stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katainen

Katainen on suomalainen sukunimi ja voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Elsi Katainen (o.s. Niiranen, s. 1966), kansanedustaja
Juhani Katainen (s. 1941), arkkitehti, emeritusprofessori
Jyrki Katainen (s. 1971), Suomen pääministeri Kataisen hallituksessa 2011–2014, Kokoomuksen ent. puheenjohtaja
Mervi Katainen (s. 1978), kokoomuslainen poliitikko, pääministeri Jyrki Kataisen puoliso
Pentti Katainen (1937–2024), pesäpalloilija ja jääkiekkoilija
Teuvo Katainen (1903–1971), yritysjohtaja, kauppaneuvos.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Katafýgio

| Katafýgio Καταφύγιο |
| --- | --- |
 Katafýgio
 Koordinaatit: 37°38′36″N, 26°18′18″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Ikaría
Kunta:  Ikaría
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  5401010106
Väkiluku (2011):  62
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katafýgio (kreik. Καταφύγιο; myös Katafýgi, Καταφύγι) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ikarían saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ikarían kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 62 (vuonna 2011).
Katafýgion kylä sijaitsee Ikarían itäosissa noin 1,6 kilometriä sisämaahan saaren etelärannikosta. Se on osa saaren keskuksen Ágios Kírykoksen kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän nimi merkitsee ”Turvapaikkaa”, ja liitetään osmanivallan aikaisiin tapahtumiin. Antiikin aikana kylän lähellä sijaitsi Therman kaupungin akropolis eli linnavuori. Nykyinen kylä kuului aiemmin Ágios Kírykoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ikarían kunnan Ágios Kírykoksen kunnallisyksikköön.
Keskitien säätiö

Keskitien säätiö (vuoteen 2019 Keskitien tukisäätiö) on perustettu vuonna 1964. Sen alkupääoma koostui Maalaisliiton vuonna 1962 perustaman Keskustan Tuki -nimisen säätiön varallisuudesta. Keskitien säätiön säännöissä ei ollut yhteyttä puolueeseen, vaan säätiön hallitus on täydentänyt itseään.
Keskitien tulopohja perustui pitkään Turun keskustan liikekiinteistöön, mutta sittemmin varallisuus on laajentunut ja sitä on hajautettu. 2010-luvulla tase oli kasvanut jo 15 miljoonaan euroon. Säätiö on rahoittanut keskustalaisia yhdistyksiä, keskustan aatteellista lähipiiriä ja sen tutkimus- ja kirjahankkeita.
Säätiö kuvaa tarkoituksekseen  on edistää maaseudun ja asutuskeskusten väestöryhmien ymmärtämystä ja sovinnollista yhteistyötä. Säätiön hallituksen puheenjohtaja vuonna 2023 oli Ilkka Haavisto.
Aiheesta muualla

Säätiön kotisivu
Kl

Kl tarkoittaa seuraavia:
grönlanti, ISO 639-1 -koodi kl, kieli
kasvatustieteen lisensiaatti, KL tai kasvatustiet. lis., korkeakoulun jatkotutkinto
Kauppalehti, KL, suomalainen sanomalehti
Kelan seisake, liikennepaikkalyhenne Kl, lakkautettu rautatieliikennepaikka Suomessa
kenttälennätin, kl, sotilasyksikköjen käyttämä lennätintyyppi
kevätlukukausi, kl., kevääseen sijoittuva oppilaitoksen työaika
kilolitra, tunnus kl, tilavuuden yksikkö
Klippanin rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Kl,  rautatieliikennepaikka Ruotsissa
KLM Royal Dutch Airlines, IATA-koodi KL, lentoyhtiö
koululaiva, kl, alustyyppi
kuntainliitto, kl., kuntayhtymä
Kuopion lääni, Kl., entinen lääni Suomessa
Kuurojen Liitto, KL, kuurojen etujärjestö
Suomen Kunnallisliitto, KL, suomalainen järjestö
Valtion kiinteistölaitos, KL, nykyinen Senaatti-kiinteistöt, valtion kiinteistöjen hallintayhtiö.
Kuala Lumpur
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kl”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kangiqsualujjuaq

