stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kōsuke Hagino
Henkilökohtaiset ennätykset > 50 metrin rata

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti | 49,88 | Vichy | 2. heinäkuuta 2016 |
| 200 m vapaauinti | 1.45,23 | Incheon | 21. syyskuuta 2014 |
| 400 m vapaauinti | 3.44,48 | Incheon | 23. syyskuuta 2014 |
| 100 m selkäuinti | 53,68 | Barcelona | 29. heinäkuuta 2013 |
| 200 m selkäuinti | 1.55,43 | Barcelona | 2. elokuuta 2013 |
| 200 m sekauinti | 1.55,34 | Incheon | 22. syyskuuta 2014 |
| 400 m sekauinti | 4.06,05 | Rio de Janeiro | 6. elokuuta 2016 |
Henkilökohtaiset ennätykset > 25 metrin rata

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti | 47,57 | Tokio | 28. lokakuuta 2014 |
| 200 m vapaauinti | 1.42,62 | Tokio | 29. lokakuuta 2014 |
| 400 m vapaauinti | 3.40,77 | Dubai | 2. lokakuuta 2012 |
| 100 m selkäuinti | 50,92 | Doha | 6. lokakuuta 2012 |
| 200 m selkäuinti | 1.51,00 | Istanbul | 16. joulukuuta 2012 |
| 100 m sekauinti | 51,30 | Doha | 7. joulukuuta 2014 |
| 200 m sekauinti | 1.50,47 | Doha | 5. joulukuuta 2014 |
| 400 m sekauinti | 4.01,17 | Doha | 4. joulukuuta 2014 |
Aiheesta muualla

Kōsuke Hagino Twitterissä
Miesten 400 metrin sekauinnin olympiavoittajat
Leonid Bartenjev

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Melbourne 1956 | 4×100 m viesti |  |
|  Hopeaa | Rooma 1960 | 4×100 m viesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Bern 1954 | 4×100 m viesti |  |
|  Pronssia | Tukholma 1958 | 4×100 m viesti |  |
Leonid Volodymyrovytš Bartenjev (ukr. Леонід Володимирович Бартенєв, 10. lokakuuta 1933 Pultava, Ukrainan SNT – 17. marraskuuta 2021) oli Neuvostoliittoa edustanut pikajuoksija ja olympiamitalisti.
Bartenjev voitti Neuvostoliiton 4×100 metrin viestijoukkueessa olympiahopeaa Melbournessa 1956 ja Roomassa 1960 sekä EM-pronssia Bernissä 1954 ja Tukholmassa 1958. Hän kilpaili molemmissa olympiakisoissaan myös 200 metrillä ja Melbournessa lisäksi 100 metrillä. Bartenjevin ennätysajat olivat 100 metrillä vuonna 1960 juostu 10,2 sekuntia ja 200 metrillä vuonna 1957 juostu 20,9 sekuntia. Neuvostoliiton mestariksi Bartenjev juoksi 100 metrillä vuonna 1958, 200 metrillä vuosina 1957 ja 1959 sekä pikaviestissä vuosina 1955, 1958 ja 1959. Kilpauransa jälkeen Bartenjev työskenteli yleisurheiluvalmentajana muun muassa Neuvostoliiton maajoukkueessa. Hän kuoli 88-vuotiaana 17. marraskuuuta 2021.
Suomen Uutiset

Suomen Uutiset voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Suomen Uutiset, vuosina 1959–1995 ilmestynyt sanomalehti, Suomen Maaseudun Puolueen pää-äänenkannattaja
Suomen Uutiset, vuodesta 2014 ilmestynyt verkkolehti, Perussuomalaisten äänenkannattaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suomen Uutiset”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käpyröyhelökotinga

| Käpyröyhelökotinga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Röyhelökotingat Cephalopterus
Laji::  penduliger
Kaksiosainen nimi
 Cephalopterus penduliger  Sclater, 1859 
Katso myös
   Käpyröyhelökotinga Wikispeciesissä   Käpyröyhelökotinga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Käpyröyhelökotinga (Cephalopterus penduliger) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Käpyröyhelökotingaa tavataan Kolumbiassa ja Ecuadorissa. Sen kannaksi arvioidaan 10 000–19 999 yksilöä. Laji on vähentynyt elinympäristöjen tuhoutumisen ja metsästyksen takia, ja se on luokiteltu vaarantuneeksi. Lintu on kauttaaltaan musta ja päälaella on kihara töyhtö. Naaraan töyhtö on pienempi kuin koiraan. Käpyröyhelökotingan elinympäristöä ovat Andien länsirinteiden kosteat vuoristometsät. Laji syö hyönteisiä, siemeniä ja liskoja.
TSH

