stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuun pimeä puoli
Sisällys

Kirsti Ellilä: Herra Helanderin tehtävä
Harri István Mäki: Kuin susiveljet
Matti Kurikka: Vironsusi
Tuomas Saloranta: Kaatolupa
Johanna Sinisalo:  Kuun pimeä puoli
Miina Supinen: Kuka pelkää susimiestä?
Jan Salminen:  Juhannusaatto
Jussi Katajala:  Jos lähtee sutta karkuun
Hanna-Riikka Kuisma: Täysikuu
Rene Kita: Ulf Lupunen: mainosmies
Erkki Harri: Salakaatoja
Jari Tammi: Ratsastajat
Christine Thorel: Aitan lukko
Heikki Nevala: Yöjuna
Sari Peltoniemi:  Kotiseutuni
Tapani Bagge: Kaulapanta
Jussi K. Niemelä: Suojamuurit
Juha-Pekka Koskinen: Kaitakasvoinen maisteri
Merja Leppälahti: Täysikuun lapsi
Markus Harju: Susi ihmiselle
Saara Henriksson: Tehtaanpuiston hirviö
Vesa Sisättö: Linja-autonkuljettajan kevät
Anne Leinonen: Tuonenkalma: surmansuitset
Tiina Raevaara: Pikku punahilkka
Kérouané

| Kérouané |
| --- | --- |
 Kérouané
 Koordinaatit: 9.2707°N, 9.0097°W 
Valtio:  Guinea
Alue:  Kankanin alue
Prefektuuri:  Kérouanén prefektuuri
Väkiluku (2014):  36 314
 Prefektuurin ISO 3166-2 -koodi: GN-KE 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kérouané on kaupunki ja prefektuurin hallintokeskus Guinean kaakkoisosassa Kankanin  alueen Kérouanén prefektuurissa. Sen asukasluku oli 36 314 (2014; 15 499 as. vuonna 1996).
Kaupunki sijaitsee Beylasta Kankaniin johtavan maantien varrella. Se on paikallisten maataloustuotteiden (riisi, hirssi, karja) kaupankäynnin keskus. Ympäröivä seutu on pääosin savannia ja sitä asuttavat enimmäkseen islaminuskoinen väestö. Seudun jokiuomiin keräytyneitä timantteja on kaivettu 1950-luvulta lähtien ja seudun itäosan Simandouvuorilla on rautamalmia.
Kunnallisvaalit 1968

Kunnallisvaalit järjestettiin Suomessa 6.–7. lokakuuta 1968. Käytössä oli ensimmäistä kertaa 20:n vuoden ikäraja aiemman 21:n asemasta. Lisäksi syksyn 1964 vaalien jälkeen suuret ikäluokat olivat saavuttaneet äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden, joten nuorten panos tuli nyt voimakkaasti esille. Puolueet ottivat ehdokkaikseen paljon nuoria, jotka myös menestyivät hyvin. Vaalien voittajia olivat porvaripuolueet, ja Keskusta ja Suomen Maaseudun Puolue saivat historiansa ensimmäiset valtuutetut muiden muassa Helsingin ja Turun valtuustoihin, SMP myös Tampereen kaupunginvaltuustoon.
Iniön, Bergön, Haapasaaren, Honkilahden, Kumlingen, Sottungan ja Velkuan kunnissa ei järjestetty vaalitoimitusta koska ehdokkaita oli yhtä paljon kuin valittavia joten kaikki ehdokkaat tulivat valituiksi.
Vuoden 1969 alussa tapahtuneista lukuisista kuntaliitoksista johtuen valtuutettuja valittiin koko maassa huomattavasti edellisvaaleja vähemmän. Kuntamuodon muutosten myötä Lohjan ja Loimaan kauppalanvaltuustoista tuli kaupunginvaltuustoja sekä Jämsän kunnanvaltuustosta kauppalanvaltuusto. Hattulan ja Tyrvännön sekä Juankosken, Muuruveden ja Säyneisen kunnissa järjestettiin syksyllä 1970 ylimääräiset kunnallisvaalit vuoden 1971 alussa toteutuneiden kuntaliitosten vuoksi.
Tulokset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| äänestysaktiivisuus | 76,8% | −2,6 |
| puolue | valtuutetut | valtuutetut | äänet> lukumäärä | äänet> lukumäärä | äänet> osuus | äänet> osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 2 351 | −192 | 540 450 | +9 572 | 23,86% |  |
| Keskustapuolue | 3 533 |  | 428 841 | +15 280 | 18,93% |  |
| Suomen Kansan Demokraattinen Liitto | 1 770 | −647 | 382 882 | −87 668 | 16,91% |  |
| Kansallinen Kokoomus | 1 388 |  | 364 428 | +151 050 | 16,09% |  |
| Suomen Maaseudun Puolue | 910 |  | 165 139 | +134 456 | 7,29% |  |
| Ruotsalainen kansanpuolue | 754 |  | 126 902 | +6 042 | 5,60% |  |
| Liberaalinen kansanpuolue | 309 |  | 123 793 | +44 224 | 5,45% |  |
| Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto | 137 | −176 | 40 203 | −23 145 | 1,78% |  |
| Muut | 704a |  | 92 216 | −129 535 | 4,07% |  |
| Yhteensä | 11 856 | −469 | 2 264 854 | +120 276 | 100% |  |
a Suomen kristillinen liitto (3 valtuutettua)
Lähde: Tilastokeskus 1968
Aiheesta muualla

