stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taitoluistelu talviolympialaisissa 2010
Aikataulu > Jäätanssi

22. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tessa Virtue ja Scott Moir | 221,57 |
| 2 |  | Meryl Davis ja Charlie White | 215,74 |
| 3 |  | Oksana Domnina ja Maksim Šabalin | 207,64 |
Aikataulu > Naisten yksinluistelu

25. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kim Yu-Na | 228,56 |
| 2 |  | Mao Asada | 205,50 |
| 3 |  | Joannie Rochette | 202,64 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vancouverin talviolympialaisten viralliset kotisivut – Taitoluistelu (englanniksi)
XXI talviolympialaisten kilpailutapahtumat
Alppihiihto
|
Ampumahiihto
|
Curling
|
Freestylehiihto
|
Jääkiekko
|
Kaukalopikaluistelu
|
Lumilautailu
|
Ohjaskelkkailu
|
Pikaluistelu
|
Pohjoismaiset hiihtolajit
|
Rattikelkkailu
|
Skeleton
|
Taitoluistelu
Taitoluistelu olympialaisissa
1908 |
1912 |
1920 |
1924 |
1928 |
1932 |
1936 |
1948 |
1952 |
1956 |
1960 |
1964 |
1968 |
1972 |
1976 |
1980 |
1984 |
1988 |
1992 |
1994 |
1998 |
2002 | 
2006 | 
2010 |
2014 |
2018 |
2022
Syväjärvi (Ruokolahti)

| Syväjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ruokolahti
Koordinaatit:  61°20′53″N, 28°51′10″E
Järvinumero:  04.112.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,2 m 
Rantaviiva:  8,36 km 
Pinta-ala:  0,82 km² 
Tilavuus:  0,00712 km³ 
Keskisyvyys:  8,7 m 
Suurin syvyys:  20,35 m 
 fiSyväjärvi 
Syväjärvi on metsäjärvi Ruokolahdella Etelä-Karjalan maakunnan koillisosassa. Sen pinta-ala on 82 hehtaaria. Etäisyys Imatralta on 17 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Syväjärven pituus etelästä pohjoiseen on 2,8 kilometriä. Järven eteläosan leveys on noin puoli kilometriä ja järvi kapenee pohjoista kohti. Syväniemi jakaa järven pohjoisimman osan Mutalahteen ja Pieni-Syvään. Noin 40 % Syväjärvestä on vähintään 10 metriä syvä ja 15 % vähintään 15 metriä syvä. Syvimmät kohdat sijaitsevat järven eteläosassa, mutta aivan eteläisimmän kolkan Vaajalahti on matala. Järven keskivaiheilla on matalikko. Itäinen ranta syvenee paikka paikoin varsin jyrkästi kymmeneen metriin.
Syväjärven ainoan saaren pinta-ala on viisi aaria. Se sijaitsee Vaajalahden suulla. Järven eteläisillä rannoilla on jonkin verran pientaloja.
Syväjärven pohjoiskolkkaan laskee Vasari (93,2 metriä mpy) pohjoisesta. Lännestä laskee Rampalanjärvi (98,3 metriä mpy) Kylkijokea. Syväjärven kaakkoiskolkasta alkaa noin puoli kilometriä pitkä laskujoki, joka johtaa Särkijärveen (87,1 metriä mpy).
Syväjärven vesitilavuus on 7 120 000 kuutiometriä.
Syväjärvi (04.112.1.015) kuuluu Ala-Saimaan lähialueeseen (04.112), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Syväjärvi on 18:nneksi laajin Ala-Saimaan lähialueen 612:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.
Ruokolahdella on toinenkin Syväjärvi (04.112.1.532). Sen pinta-ala on nelisen hehtaaria ja myös se sijaitsee Ala-Saimaan lähialueella noin 12 kilometriä isommalta Syväjärveltä lounaaseen. Kaikkiaan Suomessa on 110 Syväjärvi-nimistä vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Oscar-gaala 1929

