stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keräsjärvi
Maantiede

Keräsjärven pituus etelästä pohjoiseen on 2,5 kilometriä, suurin leveys lännestä itään on noin 900 metriä. Saaria ei ole. Järvi on kauttaaltaan matala. Syvin kohta, 169 senttimetriä, sijaitsee järven eteläpuoliskolla. Rannat ovat suota, ja 310 metrin korkeuskäyrä kulkee paikoin yli puolen kilometrin päässä rannoilta. Keräsjärven itäpuolella maasto kohoaa yli 600 metriä merenpinnan yläpuolelle (Keräskero, Vuontiskero, Lumikero). Noin seitsemän kilometriä kaakkoon sijaitsee Pallastunturi.
Keräsjärveen laskee Ylijoki pohjoisesta. Keräsjärvi laskee Välijokea Sieppijärveen (303,1 metriä mpy), joka sijaitsee kolmisen kilometriä lounaaseen.
Keräsjärven vesitilavuus on 1 074 000 kuutiometriä.
Keräsjärvi (67.463.1.002) kuuluu Sieppijärven-Keräsjärven alueeseen (67.463), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Toinen jakovaihe on Keräsjoen valuma-alue (67.46) ja ensimmäinen jakovaihe Kangosjärven–Muonion alue (67.4). Sieppijärven-Keräsjärven alueeseen kuuluu kaksi järveä: Keräsjärvi ja Sieppijärvi.
Kiviravut

| Kiviravut |
| --- | --- |
 Kivirapu (Lithodes santolla)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Kymmenjalkaiset Decapoda
Alalahko::  Pleocyemata
Osalahko::  Välipyrstöiset ravut Anomura
Yläheimo::  Lithodoidea
Heimo::  Kiviravut Lithodidae  Samouelle, 1819
Suvut
 Cryptolithodes  Glyptolithodes  Lithodes  Lopholithodes  Neolithodes  Paralithodes  Paralomis  Phyllolithodes  Rhinolithodes  Sculptolithodes 
Katso myös
   Kiviravut Wikispeciesissä   Kiviravut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiviravut (Lithodidae) on kymmenjalkaisten (Decapoda) lahkoon kuuluva äyriäisheimo. Siihen kuuluu 10 sukua, joissa on yhteensä 125 lajia.
Kivirapu

| Kivirapu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Kymmenjalkaiset Decapoda
Alalahko::  Pleocyemata
Osalahko::  Välipyrstöiset ravut Anomura
Yläheimo::  Lithodoidea
Heimo::  Kiviravut  Lithodidae
Suku::  Lithodes
Laji::  maja
Kaksiosainen nimi
 Lithodes maja  L., 1758 
Katso myös
   Kivirapu Wikispeciesissä   Kivirapu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kivirapu (Lithodes maja) on kivirapujen heimoon kuuluva korkeintaan 15 senttimetrin mittaiseksi kasvava rapulaji, jonka kuori ja raajat ovat voimakkaan piikkiset. Naaraan kovien levyjen suojaama takaruumis on epäsymmetrinen ja pienikokoinen, ja rapu pitää sitä eturuumiinsa alle käännettynä. Viimeinen raajapari on surkastunut. Kuoren väri on ruskea tai oranssi.
Kiviravun elinympäristöä ovat valtamerten rannikoiden punalevävyöhykkeen kivipohjat. Lajia tavataan laajalla alueella Pohjois-Atlantilla Norjasta ja Pohjanmereltä Yhdysvaltain itärannikolle.
Kerässieppi

Kerässieppi on noin 50 asukkaan kylä Muonion kunnassa. Kylä sijaitsee Pallastunturien länsipuolella, aivan kansallispuiston rajalla, noin 21 kilometrin päässä Muonion kirkonkylältä koilliseen.
Kerässieppi valittiin vuoden lappilaiseksi kyläksi vuonna 2015.
Aiheesta muualla

