stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
’s-Hertogenbosch

| ’s-Hertogenbosch Den Bosch |
| --- | --- |
 Panoraamanäkymä ’s-Hertogenboschiin
 lippu:  vaakuna
 ’s-Hertogenbosch
 Koordinaatit: 51°41′00″N, 05°18′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Pohjois-Brabant
Kaupunkioikeudet:  1185
Hallinto:  
 – Pormestari:  Ton Rombouts
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  91,26 km²
Väkiluku (2007):  135 596
 – Väestötiheys:  1 588 as./km²
 
 www.s-hertogenbosch.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sint-Janskathedraal
’s-Hertogenbosch (lausutaan [ˌsɛrtoːɣə(m)ˈbɔs]; ransk. Bois-le-Duc, [bwɑ l(ə) dyk]) on Pohjois-Brabantin provinssin pääkaupunki Alankomaiden eteläosassa, noin tunnin junamatkan päässä Amsterdamista. Kaupungissa on 134 989 asukasta (1. heinäkuuta 2006)[lähde? ]. Kaupunkia kutsutaan hyvin yleisesti myös nimellä Den Bosch.
’s-Hertogenbosch on yksi Alankomaiden vanhimmista kaupungeista. Sieltä on hyvät junayhteydet joka puolelle Alankomaita sekä naapurimaihin, kuten Belgiaan.
Historia

’s-Hertogenbosch sai kaupunginoikeudet vuonna 1185. Se tuhottiin vuonna 1203 Gelren ja Hollannin hyökkäyksessä, mutta rakennettiin uudelleen. Vuonna 1475 pystytettiin uusi muuri ja vallihautoja, joihin johdettiin Dommelin ja Aan vesi.
Vuoteen 1520 kaupunki oli Alankomaiden toiseksi suurin Utrechtin jälkeen ja useiden pohjoisen renessanssin taiteilijoiden työskentelypaikka. Uskonpuhdistus ja uskonsodat muuttivat kuitenkin tilanteen. ’s-Hertogenbosch liittyi Habsburgien puolelle, ja Yhdistyneiden provinssien joukot piirittivät sitä useaan kertaan. Kaupungin valloitti viimein vuonna 1629 Fredrik Henrik Oranialainen, rakennettuaan 40 kilometriä pitkän padon ja pumpattuaan ympäröivän veden pois myllyillä. Katolilaisille tämä oli suuri isku, ja protestantit pitivät kaupunkia sota-alueena ilman poliittisia vapauksia.
Vuodesta 1806 kaupunki liitettiin Ranskaan. Preussilaiset kuitenkin valloittivat sen vuonna 1814, ja seuraavana vuonna Napoleonin kukistuttua siitä tehtiin Noord-Brabantin pääkaupunki perustettaessa Alankomaiden kuningaskuntaa. Kaupunki oli edelleen linnoitus, ja vuoteen 1878 oli kiellettyä rakentaa linnoitusten ulkopuolelle. Tämä johti kasvun taantumiseen ja väen suureen kuolleisuuteen. Kaupunkia hallittiin konservatiivisesti, eikä työläisten määrää haluttu lisätä, eikä uusia oppilaitoksia perustaa. Toisesta maailmansodasta ’s-Hertogenbosch selvisi lähes naarmuitta, vaikka lähelle perustettiinkin Herzogenbuschin keskitysleiri.
Koulutus

Kaupungin kouluihin lukeutuu HAS Den Bosch.
Kulttuuri ja nähtävyydet

Kaupungin keskustassa on tori (Markt), josta voi torimyyjiltä ostaa esimerkiksi vihanneksia, juustoja ja käsitöitä. Kuningattaren päivänä 30. huhtikuuta perinteisiin kuuluu, että torilla kuka tahansa voi myydä mitä tahansa.
Kaupunkikuvaa hallitsee goottilainen katedraali Sint-Janskathedraal (Pyhän Janin katedraali), joka on noin vuodelta 1220. Helmikuussa Den Boschissa vietetään Carnaval. Paikallinen kahviloissa myytävä erikoisuus on Bosche Boll eli suklaapäällysteinen pulla, jonka sisus on valkoista creemiä.
Urheilu

