stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Falafel

Falafel-pyöryköitä
Falafel  (arabiaksi: فلافل, falāfil; hepreaksi: פלאפל, falafel) on Lähi-idästä kotoisin oleva härkäpavuista tai kikherneistä valmistettu friteerattu pyörykkä. Ruokalaji on lähtöisin Egyptistä mutta suosittu myös monissa muissa Lähi-idän maissa, kuten  Libanonissa, Israelissa ja Palestiinassa, missä se on likimain kansallisruokaa, sekä näiden lisäksi se on virallisesti Syyrian kansallisruoka. Falafel on pikaruokana merkittävä kasvisruoka, myös Suomessa.
Falafelin valmistuksessa käytetään tyypillisesti papujen ja kikherneiden lisäksi sipulia, persiljaa, mausteita ja suolaa. Joskus pyöryköiden pinnalle lisätään seesaminsiemeniä. Variaatioita on runsaasti. Ainekset jauhetaan hienoksi tahnaksi ja tahnasta tehdään pyöryköitä, jotka uppopaistetaan rasvassa.
Falafel tarjotaan tyypillisesti pitaleipään käärittynä ja erilaisten lisukkeiden, kuten salaatin, tahini-kastikkeen ja tulisen kastikkeen, kera. Falafel-pyöryköitä voidaan tarjota myös riisin tai ranskalaisten perunoiden kera.
Suomessa falafel kuuluu usein kebab-ravintolan valikoimaan ja on erityisesti kasvissyöjien suosiossa. Se maistuu voimakkaasti roomankuminalta ja korianterilta mutta ei ole niin tulinen kuin monet muut kebab-ravintoloiden ruokalajit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Falafel Wikimedia Commonsissa
Korallileiri: Paavon lapsuusvuodet

| Korallileiri: Paavon lapsuusvuodet> Kamp Koral: SpongeBob's Under Years |
| --- | --- |
Tyyli:  Animaatio
Kestoaika:  22 min.
Luoja(t):  Stephen Hillenburg
Pääosissa:  Tom Kenny Bill Fagerbakke Rodger Bumpass Clancy Brown Carolyn Lawrence
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Paramount +
Esitetty:  4. maaliskuuta 2021 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  13
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Alan Smart Paul Tibbitt
Tuotantoyhtiö(t):  Nickelodeon Animation Studios
Aiheesta muualla
IMDb
Korallileiri: Paavon lapsuusvuodet on  tietokoneanimoitu animaatiosarja, jonka on luonut Stephen Hillenburg ja kehittänyt Luke Brookshier, Marc Ceccarelli, Andrew Goodman, Kaz, Mr. Lawrence, ja Vincent Waller, joka sai ensiesityksensä Paramount+:lla 4. maaliskuuta 2021. Sarja on esiosa Paavo Pesusieni vapaalla jalalla -elokuvasta.
Taustaa

Sarja kertoo 10-vuotiasta Paavo Pesusienestä (SpongeBob SquarePants), joka viettää kesänsä unelmaleirillä nimeltä Korallileiri. Leiriä johtaa Einari Rapu (Eugene H. Krabs).
Ääninäyttelijät > Alkuperäiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Kenny  | … |  Paavo Pesusieni  |
|  Clancy Brown  | … |  Einari Rapu  |
|  Rodger Bumpass  | … |  Jalmari Kalmari  |
|  Bill Fagerbakke  | … |  Patrik Tähtönen  |
|  Carolyn Lawrence  | … |  Sanna  |
|  Doug Lawrence  | … |  Plankton  |
|  Jill Talley  | … |  Kaarina  |
Ääninäyttelijät > Suomalaiset ääninäyttelijät

