stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Krom-khmerit

Krom-khmerit ovat Vietnamin Krom-Kamputsean alueella asuvia khmerejä. Suurin osa khmereistä asuu Kambodžassa. Kuten muutkin khmerit, krom-khmerit puhuvat khmerin kieltä.
Vietnamin hallinnon mukaan krom-khmerejä on noin 1,3 miljoonaa. Krom-khmerien etujärjestön Khmer Kampuchea-Krom Federationin mukaan krom-khmerejä asuu Krom-Kamputseassa noin seitsemän miljoonaa ja ympäri maailmaa vielä 1,24 miljoonaa. Vietnamin väestörekisterissä krom-khmerejä lasketaan etnisesti vietnamilaisiksi tai heidän uskonnokseen ilmoitetaan buddhalaisuuden sijaan ”ei uskontoa”, mikä vaikeuttaa krom-khmerien määrän arviointia.
Yleinen iskulause krom-khmerien kesken on ”kansakunta, uskonto, kansa”, sillä näiden yhteyttä pidetään tärkeänä. Krom-khmereistä noin 95 prosenttia on theravada-buddhalaisia. He ovat harjoittaneet uskontoa lähes 2 000 vuoden ajan. Krom-Kamputseassa on yli 560 krom-khmerien buddhalaistemppeliä ja yli 25 000 krom-khmeriläistä buddhalaismunkkia. Perinteisesti suurin osa krom-khmermiehistä on jossain elämänsä vaiheessa munkkina. Temppeleitä ympäröivät krom-khmerien kylät ja riisipellot ja nämä luostari-maatilakokonaisuudet ovat krom-khmerien kansallistunteen selkäranka. Temppelit vaalivat khmeriläistä kieltä, kulttuuria, perinteitä, tapoja, ruokaa, luonnetta ja omaleimaisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krom-khmerit Wikimedia Commonsissa
Kaisu Lahikainen

Kaisu Lahikainen (s. 1956 Lauritsala) on suomalainen kääntäjä, toimittaja ja äidinkielenopettaja. Hän on saanut tunnustusta etenkin työstään virolaisen kirjallisuuden suomentajana.
Lahikainen valmistui ylioppilaaksi Lauritsalan yhteiskoulusta vuonna 1975 ja filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1985. Hän on toiminut urallaan erilaisissa tehtävissä kirjoittajana, kääntäjänä ja asiantuntijana kieleen ja kulttuuriin liittyen. Hän suomensi Jouko Vanhasen kanssa Jaan Krossin romaanin Uppiniskaisuuden kronikka, mistä heille myönnettiin kääntäjien valtionpalkinto vuonna 2004. Vuonna 2012 Lahikainen voitti Mikael Agricola -palkinnon Ene Mihkelsonin romaanin Ruttohauta suomentamisesta. Samana vuonna Lahikainen valittiin vuoden lauritsalalaiseksi. Hän on myös julkaissut eteläkarjalaisen murteen sanakirjan Silviisii (2004).
Lahikainen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Kriketin Euroopan-liiga 2010

Euroopan liigan 1.divisioona pelattiin Jerseyssä 13.-19.heinäkuuta.  Jersey onnistui voittamaan ensimmäisen Euroopan mestaruutensa.
Samaan aikaan pelattiin 2.divisioonan turnaus Guernseyssä.  Myös se päättyi kotijoukkueen voittoon.
1.divisioona

| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jersey | 5 | 0 | 0 | 0 | 10 | 1.46 |
| 2 |  Irlanti A | 4 | 0 | 0 | 1 | 8 | 1.17 |
| 3 |  Skotlanti A | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | 0.22 |
| 4 |  Alankomaat A | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -1.31 |
| 5 |  Tanska | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | -0.77 |
| 6 |  Italia | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | -0.97 |
2.divisioona

| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Guernsey | 5 | 0 | 0 | 0 | 10 | 1.71 |
| 2 |  Saksa | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | 0.11 |
| 3 |  Ranska | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | 0.83 |
| 4 |  Norja | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -0.38 |
| 5 |  Israel | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -0.36 |
| 6 |  Gibraltar | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | -1.86 |
Saksa sai paikan Kriketin maailmanliigan 8. divisioonassa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kriketin Euroopan-liiga 2009 | Kriketin Euroopan-liiga | Seuraaja: Kriketin Euroopan-liiga 2011 |
Kuninkuusravit 1982