Kaupungin oma jalkapallojoukkue on vuonna 1965 perustettu FC Den Bosch. Joukkue pelaa maan toiseksi korkeinta sarjaa, Jupiler Leagueta. Koripallossa kaupunkia edustaa EiffelTowers, joka on voittanut maan mestaruuden 15 kertaa. Kaupungissa on jääkiekkojoukkue ’s-Hertogenbosch Red Eagles, joka pelaa Alankomaiden ja Belgian yhteistä BeNe-liigaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ’s-Hertogenbosch Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta 's-Hertogenbosch Wikivoyagessa (englanniksi)
Website gemeente ’s-Hertogenbosch
Website Turist-information ’s-Hertogenbosch (Arkistoitu – Internet Archive)
Kartta ’s-Hertogenboschin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto

| Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto  |
| --- | --- |

Perustettu:  1906 Edeltäjät: *Food, Drug, and Insecticide Administration (1927–1930) *Bureau of Chemistry, USDA (1901–1927) *Division of Chemistry, USDA (1862)
Tehtävä:  säädöksien ja lakien laatiminen
Toimivalta:  Yhdysvaltain liittovaltion hallinto
Päätoimi­paikka:  Silver Spring, Maryland, Yhdysvallat
Pääjohtaja:  Stephen Hahn
Työntekijöitä:  14 824 (2010)
Vuosibudjetti:  USD 4,36 miljardia (2012)
Viraston laboratorio Marylandissa.
Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto (engl. Food and Drug Administration, lyh. FDA tai USFDA) on vuonna 1906 perustettu Yhdysvaltain valtiollinen virasto, jonka vastuulla on toimialan säädösten laatiminen Yhdysvaltojen markkinoille. FDA:n säädösten piiriin kuuluvat elintarvikkeet, ravintolisät, lääkkeet, eläinlääkkeet, verta sisältävät tuotteet, lääkintälaitteet, säteilevät laitteet ja kosmetiikka.
FDA syntyi Yhdysvaltain kongressin aloitteesta Federal Food, Drug, and Cosmetic Actin pohjalta, jonka Public Health Service Act -osa vanheni vuonna 1944.
FDA:n päämaja sijaitsee Yhdysvaltojen Marylandissa. Sen alaisuudessa toimii 13 laboratoriota ja 223 toimistoa eri puolella Yhdysvaltoja.
FDA tekee tarkastuksia myös Yhdysvaltain ulkopuolella, jos kyseessä on tehdas, joka valmistaa Yhdysvaltojen markkinoilla myytäviä tuotteita. FDA tekee tarkistuksia esimerkiksi suomalaisissa lääketehtaissa, jotka valmistavat lääkkeitä Yhdysvaltojen markkinoille.[lähde? ]
Viraston vastuulla olevat tuotteet

| --- | --- |
 Elintarvikkeet tuotemerkinnät  elintarvikkeiden turvallisuus  pullotettu vesi  lastenruuat Lääkkeet tuotteiden hyväksyntä ja rekisteröinti  pakkausmerkinnät  valmistusstandardit Lääketieteelliset laitteet uusien laitteiden hyväksyntä  valmistus- ja käyttöstandardit  laitteiden vikailmoitukset ja häiriöt  lääketieteen ohjelmien hyväksyntä :  Kosmetiikka pakkausmerkinnät  turvallisuus Elektroniikka laitteiden säteilystandardit (mikroaaltouunit, matkapuhelimet, televisiovastaanottimet, röntgenlaitteet, läpivalaisulaitteet, laserlaitteet, lamput ynnä muut)  mammografialaitteiden valvonta Eläinten karjan ruoka  eläinruuat  eläinlääkkeet ja eläinlääkintä Biologia rokotteiden turvallisuus  luovutetun veren turvallisuus  ihmiskudokset ja siirtoelimet  materiaalien allergisointi ja toksisuus
Kritiikkiä

