stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Điện Biên Phủn taistelu
Seuraukset

Ranskalaiset olivat kärsineet tappioina 1 600 kaatunutta, 1 600 kadonnutta ja 4 800 haavoittunutta. Noin 8 000 ranskalaista jäi vangiksi. Vangiksi otetut marssitettiin heti satojen kilometrien päässä sijainneille vankileireille, joilta vain noin 10 % selviytyi. Ranskalaiset olivat menettäneet 48 lentokonetta ilmatorjuntatulessa ja 16 maassa. Việt Minh oli menettänyt noin 7 900 miestä kaatuneina ja 15 000 haavoittuneina.
Tappio Điện Biên Phủssa merkitsi Ranskan siirtomaakauden päättymistä Aasiassa. Mustiin pukeutunut Ranskan pääministeri Joseph Laniel tiedotti tappiosta Ranskan kansalliskokoukselle. Poliitikot sysäsivät vastuun asevoimille. Geneven rauhanneuvottelut olivat alkaneet jo jonkin aikaa ennen taistelun päättymistä. Neuvottelujen tuloksena Vietnam jaettiin kahtia 17. leveyspiirin kohdalta ja tarkoituksena oli, että maassa järjestettäisiin vaalit kahden vuoden sisällä. Vaaleja ei kuitenkaan lopulta koskaan järjestetty eikä neuvottelujen lopputulosta allekirjoitettu. Ngô Đình Diệm teki vallankaappauksen, ja Vietnamin valtio julistettiin Vietnamin tasavallaksi eli Etelä-Vietnamiksi. Pohjois-Vietnamia hallitsi puolestaan Vietnamin työväenpuolue pääsihteerinään Ho Tši Minh.
Việt Minhin voitto Điện Biên Phủssa innoitti muita siirtomaavaltaa vastustaneita, ja vain pari viikkoa taistelun jälkeen Ranska ajautui sotaan vapaustaistelijoita vastaan Algeriassa. Sota Algeriassa kesti kahdeksan vuotta ja osasyy sodan pitkittymiseen oli Ranskan armeijan halu puhdistaa maineensa Điện Biên Phủn tappion jälkeen. Vielä Điện Biên Phủssa sotaan osallistumisesta kieltäytyneet amerikkalaiset sekaantuivat puolestaan vähitellen asioihin Vietnamissa, mikä johti lopulta Vietnamin sotaan 1960-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Điện Biên Phủn taistelu Wikimedia Commonsissa
Ranskalaisia Điện Biên Phủssa komentanut Christian de Castries.
Kartta ranskalaisten linnakkeista Điện Biên Phủssa.
Ranskalaisia M24 Chaffee-panssarivaunuja.
Ranskalaisia joukkoja juoksuhaudoissa Điện Biên Phủssa.
Taistelun voittaneita Việt Minhin joukkoja lippunsa kanssa.
Ranskalaisia sotavankeja taistelun jälkeen.
Freudiana

