stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Los Angelesin raitiovaunut
Sähköiset raitiovaunut 1887–1963

Sähköisiä raitiovaunujärjestelmiä oli lukuisia alkaen Los Angelesin sähkörautatieyhtiöstä vuonna 1887, mutta ne yhdistettiin kahteen suureen verkkoon:
Vuonna 1901 Henry Huntington osti useita raitiovaunuyrityksiä, joista tuli Los Angeles Railway, ja jotka toimivat pääosin Los Angelesin kaupungissa "keltaisilla raitiovaunuillaan".
Vuonna 1902 Huntington ja pankkiiri Isaias W. Hellman perustivat Pacific Electric Railway -rautatieyhtiön, joka osti muita rautateitä tarjoamalla raitiovaunuyhteyttä Los Angelesin metropolialueen kaupunkeihin.
Viimeiset sähköiset raitiovaunut poistettiin käytöstä vuonna 1963.
Nykytilanne

Los Angelesin metron Sininen-, Vihreä-, Kulta- ja Expo-linjoja liikennöivät kevytjunat, jotka ovat välimuoto junan ja raitiovaunun väliltä.
Angels Flight -funikulaari liikennöi edelleen Los Angelesin keskustassa.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Streetcars in Los Angeles
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rataliikenne Los Angelesissa Wikimedia Commonsissa
Main Street & Agricultural Park Railroad -raitiovaunuyhtiön vaunu työntekijöineen, 1896
Käännös suomeksi
Mount Juliet

| Mount Juliet |
| --- | --- |


 Mount Juliet
 Koordinaatit: 36°12′10″N, 86°30′49″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Tennessee
Piirikunta:  Wilsonin piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  67,54 km²
 – Maa:  66,71 km²
 – Josta vettä:  0,83 km² (1,2 %)
Korkeus:  208 m
Väkiluku (2022):  42 548
 – Väestötiheys:  630 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6
 – Kesäaika:  UTC-5
Postinumero:  37121
Suuntanumero(t):  615, 629
 
 www.mtjuliet-tn.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mount Juliet (Mt. Juliet) on kaupunki Tennesseessa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Wilsonin piirikunnan luoteisosassa ja kuuluu Nashvillen suurkaupunkialueeseen.
Maantiede

Mount Juliet sijaitsee keskisessä Tennesseessa Nashvillen metropolialueen itäosassa noin 25 kilometriä Nashvillen keskustasta itäkoilliseen.
Historia

Mount Juliet perustettiin 1835 ja se kohotettiin kaupungiksi 1972. Kaupungin nimi palautuu todennäköisesti Mount Juliet -nimiseen kartanoon, joka sijaitsee Kilkennyn kreivikunnassa Irlannissa. Vähemmän todennäköisen teorian mukaan nimen takana on Julia Gleaves -niminen paikallinen hyväntekijä. Mount Julietin väkiluku kasvaa useita prosentteja vuosittain, kasvu vuodesta 2010 vuoteen 2020 oli noin 66 prosenttia.
Talous ja liikenne

Mount Julietin työllistävin ala on palvelusektori (vähittäiskauppa, terveydenhuolto, tekniset palvelut). Interstate 40 kulkee Mount Julietin halki länsi–itäsuuntaisesti. Mount Julietista Nashvilleen kulkee rautatieyhteys WeGo Star. Nashvillen kansainvälinen lentoasema sijaitsee Mount Julietin lounaispuolella.
Aiheesta muualla

City of Mount Juliet, Tennessee, USA — Sunrise, Sunset, and Daylength
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mount Juliet Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Mount Juliet, Tennessee
Käännös suomeksi
Muistokirjoitus

Muistokirjoitus eli nekrologi on sanomalehdessä julkaistava kirjoitus edesmenneestä merkkihenkilöstä. Se antaa yleisesityksen henkilön elämänvaiheista ja pyrkii asettamaan oikeisiin mittasuhteisiin tämän merkityksen sillä elämänalueella tai niillä elämänalueilla, joilla tämä on varsinaisesti merkittävimmän elämäntyönsä tehnyt. Nekrologit kirjoitetaan yleensä kunnioittavassa sävyssä.
Useat tiedotusvälineet kirjoittavat jo etukäteen valmiiksi aihiot sellaisille merkkihenkilöille, joiden tiedetään kamppailevan vaikeiden sairauksien kanssa, jotka ovat merkittävän iäkkäitä tai joiden elämäntyö on niin mittava ja merkittävä, että se ansaitsee laveamman käsittelyn kyseisessä tiedotusvälineessä pian henkilön kuoltua.
Lontoon olympiapuisto

