stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viisivuotiaan pojan fobian analyysi
Kritiikki

Psykoanalyysin omassa piirissä Freudin tapauskertomusta on tulkittu moneen kertaan uusilla tavoilla. Psykoanalyysi ja Sigmund Freud ovat alusta alkaen myös jakaneet vahvasti mielipiteitä. Ruotsalainen kasvatustieteilijä Max Scharnberg tiivisti vastakkainasettelun sanoihin: ”psykoanalyysista on maailmalla esitetty niin kattavaa kritiikkiä, että todellinen mysteeri on enää se, miten tuhannet tai miljoonat lukijat – useat heistä johtavia lääkäreitä tai psykologian professoreita – onnistuivat melkein vuosisadan ajan olemaan sokeita jollekin, joka on kaikkien nähtävissä.”
Kritiikki > Hans Eysenck

Freudin tunnetuimpia kriitikoita on ollut saksalais-brittiläinen psykologian professori Hans Eysenck. Pyskoanalyysia arvostelevassa teoksessaan Decline and Fall of the Freudian Empire (1985) hän käsittelee laajasti pikku Hansin tapausta. Ernest Jones kertoo Freud-elämäkerrassaan, että Freud oli kirjoittanut myös tapauskertomuksessa esiintyvää pikku Hansia muutamaa kuukautta nuoremmasta Herbertistä. Tämän nelivuotiaan pojan vanhemmat olivat myös psykoanalyysin varhaisia kannattajia. Freudin mukaan Herbertin vanhemmat eivät käyttäneet pakkoa kasvatuksessa. Herbert osoitti elävää kiinnostusta ruumiinosaansa, jota hän nimitti ”piipiksi”, koska häntä ei koskaan peloteltu syyllisyydellä tämän asian johdosta. Freud ennusti, että Herbert ei todennäköisesti joutuisi kärsimään neuroottisista oireista.
Ernest Jones kertoo kuitenkin, että Herbert ja Hans olivat sama lapsi. Freud käyttää lapsesta nimeä Herbert, kun hän kertoo tästä nelivuotiaana ennen fobian puhkeamista ja Hans, kun hän käsittelee myöhemmin alkanutta hevosfobiaa. Hans Eysenck toteaa, että nelivuotias Herbert oli kuullut äitinsä uhkauksen piipin leikkaamisesta, mutta se ei aiheuttanut Freudin kuvaamaa patogeenista oireistoa. Freud kirjoitti, että Hans oli kehittänyt vaikean fobian juuri vapaamman kasvatuksen tähden, koska myös hänen ahdistuksensa pääsi kehittymään esteettömämmin. Herbertin osalta hän oli kuitenkin enteillyt muuta. Eysenck totesi, että Freudin hypoteesien epäselvyys esti niiden luotettavan testaamisen.
Peter Gayn mukaan Hansin ahdistus alkoi väistyä Freudin neuvojen avulla. Freud kuitenkin kertoi, että maaliskuun lopulla hän tapasi Hansin, joka edelleen kärsi hevospelosta kaikesta saamastaan sukupuolivalistuksesta huolimatta. Hans selitti pelkäävänsä hevosen silmien edessä ja turvan ympärillä olevaa mustaa aluetta. Isän mielestä se on voinut olla paksu hihna hevosen valjaissa, mutta Freud korjasi sen tarkoittavan isän viiksiä. Isän kertomuksen mukaan fobia oli alkanut, kun Hans oli nähnyt ajurin hevosen kaatuvan.
Hans Eysenck on pitänyt erikoisena Freudin ratkaisua kehittää lasten psykoanalyysin teoriaperustaa yhden tapauksen nojalla kirjeitse tavattuaan lapsen vain kerran. Menetelmä ei ole yleistynyt, mutta psykoanalyytikot eivät ole asiasta Freudia arvostelleet. Eysenck toteaa, että pikku Hans toipui lopulta peloistaan, kuten onkin ennustettavissa silloin, kun oireet ovat suhteellisen lieviä. Hansin kohdalla niitä olivat pelko ulosmenoa kohtaan, masennus iltaisin ja pelko, että hevonen puree häntä kadulla. Mikään ei Freudin selostuksessa viittaa siihen, että isän välityksellä annettu terapia olisi vaikuttanut asiaan. Tapauskertomus ei liioin anna mahdollisuutta yhdistää toipumista viisivuotiaan saamiin ”oivalluksiin” kätketyistä vaikuttimistaan. Freudin kertoma aineisto on valikoitua, isän raportointi epätarkkaa ja Hansin lausunnot ristiriitaisia ja epäluotettavia. Freud itse totesi kirjassaan, että psykoanalyysi ei ole puolueetonta tieteellistä tutkimusta vaan terapiaa.
Kritiikki > Joseph Wolpe ja Stanley Rachman

