stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
71 South Wacker

| 71 South Wacker> Hyatt Center |
| --- | --- |
 71 South Wacker kuvattuna vuonna 2009.
Tiedot
Sijainti:  71 South Wacker Drive, Chicago, Yhdysvallat
Rakennettu:  2002–2005
Käyttötarkoitus:  toimistorakennus
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  Pei Cobb Freed & Partners
Omistaja:  Irvine Company
Tekniset tiedot
Kerroksia:  48
Kerrospinta-ala:  163 000 m²
Korkeus
Antenni:  207,1 m
 SkyscraperPage.com 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
71 South Wacker (tunnettu ennen nimellä Hyatt Center) on Chicagossa Yhdysvalloissa sijaitseva 207 metriä korkea, 48-kerroksinen pilvenpiirtäjä. Tornin rakentaminen aloitettiin vuonna 2002, ja se valmistui vuonna 2005. Rakennuksessa on toimistotiloja, ja se on saanut energiaystävällisyydestään platinatason LEED-sertifikaatin. Rakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Pei Cobb Freed & Partners. Sen hissit toimitti suomalainen Kone. Rakennuksen lattiapinta-ala on 163 000 neliömetriä.
20 vielä turompaa

| 20 vielä turompaa Turo’s Hevi Gee |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2000
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: huumorirock
 Kesto: 55.24
 Levy-yhtiö: Poptori Oy
Turo’s Hevi Geen muut julkaisut
| 20 turointa 2000 | 20 vielä turompaa 2000 | Live! No Sleep ’til Pitkämäki 2001 |
20 vielä turompaa on Poptorin vuonna 2000 julkaisema Turo’s Hevi Gee -kokoelma-albumi. Se sisältää samat kappaleet kuin Powerin julkaiseman
Tuplaturon toisella levyllä. Levynkannen kuvat ovat valokuvataiteilija Juha Metson kuvaamia.
Kappaleet

Varrelle virtaa – 3.03
Ruma-rilluma-rei – 2.57
Missäs mun – 2.28
Harley Davidson – 3.16
Kulkee kulkee – 1.49
Nahkatukka – 2.52
Lokalinjalla – 2.11
Mara vaan – 3.07
Välkkärööki roihuu – 2.47
Metsänpoika – 2.22
Bule bule – 3.05
Roudaus-blues – 2.42
Makeuden kutsu – 1.55
Huomenta Suomi – 3.39
Olé olé saunotaan – 2.37
Satumaisen jahkailijan scätländ – 3.35
Tanssimaan Alatorille – 2.54
Rullaan joen rantaan – 2.31
Kun muija anto kenkää – 2.16
Salaiset ansiot – 3.11
CONCACAF Gold Cup 2009

Kartta osallistujamaista
CONCACAF Gold Cup 2009 oli järjestyksessään kymmenes CONCACAF Gold Cup -jalkapalloturnaus. Turnausta isännöi Yhdysvallat ja se järjestettiin 3.–26. heinäkuuta 2009. Voittajaksi selviytyi Meksiko, jolle mestaruus oli kaikkiaan kahdeksas.
Pelipaikat

Turnauksessa käytettiin 13 stadionia, eniten turnaushistoriassa.
| Kaupunki | Stadion | Stadionin kotiseura(t) | Kapasiteetti |
| --- | --- | --- | --- |
| Carson/Los Angeles | The Home Depot Center | Los Angeles Galaxy | 27 000 |
| Seattle | Qwest Field | Seattle Sounders FC | 67 000 |
| Columbus | Columbus Crew Stadium | Columbus Crew | 22 555 |
| Oakland | Oakland-Alameda County Coliseum | San Jose Earthquakes | 47 416 |
| Washington | Robert F. Kennedy Memorial Stadium | D.C. United | 56 692 |
| Houston | Reliant Stadium | Houston Texans | 71 500 |
| Miami | FIU Stadium |  | 20 000 |
| Foxborough | Gillette Stadium | New England Revolution | 68 756 |
| Glendale | University of Phoenix Stadium |  | 63 400 |
| Philadelphia | Lincoln Financial Field |  | 68 532 |
| Arlington | Cowboys Stadium |  | 80 000 |
| Chicago | Soldier Field | Chicago Fire | 61 500 |
| East Rutherford | Giants Stadium | New York Red Bulls | 80 242 |
Alkulohkot > Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 3 | 2 | 1 | 0 | 4 | 2 | +2 | 7 |
|  Costa Rica | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 4 | 0 | 4 |
|  Jamaika | 3 | 1 | 0 | 2 | 1 | 2 | −1 | 3 |
|  El Salvador | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 3 | –1 | 3 |
Alkulohkot > Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 3 | 2 | 1 | 0 | 8 | 2 | +6 | 7 |
|  Honduras | 3 | 2 | 0 | 1 | 5 | 2 | +3 | 6 |
|  Haiti | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 3 | +1 | 4 |
|  Grenada | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 10 | −10 | 0 |
Alkulohkot > Lohko C

