stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sähköasennuksen käyttöönottotarkastus
Eristysresistanssimittaus

Eristysresistanssimittauksella on tarkoitus varmistaa asennuksen jännitteisten osien eristystilasta maata vasten, ettei
eristystila ole heikentynyt asennustyön aikana (esim. lattialämmitys),
N- ja PE johdinta ole kytketty yhteen niiden eriyttämispisteen (~sähkökeskus) jälkeen ja
SELV-, PELV-, tai FELV-, suojaerotettu tai vikavirtasuojattu piiri ole yhteydessä muihin piireihin.
Rakennusten eristysresistanssimittaus tehdään tyypillisesti pää- tai jakokeskuksesta, poikkeuksena esim. lattialämmityskaapelit, kontaktorilähdöt, PELV-piirit jne.. Eristysresistanssimittaus on aina jännitteetön mittaus. Jotta mittaus kattaisi mahdollisimman laajan osa sähkölaitteistoa (~rakennusta), on esim. jakokeskuksien tulppasulakkeiden ja pohjakoskettimien oltava paikoillaan, johdonsuojien ja vikavirtasuojien ja muiden kytkinten oltava kiinni-asennossa, vain erotuskytkin on auki-asennossa. TN-C-S- ja TN-C-järjestelmissä eristysresistanssimittaus on paljon TN-S-järjestelmää työläämpi.
Eristysresistanssimittaus > Eristysresistanssimittauksen työvaiheet TN-C-S -sähköjärjestelmässä

Erotetaan nollapiiri kelluvaksi
avataan 4-napainen pääkytkin, tai
avataan N-PE yhteys; tai
irrotetaan syötön nollajohdin.
Varmistetaan luotettavasti, että kukaan ei pääse kytkemään jännitettä takaisin.
Tarkistetaan, että nollapiirin ja vaiheiden sekä nollapiirin ja maapotentiaalin välillä ei ole jännitettä: esimerkiksi muu keskus, UPS, kontaktori, verkkokäskyvastaanotin (VKO) yms.
Irrotetaan herkät pistotulppaliitännäiset kulutuskojeet, mikäli on vaara, että ne rikkoontuvat eristysresistanssimittauksen aikana tai heikentävät mittauksen luotettavuutta
Suoritetaan eristysresistanssimittaus
DC-koestusjännite tyypillisesti 500 V, SELV- PELV-piireissä 250 V
TN-S-järjestelmässä vaihe- ja nollajohtimet kytketään yhteen (rinnan) ja mitataan suojamaata vasten.
Pääkytkimen auki ollessa liitetään L1-, L2-, L3-vaihejohtimet sekä N-johdin yhteen luotettavasti kolmella apujohtimella (ns. hauenleuka) ja mitataan eristysresistanssi 500 V:n DC-koestusjännitteellä PE-johtimeen. Mittaustulos kirjataan mittauspöytäkirjaan. Tuloksen on oltava yli 1 MΩ pienjännitteisillä (< 1kV) sähköasennuksilla ja pienoisjännitteisillä (SELV, PELV, FELV) 0,5 MΩ:n asennuksilla. Toistetaan mittaus kaikilla piireillä; periaatteessa yksi mittaus kattaa koko asennuksen, mutta käytännössä mittaus joudutaan tekemään erikseen kontaktoreiden ja releiden perässä olevien asennusten osilta sekä pienoisjännitteisten piirien osilta.
Mittauslaitteen akut tai paristot kuormittuvat eristysresistanssimittauksessa, joten tarkoituksenmukaista on mitata vain niin kauan kuin mittaustulos on stabiili. Äärettömän suurta resistanssin mittaavaa mittauslaitetta ei ole olemassa. Käytännössä mittauslaitteen maksiminäyttöön päästään vain pistorasiaryhmissä, joissa ei ole yhtään laitetta kytkettynä; kaikissa muissa piireissä mittaustulos vaihtelee muutamasta megaohmeista muutamiin kymmeniin megaohmeihin.
Eristysresistanssimittaus > Vianhaku eristysresistanssimittauksessa

