stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sic

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Sic on latinankielinen sana, joka tarkoittaa ”siten”, ”sillä tavalla” tai ”juuri näin”. Sic voidaan kirjoittaa suluissa (sic) tai hakasuluissa [sic] jonkin epätavallisen tai virheelliseltä näyttävän sanan tai ilmaisun perään, jolloin se tarkoittaa, että kyseessä ei ole virhe tai että virhe on tarkoituksellinen eikä sitä tule korjata. Sic on lyhenne lauseesta sic erat scriptum - näin se oli kirjoitettu.
Jos esimerkiksi lääkäri kirjoittaa lääkereseptin, jossa poiketaan lääkkeen normaalista annostelusta, kirjoittaa hän reseptiin ”Sic!”, jotta apteekki tietää, että tarkoitettu annostus ei ole virheellinen.
Ilmaisua käytetään myös tieteellisessä kirjoittamisessa silloin, kun lainatussa tekstissä on virhe. Jos kyseessä on suora lainaus, teksti on toistettava täsmälleen samanlaisena kuin alkuperäisteoksessa. Kirjoittaja voi kuitenkin osoittaa huomanneensa virheen lisäämällä virheen perään [sic]. Näin lukija voi varmistua siitä, että virhe on alkuperäisessä tekstissä eikä lainauksessa.
Nykyään [sic] on käytössä myös useilla Internetin keskustelufoorumeilla ilmaisemassa tekstiä, joka on kirjoitettu tahallaan väärin, huomiota herättävästi tai provokatiivisessa mielessä.[lähde? ]
Esimerkki sanan käytöstä:
Sarapuujärv

| Sarapuujärv, Sūneklis |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro, Latvia
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Rõugen kunta, Alūksne
Koordinaatit:  57°35′12″N, 26°50′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Peeli jõgi
Järvinumero:  VEE2152200
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128 m  (alle)
Rantaviiva:  0,675 km
Pinta-ala:  2,5  ha 
Suurin syvyys:  8,8 m  
 fiSarapuujärv, Sūneklis 
Sarapuujärv (myös Paganamaa Sarapuujärv, Sarapuu järv, Sarapu järv, Väike Kikkajärv)  ja latviaksi Sūneklis  on järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se sijaitsee Võrumaalla Rõugen kunnassa Paganamaan kylään ja Latvian puolella Alūksnen kuntaan (entinen Veclaicenen pitäjä).
Maantietoa

Järvi on muodostunut viimeisen jääkauden mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon. Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria (ha) (Latvian puolella 1,7 ha ) ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on 8,8 metriä syvä, vaikka joskus kirjallisuudessa esiintyy myös 27 metrin syväysarvo . Siihen laskee viereisestä Kikkajärvestä tuleva (250 metriä pitkä) ja järven läpi virtaava Peeli jõgi, joka kuuluu Gaujan valuma-alueeseen. Se laskee 60 metrin päähän Liivajärveen. Kikkahjärven vedenpinnan korkeus on 128 metriä, joten Sarapuujärven pinta on tätä hieman alempi. Järven rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat metsämaata. Järveen laskevat rinteet ovat paikoin yli 20 metriä korkeat ja sama jyrkkyys jatkuu vedenalla.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (vir. keskmise karedusega kihistumata veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Luontoarvoja

Järvi kuuluu pieneen virolais-latvialaiseen patikointireitin piiriin, joka kulkee sekä Viron että latvian puolella . Järven nimi tulee hasselpähkinästä, jota kasvaa järven pohjoisrannoilla, ja yleisenänä rantapuulajina on leppä. Järvessä esiintyy hauki, ahven, särki ja kiiski.
Aiheesta lisää

veclaicene.lv: Peļļu ezeri, viitattu 15.4.2017
SMP Formula 4

| SMP Formula 4 |
| --- | --- |
  SMP Formula 4 -kausi 2019 

Järjestäjä:  FIA
Luokka:  Formula 4
Maa:   Viro  Venäjä  Suomi  Ruotsi  Alankomaat
Ensimmäinen kausi:  2015
Viimeinen kausi:  2019
Moottoreiden valmistajat:  Abarth
Rengasvalmistaja(t):  H Hankook
Kuljettajien mestari:   Konsta Lappalainen
SMP Formula 4 (eli Formula 4 NEZ Championship) oli vuonna 2015 käynnistynyt FIA:n hallinnoima Formula 4 -sarja, jota kilpailtiin muun muassa Euroopan pohjoisilla alueilla Suomessa, Virossa ja Venäjällä. Sarjan viimeinen kausi ajettiin vuonna 2019.
Tietoja > Historiaa

