stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Galenos
Teokset > Luettelo teoksista > Patologia

Epäsäännöllisestä ruumiinnestehäiriöstä (Περὶ ἀνωμάλου δυσκρασίας, Peri anōmalū dyskrasias; De inaequali intemperie)
Hengitysvaikeuksista (Περὶ δυσπνοίας, Peri dyspnoias; De difficultate respirationis tai De difficili respiratione)
Luonnottomista turpoamista (Περὶ τῶν παρὰ φύσιν ὄγκων, Peri tōn para fysin onkōn; De tumoribus praeter naturam)
Sairauksien otollisista hetkistä kokonaisuudessaan (Περὶ τῶν ὅλου τοῦ νοσήματος καιρῶν, Peri tōn holū tū nosēmatos kairōn; De totius morbi temporibus) – Mahdollisesti epäperäinen.
Täyteydestä (Περὶ πλήθους, Peri plēthūs; De plenitudine)
Vapinasta, sydämentykytyksistä, kouristuksista ja väristyksistä (Περὶ τρόμου, καὶ παλμοῦ, καὶ σπασμοῦ, καὶ ῥίγους, Peri tromū, kai palmū, kai spasmū, kai rhigūs; De tremore, palpitatione, convulsione, et rigore)
Teokset > Luettelo teoksista > Dietetiikka ja hygienia

Hyvänesteisyydestä ja huononesteisyydestä (Περὶ εὐχυμίας καὶ κακοχυμίας τροφῶν, Peri eukhymias kai kakokhymias trofōn; De rebus boni malique suci tai De bonis malisque sucis tai De probis pravisque alimentorum sucis )
Hyvästä tilasta (Περὶ εὐεξίας, Peri eueksias; De bono habitu)
Laihduttavasta ruokavaliosta (Περὶ λεπτονούσης διαίτης, Peri leptonūsēs diaitēs; De victu attenuante eli De attenuante victus ratione)
Ohravellistä (Περὶ πτισάνης, Peri ptisanēs; De ptisana)
Pienellä pallolla harjoittelemisesta (Περὶ τοῦ διὰ μικρᾶς σφαίρας γυμνασίου, Peri tū dia mikrās sfairas gymnasiū; De parvae pilae exercitio)
Ruoka-aineisiin sisältyvistä kyvyistä (Περὶ τροφῶν δυνάμεως, Peri trofōn dynameōs; De alimentorum facultatibus)
Ruumiidemme parhaasta kokoonpanosta (Περὶ ἀρίστης κατασκευῆς τοῦ σώματος ἡμῶν, Peri aristēs kataskeuēs tū sōmatos hēmōn; De optima corporis nostri constitutione)
Terveyden säilyttäminen (Ὑγιεινά, Hygieina; De sanitate tuenda)
Thrasybulokselle siitä, onko lääkärintaito vai voimistelu terveellisempää (Πρὸς Θρασύβουλον βιβλίον, πότερον ἰατρικῆς ἢ γυμναστικῆς ἐστι τὸ ὑγιεινόν, Pros Thrasybūlon biblion, poteron iatrikēs ē gymnastikēs esti to hygieinon, tai vain Θρασύβουλος, Thrasybūlos; Thrasybulus sive utrum medicinae sit an gymnasticae hygiene tai Utrum medicinae sit an gymnastices hygieine ad Thrasybulum)
Teokset > Luettelo teoksista > Diagnostiikka ja prognostiikka

