stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konrad Henlein
Kansallissosialistinen poliitikko

1930-luvun alussa Henlein vastusti puheissaan kansallissosialismia ja puhui Tšekkoslovakian itsenäisyyden puolesta. Hänestä tuli Adolf Hitlerin kannattaja vuonna 1937, kun saksalaismielinen Sudeettisaksalainen puolue (Sudetendeutsche Partei, SdP) saavutti menestystä Karl Hermann Frankin johdolla. Hän omaksui nopeasti natsien suosiman iskulauseen ”Ein Volk, ein Reich, ein Führer!” (suom. Yksi kansa, yksi valtakunta, yksi johtaja), ja vaati että Tšekkoslovakian sudeettialueet piti liittää Saksaan. Henleinin poliittisen puolueen valta Sudeettimaassa 1930-luvulla johti Münchenin sopimukseen 30. lokakuuta 1938, jonka hän sai aikaan vaikuttamalla brittien delegaation johtajaan Lordi Runcimaniin tämän vieraillessa Tšekkoslovakiassa. Henlein esitti puolueensa ajavan laajalti natsimielisiksi muuttuneen saksalaisvähemmistön asiaa, ja järjesti levottomuuksia ja terrorihyökkäyksiä Sudeettimaassa. Tšekkoslovakian armeijan puututtua toimintaan Henlein pakeni Saksaan ja organisoi Saksan Freikorpsit sissitoimintaan alueella.
Sudeettimaan tultua liitetyksi Saksaan, Henleinin puolue sulautui Hitlerin kansallissosialistiseen puolueeseen 5. marraskuuta 1938. Henleinistä tuli SS-kenraaliluutnantti (myöhemmin SS-kenraali) ja valtiopäiväedustaja. Maalis- ja huhtikuussa 1939 hän toimi siviiliasioiden johtajana Böömin ja Määrin protektokraatissa, mutta valta luisui pian toisen sudeettisaksalaisen poliitikon, Karl Hermann Frankin käsiin. 1. toukokuuta 1939 Henleinistä tuli koko Sudeettimaan gauleiter.
Henleinilla ei kuitenkaan ollut todellista vaikutusvaltaa asioihin. Kovempaa linjaa ajanut Reinhard Heydrich yritti syrjäyttää Henleinin kaikista tämän viroista. Hän kuitenkin epäonnistui, sillä Henleinilla oli hyvät välit Adolf Hitlerin kanssa.
Kuolema

Toukokuussa 1945, ollessaan yhdysvaltalaisten sotavankina Pilsenin kasarmeilla, hän tappoi itsensä viiltämällä lasinpalalla ranteensa auki. Hänet haudattiin nimettömänä Pilsenin keskushautausmaalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konrad Henlein Wikimedia Commonsissa
Hans Krebs ja Wilhelm Frick vierailulla Konrad Henleinin (oikealla) luona Sudeettialueella vuonna 1938.
Kustaa Huostila

Kustaa Huostila (24. huhtikuuta 1827 Lammi – 28. lokakuuta 1867 Lammi) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Huostilan vanhemmat olivat Aatami Vappula ja  Hedvig Sofia Lind ja puoliso Karolina Lovisa Palén. Talollinen Huostila oli talonpoikaissäädyssä Hollolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä  1867. Valtiopäivillä hän oli jäsen yleisessä ja säädyn yksityisessä valitusvaliokunnassa ja teki muun muassa mestänhoitoa koskevan esityksen.
Kyhmyiguaani

| Kyhmyiguaani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Osalahko::  Leguaanimaiset Iguania
Heimo::  Leguaanit Iguanidae
Suku::  Iguaanit Iguana
Laji::  delicatissima
Kaksiosainen nimi
 Iguana delicatissima  Laurenti, 1768 
 Kyhmyiguaanin levinneisyys.
Katso myös
   Kyhmyiguaani Wikispeciesissä   Kyhmyiguaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kyhmyiguaani eli pientenantillieniguaani (Iguana delicatissima) on leguaanien heimoon kuuluva liskolaji, joka on kotoperäinen Pienillä-Antilleilla. Se elää Anguillan, Bonairen, Sint Eustatiuksen, Saban, Dominican, Guadeloupen, Martiniquen ja Saint-Barthélemyn saarilla.
Kyhmyiguaani risteytyy luonnossa iguaanin kanssa. Iguaanin leviäminen kyhmyiguaanin levinneisyysalueella on lajin suurin uhka. Kyhmyiguaani luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi.
Aiheesta muualla