Kerässiepin kyläyhdistys ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Muonio
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Kangosjärvi · Kerässieppi · Kihlanki · Kirkonkylä · Kotimaa · Kätkäsuvanto · Liepimä · Särkijärvi · Ylimuonio · Muonion järvialue
Nähtävyydet:  Keimiöniemen kalapirtit · Kirkko · Pakasaivo · Pallas-Yllästunturin kansallispuisto · Äkäsmylly · Äkäsaivo
Tunturit ja vesistöt:  Jerisjärvi · Muonionjoki · Olostunturi · Pallastunturi
Maserati GranTurismo

| Maserati GranTurismo |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  Maserati
Konserni:  Fiat Chrysler Automobiles
Valmistusvuodet:  2007–
Korimalli:  2-ovinen coupé
Luokka:  S-segmentti
Muotoilija:  Jason Castriota (Pininfarina)
Edeltäjä:  Maserati Coupé
Teknisesti samankaltaisia:  Ferrari California Maserati Quattroporte V
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  4
Iskutilavuus:  4 244–4 692 cc)
Teho:  298–331kW (405–450 hv)
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen automaatti  6-vaihteinen sekventaali
Mitat
Massa:  1 880 kg
Pituus:  4 881 mm
Leveys:  1 847 mm
Maserati GranTurismo on Maseratin vuodesta 2007 lähtien valmistama automalli, joka korvasi Maserati Coupén. GranTurismo esiteltiin Geneven autonäyttelyssä vuonna 2007. Vaikka GranTurismo on automallina hyvin suorituskykyinen, se soveltuu myös arkikäyttöön.
Yleistä

GranTurismo jatkaa Maseratin vuonna 1947 alkanutta GT-autojen perinnettä. Tuolloin merkki esitteli Geneven autonäyttelyssä Pininfarinan suunnitteleman A6 GranTurismon. Kymmenen vuotta myöhemmin samassa näyttelyssä esiteltiin ensimmäinen suuremmassa mittakaavassa valmistettu Maserati: 3500 GT. [lähde? ]
Uuden GranTurismon muotoilusta on edelleen vastannut Pininfarina ja sen painojakauma on etumoottoriseksi autoksi poikkeuksellisen hyvä, mallista riippuen lähellä ihanteellista 50/50 suhdetta keulan ja perän kesken. Auton muodoissa on jonkin verran yhtäläisyyksiä Ferrari 599 GTB Fioranon kanssa. Valmistajan mukaan auton takatilat ovat keskivertoa paremmat verrattuna muihin saman luokan autoihin ja takapenkeillä pitäisi mahtua matkustamaan kaksi aikuista. [lähde? ]
Tekniikka > Vaihteisto

Vaihteistoina on mallista riippuen joko ZF Groupin valmistama kuusipykäläinen automaattivaihteisto, jonka toiminta mukautuu kuljettajan ajotavan ja ajo-olosuhteiden mukaisesti, tai urheilullisemmissa malleissa kuusivaihteinen robottivaihteisto. [lähde? ]
Tekniikka > Moottori

Moottoreina on saatavilla Ferrarin 4,2 l tai 4,7 l V8 [lähde? ]
4,2 (4 244 cm³) - 405 hv @ 7 100 r/min, 460 Nm @ 4 750 r/min
4,7 (4 692 cm³) - 440-450 hv @ 7 000 r/min, 490-520 Nm @ 4 750 r/min
GranTurismo (2007–)

Malli esiteltiin vuonna 2007 Geneven autonäyttelyssä. Se on saatavilla 4.2l moottorilla sekä kuusiportaisella automaattivaihteistolla. Tämä malli on GranTurismo-perheen perusmalli. Auton painojakauma on 49/51. [lähde? ] Auto kiihtyy 0-100 km/h 4.9 sekunissa ja uusin GranTurismo malli uudella 4.7 litraisella moottorilla kiihtyy jopa 0.3 sekuntia tätä nopeammin.
GranTurismo S (2008–)

