stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kapp (taajama)

| Kapp |
| --- | --- |

 Kapp
 Koordinaatit: 60°42′55″N, 10°51′41″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Innlandet
Kunta:  Østre Toten
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,9 km²
Väkiluku (2023):  2 125
 – Väestötiheys:  1 118,4 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kapp on taajama Mjøsan rannalla Østre Totenin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,9 neliökilometriä ja asukasluku 2 125 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kapp (taajama) Wikimedia Commonsissa
Karnevaali (elokuva)

| Karnevaali> The Ice Follies of 1939 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Reinhold Schünzel
Käsikirjoittaja:  Leonard Praskins Florence Ryerson Edgar Allan Woolf
Perustuu:  Leonard Praskinsin tarinaan
Tuottaja:  Harry Rapf
Säveltäjä:  Franz Waxman
Kuvaaja:  Oliver T. Marsh Joseph Ruttenberg
Leikkaaja:  W. Donn Hayes
Pukusuunnittelija:  Adrian
Lavastaja:  Cedric Gibbons
Pääosat:  Joan Crawford James Stewart Lew Ayres Lewis Stone
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  RKO Pictures
Ensi-ilta:   10. maaliskuuta 1939  21. tammikuuta 1940
Kesto:  82 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  1 108 000 USD
Tuotto:  1 213 000 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karnevaali (engl. The Ice Follies of 1939) on vuonna 1939 julkaistu Reinhold Schünzelin ohjaama yhdysvaltalainen musikaalidraamaelokuva, jonka pääosissa ovat Joan Crawford, James Stewart, Lew Ayres ja Lewis Stone. Crawford näyttelee Marya, näyttelijätärtä, joka menee vihille luistelijan kanssa ja kohtaa ongelmia sekä uransa että parisuhteensa osalta.
Karnevaali perustuu Leonard Praskinsin tarinaan, jonka pohjalta itse Praskins, Florence Ryerson ja Edgar Allan Woolf laativat käsikirjoituksen. Harry Rapf toimi elokuvan tuottajana ja Franz Waxman sävelsi elokuvaan musiikin. Metro-Goldwyn-Mayer toimi elokuvan tuotantoyhtiönä ja jakelijana.
Karnevaali kuvattiin MGM:n studioilla Kalifornian Culver Cityssä 1,1 miljoonan dollarin budjetilla. Elokuva on sekä mustavalkoinen että värillinen. Elokuvan lyhytkestoinen värillisyys saatiin Technicolor-menetelmällä. Elokuva leikattiin raskaasti; Crawfordin esittämät kaikki kolme kappaletta leikattiin pois elokuvasta.
Karnevaali sai ensi-iltansa kotimaassaan Yhdysvalloissa 10. maaliskuuta vuonna 1939. Suomessa elokuva julkaistiin 21. tammikuuta vuonna 1940. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti 1 213 000 dollaria. Pelkästään Yhdysvalloissa elokuva tuotti 725 000 dollaria. Karnevaali julkaistiin DVD:llä 23. maaliskuuta vuonna 2009.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joan Crawford  | … |  Mary McKay / Sandra Lee   |
|  James Stewart  | … |  Larry Hall   |
|  Lew Ayres  | … |  Eddie Burgess   |
|  Lewis Stone  | … |  Douglas "Doug" Tolliver, Jr.   |
|  The International Ice Follies  | … |     |
|  Bess Ehrhardt  | … |  Kitty Sherman   |
|  Roy Shipstad  | … |  Omana itsenään – Ice Follies -luistelija   |
|  Eddie Shipstad  | … |  Omana itsenään – Ice Follies -luistelija   |
|  Oscar Johnson  | … |  Omana itsenään – Ice Follies -luistelija   |
|  Lionel Stander  | … |  Mort Hodges   |
|  Charles D. Brown  | … |  Herra Barney   |
Aiheesta muualla

Karnevaali Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Karnevaali Elonet.
Karnevaali AllMoviessa. (englanniksi)
Kimalaiskolibrit

| Kimalaiskolibrit |
| --- | --- |
 Kimalaiskolibri
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Kimalaiskolibrit Mellisuga  Brisson, 1760
Katso myös
   Kimalaiskolibrit Wikispeciesissä   Kimalaiskolibrit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kimalaiskolibrit (Mellisuga) on kolibrien heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu kaksi neotrooppisella alueella elävää lajia.
Kimalaiskolibrilajit

Hispaniolankolibri (Mellisuga minima)
Kimalaiskolibri (Mellisuga helenae)
Kaivola