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Meksiko | 3 | 2 | 1 | 0 | 5 | 1 | +4 | 7 |
|  Guadeloupe | 3 | 2 | 0 | 1 | 4 | 3 | +1 | 6 |
|  Panama | 3 | 1 | 1 | 1 | 6 | 3 | +3 | 4 |
|  Nicaragua | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 8 | –8 | 0 |
Jatkolohko

| Lohko | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C |  Panama | 3 | 1 | 1 | 1 | 6 | 3 | +3 | 4 |
| B |  Haiti | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 3 | +1 | 4 |
| A |  Jamaika | 3 | 1 | 0 | 2 | 1 | 2 | −1 | 3 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  | 18. 7. - Philadelphia | 18. 7. - Philadelphia |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 18. 7. - Philadelphia | 18. 7. - Philadelphia |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Kanada |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Kanada |  0 |   |   | 23. 7. - Chicago | 23. 7. - Chicago |   |   |  |  |
|  |   Honduras |  1 |   |   | 23. 7. - Chicago | 23. 7. - Chicago |   |   |  |  |
|  |   Honduras |  1 |   |   |   Honduras |  0 |   |   |  |  |
|  | 18. 7. - Philadelphia | 18. 7. - Philadelphia |   |   |   Honduras |  0 |   |   |  |  |
|  | 18. 7. - Philadelphia | 18. 7. - Philadelphia |   |   |   Yhdysvallat |  2 |   |   |  |  |
|  |   Yhdysvallat |  2 |   |   |   Yhdysvallat |  2 |   |   |  |  |
|  |   Yhdysvallat |  2 |   |   |  |  |   |   | 26. 7. - East Rutherford, New Jersey | 26. 7. - East Rutherford, New Jersey |
|  |   Panama |  1 |   |   |  |  |   |   | 26. 7. - East Rutherford, New Jersey | 26. 7. - East Rutherford, New Jersey |
|  |   Panama |  1 |   |   |  |  |   |   |   Yhdysvallat |  0 |
|  | 19. 7. - Arlington | 19. 7. - Arlington |   |   |  |  |   |   |   Yhdysvallat |  0 |
|  | 19. 7. - Arlington | 19. 7. - Arlington |   |   |  |  |   |   |    Meksiko |  5 |
|  |   Guadeloupe |  1 |   |   |  |  |   |   |    Meksiko |  5 |
|  |   Guadeloupe |  1 |   |   | 23. 7. - Chicago | 23. 7. - Chicago |   |   |  |  |
|  |   Costa Rica |  5 |   |   | 23. 7. - Chicago | 23. 7. - Chicago |   |   |  |  |
|  |   Costa Rica |  5 |   |   |   Costa Rica |  1 (3) |   |   |  |  |
|  | 19. 7. - Arlington | 19. 7. - Arlington |   |   |   Costa Rica |  1 (3) |   |   |  |  |
|  | 19. 7. - Arlington | 19. 7. - Arlington |   |   |   Meksiko (rp.) |  1 (5) |   |   |  |  |
|  |   Meksiko |  4 |   |   |   Meksiko (rp.) |  1 (5) |   |   |  |  |
|  |   Meksiko |  4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Haiti |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Haiti |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Chris Bouchillon

Christopher ”Chris” Allen Bouchillon (21. elokuuta 1893 Oconeen piirikunta, Etelä-Carolina – 18. syyskuuta 1968 West Palm Beach, Florida) oli yhdysvaltalainen country- ja bluesmuusikko, jota usein pidetään ”talking blues” -tyylin kehittäjänä.
Perhe

