stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Le Brignon

| Le Brignon |
| --- | --- |
 Brignonin kirkko
 vaakuna
 Le Brignon
 Koordinaatit: 44°56′10″N, 3°52′51″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Haute-Loire
Arrondissementti:  Le Puy-en-Velay
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  34,9 km²
Väkiluku (2018):  605 
 – Väestötiheys:  17 as./km²
Kunnan numero:  43039
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Brignon on kunta Ranskassa Haute-Loiren departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Loirejoen varrella, noin 16 kilometriä Le Puy-en-Velayn kaupungista etelään.
Kunnan keskustassa oleva Saint-Martinin kirkko on rakennettu romaaniseen tyyliin. Kirkon portaali on kuitenkin tyyliltään goottilainen. Kirkon kellotornissa on neljä erikokoista kelloa. Kellotornin rakennusajankohdasta ei ole varmuutta. Luultavasti se on rakennettu 1300-luvun lopulla tai 1400-luvulla. Kirkko kuuluu historiallisten monumenttien luetteloon.
Kunnan rajalla on 27 metriä korkea Beaumen vesiputous, Cascade de la Beaume. Le Brignon jakaa sen naapurikunta Solignac-sur-Loiren kanssa.
Cascade de la Beaume
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Brignon Wikimedia Commonsissa
Käyttölaina

Käyttölaina on Suomessa nimitys tavalle ottaa sellaista velkaa, joka on korvannut vanhat pienlainat vuonna 2013 voimaan tulleen pienlainoja säätelevän lakiuudistuksen myötä.
Käyttölainojen ominaispiirteitä

Nykyiset käyttölainat ovat rinnastettavissa ominaisuuksiltaan kulutusluottoihin. Käyttölainan hakeminen tapahtuu tyypillisesti verkkohakemuksella tai tekstiviestitse. Käyttölaina eroaa kulutusluotoista ja pienlainoista siten, että nostat luottolimiittisi puitteissa rahaa tilillesi, jolloin maksat korkoa luottoyhtiölle ainoastaan käyttämästäsi summasta, etkä koko luotosta.[lähde? ]
Tyypillisesti käyttölainojen takaisinmaksuajat ovat 6–12 kuukautta. Lainaa lyhennetään luottoyhtiölle kuukausittain käyttösumman mukaan. Käyttölainojen summat vaihtelevat muutamasta sadasta eurosta useampaan tuhanteen euroon saakka.[lähde? ]
Käyttölainaa voidaan luonnehtia myös eräänlaiseksi virtuaaliseksi luottokortiksi. Henkilölle myönnetään tietyn suuruinen luottoraja, jonka puitteissa henkilö voi nostaa rahaa tilillensä ja maksaa korkoa ainoastaan käyttämästäsi summasta.[lähde? ]
Käyttölainoja voidaan myöntään yli 18-vuotiaille Suomen kansalaisille, joilla ei ole Suomen Asiakastieto Oy:n rekisterissä maksuhäiriömerkintää. Käyttölainoja myönnetään ilman erillisia vakuuksia.[lähde? ]
Pikalainoja säätelevan lakimuutoksen myötä panttilainaaminen ja käyttölainat ovat kasvattaneet suosiotaan.
Käyttölainaa myöntävät yritykset ovat velvollisia liittymään luotonantajarekisteriin.
Aiheesta muualla

http://www.talouselama.fi/uutiset/kielto+tulee++pikavipit+alkavat+etsia+luovia+keinoja/a2163039 (Arkistoitu – Internet Archive)
Lea Hilokoski

