stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vesijohtovesi

Vesijohtovettä
Vesijohtovedellä tarkoitetaan asuntoon vesihuoltoverkoston kautta johdettua juoma- ja käyttövettä. Vesijohtovesi ja juomavesi ovat talousvettä.
Vesijohtoveden jakelu vaatii valtavan vesijohtoverkoston pumppuineen, vesitorneineen ja vedenpuhdistuslaitoksineen, mutta kustannukset ovat kuitenkin vain murto-osa pullotetun veden kustannuksista.
Samaa vesijohtovettä käytetään yleensä niin keittiössä, saniteettitiloissa, puutarhassa kuin kodinkoneissakin. Erityisesti kuivilla alueilla tämä on johtanut erilaisiin vedenkierrätysjärjestelmiin. Vesimittari laskee veden kulutuksen asunnoissa.
Joissain maissa vesijohtovesi ei ole juomakelpoista, vaan se voi aiheuttaa vatsataudin tai muita terveyshaittoja. Suomessa kuitenkin kylmä vesijohtovesi on laadultaan erinomaista ja suoraan juotavaksi kelpaavaa. UNESCOn raportin mukaan Suomessa on maailman paras veden laatu.
Paikallaan seisova vesi muuttuu nopeasti huonolaatuisemmaksi, sillä pienikin määrä bakteereja löytää seisovasta vedestä otollisen monistumispaikan. Tästä syystä johtuen pullotettu vesi, jonne aina livahtaa joukko bakteereja, on huonolaatuisempaa kuin juomakelpoinen vesijohtovesi. Samoin vesijohtovettä ei kannata varastoida, vaan on käytettävä aina mahdollisimman uutta hanasta otettua vettä.
Vesijohtoveden epäpuhtauksia

Vesijohtovettä desinfioidaan joko klooraamalla tai otsonoimalla, joskus myös UV-säteilyllä. Kloorauksen ja otsonoinnin haittavaikutukset ovat suhteellisen pienet hyötyihin verrattuna. Bromidipitoisen veden otsonoiminen voi synnyttää veteen bromaatteja, jotka voivat olla karsinogeenisia. Suomessa vesihuoltolaitosten toimittamassa talousvedessä bromaatin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin alle kymmenesosa raja-arvosta 10 μg/l. Vesijohtoveteen voi liueta putkistosta metalleja esimerkiksi syöpymisen (korroosion) myötä. Suomalaisten vesilaitosten toimittamassa talousvedessä on laatuvaatimusten mukaisten metallien (antimoni, arseeni, elohopea, kadmium, kromi, kupari, lyijy, nikkeli ja seleeni) keskimääräiset pitoisuudet olleet selkeästi alle raja-arvojen. Talousveden laatusuositusten mukaisten metallien (alumiini, mangaani ja rauta) keskimääräiset pitoisuudet ovat myös olleet alle raja-arvojen.
Suomessa vesijohtoveden laatua valvotaan jatkuvasti, raja- ja suositusarvot laatuvaatimusten (haitallisten aineiden) ja laatusuositusten muun muassa pH:n osalta on säätänyt sosiaali- ja terveysministeriö (STM:n asetus N:o 442/2014). Pienten, alle 50 käyttäjän, vesilaitosten veden laatua säätelee STM asetus  N:o 401/2001, jota sovelletaan myös yksityistalousten kaivoveteen.
Vesijohtoveden epäpuhtauksia > Maku ja väri

Putkistossa pitkään seisoneeseen veteen voi bakteeritoiminnan tuloksena tulla ummehtunut maku. Ruskea väri puolestaan johtuu useimmiten talon putkiston korroosiosta, mikä voi liata pyykkiä. Vettä tulee juoksuttaa hanasta niin, että veden lämpötila tasaantuu ja ruskea väri häviää. Lämmin kiinteistön putkistoissa seissyt vesi ei vastaa laadultaan vesilaitoksen toimittamaa talousvettä. Porakaivoissa ruskehtava väri ja epämiellyttävä haju kertovat useimmiten veden suuresta rauta- ja mangaanipitoisuudesta.
Kuumassa vedessä esiintyvä harmaus tai maitomainen sameus johtuu vedessä hyvin pieninä kuplina olevasta ilmasta. Ilmiö on luonnollinen ja vaaraton. Keltainen vesi taas on seurausta esimerkiksi putkistosta irronneista rautasakoista tai kaukolämpöveden sekoittumisesta juomaveteen, sillä kaukolämpövedessä saatetaan käyttää keltaista, vaaratonta väriä helpottamaan vuodon toteamista. Kaukolämpövesi ei ole myrkyllistä[lähde? ], mutta sitä ei pidä käyttää talousvetenä eikä sitä saa juoda.
Vesijohtoveden epäpuhtauksia > Fluori

