stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Greifswaldin yliopisto
Historia

Yliopisto perustettiin kaupungin pormestarin, ja sittemmin ensimmäisen rehtorin, Heinrich Rubenowin aloitteesta 17. lokakuuta 1456. Nykypäivän Saksassa vain kolme yliopistoa on yhtäjaksoisesti toiminut pitempään kuin Greifswaldin yliopisto: Heidelbergin yliopisto (perustettu 1386), Leipzigin yliopisto (1409) ja Rostockin yliopisto (1419).
Kaupunki ja sen ympäristö Etu-Pommeri (Ruotsin Pommeri) kuuluivat vuodesta 1648 Ruotsin kuninkaan läänityksiin. Varsinaisesti seutu kuului Ruotsiin vain 1806–1815. Näinä aikoina siellä opiskeli runsaasti ruotsalaisia ja siten myös suomalaisia, kuten Gabriel Wallenius ja jo 1500-luvulla Paavali Scheel. Yliopistoon perustettiin vuonna 1921 suomen kielen lehtoraatti, joka oli ensimmäinen laatuaan koko Saksassa ja muualla saksan kielen puhuma-alueella.
Vuosina 1933-1945 ja 1954-2018 yliopisto tunnettiin nimellä Ernst-Moritz-Arndt-Universität Greifswald kirjailija ja runoilija Ernst Moritz Arndtin mukaan.
Yksiköt

Greifswaldin yliopistossa on viisi tiedekuntaa.
Teologinen tiedekunta (saks. Theologische Fakultät)
Oikeus- ja valtiotieteellinen tiedekunta (saks. Rechts- und Staatswissenschaftliche Fakultät)
Lääketieteellinen tiedekunta (saks. Universitätsmedizin Greifswald)
Filosofinen tiedekunta (saks. Philosophische Fakultät)
Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta (saks. Mathematisch-Naturwissenschaftliche Fakultät)
Yksiköt > Teologinen tiedekunta

Teologinen tiedekunta on Greifswaldin yliopiston pienin ja sen piirissä toimivat protestanttisen teologian ja protestanttisen uskonnonopetuksen koulutusohjelmat. Tiedekunta perustettiin samaan aikaan yliopiston kanssa vuonna 1456.
Yksiköt > Oikeus- ja valtiotieteellinen tiedekunta

Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa vuonna 2013 voimaan astuneen koulutusuudistuksen vuoksi oikeustiedettä voidaan opettaa vain Greifswaldin yliopistossa.
Yksiköt > Lääketieteellinen tiedekunta

Lääketieteellinen tiedekunta on yksi yliopiston perustamisvuoden 1456 tiedekunnista. Lääketieteellinen tiedekunta kuuluu Saksan johtaviin, ja sen pääsyvaatimukset ovat Saksan tiukimpia. Kurssitarjonta kattaa ihmislääketieteen ja hammaslääketieteen alat.
Yksiköt > Filosofinen tiedekunta

Filosofinen tiedekunta on yksi yliopiston perustamisvuoden 1456 tiedekunnista. Tiedekunnan tutkimuksen pääpaino on erityisesti Itämeren alueen kielissä ja kulttuureissa, mikä heijastuu myös opetukseen, sillä eräitä oppiaineita, kuten fennistiikkaa, slavistiikkaa, baltistiikkaa tai skandinavistiikkaa, tarjotaan Greifswaldin lisäksi vain muutamassa muussa saksalaisessa yliopistossa. Tämän lisäksi yliopistossa opetetaan myös suuria, "perinteisiä" oppiaineita, kuten anglistiikkaa, germanistiikkaa, historiaa, politiikantutkimusta, viestintätiedettä, taidetta ja musiikkia.
Tiedekunta on jakautunut yhteentoista laitokseen:
Anglistiikan/amerikanistiikan laitos (saks. Institut für Anglistik/Amerikanistik)
Baltian tutkimuksen laitos (saks. Institut für Baltistik)
Saksalaisen filologian laitos (saks. Institut für Deutsche Philologie)
Fennistiikan ja skandinavistiikan laitos (saks. Institut für Fennistik und Skandinavistik)
Slavistiikan laitos (saks. Institut für Slawistik)
Caspar David Friedrich -instituutti (saks. Caspar David Friedrich Institut)
Historian laitos (saks. Historisches Institut)
Filosofian laitos (saks. Institut für Philosophie)
Kirkkomusiikin ja musiikkitieteen laitos (saks. Institut für Kirchenmusik und Musikwissenschaft)
Kasvatustieteen laitos (saks. Institut für Erziehungswissenschaft)
Politiikan ja viestinnän tutkimuksen laitos (saks. Institut für Politik- und Kommunikationswissenschaft)
Yksiköt > Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta

Lukuvuonna 2023-2024 matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta oli opiskelijamäärältään (3 472) Greifswaldin yliopiston suurin.
Kampusalueet

Greifswaldin yliopisto on jakautunut kahdelle pääkampukselle, josta toinen sijaitsee Greifswaldin historiallisessa keskustassa (saks. Altstadtcampus) ja toinen uudemman Berthold-Beitz-Platzin (saks. Campus am Beitzplatz) ympäristössä Greifswaldin ydinkeskustasta kaakkoon.
Kampusalueet > Vanhakaupunki

Vanhankaupungin kampus käsittää pääasiassa teologisen tiedekunnan, filosofisen tiedekunnan sekä oikeus- ja valtiotieteellisen tiedekunnan. Nämä on jaettu kahteen kampukseen, historialliseen kampukseen Rubenowstraßen ja Domstraßen ympärillä ja uuteen Loefflerstraßen kampukseen (saks. Campus Loefflerstraße) Ernst-Lohmeyer-Platzilla. Vanhassakaupungissa sijaitsee myös yliopiston päärakennus ja muita hallinnollisia rakennuksia.
Kampusalueet > Berthold-Beitz-Platz

Suurin osa lääketieteellisen ja matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan uudemmista rakennuksista sijoittuu Beitzplatzin kampukselle ja sen läheisyyteen. Yliopiston pääkirjasto, arboretum ja Greifswaldin yliopistollinen sairaala toimivat alueella. Beitzplatzille avattiin vuonna 2012 uusi ruokala ja kahvila, jotka tarjoavat palveluja myös yliopistollisen sairaalan tarpeisiin.
Hallinto

Yliopiston rehtorina on toiminut 1. huhtikuuta 2021 alkaen mikrobiologi ja professori Katharina Riedel.
Tutkimus

Yliopiston tutkimukselliset painoalat ovat:
terveys ja ennaltaehkäisy
ympäristö ja ilmasto
energia ja raaka-aineet
globalisaation mahdollisuudet ja riskit
Aiheesta muualla

Greifswaldin yliopiston sivusto
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Greifswaldin yliopiston päärakennus
Greifswaldin yliopiston pääkirjasto Berthold-Beitz-Platzilla
Halt and Catch Fire

| Halt and Catch Fire |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  45 minuuttia
Luoja(t):   Christopher Cantwell  Christopher C. Rogers 
Pääosissa:   Lee Pace  Scoot McNairy  Mackenzie Davis  Kerry Bishé  Toby Huss  Aleksa Palladino 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   AMC   Yle Areena
Esitetty:  1. kesäkuuta 2014 – 14. lokakuuta 2017
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  40
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   AMC Studios  Lockjaw Productions  Gran Via Productions 
Aiheesta muualla
IMDb 
Halt and Catch Fire on  yhdysvaltalainen draamasarja, jonka ovat luoneet Christopher Cantwell ja Christopher C. Rogers. Sarjan ensimmäinen kausi sijoittuu vuoteen 1983 ja kertoo kotitietokoneiden synnystä.
Juoni

Ensimmäisellä kaudella Joe MacMillan (Lee Pace) pestautuu Cardiff Electric -yritykseen. MacMillan lyöttäytyy it-insinööri Gordon Clarkin (Scoot McNairy) kanssa yhteen ja alkaa rakentamaan tietokonetta, joka haastaisi IBM-yhtiön PC-koneen. He saavat selville IBM:n koneiden BIOS-koodin takaisinmallinnuksen avulla. Saatuaan selville asian, IBM uhkaa Cardiff Electriciä oikeustoimilla jos he rakentavat identtisen koneen käyttäen MacMillanin ja Clarkin selvittämää koodia. Niinpä he palkkaavat ohjelmoija Cameron Howen (Mackenzie Davis) avukseen koodaamaan IBM PC -kloonin BIOS:n.
Toisella ja kolmannella kaudella keskitytään Cameronin ja Gordonin vaimon Donnan (Kerry Bishé) luotsaamaan startup-yritykseen. Cardiff Electric -yritys on myyty ja sen työntekijät ovat siirtyneet muualle. Osa uuteen yritykseen. Cameron perusti tämän Mutiny-nimisen verkkopelialan yrityksen, jonka palkkalistoille Donna siirtyy erottuaan TI:ltä. Yritys kamppailee mm. rahoituksien, verkko-ongelmien kuin työvoiman riittävyyden kanssa.
Jaksot > 1. tuotantokausi (2014)

