stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stavronikítaksen luostari

| Stavronikítaksen luostari Μονή Σταυρονικήτα |
| --- | --- |
 Stavronikítaksen luostari.
Sijainti:  Athos,  Kreikka
Koordinaatit:  40°16′05″N, 24°16′38″E
Kirkkokunta:  ortodoksinen kirkko
Tyyppi:  munkkiluostari
Perustettu:  1540–1542
Asukkaita:  39
Tyylisuunta:  bysanttilainen
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Athosvuori 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Stavronikítaksen luostari (kreik. Μονή Σταυρονικήτα, Moní Stavronikíta, myös Stavronikitan luostari) on ortodoksinen luostari Athoksen autonomisessa luostaritasavallassa Kreikassa. Athoksen kahdenkymmenen luostarin välisessä hierarkiassa Stavronikíta on sijalla viisitoista.
Stavronikítaksen luostari.
Stavronikítaksen luostari on perustettu alun perin mahdollisesti jo 900- tai 1000-luvulla. Sen perustaja oli mahdollisesti nimeltään Niketas tai Stavroniketas Nikeforos. Luostari taantui 1100-luvulla. 1200-luvulla siitä tuli Koutloumoúsin luostarin sivuluostari ja 1500-luvulle tultaessa se oli Filótheoksen luostarin alaisuudessa. Konstantinopolin patriarkka Jeremias I perusti luostarin uudelleen noin vuonna 1540–1542. Luostarissa oli suuret tulipalot vuosina 1607, 1741, 1864, 1874 ja 1879, joiden jälkeen se on aina rakennettu uudestaan. Nykyisin luostari on Athoksen pienimpiä. Vuonna 2011 siinä oli 39 asukasta.
Luostari sijaitsee Athoksen niemimaan itärannikon keskivaiheilla. Se on rakennettu noin 50 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Luostari muistuttaa ulkoisesti linnoitusta muureineen ja torneineen. Luostarin pääkirkko (katholikon) on rakennettu 1540-luvun alussa, kun luostari perustettiin uudelleen. Se koristeltiin maalauksin vuonna 1546. Kirkko on omistetetty Pyhälle Nikolaokselle. Luostariin kuuluu neljä kappelia sen sisäpuolella ja kaksi ulkopuolella sekä useita keljoja ja erakkomajoja. Luostarin kirjastossa on 171 käsikirjoitusta ja suuri määrä painettuja kirjoja.
Stavronikítaksen pohjoispuolella linnuntietä noin kahden kilometrin päässä sijaitsee Pantokrátorin luostari ja eteläpuolella noin 2,5 kilometrin päässä Ivíronin luostari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stavronikítaksen luostari Wikimedia Commonsissa
Stavronikitan luostari. Ortodoksi.net.
Athos (Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio)
| --- | --- |
Luostarit:   Suuri lavra  Vatopédin luostari  Ivíronin luostari  Chilandárin luostari  Pyhän Dionysioksen luostari  Koutloumoúsin luostari  Pantokrátorin luostari  Xiropótamoksen luostari  Zográfoksen luostari  Docheiárioksen luostari  Karákalloksen luostari  Filótheoksen luostari  Simonópetran luostari  Pyhän Paavalin luostari  Stavronikítaksen luostari  Xenofónin luostari  Pyhittäjä Gregorioksen luostari  Esfigménoksen luostari  Pyhän Panteleimonin luostari  Konstamonítoksen luostari 
Skiitat:   Bogoroditsan skiitta  Johannes Kastajan skiitta  Johannes Kastajan skiitta (Ivíron)  Neitsyt Marian ilmestyksen skiitta  Profeetta Elian skiitta  Pyhän Andreaan skiitta  Pyhän Annan skiitta  Pyhän Demetrioksen skiitta  Pyhän Demetrioksen skiitta (Lákkos)  Pyhän Kolminaisuuden skiitta  Pyhän Panteleimonin skiitta  Uusi skiitta 
Kylät:   Dáfni  Karyés
Santalankorpi

