stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Osa minusta
Tietoa kappaleista

Levyn avausraitana toimii levyn vanhin käännöskappale ”Portugalin huhtikuu”, jonka Olavi Virta levytti jo vuonna 1953. ”Mua paina syleilyys” on romanttinen balladi, jonka on säveltänyt Veikko Samuli ja sanoittanut Juha Vainio. Kappaleessa keskeisenä instrumenttina on klarinetti, jota soittaa Reijo Lehtovirta. Sauvo Puhtila käänsi avausraidan lisäksi myös kappaleen ”Johnny, mua muistathan”, jonka monet suomalaisartistit ovat tulkinneet vuosien varrella. Westerlundin sovituksessa syntetisaattorit, sähköbasso sekä rummut luovat 1980-luvun äänimaisemaa. Mukana on myös kolme kitaristia (Juha Björninen, Janne Louhivuori, Jarmo Nikku). Vuonna 2007 menehtynyt sovittaja Nacke Johansson sävelsi levylle kappaleen ”Paljon voit miehestä pelastaa. Johanssonin ura alkoi Musiikki-Fazerilla jo 1960-luvulla. ”Auta tää yö kestämään” on käännöskappale laulaja-lauluntekijä Kris Kristoffersonin kappaleesta ”Help Me Make it Through the Night”. Hitaan countryballadin ovat tulkinneet vuosien varrella muun muassa Elvis Presley ja Bryan Ferry. A-puolen päättävä Michael Kujawan sävellys ”Osa minusta unohtui eiliseen” hyödyntää syntetisaattoreita ja ujeltavaa sähkökitaraa sovituksessaan.
B-puolen avausraitana toimii Kari Kuuvan tekemä ”Yksinäisten pysäkki”, johon syntetisaattorit luovat dramaattisuutta. ”Elämäni nainen” on Westerlundin säveltämä ja Keijo Laitisen sanoittama beat-iskelmä. Kappaleessa keskeisenä osana ovat Björnisen, Louhivuoren ja Peter Lerchen kitarat. Raimo Henrikssonin sävellyksen ”Rakkauden muistomerkki” sanoitti Lauri Jauhiainen, jonka kynästä on peräisin yli 800 kappaletta. Henriksson on toiminut jo 1960-luvun alusta muusikko- ja tuotantoalalla musiikin parissa. ”Kosketa katseella” on Jukka Koiviston säveltämä kappale. Koivisto on säveltänyt satoja kappaletta ja miehen ensimmäinen menestys tuli Marion Rungin ”Riviera”-kappaleen menestyessä Interviisuissa. ”Luotan rakkauteen” on Vainion sanoittama rakkausaiheinen kappale, jonka on säveltänyt ja sovittanut Jori Sivonen. Sivonen soittaa myös kappaleen syntetisaattoritaustat. Albumin päättää ”Kulkurin kyyneleet”, joka on käännöskappale näyttelijä Lorenzo Lamasin tulkitsemasta ”Fools Like Me” -kappaleesta. Lamas lauloi kappaleen vuoden 1984 elokuvaan Body Rock. Kappaleen käännöksestä vastaa Raul Reiman ja Westerlundin sovitus on hyvin syntetisaattoripitoinen.
Kappaleet > A-puoli

Portugalin huhtikuu – 3.11 (alkup. ”Coimbra / April in Portugal”, säv. Raul Ferrao, alkup. san. Jose Galhardo, suom. san. Saukki, sov. Kaj Westerlund)
Mua paina syleilyys – 3.56 (säv. Veikko Samuli, san. Juha Vainio, sov. K. Westerlund)
Johnny, mua muistathan – 2.57 (alkup. ”Johnny, Remember Me”, säv. ja alkup. san. Geoffrey Goddard, suom. san. Saukki, sov. K. Westerlund)
Paljon voit miehestä pelastaa – 3.37 (säv. Paul Niska, san. Raul Reiman, sov. K. Westerlund)
Auta yö tää kestämään – 2.47 (alkup. ”Help Me Make it Through the Night”, säv. ja alkup. san. Kris Kristofferson, suom. san. Aappo I. Piippo, sov. K. Westerlund)
Osa minusta unohtui eiliseen – 3.44 (säv. Michael Kujawa, san. Jorma Toiviainen, sov. K. Westerlund)
Kappaleet > B-puoli

