stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaatetäi
Vaatetäi ihmisen vaatetuksen iän arvioinnissa

Kuinka kauan ihmiset ovat käyttäneet vaatteita, voidaan arvioida siitä ajankohdasta, jolloin vaatetäi on eriytynyt päätäistä. Vaatetäin DNA:n mutaatioista on laskettu, että ihmiset ovat käyttäneet vaatteita ainakin 107 000 vuotta sitten. Ihmisen täi on eriytynyt simpanssin täistä 770 000 vuotta sitten.
Valtteri Virkkunen

| Valtteri Virkkunen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. helmikuuta 1991 (ikä 33) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Waldo
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  176 cm
Paino:  80 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–2018
Seurat:  Blues (SML) SaiPa (SML)
Valtteri Virkkunen (s. 18. helmikuuta 1991 Espoo) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Virkkunen osasi pelata myös laidassa. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Espoo Bluesissa ja Saimaan Pallossa yhteensä 334 runkosarjaottelua tehopistein 18+22=40 ja keräten 88 jäähyminuuttia sekä 42 pudotuspeliottelua tehopistein 3+3=6 ja keräten 16 jäähyminuuttia. Virkkunen saavutti Bluesissa SM-hopeaa keväällä 2011. Hänet tunnettiin on pelityyliltään puolustavana hyökkääjänä, joka pelasi useimmiten alemmissa ketjuissa. Virkkunen lopetti pelaajauransa terveydellisistä syistä 27-vuotiaana vuonna 2018.
Ura > Seuraura

Virkkunen on Jäähongan kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Espoo Bluesiin kaudeksi 2006–2007. Virkkunen toimi tuolloin joukkueen kapteenina. Hän voitti Bluesissa myös A-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2009 ja SM-hopeaa vuonna 2011 sekä B-nuorten SM-pronssia vuonna 2008.
Virkkunen teki SM-liigadebyyttinsä 12. marraskuuta 2009, jolloin Blues kohtasi Rauman Lukon. Hän sai ottelussa peliaikaa 6.36 minuuttia. Virkkunen pelasi myös neljässä seuraavassa ottelussa ilman tehopisteitä, kunnes hänen värttinäluunsa murtui Virkkusen uran viidennessä SM-liigaottelussa Tapparaa vastaan. Hän pelasi loppukauden Bluesin A-nuorissa. Virkkunen pelasi aiemmin kauden 2009–2010 aikana miesten pelejä myös alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa viiden Mestis-ottelun verran. Toukokuussa 2011 hän teki Bluesin kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen.
Kausi 2010–2011 oli Virkkusen tulokaskausi SM-liigassa. Hän teki yhteensä 38 runkosarjaottelussa tehot 3+6=9 sekä 11 playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Virkkunen teki kauden toisessa ottelussaan 21. syyskuuta 2010 SM-liigauransa ensimmäiset tehopisteensä 1+1=2 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Hän teki ottelun voittomaaliksi jääneen avausosuman sekä syötti Aleksi Laakson ylivoimalla tehdyn ottelun viimeistellyn 7–0-osuman. Virkkunen palkittiin ottelun Ilta-Sanomien yhden tähden tähtipelaajana. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Keväällä 2011 Virkkunen voitti Bluesissa SM-hopeaa sekä SM-liigassa että A-nuorissa.
Helmikuussa 2011 Virkkunen käytti sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Bluesin kanssa. Hänen kauttaan 2011–2012 lyhensi kuitenkin syyskuussa 2011 tullut jalkavamma, joka piti Virkkusen sivussa marraskuun maaottelutaukoon asti. Toukokuussa 2012 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Bluesin kanssa.
Harjoituskaudella 2013–2014 Virkkunen loukkaantui ja oli sivussa marraskuun maaottelutaukoon saakka. Loukkaantumisensa aikana hän teki taas kaksivuotisen jatkosopimuksen Bluesin kanssa. Kaudella 2014–2015 Virkkunen ehti pelata 19 ottelua Bluesissa ja yhdeksän ottelua lainalla Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa, kunnes hän siirtyi joulukuussa 2014 Bluesista Saimaan Palloon vaihdossa Ilmari Pitkäseen. Tammikuussa 2016 Virkkunen teki SaiPan kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kausi 2016–2017 hänellä päättyi loukkaantumiseen aivan runkosarjan lopulla.
Huhtikuussa 2018 Virkkunen teki SaiPan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Jo heinäkuussa hän päätti kuitenkin lopettaa pelaajauransa terveydellisistä syistä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2009 | jääkiekko |  |
Virkkunen voitti alle 18-vuotiaiden MM-pronssia vuonna 2009. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011 sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2008.
Varangeren

