stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Libertaaripuolue (Yhdysvallat)

| Libertaaripuolue> Libertarian Party |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  11. joulukuuta 1971
Puheenjohtaja:  Angela McArdle
Ideologia:   libertarismi  talousliberalismi  klassinen liberalismi 
Toimisto:  2600 Virginia Avenue NW, Suite 200 Washington (DC) 20037
Värit:       keltainen
Senaatti:  0 / 100
Edustajainhuone:  0 / 435
Osavaltioiden kuvernöörit:  0 / 50
Osavaltioiden kongressien alahuoneet:  1 / 5 411
Kotisivu:  www.lp.org
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yhdysvaltain libertaaripuolue (engl. Libertarian Party) on yhdysvaltalainen libertaarinen puolue, joka on perustettu vuonna 1971. Puolue kannattaa vähän säänneltyjä markkinoita, laajoja yksilönvapauksia ja puolueetonta ulkopolitiikkaa. Puolueella oli vuonna 2017 n. 511 000 jäsentä. Puolueen perustamista alettiin suunnitella David F. Nolanin kotona Coloradossa vuonna 1971 ja perustaminen tapahtui saman vuoden joulukuussa. Puolueen perustamista joudutti huoli Vietnamin sodasta, asevelvollisuus sekä luopuminen kultakannasta.
Puolueen ainoa vaaleilla valittu lainsäätäjä on Marshall Burt, joka istuu Wyomingin edustajainhuoneessa. Muita vaaleilla valittuja julkisen hallinnon edustajia, esim. kunnanvaltuutettuja ja koulupiirien valtuutettuja, on 310.
Vuoden 2012 presidentinvaalien ehdokas Gary Johnsonin mukaan puolue on arvoliberaalimpi kuin demokraatit mutta taloudellisesti liberaalimpi kuin republikaanit. Puolue on profiloitunut ennen kaikkea klassisen liberalismin kannattajaksi erotuksena demokraattien sosiaaliliberalismista sekä republikaanien konservatismista. Puolueen agendaan kuuluvat esimerkiksi veronalennukset, sosiaaliavustusten lakkauttaminen, sukupuolineutraalin avioliiton kannattaminen sekä laajojen aseenkanto-oikeuksien edistäminen.
Niissä kolmessakymmenessä osavaltiossa, joissa äänestäjät voivat rekisteröityä puolueittain, libertaaripuolue sai 330 811 kannattajaa. Tällä perusteella puolue katsoo itsensä Yhdysvaltain kolmanneksi suurimmaksi rekisteröidyksi puolueeksi . Puolueen mukaan sillä on myös yli 600 ihmistä vaaleilla valituissa viroissa, mukaan lukien pormestareita, piirikuntien johtajia sekä valtuuskuntien ja koululautakuntien jäseniä. Vaikka puolue ei toistaiseksi ole saavuttanut vaalimenestystä liittovaltiotason vaaleissa, se on menestynyt paikallisvaaleissa esim. Alaskassa ja New Hampshiressa. Vuonna 2020 puolue sai ensimmäisen paikan edustajainhuoneeseen republikaaniedustaja Justin Amashin liityttyä puolueeseen. Puolue menetti paikan kuitenkin saman vuoden edustajainhuoneen vaaleissa.
Historia

Ensimmäinen libertaaripuolueen kokous järjestettiin kesäkuussa 1972. Vuonna 1978 Dick Randolph valittiin ensimmäisenä puolueen listoilta Alaskassa osavaltion lainsäädäntöelimeen. Vuoden 1980 liittovaltion vaalien jälkeen libertaaripuolue omaksui itselleen Yhdysvaltain kolmanneksi suurimman puolueen tittelin ennen American Independent Partya sekä New Yorkin konservatiivipuoluetta jotka tuohon aikaan olivat maan suurimpia pienpuolueita. Vuoden 1994 vaalien jälkeen yli neljäkymmentä libertaarien ehdokasta äänestettiin tai nimitettiin johonkin tehtävään joka oli siihen astinen ennätys puolueelle. Puolue asetti John Hospersin ehdolle vuoden 1972 presidentinvaaleissa ja tuolloin Tonie Nathan toimi hänen varapresidenttiehdokkaanaan. Nathan oli samalla sekä ensimmäinen nainen että ensimmäinen juutalainen joka sai valitsijamiesääniä. Hospers puolestaan oli tuolloin ensimmäinen avoimesti homoseksuaali henkilö joka oli pyrkinyt Yhdysvaltain presidentiksi.
Nimi ja puolueen tunnukset