Perheen hiukan urheilullisempi malli esiteltiin vuoden 2008 Geneven autonäyttelyssä, ja sen 4.7l moottori tuottaa 440 hevosvoiman huipputehon 7000 rpm kierroksilla, sekä 460 newtonmetrin huippuväännön joka on saatavilla 4 750 rpm kierroksissa. Se on myös varusteltu kuusiportaisella puoliautomaattisella läppävaihteistolla. Autoon on saatavilla lisävarusteena myös aktiivinen Skyhook-jousitus. Myös painojakauma on hiukan eri: 47/53. [lähde? ]
GranTurismo S (2008–) > GranTurismo S Automatic (2009–)

GranTurismo S:n automaattivaihteinen versio esiteltiin Geneven autonäyttelyssä vuonna 2009. Automaattivaihteiston lisäksi sen vakiovarusteisiin kuuluu aktiivijousitus, 20 tuuman vanteet, Bluetooth-vastaanotin sekä iPod-telakka. [lähde? ]
GranTurismo S (2008–) > GranCabrio (2010–)

GranTurismon S Automaticin taittuvakattoinen malli esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä vuonna 2009. GranCabrion ja S Automaticin välinen ero on lähinnä vain kattorakenteensa puolesta. Yhdysvalloissa sitä markkinoidaan nimellä GranTurismo Convertible.
GranTurismo S (2008–) > GranCabrio Sport (2011–)

GranCabrion urheilullisempi malli esiteltiin vuoden 2011 Geneven autonäyttelyssä. Moottori GranTurismo S -pohjaisista malleista tuttu 4,7 litrainen V8, mutta tehokkaampi antaen 450 hevosvoiman huipputehon ja 510 newtonmetrin väännön. [lähde? ]
GranTurismo MC (2009)

MC Sport Line -projektin pohjalta suunniteltua mallia valmistettiin rajoitettu määrä. Kyseisessä mallissa on kuusipisteturvavyöt, suurempi 120 litran polttoainesäiliö, tehokkaammat jarrut sekä leveämmät renkaat. Myös iskunvaimennuksessa on käytetty hiilikuituosia.
GranTurismo MC Stradale (2011-)

Maserati ilmoitti Pariisin autonäyttelyssä vuonna 2010 uudesta MC Stradale -mallista, joka tulee olemaan tehokkaampi, aerodynaamisempi ja urheilullisempi kuin aikaisemmat GranTurismot. Valmistaja ilmoittaa sen huipputehoksi 331 kilowattia (450 hv) 7 000 rpm kierroksilla, sekä huippuväännöksi 520 newtonmetriä 4 750 rpm kierroksilla. Malli on myös hiukan pitempi, leveämpi, matalampi ja kevyempi. Auto kiihtyy nollasta sataan kilometriin tunnissa 4,2 sekunnissa, ja se on varustettu sekventiaalivaihteistolla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Granturismoisback.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Maserati GranCabrio Sport
2015 Maserati MC Stradale
Keräpensaat

| Keräpensaat |
| --- | --- |
 Cephalanthus occidentalis.
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Matarakasvit
Suku::  Keräpensaat Cephalanthus  L. (1753)
Tyyppilaji
 Cephalanthus occidentalis L. 
Katso myös
   Keräpensaat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keräpensaat (Cephalanthus) on kasvisuku matarakasvien heimossa. Siihen kuuluu kuusi lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa, Etelä-Amerikassa, Kaakkois-Afrikassa ja Kaakkois-Aasiassa. Keräpensaat ovat puita, pensaita tai joskus liaaneja. Niiden kukat muodostavat tiheitä pallomaisia kukintoja. Suomeksi on nimetty koristekasvinakin käytetty laji keräpensas eli lännenkeräpensas (Cephalanthus occidentalis), joka kasvaa alkuperäisenä Yhdysvalloissa, Kanadassa, Meksikossa ja Kuubassa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Keräpensaat – Cephalanthus
Kivijoki

