stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan maantiede
Ilmasto

Kiinan ilmasto on monimuotoista; se vaihtelee etelän trooppisesta pohjoisen subarktiseen ilmastoon ja vuoristoilmastosta aavikkoilmastoon. Kiinan ilmastoon vaikuttavat erityisesti tuulten vuodenaikoihin liittyvä vaihtelu ja maan valtava koko.
Kiinan ilmastoon vaikuttaa merkittävästi kausittainen tuulten vaihtelu, jota kutsutaan Aasian monsuuniksi. Lokakuusta huhtikuuhun Kiinaan puhaltaa ilmaa Siperian ja Keski-Aasian korkeapaineen alueelta. Toukokuusta syys–lokakuulle puolestaan tuuli käy Intian valtamereltä ja Tyyneltämereltä kohti mantereen laajaa matalapaineen aluetta. Kylmä ja kuiva Siperian ilmamassa tunkeutuu Kiinaan Mongolian ylängön kautta ja leviää sieltä etelään. Mongolian ylängöllä se vaikuttaa käytännössä vuoden ympäri, mikä tekee paikallisesta ilmastosta hyvin kuivan. Kesäisin trooppinen ilmamassa kattaa käytännössä lähes koko itäisen Kiinan ja se leviää Mongolian ylängön rajoille ja Tiibetin ylängön itäosiin asti. Näiden kahden ilmamassan liikkeet vaikuttavat erityisesti pohjoisen ja keskisen Kiinan ilmastoon. Kesäisin trooppisen virtauksen ollessa voimissaan virtauksen rajaseudulla Pohjois-Kiinassa tulee runsaita sateita, mutta talvisin raja-alue ja sateet siirtyvät keskiseen Kiinaan. Näiden kahden virtauksen lisäksi Kiinan ilmastoon vaikuttavat päiväntasaajan mantereinen, eli epävakaa lounaismonsuuni, ja merellinen ilma sekä polaarinen meri-ilma.
Kiinan koko näkyy lämpötilaeroissa. Vaikka lähes koko maassa on lämpimät tai kuumat kesät, talvet eroavat selvästi maan eri osissa. Pohjois-Kiinan Mantšuriassa talvet ovat erittäin kylmät. Talvilämpötilat laskevat alas myös Sisä-Mongoliassa, Xinjiangissa ja Tiibetissä, jossa myös kesät ovat viileät. Eteläisen ja Keskisen Kiinan talvet ovat puolestaan leudot tai jopa lämpimät.
Lämpötilojen tavoin myös sadanta pienenee kaakosta lounaaseen. Vuosittainen sademäärä kaakkoisrannikolla voi olla yli 2 030 millimetriä. Jangtsejoen laaksossa se on 1 010–1 140 millimetriä ja siitä pohjoiseen Huaijoen laaksossa enää 900 millimetriä. Keltaisenjoen alajuoksulla sadanta on noin 500–635 millimetriä. Kiinan kaakkoisosissa sataa kuitenkin enemmän kuin Keski-Kiinan tasangolla, ja Changbaivuoristossa sademäärä voi olla yli 1 000 millimetriä. Lounaismonsuuni on menettänyt tehonsa Kiinan sisämaassa Lössiylängöllä, missä sataa enää 305–500 millimetriä vuodessa. Siitä länteen Sisä-Mongolian länsiosissa, Gansun käytävässä ja Tarimin altaassa sademäärä on jopa alle 100 millimetriä. Džungaria puolestaan sademäärät ovat hieman korkeampia länsituulten vaikutusten ansiosta. Tiibetin sademäärät heijastelevat Kiinan trendiä, lounaisosissa sataa eniten. Tiibetin lounaisosien vuotuinen sadanta on yli 1 000 millimetriä mutta pohjoisessa Qaidamin altaassa vain 100–250 millimetriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiinan maantiede Wikimedia Commonsissa
Mount Everestin Kiinan-puoleinen pohjoisseinämä.
Taklimakanin aavikon hiekkadyynejä.
Yunnanin karstimuodostelmia.
Jangtsen lähdejoki Ulan Moron.
Kiinan keskimääräinen vuosittainen sadanta.
Pesula