| Oscar-gaala 1929 |
| --- | --- |
Päiväys:  1929-05-1616. toukokuuta 1929
Paikka:  Roosevelt Hotel, Hollywood, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Juontaja:  Douglas Fairbanks ja William C. de Mille
Kohokohtia
Paras elokuva:  Siivet
Paras miespääosa:  Emil Jannings Kiusaus ja Viimeinen määräys
Paras naispääosa:  Janet Gaynor Auringonnousu, Kadun enkeli ja Seitsemännessä taivaassa
Eniten palkintoja:  Seitsemännessä taivaassa ja Siivet (3)
Eniten ehdokkuuksia:  Seitsemännessä taivaassa (5)
 Oscar-gaala  1930 →
Ensimmäinen Oscar-gaala 16. toukokuuta 1929
Oscar-gaala 1929 oli 1. kertaa järjestetty palkintogaala, joka pidettiin 16. toukokuuta 1929 yksityisillä illallisilla Roosevelt Hotelissa, Hollywoodissa. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka oli julkaistu 1. elokuuta 1927 ja 1. elokuuta 1928 aikana. Gaala kesti noin 15 minuuttia, ja voittajat oli julkaistu jo kolme kuukautta etukäteen ennen seremoniaa.  Gaalan juontajina toimivat Douglas Fairbanks ja William C. de Mille.
Toisin kuin myöhemmissä seremonioissa, näyttelijä tai ohjaaja saattoi saada palkinnon useammasta työstään vuoden aikana. Esimerkiksi näyttelijä Emil Jannings voitti Parhaan miesnäyttelijän Oscar-palkinnon elokuvista Kiusaus ja Viimeinen määräys.
Ehdokkaat ja voittajat

| Sarja | Voittaja | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto |  | Siivet |  The Racket  Seitsemännessä taivaassa |
| Ainutlaatuinen ja taiteellinen tuotannon laatu |  | Auringonnousu |  Chang viidakon kuningas  Kansan mies |
| Draamaelokuvan ohjaus | Frank Borzage | Seitsemännessä taivaassa |  Herbert Brenon – Isä ja poika  King Vidor – Kansan mies |
| Komediaelokuvan ohjaus | Lewis Milestone | Tuhat ja yksi kujetta |  Charles Chaplin – Sirkus  Ted Wilde – Hiljaa mäissä |
| Miesnäyttelijä | Emil Jannings | Kiusaus ja Viimeinen määräys |  Richard Barthelmess – Isänmaaton mies ja Kuolemaan tuomittu |
| Naisnäyttelijä | Janet Gaynor | Auringonnousu, Kadun enkeli ja Seitsemännessä taivaassa |  Louise Dresser – A Ship Comes In  Gloria Swanson – Lankeemus |
| Sovitettu käsikirjoitus | Benjamin Glazer | Seitsemännessä taivaassa |  Alfred A. Cohn – Jazzlaulaja  Anthony Coldeway – Romantiikkaa |
| Alkuperäinen tarina | Ben Hecht | Alamaailma |  Lajos Biró – Viimeinen määräys |
| Otsikkokirjoitus | Joseph Farnham |  |  Gerald Duffy  George Marion, Jr. |
| Lavastus | William Cameron Menzies | Kyyhkynen ja Punainen myrsky |  Rochus Gliese – Auringonnousu  Harry Oliver – Seitsemännessä taivaassa |
| Kuvaus | Charles Rosher ja Karl Struss | Auringonnousu |  George Barnes – Hehkuva rakkaus, Lankeemus ja Paholaisen tanssijatar |
| Lavastustehosteet | Roy Pomeroy | Siivet |  Ralph Hammeras  Nugent Slaughter |
Erikoispalkinnont > Oscar-kunniapalkinto

Charles Chaplin, elokuvan Sirkus ohjaamisesta, kirjoittamisesta, näyttelemisesta ja tuottamisesta
Warner Brothers, ensimmäisen äänielokuvan, Jazzlaulajan, tuottaminen
Aiheesta muualla

The Story of the First Academy Awards (Arkistoitu – Internet Archive)
Teho (täsmennyssivu)

