stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikyys ja tämyys

Mikyys (lat. quidditas < quid?, ”mikä?”; myös kvidditeetti) ja tämyys (lat. haecceitas < haec, ”tämä”) ovat keskiaikaisen filosofian termejä, jotka liittyvät universaalien eli yleiskäsitteiden ja partikulaarien eli yksilöolioiden ongelmaan.
Mikyys eli olion ”se mitä jokin on” tarkoittaa partikulaarisen olion (esimerkiksi ihmisyksilön) universaliteettia eli yleislajisuutta, eli niitä ominaisuuksia, jotka se jakaa muiden saman lajin (species) olioiden (esimerkiksi kaikkien muiden ihmisten) kanssa. Se vastaa siis kysymykseen ”mikä se on?”. Mikyys vastaa Aristoteleen substanssin käsitettä ja olemusta (essentia).
Tämyys tarkoittaa olion partikulariteettia tai individualiteettia eli yksilöllisyyttä, eli niitä ominaisuuksia tai luonteenpiirteitä, jotka tekevät siitä yksilöolion (esimerkiksi ne tekijät, jotka tekevät tietystä ihmisestä tunnistettavan yksilön).
Termit kehitti Duns Scotus. Charles Peirce käytti myöhemmin termiä tämyys (engl. haecceity) ei-deskriptiivisenä viittauksena yksilöön.
Aiheesta muualla

Stanford Encyclopedia of Philosophy: Medieval Theories of Haecceity (englanniksi)
Kesäolympialaiset 1908

Lontoon kesäolympialaisten avajaiset v. 1908.
Ruotsalainen uimahyppääjä Arvid Spangberg vuoden 1908 kesäolympialaisissa.
Yhdysvaltalainen kuulantyöntäjä Ralph Rose.
Vuoden 1908 kesäolympialaiset järjestettiin Lontoossa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kisojen avajaiset olivat 27. huhtikuuta ja päättäjäiset 31. elokuuta 1908. Kisat oli myönnetty Roomalle Italiaan, mutta Vesuvius-tulivuoren purkautuminen pakotti Italian sijoittamaan varansa ennemmin tuhojen korjaamiseen. Osallistuneita urheilijoita oli 2 008 ja osallistuneita maita 22.
Kisat avasi virallisesti kuningas Edvard VII 50 000 katsojan edessä. Suurin osa kilpailuista käytiin tiiviisti heinäkuun aikana, mutta jo keväällä oli kilpailtu haavipallossa sekä jeu de paumessa, ja taitoluistelukilpailut käytiin vasta lokakuussa.
Uudistuksia

Kisoja varten Lontooseen rakennettiin varta vasten oma stadioni ja uimahalli. Maratonjuoksun mitta oli ensimmäistä kertaa nykyinen 42 kilometriä ja 195 metriä. Avajaisissa nähtiin ensimmäistä kertaa urheilijoiden lippuparaati. Uusina urheilumuotoina kisoissa nähtiin viestijuoksu, taitoluistelu, moottoriveneily, maahockey, racquets ja rugby.
Lajit

Kisoissa järjestettiin 110 kilpailua 24 urheilumuodossa.
| --- | --- |
  Ammunta   Haavipallo   Jalkapallo   Jeu de paume   Jousiammunta   Köydenveto   Maahockey   Miekkailu   Moottoriveneily   Nyrkkeily   Paini   Poolo :   Purjehdus   Pyöräily   Racquets   Rugby   Soutu   Taitoluistelu   Tennis   Uimahypyt   Uinti   Vesipallo   Voimistelu   Yleisurheilu
Osallistuneet maat

Vuoden 1908 olympialaisiin osallistui 22 maata. Australia ja Uusi-Seelanti osallistuivat kilpailuihin yhteisellä Australaasian joukkueella. Ensimmäistä kertaa mukana olympialaisissa olivat Turkki, Venäjän keisarikunta ja Suomi. Vuonna 1908 Suomen suuriruhtinaskunta oli osa Venäjän keisarikuntaa ja Turkki Osmanivaltakuntaa.
Alankomaat
Australaasia
Argentiina
Böömi
Etelä-Afrikka
Iso-Britannia
Italia
Itävalta
Kanada
Kuuba
Kreikka
Norja
Ranska
Ruotsi
Saksa
Suomi
Sveitsi
Tanska
Turkki
Unkari
Venäjän keisarikunta
Yhdysvallat
Mitalitaulukko

