stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kermansavi
Aiheesta muualla

Kermansavi-astiat. Tulikivi 17.12.2011 Arkistoitu
Heinävesi
| --- | --- |
Taajamat:  Hasumäki (kirkonkylä) · Karvio · Kerma · Palokki · Sarvikumpu · Varistaipale · Vihtari
Kylät:  Hevonlahti · Kansala · Karhilantaipale · Koivumäki · Kuittua · Kypäräjärvi · Lajunlahti · Lampu · Lepikkomäki · Malkkila · Niinimäki · Näätänmaa  · Papinniemi · Pilppa · Petruma · Polvijärvi · Pyylinsaari · Pölläkkä · Raaminmäki · Rummukkala · Sappu · Sompasaari · Syrjä · Särkelä · Säynämö · Tetrivaara · Timonmäki · Vaaluvirta · Vahvalahti · Viitalahti
Nähtävyydet:  Valamon luostari · Lintulan luostari · Valamon luostarin pääkirkko · Valamon luostarin talvikirkko · Valamon luostarin vanha kirkko · Lintulan luostarin kirkko · Heinäveden kirkko
Liikenne:  Heinäveden reitti · Varistaipaleen kanava · Taivallahden kanava · Karvion kanava · Kerman kanava · Vihovuonteen kanava · Pilpan kanava · Koukunpolvi · Heinäveden rautatieasema · Syrjän rautatieasema · Vihtarin rautatieasema
Vesistöt:  Kermajärvi · Juojärvi · Petrumajärvi· Iso-Vihtari
Muuta Heinäveteen liittyvää:  Heinäveden historia · Vaakuna · Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunta · Heinäveden Höyrylaiva Oy · Kermansavi · Heinäveden lehti
Kevin O’Neill

Kevin O’Neill -nimisiä henkilöitä ovat:
Kevin O’Neill (s. 1953), sarjakuvapiirtäjä
Kevin O’Neill (s. 1957), koripallovalmentaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kevin O’Neill”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaskis

| Ravintola Kaskis |
| --- | --- |
Perustettu:  2014
Avainhenkilöt:  ravintoloitsijat Erik Mansikka, Topi Pekkanen ja Simo Raisio
Kotipaikka:  Kaskenkatu 6 a, 20700 Turku (II kaupunginosa); koordinaatit: 60.4466°N, 22.2730°E
Toimiala:  ravintola
Kotisivu:  www.kaskis.fi
Huomioitavaa:  Vuoden ravintola 2018
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaskis on turkulainen, vuonna 2014 perustettu ravintola. 36-paikkainen ravintola sijaitsee asuinkerrostalon alakerrassa Turun II kaupunginosassa, Luostarinmäen käsityöläismuseon lounaispuolella. Kaskiksen ravintoloitsijat ovat Vuoden kokki -tunnustuksen 2013 voittanut Erik Mansikka ja Simo Raisio keittiössä sekä viineistä vastaava Topi Pekkanen. "Rennoksi kortteliravintolaksi" luonnehdittu ravintola vakiinnutti pian paikkansa Suomen arvostetuimpien ruokaravintoloiden joukkossa.
Ravintola Kaskiksen ruokaa luonnehditaan herkulliseksi ja palvelua laadukkaaksi. Ravintolan ruokafilosofian  perustan luo klassinen ranskalainen keittiötaito, mutta uusien tekniikoiden, laadukkaiden kotimaisten raaka-aineiden ja harkittujen makuparien avulla annoksista on saatu omaleimaisia. Ravintola on saanut kiitosta tarjoamalla myös kasvissyöjille ja vegaaneille sopivaa usean ruokalajin maistelumenuta. Ravintola tekee yhteistyötä monien pientuottajien kanssa. Kaskikselle myönnettiin Vuoden ravintola 2018 -tunnustus helmikuussa 2018.
Aiheesta muualla

White Guide Nordic (vuoden 2017 listalla arvio 325 ravintolasta Pohjolassa) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (whiteguide-nordic.com)
Kebra Negast