Arkive: Lesser Antillean iguana (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Laivue (laivasto)

laivasto
lippue
laivue
viirikkö
ruotu
Laivue (LV tai lv.) on viiriköistä tai alusperusyksiköistä koostuva merivoimien maavoimien pataljoonaa vastaava joukkoyksikkö. Laivuetta johtaa laivueenkomentaja apunaan esikunta. Laivuetta suurempi joukkoyksikkö on lippue ja sitä pienempi on viirikkö.
Konrad Hildén

Konrad Eemil Hildén (12. marraskuuta 1869 Hämeenlinna – 16. huhtikuuta 1916 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja kansakouluntarkastaja.
Hildénin vanhemmat olivat värjäri, kauppias Emanuel Hildén ja Kustaava Penttilä. Hän pääsi ylioppilaaks 1888 Hämeenlinnan lyseosta, opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1894. Hildén opiskeli kasvatusoppia myös Saksassa Jenan, Giessenin ja Leipzigin yliopistossa sekä Venäjällä Pietarin lapsitutkimuslaitoksessa.
Hildén toimi opettajana oppikouluissa ja opettajaseminaareissa. Viimeksi hän oli Heinolan opettajaseminaarin johtajana ja sen jälkeen koulutoimen ylihallituksen kansakoulujen ylitarkastajana 1912-1916.
Konrad Hildén oli naimisissa vuodesta 1898 Anna Maria Elisabet Fagergrenin kanssa. Heidän poikansa oli Jyväskylän yliopiston suomen kielen professori Aarni Penttilä (vuoteen 1919 Hildén).
Teoksia

Ciceron valtio-opilliset mielipiteet teoksessa Kertomus Joensuun klassillisesta lyseosta lukuvuonna 1897–1898. Joensuu 1898
Uno Cygnaeus Suomen kansakoulutoimen järjestäjänä: Esitelmä Raahen seminaarirakennusten vihkimätilaisuudessa Lokakuun 12 p:nä 1899. Tekijä, Raahe 1899
Äidinkielen opetusta koskevia kysymyksiä: Keskusteltaviksi esitetty. Tekijä, Heinola 1903
Heinolan seminaari 1899-1909: 10-vuotiskertomus. Kertomus lukuvuodelta 1908–1909. Heinola 1909
Lisiä äidinkielen opetusoppiin: Matkahavaintojen puitteissa. Helsinki 1910
Toimitustöitä

Valistuksen lukukirja kansakouluja varten: Ylemmän kansakoulun ensimäistä ja toista lukuvuotta varten. Toimittivat Konr. Hildén ym. Valistus, Helsinki 1906, 16. ja myöhemmät painokset nimellä Valistuksen lukukirja kansakouluja varten: Yläkansakoulun ensimäistä ja toista lukuvuotta varten. Valistus, Helsinki 1921, 33. painos uudistanut Aarni Penttilä Valistus, Helsinki 1941, 42. painos 1952
Valistuksen isänmaallinen lukukirja: Ylemmän kansakoulun kolmatta ja neljättä lukuvuotta varten. Toimittivat Konr. Hildén ym. Valistus, Helsinki 1907, 12. ja myöhemmät painokset nimellä Valistuksen isänmaallinen lukukirja: Yläkansakoulun kolmatta ja neljättä lukuvuotta varten. Valistus, Helsinki 1924, 21. painos uudistanut Aarni Penttilä Valistus, Helsinki 1944, 25. painos 1950
Kulttuurien sulatusuuni

