stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
L. J. Smith
Teokset > Lyhytnovellit

Blood Will Tell
Thicker Than Water
Brionwy's Lullaby
Ash & Mary-Lynnette: Those Who Favor Fire
Jez and Morgead's Night Out
Matt & Elena: First Date
Bonnie & Damon: After Hours
Aiheesta muualla

L.J. Smithin virallinen sivusto (englanniksi)
L.J. Smith Internet Speculative Fiction Databasessa (englanniksi)
Ye Olde Blog by L.J. (englanniksi)
UTC−0.25.21

UTC−0.25.21 on aikavyöhyke, joka on 25 minuuttia 21 sekuntia UTC±0-aikavyöhykettä jäljessä. Nykyisin se ei ole käytössä millään alueella, mutta sitä on käytetty Irlannissa, jossa se otettiin käyttöön 2. elokuuta 1880. Irlannissa siirryttiin kuitenkin vuonna 1916 käyttämään samaa aikaa kuin Britanniassa.
Viantie

Kylän läpi virtaava Viantienjoki.
Viantie on kylä Simon kunnassa Lapin maakunnassa, lähellä Kemin kunnanrajaa. Se sijaitsee Oulun–Tornion rautatien ja valtatien 4 välisellä alueella Viantienjoen varrella. Yhdessä Simoniemen kylän kanssa se muodostaa arvokkaan kulttuuriympäristön vanhoine rakennuksineen.
Viantien kylä alkoi muodostua 1900-luvun alussa rakennetun maantien, rautatien ja Viantienjoen risteyskohtaan. Kylän väkiluku on hyvien liikenneyhteyksien ansiosta kasvussa.
Viantien pysäkkinä tunnettu rautatieseisake lakkautettiin lopullisesti 1980-luvulla, kun lättähattuliikenne lakkautettiin.

Simo
| --- | --- |
Kylät ja alueet:   Alaniemi  Asemakylä, keskustaajama  Hamari  Karisuvanto  Maksniemi  Matala  Onkalonperä  Pömiö  Simonkylä eli Filpus  Simoniemi, kirkonkylä  Soikko  Tainijoki  Taininiemi  Viantie  Ylikärppä 
Vesistöt:   Simojoki  Viantienjoki 
Muuta Simoon liittyvää:   Karsikkoniemi  Maksniemen seisake  Kirkko  Kivalot  Rautatieasema  Ykskuusi  Veljekset Salmela  Viantien seisake
Lappohjan lentotukikohta

Lappohjan lentotukikohta oli Venäjän Itämeren laivaston 2. Ilmailuprikaatin 5. ilmailudivisioonan Turun Vähä-Heikkilän lentoaseman ja Jungfrusundin lentoaseman toimintaan liittyvä laskusilta, mitä käytettiin lentoveneiden toimintaan tukemaan. Tukikohdassa ei ollut pysyvää miehitystä, vaan siellä oli henkilöitä vain käytön tarpeiden mukaan. Tukikohdassa oli yksi puinen lentokonehalli.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Venäjän Itämerenlaivaston 2. ilmailuprikaatin lentoasemat ja lentotukikohdat ensimmäisessä maailmansodassa |  |
|  | Lentoasemat, lentotukikohdat ja laskusillat: luettelo Suomen sisällissodan aikaisista lentokentistä  Hermannin lentoasema (1915) | Kotkan lentotukikohta (1917) | Granbodan lentoasema (1916) / 4. Ilmailudivisioona | Torpvikin lentotukikohta | Saltvikin lentotukikohta | Jungfrusundin lentoasema / 5. Ilmailudivisioona | Vähä-Heikkilän lentoasema / 5. Ilmailudivisioona | Jurmon lentotukikohta | Lappohjan lentotukikohta | Mäntyluodon lentotukikohta |  |
USS Bataan (LHD-5)

