stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kongan kihlakunta

Kongan kihlakunnan sijainti Smålandin maakunnan kartalla.
Kongan kihlakunta (ruots. Konga härad) oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 487,31 neliökilometriä ja asukasluku 24 552 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Långsjö, Ljuder, Älmeboda, Linneryd, Hovmantorp, Lessebon kauppala, Furuby, Hemmesjö, Tegnaby, Östra Torsås, Uråsa, Nöbbele, Väckelsång, Tingsås, Tingsrydin kauppala ja Södra Sandsjö.
Kihlakunnan tuolloisista kunnista Långsjö ja Vissefjärda kuuluvat nykyään Emmabodan kuntaan Kalmarin läänissä. Hovmantorp ja Ljuder kuuluvat Lessebon kuntaan, Tingsås, Älmeboda, Linneryd, Södra Sandsjö ja Väckelsång Tingsrydin kuntaan ja muut kunnat Växjön kuntaan.
Kulamaa

Kulamaa on yksi Rauman pienistä kylistä, ja se sijaitsee noin 10 km Rauman keskustasta Turkuun päin Pyhärannan ja Rauman rajalla. Kulamaalla asuu noin 200 ihmistä. Kulamaa kuului aluksi Rauman maalaiskuntaan, kunnes se 1993 liitettiin Rauman kaupunkiin.
Aiheesta muualla

seula.net Kulamaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kong Fanying

Kong Fanying (kiin.: 孔凡影; pinyin: Kǒng Fányǐng; s. 27. huhtikuuta 1996) on kiinalainen alppihiihtäjä.
Kong osallistui vuoden 2017 maailmanmestaruuskilpailuihin Sankt Moritzissa. Hän laski pujottelussa 64:nneksi ja suurpujottelussa 86:nneksi. Vuoden 2018 talviolympialaisissa Kong sijoittui suurpujottelussa 55:nneksi ja keskeytti pujottelussa. Åren MM-kilpailuissa 2019 hän oli suurpujottelussa 66:s ja keskeytti pujottelussa. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli alppiyhdistetyssä 15:s ja syöksylaskussa 31:s, molemmissa maaliin päässeistä hitaimpana. Hän sijoittui Pekingin suurpujottelussa 40:nneksi, supersuurpujottelussa 41:nneksi eli maaliin päässeistä viimeistä edelliseksi ja pujottelussa 47:nneksi. Hän ei ole osallistunut maailmancupin kilpailuihin.
Kulešovin efekti

Esimerkki Kulešovin efektistä.
Kulešovin efekti on venäläisen elokuvateoreetikon Lev Kulešovin esittelemä tekniikka, jonka mukaan leikkaamalla kaksi kuvaa peräkkäin saadaan tehokkaampi vaikutus kuin vain yksittäisellä kuvalla.
Lev Kulešovin alkuperäisen kokeen aika on lähteissä hieman eri tavalla. Kulešov on itse muistellut yhdistelleensä toisiinsa vuoden 1918 paikkeilla erilaisia filminpätkiä. Vsevolod Pudovkin kertoi vuonna 1929, että Kulešov olisi yhdistänyt saman lähikuvan näyttelijä Ivan Mozžuhinin kasvoista kolmeen erilaiseen kuvaan. Hän yhdisti kuvan keittolautaseen, leikkivään pikkutyttöön ja ruumisarkkuun. Kuvat nähnyt yleisö liitti otosyhdistelmiin erilaisen merkityksen. Keittolautasen kanssa Mozžuhin näytti miettivän unohtunutta keittoa, lapsen kanssa hän näytti hymyilevän ja ruumisarkun kanssa ilmaisevan syvää surua.
Kulešovin efekti on terminä keksitty paljon Kulešovin tekemien kokeiden jälkeen. Georges Sadoulin mukaan nimitys olisi syntynyt vuonna 1951, jolloin Pudovkinia olisi kutsuttu ”Pudovkinin efektin” keksijäksi. Pudovkin olisi kieltänyt tämän ja antanut kunnian Kulešoville.
Kirjallisuutta

