stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Murtojärvi (Lieksa)
Maantiede

Murtojärven monista lahdista karttanimi on annettu itäosan vesialueille: Rytylahti, Ruhvonlahti ja Hepolahti. Luoteessa sijaitsevaa lahtea ei ole nimetty. Järven syvin kohta, noin 6,5 metriä, sijaitsee kyseisen lahden länsiosassa. Murtojärven rantamaa on alavaa. Järven lounaispuolisen Luhovaaran korkeustaso yltää noin 270 metriin merenpinnan yläpuolelle, mutta vaara ei sijaitse aivan järven rannalla. Järven koillispuolisen Murtovaaran korkeustaso on noin 215 metriä.
Murtojärven saariluku on seitsemän. Saaret ovat alle hehtaarin mutta yli aarin laajuisia. Laajin on etelässä sijaitseva Pekansaari. Murtojärven rannoilla on siellä täällä pientaloja.
Murtojärveen laskee useita nimettömiä ojia. Ruhvonlahden rannalta alkaa Ruhvonpuro, joka virtaa itään Heinäveteen, joka virtaa etelään Kalmonjärveen (179,2 metriä mpy).
Murtojärven vesitilavuus on 2 247 000 kuutiometriä.
Murtojärvi (04.945.1.048) kuuluu Hiienjoen valuma-alueeseen (04.945), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Koitereen alue (04.94) ja ensimmäinen on Koitajoen valuma-alue (04.9). Murtojärvi on alueensa toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Mäntyjärvi. Kaikkiaan Hiienjoen valuma-alueella on 72 järveä.
Armada (kauppakeskus)

| Armada |
| --- | --- |
Sijainti:  Keskus, Lappeenranta
Koordinaatit:  61°3′36″N, 28°10′48″E
Omistaja:  City Kauppapaikat Oy
Päävuokralaisia:  S-market, Gigling Marlin -yökerho, Taco Bell, Rax Buffet, Normal
Myymäläpinta-ala:  3 700 m²
Kerrosten määrä:  3
Kävijämäärä:  0,8 milj (2024)
Pysäköintipaikkoja:  145
Kotisivu
Armada on kauppakeskus Lappeenrannan keskustassa. Kauppakeskuksesta löytyy yhteensä 8 vuokrattavaa liiketilaa. Kauppakeskus voitti vuonna 2021 Lappeenrannan keskustateko-kilpailun.
Kauppakeskuksen 0. kerroksessa sijaitsee kaksi yökerhoa sekä biljardihalli, muut liikkeet sijaitsevat toisessa kerroksessa. Rakennuksen katolla kolmannessa kerroksessa sijaitsee 145 paikkainen kattopysäköinti.
New Yorkin metropolialue

New Yorkin metropolialue punaisella
New Yorkin metropolialue (engl. New York metropolitan area) on 20 miljoonan asukkaan alue Yhdysvalloissa. Alue käsittää New Yorkin osavaltion eteläosan lisäksi New Jerseyn, Pennsylvanian ja Connecticutin osavaltion osia. Suurin kaupunki on New York City.
Puolustava julkaiseminen

Patenttistrategiassa on vähän vaihtoehtoja.
Puolustava julkaiseminen tai puolustava julkaisustrategia tarkoittaa keksinnön julkaisua patentoimatta sitä. Strategian tarkoitus on estää muita patentoimasta keksintöä, kun keksintö on julkaistu. Luotettavimpia kanavia puolustavalle julkaisustrategialle ovat vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut, sillä niissä tiedon vertaisarviointi ja siihen liittyvä kritiikki varmistavat sisällön pätevyyden. Julkaiseminen suoraan Internetissä on helppo ja siksi houkutteleva tapa, mutta joissain tapauksissa julkisuus ja julkistuksen päivämäärä saattavat jäädä kyseenalaisiksi.
Puolustavan julkaisemisen käyttökelpoisuus

