stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anomaalinen monismi
Davidsonin klassinen argumentti anomaalisen monismin puolesta > Kausaation nomologisuus > Kausaation nomologisuuden oikeutus

Davidson puolusti kausaation nomologisuutta hyödyntämällä Curt John  Ducassen (1926) yritystä määritellä singulaariset kausaaliset suhteet ilman vetoamista peittäviin lakeihin. Ducassen kuvaus syystä perustui ajatukseen muutoksesta. Jokin tietty tapahtuma C on jonkin seurauksen E syy jos ja vain jos C oli ainoa muutos joka tapahtui E:n välittömässä ympäristössä juuri ennen E:n tapahtumista. Näin esimerkiksi tulitikun raapaisu on tulitikun syttymisen syy siinä määrin kun raapaisu on ainoa muutos joka tapahtuu tulitikun välittömässä läheisyydessä.
Davidson käänsi tämän toisin päin ja kysyi, eikö ennemmin käsityksemme muutoksesta perustu lakeihin. Ensinnäkin hän katsoi, että muutos on vain lyhyempi ilmaisu predikaatin muutokselle, niin että muutos tapahtuu vain kun predikaatti joka on tosi (epätosi) jollekin oliolle myöhemmin tulee epätodeksi (todeksi) tälle oliolle. Toiseksi, käsitys muutoksesta on itsekin muuttunut ajan myötä: newtonilaisessa fysiikassa jatkuva liike oli muutosta, mutta ei aristoteelisessa fysiikassa. Näin muutos on teoriasidonnaista ja edellyttää taustalla olevan käsityksen laeista. Koska muutos on perustava syyn käsitteelle ja riippuvaista laeista, seurauksena myös syy on riippuvainen laeista.
Davidsonin klassinen argumentti anomaalisen monismin puolesta > Mentaalisen anomaalisuus

Kolmas periaate ehdottaa, ettei henkistä voi liittää fysikaaliseen psykofysikaalisilla laeilla katkeamattoman ketjun kautta niin, että henkiset tapahtumat voitaisiin selittää ja ennustaa tällaisten lakien avulla toisten tapahtumien perusteella. Tämä periaate perustui kahteen muuhun ajatukseen, joita Davidson kannatti: henkisen normatiivisuuteen ja semanttiseen holismiin.
Davidsonin klassinen argumentti anomaalisen monismin puolesta > Mentaalisen anomaalisuus > Normatiivisuus

Propositionaaliset asenteet ovat rationaalisuuden alaisia, ja siksi jos johonkin henkilöön liitetään jokin uskomus, laupeuden periaatteen mukaan häneen on liitettävä myös kaikki muut uskomukset jotka ovat ensin mainitun uskomuksen loogisia seuraamuksia. Emme kuitenkaan voi koskaan saada kaikkea mahdollista todistusaineistoa, jonka perusteella voisimme liittää henkisiä tiloja johonkin ihmiseen, koska ne ovat alisteisia kääntämisen epämääräisyydelle ja prosessiin liittyy huomattava määrä subjektiivisuutta. Fysikaaliset prosessit sen sijaan ovat deterministisiä ja deskriptiivisiä ennemmin kuin normatiivisia, ja siksi niiden selityspohja on suljettu ja lakien määräämä.
Ristiriidan ratkaiseminen

