stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kivijärvi (Kuopio, Kukkamäki)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio (Karttula)
Koordinaatit:  62°45′42″N, 27°17′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Tulouomat:  Saarisenjoki Saarisesta, Kortteisenpuro Kortteisesta, oja Ukon Salmisista
Laskujoki:  Kaijanjoki Kaijaan
Järvinumero:  14.727.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,2 m  
Pituus:  5 km  
Leveys:  1,3 km  
Rantaviiva:  18,425 km  
Pinta-ala:  1,87491 km²  
Tilavuus:  0,01173754 km³  
Keskisyvyys:  6,28 m  
Suurin syvyys:  27 m  
Saaria:  6 
:  Aittosaari, Myhkyri, Laiskiaiskallionsaari
 fiKivijärvi 
Kivijärvi on Pohjois-Savossa Kuopiossa Kukkamäen lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Kuopion keskustasta on 24 kilometriä lounaaseen.
Maantiede

Kivijärvi on 5,0 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 187 hehtaaria. 
Kivijärven pituus kaakosta luoteeseen on viisi kilometriä. Sen keskiosassa sijaitsee länteen työntyvä Pitkäniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee usean hehtaarin laajuinen Aittosaari. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta, joita ovat esimerkiksi Myhkyri ja Laiskiaiskallionsaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 11,74 miljoonaa kuutiometriä eli 0,012 kuutiokilometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 6,3 metriä. Sen syvimmässä syvänteessä on 27 metriä vettä ja se sijaitsee Laiskijaiskallion edustalla . 
Erityisesti järven eteläosa on syvä. Siellä sijaitsee noin viisi hehtaaria laaja pitkänomainen vähintään 20 metriä syvä vyöhyke, jonka sisällä on kaksi 27-metristä syvännettä. Pitkäniemen pohjoispuolella on 15-metrisiä syvänteitä. Luoteeseen kuljettaessa järvi madaltuu voimakkaasti.
Järven rantaviivan pituus on 18,4 kilometriä.Kivijärven itärannalla ja Pitkäniemellä on useita pientaloja. Eteläisillä rannoilla ja Pitkäniemen rannoilla on jyrkkiä kohtia. Kivijärvenvuori järven länsipuolella kohoaa noin 180 metriä merenpinnan yläpuolelle.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,2 metriä mpy. Järven laskujoki on Kaijanjoki, joka laskee Kaijaan (29 ha). Joelle kertyy pudotusta tällä osuudella 3,3 metriä. Se on yläjuoksu pidemmästä jokireitistä, joiden alenevat osuudet ovat Kaijan jälkeen Myllyjoki, Koskinen (19 ha) ja Kivijoki, joka laskee Kuttajärveen (1 066 ha). Kivijoen valuma-alueeseen kuuluu 37 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista 14 on yli kymmenen hehtaarin laajuisia. Suurin tulojoki on Saaristesta (35 ha) alkava Saarisenjoki. Sen valuma-alueella sijaitsee myös Kakkisenjärvi (193 ha). Lounaisrantaan laskee myös Taskisenlammen (4 ha) laskuoja, kaakkoispäähän Hoikanlammen (4 ha), Ukon Salmisten (8 ha) ja Päälammen (4 ha) laskuojat, ja pohjoisrannikon Kannaslahteen Kortteisen (29 ha) Kortteisenpuro.
Päälampi (Kuopio, Airaksela, pohjoinen)

| Päälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°44′45″N, 27°19′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Kivijärveen 
Järvinumero:  14.727.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,8 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,052 km  
Pinta-ala:  4,072 ha  
Suurin syvyys:  17,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Päälampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Airakselan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 450 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,8 metriä mpy.
Luiz Inácio Lula da Silva

