stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo taisteluista
501–1000

507 – Vouillén taistelu – frankit ja visigootit
530 – Daran taistelu – Belisarius löi persialaiset.
533, joulukuun puoliväli – Trikamaronin taistelu – Belisarius löi vandaalit lopullisesti.
537–538 – Rooman piiritys – Bysantti ja ostrogootit
551 – Sena Gallican taistelu – Bysantti ja ostrogootit
552, kesäkuu tai heinäkuu – Taginaen taistelu – itäroomalainen sotapäällikkö Narses kukisti ostrogoottien kuningas Totilan armeijan.
554, lokakuu – Volturnuksen taistelu – Bysantti vastaan frankit ja alemannit
627 – Niniven taistelu – Bysantti kukisti Persian.
636, 20.8. – Jarmukin taistelu – Bysantti ja arabit (myyttinen)
637 – Qadisiyyan taistelu – arabit ja persialaiset (myyttinen)
642 – Nahavandin taistelu – arabit ja persialaiset (myyttinen)
677 – Syllaeumin taistelu – Bysantti ja arabit
680 – Karbalan taistelu – umaijidit ja Husain (myyttinen)
711 – Guadaleten taistelu – visigootit vastaan arabit ja berberit (myyttinen)
717–718 – Konstantinopolin piiritys – Bysantti ja arabit
732, 11.10. – Toursin taistelu eli Poitiers'n taistelu – Kaarle Martel löi saraseenit
751 – Talasin taistelu – arabit ja kiinalaiset
756 – Marcellaen taistelu – Bysantti ja bulgaarit
778, 15.8. – Roncesvallesin taistelu – frankit ja baskit
793 – Viikingit ryöstivät Lindisfarnen luostarin
811, 26.7. – Pliskan taistelu – Bysantti ja bulgaarit
831 – Palermon piiritys – Bysantti ja arabit
841 – Fontenoyn taistelu
851, elokuu – Jenglandin taistelu – bretagnelaiset ja frankit
860, kesä – Konstantinopolin piiritys (860)
863, 3.9. – Lalakaon taistelu – Bysantti ja arabit
878, toukokuu – Ethandunin taistelu – viikingit ja anglosaksit
885 marraskuu – 886 syyskuu – Pariisin piiritys – viikingit ja frankit
Madjaarien ryöstöretket
899 – Brentan taistelu – madjaarit ja lombardialaiset
910 – Lechfeldin taistelu – madjaarit ja saksalaiset
933 – Riaden taistelu – madjaarit ja saksalaiset
937 – Brunanburhin taistelu – englantilaiset vastaan skotit, norjalaiset ja irlantilaiset
938 – Bạch Đằngin taistelu Vietnamissa – kiinalaiset ja annamilaiset
955, 10.8. – Lechfeldin taistelu – Otto I Suuri löi madjaarit.
972 – Silistran piiritys – Bysantti ja Kiovan Venäjä
982, 14.7. – Stilon taistelu – arabit ja saksalaiset
991, elokuu – Maldonin taistelu – viikingit ja anglosaksit
996 – Thessalonikin taistelu – Bysantti ja bulgaarit
997, 16.7. – Spercheioksen taistelu – Bysantti ja bulgaarit
1001–1200

