stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haibein tiibetiläisten autonominen prefektuuri
Väestö

Vuoden 2013 lopussa Haibein prefektuurissa asui 292 617 henkilöä, josta oli 98 455 han-kiinalaista (33,65%), 95 083 hui-kiinalaista (32,49%), 72 766 tiibetiläistä (24,87%), 15 560 mongolia (5,32%), 8 958 monguoria (3,06%) ja 1 795 muuta vähemistöedustajaa (0,61%).
Galleria

Maisemaa Haiyanin piirikunnassa.
Qilianvuoristo Qilianin piirikunnassa.
Menyuanin rautatieasema (Suurnopeusjuna-asema)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haibein tiibetiläisten autonominen prefektuuri Wikimedia Commonsissa
Haibei Travel Guide (englanniksi) (travelchinaguide.com)
Haibein prefektuurin hallinnollinen jako.
Heart Full of Fire... And Then Some

| Heart Full of Fire> .. And Then Some Brother Firetribe |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 4. kesäkuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: AOR
 Kesto: 20.42
 Levy-yhtiö: Spinefarm
Listasijoitukset
  Suomen virallinen singlelista: 8.
Brother Firetriben muut julkaisut
| False Metal 2006 | Heart Full of Fire... And Then Some 2008 | Heart Full of Fire 2008 |
Heart Full of Fire... And Then Some on Brother Firetriben EP-levy vuodelta 2008. Se debytoi Suomen virallisen singlelistan kahdeksannella sijalla, ja pysyi listalla yhteensä 12 viikkoa.
Kappaleet

Heart Full of Fire – 4.10
Heart Full Of Fire (JS16-remix) – 5.08
Two Hearts – 3.54
Hungry For Heaven (Dio-cover) – 3.41
Kokoonpano

Pekka Heino – laulu
Emppu Vuorinen – kitara
Tomppa Nikulainen – kosketinsoittimet
Jason Flinck – basso, taustalaulu
Kalle Torniainen – rummut
Anette Olzon – laulu kappaleessa "Heart Full of Fire"
Arvostelut

Imperiumi.net:
Poincarén otaksuma

Poincarén otaksuma eli Poincarén konjektuuri on puhtaasti matemaattinen otaksuma, joka käsittelee ominaisuuksia, jotka erottavat kolmiulotteiset pallopinnat muista kolmiulotteisista monistoista. Kolmiulotteinen pallopinta tarkoittaa neliulotteisen pallon kolmiulotteista pintaa. Otaksuman mukaan monisto, jolla on tiettyjä kolmiulotteisen pallopinnan ominaisuuksia, on aina käytännössä sama asia kuin kyseinen pallopinta. Konjektuuri on nimetty Henri Poincarén mukaan, joka muotoili väitteen vuonna 1904.
Poincarén konjektuuri oli yksi Clay-instituutin Millennium-ongelmista, joiden ratkaisijalle on luvassa miljoona dollaria. Se on ainoa Millennium-ongelma, joka on tähän mennessä ratkaistu. Todistuksen konjektuurin paikkansapitävyydestä teki vuonna 2002 Grigori Perelman, joka kuitenkin kieltäytyi palkinnosta.
Tarkka väite

Otaksuman tavallinen muotoilu on seuraava:
”Jokainen kompakti yhdesti yhtenäinen 3-monisto on homeomorfinen 3-pallon kanssa.”
Monisto on topologinen avaruus, ”n-ulotteinen kappale”, joka paikallisesti näyttää kaikkialla euklidiselta avaruudelta, eli ”litteältä” avaruudelta. Esimerkiksi maapallon pinta näyttää pienellä matkalla litteältä tasolta, vaikka se ei sitä oikeasti ole. Sen sijaan, jos kahden pallon pinnat liimattaisiin yhteen, ei muodostuvan kappaleen pinta ole enää monisto, sillä liimauskohta ei läheltäkään katsottuna näytä litteältä tasolta, vaan siitä lähtee useita tasoja eri suuntiin.
Yhdesti yhtenäisyys tarkoittaa epämuodollisesti sitä, että monistossa ei ole reikiä. Homeomorfisuus taas tarkoittaa karkeasti sitä, että kaksi kappaletta voidaan muokata toisikseen venyttämällä ja kutistamalla tekemättä kappaleisiin reikiä ja liimaamatta osia yhteen.
Poincarén otaksuman väite siis tarkoittaa yksinkertaistetusti sitä, että mikä tahansa kolmiulotteinen reiätön pinta, joka täyttää moniston ehdot, on vain jollakin tavalla venytetty versio neliulotteisen pallon kolmiulotteisesta pinnasta.
Poincarén otaksuma eri ulottuvuuksissa

