stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kustavilaisuus
Kustavilaisen tyylin vaiheet

Varhaiskustavilainen arkkitehtuurityyli (1760-luku–1785) alkoi sen jälkeen, kun ruotsalaiset arkkitehdit saivat 1740- ja 1750-luvuilla Ranskaan ja Italiaan tekemillään matkoilla vaikutteita eurooppalaisesta uusklassismista. Keskeinen varhaiskustavilaisuuden vaikuttaja oli ruotsalainen arkkitehti ja yli-intendentti Carl Fredrik Adelcrantz. Adelcrantzin suunnittelema Vaasan hovioikeudentalo (1786), nykyinen Mustasaaren kirkko, on huomattavin varhaiskustavilaisuuden edustaja Suomessa.
Kustavilainen arkkitehtuurityyli (1785–1795) alkoi kuningas Kustaa III:n 1783–1784 tekemän Italian matkan jälkeen. Tyyliä kuvaa ankaran yksinkertainen klassinen arkkitehtuurityyli. Kustavilaisen tyylin tärkein vaikuttaja on Louis Jean Desprez, jonka Kustaa III tapasi matkallaan Roomassa ja palkkasi hoviarkkitehdikseen. Louis Jean Desprezin suunnittelema Hämeenlinnan kirkko (1798) on kustavilaisuuden tyylipuhtaimpia edustajia Suomessa.
Myöhäiskustavilainen arkkitehtuurityyli (1795–1816) alkoi kuningas Kustaa III:n kuoleman jälkeen ja vaikutti erityisesti Kustaa IV Aadolfin valtakaudella 1796–1809. Myöhäiskustavilaisuudessa tyyli muuttui vieläkin pelkistetymmäksi, ja sitä kuvaa varsinkin julkisivujen selkeys ja koruttomuus. Suunnittelussa otettiin huomioon käytännöllisyys, hyödyllisyys ja taloudellinen järkevyys. Interiöörit saattoivat sen sijaan olla koristellumpia. Carl Christoffer Gjörwellin suunnittelema Turun Akatemiatalo (1817) on huomattavimpia esimerkkejä myöhäiskustavilaisuudesta Suomessa. Sen julkisivussa ei ole pylväikköjä eikä ornamentteja, vaan pelkkä päätykolmio.
Aiheesta muualla

Malliksi maaseudulle – säätyläiset, rakennuskulttuurin edelläkävijät - Rakennusperintö.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kolmaslampi (Toivakka)

| Kolmaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°05′00″N, 25°50′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Piililänlampeen 
Järvinumero:  14.231.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,689 km  
Pinta-ala:  2,454 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolmaslampi 
Kolmaslampi  on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy.
Kukkaiskieli

Violetti syreeni kuvaa ensirakkautta kukkaiskielessä.
Kukkaiskieli oli 1800-luvun loppupuolella tapa välittää salattuja viestejä seurusteluikäisten välillä. Siinä tiettyihin kukkiin liitettiin tiettyjä ominaisuuksia ja tunteita. Näitä assosiaatioita julkaistiin pieninä kirjasina viktoriaanisen ajan Britanniassa, Ranskassa ja Yhdysvalloissa. Kukka- ja kirjakauppiaat levittävät sanastoja edelleen. Kukkien ja tunteiden yhdistäminen on yhdistelmä kansanperinnettä, mytologiaa, uskontoa ja kasvin fyysisiä ominaisuuksia.
Persian ja turkin kieliä on käytetty lähteenä osaan assosiaatioista. Lady Mary Wortley Montagun matkakirjeet Turkista julkaistiin vuonna 1763. Ne ja Aubry de Mottrayen kuvaus matkastaan Turkissa maanpaossa olleen Kaarle XII:n hoviin 1727 toivat Länsi-Eurooppaan kuvauksia kukkaiskielestä.
Iso osa kukkaiskielestä on unohtunut, mutta edelleen tummanpunaisilla ruusuilla ilmaistaan intohimoista rakkautta, keltaisilla ystävyyttä ja platonista rakkautta, ja siniset ja valkeat kukat, etenkin kallat, neilikat ja iirikset, liitetään kuolemaan ja surunvalitteluihin.
Kirjallisuutta

Uutukainen kukkaiskieli, 1888
Ahlman, F: Kukkain värit viestintävälineenä, 1903
Lempiäinen, Pentti: Sano se kukkasin, 1979
Aiheesta muualla