| Freudiana Eric Woolfson |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 11. lokakuuta 1990
 Tuottaja(t): Alan Parsons
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Kesto: 74.44
 Levy-yhtiö: EMI
The Alan Parsons Projectin muut studioalbumit
| Gaudi 1987 | Freudiana 1990 | The Sicilian Defence 2014 |
Freudiana on Eric Woolfsonin säveltämä ja Alan Parsonsin tuottama rock-ooppera, jonka aiheena ovat Sigmund Freudin elämä ja psykologiset teoriat. Se ilmestyi EMIn julkaisemana musiikkialbumina vuonna 1990. Samana vuonna albumiin perustuvaa musikaalia alettiin esittää Wienissä. Sen juoni kertoo miehestä, joka jää vangiksi Lontoon Freud-museoon ja nukahtaa Freudin sohvalle. Unissaan hän tapaa Freudin kuuluisia potilaita ja tutkii samalla itseään.
Freudiana oli alun perin tarkoitettu The Alan Parsons Projectin 11. albumiksi. Freudianaa kirjoittaessaan Woolfson tutustui Freudin kotimuseoihin Lontoossa ja Wienissä ja luki tämän kirjoja ja tapauskertomuksia. Säveltäminen ja äänittäminen kesti noin 3 vuotta. Prosessin puolivälissä Woolfson päätti sovittaa kirjoittamansa kappaleet musikaaliksi, mihin hän sai apua Brian Brollylta. Parsons sen sijaan olisi halunnut pitäytyä yhtyeen aiempien albumien konseptissa, mikä johti taiteellisiin erimielisyyksiin. Hän ei myöskään osallistunut Freudianan säveltämiseen ja sanoittamiseen juuri lainkaan.
Vaikka Freudianaa ei julkaistu The Alan Parsons Projectin nimellä, oli sen kannessa tarra, joka kertoi albumin olevan Woolfsonin säveltämä ja Parsonsin tuottama. Lisäksi tarra mainitsi Woolfsonin olevan The Alan Parsons Projectin perustajajäsen. Taustayhtyeen kokoonpano oli sama kuin The Alan Parsons Projectin viimeisellä albumilla Gaudilla. Laulajista Colin Blunstone, John Miles ja Chris Rainbow olivat yhtyeen pitkäaikaisia vaikuttajia.
Musikaalin ensi-ilta oli Theater an der Wienissä, missä sitä esitettiin 19 kuukauden ajan. Sittemmin Woolfson kuitenkin riitautui Brollyn kanssa, mikä johti oikeuskiistaan ja esityksien loppumiseen. Parsons ei ollut musikaaliin tyytyväinen vaikka pitikin albumia kohtalaisen onnistuneena. Woolfsonin ura sen sijaan sai uuden suunnan ja hän työskenteli jatkossa paljon juuri musikaalien parissa. Freudiana jäi Parsonsin ja Woolfsonin viimeiseksi yhteistyöksi.
Freudianasta on liikkeellä kaksi vaihtoehtoista versiota. ”Valkoinen CD” sisältää studioalbumin ja ”musta CD” musikaaliversion. Oikeuskiistasta johtuen kumpikaan ei ole nykyään saatavilla kuin piraattina.
Vastaanotto

AllMusic-sivustolla Alex S. Garcia kehuu albumia ”luovaksi ja älykkääksi kokonaisuudeksi”. Tyylilaji vaihtelee The Alan Parsons Projectia muistuttavista kappaleista progressiivinen rockiin ja The Beatles -vaikutteisiin lauluihin. Levy saa arvosanaksi neljä tähteä viidestä mahdollisesta.
Vastaanotto > Listasijoitukset

| Valtio | Korkein sijoitus | Listaviikot | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 51. | 8 |  |
|  Itävalta | 7. | 12 |  |
|  Saksa | 50. | 10 |  |
Kappaleet

Kaikki kappaleet on merkitty Eric Woolfsonin säveltämiksi ja sanoittamiksi, lukuun ottamatta instrumentaalia ”Beyond the Pleasure Principle”, jonka on säveltänyt Alan Parsons. Sulkuihin on merkitty kappaleen laulaja.
”The Nirvana Principle” (instrumentaali) – 3:44
”Freudiana” (Eric Woolfson) – 6:20
”I Am a Mirror” (Leo Sayer) – 4:06
”Little Hans” (Graham Dye, taustalaulu Chris Rainbow) – 3:15
”Dora” (Eric Woolfson) – 3:51
”Funny You Should Say That” (The Flying Pickets) - 4:36
”You're on Your Own” (Kiki Dee) – 3:54
”Far Away from Home” (The Flying Pickets) – 3:11
”Let Yourself Go” (Eric Woolfson) – 5:26
”Beyond the Pleasure Principle” (instrumentaali) – 3:13
”The Ring” (Eric Stewart) – 4:22
”Sects Therapy” (Frankie Howerd) – 3:40
”No One Can Love You Better Than Me” (Kiki Dee, Marti Webb, Gary Howard & Eric Woolfson) – 5:40
”Don't Let the Moment Pass” (Marti Webb) – 3:40
”Upper Me” (Eric Stewart) – 5:16
”Freudiana” (instrumentaali) – 3:43
”Destiny” (Chris Rainbow) – 0:51
”There But for the Grace of God” (John Miles & Marti Webb) – 5:56
Kokoonpano