Davidsonin esittämät kolme periaatetta näyttävät yhdessä muodostavan ristiriitaisen uskomusjoukon. Kahdesta ensimmäisestä periaatteesta nimittäin näyttää seuraavan suoraan, että täytyisi olla olemassa henkisten ja fysikaalisten tapahtumien välistä kausaalista vuorovaikutusta sääteleviä ehdottomia lakeja. Tämä on suoraan ristiriidassa kolmannen periaatteen kanssa. Davidsonin mukaan periaatteet eivät kuitenkaan välttämättä ole ristiriidassa keskenään. Tämä väite perustuu sille ajatukselle, että sama tapahtuma voidaan kuvata useilla eri tavoilla, eli eri sanastojen (esim. henkinen, fysikaalinen) avulla.
Davidson erotti kausaaliset suhteet, jotka ovat ekstensionaalisia eivätkä riipu siitä tavasta millä ne kuvataan, lainkaltaisista suhteista, jotka ovat intentionaalisia ja riippuvat kuvaustavasta. Esimerkiksi ei ole olemassa mitään luonnonlakia, joka yhdistäisi yhdellä televisiokanavalla kello 18 kerrotun uutisen maanjäristyksestä kausaalisesti toisella televisiokanavalla kello 19 kerrottuun uutiseen erään rakennuksen romahtamisesta. Jos maanjäristys aiheutti rakennuksen romahtamisen, tämän selittävät jotkut fysikaaliset lait, mutta yhteyttä ei voi kuvata niin, että yhden televisiokanavan kertomat uutiset olisivat aiheuttaneet toisen televisiokanavan kertomat uutiset.
Samalla tavalla, henkiset ja fysikaaliset tapahtumat ovat kausaalisesti suhteessa toisiinsa, mutta eivät henkisten tapahtumien ominaisuudessa. Henkisillä tapahtumilla on selittäviä predikaatteja jotka ovat fysikaalisia, yhtä lailla kuin predikaatteja jotka ovat palautumattomasti henkisiä. Näin anomaalinen monismi on ominaisuusdualismin muoto, johon kuuluu myös ontologinen monismi.
Kirjallisuutta

Child, W. (1993) "Anomalism, Uncodifiability, and Psychophysical Relations", Philosophical Review 102: 215-45.
Davidson, D. (1973) "The Material Mind", teoksessa Actions and Events, Oxford: Clarendon Press, 1980.
Davidson, D. (1974) "Psychology as Philosophy", teoksessa Actions and Events, Oxford: Clarendon Press, 1980.
Davidson, D. (1995) "Donald Davidson", teoksessa S. Guttenplan (toim.) A Companion to the Philosophy of Mind, Oxford: Blackwell.
Ducasse, C. J. (1926) "On the Nature and Observability of the Causal Relation", Journal of Philosophy 23:57-68.
Honderich, T. (1981) "Psychophysical Lawlike Connections and their Problem", Inquiry 24: 277-303.
Kim, J. (1985) "Psychophysical Laws", teoksessa E. LePore & B.P. McLaughlin (toim.) Actions and Events: Perspectives on the Philosophy of Donald Davidson, Oxford: Blackwell.
LePore, E. & McLaughlin, B. P. (1985) Actions and Events: Perspectives on the Philosophy of Donald Davidson, Oxford: Blackwell.
McLaughlin, B. P. (1985) "Anomalous Monism and the Irreducibility of the Mental", teoksessa E. LePore & B.P. McLaughlin (toim.) Actions and Events: Perspectives on the Philosophy of Donald Davidson, Oxford: Blackwell.
Stanton, W. L. (1983) "Supervenience and Psychological Law in Anomalous Monism", Pacific Philosophical Quarterly 64: 72-9.
Aiheesta muualla

Campbell, Neil: Anomalous Monism (Arkistoitu – Internet Archive) A Field Guide to the Philosophy of Mind (englanniksi)
Chalmers, David & Bourget, David (toim.): Bibliography on Anomalous Monism MindPapers. A Bibliography of the Philosophy of Mind and the Science of Consciousness. Australian National University. (englanniksi)
Silcox, Mark: Mind and Anomalous Monism The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Yalowitz, Steven: Anomalous Monism The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Anomalous monism
Klassinen identiteettiteoria (A) ja anomaalinen monismi (B) vertailussa. Identiteettiteoriassa jokainen yhden henkisen tyypin tokenin instantiaatio vastaa (nuolten osoittamalla tavalla) yhden fysikaalisen tyypin fysikaalista tokenia. Anomaalisessa monismissa token–token -vastaavuudet voivat olla tyyppi–tyyppi -vastaavuuksien ulkopuolella. Tuloksena on token- eli esiintymäidentiteetti.
Käännös suomeksi
Koodinmurtaja (korttipeli)