| Varangeren |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Levikki:  1 188 (2011)
Perustettu:  2007
Lakkautettu:  2012
Kotikunta:  Vesisaari
Kotimaa:  Norja
Kieli:  norja
Varangeren oli Norjan Vesisaaressa vuosina 2007–2012 ilmestynyt paikallislehti. Se perustettiin Finnmarkenin kilpailijaksi, mutta ei onnistunut keräämään tarpeeksi mainostuloja. Lehden suurimmat omistajat olivat Sør-Varanger Avis ja Østhavet.
Tärpättipistaasi

| Tärpättipistaasi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Sumakkikasvit Anacardiaceae
Suku::  Pistaasit Pistacia
Laji::  terebinthus
Kaksiosainen nimi
 Pistacia terebinthus  L. 
Katso myös
   Tärpättipistaasi Wikispeciesissä   Tärpättipistaasi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tärpättipistaasi (Pistacia terebinthus) on sumakkikasvien (Anacardiaceae) heimoon kuuluva puu.
Tärpättipistaasi kasvaa hitaasti noin yhdeksän metriä korkeaksi ja kuusi metriä leveäksi.
Tärpättipistaasin pähkinöitä voi syödä raakoina tai kypsennettyinä. Niistä tehdään myös ruokaöljyä.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tärpättipistaasi (Pistacia terebinthus)
ITIS: Pistacia terebinthus (englanniksi)
Mehmet Musa Özcana, Olga Tzakoub, Maria Couladisb: Essential oil composition of the turpentine tree (Pistacia terebinthus L.) fruits growing wild in Turkey, Food Chemistry, Volume 114, Issue 1, 1 May 2009, Pages 282–285 (englanniksi)
Ukrainankielinen Wikipedia

| Ukrainankielinen Wikipedia |
| --- | --- |

 Ukrainankielisen Wikipedian etusivu
Verkkosivusto:  http://uk.wikipedia.org
Slogan:  Вільна енциклопедія (The Free Encyclopedia)
Kaupallinen:  Ei
Tyyppi:  Verkkotietosanakirja
Rekisteröinti:  Vapaaehtoinen
Kielet:  ukrainan
Omistaja:  Wikimedia Foundation
Luonut:  Jimmy Wales, Larry Sanger
Avattu:  30. tammikuuta 2004
Sisällön lisenssi:  Creative Commons Attribution/Share-Alike 3.0 ja GFDL
Nykyinen tila:  Kehitetään jatkuvasti
Ukrainankielinen Wikipedia (ukr. Українська Вікіпедія, Ukrajinska Vikipedija) on Wikipedian ukrainankielinen versio. Ukrainankielisessä Wikipediassa on noin 1 301 416 (18.12.2023) artikkelia ja se on artikkelimäärältään 14. suurin. Sen ensimmäinen artikkeli kirjoitettiin 30. tammikuuta 2004.
Historia

Ukrainankielinen Wikipedia rikkoi yli 100 000 artikkelin rajan 29. maaliskuuta 2008.
Marraskuussa 2014 ukrainankielisessä Wikipediassa oli yli 536 000 artikkeleita ja lähes 2,5 miljoonaa kävijää päivittäin.
Vuonna 2021 ukrainankielinen Wikipedian taustalla toimiva Wikimedia Ukrajina on yhdessä maan ulkoministeriön ja Ukraina-instituutin kanssa järjestänyt Ukrainan kulttuuridiplomatiaan liittyvän kirjoituskilpailun.
Artikkelimäärä

