stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liisa Tarvo

| Liisa Tarvo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. heinäkuuta 1885 Rauma, Suomi
Kuollut: 31. maaliskuuta 1938 (52 vuotta)
Ammatti:  kristillinen aktiivi
Siviilisääty:  naimaton
Liisa Tarvo (13. heinäkuuta 1885 – 31. maaliskuuta 1938) oli suomalainen kristillinen aktiivi, joka tunnetaan Aune Krohnin ystävänä ja asuinkumppanina. Liisa syntyi Raumalla keskiluokkaiseen perheeseen. Tarvo oli luonteeltaan eloisa ja houkutteli myös lähipiiriinsä kuuluneita muiden ihmisten pariin. Hän opiskeli yliopistossa, mutta maisterintutkinto jäi kesken hänen sairastuttuaan keuhkotautiin.
Hengellinen Tarvo oli aktiivinen toimija Nuorten Naisten Kristillisessä yhdistyksessä ja toimi myös yhdistyksen sihteerinä. NNKY:n toiminnassa Tarvo tutustui Aune Krohniin vuonna 1913. Naisista tuli asuinkumppanit Krohnin ostettua perintörahoillaan Toivola-nimisen talon Hattulasta vuonna 1917. Tarvon ja Krohnin ystävyydessä ja asuinkumppanuudessa ei ollut niinkään kyse romantiikasta vaan kahden samanhenkisen ihmisen yhteiselosta. Kaikki eivät kuitenkaan ymmärtäneet kahden naisen yhteistä elämää ja ystävykset saivat osakseen kritiikkiä ja kummaksuntaa. Myöhemmin on myös esitetty pohdintaa Tarvon ja Krohnin välisestä parisuhteesta ja seksuaalisuudesta ystävyydestä, mutta Krohnin oma kirjoitus, jonka mukaan heidän ystävyydessään "ei ollut mitään tunteenomaista ja hempeää" sotii tätä pohdintaa vastaan.
Vuonna 1933 Tarvo perusti ystävänsä Krohnin kanssa hengellisiä asioita pohtivan naispiirin, johon kuuluvat naiset kierrättivät toisilleen vihkoa, johon naiset kirjoittivat mieltään askarruttavia uskontoon liittyviä asioita. Kiertävä vihko oli Tarvon ajatus: hän oli saanut siihen idean apostoli Pietarin kirjeistä. Tarvo halusi vaihtaa ajatuksia muiden naisten kanssa kristillisessä hengessä. Ensimmäiseen kiertävään vihkoon kuului Tarvon lisäksi kuusi muuta naista: Aune Krohn, papin rouvia, opettajia ja konttoristi Helsingistä. Tarvon kuoltua vuonna 1938 Krohn julkaisi vuonna 1943 osan vihkon kirjeistä teoksessa Matkamiehiä ja muukalaisia - muuan kirjeenvaihto 1933-1938. Kirjeiden julkaisemisen ajatuksena oli tehdä Tarvo ja heidän yhteiset ajatuksensa tunnetuiksi.
Leo Segerman

Leo Veikko Ensio Segerman (s. 1. tammikuuta 1956 Lappeenranta, Suomi) on uransa lopettanut suomalainen jääpalloilija, jota pidetään yhtenä kautta aikojen parhaimmista suomalaisista pelaajista. Hyökkääjänä pelanneen Segermanin vahvuuksina pidettiin hänen peliurallaan nopeutta, kovaa lyöntiä ja pelisilmää.[lähde? ] Segermanin kasvattajaseura oli Lappeenrannan Veiterä.
Peliuransa jälkeen Segerman on toiminut liikemiehenä. Hän on Mainostoimisto Geminin perustaja ja toimitusjohtaja. Hän toimi yrittäjänä vuodesta 1989 lähtien. Vuosina 1991–1995 hän toimi Venäjällä Pietarissa Rakennusliike Lentekin ja Samarassa Samrekin markkinointijohtajana ja osakkaana. Segerman kuuluu Lappeenrannan liikemieskerhon hallitukseen.
Peliura > Seurat jääpallossa