Kääntäjä: Jukka Tiirikainen
Dubbausstudio: Eurotroll
Tunnusmusiikin laulajat: Sami Hassinen ja Iina Salin
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sami Hassinen  | … |  Paavo Pesusieni  |
|  Rauno Ahonen  | … |  Einari Rapu  |
|  Jay Kortehisto  | … |  Jalmari Kalmari  |
|  Pepe Laaksonen  | … |  Patrik Tähtönen  |
|  Iina Salin  | … |  Sanna, Senja  |
|  Markus Bäckman  | … |  Plankton  |
|  Jepa Lambert  | … |  Kaarina, Rouva Pöhö  |
Paavo Pesusieni
| --- | --- |
Hahmot::  Paavo Pesusieni | Patrik Tähtönen | Jalmari Kalmari | Einari Rapu | Santa-Sanna | Sulevi Plankton | Kaarina | Rouva Pöhö | Helmi Rapu | Merenneitomies ja Merirokkopoika | Luettelo Paavo Pesusieni -hahmoista
Luettelot::  Luettelo televisiosarjan Paavo Pesusieni jaksoista
Tuotantokaudet::   1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  KPL1  PTS1 
Televisiosarjat::  Paavo Pesusieni | Korallileiri: Paavon lapsuusvuodet | Patrik Tähtönen Show
Elokuvat::  Paavo Pesusieni – elokuva (2004) | Paavo Pesusieni kuivalla maalla (2015) | Paavo Pesusieni vapaalla jalalla (2020) | Paavo Pesusieni ja Santa-Sanna pelastavat Tangalan (2024)
Videopelit::  Atlantis SquarePantis | Battle for Bikini Bottom | Creature from the Krusty Krab | Employee of the Month  | Globs of Doom | Legend of the Lost Spatula | Lights, Camera, Pants! | The SpongeBob SquarePants Movie | Operation Krabby Patty | Revenge of the Flying Dutchman | SuperSponge | The Yellow Avenger | Unite! | Battle for Volcano Island | Freeze Frame Frenzy | Attack of the Toybots | Nicktoons Racing | Underpants Slam
Diskografia::  Original Theme Highlights | The SpongeBob SquarePants Movie | The Yellow Album | The Best Day Ever
Freeman Gosden

Charles Correll ja Freeman Gosden.
Freeman Fisher Gosden (5. toukokuuta 1899 Richmond, Virginia, Yhdysvallat – 10. joulukuuta 1982 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen radionäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten työstään Amos ’n’ Andy -radiokomediasarjan parissa.
Gosdenin kiinnostus radioon syntyi ensimmäisessä maailmansodassa, jonka aikana hän palveli Yhdysvaltain laivastossa radiosähköttäjänä. Sodan jälkeen Gosden liittyi Joe Bren Producing Company -teatteriseurueeseen, jossa hän esiintyi yhdessä Charles Correllin kanssa. Vuonna 1926 Gosden ja Correll aloittivat yhteisen radio-ohjelmansa, Sam ’n’ Henry, chicagolaisella WGN -radioasemalla. Ohjelman siirryttyä kilpailevalle WMAQ -asemalle nimi muutettiin Amos 'n' Andyksi. Amos ’n’ Andystä tuli radion ensimmäinen menestysdraamasarja, ja se keräsi vuonna 1931 liki 40 miljoonaa kuulijaa. Gosden esitti sarjan toista päähenkilöä Amosta ja myöhemmin George "Kingfish" Stevensiä.
Freeman Gosden kuoli vuonna 1982 83 vuoden ikäisenä. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella. Lisäksi hän on päässyt Radio Hall of Fameen ja NAB Hall of Fameen.
Aiheesta muualla

Freeman Gosden Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Big Brother 2012

| Big Brother 2012 |
| --- | --- |
 
 Big Brother 2012:n logo
 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  Sub
Ensimmäinen esitys:  27. elokuuta 2012
Viimeinen esitys:  2. joulukuuta 2012
Kaudet
 ← Edellinen Big Brother 2011 Seuraava → Julkkis Big Brother
Big Brother 2012 oli tositelevisiosarja Big Brotherin suomalaisen version 8. tuotantokausi. Kausi alkoi 27. elokuuta 2012 ja päättyi 2. joulukuuta 2012 kestäen 98 päivää. Tuotantokauden Big Brother Talk Show -juontajana toimi Elina Viitanen ja Big Brother Extran uusi juontaja oli muusikko Cristal Snow. Tuottajana toimi edelleen Mikko Räisänen ja pääohjaajana Kim Sainio. Tuotantoyhtiö oli edelliskauden tapaan Endemol Finland Oy.
Ennen tuotantokauden alkua castingkiertuetta ei järjestetty lainkaan, vaan asukkaaksi taloon saattoi pyrkiä vain internetin haun kautta. Haku alkoi 12. maaliskuuta 2012 ja päättyi 30. huhtikuuta 2012.[lähde? ] Hakijoita oli yhteensä 3 000, joista haastatteluvaiheeseen pääsi muutama sata. Osa haastatelluista kutsuttiin myöhemmin suorittamaan ryhmätehtäviä ja monia erilaisia testejä.
Tuotantokauden aloituslähetys sai keskimäärin 562 000 katsojaa, mikä on yli 10 % enemmän kuin edellisvuoden aloituslähetyksen katsojamäärä..
Finaalia seurasi keskimäärin 560 000 katsojaa.
Asukkaat

