stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teresa De Rita-Cavlek

| Teresa De Rita-Cavlek> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Teresa Kaarina De Rita-Cavlek
Syntynyt: 12. heinäkuuta 1971 (ikä 53) Espoo
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  fysioterapeutti, kuntosaliohjaaja, televisiojuontaja ja studio-ohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Teresa De Rita-Cavlek (s. 12. heinäkuuta 1971 Espoo) on suomalainen fysioterapeutti, kuntosaliohjaaja, televisiojuontaja ja studio-ohjaaja, joka tunnetaan parhaiten Yllytyshullut ja Me Kastelijat -ohjelmista. Hän on myös kilpaillut menestyksekkäästi fitness-kisoissa Suomessa ja ulkomailla sekä näytellyt muutamien elokuvien sivurooleissa. De Rita-Cavlek on johtanut Kauniaisissa yksityistä Move!-kuntokeskusta. Nykyään (kevät 2024) hän toimii studio-ohjaajana MTV3-kanavalla.
Filmografia

Vääpeli Körmy – taisteluni (1994, nimellä Teresa De Rita)
Vääpeli Körmy ja kahtesti laukeava (1997, nimellä Teresa De Rita-Cavek)
Studio Julmahuvi Joyboys Story (1997)
Studio Julmahuvi Lääkärileikki -sketsi (1998)
Asphalto (1998)
Tulennielijä (1998)
Taitolaji

Taitolaji-toiminta on osa Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry:n ehkäisevää päihdetyötä. Se kuului aiemmin Elämäntapaliiton toimintamuotoihin. Sen tavoitteena on aikuisten alkoholinkäytön hallinnan edistäminen, vähentäminen tai lopettaminen. Taitolaji-toimintaa alettiin suunnitella jo vuonna 1998, jolloin se kulki nimellä Hauskasti & Hallitusti!   Toiminnalla pyritään vaikuttamaan alkoholin käyttöön ja kulttuuriin niin yksilö- kuin yhteisötasolla. Yksilötasolla on tarkoitus havahduttaa oman alkoholinkäytön pohdintaan ja tarvittaessa tarjota työkaluja käytön muuttamiseen. Yhteisötasolla tavoitteena on käynnistää ja ylläpitää avointa keskustelua alkoholinkäytön vaikutuksesta yksilön ja lähiyhteisön terveyteen ja hyvinvointiin. Taitolajiin liittyvät toiminnot toteutetaan  perustuen NLP:n ja ratkaisukeskeisten toimintamallien ideoihin, joissa luotetaan ihmisten omiin kykyihin ratkaista ongelmiaan sekä muuttaa käyttäytymistään.
Toteutus

Taitolajin puitteissa järjestetään pääasiassa neljän tyyppisiä toimintoja; tilannearvio-tapahtumia, ryhmätoimintaa, sekä ohjaaja- ja kannustajakoulutuksia.
Tilannearvio-tapahtumia järjestetään yhteistyökumppaneiden kanssa kansalaisten arkipäiväisissä toimintaympäristöissä, kuten kauppakeskuksissa, toreilla ja terveyskeskuksissa. Keskeinen lähtökohta on tapahtumien ja keskustelujen positiivinen luonne, jolla pyritään erottautumaan perinteisestä päihdevalistuksesta. Ryhmätoiminta on kohdennettu auttamaan varhaisvaiheen suurkuluttajia tekemään muutoksia omissa alkoholinkäyttötavoissaan. Ryhmien toiminta perustuu osallistujien omille kokemuksille, joihin pohjautuen koulutettujen ohjaajien johdolla räätälöidään muutosehdotuksia ja ratkaisuja.
Ohjaajakoulutukset on suunnattu päihdetyötä tekeville sosiaali- ja terveysalan ammattilaisille.  Tavoitteena on lisätä koulutettavien ammattilaisten valmiuksia suurkulutuksen tunnistamisessa, alkoholinkäytön puheeksi otossa, muutosvaiheen tunnistamisessa ja muutosprosessin ohjaamisessa; lyhyesti sanoen täydentää ja syventää ammattilaisten toteuttamaa mini-interventiotoimintaa. Koulutuksessa kiinnitetään huomiota myös osallistujien omaan jaksamiseen, asenteisiin sekä ohjaustaitojen syventämiseen. Kannustajakoulutus on puolestaan räätälöity vapaaehtoisten avuksi. Sen avulla tarjotaan välineitä arkipäivän kohtaamistilanteisiin ja kehitetään osallistujien keskustelu- ja ohjausvalmiuksia keskittyen erityisesti alkoholinkäyttöön liittyviin kysymyksiin. Aktiivisen kuuntelun taito on keskeinen kannustajakoulutuksissa kehitettävä ominaisuus.
Aiheesta muualla

