stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kerttu Saalasti -säätiö

Kerttu Saalasti oli nivalalainen kansanedustaja.
Kerttu Saalasti säätiö sr.  on perustettu 29. toukokuuta 2000 edistämään Oulun Eteläisen alueen elinkeinoelämän monipuolistumista ja kilpailukykyä sekä tukemaan alueen yliopistollista tutkimus- ja koulutustoimintaa. Vuonna 2021 säätiön toimintaan liittyivät mukaan Raahen seudun toimijat. Laajentumisen myötä säätiön tarkoituksena on tukea ja edistää korkeakoulutasoista tutkimus- ja koulutustoimintaa Pohjois-Pohjanmaan eteläosassa.
Säätiö toteuttaa tarkoitustaan tukemalla taloudellisesti korkeakoulutasoista tutkimus- ja koulutustoimintaa Pohjois-Pohjanmaan eteläosassa, jakamalla säätiön tarkoitusperiä noudattaen avustuksia ja apurahoja, tukemalla säätiön tarkoitusta edistäviä ja siihen liittyvää tutkimusta, koulutusta ja muuta toimintaa sekä kaikilla muilla säätiön tarkoitusta hyödyttävillä laillisilla toimintamuodoilla.
Säätiö on saanut nimensä Oulun yliopiston perustamiseen olennaisesti vaikuttaneelta, silloiselta opetusministeriltä Kerttu Saalastilta, joka oli presidentti Kyösti Kallion tytär. Säätiön kotipaikka on Nivala, presidentti Kallion kotikunta.
Säätiön taustalla ovat alueen kunnat ja koulutusorganisaatiot. Säätiön hallinnosta vastaa hallitus, jossa on 17 jäsentä.
Kiinanpensasapila

| Kiinanpensasapila |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Suku::  Pensasapilat Lespedeza
Laji::  cuneata
Kaksiosainen nimi
 Lespedeza cuneata  (Dum.Cours.) G.Don 
Katso myös
   Kiinanpensasapila Wikispeciesissä   Kiinanpensasapila Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kiinanpensasapila (Lespedeza cuneata) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon, pensasapiloiden (Lespedeza) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja runsashaarainen ruoho, joka voi kasvaa vajaat kaksi metriä korkeaksi. Se kasvattaa pitkän paalujuuren, jota on hyvin hankalaa kiskoa ylös maasta. Kasvin lehdet ovat kerrannaiset ja kukat sijaitsevat lehtihangoissa yksittäin tai enintään kolmen kukan ryhminä.
Kiinanpensasapila on kotoisin Aasiasta ja Australiasta, mutta levinnyt sittemmin vieraslajina muualle. Laji saattaa tuottaa allelokemikaaleja, jotka auttavat sitä asettumaan ja pysymään valtaamillaan kasvupaikoilla. Laji tuottaa myös maahan suuren siemenpankin. Yhdysvaltoihin lajia istutettiin vuonna 1896 torjumaan eroosiota sekä ravinnoksi karjaeläimille. Laji sisältää kuitenkin runsaasti tanniineja, minkä vuoksi se ei ole erityisen hyvää ravintoa eläimille.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kiinanpensasapila (Lespedeza cuneata)
UniProt: Taxonomy - Lespedeza cuneata (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Lespedeza cuneata (englanniksi)
Flora of China: Lespedeza cuneata (englanniksi)
Kiinanpukinpensas

