stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brahenkenttä
Historia

Vielä 1800-luvun lopussa nykyisen Brahen­kentän ympäristö oli rakentamatonta, joskin varsinaisen Kallion asutus oli jo nopeasti kasvussa. Ensimmäinen asemakaava Alppiharjun alueelle vahvistettiin vuonna 1901. Siinä alueelle ei vielä suunniteltu urheilukenttää. Sen sijaan Helsinginkadun varteen oli nykyisen kentän lounaiskulmaan suunniteltu neliskulmainen Helsingintori, jota kolmelta puolelta olisivat reunustaneet julkisten rakennusten tontit. Siitä pohjoiseen olisi johtanut esplanadin tyyppinen puistokatu, jossa olisi ollut keskellä kapea puisto ja sen reunoja pitkin kulkeneet Itäinen ja Läntinen Brahenkatu. Muistona tästä suunnitelmasta on vieläkin olemassa lyhyt pätkä Itäistä Brahenkatua kentän pohjoispuolella. Myös tämän puistokadun pohjoispäähän varattiin julkisen rakennuksen tontti. Puistokäytävän keskiakseli olisi ollut samalla suoralla Kallion kirkon ja samalla myös Unioninkadun kanssa.
Molemmat Brahenkadut sekä myöhemmin myös Brahen­kenttä saivat nimensä kenraalikuvernööri Pietari Brahen mukaan. Lähellä sijaitsevien Sturenkadun ja Fleminginkadun tavoin ne kuuluvat Kalliossa ja Alppiharjussa olevaan historiallisten merkkihenkilöiden mukaan nimensä saaneiden katujen ryhmään.
Ennen ensimmäistä maailmansotaa alueen kadut olikin pitkälti jo rakennettu, mutta niiden varsilla olevat tontit olivat vielä suurelta osin tyhjillään. Esimerkiksi Itäisellä Brahenkadulla oli rakennuksia vain sen pohjoisimmassa korttelissa.
Kun ympäröivien alueiden väkiluku ja varsinkin lapsiperheiden lukumäärä oli nopeasti kasvussa, päätettiin alueen asemakaavaa vuonna 1921 kuitenkin muuttaa. Lähinnä esteettisiä ja edustusnäkökohtia ajatellen suunnitellusta puistokadusta luovuttiin ja paikalle päätettiin perustaa urheilukenttä. Sen tieltä poistettiin tori, puistovyöhyke, suurin osa jo rakennetusta Itäisestä Brahenkadusta sekä sen varrella olevat, vielä silloin tyhjät tontit. Viimeksi mainitusta kadusta jäi jäljelle vain sen lyhyt pohjoisosa.  Läntinen Brahenkatu sitä vastoin kulkee yhä kentän ohi.
Alkujaan kenttä oli lähinnä yleisurheilukenttä, jota ympäröi myös juoksurata. Myöhemmin se on muutettu pallokentäksi ja juoksurata on poistettu.
Suunniteltua Helsingintoria reunustavista julkisten rakennusten tonteista kahdelle on myöhemmin rakennettu Helsingin työväenopiston rakennus sekä Urheilutalo. Kolmas suunnitelluista tonteista jäi sekin kentän alueelle. Toiseen paikkaan aivan urheilukentän viereen sen itäpuolelle rakennettiin 1930-luvulla Aleksis Kiven koulu.
Leppäkoski Group

| Leppäkoski Group Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Energiaa, jolla on juuret
Perustettu:  1919
Toimitusjohtaja:  Juha Koskinen
Kotipaikka:  Ikaalinen, Suomi
Toimiala:  Energia-ala
Kotisivu:  leppakoski.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leppäkoski-konserni on vuonna 1919 perustettu, Pirkanmaalla toimiva energia-alan yritys. Leppäkoski tarjoaa asiakkailleen sähkö-, kaukolämpö- ja maakaasupalveluita. Leppäkoski-konserniin kuuluvat emoyhtiö Leppäkoski Group Oy sekä Leppäkosken Sähkö Oy, Leppäkosken Lämpö Oy, Ulvilan Lämpö Oy ja Grid.vc Oy. Yhtiön toimipisteet sijaitsevat Ikaalisissa, Ylöjärvellä, Parkanossa, Nokialla, Espoossa, Ulvilassa ja Iissä.
Yritykset > Leppäkosken Sähkö Oy