Eric Woolfson – koskettimet, laulu, vastaava tuottaja
Alan Parsons – tuottaja, koskettimet laulu
Kokoonpano > Sessiomuusikot

Ian Bairnson – kitara
Laurie Cottle – basso
Richard Cottle – syntetisaattori, saksofoni
Stuart Elliott – rummut, lyömäsoittimet
Andrew Powell – orkesterin sovitukset
Jami

| Jami |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  6. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  William
Nimen alkuperä:  Vilhelm, Viljami
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jami on suomalainen miehen etunimi. Etunimi lisättiin suomenkieliseen nimipäiväkalenteriin vuoden 2000 nimipäiväuudistuksen yhteydessä. Jamin nimipäivä on 6. huhtikuuta yhdessä etunimien Vilho, Ville, Viljami, Vilhelm, Vili ja William kanssa. Nimi on muunnelma Viljamista.
Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut kirjoilla noin 3 030 Jami-nimistä henkilöä. Heistä vain muutama on syntynyt ennen vuotta 1960; ennen vuotta 1940 nimeä ei ollut annettu kenellekään. Nimi on yleisin vuosina 2000–2009 syntyneillä, jolloin Jami annettiin nimeksi 1 331 pojalle.
Tunnettuja Jameja

Jami Faltin, oik. Jami Björklöv (s. 2001/2002), rap-artisti
Jami Gertz (s. 1965), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jami Haavisto (s. 1998), opiskelija-aktivisti ja Vihreiden poliitikko
Jami Hirvonen (s. 1972), pituushyppääjä ja viestijuoksija
Jami Hyttinen (s. 1956), näyttelijä ja käsikirjoittaja
Jami Kauppi (s. 1962), jääkiekkovalmentaja
Jami Krannila (s. 2000), jääkiekkoilija
Jami Kyöstilä (s. 1996), jalkapalloilija
Jami Laine (s. 1990), jääkiekkoilija
Jami Manninen (s. 1987), salibandyn pelaaja
Jami Pasanen (s. 2003), jääkiekkomaalivahti
Jami Puustinen (s. 1987), jalkapalloilija
Jami Teirikari (s. 1969), elokuvaohjaaja ja -leikkaaja
Jami Virtanen (s. 2000), jääkiekkoilija
Jami Wallenius (s. 1967), jalkapalloilija ja valmentaja
Jami Westergård, bassokitaristi
Batman (vuoden 1989 elokuva)