Joseph Wolpe ja Stanley Rachman (1960) tiivistävät tapaustutkimusta koskevan kritiikkinsä seuraavasti.
Hans viihtyi äitinsä seurassa, mutta tapausselostus ei sisällä näyttöä siitä, että lapsi olisi halunnut sukupuoliyhteyttä äitinsä kanssa.
Hans ei ilmaissut vihaa tai pelkoa isäänsä kohtaan kuten Freud väittää. Häneltä tosin saatiin tämän suuntainen vastaus, mutta vasta painostamisen jälkeen.
Freud väitti, että Hansin seksuaalinen kiinnostus äitiin muuttui ahdistukseksi. Freud katsoi, että hänen teoriansa vaati tällaista yhteyttä, mutta aineistossa sellaista ei ole nähtävissä.
Hans kielsi, että hevoset edustaisivat isää toisin kuin hänelle uskoteltiin. Hän pelkäsi hevosia, ei isää.
Freud väitti, että fobian tarkoitus oli pitää äiti Hansin lähellä. Hans kuitenkin oli pelokas myös äidin kanssa liikkuessaan.
Freud väitti, että annettu tulkinta auttoi Hansia voittamaan oidipuskompleksinsa. Mikään ei viittaa siihen, että hänellä sellainen oli tai että tulkinta sen olisi poistanut.
Freud totesi, ettei hän analyysillaan pysty vakuuttamaan ketään, joka ei itse antanut itseään vakuuttaa, ja että ei itse oikeastaan oppinut analyysistaan mitään uutta. Myös Wolpe ja Rachman katsoivat, että Freudin johtopäätökset ovat peräisin hänen teorioistaan eivätkä tapauksen empiirisestä aineistosta. He esittivät vaihtoehtoisen teorian Hansin hevospelon syntymiselle. Kaatuneen ja sätkyttelevän hevosen näkeminen aiheutti pelkoreaktion, joka yleistyi muihin samanlaisiin isoihin eläimiin ja myös itse kadulla kulkemiseen. Lasten pelot yleensä häviävät itsestään muutamassa viikossa tai kuukaudessa. Luonnollisessa desensitisaatiossa pelkoa herättänyt ärsyke alkaa menettää tehoaan, kun muut tunteet kilpailevat pelon kanssa. Tähän tarvitaan turvallinen ympäristö.
Kritiikki > Jari Ehrnrooth

Kulttuurintutkija Jari Ehrnrooth (2006) katsoo, että Freudin karisma on särkynyt, sillä 150 vuotta syntymänsä jälkeen psykoanalyysin perustaja vaikuttaa enää omiin hullunkurisiin dogmeihinsa juuttuneelta kiihkoilijalta; hän ei ollut tiedemies vaan lääkärikoulutuksen saanut kirjailija. Freud väitti kunnioittavansa ”potilaan omaa tahtoa ja näkemystä", mutta todellisuudessa todisteli omia opinkappaleitaan. Kriittisen pohdinnan sijasta saadaan lukea, kuinka ”täydellisen oikeaan osuneita” hänen oletuksensa olivat.
Ehrnrooth arvostelee Freudin menetelmiä myös pikku Hansin terapiassa. Kun viisivuotias Hans alkaa pelätä kaatuvia hevosia, hänelle kerrotaan, että hän haluaa murhata isänsä, jotta pääsisi äidin vuoteeseen. Kun äiti lyö Hansia ja tämä uhkaa lyödä takaisin, se on ilmaus sadistisesta seksuaalisesta yllykkeestä. Kun äiti uhkaa leikata Hansilta pippelin ellei tämä lopeta sen koskettelua, seurauksena on tiedostamaton kastraatioahdistus, joka on Hansin tunnevaikeuksien todellinen syy. Ehrnrooth katsoo, että Freudin tapauskertomukset ovat painava syytekirjelmä sekä Freudin omaa ajattelua että hänen psykoanalyyttista terapiaansa vastaan.
Kirjallisuutta