Suomessa on ennen paikoin lisätty fluoria juomaveteen, mutta nykyään vesilaitokset suodattavat sitä pois. Muun muassa Irlannissa fluoria lisätään yhä. Suomessa ja EU:ssa fluoria saa olla korkeintaan 1,5 mg litrassa. Turun Sanomien haastatteleman vesiasiantuntijan mukaan fluori on hyväksi pienissä pitoisuuksissa ja haitallista suurissa.
Pääkaupunkiseudulla veden fluoridipitoisuus oli alle 0,1 mg/l vuonna 2011.
Kokkolassa fluoridin pitoisuus kraanavedessä vaihteli 2010-luvun alussa välillä 0,5–0,7 mg/l.
Aiheesta muualla

Esimerkki kuinka Helsingin vesijohtovesi kulkeutuu (Arkistoitu – Internet Archive)
Helsingin ympäristökeskuksen vesilaboratorio (Arkistoitu – Internet Archive)
Pullovesi on vuoden 2002 turhake (Arkistoitu – Internet Archive)
Walking the Floor Over You

| ”Walking the Floor Over You” Ernest Tubb |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ””I’m Missing You””
 Äänitetty : 26. huhtikuuta 1941
 Julkaistu: 28. toukokuuta 1941
 Tyylilaji: country, honky-tonk
 Levy-yhtiö: Decca
Walking the Floor Over You (joskus myös I’m Walking the Floor Over You tai Walkin’ the Floor Over You) on Ernest Tubbin kirjoittama kappale, joka nauhoitettiin ja julkaistiin vuonna 1941. Kappaleesta tuli hyvin suosittu ja sitä myytiin yli miljoona kappaletta. Kappale voitti kultalevyn vuonna 1965.
1960-luvun alussa Tubb nauhoitti kappaleen uudelleen yhtyeensä Texas Troubadoursin kanssa.
Allmusic-sivuston kriitikko David Vinopal kutsui kappaletta ensimmäiseksi merkittäväksi honky-tonk-kappaleeksi.
Rolling Stone -lehti listasi vuonna 2014 sata kaikkien aikojen suurinta countrykappaletta, ja Walking the Floor Over You sijoittui listan 22. sijalle, ohittaen mm. Hank Williamsin kappaleen Your Cheatin’ Heart, Johnny Cashin kappaleen Ring of Fire ja Lefty Frizzellin kappaleen If You’ve Got the Money, I’ve Got the Time.
Ville Muilu

Ville Muilu 1950-luvulla.
Vilho Johannes (Ville) Muilu (4. elokuuta 1915 Nurmo – 22. helmikuuta 1977) oli suomalainen herännäisiin kuulunut pappi ja kirjailija.
Muilu toimi rajaseutupappina Lentiirassa, Oulun hiippakunnan diakoniapastorina ja Rääkkylän kirkkoherrana. Vuodesta 1964 hän oli sotilaspastorina Niinisalossa ja myöhemmin kenttärovastina Kuopiossa.
Vuonna 1973 Ville Muilua kuulusteltiin hänen varusmiehille pitämällään oppitunnilla käyttämästä puolustustahdon kuvauksesta. Muilua syytettiin siitä, että hän olisi rinnastanut Suomen lipun peipposen verenhimoiseen lauluun. Tapauksesta laadittiin presidentti Kekkosta varten nelisivuinen muistio.
Teoksia