Pestyjen liinavaatteiden syöttöä mankeliin.
Pesula on tekstiilihuoltoon erikoistuneen yrityksen toimipiste, johon on mahdollisuus viedä pyykkiä pestäväksi maksua vastaan. Pesulaliikkeet ottavat vastaan vaatteita, liinavaatteita, mattoja ja muita tekstiilejä ja puhdistavat ne kullekin tekstiilille sopivin menetelmin, joita vesipesun lisäksi ovat tahranpoisto, kemiallinen pesu sekä pyykin jälkikäsittelyvaiheet kuten kuivaus, mankelointi, silitys ja prässäys. Kotitalouksien pyykkien lisäksi palvelupesulat voivat huolehtia sairaaloiden ja muiden hoitolaitosten pyykistä, hotellien ja ravintoloiden tekstiileistä sekä yritysten työvaatteiden ja muiden työssä käytettävien tekstiilien huollosta. Pesulatoimintaan voi kuulua myös tekstiilien vuokrausta, joka on Suomessa kasvanut jo perinteistä pesulapalvelua kaksi kertaa suuremmaksi toimialaksi
Kotitalouksia palvelevat pesulayritykset muodostavat usein liikeketjun, joissa on useita pyykin vastaanottamiseen ja luovuttamiseen erikoistuneita pesulamyymälöitä kaupunkien keskustoissa tai ostoskeskuksissa. Tekstiilejä ei välttämättä käsitellä niissä, vaan ne kuljetetaan ketjun omiin tai ulkopuolisiin keskuspesuloihin käsiteltäviksi. Käsittelyn jälkeen tekstiilit palautetaan pesulamyymälään asiakkaan noudettaviksi.
Palvelupesuloiden hinnoittelu perustuu liinavaatepyykin (lakanat ja pyyhkeet) osalta yleensä pyykin kilomäärään, vaatteiden osalta yleensä kappalemäärään niin, että eri vaatetyypeillä on tarvittavasta työmäärästä riippuen eri hinta. Mattopesun hinnoittelu voi perustua mattotyypistä ja pesutavasta riippuen kappalemäärään, painoon tai maton kokoon neliömetreinä.
Vesipesulan prosessit > Vastaanotto

Pesulan ”likaisella puolella” asiakkaalta vastaanotetut tekstiilit lasketaan tai punnitaan ja merkitään tietylle asiakkaalle kuuluviksi. Vanhin merkkaustapa on leimaus, muita ovat tarroitus tai mikrosiru. Merkkauksen tarkoitus on paitsi pitää kunkin asiakkaan tekstiilit erillään, myös mahdollistaa samankaltaisten tekstiilien pesun yhdessä. Seuraavaksi tekstiilit lajitellaan hoito-ohjeen, likaisuuden, värillisyyden ja pesulan oman työnkulun mukaisesti.
Vesipesulan prosessit > Vesipesu

Pienemmissä palvelupesuloissa pyykinpesukoneet ovat suuria kodin pesukoneita muistuttavia yksikköpesukoneita, joissa pestään pyykkierä kerrallaan samassa rummussa kaikkine vaiheineen, esipesusta linkoukseen. Suuremmissa pesuloissa käytetään useiden metrien mittaisia jatkuvatoimisia pesukoneita, joissa pyykkierä siirtyy määräajoin rummusta toiseen pesuvaiheen edetessä. Pesuvesi virtaa vastakkaiseen suuntaan niin, että loppuvaiheen huuhteluvesi käytetään uudelleen alun pesu- ja esipesuvaiheissa. Tällaisilla koneilla voidaan pestä 250–3 000 kg pyykkiä tunnissa.
Vesipesulan prosessit > Mankelointi

Suurissa pesuloissa lakanat ja muut liinavaatteet mankeloidaan auki levitettyinä suurella höyrymankelilla ja viikataan sen perässä olevalla viikkaus- ja niputuslaitteella – käsin viikataan enää vain erikoistuotteita. Mankelin edessä voi olla erillinen syöttökone, joka mahdollistaa isojenkin lakanoiden syötön mankeliin yhden työntekijän voimin.
Vesipesulan prosessit > Kuivaus

Mankelointiin sopimattomat tekstiilit, kuten froteepyyhkeet ja vaatteet, kuivataan koneellisesti. Jotkin vaatteet, kuten kauluspaidat, saattavat tarvita silityksen tai prässäyksen.
Vesipesulan prosessit > Tunneliviimeistely