SMP Formula 4 sai alkunsa heinäkuussa 2014, kun SMP Racing, RAF sekä suomalaiset Koiranen Motorsport ja AKK-Motorsport perustivat sarjan Pohjois-Euroopan alueelle (NEZ = North European Zone; suom. Pohjois-Euroopan alue). Samankaltainen Formula 4 -sarja oli muun muassa Saksassa ja Italiassa. Sarjan nimi SMP Formula 4 tuli venäläisen SMP Racingin nimestä.
Tietoja > Kausi 2015

Historian ensimmäinen SMP Formula 4 -kausi alkoi toukokuussa 2015 Ahveniston moottoriradalta Suomesta ja päättyi lokakuussa 2015 Virossa auto24ringillä. Kalenterissa on yhteensä seitsemän rataa, neljä rataa Venäjällä, kaksi Suomessa ja yksi Virossa.
Kausi 2015 oli arvoltaan Kansainvälisen autoliiton Pohjois-Euroopan alueen (NEZ) mestaruussarja, joten pisteisiin olivat oikeutettuja vain ne kuljettajat, joilla oli NEZ-maassa myönnetty lisenssi).
Tietoja > Kilpailuviikonloppu

Kilpailuviikonloppuun kuului kaksi tunnin kestävää vapaata harjoitusta, yksi puolen tunnin aika-ajo ja kolme kilpailua. Ensimmäisen kilpailun lähtöjärjestys määräytyi aika-ajon perustella, toisen ja kolmannen kilpailun lähtöjärjestys puolestaan perustui edellisten kilpailuiden tuloksiin ja aikoihin.
Tietoja > Auto

Auton suunnitteli ja rakensi italialainen Tatuus. Auton mallinimi oli Tatuus F4-T014. Sen moottorina toimi 1.4 litran Abarth-turbo, joka oli samanlainen kuin Italian F4-sarjassa. Renkaat tulivat Hankookilta.
Mestarit

| Kausi | Kuljettaja |
| --- | --- |
2015:  Niko Kari
2016:  Richard Verschoor
2017:  Christian Lundgaard
2018:  Konsta Lappalainen
2019:  Pavel Bulantsev
Käännös suomeksi
Sergei Zubov

