stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjanmaan Kokoomus
Historia > Tausta: Suomalaisuusliike Vaasan läänissä > Suomalaisen ja Nuorsuomalaisen puolueen järjestäytyminen

Vaasan suomalainen seura perustettiin vuonna 1882 suomalaisuusliikkeen pohjalta ja vuonna 1890 seura muuttui Kansallisseuraksi. Vanhasuomalaisten keskuudessa alettiin syksyllä 1904 vaatia kiinteämpää puolueorgnanisaatiota ja puoluesihteeri K. N. Rantakari vieraili tässä tarkoituksessa myös Seinäjoella suurlakkovuonna 1905. Kokouksessa pyrittiin paikallisyhdistysten eli Suomalaisten seurojen perustamiseen maaseudulle ja tätä varten valittiin perustamiskokousten kokoonkutsujat.
Ensiksi syntyivät Lapuan, Ilmajoen, Kuortaneen Seinäjoen ja Ylistaron suomalaiset seurat. Toisessa vaiheessa, 1908 vaaleihin mennessä järjestöverkko kattoi jo lähes koko maakunnan. Todennäköisesti maan vanhin kokoomusyhdistys on Suomalaisen Seuran naisyhdistyksen nimellä vuonna 1907 perustettu Kauhajoen yhdistys. Suomalaiset seurat kokosivat yhteen laajasti porvarillisesti ajattelevia äänestäjiä. Suomalaista puoluetta Lapualle perustanut Vihtori Filppula teki aloitteen myös Lapuan Kansallismielisen nuorisoliiton osaston perustamiseksi syksyllä 1908. Nuorisoliiton osastot vaikuttivat vahvasti nuorisoseuroihin mm. Seinäjoella, Lapualla ja Isojoella.
Etelä-Pohjanmaan Suomalaisten Seurain Liitto perustettiin Lapualla 4. helmikuuta 1906. Liiton luottamustoimisena sihteerinä toimi Heikki Lipponen Kurikasta vuoteen 1914 ja hänen jälkeensä P. A. Korpikuusi Ilmajoelta vuoteen 1919. Vuoden 1907 vaaleissa toiminta jakautui vaalipiirien sisäiseksi toiminnaksi. Suomalaisen puolueen vaalikeskuksiksi tulivat Seinäjoki, Kokkola ja Lapua. Lapualta käsin hoidettiin myös itäiseen vaalipiiriin kuulunutta Järviseutua. Vanhasuomalaisten vahvinta tukialuetta olivat Etelä-Pohjanmaan suuret rintapitäjät.
Perustuslaillista nuorsuomalaista henkeä esiintyi vahvimmin Järviseudulla, Kauhavalla sekä Suupohjan eteläosissa. Kauhavan nuorsuomalanen yhdistys perustettiin 1905 ja Vaasan yhdistys 1906. Nuorsuomalaiset tukivat Pohjan Poika-lehden ilmestymistä. Toiminta tapahtui epävirallisen kansalaisryhmän kautta ja pian nuorsuomalainen toiminta siirtyi maalaiskunnissa alkiolaiseen nuorsuomalaiseen maalaisliittoon.
Historia > Suomen ensimmäinen kokoomuspiiri

Suomen itsenäistymisen yhteydessä Suomalainen puolue ja Nuorsuomalainen puolue yhdistyivät alueella Kansalliseksi Kokoomukseksi. Puolueet alueella yhdistävä kokous järjestettiin Seinäjoella silloisen Vaasa-lehden johtokunnan toimesta 19. lokakuuta 1918. Kokouksen julkilausumassa puolueen äänenkannattajiksi ilmoittautuivat Vaasa-lehden lisäksi Keskisuomalainen ja Kokkola. Puolue perustettiin paria kuukautta myöhemmin 9. joulukuuta 1918 Kokoomuksen perustamisvaiheessa puolueen eduskuntaryhmään liittyivät alueelta Eveliina Ala-Kulju, Juho Erkki Antila, Aleksanteri Koivisto, Kaarlo Lanne, Wilhelmi Malmivaara ja Paavo Virkkunen.
Historia > Suomen ensimmäinen kokoomuspiiri > Piiritoiminnan alku (1920–1925)