Useimmat sähköasennusvirheet ja keskeneräiset asennukset tulevat esiin eristysresistanssimittauksissa.
kaapeliasennus keskeneräinen: vettä/kosteutta kaapelin päässä
energiamittauksen (VKO) PEN-liitin kytketty nollajohdin (mittaus tehtävä mieluiten ennen VKO- ja kWh-mittatrien asennusta)
jossakin laitteessa on tehty nollaus
N- ja PE-johdin vaihtaneet jossakin paikkaansa (~valaisinkytkennät)
mittauskytkentä tehty väärin
mikäli vika ilmenee PEN- ja N-johtimien välissä
irrota keskuksen nollajohtopiirin paksumpia johtimia: vika paikallistuu liitinkiskon tarkkuudella
mittauspiirissä on vieras esim. yli 10 V:n jännite
vika on jossakin kontaktori- tai ohjauspiirissä.
Eristysresistanssimittaus > Mittauslaitteet

Eristysresistanssimittauksessa käytetään eristysresistanssimittaria tai asennustesteriä, jonka koestusjännite on vähintään 500 V.
Suojajohtimien, PEN- ja potentiaalintasausjohtimen jatkuvuuden testaus

Rakennusten sähköasennusten käyttöönottotarkastuksen tärkein mittaus on suojajohtimien jatkuvuuden testaus; jotta suojalaite voi toimia suojalaitteena vikasuojauksessa, on suojajohtimen oltava yhtenäinen. Mittauksen tarkoituksena on varmistaa, että vikasuojaus on toimiva heti kun jännite kytketään sähkölaitteistoon. Samalla varmistetaan, että N- ja PE-johtimet eivät ole vaihtaneet paikkaansa: mikäli johtimet ovat vaihtaneet paikkaansa, on se välittömän vaaran aiheuttava vika. Nollapiiri on kelluva kuten eristysresistanssimittauksessa. Mittauksessa on käytettävä 4–24 V:n jännitettä ja 0,2 A:n tasavirtaa. Mittauksen tulee kattaa kaikki asennuksen maadoitus-, suojamaadoitus-, PEN- ja potentiaalitasausjohtimet.
Jatkuvuusmittaus tehdään tyypillisesti apuelektrodia käyttäen siten, että mitataan resistanssi PE-kiskon ja rakennuksen sähköpisteiden suojamaadoituksen tai laitteen johtavan rungon väliltä. Apuelektrodina voidaan käyttää johtoa, jonka johdinresistanssi kompensoidaan ennen mittausta mittalaitteen kompensointitoiminnolla. Suurin mitattu arvo voidaan kirjata mittauspöytäkirjaan. Suojajohtimen johdinresistanssi voidaan mitata myös käyttämällä apuelektrodina esim. saman kaapelivaipan muita johtimia, jolloin erillistä apuelektrodia ei tarvita.
Mittauksen suojajohtimen hyväksyttävää mittausarvoa ei ole olemassa, koska kaikissa tapauksissa on varmistuttava vikasuojauksen toiminnasta.
Yleisesti käytetyn 1–1,5 mm² MMJ-kaapelin johdinresistanssi on noin 0,0121 Ω/m ja 2,5 mm² kaapelin noin 0,00741 Ω/m. Siten 20 metrin pituisen 1,5 mm² MMJ-kaapelin johdinresistanssi on noin 0,2 ohmia.
Jännitteisenä tehtävät mittaukset > Syötön automaattisen poiskytkennän varmistaminen eli vikapiirin impedanssin mittaaminen