Kebra Negast, myös Kebra Nagast, ('kuninkaiden kunnia') on etiopialainen 1300-luvulla koottu kristillinen kokoelma myyttistä historiaa, allegoriaa ja apokalyptisia kertomuksia. Sen keskeinen teema on Saban kuningattaren vierailu kuningas Salomon luona ja heidän poikansa Menelikin, Etiopian dynastian perustajan, syntymä. Teoksen kertomukset ovat peräisin Syyriasta, Palestiinasta, Arabiasta ja Egyptistä ajanlaskun ensimmäisen neljän vuosisadan ajalta, ja teoksen ensimmäinen versio kirjoitettiin ge'ezin kielellä 500-luvulla. Teos on myös yksi rastafariuskonnon pyhimpiä kirjoja.
Aiheesta muualla

Kebra Negast Jah-Rastafari (englanniksi)
Kevin Phillips

Kevin Phillips voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Kevin Phillips, englantilainen jalkapalloilija
Kevin Phillips, yhdysvaltalainen kirjailija
Kevin Phillips, brittiläinen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kevin Phillips”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaskin piirikunta

| Kaskin piirikunta कास्की, Kāskī |
| --- | --- |

 Kaskin piirikunnan sijainti Nepalissa.
 Koordinaatit: 28.211°N, 83.981°E 
Valtio:     Nepal
Nepalin kehitysalueet:  Läntinen kehitysalue
Nepalin vyöhykkeet:  Gandaki
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Pokhara (255 465 as., 2011)
Pinta-ala  ():  2 017 km²
Väkiluku (2011)  ():  492 098
 – väestötiheys:  244 as./km²
HDI (2011):  0,576
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NP-GA
 
ddckaski.gov.np
 Kaskin piirikunnan kartta. Piirikunnan eteläosassa sijaitsevat kaupungit (2011 tilanne) näkyvät kartan sinertävinä osa-alueina. 
Kaskin piirikunta (nepaliksi कास्की, Kāskī) on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Läntisen kehitysalueen Gandakin vyöhykkeellä.
Piirikunnan naapurina on idässä Lamjungin, etelässä Tanahun ja Syangjan, lännessä Parbatin ja Myagdin sekä pohjoisessa Manangin piirikunta.
Kaskin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 492 098 ihmistä. Piirikunnan pinta-ala on 2 017 neliökilometriä ja väestötiheys 244 as./km2. Hallinnollinen keskus on Pokhara (255 465 as., 2011), joka sijaitsee linnuntietä runsas 140 kilometriä Nepalin pääkaupunki Kathmandusta länsiluoteeseen. Pokharan kaakkoispuolella sijaitsee piirikunnan toinen kaupunki, Lekhnath (58 816 as, 2011).
Nepalin vuoden 2015 maanjäristyksen järistyskeskus sijaitsi Gandakin maakunnan koillisosassa Gorhkan piirikunnassa, melko lähellä Kaskin piirikuntaa. Piirikunta kärsi tuhoja tämän seurauksena, muun muassa satoja rakennuksia tuhoutui perusteellisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaskin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kalifornia (albumi)

| Kalifornia Ultra Bra |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Finnvox ja Master Recording 1998–1999
 Julkaistu: 1999
 Tuottaja(t): Kerkko Koskinen ja Pekka Aarnio
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Johanna (1999), Svart (2017)
Listasijoitukset
  1.
Ultra Bran muut julkaisut
| Kroketti 1997 | Kalifornia 1999 | Vesireittejä 2000 |
Kalifornia on vuonna 1999 julkaistu Ultra Bran albumi. Albumi debytoi Suomen virallisen listan ykkösenä, pysyi kärjessä kahdeksan viikkoa ja pysyi listalla 29 viikon ajan.
Yhtyeen paluukiertueen vuoksi Svart Records julkaisi albumista LP-versiot elokuussa 2017. Levyjä oli kolmea eri väriä. Läpinäkyvää kultaista levyä julkaistiin 200 kappaleen erä ja mustaa 300 kappaleen erä. Myös kullanväristä vinyyliä oli saatavilla vain rajoitettu, pieni erä.
Levyn kannessa on kuva sveitsiläisen taidemaalarin ja kuvanveistäjän Alberto Giacomettin teoksesta Annette IV.
Arvostelut

Soundin Alex Nieminen antoi albumille neljä tähteä ja totesi sen olevan "seesteinen, mietiskelevä ja selkeästi bändin kunnianhimoisin pitkäsoitto".
Kappaleet

