stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Francistownin roomalaiskatolinen hiippakunta

| Francistownin roomalaiskatolinen hiippakunta |
| --- | --- |

Valtio:  Botswana
Uskontokunta:  Katolinen kirkko
Piispanistuin:  Francistown
Tuomiokirkko:  Francistownin katedraali
Piispa:  Franklyn Nubuasah
Perustettu:  2. lokakuuta 2017
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Francistownin roomalaiskatolinen hiippakunta on katolisen kirkon hiippakunta, joka toimii Botswanassa. Sen keskuspaikkana toimii Francistown.
Historia

27. kesäkuuta 1998 perustettiin Francistownin apostolinen vikariaatti erottamalla se Gaboronen hiippakunnasta. Vuonna 1999 siihen kuului yhdeksän seurakuntaa ja 17 262 jäsentä, käsittäen 2,4% alueen väestöstä. Vuonna 2010 seurakuntia oli 17 ja jäseniä 19 094, mikä oli 2,3% väestöstä. 2. lokakuuta 2017 antoi paavi Franciscus päätöksen vikariaatin muuttamisesta Francistownin hiippakunnaksi. Tuolloin seurakuntia oli 17, pappeja 26 ja jäseniä noin 17 000, 1,4% väestöstä.
Piispat > Apostoliset vikaarit

Franklyn Nubuasah: 1998–2017
Piispat > Piispat

Franklyn Nubuasah: 2017–
James B. Pirk

James Bim Pirk on kuvitteellinen hahmo ja päähenkilö harrastelijavoimin toteutetussa suomalaisessa Star Wreck -tieteiselokuvien sarjassa. Sarjassa Pirkiä näyttelee Samuli Torssonen.
Tarina

Pirk toimii P-liittoon kuuluvan avaruusaluksen kapteenina. Häntä pidetään yleisesti P-liiton toivottomimpana kapteenina. Kukaan ei varsinaisesti edes tiedä miten Pirk pääsi kapteeniksi. Tarinan mukaan hänen identtinen kaksoisveljensä pääsi kapteeniksi, mutta kuoli ennen nimitystään ja Pirk otti hänen paikkansa. Onnistuttuaan voittamaan Romuklaanien laivaston hänet korotettiin amiraaliksi.
Kun Pirk asetettiin ihmisten edustajaksi rauhanneuvotteluihin zarguanien kanssa onnistui hänen sytyttää zarguanien ja ihmisten välille sota. Tästä hyvästä hänet alennettiin jälleen kapteeniksi. Jonkin ajan kuluttua rotu nimeltä korgit yritti tuhota P-liiton matkaamalla menneisyyteen ja estämällä ihmisten ensikontaktin muukalaisiin. Pirkin alus oli ainoa toimintakunnossa oleva, joten hänen oli lähdttävä korgien perään. Hän onnistui estämään korgien aikeet, mutta onnistui samalla tuhoamaan oman aluksensa. Näin hän, komentaja Info ja luutnantti Dwarf jäivät loukkuun menneisyyteen (nykyaika).
Vaikka Pirk oli estänyt korgeja ja ensikontakti tuli muodostettua, historian kulku kuitenkin häiriintyi hänen sähläystensä ansiosta. P-liitto oli tästä syystä vähällä jäädä perustamatta. Näin ollen Pirk ja hänen kumppaninsa päättivät perustaa oman P-liiton. Muukalaisten ensikontaktissa käyttämästä aluksesta saamillaan osilla Pirk rakensi itselleen uuden avaruusaluksen. Aluksella ja Venäjän avustuksella Pirk valtasi maailman ja kruunautti itsensä Maan keisariksi.
Maapallo alkoi kärsiä ylikansoituksesta, joten Pirkin oli alettava ajatella liiton laajennusta. Läheltä ei löytynyt asutuskelpoisia planeettoja, mutta hän onnistui löytämään portin toiseen ulottuvuuteen. Siellä oli toinen maapallo, mutta lähtiessään valloittamaan sitä hänen laivastonsa kohtasi toisen laivaston. Kapteeni Sherrypien johtama Baabelin avaruusasema ja laivasto ottivat railakkaasti yhteen Pirkin P-liiton kanssa. Taistelun lopussa Sherrypien komentama Baabel 13 -asema räjähti ja tuhosi lähes kokonaan Pirkin laivaston. Räjähdyksen paineaalto heitti Pirkin aluksen (CPP Kalinka) takaisin ulottuvuuksien väliseen repeämään. Räjähdys kuitenkin sekoitti repeämän ja heitti Pirkin, Infon ja Dwarfin menneisyyteen (tai toisen version mukaan tulevaisuuteen, jonka voi päätellä maan kiertoradalla olevasta avaruusaseman hylystä) jääkautiselle maapallolle.
Luonteenpiirteet