Leppäkosken Sähkö Oy:n liiketoimintaan kuuluvat sähköverkon rakentaminen ja ylläpito, sähkönjakelu ja liittymäpalvelut, sähköenergian mittaus sekä konsernin kiinteistöistä vastaaminen.
Yritykset > Leppäkosken Lämpö Oy

Leppäkosken Lämpö Oy:n liiketoimintaan kuuluvat kaukolämmön ja maakaasun siirron ja myynnin lisäksi myös kaukolämmön tuotanto sekä käyttö- ja kunnossapitopalveluiden myynti. Leppäkosken Lämpö tarjoaa kaukolämpöä seuraavilla alueilla: Hämeenkyrö, Ikaalinen, Nokia, Parkano, Ylöjärven Siltatien yritysalue ja Ulvila.
Energiaratkaisut

Leppäkoski tuottaa erilaisia palveluita energiatehokkuuden parantamiseksi, olosuhteiden parempaan hallintaan IoT-ratkaisuilla ja energian saannin varmentamiseen.
Grid.vc Oy

Grid.vc Oy on energia-alalla ja sen asiakasrajapinnassa toimiviin startup- ja kasvuyrityksiin keskittyvän rahaston hallinnointiyhtiö. Yhtiön verkkosivut.
Avainlukuja vuodelta 2023

Liikevaihto: 46,2 M€
Henkilöstö: 70
Kirjallisuutta

Koskelo, Jaakko & Lammi, Leo: 75 vuotta valoa, lämpöä ja energiaa.  Ikaalinen:  Leppäkosken sähkö Oy, 1995.
Aiheesta muualla

Leppäkosken kotisivut
Osake- ja yhtiöhistoriaa Pörssitiedossa
Vimmaiset tassut

| Vimmaiset tassut> Paws of Fury: The Legend of Hank |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Chris Bailey  Mark Koetsier  Rob Minkoff 
Käsikirjoittaja:   Ed Stone  Nate Hopper  Mel Brooks  Norman Steinberg  Andrew Bergman  Richard Pryor  Alan Uger 
Perustuu:  Mel Brooksin löyhästi vuoden 1974 elokuvaan Villiä hurjempi länsi
Tuottaja:   Guy Collins  Yair Landau  Rob Minkoff  Adam Nagle  Peter Nagle  Susan Purcell  Damien Simonklein 
Säveltäjä:  Bear McCreary
Leikkaaja:  Mike Andrews
Pääosat:   Michael Cera  Ricky Gervais  Mel Brooks  George Takei  Gabriel Iglesias  Aasif Mandvi  Djimon Hounsou  Michelle Yeoh  Samuel L. Jackson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Flying Tigers Entertainment   Align   GFM Animation   HB Wink Animation   Aniventure   Cinesite
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer
Ensi-ilta:   2022-7-1515. heinäkuuta 2022 (Yhdysvallat)  2022-12-3030. joulukuuta 2022 (Suomi)  
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vimmaiset tassut (Paws of Fury: The Legend of Hank) on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut animaatioelokuva, jonka ovat ohjanneet Chris Bailey, Mark Koetsier ja Rob Minkoff. Se perustuu löyhästi Mel Brooksin vuoden 1974 elokuvaan Villiä hurjempi länsi.
Juoni