Aluksi piiritoimintaa koordinoitiin epävirallisten piiritoimikuntien kautta. Orgnisoidut toimielimet perustettiin 1920-luvulla. Eteläinen Kansallisliitto perustettiin Vaasan läänin eteläiseen vaalipiiriin 1. joulukuuta 1921 Seinäjoella. Pohjoinen Kansallisliitto perustettiin vastaavasti Nurmossa 17. tammikuuta 1922. Nämä piirijärjestöt ovat nykyisen Pohjanmaan Kokoomuksen suorat edeltäjät.
Heinäkuussa 1922 pidettiin Ilmajoella Pojanluoman talossa Herman Pojanluoman aloitteesta kokous, jossa tehtiin päätös läänin alueella toimivien kolmen kansallisliiton yhteistoiminnasta. Sitä varten perustettiin Vaasan läänin Yhdistyneitten Kansallisliittojen toimikunta. Toiminta aloitettiin elokuun alussa 1922. Seuraavan vuoden aikana yhteistoiminta tiivistyi tapahtumaan eteläisen ja pohjoisen kansallisliiton kesken. Piirisihteereinä ajanjaksolla toimivat Vilho Lauttajärvi Kurikasta (1920) ja Kaarlo Saarnivaara vuodesta 1921 lähtien. Puoluetoimintaa vaalien välillä tosin vierastettiin sisällissodan, vasemmiston ja ääriliikkeiden vuoksi pitkään.
Historia > Suomen ensimmäinen kokoomuspiiri > Kansallisseurojen kasvu (1925–1945)

Järjestötoiminta etsi vakiintuneita toimintamuotojaan 1920-luvun mittaan. 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa Lapuanliike ja Isänmaallisen Kansanliikkeen aktiivisuus aiheuttivat myös Kokoomuksen voimakasta poliittisen aktiviteetin lisäystä. 1930-luvun alussa piirin alueella perustettiin runsaasti uusia kansallisseuroja, erityisesti suurten maalaiskuntien sivukylissä. Kyläseurat olivat vastapaino IKL:n toiminnalle. Toimeliaisuuden seurauksena järjestöverkko laajeni ja jäsenmäärä kasvoi. Piirin arkisto on sota-vuosien osalta pääosin tuhoutunut. Vuonna 1927 perustettiin naisjärjestöt Kauhajoen lisäksi myös Seinäjoelle ja Vaasaan.
Toimittaja Saarnivaaran jälkeen piirisihteeriksi valittiin eteläiselle alueella Otto Ylänkö (1933–1935), E. J. Toivonen (1936–1937) ja vuodesta 1938 Armas Leppänen. Pohjoisella alueella piirisihteerinä toimi P. Voltti (1933–1936) ja Juho Lehto (1940–1945). Tunnettuja kokoomuslaisia vaikuttajia ovat mm. eduskunnan puhemiehenä ja ministerinä toiminut tohtori Paavo Virkkunen sekä Vaasan Jaakkoo eli maisteri Jaakko Ikola. Tunnettuja lapualaisia kokoomuslaisia ovat olleet mm. kunnallisneuvos Ernsti Turja sekä maanviljelysneuvos ja ministeri Niilo Kosola.
Historia > Toisen maailmansodan jälkeen

