stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen urheilu 2008
Koripallo

Miesten Suomen-mestariksi nousi runkosarjan neljänneltä sijalta Espoon Honka, hopeaa sai neljästä loppuottelusta vain yhden voittanut kouvolalainen Kouvot ja pronssille sijoittui runkosarjan voittanut Lappeenrannan NMKY. Maineikas NBA-pelaaja Scottie Pippen pelasi tammikuussa kaksi ottelua Torpan Poikien joukkueessa.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti kotkalainen Peli-Karhut, hopeaa sai lappeenrantalainen Catz ja pronssille sijoittui Helsingin NMKY.
Käsipallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Riihimäen Cocks, hopeaa sai kauniaislainen HC West ja pronssille sijoittui Sjundeå IF.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen HIFK/Comets, hopeaa sai Sjundeå IF ja pronssille sijoittui karjaalainen BK-46.
Pekingin olympialaisissa kultaa voittaneessa Norjan naisten joukkueessa pelasi Suomenkin maajoukkueessa aikanaan pelannut Katja Nyberg.
Lentopallo

Kesä-heinäkuussa pelatussa maailmanliigan alkulohkossa Suomen miesten maajoukkue voitti 12 ottelustaan neljä: Espanjan kahdesti kotikentällä sekä Bulgarian kerran koti- ja kerran vieraskentällä. Yhdysvalloille Suomi hävisi kaikki neljä otteluaan.
Miesten Suomen-mestaruuden vei rovaniemeläinen Santasport, joka voitti loppuotteluissa runkosarjan voittaneen Pielaveden Sammon otteluvoitoin 3–2. Pronssille sijoittui Vammalan Lentopallo.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti hämeenlinnalainen Vanajan Racing Club, hopeaa sai Oriveden Ponnistus ja pronssille sijoittui Salon Viesti.
Melonta

Pekingin kesäolympialaisissa Anne Rikala ja Jenni Mikkonen sijoittui kajakkikaksikoiden 500 metrillä seitsemänneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 15.–18.5. Milanossa, Italiassa Anne Rikala ja Jenni Mikkonen saavuttivat kajakkikaksikoiden 500 metrillä hopeaa.
Moottoripyöräily

Enduron maailmanmestaruussarjassa Mika Ahola voitti kultaa Enduro 1 -luokassa ja Samuli Aro Enduro 3 -luokassa.
Ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruussarjan sivuvaunuluokassa Pekka Päivärinta ja Timo Karttiala voittivat maailmanmestaruuden. Alle 250-kuutioisten luokassa Mika Kallio saavutti MM-pronssia.
Moottoriveneily

F1-veneiden maailmanmestaruussarjassa Sami Seliö saavutti hopeaa. Lahdessa ajettiin MM-osakilpailu kesäkuussa.
Paini

Pekingin kesäolympialaisissa Suomen ainoa painija oli Jarkko Ala-Huikku, joka sijoittui kreikkalais-roomalaisen painin alle 60-kiloisten sarjassa 18:nneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 1.–6.4. Tampereella. Jarkko Ala-Huikku voitti kultaa kreikkalais-roomalaisen painin alle 60-kiloisten sarjassa ja Tiina Ylinen saavutti pronssia vapaapainin alle 51-kiloisissa.
Pikaluistelu

