stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilkka Talasranta

Ilkka Tapani Talasranta (26. toukokuuta 1964 – 6. elokuuta 2013) oli suomalainen säveltäjä, sanoittaja ja viihteen monitoimimies. Koulutukseltaan hän oli kasvatustieteen ja teatteritaiteen maisteri.
Talasranta toimi YLE Viihteen päällikkönä vuodesta 2004 vuoteen 2007.
Talasranta oli mukana muun muassa Stella Polaris -teatteriryhmässä ja Uudessa Iloisessa Teatterissa (UIT), johon hän tuli Jukka Virtasen kutsumana niihin aikoihin, kun Virtanen itse oli jäämässä pois. Talasranta teki sanoituksia ja sovituksia myös Helsingin, Jyväskylän, Turun ja Lahden kaupunginteatterille.
Vuonna 2011 Talasranta kokosi Jukka Virtasen laulusanoitukset kirjaksi Omat ja käännetyt (Paasilinna 2011).
Kotikunnassaan Hollolassa Talasranta istui kokoomuksen valtuustoryhmässä. 1990-luvun alussa 25-vuotias peruskoulun musiikinopettaja Talasranta vastusti niinsanotun Hollola-ryhmän johdossa Harri Holkeria ja ajoi voimakkaasti Ilkka Suomisen asettamista Kokoomuksen presidenttiehdokkaaksi vuoden 1994 vaaleissa ja Pertti Salolaisen tai Sirpa Pietikäisen valitsemista puolueen puheenjohtajaksi.
Aiheesta muualla

Ilkka Talasrannan sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Ilkka Talasrannan sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Ilkka Talasrannan Häämarssi (1996) Marko Hakanpään häämusiikkisivulla, myös kuunneltava versio. Julkaistu säveltäjän luvalla.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz
Pop Media

| Pop Media Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2002 (Nimellä Como Media Oy)
Toimitusjohtaja:  Tuomo Häkkinen
Tuotteet:  verkkosivustot ja lehdet
Henkilöstö:  17 (2022)
Kotisivu:  www.popmedia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pop Media Oy (Vuosina 2002–2006 Como Media Oy) on elokuviin ja musiikkiin keskittynyt viihdemediayhtiö, joka ylläpitää näihin aloihin liittyviä verkkosivustoja ja kustantaa aikakauslehtiä. Marraskuussa 2006 tuolloinen Como Media ja Popmedia Finland yhdistyivät Pop Media Oy:ksi.
Pop Media Oy:n omistus on jakautunut institutionaalisten ja yksityisten sijoittajien kesken. Toimitusjohtajana toimii Tuomo Häkkinen.
Pop Median verkkojulkaisut

Como – elokuvat, musiikki ja viihde
Festarit.fi – festivaalikalenteri
Meteli.net – keikkakalenteri
Pop Median julkaisemat aikakauslehdet

Episodi – elokuvalehti
Inferno – raskaan rockin erikoislehti
Rumba – musiikin ajankohtaislehti
Soundi – rockmusiikkilehti
Pelaaja - videopelilehti
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Joululaulu Finnmarkenissa

Joululaulu Finnmarkenissa (ruots. Julvisa i Finnmarken - Att sjungas vid bordet till mörkt öl) on ruotsalaisen runoilijan Dan Anderssonin (1888–1920) vuonna 1917 kirjoittama runo, joka on tullut tunnetuksi myös runoon sävellettynä lauluna. Runo ilmestyi postuumisti kokoelmassa Efterlämnade dikter.
Laulun alkuperäinen sävellys on ruotsalaisen trubaduurin Thorstein Bergmanin. Hänen lisäkseen kappaleen ovat Ruotsissa levyttäneet myös muun muassa Sofia Karlsson, Staffan Hellstrand ja Sven-Bertil Taube. Suomessa laulun on alkukielellä levyttänyt ainakin Dick Granroth.
Suomeksi laulu on tullut tunnetuksi etenkin Hectorin levytyksenä vuodelta 1979. Se sisältyy Hectorin Dan Anderssonin runoihin sävellettyjä lauluja sisältävään  albumiin Ruusuportti (1979) ja julkaistiin myös singlenä samana vuonna. Kuten muissakin Ruusuportti-albumin kappaleissa, suomalaiset sanat ovat Hectorin ja Tommy Tabermannin ja sovitus on Erkki Melakosken. Kappale on sittemmin julkaistu myös kokoelmassa Hectobox (2005) sekä eri esiintyjien kokoomalevyllä Kvartetti (1979). Hectorin ja Tommy Tabermanin suomennoksena laulun on levyttänyt myös Tarja Merivirta joulualbumillaan Talvi, taivas, tähdet (2005).
Aiemmin laulun on suomentanut myös Aappo I. Piippo nimellä ”Joululaulu suomalaismetsissä”. Piipon suomennoksen ovat levyttäneet Esa Niemitalo albumillaan Laulelmia suomalaismetsistä (1977) ja Dick Granroth albumillaan Soittoniekka (1985).
Aiheesta muualla