| Määrä | Ajankohta |
| --- | --- |
1: 30. tammikuuta 2004
50 000: 16. tammikuuta 2007
100 000: 28. maaliskuuta 2008
150 000: 30. toukokuuta 2009
200 000: 7. huhtikuuta 2010
250 000: 20. joulukuuta 2010
300 000: 7. heinäkuuta 2011
350 000: 28. joulukuuta 2011
400 000: 20. syyskuuta 2012
500 000: 12. toukokuuta 2014
600 000: 13. marraskuuta 2015
700 000: 4. kesäkuuta 2017
800 000: 10. heinäkuuta 2018
900 000: 19. huhtikuuta 2019
1 000 000: 23. maaliskuuta 2020
1 100 000: 5. heinäkuuta 2021
1 200 000: 10. lokakuuta 2022
1 300 000: 9. joulukuuta 2023
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Ukrainan Wikipedia tilastot
Ukraine's Cultural Diplomacy Month 2022 (englanniksi)
| --- | --- |
6 000 000 +:  englanti (en) · cebuano (ceb)
2 000 000 +:  saksa (de) · ruotsi (sv) · ranska (fr) · hollanti (nl)
1 000 000 +:  venäjä (ru) · espanja (es) · italia (it) · egyptinarabia (arz) · puola (pl) · kiina (zh) · japani (ja) · ukraina (uk) · vietnam (vi) · waray-waray (war) · arabia (ar) · portugali (pt)
500 000 +:  persia (fa) · katalaani (ca) · serbia (sr) · indonesia (id) · korea (ko) · kirjanorja (no) · tšetšeeni (ce) · turkki (tr) · suomi (fi) · tšekki (cs) · unkari (hu) · tataari (tt)
200 000 +:  serbokroaatti (sh) · romania (ro) · minnan (zh-min-nan) · baski (eu) · malaiji (ms) · heprea (he) · esperanto (eo) · armenia (hy) · tanska (da) · bulgaria (bg) · kymri (cy) · uzbekki (uz) · selkoenglanti (simple) · slovakki (sk) · viro (et) · eteläazeri (azb) · valkovenäjä (be) · kazakki (kk) · kreikka (el) · minangkabau (min) · kroatia (hr) · liettua (lt) · galicia (gl) · urdu (ur)
100 000 +:  azeri (az) · sloveeni (sl) · ladin (lld) · georgia (ka) · uusnorja (nn) · tamili (ta) · thai (th) · hindi (hi) · bengali (bn) · makedonia (mk) · latina (la) · kantoninkiina (zh-yue) · asturia (ast) · latvia (lv) · afrikaans (af) · tadžikki (tg) · burma (my)
50 000 +:  malagassi (mg) · albania (sq) · marathi (mr) · bosnia (bs) · telegu (te) · oksitaani (oc) · bretoni (br) · taraškevitsa-valkovenäjä (be-tarask) · malajalam (ml) · alasaksa (nds) · swahili (sw) · kirgiisi (ky) · kurdi (ku) · lombardi (lmo) · jaava (jv) · länsipunjabi (pnb) · newar (new) · haiti (ht) · venetsia (vec) · piemonte (pms) · baškiiri (ba) · luxemburg (lb) · sunda (su) · iiri (ga) · islanti (is) · sleesia (szl) · soranî (ckb) · länsifriisi (fy) · tšuvassi (cv) · punjabi (pa)
20 000 +:  tagalog (tl) · ido (io) · aragonia (an) · wu-kiina (wuu) · zazaki (diq) · hausa (ha) · volapük (vo) · skotti (sco) · joruba (yo) · nepali (ne) · kannada (kn) · gudžarati (gu) · alemanni (als) · interlingua (ia) · kotava (avk) · krimintataari (crh) · baijeri (bar) · sisilia (scn) · igbo (ig) · bishnupriya manipuri (bpy) · ketšua (qu) · mongoli (mn) · bali (ban) · navajo (nv) · mingreli (xmf) · sinhali (si)
Artikkelien määrä ukrainankielisessä Wikipediassa.
Tärpätti