Doria.fi − Kunnallisvaalit 1968, Tilastollisen päätoimiston julkaisu
Kotijärvi (Sysmä)

| Kotijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°32′21″N, 25°46′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Korkeanalaseen 
Järvinumero:  14.228.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,5 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  520 m  
Rantaviiva:  4,521 km  
Pinta-ala:  39,733 ha  
Saaria:  1 
 fiKotijärvi 
Kotijärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Tikkalan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 40 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Pianakkaojan valuma-alueeseen (14.228) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy.
Kyriákos Velópoulos

| Kyriákos Velópoulos> Κυριάκος Βελόπουλος |
| --- | --- |
 Kyriákos Velópoulos Ateenassa vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. lokakuuta 1965 (ikä 58) Essen, Ruhrin alue, Länsi-Saksa
Tiedot
Puolue:  Kreikkalainen ratkaisu
Kyriákos Iosíf Velópoulos (kreik. Κυριάκος Ιωσήφ Βελόπουλος, s. 24. lokakuuta 1965) on kreikkalainen poliitikko, Kreikan parlamentin jäsen ja Kreikkalainen ratkaisu -puolueen puheenjohtaja sekä televisio-persoona ja kirjoittaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyriákos Velópoulos Wikimedia Commonsissa
Kuuleeko yö

| 20 suosikkia – Kuuleeko yö Paula Koivuniemi |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1980–1994
 Julkaistu: 1998
 Formaatti: CD-levy, C-kasetti
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 72.08
 Levy-yhtiö: Fazer Records
muut julkaisut
| Aikuinen nainen 1998 | 20 suosikkia – Kuuleeko yö 1998 | Kuuntelen Tomppaa 1999 |
Kuuleeko yö on Paula Koivuniemen vuonna 1998 julkaistu kokoelma-albumi, joka sisältää 20 kappaletta hänen vuosina 1980–1994 levyttämistään kappaleista. Albumi on kolmas Koivuniemen albumi 20 suosikkia -sarjassa. Ensimmäinen on Perhonen ja toinen Aikuinen nainen.  Albumin on julkaissut CD-levynä ja C-kasettina Fazer Records.
Kappaleet

Kuuleeko yö (Come Vorrei) - 4'16 (1987)
Niin lintu lentää (Fly Like The Eagle) - 3'14 (1987)
Sanoja vaan (A Parole) - 3'22 (1980)
Se syksy on muistojen (Petite sirene en walkman) - 3'42 (1982)
Lähde kanssain (Why Tell Me Why) - 3'22 (1982)
Rahalla kun rakastaa - 3'51 (1981)
Ilman minua (Bez Menja) - 4'03 (1986)
Ikivanha leikki (Todo, todo, todo) - 3'42 (1993)
Miksi luoksesi jäänyt en (Ljubim te pesmama) - 2'56 (1992)
Hetken maistoin elämää - 3'09 (1993)
Rakkaudella, sinun - 2'55 (1993)
Hei Buonanotte (Buonanotte) - 4'20 (1987)
Tanssi tyttö, tanssi - 4'15 (1993)
Se kesäni mun - 3'27 (1994)
Siivet - 3'34 (1989)
Ota vaan - 2'54 (1994)
Rakkaus vain (L´amore e) - 3'28 (1992)
Haluun olla luonas sun (I Only Wanna Be With You) - 3'00 (1994)
Laulun laitumille - 4'08 (1994)
Aiheesta muualla