| Asukkaan tiedot (nimi, ikä, asuinpaikka) | Saapui taloon | Poistui talosta | Poistumisen syy |
| --- | --- | --- | --- |
| Teija Kurvinen (46), Rovaniemi | Päivä 1 | Päivä 98 | Voittaja |
| Iida Repo (27), Pirkkala | Päivä 1 | Päivä 98 | Toinen |
| Jouko Näivä (26), Tampere | Päivä 1 | Päivä 98 | Kolmas |
| Markus Väänänen (25), Eno | Päivä 1 | Päivä 98 | Neljäs |
| Tea Mirhola (19), Helsinki | Päivä 1 | Päivä 96 | häätö |
| Jonna A. Kumpula (21), Härmä | Päivä 1 | Päivä 91 | häätö |
| Tommi Riihimäki (24), Hämeenlinna | Päivä 1 | Päivä 84 | häätö |
| Tomi Grönroos (23), Helsinki | Päivä 1 | Päivä 77 | häätö |
| Jarno (27), Kerava | Päivä 42 | Päivä 71 | lähti vapaaehtoisesti |
| Jonna I. Saari (27), Kausala | Päivä 1 | Päivä 70 | häätö |
| Petteri Koskela (35), Vantaa | Päivä 42 | Päivä 69 | sääntörikkomus |
| Joni (28), Helsinki | Päivä 42 | Päivä 63 | häätö |
| Johanna Pulkkinen (24), Espoo | Päivä 1 | Päivä 56 | häätö |
| Katarina Bjurs (26), Helsinki | Päivä 1 | Päivä 49 | häätö |
| Anne Sipolainen (31), Rauma | Päivä 1 | Päivä 42 | häätö |
| Sarah Nousiainen (20), Vaasa | Päivä 1 | Päivä 35 | häätö |
| Irina (42), Hausjärvi | Päivä 1 | Päivä 33 | poistettu |
| Ira (38), Raisio | Päivä 1 | Päivä 28 | häätö |
| Leina Ogihara (25), Helsinki | Päivä 1 | Päivä 21 | häätö |
| Janita Lukkarinen (19), Hyvinkää | Päivä 1 | Päivä 17 | lähti vapaaehtoisesti |
| Pia Sarkkinen (31), Lohja | Päivä 1 | Päivä 14 | häätö |
| Milla Leinonen (25), Helsinki Tuotannon palkkaama ”näyttelijä”, 7 päivää -lehden toimittaja | Päivä 1 | Päivä 5 | poistui suunnitellusti |
Viikkotehtävät

Tällä kaudella asukkaat eivät lyö vetoa viikkotehtävän onnistumisesta. Sen sijaan asukkaat palkitaan viikkotehtävän päätyttyä kultaisella, hopeisella tai pronssisella palkinnolla sen mukaan, miten he ovat tehtävästä onnistuneet.
| Viikko | Tehtävän nimi | Palkinto |
| --- | --- | --- |
| 1 | Äänireagointi | Kultapalkinto |
| 2 | Norsut posliinikaupassa | Hopeapalkinto |
| 3 | Kuningaskunta | Pronssipalkinto |
| 4 | Hikiviikko | Hopeapalkinto |
| 5 | Sirkusviikko | Hopeapalkinto |
| 6 | Suojuoksu | Kultapalkinto |
| 7 | Sairaalaviikko | Kultapalkinto |
| 8 | Bollywood | Kultapalkinto (hopeapalkinto Teijalle) |
| 9 | En tee | Pronssipalkinto |
| 10 | Kaksoset | Kultapalkinto |
| 11 | Koiran elämää | Kultapalkinto |
| 12 | Kultainen klassikko | Kultapalkinto |
| 13 | Älkää huomioiko outouksia | Hopeapalkinto |
Nimeämisoikeuskilpailut