1950-luvun puolivälissä kokoomustoiminta laajeni jälleen merkittävästi. Sotien jälleenrakentamistyön jälkeen puolueorganisaatio kehittyi, kun kansallisseurojen alaosastoiksi perustettiin alueelliselta pohjalta toimivia kyläosastoja, jotka myöhemmin kehittyivät kylätoimikunniksi. 30. maaliskuuta 1948 perustettiin eteläisen kansallisliiton alueella koko piiriä käsittävä naisvaliokunta. Tuo päivämäärä käsitetään nykymuotoisen Pohjanmaan kokoomusnaiset-järjestön perustamispäiväksi. Naispiirin puheenjohtajaksi valittiin opettaja Kerttu Ala-Kulju. Vuonna 1956 naisvaliokunta valittiin myös pohjoisen kansallisliiton alueella puheenjohtajanaan Martta Särkijärvi.
Jälleenrakennustyötä johtivat piirisihteereinä Aarne Nokso-Koivisto (1945–1946) Kurikasta, opettaja Jussi Kivelä (1947–1948) Nurmosta ja E. R. Aaltonen Seinäjoelta. Antero Tanninen Lapualta toimi eteläisen vaalipiirin toiminnanjohtajana 1953–1957. Pohjoisessa vaalipiirissä toiminnanjohtajina toimivat lisäksi Matti Kaminen Seinäjoelta (1950–1951), Niilo Muilu Lapualta (1951–1959) ja opettaja Reima Rannikko (1959–1961).
Historia > Toisen maailmansodan jälkeen > Vaalipiirin yhdistyminen (1960–1980)

Vuonna 1961 läänijakoa uudistettiin niin, että entinen Vaasan läänin itäinen osa erotettiin Keski-Suomen lääniksi. Samalla tuli tarpeelliseksi yhdistää pohjoinen ja eteläinen piiri. Uuteen Vaasan läänin kokoomukseen tuli kuulumaan myös useita entisiä Itäisen Kansallisliiton paikallisyhdistyksiä, jotka jäivät Vaasan läänin alueelle. Vaasan läänin Kansallisliitto perustettiin 5. helmikuuta 1961 Seinäjoella. Uuden piirin toiminnanjohtajaksi valittiin eteläisen piirin toiminnanjohtaja Martti Ojala (1957–1977) Kurikasta. Naispiirin osa-aikaisena sihteerinä toimi 1960-luvulla hetken aikaa Aune Latva-Kokko. Vuonna 1968 naisten piirisihteeriksi valittiin Sipi Tilus. Vuoden 1962 vaaleissa kansanedustajaksi valittu agronomi Väinö Kuoppala kuoli kesken vaalikauden ja hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi Martti Valkama Kurikasta.
Uuden piirijärjestön jäseniksi merkittiin perustamistilaisuudessa 36 kansallisseuraa, 2 naisyhdistystä ja 7 nuorten yhdistystä. 1960- ja 1970-luvulla kokoomus kasvoi erityisesti naisten ja nuorison keskuudessa. Vuonna 1972 jäsenyhdistysten määrä oli noussut 101:een. Näistä 48 oli kansalliseuroja, 16 naisyhdistystä ja 37 nuorten yhdistystä.
Sotien jälkeisenä aikana vaalipiirin tunnetuin kokoomuslainen vaikuttaja oli vuonna 1966 eduskuntaan valittu parlamentaarikko Pentti Mäki-Hakola. Muita vaalipiirin kansanedustajia ovat olleet mm.  Heikki Ala-Mäyry, Johannes Wirtanen, Sakari Huima, Eeva Kauppi, Mauri Seppä, Helge Saarikoski sekä Kirsti Ala-Harja.
Historia > Toisen maailmansodan jälkeen > Toiminnan ammattimaistuminen (1980–1995)

Piirin toiminta on perustunut vuosien ajan kattavaan edustukseen ympäri toimialuetta. Tätä toimintalinjaa vahvisti osaltaan myös 1970- ja 1980-luvuilla piirin puheenjohtajna toiminut kunnallisneuvos Reijo Taittonen. Pitkäaikaisina toiminnanjohtajina ovat toimineet Jarmo Lamminmäki (1977–1987) ja Jaakko Sairo (1988–2010). Naispiirissä vahvoja vaikuttajia ovat olleet mm. Sipi Tilus ja Liisa Harjunpää.
1990-luvulta lähtien puolue on käynyt kovaa kilpailua Keskustan kanssa. Tämä näkyy erityisesti Pohjanmaan Kokoomuksen alueella. Vuoden 1992 kunnallisvaaleissa puolue kasvatti äänimääräänsä 2,5 %, mikä oli eniten kokoomuksen piirijärjestöistä. Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa piirijärjestö oli vaaliliitossa Perussuomalaisten kanssa. Valtiopäivä Pentti Mäki-Hakola jätti samana vuonna eduskunnan kolmenkymmenen vuoden työn jälkeen. Vuoden 1995 vaaleissa eduskuntaan nousi Heikki Koskinen Vaasasta, joka toimi vaalikauden loppuun yhdessä Kirsti Ala-Harjan kanssa. Piirihallituksen puheenjohtajana toimi vuosina 1988–1993 Antti Niemi-Aro. Vuonna 1994 tehtävässä seurasi Petri Salo, joka toimi tehtävässä vuoteen 2000 saakka.
Historia > Piiri nykypäivänä (1995–)

