stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaukainen rakkaus
Päähenkilöt

Jaufré Rudel, baritoni
Clémence, sopraano
Pyhiinvaeltaja, mezzosopraano
Saariahon ooppera noudattaa modernista sävelkielestään huolimatta monia oopperan traditioita. Ooppera alkaa alkusoitolla, jossa esitellään teoksen musiikilliset aiheet, siinä on viisi näytöstä ja aiheena on perinteisesti rakkaus ja kuolema. Oopperassa on myös selkeästi päähenkilöitä ja kuoro, jotka puuttuvat monista moderneista oopperoista. Teoksen musiikilliset esikuvat juontavat juurensa Ranskaan. Teoksessa on vaikutteita Claude Debussyn Pelléas et Mélisande -oopperan fragmentaarisuudesta ja toistoon perustuvasta rakenteesta. Saariaho itse on sanonut, että hän sai lopullisen sysäyksen teoksen säveltämiseen kuultuaan Olivier Messiaenin oopperan Pyhä Fransiskus Assisilainen Salzburgissa vuonna 1995.
Teoksen musiikki koostuu kahdenlaisesta materiaalista: vähitellen kehittyvistä tekstuureista, jotka muuttuvat eteerisiksi sointimassoiksi ja toisaalta vokaalilinjoista, jotka ovat pääsääntöisesti modaalisia ja joissa on vaikutteita säilyneestä trubaduurimusiikista, erityisesti Jaufrén ”Languan li jorn”-laulusta. Jaufrén hahmoon kiinnittyvissä aiheissa on muutenkin vaikutteita trubaduurimusiikista: häneen liittyy muun muassa luutun näppäilyä muistuttava harpulla soitettu arpeggio-sointu. Clémencen vokaalilinjoille ovat tyypillisiä suuret intervallihypyt ja melodian alaspäin kulkeva liike. Pyhiinvaeltaja on androgyyninen hahmo ja roolina travesti, eli housurooli. Pyhiinvaeltaja toimii myös musiikillisena välittäjänä Jaufrén ja Clémencen välillä, ja hänen musiikkinsa muuttuu ympäröivien henkilöiden ja tapahtumien mukana.
Vastaanotto

Teosta ”runolliseksi mestariteokseksi” kuvannut The New York Times ja BBC Music Magazine arvioivat Kaukaisen rakkauden vuoden 2000 parhaaksi uudeksi teokseksi. Saksalainen Die Zeit-lehti käsitteli oopperaa kokonaisen sivun verran mainiten, että Saariaho on saavuttanut tavoitteensa: puhtaan äänen. Lehti löytää yhteyksiä Gyorgy Ligetin, Maurice Ravelin, John Adamsin ja Olivier Messiaenin teoksiin.
Saariaho sai oopperasta vuonna 2003 Grawemeyer-palkinnon, joka on maailman suurin sävellyspalkinto.
Oopperasta vuonna 2005 tehdylle DVD-videolle (Deutsche Grammophon) myönnettiin 2006 BBC:n palkinto parhaasta klassisen musiikin DVD-taltioinnista.
Levytyksiä

L’Amour de loin, Dawn Upshaw (sopraano), Gerald Finley (baritoni), Monica Groop (mezzosopraano), Suomen kansallisoopperan kuoro ja orkesteri, johtaa Esa-Pekka Salonen, Deutsche Grammophon, DVD-video (2005)
Kirjallisuutta

Hautsalo, Liisamaija: Kaukainen rakkaus. Saavuttamattomuuden semantiikka Kaija Saariahon oopperassa.  (Väitöskirja (Helsingin yliopisto). Acta musicologica Fennica, 27 (ISSN 0587-2448))  Jyväskylä:  Suomen musiikkitieteellisen seura, 2008.  ISBN 978-951-98479-5-5.  Teoksen verkkoversio (PDF).
Aiheesta muualla

