stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eero Permi
Työura

Permin työura aukeni Raahen ja Saloisten ylimääräisen papin virassa 1938. Vastaavassa virassa hän toimi Sotkamossa 1938–1939, Sumiaisissa 1941 sekä Paltamossa 1944–1948. Kuopion hiippakunnan pyhäkoulupapin tehtävässä hän oli 1948–1950 sekä Viekijärven ylimääräisenä pappina 1950–1951. Himangan kirkkoherrana Permi toimi 1951–1954 ja Raahen kirkkoherrana 1954–1977, jolloin hän jäi eläkkeelle.
Sivutoimenaan Permi toimi Kainuun kristillisen kansanopiston opettajana 1945–1948. Edelleen hän oli Raahen rovastikunnan Iääninrovastina 1956–1970, Oulun tuomiokapitulin asessorina 1957–1963 sekä kirkolliskokousedustajana 1958, 1963, 1965, 1968 ja 1971.
Arvonimet ja ansiomerkit

Permille on myönnetty rovastin arvo. Sotilasarvoltaan hän oli yliluutnantti ja ansioistaan hänelle myönnettiin ansiomerkit VR 4 II. k., VR 4. ja SVR J 1.
Raahen Pekka -kunniakansalaisuus Permille myönnettiin 1987. Raahen Pekka on henkilö, joka on toiminut pitkään jollakin kulttuurin tai kotiseututyön alueella. Hän on tunnettu raahelainen tai tuo ulkoraahelaisena tunnetuksi myönteisesti kotiseutuaan.
Kirkon kaunistus

Raahen seurakunnan pitkäaikainen suntio Martta Keränen oli testamentannut omaisuutensa kirkon kaunistusrahastoon. Eero Permi ideoi kalastaja-aiheen 70-vuotispäivillään lasimaalaukseksi. Kuorin eteläpuoleiseen ikkunaan vuonna 1988 valmistui taiteilija Matti Lammen suunnittelema ja lasitusliike Wuorio Oy:n tekemä lasimaalaus "Minä teen teistä ihmisten kalastajia." Keräsen testamentti toteutui lasimaalauksena.
Kirjoista

Permin kirjoittamista teoksista on Raahen murteella kirjoitettu Suomen Helemi : muistelmia vanahan ja vähä uuvvemmanki Raahen ajoilta.
Teoksia

Jumalan sana ja saarna : synodaalikirjoitus Oulun hiippakunnan pappeinkokoukseen 1957. Oulun hiippakunta, 1957.
F. B. A. Orkamaa, Uskon sana : Suomen pappien katekismussaarnoja Martti Lutherin Vähän katekismuksen johdolla. Kirjoittajat: F. B. A. Orkamaa, Eero Permi, Antero Juntumaa. Karisto, 1958.
Suomen helemi : muistelmia vanahan ja vähä uuvvemmanki Raahen ajolta. Pohjoinen, 1982
Aika on olla vaiti ja aika puhua : eläkepapin puheita ja saarnoja. Pohjoinen, 1984.
Minä uskon. Herättäjä-yhdistys, 1986.
Eero Permi 1980-luvulla.
Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)