Kulttuurien sulatusuuni tarkoittaa yhteiskuntaa, joka on muodostunut maahanmuuttajien kulttuurien sulautuessa yhteen. Termiä käytetään yleisimmin Yhdysvaltoihin suuntautuneen siirtolaisuuden yhteydessä tarkoittamaan monenlaisten maahanmuuttajakulttuurien yhteensulautumista, josta on syntynyt kokonaan uusi maailma ja erityinen amerikkalainen kansa.
Kuivakukka

Kuivaruusuja
Kuivakukka on kukka, joka on kuivausmenetelmin saatu pitkäaikaisesti kestäväksi. Niitä käytetään kukkasidonnassa esimerkiksi kukka-asetelmiin ja kransseihin. Kerättävät kukat on syytä kerätä pian kukinnan alussa. Näin siksi, että myöhemmin kerätyt kukat saattavat varistaa terälehtensä ennen kuin ne on saatu kuivattua. Kuivaus tapahtuu siten, että kukkakimppu sidotaan varsista nipuksi ja ripustetaan alaspäin kuivaan ja vähävaloiseen paikkaan. Tämä on yleisimmin käytetty kuivaustapa, joka on ilmakauivaus. Toinen tapa on verkkokuivaus, jolloin kuivattavien kukkien varret laitetaan verkon läpi niin että kukat jäävät verkon päälle. Kolmas kuivaustapa on hiekkakuivaus, jolloin kukat peitetään kokonaan hienolla hiekalla. Hiekkakuivaauksella kuivakukkien värit saadaan näyttämään kauniilta. Kuivakukka-asetelmiin tarvittavia lehtiä voidaan kuivata prässäämällä.
Kuivakukiksi sopivia kesäkukkia:
Herttaikikukka (Rhodenthe manglesii)
Ikikulta (Lonas annua)
Ikiviuhkot (Limonium sp.)
Iäisyydenkukka (Ammobium alatum)
Iso-olkikukka (Xerochrysum bracteatum)
Kuivakukiksi sopivat myös muun muassa ruusut sekä luonnonvaraiset kukat. Kuivakukkien kanssa voi käyttää myös esimerkiksi koristeheiniä, ruohoja ja oksia. Myös luonnossa kuivumaan päässeet kukat voidaan käyttää, jos ne kerätään kostealla säällä ja ne jälkikuivatetaan sisätiloissa.
Ennen kuivaamista kukkien varsista poistetaan lehdet. Sidottaessa nipusta tulee tehdä ilmava. Hyvä huonetila kuivaamista varten on kuiva ja lämmin. Jos huoneessa ei ole paljon auringonvaloa, kukkien väri säilyy hyvin.
Kuivakukista voi tehdä ilmavia kimppuja floristien käyttämällä spiraalitekniikalla.
Joskus kuivakukkien kanssa käytetään tuoreita leikkokukkia, jotka kuivuvat kranssin tekemisen jälkeen. Kuivakukista voi tehdä myös macrame-tyylisen seinäkoristeen. Tällöin voidaan käyttää myös valkaistuja kukkia.
Kuivakukkia myydään nykyään joissakin liikkeissä ja niitä voi myös tilata netistä.
Kuka sen opettaa (kappale)