Kaivola voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Paikannimenä

Kaivola, kylä Laitilassa
Kaivola, kylä Naantalissa
Kaivola, kylä Salon Perttelissä
Kaivola, kylä Uudessakaupungissa
Suomalaisena sukunimenä

Antti Kaivola (1902–1958),  metsänhoitaja, virkamies ja järjestövaikuttaja, metsäneuvos
Iisakki Kaivola (s. 1996), jääpalloilija
Inka Kaivola (s. 1999),  jalkapalloilija
Martta Kaivola (o.s. Pekkanen, 1913–1990),  kirjailija, Tauno Kaivolan puoliso
Oiva Kaivola (1910–1971),  kunnallispoliitikko, Porin kaupunginjohtaja 1962–1970
Tauno Kaivola (1912–1995),  laulaja ja pedagogi
Teppo Kaivola (1939–2019), koripalloilija.
Päivi Heikinheimo (o.s. Kaivola,  s. 1938), mezzosopraano, Martta ja Tauno Kaivolan tytär
Annikki Kaivola-Bregenhøj (o.s. Kaivola, s. 1939),  folkloristi, professori.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaivola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karl Bomansson

Karl Bomansson
Karl August Bomansson (5. huhtikuuta 1827 Saltvik – 7. helmikuuta 1906 Helsinki) oli suomalainen historioitsija ja arkistonhoitaja. Vuodesta 1862 hän oli dosentti historiassa Helsingin yliopistossa. Vuosina 1870–1883 hän oli valtionarkistonhoitaja.
Vuonna 1853 Bomansson oli mukana järjestämässä senaatin arkistoa, ja oli myös muuttamassa arkistoa uudenaikaiseksi. Tiedemiehenä hän oli varsinkin kiinnostunut Ahvenanmaan historiasta. Hän kirjoitti teokset Kastelholm (1856) ja Om Ålands folkminnen (1859), joista viimeksi mainittu oli ensimmäinen varsinainen teos arkeologiasta Suomessa. Bomansson otti osaa kaivauksiin Kökarissa 1867. Hänen apulaisenaan oli silloin Johan Reinhold Aspelin.
Karl Bonde

Karl Bonde tai Carl Bonde -nimisiä henkilöitä ovat olleet:
Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde (1408/1409–1490), Ruotsin kuningas
Carl Bonde (1581–1652), ruotsalainen valtaneuvos, vuorikollegion presidentti ja Laihian vapaaherra
Carl Bonde (1648–1699), ruotsalainen kuninkaan neuvos
Carl Bonde (1872–1957), ruotsalainen kouluratsastaja
Carl Bonde af Björnö (1741–1791), ruotsalainen kreivi, valtaneuvos, marsalkka ja Vaasan hovioikeuden presidentti
Carl Tordinpoika Bonde (k. noin 1445), ruotsalainen valtaneuvos, laamanni ja Raaseporin linnan päällikkö
Karl Bonde (1648–1699), ruotsalainen kuninkaan neuvos
Karl Johan Bonde (1811–1867), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karl Bonde”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kathrin Lang

Kathrin Lang
Kathrin Cornelia Lang (o.s. Hitzer, s. 3. syyskuuta 1986 Balingen) on saksalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä.
Lang saavutti junioreiden MM-kilpailuissa kaksi hopeamitalia: sprinttikilpailussa Ranskan Haute Maurienne'ssa 2004 ja viestissä Kontiolahdella 2005. Ensimmäisissä aikuisten MM-kilpailuissaan Anterselvassa 2007 hän kuului viidenneksi sijoittuneeseen Saksan sekaviestijoukkueeseen. Östersundin MM-kisoissa 2008 hän oli sprintissä kahdestoista ja takaa-ajossa yhdeksäs.
Lang sijoittui maailmancupissa ensimmäisen kerran palkintosijalle oltuaan kolmas takaa-ajokilpailussa Lahdessa 4. maaliskuuta 2007. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti niin ikään takaa-ajossa Hanti-Mansijskissa 8. maaliskuuta 2008.
Lang lopetti uransa ampumahiihtäjänä kauteen 2013–2014.
Maailmancupin palkintosijat

Kausi 2006–2007: Lahti: takaa-ajossa kolmas, Oslo: yhteislähdössä toinen, Hanti-Mansijsk: yhteislähdössä kolmas
Kokonaiscupissa kymmenes, yhteislähtöcupissa neljäs
Kausi 2007–2008: Hanti-Mansijsk: takaa-ajossa ja yhteislähdössä voitto
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (saksaksi)
Kari Kallio