Kartta alueesta
Lontoon olympiapuisto on vuoden 2012 kesäolympialaisia ja kesäparalympialaisia varten rakennettu alue Stratfordissa, Lontoossa. Alueelle rakennettiin urheilijoiden olympiakylä ja lukuisia kilpailupaikkoja, mukaan lukien Olympiastadion ja Aquatics Centre. Olympiapuistoon rakennettiin 115 metriin kohoava intialaisen taiteilijan Anish Kapoorin suunnittelema näköalatorni, ArcelorMittal Orbit. Rakennelmassa on kaksi näköalatasannetta ja ravintola. Tornin kustannusarvio on 22,7 miljoonaa puntaa, josta maailman suurin teräsyhtiö ArcelorMittal maksaa 19,6 miljoonaa puntaa. Puistossa sijaitsi myös olympiakisojen mediakeskus International Broadcast Centre. Olympialaisten jälkeen alue sai uudeksi nimeksi Queen Elizabeth Olympic Park.
Queen Elizabeth Olympic Park

Queen Elizabeth Olympic Park avattiin yleisölle huhtikuussa 2014. Alue oli ennen olympialaisia joutomaata, jolla oli sata vuotta aiemmin ollut maailman suurin satamakompleksi. Puistoon ei ole pääsymaksua, mutta Copper Boxissa sijaitseva kuntosali, velodromi sekä vesiurheilukeskus ovat maksullisia. Itse olympiastadion on vielä suljettuna, mutta vuonna 2016 se siirtyy West Ham Unitedin käyttöön.
Aquatics Centre (vasemmalla), ArcelorMittal Orbit (keskellä), Olympiastadion (taustalla, oikealla) ja Water Polo Arena (edessä, oikealla) nähtynä Westfield Stratford City -kauppakeskuksesta toukokuussa 2012.
Muistomerkki toisen maailmansodan uhreille

Muistomerkkiin kuulunut panssarivaunu (2007)
Elokuu 2022
Muistomerkki toisen maailmansodan uhreille sijaitsi 2–3 kilometriä Narvan pohjoispuolella Narva-Jõesuuhun päin.
T-34-panssarivaunu nostettiin joesta vuonna 1970 ja asetettiin muistomerkiksi.
Muistomerkki sijaitsi paikassa jossa kenraali Ivan Fedjuninskin Leningradin rintaman joukot ylittivät Narva-joen 25.-26 Heinäkuussa 1944 Narvan hyökkäyksen aikana.
16. elokuuta 2022 Viron pääministeri Kaja Kallas ilmoitti Narvasta ja Narva-Jõesuusta poistettava seitsemän neuvostomonumenttia, mukana lukien Muistomerkin toisen maailmansodan uhreille.
Panssarivaunu siirrettiin paikaltaan 16. elokuuta 2022 ja siirrettiin Viron sotamuseoon.
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1949

Vuoden 1948 naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut käytiin Norjan Kongsbergissä 12.–13. helmikuuta. Osallistujia oli 20, joista peräti seitsemän Norjasta ja Neuvostoliitosta, kolme Suomesta. Kisat olivat Suomen kaksinkertaiselle maailmanmestarille Verné Lesche uransa päätös.
Tulokset

