stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Irina Jusupova
Maanpako

Nikolai II:n luopuessa kruunusta maaliskuussa 1917 ja Venäjän vallankumouksen aikana Jusupovit palasivat takaisin Pietariin palatsiinsa ja ottivat mukaansa muutamia arvoesineitä kuten kaksi Rembrantin maalausta ja suuntasivat Krimille. Täältä he matkustivat tyttärensä kanssa huhtikuussa 1919 viimeisten Venäjältä lähteneiden Romanovien, mm. Irinan äidin suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovnan, veljiensä sekä isoäitinsä leskikeisarinna Maria Fjodorovnan kanssa kuningas Yrjö V:n lähettämällä brittiläisellä sotalaiva HMS Marlborough'lla Mustanmeren poikki Jaltasta Maltalle ja sieltä Italiaan. Italiasta he matkustivat  junalla Pariisiin. Italiassa puoliso Feliks lahjoi virkamiehet timanteilla, jotta he saisivat viisumin.lähde? Pariisissa he asuivat muutaman päivän hotelli Vendômessa. Pariisista he matkustivat Lontooseen.
Vuonna 1920 Irina Jusupova muutti perheensä takaisin Ranskaan, josta he ostivat talon Rue Gutenbergilta Boulogne-Billancourtista Pariisista, jossa he asuivat koko loppuikänsä. Ranskaan  Feliks Jusupov onnistui tuomaan palatsistaan Rembrandtin maalauksia, jotka hän myi Pariisissa. Jusupovien Pariisin-kodista tuli venäläisten emigranttien keskus sekä poliittisesti että taloudellisesti. Jusupovit perustivat muotitalon jonka nimi oli Ifre (eli Irina ja Felix).
Vuonna 1932 Jusupovit haastoivat yhdysvaltalaisen elokuvayhtiö Metro-Goldwyn-Mayerin oikeuteen elokuvasta Rasputin and the Empress (Rasputin ja keisarinna). Elokuvassa esitettiin, että Rasputinin murhan syynä olisi ollut Irinan suhde munkkiin. Irinan nimi oli filmissä vaihdettu ruhtinatar Natashaksi. Jusupovit sai 25 000 punnan korvaukset.  Vuonna 1965 he haastoivat amerikkalaisen kaapelitelevisioyhtiön CBS:n, joka oli tehnyt näytelmän Rasputinin murhasta. Syyte oli, että tietyt kohtaukset olivat fiktiivisiä. Jusupovit hävisivät jutun.
Irina Jusupova kuoli vuonna 1970. Hänet on haudattu Sainte-Geneviève-des-Bois'n venäläiselle hautausmaalle puolisonsa Feliks Jusupovin viereen, joka kuoli vuonna 1967.
Jusupovien tytär Irina meni naimisiin kreivi Nikolai Šeremetjevin (1904–1979) kanssa ja sai yhden lapsen, Ksenian (s. 1942).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Irina Jusupova Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Irina Jusupova, puoliso Feliks ja tytär Irina 1916
Shakti – Astitva Ke Ehsaas Ki

| Shakti – Astitva Ke Ehsaas Ki> शक्ति – अस्तित्व के एहसास की |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  21 min
Pääosissa:   Rubina Dilaik  Vivian Dsena  Jigyasa Singh  Simba Nagpal 
Alkuperämaa:   Intia
Verkko:   Colors TV
Esitetty:  30. toukokuuta 2016 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  1171
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Rashmi Sharma Telefilms
Aiheesta muualla
IMDb
Shakti – Astitva Ke Ehsaas Ki on televisioyhtiö Colors TV:n esittämä intialainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Rubina Dilaik, Vivian Dsena, Jigyasa Singh ja Simba Nagpal.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rubina Dilaik  | … |  Soumya Singh   |
|  Vivian Dsena  | … |  Harman Singh   |
|  Jigyasa Singh  | … |  Heer Singh   |
|  Simba Nagpal  | … |  Virat Singh   |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut[vanhentunut linkki]
Pobre rico

| Pobre rico |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Simón Pesutic  Alonso Quintero 
Alkuperämaa:   Chile
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   TVN
Esitetty:  24. huhtikuuta 2012 – 11. maaliskuuta 2013
Jaksoja:  277
Aiheesta muualla
IMDb
Pobre rico on televisioyhtiö TVNin esittämä chileläinen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Simón Pesutic ja Alonso Quintero.
Aiheesta muualla