Teho voi tarkoittaa seuraavia:
teho, fysikaalinen suure, tehty työ tai käytetty energia aikayksikköä kohti
teho, farmakologinen suure, lääkeaineen enimmäisvaste suhteessa muihin lääkeaineisiin
Osuusliike Teho, Hyvinkäällä 1919–1984 toiminut osuusliike
Teho, Olvin valmistama energiajuoma
Teho-pakkaus, vuosina 1945–1947 käytetty metsätyöntekijöiden elintarvikepakkaus
sairaalan teho-osasto
Teho Majamäki, suomalainen muusikko ja lyömäsoitintaiteilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Teho”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tanskan hallitus

Tanskan ensimmäinen pääministeri Adam Wilhelm Moltke.
Tanskan hallitus on Tanskan ylin toimeenpanovaltaa käyttävä elin. Sitä johtaa Tanskan pääministeri. Hallitukseen kuuluu tyypillisesti noin 25 ministeriä.
Muodollisesti hallituksen nimittää valtionpäämies eli kuningas tai kuningatar.
Vuoden 1909 jälkeen millään puolueella ei ole ollut Tanskan parlamentissä enemmistöä, vaan kaikki hallitukset ovat olleet koalitiohallituksia.
Tanskan hallitukset

Seuraavassa on esitetty luettelo Tanskan hallituksista vuodesta 1848.
1800-luku
Moltke I (1848)
Moltke II (1848–1851)
Moltke III (1851)
Moltke IV (1851–1852)
|Bluhme I (1852–1853)
Ørsted (1853–1854)
Bang (1854–1856)
Andræ (1856–1857)
Hall I (1857–1859)
Rotwitt (1859–1860)
Hall II (1860–1863)
Monrad (1863–1864)
Bluhme II (1864-1865)
Frijs (1865–1870)
Holstein-Holsteinborg (1870–1874)
Fonnesbech (1874–1875)
Estrup (1875–1894)
Reedtz-Thott (1894–1897)
Hørring (1897–1900)
1900-luku
Sehested (1900–1901)
Deuntzer (1901–1905)
Christensen l (1905–1908)
Christensen ll (1908)
Neergaard I (1908–1909)
Holstein-Ledreborg (1909)
Zahle I (1909–1910)
Berntsen (1910–1913)
Zahle II (1913–1920)
Liebe (1920)
Friis (1920)
Neergaard II (1920–1922)
Neergaard III (1922–1924)
Stauning I (1924–1926)
Madsen-Mygdal (1926–1929)
Stauning II (1929–1935)
Stauning III (1935–1939)
Stauning IV (1939–1940)
Stauning V (1940)
Stauning VI (1940–1942)
Buhl I (1942)
Scavenius (1942–1945)
Buhl II (1945)
Kristensen (1945–1947)
Hedtoft I (1947–1950)
Hedtoft II (1950)
Eriksen (1950–1953)
Hedtoft III (1953–1955)
Hansen I (1955–1957)
Hansen II (1957–1960)
Kampmann I (1960)
Kampmann II (1960–1962)
Krag I (1962–1964)
Krag II (1964–1968)
Baunsgaard (1968–1971)
Krag III (1971–1972)
Jørgensen I (1972–1973)
Hartling (1973–1975)
Jørgensen II (1975–1978)
Jørgensen III (1978–1979)
Jørgensen IV (1979–1981)
Jørgensen V (1981–1982)
Schlüter I (1982–1987)
Schlüter II (1987–1988)
Schlüter III (1988–1990)
Schlüter IV (1990–1993)
P. N. Rasmussen I (1993–1994)
P. N. Rasmussen II (1994–1996)
P. N. Rasmussen III (1996–1998)
P. N. Rasmussen IV (1998–2001)
2000-luku
A.F. Rasmussen I (2001–2005)
A.F. Rasmussen II (2005–2007)
A.F. Rasmussen III (2007–2009)
L. L. Rasmussen I (2009–2011)
Thorning-Schmidt I (2011–2014)
Thorning-Schmidt II (2014–2015)
L. L. Rasmussen II (2015–2016)
L. L. Rasmussen III (2016–2019)
Frederiksen I  (2019–2022)
Frederiksen II (2022–)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tanskan hallitus Wikimedia Commonsissa
Tathiana Garbin

