stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kavilanjärvi-Kaakanjärvi
Maantiede

Kaakanjärvi sijaitsee Lohjalla ja Kavilanjärvi Karkkilassa. Kuntien raja kulkee altaita yhdistävän, muutaman metrin levyisen Suntin halki. Kaakanjärven lounaisosassa sijaitsee pieni, nimetön saari. Kavilanjärvi-Kaakanjärven rannat ovat enimmäkseen metsämaata ja suota. Kavilanjärven etelärannalta lähtee noin puolen kilometrin mittainen laskuoja etelään Kolmperse-Vähäveteen. Kaakanjärven länsipuolella sijaitsee useita suolampia, joiden korkeustaso on muutaman metrin Kavilanjärvi-Kaakanjärveä ylempi. Kavilanjärven itäpuolinen Sahapukkimäki kohoaa noin 150 metriä merenpinnan yläpuolelle, mäen itäpuolella sijaitsee Vilthattu (133,4 metriä mpy).
Kavilanjärvi-Kaakanjärven ekologinen tila on hyvä.
Kavilanjärvi-Kaakanjärvi (23.063.1.011) kuuluu Tarkeelanjärven alueeseen (23.063), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Pusulanjoen alue (23.06). Kavilanjärvi-Kaakanjärvi on Karjaanjoen vesistön pohjoisia vakavesiä.
Järveotsa järv

| Järveotsa järv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Harjumaa
Kunnat:  Saue
Koordinaatit:  59°05′46″N, 24°09′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kloostri jõen vesistö
Järvinumero:  vee2040100
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  41,7 m 
Rantaviiva:  1,819 km
Pinta-ala:  16,5  ha 
Keskisyvyys:  2,1 m
Suurin syvyys:  6,3 m
Valuma-alue:  0,7 km²
 fiJärveotsa järv 
Järveotsa järv (myös Järvetsa järv, Järvatse järv, Järvatsi järv, Turvaste Järveotsa järv, Selgjärv) on Virossa Harjumaalla Sauen kunnassa Siimikan kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi sijaitsee Turbasta viisi kilometriä luoteeseen. Sen pinta-ala on 17 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole tulo- tai laskuojia, joten se on umpijärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 0,7 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys 6,3 metriä. Rannat ovat äkkisyviä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 kuutiokilometriä eli 0,35 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Itärannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrannan maatalon peltoa; länsirannat ovat suota. Rannat ovat hiekkaisia pohjoispäässä ja muualla järvenpohja on mutainen.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (vir. pehme- ja heledaveeline järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi  (vir. pehmeveeline miksotroofne tai pehmeveeline segatoiteline, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Luontoarvoja

Järvessä ei ole kovin paljon kalaa. Yleismmät lajit ovat allikkosalakka ja ruutana. Järvessä esiintyy myös ahven, karppi, törö ja särki.
Järven länsirannasta saa alkunsa merkitty 6,5 kilometriä pitkä patikkareitti, joka kiertää lännessä Valgejärven ja Valgejärven suon laitaa (Valgejärv raba).
Kastráki

Kastráki (kreik. Καστράκι, kath.kreik. Καστράκιον, Kastrákion; ”Pieni linna”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Kastráki, Kastorián kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Kastorián alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella
Kastráki, kylä Metéoran kunnassa Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella
Kastráki, tekojärvi Aitolia-Akarnaniassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kastráki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karvoskylä

Karvoskylällä sijaitseva ortodoksinen Kristuksen kirkastumisen kirkko.
Karvoskylä on kylä ja taajama Nivalan kaupungissa. Se sijaitsee valtatie 27:n sekä Kalajoen varrella. Kylän asukasluku on 800.
Karvoskylän kyläyhdistys perustettiin vuonna 1982, ja se toimi aluksi kylätoimikuntana. Kyläyhdistys rekisteröityi vuonna 1997. Karvoskylän kulmakuntia ovat Koskenperä, Jokikylä, Ojakylä, Karvosperä ja Pahkala.
Karvoskylässä on Iisalmen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Kristuksen kirkastumisen kirkko ja myös evankelis-luterilainen kappeli ja hautausmaa.
Alueella sijaitsee myös vuonna 1929 rakennettu Karvoshovin hoitokoti, joka toimi 1970-luvun lopulle asti vanhainkotina sekä sen jälkeen päihdehoitolana. Rakennus on ollut tyhjillään vuodesta 2016, ja se huutokaupattiin marraskuussa 2017.
Aiheesta muualla