| Luiz Inácio Lula da Silva |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva (2023).
Brasilian 35. ja 39. presidentti
 1. tammikuuta 2023 –  
Varapresidentti:  Geraldo Alckmin
Edeltäjä:  Jair Bolsonaro
 1. tammikuuta 2003 – 1. tammikuuta 2011  
Varapresidentti:  José Alencar
Edeltäjä:  Fernando Henrique Cardoso
Seuraaja:  Dilma Rousseff
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. lokakuuta 1945 (ikä 79) Caetés, Pernambuco, Brasilia
Kansalaisuus:  brasilialainen
Ammatti:  ay-johtaja, poliitikko
Puoliso:  Marisa Letícia Lula da Silva
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
lula.com.br
Luiz Inácio Lula da Silva eli Lula (s. 27. lokakuuta 1945 Caetés) on brasilialainen poliitikko. Hän on toiminut maansa presidenttinä 1. tammikuuta 2023 lähtien. Aiemmin hän oli presidenttinä vuodesta 2003 vuoteen 2011 asti.
Lula valittiin 2002 perustamansa työväenpuolueen (Partido dos Trabalhadores) ehdokkaana, mutta nykyisin hänen katsotaan edustavan lähinnä sosiaalidemokratiaa. Lula valittiin kolmannen kerran presidentiksi vuoden 2022 presidentinvaaleissa hänen voitettua Jair Bolsonaron.
Tausta

Lula da Silva syntyi Caetésissa Garanhunsissa Pernambucon osavaltiossa. Hänen syntymäpäivänsä on asiakirjoissa 6. lokakuuta, mutta hänen äitinsä muistin mukaan syntymäpäivä on 27. lokakuuta. Koko perhe muutti isän perässä Guarujáan São Pauloon 1952, missä olosuhteet ja eteenpäinpääsymahdollisuudet olivat paremmat. Lula on käynyt koulua vain neljä luokkaa. Työnteon hän aloitti 12-vuotiaana kengänkiillottajana, pähkinänmyyjänä ja 14-vuotiaana kuparinjalostamossa.lähde?
Ammatillinen ura

Perhe muutti 1956 São Pauloon. Työskennellessään autotehtaassa Lula menetti 19-vuotiaana vasemman pikkusormen. Hän lähti ammattiyhdistystoimintaan 1969, kun hänen ensimmäinen vaimonsa kuoli hepatiittiin.lähde?
Lula da Silvasta tuli vuonna 1978 Brasilian autoteollisuusalueiden metallityöläisten ammattiliiton puheenjohtaja. Maaliskuuhun 1985 asti sotilasvallassa olleessa Brasiliassa ammattiyhdistystoiminta ei ollut helppoa, ja hän joutui kuukaudeksi vankeuteen, kun hän organisoi lakkoliikehdintää, mutta hänet vapautettiin vastalauseiden ansiosta. 1980-luvulla Lula vieraili usein myös Yhdysvalloissa ammattiliittojen vieraana ja Kuubassa hakemassa tukea toiminnalleen.
Poliittinen ura