Puolustavan julkaisemisen mahdollinen valitseminen on osa patenttistrategiaa. Valinta tehdään yksittäin kunkin keksinnön kohdalla.
Kannattaako kyseessä oleva keksintö pitää liikesalaisuutena?
Jos vastaus on myönteinen, keksintö pidetään liikesalaisuutena.
Jos vastaus on kielteinen, siirrytään seuraavaan kysymykseen.
Ylittävätkö patentoinnin kustannukset patentista saatavan hyödyn?
Jos vastaus on myönteinen, valitaan puolustava julkaiseminen.
Jos vastaus on kielteinen, valitaan keksinnön patentointi.
Šuvalovin palatsi

| Šuvalovin palatsi> Дворец Нарышкиных-Шуваловых |
| --- | --- |

Sijainti:  Pietari, Venäjä
Rakennustyyppi:  palatsi
Valmistumisvuosi:  1780-luku
Suunnittelija:  Giacomo Quarenghi  Carlo Rossi
Rakennuttaja:  Vorontsovin suku
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Šuvalovin palatsi (ven. Дворец Нарышкиных-Шуваловых, Dvorets Naryškinyh-Šuvalovyh) on Pietarissa sijaitseva palatsi. Palatsin rakentamisen aloitusvuotta ei tiedetä.
Historia

Palatsin vanhin osa on sen uusklassista tyyliä edustava vasen siipirakennus, jonka suunnitteli 1780-luvulla oletettavasti arkkitehti Giacomo Quarenghi ja rakennutti Vorontsovin suku. Vuonna 1799 suku myi palatsin kreivitär Marija Naryškinalle. Oikea siipirakennus rakennettiin vuonna 1821–1822, ja sen suunnitteli oletettavasti arkkitehti Carlo Rossi. 1800-luvulla palatsissa pidettiin paljon tanssiaisia, joihin osallistui Pietarin ylimystöä ja Venäjän keisarillinen perhe.
Historia > Vallankumouksen jälkeen

Vuosina 1919–1925 palatsin tiloissa toimi museo, ja sen jälkeen vuorotellen eri neuvostoliittolaisia instituutioita. Palatsi vaurioitui koko Leningradin piirityksen aikana laajalti, ja joitain osia palatsista tuhoutui. Syksyllä 1941 palatsin pylvässali vaurioitui pommituksen synnyttämässä tulipalossa. Sali kuitenkin entisöitiin 1940-luvun aikana. Lisää entisöintejä palatsissa tehtiin vuosien 1963–1965 ja 2006–2013 välillä.
Marraskuussa 2013 palatsin tiloihin avautui Fabergén pääsiäismunia esittelevä Pietarin Fabergé-museo.
Slīteren majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Talsi, Kuurinmaa, Latvia
Suojelualue:  Slīteren kansallispuisto 
| --- | --- |
Korkeus:  24  m 
| --- | --- |
Valmistunut:  1849  
Sammutettu:  1999 
| --- | --- |
Valon korkeus:  102 m
Valon ominaisuudet:  Fl W 6s 
| --- | --- |
ARLHS:  LAT015 
Admiralty:  C3477 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Slīteren majakka on rakennettu 1848–1850. Alueella on ollut valetulia 1000-luvulta alkaen, millä oli houkuteltu laivoja purjehtimaan karille, jotta niiden hylyt  olisi voitu ryöstää. Alue on voinut olla myös pyhä paikka koska vanhoissa kartoissa alueeseen viitataan Domkalnsina ja Baznīckalnsina. 1800-luvulla paroni Osten-Sacken kaadatti puita ja teki mäestä maamerkin kalastajien merenkululle. Tämän vuoksi 24-metrinen kivinen majakkatorni rakennettiin alueelle. Alue kuuluu nykyään Slīteren kansallispuistoon.
Majakalla on järjestetty kansainvälinen majakka- ja majakkalaivaviikonloppu useita kertoja: 2002, 2003, 2005, 2012, 2017 ja 2021. Tässä ohjelmassa sen tunnus on LV0003 eli Latvian kolmas majakka- tai majakkalaiva. Latviassa ei ole ohjelmassa niin kuin joillain muilla mailla majakkalaivaa. Lisäksi yksi kohteista linjaloisto. Toisessa ohjelmassa, maailman majakkaluettelossa sen tunnus on LAT-15, mitä käytettiin aluksi oman Illw-tunnuksen asemesta.  Kolmas tapa merkitä majakka on käyttää Maidenhead -locator-1980 -ruutua yleensä kuudella merkillä KO17DP.
Hannu Nyman