20 suosikkia – Kuuleeko yö Suomen äänitearkiston tietokannassa[vanhentunut linkki]
Ladislav Adamec

Ladislav Adamec (10. syyskuuta 1926 Frenštát pod Radhoštěm, Määri – 14. huhtikuuta 2007 Praha) oli tšekkoslovakialainen kommunistipoliitikko. Adamec toimi Tšekkoslovakian pääministerinä vuosina 1988–1989 Lubomír Štrougalin jätettyä viran. Hän oli maassaan kommunismin kauden viimeinen pääministeri.[lähde? ]
Adamec nousi Tšekkoslovakian johtavien poliitikkojen joukkoon vasta maaliskuussa 1987 päästyään kommunistipuolueen puheenjohtajistoon. Hänestä tuli maan pääministeri samettivallankumouksen aattona lokakuussa 1988, kun Štrougal erosi puolueen linjaerimielisyyksien takia. Erityisesti puoluejohtaja Miloš Jakeš oli jarruttamassa Štrougalin ja muiden uudistusmielisten hankkeita.[lähde? ]
Marraskuussa 1989 mielenosoitukset yltyivät, ja kommunistipuoluetta vaadittiin luopumaan yksinvallastaan. Adamec suostui keskusteluihin opposition kanssa,tarvitaan parempi lähde ja joulukuussa 1989 kommunistivalta päättyi vapaisiin vaaleihin. Tämän jälkeen 1990 Adamec otti hoitaakseen Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen pääsihteerin tehtävän.[lähde? ]
Ladislaus Losonci

| Ladislaus Losonci> Transilvanian voivodi |
| --- | --- |
 1376 - 1385  
Edeltäjä:  Ștefan II Lackfi
Seuraaja:  Ștefan II Lackfi
Transilvanian voivodi
 1386 - 1392  
Edeltäjä:  Ștefan II Lackfi
Seuraaja:  Imre Bebek
Henkilötiedot
Ladislaus Losonci (romaniaksi Ladislau de Losoncz; unk. Losonci László) oli unkarilainen aatelinen, joka toimi Transilvanian voivodina vuosina 1376 - 1385, Unkarin kuninkaan Ludvig I Suuren nimittämänä ja vuosina 1386 - 1392 kuningatar Marian nimittämänä.
Kuun morsian

| Kuun morsian Capri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2001
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 51.40
 Levy-yhtiö: AGM Good Music
Caprin muut julkaisut
| Salaa sinun 1997 | Kuun morsian 2001 |   |
Kuun Morsian on Caprin toinen levy vuodelta 2001.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Kari Salli, ellei toisin mainittu.
Suojelusenkeli – 3.35
Kuun morsian – 3.39
Sataisipa aina vaan – 3.51
Lähtösuudelma – 3.39
Kristallia – 2.58
Sä loit mun taivaan – 3.34
Jos aikaa siirtää saa – 4.01
Kuin varjo vierelläin – 3.29
Kaunis on mun maailmain – 3.06
Saat minut tuntemaan	Buy – 3.27
Tyhjäkatseinen – 4.10
Kun tulen takaisin – 3.22
Suudelmat sateessa – 3.11
Ruusulehti ja tuuli – 3.03 (säv., san. ja sov. Päivi Virkkunen & Kari Salli)
Viiden tähden mies – 2.35
Aiheesta muualla

Last.fm
Kyrklund

Kyrklund on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Harald Kyrklund (1881–1965), insinööri, kemisti ja koneenrakennuksen professori
Karl Gustaf Kyrklund (1854–1916), lääkäri ja yksi Duodecim-seuran perustajajäsenistä
Kyra Kyrklund (s. 1951), kouluratsastaja, Ulli Kyrklundin tytär
Ulli Kyrklund (o.s. Leván, 1927–2011), valokuvaaja
Willy Kyrklund (1921–2009), Ruotsissa asunut suomalainen kirjailija
Entisenä nimenä

Jukka Kyrki (vuoteen 1935 Kyrklund, 1915–1988), kemisti, professori
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Koulukirjasto