Mittauksen tarkoituksena on selvittää vikasuojauksen toiminta. Johdinpituudet ja poikkipinnat on oltava suunnitelman mukaisia. Asennustesteristä valitaan vikavirtapiirin suojalaitteen (sulake, johdonsuojakatkaisija yms.) nimellistoimintavirtaa vastaava arvo (jos sellainen ominaisuus on mittalaitteessa) ja suoritetaan mittaus sähköverkon syötön kannalta epäedullisimmasta pisteestä. Pisin poiskytkentäaika TN-S-järjestelmässä saa 230/400 V:n nimellisjännitteellä 63 A asti pistorasiaryhmissä ja 32 A asti muilla ryhmillä olla 0,4 s. Yli 32 A ryhmäjohdoille, jotka syöttävät kiinteitä asennuksia, sallitaan pidempi (5 s) poiskytkentäaika. IT- ja TT-järjestelmissä laukaisuehtojen toteutuminen varmistetaan esim. laskemalla.
Mittaus suoritetaan asennustesterillä jännitteisestä asennuksesta. Ennen jännitteen kytkemistä on varmistuttava nollapiirin luotettavasta yhteydestä maapotentiaaliin kiinnittämällä irrotetut nollajohtimet.
Jännitteisenä tehtävät mittaukset > Vikavirtasuojakytkimen testaus

Vikavirtasuojakytkimiä on olemassa A-, B-, F- ja AC-tyyppejä. Vanhempi AC-tyypin vikavirtasuojakytkin tunnistaa pelkästään sinimuotoisen vikavirran ja sen käyttö kiellettiinkin jo SFS6000:n vuoden 2007 painoksessa. Paremman suojan antava A-tyypin vikavirtasuojakytkin tunnistaa sekä sinimuotoisen että pulssimaisen tasavirran. B-tyypin vikavirtasuojakytkin tunnistaa myös tasoitetun tasavirran muotoisen vikavirran. F-tyypin vikavirtasuoja toimii myös suuremmilla taajuuksilla ja sen ominaisuudet kattavat myös AC-, A- ja B-tyypin ominaisuudet. S-merkinnällä varustettu vikavirtasuojakytkin on hidastettu toimintaan eli se on nk. selektiivinen vikavirtasuojakytkin. Epälineaarisia vikavirtasuojia (PRCD-K) käytetään kannettavissa vikavirtasuojakytkimissä eivätkä ne kuulu normaalisti rakennusten sähköasennusten tarkastusten piiriin. Viivästettyjä vikavirtasuojia PRCD-S (esim. SCHUKOMAT, SIDOS) käytetään suojamaan ihmisiä sähköiskuilta pienjännitealueella (130–1 000 V). Viisinkertaisella nimellisvikavirralla (5 • IΔN) tehtävää koestusta käytetään vikavirtasuojakytkimen valmistusprosessissa ja henkilöturvallisuuden testaukseen, eivätkä se kuulu tyypillisesti suomalaisten rakennusten sähköasennusten käyttöönottotarkastuksiin.
Vikavirtasuojakytkin voidaan koestaa esim. seuraavasti
1. testipainikkeen koestaminen
on erityisen tärkeää kolmivaiheisilla vikavirtasuojakytkimillä, kun vain osa vaiheista on käytössä
vikavirtasuojan päällä oleva kytkentäkaavio kertoo vaadittavat kytkettävät navat testipainikkeen toimimiseksi ja kytkentä on valmistajakohtainen
2. vikavirtasuojakytkimen koestaminen 1/3- tai 0,5-kertaisella nimellistoimintavirralla tarvittaessa
vikavirtasuojakytkin ei saa toimia vielä tällä virralla, koska se voi aiheuttaa tarpeettomia käyttökeskeytyksiä
3. Nimellistoimintavirralla tapahtuva testaus
tehdään nimellisellä toimintavirralla ja laukeamisen tulee tapahtua alle 300 ms ajassa
4. Nousevalla vikavirralla tapahtuva laukaisu (virtaramppimenetelmä) tarvittaessa
asennustesteri muodostaa verkkoon nousevan vikavirran (0,3–1,3) • In (nimellistoimintavirrasta). Asennustesteri ilmoittaa laukaisuvirran arvon ja eräät laitteet myös mittaavat lisäksi laukaisuajan siitä hetkestä kun kyseinen vikavirran arvo kytkettiin virtapiiriin.
AC-tyypin testivirralla laukaisurajat rakennestandardien mukaan ovat >15...30 mA
A-tyypin testivirralla laukaisurajat rakennestandardien mukaan ovat >10,5...42 mA
S-tyypin vikavirtasuojakytkimillä pisin sallittu toiminta-aika nimellisellä toimintavirralla on 500 ms.
Aiheesta muualla

Sähkölaitteiston tarkastukset (Arkistoitu – Internet Archive), Virtuaali-amk
Sidonien ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Sidonien ritarikunta (saks. Sidonien-Orden) oli Saksin kuningaskunnassa jaettava ritarikunta. Se perustettiin 14. maaliskuuta 1871 kuningas Juhanan käskystä, ja se on kuningaskunnan vanhin naisille tarkoitettu ritarikunta. Sitä jaettiin Saksin kuningashuoneen naispuolisille jäsenille ansioista sodan aikana, etupäässä sellaisille, jotka olivat osoittaneet altruismia Saksan–Ranskan sodan aikana. Ritarikunta lakkautettiin monarkian myötä vuonna 1918.
Ritarikunnassa oli vain yksi luokka, joskin kuningasperheeseen kuuluvat naiset käyttää olkanauhaa muille varatun rusetin sijaan:
daami
Department of Government Efficiency

Department of Government Efficiency (DOGE [doudʒ]) on Yhdysvalloissa tammikuussa 2025 perustettu neuvoa-antava toimielin, jonka tehtävänä on supistaa Yhdysvaltain liittovaltion hallintoa ja pienentää sen kustannuksia.
Tarkoitus

DOGEn perusti Yhdysvaltain presidentti Donald Trump presidentin asetuksella tammikuussa 2025. DOGE vastaa liittovaltion teknologian ja ohjelmistojen modernisoinnista hallinnon tehokkuuden ja tuottavuuden parantamiseksi. Yhdysvaltain Digipalvelu (USDS) nimetään Yhdysvaltain DOGE-palveluksi, joka toimii presidentin alaisuudessa. Virastot luovat DOGE-ryhmiä, jotka työskentelevät USDS:n kanssa teknologian ja järjestelmien yhteensopivuuden parantamiseksi. Asetuksen tavoitteena on parantaa hallituksen IT-järjestelmiä, tiedonkeruuta ja hallinnon toimintaa ilman, että se rajoittaa virastojen valtuuksia.
DOGEn on tarkoitus toimia 4. heinäkuuta 2026 asti. Sen tavoitteena on säästää kaksi tuhatta miljardia dollaria liittovaltion budjetista.
Toiminta

Alun perin DOGEa oli tarkoitus johtaa liikemies Elon Musk ja liikemies Vivek Ramaswamy yhdessä. Ramaswamy jättäytyi kuitenkin pois toimielimen toiminnasta päätettyään pyrkiä Ohion kuvernööriksi.
DOGEn johtaja Elon Musk toimii Yhdysvaltain hallituksen erityistyöntekijänä, eivätkä hänen noin 40 alaistaankaan ole hallinnon tai ministeriöiden työntekijöitä. Presidentti Trumpin mukaan DOGE ei tee mitään ilman Yhdysvaltain hallinnon hyväksyntää. Muskin asema antaa hänelle rajallisen pääsyn viranomaisresursseihin ilman täysimääräistä viranomaisraportointia.
Musk on käynyt alaisineen hyvin aktiivisesti läpi liittovaltion virastojen toimintaa. DOGEn toimenpiteitä ovat olleet muun muassa Yhdysvaltain kehitysyhteistyöviraston sulkemisen tavoittelu sekä valtiovarainministeriön maksujärjestelmien tarkastelu.
Kritiikki

DOGEn laaja pääsy liittovaltion tietojärjestelmiin on herättänyt kritiikkiä erityisesti demokraateissa, ja sen laillisuus on kyseenalaistettu useissa oikeusjutuissa. DOGEn toimia on arvosteltu myös siitä, että se voi rikkoa liittovaltion yksityisyyslakeja.
Kriitikot nostavat esiin huolia myös Muskin mahdollisista eturistiriidoista, koska hänen yrityksensä, kuten SpaceX, saavat suuria hallituksen sopimuksia.
Rajalla (elokuva)

| Rajalla |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Elina Hyvärinen
Käsikirjoittaja:  Elina Hyvärinen
Tuottaja:  Mina Laamo
Säveltäjä:  Emil Sana
Kuvaaja:  Jarkko M. Virtanen
Leikkaaja:  Nikke Bagge
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Koko Production
Levittäjä:  Pirkanmaan elokuvakeskus
Ensi-ilta:  14. maaliskuuta 2025
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  241 000 € (Elokuvasäätiön tuki 135 000 €)
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rajalla on Elina Hyvärisen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva, joka tulee ensi-iltaan maaliskuussa 2025.
Elokuvassa seurataan parikkalalaisten arkea vanhan ja uuden ajan kynnyksellä. Parikkalan kunta Etelä-Karjalassa sijaitsee Suomen ja Venäjän rajan välittömässä läheisyydessä. Venäjän läsnäolo on ollut mahdollisuus niin matkailun kuin rajan takaa tulevan rahan muodossa, mutta erityisesti vuodesta 2022 Ukrainaan kohdistetun hyökkäyssodan jälkeen myös uhka.
Elokuvan on tuottanut Mina Laamo Koko Production oy:stä ja sen levittää elokuvateattereihin Pirkanmaan elokuvakeskus.
Aiheesta muualla

Rajalla-elokuvan traileri Youtubessa
Valikko

Valikko eli menu on käyttöliittymäkomponentti, joka näyttää käyttäjälle listan suoritettavista toiminnoista tai valittavista objekteista.
Valikkoja on eri tarkoituksiin ja eri tavoilla esitettynä. Pääasiassa käyttäjä valitsee valikon kohdan jollain syöttölaitteella.
graafisen käyttöliittymän valikkopalkki ja avattu pudotusvalikko
Valikko voidaan sijoittaa ohjelman ikkunan yläreunaan valikkopalkkiin eli valikkoriville (menu bar). Tälaisesta valikosta avautuu avattava valikko eli pudotusvalikko eli avattava valikko (drop-down menu).
kameran toimintojen valikko, jollaista käytetään nuolinäppäimillä tai koskettamalla
tekstipohjaisen käyttöliittymän valikko, jossa kohta valitaan numerolla
OpenOffice.org Writerin pikavalikko, jolla muutetaan tekstin ominaisuuksia
Valikoita, jotka liittyvät johonkin käyttöliittymän kohteeseen, nimitetään nimellä pikavalikko (ponnahdusvalikko, kontekstimenu), joka on graafisissa käyttöliittymissä hiiren oikealla näppäimellä avattava kohteeseen liittyvä valikko (context menu, pop-up menu).
Käännösalan asiantuntijat

Käännösalan asiantuntijat KAJ ry (ruots. Översättningsbranschens experter KAJ rf) on kääntäjien, tulkkien ja muiden monikielisen viestinnän asiantuntijoiden ammattijärjestö. Se valvoo jäsentensä etuja, kuten työehtoja ja palkkausta sekä edistää ja kehittää alan koulutusta. Lisäksi järjestö pyrkii kohottamaan ammattikunnan arvostusta.
KAJ on yksi Akavan Erityisalat ry:n 25 jäsenyhdistyksestä.
Historia

KAJ aloitti toimintansa Kääntäjien ammattijärjestö -nimellä marraskuussa 1979, kun vuonna 1974 perustettu Diplomikielenkääntäjät ry (DKK ry) ja vuonna 1975 perustettu Virka- ja työsopimussuhteiset kielenkääntäjät ry (VTSK ry) päättivät yhdistyä yhdeksi järjestöksi. Syntyi ammattijärjestö ajamaan kääntäjien ja tulkkien ammatillisia etuja. Kääntäjien ammattijärjestö liittyi Akavan Erityisalojen Keskusliittoon (nykyinen Akavan Erityisalat) vuosien 1979 ja 1980 vaihteessa. Vuonna 2009 järjestö muutti nimensä Käännösalan asiantuntijat KAJ:ksi.
Edunvalvonta

KAJ toimii käännösalan edunvalvojana huolehtien alalla työskentelevien asemasta työelämässä. Sen keskeisiä tavoitteita on etenkin pyrkimys nostaa alan arvostusta ja sitä kautta kääntäjien palkkatasoa.
Edunvalvontaa KAJ hoitaa vaikuttamalla lainsäädännön ja säännösten valmisteluun sekä tukemalla Akavan Erityisaloja työelämän kehittämiseen liittyvissä kysymyksissä. KAJ ja Akavan Erityisalat toimivat yhteistyössä myös muun muassa laatimalla oppaita ja suosituksia jäsenilleen.
KAJ antaa jäsenilleen palkkaneuvontaa ja on yhdessä Akavan Erityisalojen kanssa laatinut vähimmäispalkkasuosituksen yksityisellä sektorilla toimiville kääntäjille. Jäsenille tarkoitettu suositus määrittää vähimmäispalkan vaihteluvälin kolmelle eri vaativuusluokalle.
Koulutuspolitiikka ja täydennyskoulutus

KAJ on laatinut vuosille 2008–2012 koulutuspoliittisen ohjelman, jossa pohditaan, millaisia kääntäjiä ja tulkkeja tarvitaan ja mitä vaatimuksia työelämä asettaa heille sekä alan koulutukselle tulevaisuudessa.
KAJ:n koulutuspolitiikan tärkeitä kysymyksiä ovat käännöstieteen säilyminen itsenäisenä pääaineena, osaamisen varmistaminen sekä koulutuksen rahoituksen kehittäminen.
KAJ ry ja Akavan Erityisalat myös tarjoavat jäsenilleen koulutusta, joka tukee toimintaa työelämässä. 
KAJ järjestää myös erilaisia käännösalan tapahtumia yhdessä Suomen kääntäjien ja tulkkien liiton (SKTL) sekä Suomen käännöstoimistojen liiton (SKTOL) kanssa, esimerkiksi jokasyksyisen kansainvälisen kääntäjien päivän yhteydessä toteutettavan tapahtuman seminaareineen.
Tietoa jäsenistöstä

KAJ:n jäsenistä 68 % on suorittanut ylemmän korkeakoulututkinnon. Alemman korkeakouluasteen tutkinnon on suorittanut 28 % jäsenistöstä (mukaan lukien mm. diplomikielenkääntäjät). Muun tasoisia (mm. ulkomailla suoritetut tutkinnot) tutkintoja on 4 %:lla jäsenistä (helmikuu 2008).
Tietoa jäsenistöstä > Yleisimmät työtehtävät

KAJ:n jäsenistä 33 % työskentelee kääntäjänä tai tulkkina tai molemmissa tehtävissä. Tyypillisimpiä tehtävänimikkeitä ovat mm. kääntäjä, tulkki, tekninen kirjoittaja ja projektipäällikkö. Lisäksi monet jäsenistä työskentelevät sekä dokumentoinnin ja lokalisoinnin, että viestinnän ja viennin eri tehtävissä.
Jäsenistä 72 % työskentelee yksityisellä sektorilla. Pääasiallisia työllistäjiä yksityisellä sektorilla ovat käännöspalveluja ja kielikoulutusta tarjoavat yritykset mutta myös lokalisointipalveluja ja teknistä dokumentointia ja kirjoittamista tarvitsevat ja tarjoavat yritykset.
Julkishallinto eli valtio ja kunnat työllistää noin 25 % jäsenistä.
Kajawa