Pudovkin, Svevolod: ”Kulesovin koe”, Filmihullu 6/1983.
Kryonerída

| Kryonerída Κρυονερίδα |
| --- | --- |
 Kryonerídan rotko ja Vaféen kylä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Kryonerída
 Koordinaatit: 35°20′N, 24°12′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Chaniá
Kunta:  Apokóronas
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  740201
Väkiluku (2011):  1 993
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  730 07
Suuntanumero(t):  28250
Rekisterikilpi:  ΧΝ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kryonerída (kreik. Κρυονερίδα; myös Krionerída; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κρυονερίδας, Dimotikí Enótita Kryonerídas) on yksi Apokóronaksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 993 (vuonna 2011).
Kryonerídan kunnallisyksikkö käsittää Apokóronaksen kunnan eteläosan. Sen suurin asutus on kunnan kuntakeskus Vrýses. Kryonerída oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Apokóronaksen kunnaksi yhdessä Arménoin, Así Gonián, Fresin, Georgioúpolin ja Vámoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Vaféen kylä.
Kunnallisyksikön osat

Kryonerídan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Alíkampos | Alíkampos | 198 |
| Emprósneros | Emprósneros | 268 |
| Emprósneros | Vatoudiáris | 76 |
| Máza | Chámpatha | 32 |
| Máza | Fonés | 120 |
| Máza | Máza | 100 |
| Nípos | Nípos | 167 |
| Vafés | Achatzikiá | 4 |
| Vafés | Arevítis | 22 |
| Vafés | Vafés | 212 |
| Vrýses Apokorónou | Fílippos | 39 |
| Vrýses Apokorónou | Metóchi | 15 |
| Vrýses Apokorónou | Vrýses | 740 |
Yhteensä: 1 993
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kryonerída Wikimedia Commonsissa
Kreikan kansalaisuus

Kreikan passi, jota Kreikan kansalaiset voivat hakea.
Kreikan kansalaisuus on laillinen suhde Kreikan tasavallan ja yksittäisen ihmisen välillä. Maassa sovelletaan enimmäkseen ius sanguinis -periaatetta.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä

Syntyperäisiä Kreikan kansalaisia ovat kaikki sellaiset henkilöt, joiden syntymähetkellä vähintään toinen vanhempi on Kreikan kansalainen. Myös sellaiset henkilöt ovat syntyperäisiä kansalaisia, joiden vanhemmat ovat syntyneet Kreikassa ja joilla on rekisteröity kotikunta Kreikassa lapsen syntymähetkellä.
Ilmoituksella kansalaisuuden voivat saada myös ne, jotka voivat todistaa, että vähintään yksi isovanhemmista on Kreikan kansalainen.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Kansalaisuuden voi saada hakemuksella sellainen täysi-ikäinen henkilö, joka täyttää seuraavat ehdot:
Hakija on asunut Kreikassa vähintään 7 vuotta.
Hakijan tulee maksaa veronsa.
Hakijalla on puhdas rikosrekisteri.
Muiden Euroopan unionin kansalaisten, Kreikan kansalaisen kanssa naimisissa olevien tai pakolaiseksi tunnustettujen henkilöjen kohdalla vaaditaan 3 vuoden laillinen asumisaika Kreikassa.
Kreikan perustuslain mukaan kaikki sellaiset henkilöt, jotka on hyväksytty noviiseiksi tai munkeiksi Athos-vuoren munkkiyhteisöön, saavat automaattisesti Kreikan kansalaisuuden. Tällaisille henkilöille ei ole muita vaatimuksia.
Kaksoiskansalaisuus

Kreikka sallii kaksoiskansalaisuuden. Kreikan kansalaiset ovat myös Euroopan unionin kansalaisia.
Kuorimaveitsi

