umaijadien kalifaatin.
800-luku

830-luvulla Rusien Paflagonian sotaretki
860 Rusien–Bysantin sota
900-luku

907 Rusien–Bysantin sota
941–944 Rusien–Bysantin sota
968–971 Rusien–Bysantin sota
988 Rusien–Bysantin sota
1000-luku

1000–1030 Ghaznin Mahmudin valloitukset
1018 Kiovan sotaretki
1024 Rusien–Bysantin sota
1030 Stiklestadin taistelu
1043 Rusien–Bysantin sota
1066 Stamford Bridgen taistelu
1066–1088 Normannivalloitus
1099 Ensimmäinen ristiretki
1100-luku

1101 Vuoden 1101 ristiretki
1107–1110 Norjan ristiretki
1108–1185 Ristiretket vendejä vastaan
1147–1149 Toinen ristiretki
noin 1155 Ensimmäinen ristiretki Suomeen
1156 Hōgen-kapina
1160 Heiji-kapina
1180–1185 Genpei-sota
1187–1191 Kolmas ristiretki
1196–1290 Ristiretket Baltiaan
1200-luku

1202–1204 Neljäs ristiretki
1206–1337 Mongolivalloitukset
1209–1229 Albigenssiristiretki
1212 Lasten ristiretki
1219 Viides ristiretki
1221 Jōkyū-kapina Japanissa.
1228 Kuudes ristiretki
1248–1254 Seitsemäs ristiretki
1249 Toinen ristiretki Suomeen
1270 Kahdeksas ristiretki
1271 Yhdeksäs ristiretki
1293 Kolmas ristiretki Suomeen
1300-luku

1315 Morgartenin taistelu
1323–1326 Aragonian Sardinian valloitus
1337–1453 Satavuotinen sota
1343–1345 Yrjönyön kapina
1380 Kulikovon taistelu
1381 Englannin talonpoikaiskapina
1386–1404 Timur Lenkin hyökkäykset Georgiaan
1400-luku

1402–1413 Osmanien interregnum, hajaannuskausi, jonka aikana Bayezid I:n viisi poikaa sotivat keskenään vallan perimisestä.
1405–1407 Vietnamin–Kiinan sota, keisari Yonglen Kiina valtasi Vietnamin.
1409–1424 Keisari Yonglen sotaretket mongoleita vastaan
1418–1428 Vietnamin–Kiinan sota, Lam Sonin kansannousu ajoi Kiinan ulos Vietnamista.
1420–1436 Hussilaissodat
1434–1436 Engelbrektin kapina
1453 Konstantinopolin piiritys
1454–1466 Kolmetoistavuotinen sota
1455–1485 Ruusujen sota
1456 Belgradin piiritys
1467–1477 Ōnin-sota
1471–1493 Maulen taistelu
1494–1559 Italialaissodat
1495–1497 Venäjän–Ruotsin sota, vanha viha
1499 Svaabilaissota
1500-luku

1501–1512 Juuttiviha
1519–1521 Asteekkivaltakunnan valloitus
1520–1523 Ruotsin vapaussota
1522–1523 Ritarien kapina
1522 Rodoksen piiritys
1524–1525 Talonpoikaissota
1526 Mohácsin taistelu
1529–1543 Etiopian–Adalin sota
1529 Wienin piiritys
1529–1532 Inkojen sisällissota
1532–1552 Inkavaltion valloitus
1533–1536 Kreivisota
1536–1883 Araucon sota
1542–1543 Dacken sota
1546–1547/1555 Schmalkaldenin sota
1552 Kazanin kaanikunnan valloitus
1552–1576 Venäjän–Krimin sota
1554–1557 Suuri Venäjän sota
1556–1557 Koadjuuttorisota
1558–1583 Liivinmaan sota
1562–1598 Ranskan uskonsodat
1563–1570 Pohjoismaiden seitsenvuotinen sota
1568–1648 Alankomaiden vapaussota
1569 Astrahanin sotaretki
1570–1595 Pitkä viha
Pitkän vihan aikana tehdyt sota- ja ryöstöretket tunnetaan rappasotina.
1592–1598 Japanin hyökkäykset Koreaan (ensimmäinen 1592–1593, toinen 1597–1598)
1594–1603 Yhdeksänvuotinen sota
1596–1597 Nuijasota
1597–1599 Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu
1598–1660 Kuusikymmenvuotinen sota
1600-luku