Lula oli mukana 1980 perustamassa työväenpuoluetta (Partido dos Trabalhadores), joka oli maan historian ensimmäinen merkittävä sosialistinen puolue. Se yhdisti ammattiyhdistysläiset, älyköt, trotskilaiset ja katolisen kirkon aktivistit. Myös ammattiyhdistysten voima kasvoi, kun 1983 perustettiin keskusjärjestö Central Única dos Trabalhadores.lähde?
Brasilian vuoden 1967 perustuslain mukaan presidentin valitsivat kongressin molemmat kamarit yhteisistunnossa, mutta sotilasvallankaappauksen jälkeen valinnan olivat käytännössä tehneet kenraalit. PT ja Lula osallistuivat Diretas Já -kampanjaan, joka ajoi presidentinasemaa suoraan vaalilla valittavaksi.lähde?
Lula pyrki poliittiseen asemaan ensimmäisen kerran São Paulossa 1982. Vuonna 1986 hänet valittiin Brasilian kansankongressiin suurimmalla henkilökohtaisella äänimäärällä. Hän pyrki presidentiksi 1989 puolueensa ehdokkaana, mutta joutui median riepoteltavaksi. Hän ei pyrkinyt enää kongressiedustajaksi 1990 vaan keskittyi työväenpuolueen vahvistamiseen. Lula oli ehdokkaana myös 1994 ja 1998 mutta jäi molemmilla kerroilla toiseksi Fernando Henrique Cardoson voittaessa.lähde?
Neljännellä kerralla Lula alkoi uskoa, ettei voittaisi ilman liittolaisia ja talouspiirien tukea. Työväenpuolue luopui vähitellen vallankumouksellisesta ohjelmastaan ja haki liike-elämän tukea ja liittoutui pienen oikeistolaisen puolueen kanssa. Ohjelmaan jäi kuitenkin köyhien asian ajaminen, ruohonjuuritason toiminta ja hallituksen eettisyyden korostaminen. Muutoksista ei kuitenkaan voitu tehdä radikaaleja, koska maa joutui toimimaan kansainvälisen valuuttarahaston ohjeiden mukaan. Myös Lula joutui muuttamaan tyyliään ja esiintyi puvussa tv-mainoksissa.
Lokakuussa 2002 Lula voitti vaalien toisella kierroksella vastaehdokkaansa sosiaalidemokraatti José Serran 61 prosentin ääniosuudella.lähde? Veja-lehti syytti Lulan puolueen saaneen lainvastaisesti kolmen miljoonan dollarin lahjoituksen vaalityöhönsä Kuubalta, minkä molemmat osapuolet kiistivät.
Presidenttinä > Ensimmäinen kausi

Presidenttinä Lula pani toimeen Fome Zero -ohjelman nälän ja äärimmäisen köyhyyden lopettamiseksi Brasiliasta. Bolsa Família -järjestelmässä 11 miljoonaa köyhintä perhettä (alle 40 dollaria kuussa) saa avustuksia, kun laittaa lapsensa kouluun ja pitää rokotuskirjat ajan tasalla.
Lulan valinta aiheutti talouspiireissä pelkoa. Korot nousivat ja realia vastaan hyökättiin. Talousministeriksi hän nimitti trotskilaisen Antonio Paloccin, joka oli tullut tunnetuksi vasemmistolaisista mielipiteistään. Brasilian keskuspankin johtoon tuli sen sijaan talouspiirien suosima taloustieteilijä Henrique Meirelles.lähde?
Hallitus piti kuitenkin tiukkaa menokontrollia ja nosti vapaaehtoisesti valtiontalouden ylijäämätavoitetta puolella prosentilla 4,25 %:iin BKT:sta sekä leikkasi menoja yli kaksi miljardia dollaria. Hallitus uusi myös kaikki sopimukset IMF:n kanssa mutta maksoi kaikki velkansa pois etukäteen vuoden 2005 lopussa ja pääsi näin pankin holhouksesta. IMF:n johtaja Rodrigo Rato ylisti Brasiliaa erinomaisesta talouspolitiikasta.
Hallitus joutui kuitenkin osalliseksi Mensalão-skandaaliin, jonka aiheutti se, että työväenpuolue oli maksanut 30 000 realia kuukaudessa opposition kongressiedustajille, jotta nämä äänestäisivät hallituksen esitysten puolesta. Muun muassa Palocci joutui eromaan maaliskuussa 2006, jolloin hänet korvasi Guido Mantega.lähde?
Ulkopolitiikassa Brasilia otti pragmaattisen linjan ja pysyi väleissä sekä Hugo Chávezin että George W. Bushin kanssa. Lulan uskottiin keskittyvän lähinnä sisäpolitiikkaan, mutta hän vieraili vuoden 2003 aikana 26 valtiossa ja vietti 133 päivää matkoilla.
Suurena maaviljelysmaana Brasilia vastustaa kehittyneiden maiden maataloustukia, ja Lulan johtama ulosmarssi kariutti muun muassa FTAA-neuvottelut sekä Cancúnin WTO:n neuvottelut vuonna 2003 G8-maiden maataloustuista, ja Brasilia kokosi maataloustuottajista uuden G20-ryhmän ajamaan etujaan. Lula on ajanut myös YK:n turvallisuusneuvoston uudistamista. Brasilia hakee neuvoston pysyvää paikkaa.lähde?
Lula oli kovana myös Yhdysvaltoja kohtaan eikä hyväksynyt ilman YK:n oikeutusta aloitettuja sotatoimia Irakissa, ja Syyriassa vieraillessaan hän arvosteli Yhdysvaltojen ylläpitämää Irakin miehityshallintoa. Vierailut Kuubassa, Syyriassa ja Libyassa olivat solidaarisuuden osoitus hänen entisille tukijoilleen. Kun Yhdysvallat aloitti maahan tulevien brasilialaisten matkailijoiden valokuvaamisen ja heidän sormenjälkiensä ottamisen turvallisuussyistä, Brasilia teki saman yhdysvaltalaisille. Brasilia on myös murtanut yhdysvaltalaisten lääkeyhtiöiden patentteja, vaikka Yhdysvaltain huolenaiheena kauppaneuvotteluissa ovat etenkin aineettoman omaisuuden oikeudet. Hän on myös puolustanut Iranin oikeutta rauhanomaiseen ydinohjelmaan Brasilian tavoin. Silti Yhdysvallat on pyrkinyt yhteistyöhön Brasilian kanssa, etenkin energia-alalla polttoaineena käytettävän etanolin tuotannossa.
Presidenttinä > Toinen kausi