Halpert, Eugene: The Grafs: Father (Max) and Son (Herbert a.k.a. Little Hans). The Psychoanalytic Study of the Child, 2008, s. 115–142.  Yale University Press. ISBN 978-0-300-12540-5  Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Köhler, Thomas: ”Zur Kritik und Neuinterpretation der Fallgeschichte vom ’Kleinen Hans’ (Wolpe und Rachmann)”, Anti-Freud-Literatur von ihren Anfängen bis heute. Zur wissenschaftlichen Fundierung von Psychoanalyse-Kritik, s. 115–131.  Stuttgart:  W. Kohlhammer, 1996.  ISBN 3-17-014207-0  (saksaksi)
Lång, Markus: Ensimmäinen suomennos lastenpsykiatrian klassikosta. Niin & näin, 1998, nro 3, s. 73–74.  Artikkelin verkkoversio. (PDF)
Mühlleitner, Elke: Biographisches Lexikon der Psychoanalyse. Die Mitglieder der Psychologischen Mittwoch-Gesellschaft und der Wiener Psychoanalytischen Vereinigung 1902–1938, s. 119–120.  Tübingen:  Edition Diskord, 1992.  ISBN 3-89295-557-3  (saksaksi)
Sigmund Freud: Analyse der Phobie eines fünfjährigen Knaben (teoksen teksti) (saksaksi) (projekt-gutenberg.org)
Hans pelästyi, kun ajurin hevonen kaatui kadulla. Valokuva Wienistä (1905–1914) esittää vastaavaa tapausta, mutta ei tiedetä liittyykö se Hansiin (kuva: Emil Mayer).
NRP Centauro (P1155)

| NRP Centauro |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal do Alfeite, Lissabon
Laskettu vesille:  15. kesäkuuta 1999
Palveluskäyttöön:  26. toukokuuta 2000
Tekniset tiedot
Uppouma:  94 t
Pituus:  27 m
Leveys:  5,9 m
Syväys:  2,8 m
Koneteho:  2 × Cummings KTA-50-M2 -dieselmoottoria 1 800 hv
Nopeus:  32 solmua
Miehistöä:  8
Aseistus
Aseistus:  1 × Oerlikon 20 mm 2 × 12,7 mm konekivääriä
NRP Centauro (runkonumero P1155) oli Portugalin laivaston Centauro-luokan partioalus.
Valmistus

Alus tilattiin Arsenal do Alfeitelta Lissabonista. Alus laskettiin vesille 15. kesäkuuta 1999 ja otettiin palvelukseen 26. toukokuuta 2000.
Raitametsäpöllö

| Raitametsäpöllö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Metsäpöllöt Ciccaba
Laji::  huhula
Kaksiosainen nimi
 Ciccaba huhula  Daudin, 1800 
Synonyymit
 Strix huhula 

Katso myös
   Raitametsäpöllö Wikispeciesissä   Raitametsäpöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raitametsäpöllö (Ciccaba huhula eli Strix huhula) on pöllöihin kuuluva lintu. Sitä tavataan Etelä-Amerikassa Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Ranskan Guayanassa, Guyanassa, Paraguayssa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa.
Sen luonnollista elinaluetta ovat subtrooppiset kosteat alavat ja vuoristometsät ja suot.
Alalajit

Se jakautuu kahteen alalajiin:
Ciccaba huhula albomarginata (Spix, 1824)
Ciccaba huhula huhula (Daudin, 1800)
Aiheesta muualla

Raitametsäpöllö (Ciccaba huhula) BirdLife International Data Zone. (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q169464  Wikispecies: Strix huhula  ADW: Ciccaba_huhula  CoL: 532HG  GBIF: 4843089  IRMNG: 10918013  ITIS: 1063256  Open Tree of Life: 3595671  Xeno-canto: Strix-huhula
Matti Virén

| Matti Virén |
| --- | --- |
 Matti Viren Helsingissä Suomen Perusta -ajatuspajan tapahtumassa 26.9.2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. lokakuuta 1948 (ikä 76) Karuna
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  valtiotieteiden tohtori 1982, Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  taloustiede
Matti Virén (s. 29. lokakuuta 1948 Karuna) on suomalainen taloustieteilijä ja Turun yliopiston taloustieteen emeritusprofessori.
Elämä