Sprinttimaailmanmestaruuskilpailuissa 19.–20.1. Heerenveenissä, Alankomaissa Mika Poutala sijoittui yhteispisteissä kuudenneksi. Reisivammasta kärsinyt Pekka Koskela keskeytti ensimmäisen päivän jälkeen.
Matkakohtaisissa maailmanmestaruuskilpailuissa 6.–9.3. Naganossa, Japanissa Mika Poutala sijoittui 500 metrillä seitsemänneksi ja 1 000 metrillä yhdeksänneksi. Pekka Koskelan paras sijoitus oli 11. sija 1 000 metrillä. Risto Rosendahl sijoittui 1 500 metrillä 19:nneksi.
Maailmancupissa Mika Poutala sijoittui yhteispisteissä 100 metrillä toiseksi, 500 metrillä viidenneksi ja 1 000 metrillä kymmenenneksi.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa 22.–24.2. Oberstdorfissa, Saksassa Janne Ahonen saavutti henkilökohtaisessa kilpailussa pronssia, Janne Happonen sijoittui viidenneksi ja Harri Olli oli kuudes. Joukkuekilpailussa, jossa neljäntenä miehenä oli Matti Hautamäki, Suomi saavutti hopeaa.
Maastohiihdon maailmancupissa 2007–2008 Virpi Kuitunen voitti kokonaiskilpailun. Aino-Kaisa Saarinen sijoittui yhdeksänneksi.
Mäkihypyn maailmancupissa 2007–2008 Janne Ahonen sijoittui kolmanneksi ja Janne Happonen kahdeksanneksi.
Yhdistetyn maailmancupissa 2007–2008 Anssi Koivuranta sijoittui kokonaiskilpailussa 11:nneksi. Cupissa 14:nneksi sijoittunut Hannu Manninen ilmoitti lopettavansa uransa.
Tour de Skillä 2007–2008 Virpi Kuitunen sijoittui toiseksi ja Riitta-Liisa Roponen kymmenenneksi.
Keski-Euroopan mäkiviikolla 2007–2008 Janne Ahonen voitti kokonaiskilpailun ennätyksellisesti viidennen kerran. Janne Happonen sijoittui kymmenenneksi.
Purjehdus

Laser Radial -luokan Euroopan-mestaruuskilpailuissa heinäkuussa Nieuwpoortissa, Belgiassa Sari Multala voitti kultaa. Pekingin kesäolympialaisiin oli Suomen edustajaksi hänen sijastaan valittu toukokuussa nuori Tuula Tenkanen, mikä herätti jo silloin kohua.
Pyöräily

Maastomaratonpyöräilyn maailmanmestaruuskilpailuissa 5.7. Niederdorfissa, Italiassa Pia Sundstedt saavutti pronssia.
Maastomaratonpyöräilyn Euroopan-mestaruuskilpailuissa 15.6. Albstadtissa, Saksassa Pia Sundstedt saavutti hopeaa.
Pekingin kesäparalympialaisissa Jarmo Ollanketo, pilottinaan Marko Törmänen, saavutti hopeaa näkövammaisten tandempyöräilyn 96,8 kilometrin maantieajossa.
Ratsastus

Pekingin kesäolympialaisissa kuudensissa olympiakisoissaan kilpaillut Kyra Kyrklund sijoittui Max-hevosellaan kouluratsastuksessa kahdeksanneksi.
Salibandy

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 6.–14.12. Ostravassa ja Prahassa, Tšekissä Suomi voitti ensimmäisen kerran kultaa kukistamalla loppuottelussa Ruotsin jatkoajalla 7–6. Voittomaalin teki Tero Tiitu. Maalivahti Henri Toivoniemi ja hyökkääjä Santtu Manner valittiin kisojen tähdistöjoukkueeseen. Joukkueen valmentaja oli Petteri Nykky.
Soutu

Pekingin kesäolympialaisissa Sanna Stén ja Minna Nieminen saavuttivat kevyessä pariairokaksikossa hopeaa.
Suunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 12.–20.7. Olomoucissa, Tšekissä Minna Kauppi voitti kultaa keskimatkalla ja viestissä, jossa muut suunnistajat olivat Katri Lindeqvist ja Merja Rantanen. Sprintissä Kauppi saavutti hopeaa.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 25.5.–1.6. Ventspilsissä, Latviassa Heli Jukkola, Merja Rantanen ja Minna Kauppi ottivat keskimatkalla kolmoisvoiton. Jukkola sai hopeaa sprintissä sekä Katri Lindeqvist, Rantanen ja Kauppi pronssia viestissä. Pasi Ikonen saavutti pronssia keskimatkalla sekä Jarkko Huovilan ja Mats Haldinin kanssa viestissä.
Taitoluistelu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 17.–23.3. Göteborgissa, Ruotsissa Laura Lepistö sijoittui kahdeksanneksi ja lyhytohjelman jälkeen neljäntenä ollut Kiira Korpi yhdeksänneksi naisten yksinluistelussa. Mikko Minkkinen oli miesten yksinluistelussa 31:s.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 21.–27.1. Zagrebissa, Kroatiassa Laura Lepistö saavutti pronssia, Kiira Korpi sijoittui viidenneksi ja Jenni Vähämaa oli kymmenes naisten yksinluistelussa. Mikko Minkkinen sijoittui miesten kilpailussa 27:nneksi.
Tennis