Kalifornian ruosteiset kukkulat – 3.41 (säv. Kerkko Koskinen, san. Pekka Lahdenmäki)
Jäätelöauto – 2.55 (säv. Kerkko Koskinen, san. Ville Putro)
Hei kuule Suomi – 3.33 (säv. Kerkko Koskinen, san. Janne Saarikivi)
Sokeana hetkenä – 3.59 (säv. Kerkko Koskinen, san. Anni Sinnemäki)
Ilmiöitä – 3.41 (säv. Kerkko Koskinen, san. Anni Sinnemäki)
He kääntävät tyynynsä – 3.55 (säv. Kerkko Koskinen, san. Anni Sinnemäki)
Jos haluatte – 2.30 (säv. Kerkko Koskinen, san. Pekka Lahdenmäki)
Kirjoituksia – 3.58 (säv. Kerkko Koskinen, san. Anni Sinnemäki)
Tylsää, tylsää – 3.27 (säv. Kerkko Koskinen, san. Anni Sinnemäki)
Kun vaihtuu vuosituhat – 4.25 (säv. Kerkko Koskinen, san. Anni Sinnemäki)
Tyttöjen välisestä ystävyydestä – 3.00 (säv. Kerkko Koskinen, san. Anni Sinnemäki)
Helsinki-Vantaa – 4.09 (säv. Kerkko Koskinen, san. Juhana Rossi)
Musta, niljaisten lehtien kaupunki – 4.02 (säv. Kerkko Koskinen, san. Anni Sinnemäki)
Kappaleet 1–3, 5, 7, 8, 10, 11 ja 13 ovat sovittaneet Kerkko Koskinen, Antti Lehtinen, Joel Melasniemi, Jan Pethman ja Tommi Saarikivi, kappaleet 4 ja 9 Koskinen, Melasniemi, Pethman ja Saarikivi sekä kappaleet 6 ja 12 Koskinen.
Kokoonpano

Vuokko Hovatta, laulu
Terhi Kokkonen, laulu
Arto Talme, laulu
Olli Virtaperko, laulu
Kerkko Koskinen, piano, urku, rhodes, taustalaulu
Joel Melasniemi, kitara, syntetisaattori
Tommi Saarikivi, basso
Antti Lehtinen, rummut, taustalaulu
Jan Pethman, lyömäsoittimet, rummut
Kari Pelttari, trumpetti
Ilmari Pohjola, pasuuna
Marko Portin, saksofoni, baritonisaksofoni, klarinetti, bassoklarinetti
Kokoonpano > Vierailijat

| --- | --- |
 Tommi Hyytinen, käyrätorvi (1, 6, 10)  Heikki Hämäläinen, viulu (11)  Krista Jäänsola, viulu (4)  Niko Kokko, bassopasuuna (11)  Mikko Koponen, trumpetti (11)  Juha Kortehisto, pasuuna (11)  Satu Laine, viulu (11)  Yrjö Lasonpalo, viulu (11)  Timo Lassy, huilu (1, 2, 5–7, 9, 11, 12)  Tanja Louhelainen, käyrätorvi (1, 6, 10)  Lotta Nykäsenoja, viulu (4)  Jussi Pesonen, viulu (11)  Mikko Pesonen, viulu (11)  Jukka Puurula, taustalaulu (10)  Seppo Rautasuo, viulu (11)  Tuomas Setälä, käyrätorvi (1, 6, 10)  Anna Tulusto, laulu (4, 11) :  UB-jouset kappaleissa 2–7, 9 ja 12 Minna Pensola, 1-viulu  Laura Airola, 1-viulu  Sakari Laukola, 1-viulu  Antti Untamala, 1-viulu  Maija Linkola, 2-viulu  Petra Rönkkö, 2-viulu  Pauliina Valtasaari, 2-viulu  Maarit Holkko, alttoviulu  Mikko Perkola, alttoviulu  Joel Laakso, sello  Tiia Makkonen, sello
Singlet

Kappaleella Eniten laulavat Kerkko Koskinen, Arto Talme, Antti Lehtinen, Tommi Saarikivi ja Joel Melasniemi.
Aiheesta muualla

Otto Talvio: Patetiaa pakoon Kaliforniaan. Ylioppilaslehti 5.3.1999.
Alex Nieminen: Kalifornia (Arkistoitu – Internet Archive). Soundi 4/1999.
Kiovan kakku