| Tathiana Garbin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. kesäkuuta 1977  Mestre 
Kansalaisuus:   Italia
Tennispelaaja
Pituus:  172 cm
Paino:  67 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  1996–2011
Palkintorahat:  2 661 973 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  22. (21. toukokuuta 2007)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  427–335
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  3. kierros (2007, 2010)
Ranskan avoimet:  4. kierros (2007)
Wimbledon:  2. kierros (2006, 2007, 2009)
Yhdysvaltain avoimet:  3. kierros (2000, 2008)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  25  (27. elokuuta 2001)
Voitot/tappiot:  282–239
Aiheesta muualla
taxgarbin.free.fr
ITF
WTA
Tathiana Garbin (s. 30. kesäkuuta 1977 Mestre) on italialainen entinen tennispelaaja. Hänet muistetaan parhaiten Ranskan avoimista vuodelta 2004, kun hän teki suuren yllätyksen voittamalla hallitsevan mestarin ja sen hetkisen maailman ykköspelaajan Justine Heninin toisella kierroksella.
Garbin lopetti uransa tammikuussa 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tathiana Garbin Wikimedia Commonsissa
Tathiana Garbin WTA:n sivuilla
Tapparan SM-liigakausi 2017–2018

| Tappara kaudella 2017–2018 |
| --- | --- |
Runkosarjassa:  3.
Lopullinen sijoitus:  2.
Kausi:  25 – 21 – 14
Koti:  17 – 8 – 5
Vieras:  8 – 13 – 9
Tehdyt maalit:  165
Päästetyt maalit:  130
Joukkue
Päävalmentaja:   Jukka Rautakorpi
Kapteeni:   Jukka Peltola
Kotiareena:  Tampereen jäähalli
Tilastojen kärjessä
Maalit:   Jere Karjalainen (18)
Syötöt:   Kristian Kuusela (32)
Pisteet:   Kristian Kuusela (44)
Jäähyt:   Sebastian Repo (68 min)
Plus/miinus:   Otto Rauhala (+23)
Voitot:   Dominik Hrachovina (19)
Päästettyjen maalien keskiarvo:   Dominik Hrachovina (2,01)
Tapparan SM-liigakausi 2017–2018 oli jääkiekkoseura Tapparan 43. kausi jääkiekon SM-liigassa. Runkosarjassa Tappara sijoittui kolmanneksi ja sai kauden päätyttyä hopeaa hävittyään finaalin Oulun Kärpille.
Lähtökohdat kauteen

Tapparan edellinen kausi oli päättynyt Suomen mestaruuteen, kun joukkue voitti KalPan finaaliotteluissa 4-2. Tappara menetti paljon maalintekovoimaa ennen seuraavaa kauden alkua, kun muun muassa Henrik Haapala, Veli-Matti Savinainen, Teemu Nurmi ja Jani Lajunen lähtivät. Seura sai kuitenkin paikattua lähtijät ja ennakkoasetelmat kaudelle olivat Tapparan kannalta hyvät.
Tilastot > Runkosarja

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kärpät | 60 | 33 | 8 | 8 | 11 | 195 | 134 | +61 | 123 | Etenee puolivälieriin |
| 2 | TPS | 60 | 30 | 7 | 8 | 15 | 187 | 147 | +40 | 112 | Etenee puolivälieriin |
| 3 | Tappara | 60 | 25 | 14 | 7 | 14 | 165 | 130 | +35 | 110 | Etenee puolivälieriin |
| 4 | JYP | 60 | 32 | 4 | 4 | 20 | 187 | 142 | +45 | 108 | Etenee puolivälieriin |
| 5 | HIFK | 60 | 26 | 8 | 9 | 17 | 163 | 128 | +35 | 103 | Etenee puolivälieriin |
| 6 | KalPa | 60 | 26 | 7 | 7 | 20 | 144 | 136 | +8 | 99 | Etenee puolivälieriin |

