stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alan J. Pakula
Filmografia

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Ohjaaja | Käsikirjoittaja | Tuottaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1957 | Pelon vanki | Fear Strikes Out |  |  |  |
| 1962 | Kuin surmaisi satakielen | To Kill a Mockingbird |  |  |  |
| 1963 | Yö muukalaisen kanssa | Love with the Proper Stranger |  |  |  |
| 1965 | Polttava maa | Baby the Rain Must Fall |  |  |  |
| 1965 | Poptyttö | Inside Daisy Clover |  |  |  |
| 1967 | Ylös vääriä portaita | Up the Down Staircase |  |  |  |
| 1968 | Hiipivä kuu | The Stalking Moon |  |  |  |
| 1969 | Steriili kukko | The Sterile Cuckoo |  |  |  |
| 1971 | Klute – rikosetsivä | Klute |  |  |  |
| 1973 | Love and Pain and the Whole Damn Thing | Love and Pain and the Whole Damn Thing |  |  |  |
| 1974 | Ansa – Parallax View | The Parallax View |  |  |  |
| 1976 | Presidentin miehet | All the President’s Men |  |  |  |
| 1978 | Tuli ratsain vieras mies | Comes a Horseman |  |  |  |
| 1979 | Yritetään yhdessä, aloitetaan alusta | Starting Over |  |  |  |
| 1981 | Suhteita | Rollover |  |  |  |
| 1982 | Sofien valinta | Sophie’s Choice |  |  |  |
| 1986 | Painajaisrakastaja | Dream Lover |  |  |  |
| 1987 | Orvot | Orphans |  |  |  |
| 1989 | Nähdään aamulla | See You in the Morning |  |  |  |
| 1990 | Kunnes toisin todistetaan | Presumed Innocent |  |  |  |
| 1992 | Vieraissa | Consenting Adults |  |  |  |
| 1993 | Pelikaanimuistio | The Pelican Brief |  |  |  |
| 1997 | Pahan oma | The Devil’s Own |  |  |  |
Kirjallisuutta

Brown, Jared: Alan J. Pakula: His Films and His Life.  New York:  Back Stage Books, 2005.  ISBN 0-8230-8799-9
Aiheesta muualla

Alan J. Pakula Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Alan J. Pakula Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  Museum of Modern Art  ULAN 
Henkilöt:  DDB  Trove  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Robert Hinde

Robert Aubrey Hinde (26. lokakuuta 1923 Norwich – 23. joulukuuta 2016) oli englantilainen eläintieteilijä.
Hinde opiskeli eläintiedettä St John’s Collegessa Cambridgessa ja Balliol Collegessa Oxfordissa. Hän toimi St John’s Collegen rehtorina vuosina 1989–1994 ja oli Cambridgen yliopiston eläintieteen emeritusprofessori.
Hinde oli Britannian Pugwash-liikkeen johtaja ja on Britannian Humanistiliiton (British Humanist Association) huomattava tukija.
Uransa alkuaikoina Hinde tutki lintujen käyttäytymisominaisuuksia, mutta ryhtyi myöhemmin tutkimaan kädellisiä, etenkin reesusapinoita. Sitten hän tutki useita vuosia neljävuotiaiden ihmislasten ja äitien suhteita, ja lasten käyttäytymistä esikoulussa. Jäätyään eläkkeelle Hinde tutki sodankäynnin ja uskontojen olemusta biologian ja psykologian näkökulmista.
Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 1990.
Valikoima Hinden kirjoituksista

Hinde, R. and Rotblat, J. (2003): War no more: eliminating conflict in the nuclear age. London: Pluto Press.
Hinde, R.A. (2002): Why good is good. London: Routledge.
Hinde, R.A. (1999): Why gods persist: a scientific approach to religion. London: Routledge.
Hinde, R.A. (1997): Relationships: a dialectical perspective. Hove, UK: Psychology Press.
Hinde, R.A. (1997): War: some psychological causes and consequences. Interdisciplinary Science Reviews, 22, 229-245.
Hinde, R.A. (1991): A biologist looks at anthropology. Man, 26, 583-608.
Käännös suomeksi
Luettelo käynnissä olevista sodista

