stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rikke Marie Madsen

Rikke Marie Madsen (s. 9. elokuuta 1997 Varde) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Tanskan naisten maajoukkueessa kesäkuun 2022 loppuun mennessä 18 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin, marraskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Georgiaa vastaan. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi tammikuussa 2019 ystävyysottelussa Suomea vastaan.
Madsen on edustanut seuratasolla kotimaassaan VSK Aarhusia, Norjassa Vålerengaa kesästä 2019 tammikuuhun 2022 ja Espanjassa Madrid CFF:ää tammikuusta 2022 alkaen.
Pentinlampi (Luumäki)

| Pentinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  61°00′45″N, 27°31′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskujoki:  Ronkkelinjoki Laukaslampeen 
Järvinumero:  14.192.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  76,3 m  
Pituus:  790 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,997 km  
Pinta-ala:  15,69 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPentinlampi 
Pentinlampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Lökäsen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 15,7 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 76,3 metriä mpy.
Rantakäärme

| Rantakäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Tarhakäärmeet Colubridae
Suku::  Rantakäärmeet Natrix
Laji::  natrix
Kaksiosainen nimi
 Natrix natrix  (Linnaeus, 1758) 
 Rantakäärmeen levinneisyys.
Alalajit
 N. n. calabra  N. n. cypriaca  N. n. fusca  N. n. gotlandica  N. n. natrix  N. n. persa – balkaninrantakäärme  N. n. schweizeri  N. n. scutata – venäjänrantakäärme  N. n. syriaca 
Katso myös
   Rantakäärme Wikispeciesissä   Rantakäärme Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rantakäärme eli vanhalta nimeltään tarhakäärme (Natrix natrix) on tarhakäärmeiden (Colubridae) heimoon kuuluva käärmelaji. Se on kyyn ja kangaskäärmeen ohella yksi kolmesta Suomessa esiintyvästä käärmelajista. Rantakäärme on Suomen suurin käärmelaji ja sen erottaa tavallisesti jo kokonsa perusteella kyystä.
Rantakäärme on myrkytön ja ihmiselle ja kotieläimille täysin harmiton. Laji on Suomessa rauhoitettu, joten sitä ei saa tappaa tai vahingoittaa. Rantakäärmeen ohjeellinen korvausarvo on 252 euroa.
Koko ja ulkonäkö

Rantakäärmeen tavallinen aikuispituus on 70–80 senttimetriä. Suomen ennätykseksi mainitaan 134 senttimetriä, mutta Keski-Euroopassa on tavattu jopa kaksimetrisiä yksilöitä. Naaraat kasvavat koiraita huomattavasti isommiksi. Keltaiset, oranssit tai valkoiset niskatäplät ovat rantakäärmeen paras lajituntomerkki.
Rantakäärmeen värityksessä on runsaasti perinnöllistä vaihtelua. Tavallisia värejä ovat oliivinvihreä, harmaanvihreä, ruskeanharmaa, mustanharmaa ja musta. Selässä voi olla kirjailuna erikokoisia tummia täpliä, joskus lisäksi kyljissä vaaleita pilkkuja tai tummia pystyraitoja. Nahanluonnin jälkeen rantakäärmeen värit ovat kirkkaimmillaan. Nopeasti katsottuna väritys saattaa joskus muistuttaa kyyn sahanteräkuviota, mutta käärme, jolla on keltaiset, oranssit tai valkoiset niskatäplät on aina rantakäärme. Harvinainen rantakäärmeen värimuoto on täysin musta, jolloin keltaisia täpliä ei näy. Rantakäärmeen silmäterä on kuitenkin pyöreä, toisin kuin kyyllä, ja silmien takana on suuria kilpimäisiä suomuja, mitkä ovat hyviä lajituntomerkkejä silloin, kun tunnistettava käärme on väriltään musta. Pää on selvästi pyöreämpi kuin kyyllä, jolla se on kolmiomainen. Rantakäärme on ruumiinrakenteelta solakka ja kapenee tasaisesti hännän kärkeen saakka, toisin kuin kyy, joka on tukeva ja lyhythäntäinen käärme.
Levinneisyys

