stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jou jou
Taustaa

Levyn taustalla vaikuttaa myös Uusi Fantasia-yhtyeestä tuttu DJPP. Albumin ensimmäinen kappale "Hip hop hurraa" julkaistiin tammikuun lopulla 2011. Kappaleesta on julkaistu myös musiikkivideo. Albumi sijoittui ilmestyttyään Suomen virallisen listan toiselle sijalle (9/2011). Rumban listalla sijoitus oli ensimmäinen sija. Kesäkuun alussa 2011 julkaistiin albumilta toinen musiikkivideo kappaleesta "Iso Pete".
Kappaleet

Jou jou – 4.11
pohja: DJPP ja Polarsoul
basso: Rasmoose
mandoliini: Puppa J
perkussiot, virveli ja sormipiano: Juho Viljanen
Mikä mikä kylä – 4.18
pohja: DJPP
kellopeli, lelut ja intron viulut: Dyny Helminen
viulu ja laulu: Paula Vesala
tuuba ja pasuuna: Juho Viljanen
basso: Lauri Porra
Noku ja mutku – 3.51
pohja: DJPP
ghettokontra: Lauri Porra
pasuuna: Erno Haukkala
busuki: Josafat
Kans alainen – 3.26
pohja: DJPP ja Tupla-A
biitboksi: Kosola
andalusialainen mandole ja erhu: Lauri Porra
kantele, sello ja ukulele: Dyny Helminen
Mökkihullu – 4.00
pohja: DJPP
pasuuna: Juho Viljanen
sello ja ukulele: Tuukka Helminen
skrätsit: Polarsoul
sisältää samplen Östblocket -yhtyeen kappaleesta "Koh i noor"
Hip hop hurraa – 3.34
pohja: DJPP
viulu: Dyny Helminen
tuuba ja pasuuna: Juho Viljanen
charango: Lauri Porra
laulu: Kerttu ja Hilkka
skrätsit: Polarsoul
Tarkasta itsesi – 5.11
pohja: DJPP
ukulele, munniharppu, huuliharppu ja nokkahuilu: Dyny Helminen
basso: Lauri Porra
skrätsit: Polarsoul
Natsihoppari – 3.47
pohja: Toni Heinonen ja DJPP
Suomi saamelaisille – 3.40
pohja: DJPP
basso ja erhu: Lauri Porra
beatbox: Kosola
busuki: Josafat
Iso Pete – 3.58
pohja: DJPP
sello, ukulele, guitalele, kantele ja melodika: Dyny Helminen
laulu: DJPP ja Mehdi Mehiläinen
Olkoon! – 4.54
pohja: DJPP, Vakiosäätäjä ja Tupla-A
viulu: Ville Aaltonen
laulu: DJPP
pasuuna ja perkussiot: Juho Viljanen
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Keskisuomalainen: positiivinen
Rumba:
Soundi:
Aiheesta muualla

Asa Myspacessa (suomeksi)
Asa
| --- | --- |
Studioalbumit::   Punainen tiili  Leijonaa metsästän  Terveisiä kaaoksesta  Loppuasukas  Via Karelia  Jou jou  Foetida – Use Your Illusion III  Rapsodia  Love  Avar uus  Rakkauslauluja miehille  Uni näkee unta meistä  Uuden aallon lauluja  Siemeniä  Täytyy mennä metsään 
Mixtapet::   Foetida-Pro Promo  Foetida-Pro Promo 2 
Singlet::   "4elementtii"  "Roihuvuori"  "Yhdes iltaan"  "Leijonaa metsästän"  "Hidastaa"  "Monimuotosii"  "Terroristi"  "Sanat ei tehny tätä laulua"  "Pirii ja aseit"  "Hip hop hurraa" 
Muut artikkelit::   Diskografia  Jätkäjätkät
Harald Eriksson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Harald Eriksson |  Harald Eriksson |  Harald Eriksson |  |
Maa:  Ruotsi
Miesten maastohiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Sankt Moritz 1948 | 50 km |  |
Harald Eriksson (22. syyskuuta 1921 Örträsk – 20. toukokuuta 2015 Uumaja) oli ruotsalainen maastohiihtäjä.
Erikssonin uran menestyksekkäin vuosi oli 1948, jolloin hän saavutti hopeaa St. Moritzin olympialaisten 50 kilometrin kilpailusta. Samoissa kisoissa Ruotsi voitti viestikultaa, mutta Eriksson ei kuulunut joukkueeseen. Samaisena vuonna Eriksson voitti vielä Holmenkollenin 50 kilometrin hiihdon.
Erikssonin sukunimestä käytetään myös muotoa Ericson. Ruotsin olympiakomitea ilmoittaa Ericsonin kuolinpäiväksi 15. toukokuuta.
Järvisampi

