stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jumlan piirikunta

| Jumlan piirikunta जुम्ला, Jumlā |
| --- | --- |

 Jumlan piirikunnan sijainti Nepalissa.
 Koordinaatit: 29.2741°N, 82.1831°E 
Valtio:     Nepal
Nepalin kehitysalueet:  Keskilännen kehitysalue
Nepalin vyöhykkeet:  Karnali
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kartik Swami (2 186 as., 2011); 2014- Chandan Nath
Pinta-ala  ():  2 531 km²
Väkiluku (2011)  ():  108 921
 – väestötiheys:  43 as./km²
HDI (2011):  0,409
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NP-KA
 
ddcjumla.gov.np
 Jumlan piirikunnan kartta. 
Jumlan piirikunta (nepaliksi जुम्ला, Jumlā) on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Keskilännen kehitysalueen Karnalin vyöhykkeellä, linnuntietä noin 350 kilometriä Kathmandusta länsiluoteeseen.
Jumlan piirikunnan naapurina on lännessä Kalikotin, pohjoisessa Mugun, idässä Dolpan ja etelässä Jajarkotin piirikunta.
Jumlan piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 108 921 ihmistä (89 427 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 2 531 neliökilometriä ja väestötiheys 43 as./km2. Hallinnollinen keskus oli vuoteen 2014 saakka Kartik Swamin kylä (VDC, 2 186 as. vuonna 2011). Toukokuussa 2014 piirikuntaan muodostettiin sen ensimmäinen kaupunki, joka nimettiin asukasluvultaan suurimman kyläkomitean (VDC) mukaan Chandan Nathiksi. Kaupunki muodostettiin lähekkäisistä kyläkomiteoista (laskennallisesti yhteensä runsas 19 000 as., 2011) ja myös Kartik Swami tuli osaksi uutta kaupunkia.
Piirikunta ryhmitellään usein kokonaisuudessaan Nepalin Keskilännen vuoristovyöhykkeeseen kuuluvaksi. Tarkemmassa ilmastollisessa aluejaottelussa piirikunnasta 25,3 % sisällytetään 
lauhkeaan, 49,7 % subalpiiniseen, 13,9 % alpiiniseen, 3,8 % Transhimalajan ja 7,3 % ylempään vuoristovyöhykkeeseen (nival zone).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jumlan piirikunta Wikimedia Commonsissa
Keisuke Kinoshita

Keisuke Kinoshita
Keisuke Kinoshita (5. joulukuuta 1912 Hamamatsu – 30. joulukuuta 1998 Tokio) oli palkittu japanilainen elokuvaohjaaja. Hänen elokuvistaan 24 silmää (Nijushi no hitomi, 1954) ja Taiyo to bara (1956) voittivat Golden Globe -palkinnon parhaasta ulkomaalaisesta elokuvasta.
Kinoshitan kotikaupungissa Hamamatsussa on hänen elämäntyötään esittelevä museo.
Aiheesta muualla

Keisuke Kinoshita Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kartiovahakas

| Kartiovahakas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Hygrophoraceae
Suku::  Helovahakkaat Hygrocybe
Laji::  conica
Kaksiosainen nimi
 Hygrocybe conica  (Scop.)  P. Kumm.  
Katso myös
   Kartiovahakas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kartiovahakas (Hygrocybe conica) kuuluu nykyisen käsityksen mukaan mustuvien vahakkaiden epäselvään lajiryhmään tai on monimuotoinen laji. Kyseessä on selkeästi kulttuurilaji. Siitä ei oikein ole ruokasieneksi, epäillään hieman myrkylliseksikin.
Kaksi kartiovahakasta
Kartiovahakasta löytyy heinikoista, pihoilta, joskus lahokannoilta ja puistoistakin. Se ei ole mitenkään harvinainen, mutta mahdollisesti kantolajit ovat eri sieniä kuin ruohikkolajit. Ulkoisesti sienen lakin pinta on kellertävänpunainen, lakki on kellomainen, heltoissa ei ole minkäänlaista johteisuutta. Vanhetessaan sieni mustuu nopeasti kokonaan. Sieni on yleensä pienehkö, joskus kuitenkin viitisen senttimetriä korkea ja hieman korkeuttaan kapeampi.
Keisuke Ōsako

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Keisuke Ōsako
Syntymäaika: 28. heinäkuuta 1999 (ikä 25)
Syntymäpaikka: Kagoshima, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Maalivahti
Pituus: 186 cm
Seura
Seura: Sanfrecce Hiroshima
Pelinumero: 38
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2018– | Sanfrecce Hiroshima |  |
Maajoukkue
| 2019– | Japani | 1 (0) |
Keisuke Ōsako (jap. 大迫 敬介, Ōsako Keisuke; s. 28. heinäkuuta 1999 Kagoshima) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Ōsako debytoi Japanin maajoukkueessa kesäkuussa 2019. Hän kuului Japanin joukkueeseen myös Copa Américassa 2019.
Kakko

Perinteinen kakko.
Kakko on vaaleista jauhoista valmistettu länsisuomalainen leipä. Siihen käytetään ohrajauhoja ja jonkin verran vehnäjauhoja. Kakkoa leivotaan teollisesti lähinnä Satakunnassa sekä osissa Varsinais-Suomea ja Pirkanmaata. Sitä pidetään myös Satakunnan maakuntaleipänä. 2000-luvulla kakkoa on alettu markkinoida myös muualle Suomeen.
Lapissa kakko tarkoittaa mykyjen kaltaisia keitettyjä taikinapalleroita kuten verikakko ja kalakakko.
Kaakkolampi (Ikaalinen)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°52′09″N, 23°29′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  oja Iso Kalajärveen 
Järvinumero:  35.582.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  158,6 m 
Rantaviiva:  0,992 km 
Pinta-ala:  0,0301 km² 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätön Juhtimäellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kaakkolampi on osa Liesijoen aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 400 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 3 hehtaaria. Se sijaitsee Iso Kalajärven itäpuolella Paattiladonmäen takana olevalla ojitetulla suolla. Siihen on kaivettu yhdeksän suo-ojaa, joista lammen eteläpäässä länteen laskeva on samalla sen laskuoja. Oja laskee Iso Kalajärven itärantaan 800 metrin jälkeen. Rantaviiva on kilometrin pituinen ja rannat ovat kaikki suota. Itärannalla sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Kaidankylälle johtavalta tieltä aivan Joutsenlammen länsipuolelta.
Karnaubapalmu

| Karnaubapalmu |
| --- | --- |
 Karnaubapalmuja caatingalla
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Arecales
Heimo::  Palmukasvit Arecaceae
Suku::  Karnaubapalmut Copernicia
Laji::  prunifera
Kaksiosainen nimi
 Copernicia prunifera  (Mill.) H.E.Moore 
Katso myös
   Karnaubapalmu Wikispeciesissä   Karnaubapalmu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karnaubapalmu (Copernicia prunifera) on palmukasvien (Arecaceae) heimoon, karnaubapalmujen (Copernicia) sukuun kuuluva kasvilaji.
Karnaubapalmu on ainavihanta ja yksirunkoinen palmulaji. Sen runko kasvaa tavallisesti 7–10 metriä korkeaksi, mutta voi joskus kasvaa jopa 15 metriä korkeaksi. Oksaton runko on halkaisijaltaan 15–25 cm. Rungon päässä oleva latvus muodostuu viuhkamaisista lehdistä, joiden lehtiruodit sekä -lavat ovat kummatkin noin metrin pituisia.
Karnaubapalmua kasvaa luonnossa Brasilian koillisosissa. Sitä kasvaa laaksoissa jokien varsilla alueilla, joilla on säännöllisesti kausittain tulvia ja kuivuutta.
Karnaubapalmua viljellään laajasti etenkin Brasiliassa siitä saatavan vahan vuoksi. Karnaubavahan lisäksi palmun eri osista saadaan muitakin elintarvikekäyttöön soveltuvia aineita. Rungon ydinosassa on runsaasti tärkkelystä ja siitä on valmistettu saagonkaltaista ainetta. Lehtiä on puolestaan käytetty keitettyinä ravinnoksi ja siemeniä on käytetty kahvin korvikkeena.
Erilaisten elintarvikkeiksi käytettyjen aineiden lisäksi karnaubapalmun lehdistä voi punoa esimerkiksi mattoja, hattuja ja koreja. Karnaubapalmun puuaines on pehmeää, suolaista vettä pitkään kestävää sekä helposti työstettävää. Niinpä puuainesta on käytetty muun muassa aidoissa, puutolppina, rimoina ja erilaisissa pienehköissä puuesineissä sekä polttopuuna. Karnaubapalmua on myös kasvatettu koristekasvina tropiikissa.
Aiheesta muualla

Kassu - Kasvien suomenkieliset nimet: Karnaubapalmu (Copernicia prunifera)
UniProt: Taxonomy - Copernicia prunifera (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Copernicia prunifera (englanniksi)
Kakko (sukunimi)

Kakko on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Elina Kakko (s. 1997), korkeushyppääjä
Erik Kakko (s. 1971), jääkiekkoilija
Jorma Kakko (1930–1963), keskimatkojen juoksija
Kaapo Kakko (s. 2001), jääkiekkoilija
Kari-Petteri Kakko (s. 1976), kuvanveistäjä ja taidemaalari
Laura Kakko (1959–2011), suurlähettiläs
Mara Kakko (1940–2014), elokuvaaja
Minea Blomqvist-Kakko (o.s. Blomqvist, s. 1985), golfaaja, Roope Kakon puoliso
Roope Kakko (s. 1982), golfaaja
Tapio Kakko (TB Widow, s. 1961), muusikko
Tony Kakko (s. 1975), muusikko
Ville Kakko (s. 1971), lentopallovalmentaja
Ville Kakko (1894–1946), jääkärivääpeli
Mari Sainio (o.s. Kakko, s. 1973), juontaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Keisuke Okada

| Keisuke Okada> 岡田 啓介 |
| --- | --- |

Japanin pääministeri
 8. heinäkuuta 1934–9. maaliskuuta 1936  
Monarkki:  Hirohito
Edeltäjä:  Makoto Saitō
Seuraaja:  Kōki Hirota
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. tammikuuta 1868 Fukui
Kuollut: 17. lokakuuta 1952 Tokio
Tiedot
 Nimikirjoitus
Keisuke Okada (jap. 岡田 啓介, Okada Keisuke, 20. tammikuuta 1868 Fukui – 17. lokakuuta 1952 Tokio) oli keisarillisen Japanin laivaston amiraali, poliitikko ja 31. Japanin pääministeri 8. heinäkuuta 1934–9. maaliskuuta 1936.
Okada syntyi nykyisen Fukuin prefektuurin alueella samuraiperheeseen. Hän osallistui Japanin keisarillisen laivastoakatemian 15. vuosikurssille ja valmistui seitsemäntenä yhteensä 80 kadetista vuonna 1889. Hän palveli korvetti Kongōlla ja panssarikansiristeilijä Naniwalla. Myöhemmin hän palveli luutnanttina risteilijöillä Itsukushima ja Takachiho sekä korvetti Hieillä.
Ensimmäisessä Kiinan–Japanin sodassa Okada oli taistelulaiva Fujilla. Valmistuttuaan laivastosotakorkeakoulusta hän palveli taistelulaiva Shikishimalla ja upseerina risteilijä Yaeyama. Venäjän–Japanin sodan aikana Okada toimi useilla aluksilla, joihin kuuluivat risteilijät Chitose, Kasuga ja Asahi, ennen kuin hänelle annettiin komentoonsa oma alus, Kasuga 25. heinäkuuta 1910. Hänet siirrettiin risteilijä Kashimalle vuonna 1912.
1. joulukuuta 1913 Okada ylennettiin kontra-amiraaliksi, minkä jälkeen hän oli useissa eri toimistotöissä. Vara-amiraaliksi hänet ylennettiin 1. joulukuuta 1917 ja amiraaliksi 11. kesäkuuta 1924. Okada asettui rengō kantai -päälaivaston komentajaksi vuonna 1924. Vuonna 1927 hänestä tuli laivastoministeri Tanaka Giichin hallituksessa, mutta hän erosi virastaan vuonna 1929 tullakseen ylimmän sotaneuvoston sotilaalliseksi neuvonantajaksi. Okada oli yksi harvoista vuoden 1930 Lontoon laivastokonferenssin mukaisen aseidenrajoittamissopimuksen kannattajista laivaston johdossa (jōyaku-ha). Hän auttoi sopimuksen neuvottelussa ja työskenteli voimakkaasti sen ratifikaation puolesta. Hän toimi uudelleen laivastoministerinä Saitō Makoton hallituksessa vuonna 1932.
Heinäkuussa 1934 Okada nimitettiin Japanin pääministeriksi. Hän kuului kasvanutta militarismia vastustaneisiin demokraattisiin ja maltillisiin ääniin, minkä vuoksi hän oli merkittävä kohde totalitaarisempaa Japania ajaville ääriaineksille. Hän selviytyi täpärästi murhayrityksestä helmikuun 26. päivän välikohtauksessa vuonna 1936, mutta erosi pian virastaan. Toisen maailmansodan aikana Okadalla oli johtava rooli Hideki Tōjōn hallituksen kaatamisessa vuonna 1944. Hän kuoli vuonna 1952.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keisuke Okada Wikimedia Commonsissa
Kari Myyryläinen

Kari Myyryläinen (s. 22. lokakuuta 1963) on entinen suomalainen kilpapyöräilijä.
Suomen tunnetuimpiin pyöräilijöihin kuuluva Myyryläinen voitti 21 Suomen mestaruutta, muun muassa maantieajossa vuosina 1985 ja 1986 ja maantiepyöräilyn aika-ajossa vuosina 1983, 1984, 1985 ja 1993. Vuonna 1985 hänet valittiin TUL:in parhaaksi urheilijaksi. Nykyäänmilloin? hän valmentaa maantiepyöräilijöitä. Myyryläinen kilpaili aktiivisesti myös maastopyöräilyssä.[lähde? ]
Myyryläinen sijoittui olympialaisten maantieajossa 25:nneksi Los Angelesissa 1984 ja 63:nneksi Atlantassa 1996. MM-edustajana hän oli seitsemän kertaa ja sijoittui maantieajossa 9:nneksi 1985. Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti maantiejoukkueajossa 1983 ja maastoajossa 1993–1994.
Myyryläinen edusti Suomessa Turun Urheiluliittoa, Hyvinkään Pontevaa ja vantaalaista Let's Go-seuraa. Hän siirtyi vuonna 1986 ammattilaiseksi espanjalaiseen Reynolds-talliin. Hän osallistui vuonna 1988 ensimmäisenä suomalaisena Italian ympäriajoon mutta joutui keskeyttämään kilpailun 10. etapilla.[lähde? ]
Kari Myyryläisen isä Reijo Myyryläinen ja setä Seppo Myyryläinen ovat voittaneet pyöräilyssä useita TUL:n mestaruuksia. Reijo Myyryläinen toimi pyöräilyn olympiajoukkueen johtajana ja mekaanikkona Los Angelesissa 1984 sekä pyöräilyn ja hiihdon valmennustehtävissä ja kilpailuselostajana.
Veteraanien SM-kilpailuissa 2010 Hyvinkäällä Myyryläinen saavutti hopeaa yli 40-vuotiaiden sarjassa.[lähde? ]
Myyryläinen voitti maailmanmestaruus hopeaa vuonna 2024 60-64 vuotiaiden masters-sarjassa gravelpyöräilyssä Belgian Halle-Leuvenissa.
Saavutuksia

Lähde:
Olympiakisoissa 13:s maantiejoukkueajossa ja 25:s henkilökohtaisessa maantieajossa Los Angelesissa 1984 sekä 63:s henkilökohtaisessa maantieajossa Atlantassa 1996
MM-kisoissa henkilökohtaisessa maantieajossa 62:s 1983, 9:s 1985, 75:s 1986, 46:s 1994 ja 71:s 1995, maantiejoukkueajossa 11:s 1983 ja 19:s 1985 sekä 4 000 metrin joukkuetakaa-ajossa 11:s 1981 ja 17:s 1982
PM-kultaa maantiejoukkueajossa 1983 sekä maastoajossa 1993 ja 1994
21 SM-kultaa
Kirjavaras

Kirjavaras (Bibliotekstjuven) on ruotsalainen television minidraamasarja, jonka on vuonna 2010 ohjannut Daniel Lind Lagerlöf ja käsikirjoittanut Malin Lagerlöf. Sarja perustuu tositapahtumiin, Kuninkaallisen kirjaston käsikirjoitusosaston johtajan Anders Buriuksen tekemiin kirjavarkauksiin, mutta ei ole dokumentti.
Sarja heijastaa ruotsalaista luokkayhteiskuntaa. Päähenkilö, kirjallisuudentutkija John Johnsson kokee jäävänsä taustansa ja nimensä vuoksi syrjään virkanimityksissä. Hän ottaa uuden nimen Manneus ja pääsee Kuninkaallisen kirjaston assistentiksi, joskin ansiot pienenevät. Hän yrittää käytöstapojaan ja pukeutumistaan kehittämällä päästä haikailemiinsa piireihin. Tiukka taloudellinen tilanne ajaa hänet ahtaalle, ja hän alkaa myydä kirjaston kirjoja. Kriitikko Harri Römpötin mukaan sarja on laadukasta draamaa ja sykähdyttävä sivistynyt jännäri.
Aiheesta muualla

SVT: Bibliotekstjuven
SR: Bibliotekarien
Kreikan passi

Kreikan passin kansi.
Kreikan passin henkilötietosivu.
Kreikan passi (kreik. Ελληνικό διαβατήριο, Ellinikó diavatírio) on Kreikan kansalaisilleen myöntämä passi. Passi voidaan myöntää vain kansalaisille, jotka ovat kirjoilla jossakin Kreikan kunnista. Kreikan passi mahdollistaa asumisen ja työskentelyn kaikissa Euroopan unionin jäsenmaissa.
Vuodesta 2006 lähtien Kreikan passit ovat biometrisia.
Tekstit > Kansi

Passin kannen tekstit ovat:
Lisäksi kannessa on Kreikan vaakuna sekä biometrisen passin tunnus.
Tekstit > Henkilötietosivu

Passin henkilötietosivun tekstit ovat osin kreikaksi ja osin englanniksi:
Galleria

Vuonna 1932
Kreikan toinen tasavalta
Vuonna 1970
Kreikan kuningaskunta
Vuonna 1980
Kreikan kolmas tasavalta
Vuonna 2006
Kreikan kolmas tasavalta
Vuodesta 2007 
Kreikan kolmas tasavalta
Vuodesta 2007 
Kreikan kolmas tasavalta, diplomaattipassi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan passi Wikimedia Commonsissa
Kiekkolidut

| Kiekkolidut |
| --- | --- |
 kiekkolitu.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit
Suku::  Kiekkolidut Clypeola  L.
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiekkolidut (Clypeola) on ristikukkaiskasveihin kuuluva kasvisuku, jonka on kuvannut Carl von Linné 1753. Suvussa on yhdeksän lajia. Suomeksi on nimetty kiekkolitu (Clypeola jonthlaspi), jota esiintyy Välimeren alueella.
Lajeja: Clypeola aspera, Clypeola ciliata, Clypeola cyclodontea, Clypeola dichotoma, Clypeola elegans, Clypeola eriocarpa, Clypeola jonthlaspi, Clypeola lappacea, Clypeola raddeana.
Karsinooma

Karsinooma on syövän muoto, joka saa alkunsa pintasolukosta eli epiteelistä. Karsinooma on kaikkein yleisin syöpämuoto, ja pääosa keuhkojen, mahalaukun, suoliston, virtsarakon ja ihon syövistä on karsinoomia. Kasvain todetaan karsinoomaksi mikroskooppitutkimuksessa. Karsinooman alalajeja ovat esimerkiksi adenokarsinooma, basaalisolukarsinooma, levyepiteelikarsinooma, papillaarinen karsinooma, musinoosi karsinooma ja uroteliaalinen karsinooma.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karsinooma Wikimedia Commonsissa
Kristine Sa

| Kristine Sa> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Tyylilajit:  popmusiikki 
Aiheesta muualla
www.kristinesa.com/index.html
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kristine Sa (s. 6. kesäkuuta 1982, Song Be, Vietnam), oikealta nimeltään Huỳnh Ngọc Nhã Yến, on kanadanvietnamilainen poplaulaja, runoilija ja sanoittaja. Hän muutti Kanadaan perheensä mukana 6-vuotiaana ja asuu nykyisin Torontossa. Kristinen sisko Tam Doan on myös laulaja.
Kristine on ollut vieraana useissa anime-tapahtumissa (mm. Anime Mid-Atlantic, Anime USA, Otakon ja Youmacon) ympäri Yhdysvaltoja. Hänen kolmas studioalbuminsa, Hopeless Romantic, ilmestyi helmikuussa 2007.
Diskografia > EPt

Lonely Asylum : The Demo Collection (2010)
Diskografia > Albumit

I Never Knew (2002, Nemesis Records)
reBIRTH (2004, Nemesis Records)
Hopeless Romantic (2007, Nemesis Records)
Diskografia > Kokoelmat

AnimeToonz 3: Lemon Edition (2005, Jellybean Recordings)
AnimeToonz 3: Lime Edition (2005, Jellybean Recordings)
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kristine Sa Last.fm:ssä (englanniksi)
Karnalliitti

| Karnalliitti |
| --- | --- |
 Karnalliittinäyte Venäjältä
Luokka:  halogenidimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  KMgCl3 • 6 H2O
Aiheesta muualla
  Karnalliitti Commonsissa 
Karnalliitti on halogenideihin eli halideihin kuuluva mineraali. Kemiallinen kaava on KMgCl3•6H2O. Karnalliitti on ominaisuuksiltaan fluoresoiva, nopeasti veteen liukeneva ja suolan makuinen. Se ei kiteydy helposti vettä haihduttamalla. Mineraali on nimetty preussilaisen kaivosinsinöörin Rudolph von Carnallin (1804–1874) mukaan.
Esiintyminen

Karnalliittia esiintyy samoissa paikoissa kuin muun muassa sylviittiä, kainiittia ja kieseriittiä. Sitä on löydetty Saksasta, Yhdysvalloista ja Venäjältä.
Aiheesta muualla

Webmineral: Carnallite Mineral Data (englanniksi)
Mindat: Carnallite (englanniksi)
Handbook of Mineralogy: Carnallite (englanniksi) (pdf)
Kiviõli

| Kiviõli |
| --- | --- |

 Kiviõlin entinen kaupunki Itä-Virumaalla.
 Koordinaatit: 59°21′N, 26°58′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Itä-Virumaa
Kunta:  Lüganusen kunta
Perustettu:  1922
Kaupunkioikeudet:  1946
Lüganusen kunnan osaksi:  2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  epäitsenäinen kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,75 km²
Väkiluku (2010):  6 606
 – Väestötiheys:  562 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.kivioli.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiviõli on epäitsenäinen kaupunki ja entinen kaupunki Itä-Virumaan maakunnassa, Virossa.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kiviõlin kaupunki sekä Lüganusen ja Sondan kunnat yhdistyivät uudeksi Lüganusen kunnaksi ja Kiviõlista tuli Luganusen kuntaan kuuluva epäitsenäinen kaupunki. Kiviõli on kunnan hallinnollinen keskus.
Kaupungin asukasluku oli 6 606 (2010), pinta-ala 11,75 neliökilometriä ja asukastiheys 562 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki koostuu kahdesta osasta, Küttejõusta ja Varinurmesta.
Historiaa

Kiviõli perustettiin vuonna 1922 ja se sai kaupungin oikeudet vuonna 1946. Vuosina 1957–1991 Kiviõli kuului Kohtla-Järven kaupungin hallintoalueeseen, mutta se säilytti tällöinkin kaupungin arvonsa.
Talous

Kiviõli syntyi öljyliuskeen eli palavankiven löydösten myötä. Sen nimi tarkoittaakin kiviöljyä, joka on yhä tärkeä teollinen tuote. Küttejõu oli itsenäinen kauppala vuosina 1945–1954; sen nimi tarkoittaa "polttovoimaa".
Väestö

Vuoden 2000 väestönlaskennassa 51 % kaupungin asukkaista oli venäläisiä ja 39,4 % virolaisia.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kiviõlin kaupungissa oli 5 634 asukasta, joista 2 178 (38,7 %) oli virolaisia, 3 021 (53,6 %) venäläisiä ja 432 (7,7 %) muita kansallisuuksia.
Muuta

Kiviõlissa oli vuosina 1943–1944 Suomen ilmavalvontapataljoona 1:n 44. ilmavalvontakomppanian valvonta-asema, joka toimi Moldovan kylän Freya-radioluotainasemaa valvoneen saksalaisen ilmavalvontakeskuksen (Fluko, Flugwachkommando)  yhteydessä. Täältä oli suora puhelinyhteys sekä Moldovaan että Letipean niemen suomalaiselle ilmavalvonta-asemalle. Kiviõliin komennettujen, saksaa taitavien suomalaisten tehtävänä oli välittää Freyan viestit Letipeaan, josta ne välitettiin edelleen radiolla Suomeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiviõli Wikimedia Commonsissa
Karyn Parsons

| Karyn Parsons |
| --- | --- |
 Karyn Parsons vuonna 2021.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. lokakuuta 1966 (ikä 58) Los Angeles, Kalifornia
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Randy Brooks (vih. 1987; ero. 1990), elokuvaohjaaja Alexandre Rockwell (vih. 2003)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Karyn Parsons (s. 8. lokakuuta 1966 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa roolistaan Hilary Banksina televisiosarjassa Bel-Airin prinssi vuosina 1990–1996. Hän on myös esiintynyt elokuvissa, kuten Class Act, Majuri Payne ja The Ladies Man.
Parsons on ollut naimisissa näyttelijä Randy Brooksin kanssa vuosina 1987–1990), ja elokuvaohjaaja Alexandre Rockwellin kanssa vuodesta 2003 lähtien.
Aiheesta muualla

Karyn Parsons Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jussi Nevanlinna

Jussi Nevanlinna (s. Helsinki) on suomalainen pokeriammattilainen, joka on aiemmin kilpaillut myös tenniksessä.
Pokerinpelaajana

Nevanlinna aloitti pokerin pelaamisen vuonna 2006 ja ryhtyi ammattilaiseksi vuoden pelattuaan. Hän pelaa nettipokeria enimmäkseen korkeiden panosten käteispeleissä, mutta on menestynyt myös liveturnauksissa. Hän on Suomen kaikkojen aikojen rahalistalla sijalla 7. rahastettuaan yli 2,4 miljoonaa dollaria liveturnauksista pokeriuransa aikana. Nevanlinnan suurin yksittäinen turnausvoitto on vuodelta 2015, jolloin hän peittosi kaikki vastustajana Master Classics of Poker (Arkistoitu – Internet Archive) (MCOP) turnausviikon pääturnauksessa rahastaen voitostaan tasan 300 000. Tämä turnaus pelattiin No Limit Texas Hold'em formaatissa ja turnauksen sisäänosto oli 4 000 € + 250 €.
Vuosittain Las Vegasissa järjestettävissä World Series of Poker turnauksissa Nevanlinna on ollut rahasijoilla yhteensä 12 kertaa. WSOP turnauksista kahdessa hän on yltänyt myös finaalipöytään asti, vuosina 2015 ja 2012. Ensimmäisen WSOP finaalipöytänsä hän saavutti Cannesissa pelatussa WSOP Europe Pot Limit Omaha turnauksessa rahastaen 33 765 €. Kaikkien aikojen rahalistalla koko maailmassa Nevanlinna sijoittuu reilusti tuhannen parhaan pokerinpelaajan joukkoon. Parhaimmillaan hän on ollut 635. sijalla, pitäen 19. marraskuuta sijaa 712.
Pokerinpelaajat voivat joutua erilaisten kyberhyökkäysten kohteeksi peleissä liikkuvien suurten rahasummien vuoksi. Nevanlinna kertoo menettäneensä satoja tuhansia euroja vuonna 2013, kun hänen tietokoneellensa murtauduttiin. Nevanlinna toimitti tietokoneensa F-Securelle tutkittavaksi. Hänen kannettavasta tietokoneestaan löytyi näissä tutkimuksissa haittaohjelma, joka mahdollisti ruutukaappauksen lähettämisen toiseen laitteeseen.
Aiheesta muualla

Amsterdam's Jussi Nevanlinna's Luckiest City World Poker Tourin toimittaja Remko Rinkema haastattelee Jussi Nevanlinnaa hänen menestyksestään Amsterdamissa järjestetyissä livepokeriturnauksissa.