Näkymä koulukirjastosta Karkun evankelisessa opistossa
Koulukirjasto on peruskoulun tai lukion yhteydessä toimiva kirjasto, joka lainaa kirjoja sekä muuta materiaalia oppilaille. Koulukirjastojen materiaali on usein tarkoitettu vain koulun oppilaita, opiskelijoita ja henkilökuntaa varten. Koulukirjastojen tavoitteena on tukea oppilaan oppimista ja opintoja ja opettaa hakemaan, arvioimaan ja esittämään tietoa, mutta myös ylläpitää lukuharrastusta sekä yleistä viihtyvyyttä kouluissa.
Yleisesti

Koulukirjastojen koko voi vaihdella hyvinkin paljon, pienessä peruskoulussa koulukirjastosta vastaa yleensä opettaja, isommissa kouluissa tai lukioissa on yleensä oma kirjastonhoitaja. Lähes jokaisessa Suomen peruskoulussa tai lukiossa on jonkinlainen koulukirjasto, joka on oppilaiden käytössä.
Koulukirjastojen aineisto voi vaihdella todella paljon kouluista riippuen, peruskouluissa aineistona on yleensä lapsille suunnattua kirjallisuutta, kirjoja, sarjakuvia sekä elokuvia. Lukioissa ja yläkouluissa aineistoa on monesti laajemmin, sisältäen myös oppikirjoja, tieteellisiä julkaisuja ja muuta vastaavaa materiaalia.
Kopiosto on kampanjoinut koulukirjastojen kehittämistä varten. Kampanjassa parhaat ideat palkittiin. Kopiosto järjestää oppilaitosten kopiointiluvat ja on järjestänyt jo 30 vuoden ajan. Opetusministeriö hankkii Kopiostolta luvat koulujen valokopiointiin ja maksaa korvaukset.
Peruskoulut

Peruskoulujen koulukirjastot ovat perinteisesti olleet kirjalainaamoja, jotka tarjoavat erilaisia aineistoja kuten satu- ja kuvakirjoja, lasten ja nuorten aineistoa sekä tietokirjoja oppilaiden käytettäväksi, tukien lasten ja nuorten lukuharrastusta.
Perinteisen kirja-aineiston lainaamisen ja lukuharrastuksen tukemisen lisäksi koulukirjaston toiminnalla on muitakin tavoitteita, kuten luoda esteettisesti miellyttävä ja käytännöllinen oppimisympäristö, mahdollistaa oppilaiden ja opettajien pääsy monipuolisen, ajankohtaisen ja tarpeellisen tiedon lähteille, sekä järjestää mahdollisuus tiedonhallintataitojen opiskeluun. Nämä muut tavoitteet korostuvat erityisesti vuonna 2016 uudistuneen opetussuunnitelman myötä, johon sisältyy laaja-alaisen osaamisen tukeminen.
Laaja-alaisen osaamisen tavoitteisiin kuuluvat ajattelun ja oppimisen taidot, vuorovaikutus- ja ilmaisutaidot sekä monilukutaito, jolla tarkoitetaan taitoa tuottaa ja tulkita erilaisia tekstejä. Laaja-alaiseen osaamiseen kuuluvat myös itsestä huolehtiminen ja arjen taidot. Lisäksi laaja-alaisen osaamisen tavoitteisiin sisältyvät kulttuurinen osaaminen, vuorovaikutus ja ilmaisu, tieto- ja viestintäteknologinen osaaminen, työelämätaidot ja yrittäjyys sekä osallistuminen, vaikuttaminen ja kestävän tulevaisuuden rakentaminen.
Pääsääntöisesti koulukirjastojen kokoelmista ja toiminnasta vastaa tehtävään nimetty vastuuopettaja, mutta koulukirjastoja voidaan ylläpitää myös yhteistyössä kunnan yleisen kirjaston kanssa. Joissain koulukirjastoissa kirjastosta vastaa tehtävään palkattu koulukirjastonhoitaja.
Koulukirjastojen etuna yleisiin kirjastoihin verrattuna voidaan nähdä se, että kokoelma on laadittu nimenomaan vastaamaan asiakkaiden tarpeita sekä se, että aineistoa ei lainata koulun ulkopuolelle, joten aineisto on saatavissa silloin kuin sitä tarvitaan.
Lukiot