| Järvisampi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Rustokiillesuomuiset Chondrostei
Lahko::  Sampikalat Acipenseriformes
Heimo::  Sammet Acipenseridae
Suku::  Acipenser
Laji::  fulvescens
Kaksiosainen nimi
 Acipenser fulvescens  Rafinesque, 1817 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Järvisampi (Acipenser fulvescens) on sampien heimoon kuuluva kala, jota pidetään joskus akvaariossa.
Ulkonäkö ja koko

Järvisammella on leuassaan neljä suurta viiksisäiettä. Selässä on kahdessa rivissä luukilpiä. Evät ovat pyöreäreunaiset. Järvisampi on yleensä noin metrin mittainen, mutta kolme kertaa suurempiakin yksilöitä on tavattu. Kalan paino on suurimmillaan 120 kiloa. Vuonna 1952 pyydystettiin 152 vuoden ikäinen järvisampi.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lajin elinaluetta ovat Pohjois-Amerikassa ovat Hudsoninlahti ja Mississippi-joki. Järvisampi elää murto- ja makeassavedessä. Lajin uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan erittäin uhanalainen.
Ravinto

Järvisampi on lähes kaikkiruokainen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Järvisampi Wikimedia Commonsissa
Haapaniemi (Jyväskylä)

| Haapaniemi |
| --- | --- |
 Haapaniemen kerrostaloaluetta.
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Vaajakoski-Jyskä
Kaupunginosa nro:  68
Väkiluku:  1 359 (2020)
Osa-alueet:  Haapaniemi, Sammallahti, Varaslahti, Varassaari
Postinumero(t):  40820 Haapaniemi  40800 Vaajakoski
Haapaniemi on Jyväskylän 68. kaupunginosa (aiemmin Jyväskylän maalaiskunnan kylä). Sen väkiluku oli 1 359 vuoden 2020 lopussa. Haapaniemi on myös kyseisessä kaupunginosassa sijaitseva asumalähiö sekä Päijänteessä oleva niemi, jolla asuma-alue sijaitsee.
Alun perin Vaajakosken alue on kuulunut pääosin Haapaniemen rekisterikylään. Haapaniemen rekisterikylä oli pohjois-eteläsuunnassa pitkä maa-alue, joka ulottui Vuoritsalon saaren eteläpuolelta maantieteellisen Haapaniemen ja Vaajakosken rantojen kautta pohjoiseen aina Kivilammen tienoille saakka. Sahatoiminnan ja asutuksen laajetessa Naissaaren ja Vaajavirran tienoilla alettiin näitä seutuja kutsua Haapakosken kyläksi, ja Haapaniemi alkoi vähitellen tarkoittaa suunnilleen nykyistä Haapaniemen kaupunginosaa, erityisesti niemeä ja sen eteläkärkeä.
Postinumeroalueeseen 40820 Haapaniemi kuuluu niemen kärjessä olevat alueet, niemen ja Väinölän välissä sijaitseva Iso Haapasaari sekä Vuoritsalon saari ja muutama muu pieni saari niemen eteläpuolella. Isossa Haapasaaressa on luontopolku, joka esittelee alueen pienehköjä lehtoja, rantamaisemia, vanhaa metsää ja niittyjä sekä kallioalueita.
Sammallahti ja Varaslahti ovat teollisuus- ja asuinalueita, jotka kuuluvat Vaajakosken postinumeroalueeseen, kuten myös Varassaari.
Haapaniemessä sijaitsevat Noukanniemen veneilykeskus, Savutuvan Apaja, SOS-nuorisokoti ja Haapaniemen koulu. Sammallahden alueella entisissä Vaajakosken tehtaiden rakennuksissa sijaitsevat Palloilukeskus Hutunki sekä  Pikvalin ja Hikinoron tuotantolaitokset. Varassaaren entisissä tehdasrakennuksissa toimii Yrityssatama Amiraali, joka koostuu erilaisista pienyrityksistä.
Haapaniemessä toimi nuorisoseura yli sadan vuoden ajan, mutta se lopetti toimintansa vuonna 2011. Haapaniemen postikonttori avattiin tammikuussa 1980. Se on myöhemmin lakkautettu ja lähin asiamiesposti sijaitsee nykyisin Jyskässä.
Kuvia