Kuninkuusravit 1982 järjestettiin Kuopiossa Sorsasalon raviradalla 31. heinäkuuta – 1. elokuuta 1982. Ne olivat järjestyksessään 51. Kuninkuusravit ja kolmannet Kuopiossa pidetyt. Aikaisemmin oli kilpailtu Kuopion vanhalla raviradalla vuosina 1959 ja 1967.
Ravinkuninkuuden voitti Pentti Savolaisen ohjastama ja valmentama Vekseli, joka saavutti uransa neljännen perättäisen kuningastittelin. Ravikuningattareksi kruunattiin Seppo Ristimäen ohjastama Puhetyttö.
Kuninkuuskilpailu

Kuninkuuskilpa ratkesi käytännössä jo avausmatkalla Vekselin voittaessa helposti keulapaikalta 2,8 sekunnin erolla toiseksi kirineeseen Vireeniin. Sekavassa lähtökiihdytyksessä suurin osa muista osallistujista laukkasi viimeistään ensimmäiseen kaarteeseen mentäessä. Vekselin ohella ainoastaan Vireeni ja Postin-Kuva selvisivät laukatta. Vekselin mahdolliseksi haastajaksi arvioitu Vokker menetti mahdollisuutensa tultuaan hylätyksi pitkästä laukasta. Kuninkuuskilpailun avausmatka oli Vekselin pitkän uran 200. startti ja 100. voitto.
Mailin kilpailussa Vekseli laukkasi lähtökiihdytyksessä, mutta sai kärkihevoset nopeasti kiinni ja jyräsi viimeisellä kierroksellä kärkeen kolmatta rataa pitkin. Toiseksi sijoittui keulapaikalla juossut Vokker, kun taas avausmatkan kakkonen Vireeni oli maalissa vasta kahdeksas. Voittoaika 22,3a oli Sorsasalon uusi rataennätys. Vekselin johto kokonaiskilpailussa kasvoi jo 7,3 sekuntiin Vireenin onnistuessa säilyttämään kakkostilansa.
Päätösmatkana juostulla 3 000 metrillä kärkeen kiihdytti aluksi Viltter, jonka Vekseli tavoitti pian siirtyen samalla johtopaikalle. Vekseli hallitsi tapahtumia maaliin saakka ja voitti selvästi ennen Viltteriä ja Volttia. Kokonaiskilpailussa Vekselin ero kasvoi peräti 15,1 sekuntiin. Kyseessä oli suurin ero sitten Akapeetuksen, joka voitti 18 sekunnilla vuonna 1951. Vekselin kokonaisaika oli myös kuninkuuskilpailun uusi ennätys. Kokonaiskilpailun toinen oli kolme tasaista esitystä tehnyt yllättäjä Hilun-Mestari, joka pääsi mukaan varahevosena Ruutu-Pojan poisjäännin myötä.
Kuninkuuskilpailu > Osallistujat

