stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isaacus Rothovius
Arvioita Rothoviuksesta henkilönä > Huomionosoituksia

Lähes 300 vuotta Rothoviuksen piispankauden alkamisesta esitettiin Tuomiokirkon ja Akatemiantalon välissä olevan osan entisen Nikolaintorin nimeämistä Rothoviuksenkaduksi. Esitystä perusteltiin varsin kaunopuheisesti
»Aivan itsestään kiintyvät ajatuksemme tällä kohdalla Isak Rothoviukseen, Turun piispaan ja Turun entisen akatemian perustamisen riennyttäjään, sen ensimmäiseen varakansleriin. Kunnia, mikä ehdotetulla nimeilyllä osoitettaisiin Rothoviuksen muistolle, on sitäkin paremmin paikallaan, kun nimi juuri tässä kohdassa tulisi mitä lähimpään paikalliseen yhteyteen niiden kahden ylvään rakennelman kanssa, joille Rothovius omisti koko elämänsä, tuomiokirkon ja muinaisen akatemian, jonka ensimmäisen rakennuksen perustukset ovat juuri sen kadun maakamarassa, joka ehdotuksen mukaan saisi Rothoviuksen nimen ikuistaa.» 
(Toimikunnan perustelu 8.2.1922)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Isaacus Rothovius Wikimedia Commonsissa
Rothovius, Isaacus Bergeri: Några christeliga bootpredikningar, håldne aff Isaaco B. Rothovio episcopo Abonsi, 1643. Digitoituna Kansalliskirjaston kokoelmissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Ericus Erici Sorolainen | Turun piispa 1627–1652 | Seuraaja: Aeschillus Petraeus |
| n k Turun ja Suomen arkkipiispat |
| --- | --- | --- |
| Katoliset piispat (1134–1550) |  Henrik* (1134–1158)  Rodolfus* (~1202–~1209)  Folkvinus* (~1210–~1234)  Tuomas (~1234–1245)  Bero I (~1248–1258)  Ragvald I (1258–1266)  Catillus (1266–1286)  Johannes (1286–1290)  Maunu I (1291–1308)  Ragvald II (1309–1321)  Pentti Gregoriuksenpoika (1321–1338)  Hemming (1338–1366)  Henrik Hartmanninpoika (1366–1367)  Johannes Pietarinpoika (1367–1370)  Johannes Westfal (1370–1385)  Bero Balk (1385–1412)  Maunu Tavast (1412–1450)  Olavi Maununpoika (1450–1460)  Konrad Bitz (1460–1489)  Maunu III Särkilahti (1489–1500)  Lauri Suurpää (1500–1506)  Johannes Olavinpoika (1506–1510)  Arvid Kurki (1510–1522)  Ericus Svenonius (1523–1527)  Martti Skytte (1528–1550)  |  |
| Luterilaiset piispat (1554–1817) |  Mikael Agricola (1554–1557)  Pietari Follingius (1558–1563)  Paavali Juusten (1563–1575)  Ericus Erici Sorolainen (1583–1625)  Isaacus Rothovius (1627–1652)  Aeschillus Petraeus (1652–1657)  Johannes Terserus (1658–1664)  Johannes Gezelius vanhempi (1664–1690)  Johannes Gezelius nuorempi (1690–1718)  Herman Witte (1721–1728)  Lars Tammelin (1728–1733)  Jonas Fahlenius (1734–1748)  Johan Browallius (1748–1755)  Karl Fredrik Mennander (1757–1775)  Jakob Haartman (1776–1788)  Jakob Gadolin (1788–1802)  Jakob Tengström (1803–1817)  |  |
| Luterilaiset arkkipiispat (1817–) |  Jakob Tengström (1817–1832)  Erik Gabriel Melartin (1833–1847)  Edvard Bergenheim (1850–1884)  Torsten Thure Renvall (1884–1898)  Gustaf Johansson (1899–1930)  Lauri Ingman (1930–1934)  Erkki Kaila (1935–1944)  Aleksi Lehtonen (1945–1951)  Ilmari Salomies (1951–1964)  Martti Simojoki (1964–1978)  Mikko Juva (1978–1982)  John Vikström (1982–1998)  Jukka Paarma (1998–2010)  Kari Mäkinen (2010–2018)  Tapio Luoma (2018–)  |  |
*=historiallisuus epävarmaa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Ruotsi  Vatikaani 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Rothovius postimerkissä 1933. Merkin on suunnitellut Eric O. Ehrström