Kiinteäteräinen kuorimaveitsi.
Kääntyväteräisiä kuorimaveitsiä.
Kuorimaveitsi on kova- ja ohutkuoristen juuresten, vihannesten ja hedelmien kuorimiseen tarkoitettu veitsi. Sillä voidaan kuoria esimerkiksi perunoita tai omenia.
Kuorimaveitset ovat tavallisesti joko kiinteä- tai liikkuvateräisiä. Kuorimaveisten kärki on usein teroitettu, jotta esimerkiksi perunan silmujen poistaminen onnistuu helposti. Keski-Euroopassa yleinen kuorimaveitsi on niin sanottu Y-mallinen veitsi, jota käytetään erityisesti suurikokoisten ja pitkänomaisten kasvisten kuorimisessa. Lisäksi kuorimaveitsistä on kehitetty sähkökäyttöisiä malleja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuorimaveitsi Wikimedia Commonsissa
Kreikan itsenäisyyspäivä

| Kreikan itsenäisyyspäivä> Εορτασμός της Ελληνικής Επανάστασης |
| --- | --- |
 Lapsia itsenäisyyspäivän paraatissa Ouranoúpolissa Chalkidikílla.
Valtio:  Kreikka, Kypros
Tyyppi:  kansallispäivä
Vietetään:  25. maaliskuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Kreikan itsenäisyyspäivä (kreik. Εορτασμός της Ελληνικής Επανάστασης, Eortasmós tis Ellinikís Epanástasis, ”Kreikan kansannousun juhla”; usein vain 25η Μαρτίου, 25. Martíou, ”25. maaliskuuta”) on Kreikassa, Kyproksella ja kreikkalaisissa yhteisöissä ympäri maailman vuosittain 25. maaliskuuta vietetty kansallispäivä, joka juhlistaa Kreikan vapaussotaa ja Kreikan itsenäistymistä Osmanien valtakunnasta. Itsenäisyyspäivä on toinen Kreikan kansallispäivistä Óchi-päivän ohella. Sitä vietetään aina samana päivänä kuin Marian ilmestyspäivää ortodoksisessa kirkossa.
Tausta

Turkkilainen Osmanien valtakunta kukisti Bysantin valtakunnan vuonna 1453, ja kreikkalaiset olivat tämän jälkeen turkkilaisvallan alla lähes 400 vuotta. Kreikan kansallisuusaate alkoi nousta 1700-luvun lopulla. Kreikan kansannousun ja seuranneen vapaussodan ainakin symbolisena alkuna pidetään sitä, kun piispa Germanos nosti Kreikan lipun Marian ilmestyspäivän juhlassa Agía Lávran luostarissa Peloponnesoksella 25. maaliskuuta 1821. Vapaussota kesti vuoteen 1829 saakka. Historiansa vuoksi itsenäisyyspäivän vietto kietoutuu Kreikassa tiiviisti yhteen ortodoksisen kirkon suurimpiin juhliin kuuluvan Marian ilmestyspäivän (Evangelismós tis Theotókou, Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian ilmestys) juhlallisuuksien kanssa.
Juhlallisuudet

Kreikan itsenäisyyspäivää vietetään erityisesti juhlaparaateilla, liputuksilla ja muilla seremonioilla. Ateenassa järjestetään suuri sotilasparaati ja paikallisesti jokaisessa kaupungissa ja kylässä omia paraateja, joissa marssii sotilassoittokuntia, vapaussodan aikaisiin asuihin ja kansallispukuihin pukeutuneita, merkkihenkilöitä ja koululaisia sekä eri järjestöjä. Lisäksi kirkot täyttyvät Marian ilmestyspäivän juhlaliturgiaan osallistujista. Sen tärkeimpiä juhlapaikkoja on Tínos ja sen Panagía Evangelístrian kirkko. Ihmiset juhlistavat päivää myös kotona sekä kokoontumalla yhteen sukulaisten ja ystävien kanssa. Päivän perinteistä juhlaruokaa on kummeliturska (bakaliáros), koska juhla osuu suuren paaston ajalle.
Juhlaparaatia Náfpliossa.
Juhlaparaatia Náfpliossa.
Koululaisten paraatia Ateenassa.
Koululaisten paraatia Ateenassa.
Juhlaliputusta Santorínilla.
Juhlaliturgia Ottawassa Kanadassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan itsenäisyyspäivä Wikimedia Commonsissa
Kirjallisuusvuosi 1966

Kirjallisuusvuosi 1966 käsittelee vuoden 1966 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