Pirk on luonteeltaan melko äkkipikainen, hajamielinen, ja hiukan kömpelökin. Hänen johtajuuden taitonsa ovat usein saattaneet miehistönsä useisiin vaaratilanteisiin ja jopa kuolemaankin. Muutamilla hetkillään Pirk on osoittanut nokkeluutensa erilaisissa tilanteissa kuten taistelussa Baabel-13 vastaan elokuvassa Star Wreck: In the Pirkinning.
Pirk on myös ylimielinen, omahyväinen ja röyhkeä tietyin määrin mutta hän ei kuitenkaan ole sydämetön. Hän ei aina pysty hillitsemään tunteitaan, kuvittelee itsestään liikoja ja jopa halveksii ja arvostelee muita henkilöitä.
Huonoista johtajuuden taidoistaan huolimatta, Pirk on erittäin itsevarma ja optimistinen tehtäviinsä ja tavoitteisiinsa vaikka ei niihin yksin kovin pysty, siksi hän usein turvautuu Infon ja Dwarfin apuun useisiin eri tilanteisiin.
Satusuomalainen-äänestys

Satusuomalainen oli Yleisradion järjestämä kilpailu, jossa katsojat äänestivät kenestä suomalaisesta fiktiivisestä hahmosta tulee "Satusuomalainen". Äänestäminen tapahtui joko soittamalla tai tekstiviestein. Ensin katsojat äänestivät 49 annetusta ehdokkaasta (listalta puuttuvaa omaa ehdokastakin sai äänestää) kahdeksan hahmoa jatkoon. Toisella kierroksella näistä kahdeksasta hahmosta valittiin neljä eniten ääniä saanutta 24. elokuuta 2006 järjestettyyn finaaliin, jonka aikana annettujen äänien perusteella valittiin Satusuomalainen.
Kapteeni Pirk pääsi kahdeksan joukkoon toiselle kierrokselle, mutta ei enää finaaliin. Satusuomalaiseksi valittiin Rölli-peikko.
San Marinon jalkapallomaajoukkue

San Marinon jalkapallomaajoukkue edustaa San Marinoa jalkapallon miesten kansainvälisissä maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi San Marinon jalkapalloliitto.
33 000 asukkaan San Marino on FIFA-rankingin mukaan huonoin miesten maajoukkue (6.4.2023). Historiansa aikana joukkue on voittanut ainoastaan kaksi ottelua, huhtikuussa 2004 ystävyysottelun toista Euroopan kääpiovaltion joukkuetta, Liechtensteinia vastaan Andy Selvan viidennen peliminuutin maalilla ja syyskuussa 2024 Kansojen liigan ottelun jälleen Liechtensteinia vastaan Nicko Sensolin 53. minuutin maalilla.
Heikosta menestyksestään huolimatta joukkue piti lähes 23 vuotta nopeimmin syntyneen MM-karsintojen maalin ennätystä. MM-karsintaottelussa Englantia vastaan vuonna 1993 Davide Gualtieri teki maalin vain 8,3 sekunnin pelin jälkeen. Lopulta Belgian Christian Benteke rikkoi ennätyksen onnistumalla maalinteossa Gibraltaria vastaan 8,1 sekunnin pelin jälkeen lokakuussa 2016.
Arvokisat > MM-kisat

1930—1990: Ei osallistunut.
1994—2022: Ei selviytynyt karsinnoista.
Arvokisat > EM-kisat

1960—1988: Ei osallistunut.
1992—2020: Ei selviytynyt karsinnoista.
Entisiä pelaajia

Massimo Bonini
Marco Fabiani
Mirco Gennari
Davide Gualtieri
Marco Macina
Aiheesta muualla

San Marinon jalkapalloliitto
Ottelutilastot
Pelaajatilastoja
| n k Euroopan miesten jalkapallomaajoukkueet (UEFA) |
| --- | --- |
Nykyiset:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Islanti  Israel  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales 
Entiset:  Itä-Saksa  Jugoslavia  Neuvostoliitto  Saar  Serbia ja Montenegro  Tšekkoslovakia
Euroopan yhteisöt