| Tärpätti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  8006-64-2
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  (arvio) C10H16
Moolimassa:  (arvio) 136 g/mol
Sulamispiste:  (arvio) < –50 °C (223 K)
Kiehumispiste:  (arvio) 150–170 °C (423–443 K)
Tiheys:  (arvio) 0,85–0,87 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,0255 g/l (20 °C)
Tärpätti (mäntyöljytärpätti, pineenitärpätti) on väritön tai kellertävä, haihtuva ja tulenarka neste, jota saadaan havupuiden pihkasta. Selluloosateollisuuden sivutuotteena syntyy raakatärpättiä, joka on C10H16-terpeeni-isomeerien seos. Tärpätti valmistetaan tislaamalla raakatärpätistä ja saatu tisle koostuu lähinnä alfa-pineenistä ja delta-3-kareenista. Tärpätti-nimellä myydään myös mineraalitärpättiä eli lakkabensiiniä, joka ei ole tärpättiä vaan maaöljystä tislattua bensiiniä.
Varsinaista tärpättiä käytetään maaliteollisuudessa liuottimena ja maalien ohenteena. Tärpätti ei liukene veteen, mutta se liukenee alkoholiin, bentseeniin, eetteriin ja kloroformiin. Kotikäytössä tärpätti sopii liuottimia kestävien pintojen puhdistusaineeksi. Tärpätti ärsyttää ihoa ja voi aiheuttaa allergista ihottumaa, joten sitä käsitellessä on syytä käyttää asiallisia suojavarusteita. Myös hyvästä tuuletuksesta on huolehdittava, sillä tärpätti ärsyttää silmiä ja hengitysteitä ja tärpättihöyry on hengitettynä myrkyllistä. Tärpätti voi syttyä itsestään imeydyttyään huokoiseen orgaaniseen aineeseen ja se reagoi voimakkaasti hapettavien aineiden kanssa. Tärpätin leimahduspiste on 35 °C ja itsesyttymislämpötila 247 °C. Tärpätti on yhteensopimatontaselvennä happojen, alumiinikloridin ja booritrifluoridin kanssa.
Postikortti vuodelta 1912 esittää mäntypihkan keräämistä tärpätin valmistusta varten.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tärpätti Wikimedia Commonsissa
OVA-ohje: Tärpätti
Tärpätin kansainvälinen kemikaalikortti
DrugBank: Turpentine (englanniksi)
Tärnan piiri (Lappi)

| Tärnan piiri |
| --- | --- |
 Tärnan kirkko
 fiTärnan piiri 
 65°42′36″N, 15°15′47″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Lappi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Kunta:  Storumanin kunta
Piirikoodi:  324012
Väestö
Väkiluku (2022):  1 528 
Tärnan piiri (ruots. Tärna distrikt) sijaitsee Storumanin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 1 528  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Storumanin kunnan piirit
Tärkki

Tärkkiä
Tärkki on tekstiiliä kovettava tärkkelyspohjainen aine, jota käytetään vaatteiden ja sisustustekstiilien käsittelyyn. Sitä käytettiin erityisesti 1800-luvulla kaulusten ja kalvosinten jäykistämiseen. Tärkki helpottaa vaatteiden pesemistä, koska lika kiinnittyy siihen eikä vaatteen kuituihin. Pesun aikana tärkki huuhtoutuu pois, jonka jälkeen sitä lisätään uudelleen.
Tärkkiä myydään jauheena tai kolloidisena liuoksena ja se voi sisältää myös parafiinia, vahaa tai öljyä. Sillä käsitellyt tekstiilit puristetaan joko kuumalla telalla tai silitysraudalla, jolloin kankaasta tai vaatekappaleesta tulee jäykkä ja kiiltävä. Tärkkäys keksittiin Flanderissa 1525.
Aiheesta muualla