Santalankorpi
| --- | --- |
Sijainti:  Santala, Hanko Suomi
Pinta-ala:  73 ha
| --- | --- |
Tyyppi:  Luonnonpuisto, suo, Natura 2000 ‑suojelualue 
Perustettu:  1998
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Santalankorpi on kaksiosainen Natura-alue Hangon Santalassa. Luonnonsuojelualueen koko on 73 hehtaaria ja se sijaitsee Hankoniemen keskiosassa. Alue on nuorta keidassuota, jossa ruoikko on monin paikoin valtalaji.
Santalankorven Natura-alue muodostuu kahdesta osasta: pohjoisemmasta Sandkärristä ja eteläisemmästä Luhtakorvesta. Sandkärr on suurimmaksi osaksi kangaskorpea, jossa on paikoin avoimempaa nevaa. Luhtakorpi on enimmäkseen lehtomaista turvekangasta. Seutu oli laitumena, niittynä ja peltona 1950-luvulle asti. Luhtakorven niittyjä on niitetty säännöllisesti 1990–2000-luvuilla ja aluetta on ennallistettu. Luhtakorven eteläosassa on Henriksbergin suo, puolen hehtaarin kokoin yksityinen luonnonsuojelualue.
Luhtakorvessa kasvaa Suomen suurin, tuhansien yksilöiden suuruinen, luhtaorvokkiesiintymä. Ensimmäinen havainto luhtaorvokista Hangon Santalasta on, kun Seppo Eurola löysi kasvia vuonna 1951 tehdessään valtakunnallista metsieninventointia. Kalevi Keynäs löysi Santalan–Tvärminnen luhtaorvokkiesiintymän vuonna 1981. Pääesiintymä löytyi vuonna 1983.
Luhtakorpi ostettiin valtiolle vuonna 1984. Santalankorven soidensuojelualue perustettiin vuonna 1985. Santalankorven Natura-alue perustettiin vuonna 1998.
Sanoma Manu

Sanoma Manun painotalo Sarankulmassa, Tampereella.
Sanoma Manu Oy (vuoteen 2020 Alma Manu Oy) on Sanoman paino- ja jakeluyksikkö. Yhtiö perustettiin 1. heinäkuuta 2010. Siihen kuuluu lehtipaino Tampereella. Rovaniemellä painotoiminta loppui maaliskuussa 2014. Lisäksi siihen kuuluivat varhaisjakeluverkostot Pirkanmaalla, Satakunnassa ja Lapissa. Yritys työllisti 1100 henkeä, joista noin 950 oli lehdenjakajia. 1.1.2020 Alma Media ulkoisti varhaisjakelun Postille, jolloin Alma Manun henkilöstö pieneni noin 150 henkeen.
19. maaliskuuta 2020 Kilpailu- ja kuluttajavirasto hyväksyi Alma Median ja Sanoman yrityskaupan, jonka myötä Alma Manun painoliiketoiminta siirtyi Sanoman omistukseen.
1. toukokuuta 2020 Sanoman ja Alma Median kauppa viimeisteltiin ja Alma Manu siirtyi Sanoman omistukseen. Samalla nimi vaihtui Sanoma Manuksi.
Painotalo

Alma Manun uusi painolaitos rakennettiin Tampereen Sarankulmaan vanhan painon viereen. Tampereella painetaan viisi miljoonaa lehteä viikossa. Vuonna 2013 valmistunut tuotantolaitos maksoi rakennuksineen 70 miljoonaa euroa. Rakennuksen pinta-ala on 16 500 neliömetriä.
Painotalo > Painokone

Uudella painokoneella (Manroland Colorman Autoprint) voidaan painaa 96-sivuista broadsheet-lehteä tai 192-sivuista tabloidia. Kolme taittolaitetta mahdollistaa kolmen eri tuotteen painamisen samanaikaisesti. Liitteineen lehti voi olla 250 sivuinen. Paperi kulkee painokoneessa 14 metriä sekunnissa ja kapasiteetti maksimissaan on 270 000 lehteä tunnissa.
Aiheesta muualla