Lukioiden koulukirjastot on usein tarkoitettu lukiolaisten työtilaksi ja materiaalin tarjoajaksi. Näissä koulukirjastoissa on useimmiten varattu tilaa opiskelulle ja koulutehtävien tekoa varten, tästä syystä käyttösäännöt ovat tarkat. Kirjasto käsitetään yleisesti tärkeäksi tueksi lukion opiskelijoille.
Lukioiden koulukirjastojen tavoitteina on edistää opiskelijoiden lukuharrastusta, vahvistaa taitoja ja parantaa opiskelijoiden jatko- ja työelämävalmiuksia.
Lukion koulukirjaston materiaalissa on oppikirjoja, tieteellisiä julkaisuja ja muuta lukiolaisen tarvitsemaa materiaalia. Tieteellistä materiaalia päivitetään ja ylläpidetään, koulukirjastosta riippuen, jopa paremmin kuin kaunokirjallista materiaalia. Myös kaunokirjallisuutta löytyy, mutta usein vähemmän suhteessa muuhun materiaaliin. Sanoma- ja aikakauslehtiä hankitaan lukioiden kirjastoihin luettavaksi.
Suomen koulukirjastoyhdistys

Suomen koulukirjastoyhdistys ry (perustettu vuonna 1991) välitti tietoa koulukirjastojen tarpeellisuudesta nykykouluissa ja vaikutti osaltaan kansalliseen koulutuspolitiikkaan vahvistaakseen koulukirjastojen asemaa. Yhdistys osallistui myös koulukirjastotoimintaan sekä Suomessa että kansainvälisesti. Suomen koulukirjastoyhdistys ry:n toiminta päättyi vuonna 2019.
Unescon koulukirjastojulistus

Unescon koulukirjastojulistus on hyväksytty joulukuussa 1998. Koulukirjastojulistuksessa määritellään koulukirjaston tavoitteet ja tehtävät. Edellä mainittujen seikkojen lisäksi ko. julistuksessa käsitellään koulukirjastojen henkilöstöä, toimintaa ja johtamista sekä rahoitusta, lainsäädäntöä ja verkostoja.
Lainsäädäntö

Suomen laki ei velvoita oppilaitoksia kirjastotoiminnan järjestämiseen.
Koulukirjastotoiminta on kuitenkin mainittu seuraavissa yhteyksissä:
Perusopetuslaki 47§: Perusopetusta tukeva muu toiminta
Perusopetuksen yhteydessä voidaan oppilaille järjestää kirjastotoimintaa, kerhotoimintaa ja muuta opetukseen läheisesti liittyvää toimintaa.
Lukiolaki 38 §: Lukiokoulutuksen yhteydessä järjestettävä muu toiminta
Lukiokoulutuksen yhteydessä voidaan opiskelijoille järjestää koulutukseen läheisesti liittyvää muuta toimintaa.
Lukioasetus 18 §: Lukiokoulutuksen yhteydessä järjestettävä muu toiminta
Lukiolain 38 §:ssä tarkoitettua toimintaa on oppilaskerho- ja koulukirjastotoiminta sekä muu lukiokoulutukseen läheisesti liittyvä toiminta.
Päättäessään koulutusta koskevasta lainsäädännöstä v. 1998 Suomen eduskunta antoi lausuman (n:o 6):
Eduskunta edellyttää, että opetusministeriö painottaa lähivuosien toiminnassaan koulujen kirjasto- ja tietopalvelutoiminnan kehittämistä riittävän monipuolisesti opetuksen pedagogisen kehittämisen osana.
Koulukirjastot Pohjoismaissa

Ruotsin koululaki (2010:800) edellyttää kirjastotoiminnan järjestämistä kaikissa peruskouluissa ja lukioissa. Tanskassa koulukirjastojen käyttö on sisällytetty opetussuunnitelmaan, minkä on arvioitu aktivoivan koulukirjastojen käyttöä. Norjassa koulukirjastot voivat oman harkintansa mukaan tulkita lakia niin henkilöstön, aineiston, budjetin, tilan ja välineiden kannalta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Oulun koulukirjasto
Oriveden lukio
Liedon lukio (Arkistoitu – Internet Archive)
Lapuan lukion hanke (Arkistoitu – Internet Archive)
Munkkiniemen yhteiskoulun koulukirjasto
Etelä-Tapiolan lukion koulukirjasto - Vuoden 2015 koulukirjasto (Arkistoitu – Internet Archive)
Koulukirjastonhoitajat-blogi
Tietoyhteiskunnan koulukirjasto : ossaakko nää aatella?. Kirja. Kurttila-Matero, Eeva. Helsinki : BTJ Kirjastopalvelu 2004. ISBN: 951-692-582-0
Örsjön piiri