| Kivijoki |
| --- | --- |
 Kivijoki
Valtio:   Suomi
Maakunta:  Kanta-Hämeen maakunta
Seutukunta:  Hämeenlinnan seutukunta
Kunta:  Hattula
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kivijoki on kylä Hattulan kunnassa Kanta-Hämeessä. Kylä sijaitsee Tömäjärven etelärannalla järveen laskevan Kiviojan sekä yhdystien 2855 varrella, noin kymmenen kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustan länsipuolella ja noin kahdeksan kilometrin päässä Hattulan keskustaajamasta. Pari kilometriä Kivijoesta Hämeenlinnaan päin on alueen korkein kohta, Kirkkomäki, johon perinnetiedon mukaan aiottiin aikoinaan rakentaa Hattulan kirkko. Kivijoen alueella on perinteistä maaseutuasutusta, mutta alueella on myös useita uudempia omakotitaloja. Kivijoen kylästä pääse Renkovahantietä valtatie 10:lle Hämeenlinnan ja Rengon puoliväliin. Hieman pitemmältä pääsee Hyrvälän kylän kautta vanhalle Tampereen pikatielle. Renkovahan ja Hyrvälän (Takajärventie) tiet kuuluvat vanhaan tieverkostoon, joka liittyi kiinteästi ikivanhaan Hämeen Härkätiehen. Lähellä Kivijokea sijaitsee tunnettu Inkalan kartano.
Hattulan vaakuna
Hattula
| --- | --- |
Kyliä ja taajamia:  Kivijoki • Koski • Lepaa • Mervi • Nihattula • Parola • Parolannummi • Pekola • Rahkoila • Sattula
Luonto:  Alajärvi • Iso Tähilammi • Lehijärvi • Leteensuo • Pikku Tähilammi • Retulansaari • Sotkajärvi • Vanajavesi
Nähtävyyksiä:  Hattulan Kotikirkko • Hattulan Pyhän Ristin kirkko • Hattulan uusi kirkko • Mierolan silta • Panssarimuseo • Parolan leijona • Ryysyranta • Tenholan linnavuori • Tyrvännön kirkko • Tyrvännön sakaristo
Muuta:  Ahlbackan kartano • Hattulan vaakuna • Lepaan puutarhaopisto • Panssariprikaati • Parolan lentokenttä • Parolannummen kenttäalttari • Parolan rautatieasema • Parolan Visa • Pekolan Isku • Satulinna • Tyrvännön lentokenttä • Vesunnin kartano
Kastelu

Vietnamilainen maanviljelijä kastelemassa vihannesmaataan.
Kastelu on toimenpide, jolla pidetään huolta kasvien riittävästä veden saannista. Kuivakkokasvit tarvitsevat kastelua harvoin ja jotkin niistä pitääkin pitää lähes kuivina. Suurin osa kasveista tarvitsee kuitenkin vettä säännöllisesti enemmän tai vähemmän. Huonekasveja kastellaan yleensä kastelukannulla, mutta tarvittaessa niihin voi asentaa kastelulaitteen. Myös kasvihuoneissa käytetään erilaisia kastelulaitteita. Avomailla, pelloilla ja marjaviljelmillä on käytettävissä sadetuslaitteita.
Kun siemenet kylvetään taimikasvatettaviksi, kasvualustan tulee olla erittäin kostea. Tämän jälkeen kastelutarve useimmilla kasveilla vähenee huomattavasti. Kun siemenet kylvetään suoraan avomaalle, niitä kastellaan kevyesti.
Ruukussa kasvatettavat kasvit kastellaan yleensä ylhäältäpäin, mutta joskus niitä kastellaan altapäin. Tätä tarkoitusta varten on olemassa altakasteluruukkuja. Tällöin alla olevan veden määrää tulee tarkkailla.
Kastelun tarve riippuu paitsi kasvilajista, myös kasvualustasta sekä astiassa kasvavien kasvien osalta astian laadusta.
Kastelun tarpeeseen vaikuttavat myös kasvuolosuhteet. Valoisalla kasvupaikalla veden tarve on suurempi kuin varjossa. Mitä lämpimämpi
kasvupaikka on, sitä suurempi on kastelun tarve.
Karolina Eskelin