Rantakäärmettä tavataan Euroopassa sekä Länsi- ja Keski-Aasiassa, aina Baikaljärvelle asti itään. Iberian niemimaalla ja Pohjois-Afrikassa elävää iberianrantakäärmettä (Natrix astreptophora) ja muun muassa Ranskassa, Italiassa ja Isossa-Britanniassa elävää lännenrantakäärmettä (Natrix helvetica) pidettiin aiemmin rantakäärmeen alalajeina, mutta ne on nyttemmin erotettu omiksi lajeikseen. Täten rantakäärmeen levinneisyysalueen länsiraja kulkee nykyään Rein-joen alueella. Fennoskandiassa rantakäärmeen levinneisyysalue on pohjoisimmillaan, mutta tarkka pohjoisraja on silti epäselvä.
Suomessa rantakäärmettä tavataan paikoitellen maan eteläosissa, lounaisrannikolla ja Kaakkois-Suomessa suunnilleen Kristiinankaupungin ja Savonlinnan korkeudelle asti. Sitä pohjoisempana on yksittäisiä havaintoja Oulun korkeudelle asti. Nykyisin rantakäärmeitä elää sisämaassa pääasiassa Saimaan alueella. Tehokas maankäyttö maatalouteen ja asutukseen on vähentänyt rantakäärmeelle soveliaita elinalueita.
Elintavat

Rantakäärme on päiväeläin. Se elää meren, järvien, lammikoiden ja jokien rantamailla, ojien partailla ja muissa kosteissa ympäristöissä. Rantakäärme on ravinnonhankinnassaan vireä ja omatoiminen, toisin kuin monet muut käärmeet, ja liikkuu kesäisin pitkiä matkoja sekä maalla että vedessä. Rantakäärme ui ja sukeltaa taitavasti. Se on kestävä uimari, joka on tavattu uimassa meressä jopa 40 kilometrin päässä lähimmästä rannasta. Maalla rantakäärme liikkuu vauhdikkaasti ja sulavasti verrattuna esimerkiksi kyyhyn. Toisinaan se kiipeilee puissa tai pensaissa, kuitenkin vain metrin tai parin korkeuteen. Ravintonaan rantakäärme käyttää pieniä kaloja, sammakoita, rupikonnia, vesiliskoja, hiiriä, myyriä sekä harvemmin linnunpoikasia. Rantakäärme paikantaa saaliinsa haju- ja näköaistilla. Se nielee saaliin kokonaisena, tavallisesti pääpuoli edellä. Nuoret rantakäärmeet syövät selkärangattomia pikkueläimiä ja nuijapäitä.
Rantakäärmeen vihollisia ovat muun muassa hiiri- ja varpushaukka, siili, minkki, supikoira ja kärppä. Ahdistettuna rantakäärme pyrkii aina ensin pakenemaan, joko maakoloon, kasvillisuuteen tai vesistön pohjaan, jossa se voi piilotella runsaat puolisen tuntia yhteen menoon. Jos pakeneminen ei onnistu, rantakäärme sihisee, kiertyy kerälle, paisuttaa itseään yrittäen näyttää mahdollisimman isolta ja tekee suu kiinni tapahtuvia hyökkäyseleitä päällään. Usein rantakäärme myös ruiskuttaa viemärisuolensa äärellä olevista rauhasista pahanhajuista eritettä ahdistelijan päälle. Se voi myös oksentaa vastaniellyn saaliinsa. Viimeisenä keinonaan rantakäärme tekeytyy kuolleeksi kääntymällä selälleen ja päästämällä kielensä roikkumaan velttona; tällöin edes hengitysliikkeitä ei voi havaita. Kiinniotettuna rantakäärme voi myös purra, mutta se on erittäin harvinaista. Rantakäärmeellä ei ole myrkkyhampaita. Koska rantakäärme on rauhoitettu, sitä ei saa ahdistella tai pyydystää edes katseltavaksi.
Lisääntyminen ja kasvu