Kiovan kakku
Kiovan kakku (ukr. київський торт, kyjivskyi tort) on ukrainalainen Kiovasta kotoisin oleva jälkiruokakakku.
Kiovan kakkuja ikonisissa valko-vihreissä peltirasioissaan
Kakku sai alkunsa Kiovan Karl Marxin konditoriotehtaalla, jossa se kehitettiin vuonna 1956. Nykyään kakkuja valmistaa virallisesti Roshen, joka nykyään omistaa alkuperäisen konditoriotehtaan. Roshen on ainut ukrainalainen valmistaja, joka käyttää kakun alkuperäistä reseptiä. 1970- ja 1980-luvuilla kakku oli suosittu ympäri Neuvostoliittoa.
Kakussa on kaksi kerrosta, jotka sisältävät marenkia ja hasselpähkinää. Kostuttamiseen käytetään jälkiruokaviiniä. Kakku on päällystetty suklaakuorrutuksella, jonka päälle lisätään voikreemiä koristeellisesti pursotettuna. Kakun nettopaino on kilon verran.
Alkujaan kakussa käytettiin saksanpähkinöitä, mutta ne vaihdettiin myöhemmin cashew- tai hasselpähkinöihin. Pähkinämurskaa voidaan myös ripotella kakun päälle ja jättää se tämän jälkeen kylmenemään, mikä puolestaan vaikuttaa kakun päällisen rakenteeseen.
Kakkuja myydään perinteikkäässä valko-vihreässä peltirasiassa, jonka kannessa on kuvattu pähkinäpuu. Rasia on kääritty punaiseen nauhaan.
Kiovan kakku on joutunut myös ruokaväärennöksen kohteeksi. Aidon kakun tunnistaa lopulta siitä, että leivontapäivä on laserkaiverrettu kakun peltirasiaan, kun taas väärennökset käyttävät tarroja. Väärennökset ovat myös yleensä kosteampia kuin aidot kakut ja niissä käytetään maapähkinöitä hasselpähkinöiden sijaan.
Kauko Lumiaho

Kauko Jaakko Antero Lumiaho (s. 29. kesäkuuta 1945 Alpua, Vihanti) on suomalainen keskimatkojen juoksija, joka saavutti SM-mitaleja ja edusti Suomea maaotteluissa 1970-luvun alkupuolella. Seuratasolla hän edusti Vihannin Urheilijoita vuoteen 1971 ja sen jälkeen Raahen Vesaa.
Lumiaho saavutti Kalevan kisoissa viisi mitalia. Vuonna 1971 hän sijoittui 1 500 metrillä hopealle ja 800 metrillä pronssille, vuonna 1972 molemmilla matkoilla hopealle sekä vuonna 1973 1 500 metrillä pronssille. Maaotteluissa hän kilpaili 800 metrillä yhdeksän kertaa, 1 500 metrillä 11 kertaa sekä 4 × 400 metrin viestissä kerran.
Lumiaho on toiminut Raahen Vesan johtokunnan jäsenenä vuodesta 1977 ja puheenjohtajana vajaan vuosikymmenen.
Politiikassa Lumiaho on toiminut Raahen kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1981–2021.
Henkilökohtaiset ennätykset

400 metriä: 49,0 (1969)
800 metriä: 1.48,0 (1970)
1 000 metriä: 2.26,4 (1972)
1 500 metriä: 3.39,2 (1972)
Maili: 4.07,4 (1973)
3 000 metriä: 8.16,6 (1972)
10 000 metriä: 30.34,4 (1973)
Kim Herold (albumi)