| ”Kuka sen opettaa” Kaija Koo |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kuka sen opettaa
 Julkaistu: 21. helmikuuta 2014
 Tekijä(t): Jonnaemilia Kärkkäinen, Mikko Tamminen, Paula Vesala
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 04.17
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Kaija Koon muut singlet
| ”Päivä kerrallaan” 2012 | ”Kuka sen opettaa” 2014 | ”Supernaiset” 2014 |
”Kuka sen opettaa” on Kaija Koon kappale hänen samannimiseltä kahdenneltatoista studioalbumiltaan. Singlenä kappale julkaistiin 21. helmikuuta 2014. Sen on säveltänyt Jonnaemilia Kärkkäinen ja Mikko Tamminen sekä sanoittanut Paula Vesala.
Kappaleen sanoitus kertoo siitä, miten suhteen ja rakkauden lopettaminen onnistuu. Levy-yhtiön tiedotteessa Kaija Koo kuvaili sitä näin: ”Kappaleen teksti on kuin omasta elämästäni, enhän sitä muuten pystyisi laulamaankaan. Olen käyttänyt tulkinnassa koko tunneskaalaani. Kaikista levyttämistäni kappaleista tämä on ollut haastavin, mutta kuten sanotaan: vaikein lapsi on myös rakkain”. Radio Suomipopin haastattelussa artisti kertoi kappaleen olevan haastava myös laulullisesti.
Kappaleet

Kuka sen opettaa – 4.17
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 17 
Suomen virallinen latauslista: 2 
Radiolista: 1
Laivayhtiön talo

| Laivayhtiön talo |
| --- | --- |
 Laivayhtiön talo vuonna 2020.
Osoite:  Hämeenpuisto 6
Sijainti:  Amuri, Tampere
Rakennustyyppi:  asuinkerrostalo
Valmistumisvuosi:  1908, 1939 (muutostyöt)
Suunnittelija:  Birger Federley, Heikki Tiitola
Tyylisuunta:  jugend
Kerrosluku:  6
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laivayhtiön talo on arkkitehti Birger Federleyn suunnittelema, vuonna 1908 valmistunut jugendtyylinen kuusikerroksinen asuinkerrostalo Hämeenpuisto 6:ssa Tampereen Amurin kaupunginosassa. Talon vuonna 1939 tehdyt muutostyöt suunnitteli rakennusmestari Heikki Tiitola.
Laivayhtiön talo on suojeltu asemakaavalla vuonna 1989.
Koutajärvi

Koutajärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Kulmakunta

Koutajärvi, kulmakunta Keiteleellä
Järvi

Koutajärvi, järvi Keiteleellä
Koutajärvi, järvi Sallassa
Koutajärvi, järvi Venäjällä Murmanskin alueella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Kulttuurihyvinvointi

Kulttuurihyvinvointi tarkoittaa ihmisen yksilöllistä tai yhteisöllisesti jaettua kokemusta siitä, että taide ja kulttuuri lisäävät hyvinvointia.
Taiteen vaikutuksista puhuttaessa tukeudutaan tutkimustietoon, ei oletuksiin. Ihminen on kokonaisuus, jonka hyvinvointiin ja terveyteen vaikuttavat monet tekijät. Tutkimustietoon perustuvassa tarkastelussa on syytä huomioida, miten ja mistä tietoa on kerätty.
Suomessa taiteen hyvinvointivaikutuksien tutkimusta on tehty laajasti erityisesti musiikin saralla muun muassa Turun, Jyväskylän ja Helsingin yliopistoissa sekä Taideyliopistossa. Esimerkiksi musiikin vaikutuksesta aivoterveyteen ja kuntoutukseen on tehty lukuisia tutkimuksia.
Kulttuurihyvinvointiala on otettu viime vuosina opetussuunnitelmiin, ja sitä opetetaan useassa oppilaitoksessa ja korkeakoulussa ympäri Suomea. Esimerkiksi Turun ammattikorkeakoulussa sekä Metropolia-ammattikorkeakoulussa.
Laajin taiteen ja kulttuurin hyvinvointivaikutuksista tehty tutkimuskatsaus on vuonna 2019 julkistettu Maailman terveysjärjestön (WHO) raportti: Fancourt &  Finn: What is the evidence on the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review.
Laajin taiteen ja kulttuurin hyvinvointivaikutuksista tehty tutkimuskatsaus on vuonna 2019 julkistettu Maailman terveysjärjestön WHO:n raportti
Jääkiekon Suomen Cup 2018

| Jääkiekon Suomen Cup 2018 |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  14.
Maa:  Suomi
Joukkueiden määrä:  65
Sarja alkoi:  22. elokuuta 2018
Sarja päättyi:  9. marraskuuta 2018
Mestari:  Ketterä
Toinen sija:  KeuPa HT
  ← 2017 :  2019 → 
Jääkiekon Suomen Cup 2018 oli 14. Suomen Cup ja siinä pelasivat kaikki Mestiksen ja Suomi-sarjan joukkueet sekä 36 II-divisioonan joukkuetta. Mestaruuden voitti Ketterä, joka voitti finaalissa KeuPa HT:n maalein 5-2.
Joukkueet