Rajasärkkäläiset : kuvaus Kainuun rajaseudulta.    Kirjapaja, Helsinki 1945
Huominen päivä on parempi : romaani.    Kirjapaja, Helsinki 1948
Pääskysten talkoot. Aikamme kysymyksiä. Sarja 1.    Suomen kirkon sisälähetysseura, Pieksämäki 1951
Kirkko kiveliössä.   WSOY 1952
Aurinkokellon salaisuus : seikkailuromaani, kuvat Viking Nyström.   Otava 1954
Kiveliön kutsu : poikien kirja.   Herättäjä-yhdistys, Lapua 1961
Kun Jeesus Taaborille vie.   Kuva ja sana, Helsinki 1964
Polvesta polveen täällä, piirrokset Tapani Lemminkäinen.   Herättäjä-yhdistys, Lapua 1964
Valkoinen täplä : kertomus Kuolan tutkimusretkestä v. 1887.   Otava 1966
Anteeksi.    Herättäjä-yhdistys, Lapua 1968
Ei mikään.  Herättäjä-yhdistys, Lapua 1969
Ihmisten rakentamat majat, näytelmä.  1970
Jumala Tituksen löytää.   Herättäjä-yhdistys, Lapua 1970
Taikahyrrä : pedagoiva kertomus miltei kaikesta, mitä maantie opettaa kulkijalleen.   Alea-kirja 1972
Niin matka hyvin päättyy.   Herättäjä-yhdistys, Lapua 1973
Syrjäinen.   Herättäjä-yhdistys, Lapua 1974
Koilliskairan pappi.    Kirjapaja, Helsinki 1975
Jupiter (yhtye)

| Jupiter> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2012–
Tyylilaji:  rock
Kotipaikka:  Tampere
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Teemu Rajamäki ("Callisto"), laulu, kitara   Antti Anatomia ("Ganymede"), basso   Antti Matikainen ("Io"), rummut   Matti Lötjönen ("Sinope"), kitara, taustalaulu  
Entiset jäsenet:  Paavo Pekkonen ("Europa"), kitara   Janne Kokkonen ("Amelthea"), koskettimet   Jaakko Järvensivu ("Mneme"), kitara  
Levy-yhtiö:  Fried Music, 2012–2013   Playground Music, 2014–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jupiter (tyylitellysti JUPI7ER) on suomalainen rock-yhtye. Jupiter julkaisi debyyttialbuminsa Pakettimatka dimensioon 30. toukokuuta 2012.
Yhtyeen keulahahmo "Callisto" on Uniklubi-yhtyeen entinen basisti Teemu Rajamäki. Yhtyeen muut alkuperäisjäsenet olivat Antti Matikainen, Antti Anatomia sekä Paavo Pekkonen. Huhtikuussa 2013 Paavo Pekkonen ("Europa") jätti yhtyeen, tilalle tuli Jaakko Järvensivu ("Mneme"). Järvensivu ehti soittaa yhtyeessä vain vähän aikaa. Hänet paikkasi jo muutamien treenien jälkeen muun muassa Day Eleven -yhtyeessä soittanut kitaristi Matti Lötjönen ("Sinope").
Julkaisut

Pakettimatka dimensioon (2012)
Galileo (2015)
Singlet

Ihmishirviö
Avaruusmies (Rakkauden Planeetta)
Galaksit
Ajan Henki feat. Juju
Musiikkivideot

Ihmishirviö
Magneettikentät
Avaruusmies (Rakkauden Planeetta)
Galileo
Galaksit
Ajan Henki feat. Juju
Aiheesta muualla

JUPI7ERin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
JUPI7ERin Facebook-sivut
Joni Snoro

Joni Snoro (s. 1993 Jyväskylä) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan Frosttide-yhtyeen perustajana ja laulaja-kitaristina. Marraskuussa 2016 Joni perusti uuden yhtyeen nimeltä Ephemerald.
Joni Snoro liittyi vuonna 2014 ESP:n Suomi-perheeseen, johon kuuluu myös mm. Children of Bodomin Alexi Laiho, Nightwish-yhtyeen Emppu Vuorinen sekä Amorphis-yhtyeen Esa Holopainen.
Myöhemmin Snoro liittyi myös Amerikkalaisen InTuneGp plektramerkin, sekä DR Strings kitarankielimerkin perheeseen.[lähde? ]
Ville Wendelin