IMDB
Perdona nuestros pecados

| Perdona nuestros pecados |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  30 min
Pääosissa:   Mario Horton  Mariana di Girólamo  Álvaro Rudolphy  Paola Volpato  Patricia Rivadeneira  Gabriel Cañas  César Caillet  Francisca Gavilán  Etienne Bobenrieth 
Alkuperämaa:   Chile
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   Mega
Esitetty:  6. maaliskuuta 2017 – 22. elokuuta 2018
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  312
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Perdona nuestros pecados on televisioyhtiö Mega:n esittämä chileläinen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Mariana Di Girólamo ja Mario Horton.lähde?
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Jalkaväkirykmentti 37 (jatkosota)

| Jalkaväkirykmentti 37 |
| --- | --- |
Toiminnassa:  18.6.1941 – 26.1.1942
Valtio:   Suomi
Puolustushaarat:  maavoimat
Aselajit:  jalkaväki
Jalkaväkirykmentti 37 (JR 37) oli Suomen puolustusvoimien 19. divisioonan joukkoyksikkö jatkosodassa. Rykmentin perusti Vaasan sotilaslääni neljäntenä rykmenttinään nk. ylimääräisenä rykmenttinä.
Poikkeuksena pääsäännöstä, rykmenttiin ei liitetty varusmiehistä muodostettua pataljoonaa, vaan se muodostettiin kokonaisuudessaan Etelä-Pohjanmaan itäisen ja läntisen suojeluskuntapiirien reserviläisistä.
Perustaminen

Esikunta perustettin Kauhavalla
I pataljoona (I/JR 37) perustettiin Kauhavalle.
II pataljoona (II/JR 37) perustettiin Isoonkyröön.
III pataljoona (III/JR 37) perustettiin Ylistaroon.
13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 37) perustettiin Kauhavalle.
14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 37) perustettiin Alahärmään.
Kolonna (Kol./JR 37)
Rykmentti sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen.
Keskittäminen

Rykmentti keskitettiin 19. divisioonan mukana Kiteelle .
I/JR 37 purettiin junasta Kulennoisten asemalla 29.6. josta se marssi Kerimäen kautta n. 105 km Kiteen Heinäjärven eteläpuoliseen maastoon, jonne saavuttiin 2.7. klo 01:15.
II/JR 37 purettiin lopulta 28.6. vuorokauden alkaessa Punkasalmen Putikon asemalla, josta se marssi Kiteen Potaskavaaraan, Heinäjärvan luoteiskolkkaan. Perillä pataljoona oli 1.7. päättyessä.
Myös III/JR 37 purettiin 28.6. aamulla myös Putikossa, josta pataljoona marssi yhteensä n. 108 km Kiteen Potaskavaaraan , jonne pataljoona asettui 2.7. klo 03:00.
II ja III pataljonan junakuljetukseen sisälötyi kömmähdys, kun pataljoonat jo kerran purettiin Huutokosken asemalla, josta ne marssivat Jäppilään, josta ne yöpymisen ja aamuteen jälkeen palasivat Huutokoskelle junamatkan jatkamista varten. Teemarssille tuli mittaa 38 km.
Taistelut

Ensivaiheessa I ja III pataljoona jäivät ryhmitysalueilleen VII armeijakunnan reservinä. II pataljoona sen sijaan ryhmitettiin 19. divisioonan kaistan vasempaan reunaan, josta se aloitti hyökkäyksensä Jaakkimaan ja kohti Laatokkaa 10. heinäkuuta 1941. Hyökkäys eteni vain vaivoin ja suurin tappioin . Koska VII AK:n hyökkäys ei johtanut menestykseen Päämaja perusti uuden armeijakunnan I AK, johon kuului myös 19.D ja sen mukana JR 37. Hyökkäys jatkui Sortavalan Lahdenpohjan tasalle. Sortavala vallattiin 15.8. ja siellä olleet n. divisioonan vahvuiset Neuvostoliiton joukot saarrettiin. Osa Sortavalan valtauksen joukoista siirrettiin Karjalan Kannakselle elokuun lopulla. Siellä hyökkäys jatkui I,II, ja IV AK voimin vanhalle rajalle ja sen ylikin. Syyskuun alkupuolella joukot, ja JR 37 niiden mukana, ryhmittyivät puolustukseen .
Komentaja