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten keilailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten keilailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten keilailu.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Naisten keilailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Malmö 1967 | 5×3+3 am. |  |
|  Kultaa | Malmö 1967 | 4×6 eur. |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kööpenhamina 1969 | 4×6 eur. |  |
|  Kultaa | Helsinki 1977 | parikilpailu |  |
|  Kultaa | Helsinki 1977 | masters |  |
|  Hopeaa | Kööpenhamina 1969 | parikilpailu |  |
|  Pronssia | Kööpenhamina 1969 | masters |  |
|  Pronssia | 1973 | joukkuekilpailu |  |
Lea Irene Hilokoski (24. heinäkuuta 1944 Helsinki – 16. marraskuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen keilaaja, maailmanmestari ja Euroopan mestari. Hän edusti seuratasolla Keilanaisia, Strikerseja ja 69 Mercuria.
Vasenkätisenä keilannut Hilokoski voitti vuonna 1967 maailmanmestaruuden neljän sekä viiden naisen joukkuekilpailussa. Euroopan mestaruuksia Hilokoskelle kertyi kolme, samaten himmeämpiä EM-mitaleita.
Hilokosken veli Leo Hilokoski on myös menestyksekäs keilaaja. Hilokoski valittiin vuonna 1977 Vuoden urheilija -äänestyksessä vuoden naisurheilijaksi. Suomen Keilailuliiton arvokkaimman pelaajaneulan, timanttisen, Hilokoski sai järjestysnumerolla kaksi. Ammatiltaan Hilokoski oli konttoristi. Hän kuoli marraskuussa 2007 vaikeaan sairauteen 63-vuotiaana.
Lehmänkauppa

Lehmänkauppa on sävyltään halveksiva kuvaannollinen ilmaus, jolla tarkoitetaan vastapalveluksiin perustuvaa poliittista vaihtokauppaa. Sanan käyttö politiikassa liittyy usein tilanteisiin, joissa puolueiden on hankittava omille hankkeilleen muilta tukea saadakseen niiden taakse välttämättömän enemmistön. Tämä edellyttää yleensä muille mieluisien hankkeiden tukemista vastapalveluksena. Monesti sanalla on lievästi tuomitseva sävy, ja lehmänkaupoilla voidaan viitata myös periaatteista tinkimiseen. Sana viittaa vertauskuvallisesti kaupantekoon lehmillä.
Tavallisimpia tapoja lehmänkaupan tekemiseen on joidenkin päättäjien äänestyskäyttäytymisen ”ostaminen” antamalla tiettyjä lupauksia, esimerkiksi virkapaikoista, ennen ratkaisevaa äänestystä.[lähde? ]
Ruotsissa sosiaalidemokraattien ja talonpoikaisliiton hallitusyhteistyön käynnistymistä keväällä 1933 kutsuttiin lehmänkaupaksi (ruots. kohandeln).
Lea Hyvönen

Lea Ellen Tuulikki Hyvönen (s. 8. syyskuuta 1946 Sotkamo) on suomalainen eläinlääkäri. Hän on ollut Helsingin yliopiston elintarviketeknologian professori 1987 alkaen. Hän on tutkinut radiotaajuuskuumennusta.
Liikkeenhallinta

Liikkeenhallinta on elokuvateollisuudessa käytetty tehostekuvausmenetelmä. Sillä voitiin osin korvata aiemmin käytetty stop motion -tekniikka. Menetelmää käytettiin ensimmäisen kerran George Lucasin Tähtien sota -elokuvassa.
Liikkeenhallinnassa kohde, esimerkiksi lentokone tai avaruusalus tms. on paikallaan. Mahdollisesti siinä on joitain liikkuvia osia, ja sitä voidaan kääntää pituusakselinsa mukaisesti (Tähtien sota -elokuvissa esimerkiksi X-siipinen hävittäjä).
Kohdetta kuvataan tietokoneohjatulla kameralla ”blue screeniä” vasten. Myöhemmässä vaiheessa sininen tausta vaihdetaan elokuvassa käytettävään taustaan.
Nykyään liikkeenhallinta on menettänyt merkityksensä. Tietokoneiden laskentatehon kasvettua tehosteiden tekeminen CGI-animaatioina on helpompaa, nopeampaa ja halvempaa kuin pienoismallien kanssa toimiminen.
Liikkeenohjain

Liikkeenohjain ohjaa jonkin objektin liikettä. Monet liikkeenohjaimet toteutetaan tietokoneilla, mutta ne voidaan toteuttaa myös puhtaasti analogisin komponentein. Esimerkiksi robotin ohjausta tai osaa siitä voidaan sanoa liikkeenohjaukseksi.
Lea Ignatius

