stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uno von Schrowe
Henkilöhistoria

Von Schrowen vanhemmat olivat nimismies Johan Henrik von Schrowe ja Charlotta Sjöholm. Lääkäri ja valtiopäivämies J. G. von Schrowe oli hänen veljensä. Von Schrowe pääsi ylioppilaaksi 1872 Jyväskylän suomalaisesta alkeisopistosta, suoritti jumaluusopin ja humanististen ainiden opintoja Helsingin yliopistossa ja valmistui opettajakandidaatiksi 1881. Hän työskenteli toimittajana Suomen Kuvalehdessä (1876–1880), valtiopäivien pikakirjoittajana (1877–1878), opettajana Porin yksityislyseossa (1882–1885) sekä Turussa, Heinolassa ja lyhyen aikaa Porvoossa, ennen kuin sairastui keuhkotautiin.
Von Schrowe osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1882.
Kirjallinen tuotanto

Von Schrowe julkaisi runoja sanoma- ja aikakauslehdissä ja suomensi saksalaisia runoja. Häneltä ilmestyi postuumina WSOY:n julkaisemana runokirja Runoja vuonna 1913. Kokoelmassa on noin 80 alkuperäistä ja suomennettua runoa. Von Schrowe oli ensimmäinen itähämäläinen kotiseutuaiheita käsitellyt runoilija, tunnetuimpia hänen runoistaan lienevät Oi terve, Magyar, Pieni mierolainen sekä balladi Morsian.
Kirjallinen tuotanto > Teokset

Syntymäpäiväkirja: värsy kullekin vuoden päivälle suomalaisesta runoudesta poimittu, Turku: Allardt 1885.
Runoja, alkulause: Viljo Tarkiainen, Porvoo: Werner Söderström 1913.
Kirjallinen tuotanto > Suomennos

Lars Dilling, Jutelmia, suom. Uno von Schrowe. Helsinki: Wickström 1885
Aiheesta muualla

Ellilä, E. J.: Itähämäläisiä kirjailijoita. Heinola, 1966, s. 12–14.
Heikinheimo, Ilmari: Suomen elämäkerrasto, s. 670.  Helsinki:  Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.
Vellamon vinkit (Arkistoitu – Internet Archive) (Lahden kaupunginkirjasto)
VON SCHROWE Uno Otto Gabriel. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.
Lisää luettavaa aiheesta Uno von Schrowe on Wikiaineistossa
Laura Groeseneken

| Laura Groeseneken |
| --- | --- |
 Sennek esiintymässä vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. huhtikuuta 1990 (ikä 34)
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Sennek
Aktiivisena:  2014–
Tyylilajit:  soul, electronica, pop
Soittimet:  laulu, piano
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Laura Groeseneken (s. 30. huhtikuuta 1990), tunnettu myös taiteilijanimellään Sennek, on belgialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Belgiaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa Lissabonissa. Hänen edustuskappaleensa on nimeltään "A Matter of Time".
Groeseneken on toiminut kosketinsoittajana belgialaiselle muusikolle, Ozark Henrylle Rock Werchter-musiikkifestivaaleilla. Hän työskentelee IKEA:ssa visuaalisena vähittäiskauppiaana sekä lauluopettajana omassa kotikaupungissaan. Groeseneken on kirjoittanut musiikkia belgialaiselle bändille nimeltä Hooverphonic, yhdessä Alex Callierin kanssa.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laulajan kotisivu
Vankka Vankkoja

Vankka Valdemar Vankkoja (19.  huhtikuuta 1908 – 25. elokuuta 1980) oli suomalainen kääntäjä. Hän toimi jatkosodan aikana päällikkövirkailijana Vapaus – Isänmaa – Aseveljeys-järjestössä, joka jatkoi välirauhan aikana toimineen Suomen Aseveljien Työjärjestön toimintaa.
Verojyvät