Tunneliviimeistelyä käytetään lämmössä herkästi muotoutuviin tekstiileihin, kuten lääkärien ja hoitajien työtakkeihin. Laite kuljettaa vaatteet ripustimella tunnelin höyrykäsittelyyn, jossa ne siliävät ja kuivuvat.
Vesipesulan prosessit > Tarkastus ja pakkaus

Valmis pyykki pakataan muovipusseihin asiakkaiden noudettavaksi tai heille toimittamista varten. Suurasiakkaiden pyykki saatetaan pakata suoraan suojakankaalla ympäröityyn rullakkoon. Samalla valvotaan tekstiilien puhtautta, sileyttä ja kuivuutta ja ohjataan vaatteita tarvittaessa uudelleenkäsittelyyn, esimerkiksi pestäväksi korkeammassa lämpötilassa.
Tekstiilihuoltoala Suomessa

Suuria tekstiilihuoltoalan yrityksiä ovat 24 maassa toimiva suomalainen Lindström ja siitä aikoinaan eriytynyt SOL Pesulapalvelut Oy. Tekstiilihuoltoala työllisti vuonna 2004 Suomessa runsaat 4 000 ihmistä noin 450 yrityksessä, vuonna 2017 noin 5 000 ihmistä.
Sairaalavaatteita alettiin 2000-luvun alussa kuljettaa Suomesta pestäviksi halvemman työvoiman Viroon, joiden yritykset helposti voittivat hankintalain edellyttämät kilpailutukset suurissa julkisen sektorin palveluhankinnoissa. Virolaiset saivat ison markkinaosuuden myös yritysten tekstiilivuokrauksessa. Toimintaan on liittynyt myös taloudellisia ja hygieniaan liittyviä väärinkäytöksiä. Sittemmin suomalaissairaalat ovat alkaneet jälleen pestä pyykkinsä omissa pesuloissaan ilman kilpailutusta.
Jatkuvatoiminen pesukone.
Kesä Monikan kanssa

| Kesä Monikan kanssa> Sommaren med Monika |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ingmar Bergman
Käsikirjoittaja:  Ingmar Bergman
Perustuu:  Per Anders Fogelströmin romaaniin
Tuottaja:  Allan Ekelund
Säveltäjä:  Erik Nordgren Eskil Eckert-Lundin Walle Söderlund
Kuvaaja:  Gunnar Fischer
Leikkaaja:  Tage Holmberg Gösta Lewin
Lavastaja:  P. A. Lundgren
Pääosat:  Harriet Andersson Lars Ekborg Dagmar Ebbesen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  AB Svensk Filmindustri
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   9. helmikuuta 1953  5. helmikuuta 1954
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesä Monikan kanssa (ruots. Sommaren med Monika) on Ingmar Bergmanin elokuva vuodelta 1953. Se perustuu Per Anders Fogelströmin nuortenromaaniin Sommaren med Monika (1951).
Juoni

Harry ja Monika ovat töissä varastoissa, jotka ovat lähietäisyydellä toisistaan. He tapaavat kahvitauolla ja aloittavat seurustelun, mistä Monikan entinen poikaystävä Lelle ei pidä. Hän seuraa Monikaa saattavaa Harrya ja näiden erottua lyö Harrya.
Monikan ja isän välille tulee riita, jolloin Monika poistuu kotoa ja pyytää päästä Harryn luokse. Harry vie hänet kuitenkin isän veneelle, jossa he yöpyvät. Harry myöhästyy töistä ja saa torut, joita hän ei niele. Myös Monika on irtisanoutunut töistä, ja nyt he ovat vapaita lähtemään pois kaupungista. Paikalle saapuu Lelle, mutta yhdessä he onnistuvat torjumaan paratiisiin tulleen tunkeilijan, mitä juhlitaan.
Kesän käännyttyä loppuun Monika odottaa lasta, ja ruoan hankkimiseksi he turvautuvat varkauksiin. Lopulta heidän on palattava kaupunkiin. Täti järjestää heidät vihille ennen lapsen syntymää, ja he aloittavat yhteiselämän: Harry käy töissä ja opiskelee, Monika keskittyy lapsen hoitamiseen. Monika kuitenkin kyllästyy äidinrooliin, ja Harry jää yksin tyttären kanssa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Harriet Andersson  | … |  Monika Eriksson, 17 vuotta   |
|  Lars Ekborg  | … |  Harry Lund, 19 vuotta   |
|  Dagmar Ebbesen  | … |  rouva Lindström, Harryn täti   |
|  Åke Fridell  | … |  Ludvig ”Ludde” Eriksson, Monikan isä   |
|  Naemi Briese  | … |  Monikan äiti   |
|  Åke Grönberg  | … |  Harryn työtoveri   |
|  Sigge Fürst  | … |  Johan, Forsbergs Glas & Porslinsvaru AB:n varastopäällikkö   |
|  John Harryson  | … |  Lelle, Harryn kilpailija   |
Kattona tähtitaivas