Karvoskylän kotisivu
Karjaan keskustaajama

Kauppiaankatu Karjaalla.
Karjaan keskustaajama (ruots. Karis centraltätort) on Raaseporin taajama ja entisen Karjaan kaupungin keskus. Sen väkiluku on 7 850 (31.12.2018) ja se on Raaseporin toiseksi suurin taajama Tammisaaren jälkeen. Taajaman kasvuun on pitkälti vaikuttanut Hanko–Hyvinkää-rata, jonka varrella sijaitsee vuonna 1873 avattu Karjaan rautatieasema.
Kazakstanin parlamenttivaalit 1999

Mažiliksen vaalit 1999 järjestettiin 17. syyskuuta ja 10. lokakuuta 1999 Kazakstanin presidentin 7. heinäkuuta 1999 antaman asetuksen perusteella. Kymmenen edustajaa valittiin kansallisilta puoluevaalilistoilta 10. lokakuuta samoin kuin myös 20 muuta, jotka olivat saaneet enemmistön äänistä enemmistövaalipiireissä. 47 muuta valittiin 24. lokakuuta vaalien toisella kierroksella. Kazakstanin keskusvaalilautakunta vaati uusia vaaleja 67 piirissä Atyraun kaupungissa, Etelä-Kazakstanin alueella ja Džambulin alueella. Kazakstanin vaalilait eivät sallineet alkuperäisten ehdokkaiden olla ehdolla enää samoissa vaalipiireissä.
Naisia valittiin kahdeksan.
Karvojalampi

| Karvojalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Hämeen maakunta
Kunnat:  Hämeenlinna (Kalvola)
Koordinaatit:  61°04′14″N, 24°02′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Oikolanjoen valuma-alue‎ (35.26)
Laskuoja:  oja Keihäsjärveen 
Järvinumero:  35.263.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,3  m tai 121  m 
Rantaviiva:  1,563 km 
Pinta-ala:  8,586  ha 
 fiKarvojalampi 
Karvojalampi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Karvojalampi on osa Myllyojan valuma-aluetta.
Maantietoa

Lampi on 600 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,3 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Se sijaitsee Siltastenmäen ja Haavistonmäen välisessä painaumassa ja lammen kynnys aukeaa Keihäsjärven suuntaan. Sinne laskee Iharannanlahteen alle 700 metrinen laskuoja. Lampeen laskee seitsemän lyhyttä suo-ojaa, mutta Takalammilta tulevalla ojalla on laajin valuma-alue. Järvellä on kaksi vapaa-ajan asuntoa, jotka on rakennettu rannan lähelle. Niille johtaa tiet Iittalasta.
Kantonapanahikas

| Kantonapanahikas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Alalahko::  Marasmiineae
Heimo::  Incertae sedis
Suku::  Napanahikkaat Xeromphalina
Laji::  campanella
Kaksiosainen nimi
 Xeromphalina campanella  (Batsch) Maire 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kantonapanahikas (Xeromphalina campanella, aikaisemmin "kannon napanahikas") on sienilaji. Se ei ole myrkyllinen, mutta ei myöskään kitkeryydestään johtuen hyvä ruokasieni. Lajin itiöemät kasvavat suurissa ryhmissä, ja se tekee itiöemiä jo keväällä. Kantonapanahikas kuuluu eri sukuun kuin männynkäpynahikas ja kuusenkäpynahikas.
Ulkonäkö

Kantonapanapikan lakki on kupera ja sen keskellä on painauma. Lakki on leveydeltään 0,5–2 senttimetriä. Väriltään se on enimmäkseen ruosteenruskea. Lakin reunat ovat keskustaa vaaleampia ja säteittäisesti poimuttuneita. Sienen heltat ovat harvat ja lakin väriset. Itiöpöly on valkoista ja malto on sitkeää. Ohut jalka on tummanruskea ja 2–5 senttimetriä pitkä. Alaosasta se on mustanruskea.
Kasvupaikka ja -aika