Sama kysymys voidaan kysyä missä tahansa muussakin kuin kolmessa ulottuvuudessa. Merkitään ulottuvuuksien määrää kirjaimella n.
Tapaukset n=1 ja n=2 on tunnettu jo pitkään.
Tapaukset n>4 todistettiin 1960-luvulla. Työssä olivat mukana muun muassa Stephen Smale, John Stallings ja E. C. Zeeman.
Tapauksen n=4 todisti Michael Freedman vuonna 1982 ja hän sai todistuksestaan vuoden 1986 Fieldsin mitalin.
Tämän jälkeen ainut ulottuvuus, jossa teoreeman todenperäisyyttä ei tunnettu, oli n=3, jonka Perelman todisti vuonna 2002.
Millennium-ongelma ja sen ratkaisu

Poincarén otaksuma kuuluu Clay-instituutin niin sanottuihin Millennium-ongelmiin eli miljoonan dollarin ongelmiin. Instituutti nimittäin lupasi ensimmäisestä oikeasta todistuksesta tai vastaesimerkistä miljoona Yhdysvaltain dollaria. Vuosina 2002 ja 2003 venäläinen Grigori Perelman julkaisi tieteellisten tutkimusten ennakkojulkaisupalvelussa Arxivissa kolme julkaisua, joissa hän hahmotteli Poincarén otaksuman ja myös yleisemmän Thurstonin geometrisointiotaksuman ratkaisun. Ratkaisu perustui pohjatyölle, jota oli tehnyt yhdysvaltalainen Richard S. Hamilton. Seuraavien vuosien aikana matemaatikot tutkivat Perelmanin työtä ja päätyivät lopulta siihen tulokseen, että todistus oli paikkansapitävä. Perelman sai aiheeseen liittyvästä työstään Fieldsin mitalin vuonna 2006, josta hän kuitenkin kieltäytyi. Vuonna 2010 Clay-instituutti julisti Perelmanin ratkaisseen ongelman ja palkitsi hänet Millennium-palkinnolla, josta Perelman myös kieltäytyi.
Kirjallisuutta

O'Shea, Donal: Poincarén konjektuuri: Maailmankaikkeuden muotoa etsimässä.  (The Poincaré conjecture: In search of the shape of the universe, 2007.)  Suomentanut Juha Pietiläinen. Helsinki:  Terra Cognita, 2012.  ISBN 978-952-5697-28-5.
Boyer, Carl B. & Merzbach, Uta C.: Tieteiden kuningatar – Matematiikan historia, osa II, s. 836–844.  ("Poincaré", ”Matemaattinen fysiikka ja muita sovelluksia”, ”Topologia”, ”Muut tutkimukset ja perintö”)  Suomentanut Kimmo Pietiläinen. Helsinki:  Art House, 1994.  ISBN 951-884-158-6.
Clay-instituutin seitsemän Millennium-ongelmaa
P=NP
Hodgen otaksuma
Poincarén otaksuma (ratkaistu)
Riemannin hypoteesi
Yangin–Millsin olemassaolo
Navierin–Stokesin yhtälöt
Birchin ja Swinnerton-Dyerin konjektuuri
Jos kaksiulotteisessa kompaktissa kappaleessa jokainen silmukka voidaan vetää esteettä yhteen pisteeseen, silloin kappaleen pinta on topologisesti homeomorfinen pallopinta. Konjektuuri otaksuu saman olevan totta kaikkien 3- ja useampiulottuvuuksisten kappaleiden kanssa.
Puumaja

