Venäjän hyökkäys Ukrainaan – helmi–toukokuu 2022
Maaliskuu 2022 > 4. viikko (14.–20.3.)

14. maaliskuuta saatiin sovittua kymmenen humanitaarisen käytävän avaamisesta muun muassa Kiovan lähistölle ja itäisen Luhanskin alueelle. Venäjä jatkoi ilma-iskuja Ukrainan tiedonvälitysinfrastruktuuria vastaan.
Tšetšenian päämies Ramzan Kadyrov ilmoitti, että Tšetšenian joukot olivat Hostomelin lentoaseman alueella, joka sijaitsi noin 20–25 kilometrin päässä Kiovasta. Ukrainan puolustusministeriön mukaan Venäjä oli värvännyt noin tuhat palkkasotilasta Syyriasta taistelemaan Ukrainassa, ja noin 400 palkkasotilasta olisi jo saapunut Venäjälle.
Tiistaina 15. maaliskuuta Venäjä ilmoitti aamulla saaneensa koko Hersonin alueen hallintaansa Etelä-Ukrainassa. Sen neuvottelut Ukrainan kanssa jatkuivat. Pakon edessä Venäjä erosi Euroopan neuvostosta, ennen kuin se erotettiin siitä.
15. maaliskuuta myös Euroopan neuvoston lähetystö matkusti Kiovaan kolmen pääministerin muodossa. Tšekin, Puolan ja Slovenian pääministerit Petr Fiala, Mateusz Morawiecki ja Janez Jansa saapuivat illalla junalla pääkaupunkiin, jota aamunkoitteessa ja aiemmin illalla Venäjän tykistö oli juuri tulittanut ja johon pormestari Vitali Klytško oli julistanut ulkonaliikkumiskiellon. Pääministerit olivat ensimmäiset läntiset valtionpäämiehet, jotka vierailivat Ukrainassa sitten Venäjän hyökkäyksen alkamisen 24. helmikuuta.
Mariupolin kaupunginvaltuusto ilmoitti, että ensimmäinen evakuointi kaksi viikkoa piiritettynä olleesta kaupungista onnistui. Noin 160 autoa, joissa oli noin 300 ihmistä, pääsivät turvallisesti Zaporižžjan kaupunkiin. Seuraavana päivänä kaupungista pääsi poistumaan 20 000 ihmistä ja venäläiset myös vapauttivat aiemmin sieppaamansa Mariupolin pormestarin. Ukrainan asevoimat ilmoitti surmanneensa 13 800 venäläistä sotilasta.
Mariupolin draamateatteri tuhoutui melkein täysin Venäjän ilmaiskun seurauksena 17. maaliskuuta.
Kerrostalo Kiovassa Venäjän tykistötulen jälkeen 17. maaliskuuta.
17. maaliskuuta Mariupolista pääsi vielä joitain tuhansia pois, mutta kaupungin kuvattiin ”tuhoutuneen” tulituksissa ja ilmaiskuissa. Aamulla kerrottiin myös, että Venäjä oli pommittanut Mariupolin teatteria, jonka ulkopuolelle oli kirjoitettu venäjänkielinen sana дети, deti, joka tarkoittaa lapsia. Venäjä kielsi tehneensä iskua. Teatterissa kerrottiin olevan lapsia sisällä, kun Venäjä toteutti iskun. Harkovan alueella sijaitsevaan Merefan kaupunkiin ja Venäjän rajan tuntumassa sijaitsevaan Tšernihiviin kohdistuneessa tykistötulessa kerrottiin kuolleen ainakin 74 ihmistä. Harkovaan ammuttiin tykistöllä ”joka päivä ja joka tunti”.
Perjantaina 18. maaliskuuta Luhanskin alueen kuvernööri syytti venäläisiä siitä, että näiden pommitukset ja tykistötuli estivät evakuoinnit. Donetskin alueen draamateatterista, jota Venäjä oli pommittanut kaksi päivää aiemmin, pelastettiin noin 130 ihmistä. Pelastustöiden ilmoitettiin kuitenkin edelleen jatkuvan.  Ainakin 112 lasta oli kuollut Ukrainan syyttäjänviraston mukaan sen jälkeen, kun Venäjä aloitti hyökkäyksensä Ukrainaan. Ukrainan varapääministeri kertoi, että noin 190 000 ihmistä oli evakuoitu maassa humanitaarisia käytäviä pitkin.
Sunnuntaina 20. maaliskuuta Tšernihivin pormestari kertoi, että kaupungista oli katkaistu sähkö, vesi ja lämpö. Asuinalueita ja sairaalaa ammuttiin ja sairaanhoito oli romahtanut.
Mariupolista raportoitiin venäläisten pommittaneen taidekoulua, jossa noin 400 ihmistä oli suojassa. Pommit vaurioittivat myös pahoin kaupungissa sijaitsevaa yhtä Euroopan suurimmista terästehtaista. Useita tuhansia kaupungin asukkaita väitettiin karkotetun Venäjälle vastoin heidän tahtoaan kuluneen viikon aikana. Venäjä vaati Mariupolia antautumaan maanantaiaamuun kello viiteen mennessä, mutta kaupunki kieltäytyi. Noin 300 000 ihmisen uskottiin olevan edelleen piiritetyssä kaupungissa. ja yli 2 500 ihmisen saaneen surmansa.
Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto (OHCHR) ilmoitti, että ainakin 902 siviiliä oli kuollut Ukrainan alueella hyökkäyksen alettua.