stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karsten

Karsten on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adrian Karsten (1960–2005), yhdysvaltalainen urheilutoimittaja
Anitra Karsten (1902–1988), suomalainen psykologian dosentti
Anton Karsten (1862–1915), suomalainen opettaja, rehtori ja journalisti
Christoffer Christian Karsten (1756–1827), ruotsalainen oopperalaulaja
Elisabeth Charlotta Karsten (1783–1856), ruotsalainen taidemaalari
Frank M. Karsten (1913–1992), yhdysvaltalainen poliitikko
Georg Karsten myös: George Karsten (1863–1937), saksalainen kasvitieteilijä
Gustav Karl Wilhelm Hermann Karsten (1817–1908), saksalainen kasvitieteilijä ja geologi
Harald Karsten (myös Max Karsten, 1948–2016), saksalais-suomalainen kuvanveistäjä
Henrik Karsten (1877–1959), suomalainen filosofian tohtori ja lyseon lehtori
Hugo Karsten (1875–1954), suomalainen meteorologi, everstiluutnantti ja filosofian tohtori
Jekaterina Karsten (o.s Hodotovitš, s. 1972), valkovenäläinen kilpasoutaja
Johan Anton Karsten (vuoteen 1817 Carstén, 1795–1871), Kuopion ensimmäinen kirjanpainaja
Jon Väinö Karsten (1881–1963), suomalainen kuvanveistäjä
Karl Johann Bernhard Karsten (1782–1853), saksalainen mineralogi
Ludvig Karsten (1876–1926), norjalainen taidemaalari
Petter Adolf Karsten (1834–1917), suomalainen sienitieteilijä
Rafael Karsten (1879–1956), suomalainen sosiologi, tutkimusmatkailija, professori
Sophie Karsten (1783–1862), ruotsalainen tanssija ja artisti
Sophie Mariane Karsten (1753–1848), puolalainen oopperalaulaja
Thomas Karsten (1885–1945), hollantilainen insinööri
Tor Karsten (1870–1942), suomalainen kielitieteilijä, professori, Rafael Karstenin veli
Walter Karsten (1868–1953), suomalainen apteekkari, joka sai kollegiasessorin arvonimen
Werner Karsten (1870–1930), suomalainen prokuristi, opettaja ja kirjailija.
Karsten Alnæs (s. 1938), norjalainen kirjailija
Karsten Andersen (1920–1997), norjalainen kapellimestari ja viulisti
Karsten Bindrich (s. 1973), saksalainen haulikkoampuja ja maailmanmestari
Karsten Heine (s. 1955), saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Karsten Klepsvik (1952–2025), norjalainen diplomaatti
Karsten Kobs (s. 1971), saksalainen moukarinheittäjä ja maailmanmestari
Karsten Kroon (s. 1976), alankomaalainen maastopyöräilijä
Karsten Obarski (s. 1965), saksalainen videopelimuusikko ja musiikinteko-ohjelman kehittäjä
Karsten Smith (s. 1988), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
Karsten Warholm (s. 1996), norjalainen pika- ja aitajuoksija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ompelulaatikko

Kiinalainen ompelulaatikko 1800-luvun puolivälistä, materiaaleina muun muassa silkki ja norsunluu.
Ompelulaatikko tai ompelurasia on säilytyspaikka ompelutarvikkeille kuten ompeluneuloille, lankarullille, napeille, yms. ompelussa käytetyille työvälineille ja tarvikkeille. Eri tarvikeryhmiä varten ompelulaatikko on jaettu sisältä erikokoisiin lokeroihin. Ulkopinnaltaan se on usein koristeellinen.
Rakenne

Joissakin ompelulaatikoissa on yläosassa erillisiä remmejä, joihin voi laittaa kiinni saksia, nappirasiota, ratkojia, mittanauhan tai muita ompelutarvikkeita. Jotkut ompelulaatikot ovat puisia. Jotkut mallit ovat sivusta levitettäviä ja monikerroksisia.
Sisältö

Ompelulaatikossa tarvittavien tarvikkeiden määrä riippuu ompelijan edistyneisyydestä ja siitä, mitä yleensä ommellaan. Yleisimpiä ompelulaatikon sisältämiä tarvikkeita on neulatyyny, joka voi olla myös magneettinen. Muita yleisiä ompelulaatikossa säilytettäviä tarvikkeita ovat neulat, nuppineulat, sakset, nepparit, napit ja mittanauha. Hyvin varustettu Ompelulaatikko voi sisältää myös liitukynän, kangasklipsit, ratkojan, tekstiililiimaa ja kaavapyörän. Tilkkutöiden tekijä voi säilyttää ompelulaatikossa myös tilkkutyöleikkuria.
Oblivion (vuoden 2013 elokuva)

| Oblivion |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joseph Kosinski
Käsikirjoittaja:  Joseph Kosinski William Monahan Karl Gajdusek Michael Arndt
Perustuu:  Joseph Kosinskin ja Arvid Nelsonin sarjakuvaan Oblivion
Tuottaja:  Joseph Kosinski Peter Chernin Dylan Clark Barry Levine
Säveltäjä:  Anthony Gonzales Joseph Trapanese
Kuvaaja:  Claudio Miranda
Leikkaaja:  Richard Francis-Bruce
Pääosat:  Tom Cruise Olga Kurylenko Andrea Riseborough Morgan Freeman Melissa Leo Nikolaj Coster-Waldau
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:   12. huhtikuuta 2013  19. huhtikuuta 2013
Kesto:  124 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  120 000 000 dollaria
Tuotto:  286 168 572 dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oblivion on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Joseph Kosinskin ohjaama tieteistoimintaelokuva, jonka pääosissa ovat Tom Cruise, Olga Kurylenko, Andrea Riseborough, Morgan Freeman, Melissa Leo, Zoë Bell ja Nikolaj Coster-Waldau.
Elokuva perustuu Kosinskin vuonna 2005 kehittämään alkuperäisideaan, josta hän on tehnyt Arvid Nelsonin kanssa myös toistaiseksi julkaisemattoman sarjakuvaromaanin. Elokuvan käsikirjoittamiseen ovat Kosinskin ohella osallistuneet William Monahan, Karl Gajdusek ja viimeisimpänä Michael Arndt. Elokuvan työnimenä oli Oblivionin ohella Horizons.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Cruise  | … |  Jack Harper/Tek 49/Tek 52   |
|  Morgan Freeman  | … |  Malcolm Beech   |
|  Olga Kurylenko  | … |  Julia Rusakova   |
|  Andrea Riseborough  | … |  Victoria "Vika" Olsen/Vika 49/Vika 52    |
|  Nikolaj Coster-Waldau  | … |  kersantti Sykes   |
|  Melissa Leo  | … |  Sally   |
|  Zoë Bell  | … |  Kara   |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Oblivion Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Oblivion Box Office Mojossa. (englanniksi)
Oblivion Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Oblivion Metacriticissä. (englanniksi)
Why OBLIVION Refused to Settle For Green Screens Video elokuvan teossa käytetystä projektoritekniikasta. 15 min, YouTube.
| n k Joseph Kosinskin ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 Tron: Perintö (2010)  Oblivion (2013)  Top Gun: Maverick (2022)  Hämähäkin sydän (2022)
Kuningas Mswati III:n kansainvälinen lentoasema

Kuningas Mswati III:n kansainvälinen lentoasema (engl. King Mswati III International Airport; lyhennys KMIII; (IATA: SHO, ICAO: FDSK)) on kuningas Mswati III:n mukaan nimetty kansainvälinen lentoasema Eswatinissa (Swazimaassa), etelisessä Afrikassa. Lentoasema sijaitsee Sikhuphessa, 50 kilometriä maan suurimmasta kaupungista Manzinista itäkoilliseen. Lentoaseman nimenä oli rakennusvaiheessa Sikhuphen kansainvälinen lentoasema (Sikhuphe International Airport). Se on siviililiikenteelle tarkoitettu lentoasema. Maan toisen lentoaseman (Matsaphan lentoasema) jäätyä vuonna 2014 sotilas-, edustus- ja avustuslentojen käyttöön.
Kiitoradan suunta on 02/20 ja koko 3 580 x 45 m². Lentoaseman operatiivinen toiminta alkoi syyskuussa 2014.
Kuningas Mswati III:n kansainväliselle lentoasemalle operoivat Aerolink ja Eswatinin kansallisen lentoyhtiö Eswatini Air.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuningas Mswati III:n kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Lentoaseman kotisivut (englanniksi) (kmiiiairport.co.sz)
Tuoreimmat Metar-lentosääsanomat (flightradar24.com)
Jalkapallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 1979

Jalkapallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 1979 (ital. 1979 Coppa Europa per Nazioni) oli Italiassa 19.–27. heinäkuuta 1979 järjestetty naisten epävirallinen jalkapallon EM-turnaus. Turnaus ei ollut Euroopan jalkapalloliiton UEFA:n järjestemä, joten sitä ei pidetä virallisena EM-kilpailuna. Vastaava turnaus oli järjestetty jo aikaisemmin vuonna 1969. Ensimmäiset viralliset EM-kilpailut pidettiin vuonna 1984.
Alkulohkot > Lohko A

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Italia | 2 | 2 | 0 | 0 | 6 | 1 | +5 | 4  |
| 5 |  Norja | 2 | 1 | 0 | 1 | 5 | 3 | +2 | 2  |
| 6 |  Pohjois-Irlanti | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 8 | −7 | 0  |
Alkulohkot > Lohko B

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Englanti | 2 | 2 | 0 | 0 | 5 | 1 | +4 | 4  |
| 5 |  Suomi | 2 | 0 | 1 | 1 | 2 | 4 | −2 | 1  |
| 6 |  Sveitsi | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | 3 | −2 | 1  |
Alkulohkot > Lohko C

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Tanska | 2 | 2 | 0 | 0 | 5 | 1 | +4 | 4  |
| 5 |  Ranska | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | 3 | −2 | 1  |
| 6 |  Skotlanti | 2 | 0 | 1 | 1 | 0 | 2 | −2 | 1  |
Alkulohkot > Lohko D

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | 2 | 2 | 0 | 0 | 4 | 1 | +3 | 4  |
| 5 |  Alankomaat | 2 | 1 | 0 | 1 | 3 | 1 | +2 | 2  |
| 6 |  Wales | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 5 | −5 | 0  |
Välierät

Italia v  Englanti
|  Italia | 3–1 (1–0) |  Englanti |
| --- | --- | --- |

Tanska v  Ruotsi
|  Tanska | 1–0 (1–0) |  Ruotsi |
| --- | --- | --- |
Ottelu 3. sijasta

Ruotsi v  Englanti
|  Ruotsi | 4–3 rp>  (0–0) |  Englanti |
| --- | --- | --- |
Loppuottelu

Tanska v  Italia
|  Tanska | 2–0 (0–0) |  Italia |
| --- | --- | --- |
Smidt Nielsen  51'   Hindkjær  76':
Ahti Haljala

| Ahti Haljala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Ahti Kalevi Haljala
Syntynyt: 19. marraskuuta 1924 Kuhmoinen
Kuollut: 7. marraskuuta 2005 (80 vuotta) Tampere
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Helinä Viitanen (vih. 1948–2005)
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  “Veikko Honkonen” Rintamäkeläiset “Isoisä” Sirkuspelle Hermanni “Antti Metsola” Metsolat
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Ahti Kalevi Haljala (19. marraskuuta 1924 Kuhmoinen – 7. marraskuuta 2005 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Haljala muistetaan muun muassa Antti Metsolan roolista televisiosarjassa Metsolat ja 1970-luvun Rintamäkeläiset-sarjan Veikko Honkosena sekä Pertsa ja Kilu -filmeistä Pertsan isänä.
Elämäkerta

Ahti Haljala oli kotoisin Kuhmoisista, mistä hän lähti jatkosotaan marraskuussa 1943. Hänet komennettiin JR 44:n ryhmänjohtajaksi. Hän haavoittui Kaukoijärven kylässä 30. kesäkuuta 1944 luodin raapaistessa hänen päätään. Joukkosidontapaikalla paljastui, että kyseessä oli kaksi luotia, joista toinen oli jäänyt pääluuhun. Haavoittuminen aiheutti Haljalalle pysyvän oikean käden vamman: käden puristusvoima oli vain puolet entisestä.
Sodan jälkeen Haljala haki ja pääsi ensimmäisten joukossa kolmivuotiseen teatterikouluun Helsinkiin vuonna 1947. Samalla kurssilla olivat muiden muassa Jussi Jurkka, Mikko Niskanen, Leo Jokela, Rauni Mollberg ja Veikko Sinisalo. Haljala avioitui myöhemmin kurssitoverinsa Helinä Viitasen kanssa. Haljala näytteli 1950–1960-luvuilla Hämeenlinnassa, Lappeenrannassa, Kotkassa, Vaasassa ja Oulussa kunnes päätyi 1965 Tampereen Työväen Teatteriin, mistä jäi eläkkeelle 1987.
Eläkkeelle jäämisen jälkeen Haljalaa ja Helinä Viitasta pyydettiin mukaan televisiosarja Metsoloihin. Sarjan suosio yllätti heidät, ja kaupungilla heitä jopa puhuteltiin roolihahmojensa mukaan Antiksi ja Annikiksi. Metsoloissa hän näytteli 41 jaksossa.
Haljalan viimeiseksi esitykseksi näyttämöllä jäi Tampereen Työväen Teatterin näytelmä Rakastettu Johansson vuosina 2001–2002.
Filmografia

Viimeinen koukkaus (meijerin yövahti)
Metsolat Karjalan kunnailla (Antti Metsola)
Metsolat – Muistojen joulu (Antti Metsola)
Kaikki pelissä (isäntä Perttu Ristamäki)
Metsolat (Antti Metsola)
Mustajärven oudot linnut
Sirkuspelle Hermanni (Isoisä)
Kotirappu (Eelis Liimatainen)
Syöksykierre
Rintamäkeläiset (Veikko Honkonen)
Heikki ja Kaija
Pertsa ja Kilu (Pertsan isä)
Aiheesta muualla

Ahti Haljalan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet
Dalby (Lund)

| Dalby |
| --- | --- |
 Dalbyn kirkko
 Dalby
 Koordinaatit: 55°39′52″N, 13°21′22″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Lund
Väkiluku (31.12.2023):  6 969
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dalby on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 6 969 asukasta.
Dalbyssä on Dalby Söderskogin kansallispuisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dalby (Lund) Wikimedia Commonsissa
Torna Hällestad

| Torna Hällestad |
| --- | --- |

 Torna Hällestad
 Koordinaatit: 55°40′41″N, 13°25′17″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Lund
Väkiluku (31.12.2023):  777
Torna Hällestad on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 777 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Torna Hällestad Wikimedia Commonsissa
Mustasukkaisuus

Mustasukkaisuus on epämiellyttävä tunne, joka syntyy, kun ihminen kokee jonkun uhkaavan asemaansa hänelle läheisen ja merkityksellisen ihmisen elämässä. Mustasukkaisuuteen voi kuulua sekoituksena monia erilaisia tunteita kuten vihaa, raivoa, pelkoa, epätoivoa, surua ja epävarmuutta sekä uhkaa itsetunnolle. Mustasukkaisuutta esiintyy etenkin parisuhteessa sekä sisarusten välillä.
Esiintyminen

Mustasukkaisuutta tunnetaan kaikissa kulttuureissa. Mustasukkaisuus ilmenee yksilöllä vain episodimaisesti, eikä ihminen pysy jatkuvasti mustasukkaisena. Mustasukkaisuuden tunteet heräävät yleensä vasta suhteen aikana, mutta mustasukkaisuutta voi tuntea jo lyhyen tuttavuuden jälkeen tai jopa kaukaa koetun himon seurauksena. Mustasukkaisuus voi herätä jo ennen kuin puoliso on ollut uskoton.
Kun puolisot ovat sopineet yhdessä parinvaihdosta tai ryhmäseksistä, mustasukkaisuutta tiedetään esiintyvän vähemmän kuin salaa pettämisessä. Myös monivaimoisissa perheissä mustasukkaisuutta esiintyy normaalia vähemmän, mutta mustasukkaisuus tekee moniavioisuuden silti yleensä ongelmalliseksi.
Esiintyminen > Seksuaalinen mustasukkaisuus ja romanttinen mustasukkaisuus

Naisiin verrattuna miesten mustasukkaisuus kohdistuu paljon enemmän seksiin, naisten tunteisiin. Tämä evoluutioteoreettinen johtopäätös vahvistettiin empiirisesti vuonna 2013. Seksuaalinen mustasukkaisuus on ruotsalaisaineiston perusteella 32-prosenttisesti periytyvää, emotionaalinen 26-prosenttisesti, kumpikin samoin kummallakin sukupuolella. Kaksosten yhteinen ympäristö ei näytä lainkaan selittävän ainakaan romanttista mustasukkaisuutta. Sen periytyvyys oli 29 % suomalaisaineistossa.
Syyt

Evoluutiopsykologisen näkemyksen mukaan mustasukkaisuuden tärkein tehtävä on estää kumppania lähtemästä.
Miesten on todettu tuntevan keskimäärin hieman naisia enemmän mustasukkaisuutta kumppaninsa seksuaalisesta uskottomuudesta. Naiset taas tuntevat miehiä enemmän mustasukkaisuutta kumppaninsa emotionaalisesta pettämisestä eli rakastumisesta toiseen. Tätä on selitetty sillä, että miehelle on ollut evolutiivisesti tärkeää olla kumppaninsa lasten biologinen isä, mutta naiselle on ollut tärkeintä että mies ei jätä perhettään toisen naisen vuoksi.
Miehessä voimakkainta mustasukkaisuutta on todettu aiheuttavan kilpailevan miehen korkea yhteiskunnallinen status. Naisessa voimakkainta mustasukkaisuutta aiheuttaa kilpailijan fyysinen kauneus, mutta tämän valta-asemalla ei ole vaikutusta.
Vaikutus ja seuraukset

Mustasukkaisuutta kokeva ihminen tuntee useita tunteita, kuten loukkaantuminen, uhkan kokeminen, järkytys, tunne petetyksi tulemisesta, viha, omistushalu, kateus, turhautuminen, yksinäisyys, masentuminen, pelokkuus ja vainoharhaisuus.
Mustasukkaisuus voi lievässä muodossaan olla parisuhdetta rakentavaa ja kiintymystä ylläpitävää, kun sen ymmärretään olevan ilmaus suhteen ja kumppanin tärkeydestä. Hallitsemattoman voimakkaana mustasukkaisuus alkaa usein hallita ja vahingoittaa suhdetta. Miehen mustasukkaisuus on suurin syy naisten pakenemiselle turvakoteihin, ja mustasukkaisuus on yleisin selitys puolison surmissa.
Mustasukkaisuudesta seuraavia käyttäytymisstrategioita ovat esimerkiksi:
Kumppanin valvonta ja vakoileminen
Kumppanin lähellä pysytteleminen
Kumppanin pitäminen piilossa
Parisuhteen tekeminen näkyväksi mahdollisille kilpailijoille
Flirtistä rankaiseminen
Syyllisyyden herättäminen kumppanissa ja muu emotionaalinen manipulointi
Kilpailijoiden halventaminen esimerkiksi levittämällä heistä huhuja tai vähättelemällä heitä
Väkivalta tai sillä uhkaaminen
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Mustasukkaisuuden tunteisiin auttaa avoin keskustelu (Arkistoitu – Internet Archive), Väestöliitto
Matti Puittinen

| Matti Puittinen |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 1.4.1919–30.1.1937  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Kuopion itäinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. joulukuuta 1883 Pielisjärvi
Kuollut: 30. tammikuuta 1937 (53 vuotta) Polvijärvi
Ammatti:  kirvesmies
Matti Puittinen tunnettiin lisänimellä ”Ratsumestari”. Yrjö Yrjölän piirros Kurikka-lehdessä 1928.
Matti Sanfrid Puittinen (5. joulukuuta 1883 Pielisjärvi – 30. tammikuuta 1937 Polvijärvi) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1919–1937. Sotilasasioihin perehtynyt Kuittinen oli Pohjois-Karjalan keskeisimpiä sosialidemokraattisia vaikuttajia, joka nautti arvostusta myös poliittisten vastustajiensa keskuudessa. Hän on yksi kaikkien aikojen pitkäaikaisimpia kansanedustajia istuttuaan yhteensä 22 valtiopäivät.
Elämä > Nuoruus

Pielisjärven Kylänlahdessa syntyneen Matti Puittisen vanhemmat olivat työmies Juho Puittinen (s. 1857) ja Riitta Nevalainen (1857-1916). Rutiköyhän torpan lapsena hän ei käynyt edes kansakoulua, vaan joutui elättämään itsensä renkinä jo pienestä pitäen. Myöhemmin Puittinen oli metsä- ja uittotöissä, kunnes ryhtyi kirvesmieheksi. Puittisesta tuli sosialidemokraattisen puolueen jäsen vuonna 1909, jolloin hän liittyi Märäjälahden torppariosastoon. Puittinen kuului myös Kinahmon työväenyhdistykseen ja toimi Murtorannan työväenyhdistyksen puheenjohtajana. Puuttuvaa koulusivistystään hän paikkasi ahkeralla itseopiskelulla ja kurssitoiminnalla. Vuonna 1916 Puittinen menetti puolisonsa, toisen poikansa ja äitinsä perheen kotitorpan tuhonneessa tulipalossa.
Elämä > Kansanedustajana

Puittinen valittiin eduskuntaan vuonna 1919 sisällissodan harvennettua sosialidemokraattien kärkipoliitikkojen rivejä. Hän ajoi aluksi erityisesti pienviljelijäväestön asioita, mutta tuli myöhemmin tunnetuksi puolueensa sotilasasiantuntijana. Puolustusvaliokunnassa Puittinen vastusti verovarojen ylenpalttista käyttöä sotilasmenoihin ja hyökkäsi usein porvareita vastaan. Hän oli myös jäsenenä pääministeri Kyösti Kallion nimittämässä komiteassa, joka pohti asevelvollisuusajan lyhentämistä. Puittisen ohella siihen kuuluivat J. F. Aalto, A. L. Hjelmman, Johannes Klockars, Juho Niukkanen, Eero Rydman ja K. M. Wallenius. Komitean näkemyksestä poiketen Puittinen ja Aalto tekivät myöhemmin aloitteen asevelvollisuuden lyhentämisestä. Kommunistit syyttivät Puittisen antimilitarismia kaksinaamaiseksi, koska hän istui Valtion Ruutitehtaan hallituksessa ja oli puolustanut sen toimintaedellytyksiä. Sota-asioista kiinnostuneena Puittinen sai lisänimen ”Ratsumestari”, jota hän käytti myös kirjoittaessaan pakinoita Kansan Voimaan. Vuonna 1930 Puittinen osallistui Suomen valtuuskunnan jäsenenä Parlamenttienvälisen liiton kongressiin Lontoossa. Hän oli presidentin valitsijamies vuosina 1925 ja 1931.
Elämä > Kuolema

Kuittinen asui viimeiset vuotensa Polvijärven Sotkumassa. Heinäkuun 1936 eduskuntavaaleissa hän suostui vastentahtoisesti ehdokkaaksi, vaikka heikentynyt terveys ja lähes sokeuteen asti huonontunut näkö estivät täysipainoisen työskentelyn. Vuodenvaihteessa Puittinen joutui viettämään koko joululoman vuoteenomana angiinan ja keuhkokuumeen vuoksi. Valtiopäivien lähestyessä hän oli perjantai-iltana 29. tammikuuta 1937 tekemässä lähtöä Helsinkiin, mutta sai pihamaallaan sydänkohtauksen ja kuoli seuraavana päivänä kotonaan. Puittinen haudattiin Sotkuman ortodoksiselle hautausmaalle, vaikka olikin itse luterilainen. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli Antti Lehikoinen ja presidentin valitsijamieheksi Juho Kosonen.
Perhe

Matti Puittisen ensimmäinen puoliso oli Olga Kortelainen (1887-1916), jonka kanssa hän avioitui 1909. Pariskunnalla oli kaksi poikaa. Perhe asui Puittisen vanhempien luona Pielisjärvellä Kylänlahden ja Viensuun rajalla Rokuvan tilan mailla sijainneessa torpassa. Hänen puolisonsa, vuoden ikäinen poika Unto sekä äiti Riitta kuolivat heinäkuussa 1916 salaman sytyttämässä yöllisessä tulipalossa. Ainoastaan kuusivuotias Urho selvisi kivijalkaa myöten tuhoutuneesta talosta. Puittinen oli tulipalon sattuessa töissä Helsingissä ja hänen isänsä Juho yöpyi työmaallaan naapuritalossa. Puittisen toinen puoliso oli 1921–1933 Anna Kaisa Tanner, josta erottuaan hän avioitui 1934 Inkeri Vilhelmiina Purasen kanssa. Puittisen veli Antti (1888-1918) kuoli sisällissodan jälkeen Tammisaaren vankileirillä.
Anna-Maija Tuokko

| Anna-Maija Tuokko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1981 (ikä 43) Viiala
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Kari Heiskanen (vih. )
Näyttelijä
Aktiivisena:  1996–
Merkittävät roolit:   Ainoat oikeat  Mestari Cheng  Onnela  Wicked  Vanja-eno  Kolme sisarta 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Anna-Maija Tuokko (s. 14. maaliskuuta 1981 Viiala) on suomalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt monissa elokuva- ja televisiotuotannoissa, joiden lisäksi hän on esiintynyt lukuisissa rooleissa teatterin puolella, muun muassa Helsingin kaupunginteatterissa ja Kansallisteatterissa.
Ura

Tuokko opiskeli Teatterikorkeakoulussa vuosina 2001–2005 ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2005.
Tuokko on suorittanut Complete Vocal Instituten yksivuotisen kurssin kokonaisvaltaisen äänenkäytön tekniikasta vuosina 2007–2008 sekä opiskellut Estill Voice Training -laulutekniikkaa. New Yorkissa hän on ottanut laulutunteja opettajinaan Tania Travers, Lielle Bergman ja David Brunetti. Lisäksi Tuokko on opiskellut eri tanssilajeja: balettia, showtanssia, hip hoppia, modernia tanssia, jazztanssia ja steppiä.
Tuokko on improvisaatioteatteriryhmä Reactorin perustajajäseniä.
Tuokko voitti Tanssii tähtien kanssa -kilpailun parinsa Matti Puron kanssa keväällä 2017.
Tuokko voitti Masked Singer Suomi -ohjelman kolmannen tuotantokauden syksyllä 2021 hahmollaan Supersankari.
Yksityiselämä

Tuokko on naimisissa näyttelijä, ohjaaja, käsikirjoittaja Kari Heiskasen kanssa ja heillä on vuosina 2015 ja 2019 syntyneet tyttäret.