TSH voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Tansanian šillinki, rahayksikkö
That's So Hollywood, viikoittainen ajankohtaisohjelma KTTV-televisiokanavalla
Taru sormusten herrasta, J. R. R. Tolkienin fantasiaromaanien trilogia
Taru sormusten herrasta, Tolkienin kirjasarjaan perustuva elokuvatrilogia
Tyreotropiini, aivolisäkkeen etulohkon erittämä hormoni, joka säätelee muun muassa kilpirauhasen toimintaa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”TSH”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Land of the Free (The Killersin kappale)

| ”Land of the Free” The Killers |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 14. tammikuuta 2019
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tekijä(t): Brandon Flowers Mahalia Jackson
 Tuottaja(t): Jacknife Lee
 Tyylilaji: vaihtoehtorock poliittinen musiikki
 Kesto: 04.03
 Levy-yhtiö: Island Records
The Killersin muut singlet
| ”Rut” 2018 | ”Land of the Free” 2019 | ”Caution” 2020 |
Land of the Free on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Killersin kappale, joka julkaistiin singlenä 14. tammikuuta 2019. Kappale on yhtyeen laulaja Brandon Flowersin ja yhdysvaltalaisen gospel-laulaja Mahalia Jacksonin kirjoittama. Kappaleen sanoitukset kritisoivat Yhdysvaltain poliittista tilannetta ja presidentti Donald Trumpin hallituksen toimintaa.
Kappaleen musiikkivideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa ja sen ohjannut elokuvistaan tunnettu Spike Lee. Videolla kuvataan Meksikon ja Yhdysvaltain rajalla liikkuvia laittomia maahanmuuttajia.
Kappaleet > Digitaalinen lataus ja suoratoisto

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Land of the Free | Brandon Flowers, Mahalia Jackson | 4.03 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 4.03 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

| --- | --- |
 Yhtye Brandon Flowers – laulu  Ronnie Vannucci – rummut, lyömäsoittimet Lisämuusikot Jacknife Lee – koskettimet, kitara, basso, taustalaulu  Robbie Connolly – taustalaulu  Dorian Holley – taustalaulu  Wil Wheaton – taustalaulu  Sherree Brown – taustalaulu  Akasha Mabry Hendrix – taustalaulu  Lynn Mabry – taustalaulu :  Tuotanto Jacknife Lee – tuotanto, äänitystekniikka, ohjelmointi  Dan Grech-Marguerat – miksaus  Matt Bishop – äänitystekniikka  Robert Root – äänitystekniikka
Lappeenrannan Hiekkalinna