Vuonna 1996 Suomessa käytiin ensimmäiset europarlamenttivaalit. Vaasan läänin kokoomuksen ehdokas vaaleissa oli teologian tohtori Ossi Haaramäki Nurmosta ja vuonna 199 ehdokas oli kasvatustieteiden lisensiaatti Maria-Terttu Hautanen-Jokela Alahärmästä. Molemmat ehdokkaat saivat vaaleissa reilusti yli 10 000 ääntä. Vuoden 1999 eduskuntavaaleissa kansanedustajiksi nousivat Pertti Mäki-Hakola Nurmosta ja Petri Salo Alahärmästä.
Vuonna 1997 Vaasan lääni lakkautettiin ja samalla piiriyhdistyksen nimi muutettiin. Kälviän kokouksessa 29. marraskuuta 1997 nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa. Vuoden 2000 lopussa puheenjohtajana aloitti Janne Sankelo, joka toimi tehtävässä vuoteen 2009 saakka. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa uutena kansanedustajana aloitti seinäjokelainen terveystieteiden tohtori Paula Risikko, joka toimii edelleen puolueen kansanedustajana. Vuoden 2004 eurovaaleissa puolueen ehdokas oli talouspäällikkö Antti Niemi-Aro.
Kansallisen Kokoomuksen oppositiokauden ensimmäinen puoluekokous järjestettiin Seinäjoella kesällä 2004. Tuolloin Paula Risikko valittiin puolueen varapuheenjohtajaksi. Vuotta aiemmin hänet oli valittu Kokoomuksen Naisten liiton puheenjohtajaksi. Ennen vuoden 2004 puoluekokousta, piiri oli järjestänyt puoluekokouksen kerran aikaisemmin Seinäjoella ja kerran Vaasassa.
Lippu

Pohjoiselle piirille valmistettiin naistoimikunnan aloitteesta oma lippu, joka vihittii Kokkolassa 30. marraskuuta 1958. Naistoimikunta lahjoitti myös eteläisen piirin lipun. Eteläisen piirin lippu naulattiin ja vihittiin Kurikassa 23. marraskuuta 1958. Lipun tunnusta suunniteltaessa todettiin, että vanha Pohjanmaan vaakuna oli aikaisemmin valmistuneen Oulun piirin lipussa eikä samaa tunnusta haluttu käyttää. Lipun tunnuksena päädyttiin käyttämään vanhaa Vaasan läänin vaakunaa, joka on ollut käytössä 1770-luvulta 1900-luvun alkupuolelle.
Kannattajakunta

Vaasan vaalipiiri poikkeaa muista vaalipiirteistä rakenteellisesti sillä, että noin viidennes äänestäjistä on ruotsinkielisiä. Äänestäjien suhteellinen määrä on pysynyt suhteellisen vakaana. Vaalipiirissä myös vasemmistopuolueiden kannatus on valtakunnan keskiarvoa vähäisempi. Noin joka kolmas Vaasan vaalipiirin suomenkielisestä äänestäjästä on kokoomuksen kannattaja. Pohjanmaan sisäiset vaalipiirien rajat ovat vuosien saatossa jonkin verran hajottaneet puolueen voimavaroja.
Pohjalaisen kokoomuslaisen politiikan ytimessä on yrittäjyys ja puolue on laajasti kannatettu yrittäjien keskuudessa. Kokoomuksen kannattajia ovat laajasti olleet yrittäjät, viranhaltijat ja eri alojen ammattilaiset.
Vaalihistoria > Eduskuntavaalit > Vaasan vaalipiiri

