stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ithakan arkeologinen museo

| Ithakan arkeologinen museo Αρχαιολογικό Μουσείο Ιθάκης |
| --- | --- |
 Ithakan arkeologinen museo.
Tyyppi:  arkeologinen museo
Sijainti:  Vathý, Ithaka, Jooniansaaret, Kreikka
Perustettu:  1960-luku
Koordinaatit:  38°21′53″N, 20°43′18″E
 fiIthakan arkeologinen museo 
   
Ithakan arkeologinen museo (kreik. Αρχαιολογικό Μουσείο (Βαθέως) Ιθάκης, Archaiologikó Mouseío (Vathéos) Ithákis) on arkeologinen museo Vathýn kylässä Ithakan saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.
Museo rakennettiin 1960-luvulla. Museorakennukseen kuuluu vestibyyli ja kolme näyttelysalia. Se sijaitsee saaren pääkylän Vathýn itäosassa lähellä katedraalia. Saarella toimii myös Stavróksen arkeologinen museo.
Kokoelmat

Museo käsittää löytöjä kaivauksista eri puolilta saarta, pääosin saaren eteläosasta, mukaan lukien Aetós, Pisaetóksen (Píso Aetós) Apollonin pyhäkkö, Kióni ja Vathý, mutta myös joistakin pohjoisosan kohteista. Esineet ajoittuvat pääosin geometriselta kaudelta roomalaiselle kaudelle. Varhaisimmat esineet ovat peräisin mykeneläiseltä kaudelta. Kokoelmiin kuuluu erityisesti geometrisen kauden keramiikkaa. Keramiikan (yli 1 000 esinettä) lisäksi kokoelmissa on muun muassa hautakiviä, pronssi- ja norsunluuesineitä ja pieniä figuriineja sekä muita kulttiesineitä.
Museon kokoelmia.
Museon kokoelmia.
Keramiikkaa, 600–500-luku eaa.
Keramiikkaa.
Keraaminen lintu.
Pienoisesineitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ithakan arkeologinen museo Wikimedia Commonsissa
Ithaca 37

| Ithaca 37 |
| --- | --- |

Tyyppi:  haulikko
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tekniset tiedot
Aseen pituus:  pituus:1003  mm
Paino (tyhjänä):  3,06 kg tyhjänä 
Ithaca 37 on pumpputoiminen haulikko, jota tehdään suuria määriä siviili-, sotilas-, ja poliisivoimien käyttöön. Ase tunnetaan myös nimellä Featherlight, ja se hyödyntää uutta sinkoutumisen ja lastauksen yhdistelmää.
Historia

Aseen ovat suunnitelleet John Browning ja John Pedersen. Ase oli alun perin markkinoilla nimellä Remington Model 17. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Ithaca Gun Company oli kehittänyt uuden pumpputoimisen haulikon, jonka ideana oli ensisijaisesti kilpailla Winchester Model 12:n kanssa.
Lamakauden ahdistaessa ja suursodan häämöttäessä oli ehkä huonoin mahdollinen aika esitellä uusi urheiluase.[lähde? ] Haulikko kuitenkin vakuutti toisessa maailmansodassa ja osoitti suunnittelun onnistuneen. Monet urheiluaseiden valmistajat lopettivat tuotannon samana aikana, kun Ithaca puolestaan ryhtyi sodan aikana lisäämään tuotantoaan sotilaskäyttöön, esimerkiksi M1911-pistoolit ja M3-konepistoolit.
Toisen maailmansodan jälkeen Ithaca 37 sai omistajamuutoksen vuoksi uuden nimen Model 87. Tuotanto keskeytettiin vuonna 2005, kun Ithaca jälleen kerran vaihtoi omistajaa. Tuotanto on jatkunut Ohiossa.
Käyttäjät

Suurin yksittäinen käyttäjä Yhdysvaltain asevoimien ulkopuolella on Los Angelesin poliisilaitos.
Kaislikossa suhisee (elokuva)

| Kaislikossa suhisee> The Wind in the Willows |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Terry Jones
Käsikirjoittaja:   Kenneth Grahame  Terry Jones 
Tuottaja:   Jake Eberts  John Goldstone 
Säveltäjä:  John Du Prez
Kuvaaja:  David Tattersall
Leikkaaja:  Julián Doyle
Tuotantosuunnittelija:  James Acheson
Koreografi:  Arlene Phillips
Erikoistehosteet:  Peter Hutchinson
Pääosat:   Terry Jones  Steve Coogan  Eric Idle  Nicol Williamson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia
Tuotantoyhtiö:  Allied Filmmakers
Levittäjä:  Pathé Netflix
Ensi-ilta:  1996
Kesto:  75 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaislikossa suhisee on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut Terry Jonesin ohjaama komediaelokuva, joka perustuu Kenneth Grahamen samannimiseen kirjaan. Elokuvassa esiintyy runsaasti Monty Python -ryhmän jäseniä: John Cleese, Eric Idle, Terry Jones ja Michael Palin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Terry Jones  | … |  Rupikonna   |
|  Steve Coogan  | … |  Myyrä   |
|  Eric Idle  | … |  Rotta   |
|  Nicol Williamson  | … |  Mäyrä   |
|  Stephen Fry  | … |  Tuomari   |
|  John Cleese  | … |  Rupikonnan lakimies   |
|  Michael Palin  | … |  Aurinko   |
Kangaslampi (Äänekoski, Iso-Jurvo)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°35′33″N, 25°58′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskuoja:  oja Suojärveen 
Järvinumero:  14.418.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,1 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  1,099 km  
Pinta-ala:  8,177 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Saarikkaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 380 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,1 metriä mpy.
Kangaslampi (Äänekoski, Kevätlahti)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°41′30″N, 25°40′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskuoja:  metsäoja 
Järvinumero:  14.412.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,1 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,601 km  
Pinta-ala:  2,527 ha  
Tilavuus:  0,0001041 km³ 
Keskisyvyys:  4,12 m  
Suurin syvyys:  7,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Kevätlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 104 100 kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 4,1 metriä. Suurin syvyys on 7,5 metriä. Lammenen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Pudasjärven valuma-alueeseen (14.412) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,1 metriä mpy.
Kaijanlammi (Keuruu)

| Kaijanlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°02′35″N, 24°46′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  35.621.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,4 m  
Rantaviiva:  1,887 km  
Pinta-ala:  6,289 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaijanlammi 
Kaijanlammi  on Keski-Suomessa Keuruulla Häkkiskylänn lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,3 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Keurusselän lähialueeseen (35.621) se kuuluu.
Kalanmaksaöljy

Kalanmaksaöljyä sisältäviä kapseleita.
Kalanmaksaöljy on kalan, yleensä jonkin turskakalan maksasta valmistettavaa öljyä. Siinä on paljon D-vitamiinia sekä pienempiä määriä A-vitamiinia ja E-vitamiinia. Kalanmaksaöljy sisältää paljon myös omega-3-rasvahappoja.
Kalanmaksaöljyistä on tuotantovaiheessa poistettu kala-allergiaa aiheuttavat kalan proteiinit,[lähde? ] mutta proteiineista voi silti jäädä jälkiä tuotteisiin. Siksi kala-allergikkojen tulee aloittaa kalanmaksaöljyn käyttö varovasti. Tuotteiden soveltuvuus on hyvin yksilöllistä. Tutkimuksen mukaan kalanmaksaöljy muun muassa pienentää lapsen diabetesvaaraa. Kalanmaksaöljyn useita väitettyjä terveysvaikutuksia, kuten syövän ehkäisemistä on epäilty eräässä tutkimuksessa, ja Yhdysvaltain terveysviranomaiset ovat myös varoittaneet turhien omega-3-lisäkkeiden syömisen vaaroista. tarvitaan parempi lähde
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalanmaksaöljy Wikimedia Commonsissa
Kaislikossa kuhisee

Kuhinoiden markkina-aluetta kesäkuussa 2017.
Anna Abreu esiintymässä Kuhinoilla kesäkuussa 2014.
Kaislikossa kuhisee (tunnetaan myös nimellä Kuhinat) on Säkylässä järjestettävä vuotuinen tapahtuma. Se on sekä maksuton että ikärajaton tapahtuma ja sen järjestää Säkylän Yrittäjät aina kesäkuun toisen viikon perjantaina. Tapahtuma on kerännyt keskimäärin 15 000 kävijää vuosittain. Lukuisten myyntikojujen sekä ruokatelttojen ylläpidon lisäksi tapahtumassa pidetään aina muun muassa Säkylän Yrittäjien yleispuhe sekä järjestetään kuhinakulkue.
Esiintyjät

Kuhinoilla on järjestetty vuosittain myös lukuisia artistien esiintymisiä. Tässä on joitakin niistä.
2014 - Mimi ja Kuku ja Anna Abreu
2015 - Hundred Reasons ja Jonne Aaron
2016 - Sanni ja Arttu Wiskari
2017 - Jun­ni­la-Ran­ta­mä­ki Flash­back ja Mikael Gabriel
2018 - Heikki Hilander ja Elastinen
2019 - Saara Aalto ja Arttu Wiskari
2023 - Maija Vilkkumaa ja Pete Parkkonen sekä Mimi ja Kuku
2024 - Erika Vikman, Ahti ja Etta
Isin

Isin oli muinainen kaupunki Kaksoisvirtainmaassa, nykyisessä Qadisiyyan maakunnassa Irakissa.
Se oli merkittävä mahti Uus-Sumerin luhistuttua.
Kun elamilaiset hyökkäsivät Sumeriin, virkamies Ishbi-Erra nousi siellä valtaan perustaen vuoteen 1730 eaa. (lyhyen kronologian mukaan) jatkuneen Isinin dynastian.
Hän yritti joiltain osin jäljitellä Urin kolmannen dynastian kulttuuria. Ishbi-Erra löi Uriin hyökänneet elamilaiset. Tämän jälkeen Isinin dynastia kukoisti 100 vuotta. Rakennettiin suuria temppeleitä. Kauppa Persianlahdella jatkui Isinin dynastian vallitessa maata. Veden puute oli suuri ongelma Isinissä. Isinin kilpailija Larsa valtasi merenrantakaupunki Urin, myöhemmin pyhän kaupungin Nippurin ja saartoi lopulta Isinin kastelukanavat. Noin 1860 vallananastaja Enlil-bani kaappasi vallan, ja Isinin yli 150 vuotta kestänyt dynastia sammui.
Jaakko Pesonen

Jaakko Pesonen (3. lokakuuta 1931 Viipuri – 31. elokuuta 2014 Lahti) oli suomalainen kasvatustieteilijä. Hän oli Jyväskylän yliopiston erityispedagogiikan professori 1977–1987. Hän tutki kuurojen puheviestintää, sokeainkirjoituksen kehittämistä ja mielenterveydellisiä kysymyksiä. Hän oli ennen vakinaista professuuria saman alan  apulaisprofessori ja vt. professori 1971–1977 ja aiemmin  kasvatustieteiden vs. apulaisprofessorina ja vt. professorina 1967–1969.
Kari Karjalainen

Kari Karjalainen on seuraavien henkilöiden nimi:
Kari Karjalainen (s. 1957), Joensuun kaupunginjohtaja 2010–2023, aiemmin muun muassa Raision kaupunginjohtajana
Kari Karjalainen (s. 1955), Raahen kaupunginjohtaja 2006–2016, aiemmin muun muassa Parkanon kaupunginjohtajana
Kari Karjalainen (s. 1953), muusikko ja säveltäjä
Kari Karjalainen, toimittaja, tuottaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kari Karjalainen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kari Kasurinen

Kari Kasurinen (s. 1946) on suomalainen upseeri, joka toimi Kaartin jääkärirykmentin ja Uudenmaan sotilasläänin komentajana sekä Reserviupseerikoulun johtajana ja tasavallan presidentin adjutanttina.
Kasurinen oli Kaartin jääkärirykmentin, Helsingin uuden joukko-osaston ensimmäinen komentaja vuodesta 1996 alkaen. Sitä ennen Kasurinen valmisteli rykmentin perustamista. Uuden joukko-osaston lipun ideointi oli yksi tärkeimmistä tehtävistä tässä työssä. Puolustusvoimien pääheraldikko, graafikko Juhani Vepsäläinen suunnitteli sitten lipun idean pohjalta.
Lippua valmisteltaessa käyttöön sen naulaustilaisuudessa Kaartin jääkärirykmentissä komentaja löi ensimmäisen ns. komentajan naulan, jolla lippu kiinnitetään tankoonsa. Sitten lippu vihittiin presidentinlinnassa ja tasavallan presidentti luovutti lipun Kaartin jääkärirykmentin komentajalle juhlallisessa ja velvoittavassa seremoniassa Valtiosalissa.
Kasurinen palveli puolustusvoimissa yhteensä noin 37 vuotta. Vuonna 1969 hän astui alokkaana palvelukseen, jatkoi varusmiespalveluksen jälkeen suoraan va-vänrikkinä puolustusvoimissa, valmistui Kadettikoulusta vuonna 1972 ja siirtyi reserviin vuonna 2006.
Kasurinen sai laajan ja monipuolisen johtajakoulutuksen puolustusvoimissa. Se alkoi ryhmän johtamisesta ja päätyi koko valtakunnan puolustukseen liittyviin kysymyksiin sekä eri puolustushaarojen eli maa-, meri- ja ilmavoimien käyttöön valtakunnan puolustamisessa.
Varusmiespalveluksensa, mukaan lukien aliupseerikurssin, Kasurinen suoritti Savon prikaatissa Mikkelissä ja reserviupseerikurssin Reserviupseerikoulussa Haminassa.
Varusmiespalveluksen jälkeen hän työskenteli va-palveluksessa vänrikkinä opetusupseerin tehtävässä Savon prikaatissa.
Kasurinen valmistui upseeriksi Kadettikoulusta vuonna 1972 ja samalla hänet ylennettiin luutnantiksi. Seuraavaksi hän suoritti kapteenin virkatutkinnon Taistelukoulussa. Vuonna 1981 Kasurinen päätti opintonsa Sotakorkeakoulussa yleisesikuntaupseerin tutkinnon suorittaneena.
Kasurinen kävi ylemmän päällystön ja ylimmän johdon kurssit puolustusvoimissa sekä opiskeli myös Valtakunnallisella maanpuolustuskurssilla.
Hän syvensi ammattitaitoaan opiskelemalla sotilasjohtamista ja rauhankumppanuutta myös ulkomailla.
Vuonna 2006 eversti Kari Kasurinen erosi vakinaisesta palveluksesta täysin palvelleena ja everstin sotilasarvossa sekä siirtyi reserviin.
Reservissä Kasurisen yhtenä harrastuksena ovat olleet mm. maraton- ja puolimaratonjuoksut. Parhaimpia saavutuksia tässä ovat vuonna 2007 miesten 60-vuotiaiden sarjassa juostu maraton ajassa 3.48.44 ja puolimaraton ajassa 1.40.28. Viimeksi Kasurinen on juossut puolimaratonin vuonna 2024 Espoon Rantamaraton -tapahtumassa.
Jacques Canetti

| Jacques Canetti |
| --- | --- |
 Jacques Canetti 1960.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. toukokuuta 1909 Ruse
Kuollut: 7. kesäkuuta 1997 (88 vuotta)
Muut tiedot
Yritys:  Philips/Polydor  Productions Jacques Canetti
Aiheesta muualla
jacques-canetti.com
Jacques Canetti (30. toukokuuta 1909 Ruse – 7. kesäkuuta 1997 Suresnes) oli ranskalainen teatterijohtaja, ja hän toimi myös äänilevyalalla.
Canettia  voidaan pitää Georges Brassensin, Jacques Brelin, Guy Béartin, Félix Leclercin, Francis Lemarquen, Serge Gainsbourgin, Henri Salvadorin, Boris Vianin, Raymond Devosin, Fernand Raynaudin, Anne Sylvestren, Pierre Dacin ja Francis Blanchen, Juliette Grécon, Catherinen Sauvage, Claude Nougaro ja monet muut ranskankieliset artistit.selvennä Hän perusti Les 3 Baudets -kabareen Pariisiin ja toimi levy-yhtiön Philips Polydorin johtajana vuoteen 1962. Sitten hän perusti oman levy-yhtiön Les Productions Jacques Canetti.[lähde? ]
Canetti oli Nobel-palkitun kirjailijan Elias Canettin veli.[lähde? ]
Canetti valmistui HEC Parisista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jacques Canetti Wikimedia Commonsissa
Jacques Charles Dupont de l’Eure

| Jacques Charles Dupont de l’Eure |
| --- | --- |
 Louis Cavaignac, A. Rousseaun piirros vuodelta 1850.
Ranskan pääministeri
 26. helmikuuta – 9. toukokuuta 1848  
Edeltäjä:  Louis-Mathieu Molé
Seuraaja:  François Arago
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. helmikuuta 1767 Neubourg, Ranska
Kuollut: 2. maaliskuuta 1855 (88 vuotta) Rouge-Perriers, Ranska
Tiedot
Puolue:  Maltilliset tasavaltalaiset
Jacques Charles Dupont de l’Eure (27. helmikuuta 1767 Neubourg – 2. maaliskuuta 1855 Rouge-Perriers) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan toisen tasavallan ensimmäisenä pääministerinä keväällä 1848.
Dupont de l’Eure aloitti uransa asianajajana Normandian parlamentissa vuonna 1789 ja toimi sen jälkeen tuomarina. Vuonna 1798 hänestä tuli Euren edustaja viidensadan neuvostossa, ja hän tuki brumairen vallankaappausta seuraavana vuonna. Suurimman osan Napoleonin valtakaudesta hän toimi tuomarina. Vuonna 1813 Dupont de l’Eure valittiin Ranskan lainsäätäjäkuntaan, ja satapäiväisen keisarikunnan aikana hän toimi edustajainkamarin varapuhemiehenä. Hän kuului sittemmin edustajainkamariin keskeytyksettä vuodet 1817–1848. Restauraation aikana hän kuului vapaamieliseen oppositioon. Heinäkuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1830 hänestä tuli vähäksi aikaa Ranskan oikeusministeri, mutta hän palasi pian takaisin oppositioon ja tuki innokkaasti vuoden 1847 reformibankettiliikettä.
Helmikuun vallankumouksen puhjettua jo 80-vuotias Dupont de l’Eure nimitettiin 24. helmikuuta 1848 väliaikaisen hallituksen jäseneksi ja sen puheenjohtajaksi. Hän toimi hallituksen johdossa 11. toukokuuta asti. Hänet valittiin vuonna 1848 myös toisen tasavallan kansalliskokoukseen, mutta hän ei onnistunut uusimaan paikkaansa seuraavana vuonna ja vetäytyi sen jälkeen politiikasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jacques Charles Dupont de l’Eure Wikimedia Commonsissa
Kari Kauniskangas

Kari Kauniskangas on seuraavien henkilöiden nimi:
Kari Kauniskangas (s. 1962), Fiskars Oyj:n entinen toimitusjohtaja
Kari Kauniskangas (s. 1974), YIT Oyj:n entinen toimitusjohtaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kari Kauniskangas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Isigny-sur-Mer

Isigny-sur-Merin satama
Isigny-sur-Mer on kunta Calvadosin departementissa Basse-Normandien hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli  2 755 asukasta vuoden 2006 väestönlaskennassa. Isigny-sur-Merin pinta-ala on 17 neliökilometriä.
Historia

Isigny-sur-Mer on tunnettua maidon tuotantoaluetta. Ensimmäiset meijerit rakennettiin alueelle 1800-luvulla. Alueella valmistetaan kuuluisia Isignyn makeisia (Caramels d'Isigny)
Yli 60% Isignystä tuhoutui toisen maailmansodan pommituksissa.
Ishaqzaade

| Ishaqzaade |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Habib Faisal
Käsikirjoittaja:  Habib Faisal
Tuottaja:  Aditya Chopra
Säveltäjä:  Amit Trivedi
Kuvaaja:  Hemant Chaturvedi
Leikkaaja:  Aarti Bajaj
Pääosat:  Arjun Kapoor Parineeti Chopra
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Yash Raj Films
Levittäjä:  Yash Raj Films
Ensi-ilta:  11. toukokuuta 2012 (Intia) 20. syyskuuta 2012 (Suomi)
Kesto:  132 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ishaqzaade on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen romanttinen toimintadraamaelokuva, jonka on ohjannut Habib Faisal ja tuottanut Aditya Chopra. Päärooleja näyttelevät tulokas Arjun Kapoor ja Parineeti Chopra. Se esitettiin Suomessa Rakkautta ja anarkiaa -elokuvafestivaaleilla nimellä Love Rebels vuonna 2012.
Juoni

Taistellessaan perheidensä poliittisesta ylivallasta hindumies ja musliminainen ajautuvat kiellettyyn romanssiin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Arjun Kapoor  | … |  Parma Chauhan   |
|  Parineeti Chopra  | … |  Zoya Qureshi   |
|  Gauahar Khan  | … |  Chand Bibi   |
|  Ratan Singh Rathore  | … |  Aftab Qureshi   |
|  Anil Rastogi  | … |  Surya Chauhan   |
|  Natasha Rastogi  | … |  Parvati Chauhan   |
|  Charu Rastogi  | … |  Zoyan äiti   |
|  Pravin Chandra  | … |  Chauhanin kätyri   |
|  Aradhana Dhawan  | … |  Rakshan   |
|  Akash Bathija  | … |  Bikram   |
|  Abdullah Osman  | … |  Chandu   |
|  Shashank Khaitan  | … |  Dharma Chauhan   |
|  Ankit Kakkar  | … |  Karma Chauhan   |
|  Aftab Khan  | … |  Shadaab Qureshi   |
|  Jafarpal Dhillon  | … |  Sohraab Qureshi   |
|  Faisal Husain  | … |  Mehtab   |
|  Romil Saraswat  | … |  Javed   |
|  Meeta Bandhu  | … |  Archana Nahak   |
Soundtrack

Kaikki sanat Kausar Munir, kaikki sävellykset Amit Trivedi.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Ishaqzaade” | Amit Trivedi, Javed Ali, Shreya Ghoshal | 5.18 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Chokra Jawaan” (Lyrics by Habib Faisal)  | Amit Trivedi, Vishal Dadlani, Sunidhi Chauhan | 5.11 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Pareshaan” | Amit Trivedi, Shalmali Kholgade | 4.53 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Jhallah Wallah” | Amit Trivedi, Shreya Ghoshal | 5.53 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Aafaton Ke Parinde” | Amit Trivedi, Divya Kumar, Suraj Jagan | 3.24 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Pareshaan” (Remix by Abhijit Vaghani)  | Amit Trivedi, Shalmali Kholgade | 4.31 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Jhallah Wallah” (Remix by Abhijit Vaghani)  | Amit Trivedi, Shreya Ghoshal | 4.00 |  |  |  |  |  |  |
Vastaanotto

Box Office India julisti Ishaqzaaden ”hitiksi”.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (englanniksi)
Ishaqzaade Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ishaqzaade AllMoviessa. (englanniksi)
Jaakko Pellinen

| Jaakko Pellinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. toukokuuta 1988 (ikä 36) Tampere
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  72 kg
Pelinumero:  85
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2006–
Aik. seurat:  Ilves (SM-liiga)   LeKi (Mestis)   Blues (SM-liiga)
Jaakko Tuomas Pellinen (s. 18. toukokuuta 1988 Tampere) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä.
Pellinen on Ilveksen kasvatti. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa kaudella 2006–2007. Kaudella 2007–2008 hän pelasi SM-liigassa kolme, ja kaudella 2008–2009 neljä ottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2009–2010 Pellinen pelasi Ilveksessä jo 42 ottelua tehoin 4+8=12 ja jatkoi seuraavien kahden kauden ajan Ilveksessä, vaikka kävi myös lainalla Mestiksen LeKissä ja SM-liigan Bluesissa.
Kaudet 2012–2014 Pellinen pelasi kokonaan LeKissä.
Kaijanjärvi (Jämsä, Rasi)

| Kaijanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°38′50″N, 24°54′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  Kaijanoja Aulusjärveen 
Järvinumero:  35.764.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,6 m  
Rantaviiva:  1,781 km  
Pinta-ala:  5,505 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaijanjärvi 
Kaijanjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Rasin eteläpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kuoksenjärven länsipuolella Pukarajärveltä Rasinjärvelle kulkevan kalliomurroksen painaumassa . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Pukarankulman kautta kulkevalta kylätieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,6 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa, joista pohjoispäähän laskeva on Lammin laskuoja. Järven oma laskuoja Kaijanoja lähtee sen eteläpäästä kakkoon päin ja se laskee kilometrin päässä Aulusjärveen. Laskuojalle tulee siinä pudotusta 6,8 metriä.