Puumaja
Puumaja on puuhun tehty maja. Puumajan rakentaminen voi olla kielletty joissain paikoissa, esimerkiksi kansallispuistoissa.
Halkiomadot

| Halkiomadot |
| --- | --- |
 Schistosoma mansoni
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Laakamadot Platyhelminthes
Luokka::  Tiehytmadot Trematoda
Lahko::  Strigeidida
Heimo::  Schistosomatidae
Suku::  Schistosoma  Weinland, 1858
Lajeja
 Schistosoma mansoni  Schistosoma japonicum  Schistosoma mekongi  Schistosoma intercalatum  Schistosoma haematobium  Schistosoma indicum  Schistosoma nasale  Schistosoma leiperi  Schistosoma malayensis  Schistosoma rodhaini 
Katso myös
   Halkiomadot Wikispeciesissä   Halkiomadot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Halkiomadot (Schistosoma) ovat imumatojen luokkaan kuuluvia pieniä matoja, joiden jotkut lajit aiheuttavat ihmisessä skistosomiaasi-nimisiä zoonooseja joista tunnetuin on bilhartsia. Maailman terveysjärjestön mukaan ne ovat malarian jälkeen ihmisen toiseksi pahimpia loistauteja, joista kärsivät sadat miljoonat ihmiset. Aikuiset yksilöt loisivat verisuonistossa, munat leviävät virtsan tai ulosteen mukana veteen, mistä toukkavaiheen yksilöt voivat tunkeutua uuteen uhriin kaivautumalla tämän ihon lävitse. Ennen ihmiseen siirtymistä toukka elää yhden vaiheen kotiloissa.
Halkiomatoja loisii myös eläimissä.
Aiheesta muualla

ITIS: Schistosoma (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Schistosoma
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Schistosoma (englanniksi)
Hardayal Singh

| Mitalit> Maa:   Intia.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Intia.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Intia.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Intia> Miesten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Melbourne 1956 |  |  |
Hardayal Singh (28. marraskuuta 1928 Lucknow, Brittiläinen Intia, Brittiläinen imperiumi – 17. elokuuta 2018 Dehradun) oli intialainen maahockeypelaaja, olympiavoittaja ja maahockeyvalmentaja.
Singh kuului Intian miesten maajoukkueeseen, joka voitti olympiakultaa Melbournessa 1956. Singh pelasi Melbournessa kahdessa ottelussa ja teki yhteensä kuusi maalia joista viisi 16–0-voitossa Yhdysvaltoja vastaan.
Singh palveli Intian armeijassa ja osallistui toiseen Intian–Pakistanin sotaan. Hän eläköityi armeijasta vuonna 1969 hoitaakseen aivokasvaimesta kärsinyttä vaimoaan, joka kuoli vielä samana vuonna. Vuosina 1983–1987 Singh toimi Intian maahockeymaajoukkueen päävalmentajana. 17. elokuuta 2018 Singhin uutisoitiin kuolleen 89-vuotiaana Dehradunissa.
Henry Russell (yleisurheilija)

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Henry Russell Amsterdamin olympialaisten pikaviestin maaliintulossa 1928. |  Henry Russell Amsterdamin olympialaisten pikaviestin maaliintulossa 1928. |  Henry Russell Amsterdamin olympialaisten pikaviestin maaliintulossa 1928. |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Amsterdam 1928 | 4 × 100 m |  |
Henry Argue ”Hank” Russell (15. joulukuuta 1904 – 9. marraskuuta 1986) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija, joka voitti olympiakultaa 4 x 100 metrin juoksussa Amsterdamin olympialaisissa 1928 maailmanennätystä sivunneella ajalla 41,0 sekuntia. Hän juoksi viestissä ankkuriosuuden. Samoissa kisoissa hän selvisi sadan metrin juoksussa välieriin. Opiskellessaan Cornellin yliopistossa hän voitti IC4A-kisoissa sadan jaardin juoksun vuonna 1926 ja 220 jaardin juoksun 1925 ja 1926.
Henry Russell kuoli West Chesterissä, Pennsylvaniassa 81-vuotiaana.
Puhallushiekka