Koodinmurtaja on tavallisella 52 kortin pakalla pelattava korttipeli. Pelin voittaja, eli "koodinmurtaja", on pelaaja, joka onnistuu pitämään omat korttinsa piilossa muilta pelin loppuun asti.
Pelin alku on lähinnä pelkkää arvailua, mutta pelin edetessä pelaajien kortteja paljastuu helpottaen vastapelaajien korttien selvittämistä. Jo alussa kukin pelaaja tietää, ettei vastapelaajilla voi olla samoja kortteja, kuin itsellä on.
Alkuvalmistelut

Koodinmurtajaa pelataan 2-4 pelaajan kanssa puolella pakalla (padat ja hertat). Jos pelaajia on useampia tai jos pelistä halutaan pitkäkestoisempi, voidaan pelata koko pakalla. Maksimissaan pelaajia voi olla 8.
Pelin alku ja kulku

Korttipakan sekoituksen jälkeen jokaiselle pelaajalle jaetaan 4 korttia, joita ei näytetä vastapelaajille. Kortit laitetaan kunkin pelaajan eteen kuvapuoli alaspäin suuruusjärjestykseen niin, että jokainen on selvillä kummassa päässä on suurin ja kummassa pienin kortti. Ässä on tässä pelissä 14, eli suurin luku. Keskenään samanarvoisten korttien arvojärjestys on suurimmasta pienimpään pata ♠ > hertta ♥ > ruutu ♦ > risti♣.
Esimerkiksi, jos pelaajalla on ♠7, ♥8, ♥6 ja ♥7, on korttien arvojärjestys seuraava: ♥6 < ♥7 < ♠7 < ♥8.
Jäljelle jäävä pakka laitetaan pelialustan keskelle. Jakajasta seuraava nostaa pakan päältä yhden kortin näyttämättä sitä muille ja koettaa arvata jonkin numeron vasemmalla puolellaan istuvan pelaajan korteista. Maata ei tarvitse tietää, pelkän numeron arvaus riittää. Jos arvaus osuu oikeaan, kyseinen kortti käännetään kaikkien näkyville. Arvonsa perusteella paljastetun kortin sijainti rivissä helpottaa loppujen korttien arvaamista.
Oikein arvannut pelaaja voi joko jatkaa vuoroaan arvaamalla uudelleen saman pelaajan tai tästä seuraavan pelaajan kortin. Tai hän voi lopettaa vuoronsa laittamalla keskipakasta nostamansa kortin omaan koodiinsa oikealle paikalleen vieläkään näyttämättä sitä muille. Tämän jälkeen vuoro siirtyy vasemmalla puolella istuvalle pelaajalle ja kyseinen pelaaja nostaa pakasta kortin.
Jos pelaajan arvaus menee väärin (joko heti alussa tai jatkaessa vuoroaan), joutuu pelaaja laittamaan pakasta nostamansa kortin koodiinsa oikealle paikalleen niin päin, että kaikki näkevät sen, ja vuoro siirtyy seuraavalle.
Peli jatkuu näin, kunnes keskellä olevasta pakasta loppuu kortit ja pelaajat joutuvat paljastamaan vieressään istuvien pelaajien kortteja nostamatta itselleen ylimääräistä korttia. Peli loppuu, kunnes vain yhdellä pelaajalla on kortteja piilossa.
Mainittavaa

Peli on hyvää päättelykyvyn harjoitusta. Pelaaja joutuu miettimään mikä luku sopii paljastettujen lukujen väliin, ja mitä lukuja vastapelaajalla ei voi olla.
Huom! Arvausvuorossa oleva pelaaja ei voi laittaa pakasta nostamaansa korttia piiloon koodiinsa, jollei ole arvannut vähintään yhden pelaajan korttia oikein. Pelaaja ei voi myöskään hypätä arvaamaan muiden kortteja arvaamatta oikein heitä edeltäneiden pelaajien kortteja.
Anime-musiikkivideo