Suomi: Lapa, Veiterä, Akilles
Ruotsi: Vetlanda Bk, IFK Kungälv, Selånger Bandy
SM-sarjakaudet: 1972–1989
SM-sarjamaalit: 269
Peliura > Maaottelut jääpallossa

A-maajoukkueessa 84 ottelua, 52 maalia
B-maajoukkueessa 9 ottelua
Nuorten maajoukkueessa 7 ottelua
Peliura > Seurat jalkapallossa

Suomi: Lapa, Akilles, SaiPa
Ruotsi: Myresjö IF
Saavutukset ja huomionosoitukset

1 SM-kulta, 2 SM-hopeaa, 1 SM-prosnssi
1 MM-hopea, 4 MM-pronssia
v. 1985 MM-kilpailuiden maalikuningas
valittu vuoden 1981 MM-kilpailuiden Allstars-joukkueeseen
valittu vuoden jääpalloilijaksi v. 1980
jääpalloliiton kunnianosoitus kultakello nro 18 v. 1984
valittu Suomen jääpalloliiton ensimmäiseen kunniagalleriaan v. 2012
Liikuntaneuvos, 2021
Luottamustehtävät

Suomen jääpalloliiton hallituksen jäsen 1992-1994 ja 2004-2011
Veiterän hallituksen jäsen 1987-1992 ja 2014-2020
Kansainvälisen jääpalloliiton hallituksen jäsen ja varapuheenjohtaja vuonna 2007-
Kansainvälisen jääpalloliiton teknisen valiokunnan jäsen vuonna 2004-2010
Kansainvälisen jääpalloliiton naisvaliokunnan puheenjohtaja vuonna 2004-2012
Suomen jääpallo maajoukkueen joukkueenjohtaja vuonna 1991
Järjestelytoimikunnan puheenjohtajana:
jääpallon naisten 1. MM kilpailuissa vuonna 2004
jääpallon tyttöjen 1. MM kilpailuissa vuonna 2009
miesten jääpallon A-maajoukkueiden Super-Cup vuonna 2005 (tammikuu)
miesten jääpallon A-maajoukkueiden Super-Cup vuonna 2005 (joulukuu)
miesten jääpallon A-maajoukkueiden Super-Cup vuonna 2009
Suomi-Ruotsi-Venäjä-Kazakstan A-maajoukkueiden kv turnaus 2015
Jääpallon Veteraanien Maailman-Cup: vuosina 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017,
Huovilanlampi

| Huovilanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°05′58″N, 24°30′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  oja Vehkolampeen 
Järvinumero:  35.622.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,6 m  
Rantaviiva:  0,506 km  
Pinta-ala:  1,077 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHuovilanlampi 
Huovilanlampi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Onnelanmäen kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu.
Indre-et-Loire

Indre-et-Loire on Indre- ja Loire-jokien mukaan nimetty Ranskan departementti. Se sijaitsee Centren alueella Loir-et-Cherin, Indren, Viennen, Maine-et-Loiren ja Sarthen departementtien naapurina.
Indre-et-Loire oli yksi 83 departementista, jotka syntyivät Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790. Se muodostui aiemmasta Tourainen provinssista.
Indre-et-Loiren departementin pinta-ala on 6 127 neliökilometriä ja väkiluku 580 312 (vuonna 2006). Sen pääkaupunki on Tours.
Departementista on kolme kylää päässyt Ranskan kauneimpien kylien järjestön Les Plus Beaux Villages de France jäseniksi: Candes-Saint-Martin, Crissay-sur-Manse ja Montrésor.
Indramayu

| Indramayu ᮄᮔ᮪ᮓᮢᮙᮚᮥ |
| --- | --- |

 fiIndramayu 
 6°19′34″S, 108°19′12″E 
Väkiluku:  106 390 
 www.indramayukab.go.id 
Liikenneympyrä Indramayussa.
Indramayu on Indramayun hallintoalueen pääkaupunki Länsi-Jaavalla, Indonesiassa. Vuonna 2010 kaupungissa oli 106 390 asukasta.
Hioki (yritys)

