stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mohanlal
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut (englanniksi)
Mohanlal Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Mohanlal Allmoviessa (englanniksi)
Moottoriliikennetie

Moottoriliikennetien merkki 563
Moottoriliikennetie Ruotsissa.
Moottoriliikennetie on yksinomaan moottoriliikenteelle tarkoitettu tie, joka ei kuitenkaan täytä moottoritien vaatimuksia. Se on tarkoitettu moottoritietä vähäisemmille liikennemäärille. Joskus moottoriliikenneteitä käytetään lyhyinä pätkinä myös liittymäteinä moottoritielle. Tavallisesti moottoriliikenneteillä on asetettu rajoituksia ajoneuvojen vähimmäisnopeudelle ja pysähtymiselle sekä korvattu tasoliittymät eritasoliittymillä.
Moottoritiestä eroten moottoriliikennetiellä ei tarvitse olla useampia samansuuntaisia kaistoja tai toisistaan fyysisesti erotettuja ajoratoja.
Moottoriliikennetiet Suomessa

Suomen laissa "moottoriliikennetie" tarkoittaa tietä,
joka on varattu moottoriliikenteelle,
jolle päästään vain eritasoliittymistä tai valvotuista liittymistä,
ja jolla erityisesti pysähtyminen ja pysäköinti on kielletty käytössä olevilla ajoradoilla.
Vuoden 2021 alussa Suomessa oli moottoriliikenneteitä yhteensä 136 kilometriä.
Moottoriliikennetien yleinen nopeusrajoitus on 100 km/h, talvisin kuitenkin useimmilla tieosuuksilla 80 km/h. Moottoriliikennetiellä ei saa kuljettaa moottorikäyttöistä ajoneuvoa, jonka suurin sallittu tai rakenteellinen nopeus on enintään 70 kilometriä tunnissa. Vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta puolustusvoimien ajoneuvoon tai erikoiskuljetuksessa käytettävään ajoneuvoon.    Myös ajoneuvon hinaaminen köyttä, vaijeria tai muuta vastaavaa kytkentätapaa käyttäen on kiellettyä, lukuun ottamatta hinaamista seuraavaan poistumiskohtaan saakka.
Moottoriliikennetiet Ruotsissa

Ruotsissa on runsaasti moottoriliikenneteitä, joista useat on varustettu keskikaiteella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moottoriliikennetie Wikimedia Commonsissa
Mu (käsite)

Mu (japaniksi ja koreaksi) tai Wú (kiinaksi 無, yksinkertaistettu merkki 无), on sana, joka on käännettävissä suunnilleen ”-ton”, ”ilman”, ”vailla”, ”ei mitään”. Sitä käytetään usein ilmaisemaan, että jotain ei ole (esimerkiksi jap. 無線, musen, langaton).
Tunnetuin kenen mukaan? esimerkki sanan käytöstä on ajatustehtävä eli kōan zenbuddhalaisessa teoksessa Aukottoman portin puomi. Noviisi kysyi Zhaozhoulta, ”Onko koiralla buddhaluonto?” Zhaozhou vastasi ”Wú”. Selitys tähän on se, että joidenkin aiempien buddhalaisten ajattelijoiden mielestä koirilla oli buddhaluonto, joidenkin mielestä taas ei; Zhaozhou ei voi vastata kysymykseen, koska "ei" tarkoittaisi heidän viisautensa kieltämistä ja ”kyllä” olisi valmiiden vastausten toistamista.
Kulttuurisia viittauksia

Romaanissa Zen ja moottoripyörän kunnossapito Robert M. Pirsig kirjoittaa: "On helppo sanoa että digitaalisessa virtapiirissä tietty virtataso tarkoittaa ykköstä ja toinen tarkoittaa nollaa, mutta on vaikeampi sanoa, mitä tarkoittaa se, että virta on kytketty kokonaan pois päältä".
Monninjärvi

| Monninjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°53′45″N, 24°44′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  oja Kuoreveteen 
Järvinumero:  35.611.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,6 m  
Rantaviiva:  0,709 km  
Pinta-ala:  2,193 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMonninjärvi 
Monninjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Huikurin kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Kuoreveden lähialueeseen (35.611) se kuuluu.
Ruotsalainen kalenteri