Vuonna 1972 puolueen nimeksi valittiin libertaaripuolue, jonka toisena vaihtoehtona oli Uusi Vapauspuolue. (New Liberty Party)  Puolueen ensimmäiseksi iskulauseeksi valittiin "Ei ole sellaista asiaa kuin ilmainen lounas" (There ain't no such thing as a free lunch, lyhenne TANSTAAFL). Nykyinen iskulause on "Periaatteen puolue" (The Party of Principle). Puolueen tunnukseksi valikoitui 1970-luvun lopulla vapaudenpatsaan kuva aikaisemman "libersignin" tilalle. Joskus tunnuksena on käytetty myös piikkisikaa, joka on käytössä myös Free State Projectin tunnuksena.
Puolueen rakenne

Libertaaripuolue on jäseniensä demokraattisesti hallinnoima puolue joka jakautuu osavaltiokohtaisiin paikallisosastoihin. Paikallisosastot järjestävät joka vuosi tai joka toinen vuosi edustajakokouksensa joista valitaan delegaatio osallistumaan maanlaajuiseen puoluekokoukseen. Kansallisen tason puoluekokous päättää äänestämällä puolueen säännöistä ja käytännöistä.
Puolueohjelma

Libertaaripuolueen puolueohjelma korostaa sekä yksilönvapautta, vapaakauppaa että yleisesti taloudellista vapautta. Puolue vastustaa sekaantumista toisten valtioiden sisäisiin asioihin sekä sotilaallisia että taloudellisia interventioita ulkomaille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Libertaaripuolue (Yhdysvallat) Wikimedia Commonsissa
Laki ja oikeus

| Laki ja oikeus> Prawo i Sprawiedliwość |
| --- | --- |
  
  
Perustettu:  13. kesäkuuta 2001
Puheenjohtaja:  Jarosław Kaczyński
Ideologia:  kansalliskonservatismi, arvokonservatismi, talousnationalismi, kristillisdemokratia
Poliittinen kirjo:  oikeisto
Jäsenmäärä:  34 500 (2018)
Sejm:  235 / 460
Senaatti:  48 / 100
Euroopan parlamentti:  15 / 51
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan konservatiivien ja reformistien allianssi
Kotisivu:  www.pis.org.pl
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laki ja oikeus (puol. Prawo i Sprawiedliwość, lyh. PiS) on Puolan parlamentin suurin puolue. Se on konservatiivinen ja korostaa katolisia arvoja. Euroopan parlamentissa Laki ja oikeus kuuluu Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmään. Aiemmin puolue oli osa EU-kriittistä Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmää ja sitä ennen se kuului Euroopan kansanpuolueeseen.
Puolueen perustivat vuonna 2001 kaksoisveljet Lech Kaczyński ja Jarosław Kaczyński. Lech Kaczyński oli vuosina 2005–2010 Puolan presidentti ja Jarosław Kaczyński oli pääministeri vuosina 2006–2007.
Ideologia

Laki ja oikeus kannatti Puolan jäsenyyttä Euroopan unionissa, mutta on suhtautunut kriittisesti unionin tiivistämiseen.
Tärkeä osa PiS:n politiikkaa on ollut korruption vastustaminen. Puolueen johdolla on säädetty ankaria korruption vastaisia lakeja. Lisäksi puolue on suhtautunut voimakkaan kielteisesti sekä sen omissa että hallituskumppanien riveissä ilmenneisiin korruptioepäilyihin. Korruption vastaisen taistelun nimissä Jarosław Kaczyński on ilmoittanut ettei omista pankkitiliä, koska pelkää jonkun yrittävän maksaa sille lahjuksiksi katsottavia rahoja.
PiS on myös ajanut entisten kommunistien ja tiedustelupalvelun ilmiantajien puhdistamista julkisista viroista, yliopistoista sekä tiedotusvälineistä.
Historia

