stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo maailmanperintöluettelon kohteista Euroopassa
Slovakia

Aggtelekin ja Slovakian karstimaan luolat, jaettu Unkarin kanssa
Banská Štiavnica
Bardejovin kaupungin suojelualue
Karpaattien ja muiden Euroopan alueiden pyökkimetsät (jaettu Albanian, Belgian, Bosnia ja Hetsegovinan, Bulgarian, Espanjan, Italian, Itävallan, Kroatian, Pohjois-Makedonian, Puolan, Ranskan, Romanian, Saksan, Slovakian, Slovenian, Sveitsin, Tšekin ja Ukrainan kanssa)
Levoča ja Spišský hrad sekä niihin liittyvät kulttuurimonumentit
Slovakian Karpaattien puukirkot
Vlkolínec
Slovenia

Arkkitehti Jože Plečnikin työt Ljubljanassa
Alppien paalutalot (jaettu Italian, Itävallan, Ranskan, Saksan ja Sveitsin kanssa)
Elohopean perintö: Almadén ja Idrija (jaettu Espanjan kanssa)
Karpaattien ja muiden Euroopan alueiden pyökkimetsät (jaettu Albanian, Belgian, Bosnia ja Hetsegovinan, Bulgarian, Espanjan, Italian, Itävallan, Kroatian, Pohjois-Makedonian, Puolan, Ranskan, Romanian, Saksan, Slovakian, Slovenian, Sveitsin, Tšekin ja Ukrainan kanssa)
Škocjanin luolat
Suomi

Höga Kusten/Merenkurkun saaristo, rannikko- ja saaristoalue Merenkurkussa ja sen rannikolla Ruotsin ja Suomen alueella
Petäjäveden vanha kirkko Petäjävedellä
Sammallahdenmäen pronssikautinen röykkiöalue Rauman Lapissa
Suomenlinna Helsingissä
Struven ketju (jaettu Latvian, Liettuan, Moldovan, Norjan, Ruotsin, Ukrainan, Valko-Venäjä, Venäjän ja Viron kanssa) – Suomen kuusi suojeltua pistettä ovat Stuorrahanoaivi Enontekiöllä, Aavasaksa Ylitorniolla, Alatornion kirkko Torniossa, Oravivuori Jyväskylän Korpilahdella, Tornikallio Lapinjärven Porlammilla ja Mustaviirin saari Pyhtäällä
Vanha Rauma – Rauman vanha ja tiheään rakennettu puutaloalue
Verlan tehdasmuseo (entinen puuhiomo ja pahvitehdas) Kouvolan Jaalassa ja Valkealassa
Sveitsi

Albulan ja Berninan rautatiet sekä Albula- ja Berninasolat, osittain Italiassa
Alppien paalutalot (jaettu Italian, Itävallan, Ranskan, Saksan ja Slovenian kanssa)
Bellinzonan markkinakaupungin kolme linnaa, puolustusmuuri ja maavallit
Bernin vanhakaupunki
Jungfraun–Aletschin alppialue, vuoristo- ja jäätikköalue
Karpaattien ja muiden Euroopan alueiden pyökkimetsät (jaettu Albanian, Belgian, Bosnia ja Hetsegovinan, Bulgarian, Espanjan, Italian, Itävallan, Kroatian, Pohjois-Makedonian, Puolan, Ranskan, Romanian, Saksan, Slovakian, Slovenian, Sveitsin, Tšekin ja Ukrainan kanssa)
La Chaux-de-Fonds ja Le Locle, kellokaupungit
Lavaux'n viinipenkereet
Le Corbusierin arkkitehtoniset työt (jaettu Argentiinan, Intian, Japanin, Ranskan, Saksan ja Sveitsin kanssa)
Monte San Giorgio (jaettu Italian kanssa)
St. Gallenin luostari
St. Johannin benediktiiniluostari Müstairin kylässä, Val Müstairin kunnassa
Sveitsin tektoninen areena Sardona
Tanska