Anime-musiikkivideo, (engl. anime music video) josta yleisesti käytetty lyhenne AMV, on yhden tai useamman animesarjan tai -elokuvan otoksia käyttämällä editoitu musiikkivideo johonkin musiikkikappaleeseen. AMV:t leviävät helposti ja nopeasti Internetin kautta, eivätkä ne ole millään tavoin kaupallisia.[lähde? ] Anime-musiikkivideoilla on useita tyylilajeja, joista tunnetuimpia ovat tiettyyn animeteokseen keskittyvät, tai yhden tai useamman teoksen hahmokaartia esittelevät musiikkivideot. Tunnetuista dubstep-yhtyeistä Nero on tehnyt anime-musiikkivideon Innocence-kappaleeseensa.
Anime-musiikkivideoita tehdessä käytetään erilaisia keinoja, jotta kuva ja ääni sulautuisivat yhteen ja loisivat molempia palvelevan kokonaisuuden. AMV:t ovat fanien tekemiä, eivätkä liity mitenkään kyseiseen artistiin tai yhtyeeseen. Kuitenkin eräät yhtyeet, kuten ranskalainen Daft Punk ovat tehneet virallisia musiikkivideoitaan animetyyliin. Näitä ei tule sekoittaa AMV:ihin.[lähde? ]
Anime-musiikkivideoihin liittyy dōjinshi-kulttuuri, jossa on tehtävä työpanos taiteeseen muokkaamalla alkuperäistä jollakin tavalla. Japanilaisen tekijänoikeuslain mukaan suora kopiointi ei ole sallittua ilman tekijänoikeuden omistajan lupaa. AMV-videot kuitenkin usein sallitaan jos ne lisäävät kiinnostusta alkuperäiseen.
Historia

Ensimmäisen AMV-videon tekijän on sanottu olevan James Kaposztas, joka vuonna 1982 käytti kahta videonauhuria yhdistääkseen kohtauksia Space Battleship Yamato -sarjasta The Beatlesin kappaleeseen "All You Need Is Love".
AMV-kilpailut

AMV:iden yleistyessä on alettu järjestää AMV-kilpailuja (engl. AMV contest). Jotkut kilpailut asettavat teeman (esimerkiksi toiminta, yaoi, jne.), toisissa ei ole rajoituksia. Useimmiten kilpailut järjestetään anime- ja mangafanien massatapahtumissa, coneissa, vaikkakin kilpailuihin on usein ennakkoilmoittautuminen ja -karsinta. Coneissa järjestettävissä AMV-kilpailussa karsinnan läpäisseet videot näytetään yleisölle, ja voittajan päättää usein raati. Palkintoja voidaan jakaa ”Best in show” -palkinnon lisäksi esimerkiksi parhaasta toiminta-AMV:stä tai erikoisefektien käytöstä, mutta vain mielikuvitus on rajana.
Aiheesta muualla

AMV.fi - Suomalaisten AMV-harrastajien yhteisö. Sivuilta löytyy tietoa AMV-harrastuksesta, kilpailuista ja muista tapahtumista.
AnimeMusicVideos.org - Monipuolista tietoa AMV:n teosta, sekä mahdollisuus levittää omia videoita tai ladata toisten. (englanniksi)
BV Cup

BV Cupin logo
BV Cup on kansainvälinen jalkapalloturnaus, joka järjestetään joka syksy Hồ Chí Minhin kaupungissa, Vietnamissa sijaitsevalla Thong Nhat Stadiumilla.
Neljän maan kesken pelattavan, sarjamuotoisen turnauksen voittaja palkitaan 40 000 dollarilla ja toiseksi sijoittunut 20 000 dollarilla.
Au (tiedostomuoto)

| Au |
| --- | --- |
Tiedostopääte:  .au .snd
Magic:  '.snd'
Kehittäjä:  Sun Microsystems
AU (Audio file format) on Sun Microsystemsin kehittämä äänitiedostomuoto.
Tiedostomuoto käyttää big endian -tavujärjestystä riippumatta tiedostoa käyttävästä alustasta. Tiedostomuodossa voi käyttää erilaisia koodausmenetelmiä äänelle mukaan lukien 8- ja 16-bittinen pulssikoodimodulaatio (PCM), ulaw ja alaw.
Tiedostomuotoa on käytetty Sunin alustan lisäksi NeXTissä.
Tiedostomuoto