| Kangiqsualujjuaq |
| --- | --- |
 Talvista maisemaa Kangiqsualujjuaqissa.
 Kangiqsualujjuaq
 Koordinaatit: 58°41′N, 65°57′W 
Valtio:   Kanada
Provinssi:   Québec
Hallinnollinen alue:  Nord-du-Québec
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  35,05 km²
Väkiluku (2016):  942
 – Väestötiheys:  26,9 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5
 – Kesäaika:  UTC-4
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kangiqsualujjuaq on kylä Pohjois-Quebecissä Ungavanlahden rannikolla. Kylän asukasluku oli vuonna 2016 942 ja asukkaiden valtaosa on inuiteja. Paikalliset harjoittavat kalastusta, metsästystä ja valaanpyyntiä.
Maantiede

Kangiqsualujjuaq sijaitsee Quebecin provinssin Nord-du-Québecin hallinnollisella alueella Ungavanlahden itärannalla Rivière George-joen suulla.
Historia

Vuosien 1838 ja 1952 välillä Kangiqsualujjuaq oli Hudsoninlahden kauppakomppanian kauppa-asema. Lähistöllä toimi myös saha, jonka ympärille asutuskeskus rakentui. Nykyisen asutuskeskuksen kulmakivi on kuitenkin vuonna 1959 perustettu kalastusosuuskunta, jolla pyydetään nieriää. Kalastuksen ohella paikalliset harjoittavat karibunmetsästystä ja maitovalaan pyyntiä. Kylä sai nykyisen nimensä Kangiqsualujjuaq vuonna 1980. Nimi on inuktitutin kieltä ja tarkoittaa suurta lahtea. Vuonna 1999 paikallisen koulun liikuntasali tuhoutui lumivyöryssä, jossa sai surmansa yhdeksän henkilöä.
Väestö

Kangiqsualujjuaqin asukasluku oli Kanadan vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 942 ja vuoden 2011 väestönlaskennassa 874. Kylän asukkaiden suuri valtaosa on inuiteja ja asukkaista 885 henkilöä puhui äidinkielenään inuktitutin kieltä.
Kangaslampi (Saarijärvi, Heinäpohja)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°52′16″N, 25°26′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Saarikkaanpuroon 
Järvinumero:  14.444.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  158,7 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,454 km  
Pinta-ala:  1,574 ha  
Tilavuus:  0.000033 km³ 
Keskisyvyys:  2,07 m  
Suurin syvyys:  3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Heinäpohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 150 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 32 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Lakojoen valuma-alueeseen (14.444) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158,7 metriä mpy.
Keskitalo

Keskitalo on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aarne Keskitalo (1920–1977), päätoimittaja ja pakinoitsija
Aili Keskitalo (s. 1968), Norjan Saamelaiskäräjien puheenjohtaja
Joona Keskitalo (s. 1992), kirjailija
Joose Keskitalo (s. 1982), laulaja ja lauluntekijä
Juho Keskitalo, radio- ja televisiojuontaja, toimittaja ja näyttelijä
Jukka Keskitalo (s. 1962), Oulun hiippakunnan piispa
Margareta Keskitalo (1921–1999), nuortenkirjailija ja runoilija, Aarne Keskitalon puoliso
Marko Keskitalo (s. 1970), näyttelijä
Mauri Keskitalo (s. 1965), jalkapalloilija
Miro Keskitalo (s. 1996), jääkiekkoilija
Petri Keskitalo (s. 1965), yleisurheilun moniottelija
Petri Keskitalo (1972–2023), tuubansoittaja, orkesterimuusikko
Pigga Keskitalo (o.s. Järvensivu, ent. Lauhamaa, s. 1972), saamelainen opettaja, kasvatustieteilijä ja poliitikko
Saara Keskitalo (s. 2000), yleisurheilija, Jukka Keskitalon tytär
Sari Eero (o.s. Keskitalo, s. 1955), pikajuoksija
Sinikka Keskitalo (o.s. Leppälä, 1951–2011), kestävyysjuoksija
Veikko Keskitalo (1939–1989), pesäpalloilija
Vilho Keskitalo (Romuluu, 1926–2002), toimittaja, kirjailija ja pakinoitsija.
Fiktiivisiä henkilöitä

