stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaarle
Tunnettuja Kaarleja > Muita hallitsijasukujen jäseniä

Kaarle August, Karl August (1768–1810), Ruotsin kruununprinssi
Kaarle (1771–1847), Itävallan arkkiherttua ja sotamarsalkka
Kaarle Ludvig (1833–1896), Itävallan arkkiherttua, keisari Frans Joosefin veli
Kaarle Ferdinand (1778–1820), Charles Ferdinand de Bourbon, ranskalainen prinssi, Kaarle X:n poika
Kaarle Filip (1601–1622), Ruotsin prinssi, kuningas Kaarle IX:n poika
Kaarle Fredrik (1700–1739), Ruotsin kuninkaaksi kaavailtu Holstein-Gottorpin herttua, Venäjän keisari Pietari III:n isä
Kaarle Kustaa (1802–1805), Ruotsin prinssi, Suomen suuriruhtinas, kuningas Kustaa IV Aadolfin poika
Kaarle Kuuro (n. 1165–1220), Ruotsin jaarli 1219–1220, [[Ulv (suku)|Ulv]suvun kantaisä
Kaarle Stefan (1860–1933), Itävallan arkkiherttua, Itävalta-Unkarin laivaston suuramiraali, Puolan kuningasehdokas 1916
Kaarle I (1569–1627), Liechtenstein-sukuinen ruhtinas
Tunnettuja Kaarleja > Muita Kaarleja

Kaarle McCulloch (s. 1988), australialainen ratapyöräilyn maailmanmestari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaarle Wikimedia Commonsissa
Marko Salminen

Marko Salminen (s. 10. lokakuuta 1978) on suomalainen kartanlukija. Hän toimii rallin MM-sarjassa kartanlukijana Sami Pajarille, jolle hän toimi kartalukijana vuosina 2020–2021. Salminen on toiminut kartanlukijana myös Takamoto Katsutalle, Teemu Suniselle ja TGR Challenge -ohjelmassa Yuki Yamamotolle ja Nao Otakelle. Salmisen ensimmäinen kilpailu MM-sarjassa oli Ruotsin ralli vuonna 2008.
Ajman

| Ajman |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 25°25′N, 55°30′E 
Valtio:  Yhdistyneet arabiemiirikunnat
Hallinto:  
 – Emiiri:  Humaid bin Rašid al-Nuaimi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  259 km²
Väkiluku (2017)  (arvio):  504 846
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ajman (vanhentuneelta muodolta Adžman, arab. ‘Ajmān‎) on pinta-alaltaan Arabiemiirikuntien pienin emiirikunta. Se on kooltaan noin 260 neliökilometriä ja sen pääkaupunki on Ajman. Sen asukasluku on pienestä koosta huolimatta kuitenkin vuonna 2017 arviolta 504 846. Nykyinen hallitsija on Humaid bin Rašid al-Nuaimi.
Maantiede

Ajman sijaitsee Yhdistyneiden arabiemiraattien Persianlahden rannikolla maan pohjoisosassa. Pinta-alaltaan se on maan seitsemästä emiraatista pienin. Sen pinta-ala on vain noin 259 km². Sen alueen pituus on noin 16 kilometriä ja sen naapuriemiraatteja ovat Sharja ja Umm al-Qaiwain. Emiraatin alue koostuu kolmesta eri osasta. Pääalue on niistä suurin ja se käsittää myös emiraatin pääkaupunki ja huomattavimman kaupunkikeskuksen Ajmanin. Pääalueen lisäksi emiraatilla on kaksi pientä enklaavia sisämaassa Musandamin niemimaalla; al-Manamah ja Masfut. Pinnanmuotoja leimaavat muutamat hiekkarannat rannikolla, sekä etenkin Hajarvuoriston huiput sisämaassa.
Historia

