stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eero Lämsä
Aiheesta muualla

.aspx Eero Lämsä Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Suomen Keskustan kansanedustajat
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (44):  Aho  Aittoniemi  Ala-Nissilä  Alaranta  Anttila (1995–1996)  Aula  Huuhtanen  Hyssälä  Isohookana-Asunmaa  Juhantalo  Jäätteenmäki  Kalli  Karjula  Kemppainen  Kiviniemi  Koistinen  Komi  Korkeaoja  Korteniemi  Koski  Kääriäinen  Lehtosaari  Leppänen  Liikkanen  Lindqvist  Lämsä  Manninen  Myllyniemi  Mölsä (1995–1999)  Pekkarinen  Pesälä  Ranta-Muotio  Rehn  Rehula (1996–1999)  Saapunki  Saari  Salo  Suhola  Takkula  Vanhanen  Vehviläinen  Vihriälä  Vuorensola  Väistö  Väyrynen (1995) 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (48):  E. Aho  H. Aho  Aittoniemi (1999)  Ala-Nissilä  Anttila  Aula  Huuhtanen (1999–2000)  Hyssälä  Isohookana-Asunmaa  Jäätteenmäki  Kalli  Karjula  Karpela  Kerola  Keränen  Kiviniemi  Komi  Korkeaoja  Korteniemi (1999–2001)  Korva (2001–2003)  Kääriäinen  Lahtela  Laukkanen  Lehtomäki  Leppä  Leppänen  Lintilä  Lämsä  Manninen  Myllyniemi  Mölsä  Neittaanmäki  Nousiainen  Oinonen  Pekkarinen  Puhakka  Ranta-Muotio  Rantakangas  Rehula  Rossi (1999, 2000–2003)  Ryynänen (1999–2003)  Saapunki  Salo  Takkula  Vanhanen  Vehviläinen  Vihriälä  Vilkuna  Väistö  Ylä-Mononen 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (55):  Ahonen  Alatalo  Ala-Nissilä (2003–2006)  Anttila  Haapoja  Hautala  Hoskonen  Hyssälä  Hänninen  Juhantalo  Jäätteenmäki (2003–2004)  Kaikkonen  Kalli  Karjula  Karpela  Karvonen (2004–2007)  Kerola  Kettunen  Kiviniemi  Kiviranta  Komi  Korkeaoja  Markku Koski  Kääriäinen  Lankia  Laukkanen  Lehtomäki  Leppä  Lindqvist  Lintilä  Lämsä  Manninen  Riikka Moilanen-Savolainen  Neittaanmäki  Nousiainen  Oinonen  Paloniemi  Pekkarinen  Peltokorpi (2004–2007)  Pentti  Ranta-Muotio  Rantakangas  Rehula  Reijonen  Rossi  Rundgren  Salo (2006–2007)  Salovaara  Särkiniemi  Takkula (2003–2004)  Tiilikainen  Tölli  Vanhanen  Vihriälä  Vilkuna  Väistö  Ylä-Mononen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Pehr Löv

Pehr Löv (2004)
Pehr Johan Andreas Löv (s. 26. huhtikuuta 1947 Purmo) on suomalainen poliitikko ja koulutukseltaan lääketieteen lisensiaatti. Hän oli RKP:n kansanedustaja vuosina 1995–2007. Pedersören kunnassa asuva Löv on ollut Pietarsaaren seudun terveyskeskuksen johtava lääkäri vuodesta 1983. Löv avioitui terveydenhoitaja Gun-May Linnea Nilssonin kanssa 1971 ja heillä on kaksi lasta: Mikaela (s.1975) ja Daniel (s.1978).
Aiheesta muualla