Grawemeyer Award: 2003 - Kaija Saariaho (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Khalkeia (juhla)

| Khalkeia> Χαλκεία |
| --- | --- |
Tyyppi:  uskonnollinen juhla Athenen ja Hefaistoksen kunniaksi
Päivämäärä:  Pyanopsion 29. tai 30. (loka-marraskuu)
Järjestämistiheys:  vuosittain
Paikkakunta:  Ateena, Attika, Kreikka
Khalkeia (m.kreik. Χαλκεία, lat. Chalcia/Chalceia/Chalkeia) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Athenelle ja myös Hefaistokselle. Sitä vietettiin Pyanopsion-kuun viimeisenä päivänä eli yleensä 30. päivä (tai 29. päivä, jos kuukausi jätettiin lyhyemmäksi), nykyisen loka-marraskuun aikoihin.
Khalkeia oli käsityöläisyyden juhla, ja siksi omistettu alan suojelijoille Athenelle ja Hefaistokselle. Juhla oli hyvin vanha. Alun perin se oli ilmeisesti omistettu Athene Erganelle, ja sitä juhli koko kansa, minkä vuoksi se tunnettiin nimillä Athēnaia (Ἀθήναια) ja Pandēmos (Πάνδημος). Myöhempinä aikoina sitä juhlivat käsityöläiset ja erityisesti sepät Hefaistoksen kunniaksi. Siksi sen nimeksi tuli Khalkeia, mikä viittaa kupariin (χαλκός, khalkos).
Panathenaia-juhlassa Athenen kulttikuvalle annetun peploksen kutominen alkoi aina Khalkeia-juhlassa. Menandros kirjoitti komedian nimeltä Khalkeia. Siitä on säilynyt katkelma Athenaioksella.
Keravalammit

| Keravalammit |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°45′41″N, 24°23′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tervajoen valuma-alue (35.87)
Laskuoja:  Keravanoja 
Järvinumero:  35.876.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120 m 
Rantaviiva:  0,532 km  
Pinta-ala:  0,953 ha  
 fiKeravalammit 
Keravalammit  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitsevat kaksi lampea.
Maantietoa

Lammet sijaitsevat ojitetulla suolla, jonka kaakkoispuolella sijaitsevat noin 45 metriä ympäristöään korkeammalle kohoavat mäet Niinivehmaanmäki ja Tukkinummi. Ne ovat soistumassa umpeen ja ojitetun suon ojia on johdettu niihin. Lammet on yhdistetty 90 metriä pitkällä ojalla. Viereiseen tietolaatikkoon on koottu tiedot lounaisesta lammesta. Sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Koillispuolella sijaitseva toinen lampi on edellistä hieman pienempi. Lampien ohi kulkee metsäpolku, joka alkaa metsäautotieltä, joka kiertää Ojajärven pohjoispuolelta. Lammet ovat autiot.
Vesistösuhteet

Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Ojajoen valuma-alue kuuluu. Niiden vedenpinnan korkeus on 120 metriä mpy. Koillisen lammen laskuoja on Keravaoja, joka laskee Ojajärveen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on lammista länteen ”Kerava”-niminen talo, joka sijaitsi metsäpolkujen risteyksessä nykyisen Topenosojan siltojen läheisyydessä. Lampia kutsuttiin tuolloin ”Wähä lammiksi”.
Khardung La

Khardung La
Khardung La on sola Intian Himalajalla Ladakhissa, Lehin kaupungin pohjoispuolella. Intialaiset mainostavat 4 693 metrin korkeudella olevaa solaa maailman korkeimpana motorisoituna tienä. Vanha kauppakaravaanireitti on aiemmin kulkenut solan yli Länsi-Kiinan Kašgariin asti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khardung La Wikimedia Commonsissa
Khaoula Ben Hamza

| Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten taekwondo.Nuorten MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten taekwondo.Nuorten MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten taekwondo.Nuorten MM-kilpailut  | Maa:   Tunisia> Naisten taekwondo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Izmir 2008 | yli 68 kg |  |
Khaoula Ben Hamza (s. 18. toukokuuta 1991) on tunisialainen taekwondoini, joka voitti nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2008 yli 68-kiloisten sarjassa. Hän voitti loppuottelussa brittiläisen Bianca Walkdenin.
Aiheesta muualla