| USS Bataan |
| --- | --- |
 USS Bataan

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ingalls Shipbuilding, Pascagoula, Mississippi
Kölinlasku:  22. kesäkuuta 1994
Laskettu vesille:  15. maaliskuuta 1996
Palveluskäyttöön:  20. syyskuuta 1997
Tekniset tiedot
Uppouma:  40 500 t (max)
Pituus:  256 m
Leveys:  32,3 m (runko) 42,6 m (lentokansi)
Syväys:  8,1 m
Nopeus:  23 solmua
Miehistöä:  73 upseeria ja 1009 miehistönjäsentä 1894 merijalkaväen sotilasta
Aseistus
Aseistus:  2 × 21 siilon RAM-laukaisualusta 2 x RIM-7 Sea Sparrow 2 x Phalanx CIWS 4 x 25 mm Mk 38 Bushmaster -pikatykkiä 5 x .50 Mk 33 konekivääriä
USS Bataan (runkonumero LHD-5) on Yhdysvaltain laivaston Wasp-luokan maihinnousualus. Alus on ensimmäinen Yhdysvaltain laivaston alus, jossa on otettu huomioon naissotilaiden mukana olo.
Valmistus

Alus tilattiin Ingalls Shipbuildingilta West Bankistä Pascagoulasta Mississipistä, missä köli laskettiin 22. kesäkuuta 1994. Se laskettiin vesille 15. maaliskuuta 1996 ja otettiin palvelukseen 20. syyskuuta 1997.
Palvelus

Alus oli 2012 palveluksessa Norfolkin laivastotukikohdassa Virginiassa.
Lappojärven kappeli

Lappojärven kappeli
Lappojärven kappeli (pohjoissaameksi Láhpoluobbala kapealla, norj. Láhpoluoppal kapell) on kappeli Norjan Koutokeinossa. Kirkko valmistui vuonna 1967 ja sen rakennusmateriaalina on käytetty tiiliä. Kirkossa on 70 paikkaa.
Vastakarvaan

| Vastakarvaan |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mika Wickström
Kieli:  suomi
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2002
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  278
ISBN:  951-0-26645-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Vastakarvaan (2002, WSOY) on Mika Wickströmin romaani.
Kirjailija mainitsee kirjassa useita moraalifilosofeja ja heidän teoksiaan, jotka ovat myös oikeasti olemassa, esimerkiksi Peter Singerin Oikeutta eläimille. Kirja tuo selkeästi esille myös maksimaalisen vapauden filosofian. ”Kuka tahansa saa tehdä mitä tahansa, kunhan ei alista, riistä tai vahingoita muita eläviä olentoja tai luontoa.”
Juoni

Kirja kertoo Kirsistä, kettutarhaajan tyttärestä, joka aloittaa biologian opiskelemisen yliopistossa. Samalla hän tutustuu kokonaiseen uuteen maailmaan ekologisen anarkismin parissa. Sen periaatteita hän käy kuuntelemassa luennoilla ystävänsä Rosan kanssa, joka osaa soveltaa teoriat käytäntöön.
Kirsi muuttaa Turkuun opiskelemaan ja suhde vanhaan poikaystävään Artoon katkeaa. Pian komea luennoitsija Janne iskee silmänsä uuteen opiskelijaan ja heidän välilleen syntyykin pieni romanssi. Kirsi tutustuu vähitellen myös muihin uusiin ihmisiin Rosan kautta. Yhteistä näillä ihmisillä on, että he ovat kaikki eläinoikeusaktivisteja, kukin omalla tavallaan. Heidän elämäänsä ei tunnu sisältyvän mitään muuta kuin itse aate.
Kirsi pyydetään mukaan toimintaan ja hänelle uskotaan salaisuuksia. Hän ei kuitenkaan ole varma omista arvoistaan ja hänellä on epäilyksiä toiminnasta, kun mukaan tulevat kettutytöt ja todelliset iskut tarhoihin pelkkien mielenosoitusten lisäksi.
Viantienjoki