Al Nuaimien heimo muutti nykyisen emiraatin alueelle vuonna 1775 ja sen jäsenet muodostavat nykyisin emiraatin hallitsijasuvun. 1700-luvulta lähtöisin on myös nykyisin museona toimiva Ajmanin linna. Emiraatti oli pitkään käytännössä alisteinen viereiselle voimakkaammalle Sharjan emiraatille. Itsenäisempi siitä tuli brittien kanssa 1800-luvulla solmittujen sopimusten kautta. Se oli yksi alueen emiraattien kanssa vuonna 1820 tehdyn sopimuksen alkuperäisistä allekirjottajista. Kaksi muuta brittien kanssa tehtyä sopimusta seurasivat vuonna 1835 ja 1853- Vuonna 1892 alueen niin sanotut Sopimusvaltiot luopuivat itsenäisestä ulkopolitiikastaan asettaen sen brittien hallintaan. Britit pelkäsivät etenkin ranskalaisten ja turkkilaisten vaikutusvallan mahdollista kasvua alueella. Vielä saman vuosisadan aikana Ajmanin hallitsijat omaksuivat Saudien vaikutuksesta islamin wahhabilaisen suuntauksen.
Britit ilmoittivat aikeistaan luopua alueen hallinnasta vuonna 1968. Alun perin tarkoituksena oli perustaa nykyistä suurempi eri emiraattien liitto, johon olisivat kuuluneet Ajmanin ja muiden kuuden emiraatin lisäksi myös Bahrain ja Qatar. Kaksi jälkimmäistä jättäytyivät kuitenkin lopulta pois tällaisesta liitosta. Kun brittivalta päättyi joulukuussa 1971 Ajmanista tuli yksi nykyiset Yhdistyneet arabiemiraatit perustaneista emiraateista.
Hallinto

Ajmanin emiraattia hallitsee Nuaimien heimoon kuuluva hallitsijasuku. Tarkemmin he kuuluvat heimon Karatisa-ryhmään. Nykyinen hallitsija on šeikki Humaid bin Rašid al-Nuaimi. Hän on hallinnut syyskuusta 1981 lähtien. Hänen isänsä Rašid bin Humaid al-Nuaimi hallitsi ennen kuolemaansa vuodesta 1928 vuoteen 1981.
Talous

Ajman on ollut tunnettu yhtenä köyhimmistä arabiemiraateista. Pitkään ainoita elinkeinoja olivat taatelien kasvatus ja helmenkalastus. 1970-luvun alkuun asti merkittävä tulonlähde oli postimerkkien painaminen ja myynti keräilijöille. Nykyisin huomattavimman tulonlähteen muodostavat tulonsiirrot rikkaammasta Abu Dhabista. Emiraatissa on kuitenkin myös pyritty kehittämään Ajmanin satamaa ja sen yhteydessä toimivaa vapaakauppa-aluetta, joka on perustettu vuonna 1988. Vuonna 2019 emiraatin bruttokansantuote oli 21,008 miljardia dirhamia.
Väestö

Ajmanin asukasluku oli vuoden 2011 arvion mukaan noin 262 186. Edellisenä vuonna 2010 heistä Yhdistyneiden arabiemiraattien kansalaisia oli 42 186. Vuonna 2017 kokonaisväkiluvun arvioitiin kohonneen lukemaan 504 846. Paikalliset kuuluvat enimmäkseen Naim- tai Nuaim-heimoon, jonka jäseniä asuu myös esimerkiksi Buraimin keitaan tuntumassa. Heimo voidaan jakaa edelleen eri alaryhmiin, joista Ajmanissa asuu Karatisa-, Hamirat- ja Al Bu Dhanayn-ryhmien jäseniä.
Ajmanin kaupunkikuvaa.
Näkymää Hajarvuorilla Masfoutissa.
Nykyisin museona toimivan Ajmanin linnan torni.
Hallitsijan palatsi.
Ulkomaalaisten rikollisuus Suomessa

Ulkomaalaisten rikollisuudella Suomessa tarkoitetaan sellaista Suomessa tapahtuvaa rikollisuutta, jossa rikoksen tekijä on pelkästään jonkin muun maan kansalainen kuin Suomen (Kaksoiskansalaiset luetaan Suomen kansalaisiksi.) tai ulkomaalaistaustainen. Jälkimmäisen määritelmä on vaihdellut vuosien kuluessa, mutta vuodesta 2012 Tilastokeskus määrittelee tällaiseksi henkilön, jonka molemmat vanhemmat tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt ulkomailla. Ulkomaalaisten ja ulkomaalaistaustaisten tekemien rikosten määrä on lisääntynyt Suomessa 2000-luvulla sekä määrällisesti että suhteessa valtaväestöön. Helsingin väkivaltarikostilastoissa korostuvat ulkomaalaistaustaiset nuoret eli nuoret, joiden kumpikin tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt ulkomailla.
Ulkomaiden kansalaisten tekemiä rikoksia on Suomessa alettu säännöllisesti tilastoida vasta 1990-luvun puolivälistä alkaen.
Taustaa