| 7 | SaiPa | 60 | 21 | 11 | 8 | 20 | 153 | 163 | −10 | 93 | Etenee 1. kierrokselle |
| 8 | Ässät | 60 | 23 | 7 | 5 | 25 | 163 | 177 | −14 | 88 | Etenee 1. kierrokselle |
| 9 | Lukko | 60 | 21 | 8 | 6 | 25 | 141 | 142 | −1 | 85 | Etenee 1. kierrokselle |
| 10 | Pelicans | 60 | 20 | 7 | 9 | 24 | 165 | 175 | −10 | 83 | Etenee 1. kierrokselle |

| 11 | Ilves | 60 | 21 | 5 | 8 | 26 | 162 | 190 | −28 | 81 | Ei etene pudotuspeleihin |
| 12 | HPK | 60 | 20 | 7 | 4 | 29 | 145 | 157 | −12 | 78 | Ei etene pudotuspeleihin |
| 13 | Jukurit | 60 | 16 | 5 | 9 | 30 | 133 | 170 | −37 | 67 | Ei etene pudotuspeleihin |
| 14 | KooKoo | 60 | 14 | 5 | 10 | 31 | 142 | 198 | −56 | 62 | Ei etene pudotuspeleihin |
| 15 | Sport | 60 | 12 | 7 | 8 | 33 | 153 | 206 | −53 | 58 | Ei etene pudotuspeleihin |
Teho (farmakologia)

Tässä pitoisuus–vaste-kuvaajassa lääkkeellä B (punainen käyrä) on matalampi teho kuin lääkkeellä A. Lääkkeen B teho on kuvaajan perusteella noin 0,5.
Teho ( E_{max}) on farmakologiassa käytetty suure, joka ilmaisee lääkeaineella saavutettavissa olevaa enimmäisvastetta suhteessa muihin lääkeaineisiin. Täydellisellä agonistilla teho on 1 ja täydellisellä salpaajalla teho on 0. Teholtaan tälle välille jääviä aineita sanotaan osittaisagonisteiksi.
Lääkeaineen teho ja lääkeaineen voimakkuus ovat yhdessä käytettyjä mutta toisistaan erillisiä suureita. Siinä missä teho kuvastaa lääkeaineen maksimivastetta suhteessa muihin lääkeaineisiin, voimakkuus kuvaa sitä lääkeainepitoisuutta, jolla saavutetaan tietty osuus (esimerkiksi puolet) kyseisen lääkeaineen enimmäistehosta.
Tapparan SM-sarjakausi 1960–1961

Tappara pelasi kaudella 1960–61 jääkiekon SM-sarjassa. Tappara saavutti historiansa viidennen Suomen mestaruuden.
Mestarijoukkueen tehokas pelaaja oli Timo Ahlqvist, joka teki 26 maalia 18 ottelussa. Myös Jouni Seistamo teki keskimäärin maalin ottelua kohden. Molemmat keräsivät yhteensä 32 tehopistettä, ja he olivat myös koko sarjan pistepörssissä sijoilla yksi ja kaksi. Mestaruussarjan piste- ja maalipörssit voitti ensimmäistä kertaa Tapparan pelaaja. Lisäksi Kalevi Numminen keräsi 35 rangaistusminuuttia, mikä oli uusi yhden kauden ennätys.
Sarjataulukko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tappara, Tampere  | 18 |  13  |  3  |  2  |  106  |  37  | +69 | 29 |
|  Lukko, Rauma  | 18 |  11  |  3  |  4  |  102  |  66  | +36 | 25 |
|  TK-V, Tampere  | 18 |  11  |  2  |  5  |  67  |  64  | +3 | 24 |
|  TPS, Turku  | 18 |  8  |  5  |  5  |  73  |  58  | +15 | 21 |
|  HJK, Helsinki  | 18 |  9  |  3  |  6  |  85  |  76  | +9 | 21 |
|  HIFK, Helsinki  | 18 |  6  |  8  |  4  |  81  |  68  | +13 | 20 |
|  Ilves, Tampere  | 18 |  6  |  4  |  8  |  70  |  65  | +5 | 16 |
|  SaiPa, Lauritsala  | 18 |  6  |  3  |  9  |  46  |  77  | -31 | 15 |
|  Kärpät, Oulu  | 18 |  2  |  1  |  15  |  41  |  113  | -72 | 5 |
|  Töölön Vesa, Helsinki  | 18 |  2  |  0  |  16  |  55  |  102  | -47 | 4 |
Tapparan ottelut