Khaoula Ben Hamzan profiili Pekingin olympiasivustolla (englanniksi)
Keltasinappi

| Keltasinappi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Sinapit Sinapis
Laji::  alba
Kaksiosainen nimi
 Sinapis alba  L. 
Synonyymit
 Brassica alba  Brassica hirta 
Katso myös
   Keltasinappi Wikispeciesissä   Keltasinappi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltasinappi (Sinapis alba) on yksivuotinen ruohovartinen kasvi. Se on yksi lajeista, joiden siemeniä käytetään sinapin valmistamiseen.
Ulkonäkö ja koko

Keltasinappi kasvaa jopa 1,5 m korkeaksi. Sen lehdet ovat 8 cm pitkät ja 4 cm leveät. Kukat ovat keltaiset.
Levinneisyys

Keltasinappi on alkujaan kotoisin Välimeren seudulta. Nykyisin sitä kasvaa Lounais-Suomesta etelään koko Euroopassa, sekä paikoin Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Se on moni paikoin tulokaslaji tai viljelykarkulainen.
Käyttö

Sinapin valmistuksessa keltasinapin siemenjauhetta sekoitetaan yleensä mustasinappiin. Kokonaisia siemeniä käytetään säilykkeiden kuten maustekurkkujen valmistukseen. Keltasinapin siemenistä saadaan 20–35 % miedonmakuista öljyä, jota voidaan käyttää polttoaineena ja voiteluaineena. Ruotsissa siitä tehdään majoneesia. Versoja voidaan käyttää salaatin tapaan.
Keltasinappia käytetään myös viherkesannointikasvina.
Aiheesta muualla

Luontoportti: Keltasinappi (Sinapis alba)
ITIS: Sinapis alba (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Sinapis alba (englanniksi)
Flora of China: Sinapis alba (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Sinapis alba (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Sinapis alba (white mustard) (englanniksi)
Gernot Katzer's Spice Pages: White Mustard (Sinapis alba) (englanniksi)
Keltasinapin siemeniä (oikealla) verrattuna riisinjyviin.
Kirkjubøurin kivi

Kirkjubøurin kiven teksti näkyy postimerkin taustalla. Kivi etualalla on Sandavágurin kivi.
Kirkjubøurin kivi (FR 1) on riimukivi, joka löytyi Pyhän Olavin kirkosta Kirkjubøuristä Färsaarilta. Se löytyi vuonna 1832 ja on ajoitettu viikinkiaikaan. Nykyään se on Färsaarten Kansallismuseossa Torshavnissa yhdessä muitten Färsaarilta löytyneiden riimukivien kanssa.
Muinaisnorjaksi kivessä lukee: ... ... Vígulfi(?) unni róa. Suomeksi se on suurin piirtein: ... ... antakoon rauhan Vígulfille.
Kiven voi nähdä takavasemmalla Pyhän Olavin kirkossa Kirkjubøurissä.
Kirjat Ekron

| Kirjat Ekron |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin ilmakuvassa
 vaakuna
 Kirjat Ekron
 Koordinaatit: 31°51′39″N, 34°49′23″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Keski-Israel
Perustettu:  1948
Väkiluku (2018):  10 999
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirjat Ekron (hepr. ‏קריית עקרון‎) on kaupunki Israelissa Keski-Israelin hallintoalueella. Ennen nykyisen kaupungin perustamista paikalla sijaitsi Aqir-niminen arabikylä ja juutalaiset siirtolaiset saapuivat vuonna 1948. Vuoden 2018 lopussa kaupungin asukasluku oli 10 999.
Maantiede

Kirjat Ekron sijaitsee Israelin rannikkotasangolla noin kolmen kilometrin päässä Rehovotin kaupungista kaakkoon.
Historia

Ennen nykyisen Kirjat Ekronin kaupungin perustamista sen paikalla sijaitsi arabien asuttama Aqir-niminen kylä. Kylän asukkaat joutuivat pakenemaan kodeistaan Israelin itsenäisyyssodan yhteydessä vuonna 1948. Pian sodan jälkeen heidän tilalleen muutti juutalaisia siirtolaisia Irakista ja Bulgariasta. Paikka alkoi kaupungistua nopeasti siirtolaisten määrän myöhemmin kasvaessa.
Väestö