Puhallushiekka (myös saumaushiekka) on hienojakoista luonnonhiekasta tai -kivestä valmistettua hiekkaa, jota käytetään esimerkiksi hiekkapuhallukseen ja pihakivien saumojen täyttöön. Puhallushiekan tyypillinen raekoko on 0,5–2 mm, saumaus- ja puhallushiekalla 0,1–1,6 mm.
Henry Russell

Henry Russell -nimisiä henkilöitä ovat:
Henry Chamberlain Russell (1836−1907), australialainen tähtitieteilijä ja meteorologi
Henry Norris Russell (1877–1957), yhdysvaltalainen tähtitieteilijä, toinen Hertzsprungin–Russellin kaavion kehittäjistä
Henry Russell (1904–1986), yhdysvaltalainen yleisurheilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Henry Russell”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Puhallinorkesteri Louhi

Puhallinorkesteri Louhi on vantaalainen puhallinorkesteri. Sen voidaan katsoa aloittaneen toimintansa paikallisen seurakunnan piirissä vuonna 1969. Alkutaipaleella orkesteri toimi nimillä Kaivokselan seurakunnan puhallinorkesteri ja Kaivokselan soittokunta. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 1976 nimellä Vantaankosken puhallinorkesteri. Vuodesta 1990 orkesterin nimi on ollut Puhallinorkesteri Louhi. Nimi liittyy nimistöön orkesterin kotipaikan Kaivokselan ja Louhelan alueella.
Orkesterin kapellimestarina on toiminut vuodesta 2010 Okko Kivikataja.
Puhallusputki

Puhallusputkella ammuttavia myrkkynuolia korissa.
Ecuadorilainen mies ampumassa puhallusputkella.
Strychos toxifera on kurarekasvi josta saatavaa myrkkyä käytetään nuolimyrkkynä.
Puhallusputki on ontto putki, jota käytetään kevyiden ammusten laukaisuun puhalluksen voimalla. Puhallusputkia on käytetty aseina monissa kulttuureissa, yleisimpänä esimerkkinä Etelä-Amerikan intiaanit, jotka metsästävät kastamalla ammuksena käytettävän pienen nuolen kurare-myrkkyyn. Lisäksi käytetään nuolimyrkkysammakoiden erittämää myrkkyä.
Kurarealkaloidit lamauttavat saaliseläimen lihaksiston, jolloin tämä käytännössä tukehtuu hengityselinten lamaantuessa. Kurarealkaloidit jäävät saaliseläimen lihaksistoon, mutta eläin on silti syömäkelpoinen. Tämä johtuu siitä että kyseiset myrkyt eivät imeydy ihmisen ruuansulatusjärjestelmän kautta elimistöön, vaan ne poistuvat elimistöstä ulosteen mukana.
Puhallusputki (sarbacane) on tunnettu myös keskiajan Euroopassa. Sitä on käytetty lintujen metsästämiseen.
Ranskalainen kuva vuodelta 1480 lintujen metsästyksestä puhallusputkella.
Puhallusputken käyttö pyyntivälineenä on kielletty Suomen metsästyslaissa.
Puutomaatti