Chris Bouchillon syntyi Oconeen piirikunnassa John ja Hester Patterson Bouchillonille. Hän oli naimisissa kahdesti ensin Indien kanssa, jonka kanssa hänellä oli yksi poika (Robert Anderson Bouchillon 1918–1988), ja sitten Ethel Mae Watersin kanssa.
Bouchillon työskenteli veljiensä Charley ja Urisin sekä isänsä Johnin kanssa paikallisessa metallivalimossa. Perhe oli musikaalinen ja veljekset soittelivat usein yhdessä – Chris mandoliinia, Charley viulua ja Uris kitaraa.
Musiikki

Veljekset levyttivät neljä kappaletta Bouchillon Trio -nimellä vuonna 1925 ja kaksi lisää vuotta myöhemmin nimellä Greenville Trio. Vuoden 1926 sessiossa Chris äänitti kappaleen ”Talking Blues”. Oletettavasti huonona laulajana Bouchillon ”puhui” blueskappaleensa ja tuli kehittäneeksi tyylin, joka myöhemmin vaikutti moniin artisteihin, kuten Woody Guthrieen ja Bob Dylaniin.
Chris Bouchillon alkoi esiintyä toisen vaimonsa Ethelin kanssa vuoden 1928 tienoilla, mutta 1930-luvun laman jälkeen hän vetäytyi musiikkielämästä ja perusti kuivapesulan Greenvilleen. Hän kuoli vanhainkodissa 1960-luvun lopulla.
Aiheesta muualla

Chris Bouchillon Allmusicissa
Kuvitettu diskografia
371

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku
Vuosikymmenet: 290-luku · 300-luku · 310-luku · 320-luku · 330-luku · 340-luku 350-luku · 360-luku · 370-luku · 380-luku · 390-luku · 400-luku
Vuodet: 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 310 · 311 · 312 · 313 · 314 · 315 · 316 · 317 · 318 · 319 320 · 321 · 322 · 323 · 324 · 325 · 326 · 327 · 328 · 329 330 · 331 · 332 · 333 · 334 · 335 · 336 · 337 · 338 · 339 340 · 341 · 342 · 343 · 344 · 345 · 346 · 347 · 348 · 349 350 · 351 · 352 · 353 · 354 · 355 · 356 · 357 · 358 · 359 360 · 361 · 362 · 363 · 364 · 365 · 366 · 367 · 368 · 369 370 · 371 · 372 · 373 · 374 · 375 · 376 · 377 · 378 · 379 380 · 381 · 382 · 383 · 384 · 385 · 386 · 387 · 388 · 389 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409
Syntyneitä

Valentinianus II, Länsi-Rooman keisari.
370-luku eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku eaa. · 300-luku eaa. · 200-luku eaa.
Vuosikymmenet: 400-luku eaa. · 390-luku eaa. · 380-luku eaa. · 370-luku eaa. · 360-luku eaa. · 350-luku eaa. · 340-luku eaa. · 330-luku eaa. · 320-luku eaa. · 310-luku eaa. · 300-luku eaa. · 290-luku eaa.
Vuodet: 400 eaa. · 399 eaa. · 398 eaa. · 397 eaa. · 396 eaa. · 395 eaa. · 394 eaa. · 393 eaa. · 392 eaa. · 391 eaa. · 390 eaa. · 389 eaa. · 388 eaa. · 387 eaa. · 386 eaa. · 385 eaa. · 384 eaa. · 383 eaa. · 382 eaa. · 381 eaa. · 380 eaa. · 379 eaa. · 378 eaa. · 377 eaa. · 376 eaa. · 375 eaa. · 374 eaa. · 373 eaa. · 372 eaa. · 371 eaa. · 370 eaa. · 369 eaa. · 368 eaa. · 367 eaa. · 366 eaa. · 365 eaa. · 364 eaa. · 363 eaa. · 362 eaa. · 361 eaa. · 360 eaa. · 359 eaa. · 358 eaa. · 357 eaa. · 356 eaa. · 355 eaa. · 354 eaa. · 353 eaa. · 352 eaa. · 351 eaa. · 350 eaa. · 349 eaa. · 348 eaa. · 347 eaa. · 346 eaa. · 345 eaa. · 344 eaa. · 343 eaa. · 342 eaa. · 341 eaa. · 340 eaa. · 339 eaa. · 338 eaa. · 337 eaa. · 336 eaa. · 335 eaa. · 334 eaa. · 333 eaa. · 332 eaa. · 331 eaa. · 330 eaa. · 329 eaa. · 328 eaa. · 327 eaa. · 326 eaa. · 325 eaa. · 324 eaa. · 323 eaa. · 322 eaa. · 321 eaa. · 320 eaa. · 319 eaa. · 318 eaa. · 317 eaa. · 316 eaa. · 315 eaa. · 314 eaa. · 313 eaa. · 312 eaa. · 311 eaa. · 310 eaa. · 309 eaa. · 308 eaa. · 307 eaa. · 306 eaa. · 305 eaa. · 304 eaa. · 303 eaa. · 302 eaa. · 301 eaa. · 300 eaa. · 299 eaa.
Tapahtui vuosikymmenen aikana

