stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hassen Moussa

| Mitalit> Maa:   Tunisia.Miesten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Miesten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Miesten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Maa:   Tunisia> Miesten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Dakar 1998 | alle 73 kg |  |
|  Pronssia | Alger 2000 | alle 73 kg |  |
|  Pronssia | Tripoli 2001 | alle 66 kg |  |
|  Pronssia | Kairo 2002 | alle 81 kg |  |
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Kultaa | Johannesburg 1999 | alle 73 kg |  |
Hassen Moussa (s. 14. tammikuuta 1973) on tunisialainen judoka, joka on voittanut judon Afrikan-mestaruuden vuonna 1998 ja Afrikan kisat vuotta myöhemmin. Hän sijoittui myös viidenneksi vuoden 2000 maailmancupissa, Ranskassa.
Heikki Laakso

Heikki Laakso (19. helmikuuta 1877 Hämeenlinnan maalaiskunta – 27. helmikuuta 1933 Jyväskylä) oli suomalainen toimittaja ja sosiaalidemokraatti.
Laakso syntyi torpparin perheeseen. Hän työskenteli nuorena maataloustöissä ja verkatehtaassa ja hankki tietoja itseopiskelulla. Laakso oli toimittajana Hämeen Voimassa vuosina 1907–1911, Sorretun Voimassa vuonna 1912, Rajavahdissa vuosina 1912–1913, Työssä vuosina 1913–1914, Hämeen Voiman toimitussihteerinä ja päätoimittajana vuosina 1916–1918, Kansan Lehden päätoimittajana vuosina 1919–1921, Pienviljelijän toimittajana vuosina 1921–1922, Sosialistin päätoimittajana vuosina 1922–1923, Työn Voiman toimitussihteerinä vuosina 1923–1925 sekä jälleen Kansan Lehdessä vuonna 1926 ja Työn Voimassa lyhyen aikaa vuonna 1929.
Laakso osallistui aktiivisesti poliittiseen ja ammatilliseen yhdistystoimintaan, ja hänet valittiin muun muassa Tampereen ja Jyväskylän kaupunginvaltuustoihin. Hän kuului myös maataloustyöväen työoloja suunnittelemaan asetettuun valtionkomiteaan ja oli Suomen edustajana Geneven kansainvälisessä työkonferenssissa vuonna 1921.
Harmaalakkiluura

| Harmaalakkiluura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Luurat Grallariidae
Suku::  Luurat Grallaria
Laji::  griseonucha
Kaksiosainen nimi
 Grallaria griseonucha  Sclater & Salvin, 1871 
Katso myös
   Harmaalakkiluura Wikispeciesissä   Harmaalakkiluura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaalakkiluura (Grallaria griseonucha) on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Harmaalakkiluuraa tavataan Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Heikki Lahnaoja

Heikki Lahnaoja on pyhäjokinen runoilija. Hänen molemmat runoteoksensa on julkaissut ntamo. Lahnaoja työskentelee Pyhäjoen kirjastotoimenjohtajana.
Satamatyöntekijäin Liitto

| Satamatyöntekijäin Liitto |
| --- | --- |
Perustettu:  1957
Lakkautettu:  1970
Perustaja:  STL:n osastot
Tyyppi:  ammattiliitto
Toimiala:  satamatyöntekijöiden edunvalvonta
Toiminta-alue:  Suomi
Kattojärjestö:  SAK
Infobox OKNimi-testi OK: 
Satamatyöntekijäin Liitto oli vuosina 1957–1970 toiminut suomalainen ammattiliitto, joka kuului Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliittoon. Vuonna 1970 satamaliitto yhdistyi alan muiden järjestöjen kanssa muodostaen Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliiton (AKT), jonka perustaminen oli osa uuden SAK:n syntyyn liittynyttä keskustason ohjelmaa.
Vuonna 1969 liittoon kuului 2 673 jäsentä, joista 84 prosenttia oli miehiä.
Liitto solmi työehtosopimuksia Suomen Lastauttajain Työnantajaliiton (ahtausala) ja Liiketyönantajain Keskusliiton (huolinta-ala) kanssa.
Historia > Perustaminen ja alkuvuodet