.aspx Pehr Löv Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat
| n k Ruotsalainen eduskuntaryhmän kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
RKP (11):  Biaudet  Bremer  Enestam  Kukkonen  Lax  Löv  Malm  Norrback  Pietikäinen  Rosendahl  Tiilikainen 
Ahvenanmaa:  Jansson 
| n k Ruotsalainen eduskuntaryhmän kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
RKP (11):  Biaudet  Bremer  Enestam  Erlund (1999–2000†)  Gestrin (2000–2003)  Granvik  Lax  Löv  Nordman  Pietikäinen  Rosendahl  Wideroos 
Ahvenanmaa:  Jansson 
| n k Ruotsalainen eduskuntaryhmän kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
RKP (9):  Biaudet  Enestam  Gestrin  Granvik  Lax  Löv  Nylander  Thors  Wideroos 
Ahvenanmaa:  Jansson 
Vaasan vaalipiirin kansanedustajat
| n k Vaasan läänin vaalipiirin kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (18):  Aaltonen  Aho  Ala-Harja  Jäätteenmäki  Kallis  Kiviniemi  Koskinen  Kukkonen  Löv  Malm  Norrback  Nyby  Ranta-Muotio  Saari  Vehkaoja  Vihriälä  Vistbacka  Wahlström 
| n k Vaasan vaalipiirin kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (17):  Aho  Granvik  Jäätteenmäki  Kallis  Kiviniemi  Lintilä  Löv  Mäki-Hakola  Nordman  Ranta-Muotio  Salo  Urpilainen  Vehkaoja  Vihriälä  Vistbacka  Wallin  Wideroos 
| n k Vaasan vaalipiirin kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (17):  Ahonen  Granvik  Haapoja  Hautala  Kallis  Kiviniemi  Kumpula  Lintilä  Löv  Ranta-Muotio  Risikko  Salo  Urpilainen  Wallin  Wideroos  Vihriälä  Vistbacka 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Mikko Luopajärvi

Mikko Luopajärvi (15. marraskuuta 1871 Jalasjärvi – 5. tammikuuta 1920 Jalasjärvi) oli suomalainen maanviljelijä joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana 1914–1920 ja ministerinä 1919–1920. Luopajärven hoitamiin asioihin kuuluivat muun muassa Itä-Karjalan asiat, jossa pyrittiin itsenäisyys julistamalla hakeutumaan Suomen yhteyteen heimosotien aikana ennen Tarton rauhan sopimusta 1920-vuoden lopulla. Luopajärvi kuoli kesken vaalikauden ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Heikki Peura.
Luopajärven vanhemmat olivat talollinen Gustaf Luopajärvi ja Susanna Serafia Tukeva. Käytyään kansakoulun ja kansanopiston hän toimi maanviljelijänä Jalasjärvellä 1900–1920. Luopajärvi oli myös Ilkka-lehden taloudenhoitaja 1907–1910 ja toimi lehden väliaikaisena toimittajana.
Luopajärvi oli Maalaisliiton kansanedustajana Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä 1914–1917 ja 1917–1920 ja itäisestä 1917–1919. Luopajärvi oli salkuttomana ministerinä Kaarlo Castrénin I hallituksessa ja  Vennolan I hallituksessa 1919–1920.
Aiheesta muualla

.aspx Mikko Luopajärvi Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Mikko Luopajärvi Suomen ministerit. Valtioneuvosto.
Ministerihautaus Jalasjärvellä, Suomen Kuvalehti, 07.02.1920, nro 6, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maalaisliiton kansanedustajat
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1914–1917 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (18):  Jäykkä  Kallio  Kiuru  Kokko  Lahdensuo  Latvala  Lohi  Luopajärvi  Leinonen  Nurmela  Partanen  Pehkonen  Poutiainen  Pulkkinen  Pykälä (1914–1915†)  Saalasti  Saarelainen  Tulikoura 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1917 (ensimmäiset valtiopäivät) |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (19):  Alkio  J. Haapanen  S. Haapanen  Juutilainen  Kallio  Kokko  Kuoppamäki  Lahdensuo  Lantto  Leinonen  Lohi  Luopajärvi  Niukkanen  Nurmela  Pehkonen  Saalasti  Saarelainen  Salovaara  Raatikainen 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1917–1919 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (26):  Alkio  Arhama  Haapanen  Hatva  Heikkinen  Joukahainen  Juutilainen  Kallio  Kokko  Kotila (1918–1919)  Lahdensuo  Lantto  Leinonen  Leppälä  Lohi  Loukko (1918–1919)  Luopajärvi  Manner  Niukkanen  Nurmela  Pehkonen (1917–1918)  Piitulainen (1919)  Raatikainen (1918–1919)  Rentola  Relander  Saarelainen  Salovaara (1917–1919)  Takkula  Tanskanen  Wuorimaa 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1919–1922 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (42):  Alkio  Arhama  Elovaara  Hanhisalo (1921–1922)  Hatva  J. Heikkinen  P. Heikkinen  Joukahainen  Junes  Juutilainen  Kallio  Kokko  Koivuranta  Kukkonen  Kärki  Lahdensuo (1921–1922)  Latvala  B. Leppälä  J. Leppälä  Liakka  Lohi  Loppi  Loukko  Luopajärvi (1919–1920)  Malmi (1921–1922)  Manner  Mero (1920–1922)  Niskanen  Niukkanen  Oja  Peura (1920–1922)  Perälä  A. Pesonen  Y. Pesonen  Pilkka  Pitkänen  Raatikainen  Ryynänen  Relander (1919–1920)  Saarelainen  Salovaara  Selander  Takkula  Taskinen  Vesterinen  Wuorimaa (1919–1921) 
Vaasan läänin eteläisen vaalipiirin kansanedustajat
| n k Vaasan läänin eteläisen vaalipiirin kansanedustajat 1914–1917 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (12):  Ala-Kulju  Gädda  Iipponen  Luopajärvi  Mäki  A. Neovius  D. Neovius  Saari  Stenbäck  von Troil  Tåg  Virkkunen 
| n k Vaasan läänin eteläisen vaalipiirin kansanedustajat 1919–1922 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (12):  Alkio  Estlander  Hannunen (1920–1922)  Helenelund  Kujala  Kärki  Lanne  Luopajärvi (1919–1920†)  Nix  Peura (1920–1922)  Valavaara (1919–1920)  von Wendt  Virkkunen  Åkerblom 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Matti Maijala

Matti Jaakko Maijala (17. heinäkuuta 1923 Kangasala – 30. tammikuuta 2007 Virrat) oli suomalainen poliitikko, keskustan kansanedustaja sekä pankinjohtaja ja kunnallisneuvos. Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä edustanut Maijala oli eduskunnassa vuosina 1970–1972 sekä 1975–1991. Hän oli presidentin valitsijamies vuosina 1978, 1982 ja 1988. Maijalalle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1989.
Teoksia

Nuorisoseurojen raittiustyön opas 1953
Virtain säästöpankki 75 vuotta 1962
Puheita perinteestä ja laulusta 1994
Jalmari Leino

| Jalmari Leino |
| --- | --- |
 Jalmari Leino 1930-luvulla.
Kansanedustaja
 2.9.1927–20.10.1930  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Turun pohjoinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. toukokuuta 1892 Köyliö
Kuollut: 16. joulukuuta 1963 (71 vuotta) Tampere
Ammatti:  päätoimittaja
Frans Hjalmar (Jalmari) Leino (synt. Rekola, 4. toukokuuta 1892 Köyliö – 16. joulukuuta 1963 Tampere) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko, joka työskenteli usean sosialidemokraattisen sanomalehden päätoimittajana 1920–1950-luvuilla. Hän oli myös SDP:n kansanedustaja vuosina 1927–1930.
Elämä > Nuoruusvuodet

Köyliön Vuorenmaassa syntyneen Jalmari Leinon vanhemmat olivat Säkylästä kotoisin olleet torppari Frans Henrik Rekola (1859-1944) ja Justiina Vilhelmiina Korpela (1869-1955). Kansakoulun jälkeen hän työskenteli sekatyömiehenä ja oli mukana Vuorenmaan työväenyhdistyksen toiminnassa. Leino suoritti Sosialidemokraattisen puolueopiston kurssin ja toimi vuosina 1917–1918 kiertävänä luennoitsijana Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa. Sisällissodan aikana Leino oli myös kansanvaltuuskunnan nimittämän Turun ja Porin läänin lääninneuvoston verotuslautakunnan jäsen. Sodan loppuvaiheessa Leino pakeni punapakolaisten mukana ja vangittiin Lahdessa, josta hänet siirrettiin Santahaminan vankileirille.
Elämä > Toimittajana ja kansanedustajana

Vapauduttuaan 1920 Leino siirtyi Porissa ilmestyneen Uuden Ajan toimittajaksi. Hän oli myös lehden päätoimittaja 1925–1927. Leino valittiin eduskuntaan vuonna 1927. Ainoaksi jääneen kansanedustajakautensa jälkeen Leino työskenteli Jyväskylässä Työn Voiman päätoimittajana 1930–1937, Viipurissa Kansan Työn päätoimittajana 1938–1940, Helsingissä Työväen Sanomalehtien Tietotoimiston palveluksessa 1940, Turussa Sosialistin päätoimittajana 1940–1941 sekä Tampereella Kansan Lehden päätoimittajana 1942–1950 ja toimituspäällikkönä 1950–1958. Hän oli Porin, Jyväskylän, Viipurin ja Tampereen kaupunginvaltuustojen jäsen.
Leino kuoli 71-vuotiaana joulukuussa 1963. Hänet on haudattu Kangasalan Vatialan hautausmaalle.
Perhe

Jalmari Leinon puoliso oli köyliöläinen Anna Amanda Lind (s. 1893), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1921. Heidän poikansa oli kaupunginjohtaja Väinö J. Leino ja pojanpoika suurlähettiläs Jukka Leino.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jalmari Leino Wikimedia Commonsissa
Sosialidemokraattien kansanedustajat
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 1927–1929 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (60):  A. Aalto  J. Aalto  Ailio  Ampuja  Bryggari  Eskola  Fahler  Hakala  Hakkila  Halonen  Harvala  Haverinen  Helo  Huttunen  Itkonen  Jokinen  Keto  Koivulahti-Lehto  Komu  Koponen  Kuusisto  Latvala  Lehikoinen  Lehto  Lehtokoski  F. J. Leino  J. Leino  Leinonen  Linna  Malkamäki  Muhonen  Myllymäki  Paasivuori  Paasonen  Pekkala  Pensas  Penttala  Puittinen  Rantala  Rapo  Reinikainen  Ryömä  Saarinen  Seppälä  Setälä  Sillanpää  Suokas  Sventorzetski  Tainio (1927–1929†)  Tervo  Toivonen  Tolonen  Typpö  Valjakka  A. Valta  K. Valta  Welling  Vihuri  Wiik  Voionmaa  Åhlström (1929) 
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 1929–1930 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (59):  A. Aalto  J. Aalto  Aaltonen  Aattela (1929–1930)  Ailio  Ampuja  Aro  Aromaa  Bryggari  Eskola  Hakala  Hakkila  Halonen  Harvala  Haverinen  Helo  Huttunen  Jokinen  Keto  Kivisalo  Koivulahti-Lehto  Komu  Koponen  Koskelin  Kovanen  Kujala  Lehikoinen  Lehtokoski  J. Leino  Lepistö  Linna  Marttila  Myllymäki  Paasivuori  Pekkala  Pensas  Penttala  Perho  Puittinen  Pärssinen  Rantala  Rapo  Reinikainen  Ryömä  Seppälä  Setälä  Sillanpää  Sirén  Sirola  Suokas  Sventorzetski  Tolonen  Waljakka  A. Valta  K. Valta  Welling  Vihuri (1929†)  Voionmaa  Väisänen  Åhlström 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Aino Malkamäki

Aino Malkamäki
Aino Elin Malkamäki (o.s. Sommarberg) (1. huhtikuuta 1895 Iitti – 17. lokakuuta 1961 Turku) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja SDP:n ja TPSL:n kansanedustaja ja ministeri.
Malkamäen vanhemmat olivat paperinpakkaaja Otto Emil Sommarberg ja Hulda Karoliina Jaakkola. Hän pääsi ylioppilaaksi 1915 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Helsingin ylioppilasseminaarista 1918. Malkamäki suoritti myös maalaiskuntien kirjastonhoitajan tutkinnon 1930.
Malkamäki oli kotiopettajana ja sittemmin kansakoulunopettajana Rantasalmella 1918–1919 ja 1921–1922, Säämingissä 1919–1920, Pyhtäällä 1920–1921 ja Janakkalassa 1923–1958. Hän oli Työläisnaisten urheilulehden toimitussihteerinä 1923 ja toimi Turengin kirjastonhoitajana 1930–1939.
SDP:n kansanedustajana Malkamäki oli vuosina 1922–1929 Mikkelin läänin vaalipiiristä ja 1933–1958 Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä. Malkamäki tuli TPSL:n kansanedustajaksi edustaja Valdemar Liljeströmin tilalle 18. marraskuuta 1960 ja oli edustajana kuolemaansa saakka 1961. TPSL:n kansanedustajana Malkamäki edusti Helsingin kaupungin vaalipiiriä. TPSL:ään kuuluessaan Malkamäki ol sosiaaliministerinä Sukselaisen I hallituksessa 1957. 36 valtiopäivät istunut Aino Malkamäki on Suomen kolmanneksi pitkäaikaisin naiskansanedustaja Sirkka-Liisa Anttilan ja Miina Sillanpään jälkeen.
Malkamäki oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1931, 1937, 1940, 1943, 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Hän oli mukana kunnalispolitiikassa Janakkalan kunnanvaltuuston jäsenenä. Malkamäki toimi myös Sos.dem. naisliiton varapuheenjohtajana.
Malkamäki sai kouluneuvoksen arvonimen 1955.
Akseli Listo

Akseli August (A. A.) Listo (sukunimi vuoteen 1906 Lilius (2. huhtikuuta 1856 Hattula – 17. marraskuuta 1921 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, Suomen senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnan esittelijäsihteeri, aktiivinen valtiopäiväedustaja, Suomalaisen puolueen kansanedustaja ja eduskunnan varapuhemies.
Liston vanhemmat olivat kappalainen Anton Lilius ja Amanda Sofia Perdén. Hän pääsi ylioppilaaksi 1875 ja suoritti yleisen oikeustutkinnon 1883 sekä sai varatuomarin arvon 1886. Listo oli säätyvaltiopäivillä talonpoikaissäädyn notaarina ja yksityisen valiokunnan sihteerinä 1885 sekä porvarissäädyn notaarina 1888. Hän toimi hovioikeuden auskultanttina vuodesta 1884 ja sitten teollisuushallituksessa kanslistina 1888–1891 ja kamreerina 1891–1901 sekä senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnassa vt. esittelijäsihteerinä 1901–1906 ja esittelijäsihteerinä 1906–1915. Listo oli lisäksi Uuden Suomettaren aputoimittaja 1889–1912, hän kirjoitti lehden suosittuja sunnuntaikirjeitä nimimerkillä Matti. Hän oli myös valtion tarkastaja osuuskassojen keskuslainalaitoksessa vuodesta 1903.
Listo otti osaa 1883 julkaistun laajan ruotsalais-suomalaisen oikeus- ja virkasanaston valmistamiseen ja käänsi suuren määrän hallituksen esityksiä ja komiteamietintöjä, yhteensä yli 3000 sivua, kehittäen samalla huomattavasti suomalaista laki- ja virkakieltä.
Listo oli kansanedustajana vuosina 1907–1917 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli eduskunnan 1. varapuhemies helmi–toukokuussa 1909 ja 2. varapuhemies 1908–1909, 1909–1910 sekä 1910–1913. Listo toimi puheenjohtajana eduskunnan laki- ja talousvaliokunnassa 1907–1908 ja 1909, tarkastusvaliokunnassa 1909–1910, 1911 ja 1917 sekä suuressa valiokunnassa 1910 ja 1911–1914. Hän oli jo aikaisemmin ollut säätyvaltiopäivillä porvarissäädyssä Iisalmen edustaja 1894, 1897, 1899 ja 1900. Listo oli Helsingin rahatoimikamarin puheenjohtaja ja jäsenenä Helsingin kaupunginvaltuustossa. Hän toimi myös Kansantaloudellisen yhdistyksen puheenjohtajana ja oli perustamassa Suomalaista Säästöpankkia 1901.
Listo julkaisi kaksi kertomuskokoelmaa, Kalastus- ja metsästysmuistelmia (1916) ja Ansala (1917).
Listo oli naimisissa vuodesta 1896 Hilma Maria Sederholmin (k. 1926) kanssa, heidän pojastaan Matti Listosta (s. 1902) tuli naistentauteihin ja synnytyksiin erikoistunut lääkäri.
Rauha-Maria Mertjärvi