Aasivissuit–Nipisat, inuittien metsästysmaat jään ja meren välissä
Hernnhutilaisten asutuskeskukset, jaettu Saksan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltain kanssa
Ilulissatin jäävuono, Grönlanti
Jellingin hautakummut, riimukivet ja kirkko
Kronborgin linna
Kujataa Greenland, viikinkien ja inuiittien maanviljelys jäätikön reunalla
Roskilden tuomiokirkko
Stevnsin klintti
Uuvutusajometsästyksen maisemat Pohjois-Sjællandissa
Vattimeri, jaettu Alankomaiden ja Saksan kanssa
Viikinkiaikaiset kehälinnoitukset
Tšekki

Český Krumlovin historiallinen keskusta
Erzgebirgen kaivosalue (jaettu Saksan kanssa)
Euroopan suuret kylpyläkaupungit (jaettu Belgian, Italian, Itävallan, Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa)
Historiallinen Holašovicen kylä
Johannes Nepomukilaisen pyhiinvaelluskirkko Zelená Horassa
Karpaattien ja muiden Euroopan alueiden pyökkimetsät (jaettu Albanian, Belgian, Bosnia ja Hetsegovinan, Bulgarian, Espanjan, Italian, Itävallan, Kroatian, Pohjois-Makedonian, Puolan, Ranskan, Romanian, Saksan, Slovakian, Slovenian, Sveitsin, Tšekin ja Ukrainan kanssa)
Kroměřížin puisto ja linna
Kutná Hora: historiallinen keskusta, Pyhän Barbaran kirkko ja Neitsyt Marian katedraali
Lednice-Valtice kulttuurimaisema
Litomyšlin linna
Prahan historiallinen keskusta
Pyhän kolminaisuuden pylväs Olomoucissa
Telčin historiallinen keskusta
Třebíčin juutaslaiskortteli ja Pyhän Procopuiksen basilika
Seremoniallisten valjakkohevosten kasvattamiseen ja kouluttamiseen liittyvä kulttuurimaisema Kladruby nad Labemissa
Villa Tugendhat Brnossa
Žatec ja Saaz-humalan maisema
Turkki

Afrodisias
Anin arkeologinen kohde
Arslantepe
Bursa ja Cumalıkızık: Osmanien valtakunnan synty
Çatal Hüyükin neoliittinen kohde
Divriğin suuri moskeija ja sairaala
Diyarbakırin linnoitus ja Hevselin puiston kulttuurimaisema
Efesos
Gordion
Göbekli Tepe
Göremen kansallispuisto ja Kappadokian kalliot
Hattuša
Hierapolis-Pamukkale
Istanbulin historialliset osat
Keskiaikaisen Anatolian puiset hypostyylimoskeijat
Nemrut Dağ
Pergamon ja sen monikerroksinen kulttuurimaisema
Safranbolun kaupunki
Selimin moskeija ja sen sosiaalinen kokonaisuus
Troijan arkeologinen alue
Ksanthos-Letoon
Ukraina

Bukovinan ja Dalmatian metropoliitan asunto Tšernivtsissä
Lvivin vanha keskusta
Karpaattien ja muiden Euroopan alueiden pyökkimetsät (jaettu Albanian, Belgian, Bosnia ja Hetsegovinan, Bulgarian, Espanjan, Italian, Itävallan, Kroatian, Pohjois-Makedonian, Puolan, Ranskan, Romanian, Saksan, Slovakian, Slovenian, Sveitsin, Tšekin ja Ukrainan kanssa)
Odessan historiallinen keskusta
Puolan ja Ukrainan Karpaattien puiset tserkvat, jaettu Puolan kanssa
Sofian tuomiokirkko ja Kiovan luolaluostari Kiovassa
Struven ketju, jaettu Latvian, Liettuan, Moldovan, Norjan, Ruotsin, Suomen, Valko-Venäjän, Venäjän ja Viron kanssa
Taurian muinainen kaupunki
Unkari

Aggtelekin ja Slovakian karstimaan luolat, jaettu Slovakian kanssa
Tonavan ranta Budapestin alueella, Budan linna ympäristöineen ja Andrássy út
Fertö/Neusiendlerseen kulttuurimaisema, jaettu Itävallan kanssa
Hortobágyn kansallispuisto
Maalaiskylä Hollókő
Pannonhalman tuhatvuotinen benediktiiniluostari ympäristöineen
Pécsin (Sopianaen) varhaiskristillinen hautausmaa
Tokajin viinialueen kulttuurimaisema
Valko-Venäjä