Karolina Eskelin
Karolina Sidonia Eskelin  (3. huhtikuuta 1867 Helsinki – 6. marraskuuta 1936 Helsinki) oli ensimmäinen nainen, joka väitteli Suomessa tohtoriksi (1895).
Eskelinin vanhemmat olivat merikapteeni Nikolai Eskelin ja Sidonia Antoinetta Boberg. Hän toimi ensin liikeapulaisena opiskellen samaan aikaan Helsingin ruotsalaisessa tyttökoulussa. Ylioppilaaksi hän valmistui 1885. Hän sai erivapaudella opiskeluoikeuden Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui 1888 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1895. Samana vuonna hän väitteli ensimmäisenä naisena Suomessa lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi. Hänen väitöskirjansa nimi oli Studier öfver tarminvagination.
Eskelinillä oli yksityissairaala Tampereella 1900–1903 ja Helsingissä 1907–1917 (Sanitas). Vuosina 1903–1905 ja 1912 hän toimi lääkärinä amerikansuomalaisten parissa. Hänen pitkäaikainen elinkumppaninsa oli Hanna Charlotta Maria Cederholm (1869–1942) suomenruotsalainen piirustuksenopettaja, taiteilija ja kirjailija.
Eskelin julkaisi terveyden ja sairaanhoidon alalta muutamia yleistajuisia teoksia, kuten Henkilökohtaisesta terveydestä (1927), ja sairaanhoitajien oppikirjan Gynegologinen sairashoito (1924, ilmestyi suomeksi ja ruotsiksi). Hän toimitti Kotilieden lääkärikirjan  1929, joka ilmestyi aikojen kuluessa kymmenenä painoksena.
Aiheesta muualla

Kuka kukin oli, Wikisource
Kasten Antell

Kasten Antell vuonna 1878.
Per Kasten Samuel Antell (12. toukokuuta 1845 Helsinki – 20. marraskuuta 1906 Helsinki) oli suomalainen eversti, senaattori, valtiopäivämies ja Suomen Hypoteekkiyhdistyksen toimitusjohtaja.
Antellin vanhemmat olivat senaattori Samuel Henrik Antell ja Fanny Alexandra Helena Wallenius. Päätoimittaja, valtiopäivämies Axel Henrik Antell oli hänen veljensä. Antellin puoliso vuodesta 1872 oli vapaaherratar Emilia Sofia de la Chapelle (1853–1919). Avioliitto yhdisti kaksi vaikutusvaltaista senaattorisukua ja huomattavat omaisuudet. Pariskunta asui talvet Helsingissä ja kesät Tjusterbyn kartanossa Porvoossa. Emelie hoiti kahta kotitaloutta ja toimi yhdistävänä voimana suvussa. Heille syntyi yhdeksän lasta - heidän poiikiaan olivat metsänhoitaja, tehtailija Gustaf Richard Samuel Antell (1876–1956) ja kansliapäällikkö Kurt Antell (1890–1972).
Antell pääsi kadettikoulusta vuonna 1863 ja palveli luutnanttina Henkikaartin Semenovin rykmentissä vuodet 1863–1869 sekä oli Suomen kenraalikuvernöörin käytettävissä erityistehtäviä varten 1870–1876. Antell ylennettiin vuonna 1870 majuriksi, 1873 everstiluutnantiksi ja 1876 everstiksi. Antell toimi Suomen Hypoteekkiyhdistyksen toimitusjohtajana vuosina 1884–1906 ja oli senaatin talousosaston jäsen ja valtiovaraintoimituskunnan päällikkö Mechelinin senaatissa 1905–1906. Hän omisti Tjusterbyn kartanon Porvoossa 1872–1906.
Antell oli ritariston ja aatelin jäsenen valtiopäivillä 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906 ja toimi varamaamarsalkkana vuonna 1900. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1890–1892 sekä 1898–1903 ja oli valtuuston puheenjohtajana 1900–1903. Antell oli Ritarihuoneen johtokunnan puheenjohtajana 1897–1906 ja kuului jäsenenä Dandevillen komiteaan 1898 ja Tagantsevin komiteaan 1904–1905.
Antell, Viktor Magnus von Born, ja Arvid Nyberg perustivat vuonna 1881 Östra Nyland -lehden.
Katri Norrlin