| Kim Herold Kim Herold |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. marraskuuta 2014
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 31.04
 Levy-yhtiö: Universal Music / Lazenby Records
Kim Heroldin muut julkaisut
| Easy Love 2011 | Kim Herold 2014 |   |
Singlet albumilta Kim Herold
 ”Kaikki okei” Julkaistu: 14. tammikuuta 2014  ”Hengitä” Julkaistu: 2. toukokuuta 2014  ”Lähellä loppua” Julkaistu: 10. lokakuuta 2014  ”35” Julkaistu: tammi/helmikuu 2015
Kim Herold on Kim Heroldin 21. marraskuuta 2014 julkaistu kolmas studioalbumi. Albumi on Heroldin ensimmäinen suomenkielinen albumi.
Albumin ensimmäinen single ”Kaikki okei” julkaistiin 14. tammikuuta 2014. Toukokuussa 2014 julkaistulla ”Hengitä”-singlellä Heroldin lisäksi esiintyy räppäri Tuomas Kauhanen. Kolmantena singlenä albumilta julkaistiin lokakuussa 2014 ”Lähellä loppua”. Viimeinen single albumilta oli ainoastaan promootiokäyttöön julkaistu ”35” alkuvuodesta 2015.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kaikki okei | Jari Ilomäki, Petri Somer, Kim Herold, Lauri Luusuaniemi | 3.22 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | 35 (mukana Samu Haber) | Herold, Ilomäki, Somer, Luusuaniemi | 3.24 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Viini viini (mukana Jäykkä) | Herold, Ilomäki, Somer, Luusuaniemi, Ilkka Maskonen | 3.10 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Haavoittunut enkeli | Herold, Ilomäki, Somer, Maskonen | 3.01 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Lähellä loppua (mukana Heli Kajo) | Herold, Ilomäki, Somer, Maskonen | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Hengitä (mukana Tuomas Kauhanen) | Ilomäki, Somer, Herold, Luusuaniemi, Tuomas Kauhanen | 3.39 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Kuningas hukassa | Herold, Ilomäki, Somer, Maskonen | 3.13 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Odota minua | Herold, Ilomäki, Somer, Luusuaniemi | 3.32 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Liian hauras | Herold, Ilomäki, Somer, Maskonen | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Soundi:
Kauko Laitinen

Kauko Laitinen (s. 10. toukokuuta 1951 Kangasniemi) on suomalainen Itä-Aasian kulttuurien tutkija, joka väitteli sosiologian tohtoriksi Tokion yliopistosta vuonna 1985. Hän opiskeli yleistä valtio-oppia Helsingin yliopistossa valmistuen maisteriksi vuonna 1975, jonka jälkeen hän siirtyi Kiinaan opiskelemaan paikallista kieltä Pekingin kieli-instituutissa ja historiaa Pekingin ja Nanjingin yliopistoissa. Laitinen aloitti lokakuussa 1979 Tokion yliopistossa viiden vuoden mittaiset opinnot Kiinan ja Japanin välisistä suhteista. Laitinen johti Suomen Japanin-instituuttia vuosina 2011–2014 ja 2016–2017. Kiinan kielen opetusta Suomessa hän edisti tuomalla Konfutse-instituutin Helsingin yliopistoon ja toimimalla sen johtajana päätoimisesti 2007–2011. Hän oli Suomi–Kiina-seuran hallituksessa 2010–2017.
Aiheesta muualla

Chen, Julie Yu-Wen: Kauko Laitisen haastattelu (PDF) Helsingin yliopisto.  19.2.2016. Viitattu 21.10.2023. (englanniksi)
Kebratsopuut

| Kebratsopuut |
| --- | --- |
 Schinopsis balansae
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Sumakkikasvit Anacardiaceae
Suku::  Kebratsopuut Schinopsis  Engl.
Katso myös
   Kebratsopuut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kebratsopuut (Schinopsis) on sumakkikasveihin kuuluva puusuku, jossa on seitsemän lajia. Niitä esiintyy Etelä-Amerikan keskiosissa Perusta Brasiliaan ja Argentiinaan. Sukuun kuuluu esimerkiksi kebratsopuu (Schinopsis lorentzii, syn. S. quebracho-colorado), joka kasvaa Gran Chacon tasangolla Argentiinassa, Boliviassa ja Paraguayssa. Schinopsis balansae -laji on valittu Argentiinan kansallispuuksi.
Kebratsopuut tunnetaan äärimmäisen kovasta puuaineksestaan. Jankan kovuustestillä mitattuna kebratsopuu on toiseksi kovinta puuta erään australialaisen kasuariiniopuun jälkeen. Nimi kebratso juontuu alun perin espanjan kielestä (quebracho / quiebra-hacha) ja tarkoittaa "kirveen rikkojaa".
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Schinopsis
Kampsu