8. syyskuuta – Ensimmäinen Unescon lukutaitopäivä
Kiinan kulttuurivallankumous alkoi: maan lehdissä syytettiin kahta tunnettua kirjailijaa kommunistipuolueen vastaisesta toiminnasta ja kerrottiin noin 160 000 kiinalaisen kirjailijan ja taiteilijan lähteneen tehtaisiin, maataloustöihin ja armeijaan ”uudistamaan ajatteluaan”.
Kirjailija Hannu Salama tuomittiin Helsingin hovioikeudessa jumalanpilkasta kolmeksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen, mutta tasavallan presidentti Urho Kekkonen armahti hänet vuonna 1968. Lisäksi kustantaja Kari Reenpää sai 2 000 markan sakot ajattelemattomuudesta tehdystä jumalanpilkasta. Kustannusyhtiö Otava joutui maksamaan valtiolle 46 000 markkaa. Juhannustanssit-romaanin kiistanalaiset kohdat – sivut 139–142 – määrättiin sensuroitavaksi. Teoksen uusintapainokset ilmestyivät sensuroituina vuoteen 1990 asti.
Kansainvälisen ISBN-järjestelmän alku: W H Smith -kirjakauppaketju otti Britanniassa käyttöön merkinnän Standard Book Numbering (SBN).
Julkaisuja

Uula Aapa – Tuhoon tuomittu partio
Chinua Achebe – Kansan mies
Isaac Asimov – Fantastic Voyage (elokuvan Fantastinen matka pohjalta tehty kirja)
Anni Blomqvist – I stormens spår (ensimmäinen Myrskyluoto- eli Stormskär-romaanisarjan teos)
Truman Capote – Kylmäverisesti
James Clavell – Tai-Pan (romaani)
Shūsaku Endō – Vaitiolo
Mary Douglas – Puhtaus ja vaara
Friedrich Dürrenmatt – Der Meteor (suom. Meteori : kaksinäytöksinen komedia)
Robert A. Heinlein – Kuu on julma
Fred Hoyle – Los Angeles ei vastaa
Marjatta Kurenniemi – Onnelin ja Annelin talo, (Onneli ja Anneli -sarjan avaus)
Anatoli Kuznetsov – Babi Jar (dokumenttiromaani; sensuroimaton versio julk. 1969)
Niilo Lauttamus – Rähinäremmi
Gunnar Mattsson – Prinsessa
Kalle Päätalo – Viimeinen savotta
Karl Ristikivi – Rõõmulaul (runokokoelma)
Arvo Salo – Lapualaisooppera
Maj Sjöwall & Per Wahlöö – Mies, joka hävisi savuna ilmaan
Hunter S. Thompson – Helvetin enkelit
Jack Vance – The Blue World
Lauri Viita – Kootut runot
Palkintoja

Paavo Haavikko
Frank Herbert – Dyyni
Roger Zelazny – And Call Me Conrad
Iikka Vuotila
Kai Kaila
Nelly Sachs
Samuel Josef Agnon
Gunnar Ekelöf
Katherine Anne Porter
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1995–1996

Kausi 1995–1996 oli 56. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-sarjan mestaruuden voitti Torpan Pojat. Lahden NMKY voitti hopeaa ja Tapiolan Honka pronssia. Runkosarja pelattiin kahdessa lohkossa, itälohkon voitti Lahden NMKY ja länsilohkon Torpan Pojat.
Runkosarja > Itälohko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lahden NMKY | 38 | 33 | 5 | 3438 | 2988 | 71 |
| Helsingin NMKY | 38 | 20 | 18 | 3444 | 3402 | 58 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 38 | 18 | 20 | 3546 | 3575 | 56 |
| Kouvot | 38 | 18 | 20 | 3298 | 3191 | 56 |
| Pantterit | 38 | 17 | 21 | 3258 | 3359 | 55 |
| Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat | 38 | 9 | 29 | 3531 | 3909 | 47 |
| Tampereen Pyrintö | 38 | 8 | 30 | 3391 | 3916 | 46 |
Runkosarja > Länsilohko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torpan Pojat | 38 | 30 | 8 | 3757 | 3285 | 68 |
| Tapiolan Honka | 38 | 29 | 9 | 3772 | 3400 | 67 |
| Kisa Nokia | 38 | 21 | 17 | 3775 | 3623 | 59 |
| Forssan Alku | 38 | 20 | 18 | 3515 | 3545 | 58 |
| UU-Korihait | 38 | 18 | 20 | 3769 | 3787 | 56 |
| Forssan Koripojat | 38 | 13 | 25 | 3362 | 3639 | 51 |
| Turun NMKY | 38 | 12 | 26 | 3501 | 3738 | 50 |
Palkitut > Suomen mestarit 1996 – Torpan Pojat