Jarkko Nieminen ylsi tammikuussa Adelaiden ATP-turnauksessa loppuotteluun mutta hävisi sen ranskalaiselle Michaël Llodralle lukemin 3–6, 4–6. Pari viikkoa myöhemmin Australian avoimessa turnauksessa Nieminen ylsi puolivälieriin voitettuaan muun muassa yhdysvaltalaisen Mardy Fishin ja saksalaisen Philipp Kohlschreiberin mutta putosi jatkosta hävittyään espanjalaiselle Rafael Nadalille 5–7, 3–6, 1–6. Ranskan avoimissa ja Yhdysvaltain avoimissa Nieminen ylsi kolmannelle kierrokselle sekä Wimbledonissa toiselle kierrokselle.
Uinti

Pekingin kesäolympialaisissa Hanna-Maria Seppälä sijoittui 100 metrin vapaauinnissa neljänneksi. Alkuerissä hän ui Suomen-ennätyksen 53,60.
Lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailuissa 9.–13.4. Manchesterissa, Isossa-Britanniassa Hanna-Maria Seppälä saavutti hopeaa 100 metrin sekauinnissa Euroopan-ennätyksellä 59,62 ja pronssia 100 metrin vapaauinnissa Suomen-ennätyksellä 52,94.
Pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 18.–24.3. Eindhovenissa, Alankomaissa Joona Puhakka saavutti hopeaa yhden metrin ponnahduslautahypyissä ja pronssia kolmen metrin kilpailussa. Hanna-Maria Seppälä saavutti hopeaa 100 metrin vapaauinnissa.
Lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 11.–14.12. Rijekassa, Kroatiassa Hanna-Maria Seppälä voitti syntymäpäivänään kultaa 100 metrin sekauinnissa.
Yleisurheilu

Pekingin kesäolympialaisissa Tero Pitkämäki saavutti keihäänheitossa pronssia, ja samassa lajissa Tero Järvenpää sijoittui neljänneksi ja Teemu Wirkkala viidenneksi. Olli-Pekka Karjalainen oli moukarinheitossa kuudes.
Pekingin kesäparalympialaisissa Markku Niinimäki voitti kultaa F53/54-luokan keihäänheitossa ja saavutti hopeaa kuulantyönnössä. Leo-Pekka Tähti voitti kultaa ratakelauksen T54-luokan 100 metrillä ja saavutti pronssia 200 metrillä.
Markus Lohi

| Markus Lohi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1972 (ikä 52) Haukipudas
Ammatti:  Lakiasiainjohtaja
Poliitikko
Puolue:  Keskusta
Asema:  Kansanedustaja
Vaalipiiri:  Lapin vaalipiiri
Kotipaikka:  Rovaniemi
Koulutus:  Oikeustieteiden maisteri (Lapin yliopisto)
Uskonto:  vanhoillislestadiolaisuus
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Markus Samuli Lohi (s. 16. kesäkuuta 1972 Haukipudas) on suomalainen keskustan poliitikko. Hän on toiminut kansanedustajana vuodesta 2011 alkaen ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajana kesästä 2020 alkaen.
Koulutus ja työura

Markus Lohi on koulutukseltaan oikeustieteen maisteri. Hän on toiminut mm. tilitoimistoyrittäjänä. Ennen eduskuntaa hän toimi Pretax Oy:n lakiasianjohtajana 2007–2011. lähde?
Poliittinen toiminta

Markus Lohi liittyi keskustaan 15-vuotiaana. Opiskeluaikoina hän toimi mm. Nuoren Keskustan Liiton hallituksen jäsenenä ja Lapin yliopiston ylioppilaskunnan edustajiston puheenjohtajana 1996–1997.
Rovaniemen kaupunginvaltuustossa Lohi on toiminut 1997–2008 ja 2013–2017. Hän toimi valtuustoryhmän puheenjohtaja 2001–2008. Vuoden 2008 ja 2017 kunnallisvaaleissa hän ei ollut ehdolla.
Eduskuntavaaleissa 2011 Lohi sai 3 615 ääntä ja tuli valituksi kansanedustajaksi. Kaudella 2011–2015 hän toimi hallintovaliokunnan jäsenenä ja oli talousvaliokunnan varajäsen. Lohi toimi Kansaneläkelaitoksen tilintarkastajana 2011–2015. Eduskuntavaaleissa 2015 hän uusi paikkansa 4 793 äänellä. Kolmannelle kaudelleen vuonna 2019 hän pääsi 4969 äänellä.
Lohi valittiin Keskustan Lapin piirin puheenjohtajaksi 2012. Lapin liiton hallituksen puheenjohtajana hän on toiminut vuodesta 2013 lähtien. Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi Lohi valittiin 2015 ja 2016. Syyskuussa 2020 Oulussa järjestetyssä Keskustan puoluekokouksessa Lohi valittiin puolueen varapuheenjohtajaksi.
Yksityiselämä