Tällä kaudella järjestettiin nimeämisoikeuskilpailuja, jolloin ainoastaan voittajat saivat antaa pisteitä nimeämisäänestyksissä.
| Viikko | Sininen joukkue | Pinkki joukkue | Voittaja |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | Sarah, Jonna A, Tommi, Pia, Anne, Markus, Teija, Janita, Irina | Johanna, Iida, Jouko, Ira, Leina, Jonna I, Tomi, Katarina, Tea | Sininen joukkue |
| 4 | Tomi, Markus, Johanna, Iida, Jonna I, Tommi, Sarah, Anne | Irina, Leina, Teija, Ira, Jouko, Tea, Jonna A, Katarina | Sininen joukkue |
Häädetyn herja

Tällä kaudella talosta häädetty asukas sai vielä vaikuttaa talon tapahtumiin antamalla häädetyn herjan.
| Viikko | Häädetty asukas | Herja | Kenelle herja annettiin |
| --- | --- | --- | --- |
| 8 | Johanna | Valitse asukas joka herää tuntia aiemmin ja valmistaa kaikille aamiaisen. | Petteri |
| 9 | Joni | Sai antaa nimeämispisteet. | 2 pistettä Jonna I, 1 piste Petteri |
| 10 | Jonna I | Valitse asukas, joka joutuu olemaan viikon ilman henkilökohtaisia tavaroita. | Teija |
| 11 | Tomi | Kiroilupoliisi (ei saa kiroilla ja täytyy laskea kaikki talossa sanotut kirosanat). | Jonna A |
| 12 | Tommi | Asukkaan mikrofoni ohjataan talon kaiuttimiin. | Teija |
| 13 | Jonna A | Supersankari vesimies/nainen (vain ko. henkilö saa koskea talon hanoihin). | Tea |
Nimeämistaulukko > Poikkeukset nimeämisissä

Viikko 1: Ensimmäisellä viikolla valehäädettiin kolme naisasukasta eikä miesasukkaille voinut antaa nimeämispisteitä. Nimeämisistä huolimatta Big Brother päätti, ketkä naisista joutuivat valehäätöuhan alle. Valehäädetyt naiset (Iida, Sarah ja Johanna) eivät poistuneet talosta vaan siirtyivät salaa asumaan tehtäväalueella sijaitsevaan asuntoautoon.
Viikko 2: Miesasukkailla oli edelleen immuniteetti. Valehäädetyt saivat immuniteetin toisen ja kolmannen viikon nimeämisiin. Valehäädettyjen antamista nimeämispisteistä tuli lisäksi tuplapisteet. Nimeämiset olivat julkiset.
Viikko 3: Miesasukkaita eikä valehäädettyjä voitu vieläkään nimetä.
Viikko 4: Irina sai kolme ylimääräistä nimeämispistettä rangaistuksena toistuvista sääntörikkomuksista. Tämä oli ensimmäinen viikko, jolloin kaikkia asukkaita sai nimetä.
Viikko 6: Kukin asukas sai kolme lisäpistettä nimeämisiä varten. Lisäpisteet oli otettava mukaan nimeämisiin mikäli halusi käyttää ne sillä kerralla. Tomi, Johanna, Anne ja Iida käyttivät kolme ja Jonna I käytti yhden lisäpisteen.
Viikko 7: Talon uudet miesasukkaat Jarno, Joni ja Petteri saivat päättää, kuka naisasukkaista on suojassa nimeämisiltä tällä viikolla. He valitsivat Iidan, jonka lisäksi he itse olivat suojassa nimeämisiltä. Teija, Markus ja Jonnat käyttivät yhden ja Tea käytti kolme lisänimeämispistettä.
Viikko 8: Petteri käytti kolme, Jarno käytti kaksi ja Teija yhden lisänimeämispisteen.
Viikko 9: Viikolla 9 ei ollut lainkaan nimeämisiä. Sen sijaan talossa oli kaksi nappia, toinen miehille ja toinen naisille. Napit aktivoitiin satunnaisesti, ja se nappi, jota ehdittiin painaa ensin, päätti kumpi sukupuoli joutuu äänestykseen. Naiset ehtivät painaa miesten nappia ensin.
Viikko 10: Talosta häädetty Joni sai antaa nimeämispisteitä häädetyn herjana. Jonna A käytti kaksi lisänimeämispistettä.
Viikko 11: Käyttämättömät lisänimeämispisteet poistettiin.
Viikko 14: Nimeämisiä ei järjestetty viimeisellä viikolla vaan katsojat äänestivät kauden voittajan. Perjantain BB Extrassa häädettiin asukas, joka oli saanut sillä hetkellä vähiten ääniä voittajaksi.
Katsojaluvut

