stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolbotn IL

Seuran logo
Kolbotn Idrettslag (Kolbotn IL) on vuonna 1915 perustettu norjalainen urheiluseura Oppegårdista. Sen lajeihin kuuluvat jalkapallo, koripallo, käsipallo, lentopallo, paini, suunnistus, uinti ja voimistelu.
Kaksi olympiakultaa voittanut painija Jon Rønningen edusti Kolbotnia.
Kolbotn on voittanut Norjan mestaruuden käsipallossa 1983 ja 1984 sekä lentopallossa 1984, 1986 ja 1992. Seuran naisjalkapallojoukkue on voittanut mestaruuden 2002, 2005 ja 2006.
Aiheesta muualla

Seuran viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Ktyponísi

Ktyponísi
| --- | --- |
Muut nimet:  Englezonísi (Εγγλεζονήσι), Gáidaros (Γάιδαρος)
Sijainti:  38°29′34″N, 23°30′08″E, Chalkída Euboia, Keski-Kreikka Kreikka
Saariryhmä:  Euboian saaret
Vesialue:  Pohjoinen Euboianlahti
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,22 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ktyponísi (kreik. Κτυπονήσι, kath.kreik. Κτυπονήσιον, Ktyponísion) eli Englezonísi (Εγγλεζονήσι) eli Gáidaros (Γάιδαρος) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Pohjoisessa Euboianlahdessa lähellä Keski-Kreikan rannikkoa. Saaren pinta-ala on 0,22 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ktyponísi kuuluu Chalkídan kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.
Englantilainen arkeologi Francis Turville-Petre vuokrasi saaren vuonna 1930 ja asettui sinne pysyvästi vuonna 1931. Tästä saari sai toisen nimensä Englezonísi, ”Englantilaisen saari”. Hän rakennutti saarelle huvilan, jonka saksalaiset pommittivat raunioiksi toisen maailmansodan aikana. Saaren eteläosan kukkulalla on Pyhälle Nikolaos Bunenelaiselle (Ágios Nikólaos o Néos) omistettu kirkko. Saaren arkeologisiin löydöksiin lukeutuu asutuksen jäänteitä ja vesisäiliöitä antiikin ja bysantilaisen keskiajan taitteesta 500–600-luvuilta.
Kolbeinsey

Kolbeinsey
| --- | --- |
Sijainti:  Atlantti Islanti
Vesialue:  Tjörnesbeltið
Korkein kohta:  8 m
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kolbeinsey on luoto Islannin pohjoispuolella. Se sijaitsee noin 105 km pääsaaresta pohjoiseen. Saari on tuliperäinen, ja eroosio on pienentänyt sitä vuosikymmenten kuluessa.
Saari on syntynyt vulkaanisessa purkauksessa noin 12 000 vuotta sitten. Alue on edelleen vulkaanisesti ja seismisesti aktiivista, ja siellä havaittiin maanjäristyksiä vuonna 2017.
Kolbeinsey mitattiin ensimmäisen kerran vuonna 1616. Silloin se oli 100 m leveä ja  700 m pitkä. Vuonna 1903 sen pinta-ala oli kutistunut noin puoleen, ja vuonna 2001 se oli enää 90 m2. Vuonna 2021 Kolbeinsey oli 20 m leveä länsi-itäsuunnassa, ja 14,5 m pohjoisesta etelään. Luodolla on suuri poliittinen merkitys, sillä se on Islannin pohjoisin piste ja määrittää maan aluevesien laajuutta.
Saarelle rakennettiin helikopterin laskeutumispaikka vuonna 1989, mutta eroosio tuhosi siitä puolet vuonna 2006.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolbeinsey Wikimedia Commonsissa
Islannin saaret
Drangey
Eldey
Flatey (Breiðafjörður)
Flatey (Skjálfandi)
Geirfuglasker
Grímsey
Hrísey
Islanti (pääsaari)
Kolbeinsey
Lundey
Papey
Vestmannasaaret
Heimaey
Hellisey
Surtsey
Viðey
Kristuksen ylösnousemuksen kirkko (Oía)