| Lea Ignatius> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Lea Toini Johanna Ignatius, o.s. Jännes
Syntynyt: 26. lokakuuta 1913 Helsinki
Kuollut: 27. kesäkuuta 1990 (76 vuotta) Lohja
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  taidegraafikko
Lea Toini Johanna Ignatius, (o.s. Jännes) (26. lokakuuta 1913 Helsinki – 27. kesäkuuta 1990 Lohja) oli suomalainen taidegraafikko.
Ignatius opiskeli piirustusta ja taidehistoriaa Helsingin yliopistossa sekä Taideteollisuuskeskuskoulussa 1930-luvulla. Hän tuli tunnetuksi etevänä piirtäjänä ja muotokuvamaalarina. Ensimmäisen yksityisnäyttelynsä hän piti Helsingissä Strindbergin Taidesalongissa syksyllä 1948. Taidegrafiikkaa hän opiskeli 1960-luvun lopulla Salzburgissa Itävallassa ja 1970-luvulla Pariisissa., ja nousi Suomen eturivin taidegraafikkojen joukkoon. Ignatiuksen teoksia on useiden suomalaisten ja ulkomaisten taidemuseoiden kokoelmissa.. Valtion taiteilijaeläke hänelle myönnettiin 1979.
Ignatius oli avioliitossa dipl.ins. Reino Ignatiuksen (1913–2001) kanssa. Heidän esikoistyttärensä on taidegraafikko Elina Luukanen (s. 1941).  Hänen vanhempansa olivat Maataloustuottajain Keskusliiton (MTK) pitkäaikainen puheenjohtaja Juho Jännes (aiemmin Genetz, 1880–1964) ja Suomen Sotilaskotiliiton puheenjohtajana toiminut Toini Jännes (s. Liljeström, 1884–1942).
Käyttökate

Käyttökate on yrityksen kannattavuutta kuvaava taloudellinen tunnusluku. Käyttökate tarkoittaa sitä rahamäärää, joka liikevaihdosta jää, kun siitä vähennetään muuttuvat ja kiinteät kustannukset. Käyttökate kertoo yrityksen liiketoiminnan tuloksen ennen poistoja ja rahoituseriä.
Käyttökate ei sisällä arvonalentumisia, joilla ei ole kassavirtavaikutuksia, eikä yrityksen investointeja. Sen vuoksi käyttökate auttaa vertailemaan eri yritysten pelkän liiketoiminnan kannattavuutta ottamatta kantaa kasvuun tai liiketoiminnan ylläpitämiseen vaadittaviin investointeihin. Tunnuslukua käyttävät mm. vieraan pääoman ehtoiset rahoittajat.
Laskentakaava

Käyttökate lasketaan lisäämällä liikevoittoon suunnitelman mukaiset poistot, arvonalentumiset pysyvien vastaavien hyödykkeistä ja vaihtuvien vastaavien poikkeukselliset arvonalentumiset. selvennä
Käyttökateprosentti lasketaan jakamalla käyttökate tilikauden liikevaihdolla.
Ohjearvot

Käyttökateprosentin tavoitearvo riippuu toimialasta. Ohjeellisia arvoja ovat:
teollisuus: 10–25 %
kauppa: 2–10 %
palvelu: 5–15 %
Ohjearvoihin kannattaa suhtautua varauksella. Tavoite riippuu toimialan ja liiketoiminnan luonteesta ja ansaintalogiikasta: tarvittavan pääoman määrästä, pääoman kiertonopeudesta ja siitä, kuinka paljon liiketoimintaan liittyy jalostusarvon luontia.
Lauri Pikkarainen

Lauri Veikko Pikkarainen (10. elokuuta 1913 Kiuruvesi – 4. lokakuuta 1941 Äänislinna[lähde? ]) oli suomalainen luonnontutkija ja kirjailija.
Pikkaraisen vanhemmat olivat opettaja Paavo Pikkarainen ja opettaja Olga Kristiina Tenhunen.
Pikkarainen palveli jatkosodan aikana JR 51:n tykkikomppanian vänrikkinä. Hän kuoli haavoittuneena 38. kenttäsairaalassa Äänislinnassa lokakuun alussa 1941.
Teoksia