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi |
| --- | --- | --- |
| 1-1 | "I/O" | "Unelmatiimi" |
| 1-2 | "FUD" | "Pelkoa, epävarmuutta, epäilyksiä" |
| 1-3 | "High Plains Hardware" | "Visioita ja pääomaa" |
| 1-4 | "Close to the Metal" | "Metallin maku" |
| 1-5 | "Adventure" | "Isähahmo" |
| 1-6 | "Landfall" | "Hurrikaani" |
1-7: "Giant"
| 1-8 | "The 214s" | "Käännekohta" |
| 1-9 | "Up Helly Aa" | "Las Vegas" |
1-10: "1984"
Jaksot > 2. tuotantokausi (2015)

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi |
| --- | --- | --- |
| 2-1 | "SETI" | "Lähtöruudussa" |
| 2-2 | "New Coke" | "Pelisilmää" |
| 2-3 | "The Way In" | "Jotain uutta, jotain vanhaa" |
| 2-4 | "Play with Friends" | "Tartu hetkeen" |
| 2-5 | "Extract and Defend" | "Huonoja uutisia" |
| 2-6 | "10Broad36" | "Veljekset" |
| 2-7 | "Working for the Clampdown" | "Periaatteen nainen" |
2-8: "Limbo"
| 2-9 | "Kali" | "Alku vai loppu?" |
| 2-10 | "Heaven Is a Place" | "Tabula rasa" |
Jaksot > 3. tuotantokausi (2016)

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi |
| --- | --- | --- |
| 3-1 | "Valley of the Heart's Delight" | "Oraakkelit" |
| 3-2 | "One Way or Another" | "Riskirahaa" |
| 3-3 | "Flipping the Switch" | "Liian lähellä" |
| 3-4 | "Rules of Honorable Play" | "Musketöörit" |
3-5: "Yerba Buena"
| 3-6 | "And She Was" | "Ostotarjous" |
| 3-7 | "The Threshold" | "Kynnys" |
| 3-8 | "You Are Not Safe" | "Et ole turvassa" |
| 3-9 | "NIM" | "Aikahyppy" |
| 3-10 | "NeXT" | "World Wide Web" |
Jaksot > 4. tuotantokausi (2017)

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi |
| --- | --- | --- |
| 4-1 | "So It Goes" | "Homma jatkuu" |
4-2: "Signal to Noise"
| 4-3 | "Miscellaneous" | "Erilainen" |
| 4-4 | "Tonya and Nancy" | "Tonya ja Nancy" |
| 4-5 | "Nowhere Man" | "Murtumispiste" |
| 4-6 | "A Connection is Made" | "Yhteys on luotu" |
| 4-7 | "Who Needs a Guy" | "Kukapa korjaajaa tarvitsisi!" |
| 4-8 | "Goodwill" | "Hyvää tahtoa" |
| 4-9 | "Search" | "Hakukone" |
| 4-10 | "Ten of Swords" | "Eri teitä" |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Halt and Catch Fire Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hasse Ekman

| Hasse Ekman |
| --- | --- |
 Hasse Ekman Tukholmassa vuonna 1953.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Hans Gösta Ekman
Syntynyt: 10. syyskuuta 1915 Tukholma, Ruotsi
Kuollut: 15. helmikuuta 2004 (88 vuotta) Marbella, Espanja
Ammatti:  näyttelijä, elokuvaohjaaja elokuvakäsikirjoittaja
Puoliso:  Agneta Wrangel af Sauss   (1938–1944)   Eva Henning   (1946–1953)   Tutta Rolf   (1953–1972)   Viveka Trädgårdh   (1974–2004)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Hans Gösta ”Hasse” Ekman (10. syyskuuta 1915 Tukholma, Ruotsi – 15. helmikuuta 2004 Marbella, Espanja) oli ruotsalainen elokuvakäsikirjoittaja, näyttelijä, elokuvaohjaaja ja elokuvatuottaja. Hasse Ekmanin isä oli näyttelijä Gösta Ekman.
Filmografia > Käsikirjoitus