Diagnoosista pulssin perusteella (Περὶ διαγνώσεως σφυγμῶν, Peri diagnōseōs sfygmōn; De dignoscendis pulsibus)
Diagnoosista unien perusteella (Περὶ τῆς ἐξ ἐνυπνίων διαγνώσεως, Peri tēs eks enypniōn diagnōseōs; De dignotione ex insomniis)
Edeltävistä syistä (Περὶ τῶν προκαταρκτικῶν αἰτιῶν, Peri tōn prokatarktikōn aitiōn; De causis procatarcticis)
Eroista pulssissa (Περὶ διαφορᾶς σφυγμῶν, Peri diaforās sfygmōn; De differentiis pulsuum tai De differentia pulsuum)
Kriiseistä (Περὶ κρίσεων, Peri kriseōn; De crisibus)
Kriittisistä päivistä (Περὶ κρισίμων ἡμερῶν, Peri krisimōn hēmerōn; De diebus decretoriis tai De criticis diebus)
Kuumeiden eroista (Περὶ διαφορᾶς πυρετῶν, Peri diaforās pyretōn; De febrium differentiis tai De differentiis febrium)
Miten sairautta teeskentelevät tunnistetaan? (Πῶς δεῖ ἐξελέγχειν τοὺς προσποιουμένους νοσεῖν, Pōs dei ekselenkhein tūs prospoiūmenūs nosein; Quomodo morbum simulantes sint deprehendendi tai Quomodo sint deprehendendi morbum simulantes)
Niitä vastaan, jotka kirjoittavat tyypeistä eli Periodeista (Πρὸς τοὺς περὶ τύπων γράψαντας, ἢ Περὶ περίοδων, Pros tūs peri typōn grapsantas, ē Peri periodōn; Adversus eos qui de typis scripserunt eli De periodis) – Mahdollisesti epäperäinen.
Prognoosista pulssin perusteella (Περὶ προγνώσεως σφυγμῶν, Peri prognōseōs sfygmōn; De praesagitione ex pulsibus).
Pulssin syistä (Περὶ τῶν ἐν τοῖς σφυγμοῖς αἰτίων, Peri tōn en tois sfygmois aitiōn; De causis pulsuum)
Pulssista, vasta-alkajille (Περὶ τῶν σφυγμῶν τοῖς εἰσαγομένοις, Peri tōn sfygmōn tois eisagomenois; De pulsibus ad tirones)
Sairauksien sijaintipaikoista (Περὶ τῶν περονθότων τόπων, Peri tōn peronthotōn topōn; De locis affectis), kuusi kirjaa – Teoksesta käytetään joskus nimitystä Diagnostiikka (Διαγνωστική, Diagnostikē, Diagnostica.
Oireiden erosta (Περί συμπτωμάτων διαφορᾶς, Peri symptōmatōn diaforās; De symptomatum differentiis (tai differentia))
Oireiden syistä (Περὶ αἰτιῶν συμπτωμάτων, Peri aitiōn symptōmatōn; De symptomatum causis tai De causis symptomatum), kolme kirjaa
Prognoosista (Περὶ προγνώσεως, Peri prognōseōs; De praenotione)
Prognoosista, Epigeneelle (Περὶ τοῦ προγινώσκειν πρὸς Ἐπιγένην, Peri tū proginōskein pros Epigenēn; De praenotione ad Epigenem (tai Posthumum))
Sairauksien eroista (Περὶ διαφορᾶς νοσημάτων, Peri diaforās nosēmatōn; De morborum differentiis tai De differentia morborum)
Sairauksien syistä (Περὶ τῶν ἐν τοῖς νοσήμασιν αἰτίων, Peri tōn en tois nosēmasin aitiōn; De causis morborum tai De morborum causis)
Sairauksien otollisista hetkistä (Περὶ τῶν ἐν ταῖς νόσοις καιρῶν, Peri ton en tais nosois kairōn; De morborum temporibus)
Tiivistelmä omista pulssia koskevista tutkielmista (Σύνοψις περὶ σφυγμῶν ἰδίας πραγματείας, Synopsis peri sfygmōn idias pragmateias; Synopsis de pulsibus tai Synopsis librorum suorum de pulsibus)
Tyypeistä (Περὶ τύπων, Peri typōn; De typis)
Teokset > Luettelo teoksista > Terapeutiikka ja kirurgia