1.HJK-Tappara(4-5)
2.Tappara-TK-V(2-4)
3.Tappara-Lukko(8-1)
4.Tappara-SaiPa(13-1)
5.Ilves-Tappara(3-5)
6.Vesa-Tappara(1-3)
7.Tappara-HIFK(3-3)
8.Kärpät-Tappara(1-5)
9.Tappara-TPS(7-2)
10.Tappara-HJK(5-3)
11.TPS-Tappara(2-2)
12.HIFK-Tappara(2-6)
13.SaiPa-Tappara(1-6)
14.Tappara-Kärpät(10-0)
15.TK-V-Tappara(0-12)
16.Tappara-Vesa(8-2)
17.Tappara-Ilves(3-3)
18.Lukko-Tappara(4-3)
Teflon love

| ”Teflon love” Nylon Beat |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Nylon Beat
 Julkaistu: 1996
 Tuottaja(t): Risto Asikainen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.49
 Levy-yhtiö: MTV-Musiikki
Nylon Beatin muut singlet
| ”Oot kuin karkkia mulle” 1995 | ”Teflon love” 1996 | ”Rakastuin mä looseriin” 1996 |
Teflon love on toinen single Nylon Beatin debyyttialbumilta Nylon Beat. Kappaleen Nylon Beatille ovat tehneet Risto Asikainen ja Ilkka Vainio. Teflon Love -kappaleesta on tehty myös video, joka on Nylon Beatin ensimmäinen musiikkivideo. Se on kuvattu Yhtenäiskoulussa, Helsingin Käpylässä.[lähde? ]
Nylon Beat -albumin lisäksi kappale sisältyy Nylon Beatin kokoelmille Comeback – Neljäkymmentä suosikkia ja Maailman pisin luokkaretki sekä englanniksi (nimellä "Eternal Love") Nylon Beatin albumeille Nylon Moon ja Last in Line.
Korealainen tyttöyhtye S.E.S. teki vuonna 1998 Eternal Lovesta cover-version. Vuonna 2012 Vain elämää -televisiosarjan ensimmäisellä tuotantokaudella Jari Sillanpää teki oman versionsa suomenkielisestä kappaleesta.
Kappaleet

Teflon Love (Radio Edit) – 3:49
Teflon Love (137 Denier Mix) – 5:32
Teflon Love (68 BPM Slow Motion Mix) – 3:56
Nylon Beat
| --- | --- |
Studioalbumit:   Nylon Beat  Satasen laina  Nylon Moon  Valehtelija  Demo  Extreme  Last in Line  12 apinaa 
Kokoelmat:   Comeback – Neljäkymmentä hittiä  Maailman pisin luokkaretki 
Livealbumit:  Hyvää uutta vuotta Live
Singlet:   ”Oot kuin karkkia mulle”  ”Teflon love”  ”Rakastuin mä looseriin”  ”Lä-lä-lä”  ”Satasen laina”  ”Kuumalle hiekalle”  ”Jos”  ”Like a Fool”  ”Umm ma ma”  ”Viimeinen”  ”Seksi vie ja taksi tuo”  ”Ainut jonka sain”  ”Musta joulu”  ”Viha ja rakkaus”  ”Syytön”  ”Syntinen”  ”Anna mulle”  ”Sanoja”  ”Moka”  ”Guilty”  ”Last in Line”  ”12 apinaa”  ”Petollinen päiväkirja” (Promosingle)  ”Nukutaan”  ”Psykedeliaa”  ”Comeback”  ”Kuumalle hiekalle (Remix)”  ”Teflon love (Live)”  ”Seksi vie 12 apinaa kuumalle hiekalle”  ”Syytön '07” (Promosingle) 
Musiikkivideot:   "Teflon Love"  "Lä-Lä-Lä"  "Satasen Laina"  "Like A Fool I versio"  "Like A Fool II versio"  "Viimeinen"  "Seksi Vie Ja Taksi Tuo"/"Sex While A Taxi Ride"  "Musta Joulu"  "Syytön"  "Guilty"  "Anna Mulle"  "Comeback"
Tau nolla