Helmikuu vuoden 1712 ruotsalaisessa kalenterissa.
Ruotsalainen kalenteri oli Ruotsissa 1. maaliskuuta 1700 – 30. helmikuuta 1712 käytössä ollut kalenteri.
Ruotsissa (mukaan lukien Suomi ja Ruotsin Itämerenmaakunnat) oli päätetty 1600-luvun lopulla siirtyä käyttämään gregoriaanista kalenteria jättämällä väliin 11 karkauspäivää vuosina 1700–1740. Tämä päätös merkitsi sitä, että 40 vuoden ajan välillä 1.3.1700–28.2.1740 Ruotsin käyttämä kalenteri olisi poikennut maailman kaikista muista kalentereista. Lisäksi poikkeama ei olisi ollut vakiosuuruinen, vaan se olisi muuttunut yhdellä päivällä joka neljäs vuosi. Siitä huolimatta päätös tehtiin Kaarle XII:n ollessa kuninkaana.
Ruotsissa ei siten vuonna 1700 ollut karkauspäivää, vaan tämän jälkeen ruotsalainen kalenteri oli yhden päivän edellä juliaanista kalenteria ja kymmenen päivää jäljessä gregoriaanisesta kalenterista. Päätöksestä huolimatta vuosien 1704 ja 1708 kalentereihin oli lisätty karkauspäivät. Syynä saattoi olla käynnissä ollut Suuri Pohjan sota.
Huomattuaan maakohtaisen kalenterin epäonnistuneeksi Kaarle XII määräsi, että Ruotsissa palattaisiin takaisin vanhaan juliaaniseen kalenteriin lisäämällä vuoden 1712 kalenteriin helmikuun 30. päivä. Helmikuun 30. päivä 1712 on merkitty kalenteriin nimellä "Tilökelsedag". Tämä merkitsi todennäköisesti sitä, että Ruotsista tuli viimeinen valtio, jossa otettiin käyttöön juliaaninen kalenteri.
Lopullisesti gregoriaaniseen kalenteriin siirryttiin Ruotsissa vuonna 1753 jättämällä helmikuusta pois 11 päivää, ja niinpä vuonna 1753 helmikuun 17. päivää seurasi maaliskuun 1. päivä.
Minami Takahashi

Minami Takahashi esiintymässä AKB48:n kanssa.
Minami Takahashi (8. huhtikuuta 1991 Tokio) on japanilaisen idoliryhmä AKB48:n ja sen kaikkien sisarryhmien johtaja. Lisäksi hän on No Sleeves (no3b) -ryhmän jäsen yhdessä Minami Minegishin ja Haruna Kojiman kanssa.
Esiintymiset levyillä > Singlet > Soolo

Jane Doe (2013)
Esiintymiset levyillä > AKB48

Sakura no hanabiratachi
Skirt, hirari
Aitakatta
Seifuku ga jama o Suru
Keibetsu shite ita aijō
Bingo!
Boku no taiyō
Yūhi o miteiru ka?
Romance, irane
Sakura no Hanabiratachi 2008
Baby! Baby! Baby!
Ōgoe diamond
Jūnenzakura
Namida surprise!
Iiwake maybe
River
Sakura no shiori
Majisuka rock’n’roll
Ponytail to chouchou
Heavy Rotation
Lucky Seven
Yasai Sisters
Beginner
Chance no junban (Ei mukana A-puolella)
Yoyaku shita christmas
Kurumi to dialogue
Sakura no ki ni narō
Dare ka no tame ni (What can I do for Someone?) [Hyväntekeväisyyskappale]
Everyday, kachūsha
Kore kara Wonderland
Flying Get
Yasaiuranai
Kaze wa fuite iru
Ue kara Mariko (Ei mukana A-puolella)
Noël no yoru
Rinjin wa kizutsukanai
Give Me Five! (kitara)
Sweet & Bitter
Manatsu no sounds good!
Chōdai, darling
Gingham Check
Yume no kawa
Uza
Kodokuna hoshizora
Eien pressure (ei mukana A-puolella)
Totteoki christmas
So Long!
Tenohira ga kataru koto [Hyväntekeväisyyskappale]
Sayonara crawl
Esiintymiset levyillä > Lavayksiköt