Suomi oli pitkään maastamuuttomaa, josta lähdettiin muualle työn perässä. 1980-luvulta alkaen maahanmuutto alkoi painottua perheen yhdistämisestä tai pakolaisuudesta johtuviin syihin työperusteisen muuton sijaan. 1990-luvulla Suomeen muutti vuosittain keskimäärin noin 13 000 henkeä. Maahanmuuttajien määrä alkoi kasvaa 2000-luvulle tultaessa, ja vuodesta 2008 alkaen Suomeen on muuttanut noin 30 000 henkeä vuosittain.
Väestöliiton mukaan maahanmuuton vähäisyyden vuoksi ulkomaalaisten osuus väestöstä on kasvanut hitaasti. Vuonna 2017 Suomen väestöstä oli ulkomaan kansalaisia noin 249 450 henkeä, mikä oli 4,5 prosenttia koko Suomen väestöstä. Vuoden 2019 lopussa puolestaan ulkomailla syntyneitä oli 351 721 ja ulkomaalaistaustaisia 423 494. Vuonna 2020 ulkomaan kansalaisia oli liki 279 000, ulkomailla syntyneitä 367 417 ja ulkomaalaistaustaisia 444 031.
Ulkomaalaisten määrän kasvusta huolimatta Suomessa asuu muihin läntisen Euroopan maihin verrattuna vähiten ulkomaalaisia. Ulkomaalaiset ovat keskittyneet Suomessa suurimpiin kaupunkeihin. Suomen kymmenessä suurimmassa kaupungissa asuu lähes 65 prosenttia kaikista Suomessa asuvista ulkomaalaisista. Määrällisesti eniten ulkomaalaisia asuu Helsingissä, jonka väestöstä 9,5 prosenttia oli ulkomaalaisia vuonna 2017. Puolestaan Vantaalla vieraskielisten osuus kaupungin asukkaista on suurempi kuin yhdelläkään muulla paikkakunnalla Suomessa. Vuonna 2018 jo 20,2 prosenttia vantaalaisista puhui äidinkielenään jotain muuta kieltä kuin suomea, ruotsia tai saamea.
Rikollisuus 1900-luvulla

Vuosina 1919–1932 Suomessa oli voimassa niin sanottu kieltolaki, jota rikottiin yleisesti. Suuri osa alkoholista salakuljettiin Virosta tai Viron kautta kauempaa Euroopasta, kuten Puolasta tai Saksasta. Salakuljettajat olivat yleensä suomalaisia, saksalaisia, ruotsalaisia tai virolaisia.
Suomeen tuli niin sanottuja Vietnamin venepakolaisia 1980-luvulla, mutta heidän kohdallaan rikollisuus ei noussut vielä julkiseen keskusteluun. Maahanmuuttajien rikollisuus nousi julkiseen keskusteluun Suomessa 1990-luvun alussa, kun ensimmäiset somalit tulivat Suomeen. Suomeen alkoi tulla tavallista suurempia määriä pakolaisia Somaliasta ja maahanmuuttajien määrä alkoi kasvaa. Sitä ennen maahanmuuttajien osuus väestöstä oli noin 0,5 prosenttia. Tuolloin sisäministeriön tekemän selvityksen mukaan suomalaiset olivat huolestuneita ulkomaalaisten muutosta Suomeen, sillä muuton katsottiin heikentävän Suomen turvallisuutta.
1990-luvulla julkisuutta saavuttivat paljon niin sanotut Tehtaankadun poliisisurmat, joissa tanskalainen Steen Christensen ryösti Helsingissä Hotelli Palacen yöportierin 22. lokakuuta 1997 ja ampui pakomatkallaan kaksi poliisia, ylikonstaapeli Eero Kalevi Holstin (s. 29. joulukuuta 1941) sekä vanhemman konstaapelin Eero Antero Palon (s. 26. lokakuuta 1965) Ullanlinnan kaupunginosassa Tehtaankadun ja Kapteeninkadun risteyksessä. Tapaus käynnisti ennennäkemättömän ajojahdin Suomessa. Christensen saatiin kiinni kolme päivää myöhemmin Hämeenlinnassa, kun hän oli pakenemassa Hotelli Vaakunasta.
1990-luvulla uudelleen itsenäistyneestä Virosta kehittyi Suomeen tuotavien huumausaineiden pääasiallinen kauttakulkumaa. Yleisradio uutisoi vuonna 2009, että huumekauppaa ovat hoitaneet virolaiset ja suomalaiset rikolliset yhdessä. Suomen valtion alueella tapahtuvia rikoksia, joissa rikollinen ei ole Suomen kansalainen, on vuonna 1995 tapahtuneen Euroopan unioniin liittymisen ja vapaan liikkuvuuden sallimisen jälkeen alkanut tapahtua aiempaa enemmän. Myös Suomen vankiloissa yhä suurempi osuus vangeista on ulkomaalaisia. Esimerkiksi vuonna 2011 Vantaan vankilassa yli puolet vangeista oli ulkomaalaisia ja Jokelan vankilassa noin kolmasosa.
Rikollisuus 2000-luvulla > Tilastoinnin periaatteita