Yksinäisten pysäkki – 3.23 (säv. ja san. Kari Kuuva, sov. K. Westerlund)
Elämäni nainen – 2.52 (säv. Mika Silfver, san. Keijo Laitinen, sov. K. Westerlund)
Rakkauden muistomerkki – 3.59 (säv. Raimo Henriksson, san. Lauri Jauhiainen, sov. K. Westerlund)
Kosketa katseella – 2.59 (säv. Jukka Koivisto, san. Chrisse Johansson, sov. K. Westerlund)
Luotan rakkauteen – 3.56 (säv. ja sov. Jori Sivonen, san. J. Vainio)
Kulkurin kyyneleet – 2.47 (alkup. ”Fools Like Me”, säv. ja alkup. san. Phil Galdston – Andy Goldmark – Sylvester Levay, suom. san. R. Reiman, sov. K. Westerlund)
Lähteet:
Tekijät

Kari Tapio (oik. Kari Jalkanen) – laulu
Tekijät > Muusikot

Kaj Westerlund – kapellimestari ja kosketinsoittimet (1–10, 12)
Jori Sivonen – kapellimestari (11), kosketinsoittimet (11, 12)
Esa Nieminen – kosketinsoittimet (8, 12)
Martti Metsäketo – taustalaulu (2, 4, 5, 7–10, 12)
Irina Milan – taustalaulu (4, 7)
Anita Pajunen (nyk. Välimaa) – taustalaulu (2–5, 7–10, 12)
Irma Tapio – taustalaulu (2, 5, 8–10, 12)
Pepe Willberg – taustalaulu (2, 5, 9, 10)
Reijo Lehtovirta – klarinetti (2, 9)
Pertti ”Pepa” Päivinen – tenorisaksofoni (5)
Juha Björninen – kitarat (1–11)
Janne Louhivuori – kitarat (1–3, 5, 6, 8, 10–12)
Peter Lerche – kitarat (8, 12)
Jarmo Nikku – kitarat (1, 3, 6, 10)
Pekka Helin – basso (4, 7–9, 12)
Juha Tikka – basso (2, 3, 5, 6, 10, 11)
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso (1)
Vesa Aaltonen – rummut (2, 3, 5, 6, 8–11), lyömäsoittimet (5, 6, 8)
Tapani ”Nappi” Ikonen – rummut (1, 4, 7, 8, 12), lyömäsoittimet (8)
Lähde:
Tekijät > Tuotanto

Tom Vuori – äänitys (Takomo-studiot, Helsinki, loppukesä–alkusyksy 1985)
Kaj Westerlund – tuottaja (Finnlevy)
Magnus Löfving – valokuvat
Lähteet:
Aiheesta muualla

Osa minusta discogs.com -sivustolla
Albumi Fono.fi:n Äänitetietokannassa
Kari Tapio
| --- | --- |
Studioalbumit:  Aikapommi • Nostalgiaa • Klabbi • Kaipuu •  Kari Tapio • Jää vierellein • Olen suomalainen • Ovi elämään • Osa minusta • Elämän viulut • Tää kaipuu • Aikaan täysikuun • Yön tuuli vain • Sinitaikaa • Laulaja • Myrskyn jälkeen • Meren kuisketta • Sinut tulen aina muistamaan • Valoon päin • Bella Capri • Joulun tarina • Juna kulkee • Toiset on luotuja kulkemaan • Paalupaikka • Kuin taivaisiin • Kaksi maailmaa • Viimeiseen pisaraan • Vieras Paratiisissa
Kokoelmat:  28 suosituinta levytystä • Toivotut • Viisitoista kesää • 20 suosikkia – Olen suomalainen • 20 suosikkia – Luoksesi Tukholmaan • Parhaat • Kaikki parhaat • 20 suosikkia – Kulkurin kyyneleet • 20 suosikkia – Sanoit liian paljon • Kaikkien aikojen parhaat – 40 klassikkoa • Nostalgia • Lauluja rakkaudesta • Kaikkien aikojen parhaat Vol.2 • Klabbi/Olen Suomalainen • Sinivalkoinen ääni
Livealbumit:  Kari Tapio konserttilavalla • Vihdoinkin!
Pudasjärven Urheilijat