Maat, joissa on kuollut ihmisiä konfliktin takia vuonna 2023.
  Yli 10 000 kuollutta  1000–9999 kuollutta  100–999 kuollutta  alle sata kuollutta
Luettelo käynnissä olevista sodista käsittää maailmassa meneillään olevat aseelliset konfliktit.
Meneillään olevan aseellisen konfliktin määritelmä on että sen yhteenotoissa kuolee vuosittain vähintään 25 ihmistä. Mikäli konflikti on pysähtynyt rauhallisempaan vaiheeseen, kutsutaan sitä jäätyneeksi konfliktiksi.
Eri järjestöt määrittelevät konfliktit eri tavoin. Uppsalan yliopiston konfliktiohjelman ja englantilaisen International Institute for Strategic Studiesin mukaan maailmassa on meneillään ainakin 40 eri konfliktia ja sotaa.
Yli 10 000 kuolemaa vuosittain

| Selkkauksen alku | Sota/selkkaus | Sijainti | Uhreja yhteensä | Uhreja vuonna 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1948 | Myanmarin konflikti |  Myanmar | &&&&&&&&&0200000.&&&&00200 000 | &&&&&&&&&&015637.&&&&0015 637   |
| 1948 | Israelin–Palestiinan konflikti |  Israel,  Palestiina | &&&&&&&&&&050000.&&&&0050 000  | &&&&&&&&&&023254.&&&&0023 254   |
| 2014 | Ukrainan sota |  Ukraina | &&&&&&&&&0300000.&&&&00300 000  | &&&&&&&&&&030935.&&&&0030 935   |
| 2023 | Sudanin sota |  Sudan | &&&&&&&&&&013199.&&&&0013 199 | &&&&&&&&&&013199.&&&&0013 199   |
Yli 1 000 kuolemaa vuosittain

| Selkkauksen alku | Sota/selkkaus | Sijainti | Uhreja yhteensä | Uhreja vuonna 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1973 | Oromokonflikti |  Etiopia | &&&&&&&&&&010000.&&&&0010 000 | &&&&&&&&&&&02000.&&&&002 000  |
| 1991 | Somalian sisällissota |  Somalia | &&&&&&&&&0500000.&&&&00500 000  | &&&&&&&&&&&08345.&&&&008 345   |
| 1996 | ADF:n kapinointi |  Uganda,  Kongon demokraattinen tasavalta | &&&&&&&&&&&01500.&&&&001 500 | &&&&&&&&&&&01500.&&&&001 500  |
| 1998 | Nigerian šariakonflikti |  Nigeria | &&&&&&&&&&022000.&&&&0022 000 | &&&&&&&&&&&03000.&&&&003 000  |
| 2006 | Meksikon huumesota |  Meksiko | &&&&&&&&&0350000.&&&&00350 000  | &&&&&&&&&&&07173.&&&&007 173   |
| 2007 | Kivun konflikti |  Kongon demokraattinen tasavalta | &&&&&&&&&0200000.&&&&00200 000 | &&&&&&&&&&&02200.&&&&002 200  |
| 2009 | Boko Haramin konflikti |  Nigeria,  Kamerun,  Niger,  Tšad | &&&&&&&&&&043228.&&&&0043 228  | &&&&&&&&&&&05000.&&&&005 000  |
| 2011 | Etelä-Sudanin väkivaltaisuudet |  Etelä-Sudan | &&&&&&&&&0380000.&&&&00380 000 | &&&&&&&&&&&01272.&&&&001 272   |
| 2011 | Irakin levottomuudet |  Irak | &&&&&&&&&0220000.&&&&00220 000  | &&&&&&&&&&&01339.&&&&001 339   |
| 2011 | Syyrian sisällissota |   Syyria | &&&&&&&&&0614000.&&&&00614 000  | &&&&&&&&&&&04360.&&&&004 360   |
| 2012 | Malin sisällissota |  Mali | &&&&&&&&&&025000.&&&&0025 000 | &&&&&&&&&&&04302.&&&&004 302   |
| 2015 | Jemenin sisällissota |  Jemen | &&&&&&&&&0377000.&&&&00377 000  | &&&&&&&&&&&03195.&&&&003 195   |
| 2015 | Burkina Fason väkivaltaisuudet |  Burkina Faso | &&&&&&&&&&020000.&&&&0020 000  | &&&&&&&&&&&08493.&&&&008 493   |
| 2015 | Nigerin väkivaltaisuudet |  Niger | &&&&&&&&&&&07500.&&&&007 500  | &&&&&&&&&&&01146.&&&&001 146   |
| 2017 | Kamerunin kriisi |  Kamerun | &&&&&&&&&&&07000.&&&&007 000  | &&&&&&&&&&&01071.&&&&001 071   |
| 2020 | Haitin jengisota |  Haiti | &&&&&&&&&&&03700.&&&&003 700 | &&&&&&&&&&&02183.&&&&002 183   |
| 2021 | Afganistanin levottomuudet |  Afganistan | &&&&&&&&&&&07000.&&&&007 000 | &&&&&&&&&&&01042.&&&&001 042   |
Yli 100 kuolemaa vuosittain