Ensimmäisen suomalaisen Raamatun, Biblian, nimilehti, 1642
Interior view
Rothovius johtaa papiston kulkuetta akatemian vihkiäisissä
Herman Blomerus

| Herman Blomerus> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kuollut: 20. syyskuuta 2019 Kanada
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  pastori, laulaja
Muusikko
Levy-yhtiöt:  Prisma
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Herman Blomerus (k. 20. syyskuuta 2019 Kanada) oli suomalainen romanitaustainen laulaja ja helluntailainen seurakuntapastori, joka levytti kaksi albumia Prisma-levymerkille.
Blomerus vaikutti Järvenpään helluntaiseurakunnan johtajana sekä aikaisemmin Tikkurilan helluntaiseurakunnan pastorina. Hän oli Helluntaiherätyksen ensimmäisiä romanijulistajia Suomessa sekä Helsingin Saalem-seurakunnan evankelista. Blomerus oli myös valtakunnallisen romanijärjestön Elämä ja Valo ry:n perustajajäsen.lähde?
Blomerus toimi elämänsä loppupuolella Sudburyn sekä Toronton suomalaisen helluntaiseurakunnan pastorina. Hän esiintyi myös lauluyhtye Romanosissa.
Blomerus kuoli Kanadassa 20. syyskuuta 2019.
Diskografia

| Nimi | Julkaisutiedot |
| --- | --- |

Vaikka köyhänä synnyin:  Julkaistu: 1974  Levy-yhtiö: Prisma
Laulun lapsi:  Julkaistu: 1980  Levy-yhtiö: Prisma
Herman Blomerus:  Julkaistu: 1996  Levy-yhtiö: Prisma
Aiheesta muualla

Herman Blomerusin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Salsola carpatha

| Salsola carpatha> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Suku::  Otakilokit Salsola
Laji::  carpatha
Kaksiosainen nimi
 Salsola carpatha  P.H.Davis 
Katso myös
   Salsola carpatha Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Salsola carpatha on revonhäntäkasvien heimoon ja otakilokkien sukuun kuuluva kasvi.
Salsola carpatha -kasvia tavataan eteläisellä Egeanmerellä sijaitsevilla Kreikan saarilla, kuten Kásoksella, Kárpathoksella ja Kreetalla.
Kasvi on suojeltu Kreikan presidentin asetuksella (67/81). Kasvi sisältyi IUCN:n uhanalaisten lajien punaiseen listaan (1993).
Bc (ohjelmointikieli)

bc (basic calculator, aluksi Bell calculator) on matemaattisten lausekkeiden käsittelyyn tarkoitettu täsmäkieli. bc kuuluu Unixin POSIX-standardiin ja tulee jokaisen Unix-käyttöjärjestelmän mukana. Kieli toteutetaan saman nimisellä ohjelmalla, jota voi käyttää interaktiivisesti komentoliittymällä tai shell-skripteissä matemaattisten lausekkeiden ratkaisuun.
bc on rajoittamattoman tarkkuuden kieli. Kuitenkin oletusasetuksena desimaalien määrä on nolla ja tulostettaessa desimaaliluvut pyöristetään alaspäin, joten esimerkiksi laskutoimituksen 2/3 tulos on nolla.
bc julkaistiin AT&T:n version 6 Unixissa vuonna 1975. Sen kirjoitti Bell Labsin Lorinda L. Cherry. Ohjelma oli käyttöliittymä Robert H. Morrisin ja Cherryn kirjoittamalle käänteistä puolalaista notaatiota käyttävälle rajoittamattoman tarkkuuden dc-ohjelmalle (desktop calculator).
Ohjelma standardoitiin POSIX-standardiksi 1991. Alkuperäinen ohjelma tulee useiden kaupallisten Unixien ja Plan 9 -käyttöjärjestelmän mukana.
GNU-projektin bc:n kirjoitti Philip A. Nelson.
Gavin D. Howardin bc tulee FreeBSD:n version 13 mukana ja kuuluu BusyBox ja Androidin toybox-paketteihin sekä macOSiin Ventura-versiosta lähtien.
OpenBSD:ssa on oma Otto Moerbeekin tekemä toteutus, joka sisältää jotain GNU-laajennuksia. OpenBSD:n versio toimii dc:n päällä, kun GNU:n on suoraan C-kielellä kirjoitettu.
Esimerkit