Markus Lohi on naimissa luokanopettaja Riikka Lohen kanssa. Heillä on kahdeksan lasta. Sotilasarvoltaan Markus Lohi on yliluutnantti. Harrastuksiin kuuluu juoksu, hiihto ja sulkapallo. Maalaisliiton ranualainen kansanedustaja ja Sunilan I hallituksen sosiaaliministeri Kalle Lohi oli Markus Lohen isän isoisä.
Kirkkonummen helluntaiseurakunta

| Kirkkonummen helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1989
Pastori:  Hannu Grönroos
Pääkirkko:  ToivonTori Luostarinportti 2 Kirkkonummi
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkkonummen helluntaiseurakunta on vuonna 1989 perustettu kirkkonummelainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan pastori on Hannu Grönroos. Seurakunnan ToivonTori-toimitilat sijaitsevat Kirkkonummen keskustassa Luostarinportissa. Seurakunta toimii itsenäisenä paikallisseurakuntana helluntaiherätyksen piirissä.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelukset, Sanan ja rukouksen illat sekä toritapahtumat. Kirkkonummen helluntaiseurakunnan yhteydessä toimii Royal Rangers-partiojärjestö.
Historia

Helluntaiherätyksen suomenkielinen työ Kirkkonummella alkoi aikoinaan Helsingin Saalem-seurakunnan rukouspiirinä. Rukouspiiri itsenäistyi seurakunnaksi vuonna 1989. Aluksi seurakunta kokoontui Karmel-rukoushuoneella. Vuosituhannen vaihteessa seurakunta siirtyi Kirkkonummen palvelukeskukseen ja vuonna 2016 remontoituihin liiketiloihin kaupungin ydinkeskustaan. Vuonna 2023 seurakunta siirtyi uusiin vuokratiloihin Liikeportin taloon.
Gumdag

| Gumdag |
| --- | --- |
 Gumdag
 Koordinaatit: 39°12′10″N, 54°35′7″E 
Valtio:  Turkmenistan
Maakunta:  Balkanin maakunta
Kaupunkialue:  Balkanabat
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Väkiluku (1995):  20 900
Gumdag on taajama ja entinen kaupunki Turkmenistanin Balkanin maakunnassa. Se sijaitsee Kaspianmeren alangolla 43 kilometriä maakunnan pääkaupungista Balkanabatista kaakkoon. Vuoden 1995 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 20 900 asukasta.
Paikkakunta on syntynyt vuonna 1948 avatun öljykentän yhteyteen. Nykyään öljyesiintymä on hyödynnetty lähes loppuun saakka. Gumdagin taajamasta tuli piirikuntatasoinen kaupunki vuonna 1992, ja vuonna 2022 se alennettiin Balkanabatin kaupunkialueeseen kuuluvaksi taajamaksi.
Gumdagin eteläpuolella sijaitsee Boýadagin mutatulivuori.
PK Keränen

Hannu Paavo ”PK” Keränen (s. 8. joulukuuta 1964 Utajärvi) on suomalainen rockmuusikko, kitaristi ja 22-Pistepirkko-yhtyeen perustajajäsen. Vuonna 2020 hän julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa Serobi Songs. Samana vuonna hän aloitti esiintymiset haitaristi Leija Lautamajan kanssa. Duon ensimmäinen single julkaistiin vuonna 2022. Duo käyttää itsestään myös nimeä The Moontwins.
Hänen nimensä mainitaan usein myös muodossa P-K Keränen. Lempinimi on lyhenne sanasta pikkukersa.
Diskografia > Sooloalbumi