Rauha-Maria Mertjärvi (23. joulukuuta 1939 Kemi – 8. maaliskuuta 2015 Järvenpää) oli suomalainen poliitikko ja Vihreän liiton kansanedustaja 1998–2003. Mertjärvi oli eduskunnan ympäristö- ja tulevaisuusvaliokunnan jäsen ja paneutui etenkin koulutuspoliittisiin ja perustoimeentuloa koskeviin kysymyksiin. Koulutukseltaan hän oli filosofian maisteri. Hän toimi historian ja psykologian opettajana lukiossa.
Hän toimi pitkään Järvenpään kunnallispolitiikassa ja oli vuoden 1992 kunnallisvaalien ääniharava. Hänen Järvenpään kaupunginvaltuutetun uransa alkoi vuonna 1988 puolepoliittisesti sitoutumattoman kansanliikkeen Järvenpää 2000 -ryhmässä (sittemmin Järvenpää 2000+ ja nykyinen Järvenpää Plus). Valtuustoura jatkui vuoteen 2008 asti. Samana vuonna hänet kutsuttiin Järvenpää Plussan ensimmäiseksi kunniajäseneksi.
Aiheesta muualla

Rauha-Maria Mertjärven muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Vihreän liiton kansanedustajat
| n k Vihreän liiton kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (9):  Andersson  Anttila  Brax  Hassi  Krohn  Mertjärvi(1998–1999)  Nikula (1995-1998)  Pulliainen  Pykäläinen  Soininvaara 
1 2  Paavo Nikula valittiin oikeuskansleriksi 1998, jolloin hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi Rauha-Maria Mertjärvi.   
| n k Vihreän liiton kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (11):  Andersson  Anttila  Brax  Forsius  Hassi  Krohn  Mertjärvi  Ojansuu  Pulliainen  Sinnemäki  Soininvaara 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Hugo Manninen

Hugo Manninen vuonna 1968.
Hugo Teofilus Manninen (5. elokuuta 1902 Taipalsaari – 26. marraskuuta 1990 Varkaus) oli suomalainen myymälänhoitaja ja Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustaja.
Mannisen vanhemmat olivat vaatturi Walter Manninen ja Hilma Maria Tolmunen. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli harjoittelijana, myyjänä ja myymälänhoitajana osuusliikkeissä muun muassa Kiuruvedellä, Maaningalla, Tervossa ja Leppävirralla vuosina 1918–1937. Hän oli sitten Osuusliike Työn Voiman myymälänhoitajana Varkaudessa 1937–1938 ja 1940–1945 sekä myymäläntarkastajana Enson osuusliikkeessä 1938–1940.
Manninen oli SKDL:n kansanedustajana 1945–1970 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä 1945–1962 ja Kuopion läänin vaalipiiriä 1962–1970. Hän oli myös eduskunnan pankkivaltuusmiehenä ja toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Manninen oli lisäksi Varkauden kauppalan- ja kaupunginvaltuuston jäsen ja hän kuului muun muassa OTK:n hallintoneuvostoon ja johtokuntaan sekä Peruspankin hallintoneuvostoon. 1960-luvulla Manninen toimi Kulttuurityön Keskuksen puheenjohtajana.
Manninen oli naimisissa vuodesta 1925 Elli Esteri Roikon kanssa.
Teoksia

Tahdotko turpiisi, kysyi Kekkonen: kaskuja ja muistelmia. Marxilainen foorumi-julkaisusarja 4. Demokraattinen sivistysliitto, Marxilainen foorumi, SKP:n Varkauden osasto ja Taulumäki ry, 1993.
Kalle Myllylä

Kaarle (Kalle) Myllylä (14. syyskuuta 1844 Kalajoki – 11. heinäkuuta 1923 Kalajoki) oli suomalainen maanviljelijä ja poliitikko.
Myllylä oli talonpoikaissäädyssä Saloisten tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1897, 1899 ja 1905–1906. Hän oli myös Suomalaisen puolueen kansanedustaja. Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä edustanut Myllylä valittiin eduskuntaan kolmissa vaaleissa, eduskuntavaaleissa 1907, joissa hän keräsi eniten ääniä vaalipiirissään, eduskuntavaaleissa 1908 ja eduskuntavaaleissa 1909. Hän toimi kansanedustajana toukokuusta 1907 helmikuuhun 1910. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti lakivaliokunnassa, pankkivaliokunnassa, sivistysvaliokunnassa ja suuressa valiokunnassa.
Myllylä oli varsinaisilta ammateiltaan maanviljelijä ja kunnankirjuri. Hänet valittiin Kalajoen kunnankirjuriksi maaliskuussa 1870 ja hän luopui tehtävästä 52 vuotta myöhemmin, vuoden 1922 lopulla. Hän toimi myös Kalajoen kunnan rahastonhoitajana vuosina 1870–1894 ja 1904–1919 sekä Kalajoen Säästöpankin kirjurina vuosina 1887–1899.
Hänen vanhempansa olivat merimies Pekka Heikkilä-Myllylä ja Maria Naatus. Myllylä oli naimisissa kahdesti. Joulukuussa 1869 hän avioitui Anna Hukan kanssa, joka kuoli joulukuussa 1883, ja heinäkuussa 1884 Stiina Maria Törmälän kanssa, joka kuoli marraskuussa 1914. Kalle Myllylä kuoli heinäkuussa 1923, 78-vuotiaana.
Heikki Mustonen

Heikki August (Aukusti) Mustonen (30. huhtikuuta 1922 Sotkamo – 18. joulukuuta 1993 Sotkamo) oli suomalainen poliitikko ja maanviljelijä. Mustonen toimi SKDL:n kansanedustajana Oulun läänin vaalipiiristä vuosina 1966–1979, 1983 ja 1985–1987.
Mustonen oli vaikutusvaltainen varsinkin Kainuun seudulla. Hän istui Sotkamon kunnanvaltuustossa vuodesta 1953 alkaen yli 30 vuotta ja toimi välillä myös sen puheenjohtajana. Mustonen kuului Sotkamon kunnanhallitukseen 1957–1966 ja Kainuun maakuntaliiton hallitukseen 1969–1980.
Mustonen oli SKDL:n liittoneuvoston jäsen vuosina 1964–1975 ja liiton Kainuun piirijärjestön puheenjohtaja 1967–1975. Hän kuului myös Kainuun maatalouskeskuksen johtokuntaan, Maatalouskeskusten liiton johtokuntaan, Kainuun osuusliikkeen edustajistoon ja Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen hallitukseen.
Mustonen putosi eduskunnasta vaaleissa 1979. Vaaleissa 1983 hän palasi kansanedustajaksi saatuaan lähes saman äänimäärän kuin pudonnut Pentti Liedes. Mustonen sai valtakirjansa, ja hän istui eduskunnassa maaliskuusta joulukuuhun, mutta Liedeksen kannattajat riitauttivat asian ja KHO kumosi tuloksen uuden ääntenlaskennan perusteella. Mustonen edusti SKDL:n enemmistöä ja Liedes SKP:n oppositiota. Liedes kuoli elokuussa 1985, jolloin Mustonen nousi jälleen kansanedustajaksi. Vuonna 1987 Mustonen ei enää asettunut ehdolle, ja hän vetäytyi viettämään eläkepäiviä.
Vuonna 1993 Mustonen otti kantaa tammikuun 1994 presidentinvaaleihin ilmoittamalla tukevansa Suomen EY-jäsenyyttä vastustanutta Keijo Korhosta. Mustonen kuului ehdokkaan asettaneen Suomen kansan itsenäisyysrintaman hallitukseen. Mustonen kuoli juuri ennen vaaleja.
Juho Mynttinen

Juho Mynttinen (9. lokakuuta 1859 Iitti – 29. toukokuuta 1916 Iitti) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies, joka oli suomalaisen puolueen kansanedustajana 1910-luvulla.
Mynttisen vanhemmat olivat talollinen Johan Mynttinen ja Anna Davidintytär ja puoliso vuodesta 1885 Vilhelmiina Ollila. Mynttinen palveli useita vuosia sotaväessä ja työskenteli sitten maanviljelijänä Iitissä. Hän toimi Iitin kuntakokousten puheenjohtajana ja kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana ja oli kirkolliskokouksen jäsen. Mynttinen oli kansanedustajana 1909–1910 ja 1911–1914, edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Mynttinen oli ollut talonpoikaissäädyssä Iitin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä  1904–1905 ja 1905–1906.