Lula valittiin presidentiksi toiselle kaudelle vaaleissa lokakuussa 2006. Ensimmäiselle kierroksella hän sai 48,6 % äänistä sosiaalidemokraattien (PSDB) oikeistolaidan Geraldo Alckminia vastaan. Toisella kierroksella Lula sai yli 60 % äänistä.lähde?
Lulan suosio säilyi korkeana myös toisen kauden ajan. Puhuttiin myös mahdollisuudesta muuttaa perustuslakia Lulan valitsemiseksi uudelleen, mutta hän sanoi tukevansa oman puolueensa ehdokastalähde?. Vahvimpana pidettiin presidentin kanslian esikuntapäällikköä Dilma Rousseffia.
Toukokuussa 2010 Lula neuvotteli Turkin pääministeri Recep Tayyip Erdoğanin kanssa sopimuksen Iranin uraanin vaihdosta Turkissa Yhdysvaltain ajamien lisäpakotteiden välttämiseksi. Sopimuksessa Iran saa lääketieteelliseen reaktoriinsa vähän rikastetusta uraanista (LEU) vastineeksi 20 prosenttia rikastettua uraania (HEU).
Presidenttinä > Kolmas kausi

Vuoden 2022 presidentinvaalissa hän asettui jälleen ehdokkaaksi, ja varapresidenttiehdokkaaksi tuli keskustavasemmistolainen Geraldo Alckmin. Tällä kertaa vastassa oli Bolsonaro: Lula voitti 50,9 prosentin ääniosuudella toisen kierroksen.
Lula vannoi virkavalansa ja astui Brasilian 39. presidentin virkaan 1. tammikuuta 2023.
Joulukuussa 2024 Lula joutui hätäleikkaukseen aivoverenvuodon takia. Parin päivän kuluttua hänelle tehtiin toinen leikkaus.
Korruptiotuomio

