stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Willebrand

| von Willebrand |
| --- | --- |
 Suvun vapaaherrallinen vaakuna nr. 23
Polveutuminen:  Maaherra ja kenraalimajuri Ernst Gustav von Willebrand
Korotettu:  vapaaherraksi 8. lokuuta 1806
 Suomen ritarihuone
Introdusoitu:  23. tammikuuta 1818
Arvo:  Vapaaherra
Numero:  23
† Sammunut Suomessa
Sammunut:  9. toukokuuta 1886
† Sammunut Ruotsissa
Sammunut:  2. marraskuuta 1859
von Willebrand hautajaisvaakuna
Willebrand on lähtöisin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan, Mark Brandenburgin kreivikunnasta. Vanhin tunnettu esi-isä on Perlebergin kapteeni Johann Willebrand noin. 1500-luvun puolivälistä, hänen suora neljännen polven jälkeläinen, Tauben rykmentin kapteeni Tartosta, oli Ernest Fredrich Willebrand (k. 1679), hänet aateloitiin 15. huhtikuuta 1676 Tukholman kuninkaanlinnassa kuningas Karl XI:n toimesta nimeltä: von Willebrandt, suku esiteltiin 19. kesäkuuta 1731, numerolla 1834.
Aateloidut sukuhaarat

von Willebrand, suomen ritarihuoneella, johon kuuluvat seuraavat haarat:
von Willebrand, aatelinen suku nro 119
von Willebrand, vapaaherrallinen suku nro 23
von Willebrand, vapaaherrallinen suku nro 33
von Willebrand, vapaaherrallinen suku nro 60
von Willebrand, ruotsin ritarihuoneella, johon kuuluu seuraavat haarat:
von Willebrand, aatelinen suku nro 1834
Kuuluisia suvun jäseniä

Adolf Fredrik von Willebrand (1766–1845), juristi, Turun hovioikeuden presidentti
Arthur von Willebrand (1843–1900), suomalainen eversti, kielenkääntäjä ja kirjailija
August von Willebrand (1868–1903), virka- ja valtiopäivämies, August Reinhold von Willebrandin poika
August Reinhold von Willebrand (1829–1896), juristi, virka- ja valtiopäivämies, Ernst Johan von Willebrandin velipuoli
Bo von Willebrand (1907–1940), lentokapteeni
Bosson von Willebrand (1940–2018), radio- ja televisiotoimittaja ja kriitikko, Bo von Willebrandin poika
Carl-August von Willebrand (1923–1999), opettaja, kääntäjä
Erik Adolf von Willebrand (1870–1949), professori, von Willebrandin taudin löytäjä
Ernst Carl Adolf von Willebrand (1820–1887), kenraaliluutnantti
Ernst Gustaf von Willebrand (1751–1809), kenraali, maaherra, valtiopäivämies
Ernst Johan von Willebrand (1825–1897), majuri ja valtiopäivämies
Felix von Willebrand (1814–1893), lääkäri
Georg von Willebrand (1873–1921), insinööri, tilanomistaja, liike- ja valtiopäivämies, Reinhold Robert von Willebrandin poika
Herman Viktor von Willebrand (1876–1935), lääkäri ja valtiopäivämies
Johan Fredrik von Willebrand (1761–1809), majuri, valtiopäivämies
Karl Reinhold von Willebrand (1868–1937), yli-insinööri ja ylijohtaja, valtiopäivämies
Lars von Willebrand (1910–1955), suomalainen radiotoimittaja, mainospäällikkö ja lehtimies
Margit von Willebrand-Hollmerus (1894–1982), suomenruotsalainen kirjailija
Märta Blomstedt o.s. von Willebrand (1899–1982), suomalainen arkkitehti
Reinhold Alexander von Willebrand (1866–1921), juristi, valtiopäivämies ja Turun kunnallispormestari, August Reinhold von Willebrandin poika
Reinhold Felix von Willebrand (1858–1935), toimittaja, Suomen olympiakomitean puheenjohtaja
Reinhold Robert von Willebrand (1846–1922), kenraalimajuri ja valtiopäivämies
Rita von Willebrand (1918–1957), suomenruotsalainen kirjailija
Vendla Sofia Mannerheim, o.s. von Willebrand (1779–1863), kreivitär, Carl Erik Mannerheimin puoliso
Aiheesta muualla