SAK antoi satama-alan järjestämisvastuun Suomen Työläisliitolle (STL) erotettuaan Suomen Kuljetustyöntekijäin Liiton (SKL) jäsenyydestään vuonna 1949. STL ei kuitenkaan onnistunut saamaan alalla sellaista vahvaa asemaa, joka SKL:llä oli ollut. Työläisliiton satamaosastojen jäsenmäärä oli parhaimmillaan 2 650. Monet osastoista kannattivat uuden itsenäisen satamaliiton perustamista, jonka myös työläisliiton satamajaosto otti tavoitteekseen. SAK:n ja Työläisliiton johtajat eivät kuitenkaan innostuneet ideasta. Kiistat kärjistyivät joulukuussa 1956 pidetyssä satamaosastojen neuvottelukouksessa, jossa SAK:n linjaa kannattaneet saivat vastaansa Niilo Wällärin ja Olavi Lindblomin linjaa tukeneen opposition. Tammikuussa 1957 Työläisliitto erosi Kuljetusalan Ammattiliittojen Federationista (KAF). Eron jälkeen Wällärin johtama Suomen Merimies-Unioni (SM-U) alkoi järjestää satamatyöläisiä kilpaileviin osastoihin. Työläisliiton Helsingin, Turun ja Reposaaren-Mäntyluodon osastot erosivat säilyttääkseen yhteyden KAF:ään, ja muodostivat Suomen Satamamiehet -ammattiliiton.
Taktisena vastavetona Wällärin, KAF:n ja SM-U:n linjalle SAK ryhtyi tammikuussa 1957 muodostamaan Työläisliittoon jääneistä osastoista uutta satamaliittoa. Myös SKL kannatti uuden satamaliiton perustamista, mutta STL:ää ja SAK:ta hallinneet sosialidemokraatit eivät päästäneet liiton edustajia mukaan valmisteluihin kommunistien vaikutusvaltaa minimoidakseen. Kesäkuussa 1957 SM-U erotettiin SAK:sta liiton uhattua savustaa työläisliittolaiset satamista kieltäytymällä yhteistyöstä muiden kuin Satamamiesten kanssa. Satamatyöntekijäin Liitto perustettiin 16. kesäkuuta 1957 ja hyväksyttiin välittömistä SAK:hon. SKL ja Satamatyöntekijäin liitto solmivat yhdistymissopimuksen heinäkuussa ja kuljetusliitto lopetti toimintansa myöhemmin samana vuonna.
Joulukuussa 1960 liitto oli mukana perustamassa Kuljetusalan ammattiliittojen neuvottelukuntaa (KAN) yhdessä neljän muun SAK:n liiton kanssa.
SM-U ja Auto- ja Kuljetustyöläisten Liitto (AKL) aloittivat keväällä 1962 merenkulun katkaisseen lakon, kun hallitus ei suostunut nimeämään SAJ:n edustajaa ILO:n konferenssiin. SAK:lla oli edustajia hallituksessa ja Satamatyöntekijäin Liitto pyrki murtamaan saarron. Kiista päättyi hallituksen ja SAK:n tappioon.
Historia > Lakkauttaminen

Helmikuussa 1968 AKL:ään kuuluneet satamatyöläiset aloittivat lakon hylättyään valtakunnansovittelijan esityksen. Satamaliitto liittyi mukaan viisi päivää myöhemmin jäsenäänestyksen jälkeen. Työtaistelu päättyi 9. maaliskuuta, kun AKL hyväksyi uuden esityksen satamaliittoa kuulematta.
Ammatillisen liikkeen hajaannus vaikutti voimakkaasti kuljetusalalla ja yhdistysmisneuvottelut eri keskusjärjestöihin kuuluneiden liittojen välillä etenivät hitaasti. SAK:n perustavassa kokouksessa kesällä 1969 hyväksyttiin liittotason yhdistämisohjelma, mutta satamaliitto puolusti alan itsenäisen järjestön olemassaoloa ja pöytäkirjaan merkittiin lausuma satamatyöläisten mahdollisuudesta erillisjärjestäytymiseen. Vuonna 1970 satamaliitto kuitenkin yhdistyi Suomen Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliiton (S. AKT) ja Auto- ja Kuljetustyöläisten Liiton kanssa muodostaen Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliiton (AKT). Satamaliiton puheenjohtaja Erik Ruotsalaisesta tuli AKT:n toinen sihteeri ja johtava kommunistitoimitsija. Ruotsalainen syrjäytettiin satama-alan edunvalvonnasta villien satamalakkojen jälkeen 1972.
Puheenjohtajat

