stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo matelijahumanoideista
Nykyaikainen fiktio > Pelit > Rooli- ja strategiapelit

Argonians, laji The Elder Scrolls -sarjassa
Bangaa, laji Final Fantasyn pelisarjassa
Drell, Mass Effect -sarjan laji
Iksar, rotu EverQuest -sarjasta.
Lizalfos Legend of Zelda -sarjasta.
Lizardmen Warhammer -fantasiapöytäpeleistä.
Naga Warcraft -sarjasta.
Reptitet Chrono Triggeristä
Nykyaikainen fiktio > Pelit > Rooli- ja strategiapelit > Dungeons & Dragons

Koboldit
Liskoihmiset
Saurial
Troglodyytit
Yuan-ti
Nykyaikainen fiktio > Pelit > Tasohyppely- ja taistelupelit

Bowser ja Koopat Super Mario Brosista.
Espio Chameleon ja Vector krokotiili Sonic the Hedgehogista
Lizardman, hahmo Soul-taistelupelien sarjasta
Locust Horde, Gears of War -pelisarjan tärkeimmät vastustajat
Kuningas K. Rool ja useimmat Kremlingit Donkey Kongista
Reptile, Chameleon ja Khameleon videopelisarjasta Mortal Kombat
Riptor, hahmo tappelupelistä Killer Instinct
Drakonilaisten naamio, esillä National Space Centerissä
Akrothooi

| Akrothooi> Ἀκρόθωοι.Sijainti |
| --- | --- |
 Akrothooi
Koordinaatit:  40°11′1″N, 24°20′57″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Athos (Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio)
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Akte, Traakia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Akrothooi (m.kreik. Ἀκρόθωοι, Akrothōoi, myös Ἀκρόθωον, Akrothōon; lat. Acrothoum, Acrothoi) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Akten niemellä (nyk. Áthos) Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijoitetaan niemen eteläosaan.
Maantiede

Akrothooi sijaitsi Akten niemellä, joka nykyisin tunnetaan nimellä Áthos ja joka on Chalkidikín niemimaan kolmesta niemestä itäisin. Antiikin aikana Aktea ei vielä luettu Khalkidiken alueeseen, josta koko niemimaa on myöhemmin saanut nimensä, vaan se luettiin yleisemmin vain osaksi Traakiaa. Kaupungin paikkaa ei tunneta varmuudella. Se sijoitetaan usein lähelle nykyistä Suuren lavran luostaria, tosin joskus se on sijoitettu myös aivan niemen eteläkärkeen nykyisen Pyhän Annan skiitan paikalle tai Uuden skiitan tai Pyhän Paavalin luostarin tienoille. Strabon, Plinius vanhempi ja Pomponius Mela vaikuttavat puhuvan kaupungista ikään kuin se olisi sijainnut Athosvuoren (nyk. Áthos) huipulla, mutta tämä ei ole vuoren korkeuden ja jyrkkyyden vuoksi mitenkään mahdollista.
Akrothooin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä.
Historia

Akrothooin historiasta tiedetään vain vähän. Strabonin mukaan kaupungin alkuperäiset asukkaat olivat Lemnokselta tulleita pelasgeja. Thukydideen mukaan kaupungin väestö koostui klassisella kaudella osaksi kreikkalaisista ja osaksi ei-kreikkalaisista eli barbaareista, ja sen asukkaat olivat kaksikielisiä. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Akrothōos/Akrothōios (Ἀκρόθωος/Ἀκρόθωιος) ja Akrothōtēs/Akrothōitēs (Ἀκροθώτης/Ἀκροθωίτης).
Persialaissotien aikaan akrothooilaiset auttoivat persialaisia Kserkseen kanavan kaivamisessa. Kaupunki myös tarjosi persialaisille miehiä ja laivoja. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Akrothooi kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, mutta se ei esiinny liiton verotusluetteloissa lukuun ottamatta veromääräysluetteloa vuonna 422/421 eaa. Akrothooi kapinoi Ateenaa vastaan vuonna 424/423 eaa. Brasidaan yllytyksestä. Kaupunki ei ollut olemassa enää Pliniuksen aikana ensimmäisellä vuosisadalla jaa.
Akrothooin politiikasta tiedetään, että kaupungissa oli neuvosto (būlē) ja kansankokoous (dēmos). Melan ja muiden antiikin aikaisten kirjailijoiden mukaan kaupungin asukkaat olivat hyvin pitkäikäisiä ja elivät pidempään kuin muut ihmiset.
Rakennukset ja löydökset