Hioki (Hioki E.E. Corporation) on japanilainen elektroniikan ja sähkötekniikan mittauslaitteita valmistava yritys.
Historia

Hioki-yhtiön perusti Mizo Hioki vuonna 1935 TokioMinato-ku-kaupungiosassa. Alue sijaitsee Tokion keskustassa keisarillisen palatsin eteläpuolella. Ensimmäinen tuote oli sähköä tunnistava mittari. 1948 yritys muutti Nagonosaan Sakaki-machin kaupunginosaan. Päätoimisto on edelleen Naganossa (2016).
Suomessa Hiokin tuotteita on myyty 1950-luvulta lähtien.
Hiokin tuotteita

Hiokin tuotevalikoimaan kuuluu muun muassa:
akkutesterit
dataloggerit / tiedonkeruuyksiköt
eristysvastusmittarit
elektrometrit / pikoampeerimittarit
impedanssianalysaattorit
jännitetesteri / -koetin
kapasitanssimittarit
LAN kuparikaapelitesterit
LCR-mittarit
lämpömittarit
maadoitusmittarit
muistipiirturit
oskilloskooppien virtaprobet
pihtimittarit
pihtivirtaprobet
piirturit
resitanssimittarit
silmukkaprobet
sähkölaadun mittarit
takometrit
tehoanalysaattorit / -mittarit
vaihejärjestystesteri
valaistusmittari
virtamuuntimet
vuotovirtamittarit
yleismittarit
äänitasomittarit
Suomessa

Suomessa Hiokin tuotteiden virallinen maahantuoja on TekFinland.
Aiheesta muualla

Yrityksen sivusto
Hudson Leick

| Hudson Leick |
| --- | --- |
 Hudson Leick vuonna 2021.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Heidi Hudson Leick
Syntynyt: 9. toukokuuta 1969 (ikä 55) Cincinnati, Ohio
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Heidi Hudson Leick (s. 9. toukokuuta 1969 Cincinnati, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Calliston roolista televisiosarjassa Xena: soturiprinsessa, jossa hän esiintyi vuosina 1996–2000.
Leick on nähty myös muissa televisiosarjoissa ja elokuvissa.
Aiheesta muualla

Hudson Leick Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
INES

INES (International Nuclear Event Scale) on Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n käyttämä ydinlaitostapahtumien ja ydinonnettomuuksien luokitusasteikko. Asteikon tarkoituksena on yhtenäistää ja systematisoida ydinlaitostapahtumia koskeva kielenkäyttö. Varsinkin mediassa usein mainitaan ”onnettomuuksina” tapahtumia, jotka todellisuudessa eivät aiheuta vaaraa tai vahinkoa. INES-asteikon avulla tapahtuman merkitys ydinturvallisuuden kannalta voidaan ilmaista yksiselitteisesti ja vertailukelpoisesti.
Asteikko

Tapahtumat INES 0–3
INES 0 – Poikkeuksellinen tapahtuma, jonka turvallisuusmerkitys on kuitenkin niin vähäinen, että sitä ei voida sijoittaa varsinaiselle asteikolle.
INES 1 – Poikkeuksellinen turvallisuuteen vaikuttava tapahtuma
INES 2 – Merkittävä turvallisuuteen vaikuttava tapahtuma
INES 3 – Vakava turvallisuuteen vaikuttava tapahtuma
Onnettomuudet INES 4–7
INES 4 – Laitosonnettomuus
INES 5 – Ympäristölle vaaraa aiheuttava onnettomuus
INES 6 – Vakava onnettomuus
INES 7 – Erittäin vakava onnettomuus
Tapahtumat