Ville Wendelin (s. 14. toukokuuta 1990 Turku) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja häntä valmentavat Jaakko Erkinheimo ja Jani Ratia.
Wendelin on voittanut aikuisten ulkoratojen SM-kisoista yhdeksän mitalia; kaksi hopeaa ja yhden pronssin 400 metrin juoksusta sekä kaksi hopeaa 4 × 100 metrin viestistä ja kolme hopeaa ja yksi pronssi 4 × 400 metrin viestistä. Sisäratojen SM-kilpailuista hän on saavuttanut pronssia 200 metrin juoksussa 2013 ja pronssia 400 metrin juoksussa 2015. Kansainvälisellä tasolla hänen paras saavutuksensa on pronssi Euroopan nuorten olympiafestivaalien 400 metriltä 17-vuotiaiden sarjasta vuodelta 2007. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Wendelin juoksi 400 metrin alkuerissä ajan 46,66 s mutta hänet hylättiin ratarikon vuoksi. Hän voitti Pohjolan mestaruudet 200 ja 400 metrin matkoilla vuonna 2012.
Wendelinin ennätyksiä ulkoradoilla ovat 100 metrillä 10,75, 200 metrillä 21,62 ja 400 metrillä 47,21 sekä sisäradoilla 60 metrillä 6,96, 200 metrillä 21,99 ja 400 metrillä 48,15. Juniori-ikäisenä hän rikkoi useita yleisurheilun Suomen ikäkausiennätyksiä, muun muassa 150 metrillä (9-vuotiaiden SE 22,16 ja 11-vuotiaiden SE 20,21), 200 metrillä (11-vuotiaiden SE 27,27 ja 15-vuotiaiden ylipitkän radan halli-SE 23,44), 300 metrillä (15-vuotiaiden SE 35,61 ja 15-vuotiaiden halli-SE 36,89) ja 400 metrillä (15-vuotiaiden SE 50,58).
Vålerin kirkko (Østfold)

| Vålerin kirkko Våler kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Våler, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  237
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vålerin kirkko (norj. Våler kirke) on Vålerin kunnassa Østfoldin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vålerin kirkko (Østfold) Wikimedia Commonsissa
Volvo V40 (2012)

| Volvo V40 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Belgia  Malesia
Valmistaja:  Volvo
Valmistusvuodet:  2012–2019
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Volvo C30 Volvo S40 Volvo V50
Teknisesti samankaltaisia:  Ford C-Max II Ford Focus III Ford Transit Connect II Ford Kuga II Lincoln MKC
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Global C
Moottori:  R4 R5
Iskutilavuus:  1,6–2,5 l
Teho:  115–254 hv
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti 8-vaihteinen automaatti 6-vaihteinen kaksoiskytkin
Volvo V40 on Volvon vuosina 2012–2019 valmistama keskiluokan automalli, joka korvasi edeltäneet Volvo C30-, S40- ja V50-mallit. Auto on korimalliltaan viisiovinen hatchback, eikä sillä ole nimen lisäksi mitään yhteistä vuosina 1995–2004 valmistetun V40:n kanssa.
Volvo V40 (2012–2019)

Volvo V40 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2012. Siinä oli ensimmäisenä autona maailmassa jalankulkijan turvatyyny, joka tulee onnettomuuden sattuessa esiin konepellin alta. Vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä V40 sai tulokseksi täydet viisi tähteä ja oli turvallisin siihen asti koskaan testattu keskiluokan henkilöautomalli.
V40:n moottorivalikoima koostui aluksi kahdesta bensiini- ja kolmesta dieselmoottorivaihtoehdosta. Bensiinimoottorit olivat Fordin 1,6-litrainen (150/180 hv) EcoBoost ja Volvon oma 2,5-litrainen (254 hv) T5. Dieselit olivat Fordin 1,6-litrainen (115 hv) Duratorq ja Volvon 2,0-litraiset D3 (150 hv) sekä D4 (177 hv).
Mallivuodelle 2014 Volvo esitteli uudet nelisylinteriset Drive-E-moottorit, joiden päästöt ja polttoaineenkulutus olivat paljon aikaisempaa pienemmät. Bensiinivaihtoehdot olivat nyt 1,5-litraiset T2 (122 hv) ja T3 (152 hv) sekä 2,0-litrainen T5 (245 hv). Dieselmoottorit puolestaan olivat 2,0-litraiset D2 (120 hv), D3 (150 hv) ja D4 (190 hv). D4:ään sai kuusivaihteisen manuaalivaihteiston lisäksi myös kahdeksanportaisen automaattivaihteiston, joka oli vakiona T5-malleissa. Muihin moottoreihin sai kuusivaihteisen manuaali- tai automaattivaihteiston.
V40:stä esiteltiin myös maastokelpoisempi Cross Country -versio. Sen erottaa korotetusta alustasta, 19 tuuman vanteista ja puskurien suojalistoista. Cross Countryn moottorivaihtoehdot olivat T3 (152 hv), T4 (190 hv), T5 (245 hv), D2 (120 hv), D3 (150 hv) ja D4 (190 hv). T4 sekä T5 ovat nelivetoisia ja automaattivaihteisia.
Geneven autonäyttelyssä keväällä 2016 esiteltiin kevyesti uudistettu Volvo V40. Ajovaloja muutettiin muun malliston tyyliseksi, samoin kuin etusäleikköä. Saataville tuli viisi uutta ulkoväriä ja myös verhoiluvaihtoehtoja uusittiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volvo V40 (2012) Wikimedia Commonsissa
Volvo V40 Cross Country
Facelift-mallin Volvo V40.
Facelift-mallin Volvo V40 Cross Country.
Ville Waaramäki

