stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kierrevallisneria

| Kierrevallisneria |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Kilpukkakasvit Hydrocharitaceae
Suku::  Vallisneriat Vallisneria
Laji::  spiralis
Kaksiosainen nimi
 Vallisneria spiralis  L. 
Katso myös
   Kierrevallisneria Wikispeciesissä   Kierrevallisneria Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kierrevallisneria (Vallisneria spiralis) on kilpukkakasveihin kuuluva vesikasvilaji.
Kierrevallisneria kasvaa makeissa vesistöissä: jokisuistoissa, järvissä, joissa, avovetisillä soilla, kaivetuissa altaissa ja kastelukanavissa.
Kierrevallisneria on maailmanlaajuisesti yleinen ja laajalle levinnyt laji. Sitä esiintyy Euroopassa useissa eteläosan maissa, Afrikassa useissa maissa Algeriasta Etelä-Afrikkaan, Aasian mantereella Turkista Kiinaan ja Indo-Kiinaan, Filippiineillä ja Papua Uudessa Guineassa. Laji on laajentanut levinneisyyttään monin paikoin alkuperäisestä, sitä esiintyy myös vieraslajina Uudessa Seelannissa ja Havaijilla.
Aiheesta muualla

ITIS: Vallisneria spiralis (englanniksi)
Koottuja teoksia

| Koottuja teoksia Freud Marx Engels & Jung |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1993
 Tyylilaji: kantri/rock
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus Oy
Freud Marx Engels & Jungin muut julkaisut
| Huomenna päivä on uus 1992 | Koottuja teoksia 1993 | Anjovissalaattia 1993 |
Koottuja teoksia on suomalaisen Freud Marx Engels & Jung -yhtyeen ensimmäinen kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 1993.
Kappaleet

Särkynytsydämiset (viekää minut baariin) ( - Broken Hearted People - ) – 4.04
Buuri Johannesburgista – 3.20
En koskaan mene sänkyyn ruman naisen kanssa ( - I've Never Gone To Bed With An Ugly Woman - ) – 2.50
Kylmä sää ( - Bossier City - ) – 3.34
Töölööseen – 4.01
Rakkauden kirkas valo ( - Blinded By The Light Of Love - ) – 2.36
Sunnuntaiaamun kadut ( - Sunday Morning Comin' Down - ) – 5.25
Mystinen metsätyömies ( - Cosmic Cowboy - ) – 4.13
Mustelmilla ( - Bruised Orange - ) – 3.24
Mustasukkaisuus blues – 2.55
Niin kauas kuin tunteet vie meidät ( - As Far As This Feeling Will Take Us - ) – 2.42
Danny Show ( - Road To Bayamon - ) – 3.30
Dracula ja Pyhä Nicolae – 3.29
Nattasia katsomassa eli Pekuulijenkka twist – 2.44
Aina ja iankaiken, aamen ( - Forever And Ever - ) – 3.11
Jeesus oli mutakuono ( - Jesus Was A Capricorn - ) – 2.46
Tili meni – 3.11
Juomalaulu II 1/2 – 2.50
Kipee ( - Psycho - ) – 4.09
Keltaparta – 3.04
Lintumies ( - Blue Wing - ) – 4.14
Koalitio

Koalitio (latinasta coalitio) tarkoittaa liittoa tai yhteenliittymää.
Politiikassa koalitio on puolueiden tai ryhmittymien yhteenliittymä, esimerkiksi koalitiohallitus. Etenkin poliittisten puolueiden hallitusyhteistyötä varten solmima liitto.
Sotilaallisesti koalitio on liittoutuma valtioiden välillä.
Halukkaiden koalitio, Yhdysvaltain kokoama liitto Irakin sotaa tukeneista maista.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koalitio”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kontionlampi

| Kontionlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°38′37″N, 26°21′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Kuteminjokeen 
Järvinumero:  14.856.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,3 m  
Pituus:  560 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,477 km  
Pinta-ala:  6,527 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKontionlampi 
Kontionlampi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Hankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 560 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.
Koagulaatio

