stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lowell Mason
Masonin sävelmiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa

Suomen ev. lut. kirkon virsikirja
396 Käyn kohti sinua /Nearer, my God, to thee (Sarah Adamsin virren [1841, suom. Rauhansäveliä 1894, Aune Krohn 1912] pohjalta Niilo Rauhala virsikirjaan 1986)
Ruotsin kirkon virsikirja
152 Sana ihmeellinen täällä soi /Kristus lever-underbra ord (Selma Sundelius-Lagerström 1884, suom. Anna-Maija Raittila 1999)
271 Käyn kohti sinua /Nearer, my God, to Thee (Sarah F. Adams 1841, suom.1894, Aune Krohn 1912, uud. suom. Niilo Rauhala 1999) Sama sävl
278 Käy, Vapahtajani, johdattamaan /Savior! I follow on (Charles S. Robinson 1862, Ruots. Fredrik Engelke 1883, suom. Pekka Kivekäs 1998)
585 Kiiruhda! Päivä rientää /Work, for the night is coming (Annie L. Coghill 1854, Ruots. Siri Dahlquist 1913, suom. Pekka Kivekäs 1998)
Hengellinen laulukirja
195 Kiiruhda työhön Herran (Annie L. Goghill 1854)
215 Afrikan aava sansa Ja palmut Intian (Reginald Heber 1819)
291 Rauhaton ihmissielu Aaltojen armoilla. (Tuntem.)
483 Käyn kohti sinua Oi Herrani (Sarah Adams 1841)
Seurakunta laulaa
46 Halleluja, aamu koittaa (Tuntem. suom. Joel Niininen 2000)
301 Käyn kohti sinua (Sarah Adams, suom 1-3.säk Niilo Rauhala, 4. säk. Joel Niininen)
408 Kiiruhda työhön Herran (Annie L. Goghill)
491 Koitteesi kirkkaus, kaivattu aamu (Tuntem. suom. Joel Niininen 1991)
Siionin kannel
303 Nyt pääsin kuormastain (Clara Ahnfelt 1861, suom. Lauri Thurén)
386 Töihin nyt, yö kun uhkaa (Annie L. Goghill 1854, suom Lauri Thurén,
403 Kantakaa kaikki tuulet (Reginald Heber 1819, suom Eeva Takala)
459 Sua kohti, Herrani (Sarah Adams 1841, 1920, uud. Niilo Rauhala ja Sk-tomikunta)
Viisikielinen
267. Riemuitse maa
Huomionosoitukset

GMA Gospel Music-kunniagallerian jäsen (1982)
Kesäolympialaiset 1904

Vuoden 1904 kesäolympialaiset järjestettiin St. Louisissa, Yhdysvalloissa maailmannäyttelyn yhteydessä heinäkuun ja marraskuun 1904 välisenä aikana. Mukana oli urheilijoita 12 maasta.
Järjestäjän valinta

Olympialiikkeen johtaja paroni Pierre de Coubertin halusi kolmannet kesäolympialaiset Yhdysvaltoihin, joskin hän mainitsi vuonna 1896 mahdollisina ehdokkaina myös Berliinin ja Tukholman. Vuoden 1904 kesäolympialaisia hakikin viisi yhdysvaltalaista kaupunkia: Buffalo, Chicago, New York, St. Louis ja Philadelphia. Buffalon hakemus osoittautui väärinkäsitykseksi. Coubertin kannatti Chicagon valintaa, ja kansainvälisen olympiakomitean kokouksessa toukokuussa 1901 Chicago valittiinkin yksimielisesti kisojen pitopaikaksi.
Kun St. Louis kertoi järjestävänsä vuoden 1904 maailmannäyttelynsä yhteydessä myös laajat urheilukilpailut, olympiakomitea näki tapahtuman tuhoavan olympialaisten näkyvyyden, joten Coubertin siirsi helmikuussa 1903 kisat Chicagosta St. Louisiin. Yksi syy olympialaisten siirtämiseen Saint Louisihin oli myös se, että kaupungissa juhlittiin myös Louisianan oston satavuotisjuhlaa.
Aikataulu ja tapahtumat