| Kattona tähtitaivas> I taket lyser stjärnorna |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Lisa Siwe
Käsikirjoittaja:   Linn Gottfridsson  Lisa Siwe 
Tuottaja:  Anders Landström
Säveltäjä:  Kalle Bäccman
Kuvaaja:  Andréas Lennartsson
Leikkaaja:   Dimen Abdulla  Margareta Lagerqvist  Michal Leszczylowski 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Filmlance International AB
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  30. tammikuuta 2009
Kesto:  91 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kattona tähtitaivas (ruots. I taket lyser stjärnorna) on ruotsalainen draamaelokuva. Se perustuu Johanna Tydellin samannimiseen romaaniin. Elokuva kertoo tytöstä nimeltä Jenna, joka yrittää selvittää teini-iän ongelmiaan ja huolehtien samalla syöpää sairastavasta äidistään. Elokuvan on ohjannut Lisa Siwe ja kirjoittanut Linn Gottfridsson. Elokuvan ensi-ilta oli Ruotsissa 30. tammikuuta 2009 ja on saanut karuja arvosteluita kriitikoilta. Kattona tähtitaivas on saanut monia elokuvapalkintoja.selvennälähde?
Juoni

Jenna (Josefine Mattsson) on seitsemännellä luokalla. Kuten kuka tahansa normaali teini-ikäinen, hän on huolissaan rintojensa koosta, miksei hän ole niin suosittu kuin Ullis, ja miten hän saa Sakken sydämen itselleen. Kun Jennan äidille todettiin syöpä, tämän kunnon heikettyä täytyy Jennan ja hänen äitinsä muuttamaan Jennan isoäidin luokse asumaan. Jenna ei pidä isoäidistä alkuunkaan, ja yrittää jatkuvasti päästä muuttamaan täältä pois. Jennan isoäiti asuu Ulliksen naapurissa, joka elää alkoholistiäitinsä kanssa. Ystävyys kasvaa Jennan ja Ulliksen välille, kun he molemmat huomaavat, että heidän molempien äideillä on taistelu edessään. Loppujen lopuksi Jennan äiti kuolee sairaalassa.
Kattona tähtitaivas kertoo vaikeudesta erota rakkaastaan, kun tämä kuolee, mutta elokuva kertoo myös ystävyydestä, itsensä löytämisestä, ja selviytymisestä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Josefine Mattsson   | … |  Jenna   |
|  Mika Berndtsdotter   | … |  Ahlén Ullis   |
|  Annika Hallin   | … |  Jennan äiti   |
|  Anki Lidén  | … |  Jennan isoäiti   |
|  Samuel Haus   | … |  Sakke   |
|  Judith Rindeskog   | … |  Susanna   |
|  Charlie Gustafsson   | … |  Oscar   |
|  Marcus Jansson   | … |  Henke   |
|  Nina Christensen   | … |  Carro   |
Hemmingsmark

| Hemmingsmark |
| --- | --- |
 Hemmingsmark
 Koordinaatit: 65°13′21″N, 21°17′04″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Kunta:  Piitime
Väkiluku (31.12.2023):  371
Hemmingsmark on taajama Piitimen kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 371 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Maku

Maku on aineen tai esineen ominaisuus, joka tunnetaan tai aistitaan makuaistilla.
Ihminen aistii maut makusoluilla, joita on kielessä, kitalaessa ja nielussa. Erilaisia makuja aistivien kielen makusolujen määrä vaihtelee kielen eri osissa.
Mauksi koetut aistimukset ovat ihmisellä usein todellisuudessa hajuja, joita ihminen pystyykin aistimaan paljon enemmän kuin makuja. Ruoan makuun vaikuttaa myös sen tarjoilulämpötila.
Perusmaut