Menestynein maa vuoden 1908 kesäolympialaisissa oli Iso-Britannia. Yksilötasolla eniten olympiavoittoja sai brittiläinen uimari Henry Taylor ja yhdysvaltalainen yleisurheilija Melvin Sheppard, joka saavuttivat kolme olympiavoittoa.
| Vuoden 1908 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1908 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1908 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1908 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1908 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1908 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Iso-Britannia | 56 | 51 | 38 | 145 |
| 2 |  Yhdysvallat | 23 | 12 | 12 | 47 |
| 3 |  Ruotsi | 8 | 6 | 11 | 25 |
| 4 |  Ranska | 5 | 5 | 9 | 19 |
| 5 |  Saksa | 3 | 5 | 6 | 14 |
| 5 |  Unkari | 3 | 4 | 2 | 9 |
| 7 |  Kanada | 3 | 3 | 10 | 16 |
| 8 |  Norja | 2 | 3 | 3 | 8 |
| 9 |  Italia | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 10 |  Belgia | 1 | 5 | 2 | 8 |
| 11 |  Australaasia | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 12 |  Venäjän keisarikunta | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 13 |  Suomi | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 14 |  Etelä-Afrikka | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 15 |  Kreikka | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 16 |  Tanska | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 17 |  Alankomaat | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 17 |  Böömi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 19 |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 110 | 107 | 106 | 323 |
Lähde: London 1908 olympic.it. Viitattu 16.1.2016. (englanniksi)
Kohokohtia

Italialaisen maratonaari Dorando Pietrin dramaattinen loppusuoran kamppailu jäi historiaan, kun ensimmäisenä stadionille tullutta mutta lopen uupunutta Pietriä täytyi kannatella jaloillaan, minkä vuoksi hänet jouduttiin hylkäämään.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
YLE Elävä arkisto: Ateenasta 1896 Lontooseen 1908
| n k  Olympialaiset |
| --- | --- | --- |
| Kesäolympialaiset |  1896  1900  1904  1906  1908  1912  1916  1920  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  2024  2028  2032  2036  |  |
| Talviolympialaiset |  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  2030  2034  |  |
Kesäolympialaisten 1908 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Haavipallo | Jalkapallo | Jeu de paume | Jousiammunta | Köydenveto | Maahockey | Miekkailu | Moottoriveneily | Nyrkkeily | Paini | Poolo | Purjehdus | Pyöräily | Racquets | Rugby | Soutu | Taitoluistelu | Tennis | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Valtiot kesäolympialaisissa 1908
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat |  Australaasia |  Argentiina |  Böömi |  Etelä-Afrikka |  Italia |  Itävalta |  Kanada |
|  Kuuba |  Kreikka |  Norja |  Ranska |  Ruotsi |  Saksa |  Suomi |  Sveitsi |
|  Tanska |  Turkki |  Unkari |  Venäjä |  Iso-Britannia |  Yhdysvallat |  |  |
Kanada-malja

|  |
| --- | --- |
 Kanada-malja
Myönnetään:  SM-liigan pudotuspelien voittajajoukkueelle
Jaettu vuodesta:  1951
Viimeisin voittaja:  Tappara 2024
Kanada-malja on jääkiekon SM-liigan kiertopalkinto, jonka saa pudotuspelien voittajajoukkue eli Suomen mestari. Sen lahjoitti Kanadan suomalaisyhteisö Suomen jääkiekkoliitolle järjestämänsä keräyksen myötä vuonna 1950. Keräyksen organisoi kanadansuomalainen liikemies Arne Ritari. Palkinto jaettiin ensi kerran vuonna 1951, ja vuoteen 1975 asti se jaettiin SM-liigan edeltäjän SM-sarjan voittajajoukkueelle.
Alun perin maljan laattoihin merkittiin ainoastaan mestarijoukkueen nimi ja vuosiluku, mutta SM-liigan perustamisesta lähtien siihen on kirjattu myös pelaajat. Mestaruuslaattaan saa nimensä, kun on pelannut kolmasosan kauden otteluista. Maljaa on jouduttu korottamaan useaan otteeseen ja vuonna 2013 se alkoi olla maksimikoossaan. Tuolloin sanottiin, että ongelma joudutaan ratkaisemaan lähivuosina, sillä 17-kiloisen maljan on sanottu olevan hankala pideltävä erityisesti silloin, kun pelaaja nostaa sen harteilleen.
Kanada-maljasta tehtiin vuonna 1991 kopio, ja alkuperäinen annettiin näytteille Tampereella sijaitsevaan Suomen Jääkiekkomuseoon. Voittajajoukkue saa voitetun finaalin jälkeen jäälle aidon Kanada-maljan, minkä jälkeen se vaihdetaan kopioon. Alkuperäisen maljan on arvioitu olevan hopeoitua kuparia tai uushopeaa, kun taas kopio on kokonaan hopeaa.
Kanada-maljan saajat