| Hevonen | Ohjastaja | Omistaja |
| --- | --- | --- |
| Hilun-Mestari | Seppo Sarkola | Valde Lindeman, Viitasaari |
| Ilo-Tähti | Jukka Hannunen | Juha Marttila, Vehkalahti |
| Jonnen-Joiku | Henry Tenlén | Pekka Mäkinen, Lempäälä |
| Paavin-Poika | Paavo Lahti | Paavo Lahti, Pello |
| Pelimies | Jukka Tammi | Jukka Tammi, Lohja |
| Postin-Kuva | Risto Lanki | Armas Arminen, Vihti |
| Vekseli | Pentti Savolainen | Pentti Savolainen, Mäntsälä |
| Vilari | Jorma Hackzell | Tapio Keto, Ilmajoki |
| Viltter | Olavi Haapalainen | Olavi Haapalainen, Tervo |
| Vireeni | Allan Korpi | Usko Näppilä, Urjala |
| Vokker | Antero Vesterinen | Antero Vesterinen, Laukaa |
| Voltti | Mauno Kivilahti | Mauno Kivilahti, Kerava |
Kuninkuuskilpailu > Tulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2 000 m | 1 609 m | 3 000 m | Kokonaisaika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Vekseli | 1. | 1. | 1. | 9.22,7 | 00,0 |
| 2. | Hilun-Mestari | 5. | 3. | 4. | 9.37,8 | +15,1 |
| 3. | Viltter | 10. | 2. | 2. | 9.38,0 | +15,3 |
| 4. | Vireeni | 2. | 8. | 7. | 9.38,7 | +16,0 |
| 5. | Voltti | 9. | 10. | 3. | 9.43,0 | +20,3 |
| 6. | Postin-Kuva | 7. | 7. | 6. | 9.43,6 | +20,9 |
| 7. | Vilari | 3. | 6. | 8. | 9.52,2 | +29,5 |
| – | Ilo-Tähti | 4. | 5. | kesk. | – | – |
| – | Paavin-Poika | 6. | 9. | – | – | – |
| – | Jonnen-Joiku | 8. | 11. | – | – | – |
| – | Pelimies | 11. | hyl. | – | – | – |
| – | Vokker | hyl. | 4. | 5. | – | – |
Kuningatarkilpailu

Lauantaina juostun avausmatkan voitti hallitseva ravikuningatar Hipo, joka kiri tasaisessa maalintulossa ykköseksi ennen Puhetyttöä ja Aiheen-Iloa. Mailin kilpailussa Hipo sortui lähtölaukkaan, mutta onnistui lopulta nousemaan viidenneksi. Lähdön voitti toisesta ulkoa kirinyt Aiheen-Ilo ja toiseksi sijoittui johtavan rinnalla matkannut Hulpu.
Ennen viimeistä osalähtöä kokonaiskilpailun kärjessä oli Aiheen-Ilo perässään Puhetyttö 0,1 ja Hipo 0,9 sekunnin erolla. Päätösmatka ratkesi ohjastaja Seppo Ristimäen taktikointiin hänen ohjastamansa Puhetytön ravatessa johtaneen Hipon takana. Loppusuoralla Ristimäki keskittyi säilyttämään vajaan sekunnin johtoasemansa Hipoon Aiheen-Ilon yrittäessä kiriä takaa. Puhetyttö saavutti ravikuningattaren tittelin 0,4 sekunnin erolla Hipoon ja 0,6 sekunnin erolla Aiheen-Iloon, vaikkei voittanut yhtään osalähtöä.
Kuningatarkilpailu > Osallistujat

| Hevonen | Ohjastaja | Omistaja |
| --- | --- | --- |
| Aiheen-Ilo | Jorma Evijoki | Helge Tuurinkoski, Isokyrö |
| Emman-Tyttö | Aaro Inkinen | Aaro Inkinen, Ruovesi |
| Hipo | Tapio Perttunen | Mikko Perttunen, Pelkosenniemi |
| H.P. Likka | Mikko Liikkanen | Talli Raviriihi, Anjalankoski |
| Hulpu | Reino Salmela | Aimo Junttila, Nivala |
| Puhetyttö | Seppo Ristimäki | Antti Alanko, Ylistaro |
| Rissu | Aaro Ruti | Oiva Pölönen, Kontiolahti |
| Tira | Veikko Okkola | Kalevi Koskinen, Tervo |
| Vepu | Raineri Puikkonen | Tala-talli, Noormarkku |
| Vikuri | Kalle Puttonen | Kalle Puttonen, Vilppula |
| Vilotar | Jorma Kinnunen | Jorma Kinnunen, Raahe |
| Vimman-Likka | Paavo Huttunen | Markku & Paavo Huttunen, Vieremä |
Kuningatarkilpailu > Tulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2 000 m | 1 609 m | 3 000 m | Kokonaisaika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Puhetyttö | 2. | 3. | 2. | 9.45,1 | 00,0 |
| 2. | Hipo | 1. | 5. | 1. | 9.45,5 | +0,4 |
| 3. | Aiheen-Ilo | 3. | 1. | 3. | 9.45,7 | +0,6 |
| 4. | Emman-Tyttö | 5. | 9. | 5. | 9.51,3 | +6,2 |
| 5. | Hulpu | 8. | 2. | 8. | 9.52,3 | +7,2 |
| 6. | Vilotar | 4. | 7. | 6. | 9.52,6 | +7,5 |
| 7. | Vepu | 7. | 4. | 7. | 9.53,2 | +8,1 |
| 8. | Tira | 6. | 10. | 4. | 9.54,2 | +9,1 |
| 9. | H.P. Likka | 6. | 6. | 11. | 9.59,4 | +14,3 |
| 10. | Vimman-Likka | 9. | 11. | 9. | 10.01,8 | +16,7 |
| 11. | Vikuri | 11. | 8. | 10. | 10.03,9 | +18,8 |
| – | Rissu | hyl. | 12. | 11. | – | – |
KV40

| KV40 |
| --- | --- |

Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  ? m
Mitat
Korkein kohta:  ? m
Kapein kohta:  ? m
Levein kohta:  ? m
Kokonaispituus:  ? m
Pinta-ala yhteensä:  ? m2
Tilavuus yhteensä:  ? m3
Muita tietoja
Omistaja:  kuninkaalliset
Sisäänkäynnin tyyppi:  kuilu
Akseli:  ?
Koristelu:  ?
KV40 pohjapiirros.
KV40 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Sijaintinsa perusteella hauta on ajoitettu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi.
Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Victor Loret vuonna 1899. Kaivauksia jatkoi 2010-luvulla Baselin yliopisto, jonka tutkijat löysivät haudasta ainakin 50 ihmisen muumiot. Monet heistä ovat kirjoitusten perusteella kuninkaallisia, 18. dynastian faaraoiden Thutmosis IV:n ja Amenhotep III:n perheenjäseniä. Haudasta löydettiin myös runsaasti hautakalusteiden jäänteitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV40 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Kuninkuusravit 1977

Kuninkuusravit 1977 järjestettiin Lappeenrannan raviradalla 6.–7. elokuuta 1977. Kyseessä olivat kaikkien aikojen 46. Kuninkuusravit ja toiset Lappeenrannassa järjestetyt. Ravikuninkuuden voitti Kaarlo Partasen ohjastama Vieteri ja kuningatartittelin Aila Wäggin Viluma. Vieterille saavutus oli neljäs ravikuninkuus. Aiikaisemmat tittelinsä se oli voittanut vuosina 1973, 1974 ja 1976. Aila Wägg puolestaan on ainoa kuninkuus- tai kuningatartittelin voittanut naisohjastaja.
Kuninkuuskilpailuun osallistui 16 oriita ja kuningatarkilpailuun 21 tammaa. Kuninkuuskilpailun kaksi ensimmäistä matkaa juostiin kahteana eri lähtönä, kuten myös kuningatarkilpailun avausmatka. Tammojen maili puolestaan juostiin kolmena lähtönä. Kahden matkan jälkeen kymmenen yhteisajaltaan nopeinta oriita ja tammaa pääsi mukaan 3 000 metrille.
Kuninkuuskilpailu

2 000 metrin ensimmäisen lähdön voitti keulapaikalta juoksua hallinnut Vokker. Toisessa lähdössä Vieteri otti pahan lähtölaukan ja johtopaikalle avasi Tapio Kedon ohjastama Vilari. Se johti muita parhaimmillaan useilla kymmenillä metreillä, mutta lopulta Kaarlo Partanen ajoi Vilarin kiinni ja Vieteri irtosi loppusuoralla helppoon voittoon. Ensimmäinen lähtö oli vauhdiltaan paljon hiljaisempi, minkä johdosta Vokker jäi jo avausmatkalla kauas kokonaiskilpailun kärjestä. Eroa Vieteriin tuli yli seitsemän sekuntia, mikä käytännössä pudotti sen kuninkuustaistosta.
Vieteri varmisti kuninkuustittelinsä jo sunnuntain maililla, jota se hallitsi helposti johtopaikalta. Toisen lähdön voitti johtavan rinnalla matkannut Hiluri.
Vieteri voitti myös yhtenä lähtönä juostun 3 000 metrin kilpailun helposti johtopaikalta. Kokonaiskilpailussa toisena ollut Vokker sen sijaan esiintyi ensimmäistä kertaa juoksemallaan pitkällä matkalla vaisusti ja jäi Vieterin takaa seitsemänneksi. Samalla se putosi myös kokonaisklipailussa neljänneksi, kun Hiluri ja Vilrai nousivat edelle.
Kuninkuuskilpailu > Osallistujat

| Hevonen | Ohjastaja | Omistaja |
| --- | --- | --- |
| Alo-Valo | Veikko Suikki | Veikko Suikki, Ruokolahti |
| Ero-Ponsi | Olli Turpeinen | Kaarlo Kines, Viitasaari |
| Etuvei | Erkki Tuomela | Erkki Tuomela, Liperi |
| Hiluri | Aarne Nyman | Erkki Sääluodon perikunta, Karjalohja |
| Ihme-Puli | Raimo Turunen | Tenho Aro, Pertunmaa |
| Jouhen-Piirto | Matti Koivisto | Taso-Talli, Ilmajoki & Matti Mäkelä, Pori |
| Ponte | Henry Vepsäläinen | Olavi Vepsäläinen, Imatra & Seppo Harmainen, Helsinki |
| Uro | Seppo Saarikettu | Ensio & Seppo Saarikettu, Kaustinen |
| Varvi | Isaskar Jalonen | Isaskar Jalonen, Kiikala |
| Vekseli | Pauli Savolainen | Pentti Savolainen, Mäntsälä |
| Vetori | Olavi Vanhatalo | Olavi Vanhatalo, Orivesi |
| Vieteri | Kaarlo Partanen | Kaarlo Partanen, Iitti |
| Viikeri | Keijo Rantala | Alpo & Väinö Tölski, Lemi |
| Vilari | Tapio Keto | Tapani Koski, Laihia |
| Visteri | Kari Köngäs | Leo & Erkki Peltoniemi, Kaustinen |
| Vokker | Antero Vesterinen | Paavo & Antero Vesterinen, Laukaa |
Kuninkuuskilpailu > Tulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2 000 m | 1 609 m | 3 000 m | Kokonaisaika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Vieteri | 1. | 1. | 1. | 09.31,7 | 000,0 |
| 2. | Hiluri | 3. | 1. | 3. | 09.39,7 | 0+8.0 |
| 3. | Vilari | 2. | 6. | 2. | 09.40,1 | 0+8,4 |
| 4. | Vokker | 1. | 2. | 7. | 09.43,0 | +11,3 |
| 5. | Ero-Ponsi | 3. | 2. | 4. | 09.43,7 | +12,0 |
| 6. | Vekseli | 4. | 5. | 5. | 09.47,2 | +15,5 |
| 7. | Varvi | 6. | 4. | 6. | 09.48,0 | +16,3 |
| 8. | Vetori | 2. | 3. | 8. | 09.50,9 | +19,2 |
| 9. | Ponte | 7. | 5. | 9. | 09.58,5 | +26,8 |
| – | Jouhen-Piirto | 4. | 3. | hyl. | – | – |
| – | Visteri | 5. | 7. | – | – | – |
| – | Uro | 5. | kesk. | – | – | – |
| – | Alo-Valo | 6. | kesk. | – | – | – |
| – | Ihme-Puli | hyl. | 4. | – | – | – |
| – | Etuvei | hyl. | 6. | – | – | – |
| – | Viikeri | kesk. | kesk. | – | – | – |
Kuningatarkilpailu