Jussi Keskitalo, päähenkilö elokuvassa Täältä tullaan, elämä!
Reino Keskitalo, päähenkilö Jussi Keskitalon isä elokuvassa Täältä tullaan, elämä!
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kaunasin kuvernementti

| Kaunasin kuvernementti Ковенская губерния Kauno gubernija |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Kaunasin kuvernementti (lohenpunaisella) ja sen naapurit.
Perustettu:  1843
Lakkautettu:  1915
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kaunas (Kovno)
Pinta-ala  (35 315,5 neliövirstaa):  40 191,2 km²
Väkiluku (1897)  ():  1 544 564
Kaunasin kuvernementti (liett. Kauno gubernija, ven. Ко́венская губе́рния, Kovenskaja gubernija) oli Venäjän keisarikunnan hallinnollinen alue vuosina 1843–1915. Se lohkaistiin Vilnan kuvernementin alueesta.
Venäjän keisarikunnan ensimmäisessä koko maan kattaneessa väestönlaskennassa 1897 Kaunasin kuvernementin asukasluku oli 1 544 564 henkeä ja pinta-ala 35 315,5 neliövirstaa eli nyky-yksiköissä 40 191,2 neliökilometriä. Väestöstä 90,7 prosenttia (1 401 420 as.) asui maaseudulla ja 9,3 prosenttia (143 144 as.) kaupungeissa.Tätä aiemmin asukasluku oli 969 369 (1857) ja kuvernementin loppuvuosina 1 857 100 (1914).
Kaunaisin kuvernementin kartta (1910-luvulla). (venäjäksi)
Kuvernementti jakautui kihlakuntiin (ujezd). Kuvernementinkaupunki oli Kaunas (Kovno) (70 920 as.). Vuonna 1897 Kaunasin kuvernemenissä oli kaikkiaan seitsemän kihlakuntaa oheisen taulukon kuvaaman jaon mukaisesti:
| Kihlakunta | Pinta-ala (neliövirstaa) (neliövirsta=1,138062 km2) | Asukasluku | Hallintokeskus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaunasin kihlakunta | &&&&&&&&&&&03534.02000003 534,2 | &&&&&&&&&0227431.&&&&00227 431 | Kaunas (70 920 as.) |
| Panevėžysin kihlakunta | &&&&&&&&&&&05451.05000005 451,5 | &&&&&&&&&0222881.&&&&00222 881 | Panevėžys (12 968 as.) |
| Raseiniain kihlakunta | &&&&&&&&&&&05689.&&&&005 689,0 | &&&&&&&&&0235362.&&&&00235 362 | Raseiniai (7 455 as.) |
| Šiauliain kihlakunta | &&&&&&&&&&&06072.01000006 072,1 | &&&&&&&&&0237934.&&&&00237 934 | Šiauliai (16 128 as.) |
| Telšiain kihlakunta | &&&&&&&&&&&04654.&&&&004 654,0 | &&&&&&&&&0183351.&&&&00183 351 | Telšiai (6 205 as.) |
| Ukmergėn kihlakunta | &&&&&&&&&&&05145.05000005 145,5 | &&&&&&&&&0229118.&&&&00229 118 | Ukmergė (13 532 as.) |
| Zarasain kihlakunta | &&&&&&&&&&&04769.02000004 769,2 | &&&&&&&&&0208487.&&&&00208 487 | Zarasai (6 359 as.) |
| Kaunasin kuvernementti Yhteensä | &&&&&&&&&&035315.050000035 315,5 | &&&&&&&&01544564.&&&&001 544 564 |  |
Kuvernementin suurimmat väestöryhmät olivat vuonna 1897 äidinkielen mukaan ryhmiteltynä: liettualaiset 37,2%, samogiitit 28,8%, juutalaiset 13,7%, puolalaiset 9,0%, (iso)venäläiset 4,7%, valkovenäläiset 2,4%, latvialaiset 2,3%, saksalaiset 1,4%, ukrainalaiset 0,1% ja muut 0,2%.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaunasin kuvernementti Wikimedia Commonsissa
Gubernii Rossijskoi imperii. Istorija i rukovoditeli. 1708–1917 (pdf) (Venäjän keisarikunnan kuvernementit (1708-1917) -kokoelmateos pdf-muodossa, 535 sivua)  2003. Transneft-yhtiön rahoittama Runivers-hanke eli "Venäjä alkuperäisteoksien kautta" (Россия в подлиннике), runivers.ru. Viitattu 27.3.2014. (venäjäksi)
Hurma

| Hurma |
| --- | --- |

 Hurma-yhtye lavatansseissa
Tiedot
Toiminnassa:  2010–
Tyylilaji:  iskelmä
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Jarno Ollikainen, laulu, basso   Harri Arvila, harmonikka, accordina, perkussiot, laulu   Harri Hautaniemi, koskettimet, laulu   Aleksi Autere, kitara, laulu   Henri Lehikoinen, rummut  
Entiset jäsenet:  Joni Sorsa, rummut, laulu (2010–2014)  Anssi Puranen, kitara (2010–2012) 
Levy-yhtiö:  Universal Music, 2013–  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hurma on suomalainen on vuonna 2010 perustettu iskelmäyhtye. Yhtye voitti Viihdyttäjä 2011-kilpailun, jonka johdosta yhtye esiintyi kesän ajan Kesäillan valssi -ohjelman housebändinä. Yhtye on palkittu myös vuoden 2011 tanssittajatulokkaana sekä vuoden tanssittajaksi vuonna 2012. Levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa yhtye solmi syksyllä 2013.
Yhtye julkaisi ensimmäisen singlensä ”Sattuuhan niitä” vuonna 2012. Toukokuussa 2013 julkaistiin single ”Marjanpoimija”, josta julkaistiin myös musiikkivideo. Kolmas single ”Tahdon” julkaistiin syksyllä 2013 ja kappaleella toisena solistina toimi Jenni Lambert. Huhtikuussa yhtye julkaisi neljännen singlensä ”Vielä kerran”. Toukokuussa yhtye julkaisi esikoisalbuminsa Oletko valmis?.
Joni Sorsan kuolema

Yhtye julkaisi Facebook-sivuillaan 19. toukokuuta 2014 päivityksen, jossa kerrottiin yhtyeen rumpalin Joni Sorsan kuolleen edellisenä päivänä, 18. toukokuuta. Ilta-Sanomat uutisoi kuoleman olleen tapaturmainen. Sorsan tilalle rumpaliksi valikoitui Henri Lehikoinen.
Jäsenet

Jarno Ollikainen – laulu, basso
Harri Arvila – harmonikka, accordina, perkussiot, laulu
Harri Hautaniemi – koskettimet, laulu, saksofoni
Aleksi Autere – kitara, laulu
Henri Lehikoinen – rummut
Jäsenet > Entiset jäsenet

Joni Sorsa – rummut, laulu (2010–2014)
Anssi Puranen – kitara (2010–2012)
Jaakko Lahtinen - koskettimet, laulu  (2010–2017)
Esa-Pekka Tupala - koskettimet, laulu  (2017-2017)
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Oletko valmis? |  Julkaistu: 6. toukokuuta 2014  Formaatti: CD / Digitaalinen  Levy-yhtiö: Universal Music | – | – |
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Single | Latauslista | Singlelista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | ”Sattuuhan niitä” | – | – | – | Oletko valmis? |
| 2013 | ”Marjanpoimija” | – | – | – | Oletko valmis? |
| 2013 | ”Tahdon” (mukana Jenni Lambert) | – | – | – | Oletko valmis? |
| 2014 | ”Vielä kerran” | – | – | – | Oletko valmis? |
| 2016 | ”Sulle lupaan” | – | – | – | TBA |
Diskografia > Musiikkivideot