Skirt, Hirari (1st + 2nd Units)
Hoshi no Ondo (2nd Unit)
Nageki no Figure
Glass no I love you
Senaka Kara Dakishimete
Rio no Kakumei
Bird
Seifuku ga Jama o Suru
Jun-ai no Crescendo
Higurashi no Koi
Bye Bye Bye
Renai Kinshi Jorei
Manatsu no Christmas Rose
Itoshisa no Accel
Ame no Pianist
Saba Kordafeshari

Saba Kordafshari (pers. ‏صبا کردافشاری‎; heinäkuu 1998 -) on iranilainen kansalaisaktivisti ja poliittinen vanki.  Hänet pidätettiin 11. kesäkuuta 2019 hijabien paljastamista koskevan valkoisen keskiviikon kampanjan yhteydessä, ja vallankumouksellinen tuomioistuin tuomitsi hänet 24 vuodeksi. Sivuston (Tavana) mukaan hän oli 19 pidätyshetkellä.
Morits
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Morits Wikimedia Commonsissa
Mikko Heikura

Mikko Heikura (19. marraskuuta 1825 Nurmes – 16. joulukuuta 1903 Nurmeksen Hevoslahti) oli suomalainen maanviljelijä ja moninkertainen valtiopäivämies.
Heikuran vanhemmat olivat talollinen Mikko Heikura ja Maria Mustonen ja puoliso Anna Mustonen (k. 1921). Heikura edusti talonpoikaissäätyä valtiopäivillä 1863, 1872, 1882, 1885, 1888, 1891 ja 1894. Hän vastusti valtiopäivillä viinanpolttoa kotitarpeisiin, mutta tuki suomenkielisten koulujen asiaa, painovapautta ja 1890-luvulla nuorsuomalaisiin liityttyään myös naisten oikeuksia. Heikura teki yhdessä toisten valtiopäivämiesten kanssa valtiopäiväaloitteet Pielisjoen kanavien sekä Joensuusta pohjoiseen ulottuvan rautatieyhteyden rakentamisesta. Rautatiealoitetta ei hyväksytty, mutta myöhemmin Nurmekseen rakennettiin rata. Hän toimi useissa valiokunnissa, samoin kuin kotikuntansa Nurmeksen kuntakokouksen puheenjohtajana ja kunnallislautakunnan esimiehenä. Heikura kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Nurmeksen edustajana. Hän oli lähetystön vanhin jäsen.
Aiheesta muualla

Heikurasta Nurmeksen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (Viitattu 27.4.2014)
Muistiperinnettä Väinö Hämäläisen tallentamana. Juttuja valtiopäivämies Mikko Heikurasta. Ylä-Karjala -lehti, 3.11.1988, s. 5.
Moottoripursi

Nauticat-veneiden valmistaja, suomalainen Siltala Yachts oli maailmanlaajuisesti tunnettu moottoripursien valmistaja.
Moottoripursi tai moottoripurjehtija on purjeveneen ja moottoriveneen välimuoto, jolla on sekä purjeveneen että moottoriveneen ominaisuuksia.
Epäsuotuisissa tuuliolosuhteissa moottoripurtta voidaan ajaa pelkästään moottorin voimalla tai sitten moottoria voidaan käyttää yhtä aikaa purjeiden kanssa.
Moottoripursi on kuitenkin häilyvä käsite, jolle on vaikea antaa tarkkaa määritelmää. Moottoripurren voi katsoa olevan tavallinen purjealus, jossa on tavallista tehokkaampi apumoottori tai moottorivene, jossa on apupurjeet. Matkapursi ja moottoripursi saattavat muistuttaa toisiaan. Aikaisemmin kansisalongilla (deck saloon) varustettuja veneitä kutsuttiin moottoripursiksi.
Piirteitä

Siinä missä purjevenettä käsitellään yleensä avotilasta sään armoilta ja moottorivenettä ohjataan sisätiloista,  moottoripursissa on usein sisäohjaamo.
Moottoria käytettäessä moottoripurren ominaisuudet vastaavat uppoumavenettä, lähinnä troolareita. Moottoripurtta on vaikea saada plaaniin. Kuitenkin: plaanaavia, sekä purjeilla että moottorilla varustettuja venemalleja ovat esimerkiksi MacGregor 19 , 56 BD, ja suomalainen Sailjet.
Moottoripursien etuihin kuuluvat merikelpoisuus, kahden eri työntövoiman tuoma käyttövarmuus ja suhteellisen tilava sisusta. Moottoripurret liikkuvat nopeasti moottorilla ja ovat vakaita purjeilla.
Usein moottori, oleskelutilat ja ohjaustila on sijoitettu veneen keskelle, jossa veneen liikehdintä on vähäistä, mikä parantaa mukavuutta ja moottorin toimivuutta. Peräkajuutta on usein kookas.
Moottoripurren rakenne on edullisimmillaan 8–12:n metrin kokoluokassa.
Kompromissi

