Viinintuotanto Kreikassa
Rypälelajikkeet

Kreikassa kasvaa noin 300 kotoperäistä viinirypälelajiketta, joista osaa on viljelty alueella antiikin ajoista saakka. Lisäksi Kreikassa kasvatetaan tavanomaisia ulkomailta, erityisesti Ranskasta, tuotettuja lajikkeita. Osasta lajikkeista tehdään pääasiassa lajikeviinejä, osaa taas sekoitetaan muiden lajikkeiden kanssa. Merkittävimmät Kreikassa kasvatetut viinirypälelajikkeet ovat:
Punaviini
Agiorgítiko (Αγιορείτικο, ”Pyhän Georgioksen”) eli Mávro Neméas (Μαύρο Νεμέας) on Neméasta Ágios Geórgioksen kylästä kotoisin oleva lajike, joka kasvaa pääosin Peloponnesoksella. Lisäksi sitä kasvatetaan muun muassa Attikan alueella. Se tuottaa monenlaisia pehmeitä, hedelmäisiä punaviinejä.
Kotsifáli (Κοτσιφάλι) kasvaa pääosin Kreetalla. Sitä sekoitetaan usein Mandilarián tai Syrahin kanssa.
Liátiko (Λιάτικο) on pääasiallinen lajike Dafnésin ja Siteían seuduilla Kreetalla.
Limnió (Λημνιό) eli Kalampáki (Καλαμπάκι) on kotoisin Límnoksen saarelta. Sitä on käytetty punaviinin tuotantoon yli 2 000 vuoden ajan.
Mandilariá (Μανδηλαριά) eli Amorgianó (Αμοργιανό) kasvaa ennen kaikkea Ródoksella ja Kreetalla. Syntyvä viini on usein hyvin tanniinista, ja sitä sekoitetaan usein muiden lajikkeiden kanssa tuntuman pehmentämiseksi.
Mavrodáfni (Μαυροδάφνη, ”Musta laakeri”) on erityisesti Peloponnesoksella ja Jooniansaarilla kasvatettu lajike. Sitä sekoitetaan usein Agiorgítikon ja Cabernet Sauvignonin kanssa.
Xinómavro (Ξινόμαυρο, ”Katkera musta”) on pääasiallinen lajike kreikkalaisessa Makedoniassa ja ennen kaikkea Náousassa. Sitä verrataan usein Nebbioloon.
Valkoviini
Asýrtiko (Ασύρτικο) on kotoisin Santorínilta. Sitä viljellään erityisesti Kykladien saarilla, Makedoniassa ja Peloponnesoksella. Se tunnetaan myös nimellä Nychtéri (Νυχτέρι), koska se on perinteisesti kerätty öisin. Asýrtiko säilyttää hapokkuutensa kypsyessään ja muistuttaa monin tavoin Rieslingiä. Asýrtikon on kuvattu merkitsevän Kreikalle samaa kuin Albariño Espanjalle tai Grüner Veltliner Itävallalle.
Athíri (Αθήρι) on myös kotoisin Egeanmeren saarilta. Nykyisin sitä kasvatetaan erityisesti Attikassa, Makedoniassa ja Ródoksella.
Lagórthi (Λαγόρθι) on lajike, jota viljellään pääosin Peloponnesoksen ylärinteillä noin 850 metrin korkeudessa.
Malagouziá (Μαλαγουζιά) on lajike, jota kasvatetaan erityisesti Makedoniassa.
Moschofílero (Μοσχοφίλερο) on Blanc de gris -lajike, jota kasvatetaan erityisesti Arkadiassa Mantíneian seudulla sekä muualla Peloponnesoksella ja Egeanmeren saarilla ja Jooniansaarilla. Se on punertava ja tuottaa rikkaita aromeja.
Ntempína (Debína, Ντεμπίνα) on käytössä pääosin Epeiroksen alueella ja erityisesti Zítsassa. Se kotoisin Italiasta tai Albaniasta. Lajike on hapokas ja sopiva kuohuviineihin.
Rodítis (Ροδίτης, ”Ruusuinen”) on erityisesti Attikassa, Makedoniassa, Thessaliassa ja Peloponnesoksella kasvatettu lajike. Se tuottaa keveitä valkoviinejä, joiden maku vivahtaa sitrushedelmiin, ja sitä sekoitetaan usein Asýrtikoon ja Athíriin.
Rompóla (Robóla, Ρομπόλα) on lajike, jota kasvatetaan erityisesti Kefalonián vuoristossa sekä muualla Jooniansaarilla, jossa se oli alun perin mahdollisesti venetsialaisten kasvattama.
Savvatianó (Σαββατιανό, ”Lauantainen”) on lajike, jota kasvatetaan erityisesti Attikassa, Boiotiassa ja Euboialla. Sitä käytetään sekä retsínaan että retsinoimattomiin maalaisviineihin.
Vilána (Βηλάνα) on Kreetalta kotoisin oleva lajike, josta tehdään kuivia valkoviinejä.
Ulkomaiset
Merkittävimmät ulkomaiset lajikkeet ovat punaviineille Cabernet Sauvignon, Grenache Rouge, Merlot ja Syrah, ja valkoviineille Chardonnay ja Riesling.