Serobi Songs (2020, Playground Music)
Diskografia > PK Keränen & Leija Lautamaja

Out Tonight (single, 2022)
Sadder Than Sad (single, 2022)
Yrjö Welling

Yrjö Welling (15. helmikuuta 1885 Kirvu – 2. maaliskuuta 1963 Valkeakoski) oli suomalainen maanviljelijä ja sosialidemokraattien pitkäaikainen kansanedustaja.
Wellingin vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Welling ja Maria Mätinki. Hän kävi kansakoulun sekä veistokoulun. Welling muutti Yhdysvaltoihin ja työskenteli siellä 14 vuotta. Palattuaan Suomeen hän toimi maanviljelijänä Kirvussa vuoteen 1944 saakka ja sen jälkeen Hyvinkäällä 1945–1947 ja Sääksmäellä vuodesta 1947.
Welling oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1922–1951 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä 1922–1945, Kymen läänin itäistä vaalipiiriä 1945–1948 ja Kymen läänin vaalipiiriä 1948–1951. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa ja oli myös Kirvun kunnanvaltuuston jäsenenä.
Welling oli naimisissa vuodesta 1922 Helmiina Suomalaisen kanssa.
Erik Becker

Erik Enzio‎ Becker (11. maaliskuuta 1886 Turku – 19. elokuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen hammaslääkäri, professori ja Helsingin yliopiston opettaja.
Erik Beckerin vanhemmat olivat Turun hovioikeuden notaari Arthur Wilhelm Becker (1855–1891) ja Carolina Alvina Söderström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1904 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta hammaslääketieteen kandidaatiksi 1910, hammaslääketieteen tohtoriksi 1912 ja odontologian tohtoriksi 1925. Becker oli Helsingin yliopiston odontologian laitoksen apulaisopettajana 1928–1949 ja hampaantäyttämisopin dosenttina 1945–1955. Hän sai professorin arvonimen 1948.
Becker oli tunnettu koirien kasvattajana. Hän oli Suomen ja samalla Skandinavian ensimmäisiä kanakoirien, erikoisesti englantilaisen setterin tuntijoita ja häntä käytettiin palkintotuomarina myös ulkomaillakin.
Becker kirjoitti useita kirjoja koirien kasvatuksesta ja lisäksi hän julkaisi Becker-Bein elämäkerran.
Erik Becker oli naimisissa vuodesta 1911 Anna Aino Tilanderin kanssa.
Julkaisuja

Zur Kenntnis der Bedeutung der Zähne für die Ausnutzung der Nahrungsmittel im Verdaungsapparat bei normaler Sekretion der Magendrüsen, Helsingin yliopiston väitöskirja. Skandinavisches Archiv für Physiologie. Bd. 50. 1927. Walter de Gruyter, Berlin 1926
Koirankasvattajan kokemuksia ja havaintoja. Tekijä, Helsinki 1934
Suomen metsästys: kokoomateos metsästyksestä ja riistanhoidosta; toim. Yrjö Ylänne ym. Otava 1950
Kuinka kasvatan ja hoidan koirani. Karisto 1951, 2. painos 1952
Hammastarhamme; kirj. Erik Becker ja Arvo Haanto. WSOY 1954
Koira ja minä. Karisto 1959
Becker-Bei. Suomalainen sotilas ja poliitikko. Karisto 1968
Hanna Kosonen

| Hanna Kosonen |
| --- | --- |
 Kosonen maaliskuussa 2020
Suomen tiede- ja kulttuuriministeri
 Rinteen hallitus 9.8.2019–10.12.2019 Marinin hallitus 10.12.2019–6.8.2020  
Edeltäjä:  Annika Saarikko
Seuraaja:  Annika Saarikko
Kansanedustaja
 22.04.2015–  
Ryhmä/puolue:  Keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Kaakkois-Suomi
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. helmikuuta 1976 (ikä 48) Savonlinna
Asuinpaikka:  Savonlinna
Tiedot
Puolue:  Keskusta
Koulutus:  Filosofian maisteri (2003)
Tutkinnot:  Jyväskylän yliopisto
Aiheesta muualla
Kotisivu
| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Naisten hiihtosuunnistus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Krasnojarsk 2000 | viesti |  |
|  Pronssia | Krasnojarsk 2000 | normaalimatka |  |
Hanna Leena Kosonen (s. 27. helmikuuta 1976 Savonlinna) on suomalainen keskustan kansanedustaja. Hän on ollut aiemmin maailmanmestaruustason hiihtosuunnistaja. Hänet nimitettiin Rinteen hallituksen tiede- ja kulttuuriministeriksi 9. elokuuta 2019 Annika Saarikon äitiysloman ajaksi. Hän toimi ministerinä 6. elokuuta 2020 asti.
Koulutus ja ammatillinen ura