Mirin linna-alue
Belavežskaja puštša – Bialowiezan metsä, jaettu Puolan kanssa
Njasvižin palatsilinna Njasvižissa
Struven ketju, jaettu Latvian, Liettuan, Moldovan, Norjan, Ruotsin, Suomen, Ukrainan, Venäjän ja Viron kanssa
Vatikaanivaltio

Vatikaanin kaupunki sekä Pyhän Istuimen eksterritoriaaliset alueet
Venäjä (Euroopan puoli)

Katso myös: Luettelo Venäjän Aasian puoleisista kohteista
Bulgarin historiallis-arkeologinen kokonaisuus
Derbentin monumentit
Ferapontovin luostari
Jaroslavlin historiallinen keskusta
Kazanin Kremlin historiallinen ja arkkitehtoninen ryhmittymä
Kazanin federaatioyliopiston tähtieteelliset observatoriot
Kenozerojärven kulttuurimaisema
Kižin kirkkopitäjä
Kolomenskojen Kristuksen taivaaseenastumisen kirkko
Komin aarniometsät
Kreml ja Punainen tori Moskovassa
Kuurinkynnäs, jaettu Liettuan kanssa
Läntinen Kaukasus
Marian taivaanottamisen katedraali ja luostari Svijažskin saarikaupungissa
Novgorodin historialliset monumentit
Novodevitšin nunnaluostari
Pietarin historiallinen keskus ja monumentit
Pihkovan koulukunnan kirkot
Solovetskin saarten kulttuurihistoriallinen kokonaisuus
Strelna
Struven ketju, jaettu Latvian, Liettuan, Moldovan, Norjan, Ruotsin, Suomen, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Viron kanssa
Troitse-Sergijevin luostari
Vladimirin ja Suzdalin valkoiset monumentit
Äänisen ja Vienanmeren kalliopiirrokset
Viro

Struven ketju, jaettu Latvian, Liettuan, Moldovan, Norjan, Ruotsin, Suomen, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Venäjän kanssa
Tallinnan vanhakaupunki
Yhdistynyt kuningaskunta

Bath
Blaenavonin teollisuusmaisema
Blenheimin palatsi
Canterburyn katedraali, Pyhän Augustinuksen luostari ja Pyhän Martinin kirkko
Cornwallin ja Länsi-Devonin kaivosmaisema
Derwentin laakson tehtaat
Dorsetin ja Itä-Devonin rannikko
Durhamin linna ja katedraali
Edinburghin vanha ja "uusi" kaupunki
Englannin järviseutu
Euroopan suuret kylpyläkaupungit (jaettu Belgian, Italian, Itävallan, Ranskan, Saksan ja Tšekin kanssa)
Flow Country
Forth Bridge
Giant’s Causeway ja Causeway Coast
Gorhamin luolakompleksi
Gough- ja Inaccessiblesaari eteläisellä Atlantilla
Greenwich
Gwynedd: linnat ja kaupunginmuuri
Hendersonin saari Tyynellämerellä
Hernnhutilaisten asutuskeskukset, jaettu Saksan, Tanskan ja Yhdysvaltain kanssa
Ironbridgen rotkolaakso
Jodrell Bankin observatorio
Kew Gardensin kasvitieteellinen puutarha
Lontoon Tower
Luoteis-Walesin liuskekivimaisema
Orkneyn neoliittinen löytöpaikka, Skara Brae ympäristöineen
New Lanark
Pontcysyllten akvedukti ja kanava
Rooman valtakunnan rajalinjat, jaettu Saksan kanssa (Britanniassa Antoninuksen ja Hadrianuksen vallit)
Saltaire
St. George’sin historiallinen kaupunki ja siihen liittyvät linnoitukset (Bermuda)
St. Kilda
Stonehenge, Avebury ja niihin liittyvät paikat
Studleyn kuninkaallinen puisto ja Fountains Abbeyn rauniot
Westminsterin palatsi, Westminster Abbey ja Pyhän Margaretin kirkko
Yhdistynyt kuningaskunta > Listalta poistetut kohteet