Virén on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän opiskeli taloustiedettä Chicagon yliopistossa ja väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1982 väitösotsikolla Human Capital and Wage Differentials in a Dynamic Theory of the Firm.
Virén on erikoistunut muun muassa finanssipolitiikan tutkimukseen. Hän on aiemmin työskennellyt tutkijana Sitrassa ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksessa sekä tutkimusjohtajana Suomen Pankissa ja Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa. Virén on myös ollut Helsingin yliopiston taloustieteen dosentti.
Politiikka

Virén on ollut perussuomalaisten eurovaaliehdokkaana vuoden 2019 vaaleissa. Hänen vaaliteemojaan olivat EU:n liittovaltiokehityksen pysäyttäminen, "tolkun saaminen ilmastohysteriaan" ja yrittäjyyden edistäminen. Virén sai vaaleissa 9 873 ääntä, muttei tullut valituksi. Hän on myös arvostellut tulonsiirtojen varassa elävien määrää ja toivonut veronalennuksia sekä menoleikkauksia.
Viren on Suomen Perusta -ajatuspajan hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2022 alkaen.
Teokset

Virén, Matti & Wiberg, Matti: Kallis rikollisuus: Järkevät vastatoimet rikollisuudelle.  Helsinki:  Edita, 1998.  ISBN 951-37-2451-4
Aiheesta muualla

Virénin blogi
Matti Viren Turun yliopiston sivustolla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Muut:  IdRef
Viirumetsäpöllö

| Viirumetsäpöllö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Metsäpöllöt Ciccaba
Laji::  virgata
Kaksiosainen nimi
 Ciccaba virgata  Cassin, 1849 
Synonyymit
 Strix virgata 

Katso myös
   Viirumetsäpöllö Wikispeciesissä   Viirumetsäpöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viirumetsäpöllö (Ciccaba virgata eli Strix virgata) on keskikokoinen pöllöihin kuuluva lintu.
Sitä tavataan Keski- ja Etelä-Amerikassa Meksikosta Brasiliaan ja Argentiinaan: Argentiinassa, Belizessä, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, El Salvadorissa, Ranskan Guayanassa, Guatemalassa, Guyanassa, Hondurasissa, Meksikossa, Nicaraguassa, Panamassa, Paraguayssa, Perussa, Surinamessa, Trinidad ja Tobagossa, Yhdysvalloissa ja Venezuelassa.
Sillä on ruumiissa rinnassa ja kurkussa vaakasuoria raitoja ja selkäpuolella valkoisia merkkejä. Silmät ovat tummat ja pää on pyöreä. Korvatupsuja sillä ei ole. Sen pituus on 33–38 cm.
Viirumetsäpöllö on maalintu ja elää kuivissa ja kosteissa alavissa ja vuoristometsissä ja pensaikkoalueilla ja viljelyksillä 2 500 metrin korkeuteen saakka.
Alalajit

Sillä on alalajia:
Ciccaba virgata borelliana (W. Bertoni, 1901)
Ciccaba virgata centralis (Griscom, 1929)
Ciccaba virgata macconnelli (Chubb, 1916)
Ciccaba virgata squamulata (Bonaparte, 1850)
Ciccaba virgata superciliaris (Pelzeln, 1863)
Ciccaba virgata tamaulipensis (J. C. Phillips, 1911)
Ciccaba virgata virgata (Cassin, 1849)
Aiheesta muualla

Birdcheck UK
Mottled Owl photo
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q185279  Wikispecies: Strix virgata  ABA: motowl  ADW: Strix_virgata  BOLD: 858933  CoL: 532KS  GBIF: 2497440  IBC: mottled-owl-strix-virgata  IRMNG: 10543059  ITIS: 686689  NCBI: 111829  Observation.org: 72204  Species+: 10611  Xeno-canto: Strix-virgata
Virheen kasautumislaki