Almamanu.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Ruovesi (järvi)

| Ruovesi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-VilppulaRuovesi
Koordinaatit:  62°00′32″N, 24°08′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskujoki:  Kautunvuolle 
Järvinumero:  35.331.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,1 m  
Rantaviiva:  321,395 km  
Pinta-ala:  66,1638 km²  
Tilavuus:  0,4463603272 km³  
Keskisyvyys:  7,82 m  
Suurin syvyys:  46,55 m  
Valuma-alue:  5 769 km²  
Keskivirtaama:  53 m³/s  
Saaria:  242 
 fiRuovesi 
Ruovesi  on Pirkanmaalla Ruovedellä ja Mänttä-Vilppulassa sijaitseva järvi.
Ruovesi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ruoveden lähialueeseen (35.331) ja Paloselän alueeseen (35.332) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy.
Ruovesi on Suomen 63. suurin järvi. Jos tulkitaan Ruoveden, Vaskivesi–Visuveden, Palovesi–Jäminginselän ja Tarjanneveden järvialtaat yhdeksi suureksi Iso-Tarjannevedeksi, saadaan sen pinta-alaksi 210 neliökilometriä. Iso-Tarjannevesi olisi sillä pinta-alalla Suomen 18. suurin järvi.
Maantietoa > Järvenosat

Ruovesi on niemien, saarien ja lahtien rikkoma järvi, jonka järvenosilla on kansan suussa monia nimityksiä. Järvi mieletään kaksiosaiseksi järveksi, jonka läntistä osaa kutsutaan Ruovedeksi ja itäistä osaa Paloseläksi. Myös hallinnollisesti Ruovesi jaetaan Hanhonvuolteen kohdalta kahteen näitä nimiä käyttäviin jakoalueisiin. Tätä jakoa käytetään myös tässä artikkelissa.
Ruovesi on kokonaisuudessaan 23 kilometriä pitkä ja 13 kilometriä leveä . Järven pinta-ala on 6 616 hehtaaria eli 66,2 neliökilometriä, mikä jakaantuu Ruoveden ja Paloselän kesken vastaavasti 62 % ja 38 %. Sen rantaviivan kokonaispituus saaret mukaan lukien on 321 kilometriä. Saaria on yhteensä 242. Rantaviivain pituudet ja saarten lukumäärät jakautuvat molemmille järvenosille lähes tasan. Sen sijaan järvialtaiden yhteistilavuus on 446 miljoonaa kuutiometriä eli 0,44636 kuutiokilometriä. Siitä kuuluu Ruoveden järvenosalle 82 % ja Paloselälle vain 18 %, sillä Ruoveden keskisyvyys on vain kolmasosa Paloselän keskisyvyydestä.
Maantietoa > Paloselkä

Paloselän (järvinumero on 35.332.1.001) järvenosan pinta-ala on 2 482 hehtaaria eli 24,8 neliökilometriä. Se on 14 kilometriä pitkä ja 7,1 kilometriä leveä. Hanhonvuolteen itäpuolella aukeaa Majaselkä ja heti perään Paloselkä, jotka ovat järvenosan suurimmat järvenselät. Hongonniemi on 3,5 kilometriä pitkä niemi, johon Paloselkä päättyy. Paloselän kaakkoisosassa Hongonniemen rantoja seuraa etelään Ahveslahti, joka kapeasuisena lahtena muodostaa oman järvialueensa. Hongonniemen itäpuolella Paloselän järvenosa jatkuu Hongonselkänä, Aittoselkänä ja Soilunvuolteena. Järvenosa kapenee salmimaiseksi järvenosaksi, jonka päässä sijaitsee lopulta Huutoselkä. Täällä Vilppulassa Kuorevesi laskee Paloselkään Kirkkosalmen läpi. Soilunvuolteelta erkanee kaakkoon päin Sulusselkä eli Pynnösselkä, joka on kapeasuisen lahden laajentuma.
Paloselässä on laskettu olevan 128 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 260 hehtaaria, mikä on noin 9,5 prosenttia järvenosan pinta-alasta. Saarista 18 on yli hehtaarin suuruisia, 94 yli aarin ja loput 16 ovat alle aarin kokoisia. Näistä ovat merkittäviä saaria seuraavat, joiden ilmoitettu pinta-ala on mitattu kartasta: Sotkansaari (52 ha), Lehtisaari (61 ha), Kasilansaari (80 ha) ja Iso Poukansaari (30 ha).
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 81 miljoonaa kuutiometriä eli 0,081 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 22,2 metriä. Järven rantaviivan pituus on 144 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 47 kilometriä.
Maantietoa > Ruovesi