Tiedoston alussa on 24 tavun otsikko, jota seuraa muuttuvapituinen kommentointilohko sekä jatkuva osuus äänidataa. Tiedoston alussa on 32-bittinen vakio tunniste (heksadesimaalisena 0x2e736e64, ASCII-merkkeinä .snd), joka kertoo tiedostomuodon. Otsikossa on 32-bittiset kentät pituudelle ja offsetille äänidatan alkukohtaan, käytetylle äänidatan koodausmenetelmälle, näytteenottotaajuudelle sekä kanavien lukumäärälle.
Aiheesta muualla

au(4) (englanniksi)
Audio File Format Specifications (englanniksi)
BVT

BVT voi tarkoittaa:
Beach Volley Tampere,  beach volley -seura
Bouvet’nsaaren maatunnus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”BVT”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
August Lindgren

| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ateena 1906 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Lontoo 1908 | joukkuekilpailu |  |
August Ludvig Lindgren (1. elokuuta 1883 Kööpenhamina – 1. kesäkuuta 1945 Kööpenhamina) oli tanskalainen jalkapalloilija ja uimahyppääjä. Hän pelasi jalkapalloa Boldklubben af 1893 -seurassa. Lindgren oli jalkapallossa mukana voittamassa välikisoissa 1906 kultaa ja kesäolympialaisissa 1908 hopeaa. Lisäksi hän kilpaili välikisoissa kerroshypyissä jääden 13. sijalle.
Antigua ja Barbuda olympialaisissa

Antigua ja Barbuda osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Montrealissa 1976. Seuraavista kisoista se jäi pois, mutta on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa Los Angelesista 1984 lähtien. Talvikisoihin maa ei ole osallistunut.
Antigua ja Barbuda ei ole saanut olympialaisissa yhtään mitali- tai pistesijaa. Pikajuoksija Brendan Christian sijoittui Pekingissä 2008 miesten 200 metrin juoksun välierässään viidenneksi, sijoitus oli kaikkiaan 9:s. Hän juoksi ajan 20.29 kun finaalipaikkaan vaati 20.25.
Arrows A23

| Arrows A23 |
| --- | --- |
 Heinz-Harald Frentzen Ranskan GP:ssä.
Talli:   Arrows
Suunnittelija(t):   Mike Coughlan  Sergio Rinland
Kuljettajat:  20.  Heinz-Harald Frentzen 21.  Enrique Bernoldi
Teknisiä tietoja
Renkaat:  B Bridgestone
Polttoaine:  Total Elf Fina
Jarrut:  Single
Runko:  Hiilikuitumonokokki
Moottori:  Vapaasti hengittävä Cosworth CR3 V10 72°
Voimansiirto:  Arrows 6-vaihteinen puoliautomaattinen pituussuuntainen vaihdelaatikko
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Australian GP 2002
Kilpailuja:  12
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
Palkintosijoja:  0
MM-pisteitä:  2
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Arrows A23 oli Mike Coughlanin ja Sergio Rinlandin suunnittelema Formula 1 -auto, jolla Arrows osallistui kauteen 2002. Autoa ajoivat saksalainen Heinz-Harald Frentzen ja brasilialainen Enrique Bernoldi. Autossa oli Bridgestonen renkaat, Singlen jarrut ja se käytti Totalin, Elfin ja Finan poltto- ja voiteluaineita. Moottorina  autossa oli Cosworthin V10.
Autolla osallistuttiin kauden kahteentoista ensimmäiseen kilpailuun, ja niistä saavutettiin ainoastaan kaksi MM-pistettä. Arrows sijoittui valmistajien MM-sarjassa yhdenneksitoista. Kauden 2006 alkupuoliskolla Super Aguri käytti Arrows A23 runkoa SA05 nimisenä.
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | Arrows | Cosworth | B |  | AUS | MAL | BRA | SMR | ESP | AUT | MON | CAN | EUR | GBR | FRA | GER | HUN | BEL | ITA | USA | JPN | 2 | 11. |
| 2002 | Arrows | Cosworth | B |  Heinz-Harald Frentzen | DSQ | 11 | Kesk. | Kesk. | 6 | 11 | 6 | 13 | 13 | Kesk. | DNQ | Kesk. |  |  |  |  |  | 2 | 11. |
| 2002 | Arrows | Cosworth | B |  Enrique Bernoldi | DSQ | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | 12 | Kesk. | 10 | Kesk. | DNQ | Kesk. |  |  |  |  |  | 2 | 11. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arrows A23 Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
 Arrows:  
  Arrows Grand Prix International: FA1 | A1 | A1B | A2 | A3 | A4 | A5 | A6 | A7 | A8 | A9 | A10 | A10B | A11 | A11B  Footwork Arrows: A11C | FA12 | FA13 | FA13B | FA14 | FA15 | FA16 | FA17  TWR Arrows: A18 | A19 | A20 | A21 | A22 | A23:  
Autot, jotka kilpailivat Formula 1 -kaudella 2002
Ferrari F2001B
F2002
McLaren MP4-17
Williams FW24
Sauber C21
Jordan EJ12
BAR 004
Renault R202
Jaguar R3
Arrows A23
Minardi PS02
Toyota TF102
August Lindeman