Tilastokeskus on vuodesta 2010 julkaissut tilastoja poliisin selvittämistä rikoksista, joista käy ilmi rikoksen tekijän kansalaisuus ja myös se, asuuko rikoksentekijä Suomessa. Vuodesta 2012 Tilastokeskus on määritellyt ulkomaalaistaustaisiksi ne henkilöt, joiden molemmat vanhemmat tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt ulkomailla. Ulkomaalaistaustaisia on aiemmin väestötieteessä luokiteltu muun muassa äidinkielen mukaan. Ulkomaan kansalaisesta merkitään väestötietojärjestelmään tämän kansalaisuuden lisäksi hänen itsensä ilmoittama äidinkieli. Taustan luokittelua äidinkielen mukaan voidaan pitää osittain epätarkkana, sillä äidinkieli perustuu henkilön omaan ilmoitukseen, sen voi vaihtaa maistraatissa milloin vain ja se saattaa poiketa henkilön todellisesta taustasta. Äidinkieli voi myös muuttua elämän aikana, ja siksi etenkin toisen polven ulkomaalaistaustaisten kohdalla tieto äidinkielestä vaatii lisäkseen tiedon syntyperästä, jotta taustatieto on luotettava. Nykyään Tilastokeskus siis viittaa ulkomaalaistaustaisella henkilöön,
jonka molemmat vanhemmat tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt ulkomailla,
joka on syntynyt ulkomailla ja joiden kummastakaan vanhemmasta ei ole tietoa väestötietojärjestelmässä,
tai joka on syntynyt Suomessa ennen vuotta 1970 ja on äidinkieleltään vieraskielinen.
Ollakseen ulkomaalaistaustainen tulee siis henkilön molempien vanhempien olla syntynyt ulkomailla. Mikäli vanhemmat ovat syntyneet eri ulkomaissa, on henkilön taustamaa lähtökohtaisesti äidin syntymämaa. Jos kummankaan vanhemman syntymämaata ei tiedetä, on taustamaa ulkomailla syntyneellä henkilöllä tämän oma syntymämaa. Ulkomailta adoptoitujen lasten osalta ottovanhemmat rinnastetaan biologisiksi vanhemmiksi, ja näin ollen tällaiset lapset ovat syntyperältään suomalaistaustaisia. Suomessa syntyneen henkilön, jonka vanhempia ei tiedetä, ja jonka on päätelty olevan ulkomaalaistaustainen, taustamaa jää tuntemattomaksi.
Rikollisuus 2000-luvulla > Rikollisuuden kehitys vuoteen 2013 > Vuonna 2000