Puolueen useimmat johtavat jäsenet ovat olleet mukana Solidaarisuus-liikkeen oikeiston muodostamassa AWS-liittoutumassa (puol. Akcja Wyborcza Solidarność). Puolueen perustamisen taustalla oli Lech Kaczyńskin suosio AWS:n hallituksen oikeusministerinä vuosina 2000–2001 sekä AWS:n jakautuminen liberaaliin ja konservatiiviseen siipeen.
Laki ja oikeus osallistui ensimmäisen kerran Puolan parlamentin Sejmin vaaleihin vuonna 2001. Puolue sai 9,5 % äänistä ja 44 kaikkiaan 460 paikasta. Vuoden 2004 Euroopan parlamentin vaaleissa puolueen kannatus oli 12,7 %.
Vuoden 2005 parlamenttivaaleissa Laki ja oikeus nousi vastoin ennusteita Sejmin suurimmaksi puolueeksi ja sai 27 % äänistä ja 155 Sejmin 460 paikasta. Parlametin ylähuoneessa, senaatissa, Laki ja oikeus sai 49 kaikkiaan 100 paikasta. Vaalien jälkeen puolue muodosti vähemmistöhallituksen yhdessä oikeistopopulististen Samoobrona- (Itsepuolustus) ja LPR-puolueiden (Puolan perheiden liiga) kanssa. Hallituksen pääministerinä aloitti Laki ja oikeus -puolueen Kazimierz Marcinkiewicz.
Lokakuussa 2005 PiS:n Lech Kaczyński voitti presidentinvaalien toisen kierroksen saaden 54 % äänistä. Jaroslaw Kaczyński oli etukäteen ilmoittanut, ettei halua pääministeriksi jos hänen kaksoisveljensä valitaan presidentiksi. Tammikuussa 2006 Marcinkiewicz ajautui erimielisyyksiin uuden presidentin kanssa ja uudeksi pääministeriksi nimitettiin Jarosław Kaczyński.
Oikeistohallitus ei pysynyt pystyssä ja jo lokakuussa 2007 päädyttiin pienempien hallituskumppanien korruptioepäilyjen vuoksi ennenaikaisiin vaaleihin. Niissä PiS jäi toiseksi Kansalaisfoorumille.
Vuonna 2015 puolue voitti enemmistön Puolan parlamenttivaaleissa. Uudeksi pääministeriksi nousi vuonna 2015 Beata Szydło ja vuonna 2017 Mateusz Morawiecki. Todellisena puolueen vallankäyttäjänä pidetään kuitenkin Jarosław Kaczyńskia. Lakia ja oikeutta on arvosteltu oikeuslaitoksen ja tiedotusvälineiden riippumattomuuden vaarantamisesta sekä pakolaisvastaisuudesta.
Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa hieman alle 44 % äänesti "Laki ja oikeus"-puoluetta. Näin puolue sai eduskunnan alempaan kamariin sejmiin enemmistön, mutta oppositio sai enemmistön senaattiin, 51/100. Yksi puolueen vaaliteemoista oli seksuaalivähemmistöjen eli "LGBT-ideologian" vastustus. Oppositio pysyi yhä hajanaisena.
Vaalitulokset > Sejm