| Vaalit | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Paikat | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1962 | 32 196 | 14,12 % | 3 / 20 |  |
| 1966 | 32 420 | 14,08 % | 3 / 20 |  |
| 1970 | 36 646 | 15,34 % | 3 / 19 |  |
| 1972 | 34 653 | 14,46 % | 3 / 18 |  |
| 1975 | 37 869 | 14,76 % | 2 / 18 |  1 |
| 1979 | 46 190 | 17,53 % | 3 / 18 |  1 |
| 1983 | 47 274 | 17,25 % | 3 / 18 |  |
| 1987 | 46 577 | 17,13 % | 3 / 18 |  |
| 1991 | 33 411 | 12,75 % | 2 / 18 |  1 |
| 1995 | 29 068 | 11,37 % | 2 / 18 |  |
| 1999 | 33 808 | 13,77 % | 2 / 17 |  |
| 2003 | 28 483 | 11,55 % | 2 / 17 |  |
| 2007 | 34 101 | 14,09 % | 3 / 17 |  1 |
| 2011 | 35 107 | 14,11 % | 3 / 17 |  |
| 2015 | 29 195 | 11,88 % | 2 / 16 |  1 |
| 2019 | 29 530 | 11,77 % | 2 / 16 |  |
| 2023 | 35 116 | 14,2 % | 2 / 16 |  |
Merkittäviä henkilöitä > Nykyiset kansanedustajat 2023–2027

Janne Jukkola
Paula Risikko
Merkittäviä henkilöitä > Aikaisemmat kansanedustajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pohjoinen vaalipiiri Wilhelmi Malmivaara (1918–1920)  Mikko Jaskari (1920–1927)  Ernsti Turja (1922–1933, 1939–1951)  Martti Rantanen (1927–1935)  |  Eteläinen vaalipiiri Eveliina Ala-Kulju (1918–1919)  Juho Erkki Antila (1918–1919)  Kaarlo Lanne (1918–1922)  Paavo Virkkunen (1919–1935)  Jaakko Ikola (1927–1930, 1939–1945)  Yrjö Antila (1945–1951)  Johannes Wirtanen (1945–1962)  Niilo Kosola (1951–1962)  Iisakki Nikkola (1951-1952)  Reino Ala-Kulju (1952–1954, 1959–1962)  Mauri Seppä (1954–1962)  |  Itäinen vaalipiiri Aleksanteri Koivisto (1918–1921)  Aukusti Luoma (1927–1930)  Heikki Ala-Mäyry (1948–1951)  |
Vaasan vaalipiiri
Reino Ala-Kulju (1962–1966)
Niilo Kosola (1962–1970)
Väinö Kuoppala (1962–1963)
Martti Valkama (1963–1966)
Sakari Huima (1966–1970)
Pentti Mäki-Hakola (1966–1995)
Eeva Kauppi (1970–1983)
Mauri Seppä (1970–1975)
Helge Saarikoski (1979–1987)
Juho Koivisto (1983–1987)
Kirsti Ala-Harja (1987–1999)
Martti Korkia-Aho (1987–1991)
Heikki Koskinen (1995–1999)
Pertti Mäki-Hakola (1999–2003)
Petri Salo (1999–2011)
Paula Risikko (2003–)
Petri Pihlajaniemi (2007–2011)
Markku Mäntymaa (2011–2015)
Janne Sankelo (2011–2015, 2019–2023)
Susanna Koski (2015–2019)
Janne Jukkola (2023–)
Merkittäviä henkilöitä > Puheenjohtajat