Literary Calligraphy Historiaa
blogi Esimerkkejä kukkaiskielestä
Clareflorist Esimerkkejä kukkaiskielestä
Flower Meanings (Arkistoitu – Internet Archive) Luettelo kukkaviesteistä (englanniksi)
Riikka Krenn: Sano se kukkasin – kukkaiskielen alkeiskurssi [vanhentunut linkki]. MTV3 Helmi 13.8.2008.
Yli-Simon työväentalo

| Yli-Simon työväentalo |
| --- | --- |

Sijainti:  Ranua
Valmistumisvuosi:  1957
Runkorakenne:  lauta
Julkisivumateriaali:  lauta
Huoneistoala:  130 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yli-Simon työväentalo on Ranuan kunnassa sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Yli-Simon työväentalo on rakennettu 1957.
Rakennus

Rakennus on puurunkoinen ja lautaverhottu talo. Alkuperäinen kate oli huopa. Lämmitysmuotona on ollut puulämmitys. Rakennukseen tulee kylmä vesi, ja talossa on sähköt. Taloa on remontoitu talkoovoimin 1990-luvulla. Silloin talo maalattiin ja katteeksi vaihdettiin peltikatto. Talon pinta-ala on 130 m², ja se sijaitsee 3 700 m²:n yksityisen omistamalla tontilla. Tontti on vuokrattu talon omistavalle Ylisimon Järjestöyhdistys ry:lle vuoteen 2030 asti. Tontilla on myös talousrakennus.
Toimintaa työväentalolla

Talon käyttö keskittyy kesäaikaan, koska uuneja ei voi enää lämmittää. Talossa järjestetään kokouksia ja tansseja, ja sitä vuokrataan juhlakäyttöön.
Kvasisota

Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Quasi-War
Kvasisota (engl. Quasi-War) oli julistamaton sota joka käytiin 7. heinäkuuta 1798 alkaen melkein pelkästään Karibianmerellä. Sodassa olivat osapuolina Yhdysvallat ja Ranska. Sota päättyi vuoden 1800 sopimukseen eli Mortefontainen rauhansopimukseen, joka solmittiin 30. syyskuuta 1800. Taustana olivat erimielisyydet, jotka koskivat sopimuksia ja Yhdysvaltojen puolueettomuutta Ranskan vallankumouksen aikaisissa sodissa.
Kosovon parlamenttivaalit 2019

Kosovon parlamenttivaalit 2019 toimitettiin 6. lokakuuta 2019. Niissä valittiin kaikki 120 Kosovon parlamentin kansanedustajaa. Paikoista 20 on tarkoitettu maan etnisille vähemmistöille, joista kymmenen serbeille. Vaalit järjestettiin viidettä kertaa peräkkäin ennenaikaisesti.
Suurimmat puolueet vaaleissa olivat Vetëvendosje, Kosovon demokraattinen liitto ja Kosovon demokraattinen puolue. Myös liitto Kosovon tulevaisuuden puolesta oli merkittävä puolue, joka pyrki suurimpien joukkoon. Lopulta näistä Vetëvendosje nousi suurimmaksi, demokraattinen liitto toiseksi ja demokraattinen puolue kolmanneksi. Erot olivat melko pieniä: Vetëvendosje sai 26,3 % äänistä, demokraattinen liitto 24,5 % ja demokraattinen puolue 21,2 %. Liitto Kosovon tulevaisuuden puolesta sai vain 11,3 % äänistä. Serbian tukema serbilista sai 6,7 % äänistä, mutta se sai serbien asuttamilla alueilla yli 90 %:n kannatuksen. Loput saivat alle viisi prosenttia äänistä, mikä on alle äänikynnyksen.
Koripallon Mestarien liiga 2019–2020

Koripallon Mestarien liigan kausi 2019–2020 oli sarjan historian neljäs. Sarjaan osallistui karsinta mukaan lukien 48 joukkuetta 29 maasta. Kausi alkoi karsintakierroksilla 19. syyskuuta 2019 ja päättyi final eight -turnauksen loppuotteluun 4. lokakuuta 2020: kausi keskeytettiin keväällä 2020 koronaviruspandemian vuoksi ja jatkettiin loppuun syksyllä 2020 lopputurnausmuodossa.
Sarjan mestaruuden voitti ensimmäisen kerran espanjalainen CB Miraflores, joka voitti loppuottelussa toista voittoaan tavoitelleen kreikkalaisen AEK:n 85–74. Pronssiottelussa ranskalainen JDA Dijon voitti espanjalaisen Basket Zaragoza 2002:n 70–65. Suomalaisjoukkueista Mestarien liigaan osallistui Kauhajoen Karhu, joka putosi jatkosta toisella karsintakierroksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koripallon Mestarien liiga 2019–2020 Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (englanniksi)
Kosovon sosialistinen autonominen alue