Vuoden 2018 lopussa Kirjat Ekronin asukasluku oli 10 999. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 9 600 ja vuonna 1969 4 100.
Sotilaiden muistomerkki Kirjat Ekronissa.
Kirjat Arba

| Kirjat Arba |
| --- | --- |
 Valtuuston talo.
 Kirjat Arba
 Koordinaatit: 31°31′42″N, 35°7′7″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Juudea ja Samaria
Perustettu:  1972
Väkiluku (2018):  7 323
 
 www.kiryat4.org.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirjat Arba (hepr. ‏קריית ארבע‎) on Israelin siirtokunta Palestiinan Länsirannalla Hebronin vieressä. Sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 7 323. Kirjat Arba sijaitsee Palestiinan Länsirannalla Hebronin kaupungin vieressä.
Kirjat Arba ja Hebron kartalla.
Historia

Israel miehitti siihen saakka Jordanian hallitseman Hebronin kuuden päivän sodan aikana vuonna 1967. Vuonna 1968 kaupunkiin saapui joukko juutalaisia siirtolaisia. He asuivat väliaikaisissa asumuksissa, mutta vuonna 1970 Israelin valtio teki päätöksen kiinteän siirtokunnan perustamisesta. Kirjat Arban Hebronin raamatullisen nimen mukaan nimettyyn siirtokuntaan rakennettiin 250 asuntoa ja vuoden 1972 lopussa sen asukasluku oli hieman alle 1 000. Kaikki Hebronin siirtolaiset eivät suostuneet siirtymään uuteen siirtokuntaan, vaan joukko heitä muutti vuonna 1981 vuoden 1929 levottomuuksien aikana hylättyyn juutalaiseen kaupnuginosaan.
Kirjat Arba jatkoi tästä huolimatta kasvuaan ja sen viereen rakennettiin teollisuusalue. Paikalliset olivat etenkin uskonnollisia juutalaisia. Siirtolaiset eivät olleet tyytyväisiä siirtokunnan kehityksen nopeuteen ja valtiota syytettiin hidastelusta poliittisista syistä. Siirtokunnan olemassaoloa kritisoivat puolestaan vasemmisto ja pasifistit. Ensimmäisen intifadan aikana juutalaisten ja palestiinalaisten välillä oli useita yhteenottoja. Helmikuussa 1994 Kirjat Arbassa työskennellyt lääkäri Baruch Goldstein tappoi ampumalla 29 palestiinalaista rukoilijaa Patriarkkojen haudalla Hebronissa.
Israelin siirtokuntia on usein väitetty laittomiksi, koska Geneven neljännen sopimuksen 49. artiklan 6. pykälän mukaan "valtaajavalta ei saa valtaamalleen alueelle karkottaa tai siirtää osaa omasta siviiliväestöstään." Israel kiistää väitteen, koska se ei katso tehneensä sopimuksen mainitsemia karkotuksia tai siirtoja.
Väestö

Kirjat Arban asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 7 323. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 6 580.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirjat Arba Wikimedia Commonsissa
Keltapyrstökettukala

| Keltapyrstökettukala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Kaniinikalat Siganidae
Suku::  Siganus 
Laji::  uspi
Kaksiosainen nimi
 Siganus uspi  Gawel & Woodland, 1974 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltapyrstökettukala (Siganus uspi) on kaniinikaloihin kuuluva kala.
Ulkonäkö ja koko

Keltapyrstökettukala kasvaa noin 25 cm pitkäksi. Sen vartalo on ruskea, pyrstö keltainen. Leuan alta silmän taakse kulkee leveä valkoinen raita. Pyrstön ruodoissa on myrkylliset piikit.
Alkuperä

Keltapyrstökettukala on kotoisin Fidžin ympäristöstä.
Käyttäytyminen

Keltapyrstökettukala on rauhallinen muita kaloja kohtaan, mutta aggressiivinen toisia kaniinikaloja  kohtaan. Se ei koske koralleihin, joten se käy riutta-akvaarioon. Nuoret pysyttelevät melko lailla paikoillaan, mutta aikuiset tarvitsevat vapaata uintitilaa.
Ravinto