| Batman |
| --- | --- |
 Elokuvan teatterijuliste vuodelta 1989.
Ohjaaja:  Tim Burton
Käsikirjoittaja:  Sam Hamm Warren Skaaren
Perustuu:  Bob Kanen sarjakuvahahmo Batmaniin
Tuottaja:  Peter Guber Jon Peters Benjamin Melniker Michael Uslan
Säveltäjä:  Danny Elfman
Kuvaaja:  Roger Pratt
Leikkaaja:  Ray Lovejoy
Tuotantosuunnittelija:  Anton Furst
Pääosat:  Michael Keaton Jack Nicholson Kim Basinger Robert Wuhl Pat Hingle Billy Dee Williams Michael Gough Jack Palance
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. PolyGram Filmed Entertainment The Guber-Peters Company
Levittäjä:  InterCom Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:   23. kesäkuuta 1989  20. lokakuuta 1989
Kesto:  126 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  48 000 000 dollaria
Tuotto:  411 348 924 dollaria
Seuraaja:  Batman – paluu
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Batman on vuonna 1989 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen supersankarielokuva. Elokuva pohjautuu DC Comicsin sarjakuvissa esiintyvään Bob Kanen ja Bill Fingerin luomaan sarjakuvahahmo Batmaniin. Elokuvan on ohjannut Tim Burton ja sen pääosassa esiintyy Michael Keaton miljardööri Bruce Waynena, joka jouduttuaan orvoksi rikollisen surmatessa hänen vanhempansa vannoo kostoa kaikkea rikollisuutta kohtaan ja ryhtyy kotikaupunkinsa Gotham Cityn suojelijaksi alter egonaan Batmanina. Elokuvan muissa päärooleissa esiintyvät Jack Nicholson pääkonna Jokerina, Kim Basinger Bruce Waynen naisystävä ja reportteri Vicki Valena, Billy Dee Williams Gotham Cityn piirisyyttäjä Harvey Dentinä, Pat Hingle poliisipäällikkö James Gordonina ja Michael Gough Bruce Waynen hovimestari Alfred Pennyworthina.
Elokuvaa kuvattiin Pinewood Studios-elokuvastudiolla vuoden 1988 lokakuusta vuoden 1989 tammikuuhun. Elokuvan budjetti oli keskimäärin 48 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Batman sai ensi-iltansa kotimaansa elokuvateattereissa 23. kesäkuuta 1989 ja keräsi kansainvälisesti yli 411 miljoonan dollarin lipputulot. Se nousi puolessa vuodessa koko 1980-luvun kolmanneksi parhaiten tuottaneeksi Hollywood-elokuvaksi E.T.:n ja Jedin paluun jälkeen, Batman palkittiin parhaan lavastuksen Oscar-palkinnolla vuoden 1990 Oscar-gaalassa. Jack Nicholson oli roolisuorituksensa johdosta ehdolla myös parhaan miespääosan Golden Globeen ja elokuva oli ehdolla yhteensä kuuteen BAFTA- ja viiteen Saturn-palkintoon.
Batman sai kolme jatko-osaa: Batman – paluu (1992), Batman Forever (1995) ja Batman & Robin (1997). Tim Burton ohjasi edellä mainituista jatko-osista ainoastaan Batman – paluun, ja kaksi seuraavaa hänen sijastaan ohjasi Joel Schumacher.
Juoni

Bruce Wayne viettää kaksoiselämää; toisessa elämässään hän on kartanossa hovimestarinsa Alfredin kanssa asuva miljonääri ja toisessa hän taistelee Gotham Cityn rikollisuutta vastaan Batmanina. Batman saa vastaansa psykopaattisen Jokerin, joka haluaa päästä rikollisuuden huipulle. Pakkaa sekoittaa myös se, että Jokerilla on myös romanttisia aikomuksia Brucen tyttöystävän Vicky Valen suhteen ja että Bruce tajuaa Jokerin liittyvän jotenkin hänen traagiseen lapsuuteensa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michael Keaton  | … |  Bruce Wayne/Batman   |
|  Jack Nicholson  | … |  Jack Napier/Jokeri   |
|  Pat Hingle  | … |  James Gordon   |
|  Michael Gough  | … |  Alfred Pennyworth   |
|  Billy Dee Williams  | … |  Harvey Dent   |
|  Kim Basinger  | … |  Vicki Vale   |
|  Robert Wuhl  | … |  Alexander Knox   |
|  Jack Palance  | … |  Carl Grissom   |
|  Jerry Hall  | … |  Alicia Grissom   |
|  William Hootkins  | … |  Max Eckhardt   |
|  Lee Wallace  | … |  Gotham Cityn pormestari   |
|  David Baxt  | … |  Thomas Wayne   |
|  Sharon Holm  | … |  Martha Wayne   |
Roolitus