| Konfliktin alku | Sota/konflikti | Sijainti | Uhreja yhteensä | Uhreja 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1947 | Kashmirin konflikti |  Intia,  Pakistan | &&&&&&&&&&060000.&&&&0060 000  | &&&&&&&&&&&&0101.&&&&00101   |
| 1948 | Balochistanin konflikti |  Pakistan | &&&&&&&&&&&09000.&&&&009 000 | &&&&&&&&&&&&0471.&&&&00471   |
| 1967 | Naxaliittien kapina |  Intia | &&&&&&&&&&010000.&&&&0010 000  | &&&&&&&&&&&&0150.&&&&00150   |
| 1969 | Uuden kansanarmeijan kapina |  Filippiinit | &&&&&&&&&&050000.&&&&0050 000 | &&&&&&&&&&&&0500.&&&&00500  |
| 1984 | Turkin ja PKK:n konflikti |  Turkki | &&&&&&&&&&045000.&&&&0045 000  | &&&&&&&&&&&&0233.&&&&00233   |
| 1988 | Vuoristo-Karabahin konflikti |  Armenia,  Azerbaidžan | &&&&&&&&&&040000.&&&&0040 000 | &&&&&&&&&&&&0594.&&&&00594   |
| 1999 | Iturin konflikti |  Kongon demokraattinen tasavalta | &&&&&&&&&&060000.&&&&0060 000  | &&&&&&&&&&&&0860.&&&&00860  |
| 2004 | Luoteis-Pakistanin konflikti |  Pakistan | &&&&&&&&&&020000.&&&&0020 000 | &&&&&&&&&&&&0929.&&&&00929   |
| 2012 | Keski-Afrikan sisällissota |  Keski-Afrikan tasavalta | &&&&&&&&&&014000.&&&&0014 000 | &&&&&&&&&&&&0583.&&&&00583   |
| 2017 | Cabo Delgadon kriisi |  Mosambik | &&&&&&&&&&&06300.&&&&006 300 | &&&&&&&&&&&&0300.&&&&00300   |
| 2019 | Catatumbon konflikti |  Kolumbia | &&&&&&&&&&&02000.&&&&002 000 | &&&&&&&&&&&&0657.&&&&00657   |
Aiheesta muualla