Liverpool lisättiin listalle vuonna 2004, julistettiin vaarantuneeksi 2012 ja lopulta poistettiin listalta 2021, koska uudisrakentaminen oli johtanut kaupungin historiallisen arvon menetykseen.
Kinderdijk.
Butrint.
Brysselin Grand-Place.
Plantin-Moretus-museo.
Rilan luostari.
Alhambra.
Tunnetuin Antonio Gaudín työ, Sagrada Família -kirkko Barcelonassa.
Itä-Espanjan kalliomaalauksia.
Santiago de Compostela.
Teiden kansallispuisto.
Þingvellirin kansallispuisto.
Etna.
Piemonten viinimaisemaa.
Cinque Terre.
Rooman historiallinen keskusta.
Venetsia.
Salzburgin historiallinen keskusta.
Ateenan Akropolis.
Olympian arkeologinen alue.
Dubrovnikin vanha kaupunki.
Plitvicen kansallispuisto.
Kuurinkynnäs.
Kotor.
Geirangervuono.
Ohrid.
Alcobaçan luostari.
Sintra.
Auschwitz.
Varsovan vanhakaupunki.
Avignonin historiallinen keskusta.
Mont Saint-Michel.
Seinen jokivarsi Pariisissa.
Versaillesin palatsi ja puisto.
Tonavan suistoa.
Drottningholmin linna.
Visby.
Alppien paalutaloja Saksassa.
Kölnin tuomiokirkko.
Lyypekki.
Berliinin museosaari.
Wartburgin linna.
Dečanin luostari.
Aggtelekin tippukiviluolia.
Vanha Rauma.
Suomenlinna.
Jungfraun–Aletschin alppialue.
Roskilden tuomiokirkko.
Prahan historiallinen keskusta.
Pamukkale.
Historiallista Istanbulia.
Kiovan luolaluostari.
Tokajin viinimaisemaa.
Mirin linna.
Komin aarniometsää.
Moskovan Punainen tori.
Tallinnan vanhakaupunki.
Edinburgh.
Stonehenge.
Westminsterin palatsi Lontoossa.
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1975

Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1975 järjestettiin 11.–16. helmikuuta Anterselvassa, Italiassa.
Miehet > 10 kilometriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Nikolai Kruglov | 35.27,7 / 1–0 |
| 2 |  | Aleksandr Jelizarov | 35.33,2 / 1–0 |
| 3 |  | Klaus Siebert | 36.27,4 / 0–2 |
| 4 |  | Heikki Ikola | 36.47,1 / 2–1 |
Miehet > 20 kilometriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Heikki Ikola | 1.13.53,2 / 0–2–0–0 |
| 2 |  | Nikolai Kruglov | 1.14.31,3 / 0–1–2–0 |
| 3 |  | Esko Saira | 1.15.08,8 / 0–1–2–0 |
Miehet > 4 × 7,5 kilometrin viesti

| Sija | Maa | Joukkue | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Henrik Flöjt, Simo Halonen, Juhani Suutarinen, Heikki Ikola | 1.55.10,6 / 0–3–0–0 |
| 2 |  | Aleksandr Tihonov, Aleksander Jelisarov, Aleksandr Ušakov, Nikolai Kruglov | 1.55.36,2 |
| 3 |  | Jan Szpunar, Andrzej Rapacz, Ludwig Zieba, Wojciech Truchan | 1.57.12,2 |
Nuoret > 10 kilometriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Vladimir Aleksandrov | 36.56,7 / 1–1 |
Nuoret > 15 kilometriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Andreas Richter | 58.02,3 / 1–1–0 |
Nuoret > Viesti

| Sija | Maa | Joukkue | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  |  | 1.30.14,9 |
| 2 |  |  | 1.30.28,4 |
| 3 |  | Keijo Kuntola, Erkki Antila, Arto Sutinen | 1.31.51,6 |
Mitalitaulukko > Miehet

| Sija | Maa |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Suomi | 2 | 0 | 1 |
| 2. |  Neuvostoliitto | 1 | 3 | 0 |
| 3. |  Itä-Saksa | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Puola | 0 | 0 | 1 |
Mitalitaulukko > Nuoret

| Sija | Maa |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Itä-Saksa | 2 | 2 | 1 |
| 2. |  Neuvostoliitto | 1 | 1 | 0 |
| 3. |  Norja | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Suomi | 0 | 0 | 1 |
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1939