| Viantienjoki |
| --- | --- |
 Viantienjokea Viantien kylässä, taustalla rautatiesilta
Alkulähde:  Kaupinlampi
Laskupaikka:  Perämeri
Maat:  Suomi
Pituus:  30 km
Alkulähteen korkeus:  62 m
Viantienjoki on pieni joki Simon kunnassa Lapin maakunnan eteläosassa.  Joen alkulähteet ovat Lumiaavan–Martimoaavan soidensuojelualueen reunalla, mutta varsinainen alkupiste on Kaupinlampi-niminen vesiallas. Joen pituus on noin 30 kilometriä. Joki laskee Perämereen Simon ja Kemin kunnanrajan läheisyydessä. Keväisin joki saattaa tulvia voimakkaasti, muun muassa vuoden 2001 kevättulvat aiheuttivat huomattavia vahinkoja maataloudelle.
Viantienjoki on matala ja kivikkoinen ja siten sopimaton melontaan tai veneilyyn. Sen sijaan joki on suosittu kalastuskohde. Ennätyskalarekisterin mukaan 19. elokuuta 2004 Viantienjoesta pyydystettiin Suomen suurin kirjoeväsimppu, jolla oli painoa 35 grammaa ja pituutta 12,8 senttimetriä.
Uladzislau Kaljatšonak

| Uladzislau Kaljatšonak |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. toukokuuta 2001 (ikä 23) Minsk, Valko-Venäjä
Kansalaisuus:   Valko-Venäjä
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Vladdy
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura (P):  Florida Panthers
Sarja:  NHL
Nyk. seura:  Dinamo Minsk (KHL)
Pelinumero:  18
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
NHL-varaus:  52. varaus, 2019 Florida Panthers
Uladzislau Anatoljevitš Kaljatšonak (valkoven. Уладзіслаў Анатолевіч Калячонак, ven. Владислав Анатольевич Колячонок, Vladislav Anatoljevitš Koljatšonok; s. 26. toukokuuta 2001 Minsk, Valko-Venäjä) on valkovenäläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelasi kaudella 2020–2021 KHL-seura Dinamo Minskissä lainalla NHL-seura Florida Panthersista.
Ura > Seuraura

Kaljatšonak on Dinamo Minskin kasvatti. Hän debytoi miesten peleissä vain 15-vuotiaana kaudella 2016–2017, jolloin Kaljatšonak pelasi Valko-Venäjän toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Vyšeišaja ligassa sekä kotimaansa alle 17- että alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa yhteensä 38 runkosarja- ja kolme playoff-ottelua tehopistein 3+7=10. Kauden 2017–2018 hän pelasi suurimmaksi osaksi alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa. Kaljatšonak pelasi myös kaksi ottelua Valko-Venäjän alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa Belarus Development Cupissa.
OHL-joukkue London Knights varasi Kaljatšonakin 102. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa 2018. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2018–2019. Kaljatšonak teki OHL-debyytissään syöttöpisteen. Koska NHL-seura Chicago Blackhawks lähetti ruotsalaispuolustaja Adam Boqvistin harjoitusleirinsä päätteeksi hänet vuotta aiemmin varanneeseen Knightsiin, joutui Knights asettamaan Kaljatšonakin lokakuussa siirtolistalle, koska Boqvistin siirto vei paikan joukkueen eurooppalaispelaajien kahden pelaajan kiintiöstä. Knightsissa pelasi Kaljatšonakin lisäksi entuudestaan myös venäläishyökkääjä Matvei Guskov. Kaljatšonakin siirtolistalta nappasi Flint Firebirds. Hän pelasi joukkueessa loppukaudella 53 runkosarjaottelua tehopistein 4+25=29. Kaljatšonak valittiin kauden päätteeksi OHL:n ensimmäiseen tulokkaiden tähdistökentälliseen. Hän pelasi kauden aikana myös CHL Top Prospects Gamessa.
Florida Panthers varasi Kaljatšonakin toisella kierroksella 52. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2019. Hänestä tuli pienimmällä numerolla NHL:ään varattu valkovenäläispelaaja 16 vuoteen, sillä edellisen kerran Kaljatšonakia pienemmällä numerolla varattiin Andrei Kastsitsyn koko vuoden 2003 varaustilaisuuden kymmenentenä pelaajana. Jo saman vuoden syyskuussa hän teki Panthersin kanssa kolmivuotisen tulokassopimuksen. Kaljatšonak palasi kaudeksi 2019–2020 vielä Flint Firebirdsin OHL-joukkueen vahvuuteen. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Kaljatšonak voitti Firebirdsin sisäisen tilaston lukemalla +19.
Heinäkuussa 2020 Florida Panthers lainasi Kaljatšonakin kaudeksi 2020–2021 kotimaahansa KHL-seura Dinamo Minskiin. Hän teki KHL-debyyttinsä 5. syyskuuta 2020 Barys Nur-Sultania vastaan. Kaljatšonok sai ottelussa jääaikaa 8.28 minuuttia. KHL-uransa avausmaalin hän teki kahdeksannessa ottelussaan 29. syyskuuta 2020 vieraissa Severstal Tšerepovetsia vastaan. Kaljatšonak sai Dinamon 1–4-voittoon päättyneessä ottelussa myös kakkossyöttöpisteen Jahor Šaranhovitšin tekemään voittomaaliin. Kaikkiaan hänen tulokaskautensa toi 46 runkosarjaottelussa tehot 1+5=6. Kaljatšonak pelasi joukkueessa myös kaksi Valko-Venäjän Cupin ottelua.
Ura > Maajoukkueura

Kaljatšonak pelasi alle 20-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2020, jolloin hän voitti pronssia. Kaljatšonak pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2018 ja 2019, joista molemmissa turnauksissa valmennus valitsi hänet Valko-Venäjän yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Vuoden 2018 turnauksessa Kaljatšonak valittiin Ruotsia vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2019 turnauksessa hän toimi Valko-Venäjän kapteenina. Kaljatšonak oli tehoilla 1+4=5 joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Jauheni Aksentjukin jälkeen. Hänet valittiin Sveitsiä vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Valko-Venäjän ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Kaljatšonak edusti Valko-Venäjän alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta sekä Macs Tournamentissa vuoden 2017 vaihteessa että Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2017, joista ensimmäinen turnaus päättyi kultaan ja jälkimmäinen turnaus päättyi hopeaan.
Valko-Venäjän A-maajoukkueessa Kaljatšonak on pelannut kaksi ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä vain 17-vuotiaana kaudella 2018–2019.
Undu laht

| Undu laht |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Saarenmaa
Kunnat:  Saarenmaan kunta
Koordinaatit:  58°27′43″N, 23°11′06″E
Järvinumero:  VEE2078730
Mittaustietoja
Rantaviiva:  16,722 km
Pinta-ala:  225,7  ha 
Saaria:  24
 fiUndu laht 
Undu laht (myös Käärme laht) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 227 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Saaria on yli 20, joista kahden moreenipohjaisen saaren yhteinen pinta-ala on 3 ha. Suurin saari on 450 metriä pitkä Rooglaid ja pohjoispäässä järveä sijaitsee 260 metriä pitkä nimetön saari. Useimmat saaret ovat mutasaaria, jotka ovat ruohikkoisia ja näkyvät selvästi matalan veden aikana. Järven rantaviivan pituus on 16,7 kilometriä.
Järvi on erotettu merestä 150 metrisellä padolla, joka tukkii lahdensuun suonalaiselta vedenvirtaukselta. Järvialtaasta on kaivettu oja ja kanava, jota pitkin makea- ja merivesi voivat virrata sisälle ja ulos järvestä.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (vir. rannikujärv (mereveega ajutiselt ühenduses olev veekogu)). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, koska veden suolapitoisuus on lievästi koholla (vir. halotroofne tai soolatoiteline, HA).
Vehkajärvi (järvi Jämsässä)

| Vehkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°01′54″N, 24°55′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Järvinumero:  14.515.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105 m 
Rantaviiva:  1,3 km 
Pinta-ala:  0,07 km² 
 fiVehkajärvi 
Vehkajärvi on Jämsän luoteisosassa sijaitseva seitsemän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 23 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä kuusitoista kilometriä länteen.
Maantiede