Kilpailutapahtumat järjestettiin St. Louisissa 1. heinäkuuta ja 23. marraskuuta 1904 välisenä aikana maailmannäyttelyn yhteydessä. Avajaistapahtuma oli järjestetty jo 14. toukokuuta. Suurin osa kilpailuista järjestettiin Washingtonin yliopiston kampuksella, kuten uudella Francis Fieldin olympiastadionilla ja viereisessä urheiluhallissa.
Tapahtumaan kuului paljon urheilukilpailuja, joista vain osaa pidetään olympialaisiin kuuluvina. Katsojia oli vähän, eivätkä lehdet olleet kilpailuista kovinkaan kiinnostuneita. Paroni Coubertin olikin pettynyt kisoihin, jotka jäivät maailmannäyttelyn varjoon.
Aikataulu ja tapahtumat > Lajit

Vuoden 1904 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 19 lajia, joista koripallo oli näytöslajina. Yhteensä olympiavoitosta kilpailtiin 91 eri tapahtumassa. Nyrkkeily oli ensimmäistä kertaa näissä kisoissa olympialaji.
Golf
Haavipallo
Jalkapallo
Jousiammunta
Köydenveto
Miekkailu
Nyrkkeily
Paini
Painonnosto
Pyöräily
Roque
Soutu
Tennis
Uimahypyt
Uinti
Vesipallo
Voimistelu
Yleisurheilu
Aikataulu ja tapahtumat > Lajit > Näytöslajit

Koripallo
Osallistuneet maat

St. Louisin olympialaisiin osallistui Kansainvälisen olympiakomitean tilastojen mukaan 12 maata. Lisäksi mukana oli usean maan urheilijoista koottu sekajoukkue. Joidenkin näkökantojen mukaan mukana olivat myös Italia, Norja ja Newfoundland. Kilpailuun osallistui kaksi norjalaissyntyistä painijaa, Charles Ericksen ja Bernhoff Hansen, mutta heidät on yleensä laskettu yhdysvaltalaisiksi. Newfoundlandissa syntynyt maratoonari Bob Fowler on yleensä laskettu Yhdysvaltain edustajaksi. Italialainen, mutta Yhdysvaltoihin muuttanut Frank Bizzoni osallistui olympialaisten pyöräilyyn. Myös hänet on yleensä laskettu Yhdysvaltain edustajaksi, mutta vuonna 2009 joukko olympiahistorioitsijoita havaitsi, että hän oli edelleen Italian kansalainen osallistuessaan vuoden 1904 olympialaisiin.
Australia
Etelä-Afrikka
Itävalta
Kanada
Kuuba
Kreikka
Ranska
Saksa
Sveitsi
Unkari
Iso-Britannia
Yhdysvallat
Sekajoukkue
Mitalitaulukko

Menestynein maa vuoden 1904 kesäolympialaisissa oli isäntämaa Yhdysvallat. Yksilötasolla eniten olympiavoittoja sai yhdysvaltalainen voimistelija Anton Heida, joka saavutti viisi olympiavoittoa.
| Vuoden 1904 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1904 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1904 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1904 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1904 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1904 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 77 | 81 | 78 | 236 |
| 2 |  Saksa | 4 | 4 | 5 | 13 |
| 3 |  Kuuba | 4 | 2 | 3 | 9 |
| 4 |  Kanada | 4 | 1 | 1 | 6 |
| 5 |  Unkari | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 6 |  Iso-Britannia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 6 |  Sekajoukkue | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 8 |  Kreikka | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8 |  Sveitsi | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 10 |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 95 | 91 | 91 | 277 |
Lähde: Saint Louis 1904 olympic.it. Viitattu 16.1.2016. (englanniksi)
Kohokohtia ja triviaa