Rykmentinkomentajana oli perustamisesta 18. kesäkuuta 1941 lakkauttamiseen 26. tammikuuta 1942 jääkärieversti Into Salmio.
Lakkauttaminen

Rykmentti lakkautettiin 26. tammikuuta 1942.
Junanvaunu

InterCityn vaunu.
Vaunu on junaan liitettävä joko henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen rautateitse tarkoitettu vaunu. Vaunuja voidaan kytkeä junan perään useampia. Vaunussa ei ole omaa moottoria, vaan sen vetämiseen tarvitaan veturi. Vaunut liitetään veturiin kytkimen avulla, kytkimiä on käytössä useampia; yleisin on ruuvi- tai lenkkikytkin. Vaunut jaetaan käyttötarkoituksensa mukaisesti matkustaja-, tavara-, liite- ja ohjausvaunuihin.
Vaunuja on tehty useita erilaisia malleja, jotta ne soveltuisivat paremmin erilaisiin käyttötarkoituksiin, kuten muun muassa ravintola-, yö-, päivä-, ja konduktöörivaunut.
Esimerkkejä

Salonkivaunu, kuten Suomen presidentin salonkivaunut, Marsalkka Mannerheimin salonkivaunut ja A100
Autovaunu, kuten Gd ja Gfot
Ravintolavaunu, kuten Rx eli Bistro ja Rkt eli Raileri
Makuuvaunu, kuten Edm ja CEmt
Vuonna 1972 VR:llä oli käytössä diskovaunu eli Kiskoteekki
Fiktiivisiä esimerkkejä: ks. elokuva Snowpiercer
Mamá mechona

| Mamá mechona |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Sigrid Alegría  Álvaro Espinoza  Paulo Brunetti 
Alkuperämaa:   Chile
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   Canal 13
Esitetty:  3. maaliskuuta 2014 – 19. elokuuta 2014
Jaksoja:  117
Aiheesta muualla
IMDb
Mamá mechona on televisioyhtiö Canal 13:n esittämä chileläinen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Sigrid Alegría, Álvaro Espinoza ja Paulo Brunetti.
Aiheesta muualla

IMDB
Wremja

Wremja oli virolainen alaluokkainenselvennä ja parodiamainen komediasarja, jota esitettiin Kanal 2 -kanavalla vuosina 2001–2003. Vuonna 2007 sarjan parhaita kohtauksia esitettiin uudelleen Sipelga 14 -sarjanimikkeellä (sanaleikki ja parodianimi sarjasta Õnne 13). Joistakin sarjan hahmoista tuli Virossa maan uuden ajanselvennä alakulttuuriselvennä "Rullnokk"selvennä. Sarjan osittainen edeltäjä samalta tekijäryhmältä Ivar Viglan johdolla oli Vigla Show, jossa oli joitakin samoja hahmoja ja näyttelijöitä kuin Wremjassa. Sarjan näyttelijöitä olivat Jan Uuspõld, Dan Põldroos, Rednar Annus, Meelis Adamson, Tõnu Tähe, Martin Padar ja Andres Rebane, jotka näyttelivät useita rooleja. Näyttelijöiden kokoonpano vaihteli. Sarjassa oli myös paljon avustajanäyttelijöitä. Wremja oli osittain myös sketsisarja. Sarjan ovat tuottaneet Andrus Kivirähk ja Mart Juur. Vuonna 2004 ilmestyi samalta tekijäryhmältä kaksi sarjaan pohjautuvaa kirjaa. Sarjan teemat käsittelevät alatyylistä huumoria, seksiä, alkoholia, muita päihteitä, kommunismia ja sotaa.
Kveenin kieli