Myös II-divisioonan NasKi ilmoittautui, mutta luopui myöhemmin paikastaan.
Ottelut > 1. kierros

1. kierroksella pelasivat II-divisioonan joukkueet. Otteluparien voittajat ja lohkon kaksi parasta etenivät 2. kierrokselle. Viikingit eteni suoraan 2. kierrokselle, koska sen vastustaja NasKi luopui paikastaan.
Ottelut > 2. kierros

2. kierroksella mukaan liittyivät Suomi-sarjan joukkueet. Lohkojen voittajat etenivät seuraavalle kierrokselle.
Ottelut > 3. kierros

3. kierroksella mukaan liittyivät Mestiksen joukkueet. Lohkojen voittajat etenivät puolivälieriin.
Ottelut > Puolivälierät

Puolivälierät pelattiin paras kahdesta -menetelmällä. Otteluparien voittajat etenivät välieriin.
Ottelut > Välierät

Välierät pelattiin paras kahdesta -menetelmällä. Otteluparien voittajat etenivät loppuotteluun.
Ottelut > Loppuottelu

Loppuottelu pelattiin 9. marraskuuta Karjala-turnauksen yhteydessä Hartwall Arenalla.
Kyhmyhuulikala

| Kyhmyhuulikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Huulikalat Labridae
Suku::  Cheilinus
Laji::  undulatus
Kaksiosainen nimi
 Cheilinus undulatus  Rüppell, 1835 
Synonyymit
 Cheilinus undulates Rüppell, 1835  Cheilinus mertensii Valenciennes, 1840  Cheilinus godeffroyi Günther, 1872  Cheilinus rostratus Cartier, 1874  Chelinus undulatus Rüppell, 1835 
 Kyhmyhuulikalan levinneisyys.
Katso myös
   Kyhmyhuulikala Wikispeciesissä   Kyhmyhuulikala Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kyhmyhuulikala (Cheilinus undulatus) on huulikalojen heimon suurin laji, jonka pituus on jopa 2,30 metriä ja paino 190 kiloa. Täysikasvuiset yksilöt tunnistaa paitsi suuresta koostaan, myös otsan huomiota herättävästä kyhmystä sekä paksuista, kumisista huulista. Nuorilla yksilöillä on tummien, aaltoilevien viivojen pari, joka jatkuu silmien taakaa, pitkänomainen tumma merkintä ruumiin suomuissa sekä keltainen pyrstöevän reuna.
Kyhmyhuulikala pystyy vaihtamaan sukupuoltaan naaraasta koiraaksi.
Vaikka kyhmyhuulikala on levinnyt laajalle alueelle keskisen ja läntisen Indopasifisen merialueen kortalliriutoille, se on alueella harvinainen. Se on arvostettu ruokakala ja aktiivisesti tavoiteltu eläviä riuttakaloja koskevassa kaupassa. Laji on hyvin herkkä kalastuksen paineelle, ja se onkin listattu uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen CITES-liitteeseen II ja kansainvälisen luonnonsuojeluliitto IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa erittäin uhanalaiseksi.
Aiheesta muualla