Kosovon sosialistinen alue (serbokroaatiksi: Socijalistička Autonomna Pokrajina Kosovo) oli autonominen sosialistinen alue osana Serbian sosialistista tasavaltaa vuodesta 1974 vuoteen 1990. Se on nykyisen Kosovon edeltäjä. Kosovon autonominen alue sai autonomian vuonna 1974.[lähde? ]
| --- | --- |
: Jugoslavian tasavallat ja alueet
: Bosnia ja Hertsegovinan sosialistinen tasavalta | Kosovon sosialistinen autonominen alue | Makedonian sosialistinen tasavalta | Slovenian sosialistinen tasavalta Serbian sosialistinen tasavalta | Montenegron sosialistinen tasavalta | Kroatian sosialistinen tasavalta | Vojvodinan sosialistinen alue
Yhdessä (veistos)

| Yhdessä |
| --- | --- |

Nimi:  Yhdessä
Tekijä:  Björn Weckström
Valmistumisvuosi:  2018
Taiteenlaji:  veistos
Paikkakunta:  Helsinki
Koordinaatit:  60°10'10.56"N, 24°56'26.16"E
Yhdessä on Björn Weckströmin suunnittelema puoliabstrakti veistos, jossa kaksi ihmishahmoa syleilevät toisiaan. Veistoksen lahjoitti HYY Yhtymä Flooran päivänä 2018 Helsingin yliopiston ylioppilaskunnalle sen 150-vuotisjuhlan kunniaksi.
Veistos sijaitsee Helsingin keskustassa Kaivopihalla. Kivijalustan kaiverruksessa lukee "Helsingin yliopiston ylioppilaskunta ∙ Tulevaisuuden puolesta ∙ 150-vuotiaan ylioppilaskunnan kunniaksi ∙ 13.5.2018". Alun perin teksti oli kaiverrettu vain suomen kielellä, mutta myöhemmin lisättiin myös ruotsin- ja englanninkieliset kaiverrukset.
Veistos on valettu Pietrasantassa, Italiassa. Patinan Weckström on kehittänyt yhdessä veistoksen pronssista valaneen Fonderia Mariani -valimon kanssa.
Kulta Pispalasta

| Kulta Pispalasta Eino Valtanen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Studio Brushane
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 38.00
 Levy-yhtiö: Gold Disc
Eino Valtasen muut julkaisut
| Kuka puolestani itkee 1980 | Kulta Pispalasta 1981 | Ollaan jätkiä vaan 1983 |
Kulta Pispalasta on Eino Valtasen studioalbumi vuodelta 1981.
Kappaleet > A-puoli

Kulta Pispalasta – 2.13 (säv. Antti Hyvärinen, san. Vexi Salmi, sov. Paul Fagerlund)
Viimeisen päälle – 2.36 (säv. Heikki Annala, san. Vexi Salmi)
Yksin jaksa en – 3.16 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi)
Onnettaren ottopoika – 2.45 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi)
Uittomiesten humppa – 3.50 (säv. ja san. Yrjö Savolainen)
Kuunsilta – 3.00 (säv. Toivo Kärki, san. Vexi Salmi)
Rehellinen työmies – 2.20 (säv. Paul Fagerlund, san. Vexi Salmi)
Kappaleet > B-puoli

Oman onneni seppä – 3.30 (säv. Heikki Annala, san. Vexi Salmi)
Elämä on elämisen arvoista – 3.20 (säv. Toivo Kärki, san. Vexi Salmi)
Surullinen soittaja – 3.00 (säv. ja san. Reijo Lumisalmi)
Hummailemaan – 3.00 (säv. Jorma Simola, san. Timo Hämäläinen)
Ketä voin rakastaa – 4.05 (säv. Esko Björkman, san. Chrisse Johansson)
Muistojen polku – 3.10 (säv. ja san. Veikko Tuomi)
Aiheesta muualla