| kveeni |
| --- | --- |
Oma nimi:  kainu
Muu nimi:  kvääni
Tiedot
Alue:   Norja
Virallinen kieli:  Porsanki
Puhujia:  1 500 – 8 000
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Kainun instituutti
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  uralilaiset kielet
Kieliryhmä:  suomalais-ugrilaiset kielet suomalais-permiläiset kielet suomalais-volgalaiset kielet suomalais-saamelaiset kielet itämerensuomalaiset kielet
ISO 639-3:  fkv
 Ohje 
Kveenin kieli (kveeniksi kainu) on yksi Norjan virallisista vähemmistökielistä. Sitä puhuvat kveenit Ruijassa Tromssan ja Finnmarkin lääneissä. Kveenin puhujia oli vuonna 2013 noin 1 500 henkilöä. Kielitieteellisesti kveeni muodostuu suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin lukeutuvista Ruijan murteista. Kveeniä pidetään itsenäisenä kielenä kielisosiologisista ja kielipoliittisista syistä. Kveenin kielen päivää vietetään 26. päivänä huhtikuuta.
Norjan ja pohjoissaamen kielet ovat vaikuttaneet kveeniin sanastollisesti. Esimerkiksi kveenin sana tyskäläinen tarkoittaa norjan tavoin 'saksalainen'. Kveenissä on đ-äänne (/ð/), jota ei esiinny suomen yleiskielessä.
Kielen nimi

Kveenin kieltä on kutsuttu Pohjois-Norjan suomalaismurteeksi, Ruijan murteeksi, kveenimurteeksi. Vuonna 2005 kveenit kutsuivat kieltään kveenin tai kväänin kieleksi. Porsangin vuonon rannalla kieltä on kutsuttu kaihnuunkieleksi.
Historia

Suomen kieltä arvostettiin Pohjois-Norjassa vielä 1800-luvun alussa. Alueella vallitsi luonnollinen kolmikielisyys norjan, suomen ja pohjoissaamen välillä ja kieltä vaihdettiin sen mukaan millä kysyttiin. Se, että norjalaiset, suomalaiset ja saamelaiset harjoittivat eri alojen elinkeinoja, mahdollisti kullekin kielelle oman erikoisalueensa. Kalastuksesta puhuttiin norjaksi, maanviljelystä suomeksi ja poronhoidosta pohjoissaameksi. Norjan kirkko ja koulu järjestivät suomen- ja pohjoissaamenkielistä opetusta lapsille. Tromssan seminaarissa suomen ja pohjoissaamen kielet olivat oppiaineina.lähde?
Suomen kielen opetus sekä puhuminen kiellettiin koulujen asuntoloissa ja välitunneilla 1800-luvun lopulla. Myös kielen käytöstä rangaistiin oppilaita. Opetuskielto oli voimassa vuoteen 1940, vaikka joissakin kouluissa suomea käytettiinkin apukielenä vuoteen 1936. Kielen ja kveenien aseman jyrkkä heikkeneminen johtui 1800-luvun lopun äärikansallisuuden ja sosiaalidarvinismin vaikutteista sekä Suomen itsenäistymisen alkuvuosikymmenien Suur-Suomi -aatteen aiheuttamasta suomalaisesta vaarasta Norjassa.lähde?
Omakielisen opetuksen puute ja yhteiskunnalliset muutokset aiheuttivat sen, että kveenien puhuma kieli alkoi eriytyä Suomessa puhutusta suomesta. Yhteiskunnan erikoisalojen sanasto siirtyi norjan kielestä. Koska omakielistä opetusta ei saatu, kirjoitus- ja lukutaito kehittyivät norjaksi. Vapaaehtoisena kielenä suomea oli mahdollisuus opettaa vuodesta 1969. Suomen kielen opetus aloitettiin uudelleen Tromssan yliopistossa ja Ruijan korkeakoulussa vuonna 1977.lähde?
Norjalaisen tutkijan Terje Aronsenin mukaan kveenien puhuma kieli ei ollut suomea, ja hän antoi sille nimen kveeni. Opetuskieleksi suomen rinnalle kveeni otettiin Porsangin Pyssyjoella vuonna 1983. Se kohtasi tuolloin lujaa vastustusta, koska monien mielestä kveeni oli haukkumasana. Ajan kuluessa nimitys kuitenkin vakiintui käyttöön. Teoriat kveenien ja historiallisten kainulaisten välisistä yhteyksistä ovat johtaneet myös kainu-nimen käyttöönottoon. Tätä nimeä käyttää muun muassa Ruijan Kaiku -lehti. Toisaalta kveeni-sana on hyväksytty viralliseksi nimeksi kansainväliseen tiedesanastoon.
Vuonna 2004 julkaistiin ensimmäinen kveeninkielinen romaani.  Alf Nilsen-Børsskogin kirjan nimi on Kuosuvaaran takana.
Kveeni sai virallisen vähemmistökielen aseman 26. huhtikuuta 2005. Kielen puhujia arvioitiin olevan 8 000–12 000. Kveeniä on voinut opiskella Tromssan yliopistossa vuoden 2006 alusta alkaen.lähde?
Vuonna 2008 ilmestyi ensimmäinen kveeninkielinen runokokoelma, Alf Nilsen-Børsskogin kirjoittama Muistoin maila.
Vuonna 2011 Agnes Eriksen julkaisi ensimmäiset kveeninkieliset lastenkirjat Kummitus ja Tähtipoika 1 sekä Kummitus ja Tähtipoika 2. Ensimmäisen kveenin kielen kieliopin on laatinut Eira Söderholm Tromssan yliopistosta, ja se julkaistiin Suomessa vuonna 2014.
Kielen opetus