| Sergei Zubov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. heinäkuuta 1970 (ikä 54) Moskova
Kansalaisuus:  Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  91 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1988–2010
Seurat:  TsSKA Moskova (NL) Binghamton Rangers (AHL) New York Rangers (NHL) Pittsburgh Penguins (NHL] Dallas Stars (NHL) SKA Pietari (KHL)
NHL-varaus:  5. kierros #85, 1990 New York Rangers
Hockey Hall of Fame
 2019 
| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt joukkue.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt joukkue.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt joukkue.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt joukkue> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Albertville 1992 | jääkiekko |  |
Sergei Aleksandrovitš Zubov (ven. Сергей Александрович Зубов, s. 22. heinäkuuta 1970 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkovalmentaja ja entinen puolustaja. Zubov voitti pelaajaurallaan kaksi Stanley Cupia: New York Rangersissa vuonna 1994 ja Dallas Starsissa vuonna 1999. Vuoden 1992 talviolympialaisissa Albertvillessä Zubov voitti kultaa Itsenäisten valtioiden yhteisön ja Georgian muodostamassa yhdistyneessä joukkueessa.
Zubov voitti Neuvostoliiton alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa kultaa 1989 ja hopeaa 1990. New York Rangers varasi Zubovin vuoden 1990 varaustilaisuuden viidennellä kierroksella. Tulokaskaudellaan hän pelasi 49 ottelua tehden niissä yhteensä 31 tehopistettä. Hyvä tahti jatkui myös seuraavalla kaudella, jolloin hän teki runkosarjassa 12 maalia ja 77 syöttöpistettä.
Zubov jatkoi hyviä otteitaan Rangersissa, mutta elokuussa 1995 hänet siirrettiin Petr Nedvědin kanssa Pittsburgh Penguinsiin vaihdossa Luc Robitailleen ja Ulf Samuelssoniin. Zubov vietti vain yhden kauden Pittsburghissa ja kesällä 1996 Pittsburgh vaihtoi hänet Kevin Hatcheriin Dallas Starsin kanssa. 30. heinäkuuta 2009 Zubov päätti jättää NHL:n ja teki sopimuksen KHL-seura SKA Pietarin kanssa.
Hyökkäävänä puolustajana tunnettu Zubov pelasi 16 kautta kestäneellä NHL-urallaan 1 068 runkosarja- ja 164 pudotuspeliottelua. Tehopisteitä hän teki runkosarjassa yhteensä 771, 152 maalia ja 619 syöttöpistettä, ja pudotuspeleissä 117, 24 maalia ja 93 syöttöpistettä. Hän pelasi urallaan kolmesti NHL:n tähdistöottelussa, vuosina 1998, 1999 ja 2000, ja tuli vuonna 2006 valituksi NHL:n toiseen tähdistökentälliseen.
SKA Pietarissa Zubov pelasi yhden kauden ajan. Hän oli tuolla kaudella (2009–2010) KHL:n eniten pisteitä tehnyt puolustaja, tuli valituksi liigan ensimmäiseen tähdistökentälliseen ja pelasi liigan tähdistöottelussa.
Pelaajauransa jälkeen Zubov aloitti jääkiekkovalmentajana. Hän toimi kaudella 2011–2012  SKA Pietarin apuvalmentajana ja siirtyi ennen kautta 2012–2013 TsSKA Moskovan apuvalmentajaksi.
29. tammikuuta 2022 Stars jäädytti Zubovin käyttämän pelinumeron 56.
Aiheesta muualla

Sergei Zubov The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Sekai-ichi Hatsukoi

| Sekai-ichi Hatsukoi |
| --- | --- |
Genre: romantiikka, komedia 
Manga
Tekijä: Shungiku Nakamura
Julkaisija:  Kadokawa Shoten
Sarjajulkaisulehti:  Emerald
Ensimmäinen painatus: Lokakuu 2006 –
Kirjojen lukumäärä:  13 (jatkuu) 
TV-anime
Ohjaaja: Chiaki Kon
Studio: Studio Deen
Lähetyskanavat: TV Saitama
Alkuperäinen lähetyskierros: 9. huhtikuuta 2011 – 23. joulukuuta 2011
Jaksojen määrä: Ensimmäinen kausi: 12 Toinen kausi: 12 
Sekai-ichi Hatsukoi (jap. 世界一初恋 〜小野寺律の場合〜) on japanilainen boy’s love-manga, jonka on kirjoittanut ja kuvittanut Shungiku Nakamura. Vuonna 2011 manga sai saman nimisen animesarjan. Sen tuotti Studio Deen ohjaaja Chiaki Konin johdolla.
Sekai-ichi Hatsukoi on Junjo Romantica -sarjan spin-off.
Tarina

Kustannustoimittajana toimiva Ritsu Onodera eroaa isänsä kirjakustantomossa, sillä työkaverit ovat kateellisia hänen menestykseestä työurastaan. Nämä uskovat Onoderan menestyvän perhesuhteiden takia. Onodera haluaa pois isänsä varjosta, joten hän hakee paikkaa toisesta yrityksestä, Marukawa Publishing:sta. Onodera saa töitä yrityksestä, mutta hän joutuu eri osastolle, kuin oli toivonut. Hän joutuu shōjo-mangaa käsittelevälle osastolle, jonka nimi on Emerald. Onodera miettii heti, että hakee lopputiliä, etenkin siksi, sillä hänen uusi pomonsa Masamune Takano on kamala. Takano toteaa Onoderan olevan "turhake", joten Onodera päättää näyttää tälle ja jää yritykseen. Myöhemmin Onodera saa tietää, että Takanon sukunimi oli ennen Saga. Selviää, että mies on Onoderan ensirakkaus lukiosta, jolle hän kertoi tunteistaan. Takanolla on edelleen tunteita Onoderaa kohtaan, ja tämä yrittää saada Onoderan tuntemaan samoin. Sarja seuraa Takanoa ja Onoderaa, jotka taistelevat tunteitensa kanssa.
Sarja käsittelee myös kahden sivuparin elämää, joihin paneudutaan myöhemmissä jaksoissa. Hahmot ovat Onoderan uudet työkaverit, Hatori ja tämän ystävä Yoshino, sekä Kisa ja viehättävä kirjakaupan myyjä Yukina.
Extra-tarina seuraa Takanon ystävää, Yokozawaa ja leskeksi jäänyttää yksinhuoltajaisää Kirishimaa.
Hahmot