| Puutomaatti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Solanales
Heimo::  Koisokasvit Solanaceae
Alaheimo::  Solanoideae
Tribus::  Solaneae
Suku::  Koisot Solanum
Laji::  betaceum
Kaksiosainen nimi
 Solanum betaceum  (Cav.) Sendtn. 
Synonyymit
 Cyphomandra betacea 
Katso myös
   Puutomaatti Wikispeciesissä   Puutomaatti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Puutomaatti eli tomatillo eli tamarillo (Solanum betaceum, syn. Cyphomandra betacea) on koppisiemenisiin kuuluva koisokasvi. Se on pieni puu tai pensas, jonka soikeat ja ohutkuoriset hedelmät ovat syötäviä. Hedelmän sisällä on paljon tummia siemeniä, ja se muistuttaa niin maultaan kuin olemukseltaan tavallista tomaattia. Toisen mielipiteen mukaan makua voi myös kuvailla hunajamelonin ja karpalon yhdistelmäksi.[lähde? ]
Puutomaatin hedelmät ovat 2–8 cm:n pituisia, ja ne kasvavat tertuissa. Pintajuuriset puut kasvavat istukkaasta ja ovat nuorena erittäin herkkiä kylmyydelle. Puu voi kasvaa hieman yli kuusimetriseksi, mutta silloin se tarvitsee suojaa tuulen aiheuttamilta vahingoilta. Hedelmiä alkaa muodostua kahden vuoden ikäisessä puussa. Yksi puu tuottaa hyvässä maaperässä erittäin runsaan sadon.
Puutomaatti kasvaa luonnonvaraisena Andeilla Perussa, Chilessä, Ecuadorissa ja Boliviassa. Sitä viljellään Argentiinassa, Australiassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Keniassa, Yhdysvalloissa ja Venezuelassa. Mm. Suomeen tuotavat tuontihedelmät viljellään pääasiassa Uudessa-Seelannissa.
Puutomaatin hedelmä voidaan syödä lusikalla halkaisemalla se kahtia tai irrottamalla sen kuori kuumalla vedellä. Hedelmä voidaan soseuttaa, ja sitä voidaan käyttää jälkiruokana tai salaateissa.
Puutomaatin hedelmä
Aiheesta muualla

Kassu - Kasvien suomenkieliset nimet: Puutomaatti eli tomatillo (Solanum betaceum)
United States Department of Agriculture (USDA): Cyphomandra betacea (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Cyphomandra betacea (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Cyphomandra betacea (tree tomato) (englanniksi)
Potentiaali

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Potentiaali voi tarkoittaa seuraavia asioita:
potentiaali, yksi suomen kielen tapaluokista
potentiaalienergia, kappaleen kyky tehdä työtä asemansa ansiosta
sähköinen potentiaali, muuttumattoman sähkökentän potentiaalienergia yksikkövarausta kohden
kemiallinen potentiaali, yhdisteen osaslajiin sitoutunut Gibbsin energia
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Potentiaali”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hardbakke

| Hardbakke |
| --- | --- |

 Hardbakke
 Koordinaatit: 61°04′16″N, 4°50′13″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Vestland
Kunta:  Solund
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,28 km²
Väkiluku (2023):  280
 – Väestötiheys:  1000 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hardbakke on taajama Solundin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,28 neliökilometriä ja asukasluku 280 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hardbakke Wikimedia Commonsissa
Haja-asutusalue

Haja-asutusaluetta Mäntyharjulla.
Haja-asutusalue on alue, jolla on enintään 200 asukkaan rakennusryhmiä. Rakennusten välinen etäisyys haja-asutusalueella on yleensä pidempi kuin 200 metriä. Toisin sanoen haja-asutusalueeseen kuuluvat taajamien ulkopuoliset alueet, joilla on asutusta.
Suomessa haja-asutusalueiden väkimäärä on kasvussa suurten kaupunkien lähistöllä. Syrjäisemmillä seuduilla ja myös joidenkin keskisuurten kaupunkien lähistöllä haja-asutusalueen väestö kuitenkin vähenee.
Suomessa valtio myöntää haja-asutusalueiden vähittäiskauppapalveluille rahallista tukea palvelujen turvaamiseksi ja saavutettavuuden takia.
Haja-asutusalueiden väestö Pohjoismaissa