1951 Ilves
1952 Ilves
1953 TBK
1954 TBK
1955 TBK
1956 TPS
1957 Ilves
1958 Ilves
1959 Tappara
1960 Ilves
1961 Tappara
1962 Ilves
1963 Lukko
1964 Tappara
1965 Karhut
1966 Ilves
1967 RU-38
1968 KooVee
1969 HIFK
1970 HIFK
1971 Ässät
1972 Ilves
1973 Jokerit
1974 HIFK
1975 Tappara
1976 TPS
1977 Tappara
1978 Ässät
1979 Tappara
1980 HIFK
1981 Kärpät
1982 Tappara
1983 HIFK
1984 Tappara
1985 Ilves
1986 Tappara
1987 Tappara
1988 Tappara
1989 TPS
1990 TPS
1991 TPS
1992 Jokerit
1993 TPS
1994 Jokerit
1995 TPS
1996 Jokerit
1997 Jokerit
1998 HIFK
1999 TPS
2000 TPS
2001 TPS
2002 Jokerit
2003 Tappara
2004 Kärpät
2005 Kärpät
2006 HPK
2007 Kärpät
2008 Kärpät
2009 JYP
2010 TPS
2011 HIFK
2012 JYP
2013 Ässät
2014 Kärpät
2015 Kärpät
2016 Tappara
2017 Tappara
2018 Kärpät
2019 HPK
2020 Kanada-maljaa ei jaettu, SM-liigakausi keskeytettiin koronaviruksen johdosta.
2021 Lukko
2022 Tappara
2023 Tappara
2024 Tappara
Algorithmic bioinformatics

Algorithmic bioinformatics on Helsingin yliopiston tietojenkäsittelytieteen osaston tutkimusryhmä, johon sisältyy viisi erilaista pienempää ryhmää. Nämä ryhmät ovat seuraavat: Algorithms for Biological Sequencing Data (Leena Salmela), Compressed Data Structures (Simon Puglisi), Genome-Scale Algorithmics (Veli Mäkinen), Graph Algorithms (Alexandru Tomescu) ja Practical Algorithms and Data structures on Strings (Juha Kärkkäinen). Algorithmic bioinformatics -tutkimusryhmä kehittää algoritmisia bioinformatiikan menetelmiä, jotka mahdollistavat luotettavan ja skaalautuvan analyysin hyödyntämällä suurtehosekvensointidataa (engl. high-throughput sequencing data), esimerkiksi syöpätutkimuksessa ja lajien evoluution selvittämisessä. Tutkimusryhmä yhdistää algoritmiikan eri osa-alueita, kuten merkkijonoalgoritmit, tiedonpakkaus ja graafialgoritmit, ja sen sovelluskohteet ulottuvat bioinformatiikan ulkopuolellekin.
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus

| U> S. Open (Yhdysvaltain avoimet) |
| --- | --- | --- |
 Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2022

Grand Slam
Sijainti: New York  Yhdysvallat
Kenttätyyppi: Kova / Ulkokenttä
Miesten kaaviot: 128S / 128Q / 64D
Naisten kaaviot: 128S / 128Q / 64D
Palkintorahaa: 50 400 000 USD (2017)
viralliset sivut
Grand Slam -turnaukset
  Australian avoimet   Ranskan avoimet (Roland Garros)   Wimbledon   Yhdysvaltain avoimet
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus, Yhdysvaltain avoimet tennismestaruuskilpailut (U.S. Open), on tenniskauden neljäs ja viimeinen Grand Slam -turnaus. Se järjestetään vuosittain elo-syyskuussa ja siinä on viisi sarjaa: miesten ja naisten kaksinpeli, miesten ja naisten nelinpeli sekä sekanelinpeli. Lisäksi pelataan juniorien ja seniorien turnaukset. Vuodesta 1978 alkaen turnaus on järjestetty USTA National Tennis Centerissä Flushing Meadowsissa Queensissä, New Yorkissa.
Vuonna 2017 turnauksessa jaettiin rahapalkintoina yhteensä 50,4 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Kaksinpelien voittajat saivat kumpikin 3,7 miljoonaa dollaria.
Historiaa

Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran elokuussa 1881, jolloin pelattiin vain miesten kaksinpeliturnaus. Pelipaikkana oli Newport Casino Newportissa, Rhode Islandilla. Vain USNLTA:n (United States National Lawn Tennis Association) jäsenseurat saivat osallistua. Miesten mestaruusturnaus nelinpelissä järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1900.
Naisten kaksinpelin mestaruusturnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1887 ja nelinpelin vuonna 1889. Sekanelinpelin mestaruusturnaus pelattiin samaan aikaan naisten kaksinpelin ja nelinpelin kanssa. Pelipaikkana oli Philadelphia Cricket Club.
Kaikki viisi turnausta yhdistettiin uudelle nimelle, Yhdysvaltain avoin tennisturnaus, vuonna 1968. Samalla sallittiin ensimmäisen kerran ammattilaisten osallistuminen. Pelipaikkana oli West Siden tennisklubi (West Side Tennis Club) Forest Hillsissä, Queensissä, New Yorkissa. Tapahtuma siirrettiin vuonna 1978 nykyiseen pitopaikkaansa Flushing Meadowsiin.
Keskuskenttänä on 23 000 -paikkainen Arthur Ashe -stadion (Arthur Ashe Stadium), joka on nimetty menestyksekkään afroamerikkalaisen tennispelaajan Arthur Ashen mukaan. Tämä voitti turnauksen vuonna 1968.
Yhdysvaltain avoimissa parhaiten menestyneitä pelaajia ovat avoimella aikakaudella olleet miehissä Pete Sampras, Jimmy Connors ja Roger Federer (viisi voittoa). Heistä Federer on ainut, joka on voittanut turnauksen viidesti peräkkäin. Naisissa eniten voittoja on saavuttanut Chris Evert ja Serena Williams (kuusi voittoa).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
USopen.org
| n k Yhdysvaltain avoimet tennisturnaukset |
| --- | --- |
Avoimet: 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025
Pentti Palmroth

Pentti Palmroth vastaanottaa Coupe d’or du bon goût -palkinnon vuonna 1965.
Pentti Johannes Palmroth (18. helmikuuta 1901 Pirkkala – 24. syyskuuta 1968 Pirkkala) oli suomalainen kenkätehtailija ja kunnallisneuvos joka perusti Partolan kenkätehtaan Pirkkalan kunnan Partolaan vuonna 1928.
Ura