| Kiinanpukinpensas |
| --- | --- |
 Kiinanpukinpensaan marjoja
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Ylälahko::  Asteranae
Lahko::  Solanales
Heimo::  Koisokasvit Solanaceae
Suku::  Pukinpensaat Lycium
Laji::  chinense
Kaksiosainen nimi
 Lycium chinense  Mill. 
Katso myös
   Kiinanpukinpensas Wikispeciesissä   Kiinanpukinpensas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinanpukinpensas (Lycium chinense) on pukinpensaiden sukuun kuuluva laji. Se on kesävihanta pensas, joka kasvaa 2–2,5 metriä korkeaksi. Kukat ovat kaksineuvoisia ja kasvi kukkii kesäkuulta elokuulle. Kasvi viihtyy aurinkoisella paikalla hyvin vettä läpäisevässä hiekka-, hieta- tai savipitoisessa maassa, joka on neutraali tai hapan. Se kestää jopa -23°C lämpötilaa. Siemenet pitää esikasvattaa aikaisin keväällä sisätiloissa. Kiinanpukinpensasta on käytetty lääkintään 2000 vuoden ajan. Hedelmillä ja juurilla on elinikää pidentäviä vaikutuksia. Lehtiä puolestaan voidaan käyttää teehen. Kiinanpukinpensas sekoitetaan usein sen läheiseen sukulaiseen pukinpensaaseen.
Kukka.
Aiheesta muualla

http://www.missouribotanicalgarden.org/PlantFinder/PlantFinderDetails.aspx?kemperkode=e352[vanhentunut linkki]
Kasvilammas

Kasvilammas Claude Duretin piirrustuksessa vuodelta 1605.
Hans Sloanen piirros Kiinasta hankkimastaan kasvilampaasta vuodelta 1698.
Kasvilammas oli nimensä mukainen myyttinen kasvin ja eläimen sekoitus, johon uskottiin aikanaan luonnontieteilijöiden ja tutkimusmatkailijoiden keskuudessa. Kasvilampaasta käytettiin useampia eri nimiä, kuten Skyyttian lammas, Tartarian kasvilammas ja borametz.
Odorico da Pordenone kirjoitti 1300-luvulla kasvilampaasta mainiten Kaspian vuorilla tavattavan suuria hedelmiä kasvattavan kasvin. Hedelmien kypsyttyä ne halkesivat ja niiden sisältä paljastui lammasta muistuttava eläin. Jean de Mandeville kirjoitti puolestaan kasvilampaan olevan kuin lammas ilman villaa. Kasvilammas oli Mandevillen mukaan luuta, verta ja lihaa, minkä lisäksi se maistui erinomaiselta. Odorico ja Mandeville puhuvat kasvilampaan yhteydessä myös lintuja kasvavasta puusta.
Kasvilampaan olemassaolosta ja sen piirteistä kävivät tieteellistä keskustelua 1500-luvulla eläneet italialaiset oppineet Gerolamo Cardano ja Giulio Cesare della Scala. Cardanon mukaan kasvilampaan olemassaolo ei tuskin ollut edes mahdollista. Lammas tarvitsee syntyessään kohdun lämpöä, jota maassa ei ollut. Kasvissa ei niinkään voinut virrata verta ilman sydäntä. Toisaalta Cardano huomioi myös, että meressä eli kasveja muistuttavia eläimiä. Niinpä hänen mielestään maalla elävä kasvi olisi periaatteessa mahdollinen, jos sen ympäristö olisi oikeanlainen. Oikeanlaista ympäristöä hän kuvaili puolestaan "tiheänä" ilmana. Mahdollisen kasvilampaan hän uskoi kykenevän samanlaisiin aistimuksiin, kuin nilviäiset ja kalat. Della Scalla kirjoitti vastineen Cardanolle ja sepitti ivalliseen sävyyn kasvilampaan ominaisuuksia. Hän mainitsi kasvilammasta tavattavan tartarien mailla. Kasvilampaalla oli "jalat, kavio, korvat ja koko pää, paitsi sarvet". Ravinnokseen se käytti ympärillään kasvavaa kasvillisuutta. Jos kasvilammas söi kaiken ruohon vierestään se kuihtui eli kuoli.
Della Scallan tekstin ivallisuus ei aina auennut sen lukijoille. 1600-luvun puolella kirjoittanut ranskalainen kasvitieteilijä Claude Duret uskoi kasvilampaan olemassaoloon ja suhtautui della Scallan ja Cardanon teksteihin vakavasti selittäen Tartariassa vallitsevan niin "painavan ja tiheän ilman", että kasvilammas pystyi siellä selviämään. Kasvilammasta etsittiin 1600- ja 1700-lukujen aikana eri puolilta Aasiaa, Venäjää, Persiaa, Intiaa ja Kiinaa. Eräs "kasvilammas" tuotiin Royal Societyn kokoelmiin Lontoossa vuonna 1698. Kyseisen kasvilampaan todettiin olleen osa puuvartisen saniaisen juurakkoa, johon oli kaiverrettu jalat ja muita lampaan piirteitä. 1700-luvulla samaan tapaan tehdyn kasvilampaan näki myös ruotsalainen Carl von Linné. Linné nimesi myös kiinalaisen saniaislajin kasvilampaan eli borametzin mukaan Polypodium barometziksi.
Karvalehdet