FDA on saanut kielteistä huomiota vaarallisten lääkkeiden tuomisesta markkinoille ja tietojen salaamisesta. Lisäksi yhdeksän FDA:n tutkijaa kirjoitti vuonna 2009 kirjeessä Barack Obaman hallinnolle, että FDA on asettanut Yhdysvaltojen kansalaiset vaaraan suosimalla lääketieteellisiä laitteita, joiden tehoa ei ole asianmukaisesti selvitetty.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
U.S. Food and Drug Administration: FDA:n kotisivut (englanniksi)
Maan näkyjä

| Maan näkyjä Joose Keskitalo |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 2007–2010
 Julkaistu: 16. helmikuuta 2011
 Formaatti: 2LP + CD
 Tyylilaji: folk, reggae, funk, dub, humppa
 Levy-yhtiö: Helmi Levyt
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 18.
Joose Keskitalon muut julkaisut
| Tule minun luokseni, kulta 2009 | Maan näkyjä 2011 | Vyötä kupeesi ja tule! 2012 |
Kolmannen Maailmanpalon muut julkaisut
| Tule minun luokseni, kulta 2009 | Maan näkyjä 2011 | Vyötä kupeesi ja tule! 2012 |
Singlet albumilta Maan näkyjä
 ”On hyvä että olet surullinen” Julkaistu: kevät 2011
Maan näkyjä on Joose Keskitalon viides studioalbumi, joka julkaistiin 16. helmikuuta 2011 levymerkillä Helmi Levyt. Se asettuu tyypiltään studioalbumin, koelevyn ja livealbumin välimaastoon. Albumi on kolmas Kolmas Maailmanpalo -yhtyeen kanssa tehty albumi, jota Keskitalo on kuvaillut yhtyeen soitannolliseksi kliimaksiksi. Kappale ”On hyvä että olet surullinen” julkaistiin radiosinglenä.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 18.
Äänitys

Albumin kappaleet on äänitetty Keskitalon työhuoneessa sekä useassa eri paikassa eri ajankohtina. Liveotot on äänitetty Jyväskylän Ilokivessä 25. toukokuuta 2008, Tornion Cult Cinema Cafessa 31. lokakuuta 2008, Rovaniemen Roipparissa 1. marraskuuta 2008, Kuopion Henry’s Pubissa 10. huhtikuuta 2009, Porin Bar Kinossa 16. huhtikuuta 2009, Joensuun Ilosaarirockissa 19. heinäkuuta 2009, Helsingin Ateneum-salissa 7. lokakuuta 2010 sekä Pihjalanmäen työhuoneella 2007–2010. Kappale ”Olisin kyllä tullut” julkaistiin alun perin vuoden 2009 albumilla Tule minun luokseni, kulta, ja ”Toiset ovat menneet jo alas” sekä ”Taipale” ilmestyivät Harmaa getto -yhtyeen albumilla Suomimorsiamen pyhä tie.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Desibeli : 
| Jylkkäri  | negatiivinen |  |
Rumba : 
Soundi : 

Albumi sai ristiriitaisen vastaanoton. Desibelin Heikki Väliniemi totesi, ettei albumia tule arvottaa perinteisten studioalbumien tapaan, vaan fiilispohjalta. Hän sanoi useammankin kappaleen olevan kaikessa raakuudessaankin selittämättömän hienoja, mutta kritisoi sitä epätasaisuudesta ja hajanaisuudesta. Jyväskylän Ylioppilaslehti Jylkkärin Rauli Karjalainen sanoi yhtyeen yltävän parhaimmillaan Sielun Veljet -tyyliseen hurmoksellisuuteen, mutta totesi albumin enimmäkseen kompastuvan lakoniseen treenikämppäjammailuun ja piti sitä tallennusteknisistä syistä hankalana kuunneltavana, joka jättää kuulijansa ulkopuolelle. Soundin Sami Nissinen antoi albumille kaksi tähteä viidestä, ja sanoi kappalemateriaalin olevan mitäänsanomatonta paatosta Keskitalon pysyessä vanhoissa taiteellisissa pakkomielteissään. Rumban Oskari Onninen sitä vastoin antoi albumille neljä tähteä viidestä, ja piti albumia kiistattomana todisteena, miksi Joose Keskitalo ja Kolmas Maailmanpalo on kovimpia kotimaisia liveyhtyeitä, joka teoksellaan esittelee koko laajamittaisen tyylispektrinsä. Radiosinglenä julkaistua ”On hyvä että olet surullinen” -kappaletta Onninen piti Keskitalon potentiaalisena ensimmäisenä hittikappaleena.
Kappaleet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  A-puoli Toiset ovat menneet jo alas  Kun kuljet rakkauden kivistä tietä  Kuopio 1  Tunteet  |  B-puoli Olisin kyllä tullut  Rauha, rauha  Hur många seglare  On hyvä että olet surullinen  |  C-puoli Nygöi tuloo yö  ”Saanen kertoa mitä tapahtui...”  Taipale  Kuopio 2  |  D-puoli Omaitsen  Kerrostalot  Tein minä pillin pajupuusta  |
Malan Marnersdóttir