Uppsala Conflict Data Program Upsalan yliopisto (englanniksi) (ruotsiksi)
CrisisWatch International Crisis Group (englanniksi)
Armed Conflict Database International Institute for Strategic Studies (englanniksi)
Konflikter Svenska FN-förbundet (ruotsiksi)
Järvenpään Koripalloseura

| Järvenpään Koripalloseura |
| --- | --- |

Koko nimi:  Järvenpään Koripalloseura
Perustettu:  1988
Kaupunki:  Järvenpää
Kotiareena:  Järvenpään liikuntahalli
Sarja:  Koripallon I-divisioona
SM-kausia:  0
Kultaa:  0
Hopeaa:  0
Pronssia:  0
Infobox OKNimi-testi OK: 
Järvenpään Koripalloseura (JKS) on järvenpääläinen koripalloseura. Seura on keskittynyt poikien koripalloiluun ja seuran edustusjoukkue pelaa I-divisioonassa. Seuran jäsenmäärä on noin 200.
Historia

Järvenpään Koripalloseura perustettiin vuonna 1988 ja se onnistui nousemaan I-divisioonaan vuonna 2008 voitettuaan 22 pelistä 20. Ensimmäisellä divarikaudellaan joukkue sijoittui toiseksi viimeiseksi. Tammikuun lopulla 2010 seuran edustusjoukkueen nimi muutettiin Team Uusimaaksi. Kauden 2009–2010 jälkeen seuran paikka oli tarkoitus luovuttaa Uusimaa Basket ry:lle. Team Uusimaa putosi lopulta karsintojen kautta II-divisioonaan.
Aiheesta muualla

Seuran www-sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Team Uusimaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Lahti Aqua

| Lahti Aqua |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Elämänlähde
Yritysmuoto:  Yksityinen osakeyhtiö
Perustettu:  1910
Toimitusjohtaja:  Jouni Lillman
Kotipaikka:  Lahti, Suomi
Liikevaihto:  37,6 milj. € (2016)
Henkilöstö:  noin 100
Omistaja:  Lahden kaupunki
Kotisivu:  www.lahtiaqua.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lahti Aqua Oy on Lahden kaupungin omistama vesihuoltoyhtiö, joka tuottaa vesihuoltopalvelut 145 000 asukkaalle ja elinkeinoelämälle Lahdessa ja Hollolassa.
Lahti Aqua Oy toimii emoyhtiönä konsernissa, johon kuuluvat tytäryhtiöt Aqua Palvelu Oy, Aqua Verkko Oy ja Labio Oy (entinen Kujalan Komposti Oy).
Emoyhtiö Lahti Aqua Oy vastaa vesihuoltotoiminnasta, sen kehittämisestä ja hoitaa konsernin hallinnon ja asiakaspalvelun sekä tuottaa suunnittelun ja investointien rakennuttamisen.
Aqua Palvelu Oy tuottaa vesihuollon operatiiviset käyttö- ja kunnossapitopalvelut ja vastaa veden jakelusta ja viemäröintipalveluiden toiminnasta asiakkailleen toiminta-alueella.
Aqua Verkko Oy omistaa Lahden vesihuoltotoiminnan omaisuuden, tuotantolaitokset ja verkostot, ja vastaa niihin liittyvistä investoinneista.
Labio Oy:n biokaasulaitoksen toiminta käynnistyi 2015 ja se on maan suurin kuivamädätystekniikalla toimiva yksikkö, vuositeholtaan 50 Gwh/v. Lopputuotteet toimitetaan kokonaisuudessaan hyötykäyttöön kasvualustoiksi, maanviljelykseen tai tekniseen erityiskäyttöön.
Järjestetty vesihuolto alkoi Lahdessa vuonna 1910, kun ensimmäinen vedenottamo, Launeen vedenottamo, ja vesijohtoverkosto otettiin käyttöön. Lahti Aquassa vietettiin 100-vuotisjuhlavuotta 2010.
Vedentuotanto