Vuoden 1939 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Zakopanessa, Puolassa 11.–19. helmikuuta. Zakopane sai kilpailut järjestettäväkseen jo toisen kerran MM-kisojen historiassa. Kilpailut olivat viimeiset ennen toisen maailmansodan aiheuttamaa pitkää taukoa maailman urheiluelämässä.
Hiihto > 18 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jussi Kurikkala | 1.05.30 |
| 2 |  | Klaus Karppinen | 1.06.05 |
| 3 |  | Carl Pahlin | 1.06.35 |
| 4 |  | Kalle Jalkanen | 1.07.42 |
| 5 |  | Lars Bergendahl |  |
| 6 |  | Pekka Niemi | 1.07.56 |
Päivämäärä: 15. helmikuuta
Hiihto > 50 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lars Bergendahl | 2.57.43 |
| 2 |  | Klaus Karppinen | 3.00.27 |
| 3 |  | Oscar Gjøslien | 3.05.42 |
| 4 |  | Pekka Vanninen | 3.05.56 |
| 5 |  | Pekka Niemi | 3.06.48 |
| 6 |  | Alvar Hägglund | 3.08.56 |
Päivämäärä: 17. helmikuuta
Hiihto > 4 × 10 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Pauli Pitkänen   Olavi Alakulppi   Eino Olkinuora   Klaes Karppinen | 2.08.35 |
| 2 |  | Alvar Hägglund   Selm Stenvall   John Westbergh   Carl Pahlin | 2.09.43 |
| 3 |  | Aristide Compagnoni   Severino Compagnoni   Goffredo Baur   Alberto Jammaron | 2.13.38 |
Päivämäärä: 19. helmikuuta
Yhdistetty > Normaalimäki + 18 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gustav Berauer | 429,6 |
| 2 |  | Gustav-Adolf Sellin | 426,6 |
| 3 |  | Magnar Fosseide | 422,4 |
| 4 |  | Andrzej Marusarz | 410,6 |
| 5 |  | Günther Meergans | 408,5 |
| 6 |  | Christian Merz | 403,0 |
Päivämäärä: 11. helmikuuta
Mäkihyppy > Normaalimäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Josef Bradl | 224,8 |
| 2 |  | Birger Ruud | 224,2 |
| 3 |  | Arnholdt Kongsgaard | 223,1 |
| 4 |  | Sven Eriksson | 222,2 |
| 5 |  | Stanisław Marusarz | 219,5 |
| 6 |  | Hilmar Myhra | 218,6 |
Päivämäärä: 11. helmikuuta
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Suomi | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 2 |  Saksa | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 3 |  Norja | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 4 |  Ruotsi | 0 | 2 | 1 | 3 |
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Ylämylly

Ylämylly on taajama Liperin kunnassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Se sijaitsee Pieksämäen–Joensuun rautatien varrella  valtatie 9:n (entinen valtatie 17) sekä valtatie 23:n ja seututien 476 risteyskohdassa, noin 15 kilometrin päässä Joensuusta länteen. Vaikka Ylämylly onkin nykyisin kasvava taajama, henkilöjunat eivät pysähdy enää Ylämyllyn asemalla. Asemarakennus on purettu vuonna 2002. Asemalla on nykyään jäljellä betoninen lastauslaituri ja asemaa käytetään nykyään puunkuormauksen varastona. Lähimmät henkilöliikenteen asemat ovat Viinijärvi ja Joensuu.
Ylämyllyyn kuuluu Jyrinkylä (entisen Pohjois-Karjalan Patteriston varuskunta) ja Honkalampi, joista Jyrinkylä on saanut Ylämyllyn väkiluvun kasvamaan. Ylämyllyllä on muun muassa Jyrinkylän, Paloaukean, Lautasuon ja Puolivälin päiväkodit. Tärkeä naapurikylä on Mattisenlahti. Välikankaan teollisuusalue on Ylämyllyn ja Polvijärventien välissä.
Honkalampi