Ville Waaramäki on suomalainen vammaisurheilija. Hän pelaa jääkiekkoa Suomen proteesimaajoukkueessa, ja on ollut mukana Suomen proteesilätkä -yhdistyksen toiminnassa vuodesta 2001 lähtien.
Jääheinät

| Jääheinät |
| --- | --- |
 Sirojääheinä (Dupontia psilosantha) eli Dupontia fisheri
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Jääheinät Dupontia  R.Br.
Synonyymit
 Pohjansorsimot (Arctophila (Rupr.) Andersson) 
Katso myös
   Jääheinät Wikispeciesissä   Jääheinät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jääheinät (Dupontia) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku, johon kuuluu vain kaksi lajia. Ne ovat pohjoisen (sub)arktisella alueella esiintyvät Dupontia fisheri ja pohjansorsimo (Dupontia fulva, syn. Arctophila fulva). Pohjansorsimo kuului vielä ennen 2020-lukua omaan sukuunsa pohjansorsimoihin (Arctophila). Aiemmin lajeina pidetyt suppujääheinä (Dupontia pelligera) ja sirojääheinä (Dupontia psilosantha) yhdistetään nykyään samaksi lajiksi kuin Dupontia fisheri.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Jääheinät (Dupontia)
ITIS: Dupontia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Dupontia (englanniksi)
Juhana Hyytiäinen

Juhana Hyytiäinen (4. lokakuuta 1829 Heinjoki – 22. heinäkuuta 1893 Heinjoki) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Juhana Hyytiäisen vanhemmat olivat Tahvo Antinpoika Hyytiäinen ja Reetta Heinonen ja puoliso Maria Myyrä. Hyytiäinen oli maanviljelijä ja kunnallismies, joka oli talonpoikaissäädyssä Äyräpään tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä  1872 ja 1882.
Justine

Kirjan ensimmäinen sivu
Justine on markiisi de Saden (oik. Donatien-Alphonse-François de Sade) tunnetuimpia romaaneja, ja sitä pidetään pornografisen kirjallisuuden klassikkona. Romaani valmistui vuonna 1787.
Romaanin suomentajan mukaan tarina kertoo nuoresta Justinesta, naiivista ja hyveellisestä 1700-luvun ranskalaistytöstä, joka heitetään ulos lapsuudenkodistaan. Justinesta tulee nopeasti helppo saalis sadistiselle miehelle. Justinen tarina on paheiden ja perversion ylistys, äärimmäisyyksiin menevän seksuaalisen vapauden kuva ja hämmentävä sadomasokistinen fantasia.
Markiisi de Sade omisti romaanin elämänkumppanilleen Marie-Constance Quesnet’lle. Romaani nousi aikansa klassikoksi, mutta aiheuttamansa kohun vuoksi de Sade joutui vankilaan ja mielisairaalaan loppuiäkseen.
Elokuva

Vuonna 1972 romaanin pohjalta valmistui elokuva Justine de Sade, jonka käsikirjoitti, ohjasi ja tuotti Claude Pierson. Elokuvakäsikirjoitukseen osallistui myös Huguette Boisvert. Justinea elokuvassa näytteli Alice Arno.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Justine Wikimedia Commonsissa
Våk

| Våk |
| --- | --- |
 Våk
 Koordinaatit: 59°27′00″N, 10°48′00″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Østfold
Kunta:  Våler
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,5 km²
Väkiluku (2023):  950
 – Väestötiheys:  1 900 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Våk on taajama Vålerin kunnassa Østfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 950 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Våk Wikimedia Commonsissa
Jäähdytys