Kantonapanahikas kasvaa kangas- ja sekametsien pitkälle lahonneilla kannoilla kymmenien itiöemien ryhminä. Se on yleinen koko Suomessa. Kasvuaika on huhtikuusta marraskuuhun.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laji.fi: Kantonapanahikas (Xeromphalina campanella)
Sepon sieniopas: Kantonapanahikas (Xeromphalina campanella)
MushroomExpert: Xeromphalina campanella (englanniksi)
UniProt, Taxonomy: Xeromphalina campanella (englanniksi)
Kazakstanin parlamenttivaalit 1995

Mažiliksen vaalit 1995 järjestettiin ensimmäisen vaalikierroksen osalta 9. joulukuuta 1995, ja toisen vaalikierroksen osalta 23. joulukuuta 1995. 67 valtiopäiväpaikasta sai 25 Kazakstanin kansan yhtenäisyyden puolue. Vaalit perustuivat siihen, että maaliskuussa 2014 valitut 177 valtiopäiväedustajan valtiopäivät julistettiin Kazakstanin korkeimman oikeuden toimesta mitättömiksi, minkä vuoksi Kazakstanin tasavallan presidentti Nursultan Nazarbajev julisti uudet vaalit. 30. elokuuta 1995 hyväksyttiin perustuslakiin suoralla kansanäänestyksellä muutos, jonka mukaan oli valittava aikaisempaa vähälukuisempi valtiopäivien alahuone. 2. lokakuuta 1995 presidentti ilmoitti vaalipäiviksi 9. joulukuuta ja 23. joulukuuta 1995.
9. joulukuuta 1995 todettiin 41 ehdokkaan tulleen valituksi, 23. joulukuuta todettiin 13 muun tulleen valituksi. 4. helmikuuta 1996 todettiin lisäksi 13 viimeisen tulleen valituiksi. Oppositiosta ei osallistuttu vaaleihin. 30. tammikuuta 1996 järjestettiin  ensimmäinen täysistunto. Naisia oli valittu yhdeksän.
Kauppapuistikko

Kauppapuistikko on yksi Vaasan viidestä puistokadusta.
Kauppapuistikkoa Hietalahdenkadun ja Kirjastonkadun välillä.
Kauppapuistikko (ruots. Handelsesplanaden) on yksi Vaasan ydinkeskustan leveistä puistokaduista. Etelä–pohjoissuuntainen, noin puolentoista kilometrin mittainen katu katkeaa Vaasan kauppatorin kohdalla Vaasanpuistikon ja Hovioikeudenpuistikon välillä ja jatkuu taas torin toisella puolella. Katu alkaa pohjoisessa Rautatienkadusta ja päättyy valtatie 3:n eli kaupungista etelään johtavan moottoritien alkuun Hietalahdessa. Rautatienkadun ohella muut poikkikadut ovat Kirjastonkatu, Hietasaarenkatu ja Hovioikeudenpuistikko sekä torin eteläpuolisella osuudella Vaasanpuistikko, Rauhankatu, Ajurinkatu, Kasarminkatu, Kirvesmiehenkatu, Korsholmanpuistikko, Kellosepänkatu ja Tiilitehtaankatu.
Vaasan kaupunginarkkitehti Carl Axel Setterbergin vuoden 1855 asemakaavaan suunnittelema viiden puistokadun kokonaisuus – Hovioikeudenpuistikko, Kauppapuistikko, Kirkkopuistikko, Korsholmanpuistikko ja Vaasanpuistikko – kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Merkittäviä rakennuksia