Kulta Pispalasta discogs.com -sivustolla
Kyykkyteline

Kyykkyteline urheilijan etupuolella.
Kyykkyteline on teline, jonka varaan voidaan asettaa levytanko painoineen. Se löytyy lähes jokaiselta kuntosalilta. Kyykkyteline on käytännössä pakollinen jalkakyykkyä tehdessä, paitsi silloin kun painot ovat niin pienet että harjoittelija jaksaa nostaa ne lattialta ensin pään yläpuolelle ja laskea niskaan. Kyykkytelinettä voi hyödyntää myös muissa liikkeissä, yleensä esimerkiksi pystypunnerruksessa painoa ei ensimmäisessä toistossa vedetä maasta rinnalle, vaan se otetaan telineestä. Erillistä penkkiä käyttämällä kyykkytelinettä voidaan käyttää myös penkkipunnerruksessa.
Joihinkin telineisiin voidaan asettaa tukiraudat, joiden päälle paino jää, mikäli harjoittelija ei jaksa nousta ylös kyykyn ala-asennosta. Kyykkytelineen variaatio on erityinen häkki, ns. power-rack, jossa suoritettua kyykkyä voi sanoa vielä astetta turvallisemmaksi kuin tavallisessa tukiraudoilla varustetussa telineessä tehtyä.
Kortševa

Kortševan vaakuna vuodelta 1781.
Kortševa (ven. Корчева́) on Volgan rannalla nykyisen Tverin alueen Konakovon piirissä sijainnut kaupunki, joka jäi vuonna 1937 valmistuneen Ivankovon tekojärven alle.
Kortševan kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1540-luvulla. Vuonna 1781 siitä tuli kaupunki ja Tverin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa se oli kahden–kolmen tuhannen asukkaan pikkukaupunki.
Vuonna 1932 ryhdyttiin rakentamaan Ivankovon tekojärveä, josta saa alkunsa Volgan ja Moskvajoen yhdistävä Moskovan kanava. Kortševan kaupungin laskettiin jäävän tekojärven alle. Vuonna 1936 kaupungin rakennukset siirrettiin pois tai hävitettiin. Asukkaat muuttivat etupäässä Konakovon taajamaan.
Vastoin alkuperäisiä laskelmia kolmasosa kaupungin alueesta jäi vedenpinnan yläpuolelle. Nykyään ainoa säilynyt rakennus on entinen Roždestvenskin kauppiastalo, jota käytetään kalastajien yöpymispaikkana.
Kaupungin historiasta kertoo Konakovon museon näyttely.
Aiheesta muualla

Kortševa – gorod, kotorogo net... (venäjäksi)
WxWidgets

| WxWidgets |
| --- | --- |

Tiedot
Ohjelmointikielet:  C++ 70,2% Objective-C 12,5% C 6,8% Makefile 4,4% Objective-C++ 2,2% M4 1,5% Muut 2,4% 
Lisenssi:  WxWindows Library License ja GNU General Public License
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
WxWidgets on laitteistoriippumaton, avoimen lähdekoodin lisäkirjasto, joka on tarkoitettu graafisella käyttöliittymällä varustettujen sovellusohjelmien tekemiseen. WxWidgetsin kehittäminen aloitettiin vuonna 1992. WxWidgetsistä on tehty käännökset mm. Pythonille (wxPython), Smalltalkille (wxSqueak), Perlille ja Javalle. WxWidgetsin nimi oli aikaisemmin WxWindows, mutta Microsoftin toimien takia nimi jouduttiin vaihtamaan wxWidgetsiin.
WxWidgets ei matki minkään tietyn käyttöjärjestelmän käyttöliittymäkomponentteja, vaan käyttää käyttöjärjestelmän omia elementtejä. Tämä tekee ohjelmista nopeampia ja käyttöjärjestelmän grafiikkaan istuvia. WxWidgetsissä on tuki muun muassa Windowsille, Mac OS:lle, OS X:lle ja Unixille/Linuxille (X11/Xlib-, GTK+- ja Motif-käyttöliittymäkirjastot).
Esimerkki wxPythonilla