Andersson, Dan: Julvisa i Finnmarken Projekt Runeberg. Viitattu 25.12.2008. (ruotsiksi)
Siitä tuntee joulun

Siitä tuntee joulun on Kari Tuomisaaren säveltämä ja sanoittama ikivihreä joululaulu. Sen levytti ensimmäisen kerran Brita Koivunen vuonna 1964. Kappaleen on tulkinnut myös muun muassa Pedro Hietanen yhtyeensä Pedro’s Heavy Gentlemenin kanssa vuonna 1983.
Kari Tuomisaari sai aiheen joululauluunsa vuonna 1963 lukemastaan joulukiireistä kertovasta runosta ”Tis the Season to Be Frantic”. Tästä joulun kiireisimpien valmistelupäivien kuvauksesta onkin tullut suosittu jouluiskelmä.
Joulu Yhdysvalloissa

San Franciscon Union Square -aukio jouluvaloissa.
Joulu Yhdysvalloissa alkaa jouluvalmisteluilla yleensä jo marraskuun puolella. Varsinainen juhlapäivä on kuitenkin vain joulupäivä, joka on Yhdysvalloissa kansallinen vapaapäivä.
Historia

Yhdysvaltojen jouluperinteet ovat ottaneet vaikutteita Yhdysvaltoihin muuttaneiden siirtolaisten jouluperinteistä ja aikaa myöten ne ovat sulautuneet toisiinsa.
Yhdysvalloissa on arviolta 20 miljoonaa ei-kristittyä ihmistä, joista kaikki eivät vietä joulua. Tämän takia joululomaa kutsutaan kunnallisissa kouluissa talvilomaksi. Koska juutalaiset eivät vietä joulua, Yhdysvaltain juutalaisilla on ollut 1900-alusta lähtien perinne kokoontua kiinalaisiin ravintoloihin syömään. Juutalaiset syövät kiinalaisissa ravintoloissa, koska niissä ei käytetä maitotuotteita ja ne ovat usein auki myös jouluna.
Juhlinta