| Karvalehdet |
| --- | --- |
 Tankeakarvalehti (Ceratophyllum demersum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Ceratophyllales
Heimo::  Karvalehtikasvit Ceratophyllaceae
Suku::  Karvalehdet Ceratophyllum  L.
Katso myös
   Karvalehdet Wikispeciesissä   Karvalehdet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karvalehdet (Ceratophyllum) ovat monivuotisia juurettomia vesikasveja. Niiden lehdet ovat varressa kiehkuroina ja haarautuvat dikotomisesti hienoiksi liuskoiksi. Karvalehdillä on pienet yksineuvoiset kukat lehtihangoissa. Hedelmänä on pähkylä.
Karvalehtien suku on ainoa Ceratophyllales-lahkossa ja Ceratophyllaceae-heimossa. Lajeja on yhteensä kuusi, joista kaksi kasvaa Suomessa. Tankeakarvalehti eli karvalehti, aiemmin myös sarvikarvalehti (Ceratophyllum demersum) esiintyy harvinaisena koko maassa. Hentokarvalehti (Ceratophyllum submersum) on hyvin harvinainen tulokas maan etelärannikolla.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ceratophyllum
Suomen Lajitietokeskus: Karvalehdet – Ceratophyllum
Funet: Karvalehdet (Ceratophyllum)
ITIS: Ceratophyllum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Ceratophyllum (englanniksi)
Flora of China: Ceratophyllum (englanniksi)
Kauhalampi (Karstula)

| Kauhalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°43′57″N, 24°33′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskuoja:  oja Kodantakaiseen 
Järvinumero:  14.673.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  201 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,487 km  
Pinta-ala:  1,199 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKauhalampi 
Kauhalampi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Aution lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Valkkunan valuma-alueeseen (14.673) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 201 metriä mpy.
Kevin Borg

Kevin Borg
Kevin Borg (s. 18. lokakuuta 1986) on maltalais-ruotsalainen  laulaja, joka voitti Ruotsin Idolsin viidennen tuotantokauden (2008).
Musiikki > Singlet

2006 - Riflessi
2006 - Your'e My Dream
2007 - Jasal il-Jum
2007 - Whenever
2008 - Livin' on a Prayer
2008 - With Every Bit of Me
Kauhaselkä (Virrat)

| Kauhaselkä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°11′56″N, 23°57′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskujoki:  Siikavirta Hauhusselkään 
Järvinumero:  35.481.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,6 m  
Rantaviiva:  8,53 km  
Pinta-ala:  56,424 ha  
Tilavuus:  0,00242593 km³ 
Keskisyvyys:  4,3 m  
Suurin syvyys:  19 m  
Saaria:  3 
 fiKauhaselkä 
Kauhaselkä  on Pirkanmaalla Virroilla Hauhuun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 56 hehtaaria, se on 3,1 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0024 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 19,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 8,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Uurasjärven alueeseen (35.481) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,6 metriä mpy.
Kerttu Suuronen

Kerttu Rosilla Suuronen (28. maaliskuuta 1907 Helsinki – 10. lokakuuta 1992) oli suomalainen filosofian maisteri ja näytelmäkirjailija.
Suuronen kirjoitti myös pakinoita ja lyhytnovelleja lehtiin nimimerkillä Aina Tommonen.
Teoksia