Laiton yönuotio, novelleja. Aura, Turku 1946
Lampaan maksamato

| Lampaanmaksamato |
| --- | --- |
 Aikuinen Fasciola hepatica
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Laakamadot Platyhelminthes
Luokka::  Tiehytmadot Trematoda
Alaluokka::  Digenea
Lahko::  Echinostomida
Heimo::  Fasciolidae
Suku::  Fasciola
Laji::  hepatica
Kaksiosainen nimi
 Fasciola hepatica  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Lampaan maksamato Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lampaan maksamato tai lampaanmaksamato (Fasciola hepatica) on eri nisäkkäiden (myös ihmisen) maksaan infektoituva loinen. Sitä esiintyy kaikkialla maailmassa, ja se aiheuttaa suuria taloudellisia tappioita lampaissa ja karjassa. Matoa esiintyy myös melko yleisesti ihmisissä lampaankasvatusalueilla, mutta Suomessa mato on ihmisessä erittäin harvinainen.
Lampaan maksamato voi joutua ihmiseen lähinnä valmistamattomien kasvien, esimerkiksi vesikrassin, syömisen takia.
Isossa-Britanniassa loinen aiheuttaa säännöllisesti etenkin maalis–joulukuussa märehtijöiden sairastumista. Karja ja lampaat voivat saada tartunnan syödessään loisen sen tarttuvassa muodossa kasvien mukana.
Elämänkierto

Lampaan maksamadolla on epäsuora elämänkierto, eli se tarvitsee väli-isännän suvuttomaan lisääntymiseensä. Suvullinen lisääntyminen tapahtuu isäntäeläimen sappitiehyissä maksassa. Aikuinen lampaan maksamato munii munansa sappitiehyisiin, josta munat kulkeutuvat suolistoon ja edelleen ulosteiden mukana ympäristöön. Munan on päästävä veteen, jotta siitä voi kuoriutua 2–4 viikossa värekarvatoukka (miracidium). Värekarvatoukalla on vuorokausi aikaa löytää väli-isäntänä toimiva kotilo ja tunkeutua sen sisälle. Kotilossa värekarvatoukka tiputtaa karvansa ja hakeutuu joko kotilon sukupuolirauhasiin tai ruoansulatusrauhaseen ja muodostaa sinne sporokystan.
Sporokystassa värekarvatoukan germinaalisolut alkavat kasvaa ja jakaantua siten, että jokaisesta germinaalisolusta muodostuu uusi lampaan maksamadon vaihe, redia. Redioiden kasvaessa riittävän suureksi sporokysta hajoaa, ja redioista muodostuu cercarioita, jotka vaeltavat ulos kotilon elimistöstä ympäristöön. Ne hakeutuvat vesikasvien läheisyyteen ja kapseloituvat niihin kiinni. Tätä kapselimuotoa kutsutaan metacercariaksi, ja isäntäeläin saa maksamatotartunnan syömällä laidunruohoa, johon on kapseloituneena metacercarioita. Metacercariat hajoavat isäntäeläimen ruoansulatuskanavassa, ja niistä vapautuu nuoria maksamatoja, jotka tunkeutuvat suoliston seinämän läpi vatsaonteloon ja sieltä edelleen maksan kapselin läpi maksakudokseen hakeutuen sappitiehyisiin. Sappitiehyissä niistä tulee aikuisia lampaan maksamatoja, ja elämänkierto voi alkaa uudelleen.
Aiheesta muualla

Vantaan Avoin oppimiskeskus – Laakamadot (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Fasciola hepatica (englanniksi)
Liikkeen luovutus

Liikkeen luovutus on työsopimuksiin ja yrityskauppoihin liittyvä käsite, jolla tarkoitetaan tilannetta, jossa tietty pysyväksi organisoitu taloudellinen kokonaisuus, kuten yritys, vaihtaa omistajaa ja liikkeen toiminta jatkuu. Liikkeen luovutus tarkoittaa sitä, että yritys tai sen toiminnallinen osa luovutetaan toiselle yritykselle. Julkisella sektorilla liikkeen luovutus voi esimerkiksi tarkoittaa sitä, että virasto tai sen osa yhtiöitetään tai toiminta ulkoistetaan.
»Liikkeen luovutuksella tarkoitetaan yrityksen, liikkeen, yhteisön tai säätiön tai näiden toiminnallisen osan luovuttamista toiselle työnantajalle, jos luovutettava, pää- tai sivutoimisena harjoitettu liike tai sen osa pysyy luovutuksen jälkeen samana tai samankaltaisena.» 
(työsopimuslaki 1 luku 10 §)
Liikkeen luovutuksessa työntekijöiden siirtymistä koskevan pääsäännön mukaan työntekijät siirtyvät vanhoina työntekijöinä uuden työnantajan palvelukseen niin, että heidän työsuhteeseen liittyvät etuutensa eivät heikkene. Osakekauppaa ei pidetä liikkeen luovutuksena siinäkään tapauksessa, että kaupan kohteena on yhtiön koko osakekanta, koska työntekijöiden työnantaja ei vaihdu osakekaupan yhteydessä, vaan työnantajana on koko ajan sama yhtiö.
Liikkeen luovutusta säätelee EY:n liikkeen luovutusdirektiivi 2001/23/EY. Liikkeen luovutusta koskevan direktiivin mukaan liikkeen luovutuksena ei pidetä hallintoviranomaisten uudelleen organisointia eikä hallinnollisten tehtävien siirtoa hallintoviranomaiselta toiselle.
Käärmeihmiset