Ruoveden (järvinumero on 35.331.1.001) järvenosan pinta-ala on 4 135 hehtaaria eli 41,4 neliökilometriä. Se on 14 kilometriä pitkä ja 11 kilometriä leveä. Ruovesi on rakenteeltaan Paloselkää selkeämpi. Sen eteläisin järvenselkä on Pöytäselkä, joka alkaa Kautussa, missä järvi laskee Kautunvuolteen kautta Paloveden Ruhalanselkään. Paloselän itäosaa kutsutaan Väärinseläksi, jonka itäosat haarautuvat neljään lahteen. Lahdista Tallusselkä ja Enonlahti ovat suurimmat. Pöytäselän länsirannalla sijaitsee Ruoveden keskustaajama, jonka vierestä erottuu Pappilanlahti. Järvi kapenee pohjoisessa ja ahtautuu Karkausniemen ohitse Mustaselälle. Sen pohjoisrannat kuuluvat Salonsaarelle, jonka molemmilta puolilta Tarjannevesi laskee etelään. Salonsaaren länsipuolella sijaitsee Syvinkisalmi ja itäpuolella Salonsalmi, mistä Tarjanteen vedet virtaavat. Mustaselän itäpuolella aukeaa heti ilman selkeää rajaa Sotkanselkä, joka on varsin saaristoinen järvenosa. Sotkansaaren itäpuolella oleva Koljonsaari on nykyään niemi, jonka pohjoispuolelle jäävä Ruokoselkä on lahti. Koljonsaaren eteläpuolelta sen sijaan pääsee vielä Hanhonvuolteelle, mistä alkaa Paloselän järvenosa.
Ruoveden järvenosassa on laskettu olevan 114 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 173 hehtaaria, mikä on noin 4,0 prosenttia järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista 16 on yli hehtaarin suuruisia, 93 yli aarin ja loput 5 ovat alle aarin kokoisia. Näistä saarista sijaitsevat Ruoveden edustalla Haapasaari (9 hehtaaria), Siltasaari (24 ha), Ulonsaari (16 ha) ja Kuurinsaari (6 ha). Näiden pinta-alat on mitattu kartasta.
Ruoveden järvenosa on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 365 miljoonaa kuutiometriä eli 0,365 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 8,8 metriä ja suurin syvyys on 46,6 metriä.Järven rantaviivan pituus on 177 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 37 kilometriä.
Maantietoa > Asutus

Järven vastakkaisilla rannoilla sijaitsee kaksi suurempaa asutuskeskusta. Ruoveden kirkonkylä sijaitsee Pöytäselän länsirannalla Pappilanlahden eteläpuolella. Paloselän Huutoselän länsipuolella sijaitsee Vilppula, joka on Mäntän kaksoiskaupunki. Asutus järven ympärillä on lähinnä haja-asutusta, joskin muutama kylä tai kulmakunta sijaitsee rannan tuntumassa. Sellaisia ovat esimerkiksi Pynnöskylä ja Tyynysniemi Mänttä-Vilppulan puolella, Tuurakylä ja Tammikoski kuntarajan molemmilla puolilla, sekä Hanho, Rantakylä, Tuuhoskylä, Korpula, Pappilankulma, Kauttu ja Ruhala Ruoveden kunnan puolella.
Vedenkorkeudet ja virtaamat