Matti Leviö 1957–19xx
Taito Tiihonen
Erik Ruotsalainen
Sihteerit

Jorma Lehtinen 1957–19xx
Osastot

Vuoden 1957 lopussa liiton 21 osastoon kuului yhteensä 3 035 jäsentä. Osastoista suurimmat olivat Kotka (554 jäsentä) ja Hamina (487). Vuonna 1968 jäseniä oli 27 osastossa 2 728, joista naisia 446. Osastoista suurimpia olivat Kemi (369), Kotka (314), Hamina (304) ja Haukipudas (280).
2 Haminan Satamatyöläiset (1957–19xx)
3 Kotkan Lastaus- ja Purkaustyöntekijäin ao. (1957–19xx)
4 Purolan Ahtaustyöntekijät (1957–19xx)
4 (Pyhtää)
5 Valkon ja Loviisan Ahtaustyöntekijät (1957)
6 Pernå Studeriarbetare (1957–19xx)
7 Porvoon Ahtaustyöntekijät (1957–19xx)
8 Helsingin Sataman Purkajat ja Lastaajat (1957–19xx)
9 Hangon Satamatyöntekijät (1957–19xx)
12 (Turku, 1958–19xx)
14 (Rauma)
15 (Pori)
16 Merikarvian Ahtaustyöntekijät (1957–19xx)
17 Kristiinan Satamamiehet (1957–19xx)
18 Kaskisten Satamatyöntekijät (1957–19xx)
19 Vaasan Lastaajat ja Purkaajat (1957–19xx)
22 Pietarsaaren Satamatyöläiset (1957–19xx)
23 Larsmon Ahtaustyöntekijät (1957–19xx)
24 Öja-Ykspihlajan ahtaustyöntekijät (1957–19xx)
25 Ykspihlajan Lastaajat (Kokkola, 1957–19xx)
27 Rahjankylän Ahtaajat (Kalajoki, 1957–19xx)
28 Lapaluodon Satamatyöntekijät (Raahe, 1957–19xx)
29 Toppilan Satamatyöläiset (Oulu, 1957–19xx)
30 Martinniemen Ahtaajat (Haukipudas, 1957–19xx)
31 (Ii)
32 Kemin Satamatyöntekijät (1957–19xx)
33 Röyttän Satamatyöläiset (Tornio,1957–19xx)
34 Kantvikin Ahtaajat (1968–19xx)
35 Inkoon Satamatyöntekijät
xx Katajanokan Ahtaajat
Kirjallisuus

Tapio Bergholm: Sopimusyhteiskunnan synty II. Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto 1956–1969.  Otava, 2007.  ISBN 978-951-1-21744-2.
Hawks

Hawks voi tarkoittaa seuraavia:
SC Hawks, helsinkiläinen urheiluseura
Hawks, brittiläinen elokuva vuodelta 1988
Hawks, sukunimenä:
Frank Hawks (1897–1938), yhdysvaltalainen sotilaslentäjä
Howard Hawks (1896–1977), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hawks”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hedvig Elisabeth Antell

Hedvig Elisabeth Antell, o.s. Hellén (13. lokakuuta 1857 – 24. heinäkuuta 1885 Anjalan kartano) oli suomalainen kirjallisuuden ruotsintaja. Hän käytti nimimerkkiä H.A–ll.
Antellin vanhemmat olivat Suomen Pietarin passiviraston päällikkö Carl Adolf Hellén ja Katarina Emilia Grönfeldt. Hän oli naimisissa vuodesta 1879 toimittaja Axel Henrik Antellin kanssa. Valtiopäivämies ja lääninrovasti Herman Hellén oli Hedvig Antellin setä.
Antell kuoli heinäkuussa 1885 jäätyään Anjalan kartanon puistossa ukkosmyrskyn kaataman kuusen alle.
Hans Thorszelius