|  | 1>  viikko | 2>  viikko | 3>  viikko | 4>  viikko | 5>  viikko | 6>  viikko | 7>  viikko | 8>  viikko | 9>  viikko | 10>  viikko | 11>  viikko | 12>  viikko | 13>  viikko | 14>  viikko |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viikon keskikatsojamäärä | 502 000  | 270 000 | 307 000 | 309 000  | 307 000  | 318 000  | 286 000  | 297 000  | 275 000  | 267 000  | 242 000  | 271 000  | 255 000  | 459 000  |
Aiheesta muualla

Big Brother 2012 Sub
Big Brother
| --- | --- |
Big Brother Suomi:  1 (2005) | 2 (2006) | 3 (2007) | 4 (2008) | 5 (2009) | 6 (2010) | 7 (2011)  | 8 (2012) | Julkkis Big Brother (2013) | 10 (2014) | 11 (2019) | 12 (2020) | Big Brother Vip (2021) | 14 (2021) | 15 (2022)
Eurooppa:  Albania | Belgia | Bulgaria | Kroatia | Tšekki | Tanska | Ranska | Saksa | Kreikka | Unkari | Italia | Hollanti | Norja | Puola | Portugali | Romania | Venäjä | Slovakia | Slovenia | Espanja | Ruotsi | Ruotsi ja Norja | Sveitsi | Iso-Britannia ja Irlanti | Ukraina | Entinen Jugoslavia
Afrikka:  Afrikka | Nigeria | Etelä-Afrikka
Amerikka:  Argentiina | Brasilia | Québec | Kolumbia | Ecuador | Meksiko | Pacific | USA
Australia ja Aasia:  Arabia | Australia | Intia | Indonesia | Israel | Filippiinit | Thaimaa
G. Pula-aho -patsas

G. Pula-aho -patsas on näyttelijä Leo Jokelan elämäntyötä kunnioittavan Leo Jokela Boozing Society -yhdistyksen jakama viihde- ja kulttuurialan palkinto, joka myönnetään ansioituneille viihteen ja kulttuurin ammattilaisille. Spede Pasasen keksimän sketsihahmon Papukaija G. Pula-ahon mukaan nimetty patsas luovutetaan vuosittain Jokelan syntymäpäivänä 24. tammikuuta. Vuodesta 1994 lähtien jaetun palkinnon ovat saaneet muun muassa Vesa-Matti Loiri, Jukka Virtanen, Spede Pasanen, Tuomari Nurmio ja Peter von Bagh.
Salo
Historia