| Vaalivuosi | Johtaja |  ääniä |  % äänistä |  kokonaispaikat | +/– | Asema |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | Lech Kaczyński | 1 236 787 | 9 5 (#4) | 44 / 460 |  | Oppositiossa |
| 2001 | Lech Kaczyński | 1 236 787 | 9 5 (#4) | 44 / 460 |  | Oppositiossa |
| 2005 | Jarosław Kaczyński | 3 185 714 | 27 0 (#1) | 155 / 460 |  111 | Hallituksessa |
| 2007 | Jarosław Kaczyński | 5 183 477 | 32 1 (#2) | 166 / 460 |  11 | Oppositiossa |
| 2011 | Jarosław Kaczyński | 4 295 016 | 29 9 (#2) | 157 / 460 |  9 | Oppositiossa |
| 2015 | Jarosław Kaczyński | 5 711 687 | 37 6 (#1) | 193 / 460 |  36 | Hallituksessa |
| 2019 | Jarosław Kaczyński | 8 051 935 | 43 6 (#1) | 187 / 460 |  6 | Hallituksessa |
| 2023 | Jarosław Kaczyński | 7 640 854 | 35 4 (#1) | 161 / 460 |  26 | Oppositiossa |
Vaalitulokset > Senaatti

| Vaalivuosi |  kokonaispaikat | paikkoja kokonaisuutena | Asema |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 15 / 100 |  | Oppositiossa |
| 2005 | 49 / 100 |  49 | Hallituksessa |
| 2007 | 39 / 100 |  10 | Oppositiossa |
| 2011 | 31 / 100 |  8 | Oppositiossa |
| 2015 | 61 / 100 |  30 | Hallituksessa |
| 2019 | 38 / 100 |  23 | Hallituksessa |
| 2023 | 29 / 100 |  9 | Oppositiossa |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laki ja oikeus -puolue (puolaksi)
Høysand

| Høysand |
| --- | --- |
 Høysand
 Koordinaatit: 59°11′30″N, 11°11′26″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Østfold
Kunta:  Sarpsborg
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,8 km²
Väkiluku (2023):  685
 – Väestötiheys:  856,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Høysand on taajama Sarpsborgin kunnassa Østfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 685 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Høysand Wikimedia Commonsissa
Solistonlampi

| Solistonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°28′56″N, 26°37′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskujoki:  
Järvinumero:  14.913.1.046
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  0 m  
Pituus:  0 m  
Leveys:  0 m  
Rantaviiva:  0,487 km  
Pinta-ala:  1,23 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSolistonlampi 
Solistonlampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Soistuneen lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 0 metriä mpy.
Liehujärvi

| Liehujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°32′24″N, 24°56′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Kukasjärveen 
Järvinumero:  35.784.1.037
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,3 m  
Rantaviiva:  4,128 km  
Pinta-ala:  25,708 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLiehujärvi 
Liehujärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Pohjoispuolinen Korkeamäki nousee noin 30 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsämaata. Järvellä on kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Asutus painottuu järven koillisrannalle. Järven etelä- ja pohjoisrannat ovat paikoin jyrkät ja etelärannalla on luonnonsuojelualue. Kuhmoisten ja Kangasalan välinen kunnanraja kulkee järven eteläpuolelta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy. Siihen laskee kaksi ojaa, joista toinen tulee Iso-Mutasesta. Liehujärven laskuoja lähtee järven itäpäästä ja yhtyy Hörhänojaan, joka laskee Kukasjärveen. Laskuojan kokonaispituus on 3,1 kilometriä ja pudotus 13,2 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Liehunjärvi. Vuoden 1965 peruskartassa järvi oli nykyisellä nimellään ja se oli autio. Vuoteen 1985 mennessä järvelle oli rakennettu kuusi taloa.
Montcornet (Ardennes)