Euroopan yhteisöt oli nimitys Euroopan hiili- ja teräsyhteisön, Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön muodostamalle kokonaisuudelle. Euroopan yhteisöt sekoitettiin usein Euroopan unioniin, vaikka ne olivat vain osa unionin rakennetta Lissabonin sopimuksen voimaan tulemiseen asti. Tällöin Euroopan hiili- ja teräsyhteisö ja Euroopan yhteisö sulautettiin Euroopan unioniin. EU:n historia on kuitenkin 1990-luvulle asti sama kuin Euroopan yhteisöjen historia.
Aiheesta muualla

Euroopan unioni syntyi sodan raunioille (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Japani  Tšekki 
Muut:  IdRef
Pohjoinen suurpiiri

Pohjoinen suurpiiri (ruots. Norra stordistriktet) on yksi Helsingin seitsemästä suurpiiristä. Pohjoista suurpiiriä kutsutaan myös Pohjois-Helsingiksi.
Pohjoinen suurpiiri jakautuu viiteen peruspiiriin, jotka ovat Maunula, Länsi-Pakila, Tuomarinkylä, Oulunkylä ja Itä-Pakila.
Kuvia > Kaupunginosat

Oulunkylä
Pakila
Tuomarinkylä
Kuvia > Osa-alueet

Maunula (Oulunkylä)
Metsälä (Oulunkylä)
Patola (Oulunkylä)
Pirkkola (Oulunkylä)
Veräjälaakso (Oulunkylä)
Veräjämäki (Oulunkylä)
Itä-Pakila (Pakila)
Länsi-Pakila (Pakila)
Haltiala (Tuomarinkylä)
Paloheinä (Tuomarinkylä)
Torpparinmäki (Tuomarinkylä)
Tuomarinkartano (Tuomarinkylä)
Aiheesta muualla

Tilastoja 2005. Helsinki alueittain.
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Ericsson Dialog

Ericsson Dialog. Ruotsin versio, valintakiekossa nolla ensiksi.
Ericsson Dialog on vuonna 1964 lanseerattu analoginen lankapuhelin. Sen suunnitteli puhelinyhtiö Ericssonille ruotsalainen arkkitehtitoimisto AOS (Acking, Olsson & Silow). Puhelinta valmistettiin miljoonia kappaleita.
Puhelinta käytetään numerokiekon avulla. Vuonna 1974 markkinoille tuli myös numeronäppäimillä varustettu versio puhelimesta, mutta se ei saavuttanut edeltäjänsä veroista suosiota. Tämä saattoi johtua siitä, että impulssivalinta ei nopeuttanut valintaa.
Ericssonin lahja Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaalle tämän 40-vuotispäivänä oli käsin tehty, uniikki Dialog-puhelin.
Dialogin seuraajamalli oli Diavox.
Kehitys & suunnittelu

Poikkeuksellisesti puhtaasti muotoilutehtävien pariin jäänyt arkkitehtitoimisto AOS – Acking, Olsson & Silow – sai historiansa massiivisimman tehtävänannon 1960-luvun alussa, kun ruotsalainen puhelinyhtiö Ericsson työllisti toimiston suunnittelemaan ja muotoilemaan uutta tekniikkaa hyödyntävän standardipuhelimen kansainvälisille markkinoille.
Tulevan joka kodin peruspuhelimen esikuvina olivat Ericssonin omat 1930-luvun puhelinmallit. Puhelimesta haluttiin toisaalta nykyaikaisempi; toisaalta taas haluttiin pitää samalla kiinni puhelinmuotoilun perinteistä ja Ericssonin omasta muotoilmeestä. Puhelimen kuoret päätettiin valmistaa kestomuovista, mikä antoi uusia mahdollisuuksia muotojen ja värien suhteen.
Yksinkertaisen, arkipäiväisen käyttöesineen takaa paljastuu huomattava määrä seikkoja, jotka otettiin suunnitteluvaiheessa huomioon. Erityisesti kuulokekahvan ergonomiaa tutkittiin pitkällisesti. Lisäksi tuli ratkaista niin akustiset, valmistustekniset kuin esteettiset ongelmat.
Puhelimen luuriosan suunnittelu ja mitoitus aloitettiin puhtaalta pöydältä. Lähtökohdaksi otettiin keskivertokasvot. 1930-luvun malleihin verrattuna luurin suuosan ja kuulokkeen välimatkaa pienennettiin huomattavasti.
Luurista tehtiin lisäksi mahdollisimman kevyt, jotta pitkät puhelut eivät rasittaisi rannetta ja verisuonistoa. Myös puhelimen runko-osan paino minimoitiin erityisesti kuljetus- ja pakkaussyistä. Puhelimen erillisistä osista koostuva numerokiekko puolestaan on suunniteltu siten, että sen tilalle saatettiin myöhemmin tuotannossa vaihtaa numeronäppäimistö.
Puhelimen sisäinen valaistus on yksi huomioon otetuista seikoista. Puhelimen sisus ei nimittäin saanut jäädä pilkkopimeäksi, jotteivät hyönteiset pesiytyisi sinne.
Rakenne & materiaalit