Vimmaiset tassut -elokuvan päähahmo on rakastettava koira Hank, jonka suuri haave on tulla samuraiksi, mutta hän eksyy Kakamuchon kylään, jossa hän erottuu joukosta, koska kaikki kylän asukkaat ovat koiria vihaavia kissoja. Hän haluaa epätoivoisesti miellyttää kylän asukkaita mutta joutuu ilkeän ja narsistisen Ika Chun suunnitelman osaksi. Ika Chun suunnitelmana on karkottaa kaikki asukkaat kylästä lopullisesti, mihin hän tarvitsee Hankia. Ika Chun tiellä on vain yksi este, Jimbo, joka ennen oli mahtava samurai mutta jonka parhaat päivät ovat takana, ja rohkea kissanpentu Emiko, joka haaveilee Hankin tavoin tulevansa samuraiksi. Yhdessä nämä kolme aloittavat seikkailun, jossa he voivat nujertaa ennakkoluulot ja oppia ystävyyden merkityksen.
Näyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Michael Cera | Martti Manninen | Hank |
| Ricky Gervais | Antti LJ Pääkkönen | Ika Chu |
| Samuel L. Jackson | Jari Härkönen | Jimbo |
| Mel Brooks | Jukka Voutilainen | Shogun |
| Kylie Kuioka | Mirella Roininen | Emiko |
| Djimon Hounsou | Osku Ärilä | Sumo |
| George Takei | Rauno Ahonen | Ohga |
| Aasif Mandvi | Juhani Rajalin | Ichiro |
| Gabriel Iglesias | Markus Niemi | Chuck |
| Michelle Yeoh | Jaana Saarinen | Yuki |
Muissa äänissä muun muassa Katja Aakkula, Isabella Suvanne, Bruno Lähteenmäki, Raili Raitala ja Joonas Lähteenmäki. Suomenkielisestä versiosta vastasi KM Studio, ohjauksesta Jenni Sivonen ja käännöksestä Heikki Mäkäräinen.
Lähde:
Aiheesta muualla

Vimmaiset tassut Kuva-Tähti Oy. Viitattu 23.1.2023.
Vikman, Jouni: Vimmaiset tassut Episodi.  30.12.2022. Viitattu 23.1.2023.
Scheck, Frank: ‘Paws of Fury: The Legend of Hank’: Film Review The Hollywood Reporter.  13.7.2022. Viitattu 23.1.2023. (englanniksi)
Vimmaiset tassut -animaation piti alunperin esittää ihmisiä Findance.com.  30.12.2022. Viitattu 23.1.2023.
Everybody Wants to Rule the World

| ”Everybody Wants to Rule the World” Tears for Fears |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Songs from the Big Chair
 A-puoli: ”Everybody Wants to Rule the World”
 B-puoli: ”Pharaohs”
 Studio : The Wool Hall
 Julkaistu: 22. maaliskuuta 1985
 Tekijä(t): Chris Hughes Roland Orzabal Ian Stanley
 Tuottaja(t): Chris Hughes
 Tyylilaji: synthpop, uusi aalto
 Kesto: 04.11
 Levy-yhtiö: Phonogram Records Mercury Records Vertigo Records
Tears for Fearsin muut singlet
| ”Shout” 1984 | ”Everybody Wants to Rule the World” 1985 | ”Head over Heels” 1985 |
Everybody Wants to Rule the World on brittiläisen Tears for Fears -yhtyeen kappale sekä Songs from the Big Chair -albumin kolmas single. Kappaleen ovat kirjoittaneet Chris Hughes, Roland Orzabal ja Ian Stanley. Kappaleen sanat kertovat vallasta, korruptiosta sekä niiden seurauksista.
Kappale lisättiin albumille viime hetkillä äänityssessioiden aikana, kun yhtyeen kitaristi Orzabal soitti kappaleen kaksi sointua tuottajalle. Kappaleen äänitys kesti kaksi viikkoa.
Kappale soi D-duurin sävellajissa, tempossa 112 iskua minuutissa ja triolirytmissä. Albumin äänittäjä David Bascombe kertoi myöhemmin kappaleen äänittämisen ja miksaamisen olleen poikkeuksellisen helppoa, verrattuna aiempaan ”Shout”-singleen. Kappaleen äänien ohjelmoimiseksi käytettiin useita erilaisia syntetisaattoreita. Kitarasoolot soittivat Orzabal sekä sessiomuusikkona toiminut Neil Taylor.
Singlen kappaleet

| 10″ vinyyli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Everybody Wants to Rule the World | Hughes, Orzabal, Stanley | 4.11 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Pharaohs (B-puolen kappale)  | Hughes, Orzabal, Stanley, Smith | 3.42 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano > Yhtye