Ritsu Onodera (小野寺 律 Onodera Ritsu)
Onodera on 25-vuotias väsynyt kustannustoimittaja. Hän on perheen ainut lapsi. Onodera työskenteli aikaisemmin yrityksessä Onodera Publications, mutta erosi sieltä kateellisten työkavereiden takia. Onodera hakee töitä toisesta yhtiöstä. Onodera vannoi itselleen, että ei rakastu enää ikinä, sillä 15-vuotiaana hän sai lukiossa kokea kamalan ensirakkauden. Selviää kuitenkin, että Onoderan uusi pomo, Takano, on hänen ensirakkautensa. Asiat menevät monimutkaisiksi, kun Onodera joutuu kamppailemaan uran ja tunteidensa kanssa.
Masamune Takano (高野 政宗 Takano Masamune)
27-vuotias Takano (aiemmin Saga, ennen vanhempien eroaan) on Marukawa Publishing:n Emerald-nimisen osaston päätoimittaja. Takano ja Onodera seurustelivat lyhyen aikaa lukiossa, mutta heidän tiensä erosivat väärinymmäryksen takia. Selviää, että ero Onoderan kanssa ja perheongelmat vaikuttivat suuresti Takanon elämään ja hänen epäselviin tunteisiin Onoderaa kohtaan. Kun Takano tajuaa, kuka Onodera on, hän vannoo, että saa tämän rakastumaan itseensä uudelleen.
An Kohinata (小日向 杏 Kohinata An)
Onoderan lapsuuden ystävä, joka on rakastunut Onoderaan. Heidän vanhemmat sopivat, että nämä menisivät naimisiin.
Arata Haitani (灰谷 新 Haitani Arata)
Takanon entinen työkaveri. Hän haluaa kostaa Takanolle ex-rakkaansa "varastamisesta".
Chiaki Yoshino (吉野 千秋 Yoshino Chiaki)
Yoshino on shōjo-mangaka, joka käyttää salanimeä Chiharu Yoshikawa. Hatori on hänen kustantaja ja lapsuuden ystävä. Myöhemmin heistä tulee pari.
Yoshiyuki Hatori (羽鳥 芳雪 Yoshiyuki Hatori)
Onoderan työkaveri ja Takanon alainen. Hatori on rakastunut Yoshinoon.
Yuu Yanase (柳瀬 優 Yanase Yū)
Rakastunut Yoshinoon.
Shouta Kisa (木佐 翔太 Kisa Shōta)
Onoderan työkaveri ja Takanon alainen. 30-vuotiasta Kisaa luullaan aina nuoremmaksi. Hän rakastuu Yukinaan, joka työskentelee kirjakaupassa.
Kou Yukina (雪名 皇 Yukina Kō)
Rakastunut Kisaan.
Takafumi Yokozawa (横澤隆史 Yokozawa Takafumi)
Yokozawa työskentelee Marukawassa. Hän on Takanon läheinen ystävä. Hän ei pidä Onoderasta.
Sayhutin piirikunta

| Sayhutin piirikunta |
| --- | --- |
Valtio:  Jemen
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Mahra
Väkiluku (2003):  11 746
Sayhutin piirikunta sijaitsee Mahran maakunnassa Jemenissä. Vuonna 2003 sen asukasluku oli 11 746.
Sergei Zinovjev