1014, 23. huhtikuuta, Clontarfin taistelu - Irlannin kuningas Brian Boru löi viikingit.
1014, 29.7. Kleidionin taistelu
1018 Dyrrhakhionin taistelu
1040 Dandanaqanin taistelu
1053, 18.6. Civitaten taistelu
1057 Kawasakin taistelu
1062 Nissanjoen taistelu
Normannivalloitus
1066, 25. syyskuuta, Stamford Bridgen taistelu - Harald Godwininpoika löi norjalaiset.
1066, 14. lokakuuta, Hastingsin taistelu - Vilhelm Valloittaja löi Harald Godwininpojan
1071, Manzikertin taistelu - Bysantti menetti Vähä-Aasian.
Reconquista 1084–1094
1084 syksy – 25.5.1085 Toledon piiritys
1086, 23.10. Sagrajasin taistelu
1093, heinäkuu – 16.6.1094 Valencian piiritys
Ensimmäinen ristiretki
1097, 1.7. Dorylaeumin taistelu
1097, 20. lokakuuta, Antiokian piiritys - Ristiretkeläisten voitto
1099, 7.6.–18.7. Jerusalemin piiritys
1099, 12. elokuuta, Askelonin taistelu - Ristiretkeläiset löivät Fatimidit.
1101, 6.9. Ensimmäinen Ramlehin taistelu
1104, toukokuu Harranin taistelu
1106, 28.9. Tinchebrayn taistelu
1118, talvi Zaragozan piiritys
1126 syyskuu – 1127 tammikuu Kaifengin piiritys
1138, 22.8. Northallertonin taistelu
1144 Edessan piiritys
Toinen ristiretki
1147, 28.6.–24.10. Lissabonin piiritys
1148, 23.–28.7. Damaskoksen piiritys
1153, 25.1.–19.8. Askelonin piiritys
1159 kesäkuu – 1160 helmikuu Creman piiritys
1167. 8.7. Sirmiumin taistelu
1176, 29.5. Legnanon taistelu
1177 Angkorin ryöstö
Genpei-sota
1180 Ujin taistelu
1180, 4.9. Ishibashi-yaman taistelu
1181, 25.4. Sunomatagawan taistelu
1181 Yahagigawan taistelu
1183, kesäkuu Kurikaran taistelu
1183, 17.11. Mizushiman taistelu
1183 Fukuryujin piiritys
1184 Awazun taistelu
1184, maaliskuu Ichi-no-Tanin taistelu
1185, 22.3. Yashiman taistelu
1185, 5.4. Dan-no-uran taistelu
Ristiretkivaltioiden taistelut 1177–1187
1177, 25.11. Montgisardin taistelu
1179, 10.6. Marj Ayyunin taistelu
1183, syyskuu Al-Fulen taistelut
1187, 4. heinäkuuta, Hattinin taistelu - Saladin lyö kristityt.
Kolmas ristiretki
1189, 28. elokuuta, Akkon piiritys - Kristityt valtasivat Akkon.
1191, 7. syyskuuta, Arsufin taistelu - Kristityt valtasivat Arsufin.
1192, Jaffan taistelu - Kristityt valtasivat Jaffan.
1192 Toinen Tarainin taistelu
1195 Alarcosin taistelu
1201–1300

1203 heinäkuu – 1204 huhtikuu Konstantinopolin piiritykset (1203 ja 1204)
1211 Alaşehirin taistelu
1212, Las Navas de Tolosan taistelu - reconquista kääntyy lopullisesti kristittyjen voitoksi
Albigenssiristiretki
1209, 21.–22.7. Béziersin ryöstö
1213, 12.9. Muretin taistelu
1217, 8.10. – 1218, 1.7. Toulousen piiritys
1213, 13.10. Stepsin taistelu
1214, 26.7. Bouvinesin taistelu
Mongolien valloitukset
1214 helmikuu – 1215 toukokuu Zhongdunin piiritys (Pekingin taistelu)
1220 kesäkuu Samarkandin valtaus
1221 Parwanin taistelu
1221 Induksen taistelu
1222 Kalkajoen taistelu
1232–1233 Kaifengin piiritys (1233)
1238 Sitin taistelu
1241, 9.4. Liegnitzin taistelu
1241, 11.4. Mohin taistelu
1227, 11.4. Anen taistelu
1236, 22.9. Saulen taistelu
1240, 15.7. Nevan taistelu - Aleksanteri Nevski tuhoaa ruotsalaiset
1242, 5.4. Peipsijärven taistelu
1242, 20.7. Taillebourgin taistelu
1244, 17.10. Harbiyahin taistelu
1250, 8.2. Al-Mansuran taistelu
1250, 6.4. Fariskurin taistelu
Reconquista 1229–1248
1229, 15.9.–31.12. Palman piiritys
1236 Cordoban piiritys
1238, huhtikuu–syyskuu Valencian piiritys
1247–1248 Sevillan piiritys
1258, 11.1.–10.2. Bagdadin taistelu
1259, syyskuu Pelagonian taistelu
1260, 4.9. Montapertin taistelu
1260, 23.9. Ain Jalutin taistelu
1261, 25.7. Konstantinopolin valtaus (1261)
1263, 14.10. Largsin taistelu
Toinen paronisota
1264, 14.5. Lewesin taistelu
1265, 4.8. Eveshamin taistelu
1266, 26.2. Beneventon taistelu
1268–1273 Xiangyangin taistelu
1274, marraskuu mongolien ensimmäinen hyökkäys Japaniin
1277 Ngasaunggyanin taistelu
1278, 26.8. Marchfeldin taistelu
1281, kesäkuu–elokuu mongolien toinen hyökkäys Japaniin
1282, 11.11. Orewinin sillan taistelu
1284, 5.6. Napolinlahden taistelu
1288, 5.6. Worringenin taistelu
1291, 6.4.–28.5. Akkon piiritys (1291)
Wallacen kapina
1297, 11.9. Stirling Bridgen taistelu
1298, 22.7. Falkirkin taistelu
1301–1500