| Käärmeihmiset> The Reptile |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Gilling
Käsikirjoittaja:  Anthony Hinds
Tuottaja:  Anthony Nelson Keys
Säveltäjä:  Don Banks
Kuvaaja:  Arthur Grant
Leikkaaja:  Roy Hyde
Pääosat:   Jacqueline Pearce  Ray Barrett  Noel Willman  Jennifer Daniel 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Britannia
Tuotantoyhtiö:  Hammer Film Productions
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix
Ensi-ilta:  6. maaliskuuta 1966
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Käärmeihmiset, televisiossa Liskonainen (The Reptile) on brittiläisen ohjaaja John Gillingin ohjaama, Hammer Film Productionsin tuottama kauhuelokuva vuodelta 1966. Elokuva oli Suomessa kielletty raaistavana vuodesta 1967 vuoteen 1992. Sitä sai esittää vain suljetuissa tilaisuuksissa, kuten Suomen Elokuva-arkiston näytöksissä.
Kiellon purkamisen jälkeen elokuva on ainakin kertaalleen televisioitu.
Tarina

Brittiläinen tiedemies on tiedonhalussaan hankkinut haltuunsa salaisista salaisinta tietoa itämaisesta käärmekultista vähät välittäen varoituksista, ja kostoksi tästä kultti ottaa hänen tyttärensä haltuunsa alistaen salaisille menoilleen.
Isä ja tytär saapuvat Englantiin paetakseen kulttia, mutta kultin pappi seuraa heitä sinnekin... ja pian rupeaa tapahtumaan salaperäisiä kuolintapauksia: ihmisiä alkaa kuolla jättimäisen myrkkykäärmeen hampaanjäljet niskassaan...
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Noel Willman  | … |  lääkäri Franklyn   |
|  Jennifer Daniel  | … |  Valerie Spalding   |
|  Ray Barrett  | … |  Harry George Spalding   |
|  Jacqueline Pearce  | … |  Anna Franklyn   |
|  Michael Ripper  | … |  Tom Bailey   |
|  John Laurie  | … |  hullu-Peter   |
|  Marne Maitland  | … |  malesialainen   |
|  David Baron  | … |  Charles Edward Spalding   |
|  Charles Lloyd Pack  | … |  pastori   |
|  Harold Goldblatt  | … |  asianajaja  |
Lauri Pimiä

Pimiä 1950-luvulla. Kuva: Pekka Kyytinen.
Lauri Pimiä (25. maaliskuuta 1911 Kivennapa – 14. helmikuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko ja Turun yliopiston matematiikan apulaisprofessori.
Lauri Pimiä ryhtyi sotien välisenä aikana opiskelemaan geometriaa professori Ernst Lindelöfin alaisuudessa. Hänet nimitettiin assistentiksi Helsingin yliopistoon vuonna 1936, ja kaksi vuotta tämän jälkeen hän väitteli tohtoriksi geometriassa. Dosentiksi hänet nimitettiin vuonna 1944. Hän oli yhteistyössä erityisesti Tanskan ja Itävallan tunnettujen geometrikkojen kanssa.
Toisen maailmansodan aikana hän oli ensin tykistön koelaitoksen, sittemmin puolustusvoimien optisen laitoksen johtaja. Hänen sotilasarvonsa oli luutnantti.
Sodan jälkeen Pimiä toimi ensin opettajana Helsingin tyttölukiossa ja Taideteollisen oppilaitoksen rehtorina. Turun yliopistossa matematiikan apulaisprofessorina hän vaikutti tunnettuine luennoimistaitoinensa vuodesta 1950 aina vuoteen 1974 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle. Hän oli myös professorin virkaa hoitavana Turun kauppakorkeakoulussa. Hän harrasti šakkia.
Aiheesta muualla