| Tau nolla> Tau Zero |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Poul Anderson
Kieli:  englanti
Genre:  tieteiskirjallisuus
Kustantaja:  Doubleday
Julkaistu:  1970
Sivumäärä:  208
ISBN:  1-56865-278-X
Suomennos
Suomentaja:  Veikko Rekunen
Kansitaiteilija:  Vesa Lempiäinen
Kustantaja:  Ursa
Julkaistu:  1981
Sivumäärä:  192
ISBN:  951-9269-16-9
Sarja: Ursa Science Fiction
Edeltävä:  Panoksena tulevaisuus
Seuraava:  Inferno
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tau nolla (Tau Zero) on Poul Andersonin kirjoittama romaani, joka edustaa kovaa tieteiskirjallisuutta. Se ilmestyi alkujaan jatkokertomuksena nimellä ”To Outlive Eternity” Galaxy-lehdessä vuonna 1967. Kirjana se julkaistiin vuonna 1970 ja se oli ehdokkaana parhaan romaanin Hugo-palkinnolle seuraavana vuonna. Suomennos ilmestyi Jari Koposen esipuheella 1981.
Tau nolla kertoo Leonora Christine -nimisestä tähtienvälisestä avaruusaluksesta, joka kykenee matkustamaan lähes valonnopeudella. Onnettomuuden seurauksena Leonora Christinen jarrutuslaitteisto vaurioituu eikä alus kykene lopettamaan kiihdyttämistä vaan lähestyy valonnopeutta loputtomasti. Siksi suhteellisuusteorian kuvaamat ilmiöt, kuten aikadilaatio, kasvavat vähitellen merkittäviksi ja aika aluksen sisällä hidastuu huomattavasti samalla kun maailmankaikkeus sen ympärillä vanhenee kiihtyvällä tahdilla. Anderson hyödyntää teoksessaan fyysikon koulutustaan, ja Koposen mukaan Tau nollaa ”voi lukea dramatisoituna suhteellisuusteorian esityksenä”.
Tau nollan mukaan on nimetty Tau Zero Foundation -niminen säätiö, jonka tarkoitus on edistää tähtienvälistä matkustamista.
Juoni