Verojyvät oli se osa maaveroa, joka veronosoituksen mukaan suoritettiin rukiina ja ohrina. Verojen suorittaminen viljana loppui, kun maaverot lakkautettiin Suomessa vuoden 1925 alusta alkaen. Ruotsissa annettiin 24. joulukuuta 1627 kuninkaallinen päätös ja selitys, jonka mukaan maaveron viljana suoritettavan osan tuli olla puoliksi ruista ja puoliksi ohraa. Säännöstä kuitenkin poikettiin joissakin osissa valtakuntaa. Jos kruunu vaati, oli verojyvät suoritettava luonnossa eli kuivattuna viljana. Samoin oli veronosoitukseen otettujen kaurojenkin laita. Jos kruunulla ei ollut viljan tarvetta, verojyvät maksettiin rahana verohinnan mukaan. Veronmaksajalla oli kuitenkin aina oikeus suorittaa verojyvät viljana. 22. heinäkuuta 1803 annettu kuninkaallinen asetus vahvisti menettelyn jatkumisen entisenlaisena. Keisarillinen julistus 12. marraskuuta 1847 sääti, että kruunun niin vaatiessa oli kaksi kolmasosaa verojyvistä suoritettava viljana ja yksi kolmasosa rahana keskiverohinnan mukaan. Jos verojyvien viljana suorittamista ei vaadittu, oli veronmaksajalla oikeus suorittaa koko vero rahana.
Veikko Kumpulainen

Veikko Kumpulainen (1962)
Veikko Kasper Kumpulainen (12. elokuuta 1912 Hausjärvi – 1. elokuuta 1977 Nurmijärvi) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Kumpulainen valmistui koneteknikoksi Helsingin teollisuuskoulusta 1938 ja meni valmistuttuaan työnjohtajaksi Strömbergille Pitäjänmäelle. Sotien aikana hän toimi puolustuslaitoksen palveluksessa,  ammusvalmistuksen tarkastajana ja optisten laitteiden suunnittelijana ja tarkastajana. Konetehdas V. Kumpulainen -yrityksen toiminnan Kumpulainen aloitti vuonna 1945, osakeyhtiöksi yritys muuttui parin vuoden päästä.
Yritys valmisti muun muassa hammas- ja kierukkavaihteita, penkkisorveja sekä koneruuvipuristimia ja kuorma-autojen mekaanisia kippejä. Hydraulisia pumppuja ja kippejä se alkoi tarjota 1950-luvulla, samoin kuin pylväsporakoneita. Kippikoneistojen valmistus päättyi 1960-luvun alussa ja V. Kumpulainen -nimisenä yhtiönä vuodesta 1958 toiminut yritys keskittyi teollisuusvaihteisiin. Siitä tuli kierukkavaihteiden johtavia valmistajia Euroopassa, mutta se oli myös lieriövaihteiden valmistajana edelläkävijä. Kumpulainen sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1974. Hänen poikansa Vesa Kumpulainen, joka tuli 1978 Kumeraksi nimensä muuttuneen perheyhtiön toimitusjohtajaksi vuonna 1977, sai puolestaan teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 2002.
Aiheesta muualla

Kumera Corporation (englanniksi)
Vieno Eklund

Vieno Rauha Eklund (o.s. Varis, 4. toukokuuta 1920 Pyhäjärvi Vpl – 29. joulukuuta 2012 Tampere) oli suomalainen kansanedustaja. Hän toimi Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajana silloisesta Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä yhden vaalikauden 1983–1987.
Vieno Eklund oli kotoisin maanviljelijäperheestä Karjalan kannakselta, mutta lähti sotien jälkeen opiskelemaan Kuopion teknilliseen kouluun. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 1983 vaaleissa ainoana SMP:n edustajana Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä, mutta hän jätti eduskunnan jo seuraavissa, vuoden 1987 vaaleissa. Eduskuntakaudellaan Eklund kuului sosiaalivaliokuntaan, talousvaliokuntaan ja valtiovarainvaliokuntaan. Lisäksi hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1985–1992 ja varajäsen vuosina 1993–1996 sekä toimi SMP:n Pohjois-Hämeen piirin sihteerinä ja Kehittyvän Suomen Naiset -yhdistyksen toiminnanjohtajana. Presidentin valitsijamiehenä Eklund oli vuoden 1978 vaalissa.
Vieno Eklundin puoliso vuodesta 1943 oli rakennusmestari Bror Eklund.
Aiheesta muualla

.aspx Vieno Eklund Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Laura Ollikainen

Laura Anna Elina Ollikainen (s. 19. tammikuuta 1998 Varkaus) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edustaa Varkauden Kenttä-Veikkoja.
Ollikainen saavutti sisäratojen SM-kilpailuissa hopeaa 2022 sekä pronssia 2019, 2020 ja 2024 sekä SM-hopeaa vuoden 2019 Kalevan kisoissa. Vuonna 2018 hänen sijoituksensa SM-kilpailuissa olivat vastaavasti viides ja kuudes. Hän on edustanut Suomea alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2017 ja alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2019. Ennätyksensä 430 cm hän hyppäsi Somerolla kesäkuussa 2019.
Kyynäröjärvi (Lempäälä)

| Kyynäröjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°21′08″N, 23°54′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Myllyojan valuma-alue‎ (35.25)
Laskuoja:  oja Isoon Kausjärveen 
Järvinumero:  35.250.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,3  m tai 105  m 
Rantaviiva:  1,837 km 
Pinta-ala:  10,819  ha 
 fiKyynäröjärvi 
Kyynäröjärvi  eli Kyynäräjärvi  on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee neljä metsäojaa järven lähiympäristöstä. Järven kaakkoispäähän laskeva Toussunoja, joka on Vähä Kausjärven laskuoja, on niistä huomattavin. Toussunojalla on yli 500 metrin matkallaan 11 metrin pudotus. Kyynäröjärvestä lähtee noin 300-metrinen laskuoja Ison Kausjärven keskikohdalle. Järvi on 750 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Rannat ovat moreenimaata, melko tasaiset ja niille on rakennettu 8 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet seututieltä 130. Järven pohjoispään itärannalle on karttoihin merkitty nuotiopaikka, joka sisältyy Birgitan polun reitistöön.
Historiaa

Vuoden 1963 peruskartan mukaan Ison Kausjärven ja Kyynäröjärven rantojen välissä oli kaksi maatilaa. Järven rannoilla ei vielä ollut mökkejä eikä paikalle johtanut teitäkään. Maatilan lähelle pääsi Iso kausjärven vastarannalle. Vuoden 1975 kartassa näkyy jo neljä mökkiä ja maatilalle tulee vanhaa metsäpolkua myöten tie pihalle asti. Ensin lopetti pienempi maatila toimintansa 1980 mennessä ja lopuksi toinenkin 1991 mennessä.
Verohylky

Verohylky (ruots. skattevrak) oli Ruotsi-Suomessa perintötila, jonka omistaja ei ollut kolmeen vuoteen maksanut verojaan. Omistaja menetti tällöin sukuoikeutensa tilaan ja tila joutui valtion haltuun. Kruunun verorästejä kannettaessa ei voitu ulosmitata kruununtilaa, mutta tilallinen menetti asukasoikeutensa tilaan. Asukasoikeus siirtyi sellaiselle henkilölle, joka kykeni verorästit suorittamaan. Yhdistys- ja vakuuskirjan yhteydessä annettiin 21. helmikuuta 1789 määräys, ettei perintötilaa enää voitu pitää verohylkynä maksamattomien verojen vuoksi, ja näin käsite verohylky siirtyi historiaan.
Laura Gulbe

| Laura Gulbe> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. helmikuuta 1995 (ikä 29)
Kansalaisuus:   Latvia
Tennispelaaja
Kätisyys:  oikea
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  909. (29.12.2014)
Voitot/tappiot:  53–42
Nelinpeli
Paras sijoitus:  
Voitot/tappiot:  5–15
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Laura Gulbe (s. 27. helmikuuta 1995 Riika) on latvialainen tennispelaaja. Gulbe edusti Latviaa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2012. Hän on tennispelaaja Ernests Gulbisin sisarpuoli.
Aiheesta muualla