Taitolajin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Elämäntapaliiton kotisivut
A-kliniikkasäätiön kotisivut
Takalammi (Kuhmoinen, Kylämä)

| Takalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°37′48″N, 25°05′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Puurolammiin
Järvinumero:  14.224.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,4 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,818 km  
Pinta-ala:  2,361 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTakalammi 
Takalammi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kylämän kylän lähellä sijaitseva lampi. Peruskartassa Takalammi ja sen kaakkoispuolinen pienempi lampi on merkitty yhteisnimellä Takalammit.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen itärannalla on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie lännestä yhdystieltä 3284.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Alainen-Karkjärven valuma-alueeseen (14.224) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,4 metriä mpy. Sen luoteispäähän laskee Pihtislammista tuleva oja. Takalammi laskee sen kaakkoispäästä lähtevää ojaa pitkin kaakkoispuoliseen lampeen, joka puolestaan laskee Puurolammiin.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli merkitty nimettömänä. Vuosien 1965 ja 1986 peruskartoissa järvi oli merkitty nykyisellä nimellä, mutta se oli autio.
Valar

Valar (yksikkö vala) ”Mahtavat”, ”ne joilla on voima” ovat J. R. R. Tolkienin luomassa fantasiamaailmassa henkiolentoja, joille luojajumala Ilúvatar on antanut tehtäväksi maailman eli Ardan vartioimisen ja hallitsemisen. Valar astuivat Ajattomista saleista alas Eäan Ajan alussa ja ovat siellä kunnes maailma loppuu. Heidän muita nimiään ovat Suuret, Ardan Valtiaat, Valinorin Valtiaat, Lännen Valtiaat, Mahtavat. Sindariksi belain, yks. balan; kantahaltiakielellä balî.
Valar kuuluvat ainuriin, kuten heitä vähäisemmät henget, maiar. Yhdessä he muodostavat Ardan korkeimpien henkiolentojen joukon.
Valar > Manwë

Manwë (Súlimo), Valarin kuningas, valariksi Mânawenûz, (Melkorin jälkeen) vanhin vala, ja se joka parhaiten ymmärsi Erun tahdon. Erun ajatuksissa hän oli Melkorin veli. Kun Arda tehtiin, Manwësta tuli Ardan esikuningas. Manwë oli kohtelias, myötätuntoinen johtaja eikä ymmärtänyt pahaa, edes omien veljiensä muodoissa. Hän vapautti Melkorin Mandosista ja antoi tämän aiheuttaa Fëanorin epäluottamuksen, Kahden Puun myrkyttämisen, Finwën murhan, Silmarilien varastamisen ja Noldorin kapinan.
Manwë pukeutui siniseen kaapuun ja hänellä oli siniset silmät ja safiirivaltikka. Haltioista vanyar olivat hänen lempikansansa. Manwën puoliso on Varda, tähtien kuningatar, jonka kanssa hän asuu Taniquetililla, korkealla vuorella Amanin maassa. Hän on tuulten herra ja kotkat ovat hänen lintujaan. Hänen airuensa on maia Eönwë.
Manwë tarkoittaa Siunattua. Súlimo tarkoittaa Tuulten herraa. Häntä kutsuttiin nimillä: Vanhempi Kuningas, Ardan korkea kuningas, Ardan kuningas, Ardan henkien herra ja Lännen herra. Valariksi hänen nimensä on Mânawenûz. Adûnaiciksi hän on Amân.
Manwë on vapaa kaikesta pahuudesta; siksi hän päästi Melkorin vapaaksi Utumnon tuhoamista seuranneen vankeusajan päätyttyä. Manwë ei voinut vielä silloin ymmärtää, että kaikki se hyvä mikä joskus oli ollut Melkorissa oli ikuisiksi ajoiksi mennyttä.
Valar > Ulmo