| Kristuksen ylösnousemuksen kirkko Ναός Αναστάσεως του Κυρίου |
| --- | --- |
 Kristuksen ylösnousemuksen kirkko (etualalla) ja Pyhän Spyridonin kirkko (taustalla vasemmalla).
Sijainti:  Oía, Thíra, Etelä-Egean saaret, Kreikka
Koordinaatit:  36°27′41″N, 25°22′31″E
Kirkkokunta:  Kreikan kirkko
Hiippakunta:  Thíran, Amorgóksen ja saarten hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1865
Tyylisuunta:  kykladinen
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kristuksen ylösnousemuksen kirkko (kreik. Ναός Αναστάσεως του Κυρίου, Naós Anastáseos tou Kyríou) on ortodoksinen kirkko Oían kylässä Santorínilla Kreikassa. Se on omistettu Kristuksen ylösnousemukselle.
Pyhän Spyridonin kirkko (vasemmalla) ja Kristuksen ylösnousemuksen kirkko (oikealla).
Kristuksen ylösnousemuksen kirkko on rakennettu vuonna 1865. Se sijaitsee Santorínin kalderan laidalla Oían pääkävelykadun eteläpuolella. Kirkkorakennus edustaa sinivalkoista kykladista arkkitehtuuria. Heti sen itäpuolella sijaitsee samantyylinen Pyhän Spyridonin kirkko. Kirkot ovat kenties Santorínin valokuvauksellisimpia ja ainakin esiintyvät usein Santoríni- ja Kreikka-aiheisissa kuvituksissa ja postikorteissa ja muun muassa kauppaketju  Lidlin Eridanous-tuotemerkin tunnuskuvana. Kristuksen ylösnousemuksen kirkko on esiintynyt Kreikkaa symboloimassa myös muun muassa Valion kreikkalaisten jogurttien pakkausten kyljessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristuksen ylösnousemuksen kirkko Wikimedia Commonsissa
Kreeta Haapasalo soittaa kannelta talonpoikaistuvassa

| Kreeta Haapasalo soittaa kannelta talonpoikaistuvassa |
| --- | --- |

Nimi:  Kreeta Haapasalo soittaa kannelta talonpoikaistuvassa
Tekijä:  Robert Wilhelm Ekman
Valmistumisvuosi:  1868
Taiteenlaji:  Genretaide
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  75,00  cm
Leveys:  105,00  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum, Suomi
Koordinaatit:  60°10′18″N 24°56′13″E﻿ / ﻿60.17169°N 24.93689°E﻿ / 60.17169; 24.93689
Kreeta Haapasalo soittaa kannelta talonpoikaistuvassa on Robert Wilhelm Ekmanin (1808–1873) öljyvärein kankaalle vuonna 1868 maalaama teos (75 cm × 105 cm). Maalaus ostettiin Ateneumin kokoelmiin seuraavana vuonna 1869.
Maalaus

Maalauksessa kannelta soittavan Kreeta Haapasalon ympärille on kokoontunut joukko ihmisiä, jotka kuuntelevat hartaana soittoa. Kuulijoina on muun muassa talon emäntä, nuoria naisia lapsineen, verkkoa paikkaava kalastaja ja seinään nojaava piippua poltteleva sotilas. Ympäristönä on talonpoikaistupa, jossa näkyy heidän arkielämän askareisiin liittyviä tamineitaan ja jonka seinällä on muun muassa Aleksanteri I:tä kuvaava painokuva. Esitys tapahtuu ikkunasta tulevassa päivänvalossa. Teoksessa kuvastuu ihanteellinen näkemys suomalaisesta kansasta ja sen sivistyksellisistä arvoista.
Taustaa