Ihmisen aistimia perusmakuja on viisi.
Happaman maun aiheuttaa vetyioni (H+), ja sen havaitsevina reseptoreina toimivat vetyionikanavat. Hapan maku syntyy muun muassa sitruunahapon tai maitohapon vaikutuksesta. Happamia ruokia ovat esimerkiksi sitruuna, karpalo, piimä ja hapatettu ruisleipä. Hapan maku myös varoittaa happamasta kemiallisesta liuoksesta. Pienet lapset eivät pidä happamasta mausta, vaan siihen joutuu totuttelemaan.
Karvas maku syntyy esimerkiksi kofeiinista tai kiniinistä. Se aistitaan 25 proteiinikytkentäisellä reseptorilla. Karvaita ruokia ovat esimerkiksi kahvi, greippi ja tonic-vesi. Karvasta makua pidetään yleensä epämiellyttävänä ja pistävänä, ja se voi varoittaa ihmistä myrkyllisyydestä. Ihminen oppii pitämään karvaasta mausta vasta myöhemmällä iällä.
Makea koetaan usein miellyttäväksi mauksi, josta pitävät jo vastasyntyneet lapset. Makeus kertoo hiilihydraatin, turvallisen energian läsnäolosta ruoassa. Makeuden maistamiseen tarvitaan kahden tyyppisiä G-proteiinireseptoreita. Puhtaimmillaan makeus esiintyy tavallisessa sokerissa. Makeita ruokia ovat esimerkiksi hunaja, makeiset, jäätelö ja mansikka.
Suolainen maku esiintyy puhtaimmillaan ruokasuolassa. Se aistitaan pääasiallisesti natriumionien läsnäollessa, ja reseptoreina toimivat kielessä olevat ionikanavat. Suolaista makua on suolapitoisissa ruoissa, kuten perunalastuissa ja meetvurstissa. Vauva oppii pitämään suolan mausta vedessä neljän kuukauden iässä.
Umami on täyteläinen, lihaliemimäinen maku. Siihen reagoivat kielen G-proteiinireseptorit. Umamia esiintyy muun muassa lihassa, mausteissa kuten natriumglutamaatissa, sekä sienissä, tomaatissa ja äidinmaidossa.
Makuaineet

Makuaine on ruokaan lisättävä aine, jonka tarkoitus on antaa sille lisää makua. Makuaineena toimivat mausteet.
Lampaannenäsaivartaja

| Lampaannenäsaivartaja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Ylälahko::  Uussiipiset Neoptera
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Alalahko::  Kärpäset Brachycera
Osalahko::  Muscomorpha
Heimo::  Kiiliäiset Oestridae
Alaheimo::  Oestrinae
Suku::  Oestrus
Laji::  ovis
Kaksiosainen nimi
 Oestrus ovis  Linnaeus, 1758 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lampaannenäsaivartaja (Oestrus ovis) on lampaalla loisiva kiiliäislaji. Se on yksi Oestrus-suvun reilusta kolmestakymmenestä kiiliäislajista ja merkittävä ongelma lammastaloudelle ympäri maailmaa. Se aiheuttaa myös ihmiselle myiaasia.
Lampaannenäsaivartaja on noin 12–14 millimetriä pitkä karvainen kärpänen, jolla on likaisen harmaankirjava väritys. Aikuista kärpästä näkee harvoin. Muiden kiiliäisten tapaan sen suu ja ruuansulatuselimistö ovat surkastuneet. Kärpänen elää kuitenkin kiiliäiseksi epätavallisen pitkään: noin kuukauden. Tänä aikana se parittelee ja munii.