| Montcornet |
| --- | --- |
 Château de Montcornet
 vaakuna
 Montcornet
 Koordinaatit: 49°49′53″N, 4°37′47″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Ardennes
Arrondissementti:  Charleville-Mézières
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,5 km²
Väkiluku (2019):  299 
 – Väestötiheys:  26 as./km²
Kunnan numero:  08297
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Montcornet on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 12 kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista luoteeseen.
Montcornet ja naapurikunta Cliron olivat Montcornet-en-Ardennen kunta vuodesta 1973 vuoteen 1989 saakka. Tämän jälkeen kunnat ovat taas olleet itsenäisiä kuntia.
Kunnan näkymää hallitsee keskiaikainen linna Château de Montcornet. Linna on peräisin 1100-luvulta, mutta se on rakennettu uudelleen 1400-luvun lopulla ja 1500-luvulla. Linna hylättiin 1600-luvulla, ja on sen jälkeen raunioitunut. Linna on kuitenkin hyvä esimerkki ajasta, jolloin vanhat keskiaikaiset linnat mukautuivat tuliaseisiin ja löysivät puolustuskeinot hyökkääjien aseita vastaan. Ranskalainen 1800-luvun historioitsija Jules Michelet sanoi löytäneensä kutsumuksensa kun hän kävi linnassa. Linna on kuulunut vuodesta 1926 lähtien historiallisten monumenttien luetteloon, ja sitä hallinnoi vuonna 1961 perustettu yhdistys. Linnaa on raivattu ja entisöity viidenkymmenen vuoden ajan, ja siihen on nykyään mahdollista tutustua kesäaikaan. Linnan maanalaisissa käytävissä on näyttelyhalli.
Sainte-Madeleinen kirkko
Sainte-Marie-Madeleinen kappeli
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montcornet (Ardennes) Wikimedia Commonsissa
Holstebro

| Holstebro |
| --- | --- |

 vaakuna
 Holstebro
 Koordinaatit: 55°21′28″N, 8°36′55″E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Keski-Jyllannin alue
Kunta:  Holstebron kunta
Korkeus:  14 m
Väkiluku (2018):  36 199
 – Väestötiheys:  72,1 as./km²
 
 www.holstebro.dk 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Holstebro on  Holstebron kunnan keskustaajama Tanskassa. Vuoden 2018 alussa siellä oli 36 199 asukasta.
Holstebron seutu on ollut asuttuna esihistoriallisista ajoista asti, sillä  se on Storå-joen ylityspaikka.
Ensimmäinen kirjallinen maininta on vuodelta 1274, mutta vanhimmat osat kaupungista tuhoutuivat 1600- ja 1700-lukujen tulipaloissa.
Jyllannin Rakuunarykmentti on toiminut Holsterbrossa vuodesta 1953.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Holstebro Wikimedia Commonsissa
Murtolaasti

Murtolaasti (paisuntalaasti tai nk. etanadynamiitti) on kallion louhintaan ja betonirakenteiden purkuun tarkoitettu kemiallinen paisunta-aine. Murtolaastien teho perustuu kemialliseen reaktioon, jossa massa paisuu hitaasti - mutta erittäin voimallisesti. Massan sisäinen paine saattaa nousta jopa yli 130 megapascalin (MPa) (tai 1300 bar tai noin 19000 psi). Tämä vastaa noin 7 miljoonan kilon voimaa neliömetriä kohden.
Käyttö

Murtolaasti on jauhemainen tuote, joka sekoitetaan tarkassa suhteessa puhtaan veden kanssa. Paksuhko seos kaadetaan ripeästi valmistajan käyttökohdetta varten laatiman ohjeen mukaisesti porattuihin reikiin. Seuraavien tuntien - tai viimeistään muutaman vuorokauden - aikana massan turpoaminen kehittää sisäisen paineen, joka murtaa kohteen.
Edut ja haitat

Murtolaastilla on räjähteillä tapahtuvaan louhintaan verrattuna useita etuja: Koska murtolaastin teho perustuu hitaaseen – yli tunnin – kestävään kemialliseen reaktioon, ei murtotapahtuma tuota perinteisen räjähdyksen mukanaan tuomia tärinä-, ääni-, shokkiaalto-, palokaasu- tai pölyongelmia. Murrettavaa kohdetta ei myöskään ole tarvetta peittää, koska lentävien sirpaleiden vaaraa ei ole. (Laajenevaa massaa ei kuitenkaan saa katsella, massan nk. paineräjähdysvaaran vuoksi.) Edellä mainittujen ominaisuuksien vuoksi murtolaastia voidaan käyttää niissäkin kohteissa, joissa alueen tyhjentäminen ihmisten ja/tai läheisten rakennusten suojaamiseksi olisi räjähdelouhinnassa välttämätöntä.
Perinteiseen louhintaan verrattuna murtolaastilouhinta on kuitenkin varsin hidasta ja jo senkin vuoksi kallista.
Murtolaastin käyttö Suomessa ei edellytä viranomaislupaa.
Suomenlinnan huoltotunnelin peruskorjauksessa vuonna 2017 käytettiin myös ”etanadynamiittia”. Vaikka se ei aiheutakaan räjähdystä ja kivien sinkoilua, etanoidulla alueella oleskelu ei ole turvallista.
Murto ja varkaus