Marjanpoimija (2013)
Sulle lupaan (2016)
Aiheesta muualla

/ Hurma Facebookissa
Kloorinitrobentseeni

Kloorinitrobentseeni viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:
m-Kloorinitrobentseeni
o-Kloorinitrobentseeni
p-Kloorinitrobentseeni
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kloorinitrobentseeni”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Héctor Rebaque

| Héctor Rebaque |
| --- | --- |
 Rebaque (jonon viimeinen, ajonumerolla 6) ajamassa vuoden 1981 Hollannin GP:ssä.
Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Meksiko
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1977–1981
Talli(t):  Hesketh, Rebaque, Brabham
Kilpailuja:  58 (41 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  13
Ensimmäinen kilpailu:  Belgian Grand Prix 1977
Viimeinen kilpailu:  Las Vegasin Grand Prix 1981
Héctor Alonso Rebaque (s. 5. helmikuuta 1956 México, Meksiko) on entinen meksikolainen autourheilija ja Formula 1 -kuljettaja.
Ura

Rebaquen ura alkoi 1970-luvulla, jolloin hän ajoi urheiluauto- ja kestävyysajoja vuonna 1974 ja pienistä formulasarjoista Formula Atlanticia. Vuoden 1974 Le Mansin 24 tunnin ajot päättyivät keskeytykseen, mutta samana vuonna hän voitti IMSA GT Championship -sarjan Meksikon osakilpailun. Formula 2 -sarjassa Rebaque ajoi yhden kauden vuonna 1975, jossa sijoittui parhaimmillaan neljänneksi Thruxtonin osakilpailussa.
Rebaque osallistui urallaan 58 Formula 1 -osakilpailuun, joissa hän saavutti 13 MM-pistettä. Hänen uransa paras tulos tuli viimeiseksi jääneeltä kaudelta 1981, jolloin hän keräsi Brabham-tallin autolla 11 MM-pistettä ja sijoittui kuljettajien MM-sarjassa kymmenenneksi. Rebaque oli kolmasti neljäs (Argentiinan GP:ssä mahdollisuudet palkintokorokesijaan kariutuivat auton jakajan hajoamiseen). Hän perusti myös omaa nimeään kantaneen tallin, jossa ajoi sekä Lotuksen asiakastallina että itse valmistetulla autolla.
Formula ykkösten jälkeen Rebaque siirtyi CART-sarjaan monien muiden saman aikakauden kuljettajien tapaan. Siellä hän ajoi vain kauden 1982, mutta onnistui voittamaan kauden viimeisen osakilpailun. Saman vuoden Indianapolis 500 -kilpailussa hän sijoittui kolmanneksitoista. Uransa viimeisen kilpailun Rebaque ajoi F1-sarjan ulkopuolisessa osakilpailussa Race of Champions -tapahtumassa vuonna 1983.
Ura > Formula 1-tulokset

(avain)
| Vuosi | Talli | Valmistaja | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1977 | Hesketh Racing | Hesketh  308E | Ford Cosworth DFV 3.0 V8 | ARG | BRA | RSA | USW | ESP | MON | BEL DNQ | SWE DNQ | FRA DNQ | GBR | GER Kesk. | AUT DNQ | NED DNQ | ITA | USA | CAN | JPN | - | 0 |
| 1978 | Team Rebaque | Lotus  78 | Ford Cosworth DFV 3.0 V8 | ARG DNQ | BRA Kesk. | RSA 10 | USW DNPQ | MON DNPQ | BEL DNPQ | ESP Kesk. | SWE 12 | FRA DNQ | GBR Kesk. | GER 6 | AUT Kesk. | NED 11 | ITA DNQ | USA Kesk. | CAN DNQ |  | 19. | 1 |
| 1979 | Team Rebaque | Lotus  79 | Ford Cosworth DFV 3.0 V8 | ARG Kesk. | BRA DNQ | RSA Kesk. | USW Kesk. | ESP Kesk. | BEL Kesk. | MON | FRA 12 | GBR 9 | GER Kesk. | AUT DNQ | NED 7 |  |  |  |  |  | - | 0 |
| 1979 | Team Rebaque | Rebaque  HR100 | Ford Cosworth DFV 3.0 V8 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ITA DNQ | CAN Kesk. | USA DNQ |  |  | - | 0 |
| 1980 | Parmalat  Racing Team | Brabham  BT49 | Ford Cosworth DFV 3.0 V8 | ARG | BRA | RSA | USW | BEL | MON | FRA | GBR 7 | GER Kesk. | AUT 10 | NED Kesk. | ITA Kesk. | CAN 6 | USA Kesk. |  |  |  | 20. | 1 |
| 1981 | Parmalat  Racing Team | Brabham  BT49C | Ford Cosworth DFV 3.0 V8 | USW Kesk. | BRA Kesk. | ARG Kesk. | SMR 4 | BEL Kesk. | MON DNQ | ESP Kesk. | FRA 9 | GBR 5 | GER 4 | AUT Kesk. | NED 4 | ITA Kesk. | CAN Kesk. | CPL Kesk. |  |  | 10. | 11 |
Muuta