Tuhat tulimmaista (Blixt och dunder, 1938)
Hänen pikku majesteettinsa (Hennes lilla majestät, 1939) (ei mainittuna)
Hjältar i gult och blått (1940)
Mies paikallaan (Karl för sin hatt, 1940)
Untako vai totta? (Med dej i mina armar, 1940)
Swing it, maisteri! (Swing it magistern, 1940)
Maisterit kesälomalla (Magistrarna på sommarlov, 1941)
Neiti Kirkonrotta (Fröken Kyrkråtta, 1941) (dialogi)
Spökreportern (1941)
Lentodivisioona (Första divisionen, 1941)
Liekkejä hämärässä (Lågor i dunklet, 1942)
Onni hymyilee (Lyckan kommer, 1942)
Mieheni vain haukottelee (Lykken kommer, 1942) (tarina)
Rajajääkäripartio (På liv och död, 1943)
Örlogsmän (1943)
Ombyte av tåg (1943) (tarina)
En dag skall gry (1944)
Som folk är mest (1944)
Kuninkaallinen roskaväki (Kungliga patrasket, 1945)
Vandring med månen (1945)
Pikku Märtta (Fram för lilla Märta, 1945)
Kärlek och störtlopp (1946)
Kuoleman odotushuoneessa (I dödens väntrum, 1946)
Op med lille Martha (1946) (näytelmä)
Möte i natten (1946)
Kun portti oli kiinni (Medan porten var stängd, 1946)
Ei yksi pääsky kesää tee (En fluga gör ingen sommar, 1947)
Var sin väg (1948)
Pikku Märtan paluu (Lilla Märta kommer tillbaka, 1948)
Mens porten var lukket (1948)
Juhlapäivälliset (Banketten, 1948)
Tyttö kolmannelta parvelta (Flickan från tredje raden, 1949)
Niin päättyi yö (Flicka och hyacinter, 1950)
Rakkauden uhkapeluri (Hjärter knekt, 1950)
Risteilyä ja rakkautta (Kyssen på kryssen, 1950)
Den Vita katten (1950)
Dårskapens hus (1951)
Eldfågeln (1952)
Meitä on kolme (Vi tre debutera, 1953)
Matka luoksesi (Resan till dej, 1953)
Lasivuori (Glasberget, 1953)
Gabrielle, rakastatko minua? (Gabrielle, 1954)
Rakkauden umpikuja (Egen ingång, 1956)
Seitsemäs taivas (Sjunde himlen, 1956)
Ratataa, 1956)
Pyhimyskehä kallellaan (Med glorian på sned, 1957)
Kesähuvia etsitään (Sommarnöje sökes, 1957)
Du är mitt äventyr (1958)
Den store amatören (1958)
Jazzgossen (1958)
Fröken Chic (1959)
Vanhan linnan kummitus (Det svänger på slottet, 1959)
Himmel och pannkaka (1959)
Kärlekens decimaler (1960)
På en bänk i en park (1960)
Äktenskapsbrottaren (1964)
Filmografia > Näyttelijä

Nuori kreivi ottaa tytön ja palkinnon (Unga greven tar flickan och priset, 1924) (ihmepoika)
Smygeholman kummitus (En natt på Smygeholm, 1933) (Leonard Barring)
Kotiorjattaria (Hemslavinnor, 1933) (Kurt Rosenqvist)
Intermezzo (1936) (Åke Brandt)
John Ericsson Hampton Roads'in voittaja (John Ericsson - segraren vid Hampton Roads, 1937)
Tuhat tulimmaista (Blixt och dunder, 1938) (Bertil Bendix)
Olipa kerran (Med folket för fosterlandet, 1938) (Hjalmar Karlsson)
Kadettitovereita (Kadettkamrater, 1939) (Bertil Winge)
Kirjallisuutta