Hannu Nyman (s. 11. heinäkuuta 1952) on lohjalainen Kansan Raamattuseuran työntekijä ja entinen toiminnanjohtaja ja rovasti. Hän on myös toiminut Sana-lehden päätoimittajana vuodesta 2003 lähtien ja Askel-lehden päätoimittajana vuosina 1989–1995 sekä Kotimaa-yhtiöiden seurakuntalehtien julkaisujohtajana 1995–1997.
Hannu Nyman on Pro Fide -gospelyhtyeen perustajajäseniä. Vuosina 1966–1971 Nyman toimi sen basistina ja sen jälkeen kosketinsoittajana vuoteen 1973 asti, jolloin hän erosi yhtyeestä. Ensimmäisen kerran hän tosin soitti koskettimia jo vuonna 1970 yhtyeen toisella äänitteellä, EP-levyllä Hän elää.
Nyman on tullut Suomessa tunnetuksi myös saarnoistaan ja kirjoistaan, kuten Toisenlainen evankeliumi, näkökulmia Jehovan todistajien ja mormonien opetukseen (Karas-sana 1988).
Kansan Raamattuseurassa Nyman on ollut työntekijänä 1979–1989 ja uudelleen vuodesta 1998 lähtien. Vuosina 2003–2010 hän toimi järjestön toiminnanjohtajana. Nyman on ollut YK:n suomalaisen valvontajoukon pappina Golanilla 1983–1984. Nyman toimitti Sinibaretti-lehteä vuodesta 1987–1993.
Hannu Nyman on vaimonsa, toimittaja-kirjailija Maija Nymanin kanssa kirjoittanut useita kirjoja. Kirjoittamisen lisäksi he ovat työskennelleet yhdessä avioliiton puolesta; 1980-luvulla he toivat Suomeen Mennään eteenpäin -viikonloput ja perustivat KRS:n Samassa Veneessä -avioparityön ollen sen ensimmäinen vastuupari . Heillä on kolme poikaa: Juhana, Markus eli Marzi ja Matias, joista Marzi Nyman on tunnettu kitaristi.
Kirjat

& Nyman, Maija: Me mentiin naimisiin.  Lohja:  Karas-sana, 1983.  ISBN 951-655-292-7
Toisenlainen Evankeliumi. Näkökulmia Jehovan todistajien ja mormonien opetukseen.  Helsinki:  Karas-sana, 1988.  ISBN 951-655-397-4
& Nyman, Maija: Riisuva rakkaus. Amoria ja huumoria parisuhteeseen.  Helsinki:  Kirjapaja, 1995.  ISBN 951-625-643-0
& Nyman, Maija: Tahdon.  Helsinki:  Kirjapaja, 1991.  ISBN 951-625-067-X
Maan tasalta.  (Valokuvat: Jarmo Rokka)  Helsinki:  Karas-sana, 2004.  ISBN 951-655-591-8
Hannu Nyman: Jumalan ihmeitä ja ihmisiä evankeliumin asialla.  Lohja:  Karas-Sana, 2020.  ISBN 978-951-655-724-6
Jääkiekko talviolympialaisissa 1924

| Jääkiekko talviolympialaisissa vuonna 1924 |
| --- | --- |
Joukkueet:  8
Isäntämaa:   Ranska
Kaupungit:  Chamonix
Ajankohta:  28. tammikuuta –   3. helmikuuta 1924
 
Mitalistit
–  Kulta:   Kanada
–  Hopea:   Yhdysvallat
–  Pronssi:   Iso-Britannia
 