Joulua juhlitaan Yhdysvalloissa lähinnä joulupäivänä. Yhdysvalloissa kristilliseen joulunviettoon kuuluu joulukirkossa käyminen ja joululaulujen laulaminen.
Jouluun valmistautuminen aloitetaan monesti jo marraskuussa hankkimalla joulukuusi ja koristelemalla koti jouluvaloilla. Yhdysvaltalaisilla on tapana koristella jo kiitospäivänä koti ja piha mahdollisimman monilla jouluvaloilla ja muilla joulukoristeilla. Niitä pidetään pihalla koko joulukuun ajan. Jouluseimi on suosittu aihe, mutta läheskään kaikki jouluvalot eivät ole aiheiltaan jouluisia. Runsaiden jouluvalojen takia sähkönkulutus nousee joulun aikaan koko Yhdysvalloissa. Kiitospäivän jälkeinen perjantai on kaupoissa yleisesti alennuspäivä Black Friday eli musta perjantai. Ostoskeskuksessa voi tavata joulupukin, joka kuuntelee lasten lahjatoiveita.
Yhdysvalloissa porojen vetämällä reellä lentävä punanuttuinen joulupukki (engl. Santa Claus) jakaa lahjat savupiipun kautta jouluaaton ja jouluaamun välisenä yönä. Pienet lahjat jaetaan takan reunalla riippuviin joulusukkiin ja isommat joulukuusen alle. Lahjat avataan aikaisin joulupäivän aamuna, jonka jälkeen syödään jouluateria. Yhdysvalloissa uskotaan, että joulupukki asuu pohjoisnavalla.
Yhdysvaltalaisessa joulupyödässä on lihana joko joulukinkkua, naudanpaistia tai täytettyä kalkkunaa. Lihaa nautitaan perunoiden ja vihannesten kanssa. Jälkiruokana nautitaan erilaisia piirakoita ja munatotia.
Joulun alla yhdysvaltalaiset lähettävät sukulaisille ja ystäville joulukirjeitä, joissa kerrotaan kuluneen vuoden tärkeimmät tapahtumat. Yhdysvalloissa toivotetaan hyvää joulua ilmauksella Merry Christmas tai uskonnollisesti sitoutumattomilla ilmauksilla Happy Holidays tai Season’s greetings. Suurimmat kaupat ovat Yhdysvalloissa auki joulunakin. Yhdysvalloissa on myös joulutarvikkeisiin erikoistuneita kauppoja, joista joulutarvikkeita voi tilata ympäri vuoden.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joulu Yhdysvalloissa Wikimedia Commonsissa
| n k Joulu |
| --- | --- |
 Pikkujoulu  Adventti  Lucian päivä  Jouluaatto  Tapaninpäivä  Viattomien lasten päivä  Uudenvuodenpäivä  Nuutinpäivä  Kynttilänpäivä 
Kristillinen joulu:  Itämaan tietäjät Kuninkaiden kumarrus  Paimenten kumarrus  Adventti  Gabriel  Jouluevankeliumi  Betlehem  Loppiainen  Herodes  Jeesus  Joosef  Maria  Betlehemin lastenmurha Pako Egyptiin  Jeesuksen syntymä  Jouluseimi  Betlehemin tähti 
Kansanperinne:  Joulumuori  Joulupukki  Korvatunturi  Lucia  Lumityttö  Pyhä Nikolaos  Pakkasukko  Tiernapojat  Tonttu 
Perinteet:  Adventtikynttilät  Adventtitähti Herrnhutin tähti  Jouluaamun jumalanpalvelus  Jouluelokuva  Jouluevankeliumi  Jouluhartaus  Jouluikkuna  Joulukalenteri  Joulukirkko  Joulukonsertit  Joulukoriste  Joulukortti  Joulukuusi  Joulukynttelikkö  Joululahja  Joululehti  Joululyhde  Joulumarkkinat  Joulumusiikki  Joulunäytelmä  Joulupaita  Joulupostimerkki  Joulupyramidi  Joulupöytä  Joulurauha  Joulurukous  Jouluseimi  Jouluseppele  Joulusukka  Joulutähti  Jouluvalot  Jouluvalvojaiset  Jouluyön messu  Mantelilahja  Nuuttipukki  Olkipukki  Tapanin tanssit  Tuomaanristi  Usko, toivo ja rakkaus 
Ruoka ja juoma:  Glögi  Hedelmäkakku  Kahvikakku  Lipeäkala  Joulukinkku  Jouluolut  Jouluruoka  Joulutorttu  Jouluvanukas  Julmust  Kaakaojuoma  Munatoti  Pavlova  Piparkakku  Riisipuuro  Smörgåsbord 
Musiikki:  Joululaulu Luettelo joululauluista  Laula kanssamme  Kauneimmat joululaulut  Maa on niin kaunis  Laulukirjat Piae Cantiones  Suuri joululaulukirja 
Eri maissa:  Alankomaat  Brasilia  Britannia  Islanti  Italia  Norja  Japani  Kanada  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Suomi  Sveitsi  Tanska  Ukraina  Yhdysvallat 
Jouluvaloilla koristeltu talo.
Tonttujen jouluyö