Keltapyrstökettukala syö pääasiassa levää ja muuta kasvisruokaa.
Aiheesta muualla

Siganus uspi (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Krl

Krl tai KRL voi viitata johonkin seuraavista:
Kansan Raittiusliitto (KRL), vasemmistolainen raittiusjärjestö
kiinteistörekisterilaki (KRL), Suomen kiinteistörekisteriä säätelevä laki
kaupparekisterilaki (KRL), Suomen kaupparekisteriä säätelevä laki
Kermalan seisake (Krl), liikennepaikka Jokioisten museorautatiellä
Korlan lentoasema (IATA-koodi KRL), lentoasema Kiinassa
karjalan kieli (ISO 639-2 -koodi krl)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Krl”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirkkaampi kesäpäivä

| Kirkkaampi kesäpäivä> Guling jie shaonian sha ren shijian |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Edward Yang
Käsikirjoittaja:  Edward Yang
Tuottaja:  Yu Weiyan
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Taiwan
Kesto:  237 min
Alkuperäiskieli:  mandariinikiina Taiwanin mandariinikiina
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkkaampi kesäpäivä on taiwanilainen, lähes neljä tuntia pitkä elokuva vuodelta 1991. Sitä dominoivat suru, toivottomuus ja kuolema. Elokuvaa pitää elossa sen nimessä annettu lupaus: ehkä joskus tulee kirkkaampi päivä. Se kertoo taiwanilaisista nuorista 1960-luvulla, jolloin vanhempien Manner-Kiinassa ansaitsema arvostus on rapistumassa ja nuorisokulttuuri kehittyy historiattomassa tilassa. Elokuva perustuu tositapahtumiin ohjaajan nuoruusajoilta, jolloin maassa uutisoitiin jenginuorten välisestä tappoon johtaneesta mustasukkaisuusdraamasta.
Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen 50 parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.
Helsingin Sanomien Mikael Fränti kirjoitti elokuvan tv-esityksen alla 1996, ettei elokuvan pitkä kesto tunnu hetkeäkään ylivoimaiselta: ”Yangin elokuva vetää hypnoottisesti. 14-vuotiaiden rakkaustarina, jengisodan kuohut ja yölliset purkaukset, tanssisalin syke ja vanhempien hillitty tuska ilmentävät jotakin ainutlaatuista ajankohdan taiwanilaisesta tajunnasta”.
Khaosai Galaxy