Haapaniemen kerrostaloja.
Liikuntakeskus Hutunki.
Vanha tehdasrakennus Varassaaressa.
Pelto Haapaniemen kaupunginosassa. Oikealla Noukanniementie.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haapaniemi (Jyväskylä) Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Guépard-luokka (hävittäjä)

| Guépard-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  2 436 t (standardi) 3 200 t (kuormattu)
Pituus:  130,2 m
Leveys:  11,76 m
Syväys:  4,03 m
Koneteho:  64 000 shp
Nopeus:  35,5 solmua
Miehistöä:  209
Aseistus
Meritorjunta:  5 x 138 mm/L40 -tykkiä 6 x 550 mm torpedoputkea
Ilmatorjunta:  4 x 37 mm/L50 Mle 1923 -ilmatorjuntatykkiä 4 x 13 mm/L76 Mle 1929  -ilmatorjuntakonekivääriä
Guépard-luokka oli Ranskan laivaston 1920- ja 1930-lukujen  vaihteessa valmistetun kuuden hävittäjän (ransk. contre-torpilleurs) alusluokka toisessa maailmansodassa. Alukset muistuttivat edeltänyttä Chacal-luokkaa, mutta ne olivat suurempia, hieman nopeampia ja paremmin aseistettuja.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Palvelukseen | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bison | Arsenal de Lorient, Lorient | 14. maaliskuuta 1927 | 29. lokakuuta 1928 | 10. lokakuuta 1930 | Saksan ilmavoimien Junkers Ju 87:n upottama 3. toukokuuta 1940 Trondheimin edustalla |
| Guépard | Arsenal de Lorient, Lorient | 14. maaliskuuta 1927 | 19. huhtikuuta 1928 | 13. elokuuta 1929 | miehistönsä upottama 27. marraskuuta 1942 Toulonissa |
| Lion | Ateliers et Chantiers de France, Dunkerque | 6. elokuuta 1926 | 5. elokuuta 1929 | 21. tammikuuta 1931 | miehistönsä upottama 27. marraskuuta 1942 Toulonissa |
| Valmy | Ateliers et Chantiers de St. Nazaire-Penhoët | 5. toukokuuta 1927 | 19. toukokuuta 1928 | 1. tammikuuta 1930 | miehistönsä upottama 27. marraskuuta 1942 Toulonissa |
| Verdun | Ateliers et Chantiers de la Loire, St. Nazaire | 10. elokuuta 1927 | 4. heinäkuuta 1928 | 1. huhtikuuta 1930 | miehistönsä upottama 27. marraskuuta 1942 Toulonissa |
| Vauban | Ateliers et Chantiers de France, Dunkerque | 22. toukokuuta 1927 | 1. helmikuuta 1930 | 9. tammikuuta 1931 | miehistönsä upottama 27. marraskuuta 1942 Toulonissa |
Harald Fabritius

Harald (Harry) August Fabritius (21. kesäkuuta 1877 – 2. kesäkuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen psykiatri ja professori.
Fabritiuksen isä oli tilanomistaja, säveltäjä ja viulisti Ernst Fabritius. Fabritius oli Helsingin yliopiston psykiatrian professori ja Helsingin Lapinlahden sairaalan ylilääkäri 1925–1948. Hän vei eteenpäin neurologian oppeja ja hänen aikanaan 1930-luvulla tulivat käyttöön insuliini-, sähkö- ja kardiatsolishokkihoidot. Hän laati alan julkaisuja, joista on suomennettu esimerkiksi Hermostuneisuus ja hermotaudit.
Fabritiuksen puoliso oli venäläissyntyinen taiteilija Olga Sofia (Sonja) Felicia Friedlaender (1880–1956). Heidän esikoistyttärensä Leena Sibelius (1905–1994) oli psykiatrian erikoislääkäri ja vuodesta 1952 Suomen ensimmäinen naispuolinen lääkintöneuvos sekä 1952–1968 Lääkintöhallituksen mielisairasosaston päällikkö. Hänen puolisonsa oli insinööri Johannes (Jussi) Gustaf Christian Sibelius (1904–1940), jonka isä oli psykiatri Christian Sibelius. Fabritiuksen nuorempi tytär Eva Barbara Wilhelmina Haapala (1909–1978) oli kasvifysiologian tutkija ja opettaja. Hänen puolisonsa oli Outokumpu Oy:n päägeologi Paavo Haapala (1906–2002).
Fabritiuksen veljiä olivat jääkärikapteeni Almar Fabritius ja maanviljelysneuvos Edvard Josef Fabritius.
Harranin kirkko

| Harranin kirkko Harran kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Grong, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1874
Suunnittelija:  Jacob Wilhelm Nordan
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harranin kirkko (norj. Harran kirke) on Grongin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1874.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harranin kirkko Wikimedia Commonsissa
Hailar

| Hailar (kiin>  海拉尔区, Hǎilā'ěr Qū mong. ᠬᠠᠶᠢᠯᠠᠷ ᠲᠣᠭᠣᠷᠢᠭ, Qayilar toγoriγ) |
| --- | --- |
 Tšingis-kaanin patsas Hailarissa.
 Koordinaatit: 49°12′42″N, 119°44′32″E 
Valtio:  Kiina
Autonominen alue:  Sisä-Mongolia
Prefektuuritason kaupunki:  Hulunbuir
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunkipiiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 440 km²
Väkiluku (2010):  344 934
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  021000
Suuntanumero(t):  0470
Rekisterikilpi:  蒙E
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hailar (mong. ᠬᠠᠶᠢᠯᠠᠷ
ᠲᠣᠭᠣᠷᠢᠭ, Qayilar toγoriγ, kiin. 海拉尔区, Hǎilā'ěr Qū) on piirikuntatason kaupunkipiiri, joka toimii prefektuuritason kaupunki Hulunbuirin päähallintopaikkana Sisä-Mongoliassa Kiinassa. Koska Hulunbuir on laaja alue prefektuuritasolla, sillä on vain kaupungin asema hallinnon merkeissä. Hailar on tosiasiallinen kaupunki prefektuurissa.
Kaupunkipiirin pinta-ala on 1 440 neliökilometriä ja väkiluku 344 934 (vuonna 2010). Kaupunkipiirin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 1120 kilometriä autonomisen alueen pääkaupunki Hohhotista koilliseen.
Galleria

Hailarin rautatieasema (vanha asemarakennus vuonna 2012).
Laituri Hailarin rautatieasemalla vuonna 2016.
Hulunbuir Hailarin lentoasema.
Joen rantaa Hailarissa.
Katumaisemaa Hailarissa 1900-luvun alkupuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hailar Wikimedia Commonsissa
Hans Meulengracht Madsen

| Mitalit> Maa:   Tanska. Olympialaiset .Miesten purjehdus | Mitalit> Maa:   Tanska. Olympialaiset .Miesten purjehdus | Mitalit> Maa:   Tanska. Olympialaiset .Miesten purjehdus | Maa:   Tanska> .Miesten purjehdus |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | 6mR |  |
Hans Meulengracht Madsen (9. syyskuuta 1885 – 7. lokakuuta 1966) oli tanskalainen purjehtija. Hän kilpaili kesäolympialaisissa 1912 Tukholmassa ja oli siellä mukana saamassa hopeaa kuuden metrin luokassa. Olympiaurheilijat Svend Meulengracht Madsen ja Vigo Meulengracht Madsen olivat hänen veljiään.
Heikki Savolainen (tuottaja)