Malan Marnersdóttir (s. 25. tammikuuta 1952 Klaksvík, Färsaaret) on färsaarelainen tieteilijä ja tietokirjailija.
Malan Marnersdóttirin vanhemmat ovat tohtori Marner Andreas Simonsen ja Anna Kristina Godtfred. Klaksvíkissa syntynyt Malan Marnersdóttir asui lapsena useilla paikkakunnilla Färsaarilla ja Tanskassa. Hän valmistui lukiosta Tórshavnista ja suoritti tutkinnon ranskan kieli pääaineena Aarhusin yliopistossa ja tanskan kieli pääaineena Kööpenhaminassa. Vuosina 1979–1981 hän opetti Tórshavnin lukiossa, vuosina 1981–1983 hän toimi tanskan ja fäärin kielen opettajana Frankfurtissa Goethe-yliopistossa. Vuonna 1983 hän aloitti färsaarelaisen ja pohjoismaisen kirjallisuuden ja viestinnän opettajana Färsaarten yliopistossa. Hänen tutkimusalaansa on naiskirjailijat ja naisten rooli Färsaarten yhteiskunnassa. Hän on toiminut kolme vuotta Färsaarten yliopiston rehtorina..
Marnersdóttir on ollut toimittajana ja toisen päätoimittajana färsaarelaisessa kirjallisuuslehdessä Brá, joka ilmestyi 1982–1992. Hän on kirjoittanut färsaarelaisesta kirjallisuudesta eri lehtiin. Näyttelijä Lauru Joensenin kanssa hän on kirjoittanut näytelmän Logi, logi, eldur mín färsaarelaisesta kirjailijasta Jóhanna Maria Skylv Hansenista. Hän on kirjoittanut färsaarelaisista naiskirjailijoita myös teokseen Nordisk kvindelitteraturhistorie. Hän on ollut organisoimassa International Association of Scandinavian Studiesin Färsaarilla järjestämiä konferensseja.
Malan Marnersdóttir on saanut Färsaarten kirjallisuuspalkinnon tietokirjapalkinnon 1993.
Malan Marnersdóttir avioitui 1981 Hans Laurengin kanssa, ja he erosivat 1985.
Teokset (valikoima)

Kvinneøddir (1985), naisten osallistuminen keskusteluun ensimmäisestä fäärinkielisestä sanomalehdestä
Konurák (1989), tutkimus färsaarelaisesta naistenlehdestä Oyggjarnar
Fyri fyrst (1992), kirjallisuusanalyysi naiskirjailijoista
Bylgjurnar leika í trá (1992), kirjallisuusanalyysi naiskirjailijoista
Føroysk bókmentasøga Volume 1, Turið Sigurðardóttirin kanssa (Nám, 2011)
Käännös suomeksi
Yleismaantiede

Yleismaantiede on maantieteen toinen päähaara erotuksena aluemaantieteestä.  Yleismaantiede tutkii laajassa mittakaavassa maantieteellisiä ilmiöitä sekä luonnossa, että ihmisen toiminnassa ja kiinnittää huomiota erityisesti syy-seuraussuhteisiin ja niiden ilmenemiseen. Toinen maantieteen päähaara on aluemaantiede, joka tutkii tietyllä alueella tapahtuvia ilmiöitä eikä niinkään keskity syy-seuraussuhteiden etsimiseen. Tutkimuskohteittensa perusteella yleismaantiede jaetaan edelleen useammiksi haaroiksi.
Yleismaantieteen jako