Batmanin rooliin olivat ehdolla muun muassa Alec Baldwin, Charlie Sheen, Bill Murray, Mel Gibson, Pierce Brosnan ja Tom Selleck ennen kuin Michael Keaton sai roolin. Myös Batmania 1960-luvulla televisiosarjassa esittänyt Adam West halusi esittää Batmania jälleen, mutta ei saanut roolia.
Tim Burton halusi alun perin Michelle Pfeifferin esittämään Bruce Waynen naisystävää Vicki Valea. Pfeiffer esitti jatko-osassa Batman – paluu Kissanaista. Sean Youngin piti alun perin esittää  Vicki Valea mutta rooli meni lopulta Kim Basingerille, koska Young loukkasi itsensä kuvatessaan kohtausta, jossa hän ratsastaa hevosella Waynen kanssa. Kyseinen kohtaus poistettiin tämän jälkeen käsikirjoituksesta.
Jokerin roolin olivat ehdolla muun muassa Willem Dafoe, David Bowie, John Lithgow, James Woods, Tim Curry ja Robin Williams ennen kuin Jack Nicholson sai roolin.
Alkuperäisessä käsikirjoituksessa oli mukana Robin ja Ricky Addison Reedin piti esittää häntä. Hahmo poistettiin ja Reed menetti roolin. Ennen Reediä Robinin rooli oli alun perin suunniteltu Kiefer Sutherlandille. Sutherland kuitenkin kieltäytyi roolista identiteettisyiden takia. Robin on mukana kolmannessa osassa nimeltä Batman Forever, jossa häntä esittää Chris O’Donnell.
Michael Jacksonin piti alun perin kirjoittaa elokuvaan lauluja. Ne teki hänen sijastaan Prince.
Muissa medioissa

Batmanin julkaisuvuonna 1989 ilmestyi elokuvaan perustuva NES-videopeli Batman: The Video Game, joka sai samaiselle alustalle myös jatko-osan Batman: Return of the Jokerin. Lisäksi DC Comics julkaisi Batman-elokuvaspesiaalisarjakuvalehden.
Kirjallisuutta

Steinbock, Dan: ”Näin nousi Lepakkoluola. Megaelokuva ja markkinoinnin maaginen voima”, Elävän kuvan vuosikirja 1990, s. 30–56.  (Toim. Matti Apunen)  Suomen elokuva-arkisto, Suomen elokuvasäätiö, Valtion Painatuskeskus, 1990.  ISBN 951-861-951-4
Tim Burtonin ohjaamat elokuvat
| --- | --- |
1980-luku:  Pee-wee's Big Adventure (1985)  Beetlejuice (1988)  Batman (1989) 
1990-luku:  Saksikäsi Edward (1990)  Batman – paluu (1992)  Ed Wood (1994)  Mars hyökkää! (1996)  Päätön ratsumies (1999) 
2000-luku:  Apinoiden planeetta (2001)  Big Fish (2003)  Jali ja suklaatehdas (2005)  Corpse Bride (2005)  Sweeney Todd – Fleet Streetin paholaisparturi (2007) 
2010-luku:  Liisa Ihmemaassa (2010)  Dark Shadows (2012)  Frankenweenie (2012)  Big Eyes (2014)  Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille (2016)  Dumbo (2019)
Keksi

Suklaamurukeksejä.
Keksejä.
Piparkakkuja eli pipareita.
Keksi (< ruots. kex < engl. cakes) on pieni, kuiva ja kevyt leivonnainen, joka pikkuleivästä poiketen yleensä valmistetaan tehdasmaisesti. Yleensä keksejä nautitaan välipalaksi, jälkiruoaksi tai kahvin tai teen kanssa. Keksit voivat olla myös täytekeksejä, joiden sisällä on täytettä, kuten marmeladia tai suklaata. Makeiden keksien ohella suosittuja ovat suolaiset keksit, kuten cream crackers -tyyppiset voileipäkeksit tai TUC- ja Ritz-tyyppiset suolakeksit.
Varhaisimmat keksin tai pikkuleivän tyyppiset leivonnaiset tehtiin Persiassa, nykyisen Iranin alueella 600-luvulla.
Kansainvälisiä keksinvalmistajia ja niiden tuotemerkkejä ovat muun muassa amerikkalainen Nabisco (Oreo, Ritz) ja englantilainen United Biscuits (McVitie's ym.) sekä alun perin ranskalainen LU (Le Petit Êcolier, Bastogne, Champagne, Petit Beurre, Pim's, Paille d'Or ja TUC). Suomalaisista keksinvalmistajista suurin on Fazer, joka vuonna 2012 osti Kraft Foodsilta takaisin omistukseensa LU Suomi Oy:n eli Vantaan keksitehtaan, jossa valmistetaan muun muassa Jyväshyvä-, Domino-, Jaffa- ja Fanipala-keksejä. Kantolan keksejä markkinoi norjalaiseen Orkla-konserniin kuuluva Orkla Suomi. Muita kotimaisia keksinvalmistajia ovat muun muassa Malviala Groupiin kuuluvat Tasangon Herkkutuote ja Töysäläinen sekä Leivon Leipomo ja Vanajan keksi. Aiemmin toimineita olivat muun muassa Hangon Keksi ja Ipnos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keksi Wikimedia Commonsissa
Fineli.fi
Jussi Vanhanen