Glaukonille, parantamisen menetelmästä (Τὰ πρὸς Γλαύκωνα θεραπευτικα, Ta pros Glaukōna therapeutika; Ad Glauconem de methodo medendi)
Hoitamisesta suoneniskennällä (Περὶ φλεβοτομίας θεραπευτικὸν βιβλιον, Peri flebotomias therapeutikon biblion; De curandi ratione per venae sectionem)
Iilimadoista, vastaärsytyksestä, kuppauksesta, viilloista ja arpeuttamisesta (Περὶ βδελλῶν, ἀντισπάσεως, σικύας, ἐγχαράξεως, καὶ κατασχασμοῦ, Peri bdellōn, antispaseōs, sikyas, enkharakseōs, kai kataskhasmū; De hirudinibus, revulsione, cucurbitula, incisione et scarificatione)
Kuihtumisesta (Περὶ μαρασμοῦ, Peri marasmū; De marcore tai De marasmo)
Neuvo epileptiselle pojalle (Τῷ ἐπιλήπτῳ/ἐπιληπτικῷ παιδὶ ὑποθήκη, Tō epilēptō/epilēptikō paidi hypothēkē; Pro puero epileptico consilium)
Parantamisen menetelmästä (Θεραπευτικὴ μέθοδος, Therapeutikē methodos; De methodo medendi tai Medendi methodus) – Galenoksen tunnetuimpia teoksia, jonka hän kirjoitti vanhemmalla iällään.
Puhdistavien lääkkeiden kyvyistä (Περὶ τῆς τῶν καθαιρόντων φαρμάκων δυνάμεως, Peri tēs tōn kathairontōn farmakōn dynameōs; De purgantium medicamentorum facultate) – Mahdollisesti epäperäinen.
Suoneniskennästä, Erasistratosta vastaan (Περὶ φλεβοτομίας πρὸς Ἐρασίστρατον, Peri flebotomias pros Erasistraton; De venae sectione adversus Erasistratum)
Suoneniskennästä, erasistratoslaisia vastaan Roomassa (Περὶ φλεβοτομίας πρὸς Ἐρασιστρατείους τοὺς ἐν Ῥώμῃ, Peri flebotomias pros Erasistrateiūs tūs en Rhōmē; De venae sectione adversus Erasistrateos Romae degentes)
Teokset > Luettelo teoksista > Lääkeaineoppi

Helposti saatavilla olevista parannuskeinoista (Περὶ εὐπορίστων, Peri euporistōn; De remediis parabilibus tai De remediis facile parabilibus) – Teoksen kolmas osa mitä ilmeisimmin epäperäinen.
Kenet puhdistaa, millä puhdistavalla lääkkeellä ja milloin (Τινας δεῖ ἐκκαθαίρειν, καὶ ποίοις καθαρτηρίοις, καὶ πότε, Tinas dei enkathairein, kai poiois kathartēriois, kai pote; Quos purgare conveniat, quibus medicamentis, et quo tempore tai Quos quibus catharticis medicameentis, et quando purgare oporcut)
Korvaavista lääkkeistä (De substitutis medicinis)
Lääkkeiden koostumuksesta lajin mukaan (Περὶ συνθέσεως φαρμάκων τῶν κατὰ γένη, Peri syntheseōs farmakōn tōn kata genē; De compositione medicamentorum secundum genera)
Lääkkeiden koostumuksesta paikkojen mukaan (Περὶ συνθέσεως φαρμάκων τῶν κατὰ τόπους, Peri syntheseōs farmakōn tōn kata topūs; De compositione medicamentorum secundum locos eli De compositione medicamentorum localium) – Voidaan lukea yhdessä edellisen teoksen kanssa osaksi yhtä laajempaa teosta.
Vastalääkkeistä (Περὶ ἀντιδότων, Peri antidotōn; De antidotis) – Yksi Galenoksen viimeisiä teoksia, kirjoitettu keisari Septimius Severuksen aikana noin vuonna 200.
Yksinkertaisten lääkkeiden sekoituksista ja kyvyistä (Περὶ κράσεως καὶ δυνάμεως τῶν ἁπλῶν φαρμάκων, Peri kraseōs kai dynameōs tōn haplōn farmakōn; De simplicium medicamentorum facultatibus tai De temperamentis et facultatibus simplicium medicamentorum), 11 kirjaa
Teokset > Luettelo teoksista > Filosofiset ja sekalaiset teokset