Ottelut:  16
Maalintekijä:   Harry Watson (37)
  ← 1920 1928 →
Jääkiekko oli toista kertaa olympialaisten ohjelmassa vuoden 1924 Chamonix’n olympialaisissa. Vuoden 1924 talviolympialaiset olivat ensimmäiset talviolympialaiset. Jääkiekko oli ollut olympialaisten ohjelmassa ensi kertaa edellisissä olympialaisissa, jotka olivat vuoden 1920 kesäolympialaiset.
Turnaukseen osallistui kahdeksan joukkuetta. Joukkueet jaettiin kahteen neljän joukkueen lohkoon, joiden kaksi parasta joukkuetta selvisi jatkolohkoon. Mitalit jaettiin jatkolohkon sijoitusten mukaan. Jatkolohkossa saman alkulohkon joukkueet eivät kohdanneet toisiaan enää jatko-otteluissa. Ottelut pelattiin 28. tammikuuta – 3. helmikuuta 1924. Ottelut järjestettiin Chamonix’n olympiastadionin luonnonjääradalla. Edellisestä jääkiekon olympiaturnauksesta poiketen ottelut pelattiin kolmessa 20 minuutin jaksossa.
Edellisen olympiaturnauksen tapaan Kanada oli turnauksessa ylivoimainen. Se voitti turnauksessa kaikki ottelunsa, ja sen maaliero oli 110–3 turnauksen viidessä ottelussa. Haastavin vastustaja Kanadalle oli Yhdysvallat, jonka Kanada voitti olympiakullan ratkaisseessa ottelussa maalein 6–1. Kanadaa edusti turnauksessa Toronto Granites. Kanadan paras maalintekijä oli 37 maalia tehnyt Harry Watson.
Kyseessä oli ensimmäisen jääkiekon olympiaturnauksen jälkeen toinen turnaus, jossa pohjoisamerikkalaiset ja eurooppalaiset joukkueet pelasivat samassa turnauksessa. Euroopan-mestaruus ratkaistiin erillisessä turnauksessa. Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF on antanut olympiaturnaukselle myös maailmanmestaruuskilpailujen arvon.
Turnauksen kulku > Alkulohkot > Lohko A

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.1.1924 | Ruotsi  | 9-0 |  Sveitsi | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (3-0,3-0,3-0)  | (3-0,3-0,3-0)  | (3-0,3-0,3-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.1.1924 | Kanada  | 30-0 |  Tšekkoslovakia | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (8-0,14-0,8-0)  | (8-0,14-0,8-0)  | (8-0,14-0,8-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.1.1924 | Kanada  | 22-0 |  Ruotsi | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (5-0,7-0,10-0)  | (5-0,7-0,10-0)  | (5-0,7-0,10-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.1.1924 | Kanada  | 33-0 |  Sveitsi | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (8-0,11-0,14-0)  | (8-0,11-0,14-0)  | (8-0,11-0,14-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.1.1924 | Ruotsi  | 9-3 |  Tšekkoslovakia | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (5-1,1-1,3-1)  | (5-1,1-1,3-1)  | (5-1,1-1,3-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.2.1924 | Tšekkoslovakia  | 11-2 |  Sveitsi | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (4-0,3-2,4-0)  | (4-0,3-2,4-0)  | (4-0,3-2,4-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada  | 3 |  3  |  0  |  0  |  85  |  0   | +85 | 6 |
|  Ruotsi  | 3 |  2  |  0  |  1  |  18  |  25  | -7 | 4 |
|  Tšekkoslovakia  | 3 |  1  |  0  |  2  |  14  |  41  | -27 | 2 |
|  Sveitsi  | 3 |  0  |  0  |  3  |   2  |  53  | -51 | 0 |
Turnauksen kulku > Alkulohkot > Lohko B

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.1.1924 | Yhdysvallat  | 19-0 |  Belgia | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (9-0,6-0,4-0)  | (9-0,6-0,4-0)  | (9-0,6-0,4-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.1.1924 | Ranska  | 2-15 |  Iso-Britannia | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (1-5,1-3,0-7)  | (1-5,1-3,0-7)  | (1-5,1-3,0-7)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.1.1924 | Iso-Britannia  | 19-3 |  Belgia | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (8-1,6-1,5-1)  | (8-1,6-1,5-1)  | (8-1,6-1,5-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.1.1924 | Ranska  | 0-22 |  Yhdysvallat | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (0-12,0-1,0-9)  | (0-12,0-1,0-9)  | (0-12,0-1,0-9)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.1.1924 | Ranska  | 7-5 |  Belgia | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (3-3,3-1,1-1)  | (3-3,3-1,1-1)  | (3-3,3-1,1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.1.1924 | Yhdysvallat  | 11-0 |  Iso-Britannia | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (6-0, 2-0, 3-0)  | (6-0, 2-0, 3-0)  | (6-0, 2-0, 3-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat  | 3 |  3  |  0  |  0  |  47  |  3   | +44 | 6 |
|  Iso-Britannia  | 3 |  2  |  0  |  1  |  32  |  11  | +21 | 4 |
|  Ranska  | 3 |  1  |  0  |  2  |   6  |  33  | -27 | 2 |
|  Belgia  | 3 |  0  |  0  |  3  |   3  |  46  | -43 | 0 |
Turnauksen kulku > Jatkolohko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.2.1924 | Kanada  | 19-2 |  Iso-Britannia | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (6-2,6-0,7-0)  | (6-2,6-0,7-0)  | (6-2,6-0,7-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.2.1924 | Yhdysvallat  | 20-0 |  Ruotsi | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (5-0,7-0,8-0)  | (5-0,7-0,8-0)  | (5-0,7-0,8-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2.1924 | Iso-Britannia  | 4-3 |  Ruotsi | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (0-1,2-2,2-0)  | (0-1,2-2,2-0)  | (0-1,2-2,2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.2.1924 | Kanada  | 6-1 |  Yhdysvallat | Stade olympique de Chamonix |  |