Akrothooista ei ole tehty varmoja löytöjä. Kaikilta kaupungin ehdotetuilta paikoilta on löydetty joitakin antiikin aikaisia jäänteitä.
Kahtalammi

| Kahtalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Nokia
Koordinaatit:  61°27′12″N, 23°28′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuloveden lähialue (35.135)
Laskuoja:  oja Teernijärveen 
Järvinumero:  35.132.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,7 m 
Pituus:  250 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,512 km 
Pinta-ala:  0,01494 km² 
 fiKahtalammi 
Kahtalammi on Pirkanmaalla Nokialla Sotkan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Se on muodostunut samaan maaston painanteeseen kuin Teernijärvi. Lammen rantaviiva on 0,51 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisrantaan laskeutuu peltomaan rinne ja sen eteläpuollella kulkee valtatie 12, josta lampi näkyy kulkijoille. Lammen ylittää korkeajännitelinja. Rannassa on yksi vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Kuloveden lähialueeseen (35.132) se kuuluu. Lampeen laskee kaksi pelto-ojaa ja sen luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja Teernijärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 87,7 metriä ja Teernijärvellä 87,1 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 0,6 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Kahtalampi”. Sen pohjoispuolella on laajat niittymaat ja lammen pohjoisrannassa on torppa. Vuonna 1922 julkaistussa Tampereen seudun taloudellisessa kartassa ovat kaikki niittymaat peltoa . Vuoden 1954 peruskartassa ovat peltomaat samoja kuin edellisessä kartassa. Kartan mukaan etelärannasta on nostettu pehkua. Korkejännitelinja kulkee kartassa lammen yli.
Aiheesta muualla

Kokemäenjoen vesistön vedensuojeluyhdistys: Kahtalammi, 5.1.2015
Nokian järvet
Pyhäjärvi
Kulovesi
Jokisjärvi
Teernijärvi
Vihnusjärvi
Tottijärvi
Alinenjärvi
Järvenjärvi
Ylinenjärvi
Tuulosjärvi
Hätikkäjärvi
Sanasjärvi
Otajärvi
Kalliojärvi
Taulajärvi
Ruokejärvi
Juojärvi
Kivikesku
Toivasjärvi
Porrasjärvi
Kyynijärvi
Murtoonjärvi
Kirstuanjärvi
Iso-Ahvenisto
Iso-Tappuri
Launiasjärvi
Koukkujärvi
Oksilammi
Ruutana
Siukolanjärvi
Juottojärvi
Hangaslammi
Ylinenjärvi
Heinijärvi
Haukijärvi
Korpijärvi
Heinijärvi
Pitkälammi
Jouttijärvi
Ylisenjärvenlammi
Hangaslammi
Vähäjärvi
Lilträskinjärvi
Iso Kakkurijärvi
Kahtalammi
Haukijärvi
Pieni Porrasjärvi
Pieni-Tappuri
Kiimalammi
Paskolampi
Pieni Koukkujärvi
Ylisenlammi
Jänninjärvi
Pikku-Matalus
Pannukakko
Kokemäenjoen alue (35.1)
Spotify

| Spotify |
| --- | --- |


Verkkosivusto:  spotify.com
Tyyppi:  musiikkipalvelu
Avattu:  7. lokakuuta 2008
Spotify on ruotsalainen musiikkipalvelu, jossa käyttäjät voivat kuunnella musiikkia suoratoistona internetin välityksellä. Valikoimaa voi kuunnella artisteittain, albumeittain, tai tekemällä soittolistoja haluamistaan kappaleista. DRM-rajoituksista johtuen musiikkia ei voi kuunnella se oman ohjelman ulkopuolella.
Toukokuussa 2014 Spotifylla oli yli 40 miljoonaa käyttäjää, joista maksavia Premium-asiakkaita oli 10 miljoonaa. Heinäkuussa 2017 Spotify kertoi, että sillä on 60 miljoonaa maksavaa tilaaja-asiakasta. Määrä oli kasvanut kymmenellä miljoonalla tilaajalla vajaassa viidessä kuukaudessa.
Huhtikuussa 2023 Spotify ilmoitti, että sillä on yli 500 miljoonaa kuukausittain aktiivista käyttäjää.
Historia