Kemiassa:
Yleisesti käytetty termi, koagulaatio, tarkoittaa kemiassa tapahtumaa, jossa ulkoisten tekijöiden, esim. lämpötilan, voimakkaan hapon, emäksen, raskasmetallien tai alkoholien vaikutuksesta valkuaisaineen rakenne tuhoutuu peruuttamattomasti. Esimerkkeinä annetaan usein kananmunan paistamisessa valkuaiselle tapahtuva kemiallinen muutos. Ensimmäisessä vaiheessa valkuaisainemolekyylien kierteinen kemiallinen rakenne avautuu ja sitä kautta molekyylien vesiliukoisuus laskee. Tämän vaiheen nimi on denaturaatio. Tämän tapahtuman jälkeen valkuaisainemolekyylit saostuvat, koska auenneiden valkuaisainemolekyylien rakenneosien välille muodostuu uusia sidoksia – valkuaisaine siis hyytyy.
Ammattisanastona:
Aerosolifysiikassa koagulaatiolla tarkoitetaan aerosolihiukkasten törmäämistä ja takertumista toisiinsa kaasumaisessa väliaineessa. Toisiinsa törmäävät hiukkaset voivat kimmota toisistaan, sulautua yhdeksi suuremmaksi pallomaiseksi hiukkaseksi tai takertua toisiinsa muodostaen useasta erillisestä hiukkasesta koostuvan agglomeraatin. Koagulaatio kasvattaa siten suurempien aerosolihiukkasten kokoa ja poistaa pienempiä hiukkasia. Näin ollen hiukkaskokojakauma painottuu suurempiin hiukkasiin ja hiukkasten lukumääräpitoisuus pienenee.
Hiukkaskokoluokkien a ja b välisten törmäysten lukumäärä  J_{ab} aika- ja tilavuusyksikköä kohden eli koagulaationopeus määritellään:
J_{ab}=\beta _{ab}N_{a}N_{b}
jossa alaindeksit a ja b viittaavat koaguloituviin hiukkaskokoluokkiin a ja b,  \beta _{ab}
on hiukkasten a ja b ominaisuuksista riippuva koagulaatiokerroin ja  N_{a} ja  N_{b} ovat hiukkaskokoluokkien a ja b lukumääräpitoisuudet. Mikäli kaikki törmäykset eivät johda koaguloitumiseen, voidaan yhtälön oikealle puolelle lisätä vielä törmäystehokkuutta kuvaava termi.
Brownin liikkeestä johtuva terminen koagulaatio on tärkein koagulaatiomekanismeista. Brownin liike on kaasumolekyylien ja hiukkasten satunnaista lämpöliikettä, jonka määrä riippuu lämpötilan lisäksi hiukkasten massasta. Satunnaisen liikkeen johdosta hiukkaset joutuvat kosketusetäisyydelle ja voivat koaguloitua. Suuret hiukkaset liikkuvat vähemmän Brownin liikkeen vaikutuksesta. Pienet hiukkaset liikkuvat nopeammin kun taas suuremmilla on enemmän törmäyspinta-alaa. Sen vuoksi koagulaatio on tehokkainta keskenään huomattavan erikokoisten hiukkasten välillä.
Kinemaattisella koagulaatiolla tarkoitetaan ulkoisen voiman ansiosta samaan suuntaan kulkevien hiukkasten törmäämistä toisiinsa johtuen niiden nopeuserosta. Tärkein kinemaattisen koagulaation aiheuttaja luonnollisissa prosesseissa on painovoima. Suuremmat hiukkaset putoavat suhteessa pienemmän ilmanvastuksensa vuoksi nopeammin kuin pienet hiukkaset ja siten pudotessaan törmäävät alapuolellaan oleviin hitaammin putoaviin hiukkasiin. Painovoiman lisäksi hiukkasten nopeusero voi aiheutua väliaineen paikallisista nopeuseroista, turbulenssista tai hiukkasten välisistä sähköisistä vuorovaikutuksista.
Kiire