| Murto ja varkaus> Breaking and Entering |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Anthony Minghella
Käsikirjoittaja:  Anthony Minghella
Tuottaja:   Tim Bricknell  Anthony Minghella  Sydney Pollack 
Säveltäjä:   Karl Hyde  Rick Smith  Gabriel Yared 
Kuvaaja:  Benoît Delhomme
Leikkaaja:  Lisa Gunning
Pääosat:   Jude Law  Juliette Binoche  Robin Wright Penn 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Yhdistynyt kuningaskunta 
Tuotantoyhtiö:   Miramax Films  Mirage Enterprises 
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix
Ensi-ilta:  2006
Kesto:  120 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Murto ja varkaus (Breaking and Entering) on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Anthony Minghellan ohjaama draamaelokuva.
Juoni

Arkkitehti Willin (Jude Law) toimistoon murtaudutaan toistuvasti heti sen muutettua huonomaineiselle King’s Crossin alueelle Lontoossa. Mies ottaa oikeuden omiin käsiinsä ja alkaa käyttää yönsä ryöstelijöitä vaanien. Hän seuraa teini-ikäistä sarajevolaispoikaa tämän kotiin ja yllättäen viehtyy pojan köyhän yksihuoltajaäitiin (Juliette Binoche) oman vaimonsa ja autistityttärensä melkein unohtaen.
Arvioita

Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä huono suomalaisnimi johtaa harhaan, sillä kyse ei ole rikoselokuvasta vaan ihmissuhdetutkielmasta, jonka henkilöt ovat kuka mistäkin syystä rikki ja ahdistuneita. Kovin yhteiskunnallista käsittelyä elokuva ei tarjoa, vaan käsittelyn kohteena on lähinnä valkoisen ja varakkaan heteromiehen henkinen hämmennys.
Holly Holm

| Holly Holm |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. lokakuuta 1981 (ikä 42) Albuquerque, New Mexico
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Vapaaottelija
Lempinimi:  The Preacher's Daughter
Aktiivisena:  2011–
Pituus:  173 cm
Paino:  61 kg
Painoluokka:  kääpiösarja (2011–) höyhensarja (2017–)
Kätisyys:  vasen
Taistelutyyli:  nyrkkeily, potkunyrkkeily, brasilialainen jujutsu
Seura:  Jackson Wink MMA
Tilastot
Ottelut:  19
Voitot:  14
– tyrmäyksellä:  8
– päätöksellä:  6
Tappiot:  5
– tyrmäyksellä:  1
– luovutuksella:  1
– päätöksellä:  3
Aiheesta muualla
www.hollyholm.com
| Holly Holm |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. lokakuuta 1981 (ikä 42) Albuquerque
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  The Preacher's Daughter
Aktiivisena:  2002–2013
Pituus:  173 cm
Paino:  61 kg
Painoluokka:  ylempi kevytsarja välisarja
Kätisyys:  vasen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  38
Voitot:  33
– tyrmäysvoitot:  9
Tappiot:  2
Ei tuomiota/ mitätöity:  3
Aiheesta muualla
www.hollyholm.com
Holly Rene Holm (s. 17. lokakuuta 1981 Albuquerque, New Mexico) on yhdysvaltalainen vapaaottelija ja entinen välisarjan nyrkkeilijä, mukaan lukien entinen WBA:n ja WBC:n mestari, sekä entinen potkunyrkkeilijä. Holm voitti vuoden naisnyrkkeilijän palkinnon vuosina 2005 ja 2006. Hän on myös UFC:n entinen  kääpiösarjan mestari.
Potkunyrkkeily