| Tähtien sota> Star Wars |
| --- | --- |
 Elokuvan suomalainen juliste.
Ohjaaja:  George Lucas
Käsikirjoittaja:  George Lucas
Tuottaja:  Gary Kurtz
Säveltäjä:  John Williams
Kuvaaja:  Gilbert Taylor
Leikkaaja:   Paul Hirsch  Marcia Lucas  Richard Chew 
Tuotantosuunnittelija:  John Barry
Pukusuunnittelija:  John Mollo
Pääosat:   Mark Hamill  Harrison Ford  Carrie Fisher  David Prowse  Alec Guinness  Peter Mayhew  Peter Cushing 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lucasfilm Ltd.
Levittäjä:  20th Century Fox
Ensi-ilta:   1977-05-2525. toukokuuta 1977 (Yhdysvallat)  1977-12-1616. joulukuuta 1977 (Suomi)  1997-1-3131. tammikuuta 1997 (Special Edition)  
Kesto:  121 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  11 miljoonaa dollaria
Tuotto:  775,4 miljoonaa dollaria
Seuraaja:  Imperiumin vastaisku
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tähtien sota (engl. Star Wars), uudelleenjulkaisuna Star Wars: Episodi IV – Uusi toivo (engl. Star Wars: Episode IV – A New Hope), on yhdysvaltalainen eeppinen avaruusooppera, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut George Lucas. Sen ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 25. toukokuuta 1977. Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 16. joulukuuta 1977. Elokuva on Tähtien sota -sarjan ilmestymisjärjestyksessä ensimmäinen ja episodijärjestyksessä neljäs osa. Kun huomioidaan kaikki Star Wars -universumin elokuvat (mukaan lukien spin-off-elokuvat Solo ja Rogue One), se sijoittuu tarinan aikajärjestyksessä kuudenneksi.
Tähtien sodan ilmestyessä elokuvan uskottiin menestyvän huonosti, mutta tekijöidensä yllätykseksi siitä tuli yksi kaikkien aikojen menestyneimpiä elokuvia. Elokuvan teko maksoi vain 11 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mutta se tuotti maailmanlaajuisesti yhteensä 768 miljoonaa dollaria. Box Office Mojo -internetsivuston mukaan se on inflaatioon suhteutettuna maailman toiseksi menestynein elokuva.
Tähtien sota on lukuisia kertoja äänestetty maailman parhaimpien elokuvien joukkoon; muun muassa arvostettu Yhdysvaltain elokuvainstituutti valitsi sen 1900-luvun sadan parhaan elokuvan joukkoon.
Elokuvan alkuperäistä nimeä käytetään myös koko Tähtien sota -sarjasta. Elokuvan menestyttyä ja jatko-osien varmistuttua, vuonna 1981 elokuvan nimeen lisättiin episodin nimi Uusi toivo.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Mark Hamill  | … |  Luke Skywalker   |
|  Harrison Ford  | … |  Han Solo   |
|  Carrie Fisher  | … |  Prinsessa Leia   |
|  Peter Cushing  | … |  Suurmoffi Tarkin   |
|  Alec Guinness  | … |  Obi-Wan ”Ben” Kenobi   |
|  David Prowse  | … |  Darth Vader   |
|  James Earl Jones  | … |  Darth Vaderin ääni    |
|  Anthony Daniels  | … |  C-3PO   |
|  Kenny Baker  | … |  R2-D2   |
|  Peter Mayhew  | … |  Chewbacca   |
|  Phil Brown  | … |  Owen Lars   |
|  Shelagh Fraser  | … |  Beru Lars   |
|  Eddie Byrne  | … |  Kenraali Vanden Willard    |
|  Denis Lawson  | … |  Wedge Antilles   |
|  Garrick Hagon  | … |  Biggs Darklighter   |
|  Don Henderson  | … |  Kenraali Cassio Tagge    |
|  Leslie Schofield  | … |  Upseeri Moradmin Bast   |
|  Peter Geddis  | … |  Kapteeni Raymus Antilles   |
|  Alfie Curtis  | … |  Tohtori Evazan   |
|  Alex McCrindle  | … |  Kenraali Jan Dodonna   |
|  Paul Blake  | … |  Greedo   |
|  Larry Ward  | … |  Greedon ääni   |
|  Michael Leader  | … |  iskusotilas (cameo)   |
Julkaisu