Pohjoismaisissa ydinvoimaloissa ei ole toistaiseksi sattunut yhtään onnettomuutta. Sen sijaan minkä tahansa ydinlaitoksen käyttöön liittyy aika-ajoin poikkeuksellisia tapahtumia ja näin on myös Pohjoismaissa. Suomessa on tapahtunut vuosina 1977–2004 yhteensä 92 INES 1 -tapahtumaa ja 7 INES 2 -tapahtumaa. Ruotsissa on tapahtunut yksi INES 3 ja kahdeksan INES 2 -luokan tapahtumaa. Nykyaikaisen ydinturvallisuusfilosofian mukaisesti poikkeuksellisista tapahtumista ei niiden välttämiseen pyrkimisestä huolimatta katsota koskaan päästävän kokonaan eroon ja sen vuoksi turvallisuussuunnittelu perustuu vikoihin ja virheisiin varautumiseen.
Esimerkkejä onnettomuuksista

INES 7 -luokituksen saaneet onnettomuudet ovat Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus 26. huhtikuuta 1986 ja Japanin Fukushiman onnettomuus.
Japanin Fukushiman ydinvoimalassa 11. maaliskuuta 2011 tapahtuneen voimakkaan maanjäristyksen seurauksena menetettiin sähköt ja jäähdytysjärjestelmän toiminta lakkasi. Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus luokiteltiin 12. maaliskuuta 2011 aikana alustavasti INES 4 -tason paikallisia vaikutuksia aiheuttaneeksi onnettomuudeksi eli laitosonnettomuudeksi. Myöhempien tapahtumien ja ympäristöön leviävän radioaktiivisen säteilyn johdosta Ranskan ydinturvallisuudesta vastaava viranomainen ASN ehdotti jo 15. maaliskuuta 2011 onnettomuuden luokittelemista asteikon toiseksi korkeimpaan, vakavaa ydinonnettomuutta kuvaavan luokkaan INES 6. Onnettomuus nostettiin virallisesti vakavimpaan eli INES 7 -luokkaan 12.4.2011.
Aiheesta muualla

INES-asteikon määritelmä ja esimerkkejä Säteilyturvakeskuksen sivuilla
4-sivuinen INES-tiedote esimerkkeineen (pdf) (englanniksi) (iaea.org)
Kunnan talousarvio

Talousarvio on yrityksen tai muun talousyksikön lyhyen tähtäimen taloussuunnitelma. Talousarvio laaditaan tavallisesti seuraavaksi kalenterivuodeksi, mutta aikaperiodi voi olla myös lyhyempi. Talousarvio ja sen laadinta on osa talousyksikön laskentatointa ja talouden ohjausjärjestelmää.
Kunnille on kuntalaissa asetettu velvoite laatia talousarvio. Kuntalain mukaan: Valtuuston on vuoden loppuun mennessä hyväksyttävä kunnalle seuraavaksi kalenterivuodeksi talousarvio sekä taloussuunnitelma kolmeksi tai useammaksi vuodeksi. Talousarviovuosi on taloussuunnitelman ensimmäinen vuosi. Talousarviossa ja -suunnitelmassa hyväksytään kunnan toiminnan ja talouden tavoitteet.  Talousarvioon otetaan toiminnan edellyttämät määrärahat ja tuloarviot sekä siinä osoitetaan, miten rahoitustarve katetaan.  Kunnan toiminnassa on noudatettava talousarviota.
Kuntaliitto on antanut suosituksen kunnan ja kuntayhtymän talousarvion ja -suunnitelman laatimisesta.
Talousarvio on julkinen asiakirja, jonka kunnat julkaisevat internetsivuillaan. Kuntalaki velvoittaa kunnat tiedottamaan toiminnastaan ja taloudestaan (Kuntalain 29 §).
Talousarvion valmistelu