/ Willebrand, von (1500 - ) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Pedersören kunta

| Pedersören kunta Pedersöre |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Pedersören kunnan kunnantalo.
Sijainti:  63°36′00″N, 022°47′40″E
Maakunta:  Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Pietarsaaren seutukunta
Kuntanumero:  599
Hallinnollinen keskus:  Pännäinen
Kuntaliitokset:  Purmo (1977) Ähtävä (1977) Osa Ähtävään (1922)
Kokonaispinta-ala:  826,05 km² 139:nneksi suurin 2022 
– maa:  794,26 km²
– sisävesi:  31,79 km²
Väkiluku:  11 206 88:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  14,11 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  23,6 %
– 15–64-v.:  58,1 %
– yli 64-v.:  18,4 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  8,1 %
– ruotsinkielisiä:  88,4 %
– muut:  3,5 %
Kunnallisvero:  9,00 % 126:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Stefan Svenfors
Kunnanvaltuusto:  35 paikkaa
  2021–2025   • RKP   • KD   • SDP:   21 11 3
www.pedersore.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pedersören kirkko. Kirkko sijaitsee Pietarsaaren kaupungin alueella.
Pedersören kunta (ruots. Pedersöre, [ˈpedærˌsøːre], vuoteen 1989 Pietarsaaren maalaiskunta) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 11 206 ihmistä, ja sen pinta-ala on 826,05 km², josta 31,79 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 14,11 asukasta/km². Pedersören kunnan naapurikunnat ovat Evijärvi, Kauhava, Kruunupyy, Luoto, Pietarsaari ja Uusikaarlepyy.
Kunta on kaksikielinen. Enemmistö eli 88,4 prosenttia asukkaista puhuu ruotsia ja 8,1 prosenttia puhuu suomea (2023).
Pietarsaaren maalaiskunta, Purmo ja Ähtävä yhdistyivät kuntaliitoksella 1977. Uuden kunnan nimeksi tuli Pietarsaaren maalaiskunta (ruots. Pedersöre). Kunnan suomenkielinen nimi muutettiin 23. helmikuuta 1989 muotoon Pedersören kunta, jonka pohjana on maalaiskunnan perinteinen ruotsinkielinen nimi. Pietarsaaren kaupunki perustettiin 1652 vanhalle kauppapaikalle Pedersören kunnan sisälle vanhalle rannikon markkinapaikalle.
Historia

Pedersöre satamapaikkoineen on vanha kauppapaikka. Koko nykyinen Pohjanmaa oli 1200-luvulla jaettu hallinnollisesti kahteen alueeseen, Mustasaareen ja Pedersöreen. Jälkimmäiseen kuuluivat alueet Vöyriltä valtakunnan rajalle. Alueen halki kulki myös vanha kauppatie, joka kulki Pohjois-Ruotsista Hämeeseen.
Pedersören nimi mainitaan ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1348.lähde?
Pitäjännimi Pedersöre on esiintynyt kirjallisissa lähteissä vuodelta 1374 (in Pedersöra, in Patærsøra), 1375 (Patarschade, Petaris heredh; kop.), 1453 (Pædersöre), ja 1483 (Persara sockn). Nimen synnylle on esitetty useita tulkintaehdotuksia 1700-luvulta lähtien. Suomenkielinen nimi Pietarsaari on ensin tarkoittanut pitäjää (ruots. Pedersöre) ja myöhemmin myös Pietarsaaren kaupunkia. Kaupunki sai ruotsinkielisen nimen Jakobstad, mutta pitäjälle jäi vanha  ruotsinkielinen nimitys Pedersö(re). Esimerkiksi Suomen ruotsinkielisiä paikannimiä tutkinut Lars Huldén pitää todennäköisimpänä, että nimien Pietarsaari ja Pedersöre alkumuoto on varhaissuomen Petrasaari tai Peðrasaari eli nykysuomeksi Peurasaari.
Pedersören seurakunta on Pohjanmaan vanhimpia. Ensimmäinen puinen kirkko rakennettiin jo 1200-luvun loppupuolella. Nykyinen kivikirkko, Pedersören kirkko rakennettiin todennäköisesti vuosina 1510–1520.. Vuonna 2000 perustettiin uusi seurakunta kun entiset seurakunnat Pedersöre, Ähtävä ja Purmo liitettiin uuteen Pedersören seurakuntaan.
Pedersören kauppapaikka sai vuonna 1652 kaupunkioikeudet. Pedersören kirkko sijaitsee nyt kaupungin rajojen sisällä. Kaupunkiseurakunnalla on erillinen Pietarsaaren kirkko.
Pietarsaaren maalaiskunta muuttui yksikielisesti ruotsinkielisestä kunnasta kaksikieliseksi vuonna 1983.
Historia > Vaakuna