Alla esimerkki wxPythonilla:
import wx

class TestFrame(wx.Frame):
    def __init__(self, parent, ID, title):
        wx.Frame.__init__(self, parent, -1, title, pos=(0, 0), size=(320, 240))
        panel = wx.Panel(self, -1)
        text = wx.StaticText(panel, -1, "Test", pos=(10, 5), size=(-1, -1))

class TestApp(wx.App):
    def OnInit(self):
        frame = TestFrame(None, -1, "Hello, world!")
        self.SetTopWindow(frame)
        frame.Show(True)
        return True

if __name__ == "__main__":
    app = TestApp(0)
    app.MainLoop()
World Trade Center Abu Dhabi

| World Trade Center Abu Dhabi> Tiedot |
| --- | --- |
Sijainti:  Abu Dhabi, Yhdistyneet arabiemiraatit
Käyttötarkoitus:  sekakäyttö
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
World Trade Center Abu Dhabi (arab. مركز التجارة العالمي أبو ظبي‎, Markaz at-tijāra al-‘ālamī ’Abū Ẓabī) on kahdesta pilvenpiirtäjästä koostuva rakennuskokonaisuus Yhdistyneiden arabiemiraattien pääkaupungissa Abu Dhabissa. Siihen kuuluvat 381 metriä korkea asuinhuoneistoja sisältävä Burj Mohammed Bin Rashid (arab. برج محمد بن راشد‎, Burj Muḥammad ibn Rāšid) ja toimistotiloja sisältävä 277 metriä korkea toimistotorni (arab. برج المكاتب‎, Burj al-mukātib). Molempien tornien rakentaminen aloitettiin vuonna 2007, ja ne valmistuivat 2014. Kompleksiin oli tarkoitus kuulua myös kolmas pilvenpiirtäjä, hotellina toimiva hotellitorni (arab. برج الفندق‎, Burj al-funduq), mutta sitä ei koskaan saatu rakennettua. Burj Mohammed Bin Rashid on kaupungin korkein rakennus.
Wuyivuoristo

| Wuyivuoristo |
| --- | --- |

Maailmanperintökohde
Sijainti:  Fujian, Kiina  27°43′35″N, 117°43′31″E
Tyyppi:  luonto
Kriteerit:  (iii)(vi)(vii)(x)
Tunnusnumero:  911
Valintahistoria
Valintavuosi:  1999
Laajennusvuosi:  2017
 
Wuyivuoristo (kiin.: 武夷山; pinyin: Wǔyí shān) on vuorijono eteläisessä Kiinassa Fujianin ja Jiangxin maakuntien rajalla. Se on Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1999. Vuoristossa on neljä erilaista suojelualuetta: Yhdeksän mutkan joen alue,  Wuyishanin kansallinen luonnonsuojelualue, Wuyishanin kansallismaisema-alue ja erityisalue, jossa suojellaan kulttuurihistorialisia rakennuskohteita Han-dynastian ajalta 206 eaa. – 220 jaa.
Wuyivuoriston korkein huippu on Huangguang, 2 158 metriä. Yhdeksänmutkainen joki on puiston tunnetuimpia maisemakohteita. Siinä on kaksi vesiputousta, ja joen varrella on myös luolia. Sen viidennen mutkan vaiheilla sijaitsee kaudeudestaan tunnettu Tianyoun huippu.
Wuyivuoristossa kasvavat Kiinan laajimmat subtrooppiset ja trooppiset sademetsät. Niissä elää monia harvinaisia eläinlajeja.
Siellä on myös arkeologisia kohteita kuten 35 konfutselaista uskonnollista koulua 1000-1800-luvuilta ja taolaisia temppeleitä ja luostareita, joista monet ovat nyt raunioina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wuyivuoristo Wikimedia Commonsissa
Unescon maailmanperintökohteet Kiinassa
Chengden kesäpalatsi ja ympärillä olevat temppelit
Chengjiangin fossiilialue
Dazun kalliokaiverrukset
Dengfengin historialliset monumentit "Taivaan ja maan keskellä"
Emeivuori ja Leshanin jättiläisbuddha
Ensimmäisen Qin-keisarin mausoleumi
Etelä-Kiinan karstialueet
Fanjingvuori
Fujianin tulout
Goguryeo-kuningaskunnan pääkaupungit ja hautakummut
Hangzhoun Xihujärven kulttuurimaisema
Honghen hanien riisipenkereiden kulttuurimaisema
Huanglongin maisema-alue
Huangshanvuoristo
Hubein Shennongjia
Jiuzhaigoun maisema-alue
Kaipingin diaolout ja kylät
Keisarinkanava
Kesäpalatsi, keisarillinen puutarha Pekingissä
Kiinan danxia
Kiinan muuri (Badaling, Shanhai-sola ja Jiayu-sola)
Kulangsu: historiallinen kansainvälinen siirtokunta
Kungfutsen temppeli ja hautausmaa sekä Kongin sukukartano Qufussa
Lijiangin vanhakaupunki
Longmenin luolat
Lushanin kansallispuisto
Macaon historiallinen keskusta
Ming- ja Qing-dynastioiden keisarilliset haudat
Ming- ja Qing-dynastioiden keisarilliset palatsit Pekingissä ja Shenyangissa (Kielletty kaupunki ja Mukdenin palatsi)
Mogao-luolat
Muinaiset kylät Etelä-Anhuissa - Xidi ja Hongcun
Pingyaon vanhakaupunki
Potala-palatsin historiallinen kokonaisuus Lhasassa
Qingchengvuori ja Dujiangyanin kastelujärjestelmä
Qinghain Hoh Xil
Sanqingshanin kansallispuisto
Sichuanin isopandan rauhoitusalueet
Silkkitie: Chang’anin–Tianshanin käytävän reittiverkosto (jaettu Kazakstanin ja Kirgisian kanssa)
Suzhoun klassiset puutarhat
Taivaan temppeli, keisarillinen uhrialttari Pekingissä
Taivuori
Tienšan Sinkiangissa
Tusi-kohteet
Wudangvuorten muinainen rakennusryhmä
Wulingyuanin maisema-alue
Wutaivuori
Wuyivuoristo
Xanadun rauniot
Yinxu
Yungangin luolat
Yunnanin kolmen rinnakkaisen joen suojelualueet
Zhoukoudianin pekinginihmisen löytöpaikka
Zuojiang Huashanin kalliomaalausten kulttuurimaisema
Kreskentios

Kreskentios (m.kreik. Κρεσκέντιος, lat. Crescens tai Crescentius; 100-luku) oli antiikin kreikkalainen kyyniseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli todennäköisesti kotoisin Megalopoliista, Arkadiasta, vaikka joskus tämän ”suuren kaupungin” on ajateltu viittaavan mahdollisesti Roomaan.
Kreskentios oli Justinos Marttyyrin aikalainen. Varhaiskristilliset kirjailijat puhuvat Kreskentioksesta luonteeltaan pahamaineisena. Tatianoksen mukaan häntä syytettiin kaikenlaisista rikoksista, eikä kyynikon toimi estänyt häntä olemasta rahan orjuuttama. Kreskentios hyökkäsi kristittyjä vastaan mitä kärkevimmin ja kutsui heitä ateisteiksi. Justinos pyrki kumoamaan tämän syytökset, ja sanoo myös, että Kreskentios juonitteli siitä syystä Justinoksen kuolemantuomiota. Myös Eusebios Kesarealainen syyttää Kreskentiosta Justinoksen marttyyrikuolemasta. Ei ole kuitenkaan tietoa siitä, oliko Kreskentios todella Justinoksen kuoleman taustalla.
Teoksessaan Kronikka Eusebios ajoittaa Kreskentioksen hyökkäykset vuosiin 152-153.
Kresoli

Kresoli eli metyylifenoli voi viitata johonkin seuraavista orgaanisesta yhdisteestä
m-Kresoli eli meta-kresoli eli 3-metyylifenoli
o-Kresoli eli orto-kresoli eli 2-metyylifenoli
p-Kresoli eli parakresoli eli 4-metyylifenoli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kresoli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Viro olympialaisissa