| Khaosai Galaxy |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Sura Saenkham
Syntynyt: 15. toukokuuta 1959 Petchaboon
Kansalaisuus:   Thaimaa
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  -
Pituus:  165  cm
Painoluokka:  ylempi kärpässarja
Kätisyys:  vasenkätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  50
Voitot:  49
– tyrmäysvoitot:  43
Tappiot:  1
Ratkaisemattomat:  0
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
Khaosai Galaxy, oikealta nimeltään Sura Saenkham (s. 15. toukokuuta 1959 Petchaboonissa, Thaimaassa) on entinen thainyrkkeilijä, joka myöhemmin ryhtyi harjoittamaan menestyksekkäästi myös nyrkkeilyä. Galaxyn parhaat nyrkkeilyvuodet ajoittuivat 1980-luvulle, jolloin hän oli ylemmässä kärpässarjassa maailman huipulla.
Saenkham aloitti uransa kotimaassaan suositun, maan kansallislajin thainyrkkeilyn parissa. Hän voitti lajissa mestaruuden ja saavutti kuuluisuutta kotimaassaan, minkä johdosta otti maan tavan mukaan käyttöönsä taiteilijanimen, Khaosai Galaxyn. Joulukuussa 1980 hän siirtyi ammattilaiseksi perinteisen nyrkkeilyn pariin.   Ensimmäiset kuusi otteluaan kääpiösarjassa hän voitti tyrmäyksellä ja seitsemännen pisteillä ja eteni Thaimaan mestaruusotteluun Sakda Saksureeta vastaan heinäkuussa 1981. Hän hävisi 10-eräisen ottelun pisteillä. Tammikuussa 1982 hän otteli Sakdisamai Chorsiriratia vastaan Thaimaan kääpiösarjan mestaruudesta ja voitti ottelun tyrmäyksellä seitsemännessä erässä.
Mestaruutensa jälkeen Galaxy jatkoi parin vuoden ajan nyrkkeilyä kotimaassaan ja voitti Bangkokissa 21. marraskuuta vuonna 1984 Eusebio Espinalin avoinna olleen WBA-liiton  ylemmän kärpässarjan maailmanmestaruusottelussa tyrmäyksellä kuudennessa erässä. Hän puolusti mestaruuttaan Dong Chun Leetä, Rafael Oronoa, Edgar Omar Monserratia, Israel Contrerasia, Ellyas Picalia, Byung-Kwan Chungia, Kongtoranee Payakaroonia, Chang Ho Choita, Tae-Il Changia, Kenji Matsumuraa, Alberto Castroa, uudelleen Matsumuraa, Cobra Ari Blancaa, Shunichi Nakajimaa, Yong Kang Kimiä, Ernesto Fordia, Jae-Sok Parkia, David Grimania ja vielä 21. joulukuuta vuonna 1991 uudelleen Alberto Castroa vastaan, kunnes lopetti menestyksekkään ammattilaisuransa, jonka aikana oli saavuttanut 49 voittoa (43 tyrmäyksellä) ja kärsinyt vain yhden tappion.
Khaosai Galaxyn veli Kaokor Galaxy oli hänkin huipputason nyrkkeilijä ja WBA-liiton kääpiösarjan maailmanmestari.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ammattilaisnyrkkeilyottelutilastot BoxRec-tietokannassa
IBHOF / Khaosai Galaxy (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Jiro Watanebe | WBA liiton ylemmän kärpässarjan maailmanmestari 21. marraskuuta 1984 - tammikuu 1992 | Seuraaja: Katsuya Onizuka |
Keltapääkaljukas

| Keltapääkaljukas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kaljukkaat Eupetidae
Suku::  Kaljukkaat Picathartes
Laji::  gymnocephalus
Kaksiosainen nimi
 Picathartes gymnocephalus  (Temminck, 1825) 
Katso myös
   Keltapääkaljukas Wikispeciesissä   Keltapääkaljukas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltapääkaljukas (Picathartes gymnocephalus) on kotoperäinen länsiafrikkalainen varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Lintu on noin 40 cm:n pituinen, tästä pyrstön osuus on 18 cm. Höyhenpuku on päältä harmaa ja alapuolelta valkoinen. Pää on keltainen ja niskassa on suuri musta laikku. Nokka on voimakas, varismainen.
Esiintyminen

Keltapääkaljukas esiintyy vain Guineanlahden rantavaltioissa Ghanassa, Norsunluurannikolla, Guineassa, Liberiassa ja Sierra Leonessa. Lajin kokonaispopulaatioksi arvellaan alle 10 000 yksilöä. Laji on uhanalainen liiallisten metsänhakkuiden seurauksena.
Elinympäristö

Keltapääkaljukkaat elävät erilaisissa metsissä, joskus myös asutuksen tuntumassa.
Lisääntyminen

Keltapääkaljukas pesii yhdyskunnissa, joissa on lintuja muutamasta parista jopa 40 pariin. Pesä on kallioulokkeella, onkalossa tai suuressa puunkolossa. Naaras munii yleensä kaksi munaa. Haudonta kestää 20 päivää ja pesäpoikasaika on 25 päivää. Keskimäärin vain 0,44 poikasta/pesä kasvaa lentokykyiseksi. Lajin poikastuotto on siis huono, mutta koska kaljukkaat elävät kauan, ehtivät ne tuottaa riittävästi jälkeläisiä elinaikanaan, jotta kanta ei sen takia ole vaarassa tuhoutua.
Ravinto

Lajin ravinto koostuu pääosin selkärangattomista, joita se etsii läheltä maanpintaa.
Kim Dong-wan