| --- | --- |
 Eteläisen vaalipiirin Kansallisliitto Herman Pojanluoma 1919–1936  Kaarlo Anttila 1936–1937  Vihtori Jaakkola 1937–1945  Aulis J. Alanen 1946  Yrjö I. Antila 1947  Reino Ala-Kulju 1948–1955  Kauko J. Koivisto 1956  Reino Myllymäki 1957–1960 :  Pohjoisen vaalipiirin Kansallisliitto Vihtori Alajoki 1922–1926  Juho Asu 1927–1931  J. K. Kuoppala 1932  E. A. Turja 1933–1951  Niilo Kosola 1953–1960 
Vaasan vaalipiiri
Niilo Kosola 1961–1966
Martti Valkama 1967–1973
Reijo Taittonen 1974–1987
Antti Niemi-Aro 1988–1994
Petri Salo 1994–2001
Janne Sankelo 2001–2009
Ari Kekarainen 2009–2012
Susanna Koski 2013
Jussi Taittonen 2014–2019
Jesse Luhtala 2019–
Merkittäviä henkilöitä > Toiminnanjohtajat

| --- | --- |
 Eteläisen vaalipiirin Kansallisliitto Kaarlo Saarnivaara 1922–1932  Otto Ylänkö 1933–1935  E. J. Toivonen 1936–1937  Armas Leppänen 1938–1945  E. R. Aaltonen 1950–1953  Antero Tanninen 1953–1957  Martti Ojala 1957–1961 :  Pohjoisen vaalipiirin Kansallisliitto Kaarlo Saarnivaara 1922–1932  P. Voltti 1933–1936  Juho Lehto 1940–1945  Matti Kaminen 1950–1951  Niilo Muilu 1951–1959  Reima Rannikko 1959–1961 
Vaasan vaalipiiri
Aarne Nokso-Koivisto 1945–1946
Jussi Kivelä 1947–1948
E. R. Aaltonen 1949–1950
Martti Ojala 1961–1977
Jarmo Lamminmäki 1977–1987
Jaakko Sairo 1988–2010
Heikki Risikko 2010–2017
Daniel Lahti 2017–2019
Riikka Varila 2019–
Aiheesta muualla

Pohjanmaan Kokoomuksen verkkosivut
| n k Vaasan vaalipiiri |
| --- | --- |
Puolueet:  KD Pohjanmaa  KD Keski-Pohjanmaa  Keskusta (Etelä-Pohjanmaa)  Keskusta (Keski-Pohjanmaa)  Kokoomus  Perussuomalaiset (Etelä-Pohjanmaa)  Perussuomalaiset (Keski-Pohjanmaa)  RKP  SDP  Vihreät 
Kansanedustajat 2023–2027:  Kim Berg  Anna-Maja Henriksson  Janne Jukkola  Antti Kurvinen  Mika Lintilä  Juha Mäenpää  Matias Mäkynen  Anders Norrback  Mikko Ollikainen  Mauri Peltokangas  Anne Rintamäki  Paula Risikko  Mikko Savola  Pia Sillanpää  Joakim Strand  Peter Östman
Kaakkois-Suomen Vasemmistoliitto

| Kaakkois-Suomen Vasemmistoliitto ry>  |
| --- | --- |

Alue:  Kaakkois-Suomen vaalipiiri Etelä-Karjala Etelä-Savo Kymenlaakso
Toimisto:  Kauppakatu 13 48100 Kotka
Johto:  Tero Ponto (pj.)  Tuula Rantamo (1. vpj.)  Seppo Hiironen (2. vpj.)
Kansanedustajia:  0 / 17 (2015)
Kunnanvaltuutettuja:  16 / 888 (2017)
Aiheesta muualla
Sivusto
Kaakkois-Suomen Vasemmistoliitto on yksi Vasemmistoliiton 13 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Kotkassa. Piirijärjestöllä on valtuutettuja Etelä-Karjalan, Etelä-Savon ja Kymenlaakson maakunnissa. Vuonna 2013 vaalipiiriuudistuksen yhteydessä Kaakkois-Suomen Vasemmistoliittoon sulautettiin Etelä-Savon Vasemmistoliiton toiminta. Pentti Tiusanen oli vaalipiirin kansanedustaja vuosina 1995–2011.
Puheenjohtajat