Moottoripurren ajatuksessa piilee ristiriita kahden erilaisen ja osittain yhteensovittamattoman tyypin välillä, minkä vuoksi joistakin veneen ominaisuuksista joudutaan tinkimään. Moottoripursien on sanottu purjehtivan yhtä huonosti kuin kulkevan moottorilla.
Esimerkiksi moottoriveneen vakaus on seurausta pääasiassa rungon muodosta, kun taas purjeveneen vakaus johtuu rungon muodosta, kölin painolastista ja kölin evävaikutuksesta. Jotta moottoripursi olisi vakaa purjeilla, se on vakautettava purjevenemäisin keinoin. Purjevenemäinen köli kuitenkin kasvattaisi pohjan kitkaa, mikä haittaisi aluksen moottorivenemäisiä ominaisuuksia. Niinpä köli ja kölipaino pyritään pitämään pienempinä kuin purjeveneessä. Mutta pienemmän kölin vuoksi myös purjeiden kokoa on vastaavasti pienennettävä, mikä hidastaa veneen kulkua. Samalla kun purjeveneen ominaisuudet hidastavat vauhtia moottorilla ajettaessa, moottoriveneissä käytetty kantava perän muoto hidastaa kulkua purjevenekäytössä.
Samoin moottoriveneelle ominainen laakea perälaita yhdistettynä purjevenemäiseen keulaan voivat keikuttaa venettä myötätuulessa.
Niinpä rungon muodossa olisi löydettävä kohtuullinen kompromissi vastakkaisten tavoitteiden välillä tai vaihtoehtoisesti rungon muotoa olisi kyettävä jotenkin säätämään.
Laskennallinen määritelmä

Erään määritelmän mukaan vene on moottoripursi, kun se täyttää kaksi ehtoa:
1. Purjeen pinta-alan on oltava niin suuri, että kyseessä ei ole enää pelkkä tukipurje.
purjeala S, pituus L, uppouma D:
S/{\sqrt {(L*D)}}>5,5
2. Samalla moottorin tehon on oltava alle 9 hevosvoimaa tonnia kohden – muussa tapauksessa kyseessä ei ole enää moottoripursi, vaan moottorivene.
moottoriteho P (hv), uppouma D:
P/D<9
My Fair Lady

| My Fair Lady |
| --- | --- |

Kirjoittaja:  Alan Jay Lerner
Musiikki:  Frederick Loewe
Perustuu:  Pygmalion
My Fair Lady on musikaali, jonka on käsikirjoittanut Alan Jay Lerner. Hän vastaa myös laulujen sanoituksista. Musiikin musikaaliin on säveltänyt Frederick Loewe. Musikaali pohjautuu George Bernard Shaw’n näytelmään Pygmalion. Musikaalin ensiesitys Broadwaylla vuonna 1956 oli suuri menestys. Sitä on esitetty menestyksekkäästi eri puolilla maailmaa, ja siitä on tehty myös samanniminen elokuvasovitus vuonna 1964.
Suomessa musikaali sai ensi-iltansa Helsingin Ruotsalaisessa teatterissa, ja pääosissa siinä näyttelivät Liisa Tuomi ja Leif Wager. Musikaalin suomensi Reino Helismaa.
Vuonna 2007 musikaalin alkuperäistuotannon esiintyjien vuonna 1957 tekemä soundtrack-albumi valittiin mukaan Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Recording Registry -kokoelmaan, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä yhdysvaltalaisia äänitteitä.
Juoni