Kauppapuistikko 2: Svenska handelshögskolan
Kauppapuistikko 3: kerrostalo, J. S. Sirén 1949
Kauppapuistikko 4: entinen talouskoulu, Matti Visanti 1934
Kauppapuistikko 6: (Hietasaarenkatu 15): kerrostalo, Sulo Kalliokoski 1963
Kauppapuistikko 12: Hartmanin talo (Kauno S. Kallio 1913)
Kauppapuistikko 13 (Vaasanpuistikko 18): Halli Oy eli Askon talo, Viljo Revell 1939
Kauppapuistikko 16: kerrostalo, Kurt Simberg 1962
Kauppapuistikko 18 (Rauhankatu 15): ent. Iristalo, K J Ahlskog 1941
Kauppapuistikko 20: kerrostalo, Kari Kyyhkynen 1976
Kauppapuistikko 22: Kauppapuistikon kansakoulu, Bertel Jung ja Oscar Bomanson 1911–1913
Kauppapuistikko 24 (Kasarminkatu 15): kerrostalo Erik Lindroos 1963
Kauppapuistikko 27 (Kasarminkatu 14): kerrostalo, Aimo O. Aalto 1958
Kauppapuistikko 28: kerrostalo, Wegelius & Kiili 1978
Kauppapuistikko 29: kerrostalo, O Söderlund 1938
Kauppapuistikko 30: kerrostalo, Gösta Bergman 1966
Kauppapuistikko 32 (Korsholmanpuistikko 11): kerrostalo, Karl Erik Ivars 1969
Kauppapuistikko 34 (Korsholmanpuistikko 12): kerrostalo, E Niemelä 1963
Kauppapuistikko 35 (Korsholmanpuistikko 14): kerrostalo, L K Aarnio 1952
Kauppapuistikko 37: kerrostalo, Kaj Englund 1959
Kauppapuistikko 38: kerrostalo, Keijo Petäjä 1963
Kauppapuistikko 39 (Kellosepänkatu 2): kerrostalo, Gösta Bergman
Kauppapuistikko 40 (Tiilitehtaankatu 11): kerrostalo ja matala liikerakennus, Olli Vaahtera 1963
Kauppapuistikko 43–45: kerrostalot, Eeli Marttunen 1980
Kauppapuistikko 44: kerrostalo, Eeli Marttunen 1966
Kauppapuistikko 46: kerrostalo, Kaj Englund 1955
Kauppapuistikko 48: tornitaloryhmä, Niilo Kostiainen 1959
Kavika

| Kavika Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1945 
Toimitusjohtaja:  Jarmo Hakkarainen
Kotipaikka:  Järvenpää
Tuotteet:  sairaala- ja puhdastilakalusteet ammattikeittiökalusteet myymäläkalusteet
Henkilöstö:  80
Omistaja:  Jouni Lievonen
Kotisivu:  https://www.kavika.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kavika Oy on vuonna 1945 perustettu metallialan yritys. Konsernin päätoimipaikka sijaitsee Järvenpäässä. Yrityksen tuotteita ovat sairaala- ja puhdastilakalusteet, ammattikeittiö- ja myymäläkalusteet sekä merenkulkualusten mittatilauskalusteet keittiöihin ja ateriapalvelutiloihin. Yritys valmistaa myös LV-tuotteita, lattiakaivoja ja altaita.
Historia

Yhtiön nimi juontuu perustajien sukunimistä Kallio, Virtanen ja Kavonius .
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivut
Kaameat pomot 2

| Kaameat pomot 2> Horrible Bosses 2 |
| --- | --- |
 Virallinen elokuvajuliste
Ohjaaja:  Sean Anders
Käsikirjoittaja:   Sean Anders  John Morris 
Tarina:  John Francis Daley Jonathan Goldstein Sean Anders John Morris
Perustuu:  Michael Markowitzin luomiin hahmoihin
Tuottaja:   Brett Ratner  Jay Stern 
Säveltäjä:  Christopher Lennertz
Kuvaaja:  Julio Macat
Leikkaaja:  Eric Kissack
Pääosat:   Jason Bateman  Charlie Day  Jason Sudeikis  Jennifer Aniston  Jamie Foxx  Chris Pine  Christoph Waltz 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  New Line Cinema RatPac Entertainment Warner Bros. Pictures
Levittäjä:  Warner Bros. InterCom Netflix
Ensi-ilta:   2014-11-2626. marraskuuta 2014 (Yhdysvallat)   2015-01-022. tammikuuta 2015 (Suomi)  
Kesto:  108 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  $42 miljoonaa dollaria
Tuotto:  $107,6 miljoonaa
Edeltäjä:  Kaameat pomot
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaameat pomot 2 on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut musta komediaelokuva ja jatko-osa elokuvalle Kaameat pomot (2011).
Elokuva julkaistiin DVD:lle ja Blu-ray:lle 24. helmikuuta 2015.
Juoni