Cheilinus undulatus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Koli (albumi)

| Koli Piirpauke |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : joulukuu 2009 – tammikuu 2010
 Studio : Seawolf Studios, Helsinki
 Julkaistu: 5. toukokuuta 2010
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Mika Mylläri
 Tyylilaji: kansanmusiikki, jazz, progressiivinen rock
 Kesto: 56.05
 Levy-yhtiö: Rockadillo
Piirpauken muut julkaisut
| Kalabalik 2006 | Koli 2010 | Ilo 2012 |
Koli on Piirpauken 18. studioalbumi, joka julkaistiin 5. toukokuuta 2010. Yhtye palasi levyllä juurilleen jazzvaikutteiseen kansanmusiikkiin ja sitä on myös luonnehdittu yhdeksi Piirpauken parhaimmista. Keväällä julkaistu albumi nousi lokakuussa 2010 World Music Charts Europe -radiosoittolistan kärkisijalle toisena suomalaislevynä Värttinän Utu-albumin jälkeen.
Levyllä ovat mukana Piirpauken johtohahmon Sakari Kukon ja pitkäaikaisen jäsenen Ismaila Sanen lisäksi muun muassa Sielun Veljissä aikaisemmin soittanut kitaristi Jukka Orma sekä Trio Töykeiden Rami Eskelinen ja Eerik Siikasaari. Myös albumin tuottajana toiminut Mika Mylläri soitti usealla kappaleella ja liittyi myöhemmin yhtyeen vakinaiseksi jäseneksi. Kolin kappaleista viisi on Jean Sibeliuksen sävellyksiä, levy sisältää muun muassa version Valse tristestä, joka on yksi Sibeliuksen suosituimpia. Lisäksi albumilla kuullaan Pjotr Tšaikovskin ja Toivo Kuulan tuotantoa sekä Konsta Jylhän tunnetuimpiin kuuluva kappale ”Konstan parempi valssi”. ”Paimenen polska” on kansansävelmä, jonka aikoinaan teki tunnetuksi pelimanni Matti Haudanmaa.
Kappaleet

Blue Alma – 4.24  (säv. Toivo Kuula)
Paimenen polska – 3.26  (suomalainen kansansävelmä)
Kaustinen–Dakar – 3.53  (säv. Sakari Kukko, suomalainen ja senegalilainen kansansävelmä, san. Meissa Niang ja Mika Mylläri)
Romance – 8.06  (säv. Pjotr Tšaikovski)
Musette – 3.31  (säv. Jean Sibelius, san. Meissa Niang)
Rondino – 3.08  (säv. Jean Sibelius)
Romanssi – 2.22  (säv. Jean Sibelius)
Ainola festivo – 4.12  (säv. Sakari Kukko)
Valse Triste – 5.21  (säv. Jean Sibelius)
Lo-Hi – 7.50  (säv. Sakari Kukko, karjalainen kansansävelmä, san. Mika Mylläri)
Pippuripolska – 5.52  (suomalainen kansansävelmä)
Konstan parempi valssi – 4.06  (säv. Konsta Jylhä)
Kokoonpano

Jukka Orma – kitara
Eerik Siikasaari – kontrabasso
Rami Eskelinen – rummut
Ismaila Sane – lyömäsoittimet
Sakari Kukko – saksofoni, huilu, piano, kosketinsoittimet
Kokoonpano > Vierailijat

Meissa Niang – laulu (3–5, 8)
Mika Mylläri – trumpetti (2, 9, 10)
Arvostelut

Soundi:
Kye Rowles

Kye Rowles (s. 24. kesäkuuta 1998 Kiama) on australialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Skotlannin Valioliigassa pelaavaa Heart of Midlothiania, johon hän siirtyi heinäkuussa 2022. Aiemmin hän edusti kotimaansa pääsarjassa Brisbane Roaria ja Central Coast Marinersia.
Rowles pelasi kesällä 2021 Tokion olympialaisissa kaksi ottelua. Hän on pelannut Australian A-maajoukkueessa kolme ottelua: kesäkuussa 2022 ystävyysottelussa Jordaniaa sekä kesäkuussa 2022 MM-jatkokarsintaotteluissa Arabiemiirikuntia ja Perua vastaan. Näissä kaikissa kolmessa ottelussa hän on pelannut avauskokoonpanossa.
Kuivaketju10-toimintamalli