| Hans Thorzelius |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. helmikuuta 1944 (ikä 80)
Kansalaisuus:   Ruotsi
WRC-ura
Aktiivivuodet:  1966–1986
Kilpailuja:  100
Voittoja:  16
Palkintosijoja:  29
Erikoiskoevoittoja:  316
Ensimmäinen kilpailu:  Monte Carlo -ralli 1973
Ensimmäinen voitto:  Ruotsin ralli 1975
Viimeinen voitto:  Safari-ralli 1984
Viimeinen kilpailu:  Olympus-ralli 1986
Hans Thorzelius (s. 19. helmikuuta 1944) on ruotsalainen uransa päättänyt kartanlukija. Hän kilpaili ralliautoilun MM-sarjassa vuosina 1973–1986 kaikkiaan 77 kilpailussa. Jo ennen MM-sarjan perustamista hän kilpaili huipputasolla ja kaiken kaikkiaan hänelle kertyi urallaan 100 starttia.
Ura

Ensimmäisen rallinsa Thorzelius toimi EM-sarjaan kuuluneessa KAK-rallyssa Ragnar Gyhleniuksen kartanlukijana vuonna 1966. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti vuonna 1969 Åke Anderssonin kartanlukijana Ruotsin kansallisen sarjan Roslagsvalssen rallissa. Ensimmäinen palkintopallisijoitus EM-tasolla tuli Björn Waldegårdin kartanlukijana vuoden 1970 Portugalin rallissa, jossa pari sijoittui kolmanneksi. Yhteistyö Waldegårdin kanssa sai jatkoa satunnaisesti myös seuraavina vuosina ja vuodesta 1973 lähtien aina vuoteen 1985 Thorzerlius toimi liki vakituisesti Waldegårdin kartanlukijana MM-ralleissa. Viimeisen MM-rallinsa Thorzelius ajoi vuonna 1986 australialaisen Steve Millenin kartanlukijana Yhdysvalloissa ajetussa Olympus-rallissa.
Tömän jälkeen Thorzelius osallistui vielä vuonna 2012 Björn Waldegårdin kanssa San Marinon Rallyshowhun Historic-luokassa sekä nolla-autona Itävallan Walderviertel ralliin.
Voitot > EM-rallit

Etelä-Ruotsin ralli 1978 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
Boucles de Spa 1985 (Björn Waldegård) Audi Quattro A2
Voitot > MM-rallit

Ruotsin ralli 1975 (Björn Waldegård) Lancia Stratos HF
Sanremo ralli 1975 (Björn Waldegård) Lancia Stratos HF
Sanremo ralli 1976 (Björn Waldegård) Lancia Stratos HF
Safari-ralli 1977 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
Akropolis-ralli 1977 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
RAC-ralli 1977 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
Ruotsin ralli 1978 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
Akropolis-ralli 1979 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
Criterium Molson du Quebec 1979 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
Norsunluurannikon ralli 1980 (Björn Waldegård) Mercedes Benz 450 SLC
Uuden Seelannin ralli 1982 (Björn Waldegård) Toyota Celica GT
Norsunluurannikon ralli 1983 (Björn Waldegård) Toyota Celica TwinCam
Safari-ralli 1984 (Björn Waldegård) Toyota Celica TwinCam
Hepokatti (kappale)

”Hepokatti” eli ”Oli hepokatti maantiellä” on suomenkielinen versio 1800-luvun puolenvälin yhdysvaltalaisesta laulusta ”Polly Wolly Doodle”. Samasta kahden soinnun sävelmästä on tehty lukemattomia muitakin versioita, kuten Boney M. -yhtyeen hitti ”Hooray! Hooray! It's a Holi-Holiday” vuodelta 1979. Suomeksi siitä on ainakin kolme muutakin sanoitusta: Kerttu Mustosen ”Kun iloisia ystäviä on” (1937), Sauvo Puhtilan ”Etelään” (1988) ja Tarja Jykylän ”Rikirii” (2010).
Laulua ”Polly Wolly Doodle” esitti tiettävästi ensimmäisenä Dan Emmett ja Virginia Minstrels vuonna 1843 New Yorkin Boweryssä. Emmett on usein merkitty myös kappaleen tekijäksi, mutta asiasta ei ole varmuutta. Laulun sävel ja sanat julkaistiin ensi kerran Harvardin yliopiston opiskelijoiden laulukirjassa vuonna 1878, ja sitä on esitetty myös Yalen yliopistossa samana vuonna. Sidney Clare kirjoitti lapsitähti Shirley Templen laulettavaksi osin toisenlaisen sanoituksen elokuvaan Pieni kapinoitsija (The Littlest Rebel, 1935).
Suomenkielisen sanoituksen tekijää ei tunneta, mutta monissa levytyksissä se on merkitty Pertti Reposen nimiin. Se alkaa englanninkielisen version loppupuolella esiintyvästä heinäsirkasta, joka makoilee junaradalla (railroad track) ja kaivelee hampaitaan mattonaulalla (carpet tack). Suomalaisversiossa hepokatti istuu maantiellä ja kaivelee hampaitaan haravalla. Suomenkielinen sanoittaja on kirjoittanut jatkoksi alkuperäistä absurdimpia eläinjuttuja seinällä soittelevine silleineen ja kananpojan aivastuksineen.
Kappaleesta on Suomessa tullut suosittu lastenlaulu, joka on levytetty monille lastenlevyille. Ensimmäisenä sen levytti nimellä ”Oli hepokatti maantiellä” Tapio Rautavaara vuonna 1967, ja muita levyttäjiä ovat olleet Lasse Kuusela ja Humppa-Veikot (1972), Songilo (1980) ja monet lastenmusiikkiryhmät.
Harry Søiberg

| Harry Søiberg> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1880 Ringkøbing, Tanska
Kuollut: 2. tammikuuta 1954, 73 vuotta Kööpenhamina, Tanska
Kansalaisuus:  Tanska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
Esikoisteos:  Syg Slaegt, 1904
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Harry Søiberg (13. kesäkuuta 1880 Rinkøbing Tanska – 2. tammikuuta 1954 Kööpenhamina Tanska) oli tanskalainen kirjailija.
Henkilöhistoria

Søibergin isä oli turkkuri, joskin suku oli kalastajia ja merenkävijöitä. Oppikoulun käytyään myös Søiberg lähti merille, mutta palasi vuoden päästä Århusiin ja ryhtyi opettelemaan kirjansitojaksi. Kööpenhaminaan hän muutti vuonna 1900 ja edelleen Tanskan länsirannikolle 1906. Kirjailijan uransa hän aloitti varsinaisesti samana vuonna julkaistulla Ode Egne -teoksella.
Kirjallinen tuotanto

Søiberg oli varsin tuottelias kirjailija, jonka esikoisjulkaisu oli kriittisen vastaanoton saanut näytelmä, mutta joka kirjoitti sittemmin romaaneja ja novelleja.
Kirjallinen tuotanto > Teoksia

Syg Slaegt, näytelmä, 1904
Ode Egne, novelleja, 1906
Folket ved Havet, romaani, 1908
Af jordens Salegt, novelleja, 1910
Af Nyskovens Saga, romaani, 1912
Hjemlig Jord, romaani, 1914
De levendes Land, romaani, 1916-1920 (suom. Elävien ihmisten maa)
Under Kampen, romaani, 1922
Søkongen, romaani, 1926-1930 (suom. Meren kuningas)
En Kvindes Kamp, romaani, 1938-1940 (suom. Naisen taistelu)
Hedvig Eleonoran kirkko

Hedvig Eleonoran kirkko voi tarkoittaa jotakin seuraavista kirkoista:
Hedvig Eleonoran kirkko Tukholmassa
Tornion kirkko eli Hedvig Eleonoran kirkko
Hedvig Eleonoran kirkko Karlskronassa vuosina 1681–1750 (purettu)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hedvig Eleonoran kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Helvetin esikartano