James Gatewood, Kurk Lee, Kari-Pekka Klinga, Riku Marttinen, Kari Hautala, Manne Pyykkö, Olli-Pekka Laitila, Markku Rosokivi, Olli-Pekka Ansamaa, Greg Joyner, Antti Isomäki ja Markus Sjöman. Päävalmentaja Aaron McCarthy. Lisäksi joukkueessa esiintyi Mikko Vilke (viisi runkosarjaottelua).
Palkitut > Suomen Koripalloliiton kauden parhaat

| Palkinto | Voittaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pelaaja | Markku Larkio | Lahden NMKY |
| Vuoden puolustuspelaaja | Greg Joyner | Torpan Pojat |
| Vuoden tulokas | Pasi Riihelä | Kisa Nokia |
| Vuoden kehittynein pelaaja | Jyri Lehtonen | Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat |
| Paras kuudes pelaaja | Jari Raitanen | Tapiolan Honka |
| Vuoden valmentaja | Ari Tammivaara | Lahden NMKY |
| Vuoden erotuomari | Mika Moberg | - |
Kurt Schrader

Kurt Schrader
Kurt Schrader (s. 19. lokakuuta 1951 Bridgeport, Connecticut) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko.
Schrader on ollut Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Oregonin viidennestä vaalipiiristä 3. tammikuuta 2009 alkaen. Hän sai marraskuun 2008 vaaleissa noin 54 prosenttia äänistä ja päävastehdokas, republikaanien Mike Erickson noin 38 prosenttia. Hänen edeltäjänsä vaalipiirin edustajana oli puoluetoveri Darlene Hooley, joka toimi edustajainhuoneen jäsenenä vuosina 1997–2009. Schrader kuuluu edustajainhuoneen maatalousvaliokuntaan.
Schrader pyrki Oregonin edustajainhuoneeseen ensimmäisen kerran vuonna 1994, jolloin hän hävisi republikaaniehdokas Jerry Grishamille 38 äänen erolla. Hän oli uudelleen ehdolla vuonna 1996 ja voitti Paul Kraxburgerin. Schrader oli Oregonin edustajainhuoneen jäsen vaalipiiristä numero 23 vuosina 1997–2003 ja vuosina 2003–2008 hän oli osavaltion senaatin jäsen vaalipiiristä numero 20.
Schrader on siviiliammateiltaan eläinlääkäri ja maanviljelijä. Hän suoritti eläinlääketieteen tohtorin tutkinnon vuonna 1977 Illinois'n yliopistossa. Hän on suorittanut myös hallinnon Bachelor of Arts -tutkinnon, Cornellin yliopistossa vuonna 1973.
Schrader on naimisissa ja hänellä on vaimonsa Marthan kanssa viisi lasta. Kun Kurt Schrader tuli valituksi Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen, Martha Schraderista tuli hänen seuraajansa Oregonin osavaltion senaatissa.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1996–1997

Kausi 1996–1997 oli 57. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-sarjan mestaruuden voitti Torpan Pojat. Kouvot voitti hopeaa ja Tapiolan Honka pronssia. Runkosarja pelattiin kahdessa lohkossa, itälohkon voitti Kouvot ja länsilohkon Torpan Pojat.
Runkosarja > Itälohko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kouvot | 37 | 27 | 10 | 3408 | 3121 | 64 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 37 | 23 | 14 | 3272 | 3078 | 60 |
| Helsingin NMKY | 37 | 22 | 15 | 3332 | 3222 | 59 |
| Lahden NMKY | 37 | 21 | 16 | 3185 | 2982 | 58 |
| Pyrbasket | 37 | 20 | 17 | 3584 | 3599 | 57 |
| Äänekosken Huima | 37 | 20 | 17 | 3523 | 3405 | 57 |
| New Wave | 37 | 16 | 21 | 3409 | 3563 | 53 |
| Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat | 37 | 8 | 29 | 3196 | 3585 | 45 |
Runkosarja > Länsilohko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torpan Pojat | 37 | 34 | 3 | 3693 | 3068 | 71 |
| Tapiolan Honka | 37 | 25 | 12 | 3627 | 3291 | 62 |
| Salon Vilpas | 37 | 18 | 19 | 3607 | 3723 | 55 |
| UU-Korihait | 37 | 17 | 20 | 3391 | 3578 | 54 |
| Forssan Koripojat | 37 | 15 | 22 | 3294 | 3404 | 52 |
| Kisa Nokia | 37 | 15 | 22 | 3508 | 3586 | 52 |
| Piiloset | 37 | 12 | 25 | 3171 | 3381 | 49 |
| Forssan Alku | 37 | 3 | 34 | 3026 | 3640 | 40 |
Palkitut > Suomen mestarit 1997 – Torpan Pojat