Kuivaketju10 on Oulun kaupungin rakennusvalvontaviraston ja ympäristöministeriön kehittämä toimintamalli. Sen tarkoituksena on ennaltaehkäistä ja vähentää kosteusvaurioita rakennuksissa koko rakennuksen elinkaaren ajan. Vaurioitumisriskien hallinta perustuu erityisesti rakentamisvaiheen valvontaan ja onnistumisen todentamiseen. Ympäristöministeriöllä on Kuivaketju10:lle rinnakkainen kosteudenhallintaa säätelevä asetus (782/2017), joka yleisempi menettelytapa rakennusten kosteusteknisen toimivuuden varmistamiseksi.
Kuivaketju10:ssa on listattu 10 merkittävintä kosteusvaurioriskiä, joiden torjumiseen keskitytään kaikissa rakentamisen vaiheissa. Toimintamalli sisältää myös ohjeet, joilla onnistuminen todennetaan luotettavasti. Toimintamallin sanotaan vähentävän yli 80 % kosteusvaurioiden seurannaiskustannuksista. Kuivaketju10-toimintamallissa valvonnasta vastaa kosteudenhallintakoordinaattori.
Riskilista

Rakennuksen ulkopuolelta tuleva vesi vaurioittaa perustuksia ja lattiarakenteita.
Sadevesi pääsee tunkeutumaan ulkoseinärakenteen sisälle.
Vesikatteen läpäisevä vesi tunkeutuu aluskatteen vuotokohdista yläpohjaan.
Kosteutta siirtyy ilmansulkukerroksen vuotokohdista ulkoseinä- ja yläpohjarakenteisiin.
Väärin mitoitettu ja säädetty ilmanvaihto ei poista ylimääräistä kosteutta, vaan pakottaa sen siirtymään rakenteisiin.
Vesiputkien rikkoutumiset aiheuttavat kiinteistöön laajoja vesivahinkoja.
Huonosti toteutetussa märkätilassa kosteus vaurioittaa ympärillä olevat rakenteet.
Kosteiden betonirakenteiden päällystäminen aiheuttaa päällystemateriaalin turmeltumisen.
Materiaalien ja rakenteiden kastuminen vaurioittaa rakennuksen.
Huonolla ylläpidolla rakennus rapistuu hitaasti, mutta varmasti.
Kuivakausi

Sama alue kuvattuna kuivakautena (yläkuva) ja sadekautena (alakuva).
Kuivakausi on sadekauden vastakohta. Päiväntasaajan seudulla on sadeaika kesällä ja kuivakausi talvella.
Sanan aiemmin käytettyjä synonyymeja ovat pouta-aika, poudanaika, poutakausi, kuivuuskausi ja kuiva aika.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuivakausi Wikimedia Commonsissa
Kythréa

| Kythréa Kythréan kunta Κυθρέα Δήμος Κυθρέας Değirmenlik |
| --- | --- |
 Kythréan kylää.
 Kythréa
 Koordinaatit: 35°15′33″N, 33°28′46″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Nikosia
Hallintovallan käyttäjä (de facto):   Pohjois-Kypros
Alue:  Lefkoşa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kunta
Väkiluku (2011):  11 895
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.kythrea.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kythréa (kreik. Κυθρέα, myös Kythraía, Κυθραία ja Tzyrká, Τζυρκά, turk. Değirmenlik) on kylä ja kunta (Δήμος Κυθρέας, Dímos Kythréas) Kyproksen saarella. Se on de facto Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Lefkoşan alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Koko kunnan väkiluku on 11 895 ja varsinaisen Kythréan kylän väkiluku 3 284 (2011).
Kythréa sijaitsee Kyproksen pohjoisosissa noin 8,5 kilometriä saaren pohjoisrannikosta sisämaahan ja linnuntietä noin 16 kilometriä kaakkoon Kyrenian kaupungista. Kylä on perinyt nimensä antiikin ajan Khytroin kaupungista, joka sijaitsi sen lähellä.