Katri Norrlin on suomalainen musiikkitoimittaja, juontaja ja kirjailija. Norrlin työskentelee YleX:llä musiikkitoimittajana. Hän tuottaa musiikkijournalismia YouTubessa YleX: Katri Norrlin -nimiselle kanavalleen. Hän juontaa myös YouTubessa ja Yle Areenassa julkaistua YleX Nosteessa -musiikkirealitysarjaa. Aiemmin Norrlin juonsi Uuden musiikin viikko -nimistä radio-ohjelmaa YleX:llä.
Into Kustannus julkaisi Norrlinin yhdessä Nelli Kentän kanssa kirjoittaman Vitun ruma -kirjan 15. kesäkuuta 2021. Kirjan teemana on sosiaalisen median luomat ulkonäköpaineet.
Katri Norrlin on ollut ehdolla Musiikki & Media -musiikkialan tapahtuman Industry Awards -gaalassa vuoden mediapersoonaksi ja vuoden toimittajaksi. Norrlin on ollut myös osa Uuden Musiikin Kilpailun ammattilaisraatia, joka valitsee kilpailussa finaaliin pääsevät kappaleet. Hän myös jakoi Suomen pisteet vuoden 2021 Eurovision laulukilpailun finaalissa.
Katri Paananen

Katri Paananen (s. 28. maaliskuuta 1975) on suomalainen seitsenottelija. Hän edusti aktiiviurallaan Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja häntä valmensi Eero Palola. SM-kilpailuissa Paananen saavutti seitsenottelun hopeaa vuonna 2001.
Aktiiviuransa jälkeen Paananen on kilpaillut yleisurheilun veteraanisarjoissa ja edustanut vuodesta 2021 lähtien Keuruun Kisailijoita.
Katri Menna

| Kari Menna> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Katri Menna
Syntynyt: 22. helmikuuta 1986 (ikä 38)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä / Heittävä takamies
Pituus:  170 cm
Nyk. joukkue:  Tampereen Pyrintö
Sarja:  Naisten Korisliiga
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2007–2008 2010–2013 2013–2014 2014–2015 2015–2016 2018-2019:  BC Nokia BC Nokia Forssan Alku BC Nokia Tampereen Pyrintö BC Nokia
Katri Menna (s. 22. helmikuuta 1986) on suomalainen koripalloilija.
Menna pelasi vuosina 2007–2008 ja 2012–2014 Naisten Korisliigassa edustaen Forssan Alkua ja BC Nokiaa. Kaudella 2015–2016 Menna pelasi pääsarjajoukkue Tampereen Pyrinnössä ja kaudella 2018–2019 I divisioonassa BC Nokiassa.
Mustalampi (Saarijärvi, Linna)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°40′39″N, 25°25′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskupuro:  Mustalamminpuro Summaseen 
Järvinumero:  14.613.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,9 m  
Pituus:  50 m  
Leveys:  30 m  
Rantaviiva:  0,436 km  
Pinta-ala:  1,098 ha  
Tilavuus:  0.000009 km³ 
Keskisyvyys:  0,81 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Linnan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 50 metriä pitkä, 30 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 8 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 0,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Summasjärven alueeseen (14.613) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,9 metriä mpy.
Ketjureaktio (fysiikka)

Uraani-235:n ydinfissio
Ketjureaktiolla tarkoitetaan fysiikassa fissioiden ilmenemistä toisiaan aiheuttavana sarjana. Ketjureaktiossa fissiilissä eli halkeamiskelpoisessa aineessa, kuten uraani-235:ssä, tapahtuu ydinfissio, jossa vapautuu energiaa ja neutroneita. Nämä neutronit törmätessään muihin ytimiin aiheuttavat jälleen uusia fissioita. Ketjureaktio tapahtuu hallitsemattomasti ydinaseessa ja hallitusti ydinreaktorissa. Ydinenergian tuotanto perustuu ketjureaktiolle.
Keltamaksaruoho

| Keltamaksaruoho |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Maksaruohokasvit Crassulaceae
Suku::  Suomumaksaruohot Sedum
Laji::  acre
Kaksiosainen nimi
 Sedum acre  L. 
Katso myös
   Keltamaksaruoho Wikispeciesissä   Keltamaksaruoho Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltamaksaruohon kukkia
Keltamaksaruoho (Sedum acre) on suomumaksaruohojen sukuun kuuluva monivuotinen kasvi. Sitä on Suomessa sekä luonnonvaraisena että koristekasvina.
Tuntomerkit