Lula da Silva sai heinäkuussa 2017 korruptiosta 9,5 vuoden vankeustuomion. Oikeuden päätöksen perusteena oli, että hän sai noin miljoonan euron lahjukset insinööritoimistolle järjestämistään sopimuksista Brasilian valtion öljy-yhtiön Petroleo Brasileiron kanssa. Lula valitti tuomiosta. Päätöstä odotti neljä muutakin syytettä. Valituksen käsitteli korkein oikeus, joka linjasi, että rikoksesta tuomitun vankilatuomio voi alkaa vasta, kun hän on käynyt koko valitustien läpi korkeimpaan oikeuteen saakka. Lula pääsi siksi marraskuussa 2019 odottamaan vapaana oikeuden ratkaisua.
Lula ilmaisi jo tuomionsa jälkeen halunsa pyrkiä presidentiksi jälleen vuoden 2018 vaaleissa, mutta tuomiot estivät sen. Elokuussa 2018 hänet kuitenkin rekisteröitiin ehdokkaaksi. Mielipidemittauksissa hän oli suosituin ehdokas seuraavaksi presidentiksi. Vaalikomissio kielsi ehdokkuuden syyskuussa, ja Lula testamenttasi äänensä Fernando Haddadille. Suosituimman ehdokkaan paikka siirtyi äärioikeistolaiselle populistille Jair Bolsonarolle.
Brasilian korkein oikeus kumosi Lulan saamat tuomiot maaliskuussa 2021, koska ne oli annettu eri osavaltion tuomioistuimessa kuin missä väitetty lahjonta oli tapahtunut. Koska korkeimman oikeuden päätöstä ei kumottu syyttäjän tekemän valituksen jälkeen eikä uutta oikeudenkäyntiä ehditty järjestää tai käydä loppuun ennen vuoden 2022 presidentinvaaleja, ei ollut estettä sille, että Lula asettui jälleen ehdokkaaksi presidentinvaaleissa.
Kunnianosoituksia

Lulalle on myönnetty kunniatohtorin arvo Coimbran yliopistossa, SciencesPo-yliopistossa sekä Rosarion kansallisessa yliopistossa.
Etelän ristin ritarikunta (Brasilia, 2003)
Rio Brancon ritarikunta (Brasilia, 2003)
Kansallinen ansioritarikunta (Brasilia)
Boyacá-ritarikunta (Kolumbia, 2005)
Carlos Manuel de Céspedes ritarikunta (Kuuba, 2019)
Elefanttiritarikunta (Tanska, 2007)
Päiväntasaajan tähden ritarikunta (Gabon, 2004)
Asteekkikotkan ritarikunta (Meksiko, 2007)
Pyhän Olavin ritarikunta (Norja, 2003)
Perun auringon ritarikunta (Peru, 2003)
Tornin ja miekan ritarikunta (Portugali, 2008)
Vapauden ritarikunta (Portugali, 2003)
Isabella Katolilaisen ritarikunta (Espanja, 2003)
Ruhtinas Jaroslav Viisaan ritarikunta (Ukraina, 2003)
Vapauden ritarikunta (Ukraina, 2009)
Bathin ritarikunta (Iso-Britannia, 2009)
Kirjallisuutta

Santos, Pedro: Lula: Kansan presidentti.  Helsinki:  Oppian, 2023.  ISBN 978-951-877-875-5
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luiz Inácio Lula da Silva Wikimedia Commonsissa
| n k  Brasilian presidentit |
| --- | --- | --- |
| Ensimmäinen tasavalta (1889–1930) |  Deodoro da Fonseca  Floriano Peixoto  Prudente de Morais  Campos Sales  Rodrigues Alves  Afonso Pena  Nilo Peçanha  Hermes da Fonseca  Venceslau Brás  Delfim Moreira  Epitácio Pessoa  Artur Bernardes  Washington Luís  Júlio Prestes  |  |
| Vargas (1930–1945) |  Sotilasjuntta Augusto Tasso Fragoso  Isaías de Noronha  Mena Barreto  Getúlio Vargas  José Linhares  |  |
| Neljäs tasavalta (1946–1964) |  Gaspar Dutra  Getúlio Vargas  Café Filho  Carlos Luz  Nereu Ramos  Juscelino Kubitschek  Jânio Quadros  Ranieri Mazzilli  João Goulart  |  |
| Sotilasjuntta (1964–1985) |  Ranieri Mazzilli  Castello Branco  Costa e Silva  Sotilasjuntta Augusto Rademaker  Aurélio Lyra  Márcio Melo  Emílio Garrastazu Médici  Ernesto Geisel  João Figueiredo  |  |
| Uusi tasavalta (1985–) |  Tancredo Neves  José Sarney  Fernando Collor de Mello  Itamar Franco  Fernando Henrique Cardoso  Luiz Inácio Lula da Silva  Dilma Rousseff  Michel Temer  Jair Bolsonaro  Luiz Inácio Lula da Silva  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  IdRef 
Lula Intiassa vuonna 2007.
Lula vuonna 2006.
Yhdysvaltalaiset mittayksiköt