Musikaali kertoo englantilaisesta Eliza-nimisestä tytöstä, jolla on kasvot kuin enkelillä mutta käytös ja kieli kuin katupojalla. Kieltentutkija Henry Higgins lyö ystävänsä kanssa vetoa, pystyykö hän kouluttamaan Elizasta puolessa vuodessa salonkikelpoisen kaunottaren. Higgins on vannoutunut poikamies, mutta lopulta Higgins ja Eliza lyöttäytyvät yhteen.
Minä ja pojat

| Minä ja pojat Ismo Alanko Säätiö |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 3. elokuuta 2004
 Tuottaja(t): Jussi Jaakonaho
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 41.16
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Ismo Alanko Säätiön muut julkaisut
| Elävää musiikkia 2004 | Minä ja pojat 2004 | Ruuhkainen taivas 2006 |
Minä ja pojat on Ismo Alanko Säätiön kuudes albumi. Se julkaistiin elokuussa 2004. Levyllä vierailee Marjo Leinonen, joka laulaa "Kaikki raitistuu" -kappaleessa.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 1. Sitä on myyty 16 261 kappaletta, ja se ylitti kultalevyrajan vuonna 2005.
Kappaleet

Kaikki kappaleet ovat Ismo Alangon käsialaa, ellei toisin mainita.
Lumous katoaa – 3.49  (Alanko/Karjalainen)
Rakkaus hallitsee – 3.44
Silloin kun taivas vielä auttoi meitä – 3.47
Ruuvaa, väännä, säädä, hinkkaa – 3.48
Pentti – 3.49
Isä ja lapsi – 3.55
Joensuu – 5.05  (Alanko/Kämäräinen/Karjalainen)
Liikaa – 3.30
Pakko tehdä duunii – 3.44
Minä ja pojat – 2.44
Kaikki raitistuu – 3.16
Kokoonpano

Ismo Alanko – laulu, kitara
Jarno Karjalainen – basso, laulu
Timo Kämäräinen – kitara, laulu
Riku Mattila – kitara
Marko Timonen – rummut, lyömäsoittimet
Kokoonpano > Vierailijat

Marjo Leinonen – laulu (kappale "Kaikki raitistuu")
Singlet > Ruuvaa, väännä, säädä, hinkkaa

Ruuvaa, väännä, säädä, hinkkaa
Tee hyvä työ
Ruuvaa, väännä, säädä, hinkkaa -musiikkivideo (ohj. Stefan Lindfors)
Singlet > Rakkaus hallitsee

Rakkaus hallitsee
Noidat
Singlet > Pentti

Pentti
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Metropoli.net:
Soundi:
Muhoksen helluntaiseurakunta

| Muhoksen helluntaiseurakunta |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  29. syyskuuta 1991
Puheenjohtaja:  Arto Köykkä
Pääkirkko:  Veturitie 1 91500 Muhos
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muhoksen helluntaiseurakunta on Muhoksella toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1991. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Muhoksen keskustassa Veturitiellä.
Seurakunnan toimintaan kuuluu jumalanpalvelukset, sairaalahartaudet, lähetystyö ja kirpputori. Seurakunta tukee lähetystyötä Fida Internationalin ja Karjala Missio ry:n kautta.
Historia

Helluntaiherätyksen toiminta alkoi Muhoksella 1930-luvulla. Muhoksen helluntalaiset aloittivat toimintansa Oulun helluntaiseurakunnan rukouspiirinä. Seurakunnan rukoushuoneen rakentaminen aloitettiin vuonna 1985 ja rukoushuone vihittiin käyttöön 6. heinäkuuta 1986. Seurakunta järjestäytyi itsenäiseksi seurakunnaksi 29. syyskuuta 1991. Vaalan helluntaiseurakunta itsenäistyi Muhoksen alaisesta rukouspiiristä omaksi seurakunnakseen vuonna 2001.
Rukoushuone

Muhoksen helluntaiseurakunnan rukoushuoneen on suunnitelut arkkitehti Martti Torvikoski. Rukoushuoneen pinta-ala on 440 neliömetriä. Kokoussalissa on istumapaikat 170 hengelle. Lisäksi rakennukseen kuuluu ruokailu- ja kerhotilat, toimistotilat sekä asunto. Rukoushuone on rakennettu pääosin talkootyönä. Rakentamiseen tarvittava puutavara saatiin pääosin lahjotuksina.
Mikko Helanen