Timonen, Lauri: ”Hasse Ekman – rähmällään jumalten hämärässä”. Filmihullu 3/2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hasse Ekman Wikimedia Commonsissa
Hasse Ekmanin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Ekmansällskapet. (Arkistoitu – Internet Archive)
High Peak

| High Peak |
| --- | --- |
 Peak Districtin nummia.
 High Peakin sijainti Englannissa ja Derbyshiressä.
 fiHigh Peak 
 53°21′N, 1°51′W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Itä-Midlands
Kreivikunta:  Derbyshire
Hallinnon tyyppi:  Hallintopiiri
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  539 km²
Väestö
Väkiluku (2018):  92 221
Väestötiheys:  171 as./km²
 www.highpeak.gov.uk 
High Peak on noin 92 000 asukkaan hallintopiiri (borough) Derbyshiren kreivikunnassa pohjoisessa Keski-Englannissa. Se sijaitsee kreivikunnan luoteisosassa Peak Districtin ylänköalueella, Suur-Manchesterin ja Etelä-Yorkshiren metropolialueiden välissä, ja sen hallinnollisena keskuksena toimii Chapel-en-le-Frithin kunta.
High Peakin alueella sijaitsee eteläisten Penniinien korkein huippu Kinder Scout (636 m). Koko hallintopiiri on Peak Districtin kansallispuiston rajojen sisäpuolella länsireunalla olevia laaksoja lukuun ottamatta. Pohjois- ja itäosien nummien kallioperä muodostuu hiekkakivestä ja sen alapuolisesta kalkkikivestä, joka on näkyvissä vain lounaisosien laaksoissa.
Suur-Manchesterin alueen tekstiiliteollisuus ulottuu Glossopin ja New Millsin kaupunkeihin hallintopiirin länsilaidalla. Buxton on vanha kylpyläkaupunki, jonka lähistöltä louhitaan kalkkikiveä, valusavea ja blue john -nimistä fluorisälpää. Hallintopiiri on suosittu matkailukohde kalliokiipeilijöiden, riistanmetsästäjien ja luolatutkijoiden keskuudessa.
Kunnat

Glossopin ja Buxtonin kaupunkien ympäristöt eivät muodosta omaa kuntaansa (unparished area), ja niiden alueella asuu noin 52 000 ihmistä. Muu osa hallintopiiristä on jaettu 23 kuntaan (civil parish). Alla on lueteltu kunnat, joissa oli vähintään 2 000 asukasta vuonna 2018:
| Kunta | Väkiluku (2018) |
| --- | --- |
New Mills: 9 600
Chapel-en-le-Frith: 9 300
Whaley Bridge: 6 500
Chinley, Buxworth and Brownside: 2 800
Hayfield: 2 700
Charlesworth: 2 400
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta High Peak Wikimedia Commonsissa
Yrjö Asikainen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Yrjö Olavi Asikainen
Syntymäaika: 5. kesäkuuta 1928
Syntymäpaikka: Viipuri, Suomi
Kuolinaika: 3. joulukuuta 2008 (80 vuotta)
Kuolinpaikka: Tampere, Suomi
Pelipaikka: keskushyökkääjä
Lempinimi: Vaeltava Asikainen
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1946–1954 | IKissat | 67 | (70) |
| 1955–1956 | KIF | 27 | (16) |
| Yhteensä | Yhteensä | 94 | (86) |
Maajoukkue
| 1949–1955 | Suomi | 9 | (5) |
Valmennusura
1968–1969: IKissat
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Yrjö Asikainen (5. kesäkuuta 1928 Viipuri – 3. joulukuuta 2008 Tampere) oli suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan Asikainen oli keskushyökkääjä. Hän oli yhdessä Aulis Rytkösen kanssa aikansa tunnetuimpia suomalaisia jalkapalloilijoita ja kävi testileireillä myös ulkomailla, esimerkiksi Ajaxissa.[lähde? ]
Asikainen edusti urallaan Viipurin Palloseuraa, Viipurin Susia, Ilves-Kissoja ja Kiffeniä. Hän voitti Suomen mestaruuden Ilves-Kissoissa vuonna 1950 ja Kiffenissä 1955. Asikainen voitti urallaan kolme kertaa SM-sarjan maalikuninkuuden sekä pelasi myös A-maajoukkueessa. Hän toimi aktiivisesti lajin parissa myös peliuransa jälkeen, muun muassa valmentajana nuorten maajoukkueessa ja Ilves-Kissoissa sekä lehdistön valmentajana Maajoukkue–Lehdistö-otteluissa. Asikainen oli myös Aamulehden avustaja. Hän toimi 25 vuotta Ilves-Kissojen perinteitä vaalivan Ilves-Kissojen Killan puheenjohtajana ja oli Palloliiton ainaisjäsen.
Saavutukset