Tromssan yliopiston kveenin opetus jakaantuu kveenin kieleen ja kveenien kulttuurihistoriaan. Tavoitteena on myös luoda kveenille oma kirjakieli ja elvyttää puhuttua kieltä sekä tehdä yhteistyötä Ruotsin meänkielisten kanssa.lähde?
Vuonna 1987 perustetun Ruijan Kveeniliiton ja sen nuorisojärjestön (Kvääninuoret) tavoitteena on kveenin kielen ja kulttuurin säilyttäminen ja kehittäminen ja kveenien identiteetin vahvistaminen.
Kveenin kielen ja kulttuurin kansallisena keskuksena on Kainun institutti, joka avattiin Pyssyjoella vuonna 2007. Instituutin työtehtäviin kuuluvat kveenin kieliraadin hallinnointi sekä kielestä ja kulttuurista tiedottaminen. Keskeisinä päämäärinä on kehittää, dokumentoida ja tehdä tunnetuksi kveenin kieltä ja kulttuuria sekä edistää kielen käyttöä yhteiskunnassa.
Vuonna 2020 uutisoitiin, että Oulun yliopistossa on määrä aloittaa kveenin kielen kääntäjäkoulutus vuonna 2021.
Kielen opetus > Totuus- ja sovintokomissio

Norjan viranomaiset toteuttivat 1900-luvun loppupuolelle asti toistuvaa kveeneihin ja norjansuomalaisiin kohdistuvaa politiikkaa, jonka vaikutukset näiden kulttuurille, kielelle, identiteetille ja elinoloille ovat olleet erittäin kielteisiä. Politiikkaa kutsutaan usein norjalaistamispolitiikaksi, ja sitä asetettiin vuonna 2017 tutkimaan norjalaistamispolitiikkaa ja saamelaisten, kveenien ja norjansuomalaisten epäoikeudenmukaista kohtelua tutkiva komissio eli totuus- ja sovintokomissio. Sen tavoitteena on saavuttaa yhteinen käsitys siitä, miten viranomaiset ja Norjan yhteiskunta ovat kohdelleet kveeniväestöä ja heidän kulttuuriaan.
Murteet

Murrealueita on kaksi: Itä-Ruijan murteet ja Länsi-Ruijan murteet, jälkimmäisten aluetta on myös Tromssan läänin pohjoisosa. Alueiden erojen taustalla on eri aikoihin tapahtunut muutto Ruijaan ja yhteydet Suomen alueelle. Länsi-Ruijassa, jonne ensimmäiset suomenkieliset asukkaat saapuivat jo keskiajalla, kielen kehitys suomesta omaksi kielekseen oli paljon pidemmällä kuin Itä-Ruijassa, jonne muutti ihmisiä Suomen alueelta huomattavasti myöhemmin. Itä-Ruijan kveeneillä on ollut tiiviimmät yhteydet Suomeen kuin lännessä. Idässä useimmat mieltävät kielensä suomeksi eivätkä kveeniksi.lähde?
Näyte kveenin kielestä