Lauri Pimiä Finnan sivuilla
Laitahyökkääjä

Laitahyökkääjä on joukkuelajeissa käytetty nimitys pelipaikalle. Laitahyökkääjät vastaavat pääasiallisesti hyökkäyspelaamisesta yhdessä keskushyökkääjän kanssa. Normaalissa pelitilanteessa he ovat hyökkäyssuuntaan nähden kentällisen ylimmiksi ryhmittyneet pelaajat. Tyypillisiä lajeja, joissa käytetään laitahyökkääjä-termiä, ovat jääkiekko ja salibandy. Usein laitahyökkääjät erotetaan pääasiallisen sijoittumisen mukaan oikeaan ja vasempaan laitahyökkääjään.
Lauri Piironen

| Lauri Piironen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. syyskuuta 1997 (ikä 27) Polvijärvi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  77 kg
Seura
Seura:  SaiPa
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  24
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Lauri Piironen (s. 18. syyskuuta 1997 Polvijärvi) on entinen suomalainen jääkiekkoilija, joka edusti SM-liigajoukkue Saimaan Palloa. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Piironen pelasi lähinnä seuran A-nuorissa, mutta pelejä Liigassakin kertyi kaikkiaan kymmenen kappaletta. Piironen päätti lopettaa pelaajauransa terveydellisistä syistä johtuen vain 20-vuotiaana kauden 2017–2018 päätteeksi.
Ura

Piironen on joensuulaisen kiekkokoulun kasvatti. Hän toimi kaudella 2012–2013 Jokipoikien C-nuorten kapteenina. Piironen oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 6+8=14. Kaudeksi 2014–2015 hän siirtyi Saimaan Pallon B-nuoriin.
Lokakuussa 2016 Piironen teki loppukauden 2016–2017 kattavan juniorisopimuksen SaiPan SM-liigajoukkueen kanssa. Tämän jälkeen hän sai tililleen ensimmäisen SM-liigaottelunsa 6. lokakuuta 2016 Turun Palloseuraa vastaan. Piironen merkittiin SaiPan 13. hyökkääjäksi ja hän jäi lopulta ilman peliaikaa. Piirosta aiemmin SM-liigassa on esiintynyt Polvijärvellä syntyneistä pelaajista ainoastaan kaudella 2006–2007 SaiPan luukkumaalivahtina muutamissa otteluissa toiminut Vesa Reijonen.
Ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa Piironen sai 18. helmikuuta 2017 vieraissa Mikkelin Jukureita vastaan. Hänelle avautui paikka SaiPan kokoonpanoon, kun joukkue kärsi lukuisista poissaoloista, sillä SaiPa oli ilmoittanut loukkaantuneiksi peräti kymmenen pelaajaa. Lisäksi joukkueen vahvuudesta oli poistunut siirtotakarajalla viisi kenttäpelaajaa. Piironen sai ottelussa jääaikaa 11.11 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki runkosarjan toiseksi viimeisellä kierroksella 11. maaliskuuta 2017 ylivoimalla Turun Palloseuraa vastaan. Matti Nevalainen valitsi Piirosen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa kaikkiaan kymmenen runkosarjaottelua tehden yhden maalin.
Piironen jatkoi SaiPassa kaudella 2017–2018 vuoden mittaisella juniorisopimuksella. Hän pelasi loukkaantumisen vuoksi kauden aikana kuitenkin vain yhdeksän ottelua A-nuorissa.Piironen päätti lopettaa pelaajauransa terveydellisten syiden takia kauden 2017–2018 päätteeksi. Hän oli lopettaessaan ainoastaan 20-vuotias.
K’Andre Miller

| K’Andre Miller |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 2000 (ikä 24) Saint Paul, MN, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  193 cm
Paino:  94 kg
Seura
Seura:  New York Rangers
Sarja:  NHL
Pelinumero:  79
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  Univ. of Wisconsin (B1G)
NHL-varaus:  22. varaus, 2018 New York Rangers
K’Andre Miller (s. 21. tammikuuta 2000 Saint Paul, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue New York Rangersissa. Rangers varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 22. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2018.
Pelityyli