1302, 11.7. Courtrain taistelu
1314, 24.6. Bannockburnin taistelu
1315, 15.11. Morgartenin taistelu
1333, 19.7. Halidon Hillin taistelu
1333–1337 Nikomedian piiritys
1336, 5.6. Minatogawan taistelu
1339, 21.6. Laupenin taistelu
satavuotinen sota
1337, 10.11. Cadzandin taistelu
1340, 24.6. Sluysin meritaistelu
1346, Crécyn taistelu - Englannin jousimiehet teurastavat Ranskan ritarit
1346, 4.8.–4.9.1347 Calaisin piiritys
1346, 17.10. Neville's Crossin taistelu
1351, 8.4. Saintesin taistelu
1352, 14.8. Mauronin taistelu
1356, Poitiers'n taistelu - Englannin Edvard Musta prinssi voittaa ranskalaiset
1358, 10.6. Mellon taistelu
1364, 29.9. Aurayn taistelu
1367, 3.4. Najeran taistelu
1373, heinä-elokuu Lancasterin hyökkäys
1415, 25.10. Agincourtin taistelu, englantilaiset murskaavat ranskalaiset ritarit.
1416, 11.–13.3. Valmontin taistelu
1423, 31.7. Cravantin taistelu
1424, 17.8. Verneuilin taistelu
1428, 12.10.–7.5.1429 Orléansin piiritys
1450, 15.4. Formignyn taistelu
1453, 17.7. Castillonin taistelu
1380, 13.8. Kulikovon taistelu
1386, 9.7. Sempachin taistelu
1388, 9.4. Näfelsin taistelu
Timur Lenkin valloitukset
1387, Isfahanin valtaus
1395, Terekin taistelu
1399 , 30.10. Aleppon taistelu
1399, 16.12. Panipatin taistelu
1402, 20.7. Ankaran taistelu
1389, 15.6. Kosovo Poljen taistelu
1396, 25.9. Nikopolisin taistelu
1403, 21.7. Shrewsburyn taistelu
1410, 15.8. Tannenbergin taistelu - Puolan kuningaskunta ja Liettuan suuriruhtinaskunta vastaan Saksalainen ritarikunta
Hussilaissodat
1420, 11.1. Vyšehrahin taistelu
1421, 21.–22.12 Kutná Horan taistelu
1426, 16.6. Aussigin taistelu
1431, 14.8. Domažlicen taistelu
1444, 10.11. Varnan taistelu
1453, 6.4.–29.5. Konstantinopolin piiritys - Osmanit tuhoavat Bysantin valtakunnan
1454, 18.9. Chojnicen taistelu
Ruusujen sota
1461, 29.3. Towtonin taistelu
1485, 22.8. Bosworthin taistelu
1487, 16.6. Stoken taistelu
1456, 22.7. Belgradin taistelu
1462, 16.–17.6. Kauhujen yö
1476, 22.6. Moratin taistelu
1482 helmikuu–2.1.1492 Granadan piiritys
1601–1700

1615, 7.5. Tennojin taistelu
kolmikymmenvuotinen sota
1618, 19.9.–21.11. Pilsenin piiritys
1620, 8.11. Valkeavuoren taistelu
1622, 6.5. Wimpfenin taistelu
1622, 20.6. Höchstin taistelu
1622, 29.8. Fleurusin taistelu
1626, 25.4. Dessaun sillan taistelu
1626, 6.8. Stadtlohnin taistelu
1626, 27.8. Lutterin taistelu
1631, 20.5. Magdeburgin ryöstö
1631, 22.7. Werbenin taistelu
1631, 17.9. Breitenfeldin ensimmäinen taistelu
1632, 16.11. Lützenin taistelu
1632, 15.4. Lech-joen taistelu
1632, 31.8.–4.9. Altendorifn taistelu
1634, 6.9. Nördlingenin taistelu - keisarilliset voittivat protestantit.
1636, 4.10. Wittstockin taistelu
1638, 28.2. ja 3.3. Rheinfeldenin taistelu
1642, 2.11. Breitenfeldin toinen taistelu
1643, 19.5. Rocroin taistelu - Louis II Condé murskasi espanjalaiset.
1645, 5.3. Jankovin taistelu
1645, 2.5. Herbsthausenin taistelu
1645, 3.8. Nördlingenin toinen taistelu
1648, 17.5. Zumarshausenin taistelu
1648, Prahan ryöstö
kahdeksankymmenvuotinen sota
1607, 25.4. Gibraltarin taistelu
1624, 28.8.–5.6.1625 Bredan piiritys
1628, 8.9. Matanzasinlahden taistelu
1639, 31.10. Downsin taistelu
1641, 6.7. La Marféen taistelu
1641, 3.–10.8. Freiburgin taistelu
1645, Hulstin piiritys
1645, Manilan taistelu
1647, 10.6. Puerto de Caviten taistelu
1622, 22.3. Jamestownin verilöyly
1627, 27.6.–28.10.1628 La Rochellen piiritys
Englannin sisällissota
1642, 23.10. Edgehillin taistelu
1644, 21.3. Newarkin vapautus
1644, 29.3. Cheritonin taistelu
1644, 22.4.–16.7. Yorkin piiritys
1644, 29.6. Cropredy Bridgen taistelu
1644, 2.7. Marston Moorin taistelu
1645, 14.6. Nasebyn taistelu
1648, 17.–19.8. Prestonin taistelu
1649, 11.9. Droghedan piiritys
1650, 3.9. Dunbarin taistelu
1651, 3.9. Worcesterin taistelu
1644, huhtikuu-toukokuu Pekingin kukistuminen
1645, toukokuu Yanhzhoun piiritys
1658, 3.6. Dyynien taistelu
1679, 22.6. Bothwell Bridgen taistelussa
suuri Turkin sota
1683, 16.7.–12.9. Wienin piiritys
1687, 12.8. Mohácsin taistelu
1690, 12.7. Boynen taistelu
1697, 11.9. Zentan taistelu
yhdeksänvuotinen sota
1689, 11.5. Bantry Bayn taistely
1690, 30.6. Beachy Headin taistelu
1690, 1.7. Fleurusin taistelu
1690, 18.8. Staffardan taistelu
1691, 18.9. Leuzen taistelu
1692, 3.8. Steenkerquen taistelu
1693, 27.6. Lagosin taistelu
1693, 22.7. Neerwindenin taistelu
1693, 4.10. Marsaglian taistelu
1694, 27.5. Torroellan taistelu
1695, 1.9. Namurin piiritys
1696, Jao Modon taistelu
2001–

2001 11.9. Syyskuun 11. päivän terroriteot
Afganistanin sota (2001–)
2001 9.11. Mazar-i-Sharifin taistelu
2001 1.–17.2. Tora Boran taistelu
2006 1.7.–30.10. Panjwalin taistelu
2007 6.3.–30.5. operaatio Achilles
2007 15.–19.6. Choran taistelu
2007 7.–12.2. Musa Qalan taistelu
2009 7.–31.1. operaatio Shahi Tandar
Irakin sota
2003 23.–29.3. Nāşirīyahin taistelu
2003 20.3.–6.4. Basran taistelu
2003 20.3.–12.4. Bagdadin taistelu
2003 21.–25.3. Umm Qasrin taistelu
2003 6.4. Dabeckan solan taistelu
2004 7.11.–23.12. Fallujan toinen taistelu
Aktionin meritaistelu vuonna 31 eaa. Lorenzo A. Castron maalaus vuodelta 1672.
Rozhanovcen taistelu
Maataloustulo

Maataloustulo on se osa maatalouden kokonaistuotosta, joka jää maatalousyrittäjän ja hänen perheensä maataloudessa suorittaman työn palkaksi sekä maatalouteen sijoitetun oman pääoman koroksi. Maataloustulo lasketaan vähentämällä maatalousylijäämästä velkojen korot, eläkkeet ja muut rasitteet.
Maatalousneuvos (arvonimi)

Maatalousneuvoksen nimi ja arvo oli Suomessa valtionhoitajan myöntämä arvonimi, joka on myönnetty ainoastaan kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1918) ja jota ei ole koskaan ollut arvonimien luettelossa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Nro | Päivämäärä | Henkilö | Ammatti tai arvo | Kotipaikka | Lähteet |
|  1.  | 17.7.1918  | Alexander Wasastjerna  | kartanonomistaja, agronomi, toiminut opettajana ja maamiesseuran sihteerinä  | Nurmo  |     |
Maaningan kirkko

| Maaningan kirkko |
| --- | --- |
 Maaningan kirkko ja kellotapuli kesällä 2016.
Sijainti:  Maaningantie 33, Maaninka, Kuopio
Seurakunta:  Kallaveden seurakunta
Rakentamisvuosi:  1826–45
Suunnittelija:  Carlo Bassi, rakentaneet Jaakko ja Heikki Kuorikoski
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  1 200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maaningan kirkko on Kuopion Maaningalla sijaitseva Jaakko ja Heikki Kuorikosken vuosina 1826–1845 rakentama puinen tasavartinen ristikirkko, jonka piirustukset laati 1823 valtionarkkitehti Carlo Bassi Intendentinkonttorissa. Kirkossa on seinänkorkuiset kulmaulokkeet, neliömäisestä attikasta kohoaa kulmista viistetty kuputorni. Sakaravarsissa on päätykolmiot, suorakulmaisten ikkunoiden päällä on toinen rivi puolipyöreitä ikkunoita.  Sisäkatot ovat laakeat, ristikeskustassa on neljän pilarin kannattama kupu. Kirkon pinta-ala on 985 neliömetriä ja istumapaikkoja siellä on 1 200 hengelle.  Kirkkoa on korjattu 1878, 1895, 1902 ja 1937.
Alttaritaulun Ristiinnaulittu maalasi Ferdinand von Wright, se on jäljennös Berndt Godenhjelmin Kuopion tuomiokirkkoon 1843 maalaamasta alttaritaulusta. Kirkon 18-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1972. Kirkon yhteydessä on erillinen kolminivelinen kellotapuli. Kirkon kuorissa on Mikael Toppeliuksen maalaukseksi arveltu teos Kristuksen kaste. Virsitaulun kääntöpuolella on maalaus, jonka aiheena on Kuningas Daavid.  Virsitaulun lahjoitti Jacob Rijf 1806, joten mahdollisesti  hän on sen valmistanut ja taustamaalauksenkin tehnyt.
Kirkkomaan yhteismuistomerkkejä ovat sankarihautausmaan muistomerkki, veteraanien muistokivi ja muualle haudattujen muistomerkki.
Maaningan sankarihautojen muistomerkki.
Veteraanikivi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maaningan kirkko Wikimedia Commonsissa
Maattivuono

Maattivuono kartalla punaisella.

Maattivuono (ven. Ма́лая Во́локовая губа́, Malaja Volokovaja guba) on Barentsinmeren vuono Petsamon kunnan pohjoisosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Vuono sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttaman Kalastajasaarennon alueella ja oli Suomelle kuuluessaan osa Petsamon kuntaa. Maattivuono sijaitsee Kalastajansaarennon eteläisemmän osan Keskisaarennon ja mantereen välissä. Maattivuonon perukan ja Kalastajasaarennon eteläpuolella olevan Muotkavuonon erottaa toisistaan kapea kannas, joka yhdistää Keskisaarennon mantereeseen. Maattivuonon suulla vuonon etelärannalla mantereen puolella on Hirvasniemi ja pohjoisrannalla Keskisaarennon puolella Valasniemi. Vuonon pituus sen suulla sijaitsevien Valas- ja Hirvaniemien kohdalta vuonon perukkaan on noin kahdeksan kilometriä. Suomelle kuuluessaan vuonon pohjoisrannalla sijaitsi Maattivuonon kylä.
Maaria (nimi)

| Maaria |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  2. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Kukka-Maaria
Vastineita eri kielissä:  Mary, Marie
Nimen alkuperä:  Maria
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maaria on suomalainen naisen etunimi. Se on muunnos Mariasta, joka ilmeisesti tarkoittaa "toivottua lasta".  Maarian nimipäivää vietetään 2. heinäkuuta. Suomessa nimi on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 15 582 henkilölle.
Tunnettuja Maarioita

Maaria Eira, oopperalaulaja
Maaria Koskiluoma, näytelmäkirjailija ja dramaturgi
Maaria Kuukorento (o.s. Rantanen), näyttelijä, Teatterikeskus ry:n toiminnanjohtaja
Maaria Leinonen, runoilija
Maaria Nuoranne, näyttelijä ja ääninäyttelijä
Maaria Oikarinen, taidemaalari ja kirjailija
Maaria Päivinen, kirjailija
Maaria Roth, jalkapalloilija
Maaria Salo, kuvataidekriitikko, taidehistorioitsija ja näyttelypäällikkö
Maaria Siren, maantiepyöräilijä
Maaria Wirkkala, kuvataiteilija
Maaria Ylikangas, kirjallisuuskriitikko ja toimittaja
Maanlaki

Maanlaki oli keskiajalla luotu yleinen laki, joka oli voimassa Ruotsin maaseudulla 1340-luvulta alkaen. Sen tarkoituksena oli yhtenäistää valtakunnan lainsäädäntö, sillä sitä edeltäneet maakuntalait olivat eri maakunnissa erilaisia.