bc:n kieli muistuttaa C-kieltä ja sisältää suunnilleen samat operaattorit ja kontrollirakenteet (if, while, for). Lausekkeiden arvot tulostetaan, jos niitä ei sijoiteta. 
bc perii dc:n rajoituksena yksikirjaimiset muuttujien nimet.
GNU:n ja OpenBSD:n versiot sisältävät laajennuksena loogiset operaattorit !, && ja || (¬, ∧ ja ∨). Lisäksi if-lauseelle on else-haara.
Seuraava komentoriviltä käynnistettävä esimerkki laskee piin arvon 10000 desimaalin tarkkuudella.
bc on käynnistettävä -l-parametrilla, joka lataa standardikirjaston, joka sisältää trigonometriset funktiot. Ohjelma laskee arkustangentin arvon yhdellä radiaanilla ja kertoo sen neljällä.
Ohjelman ajo voi kestää useita minuutteja:
echo "scale=10000; 4*a(1);" | bc -lq
Seuraava funktio laskee kumulatiivisen normaalijakauman arvon:
define phi(x) {
    auto s,t,b,q,i,const
    s=x; t=0; b=x; q=x*x; i=1
    while(s!=t)
        s=(t=s)+(b*=q/(i+=2))
    const=0.5*l(8*a(1))   # 0.91893...
    return .5+s*e(-.5*q-const)
}
phi(0)
.50000000000000000000
Maaliskuu

Maaliskuu. 1400-luvulta olevan ranskalaisen rukouskirjan ja kalenterin Les Très Riches Heures du Duc de Berryn kuvitusta maaliskuun kohdalla.
Maaliskuu on vuoden kolmas kuukausi. Sitä edeltää helmikuu ja seuraa huhtikuu. Maaliskuussa on 31 päivää. Ennen Julius Caesarin kalenteriuudistusta maaliskuu oli roomalaisessa kalenterissa vuoden ensimmäinen kuukausi.
Kevätpäiväntasaus on 20. tai 21. maaliskuuta, ja sen jälkeen päivät ovat pohjoisella pallon­puoliskolla öitä pidempiä, eteläisellä pallon­puoliskolla sen sijaan päinvastoin.
Nimen alkuperä

Kuukauden suomenkielisen nimen alkuperää ei varmuudella tiedetä. Sen on arveltu olevan maa-sanan johdannainen ja viittaavan siihen, että tässä kuussa maa alkaa paljastua lumen alta. Tähän viittaavat sanan­parret, kuten maalisk­uu maan avaa, huhtikuu humauttaa. Kymenlaakson murteessa nimi esiintyykin muodossa maallis­kuu. Toisaalta on mahdollista, että nimen alku­muoto olisi ollut mahlakuu, mutta myöhemmin se olisi kansan­etymo­logisesti sekaantunut maa-sanan johdannaisiin ja sen vuoksi vääntynyt nykyiseen muotoonsa. Sanan maalis on myös selitetty tarkoittavan koillista.
Useimmissa muissa kielissä maaliskuun nimi johtuu sen latinankielisestä nimestä Martius, joka juontuu siitä, että se oli sodanjumala Marsille omistettu kuukausi. Esimerkiksi ranskan ja ruotsin kielissä nimi esiintyy muodossa mars, englannissa March ja saksassa März.
Maaliskuun sääolot Suomessa

Suomessa maaliskuu on etelässä talven otteen hellittämisen ja ensimmäisten keväisten päivien aikaa. Myös päivien piteneminen alkaa maaliskuulla jo tuntumaan koko Suomessa, ja Auringon lämmön voi jo tuntea ulkona ollessa, vaikka ilma onkin vielä kylmää. Sananparsi maaliskuu maata näyttää kertoo hyvin sen, että maaliskuun lopulla ilmestyvät ensimmäiset pienet lumettomat pälvet auringon porottamille etelärinteille ja lumi alkaa hiljalleen aluksi tiivistyä ja lopulta aivan kuun lopulla etelässä sulaa. Järvien jäillä kevään tulon kuulee jo ennen niiden sulamista – aurinko lämmittää jäätä, joka lämpölaajentuessaan narahtelee. Pohjoisessa maaliskuu on vielä talvinen pakkaskuukausi, mutta päivät ovat sielläkin yli 12-tuntisia kuun lopulla.
Maaliskuun keskilämpötilat eri puolilla Suomea vaihtelevat. Vantaalla maaliskuun keskilämpötila on noin –1,9 °C, Lahdessa noin –2,7 °C, Tampereella noin –2,8 °C, Kuopiossa noin –4,1 °C ja Sodankylässä noin –7,5 °C. Tyypillinen päivälämpötila Etelä-Suomessa on maaliskuun alussa vähän pakkasen puolella ja kuun lopulla on yleensä päivällä muutama lämpöaste. Pohjois-Suomessa on maaliskuun alussa tyypillisesti noin –8 °C päivisin ja kuun lopulla vain vähän pakkasen puolella. Maaliskuulla matalapainetoiminta on yleensä talvea heikompaa, ja tämän vuoksi maaliskuussa ei yleensä esiinny Suomessa myrskyjä. Ensimmäiset varsinaiset lämpimät ilmanpurkaukset tulevat Suomeen yleensä maaliskuussa. Saapuessaan lumiselle kamaralle etelästä lämmin ilma tiivistyy ja sää muuttuu sumuiseksi ja tihkusateiseksi. Sumuisen ilman perästä tulee tähän vuoden aikaan tyypillisesti selkeää poutasäätä ja lämpöasteita. Kuitenkaan joka vuosi ei Etelä-Suomessa ylitetä maaliskuussa edes +9 °C:n lämpötilaa, vaikka jo huhtikuussa se on hyvin tavallinen päivälämpötila. Öisin on maaliskuussa usein pakkasta, ja vuorokauden ylimmän ja alimman lämpötilan välinen ero saattaa olla joskus jopa 20 °C. Muutenkin lämpötilan vuorokausivaihtelu on suurinta nimenomaan maaliskuussa.
Vaikka lumi sulaisikin jo maaliskuun alussa, jos maa saa uudestaan lumipeitteen ennen kuun loppua, ja jos terminen kevät on jo alkanut, sitä kutsutaan takatalveksi. Etelä-Suomessa lumipeite on suurimmillaan maaliskuun puolivälissä. Tämän jälkeen se alkaa leudontuneiden säiden vuoksi hitaasti tiivistyä, mutta varsinainen sulaminen alkaa yleensä vasta kuun lopulla. Ahvenanmaalta lumipeite on jo yleensä maaliskuun 25. päivään mennessä sulanut. Pohjois-Suomessa lunta on enimmillään vasta huhtikuulla. Ensimmäiset pälvet – joista siis kuun nimikin tulee – ilmaantuvat Etelä-Suomessa auringon korventamille paikoille kuun lopulla. Ensimmäiset horroksesta heränneet kohmeiset hyönteiset, kuten raatokärpäset, tulevat lämmittelemään näille pälville.
Maaliskuu on huhti- ja toukokuun ohella vuoden kuivimpia kuukausia ja siten useimmiten myös hyvin aurinkoinen. Aurinkoisin kuukausi Suomessa on kuitenkin toukokuu.
Maaliskuun luonto Suomessa

Mustarastas aloittaa laulunsa maaliskuussa Etelä-Suomessa, mikä on selvästi huomattavissa kaikkialla, sillä mustarastas on alueella hyvin yleinen. Pohjoisesta, esimerkiksi Lapista, se sen sijaan puuttuu. Mustarastaan lisäksi voi kuulla myös tiaisten, varpusten ja vihervarpusten laulua. Pöllöjen kiima-aika alkaa jo varhain tässä kuussa, ja huhuilu on ahkeraa öisin. Maaliskuu on myös monien nisäkkäiden, esimerkiksi oravan, kiima-aikaa. Ensimmäiset muuttolinnut saapuvat Etelä-Suomeen maaliskuun lopulla kylmistä säistä huolimatta. Näitä ensimmäisiä muuttajia ovat muun muassa joutsenet, jotka ilmaantuvat ensimmäisiin Etelä-Suomen suliin maaliskuun lopulla. Pähkinäpensas aloittaa kevään siitepölykauden lounaassa maaliskuun lopulla, ja huhtikuun alussa sitä seuraavat Etelä-Suomessa lepät. Maaliskuun aikana aloittavat lentonsa myös muutamat varhaiskevään perhoslajit, kuten huhtiyökkönen, sulkamittari, kevätvillaselkä ja koivutyttöperhonen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maaliskuu Wikimedia Commonsissa
Herttoniemenranta maaliskuussa
Kirjazz