Pudasjärven Urheilijat on Pudasjärvellä toimiva urheilun yleisseura. Seura perustettiin helmikuussa 1945. Seura on järjestänyt myös umpihankihiihdon ja kesäpilkin MM-kisoja. Seuran nykyiseen lajivalikoimaan kuuluvat lentopallo, yleisurheilu, mäkihyppy, voimistelu, hiihto, uinti, suunnistus ja kuntourheilu.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Ranskan Florida

Ranskan Florida vuonna 1562
Ranskan Florida[lähde? ] (ransk. Floride française) oli ranskalaisten hugenottikolonialistien perustama siirtomaa nykyisen Floridan alueelle. Siirtomaa oli olemassa vuodesta 1562 vuoteen 1565.
Pudasjärven lento-onnettomuus

| Pudasjärven lento-onnettomuus |
| --- | --- |
 Onnettomuuskoneen kaltainen DHC-6 Twin Otter.
Yhteenveto
Päivämäärä:  5. helmikuuta 1973
Onnettomuustyyppi:  pakkolasku
Tapahtumapaikka:  Rengasvaara, Pudasjärvi
Lähtöpaikka:  Oulun lentoasema
Määränpää:  Kuusamon lentoasema
Kuolleita:  0
Loukkaantuneita:  2
Eloonjääneitä:  18
Lentokone
Konetyyppi:  de Havilland Canada DHC-6 Twin Otter
Lentoyhtiö:  Kar-Air
Rekisteritunnus:  OH-KOA
Matkustajia:  15
Miehistöä:  3
Pudasjärven lento-onnettomuus tapahtui 5. helmikuuta 1973, kun Oulu–Kuusamo-reitillä lentänyt Kar-Airin de Havilland Canada DHC-6 Twin Otter -lentokone joutui palaamaan Ouluun toisen moottorin sammuttua vähän ennen Kuusamoon saapumista. Paluumatkalla kone ei kyennyt jäätävissä sääolosuhteissa säilyttämään korkeutta vaan teki pakkolaskun asumattomaan erämaahan Pudasjärven Rengasvaaralla. Koneessa oli 15 matkustajaa sekä miehistönä kaksi ohjaajaa ja mekaanikko. Pakkolaskussa ohjaajat loukkaantuivat lievästi, muita henkilövahinkoja ei tullut.
Pakkolaskun jälkeen koneessa olleet sytyttivät lähellä olleen ladon tuleen ohjatakseen pelastajat paikalle. Ladon polttamisesta ei kuitenkaan ollut hyötyä, koska matala pilvikorkeus esti etsintälennot. Päin vastoin, polttamalla ladon, selviytyneet menettivät ainoan sääsuojansa. Koneen pelastautumisvarusteisiin kuuluvat sukset katkottiin läheiseen ojaan epäpätevän hiihtäjän yrittäessä hakea apua. Tilannetta maassa pahensi se, ettei kukaan miehistöstä johtanut toimintaa. Ruotsista tullut pelastuskopteri löysi lopulta heidät kolmen tunnin kuluttua pakkolaskusta.
Tutkimuslautakunnan raportin mukaan onnettomuuden aiheutti moottorikorjauksen yhteydessä tehty asennusvirhe. Sammuneen moottorin korjaus oli tehty ilman suomalaisten viranomaisten lupaa Bodøssä norjalaisessa korjaamossa, jolla ei ollut norjalaisten viranomaisen hyväksyntää kyseisten moottorityyppien korjaukseen. Onnettomuudessa tuhoutunut kone oli valmistunut 1968 ja Kar-Air oli ostanut sen heinäkuussa 1972. Konetta oli käytetty aluksi malminetsintälentoihin ja talven ajaksi se siirrettiin Oulu–Kuusamo-reitille.
Aiheesta muualla