| Sergei Zinovjev |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. maaliskuuta 1980 (ikä 44) Prokopjevsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  81 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1998–2014
Aik. seurat:  Metallurg Novokuznetsk (VL/RSL) Lokomotiv Jaroslavl (RSL) Spartak Moskova (RSL) Ak Bars Kazan (RSL/KHL) Boston Bruins (NHL) Dynamo Moskova (KHL) Salavat Julajev Ufa (KHL)
NHL-varaus:  73. varaus, 2000 Boston Bruins
| Mitalit> Maa:  Venäjä.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Venäjä.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Venäjä.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:  Venäjä> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kanada 2008 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Sveitsi 2009 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Wien 2005 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Moskova 2007 | jääkiekko |  |
Sergei Olegovitš Zinovjev (ven. Сергей Олегович Зиновьев, s. 4. maaliskuuta 1980 Prokopjevsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. NHL-seura Boston Bruinsi varasi Zinovjevin vuoden 2000 varaustilaisuuden kolmannella kierroksella, kokonaisvarausnumerolla 73.
Zinovjevillä on kaksi jääkiekon maailmanmestaruutta Venäjän maajoukkueesta vuosilta 2008 ja 2009, lisäksi hänellä on kaksi MM-pronssia vuosilta 2005 ja 2007. Zinovjev pelasi Venäjän joukkueessa myös vuoden 2010 talviolympialaisissa.
Aiheesta muualla

Sergei Zinovjev Ak Bars Kazanin sivustolla (venäjäksi)
Kivikausi

Kiuruvedeltä Pohjois-Savosta löytynyt kivikautinen reikäkirves, johon on työstetty ihmisen kasvot.
Kivikausi oli aikakausi, jolloin ihmiskunta teki työkaluja pääasiassa kivestä, puusta ja luusta, eivätkä metallit olleet vielä yleisessä käytössä ainakaan työvälineinä. Muita yleisesti käytettyjä materiaaleja olivat savi sekä erilaiset eläimistä ja kasveista saatavat aineet, kuten nahka ja luut.
Kivikauden ajanjakso oli pisin ihmisen kulttuurievoluution ajanjakso. Se alkaa ensimmäisen hominidin ilmaantumisesta Afrikkaan seitsemän miljoonaa vuotta sitten ja päättyy metallityövälineiden tullessa yleiseen käyttöön. Kivikausi päättyi siten eri puolilla maailmaa eri aikoina. Vieläkin on olemassa muutamia harvoja heimoja, jotka eivät käytä metalleja.
Kivikauden käsite

Kivikauden käsite syntyi tieteellisen arkeologian varhaisvaiheessa 1800-luvun alkupuolella, kun muinaisia esinelöytöjä jaettiin valmistusmateriaalin mukaan kivi-, pronssi- ja rautakautisiin ryhmiin. Vaikka kivikautisissa kulttuureissa tapahtui vuosituhansien kuluessa suuriakin mullistuksia, kuten esimerkiksi maanviljelyn kehittäminen, kivikauden käsite on kuitenkin säilynyt yleisessä käytössä.
Kiviesineet ovat arkeologiassa keskeistä ja joskus myös ainoaa löytöaineistoa, vaikka tiedetäänkin, että suurin osa esineistä valmistettiin orgaanisista materiaaleista. Tällaista materiaalia löydetäänkin, jos olosuhteet esineiden säilymiselle ovat olleet suotuisat. Varhaispaleoliittisen kauden löydöt eivät aina sisällä edes kiviesineitä, vaan ainoastaan ihmisluun palasia. Nämäkin löydöt sisällytetään mukaan kivikautiseen aineistoon.
Nykyään kivikautisen löydön ikä voidaan usein määrittää erilaisilla luonnontieteellisillä ajoitusmenetelmillä.
Esineiden luokittelu tekotavan ja muodon perusteella on kivikauden tutkimuksen tärkeimpiä menetelmiä. Esinetyypit kytkevät niitä valmistaneet ja käyttäneet ihmiset johonkin arkeologiseen kulttuuriin tai traditioon.
Kivikauden jaottelu eri kausiin