Ennen ilmestymistään Tähtien sotaa markkinoitiin enimmäkseen nuorisolle ja tieteiselokuvien ystäville, joita varten elokuvasta julkaistiin romaani ja sarjakuva.
Elokuvan ensi-ilta järjestettiin 37:ssä elokuvateatterissa ympäri Yhdysvaltoja.
Uuden toivon menestys johtui pitkälti sen vallankumouksellisista erikoistehosteista, jonka kaltaisia ihmiset eivät olleet aikaisemmin nähneet. Elokuva rikkoi myyntiennätykset miltei jokaisessa amerikkalaisessa elokuvateatterissa.
Lucas oli onnistunut neuvottelemaan 20th Century Foxilta oikeudet elokuvan oheistuotteisiin. Studio piti Lucasin osuutta arvottomana,lähde? mutta elokuvan suosion myötä oheistuotteiden myynti kasvoi dramaattisesti. Itse asiassa Lucas ansaitsi suurimman osan tuloistaan juuri oheistuotteiden kautta.lähde?
Palkinnot

Tähtien sota voitti vuoden 1978 Oscar-gaalassa kuusi Oscar-palkintoa: parhaan lavastuksen, leikkauksen, erikoistehosteiden, kuvauksen, puvustuksen ja ääniefektien palkinnot. Elokuva oli myös ehdokkaana parhaan elokuvan, alkuperäisen käsikirjoituksen, miessivuosan ja ohjauksen palkinnoista. Elokuva palkittiin myös Golden Globella, Grammyllä ja kahdella BAFTA:lla. Elokuvapalkintojen ohella Tähtien sota voitti Worldconin myöntämän Hugo-palkinnon.
Myöhempi arvostus

Tähtien sota valittiin vuonna 1989 Yhdys­valtojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteetti­sesti, historialli­sesti tai kulttuuri­sesti merkittäviä amerikkalais­elokuvia. American Film Institute listasi sen sijalle 15 sadan parhaan amerikkalaiselokuvan luettelossaan vuonna 1998.
Vuonna 2003 elokuvan soundtrack-albumi valittiin mukaan Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Recording Registry -äänitekokoelmaan.
3D

James Cameronin kolmiulotteisen jättimenestyksen Avatarin myötä myös Lucas alkoi suunnitella kaikkien kuuden elokuvan muuttamista 3D:ksi. Kronologisesti ensimmäinen osa Star Wars: Episodi I – Pimeä uhka julkaistiin kolmiulotteisena ja re-masteroituna helmikuussa 2012.lähde? Muut episodit jäivät kuitenkin julkaisematta elokuvien siirtyessä Disneyn omistukseen.
Romaaniversio

Elokuvan romaaniversio julkaistiin Lucasin nimellä, mutta todellisuudessa sen haamukirjoitti Alan Dean Foster elokuvan käsikirjoituksen pohjalta. Kirja julkaistiin 12. marraskuuta 1977, miltei puoli vuotta varsinaisen elokuvan ilmestymisen jälkeen. Kirjan kustantajana toimi Ballantine Booksin omistama Del Rey.
Sarjakuvaversio

Elokuvan käsikirjoituksen pohjalta tehty sarjakuvaversio julkaistiin neliosaisena sarjana, jonka ensimmäinen osa ilmestyi heinäkuussa 1977 ja viimeinen osa saman vuoden joulukuussa. Sarjakuvan piirsi Roy Thomas, väritti Paty Cockrum sekä tussasivat Rick Hoberg ja Bill Wray. Sarjakuvan kustansi Marvel Comics.
Monet sarjakuvan kohtaukset ja jopa hahmot poikkeavat ulkoasultaan elokuvassa nähtävistä, koska Thomas joutui piirtämään sen ennen elokuvan julkaisua hyvin vähäisen kuvamateriaalin avulla - useasta kohtauksesta hänellä oli käsikirjoituksen lisäksi apunaan vain yksi tai kaksi kuvauksissa otettua valokuvaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tähtien sota StarWars.comissa
Star Wars: Episodi IV – Uuden toivon versioiden eroavaisuuksia ja muutoksia (Arkistoitu – Internet Archive)
Luke, Leia ja Han Solo Kuolemantähdellä
Rautio

| Rautio> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kalajoki |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  64°04′30″N, 024°12′20″E
Lääni:  Oulun lääni
Kuntanumero:  688
Hallinnollinen keskus:  Rautio
Perustettu:  
– emäpitäjä:  Kalajoki
Liitetty:  1973
– liitoskunnat:  Kalajoki Rautio
– syntynyt kunta:  Kalajoki
Pinta-ala:   km²   (1.1.1972)
– maa:  190,5 km²
Väkiluku:  1 348  (31.12.1972)
– väestötiheys:  7,90 as./km²
Rautio on Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Kunta liitettiin Kalajokeen vuonna 1973. Rautio valittiin Pohjois-Pohjanmaan vuoden kyläksi 2004 sekä Suomen Vuoden kyläksi 2022. Rautiosta on löydetty muun muassa kivikautista asutusta. Raution läpi kulkee Vääräjoki, joka on Kalajoen sivuhaara.
Raution naapurikunnat olivat Alavieska, Kalajoki, Himanka, Kannus, Sievi ja Ylivieska.
Historiaa

Raution alueelta on löydetty Keski-Pohjanmaalla harvinainen kampakeramiikan aikainen Kivimaan asuinpaikka. Pysyvä asutus syntyi seudulle keskiajalla.
Rautio kuului hallinnollisesti ja kirkollisesti 1500-luvun alkupuolella syntyneeseen Kalajoen suurpitäjään ja vuodesta 1645 lähtien sen kappeliksi tulleeseen Evijärveen eli nykyiseen Sieviin. Jo 1740-luvulla rautiolaiset tavoittelivat kappeliseurakunnan asemaa, mutta heidän yrityksensä raukesi. Vuonna 1796 Rautiosta muodostettiin 34 talollisen anomuksesta saarnahuonekunta, jossa Kalajoen pitäjänapulainen huolehti jumalanpalveluksista, kunnes vuonna 1803 saatiin oma saarnaaja. Vuonna 1826 Rautiosta tehtiin Kalajoen kappeliseurakunta ja samalla siihen liitettiin Kärkisenkylä. Rautio määrättiin erotettavaksi itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1912, mutta ero Kalajoesta toteutui vasta vuonna 1921.
Raution kunnan kehitystä haittasi sen jatkuvasti pienenä pysynyt asukasluku. Rautio teki laajaa yhteistyötä naapurikuntiensa Kalajoen ja Alavieskan kanssa.
Liikenne

Raution kunnan sisäinen tieverkko oli harva. Seudun tärkein maaliikenneväylä on Vääräjokea seuraava seututie 774. Lähimpään kaupunkiin, Ylivieskaan, oli Raution kirkonkylästä linnuntietä 16 kilometriä, mutta maanteitse 26 kilometriä. Seinäjoki–Oulu-rata ohitti Raution kaakkoisrajan vain parin kilometrin päässä Sievin puolella.
Kylät

Alapäänkylä
Kärkisenkylä
Rautionkylä
Typpönkylä
Ylipäänkylä
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Raution väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.
| Raution väestönkehitys 1880–1970 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1880 | 1880 |    | 1 157 | 1 157 |
| 1890 | 1890 |    | 1 282 | 1 282 |
| 1900 | 1900 |    | 1 370 | 1 370 |
| 1910 | 1910 |    | 1 408 | 1 408 |
| 1920 | 1920 |    | 1 479 | 1 479 |
| 1930 | 1930 |    | 1 644 | 1 644 |
| 1940 | 1940 |    | 1 591 | 1 591 |
| 1950 | 1950 |    | 1 793 | 1 793 |
| 1960 | 1960 |    | 1 658 | 1 658 |
| 1970 | 1970 |    | 1 423 | 1 423 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Rautiossa oli yksi taajama: kirkonkylä (434 asukasta). Vuonna 1960 kirkonkylässä oli 420 asukasta. Vuoden 1960 rajauksessa taajamia olivat myös 205 asukkaan Alapää ja 211 asukkaan Kärkiskylä, jotka eivät olleet enää taajamia vuonna 1970.
Kuuluisia rautiolaisia