Honkalampi on 1970-luvulla syntynyt asuinalue, jonka asutusta Honkalampi-keskus nopeutti. Keskuksen työntekijät tarvitsivat asuntoja työpaikan läheisyyteen. Alue rajoittuu Ylämyllyn keskustan ja Honkalampi-nimisen lammen väliin. Alueella on kerros- ja rivitaloja ja omakotitaloja. Siellä on myös entinen päiväkoti, joka on suljettu homevaurioiden takia ja jonka toiminnot on siirretty Puolivälille ja Jyrinkylään. Vieressä sijaitsee neuvola ja terveyskeskuslääkärin ja hammaslääkärin toimitilat.
Honkalammella toimii kehitysvammaisten palveluja tarjoava Honkalampi-keskus. Alueen kaukolämpö tulee samasta lämpölaitoksesta Honkalampi-keskuksen rakennuksiin ja kerros- ja rivitaloille sekä osaan omakotitaloista. Lämpölaitoksena toimii keskuslaitoksen kolme entistä raskasöljykattilaa yhteisteholtaan kolme megawattia. Kattiloista kaksi on muutettu peruskorjauksessa toimivaksi pelleteillä, ja kolmas on nykyään kevytöljykäyttöinen ja toimii varakattilana ja tehonlisänä, jos pellettikattiloiden lämmitysteho ei riitä. Keskuslaitoksen alueelta on osa vanhoja hoito-osastorakennuksia purettu homevaurioiden takia. Osalle keskuslaitoksen aluetta Honkalammen rantaan kunta on suunnitellut omakotitontteja. Suunnittelu on käynnissä (tilanne 2018).
Jyrinkylä ja varuskunta-alue sekä Pärnävaaran ulkoilukeskus

Jyrinkylä on asuinalue, joka on syntynyt entisen varuskunnan, Pohjois-Karjalan Patteriston, alueelle Ylämyllyn keskustan ja Pärnävaaran alueen välissä. Pääosa asunnoista on omakotitaloja. Vanhat varuskuntarakennukset ovat muun muassa koulujen ja päiväkotien käytössä, urheiluhallina ja vanha asuntoalue on asuinkäytössä. Pärnävaaralla toimii nykyään hiihtostadion, jossa voi ampua pienoiskiväärillä; ampumarata on 50-paikkainen. Alueella toimi vuosina 1960–1997 Pärnävaaran laskettelukeskus. Sen rinteet ovat pusikoituneet umpeen ja vain vanha etumäen kahviorakennus muistuttaa alueen lasketteluhistoriasta. Laskettelukeskuksella oli monia omistajia, loppujen lopuksi Liperin kunta ei ollut halukas jatkamaan rinnetoimintaa, vaan myi Leitner-hiihtohissit.
Seurakuntatalo

Ylämyllyllä ei ole omaa kirkkoa, mutta siellä on seurakuntatalo.
Peruskoulu

Ylämyllyllä toimii Ylämyllyn koulu. Vuonna 2020 koulussa oli noin 520 oppilasta. Koulu toimii Jyrin, Paloaukean ja Patteriston yksiköissä. Jyrin yksikössä on luokat 1–2, Paloaukean yksikössä luokat 3–6 ja Patteriston yksikössä luokat 7–9.
Varuskunnan historiasta

Ylämyllyn varuskunta perustettiin vuonna 1940 vuonna 1926 metsäpalossa palaneelle männikkökankaalle. Vuodesta 1963 varuskunta tunnettiin Pohjois-Karjalan Patteristona (PKarPsto). Joukko-osastoon kuului muun muassa viesti- ja tiedustelupatteri. Patteriston komentajana toimi pitkään everstiluutnantti Martti Lappalainen. Tykistö lakkautettiin 1990. Myös Pohjanmaan tykistörykmentti perustettiin Ylämyllyllä vuonna 1957. Varsinaiseen sijoituspaikkaansa Oulun kasarmille tämä PohmTR siirtyi elokuussa 1959. Varuskunta toimi jonkin aikaa osana Kontiorannassa sijaitsevaa Pohjois-Karjalan Prikaatia, mutta tyhjeni varuskunnan lakkauttamisessa vuonna 1996. Varuskunta-alue kaavoitettiin asuinalueeksi, Jyrinkyläksi. Kasarmit on otettu koulu- ja päiväkotikäyttöön; alueen toinen päiväkoti sijaitsee entisessä sotilaskodissa. Itä-Suomen Huoltorykmenttiin kuuluva Ylämyllyn varastoalue on edelleen toiminnassa, ja entinen varuskuntasairaala on hoivakotikäytössä. Erityisesti varttuneempi väestö tuntee alueen edelleen varuskunnan alueena. Varuskunnassa oli oma infra, vesi- lämpö- ja sähköverkosto sekä oma jätevedenpuhdistamo ja kaatopaikka jotka ovat nykyään suljettu ja purettu pois. 1970-luvulla Liperin kunta alkoi toimittaa juomavettä rakentaen vesiputken Honkalammen ja Ylämyllyn taajamiin varuskunnan vesitornista, joka on toiminnassa nytkin 2017 vesitorni peruskunnostettiin ja pestiin sisältä, ja ulkokuori ja katto uusittiin. Pohjavesilähde on varuskunnan aikainen ja hyvätuottoinen lähde, josta vesi pumpataan torniin.
Lämpökeskus ja kaukolämpöverkko on rakennettu varuskunta-alueelle 1962. Nykyään lämmöstä vastaa Adven Oy. Kaukolämpölaitoksella tuotetaan vuodessa lämpöä noin 4500 MWh ja lämpöä kulutetaan noin 3700 MWh/vuosi. Verkostohäviöiden osuus on siis suuri, lähes 25 prosenttia. Vuonna 2017 Adven korjasi ja kunnosti kaukolämpöverkon alueella. Lämpöä toimitetaan koulukasarmeihin, ruokalaan, asuntoalueelle rivitaloihin sekä Itä-Suomen Huoltorykmentin varasto alueen rakennuksiin ja entiseen varuskunta sairaalaan
Varuskunnan historiasta > Sotilaspalokunta