Nick, Dale ja Kurt ovat kyllästyneet painamaan töitä toisten hyväksi ja päättävät perustaa oman yrityksen. Lipevä sijoittaja kuitenkin vetää maton alta ennen kuin bisnes on edes saatu kunnolla käyntiin. Epätoivoisina ja huijattuina kolmikko keksii vedenpitävän suunnitelman kidnapata sijoittajan aikuinen poika ja saada yritys näin takaisin omaan hallintaansa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jason Bateman  | … |  Nick Hendricks   |
|  Jason Sudeikis  | … |  Kurt Buckman   |
|  Charlie Day  | … |  Dale Arbus   |
|  Jennifer Aniston  | … |  tri. Julia Harris   |
|  Kevin Spacey  | … |  David Harken   |
|  Jamie Foxx  | … |  Dean ”Motherfucker” Jones   |
|  Chris Pine  | … |  Rex Hanson   |
|  Christoph Waltz  | … |  Bert Hanson   |
|  Jonathan Banks  | … |  etsivä Hatcher   |
|  Lindsay Sloane  | … |  Stacy Arbus   |
|  Keegan-Michael Key  | … |  Mike   |
|  Kelly Stables  | … |  Rachel   |
|  Jerry Lambert  | … |  Skip   |
|  Lennon Parham  | … |  Roz   |
Vastaanotto

Rotten Tomatoes-sivuston arvioista 35% oli positiivisia, perustuen 135 arvosteluun, keskiarvolla 4.7/10. Metacritic antoi 36 arvostelusta elokuvalle painotetun keskiarvon 40/100. Lehtien kriitikot näkivät elokuvan tarpeettomana jatko-osana edelliselle.
Elokuva menestyi kaupallisesti ja oli avausviikonloppunaan Yhdysvaltojen viidenneksi katsotuin.
Vastaanotto > Arvioita

Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä Kaameat pomot 2 on yhdentekevä jatko-osa, vanhoja vitsejä toistava ääliökomedia, jonka sisältö on silppua ja tarina paikallaan polkeva. ”Väsähtäneestä pöljäilystä ei löydy uusia ideoita eikä oikeasti rajoja rikkovaa asennetta tai mustaa huumoria.”
Aiheesta muualla

Kaameat pomot 2 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Karjala – matkaopas

| Karjala – matkaopas |
| --- | --- |

Kirjailija:  Markus Lehtipuu
Kieli:  suomi
Genre:  matkaopas
Kustantaja:  Suomalainen matkaopas
Julkaistu:  2000
Ulkoasu:  2000
Sivumäärä:  384
ISBN:  952-9715-13-7
Sarja: Suomalainen matkaopas
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Karjala – matkaopas (Karjala Suomalainen Matkaopas) on Suomalainen matkaopas -sarjaan kuuluva kirja, jonka on kirjoittanut Markus Lehtipuu ja kustantanut Suomalainen matkaopas. Se sisältää pitäjäkohtaiset oppaat Karjalankannaksen, Laatokan Karjalan, Itä-Karjalan ja Vienan Karjalan alueilta, sekä lyhyemmän katsauksen Suomen nykyisen Karjalan alueelta. Lisäksi kirjassa esitellään alueella asuvien ihmisten elämää sekä neuvotaan matkaan liittyvissä käytännön asioissa, kuten rahan vaihtamisessa ja viisuminen hakemisessa.
Kirjasta on vuoteen 2017 mennessä julkaistu kahdeksan painosta, joista seitsemän ensimmäistä on myyty loppuun. Vuonna 2004 sille julkaistiin myös rinnakkainen teos Kannas Suomalainen Matkaopas. Vuonna 2011 eli kuudennesta painoksesta lähtien kirja julkaistiin taas nimellä Karjala, jossa Kannas oli yhdistetty muun Karjalan kanssa yhdeksi kirjaksi.
2000 – 1. painos, 384 sivua
2001 – 2. painos 384 sivua
2002 – 3. painos 736 sivua
2003 – 4. painos 736 sivua
2005 – 5. painos 768 sivua
2011 – 6. painos 496 sivua
2017 – 7. painos 480 sivua
2017 – 8. painos 480 sivua
Jussi Heikkilä (taiteilija)