Ulmo, Meren kuningas, valariksi Ulubôz. Ulmo on nimi joka tarkoittaa Hän joka kaataa. Hänet tunnettiin myös Merten kuninkaana ja Vesien valtiaana. Ulmo ei viihdy pitkään yhdessä paikassa ja hän ottaa harvoin osaa valarin neuvonpitoihin.
Ulmo on kolmas Valarin järjestyksessä, Manwën ja Vardan jälkeen. Hän on Manwën hyvä ystävä. Ulmo ei ole koskaan luottanut Melkoriin ja tämä onkin aina pelännyt merta melkein yhtä paljon kuin Vardaa. Ulmolla ei ole asumusta Valinorissa, eikä muuallakaan maalla. Hän suosii merten syvyyksiä. Hänen palatsiaan, joka on Vain pohjassa, kutsutaan Ulmonaniksi.
Hänellä on palveluksessaan kaksi maiaa; Ossë ja Uinen. Joskus Ulmo kulkee jokia myöten kauas sisämaahan ja soittaa torviaan, joiden nimi on ulumúri. Ne on tehty valkeasta näkinkengästä. Kaipuu merelle ei jätä niitä, jotka kuulevat kerran näiden torvien soiton. Jokien ja purojen kautta Ulmon tietoon tulee paljon asioita, joita Manwë ei muuten tietäisi.
Valar > Aulë

Aulë (Mahal), Seppä, valariksi Aghûlêz, joka huolehti kivestä ja metallista. Kun Ardaa rakennettiin Aulë vastasi mantereiden ja vuorten rakentamisesta. Hän takoi Angainorin, Melkorin ketjun, sekä auringon ja kuun astiat. Hän on Yavannan aviomies. Hänen nimensä tarkoittaa keksimistä.
Aulë loi kääpiöt, koska hän ei jaksanut odottaa Ilúvatarin lapsien tuloa. Ilúvatar tiesi tämän ja kun Aulë neuvoi heitä, hän nuhteli Aulëa. Aulë pyysi anteeksi, ja tarjosi lapsiaan Ilúvatarille ja tämä hyväksyi ja adoptoi lapset. Koska Ilúvatar oli päättänyt, että haltiat olisivat ensimmäinen kansa Keski-Maassa, hän nukutti kääpiöt kunnes haltiat ilmestyivät Ardaan.
Kun haltiat saapuivat Valinoriin, tuli mestarihaltioista, noldorista, Aulën oppilaita. Fëanor oli heistä mahtavin ja hän loi kolme Silmarilia. Noldor, jotka palasivat Valinoriin, nimettiin Aulënduriksi, Aulën seuraajiksi. Moni maia oli Aulën kanssa yhteistyössä; Gorthaur ennen kuin Melkor turmeli hänet ja Curumo, joka myöhemmin meni Keski-Maahan istarina haastaakseen Sauronin.
Valar > Oromë

Oromë (Aldaron), Suuri ratsastaja, sindariksi Araw, valariksi Arômêz, oli yksi aratarista. Nimi merkitsee Torviasoittava tai Torventoitotus. Hänet tunnettiin myös nimillä Altaron, Araw, Béma, Tauron, Valarien metsämies, Suuri Ratsastaja ja Metsien herra. Hän on Nessan veli ja Vánan aviomies.
Puiden vuosien aikana, kun monet Valar olivat lähteneet kokonaan Keski-Maasta ja piiloutuneet Amaniin, Oromë metsästi yhä Keski-maan metsissä. Hänellä oli tehtävänään löytää Cuivienenistä heränneet haltiat ja nimetä heidät Eldareiksi. Hänellä oli suuri torvi (Valaróma) ja suuri ratsu (Nahar). Toisin kuin Tulkas, Oromë on kauhea vihassaan: hänen kasvonsa ovat tuikeat ja pelkoa herättävät hänen käydessään taisteluun pimeän mahteja vastaan.
Valar > Námo

Námo (Mandos), Kuolleiden tuomari, sai toisen nimensä (Mandos) kun hän loi Mandosin salit, minne haltiat menevät mikäli he kuolevat. Hänen vaimonsa oli Vairë Kutoja, ja hän oli aikojen alussa Ilúvatarin ajatuksissa Lórienin ja Niennan veli.
Mandosista on sanottu ettei hän koskaan unohda mitään. Hän kirosi noldorin lähdön Amanista, ja esti heitä palaamasta. Mutta toisin kuin Morgothin, Mandoksen tuomiot eivät olleet julmia, mutteivät myöskään hänen omiaan. Ne ovat yksinkertaisesti Ilúvatarin tahdon ilmaus. Vain kerran Mandos on tuntenut sääliä – tämä tapahtui kun Lúthien lauloi hänelle. Silloin, Manwën luvalla, Mandos vapautti Lúthienin sekä tämän rakastetun Berenin Mandosin saleista.
Valar > Irmo

Irmo (Lórien), Unien herra, todellinen nimi valalle, jota useimmin kutsutaan Lórieniksi. Hän on Estën mies ja Námon (Mandos) ja Niennan veli. Irmo tarkoittaa Toivoa tai Toivojen Mestaria.
Irmo ja Námo ovat Fëanturi, Henkien mestarit. Irmo on nuorempi ja visioiden ja unien mestari. Hänen puutarhansa on Lórienissa, Valarin maassa. Siellä hän asuu Estë Hellän, haavojen parantajan kanssa. Se on kaunein paikka maailmassa ja täynnä henkiä. Kaikki jotka asuvat Valinorissa löytävät rauhan sieltä, Irmon ja Estën lähteeltä. Fëanorin syntymän jälkeen hänen äitinsä Míriel, Finwën vaimo, riutui ja Manwë lähetti hänet Irmon luo.
Valar > Tulkas

Tulkas (Astaldo), Valinorin mestari, valariksi Tuluchastâz, valarista sotaisin ja viimeinen heistä joka laskeutui Ardaan. Tulkas saapui avuksi kuultuaan valarin sodasta Melkoria vastaan. Melkor hävisi ennen hänen tuloaan ja Ardan Kevät alkoi. Valarin tehtyä ensimmäiset talonsa Almareniin, Tulkas meni naimisiin Nessan kanssa suurissa häissä.
Tulkas on kuvattu loistavaksi painijaksi ja hyvin voimakkaaksi. Hän ei kanna aseita eikä käytä ratsua. Hän ei välitä menneestä eikä tulevasta, hän ei ole hyvä neuvottelija, mutta hän on hyvä ystävä. Tulkas on hidas suuttumaan, mutta myös hidas antamaan anteeksi – siksi hän on yksi niistä valarista jotka vastustivat Melkorin vapauttamista. Muista poiketen hän nauraa aina – niin kisoissa kuin taistelussakin; hän jopa nauroi päin kasvoja Melkorille vangitessaan tämän.
Tulkas oli myös innokas; ennen Haltioiden Heräämistä hän ehdotti sotaa Melkoria vastaan. Valinorin pimentymisen jälkeen hän kehotti Fëanoria tekemään päätöksensä Silmarillien suhteen.
Valier > Varda

Varda Elentári, Tähtien kuningatar, Manwën vaimo. Sindariksi Elbereth Gilthoniel, muinaishaltiaksi Barathî. Varda tarkoittaa ylevää tai jaloa, ja Elentári tarkoittaa Tähtikuningatarta. Hänet tunnetaan myös nimillä Elbereth, Gilthoniel, Kohtelias, Tähtien neito, Tähtien kuningatar ja Tintallë. Varda loi tähdet taivaalle. Kun Melkor aloitti epäsovun luomisen, Varda näki tämän mieleen, ja vihasi tätä. Melkor pelkäsi ja vihasi Vardaa eniten kaikista Valarista. Vardan sanotaan olevan liian kaunis sanoilla kuvattavaksi. Hänen kasvonsa hohtavat Ilúvatarin valoa. Hän asuu Manwën kanssa Valinorissa. Varda loi tähdet Yavannan istuttaman Telperionin puun kasteesta.
Valier > Yavanna

Yavanna Kementári (Palùrien), Hedelmien antaja, Aulën vaimo, luettiin aratarin joukkoon. Hänen ensimmäinen nimensä tarkoittaa "Hedelmien antajaa" ja toinen nimi Kementári tarkoittaa "Maan kuningatarta". Häntä kutsutaan myös Palúrieniksi. Yavanna on Aulën vaimo ja on vastuussa maailman kasveista.
Kun Ilúvatar salli Aulën luomien kääpiöiden elää, Yavanna pelkäsi niiden kaatavan kaikki metsät Keski-maassa. Eru Ilúvatar loi siksi entit suojelemaan puita.
Valier > Nienna

Nienna, Armon neito, Mandosin nuorempi ja Irmon vanhempi sisar. Hänen nimensä tarkoittaa "Hän joka itkee". Nienna on syrjäänvetäytyvä ja elää Amanin läntisimmässä kärjessä. Nienna on Eän omatunto. Hän itki Ezelloharin kukkulalla, kostuttaen sen kyyneleillään. Melkorin tuhottua Kaksi Puuta, hän itki niiden muistolle, puhdistaen Ungoliantin lian pois. Gandalf oli hänen oppilaansa.
Valier > Estë

Estë, Hellä, "vahingoittuneiden parantaja". "Harmaa on hänen värityksensä, ja lepo hänen lahjansa." Hän on Irmon vaimo, ja elää hänen kanssaan hänen puutarhassaan Lórienissa, Valinorissa. Hän nukkuu päivällä saarellaan, joka on Lorellin-järvellä.
Valier > Vairë

Vairë, Kutoja. Kuten muut kaltaisensa, hän asustaa Valinorissa, kuolevaisten maiden ulottumattomissa. Vairë on Námon vaimo ja hän asuu Mandosin saleissa, Amanin länsirannikolla. Vairën vastuulla on kutoa Ajan kangasta. Mandos käyttää tätä kudelmaa avukseen tuomitessaan sielujen kohtaloa. Vairë lasketaan Valieriksi, Valarien kuningattareksi; ei mahtavien voimien takia kuten jotkut, vaan "Tarinaverkkojensa", jotka peittävät Mandosin saleja.
Valier > Vána

Vána, Ikinuori, on Yavannan nuorempi sisar ja Oromën vaimo. "Kaikki kukat kukoistavat kun hän kävelee ohi, ne avautuvat jos hän niihin koskee; ja kaikki linnut laulavat hänen tuloaan." Hän asuu puutarhassa joka on täynnä kultaisia kukkia ja tulee usein Oromën metsään.
Valier > Nessa

Nessa, Tanssija, Tulkasin vaimo ja Oromën sisar. Nessa tunnetaan nopeudestaan, kyvystään karistaa luonnossa häntä jahtaava peura, ja myös tanssitaidostaan, kun hän tanssii Valinorin ikivihreillä niityillä.
Varda Elentári
Teresa Carreño

Teresa Carreño.
María Teresa Carreño García de Sena (22. joulukuuta 1853 Caracas – 12. kesäkuuta 1917 New York) oli venezuelalainen pianovirtuoosi. Hän muutti New Yorkiin 1862 ja esiintyi vuonna 1863 Abraham Lincolnille Valkoisessa talossa ja 53 vuotta myöhemmin Woodrow Wilsonille.
Carreño muutti vuonna 1866 Eurooppaan ja palasi synnyinmaahansa vasta 1885. Hän oli neljään otteeseen naimisissa; yksi puolisoista oli saksalainen säveltäjä Eugen d’Albert.
Carreño oli myös säveltäjä, jonka tuotanto, noin 75 teosta, koostuu suurimmilta osin pianomusiikista. Hän kuoli asunnollaan New Yorkissa 63-vuotiaana. Hänen mukaansa on nimetty Teresa Carreñon kulttuurikeskus Caracasissa ja pianokilpailu Miamissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Teresa Carreño Wikimedia Commonsissa
Teresa Edwards