James Gatewood, Pekka Markkanen, Kurk Lee, Kari-Pekka Klinga, Riku Marttinen, Kari Hautala, Olli-Pekka Laitila, Markku Rosokivi, Olli-Pekka Ansamaa, Greg Joyner, Mika Luukkanen ja Markus Sjöman. Päävalmentaja Aaron McCarthy. Lisäksi joukkueessa esiintyivät Kari Hyökki ja Juha-Matti Kaminen (yksi runkosarjaottelu) sekä Lassi Utrio (kolme runkosarjaottelua).
Palkitut > Suomen Koripalloliiton kauden parhaat

| Palkinto | Voittaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pelaaja | Mika-Matti Tahvanainen | New Wave |
| Vuoden puolustuspelaaja | Greg Joyner | Torpan Pojat |
| Vuoden tulokas | Ilpo Jalonen | Salon Vilpas |
| Vuoden kehittynein pelaaja | Pasi Riihelä | Kouvot |
| Paras kuudes pelaaja | Mika Luukkanen | Torpan Pojat |
| Vuoden ulkomaalaisvahvistus | Kurk Lee | Torpan Pojat |
| Vuoden valmentaja | Aaron McCarthy | Torpan Pojat |
| Vuoden erotuomari | Jorma Ovaska | - |
Kreikan kansalaistensuojeluministeriö

| Kansalaistensuojeluministeriö Υπουργείο Προστασίας του Πολίτη |
| --- | --- |
 Kreikan vaakuna Kreikan hallituksen sinettinä.
Perustettu:  2009 / 2018
Valtio:  Kreikka
Ministeri:  Michális Chrysochoḯdis
Kreikan kansalaistensuojeluministeriö (myös Kreikan siviilisuojeluministeriö, kreik. Υπουργείο Προστασίας του Πολίτη, Ypourgeío Prostasías tou Políti) on Kreikan ministeriö, jonka alaisuuteen kuuluvat muun muassa Kreikan poliisi ja Kreikan palolaitos, aiemmin myös Kreikan rannikkovartiosto.
Kansalaistensuojeluministeriö on perustettu alun perin vuonna 2009 ja nykyisellään vuonna 2018. Ministeriötä johtaa kansalaistensuojeluministeri Michális Chrysochoḯdis (vuonna 2019, Mitsotákisin hallitus).
Historia

Kansalaistensuojeluministeriön tehtävää ovat hoitaneet seuraavat ministeriöt:
Yleisen järjestyksen ministeriö (Υπουργείο Δημοσίας Τάξεως (Δημόσιας Τάξης), Ypourgeío Dimosías Táxeos (Dimósias Táxis)) (1974–1985)
Sisäasiain- ja yleisen järjestyksen ministeriö (Υπουργείο Εσωτερικών και Δημόσιας Τάξης, Ypourgeío Esoterikón kai Dimósias Táxis) (1985–1986)
Yleisen järjestyksen ministeriö (Υπουργείο Δημόσιας Τάξης, Ypourgeío Dimósias Táxis) (1986–2007)
Sisäministeriö (Υπουργείο Εσωτερικών, Ypourgeío Esoterikón) (2007–2009)
Kansalaistensuojeluministeriö (Υπουργείο Προστασίας του Πολίτη, Ypourgeío Prostasías tou Políti) (2009–2012)
Yleisen järjestyksen ja kansalaistensuojelun ministeriö (Υπουργείο Δημόσιας Τάξης και Προστασίας του Πολίτη, Ypourgeío Dimósias Táxis kai Prostasías tou Políti) (2012–2015)
Sisä- ja hallintouudistusministeriö (Υπουργείο Εσωτερικών και Διοικητικής Ανασυγκρότησης, Ypourgeío Esoterikón kai Dioikitikís Anasygkrótisis) (2015–2016)
Sisäministeriö (Υπουργείο Εσωτερικών, Ypourgeío Esoterikón) (2016–2018)
Kansalaistensuojeluministeriö (Υπουργείο Προστασίας του Πολίτη, Ypourgeío Prostasías tou Políti) (2018–)
Kansalaistensuojeluministerit