Vehkajärven pituus on 400 metriä, järvi on saareton ja sitä reunustaa pieni viljelysaukea. Järven itärannalta lähtee laskuoja itään Rimmiin (104,3 metriä mpy). Vehkajärven eteläpuolella sijaitsee Valkeajärvi, lounaassa on Jämsänjärvi ja idässä Pirttijärvi. Järven pohjoispuolitse kulkee yhdystie 16543.
Vehkajärvi kuuluu Valkeajärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Ehunsalmen Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.
Valkeajärven valuma-alueen suurimmat vakavedet ovat kaksi Valkeajärveä: eteläinen Ehunsalmen tienoilla sijaitseva Valkeajärvi ja pohjoinen historiallisen Koskenpään alueella sijaitseva Valkeajärvi. Alueella on lisäksi viisi muuta yli hehtaarin laajuista järveä: Vehkajärven lisäksi Kolojärvi, Porraslammi, Myllyjärvi ja Koivujärvi. Alle hehtaarin laajuisia vakavesiä on muun muassa Likolammi (120,7 metriä mpy).
Lais

Lais tai Laís voi viitata seuraaviin:
Lais Korinttilainen (400-luku eaa.), antiikin kreikkalainen hetaira
Lais Hykkaralainen (300-luku eaa.), antiikin kreikkalainen hetaira
Laís Elena (1943–2019), brasilialainen koripalloilija
Lais, lapinkylä Ruotsissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lais”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lappojärven koulu

Lappojärven koulu (pohjoissaameksi Láhpoluobbala skuvla, norj. Láhpoluoppal skole) oli koulu Norjan Koutokeinossa Lappojärven (Láhpoluoppal) kylässä. Koulu lakkautettiin keväällä 2012, ja syksyllä Lappojärvellä asuneiden koululaisten kouluksi tuli Koutokeinon ala-/yläaste ja Gárggoluoppalissa asuneiden, Lappojärven koulua käyneiden koululaisten kouluksi tuli taas Maasin koulu.
Koulun rehtori oli Kirsten Susanne Logje.
Vaihtoehtoiset valuutat

Vaihtoehtoisena valuuttana voidaan pitää sellaisia vaihdon välineitä ja keinoja, joita käytetään vain marginaalisesti tai ne ovat vasta idean tasolla. Vaihtoehtoinen valuutta edellyttää joskus myös vaihtoehtoista talousjärjestelmää. Vaihtoehtoinen valuutta voi olla joko täydentävä valuutta tai korvaava valuutta, riippuen siitä pyrkiikö se vain lisäämään ihmisten vaihtoehtoja vai syrjäyttämään vakiintuneita valuuttoja.
Verottajan kiinnostus vaihtoehtoisiin valuuttoihin vaihtelee merkittävyyden eli käytön volyymin mukaan. Periaatteessa yksilön tai yhteisön oman rahan liikkeellelaskua rehellisessä tarkoituksessa ei voi kieltää sen enempää, kuin ketään voi kieltää halutessaan ottamasta vastaan tai tarjoamasta vaihdossa esimerkiksi puunappia tuotteesta tai palvelusta. Valtiot tosin käytännössä monopolisoivat rahan siten, että hyväksyvät verojen maksuun käypänä maksuvälineenä vain valitsemansa valuutan. Väärentäminen on puolestaan eri asia ja aina rikos.
Talouden kriisit voimistavat tyypillisesti keskustelua vaihtoehdoista. 2000 luvun alun finanssikriisin aikana ja lähivuosina tulivat julkisuuteen mm. maailmanlaajuisesti Zeitgeist liike, Occupy liike ja Suomessa Talousdemokratia, sekä muut jäljempänä mainitut liikkeet ja ideat.
Vakiintuneet valuutat

Valtaosa maailman valtioista käyttää nykyään niin sanottua fiat- rahaa. 'Fiat' on latinaa ja tarkoittaa 'olkoon näin'. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että rahan arvon takaa vain sen liikkeellelaskijan eli valtion, keskuspankin tai vastaavan tahon auktoriteetti, sekä käyttäjien keskinäinen luottamus arvoon. Vertailun vuoksi mainitaan joskus esimerkiksi kultakanta, jossa arvo määräytyy luonnollisesti sen perusteella, että kaikki arvostavat hyödykettä, johon valuutan arvo on sidottu ja jollaisena valuutan levittäjä lupautuu lunastamaan valuutan.
Käytössä olevia tai käytössä olleita vaihtoehtoisia valuuttoja

Vaihtokauppa
Aikapankki
WIR-frangi
Kryptovaluutat: Bitcoin, Litecoin, Dogecoin, EarthCoin ja muut
Paikallisvaluutta
Raha, jota voi käyttää vain paikallisesti tai muuten määrätyllä alueella. Sen voi myös painattaa ja laskea liikkeelle jokin paikallinen taho, joka ei ole tavanomainen vahva auktoriteetti, kuten valtio tai keskuspankki. Paikallisrahan päätarkoituksia on pitää tietyn alueen taloudellisesta toiminnasta koituva hyöty sillä alueella, lisätä omavaraisuutta ja voimistaa yhteisöllisyyttä.
Rinnakkaisvaluutta
Yhteisöluototus
Yhteisöluototuksessa käytetään usein aikapankkien tapaan työtuntia rahayksikkönä. Erikoisuus on, että jokaisella jäsenellä on tili, joka voi vapaasti olla miinuksella tai plussalla. Vaihtotapahtumissa vastaanottajan tilille kirjataan miinusta ja luovuttajan tilille plussaa. Jäsen jonka tili on miinuksella, on yhteisölle velkaa tuotteita tai palveluita. Vastaavasti yhteisö on tuotteita tai palveluita velkaa jäsenelle, jonka tili on plussalla. Tavoite on pitää tili tasapainossa.
Ehdotettuja vaihtoehtoisia valuuttoja ja talousjärjestelmiä

Digital Coin
Paul Grignonin ideoima digitaalinen raha, jonka olemusta hän itse kuvailee pelkäksi sarjanumeroksi, jota voidaan suoraan vaihtaa henkilöiden tai tahojen kesken nimettömästi ja ilman kirjanpitoa. Teknologia mahdollistaa Grignonin mukaan tällaisen rahan käsittelyn ilman turhia pankkipalveluita, kuten säilytystä, tilisiirtoja tai maksutapahtumien selvityksiä. Digital Coin olisi lisäksi velaton ja hajautettu järjestelmä.
Parecon
Osallisuustalous (engl. participatory economics tai parecon).
Resurssipohjainen talous (ei valuuttaa)
Eräs tätä talousjärjestelmää ajava taho on alkujaan yhdysvaltalainen liike nimeltä Venus Projekti, jonka tavoite on pelkkää talousuudistusta laajempi - "holistinen sosioekonominen järjestelmä". Projektin isän, Jacque Frescon mukaan resurssipohjaisen järjestelmän ajatuksena on, että kaikki tavarat ja palvelut ovat tasa-arvoisesti jokaisen saatavilla ilman rahaa, luottoa, vaihtokauppaa tai mitään muutakaan velan tai orjuuttamisen muotoa. Kaikki planeetan resurssit olisivat kaikkien maailman ihmisten kesken yhteisiä. Tämän tyyppinen talous toimisi suoraan resurssien ehdoilla, eikä vaihdon välineen kautta, ja kaikille voitaisiin helposti tuottaa elämän perustarpeet sekä korkea elintaso.
Venus Projektin näkemykseen resurssipohjaisesta taloudesta liittyy lisäksi teknologiakeskeisyys; ongelmien syy ei ole teknologia vaan sen väärinkäyttö. Keskeistä on myös arvomaailman sekä toiminnan psyykkisten ja henkisten kannustimien kehittyminen pois varallisuuden, omaisuuden ja vallan hamuamisesta kohti henkilökohtaisen onnistumisen iloa. Tämä mahdollistuisi puutteen ja velkaorjuuden pelon häviämisen myötä terveessä yhteiskuntajärjestelmässä.
Laadunjärvi

| Laadunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Akaa (Kylmäkoski)
Koordinaatit:  61°11′15″N, 23°33′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarpianjoen valuma-alue (35.28)
Laskujoki:  Savikoskenjoki 
Järvinumero:  35.289.1.006 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,1  m tai 96  m 
Rantaviiva:  3,008 km 
Pinta-ala:  26,958  ha 
 fiLaadunjärvi 
Laadunjärvi  on Pirkanmaalla Akaan Savikoskella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kolme ojaa, joista yksi tuo ojitetun Kolunsuon kuivatusvesiä ja huomattavin on Riehunoja, joka laskee järveen Kankurinkosken läpi järven kosteikoksi muuttuneeseen lahteen. Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Järvellä on toiminut kahdeksan maatila, joiden peltoja viljellään järven ympärillä edelleen. Rantojen läheisyyteen on rakennettu vain kaksi vapaa-ajan asuntoa. Urjalan raja ohittaa järven noin 600 metriä lännessä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järven itärannalla sijaitsi kylä tai talo nimeltään "Laatula". Kartassa ei järven nimeä mainita eikä sitä tunnista rantaviivaa seuraavallakaan. Tämä on selvä merkki järvenlaskusta, joka on tapahtunut kartan julkaisun jälkeen. Järven länsipuolella sijaitsi tuolloin Kankurinjärvi joka oli noin kaksi kilometriä pitkä ja verraten kapea järvi. Se on kuivatettu peltomaaksi, jonka halki kulkee entisen järven pohjaa myöten Riehunoja. Kankurinjärven länsipäässä sijaitsi lounaassa Pakkasenjärvi, joka on myös kuivatettu pelloksi. Itse Laadunjärven laskussa sen länsipään lahti lyheni noin 450 metriä ja lahden tilalla on lahden muotoinen kosteikko.
Lahden kosteikko on rehevä ja se näyttäisi kasvavan umpeen pienentäen järven vesialaa.
Laisaari

Laisaari on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Mauno Laisaari (vuoteen 1932 Lindholm, 1910–1994), juristi ja virkamies, eduskunnan oikeusasiamies
Olavi Laisaari (1907–1982), arkkitehti
Sinikka Laisaari (o.s. Toikka, ent. Mönkäre, s. 1947), poliitikko (SDP), toimitusjohtaja, lääkäri, ministerin arvonimi
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Unplugged – Rock’n’Roll Realschule

| Unplugged - Rock'n'Roll Realschule Die Ärzte |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Julkaistu: 4. marraskuuta 2002
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Uwe Hoffmann ja Die Ärzte
 Tyylilaji: Punk rock
 Kesto: 68.32
 Levy-yhtiö: Hot Action Records
Die Ärzten muut julkaisut
| Die Ärzte 2002 | Unplugged - Rock'n'Roll Realschule 2002 | Geräusch 2003 |
Unplugged - Rock'n'Roll Realschule on Die Ärzten neljäs ja MTV Unplugged -sarjaan kuuluva livealbumi, joka julkaistiin 4. marraskuuta 2002. Albumilla yhtye esittää kappaleitaan akustisesti yhdessä hampurilaisen Albert-Schweitzer lukion kanssa lukion juhlasalissa. Albumin nimi tulee "Rock 'n' Roll High School" -musikaalista.
Konsertista julkaistiin myös "MTV Unplugged: Rock'n'Roll Realschule" -niminen DVD ja single nimeltä "Unplugged - Komm zurück/Die Banane".