1960-luvulla yleistynyt ruiskupuristustekniikka mahdollisti entistä mielikuvituksellisempia muotoja ja värejä. Dialog-puhelimen keskusyksikön ja luurin muovikuoret on valmistettu ruiskupuristamalla ABS-muovista lähde?, joka kestää hyvin kuumuutta ja jokapäiväistä käyttöä. Päivänvalossa sillä on kuitenkin taipumus kellastua vuosien saatossa.
Puhelin koostuu sisäosan koneistosta ja noin 20 muusta osasta. Koko puhelimen rakennetta koossa pitävä ruuvi on teräksinen, kuten myös numerovalintakiekkoa pyörittävän sormen pysäyttävä estin. Musta numerotaulu on alumiinia. Kaikki muovipinnat on kiillotettu, mikä helpottaa puhelimen puhtaanapitoa. Tämä on tärkeää laitteessa, jota käytetään lähellä kasvoja. Erityisesti luurin osat ovat alttiita epäpuhtauksille.
Dialog-puhelimen rakennetta ohjaa helppo koottavuus ja purettavuus. Puhelimen perusosassa ajatus on toteutettu limittäin ja päällekkäin asettuvilla osilla, jotka lopuksi kiinnitetään yhteen numerolevyn keskikohdan ruuvilla. Luuriosuutta pitävät kiinni kuuloke- ja mikrofonisuojusten kierrekiinnitykset. Pistoke koostuu kahdesta osasta ja pysyy koossa ruuvikiinnityksin. Rakenteen yksinkertaisuudella on pystytty helpottamaan muuten varsin monimutkaisen laitteen huoltamista ja korjattavuutta. Lisäksi kokoonpanovaiheessa puhelimen sisään on liitetty paperiliuska, johon on merkitty puhelimen tiedot ja kytkentäkaavio.
Normaalikäytössä Dialog kestää vähintään kaksikymmentä vuotta.
Käyttö

Puhelin ilmoittaa saapuvasta puhelusta soittokelloäänellä, joka lakkaa kun puheluun vastataan nostamalla luuri pois paikaltaan. Vastaavasti soitettaessa puhelimella puhelinlinja avataan nostamalla luuri ylös. Puhelinnumero valitaan numero kerrallaan kierittämällä numerokiekkoa vuorollaan oikean numeron kohdalta sormenestimeen asti.
Puhelimessa puhutaan pitämällä luuria siten, että sen johto laskeutuu luonnollisesti alas. Luuri on kiinni puhelimessa kierrejohdolla, joka venyy ja mahdollistaa puhelun puhumisen enimmillään noin kahden metrin päässä puhelimesta. Puhelun päätteeksi luuri lasketaan paikalleen, jolloin puhelunkatkaisijat katkaisevat puhelun. Luurin voi asettaa takaisin paikoilleen huolimattomastikin; se luiskahtaa oikeaan asentoonsa, eikä näin ollen edellytä käyttäjältä suurta tarkkuutta.
Puhelimen keskusyksikkö on tarkoitettu pidettäväksi tasolla. Tämä näkyy myös puhelimen muotokielessä. Keskusyksikön voi kuitenkin kaapata mukaansa takaosan kannikkeesta, mikäli siihen on tarvetta. Luurin ollessa lepoasennossa kierrejohto käpertyy pieneen tilaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ericsson Dialog Wikimedia Commonsissa
Vihreä Dialog
Punainen Dialog
Kullanvärinen Dialog
Läpinäkyvä Dialog
Näppäinmalli
Näppäinmalli v. 1973
12 näppäimen malli
Seinämalli
Dialog vuodelta 1973.
Dialogin rakenne: liitäntäjohto (1), kuori (2), pohjalevy (3), soittokello (4), luuri (5), valintalevy (6), elektroniikkayksikkö (7).
Lit