Vuonna 2000 sisäasiainministeriön poliisiosaston tekemän selvityksen mukaan ulkomaan kansalaiset ja maahanmuuttajataustaiset tekivät 3,0 prosenttia Suomessa tehdyistä väkivaltarikoksista. (Raportissa ”ulkomaalaiseksi” tai ”maahanmuuttajataustaiseksi” määriteltiin henkilöt, jotka olivat syntyneet jossakin muussa maassa kuin Suomessa tai joiden kansalaisuus oli jokin muu kuin Suomi sekä henkilöt, joilta puuttui tieto kansalaisuudesta ja syntymämaasta mutta joiden maahanmuuttajatausta oli selvinnyt heidän nimestään tai jostakin muusta seikasta. Esitetyt osuudet poikkeavat Tilastokeskuksen vastaavista osuuksista, mutta ne ovat silti suuntaa antavia.)
Henkirikoksissa ulkomaalaisten tai maahanmuuttajataustaisten epäiltyjen osuus oli 2,0 prosenttia, henkirikosten yrityksissä 4,5 prosenttia, raiskauksissa 6,0 prosenttia ja ryöstöissä 7,0 prosenttia. Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden tekemien väkivaltarikosten määrä ja laatu eivät ryöstöjen lisääntymistä lukuun ottamatta muuttuneet vuoden 1999 lukuihin verrattuna. Epäillyistä tekijöistä 89 prosenttia oli miehiä. Tyypillinen väkivallanteko oli ravintolassa tai ravintolaillan jälkeen tapahtunut pahoinpitely, joissa sekä tekijä että uhri olivat usein alkoholin vaikutuksen alaisina. Noin joka viides väkivaltatapaus luokiteltiin niin sanotuksi lähisuhdeväkivallaksi, johon laskettiin mukaan myös ydinperheen lisäksi esimerkiksi entisten puolisoiden tekemä väkivalta.
Vuonna 2000 peräti joka viides väkivaltarikoksesta epäilty maahanmuuttaja oli alaikäinen. Maahanmuuttajanuorten tekemistä väkivaltarikoksista noin 40 prosenttia oli tapahtunut Helsingissä. Erityisesti maahanmuuttajataustaisten henkilöiden tekemät ja poliisin tietoon tulleet ryöstöt lisääntyivät vuosituhannen vaihteessa, samaan aikaan kun heidän määränsä moninkertaistui Suomessa. Näistä rikoksista epäillyistä yli puolet oli ollut tekohetkellä alle 18-vuotiaita. Tyypillinen Helsingissä tapahtunut ryöstö, jossa oli mukana maahanmuuttajataustaisia, oli nuorisojoukon tekemä.
Vuonna 2000 ulkomaalaistaustaisten tekemiksi epäiltiin nuorten rikoksista 2,8 prosenttia, kun vuonna 2022 osuus oli 9,5. Kantasuomalaisten nuorten tekemiksi rikoksiksi kirjattiin vielä vuonna 2000 lähes 43 000 rikosta, vuonna 2022 enää 22 500.
Rikollisuus 2000-luvulla > Rikollisuuden kehitys vuoteen 2013 > Vuoden 2013 tilastointi

Poliisiammattikorkeakoulu julkaisi vuonna 2015 tutkimuksen, jossa rikoksentekijöiksi vuonna 2013 epäiltyjen, ulkomaalaistaustaisten henkilöiden tekemien rikosten määrää verrattiin suomalaisiin.
Euroopan unionin maiden kansalaiset olivat 1,31-kertaisesti epäiltyinä suomalaistaustaisiin nähden. Aasian maitten useampien tuhansien ihmisten kansalaisuusryhmistä irakilaiset ja iranilaiset erottuivat yli kaksinkertaisella rikostodennäköisyydellään muista aasialaisista, joiden rikollisuus oli 1,42-kertainen suomalaisiin nähden. Suurista aasialaisryhmistä aliedustuksella erottuivat kiinalaiset, joiden rikollisuus oli 0,27-kertainen suomalaisiin nähden. Amerikkalaistaustaisten rikollisuus oli suunnilleen suomalaisten tasolla, mutta Kuuba erottui lähtömaana 2,59-kertaisena. Eniten suhteessa lukumääräänsä rikoksiin epäiltyinä olivat afrikkalaiset, joiden vertailuluku oli 2,60. Lainkuuliaisimpia kaikista kansallisuuksista olivat japanilaiset, joiden 1 166:n tulijan määrä oli epäiltynä rikoksista yhdeksän kertaa kantaväestöä harvemmin.
Rikollisuus 2000-luvulla > Rikollisuuden kehitys vuoteen 2013 > Vuoden 2013 tilastointi > Kokonaisrikollisuus