Sirkusaiheinen vuoden 2011 hiekkalinna
Lappeenrannan Hiekkalinna on Lappeenrannassa vuosittain rakennettava hiekkalinna. Hieman yli kolme miljoonaa kiloa hiekkaa kasataan haluttuihin kohtiin, tampataan ja tarvittaessa muotitetaan, jonka jälkeen itse veistäminen voi alkaa. Veistokset kestävät hyvin säävaihteluita. Syynä tähän on viimeistelyvaiheessa taideteosten päälle ruiskutettava puuliima-vesiseos, joka liimaa pienimmätkin yksityiskohdat säänkestäväksi.
Ensimmäisen kerran hiekkalinna rakennettiin Lappeenrannan sataman lähelle vuonna 2004. Linnan teemat vaihtuvat joka vuosi.
| Vuosi | Teema |
| --- | --- |
2004: Keskiaikainen linna
2005: Viidakko
2006: Meriseikkailu ja EU-nähtävyydet
2007: Avaruus
2008: Villi länsi
2009: Satulinna
2010: Dinosaurukset, savuava tulivuori, kivikautinen elämä
2011: Sirkus
2012: Lappeenrannan historia
2013: Kalevala
2014: Musiikki
2015: Heroes
2016: Ritarilinna
2017: Suomi 200
2018: Eurooppalainen kulttuuriperintö
2020: Välivuosi/ 5-re-make veistosta
2021: Pelit ja leikit
2022: Suomen Luonto
2023: Sadut
Vuoden 2010 ja 2011 hiekkalinnat suunniteltiin lasten ideoista ja piirustuksista. Vuoden 2011 Sirkus-teemaa oli suunnittelemassa jopa 250 lasta eri kouluista ja päiväkodeista.
Hiekkalinnan yhteydessä järjestetään monenlaisia aktiviteetteja lapsille ja lapsiperheille. Vuonna 2010 linnan yhteydessä oli teatteri-esityksiä lapsille, jättisuuri hiekkalaatikko, pomppulinna, Nikko-autorata, katusählykenttä, kahvila ja jäätelökioski. Tämän lisäksi myös leikkimökkikylä Williranta rakennetaan linnan kupeeseen. Willirannan rakentamisesta ja järjestelyistä vastaa Lappeenrannan Nuorkauppakamari ry.
Hiekkalinnan vuotuinen kävijämäärä on ollut jatkuvasti kasvussa, ja on jo yli 180 000 henkilöä. Hiekkalinna on osa Huvisataman kokonaisuutta, jossa on tarjolla erilaisia ilmaishuveja. Hiekkalinna on avoinna kesäkuusta elokuun loppuun.
Vuonna 2018 myös yleisöllä on mahdollisuus hiekkalinnan veistämiseen kaikille avoimilla veistovuoroilla.
Vuodesta 2021 lähtien Lappeenrannan peruskoulujen ala-asteen luokat ovat myös osallistuneet teosten suunniteluun sekä veistämiseen.
2023 Suosittu jätti kokoinen hiekkalaatikko tekee paluun Hiekkalinnan alueelle vieterilelujen läheisyyteen.
Aiheesta muualla

http://www.huvisatama.fi
http://www.lappeenranta.fi/hiekkalinna (Arkistoitu – Internet Archive)
goSaimaa.com-matkailusivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
TSI

TSI tarkoittaa seuraavia asioita:
Kolmen meren aloite, TSI (engl. The Three Seas Initiative)
TSI, Volkswagenin suoraruiskutteinen bensiinimoottorityyppi
TSI, Tee se itse
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”TSI”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Talvehtiminen

Talvehtiminen tarkoittaa joko
eläinten talvehtimista, tai
kasvien talvehtimista
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”talvehtiminen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Talud-tablero

Tyypillisen Talud-tablero-tyyppisen porraspyramidin reuna poikkileikkaus.
Muinaisen Mesoamerikan eri seutujen Talud tablero-tyyppisten porraspyramidien sivujen poikkileikkauksia.
Talud-tablero oli muinaisten Mesoamerikan intiaanikansojen suosima tapa rakentaa porraspyramidi. Talud-tablero-tyylissä ulkonevat pöytämäiset tasanteet ja viistot
pyramidin seinät vuorottelivat. Talud on viisto osa, tablero pöytämäinen tasanne.
Tyyli kehittyi Tlaxcalan-Pueblan alueella, ja Teotihuacán omaksui sen ja levitti sitä laajalle alueelle.
TSR, Inc.

| TSR, Inc>  |
| --- | --- |
Perustettu:  1973
Lakkautettu:  1997
Avainhenkilöt:  Gary Gygax, Brian Blume, Lorraine Williams
Kotipaikka:  Lake Geneva, Wisconsin, Yhdysvallat
Toimiala:  roolipelit
Tuotteet:  Dungeons & Dragons
Liikevaihto:  16,5 miljoonaa USD (1981)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
TSR, Inc. oli yhdysvaltalainen roolipelien julkaisija, joka tunnetaan parhaiten Dungeons & Dragons -pelistä. TSR:n perusti Gary Gygax yhdessä Don Kayen kanssa vuonna 1973 ja pelin ensimmäinen painos myytiin loppuun alle vuosi perustamisen jälkeen.
Gygax myi oman osuutensa vuonna 1985. Yritys sai tiukan tekijänoikeuspolitiikkansa vuoksi lempinimen "T$R: They sue regularly". Wizards of the Coast osti velkaongelmaisen TSR:n vuonna 1997.
Käynnistysmoottori

Auton käynnistysmoottori.
Käynnistysmoottori (tunnetaan myös nimillä starttimoottori tai startti) on tasavirtamoottori, joka pyörittää polttomoottoria, kunnes se alkaa pyöriä itse. Tätä tapahtumaa kutsutaan sähköiseksi käynnistämiseksi.
Historia

Sekä ottomoottori että dieselmoottori tarvitsevat ulkopuolista energiaa käynnistyäkseen. Alun perin moottori käynnistettiin käsin veivaamalla, mutta se oli epämukavaa, hankalaa ja vaarallista. Joskus veivi saattoi moottorin käynnistyessä jäädä pyörimään kampiakselin mukana ja aiheuttaa näin vaaratilanteen. Tällä tavoin sattuneiden onnettomuuksien vuoksi keksittiin sähköllä toimiva käynnistysmoottori, jolloin veiviä ei enää tarvittu.
Lee J. Cobb

| Lee J>  Cobb |
| --- | --- |
 Cobb elokuvassa Alaston satama.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Leo Jacoby
Syntynyt: 8. joulukuuta 1911 New York City, Yhdysvallat
Kuollut: 11. helmikuuta 1976 (64 vuotta) Woodland Hills, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:   Helen Beverly (1940–1952)  Mary Brako Hirsch (1957–1976) 
Näyttelijä
Aktiivisena:  1937–1976
Merkittävät roolit:   Alaston satama  Kauppamatkustajan kuolema  Valamiesten ratkaisu  Virginialainen 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Lee J. Cobb (8. joulukuuta 1911 New York City – 11. helmikuuta 1976 Woodland Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Cobb muistetaan parhaiten roolistaan Arthur Millerin Pulitzer-palkinnon voittaneessa näytelmässä Kauppamatkustajan kuolema (1949).
Ura

Cobb syntyi New Yorkissa juutalaisperheeseen vuonna 1911. Hän osoitti suurta lahjakkuutta viulun ja huuliharpun soittajana, mutta joutui jättämään viulun soiton murrettuaan ranteensa. Ennen täysi-ikäistymistään Cobb muutti kotoa Hollywoodiin pyrkiäkseen elokuvanäyttelijäksi. Töitä ei kuitenkaan löytynyt, joten hän palasi New Yorkiin ja aloitti opiskelut. Opiskelujen ohessa hän teki radioon ääninäytelmiä.
Cobb pääsi näyttämään kykyjään Manhattanin Broadwaylle saatuaan roolin saluunanpitäjänä Fjodor Dostojevskin näytelmässä Rikos ja rangaistus. Myös elokuvarintamalla tuli onnistumisia, sillä Cobb nimettiin Oscar-ehdokkaaksi sivuosastaan elokuvassa Alaston satama (1954). Neljä vuotta myöhemmin Cobb sai Oscar-ehdokkuuden myös sivuosaroolistaan Dostojevskin romaanin pohjalta tehdyssä elokuvassa Karamazovin veljekset. Lisäksi hän oli yksi valamiehistä vuoden 1957 elokuvassa Valamiesten ratkaisu. Televisiossa hän tuli tunnetuksi Shilohin karjatilan omistajan, tuomari Henry Garthin roolista 1960-luvun lännensarjassa Virginialainen.
Poliittiset aatteet olivat pysäyttää Cobb'n uran. Cobb liittyi vuonna 1935 Manhattanilla toimineeseen poliittiseen Group Theatre -teatteriin, mistä koitui hänelle myöhemmin ongelmia, sillä 1950-luvulla hän joutui vastaamaan aatteistaan ja teoistaan kommunismivastaiselle House Un-American Activities Committeelle (HUAC). Aluksi Cobb kieltäytyi tulemasta kuultavaksi, mutta muutti mielensä mahdollistaakseen uransa jatkamisen. Oikeudessa hän antoi 20 entistä Yhdysvaltain kommunistisen puolueen jäsenen nimeä ja välttyi näin joutumasta itse mustalle listalle.
Cobb kuoli vuonna 1976 sydänkohtaukseen. Hänet on haudattu Los Angelesiin.
Aiheesta muualla

Lee J. Cobb (1911-1976) Hollywood's Golden Age 2010-20. Viitattu 5.6.2022. (englanniksi)
Lee J. Cobb. Turner Classic Movies – TCM. Arkistoitu 2.12.2020. Viitattu 5.6.2022. (englanniksi)
Baxter, John & päivittänyt Edelman, Rob: Cobb, Lee J. Encyclopedia.com. Viitattu 5.6.2022. (englanniksi)
Kulttuuriluotsit

Kulttuuriluotsit (ruots. kulturlots, kulturkompis; engl. art and culture companions) ovat kuntien tai järjestöjen koulutettuja vapaaehtoisia, jotka toimivat oman paikkakuntansa kulttuurikohteiden tarjontaan perehtyneinä vertaisohjaajina. Kulttuuriluotsitoiminta on saanut alkunsa vuonna 2006 Jyväskylästä, josta toiminta on levinnyt yli kahdellekymmenelle paikkakunnalle Suomessa. Luotsien lisäksi vapaaehtoisia kutsutaan paikkakunnasta riippuen myös mm. kulttuurikavereiksi, -ystäviksi, -kummeiksi, -väärteiksi tai piristäjiksi.
Kulttuuriluotsitoiminnan taustalla vaikuttaa ajatus siitä, että kulttuurin pitäisi olla kaikkien saatavilla. Luotsit edistävät kulttuurin saavutettavuutta olemalla rohkaisijoina, oppaina, kavereina ja kanssakulkijoina erityistä kannustusta ja tukea tarvitseville, joiden ei muuten tulisi ehkä lähdettyä kulttuurikohteisiin. Näin osallistumista voidaan mahdollistaa henkilöille, jotka ovat erilaisten esteiden vuoksi joutuneet jäämään kulttuuri- ja taidetapahtumien ulkopuolelle. Toisinaan kulttuuriluotsi pyydetään mukaan, koska yksin ei tule lähdettyä kulttuurin pariin. Joskus taas vapaaehtoista tarvitaan erityisesti liikkumisen tukemisessa. Pääsylippujen hinnat voivat olla myös yksi este. Tämän vuoksi kulttuurilaitokset myöntävät usein luotsin seurassa liikkuvalle alennusta pääsylipuista tai kokonaan ilmaisen sisäänpääsyn. Tämä kuitenkin vaihtelee hieman luotsipaikkakunnittain.
Kulttuuriluotsin tilaaminen

Kulttuuriluotsin tilaaminen on kaikkialla käyttäjille maksutonta. Kulttuuriluotsin voi pyytää seurakseen niin museoihin, näyttelyihin, teattereihin, konsertteihin kuin kulttuurikävelyillekin. Luotsit käyvät ennen tehtävään astumistaan koulutuksen. Luotsit ovat eri ikäisiä ja tulevat eri taustoista, mutta heitä yhdistää halu tehdä vapaaehtoistyötä ja kiinnostus taide -ja kulttuuritapahtumiin. Luotseissa on muun muassa taide- ja kulttuurialan sekä sosiaali- ja terveysalan ammattilaisia, opiskelijoita, opettajia, eläkeläisiä, erityisryhmien ja järjestöjen edustajia sekä palvelualojen ja asukasyhdistysten toimijoita.
Kulttuuriluotsi tilataan yleensä kulttuuriluotsikoordinaattorilta, joka välittää kulttuuriluotsikeikan sopivalle luotsille. Välityksessä otetaan huomioon esimerkiksi se, mihin kohteeseen luotsattavat haluavat mennä ja mitä toiveita luotsattavilla on luotsaukseen liittyen. Luotsattavat voivat pyytää kulttuuriluotsin tiettyyn ennalta valittuun paikkaan tai kysyä vinkkejä ajankohtaisista ja mielenkiintoisista kohteista ja näyttelyistä.  Joillekin luotseille on muodostunut myös omia sidosryhmiä, joita he luotsaavat oma-aloitteisesti luotsitilausten lisäksi.
Joillakin paikkakunnilla kulttuuriluotsipalvelu on kohdennettu tietyille ryhmille. Esimerkiksi Kuopiossa luotsien asiakkaita ovat vain ikäihmiset, kun taas Jyväskylässä ja Tampereella kuka tahansa täysi-ikäinen voi pyytää luotsia seurakseen kulttuurikäynnille. Luotsin tuesta voi olla erityisesti hyötyä ikäihmisten lisäksi yksinäisille, ensimmäistä kertaa kulttuurikohteeseen lähteville, uuteen kaupunkiin muuttaneelle, maahanmuuttajille, pitkäaikaissairaille, aisti- ja liikuntarajoitteisille tai päihde- ja mielenterveyskuntoutujille.
Se, kuinka isoja ryhmiä luotsit luotsaavat, vaihtelee paikkakunnittain. Joillakin paikkakunnilla luotsit luotsaavat kerrallaan vain yhtä henkilöä, kun taas toisilla paikkakunnilla yhden luotsin luotsattavana voi olla kerrallaan 4-5 tai jopa 10 luotsattavaa. Myös se, miten luotsikeikka käytännössä järjestyy, vaihtelee. Yleensä luotsi ja luotsattava tapaavat kohteessa, mutta joillakin paikkakunnilla, kuten esimerkiksi Jyväskylässä ja Kuopiossa, luotsi voi toisinaan hakea luotsattavan kotoa kulttuurin pariin ja saattaa hänet sen jälkeen takaisin kotiin. Toisinaan kulttuuri voi tulla myös luokse: joillakin paikkakunnilla luotsit tuovat kulttuuria esimerkiksi laitosasujien arkeen muun muassa pienten, kuljetettavien matkalaukkunäyttelyiden avulla.
Kulttuuriluotsitoiminnan tavoitteet

Toiminnalla pyritään edistämään etenkin syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten hyvinvointia parantamalla heidän mahdollisuuksiaan osallistua kulttuuritoimintaan. Toiminnalla voidaan  tukea myös tasa-arvoisuutta, yhteisöllisyyttä ja osallisuutta kulttuuriin.
Kulttuuriluotsitoiminta lisää mukana olevien kulttuurilaitosten tunnettavuutta, tietoisuutta niiden tekemästä työstä sekä tuo uusia kävijöitä, etenkin aiemmin huonosti tavoitetuista asiakasryhmistä. Kulttuuriluotsitoiminnalla voidaan myös edistää kulttuurikohteen saavutettavuuden kokonaisvaltaista huomioimista sekä viestiä kulttuuririlaitosten yhteiskuntavastuusta.
Luotsitoiminta perustuu vapaaehtoisuuteen, joka tarkoittaa sitä, että jokainen luotsi toimii omien voimavarojensa ja aikataulujensa puitteissa. Toiminnalla halutaan edistää myös kulttuuriluotsien oman elämän hallintaa, hyvinvointia, aktiivista elämäntapaa, yhteisöllisyyttä, osallistumista ja osallisuutta. Lisäksi mielekäs vapaaehtoistyö kulttuurin parissa luo luotseille tunteen omasta tarpeellisuudesta ja antaa sisältöä eri elämänvaiheisiin.
Kulttuuriluotsitoiminnan tavoitteet > Toiminnan taustaa

Ajatus kulttuuriluotseista syntyi Jyväskylän taidemuseossa vuonna 2006. Taustalla olivat Esteetön museo- ja Avoin museo -hankkeet, joiden aikana alueen museoiden saavutettavuutta parannettiin. Tuolloin Jyväskylän taidemuseon museolehtori Sirpa Turpeinen keksi idean kulttuuriluotsista, vapaaehtoisesta kulttuuritarjontaan tutustuttavasta vertaisohjaajasta. Kulttuurin saavutettavuutta edistävien projektien tueksi ”tarvittiin joku tuomaan asiakkaat kulttuuripalveluiden luokse kädestä pitäen”.
Kulttuuriluotsitoiminta ideoitiin laajentamaan museoiden ja kulttuurikohteiden asiakaskuntaa, mutta myös vastaamaan kulttuurista kiinnostuneiden vapaaehtoisten tarpeisiin mielenkiintoisesta vapaa-ajantoiminnasta. Näin kulttuuri- ja taidetoiminnasta kiinnostuneista vapaaehtoisista syntyi tiedonvälittäjiä kulttuuriluotsikohteiden, erilaisisten yhdistysten ja asiakkaiden välillä.
Aloitusvuosien jälkeen hyväksi ja toimivaksi todettu palvelumalli on laajentunut valtakunnalliseksi projektiksi. Etenkin 2010- luvun aikana uusia luotsipaikkakuntia on syntynyt runsaasti ja kulttuuriluotsitoimijoiden verkosto käsittää jo yli 20 paikkakuntaa.
Tampereen kaupungin Kulttuurikasvatusyksikkö TAITE on saanut kulttuuriluotsitoiminnan kansallisen koordinaatioon sekä toiminnan kehittämiseen ja edistämiseen avustusta opetus- ja kulttuuriministeriöltä ajalle 09/2017- 03/2018. Hankkeessa pyritään vakiinnuttamaan toimintaa toimijoiden keskinäistä yhteistyötä vahvistamalla ja verkostoa rakentamalla. Hankkeessa muun muassa levitetään toimivia käytäntöjä, tuotetaan työkaluja ja edistetään kulttuuriluotsitoiminnan näkyvyyttä. Hanke toteutetaan yhteistyössä TAITEn, eri paikkakuntien vapaaehtoistoiminnan koordinaattoreiden, Kansalaisareena RY:n ja Kulttuuria kaikille -palvelun kanssa.
Palkinnot

Museopedagoginen yhdistys Pedaali ry myönsi Jyväskylän kulttuuriluotsitoiminnalle vuonna 2009 Vuoden museopedagoginen teko 09 -palkinnon. Tiedotteessaan Pedaali ry perusteli valintaansa luotsien tekemästä uraa uurtavasta työstä, jonka avulla he tekevät "museoita saavutettavaksi ja toimivat esimerkkeinä kulttuurin merkityksen ymmärtävistä aktiivisista kansalaisista".
Vuonna 2014 Nordiskt-baltiskt centrum för lärande genom kulturarvmyönsi Jyväskylän kaupungin kulttuuriluotseille pohjoismaisen kulttuurikasvatuspalkinnon. Palkintoraati perustelee valintaansa muun muassa sillä, että Jyväskylän kaupungin kulttuuriluotsitoiminta on vuodesta 2006 parantanut kulttuurin saavutettavuutta erityisesti sellaisille ryhmille, joille osallistuminen olisi muuten vaikeaa. Palkinto on 25 000 Ruotsin kruunun suuruinen.
Kulttuuriluotsikoulutus

Jokaisella paikkakunnalla alueen kulttuuriluotsikoordinaattori vastaa luotsien kouluttamisesta yhteistyössä luotsikohteiden kanssa. Kaupungista ja toimintamallista riippuen koulutusmuodot ja koulutuksen kesto vaihtelevat. Peruskoulutusten lisäksi kulttuuriluotseille järjestetään jatkokoulutusta, joihin sisältyy esimerkiksi toisiin kulttuurikohteisiin tutustumista, luentoja ja näyttelyiden esittelyjä. Jatkokoulutusaiheet vaihtelevat luotsien omien pyyntöjen ja tarpeiden mukaan.
Kulttuuriluotsikoulutus on luotseille maksutonta ja koulutuksessa vapaaehtoiset tutustutetaan eri kulttuurikohteisiin ja niiden tarjontaan mm. vierailujen ja työpajojen avulla. Kurssiluontoisen koulutuksen aikana kulttuuriluotseja opastetaan myös itsenäiseen tiedonhakuun ja heille voidaan antaa vinkkejä ryhmän kanssa toimimiseen. Kouluttajina toimivat kohteiden edustajat, jotka perehdyttävät kulttuuriluotsit kohteen toimintaan opastusten aikana. Koulutuksen organisoinnista ja luotsien välityksestä vastaa kulttuuriluotsikoordinaattori.
Kulttuuriluotseille jaetaan koulutuksissa saatavan tiedon tueksi usein myös kirjalliset oppaat, joissa kerrotaan mukana olevien kohteiden perustiedot (historia, nykyinen toiminta, erityispalvelut, yhteystiedot) sekä käytännön neuvoja luotsina toimiseen. Tutustumiskäyntien tiheys ja kesto vaihtelevat kaupungeittain. Kunkin koulutuksen lopussa kuitenkin järjestetään päätöstilaisuus, johon kuuluu koulutuksen yhteenvetoa, kehittämiskeskustelua sekä keskustelua vapaaehtois- ja vertaistoiminnasta tai muista osallistujien pyytämistä aiheista.