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | 3000 m | 1000 m | 5000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 03 1. | Marija Isakova |  Neuvostoliitto | 48,1 (1.) | 5.29,7 (1.) | 1.41,9 (1.=) | 10.03,0 (6.) | 214,400 |
| 03 2. | Zoja Holšhevnikova |  Neuvostoliitto | 48,7 (3.) | 5.30,3 (2.) | 1.41,9 (1.=) | 9.41,9 (3.) | 212,890 |
| 03 3. | Rimma Žukova |  Neuvostoliitto | 50,2 (6.) | 5.30,8 (3.) | 1.43,5 (3.) | 9.27,1 (2.) | 213,793 |
| 02 4. | Randi Thorvaldsen |  Norja | 49,5 (4,) | 5.38,0 (5,) | 1.44,3 (5,) | 9.46,8 (5,) | 216,663 |
| 02 5. | Verné Lesche |  Suomi | 52,5 (11.) | 5.32,5 (4.) | 1.47,2 (8.) | 9.26,8 (1.) WR | 217,897 |
| 01 6. | Eevi Huttunen |  Suomi | 50,3 (7.) | 5.39,3 (6.) | 1.46,1 (7.) | 9.44,8 (4.) | 218,380 |
| 04 7. | Marianna Valovova |  Neuvostoliitto | 48,1 (1.) | 5.45,8 (7.) | 1.43,6 (4.) | 10.07,7 (7.) | 218,403 |
| 05 8. | Lidija Selihova |  Neuvostoliitto | 49,8 (5.) | 5.52,6 (10.) | 1.45,4 (6.) | 10.09,6 (10.) | 222,227 |
| 04 9. | Marija Anikanova |  Neuvostoliitto | 50,4 (8.) | 5.50,0 (8.) | 1.48,5 (10.) | 10.08,6 (8.) | 223,843 |
| 08 10. | Margarita Antonova |  Neuvostoliitto | 51,2 (10.) | 5.51,6 (9.) | 1.48,3 (9.) | 10.09,4 (9.) | 224,890 |
| 06 11. | Jang In-suk |  Etelä-Korea | 52,8 (12.) | 5.58,5 (11.) | 1.53,0 (12.) | 10.20,1 (11.) | 231,060 |
| 07 12. | Betty Mitchell |  Kanada | 50,8 (9.) | 6.16,8 (14.) | 1.50,4 (11.) | 10.46,7 (13.) | 233,470 |
| 07 13. | Erna Aas |  Norja | 54,8 (15.) | 6.11,6 (13.) | 1.55,6 (14.) | 10.45,7 (12.) | 239,103 |
| 07 14. | Maggi Kvestad |  Norja | 54,6 (14.) | 6.10,5 (12.) | 1.55,9 (15.) | 10.48,6 (14.) | 239,160 |
| 07 15. | Lorry Knudsen |  Norja | 55,8 (19.) | 6.22,0 (15.) | 1.57,4 (16.) | 11.09,7 (15.) | 245,137 |
| 07 16. | Ragnhild Mikkelsen |  Norja | 55,4 (17.) | 6.25,2 (18.) | 1.59,0 (18.) | 11.12,5 (17.) | 246,350 |
| 07 17. | Kyllikki Kinnunen |  Suomi | 56,5 (20.) | 6.25,1 (17.) | 2.00,6 (19.) | 11.10,3 (16.) | 248,013 |
| 07 18. | Kari Kristiansen |  Norja | 55,2 (16.) | 6.26,4 (19.) | 2.02,8 (20.) | 11.28,8 (18.) | 249,880 |
| - | Kari Kristiansen |  Norja | 54,1 (13.) | 6.35,0 (20.) | 1.54,2 (13.) | NS | - |
| - | Aase Halstvedt |  Norja | 55,6 (18) | 6.24,0 (16) | 1.57,9 (17) | NS | - |
Luettelo Saskatchewanin kunnista

Saskatchewanin kuntajako. Kaupungit punaisella, maalaiskunnat oranssilla ja pohjoisen erityiskunnat vihreällä.
Luettelo Saskatchewanin kunnista käsittää Kanadan provinssin Saskatchewanin kunnat. Kuntia on tällä hetkellä 786. Kunnat jaetaan kaupunki- ja maalaiskuntiin sekä Pohjois-Saskatchewanin erityiskuntiin. Kunnat ovat Saskatchewanin paikallishallinnon yksiköitä, jotka vastaavat tiettyjen palveluiden kuten koulujen ja terveydenhuollon tuottamisesta.
Kaupunkikunnat luokitellaan neljään eri tyyppiin, jotka ovat city, town, village ja resort municipality. Maalaiskuntia on vain yhtä tyyppiä. Kunnan tyyppi määrittää sille kuuluvat tehtävät. Harvaan asutussa Pohjois-Saskatchewanissa on 24 kuntaa, joiden tehtäviä on kevennetty luomalla Pohjois-Saskatchewanin hallintopiiri joka tuottaa osan kuntien lakisääteisistä palveluista.
Saskatchewanissa on eniten kuntia väkilukuun suhteutettuna Kanadassa ja kuntien keskimääräinen asukasluku on selkeästi Kanadan pienin, mitä on kritisoitu kalliiksi ja tehottomaksi hallinnoksi ja aluesuunnitteluksi.
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1950