Nana Toivanen
Jorma Liukkonen
Tero Ponto
Imelletty perunalaatikko

| Imelletty perunalaatikko |
| --- | --- |

Alkuperä
Muita nimiä:  hämäläinen perunalaatikko tai uunituuvinki
Alkuperämaa:  Suomi
Alue tai kunta:  Häme
Tiedot
Ruokalaji:  arki - ja jouluruoka
Tyyppi:  laatikkoruoka
Pääainesosat:  peruna
Perunalaatikko
Imelletty perunalaatikko (tai hämäläinen perunalaatikko tai uunituuvinki) on hämäläinen perinteinen arkiruoka, jota muualla päin Suomea syödään perinteisenä jouluruokana. Se tehdään imellyttämällä eli seisottamalla perunasosetta noin 50 °C:n lämpötilassa, jolloin perunan tärkkelys pilkkoutuu entsyymien vaikutuksesta lyhyemmiksi hiilihydraattiketjuiksi, sokereiksi. Näin syntyy tyypillinen makea maku. Tarvittaessa makeutta voidaan lisätä siirapilla.
Nimen tuuvinki tulee ruotsinkielisestä sanasta stuvning, mikä tarkoittaa muhennosta.
Imelletty tai muunlainen perunalaatikko tunnetaan muuallakin kuin Hämeessä, joskin perunalaatikoksi voidaan kutsua myös perunaviipaleista, lihasta ja kalasta tehtyä laatikkoruokaa. Esimerkiksi Alahärmän ja Ylihärmän pitäjäruoka perunaloora tarkoittaa eräänlaista silakkalaatikkoa.
1980-luvulla toteutetussa pitäjäruokaprojektissa jonkinlaisen soseutetusta perunasta tehdyn perunalaatikon tai -tuuvingin valitsivat nimikkoruoakseen Anjalankoski, Elimäki, Heinolan maalaiskunta, Hollola, Hämeenkyrö, Iitti, Järvenpää, Kalanti, Keuruu, Kihniö, Kärkölä, Lahti, Loppi, Myrskylä, Mäntsälä, Nousiainen, Nurmijärvi, Pomarkku, Pälkäne, Ruovesi, Rääkkylä, Siuntio, Somero, Suomenniemi ja Tampere.
Romanian europarlamenttivaalit 2024

Romanian europarlamenttivaalit 2024 järjestettiin 9. kesäkuuta 2024, ja ne olivat osa vuoden 2024 europarlamenttivaaleja koko unionin alueella. Vaaleissa valittiin 33 europarlamentaarikkoa kaudeksi 2024–2029.
Äänestysprosentti oli 52,40%.
Henry Schradieck

Henry Schradieck ennen vuotta 1894.
Henry Schradieck (1846–1918) oli saksalainen viulisti, soitonopettaja ja säveltäjä.
Elämä

Schradieck syntyi Hampurissa, Saksassa. Opiskeltuaan viulunsoittoa isänsä johdolla alle kaksi vuotta hän esiintyi ensi kerran viulistina viiden vanhana. 1854 hän pääsi Brysselin konservatorioon. Sieltä hän lähti opiskelemaan Leipzigiin kuuluisan Ferdinand Davidin kanssa, jonka jälkeen hän sai hänen ensimmäisen soolokiinnityksen Bremenissä 1864. Sinä vuonna hänet määrättiin viulunsoiton opettajaksi Moskovan konservatorioon, mutta hän palasi kolme vuotta myöhemmin Saksaan Hampurin filharmonisen hienosto-orkesterin konserttimestariksi. Vuonna 1874 hän palasi Leipzigiin Gewandhausin orkesterin konserttimestariksi ja opettamaan konservatorioon. Vuonna 1883 hän meni Yhdysvaltoihin ruvetakseen Cincinnatin musiikkikorkeakoulun professoriksi. Hän jäi sinne vuoteen 1889 asti, jolloin hän palasi Hampuriin aiempaan asemaansa. Vuonna 1898 hän palsi Yhdysvaltoihin pysyvästi ja kiinnittyi erilaisiin opetusasemiin New Yorkissa ja Philadelphiassa kuolemaansa asti.
Tuotokset