Palmrothin vanhemmat olivat tilanomistaja Hannes Palmroth ja Hilma Willgren. Hän kävi kuusi luokkaa yhteiskoulua ja kauppaopiston. Palmroth teki opintomatkoja Saksaan 1920–1921 ja Yhdysvaltoihin 1921–1923.
Palmroth toimi Tampereella Aaltosen kenkätehdas oy:n teknillisenä apulaisjohtajana 1923–1926 ja Hyppösen kenkätehdas oy:n teknillisenä johtajana 1926–1927. Vuonna 1928 Palmroth perusti kenkätehtaan isänsä omistaman Partolan kartanon huvilarakennukseen Pirkkalassa. Tehtaassa oli alkuvuosina työssä 10 henkilöä. 1930-luvulla kenkätehtaan käyttöön tuli nelikerroksinen tiilirakennus ja siinä vaiheessa työntekijämäärä nousi jo pariinsataan. Partolan kenkätehtaan tuotemerkkinä oli alkuvuosina Viva ja vuonna 1963 alettiin käyttää Palmroth-tuotemerkkiä.
Sotavuosina Palmroth oli puolustusministeriön sotatalousosaston nahkajaoksen toimistopäällikkönä 1939–1944 ja kansanhuoltoministeriön nahka- ja jalkineteollisuuden toimiston toimistopäällikkönä 1940–1943. Hän oli Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsenenä vuodesta 1931 ja toimi valtuuston puheenjohtajana. Palmroth sai kunnallisneuvoksen arvon 1951. Palmroth perusti Tisle Oy:n vuonna 1944  yhdessä  Erkki Salmisen kanssa. Tehdas valmisti  liimoja ja hartseja kenkäteollisuuden tarpeisiin. Pentti Palmroth oli yksi perustajaosakkaista vuonna 1956 perustetussa Kar-Air Oy:ssä. Hän oli Kenkätehtaitten Keskusliiton hallituksen jäsenenä vuodesta 1944 ja puheenjohtajana vuodesta 1963. Lisäksi hän on toiminut Suomen Maatalous-Osake-Pankin hallintoneuvoston jäsenenä vuosina 1948-1958 ja pankkifuusion jälkeen Kansallis-Osake-Pankin hallintoneuvoston jäsenenä vuosina 1958-1968. Palmroth toimi Rotarypiirin 141 kuvernöörinä. Palmroth oli mukana perustamassa Pirkanmaan maakuntaliittoa vuonna 1956  ja toimi sen puheenjohtajana 1956-1966. Palmroth oli vuonna 1962 perustamassa Pirkanmaan kulttuurirahastoa, jonka tarkoitus oli fokusoida Pirkanmaan kehittyvän liike-elämän voimavaroja kotimaakuntaan. Vuonna 1965 Palmrothille myönnettiin Coupe d’or du bon goût -palkinto.
Vuonna 1960 Partolan kenkätehdas osti Tampereelta Hämeen Kenkätehtaan. Kenkiä alettiin myös viedä ulkomaille. Vuonna 1967 Pentti Palmroth osti Hollannista NV. Rosenberg-kenkätehtaan, josta tuli Partolan kenkätehtaan sisaryritys nimellä Palmroth Holland N.V. Pentti Palmroth oli Partolan kenkätehtaan toimitusjohtajana kuolemaansa saakka 1968.
Pentti Palmrothin kuoltua hänen poikansa Juhani ja Pertti hoitivat tehtaita jonkin aikaa yhdessä, mutta sen jälkeen tehtaat jaettiin niin että Partolan kenkätehdas tuli Juhani Palmrothille ja Hämeen Kenkätehdas, myöhemmin Hamken Oy tuli Pertti Palmrothin hoitoon.
Yksityiselämä

Pentti Palmroth oli naimisissa vuodesta 1927 Alli Ester Mandellin kanssa. Heidän poikiaan ovat kenkätehtailija Juhani Palmroth (1929–1978) ja kenkäsuunnittelija, kenkätehtailija Pertti Palmroth (1931-2020).
Luettelo vaasalaisten jalkapallojoukkueiden mitaleista

Tämä on luettelo vaasalaisten jalkapallojoukkueiden mitaleista. Listassa ovat SM-mitalit, Liigacupin mitalit ja Suomen Cupin mitalit.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| vuosi | joukkue | kilpailu | mitali |
| 1932 | Vaasan Palloseura | Mestaruussarja (SM) | hopea |
| 1938 | Vaasan Palloseura | Mestaruussarja | pronssi |
| 1941 | Vaasan Palloseura | Mestaruussarja | hopea |
| 1944 | Vasa IFK | Mestaruussarja | kulta |
| 1945 | Vaasan Palloseura | Mestaruussarja | kulta |
| 1946 | Vasa IFK | Mestaruussarja | kulta |
| 1948 | Vaasan Palloseura | Mestaruussarja | kulta |
| 1949 | Vaasan Palloseura | Mestaruussarja | hopea |
| 1950 | Vasa IFK | Mestaruussarja | pronssi |
| 1951 | Vasa IFK | Mestaruussarja | hopea |
| 1952 | Vasa IFK | Mestaruussarja | hopea |
| 1953 | Vasa IFK | Mestaruussarja | kulta |
| 1955 | Vasa IFK | Mestaruussarja | pronssi |
| 1971 | Vaasan Sport | Suomen Cup | hopea |
| 1972 | Vaasan Palloseura | Suomen Cup | hopea |
| 1997 | Vaasan Palloseura | Liigacup | hopea |
| 1997 | Vaasan Palloseura | Veikkausliiga | hopea |
| 1998 | Vaasan Palloseura | Veikkausliiga | hopea |
| 1999 | Vaasan Palloseura | Liigacup | kulta |
| 2000 | Vaasan Palloseura | Liigacup | kulta |
| 2013 | Vaasan Palloseura | Veikkausliiga | pronssi |
| 2014 | Vaasan Palloseura | Liigacup | hopea |
| 2023 | Vaasan Palloseura | Veikkausliiga | pronssi |
Mäyrälampi