Vuoden 1950 naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut käytiin Moskovassa 11.–12. helmikuuta. Osallistujia oli 19, joista peräti 12 Neuvostoliitosta, kaksi Suomesta.
Tulokset

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | 3000 m | 1000 m | 5000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 03 1. | Marija Isakova |  Neuvostoliitto | 49,9 (1.) | 5.39,6 (3.) | 1.53,8 (7.) | 11.15,9 (2.) | 214,400 |
| 03 2. | Zinaida Krotova |  Neuvostoliitto | 51,3 (9.) | 5.43,3 (4.) | 1.54,1 (8.) | 11.12,9 (1.) | 212,890 |
| 03 3. | Rimma Žukova |  Neuvostoliitto | 50,8 (4.) | 5.36,8 (1.) | 1.52,0 (2.) | 11.44,8 (6.) | 213,793 |
| 02 4. | Margarita Antonova |  Neuvostoliitto | 51,4 (10.) | 5.50,5 (9.) | 1.54,2 (9.) | 11.26,0 (3.,) | 216,663 |
| 02 5. | Marija Anikanova |  Neuvostoliitto | 51,1 (8.) | 5.55,8 (10.) | 1.47,2 (8.) | 11.37,5 (5.) | 217,897 |
| 01 6. | Tatjana Karelina |  Neuvostoliitto | 52,6 (13.) | 5.38,8 (2.) | 1.49,2 (1.) | 12.19,2 (9.) | 218,380 |
| 04 7. | Marianna Valovova |  Neuvostoliitto | 51,0 (5.) | 6.04,6 (14.) | 1.53,6 (5.) | 11.36,4 (4.) | 218,403 |
| 05 8. | Olga Akifjeva |  Neuvostoliitto | 51,0 (6.) | 5.44,3 (5.) | 1.52,4 (3.) | 12.23,7 (11.) | 222,227 |
| 04 9. | Randi Thorvaldsen |  Norja | 50,4 (3.) | 5.47,6 (6.) | 1.55,0 (10.) | 12.35,4 (12.) | 223,843 |
| 08 10. | Zoja Holšhevnikova |  Neuvostoliitto | 51,0 (7.) | 5.49,1 (8.) | 1.52,8 (4.) | 13.06,5 (14.) | 224,890 |
| 06 11. | Eevi Huttunen |  Suomi | 52,3 (12.) | 6.03,9 (12.) | 1.57,7 (13.) | 12.10,4 (8.) | 231,060 |
| 07 12. | Sofia Kondakova |  Neuvostoliitto | 50,3 (2.) | 5.48,2 (7.) | 1.57,0 (12.) | 13.13,5 (16.) | 233,470 |
| 07 13. | Nina Avdonina |  Neuvostoliitto | 1.01,7 (18.) | 6.04,4 (13.) | 1.53,6 (6.) | 11.56,7 (7.) | 239,103 |
| 07 14. | Jevgenia Ponomareva |  Neuvostoliitto | 52,2 (11.) | 5.59,6 (11.) | 1.59,6 (15.) | 13.25,5 (18.) | 239,160 |
| 07 15. | Margit Laakso |  Suomi | 54,3 (12.) | 6.16,7 (14.) | 1.59,5 (14.) | 12.55,0 (13.) | 245,137 |
| 07 16. | Libuše Hanzlíková |  Tšekkoslovakia | 57,3 (15.) | 6.09,4 (15.) | 2.05,8 (178.) | 13.18,7 (17.) | 246,350 |
| 07 17. | Jadwiga Glazewska |  Puola | 59,6 (16.) | 6.36,5 (17.) | 2.03,9 (16.) | 12.24,4 (11.) | 248,013 |
| 07 18. | Marcela Vávrová |  Tšekkoslovakia | 1.01,7 (17.) | 6.41,1 (18.) | 2.15,5 (19.) | 13.09,1 (18.) | 249,880 |
| 07 19. | Krystyna Sedzimir-Kravcowa |  Puola | 1.14,8 (19.) | 7.08,4 (19.) | 2.18,9 (19.) | 13.27,4 (19.) |  |
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1937