Ensimmäiset asukkaat tulivat Salon alueelle jo noin 7 000 vuotta sitten. Silloin vain muutamat korkeimmat mäet olivat veden pinnan yläpuolella. Salo voi nimenä periytyä silloisen tuntemattoman kielen saari sanasta. Pronssi- ja rautakauden asutuksista kertovat lukuisat hautaröykkiöt. Uskelan-, Halikon- ja Perniönjokien laaksot ovat olleet seudun ensimmäisiä asuinpaikkoja. Vanhimmat kalmistot on löydetty Lupajasta ja Isokylästä. Esihistoriallisen ajan lopulla Salon seudulla on ollut kohtalaisen tiivistä asutusta, mistä kertovat lukuisat kalmistot ja linnavuoret. Alueellinen keskus on ollut Rikalan muinaiskaupunki.
Salon seutu korostuu rikkaana muinaisesineiden löytöalueena aina merovingiajalle asti. Merkittäviä muinaismuistoja ovat muun muassa Pöylän, Rikalan, Veitakkalan ja Pöytiön mäkilinnat ja Yliskylän, Paarskylän ja Asteljoen laakson kalmistot.
Historia > Kappeliseurakunnasta kauppalaksi ja kaupungiksi

Salon nimi esiintyy ensimmäisen kerran Turun tuomiokirkon Mustassa kirjassa vuonna 1325. Salo oli tällöin Uskelan pitäjän kappeli. Keskeisen kauppareittien varrella olevan sijaintinsa vuoksi Salo kasvoi kauppapaikkana. Halikonlahti oli yleinen purjehdusväylä, ja Salonjokea pitkin pääsi purjehtimaan Saloon saakka. Lisäksi Kuninkaantien ja Hiidentien risteyskohta oli pitäjässä. 1300-luvulla Saloon rakennettiin tori, silta ja krouvi. Krouvin ympärille kehittyi asutusta, ja 1680-luvulla asunut seppä Laurin katsotaan olevan Salon kylän ensimmäinen asukas. Salon kehittymistä edisti Halikonjoen mataloituminen, minkä seurauksena perinteinen markkinapaikka siirtyi Salonjoen varrelle. Tämän jälkeen halikkolaisten tuella on Salossa ollut pitkä markkinaperinne salolaisten ajoittaisesta vastustuksesta huolimatta.
Salosta tuli kauppala vuonna 1887. Samana vuonna sitä kohtasi suuri palo, joka hävitti suuren osan kauppalan keskustaa. Lisäksi Salonjoki alkoi madaltua kelvottomaksi laivaliikenteelle. Kauppala kuitenkin toipui nopeasti palosta, ja rautatien valmistuminen kiihdytti kasvua ja korvasi laivaliikenteen tavarankuljetuksessa.
Aluksi Salon kauppala oli Ikaalisten tavoin epäitsenäinen kauppala, mutta vuonna 1891 siitä tuli itsenäinen kunta. Vähitellen sen alue, joka alkujaan oli vain noin 74 hehtaarin laajuinen, alkoi käydä ahtaaksi, ja sen rajoille Uskelan ja Halikon puolelle muodostui laajoja ”esikauppala”-alueita. Vuonna 1932 nämä ympäröivät taajaan asutut alueet liitettiin Saloon. Liitoksessa kauppalan pinta-ala kasvoi 1 803 hehtaariin ja väkiluku nousi 1 800 hengestä yli 6 000:een. Vuonna 1933 Salosta tuli yksikielinen suomenkielinen kunta. Kaupunki Salosta tuli vuonna 1960, ja loputkin Uskelasta liitettiin siihen vuonna 1967. Salon ja Uskelan luterilaiset seurakunnat olivat yhdistyneet Salo-Uskelan seurakunnaksi jo 1948.[lähde? ]
Vuonna 1928 Salossa aloitti Nordell & Koskinen avoin yhtiö, joka aloitti saman vuoden syksyllä radiovastaanottimien valmistuksen. Yhtiö muutti nimensä vuonna 1945 Salora Oy:ksi laajentaen myöhemmin tuotantoaan mustavalko- ja väritelevisioihin sekä stereoihin. Saloran valtavan kasvun myötä Salorassa aloitettiin radiopuhelimien valmistus 1960-luvun alussa, joka johti myöhemmin Nokian ja Saloran yhdessä perustamaan Mobira Oy:öön, jonka perua Salon matkapuhelintuotanto on. Vuonna 1973 yhtiö perusti komponenttien valmistukseen erikoistuneen Salcomp Oy:n, joka nykyään suunnittelee ja valmistaa matkapuhelimien latureita. Saloran toiminnan perintönä Salossa on valmistettu myös tietokonemonitoreita, mutta niiden valmistus lopetettiin vuonna 2000.[lähde? ]
Historia > Kuntaliitoksen jälkeinen Salo

Nykyinen Salon kaupunki syntyi Suomen suurimmassa kuntaliitoksessa, jonka seurauksena kaupungin väkiluvuksi tuli 55 000 henkeä ja pinta-alaksi noin 2 000 neliökilometriä. Salon kaupunginvaltuusto sekä Halikon, Kiikalan, Kiskon, Kuusjoen, Muurlan, Perniön, Perttelin, Suomusjärven ja Särkisalon kunnanvaltuustot päättivät kuntaliitoksesta kuntajakoselvittäjän selvitystyön perusteella. Uusi Salo otti käyttöön entisen Halikon kunnan vaakunan. Siinä esiintyvät Salon seudulla luontaisena kasvava tammi ja alueella vaikuttaneen Horn-suvun tunnus, sarvi.
Nykyisen Salon alueen vanhimpia, jo keskiajalla perustettuja kirkkopitäjiä ovat olleet Uskela, Halikko ja Perniö. Näistä Uskela käsitti alkujaan myös myöhemmät Salon, Muurlan, Perttelin ja Kiikalan sekä osia nykyisestä Somerosta. Halikkoon kuului alkujaan myös siihen sittemmin uudelleen liitetty Angelniemi. Perniöön liitettiin vuonna 1464 sitä ennen Kemiöön kuulunut Särkisalo, joka sittemmin oli itsenäinen seurakunta ja kunta vuoteen 2009. Alueen muista aiemmista kunnista ja seurakunnista Kisko, johon alun perin kuului myös sittemmin itsenäistynyt Suomusjärvi, oli 1500-luvulle asti osa uusmaalaista Pohjan pitäjää.[lähde? ]
Uskelaan kuuluneista myöhemmistä kunnista ja seurakunnista ja aiemmista kappeliseurakunnista ja saarnahuonekunnista Perttelin kappeliseurakunta käsitti 1400-luvulla myöhemmät Perttelin, Kuusjoen ja Kiikalan sekä eteläisimmät kylät nykyisestä Somerosta, ja Salon kappeliseurakunta myös myöhemmän Muurlan. Etelä-Someron kylät siirrettiin Someroon 1400-luvun lopulla ja Kiikala itsenäistyi kirkollisesti 1600-luvulla. Perttelistä tuli Uskelaan nähden itsenäinen seurakunta ja kunta 1860-luvulla. Jo sitä ennen varsinainen Uskelan emäseurakunta, jonka huonokuntoinen puukirkko oli tuhoutunut maanvyörymässä vuonna 1824, oli lakkautettu, ja aiemmasta Salon kappeliseurakunnasta oli tullut uusi Uskelan emäseurakunta. Tämän jälkeen vielä kummankin puolen 1800- ja 1900-luvun taitetta Kuusjoki itsenäistyi Perttelistä, Muurla ja Salon kauppala itsenäistyivät Uskelasta, Särkisalo itsenäistyi Perniöstä ja Angelniemi Halikosta. 1960-luvulla Angelniemi liitettiin jälleen Halikkoon ja vanhan emäseurakunnan jatkajana ollut Uskelan kunta muutamaa vuotta aiemmin kaupungiksi tulleeseen Saloon.[lähde? ]
Maantiede > Ilmasto

Salo sijaitsee lauhkealla ilmastovyöhykkeellä. Vuotuinen keskilämpötila on noin 5 °C ja sademäärä 660 millimetriä. Kesät ovat tyypillisesti lämpimiä keskilämpötilan ollessa +17 °C. Talvet ovat melko leutoja, mutta alle −20 °C:n lämpötilatkaan eivät ole harvinaisia. Merenläheisen sijainnin takia pakkanen tuntuu usein purevammalta ilmankosteuden ja tuulisuuden vuoksi. Terminen talvi alkaa keskimäärin 30. marraskuuta ja pysyvä lumipeite tulee usein vasta vuodenvaihteessa.[lähde? ]
Lämpöennätys Salossa on 35 °C ja pakkasennätys −34 °C.
Maantiede > Maantieteen pääpiirteet