OH-KOA FlightForum.fi.
Polttoleikkaus

Saksalainen työmies polttoleikkaa metallipalkkia vuonna 1948.
Polttoleikkaus tarkoittaa yleensä rautametallien muotoonleikkaamista hapen ja polttokaasun, esimerkiksi propaanin tai asetyleenin yhteisvaikutuksella. Polttoleikattaviksi soveltuvat aineenvahvuudet aina 2000 millimetriin saakka. Rajoittava tekijä leikkaussyvyydessä on kaasusuihkun muodon pysyminen riittävän kapeana.
Edellytykset polttoleikkaukselle ovat:  materiaalin tulee palaa alemmassa lämpötilassa kuin sulaa ja materiaalin tulee palaa puhtaassa hapessa. Seostetummat teräslaadut vaativat erilaisia menetelmiä, esimerkiksi laser-, plasma-, tai jauhe- (rautajauheen avulla) leikkaus.
Polttoleikkaus aloitetaan kuumentamalla teräs punahehkuiseksi ja suihkuttamalla tämän jälkeen puhdasta happea punahehkuiseen teräkseen, jolloin teräs palaa vapauttaen energiaa prosessiin. Periaatteessa ei kaasuliekkiä tarvitsisi käyttää alun kuumennuksen jälkeen, sillä palava teräs kuumentaa materiaalin, joka taas vuorostaan palaa kohdatessaan hapen.
Eräs tärkeä työkalu on happipeitsi: se on yksinkertaisesti osista koottu pitkä putki, jonka sisällä on erillinen kovempi terästanko tuottamaan leikkauskuumuutta sekä kanavat hapelle.
Erilaiset metallien muotoonleikkausmenetelmät muodostavat olennaisen tärkeän osan Suomen metalliteollisuuden vahvasta perustuksesta. Yhteisnimitys edellä mainituille menetelmille on terminen leikkaus. Telakkateollisuus ja raskaampi metalliteollisuus ovat yleensä polttoleikkauksen tärkeimpiä käyttäjiä.
Oona Kiviranta

| Oona Kiviranta |
| --- | --- |
 Sara Lohiniva Oona Kivirannan roolissa helmikuussa 2008 esitetyssä jaksossa.
Näyttelijä(t):  Sara Lohiniva (2007–2010) Wilhelmiina Seppä (2004–2006) Anni Weppling (2003–2004) Linnea Lindström (2003–2004)
Kesto:  2003–2006, 2007–2010
Ensi- esiintyminen:  Osa 785: Kari ja Laura kokevat elämän ihmeen (11. syyskuuta 2003)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 1855: Oona ja Miro saavat vielä yhden tilaisuuden (22. tammikuuta 2010)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Oona Eila Marjaana Kiviranta
Sukupuoli:  nainen
Kotipaikka:   Oulu
Asuinpaikka:   Ranska
Suhteet
Vanhemmat:  Kari Taalasmaa Laura Kiviranta 
Sisarukset:  Sauli Kiviranta (velipuoli) Benjamin Taalasmaa (adoptioveli) Tukku Taalasmaa (velipuoli, pikkuserkku)
Puoliso(t):  Miro Holm
Lapset:  Oonan ja Miron yhteinen lapsi
Isovanhemmat:  Seppo Taalasmaa Ulla Taalasmaa Eila Kiviranta Lauran isä (ei ole esiintynyt sarjassa)
Tädit ja sedät:  Elina Taalasmaa (tätipuoli) Mirja Mattila (isotäti)
Serkut:  Tale Taalasmaa (kuollut)  Toivo Taalasmaa (adoptioserkku)
Muut sukulaiset:  Salla Taalasmaa (äidin serkku, äitipuoli) Ressu Mattila (pikkuserkku, velipuoli)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oona Eila Marjaana Kiviranta on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Salatut elämät. Vuosina 2007–2010 häntä näytteli Sara Lohiniva. Aiemmin häntä ovat näytelleet Anni Weppling ja Linnea Lindström vuosina 2003–2004 sekä Wilhelmiina Seppä vuosina 2004–2006. Hahmo poistui sarjasta toistaiseksi vuonna 2010. Tämän jälkeen hän on esiintynyt sarjaan perustuvassa elokuvassa Nightmare – painajainen merellä, joka sai ensi-iltansa loppuvuodesta 2012, sekä vuonna 2014 sen jatko-osassa Nightmare 2 – Painajainen jatkuu.
Yleistä > Perhe