Curt Smith – laulu, basso
Roland Orzabal – kitarat, syntetisaattorit, taustalaulu
Ian Stanley – syntetisaattorit, ohjelmointi
Manny Elias – rummut, ohjelmointi
Kokoonpano > Muut henkilöt

Neil Taylor – kitarat
Chris Hughes – tuotanto, ohjelmointi
Dave Bascombe – äänitys
Käännös suomeksi
Kovan päivän ilta

Kovan päivän ilta oli Yleisradion rinnakkaisohjelmassa epäsäännöllisesti lähetetty rock-ohjelma 1970-luvulla. Alkuperäisversio toi suomalaiseen radioon ensimmäisen kerran ulkomaiset listat, joita 1970-luvun alussa dominoivat muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta brittitähdet (esimerkiksi Slade, Black Sabbath, Sweet, Suzy Quatro, Bay City Rollers, Uriah Heep, Gary Glitter, Jethro Tull jne; poikkeuksina mainittakoon amerikkalaiset Santana, Osmonds ja Alice Cooper). 1970-luvun lopulla juonnetun ohjelman aiheet vaihtelivat, usein lähetyksellä oli jokin teema. Juontajia oli useita, muun muassa Heimo Holopainen, Juhani Kansi ja Jake Nyman. Suuressa kanavauudistuksessa ohjelma jatkoi Radiomafian puolella. Myöhemmän uudistuksen yhteydessä ohjelma siirtyi Radio Suomeen. Ohjelman juontajat ovat pysyneet pitkälti samoina.
Oulun Etta -palkinto

Oulun Etta -palkinto on Oulu-Seuran vuosittain myöntämä tunnustus vuoden oululaiselle. Palkinnon saaja voi olla yksityinen henkilö, työryhmä, yritys tai yhteisö. Palkitun toiminnan tulee liittyä tiiviisti Ouluun ja oululaisuuteen.
Alun perin palkittavan arvonimeksi päätettiin antaa Stiiknafuulia Teuvo Pakkalan novellin innoittamana. Myöhemmin nimi kuitenkin muutettiin nykyiseen muotoon.
Palkitut

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1983 Director Musices Pauli Kaijanen  1984 opetusneuvos Erkki Tuomikoski  1985 Oulun Kauppahalliyhdistys  1986 Franzénin talon saneeraajat ja säilyttäjät  1987 taiteilija Hilkka Inkala  1988 tanssiurheiluseura Telemark  1989 kamarineuvos Atte Kalajoki  1990 Oulun Luistinseura  1991 talousneuvos Väinö Huotari  1992 Oulun Teknologiakylä  1993 näyttelijä Aulis Rosendahl  1994 maisteri Maija-Liisa Bäckström  1995 Aikakauslehti Kaltio  1996 Pohjois-Pohjanmaan museo ja Museoyhdistys  1997 Nuorten Ystävät  |  1998 kirjailija Joni Skiftesvik  1999 Mieskuoro Huutajat  2000 arkkitehti Kaarina Niskala  2001 oopperatoimen johtaja Leena Salonen  2002 toiminnanjohtaja Jussi Malmi  2003 Kalevan kulttuuritoimituksen päällikkö Kaisu Mikkola  2004 Pohjan sotilassoittokunta  2005 professori Jouko Vahtola  2006 Oulun Elokuvakeskus  2007 Oulun Naisvoimistelijat  2008 Oulun Kärpät  2009 historianopettaja Carl-Eric Silvander Oulun ruotsinkielnen koulu  2010 opetusneuvos Martti Niemelä  2011 musiikkineuvos Sointu Annala  2012 Harry Hammar ja Hammarin Sähkö Oy  |  2013 elokuvaohjaaja Mika Ronkainen  2014 Oulun Purjehdusseura  2015 toimittaja Jukka Ukkola  2016 näyttelijä Risto Tuorila  2017 Oulun Saskiat ry  2018 Elokuvateatteri Star  2019 sanoittaja ja säveltäjä Veikko Juntunen  2020 kansainvälisyyspäällikkö Anneli Korhonen  2021 Madetojan musiikkilukio  2022 Kestävän Kehityksen Keskus (Yritetään yhdessä) -työpajakeskus  2023 kuvataiteilja Sanna Koivisto  2024 Kolmiotalon, As. Oy Torikatu 4:n, asukasyhteisö  |
Lähde
Luettelo OnePlussan tuotteista