Kivikausi jaotellaan Euraasiassa kolmeen ajallisesti toisiaan seuraavaan aikakauteen: paleoliittiseen, mesoliittiseen ja neoliittiseen kauteen. Kausien ajalliset siirtymäkohdat vaihtelevat alueittain. Yleisesti paleoliittinen kausi käsittää ajan ennen jääkauden loppua noin 12 000 vuotta sitten. Mesoliittinen kausi on jääkauden jälkeisen kivikauden alkuvaihe, jolloin elettiin vielä metsästäjä-keräilijä-kulttuurissa. Neoliittinen kausi alkaa maanviljelyn omaksumisesta jatkuen pronssikauteen. Pohjois-Euroopassa myös metsästäjä-keräilijä-kulttuuri voidaan lukea neoliittiseksi tai subneoliittiseksi, jos se on ottanut käyttöönsä keramiikan.
Muissa maanosissa käytetään toisenlaisia jaotteluja. Esimerkiksi Australiassa kivikautta ei jaeta paleoliittisen, mesoliittiseen ja neoliittiseen, koska kehitys oli siellä erilainen. Amerikan arkeologiassa taas on pitkään ollut vallalla käsitys, että ihminen saapui sinne vasta jääkauden jälkeen.
Paleoliittinen kausi > Varhaispaleoliittinen kausi

Ihmisen eriytymisen ihmisten ja muiden apinoiden tai apinaihmisten yhteisestä kantamuodosta arvellaan tapahtuneen Afrikassa, jossa esiintyy eniten ihmissukuun kuuluvien ihmisapinoiden ja ihmisten vanhimpia fossiileja. Varhaisimmat ihmissuvun fossiilit, jotka omaavat joitakin ihmismäisiä piirteitä, ovat noin seitsemän miljoona vuotta vanhoja.[lähde? ] Mutta vasta noin 2,5 miljoonaa vuotta sitten varhaiset etelänapinat ja varhaiset alkuihmiset valmistivat kivestä alkeellisia iskutyökaluja ja aseita muun muassa Olduvain kulttuurissa ja Abbecillen kulttuurissa.[lähde? ]
Vajaat kaksi miljoonaa vuotta sitten kehittyi afrikanpystyihminen, jonka ruumiinrakenne oli ihmismäinen ja joka alkoi levittäytyä Afrikasta ulos Eurooppaan ja Aasiaan. Pystyihmisen tekemät esineet Afrikassa kehittyivät suuresti ja tätä vaihetta kutsutaan Acheulin kulttuuriksi. Tämä kivenkäsittelykulttuuri levisi myös Euraasiaan. Vaikka pystyihminen lajiutui maailmalla edelleen, uskotaan nykyään, että kehitys nykyihmiseksi tapahtui juuri Afrikassa. Nykyihmisen esi-isä saattaa olla heidelberginihminen, joka eli Afrikassa, Euroopassa ja Aasiassa 700 000 vuotta sitten ja sen jälkeen.
Paleoliittinen kausi > Keskipaleoliittinen kausi

Heidelberginihminen kehittyi mahdollisesti edelleen neandertalinihmiseksi noin 260 000 vuotta sitten ja nykyihmiseksi noin 200 000 vuotta sitten Afrikassa. Neandertalinihmisten tunnetuin kulttuuri on Moustierin kulttuuri, joka seurasi Acheulin kulttuuria. Neandertalinihmisen fossiileja on löydetty Euroopasta, Afrikasta ja Keski-Aasiasta.
Nykyihminen levittäytyi Afrikasta noin 100 000 vuotta sitten ensin Lähi-itään ja sitten ensin Intiaan ja Itä-Aasiaan. Australian varhaisimmat merkit ihmisestä on löydetty Etelä-Australiasta noin 50 000 vuotta sitten. Japanissa tunnetaan 38 000 vuotta vanhoja löytöjä. Ilmeisesti ihminen asutti Euraasian Euroopasta Kaukoitään, lukuun ottamatta Euraasian pohjoisimpia alueita. Keskipaleoliittinen kausi katsotaan päättyvän samoihin aikoihin, kun viimeiset neandertalinihmiset hävisivät Euroopasta noin 35 000 vuotta sitten. Tämän jälkeen kivikauden kulttuurit ovat olleet vain nykyihmisen kehittämiä.
Paleoliittinen kausi > Myöhäispaleoliittinen kausi