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Naisten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | koripallo |  |
|  Kultaa | Soul 1988 | koripallo |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 | koripallo |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | koripallo |  |
|  Kultaa | Sydney 2000 | koripallo |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Indianapolis 1987 | koripallo |  |
|  Pronssia | Havanna 1991 | koripallo |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Neuvostoliitto 1986 | koripallo |  |
|  Kultaa | Malesia 1990 | koripallo |  |
|  Pronssia | Australia 1990 | koripallo |  |
Teresa Edwards (s. 19. heinäkuuta 1964 Cairo, Georgia) on yhdysvaltalainen entinen koripalloilija ja nykyinen Tulsa Shockin päävalmentaja. Hän on yksi maan menestyneimmistä naiskoripalloilijoista.
Edwards edusti maataan olympialaisissa viisi kertaa. Hän voitti olympiakultaa neljä kertaa ja yhden olympiahopean. Mitalimäärä on myös olympiahistorian suurin määrä koripallossa. Pan-Amerikan kisoista Edwards voitti kultaa vuonna 1987 ja pronssia vuonna 1991. Hän osallistui MM-kilpailuihin kolme kertaa ja saavutti kaksi maailmanmestaruutta.
Seurajoukkuetasolla Edwarsd pelasi muun muassa Italiassa, Ranskassa ja Espanjassa. Hän voitti seurajoukkueissaan muun muassa Euroliiga-mestaruuden kaudella 2001–2002. Koripallouransa lopulla Edwards pelasi myös WNBA:ssa. Hänet varattiin vuoden 2003 varaustilaisuudessa ja hän pelasi kaudet 2003 sekä 2004 Minnesota Lynxissä.
Pelaajauransa jälkeen Edwards on toiminut valmennustehtävissä. Kaudella 2011 hän siirtyi Tulsa Shockin päävalmentajaksi.
Aiheesta muualla

WNBA:n pelaajaprofiili (englanniksi)
Sports-Reference (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
T. I. Wuorenrinne

Kuvanveistäjä Raimo Utriainen ja T. I. Wuorenrinne (oik.) tarkastelevat Ida Aalbergin muisto­merkin luonnosta vuonna 1965.
Toivo Ilmari Wuorenrinne (vuoteen 1906 Berggrén; 24. huhtikuuta 1892 Loppi – 19. maaliskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen työväenopiston rehtori, professori ja kirjailija.
Lopen Sajaniemestä kotoisin olleen Toivo Wuorenrinteen vanhemmat olivat kunnallisneuvos, Yli-Melkon ratsutilan isäntä Aapo (Abraham) Berggrén, vuodesta 1905 Wuorenrinne ja Alma Agatha Åkerberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1912 Mikkelin yhteiskoulusta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1915. Opiskeluaikanaan Wuorenrinne kiinnostui näyttelemisestä ja oli mukana muun muassa maaseudulle suuntautuneilla teatterikiertueilla.
Wuorenrinne toimi suomen kielen lehtorina, SOK:n palveluksessa konsulenttina sekä 1918–1919 tasavaltalaisten ja myöhemmin kansallisen edistyspuolueen puoluesihteerinä. Vuosina 1920–1925 Wuorenrinne toimi Kotkan työväenopiston johtajana ja samaan aikaan hän oli sivutoimisena näyttelijänä Kotkan Näyttämöllä ja Kotkan työväenteatterissa. Wuorenrinne oli Työväen Akatemian rehtori 1925–1938 ja Helsingin työväenopiston rehtori 1936–1961. Hän oli myös Yhteiskunnallisen korkeakoulun kansansivistysopin ja puhetaidon opettajana sekä Suomen Puheopiston puhetaidon historian opettajana ja jonkin aikaa opiston rehtorina. Wuorenrinne oli perustamassa Työväenopistolehteä (myöhemmin Opistolehti) ja toimi sen päätoimittajana. Wuorenrinne sai kouluneuvoksen arvonimen vuonna 1942 ja professorin arvonimen vuonna 1953. Vuosina 1960–1967 Wuorenrinne oli Suomen kansallisteatterin johtokunnan puheenjohtajana.
Wuorenrinne oli perustamassa Loppi-seura ry:tä ja hän toimi 25 vuotta seuran puheenjohtajana. Hän myötävaikutti myös Lopen opiston ja Lopen kotiseutumuseon perustamiseen.
Toivo Wuorenrinne oli naimisissa vuodesta 1929 Eva Annikki Oravalan kanssa.
Teoksia

Kosti Elo: taiteilijakuva. Gummerus 1933
Näyttämötaiteen kerho-opiskelusta: radioesitelmä 28.12.1932. Työväen sivistysliiton ohjevihkosia. Työväen sivistysliitto, Helsinki 1933
Puhetekniikan peruskysymyksiä. Helsinki 1934
Kalevalan äidit. Erip. Työväenopiston joulusta 1935. Työväenopistojen liitto, Helsinki 1935
Zachris Castrén: kansansivistäjä ajatustensa valossa ; kirj. T. I. Wuorenrinne, Viljo Kosonen. Otava 1950
Taisteleva kansansivistystyö: ajatuksia, havaintoja, kokemuksia 30-vuotiselta taipaleelta. Tammi 1952
Merkkimiehiä lähikuvina. WSOY 1963
Sajas – sanan taitaja: Joos. Sajaniemi 1872–1945 ; julkaissut Mikkelin yhteiskoulun seniorit; julkaisutoimikunta T. I. Wuorenrinne; toim. Esko Muinonen; piirrokset Martti Poikolainen. Mikkeli 1967
Tupanäyttämöltä se alkoi. Kirjayhtymä, Helsinki 1971
Teatterista puhun: maamme teatterilaitos vuosikymmenien kuvastimessa: T. I. Wuorenrinteen teatteripuheet 1948–70 ; kirj. Urho Vapaavuori. Suomen teatterijärjestöjen keskusliiton julkaisuja. WSOY 1973
Eurooppalainen puhetaito vuosituhanten saatossa. Suomen puheopisto, Forssa 1976
Aiheesta muualla

Kallenautio, Jorma: / Wuorenrinne, Toivo Ilmari (1892–1984). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  28.2.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Häme-Wiki: Toivo Wuorenrinne (Arkistoitu – Internet Archive)
Teresa Brewer

Teresa Brewer elokuvan Punatukkaiset enkelit (1953) esittelyfilmissä.
Teresa Brewer, oikealta nimeltään Theresa Breuer (7. toukokuuta 1931 Toledo (Ohio), Ohio – 17. lokakuuta 2007 New Rochelle, New York) oli yhdysvaltalainen pop- ja jazzlaulaja. Hänen levytysuransa huippu oli 1950-luku; tunnetuimpia lauluja ovat ”Till I Waltz Again with You” (1953) ja ”Ricochet” (1953).
Vertausjärjestelmä

Vertausjärjestelmä on matemaattisten ja fysikaalisten määritelmien joukko, joiden avulla sijainti on teoreettisesti kuvattavissa.
Määritelmät koostuvat käytettävistä teorioista ja periaatteista. Periaatteet voivat mm. kiinnittää sijainnin kuvaamiseen käytettävät suureet, näiden mittayksiköt, ajanhetket ja joukon vakioita. Vakiot voivat sisältää jonkin toisen vertausjärjestelmän realisoituja arvoja. Määritelmät eivät kuitenkaan sisällä mitattuja havaintoarvoja sijainnista (eli fysikaalisesti realisoi sijaintia).
Vertausjärjestelmiä ovat esimerkiksi Kansainvälinen terrestrinen vertausjärjestelmä (ITRS) ja Euroopan korkeusvertausjärjestelmä (EVRS). Vertausjärjestelmän realisaatio on vertauskehys. Vertausjärjestelmässä ei (nimityksestään huolimatta) varsinaisesti verrata mitään.
São Pedro ja São Paulo

Tutkimusasema ja majakka.
| --- | --- |
Muut nimet:  Arquipélago de São Pedro e São Paulo
Sijainti:  Atlantti Pernambuco Brasilia
Vesialue:  Atlantin valtameri 
Vuoristo:  Atlantin keskiselänne 
Korkein kohta:  18 m
Pinta-ala:  15 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  4 vuorotöissä
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
São Pedro ja São Paulo (port. Arquipélago de São Pedro e São Paulo, Pyhän Pietarin ja Paavalin saaristo) on viidentoista pienen luodon ja karin ryhmä Atlantin Valtamerellä. Se sijaitsee Pasaatien kohtaamisvyöhykkeellä hiukan Päiväntasaajan pohjoispuolella. Se on erityinen kunta Brasilian Pernambucon osavaltiossa ja sijaitsee noin 940 km päässä Brasilian rannikkokaupunki Tourosista, 625 km koilliseen Fernando de Noronhan saaristosta, ja 1824 km päässä Länsi-Afrikan rannikolta. Se on yksi harvoista paikoista, joissa Atlantin keskiselänne ulottuu merenpinnan yläpuolelle.
Saaristo on luonnonsuojelualue vuodesta 1986. Brasilian laivastolla on ollut saarilla tutkimuslaitos vuodesta 1998. Tärkein taloudellinen toiminta luotojen ympäristössä on tonnikalan kalastus.