Pöytäliinat sileiksi Kotiliesi
How to starch your collars (Arkistoitu – Internet Archive) Wessex Formal Wear (englanniksi)
Tämäkohtu

| Tämäkohtu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja, Karkkila
Koordinaatit:  60°33′40″N, 24°04′00″E
Järvinumero:  23.066.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,1 m 
Rantaviiva:  12,3 km 
Pinta-ala:  1,4 km² 
Tilavuus:  0,0085 km³ 
Keskisyvyys:  6,2 m 
Suurin syvyys:  20,5 m 
 fiTämäkohtu 
Tämäkohtu on karu ja kirkas lähdepohjainen metsäjärvi Lohjan pohjoisosassa luoteisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Tämäkohdun itäiset lahdet sijaitsevat Karkkilan alueella. Etäisyys Lohjan keskustasta on 33 kilometriä pohjoiseen ja Karkkilasta seitsemän kilometriä länsiluoteeseen.
Maantiede

Tämäkohdun suhteellisen suorakulmaisesta pääaltaasta työntyy etelään muodokas Runkkalanlahti. Pääaltaan koillisosan Miilulahti ja kaakkoisosan Pienojanlahti työntyvät itään Karkkilan alueelle. Saaria on kahdeksan, suurin niistä noin kahden hehtaarin laajuinen Isosaari. Runkkalanlahden suulla sijaitsee Salakkasaari. Tämäkohdun länsipuolisko on suurelta osin 10–20 metriä syvä, itäpuoliskolla on 13,5-metrinen syvänne. Lahdet ovat matalia. Pääaltaan rannoilla on rakennuskantaa, Runkkalanlahden rannat ovat rakentamatta.
Tämäkohdun pohjoispuolella sijaitsee rannoiltaan erittäin mutkitteleva Kolmperse-Vähävesi. Järvien välinen kannas on kapeimmillaan noin sata metriä leveä. Länsipuolella sijaitsee Antiainen. Tämäkohdun ja Antiaisen välinen Antiaisenkannas tunnetaan marjoistaan ja sienistään. Runkkalanlahden länsipuolella sijaitsee muutaman hehtaarin laajuinen Pojanto. Lahden kaakkoispuolella levittäytyy Runkkalansuo. Sen halki virtaa Tämäkohdun laskuoja, Runkkalanoja, Keskimmäinen-järveen, jonka korkeustaso on noin seitsemäntoista metriä Tämäkohtua alempi. Tämäkohtuun laskee pieniä puroja läheisiltä lammilta ja soilta.
Tämäkohdun ekologinen tila on erinomainen, järveä kuormittaa lähinnä ranta-asutus. Järven tilavuus on runsaat 8,5 miljoonaa kuutiometriä.
Tämäkohtu (23.066.1.007) kuuluu Räpsänjoen valuma-alueeseen (23.066), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Pusulanjoen alue (23.06). Tämäkohtu on laajin Räpsänjoen alueen yhdestätoista yli hehtaarin laajuisesta vakavedestä.
Muuta

Tämäkohdun ja sen lähialueen epätavanomaiset nimet (muun muassa Kaljakuru, Hutiluikku, Ryyppymäki) saattavat olla alueella toimineiden järvimalmenlouhijoiden antamia.
Varjojen yö

| Varjojen yö> Le Jour se lève |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Marcel Carné
Käsikirjoittaja:   Jacques Prévert  Jacques Viot 
Säveltäjä:  Maurice Jaubert
Kuvaaja:   Philippe Agostini  André Bac  Albert Viguier 
Leikkaaja:  René Le Hénaff
Tuotantosuunnittelija:  Alexandre Trauner
Pukusuunnittelija:  Boris Bilinsky (käännä suomeksi)
Lavastaja:  Alexandre Trauner
Pääosat:  Jean Gabin
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:   Productions Sigma  Vauban Productions 
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  1939
Kesto:  87 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varjojen yö on ranskalainen elokuva vuodelta 1939. Se kertoo murhaajasta, joka veriteon jälkeen sulkeutuu asuntoonsa ja muistelee tapahtumia, jotka johtivat epätoivoiseen tekoon.
Elokuva kuuluu 1930-luvun runollisen realismin mestariteoksiin.
Elokuva oli palkintoehdokkaana Venetsian elokuvajuhlilla.
Tuomas Haapala