Virheen kasautumislakia eli keskivirheen kasautumislakia käytetään, kun mittaustuloksista ja niiden virheistä lasketaan jokin toinen suure ja sille virhe. Virheellä ei tässä tarkoiteta arkikielestä tuttua virhettä vaan jokaiseen mittaukseen liittyvää epätarkkuutta ja tuloksen epävarmuutta. Virhe kuvaa tässä tuloksen sisäistä tarkkuutta (englanniksi precision).
Virhettä merkitään symbolilla  \Delta , siten että  x:n virhe on  \Delta x. Suure  x voi olla mikä tahansa suure, jonka virhettä halutaan kuvata. Esimerkiksi jännite  U, jolloin jännitteen virhe on  \Delta U. Jos on mitattu useampaan kertaan samaa suuretta, esimerkiksi johonkin tiettyyn matkaan kulunut aika, saadaan jakauma mittaustuloksia, jotka usein ovat normaalijakautuneita. Tällöin jakauman otoskeskiarvo on mittaustulos, jonka virhe on otoshajonta.
Esimerkki. On haluttu mitata kappaleen nopeus  v mittaamalla kappaleen kulkema matka  s ja matkaan kuluttama aika  t. Kappaleen nopeus  v=s/t, mutta mikä on tuloksen epävarmuus? Matkan ja ajan virheet ( \Delta s ja  \Delta t) tunnetaan (esimerkiksi mittaustarkkuudesta), joten oikea tapa menetellä on laskea nopeuden virhe käyttäen virheen kasautumislakia, jossa virhe kasautuu. Nopeuden virhe siis nimenomaan ei ole suoraan  \Delta v=\Delta s/\Delta t vaan jotain muuta.
Matemaattinen esitys

Olkoon  f(x_{1},x_{2},...,x_{n}) funktio, joka riippuu  n:stä muuttujista  x_{1},x_{2},...,x_{n}. Kullakin muuttujalla on virhe ( \scriptstyle \Delta x_{1},\Delta x_{2},...,\Delta x_{n}) eli jokainen muuttuja voidaan ilmaista muodossa  \scriptstyle x_{i}\pm \Delta x_{i}.
Jos muuttujat ovat riippumattomia,  f:n epävarmuus  \Delta f johtuu jokaisen muuttujan yksittäisestä virheestä  \Delta x_{i} ja se voidaan laskea yhtälöllä:
missä  \scriptstyle {\frac {\partial f}{\partial x_{i}}} on funktion  f osittaisderivaatta muuttujan  x_{i} suhteen.
Jos muuttujat eivät ole toisistaan riippumattomia täytyy ottaa huomioon jokaisen muuttujaparin välinen kovarianssi  \scriptstyle C_{i,k}={\textrm {cov}}(x_{i},x_{k})\  :
missä  C_{i,i}={\textrm {var}}(x_{i})=\Delta x_{i}^{2}.
Lasketun tuloksen  f epävarmuus voidaan nyt ilmaista  \Delta f:n avulla  \scriptstyle f\pm \Delta f\ .
Tuloksen pyöristäminen

Tulos ja sen virhe esitetään lopullisessa muodossaan aina pyöristettynä samaan tarkkuuteen. Esimerkiksi, jos tulokseksi on laskettu T = 3,058 s ja virheeksi ΔT = 0,987 s, tulee tulos pyöristää T = 3 s ja virhe ΔT = 1 s. Virhe siis määrää kuinka monta merkitsevää numeroa tuloksesta ilmoitetaan. Yleensä tapana on ilmoittaa virhe (ja tulos) kahden yksikön tarkkuudella vain, jos virhe alkaa ykkösellä tai korkeintaan kakkosella. Esimerkiksi 1,06 m \pm 0,15 m on oikein pyöristetty tai 0,97 m \pm 0,21 m, mutta 2,17 m \pm 0,37 m on kyseenalainen, sillä virhe alkaa kolmosella. Oikeampi pyöristys olisi 2,2 m \pm 0,4 m.
Pyöristys tehdään aina tarkimman arvon perusteella. Jo pyöristettyä tulosta ei siis enää uudelleen pyöristetä vaan pyöristys tehdään alkuperäisestä tuloksesta. Esimerkiksi välituloksia ei pyöristetä. Jos aluksi virheen tiedetään olevan 0,345 m ja se pyöristetään kahteen merkitsevään desimaaliin 0,35 m. Uudelleen pyöristäminen aiheuttaisi pyöristyksen 0,4 metriin, vaikka oikea pyöristys pyöristämättömästä virheestä antaa pienemmän virheen 0,3 m (ja samalla tarkemmin ilmoitetun tuloksen!). Tulosta ja virhettä ei pidä pyöristää turhaan ylöspäin, jotta sitä ei keskimäärin yliarvioida tulossarjoissa.
Esimerkkilasku: resistanssin epävarmuus