Kari Kallio (s. 14. heinäkuuta 1962) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Vuosina 1979–2000 Kallio pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä Vähänkyrön Viesti, Vaasan Mailan, Oulun Lipon, Jyväskylän Kirin, Kaisaniemen Tiikereiden, Haapajärven Pesä-Kiilojen ja Kankaanpään Mailan joukkueissa yhteensä 374 runkosarjaottelua. Kallio valittiin 7 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja kaksi kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun. Pelipaikaltaan Kallio toimi lukkarina. Kallion kasvattajaseura on Vähänkyrön Viesti.
Peliuransa jälkeen Kallio toimi pelinjohtajana Oulun Lipossa ja Koskenkorvan Urheilijoissa.
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-kulta: 1994
1 SM-hopea: 1995
1 SM-pronssi: 1993
7 Itä–Länsi-ottelua: 1991, 1993, 1995–1999
Kentän paras (2): 1996, 1997
2 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1988, 1989
Vuoden lukkari: 1994
Karl Bodenschatz

| Karl Bodenschatz |
| --- | --- |
 Vasemmalta oikealle: Karl Bodenschatz, Walter von Reichenau ja Wilhelm Keitel vuonna 1939.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. joulukuuta 1890  Rehau, Baijeri, Saksa
Kuollut: 25. elokuuta 1979 (88 vuotta)  Erlangen, Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksan keisarikunta  Weimarin tasavalta  Natsi-Saksa
Palvelusvuodet:  1910–1945
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Kenraali ja sotilas
Karl-Heinrich Bodenschatz (10. joulukuuta 1890 Rehau – 25. elokuuta 1979 Erlangen) oli Saksan ilmavoimien kenraali toisen maailmansodan aikana.
Bodenschatz palveli ensimmäisen maailmansodan alkuvuosina upseerina eri tehtävissä 8. baijerilaisessa jalkaväkirykmentissä ja haavoittui useita kertoja. Ansioistaan rintamalla hänet palkittiin vuoden 1914 1. ja 2. luokan rautaristeillä. Heinäkuussa 1916 hän siirtyi ilmavoimiin, jossa palveli sodan loppuun asti. Vuonna 1917 hän toimi Manfred von Richthofenin adjutanttina ja tämän kuoltua hän siirtyi heinäkuussa 1918 Hermann Göringin adjutantiksi. Bodenschatzista ja Göringistä tuli ystäviä.
Vuonna 1919 hän sai siirron Versailles’n rauhansopimuksessa rajoitettuun Weimarin tasavallan armeijan maavoimiin.
Kansallissosialistisen puolueen noustua valtaan vuonna 1933 majurin arvoinen Bodenschatz kutsuttiin takaisin Luftwaffeen. Aluksi hän toimi Göringin henkilökohtaisena avustajana. Vuosina 1935–1936 hän oli Adolf Hitlerin ilmavoimien adjutantti. Toisen maailmansodan ajan Bodenschatz toimi ilmailuministeriön toimiston päällikkönä ja Luftwaffen vastaavana komentajana sekä valtakunnanmarsalkka Göringin ja Hitlerin välisenä yhteysupseerina. Vuonna 1941 hän liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen. Kun armeijan sisällä elänyt vastarintaliike teki pommiattentaatin Hitleriä vastaan 20. heinäkuuta 1944, Bodenschatz oli yksi räjähdyksen aikana paikalla olleista ja vakavasti haavoittuneista upseereista. Haavoittumisen johdosta Bodenschatz palkittiin kultaisella haavoittumismerkillä.
Liittoutuneet vangitsivat Bodenschatzin 5. toukokuuta 1945. Nürnbergin oikeudenkäynneissä hän todisti Göringin toimista sodan aikana. Hänet itsensä vapautettiin syytteistä vuoden 1948 lopulla.
Kede

| Kede |
| --- | --- |
Muu nimi:  Aka-Kede
Tiedot
Alue:  Andamaanit, Intia
Puhujia:  kuollut
Kirjaimisto:  ei kirjoitusjärjestelmää
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Andamaanilaiset kielet
Kieliryhmä:  Isojen-Andamaanien kielet Pohjoiset Isojen-Andamaanien kielet
Kielikoodit
ISO 639-3:  akx
 Ohje 
Keden tai Aka-Keden kieli oli Isojen-Andamaanien kielten pohjoiseen ryhmään kuuluva kieli, jota puhuttiin Keski-Andamanin saaren keskiosissa Andamaaneilla Intiassa.
Kielellä ei ollut tunnettua kirjallista standardia.
Kansas Cityn kansainvälinen lentoasema