Maalauksen soittaja Kreeta Haapasalo oli tunnettu kansanmuusikko, joka 1860-luvun katovuosina elätti perhettään kiertelevänä kanteleensoittajana ja runonlaulajana. Suureen suosioon hänet nosti tuonaikaisen sivistyneistön suuri kiinnostus Suomen kansan juuria kohtaan. Kreta Haapasalo nähtiin tuolloin muinaisen kalevalaisen perinteen ilmentymänä ja tulkkina, jonka kautta oli mahdollisuus saada kosketus aitoon suomalaisuuteen.
Myös maalauksen taiteilija R. W. Ekman oli noita alkuperäisestä suomalaisuudesta kiinnostuneita henkilöitä. Ekman oli saanut koulutuksensa Tukholman taideakatemiassa, ja hänen tuotantoaan leimasi yleisestikin sammumaton kiinnostus Suomen kansan historiallisiin vaiheisiin ja kansanelämään. Kansanelämää kuvaavat maalaukset saivat myönteisen vastaanoton. Hän palasi pysyvästi Suomeen Italian- ja Ranskan-matkojensa jälkeen vuonna 1845 ja hän toimi seuraavana vuonna perustetun Turun piirustuskoulun opettajana kuolemaansa saakka. Toteuttamatta häneltä jäi suuri haaveensa Kalevalan kuvitus.
Aiheesta muualla

Kreeta Haapasalo soittaa kannalta talonpoikaistuvassa. (Arkistoitu – Internet Archive) Teos Suomen Kansallisgallerian kokoelmissa.
Kreeta Haapasalo soittaa kannelta (1957). (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen kansallisgallerian kokoelmissa.
Kuukautissieni

Kuukautissieni eli kesto- tai luonnontamponi, on luonnonsieni, jota käytetään kuukautisten yhteydessä tamponin tapaan. Sieni huuhdellaan kylmällä vedellä noin muutaman tunnin välein.
Terveysvaikutukset

Kuukautissieninä markkinoidaan pieniä pesusieniä, jotka ovat sienieläimiin kuuluvia merieläimiä. Pesusieni on lämpimän veden eläin, ja niitä elää enimmäkseen Välimeressä, mutta jonkin verran myös Bahamasaarilla ja Floridassa. Ennen näitä merieläimiä kerättiin luonnollisilta kasvupaikoiltaan, mutta nykyään ne ovat lähinnä viljeltyjä.
Sienten käyttöä kuukautissuojana perustellaan muun muassa ekologisilla seikoilla: ne ovat luonnollisia eikä niitä ole käsitelty kemikaaleilla, ja siten ne ovat ympäristöystävällisempiä kuin tamponit. Ne huuhdellaan ja käytetään uudelleen, jolloin ne kestävät puolesta vuodesta vuoteen. On syytä kuitenkin harkita tarkkaan, mitä emättimeen työntää, jos kyseinen tuote ei ole siihen käyttöön suunniteltu ja käyttötarkoitukseen testattu.
Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA:n mukaan 1980-luvulla testattiin laboratorio-olosuhteissa kuukautissuojina markkinoituja sieniä. Testitulokset osoittivat että sienet sisälsivät hiekkaa, roskia, bakteereja, hiivasieniä ja hometta. Yhdestä näytteestä löytyi stafylokokkia. Staphylococcus aureus on bakteeri, joka liitetään toksiseen šokkioireyhtymään (TSS), joka on myös tamponien käyttöön liittyvä riski, vaarallinen myrkytystila. Ainakin yksi TSS-tapaus oli voitu yhdistää sienen käyttöön kuukautissuojana, toinen tapaus oli myös mahdollisesti sienen käytön aiheuttama. Koska sienet ovat merieliöitä, niiden elinympäristöstä johtuen niihin hyvin luonnollisesti menee muun muassa hiekkaa.
Sienen käyttö kuukautissuojana sisältää myös muita riskejä kuin siinä oleva hiekka ja muu emättimeen kuulumaton aines. Sienestä saattaa irrota kappale, joka jää vaginaan ja kerää bakteereita ja häiritsee emättimen luonnollista pH-tasapainoa. Luonteeltaan niin merisieni kuin synteettinenkin sieni ovat huokoisia ja sisältävät runsaasti ilmataskuja. Hapen läsnäolo liittyy myös TSS:n syntymiseen. Sieni saattaa aiheuttaa hankaumia emättimen seinämiin, kun sen asettaa paikoilleen ja poistaa. Lisäksi sienen lukemattomia onkaloita voi olla hyvin hankala saada puhtaiksi. Esimerkiksi keittiösienien on todettu sisältävän runsaasti bakteereita, eikä edes keittämisestä ollut hyötyä sienen puhdistamisessa. Päinvastoin, keittäminen saattoi jopa pahentaa asiaa.
Kortelampi (Luumäki, Hietamies)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°57′02″N, 27°18′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  Kortelamminoja Kurkilampeen 
Järvinumero:  14.187.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  73,2 m  
Pituus:  860 m  
Leveys:  520 m  
Rantaviiva:  2,389 km  
Pinta-ala:  17,603 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hietaniehen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 17,6 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 73,2 metriä mpy.
Kreeta Salminen