Yhdysvaltojen Archie Hahn voitti kisoissa 60 metrin, 100 metrin ja 200 metrin juoksut. 200 metrillä hän juoksi olympiaennätyksen 21,6, joka rikottiin vasta 28 vuotta myöhemmin.
Miesten kiekonheitossa Ralph Rose ja Martin Sheridan heittivät saman tuloksen (39,28 m). Tuomaristo päätti antaa molemmille ylimääräisen heiton, jolla Sheridan ratkaisi voiton.
Yhdysvaltojen Thomas Hicks voitti maratonjuoksun sen jälkeen kun hänen maanmiehensä Fred Lorz oli hylätty. Lorz oli keskeyttänyt juoksun, matkannut suuren osan matkaa autolla ja hypännyt takaisin juoksureitille pari kilometriä ennen maalia. Tapauksen paljastuttua Lorz sai elinikäisen kilpailukiellon, joka kuitenkin kumottiin myöhemmin – ja jo seuraavana vuonna hän voitti Bostonin maratonin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kesäolympialaiset 1904 Wikimedia Commonsissa
| n k  Olympialaiset |
| --- | --- | --- |
| Kesäolympialaiset |  1896  1900  1904  1906  1908  1912  1916  1920  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  2024  2028  2032  2036  |  |
| Talviolympialaiset |  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  2030  2034  |  |
Kesäolympialaisten 1904 lajit ja kilpailutapahtumat
Golf | Haavipallo | Jalkapallo | Jousiammunta | Koripallo (Näytöslaji) | Köydenveto | Miekkailu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Pyöräily | Roque | Soutu | Tennis | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Valtiot kesäolympialaisissa 1904
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Etelä-Afrikka |  Itävalta |  Kanada |  Kuuba |
|  Kreikka |  Ranska |  Saksa |  Sveitsi |  Unkari |
|  Iso-Britannia |  Yhdysvallat |  Sekajoukkue |  |  |
Vuoden 1904 olympiakisojen köydenveto-ottelu.
Juoksija Archie Hahn käsissään 100 metrin juoksun voitosta myönnetty pokaali.
Kettukankaan jätinkirkko

| Kettukankaan jätinkirkko |
| --- | --- |
 Jätinkirkon pitkä kivivalli jatkuu suoraan eteenpäin ja sorakuoppa näkyy vasemmalla.
Sijainti
 Kettukankaan jätinkirkko
Koordinaatit:  64.58233593°N, 24.63248268°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Raahe (Saloinen)
Historia
Tyyppi:  Jätinkirkko
Ajanjakso:  kivikausi
Korkeus:  50,2  m
Pinta-ala:  600 (30×20)  m²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kettukankaan jätinkirkko on Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Saloisten Mattilanperällä sijaitseva soranotossa osittain tuhoutunut jätinkirkko, joka sijaitsee laajalla kivikauteen ajoitetulla Kettukankaan asuinpaikalla. Jätinkirkkoa ei ole vielä tutkittu.
Sijainti

Kettukangas sijaitsee Raahen kirkosta noin 14 kilometriä kaakkoon Jylhänharjun etelärinteellä yhdystien 18565 eteläpuolella. Jylhänharju kohoaa yli 75 metriä merenpinnan yläpuolelle, mutta Kettukangas työntyy siitä lounaaseen matalampana ja loppuu savipellolle Haapajoen pohjoispuolella. Yhdystien yhteydessä sijaitsee sorakuoppa, jonka lounaispuolelle asuinpaikka ja jätinkirkko jäävät.
Jätinkirkko

Jätinkirkko sijaitsee Kettukankaan eteläpäässä lähellä mäen lakikohtaa, ja se sijaitsee mäkeen kaivetun sorakuopan reunalla. Jätinkirkon toisesta reunasta on tuhoutunut hiekanotossa noin 40 prosenttia, mutta siitä on vielä tunnistettava osa jäljellä. Luoteis-, länsi- ja lounaisosan kivivallista tunnistaa helposti kolme kulmausta ja jätinkirkon muodoksi hahmottuu pyöreäkulmainen ja lähes suorakulmainen nelikulmio. Sen pituus on 30 metriä ja leveys 20 metriä. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa pohjoisesta katsottuna 49 astetta myötäpäivään. Säilyneet kivivallit ovat 3–4 metriä leveät, mutta vain noin 30 senttimetriä korkeat. Vallissa on lounaissivun eteläkulmassa yksi portiksi kutsuttu matalampi kohta, joka on noin neljä metriä leveä. Jätinkirkon keskikohdasta katsottuna portin aukeamissuunta on tarkalleen 194 asteen kulmassa pohjoisesta eli melkein etelään päin. Muita portteja ei ole säilynyt. Jätinkirkon länsikulmassa sijaitsee kivivallissa kiinni oleva kiviröykkiö, ja jätinkirkon lounaissivussa sijaitsee toinen suurempi kiviröykkiö. Lähimmät asumuspainanteet sijaitsevat jätinkirkosta parikymmentä metriä etelään. Kivivallin sisäosa on melko tasainen, ja se on ilmeisesti raivattu puhtaaksi irtokivistä. Sieltä on löydetty kvartsi-iskoksia ja palaneen luun kappale.
Ympäristö

Jätinkirkko on osa 2,5 hehtaarin laajuista muinaisjäännösaluetta, jossa sijaitsee satakunta havaittua muinaisjäännöstä. Asumuspainanteita tiedetään olevan 30, kuoppia 6 ja kiviröykkiöitä 31 kappaletta. Kiviröykkiöistä 16 kappaletta on palokivikumpuja, joka ovat suomalaisessa arkeologiassa verrattain uusi muinaisjäännetyyppi, ja niitä tavattiin ensimmäisen kerran juuri Kettukankaalla. Kaivauksissa on löytynyt kivikauteen ajoitettavaa ja asuinpaikoille tyypillistä materiaalia. Aluetta voi pitää kokonaisuudessaan varsin hyvin säilyneenä ja erittäin kiintoisana muinaisjäänteenä.
Tutkimuksia

Alue löydettiin vuonna 1975, ja sen tarkastivat vuonna 1976 kahdesti Paula Purhonen ja Pentti Koivunen. Myöhemmin vuonna 1991 Koivunen, Eero Jarva ja Jari Okkonen kartoittivat alueen laajuuden ja sen muinaisjäännökset. Aulis Forss suoritti kaivaukset vuosina 1996 ja 1999, mutta kaivaukset eivät koskeneet jätinkirkkoa. Kaisa Lehtonen ja Pentti Risla tarkastivat asuinalueen vuonna 2010. Jätinkirkkoa ei ole tutkittu ollenkaan.
Hoitaminen ja opastus

Alueelle on tehty maisemallinen harvennushakkuu, joka helpottaa alueen hahmottamista. Jätinkirkkoa reunustava sorakuoppa on siistitty ja alueelle on rakennettu muinaispolku. Paikalle opastaa yhdystien varteen pystytetty tienviitta.
Luettelo maailman korkeimmista rakennuksista ja rakennelmista
Aiheesta muualla

Pilvenpiirtaja.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Official World's 200 Tallest High-rise Buildings (Emporis.com)
Syyrian vaakuna

Syyrian vaakuna (2024–)
Syyrian vaakuna (arab. شعار سوريا‎) on Syyrian tunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se koostuu syyrialaisesta haukasta tai Qureishin haukasta. Vaakuna muistuttaa Egyptin vaakunaa. Haukan keskellä olevassa kilvessä on kuvattu Syyrian lippu pystyssä. Vaakunan alapuolella on vihreällä nauhalla teksti الجمهورية العربية السورية eli Syyrian arabitasavalta arabiaksi.
Galleria

Syyrian arabikuningaskunnan tunnus (1919–1920)
Syyrian tasavallan vaakuna (1945–1958)
Yhdistyneen arabitasavallan vaakuna (1958–1961)
Syyrian tasavallan vaakuna (1961–1963)
Syyrian arabitasavallan vaakuna (1963–1972)
Syyrian arabitasavallan vaakuna (1972–1980)
Syyrian arabitasavallan vaakuna (1980–2024)
Syyrian väliaikaishallinnon vaakuna (2024–)
Aasian vaakunat
Afganistan
Arabiemiirikunnat
Armenia
Azerbaidžan
Bahrain
Bangladesh
Bhutan
Brunei
Etelä-Korea
Filippiinit
Georgia
Indonesia
Intia
Irak
Iran
Israel
Itä-Timor
Japani
Jemen
Jordania
Kambodža
Kazakstan
Kiina
Hongkong
Kirgisia
Kuwait
Kypros
Laos
Libanon
Macao
Malediivit
Malesia
Mongolia
Myanmar
Nepal
Oman
Pakistan
Pohjois-Korea
Qatar
Saudi-Arabia
Singapore
Sri Lanka
Syyria
Tadžikistan
Taiwan
Thaimaa
Turkki
Turkmenistan
Uzbekistan
Venäjä
Vietnam
The Cabin in the Woods

