30. sotasairaala
Jatkosota

Jatkosodan sytyttyä kesäkuussa 1941 suojeluskuntapiiri luovutti materiaalin uudestaan 30. sotasairaalan käyttöön. Välineitä ei ollut riittävästi ja niitä hankittiin paikallisesti sekä puolustusvoimien eri varikoilta. Wilhelm Schauman Oy:n kanssa sovittiin sairaalasänkyjen toimittamisesta. Maakunnan sairaaloista, yksityisiltä lääkäriasemilta sekä hammaslääkäreiltä hankittin instrumenttejä, sairaanhoitovälineitä, röntgenkoneita, leikkausvalaisimia ja -pöytiä. Hankintoja tehtiin myös Lotta-Svärd -yhdistyksiltä ja Jyväskylän matkailutoimikunnalta esimerkiksi liina- ja vuodevaatteiden sekä sairaalasänkyjen osalta. Myös hoitohenkilöstöstä oli pulaa ja käyttöön jouduttiin ottamaan sairaalakäyttöön sopimattomia tiloja.
| Jaossairaala | Sijainti | Kuva | Sairaansijat |
| --- | --- | --- | --- |
| J.I | Jyväskylän yleinen sairaala, Jyväskylä |  |  100 A-kirurgista sairaansijaa |
| J.II | Cygneuksen kansakoulu, Jyväskylä |  |  250 A-kiurgista sairaansijaa |
| J.III | Jyväskylän yhteislyseo, Jyväskylä |  |  230 A-kirurgista sairaansijaa |
| J.IV | Keljon kansakoulu, Jyväskylä |  |  90 B-kirurgista sairaansijaa |
| J.V | Jyväskylän kunnalliskoti, Jyväskylä |  |  70 sisätautisairaansijaa |
| J.VI | Jyväskylän tyttökoulu, Jyväskylä |  |  120 sisätautisairaansijaa |
| J.VII | Kasvatusopillinen korkeakoulu, Jyväskylä |  |  150 sisätautisairaansijaa |
| J.VIII | Kaupunginhotelli, Jyväskylä |  |  150 A-kirurgista sairaansijaa |
| J. XVI | Säynätsalon kansakoulu,  Jyväskylä |  |  80 |
| K.I | Keski-Suomen parantola  (Kinkomaan sairaala), Muurame |  |  550 A-kirurgista sairaansijaa  |
| K.II | Muuramen kansakoulu, Muurame |  |  120 A-kirurgista sairaansijaa |
|  | Jämsän kirkonkylän kansakoulu, Jämsä |  |  120 kirurgista sairaansijaa (toimintavalmiina liikekannallepanon tapahtuessa, mutta ei käytössä) |
| K.III | Jämsän kansanopisto, Jämsä |  |  150 kirurgista sairaansijaa (toimintavalmiina liikekannallepanon tapahtuessa, mutta ei käytössä) |
| K.IV | Muuramen kansakoulu, Muurame |  |  150 veneeristä sairaansijaa |
| S.I | Keski-Suomen kotitalousopisto (Emäntäkoulu), Jyväskylä |  |  100 sisätautisairaansijaa |
| S.II | Palokan kansakoulu, Jyväskylä |  |  |
| S.III | Jyväskylän maalaiskunnan kunnalliskoti, Kolu, Jyväskylä |  |  A-kirurginen sairaala 2.7.-10.10.1941 100 sisätautisairaansijaa (saksalaisille sotilaille) 14.11.1941-6.3.1942 sisätautisairaala suomalaisille sotilaille 21.3.-21.7.1942 |
| L.I | Pernasaaren kasvatuslaitos, Leppävesi, Laukaa |  |  150 kulkutautisairaansijaa (toimintavalmiina liikekannallepanon tapahtuessa, mutta ei käytössä) |
| T | Keski-Suomen parantola  (Kinkomaan sairaala), Muurame |  |  150 tuberkuloosisairaansijaa |
| E | Säynätsalon kunnalliskoti, Jyväskylä |  |  40 kulkutautisairaansijaa |
| XX | Petäjävesi (4.7.1944-30.11.1944) |  |  300 sairaansijaa (siirto 68. SotaS jaostosairaala VI Huuhanmäestä) |
| XXIII | (15.10.1944 asti) |  |  B-kirurginen osasto |
| XXIV | (30.11.1944 asti) |  |  B-kirurgisena osastona, siätautiosastona, iho- ja sukupuolitautien osastona ja eristysosastona |
30. sotasairaalassa hoidettiin myös saksalaisia sotilaita. Sairaalassa kuoli yhdeksän saksalaista sotilasta, jotka haudattiin Jyväskylän vanhalle hautausmaalle. Lisäksi yksi Seinäjoella 29. Sotasairaalassa kuollut sotilas haudattiin myös Jyväskylään. Saksalainen Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge (VDK) -järjestö siirsi vainajat myöhemmin Vantaan Honkanummella avatulle saksalaiselle hautausmalle vuosina 1959-1963. Järjestön tehtävänä on 1. ja 2. maailmansodassa kuolleiden saksalaisten ruumiiden kerääminen tietyille hautausmaille sekä hautojen hoitaminen omaisten vierailujen helpottamiseksi.