Rantakäärmeet pariutuvat vapun tienoilla pian talvihorroksen päätyttyä. Koiraat hakeutuvat ensimmäisinä soidinpaikoille. Yhtä isoa naarasta kosiskelee tavallisesti useampi koiras. Koiraat kosiskelevat naarasta kiertymällä sen ympärille ja hieromalla leuanalustaansa sen päälakea vasten sekä värisyttämällä häntäänsä. Kesä–heinäkuun välillä naaras munii tavallisimmin 6–40 munaa kompostiin, lantakasaan, rakkolevävalliin tai muuhun lämpimään paikkaan, jossa munat voivat kehittyä maatumislämmössä. Poikaset ovat kuoriutuessaan noin 15 senttimetrin mittaisia. Rantakäärmeet munivat Suomessa vain joka toinen vuosi. Koiraat tulevat Suomessa sukukypsiksi kolmivuotiaina, noin 50-senttisinä ja naaraat nelivuotiaina, 60–65 senttimetrin pituisina. Aikuistumisvaiheen jälkeen kasvu hidastuu ja on noin 2–4 senttimetriä vuodessa. Rantakäärmeen tiedetään eläneen luonnossa 28-vuotiaaksi.
Rantakäärme Suomessa

Rantakäärmeitä eli aikaisemmin Suomessa paljon nykyistä pohjoisempana ja se oli myös maan eteläosissa nykyistä runsaampi. Tärkeimpänä syynä lajin harvinaistumiseen on pidetty muutoksia maataloudessa. Karjanlantatunkioiden hävittyä eläin on menettänyt lisääntymispaikkansa sisämaassa. Rannikolla puolestaan Itämeren heikko tila on aiheuttanut rakkolevän vähenemisen, minkä seurauksena rannoille ajautuu aikaisempaa vähemmän munintapaikoiksi sopivia isoja rakkoleväkasoja. Lisääntynyt ranta-asutus ja muu maankäyttö on hävittänyt rantakäärmeen talvehtimispaikkoja. Tihentynyt tieverkosto ja lisääntynyt liikenne uhkaa myös lajia. Joka vuosi valtava määrä rantakäärmeitä kuolee liikenteessä. Lisäksi nykyisin melkoinen osa rantakäärmeistä tapetaan kyykäärmeinä tai vain perusteettoman käärmekammon vuoksi.
Rantakäärmettä voidaan auttaa perustamalla munintaan sopivia lehtikomposteja rantojen tuntumaan. Suomen rantakäärmehavaintoja toivotaan ilmoitettavaksi myös Luonnontieteellisen keskusmuseon ylläpitämään matelijoiden ja sammakkoeläinten levinneisyyskartoitukseen Hatikka-havaintopäiväkirjan tai Laji.fi-sivuston kautta.
Rantakäärme kansanperinteessä

Rantakäärmeen vanhat nimet tarha- ja karjakäärme ovat peräisin ajalta, jolloin lajia suosittiin maatilojen pihapiireissä. Rantakäärmeitä suojeltiin, ruokittiin ja pidettiin elätteinä, joiden uskottiin auttavan karjaa menestymään.
Aiheesta muualla

Rantakäärme, (Natrix natrix) Maretarium. Viitattu 26.1.2021.
Rantakäärme, (Natrix natrix) Kevatseuranta.fi. Viitattu 26.1.2021.
Rantakäärmeellä on isot pääsuomut ja usein niskatäplät.
Rantakäärmeen pohjaväri vaihtelee; nahanluonnin jälkeen värit kirkastuvat ja jotkut yksilöt muuttuvat vihertäviksi.
Rantakäärme on muodoltaan ruoskamainen, kyy on siihen verrattuna lyhyt ja paksu. Se on myös kyytä nopeampi ja ketterämpi liikkeissään. Kuvassa harvinainen musta rantakäärme.
Rantakäärmeen päässä on isoja kilpimäisiä suomuja, jotka ovat varma lajituntomerkki, silloinkin kun käärme on väriltään kokonaan musta. Kyyn pääsuomut ovat pienet. Rantakäärmeen silmäterä on pyöreä. Kuvassa rantakäärmeen poikanen.
Rete Ferroviaria Italiana