Arto Haveri, professori, dekaani
Pekka Niska, nosturiyritys Pekkaniska Oy:n perustaja ja toimitusjohtaja
Heikki Niskakangas, professori (Helsingin kauppakorkeakoulu)
Keijo Nivala, TkT, KPAMK:n vararehtori, yksikönjohtaja
Jaakko Okkonen, DI, Oulun kauppakamarin toimitusjohtaja
Helena Petäistö, kirjeenvaihtaja
Pauli Poranen, näyttelijä
Elias Simojoki, pappi, kansanedustaja, heimoaktivisti
Milko Tokola, painonnostaja
Leonard Typpö, runoilija, kansanedustaja ja maallikkosaarnaaja
Janne Tähkä, salibandyn pelaaja
Esa Väliverronen, professori
Tapahtumia

Rautio-viikko alkaa yleensä heinäkuun ensimmäisinä päivinä. Viikolla on vuosittain vaihtuva teema, joka liittyy Raution historiaan, nykyhetkeen tai tulevaisuuteen.
Kirjallisuutta

Aunola, Aarre: Rautio. Raution kyläyhdistys, 1999. 880 sivua. ISBN 952-91-1208-4.
| n k Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alavieska  Haapajärvi  Haapavesi  Hailuoto  Ii  Kalajoki  Kempele  Kuusamo  Kärsämäki  Liminka  Lumijoki  Merijärvi  Muhos  Nivala  Oulainen  Oulu  Pudasjärvi  Pyhäjoki  Pyhäjärvi  Pyhäntä  Raahe  Reisjärvi  Sievi  Siikajoki  Siikalatva  Taivalkoski  Tyrnävä  Utajärvi  Vaala  Ylivieska 
Entiset kunnat:  Haukipudas  Himanka  Kestilä  Kiiminki  Kuivaniemi  Oulujoki  Oulunsalo  Paavola  Pattijoki  Piippola  Pulkkila  Rantsila  Rautio  Revonlahti  Ruukki  Saloinen  Temmes  Vihanti  Yli-Ii  Ylikiiminki
Suoraan verrannollisuus

Suoraan verrannollisuus on matematiikassa ja luonnontieteissä kahden suureen välinen erityinen riippuvuus, jossa kussakin tilanteessa suureiden saamien arvojen suhde pysyy vakiona: eli kaksi toisistaan riippuvaa suuretta, jotka muuttuvat samassa suhteessa, esimerkiksi molemmat puolittuvat tai kaksinkertaistuvat. Nimityksessä oleva "suoraan" sana voidaan jättää kirjoittamatta, sillä tämä on myös yleisen verrannollisuuden määritelmä, mutta sanalla korostetaan usein eroa muista verrannollisuuden lajeista.
Matemaattisesti tämä voidaan ilmaista yhtälöllä. Olkoon suureet A ja B verrannolliset, jolloin niiden arvojen suhde on aina k. Silloin voidaan kirjoittaa
Tällöin sanotaan, että "suure A on suoraan verrannollinen suureeseen B" ja tämä voidaan lyhentää joko  A\sim B   tai    A\propto B.
Edellinen yhtälö voidaan kirjoittaa myös tulomuodossa
Jos suureet A ja B ovat samanlaatuiset eli niillä on samat mittayksiköt, on kerroin k luku ja sitä kutsutaan suhdeluvuksi. On kuitenkin varsin yleistä, että suureet A ja B ovat erilaatuiset, jolloin kerroin k on itsekin suure ja sillä on mittayksikkö. Tällöin suuretta k kutsutaan myös verrannollisuuskertoimeksi.
Esimerkkejä

Suoraan verrannollinen ilmiö voidaan määrittää matemaattisen tarkasti, mutta esimerkiksi luonnonilmiöt seuraavat suoraan verrannollisuutta pienen virhemarginaalin sisällä.
Esimerkkejä > Maalaaminen