| Kreeta Salminen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. huhtikuuta 1984 (ikä 40) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä ja tanssija
Näyttelijä
Aktiivisena:  1994–
Merkittävät roolit:  Eija (Katso ihmistä) Maria (Savuna ilmaan)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kreeta Salminen (s. 1. huhtikuuta 1984 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt niin teatterissa kuin televisiossakin. Hän on valmistunut teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 2010. Ennen näyttelijäntyön opintoja hän opiskeli vuoden Teatterikorkeakoulun tanssitaiteen laitoksella.
Salminen on näyttelijä Esko Salmisen ja tanssija Riikka Korppi-Tommolan tytär. Hänen velipuolensa on näyttelijä Kristo Salminen. Salmisen isänpuoleiset isovanhemmat olivat näyttelijät Unto Salminen ja Kyllikki Väre. Salmisen puoliso on näyttelijä Ville Tiihonen ja heillä vuonna 2016 syntynyt tytär.
Filmografia > Televisio

| Vuosi | Televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1994–1995 | Blondi tuli taloon | Elli Loimuvaara |
| 1997 | Blondi tuli taloon – Sattui kerran kesällä | Elli Loimuvaara |
| 1997 | Kadonnut näky |  |
| 2008 | Henkisesti läski | Mira |
| 2008 | Katso ihmistä | Eija Salama |
| 2009 | Ihmebantu |  |
| 2009 | Savuna ilmaan | Maria Tsaikovski |
| 2010 | Enon opetukset | Sari |
| 2011 | Isän kuolema | sairaanhoitaja Meilahdessa |
| 2012 | Tehdas | Miia |
| 2012 | Roba | Miia |
| 2014 | Ihan sama |  |
| 2014 | Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus | Pirpana |
| 2015 | Koukussa | Sini Jääskeläinen |
| 2016 | Joulukalenteri: Jäätävä seikkailu | Pirpana |
| 2018 | Ex-onnelliset | Miina |
| 2019–2022 | Kaikki synnit | Leena Niemitalo |
| 2019 | Modernit miehet | Maarit |
| 2019 | Suden hetki | Venla |
| 2019 | Hillo | uhri |
| 2019 | Syke | Venla Kiiski |
| 2019 | Huone 301 | Leena Kurtti |
| 2020 | Hotel Swan Helsinki | Katja |
| 2020 | Eristyksissä | nainen |
| 2021 | Karppi | Venni Valkama |
| 2022 | Kansan vihollinen | Katja Salonen |
| 2023 | Renki |  |
| 2023 | Kaikki anteeksi | Päivi |
Filmografia > Teatteri