Heikki ”Hessu” Savolainen (s. 1964) on suomalainen äänittäjä, äänisuunnittelija, tuottaja ja manageri.
Savolainen suoritti Yleisradion äänitarkkailijakurssin vuosina 1983–1985, minkä jälkeen hänet valittiin Yleisradion musiikkituotantoon musiikkitarkkailijaksi. Vuosina 1985-1996 Savolainen työskenteli Yleisradion musiikki-, kuunnelma- ja TV1:n ulkotuotannoissa pääasiassa musiikkitarkkailijana ja -tuottajana.
Vuosina 1983–1993 Savolainen toimi Savonlinnan oopperajuhlilla vastuunaan esitettyjen teosten äänisuunnittelu. Vuosina 1996–1998 hän oli Radio Cityssä tekniikan päällikkönä ja sen jälkeen siirtyi Suomenlinnassa toimivan Seawolf Studios Oy:n Wolfgang Recordsiin tuottajaksi ja äänittäjäksi. Hän on toiminut livemiksaajana Eternal Erection-, Tellus-, Aulanko- ja Alamaailman vasarat -yhtyeille.
Savolainen on palkittu töistään Emma-palkinnoilla (mm. Ismo Alanko Säätiön Pulu, 1998, Trio Töykeät Jazzlantis, 1995) ja Prix Italia -palkinnolla. Hän on sivutoiminen opettaja Sibelius-Akatemian musiikkiteknologian osastolla sekä Teatterikorkeakoulun valo- ja äänisuunnittelun laitoksella.
Heikki Savolainen on tuottanut muun muassa Trio Töykeiden, Perko-Pyysalo Poppoon, Ismo Alanko Säätiön ja XL:n levyjä.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Hans Moravec

Hans Moravec (s. 30. joulukuuta 1948 Itävalta) on vieraileva opettaja Carnegie Mellon -yliopistossa. Hän on tunnettu teknologian kehityksen vaikutusta käsittelevistä akateemisista kirjoituksista ja töistään, jotka käsittelevät robotiikkaa ja tekoälyä. Näin lukuisien transhumanismi-julkaisujen myötä Moravec kuuluu myös tulevaisuudentutkijoiden joukkoon.
Haltijakirja

| Haltijakirja> The Spiderwick Chronicles: The Field Guide |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Holly Black & Tony DiTerlizzi
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia, nuortenkirjallisuus
Suomennos
Suomentaja:  Ulla Lempinen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2004
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  125
ISBN:  951-0-28897-7
Sarja: Spiderwickin kronikat
Seuraava:  Silmikivi
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Haltijakirja on Holly Blackin ja Tony DiTerlizzin fantasiakirja vuodelta 2003. Kirja kuuluu Spiderwickin kronikat -sarjaan, ja se on sarjan ensimmäinen osa. Kirja julkaistiin Suomessa vuonna 2004. Kirjan suomensi Ulla Lempinen ja sen julkaisi WSOY.
Juoni

Vastaeronnut rouva Grace muuttaa lastensa Jaredin, Simonin, ja Malloryn kanssa Spiderwickin eli Lukkivyöryn kartanoon.
Jared löytää talosta aiemman omistajan Arthur Spiderwickin Luonto-opas - ihmeellinen maailma ympärillämme -oppaan. Kirjan kannessa varoitetaan, ettei kirjaa saisi lukea, mutta hän jättää varoituksen huomioitta.
Samalla alkavat oudot tapahtumat, kun peikot ja erilaiset menninkäiset yrittävät saada kirjaa itselleen.
Aiheesta muualla