Vuoden 1937 naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut käytiin Sveitsin Davosissa 30.–31. tammikuuta. Osallistujia oli kuusi, joista kaksi Norjasta ja yksi Suomesta, Sveitsistä, Hollannista ja Saksasta. Samaan aikaan Davosin jäästadionilla käytiin miesten Euroopan mestaruuskilpailut.
Tulokset

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | 3000 m | 1000 m | 5000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 1. | Laila Schou Nilsen |  Norja | 46,4 (1.) ME | 5.29,6 (1.) ME | 1.38,8 (1.) ME | 9.28,3 (1.) ME | 207,563 |
| 02 2. | Synnøve Lie |  Norja | 49,9 (2.) | 5.31,8 (2.) | 1.42,2 (2.) | 9.29,6 (2.) | 213,260 |
| 03 3. | Verné Lesche |  Suomi | 51,2 (3.) | 5.35,5 (3.) | 1.44,9 (3.) | 9.37,8 (3.) | 217,347 |
| 04 4. | Trudy Rogger |  Sveitsi | 54,2 (5.) | 5.57,1 (4.) | 1.48,4 (5.) | 9.51,5 (4.) | 227,067 |
| 05 4. | Gonne Donkers |  Alankomaat | 52,1 (4.) | 6.13,3 (6.) | 1.48,3 (4.) | 10.30,8 (5.) | 231,547 |
| 06 6. | Ruth Hiller |  Saksa | 54,9 (6.) | 6.05,8 (5.) | 1.51,4 (6.) | NS | - |
Lenny Kuhr

Lenny Kuhr
Lenny Kuhr (s. 22. helmikuuta 1950 Eindhoven, Alankomaat) on alankomaalainen laulaja ja lauluntekijä.
Hän aloitti laulajanuransa vuonna 1967. Vuonna 1969 hän esiintyi Eurovision laulukilpailussa kappaleella De troubadour ja oli yksi kilpailun neljästä voittajasta. 1970-luvulla hän menestyi laulajana paremmin Ranskassa kuin kotimaassaan. Vuonna 1980 ilmestyi kappale "Visite", josta tuli hänen suurin hittinsä Alankomaissa.
Lenny Kuhr on kääntynyt juutalaisuuteen. Hän on naimisissa Rob Frankin kanssa ja hänellä on kaksi lasta edellisestä avioliitostaan. Nykyään hän asuu Israelissa.
voittajat
| --- | --- |
1950–luku:   1956: Lys Assia  1957: Corry Brokken  1958: André Claveau  1959: Teddy Scholten 
1960–luku:   1960: Jacqueline Boyer  1961: Jean-Claude Pascal  1962: Isabelle Aubret  1963: Grethe & Jørgen Ingmann  1964: Gigliola Cinquetti  1965: France Gall  1966: Udo Jürgens  1967: Sandie Shaw  1968: Massiel  1969: Frida Boccara · Lenny Kuhr · Lulu · Salomé 
1970–luku:   1970: Dana  1971: Séverine  1972: Vicky Leandros  1973: Anne-Marie David  1974: Abba  1975: Teach-In  1976: Brotherhood of Man  1977: Marie Myriam  1978: Izhar Cohen / Alphabeta  1979: Gali Atari / Milk & Honey 
1980–luku:   1980: Johnny Logan  1981: Bucks Fizz  1982: Nicole  1983: Corinne Hermès  1984: Herreys  1985: Bobbysocks  1986: Sandra Kim  1987: Johnny Logan  1988: Céline Dion  1989: Riva 
1990–luku:   1990: Toto Cutugno  1991: Carola  1992: Linda Martin  1993: Niamh Kavanagh  1994: Paul Harrington / Charlie McGettigan  1995: Secret Garden  1996: Eimear Quinn  1997: Katrina and the Waves  1998: Dana International  1999: Charlotte Nilsson 
2000–luku:   2000: Olsen Brothers  2001: Tanel Padar / Dave Benton / 2XL  2002: Marie N  2003: Sertab Erener  2004: Ruslana  2005: Elena Paparizou  2006: Lordi  2007: Marija Šerifović  2008: Dima Bilan  2009: Alexander Rybak 
2010–luku:   2010: Lena  2011: Ell & Nikki  2012: Loreen  2013: Emmelie de Forest  2014: Conchita Wurst  2015: Måns Zelmerlöw  2016: Jamala  2017: Salvador Sobral  2018: Netta Barzilai  2019: Duncan Laurence 
2020–luku:   2020: Ei järjestetty  2021: Måneskin  2022: Kalush Orchestra  2023: Loreen  2024: Nemo
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1951