Spotifyta kehittää ruotsalainen Spotify AB, jonka perustivat Daniel Ek ja Martin Lorentzon. Ek ja Lorentzon johtivat tätä ennen bannerimainontaa välittävää Tradedoubler-nimistä yritystä. Ohjelmiston kehittäminen aloitettiin vuonna 2006. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Lontoossa, mutta tutkimus- ja kehitystyö tehdään kuitenkin Tukholmassa. Spotifylla oli lokakuussa 2009 yli 5,5 miljoonaa käyttäjää.
Spotify avattiin yleiseen käyttöön lokakuussa 2008, jolloin avattiin myös kaikille avoin maksullinen palvelu. Samalla Spotify ilmoitti myös lisensointisopimuksista monen suuren levy-yhtiön kanssa. Joukko tunnettuja levy-yhtiöitä omistaa osuuden Spotifysta, mikä osaltaan on mahdollistanut levy-yhtiöiden musiikin jakamisen ohjelman välityksellä.
Vuonna 2008 Spotify AB:n liikevaihto oli 725 000 Ruotsin kruunua (noin 70 000 euroa) ja kulut 33 miljoonaa kruunua. Yritys teki tilikaudella 31,8 miljoonan kruunun tappion (16,0 miljoonaa kruunua vuonna 2007) ja työllisti 34 työntekijää. Elokuussa 2009 palvelun arvoksi arvioitiin 250,0 miljoonaa dollaria.
Kesäkuussa 2015 TeliaSonera ilmoitti ostavansa 1,4 prosentin osuuden Spotifysta.
Spotify vaihtoi 15. kesäkuuta 2015 mobiilialustoilla logonsa tunnusomaiseksi muodostuneen vihreän värin aiempaa tummempaan sävyyn. Tämä ei miellyttänyt asiakkaita ja synnytti paheksuntaa käyttäjien keskuudessa. Logon väri vaihtui myös tietokoneversiossa 13. heinäkuuta.
Vuonna 2015 Spotify teki tappiota 236 miljoonaa, vuonna 2016 349 miljoonaa ja vuonna 2017 1,2 miljardia euroa.
Vuonna 2015 Spotifyn liikevaihto oli 1,93, vuonna 2016 2,93 ja vuonna 2017 4,1 miljardia euroa.
Microsoft sulki oman Groove Music -palvelunsa alkuvuodesta 2018 ja liittoutui Spotifyn kanssa. Microsoftilla oli myös aikomuksia ostaa Spotify, mikä ei ikinä toteutunut.
Syksyllä 2022 havaittiin että Spotifyn ohjelma asentuu automaattisesti ja ilman kyselyjä Windows 10 ja Windows 11 -käyttöjärjestelmiin.
Spotify listautui New Yorkin pörssiin 3. huhtikuuta 2018.
Keväällä 2019 Spotify rikkoi 100 miljoonan maksavan tilaajan rajan.
Vuoden 2020 lopussa Spotifyllä oli 345 miljoonaa aktiivista käyttäjää, joista 155 miljoonaa oli aktiivisia tilaajia ja se on maksanut palvelun julkaisusta lähtien musiikin oikeuksia omaaville tahoille 21 miljardia euroa.
Helmikuussa 2022 syntyi maailmanlaajuinen boikotti Spotifya kohtaan, kun Joe Rogania syytettiin podcast-ohjelmassaan virallisten koronatietojen vastaisesta disinformaatiosta. Lukuisat artistit ja podcast-tuottajat vetivät sisältönsä pois Spotifystä.
Maaliskuussa 2022 Spotify lopetti toimintansa Venäjällä Ukrainan sodan aloittamisen vuoksi.
Tekninen toteutus