Järven vedenkorkeutta on tallennettu Suomen Ympäristökeskuksen rekistereihin vuosilta 1883–1992. Veden keskikorkeudeksi tulee niistä laskien 96,09 metriä mpy (N60) ja vedenpinnan vuotuisen vaihtelun keskiarvo on 1,02 metriä. Järven vedenpinnan ylin korkeus on ollut 98,37 metriä (N60), joka on mitattu kesäkuussa 1899, ja alin  korkeus 95,31 metriä, joka mitattiin maaliskuussa 1942. Rekisterin mukaan suurin äärivaihtelu on ollut 3,06 metriä. Järven keskivirtaama (MQ) on valuma-alueen pinta-alan ja sademäärätietojen avulla laskettu olevan noin 53 kuutiometriä sekunnissa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee vesireittien risteyskohdassa, sillä pohjoisesta siihen laskee Tarjannevesi (35.41, 5 487 ha), jonka kautta virtaa 5 769 neliökilometrin valuma-alueen vedet, ja idästä siihen laskee Kuoreveden (2 380 ha) kautta Keuruun reitin (35.61) 2 028 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen vedet. Ne laskevat Kotaselältä Vilppulankosken ja Kirkkosalmen kautta Huutoselälle. Paloveden alueelle laskevat vielä pohjoisesta Elänteen valuma-alueen (35.37) ja Ajosjärven valuma-alueen (35.335) vedet, etelästä Salojärven valuma-alueen (35.337) ja Tuhrusojan valuma-alueen (35.338) vedet. Ruoveden länsirantaan laskevat Ruojärven valuma-alueen (35.334) ja Mato-ojan valuma-alueen (35.333) vedet, ja lopuksi itärantaan vielä Enonjoen valuma-alueen (35.339) vedet.
Ruoveden lähialueella (35.331) sijaitsee alle 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan järveen. Niistä huomattavimpia ovat Ruoveden itärantaan laskevista  Yläinen Talluslammi (5 ha) ja Alainen Talluslammi (17 ha), jotka laskevat Tallusselkään, Rynkäjärvi (2 ha) ja Vääräjärvi (3 ha), jotka laskevat Enonlahdessa Kotalahteen, Hirvijärvi (6 ha) ja Tervalammi, jotka laskevat Väärinselkään, ja Korpulanlammi (3 ha), joka laskee Korpulanlahteen. Ruoveden länsirantaan laskee Iso Kiimajärvi (5 ha). Paloselän lähialueella sijaitsee yli 13 järveä tai lampea. Niistä huomattavimmat ovat etelärantaan laskevat Iso Pirttijärvi (19 ha) ja Vähä Pirttijärvi (7 ha), joilla on yhteinen laskuoja, Ahvenlammi (5 ha), joka laskee Ahveslahteen, ja vielä Kivistönlammi (2 ha), Pitkonlammi (2 ha) ja Päijänteenlammi (2 ha), jotka laskevat Huutoselkään ja Kirkkosalmeen. Paloselän pohjoisrantaan laskevat suoraan Vähä Kangasjärvi (14 ha), joka laskee myös Kirkkosalmeen, Kasilanjärvi (45 ha), joka laskee Hongonselkään, Särkilammi (4 ha), Liinolammi (1 ha), Mertoslammi (3 ha) ja Masonlammi (4 ha), joka laskee Paloselän Tyynysselkään, Koivujärvi (25 ha), joka laskee Paloselkään.
Ruovesi laskee etelään Paloveden Jäminkiselkään (4 272 ha) Kautunvuolteen ja osittain Kautun kanavan läpi. Järvien vedenpintojen korkeuksien välille on karttoihin merkitty vain 10 senttimetrin korkeusero.
Sol Gabetta