Eroista samankaltaisissa osissa (Περὶ τῆς τῶν ὁμοιομερῶν σωμάτων διαφορᾶς, Peri tēs tōn homoiomerōn sōmatōn diaforās; De partium homoeomerium differentia) – Ei säilynyt kreikaksi.
Hippokrateen ja Platonin mielipiteistä (Περὶ τῶν Ἱπποκράτους καὶ Πλάτωνος δογμάτων, Peri tōn Hippokratūs kai Platōnos dogmatōn; De placitis Hippocratis et Platonis tai De Hippocratis et Platonis decretis) – Filosofinen teos, joka on suunnattu Khrysipposta ja monia muita filosofeja vastaan, mutta sisältää myös paljon fysiologian alan aineistoa. Teoksen kirjoittaminen alkoi noin vuonna 165 ja se on valmistunut joskus vuoden 170 jälkeen.
Imartelijoita vastaan julkisesti sanotusta (Περὶ τῶν δημοσίᾳ ῥηθέντων κατὰ κολάκων, Peri tōn dēmosia rhēthentōn kata kolakōn)
Johdanto logiikkaan (Εἰσαγωγὴ διαλεκτική, Eisagōgē dialektikē; Institutio logica)
Kielellisistä sofismeista (Περὶ τῶν παρὰ τὴν λέξιν σωφισμάτων, Peri tōn para tēn leksin sōfismatōn; De sophismatis in verbo contingentibus tai De sophismatibus penes dictionem) – Mahdollisesti epäperäinen.
Kirjojeni järjestyksestä (Περὶ τῆς τάξεως τῶν ἰδιων βιβλίων, Peri tēs takseōs tōn idiōn bibliōn; De ordine librorum suorum (tai propriorum))
Kommentaari Platonin Timaiokseen (Compendium Timaei Platonis) – Ei säilynyt kreikaksi.
Luonteenpiirteistä (Περὶ ἠθῶν, Peri ēthōn; De moribus)
Mihin saakka rahvaan arvostus ja mielipide tulee ottaa huomioon (Μέχρι πόσου τῆς παρὰ τοῖς πολλοῖς τιμῆς καὶ δόξης φροντιστέον ἐστίν, Mekhri posū tēs para tois pollois timēs kai doksēs frontisteon estin)
Omista kirjoistani (Περὶ τῶν ἰδίων βιβλίων, Peri tōn idiōn bibliōn; De libris propriis (Galeni))
Omista mielipiteistäni (Περὶ τῶν ἑαυτῷ δοκούντων, Peri tōn heautō dokūntōn; De propriis placitis)
Panettelusta (Περὶ τῆς διαβολῆς, Peri tēs diabolēs; De calumnia in quo et de vita sua)
Parhaasta opettamisen menetelmästä (Περὶ ἀρίστης διδασκαλίας, Peri aristēs didaskalias; De optima doctrina)
Sielun tunteiden tunnistamisesta ja parantamisesta (Περὶ διαγνώσεως καὶ θεραπείας τῶν ἐν τῇ ἑκάστου ψυχῇ ἰδίων παθῶν, Peri diagnōseōs kai therapeias tōn en tē hekastū psykhē idiōn pathōn; De propriorum animi cuiuslibet affectuum dignotione et curatione)
Sielun erehdysten tunnistamisesta ja parantamisesta (Περὶ διαγνώσεως καὶ θεραπείας τῶν ἐν τῇ ἑκάστου ψυχῇ ἁμαρτημάτων, Peri diagnōseōs kai therapeias tōn en tē hekastū psykhē hamartēmatōn; De animi cuiuslibet peccatorum dignotione et curatione)
Sisältävistä syistä (Περὶ τῶν συνεκτικῶν αἰτιῶν, Peri tōn synektikōn aitiōn; De causis contentivis tai De causis continentibus) – Säilynyt vain arabiaksi ja latinaksi.
Tavoista (Περὶ ἐθῶν, Peri ethōn, myös Favorinokselle, Πρὸς Φαβωρῖνον, Pros Fabōrīnon; De consuetudinibus)
Tuskan välttämisestä (Περί αλυπίας, Peri alypias; De indolentia) – Kirjeenmuotoinen filosofinen tutkielma, joka löydettiin käsikirjoituksesta vuonna 2005.
Teokset > Tekstilaitokset