KAJ ry:llä on oma jäsenlehtensä Kajawa. Lehti käsittelee KAJ:n jäsenkunnalle keskeisiä yhteiskunnallisia ja työelämän kysymyksiä sekä oman ammattikunnan keskeisiä asioita. Neljä kertaa vuodessa ilmestyvä Kajawa jaetaan kaikille KAJ:n varsinaisille jäsenille sekä tiedotusjäsenille. Jäsenlehteä voi myös lukea KAJ:n nettisivuilla.
Erik Selin

Selin vuonna 2013
Erik Selin (s. 1967) on ruotsalainen miljardööri, suomalaisten kiinteistösijoitusyhtiöiden Saton ja Joo Group Oy:n suuromistaja omistamansa asuntoyhtiö Balderin kautta sekä Saton ja Joon hallitusten puheenjohtaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Erik Selin Wikimedia Commonsissa
Skábma – Snowfall

| Skábma – Snowfall |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Red Stage Entertainment
Jakelija:  Steam, GOG.com ja Epic Games Store
Säveltäjä:  Hildá Länsman
Julkaistu:  2022
Lajityyppi:  seikkailupeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Microsoft Windows, PlayStation 4, PlayStation 5, Xbox Series X ja Series S, Xbox One ja Nintendo Switch
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Skábma – Snowfall on vuonna 2022 Windowsille julkaistu Red Stage Entertainmentin kehittämä seikkailupeli, joka pohjautuu saamelaiseen mytologiaan ja tarinaperinteeseen. Peli on ääninäytelty kokonaisuudessaan pohjoissaameksi, ja sitä on kutsuttu maailman ensimmäiseksi videopeliksi, joka julkaistaan saameksi. Pelin nimi Skábma on pohjoissaamea ja tarkoittaa suomeksi kaamosta.
Tarina

Pelin pääsankari, Áilu, löytää vanhan piilotetun noaidirummun ja tulee tahtomattaan vedettyä mukaan itseään isompien tapahtumien keskelle. Rumpu avaa kadotetun yhteyden luontoon ja henkieläimiin. Samaan aikaan alueella alkaa levitä mystinen sairaus, joka tartuttaa niin kasvit kuin ihmiset ja eläimetkin. Rummun ansiosta Áilu on nyt ainoa, jolla on keinot pelastaa kaikki ja pysäyttää taudin leviäminen.
Pelissä Áilu käyttää rumpua paljastaakseen muille ihmisille näkymättömän henkimaailman. Rummun avulla hän voi kommunikoida luonnon henkien sekä ihmisten ruumissielujen kanssa. Áilun matkan edetessä, hän saa avukseen eri henkieläimiä. Henkieläinten voimien avulla hän pystyy etenemään uusille alueille, selvittämään arvoituksia, vaikuttamaan ympäristössä leviävään sairauteen ja muokkaamaan sitä sekä taistelee sairauden korruptoimia vihollisia vastaan.
Kehitys

Pelin tarinassa on hyödynnetty erilaisia kertomuksia eri puolilta Saamenmaata. Tarinoista kerättiin osia sieltä täältä ja muodostettiin niistä uusi kokonainen tarina peliä varten. Pelin käsikirjoittaja Marjaana Auranen sai innoitusta myös sukulaisiltaan kuulemistaan kokemuksista. Yhteistyötä tehtiin muun muassa saamelaisten taiteilijoiden kanssa. Pelin musiikeista vastasi Mark Malyshev ja saamelainen muusikko ja joikaaja Hildá Länsman.
Vastaanotto

Skábma – Snowfall keräsi paljon huomiota kansainvälisesti. Peliä on kutsuttu ”tärkeäksi askeleeksi alkuperäiskansojen itse-edustuksessa videopelien maailmassa”. Screen Rant kehui pelin tunnelmaa ja korosti, että saamelaiskulttuuri sopii pelin teemaan ja tarinaan niin hyvin, ettei kulttuuriin keskittyminen tunnu irralliselta tai selittelevältä.
Vastaanotto > Palkinnot

Nordic Game Discovery Contest 2019 -tapahtumassa Skábman pilottiversio voitti People´s Choice Award -palkinnon. Skábma voitti vuoden 2023 Finnish Game Awardseissa The Best Creative Achievement -palkinnon sekä Nordic Game -gaalassa Best Art- ja Nordic Game of the Year -palkinnot.
Aiheesta muualla

Pelin virallinen sivu
TOI-4633

TOI-4633 on kahdesta suunnilleen Auringon massaisesta tähdestä koostuva kaksoistähti 309 valovuoden päässä. 
Rata on hyvin soikea.
Mielenkiintoisen tähdestä tekee se, että A-tähdellä on ympärillään eksoplaneettoja.
Mini-neptunus TOI 4633 c kiertää tähteään asuinkelpoisella vyöhykkeellä, vaikka soikealla radalla kiertävä kaksoistähden B-komponentti
tulee melko lähelle sitä ajoittain. Kaksoistähden kiertoaika 230 vuotta, radan soikeus 0.9.
Planeetan massa 0.12 Mj, etäisyys 0.85 AU, soikeus  0.12.  Säde 3.2 maan sädettä. Arvioitu pintalämpötila 230 - 360 K.
Jäätävä polte

| Jäätävä polte |
| --- | --- |
 Suomalaisen DVD:n kansikuva.
Ohjaaja:  Renny Harlin
Käsikirjoittaja:  Renny Harlin Markus Selin
Tuottaja:  Markus Selin
Säveltäjä:  Richard G. Mitchell
Kuvaaja:  Henrik Paersch
Leikkaaja:  Paul Martin Smith
Lavastaja:  Torsti Nyholm
Erikoistehosteet:  Osmo Savolainen
Pääosat:  Mike Norris Steve Durham David Coburn
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Harlin & Selin Productions
Ensi-ilta:  Ruotsi 4. huhtikuuta 1986 Yhdysvallat 30. elokuuta 1986 Suomi 19. joulukuuta 1986
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:  englanti   venäjä   suomi
Budjetti:  16 700 000 mk (5 285 550 euroa inflaatiokorjattu 2014)
Tuotto:  3 388 020 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jäätävä polte (Yhdysvalloissa Born American, Britanniassa Arctic Heat) on Renny Harlinin ohjaama elokuva, joka valmistui vuonna 1986.
Alun perin elokuvan pääosaan oli palkattu Chuck Norris, mutta kuvausten myöhästyessä tämä joutui perumaan sopimuksensa. Kolmessa päivässä kirjoitettiin uusi käsikirjoitus, johon kiinnitettiin hänen poikansa Mike Norris.
Juoni

Kolme amerikkalaista nuorta saapuvat Suomen Lappiin lomamatkalle. Päähänpiston seurauksena he ylittävät Neuvostoliiton-rajan sillä seurauksella, että joutuvat pian vaikeuksiin. Heidät sotketaan mukaan nuoren tytön mystiseen murhaan ja kohta kolmikon ajojahtiin osallistuvat jo puna-armeijan sotilaatkin. Savoy, Mitch ja K.C. päätyvät vangeiksi epäinhimilliseen vankilaan, missä kidutus ja oudot ”ihmisšakkiottelut” ovat arkea ja salaperäinen Amiraali tuntuu olevan ainoa, joka voi heitä auttaa.