Yhdysvaltalaiset mittayksiköt (U.S. Customary System) ovat muun muassa Yhdysvalloissa käytössä oleva yksikköjärjestelmä, joka pohjautuu suurelta osin siirtomaa-aikaiseen brittiläiseen yksikköjärjestelmään. Eroa on nesteen tilavuuden yksiköissä sekä monien yksiköiden määritelmissä.
Mittayksiköiden yhdenmukaisuutta säätelee Yhdysvaltojen mittatoimisto, Office of Weights and Measures. Se pyrkii myös edistämään kansainvälisen SI-mittajärjestelmän käyttöönottoa, mutta kuluttajien tietämys SI-yksiköistä vaihtelee. CIA:n mukaan maailman kolme viimeistä valtiota, joissa SI-järjestelmä ei ole virallisessa käytössä ovat Yhdysvallat, Burma ja Liberia.
Pituus

Yhdysvaltalaiset pituuden mittayksiköt ovat tuuma, jalka, jaardi ja maili.
| Nimi | englanniksi | Lyhenne | Pienempinä yksikköinä | SI-yksikköinä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| tuuma, | inch | in, " | - | 2,54 cm |
| jalka, | foot | ft | 12 tuumaa | 30,48 cm |
| jaardi | yard | yd | 3 jalkaa = 36 tuumaa | 91,44 cm |
| maili, | mile | mi | 5280 jalkaa | 1609,344 m |
Massa

Yhdysvaltalaiset massan mittayksiköt ovat unssi, pauna ja tonni.
| Nimi | englanniksi | Lyhenne | Pienempinä yksikköinä | SI-yksikköinä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| unssi, | ounce | oz | - | 28,35 g |
| pauna, | pound | lb | 16 oz | 454 g |
| tonni | ton | - | 2000 lb | 907,2 kg |
Vetomitat