Kansas Cityn kansainvälinen lentoasema (engl. Kansas City International Airport; IATA: MCI, ICAO: KMCI) on lentoasema, joka sijaitsee 24 kilometriä luoteeseen Kansas Cityn keskustasta Platten piirikunnassa Missourissa.
Lentoyhtiöitä

Air Canada Jazz
Air Tran Airways
American Airlines
Delta Air Lines
Frontier Airlines
Southwest Airlines
United Airlines
United Express
US Airways
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kansas Cityn kansainvälinen lentoasema (Form 5010 PDF) (englanniksi)
Kivilahti (sukunimi)

Kivilahti on muun muassa seuraavien merkittävien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Camilla Kivilahti-Parland (o.s. Kivilahti, 1939–2016), kuvataiteilija
Elias Kivilahti (1929–1999), kansanmuusikko, säveltäjä ja suomalaisen kansanmusiikin kerääjä
Janne Kivilahti, basisti
Jalmari Kivilahti (1880–1952), poliitikko, Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen varapuheenjohtaja
Kaarlo Kivilahti (1909–1976), kommunisti, Punaisen Valpon apulaispäällikkö 1947-1948
Johan-Antti Kivilahti (s. 1998), seiväshyppääjä
Kaarina Kivilahti (o.s. Aalto, ent. Kihlberg,  s. 1945), putiikinpitäjä, julkisuuden henkilö
Kosti Kivilahti (1907–1969), työväenlaulujen säveltäjä ja sanoittaja
Karpolla on asiaa

| Karpolla on asiaa |
| --- | --- |
Tyyli:  Reportaasi
Kestoaika:  20–25 minuuttia
Luoja(t):  Pallosalama
Pääosissa:  Hannu Karpo
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV, Kolmoskanava, MTV3
Esitetty:  kesäkuu 1983 – 5. toukokuuta 2007
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Karpolla on asiaa oli suomalainen vuosina 1983–2007 lähetetty reportaasityyppinen televisio-ohjelma. Ohjelma esitettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa vuonna 1983. Ohjelmaa toimitti pääasiassa toimittaja Hannu Karpo ja tuotti hänen Pallosalama Oy -tuotantoyhtiönsä. Ohjelma oli joillakin tuotantokausilla nimeltään Karporaattori tai Kyllä kansa tietää. Ohjelmaa toimitti myös Hannu Karpon poika Sampo Karpo. Katsojia ohjelma keräsi loppuaikoina keskimäärin puoli miljoonaa jaksolta, Finnpanelin mukaan viikolla 17/2007 ohjelma keräsi 564 000 katsojaa.. Vielä vuonna 1993 sarjan jakso saattoi kerätä 1,4 miljoonaa katsojaa.
Karpo toi ohjelmassaan pääasiassa esiin suomalaisessa yhteiskunnassa epäoikeudenmukaisesti kohdeltuja ihmiskohtaloita ja myös muita yhteiskunnallisia aiheita, muun muassa tieliikenteeseen liittyen. Ohjelma toi kuuluisuutta muun muassa "Nilsiän öljysheikkinä" tunnetulle yrittäjälle Tauno Kuosmaselle ja hyrynsalmelaiselle sääennustajalle, sammakkoprofessoriksi ristitylle Taisto Heikkiselle.
Ohjelmassa oli myös muun muassa perinteisesti palkittu kansan valitsema "Vuoden pukki". Jouluisin oli lisäksi järjestetty joulupukkikilpailu, jossa katsojien tarkoituksena on arvata, kuka julkisuuden henkilö pukin naamarin taakse kätkeytyy. Poikkeavasti jouluna 2004 joulupukkikilpailua ei järjestetty, koska ohjelma oli joulukuun ajan tauolla. Sen sijaan marraskuussa lähetettiin erityinen "Marrasvisa".
Ohjelmassa jaettiin haastateltaville muun muassa poron kylmäsavupaistia ja 100 euron seteleitä kehystettynä.
Ohjelman viimeinen jakso esitettiin 5. toukokuuta 2007. Jakson pituus oli perinteisestä puolituntisesta poiketen tunnin pituinen, ja siinä tehtiin katsaus menneiden vuosien aiheisiin ja ohjelmiin. Toukokuussa 2009 MTV3:lla alettiin näyttää Karpon parhaat -nimistä sarjaa, jonka jaksot on koostettu Hannu Karpon vuosien varrella tekemistä jutuista ja samalla katsastetaan mitä kyseisille henkilöille tai asioille tapahtui ohjelman jälkeen. Karpon parhaiden toinen tuotantokausi alkoi 22. toukokuuta 2010.
Aiheesta muualla