|  | (2-1,3-0,1-0)  | (2-1,3-0,1-0)  | (2-1,3-0,1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada  | 3 |  3  |  0  |  0  |  52  |  3   | +49 | 6 |
|  Yhdysvallat  | 3 |  2  |  0  |  1  |  34  |  16  | +18 | 4 |
|  Iso-Britannia  | 3 |  1  |  0  |  2  |   9  |  42  | -33 | 2 |
|  Ruotsi  | 3 |  0  |  0  |  3  |   8  |  45  | -37 | 0 |
Lopputulokset

Kanada (CAN)
Yhdysvallat (USA)
Iso-Britannia (GBR)
Ruotsi (SWE)
Tšekkoslovakia (TCH)
Ranska (FRA)
Belgia (BEL)
Sveitsi (SUI)
Joukkueiden kokoonpanot

| --- | --- |
Kultaa::  Kanada (CAN)  Jack Cameron, Ernie Collett, Albert McCaffrey, Harold McMunn, Dunc Munro, Beattie Ramsay, Cyril Slater, Hooley Smith, Harry Watson
Hopeaa::  Yhdysvallat (USA)  Clarence Abel, Herbert Drury, Alphonse Lacroix, John Langley, John Lyons, Justin McCarthy, Willard Rice, Irving Small, Frank Synott
Pronssia::  Iso-Britannia (GBR)  William Anderson, Lorne Carr-Harris, Colin Carruthers, Eric Carruthers, Guy Clarkson, Ross Cuthbert, Geoffrey Holmes, Hamilton Jukes, Edward Pitblado, Blaine Sexton
4.:  Ruotsi (SWE)  Carl Josefsson, Ejnar Olsson, Birger Holmqvist, Gustaf Johansson, Ruben Allinger, Wilhelm Arwe, Erik Burman, Helge Johansson, Ernst Karlberg, Nils Molander
5.:  Tšekkoslovakia (TCH)  Jan Fleischmann, Miloslav Fleischmann, Jaroslav Jirkovský, Jan Krásl, Vilém Loos, Josef Maleček, Jan Palouš, Jaroslav Řezáč, Josef Šroubek, Jaroslav Stránský, Otakar Vindyš 
6.:  Ranska (FRA)  André Charlet, Pierre Charpentier, Jacques Chaudron, Raoul Couvert, Maurice del Valle, Alfred de Rauch, Albert Hassler, Charles Lavaivre, Jean-Joseph Monnard, Calixte Payot, Philippe Payot, Léonhard Quaglia
7.:  Belgia (BEL)  Louis De Ridder, François Franck, Henri Louette, André Poplimont, Ferdinand Rudolph, Paul van den Broeck, Carlos van den Driessche, Philippe Van Volckxsom, Gaston Van Volxem, Viktor Verschueren
8.:  Sveitsi (SUI)  Fred Auckenthaler, Walter von Siebenthal, Edouard Filliol, Marius Jaccard, Ernest Jacquet, Bruno Leuzinger, Edouard Mottier, Peter Müller, René Savoie, Donald Unger, André Verdeil
Synapsi (ainejärjestö)