Kuningatarkilpailun avausmatkan ensimmäisen lähdön voitti Systi, vaikka tamma ehti laukkaamaan ensimmäisellä takasuoralla. Toisen lähdön paras oli loppusuoralla muihin reilun eron tehnyt Railo. Suosikkeihin lukeutuneet Lenita ja Tarja-Tuulikki pilasivat juoksunsa ensimmäisen kaarteen laukkaan.
Maililla tammat oli jaettu kolmeen lähtöön. Ensimmäisen lähdön voitti Aila Wäggin ohjastama Viluma, joka taivalsi johtaneen TArja-Tuulikin rinnalla. Toisen lähdön paras oli keulapaikalla juossut Valpuri alkumatkasta takajoukkoihin jääneen Lenitan kiriessä kakkoseksi. Kolmanteen lähtöön oli sijoitettu kaikki Kymen ja Etelä-Karjalan alueen tammat. Lauantaina voittanut Systi laukkasi heti lähtökiihdytyksessä ja kulki koko matkan epäpuhdasta ravia. Voittajaksi nousi niin ikään lähtökiihdytyksessä laukannut Arin-Hilu, joka onnistui kirimään ykköseksi kärjen hitaasta matkavauhdista huolimatta.
Päätösmatkalle lähdettäessä Viluma johti kokonaiskilpailua yli kahden sekunnin erolla. Aila Wägg tyytyikin ainoastaan seuraamaan kärkeä ja varmistamaan voittonsa. Lähdön paras oli Lenita, joka ohjastajansa mukaan olisi ilman lähtölaukkaa pystynyt myös kokonaiskilpailun voitoon. Kokonaiskilpailussa toisena ollut Tarja-Tuulikki puolestaan joutui keskeyttämään kiven juututtua kavioon.
Kuningatarkilpailu > Osallistujat

| Hevonen | Ohjastaja | Omistaja |
| --- | --- | --- |
| Aiheen-Ilo | Helge Tuurinkoski | Helge Tuurinkoski, Isokyrö |
| Arin-Hilu | Risto Lanki | Heimo Mäkäläinen, Parikkala |
| Asvi | Mauno Tolonen | Tolonen & Tolonen, Hämeenlinna |
| Helo | Asarias Sikanen | Irja Vihonen, Juva |
| Hilotar | Niilo S. Ritari | Niilo S. Ritari, Valkeala |
| Kuvan-Leena | Veikko Hakala | Anne Hakala, Orivesi |
| Kuvatin | Lauri Tyynelä | Talli Tyynelä, Muhos |
| Lenita | Axel Kämpe | Axel Kämpe, Pohja |
| Lulla | Pekka Holm | Pekka Holm, Kuopio |
| Pikku-Ilo | Veli Lönn | Veli Lönn, Valkeala |
| Pimari | Unto Järveläinen | Mirjam Nyström & Unto Järveläinen, Savonlinna |
| Puhetyttö | Allan Korpi | Antti Alanko, Ylistaro |
| Pääsky | Jukka Syvänen | Jukka Syvänen, Sahalahti |
| Railo | Seppo Hannula | Seppo Hannula, Anjalankoski |
| Ravaus | Pertti Ikävalko | Lauri Lappalainen, Rääkkylä |
| Systi | Taisto Nurmio | Valtion hevosjalostuslaitos, Ypäjä |
| Tarja-Tuulikki | Eino Könönen | Eino Könönen, Kuopio |
| Usve | Pirjo Keltanen | Oiva Keltanen, Ruokolahti |
| Valpuri | Pentti Savolainen | Pentti Savolainen, Mäntsälä |
| Vilppa | Eino Lamminen | Eino Lamminen, Kiukainen |
| Viluma | Aila Wägg | Paavo Wägg, Karjalohja |
Kuningatarkilpailu > Tulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2 000 m | 1 609 m | 3 000 m | Kokonaisaika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Viluma | 2. | 1. | 4. | 09.42,6 | 000,0 |
| 2. | Lenita | 4. | 2. | 1. | 09.43,9 | 0+1,3 |
| 3. | Valpuri | 5. | 1. | 2. | 09.44,0 | 0+1,4 |
| 4. | Aiheen-Ilo | 4. | 3. | 5. | 09.44,4 | 0+1,8 |
| 5. | Pimari | 3. | 4. | 3. | 09.44,4 | 0+1,8 |
| 6. | Vilppa | 2. | 5. | 6. | 09.45,8 | 0+3,2 |
| 7. | Railo | 1. | 3. | 9. | 09.48,7 | 0+6,1 |
| 8. | Ravaus | 5. | 4. | 7. | 09.52,8 | +10,2 |
| 9. | Arin-Hilu | 7. | 1. | 8. | 09.54,6 | +12,0 |
| – | Tarja-Tuulikki | 3. | 2. | kesk. | – | – |
| – | Hilotar | 6. | 2. | – | – | – |
| – | Systi | 1. | 7. | – | – | – |
| – | Pikku-Ilo | 9. | 3. | – | – | – |
| – | Lulla | 7. | 6. | – | – | – |
| – | Kuvan-Leena | 10. | 5. | – | – | – |
| – | Asvi | 8. | 7. | – | – | – |
| – | Usve | 8. | 6. | – | – | – |
| – | Helo | 9. | 4. | – | – | – |
| – | Pääsky | 10. | 6. | – | – | – |
| – | Kuvatin | 6. | 7. | – | – | – |
| – | Puhetyttö | hyl. | 5. | – | – | – |
Kabange Mupopo

| Mitalit> Maa:   Sambia.Naisten yleisurheilu.Afrikan kisat  | Mitalit> Maa:   Sambia.Naisten yleisurheilu.Afrikan kisat  | Mitalit> Maa:   Sambia.Naisten yleisurheilu.Afrikan kisat  | Maa:   Sambia> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Brazzaville 2015 | 400 m |  |
| Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Durban 2016 | 400 m |  |
|  Hopeaa | Marrakech 2014 | 400 m |  |
Kabange Mupopo (s. 21. syyskuuta 1992) on sambialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja, ja 400 metrin juoksija.
Mupopo aloitti jalkapallon 11-vuotiaana. Maajoukkuetasolla hän pelasi ensimmäisen kerran alle 17-vuotiaiden ikäluokassa. Hän toimi 2014 Sambian naisten maajoukkueen kapteenina. Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2014 Sambia karsiutui alkulohkon jälkeen. Seuratasolla hän edusti 2014 Sambian armeijan seuraa Green Buffaloes.
Mupopo aloitti yleisurheilun keväällä 2014. Hän karsiutui 400 metrin välierissä Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014. Hän saavutti Marrakechin Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2014 hopeaa 400 metrillä samalla ajalla 51,21 kuin kilpailun voittanut Nigerian Folashade Abugan. Maanosien cupissa Marrakechissa hän sijoittui neljänneksi Sambian ennätysajalla 50,87.
Mupopo karsiutui 400 metrin välierissä Pekingin MM-kilpailuissa 2015. Hän voitti samalla matkalla kultaa Brazzavillen Afrikan kisoissa 2015 Sambian ennätysajalla 50,22. Hän karsiutui 400 metrin välierissä Portlandin MM-hallikilpailuissa 2016. Hän voitti samana vuonna 400 metrin Afrikan-mestaruuden Durbanissa ajalla 51,56. Rio de Janeiron olympialaisissa hän karsiutui välierissä. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän oli 400 metrillä alun perin seitsemäs, mutta tuli hylätyksi annettuaan kisoissa positiivisen dopingnäytteen. Hän sai neljän vuoden kilpailukiellon ajalle 12.8.2017–11.8.2021.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 11,57 NR | Weinheim | 28. toukokuuta 2016 |
| 200 m | 23,03 NR | Lusaka | 8. huhtikuuta 2017 |
| 400 m | 50,22 NR | Brazzaville | 15. syyskuuta 2015 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 400 m | 52,68 NR | Portland | 18. maaliskuuta 2016 |
NR = maan ennätys
Laura Pakarinen (salibandyn pelaaja)

Laura Pakarinen (s. 26. heinäkuuta 2000) on suomalainen salibandyn pelaaja. Hän on pelannut Naisten Salibandyliigassa turkulaisen FBC Loiston joukkueessa kausina 2019–2021. Ensimmäisellä liigakaudellaan hän pelasi 18 ottelua, joissa hän teki 33 maalia ja sai 13 syöttöpistettä. Kaudella 2020–2021 hän pelasi 24 runkosarjaottelua, joissa hän teki 17 maalia ja antoi 11 maalisyöttöä, sekä viisi pudotuspeliä, joissa hän teki kaksi maalia. Kaudeksi 2021–2022 hän siirtyy sveitsiläisseura Kloten-Dietlikon Jetsiin.
Kättenpäällepaneminen

Katolinen piispa vihkii diakonin papiksi.
Kättenpäällepaneminen on uskonnollinen, etenkin vihkimisissä ja siunaamisissa käytetty tapa. Alkujaan se tarkoitti Pyhän Hengen avuksi pyytämistä. Seremonia mainitaan sekä Vanhassa että Uudessa testamentissa.
Luterilaisessa kirkossa kättenpäällepaneminen on käytössä muun muassa papiksivihkimisessä, kastetilaisuudessa, konfirmaatiossa sekä virkaan asettamisissa. Kristillisiin kirkkoihin tapa on siirtynyt juutalaisuudesta.
Kättenpäällepanemisrituaali Kentuckyläisessä helluntaiseurakunnassa.
Lapuan yhteiskoulu

| Lapuan yhteiskoulu> Lapuan yhteislyseo |
| --- | --- |
Perustettu:  1904
Lakkautettu:  1952
Rehtori:  1904–1905 Alma Heikkinen   1905–1908 Jalmari Lahdensuo  1908–1909 Anni Rankala   1909–1910 Jaakko Suomalainen  1910–1911 Heikki Aleksi Riipinen  1911–1912 Kalle Poukka   1912–1919 Arvi Malmivaara  1919–1929 Heikki Aleksi Riipinen   1930–1952 Hilja Riipinen
Lapuan yhteiskoulu oli Lapualla vuosina 1904–1952 toiminut yksityinen oppikoulu. Vuosina 1914–1925 koulun yhteydessä toimi myös Lapuan maanviljelyslyseo. Koulun omisti Lapuan yhteiskoulun kannatusyhdistys. Hilja Riipinen oli koulun pitkäaikainen rehtori.
Historia

Lapuan yhteiskoulu aloitti toimintansa 1904 viisiluokkaisena ja koulutilat sijaitsivat maanviljelijä Kalle Lagerstedtilta vuokratun asuinrakennuksen yläkerrassa. Lisätiloja saatiin sitten Lapuan kirkonkylän kansakoululta. Oma puinen koulutalo valmistui koululle vuonna 1906. Koulu laajeni 8-luokkaiseksi vuonna 1909 ja vuonna 1914 koulu sai luvan perustaa lukioluokille rinnakkaisen opintolinjan Lapuan maanviljelyslyseon nimellä. Lapuan yhteiskoulu sai ylioppilastutkinto-oikeuden 1912 ja oikeuden antaa keskikoulutodistuksia 1921.
Lapuan maanviljelyslyseo muutettiin 1924 luonnontieteellis-taloudeliseksi opintolinjaksi ja tämä opintolinja toimi vuoteen 1936 saakka. Vuonna 1951 Lapuan yhteiskoululle valmistui uusi kivinen kolmikerroksinen koulutalo. Vanha puinen koulutalo tuhoutui samana vuonna tulipalossa. Koulu siirtyi valtion haltuun kesällä 1952 ja sen toiminta jatkui Lapuan yhteislyseon nimellä. Lapuan yhteislyseo toimi vuoteen 1974 saakka jolloin peruskoulujärjestelmä otettiin käyttöön. Yhteislyseon tilalle tuli Lapuan yläaste ja Lapuan lukio. Lapuan lukioon yhdistettiin Lapuan yhteislyseon, Kiviristin yhteiskoulun ja Tiistenjoen yhteiskoulun lukioluokat ja se toimi Kiviristin yhteiskoulun entisessä koulutalossa.
Lapualla toimi myös Lapuan kunnan omistama viisiluokkainen Lapuan keskikoulu 1959–1964. Tämä koulu laajennettiin vuonna 1964 8-luokkaiseksi ja se toimi sitten Kiviristin yhteiskoulun nimellä vuoteen 1974 saakka. Uusi koulutalo valmistui koululle 1964 Suomen sodan aikaiselle Kiviristin taistelupaikalle.  Lisäksi Lapuan Tiistenjoella toimi 1962–1974 Tiistenjoen yhteiskoulu.