Spotify toimi vuoteen 2014 asti osittain vertaisverkkotekniikalla, joten jokainen palvelua käyttävä toimi palvelun alkuaikoina samalla musiikin jakajana. Spotifylla on myös alusta toistanut osan musiikista käyttäen omia palvelimia ja CDN-palveluja.
Äänenpakkausmenetelmänä Spotify hyödyntää Vorbista (mobiili- ja työpöytäsovelluksissa) sekä AACta (Chromecast ja selainpalveluissa).
29. maaliskuuta 2011 Spotifyn näyttämien mainosten mukana levisi käyttäjien koneisiin haittaohjelma. Suomalaisia käyttäjiä se ei kuitenkaan tiettävästi koskenut. Tartunta ei vaatinut käyttäjältä mainosten klikkaamista tai muitakaan toimenpiteitä.
Spotify tukee kaikkein yleisimpiä laitealustoja. Yhtiö itse kertoo Spotifyn alustatuen olevan musiikkipalveluista kaikista laajin. Tietokoneiden Windows-, Mac OS X- ja Linux-ympäristöjen lisäksi musiikkipalvelu on saatavilla Androidille, Applen iOS-laitteille, Windows Phonelle, Symbianille/S60:lle, Nokia N9:lle (MeeGo 1.2 Harmattan) ja Windows Mobilelle.
Spotifyn palvelu sisältää monia Software as a Service -palvelumallin tunnusmerkkejä.
Tekninen toteutus > Resoluutio > Selaimessa

Musiikki: Free-tilauksella 128kbit/s, Premium tilauksella 256kbit/s
Podcastit: 128kbit/s
Tekninen toteutus > Resoluutio > Sovelluksessa

Musiikki: Free-tilauksella valittavissa kolme eri vaihtoehtoa: 24kbit/s, 96kbit/s tai 160kbit/s. Premium-tilauksella edellämainittujen lisäksi 320kbit/s.
Podcastit: 96kbit/s (mikäli sovelluksen laatu on asetettu low -asetukselle, podcastien bittivirta on 24kbit/s). Lue lisää podcastien tekniikasta.
Valikoima

Käyttäjille oli syyskuussa 2010 tarjolla kymmenen miljoonaa kappaletta, ja niiden määrä on jatkuvasti kasvussa. Tiettyä kappaletta voi etsiä joko artistin, albumin, kappaleen tai tyylilajin nimen mukaan. Palvelun valikoimasta kuitenkin puuttui pitkään muutamia suuria yhtyeitä kuten The Beatles, koska jotkut artistit eivät hyväksyneet kappaleidensa julkaisua Spotifyssa. AC/DC antoi luvan tuotantonsa käyttöön Spotifyssa kesäkuussa 2015. The Beatlesin tuotanto on ollut kuunneltavissa Spotifyssa jouluaatosta 2015 alkaen.
Toukokuussa 2020 kerrottiin äänikirjojen lisäämisestä valikoimaan.
Hinta ja saatavuus