| kveeni | suomi |
| --- | --- |
Tromssan fylkinkomuuni oon  saanu valmhiiksi mailman  ensimäisen kainun kielen ja kulttuurin plaanan. Se oon seppä tekemhään plaanoi. Heilä oon  esimerkiksi biblioteekkiplaana, poronhoitoplaana,  transporttiplaana ja fyysisen aktiviteetin plaana.: Tromsan läänikunta on saanut valmiiksi maailman ensimmäisen kveenin kielen ja kulttuurin suunnitelman. Se on taitava tekemään suunnitelmia. Heillä on esimerkiksi kirjastosuunnitelma, poronhoitosuunnitelma, liikennesuunnitelma ja fyysisten toimintojen suunnitelma.
Aiheesta muualla

Kveeninkielinen Wikipedia hautomossa
Ruijan kaiku
Kveenin kielen e-sanakirja
Hannele Muilu (25.11.2017) Tiedätkö, mitä ovat kläppi, maapruuki ja fiskus? Suomesta Norjaan muuttaneiden kveenien kieli sinnittelee parin tuhannen puhujan voimin (yle.fi)
Tapani Leisti (18.9.2017) Norjassa totuuskomissio tutkii saamelaisten ja kveenien sorron (yle.fi)
| n k Suomen murteet |
| --- | --- |
Länsimurteet:  Lounaismurteet Nummi  Rauma  Somero  Etelä-Pohjanmaan murre  Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet  Hämäläismurteet Tampere  Peräpohjalaiset murteet Tornio 
Itämurteet:  Savolaismurteet Kainuu  Keski-Suomi  Kaakkoismurteet 
Muut:  Amerikansuomi  Stadin slangi  Ruotsinsuomi 
Kielet tai murteet:  Meänkieli Jällivaara  Kveenin kieli 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Saksa  Ruotsi 
Henkilöt:  Yle 
Kveenin kielen puhuma-alue Tromssan ja Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa.
Kveenin kielen instituutti.
La chúcara

| La chúcara |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  65 min
Pääosissa:   Antonia Santa María  Felipe Braun  Bárbara Ruiz-Tagle 
Alkuperämaa:   Chile
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   TVN
Esitetty:  1. joulukuuta 2014 – 26. elokuuta 2015
Jaksoja:  190
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
La chúcara on televisioyhtiö TVNin esittämä chileläinen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Antonia Santa María, Felipe Braun ja Bárbara Ruiz-Tagle.lähde?
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Zhi wo men nuan nuan de xiao shi guang

| Zhi wo men nuan nuan de xiao shi guang> 致我们暖暖的小时光 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  45 min
Pääosissa:   Xing Fei  Lin Yi  Tang Xiaotian 
Alkuperämaa:   Kiina
Verkko:   Tencent Video
Esitetty:  10. huhtikuuta 2019 – 16. toukokuuta 2019
Jaksoja:   24 
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   Tencent Penguin Pictures  S.JE Ideas Media 
Aiheesta muualla
IMDb
Zhi wo men nuan nuan de xiao shi guang (kiin.: 致我们暖暖的小时光; pinyin: Zhi wo men nuan nuan de xiao shi guang, engl. Put Your Head on My Shoulder) on Tencent Videon esittämä kiinalainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Xing Fei, Lin Yi ja Tang Xiaotian.
Aiheesta muualla

IMDb
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Put Your Head on My Shoulder (TV series)
Käännös suomeksi
Seppo Taalasmaa