Luonnonmaantiede keskittyy tutkimaan maapallon luontoa ja avaruutta ihmisen toiminnasta riippumattomana kokonaisuutena. Luonnonmaantiede käyttää hyväkseen aluemaantieteessä saatuja havaintoja ja pyrkii selittämään niitä ja luonnonilmiöiden syy-yhteyksiä. Huolimatta luontoon ilman ihmistä keskittyvästä lähtökohdasta, ihminen on otettava huomioon muun muassa eroosiovoimana ja viime aikoina on alettu selvitellä yhä enemmän myös ihmisen ja luonnon välisiä vuorovaikutuksia.
Ihmismaantiede taas tutkii maapalloa ja sen pintaa ihmisen toiminnan kenttänä. Tutkimuskohteittensa perusteella ihmismaantiedekin jakaantuu lukuisiin osiin, joita ovat muun muassa väestömaantiede, terveysmaantiede, asutusmaantiede, kaupunkimaantiede, kulttuurimaantiede, talousmaantiede, sosiaalimaantiede ja poliittinen maantiede. Ihmismaantieteen haarat liittyvät toisiinsa hyvin läheisesti, ja sillä on liittymäkohtia myös sosiaalitieteisiin. Ihmismaantiede käsittää kaiken sen, mikä on aiemmin kuulunut antropogeografiaan ja kulttuurimaantieteeseen. Monimutkaisten vuorovaikutussuhteidenkin selvittäminen on tullut mahdolliseksi tietokoneiden ja tilastollisten menetelmien kehittymisen ansiosta.
Yleismaantieteen yhteydet muihin tieteisiin

Ihmismaantiedettä voidaan soveltaa myös yhteiskunnan tarpeisiin, kuten alueellisia järjestelmiä koskevan päätöksenteon valmisteluun ja aluesuunnitteluun. Tämä maantieteen haara on suunnittelumaantiedettä. Sen alaan kuuluu niin kunnan kuin väliportaan ja koko valtakunnankin aluesuunnittelu.
Luonnonmaantiede on yhteistyössä biologian, geologian, meteorologian ja geofysiikan sekä maatalous- ja metsätieteiden kanssa. Ihmismaantiede taas liittyy etenkin taloustieteeseen, sosiologiaan, historiaan ja psykologiaan.
Zappeion

| Zappeion> Ζάππειον |
| --- | --- |

Sijainti:  Záppeio, Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′16.7″N, 23°44′11.7″E
Rakennustyyppi:  kokous- ja näyttelypalatsi
Valmistumisvuosi:  1888
Suunnittelija:  Theofil Hansen
Omistaja:  Kreikan valtio
Tyylisuunta:  uusklassinen
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zappeion (kath.kreik. Ζάππειον) eli Záppeio (kreik. Ζάππειο) on näyttely- ja kokouspalatsi, joka sijaitsee Ateenan keskustassa Kansallispuutarhan eteläpuolella.
Zappeion rakennettiin alun perin maatalous- ja teollisuustuotteiden näyttelyitä varten sekä myös niin kutsuttuja Zappaan olympialaisia silmällä pitäen. Sen rahoitti Evángelos Záppas, josta rakennus on saanut nimensä, ja suunnitteli arkkitehti Theofil Hansen. Zappeionin rakennustyöt alkoivat vuonna 1874 ja se valmistui vuonna 1888. Suurikokoinen rakennus edustaa uusklassista arkkitehtuuria ja on sen huomattavimpia edustajia Ateenassa. Rakennus on Euroopan ensimmäisiä, joka oli varta vasten suunniteltu kokouksia ja näyttelyitä varten. Samaan aikaan rakennettu ja samoin Hansenin suunnittelema Itävallan parlamenttitalo noudattaa muodoiltaan Zappeionin perusajatuksia.
Rakennus toimi vuoden 1896 olympialaisissa miekkailukeskuksena, vuoden 1906 kesäolympialaisissa kisakylänä ja vuoden 2004 kesäolympialaisissa lehdistökeskuksena. Kreikan EY-liittymissopimus allekirjoitettiin rakennuksessa vuonna 1979. Kreikan EU-puheenjohtajuuden aikana rakennus toimi puheenjohtajuuden päämajana.
Nykyisin rakennusta käytetään sekä julkisiin että yksityisiin kokouksiin ja juhlatilaisuuksiin sekä erilaisiin kaupallisiin tilaisuuksiin. Rakennuksessa on 16 erikokoista salia sekä peristyylipiha, yhteensä noin 4 000 neliömetriä kokous- ja näyttelytilaa.
Zappeionin ympärillä oleva kaupunginosa on saanut rakennuksesta nimen Záppeio, ja sen ympärillä olevaa puistoaluetta kutsutaan Záppeion puistoksi.
Zappeionin pääjulkisivu etelään päin.
Aiheesta muualla