Halutaan laskea resistanssi  R, kun on mitattu vastuksen läpi kulkeva virta  I ja sen yli oleva jännite  U. Ohmin lain mukaan  R=U/I.
Mittausepävarmuudet tunnetaan suoraan vaikkapa yleismittarin asteikon tarkkuudesta  I\pm \Delta I ja  U\pm \Delta U, jolloin laskettu epävarmuus  \Delta R saadaan
Yksinkertaisemmin ilmaistava suhteellinen virhe  \Delta R/R on siis neliöjuuri mitattujen suureiden suhteellisten virheiden neliöiden summasta.
Sijoitetaan laskuun vielä numerot. Oletetaan, että jännite  U=5{,}1\pm 0{,}1\ {\textrm {V}} ja virta  I=2{,}45\pm 0{,}02{\textrm {A}}\ . Tällöin resistanssi
ja resistanssin virhe
Virheen pyöristyssääntöjen mukaan tulos ilmoitetaan pyöristettynä  \Delta R=2{,}08\pm 0{,}04\ \Omega .
Myllymäki

Myllymäki tarkoittaa seuraavia:
Myllymäki, kaupunginosa Hämeenlinnassa
Myllymäki, kaupunginosa Jämsänkoskella
Myllymäki, kaupunginosa Kankaanpäässä
Myllymäki, kylä Laitilassa
Myllymäki, kaupunginosa Lappeenrannassa
Myllymäki, puistoalue Uudessakaupungissa
Myllymäki, kaupunginosa Vantaalla
Myllymäki, kylä Ähtärissä
Myllymäen rautatieasema Ähtärissä
Myllymäki, laskettelukeskus Joutsenossa
Myllymäki-nimisiä henkilöitä

Myllymäki on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Arvo Myllymäki (s. 1945), julkisoikeuden emeritusprofessori ja kirjailija
Eeva-Liisa Myllymäki (o.s. Kalliolahti, s. 1948), juoksija
Henri Myllymäki (s. 1986), salibandyn pelaaja
Hertta Myllymäki (1920–2012), toimittaja
Joonas Myllymäki (s. 1989), jalkapallomaalivahti
Jouni Myllymäki (s. 1962), pikajuoksija
Juha Myllymäki (s. 1946), jalkapalloilija
Jussi Myllymäki (s. 1953), näyttelijä
Kalle Myllymäki (1883–1933), taloudenhoitaja ja SDP:n kansanedustaja
Kati Myllymäki (s. 1958), lääkäri ja järjestöjohtaja
Lauri Myllymäki (1897–1967), Työväen ja pienviljelijäin puolueen ja SKDL:n kansanedustaja
Matti Myllymäki (Taisto Kovakanki, 1951–2019), pellehyppääjä
Mauri Myllymäki (s. 1946), pituushyppääjä ja urheiluselostaja
Mia Myllymäki (s. 1985), insinööri ja kirjailija
Pasi Myllymäki (s. 1950), underground-elokuvaohjaaja
Pauli Myllymäki (1919–1980), päätoimittaja, kolumnisti ja tietokirjailija, Kalle Myllymäen poika
Pekka Myllymäki (s. 1960), maanviljelijä, keskustalainen poliitikko
Petri Myllymäki (s. 1976), lentopalloilija
Reino Myllymäki (s. 1964), mentori ja tietokirjailija
Suvi Selvenius (o.s. Myllymäki, s. 1980), juoksija
Tenho Myllymäki (1912–1970), toimittaja, pakinoitsija ja tiedotuspäällikkö, Kalle Myllymäen poika
Tiina Myllymäki (s. 1985), balettitanssija
Urho Myllymäki (1917–1995), harmonikansoittaja ja viulisti
Ville Myllymäki (s. 1990), pikajuoksija.
Klordimeformi

| Klordimeformi |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  N'-(4-kloori-2-metyylifenyyli)-N,N-dimetyylimetaani-imidamidi
CAS-numero:  6164-98-3
PubChem CID:  22544
SMILES:  CC1=C(C=CC(=C1)Cl)N=CN(C)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H13N2Cl
Moolimassa:  196,674 g/mol
Sulamispiste:  35 °C
Kiehumispiste:  163–165 °C
Tiheys:  1,105 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,25 g/l (20 °C)
Klordimeformi (C10H13N2Cl) on amidiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty maataloudessa akarisidina eli punkkimyrkkynä sekä hyönteismyrkkynä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa klordimeformi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja hyvin muun muassa metanoliin, asetoniin, etyyliasetaattiin ja kloroformiin. Aine on myrkyllistä ja voi aiheuttaa iho-, munuais- tai virtsatulehduksen. Klordimeformi on todennäköisesti karsinogeenista. Sen myrkyllisyys hämähäkkieläimille ja hyönteisille perustuu oktopamiinireseptorin toiminnan estymiseen.
Klordimeformia valmistetaan 4-kloori-o-toluidiinin ja dimetyyliformamidin ja fosgeenin reaktiotuotteen välisellä reaktiolla.
Klordimeformia on käytetty punkkien torjuntaan hedelmä- ja vihannesviljelmillä sekä puuvillaa tai riisiä vaurioittavien perhosten torjuntaan. Yhdisteen käyttö kasvinsuojeluaineena ei ole ollut hyväksyttyä Euroopan unionin alueella vuodesta 2009.
NRP Save (P1161)