| Jussi Heikkilä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. toukokuuta 1952 Jyväskylä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Taiteilija
Ala:  Kuvataide
Taidesuuntaus:  Käsitetaide
Jussi Heikkilä, Silmällä pidettävä, 2003, Jyväskylä.
Jussi Heikkilä (s. 7. toukokuuta 1952 Jyväskylä) on suomalainen käsitetaiteilija. Heikkilä käsittelee teoksissaan usein ekotasapainon häiriöitä. Kansainvälistä mainetta saaneen Heikkilän teoksia on merkittävissä museo- ja yksityisissä kokoelmissa. Hänen veljensä on sisustusarkkitehti Simo Heikkilä.
Teokset

Heikkilä edustaa käsitetaiteen uutta sukupolvea, joka ei enää etsi taiteen määritelmää tai teoretisoi. Hän on ollut eräs suomalaisen taiteen uudistajia 1980-luvulta lähtien. Vaikka Heikkilä tuo taiteellaan esiin ekotasapainon häiriöitä, hän ei esitä tulevaisuudenkuvaa kielteisenä. Teosten hienovireisyys synnyttää katsojassa usein välähdyksenomaisen oivalluksen.
Teosten materiaaleina saattoivat 1990-luvun alussa olla rannalta löytynyt jäte tai myrkkylevä. Sittemmin Heikkilä on käyttänyt muun muassa sulkia ja kirjoja teostensa osina. Pienessä lintukirjastossa kirjat ovat siiven osia, Matterhornin ääriviivoja seuraileva 'kirjahylly' taas sisälsi vuorikiipeilykirjallisuutta.
Heikkilän töissä näkyy huoli ihmisen toiminnan vaikutuksesta ja luonnon saastumisesta. Näyttelyssään Lentämisen ihme Jyrki Siukosen kanssa Jyväskylän taidemuseossa 2009 hänen teoksensa puhuvat käsitteellisellä ja vertauskuvallisella tasolla. Heikkilä on käsitellyt uransa alusta alkaen ornitologisia aiheita, ja hänen työskentelynssä taustalla onkin aktiivinen lintuharrastus. Lentämisen ihme -näyttelyssä hän on rinnastanut muuttolintujen vuotuisen saapumisen ja lähdön lentokenttien monitorien lähteviin lentoihin.
Koulutus

Heikkilä on taiteen kandidaatti Taideteollisesta korkeakoulusta, jossa hän opiskeli 1973–1977. Hän on opiskellut myös taidehistoriaa Helsingin yliopistossa, sekä  opettanut Jyväskylän yliopistossa, Taideteollisessa korkeakoulussa ja Kiasman kiertokoulussa.
Palkinnot ja tunnustukset

Kuvataiteen valtionpalkinto 2000
Valtion piirustuskilpailu 1984, III palkinto
Ars Fennica -ehdokas 1997
Taiteilijaeläke 2014
Teoskuvia

Kuva Heikkilän teoksesta Merimaisema, 1989
Kuva Heikkilän teoksesta Pieni lintukirjasto, 1999, lintukirjat, teräs (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuva Heikkilän teoksesta Lunni (Fractercula Arctica), 1998 (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla

Jussi Heikkilä (taiteilija) taiteilijamatrikkelissa
Karjala (täsmennyssivu)