August Bernhard Lindeman (26. elokuuta 1869 Ruovesi – 14. syyskuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen eversti, joka toimi Suomen sisällissodassa valkoisten Sysmän-rintaman komentajana.
Lindeman valmistui Haminan kadettikoulusta vuonna 1892 ja aloitti samana vuonna palveluksen Suomen rakuunarykmentissä kornettina. Hän erosi armeijasta aliratsumestarina suomalaisten joukko-osastojen hajottamisen jälkeen vuonna 1906 ja toimi sen jälkeen maanviljelijänä sekä liikealalla. Hän piti maatilaa Siuntiossa. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Lindeman ilmoittautui vapaaehtoisena Venäjän armeijaan ja kävi upseerien ratsuväkikoulun Pietarissa. Hän palveli rintamalla muun muassa Gustaf Mannerheimin alaisuudessa ja yleni vuoteen 1916 mennessä everstiluutnantiksi. Vallankumouksen jälkeen Lindeman jätti Venäjän armeijan ja palasi Suomeen.
Lindeman toimi Suomen sisällissodan alkupuolella Lahden–Sysmän sotilaspiirin päällikkönä ja samalla käytännössä Sysmän–Heinolan rintaman komentajana. Hänen joukkonsa osallistuivat helmikuun 1918 lopussa Heinolan taisteluun osana eversti Harald Hjalmarsonin komentamaa epäonnistunutta hyökkäystä. Omat sotilaat suhtautuivat Venäjän armeijassa palvelleeseen Lindemaniin epäluuloisesti ja syyttivät häntä epäpäteväksi, koska hän antoi helmikuun jälkipuoliskolla punaisten edetä Sysmän kirkolle saakka ennen näiden pysäyttämistä. Häntä väitettiin myös juopoksi, mikä saattoi olla perätön väite. Epäluottamus kasvoi niin suureksi, että maaliskuun alussa Sysmän esikunta otti yhteyttä valkoisten päämajaan ja vaati Lindemanin erottamista. Valkoisten ylipäällikkö Mannerheim erottikin maaliskuun puolivälissä Lindemanin, vaikka he olivat hyviä ystäviä. Lindeman siirrettiin päämajan Remonttihallituksen eli hevoshuoltolaitoksen johtajaksi ja hänen seuraajakseen tuli alikapteeni Aarne Uimonen.
Lindeman erosi armeijan palveluksesta pian sen jälkeen, kun Mannerheim oli luopunut ylipäällikkyydestä toukokuussa 1918. Lindeman ylennettiin reservissä everstiksi joulukuussa 1919. Hän kuoli seuraavana vuonna 51-vuotiaana pitkäaikaiseen sairauteen.
Kooikerhondje