Karpo Official - Hannu Karpon ja hänen tuotantoyhtiön Pallosalama Oy:n virallinen Youtube kanava
Karpon parhaat, MTV3 , archive.org-tallenne 20130728
Karisjärvi (Lohjan kylä)

Karisjärvi (Ahonpää) on Lohjan Pusulassa sijaitseva kylä. Karisjärvellä sijaitsee samanniminen järvi, ja kylän halki kulkee Karisjärventie (yhdystie 1282).
Karisjärvi ja Ahonpää ovat syntyneet samasta kantakylästä, mutta olivat 1500-luvulla eriytyneet omiksi kylikseen.
Kylässä toimii Ahonpään ja Karisjärven kylätoimikunta, joka olisi halunnut kylän alueen yhdistettäväksi Lohjan sijasta mieluummin Karkkilaan tai Vihtiin vuoden 2013 alusta toteutuneessa kuntaliitoksessa. Ainakin 1920-luvulta asti kylässä on toiminut Ahonpään ja Karisjärven työväenyhdistys.
Kivilammen jätinkirkko

Kivilammen jätinkirkko on Oulussa Kivilammen länsipuolella sijaitseva jätinkirkko. Se on matalan kankaan laella. Jätinkirkon sisäala on noin 20 x 25 metriä. Kangas, jolla jätinkirkko sijaitsee, on varsin kivikkoinen, mutta sammalen ja puuston peittämä jätinkirkon valli erottuu maastosta pääosin suhteellisen selvästi, jätinkirkon länsipää vallia heikommin. Vallin sisälle tehdystä koekuopasta on löytynyt palanutta kiveä, likamaata ja kvartsi-iskos. Paikkaa on tutkittu vuonna 2015.
Tapio Simos

Tapio Antero Simos (s. 8. syyskuuta 1950 Pohja) on suomalainen yritysjohtaja, joka toimi VR Osakeyhtiön toimitusjohtajana vuosina 2003–2009. VR:n johtoryhmään hän oli tullut 7 vuotta aikaisemmin, jota ennen hän oli toiminut teknisen tukkukaupan parissa.
Simos ilmoitti elokuussa 2009 lähtevänsä VR:ltä omasta pyynnöstään. Eronsa syyksi hän ilmoitti työasiat. Konsernin toimitusjohtaja Mikael Aro olisi halunnut hänen jatkavan tehtävässään. Simoksesta oli tehty hiljattain heinäkuussa Lahden poliisille rikosilmoitus. Jutussa tutkittiin joulukuun 2008 ja toukokuun 2009 välillä tapahtuneita pahoinpitelyä, kunnianloukkausta, kotirauhan rikkomista ja yksityiselämää loukkaavaa tiedon levittämistä. Simos kiisti syyllistyneensä rikoksiin sekä kiisti myös eronsa johtuneen epäilyistä. Syyttäjä päätti jättää syytteen nostamatta näytön puutteen takia.
Kadotettu (vuoden 1951 elokuva)

| Kadotettu> Der Verlorene |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Peter Lorre
Käsikirjoittaja:  Peter Lorre, Benno Vigny, Axel Eggebrecht
Perustuu:  Egon Jamesonin aiheeseen
Tuottaja:  Arnold Pressburger
Säveltäjä:  Willy Schmidt-Gentner
Kuvaaja:  Václav Vich
Leikkaaja:  Carl Otto Bartning
Pääosat:  Peter Lorre Gisela Trowe
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksa
Ensi-ilta:  1951
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kadotettu (Der Verlorene) on saksalainen film noir -elokuva, jonka on ohjannut Peter Lorre oman käsikirjoituksensa pohjalta. Hän myös näyttelee elokuvassa, joka on hänen ainoa ohjauksensa, ja käsikirjoituskin jäi hänen ainoakseen. Elokuvan nimi on myös hänen elämäkertansa nimi.
Joissakin lähteissä sanotaan, että elokuva perustuisi Lorren romaaniin Der Verlorene, mutta romaani on ilmestyi vasta elokuvan markkinointivaiheessa ja sen kirjoittaja on Egon Jameson, vaikkakin kirjoittajaksi merkittiin Lorre. Alkuperäinen aihekin on Jamesonin. Lorre toivoi elokuvasta menestystä, joka vauhdittaisi hänen uransa uutta nousua, mutta näin ei kuitenkaan käynyt, sillä natsiajan kokeneet saksalaiset eivät innostuneet elokuvasta, joka kertoo murhanhimoisesta lääkäristä. Kriitikko Timo Peltosen mukaan se ei ole yllätys. Lorre palasi Hollywoodiin jatkamaan uraansa.
Juoni