| Helvetin esikartano> The Molly Maguires |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Martin Ritt
Käsikirjoittaja:  Walter Bernstein
Tuottaja:   Martin Ritt  Walter Bernstein 
Säveltäjä:  Henry Mancini
Kuvaaja:  James Wong Howe
Leikkaaja:  Frank Bracht
Pukusuunnittelija:  Dorothy Jeakins
Pääosat:   Sean Connery  Richard Harris  Samantha Eggar  Frank Finlay 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1970
Kesto:  124 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helvetin esikartano (engl. The Molly Maguires) on Martin Rittin ohjaama yhdysvaltalainen historiallinen draamaelokuva vuodelta 1970. Pääosia näyttelevät Sean Connery, Richard Harris, Samantha Eggar sekä Frank Finlay. Elokuva kertoo 1870-luvulla Pennsylvanian hiilikaivosalueilla toimineesta irlantilaisten kaivostyöläisten salaseurasta nimeltä Molly Maguires sekä työläisten joukkoon soluttautuvasta Pinkertonin etsivätoimiston vakoojasta.
Elokuva kuvattiin Eckleyn kaivoskylässä Pennsylvaniassa vuonna 1968. Kylä ei ollut kovin paljon muuttunut sadassa vuodessa, vaikka kaivostoiminta oli päättynyt. Kuvausten jälkeen kylä muutettiin museoalueeksi.
Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano luonnehtii elokuvaa pätevästi roolimiehitetyksi ison budjetin action-draamaksi, jonka hidas tempo kuitenkin masentaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sean Connery  | … |  Jack Kehoe   |
|  Richard Harris  | … |  James McParlan/James McKenna   |
|  Samantha Eggar  | … |  Mary Raines   |
|  Frank Finlay  | … |  poliisipäällikkö Davies   |
|  Anthony Zerbe  | … |  Tom Dougherty   |
|  Bethel Leslie  | … |  Mrs. Kehoe   |
|  Art Lund  | … |  Frazier   |
|  Philip Bourneuf  | … |  Fr. O’Connor   |
Aiheesta muualla

Helvetin esikartano Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Heartland (elokuva)

| Heartland |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Richard Pearce
Käsikirjoittaja:   Beth Ferris  Elizabeth Clark 
Perustuu:  Elinore Pruitt Stewartin muistelmiin Letters of a Woman Homesteader (1914)
Säveltäjä:  Charles Gross
Kuvaaja:  Fred Murphy
Tuotantosuunnittelija:  Patrizia von Brandenstein
Pääosat:   Conchata Ferrell  Rip Torn 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Filmhaus  Levitt-Pickman Film Corporation  Wilderness Women's Productions 
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  Yhdysvallat 1979
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heartland on Richard Pearcen ohjaama yhdysvaltalainen lännendraama vuodelta 1979. Pohjois-Amerikan uudisraivaajia kuvaava elokuva perustuu Elinore Pruitt Stewartin muistelmiin Letters of a Woman Homesteader (1914). Elokuva valmistui 1979, jakoi Berliinin elokuvajuhlilla 1980 Kultaisen karhun Werner Schröterin elokuvan Palermo oder Wolfsburg kanssa, mutta sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa vasta 1981.
Elokuvaa ei ole esitetty Suomen elokuvateattereissa eikä televisiokanavilla.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Heartlandin vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Aiheesta muualla

Heartland Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Heikki Lahtinen

Heikki Tapani Lahtinen (s. 23. joulukuuta 1947 Ruovesi) on suomalainen kilpakävelijä.
Syksyllä 2007 Lahtinen voitti 50 kilometrin kävelyn Suomen mestaruuden 59-vuotiaana, minkä johdosta hänestä tuli kaikkien aikojen vanhin Suomen mestari. Vuosina 2005 ja 2006 Lahtinen saavutti SM-pronssia. Vuonna 2005 hän voitti 10 kilometrin kävelyssä 55-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Ruotsin Eskilstunassa. SM-viesteissä hän on saavuttanut 3 × 5 000 metrin kävelyviestissä hopeaa vuosina 2005, 2008 ja 2009 sekä pronssia vuosina 1997, 2003, 2004 ja 2010 (vuonna 2010 3 × 3 000 metriä). Hänellä on lisäksi lukuisia veteraanisarjojen SM-mitaleita.
Lahtinen edustaa tamperelaista Ikurin Virettä.
Henkilökohtaiset ennätykset