| Rete Ferroviaria Italiana |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö  (Societa per Azioni, S.P.A.)
Perustettu:  2000
Kotipaikka:   Rooma, Italia
Toiminta-alue:  Italia
Toimiala:  rautatieliikenne
Tuotteet:  rautatieverkon omistus ja ylläpito
Liikevaihto:   2 486 milj. € (2015)
Henkilöstö:   25 500 (2015)
Emoyhtiö:  FS
Omistaja:  Italian valtio
Kotisivu:  www.rfi.it
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rete Ferroviaria Italiana S.P.A. (RFI) on Italian valtion rautatieyhtiön (FS) tytäryhtiö, joka omistaa pääosan Italian rautateistä ja rautateihin liittyvistä laitteistoista. Trenitalia on RFI:n sisaryritys, joka puolestaan omistaa junia ja harjoittaa junaliikennettä.
RFI omistaa muun muassa Sisilian-junalauttaliikennettä harjoittavan Blueferries-yhtiön ja enemmistön Tunnel Ferroviario del Brennero -yhtiöstä, joka omistaa puolet Brennerin pohjatunnelia rakentavasta Galleria di Base del Brennero BBT -yhtiöstä.
RFI:n liikevaihto oli vuonna 2015 yhteensä 2,5 mrd. €, vajaa kolmannes koko FS-konsernin liikevaihdosta. RFI-yhtiöiden palveluksessa oli noin 25 000 henkilöä, runsas kolmannes FS-konsernin väestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rete Ferroviaria Italiana Wikimedia Commonsissa
Retezatin kansallispuisto

Retezatin kansallispuisto on Unescon biosfäärialue Romaniassa, Hunedoaran piirikunnassa. Sen pinta-ala on 38 047 ha. Puistoalue on suojeltu vuodesta 1935, kansallispuisto siitä tuli vuonna 2000.
Retezat sijaitsee Karpaattien eteläosassa. Sen korkein huippu Peleaga  ulottuu noin 2500 metrin korkeuteen. Puiston maastonmuodoissa näkee jääkausien vaikutuksen, ja moninaiset korkeuserot ovat luoneet alueelle monipuolisen kasvillisuuden, sillä siellä kohtaavat kolme kasvillisuusvyöhykettä. Alueella on vuoristoniittyjä, lehti- ja havumetsää ja  suoalueita. Puiston alueella on 20 yli 2000 metrin huippua ja 80 jäätikköjärveä.
Puistossa elää vuoristovuohia, karhuja, susia ja kettuja. Pesiviä lintulajeja on 120.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Retezat Wikimedia Commonsissa
http://retezat.ro/
Per Olsson

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Per Olsson
Syntymäaika: 1. elokuuta 1963 (ikä 61)
Syntymäpaikka: Skutskär, Uppsalan lääni, Ruotsi
Lempinimi: Pelle, Lycko-Per
Seura
Seura:  Halmstads BK
Tehtävä: pelaajatarkkailija
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1981–1984 1985 1986–1987 1988–1992 |  Gefle IF  Malmö FF  Halmstads BK  Gefle IF |   |
Valmennusura
1993–1995 1996 1996–2002 2003–2004 2005–2013 2014–2016 2017 2018–2020:  Gefle IF (apuv.)  Gefle IF Ungdomar  Gefle IF  Örebro SK (apuv.)  Gefle IF  Djurgårdens IF FF  AFC United  Sandvikens IF
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Per "Pelle" Olsson (s. 1. elokuuta 1963 Visby, Gotlanti) on ruotsalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Hän toimii Halmstads BK:n pelaajatarkkailijana.
Ura