Mäyrälampi tai Mäyrälammi voi tarkoittaa seuraavia vesistöjä:
Mäyrälampi

Mäyrälampi, lampi Hankasalmen Mäyrämäessä
Mäyrälampi, lampi Heinolassa kirkonkylän lähellä
Mäyrälampi, lampi Heinolassa Rihun lähellä
Mäyrälampi, lampi Joutsan Leivonmäellä
Mäyrälampi, lampi Jyväskylän Vertaalassa
Mäyrälampi, lampi Keuruulla Suolahden Mäkikylässä
Mäyrälampi, lampi Äänekosken Suolahdessa
Mäyrälammi

Mäyrälammi, lampi Ruoveden Pöllöperällä
Mäyrälammi, lampi Tammelassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Katri Tätilä

Katri Maria Aleksandra Tätilä (11. syyskuuta 1905 Aura – 23. kesäkuuta 1980 Turku) oli suomalainen taidemaalari ja -graafikko. Hän oli yksi Suomen keskeisimmistä naistaiteilijoista toisen maailmansodan jälkeen. Tätilän tuotanto vaihtelee suurista julkisista monumentaalimaalauksista pieniin grafiikkalehtisiin. Öljymaalaustensa lisäksi hän teki myös akvarelleja, piirustuksia ja pastelleja. Kupittaan Savessa hän teki keramiikkaa ja grafiikkaa.
Tätilä opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1931–1933 ja Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1936–1937. Hän asui 1940-luvulla Naantalin Tammistossa. Tätilän teoksia on muun muassa Wäinö Aaltosen museon  ja Suomen Taidegraafikkojen  kokoelmissa.
Meta-Kloorifenyylipiperatsiini

| --- | --- |


Meta-Kloorifenyylipiperatsiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
1-(3-kloorifenyyli)piperatsiini
Tunnisteet
CAS-numero: 6640-24-0
ATC-koodi:  ?
PubChem CID: 1355
DrugBank: DB12110
Kemialliset tiedot
Kaava: C10H13N2Cl 
Moolimassa: 196,68
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia: hepaattinen (CYP2D6)
Puoliintumisaika: 4–14 tuntia
Ekskreetio: virtsa
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: nieltynä, intranasaalisesti, rektaalisesti
Takavarikoituja mCPP "ekstaasinappeja"
Takavarikoituja mCPP "ekstaasinappeja"
meta-kloorifenyylipiperatsiini eli mCPP on fenyylipiperatsiiniluokkaan kuuluva psykoaktiivinen aine, joka muun muassa voi aiheuttaa päänsärkyä ja ahdistusta. mCPP:tä käytetään muun muassa ahdistuksen koe-eläinmalleissa, lääkkeiden aihiona ja muuntohuumeena. mCPP pahentaa pakko-oireisen häiriön oireita. mCPP aiheuttaa anoreksiaa.
Farmakologia > Farmakodynamiikka