3 000 m kävely: 12.37,0 Orivesi 14. kesäkuuta 1987 (ulkorata), 13.40,8 Kuortane 20. maaliskuuta 1999 (halli)
5 000 m kävely: 21.44,9 1987 / 25.49,1 Tampere 2. elokuuta 2007 (ulkorata), 21.48,00 Turku 17. helmikuuta 1990 (halli)
10 000 m kävely: 45.07,8 5. syyskuuta 1987 (ulkorata)
10 km kävely: 48.10 Raisio 17. huhtikuuta 1993
20 km kävely: 1.33.33 Pihtipudas 20. kesäkuuta 1987
50 km kävely: 4.48.44,3 Lahti 17. syyskuuta 1995
Heikki Kääriäinen (kirjallinen johtaja)

Heikki Kääriäinen (25. lokakuuta 1928 Hamina – 29. lokakuuta 2016) oli suomalainen kustannusjohtaja ja päätoimittaja.
Sosialidemokraatteihin kuulunut Kääriäinen oli Ylioppilaslehden päätoimittajana 1956–1959 kunnes hänet erotettiin liian vapaamielisenä ja ”kekkoslaisena”. Kääriäinen siirtyi sitten kustannusosakeyhtiö Tammen palvelukseen ja toimi ensin mainospäällikkönä, vuodesta 1965 tietokirjaosaston päällikkönä ja viimeksi kirjallisen osaston päällikkönä. Hän suunnitteli ja toimitti muun muassa Tammen Huutomerkki-sarjaa joka alkoi ilmestyä 1968. Kääriäinen jäi eläkkeelle 1991. Eläkkeellä ollessaan Kääriäinen asui Kuopiossa.
Toimitustöitä

Bibliotheca renovata Helsingin yliopiston kirjasto : julkaistu uudisrakennustöiden päättyessä 9.11.1957 ; toim. Pertti Koistinen, Heikki Kääriäinen. Helsinki 1957
Porthania 1957 ; toim. Pertti Koistinen, Heikki Kääriäinen ; julkaisutoimikunta Erik Lönnroth ym. Helsingin yliopisto, Helsinki 1957
Tasavallan vuodet 1917–1987 ; toimituskunta Yrjö Kaukiainen ym. ; toim. Heikki Kääriäinen, Salme Saukko ; kuvatoim. Carl Henning, Mikko Pekari. Tammi 1987
Harajuku Dance Rock

| Harajuku Dance Rock Antic Cafe |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 13. maaliskuuta 2009
 Tyylilaji: dance-rock
 Levy-yhtiö: Maru Music
Antic Cafen muut julkaisut
| Ko Akuma Usagi no Koibumi to Machine Gun 2008 | Harajuku Dance Rock 2009 | BB Parallel World 2009 |
Harajuku Dance Rock on Antic Cafen vuonna 2009 julkaisema EP. Pakettiin kuuluu seitsemän kappaletta sisältävä cd-levy, sekä kolme musiikkivideota sisältävä dvd-levy.
Kappaleet > CD

SUMMER DIVE
My Heart Leaps For 'C'
KAWAYU'S Rock
Zetsubou
NYAPPY in the World 4
AROMA
Best Apart
Kappaleet > DVD

SUMMER DIVE
My Heart Leaps For 'C'
AROMA
Hehkuniskatikka

| Hehkuniskatikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Tuliniskatikat Blythipicus
Laji::  rubiginosus
Kaksiosainen nimi
 Blythipicus rubiginosus  (Swainson, 1837) 
Katso myös
   Hehkuniskatikka Wikispeciesissä   Hehkuniskatikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hehkuniskatikka (Blythipicus rubiginosus) on kaakkoisaasialainen tikka. Sen esiintymisalue ulottuu Myanmarin eteläosista Lounais-Thaimaahan, Malakan niemimaalle sekä Sumatraan ja Borneoon. William John Swainson kuvaili lajin holotyypin Malakan niemimaalta vuonna 1837.
Henningsen

Henningsen on muun muassa seuraavien tanskalaisten henkilöiden sukunimi:
Agnes Henningsen (1869–1962), kirjailija
Erik Henningsen (1885–1930), taidemaalari
Frants Henningsen (1850–1908), taidemaalari, kuvittaja ja professori
Frits Henningsen (1889–1965), huonekalumuotoilija ja -puuseppä
Poul Henningsen (1894–1967), arkkitehti, muotoilija ja kriitikko
Ulla Henningsen (s. 1951), näyttelijä ja laulaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.