Leonora Christine on tähtienvälinen avaruusalus, jonka on määrä viedä 25 miestä ja 25 naista useiden valovuosien päässä sijaitsevaan tähtijärjestelmään. Alus toimii bussardmoottorilla, joka mahdollistaa tähtienvälisen aineen käyttämisen kiihdytykseen. Jatkuvan kiihdytyksen ansiosta aluksen nopeus lähestyy valonnopeutta, jolloin aikadilaatio kasvaa merkittäväksi: aika hidastuu aluksessa eikä useiden kymmenien valovuosien matka tunnu miehistöstä kuin muutamalta vuodelta. Lisäksi jatkuva kiihdytys luo alukseen keinotekoisen painovoiman. Puolessamatkassa Leonora Christinen on tarkoitus kääntyä ympäri ja jarruttaa loppumatka. Alus kuitenkin törmää alueeseen, jossa tähtienvälinen aine on tavallista tiheämpää, minkä seurauksena alus vaurioituu eikä jarrutuksen aloittaminen ole mahdollista. Alusta ei myöskään voi korjata ulkopuolelta, sillä se liikkuu äärimmäisen nopeasti, jolloin jopa harva tähtienvälinen aine on kuolettavaa törmätessään avaruuskävelyä suorittavaan astronauttiin.
Aluksen miehistö päättää jatkaa kiihdyttämistä ja yrittää päästä galaksienväliseen avaruuteen, jossa ainetiheys on matalampi ja aluksen korjaaminen turvallista. Galaksienvälinen aine paljastuu kuitenkin liian tiheäksi, samoin galaksijoukkojen; lopulta ainoaksi vaihtoehdoksi jää superjoukkojen väliseen avaruuteen pääseminen. Jotta tämä tavoite olisi mahdollinen, on Leonora Christinen kiihdytettävä aina vain suurempaan nopeuteen, jotta aika hidastuisi riittävästi ja miehistö voisi ylittää valtavat etäisyydet siedettävässä ajassa. (Romaanin maailmassa äärimmäisen korkean kiihtyvyyden aiheuttamia G-voimia on mahdollista keinotekoisesti heikentää.)
Useita vuosia matkustettuaan miehistö pääsee riittävän tyhjään avaruuteen ja saa aluksen korjattua. Tässä vaiheessa aluksen ulkopuolella on kulunut jo miljardeja vuosia ja elämä maapallolla on varmuudella tuhoutunut. Miehistön jäsenet päättävät etsiä uuden, maankaltaisen planeetan asutettavaksi. He kuitenkin huomaavat, että maailmankaikkeus on alkanut vanhentua eikä sopivia planeettoja enää ole riittävästi tarjolla. Lisäksi Leonora Christine on kiihdyttänyt nopeutensa niin suureksi, että myös jarruttamiseen kuluva aika on huomattavan pitkä, minä aikana maailmankaikkeus vanhenisi vielä lisää.
Miehistö uskoo jo olevansa tuomittu, mutta aluksella olevat tiedemiehet tutkivat ympäröivää maailmankaikkeutta ja huomaavat, että se on alkanut kutistua. He myös arvelevat, että loppurysäystä seuraa uusi alkuräjähdys, josta syntyy toinen maailmankaikkeus. Leonora Christinen matkustajat sopivat, että he eivät edes yritä jarruttaa, vaan päinvastoin jatkavat kiihdytystä ja yrittävät selviytyä hengissä maailmankaikkeuden kasaan romahtamisesta. Näin myös tapahtuu ja miehistö onnistuu lopulta löytämään uudesta maailmankaikkeudesta maankaltaisen planeetan asutettavaksi.
Nimi

Nimi ”Tau nolla” tulee aikadilaatiota kuvaavasta kaavasta  \tau ={\sqrt {1-v^{2}/c^{2}}}, missä v on (avaruusaluksen) nopeus ja c valon nopeus. Mitä lähempänä avaruusaluksen nopeus on valonnopeutta, sitä pienemmäksi Tau ( \tau ) kutistuu. Yhä pienenevä Tau taas kuvaa avaruusaluksen kokeman ajan jatkuvaa hidastumista. Kaava esitellään myös Tau nollassa osana romaanin leipätekstiä.
Vastaanotto

Koposen mukaan Tau nolla on Andersonin parhaita tieteisromaaneja ennen kaikkea sen sisältämien jännittävien spekulaatioiden ja tieteellisen tarkkuuden ansiosta. Heikkoutena hän mainitsee ohuiksi jäävät henkilöhahmot, jotka paria poikkeusta lukuun ottamatta ”pyrkivät olemaan pelkkiä tyyppejä ja hahmottomia nimilappuja”.
SF Reviews -sivuston Thomas M. Wagner kuvailee Tau nollaa hämmästyttäväksi romaaniksi, joka on ansainnut klassikon asemansa. Hänestä romaani todistaa, ettei kovan tieteiskirjallisuuden tarvitse olla puuduttavaa luennointia fysiikasta, ja että alle 200-sivuinenkin kirja voi olla todellinen eepos. Wagnerin mukaan Tau nolla tekee tarinan taustalla toimivista luonnonlaeista jopa maallikolle ymmärrettäviä ja siten romaani on paitsi viihdyttävä myös opettavainen. Myös Leonora Christinen miehistössä vallitseva jännittynyt ja klaustrofobinen tunnelma on hyvin kuvattu. Sen sijaan onnellinen loppuratkaisu tuntuu kaikkien koettelemusten jälkeen epäuskottavalta. Kuitenkin romaani saa häneltä arvosanaksi täydet neljä tähteä.