Kirjazz on vuosittain heinäkuussa Kirjaslammen tanssilavalla Valkeakoskella järjestettävä yksipäiväinen jazz-tapahtuma. Kirjazzin konserteissa tuodaan esille ennen kaikkea paikallista ja nuorta kotimaista jazzosaamista.lähde?
Kirjazz on järjestetty vuosittain kesästä 2009 alkaen. Tapahtumassa ovat esiintyneet muiden muassa OJ's Family, Grooving Jazz (Lenni-Kalle Taipale, Johanna Försti & Sami Pitkämö), Nieminen & Litmanen, Janna Hurmerinta sekä The Northern Governors. Vuodesta 2010 lähtien osana tapahtumaa on järjestetty myös erityinen jazzhaaste, jossa paikallisia eri alojen musiikin ystäviä haastetaan lavalle esittelemään taitojaan jazzin saralla. Haasteen ovat ottaneet vastaan mm. Jake Niska, Harri Marstio ja Sanna Saarinen.
Kirjazzin järjestää Työväen Musiikkitapahtuma ry.
Aiheesta muualla

www.valmu.com/kirjazz Kirjazzin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Olli Ketola

Olli Ketola on suomalaisen Nicole -yhtyeen kitaristi.
Tuotanto

Nicole: Lahja -Musiikkivideo, tuottaja, lavastus
Nicole: 120 Minuuttia -DVD, tuotanto, leikkaus, DVD-authorointi
Nicole: Tasavalta -DVD, tuotanto, leikkaus, DVD-authorointi
Nicole: X -DVD, tuotanto, leikkaus, DVD-authorointi
Waltari: Alive -DVD, dokumentin leikkaus
Waltari: One Day -Musiikkvideo, ohjaus, kuvaus, leikkaus
Waltari: Helsinki -Musiikkivideo, ohjaus, leikkaus
Nicole: Suljetut Ajatukset -Musiikkivideo, tuottaja, lavastus, leikkaus
Medeia: The Burning -Musiikkivideo, ohjaus, kuvaus, leikkaus
Medeia: In Motionless Decay -Musiikkivideo, ohjaus, kuvaus
Carnalation: Cadence Of Insects -Musiikkivideo, ohjaus, kuvaus, leikkaus
Smokesuit: -albumi, äänittäjä (laulu, kitara, lyömäsoittimet)
Mikko Herranen: Live @ Jurassic Rock, ohjaus, kuvaus, leikkaus
Vain Kuolemaa: Youtube sarja, kuvaus, leikkaus
Nicole: Hävityksen Huoneet -albumi, äänittäjä (kitarat+bassot), co-tuottaja
Subsense -singlet, miksaus
Rebelhead: Too Much -albumi, tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Uswa -albumi, tuottaja, äänitys, miksaus, masterointi
Taskumatti & Subsense -Taxi, miksaus, masterointi
Khroma: Ex Nihilo (2021) -albumi, tuottaja, äänitys, miksaus, masterointi
Nicole: Illuusio (2021) -single, tuottaja, äänitys
Nicole: Saturaatio (2021) -single, tuottaja, äänitys, miksaus, masterointi
Nicole: Viha (2023) -single, tuottaja, äänitys, miksaus, masterointi
Nicole: Draama (2024) -single, tuottaja, äänitys, miksaus, masterointi
Esiintyy seuraavilla julkaisuilla:

Nicole: Kun Päivästä Tulee Yö (CD EP, 1999)
Nicole: Lahja (CD EP, 2000)
Nicole: Pysähdy (CD EP, 2001)
Nicole: Ikuista (CD Single, 2002)
Nicole: Odotus (CD albumi, 2002)
Nicole: Valve (CD single, 2003)
Waltari: Rare Species (CD albumi, 2004)
Nicole: Suljetut Ajatukset (CD albumi, 2004)
Nicole: Sivu Syyttömistä (CD albumi, 2007)
Nicole: Tuomittujen Joukkoon (CD albumi, 2009)
Nicole: Horros (CD single, 2013)
Nicole: Hävityksen Huoneet (CD albumi, 2013)
KILT.: Momentum (CD albumi, 2018)
Nicole
| --- | --- |
Albumit:   Odotus  Suljetut ajatukset  Sivu syyttömistä  Tuomittujen joukkoon  Hävityksen huoneet 
EP:t:   Demo  Kun päivästä tulee yö  Lahja  Harmonia 
Singlet:   ”Ikuista”  ”Valve”  ”Horros”  ”Illuusio”  ”Saturaatio” 
DVD:t:   120 minuuttia  Tasavalta  X 
Musiikkivideot:   Lahja  Pysähdy  Valve  Kaaos  Suunta  Suljetut ajatukset  8442  Harha 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Uhanalaisuusindeksi