Suomen mestaruus 1950, 1955
Mestaruussarjan paras maalintekijä 1949, 1950 ja 1955
Huomiot

↑  Tilastot puuttuvat kausilta 1946–1948 ja 1952–1954
Hohtosirkut

| Hohtosirkut |
| --- | --- |
 Punanokkasirkku (Arremon aurantiirostris)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sirkkulit Passerellidae
Suku::  Hohtosirkut Arremon  Vieillot, 1816
Katso myös
   Hohtosirkut Wikispeciesissä   Hohtosirkut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hohtosirkut (Arremon) on sirkkulien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Hohtosirkkujen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 19 lajia. Joissain lähteissä sukuun on sijoitettu seitsemän lajia.
Hohtosirkkuihin kuuluvia lajeja

Caatingasirkku (Arremon franciscanus)
Costaricanjuovasirkku (Arremon costaricensis)
Ecuadorinnaamiosirkku (Arremon abeillei)
Harmaajuovasirkku (Arremon torquatus)
Häivejuovasirkku (Arremon phygas)
Kultaselkäsirkku (Arremon schlegeli)
Lyijyjuovasirkku (Arremon assimilis)
Mustahuppusirkku (Arremon atricapillus)
Naamiosirkku (Arremon taciturnus)
Nokinaamasirkkunen (Arremon crassirostris)
Pensasnaamiosirkku (Arremon flavirostris)
Perijanjuovasirkku (Arremon perijanus)
Punanokkasirkku (Arremon aurantiirostris)
Ruskoniskasirkku (Arremon brunneinucha)
Santamartanjuovasirkku (Arremon basilicus)
Sepeljuovasirkku (Arremon phaeopleurus)
Tuhkanaamasirkkunen (Arremon castaneiceps)
Täplänaamiosirkku (Arremon semitorquatus)
Viherjuovasirkku (Arremon virenticeps)
Aiheesta muualla

ITIS: Arremon (englanniksi)
Yrjö Vesa

Yrjö Waldemar Vesa (12. huhtikuuta 1898 Helsinki – 4. joulukuuta 1967) oli suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja. Hän sai vuorineuvoksen arvon 1947.
Yrjö Vesa pääsi ylioppilaaksi 1917 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun koneenrakennusosastolta 1921. Vesa osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella, oli puolustuslaitoksen palveluksessa 1921–1922 ja teki sitten opintomatkan Saksaan ja Yhdysvaltoihin työskennellen eri tehdaslaitoksissa näissä maissa. Vesa oli Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Oy:n konepajainsinöörinä 1927–1932 ja sen jälkeen hän oli Kone- ja Silta Oy:n palveluksessa separaattoriosaston insinöörinä, teknillisenä johtajana ja vuodesta 1935 apulaisjohtajana.
Vesa oli Wärtsilä-yhtymä Oy Kone ja Sillan toimitusjohtaja 1937–1942, Wärtsilä-yhtymän apulaispääjohtaja 1942–1947, Valmet Oy:n pääjohtaja 1947–1954 sekä Teollisuuden Auto- ja vastuuvakuutuksen toimitusjohtaja 1954–1964. Suomen Työnantajain Keskusliiton hallituksen puheenjohtajana Vesa oli 1943–1947.
Teoksia

Moottoripyörä ja sen hoito. Teknillinen käsikirjasto 3. WSOY 1924
Ajatuksia teollisuusdemokratiasta : esitelmä. Helsinki 1945
Henrik Benzelius

| Henrik Benzelius |
| --- | --- |

Uppsalan arkkipiispa
 1747–1758 
Edeltäjä:  Jacob Benzelius
Seuraaja:  Samuel Troilius
Lundin hiippakunnan piispa
 1740–1747 
Edeltäjä:  Carl Papke
Seuraaja:  Johan Engeström
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. elokuuta 1689 Strängnäs, Ruotsi
Kuollut: 20. toukokuuta 1758 (68 vuotta) Upsala, Ruotsi
Henrik Benzelius (1689–1758)  oli  Uppsalan arkkipiispa vuosina 1747–1758. Hän teki matkoja itämaille ja toimi itämaisten kielten ja jumaluusopin professorina. Ennen arkkipiispaksi nimitystä hän oli vuodesta 1740 Lundin piispa.
Hänen isänsä oli Erik Benzelius vanhempi.
Käännös suomeksi
Yv