379 eaa., Spartalaiset joukot karkotettiin Thebasta Pelopidaan ja Epameinondaan johdolla.
377 eaa., "toinen Ateenan imperiumi" perustettiin korvaamaan lakkautettu Deloksen meriliitto.
377 eaa., Mausolloksesta tulee Kaarian hallitsija.
376 eaa., Ateenalainen laivasto lyö spartalaiset Naksoksen taistelussa.
373 eaa., Persian valtakunta yrittää vallata Egyptin, mutta epäonnistuu.
371 eaa., Thebalaiset lyövät Spartan joukot Leuktran taistelussa. Thebasta tulee lyhyeksi aikaa Kreikan suurvalta.
370 eaa., Aleksanteri I:stä tulee Makedonian kuningas
Aglauros

Aglauros (m.kreik. Ἄγλαυρος) oli kreikkalaisessa mytologiassa kahden eri naishahmon nimi.
Aglauros, Aktaioksen, Attikan ensimmäisen kuninkaan, tytär.
Aglauros, Kekrops I:n ja Aglauroksen, Aktaioksen tyttären, tytär.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aglauros”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
1465

| --- | --- |
Vuosisadat: 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku
Vuosikymmenet: 1390-luku · 1400-luku · 1410-luku · 1420-luku · 1430-luku · 1440-luku 1450-luku · 1460-luku · 1470-luku · 1480-luku · 1490-luku · 1500-luku
Vuodet: 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409 1410 · 1411 · 1412 · 1413 · 1414 · 1415 · 1416 · 1417 · 1418 · 1419 1420 · 1421 · 1422 · 1423 · 1424 · 1425 · 1426 · 1427 · 1428 · 1429 1430 · 1431 · 1432 · 1433 · 1434 · 1435 · 1436 · 1437 · 1438 · 1439 1440 · 1441 · 1442 · 1443 · 1444 · 1445 · 1446 · 1447 · 1448 · 1449 1450 · 1451 · 1452 · 1453 · 1454 · 1455 · 1456 · 1457 · 1458 · 1459 1460 · 1461 · 1462 · 1463 · 1464 · 1465 · 1466 · 1467 · 1468 · 1469 1470 · 1471 · 1472 · 1473 · 1474 · 1475 · 1476 · 1477 · 1478 · 1479 1480 · 1481 · 1482 · 1483 · 1484 · 1485 · 1486 · 1487 · 1488 · 1489 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509
Tapahtumia

Kaarle Knuutinpoika Bonden toinen kausi Ruotsin kuninkaana päättyi
Kuolleita

11. elokuuta Kettil Kaarlenpoika Vaasa, Ruotsin käskynhaltija
Aaro Salmela

Aaro Maunu Johannes Salmela (4. elokuuta 1928 Taivalkoski – 26. elokuuta 2016 Tampere) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.
Salmela oli toimittajana muun muassa Tamperelainen, Uusi Kuvalehti, Uusi Maailma ja Aamulehti-lehdissä. Hän oli vapaa toimittaja vuodesta 1973. Salmelan kävi keskikoulun. Hänen tiensä kirjoittajaksi käynnistyi sähköalan opinnoista. Hän avusti alkuun mm. Koillissanomia, mutta siirtyi Koillis-Pohjan Sähkö – lehden päätoimittajaksi.
Salmela oli Koillismaan ihailija. Hänen viimeinen kuolinvuonnaan 2016 julkaisemansa omakustanne kirja Keltanokka kertoo Taivalkosken asioista. Aiheena on Taivalkosken kirkonkylä 1930–luvulla ja sota- ja evakkoaikana, ihmiset ja heidän teot ja toiminnot tarkasti selostettuna ja muistettuna. Valtakunnallista huomiota sai hänen aikaisempi teoksensa Isät katsovat poikiaan. Se on romaani tehtaalaisista, maanviljelijöistä, suojeluskuntalaisista, entisistä punakaartilaisista, ja koulupojista, heidän ajatuksistaan talvisodan päätyttyä.
Salmelan vanhemmat olivat poliisikonstaapeli, pankinjohtaja Mauno Salmela ja Lyydia (o.s. Karvonen). Puoliso oli Aili Irene Kaunisto vuodesta 1956.
Teoksia