Sol Gabetta
Sol Gabetta (s. 18. huhtikuuta 1981 Córdoba) on argentiinalainen sellisti.
Gabetta syntyi Argentiinassa ranskalaisin ja venäläisin sukujuurin. 12-vuotiaana hän muutti Espanjaan opiskelemaan. Vuonna 2004 Gabetta sai laajaa kansainvälistä näkyvyyttä soittaessaan Valeri Gergijevin johtamien Wienin filharmonikkojen kanssa Luzernin festivaalilla. Muita kapellimestareita, joiden kanssa hän on työskennellyt, ovat olleet muiden muassa Neeme Järvi, Charles Dutoit, Leonard Slatkin ja Christoph Eschenbach.
Gabetta on saanut osakseen eniten huomiota vakiintuneen konsertto- ja kamarimusiikkiohjelmiston tulkinnoillaan, mutta hän on esittänyt myös nykysäveltäjien, kuten Tōru Takemitsun, György Ligetin, Sofija Gubaidulinan, Wolfgang Rihmin ja Pēteris Vasksin teoksia. Gabetta on saanut levytyksillään useita palkintoja, kuten kolme Echo Klassikia ja Diapason d'Orin. Hän on asettunut Sveitsiin, jossa vuonna 2005 aloitti opettamisen Baselin musiikkiyliopistossa.
Speakerboxxx/The Love Below

| Speakerboxxx/The Love Below OutKast |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 11. syyskuuta 2001 - 17. syyskuuta 2003
 Julkaistu: 23. syyskuuta 2003
 Tuottaja(t): André 3000   Big Boi   Carl Mo   Mr. DJ   Cutmaster Swiff   Dojo5
 Tyylilaji: Hip hop, R&B
 Kesto: 134.45
 Levy-yhtiö: LaFace, Arista
OutKastin muut julkaisut
| Big Boi and Dre Present... Outkast 2001 | Speakerboxxx/The Love Below 2003 | Idlewild 2006 |
Speakerboxxx/The Love Below on OutKast-yhtyeen viides studioalbumi ja yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä hip hop -levyistä. Albumi voitti vuonna 2004 kaksi Grammy-palkintoa vuoden parhaasta albumista (ensimmäinen palkinnon voittanut rap-albumi) sekä parhaasta rap-albumista. Speakerboxxx/The Love Below myi Yhdysvalloissa 5,5 miljoonaa kappaletta (yksittäisiä levyjä 11 miljoonaa), mikä oikeutti timanttilevyyn tai 11-kertaiseen platinalevyyn.
Speakerboxxx/The Love Below sisältää kaksi erillistä levyä, joista Speakerboxxx on Big Boin ja The Love Below André 3000:n käsialaa. The Love Below on levyistä selvästi pidempi, 78 minuutin kesto verrattuna Speakerboxxxin 56 minuuttiin. Albumilla vierailevia artisteja ovat muun muassa Jay-Z ja Ludacris. Speakerboxxxin tyyli on puhdasta, mutta kokeilevaa hip hopia. The Love Below puolestaan sisältää piirteitä funkista, ja André 3000:n lauluosuudet ovat puhtaampia kuin perinteisessä rap-musiikkissa .
Albumilta julkaistiin viisi singleä: Hey Ya!, Ghetto Musick, Prototype, Roses ja The Way You Move.
Kappaleet > Levy 1: Speakerboxxx