Suoraan verrannollisuuden havaitsee yleensä tutustumalla ilmiön mekanismiin. Esimerkiksi talon yhden  A=3m^{2} suuruisen seinän maalaamiseen kuluu  B=0,25l maalia. Mikäli talon seinien laatu on samanlainen, on muiden seinien kulutus samanlaista. Kulutus lasketaan verrannollisuuskertoimen k avulla
eli 12 neliömetrin kuluu yksi litraa maalia. Maalaamalla talo loppuun nähdään, onko pinta-ala ja maalin määrä suoraan verrannolliset toisiinsa. Esimerkiksi toisen seinän maalaamisessa suhtautuvat suureet C ja D
missä verrannollisuuskerroin k on edelleen sama, koska maalin kulutus on säilynyt samana.
Suhdeluvut ovat samat, joten suureet A ja B sekä C ja D ovat verrannolliset ja tämä merkitään suuren mitatuilla arvoilla
tai suureiden muuttujilla
tai suureiden nimillä
Esimerkistä voi huomata sen seikan, että verrannollisuus johtuu luonnon ilmiön toiminnasta. Tässä tapauksessa siitä syystä, että pinta on samanlainen kaikilla talon seinillä ja maalia kuluu aina saman verran jokaisella neliömetrillä.
Esimerkkejä > Palkka

Yksinkertaisessa tapauksessa työntekijälle maksettava palkka on suoraan verrannollinen tehtyihin työtunteihin. Jos yhdestä työtunnista saa palkkaa 11 €, niin kahdesta tunnista saa 22 € ja 8 tunnista 88 €. Palkanmaksu p on suoraan verrannollinen tuntimäärään t (siis p ~ t) eli  p=kt, missä verrannollisuuskerroin k = 11 €/h.
Esimerkkejä > Ohmin laki

Ohmin lain mukaisesti toimiva virtapiirin komponentti antaa virran I kasvaa sitä mukaa kuin jännite U kasvaa. Mitattuja jännitteen ja virran arvoja voidaan pitää suoraan verrannollisina, jos niiden verrannollisuuskerroin on aina sama. Mittaamiseen liittyvistä epätarkkuuksista johtuu, ettei verrannollisuuskerroin ole aina ihan sama. Kuitenkin, mitä paremmilla välineillä jännitettä ja virtaa mitataan, sitä tarkemmaksi verrannollisuuskerroin tulee. Tarkkuuden paraneminen näkyy myös kuvaajan mittapisteiden parempana kollineaarisuutena. Kuvaajan antaman vaikutelman mukaan voidaan (käytetyllä tarkkuudella) esittää, että  U\sim I.
Esimerkkejä > Muita luonnonlakeja

Esimerkiksi seuraavat luonnonlait kuvaavat kahta suoraan verrannollista suuretta (nimetty suluissa):
Dynamiikan peruslaki (F,a):  F=ma
Hooken laki (F,x):  F=-kx
Kitka (F,N):  F=\mu N
Työ määrä (W,s):  W=Fs (vakioinen vastusvoima F)
Verranto

Koska edellä on esitetty, että
huomataan eri arvojen taulukosta, että uusia arvoja voi laskea kertomalla ja jakamalla arvoja vakiolla sekä lisäämällä ja vähentämällä arvoja toisistaan. Taulukossa on tästä muutama esimerkki.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| seinän pinta-ala | kulutetun maalin määrä | verrannollisuuskerroin k |
| 3 m² | 0,25 l | 12 m²/l |
| 1,5 m² = (3:2) m² | 0,125 l | 12 m²/l |
| 6 m² = (3•2) m² | 0,50 l | 12 m²/l |
| 7,5 m² = (6 + 1,5) m² | 0,625 l | 12 m²/l |
| 15 m² = (6•2 + 3) m² | 1,25 l | 12 m²/l |
| 18,5 m² | x | 12 m²/l |
Matemaattisesti kaksi suhdetta (eri maalaustilannetta) voidaan kirjoittaa verrantoyhtälöksi, koska verrannollisuuskertoimet säilyvät eri tilanteissa samana
Ottamalla taulukosta ensimmäisen ja viimeisen rivin arvot, voidaan ne sijoittaa verrantoyhtälöön
Yhtälön ratkaisu on
Kuvaaja