Spotify on saatavilla ilmaisena, mainosrahoitteisena versiona:
Australiassa
Uudessa-Seelannissa
Yhdysvalloissa
Kanadassa
Suurimmassa osassa Euroopan ja Etelä-Amerikan maita.
Mainoksia soitetaan ajoittain kappaleiden välissä, ja niitä on sijoitettu myös ohjelmiston käyttöliittymään.
Mainokseton Spotify Premium maksaa 11,99 euroa kuukaudessa. Paitsi että maksavilla käyttäjillä ei ole mainoksia, he saavat myös muita etuja, kuten ennakkojulkaisuja monien artistien levyistä ja singleistä. Lisäksi Premium-käyttäjien äänenlaatu toistettaessa on 320 kbps, kun taas ilmaiskäyttäjillä se on noin 160 kbps. Premium-käyttäjät voivat tallentaa enintään 3 333 kappaletta kuunneltavaksi ilman Internet-yhteyttä.
Palvelun käyttämiseen vaadittiin Facebook-tunnus, ellei käyttäjä ollut tehnyt erillistä Spotify-tunnusta ennen 22. syyskuuta 2011. 17. helmikuuta 2013 jälkeen rekisteröinti onnistui myös ilman Facebook-tunnusta, ja tiliä voi käyttää useissa tietokoneissa sekä mobiililaitteissa.
Ohjelma julkaistiin syyskuussa 2009 myös iPhone- ja Android-alustoille, sekä marraskuussa 2009 Symbianille. Mobiilialustoilla ohjelma vaati aluksi Premium-jäsenyyden.
Maaliskuussa 2010 Sonera ilmoitti, että siitä tulee yksinoikeutettu Spotify Premium -palvelun jälleenmyyjä Suomessa. Sonera käynnisti kampanjan, jolla Spotify Premium -palvelun saa kolmeksi kuukaudeksi veloituksetta käyttöönsä sitoutumalla Soneran laajakaistaliittymään 24 kuukauden ajaksi. Keväällä 2009 Sonera oli yrittänyt vastaavaa omalla Sonera Music Playerilla matkapuhelinasiakkailleen.
Toukokuussa 2010 julkaistiin Spotify Open -ilmaisversio, jossa käyttöä on rajoitettu 20 tuntiin kuukaudessa. Spotify Open -versio toimii ilman kutsua. 4,99 euron kuukausimaksulla sai mainosvapaan, rajattoman Spotify Unlimited -suoratoiston.
Heinäkuussa 2010 julkaistiin natiivi kehitysversio Linuxille. Se toimii nykyään myös Spotifyn ilmaisversiolla. Myös Spotifyn Windows-versio toimii Linuxissa Winen avulla lähes täydellisesti.
Huhtikuussa 2011 Spotify ilmoitti 1. toukokuuta voimaan tulevista muutoksista ilmaisiin Spotify Free- ja Open -palveluihin. Uusien rajoitusten mukaan käyttäjä saa soittaa samaa kappaletta korkeintaan viisi kertaa kuuden kuukauden koeajan jälkeen. Ilmaisversion kuunteluaikaa laskettiin 10 tuntiin kuukaudessa. Heinäkuussa 2011 Spotify laajentui Yhdysvaltoihin. Maaliskuussa 2012 yli 600 R-kioskia aloitti Spotifyn Premium ja Unlimited -versioiden myynnin. Unlimited-versio poistui Spotifyn valikoimasta maaliskuussa 2015.
Helmikuussa 2021 Spotify ilmoitti syksyllä julkaistavasta uudesta tilauspalvelusta Spotify HiFi, joka julkaistaan aluksi valituissa maissa. Spotify HiFi -palvelu tarjoaa asiakkaalle mahdollisuuden kuunnella musiikkia CD-laadulla häviöttömässä audioformaatissa.
Korvaukset oikeuksien omistajille

Vuonna 2016 Spotify luovutti tietoja käyttäjämaksujen jakautumisesta musiikkialan etujärjestöjen tutkimukseen. Yhtiö itse ottaa potista 30 % päältä ja loput jaetaan kaikkien kuuntelijoiden kappaleiden kuuntelukertojen suhteessa teosten ja äänitteiden oikeudenomistajille.
Kritiikkiä > Muusikkojen rojaltit

Jotkut artistit ja levy-yhtiöt ovat olleet tyytymättömiä Spotifylta saamiinsa korvauksiin musiikkinsa käytöstä. Esimerkiksi ruotsalainen Magnus Uggla halusi musiikkinsa pois Spotifysta, koska hänen mukaansa puolen vuoden aikana hänelle oli maksettu ”saman verran kuin surkea katusoittaja tienaa päivässä”. Norjalainen levy-yhtiö Junior Racing sai Spotifylta noin kaksi euroa korvauksia siitä, että heidän artistiensa musiikkia oli kuunneltu yli 55 000 kertaa. Suomalaisen Mokoma-yhtyeen kappaleita oli kuunneltu 118 119 kertaa heinä–syyskuun välisenä aikana vuonna 2009, mistä Spotify maksoi Mokoman levy-yhtiölle Sakara Recordsille 31,40 euroa. Ruotsalaisen Expressen-lehden mukaan Spotifyn soitetuin artisti Lady Gaga ansaitsi palvelussa miljoona kertaa soitetusta ”Poker Face” -kappaleestaan tekijänoikeustuloja 2 300 kruunua (noin 224 euroa). Tämä summa jaettiin vielä esittäjän ja kappaleen tekijöiden kesken. Myös Poets of the Fallin laulaja Marko Saaresto kritisoi Spotifyta keväällä 2012, koska bändi sai vain 14 senttiä 26 000 kuuntelukerrasta.  Spotify huomasi, ettei väitetty summa pidä paikkansa ja otti Saarestoon yhteyttä. Saaresto kertoi Radio Cityn haastattelussa tarkistaneensa laskelmat, ja huomasi, että yksittäisen kappaleen yli 15 000 soittokerrasta olikin maksettu 66 euron korvaus.
Kritiikkiä > Podcastien ’lukitseminen’ palveluun