Vuoden 1951 naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut käytiin Ruotsin Eskilstunassa 3.–4. helmikuuta. Osallistujia oli 10, joista seitsemän Ruotsista, kaksi Norjasta ja Suomesta Eevi Huttunen. Neuvostoliitto boikotoi tällä kertaa kisoja, koska he eivät saaneet kisoja itselleen.
Tulokset

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | 3000 m | 1000 m | 5000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 03 1. | Eevi Huttunen |  Suomi | 50,8 (2.) | 5.39,1 (1.) | 1.42,5 (1.) | 9.45,8 (1.) | 217.147 |
| 03 2. | Randi Thorvaldsen |  Norja | 49,4 (1.) | 5.56,0 (2.) | 1.42,6 (2.) | 9.54,8 (2.) | 219.513 |
| 03 3. | Ragnhild Mikkelsen |  Norja | 54,4 (4.) | 6.25,5 (4.) | 1.54,6 (3.) | 10.36,8 (4.) | 239,630 |
| 02 4. | Maj-Britt Almer |  Ruotsi | 53,0 (3.) | 6.13,3 (3.) | 2.03,8 * (7.) | 10.29,4 (3.) | 240.057 |
| 02 5. | Sylvia Karlsson |  Ruotsi | 57,1 (7.) | 6.37,0 (5.) | 2.01,8 (5.) | 11.16,0 * (5.) | 251.767 |
| 01 6. | Betzy Baltzersen |  Norja | 54,8 (5.) | 6.50,0 (6.) | 2.01,8 (5.) | 11.54,3 (8.) | 255.463 |
| 04 7. | Gunnel Gunlöv |  Ruotsi | 56,1 (6.) | 7.02,2 (9.) | 2.00,9 (4.) | 12.08,4 (10.) | 259.757 |
| 05 8. | Inga-Lill Olsson |  Ruotsi | 59,4 (8.) | 6.55,6 (7.) | 2.06,7 (9.) | 11.32,9 (6.) | 261.307 |
| 04 9. | Ann-Marie Landström |  Ruotsi | 59,8 (9.) | 6.56,2 (8.) | 2.04,3 (8.) | 11.50,0 (7.) | 262.317 |
| 08 10. | Elin Skärlind |  Ruotsi | 1.04,1 (10.) | 7.04,5 (10.) | 2.10,8 (10.) | 12.01,0 (9.) | 272.350 |
Muistomitali inhimillisestä auliudesta

Muistomitalin kunniamerkkinauha
Muistomitali inhimillisestä auliudesta (Pro Benignitate Humana, PBH) on Pohjoismaissa Suomen hyväksi sodan aikana tehdystä työstä jaettu muistomitali. Tasavallan presidentti C. G. E. Mannerheim hyväksyi muistomitalin jakoa koskevan tasavallan presidentin asetuksen 1. kesäkuuta 1945. Ensimmäiset muistomitalit jaettiin Ruotsiin, Tanskaan ja Yhdysvaltoihin.
Mitalin saajat olivat vastaanottaneet sotalapsia tai tehneet Suomea tukevaa työtä talvi- ja jatkosodan aikana tai jälkeen. Ruotsiin on jaettu 4 200 mitalia ja Suomeen 800. Mitalin jako Suomen kansalaisille päättyi vuonna 1952 ja vielä seuravana vuonna joitakin mitaleja jaettiin ulkomaille. Tasavallan presidentti Mauno Koivisto myönsi poikkeuksellisesti vuonna 1986 kuusi Pro Benignitate Humana -mitalia sekä vielä vuonna 1988 yhden mitalin. Erityisesti huomiota saivat pitkäaikaisesta humanitaarisesta avustustyöstä Veikko ja Lahja Hurstille myönnetyt mitalit.
Suomen kunniamerkkien keskinäisessä järjestyksessä Muistomitali inhimillisestä auliudesta sijoittuu Suomen Punaisen Ristin hopeisen ansiomitalin ja Suomen Punaisen Ristin pronssisen ansiomitalin väliin.
Lilija Podkopajeva

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Podkopajeva vuonna 2008. |  Podkopajeva vuonna 2008. |  Podkopajeva vuonna 2008. |  |
Maa:   Ukraina
Naisten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | ottelu |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | permanto |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | puomi |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sabae 1995 | ottelu |  |
|  Kultaa | Sabae 1995 | hyppy |  |
|  Hopeaa | Brisbane 1994 | puomi |  |
|  Hopeaa | Sabae 1995 | puomi |  |
|  Hopeaa | Sabae 1995 | eritasonojapuut |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tukholma 1994 | permanto |  |
|  Kultaa | Birmingham 1996 | ottelu |  |
|  Kultaa | Birmingham 1996 | eritasonojapuut |  |
|  Kultaa | Birmingham 1996 | permanto |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1994 | puomi |  |
|  Pronssia | Tukholma 1994 | hyppy |  |
|  Pronssia | Tukholma 1994 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Birmingham 1996 | hyppy |  |
|  Pronssia | Birmingham 1996 | joukkuekilpailu |  |
Lilija Oleksandrivna Podkopajeva (ukr. Лілія Олександрівна Подкопаєва;, s. 15. elokuuta 1978 Donetsk, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen kilpauransa päättänyt telinevoimistelija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari.
Elämä ja urheilu-ura

Ljudmila Turištševan valmentaman Podkopajevan voimistelijanuran huippuhetket ajoittuivat vuosille 1994–1996. Vuonna 1994 hän voitti Tukholman EM-kilpailuissa 1994 permannolla kultaa, puomilla hopeaa ja hypyssä sekä joukkuekilpailussa pronssia. Samana vuonna hän saavutti puomilla MM-hopeaa Brisbanessa. Vuonna 1995 Podkopajeva loisti Sabaen MM-kilpailuissa voittamalla ottelun ja hypyn maailmanmestaruudet sekä ottamalla hopeaa puomilla ja eritasonojapuilla. Vuonna 1996 Podkopajeva voitti alkuvuoden kylkiluumurtumastaan huolimatta peräti kahdeksan arvokisamitalia: Birminghamin EM-kilpailuissa hän voitti Euroopan mestaruuden ottelussa, permannolla ja eritasonojapuilla ja ylsi lisäksi pronssille hypyssä ja joukkuekilpailussa. Atlantan kesäolympialaisissa Podkopajeva voitti kultaa ottelussa ja permannolla, ja puomilla hän sijoittui Shannon Millerin jälkeen hopealle. Eritasonojapuilla ja joukkuekilpailussa hän oli viides. Atlantan olympiakisojen jälkeiset kaksi vuotta Podkopajeva kärsi loukkaantumisista jotka pakottivat hänet lopulta lopettamaan kilpavoimistelun vuonna 1998. Podkopajevaa on nähty julkisuudessa tämän jälkeenkin muun muassa televisio-ohjelman juontajana, YK:n hyvän tahdon lähettiläänä HIV/AIDSiin liittyen ja Ukrainan edustajana Eurovision tanssikilpailussa 2008. Vuonna 2008 Podkopajeva nimettiin voimistelun kansainväliseen hall of fameen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lilija Podkopajeva Wikimedia Commonsissa
Lilija Podkopajeva Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1936