Uhanalaisuusindeksi (englanniksi Red List Index, RLI) on biologisen monimuotoisuuden tilan muutoksista kertova indikaattori. Uhanalaisuusindeksi perustuu lajien uhanalaisuusluokitukseen ja lajien luokissa tapahtuviin muutoksiin eri arviointikerroilla. Indeksi on yksi tapa tiivistää uhanalaisuusarvioinnin sisältämää tietoa ja vertailla eri arviointien tuloksia keskenään. Indeksin avulla voi vertailla esimerkiksi eri eliöryhmien (kuten linnut, kalat ja putkilokasvit), elinympäristöjen (kuten vedet, metsät, suot) tai maantieteellisen alueen lajiston uhanalaisuuden kehitystä (kuten kansallinen, manner, globaali). Indeksi on IUCN:n ja sen yhteistyöorganisaatioiden kehittämä. Indeksiä käytetään yhtenä kansainvälisen biodiversiteettisopimuksen monimuotoisuustavoitteiden saavuttamisen seuraamisessa kansainvälisesti käytettävistä mittareista. Lajien lisäksi uhanalaisuusindeksin muutosta voidaan laskea myös luontotyyppien uhanalaisuuksien perusteella (Red List of Ecosystems).
Indeksin laskeminen

Uhanalaisuusindeksi saa arvoja nollan ja yhden välillä. Mikäli kaikki tarkasteltavat lajit on arvioitu elinvoimaisiksi, on indeksin arvo yksi. Mikäli taas kaikki tarkasteltavat lajit on arvioitu (alueellisesti) hävinneiksi, indeksin arvo on nolla. Yksittäinen indeksiarvo kertoo lajiryhmän riskistä kuolla sukupuuttoon. Mitä alhaisempi indeksi on, sitä suurempi määrää tarkasteltavista lajeista on uhanalaisia. Yleensä indeksiarvoja vertaillaan kahden eri ajanjakson välillä. Mitä suurempi indeksiarvon muutos eri arviointien välillä on, sitä nopeampi on tarkastellun ryhmän tilanteen muutos. Uhanalaisuusindeksin laskemista varten jokainen laji saa lukuarvon nollasta viiteen uhanalaisuusluokan perusteella. Hävinneiden lajien lukuarvo on viisi, äärimmäisen uhanalaisten neljä, erittäin uhanalaisten kolme, vaarantuneiden kaksi, silmälläpidettävien yksi ja elinvoimaisten lajien lukuarvo on nolla. Indeksin laskemisessa ei käytetä lajeja, joiden luokka on uusimmassa arvioinnissa puutteellisesti tunnetut (DD), arviointiin soveltumattomat (NA) tai arvioimatta jätetyt (NE). Indeksin laskukaava on 1-(lajien saamien indeksiarvojen summa) / (5 x kokonaislajimäärä).
Uhanalaisuusindeksi on kehitetty määrittämään vähemmän tunnettujen ja vähemmän karismaattisten lajiryhmien uhanalaisuutta sekä suuntausta. Eri ajanjaksoina tehtyjä arviointeja pystytään vertailemaan ainoastaan täsmälleen saman lajijoukon avulla. Indeksi muuttuu ainoastaan lajien uhanalaisuusluokkien aidoissa muutoksissa. Näitä ovat muutokset, joissa lajin uhanalaisuustilanne paranee tai heikkenee. Lajit, joiden luokka on muuttunut aikaisempaan uhanalaisuusarviointiin verrattuna muista syistä, kuten tiedon parantuminen, aiempaa arviointia voidaan tarkastella uudestaan. Jos lajin uhanalaisuusluokka on muuttunut arviointien välillä esimerkiksi lisääntyneen tiedon vuoksi, arvioidaan takautuvasti, mikä lajin aiempi luokka olisi ollut nykyisen, parantuneen tiedon perusteella. Tällöin lajin indeksiarvoa muutetaan kyseisessä arvioinnissa uutta tietoa vastaavaksi.
Uhanalaisuusindeksi Suomessa