Nestemäisille ja toisinaan kiinteillekin aineille käytetään ns. vetomittoja. Ne ovat kuitenkin eri suuria brittiläisessä ja amerikkalaisessa järjestelmässä. Perustana on kummassakin maassa gallona. Britanniassa gallona on määritelty 10 vesinaulan tilavuudeksi, ja samoja yksiköitä käytetään sekä nesteille että kiinteille aineille. Sitä vastoin Yhdysvalloissa käytetään nesteille vanhempaa järjestelmää, jossa gallona on määritelty tarkalleen 231 kuutiotuumaksi.
Kiinteille aineille käytetään suurelta osin saman nimisiä, mutta hieman suurempia yksiköitä, jotka on määritelty siten, että bushel on tarkalleen 2 150,42 kuutiotuumaa. Kiinteiden aineiden gallona on 1/8 bushelia eli noin 4,404 883 770 86 litraa. Muut yksiköt ovat seuraavat:
| Nimi>  | Nesteille> Määritelmä | Nesteille> SI-yksikköinä | Kiinteille aineille> määritelmä | Kiinteille aineille> SI-yksikköinä |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nesteunssi, fluid ounce | 1⁄128 gallonaa = 1,8046875 cu in | 29,573 529 562 5 ml |  |  |  |
| gill | 1⁄32 gallonaa = 7,21875 cu in | 0,118 294 118 25 l |  |  |  |
| cup (kupillinen) c | 8 fl oz = 1⁄16 gallonaa = 14,4375 cu in | 0,236 588 236 5 l |  |  |  |
| pint | 4 gill = 1⁄8 gallonaa = 28,875 cu in | 0,473 176 473 l | 1⁄8 gallonaa | 0,550 610 471 357 5 l |  |
| quart | 8 gill = 2 pint = 1⁄4 gallonaa = 57,75 cu in | 0,946 352 946 l | 2 pint = 1⁄4 gallonaa | 1,101 220 942 715 l |  |
| gallona, gallon | 231 cu in | 3,785 411 784 l |  | 4,404 883 770 86 l |  |
| peck |  |  | 2 gallonaa | 8,809 765 417 2 l |  |
| bushel |  |  | 8 gallonaa, 2 150,42 cu in | 35,239 070 166 88 l |  |
| firkin | 9 gallonaa = 2 079 cu in | 34,068706056 l |  |  |  |
| tynnyri, barrel | 42 gallonaa = 9 702 cu in | 158,987294928 l |  |  |  |
| quarter | 64 gallonaa = 14 784 cu in | 242,266354176 l |  |  |  |
| chaldron |  |  | 36 bushelia = 288 gallonaa | 1 268,606 526 007 68 l |  |
Brittiläinen järjestelmä on ollut käytössä myös muun muassa Australiassa ja Etelä-Afrikassa, amerikkalainen Yhdysvaltojen lisäksi Kanadassa sekä eräissä Karibianmeren saarivaltiossa.
Aiheesta muualla

Miksi Yhdysvallat ei ottanut metrijärjestelmää käyttöön? – Merirosvot saattoivat ratkaista pelin Yle, 2017
Iso-Sikonen (Kuopio)

| Iso-Sikonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°46′08″N, 27°12′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Saariseen 
Järvinumero:  14.727.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,009 km  
Pinta-ala:  5,424 ha  
Suurin syvyys:  4,9 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Iso-Sikonen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Saaristen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121 metriä mpy.
Mazda3

Mazda3 on Mazdan vuodesta 2003 lähtien valmistama alemman keskiluokan automalli, joka korvasi Mazda 323:n. Sitä myytiin Japanissa vuoteen 2018 saakka nimellä Mazda Axela.
Mazda3 BK (2003–2009)

| Mazda3 BK |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Etelä-Afrikka  Filippiinit  Iran  Japani  Kiina  Kolumbia  Taiwan  Zimbabwe
Valmistaja:  Mazda
Valmistusvuodet:  2003–2009
Muut nimet:  Mazda Axela
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Mazda 323 (BJ)
Seuraaja:  Mazda3 (BL)
Teknisesti samankaltaisia:  Ford C-Max I Ford Escort Ford Focus II Ford Kuga I Mazda5 (CR) Mazda Biante Volvo C30 Volvo C70 II Volvo S40 Volvo V50
Pohjalevy:  Mazda BK
Iskutilavuus:  1,4–2,3 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti 5-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven Mazda3 esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2003 viisiovisena hatchbackina. Neliovinen sedan seurasi seuraavana keväänä. Malli perustuu samalle Fordin, Mazdan ja Volvon yhteistyössä kehittämälle pohjalevylle kuin esimerkiksi Ford Focus ja Volvo S40/V50.
Vuoden 2006 Euro NCAP -kolaritestistä Mazda3 sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Vuonna 2006 näkyvin muutos oli uusi etupuskuri.
Geneven autonäyttelyssä keväällä 2006 esiteltiin urheilullinen Mazda3 MPS, jonka nimenä oli Pohjois-Amerikassa Mazdaspeed3 ja Japanissa Mazdaspeed Axela. Siinä oli turboahdettu 2,3-litrainen bensiinimoottori teholtaan 260 hevosvoimaa.lähde?