Vuoden 1936 naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut käytiin Ruotsissa Tukholman olympiastadionilla 26.–27. helmikuuta. Osallistujia oli 15, joista neljä Norjasta ja Japanista, kaksi Kanadasta ja Suomesta sekä yksi luistelija emäntämaa Ruotsista, Sveitsistä ja Yhdysvalloista. Kolmen matkan jälkeen 10 parasta eteni viimeiselle matkalle 5 000 metrille. Kisoista puuttui ajan naispikaluistelun suuri nimi, norjalainen Laila Schou Nilsen, joka keskittyi kyseisenä talvena alppilajeihin, jotka olivat Garmisch-Partekirchenin olympialaisissa.
Tulokset

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | 3000 m | 1000 m | 5000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 1. | Kit Klein |  Yhdysvallat | 53,3 (1.) | 6.12,0 (1.) ME | 1.55,2 (3.) | 10.18,0 (2.) | 234,700 |
| 02 2. | Verné Lesche |  Suomi | 55,2 (4.) | 6.12,5 (2.) | 1.53,6 (1.) | 10.15,3 (1.) ME | 235,613 |
| 03 3. | Synnøve Lie |  Norja | 55,2 (4.) | 6.22,3 (5.) | 1.54,6 (2.) | 10.31,6 (4.) | 239,377 |
| 04 4. | Minako Taki |  Japani | 54,0 (2.) | 6.22,9 (6.) | 1.58,3 (6.) | 10.44,2 (6.) | 241,387 |
| 05 5. | Taeko Kitani |  Japani | 58,2 (12.) | 6.17,8 (3.) | 1.57,0 (5.) | 10.20,3 (3.) | 241,697 |
| 06 6. | Hattie Briggs |  Kanada | 56,0 (7.) | 6.33,7 (7.) | 2.01,4 (10.) | 10.56,8 (7.) | 247,997 |
| 07 7. | Ella Berntsen |  Norja | 57,5 (10.) | 6.40,5 (9.) | 2.01,0 (9.) | 11.04,8 (8.) | 251,230 |
| 08 8. | Yasuko Kawanami |  Japani | 1.00,4 (14.) | 6.35,4 (8.) | 2.03,4 (12.) | 10.20,3 (3.) | 252,210 |
| 09 9. | Trudy Rogger |  Sveitsi | 1.01,6 (15.) | 6.43,8 (10.) | 2.06,7 (14.) | 11.04,3 (9.) | 258,980 |
| 10 10. | Undis Blikken |  Norja | 56,1 (8.) | 6.18,8 (4.) | 1.56,0 (4.) | NF | - |
| 11 11. | Jane Bjerke |  Norja | 54,8 (3.) | 6.47,9 (12.) | 1.58,7 (7.) | - | - |
| 12 12. | Liisa Salmi |  Suomi | 55,7 (6.) | 6.46,2 (11.) | 2.00,5 (8.) | - | - |
| 13 13. | Lissa Bengtsson |  Ruotsi | 56,4 (9.) | 7.08,7 (14.) | 2.02,0 (11.) | - | - |
| 14 14. | Gladys Ferguson |  Kanada | 57,6 (11.) | 6.54,4 (13.) | 2.05,3 (13.) | - | - |
| 15 15. | Choko Yanase |  Japani | 1.00,0 (131.) | 8.04,6 (15.) | 2.15,4 (15.) | - | - |
NAND-portti

NAND-portti (ANSI)
NAND-portti (IEC)
NAND-portti (engl. NAND gate, sanoista not and, käytetään suomalaista nimitystä ei-ja) on looginen portti, joka vastaa Shefferin viiva -operaatiota. Operaatiosta käytetään logiikassa joskus symbolia  {\overline {\land }}. Sen merkitys on ”ei molemmat”, ts. propositiologiikan kaavana  (p_{0}\ nand\ p_{1})\Leftrightarrow ({\overline {p_{0}\land p_{1}}}). Digitaalielektroniikassa NAND on looginen portti: NAND- ja myös NOR-porttia kutsutaan universaaliksi portiksi, koska sitä käyttämällä on mahdollista muodostaa kaikki muut loogiset portit.
Totuustaulu:
| p0  | p1 | p0 nand p1 |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 | 1 |
0: 1
| 1 | 0 | 1 |
| 1 | 1 | 0 |