Kahden suureen x ja y arvoja voidaan esittää "xy"-koordinaatistossa, jotta niiden välinen verrannollisuus tulisi havaituksi. Kuvaajan yhtälö on tällöin joko muotoa y = kx tai x = ly riippuen siitä, miten riippuva- ja riippumaton muuttuja valitaan. Verrannollisuuskertoimet k ja l ovat aina toistensa käänteislukuja. Tavallisesti muuttuja x on riippumaton muuttuja, jolloin sen arvot luetaan vaaka-akselilta, ja y luetaan riippuvana muuttujana pystyakselilta. Kuvaajan yhtälöksi tulee siten y = kx, missä k on suureiden verrannollisuuskerroin.
Suoraan verrannollisuutta esittävässä kuvaajassa on kaksi tunnusmerkkiä. Kuvaajan käyrä on suora ja tämä suora kulkee origon kautta. Suureilla saattaa olla myös negatiivisia arvoja, jolloin kuvaaja kulkee origon läpi, mutta muutoin kuvaaja alkaa origosta. Suoran jyrkkyyttä kuvaava kulmakerroin on verrannollisuuskertoimen k arvo.
Ohmin laki: Virta I jännitteen V funktiona.
Kuvaajassa suure y on suoraan verrannollinen suureeseen x. Verrannollisuuskertoimen k tulkinta on suoran kulmakerroin.
PipeWire

| PipeWire |
| --- | --- |

Luoja:  Wim Taymans
Kehityshistoria
Vakaa versio:  1.4.0 (6. maaliskuuta 2025)
Tiedot
Alusta:  Linux
Lisenssi:  MIT-lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
PipeWire on infrastruktuuri äänen ja videon käsittelyyn Linux-alustalla, joka pyrkii yhdistämään PulseAudion ja JACK Audio Connection Kitin käyttötapaukset.
PipeWiren alkuperäinen kehittäjä on Wim Taymans, joka sai ajatuksen William Manleyn PulseVideosta, sekä tarpeesta näytön kaappaukseen. Taymans liittyi Red Hatille vuonna 2013 ja aloitti PipeWiren kehittämisen vuonna 2015.
Alkuperäinen käyttökohde oli videokuvan välittäminen, johon tuli lisänä turvallisuus ja Flatpak-tuki. Taymans oli myös GStreamerin kehittäjä. PipeWiren tavoitteena on tukea ammattilaiskäyttöä kuluttajakäytön lisäksi, johon PulseAudio ei pyri. PipeWire käyttää JACKin kaltaista mallia äänen käsittelyyn. PipeWireen on lisätty keskeytyspohjainen (IRQ) ajoitus, jolloin sen latenssi vastaa JACKin tasoa.
Ohjelmisto on suunniteltu korjaamaan PulseAudion ja JACKin ongelmakohdat. PipeWiren eduiksi sanotaan korkea suorituskyky myös alhaisen latenssin kanssa, turvallisuus, joustavuus ja integroitavuus sekä ylläpidettävyys. Muokattavuus soveltuu erikoiskohteisiin kuten sulautettuihin järjestelmiin. Yhteensopivuuden vuoksi asiakasohjelmille on kirjastot, jolloin ne eivät tarvitse muutoksia.
Videokaappaus verkkokameralta on aiemmin tapahtunut suoraan Video4Linux -rajapinnan kautta, mutta siihen liittyvien rajoitteiden ja uusien tarpeiden vuoksi on ilmaantunut tarve vaihtoehtoiselle tavalle.
Versio 1.0.0 on julkaistu 26. marraskuuta 2023. Jatkokehityksenä aikomuksena on yhdistää stream- ja filter-rajapinnat, ja lisätä NetJack2-tuki ja FFADO-ajurien tuki. PulseAudio- ja JACK-rajapinnat ovat edelleen tuettuja. Versiossa 1.4 mukana on muun muassa UMP (Universal MIDI) -tuki ja Direct Stream Digital (DSD) -tuki.
Käyttökohteet