| Synapsi ry |
| --- | --- |

Perustettu:  1962
Toimiala:  Turun yliopiston biologian ja maantieteen opiskelijoiden ainejärjestö
Kotipaikka:  Turku
Jäsenmäärä:  Noin 600
Puheenjohtaja:  Emilia Pohto
Varapuheenjohtaja:  Seela Brax
Jäsenlehti:  Faabeli
Aiheesta muualla
Sivusto
Synapsi ry on Turun yliopiston biologian ja maantieteen opiskelijoiden ainejärjestö, joka on perustettu vuonna 1962.  Ainejärjestön tarkoituksena on valvoa biologian ja maantieteen opiskelijoiden etuja Turun yliopiston sisällä sekä pitää yhteyttä vastaavien alojen muihin suomalaisiin ja ulkomaalaisiin järjestöihin. Lisäksi Synapsi järjestää jäsenistölleen erilaisia tapahtumia ja monia akateemisia perinteitä, kuten bileitä, rastikierroksia, saunailtoja, lautapeli-iltoja, vuosijuhlia ja sitsejä.
Turun yliopiston biologian ja maantieteen opiskelijoiden opintosuuntayhdistyksestä eli ainejärjestöstä käytiin ensimmäinen kokous 18.10.1962 kolmannen ja neljännen vuosikurssin opiskelijoiden aloitteesta. Alustuksen yhdistyksen tarpeellisuudesta esitti Pauli Bagge, josta tuli myös yhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja. Ensimmäisessä hallituksessa istui myös muun muassa Matti Seppälä ja Lasse Velmala. Perustamiskokouksen puheenjohtajana toimi Petter Portin ja sihteerinä Sirpa Similä.
Synapsin nimi kuvaa sen tehtävää biologian ja maantieteen opiskelijoiden välisenä yhdyssiteenä, minkä lisäksi nimen valitsemiseen vaikutti alkusointu Helsingin yliopiston Symbioosin (Arkistoitu – Internet Archive) ja Oulun yliopiston Syntaksiksen kanssa. Nimestä järjestettiin kuitenkin äänestys 18.11.1962, jossa Synapsi voitti 28 äänellä. Toiseksi äänestyksessä tuli Popula 10 äänellä ja kolmanneksi Reviiri 8 äänellä.
Yhdistyksen logossa on maailmankartan päälle asetettu hämähäkki, mikä kuvaa jäsenistön pääaineita. Synapsin opiskelijahaalarit ovat metsänvihreät, joskin varsinkin vanhemmissa haalareissa sävy vaihtelee aloitusvuoden mukaan.
Keväällä 1972 osa Turun yliopiston maantieteen opiskelijoista perusti oman ainejärjestönsä, jonka nimeksi tuli Globus ry. Uusi maantieteen opiskelijoiden yhdistys kuitenkin lakkautettiin jo keväällä 1974. Tästä eripurasta huolimatta Synapsi säilyi myös noina vuosina maantieteilijöiden yhdistyksenä. Myös 1980-luvun alussa koettiin ongelmia, kun biologien ja maantietelijöiden välillä syntyi eripuraa liittyen Vappusumppuun ja siihen käytettyjen resurssien epäsuhdasta. Tuolloin osa biologian opiskelijoista halusi maantieteilijät ulos Synapsista, ja vastaavasti osa maantietelijöistä halusi perustaa oman yhdistyksensä, jota ei kuitenkaan koskaan syntynyt ja maantieteilijät pysyivät Synapsissa.
Synapsin järjestämä Vappusumppu on yhä jokavuotinen perinne. Vappusumppu -lastentapahtuma järjestetään joka vuosi vappupäivänä 1.5. ensimmäisen vuoden opiskelijoiden eli pilttien yhteistyönä.
Natura, Turun yliopiston rakennus, jossa Biologian ja Maantieteen laitokset sekä Synapsin toimisto sijaitsevat.
Aiheesta muualla

Synapsin kotisivut
TYY:n ainejärjestöesittely (Arkistoitu – Internet Archive)
Tuomiopäivän kello

