stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Säviän koulu

| Säviän koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Virranniskantie 18, 72550 Säviä (Pielavesi)
Koordinaatit:  63.1976°N, 26.6745°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Sari Korhonen
Luokat:  0–6
Oppilaita:  n. 30 (2022, peruskoululaiset), alle 10 esikoululaista (2022)
Säviän koulu
Säviän koulu on Pielaveden Säviän kylässä toimiva alakoulu (luokka-asteet 0–6).
Vuonna 2022 koulua kävi noin 30 peruskoululaista. Esikoululaisia oli alle 10.
Ortodontia

Kiinteät hammasraudat, joiden avulla hampaita oiotaan.
Ortodontia on hammaslääketieteen erikoisala, joka keskittyy hampaiden oikomishoitoon ja purennan ongelmiin.
Historia

Varsinaisen sysäyksen ortodontian kehitykselle antoi Edward H. Angle 1900-luvun alussa: hän loi pohjan nykyäänkin käytettävälle purentavirheiden luokitukselle ja hoidolle.
Oikomishoidon syyt

Ortodonttista hoitoa annetaan esteettisistä ja toiminnallisista syistä. Suomessa toiminnalliset syyt ovat etusijalla. Yleensä terveyskeskuksessa toteuttavaa oikomishoitoa tehdään vain havaitun purennan toimintaa haittaavan purentavirheen vuoksi. Huonosti toimiva purenta saattaa aiheuttaa myös leukaniveloireita ja muita toiminnallisia häiriöitä. Tärkeimmiksi toiminnallisiksi syiksi hampaiden oikomishoitoon voidaan nimetä: avopurenta suun atualueella, ristipurenta sivualueella, etualueen ristipurenta, distaalipurenta ja hampaiden ahtaus. Esteettisin perustein tapahtuva oikominen on tehtävä yksityisellä sektorilla omaan laskuun.
Menetelmät

Perinteinen hampaiden oikomismenetelmä on hammasraudat, joissa on kaarilangat ja kiinnikkeet. Hammasraudat toimivat vetämällä hampaita pikkuhiljaa haluttuun asentoon. Hammasraudat voidaan asentaa hampaiden ulkopinnoille tai sisäpinnoille. Ulkopinnoille asennuttaminen on helpompaa ja halvempaa kuin sisäpinnoille asennuttaminen, mutta sisäpinnoilla hammasraudat eivät näy ulospäin. Huomaamattomuuden voi saavuttaa myös käyttämällä vaaleita tai läpinäkyviä rautoja.
Toinen hampaiden oikomishoitomuoto on läpinäkyvät ja mittatilaustyönä valmistetut, vaihdettavat muovikalvot. Niitä pidetään hampaiden päällä noin 22 tuntia vuorokaudessa ja otetaan pois ruokailun ja hampaiden harjauksen ajaksi.
Normaali hampaiden oikomishoito kiinteällä kojeella kestää noin kaksi vuotta. Hoidon kesto riippuu hoidon laajuudesta. Kun hammaskaaret on oikomishoidon avulla saatu tasaisiksi ja purenta on hyvä, on edelleen jonkin aikaa käytettävä ylläpitävää tukihoitoa, joka kestää yhdestä kahteen vuotta tai usein niin kauan, että lapsi ei enää kasva pituutta. Myös kasvun lakattua on usein tarpeellista pitää pysyvää kiskoa hampaiden sisäpinnalla. Tällöin yleensä alaleuan etuhampaiden taakse kiinnitetään metallilanka, joka varmistaa oikomishoidon tuloksen pysyvyyden. Joskus sitä täytyy pitää koko loppuelämän, jotta hampaiden asento ei vääristyisi uudestaan.
Hampaiden siirtyminen

Hampaiden oikomishoidon tekee mahdolliseksi se, että hampaaseen kohdistettu voima aiheuttaa juurta ympäröivässä leukaluussa sellaisia kudosmuutoksia, että hammas voi siirtyä luun sisällä. Hampaan siirtymisen ylipäätään mahdollistaa se, että leuassa on hampaiston alueella muusta aikuisen ihmisen kypsästä luustosta poiketen niin sanottua epäkypsää luuta; luun rakenne ei ole järjestäytynyt lamellaarisesti osteoneiksi vaan on hyvin epämääräinen, joustavampi ja helpommin uudelleen muotoutuva kuin muualla elimistössä. Kun hampaiden oikomishoito alkaa kiinteiden kojeiden avulla, on yleistä, että hampaat aluksi aristavat ja aiheuttavat jonkin verran ongelmia purtaessa. Sama pätee silloin, kun kojeita on kiristetty tai muutoin muokattu. Kivut kuitenkin lakkaavat muutaman päivän kuluttua. Tänä aikana on hyvä syödä pehmeämpää ruokaa. On kuitenkin tärkeää, että suurimman osan aikaa hampaiden oikomishoidossa hampaat eivät ole arkoja ja että voi syödä tavalliseen tapaan.
Motivaatio

Oikomishoidon läpivieminen vaatii paljon lapselta, vanhemmilta ja hoitavalta hammaslääkäriltä. Kojeita on pidettävä ohjeiden mukaisesti, satunnaisella käytöllä ei voida saada paljoakaan tuloksia aikaan. Kaikkien kojeiden vaikutus perustuu säännöllisyyteen. Jos motivaatiota hoidon kunnialliseen läpiviemiseen ei riitä, sitä ei ole järkevää aloittaakaan.
Oikomiskojeet ja suuhygienia

Hyvä suuhygienia on tärkeää, kun hampaissa on oikomiskojeet. Oikomishoidosta aiheutuu huomattava kariologinen riski hampaistolle. Hampaiden reikiintymisriski kasvaa kojeita käytettäessä. Hampaiden ja kojeiden puhdistus tulee suorittaa säännöllisesti ja huolellisesti aamuin illoin. Vanhempien tulee tarkistaa lasten harjaustulos. On olemassa erityisiä oikomishammasharjoja, joilla hampaat saa puhdistettua huolellisesti oikomishoidon aikana. Niistä voi olla paljon apua. Tämän lisäksi on tärkeää käyttää fluorihammastahnaa ja välttää liiallista sokerin ja makeisten syömistä.
Sussexin piirikunta (Virginia)

Sussexin piirikunta (engl. Sussex County) on Yhdysvaltojen Virginian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 11 159 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Sussexin kunta. Piirikunta perustettiin vuonna 1754.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sussexin piirikunta (Virginia) Wikimedia Commonsissa
Säviänvirran kanava

Säviänvirran uusi kanava
Säviänvirran (Säviän) kanava sijaitsee Rautalammin reitillä Pielaveden ja Nilakan välillä. Vanhempi Säviän kanava rakennettiin 1892–1893 Säviänvirran pohjoiseen haaraan. Tämä suluton kanava on 520 metriä pitkä, sen pohjaleveys on 9 metriä ja syvyys 2 metriä. Kanavan yli rakennettiin rautainen kääntösilta jota hoitamassa oli siltavahti. Liikenne kanavalla alkoi varsinaisesti 1895 kun Kolun kanavan valmistuttua avautui yhteys Iisvedelle.
1970-luvulla rakennettu uudempi Säviänvirran kanava on ruopattu Säviänvirran eteläiseen päähaaraan vanhan kanavan eteläpuolelle. Sen suurin syväys on 2,4 metriä.
Hankavesi
Oren Peli

| Oren Peli> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. tammikuuta 1970 (ikä 54) Ramat Gan, Israel
Ammatti:  elokuvaohjaaja, elokuvatuottaja, käsikirjoittaja
Ohjaaja
Aktiivisena:  2007–
Tunnetuimmat ohjaukset:  Paranormal Activity
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Oren Peli (s. 21. tammikuuta 1970) on israelialais-yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, elokuvatuottaja ja käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten vuoden 2007 elokuvasta Paranormal Activity.
Filmografia > Ohjaajana

Paranormal Activity (2007)
Area 51 (2015)
Filmografia > Tuottajana

Paranormal Activity (2007)
Paranormal Activity 2 (2010)
Riivattu (2011)
Paranormal Activity 3 (2011)
River (2012)
Chernobyl Diaries (2012)
Paranormal Activity 4 (2012)
The Bay (2012)
The Lords of Salem (2013)
Insidious: Chapter 2 (2013)
Paranormal Activity: Merkityt (2014)
Area 51 (2015)
Insidious: Chapter 3 (2015)
Paranormal Activity: The Ghost Dimension (2015)
Insidious: The Last Key (2018)
Filmografia > Käsikirjoittajana

Paranormal Activity (2007)
River (2012)
Chernobyl Diaries (2012)
Area 51 (2015)
Aiheesta muualla

Oren Peli Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Suomen kalat

| Suomen kalat |
| --- | --- |

Kirjailija:  Sakke Yrjölä, Hannu Lehtonen, Kari Nyberg
Kuvittaja:  Sakke Yrjölä
Kansitaiteilija:  Sakke Yrjölä (kuvat ja ulkoasu)
Kieli:  suomi
Genre:  tietokirja
Kustantaja:  Nemo
Julkaistu:  2015
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  271
ISBN:  978-952-240-278-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Suomen kalat on vuonna 2015 ilmestynyt teos, jossa esitellään kaikki Suomessa esiintyvät kalalajit. Sen ovat kirjoittaneet Hannu Lehtonen, Kari Nyberg ja Sakke Yrjölä, jonka käsialaa ovat myös piirroskuvat, valokuvat ja kirjan ulkoasu. Kirjan kustantaja on Nemo.
Tekijöistä Sakke Yrjölä on graafikko ja kuvittaja, ja hän saalisti kuvitusta varten kaloja eri puolilta Suomea. Hannu Lehtonen on Helsingin yliopiston kalataloustieteen professori, ja Kari Nyberg on työskennellyt Helsingin yliopistossa tutkijana ja opettajana.
Suurikokoinen kirja on tunnistusopas, mutta samalla siinä kerrotaan, miten kutakin lajia voi käyttää ruoanlaitossa. Niiden ohella kirjassa on artikkeleita muun muassa kalojen elinympäristöistä, iästä ja kasvusta, lisääntymisestä. Kirjan lopussa on sanasto ja käsitteet sekä paikkakunta- ja lajihakemisto.
Arviot

Suomen kalat -teos on saanut kauttaaltaan myönteiset arviot. Jouni Tikkanen Suomen Luonto -lehdessä arvioi, että teoksesta muodostuu klassikko, ja Jukka Ruukki (Helsingin Sanomat) vertaa sitä sadan vuoden takaisiin klassikkokuviin Wilhelm von Wrightin teoksessa Skandinaviens fiskar ja Gösta Sundmanin teoksessa Finlands fiskar.
Erityistä huomiota moni arvioija kiinnittääkin juuri kirjan kuvitukseen. Esimerkiksi Ann-Mari Rannikko (Turun Sanomat) kirjoittaa: ”Yrjölän lajikuvitus on poikkeuksellinen: selkeitä piirroskuvia, jotka lähentelevät valokuvan tarkkuutta.” Vapaa-ajan kalastaja -lehden arviossa kiitetään: ”Teos on sisältönsä lisäksi onnistunut upeasti myös kuvituksensa ja piirrostensa osalta, minkä ansiosta se tarjoaa lukijalleen poikkeuksellisen näyttävän ja kokonaisvaltaisen elämyksen sekä samalla tietopaketin vesiemme kaloista.”
Aiheesta muualla

Jukka Ruukin arvio kirjasta, (Arkistoitu – Internet Archive) Tiede, Hs.fi 11.6.2015
St. Johns (Arizona)

| St>  Johns |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 34°30′7″N, 109°22′18″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Arizona
Piirikunta:  Apache
Hallinto:  
 – Pormestari:  Frederick L. Nielsen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,1 km²
 – Josta vettä:  0 km² (0 %)
Korkeus:  1 733 m
Väkiluku (2007):  3 592
 – Väestötiheys:  191,0 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-7
 
 http://www.sjaz.us/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
St. Johns (navajoksi Tsézhin Deezʼáhí) on Apachen piirikunnan pääkaupunki, Arizonassa, Yhdysvalloissa. Vuonna 2009 St. Johnsissa asui 3 675 henkilöä.
Väestö

Vuoden 2000 väestönlaskennan aikaan, St. Johnsissa asui 3 269 henkilöä ja siellä oli 989 taloutta ja 805 perhettä. Väestötiheys oli 190,9/km². St. Johnsissa oli 1 392 asuntoa, joiden keskimääräinen tiheys oli 81,3/km².
Asukkaista 80,48 % oli valkoisia, 0,37 %  afroamerikkalaisia, 6,24 % intiaaneja, 0,28 % aasialaisia, 0,03 % Tyynenmeren saarilta kotoisin olevia, 9,12 % muita ja 3.49 % monirotuisia. Hispaanoja oli 23.19 % väestöstä. St. Johnsissa oli 989 kotitaloutta joista 44,3 % asui alle 18-vuotiaita lapsia, 66,7 % asui yhdessä asuva aviopari ja 18,6 % oli perheettömiä. 6,2 % oli yksin asuvia yli 65-vuotiaita. Talouksien keskimääräinen koko oli 3,19 henkilöä, ja perheiden keskimääräinen koko oli 3,55 henkilöä.
100:aa naista kohden St. Johnsissa oli 101,2 miestä. Jokaista 100:aa yli 18-vuotiasta naista kohden, St. Johnsissa oli 100,1 yli 18-vuotiasta miestä.
Mediaanipalkka taloutta kohden oli 35 215 Yhdysvaltain dollaria, ja mediaanipalkka perhettä kohden oli 37 478 Yhdysvaltain dollaria. Miesten mediaanipalkka oli 38 477 Yhdysvaltain dollaria, ja naisten 24 009 Yhdysvaltain dollaria. Noin 12 % perheistä ja 15 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella, heistä 18,2 % oli alle 18-vuotiaita ja 10,8 % yli 65-vuotiaita.
Väestö > Ikäjakauma

St. Johnsissa asuvien ikäjakauma prosentteina vuonna 2000:
0-18: 35,5 %
18-24: 8,4 %
25-44: 24,0 %
45-64: 21,7 %
65- : 10,4 %
Väestön mediaani-ikä oli 31 vuotta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta St. Johns (Arizona) Wikimedia Commonsissa
Apachen piirikunnan kaupungit ja kylät
| --- | --- |
Kaupungit:   Eagar  Springerville  St. Johns 
Kylät:   Alpine  Burnside  Chinle  Concho  Dennehotso  Fort Defiance  Ganado  Greer  Houck  Lukachukai  Many Farms  McNary  Nazlini  Red Mesa  Rock Point  Rough Rock  Round Rock  Sanders  Sawmill  St. Michaels  Steamboat  Teec Nos Pos  Tsaile  Window Rock
Standard Beaverette

| Standard Beaverette |
| --- | --- |
 Standard Beaverette sotilasharjoituksissa Pohjois-Irlannissa.
Aseen tyyppi:  panssariauto
Alkuperämaa:   Iso-Britannia
Palvelushistoria
Valtion käytössä:   Iso-Britannia
Sodissa:  toinen maailmansota
Valmistushistoria
Suunniteltu:  1940
Valmistajat:  Standard Motor Company
Valmistusvuodet:  1940–1942
Valmistusmäärä:  noin 2 800 kappaletta
Tekniset tiedot
Paino:  2000 kg (Mk I)	  2600 kg (Mk III)
Pituus:  4.11 metriä (Mk I)  3.10 metriä (Mk III)
Leveys:  1.60 metriä (Mk I)  1.73 metriä (Mk III)
Korkeus:  1.53 metriä (Mk I)  2.16 metriä (Mk III)
Miehistö:  kolme henkeä
Panssarointi:  9 mm (Mk III)  12 mm (Mk IV)
Pääaseistus:  Vickers-konerivääri tai Bren LMG
Moottori:  4-sylinterinen polttomoottori
Teho:  34 Kw
Polttoaineen määrä:  bensiini
Toimintasäde:  300 km (Mk III)
Huippunopeus:  38 km/h (Mk III)
Standard Beaverette (tunnetaan myös nimillä Standard Car 4x2 ja Car Armoured Light Standard) oli Standard Motor Companyn valmistama toisessa maailmansodassa käytetty panssariauto. Beaverettea käytettiin lähinnä Home Guard -kodinturvajoukkojen kalustona ja harjoituskäytössä.
Historia

Standard Motor Company rakensi Standard Beaveretten ensimmäisen mallin vuonna 1940. Panssariauto perustui yhtiön valmistaman siviiliauton rakenteeseen, johon oli lisätty yksinkertainen panssarointi. Beaveretten runko oli päältä sekä takaa avonainen ja auto oli aseistettu konekiväärillä. Myöhemmissä versioissa oli kokopanssarointi ja tykkitorni konekivääriä varten. Osa ajoneuvoista oli lisäksi aseistettu Boys-panssarintorjuntakiväärillä ja varustettu radiolla.
Yhteensä Standard Beaveretten eri malleja rakennettiin noin 2 800 kappaletta. Ajoneuvon ongelmina pidettiin sen suurta painoa ja hankalaa ohjattavuutta.
Mallit

Standard Beaverettea valmistettiin kaikkiaan viitenä erilaisena mallina.
Mk I – Alkuperäinnen malli.
Mk II – Kokonaan panssaroitu malli.
Mk III Beaverbug – Mk II:n lyhennetty versio, joka oli varustettu tykkitornilla.
Mk IV – Mk III uudelleen suunnitellulla keulalla.
Lisäksi Uudessa-Seelannissa valmistettiin Standard Beaveretteen perustuvaa panssariautoa nimellä Beaverette (NZ).
Standard Beaverette Mk II Skotlannissa vuonna 1941.
Käännös suomeksi
Svenska Freds

| Svenska Freds> Svenska Freds- och Skiljedomsföreningen (SFSF) |
| --- | --- |

Perustettu:  2. huhtikuuta 1883
Perustaja:  Klas Pontus Arnoldson
Tyyppi:  rauhanyhdistys
Kotipaikka:   Tukholma, Ruotsi
Puheenjohtaja:  Agnes Hellström
Pääsihteeri:  Karin Wall Härdfeldt
Jäsenlehti:  PAX (1972–)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Svenska Freds- och Skiljedomsföreningen (lyh. SFSF; suom. Ruotsin rauhan ja sovittelun yhdistys), puhekielessä Svenska Freds, on ruotsalainen vuonna 1883 perustettu ja sitä myöten maailman vanhin toiminnassa oleva rauhanyhdistys. Se perustettiin 42 valtiopäiväedustajan aloitteesta, ja perustajaksi nimetään yleisesti Klas Pontus Arnoldson, joka ensimmäisenä ruotsalaisena sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1908.
Järjestön jäsenlehti PAX ilmestyy neljästi vuodessa.
Tavoitteet

Svenska Freds on uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton. Se haluaa lopettaa sodat, sotilaallisen varustautumisen kierteen sekä lisätä tietoisuutta sotien ja konfliktien syistä. Se korostaa demokratian, ihmisoikeuksien ja tasa-arvon merkitystä turvallisen yhteiskunnan luomisessa.
Aiheesta muualla

Järjestön kotisivu (ruotsiksi)
Sävsjö

| Sävsjö |
| --- | --- |
 Eksjöhovgårdin linnanrauniot.
 Sävsjö
 Koordinaatit: 57°24′8″N, 14°40′4″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Sävsjön kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  4,39 km²
Väkiluku:  5 122
 – Väestötiheys:  1 166,7 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sävsjö on samannimisen Sävsjön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 122 asukasta.
Sävsjö oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Väestönkehitys

| Sävsjön taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 4 230 | 4 230 |
| 1965 | 1965 |    | 4 707 | 4 707 |
| 1970 | 1970 |    | 4 846 | 4 846 |
| 1975 | 1975 |    | 4 913 | 4 913 |
| 1980 | 1980 |    | 5 064 | 5 064 |
| 1990 | 1990 |    | 5 434 | 5 434 |
| 1995 | 1995 |    | 5 378 | 5 378 |
| 2000 | 2000 |    | 4 908 | 4 908 |
| 2005 | 2005 |    | 5 068 | 5 068 |
| 2010 | 2010 |    | 5 122 | 5 122 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Sävstaholmin linna

Sävstaholmin linna
Sävstaholmin linna (joskus myös Säfstaholm) on Ruotsissa Vingåkerin kunnassa sijaitseva linna. Sen rakennutti Gustaf Sparre vuonna 1666. Vingåkerin kunta osti linnan omistukseensa vuonna 1968.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Linnan kotisivut (ruotsiksi)
Svenskt kulturarv (ruotsiksi)
Suomen animeunioni

Suomen Animeunioni on kommunikaatiokanava monien Suomen paikallisesti toimivien animeyhdistyksien välillä. Unioniin kuuluvat yhdistykset toimivat itsenäisesti mutta unioni pyrkii organisoimaan yhteisiä asioita ja intressejä. Tällaisia ovat muun muassa erilaisten tapahtumien järjestäminen ja niissä mukana olo, mediakontaktit sekä yhteiset kampanjat.
Animeunioni toimii pääasiassa Internetin välityksellä, mutta aika ajoin se järjestää myös kokouksia ja vapaamuotoisempia yhteisiä tapaamisia. Animeunionin jäsenyhdistykset toteuttavat yhteistyössä erilaisia palveluja ja tapahtumia. Tunnetuin yhteisistä tapahtumista on Animecon.
Alajärjestöjä

Otakut on Espoossa toimiva Teknillisen Korkeakoulun Ylioppilaskunnan yhteydessä oleva animeyhdistys, joka perustettiin toukokuussa 1996. Otakut lienee näin ollen vanhin alan yhdistys Suomessa.
Tampereen seudun Anime- ja mangayhteisö Hidoi ry on vuonna 2000 perustettu Tampereella vaikuttava järjestö.
Turun Animeseura ry, nykyiseltä nimeltään Turun Anime- ja Mangaseura Senpai ry on turkulainen animeseura, joka on perustettu 10. joulukuuta 1999 ja jonka ensimmäinen aktiivinen toimintavuosi oli 2000. Turun Animeseura on Turun yliopiston ylioppilaskunnan alayhdistys. Perustajajäsenet ovat Simo ja Petra Suntila, Natalie Prévost sekä Jani Achrén. Perustajajäsenet muodostivat myös ensimmäisen hallituksen. TAS on yksi Suomen ensimmäisistä japanilaisen animaation, sarjakuvan ja populaarikulttuurin harrastamiseen keskittyneitä yhdistyksistä.
Alajärjestöjä > Animecon

Turun Animeseura omistaa oikeudet Animecon-nimeen. Ensimmäinen Animecon järjestettiin Turussa vuonna 1999 Finnconin yhteydessä.
Aiheesta muualla

Animeunioni.org
Otakut kotisivu
Hidoi:n kotisivu
Turun Animeseuran kotisivu
Orem

| Orem |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 40°17′N, 111°41′W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Utah
Piirikunta:  Utah
Hallinto:  
 – Pormestari:  James Evans
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  47,4 km²
Väkiluku (2018):  97 521
 – Väestötiheys:  2 057,4 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC – 7 (kesäaika UTC – 6)
 
 www.orem.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Orem on kaupunki Utahin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki kuuluu Utahin piirikuntaan. Vuoden 2018 arvion mukaan kaupungissa asui 97 521 asukasta, mikä tarkoittaa 10,1 prosentin kasvua vuodesta 2010. Pinta-alaa Oremilla on 47,4 neliökilometriä. Oremin pormestarina toimii kolmatta kauttaan Jerry Washburn. Lähellä Oremia sijaitsevia kaupunkeja ovat Provo, Lindon ja Vineyard. Osavaltion pääkaupunki, Salt Lake City sijaitsee noin 72 kilometriä pohjoiseen Oremista.
Koulutus

Oremissa sijaitsee kolme high schoolia, kolme junior high schoolia ja 16 elementary schoolia. Utah Valley State College (heinäkuusta 2008 nimellä Utah Valley University) ja Stevens-Henager College sijaitsevat myös Oremissa.
Brigham Youngin yliopisto, yksi Yhdysvaltain suurimmista yksityisistä yliopistoista, sijaitsee läheisessä Provon kaupungissa.
Urheilu

| Seura | Liiga | Kilpailupaikka | Perustettu | Mestaruudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Orem Owlz | Pioneer League, baseball | Brett Brown Ballpark | 2005 | 3 |
Tunnettuja asukkaita