| The Cabin in the Woods |
| --- | --- |
 Virallinen juliste
Ohjaaja:  Drew Goddard
Käsikirjoittaja:   Joss Whedon  Drew Goddard 
Tuottaja:  Joss Whedon
Säveltäjä:  David Julyan
Kuvaaja:  Peter Deming
Leikkaaja:  Lisa Lassek
Pääosat:   Kristen Connolly  Chris Hemsworth  Anna Hutchison  Fran Kranz  Jesse Williams  Richard Jenkins  Bradley Whitford 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Mutant Enemy Productions  Lionsgate 
Levittäjä:  Lionsgate Films Netflix
Ensi-ilta:   2012-09-033. syyskuuta 2012 (SXSW)  2012-03-1313. maaliskuuta 2012 (Yhdysvallat)  2012-04-2020. huhtikuuta 2012 (Suomi)  
Kesto:  95 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  30 000 000 dollaria
Tuotto:  66 486 080 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Cabin in the Woods on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen satiirinen kauhuelokuva, jonka on ohjannut Drew Goddard. Sen on käsikirjoittanut Goddard yhdessä tuottaja Joss Whedonin kanssa. Elokuvan pääosissa esiintyvät Kristen Connolly, Chris Hemsworth, Anna Hutchison, Fran Kranz, Jesse Williams, Richard Jenkins ja Bradley Whitford.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kristen Connolly  | … |  Dana   |
|  Chris Hemsworth  | … |  Curt   |
|  Anna Hutchison  | … |  Jules   |
|  Fran Kranz  | … |  Marty   |
|  Jesse Williams  | … |  Holden   |
|  Richard Jenkins  | … |  Sitterson   |
|  Bradley Whitford  | … |  Hadley   |
|  Brian White  | … |  Truman   |
|  Amy Acker  | … |  Lin   |
|  Tim De Zarn  | … |  Mordecai   |
|  Sigourney Weaver  | … |  Johtaja   |
Vastaanotto

The Cabin in the Woods sai yleisesti myönteisiä arvosteluja kriitikoilta. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 92% kriitikoista antoi elokuvalle myönteisen arvostelun keskimääräisellä arvosanalla 7,8. Tulos perustui 253 arvosteluun. Kriitikoiden laajalti yhteiseksi näkemykseksi sivusto on koonnut seuraavaa: ”The Cabin in the Woods on hämmästyttävä meta-saavutus, joka pystyy olemaan sekä hauska, outo että pelottava -- usein samanaikaisesti.” Metacritic keräsi elokuvalle 72/100 pistettä perustuen 40 arvosteluun, viitaten ”yleisesti myönteisiin arvosteluihin”.
Ilta-Sanomissa Timo Kuismin luonnehti elokuvaa lupaavaksi esikoisohjaukseksi ja omaperäisia yllätyksiä viliseväksi kauhukeitokseksi, jossa pannaan kihelmöivästi uusiksi  kauhuleffojen perustarina ääliömäisesti käyttäytyvistä nuorista aikuisista syrjäisessä metsämökissä. Hän antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä..
Kirjallisuutta

Canavan, Gerry: “Something Nightmares Are From”: Metacommentary in Joss Whedon’s The Cabin in the Woods. Slayage, 2013.  Marquette University. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 13.7.2015. (englanniksi)
Aiheesta muualla

The Cabin in the Woods Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Cabin in the Woods Elonet.
The Cabin in the Woods Box Office Mojossa. (englanniksi)
The Cabin in the Woods Metacriticissä. (englanniksi)
The Cabin in the Woods Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Balaton

| Balaton |
| --- | --- |

Valtiot:  Unkari 
Paikkakunta:  Länsi-Unkari
Koordinaatit:  46°51′N, 17°43′E
Laskujoki:  Sió (d) 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104 m
Pituus:  78  km
Leveys:  15  km 
Rantaviiva:  200 km
Pinta-ala:  598 km²
Tilavuus:  1,8 km³
Keskisyvyys:  3,25 m
Suurin syvyys:  11 m
Valuma-alue:  5 181 km2 
 fiBalaton 
Sijainti Unkarissa.
Balatonjärvi 28.8.2015.
Balaton (saks. Plattensee) on Unkarin ja koko Keski-Euroopan suurin järvi pinta-alaltaan (598 km²). Järven pituus on 77 ja leveys 14 kilometriä. Balatonin eteläranta on tasaista ja matalaa, toisin kuin pohjoisranta, joka on vuorista (Bakonyn kukkulamaasto). Veden lämpötila voi nousta kesällä enimmillään 30 asteeseen. Suurin Balatoniin laskeva joki on Zalajoki järven länsipäässä, ja sen lasku-uoma Sión kanava Tonavaan sen itäpäässä. Järvi on Unkarin suosituimpia ja vanhimpia matkailu- ja lomakohteita.
Maantiede ja ilmasto

Pohjoisessa järvi rajoittuu Bakonyn vuoriin, joiden rinteet ja vulkaaninen maaperä ovat otolliset hedelmän- ja viininviljelyyn. Balatonin allas on geologisesti varsin nuori, alle miljoona vuotta vanha, sillä se on muodostunut pleistoseenikauden lopulla. Alkuaan altaassa oli viisi pienempää järveä, jotka yhtyivät yhdeksi suureksi järveksi. Parhaiten muinaisjärviä erottava harjanne on nähtävissä Balatonin kapeimmalla kohdalla Tihanynniemen luona. Balatonin pinta on ollut joskus nykyistä korkeammalla. Luontainen lasku-uoma on ollut järven itäpäässä Siójoki, jonka suu kuitenkin aaltojen ja eroosion vaikutuksesta usein tukkiutui. 1976 valmistuneella Sión kanavalla varmistetaan nykyään 80 m³:n juoksutusselvennä ja järven pinnan taso. Balatonilla ei ole nykyään yhtäkään luonnonvaraista saarta.
Balatonin länsipäähän laskee Zalajoki. Virtaus järveen on melko vähäistä, ja järvialtaan vesi vaihtuu 2,2 vuodessa. Haihtuminen taas on voimakasta etenkin lämpiminä kausina. Järven valuma-alue on 5 774 km², mutta suurempi merkitys on järven pintaan tulevalla suoralla sateella.
Balatonilla on mannerilmasto: lämmin ja aurinkoinen kausi kestää toukokuusta lokakuuhun. Talvella järvi saattaa saada 20 senttimetrin jääpeitteen. Ilmavirtaukset suuntautuvat yleensä luoteesta kaakkoon, mikä rasittaa järven kaakkoisrantaa.
Ilmavirtaukset synnyttävät järvellä helposti myös kovaa aallokkoa, mikä lisää rannoilla eroosiota. Pinnanvaihtelu johtuu ilmanpaineen ja virtauksesta, joka aiheuttaa myös eroosiota rannoilla. Tihanyinsalmessa virtaus saattaa olla jopa 1,5 m/s.
Eliöstö

Balatonin vesi on erilaisille eliöille hyvä kasvuympäristö. Vesi eroaa merkittävästi muiden Keski-Euroopan järvien vedenlaadusta. Vedessä on anioneina runsaasti karbonaatteja, sulfaatteja sekä kationeina magnesiumia, kalsiumia ja natriumia. Runsaan pieneliöstön vuoksi Balatonin vesi on sameaa: näkyvyys on keskimäärin 85 cm. Balaton on kuuluisa omalaatuisesta turkoosista väristään, joka vaihtelee valon ja sääolosuhteiden mukaan.
Järvessä elää yli 1 500 kasvilajia, joista valtaosa (1 400) on leviä. Kasvimaailman näkyvimmät edustajat ovat ruoikot, joita on säilynyt etenkin järven etelärannalla ja länsipäässä, ns. Vähä-Balatonilla. Ruoikot tarjoavat hyvän elinympäristön lukuisille pieneliöille ja hyönteisille sekä harvinaisillekin vesilinnuille. Vedessä ja sen välittömässä läheisyydessä elää yli 1 200 eläinlajia, joista ihmisen toiminnan ja saasteiden seurauksena moni on uhanalainen tai kokonaan hävinnyt.
Ihmisen toiminta ja matkailu