Kiire on jännitteinen tila, jolla on suhde aikaan. Kiirettä voidaan tarkastella sekä yksilön että yhteisön näkökulmasta.
Kiire on henkilökohtaisesti koettu rasittava tunne siitä, että on toimittava liian nopeasti. Jatkuvalla kiireellä on ruumiillisia ja henkisiä haittavaikutuksia. Mikäli kiire saa aikaan unenpuutetta tai ravinnonpuutetta, kiire voi aiheuttaa välittömiä ruumiillisia vahinkoja esimerkiksi aivoihin. Merkittävä osa jatkuvan kiireen vahingollisuudesta ihmisille johtuu siitä, että ihmisen elimistö suhtautuu kiireeseen kuten henkeä uhkaaviin stressitilanteisiin. Kiireinen ihminen on jatkuvassa ylivirittyneisyyden tilassa, vaikka tämä stressitila on tarkoitettu vain hetkellisiin suorituksiin.
Kiire on suhteessa toimijan kykyihin. Esim. ei ole kyse kiireestä, mikäli taitava käsityöläinen osaa tehdä nopeasti esineen. Sen sijaan kiirettä on, kun taidoistaan huolimatta käsityöläinen joutuu työskentelemään ajan suhteen äärirajoilla.
Jatkuvaa kiirettä voidaan pitää nykyisen länsimaisen yhteiskunnan tuotoksena. On esitetty, että kiireen tunne syntyy, koska tiedonvälitys on nopeutunut, ajanmittaus ja aikataulut tarkentuneet sekä kilpailu on kasvanut. Aikataulujen tarkentuminen on lisännyt kiirettä siten, että tavoitteille asetetaan entistä tarkemmat aikarajat. Myöhästyminen koetaan näihin rajoihin suhteessa entistä helpommin.
Suurimpana syynä kiireelle on pidetty liian vähäistä työtekijämäärää suhteessa tarpeeseen. Ne, joilla on työtä, tekevät yksin useamman ihmisen työt. Edelleen kiirettä on perusteltu syynä sille, että työtä ei ole voitu organisoida tehokkaasti.
Kirjallisuutta

Sebastian Siukonen: KUN KIIREESTÄ TULI KUPLA - Tarinoita työelämän paradokseista (Books on Demand GmbH, 2009)
Anja Kulovesi: Kesytä kiire! (Avain, 2007)
Pertti Puronen: Irti kiireestä (WSOY, 2005)
Helena Ahonen: Kuka komentaa kelloasi (Kirjapaja 2004)
Thomas Hylland Eriksen: Hetken tyrannia (Johnny Kniga, 2003)
Owe Wikström: Läsnäolon taito - johdatus kiireettömään elämään (Kirjapaja, 2002)
Kiril Văžarov

| Kiril Văžarov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. helmikuuta 1988 Sofia, Bulgaria
Kuollut: 18. huhtikuuta 2009 (21 vuotta) Sofia, Bulgaria
Kansalaisuus:   Bulgaria
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  78 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2004–2009
Seurat:  HK Slavija Sofia (Bulgaria)
Kiril Văžarov (bulg. Кирил Въжаров, 18. helmikuuta 1988 Sofia, Bulgaria – 18. huhtikuuta 2009) oli bulgarialainen jääkiekkomaalivahti. Hän oli Bulgarian maalivahti II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2008 ja 2009.
Văžarov edusti koko uransa ajan Bulgarian liigassa pelaavaa HK Slavija Sofiaa. Hän pelasi siellä ensimmäiset miesten pelinsä kaudella 2004–2005. Văžarov voitti Slavija Sofiassa kolme Bulgarian-mestaruutta.
Văžarov edusti Bulgariaa myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailujen III-divisioonassa vuosina 2005, 2006 ja 2007 18-vuotiaiden MM-kilpailujen III-divisioonassa vuosina 2004, 2005 ja 2006.
Kuolema

Văžarov oli juhlimassa ystävänsä syntymäpäivää 18. huhtikuuta 2009 Sofiassa sijaitsevassa yökerhossa. Sen ulkopuolella syntyi joukkotappelu, jossa Văžarov puukotettiin ja syntymäpäiväsankarikin menehtyi. Lisäksi yksi henkilö loukkaantui vakavasti. Văžarov oli kuollessaan vain 21-vuotias.
Aiheesta muualla

Kiril Văžarov -säätiö (englanniksi)
Konstantin Lisitzin

Konstantin Lisitzin (1. lokakuuta 1874 Hiitola – 13. joulukuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen juristi ja valtioneuvos.
Lisitzinin vanhemmat olivat kauppias Wasili Lisitzin ja Katharina Siitoin. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1893 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1895, filosofian maisteriksi 1897 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi vuonna 1900. Lisitzin sai varatuomarin arvon 1902.
Lisitzin oli Viipurin hovioikeudessa kanslistina ja ylimääräisenä viskaalina 1904–1906. Pietarissa Keisarin Suomen asiain kansliassa hän oli nuorempana ja myöhemmin vanhempana toimitussihteerinä 1906–1918. Vuodesta 1918 alkaen Lisitzin oli asianajajana Viipurissa. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1916.
Konstantin Lisitzin oli naimisissa vuodesta 1920 Brigitte van de Kerckhovenin kanssa.
Kiirunan kirkko

| Kiirunan kirkko |
| --- | --- |

Koordinaatit:  67°51′07″N, 020°13′58″E
Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Luulajan hiippakunta
Seurakunta:  Jukkasjärven seurakunta
Rakentamisvuosi:  1912
Suunnittelija:  Gustaf Wickman
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  noin 800
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kiirunan kirkko (ruots. Kiruna kyrka) on kirkkorakennus Kiirunan kunnassa, Norlannissa, Ruotsissa. Se on Ruotsin suurimpia puukirkkoja. Se kuuluu Jukkasjärven seurakuntaan, ja Luulajan hiippakuntaan. Se rakennettiin vuosina 1909–1912, ja sen suunnittelusta vastasi ruotsalainen arkkitehti Gustaf Wickman. Kirkon kellotorni on peräisin vuodelta 1907.
Kirkon suunnittelija sai toimeksiannon suunnitella ”lapinkodan näköinen kirkko”. Kirkon rakennutti kaivosyhtiö Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolag, joka lahjoitti sen seurakunnalle vuonna 1913. Kirkon suunnittelussa ja rakentamisessa oli vahvasti mukana LKAB:n Kiirunan kaivoksen isännöitsijä Hjalmar Lundbohm.
Kirkon erillinen kellotorni rakennettiin ensin. Sen kellohuonetta kannattelevat liki 20 metriä pitkät puupilarit. Järeät mastopuut ovat peräisin Venäjältä Vienanmeren metsistä ja ne kuljetettiin Kiirunaan laivalla Narvikin kautta. Myös itse kirkkorakennus on puusta ja sen runkona on taidokas pilari-, palkki- ja kattotuolikonstruktio.
Kirkon vaaleasävyisen alttaritaulun nimi on ”Den Heliga Lunden” (ruots. Pyhä Lehto) ja sen on maalannut prinssi Eugen.
Kiirunan kirkko ilmasta (2017).
Kiirunan kirkko.
Kirkon etuosaa alttereineen.
Kiirunan kirkon alttaritaulu.
Kirkon arkkitehdin suunnittelemia penkkejä.
Kirkon urut ja kattorakenteita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiirunan kirkko Wikimedia Commonsissa
Kosti Orbinski

| Kosti Orbinski |
| --- | --- |
 Kosti Orbinski Sotajumalan riveissä Jalometalli-festivaalilla, 2008
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. helmikuuta 1980 (ikä 44)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  death metal
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Sotajumala (1998–) Grimm's Journey, Heavy Shit, Taiteilija Orkasalo & Pertti Pohjola Orchestra, The Callahan Brothers, Viilto
Levy-yhtiöt:  Cobra Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kosti Orbinski (s. 28. helmikuuta 1980) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten death metal -yhtyeen Sotajumalan kitaristina, biisintekijänä ja perustajajäsenenä.
Musiikillisiksi vaikuttajikseen Orbinski mainitsee Iron Maidenin, Megadethin, Deiciden, Morbid Angelin, Dream Theater ja P.T.P.Lapion.
Aiheesta muualla

Kosti Orbinski sotajumala.fi -sivustolla[vanhentunut linkki]
Kosti Orbinski Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Sotajumala
| --- | --- |
Studioalbumit:   Death Metal Finland  Teloitus  Kuolemanpalvelus  Raunioissa 
EP:t:  Panssarikolonna
Split-albumit:   Sotajumala/Torture Killer  Sotajumala/Deathchain 
Demot:  Sotajumala
Singlet:  Kuolinjulistus
Videografia:  Slaughter at Lutakko
Kiskot vievät etelään – levytyksiä vuosilta 1966–1970

| Kiskot vievät etelään – levytyksiä vuosilta 1966–1970 Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 5. syyskuuta 2014
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: folk, pop, iskelmä, rock
 Levy-yhtiö: Rocket Records
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
| Perintö 2014 | Kiskot vievät etelään – levytyksiä vuosilta 1966–1970 2014 | Sininen ja valkoinen – levytyksiä vuosilta 1971–1973 2014 |
Kiskot vievät etelään – levytyksiä vuosilta 1966–1970 on Jukka Kuoppamäen 5. syyskuuta 2014 julkaistu kahden CD-levyn kokoelma-albumi hänen tuotannostaan vuosilta 1966–1970. Albumi sisältää kokonaisuudessaan Kuoppamäen neljä ensimmäistä albumia: Mitä kansa haluaa (1966), Rakkaus on sininen (1968), On the Rocks (1970) ja Kuoppamäki (1970). Mukana on myös ainoastaan singlenä julkaistuja kappaleita vuosilta 1968–1969.
Kappaleet

Mitä kansa haluaa (CD1: 1–12)
Rakkaus on sininen:  (CD1:13–24)
On the Rocks: (CD2: 1–12)
Kuoppamäki: (CD2: 13–25)
Singlelevytykset: (CD1: 25–29 & CD2: 26–28)
| --- | --- |
 CD 1 Alaikäinen – 4.55  Mitä kansa haluaa – 3.05  Olet minun – 2.23  Kansanlaulaja – 2.30  Ei mitään pahempaa – 1.53  Älä silmä pieni – 2.36  Peukaloruuvi – 2.19  Varpuselleni – 2.56  En aio hellittää – 2.36  Rumaa kun mies on koree – 1.02  Etkö näe, ihminen – 2.46  Hei vaan – 2.27  Rakkaus on sininen – 2.38  Nyt herään öisin – 2.05  Onnea ihminen ei saa – 2.52  Kaiken uudeksi teet – 2.52  Pois lähtee maailmain – 2.59  Uskon – 2.18  Ken rakastaa – 2.45  Maanantai – 2.30  Punatukkainen – 2.34  En rakastua voi uudelleen – 2.47  Sä kanssain leikit vain – 2.39  Sun tahdon tietävän – 3.05  Ei voi kuin valittaa – 3.28  Unta vain – 2.10  Ei enempää – 2.17  Eturivi – 1.46  Yli pahan päivän – 3.20 :  CD 2 Ei kauniimpaa – 2.57  Vain elämää – 2.35  En toisten sua mä katsovan sois – 2.03  Oi rakkahin – 2.18  Marraskuun aamu – 2.14  Harmaat miehet – 4.23  On the Rocks – 3.15  Tuttu on tie – 3.08  Hei hei – 2.12  Sataa saa – 2.40  Jatka eteenpäin – 2.17  Linnunrata – 2.46  Näin sävel soi – 3.38  Naisen asein – 2.40  Odotan – 3.10  En vielä tuntenut mä sua – 2.34  Lähde pois – 2.12  Tyttö pieni – 2.21  Mä sinun luokses saavun – 3.06  Ohikulkija – 2.11  Kortti tuo, kortti vie – 2.17  Katson veden pintaa – 2.43  Niin aina on – 2.37  Muistot mukaan vien – 2.12  Minä lähdin, sinä jäit – 3.59  Kiskot vievät etelään – 2.41  Ei milloinkaan – 2.45  Minne matkani vie – 2.07
Kosti Rautiainen