Tuomiopäivän kello vuoden 2023 asetuksessa "90 sekuntia keskiyöhön".
Tuomiopäivän kello (engl. Doomsday Clock) on Chicagon yliopistossa sijaitseva symbolinen kellotaulu, jota Bulletin of the Atomic Scientistin johtokunta on ylläpitänyt vuodesta 1947. Kellon aika kuvastaa ihmiskunnalle kohtalokkaan ydinsodan tai jonkin muun ihmisten aiheuttavan maailmanlaajuisen tuhon läheisyyttä: kellotaulun minuuttiviisari on vuosien saatossa ollut jossain kohtaa keskiyötä lähintä varttia. Kellon ajassa keskiyö kuvastaa ihmiskunnan tuhoutumista maailmanlaajuisen katastrofin seurauksena.
Päätöksen kellon siirtämisestä tekee ryhmä tutkijoita ja ajattelijoita. Ryhmään kuuluu vuonna 2017 muun muassa 15 Nobel-palkittua tieteilijää.
Tuomiopäivän kellon ylläpitäjät päivittävät kellon aikaa aina merkittävien ydinsodan mahdollisuuteen vaikuttavien maailmanpoliittisten muutosten jälkeen. Tammikuussa 2020 sitä siirrettiin kahdellakymmenellä sekunnilla lähemmäs keskiyötä, näyttämään aikaa 23.58.20 eli 100 sekuntia vaille keskiyön. Kellon siirtämisen syiksi ryhmä mainitsee, että kansainvälinen turvallisuustilanne on huolestuttava myös siksi, että maailman johtajat ovat antaneet uhkia hillitsevien poliittisten rakenteiden heikentyä. Esimerkkeinä huolta aiheuttavista asioista mainittiin Iranin ja Pohjois-Korean toistaiseksi ratkaisemattomat ydinasetilanteet sekä se, että konkreettiset toimet ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ovat olleet juhlavista puheista huolimatta riittämättömiä. Tiedotteessa mainittiin myös muun muassa hallitusten harjoittamat disinformaatiokampanjat.
Tammikuussa 2023 kelloa siirrettiin 10 sekuntia eteenpäin aikaan 23.58.30 eli 90 sekuntia vaille keskiyön. Syiksi mainitaan muun muassa Venäjän heikosti peittelemät uhkaukset ydinaseiden käytöstä sekä myös ilmastokriisin aiheuttamat uhkatekijät.
Ajan muutokset

Kello otettiin käyttöön kylmän sodan aikana 1. kesäkuuta 1947, ja aluksi se näytti aikaa 23.53. Tämän jälkeen kellon aikaa on siirretty yhteensä 25 kertaa (katso kuvaaja), muun muassa Neuvostoliiton ensimmäisen ydinkokeen jälkeen vuonna 1949 (aikaan 23.57), Osittaisen ydinkoekieltosopimuksen jälkeen vuonna 1963 (23.48), asevarustelun kiihtyessä Ronald Reaganin hallintokaudella vuonna 1984 (23.57) ja START-sopimuksen solmimisen jälkeen vuonna 1991 (23.43). Lähimmäksi keskiyötä päädyttiin 24. tammikuuta 2023, jolloin kellon viisarit siirrettiin aikaan 90 sekuntia ennen keskiyötä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuomiopäivän kello Wikimedia Commonsissa
The Bulletin of the Atomic Scientists
CBS News - Doomsday clock moves two minutes closer to midnight
Jekaterinburg

| Jekaterinburg (Екатеринбург) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Sverdlovskin alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Jekaterinburg
 Koordinaatit: 56°50′N, 60°35′E 
Valtio:   Venäjän federaatio
Alue (oblasti):  Sverdlovskin alue
Perustettu:  18. marraskuuta 1723
Kaupungiksi:  1796
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jevgeni Vadimovitš Roizman
Korkeus:  237 m
Väkiluku (2012):  1 386 909
Aikavyöhyke:  UTC+5 (MSK+2) 
Postinumero:  620XXX
Suuntanumero(t):  +7 343
 
 www.ekburg.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jekaterinburg (ven. Екатеринбу́рг), aiemmin Sverdlovsk (Свердло́вск; 1924–1991), on suurkaupunki Venäjän Sverdlovskin alueella. Se sijaitsee Uralvuorten keskiosassa, Aasian puoleisella vuoristotasangolla Toboliin laskevan Isetin varrella. Jekaterinburg on Sverdlovskin alueen ja Uralin federaatiopiirin hallintokeskus.