Saivartajien toukat elävät lampaiden ja vuohien nenä- ja poskionteloissa. Kärpäsnaaras munii lampaan turpaan, mistä toukat siirtyvät sierainten kautta sisälle. Kärpästen läsnä ollessa tartuntaa välttelevät lampaat painavat päänsä maahan, heiluttelevat sitä edestakaisin ja juoksevat paniikissa ympäriinsä. Isot lammasryhmät pyrkivät asettumaan kehään, jossa niiden maahan painetut päät ovat kehän keskellä. Toukkavaihe isännässä voi kestää kesäaikaan noin kuukauden, mutta jos toukka jää talvehtimaan, aika voi venyä jopa 10 kuukauteen. Kehityksensä lopuksi parisenttisiksi kasvaneet toukat pudottautuvat maahan koteloitumaan.
Tartunnan saaneiden lampaiden nenästä valuu märkäistä vuotoa ja eläinten ruokahalu kärsii. Nenäsaivartajainfektio on eläimelle hengenvaarallinen, sillä märkivä tulehdus voi levitä aivoihin, jolloin seurauksena on kuolema. Myös muussa tapauksessa infektoituneiden eläinten tuotanto laskee. Lampaan nenäsaivartajan arvioitiin aiheuttaneen vuonna 1981 pelkästään Yhdysvaltojen lammastaloudelle 13,5 miljoonan dollarin menetykset.
Lampaannenäsaivartaja ei ole nirso isäntänsä suhteen, ja myös ainakin koira kelpaa toukkien kasvualustaksi. Lampaannenäsaivartajan aiheuttamia ihmisen myiaasitapauksia tunnetaan runsaasti (katso esim. , ,  (Arkistoitu – Internet Archive)), mutta toukat eivät tiettävästi pääse kehittymään ihmisessä koteloitumisvaiheeseen saakka.
Binturonki

| Binturonki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Alalahko::  Feliformia
Heimo::  Sivettieläimet Viverridae
Alaheimo::  Palmunäädät Paradoxurinae
Suku::  Arctictis  Temminck, 1824
Laji::  binturong
Kaksiosainen nimi
 Arctictis binturong  (Raffles, 1821) 
Synonyymit
 Viverra binturong Raffles, 1821  
 Binturongin levinneisyys
Alalajit 
 A. b. binturong  A. b. albifrons  A. b. kerkhoveni  A. b. menglaensis  A. b. penicillatus  A. b. whitei 
Katso myös
   Binturonki Wikispeciesissä   Binturonki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Binturonki eli karhukissa eli karhunäätä (Arctictis binturong) on Kaakkois-Aasiassa elävä palmunäätien alaheimoon kuuluva sivettieläin. Se on Arctictis-sukunsa ainoa laji, ja jaetaan kuuteen alalajiin.
Binturonki on lähes musta, pitkäkarvainen ja tupsukorvainen kiipeilijä. Se on suurin sivettieläin, ja voi painaa jopa 7,6 kilogrammaa. Se on melko kömpelö ja ehkä siksi se joutuu tyytymään tavallisesti kasviravintoon. Toisinaan se kuitenkin voi pyydystää kaloja uimalla vedessä. Binturonki liikkuu enimmäkseen puissa. Se on ainoa sivettieläin, jolla on tarttumiskykyinen häntä.
Lepäävä binturonki.
Lajia tavataan Kaakkois-Aasiassa laajahkolla alueella esimerkiksi Malakan ja Indokiinan niemimailla.
Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkielinen nimi muutettaisiin muotoon binturongi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Binturongi (Arctictis binturong)
ITIS: Arctictis binturong (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Arctictis binturong, binturong (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Arctictis binturong, the Binturong (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Arctictis binturong:  Wikidata: Q213141  Wikispecies: Arctictis binturong  ADW: Arctictis_binturong  BOLD: 359603  CoL: 5VRMH  EoL: 328085  EPPO: ARTIBI  GBIF: 2434615  iNaturalist: 41631  IRMNG: 11003998  ITIS: 621981  IUCN: 41690  MDD: 1006097  MSW: 14000273  NCBI: 94180  Observation.org: 81830  Open Tree of Life: 768502  Paleobiology Database: 232055  Paleobiology Database: 232055  Species+: 10356  TSA: 2208 
Viverra binturong:  Wikidata: Q109647681  GBIF: 7715514  ZooBank: 7DEF6923-D11F-42FF-B0DA-2556EA4502DD
Sjulsmark

| Sjulsmark |
| --- | --- |

 Sjulsmark
 Koordinaatit: 65°31′08″N, 21°29′10″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Kunta:  Piitime
Väkiluku (31.12.2023):  340
Sjulsmark on taajama Piitimen kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 340 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Mestarien liigan kauden 2017–2018 karsintavaihe ja play-off-kierros

Mestarien liigan kauden 2017–2018 karsintavaihe pelattiin 27. kesäkuuta – 2. elokuuta 2017 ja play-off-kierros 15.–23. elokuuta 2017.
Ensimmäinen karsintakierros > Yhteenveto