Spotify on alettuaan tarjoamaan podcasteja saanut kritiikkiä niiden ’lukitsemisesta’ palveluunsa ja yrityksestä pyrkiä podcastien portinvartijaksi. Podcasteissa on standardina käyttää jakelussa RSS-syötteitä, mutta Spotify jakaa palvelussaan julkaistut podcastit vain rajatusti palvelunsa käyttäjille. Tällöin podcastia ei voi kuunnella podcast-soittimilla tai muilla kuuntelijan suosimilla ohjelmilla; vaan ainoastaan Spotifyn kautta. Tämä rikkoo podcasteille totutun standardin tavan, joka mahdollistaa kaikille toimijoille reilun pelin.
Kritiikkiä > Valheellinen ja väärennetty sisältö

Spotifyssa esiintyy myös sisältöä, joka käyttää toisen artistin nimeä, mutta ei ole saman artistin tekemää eikä muistuta artistin muuta sisältöä. Nämä voivat olla peräisin keksityiltä levymerkeiltä. Valheellisen sisällön poistaminen on osoittaunut vaikeaksi. Valheelliset levymerkit voivat lisätä satoja levyjä päivässä.
Aiemmin on todettu tapaus, jossa henkilö syötti tekoälyn tuottamia kappaleita ja käytti automatisoituja ohjelmia omien kappaleidensa toistamiseen saadakseen rojaltimaksuja.
Kappaleiden ostaminen

Spotifysta ei voi enää ostaa kappaleita. Aiemmin Spotify-palvelussa oli mahdollisuus ostaa kappaleita. Ostetut kappaleet eivät olleet DRM-suojattuja.
Spotify-nimen taivuttaminen

Spotify-nimeä taivutetaan takavokaalein. Tämä johtuu sanan lausumisesta /spotifai/, jossa vallitsevana ääntämyksenä ovat takavokaalit. Sanaa voi taivuttaa kuten Kotuksen taivutustyypissä 21. Esimerkkimuotoja alla:
nominatiivi: Spotify
genetiivi: Spotifyn
partitiivi: Spotifyta
illatiivi: Spotifyhin
adessiivi: Spotifylla
Kirjallisuutta

Carlson, Sven ja Leijonhufvud: Spotify - Miten maailma valloitetaan. (Alkuteos: Spotify inifrån – Så blir man störst i världen, 2019). Suomentanut Niitepõld, Sirje. Helsinki: Johnny Kniga, 2020. EAN 9789510453476 .
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (englanniksi)
Virallinen foorumi (englanniksi)
Koskinen, Matti: Äänen murros (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin Sanomat, Nyt-liite 12.8.2010.
Spotify on saatavilla Yhdysvalloissa, suurimmassa osassa Etelä-Amerikan ja Euroopan maita, sekä Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.
Dion (Akte)

| Dion> Δῖον.Sijainti |
| --- | --- |
 Dion
Koordinaatit:  40°21′21″N, 24°09′50″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Athos (Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio)
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Akte, Traakia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dion (m.kreik. Δῖον, Dīon, lat. Dium) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Akten niemellä (nyk. Áthos) Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijaitsi niemen itärannikolla.
Maantiede

Dion sijaitsi Akten niemellä, joka nykyisin tunnetaan nimellä Áthos ja joka on Chalkidikín niemimaan kolmesta niemestä itäisin. Antiikin aikana Aktea ei vielä luettu Khalkidiken alueeseen, josta koko niemimaa on myöhemmin saanut nimensä, vaan se luettiin yleisemmin vain osaksi Traakiaa. Kaupunki sijoitetaan Chilandárin luostarin ja Esfigménoksen luostarin välille.
Dionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Samalla rannikolla Dionista kaakkoon sijaitsi Olofyksoksen kaupunki.
Historia