Laura Gulbe WTA:n sivuilla (englanniksi)
Laura Gulbe ITF:n sivuilla (englanniksi)
Laura Gulbe Billie Jean King Cup -sivustolla (englanniksi)
Kyynäröjärvi (Pälkäne)

| Kyynäröjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°23′34″N, 24°49′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Härmiänojaan 
Järvinumero:  35.785.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,2 m  
Rantaviiva:  12,198 km  
Pinta-ala:  2,32093 km²   
Saaria:  7 
 fiKyynäröjärvi 
Kyynäröjärvi  on Pirkanmaalla Pälkäneellä  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 232 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 12,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,2 metriä mpy.
Køge BK

Køge Boldklub on jalkapalloseura Køgen kunnasta. Seura pelaa Tanskan viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla Sjællandsserienissä. Seuralla on kaksi Tanskan mestaruutta vuosilta 1954 ja 1975. Køge BK:n edustusjoukkue ja Herfølge Boldklub muodostivat HB Køgen vuonna 2009.
Kármánin raja

Ilmakehän kerrokset (ei mittakaavassa).
Kármánin raja on sadan kilometrin korkeudella merenpinnasta sijaitseva taso, jota varsinkin Euroopassa on totuttu pitämään rajana, joka erottaa maan ilmakehän ja avaruuden toisistaan.
Raja on nimetty unkarilais-amerikkalaisen fyysikon Theodore von Kármánin mukaan. Hän laski, että tällä korkeudella maapallon ilman tiheys on niin pieni, ettei siipi toimi enää lentotekniikan käyttämän aerodynamiikan lakien mukaan. Rajaa korkeammalla lentokoneen ilmanopeuden olisi oltava maan vastaavaa kiertoratanopeutta suurempi, jotta ilman noste kannattelisi lentokoneen siipiä.
Kansainvälisesti yksikäsitteistä sovittua korkeutta ilmakehän ja avaruuden välisille vyöhykkeille ei tähän mennessä ole ollut. On ajateltu, että vyöhykkeiden vaikutusalueet sekoittuvat toisiinsa vähitellen mutta tasaisesti lomittuen aina korkeuden muuttuessa pidemmällä skaalalla. Vuonna 2009 tehdyt mittaukset tarkensivat vyöhykkeen korkeutta, jossa ilmakehän hiukkaset kohtaavat paljon nopeampia, noin 1 000 km/h kiitäviä ionosfäärin eli avaruuden varautuneita hiukkasia, raja-arvoon 118 kilometriä.
Ihmisen lähettämistä maata kiertävistä satelliiteista esimerkiksi kansainvälisen avaruusaseman kulkemaa kiertorataa joudutaan sen rakettimoottoreita käyttämällä säännöllisesti korjaamaan korkeammaksi, koska ilmakehän hiukkaset vaikuttavat siihen hidastavasti vielä 300 kilometrin korkeudessakin.
Yhdysvalloissa ei käytetä Kármánin rajaa puhuttaessa avaruuden rajasta. Astronautiksi sikäläisen näkemyksen mukaan kutsutaan jokaista sellaista henkilöä, joka on merenpinnan keskitasosta mitattuna ylittänyt 50 mailin (80 kilometrin) korkeuden.
Käännös suomeksi
Vartiomoottorivene 1