OnePlussan logo
Tämä on luettelo kiinalaisen viihde-elektroniikkavalmistaja OnePlussan tuotteista. OnePlus valmistaa älypuhelimia, kuulokkeita, puettavia tietokoneita ja televisioita. Lisäksi se on kehittänyt älypuhelimissaan käytettävän OxygenOS-käyttöliittymän (Kiinassa HydrogenOS).
Luettelo > Älypuhelimet

OnePlus One (2014)
OnePlus 2 (2015)
OnePlus X (2015)
OnePlus 3 (2016)
OnePlus 3T (2016)
OnePlus 5 (2017)
OnePlus 5T (2017)
OnePlus 6 (2018)
OnePlus 6T (2018)
OnePlus 7 (2019)
OnePlus 7 Pro (2019)
OnePlus 7T (2019)
OnePlus 7T Pro (2019)
OnePlus 8 (2020)
OnePlus 8 Pro (2020)
OnePlus Nord (2020)
OnePlus 8T (2020)
OnePlus Nord N100 (2020)
OnePlus Nord N10 (2020)
OnePlus 9 (2021)
OnePlus 9R (2021)
OnePlus 9 Pro (2021)
OnePlus CE  (2021)
OnePlus Nord N200 (2021)
OnePlus Nord 2 (2021)
OnePlus 10 Pro (2022)
OnePlus 10T (2022)
OnePlus 11 (2023)
OnePlus 11R (2023)
OnePlus Nord CE 3 Lite (2023)
OnePlus Nord 3 (2023)
OnePlus Open (2023)
OnePlus Nord 4 (2024)
OnePlus Nord CE 4 Lite (2024)
Luettelo > Kuulokkeet

OnePlus Bullets Wireless (2018)
OnePlus Bullets Wireless 2 (2019)
OnePlus Bullets Wireless Z (2020, vain Intian markkinoille)
OnePlus Buds (2020)
OnePlus Buds Z (2020)
Luettelo > Puettavat tietokoneet

OnePlus Band (2021, vain Intian markkinoille)
OnePlus Watch (2021)
OnePlus Watch 2 (2024)
OnePlus Watch 2R (2024)
Luettelo > Taulutietokoneet

OnePlus Pad (2023)
Luettelo > Televisiot

OnePlus TV (2018)
OnePlus TV Q1 (2020)
OnePlus TV Q1 Pro (2020)
OnePlus TV Y -sarja
OnePlus TV U -sarja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta OnePlus Wikimedia Commonsissa
OnePlussan älypuhelimet GSMArena (englanniksi)
OnePlussan älypuhelimet gadgets.ndtv.com (englanniksi)
Yhtiön ensimmäinen tuote, OnePlus One -älypuhelin
OnePlus Bullets Wireless
OnePlus TV U1S
Nagant M1895