Kosonen on koulutukseltaan filosofian maisteri taidehistoriasta. Hän on valmistunut Jyväskylän yliopistosta 2003. Pro gradussaan Valaistumisesta vatsatautiin hän käsittelee suomalaisten matkailijoiden kulttuurikokemuksia Intian Goassa. Valmistuttuaan hän työskenteli viestintä- ja kulttuurialan tehtävissä.
Urheilu-ura

Hiihtosuunnistuksen vuoden 1996 Nuorten MM-kilpailuissa Kosonen voitti kultaa sekä normaalimatkalta että pikamatkalta ja pronssia viestistä. Ensimmäisiin aikuisten MM-kilpailuihinsa hän osallistui Windischgarstenissa 1998. Varsinaisen läpimurtonsa hän teki Krasnojarskin MM-kilpailuissa 2000, jolloin hän voitti pronssia normaalimatkalta ja viestikultaa. Viestikultaa voittaneessa joukkueessa hiihtosuunnistivat Kososen lisäksi Mervi ja Liisa Anttila. Viimeisiin MM-kilpailuihinsa Kosonen osallistui Borovetzissa 2002, jolloin hänen parhaaksi sijoituksekseen jäi yhdeksäs sija keskimatkalta.
Kosonen edusti Suomea hiihtosuunnistuksen maailmancupissa vuosina 1997–2001. Hän sijoittui kokonaiskilpailussa neljänneksi vuonna 2000 ja viidenneksi vuonna 2001. Seuratasolla Kosonen edusti Olavin Rastia.
Poliittinen toiminta

Kosonen oli ehdolla keskustan listalta Euroopan parlamenttiin Suomen europarlamenttivaaleissa 2014 muttei tullut valituksi. Hän tuli kuitenkin vuoden 2015 eduskuntavaaleissa valituksi keskustan kansanedustajaksi Kaakkois-Suomen vaalipiiristä saatuaan 6 600 ääntä.
Kosonen on ollut vuodesta 2015 Yleisradion hallintoneuvoston jäsen. Hänet valittiin Savonlinnan kaupunginvaltuustoon vuonna 2017, ja hän toimi sen jälkeen Savonlinnan kaupunginhallituksen puheenjohtajana.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Kosonen sai 5 583 ääntä ja uusi paikkansa kansanedustajana.
Kosonen nimitettiin 9. elokuuta 2019 Rinteen hallituksen tiede- ja kulttuuriministeriksi. Rinteen hallituksen kaaduttua hänet nimitettiin 10. joulukuuta 2019 Marinin hallituksen tiede- ja kulttuuriministeriksi. Hän toimi ministerinä elokuuhun 2020 asti.
Yksityiselämä

Kosonen ja hänen diplomi-insinööriaviomiehensä avioituivat alkuvuodesta 2011 oltuaan sitä ennen avoliitossa kuutisen vuotta. Pariskunta päätti hakea avioeroa syksyllä 2017. Heillä on kaksi yhteistä tytärtä.
Kaatokolo

Kaatokolo
Kaatokolo on puuhun tehtävä kolo, minkä avulla tapahtuu puun kaatumissuunnan määrittely ja sen avulla ehkäistään puun kaatuessa muuten helposti tapahtuva tyven repeytyminen.
Moottorisahan tai käsisahan avulla tapahtuvassa puun kaadossa tehdään puun kaatumissuunnan puolelle suuremmissa puissa vastasahaus tai kirveellä hakattu suoraviivainen lovi. Loven syvyys on noin 10–20 prosenttia puun läpimitasta. Loven sijainti varsinaiseen kaatosahaukseen nähden on hieman kaatosahauksen alapuolella. Varsinainen kaatosahaus tehdään kaatosuunnan vastaiselle puolelle. Kaatosahaus lopetetaan 1–2 cm ennen kaatokolon pohjan linjaa, niin että kaatosahauksen ja kaatokolon pohjan väliin jää sen verran katkaisemattomia puusyitä. Nämä puusyyt toimivat saranan lailla ja pakottavat puun kaatumaan määrättyyn suuntaan.
Aiheesta muualla