Professori sokkeloissa, tv-näytelmä.  1977
Isät katsovat poikiaan, romaani.  Gummerus 1980
Terveitten ehdoilla, Tampereen seudun invalidien järjestöhistoriikki.  Tampereen seudun invalidit 1987
Sami : Sami Suominen omin ja muiden silmin.  Otava 1988 (Sami Suomisen elämäkerta)
267

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Tapahtumia

Herulit hyökkäävät Aigeianmerelle ja tuhoavat useita Kreikan kaupunkeja.
Paternus ja Archesilaus Rooman konsuleina.
14 Canum Venaticorum

| 14 Canum Venaticorum |
| --- | --- |
HR-designaatio:  4943
HD-designaatio:  113797
Fyysiset ominaisuudet
Spektriluokka:  B9V C
Astrometriset ominaisuudet
Epookki:  J2000
Rektaskensio (J2000):  13h 05m 44.4351458045s
Deklinaatio (J2000):  +35° 47′ 56.028353458″
Etäisyys:  105,9 pc, 105,9 ly
Parallaksi:  9.4461 mas
14 Canum Venaticorum on epäilty muuttuva tähti Ajokoirien tähdistössä. Se tunnetaan myös nimillä NSV 6089 ja HIP 63901. Sen magnitudi vaihtelee +5.10 – 5.29.
Šeherazade

Scheherazade, maalannut Sophie Anderson (1800-luku).
Šeherazade tai Shahrazad (arab. شهرزاد‎, Šahrazād, johdettu keskipersiasta Čehrāzād) on hahmo ja kertoja Tuhannessa ja yhdessä yössä.
Nimi

Šeherazaden nimi tulee keskipersian nimestä Čehrāzād, joka on yhdistelmä sanoista čehr (sukujuuret) ja āzād (jalo, ylevä).
Kertomus

Tarinan mukaan kuningas Šahryār sai eräänä päivänä tietää ensimmäisen vaimonsa olleen hänelle uskoton. Täten hän päätti naida uuden neitsyen joka päivä ja mestata edellisen päivän vaimon, jottei kukaan enää kykenisi pettämään häntä. Hän oli mestauttanut jo tuhat naista, kunnes tutustui Šeherazadeen, visiirin tyttäreen.
Vastoin isänsä tahtoa Šeherazade ilmoittautui vapaaehtoiseksi viettämään yhden yön kuninkaan kanssa. Kuninkaan kamarissa Šeherazade kysyi, saisiko hän vielä hyvästellä siskonsa Dunyazaden, joka oli salassa valmistautunut pyytämään Šeherazadea kertomaan hänelle tarinan. Kuningas makasi hereillä ja kuunteli kiinnostuneena Šeherazaden kertomaa tarinaa. Yö päättyi, ja Šeherazade keskeytti tarinansa. Kuningas pyysi häntä kertomaan sen loppuun, mutta Šeherazaden mukaan aikaa ei enää ollut, sillä aamu sarasti. Kuningas päätti siksi säästää Šeherazaden hengen vielä yhdeksi päiväksi, jotta hän voisi päättää tarinansa seuraavana yönä. Yöllä Šeherazade kertoi ensimmäisen tarinansa loppuun ja aloitti toisen, edellistäkin jännittävämmän tarinan, jonka jätti taas kesken aamun koittaessa. Kuningas säästi Šeherazaden hengen jälleen vielä yhdeksi päiväksi, jotta tämä voisi kertoa toisen tarinansa loppuun.
Siten kuningas säästi Šeherazaden hengen päivästä toiseen, odottaen innokkaasti loppuratkaisua edellisen yön tarinaan. Tuhannen ja yhden yön ja tuhannen tarinan jälkeen Šeherazade kertoi kuninkaalle, ettei hänellä ollut enää tarinoita kerrottavanaan. Näiden tuhannen ja yhden yön aikana kuningas oli kuitenkin rakastunut Šeherazadeen, joten hän jätti tämän henkiin ja teki tästä kuningattarensa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Arabian Nights Entertainments—Gutenberg-projekti
Šeherazade ja sulttaani, Sani ol molk (1849–1856).
Cuyahoga Valleyn kansallispuisto