Satakaksitoista hakijaa : 1-näyt. näytelmä. Palkittu Sos.-dem. työläisnuorisoliiton järjestämässä kirjoituskilpailussa. Sos.dem. Työläisnuorisoliitto, Tampere 1940
Kotikorsujen sankarit : 2-näytöksinen näytelmä. W.S.O.Y:n näytelmäsarja 163. WSOY 1941
Annin kummitus ja Satumetsän arvoitus : lasten näytelmiä. WSOY 1946
Palavan puron tyttäret : lasten näytelmä. 1947
Haltijakuusen tarina : satuja ; kuv. Ada Onnela. Otava 1963
Ohrainen olut : pakinoita ; kuvitus Erkki Tanttu. Otava 1969
Kelopuu

| Kelopuu Pohjolan Molli |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. huhtikuuta 2011
 Formaatti: CD, 2 LP
 Tuottaja(t): Huge L
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Muut kannet
 Vinyyliversion kansi
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 27.
Huge L:n muut julkaisut
| Puuton lehti 2011 | Kelopuu 2011 | Yo yo 2011 |
Kelopuu on rap-artisti Huge L:n 1. huhtikuuta 2011 julkaistu studioalbumi. Huge L julkaisi albumin käyttäen nimeä Pohjolan Molli. Albumi julkaistiin CD:nä ja vinyylinä Monsp Recordsin kautta. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 27.
Levystä on myös julkaistu remiksattu versio joka kantaa nimeä Kelapuu Remix. Se julkaistiin 11. elokuuta 2011.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD Tuupakit  Valoa kannossa  Puutoksinen  Ulkokuoreton  Soluihminen  Haliwoodin lehtiä  Liian puutunut  Melalkoholista (mukana Asa)  Ostakaaosta  Mustavalkoisena kukin  Tuuliviiri taipuu  Suojatiellä  Tähän maahan juurtuneena  Viimeinen nuotiolaulu :  LP Valoa kannossa  Puutoksinen  Ulkokuoreton  Soluihminen  Haliwoodin lehtiä  Liian puutunut  Melankoholista (mukana Asa)  Ostakaaosta  Mustavalkoisena  Tuuliviiri taipuu  Suojatiellä  Tähän maahan juurtuneena  Viimeinen nuotiolaulu  Narsissa  Paperi rahaa  Maaliman vauhis  Mustavalko
Arvostelut

Noise.fi:
Rumba:
Redrum-187:
Tuoreet Platat:
Kilkkinen

Kilkkinen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Hilma Kilkkinen (1897–1975), Neuvostoliiton vankileireille joutunut kansakoulunopettaja
Mikko Kilkkinen (s. 1984), iskelmälaulaja ja vuoden 2002 tangokuningas.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Karoline Bjørnson

Karoline Bjørnson
Karoline Bjørnson (o.s. Reimers, 1. joulukuuta 1835 Bergen – 27. kesäkuuta 1934 Aulestad) oli norjalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Bjørnstjerne Bjørnsonin vaimona; hän oli mallina useille miehensä henkilöhahmoille. Monet Bjørnstjerne Bjørnsonin runot on omistettu Karolinelle.
Bjørnson oli teatteriohjaaja Bjørn Bjørnsonin äiti. Hän kuoli Aulestadissa 98-vuotiaana.
Eyolf Sootin vuoden 1897 maalaus Bjørnstjerne ja Karoline Bjørnsonista on Norjan kansallisgalleriassa. Karolinen kuvasivat myös Bernhard Folkestad (1912) ja Olaf Gulbransson (1923). Hänestä kirjoitti elämäkertateoksen Øyvind Anker; Boken om Karoline julkaistiin vuonna 1982.
Käännös suomeksi
Kelontekemän työväentalo

| Kelontekemän työväentalo |
| --- | --- |
 Kelontekemän työväentalo vuonna 1960
Osoite:  Tervaniementie 2, 99290 Kelontekemä
Sijainti:   Kittilä, Suomi
Koordinaatit:  67°30′55″N, 25°36′19″E
Rakennustyyppi:  työväentalo
Valmistumisvuosi:  1950
Rakennuttaja:  Kelontekemän Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Kelontekemän Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  osittain hirsi- osittain puurunkoinen
Julkisivumateriaali:  osittain hirsi, osittain lauta
Huoneistoala:  209 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kelontekemän työväentalo sijaitsee Kittilän kunnassa Kelontekemän kylässä ja on rakennettu vuonna 1950. Talon omistaa Kelontekemän Työväenyhdistys.
Rakennus

Rakennus on kyläläisten itsensä suunnittelema, ja se on suurimmaksi osaksi rakennettu talkoilla. Talon hirsityöt teetettiin ammattityönä.
Alkuaan talossa oli pärekatto, mutta se on muutettu peltikatoksi vuonna 1970. Talon nurkkakivet korvattiin betonisokkelilla vuonna 1974. Rakennusta laajennettiin vuonna 1975 kahvilaosalla. Laajennus tehtiin puurunkoisena ja lautaverhoiltuna. Kaikki muutokset on tehty talkoovoimin.
Alkuaan talossa ei ollut sähköä. Myöhemmin taloon kustannettiin sähkö tanssien tuotoilla. Talon lämmittämiseen käytetään liikuteltavaa kuumailmapuhallinta, ja kahvilassa on sähköpatterit.
Talon huoneistoala on 209 m², salin koko on 88 m², näyttämö 43 m² ja ravintola 53 m².
Toimintaa työväentalolla

Taloa on käytetty yhdistyksen kokouksiin ja tanssitilaisuuksiin. Käyttö on ympärivuotista ja sitä vuokrataan.
Kiss ja huvipuiston haamu

| Kiss ja huvipuiston haamu> KISS Meets the Phantom of the Park |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gordon Hessler
Käsikirjoittaja:  Jan Michael Sherman   Don Buday
Tuottaja:  Terry Morse Jr.
Säveltäjä:  Hoyt S. Curtin   Kiss
Kuvaaja:  Robert Caramico
Leikkaaja:  Peter E. Berger
Pääosat:  Gene Simmons   Paul Stanley   Ace Frehley   Peter Criss   Anthony Zerbe   Deborah Ryan
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Levittäjä:  NBC Netflix
Ensi-ilta:   28. lokakuuta 1978
Kesto:  1 h 36 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:  Detroit Rock City (1999)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiss ja huvipuiston haamu (engl. Kiss Meets the Phantom of the Park) on yhdysvaltalainen televisioelokuva, jonka pääosia näyttelevät Kiss-yhtyeen jäsenet Ace Frehley, Gene Simmons, Paul Stanley ja Peter Criss sekä Anthony Zerbe ja Deborah Ryan. Elokuva julkaistiin 28. lokakuuta 1978 ja sen kesto on 96 minuuttia. Elokuva oli vuoden 1978 katsotuimpia televisioelokuvia.[lähde? ]
Juoni

Voimatalismaanit antavat Kissin jäsenille supervoimat. He ovat menossa esiintymään huvipuistoon, mutta puiston entinen työntekijä haluaa estää sen. Hän varastaa talismaanit, minkä seurauksena yhtye menettää supervoimansa. Hän tuo valeyhtyeen esiintymään, mikä suututtaa esitystä seuraamaan tulleet katsojat. Sen jälkeen alkuperäinen ja oikea Kiss pääsee vapaaksi. Kukin heistä ryhtyy taistelemaan itseään kuvastavaa hahmoa vastaan, koska he tuntevat omat heikkoutensa ja osaavat tuhota robotit. Lavalla käytävä taistelu kestää useita minuutteja, kunnes oikea Kiss saa tuhottua valeyhtyeen ja pääsee aloittamaan esityksensä.
Aiheesta muualla

Arvostelu: KISS Meets the Phantom of the Park Elitisti.net-sivustolla.
Katjuša Pušnik