Olsson aloitti jalkapalloilijan uransa Geflessä vuonna 1981. Olsson oli seuran johtavia hyökkääjiä vuosikymmenen alussa ja tärkeässä roolissa seuran noustessa Allsvenskaniin kaudella 1982. Olsson pelasi Geflen paidassa Allsvenskania kaudet 1983–84 ja iski 12 pääsarjamaalia, mikä oli silloin seuran tilastossa kolmanneksi eniten. Hyvien esitysten myötä hän siirtyi Malmöhön kaudeksi 1985, mutta pelasi vain 17 ottelua. Kaiken kaikkiaan loukkaantumiset vaivasivat Olssonia koko hänen pelaajauransa ajan. Hän edusti Malmö-kautensa jälkeen Halmstadia, kunnes palasi Gefleen, jossa lopetti pelaajauransa vuonna 1992.
Valmennusuransa Olsson aloitti 1993 Geflen apulaisvalmentajana ja luotsasi myös seuran junioreja, kunnes nousi vuonna 1996 seuran päävalmentajaksi. Seura pelasi hänen johdollaan Division 1:n keskikastissa 1990-luvun lopun ajan, eikä onnistunut nousemaan pääsarjaan. Sarjajärjestelmän muututtua vuoden 1999 jälkeen joutui Gefle karsimaan sarjapaikastaan ja putosi Division 2:een. Olsson kuitenkin jatkoi päävalmentajana ja hänen johdollaan seura voitti Division 2:n vuonna 2000 ja nousi Superettaniin.
Kauden 2002 jälkeen Olsson jätti Geflen ja siirtyi Örebron apulaisvalmentajaksi. Hän toimi tehtävässä kaksi kautta, kunnes palasi tammikuussa 2005 Geflen päävalmentajaksi seuran päävalmentajana Kenneth Rosénin kuoltua yllättäen.  Olsson johdatti seuran liigassa sijalle 11 ja sarjapaikka säilyi. Kaudella 2006 joukkue selvisi Olssonin johdolla Ruotsin cupin loppuotteluun, mutta hävisi Helsingborgille. Seura selvisi Olssonin alaisuudessa myös europeleihin fair play -joukkueena kausina 2010 ja 2013.
Kauden 2013 jälkeen Olsson jätti Geflen ja siirtyi Djurgårdens IF:n päävalmentajaksi.  Djurgårdenin menestys jäi Olssonin alaisuudessa edellisvuosien tapaan heikoksi, eikä seura kyennyt nousemaan mukaan Allsvenskanin mestaruustaistoon. Olssonin paras kausi 2015 DIF-valmentajana päättyi kuudenteen sijaan. Olsson jätti DIF:n valmentajan tehtävät elokuun alussa 2016, kun seura oli vajonnut Allsvenskanin putoamiskamppailuun.
Joulukuussa 2016 Olssonista tuli Allsvenskaniin yllättäen nousseen eskilstunalaisseura AFC Unitedin päävalmentaja. Nousijajoukkueen kausi alkoi Olssonin komennossa heikosti. Joukkueen vajottua Allsvenskanin jumboksi voittamatta yhtään 11 kauden ensimmäisestä ottelusta seurajohto päätyi erottamaan Olssonin toukokuun lopussa 2017. Hänen viimeisessä ottelussaan AFC hävisi Olssonin ex-seuralle Djurgårdenille 4–1.
Tammikuussa 2018 Olssonista tuli Ruotsin 1. divisioonassa pelaavan Sandvikens IF:n päävalmentaja. Olsson jätti seuran kauden 2020 jälkeen ja palasi Halmstadin organisaatioon ottaen Reine Almqvistin paikan seuran pelaajatarkkailijana.
Saavutukset

Ruotsin cup
Hopeaa: 2006
Division 2: 2000
Per Olsson Fridh

| Per Olsson Fridh |
| --- | --- |

Ruotsin kehitysapuministeri
 Löfvenin II ja III hallitus 5. helmikuuta 2021 – 30. marraskuuta 2021  
Edeltäjä:  Isabella Lövin
Seuraaja:  Matilda Ernkrans
Valtiopäiväedustaja
 2014–2018  
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. kesäkuuta 1981 (ikä 43)  Lomma, Skåne
Tiedot
Puolue:  ympäristöpuolue
Per Olof Olsson Fridh (aiemmin Olsson; s. 27. kesäkuuta 1981 Lomma) on ruotsalainen ympäristöpuolueen poliitikko ja Ruotsin entinen kehitysapuministeri (2021).
Elämä ja ura