Tuntematon sotilas, Ryhmäteatteri (2007) – lotta, sisko
Elokuu, Helsingin kaupunginteatteri (2010) – Johanna
Kasimir ja Karoline, Turun kaupunginteatteri (2010) – Karoline
Corto Maltesen seikkailut, Q-teatteri (2011) – Venexiana Stevenson, armenialaistyttö, paholaisenpalvoja, italialainen sotilas, tanssiva Dervissi
Ronja Ryövärintytär, Ryhmäteatteri (2011) – Ronja
Aie, Suomen Kansallisteatteri (2012–2013) – Minttu
Metsä, Helsingin Kaupunginteatteri (2012–2013) – Aksjuska
Ilon palasia, revyy, Uusi Iloinen Teatteri (2012) – useita rooleja
Armi, Helsingin Kaupunginteatteri (2012) – tytär
Onneli ja Anneli, Helsingin Kaupunginteatteri (2013) – Anneli
Popslut, Kokoteatteri (2013) – Madonna
Järki ja tunteet, Helsingin Kaupunginteatteri (2014) – Elinor
Luulosairas, Suomen Kansallisteatteri (2015–2018) – Angelique
Äitikortti, Suomen Kansallisteatteri (2015) – Marjut
Song of the Goddess, 2017
Nora, Teatteri Jurkka (2018) – Nora
Kartta, Kansallisteatteri (2019) – Taru
The Betty Show, Kansallisteatteri (2020)
Aiheesta muualla

Talvitie, Liisa: Voimaa ystävyydestä Apu -lehti.  25.12.2015. Viitattu 26.5.2019.
Haastattelussa Rosanna Kemppi ja Kreeta Salminen Teatterikärpäsen puraisuja -blogi.  10.10.2018. Viitattu 26.5.2019.
Ulrika Jonsson

Ulrika Jonsson vuonna 2011.
Eva Ulrika Jonsson (s. 16. elokuuta 1967 Sollentunan kunta, Ruotsi) on Isossa-Britanniassa asuva ruotsalaissyntyinen televisiojuontaja. Hän tuli tunnetuksi säätyttönä brittiläisessä aamuohjelmassa TV-am, jonka lisäksi hän on juontanut muun muassa Gladiaattoreiden brittiläistä versiota vuosina 1992–2000.
Tammikuussa 2009 Jonsson osallistui Britannian Big Brotherin julkkisversioon Celebrity Big Brother ja tuli voittajaksi 23. tammikuuta järjestetyssä finaalissa. Hän sai 57 % annetuista äänistä.
Jonsson toimi juontajana vuoden 1998 Eurovision laulukilpailussa Birminghamissa juontajaparinaan Terry Wogan.
Karlshamnin kunta

| Karlshamnin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Keskustaajama:  Karlshamn
Kuntakoodi:  1082
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  488,68 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  32 402
 – Väestötiheys:  66,3 as./km²
 
 www.karlshamn.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karlshamnin alueella sijainneet entiset pitäjät.
Karlshamnin kunta (ruots. Karlshamns kommun) on Blekingen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Blekingeen. Kunnan keskustaajama on Karlshamn.
Kunnan maapinta-ala on 488,68 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 32 402 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 45,06 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 9,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Karlshamnin  suomalainen ystävyyskaupunki on Heinola.
Kuntajaon kehitys