| VMV-1 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Abeking & Rasmussen, Bremen
Hinta:  1 680 500 Saksan markkaa
Poistui palveluskäytöstä:  14. marraskuuta 1950
Tekniset tiedot
Uppouma:  30 t
Pituus:  23,5 m (kokonaispituus) 23,05 m (vesiraja)
Leveys:  4,18 m
Syväys:  1,04 m
Koneteho:  Maybach VL2 V-12 -moottori 560 hv/1 600 r/min risteilymoottori: 100 hv/1 000 r/min
Nopeus:  25 solmua
Miehistöä:  8
Aseistus
Aseistus:  1 × Madsen 20 mm
Vartiomoottorivene 1 (VMV 1) oli Suomen merivartiolaitoksen vartiomoottorivene.
Valmistus

Alus tilattiin 25. tammikuuta 1930 toisessa vartiomoottoriveneiden tilausvaiheessa helsinkiläisen toiminimen Wald. Tefken Moottoriosaston kautta Bremenistä Abeking & Rasmussenilta. Se valmistui 15. kesäkuuta 1930. Ensimmäisenä tilattu VMV 3 oli kuitenkin myöhästynyt, joten vene sai ensimmäisen numeron.
Palvelus

VMV 1 pysäytti 19. toukokuuta 1931 Märketin majakalla Tšekkoslovakian lipun alla purjehtineen spriivarastoaluksen Serpenin, joka oli lähtenyt Tallinnasta nimettynä Marsiksi. Aluksen nimi ja paperit vaihdettiin merellä. Alukselta takavarikoitiin 122 000 litraa spriitä, mikä oli kieltolain ajan suurin yksittäinen takavarikko.
Vuonna 1938 alus oli Ahvenanmaan piirissä. Merivartiostojen tehtäväksi määrättiin 12. lokakuuta 1939 asetuksella puolueettomuusvalvonta merivoimien johdolla.
Vuosina 1939–1941 vene oli varmistuslaivueessa ja 1942–1944 1. vartiomoottorivenelaivueessa. Se oli mukana matkalla, jolla panssarilaiva Ilmarinen upposi, pelastaen räjähdysvaaraa uhmaten Ilmarisen rungolta 57 miestä. Se osallistui 26. heinäkuuta 1941 VMV 2:n, VMV 13:n ja VMV 16:n kanssa Bengtskärin majakasta käytyyn taisteluun. Se oli myös mukana matkalla, jolla miinalaiva Riilahti upposi. Se pelasti Riilahden upottua vedestä yksitoista miestä, joiden joukossa oli uponneen aluksen päällikkö, kapteeniluutnantti ja Mannerheim-ristin ritari Osmo Kivilinna, joka kuitenkin menehtyi vammoihinsa myöhemmin.
Veneellä syttyi 1946 tulipalo sen ollessa takaa-ajamassa salakuljetusalusta, jolloin takaa-ajo keskeytyi. Palo saatiin sammumaan konemestarin suljettua polttoaineputkien hanat.
Aiheesta muualla

Hylyt.net[vanhentunut linkki]
Merivoimat - Riilahden viimeinen taistelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Vartiomoottoriveneet
| --- | --- |
1. tilaus:  VMV 3
2. tilaus:  VMV 1 - VMV 2
takavarikko:  VMV 4
3. tilaus:  VMV 5 - VMV 6
4. tilaus:  VMV 7
5. tilaus:  VMV 8 - VMV 9 - VMV 10 - VMV 11 - VMV 12 - VMV 13 - VMV 14 - VMV 15 - VMV 16 - VMV 17
Suojeluskunta:  VMV 18 - VMV 19 - VMV 20
Saksa:  VMV 101 - VMV 102 - VMV 103 - VMV 104
Vieno Kari

Vieno Ester Friström (ent. Kari, o.s. Lind, 25. kesäkuuta 1899 Helsinki – 7. tammikuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen uimahyppääjä ja kilpauimari, joka voitti neljä kerroshyppyjen Suomen mestaruutta 1910-luvulla.
Ura