Rebaque on kilpauransa jälkeen toiminut kotimaassaan arkkitehtina. Méxicon radan Autódromo Hermanos Rodríguezin yksi mutkista on nimetty hänen mukaansa.
Kesä Kannaksella

| Kesä Kannaksella |
| --- | --- |

Kirjailija:  Kauko Röyhkä
Kieli:  suomi
Genre:  kaunokirjallisuus
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  2009
Ulkoasu:  sidottu
ISBN:  978-952-0253-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kesä Kannaksella on Kauko Röyhkän 13. kaunokirjallinen teos. Se ilmestyi Liken julkaisemana 2009.
Romaani on kuvaus ihmisistä sodan keskellä. Sen päähenkilönä on tunteeton, tappamaan kouliintunut kaukopartion johtaja, jolle toiset ihmiset ovat vain omien tarpeiden tyydytyksen välineitä. Mutta kun partio vangitsee nuoren venäläisen tytön, mies ei suostu surmaamaan tätä vaikka vanki vaarantaa partion turvallisuuden Karjalankannaksella. Kumpi lopulta voittaa, velvollisuus vai inhimillisyys?
Kesä Kannaksella on saanut kriitikoilta myönteisen vastaanoton. Esimerkiksi Helsingin Sanomat (Antti Majander) totesi:
»Teos on ilman muuta tekijänsä nyt jo lavean tuotannon parhaimmistoa: hyvin rakennettu, tiheätunnelmainen, jämäkkä ja herkkä.»
Aiheesta muualla

Like Kustannuksen kirja-esittely[vanhentunut linkki].
Milla Soikkeli: Kauko Röyhkä kirjoitti vaihteeksi sotaromaanin[vanhentunut linkki]. 25.3.2009.
Katadioptrinen objektiivi

Katadioptrinen objektiivi (peiliteleobjektiivi) on kauko-objektiivi, jossa käytetään linssien sijaan peilejä. Niiden periaate on sama kuin peiliteleskoopeissa: kuperien peilien avulla tuotetaan voimakkaasti suurennettu kuva kamerakennolle.
Katadioptristen objektiivien etu on niiden lyhyys: saman polttovälin saavuttaminen linssien avulla edellyttää usein kaksi tai kolme kertaa pidempää objektiivia.
Tämä on osaksi saavutettu muuttamalla valon kulkureitti edestakaiseksi, ensin objektiivin etupäästä sisään, heijastus objektiivin pohjalla olevan suuren peilin ja objektiivin
etuosassa olevan pienemmän peilin kautta objektiivin takapäästä ulos. Suurennus saadaan aikaiseksi peilien koveruuden avulla. Objektiivien polttovälit ovat tyypillisesti 300 mm:n ja 1 000 mm:n välillä, ja ne ovat
hyvin lyhyitä vastaaviin linssipohjaisiin objektiiveihin verrattuna.
Katadioptrisissa objektiiveissa on poikkeuksellisen vähän värien vääristymistä (kromaattinen aberraatio.)
Kirkkaiden epätarkkojen kohteiden näkyminen pallomaisena.
Katadioptriset objektiivit ovat useissa suhteissa tavallisia objektiiveja huonompia. Niissä ei ole säädettävää aukkoa, eli niissä on kiinteä valovoima.
Ne tuottavat suhteellisen vähäkontrastisen kuvan.
Kirkkaat, epätarkat kohteet näkyvät rengasmaisina, johtuen objektiivin suuremman peilin muodosta.
Käytännössä kaikki kaupallisesti saatavilla olevat katadioptriset kameraobjektiivit ovat myös terävyydeltään sangen heikkoja. Näiden objektiivien tärkein etu pienen koon lisäksi on sangen alhainen hinta.
Useat objektiivivalmistajat ovat aikaisemmin valmistaneet katadioptrisia objektiiveja. Mm. Nikon (Mirror-Nikkor ja myöhemmin Reflex-Nikkor) ja Canon kumpainenkin valmistivat
500 mm f/8 and 1 000 mm f/11 -objektiiveja. Muut objektiivivalmistajat, kuten Samyang, Vivitar ja Opteka valmistavat niitä edelleenkin. Kameravalmistajista tällä hetkellä vain Sony (aiempi Minolta) myy 500 mm:n katadioptrista objektiivia järjestelmäkameroilleen. Sonyn objektiivi poikkeaa muista tällä hetkellä saatavissa olevista siinä, että se tukee automaattitarkennusta. Muut katadioptriset objektiivit toimivat vain täysin manuaalisina.
Kuvia katadioptrisista objektiiveista