Tonttujen jouluyö on ruotsalainen lasten joululaulu, jonka alkuperäinen nimi on "Tomtarnas Julnatt".  Laulu tunnetaan Ruotsissa myös nimillä "Midnatt råder" ja "Tipp tapp". Laulun on säveltänyt Vilhelm Sefve-Svensson ja sanoittanut Alfred Smedberg. Suomenkielisten sanojen tekijää ei tiedetä. Laulu julkaistiin alun perin Ruotsissa vuonna 1898 Jultomten-lastenlehdessä.
Suomessa laulun ovat levyttäneet muiden muassa Kipparikvartetti, Tapio Rautavaara, trio Vieno Kekkonen, Laila Kinnunen ja Brita Koivunen, Polyteknikkojen kuoro sekä Ylioppilaskunnan Laulajat.
Aiheesta muualla

kappaleen sanat
Christen Press

Christen Press
Christen Annemarie Press (s. 29. joulukuuta 1988) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Yhdysvaltain naisten maajoukkueessa hän on pelannut 141 maaottelua helmikuusta 2013 alkaen ja tehnyt niissä 59 maalia.
Press voitti maailmanmestaruuden vuosina 2015 ja 2019 .Vuoden 2015 MM-lopputurnauksessa hän pelasi avauskokoonpanossa kahdessa alkulohko-ottelussa ja tuli vaihdosta kentälle neljännesvälierässä ja puolivälierässä. Alkulohko-ottelussa Australiaa vastaan hän teki maalin. Hän saavutti olympiapronssia vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa.
Press edustaa kaudella 2020–2021 englantilaisseura Manchester Unitedia. Kotimaassaan hän on edustanut Utah Royalsia, Chicago Red Starsia ja Washington Freedomia. Hän on pelannut myös Ruotsissa Göteborg FC:n ja Tyresö FF:n joukkueissa.
Itämaan tietäjä

| ”Itämaan tietäjä” Turmion Kätilöt |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 A-puoli: ”Surutulitus”
 Julkaistu: 16. joulukuuta 2016
 Formaatti: digitaalinen
 Tyylilaji: industrial metal
 Kesto: 02.25
 Levy-yhtiö: Osasto-A
Listasijoitukset
  Latauslista: 25.
Turmion Kätilöiden muut singlet
| ”Pimeyden morsian” 2016 | ”Surutulitus” / ”Itämaan tietäjä” 2016 | ”Dance Panique” 2017 |
Itämaan tietäjä on Turmion Kätilöiden kappale ja joulusingle, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2017 yhdessä "Surutulitus"-kappaleen kanssa. Sen aiheena on joulupukki. Kappaletta ei julkaistu "Surutulituksen" tavoin Dance Panique -albumilla.
Kappale nousi Suomen virallisen latauslistan sijalle 25.
Pepe Forsberg

Pepe Forsberg on suomalainen tietokirjailija, jonka teoksia ovat keväällä 2020 ilmestynyt Luontokohteet tutuiksi -kirja ja vuosina 2018-2022 julkaistu kuusi teosta sisältävä Kansallispuistot tutuiksi -kirjasarja. Kirjasarjaa tehtiin yhteistyössä Kansallispuistot tutuiksi Facebook-yhteisön kanssa. Suositun retkeilypalvelun perustajana Forsberg on saanut huomattavan määrän seuraajia kirjaprojekteilleen.
Forsberg on Karttakeskuksen ja Minervakustannuksen tietokirjailija. Häneltä ilmestyi syksyllä 2020 kaksi uutta teosta: Suomen uskomaton luonto -kirja esittelee luonnon ihmeitä kirjailijan omien luontokokemusten kautta. Kirjan kirjoittamiseen osallistuivat meribiologi Niko Nappu sekä Forsbergin vaimo Paula Forsberg. Samanaikaisesti Forsbergilta ilmestyi Kansallispuistot tutuiksi -Suomi kokoelmateos, johon on lisätty mukaan valtion retkeilyalueet. Molemmat kirjat esiteltiin Helsingin kirjamessujen ohjelmassa. Koronan vuoksi tapahtumaan osallistuttiin poikkeuksellisesti verkossa. Keväällä 2021 Forsberg kirjoitti matkailuautoilijoille suunnatun oppaan "Pohjoisen teillä". Syksyllä 2021 häneltä ilmestyivät majaviin keskittyvä "Majavien mailla"  sekä retkeilijöille suunnattu "Tunturit tutuiksi". Seuraava teos tulee käsittelemään metsiä. Puut puhuvat -teos on kirjoitettu yhdessä Anneli Jussilan kanssa. Teos julkaistaan keväällä 2023. Kustantajana on Minervakustannus.
Asiantuntijana Forsberg on esiintynyt monissa laajalevikkisissä medioissa kommentoimassa kansallispuistoihin liittyviä asioita. Hän on ollut perustamassa Helsingin yliopiston Kentällä - In the Field -ajatushautomoa  yhdessä evoluutiobiologi John Loehrin ja Niko Nappun kanssa. Ryhmä on esittänyt perustettavaksi Lammin Evolle tiedekansallispuistoa. Esityksen on allekirjoittanut Helsingin yliopiston lisäksi muun muassa WWF, Greenpeace Norden, Suomen luonnonsuojeluliitto ja Museovirasto.
Forsberg on toiminut vuodesta 2020 alkaen Luonnonperintösäätiön toiminnanjohtajana. Vuonna 2022 Forsberg valittiin nelivuotiskaudelle Helsingin yliopiston tiedeasemien neuvottelukuntaan.
Shakira