Myöhäispaleoliittinen kausi katsotaan alkavan, kun ihminen levittäytyi Eurooppaan. Tällä kaudella ihmisen asuinalueet laajenivat edelleen myös pohjoiseen Euraasiaan ja sitä kautta Pohjois-Amerikkaan.
Varhaisimmat nykyihmisen eurooppalaiset kulttuurit olivat muun muassa Aurignacin kulttuuri 38 000–23 000 vuotta sitten, Gravetten kulttuuri 29 000–22 000 vuotta sitten, Kostjonkin kulttuuri 26 000–13 000 vuotta sitten, Solutrén kulttuuri 26 000–19 000 vuotta sitten, Madeleinen kulttuuri 21 000–13 000 vuotta sitten. Pohjoiseen Eurooppaan sijoittui esimerkiksi Hampurin kulttuuri 15 000–12 000 vuotta sitten. Tällä kaudella oli lukuisia erilaisia eurooppalaisia kulttuureja.
Amerikan tilanne on vasta selkiytymässä. Yleensä löydöt luokitellaan paleointiaanien kulttuureiksi tai Clovis-kulttuuriksi. Australiassa kehittyi niin sanottu aboriginaalikulttuuri jo keskipaleoliittiselta kaudelta asti omaan suuntaansa. Kiinan ja Itä-Venäjän alueilta on löydetty varhaisia viljelyyn viittaavia löydöksiä sekä keramiikan valmistusta jo 18 000 vuotta sitten. Japanissa huomiota on saanut niin sanottu Jōmon-kausi, joka alkoi ehkä jo 14 000 vuotta sitten.
Keihäänheitin eli atlatl levisi Eurooppaan 17 000–15 000 vuotta sitten, Afrikassa se oli keksitty noin 25 000 vuotta sitten. Jousen ja nuolen oletetaan olevan keksitty Afrikassa 37 000–65 000 vuotta sitten, mahdollisesti aiemminkin. Sieltä se saattaa olla levinnyt Eurooppaan 15 000–20 000 vuotta sitten. Vanhimmat säilyneet jousien ja nuolien osat ovat noin 11 000 vuotta vanhoja. Jään sulaessa suuret riistaeläimet kuten mammutit, kävivät harvinaisemmiksi ja noin 15 000 vuotta sitten mennessä kalastuksen (koukuilla ja verkoilla) ja kasvien keräilyn merkitys lisääntyi. Samaan aikaan Euroopassa jäätikkö alkoi sulaa yhä nopeammin. Jääkauden myöhäispaleoliittisen ajan ihmistä pidetään etevänä. Tuon ajan kiviesineet on tehty mestarillisella taidolla.
Vanhin neula on 25 000 vuoden takaa ja vanhimmat vaatteiden jäännökset ovat peräisin 22 000 vuoden takaa olevasta haudasta Moskovan (Sungir) läheltä. Luolataidetta alettiin luoda Euroopassa yläpaleoliittisella kaudella 30 000 vuotta sitten ja se yleistyi ja kehittyi huippuunsa 15 000–10 000 vuotta sitten Madeleine-kaudella. Luolataiteeseen kuuluvaksi luetaan luolamaalaukset ja Venus-veistokset (27 000–10 000 vuotta sitten), jotka esittivät alastonta, hedelmällistä naista. Euroopan tunnetuimmat luolamaalaukset ovat Ranskan Lascaux'ssa ja Espanjan Altamirassa. 23 000 vuotta vanhoista luista on löydetty merkkejä kuunkierron muistiinmerkitsemisestä. Väitetään erään luun olevan kartta 14 000 vuoden takaa.
Mesoliittinen kivikausi

Mesoliittinen kivikausi alkoi Euroopassa jääkauden päättyessä ja kesti joillain alueilla hyvin pitkään, mutta esimerkiksi Lähi-idässä vain 2 000 vuotta. Mesoliittiseen kauteen liittyy suurriistan kuten mammuttien häviäminen ilmastonmuutoksen ja mahdollisesti myös ihmisen toiminnan takia. Tällöin oli pakko vaihtaa ravinnonhankkimiskeinoja. Metsästyksessä siirryttiin pienempiin eläimiin, kalastuksen ja pienten kasvien keräilyn merkitys kasvoi. Lähi-idässä Palestiinassa alettiin viljellä maata. Maanviljely sai alkunsa viljakasvien siementen keräämisestä ja varastoimisesta. Huomattiin, että siemenestä kasvaa uusi viljakasvi. Pohjois-Euroopassa Tanskassa kukoistivat Ertebollen ja Maglemosen kulttuurit, joille on ominaista merenrantakylien raakkutunkiot. Koira kesytettiin viimeistään mesoliittisella kaudella.