Jussi Vanhanen (s. 1971 Heinola) on suomalainen yritysjohtaja ja kirjailija.
Vanhanen valmistui vuonna 1995 Helsingin Yliopistosta oikeustieteiden maisteriksi. Hän suoritti myöhemmin vuonna 2002 liiketoimintajohtamisen maisteritutkinnon Lausannessa.
Jussi Vanhanen työskenteli 14 vuotta eri tehtävissä metsäyhtiö UPM:ssä, mutta erosi vuonna 2013 kirjoittaakseen romaanin. Romaanin kirjoittaminen on ollut hänen pitkäaikainen unelmansa.  Esikoisromaaniaan hän kertoo kirjoittaneensa säntillisesti arkipäiväisin kello 9.30–16.00. Työn tuloksena oli esikoisromaani Vapaus, Veljeys, Ahneus, joka ilmestyi vuonna 2016.
Vapaus, Veljeys, Ahneus kertoo kolmesta Kiteeltä kotoisin olevasta kaveruksesta. He tulevat Helsinkiin opiskelemaan ja pääsevät mukaan 1990-luvun alun lama-ajan yritysmaailmaan. Sieltä tapahtumat siirtyvät kansainväliseen yrityskauppojen maailmaan ja yritysjohtajien elämään. Teos kertoo liike-elämästä, yrityskaupoista ja niihin liittyvästä usein raadollisesta ahneudesta ja suoranaisista petoksista. Lisäksi se on kuvaus ystävyydestä, oman paikan löytämisestä ja moottoripyöräilystä.
Vanhanen työskenteli vuosina 2014–2017 Wienissä pakkausmateriaali- ja paperiyhtiö Mondissa, ja siirtyi tämän jälkeen suomalaisen venttiilifirman Vexve Oy:n toimitusjohtajaksi. Vanhanen on ollut myös vuodesta 2014 lähtien Peikko Groupin hallituksen puheenjohtaja.
Vanhanen valittiin Metsä Groupin uudeksi pääjohtajaksi helmikuussa 2025.
Pokeriura

Vanhanen pelasi helmikuussa 2018 Lontoossa Unibet Open -pokeriturnauksessa. Vanhanen sijoittui kuudenneksi ja ansaitsi 12 310 puntaa.
Siiri

| Siiri, Siri |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Siiri: 19. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  Siri: 19. kesäkuuta
– ortodoksinen:  24. elokuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Sigrid
Nimen alkuperä:  muinaisnorjan Sigríðr
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Siiri on suomalainen naisen etunimi.
Siiri on suomalaisversio skandinaavisesta nimestä Sigrid. Ruotsin kielessä nimi esiintyy kirjoitettuna Siri. 
Sigrid puolestaan juontaa muinaisnorjalaisesta nimestä Sigríðr, joka muodostuu ”voittoa” ja ”kaunista” merkitsevistä sanoista.
Suomessa on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä rekisteröity 18 225 Siiri-nimen saanutta henkilöä. Lisäksi muodossa Siri on annettu 883 naiselle ja muutamalle miehelle.
Tunnettuja Siirejä