Kunnan talousarvion valmistelu alkaa yleensä keväällä talousarvioraamin (talousarviokehyksen) määrittelyllä.  Raamin määrittelyyn vaikuttavat keskeisesti kolme näkökohtaa:
kuinka paljon kunta arvion mukaan saa talousarviovuonna verotuloja ja mikä kunnan veroäyrin hinta voi enintään olla
mitkä ovat kunnan saamat valtionosuudet
mitkä ovat kunnan eri lautakuntien ja niiden alaisten toimialojen toiminnan tavoitteet ja määrärahatarpeet.
Talousarvioraami määritellään pääsääntöisesti kunnan toimintaan käytettävissä olevien verotulojen ja valtionosuustulojen perusteella, mutta myös lautakuntien ja toimialojen määrärahatarpeet pyritään siinä mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon. Myös kunnan talouden tilanne eli ylijäämä tai alijäämä edellisiltä vuosilta vaikuttavat talousarvioraamiin. Talousarvioraamista päättää kaupungin- tai kunnanhallitus.
Kunnan talousarvion sisältö ja rakenne

Kunnan talousarvion sisältö ja rakenne on tavallisesti seuraavan sisällysluettelon mukainen.
Kunnan talousarvio muodostuu yleisperusteluista ja talousarviolaskelmien osuudesta. Laskelmaosassa on käyttötalous- ja tuloslaskelmaosa sekä investointi- ja rahoitusosa.
Talousarvion yleisperustelut

Talousarvion yleisperusteluissa esitetään talousarvion yleiset perusteet kansantalouden, kuntatalouden sekä alueellisen ja oman kunnan kehityksen näkökulmista ja konkreettisemmat kunnan strategiaan, verotuloihin, valtionosuuksiin, investointeihin ja kehityshankkeisiin perustuvat talousarvion lähtökohdat.  Yleisperusteluissa kuvataan tavallisesti myös kunnan organisaatio ja kuntakonserni sekä talousarvion rakenne ja sitovuustasot ja annetaan talousarvion toteutumisen seurantaa koskevat tiedot.
Käyttötalousosa

Käyttötalousosassa esitetään lautakuntien alaisten toimialojen kuten sosiaali- ja terveystoimen, kasvatus- ja opetustoimen, kulttuuri-, liikunta-, ja nuorisotoimen, ympäristötoimialan jne. toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet.  Toimialan talousarvio esitetään laskelmalla, jossa sen käyttötuloista on vähennetty käyttömenot. Toimialojen käyttökatteet ovat huomattavan paljon negatiiviset, koska kunnan talousarviossa verotulot ja valtionosuudet kohdistetaan kuntatason tuloslaskelmaan. Niitä ei kohdisteta toimialoille.
Toimialan toiminnalliset tavoitteet esitetään pääosin tekstimuodossa toiminnan kehittämisen painopistealueina.  Myös toiminnan laajuutta ja laatua kuvaavia mittareita käytetään, samoin tasapainoitetun tuloskortin (balanced scorecard) periaatteella asetettuja tavoitteita.  Osassa kuntien talousarvioita toimialoille kohdistettavissa olevat poistot ja investointimenot esitetään käyttötalousosassa.
Kunnan taseyksiköiden ja liikelaitosten talousarviolaskelmat esitetään käyttötalousosassa täydellisen tuloslaskelman ja rahoituslaskelman muodossa. Niiden toiminnalliset tavoitteet asetetaan vastaavalla tavalla, kuin toimialoille.
Tuloslaskelma-, investointi- ja rahoitusosa

Talousarvion tuloslaskelma-, investointi- ja rahoituslaskelmaosat laaditaan koko kunnan tasolla. Tuloslaskelman ja rahoituslaskelman kaavoina talousarviossa käytetään samoja kaavoja, kuin tilinpäätöksessä.
Talousarvion sitovuustasot

Osa talousarvion taloudellisista tavoitteista asetetaan sitoviksi kunnanvaltuustoon tai -hallitukseen nähden.  Sitovaksi eräksi voidaan määritellä määräraha, tuloarvio tai toimintakate. Toiminnallisia tavoitteita voidaan myös määritellä sitoviksi. Sitovuus merkitsee sitä, että esim. määrärahaa ei voi ylittää ilman kunnanvaltuuston tai -hallituksen päätöstä.  Sitovuusmäärittelyt vaihtelevat eri kunnilla.
Talousarvion toteutumisen seuranta