Pietarsaaren maalaiskunnalle vahvistettiin ensimmäisen kerran vaakuna 19. huhtikuuta 1958, ja sen oli suunnitellut Gustaf von Numers. Vaakunan aihe, kuularisti, jonka ympärillä reunuksittain asetettu köysi, viittasi vanhaan kirkkopitäjään ja merenkulkuun.
Purmon ja Ähtävän vuonna 1977 tapahtuneen kuntaliitoksen jälkeen syntyi tarve suunnitella kunnalle uusi vaakuna, ja 9. huhtikuuta 1984 kunnanvaltuusto hyväksyi Bo Aurénin piirtämän vaakunan, jonka aihe on kolmen naularistin ympäröimä ohrantähkä. Kolmiosainen ohrantähkä viittaa paitsi maanviljelyyn, myös kolmeen alkuperäiseen kuntaan. Naularistit symboloivat kolmea seurakuntaa.
Maantiede

Pedersören kunnan asutus on keskittynyt jokivarren kyliin Ähtävän-, Purmon- ja Kovjoen suiston yläpuolelle. Kunnan hallinnollinen keskus on Pännäinen ja suurin taajama Kolppi.
Maantiede > Vesistöt

Kunnassa on kaikkiaan 64 järveä, joista suurimmat ovat Luodonjärvi, Narssjön ja Sääksjärvi.
Maantiede > Luonto

Ainakin osittain Pedersören kunnan alueella olevia Natura-kohteita ovat kalastollisesti arvokas Ähtävänjoki, jossa on myös vahva saukkokanta, Djuplottbackenin vanha metsä, lintujen suosima entinen merenlahti Sandsundsfjärden, soiden ympäröimä erämaajärvi Kalisjön, Passmossenin aapasuo ja Angjärvmossenin nuori keidassuo.
Maantiede > Kunnanosat ja kylät

Pedersören kunta jakautuu kolmeen kunnanosaan: Pedersöreen, Purmoon ja Ähtävään. Kunnan oman määritelmän mukaan Pedersöressä on kaksitoista kylää, Ähtävässä neljä ja Purmossa kolme kylää.
Maantiede > Kunnanosat ja kylät > Pedersören kunnanosa

| --- | --- |
 Edsevö  Forsby  Hietasalmi (Sandsund)  Karby  Katternö (aik. suom. Katteri)  Kirkonkylä (Kyrkoby)  Kolppi (Kållby)  Lepplax (alun perin Leppälaksi) :  Lövö (aik. Lehtisalo)  Pännäinen (Bennäs)  Sundby  Västersund  Östensö 
Pedersören kylissä asui yhteensä 6 569 ihmistä vuoden 2022 alussa.
Maantiede > Kunnanosat ja kylät > Purmon kunnanosa

Ala-Purmo (Nederpurmo)
Lillby
Yli-Purmo (Överpurmo)
Purmon kylissä asui yhteensä 1 382 ihmistä vuoden 2022 alussa.
Maantiede > Kunnanosat ja kylät > Ähtävän kunnanosa

Ala-Ähtävä (Ytteresse)
Purokylä (Bäckby)
Salonkylä (Lappfors)
Stubb
Yli-Ähtävä (Överesse)
Ähtävän kylissä asui yhteensä 3 177 ihmistä vuoden 2022 alussa.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Pedersören kunnassa oli 11 084 asukasta, joista 8 103 asui taajamissa, 2 927 haja-asutusalueilla ja 54:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pedersören kunnan taajama-aste on 73,5 %. Pedersören kunnan taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kolppi | 3 101 |
| 2 | Pietarsaaren keskustaajama* | 1 904 |
| 3 | Pännäinen | 1 005 |
| 4 | Ähtävä | 786 |
| 5 | Purmo | 354 |
| 6 | Forsby | 351 |
| 7 | Lillby | 345 |
| 8 | Lepplax | 257 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Pietarsaaren keskustaajama ulottuu pääosin Pietarsaaren kaupungin alueelle. Hietasalmi on tilastollisessa taajamaluokituksessa osa Pietarsaaren keskustaajamaa.
Talous