Lahden seudulla sijaitsevien pohjavesialueiden määrä on valtakunnallisesti merkittävä. Lahti saa vetensä pääasiassa itä-länsisuuntaisen Salpausselän ja pohjois-eteläsuuntaisen pitkittäisharjun muodostamasta pohjavesialueesta, niin kutsutusta Vesijärvi-Laune -ruhjeesta. Vesijohtovesi Lahden alueella on hyvälaatuista pohjavettä.
Käytössä olevia vedenottamoita on Lahdessa 12 ja Hollolassa kuusi. Näiden lisäksi vettä johdetaan Hollolan-Lahden vesilaitoskuntayhtymän kolmelta vedenottamolta. Vuonna 2016 tuotetun talousveden määrä oli noin 9,4 milj. m3.
Jätevedenpuhdistus

Lahti Aquan toiminta-alueella on yhteensä neljä jätevedenpuhdistamoa. Vuonna 2016 Kariniemen ja Ali-Juhakkalan puhdistamoilla käsiteltiin yhteensä 10,8 milj. m3 jätevettä, josta 48 prosenttia Kariniemessä ja 43 prosenttia Ali-Juhakkalassa. Nastolan puhdistamolla käsiteltävä jätevesimäärä oli 1,1 milj. m3, mikä oli yhdeksän prosenttia kokonaisjätevesimäärästä. Lisäksi Hollolan Hämeenkoskella on puhdistamo, jossa käsiteltiin jätevettä 56 t m3.  Jätevedestä poistetaan mekaanisesti hiekka ja kiinteät jätteet, biologisesti orgaaninen aines ja typpi sekä kemiallisesti fosfori. Puhdistetut jätevedet johdetaan molemmilta puhdistamoilta Porvoonjokeen. Puhdistamoissa poistetaan orgaanista ainetta, fosforia, ammoniumtyppeä ja kiinteitä aineita yli 95-prosenttisesti.
Lahti Aqua seuraa Porvoonjoen sekä Teuronjoen veden laatua viranomaisten hyväksymän tarkkailuohjelman mukaisesti. Lahti Aquan puhdistamien jätevesien kuormitus Porvoonjokeen on pienentynyt puhdistamoiden korkean reduktioasteen ansiosta. Lahti Aquan puhdistamien jätevesien aiheuttama bakteerikuormitus Porvoonjoessa on laskenut sen jälkeen, kun veden hygienisointi aloitettiin. Hygienisointi tapahtuu UV-valolla ja sen teho ulosteperäisten bakteerien poistamisessa on lähes 100 prosenttia.
Jätevedenkäsittelyssä syntyvää lietettä mädätetään anaerobisissa olosuhteissa, jolloin suurin osa lietteen orgaanisesta aineksesta hajoaa pääasiassa biokaasuksi eli metaaniksi ja hiilidioksidiksi. Kariniemen ja Ali-Juhakkalan jätevedenpuhdistamoissa lietteenkäsittelyssä syntyvä biokaasu hyödynnetään lämmitysenergiana. Biokaasua muodostui vuonna 2016 yhteensä 2,6 milj. m3, josta tuotettiin lämmitysenergiaa 15 409 MWh. Tuotetusta energiasta 51 prosenttia käytettiin puhdistamoiden lämmitykseen ja loput johdettiin Lahti Energian kaukolämpöverkkoon.
Verkostot

Lahti Aqualla on yhteensä yli 2 500 kilometriä kunnossapidettävää verkostoa. Vesijohtoverkoston toimivuutta ja vuotavuutta kuvaava indikaattori on mittaamaton kulutusprosentti. Lahdessa vesijohtoverkoston mittaamaton kulutus on pysynyt erinomaisella tasolla ollen vuonna 2016 6,8 prosenttia maan keskitason ollessa noin 20 prosenttia.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Verkostopituudet vuoden 2016 lopussa | Lahti | Hollola |
| Vesijohtoverkosto | 828 | 322 |
| Jätevesiviemäriverkosto | 756 | 296 |
| Hulevesiviemäriverkosto | 454 | 82 |
| Verkosto yhteensä | 2038 | 700 |
| Jätevesipumppaamot | 139 | 121 |
KJT Haukat