Cuyahoga sijaitsee Ohiossa
| --- | --- |
Sijainti:  Ohio, Yhdysvallat
Lähin kaupunki:  Akron, Ohio
Pinta-ala:  134 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Cuyahoga Valley National Park 
Tyyppi:  Yhdysvaltain kansallispuisto, kansallispuisto 
Perustettu:  11. lokakuuta 2000
Kävijämäärä:  3 306 175 (2004)
Hallinto:  National Park Service
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Cuyahoga Valleyn kansallispuisto (engl. Cuyahoga Valley National Park) on Yhdysvaltojen Ohion osavaltion ainoa kansallispuisto. Se sijaitsee Cuyahogajoen varrella Akronin ja Clevelandin välillä. Alueesta tuli luonnonsuojelualue vuonna 1974 ja kansallispuisto 11. lokakuuta vuonna 2000. Cuyahoga on 132 km² laajuinen, josta noin viisi prosenttia on yksityisomistuksessa. Sitä kuten muitakin Yhdysvaltain kansallispuistoja hallinnoi National Park Service. Cuyahoga on mohawkien kieltä ja tarkoittaa kiemuraista jokea.
Ruskaa kansallispuistossa.
Brandywinen vesiputous tavanomaista muhkeampana myrskyn jälkeen.
Puisto

Cuyahoga Valleyn kansallispuiston alueella on metsää, kosteikkoja, kanavia ja 18 m korkea Brandywinen vesiputous. Sen eläimistöön kuuluu valkohäntäpeura, pesukarhu, kettu, majava, opossumi, kilpikonnat ja monenlaiset linnut. Puistossa kasvaa yleisinä pyökkiä, vaahteraa, tammia, plataaneita, tulppaanipuita, kanukoita ja haapoja. Puistossa on yli 200 km vaellusreittejä, joista yksi kulkee pitkin entisen Ohion ja Erien kanavan vartta. Puiston eläinrikkaus on merkittävä ottaen huomioon sen urbaanin sijainnin.
Puiston läpi kulkee mutkitteleva Cuyahogajoki ja sen alueella yhdistyvät Appalakkien ylätasangon ja Yhdysvaltain keskeisen alamaan maantieteelliset alueet. Jokivarsihabitaatin lisäksi puistoon kuuluu puolikosteaa lehtoa, kosteikkoja sekä parhaillaan viljeltävää ja eri vaiheissa olevaa hylättyä viljelysmaata. Puistosta on löydetty yli 900 kasvilajia, 194 lintulajia, 91 lajia kookkaita selkärangattomia, 43 kalalajia, 32 nisäkäslajia, 22 sammakkoeläinlajia ja 20 matelijalajia. Ohion tai Yhdysvaltain alueella vaarantuneita ja uhanalaisia näistä on 21 kasvilajia, 15 lintulajia, kaksi nisäkäslajia ja yksi matelijalaji.
Cuyahoga Valleyn lähellä sijaitsee laajoja kaupunkialueita. Lisäksi sen omalla alueella on harjoitettu paljon maataloutta, kaivos- ja louhostoimintaa sekä teollisuutta. Lisäksi siellä on pidetty kaatopaikkoja. Monin paikoin puistossa onkin pyritty ennallistamaan vaurioituneita alueita jos luonnon oma tahti on osoittautunut siinä liian hitaaksi. Veden ja ilmansaasteiden lisäksi puistoalueen uhkana ovat vieraslajit: paikallisia lajeja uhkaavia kasvivieraita on todettu kymmenen lajia.
Luontokohteiden lisäksi Cuyahoga Valleyn alueella sijaitsee viisi tietokeskusta ja museota, noin 250 historiallista rakennelmaa, Valley Railroad -junarata, kansallinen perintökohde Ohion ja Erien kanava sekä yli 225 kilometriä vaellus-, pyöräily- ja ratsastusreittejä.
Puisto > Vesistöt