| Kooikerhondje |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Alankomaat
Määrä:  Suomessa rekisteröity 1 267
Alkuperäinen käyttö:  sorsien pyydystys - houkutuskoira
Nykyinen käyttö:  seura- ja harrastuskoira
Elinikä:  10–14
Muita nimityksiä:  Nederlandse Kooikerhondje, Holländischer Entenlockhund, hollandi väike veelinnukoer, koikkeri, kooikerkoira
FCI-luokitus:  ryhmä 8 Noutajat, ylösajavat koirat ja vesikoirat alaryhmä 2 Ylösajavat koirat #314
Ulkonäkö
Paino:  8–15 kg
Säkäkorkeus:  35–44 cm
Väritys:  Ruskeavalkoinen
Kooikerhondje (holl. Nederlandse kooikerhondje) on vanha hollantilainen spanielirotu, jota käytettiin alun perin apuna sorsien pyydystyksessä.  Koiran tehtävänä oli houkutella liikehdinnällään sorsia puisiin häkkiansoihin sillä aikaa kun koiran ohjaaja pysytteli piilossa. Tästä tulee kooikerhondjen hollanninkielinen nimi, ”häkkiansastajan pieni koira”. Kooiker on ansastaja ja hondje pieni koira. Koska koira muistutti kettua, sorsat alkoivat seurata koiraa peremmälle ansaanselvennä, jossa ne otettiin kiinni. Lintujen houkuttelemisen lisäksi koira toimi porvariston seurakoirana ja tuhoeläinten pyydystäjänä.
Ulkonäkö

Kooikerhondje on pienehkö koira, sen rotumääritelmän sallima säkäkorkeus on 35–40 cm. Suurin osa koirista on kuitenkin suurempia. Uroksien keskikorkeus on 40–43 cm, narttujen 38–40 cm. Alankomaissa on jopa lähes 50 cm säkäkorkeudella olevia uroksia. Toisaalta myös kääpiökokoisuutta esiintyy. Koikkeri on väritykseltään soopelinkirjava eli punaruskea ja valkoinen. Punaisen värin tulee olla vallitseva, ei kuitenkaan täysi mantteli. Kolmivärisyys ja mustavalkoisuus eivät ole sallittuja. Mustat korvathapsut eli ”korvakorut” ovat toivottavat.
Luonne

Kooikerhondje on vilkas koirarotu ja yleensä uskollinen isännälleen. Pennut lähtevät yleensä tutkimaan ympäristöään jo ennen kuin niiden silmät ovat auenneet. Koikkeri on aktiivinen koira, joten se soveltuu monenlaisiin harrastuksiin, kuten agilityyn ja tokoon, mutta herkkänä rotuna vaatii johdonmukaisen omistajan.
Kooikerhondjelle sallitaan pidättyväisyys vieraita ihmisiä kohtaan, mutta se ei saa olla arka eikä aggressiivinen. Suhtautuminen toisiin koiriin on yksilökohtaista. Koska koikkereita on lintujen houkuttelun lisäksi käytetty tuhoeläinten tappamiseen, toisin sanoen rottakoirina, koira voi olla kiinnostunut riistasta. Nykyäänkin joillakin koikkereilla on vahva metsästys- ja riistavietti.
Historia

Kooikerhondjet kuolivat melkein sukupuuttoon 1900-luvun alussa. Niiden nykyinen kanta on lähtenyt liikkeelle vain muutamasta yksilöstä ja geenipooli on pieni. Vuonna 1966 kennelliitto Hollannissa hyväksyi rodun. Ensimmäinen kooikerhondje-yhdistys perustettiin Hollannissa 1967. 1971 rotu virallistettiin Hollannissa. Kansainvälinen kennelliitto FCI hyväksyi sen vasta 1990-luvun alussa.
Suomessa perustettiin oma rotuyhdistys vuonna 1999. Ensimmäinen koikkeri tuotiin Suomeen vuonna 1991. Vuonna 2004 ylitettiin Suomessa 250 yksilön raja. Tähän mennessä kooikerhondjeja on Suomessa rekisteröity 1576 (Kennelliiton jalostustietokanta KoiraNet 2.9.2019).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rotuyhdistys
Rotutietokanta (Arkistoitu – Internet Archive)