| Nagant M1895 |
| --- | --- |

Tyyppi:  Revolveri
Valmistusmaa:   Venäjä  Neuvostoliitto
Valmistusvuodet:  1895–1945
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  7,62 × 38R (7.62mm Nagant)
Aseen pituus:  235 mm
Piipun pituus:  140 mm
Paino (tyhjänä):  795 g
Kapasiteetti:  7 patruunaa
Ammuksen lähtönopeus:  272 m/s
Tehokas kantama:  25 m
Nagant M1895 (Venäjällä / Neuvostoliitossa ven. 7,62-мм револьвер системы Нагана образца 1895 года, 7,62 mm revolver sistemy Nagana obraztsa 1895 goda lähde tarkemmin?) on belgialaisen Léon Nagantin yhdessä veljensä Emilen kanssa vuonna 1892 suunnittelema yksi- tai yksi- ja kaksitoiminen, seitsemästilaukeava revolveri, jota valmistettiin vuosina 1895–1945 Belgiassa, Venäjällä / Neuvostoliitossa ja pieni määrä Puolassa. Nagant on lisäksi ollut armeijan palvelusaseena Ruotsissa, Ranskassa ja pienimuotoisesti lähinnä sotasaaliina Suomessa.
Naganteja on arvioiden mukaan valmistettu kaikkiaan yli kaksi miljoonaa kappaletta, näistä suurin osa Venäjällä / Neuvostoliitossa. Aseesta tuli niin suosittu, että "nagan"ista tuli venäjän kielessä yleinen revolveria tarkoittava termi, vastaavasti kuin Colt englannin kielessä.
Naganteja valmistettiin yksi- ja kaksitoimisina. Yksitoimisen aseen laukaisemiseksi aseen hana on viritettävä ennen liipaisimen vetämistä. Lataaminen tapahtuu aseen vasemmalla sivulla sijaitsevan latausportin kautta yksi patruuna kerrallaan. Hylsyt poistetaan latausportista, työntämällä ne ejektoripuikolla ulos rullasta
Nagant M1895 on ollut palveluskäytössä useissa sodissa, muun muassa Venäjän-Japanin sodassa, ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa, Korean sodassa ja jopa Vietnamin sodassa.lähde?
Suomen armeija on käyttänyt sotasaaliiksi saamiaan Naganteja hyvin vähäisessä määrin, lähinnä kotijoukkojen upseerien aseena jatkosodan aikana nimikkeellä "7,62 rev/Nagant".
Nagantin tunnetuin ominaisuus lienee sen kaasusulkumekanismi, mikä mahdollistaa aseen vaimentamisen, mikä on revolvereissa erittäin harvinaista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nagant M1895 Wikimedia Commonsissa
Suomalainen asekeräily: Nagant m/1895
Jaeger Platoon: Finnish army 1918-1945 revolvers & pistols part 2 (englanniksi)
La pistola a rotazione Nagant modello 1895 (italiaksi)
Olofstorp

| Olofstorp |
| --- | --- |

 Olofstorp
 Koordinaatit: 57°48′08″N, 12°10′07″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Göteborg
Väkiluku (2021):  4 146
Olofstorp on taajama Göteborgin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 4 146 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olofstorp Wikimedia Commonsissa
Oltermanni

1800-luvulta tehty oltermanninsauva esillä Mediamuseo Rupriikissa. Sauva on peräisin Alavudelta. Sauvan päässä on kotelo, johon laitettiin paperilapulle kirjoitettuja viestejä. Koteloon on kaiverrettu talojen puumerkkejä.
Oltermanni on historiallinen, nykyään erilaisissa epävirallisissa yhteyksissä käytetty arvonimi. Alun perin oltermanni oli kylänvanhin (ruots. byålderman, engl. alderman). Myös kaupungeissa vastaava nimitys oli käytössä tarkoittamassa porvariston luottamusmiestä. Sillä voidaan viitata myös ammattikunnan tai -killan esimieheen eli ”vanhimpaan”. Hansaliitossa oltermanni (Ältermann, Comes Hansae) oli Hansan kauppa-aseman eli konttorin esimiehen sekä Hansapäivien äänivaltaisen edustajan arvonimi.
Keski-Euroopan maaseudulla oltermanneja valittiin Pohjois-Saksassa viimeistään 1200-luvulla sekä Tanskassa 1300-luvulla, mistä järjestelmä levisi hiukan myöhemmin Etelä-Ruotsin niin sanottuihin tanskalaismaakuntiin. Suomessa oltermannilaitos syntyi vasta valtiovallan vuonna 1742 säätämän kyläjärjestysohjeen jälkeen.
Oltermannilaitos Suomessa > Kyläkokouksen johtaja