Osaatko tehdä kaatokolon? Yle Elävä arkisto
Näin kaa­dat puun oikein (Arkistoitu – Internet Archive)
Perinteinen kaatokolo, Metsolan metsäkoulu YouTubessa, video 16 min 25 s
Eetu Vertainen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 11. toukokuuta 1999 (ikä 25)
Syntymäpaikka: Espoo, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 188 cm
Seura
Seura: Triestina
Junioriseurat
–2010: KyIF
2010–2016: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2016–2020 | Klubi 04 | 41 | (13) |
| 2017–2021 | HJK | 57 | (8) |
| 2021 | Ilves | 11 | (4) |
| 2021–2023 | St. Johnstone | 7 | (0) |
| 2022–2023 | → Linfield (laina) | 53 | (23) |
| 2023– | Triestina | 0 | (0) |
| 2023 | → Athens Kallithea (laina) | 3 | (0) |
Maajoukkue
| 2017–2019 | Suomi U19 | 3 | (1) |
| 2018–2020 | Suomi U21 | 14 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. joulukuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 13. joulukuuta 2023.
Eetu Vertainen (s. 11. toukokuuta 1999, Espoo) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie C:n Triestinaa. Ennen sitä hän oli tähtipelaaja Pohjois-Irlannissa, missä hän edusti FC Linfieldiä. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Vertainen on edustanut useaan otteeseen Suomen nuorisomaajoukkueita.
Aaron Staton

| Aaron Staton |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1980 (ikä 44) Huntington, Länsi-Virginia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2005–
Merkittävät roolit:  Mad Men
Aiheesta muualla
IMDb 
Aaron Staton (s. 10. elokuuta 1980 Huntington, Länsi-Virginia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Kenneth Cosgrovena draamasarjassa Mad Men.
Aiheesta muualla

Aaron Staton Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Hjalmar von Wendt

| Hjalmar von Wendt |
| --- | --- |
 Hjalmar von Wendt.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. maaliskuuta 1874 Somerniemi
Kuollut: 24. huhtikuuta 1948 (74 vuotta) Helsinki
Arvonimi: vuorineuvos
Muut tiedot
Yritys:  Finlayson (1917-1934), Finlayson-Forssa (1934-1947)
Asema:  toimitusjohtaja
Siviilisääty:  naimisissa
Puoliso:  Gerda Catharine Frey ja Märta Fabritius
Vanhemmat:  Konstantin von Wendt ja Ludovica Wilhelmina Hedenberg
Hjalmar Alexander von Wendt (23. maaliskuuta 1874 Somerniemi – 24. huhtikuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos.
Von Wendtin vanhemmat olivat tilanomistaja Konstantin von Wendt ja Ludovica Wilhelmina Hedenberg ja puolisot vuodesta 1900 Gerda Catharine Frey ja vuodesta 1914 Märta Fabritius.
Von Wendt oli Finlaysonin toimitusjohtaja 1917–1934 ja sittemmin Finlayson-Forssaksi muuttuneen yhtiön toimitusjohtaja 1934–1947 eli yhteensä 30 vuotta ja aina 73-vuotiaaksi asti. Yrityksen palvelukseen hän oli tullut jo 1898. Von Wendt opiskeli kaupallista alaa Turussa ja työskenteli lasitehtaassa Miehikkälässä ennen tuloaan konttoristiksi Finlaysonille Tampereelle. Hän oli konttoristina vuoteen 1911 saakka, sitten prokuristina vuoteen 1915 ja apulaisjohtajana vuoteen 1917 saakka, jolloin hänestä tuli Finlaysonin toimitusjohtaja. Finlaysonin alkuvuosina von Wendt teki useita ulkomaan opintomatkoja toiminnan kehittämiseksi. Hänen johdossaan Finlaysonista kehittyikin merkittävä tekstiilialan yhtiö.
Von Wendillä oli myös useita elinkeinoelämän luottamustehtäviä, esimerkiksi Suomen Kutomateollisuuden Työnantajain Liitossa. Von Wendt hankki jo 1919 Kangasalta Toosilan kartanon, jossa hän kasvatti muun muassa Ayrshire-lehmiä.