Karjala tarkoittaa seuraavia:
Karjala, maantieteellinen alue Fennoskandian itäosassa
Karjala, historiallinen maakunta Suomessa
Karjalan tasavalta, autonominen tasavalta Venäjällä
Karjalan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Neuvosto-Karjala), entinen itsehallintoalue Neuvostoliitossa, käsitti nykyisen Karjalan tasavallan alueen
karjala, itämerensuomalainen kieli
Karjala, sanomalehti
Karjala, olutmerkki
Karjala, petroskoilainen jalkapalloseura
Karjala, entinen kunta Länsi-Suomessa
Karjala, entinen kaupunginosa Viipurissa
Karjalan kartano, kartano Rautalammilla
Karjala, Suomen merivoimien alus vuosina 1918–1953
Karjala, Suomen merivoimien alus vuosina 1968–2001.
Karjala-kustantamo, Petroskoilainen kirjankustantamo
Karjala, sukunimenä:
Erkki Karjala (1891–1968), suomalainen oopperataiteilija ja elokuvanäyttelijä
Harri Karjala (s. 1985), suomalainen salibandyn pelaaja
Pekka Karjala (s. 1954), suomalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
Sami Karjala (s. 1980), suomalainen pesäpalloilija
Seppo Karjala (1925–2005), suomalainen sotakirjailija
Kazakstanin naisten jalkapallomaajoukkue

| Kazakstan |
| --- | --- |
Liitto:  Kazakstanin jalkapalloliitto
Maanosaliitto:  AFC
Valmentaja:  Aitpay Jamantayev
FIFA-ranking:  72 (maaliskuu 2019)
Ensimmäinen ottelu
  Hongkong 0–0 Kazakstan   (24. syyskuuta 1995) 
Suurin voitto
  Hongkong 0–8 Kazakstan   (7. marraskuuta 1999) 
Suurin tappio
  Saksa 17–0 Kazakstan   (19. marraskuuta 2011) 
MM-kilpailut
Esiintymiset:  0 (ensimmäiset )
EM-kilpailut
Esiintymiset:  0 (ensimmäiset )
Kazakstanin naisten jalkapallomaajoukkue on Kazakstanin naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Kazakstanin jalkapalloliiton alaisuudessa. Se ei ole koskaan edennyt maailman- tai Euroopan-mestaruuskilpailuihin. Maaliskuussa 2019 Kazakstanin sijoitus maailmanrankingissa oli 72. Sen historian paras rankingsijoitus on 58. Ensimmäisen maaottelun Kazakstan pelasi syyskuussa 1995 Hongkongia vastaan.
Jääkiekon SM-sarjakausi 1944–1945

| Jääkiekon SM-sarja 1945 |
| --- | --- |

Joukkueiden määrä:  9
Mestari:  Tampereen Ilves
Pistepörssin voittaja:  Keijo Kuusela, Tarmo
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1943-1944 :  1945-1946 → 
Jääkiekon SM-sarja vuonna 1945, oli ensimmäinen sotien jälkeinen rauhan ajan kausi, tosin Lapin sota oli vielä käynnissä. Sarjassa pelasi yhdeksän joukkuetta, jotka pelasivat yksinkertaisen sarjan, jonka voittaja voitti mestaruuden. Voittaja oli Tampereen Ilves.
Sarjataulukko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tampereen Ilves | 8 | 6 | 2 | 0 | 28 | 10 | +18 | 14 |
| Hämeenlinnan Tarmo | 8 | 6 | 1 | 1 | 28 | 11 | +17 | 13 |
| Kronohagens IF | 8 | 6 | 0 | 2 | 38 | 19 | +19 | 12 |
| Turun Palloseura | 8 | 5 | 1 | 2 | 27 | 17 | +10 | 11 |
| Helsingfors Skridskoklubb | 8 | 2 | 3 | 3 | 18 | 22 | -4 | 7 |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 8 | 2 | 2 | 4 | 19 | 23 | -4 | 6 |
| Åbo IFK | 8 | 2 | 1 | 5 | 14 | 38 | -24 | 5 |
| Tammerfors Bollklubb | 8 | 1 | 0 | 7 | 16 | 27 | -11 | 2 |
| Karhu-Kissat | 8 | 1 | 0 | 7 | 10 | 31 | -21 | 2 |
Uusinta: K-Kissat-TBK 2-6

Karhu-Kissat putosi sarjasta, tilalle nousi TaPa
Ilveksen mestarijoukkue

Juhani Linkosuo (m.v.), Henry Kvist, Pentti Isotalo, Teuvo Hellén, Stig Ålander, Matti Rintakoski, Aarne Honkavaara, Kalle Havulinna, Lotfi Nasib, Eero Saari, Jukka Wuolio, Feyzi Ahsen-Böre, Veikko Kuula ja  Seppo Jaakkola.