Örsjön piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Örsjön piiri (Skåne), piiri Skurupin kunnassa
Örsjön piiri (Småland), piiri Nybron kunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Örsjön piiri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristilliset symbolit

Kasteen kuvaus varhaisessa kristillisessä taiteessa.
Kristilliset symbolit ilmaisevat kristinuskon oppia. Monet symboleista on lainattu muista kulttuureista ja mytologioista, kuten juutalaisuudesta tai antiikin mytologiasta ja niille on keksitty osittain tai kokonaan uusi merkitys.  Symboliikkaa esiintyy monessa kristillisessä yhteydessä, esimerkiksi sakramenteissä kuten kasteessa, liturgiassa ja rakennuksissa.
Tärkeimpiä symboleja > Risti ja krusifiksi

Risti on kristinuskon tunnetuin symboli. Symbolin käytön perustana kristinuskossa on Jeesuksen ristiinnaulitseminen ja se symboloi tavallisesti syntien sovitusta Jeesuksen ristiinnaulitsemisen yhteydessä. Aiemmin risti oli symbolina monilla pakanakulttuureilla muun muassa taikamerkkinä.
Ristin tavallisin muoto on tyhjä latinalainen risti. Heraldiikassa ja taiteellisessa käytössä esiintyy myös monia muita tyyppejä. Latinalaisen ristin ohella yksi käytetyimmistä muodoista on krusifiksi, johon on kuvattu Jeesus ristiinnaulittuna. Krusifikseihin liittyy usein myös teksti INRI.
Tärkeimpiä symboleja > Iktys

Iktys, Ikhtys tai Ichthys on uskontunnustus ja varhaisin tunnettu kristillinen symboli. Kyseessä on akronyymi, joka koostuu kreikan kielen kirjaimista Ἰησοῦς Χριστὸς Θεοῦ Υἱὸς Σωτήρ, latinalaisin kirjaimin Iēsūs Khristos Theū (H)yios Sōtēr eli suomeksi Jeesus Kristus Jumalan Poika Pelastaja. Sanojen ensimmäiset kirjaimet muodostavat yhdessä sanan Iktys, kala, jonka vuoksi symboli esittää kalaa.
Tärkeimpiä symboleja > Kirjainyhdistelmät

Kristus-monogrammi, myös XP-monogrammi, on monogrammi, jossa yhdistyvät kreikan kirjaimet Khii (χ) ja Rhoo (ρ). Kyseiset kirjaimet muodostavat sanan Χριστός (latinalaisittain kʰristos), kristus, kaksi ensimmäistä kirjainta. Symboli tuli suosituksi kun Rooman keisari Konstantinus Suuri valitsi sen sotajoukkojensa symboliksi nähtyään sitä, tai vaihtoehtoisesti ristiä, muistuttavan valoilmiön ja kirjoituksen "Tässä merkissä olet voittava" ennen Mulviuksen sillan taistelua. Hän voitti taistelun.
Tärkeimpiä symboleja > Kirjainyhdistelmät > INRI

INRI tulee latinan sanoista Iēsus Nazarēnus, Rēx Iūdaeōrum, myös kreikkalaisessa muodossa INBI, tarkoittaen suomeksi Jeesus Nasaretilainen, juutalaisten kuningas, jonka maaherra Pontius Pilatus kirjoitutti Raamatun mukaan Jeesuksen ristin ylle kreikaksi, latinaksi ja hepreaksi. Evankeliumista riippuen kirjoitus saattoi olla myös muodossa Tämä on Jeesus Nasaretilainen, juutalaisten kuningas. Juutalaiset pyysivät häntä poistamaan kirjoituksen tai vaihtamaan sen muotoon, josta ilmenisi juutalaisten käsitys, että Jeesus väitti olevansa kuningas, mitä hän ei tosin suoraan sanonutkaan. Pilatus kieltäytyi siitä.
Tärkeimpiä symboleja > Kirjainyhdistelmät > A ja O

A ja O eli kreikan A ja Ω (alfa ja oomega) eli ensimmäinen ja viimeinen kirjain symboloivat alkua ja loppua. Sitä käytetään Raamatun Ilmestyskirjassa sekä Jeesukseta että Jumalasta.
Tärkeimpiä symboleja > Kirjainyhdistelmät > IHS