| Kosti Rautiainen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1.5 1987
Kansalaisuus:  Suomi
Uran tiedot
Laji:  pesäpallo
Seura:  Sotkamon Jymy
Kilpauran kesto:  2005-2017
Saavutukset
Voitot:  Suomen mestaruus 2006, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2015
Palkintokorokkeella:  SM-hopea 2007, 2008, 2016 ja 2017 SM-pronssi 2005 ja 2010
Kosti Rautiainen (s. 1. toukokuuta 1987) on uransa lopettanut tohmajärveläinen pesäpalloilija, joka edusti Sotkamon Jymyä vuosina 2005-2017. Rautiainen pelasi ulkokentällä polttolinjassa ja sisäpelissä kotiuttajana. Rautiainen pelasi miesten Superpesiksen runkosarjassa 193 ottelua, joissa hän löi 132 juoksua, toi 36 juoksua ja löi 342 kärkilyöntiä. Pudotuspeleissä Rautiainen pelasi 67 ottelua, joissa hän löi 43 juoksua, toi 12 juoksua ja löi 116 kärkilyöntiä. Rautiainen pelasi ensimmäisen Itä-Länsi-ottelun Hyvinkäällä vuonna 2013. Hän toiminut tuomarina pääsarjatasolla vuodesta 2017 lähtien.
Saavutukset > Pelaajana

7 SM-kultaa: 2006, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015
4 SM-hopeaa: 2007, 2008, 2016, 2017
2 SM-pronssia: 2005, 2010
2 Itä-Länsi-ottelua: 2011, 2013
Linja-autonkuljettaja

Yhdysvaltalainen linja-autonkuljettaja työssään.
Linja-autonkuljettaja (puhekielessä bussikuski) on linja-auton kuljettamisesta ammatikseen vastaava henkilö. Ellei bussissa ole rahastajaa tai muuta toista työntekijää, kuljettaja myös hoitaa tarvittavat kuulutukset sekä rahastuksen ja rahdin vastaanottoon ja luovutukseen liittyvät tehtävät. Linja-autonkuljettajat ovat joko yksityisen liikennöitsijän tai kunnallisen liikennelaitoksen palveluksessa. Työ on joko tilausajoa tai aikataulunmukaista linjaliikennettä. Ammatti vaatii joustavaa asennetta liikenteessä, palvelualttiutta, ystävällisyyttä sekä teknisiä taitoja. Työ on vaihtelevaa ja itsenäistä, ja vaatii kuljettajalta tarkkuutta ja valppautta.
Ammatin työnkuva vaihtelee alueesta ja yrityksestä riippuen. Kaupunkien paikallisliikenteessä ajetaan tiheillä pysäkkiväleillä kaupungin katuverkostolla sekä lähiöalueilla että naapurikunnissa, kun maaseudulla ajetaan pidemmillä reiteillä, joilla pysähdykset ovat paljon harvemmassa. Kaukoliikenteessä ajetaan pääasiassa tärkeimpien taajamien välisiä pikavuoroja. Työ voi olla myös pienoisbusseilla ajettavaa palvelu- tai kutsuliikennettä.
Kuljettajan työ

Kuljettajat ajavat joko kaupunkibusseja tai kaukobusseja. Ensimmäisessä tapauksessa kuljettajat ajavat ennalta määriteltyä reittiä pysähtyen paikoilla, jotka on selkeästi määritelty pysäkeiksi ja merkitty matkustajia varten. Jokaisella pysäkillä kuljettaja ottaa uudet matkustajat kyytiin rahastaen heidät tai valvoen, että he näyttävät voimassa olevan matkalippunsa kuljettajalle tai leimauslaitteelle.
Kaukoliikenteessä on erityyppisiä linjoja. Pikavuorot kulkevat yleensä valtateitä ja palvelevat ensi sijassa suurempien kaupunkien välistä liikennettä. Pysäkit ovat ennalta määriteltyjä ja kuljettaja saa ottaa ja jättää matkustajia vain näillä pysäkeillä. Suuremmissa kaupungeissa pikavuoropysäkkejä on useampia. Reitin varrella olevia pienempiä paikkakuntia kohden on yleensä yksi pysäkki, joko linja-autoasemalla tai pienempien ja/tai syrjäisempien paikkakuntien tapauksessa valtatien varressa. Vakiovuorot palvelevat pienempien taajamien välisiä matkoja ja maaseutua, painottuen nykyään koululaisten matkustustarpeisiin. Vakiovuorot kulkevat yleensä pienempiä teitä, joskus jopa sorateitä. Mikäli jollain reitin osalla ei ole pysäkkejä tai jos tarve sitä vaatii, matkustajat voidaan ottaa kyytiin ja jättää kyydistä missä tahansa turvallisessa kohdassa. Vakiovuoroilla on joskus reitin osuuksia, jotka ajetaan vain tarvittaessa. Näissä tapauksissa asiasta on mainittava kuljettajalle tai tilattava bussi paikalle ennalta puhelimitse.
Kuljettaja voi ajaa myös koulubusseja. Koulubussi kerää lapset aamuisin tai aamupäivisin lasten koteja lähellä olevilta pysäkeiltä ja kuljettaa heidät kouluun. Iltapäivisin tai iltaisin reitti ajetaan toiseen suuntaan keräten lapset koulusta ja kuljettaen heidät kotipysäkeilleen.
Kuljettajan tehtäviin kuuluu matkustajilla olevien matkalippujen voimassaolon ja kelpoisuuden tarkistaminen ja tarvittaessa lippujen myyminen. Bussi ajetaan pysäkille, jos matkustajia on tulossa kyytiin tai jäämässä pois, ja ovet avataan pysähtymisen ajaksi.
Paikallisliikenteessä on perinteisesti ollut rahastajia, jotka ovat palvelleet matkustajia ja hoitaneet matkalippuihin liittyvät asiat. Kaukoliikenteessä on vastaavasti ollut autoemäntiä, jotka ovat myyneet lippuja, tarjoilleet matkan aikana välipalaa ja lastanneet matkatavaroita tavaratilaan. Kuljettajan työ ei sisältänyt asiakaspalvelua, vaan hän piti huolen ajamisesta. Nykyään rahastajista ja autoemännistä on länsimaissa pitkälti luovuttu säästösyistä ja kuljettaja hoitaa heidän tehtävänsä ajamisen lisäksi.
Kuljettajan vastuulla on auton valaistuksen, ilmastoinnin ja lämmityksen säätämisen matkustajille miellyttäväksi. Lisäksi hän voi käyttää autossa olevia ääni- tai videolaitteita. Muut tehtävät liittyvät auton kunnossapitoon, kuten jäähdytysveden, öljyn ja rengaspaineen tarkastaminen. Kuljettaja tankkaa auton ja tekee välttämättömät huoltotoimenpiteet. Mikäli bussi rikkoutuu, joutuu kolariin tai ilmenee muu vakava tilanne, kuljettaja ilmoittaa asiasta työnjohtoon ja tilanteesta riippuen myös viranomaisille pyytäen tarvittaessa apua.
Vaatimukset > Ruotsi

Ruotsissa bussinkuljettajalta vaaditaan D-ajokortti, joka tunnetaan linja-autokorttina, ja syyskuusta 2008 lähtien myös ammattipätevyyskoulutus. Ammattipätevyyden saavuttaminen vaatii yleensä ainakin 280 tunnin koulutuksen ja kuljettajakokeen läpäisyn. Yli 23-vuotiaat voivat käydä lyhyemmän koulutuksen, joka on ainakin 140 tuntia. Alle 23-vuotiaat kurssin käyneet voivat ajaa paikallisliikenteessä, jossa reitti on enintään 50 kilometriä.
Ajokokeessa on mahdollisuus ajaa joko automaattivaihteisella tai käsivaihteisella linja-autolla. Jos ajokoe on ajettu automaattivaihteisella bussilla, ajokorttiin tulee rajoitus, joka sallii ajamisen vain automaattivaihteisella bussilla. Ajokoulutus tulee usein lyhyemmäksi automaattivaihteisella bussilla ja koska suuressa osassa Ruotsin busseja on automaattivaihteet, monet yhtiöt katsovat käsivaihteisen bussin ajamisen opettamisen tarpeettomaksi.