Kim Dong-wan vuonna 2018.
Kim Dong-wan (kor. 김동완; s. 21. marraskuuta 1979) on eteläkorealainen laulaja. Hän tuli tunnetuksi Shinhwa-poikabändin jäsenenä vuodesta 1998. Ensimmäinen sooloalbumi, Kimdongwan Is, ilmestyi vuonna 2007. Kim on suorittanut myös useamman roolin näyttelijänä.
Kirjat Shmona

| Kirjat Shmona קִרְיַת שְׁמוֹנָה, קריית שמונה |
| --- | --- |

 vaakuna
 Kirjat Shmona
 Koordinaatit: 33°12′27″N, 35°34′11″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Pohjoinen
Väkiluku (2018):  22 625
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirjat Shmona  (hepreaksi קִרְיַת שְׁמוֹנָה‎,) on kaupunki Pohjois-Israelissa, Hulanlaakson länsirinteillä lähellä Libanonin rajaa.
Maantiede

Kirjat Shmona sijaitsee Israelin pohjoisosassa Hulanlaaksossa. Kaupungin alkuperäinen keskusta sijaitsee kapealla basalttiharjanteella. Sittemmin kaupungin kasvaessa se on levittäytynyt myös ylös vuorenrinteitä lännessä.
Historia

Ennen nykyisen Kirjat Shmonan perustamista sen paikalla sijaitsi Khalisa-niminen arabikylä. Nimi Kirjat Shmona tarkoittaa kahdeksan kaupunkia. Nimi annettiin Tel Haita vuonna 1920 arabien hyökkäykseltä puolustaneen kahdeksan juutalaisen muistoksi. Arabikylä hylättiin Israelin itsenäisyyssodan yhteydessä vuonna 1948 ja nykyinen Kirjat Shmonan kaupunki perustettiin vuonna 1950.
Vuodesta 1968 lähtien Kirjat Shmonaa tulitettiin Libanonin puolelta rajaa. Hyökkäykset kiihtyivät 1970- ja 1980-luvuilla, mikä johti osaltaan Libanonin sotaan. Sodan jälkeen Hizbollah on jatkanut ajoittaisia iskuja kaupunkiin. Tilanne rauhoittui osittain Israelin vetäydyttyä Libanonista toukokuussa 2000.
Suurin osa kaupungin asukkaista evakuoitiin Hizbollahin aloitettua rakettitulen vuonna 2023 alkaneen Gazan sodan yhteydessä. Kaupunkiin jäi kuitenkin tuhansia evakuoinnista kieltäytyneitä.
Väestö

Kirjat Shmonan asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 22 625. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 21 600, vuonna 1969 15 300, vuonna 1959 10 000 ja vuonna 1954 3 300.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirjat Shmona Wikimedia Commonsissa
Valokuva Kirjat Shmonasta vuodelta 1964.
Keila (kunta)

| Keilan kunta (Keila vald) |
| --- | --- |
 vaakuna
 Keilan kunta
 Koordinaatit: 59°19′N, 24°13′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Harjumaa
Osaksi Lääne-Harjun kuntaa:  2017
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  178,88 km²
Väkiluku (2015):  5 312
 – Väestötiheys:  29,7 as./km²
 
 www.keilavald.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keila on entinen kunta Harjumaan maakunnassa, Virossa. Keilan kunta liitettiin osaksi uutta Lääne-Harjun kuntaa vuoden 2017 lokakuussa.
Se sijaitsi noin 40 kilometriä Tallinnasta lounaaseen. Keilan kunnan hallinnollinen keskus oli sen ulkopuolella Keilan kaupungissa.
Keilan kunnan pinta-ala oli 178,9 neliökilometriä. Vuoden 2015 alussa Keilan asukasluku oli 5 312 ja asukastiheys 30 asukasta neliökilometrillä.
Asutut paikat

Keilan kunta koostui kolmesta pienkauppalasta (vir.  alevik): Karjaküla, Keila-Joa, Klooga. Lisäksi kyliä oli 19, muun muassa Kloogaranna, Põllküla, Laoküla, Laulasmaa ja Niitvälja.