| Shakira |
| --- | --- |
 Shakira vuonna 2023
Henkilötiedot
Koko nimi:  Shakira Isabel Mebarak Ripoll
Syntynyt: 2. helmikuuta 1977 (ikä 47) Barranquilla, Kolumbia
Ammatti:   laulaja-lauluntekijä  tuottaja  näyttelijä 
Muusikko
Aktiivisena:  1990–
Tyylilajit:   pop  latin pop  dancepop  rock  reggae 
Soittimet:   kitara  rummut  piano  huuliharppu 
Levy-yhtiöt:  Artist Nation (2012–)   SME (1991–2011)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Shakira Isabel Mebarak Ripoll (s. 2. helmikuuta 1977 Barranquilla, Kolumbia), taiteilijanimeltään Shakira, on kolumbialainen laulaja-lauluntekijä sekä musiikkituottaja. Maailman suosituimpien joukkoon noussut laulaja tekee suurimman osan musiikistaan itse. Hänelle on omistettu tähti Hollywood Walk of Famella vuonna 2011.
Shakiralle on myönnetty lukuisia palkintoja, mukaan lukien kolme Grammyä, kolmetoista Latin Grammyä, neljä MTV Video Music Awardia, seitsemän Billboard Music Awardia ja kolmekymmentäyhdeksän Billboard Latin Music Awardia. Vuonna 2009 Billboard listasi Shakiran vuosikymmenen huippunaislatino-artistiksi. Shakira on myynyt yli 75 miljoonaa äänitettä maailmanlaajuisesti, ja on yksi maailman eniten myyneistä artisteista. Shakira on myös maailman kuunnelluin latinalainen artisti Spotifyssä.
Joulukuussa 2023 Shakiran kotikaupunkiin pystytettiin 6,5 metriä korkea pronssipatsas. Patsaassa Shakira on tanssiliikeessä, josta on tullut hänen tavaramerkkinsä.
Varhainen elämä

Shakira syntyi Barranquillassa Kolumbian rannikolla monikulttuuriseen perheeseen. Shakiran äidillä on katalonialaisia, italialaisia ja libanonilaisia sukujuuria ja laulajaa erityisesti kannustanut isä on Yhdysvalloissa syntynyt katolinen libanonilainen. Shakira tarkoittaa ”kiitollinen” (arab. شاكِرة‎). Shakira soittaa itse kitaraa konserteissaan ja hänen suosikkikitaramallinsa on Fender Mustang.
Shakiran ensimmäinen albumi Magia julkaistiin Sonyn levymerkillä vuonna 1991. Albumi menestyi kohtalaisesti kotimaassaan. Vuonna 1993 julkaistun toisen albuminsa Peligro jälkeen Shakira kokeili näyttelijän kykyjänsä rahaa ansaitakseen kolumbialaisessa saippuasarjassa El Oasis vuonna 1994. Kahta ensimmäistä albumia ei ole julkaistu Kolumbian ulkopuolella, mutta ne ovat kuunneltavissa internetissä.
Veronkierto