Keltamaksaruoho on 3–12 senttimetrin korkuinen. Sen rennot varret muodostavat tiheitä mattomaisia kasvustoja. Pienet ja lyhyet lehdet ovat väriltään vaaleanvihreät tai punertavat, muodoltaan paksut ja tyvestä leveät, ja ne sijaitsevat tiiviisti ja varrenmyötäisesti yläviistoon osoittaen. Erotuksena läheiseen särmämaksaruohoon lehdet eivät ole järjestäytyneet säännöllisesti. Kesä–heinäkuussa keltamaksaruohokasvustot peittyvät runsaista kukinnoista. Kukinto on viuhko, jossa on 3–6 kirkkaankeltaista tähtimäistä kukkaa. Kukat ovat kooltaan 6–8 millimetriä. Terälehtiä on viisi; ne ovat suippoja ja kaksi kertaa verholehtiä pidemmät. Syksyllä saattaa seurata vielä toinen, vaatimattomampi kukinta.
Elinympäristö ja levinneisyys

Keltamaksaruohon tyypillisin kasvupaikka on kallio, mutta sitä voi tavata myös somerikoilla, kedoilla, nummilla, dyyneillä, muureilla, sorakuopissa, tienvarsilla ja joutomailla. Se vaatii paljon valoa, eikä siten siedä isompien kasvien varjostusta. Muiden maksaruohojen tapaan se sietää hyvin kuivuutta. Keltamaksaruohoa esiintyy luonnostaan Euroopassa, mutta se on levinnyt ihmisen vaikutuksesta myös Pohjois-Amerikkaan. Sitä esiintyy kaikissa Pohjoismaissa – Suomessa yleisenä kaikilla rannikkoseuduilla ja Etelä-Suomessa sisämaassa aina Salpausselälle saakka. Järvi-Suomessa on lisäksi useita hajaesiintymiä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Keltamaksaruohon (Sedum acre) levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Keltamaksaruoho (Sedum acre)
Luopioisten kasvisto: Keltamaksaruoho (Sedum acre)
Puutarha.net: Keltamaksaruoho Sedum acre
Keltamaksaruoho (Sedum acre)
Kangaslammi (Lahti, Kumia)

| Kangaslammi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Lahti
Koordinaatit:  60°58′53″N, 25°55′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arrajoen valuma-alue (14.16)
Laskuoja:  oja Iso-Kukkaseen 
Järvinumero:  14.163.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,7 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,497 km  
Pinta-ala:  1,347 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslammi 
Kangaslammi  on Päijät-Hämeessä Lahdessa Kumian kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Iso-Kukkasen–Kärkjärven alueeseen (14.163) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,7 metriä mpy.
Kia (etunimi)

| Kia |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  24. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Kiia
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Kristiina
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kia on naisen etunimi. Sillä on nimipäivä 24. heinäkuuta suomalaisessa kalenterissa, ja se on Kristiinan lyhentymä. Kristiina on Christina-nimen suomalainen muoto, Christina puolestaan feminiininen muoto nimestä Christian, joka tarkoittaa 'kristittyä'.
Suomessa nimi Kia on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu noin 1710 henkilölle. Suurin osa heistä on syntynyt vuoden 1980 jälkeen. 2010-luvulla nimen sai 130 henkeä. Nimi Kia on annettu 1920- ja 1930-luvulla myös muutamille miehille.[lähde? ] Tällöin nimi on voinut syntyä lyhentymällä kia-loppuisista miehennimistä (esim. Hiskia, Malakia).