Minolta 500 mm objektiivi
500 mm:n katadioptrinen objektiivi ja Yashica FX-3
Minolta AF 500 mm F/8 ja Sony Alpha 55
Kause

Kause on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Juhani Kause (1934–2006), metsäneuvos, Wihtori Kausen pojanpoika
Wihtori Kause (1870–1961), sahayrittäjä.
Karstunjärvi

| Karstunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Vesilahti
Koordinaatit:  61°13′23″N, 23°38′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Koskenjoen valuma-alue (35.29)
Laskujoki:  Karstunoja 
Järvinumero:  35.290.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,8 m 
Rantaviiva:  2,535 km 
Pinta-ala:  0,22183 km² 
 fiKarstunjärvi 
Karstunjärvi  on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.
Maantietoa

Järvi on 900 metriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen pinta-ala on 22 hehtaaria. Se sijaitsee Vesilahden etelärajan lähellä Riuttonkulman kaakkoispuolella. Siihen laskee viisi lyhyttä metsäojaa, joista suurin tuo lounaisrantaan Vuolisjärvenkorven kuivatusvesiä. Suolla sijaitsee myös pieni lammikko nimeltään Vuolisjärvi. Järven laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se virtaa Karstunojan nimisenä Karstunsuon, Ojalankulman ja Verttoonaukeen peltojen läpi ja seuraa lopulta Kahnalankorven reunaa myöten ja yhtyy näin kuuden kilometrin jälkeen Koskenjokeen Kortejärvenleton kohdalla. Kortejärvi on aikoinaan ollut järvi, joka on kuivatettu peltomaaksi ja suoksi. Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja se on enimmäkseen kovaa moreenimaata. Järven länsipäässä on myös suorantaa. Etelärannat kohoavat Karstunvuorelle lähes 30 metrin korkeuteen, joten osa rannoista ovat melko jyrkkiä. Järven lounaispäässä sijaitsee maatila, mutta muuten rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet sekä Riuttonkulmalta tulevalta tieltä että yhdystieltä 2983 lounaaseen kulkevalta tieltä. Akaan rajalle on matkaa 1,3 kilometriä.
Historiaa

Vuoden 1959 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin "Karstujärvi". Järvi oli tuolloin autio eikä sinne johtanut tietä. Vuonna 1976 rannoilla oli useita mökkejä, vaikka järvelle johti kärrytie. Ne suunniteltiin vasta 1981 kartassa ja olivat rakennettuja 1992 kartassa.
Kansainvälinen Rauhantoimisto

Logo (vuodesta 1912 järjestö nimellä International Peace Bureau, lyhenne IPB)
Kansainvälinen Rauhantoimisto tai International Peace Bureau (IPB), on vanhin rauhan puolesta toimivista järjestöistä. Se perustettiin vuonna 1891 ja sille myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1910.