Viro osallistui olympialaisiin omalla joukkueellaan ensimmäisen kerran Antwerpenin 1920 kesäolympialaisissa. Vuosina 1908–1912 virolaisurheilijat edustivat Venäjän keisarikuntaa ja vuosina 1952–1988 Neuvostoliittoa. Viro palasi itsenäisenä maana olympialaisiin Albertvillen 1992 talvikisoissa. Ensimmäisen kultamitalinsa se sai jo Antwerpenissa 1920.  Viron pääkaupungissa Tallinnassa järjestettiin Moskovan 1980 kesäolympialaisten purjehduskilpailut.
Viron ensimmäinen olympiavoittaja oli painonnostaja Alfred Neuland, joka voitti kevyen sarjan kultaa Antwerpenin 1920 kisoissa. Eniten mitaleja Viro on saanut kesäolympialaisten kilpailulajeissa painista. Se on menestynyt painissa sekä kreikkalais-roomalaisessa painissa, että vapaapainissa. Maan menestynein urheilija kesäolympialaisissa on kaksi painin olympiavoittoa saavuttanut Kristjan Palusalu. Myös pyöräilijä Erika Salumäe on voittanut kaksi kultamitalia, mutta niistä ensimmäisen hän sai Soulin 1988 kesäolympialaisissa edustaessaan Neuvostoliittoa. Viron kaikki talviolympiamitalit ovat tulleet maastohiihdosta. Maastohiihdossa kaksinkertaisia olympiavoittajia ovat Andrus Veerpalu ja Kristina Šmigun.
Neulandin, Veerpalun, Šmigunin, Palusalun ja Salumäen lisäksi olympiakultaa ovat Viron edustajina voittaneet painijat Eduard Pütsep Pariisissa 1924, Osvald Käpp ja Voldemar Väli Amsterdamissa 1928, kymmenottelija Erki Nool Sydneyssä 2000, sekä kiekonheittäjä Gerd Kanter Pekingissä 2008.
Salumäen lisäksi Neuvostoliittoa edustaessaan olympiakultaa voittaneita virolaisia ovat painija Johannes Kotkas Helsingissä 1952, pikaluistelija Ants Antson Innsbruckissa 1964, miekkailija Svetlana Tširkova Méxicossa 1968 ja Münchenissä 1972, korkeushyppääjä Jüri Tarmak ja painonnostaja Jaan Talts Münchenissä 1972, pyöräilijä Aavo Pikkuus Montréalissa 1976, kolmiloikkaaja Jaak Uudmäe, uimari Ivar Stukolkin, vesipalloilija Mait Riisman ja lentopalloilija Viljar Loor Moskovassa 1980 ja koripalloilija Tiit Sokk Soulissa 1988.[lähde? ]
Olympiamitalistit > Talviolympialaiset

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 Kultaa | Andrus Veerpalu | 2002  2002 Salt Lake City |  Maastohiihto | Miesten 15 km |
| 2 Hopeaa | Andrus Veerpalu | 2002  2002 Salt Lake City |  Maastohiihto | Miesten 50 km |
| 3 Pronssia | Jaak Mae | 2002  2002 Salt Lake City |  Maastohiihto | Miesten 15 km |
| 1 Kultaa | Andrus Veerpalu | 2006  2006 Torino |  Maastohiihto | Miesten 15 km |
| 1 Kultaa | Kristina Šmigun-Vähi | 2006  2006 Torino |  Maastohiihto | Naisten 15 km takaa-ajo |
| 1 Kultaa | Kristina Šmigun-Vähi | 2006  2006 Torino |  Maastohiihto | Naisten 10 km |
| 2 Hopeaa | Kristina Šmigun-Vähi | 2010  2010 Vancouver |  Maastohiihto | Naisten 10 km |
Lähteet:
Kvasikoe

Kvasikoe on empiirinen interventionaalinen tutkimus, jolla tutkitaan intervention syyvaikutusta intervention kohteisiin tilanteessa, jossa kohderyhmää ja verrokkiryhmää ei ole valittu satunnaisesti.
Esimerkiksi huippulukion vaikutusta oppilaan menestykseen on vaikea tutkia, koska huippulukioon päässeet oppilaat ovat jo valmiiksi parempia kuin muut. Yleensä ei ole mahdollista arpoa huippulukioiden oppilaita, joten kohdehenkilöiden (huippulukioon päässeet) ja verrokkiryhmän (huonompaan lukioon päätyneet) erot ylioppilaskirjoituksissa eivät välttämättä ole huippulukion vaikutuksen ansiota.
Tällainen vinoutunut otos voidaan osittain korjata ottamalla koehenkilöiden keskiarvo huomioon mallissa, esimerkiksi regressioanalyysissä. Usein parempi keino on yrittää löytää otos, joka on "yhtä hyvä kuin satunnainen". Esimerkiksi tutkitaan vain niitä, joiden keskiarvo oli juuri ja juuri lukion pääsyrajan ylä- tai alapuolella. Nämä henkilöt ovat melko tarkkaan samanlaisia keskenään, joten heidän eronsa johtunevat huippulukiosta. Jälkimmäinen ratkaisu on tyypillisesti regressioepäjatkuvuusasetelma.
Aiheesta muualla

Quasi-Experimental Design Research Methods Knowledge Base