Uhanalaisuusindeksien muutosta on tarkasteltu tuoreimmassa  uhanalaisuusarvioinnissa eri lajiryhmien sekä eri eliympäristöjen osalta vuosien 2010 ja 2019 arviointien välillä. Suomessa arvioitujen lajien uhanalaisuusindeksi laski vuodesta 2010 (0,873) vuoteen 2019 (0,868) eli erotus oli -0,005. Eri lajiryhmistä uhanalaisuusindeksi laski putkilokasveilla, jäkälillä, luteilla, perhosilla, kaloilla ja linnuilla, ja nousi nisäkkäillä. Uhanalaisuusindeksi laski kaikissa tarkastelluissa elinympäristöissä (metsät, vedet, suot, rannat, kalliot ja kivikot, tunturipaljakat sekä perinnebiotoopit). Voimakkain uhanalaistuivat tunturipaljakoiden lajit.
Kaikkien arvioitujen lajien uhanalaisuusindeksi laski myös 2000 ja 2010 tehtyjen arviointien välillä, mikä tarkoittaa, että lajien uhanalaistuminen lisääntyi myös tänä jaksona. Elinympäristöjen uhanalaisuusindeksin muutos laskettiin ensimmäistä kertaa maailmassa Suomessa vuonna 2016 . Lajiryhmien uhanalaisuusindeksi laski kaikissa muissa elinympäristöissä paitsi metsissä ja perinnebiotoopeissa, jotka pysyivät vakaana, vuodesta 2000 vuoteen 2010.
Aiheesta muualla

Luonnontila.fi
Living Planet -indeksi
Pan-European Common Bird Monitoring Scheme (PECBMS)
Tangenin kirkko (Stange)

| Tangenin kirkko Tangen kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Stange, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1861
Suunnittelija:  Christian Heinrich Grosch
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Tangenin kirkko (norj. Tangen kirke) on Stangen kunnassa Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1861.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tangenin kirkko (Stange) Wikimedia Commonsissa
Safiirikorumarja

| Safiirikorumarja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Symplocaceae
Suku::  Korumarjat Symplocos
Laji::  paniculata
Kaksiosainen nimi
 Symplocos paniculata  Miq. 
Katso myös
   Safiirikorumarja Wikispeciesissä   Safiirikorumarja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Safiirikorumarja marjavaiheessa
Safiirikorumarja (Symplocos paniculata) on Symplocaceae-heimoon, korumarjojen (Symplocos) sukuun kuuluva kasvilaji.
Safiirikorumarja on kausivihanta ja kasvaa tavallisesti 3–6 metriä korkeaksi. Se voi kasvaa monirunkoiseksi pensaaksi tai pieneksi puuksi. Lehdet voivat kasvaa noin 8 cm pitkiksi ja ovat tummanvihreitä, soikeita tai puikeita sekä hienosahalaitaisia. Kukat kehittyvät edellisen vuoden versoihin ja sijaitsevat 5–8 cm pitkissä tertuissa. Kukat ovat väriltään kermanvalkoisia. Safiirikorumarja kukkii myöhään keväällä ja syksyllä kukista kehittyy safiirinsinisiä marjoja, jotka ovat erityisesti lintujen mieleen.
Safiirikorumarjaa voi kasvattaa myös puutarhakasvina esimerkiksi pensasaitana. Se kasvaa keskikosteassa, hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa. Safiirikorumarjaa on syytä istuttaa vähintään kolmen kappaleen ryhmiin hyvän ristipölytyksen ja marjojen tuoton varmistamiseksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Safiirikorumarja (Symplocos paniculata)
Trees and Shrubs Online: Symplocos paniculata (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Symplocos paniculata (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Symplocos paniculata (englanniksi)
Flora of North America: Symplocos paniculata (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q3337300  Wikispecies: Symplocos paniculata  CoL: 53RXZ  EPPO: SYSPA  FNA: 200017680  FoC: 200017680  GBIF: 7157705  GRIN: 313493  iNaturalist: 169497  IPNI: 60448576-2  ITIS: 897474  MoBotPF: 287290  NCBI: 55373  Open Tree of Life: 168187  PLANTS: SYPA12  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:827233-1  WFO: wfo-0000989948  Laji.fi: MX.5024821