Katjuša Pušnik (s. 31. tammikuuta 1969 Črna na Koroškem) on slovenialainen alppihiihtäjä, joka aktiiviurallaan edusti myös Jugoslaviaa.
Pušnik sijoittui Vailin MM-kilpailuissa 1989 suurpujottelussa 15:nneksi. Saalbachn MM-kisoissa 1991 hän oli pujottelussa viides ja suurpujottelussa kymmenes. Albertvillen olympialaisissa 1992 hän sijoittui Slovenian edustajana pujottelussa 16:nneksi, mutta keskeytti suurpujottelun.
Pušnik sijoittui toiseksi maailmancupin pujottelussa Altenmarkt-Zauchenseessa joulukuussa 1988. Hän sijoittui maailmancupin kilpailuissa kaikkiaan kymmenen kertaa kymmenen parhaan joukkoon, seitsemän kertaa pujottelussa ja kolmesti suurpujottelussa. Pujottelucupin kokonaispisteissä hän oli kymmenes kaudella 1988–1989.
Katkat

| Katkat |
| --- | --- |
 Gammarus roeselii
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Katkat Amphipoda  Latreille, 1816
Alalahkot
 Amphilochidea  Colomastigidea  Hyperiidea  Hyperiopsidea  Pseudingolfiellidea  Senticaudata 
Katso myös
   Katkat Wikispeciesissä   Katkat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katkan rakennekuva.
Katkat (Amphipoda) on yksi suurimmista ja laajimmin levinneistä äyriäislahkoista. Kaikkiaan katkalajeja tunnetaan yli 10 000. Suurin osa katkoista elää merissä, mutta noin viidennes lajeista elää sisävesissä ja jotkin lajit myös maalla.
Useimmat katkat ovat 1–2 senttimetrin pituisia. Pienimmät lajit ovat millimetrin kokoluokkaa, suurin tunnettu syvän veden katka jopa 34 senttimetriä. Katkanaaras kantaa muniaan ja niistä kehittyviä poikasia raajojensa välissä olevassa marsupiossa eli alkiotaskussa; erillistä toukkavaihetta ei ole.
Katka-nimitys tulee uskomuksesta, että jokin vesieliö olisi purrut kalastajien siimoja katki. [lähde? ]
Suomen katkat

Suomesta on tavattu 20 katkalajia:
Bathyporeia pilosa hietakatka
Calliopius laeviusculus tyrskykatka
Corophium volutator liejukatka
Apocorophium lacustre polyyppikatka
Crangonyx pseudogracilis
Hyperia galba  meduusakatka
Gammaracanthus lacustris jättikatka
Gammarus duebeni lätäkkökatka
Gammarus lacustris järvikatka
Gammarus locusta saaristokatka
Gammarus oceanicus pohjoiskatka
Gammarus pulex purokatka
Gammarus salinus merikatka
Gammarus tigrinus tiikerikatka
Gammarus zaddachi lahtikatka
Leptocheirus pilosus putkikatka
Monoporeia affinis valkokatka
Pontoporeia femorata merivalkokatka
Pallaseopsis quadrispinosa okakatka
Talitroides alluaudi
Aiheesta muualla

Katkat äyriäisistä kertovalla sivustolla (englanniksi)
Määrityskaava suomalaisille katkoille
Kilkinkylä

Kilkinkylä eli Kilkki on kylä Hirvensalmen kunnan eteläosassa Etelä-Savossa. Se sijaitsee Ryökäsveden rannalla, kantatien 429 varrella noin kuusi kilometriä kirkonkylästä etelään. Kylän huomattavimmat maisemat ovat 157 metrin korkuinen Tornialanmäki ja niin ikään korkealla harjanteella sijaitseva peltoaukea.
Kilkinkylän saarialueisiin sovelletaan muutaman muun Hirvensalmen kylän saarien tavoin saaristokuntaa koskevia valtioneuvoston asetuksen (1529/2015) säädöksiä.
Aiheesta muualla

Sääennuste: Kilkinkylä, Hirvensalmi (ilmatieteenlaitos.fi)
Kiinanpantaheinä

| Kiinanpantaheinä |
| --- | --- |
 kiinanpantaheinän kukinto.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Kladi::  Commelinids
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Pantaheinät Setaria
Laji::  faberi
Kaksiosainen nimi
 Setaria faberi  R.A.W.Herrm. 
Katso myös
   Kiinanpantaheinä Wikispeciesissä   Kiinanpantaheinä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinanpantaheinä (Setaria faberi) on alkuperäisenä Kiinassa esiintyvä heinälaji. Pohjoismaissa sitä on tavattu harvoin satunnaistulokkaana kaatopaikoilla, satamissa ja myllyalueilla, myös Suomessa noin 20 kertaa.
Kiinanpantaheinä on yksivuotinen heinälaji, joka kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Se muistuttaa ulkonäöltään viherpantaheinää ja italianpantaheinää. Sen kukintona on kerrannaistähkä/röyhy, joka on enintään 10 cm pitkä ja pari senttimetriä leveä, usein kaareutuva, vihreä ja violetinsävyinen. Jokaisessa tähkylässä on tyvellä vihnemäinen sukaskarva, jossa on hyvin pieniä väkäsiä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kiinanpantaheinä – Setaria faberi
Kasviatlas 2020: Kiinanpantaheinän (Setaria faberi) levinneisyys Suomessa.
Kasvinsuojelu

Kasvinsuojelu on käsite, joka tarkoittaa toimenpiteitä, joilla viljelykasveja suojataan kasvitaudeilta, tuholaiseläimiltä ja rikkakasveilta. Näitä toimenpiteitä ovat ennalta ehkäisevät toimenpiteet, biologinen torjunta ja kemiallinen torjunta. Kavinsuojelun tarve riippuu viljelmästä. Ammattiviljelmillä kasvinsuojelun tarve on suurempi kuin kotipuutarhoissa.
Kasvitautien ennaltaehkäisy

Taimet pysyvät terveempinä, jos ne itävät nopeasti ja tämän takia kylvöajankohta on tärkeä. Myös taimikasvatus ja sen oikea ajoitus parantavat taimien terveyttä. Myös ilmastollinen kestävyys vaikuttaa kasvien taudinkestävyyteen. Kasvien terveenä pysymisen kannalta on tärkeää riittävä kastelu ja lannoituksen tasapainoisuus. Puiden ja pensaiden oikea leikkaus ehkäisee sienitauteja.
Ennaltaehkäisevä tuholaistorjunta

Tuholaisten leviämistä ehkäistään vuoro- ja sekaviljelyllä, kateharson käytöllä ja maan muokkauksella. Vuoroviljelyssä tietyllä paikalla kasvatettava laji vaihtuu vuosittain ja sekaviljelyssä useita eri lajeja kasvatetaan lähekkäin. Näin vähennetään yhteen kasvilajiin erikoistuneiden tuholaisten leviämistä. Kateharso estää lentävien hyönteisten pääsyn kasveihin. Maanmuokkauksessa tuhoutuvat maassa olevat tuholaiset.
Biologinen torjunta

Biologinen torjunta on tuholaiseläinten torjumista niiden luonnollisten vihollisten avulla. Kirvoja syövät kukkakärpäset ja leppäkertut. Loispistiäiset, jotka loisivat hyönteistoukissa, tuhoavat tuholaishyönteisiä tehokkaasti. Muita torjuntaeläimiä ovat maakiitäjäiset, luteet, harsokorennot, petopunkit, jauhiaiskiilukainen ja kirvasääski.
Rikkakasvien torjunta

Rikkakasvien leviämistä voidaan ennaltaehkäistä peittämällä maan pinta katekankaalla tai esimerkiksi kuorirouheella. Rikkakasveja poistetaan yleensä mekaanisesti, mutta käytäviltä ja laatoituksilta niitä torjutaan joskus kemiallisesti.