1600 Sekigaharan taistelu
1600–1629 Puolan sota
1605–1618 Puolan–Venäjän sota
1609–1614 Jülichin perimyssota
1610–1616 Inkerin sota
1611–1613 Kalmarin sota
1614–1615 Osakan saarto
1615–1618 Uskok-sota
1618–1648 Kolmikymmenvuotinen sota
1622–1924 Intiaanisodat
Pequot-intiaanien sota (kansanmurha) 1637
Ranskalaisten ja irokeesien väliset sodat 1642–1698
Hollantilaisten ja intiaanien väliset sodat 1643
Kuningas Filipin sota 1675–1676
Pueblo-intiaanien kapina 1680
Ranskalaisten ja intiaanien sodat (intiaanit englantilaisten puolella)
Kuningas Vilhelm III:n sota 1689–1697
Kuningatar Annan sota 1702–1713
Tuscaroran sota 1711–1715
Dummerin sota 1724–1725
Yrjö-kuninkaan sota 1748
Ranskalaisten ja intiaanien sota (Seitsenvuotisen sodan yhteydessä) 1754–1763
Pontiacin kapina 1763–1766
Lordi Dunmoren sota 1774
Luoteisalueen sota 1785–1795
Creek-intiaanien sota 1813–1814
Mustan Haukan sota (Black Hawk War) 1832
Seminolisodat 1818–1858
Siouxien sota 1854 (Black Hillsin taistelu)
Cheyennejen sota 1857
Siouxien sota 1862
Sand Creek 1864
Siouxien (muun muassa Hullu Hevonen) hyökkäys Fort Phil Kearneyn lähellä 1866
Modokien sotaa Kaliforniassa 1860–1870-luvuilla
Useiden heimojen sotaa Kalliovuorten ja Sierra Nevadan välisellä alueella 1860–1870-luvuilla
Navajojen ja apassien sodat Texasissa, New Mexicossa ja muualla lounaassa 1850–1880-luvuilla
Sugar Pointin taistelu 1898
Four Cornersin yhteenotto 1907
Hullun Käärmeen kapina 1909
Kelley Creekin taistelu 1911
Bluffsota 1914
Bear Valleyn taistelu 1918
Poseyn sota 1923
Viimeinen pitkään hiljaisena olleen appassisodan hyökkäys Arizonassa vuonna 1924
1622–1644 Powhatansota
1637–1638 Shimabaran kapina
1641–1651 Englannin sisällissota
1648 Suolakapina
1648–1657 H’melnytskyin kansannousu
1648–1652 Fronde
1649–1653 Oliver Cromwellin Irlannin-valloitus
1652–1654 Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota
1655–1661 Pohjan sota
1654–1667 Venäjän ja Puolan välinen sota.
1655–1660 Puolan–Ruotsin sota
1656–1658 Ruptuurisota
1657–1658 Tanskan–Ruotsin sota
1657–1660 Brandenburgin–Ruotsin sota
1657–1660 Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta vastaan Ruotsi
1658–1660 Tanskan-Ruotsin sota
1661–1662 Fort Zeelandian piiritys
1665–1667 Toinen Englannin–Hollannin sota
1669 Shakushainin sota
1672–1679 Ranskan–Hollannin sota
1672–1674 Kolmas Englannin–Hollannin sota
1675–1679 Skoonen sota
1675–1676 Kuningas Philipin sota
1676–1681 Venäjän–Turkin sota
1680 Suuri pueblokapina
1683–1699 Suuri Turkin sota
1688–1746 Jakobiittikapinat
1688–1697 Yhdeksänvuotinen sota
1689–1691 Jakobiittisota
1686–1700 Venäjän–Turkin sota
1700-luku

1700–1721 Suuri Pohjan sota
1701–1714 Espanjan perimyssota
1710–1711 Venäjän–Turkin sota
1718–1720 Neliliiton sota
1722–1723 Venäjän–Persian sota
1733–1735 Puolan perimyssota
1735–1739 Venäjän–Turkin sota
1737–1739 Itävallan–Turkin sota
1739–1748 Sota Jenkinsin korvasta
1740–1748 Itävallan perimyssota
1741–1743 Hattujen sota
1756–1763 Seitsenvuotinen sota (myös suuri siirtomaasota)
1768–1774 Venäjän–Turkin sota
1775–1781 Yhdysvaltain vapaussota
1778–1779 Baijerin perimyssota
1787–1791 Itävallan–Turkin sota
1787–1792 Venäjän–Turkin sota
1788–1930-luku Australian rajaseutusodat‎
1788–1790 Kustaa III:n sota
1789–1799 Ranskan suuri vallankumous
1791–1804 Haitin vallankumous
1792–1802 Ranskan vallankumoussodat
1796 Venäjän–Persian sota