Kampsu eli kamsu on pohjoissuomalainen perinneleipä, jonka taikinassa on verta. Taikina valmistetaan vedestä, verestä, ohra-, ruis- ja vehnäjauhoista, voista, suolasta, sipulista ja maustepippurista. Valmiista hyvin turvonneesta taikinasta muotoillaan pieniä, litteähköjä leipiä, joiden paksuus on noin yksi senttimetri. Kohottamattomat, melko jähmeät kakkuset keitetään kypsiksi suolalla maustetussa vedessä. Kampsut syödään sipulikastikkeen tai voisulan kera, ja usein lisukkeena tarjotaan perunasosetta ja puolukkasurvosta. Kampsut voidaan lämmittää esimerkiksi  sipulimaidossa ja nauttia sen keralla.
Kampsu on iäkäs ruokalaji, joka perinteisesti valmistettuna sisältää sekä leivän että särpimen eli leivän lisänä syötävän ruoan, sillä karkeista jauhoista valmistettu veritaikina höystettiin talin paloilla. Taikinasta leivottiin joko normaalimuodosta poikkeavia leipiä tai keitettiin suolavedessä pienehköjä möykkyjä. Molemmat kestivät pitkäaikaista varastointia, ja niitä syötiin aikanaan paistettuina tai keiton aineksena.
Kiovan kansainvälinen koulu

Kiovan kansainvälinen koulu (engl. Kiev International School eli KIS) perustettiin syyskuussa 1992. Koulussa noudatetaan amerikkalaista koulujärjestelmää ja englannin kielen oppimiseen panostetaan paljon kaikilla luokka-asteilla. Koulu sijaitsee puistoalueella noin 15 minuutin päässä Kiovan keskustasta.
Koulussa on muun muassa uimahalli, monia ympäristötiedon luokkia, päiväkotialue, hyvin varustettu kuvaamataidonluokka, kaksi teatterilavaa ja iso leikkipiha. Ruokalan lisäksi siellä on välipalakahvio koulun oppilaille. Koulupäivät kestävät seitsemän ja puoli tuntia. Oppilaille järjestetään tarvittaessa koulukuljetus bussilla. Koulussa on noin 390 oppilasta ja kouluavustajat mukaan lukien 71 opettajaa. Nuorimmat oppilaat ovat 2-vuotiaita ja vanhimmat lukion päättäviä.
Koulussa on erittäin hyvä kenen mukaan?ilmaisutaidon ja äidinkielen opetus. Myös matematiikassa saavutukset ovat hyviä. Oppituntien jälkeen voi osallistua monenlaisiin liikuntaharrastuksiin (esimerkiksi jalkapallo ja tennis). Myös kouluaikana on oppilailla yksi valinnaistunti, jolloin voi vaikkapa pelata shakkia tai osallistua erilaisten klubien toimintaan.
KIS:n oppilaat osallistuvat CEESAn (Central East Europe School Association) tapahtumiin eri puolilla itäistä Eurooppaa. CEESA-matkat ovat koulun järjestämiä, mutta matkakulut oppilaiden on maksettava itse.
QSI-kouluja on 26 maassa. QSI-koulut ovat kaikki kansainvälisiä, ja niiden tarkoitus on kasvattaa lapsista muita hyväksyviä ihmisiä.
Aiheesta muualla

Kiev International School (Arkistoitu – Internet Archive)
Quality Schools International
Kermasieppo

| Kermasieppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pensassiepot Petroicidae
Suku::  Valkonaamasiepot Tregellasia
Laji::  capito
Kaksiosainen nimi
 Tregellasia capito  (Gould, 1852) 
Katso myös
   Kermasieppo Wikispeciesissä   Kermasieppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kermasieppo (Tregellasia capito) on Australiassa tavattava pensassieppoihin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan kermasieppo on 12–13 cm pitkä. Lajin sukupuolet muistuttavat ulkonäöltään toisiaan. Selkä on lajilla väritykseltään oliivinvihreä ja pää harmaa. Vatsastaan ja rinnastaan lintu on keltainen. Otsa on valkoinen tai oranssiin vivahtava. Nuoret linnut ovat selästään punaruskeita ja vatsastaan vaaleankeltaisia valkoisin viiruin. Valkonaamasieppo (Tregellasia leucops) muistuttaa kermasieppoa, mutta eroaa tästä mustan otsan ja valkoisten silmänympärysten perusteella.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kermasieppoa tavataan Australian itärannikolta kahtena erillisenä populaationa. Pohjoisempi populaatio sijaitsee Queenslandin osavaltion koillisrannikolla ja eteläisempi populaatio Uuden Etelä-Walesin osavaltion alueella hieman Kauriin kääntöpiirin pohjoispuolella. Lajin elinympäristöä ovat kosteat eukalyptusmetsät sekä trooppiset ja subtrooppiset sademetsät. Kermasieppo viihtyy erityisesti tiheän kasvillisuuden joukossa.
Ravinto