Siiri Angerkoski, o.s. Palmu (1902–1971), näyttelijä
Siiri Autiomäki-Paananen (1896–1969), uskonnollinen kirjailija
Siiri Böök (1888–1963), lastentarhanopettaja ja varhaiskasvatuksen kehittäjä,
Siiri Enoranta (s. 1987), kirjailija
Siiri Hannikainen (1889–1968), kirjallisuuden suomentaja
Siiri Juva, alk. Juvelius (1886–1974), kirjailija
Siiri Koivula (s. 2000), jalkapalloilija
Siiri Lehmonen (1923–1993), SKDL:n kansanedustaja ja kunnallisneuvos
Siiri Leppänen (s. 2000), pesäpalloilija
Siiri Loimaranta (1873–1953), opettaja ja kristillinen järjestötyöntekijä
Siiri Louhi, o.s. Lemberg (1886–1963), ammattiyhdistysvaikuttaja ja sosiaalidemokraattinen poliitikko
Siiri Magga-Miettunen (s. 1941), saamelainen opettaja ja kirjailija
Siiri Mekri (1894–1991), muistelmakirjailija
Siiri Nordin (s. 1980), popmuusikko
Siiri Oviir (s. 1947) virolainen poliitikko
Siiri Partanen (s. 1990), muusikko ja näyttelijä
Siiri Perälä (1993–2022), futsalpelaaja ja jalkapalloilija
Siiri Pulkkinen (s. 2002), pesäpalloilija
Siiri Rantanen (1924–2023), maastohiihtäjä, juoksija ja pyöräilijä
Siiri Siegberg (1890–1940), kirjallisuuden suomentaja ja sanakirjan tekijä
Siiri Siirtola (s. 2005), pika-aitajuoksija
Siiri Sinnemäki (s. 1990), näyttelijä
Siiri Syrjänen (s. 2003), salibandyn pelaaja
Siiri Teirilä (1887–1957), suomentaja
Siiri Vihantola (1905–1983), kirjailija
Siiri Viljakka (s. 1995), sarjakuvantekijä, kuvittaja ja kuvataiteilija
Siiri Välimaa (s. 1990), jalkapalloilija
Siiri Yrjölä (s. 2004), jääkiekkoilija
Siiri Åkerberg (1896–1971), matkapuhuja ja muistelmakirjailija
Tunnettuja Sirejä

Siri Bjerke (1958–2012), norjalainen poliitikko ja ministeri
Siri Dahlquist (1889–1966), ruotsalainen teologi ja virsirunoilija
Siri Eftedal (s. 1966), norjalainen käsipalloilija
Siri Eskola (s. 1997), suomalainen pesäpalloilija
Siri von Essen (1850–1912), suomalainen näyttelijä
Siri Hustvedt (s. 1955), norjalais-yhdysvaltalainen kirjailija
Siri Kolu (s. 1972), suomalainen kirjailija ja teatteriopettaja
Siri Nilsen (s. 1985), norjalainen muusikko ja näyttelijä
Siri Pettersen (s. 1971), norjalainen kirjailija
Siri Svegler (s. 1980), ruotsalainen näyttelijä
Siri Thornhill, norjalainen oopperalaulaja
Kuvitteellisia Siirejä

Siiri, päähenkilö Tiina Nopolan samannimisessä kuvakirjasarjassa
Siiri, Kärt Tomingasin esittämä päähenkilö elokuvassa Lomalla (2000)
Siiri, Eija Inkerin roolihahmo komediaelokuvassa Lumikki ja 7 jätkää (1953)
Siiri, animaatiosarjassa Siiri ja Krokotiili
Siiri Forss, Gunvor Sandkvistin esittämä päähenkilö elokuvassa Sininen viikko (1954)
Siiri Grönroos, Tuija Ernamon roolihahmo televisiosarjassa Paavo ja Raili
Siiri Sipinen, siili Beatrix Potterin kirjassa Rouva Siiri Sipinen
Nimen muita merkityksiä

Siri, Applen henkilökohtainen puhetunnistukseen perustuva avustaja
Koneenpiirustus