meta-kloorifenyylipiperatsiinilla on merkittävä affiniteetti 5-HT1A-, 5-HT1B-, 5-HT1D-, 5-HT2A-, 5-HT2B-, 5-HT2C-, 5-HT3- ja 5-HT7-reseptoreihin sekä serotoniinin takaisinottoon. Sillä on myös jonkin verran affiniteettia α1-adrenergiseen, α2-adrenergiseen, H1:een, I1:een ja noradrenaliinin takaisinottoon. Se käyttäytyy agonistina useimmissa serotoniinireseptoreissa. meta-kloorifenyylipiperatsiinin on osoitettu toimivan ei vain serotoniinin takaisinoton estäjänä, vaan myös serotoniinia vapauttavana aineena. meta-kloorifenyylipiperatsiinin voimakkaimmat vaikutukset kohdistuvat 5-HT2B- ja 5-HT2C-reseptoreihin, ja sen erottava vihje on ensisijaisesti 5-HT2C:n välittämä. Sen negatiiviset vaikutukset, kuten ahdistus, päänsärky ja ruokahaluttomuus, johtuvat todennäköisesti sen vaikutuksista 5-HT2C-reseptoriin. Muita meta-kloorifenyylipiperatsiinin vaikutuksia ovat pahoinvointi, hypoaktiivisuus ja peniksen erektio, joista kaksi jälkimmäistä johtuvat lisääntyneestä 5-HT2C-aktiivisuudesta ja edellinen todennäköisesti 5-HT3-stimulaation kautta.  Vertailututkimuksissa meta-kloorifenyylipiperatsiinilla on noin 10-kertainen selektiivisyys ihmisen 5-HT2C-reseptoreihin verrattuna ihmisen 5-HT2A- ja 5-HT2B-reseptoreihin (Ki = 3,4 nM vs. 32,1 nM ja 28,8 nM). Se toimii ihmisen 5-HT2A- ja 5-HT2C-reseptorien osittaisena agonistina, mutta ihmisen 5-HT2B-reseptorien antagonistina. Huolimatta siitä, että mCPP toimii serotoniini-5-HT2A-reseptorin agonistina, se on kuvattu ei-hallusinogeeniseksi. Hallusinaatioita on kuitenkin toisinaan raportoitu, kun suuria annoksia meta-kloorifenyylipiperatsiinia otetaan.
Farmakologia > Farmakokinetiikka

meta-kloorifenyylipiperatsiinilla on rooli ksenobioottina, se hydroksyloituu P450 CYP2D6:n katalysoimana para-hydroksi-meta-kloorifenyylipiperatsiiniksi (4-HO-mCPP). mCPP:n puoliintumisaika on 4-14 tuntia. mCPP on useiden muiden piperatsiinilääkkeiden metaboliitti, mukaan lukien tratsodoni, nefatsodoni, etoperidoni, ja mepipratsoli.
Laki > Suomi

1-(3-kloorifenyyli)piperatsiini (mCPP) on Suomen lain mukaan laiton huumausaine.
Laki > Saksa

1-(3-kloorifenyyli)piperatsiini (mCPP) on laitonta Saksassa. Se on luokiteltu luokkaan Anlage II (vain valtuutettu kauppa, ei lääkemääräyksiä).
Luettelo diplomaattisista edustustoista Nepalissa

Tämä on luettelo diplomaattisista edustustoista Nepalissa. Tällä hetkellä  Kathmandussa on 26 suurlähetystöä.
Suurlähetystöt > Kathmandussa

Australia
Bangladesh
Brasilia
Kiina
Tanska
Egypti
Suomi
Ranska
Saksa
Intia
Israel
Japani
Pohjois-Korea
Etelä-Korea
Malesia
Myanmar
Norja
Pakistan
Qatar
Venäjä
Sri Lanka
Sveitsi
Thaimaa
Yhdistyneet arabiemiraatit
Yhdistynyt kuningaskunta
Yhdysvallat
Missions

Euroopan unioni (Delegation)
Pääkonsulaatit

Intia (Birgunj)
Akkreditoidut suurlähetystöt > New Delhissä

Belgia
Bhutan
Brunei
Kanada
Kuuba
Tšekki
Guatemala
Pyhä istuin
Islanti
Indonesia (Dhaka)
Irlanti
Malediivit (Islamabad)
Meksiko
Marokko
Alankomaat
Uusi-Seelanti
Paraguay
Filippiinit
Puola
Serbia
Singapore
Espanja
Swazimaa (New York City)
Tansania
Turkki
Vietnam (Rangoon)
Akkreditoidut edustustot

Taiwan
Sysmäjärvi (Outokumpu)

| Sysmäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Outokumpu
Koordinaatit:  62°41′18″N, 29°03′20″E
Järvinumero:  04.353.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,6 m 
Rantaviiva:  22,3 km 
Pinta-ala:  6,64 km² 
Tilavuus:  0,00485 km³ 
Keskisyvyys:  0,74 m 
Suurin syvyys:  3,6 m 
 fiSysmäjärvi 
Sysmäjärvi on rehevä ja erittäin matala lintujärvi ja luonnonsuojelualue Outokummun keskustan eteläpuolella Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 6,6 neliökilometriä ja keskisyvyys vain 74 senttimetriä. Etäisyys Joensuusta on 36 kilometriä länsiluoteeseen.