Joidenkin ryhmien kokonaisrikollisuuskertoimia taustamaittain. Suomalaistaustaisten kerroin on 1.
Somalialaistaustaiset 2,88
Irakilaistaustaiset 2,78
Ruotsalaistaustaiset 1,96
Afganistanilaistaustaiset 1,87
Virolaistaustaiset 1,74
Venäläistaustaiset 1,16
Intialaistaustaiset 0,69
Kiinalaistaustaiset 0,27
Japanilaistaustaiset 0,11
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen

Vuonna 2014 tilastoitiin Suomessa oikeudessa tuomittuja, rangaistusmääräyksiä ja rikesakkoja saaneita yhteensä 482 699. Näistä suomalaistaustaisia oli 435 780 ja ulkomaalaistaustaisia 6,2 % (30 076, joista Suomessa syntyneitä 1 155).
Vuonna 2015 ulkomaan kansalaisten osuus kaikista rikoslakirikoksista epäillyistä kasvoi kaikkiaan 2,7 prosenttia verrattuna edellisvuoteen. Vuonna 2015 poliisin mukaan yli puolet ulkomaan kansalaisiin kohdistuvista rikosepäilyistä kohdistuu sellaisiin ulkomaan kansalaisiin, jotka eivät asu Suomessa vaan oleskelevat maassa tilapäisesti.
Vuonna 2021 Suomen rajaliikennettä rajoitettiin koronaviruspandemian vuoksi. Sen vuoksi ulkomaalaisia rikollisia pääsi Suomeen tavallista vähemmän. Mahdollisesti näistä ja myös muista syistä vuonna 2021 Suomessa tehtiin aikaisempia vuosia vähemmän rikosilmoituksia.
2020-luvun alussa ulkomaalaistaustaisten nuorten keskuudessa väkivaltarikollisuus oli väestömäärään suhteutettuna 2,8 kertaa yleisempää eli lähes 300 prosenttia yleisempää kuin kantasuomalaisten keskuudessa. Ryöstörikoksiin ulkomaalaistaustaiset nuoret syyllistyvät suhteessa huomattavasti useammin kuin kantasuomalaiset. Vuonna 2022 15–17-vuotiaiden ryöstörikoksista 150 oli ulkomaalaistaustaisten ja 300 kantasuomalaisten tekemiä. Kansallisuuksista rikostilastossa suhteessa väestömäärään korostuvat irakilais-, somalialais- ja afganistanilaistaustaiset nuoret.
Verrattaessa vuosia 2021–2022 vuosiin 2015–2016 suomalaistaustaisten ryöstörikosepäilyjen määrä kasvoi 55 prosenttia ja ulkomaalaistaustaisten 91 prosenttia. Kokonaisuudessaan ulkomaalaistaustaisten osuus ryöstörikosepäilyistä oli 22 prosenttia vuonna 2015 ja 26 prosenttia vuonna 2022. Toisen polven eli maahanmuuttajien Suomessa syntyneiden lasten rikollisuus on noussut ensimmäisen polven maahanmuuttajia enemmän. Kun poliisi tiedotti näistä tilastoista Helsingin poliisin rikosylitarkastaja Markku Heinikari totesi, että: "Ryöstöihin ja muuhun väkivaltaan liittyy monesti nöyryytystä, jota kuvataan videolle. Nämä nöyryytysvideot ovat niin järkyttäviä, että kokeneidenkin poliisien on vaikea katsoa niitä”.
Vuonna 2022 Suomessa kirjattiin 215,5 ulkomaan kansalaiseen kohdistuvaa rikosepäilyä 10 000 asukasta kohti omaisuusrikoksista, 107,4 henkeen ja terveyteen kohdistuneista rikoksista, 67,3 huumausainerikoksista ja 24,6 seksuaalirikoksista. Suomen kansalaisiin kohdistuvia rikosepäilyjä kirjattiin vastaavasti 170,7, 43,8, 41,7 ja 5,9 kappaletta.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Laittomasti maassa oleskelevat ulkomaalaiset