The Sports Forecaster -sivuston mukaan Miller on iso ja fyysinen puolustava puolustaja, joka liikkuu kokoisekseen hyvin ja menee ruuhkatilanteisiin ennakkoluulottomasti. Hän pelaa kohtalaisen hyvin myös hyökkäyssuuntaan, mutta Millerin tulisi kuitenkin todistaa vielä tasonsa hyökkäävässä roolissa. Hän myös ajoittain pelaa itsensä ulos tilanteista taklatessaan.
Ura > Seuraura

Miller kävi high schoolin Minnesota High Schoolissa. Saskatoon Blades varasi hänet 177. pelaajana WHL:n varaustilaisuudessa 2015. Miller ei kuitenkaan siirtynyt joukkueeseen, jotta hän voisi pelata tulevaisuudessa Yhdysvaltain yliopistosarjoissa. Tammikuussa 2017 Blades kauppasi Millerin WHL-oikeudet ja kesän 2019 kuudennen kierroksen varausvuoron Victoria Royalsiin vaihdossa hyökkääjä Arjun Atwaliin. Vuodet 2016–2018 Miller vietti Yhdysvaltain maajoukkueen kehitysohjelman mukana pelaten mm. USHL-junioriliigaa. Hän pelasi kauden aikana myös CCM/USA Hockey All-American Prospects Gamessa.
New York Rangers varasi Millerin ensimmäisellä kierroksella 22. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2018. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi Wisconsinin yliopistojoukkueeseen.
Heinäkuussa 2023 Miller teki Rangersin kanssa kaksivuotisen ja 7,744 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kanada 2019 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Venäjä 2018 | jääkiekko |  |
Miller pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti hopeaa. Miller pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti hopeaa. Miller pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2016.
Leetspeak

Wikipedia leet
Leetspeak (1337speak tai elite-kirjoitus) on BBS-kulttuurista lähtöisin oleva kirjoitustyyli, jossa yleensä käytetään isoja ja pieniä kirjaimia sekaisin, ja joskus korvataan osa kirjaimista muilla merkeillä, etenkin numeroilla. Tyyliin kuuluu usein myös runsas lyhenteiden ja puhekielenomaisten kirjoitusasujen käyttö (esimerkiksi the=dA).
Elite-tyyliä käytettiin etenkin piraatti- ja demoskeneaiheisten BBS-järjestelmien ASCII- ja ANSI-grafiikkaisissa mainoksissa, valikoissa ja tiedostokuvauksissa estetiikan ja myöhemmin myös huumorin vuoksi. Tyyli yhdistettiin etenkin piraattimaailman niin kutsuttuun eliittiin, joka levitti ”purkkien” kautta korkeintaan muutamaa päivää aikaisemmin julkaistuja pelejä ja ohjelmistoja.
Kirjoitustyylistä tuli suosittu pilkan aihe etenkin 1990-luvun keskivaiheilla, kun hyvin nuoret BBS-käyttäjät halusivat osoittaa etevyyttään jäljittelemällä ”isojen poikien kirjoitustyyliä”.[lähde? ] Tästä pilkanteosta syntyi nykyisen kaltainen leetspeak eli ns. peeloihin yhdistetty tyyli, jossa kirjaimet korvataan merkeillä ja merkkiyhdistelmillä. Monet ohjelmointiharrastajat ovat myös kirjoittaneet ”elitemuuntimia”, jotka muuttavat näppäimistöltä kirjoitetut merkit lennossa leetspeakiksi.
Esimerkki ”aidosta” elite-kirjoituksesta "Bumple Bee Land"-piraattipurkin mainoksessa:
dIST sITE fOR : rAZOR 1911 - oFFENCE - eSSENCE - tRSI - cADAVER      
                     sUSPIRIA - gODS - pARAMOUNT pRODS - cARAMBA - eDGE
Esimerkki nykyaikaisemmasta huumorimielessä kirjoitetusta leetspeakista[lähde? ]: ”/\/\01 \/ähÄN>< 00/\/ 1HQ |-|4X0R!!!”