Pedersören työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (8.4%)
Jalostus (51.8%)
Palvelusektori (38.9%)
Muut sektorit (0.9%)
Talousalueena Pedersöre kuuluu Pietarsaaren seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 43 512 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 20. suurin.
Pedersöressä oli vuonna 2022 yhteensä 4 493 työpaikkaa ja kunnassa asui 5 194 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 47,1 prosenttia. Pedersören työpaikkojen suhde on jalostusvaltainen. Jalostuksen osuus työpaikoista on 51,8 prosenttia, palvelujen 38,9 prosenttia ja alkutuotannon 8,4 prosenttia.
Pedersören työpaikkaomavaraisuus on 86,5 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 86,7 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 2,7 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Pedersöressä on 115,7 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Pedersören suurimpiiin toimialoihin kuuluvat maatalous ja rakennuspalvelut. Pedersören suurimpia työnantajia ovat polkupyöräkomponentteihin erikoistunut Herrmans, kuljetuskorirakenteita valmistava Ekeri sekä maanrakennusyhtiö Sundström. Pedersören suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluu myös vuonna 2021 lounassalaatteja ja vihanneksia pakkaava Fresh Servant.
Väestö

Vuonna 2017 Pedersören kunnan väkiluku oli 11 084. Kunta on kaksikielinen. Enemmistö eli 89,3 prosenttia asukkaista puhuu ruotsia ja 8,4 prosenttia puhuu suomea (2016).
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Pedersören kunnan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 8 696 | 8 696 |
| 1985 | 1985 |    | 9 311 | 9 311 |
| 1990 | 1990 |    | 9 874 | 9 874 |
| 1995 | 1995 |    | 10 131 | 10 131 |
| 2000 | 2000 |    | 10 258 | 10 258 |
| 2005 | 2005 |    | 10 566 | 10 566 |
| 2010 | 2010 |    | 10 893 | 10 893 |
| 2016 | 2016 |    | 11 067 | 11 067 |
| 2020 | 2020 |    | 11 094 | 11 094 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Uskonto

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pedersören kunnassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Esse församling
Pedersöre församling
Purmo församling
Pietarsaaren suomalainen seurakunta
Ähtävän, Pedersören ja Purmon seurakunnat muodostivat 1.1.2020 uuden ruotsinkielisen Pedersören seurakunnan.
Nämä seurakunnat kuuluvat Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymään (ruots. Pedersörenejdens kyrkliga samfällighet). Pietarsaaren suomalainen seurakunta toimii myös Pietarsaaren kaupungin alueella.
Pedesöressä on kolme ruotsinkielistä baptistiseurakuntaa: Forsbyn baptistiseurakunta, Purmon baptistiseurakunta ja Ähtävän baptistiseurakunta. Lisäksi Pedersöressä on aikaisemmin toiminut helluntailaiset Kolpin vapaaseurakunta ja Yli-Purmon Salem-seurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pedersören kunnan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Kulttuuri

Kunnassa toimii muun muassa Katternö Skywatchers -niminen tähtitieteellinen yhdistys.
Kulttuuri > Musiikki

Aktiivisia toimijoita musiikin alalla ovat Pedersöre blåsorkester, sekä Pedersöre spelmanslag. Kunnassa toimii useita laulukuoroja. Entisen Lövön koulun tiloissa on harjoitustilat bändeille, sekä kansalaisopiston musiikkikursseille. Myös musiikkiyhdistys Musikerfarsornan toimitilat sijaitsevat koululla.
Kulttuuri > Urheilu

IK Falken on pedersöreläinen urheiluseura, jolla on toimintaa yleisurheilussa, maastohiihdossa, suunnistuksessa. Jääkiekkoa pelaa Team IFK Lepplax. Pedersörellä on kaksi jalkapallojoukkuetta, Pedersöre FF, sekä Esse IK.
Hallinto ja politiikka

Pedersören kunnan kunnanjohtaja vuodesta 2011 on Stefan Svenfors.
Kunnanvaltuuston puolueet ovat vuoden 2017 kuntavaalien jälkeen suuruusjärjestyksessä: Ruotsalainen kansanpuolue 22 paikkaa, Kristillisdemokraatit 10 ja Suomen Sosialidemokraattinen puolue 3 paikkaa.
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | RKP | RKP | KD | KD | SDP | SDP | VIHR | VIHR | Johto |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Johto |
| 2017 | 3 760 | 62,2 | 1 660 | 27,5 | 591 | 9,8 | – | – | 34,7 |
| 2021 | 3 406 | 58,4 | 1 877 | 32,2 | 483 | 8,3 | 68 | 1,2 | 26,2 |
Tunnettuja pedersöreläisiä

lähde?
| --- | --- |
 Jan Ahlvik, jalkapalloilija  Karl Johan Brännäs, maanviljelijä ja valtiopäivämies  Artur Eklund, toimittaja ja kansanedustaja  Johannes Canuti Forthelius, filosofi ja teologi  Henrik Granroth, valtiopäivämies  Olof Henrik Helander, pappi ja valtiopäivämies  Viktor Laurentius Helander (1822–1905), rovasti ja valtiopäivämies  Johannes Inborr, kansanedustaja  Nina Holmén, keskipitkien ja pitkien matkojen juoksija  Sebastian Holmgård, laulaja  Anders Häggström, maanviljelijä ja valtiopäivämies  Johannes Inborr, kansanedustaja  Kaj Korkea-aho, kirjailija  Erik Kråkström, arkkitehti  Julius Lindberg, lääninrovasti ja kansanedustaja  Pehr Löv, lääketieteen lisensiaatti, kansanedustaja  Ingvar S. Melin, kansanedustaja ja ministeri :  Olav S. Melin, journalisti  Fredrik Norrena, jääkiekkoilija  Linn Nygård, laulaja  Mats Nylund, kansanedustaja  K.-G. Olin, kirjailija  Lars Peldan, valokuvaaja  Boris Renlund, kansanedustaja  Filip Riska, jääkiekkoilija  Jacob Rijf, kirkonrakentaja  Petra Stenman, aita- ja pikajuoksija sekä yleisurheiluvalmentaja  Karin Storbacka, pika- ja keskimatkojen juoksija  Tony Sund, Jääkiekkoilija, MM-mitalisti  Simon Sundsten, pituushyppääjä  Hugo Valvanne, diplomaatti ja suomentaja  Nils Erik Villstrand, historioitsija  Mattias Wargh, jalkapalloilija  Kurt West, sotakirjailija  Peter Östman, kansanedustaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pedersören kunta Wikimedia Commonsissa
Pedersören kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Pedersören avainluvut
| n k Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Kaskinen  Korsnäs  Kristiinankaupunki  Kruunupyy  Laihia  Luoto  Maalahti  Mustasaari  Närpiö  Pedersören kunta  Pietarsaari  Uusikaarlepyy  Vaasa  Vöyri 
Entiset kunnat:  Alaveteli  Bergö  Björköby  Jepua  Koivulahti  Lapväärtti  Maksamaa  Munsala  Oravainen  Petolahti  Pirttikylä  Purmo  Raippaluoto  Siipyy  Sulva  Teerijärvi  Tiukka  Uudenkaarlepyyn maalaiskunta  Vähäkyrö  Vöyri-Maksamaa  Ylimarkku  Ähtävä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 2 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Kuntaliitokset Pietarsaaren seudulla. Pedesören kuntaan, silloiseen Pietarsaaren maalaiskuntaan, liitettiin Purmo ja Ähtävä vuonna 1977. Samalla Maalaiskunnasta liitettiin alueita Pietarsaaren kaupunkiin.
Pietarsaaren maalaiskunnan vaakuna (1958–1984)
The Times

| The Times |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  News UK
ISSN:  0956-1382 ja 1363-7746 ISSN 0140-0460, 0956-1382 ja 1363-7746
Perustettu:  1785
Päätoimittaja:  Tony Gallagher (2022–) 
Sitoutuneisuus:  maltillinen konservatiivinen
Kotikunta:  Lontoo
Kotimaa:  Iso-Britannia
Sivukoko:  broadsheet
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
The Times on Isossa-Britanniassa kuusi kertaa viikossa ilmestyvä sanomalehti. Vuonna 1785 perustettu The Times oli pitkään sekä Ison-Britannian johtava sanomalehti että yksi kansainvälisesti vaikutusvaltaisimpia sanomalehtiä. Lukuisat nuoremmat sanomalehdet, kuten The New York Times, Los Angeles Times tai The Times of India, ovat nimenneet itsensä sen mukaan.
The Times on poliittisesti oikeistolainen lehti.
Times Books

The Times julkaisee myös kirjoja. Kustantamona on toiminut yleensä Collins.
Kirjoja:
Richard Overy: Complete History of the World
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta The Times Wikimedia Commonsissa
Times Online
Yrjö Niiniluoto : The Times 150-vuotias, Helsingin Sanomat, 01.01.1935, nro 1, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Polis, polis, potatismos

| Polis polis potatismos |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Per Berglund
Käsikirjoittaja:   Pelle Berglund  Jonas Cornell 
Perustuu:  Maj Sjöwallin ja Per Wahlöön romaaniin Missä viipyy poliisi? (1970)
Tuottaja:   Hans Lönnerheden  Ole Søndberg  Søren Stærmose 
Säveltäjä:  Stefan Nilsson
Kuvaaja:  Tony Forsberg
Leikkaaja:  Carina Hellberg
Pääosat:   Gösta Ekman  Rolf Lassgård  Kjell Bergqvist 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi Saksa
Ensi-ilta:  1993
Kesto:  91 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Polis, polis, potatismos, suomenkielinen nimi televisioesityksessä Murha Savoyssa, videonimi Martin Beck – Poliisi, poliisi, on ruotsalais-saksalainen elokuva vuodelta 1993. Elokuvan on ohjannut Per Berglund. Juoni perustuu Maj Sjöwallin ja Per Wahlöön romaaniin Missä viipyy poliisi? (1970). Martin Beckiä näyttelee Gösta Ekman.
Maj Sjöwall on cameoroolissa nainen, joka seisoo Savoy-hotellissa pöydän ääressä.
Juoni

Malmöläisessä hienostohotellissa Savoyssa murhataan teollisuusjohtaja. Tapahtumien taustalla on laiton ase- ja lääketarvikekauppa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Gösta Ekman  | … |  Martin Beck   |
|  Kjell Bergqvist  | … |  Lennart Kollberg   |
|  Rolf Lassgård  | … |  Gunvald Larsson   |
|  Niklas Hjulström  | … |  Benny Skacke   |
|  Ingvar Andersson  | … |  Per Månsson   |
|  Lena Nilsson  | … |  Åsa Thorell   |
|  Tommy Johnson  | … |  Bertil Svensson   |
|  Bernt Ström  | … |  Einar Rönn   |
|  Agneta Ekmanner  | … |  Greta Hjelm   |
|  Tova Magnusson-Norling  | … |  Putte Beck   |
|  Ing-Marie Carlsson  | … |  Gun Kollberg   |
|  Görel Crona  | … |  Charlotte Palmgren   |
|  Marie Richardson  | … |  Helena Hansson   |
|  Reine Brynolfsson  | … |  Hampus Broberg   |
|  Anders Ekborg  | … |  Mats Linder   |
|  Max Lundqvist  | … |  Thomas   |
|  Catherine Hansson  | … |  Karin   |
|  Per-Gunnar Hylén  | … |  Kristiansson   |
|  Birger Österberg  | … |  Kvant   |
|  Lena T. Hansson  | … |  Gunvaldin sisar   |
|  Jonas Falk  | … |  Stig Malm   |
|  Pontus Gustafsson  | … |  Edvardson   |
|  Bengt Nilsson  | … |  tarjoilija   |
Peggy Nadramia

Peggy Nadramia on Saatanan kirkon ylipapitar. Hän johtaa liikettä yhteistyössä miehensä Peter H. Gilmoren kanssa.
Nadramia syntyi Manhattanin Hell’s Kitchenissä. Hän toimitti aikoinaan palkittua Grue-kauhulehteä.
Saatanan kirkon perustaja Anton LaVey oli Nadramian ystävä. Nadramian arvo Saatanan kirkon hierarkiassa on Magistra; ylipapitar on virka.
Aiheesta muualla