| KJT Haukat |
| --- | --- |
Perustettu:  2017
Kaupunki:  Tuusula, Suomi
Kotiareena:  Keravan jäähalli Järvenpään jäähalli Tuusulan jäähalli
Värit:                     
Puheenjohtaja:  Janne Mellin
Yhteistyöseurat:  KJT Hockey Jääurheiluseura Haukat
Mestaruudet:  B2-nuorten Suomen mestari 2018
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
KJT Haukat pelaa kotiottelunsa tummansinisellä paidalla.
KJT Haukat pelaa vierasotteluissa valkoisella paidalla.
KJT Haukat ry on Keravan, Järvenpään ja Tuusulan juniorijääkiekkoyhdistysten 1.5.2017 muodostama yhdistys, jonka jäseniä ovat Shakers Juniorit ry, Tuusulan Juniorikiekko ry, TuusKiekko ry sekä Jääurheiluseura Haukat ry. Kaikki edellä mainitut yhdistykset ovat Suomen jääkiekkoliiton jäsenseuroja. KJT Hockeyn ja Järvenpään Haukkojen yhteisjoukkueet ovat osallistuneet C2-A - ikäluokkien sarjoihin kaudesta 2015-2016 alkaen. Kauden 2018-2019 alusta KJT Haukat-joukkueilla on ollut yhtenäinen uusi peliasu ja oma logo. Joukkueita eri juniori-ikäluokissa on kahdesta kolmeen ja tasoittain ne on nimetty seuraavasti:
KJT Haukat
KJT Haukat Akatemia
KJT Haukat Team
Yhdistyksen alaisuudessa toimii nykyisin myös naisten ja miesten edustusjoukkueet. Yhdistyksen rahaliikenne ja urheilutoiminnan päätöksenteko on alistettu Jääurheiluseura Haukat ry:n ja KJT Hockey ry:n taloudenhoitajille ja hallituksille. Yhdistyksen ikäluokat ja pelijoukkueet toimivat hallinnollisesti ja taloudellisesti sen jäsenseuran alaisuudessa, jonka toimintapaikalla joukkue toimii.
Joukkueet toimivat paikkakunnittain seuraavasti:
Miesten edustusjoukkue (Kerava, II-divisioona)
Naisten edustusjoukkue (Kerava, Naisten Liiga)
A-juniorit (Järvenpää)
B-juniorit (Kerava)
B2-juniorit (Kerava)
C-juniorit (Tuusula, Hyrylä)
C2-juniorit (Järvenpää)
KJT Haukat-joukkueiden menestys valtakunnan tasolla > Kausi 2017-2018

| Ikäluokka | Sarjataso | Sijoitus | Pääalmentaja |
| --- | --- | --- | --- |
| A-juniorit (1999-1997) | Nuorten Mestis | 4. | Jani Manninen |
| B-juniorit (2000-syntyneet) | B-nuorten Mestis | 1. | Arto Sieppi |
| B2-juniorit (2001-syntyneet) | B2-nuorten SM | 1. | Vladislav Bespomoschchnov |
| C-juniorit (2002-syntyneet) | C-nuorten Mestis | 1. | Jami Kauppi |
| C2-juniorit (2003-syntyneet) | C2 AAA, Lohko 2 | 7. | Timo Saavalainen |
KJT Haukat-joukkueiden menestys valtakunnan tasolla > Kausi 2018-2019

| Ikäluokka | Sarjataso | Sijoitus | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- |
| Miesten edustusjoukkue | II-Divisioona |  | Tapio Karimies |
| Naisten edustusjoukkue | Naisten Liiga |  | Mikko Touronen |
| A-juniorit (2000-1998) | Nuorten Mestis |  | Jami Kauppi |
| B-juniorit (2001-syntyneet) | B-nuorten Mestis |  | Arto Sieppi |
| B2-juniorit (2002-syntyneet) | B2-nuorten Mestis |  | Vladislav Bespomoschchnov |
| C-juniorit (2003-syntyneet) | C-nuorten Mestis |  | Timo Saavalainen |
| C2-juniorit (2004-syntyneet) | C2 AAA, Lohko 1 |  | Pekka Siikala |
Kytömurronsuo