Yv tai YV voi tarkoittaa seuraavia:
joktovoltti, tunnus yV, jännitteen yksikkö
jottavoltti, tunnus YV, jännitteen yksikkö
Mesa Airlines, IATA-koodi YV, lentoyhtiö
yhtiövastike, yv., maksu, jota asunto-osakeyhtiön osakkeenomistaja on velvollinen suorittamaan yhtiölle
Ylivieskan rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Yv, rautatieliikennepaikka
Yosemite Valley Railway, lyhenne YV, rautatieyhtiö.
YV (aiemmin Yhteisvoimin, myöhemmin mm. Kultaraha ja OP lehti), Osuuspankin asiakaslehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Yv”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Haukur Heiðar Hauksson

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Haukur Heiðar Hauksson
Syntymäaika: 1. syyskuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Akureyri, Islanti
Pelipaikka: Oikea laitapuolustaja
Pituus: 187 cm
Paino: 79 kg
Seura
Seura: AIK
Pelinumero: 2
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2008–2011 | KA | 80 | (6) |
| 2012–2014 | KR | 52 | (3) |
| 2015– | AIK | 32 | (3) |
Maajoukkue
| 2015– |  Islanti | 6 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 11. kesäkuuta 2016.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 11. kesäkuuta 2016.
Haukur Heiðar Hauksson (s. 1. syyskuuta 1991, Akureyri, Islanti) on islantilainen jalkapalloilija. Hän pelaa oikeana laitapuolustajana. Haukur edustaa seuratasolla ruotsalaista AIK:ta. Hän on pelannut myös Islannin maajoukkueessa.
Haukur aloitti uransa KA:ssa vuonna 2008. Hän siirtyi KR:ään vuonna 2012 pelattuaan KA:ssa 80 ottelua tehden niissä kuusi maalia. KR:ssä hän pelasi kolme kautta tehden 52 ottelussa kolme maalia. Marraskuussa 2014 solnalaiseen AIK:hon viiden vuoden sopimuksella.
Ensimmäisen ottelunsa Islannin maajoukkueessa Haukur pelasi ystävyysottelussa Kanadaa vastaan tammikuussa 2015. Hän on pelannut maajoukkueessa kuusi ottelua. Haukur valittiin EM-kilpailuihin 2016 Islannin joukkueeseen.
HiQ Finland

| HiQ Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2000
Toimitusjohtaja:  Minna Lindholm
Puheenjohtaja:  Samuel Skott
Kotipaikka:  Espoo
Toimiala:  IT-ohjelmistot ja palvelut
Liikevaihto:  47,3 milj. € (2022)
Liikevoitto:  3,9 milj. € (2022)
Henkilöstö:  268 (2022)
Emoyhtiö:  HiQ International AB
Kotisivu:  www.hiq.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
HiQ Oy (ent. HiQ Finland Oy) on ohjelmistoalalla toimiva konsulttiyritys, jonka toimistot sijaitsevat Espoossa, Helsingissä, Turussa, Tampereella, Hämeenlinnassa ja Joensuussa. HiQ Finland on keskittynyt ohjelmistokonsultointiin, digitaalisten palveluiden projektitoimituksiin, palveluiden ylläpitoon ja jatkokehitykseen sekä digitaaliseen designiin ja palvelumuotoiluun. HiQ omistaa integraatioalusta FRENDS:in sekä Great Apes- ja Lamia-brändit.
HiQ Oy on HiQ Internationalin tytäryhtiö. HiQ Internationalin pääkonttori sijaitsee Tukholmassa, ja sillä on kaikkiaan 11 toimipistettä Ruotsissa, Suomessa, Puolassa ja Saksassa. Vuonna 2020 pääomasijoitusyhtiö Triton osti HiQ Internationalin 386 miljoonalla eurolla. Yhteensä HiQ:lla on yli 2 000 työntekijää.