Tuottajat on merkitty seuraavilla yläviitteillä: (a) Big Boi, (b) André 3000, (c) Mr. DJ, (d) Carl Mo & Big Boi, (e) Cutmaster Swiff, (f) Big Boi & Mr. DJ.
"Intro" – 1:29 e
"Ghetto Musick" (feat. Patti Labelle) – 3:56 b
"Unhappy" (feat. Sleepy Brown (puuttuu tekijätiedoista))– 3:19 c
"Bowtie" (feat. Sleepy Brown and Jazze Pha) – 3:56 a
"The Way You Move" (feat. Sleepy Brown) – 3:54 d
"The Rooster" – 3:57 d
"Bust" (feat. Killer Mike) – 3:08 a
"War" – 2:43 c
"Church" – 3:27 b
"Bamboo" (Välisoitto) – 2:09
"Tomb of the Boom" (feat. Konkrete, Big Gipp ja Ludacris) – 4:46 a
"E-Mac" (Välisoitto) – 0:24
"Knowing" (feat. André 3000) – 3:32 c
"Flip Flop Rock" (feat. Killer Mike ja Jay-Z) – 4:35 f
"Interlude" – 1:15
"Reset" (feat. Khujo Goodie ja Cee-Lo) – 4:35 a
"D-Boi" (Välisoitto) – 0:40
"Last Call" (feat. Slimm Calhoun, Lil Jon & the East Side Boyz ja Mello) – 3:57 b
"Bowtie" (Loppusoitto) – 0:34
Kappaleet > Levy 2: The Love Below

André 3000 yksin kappaleiden tuottaja, paitsi kappaleen "Roses", jota oli tuottamassa myös Dojo5.
"The Love Below" (Intro) – 1:27
"Love Hater" – 2:49
"God" (Välisoitto) – 2:20
"Happy Valentine's Day" – 5:23
"Spread" – 3:51
"Where Are My Panties?" – 1:54
"Prototype" – 5:26
"She Lives in My Lap" (Feat. Rosario Dawson) – 4:27
"Hey Ya!" – 3:55
"Roses" (Feat. Big Boi) – 6:09
"Good Day Good Sir" (Välisoitto) (Feat. Fonzworth Bentley) – 1:24
"Behold a Lady" – 4:37
"Pink & Blue" – 5:04
"Love in War" – 3:25
"She's Alive" – 4:06
"Dracula's Wedding" (Feat. Kelis) – 2:32
"The Letter" (välisoitto, esiintyy vain myöhemmissä painoksissa) – 0:21
"My Favorite Things" – 5:14 (piilotettu raita)
"Take Off Your Cool" (Feat. Norah Jones) – 2:38
"Vibrate" – 6:33 (explicit CD, edited LP), 6:38 (edited CD, explicit LP)
"A Life in the Day of Benjamin André (Incomplete)" – 4:50 (edited CD, edited LP), 5:11 (explicit CD, explicit LP)
Listasijoitukset > Albumi

| Vuosi | Albumi | Paras listasijoitus> Billboard 200 | Paras listasijoitus> Top R&B/Hip Hop Albums | Paras listasijoitus> Top Canadian Albums | Paras listasijoitus> Top Internet Albums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Speakerboxxx/The Love Below | 1. | 1. | 4. | 1. |
Listasijoitukset > Singlet

| Vuosi | Kappale | Parhaat listasijoitukset> Billboard Hot 100 | Parhaat listasijoitukset> Hot R&B/Hip-Hop Singles & Tracks | Parhaat listasijoitukset> Hot Rap Singles | Parhaat listasijoitukset> Rhythmic Top 40 | Parhaat listasijoitukset> Top 40 Mainstream-kappaleet | Parhaat listasijoitukset> Top 40 -kappaleet | Parhaat listasijoitukset> Kanadan singlelista | Parhaat listasijoitukset> Modern Rock Tracks | Parhaat listasijoitukset> Adult Top 40 | Parhaat listasijoitukset> Latin Pop Airplay | Parhaat listasijoitukset> Top 40 Adult Recurrents |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | "Hey Ya!" | 1. | 9. | – | 1. | 1. | 1. | 1. | 16. | 13. | 34. | 6. |
| 2004 | "Ghettomusick" | – | 93. | – | – | – | - | – | – | – | – | – |
| 2004 | "Prototype" | – | 63. | – | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 2004 | "Roses" | 9. | 12. | 5. | 7. | 4. | 7. | – | – | – | – | – |
| 2004 | "The Way You Move" | 1. | 2. | 1. | 4. | 1. | 1. | – | – | 34. | – | – |
Aiheesta muualla