Varuskunnassa toimi oma sotilaspalokunta vuoteen 1996 asti. Palokunnan käytössä oli Sisu LV-131 -79 -paloauto, jonka tunnuksena oli L31. Auton etuovissa oli leijonavaakunat, josta sen tunnisti varuskunnan paloautoksi. Auton omisti Liperin kunta, mutta se oli Puolustusvoimien käytössä. Sopimukseen kuului, että palokunta osallistuu varuskunnan ulkopuolisiin palohälytyksiin ja hoitaa ja huoltaa kaluston. Myös varuskunnan sairaalan ambulanssi lähti varuskunnan ulkopuolisille hälytyksille. Palokunta hälytettiin sireeni-hälytyksellä ja puhelimilla. Ei ole varmuutta siitä, oliko lisäksi hakulaitteita eli ”piippareita” käytössä. Varuskunnan vesitornin katolla oli moottorisireeni, ja samalla hälytti Honkalammen asuinalueella kerrostalon katolla ollut moottorisireeni sekä Ylämyllyn entisen Finvaatteen tehtaan lähellä olevan kerrostalon katolla ollut moottorisireeni. Palohälytyksenä oli tasainen yhden minuutin kestävä häytysääni. Sireenien käyttö loppui vuonna 2003 ja vuosien 2016–2017 aikana moottorisireenit purettiin pois Honkalammelta ja vesitornin katolta. Nykyinen elektroninen sireeni on Ylämyllyn paloaseman katolla. Paloauto Sisu L31 palveli pelastuslaitoksella Ylämyllyn asemalla vuodesta 1996 vuoteen 2006, jolloin autosta luovuttiin ja se myytiin juukalaiselle romuliikkeelle, joka romutti sen kokonaan osiksi. Oikeastaan Sisu olisi kuulunut lahjoittaa Paloaukean museolle, mutta auto ehdittiin romuttaa ennen kuin museo perustettiin.
Varuskunnan historiasta > Paloaukean Museo

Paloaukean Museo avattiin kesäkuussa 2007 entisellä asevarikolla. Museo on auki vain tilauksesta. Sitä ylläpitää Paloaukean Ajoneuvo- ja Asemuseo ry.
Varuskunnan historiasta > Ylämylly maailmankirjallisuudessa

Ylämyllyn entisen varuskunnan alueelle Paloaukealle sijoittuu Väinö Linnan Tuntematon sotilas -romaanin alku.
Automuseo

Ylämyllyn vanha Automuseo on Polvijärventien varressa. Esillä on kymmeniä autoja eri aikakausilta, muun muassa Opel vuodelta 1914 ja Joensuun palolaitoksen ensimmäinen paloauto. Museo on avoinna kesäaikaan keskiviikosta sunnuntaihin. Museolla järjestetään joka toukokuu Susirajan Rompepäivät, jotka tunnetaan autoharrastajien keskuudessa.