| NRP Save |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal do Alfeite, Lissabon
Laskettu vesille:  24. lokakuuta 1972
Palveluskäyttöön:  31. lokakuuta 1973
Tekniset tiedot
Uppouma:  292 t
Pituus:  48,10 m
Leveys:  7,7 m
Syväys:  2,2 m
Koneteho:  2 × MTU 12V 538 TB80 -dieselmoottoria 2 100 hv
Nopeus:  20 solmua
Miehistöä:  33
Aseistus
Aseistus:  1 × Bofors 40 mm/60 1 × Oerlikon 20 mm
NRP Save (runkonumero P1161) oli Portugalin laivaston Cacine-luokan partioalus.
Valmistus

Alus tilattiin Arsenal do Alfeitelta Lissabonista. Alus laskettiin vesille 24. lokakuuta 1972 ja otettiin palvelukseen 31. lokakuuta 1973.
Palvelus

Alus on poistettu palveluksesta.
Virolaisten mielenosoitus Pietarissa

Viron lippu mielenosoittajien kulkueessa.
Virolaisten mielenosoitus Pietarissa oli 26. maaliskuuta (uutta lukua 8. huhtikuuta) 1917 Venäjän keisarikunnan pääkaupunki Pietarissa Viron autonomian puolesta järjestetty suurmielenosoitus, johon osallistui 40 000 virolaista. Neljä päivää mielenosoituksen jälkeen Venäjän väliaikainen hallitus taipui virolaisten vaatimuksiin ja uusi Viron kuvernementti sai väliaikaisen itsehallinnon.
Tausta

Ensimmäistä maailmansotaa käyvä Venäjän keisarikunta oli ajautumassa vuoden 1917 alussa kriisiin inflaation ja esimerkiksi elintarvikepulan takia. Venäjän tsaari Nikolai II joutui luopumaan valtaistuimestaan Helmikuun vallankumouksen takia ja maan johtoon nousi väliaikainen hallitus. Väliaikainen hallitus nimitti muun muassa Vironmaan ja Liivinmaan ensimmäiset virolaiset (Jaan Poska) ja latvialaiset (Andrejs Kalmans) kuvernöörit. Uudessa poliittisessa tilanteessa virolaiset alkoivat jälleen toimia kansallisen autonomian saavuttamiseksi. 11.–13. maaliskuuta Viron maakuntien ja kaupunkien edustajat kokoontuivat Tarttoon itsehallinnon suunnittelemiseksi. Jaan Tõnissonin, Otto Strandmanin ja Jüri Vilmsin johdolla laadittiin Venäjän muuttamista federaatioksi ja Viron autonomian perustamista Vironmaan ja Pohjois-Liivinmaan virolaisalueille ehdottanut muistio, joka luovutettiin väliaikaiselle hallitukselle.
Mielenosoitus

Autonomiahankkeen tueksi virolaiset järjestivät 26. maaliskuuta (uutta lukua 8. huhtikuuta) suurmielenosoituksen Pietarissa. Suureen mielenosoituskulkueeseen osallistui yli 40 000 virolaista. Heistä noin 12 000 oli tuolloin Venäjän armeijassa palvelevia virolaissotilaita. Mielenosoittajien kulkueen mukana oli orkestereita ja virolaisen perinteen mukainen sekakuoro. Kulkue kokoontui ja lähti Pietarin Pyhän Johanneksen kirkolta. Kuoro ja kulkueen edustajat kävivät väliaikaisen hallituksen luona Taurian palatsilla, jolla laulettiin virolainen laulu ja Marseljeesi. Palatsin suuressa salissa luettiin vaatimus Viron autonomiasta.