| Seppo Taalasmaa |
| --- | --- |
 Seppo Taalasmaa Salattujen elämien 19. kauden päätösjaksossa.
Näyttelijä(t):  Jarmo Koski
Kesto:  1999–2013, 2017, 2020–2021, 2023–2024
Ensi- esiintyminen:  Osa 1: Pihlajakadun asukkaat kokevat järkytyksen (25. tammikuuta 1999)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 4520: Ulla ja Seppo - Ikuisesti (31. tammikuuta 2024)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Seppo Juhani Taalasmaa
Status:  elossa
Ammatti:  talonmies, kauppias, eläkeläinen
Sukupuoli:  mies
Kotipaikka:  Helsinki
Asuinpaikka:  Malaga
Suhteet
Puoliso(t):  Helena Kuula (eronnut) Ulla Taalasmaa (eronnut, nykyinen naisystävä)
Lapset:  Kari Taalasmaa Elina Taalasmaa (tytärpuoli) Inka Haapala (ottotytär)
Lastenlapset:  Oona Kiviranta Tale Taalasmaa (tytärpuolen poika, kuollut) Benjamin Taalasmaa (pojan adoptiopoika) Toivo Taalasmaa (tytärpuolen adoptiopoika) Tukku Taalasmaa
Infobox OKNimi-testi OK: 
Seppo Juhani Taalasmaa on Jarmo Kosken esittämä kuvitteellinen hahmo suomalaisessa saippuasarjassa Salatut elämät. Sarjan alussa Seppo työskentelee vaimonsa Ulla Taalasmaan talonmiehenä Pihlajakadulla, joka on sarjan kuvitteellinen tapahtumapaikka.
Koski esitti Taalasmaata aluksi vuosina 1999–2013 jaksoissa 1–2516. Hän päätti itse lopettaa hahmon näyttelemisen vuonna 2013, mutta on sittemmin tehnyt lyhyitä vierailuja sarjaan. Seppo poistui sarjasta tammikuussa 2024 esitetyssä jaksossa 4520, jossa Seppo ja Ulla muuttavat yhdessä Malagaan.
Hahmo televisiosarjassa

Seppo Taalasmaa on televisiosarjassa rehti ja toimelias talonmies. Hahmon näyttelijän Jarmo Kosken mukaan Seppo on ”avarakatseinen, hyväsydäminen” ja ymmärtäväinen nuoria kohtaan. Sarjan ulkopuolelta saamansa myönteisen palautteen perusteella Koski pitää Seppoa eräänlaisena ”isähahmona”. Sarjan tuottaja Marko Äijö pitää Seppoa ”myyttisenä suomalaisuuden kuvana”: ahkerana, hyväsydämisenä ja usein kaukaa viisaana keventämään kanssakulkijoidensa murheita.
Vaikka Seppo on aina ollut lämmin ja sydämellinen, sarjan alkupuoliskolla hän päätyi usein ongelmiin syystä jos toisestakin. Hän usein välttelee työtehtäviään, sekä onnistuu saamaan aikaan useita väärinkäsityksiä. Seppo muun muassa syö yksin tuhansien markkojen arvoiset hääruoat, jotka olisivat muuten jääneet käyttämättä, sekä ostaa perheensä varoilla useita käyttökelvottomia autoja Karin autokorjaamoon. Seppo tunnetaan myös ahkerana pontikan keittäjänä, ja juokin useasti sitä salaa kellarissa jossa hän myös säilyttää pontikkapannua. Seppo tarjoaa pontikkaa usein Ismolle ja jopa eräässä jaksossa hometarkastajalle. Sarjassa Seppo kärsii alkoholismista, ja päätyy yrittämään itsemurhaa. Seppo sairastaa lisäksi vaikeaa sydänsairautta, ja on saanut sarjan aikana yhteensä kolme sydänkohtausta.
Seppo poistui sarjasta vuonna 2013 hahmon näyttelijän Jarmo Kosken omasta tahdosta. Toukokuussa 2017 ilmoitettiin Sepon palaavan sarjaan syksyllä 2017. Tiedotteesta poiketen Seppo palasi sarjaan jo kesäkuussa esitetyssä päätösjaksossa, jonka cliffhanger jäi puhelinta korvallaan pitävän Sepon järkyttyneisiin kasvoihin. Toisen lyhyen paluun hahmo teki elokuussa 2020 esiintyessään syyskauden avausjaksossa, ja heti joulukuussa Seppo palasi takaisin määrittelemättömäksi ”vähän pidemmäksi” ajaksi tammikuuhun 2021 asti. Seppo palasi sarjaan uudelleen saman vuoden toukokuussa jaksoissa 3996–4003. Seppo teki jälleen paluun sarjaan joulukuussa 2023. Hahmo esiintyi muutamassa jaksossa ennen poistumistaan tammikuussa 2024.