Teknisiä piirustuksia
Koneenpiirustus on teknistä piirtämistä, jota käytetään koneensuunnittelun, koneautomaation ja valmistustekniikan suunnittelun apuna. Koneenpiirustus auttaa mitoittamaan ja muotoilemaan suunniteltavat kappaleet (useimmiten laitteiden osat) niin, että ne on mahdollista valmistaa. Koneenpiirustuksessa luodaan kappaleen geometriasta yksiselitteinen ja selkeä piirustus, jota ei voi tulkita väärin.
Koneenpiirustukseen liittyy joukko standardeja joiden tarkoitus on varmistaa, että suunnittelija ja toteuttaja lukevat piirustuksia samalla tavalla. Standardeihin kuuluu muun muassa kuvantojen suunta ja ryhmittely, erilaisten viivojen valinta, mittakaavat ja perspektiivit.
1980-luvulle asti ja osin vielä 1990-luvullakin koneenpiirustusta tehtiin piirustuskojeella käsinpiirtämällä tussin ja kuultopaperin avulla. Nykyisin tietokoneavusteiset 2D-piirustusohjelmat ja 3D-mallinnusohjelmat (CAD) ovat syrjäyttäneet käsinpiirtämisen. Nykyisin piirustuksessa ei välttämättä esitetä kappaleen kaikkia muotoja ja mittoja, vaan piirustusta käytetään 3D-mallin tukena ja siinä on esitetty vain ne asiat, joita ei 3D-malliin saada näkyviin.
Menetelmiä

On olemassa erilaisia standardeja, jotka määrittelevät koneenpiirustukselle perussäännöt, esimerkiksi ISO, DIN, ANSI, GOST, JIS, BSI ja GB. Eri standardit määrittelevät hieman eri säännöt joten on selvitettävä, minkä standardin mukaan piirustus on luotu. Standardit kuitenkin vaikuttavat piirustuksessa lähinnä yksityiskohtiin, kuten mittaviivojen nuolenkärkiin tai viivojen paksuuksiin.
Koneenpiirroksessa on vähintään yksi kuvanto kappaleesta. Lisäksi usein kappaleesta joudutaan projisoimaan kuvantoja, jotta kappale voidaan ymmärtää oikein. Nykyisin koneenpiirustuksiin lisätään yhä useammin aksonometrinen eli kolmiulotteinen kuvanto kappaleesta, koska se on helppoa tietotekniikan avustuksella.
Merkittävin ero ja suurimman väärin tulkitsemisen mahdollisuuden aiheuttaa kuvantojen projisointimenetelmä, joita on käytössä kahdenlaista eri tekniikkaa.
Yhden käännön menetelmä: Menetelmää käytetään pääsääntöisesti koneenpiirustuksessa ja se on käytössä Suomessa ja laajalti muualla Euroopassa. Kappaletta suoraan edestä katsottaessa oikea kylki projisoidaan vasemmalle ja vasen oikealle. Yläpuoli alas ja alapuoli yläpuolelle. Yksi hyvä muistisääntö on että projektiosta toiseen siirrytään aina kääntämällä kappale piirustuksessa 90 astetta.
Kolmen käännön menetelmä: Menetelmää käytetään ainakin Yhdysvalloissa. Kappaletta suoraan edestä katsottaessa sen oikea kylki projisoidaan oikealle ja vasen vasemmalle puolelle, yläpuoli ylös ja alapuoli alapuolelle.
Projisointimenetelmä tulisi olla merkittynä piirustuksessa. Merkintänä käytetään kartiota, josta selviää kuvassa käytetty projisointitapa.
Suomessa on yleinen käytäntö, että koneenpiirustuksissa käytetään menetelmiä, jotka on kerrottu kahdessa kirjassa, Aimo Pereen Koneenpiirustus 1 ja Koneenpiirustus 2.
Merkintöjä

Koneenpiirustukset ovat yleensä helposti tulkittavissa. Piirustuksiin joudutaan joskus kuitenkin tekemään merkintöjä, jotka tekevät piirustuksesta varsin näyttävän näköisen.
Tällaisia merkintöjä ovat esimerkiksi:
Koneistustoleranssit
Hitsausmerkinnät
Käytettävät valmistusstandardit
Pintakäsittelyohjeet