Olsson Fridh varttui Skånessa, mutta on asunut Tukholmassa vuodesta 2005. Hän on valmistunut filosofian kandidaatiksi Malmön korkeakoulusta vuonna 2003 aineenaan ihmisoikeudet ja Lundin yliopistosta vuonna 2005 aineenaan sosiologia. Vuonna 2010 hänet valittiin Tukholman kaupunginvaltuustoon ja seuraavana vuonna hänestä tuli Ympäristöpuolue Vihreiden Tukholman-osaston puheenjohtaja. Vuosina 2014–18 hän oli ympäristöpuolueen kansanedustaja. Hän otti kuitenkin heti virkavapaata ja toimi valtiosihteerinä kulttuuriministeriössä 2014–18. Vuonna 2019 hän aloitti valtiosihteerinä ulkoministeriössä. Helmikuussa 2021 hänet valittiin uudeksi kehitysapuministeriksi.
Olsson Fridh on naimisissa ja hänellä on lapsia.
Aiheesta muualla

Per Olsson Fridh Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Ristinummi (Järvenpää)

| Ristinummi |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Ristinummi korostettuna.
Kaupunki:  Järvenpää
Suuralue:  Eteläiset kaupunginosat
Kaupunginosa nro:  21
Väkiluku:  562 (31.12.2014)
Ristinummi on Järvenpään 21. kaupunginosa. Se sijaitsee Järvenpään etelärajalla ja rajoittuu sekä idässä että etelässä Tuusulaan. Vuoden 2014 lopussa kaupunginosassa asui 562 ihmistä.
Ristinummella sijaitsi ennen Helsinki–Riihimäki-radan Ristinummen seisake, jolla pysähtyivät pääkaupunkiseudun lähiliikenteen H- ja T-junat. Seisake lakkautettiin 31. toukokuuta 1998.
Ristinummella oli myös tasoristeys, joka poistettiin turvallisuussyistä 2000-luvulla ja tilalle tuli alikulku.
Richie Malone

Richie Malone huhtikuussa 2017 Status Quon live-konsertissa Partille Arenalla.
Richie Malone (s. 18. maaliskuuta 1986) on irlantilainen muusikko, joka soittaa rytmikitaraa englantilaisessa Status Quo -rock-yhtyeessä. Malone soitti ensimmäisen kerran bändin kanssa heinäkuussa 2016, jolloin edellinen kitaristi Rick Parfitt ei enää voinut soittaa kiertueella sydänkohtauksen takia. Parfitt kuoli joulukuussa 2016, ja Malonesta tuli hänen pysyvä korvaajansa.
Malone oli Dublinissa sijaitsevan rock-yhtye RAID:in keulakuva. Hän oli Status Quon fani isänsä kautta, ensimmäisen kerran hän näki yhtyeen konsertissa vuonna 1999. Hän oli erityisesti rytmikitaristi Rick Parfittin fani, jäljitellen hänen soittotyyliään nuoresta iästä lähtien, ja jopa matkusti Englantiin saadakseen kopion Parfittin tavaramerkistä, valkoisesta vuoden 1965 Fender Telecasterista.
Malone tapasi yhtyeen useita kertoja konserttien jälkeen ja tuli läheisiksi ystäviksi heidän kanssaan. Kesäkuussa 2016 heidän ”Last of the Electrics” -kiertueensa aikana Rick Parfitt kärsi vakavasta sydänkohtauksesta eikä kyennyt jatkamaan kiertuetta. Malone valittiin Parfittin tilalle keikoille Belgiassa ja Edinburghissa heinäkuussa, ennen kuin basisti John ”Rhino” Edwardsin poika Freddie Edwards otti tehtävän. Malone korvasi Parfittin uudelleen myöhemmin vuonna 2016. Parfitt kuoli 24. joulukuuta 2016, ja Richie Malonesta tuli bändin uusi rytmikitaristi.
Soittimet