PipeWire on alkujaan julkaistu Fedoran versiossa 27. PipeWire korvasi PulseAudion oletuksena käytettävänä Fedoran versiossa 34. GNOME käyttää versiosta 3.38 lähtien PipeWirea näytön jakamiseen Waylandin kanssa.
Ubuntun versiossa 22.10 PipeWire on oletuksena käytössä. Debian siirtyi versiossa 12 PipeWireen.
Tekniikka

PipeWire on mediapalvelin, joka suorittaa graafissa sijaitsevia multimediasolmuja. Solmut voidaan suorittaa palvelinprosessissa tai erillisissä prosesseissa, jotka kommunikoivat palvelimen kanssa. Palvelin ja protokolla tukevat videota ja audiota.
PipeWiressa on kaksi pääkomponenttia: graafipohjainen mediakäsittely ja asynkroninen prosessien välinen kommunikaatio (IPC). Palvelinprosessi toteuttaa graafin, ja asiakasohjelmat toimivat tämän kanssa. IPC-mekanismin inspiraatio on Wayland-protokollasta, mutta erikoistuneella serialisoinnilla monimutkaisempien tietorakenteiden vuoksi. PipeWiren arkkitehtuuri perustuu laajennusmoduuleille, jotka voivat muuttaa toimintoja ja saatavia ominaisuuksia.
Apuohjelmistot

PipeWiren ydinpalvelin ei toteuta kaikkea itse, vaan osa toiminnoista on jätetty apuohjelmiin. PipeWiren yhteyksien hallintaan ja esittämiseen on useita apuohjelmia:
WirePlumber käsittelee istuntoja ja tukee Lua-kielellä tehtyjä moduuleja
qpwgraph on Qt-pohjainen työkalu yhteyksien esittämiseen ja tallentamiseen
Helvum on GTK-pohjainen työkalu yhteyksien esittämiseen
Aiheesta muualla

The PipeWire multimedia framework and its potential in AGL (PDF) (englanniksi)
FAQ (englanniksi)
PipeWire dokumentaatiota (englanniksi)
Kuvakaappaus Helvumista. Yhteydet esitetty harmailla viivoilla.
Palturitupakka

| Palturitupakka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Solanales
Heimo::  Koisokasvit Solanaceae
Alaheimo::  Nicotianoideae
Tribus::  Nicotianeae
Suku::  Tupakat Nicotiana
Laji::  rustica
Kaksiosainen nimi
 Nicotiana rustica  L. 
Katso myös
   Palturitupakka Wikispeciesissä   Palturitupakka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Palturitupakka eli kessu (Nicotiana rustica) on koisokasvien heimon tupakoiden sukuun kuuluva kasvilaji. Palturitupakka oli intiaanien käyttämä tupakka, jota he kutsuivat mapachoksi. Se tuli ensimmäisenä tupakkalajeista Eurooppaan. Se oli aluksi käytetyin tupakkalaji ja vahvan venäläisen mahorkan, sekä suomalaisen kessun raaka-aine. Palturitupakan lehdet tuottavat nikotiinia hieman enemmän kuin virginiantupakan. Nykyään sitä kasvatetaan tupakan valmistusta varten lähinnä Aasiassa ja etenkin Venäjällä. Se kasvaa myös viileässä ilmastossa. Sitä on viljelty Suomessakin.  mutta 1950-luvulla sen viljely Suomessa kävi kannattamattomaksi, kun virginiantupakan tuonti Suomeen alkoi.