Tilikauden aikana kunnan talousarvion toteutumista seurataan laskelmilla, joissa kirjanpidosta saatavat toteutumaluvut asetetaan talousarviolukujen rinnalle. Talousarvion toteutumista koskevat laskelmat ovat kuntalain edellyttämiä kunnan tilinpäätöslaskelmia.  Alla esimerkkilaskelma kunnan tuloslaskelmaosan toteutumisesta.
Kunnan talousarvio ja sen toteutuminen
Leväjärvi

Leväjärvi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Asutus

Leväjärvi, kulmakunta Kankaanpäässä
Järvi

Leväjärvi, järvi Alajärvellä
Leväjärvi, järvi Hangossa
Leväjärvi, järvi Iissä
Leväjärvi, järvi Leppävirralla
Leväjärvi, järvi Nurmeksessa itäpuolella
Leväjärvi, järvi Nurmeksessa Kujanginjoessa
Leväjärvi, järvi Pielavedellä
Leväjärvi, järvi Sallassa
Leväjärvi, järvi Suomussalmella Keskisissä
Leväjärvi, järvi Suomussalmella Leväjoessa
Leväjärvi, järvi Suomussalmella Näljängällä
Leväjärvi, järvi Suonenjoella
Leväjärvi, järvi Tuusniemellä
Alainen Leväjärvi, järvi Alajärvellä ja Soinissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leväjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Intian presidentinvaali 1997

Intian presidentinvaali 1997 oli valitsijamiesvaali, jossa Intian parlamentin jäsenet sekä osavaltioiden lainsäätäjät valitsivat Intialle uuden presidentin. Vaalit voitti entinen varapresidentti ja diplomaatti K. R. Narayanan, josta tuli Intian ensimmäinen kastiton presidentti. Häntä vastassa oli bramiinikastiin kuulunut Intian vaalikomission entinen johtaja T. N. Seshan.
Ainoa puolue, joka tuki Seshania avoimesti oli Shiv Sena, jonka lisäksi häntä äänestivät muutamat sitoutumattomat lainsäätäjät. Narayananin voitto ei ollut kovinkaan yllättävä, koska hänen takanaan oli puoluekentän muut puolueet.
Äänioikeutettuja lainsäätäjiä oli 4848, joista 4231 äänesti Narayania presidentiksi ja 240 Seshania. 171 ääntä hylättiin. Intian presidentinvaaleissa eri osavaltioiden lainsäätäjien äänillä on erilainen painoarvo, joka perustuu osavaltion väkilukuun. K. R. Narayanan saamien äänien arvo oli 956 290 ja Seshanin äänien 50 631.
Vaikka Intian presidentin virka onkin enimmäkseen symbolinen, analyytikot näkivät sen alhaiskastisten intialaisten voittona. Kriitikoiden mukaan Narayanan voitti ainoastaan, koska hän oli kastiton. Myös presidentti Narayanan veljenpoika yhtyi kritiikkiin paikallisessa mediassa kutsumalla setäänsä kastittomaksi bramiiniksi.
Kristin Scott Thomasin filmografia ja teatteriesiintymiset

Kristin Scott Thomas elokuvan Sarah’s Key ensi-illassa vuonna 2010.
Tämä on luettelo Kristin Scott Thomasin filmografiasta ja teatteriesiintymisistä.
Televisioelokuvat

| Televisioelokuvat> Vuosi | Televisioelokuvat> Suomenkielinen nimi | Televisioelokuvat> Alkuperäinen nimi | Televisioelokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1987 |  | La Tricheuse | Nathalie |
| 1987 |  | Sentimental Journey | Bettina |
| 1988 | Kymmenes mies | The Tenth Man | Thérèse Mangeot |
| 1990 | Spymaker – Ian Flemingin salattu elämä | Spymaker: The Secret Life of Ian Fleming | Leda St. Gabriel |
| 1990 | Huijaripari | Framed | Kate |
| 1992 | Kaunis, kauniimpi, kuollut | Weep No More, My Lady | Elisabeth |
Lyhytelokuvat