IHS tai IHC tulee latinan sanoista Iesus Hominum Salvator eli Jeesus, ihmisten pelastaja tai In Hoc Signo eli Tässä merkissä... viitaten keisari Konstantinuksen näkemiin sanoihin ennen Mulviuksen sillan taisteluun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristilliset symbolit Wikimedia Commonsissa



Paavi Franciscuksen vaakuna, jossa esiintyy IHS
Kristillinen lippu, jonka suunnitteli vuonna 1907 Ralph Diffendorfer. Lippua käyttävät etenkin monet Amerikoiden ja Afrikan kirkkokunnat. Värit kuvaavat kastetta sekä uskoa Jeesukseen, antautumista Jumalan tahtoon ja verta.
Öræfajökull

Öræfajökull
| --- | --- |
Tyyppi:  kerrostulivuori
Sijainti:  Skaftafellin kansallispuisto, Islanti
Korkeus merenpinnasta:  2 109,6 m
Suojelualue:  Vatnajökullin kansallispuisto (en) 
Ikä:  Pleistoseeni 
Purkautunut viimeksi:  1727
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Öræfajökull on Islannissa sijaitseva jääpeitteinen tulivuori. Se on maan suurin aktiivinen tulivuori, ja sen luoteisreunassa sijaitsee Hvannadalshnúkur, joka on Islannin korkein kohta. Maantieteellisesti Öræfajökullin katsotaan olevan osa Vatnajökullin jäätikköä. Vuori kuuluu Skaftafellin kansallispuistoon.
Öræfajökull on purkautunut kahdesti Islannin ollessa asutettuna. Vuonna 1362 se purkautui räjähdysmäisesti, minkä seurauksena Litla-Héraðn kylä tuhoutui. Asukkaat palasivat alueelle vasta 40 vuoden kuluttua, ja sinne rakennettiin kylä, Öræfi. Vuonna 1727 Öræfajökull purkautui jälleen, muttei yhtä voimakkaasti. Kolme ihmistä kuoli purkauksessa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Öræfajökull
Kyrassi

Kyrassi vuodelta 1880
Kyrassi ( ransk. cuirasse; cuir = nahka ) on vanhanaikainen rintapanssari, joka koostuu rinta- ja selkäkilvestä sekä mahdollisesti olkalastoista ja reisisuojista. Panssarin materiaalina oli tavallisimmin keittämällä kovetettu ja mehiläisvahalla käsitelty paksu nahka (ransk. cuir bouille), pronssi tai teräs. Rintakilpeä voitiin käyttää myös yksinään, ilman muita suojia. Kyrassia käytettiin jo antiikin aikaan ja sitä vastaava moderni versio on suojaliivi. Kyrassia käyttävää sotilasta kutsutaan kyrassieeriksi. Muun muassa Ruotsin, Tanskan ja Englannin kuninkaalliset henkivartiostot käyttävät kyrassia edelleen paraativarusteena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyrassi Wikimedia Commonsissa
Lammikko

Sees metsälammikko
Lammikko on lampea pienempi makean veden allas. Sitä pienempi vesialue on nimeltään lätäkkö.
Lammikoille ja lätäköille on ominaista se, että ne ovat osan vuotta kuivina, ja ne syntyvätkin tyypillisesti vesisateiden aikana. Ne voivat aiheuttaa ongelmia liikenteelle, erityisesti jäädyttyään pakkasella.
Lapsi leikkii lammikossa Vancouverissa Kanadassa.
Ekologinen merkitys

Lammikot ovat tärkeitä luonnon ekosysteemille. Eläimet voivat käyttää niiden vettä juomavetenä. Linnut peseytyvät pienessäkin kuoppaan sadevedestä muodostuneessa lätäkössä. Hyttysnaaraat munivat munansa muun muassa vesilätäkköihin. Vedessä elää myös vesieliöitä.
Jos lätäköstä ei ole poistouomaa vedelle, lätäkköön muodostuu seisahtunutta vettä. Tämä saastuu helposti eliöistä.
Koristelammikko

Talojen pihoille voidaan rakentaa koristelammikkoja. Monissa koristelammikoissa on suihkulähde.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lammikko Wikimedia Commonsissa
Koristelammikko