Galenoksen teosten editio princeps eli ensimmäinen painettu laitos oli latinankielisten käännösten laitos, jonka painoi Philippus Pintius de Caneto Venetsiassa 1490 (2 osaa, fol.). Kreikankielisen tekstin editio princeps oli Aldus Manutiuksen Venetsiassa vuonna 1525 painama laitos (5 osaa, fol.), jonka toimitti Giovanni Battista Oppizzoni (Joannes Baptista Opizo). Seuraavan kreikankielisen laitoksen painoi Andreas Cratander (Basel, 1538, 5 osaa, fol.), ja sen toimittivat Joachim Camerarius, Leonhart Fuchs ja Hieronymus Gemusaeus.
Myöhemmistä varhaisista laitoksista mainittakoon Juntan latinankielinen laitos (Venetsia, 1541, fol.), josta tehtiin useita korjattuja ja laajennettuja painoksia seuraavan sadan vuoden aikana, kuten 1586 (tai 1597), 1600, 1609 ja 1625; Johann Frobenin latinankielinen laitos (Basel, 1542, 8 osaa, fol.), joka piti sisällään kaikki Galenoksen tuolloin tunnetut teokset ja josta otettiin uusintapainokset 1549 ja 1561; sekä Vincentius Valgrisiuksen latinankielinen laitos (Venetsia, 1562, 5 osaa, fol.), jonka toimitti Joannes Baptista Rasarius.
Vuonna 1679 valmistui René Chartierin (Renatus Charterius) alullepanema 13-osainen laitos (Pariisi, fol.), joka sisälsi kaikki Hippokrateen ja Galenoksen teokset latinankielisine käännöksineen, ja jonka ensimmäinen osa julkaistiin vuonna 1639. 1800-luvulta lähtien Galenoksen teosten standardilaitoksena on toiminut Karl Gottlob Kühnin antiikin lääketieteellisten tekstien editio (Leipzig, 1821–1833, 8vo.). Siinä on 28 osaa, joista 21 Galenoksen teoksia (Claudii Galeni opera omnia).
Kirjallisuutta > Suomennetut teokset

Galenos: Lääkärin kirjoituksia sielusta.  (Sisältää teokset Sielun tunteiden tunnistamisesta ja parantamisesta, Sielun erehdysten tunnistamisesta ja parantamisesta, Sielun kykyjen riippuvaisuus ruumiin sekoituksista ja Pienellä pallolla harjoittelemisesta. Suomentanut Marke Ahonen)  Basam Books, 2019.  ISBN 978-952-7240-52-6
Galenos: Miten sairautta teeskentelevät tunnistetaan?. Artikkelissa Ahonen, Marke: Galenos: Miten sairautta teeskentelevät tunnistetaan? Hippokrates : Suomen lääketieteen historian seuran vuosikirja, 2012, 29. vsk, s. 51–68.
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä

Galen: On the Natural Faculties.  (Translated by A. J. Brock. Loeb Classical Library 71)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 1916.
Galen: Method of Medicine.  (Volume I: Books 1–4. Edited and translated by Ian Johnston, G. H. R. Horsley. Loeb Classical Library 516)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2011.
Galen: Method of Medicine.  (Volume II: Books 5–9. Edited and translated by Ian Johnston, G. H. R. Horsley. Loeb Classical Library 517)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2011.
Galen: Method of Medicine.  (Volume III: Books 10–14. Edited and translated by Ian Johnston, G. H. R. Horsley. Loeb Classical Library 518)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2011.
Galen: On the Constitution of the Art of Medicine. The Art of Medicine. A Method of Medicine to Glaucon.  (Edited and translated by Ian Johnston. Loeb Classical Library 523)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2016.
Galen: Hygiene.  (Volume I: Books 1–4. Edited and translated by Ian Johnston. Loeb Classical Library 535)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2018.
Galen: Hygiene.  (Volume II: Books 5–6. Thrasybulus. On Exercise with a Small Ball. Edited and translated by Ian Johnston. Loeb Classical Library 536)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2018.
Galen: On Temperaments. On Non-Uniform Distemperment. The Soul’s Traits Depend on Bodily Temperament.  (Edited and translated by Ian Johnston. Loeb Classical Library 546)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2020.
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Adamson, P. & Hansberger, R. & Wilberding, J. (eds.): Philosophical Themes in Galen.  London:  Institute of Classical Studies, 2014.
Hankinson, R. J.: The Cambridge Companion to Galen.  Cambridge:  Cambridge University Press, 2008.
Hankinson, R. J. & Havrda, M. (eds.): Galen’s Epistemology: Experience, Reason, and Method in Ancient Medicine.  Cambridge:  Cambridge University Press, 2021.
Mattern, S. P.: The Prince of Medicine: Galen in the Roman Empire.  Oxford:  Oxford University Press, 2013.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Galenos Wikimedia Commonsissa
Boylan, Michael: Galen The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Singer, P. N.: Galen The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  4  5  6  7 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka 2  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  zbMATH 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef  İslâm Ansiklopedisi 
Galenos. Ferdinand Georg Waldmüllerin maalaus vuodelta 1826.
Galenosta esittävä patsas Bolognassa Italiassa.
Galenosta esittävä patsas hänen kotikaupunkinsa Pergamonin paikalla sijaitsevassa Bergamassa Turkissa.
Galenos ja Hippokrates kuvattuna freskossa Anagnin katedraalissa Italiassa.
Galenos suorittamassa sian vivisektiota. Kuvitusta Galenoksen teosten vuoden 1541 Juntan laitoksesta.
Galenoksen teoksen Pulssista (De pulsibus) käsikirjoitusta noin vuodelta 1550.
Galenoksen teoksen Hoitamisesta suoneniskennällä (De curandi ratione) kansilehti vuodelta 1529.
S/S Heinävesi