Laittomasti maassa oleskeleva tarkoittaa ulkomaalaisen maassa oleskelua ilman siihen tarvittavaa voimassa olevaa lupaa. Keskusrikospoliisin tilastoinnin mukaan vuonna 2015 Suomessa oli yhteensä yli 14 000 laittomasti maassa oleskellutta ulkomaalaista. Heitä on muun muassa kadonnut Suomen vastaanottokeskuksista ennen tai sen jälkeen kun he ovat saaneet turvapaikkapäätöksen. Vuoden 2017 heinäkuussa tällaisia henkilöitä oli 5 100.
Laittomasti maassa olevien riski radikalisoitua on kohonnut. Heitä on myös värvätty rikollisjengeihin, kuten Satudarahiin.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Asuntomurrot

Vuonna 2015 Yleisradio uutisoi, että asuntomurroista valtaosa on ulkomaalaisten rikollisten tekemiä. Arvioiden mukaan yli puolet, jopa 90 prosenttia asuntomurroista, oli ulkomaalaisten tekemiä. Asuntomurtoja tehtiin sarjoissa ja poistuttiin nopeasti maasta kiinnijäännin välttämiseksi.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Uudenvuoden 2016 ahdistelutapaukset

Vuoden 2016 kynnyksellä Helsingin poliisi sai vihjeen, että Suomesta turvapaikkaa hakeneilla miehillä saattoi olla samanlaisia suunnitelmia Helsingissä kuin Kölnissä Saksassa, jossa yli tuhat pohjoisafrikkalaiseksi ja arabiksi kuvailtua miestä syyllistyi julkisilla paikoilla sivullisten naisten seksuaaliseen ahdisteluun ja raiskauksiin. Tapausta kutsuttiin Kölnin joukkoahdisteluksi. Helsingin keskustan asematunneliin kokoontui kello 23:n aikaan yli tuhat turvapaikanhakijaa pääkaupunkiseudulta ja muualta Suomesta. Poliisi poisti paikalta kymmeniä ja otti kiinni useita henkilöitä. Tätä ennen poliisi oli pidättänyt kuusi henkilöä Kirkkonummella vastaanottokeskuksesta. Poliisi varautui ennakolta erityisesti seksuaalisiin ahdisteluihin, varkauksiin ja tappeluihin, ja viranomaisilla oli asiasta tietoa ennakkoon. Uudenvuoden yönä poliisille ilmoitettiin kolmesta ahdistelutapauksesta, ja poliisin mukaan tilanne olisi voinut kehittyä pahemmaksi, jos poliisi ei olisi valmistautunut tapahtumiin ja valvonut tilannetta.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Rivotril-kauppa

Vuoden 2016 alkukesällä alkanut ja syksyllä selvästi voimistunut laittomien lääkeaineiden, kuten Rivotrilin, katukauppa Helsingin Rautatientorilla, Kalliossa ja Itäkeskuksessa on lisääntynyt ja tullut näkyväksi osaksi katukuvaa. Poliisin mukaan katukauppa on riistäytynyt täysin käsistä. Yleisradion tietojen mukaan poliisin epäilyt kohdistuvat Romanian kansalaisiin. On esitetty epäilyjä, että myyntiä tekisivät Iso numero -lehden myyjät, jotka ovat Romanian ja Bulgarian romaneja. Lehteä kustantaa Kultti ry, ja lehdet päätyvät myyjille Hirundo-päiväkeskuksen kautta, joka toimii Helsingin Diakonissalaitoksen alaisuudessa. Keskuksen toiminta on suunnattu Suomeen tuleville romaneille. Helsingin Diakonissalaitos ilmoittaa, että lääkekauppiaat ovat hiljattain maahantullutta ryhmää, joka ei asioi Hirundo-päiväkeskuksen tai Diakonissalaitoksen kanssa. Lehden kustantaja sanoo, että pillerikauppiaat eivät ole heidän lehtensä myyjiä, lehtikauppaa käytetään hämäystarkoituksessa hyväksi.
Kesällä 2017 poliisi teki asian johdosta kiinniottoja ja vangitsemisia sekä käynnisti esitutkinnan. Helsingin poliisi takavarikoi isoja eriä Rivotrilia. Myyntimäärät moninkertaistuivat lyhyessä ajassa, ja kesällä 2017 erät käsittivät jo satoja tuhansista pillereitä.