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Víkingur Gøta  | 6–2 |  Trepça’89 | 2–1 | 4–1  |
| Hibernians  | 3–0 |  Infonet Tallinn | 2–0 | 1–0  |
| Alaškert  | 2–1 |  FC Santa Coloma | 1–0 | 1–1  |
| The New Saints  | 4–3 |  Europa FC | 1–2 | 3–1 (ja.)  |
| Linfield  | 1–0 |  La Fiorita | 1–0 | 0–0 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Ensimmäinen karsintakierros > Ottelut

Víkingur Gøta  v  Trepça'89
| Víkingur Gøta  | 2–1 |  Trepça'89 |
| --- | --- | --- |
|  G. Vatnhamar  17'  Lawal  73'  | Raportti | Hajdari  39' |
Trepça'89  v  Víkingur Gøta
| Trepça'89  | 1–4 |  Víkingur Gøta |
| --- | --- | --- |
| Hasani  65' | Raportti |  Anghel  37'  Islami  40' (om.)  S. Vatnhamar  52', 59'  |
Víkingur Gøta voitti 6–2 yhteistuloksella.
Hibernians  v  FCI Tallinn
| Hibernians  | 2–0 |  FCI Tallinn |
| --- | --- | --- |
|  Jorginho  63'  Kristensen  73'  | Raportti |  |
FCI Tallinn  v  Hibernians
| FCI Tallinn  | 0–1 |  Hibernians |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti | Jorginho  88' |
Hibernians voitti 3–0 yhteistuloksella.
Alaškert  v  FC Santa Coloma
| Alaškert  | 1–0 |  FC Santa Coloma |
| --- | --- | --- |
| Nenadović  39' | Raportti |  |
FC Santa Coloma  v  Alaškert
| FC Santa Coloma  | 1–1 |  Alaškert |
| --- | --- | --- |
| Lima  63' | Raportti | Nenadović  28' |
Alaškert voitti 2–1 yhteistuloksella.
The New Saints  v  Europa FC
| The New Saints  | 1–2 |  Europa FC |
| --- | --- | --- |
| Quigley  44' | Raportti |  Quillo  8'  Gómez  78'  |
Europa FC  v  The New Saints
| Europa FC  | 1–3 (ja> ) |  The New Saints |
| --- | --- | --- |
| Walker  53' (rp.) | Raportti |  Moya  37' (om.)  Quigley  41', 104'  |
The New Saints voitti 4–3 yhteistuloksella.
Linfield  v  La Fiorita
| Linfield  | 1–0 |  La Fiorita |
| --- | --- | --- |
| J. Stewart  89' | Raportti |  |
La Fiorita  v  Linfield
| La Fiorita  | 0–0 |  Linfield |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  |
Linfield voitti 1–0 yhteistuloksella.
Toinen karsintakierros > Yhteenveto

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| APOEL  | 2–0 |  F91 Dudelange | 1–0 | 1–0  |
| Žalgiris Vilnius  | 3–5 |  Ludogorets Razgrad | 2–1 | 1–4  |
| Karabah  | 6–0 |  Samtredia | 5–0 | 1–0  |
| Partizan  | 2–0 |  Budućnost Podgorica | 2–0 | 0–0  |
| Hibernians  | 0–6 |  Red Bull Salzburg | 0–3 | 0–3  |
| Sheriff Tiraspol  | 2–2 (vm.) |  Kukësi | 1–0 | 1–2  |
| Spartaks Jūrmala  | 1–2 |  Astana | 0–1 | 1–1  |
| BATE  | 4–2 |  Alaškert | 1–1 | 3–1  |
| Žilina  | 3–4 |  Kööpenhamina | 1–3 | 2–1  |
| Hapoel Be’er Sheva  | 5–3 |  Honvéd | 2–1 | 3–2  |
| Rijeka  | 7–1 |  The New Saints | 2–0 | 5–1  |
| Malmö FF  | 2–4 |  Vardar | 1–1 | 1–3  |
| Zrinjski Mostar  | 2–3 |  Maribor | 1–2 | 1–1  |
| Dundalk  | 2–3 |  Rosenborg | 1–1 | 1–2 (ja.)  |
| FH  | 3–1 |  Víkingur Gøta | 1–1 | 2–0  |
| Linfield  | 0–6 |  Celtic | 0–2 | 0–4  |
| IFK Mariehamn  | 0–9 |  Legia Varsova | 0–3 | 0–6 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.