S/S Heinävesi I ja S/S Heinävesi II (nyk. S/S Suvi-Saimaa) yhteiskuvassa 1910-luvun alussa.
S/S Heinävesi (IMO 86346870) on höyrylaiva, joka alkaa liikennöidä uudistettuna Savonlinna–Virtasalmi–Punkaharju ja Savonlinna–Joensuu–Savonlinna sekä Kuopio–Savonlinna–Oravi–Heinävesi vuonna 2022.
Historia

Laiva rakennettiin Varkaudessa Paul Wahl & Co:n telakalla 1906. Laiva siirtyi heti valmistuttuaan Heinäveden reitille välille Savonlinna–Heinävesi–Kuopio–Heinävesi–Savonlinna, johon oli juuri valmistunut yhteys Heinäveden kunnasta Savonlinnaan Karvion, Kerman, Vihovuonteen ja Pilpan kanavien kautta. Se kuului Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunnalle ja myöhemmin Heinäveden Höyrylaiva Oy:lle. Vuosisadan alkukymmeninä kesäisin se oli tärkeä tai jopa ainoa kulkuväline ihmisille, jotka asuivat lähellä laivareittiä. Sillä mentiin kaupunkiin, vietiin torille myytäväksi maataloustuotteita ja käytiin ostoksilla. Laivareittien varsilla asuvien liikkuminen tuli helpommaksi 1950-luvulla autokannan kasvaessa ja teiden lisääntyessä. Tällöin liikenne laivalla väheni ja Heinävesi siirtyi kuljettamaan turisteja.
Historia > Laivan polttoaineet

Halkoja, joilla höyrykattilaa lämmitettiin, kului yksi kuutiometri tunnissa täydellä vauhdilla ajettaessa. Halkoja oli varattu matkan varrella oleville muutamille laitureille, joista varastoja täydennettiin. Nykyään polttoaineena käytetään polttoöljyä. Vuonna 1965 laivaan asennettiin öljypoltin ja öljytankit asetettiin halkovarastoihin.
Tilausajot

S/S Heinävesi on varattavissa toukokuun puolestavälistä lokakuuhun asti Saimaan alueella. Laivassa on majoitustilat satamassa pysähtymisen ajaksi sekä ravintola. Heinävesi on kuljettanut Mauno ja Tellervo Koivistoa yhdessä Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaan ja kuningatar Silvian kanssa, jonka jälkeen yläkannen salongin nimeksi tuli Kuninkaan salonki. Japanin entinen keisari Akihito on myös matkustanut laivalla Punkaharjulta Savonlinnaan.lähde?
Vuosina 1981 ja 2006 S/S Heinävesi toimi Tuuliajolla-kiertueen risteilylaivana. Kiertueet ja Saimaa-ilmiö-elokuva ovat tuoneet alukselle pienimuotoista suomirock-turismia.lähde?
Tekniset tiedot