| Lyhytelokuvat> Vuosi | Lyhytelokuvat> Suomenkielinen nimi | Lyhytelokuvat> Alkuperäinen nimi | Lyhytelokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1985 |  | Charly | Marie |
| 1991 |  | Valentino! I Love You | nainen |
| 1995 |  | Plaisir d’offrir | nainen |
| 2001 | Beckett: Näytelmä | Play | W1, ensimmäinen nainen |
| 2017 |  | Brexit Shorts: Time to Leave | Eleanor |
| 2019 |  | One Red Nose Day and a Wedding | Fiona |
Dokumenttielokuvat

| Dokumenttielokuvat> Vuosi | Dokumenttielokuvat> Suomenkielinen nimi | Dokumenttielokuvat> Alkuperäinen nimi | Dokumenttielokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Mikrokosmos – ruohikon kansa | Microcosmos: Le Peuple de l’herbe | kertoja (ääni; engl. versio) |
Televisiosarjat

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Suomenkielinen nimi | Televisiosarjat> Alkuperäinen nimi | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Jakson nimi / jaksojen määrä | Televisiosarjat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1984 |  | Les Enquêtes du commissaire Maigret | nainen | ”L’Ami d’enfance de Maigret” |  |
| 1984 | Taiteilijan tytär | Mistral’s Daughter | Nancy |  kolmiosainen minisarja ”Maggyn kertomus”, alk. ”Part 1” ”Teddyn kertomus”, alk. ”Part 2” ”Fauven kertomus”, alk. ”Part 3”  |  |
| 1989 | Vakoilupeli | The Endless Game | Caroline |  kaksiosainen minisarja ”Osa 1”, alk. ”Part 1” ”Osa 2”, alk. ”Part 2”  |  |
| 1991 |  | Titmuss Regained | Jenny Sidonia |  kolmiosainen minisarja ”Today” ”Tomorrow” ”And the Next Day”  |  |
| 1992 |  | Look at It This Way | Victoria Rolfe |  kolmiosainen minisarja ”Part 1” ”Part 2” ”Part 3”  |  |
| 1993 | Sisar Gabriel | Body & Soul | Anna Gibson / sisar Gabriel |  kuusiosainen minisarja ”Part 1” ”Part 2” ”Part 3” ”Part 4” ”Part 5” ”Part 6”  |  |
| 1995 |  | Belle Époque | Alice Avellano |  kolmiosainen minisarja ”Part 1” ”Part 2” ”Part 3”  |  |
| 1996 | Gulliverin matkat | Gulliver’s Travels | kuolematon portinvartija | ”Part 2” |  |
| 2003 | Todella upeeta | Absolutely Fabulous | Plum Berkeley | ”Book Clubbin’” |  |
| 2003 |  | Natural World | kertoja (ääni) | ”The Monkey Prince” |  |
| 2014 |  | Sacrifice | kertoja (ääni) |  kolmiosainen minisarja ”999” ”The Landing” ”Battle of Normandy”  |  |
| 2019 | Fleabag | Fleabag | Belinda Frears | ”Episode 3” |  |
| 2020 |  | Talking Heads | Celia | ”The Hand of God” |  |
| 2020 |  | CBeebies Bedtime Story | tarinankertoja |  3 jaksoa ”Astro Girl” ”The Rhythm of the Rain” ”The Light in the Night”  |  |
| 2022– | Slow Horses | Slow Horses | Diana Taverner |  6 jaksoa ”Failure’s Contagious” (2022) ”Work Drinks” (2022) ”Bad Tradecraft” (2022) ”Visiting Hours” (2022) ”Fiasco” (2022) ”Follies” (2022)  |  |