Tataarin kieli
Nykytilanne > Kieliuudistus

Tataarin kielen kouluopetuksessa tapahtui muutos vuonna 2018 kun voimaan astui laki, jonka mukaan tataari- sekä muut Venäjän vähemmistökielet ovat jatkossa vapaaehtoisia aineita koulussa. Tämä tiettävästi perustui venäläisten oppilaiden vanhempien tekemiin valituksiin siitä, kuinka heidän lastensa täytyi kasvavissa määrin opetella tataaria koulussa, "vieden aikaa venäläisen kielen- ja kirjallisuuden opiskelusta". Historioitsija Damir Ishakov: "Pakollinen tataarin opetus oli vahvimmillaan alueilla, missä tataarit ja venäläiset asuivat yhdessä. Kaupungeissa kaikki koulut ovat sekalaisia, ja olisi väärin luoda sellainen järjestelmä, että tataarilapset opiskelevat äidinkieltään erikseen, kun taas venäläiset pelaavat jalkapalloa samaan aikaan. He päättivät siis opettaa tataarin kieltä myös venäläisille, eivätkä kaikki vanhemmat pitäneet siitä." Presidentti Vladimir Putin perusteli päätöstä muun muassa sillä, että hän haluaa "kaikille eri puolilla Venäjää asuville lapsille tasavertaiset lähtökohdat tulevaisuutensa vuoksi", ja antaa esimerkkinä yliopistojen vaativan venäjän kielen taitoa. Ishakov näkee tässä yhteyden 1990-luvulle, kun "pakkotataarin" opetus aloitettiin. Hänen mukaansa "kävi ilmi, että se oli venäjän kielen taidolle haitaksi, ja jos lapset aikoivat mennä opiskelemaan korkeakouluihin, joissa tataaria ei tarvittu, ilmestyi merkittäviä aukkoja. Venäjän kielen taito alkoi heiketä".
Uudistuksen on todettu olevan suuri menetys tataarin tulevaisuuden turvaamiselle. On kuitenkin myös tuotu esiin, kuinka kielen heikkenemiseen vaikuttaa vähemmistökansojen taipumus kasvavissa määrin myös itse opettaa jälkikasvulleen mielummin venäjää. "Pienten kansojen kielet eivät toimi hyvin julkishallinnon ja yhteiskuntapoliittisen toiminnan alalla, ja niitä käytetään vain vähän koulutuksessa ja joukkoviestinnässä. Globalisaation aikakaudella vähemmistökielten vakava haaste on intensiiviset kontaktit muiden etnisyyksien välillä, mukaan lukien nykyaikaisten joukkoviestintäkeinojen (mobiilimedia, Internet, satelliittitelevisio) välittämät kontaktit." Venäjän tiedeakatemian kielitieteen instituutin johtajan Andrei Kibrikin mukaan vähemmistökielten opettaminen kouluissa on positiivinen asia, mutta koulunpenkki ei lopulta olisi oikea paikka elvyttää uhanalaista kieltä. Sen sijasta Kibrik kokee kielipesän olevan toimiva vaihtoehto. Fysikaalisten- ja matemaattisten tieteiden tohtori Robert Nigmatullin on uskossa, että tataarinkielen opiskelu nykypäivänä tarvitsee "taloudellisen kannustimen".
Toimittaja-muusikko Radif Kašapov keskittyy tataarikulttuurin kehittämiseen ja ylläpitämiseen ja kokee kieliuudistuksen ongelmallisena, mutta samalla ei kannata tasavallan itsenäistymistä. Hänen mielestään se on "hieno asia", että Tatarstan on osa monikansallista Venäjän federaatiota. "Meillä on selkeä kansallinen tietoisuus, mutta emme ole separatisteja. Turvatessa tataarin kielen- ja kulttuurin säilymisen edistämme samalla federaation kokonaisuutta".
Kazanissa järjestettiin marraskuussa 2023 Tugan tel -foorumi, johon osallistui noin 800 tataarin kielen parissa työskentelevää henkilöä sekä poliitikkoja, kuten Tatarstanin johtaja Rustam Minnihanov. Tapahtuman keskiössä oli myönteisempi kuva tulevasta. Opettajien merkitystä alleviivattiin vahvasti, mutta myös yhteistyön tärkeyttä heidän ja perheiden- sekä uskonnollisten laitosten välillä.
Vuonna 2023 luotu Telegram-kanava Learn Tatar tarjoaa tataarin kielen opetusta englanniksi. Sen ylläpitäjä, Aygöl Əxmətcan on sittemmin avannut saman nimisen nettisivun. Sivustolla Forvo on myös monipuolisesti tataarin sanastoa ja ääntämistä. Kielitieteiden opiskelija Bulat Şəymi tekee Youtube-kanavallensa (Bulat Shaymi) kieliaiheisia videoita.