Holm päätyi potkunyrkkeilyn ja nyrkkeilyn pariin harjoitellessaan molempia lajeja kuntomielessä. Hänen silloinen kuntopotkunyrkkeily ohjaaja Mike Winkeljohn huomasi Holmin lahjakkuuden ja alkoi harjoittelemaan hänen kanssaan kilpailumielessä.
Heinäkuussa 2001 Holm kilpaili Denverissä syksyllä järjestettävään amatöörien välisarjan turnaukseen. Hän selvitti karsinnat voitettuaan loppuottelussa Chrisanne Roseleipin. Heidän välinen kamppailu palkittiin myös turnauksen parhaana naisten otteluna.
Syyskuussa 2001 Holm voitti IKF-liiton amatöörien välisarjan turnauksen, joka pidettiin Kansas Cityssä. Hän voitti ensimmäisellä kierroksella Rachel Droesslerin teknisellä tyrmäyksellä 34 sekunnissa ja eteni loppuotteluun. Holm voitti mestaruuden Chrisanne Roseleipia vastaan tuomariäänin (29-27, 30-26, 29-27).
Holm otteli amatöörinä kahdeksan ottelua, joista hän voitti kuusi ja hävisi kahdesti.
Ammattilaiseksi hän siirtyi 2002 ja otteli urallaan yhteensä kolme ammattilaisottelua. Ensimmäinen niistä päättyi voittoon teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä Valerie Anthonsonia vastaan. Toisessa ottelussa Holm kärsi tyrmäystappion Trisha Hillia vastaan neljännessä erässä. Elokuussa hän otteli vielä Alisa Cantwellia vastaan, jonka hän voitti teknisellä tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä.
Nyrkkeilyura

Holm aloitti ammattinyrkkeilyn vuonna 2002, joista ensimmäinen ottelu käytiin 25. tammikuuta Albuquerquessa. Hän voitti Martha Deitchmanin teknisellä tyrmäyksellä kolmannessa erässä nelieräisessä ottelussa. Holm voitti myös toisen ottelunsa teknisellä tyrmäyksellä Terrie Carrilloa vastaan ensimmäisessä erässä. Holm voitti seuraavat kolme ottelua tuomariäänin mukaan lukien uusintaottelun Deitchmania vastaan. Holmin viiden ottelun voittoputki katkesi tasapeliin Stephanie Jaramilloa vastaan, jonka hän oli edellisessä ottelussa voittanut tuomariäänin. Joulukuussa 2003 Holm voitti Angelica Martinezin tuomariäänin.
Huhtikuussa 2004 Holm voitti teknisellä tyrmäyksellä Janae Archuletan ensimmäisessä erässä. Hän otteli toisen kerran Martinezia vastaan, jonka hän oli voittanut ensimmäisessä kohtaamisessa tuomariäänin. Toisessa kohtaamisessa ottelu päättyi tasapeliin. Kesäkuussa Holm kärsi ensimmäisen tappionsa Rita Turrisille teknisellä tyrmäyksellä saatuaan vekin silmän alapuolelle.
Nyrkkeilyura > Ensimmäinen mestaruus

Tappion jälkeen Holm otteli seuraavaksi joulukuussa 2004 IBA:n ylemmän kevytsarjan mestaruudesta, jonka hän voitti Terri Blairia vastaan tuomariäänin.
Holm puolusti ensimmäisen kerran mestaruuttaan kesäkuussa 2005 Lisa Lewisia vastaan kahdeksannen erän teknisellä tyrmäyksellä.
Toisen kerran Holm puolusti mestaruuttaan voittamalla joulukuussa 2005 Mia St. Johnin kaikin tuomariäänin kymmeneräisen ottelun päätteeksi.
Holm puolusti kolmannen kerran mestaruuttaan vain muutamaa kuukautta edellisestä. Helmikuussa 2006 käyty mestaruusottelu päättyi Holmin voittoon teknisellä tyrmäyksellä Shadina Pennybakeria vastaan seitsemännessä erässä.