Ζάππειον - Zappeion. Kokouskeskuksen verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zappeion Wikimedia Commonsissa
Malaijienleipäpuu

| Malaijienleipäpuu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Mulperikasvit Moraceae
Suku::  Leipäpuut Artocarpus
Laji::  altilis
Kaksiosainen nimi
 Artocarpus altilis  (Parkinson) Fosberg 
Katso myös
   Malaijienleipäpuu Wikispeciesissä   Malaijienleipäpuu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Malaijienleipäpuu eli leipäpuu (Artocarpus altilis) on Tyynen valtameren saarilla elävä puu, jonka noin vesimelonin kokoista hedelmää kutsutaan vain nimellä leipäpuun hedelmä (eng. breadfruit).
Leipäpuun hedelmä muistuttaa ravintoarvoiltaan ja käytön puolesta monessa suhteessa perunaa. Kypsänä sitä voi syödä sellaisenaan, mutta yleensä se keitetään, grillataan tai paistetaan aivan kuten peruna. Leipäpuun hedelmä ei ole kovin hyvin tunnettu Euroopassa. Vaikka suomalainen nimi on hyvin samankaltainen johanneksenleipäpuun (Ceratonia siliqua) kanssa tai apinanleipäpuun (Adansonia digitata) kanssa, leipäpuu on kuitenkin kokonaan eri heimoon kuuluva kasvi.
Ulkonäkö ja koko

Leipäpuu kasvaa noin 30 metriä korkeaksi. Sen lehdet ovat suuret ja syvästi hammaslaitaiset, ja niitä käytetään usein koristeluun puun kasvualueilla. Ne ovat päältä kiiltävät, alta karvaiset. Kasvissa on valkeaa maitiaisnestettä, jota voidaan käyttää liimana. Hedelmä on raakana vihreä ja muuttuu kypsyessään päältä keltaiseksi. Sisältä se on kermanvärinen. Siemenet ovat soikeat, ruskearaitaiset.
Levinneisyys ja kasvupaikka

Puu on alkujaan kotoisin Malesiasta, Indonesiasta ja lähisaarilta. Se on levinnyt polynesialaisten mukana muillekin Tyynenmeren saarille Havaijia myöten. Eurooppalaiset, tarinan mukaan kapteeni James Cook, vei sen Keski- ja Etelä-Amerikkaan.
Leipäpuu pärjää vain trooppisessa ilmastossa, missä lämpötila ei koskaan laske alle neljän asteen. Sen kasvu loppuu jo lämpötilan laskiessa 15 asteen alapuolelle mutta myös silloin, jos on kuumempaa kuin 35 astetta.
Aiheesta muualla

ITIS: Artocarpus altilis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Artocarpus altilis (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Artocarpus altilis (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Breadfruit (Artocarpus altilis) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Artocarpus altilis (breadfruit) (englanniksi)
Leipäpuun halkaistu hedelmä.
Žanna Prohorenko

| Žanna Prohorenko> Жанна Трофимівна Прохоренко.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. toukokuuta 1940 Pultava, Ukraina, Neuvostoliitto
Kuollut: 1. elokuuta 2011 (71 vuotta) Moskova, Venäjä
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Palkinnot
 Neuvostoliiton kansantaiteilija (1988) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Žanna Prohorenko (ukr. Жанна Трофимівна Прохоренко, Žanna Trofymivna Proh’orenko; ven. Жанна Трофимовна Прохоренко, Žanna Trofimovna Prohorenko; (11. toukokuuta 1940 Pultava, Ukraina, Neuvostoliitto – 1. elokuuta 2011 Moskova, Venäjä) oli ukrainalais-venäläinen näyttelijä, jonka tunnetuimpia rooleja oli pääosa Grigori Tšuhrain elokuvassa Vain neljä päivää (1959). Hänelle myönnettiin Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimi 1988.[lähde? ]
Prohorenko ja perhe asuivat Keski-Ukrainassa, josta he muuttivat Leningradiin. Prohorenko oli kuollessaan 71-vuotias.
Aiheesta muualla