Jäähdytys tarkoittaa lämpöenergian siirtämistä säteilyn, johtumisen, konvektion tai haihtumisen avulla. Jäähdytystä käytetään runsaasti esimerkiksi rakennusten ilmanvaihdon yhteydessä, jolloin helteelläkin tilojen lämpötila voidaan pitää miellyttävänä. Myös elektroniikassa jäähdytys on merkittävä toiminto, sillä jäähdyttämällä komponentteja, esimerkiksi mikroprosessoreja, niiden kellotaajuutta eli nopeutta voidaan nostaa. Jäähdytys liittyy myös esimerkiksi polttomoottoreiden toimintaan; jäähdytyksen avulla varmistetaan moottorin turvallinen käyntilämpötila.
Jäähdytysmenetelmiä

Jäähdytystapoja on useita. Yksinkertaisin on ilmajäähdytys, jolloin jäähdytyskohteesta siirretään lämpöä ympäröivään ilmaan. Nopeuttamalla ilmavirtausta ilmajäähdytyksen teho paranee, toisaalta myös esimerkiksi erilaiset kohteeseen kiinnitetyt metallirivastot lisäävät jäähdyttävää pintaa, ja näin ollen myös jäähdytystehoa. Ilmajäähdytys on yleinen esimerkiksi tietokoneissa ja muussa elektronisten laitteiden jäähdytyksessä.
Nestejäähdytyksessä lämpöä siirretään kohdetta ympäröivään nesteeseen. Nesteen ilmaa suurempi lämmönjohtavuus parantaa jäähdytystehoa. Esimerkiksi ydinvoimaloiden polttoainesauvat ovat kiertovesialtaassa, jolloin ne ovat tehokkaasti jäähdytettyjä.
Rakennusten ilmanvaihdossa ja esimerkiksi kylmäkoneissa käytetään jäähdytyksessä hyväksi sähköllä toimivaa lämpöpumppua, jonka avulla saadaan laitteissa kierrätettävän ilman, kaasun tai nesteen lämpötila laskemaan alle ympäristön lämpötilan. Kylmä ilma tai neste jäähdyttää kohdetta tehokkaasti.
Muun muassa sisämaassa sijaitsevia ydinvoimaloita sekä kuumia jätevesiä jäähdytetään haihduttamalla vettä ympäröivään ilmaan.
Jäähdyspohja

Jäähdyspohja tai joskus myös Jähdyspohja on kylä Virtain kaupungissa Pohjois-Pirkanmaalla. Jäähdyspohjaan kuuluu useita kyläkuntia: Nuuttikylä, Jäähdyskylä, Leveelahti sekä Paavolanperä. Ympärivuotisia asukkaita Jäähdyspohjassa on kolmisensataa. Jäähdyspohjassa sijaitsevat Torisevan-järvet: Alainen, Keskinen ja Yläinen Toriseva.
Jäähdyspohjassa sijaitsi aikoinaan Virtain vanhainkoti, joka paloi vuonna 1979. Sen paikalle on myöhemmin pystytetty muistomerkki.
Aiheesta muualla

Jäähdyspohja Jäähdyspohjan kyläyhdistys ry. Viitattu 15.2.2009.
Virrat
Hauhuu
Herranen
Härkönen
Jäähdyspohja
Killinkoski
Koro
Kotala
Kurjenkylä
Liedenpohja
Ohtola
Vaskivesi
Vaskuu
Äijänneva
Ville Walo

Ville Walo on suomalainen jonglööri. Hän on saanut Suomen kulttuurirahaston palkinnon vuonna 2010. Hän on kehittänyt jongleerausta muiden taiteenalojen suuntaan, irti perinteisestä sirkusjongleerauksesta. Hän luo esityksistä teemallisia kokonaisuuksia. Hän on saanut myös kesäkuussa 2018 Sodankylä-palkinnon perustamansa elokuvateatteri Unionin omaleimaisen ohjelmiston luojana. Vuonna 2013 hän sai Sirkus- ja tanssitaidetoimikunnan kolmivuotisen apurahan.
Juhana I