Helsingfors Simsällskapia edustanut Kari suoritti uimakandidaatin tutkinnon vuonna 1910 Ursinin uimalaitoksella. Kari osallistui ensimmäisiin kilpailuihinsa Helsingissä heinäkuussa 1912, jolloin hän sijoittui HSS:n juhlakilpailuissa kolmanneksi häviten Tukholman olympialaisten pronssi- ja kultamitalisteille Isabelle Whitelle ja Greta Johanssonille. Kari voitti Suomen mestaruuden suorissa kerroshypyissä neljästi peräkkäin 1913–1916. Vuonna 1917 hän sijoittui hopealle Terttu Kainuvaaran jälkeen ja voitti taideuinnin SM-kultaa. Vuoden 1918 SM-kisoissa Kari sai hopeaa suorissa hypyissä ja taideuinnissa.
Sisällissodan jälkeen Kari siirtyi työläisseura Helsingin Jyryyn, jonka edustajana hän voitti lukuisia Työväen Urheiluliiton mestaruuksia 1920-luvulla. Hän oli TUL:n mestari kerroshypyissä 1922–1925 ja 1928, taideuinnissa 1920, 1923 ja 1927–1929, 100 metrin vapaauinnissa 1922–1923, 50 metrin vapaauinnissa 1920 ja 1922 sekä 4×50 metrin viestimestari Jyryn joukkueessa 1921 ja 1925.
Kari osallistui vuoden 1925 Frankfurt am Mainin työläisolympialaisiin, joissa hän sijoittui 100 metrin vapaauinnissa neljänneksi ja 200 metrin rintauinnissa seitsemänneksi. Vuonna 1928 Kari oli Moskovan spartakiadeissa kerroshyppyjen kolmas. Kari toimi myös opettajan Jyryn uimakoulussa, jossa hänen oppilaisiinsa kuului muun muassa tuleva spartakiadivoittaja Irma Lumivuokko.
Spartakiadimatkansa johdosta TUL:n sosialidemokraattinen johto erotti Karin liiton jäsenyydestä. 1930-luvun alussa hän siirtyi aluksi Helsingin Työväen Uimareihin, kun viranomaiset lakkauttivat Jyryn kommunistilakien nojalla, ja myöhemmin vuosikymmenen puolivälissä takaisin HSS:iin. Vuonna 1935 Kari voitti vielä kerroshyppyjen mestaruuden Helsingin Uimareitten järjestämissä epävirallissa hallimestaruuskilpailuissa Yrjönkadun uimahallissa, ja jatkoi uraansa piiritasolla 1940-luvulle saakka.
Vieno Karin puoliso oli Lauri Kari, jonka kanssa hän avioitui 1919. Lauri Kari kuoli räjähdysonnettomuudessa 1936. Vieno Kari avioitui Johan Adolf Friströmin kanssa 6.4.1944.
Vardenafiili

| --- | --- |

Vardenafiili
Systemaattinen (IUPAC) nimi
4-[2-etoksi-5-(4-etyylipiperatsin-1-yyli)sulfonyyli-fenyyli]- 9-metyyli-7-propyyli- 3,5,6,8-tetratsabisyklo[4.3.0] nona-3,7,9-trien-2-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 224785-90-4
ATC-koodi: G04BE09
PubChem CID: 110634
DrugBank: APRD00699
Kemialliset tiedot
Kaava: C23H32N6O4S 
Moolimassa: 488,604 g/mol
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 192 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 15%
Proteiinisitoutuminen: 95%
Metabolia: Hepaattinen (CYP3A4)
Puoliintumisaika: 4–5 tuntia
Ekskreetio: Biliaarinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  B3 (Au), B (US)
Reseptiluokitus:  S4 (Au), POM (UK), ?-only (US)
Antotapa: Oraalinen
Vardenafiili on erektiohäiriölääke, joka kuuluu PDE5-estäjiin. Sitä myydään kauppanimellä Levitra. Vardenafiili on tablettimuotoinen lääke, joka ei aiheuta erektiota ilman seksuaalista kiihottumista. Vardenafiili on läheistä sukua sildenafiilille (Viagra), joka lienee parhaiten tunnettu erektiohäiriöiden hoidossa käytetty lääke. Vardenafiilin kemiallinen kaava on C23H32N6O4S, moolimassa 488,6 g/mol ja CAS-numero 224785-90-4.
Vaikutusmekanismi ja farmakokinetiikka