Risingshadow.net: Kirjan tietoja (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Kirjat:   Haltijakirja  Silmikivi  Lucindan salaisuus  Rautapuu  Mulgaratin raivo 
Muut kirjat:   Lammenneidon laulu  Arthur Spiderwickin luonto-opas: Ihmeellinen maailma ympärillämme 
Hahmot:  Luettelo hahmoista
Muuta:   Elokuva  Videopeli  Soundtrack
Hatecore

| Hatecore |
| --- | --- |
Alkuperä:  Hardcore punk, RAC
Tyypillisiä soittimia:  sähkökitara, basso, rummut
Hatecore on termi, jota on yleisimmin käytetty kuvaamaan hardcore punk -yhtyeitä, joilla on aggressiivisia ja vihamielisiä sanoituksia, jotka useimmiten liittyvät kansallissosialismiin ja valkoiseen ylivaltaan. Hatecore-sanontaa ei kuitenkaan välttämättä käytetä pelkästään tällaisten rasististen yhtyeiden musiikista.
Judo Euroopan kisoissa 2019

Euroopan kisojen 2019 judo käytiin Tšižovka-Arenalla Valko-Venäjän Minskissä 22.−25. kesäkuuta 2019. Kilpailut toimivat samalla judon Euroopan-mestaruuskilpailuina. Kisojen ohjelmassa oli seitsemän painoluokkaa miehille ja naisille sekä sekajoukkuekilpailu.
Mitalistit

Lähteet: International Judo Federation, Judoinside
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| –60 kg |  Lukhumi Tškhvimiani |  Francisco Garrigós |  Amiran Papinaśvili   Jorre Verstraeten |
| –66 kg |  Heorhi Zantaraja |  Matteo Medves |  Bagrati Niniašvili  Važa Margvelašvili |
| −73 kg |  Tommy Macias |  Rustam Orujov |  Hidayat Heydarov  Georgios Azoidis |
| -81 kg |  Matthias Casse |  Ivailo Ivanov |  Luka Maisuradze  Attila Ungvari |
| -90 kg |  Mikail Özerler |  Li Kochman |  Mammadali Mehdiyev  Husein Halmurzajev |
| -100 kg |  Arman Adamian |  Varlam Liparteliani |  Elmar Gasimov  Cyrille Maret |
| +100 kg |  Guram Tushiśvili |  Inal Tasojev |  Stephan Hegyi  Henk Grol |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| –48 kg |  Darja Bilodid |  Irina Dolgova |  Julia Figueroa  Maruša Štangar |
| -52 kg |  Majlinda Kelmendi |  Natalja Kuzjutina |  Chelsie Giles  Amandine Buchard |
| -57 kg |  Daria Mežetskaja |  Nora Gjakova |  Pauline Starke  Telma Monteiro |
| -63 kg |  Clarisse Agbegnenou |  Alice Schlesinger |  Sanne Vermeer  Maria Centracchio |
| -70 kg |  Margaux Pinot |  Sanne van Dijke |  Barbara Matić  Anna Bernholm |
| -78 kg |  Klara Apotekar |  Guusje Steenhuis |  Loriana Kuka  Madeleine Malonga |
| +78 kg |  Maryna Slutskaja |  Larisa Cerić |  Iryna Kindzerska  Ksenija Tšibisova |
Mitalistit > Sekajoukkuekilpailu

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  Aleksandra Babintseva Ksenija Tšibisova Daria Davydova Husein Halmurzajev Alan Hubetsov Anastasija Konkina Daria Mežetskaja Musa Moguškov Alena Prokopenko Inal Tasojev Denis Jartsev Kazbek Zankišijev |  Anri Egutidze Jorge Fernandes Jorge Fonseca Telma Monteiro Rocheles Nunes Joana Ramos Tiago Rodrigues Patrícia Sampaio Nuno Saraiva Barbara Timo  |  Amandine Buchard Guillaume Chaine Axel Clerget Aurelien Diesse Marie-Ève Gahié Priscilla Gneto Kilian Le Blouch Madeleine Malonga Cyrille Maret Anne Fatoumata M'Bairo Margaux Pinot |
|  Aleksandra Babintseva Ksenija Tšibisova Daria Davydova Husein Halmurzajev Alan Hubetsov Anastasija Konkina Daria Mežetskaja Musa Moguškov Alena Prokopenko Inal Tasojev Denis Jartsev Kazbek Zankišijev |  Anri Egutidze Jorge Fernandes Jorge Fonseca Telma Monteiro Rocheles Nunes Joana Ramos Tiago Rodrigues Patrícia Sampaio Nuno Saraiva Barbara Timo  |  Daniel Allerstorfer Shamil Borchashvili Marko Bubanja Sabrina Filzmoser Bernadette Graf Stephan Hegyi Magdalena Krssakova Michaela Polleres Lukas Reiter Katharina Tanzer |
Guédelon linna

Guédelon linna on keskiaikainen rakennushanke, joka sijaitsee Treignyssä, Ranskassa. Hankkeen tavoitteena on rakentaa linna käyttäen vain keskiaikaisia tekniikoita ja materiaaleja. Valmistuessaan 2020-luvulla se tulee olemaan aito 12. vuosisadan keskiaikainen linna.
Rakennushankkeessa tutkitaan keskiaikaisia rakentamisen tekniikoita, työkaluja ja vaatteita ja niitä käytetään koko rakentamisen ajan. Sellaiset raaka-aineet, kuten puu ja kivi saadaan paikan päältä. Rakennushankkeen pääarkkitehti on Jacques Moulin. Hän suunnitteli linnan pohjapiirustuksen 12. ja 13. vuosisatojen Ranskan Philip II:n kauden linnojen tyylin mukaisesti. Rakentamisen aloitti vuonna 1997 Michel Guyot Guédelonista 13 kilometrin päässä sijaitsevan Saint-Fargeaun linnan omistaja. Rakennuspaikka valittiin sellaisten rakennusmateriaalien ja ympäristön mukaan kuten hylätty kivilouhos, suuri metsä, jossa on lampi lähellä.
Hanke on luonut 55 työpaikkaa ja se on nyt suosittu matkailukohde, jossa vierailee yli 300.000 turistia vuosittain.
Rakennushankkeen galleria

2004
2005
2006
2007
2009
2011
2012
2013
2014
2015
Aiheesta muualla

Projektin kotisivut [vanhentunut linkki] (englanniksi)
Hate Me

| ”Hate Me” Ellie Goulding & Juice Wrld |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 26. kesäkuuta 2019
 Tuottaja(t): Jason Evigan, The Monsters and the Strangerz
 Tyylilaji: pop, emo rap
 Kesto: 03.06
 Levy-yhtiö: Polydor Records
Ellie Gouldingin muut singlet
| ”Sixteen” 2019 | ”Hate Me” 2019 | ”Return to Love” 2019 |
Juice Wrldin muut singlet
| ”All Night” 2019 | ”Hate Me” 2019 | ”Run” 2019 |
Hate Me on brittiläislaulaja Ellie Gouldingin sekä yhdysvaltalaisräppäri Juice Wrldin musiikkikappale. Sen julkaisi Polydor Records digitaalisesti ladattavana ja suoratoistettavana singlenä 26. kesäkuuta 2019. Kappaleen ovat sanoittaneet Goulding, Juice Wrld, Jason Evigan, The Monsters and the Strangerz, Andrew Watt ja Brittany Hazzard. Kappaleen tuotannosta vastasivat puolestaan Evigan sekä The Monsters and the Strangerz. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin Gouldingin YouTube-kanavalla 17. heinäkuuta 2019.
"Hate Me" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan viidenkymmenen parhaan joukkoon Irlannissa, Isossa-Britanniassa, Kanadassa, Latviassa, Liettuassa, Skotlannissa, Slovakiassa, Suomessa, Tšekissä, Unkarissa ja Uudessa-Seelannissa. Lisäksi kappale on myynyt platinaa Kanadassa ja Yhdysvalloissa.
Käännös suomeksi