Oona on Kari Taalasmaan ja Laura Kivirannan tytär. Oona syntyi Lauran ollessaan kotipaikkakunnallaan Oulussa selvittämässä ajatuksiaan, kun Kari oli joutunut rikollisille teille ja tätä odotti oikeudenkäynti. Nykyään Oona asuu Ranskassa puolisonsa Miro Holmin kanssa ja heillä on yhteinen lapsi, jota ei ole sarjassa näytetty. Oonalla on Sauli-niminen velipuoli äitinsä puolelta. Oonan ollessa tarhaikäinen, Sauli muutti Australiaan, mutta lähetti sieltä Oonalle toisinaan postikortteja. Karin adoptiopoika Benjamin Taalasmaa on Oonan adoptioveli. Oonan isänpuoleiset isovanhemmat ovat Ulla ja Seppo Taalasmaa. Äidin puolelta hänellä on isoäiti Eila Kiviranta. Oonalla oli myös jonkin aikaa narsistinen isäpuoli nimeltä Aaro Vaalanne, jota hän pelkäsi. Oonan ristiäisissä hänen kummeikseen nimitettiin Karin sisko Elina Taalasmaa ja tämän silloinen puoliso Daniel Ojala. Teini-ikäisenä Oona muutti äitinsä luota Taalasmaille asumaan isänsä kanssa, koska Oonan äiti Laura joutui Karin pyynnöstä mielisairaalaan Keski-Suomeen nähtyään jatkuvasti pahoja harhoja entisestä miehestään Aarosta.
Yleistä > Luonne ja ulkonäkö

Leikki-ikäisen, ruskeahiuksisen, Oonan lempilelu oli Karin ostama Moppe-koira, joka oli Oonalle todella tärkeä ja rakas unilelu. Kerran se oli kateissa, mistä syystä Oona oli surullinen. Sittemmin se löytyi Aaron auton takakontista, kun Aaro opetti Saulia ajamaan autoa. Aaro oli piilottanut sen sinne tahallaan, koska lelu oli Karin ostama. Moppe oli Oonan mukana vielä teini-ikäisenäkin. Nuorempana Oona oli ainakin hetkellisesti kiinnostunut hevosista ja vanhempana häntä kiinnostivat japanilainen kulttuuri sekä manga. Oonalla oli teini-ikäisenä mustat rastat ja persoonallinen tyyli, minkä hyväksyminen oli hänen äidilleen, Lauralle, hankalaa. Häntä kiinnosti myös japanilaiset pehmolelut. Kerran hänen poikaystävänsä Miro lahjoitti hänelle sellaisen.
Vanhemmat Laura ja Kari, isovanhemmat Seppo ja Ulla, Sauli-veli, Elina-täti ja nykyinen puoliso Miro ovat olleet Oonalle tosi tärkeitä. Lauraa kohtaan Oona on ollut ylisuojeleva Aaron takia. Kerran Oona auttoi Lauran pakoon mielisairaalasta.
Yleistä > Muuta

Oonalla on yhteensä ollut neljä näyttelijää, vuonna 2004 Oonan vauvanäyttelijät vaihtuivat hieman alle kouluikäiseen näyttelijään. Ala-asteen aloittanut Oona poistui isänsä kanssa asumaan Tampereelle vuonna 2006. Vuonna 2007 Oonan saapuessa takaisin Pihlajakadulle näyttelijä vaihtui, koska hahmo oli kasvanut teini-ikäiseksi. Syksyllä 2007 hänen palatessaan hänen kerrottiin olevan 14-vuotias. Hän asui alun perin äitinsä kanssa Pihlajakadulla, mutta muutti samaan rappuun isänsä Karin luo, jossa myös hänen isoisänsä Seppo asui.
Pienenä Oona ampui vahingossa parhaan ystävänsä Nikon äitiä Jenniä jalkaan, kun he löysivät Nikon kanssa Aaron virka-aseen lukitusta laatikosta ja ase laukesi. Kun Pihlajakatu 23 B:n hissi oli rakennusvaiheessa, Oona putosi hissikuiluun seurauksena siitä, että oli mennyt leikkimään liian lähelle kuilun reunaa. Teini-ikäisenä Oona pelasti Eero Vanalan parakista, missä Aaro piti Eeroa vankina.
Salattujen elämien spin-off-elokuvassa Nightmare – Painajainen merellä Oona lähti Peppi ja Sergei Kuulan seurueen mukana näiden häämatkaristeilylle. He kohtaavat siellä myös Miron ja Sampo Kaukovaaran, jotka ovat esittelemässä Jardinin tuotteita laivalla. Kun heitä aletaan uhkailla ja risteily on vähällä päättyä huonosti, Oona antaa Mirolle anteeksi, he suutelevat ja päättävät jatkaa seurustelua. Myös Oonan hiustyyli on muuttunut hänen sarjasta poistumisensa jälkeen. Elokuvassa hänellä on lyhyet oranssihtavat hiukset. Elokuvan jatko-osassa Nightmare 2 – Painajainen jatkuu Oona ja Miro kutsutaan Jiri Viitamäen perustamaan kesäkahvilaan lomasaarelle. Saarella Miro kosii Oonaa, joka suostui kosintaan Kari Taalasmaan yrittäessä kuitenkin estää Miron aikeet mennä naimisiin Oonan kanssa. Kun saarella alkaa tapahtumaan kummia, joutuvat Miro ja Kari pitämään yhtä ja pääsevät lopulta sopuun. Oona ja Miro kertovat myös odottavansa ensimmäistä lastaan ja Kari onnitteleekin tulevia vanhempia.
Rakkauselämä > Joonatan Sievinen

Oonan ensimmäinen poikaystävä, Joonatan Sievinen, jätti Sofia Salinin ihastuttuaan Oonaan, joka oli tällöin Sofian hyvä ystävä. Oona ei aluksi suostunut seurustelemaan Joonatanin kanssa, ettei loukkaisi Sofiaa, mutta myöhemmin hän uskaltautui suutelemaan Joonatania. Sofia sattui todistamaan tilanteen Pihlajakatu 23:n rapussa ja katkaisi välit Oonaan. Myöhemmin heistä tuli uudelleen ystäviä Sofian oppiessa hyväksymään Oonan ja Joonatanin suhteen. Joonatan oli Oonan tukena tämän äidin, Lauran, kärsiessä vakavista mielenterveysongelmista. Suhteensa loppupuolella Oona ja Joonatan olivat pahasti riidoissa ja Oonaan ihastunut, naapurissa asuva, Miro Holm pahensi riitoja tahallaan. Lopulta Oona ja Joonatan erosivat.
Rakkauselämä > Miro Holm