Cuyahogajoki on Cuyahoga Valleyn suurin joki ja sen huomattavin luonnonkohde. Sitä on puiston alueella 35 kilometrin verran ja siihen laskee lukuisia ympärivuotisia ja kausittaisia sivujokia, joista suurin on 45 kilometriä pitkä Tinkers Creek. Ohion ja Erien kanavan valmistumisen jälkeen 1800-luvulta asti Cuyahoga oli pahoin saastunut ja se paloi vuosien 1868 ja 1969 välillä yhdeksän kertaa. Sittemmin Cuyahoga on puhdistunut merkittävästi. Se ei kuitenkaan ole vielä tarpeeksi puhdas viihdekäyttöä varten.
Cuyahoga Valleyn kansallispuistossa on yli sata vaihtelevankokoista järveä ja lampea. Kaikki alueen lammet ovat ihmisten tekemiä, ja osa niistä on hylättyinä kehittynyt kosteikoiksi. Joitain lampia käytetään maanviljelyyn tai viihdekäyttöön kuten kalastukseen. Kansallispuiston suurin järvi on melontaan ja kalastukseen käytetty Kendall, jonka pinta-ala on noin 0,5 neliökilometriä eli yhdeksän hehtaaria.
Historia

Cuyahoga Valley nimettiin kansalliseksi virkistysalueeksi 27. joulukuuta 1974 ja kansallispuistoksi 11. lokakuuta 2000.
Cuyahoga Valleyssa käy vuosittain noin 2,2 miljoonaa kävijää. Se on ollut Yhdysvaltain kymmeneksi suosituin kansallispuisto vuosina 2010-2012 ja kahdeksanneksi suosituin vuonna 2005.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cuyahoga Valleyn kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Kuvia puistosta
Yhdysvaltain kansallispuistot
Acadia
American Samoa
Arches
Badlands
Big Bend
Biscayne
Black Canyon of the Gunnison
Bryce Canyon
Canyonlands
Capitol Reef
Carlsbad Caverns
Channel Islands
Congaree
Crater Lake
Cuyahoga Valley
Death Valley
Denali
Dry Tortugas
Everglades
Gates of the Arctic
Glacier
Glacier Bay
Grand Canyon
Grand Teton
Great Basin
Great Sand Dunes
Great Smoky Mountains
Guadalupe Mountains
Haleakalā
Hawaii Volcanoes
Hot Springs
Isle Royale
Joshua Tree
Katmai
Kenai Fjords
Kings Canyon
Kobuk Valley
Lake Clark
Lassen Volcanic
Mammoth Cave
Mesa Verde
Mount Rainier
North Cascades
Olympic
Petrified Forest
Pinnacles
Redwood
Rocky Mountain
Saguaro
Sequoia
Shenandoah
Theodore Roosevelt
Virgin Islands
Voyageurs
Wind Cave
Wrangell-St. Elias
Yellowstone
Yosemite
Zion
Ahmavaara

Ahmavaara on suomalainen suku, johon on kuulunut useassa polvessa eri alojen vaikuttajia. Suvun kantaisä oli poliitikko Pekka Ahmavaara, jonka isä oli Ylitorniolla asunut talollinen David Ahma. Pekka Ahmavaara käytti alun perin nimeä Aulin, jonka alkuperä on epäselvä. Se on mahdollisesti väännös Lapissa esiintyneestä talonnimestä Aula. Vuonna 1906 hän suomensi nimensä Ahmavaaraksi. Tunnettuja suvun jäseniä ovat olleet:
Pekka Ahmavaara, vuoteen 1906 Aulin (1862–1929), valtiopäivämies ja kansanedustaja
Arvi Ahmavaara, vuoteen 1906 Aulin (1886–1957), lakimies, kansanedustaja ja ministeri, Pekka Ahmavaaran poika
Eero Ahmavaara (1915–1961), Rovaniemen kauppalanjohtaja ja suomentaja, Arvi Ahmavaaran poika (puoliso toimittaja Anna-Liisa Ahmavaara, myöh. Rekola)
Yrjö Ahmavaara, oik. Arvi Yrjö Aulin-Ahmavaara, vuoteen 1979 Ahmavaara, käytti julkaisuissaan myös nimeä Arvid Aulin (1929–2015), monitieteinen tutkija, Arvi Ahmavaaran poika
Pekka Arvi Ahmavaara (s. 1944), suomalainen ammattiyhdistysjohtaja ja poliitikko, Eero Ahmavaaran poika