Lit (黎, pinyin: Lí) ovat Kiinassa asuva etninen ryhmä. Suuri enemmistö heistä asuu Hainanin provinsissa liden ja miaojen autonomisessa prefektuurissa. Lin kieli on läheistä sukua esimerkiksi zhuangille ja shuille, ja se kuuluu thailaisiin kieliin. Vuoden 1990 väestönlaskennan mukaan litä oli 1 110 900. Vuoden 2010 marraskuun 1. päivän väestönlaskennan mukaan li-kansan koko oli kasvanut, ja heitä oli tuolloin 1 463 064.
Historia

Historiotsijoiden ja arkeologien mukaan lit ovat asuneet Hainanilla jo kolmen vuosituhannen ajan. Han-kiinalaiset tulivat saarelle noin kaksituhatta vuotta sitten ja he olivat alistaneet saaren valtaansa 600-luvulle mennessä. Lit eivät kuitenkaan alistuneet taistelutta ja he saivatkin villin maineen Kiinassa. Jo Tang-dynastian aikaisissa lähteissä lit kuvaillaan vihamielisiksi ja kapinahenkisiksi. Ming-dynastian ja Yuan-dynastian aikana keskusvalta joutui taltuttamaan useita liden kapinoita. Kiinalaisten valta ulottuikin pitkälti pelkästään Hainanin rannikolle liden hallitessa saaren sisämaata. Jatkuvat kapinat vahvistivat liden huonoa kuvaa han-kiinalaisten keskuudessa.
Liden maine parani Kiinan sisällissodan myötä. Lijohtaja Wang Guoxing johti noin 15 000:ta sotilasta japanilaisia ja kansallismielisiä vastaan kommunistien puolella. Hänen joukkonsa olivat Mao Zedongia tukeneista vähemmistökansalaisuuksien joukoista suurimmat. Kommunistien voitettua vuonna 1949 lit saivatkin sankarimaineen Kiinassa. Romantisoituja tarinoita liden taistelusta kommunismin puolesta on käytetty usein Kiinan virallisessa historiankirjoituksessa.
Kulttuuri

Lit on oikeastaan sateenvarjotermi joukolle useampia toisistaan eroavia ryhmiä. Jotkut tutkijat jakavat lin kielen viiteen eri kieleen, jotka voidaan edelleen jakaa eri murreryhmiin. Lit mieltävät usein itsensä pikemminkin osaksi omia kielellisiä ryhmiään, kuin osaksi yhtenäistä liden kansaa. Kielen ohella liden alaryhmiä jakaa myös maantiede. Suurin osa listä on maanviljelijöitä, jotka kasvattavat esimerkiksi riisiä, kookoksia, kahvia, kaakaota, mangoja ja banaaneja. Poiketen suurimmasta osasta naapureitaan, lit omistavat maansa yhteisöinä ja sato jaetaan yhteisön kesken.
Liden asuttama alue Hainanilla keltaisella.
Hanit

Hanit (kiin. 哈尼族, pinyin: Hānízú, vietn. Người Hà Nhì) ovat Kiinan Yunnanissa, Burmassa, Laosissa, Thaimaassa ja Vietnamissa asuva etninen kansa. Hanit kuuluvat myös Kiinan etnisiin ryhmiin. Kiinassa heitä on virallisten lukujen mukaan 1 439 000. Heistä suurin osa puhuu äidinkielenään hania ja he ovat uskonnoltaan animisteja. Akhat lasketaan Kiinassa virallisesti hanien alaryhmäksi.
Historia