Kermasiepon ravinto koostuu pääosin hyönteisistä, mutta toisinaan laji syö myös siemeniä. Lintu etsii ruokansa maasta tai puiden keskikerroksista.
Elintavat

Kermasiepot liikkuvat yleensä yksin tai pareittain. Ne ovat hiljaisia ja huomaamattomia lintuja. Lajin pesimäkausi kestää levinneisyysalueen pohjoisosissa heinäkuulta joulukuulle ja etelämpänä syyskuulta joulukuulle. Pesänsä lintu rakentaa pensaaseen ruohoista, sammalesta, juurista ja lehdistä sitoen ne yhteen hämähäkinseitillä. Naaras munii kaksi munaa ja hautoo niitä vajaat kolme viikkoa. Koiras ruokkii hautovaa naarasta ja osallistuu myös kuoriutuneiden poikasten hoitoon. Pesivällä parilla on apuna myös muita kermasieppoja, yleensä koiraita.
Kameruninuikuttajakyyhky

| Kameruninuikuttajakyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Uikuttajakyyhkyt Turtur
Laji::  brehmeri
Kaksiosainen nimi
 Turtur brehmeri  (Hartlaub), 1865 
Katso myös
   Kameruninuikuttajakyyhky Wikispeciesissä   Kameruninuikuttajakyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kameruninuikuttajakyyhky (Turtur brehmeri) on länsiafrikkalainen kyyhkylintu, joka kuuluu uikuttajakyyhkyjen sukuun. Lajin esiintymisalue ulottuu Guineasta Kameruniin, Kongon tasavaltaan, Kongon demokraattiseen tasavaltaan ja Angolan luoteiskolkkaan. Siitä tunnetaan kaksi alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Gustav Hartlaub Gabonista vuonna 1865.
Kauppis-Heikin koulu

| Kauppis-Heikin koulu |
| --- | --- |
 Kauppis-Heikin koulun sisäänkäynti.
Sijainti:  Peltosalmentie 11, 74510 Iisalmi
Koordinaatit:  63.51696°N, 27.24045°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Petri Kainulainen
Luokat:  0–6
Oppilaita:  123 (2018)
Verkkosivut
Kauppis-Heikin koulu on suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6) Iisalmen kaupungissa Pohjois-Savossa.  Vuonna 2018 Kauppis-Heikin koulua kävi yhteensä 123 peruskoululaista. Lisäksi samassa rakennuksessa annetaan esiopetusta noin 20 lapselle.
Alkuperäinen Kauppis-Heikin koulu valmistui vuonna 1967. Se purettiin vuosina 2015–2016 muun muassa rakennuksen sisäilmaongelmien vuoksi. Tilalle nousi hirsirunkoinen uudisrakennus vuosina 2016−2017. Rakennuksen sisäpihalla on Antti Immosen veistos Geopardi ja Platon (2017).
Kauppis-Heikin koulu on toiminut Iisalmen eteläosien äänestyspaikkana (äänestysalue 001).
Kauppis-Heikin koulu on puurakenteinen alakoulu Iisalmessa.
Kauppis-Heikin koulun pihalla voi pelata esimerkiksi pöytätennistä.
Aiheesta muualla

Palveluhaku: Kauppis-Heikin koulu (iisalmi.fi)
By Iisalmi - Kauppis-Heikin hirsikoulu (koulun esittelyvideo, 19.8.2018)
Kauppis-Heikin koulu, a suburban school in Peltosalmi (video aiemmasta Kauppis-Heikin koulusta) (youtube.com)
Sari Penttinen (5.1.2018) Iisalmelaisen esikoululaisen aamu alkaa puoli kuudelta – koulukyytiin on ehdittävä puoli seitsemäksi (maaseuduntulevaisuus.fi)
Keb’ Mo’

Keb’ Mo’ esiintymässä vuonna 2011.
Keb’ Mo’, oikealta nimeltään Kevin Moore, (s. 3. lokakuuta 1951 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen bluesia esittävä laulaja-lauluntekijä ja kitaristi. Hän on saanut huomattavia vaikutteita Robert Johnsonin tyylistä. Hän on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Papa John Creachin ja Monk Higginsin kanssa. Hänelle on myönnetty kolme Grammy-palkintoa kategoriassa Contemporary Blues Album vuosina 1997, 1999 ja 2005.