Dionin historiasta tiedetään vain vähän. Strabonin mukaan sen, samoin kuin muut Akten kaupungit, olisivat perustaneet Lemnokselta tulleet pelasgit. Thukydideen mukaan kaupungin väestö koostui myöhemmin klassisella kaudella osaksi kreikkalaisista ja osaksi ei-kreikkalaisista eli barbaareista, ja sen asukkaat olivat kaksikielisiä. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Dieus (Διεύς).
Dionin tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Dion kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 454/453–429/428 eaa. Peloponnesolaissodassa kaupunki vastusti vuonna 423 eaa. Brasidaan johtamien spartalaisten hyökkäystä, ja sen alueita tuhottiin. Vuonna 421 eaa. dionlaiset valtasivat Thyssoksen. 300-luvulla eaa. Dion kuului toiseen Ateenan liittoon.
Kaupunki saattoi lyödä omaa rahaa, tosin kyseiset Dionin nimellä lyödyt rahat voivat olla myös Pierian Dionin lyömiä.
Rakennukset ja löydökset

Dionista ei ole tehty selviä löytöjä. Thukydideen kuvauksen perusteella kaupunki on ollut ympäröity muurein.
Taistelu Britanniasta

Taistelu Britanniasta (engl. The Battle of Britain, suomeksi myös taistelu Englannista) käytiin toisessa maailmansodassa Britannian kuninkaallisten (RAF) ja Saksan ilmavoimien (Luftwaffe) välillä 10. heinäkuuta – 31. lokakuuta 1940. Taistelun nimi tulee puheesta, jonka pääministeri Winston Churchill piti parlamentin alahuoneessa 18. kesäkuuta 1940: ”Taistelu Ranskasta on ohitse, mutta taistelu Britanniasta on vasta alkamassa.”
Saksalaisten tavoite oli saavuttaa ilmaherruus Englannin kanaalin ja Etelä-Englannin yläpuolella, jotta operaatio Merileijona eli maihinnousu Englantiin olisi mahdollinen. Taistelun ensimmäisessä vaiheessa saksalaiset tunnustelivat Britannian ilmapuolustusta hyökkäilemällä Englannin etelärannikon satamia ja kanaalissa liikkuvia laivoja vastaan. Päähyökkäys alkoi elokuussa, jolloin saksalaiset pommittivat lähes päivittäin Kaakkois-Englannissa sijainneita tutka-asemia, laivasto- ja lentotukikohtia, lentokonetehtaita ja viestikeskuksia. Lisäksi käytiin jatkuvia ilmataisteluja pommikoneita suojaavien saksalaishävittäjien ja brittiläisten torjuntahävittäjien välillä. Syyskuun alkuun mennessä saksalaisten määrällinen ylivoima alkoi kallistaa taistelua heidän edukseen, kun taas Kuninkaallisten ilmavoimien hävittäjälennosto oli pahoin rasittunut. Syyskuussa saksalaiset siirtyivät Lontoon ja muiden suurkaupunkien strategiseen pommittamiseen, mikä antoi Kuninkaallisille ilmavoimille aikaa toipua, eivätkä saksalaiset enää kyenneet vakavasti uhkaamaan Britannian ilmapuolustusta.
Kumpikin osapuoli menetti taistelussa yli tuhat lentokonetta, saksalaiset brittejä enemmän. Miehistötappioissa suhde oli Saksalle erityisen epäedullinen, sillä saksalaiset menettivät tuhansia lentäjiä kun taas brittien vastaava luku jäi muutamiin satoihin. Brittilentäjät kykenivät usein pelastautumaan ystävällismieliselle maaperälle ja jatkamaan taistelua, mikä ei saksalaisille ollut mahdollista. Lisäksi britit hyötyivät kehittyneestä tutka- ja hälytysjärjestelmästään, jonka ansiosta hyökkääjät eivät juuri koskaan onnistuneet yllättämään puolustajaa. Ilmasodan epäonnistuttua tavoitteissaan saksalaiset keskittyivät yhdeksän kuukautta jatkuneeseen terroripommituskampanjaan, joka surmasi kymmeniä tuhansia siviilejä ja aiheutti suuria aineellisia tuhoja erityisesti Lontoossa, Liverpoolissa ja Coventryssä.
Taistelu Britanniasta oli ensimmäinen laajan mittakaavan sotatoimi, joka käytiin lähes yksinomaan ilmavoimien välillä. Se oli lisäksi ensimmäinen merkittävä toisen maailmansodan taistelu, jonka liittoutuneet voittivat. Operaatio Merileijona lykkäytyi epämääräiseen tulevaisuuteen ja Yhdistynyt kuningaskunta pysyi mukana sodassa, joka aikanaan päättyi Saksan tappioon.