Järven pohjoisranta on otollista maanviljelylle, mutta 1900-luvulla matkailun lisääntyessä maanviljely on järven rannoilta tyystin kadonnut. Tilalle on rakennettu kylpylöitä, hotelleja, satamia ja rantavalleja. Järven 196 kilometrin rantaviivasta on säilynyt luonnontilassa vain 70 kilometriä.
Järven ympäristö on suosittu matkailu- ja kylpyläkohde. Suosituimpia kohteita Balatonin rannalla ovat muun muassa Siófokin, Balatonalmádin, Balatonfüredin ja Keszthelyn kaupungit sekä Tihanynniemi luostareineen.
Televisiosarja Kesä Balatonilla sijoittuu osittain Balatonin maisemiin.
Valokuvia

Uimaranta Balatonilla.
Lossi Balatonilla.
Venelaituri Balatonilla.
Postkolonialismi

Postkolonialismi tai jälkikolonialismi on tutkimusperinne ja käsite, joka periaatteessa viittaa siirtomaajärjestelmän ja kolonialismin purkautumiseen ja sen jälkeiseen aikaan. Pohjimmiltaan kyseessä on valtasuhteita käsittelevä tutkimussuuntaus, ja kyseessä on enemmän virtaus kuin varsinainen tutkimustraditio. Suomessa postkolonialismiin liittyviä näkökulmia ja käsitteitä on sovellettu muun muassa etnisyyttä, rasismia, muuttoliikkeitä, feminismiä ja kirjallisuutta tutkittaessa.
Postmodernismin piirissä alkoi 1900-luvulla kehittyä postkolonialistinen teoriasuuntaus perustajanaan Edward Said. Tämän pääteos Orientalismi (1978) nojautui vahvasti Foucaultiin. Tavoitteeksi muodostui dekonstruoida läntinen kertomus idästä, jotta ääneen voisivat päästä kolonialismista kärsineet ihmiset. Pluckrose ja Lindsay katsovat  kirjassa Cynical Theories, että postkolonialismin teoreetikot sivuuttavat yhteiskunnalliset ja taloudelliset olot keskittyessään vain puhetapoihin. Niitä eritellessään he syyllistyvät ennakkoluuloiseen essentialismiin luodessaan kielteistä kuvaa läntisestä "orientalismista".
Kirjallisuutta

Kuortti, Joel & Lehtonen, Mikko & Löytty, Olli (toim.): Kolonialismin jäljet: Keskustat, periferiat ja Suomi.  Helsinki:  Gaudeamus, 2007.  ISBN 978-952-495-014-5
Aiheesta muualla

Onuoha, Godwin: Post-colonialism: Theoretical Foundations and Relevance to African Politics, kirjassa S.O. Oloruntoba, T. Falola (toim.), The Palgrave Handbook of African Politics, Governance and Development, 2018.
Salonen
Kuvitteellisia henkilöitä

Minna Salonen, tv-sarjassa Salatut elämät
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Fort Worth

| Fort Worth |
| --- | --- |
 Fort Worthin taivaanrantaa.
 Fort Worth Tarrantin piirikunnan kartalla.
 Fort Worth
 Koordinaatit: 32°45′N, 97°20′W 
Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:  Texas
Piirikunta:  Tarrant, Denton, Parker, Wise
Väkiluku (2010):  741 206
 
 www.fortworthtexas.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fort Worth on kaupunki Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki on osa Dallasin–Fort Worthin–Arlingtonin metropolialuetta. Yhdysvaltain armeija perusti paikalle kenraali William Worthin mukaan nimetyn linnakkeen vuonna 1849 ja myöhemmin linnakkeesta muodostui asutuskeskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Fort Worthin asukasluku oli 741 206.
Maantiede

Fort Worth sijaitsee Texasin osavaltion pohjoisosan Dallasin metropolialueella. Matkaa Fort Worthista Dallasiin on noin 48 kilometriä ja metropolialue käsittää muun muassa myös Arlingtonin, Carrolltonin, Dentonin, Garlandin, Grand Prairien, Irvingin, Lewisvillen, Mesquiten, North Richland Hillsin, Planon ja Richardsonin kaupungit. Alue on osa Suuria tasankoja, jolla on matalia kukkuloita.
Fort Worthin ilmasto on mantereinen ja sille ovat tyypillisiä suuret vaihtelut vuosittain. Kesät ovat pitkiä ja kuumia, kun taas talvet ovat lyhyitä ja leutoja.