Oltermanni johti kyläkokousta, jossa päätettiin tärkeistä asioista kuten ojittamisesta, niittyjen hoidosta ja niihin liittyvästä osuuksien jaosta. Oltermannin käytössä saattoi olla kylänarkku, jossa säilytettiin kylän yhteisiä asiapapereita. Oltermannin hallussa oli myös arvomerkkinä oltermanninsauva tai kylänkapula. Sauvaa tai kapulaa käytettiin kyläkokouksen kutsumiseen laittamalla se kiertoon talosta taloon. Joskus sauvaan tehtiin lipas paperiviestin kuljettamista varten. Joillakin alueilla sauvaa käytettiin myös aitojen mittaamiseen, jolloin voitiin helposti nähdä, täyttikö aita lakisääteisen korkeuden.
Oltermanni ja hänen kaksi lautamiestään (bisittare) muodostivat kylänoikeuden. Oltermannien ja kylän lautamiesten toimikausi oli yleensä yhdestä kolmeen vuotta. Heidät valitsi tehtäviinsä kyläkokous, mutta toisinaan toimi kulki vuorotellen talosta toiseen tietyssä järjestyksessä. Näihin luottamustoimiin kelpasivat yleensä vain talojen isännät, mutta joskus torpparitkin. Oltermannin eli kylänvanhimman rinnakkaisnimityksiä olivat ainakin päällysmies (Lapua) ja kylänmies (Vähäkyrö).
Oltermannilaitos Suomessa > Etelä-Pohjanmaalla

Suomessa oltermannilaitos saavutti laajimman merkityksensä vain Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla, joiden kyliin laadittiin mallikyläjärjestyksen perusteella omia kyläasetuksia. Kyläjärjestys asetti eteläpohjalaisiin kyliin oltermannit, jotka valvoivat kylien yhteisiä asioita yhteisniittyjen ja aitojen hoidosta aina kyläriitojen selvittelyyn asti. Etelä-Pohjanmaan erityislaatuinen oltermannilaitos lakkasi olemasta vasta 1939 kun Vähänkyrön Hiiripellon vanha kyläyhteisö hajosi isonjaon tultua siellä, viimeiseksi Etelä-Pohjanmaalla, toimitetuksi.
Oltermannilaitos Suomessa > Muualla Suomessa

Myös paikoin Hämeessä, Satakunnassa ja Karjalassa laadittiin vastaavia järjestyssääntöjä ja valittiin oltermanneja, mutta kylähallinnollinen merkitys jäi näissä maakunnissa lyhytaikaiseksi tai vähäiseksi. Pohjois-Pohjanmaalla oltermannit toimivat lähinnä vain tulisijojen tarkastajina.
Oltermannit nykyään

Nykyään oltermanni-arvonimeä käyttävät muun muassa teekkarikillat  eli tekniikan opiskelijoiden ainejärjestöt. Suomen Kansanmusiikkiliitto nimeää jokaisesta maakunnasta yhden kansanmusiikin taitajan, perinteen siirtäjän ja säilyttäjän elinikäiseksi oltermanniksi, minkä lisäksi kansansoitinten erityisjärjestöt voivat nimetä omia oltermannejaan.
Yhdysvalloissa Chicagon kaupungissa kaupunginvaltuusto koostuu viidestäkymmenestä oltermannista, jotka valitaan neljävuotiselle kaudelle.
Sholay

| Sholay |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Ramesh Sippy
Käsikirjoittaja:  Salim-Javed
Tuottaja:  G. P. Sippy
Säveltäjä:  R. D. Burman
Kuvaaja:  Dwarka Divecha
Leikkaaja:  M. S. Shinde
Pääosat:  Dharmendra Amitabh Bachchan Hema Malini Sanjeev Kumar Jaya Bhaduri Amjad Khan
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Sippy Films
Ensi-ilta:  15. elokuuta 1975
Kesto:  204 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sholay on intialainen hindinkielinen toimintaelokuva vuodelta 1975. Sen on ohjannut Ramesh Sippy ja tuottanut hänen isänsä G. P. Sippy. Elokuvaa pidetään yhtenä Bollywoodin suurimmista klassikoista ja yhtenä parhaista intialaisista elokuvista. Se on myös yksi eniten tuottaneista intialaisista elokuvista, jos inflaatio otetaan huomioon. Sholay oli ensimmäisenä British Film Instituten 10 parhaan intialaisen elokuvan listalla. Elokuva julkaistiin uudelleen 3D:nä tammikuussa 2014.