Vardenafiili estää cGMP-spesifistä (syklinen guanosiinimonofosfaatti) tyypin 5 fosfodiesteraasia (PDE5), joka normaalisti estää cGMP:tä paisuvaiskudoksessa. cGMP:llä on paisuvaiskudoksessa verisuonia laajentava vaikutus. cGMP:n määrä paisuvaiskudoksessa kasvaa, kun seksuaalisen kiihottumisen myötä paisuvaiskudoksessa vapautuu typpioksidia (NO) parasympaattisen hermoston aktivoitumisen myötä. Typpioksidi sitoutuu guanylaatisyklaasientsyymin reseptoreihin, jolloin cGMP:n määrä kasvaa.
Vardenafiili imeytyy nopeasti ja hyötyosuus on noin 15 %. Lääkkeen vaikutus alkaa n. puolessa tunnissa. Ruokailu hidastaa imeytymistä ja alentaa huippupitoisuutta. Ikääntyneillä pitoisuudet plasmassa ovat korkeampia. Vardenafiili metaboloituu pääasiassa maksassa sytokromi P450 3A4 -entsyymin vaikutuksesta, jonkin verran CYP 2C -entsyymin vaikutuksesta, puoliintumisaika on n. 4-5 tuntia. 3A4-entsyymiä inhiboivat lääkkeet, kuten erytromysiini ja ketokonatsoli, nostavat vardenafiilin plasmapitoisuuksia. Vardenafiili poistuu elimistöstä metaboliitteina enimmäkseen ulosteiden mukana.
Annos ja vaikutus

Vardenafiilin annostus on 5, 10 tai 20 mg. Yleensä käyttö aloitetaan 10 milligramman annostuksella. Lääke otetaan 25-60 minuuttia ennen seksuaalista aktiviteettia. Lääke voidaan ottaa tyhjään mahaan. Suurin suositeltu annostiheys on kerran päivässä.
Vasta-aiheet ja sivuvaikutukset

Vardenafiilia ei tule käyttää nitraattien tai amyylinitriitin yhteydessä. Lääkettä ei myöskään tule käyttää, jos on lääkkeelle allerginen, on vaikeita sydänvaivoja, on ollut äskettäin aivohalvaus tai sydäninfarkti, alhainen verenpaine tai tietty harvinainen perinnöllinen silmäsairaus (kuten retinitis pigmentosa).
Yleisimmät sivuvaikutukset ovat päänsärky, ihon punoitus, huimaus, nenän tukkoisuus, vatsavaivat ja pahoinvointi. Jos lääke aiheuttaa yli neljä tuntia kestävän erektion, on otettava yhteys lääkäriin.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database (HMDB): Vardenafil (englanniksi)
KEGG: Vardenafil (englanniksi)
Kuršėnai

| Kuršėnai |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Sijainti kartalla
Valtio:   Liettua
Lääni:  Šiauliai
kunnallispiiri:  Šiauliain kunnallispiiri
Väkiluku (2010):  13 372
 
 www.kursenai.lt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuršėnai on pohjoisessa Liettuassa, Šiauliain kunnallispiirissä sijaitseva kaupunki. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 13 372 asukasta.
Aiheesta muualla

Kaupungin virallinen sivusto (liettuaksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė