Eläimet
Taksonomia > Pääjaksot

Alla on luettelo eläinkuntaan kuuluvista pääjaksoista ja lyhyt kuvaus niiden tyypillisestä rakenteesta. Lähteenä on käytetty pääasiassa WoRMSin taksonomista tietokantaa (10.4.2022) . Kuvaukset perustuvat pääosin Grzimek’s Student Animal Life Resource -kirjasarjaan (Thomson, 2005).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Alkusuiset | Kaksikylkiset |
|  | Jälkisuiset | Kaksikylkiset |
|  | Basaalinen/kiistelty | Kaksikylkiset |
: Muut
| Suomenkielinen nimi | Tieteellinen nimi (auktori, vuosi) | Kuvaus | Lajeja |
| --- | --- | --- | --- |
| Esiselkäjänteiset | Hemichordata (Bateson, 1885) | Matomaisia vedessä eläviä eläimiä, jotka elävät joko yksin tai ryhmissä. Lajeja elää kaikissa merissä. | &&&&&&&&&&&&0100.&&&&00n. 100 |
| Haarniskaiset | Loricifera (Kristensen, 1983) | Alle millimetrin kokoisia, etenkin syvissä napa-alueiden vesissä, eläviä bakteerin ja levänsyöjiä. | &&&&&&&&&&&&0122.&&&&00n. 122 |
| Jouhimadot | Nematomorpha | Hiusta muistuttavia muissa eläinryhmissä loisina eläviä matoja. Aikuisena jouhimadot eivät syö lainkaan. Paritteluaikoina ne muodostavat suurta solmua muistuttavan kasa, minkä vuoksi niitä joskus kutsutaan myös Gordionin madoiksi myyttisen Gordionin solmun mukaan. Nuoret yksilöt elävät loisina, mutta aikuiset elävät muista eliöistä riippumatta. | &&&&&&&&&&&&0320.&&&&00n. 320 |
| Kampaleukamadot | Gnathostomulida (Riedl, 1969) | Muutaman millimetrin pituisia, usein läpikuultavia eläimiä. Kampaleukamadoilla on liikkumiseen pieniä kuituja, joita ne voivat käyttää tuntoaisteina (hermosto). Eläimillä on suu, mutta ei peräaukkoa. | &&&&&&&&&&&&0100.&&&&00n. 100 |
| Kampamaneetit | Ctenophora (Eschscholtz, 1829) | Vedessä eläviä kahdesta solukerroksesta rakentuvia ja ruumiinonteloisia eliöitä, jotka muistuttavat ulkonäöllisesti paljon polttiaiseläimiä. Liikkuvat kahdeksalla kampamaisella levyllä, joissa on tuhansia pieniä värekarvoja. | &&&&&&&&&&&&0100.&&&&00n. 100 |
| Karhukaiset | Tardigrada (Doyère, 1840) | Ovat alle millimetrin kokoisia eläimiä ja tunnettuja kyvystä selviytyä äärioloissa. Ne pystyvät elämään esimerkiksi kiehuvassa vedessä tai selviytymään muutaman minuutin ajan hieman absoluuttista nollapistettä korkeammissa lämpötiloissa (–272 °C). | &&&&&&&&&&&01000.&&&&00yli 1 000 |
| Käsnäjalkaiset | Onychophora | Useimmiten mustan, sinisen, harmaan, ruskean tai punaisen värisiä matoeläimiä. Niillä on joustava iho ja kyljissään sillä on pieniä hengitykseen tarkoitettuja reikiä. Lajeja elää trooppisilla alueilla: Väli- ja Keski-Amerikassa, Etelä- ja Länsi-Afrikassa sekä Kaakkois-Aasiassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. | &&&&&&&&&&&&0200.&&&&00n. 200 |
| Laakamadot | Platyhelminthes (Minot, 1876) | Kaksikylkisiä, joilla on liikkumisen mahdollistavat lihakset sekä alkeellinen hermosto. Niillä ei ole hengitys- tai verenkiertoelimistöä. Ne elävät usein loisina. Esimerkkilajina verimato. | &&&&&&&&&&025000.&&&&00n. 25 000 |
| Laakkoeläimet | Placozoa (Grell, 1971) | Yhdestä solukerroksesta koostuva, vain yhden lajin (Trichoplax adhaerens) sisältävä pääjakso. Lajia tavataan esimerkiksi Välimeressä. | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 |
| Limamadot | Nemertea |  | &&&&&&&&&&&&0900.&&&&00900 |
| Lonkerojalkaiset | Brachiopoda (Duméril, 1805) |  | &&&&&&&&&&&&0300.&&&&00300–500 |
| Makkaramadot | Priapulida (Théel, 1906) | Merenpohjissa eläviä lihaksikkaita ja lieriömäisiä matoja, joilla ei ole verenkiertoa. | &&&&&&&&&&&&&017.&&&&0017 |
| Madonharvasoluiset | Orthonectida (Giard, 1877) | Meriselkärangattomissa eläviä loisia. Tieteellinen nimi tarkoittaa ’suoraan uijat’, vaikkakin yleensä ne uivatkin spiraalin muotoista rataa. |  |
| Mustekalanharvasoluiset | Dicyemida (van Beneden) | Muutaman solun kokoisia loiseläimiä (vähiten koko eläinkunnasta). Isäntälajina usein mustekala, kalmari tai seepia (munuaisissa). |  |
| Nilviäiset | Mollusca |  | &&&&&&&&&&075000.&&&&00n. 75 000 |
| Niveljalkaiset | Arthropoda (von Siebold, 1848) | Runsaslukuinen pääjakso, johon kuuluvat esimerkiksi hyönteiset, hämähäkkieläimet ja äyriäiset. Selkärankaisten ohella se on ainoa eläinryhmä, jolla on liikkumiseen tarkoitetut jalat. | &&&&&&&&01134000.&&&&00yli 1 134 000 |
| Nivelmadot | Annelida | Kaksikylkisiä, joilla on ruumiinontelo ja verenkiertoelimistö. Lisäksi sillä on värähtelyä ja valoa aistiva hermosto. Esimerkkilajina kastemato (Lumbricus terrestris). | &&&&&&&&&&015300.&&&&00n. 15 300 |
| Nuolimadot | Chaetognatha | 3–150 millimetrin pituisia suoria merissä eläviä matoja, joiden päässä on koukkuja, joita ne käyttävät planktonin tai toisten nuolimatojen saalistamiseen. | &&&&&&&&&&&&0100.&&&&00n. 100 |
| Okapäämadot | Kinorhyncha (Reinhard, 1885) |  | &&&&&&&&&&&&0150.&&&&00n. 150 |
| Piikkinahkaiset | Echinodermata (Bruguière, 1791 [ex Klein, 1734]) |  | &&&&&&&&&&&07000.&&&&00n. 7 000 |
| Pikarimadot | Entoprocta (Nitsche, 1869) |  | &&&&&&&&&&&&0150.&&&&00n. 150 |
| Polttiaiseläimet | Cnidaria (Hatschek, 1888) | Yksinkertaisia säteittäissymmetrisiä eläimiä, joilla on erikoistuneita soluja (hermo-, aistin- ja poltinsoluja). Ei ruoansulatus- tai verenkiertoelimistöä. Esimerkkilajeina meduusat. | &&&&&&&&&&011000.&&&&00n. 11 000 |
| Rataseläimet | Rotifera (Cuvier, 1817) | Mikroskooppisen pieniä läpikuultavia useimmiten makeissa vesissä tai kostealla maalla eläviä eläimiä, joilla on päässään ratasmainen elin, jota ne käyttävät liikkumiseen ja syömiseen. | &&&&&&&&&&&02000.&&&&00n. 2 000 |
| Sammaleläimet | Bryozoa |  | &&&&&&&&&&&05000.&&&&00n. 5 000 |
| Selkäjänteiset | Chordata (Haeckel, 1874) |  | &&&&&&&&&0100000.&&&&00yli 100 000 |
| Sienieläimet | Porifera (Grant, 1836) | Alkeellisia eläimiä, joilla ei ole kudoksia, verenkiertoa, aisteja tai hermostoa. Elävät pääosin merissä, mutta jotkin lajit elävät myös muissa vesistöissä (järvisieni). Tukiranka piitä tai kalkkia. Eivät pysty liikkumaan ja lisääntyvät suvullisesti tai suvuttomasti kuroutumalla. Pystyvät uusimaan tuhoutuneen osan. Esimerkkilajina pesusieni. | &&&&&&&&&&&05000.&&&&00n. 5 000 |
| Sukaspintaiset | Gastrotricha (Metschnikoff, 1865) |  | &&&&&&&&&&&&0690.&&&&00n. 690 |
| Sukkulamadot | Nematoda |  | &&&&&&&&&&020000.&&&&0020 000 |
| Tupsumadot | Phoronida (Hatschek, 1888) |  | &&&&&&&&&&&&&012.&&&&00n. 12 |
| Väkäkärsämadot | Acanthocephala | Niin selkärangattomissa kuin selkärankaisissa eläimissä eläviä loisia. Niillä on piikein varustettu imukärsä, jolla eläin tarrautuu isäntänsä ruoansulatuskanavaan. | &&&&&&&&&&&01150.&&&&00n. 1 150 |
|  | Cycliophora (Funch & Kristensen, 1995) | Koillis-Atlantilla ja Välimeressä eläviä äyriäisten suussa eläviä mikroskooppisia eläimiä. |  |
|  | Gnathifera (Ahlrichs, 1995) | Pääjaksoon kuuluu yksi eläin: Limnognathia maerski. Se on mikroskooppisen pieni ja muistuttaa paljon rataseläimiä ja kampaleukamatoja. Eläintä on toistaiseksi havaittu ainoastaan Grönlannin länsirannikolla ja eteläisellä Intian valtamerellä. Urospuolisia yksilöitä ei ole toistaiseksi havaittu. |  |
|  | Xenacoelomorpha (Philippe et al., 2011) |  |  |
Yhteensä: 33: