stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Spekulaatio (talous)
Markkinat ennustavat asiantuntijoita paremmin > Kuplat

On väitetty, että varallisuusmarkkinoilla voisi olla pitkäaikaisia aggregaattihintojen irrationaalisia "kuplia". Tällaisia on kaikkein vaikeinta erottaa rationaalisesta informaatiosta muuttuneista fundamenteista (Barsky & De Long, 1993). Vaikka irrationaalisia kuplia olisikin, mikään muu yhteiskunnan informaatioinstituutio kuten yliopistot tai uutisviestimet ei ole ennustanut niitä systemaattisesti, ja yksittäiset tahot ovat ennustaneet niitä osakemarkkinoillakin.
Spekulaation väitettyjä haittoja > Hintapiikkien aiheuttaminen?

Todistusaineisto ei tue väitettä, että spekulantit olisivat aiheuttaneet raaka-aineiden hintapiikkejä. Jos he kuitenkin aiheuttavat joitain vääristymiä, tämä on pientä sen rinnalla, miten paljon he parantavat futuurimarkkinoiden likviditeettiä (kaupat saa tehtyä halutessaan ja ilman turhia hintaheilahteluita) ja hintainformaatiota (hinta kuvastaa tarkemmin kyseisen raaka-aineen arvoa, niukkuutta).
Väitteet tahallisesti aiheutetuista hintapiikeistä ovat perättömiä. Viime vuosien raaka-aineiden yllättävät hintapiikit ovat johtuneet luonnollisista kykynnän ja tarjonnan muutoksista kuten yllättävät tuotantohäiriöt ja Kiinan nopea kysynnän kasvu. Lisäksi spekulanttien sijoittamat summat ovat kauppaan verrattuna niin pieniä, ettei niillä voisi olla suurta vaikutusta (ja pienestäkään ei ole todisteita), etenkään, kun he sijoittavat lähes pelkästään futuureihin, joilla ei ole suoraa vaikutusta raaka-aineiden nykyhintoihin (eli "spottihintoihin"). Tuleviin (spotti)hintoihin ne voivat vaikuttaa hintapiikkejä tasoittavasti eikä lisäävästi, koska futuurihintojen nousu kannustaa tuottamaan enemmän ja kuluttamaan vähemmän.
Luonnonvarojen hinnat ovat aina heilahdelleet, ja se johtuu kysynnän ja tarjonnan muutoksista eikä spekulaatiosta. Vuonna 2008 huippusuhdanne nosti öljyn ja ruoan kysynnän niin korkeaksi, että tarjonnan rajat tulivat vastaan, ja niukkuus korotti hintoja. Venäjän kuivuus, palot ja vientikielto nostivat vehnän hintaa. Huonot maissi- ja sokerisadot nostivat näiden hintoja.
The Economist -lehden mukaan spekulanttien vastustaminen ja sääntelyn lisääminen ovatkin poliitikkojen ääntenkalastelua (mm. USA, Ranskan Nicolas Sarkozy ja Saksan Angela Merkel) ja syntipukkien hakemista: konnia ovat poliitikot eivätkä sijoittajat.
Vuonna 2009 kuparivarastot kasvoivat hintojen noustessa, mikä herätti epäilyjä hamstrauksesta. Tämän selitykseksi kuitenkin osoittautui se, että kuparin hinta ja kysyntä eivät olleet vielä kokonaan toipunut vuoden 2008 finanssikriisin aiheuttamasta romahduksesta vaan jatkoivat nousuaan vielä vuonna 2010.
Joskus spekulantit kuitenkin erehtyvät. Vuonna 2009 eräät spekulantit myivät lyhyeksi öljyä [johdannaisin?] uskoen hinnan laskevan, mikä saattoi polkea hintoja keinotekoisen alas, mutta nämä spekulantit tekivätkin sitten tappiota ja pian muut spekulantit alkoivat ostaa öljyä, jonka kysyntä ja hinta sittemmin nousikin.
Aiemmin on arveltu, että eräissä tapauksissa spekulantit ovat saattaneet toimia psykologisista syistä irrationaalisesti, esimerkiksi luullen, että muilla on väärä käsitys oikeasta hinnasta, ja yrittäen hyötyä tästä ennen kuin asia selviää, ja siten virhetoimillaan etäännyttäneet markkinahintoja "oikeista", fundamenttien määrittämistä hinnoista.
Spekulaation väitettyjä haittoja > Hintapiikkien aiheuttaminen? > Spekulaatio vs. kuplien puhkeaminen?

On arveltu, että eräiden valuuttojen ollessa yliarvostettuja (ts. tehdessä maan hintatason "liian" korkeaksi suhteessa muihin maihin) George Soros ja muut spekulantit ovat myyneet näitä valuuttoja ja siten saaneet niiden arvon laskemaan tai valtion taipumaan hallinnollisesti laskemaan niiden arvoa. Suomen markan devalvointia ja devalvoitumista 1991 ja 1992 on väitetty tällaisiksi tapauksiksi. Spekulaation on muutenkin arveltu vaikeuttavan valtioiden mahdollisuuksia säädellä arvoja reaalitaloudellisista "fundamenttiarvoista" poikkeaviksi.
Paul Krugmanin mukaan mainitun kaltainen valuuttaspekulaatio toimii pääsäännön mukaisesti silloin, kun valtiot ovat harjoittaneet kestämätöntä talouspolitiikkaa, ja tuo kaukonäköisesti nopeammin esiin talouspolitiikan kestämättömyyden. Krugmanin mukaan kiinteä valuuttakurssi (kuten Suomi vuoteen 1992) tarjoaa spekulanteille ilmaisia lounaita mutta kelluva valuuttakurssi (kuten eurolla  ja dollarilla) antaa epävarmuuden näkyä heti valuutan hinnassa ja siten suojaa yli äyräiden paisuneen mutta kurssissa vielä näkymättömän kestämättömyyden tuomalta romahdukselta.
"Spekulaatio onnistuu vain sellaisia valtioita vastaan, jotka ovat hoitaneet talouttaan heikosti vuosien ajan", totesi Itävallan valtiovarainministeri Josef Proell Kreikan talouskriisistä vuonna 2010.
Maataloustuotteet

Johdannaiset ja futuurit luotiin alun perin vakuutuksiksi viljelijöille ja ruokayrityksille. Sittemmin johdannaismarkkinoille on tullut huomattavasti spekulantteja, mutta markkinat yhä palvelevat tätä alkuperäistä vakuutustarkoitustaan. Mandatumin Matias Rundgrenin mukaan ruoantuottajille on tärkeää, että he voivat antaa markkinoilla riskejään muiden kannettaviksi.
MTT:n professori Jyrki Niemen mukaan ei tiedetä, nostaako johdannaisspekulaatio ruoan hintaa, mutta se lisää lyhyen aikavälin hintaheilahteluja. Tämä saattaa johtua siitä, että muuttuneet tilanteet näkyvät hinnoissa entistä nopeammin. Niemen mukaan myös monet muut asiat kuten kauppapolitiikka vaikuttavat markkinoihin ja sijoitustoiminnan vaikutusta on vaikea tunnistaa. Tämän vuoksi tutkijat saattavat antaa vääriä politiikkasuosituksia.
Historia

Aristoteles kertoo kirjassaan Politiikka Thales-filosofista, eräästä Kreikan seitsemästä viisaasta, joka kehitti erään ensimmäisistä tunnetuista futuureista tai optioista. Thales ennusti hyvän oliivisadon ja vuokrasi tai osti option kaikkiin öljynpuristamoihin. Näiden omistajat näin mielellään suojautuivat huonoa satoa vastaan sopimalla varmasta tulosta ja suostuivat siksi alhaiseen hintaan. Hyvä sato sitten nosti kysyntää niin paljon, että köyhä Thales sai myytyä sopimuksensa suurella voitolla.
Ensimmäinen moderni futuuripörssi oli Dojiman riisipörssi Osakassa, Japanissa.
The Monument

Monument maaliskuussa 2012.
Monument on Lontoon suurelle palolle (1666) omistettu muistomerkki Lontoon Cityn eteläosassa. Se sijaitsee pienellä aukiolla Fish Street Hillin ja Monument Streetin risteyksessä, lähellä London Bridgeä. Muistomerkin suunnitteli tutkija Robert Hooke arkkitehti Christopher Wrenin avustuksella ja se rakennettiin vuosina 1671–1677 hieman länteen paikasta, josta palo sai alkunsa. Se suojeltiin Grade I -luokan kohteena vuonna 1950.
Monument on 61 metriä korkea, portlandkivestä tehty doorilainen pylväs, joka on pystytetty korkokuvilla koristellulle korkealle jalustalle. Pylväs kannattelee noin 49 metrin korkeudessa  näköalatasannetta, jota ympäröi suojaava häkki (alun perin pelkkä rautakaide). Tasanteelle pääsee pitkin pylvään sisälle rakennettuja kierreportaita, joissa on 311 askelmaa. Koko rakennelman huipulla on kullattu huippukoriste. Alkuaan muistomerkki toimi myös zeniittikaukoputkena ja sitä käytettiin tieteellisissä kokeissa, joilla tutkittiin painovoimaa ja heiluriliikettä.
Tapakulot (suku)

| Tapakulot |
| --- | --- |
 Mustatapakulo (Scytalopus latrans)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tapakulot Rhinocryptidae
Suku::  Tapakulot Scytalopus  Gould, 1837
Katso myös
   Tapakulot (suku) Wikispeciesissä   Tapakulot (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tapakulot (Scytalopus) on tapakulojen heimoon kuuluva varpuslintusuku.
Tapakulojen laaja suku asuttaa Etelä-Amerikkaa Tulimaasta Kolumbiaan ja kolme lajia on levittäytynyt Keski-Amerikan puolelle. Amazonin altaan alueelta suvun edustajat puuttuvat. Tapakulot elävät enimmäkseen vuoristojen, eritoten Andien rinteiden kosteissa metsissä. Ne ovat pieniä, 10–14 cm pitkiä, metsän alikasvoksessa myyrämäisesti pujahtelevia pieniä varpuslintuja, jotka syövät hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia. Tapakulot ovat huonosti tunnettu lintusuku, sillä ne elävät usein vaikeakulkuisissa vuoristolaaksoissa ja -rotkoissa, ja uusia lajeja löydetään yhä edelleen. Useat lajit ovat uhanalaisia, koska ne esiintyvät vain tietyillä eristyneillä alueilla, ja maankäyttö sekä metsien hakkuut uhkaavat tuhota niiden elinympäristöt.
Lajit

Sukuun kuuluu 42 lajia.
Andientapakulo (Scytalopus magellanicus)
Atioquiantapakulo (Scytalopus stilesi)
Brasiliantapakulo (Scytalopus novacapitalis)
Chilentapakulo (Scytalopus fuscus)
Diamantinantapakulo (Scytalopus diamantinensis)
Ecuadorintapakulo (Scytalopus spillmanni)
El-orontapakulo (Scytalopus robbinsi)
Harmaakurkkutapakulo (Scytalopus panamensis)
Harmaatapakulo (Scytalopus unicolor)
Hiiritapakulo (Scytalopus notorius)
Hopeaotsatapakulo (Scytalopus argentifrons)
Junintapakulo (Scytalopus gettyae)
Kivikkotapakulo (Scytalopus zimmeri)
Kolumbianandientapakulo (Scytalopus griseicollis)
Kolumbiantapakulo (Scytalopus micropterus)
Koskitapakulo (Scytalopus macropus)
Kruunutapakulo (Scytalopus atratus)
Liusketapakulo (Scytalopus canus)
Livertäjätapakulo (Scytalopus parvirostris)
Luhtatapakulo (Scytalopus iraiensis)
Lyijytapakulo (Scytalopus speluncae)
Magdalenantapakulo (Scytalopus rodriguezi)
Meridantapakulo (Scytalopus meridanus)
Mustatapakulo (Scytalopus latrans)
Nuohoojatapakulo (Scytalopus vicinior)
Peruntapakulo (Scytalopus altirostris)
Peukaloistapakulo (Scytalopus latebricola)
Punantapakulo (Scytalopus simonsi)
Ruskoperätapakulo (Scytalopus femoralis)
Santamartantapakulo (Scytalopus sanctaemartae)
Savutapakulo (Scytalopus parkeri)
Serradomarintapakulo (Scytalopus pachecoi)
Sirittäjätapakulo (Scytalopus bolivianus)
Tiheikkötapakulo (Scytalopus chocoensis)
Vaaleatapakulo (Scytalopus affinis)
Valkokulmatapakulo (Scytalopus superciliaris)
Valko-otsatapakulo (Scytalopus schulenbergi)
Varjotapakulo (Scytalopus acutirostris)
Venezuelantapakulo (Scytalopus caracae)
Vilcabambantapakulo (Scytalopus urubambae)
Ylänkötapakulo (Scytalopus opacus)
Sotapojan heilat

| Sotapojan heilat |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aarne Tarkas
Käsikirjoittaja:  Aarne Tarkas
Tuottaja:  Mauno Mäkelä
Säveltäjä:  Toivo Kärki
Kuvaaja:  Unto Kumpulainen
Leikkaaja:  Ossi Skurnik
Lavastaja:  Ensio Suominen
Pääosat:  Lasse Pöysti Tommi Rinne Sakari Halonen Leo Jokela
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi
Ensi-ilta:  15. elokuuta 1958
Kesto:  92 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sotapojan heilat on Aarne Tarkaksen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen sotilasfarssi vuodelta 1958.
Juoni

Elokuva alkaa ja päättyy alokkaiden simputuskohtauksella. Jälkimmäisellä kerralla siitä pitävät huolen uudet ryhmänjohtajat, jotka elokuvan alussa olivat itse simputettavia alokkaita.
Alokas Esko Puustisella (Pöysti) on sata kirjeystävää, tällä hän varmistaa saavansa päivittäin postia kasarmille. Hän on myös kertonut jokaiselle syntymäajakseen eri päivän ja saa näin kirjeystäviltään päivittäin syntymäpäiväkakkua. Alokastoverit Kervinen ja Toivo päättävät tehdä Puustiselle jäynän ja kutsuvat kaikki kirjeystävät yhtä aikaa varuskuntaan häntä tapaamaan. Myös toinen elokuvan päähenkilöistä, Tommi Rinteen esittämä alokas Matti Kervinen, joutuu kiipeliin. Palatessaan puntikselta hän menettää vaatteensa uituaan ensin salmen ylitse varuskunta-alueelle ja pudottettuaan kiireessä vaatemytyn rannalle, josta kiertovartio ne ottaa talteen. Pohtiessaan, miten selvityisi tilanteesta, Kervinen kohtaa kirjeystäviään metsään pakosalle lähteneen Puustisen. Kervinen tunnustaa osallisuutensa jäynään, mutta Puustinen ei kanna kaunaa, sillä hän oli jo ollut aikeissa lopettaa kirjeenvaihtotouhut.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lasse Pöysti  | … |  alokas Esko Puustinen   |
|  Tommi Rinne  | … |  alokas Matti Kervinen   |
|  Sakari Halonen  | … |  alokas Toivo   |
|  Leo Jokela  | … |  alikersantti Lilja   |
|  Leni Katajakoski  | … |  Helmi   |
|  Elina Salo  | … |  Sirkka Kolehmainen   |
|  Aila Pilvessalo  | … |  Liisa   |
|  Hannes Häyrinen  | … |  kapteeni   |
|  Uljas Kandolin  | … |  pataljoonan komentaja   |
|  Santeri Karilo  | … |  vääpeli   |
|  Matti Oravisto  | … |  kapteeni "Jaska" Hurme   |
|  Pertti Weckström  | … |  kokelas Manninen   |
|  Risto Saanila  | … |  alokas Seppo Kolehmainen   |
|  Aimo Hiltunen  | … |  1. alikersantti   |
|  Tuomas Mattila  | … |  kirjuri   |
|  Ville-Veikko Salminen  | … |  2. alikersantti   |
|  Rami Sarmasto  | … |  alokas Virtanen   |
|  Mirja Karisto  | … |  laulusolisti   |
|  Esko Nurminen  | … |  alikersantti   |
|  Rauha Rentola  | … |  nainen autossa   |
|  Annikki Linnoila  | … |  Eskon kirjeenvaihtoystävä   |
|  Saara Pulkkinen  | … |  Eskon kirjeenvaihtoystävä   |
|  Mauno Maunola  | … |  bassonsoittaja   |
Julkaisu

Ensi-ilta oli Helsingissä 15. elokuuta 1958 Rexissä ja Tuulensuussa. Elokuva oli viimeinen Fennada-Filmin seitsemän sotilasfarssin sarjasta. Sarja päättyi, vaikka Sotapojan heilat oli vuoden 1958 kolmanneksi katsotuin kotimainen elokuva. Aarne Tarkas kyllä tarjosi Fennadalle Vatsa sisään, rinta ulos! -käsikirjoitusta seuraavana keväänä, mutta Fennadan johtaja Mauno Mäkelä torjui sen. Suomen Filmiteollisuus sen sijaan tarttui tarjoukseen, Tarkaksen ohjaamana siitä tuli vuoden 1959 paras yleisömenestys. Sotapojan heilat julkaistiin vuonna 2004 neljän elokuvan dvd:nä Fennadan sotaelokuvat.
Vastaanotto

Monissa aikalaisarvioissa elokuvan vastaanotto oli suopea, vaikka lajityyppiin yleisesti suhtauduttiin varauksella. Ossi Kastell (Kauppalehti) kirjoitti: ”Suomalaiseksi sotilasfarssiksi Sotapojan heilat on harvinaisen luonteva, leveän kasarmihuumorin kyllästämä elokuva”.
Toiset kuitenkin suhtautuivat kriittisesti, ja elokuva nähtiin vain armeijan propagandavälineenä, kuten Modest Savtschenko (Kansan Uutiset), joka epäili, että sotilasfarssien perimmäinen tarkoitus ”on – – nuorisomme totuttaminen ajatukseen, että sotapalvelus on loppujen lopuksi aika hauska velvollisuus”. Heikki Eteläpää (Ilta-Sanomat) piti elokuvan moraalista viestiä kyseenalaisena: ”Ns. moraaliltaan Sotapojan heilat haiskahtaa vähän kyseenalaiselta, se tuntuu tahtovan sanoa, että AUK:ssa mukavan lupsakoistakin sotamiehistä tulee järjestään mitä kostonhaluisimpia ja pikkumaisimpia korpraaleja.”
Kriitikko Arto Pajukallion mukaan elokuva tuuletti sotilasfarssin lajityyppiä. Sitä on luonnehdittu myös suomalaiseksi sotilasfarssiksi hauskimmillaan. Hyvien näyttelijöiden lisäksi myös käsikirjoituksessa on yllättävää nokkeluutta.
Aiheesta muualla

Yle Areena: Sotapojan heilat.
Svenska Basketligan -kausi 2008–2009

Svenska Basketligan 2008–2009 oli 17:s kausi kun sarjaa pelattiin nykyisellä nimellään. Viime kauden mestarina kauteen lähti Solna Vikings, jonka riveissä pelaa Juha Sten. Toinen suomalainen sarjassa oli Aki Ulander, joka edusti Sundsvall Dragonsia. Sarjassa oli myös kaksi suomalaista valmentajaa: Pekka Salminen (Solna Vikings) ja kesken kauden Borås Basketiin siirtynyt Lars Ekström. Sarjan voitti Ulanderin edustama Sundsvall Dragons.
Sarjataulukko

| --- | --- |
: Pudotuspeleihin
: Karsintaan
| # |  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Norrköping Dolphins | 30 | 24 | 6 | 2582 | 2373 | 48 |
| 2 | Solna Vikings | 30 | 22 | 8 | 2434 | 2132 | 44 |
| 3 | Uppsala Basket | 30 | 20 | 10 | 2441 | 2267 | 40 |
| 4 | Södertälje Kings | 30 | 17 | 13 | 2467 | 2400 | 34 |
| 5 | Sundsvall Dragons | 30 | 16 | 14 | 2380 | 2253 | 32 |
| 6 | Plannja Basket | 30 | 16 | 14 | 2503 | 2495 | 32 |
| 7 | 08 Stockholm Human Rights | 30 | 15 | 15 | 2502 | 2495 | 30 |
| 8 | Jämtland Basket | 30 | 13 | 17 | 2218 | 2383 | 26 |
| 9 | Helsingborg Basket | 30 | 9 | 21 | 2201 | 2427 | 18 |
| 10 | Borås Basket | 30 | 8 | 22 | 2361 | 2492 | 16 |
| 11 | Gothia Basket | 30 | 5 | 25 | 2282 | 2654 | 10 |
Pudotuspelit > Ottelukaavio

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Norrköping Dolphins |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Norrköping Dolphins |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Jämtland Basket |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Jämtland Basket |  1 |   |   |  Norrköping Dolphins |  1 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Norrköping Dolphins |  1 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Sundsvall Dragons |  3 |   |   |  |  |
|  |  Södertälje Kings |  0 |   |   |  Sundsvall Dragons |  3 |   |   |  |  |
|  |  Södertälje Kings |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Sundsvall Dragons |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Sundsvall Dragons |  3 |   |   |  |  |   |   |  Sundsvall Dragons |  4 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Sundsvall Dragons |  4 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Solna Vikings |  3 |
|  |  Uppsala Basket |  3 |   |   |  |  |   |   |  Solna Vikings |  3 |
|  |  Uppsala Basket |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Plannja Basket |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Plannja Basket |  0 |   |   |  Uppsala Basket |  2 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Uppsala Basket |  2 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Solna Vikings |  3 |   |   |  |  |
|  |  08 Stockholm Human Rights |  2 |   |   |  Solna Vikings |  3 |   |   |  |  |
|  |  08 Stockholm Human Rights |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Solna Vikings |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Solna Vikings |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Henkilökohtaiset tilastot

Runkosarjan parhaat pelaajat tilastollisesti.
Henkilökohtaiset tilastot > Pisteet

| Sij>  | Nimi | Joukkue | Ottelut | Pisteet | /peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Andrew Mitchell | Jämtland Basket | 29 | 600 | 20.7 |
| 2. |  Corey Smith | Södertälje Kings | 3 | 62 | 20.7 |
| 3. |  Tyrone Levett | Jämtland Basket | 26 | 531 | 20.4 |
| 4. |  Alex Wesby | Sundsvall Dragons | 23 | 434 | 18.9 |
| 5. |  Dennis Springs | Borås Basket | 25 | 464 | 18.6 |
Henkilökohtaiset tilastot > Levypallot

| Sij>  | Nimi | Joukkue | Ottelut | Lev>  | /peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Ryan McDade | Borås Basket | 30 | 400 | 13.3 |
| 2. |  Mark McCarroll | Plannja Basket | 12 | 113 | 9.4 |
| 3. |  Oladapo Ayuba | Norrköping Dolphins | 3 | 27 | 9.0 |
| 4. |  Johan Åkesson | Helsingborg Basket | 26 | 232 | 8.9 |
| 5. |  Joseph Taylor | Solna Vikings | 23 | 201 | 8.7 |
Henkilökohtaiset tilastot > Syötöt

| Sij>  | Nimi | Joukkue | Ottelut | Syötöt | /peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Håkan Larsson | Plannja Basket | 30 | 230 | 7.7 |
| 2. |  Jerel Blassingame | 08 Stockholm Human Rights | 19 | 130 | 6.8 |
| 3. |  Michael Bree | Gothia Basket | 10 | 59 | 5.9 |
| 4. |  Aaron Cook | Gothia Basket | 18 | 89 | 4.9 |
| 5. |  Kenneth Grant | Norrköping Dolphins | 30 | 144 | 4.8 |
Palkinnot > Vuoden hyökkääjä

Lesli Myrthil, (Solna Vikings)
Palkinnot > Vuoden takamies

Thomas Jackson (Uppsala Basket)
Palkinnot > Vuoden sentteri

Johan Åkesson (Helsingborg Basket)
Palkinnot > Vuoden puolustuspelaaja

Juha Sten, (Solna Vikings)
Palkinnot > Vuoden valmentaja

Pekka Salminen, (Solna Vikings)
Palkinnot > Vuoden organisoija

Uppsala Basket
Symon Petljura

| Simon Petljura> Симон Петлюра |
| --- | --- |

Ukrainan direktoraatin puhemies
 11. helmikuuta 1919 – 25. toukokuuta 1926  
Edeltäjä:  Volodymyr Vynnytšenko
Seuraaja:  Andrij Livyzkyj
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. toukokuuta 1879 Pultava, Pultavan kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 25. toukokuuta 1926 (47 vuotta) Pariisi, Ranska
Puoliso:  Olha Petliura
Tiedot
Puolue:  Ukrainan vallankumouksellinen puolue Ukrainan työväenpuole
 Nimikirjoitus
Simon Petljura (oik.) ja puolalainen kenraali Antoni Listowski vuonna 1920.
Symon Vasylovytš Petljura (ukr. Симон Васильович Петлюра, 22. toukokuuta (J: 10. toukokuuta) 1879 Pultava – 25. toukokuuta 1926 Pariisi) oli ukrainalainen sosialisti, valtiomies ja Ukrainan vapaustaistelija Venäjän sisällissodan aikana. Petljura toimi sisällissodan aikana Ukrainan kansantasavallan presidenttinä ja yritti vapauttaa Ukrainan Puolasta käsin Puolan tuella. Hänet murhattiin maanpaossa Pariisissa 1926.
Petljura polveutui köyhästä kasakkaperheestä. Hän opiskeli yliopistossa teologiaa ja toimi samalla Ukrainan kansallisen liikkeen hyväksi levittämällä ukrainalaista kansankirjallisuutta. Hänet erotettiin sen vuoksi yliopistosta. Vallankumouksen puhjettua 1917 hänestä tuli Ukrainan itsenäisyyspyikimysten johtaja. Syksyllä 1918 hän direktorion esimiehenä ryhtyi johtamaan Ukrainan asioita. Hänen oli kuitenkin voitettava suuret vaikeudet ja taisteltava samalla kertaa Anton Denikinin valkoisia joukkoja, bolsevikkeja ja puolalaisia vastaan. Kun Denikin ahdisti häntä selkäpuolelta, hän joutui 1919 pakenemaan Puolaan turvaan. Hän teki Puolan kanssa liiton bolsevikkeja vastaan ja sitoutui luovuttamaan Puolalle Itä-Galitsian ja osan Volyniaa. Puolalaiset eivät kuitenkaan voineet lopullisesti vapauttaa Ukrainaa bolsevikeista, eikä hänellä vuonna 1921 ollut Ukrainassa todellista valtaa.
Ura

Petljura perusti 1905 Ukrainan työväenpuoleen ja vuosina 1905–1909 hän oli Slovo- (”Sana”) ja Ukrainskaja Žizn- (”Ukrainan elämä”) -lehtien toimittajana. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän palveli tsaarin armeijassa. Kesäkuussa 1917 Ukrainassa perustettu keskushallitus (''Verh’ovna Rada'') pyrki maan itsenäistämiseen. Sekavien vaiheiden jälkeen keväällä 1918 maan johtoon nousi Saksan tukema hetmanni Pavlo Skoropadski, ja Petljura toimi jonkin aikaa puolustusministerinä. Saksalaisten kukistumisen jälkeen Petljurasta tuli joulukuussa 1918 maan presidentti, kunnes tasavalta yhdistyi tammikuussa 1919 Länsi-Ukrainan kanssa voittaakseen valtaan pyrkivät bolševikit.
Kun keskusvallat miehittivät Ukrainan, maata hallitsemaan muodostettiin Ukrainan valtakunta ja Petljura sekä Ukrainan kansantasavalta syrjäytettiin.[lähde? ]
Sen jälkeen kun Saksa ja Itävalta-Unkari vetäytyivät maasta, Petljurasta tuli marraskuussa 1918 uuden hallituksen johtaja. Tammikuussa 1919 puhkesi Ukrainan ja Neuvosto-Venäjän välille sota, ja Petljurasta tuli armeijan komentaja. Venäjän sisällissodan aikana hän taisteli bolševikkeja, Anton Denikinin valkoisia, saksalaisia ja Pavlo Skoropadskiin ukrainalaisia ja puolalaisia joukkoja vastaan. Vuonna 1918 valkoinen armeija miehitti Ukrainan, mutta syksyllä vuonna 1919 valkoiset vetäytyivät pois puna-armeijan tieltä.[lähde? ]
Vuoden 1919 lopulla Petljura vetäytyi Puolaan, joka tunnusti hänen hallituksensa. Vuonna 1920 Ukraina ja Puola solmivat Lublinissa sopimuksen, jonka mukaan Ukraina saisi Lvivin ja Galitsian ja vastineeksi puolalaiset auttaisivat taistelemaan kommunisteja vastaan ja takaisivat maan itsenäisyyden. Vuonna 1920 puolalaiset joukot Petljuran ukrainalaisten kanssa hyökkäsi bolsevikkeja vastaan. Piłsudskin ja Petljuran joukot vetäytyivät Veikseljoelle ja sieltä Varsovaan. Puolan armeija löi neuvostoarmeijan, mutta ei taannut Ukrainalle itsenäisyyttä. Riian rauhassa Puola ja Neuvosto-Venäjä jakoivat Ukrainan. Petljura julisti pakolaishallituksen Tarnówissa ja Varsovassa.[lähde? ]
Vuonna 1923 Neuvosto-Venäjä painosti Puolan hallitusta luovuttamaan Petljuran, jonka kuitenkin onnistui paeta Budapestiin ja Wienin kautta Geneveen ja vuonna 1924 hän muutti Pariisiin.[lähde? ]