| Kytömurronsuo> Natura 2000 -alue: FI0900026.Suojelun perusteet |
| --- | --- |
Aluetyyppi:  SAC 
Luontodirektiivin luontotyypit:  boreaaliset luonnonmetsät, puustoiset suot
Sijainti ja koko
Koordinaatit:  62.6703°N, 26.3408°E
Kunta:  Konnevesi
Pinta-ala:  12 ha
Suojellut lajit
Lintudirektiivin liite I:  ei ole suojeltu lintudirektiivin perusteella
Luontodirektiivin liitteen II lajit:  ei tietoa
Kytömurronsuo  on Konneveden Silmutjoen kylässä kantatien 69 varrella sijaitseva suurelta osin ojitettu suo. Se kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan, jossa kohteen pinta-ala on 12 hehtaaria. Vaikka kohde on nimetty suon mukaan, suurin osa (10,7 ha) sen pinta-alasta on tuoretta tai lehtomaista kangasmetsää.
Kytömurronsuon metsä oli aiemmin melko vanhaa ja tiheää kuusikkoa. Nykyinen metsä on nuorta luonnonmetsää, joka alkoi syntyä vuoden 2010 kesämyrskyn kaataessa vanhaa puustoa alueelta. Metsässä esiintyy runsaasti lahopuuta sekä puissa kasvavia sieniä, kuten korkkikerroskääpää, oravuotikkaa, pikireunakääpää ja ruostekääpää. Metsä on myös liito-oravan elinympäristöä.
Kytömurronsuo on suojeltu kokonaan luonnonsuojelulain mukaisesti.
Kulttuurimaisema

Kulttuurimaisema on maisema, jossa tavalla tai toisella ilmenee ihmisen vaikutus tai ihmisen vaikutus on siinä hallitseva. Maisemat, joihin ovat vaikuttaneet enimmin luonnon prosessit, ovat luonnonmaisemia. Kulttuurimaisemia ovat niin maaseudun kulttuurimaisemat kuin kaupunkimaisemat. Kulttuurimaiseman käsite itsessään ei ole luonteeltaan arvottava. Maisemansuojelua, maisemanhoitoa tai maisemasuunnittelua varten kulttuurimaisemia voidaan kuitenkin myös arvottaa.
Suomalaisista maaseudun kulttuurimaisemista ympäristöministeriö määritteli vuonna 1992 yhteensä 156 valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta kustakin Suomen maisemamaakunnasta. Vuosina 2010–2014 maisema-alueet inventoitiin uudelleen.
Perinnemaisemat ja arvokkaat kulttuurimaisemat

Kulttuurimaiseman vanhoissa piirteissä, kuten vanhoissa rakennuksissa ja vanhoilla maatiloilla näkyy merkkejä menneen ajan kulttuurista. Vanhoilla maatiloilla näkyy merkkejä menneen ajan maanviljely- ja karjanhoitotavoista. Vanhoissa rakennuksissa taas ilmentyy menneen ajan arkkitehtuuri ja ihmisten elämänmeno. Maaseudun rakentamistavat ovat kunakin aikakautena olleet riippuvaisia kyseisen ajan maatalouden tarpeista. Kaskiviljelyn aikaan maankäyttö oli erilaista kuin nykyisessä maanviljelyssä. Myös entisaikojen hakamailla sijainneet laitumet vaikuttavat olennaisesti perinteiseen kulttuurimaisemaan. Hakamaista ja hakametsistä on kehittynyt perinnebiotooppeja, joissa on oma lajistonsa. Rakennettu ympäristö on täytynyt sijoittaa riittävän lähelle maanteitä tai muita kulkuväyliä. Maaseudun rakennnukset ja pellot on sijoitettu siten, että niiden keskinäinen sijainti on ollut maatalouselinkeinon kannalta sopiva. Perinnemaisemat tavataan jakaa kahteen luokkaan, jotka ovat varsinaiset perinnemaisemat ja perinnebiotoopit. Perinnebiotoopit ovat tavallaan kulttuurimaiseman ja luonnonmaiseman välimuotoja. Näitä ovat vanhat kaskimaat, hakamaat ja metsähakamaat sekä niityt, kedot ja ahot.
Suomen ympäristöministeriössä 1992 määriteltiin arvokkaiden kulttuurimaisemien lisäksi kansallismaisemat, joita on 27. Jotkut kansallismaisemat ovat suosittuja matkailukohteita.
Kaupunkien kulttuuriympäristö