Ruotsin vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan vuonna 1863 nykyisen kunnan alueella sijaitsivat Karlshamnin kaupunki ja viisi pitäjää, joista tehtiin maalaiskuntia. Vuonna 1881 perustettiin vielä Ringamålan maalaiskunta erottamalla se Asarumista.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Hällaryd (Hällaryd ja Åryd)
Asarum (Asarum ja Ringamåla)
Mörrum (Elleholm ja Mörrum)
Karlshamnin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1967 Asarum, Hällaryd ja Mörrum liitettiin Karlshamnin kaupunkiin. Kaupunki muuttui Karlshamnin kunnaksi vuoden 1971 kuntauudistuksessa, kun Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Karlshamnin kaupungin vaakuna. Myös kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Asarumin maalaiskunta
Mörrumin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Karlshamnin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 27 634 | 27 634 |
| 1955 | 1955 |    | 27 553 | 27 553 |
| 1960 | 1960 |    | 27 787 | 27 787 |
| 1965 | 1965 |    | 29 971 | 29 971 |
| 1970 | 1970 |    | 31 887 | 31 887 |
| 1975 | 1975 |    | 32 136 | 32 136 |
| 1980 | 1980 |    | 31 879 | 31 879 |
| 1985 | 1985 |    | 31 634 | 31 634 |
| 1990 | 1990 |    | 31 543 | 31 543 |
| 1995 | 1995 |    | 31 361 | 31 361 |
| 2000 | 2000 |    | 30 741 | 30 741 |
| 2005 | 2005 |    | 31 006 | 31 006 |
| 2010 | 2010 |    | 31 143 | 31 143 |
| 2015 | 2015 |    | 31 846 | 31 846 |
| 2020 | 2020 |    | 32 402 | 32 402 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 3 792 | 11,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 806 | 2,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 590 | 5,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 25 658 | 80,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 188 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 226 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 037 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 96 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,4 %
18–64-vuotiaat: 58,0 %
65 vuotta täyttäneet: 23,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,2 | 1,9 |
|   | jalostus | 24,7 | 28,2 |
|   | palvelut | 70,9 | 67,9 |
|   | tuntematon | 2,3 | 2,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 12 679 | 13 808 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 91,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 416 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Karlshamn | 19 075 |
| 2 | Mörrum | 3 695 |
| 3 | Svängsta | 1 682 |
| 4 | Hällaryd | 546 |
| 5 | Åryd | 336 |
| 6 | Torarp | 263 |
| 7 | Pukavik* | 130 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Pukavikin taajamassa on 279 asukasta, ja se kuuluu myös Sölvesborgin kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Asarum
Stärnö
Luettelossa mainituista taajamista molemmat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Karlshamnin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Boddestorp och del av Tränsum
Dala
Forsbacka
Froarp
Gustavstorp
Guövik och Guemåla och Rörvik
Horsaryd
Horsarydmark
Knutsberg
Kopprarp
Nötabråne
Ringamåla
Stilleryd
Stockholmsledet och Lindeborg
Tostarp (läntinen osa)
Vettekulla + del av Matvik
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Gungvala
Halahult
Hunnemara
Mörrums Ryd + del av Forneboda
Nötabråne (itäinen osa)
Åkeholm
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Karlshamnin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Karlshamn Ö (25 valtuutettua)
Karlshamn V (26 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Karlshamnin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 5 | 7 | 9 | 7 | 5 | 7 | 7 | 8 | 7 | 9 | 11 | 11 | 11 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 10 | 10 | 7 | 7 | 5 | 5 | 4 | 3 | 3 | 4 | 4 | 3 | 3 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 5 | 5 | 2 | 6 | 4 | 4 | 2 | 2 | 5 | 3 | 3 | 1 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 2 | 2 | 3 | 3 | 2 | 4 | 2 | 4 | 4 | 2 | 1 | 0 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 3 | 3 | 3 | 4 | 5 | 5 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 26 | 24 | 25 | 27 | 26 | 26 | 24 | 25 | 20 | 19 | 21 | 20 | 22 | 18 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 5 | 7 | 9 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 4 | 7 | 7 | 6 | 2 | 1 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Asarumin piiri
Elleholmin piiri
Hällarydin piiri
Karlshamnin piiri
Mörrumin piiri
Ringamålan piiri
Årydin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Karlshamn
Ringamåla
Hällaryd
Åryd
Asarum
Mörrum-Elleholm