Varhaisempi maanlaki syntyi, kun kuningas Maunu Eerikinpoika määräsi kolmen laamannin tehtäväksi eri maakunnissa voimassa olleiden lakien yhtenäistämisen. Maanlaki perustui monessa kohdin Uplannin ja Itä-Götanmaan maakuntalakeihin. Kuningas esitti lain hyväksymistä Örebron herrainpäivillä 1347, mutta papiston vastustuksen vuoksi uusi laki jäi vaille kuninkaallista vahvistusta. Tästä huolimatta lakia käytettiin yleisesti koko valtakunnassa, vaikka tuomareilla oli edelleen lupa noudattaa paikallista oikeuskäytäntöä epäselvissä tilanteissa.
Nuorempi maanlaki astui varhaisemman sijalle vuonna 1442. Tämä Kristoffer-kuninkaan maanlaki oli täydennetty ja parannettu versio edeltäjästään. Tämä laki syrjäytti edeltäjänsä lopullisesti 1608, kun Kaarle IX painatti sen. Maanlaki oli Ruotsin ja Suomen yleisenä lakikirjana vuoteen 1734, jolloin astui voimaan vuoden 1734 laki. Sekin perustui suurelta osin sitä edeltäneeseen maanlakiin. Edeltäjästään poiketen se kuitenkin koski myös kaupunkeja, joissa aikaisemmin oli ollut voimassa erillinen kaupunginlaki.
Maanlakien vanhimman suomennoksen on 1540-luvulla tehnyt Tukholman suomalaisen seurakunnan kirkkoherrana toiminut Herra Martti.  Käännöstyötä jatkoi vuonna 1601 Kalajoen kirkkoherra Ljungo Tuomaanpoika. Kumpikin käännös jäi kuitenkin aikanaan pelkäksi käsikirjoitukseksi. Ljungon käsikirjoituksen nimi on Ruodzin waldakunnan maan elj taloin poicain laki, Ruodzin kielestä Suomen kielelle tulkittu.
Maanlaki koostui seuraavista osista: naimakaari (giftomålsbalken), perintökaari (konungasbalken), maakaari (jordabalken), rakennuskaari (byggningabalken), kauppakaari (handelsbalken), oikeudenkäymiskaari (tingsmålsbalken), rauhanvalankaari (edsörelsebalken), varkauskaari (tjuvabalken), henkirikoskaari (högmålsbalken), rikosasiain osasto (tappo, kuolemantuottamus, tapaturma) ja kirkkokaari (kyrkorätten).
Aiheesta muualla

Kristoffer-kuninkaan maanlaki. Kotus.fi.
Ragnar Hemmer : Ruotsi-Suomen yleinen maanlaki. Maunu Eerikinpojan maanlakia sovellettiin Suomessa 1300-luvun puolivälistä. Kristoffer Baijerilaisen maanlaki suomennettiin kolmasti, Helsingin Sanomat, 05.12.1938, nro 329, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maalahdenjoki

| Maalahdenjoki |
| --- | --- |
Laskupaikka:  Åminne, Stenskärsfjärden, Selkämeri  62°58′13″N, 21°29′16″E
Maat:  Suomi
Pituus:  13  km
Virtaama:  4,0  m³/s
Valuma-alue:  499,75  km²
Maalahdenjoki on Pohjanmaalla Maalahdella virtaava 13 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Maalahdenjoen vesistön pääuoman alajuoksun osuuden.
Joen kulku

Maalahdenjoen nimi esiintyy kartoissa joen alajuoksulla ja ylettyy sellaiseen kohtaan, jossa on peltoaukean keskellä paikannimenä Ågrenarna. Tälle pienelle alueelle yhtyy eri ilmansuunnista tulevia pikkujokia tai puroja . Niitä ovat Långåminnbäcken, Svinbäcken, Häljobäcken ja Ribäcken. Purojen yhtymäkohdassa peltomaat ovat hyvin tasaiset ja ne sijaitsevat yli 12,5 metrin korkeudella mpy. Joki virtaa koko matkan kohti luodetta laajojen peltojen keskellä. Kolmen kilometrin jälkeen joki saapuu Övermalaxiin, jossa joen ylittää jo toinen silta. Seututie 679 seuraa joen kulkua sen pohjoisrantoja myötäilen. Ennen Maalahden kirkonkylää on neljän kilometrin matkalla kaksi pientä koskea. Kirkonkylän kohdalla on joen vedenpinnan korkeudeksi merkitty karttaan 9,5 metriä mpy. Vedenpinta pysyy tällä tasolla kirkonkylän koskeen niskaan rakennetun pohjapadon takia. Kirkonkylä ympäröi jokea parin kilometrin matkalla, joka päättyy Köpingsissä toiseen seututiehen 673 kuuluvaan siltaan. Alajuoksulla on vielä yksi silta. Joki on nyt muuttunut ilmeisen matalaksi, koska siinä on pieniä jokisaaria. Saarien määrä lisääntyy suuresti puolitoista kilometriä ennen joensuuta viimeisen sillan jälkeen. Saarien ympärillä vedenpinta pysyy samalla korkeudella niiden alapuolelle rakennetun pohjapadon ansiosta. Joensuussa joki kasvaa 100–150 metriä leveäksi ja sen rannat ovat täynnä kalastusmajoja, jotka muodostavat Åminnen kalasataman . Suistossa on lisäksi kaksi pienvenesatamaa. Joensuussa sijaitsee 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä lietesaari, jonka vasemmalta puolelta joen päävirtaus kulkee ohi.
Maalahdenjoen vesistöalue

Maalahdenjoen vesistöalueen pinta-ala on 499,75 neliökilometriä ja sen järvisyys on 0,05 %. Maalahdenjoen jokiverkosto on yläjuoksultaan viuhkamainen. Joen keskivirtaama (MQ) vuosina 1972–2003 on ollut 4,0 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), mutta vuosittaiset virtaama-arvot ovat vaihdelleet 1,5–10,1 m³/s. Suurimmillaan se on ollut talvella 1999–2000, jolloin mitattiin 40 m³/s. Joki onkin varsin tulvaherkkä, sillä sen valuma-alueella ei esiinny järviä.
Aiheesta muualla

Vesistöennusteet: Maalahdenjoen vesistöalue, vesi.fi
Kivisilta & Maalahdenjoki (Arkistoitu – Internet Archive), Maalahden kunta
Saarenpää, Erika: Pohjalaismaakuntien tulvariskien hallintasuunnitelmissa varaudutaan tulvien vaikutuksiin nyt ja tulevaisuudessa, 2022
Åminnen lintutorni, Merenkurkun lintutieteellinen yhdistys
Vesien kemiallinen tila (Arkistoitu – Internet Archive), Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan vesienhoidon toimenpideohjelma vuosille 2022 - 2027
Maan vastakappale

Kreikan "antichthon" tarkoittaa sananmukaisesti vastamaata.
Maan vastakappale eli Vastamaa on hypoteettinen aurinkokunnan kappale, joka olisi aina päinvastaisella puolella Aurinkoa tai eräiden muinaiskreikkalaisten filosofien olettamaa Keskustulta kuin Maa.
Filolaoksen teoria

Vastamaan olemassaolon mahdollisuutta pohti ensimmäisenä kreikkalainen pytgagoralainen filosofi ja matemaatikko Filolaos. Hänen mukaansa Vastamaa kiersi Keskustulta samalla etäisyydellä ja samalla nopeudella kuin Maa ja olisi aina tarkoin päinvastaisella puolella Keskustulta kuin Maa. Täten sitä ei Maasta käsin koskaan nähdä.
Aristoteleen mukaan Filolaoksella oli kaksi aihetta olettaa, että tällainen Maan vastakappale oli olemassa. Sen avulla yritettiin selittää, miksi kuunpimennys on joskus havaittavissa silloinkin, kun sekä Kuu että Aurinko ovat horisontin yläpuolella, sillä ei tiedetty, että tämä aiheutuu valon taittumisesta ilmakehässä. Toisena aiheena oli, että tällä tavoin taivaankappaleiden lukumääräksi saatiin täysi kymmenen, jota pythagoralaiset pitivät täydellisenä lukuna.
Pythagoralaiset hylkäsivät oletuksensa Keskustulesta ja samalla myös Vastamaasta pian Platonin ajan jälkeen.
Nykyaikaisia käsityksiä

Kyseisenlainen planeetta on toistuva teema Science fictionissa ja Ufo-havainnoissa, mutta nykyisin tiedetään, ettei sitä kuitenkaan voi olla olemassa. Vaikka se ei olisi paljain silmin nähtävissä, se pystyttäisiin havaitsemaan muin keinoin. Sen painovoiman pitäisi vaikuttaa muihin aurinkokunnan kappaleisiin, ja lisäksi aurinkokunnan sisäosiin lähetetyt luotaimet olisivat kyenneet havaitsemaan maapallon kokoisen kappaleen.