Kaupunkialueilla maisemaan vaikuttavia tekijöitä ovat erilaisten toimipaikkojen, kuten palvelupisteiden sijainti sekä uudet rakennusalueet ja erilaiset kehittämishankkeet.
Kaupungeissa huomioitavia kulttuurimaisemallisia alueita ovat muun muassa vanhat ruukkikylät, kuten kansallismaisemaksi luokiteltu Raaseporin Pohjan ruukkien alue. Alueella on entisen rautatien pohja, jota käytetään nykyisin retkeilypolkuna. Kansallismaisemiin kuuluu myös Porvoonjoen laakso ja Vanha Porvoo. Alueella on rantamakasiineja ja koristeellisia taloja, joista osa on puisia ja osa kivisiä. Kokkolassa Neristanin puutaloalueella maisemassa on paljon 1800-luvulla tai aikaisemmin rakennettuja taloja. Alueella näkyy eroja asumuksissa, joissa on asunut eri yhteiskuntaluokkiin kuuluneita ihmisiä. Varallisuus on näkynyt rakennuksen kivijalassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rakennusperintö.fi: Kulttuurimaisema muuttuu (Arkistoitu – Internet Archive)
Marja-Leena Paavilainen

Marja-Leena Paavilainen (s. 1950) on suomalainen raviohjastaja ja entinen valmentaja. Hän on Hippoksen tilastoinnin mukaan eniten voittoja ohjastanut nainen Suomessa. Hän harrastaa edelleen hevoskasvatusta ja hänet valittiin vuoden suomenhevoskasvattajaksi vuonna 2022.
Urallaan hän on ohjastanut 1686 lähtöä ja voittanut niistä 284. Hän toimi urallaan hevosenhoidon opettajana ja ravivalmentajana Ypäjän silloisella valtion hevoskasvatuslaitoksella, nykyisellä hevosopistolla. Hänen uransa merkittävin kasvatti on ollut ori Kokeva. Viimeisen kymmenen vuoden aikana hän ei ole ohjastanut kuin yhdessä kilpalähdössä, Forssan kuninkuusravien legendalähdössä.
Viisisataa-rommi

| Viisisataa-rommi |
| --- | --- |

Korttimäärä:  52–54 (2–4 pelaajaa) 104–108 (3–8 pelaajaa) (molemmat valinnaisella määrällä jokereita)
Pakkatyyppi:  peruskorttipakka
Pelaajamäärä:  2–8 3–5 (paras)
Korttien järjestys suurimmasta pienimpään:  A-K-Q-J-10-9-8-7-6-5-4-3-2-A (ässä voi olla yksi tai neljätoista, mutta ei samaan aikaan)
Peliaika:  20 minuuttia
Pelisuunta:  myötäpäivään
Viisisataa-rommi eli pinochle-rommi tai vain viisisataa on suosittu muunnelma rommista. Canastan ja useiden muiden pelien uskotaan olevan kehitetty tästä tunnetusta rommin muodosta. Viisisataa-rommin erottuva piirre on, että siinä pelaaja laskee yhteen pöydälle asettamiensa settien arvon. Sitä voi pelata 2–8 henkilöä, mutta paras määrä peliin on 3–5 henkilöä.