Shakira on virallisesti kirjoilla veroparatiisina tunnetulla Bahamalla, mutta asuu todellisuudessa Barcelonassa lastensa ja puolisonsa kanssa. Paratiisin paperit -tietovuoto paljasti, että Shakira on siirtänyt luomansa musiikin oikeudet, arvoltaan 31,6 miljoonaa euroa, veroparatiisi Maltalle rekisteröityyn yhtiöön, minkä ansiosta hän välttää useiden kymmenien prosenttien verot. Pandoran paperit -vuoto paljasti veroparatiiseista kolme Shakiran omistamaa yhtiötä. Paratiisin papereiden paljastusten jälkeen Shakira joutui viranomaisten tutkintaan, ja vuonna 2018 Espanjan viranomaiset määräsivät hänet maksamaan 20 miljoonan euron korvaukset maksamattomien verojen takia. Vuonna 2022 häntä syytettiin oikeudessa 14,5 miljoonan euron tuloverojen maksamatta jättämisestä. Syyttäjä uhkasi kahdeksan vuoden vankeudella ja 23 miljoonan euron sakoilla. Vuonna 2023 ennen oikeudenkäyntiä Shakira hyväksyi syyttäjän tarjoaman sopimuksen maksaa 7,3 miljoonan euron sakko.
Yksityiselämä

Shakira vietti yhteiselämää 11 vuoden ajan Argentiinan entisen presidentin pojan, Antonio De La Rúan kanssa elokuuhun 2010 asti. Suhde päättyi yhteisymmärryksessä vuoden 2010 lopussa. Maaliskuussa 2011 hän vahvisti seurustelevansa espanjalaisen jalkapalloilija Gerard Piquén kanssa. Pariskunnalla on kaksi poikaa (s. 2013 ja 2015).
Shakira  ja Piqué ilmoittivat kesällä 2022 eroavansa oltuaan 11 vuotta yhdessä. Lähteiden mukaan syynä erolle olisi ollut Piquén uskottomuus, mutta kumpikaan osapuoli ei ole vahvistanut asiaa julkisesti. Alkuvuodesta 2023 Pique julkaisi kuvan instagramissa, jossa poseeraa läheisesti Clara Chia Martin kanssa ravintolassa.
Page Six -lehden mukaan Piquen ja Martin suhde alkoi, kun Piqué oli vielä naimisissa Shakiran kanssa. Lehden mukaan laulaja sai tietää miehensä uskottomuudesta hillopurkin kautta. Väitteen mukaan perheen jääkapissa oleva hillopurkki katosi aina laulajan ollessaan työmatkalla – vaikka Piqué tai ex-parin lapset Milan, 10, ja Sasha, 7, vihaavat kyseistä hilloa.
Diskografia

Magia (1991)
Peligro (1993)
Pies descalzos (1995)
¿Dónde están los ladrones? (1998)
Laundry Service (2001)
Fijación Oral Vol. 1 (2005)
Oral Fixation Vol. 2  (2005)
She Wolf (2009)
Sale el Sol (2010)
Shakira (2014)
El Dorado (2017)
Las Mujeres Ya No Lloran (2024)
Kiertueet

1996–1997: Tour Pies Descalzos
2000: Tour Anfibio
2002–2003: Tour of the Mongoose
2006–2007: Oral Fixation Tour
2010–2011: The Sun Comes Out World Tour
2018: El Dorado World Tour
Kaikukaa kellot