Aikaisemmat nimet: S/S Heinävesi I (1906–1968)
Rakennuspaikka: Paul Wahl & Co., Varkauden konepaja, Varkaus
Rakennusvuosi: 1906
Pituus: 26,9 m
Leveys: 6,7 m
Syväys: 2,1 m
Vetoisuus: 145 brt
Koneen tyyppi: Compound-höyrykone
Koneen teho: 110 kW, 150 ihv
Nopeus: 8 solmua
Omistaja: Savonlinnan Laivat Oy, Savonlinna 1982–
Entiset omistajat: Saimaan Laivamatkat Oy 1967–1981, Heinäveden Höyrylaiva Osuuskunta 1906–1967
Käyttäjä: Savonlinnan Laivat Oy
Kotisatama: Savonlinna
Liikennöinti: Nykyään: Savonlinna-Punkaharju-Savonlinna (Toukokuun puolivälistä lokakuun loppuun), Ennen: Savonlinna – Kuopio – Savonlinna (Yöpyminen Heinävedellä)
Matkustajia: 126
Varusteet: Ravintola A-oikeuksin (70 paikkaa), makuupaikkoja 32, painevesijärjestelmä, yläkannen hyteissä kylmä ja kuuma vesi
Muuta: Laivan sähköjärjestelmä on uusittu nykyajan vaatimuksia vastaavaksi ja wc-tilat on uusittu. Jäte- ja makeavesitankit on tehty ruostumattomasta teräksestä. Höyrykattilan kaikki tuliputket eli tuubit on uusittu muutama vuosi sitten.
IMO Numero: 8,634,687.0
Runkonumero: 419
Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.lähde?
S/S Heinävesi Punkaharjun laiturissa kesällä 2008.
Tummien perhosten koti (elokuva)

| Tummien perhosten koti |
| --- | --- |
 Virallinen elokuvateatterijuliste
Ohjaaja:  Dome Karukoski
Käsikirjoittaja:  Marko Leino
Perustuu:  Leena Landerin romaaniin Tummien perhosten koti
Tuottaja:  Markus Selin   Jukka Helle (vastaava tuottaja)
Säveltäjä:  Panu Aaltio
Kuvaaja:  Pini Hellstedt F.S.C.
Leikkaaja:  Harri Ylönen
Lavastaja:  Pirjo Rossi
Pääosat:  Tommi Korpela Niilo Syväoja Eero Milonoff Kristiina Halttu
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Solar Films Nordisk Film (levitys)
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:  11. tammikuuta 2008
Kesto:  105 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 600 000 €   (SES-tuki 500 000 €)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tummien perhosten koti on suomalainen elokuva, joka sai ensi-iltansa 11. tammikuuta 2008. Elokuvan on ohjannut Dome Karukoski, ja se pohjautuu Leena Landerin samannimiseen romaaniin vuodelta 1991. Tapahtumapaikkana on koulukoti. Elokuva on kuvattu Turun Kulhon saaressa, jossa sijainneeseen Kulhon poikakotiin Landerin kirjakin sijoittuu.
Tummien perhosten koti oli ehdokkaana kymmenessä Jussi-palkinnon sarjassa (mm. paras elokuva), joista elokuva voitti kolme sarjoissa paras ohjaus (Karukoski), paras miessivuosa (Sveholm) ja paras leikkaus. Lisäksi elokuva palkittiin yleisö-Jussilla. Tummien perhosten koti valittiin Suomen Oscar-ehdokkaaksi 2008.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tommi Korpela  | … |  Harjula   |
|  Niilo Syväoja  | … |  Juhani   |
|  Eero Milonoff  | … |  Salmi   |
|  Niko Vakkuri  | … |  Hämäläinen   |
|  Iiro Panula  | … |  Sulkava   |
|  Ville Saksela  | … |  Rinne   |
|  Henri Huttunen  | … |  Simola   |
|  Roope Karisto  | … |  Sjöblom   |
|  Marjut Maristo  | … |  Vanamo   |
|  Kristiina Halttu  | … |  Irene   |
|  Kati Outinen  | … |  Tyyne   |
|  Pertti Sveholm  | … |  Erik   |
|  Matleena Kuusniemi  | … |  Maire   |
|  Edit Viljamaa  | … |  Orvokki   |
|  Samu Uutela  | … |  Juhani, 7   |
|  Heikki Nousiainen  | … |  sosiaalijohtaja   |
|  Asko Sahlman  | … |  rikostutkija   |
|  Dome Karukoski  | … |  rikospoliisi   |
|  Kirsti Väänänen  | … |  rikospoliisi   |
|  Matti Onnismaa  | … |  viranomainen   |
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Iltalehti : 
MTV.fi Tuuve Aro: 
V2.fi Jari Tapani Peltonen: