stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vapaudenpatsas (Tampere)
Historia > Paljastustilaisuus

Vapaudenpatsas paljastettiin Tampereella pidettyjen suojeluskuntajuhlien yhteydessä sunnuntaina 3. huhtikuuta 1921. Päivämäärä oli sama, jolloin valkoiset aloittivat hyökkäyksensä Tampereen keskustaan 1918. Juhlallisuudet alkoivat puoliltapäivin Kauppatorilla, jonne olivat kokoontuneet Tampereen, Messukylän, Pirkkalan ja Ylojärven suojeluskunnat sekä osa Kajaanin sissipataljoonaa ja jääkäritykistöä. Joukot marssivat aluksi Kalevankankaan hautausmaalle, jossa paljastettiin Evert Porilan suunnittelema valkoisten hautamuistomerkki. Puheiden ja seppeleenlaskujen ohella tilaisuudessa kuultiin sotilaspastori Mäkelän saarna sekä Kajaanin sissipataljoonan soittokunnan esittämiä virsiä. Ohjelma päättyi tykkien kunnialaukausiin, jonka jälkeen Tampereen suojeluskunta laski vielä seppeleen Ruotsalaisen prikaatin muistomerkille.
Seuraavaksi joukot marssivat kaupungin halki silloiselle Esplanadille, jossa vapaudenpatsaan paljastustilaisuus alkoi kello 14. Insinööri E. H. Liljeroos luovutti patsaan muistomerkkitoimikunnan puolesta Tampereen kaupungin edustajana toimineelle valtuuston varapuheenjohtajalle pankinjohtaja Isak Julinille. Tämän jälkeen kuultiin jääkärimajuri Hilding Hedengrenin suojeluskuntalaisille osoittama puhe ja soittokunnan esittämä Maamme-laulu, jonka jälkeen Hedengren vastaanotti tilaisuuteen osallistuineiden joukkojen ohimarssin Läntisenkadun (nyk. Näsilinnankatu) ja Hämeenkadun risteyksessä.
Paljastustilaisuutta seurasi porvarillisten kaupunginvaltuutettujen tarjoama päivällinen Kauppaseuran talossa Laukontorilla. Kutsuttuina olivat patsaan suunnitelleet Viktor Jansson ja Wäinö Palmqvist, kuvanveistäjäliiton edustaja John Munsterhjelm sekä Tampereen valtauksen muistomitalin suunnitellut Emil Vikström, Evert Porila sen sijaan ei ollut päässyt paikalle. Puheita pitivät muun muassa ministeri Magnus Lavonius, arkkitehti Birger Federley, rehtorit Kaarlo Tiililä, K. V. Kaukovalta ja Toini Voipio sekä insinööri Sulo Heiniö. Päivä huipentui Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiirin Lotta Svärd -yhdistyksen raatihuoneella järjestämään juhlailtamaan. Kahdeksalta illalla alkaneessa tilaisuudessa kuultiin muun muassa Oiva Talvitien musiikkiesityksiä ja näyttelijä Bertha Lindbergin runonlausuntaa.
Historia > Ympäristön muutokset

Muistomerkin ympäristöä remontoitiin vuonna 1997, jolloin Pirkankadun ja Kauppakadun välinen yhteys katkaistiin. Samalla veistosta ympäröivä aukio laajeni, ja sen pohjoispäähän sijoitettiin veden päällä pyörivä graniittipalloveistos. Vuosina 2017–2021 toteutettujen Tampereen raitiotien rakennustöiden valmistumisen myötä patsasta ympäröivä Vapauden aukio pieneni jonkin verran. Raitiotien rakentamisen yhteydessä muistomerkkiä suunniteltiin siirrettäväksi 20 metriä pohjoisemmaksi Hämeenpuistossa Pirkankadun sekä Kauppakadun risteysten kohdalle, jolloin paikalla oleva graniittipallo olisi siirretty pois muistomerkin tieltä. Samassa yhteydessä veistosta oli myös tarkoitus korjata. Siirto ei kuitenkaan toteutunut, vaan patsas säilyi alkuperäisellä paikallaan.
Kritiikki

Tutkija Aapo Roseliuksen mukaan Vapaudenpatsasta voidaan pitää osana sisällissodan voittaneen osapuolen synnyttämän vapaussota-myytin luomista, joka myöhemmin tuli päätökseensä Tampereelle pystytetyn Mannerheimin patsaan myötä. Veistoksen muotokieli ja symboliikka ovat hänen mukaansa poikkeuksellisen aggressiivisia. Historiantutkija Marko Tikan mukaan Tampereella vierailleet italialaiset taidehistorijoisijat olivat jopa erehtyneet luulemaan sitä aidoksi fasistiseksi muistomerkiksi. Historiantutkija Jussi Jalonen polestaan on luonnehtinut Tampereen muistomerkkiä Tallinnan kohuttuun Pronssisoturiin verrattavana valloittajien monumenttina, johon sisältyy selkeä voimannäytön elementti.
Vasemmiston keskuudessa muistomerkki on aiheuttanut närkästystä myös 1920-luvun patsaskiistan jälkeen aina nykypäiviin saakka. Kritiikkiä on alusta asti herättänyt erityisesti se, että patsas osoittaa miekallaan Hämeenpuiston toisessa päässä sijaitsevaa työväentaloa, minkä on katsottu olleen tarkoituksellista. Lisäksi hahmon on tulkittu kääntäneen katseensa ja heristävän nyrkkiään uhmakkaasti kohti Pispalan työläiskaupunginosaa. Jännitteistä kertoo myös patsaasta toisinaan käytetty pilkkanimi Rummin-Jussi, joka on valkoisten puolella toimineen pahamaineisenkenen mukaan? teloittajan Johannes Fromin lempinimi. Nimitys on vanhaa perua, sillä se esiintyi vasemmistolehdistössä jo patsaskiistan aikana 1920-luvun alussa.
Syksyllä 2017 nousi muistomerkin siirtämisestä uutisoinnin yhteydessä jälleen keskustelu veistoksen sisältämästä symboliikasta. Työväenmuseo Werstaan museonjohtaja Kalle Kallio ehdotti, että patsaan rintamasuunta pitäisi symbolisena eleenä kääntää työväentalon sijasta Kauppakadulle kohti Keskustoria. Tampereen taidemuseon kokoelmapäällikkön Tapio Suomisen mukaan se ei kuitenkaan tule kyseeseen, koska taiteilijan alkuperäiseen näkemykseen ei haluta kajota.
Vapaudenpatsas on joutunut myös ilkivallan kohteeksi. Esimerkiksi anarkistit ovat töhrineet sen jalustan symbolinaan käyttämällään A-kirjaimella.
Veistoksen paljastustilaisuus 3. huhtikuuta 1921.
Pyhä Blasius

Pyhää Blasiusta (keskellä) esittävä lasimaalausikkuna; nykyisin Louvressa
Blasius (Blasios, Blaise, arm. Սուրբ Վլասի, Surb Vlasi; kreikaksi: Άγιος Βλάσιος, Agios Vlasios) oli Sebasteian piispa ja lääkäri muinaisessa Armeniassa (nykyisin Sivas Turkissa), jota kunnioitetaan pyhimyksenä ja marttyyrinä sekä ortodoksien että katolisten parissa. Läntisessä kristikunnassa hänen muistopäivänsä on 3. helmikuuta, ortodokseilla 11. helmikuuta
Pyhä Blasius oli keskiajalla yksi suosituimmista pyhimyksistä, ja hän on yksi neljästätoista hädässäauttajasta. Häneltä rukoiltiin apua kurkkutauteja vastaan, ja hän oli villankarstaajien ja kotieläinten suojelija.
Legenda

Legendan mukaan Blasius oli hurskas kristitty lääkäri, joka valittiin aikanaan kotikaupunkinsa Sebasteian piispaksi, ja toimi rohkeasti paikallisten kristittyjen johtajana vainon aikana. Hän vetäytyi myöhemmin luolaan kaupungin lähistöllä, ja eli siellä rukoillen kaikkien puolesta ja siunaten ja parantaen villieläimiä. Keisari Liciniuksen aikana v. 316 paikallinen maaherra aloitti vainot. Hänen miehensä löysivät Blasiuksen etsiessään petoja, joille kristityt voitaisiin syöttää. Kun häntä vietiin Sebasteiaan, hän paransi erään naisen pojan, joka oli tukehtumassa kurkussaan olevaan ruotoon. Blasiusta kidutettiin pieksemällä häntä kepeillä ja repimällä hänen ihoaan villan karstauksessa käytetyillä piikeillä. Lopuksi hänet mestattiin.
Amalia

| Amalia |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  19. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  19. toukokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Amelie, Amali, Amalja
Vastineita eri kielissä:  Amélie, Amely
Nimen alkuperä:  goottilainen sana amal ’työ, taistelutyö’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Amalia on naisen etunimi. Se on latinalaistettu muoto goottilaisesta nimestä, jonka alkuosa on vanhentunut työtä ja taistelutyötä tarkoittava sana amal. Pohjois-Saksassa ja Tanskassa nimeä ovat suosineet kuninkaalliset perheet.
Suomessa nimi Amalia on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 7 609 henkilölle. Amalian nimipäivä on nykyisin 19. toukokuuta. Nimi esiintyi almanakassa jo 1740-luvulla 10. heinäkuuta. Uudelleen se otettiin almanakkaan 1777, päivänä 20. huhtikuuta. Siltä päivältä se poistettiin 1928. Nykyiselle paikalleen se pääsi 1973. Muotinimi se oli 1800-luvun puolivälissä, jolloin ilmestyi suomennoksena Schillerin runo ”Amalia”.
Nimen muotoja ovat Ranskassa Amélie, englannissa Amely, Emily, Emmy ja Milly. Suomessa ovat käytössä mm. Amali, Amalja, Maali, Maala, Maalia, Malla, Maila, Maili ja Liia. Amalian kanssa samana päivänä nimipäiväänsä viettävät Emilia, Emma, Emmi, Milla, Milja ja Milka.
Tunnettuja Amalioita

Amalia Carneri (1875–1942), puolalainen oopperalaulaja
Amalia Eriksson (1824–1923), ruotsalainen makeistehtailija
Amalia von Hatzfeld (1560–1628), ruotsalainen kreivitär, hovineiti ja käskynhaltija
Amalia Lacroze de Fortabat (1921–2012), argentiinalainen miljardööri, taiteen keräilijä ja hyväntekijä
Amalia Lindfelt-Lehtinen (1861–1939), suomalainen opettaja, naisten käsityönopetuksen uranuurtaja ja Tampereella 1898–1916 toimineen käsityönopettajia kouluttaneen Kasvatusopillisen käsityökoulun perustaja ja johtaja
Amalia Perez Diaz, venezuelalainen näyttelijä
Amália Rodrigues (1920–1999), portugalilainen fadolaulaja
Amalia Wallenius (1867–1975), yksi pitkäikäisimmistä suomalaisista
Amalia, Sylvi Kekkosen kirja vuodelta 1958
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amalia Wikimedia Commonsissa
Chedda

| IGOR> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Igor Parri
Syntynyt: 1985 Riika, Latvia
Muusikko
Taiteilijanimi:  IGOR Chedda Cheddar
Laulukielet:  englanti
Tyylilajit:  rap, pop, rock
Levy-yhtiöt:  CheddarMusic, AXR Music
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Chedda tai IGOR (oik. Igor Parri) on rap- / klubimusiikkia tekevä artisti. IGORin musiikissa on vaikutteita rap hip hop, pop ja tanssimusiikista. IGOR keskittyy sanoituksissaan opiskelijaelämän osa-alueisiin. IGOR on taustaltaan inkerinsuomalais-venäläinen. Hän syntyi Riiassa, Latviassa vuonna 1985, ja muutti perheensä kanssa Suomeen vuonna 1992. Hänet tunnetaan myös nimellä Cheddar. Nimi viittaa amerikanenglannin slangisanaan, joka tarkoittaa 'rahaa'.
Historia

Cheddar aloitti Pyhimyksen Yellow Mic -kollektiivin levymerkillä vuonna 2003. Samaisena vuonna ilmestyi myös Cheddarin ensimmäinen albumi. Vuodesta 2004 Cheddar on julkaissut omakustanne- ja mixtape-levyjä sekä esiintynyt Koti-ikävä -elokuvassa kuin myös sen soundtrack -levyllä, jonka julkaisi EMI vuonna 2005.
Kesällä 2007 Cheddar julkaisi virallisen debyyttisinglensä omalla CheddarMusic levy-yhtiöllään ja single oli myynnissä Suomen Free Record Shopeissa. "Summer Jam" singlellä vieraili pop-tähti Jonna. Cheddarin virallinen debyyttilevy julkaistiin tammikuussa 2008 Fresh Prod./Edel Recordsin jakelemana.
Superb Character levyllä Cheddar on työskennellyt amerikkalaisten Baby Shamin ja Hard Targetin sekä Cheekin kanssa. Hän on toiminut Suomessa lämmittelyartistina mm. Pandoralle, Adam Tenstalle, G-Unitin Lloyd Banksille sekä Young Buckille sekä Sisqo:lle. 
Vuonna 2007 Cheddar esiintyi mm. RMJ:llä, Kontufestareilla ja MTV:n sponsoroimilla Latvian Baltic Graffiti Festareilla.
Huhtikuussa 2008 Cheddar oli Brick & Lacen lämppärinä yhtyeen Suomen 2-päivän kiertueella Lahdessa sekä Joensuussa. Samana vuonna hän esiintyi Latvian isoimmassa festivaalissa Beach Party festareilla, jossa lavalla nähtiin mm. Sunrise Avenue ja Sean Kingston.
2009 alussa Cheddar muutti nimensä pelkäksi Chedda:ksi ja vieraili Cristal Snown avaussinglellä "Turn Me Up".
Tammikuussa 2010 Cheddalta ilmestyi "I Just Died In Your Arms" single, jonka tuotti Three Legs Luigi. Biisi nousi sijalle 11 Suomen virallisella Finnish Dance Chartilla sekä pysyi 6 viikkoa Diskochartilla. Kyseinen biisi on myös "Miami White" ja "After Ski Hits" kokoelmalevyillä. Maaliskuussa ilmestyi "Power Slide" single digitaalisena ja dj -julkaisuna. Samainen kappale on mukana heinäkuussa julkaistulla Summer Heat kokoelmalla.
Vuoden 2010 alussa Chedda aloitti uuden musiikkiprojektin AXR -levy-yhtiölle kooten eri tuottajia ja muusikoita yhteen. Tuloksena on 80-luvusta vaikutteita ottanut Iron Curtain. Chedda toimii projektin vastaavana tuottajana sekä solistina. Helmikuussa ilmestyi "Iron Curtain - Poison" single.
Chedda vieraili Pandoran 30.3.2011 julkaistulla "Head Up High" levyllä kappaleessa "Ice Cream" yhdessä DJ Oliver Parisin ja brittiläisen TAZ:n kanssa.
Toukokuussa 2012 Chedda ja Antti Kurhinen tekivät kannustuskappaleen ja musiikkivideon jääkiekon MM-kisoihin Venäjän maajoukkueelle.
Keväällä 2013 Chedda julkaisi uuden EP:n, I Am Igor:n. Levyllä hän palasi takaisin rapin pariin.
Vuoden 2013 aikana hän siirtyi suomenkieliseen esiintymiseen ja käyttämään IGOR-artistinimeä, kun syksyllä ilmestyi "Opiskelijaelämää"-single, jossa IGOR esittää reggae-henkisen rap-kappaleen. Singlellä vierailee SuperStefu. Single on AXR Musicin julkaisema. "Opiskelijaelämää" debytoi viikolla 36 Discopressin Suomen Diskolistalla sijalla 33. Vuonna 2014 julkaistu Approlaulu feat. SuperStefu oli keväällä Spotifyn Viraalilistan ensimmäisellä sijalla viikon ajan.
Diskografia > Singlet

2017
IGOR - Hei me approillaan (CheddarMusic)
IGOR - Insinöörilaulu feat. Tero Rinne (CheddarMusic)
2016
IGOR - Skywalker (CheddarMusic)
IGOR - Älä ruikuta rannalla feat. Madafakinmagda (CheddarMusic)
IGOR - Suomalainen voittaa aina feat. Frederik (CheddarMusic)
2015
IGOR - Rakentaja feat. SuperStefu (CheddarMusic)
IGOR - Haalarit on mun adidas (CheddarMusic)
2014
Oliveri & Julmari feat. IGOR - Aivot narikkaan (CheddarMusic)
IGOR - Approlaulu feat. SuperStefu (CheddarMusic)
IGOR - Opintotuki (CheddarMusic)
2013
IGOR - Opiskelijaelämää feat. SuperStefu (AXR)
- 2012
Chedda & Antti Kurhinen - Nasha Rossija (Hаша Россия) (CheddarMusic,nettijulkaisu, 2012)
Iron Curtain - Poison (AXR, 2011)
Chedda - Power Slide (Edel, 2010)
Chedda - I Just Died In Your Arms (Edel, 2010)
Cheddar - Summer Jam feat. Jonna (CheddarMusic, 2007)
Diskografia > Albumit

IGOR - Chedda vuodet 2009-2012 (CheddarMusic, 2015)
I Am Igor EP (2012)
Superb Character (CheddarMusic, 2008)
Be Cool EP (CM, 2006)
He Is Superbstitious Mixtape (CheddarMusic, 2005)
Argumentum Pro Rationem (Yellowmic, 2004)
Chronology (Yellowmic, 2003)
Diskografia > EP:t

I am Igor (2013)
Diskografia > Vierailut

PARTY SHAKERZ - THIS IS NIGHTLIFE 2013 - CD1 #19 "Igor feat SuperStefu - Opiskelijaelämää" (AXR, 2013)
Summer Heat compilation 2011 - CD2 #18 "Chedda VS. Iron Curtain - SexSymbol" (AXR, 2011)
Pandora - Head Up High - Ice Cream feat. Oliver Paris, TAZ, Chedda (2011)
Summer Heat compilation 2010 - CD2 #5 "Power Slide" (AXR, 2010)
Cristal Snow - God You Made Me Wicked - "Turn Me Up" (2010)
After Ski Hits - CD2 #12 "I Just Died In Your Arms" (Edel, 2010)
Miami White compilation - CD 1 #20 "I Just Died In your Arms" (Edel, 2009)
Cristal Snow - Turn Me Up (HMC/Warner, 2009)
Dj Defkut - 80 Minutes of DEF Mixtape (DR Ent, 2006)
Dj RNO - New & Classics Mixtape (2006)
Koti-Ikävä Soundtrack (EMI, 2005)
Yellow Mic Mixtape vol.1 (YM, 2004)
Aiheesta muualla

Arvostelut:
http://www.findance.com/arvostelut/4284/cheddar-superb-character
http://desibeli.net/arvostelu/3455
http://www.findance.com/arvostelut/3854/cheddar-summer-jam
http://www.stara.fi/2007/06/30/cheddar-feat-jonna-summer-jam/
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz 2
Puer natus in Bethlehem

Puer natus - Ein Kind geborn Saksan- ja latinankielisenä tekstinä
”Puer natus in Bethlehem – Piltin synnytt’ Betlehem” on yksi vanhoista, myös Suomessa käytetyistä joulu- ja loppiaisvirsistä. Se on tullut tunnetuksi jo Jacobus Finnon virsikirjassa, jossa se oli sekakielisenä suomeksi ja latinaksi.
Puer natus in Bethlehem latinankielinen versio
Se on alkuaan 10-säkeistöinen latinankielinen joululaulu 1300-luvulta, ja sitä on laulettu eri puolilla Eurooppaa osin kansan- osin latinankielisenä monissa eri muodoissa ja säkeistömäärältään erilaisina. Sitä lienee käytetty ennen muuta jouluseimihartauksissa. Sekakielisiä muotoja on laulettu siten, että kuoro on laulanut latinankieliset ja seurakunta kansankieliset osat. Se oli myös Piae Cantiones kokoelmassa 1583 ja Suomen vuoden 1701 virsikirjassa myös latinaksi. Suomessa se jäi pois virsikirjasta 1800-luvulla, se ei ollut enää vuoden 1886 virsikirjassa.
"Puer natus" -laulun asemasta jouluvirsien joukossa kertoo sekin, että oululaisessa Tiernapoikanäytelmässä on lukuisia lainauksia tästä virrestä. Tiernapojat laulavat: ”Piltin synnytti Petlehem ja Petlehem, josta iloitsee koko Jerusalem”. Tässä ”piltti” tarkoittaa vastasyntynyttä Jeesus-lasta.
Virren sävelmä on ilmestynyt painettuna Böömissä 1553, mutta se on säilynyt vanhempina käsikirjoituksina, kuten tekstikin, johon se on aina liittynyt. Tosin sitä on laulettu myös muilla sävelmillä.
Laulusta on useita erilaisia suomennoksia, esimerkiksi
Vuoden 1701 virsikirja virsi 139
Puer natus in Bethlehem, Bethlehem, Unde gaudet Jerusalem, Halle Halleluja (latinaksi)
Piltin synnytt' Betlehem,/ Betlehem,/ Jost' ihastui Jerusalem,/ Halle Halleluja (suomeksi)
Pver natus in Betlehem, Unde gaudet Jerusalem, Halleluja./ Piltin synnytt' Betlehem, Jost' ihastui Jerusalem, Haleluia (sekakielinen muoto),
Piae Cantiones Vanhoja kirkko- ja kuorolaluja
Synnytti piltin Beetlehem, Beetlehem./ Siis riemuitkoon Jerusalem. Halleluja, Halleluja (suom. Samppa Asunta)
Hengellisiä lauluja ja virsiä 37
Kas kirkas tähti taivaaltaan, Halleluja, Viisaille koitti itämaan. Halleluja, halleluja! (suom. Per Boreman 1944, säv. Rudolf Lagi 1866)
Siionin virret 193
Beetlehemin piltti vain /piltti vain/ Riemuni on autuain. / Aamen, halleluja! (suom. Jaakko Haavio 1971 säv. keskiaikaisen sävelmän toisinto Etelä-Pohjanmaalta)
Laula, kaikki maa 12
On kirkas tähti taivaalla,/halleluja./Se johti idän viisaita,/halleluja, halleluja.
Ruotsin kirkon virsikirja 130
Taivaalla tähti välkehti,/ se välkehti/viisaiden miesten riemuksi./Halleluja! Halleluja! (suom. Pekka Kivekäs 1996)
Cantemus 52
Synnytti Pojan Betlehem, halleluja,/siis riemuitsee Jerusalen/ halleluja, halleluja (latinankielisen tekstin, laulu 51, pohjalta Kaisu Vuolio)
Volkswagen Golf VII

| Volkswagen Golf VII |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Brasilia  Indonesia  Kiina  Meksiko  Saksa
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2012–2020
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback 5-ovinen farmari
Luokka:  C-segmentti
Muotoilija:  Walter de’Silva Klaus Bischoff
Edeltäjä:  Volkswagen Golf VI
Seuraaja:  Volkswagen Golf VIII Volkswagen ID.3
Teknisesti samankaltaisia:   MQB-pohjalevyn mallit * Audi A3 (Typ 8V) Audi Q2  Audi TT (Typ FV)  SEAT León (Typ 5F)  Škoda Octavia (Typ 5E)  Škoda Superb (Typ 3V)  Volkswagen Arteon  Volkswagen Atlas  Volkswagen Atlas Cross Sport  Volkswagen Bora (2018)  Volkswagen Golf Sportsvan  Volkswagen Jetta VII  Volkswagen Lamando  Volkswagen Lavida II  Volkswagen Passat (B8)  Volkswagen Passat (Kiina)  Volkswagen Touran II  
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group MQB
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,0–2,0 l
Käyttövoima:  bensiini diesel maakaasu hybridi sähkö
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti 6-vaihteinen kaksoiskytkin 7-vaihteinen kaksoiskytkin
Volkswagen Golf VII on Volkswagenin Golf-mallin seitsemäs sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 2012–2020. Vuonna 2014 sen rinnalle tuli tila-automainen Golf Sportsvan, joka korvasi Golf Plusin.
Volkswagen Golf (2012–2020)

Seitsemännen sukupolven Golf esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2012. Auto perustuu Volkswagen Groupin modulaariselle MQB-pohjalevylle, jonka ansiosta se on edeltäjäänsä kevyempi. Golf kasvoi 59 millimetriä akseliväliltään, 56 millimetriä kokonaispituudeltaan ja 13 millimetriä leveydeltään, mutta on 28 millimetriä aiempaa matalampi.
Vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä Golf sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Volkswagen Golf valittiin Vuoden autoksi Euroopassa 2013. Se voitti myös World Car of the Year 2013 -palkinnon.
Bensiinimoottoreina olivat aluksi 1,2 TSI (85/105 hv) ja 1,4 TSI (122/140 hv). Dieselmoottoreina olivat 1,6 TDI (105 hv) ja 2,0 TDI (150 hv), keväällä 2013 valikoimaa täydensi 1,6-litraisen 90-hevosvoimainen versio, samana kesänä myös 110-hevosvoimainen. Kevään uutuusmoottorina oli lisäksi maakaasua polttoaineenaan käyttävä 1,4 TGI (110 hv).
Keväällä 2013 tulivat urheilulliset Golf GTI- ja GTD-mallit. GTI:n moottorina oli 2,0 TSI (220 hv), GTD:ssä 2,0 TDI 184-hevosvoimaisena.
Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2013 esiteltiin sähköauto e-Golf. Sen moottori tuottaa 115 hevosvoimaa tehoa ja maksimaalinen toimintamatka on noin 190 kilometriä. Seuraavana vuonna tuli markkinoille plug-in-hybridimalli Golf GTE, jossa 1,4 TSI (150 hv) -moottorin apuna on 102 hevosvoiman tehoinen sähkömoottori. Niiden käytettävissä oleva yhteisteho on 204 hevosvoimaa. Hybriditekniikka on sama kuin Audi A3 e-tronissa.
Malliston huipulle esiteltiin vuoden 2013 lopulla Golf R, jossa 2,0-litraisen TSI-moottorin teho on nostettu 300 hevosvoimaan.
Keväällä 2014 suurempitehoisen 1,2 TSI:n teho nousi 110 hevosvoimaan ja 1,4 TSI:n tehovaihtoehdoiksi tulivat 125 ja 150 hevosvoimaa. 1,6 TDI:n 105-hevosvoimainen versio poistui. Samana kesänä vain Pohjois-Amerikassa tuli tarjolle 1,8 TSI (172 hv), jonka yhteydessä automaattivaihteisto on DSG-kaksoiskytkinvaihteiston sijaan perinteinen kuusiportainen Tiptronic. Kyseinen moottori tuli seuraavana keväänä myös Euroopan markkinoille 180-hevosvoimaisena ja kaksoiskytkinvaihteistolla, mutta vain maastohenkiseen Golf Alltrackiin.
Toinen kevään 2015 uutuusmoottori oli kolmesylinterinen 1,0 TSI (115 hv).
Vuoden 2016 alussa GTI:stä tuli tarjolle 265-hevosvoimainen Clubsport-erikoismalli. Samana syksynä tuli myös 310-hevosvoimainen GTI Clubsport S, jota valmistettiin rajoitettu 400 kappaleen erikoiserä. Molemmat mallit olivat markkinoilla kevättalveen 2017 saakka.
Loppuvuonna 2016 Golfiin tehtiin uudistuksia muun muassa puskureihin ja ajovaloihin. Uusia varusteita olivat LED-ajovalot ja -takavalot, suurempi 9,2-tuumainen kosketusnäyttö sekä 12,3-tuumainen digitaalimittaristo. Uutena moottorina esiteltiin 1,5 TSI Evo (130/150 hv), lisäksi 1,2 TSI korvattiin 85-hevosvoimaisella versiolla 1,0-litraisesta. Golf GTI:n teho nousi 230 hevosvoimaan ja R-mallin 310 hevosvoimaan. Kesällä 2017 150-hevosvoimainen 1,4 TSI poistui.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Golf VII Wikimedia Commonsissa
Volkswagen Golf VII Variant
Volkswagen Golf VII GTI
Volkswagen Golf VII R
Facelift-mallin Volkswagen Golf VII.
Erik Bryggman

| Erik Bryggman |
| --- | --- |
 Bryggman vuonna 1950.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. helmikuuta 1891 Turku
Kuollut: 21. joulukuuta 1955 (64 vuotta) Turku
Puoliso:  Agda Grönberg (1892–1960)
Lapset:  Erik Bryggman (1918–1918) Carin Bryggman (1920–1993) Johan Bryggman (1925–1994)
Arkkitehti
Koulutus:  Teknillinen korkeakoulu
Taidesuuntaus:  funktionalismi
Merkittävät työt:  Ylösnousemuskappeli
Erik William Bryggman (7. helmikuuta 1891 Turku – 21. joulukuuta 1955 Turku) oli yksi varhaisimmasta funktionalismin edustajista suomalaisessa arkkitehtuurissa. Bryggman valmistui arkkitehdiksi Helsingin Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1916 ja työskenteli Helsingissä Sigurd Frosteruksen, Armas Lindgrenin ja Valter Jungin kanssa kunnes perusti oman toimiston Turkuun vuonna 1923.
Bryggmanin toimisto oli melko pieni, 4–5 suunnittelijaa. Siellä työskentelivät muiden muassa professori Pekka Pitkänen ja arkkitehti Olli Kestilä. Kestilä saattoi loppuun joitakin Bryggmanin aloittamia töitä, joiden suunnittelu ja toteutus jäi kesken Bryggmanin kuoltua.
Bryggmanin suunnittelua kuvataan usein kahdella yksityiskohdalla: hän pyrki säilyttämään rakennuspaikoilla vanhaa puustoa niin paljon kuin mahdollista ja lisäksi hän kehotti rakennusmestareita välttämään vatupassin käyttöä, jotta seinäpinnasta tulisi elävä.
Sisustusarkkitehti Carin Bryggman oli Erik Bryggmanin ja hänen vaimonsa Agda o.s. Grönbergin (1892–1960) kolmesta lapsesta keskimmäinen. Muut olivat Erik (1918–1918) ja Johan (1925–1994). Carin Bryggman lahjoitti isänsä piirustusarkiston Suomen rakennustaiteen museolle.
Merkittäviä suunnittelutöitä

Useat Erik Bryggmanin suunnittelemat rakennukset kuuluvat kansainvälisen modernin arkkitehtuurin suojelu- ja tutkimusjärjestön Docomomon merkittävien arkkitehtuuri- ja ympäristökohteiden valikoimaan.