Ihmisiä:
James C. Christensen – fantasiataiteilija
LaVell Edwards – BYU:n jalkapallovalmentaja
Marie Osmond – näyttelijä ja laulaja
Noelle Pikus-Pace – skeletonin World Cupin voittaja
Shauna Rohbock – rattikelkkailun naisten hopeamitalisti Torinon vuoden 2006 talviolympialaisissa
Howard Tayler – Schlock Mercenaryn tekijä
Ryhmät:
Rockyhtye The Used
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matkaopas aiheesta Orem Wikivoyagessa (englanniksi)
Kaupungin viralliset kotisivut (englanniksi)
Säästötili

Säästökirja
Säästötili eli säästämistili on pankkitili, joka on tarkoitettu säästämiseen, lähinnä yksityishenkilöille.
Säästötiliä ei ole tarkoitettu päivittäisten raha-asioiden hoitoon. Säästötilillä voi olla nostorajoituksia esimerkiksi sen suhteen, montako nostoa voi tietyn ajan kuluessa tehdä tai minkä suuruisen rahasumman nostaa. Ylimenevistä nostoista voi aiheutua kustannuksia.
Jatkuvalla säästötilillä ei ole aikarajoitusta. Määräaikaisella säästötilillä eli määräaikaistilillä oleva talletus on sidottu ennalta sovittuun eräpäivään asti.
Suomessa säästötili edellytti aiemmin vastakirjan (pankkikirja, säästökirja) käyttöä.
Suuruusharha

Suuruusharhasta kärsivä pitää itseään virheellisesti korkeassa arvossa.
Suuruusharha eli suuruusharhaluulo on harhaluulo, jossa henkilö kuvittelee olevansa jotain suurta. Suuruusharhasta kärsivällä on virheellinen, epärealistisen suurenteleva käsitys omasta merkityksestä, vallasta ja identiteetistä. Suuruusharhasta kärsivä saattaa luulla olevansa erittäin varakas, vaikutusvaltainen tai jopa kaikkivoipainen,  jumala. Suuruusharhasta kärsivälle hänen virheellinen suuruutensa on täyttä totta.
Suuruusharha on yksi harhaluuloista. Suuruusharha saattaa sisältyä esimerkiksi skitsofrenian tai harhaluuloisuushäiriön oireisiin, mutta suuruusharhoja ei esiinny näissä sairauksissa läheskään aina. Suuruusharha on yleinen oire kaksisuuntaisen mielialahäiriön maanisessa vaiheessa.
Suuruusluokka

Suuruusluokka (puhekielessä myös kertaluokka) viittaa fysikaalisen suureen arvoon sen eksponentiaalimuodon eksponentin tarkkuudella. Suuruusluokka on pienin arvo, jolla on korotettava potenssiin lukujärjestelmän kantaluku, jotta saadaan suureen arvoa approksimoiva luku.[lähde? ] Esimerkiksi arvo 123 033 voidaan ilmaista 1,23033 · 105, joten suuruusluokka on 5. Toisaalta ”suuruusluokkaa tuhat” merkitsee, että 103 eli tuhat, on pienin approksimaatio suureen arvolle, joka voi olla siten välillä 1 000–9 999.[lähde? ] Suuruusluokka voidaan laskea suureen arvon logaritmin lattiafunktiolla. Tähtitieteessä tähden suuruusluokkaa sanotaan magnitudiksi.
Suurvaraani

| Suurvaraani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Osalahko::  Anguimorpha
Heimo::  Varaanit Varanidae
Suku::  Varanus
Laji::  giganteus
Kaksiosainen nimi
 Varanus giganteus  Gray, 1845 
Katso myös
   Suurvaraani Wikispeciesissä   Suurvaraani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suurvaraani (Varanus giganteus) on varaanien heimoon kuuluva laji. Suurvaraani on Australian suurin varaani ja maailman neljänneksi suurin lisko komodonvaraanin, krokotiilivaraanin ja juovavaraanin jälkeen. Suurvaraani kasvaa noin kaksi metriä pitkäksi ja painaa noin 15 kilogrammaa. Suurvaraanit syövät hyönteisiä, matelijoita, lintuja, linnunmunia, pieniä nisäkkäitä ja haaskoja.
Käännös suomeksi
Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinto

Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinto (ruots. Svenska Dagbladets litteraturpris) on ruotsalainen 30 000 kruunun suuruinen kirjallisuuspalkinto, jonka Svenska Dagbladet jakaa vuosittain. Palkinto perustettiin vuonna 1944, kun lehti juhlisti 60-vuotista toimintaansa.