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 20. huhtikuuta 1979 (ikä 45)
Syntymäpaikka: Lahti, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 178 cm
Junioriseurat
1990–1993: Reipas
1994–1996: Kuusysi
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1997–1998 | Pallo-Lahti | 29 | (8) |
| 1998 | FC Lahti | 3 | (0) |
| 1999 | RiPS | 23 | (2) |
| 2000–2003 | FC Lahti | 105 | (14) |
| 2004–2005 | MyPa | 47 | (3) |
| 2006 | Manchester City | 0 | (0) |
| 2006–2007 | Sandefjord | 13 | (0) |
| 2006–2007 | → Sandefjord 2 | 11 | (4) |
| 2007–2009 | HJK | 38 | (0) |
| 2009 | → Klubi 04 | 1 | (0) |
| 2010 | TamU | 21 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 291 | (32) |
Maajoukkue
| 1996 | Suomi U16 | 2 | (2) |
| 1997 | Suomi U17 | 1 | (0) |
| 2000–2001 | Suomi U21 | 6 | (0) |
| 2008 | Suomi B | 1 | (0) |
| 2005–2006 | Suomi | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tuomas Haapala (s. 20. huhtikuuta 1979 Lahti) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hän pelasi useimmiten puolustavana keskikenttäpelaajana. Uransa hän lopetti kauden 2010 jälkeen.
Ura

Kaudella 2005 Haapala oli Myllykosken Pallon kapteeni ja sai A-maajoukkuekutsun ensimmäistä kertaa Makedoniaa vastaan, mutta kentälle hän ei vielä silloin päässyt. Hänen maajoukkuedebyyttinsä tapahtui Suomi–Viro-ottelussa  12. marraskuuta 2005. Vuosi oli Haapalalle myös seuratasolla menestyksekäs, kun hän voitti MyPan kanssa Suomen mestaruuden.
Kauden päätyttyä 26-vuotias Haapala kertoi haluavansa ulkomaille ja pääsi testileirille Alankomaiden Willem II:seen. Tarvetta Haapalalle ei kuitenkaan ollut ja hän meni toisen seuran, Manchester Cityn testiin. Haapala sai vakuutettua valmentaja Stuart Pearcen ja sai sopimuksen loppukaudeksi. Haapala ei kuitenkaan saanut loppukaudella peliaikaa Cityssä, eivätkä lainakuviot onnistuneet. City vapautti Haapalan sopimuksestaan, jonka jälkeen hän siirtyi Norjan Sandefjordiin kauden 2009 loppuun saakka ulottuvalla sopimuksella.
Elokuussa 2007 Helsingin Jalkapalloklubi ilmoitti tehneensä kahden ja puolen vuoden mittaisen sopimuksen Haapalan kanssa. Kolmannella HJK-kaudellaan hänet nimettiin joukkueen kapteeniksi. Haapala oli hyvin pidetty HJK:n kannattajien keskuudessa peräänantamattoman taisteluasenteensa vuoksi. Vuodeksi 2010 Haapala siirtyi Tampere Unitediin. Kauden jälkeen hän ilmoitti lopettavansa uransa jalkapalloilijana ja keskittyvänsä työelämään.
Haapala pelasi kuusi nuorten ja kolme poikien maaottelua.
Saavutukset

MyPa
Veikkausliiga: 2005
Suomen Cup: 2004
HJK
Veikkausliiga: 2009
Suomen Cup: 2008
Tilastot

| Kausi | Seura | Sarja | O | M |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | Pallo-Lahti |  Kakkonen | – | 4 |
| 1998 | FC Lahti |  Ykkönen | 3 | 0 |
| 1998 | Pallo-Lahti |  Kakkonen | – | 4 |
| 1999 | RiPS |  Ykkönen | 23 | 2 |
| 2000 | FC Lahti |  Veikkausliiga | 24 | 1 |
| 2001 | FC Lahti |  Veikkausliiga | 27 | 5 |
| 2002 | FC Lahti |  Veikkausliiga | 28 | 3 |
| 2003 | FC Lahti |  Veikkausliiga | 26 | 5 |
| 2004 | MyPa |  Veikkausliiga | 24 | 1 |
| 2005 | MyPa |  Veikkausliiga | 23 | 2 |
| 2005–2006 | Manchester City |  Valioliiga | 0 | 0 |
| 2006 | Sandefjord |  Tippeligaen | 7 | 0 |
| 2006 | Sandefjord 2 |  3. Divisjon | 3 | 3 |
| 2007 | Sandefjord |  Tippeligaen | 6 | 0 |
| 2007 | Sandefjord 2 |  3. Divisjon | 8 | 1 |
| 2007 | HJK |  Veikkausliiga | 9 | 0 |
| 2008 | HJK |  Veikkausliiga | 23 | 0 |
| 2009 | HJK |  Veikkausliiga | 6 | 0 |
| 2009 | Klubi 04 |  Ykkönen | 1 | 0 |
| 2010 | TamU |  Veikkausliiga | 21 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 262 | 32 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuomas Haapala Wikimedia Commonsissa
Tilastot Veikkausliigan sivuilla
Pelaajakortti HJK:n sivuilla
Tämä on totuuteni