"Kaikukaa, kellot, on keskiyön hetki" on tanskalaisen teologin ja kirjailija Nikolai Frederik Severin Grundtvigin kirjoittama jouluvirsi "Kimer, I klokker" vuodelta 1856.
Grundtvig on kirjoittanut virren ystävänsä ja virsikirjan julkaisijan Peter Rördamin toivomuksesta, että Grundtvig kirjoittaisi virsiä saksalaiseen ”Lobet den Herren” -sävelmään. Grundtvig kirjoitti neljä virttä ja ne julkaisiin kesäkuussa 1856 Dansk Kirketidene -lehdessä. Virsistä vain tämä jouluvirsi on jäänyt elämään ja se on suosittu jouluvirsi Tanskassa ja Norjassa. Tanskan kirkon virsikirjaan se tuli 1869.
Jouluyönä soivat kirkonkellot ja kuuluttavat Jeesuksen syntymää. Virsi oli tarkoitettu laulettavaksi jouluaamun jumalanpalveluksessa, kun vielä on pimeää. Virren alun keskiyö ei tarkoita vain joulukuista pimeää, vaan myös muuta pimeyttäː uusi päivä, uusi aika on koittanut. Vuoden kierto on kääntymässä talvipäivänseisauksen jälkeen kohti kevättä ja aurinkoa. Virressä toistuu myös monien vanhojen jouluvirsien kuva Jeesus-lapsesta aurinkona, joka loistaa seimestä. Virttä sävyttää joulun aamun jumalanpalveluksen ilo ja siinä on kirkonkellojen kaiulla oma merkityksensä. Kolmannen säkeistön tekstistä voi lukea, että Grundtvig olisi tarkoittanut tämän virren etenkin lasten virreksi, kun hän kirjoittaa: ”Synger og danser og klapper i eders småhænder” (Laulakaa, tanssikaa, taputtakaa pieniä käsiänne). Kunkin säkeistön päättävä ”Jumalan kunnia olkoon” liittyy selkeästi enkelten lauluun Betlehemin kedon keskiyössä.
Virrestä on Lauri Pohjanpään suomennos Hengellisiä lauluja ja virsiä -kokoelmassa, laulu 21 "Soittakaa, kellot, nyt aamua pimeän mailla!". Ruotsin kirkon virsikirjassa on Niilo Rauhalan 1995 tekemä suomennos "Kaikukaa, kellot, on keskiyön hetki jo mailla!". Suomalainen säveltäjä Heino Kaski on tehnyt virteen sävelmän.
Tanskan kirkon virsikirjassa virren sävelmänä on tanskalaisen säveltäjän Henrik Rungin sävelmä vuodelta 1857. Yleisimmin sitä lauletaan Saksan Stralsundissa 1665 julkaistulla sävelmällä, joka liittyy virteen ”Kiitos nyt Herran” (Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsi 329, Ruotsin kirkon virsikirjan virsi 2).
Tallin seimen luona kerran

Tallin seimen luona kerran on jouluvirsi, jonka on sanoittanut Cecil Frances Alexander vuonna 1848 ja melodian on säveltänyt Henry John Gauntlett (1849). Laulun englanninkieliset sanat alkavatː ”Once in royal David’s city”. Laulu otettiin Siionin laulut -kokoelmaan vuonna 2016. Suomennoksessa on kolme säkeistöä ja sen tekijä on Pekka Sipilä.
Laulu löytyy Suomen kirkon ruotsinkielisestä virsikirjasta (virsi nro 30) sanoilla ”Och det hände vid den tiden”. Ruotsiksi virren on kääntänyt Eva Norberg 1971.
Laulusta on toinen suomennos Ruotsin kirkon virsikirjassa, virsi 129 ”Pitkää tietä Betlehemiin”, suom. Pekka Kivekäs 1995.
Joulun kellot

Joulun kellot on suomalainen joululaulu. Helmi Auvinen kirjoitti runon "Joulunkellot" syksyllä 1897, ja se julkaistiin Lasten Kuvalehden joulunumerossa 1899. Armas Maasalo sävelsi runon pohjalta joululaulun kesällä 1914. Sävellys julkaistiin Joulusanoma lapsille -lehdessä samana vuonna.
Savonlinnan seurakunnan johtavan kanttorin Minna Raassinan aktiivisuuden ansiosta laulun puuttuneet säkeistöt lisättiin Kauneimmat joululaulut -kokoelmaan vuonna 2017. Raassina oli lukenut Helmi Auvisen alkuperäistä runokirjaa, jossa "Joulunkellot" -runo on esitetty kokonaisena, kuusisäkeistöisenä. Edes Raassina ei tiennyt, että laulun tavanomaisesta esitystavasta puuttuu säkeistöjä. Hän kysyi ensin Auvisen perikunnan lupaa ja otti sitten yhteyttä Suomen Lähetysseuraan, joka tekee jouluksi Kauneimmat joululaulut -koosteen.
"Joulunkellot"-runo on kirjoitettu Jyväskylässä, jossa Helmi Auvinen opiskeli opettajaseminaarissa. Vuodesta 2000 laulu on kuultu joulun aikaan joka ilta klo 18 Torsten Lindforsin trumpettiversiona  Jyväskylän Vesilinnan kaiuttimista. Perinne on jatkoa kuuluisalle Harjun iltasoitolle, joka soi kesäiltaisin.
Aiheesta muualla

Kappaleen levytykset 1900-luvulla Suomen Äänitearkiston tietokannasta (Arkistoitu – Internet Archive)