Salo sijaitsee Halikonlahden rannalla, josta se levittäytyy pitkälle sisämaahan. Kaupungin keskustaajama sijaitsee Salonjoen varrella mäkien eri puolilta ympäröimänä ns. ”kattilan pohjalla”. Salo jakautuu maantieteellisesti kolmeen osaan. Rannikko on rikkonaista kalliomäkistä maastoa, jossa merestä nousee useita kallioisia saaria. Länsi- ja pohjoisosat ovat tyypillistä varsinaissuomalaista maisemaa laajoine savipeltoineen, joiden keskellä on metsäisiä kalliosaarekkeita ja syväuomaisia jokia. Itä-Salo on selännevyöhykettä, jolle ovat tyypillisiä kapeat laaksot, lukuisat järvet, metsäselänteet ja harjut.
Maantiede > Rannikkoalue

Salossa on lukuisia saaria, ja etenkin Särkisalossa rannikko on pirstaleinen, ja siellä on useilla erikokoisilla saarilla vakituista asutusta. Halikonlahdella on pieniä saaria, jotka ovat pääasiassa loma-asutuskäytössä. Viurilanlahdessa on pengertiellä mantereeseen yhdistetty Vuohensaari, joka on kaupungin leirintä- ja virkistysalue. Saloon kuuluu myös Kemiön saaren pohjoiskärki, josta on lossiyhteys mantereelle. Joissa ja järvissä on myös useita pieniä asumattomia saaria.[lähde? ]
Maantiede > Vesistöt

Salossa on miltei 200 km² vesialaa, josta suurin osa on merta. Siihen kuuluvat Halikonlahti sekä Särkisaloa ympäröivät merialueet. Tärkeimpiä sisämaan vesistöjä ovat Halikonlahteen Salon edustalla laskevat Uskelanjoen vesistö ja Halikonjoen vesistö sekä Perniössä mereen laskeva Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö, joiden vesistöalueisiin pääosa nykyisestä Salon alueesta kuuluu. Pieni rannikkovesistö muodostuu lisäksi Halikossa sijaitsevan Purilanjoen vesistöstä. Salon länsiosassa pääasiassa Halikon ja Kuusjoen alueilta vetensä saavan Halikonjoen vesistön suurin joki on Halikonjoki, jonka sivujokia ovat Kuusjoelta alkunsa saava Kuusjoki ja vähäisempi Vaskionjoki. Järviä vesistöstä on vähän, suurin on pieni, laskujoeton Kuusjoen Nummijärvi. Salon keskiosassa pääasiassa Uskelan, Perttelin ja Kiikalan alueilta vesiä tuovan Uskelanjoen vesistön suurin joki on Uskelanjoki eli Salonjoki. Sen latvahaaroja ovat Kiikalan Rekijoen kylän luona yhtyvät Rekijoki, Terttilänjoki ja Hitolanjoki. Pienempiä sivujokia ovat Kurajoki Perttelissä ja Vähäjoki Salon keskustan tuntumassa. Järviä on vesistöalueen Salon puolelle jäävässä osassa vähän. Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö sen sijaan on runsasjärvisempi. Sen vesistöalue Salon itäosassa kattaa pääosin Perniön, Kiskon, Muurlan ja Suomusjärven sekä eteläosia Kiikalasta ja Perttelistä. Vesistön suurimpia jokia ovat vähän ennen jokisuuta Perniössä yhtyvät Kiskonjoki ja Perniönjoki. Vesistöalueen järvistä suurimpia ovat Iso-Kisko, Hirsijärvi, Kirkkojärvi, Määrjärvi ja Enäjärvi.
Maantiede > Kaupunginosat

Hermanni
Horn
Armfelt
Meriniitty
Kauniainen
Ollikkala
Moisio
Palometsä
Enola
Mököinen
Anisi
Lukkarinmäki
Alhaisi
Ylhäisi
Kaukvuori
Kärkkä
Paukkula
Pajula
Rappula
Pahkavuori
Vuohensaari
Anjala
Tupuri
Aarnionperä
Sirkkula
Rauvola
Isokylä
Viitannummi
Metsäjaanu
Viitanlaakso