| Mikko Helanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. lokakuuta 1980 (ikä 43)  Suomi
Salibandyn pelaaja
Lempinimi:  Helge
Pelipaikka:  hyökkääjä
Seura:  Seinäjoen Peliveljet
Pelinumero:  13
Pituus:  180
Paino:  80
| Urheilijan ura> Seurat |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuodet | Seura | Ottelut (M+S=P) | Ottelut (M+S=P) |
| 2000-2006 2006-2011 | OLS SPV | 154 (132+137=269) 115 (95+84=179) | 154 (132+137=269) 115 (95+84=179) |
Maajoukkue
|  |  Suomi | 4 (1+0=1)  | 4 (1+0=1)  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mikko Helanen (s. 25. lokakuuta 1980) on entinen suomalainen salibandyn pelaaja, nykyisin Salibandyliiton Pohjanmaan aluevastaava (Arkistoitu – Internet Archive). Kaudella 2010–2011 hän edusti Seinäjoen Peliveljiä. Helanen edusti pääsarjaurallaan myös OLSia. Hän pelasi urallaan 269 Salibandyliigan runkosarjaottelua teholukemin 227+221=448. Pudotuspeleissä hän pelasi 51 ottelua tehoin 27+26=53. Helanen saavutti SPV:n riveissä SM-hopeaa (2011) ja kaksi SM-pronssia (2010 ja 2009).
Tilastot

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kausi | Joukkue | O | M | S | P | J |
| 2000-2001 | Oulun Luistinseura | 27 | 20 | 15 | 35 | 2 |
| 2001-2002 | Oulun Luistinseura | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| 2002-2003 | Oulun Luistinseura | 31 | 32 | 20 | 52 | 0 |
| 2003-2004 | Oulun Luistinseura | 33 | 30 | 40 | 70 | 8 |
| 2004-2005 | Oulun Luistinseura | 31 | 17 | 30 | 47 | 8 |
| 2005-2006 | Oulun Luistinseura | 31 | 33 | 31 | 64 | 2 |
| 2006-2007 | Seinäjoen Peliveljet | 26 | 28 | 25 | 53 | 2 |
| 2007-2008 | Seinäjoen Peliveljet | 26 | 27 | 23 | 50 | 4 |
| 2008-2009 | Seinäjoen Peliveljet | 24 | 28 | 19 | 47 | 6 |
| 2009-2010 | Seinäjoen Peliveljet | 19 | 8 | 13 | 21 | 4 |
| 2010-2011 | Seinäjoen Peliveljet | 20 | 4 | 4 | 8 | 0 |
My Fair Lady (Fontana 1965)

| My Fair Lady Denis Quilley, Marilyn Dougan, Danny Purches, Michael Sammes Singers |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1965
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): John Gregory
 Tyylilaji: musikaali
 Levy-yhtiö: Fontana
muut julkaisut
|   | My Fair Lady  |   |
My Fair Lady on samannimisen musikaalin kohokohtia sisältävä albumi vuodelta 1965. Musikaalin on säveltänyt Frederick Loewe ja sanoittanut Alan Jay Lerner ja sen ensi-ilta oli New Yorkissa vuonna 1956 ja Lontoossa kahta vuotta myöhemmin.
Tällä Isossa-Britanniassa tehdyllä levyllä esiintyjinä ovat Denis Quilley, Marilyn Dougan, Danny Purches ja Michael Sammes Singers. Orkesteria johtaa John Gregory, joka on myös tuottanut levyn. Levyn on kustantanut levy-yhtiö Fontana Special-merkillään sarjatunnuksella SFL 13024.
Kappaleet

A-puoli:
Overture – Why Can't The English?
Wouldn't It Be Luverly
With A Little Bit Of Luck
Just You Wait
The Rain In Spain
B-puoli:
I Could Have Danced All Night
Ascot Gavotte
On The Street Where You Live
Get Me To The Church On Time
Hymn To Him – Why Can't A Woman
I’ve Grown Accustomed To Her Face
Said Tasuhanov

Said-Magomed Tasuhanov (2000 Tšetšenia – 10. elokuuta 2019 Viro) oli suomalainen vapaapainija, joka edusti Helsingin Paini-Miehiä. Hän voitti viisi nuorten Suomen mestaruutta. Tasuhanov syntyi Tšetšeniassa, josta hän muutti lapsena Suomeen.
Tasukhanov voitti neljä vapaapainin Suomen mestaruutta alle 17-vuotiaiden ikäluokissa ja yhden alle 20-vuotiaiden ikäluokissa. Tammikuussa 2019 hän voitti junioreiden SM-kisoissa kultaa 61-kiloisten luokassa, ja saman vuoden keväällä hän paini aikuisten SM-hopeaa 65-kiloisten sarjassa.
Tasuhanov sai surmansa auto-onnettomuudessa 18-vuotiaana. Onnettomuus tapahtui 6. elokuuta 2019 Virossa Tarton ja Tallinnan välisellä tiellä lähellä Tarttoa. Henkilöauto, jossa Tasuhanov matkusti, kolaroi linja-auton kanssa kääntyessään vasemmalle. Tasuhanov oli palaamassa Suomeen Tšetšeniasta, jossa hän harjoitteli koko kesän. Tasuhanov kuoli neljä päivää myöhemmin sairaalassa.
Minna Minkkinen

| Minna Minkkinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. huhtikuuta 1984 (ikä 40)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  lähihoitaja ja sosionomi
Poliitikko
Puolue:  Vasemmistoliitto
Asema:  3. varapuheenjohtaja
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Minna Maria Minkkinen (s. 17. huhtikuuta 1984) on tamperelainen poliitikko ja vasemmistoliiton 3. varapuheenjohtaja. Minkkinen on toiminut Tampereen kaupunginvaltuutettuna ja kaupunginhallituksen jäsenenä vuodesta 2013 alkaen.
Minkkinen valittiin jatkokaudelle vasemmistoliiton varapuheenjohtajaksi 10.–12. kesäkuuta 2022 Porissa pidetyssä puoluekokouksessa.
Koulutus ja työura

Minkkinen on opiskellut lähihoitajaksi Tampereen sosiaali- ja terveysalan opistossa ja valmistui vuonna 2003. Sosionomiksi Minkkinen opiskeli Hämeenlinnassa Hämeen ammattikorkeakoulussa josta valmistui 2008. Urheiluhierojaksi Minkkinen opiskeli vuonna 2018 Tampereen urheiluhierojakoulussa.
Minkkinen on työskennellyt muun muassa asunnottomien asuntolassa, haittoja vähentävässä terveysneuvonnassa ja lastensuojelussa.
Minkkinen on nostanut julkisuudessa  esille päihdehuollossa näkemiään epäkohtia. Minkkinen on ollut myös vapaaehtoistöissä Kreikassa.
Minkkinen on toiminut myös huolto-viestintä- ja johtotehtävissä Suomen ITF Taekwon-Do maajoukkueessa.
Poliittinen ura

Minkkinen toimi vasemmistonuorten varapuheenjohtajana 2009–2011.
Minkkinen oli ensimmäistä kertaa ehdolla kuntavaaleissa 2008 Hämeenlinnassa ja sai 144 ääntä.
Vuoden  2011 eduskuntavaaleissa Pirkanmaalla Minkkinen sai 881 ääntä.
Kuntavaaleissa 2013 Minkkinen sai 417 ääntä.
Kuntavaaleissa 2017 Minkkinen sai 551 ääntä.
Minkkisen ensimmäinen valtuustoaloite oli aloite seuraparlamentin perustamisesta, jollainen Tampereelle aloitteen pohjalta perustettiin
Minkkisen aloitteesta Tampereella on neuloille ja ruiskuille roskiksia puistoissa.
Minkkisen aloitteesta Tampereelle tuli julkisia grillauspaikkoja
Saida Dhahri

| Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Maa:   Tunisia> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kairo 2002 | alle 63 kg |  |
|  Kultaa | Tunis 2004 | alle 63 kg |  |
|  Hopeaa | Dakar 1998 | alle 70 kg |  |
|  Hopeaa | Alger 2000 | alle 70 kg |  |
|  Pronssia | Casablanca 1997 | alle 66 kg |  |
| Maailmancup  | Maailmancup  | Maailmancup  |  |
|  Hopeaa | Minsk 2000 | alle 63 kg |  |
|  Hopeaa | Varsova 2001 | alle 63 kg |  |
|  Pronssia | Rooma 2001 | alle 63 kg |  |
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Kultaa | Johannesburg 1999 | alle 70 kg |  |
Saida Dhahri (s. 18. helmikuuta 1979) on tunisialainen judoka, joka on voittanut kaksi kertaa judon Afrikan-mestaruuden vuosina 2002 ja 2004. Hän saavutti menestystä myös kansainvälisellä tasolla voittamalla alle 63-kiloisten sarjassa pronssia maailmancupissa Roomassa 2001, sekä kaksi hopeamitalia Minskissä ja Varsovassa vuosina 2000 ja 2001.