Tämä on totuuteni on Yle TV1:llä näytetty ja Yle Areenassa julkaistu dokumenttisarja vuodelta 2023. Sen ohjasi ja käsikirjoitti Panu Suuronen. Sarjassa on kolme osaa, ja sitä kuvattiin kesäkuusta 2021 kesäkuuhun 2023.
Tämä on totuuteni -sarjassa seurataan henkilöitä, joita yhdistävät rokotevastaiset ja uutta maailmanjärjestystä koskevat salaliittoteoreettiset näkemykset. Pääesiintyjien mukaan koronapandemiaa joko ei ollut olemassa tai ihmisiä ei ollut perusteltua laajamittaisesti rokottaa sen aiheuttanutta virusta vastaan. Ukrainan sodan (2022) alettua salaliittoteoriat alkoivat muuttua Natoon kohdistuneiksi. Sarjassa ei puhuta pääesiintyjien päälle, mutta mukaan on lisätty keskusteluita faktantarkistajien ja asiantuntijoiden kanssa. Sarjan mittaan seurattavat henkilöt myös kohtaavat arjessaan vastakkaisia mielipiteitä. Dokumenttisarjassa lisäksi avataan päähenkilöiden taustoja ja lähtökohtia.
Salaliittoteorioita esittävien henkilöiden päästämistä sarjassa ääneen perusteltiin demokratiaan kuuluvalla mielipiteenvapaudella ja sillä, että keskustelusta luopuminen voimistaisi polarisaatiota. Osaa esiintyjistä huolestutti dokumentin esittäminen Ylellä. He pelkäsivät sanojaan vääristeltävän, mutta lopulta vain yksi esitti vähäisiä lisäystoiveita lopputuloksen nähtyään. Tämä on totuuteni pääsi vuoden 2023 Kultainen Venla -finaaliin.
Päähenkilöt

Milad Dehghan (”Slim Mill”) – rapartisti ja Leveli-podcastin pitäjä, joka pääsi Vantaan kaupunginvaltuustoon.
Mikael Kivivuori – työterveyslääkäri, joka menetti työpaikkansa Raumalla, koska nimitti koronarokotetta nettijulkaisussaan ”matkalipuksi Auschwitziin”. Tämän jälkeen Kivivuori keskittyi edistämään näkemyksiään.
Petri Paavola – saarnaaja, joka tapahtumissaan väitti koronarokotteita tappaviksi ja esitti niitä tarjottavan ihmisille pandemialla pelottelun varjolla. Vaikean koronavirusinfektion takia tehohoitoon joutumisen jälkeen Paavolalla vahvistui se käsitys, että rokottamattomuus oli oikea päätös. Näkemys rokotteiden vaarallisuudesta perustui Paavolan mukaan Raamattuun. Hän tulkitsi lopun aikoihin kuuluvaksi sen, että lääketieteeseen ilmaantui ”saatanallinen pahuus”.
Pia Toivanen – koronarajoituksista kärsinyt hyvinvointialan yrittäjä, joka edusti uushenkisyyttä ja Kristallipuolueen arvoja. Toivanen piti sairauksia ja sotia ”sisäisinä heijastumina”.
Aiheesta muualla

Tämä on totuuteni Internet Movie Databasessa (englanniksi)