Kansalaistensuojeluministereinä ovat toimineet ministeriön olemassaolon aikana:
| Ministeri> Kansalaistensuojeluministeriö 2009–2012 | Kausi alkoi> Kansalaistensuojeluministeriö 2009–2012 | Kausi päättyi> Kansalaistensuojeluministeriö 2009–2012 | Hallitus> Kansalaistensuojeluministeriö 2009–2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| Michális Chrysochoḯdis | 7. lokakuuta 2009 | 7. syyskuuta 2010 | G. A. Papandréoun hallitus |
| Chrístos Papoutsís | 7. syyskuuta 2010 | 11. marraskuuta 2011 | G. A. Papandréoun hallitus |
| Chrístos Papoutsís | 11. marraskuuta 2011 | 7. maaliskuuta 2012 | Papadímoksen hallitus |
| Michális Chrysochoḯdis | 7. maaliskuuta 2012 | 17. toukokuuta 2012 | Papadímoksen hallitus |
| Elefthérios Oikonómou | 17. toukokuuta 2012 | 21. kesäkuuta 2012 | Pikramménoksen virkaatekevä hallitus |
Kansalaistensuojeluministeriö 2018–
| Panagiótis Skourlétis | 4. elokuuta 2018 | 28. elokuuta 2018 | Tsíprasin II hallitus |
| Ólga Gerovasíli | 28. elokuuta 2018 | 9. heinäkuuta 2019 | Tsíprasin II hallitus |
| Michális Chrysochoḯdis | 9. heinäkuuta 2019 |  | Mitsotákisin hallitus |
Aiheesta muualla

Υπουργείο Προστασίας του Πολίτη. Kreikan kansalaistensuojeluministeriön verkkosivut. (kreikaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Υπουργείο Προστασίας του Πολίτη
Kreikan ministeriöt
Digitaalisen hallinnon ministeriö
Infrastruktuuri- ja liikenneministeriö
Kansalaistensuojeluministeriö
Kehitys- ja investointiministeriö
Kulttuuri- ja urheiluministeriö
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö
Merenkulku- ja saaristoministeriö
Oikeusministeriö
Opetus- ja uskontoasiainministeriö
Puolustusministeriö
Sisäministeriö
Terveysministeriö
Turismiministeriö
Työ- ja sosiaaliministeriö
Ulkoministeriö
Valtiovarainministeriö
Ympäristö- ja energiaministeriö
Käännös suomeksi
Krystal Meyers

Krystal Meyers
Krystal Nicole Meyers (s. 31. heinäkuuta 1988 Orange County, Kalifornia) on yhdysvaltalainen kristillinen rocklaulaja-lauluntekijä ja muusikko. Ensimmäisen sooloesityksensä hän lauloi viisivuotiaana kirkossa.
Levytykset

Krystal Meyers (2005)
Dying For A Heart (2006)
Make Some Noise (2008)
Aiheesta muualla

Krystal Meyers Official Website (englanniksi)
Kuhajärvi (Juupajoki)

| Kuhajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°49′45″N, 24°15′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  oja Jouttijokeen 
Järvinumero:  35.754.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,5 m  
Rantaviiva:  1,636 km  
Pinta-ala:  10,581 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuhajärvi 
Kuhajärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Hyytiälässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan itäpuolella Siankinkunmäen lounaispuolella ja Välikankaan mäen länsipuolella niiden juurella. Erämaajärvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 167,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se virtaa suo-ojien kautta yhtyen Jouttijokeen kilometrin päässä.