Vuoden 2011 lopun tietojen mukaan Suomessa oli 5 401 267 asukasta, joista 4 507 493 asui taajamissa, 833 541 haja-asutusalueilla ja 60 233 henkilön asuinpaikka oli tuntematon. Haja-asutusalueiden osuus Suomen väestöstä oli siis 15,4 prosenttia.
Ruotsissa taajamien ulkopuolella asui vuoden 2010 lopussa 1 399 773 henkeä eli 14,9 prosenttia maan väestöstä.
Vuoden 2009 alun tietojen mukaan Tanskassa oli 739 464 haja-asutusalueilla asuvaa eli 13,4 prosenttia maan väkiluvusta.
Norjassa oli vuoden 2012 alussa 1 011 611 haja-asutusalueilla asuvaa henkilöä. Samana ajankohtana maan kokonaisväkiluku oli 4 985 870 henkilöä, joten Norjassa 20,3 prosenttia väestöstä asui haja-asutusalueilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haja-asutusalue Wikimedia Commonsissa
Tuomikoski, Mikko: Haja-asutusalue – korpea vai kaupunkia? Yle Uutiset.  9.2.2011 (päivitetty 8.4.2012).
Pesäpallon miesten Halli-SM 2018

Pesäpallon Halli-SM 2018 oli Suomen Pesäpalloliiton hallimestaruuskilpailujen 25:s kausi. Kauteen osallistuvat kaikki 14 Superpesis-joukkuetta. Turnauksen lohkovaihe järjestettiin 4. helmikuuta – 4. maaliskuuta 2018. Lohkovoittajien lopputurnaus järjestettiin 17. – 18. maaliskuuta 2018 Aviasport Areenalla.
Turnauksen voitti Sotkamon Jymy, jolle hallimestaruus oli seurahistorian kuudes. Loppuottelussa se kukisti Kouvolan Pallonlyöjät suoraan 2–0. Pronssiottelussa hallitseva mestari Vimpelin Veto voitti Joensuun Mailan niin ikään 2–0.
Joukkueet

| Lohko | Joukkue | Paikkakunta | Kotiareena | Perustettu | Pelinjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | JymyJussit | Seinäjoki | Seinäjoki-areena | 2012 | Mikko Vainionpää |
| A | Oulun Lippo | Oulu | Ouluhalli | 1955 | Markku Hylkilä |
| A | Pattijoen Urheilijat | Raahe | – | 1928 | Jussi Haapakoski |
| A | Sotkamon Jymy | Sotkamo | – | 1909 | Jani Komulainen |
| B | Alajärven Ankkurit | Alajärvi | Alajärven Ylipainehalli | 1944 | Jari Mäkelä |
| B | Kankaanpään Maila | Kankaanpää | – | 1958 | Jukka-Pekka Karttunen |
| B | Koskenkorvan Urheilijat | Ilmajoki | – | 1945 | Jukka Latvala |
| B | Vimpelin Veto | Vimpeli | – | 1934 | Sami-Petteri Kivimäki |
| C | Imatran Pallo-Veikot | Imatra | Aviasport Areena | 1955 | Petri Tuuva |
| C | Joensuun Maila | Joensuu | Joensuu Areena | 1958 | Petri Pennanen |
| C | Kiteen Pallo -90 | Kitee | – | 1990 | Raimo Bragge |
| D | Haminan Palloilijat | Hamina | – | 1928 | Petri Pulliainen |
| D | Hyvinkään Tahko | Hyvinkää | – | 1915 | Iiro Haimi |
| D | Kouvolan Pallonlyöjät | Kouvola | – | 1931 | Matti Iivarinen |
Sarjajärjestelmä

Alkulohkot pelattiin yksinkertaisena sarjana kahdessa neljän ja kahdessa kolmen joukkueen alkulohkossa. Lohkojako perustui joukkueiden maantieteelliseen sijoittumiseen. Alkulohkojen ottelut pelattiin hajautetusti eri puolilla Suomea. Alkulohkojen voittajat selviytyivät Imatran lopputurnaukseen. Ne järjestettiin paremmuusjärjestykseen, ja paras lohkovoittaja kohtasi neljänneksi parhaan sekä toiseksi paras kolmanneksi parhaan välierissä. Välierien voittajat etenivät loppuotteluun ja häviäjät pronssiotteluun. Välieriä ja mitaliotteluita pelattiin vain yhdet.
Ottelut käytiin säännöiltään lähes tavallisten pesäpallo-otteluiden tavoin. Supervuoropareja ei tosin käytetty, vaan tasatilanteesta seurasi suoraan kotiutuslyöntikilpailu.
Alkulohkot

Kilpailuareenat
Alkulohkot > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sotkamo | 3 | 2 | 0 | 1 | 0 | 22 | 8 | +14 | 7 | Lopputurnaus |
| 2 | Seinäjoki | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 24 | 16 | +8 | 6 |  |
| 3 | Raahe | 3 | 0 | 1 | 1 | 1 | 17 | 26 | −9 | 3 |  |
| 4 | Oulu | 3 | 0 | 1 | 0 | 2 | 15 | 28 | −13 | 2 |  |
Areenat: Ouluhalli, Oulu & Seinäjoki-areena, Seinäjoki
Alkulohkot > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vimpeli | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 43 | 12 | +31 | 9 | Lopputurnaus |
| 2 | Alajärvi | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 24 | 18 | +6 | 6 |  |
| 3 | Koskenkorva | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 | 16 | 26 | −10 | 3 |  |
| 4 | Kankaanpää | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 10 | 37 | −27 | 0 |  |
Areena: Alajärven Ylipainehalli, Alajärvi
Alkulohkot > Lohko C

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Joensuu | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | 14 | 5 | +9 | 5 | Lopputurnaus |
| 2 | Imatra | 2 | 0 | 1 | 1 | 0 | 14 | 9 | +5 | 3 |  |
| 3 | Kitee | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 8 | 22 | −14 | 0 |  |
Areenat: Joensuu Areena, Joensuu & Aviasport Areena, Imatra
Alkulohkot > Lohko D

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kouvola | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 12 | 5 | +7 | 6 | Lopputurnaus |
| 2 | Hyvinkää | 2 | 0 | 1 | 0 | 1 | 9 | 9 | 0 | 2 |  |
| 3 | Hamina | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 8 | 15 | −7 | 0 |  |
Areena: Aviasport Areena, Imatra
Alkulohkot > Lohkovoittajien vertailu

Välieräpareja määritettäessä joukkueiden tulokset suhteutettiin pelattujen otteluiden määrään, sillä joukkueet olivat pelanneet eri ottelumääriä.
|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  VS         |  HS       |  H  |  TJ     |  PJ  |  JE    |  P  |  Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vimpeli*               | 1 |    1 |    0 |    0 |  0 | 14.33 |    4 | +10.33 | 3 | Välierä 1 |
| 2 | Kouvola*       | 1 |    1 |    0 |    0 |  0 |     6 |  2.5 | +3.5 | 3 | Välierä 2 |
| 3 | Joensuu  | 1 |  0.5 |  0.5 |    0 |  0 |     7 |  2.5 | +4.5 | 2.5 | Välierä 2 |
| 4 | Sotkamo  | 1 | 0.67 |    0 | 0.33 |  0 |  7.33 | 2.67 | +4.66 | 2.34 | Välierä 1 |
*) Jaksoero: Vimpeli +6 (+2/ottelu), Kouvola +4 (+2/ottelu)
Lopputurnaus

Lopputurnaus pelattiin Aviasport Areenalla, Imatralla 17. –18. maaliskuuta 2018. Ensimmäisenä päivänä pelattiin välieräottelut, joiden voittajat etenivät seuraavan päivän loppuotteluun ja häviäjät pronssiotteluun.
Lopputurnaus > Välierät

Vimpelin Veto – Sotkamon Jymy
| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | J1 | 5 | 6 | 7 | 8 | J2 | K | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vimpeli | 2 | 0 | 0 | X | 2 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 |
| Sotkamo | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 2 | 4 | 2 |
Raportti
Kouvolan Pallonlyöjät – Joensuun Maila
| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | J1 | 5 | 6 | 7 | 8 | J2 | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kouvola | 0 | 2 | 0 | 2 | 4 | 0 | 2 | 1 | X | 3 | 1 |
| Joensuu | 0 | 2 | 1 | 1 | 4 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
Raportti
Lopputurnaus > Pronssiottelu

Vimpelin Veto – Joensuun Maila
| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | J1 | 5 | 6 | 7 | 8 | J2 | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vimpeli | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 1 | 1 | X | 2 | 2 |
| Joensuu | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Raportti