Malone käyttää kolmea Telecasteria ja kahta Maysonin akustista kitaraa kiertueella. Ensimmäinen Telecaster on Mike Smithin rakentama ja Malonen itsensä räätälöimä 13–.56-kielillä, nimeltään ”AC Cobra”. Toinen on kopio edeltäjänsä Rick Parfittin valkoisesta Telecasterista, jonka Mike Smith rakensi – myös 13–.56-kielillä. Kitara oli hänen isänsä Karlin syntymäpäivälahja, jota Malone on tiettävästi soittanut kaikilla keikoilla 21-vuotiaasta lähtien. Kolmas on Fender American Special 11-.49 kielillä. Maysonin akustiset kitarat ovat DM5SCE ja MS7SCE, molemmissa LR Baggs Anthem -pickupit.
Yksityiselämä

Malone meni naimisiin pitkäaikaisen kumppaninsa Jessican kanssa 29. helmikuuta 2020, ja parilla on kolme tytärtä. Kun Malone ei ole kiertueella, hän työskentelee projekti-insinöörinä järjestelmäintegraatioyrityksessä ja yhtyeen virallisen verkkosivuston mukaan nauttii juoksemisesta, uinnista ja kiertoajeluista sekä tukee jalkapallojoukkue Chelsea FC:tä.
Käännös suomeksi
Romberg

Romberg voi viitata seuraaviin henkilöihin tai asioihin:
Bernhard Romberg (1767–1841), saksalainen sellisti ja säveltäjä
Christopher Romberg (s. 1981), suomalainen muusikko ja näyttelijä
Mikael Romberg (1909–1996), suomalainen toimittaja ja poliitikko
Sigmund Romberg (1887–1961), unkarilaissyntyinen yhdysvaltalainen säveltäjä
Rombergin testi, ihmisen tasapainoa mittaava testi
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Rombo

| Rombo |
| --- | --- |
Oma nimi:  kirombo
Tiedot
Alue:   Tansania
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  atlantinkongolaiset kielet voltankongolaiset kielet benuenkongolaiset kielet bantukielet
ISO 639-3:  rof
 Ohje 
Rombo on yksi Pohjois-Tansaniassa asuvan chaga-kansan puhumista kielistä. Se on osa chagojen murrejatkumoa, johon kuuluvat myös vunjon, mochin ja machamen kielet.
Rikkatattari

| Rikkatattari |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Angiospermae
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Tatarkasvit Polygonaceae
Suku::  Tattarit Fagopyrum
Laji::  tataricum
Kaksiosainen nimi
 Fagopyrum tataricum  (L.) Gaertn. 
Katso myös
   Rikkatattari Wikispeciesissä   Rikkatattari Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rikkatattari eli rikkatatar (Fagopyrum tataricum) on yksivuotinen tattarin eli viljatattaren sukuinen tatarkasvi, jota esiintyy Aasiassa. Se on enintään 70 senttimetriä korkeaksi kasvava ruoho, jonka korvaketupet ovat hieman karvaisia. Erona tattariin rikkatattarilla lehtiruoti on lehtilavan pituinen ja lehtilapa tavallisesti pituuttaan leveämpi. Terttumainen tai huiskilomainen kukinto on harsu. Yksittäiset kukat ovat 2 millimetriä ja niiden kehä vihertää.
Rikkatattarin siemeniä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Rikkatattari – Fagopyrum tataricum
Rombakstøtta

Rombakstøtta nähtynä Narvikin kaupungista toukokuussa 2009.
| --- | --- |
Tyyppi:  vuorenhuippu (en) 
Sijainti:  Nordland, Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 230 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Rombakstøtta (pohjoissaameksi Áhkačohkka) on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Narvikin kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 230 metriä.
Rombakstøtta (kuvassa oikealla) nähtynä Langstrandasta toukokuussa 2009.
Pearce

Pearce on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Bobby Pearce (1851–1929), australialainen soutaja ja olympiavoittaja
David Pearce (s. 1959), brittiläinen filosofi
Gary Pearce (s. 1944), australialainen soutaja
George Hamilton Pearce (1921–2015), yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
Guy Pearce (s. 1967), australialainen näyttelijä
Philippa Pearce (1920–2006), englantilainen lastenkirjailija
Robert Pearce (1908–1996), yhdysvaltalainen vapaapainija ja olympiavoittaja
Stuart Pearce (s. 1962), englantilainen jalkapallovalmentaja ja -puolustaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.