Oonan ja Miro Holmin välit olivat aluksi huonot ja he riitelivät lähes aina. He tutustuivat Oonan muuttaessa Lauran ja hänen entisestä asunnosta isänsä Karin asuntoon kahta kerrosta alemmas. Miro auttoi Oonaa muutossa ja he ystävystyivät. Miron äitipuoli oli tällöin Lauran serkku Salla Mattila, joka jäi asumaan Lauran vanhaan asuntoon. Tutustuttuaan paremmin muihin pihlajakatulaisiin nuoriin, Miro kiusasi Oonan silloista poikaystävää Joonatania, mistä Oona oli vihainen. Oonan ja Miron välit viilenivät entisestään, kunnes Miro kertoi Oonalle pitävänsä hänestä romanttisessa mielessä. Miro ja Oona alkoivat seurustella ja myöhemmin muuttivat Sallan luokse asumaan ja menivät kihloihin.
Myöhemmin Japanista Suomeen vaihto-oppilaaksi tullut Noa Okada vei Oonan majatalo Amandaan syömään. Isabella Holm antoi tietoisesti heille alkoholipitoista kuohuviiniä, vaikka nämä olivat pyytäneet alkoholitonta. Oona suuteli humalassa Noaa, minkä seurauksena hän lähti veljensä Saulin luokse Australiaan selvittämään tunteitaan. Oonan ollessa Australiassa, Peppi Puolakka kertoi vahingossa Mirolle, että se oli todellisuudessa Oona, joka suuteli Noaa eikä päin vastoin. Oona suuttui ja katkaisi välinsä Peppiin. Miro päätti jättää Oonan ja päätyi sänkyyn Pepin kanssa.
Pepin ja Miron yhden illan jutun seurauksena Peppi tuli raskaaksi. Peppi päätti aluksi pitää lapsen, mutta päätyi lopulta tekemään abortin. Oona järkyttyi Isabellan kertoessa totuuden. Hän jätti Miron eikä hyväksynyt Pepin anteeksipyyntöä. Rakastavaiset eivät meinanneet saada välejään selvitettyä. Oona päätti lähteä isänsä, äitipuolensa Noora Aution sekä tämän adoptiolapsen Benjaminin kanssa Keniaan. Miro päätti lähteä isänsä Jarkko Peltosen ja tämän naisystävän Tanja Jääskeläisen perässä Ranskaan. Oona ja Miro tapasivat lentokentällä ja sopivat riitansa. Siitä huolimatta molemmat lähtivät omiin suuntiinsa. Näin Oona poistui sarjasta vuonna 2010.
Kun Kari Taalasmaa vuonna 2014 palasi Pihlajakadulle, kertoi hän Oonan muuttaneen Ranskaan Miron luokse.
Ihmissuhteet > Perhesuhteet

Kari Taalasmaa: isä
Laura Kiviranta: äiti
Miro Holm: puoliso, jonka kanssa yhteinen lapsi
yhteinen lapsi Miron kanssa, ei näytetty sarjassa
Seppo Taalasmaa: isoisä, Karin isä
Ulla Taalasmaa: isoäiti, Karin äiti
Eila Kiviranta: isoäiti, Lauran äiti
toinen isoisä eli Eilan mies, Lauran isä, ei näytetty sarjassa
isoisoisä, Ullan isä, kuollut, ei näytetty sarjassa
Sauli Kiviranta: velipuoli äidin kautta
Benjamin Taalasmaa: adoptioveli isän kautta
Tukku Taalasmaa: velipuoli isän kautta, pikkuserkku
Elina Taalasmaa: tätipuoli, Karin siskopuoli, kummitäti
Mirja Mattila: isotäti, Lauran täti
toinen isotäti, Ullan sisko, ei näytetty sarjassa
Tale Taalasmaa: serkkupuoli, kuollut
Salla Taalasmaa: äidin serkku, äitipuoli isän avioliiton kautta, Karin nykyinen vaimo
Ressu Mattila: pikkuserkku, velipuoli isän avioliiton kautta
Ilja Taalasmaa: serkkupuolen adoptiopoika, kuollut
Sanni Pohjonen: serkkupuolen ex-vaimo, kuollut
Toivo Taalasmaa: tätipuolen adoptiopoika
Isabella Holm ”Pirjo Luokkanen”: anoppi, kuollut
Jarkko Peltonen: appiukko
Noora Autio: entinen äitipuoli, Karin ex-vaimo, adoptioveljen adoptioäiti
Oliver Vuorela: puolison velipuoli Isabellan kautta
Daniel Ojala: kummisetä
Ihmissuhteet > Romanttiset suhteet

tamperelainen ihastus, joka kiusasi Oonaa hänen pukeutumistyylinsä takia
Romeo Aro: yksinpuolinen ihastus
Joonatan Sievinen: suhde, päättynyt, pysyivät myöhemmin ystävinä
Miro Holm: seurustelusuhde, päätyi eroon, aloitettu uudelleen, nykyinen puoliso
Noa Okada: kännisuudelma, Noa oli ihastunut Oonaan
Ihmissuhteet > Ystävyyssuhteet