Peggy Nadramia Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Salla Vuorikoski

Salla Vuorikoski (s. 1977) on suomalainen toimittaja ja tuottaja, joka työskentelee Helsingin Sanomissa. Aikaisemmin hän on työskennellyt Suomen Kuvalehdessä, MTV Uutisissa sekä Yle Uutisissa. Vuorikoski on erikoistunut tutkivaan journalismiin, ja tyypillisesti hänen juttunsa käsittelevät yhteiskunnallisia aiheita, kuten politiikkaa ja taloutta.
Ura

Hän työskenteli MTV:ssä vuosina 2002–2015 muun muassa 45 minuuttia -ohjelmassa sekä MTV:n uutistoimituksessa. Vuodesta 2016 lähtien hän oli Ylen ajankohtaistoimittaja, kunnes irtisanoutui tehtävästään pääministeri Juha Sipilää ja Terrafame-kaivoksen rahoituspäätöstä koskeneen kohun seurauksena ja siirtyi Suomen Kuvalehden palvelukseen. Opiskeluaikanaan hän työskenteli Radio Keski-Suomessa.
Vuorikoski ja Jussi Eronen saivat vuonna 2009 Bonnierin journalistipalkinnon kategoriassa vuoden journalistinen teko WinCapita-uutisoinnistaan. Vuorikoski sai Lumilapio-palkinnon vuonna 2010 Nova Group -yhtiötä koskeneista jutuista, jotka hän teki yhdessä Erosen ja Raija Kantomaan kanssa. Vuorikoski valittiin Vuoden kellokkaaksi 2016.
Toukokuussa 2017 julkaistiin Vuorikosken, Erosen ja Jarno Liskin kirjoittama kirja Ylegate, joka käsittelee Ylen kriisiä.
Vuorikoski on toiminut 2010-luvulla Tutkivan journalismin yhdistyksen puheenjohtajana ja hallituksen jäsenenä.
Tunnustukset

Bonnierin vuoden journalistinen teko 2008 Jussi Erosen kanssa, MTV3:n 45 minuuttia-ohjelman Wincapita-uutisointi
Lumilapio-palkinto 2010, tutkivasta työstä koskien vuoden 2007 eduskuntavaalien suurinta rahoittajaa Nova Group -yhtiötä.
Aiheesta muualla

Salla Vuorikoski Twitterissä
Jyväskylän yliopisto, Humanistis-yhteiskuntatieteellinen tiedekunta, Alumnit (Arkistoitu – Internet Archive)
Saatanan Ilo

Yksi käytetyimmistä Saatanan Ilon symboleista.
Saatanan Ilo tai Joy of Satan (JoS) on verkkosivusto ja esoteerinen järjestö, jonka Maxine Dietrich (Andrea Maxine-Dietrich) perusti vuonna 2002. Joy of Satan kannattaa "henkistä satanismia" tai "teististä satanismia". Ideologiaa, joka edustaa synteesiä teistisestä satanismista, natsismista, gnostilaisesta pakanuudesta, länsimaisesta esoteerisuudesta, ufo-salaliittoteorioista ja maan ulkopuolisia koskevista uskomuksista, jotka muistuttavat Zecharia Sitchinin ja David Icken popularisoimia uskomuksia.
Uskomukset

Jäsenet uskovat, että Saatana on "ihmiskunnan todellinen isä ja luojajumala", jonka toiveena oli, että hänen luomuksensa ja ihmiskunta kohoaisivat tiedon ja ymmärryksen kautta. He uskovat, että juutalais-kristillinen jumala ja myös islamilainen jumala ovat ihmiskunnan pahoja vihollisia, joiden kanssa juutalaiset työskentelevät. He uskovat myös, että demonit ovat muinaisia pakanallisia jumalia.
He ovat olleet huomattavan kiistan kohteena antisemitististen uskomustensa vuoksi sekä yhteydestä yhdysvaltalaisen uusnatsijärjestön National Socialist Movementin entisen puheenjohtajan kanssa.
Toiminta

Saatanan ilon suomenkielinen osio on myös olemassa. Saatanan Ilo on käännetty suomeksi vuosina 2021–2023 ja julkaistu vuonna 2023.