Juhana I voi tarkoittaa:
Juhana I (esp. Juan I), Aragonian kuningas 1387–1395
Juhana I Peloton (ransk. Jean sans Peur), Burgundin herttua 1404–1419
Juhana (I) Sokea (saks. Johann der Blinde von Luxemburg, tšek. Jan Lucembursky), Böömin kuningas 1310–1346
Juhana Maaton (engl. John I "Lackland"), Englannin kuningas 1199–1216
Juhana I (esp. Juan I, Kastilian kuningas 1379–1390
Juhana I Josef (saks. Johann I Josef), Liechtensteinin ruhtinas 1805–1836
Juhana I, Monacon hallitsija 1419–1441
Juhana I (port. João I), Portugalin kuningas 1385–1433
Juhana I (puol. Jan I), Puolan kuningas 1492–1501
Juhana I (ransk. Jean I), Ranskan lyhytaikainen kuningas vuonna 1316
Juhana Sverkerinpoika (ruots. Johan Sverkerson), Ruotsin kuningas 1216–1222
Juhana (I), Saksin kuningas 1854–1873
Juhana Yrjö I, Saksin vaaliruhtinas 1116–1656
Juhana I Balliol engl. John Balliol), Skotlannin kuningas 1292–1296
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Juhana I”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Walter Dürst

| Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Sveitsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sankt Moritz 1948 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Sveitsi 1948 |  |  |
|  Pronssia | Yhdistynyt kuningaskunta 1950 |  |  |
|  Pronssia | Ranska 1951 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Yhdistynyt kuningaskunta 1950 |  |  |
|  Hopeaa | Sveitsi 1948 |  |  |
|  Hopeaa | Ranska 1951 |  |  |
|  Pronssia | Norja 1952 |  |  |
Walter Paul Dürst (28. helmikuuta 1927 Davos – 2. toukokuuta 2016) oli sveitsiläinen jääkiekkoilija, olympia- ja MM-mitalisti ja Euroopan mestari.
Dürst saavutti Sveitsin jääkiekkomaajoukkueessa olympiapronssia (samalla MM-pronssia ja EM-hopeaa) Sankt Moritzista 1948. Hän saavutti maajoukkueessa myös kaksi muuta MM-pronssia ja samalla Euroopan mestaruuden sekä EM-hopeaa. Oslon talviolympialaisissa 1952 hän sijoittui Sveitsin joukkueessa viidenneksi, mikä oikeutti EM-pronssiin. Dürst kuoli 89-vuotiaana 2. toukokuuta 2016. Hänen Hans-veljensä oli myös jääkiekon olympiamitalisti.
Julius Ringel

| Julius Ringel |
| --- | --- |
 Julius Ringel
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. marraskuuta 1889  Völkermarkt, Kärnten, Itävalta-Unkari
Kuollut: 11. helmikuuta 1967 (77 vuotta)  Bayerisch Gmain, Baijeri, Länsi-Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Itävalta-Unkari  Itävalta  Natsi-Saksa
Palvelusvuodet:  1905–1945
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Vuoristojääkärikenraali
Kunniamerkit:  Rautaristin ritaristi
Julius Ringel (”Papa”, 16. marraskuuta 1889 Völkermarkt, Itävalta-Unkari – 11. helmikuuta 1967 Bayerisch Gmain, Länsi-Saksa) oli itävaltalaissyntyinen vuoristojääkärikenraali toisen maailmansodan aikana.
Sotilasura

Kadettikoulun jälkeen Ringel ylennettiin vänrikiksi Itävalta-Unkarin armeijaan 1909. Hän palveli ensimmäisessä maailmansodassa vuoristojääkäriyksikössä muun muassa Galitsiassa ja Italian alpeilla, jossa hän joutui sotavangiksi 1918. Sodan jälkeen hän liittyi Itävallan armeijaan, jossa taisteli kotiosavaltiotaan Kärnteniä miehittäviä jugoslavialaisten joukkoja vastaan.
Itävalta liitettiin natsi-Saksaan 1938, jolloin myös kahden maan armeijat liittyivät yhteen. Innokkaana kansallissosialistina Ringel tuki Saksan ja Itävallan yhdistymistä eli Anschlussia. Hän liittyi Wehrmachtiin everstiluutnanttina, joksi hänet oli ylennetty kuusi vuotta aiemmin Itävallan armeijassa.