Niko Vainio: lapsuudenystävä pienestä asti ja koulukaveri, ystävyys oli koetuksella Oonan ammuttua vahingossa Nikon äitiä Jenniä jalkaan, Oonan pudottua hissikuiluun ja Nikon ihastuessaan Oonaan teini-ikäisenä, mutta ihastus meni ohi ja sisarpohjainen ystävyys jatkui
Sofia Salin: ystävä ja koulukaveri, olivat myöhemmin riidoissa koulukiusaamisen takia ja sittemmin varsinkin Joonatanin takia, kun Joonatan jätti Sofian ja alkoi seurustella Oonan kanssa, myöhemmin he saivat sovittua, kun Sofia alkoi seurustella Romeon kanssa.
Peppi Puolakka: ystävä ja koulukaveri, olivat välillä riidoissa kun Oona sai tietää, että Peppi oli raskaana Mirolle, myöhemmin he sopivat riitansa, nykyään he ovat hyvissä väleissä
Noora Autio: Karin ex-vaimo ja silloinen äitipuoli, Noora ja Oona tulivat hyvin toimeen keskenään ja Oona pystyi Nooralle kertomaan omat murheet.
Jenni Vainio: Nikon äiti, yrittivät yhdessä paljastaa Aaron, kun Aaro piti Eeroa vankina ja esiintyi Eerona. Pienenä Oona ampui vahingossa Jenniä jalkaan, josta tämä selvisi. Sittemmin kuollut.
Eero Vanala: tuttu, Oona pelasti Eeron parakista, missä Aaro piti Eeroa vankina, kuollut
Juulia Autio: tuttu, erimielisyyksiä tuli Joonatanin ja Miron takia, kuollut.
Sampo Kaukovaara: tuttu.
Aino Kaukovaara: tuttu.
Jarkko Peltonen: toisin kuin Miron äiti Isabella, Miron isä Jarkko hyväksyi lopulta Miron ja Oonan suhteen, kun Jarkko sai Kentaurin räjähdyksessä pysyvät palovammat kasvoihin, Miro ja Oona yrittivät tukea Jarkkoa, sen takia Oona ei lähtenytkään vaihto-oppilaaksi Japaniin
Ismo Laitela: tuttu, asuivat Miron kanssa Sallan ja Ismon luona.
Ihmissuhteet > Vihamieliset suhteet

Aaro Vaalanne: Lauran ex-kihlattu ja silloinen isäpuoli, kaappasi Oonan, Oona pelkäsi Aaroa pienestä asti eikä voinnut sietää häntä
Rasmus: kiusaajajengin johtaja, kävivät samassa koulussa
Jasmin: yksi koulukiusaajista, kävivät samassa koulussa
Amanda: yksi koulukiusaajista, kuvasi kiusaamisesta videota, kävivät samassa koulussa
Isabella Holm: Miron äiti, joka ei voinut sietää Oonaa ja luuli, että Oona ei ole tarpeeksi tasokasta seuraa pojalleen
Heidi Aaltonen: silloin kun Oona opiskeli Pepin, Miron ja muiden silloisten Pihlajakadun nuorten kanssa samassa koulussa, Heidin tullessaan samaan kouluun, alussa kukaan, ei myöskään Oona, eivät tulleet toimeen Heidin kanssa, sittemmin he olivat paremmissa väleissä, esimerkiksi esiintyneenä Nightmare – painajainen merellä -elokuvassa, vaikka he eivät ole olleet kummoisemmin tekemisissä
Prinssi Clausin palkinto

Prinssi Clausin palkinto (holl. Prins Claus Prijs) on Alankomaiden ulkoministeriön jakama kulttuuri- ja kehityspalkinto, joka on perustettu 6. syyskuuta 1996. Palkinto perustettiin Alankomaiden kuningattaren Beatrixin puolison, prinssi Claus von Amsbergin kulttuuri- ja kehitystyön kunnioittamiseksi.
Palkinnolla tuetaan erityisesti Latinalaisen Amerikan, Afrikan, Aasian, Karibian ja Itä-Euroopan maissa tehtävää kulttuuri- ja kehitystyötä. Vuosittain yhdelle (tai yhteisesti kahdelle) palkinnonsaajalle Amsterdamin kuninkaallisessa palatsissa jaettavan pääpalkinnon arvo on 100 000 euroa. Tämän ohella jaetaan useita 25 000 euron suuruisia palkintoja.