Hänen pedagogimaisia sävellyksiään käyttävät viulistit ympäri maailmaa. Hänen järjestelmälliset sormiharjoituksensa takaavat hänen kehittämänsä nykyaikaisen viulutekniikan merkityksen. Hänet tunnettiin paremmin viulistina ja soitonopettajana, mutta hän oli myös säveltäjä. Pieni romanssi viululle ja pianolle Gorno Memorial Music Libraryssä todistaa, että hän uhrasi aikaa säveltämiseenkin. Säveltämisajankohtaa ei tiedetä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Sprengkommando Polangen

Kurssilaisia räjäytysharjoituksessa. Etuoikealla sotilasopettajana luutnantti Albert Mellis. Hänen jälkeensä tehtävässä jatkoi luutnantti Lindner.
Sprengkommando Polangen eli Polangenin komennuskunta, Polangenin erikoiskurssi tai suomalaisten jääkärien suussa myös "Puolangan komennuskunta" tarkoittaa Jääkäripataljoona 27:n erikoiskoulutusvaiheessa järjestettyä hävitystekniikkaan painottunutta "pommarikurssia". Kurssi pidettiin nykyisessä Liettuassa silloisen Polangenin kauppalan alueella ja päättyi jääkärien pääjoukon lähtiessä Suomeen.
Komennuskunnan muodostaminen

Komennuskunnan ensimmäiset 80 miestä koottiin 2. elokuuta 1917 Liepājassa (Libaussa), jossa Jääkäripataljoona 27:ää silloin koulutettiin. Jääkäreille muodostui ennakkokäsitys, että kyse olisi Suomeen lähetettävästä etukomennuskunnasta, Vorkommandosta.
Joukkoon valittiin "kokeneita ja luotettavia miehiä" ilmeisestikin pitäen silmällä mahdollisuutta toimia itsenäisesti erillään muusta pataljoonasta.
Sprengkommando Polangeniin osallistuneita jääkäreitä oli lopulta yhteensä 120.lähde? Heidän joukossaan olivat mm. tulevat jääkärikenraalit Pietari Autti, Aarne Blick, Kaarlo Heiskanen, Paavo Talvela ja Martti Wallenius.
Polangeniin

Polangen (liett. Palanga) sijaitsee Liettuassa 20 km pohjoiseen nykyisestä Klaipėdasta ja noin 300 km luoteeseen Vilnasta, noin 20 kilometrin päässä Latvian rajasta. Jääkäriaikaan paikka oli pieni kylpylöistään tunnettu kauppala.
Jääkärien sinne saavuttua selvisi koulutuksen luonne: kyse olisi osittain vanhan kertauksesta, osittain kokonaan uudesta täydennyskoulutuksesta. Sulo-Veikko Pekkola ja Lennart Nordenswan ovat kuvanneet koulutuksen sisältöä:
»Pioneerikurssi aloitettiin alusta ja kenellä ei vielä ollut konekivääri selvillä, hänelle se opetettiin. Harjoiteltiin muurien ja siltojen räjäyttämistä ja perehdyttiin keinoihin, joiden avulla nopeimmin voitaisiin tuhota vuosikausien rauhallisen työn tuloksia. Moottoripyörän käsittely ja tiedustelutoiminta olivat myös kurssien ohjelmassa."»
Kurssin alussa tavoitteena oli siis kerrata ja monipuolistaa jääkärien pioneeritaitoja ja muutakin teknistä osaamista. Myöhemmin tulivat ohjelmaan erilaisten naamioitujen tuhoamisvälineiden esittelyt. Pekkola ja Nordenswan mainitsevat esimerkiksi aikasytyttimet ja vaikkapa lihasäilykepurkeiksi naamioidut polttorasiat. Näitä olivat esittelemässä vierailevat asiantuntijakouluttajat.
Polangenin aika on jäänyt kurssille osallistuneiden jääkärien mieleen myös siitä, että ohjelma siellä oli suhteellisen väljää: harjoituksia oli muutama tunti aamu- ja iltapäivisin, joten aikaa jäi tutustua paikalliseen väestöön ja vaikka parannella omatoimisesti ruokavaliota: "Omenakakku oli hyvin suosittu helpon valmistamistapansa vuoksi ja lettuja omenahillon kera syötiin sangen tiheään."