Kiinalaisten arkeologien mukaan hanit muodostuivat Yunnanin ja Sichuanin rajaseudulla. Heillä on ehkä sama alkuperä kuin tillä. Hanien suullinen perimätieto tuntee tarinan muuttoaallosta pohjoisesta heidän nykyisille asuinalueilleen. 700-luvun Nazhaon historioitsijat tunsivat hanit nimellä heni ja myöhemmin Kiinan vallanneet mongolit tunsivat heidät puolestaan nimellä hezi. Han-kiinalaiset alistivat hanien maat 1300-luvulle tultaessa. Kiinalaiset hallitsivat haneja niin sanotun tusi-järjestelmän kautta, jossa keskusvalta hallitsi paikallisia kansoja paikallisten välikäsien kautta. Tusijärjestelmä pysyi käytössä vuosisatojen ajan, mutta lopulta paikalliset päälliköt korvattiin han-kiinalaisilla virkamiehillä alueiden hallinnossa.
Han-kiinalaisten valtaa hanien parissa leimasi rauhattomuus. 1800-luvun puolivälissä hanit tukivat Taiping-kapinaa Kiinan keskusvaltaa vastaan. He taistelivat myös ranskalaisia vastaan näiden yrittäessä liittää alueita Yunnanista Ranskan Indokiinaan. Vuonna 1917 Lu Mebei -niminen haninainen johti haneja kapinassa han-kiinalaisia virkamiehiä ja paikallisia tusipäälliköitä vastaan. Toisessa maailmansodassa hanit taistelivat japanilaisia vastaan ja Kiinan sisällissodassa he tukivat kommunisteja kansallismielisiä vastaan. Kommunistien vallan alla haneille perustettiin autonominen Honghen prefektuuri Yunnaniin vuonna 1952.
Kulttuuri

Hanin kieli kuuluu tiibetiläis-burmalaisiin kieliin. Sillä ei ole omaa kirjoitusjärjestelmäänsä. Hanin kielen eri murteiden puhujat eivät aina pysty ymmärtämään toisiaan ja niinpä eri murteet luokitellaan joskus myös kokonaan omiksi kielikseen. Kolme päämurretta ovat ha-ai, bi-kaw ja hao-bai. Murteiden, alueiden ja tapakulttuurin perusteella hanit jakautuvat useisiin eri alaryhmiin, joita voidaan kielten tapaan pitää joskus kokonaan omina erillisinä etnisinä ryhminään.
Buddhalaisten ja kristittyjen lähetyssaarnaajien työstä huolimatta suurin osa haneista harjoittaa edelleen perinteisiä uskoja, joissa on animistisia ja šamanistisia piirteitä. Hanit uskovat erilaisiin henkiin, jotka voivat suojella tai aiheuttaa vahinkoa. Vahingot voivat ilmetä esimerkiksi tautien muodossa, joita voivat parantaa jokaisesta kylästä löytyvät šamaanit eli zuimat. Suurin osa haneista on maanviljelijöitä. Osa heistä harjoittaa edelleen kaskiviljelyä. Viljeltyihin kasveihin kuuluvat muun muassa riisi, maissi pavut, tattari, puuvilla, tee ja kaneli. Nykyajan mukana hanien asuinalueille on myös tullut teollisuutta ja kaivostoimintaa.
Honghen hanien riisipenkereet ovat Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 2013.
Hanien tekemä käsityö.
Hanityttö Kiinassa
Alma's Way

| Alma's Way |
| --- | --- |

Tyyli:  animaatio
Kestoaika:  24 min
Pääosissa:  Summer Rose Castillo
Alkuperämaa:   Yhdysvallat  Kanada
Alkuperäiskieli:  englanti espanja
Verkko:   PBS Kids
Esitetty:  2021 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  13
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Dave Barton Thomas Shawn Seles
Säveltäjä(t):  Lin-Manuel Miranda Bill Sherman Asher Lenz Stephen Skratt Fabiola Mendez
Tuotantoyhtiö(t):  Pipeline Studios Fred Rogers Productions
Aiheesta muualla
IMDb 
Alma's Way on kanadalainen lastenohjelma, jonka ensiesitys oli vuonna 2021.
Lähtökohta

Alma Rivera on kuusivuotias nuori tyttö, joka asuu Bronxissa perheensä ja ystäviensä kanssa. Hän kohtaa päivittäin monia ongelmia, mutta ratkoo ne aina pysähtymällä, kuuntelemalla, katsomalla ja selittämällä.
Jokaisessa jaksossa Alma's Way mallintaa itsensä tuntemista, itsensä puolustamista, sosiaalista tietoisuutta, kulttuurista osaamista ja vastuullista päätöksentekoa. Ohjelma rohkaisee lapsia arvo­stamaan omia ajatuksiaan ja kysymyksiään. Alma pohtii asioita ja jakaa havainnot ja tunteet, samalla kun hän kohtaa haasteita.
Äänirooleissa

Summer Rose Castillo – Alma Rivera
Aiheesta muualla

Alma's Way sivuilla (englanniksi)
Alma's Way Internet Movie Databasessa (englanniksi)