Cumae
Rakennukset ja löydökset

Akropolis eli yläkaupunki
Kymen keskus oli sen akropolis eli linnavuori. Akropoliina toimi kukkula, joka nykyisin tunnetaan nimellä Rocca di Cuma. Se on alun perin ollut osa tulivuoren kraatteria ja muodostuu tuffikivestä. Kukkula on jyrkkäseinäinen ja hankalapääsyinen, ja on muodostanut hyvän linnoituksen. Se oli antiikin aikana meren ympäröimä kallioniemeke, mutta nykyisin etäämmällä rannasta. Sen helpoin sisäänkäynti oli eteläsivulla eli alakaupungin puolella. Akropolis oli kreikkalaisella ajalla linnoitettu muurein, ja siellä oli kaksi temppeliä. Roomalaisella ajalla kukkulalla oli asuinrakennuksia.
Toinen akropoliin temppeleistä oli omistettu Apollonille (roomalaisittain Apollolle). Se oli rakennettu alun perin 600-luvulla eaa. Alkuperäisen temppelin koko oli noin 34,6 × 18,3 metriä ja se oli rakennettu pohjois-eteläsuunnassa. Augustuksen aikana temppeli korvattiin uudella, itä-länsisuunnassa rakennetulla temppelillä. Kristillisellä ajalla 400-luvulla (tai viimeistään 500- tai 600-luvulla) se muutettiin basilikakirkoksi, nyt jälleen pohjois-eteläsuunnassa.
Toinen temppeli oli omistettu Zeukselle (roomalaisittain Juppiterille) tai Demeterille. Sen koko oli alun perin noin 39,6 × 24,6 metriä ja se oli rakennettu itä-länsisuunnassa. Myös tämä temppeli uusittiin roomalaisella kaudella ja muutettiin basilikakirkoksi 400- tai 500-luvulla.
Alakaupunki
Alakaupunki ja satama sijaitsivat akropoliin eteläpuolella. Alakaupungissa sijaitsi roomalaisella kaudella forum, jonka koko oli noin 120 × 50 metriä. Sen sivuilla oli pylväshalleja ja kylpylöitä. Kaupungin eteläosassa oli amfiteatteri, jonka pituus oli noin 90 metriä.
Alakaupungin temppeleihin kuuluivat Juppiter Flazzuksen (Flagiuksen) temppeli eli myöhempi Capitolium sekä Divus Vespasianuksen temppeli. Kaupungin hautausmaita on löydetty erityisesti sen koillispuolelta. Hautoja on kaupungin kaikilta asutusvaiheilta. Osa haudoista on ollut koristeltu maalauksin.
Pääosa kaupungin esinelöydöistä on Napolin arkeologisessa museossa.
Sibyllan luola
Sibyllan luolaksi kutsuttu paikka on läpileikkaukseltaan puolisuunnikkaan muotoinen käytävä, jonka pituus on 131,5 metriä, leveys 2,4 metriä ja korkeus keskimäärin viisi metriä. Se on kaivettu pohjois-eteläsuunnassa akropoliin tuffikiveen. Siinä on kuusi pienempää, samoin puolisuunnikkaan muotoista syvennystä, kolme myöhemmin vesisäiliöiksi muutettua rituaalikylpypaikkaa ja yhteensä yhdeksän sisäänkäyntiä. Luvuissa vaikuttavat toistuvan kolmen kerrannaiset, mikä on liitetty siihen, että sibylla kytkeytyi Hekateen (roomalaisittain Trivia).
Käytävän päässä on kammio, jonka on oletettu toimineen adytonina ja sibyllan ”vastaanottohuoneena”. Sen itäpuolella on holvattu kammio, joka saattoi olla sibyllan asuinpaikka, ja länsipuolella pienempi kammio, joka oli mahdollisesti valoa ja ilmastointia varten. Luolan sisäänkäynniltä oli yhteys ylös Apollonin temppelille ja alas niin kutsuttuun roomalaiseen kryptaan.
Käytävärakennelma on ajoitettu kreikkalaiselle kaudelle 400-luvulle eaa. tai sen jälkeiselle ajalle 300-luvulle eaa. Se muistuttaa jossakin määrin mykeneläisten ja etruskien vastaavia rakenteita. Käytävän on ehdotettu myös olleen sibyllan luolan sijasta ennemmin osa sotilaallisia rakenteita (katso alla). Rooman keisarikaudella luola muutettiin vesisäiliöksi, kun taas kristillisellä ajalla osaa siitä käytettiin hautauksiin. Luola löydettiin vuonna 1932.
Roomalainen krypta
Roomalainen krypta on nimitys, jota käytetään sibyllan luolan ja koko akropoliin alla kulkevasta itä-länsisuuntaisesta tunnelista. Se koostuu 26 metriä pitkästä ja viisi metriä korkeasta tynnyriholvatusta käytävästä, joka johtaa 23 metriä korkeaan ”saliin”. Tila oli valaistu valokuiluilla.
Krypta on ajoitettu Augustuksen ajalle, ja sen rakennuttajana pidetään tämän arkkitehtia Cocceiusta, joka suunnitteli myös Monte Grillon kryptan (katso alla) sekä Crypta Neapolitanan Puteolin ja Neapoliin välille. Kryptan alkuperäinen tarkoitus on mitä ilmeisimmin ollut sotilaallinen. Kristillisellä ajalla myös kryptaa käytettiin hautauksiin.
Monte Grillon krypta
Monte Grillon krypta sijaitsee tällä nimellä nykyisin tunnetun vuoren alla. Se koostuu noin kilometrin pituisesta tunnelista, joka johti Cumaesta Avernus-järvestä tehtyyn sotasatamaan, joten myös sen tarkoitus oli selvästä sotilaallinen. Tunneli oli tarpeeksi suuri, jotta siitä saattoi kulkea hevoskärryillä. Tunnelissa kulki myös akvedukti. Myös tämä krypta oli valaistu valokuiluilla, joista korkein on 30 metriä.