Speakerboxxx/The Love Below allmusic.com:issa (englanniksi)
Speakerboxxx/The Love Below metacritic.com:issa (englanniksi)
OutKast
| --- | --- |
Studioalbumit:   Southernplayalisticadillacmuzik  ATLiens  Aquemini  Stankonia  Speakerboxxx/The Love Below  Idlewild 
Muut albumit:   Big Boi and Dre Present... Outkast  Sir Lucious Left Foot: The Son of Chico Dusty  Vicious Lies and Dangerous Rumors 
Singlet:   "Player's Ball"  "Southernplayalisticadillacmuzik"  "Git Up, Git Out"  "Elevators (Me & You)"  "ATLiens"  "Jazzy Belle"  "Rosa Parks"  "Skew It on the Bar-B"  "Da Art of Storytellin' (Pt. 1)"  "B.O.B"  "Ms. Jackson"  "So Fresh, So Clean"  "The Whole World"  "Land of a Million Drums"  "Hey Ya!"  "The Way You Move"  "Roses"  "Ghetto Musick / Prototype"  "Mighty O"  "Morris Brown"  "Idlewild Blue (Don'tchu Worry 'Bout Me)"  "Hollywood Divorce"  "The Train" 
Muuta:   Diskografia  Dungeon Family  Idlewild (elokuva)
Struve 2398

| Struve 2398 |
| --- | --- |
HD-designaatio:  173739/173740
Muut designaatiot:  HIP 91768/91772
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  8,94/9,70 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  11,20/11,96 Mv
Valovoima:  0,039 / 0,021 aurinkoa
Spektriluokka:  M3 V/M3,5 V
Lämpötila:  3 500/3 000 K
Massa:  0,36 / 0,30 M☉
Säde:  0,55 / 0,54 R☉
Muuttujatyyppi:  Flare-muuttuja
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Lohikäärme
Rektaskensio (J2000):  18h 42m 46,7/46,9s
Deklinaatio (J2000):  +59° 37′ 49/36″
Etäisyys:  11,52 ± 0,07 valovuotta (3,53 ± 0,02 parsekia)
Parallaksi:  283,00 ± 1,69 mas
Säteisnopeus:  -0,9 km/s
Ominaisliike:  RA: -1327 Dec.: 1802 mas/v
Struve 2398 on Lohikäärmeen tähdistössä 11,52 valovuoden päässä Maasta sijaitseva kaksoistähti, jonka molemmat komponentit ovat flare-muuttujiksi luokiteltavia punaisia kääpiöitä.
Struve 2398 on tähti numero 2398 Struven kaksoistähtiluettelossa, jonka kehitti Friedrich Georg Wilhelm von Struve. Tähtitieteilijän sukunimi ja siten tähden tunnistajan nimi ilmoitetaan joskus kreikkalaisella kirjaimella Σ.
Ryökäsvesi-Liekune

| Ryökäsvesi-Liekune |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°37′48″N, 26°48′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Järveen laskevat uomat:  Suonsalmen kanava, Hintikanjoki
Lasku-uoma:  Kissakosken kanava
Järvinumero:  14.922.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,7 m  
Pituus:  19,814 km  
Leveys:  7,695 km  
Rantaviiva:  208,68 km  
Pinta-ala:  50,2103 km²  
Valuma-alue:  3 435 km²  
Saaria:  162 
 fiRyökäsvesi-Liekune 
Ryökäsvesi-Liekune ovat Etelä-Savossa Hirvensalmella sen kirkonkylän ympärillä sijaitsevat kaksi järviallasta, joiden vedenpinta on samalla korkeudella Puulan kanssa. Sen vuoksi voidaan perustellusti ajatella, että Liekune ja Ryökäsvesi ovat Puulaan kuuluvia järvenosia. Vesistöviranomaiset ovat yhdistäneet Ryökäsveden ja Liekuneen yhdeksi kokonaisuudeksi, jota on hydrologisesti järkevä käsitellä. Paikalliset käyttävät järvialtaista eri nimiä: Liekune ja Ryökäsvesi.