Žanna Prohorenko Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Yolanda King

| Yolanda King |
| --- | --- |
 Yolanda King puhumassa Out & Equal Workplace Summit -tapahtumassa vuonna 2006.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Yolanda Denise King
Syntynyt: 17. marraskuuta 1955 Montgomery, Alabama
Kuollut: 15. toukokuuta 2007 (51 vuotta) Santa Monica, Kalifornia
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Yolanda Denise King (17. marraskuuta 1955 Montgomery, Alabama – 15. toukokuuta 2007 Santa Monica, Kalifornia) oli ihmisoikeustaistelija Martin Luther Kingin ja hänen vaimonsa Coretta Scott Kingin esikoistytär. Hän työskenteli isänsä jalanjälkiä seuraten useissa ihmisoikeusjärjestöissä, kuten Martin Luther King Jr. Center for Nonviolent Social Change, Incorporated - ja Habitat for Humanity -järjestöissä. Hän on myös näytellyt sivuosissa useissa elokuvissa ja televisiosarjoissa.
Yolanda King opiskeli afro-amerikkalaistutkimusta ja teatteritiedettä Smith Collegessa Northamptonissa, Massachusettsissa, josta hän valmistui vuonna 1976. Lisäksi hän luki teatteritieteestä maisterin tutkinnon New Yorkin yliopistossa. Yolanda King kuoli 51-vuotiaana mahdollisesti sydänperäisiin ongelmiin.
Aiheesta muualla

Yolanda King Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lumilapio

Lumilapio
Lumilapio on lumikolaa pienempi pääosin lumenluontiin tarkoitettu lapio. Nimestään huolimatta sitä voi käyttää muihinkin töihin. Lumilapiot ovat kookkaita vanerista, metallista (lähinnä alumiini) tai muovista tehtyjä lapioita. Puisen tai muovisen lumilapion etureunassa voi olla lastan terää muistuttava metallinen vahvike.
Lumenluontityökaluja Japanissa.
Macintosh 512Ke

| Macintosh 512Ke |
| --- | --- |

Valmistaja:  Apple Computer
Tuoteperhe:  Macintosh
Tyyppi:  mikrotietokone
Julkaistu:  1986
Valmistus lopetettu:  1987
Mukana toimitettu käyttöjärjestelmä:  Classic Mac OS
Suoritin:  Motorola 68000
Massamuisti:  kiintolevy
Keskusmuisti:  512 kt
Macintosh 512Ke on Apple Computerin 1. syyskuuta 1986 julkaisema, Macintosh 512K -tietokoneen päivitetty versio. Julkaisuhetkenään Macintosh 512Ke oli edullisempi vaihtoehto Macintosh-malliston silloiselle lippulaivalle Macintosh Plus -tietokoneelle. Macintosh Plussaan verrattuna Macintosh 512Ke sisälsi vähemmän keskusmuistia eikä siinä ollut SCSI-liitäntää. Keskusmuisti oli Macintosh 128K:n tavoin integroituna emolevylle ja sen lisääminen oli vaikeampaa kuin SIMM-muistikammoilla toimivan Plussan. Macintosh 512Ke:n keskusmuisti oli mahdollista päivittää 2 Mt:n saakka kolmannen osapuolten laitteistopäivityksillä.
Tekniset tiedot

Macintosh 512Ke käytti 8 MHz:n Motorola 68000 -prosessoria. Siinä oli 800 kt:n levykeasema ja DB-9- ja DB-19-liitäntäportteja. Keskusyksikön kanssa koteloitu 9" mustavalkoinen näyttö käytti 512 x 384 pikselin resoluutiota. Laitteiston mukana toimitettiin System 3.0 ja Finder 5.1. Käyttöjärjestelmän pystyi päivittämään System 6.0.8 :aan saakka.
Applen 299 dollarin hintaisella Macintosh Plus Disk Drive Kit-paketilla Macintosh 512K:n saattoi päivittää 512Ke:ksi. Paketti sisälsi:
800 kt:n kaksipuolisen levykeaseman
128 kt:n ROM-sirut, joilla 512K:n 64 kt:n ROM korvattiin
Macintosh Plus System Tools -ohjelmistopäivityksen
Asennusoppaan
Ylinen Teerilammi

| Ylinen Teerilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  62°02′57″N, 23°37′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keihäsjoen valuma-alue (35.35)
Laskuoja:  oja Aliseen Teerilammiin 
Järvinumero:  35.354.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  169 m  
Rantaviiva:  0,971 km  
Pinta-ala:  3,339 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlinen Teerilammi 
Ylinen Teerilammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.