Tarina kerrotaan takaumina. Tohtori Rothe (Peter Lorre) on saksalainen tutkija, joka tekee toisen maailmansodan aikana Saksan viranomaisille salaista tutkimusta. Huomattuaan, että hänen morsiamensa myy salaisuuksia liittoutuneille hän surmaa tämän. Viranomaiset salaavat asian. Rothe työskentelee sodan päätyttyä toisella nimellä pakolaisten lääkärinä. Nähdessään natsiupseerit, jotka olivat salanneet hänen rikoksensa, hän joutuu syyllisyydentunteiden valtaan sota-aikana tekemiensä rikosten vuoksi.
Arviot

Matti Rämö (Tv-maailma) mainitsee, että Kadotettu on elokuvahistorian vähemmän tunnettuja harvinaisuuksia parhaasta päästä: ”Lorre maalaa pienin elein moraalisen tyhjiön muotouvan.”
Timo Peltonen (Helsingin Sanomat) toteaa, että ohjaajan ensikertalaisuus näkyy muun muassa takaumien ja nykyhetken yhteensopimattomuutena, runsaana replikointina ja niin edelleen, joskin hän puolustaa ohjaajaa sillä, että kuvauspäivinä ei aina ollut valmista käsikirjoitusta. Peltonen pitää kuitenkin elokuvan televisioesitystä ilahduttavana tapauksena, sillä elokuvassa risteävät amerikkalainen film noir ja sodan jälkeinen saksalainen Trümmer-film ('raunioelokuva').
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Peter Lorre  | … |  Dr. Karl Rothe, alias Dr. Karl Neumeister   |
|  Karl John  | … |  Hösch, alias Nowak   |
|  Helmuth Rudolph  | … |  Colonel Winkler   |
|  Johanna Hofer  | … |  Frau Hermann   |
|  Renate Mannhardt  | … |  Inge Hermann   |
|  Eva Ingeborg Scholz  | … |  Ursula Weber   |
Aiheesta muualla

Canby, Vincent: Film: 1951 'Lost One,' Directed by Peter Lorre The New York Times.  1.8.1984. Viitattu 9.5.2021. (englanniksi)
Kintterönsuon aarnimetsä

| Yksityinen luonnonsuojelualue |
| --- | --- | --- |


Kintterönsuon aarnimetsä
Metsätyyppi: lehtometsä
Pinta-ala: 3 ha
Sijainti
Sijainti: 60°59.999′N, 025°33.02′E
Kunta: Salpakangas/Hollola
Kansalaisen Karttapaikka: Karttapaikka
Kasvit
Puut: 

Kintterönsuon aarnimetsä on luonnonsuojelulailla (20.12.1996/1096 muu luonnonsuojelualue: yksityinen luonnonsuojelualue, luonnonsuojelu yksityiselle kuuluvalla alueella 24 §) perustettu luonnonsuojelualue Hollolassa. Sen pinta-ala on kolme hehtaaria. Se sijaitsee osittain Kintterönsuolla ja sen länsipuolella, Messiläntien itäpuolella Televisiotien risteyksen pohjoispuolella. Kintterönsuo, joka ei pääosiltaan kuulu Kintterönsuon aarnimetsään, on korpirämettä ja isovarpuista rämettä.
Alueelle pääsee maantietä pitkin Messiläntietä, jota kuljetaan Televisiotien risteyksen kohdalle.
Kintterönsuo kuuluu Lahden seudulla eloperäisiä maalajeja edustavana yhdessä Linnaistensuon, Luhdanjoen laakson ja Kilpiäistenpohjan kanssa merkittävimpiin turvealueisiin.
Muuta

Säädösperuste: Luonnonsuojelulaki 20.12.1996/1096 muu luonnonsuojelualue: yksityinen luonnonsuojelualue (luonnonsuojelu yksityiselle kuuluvalla alueella 24 § )
IUCN-luokitus: IV Habitat/species management area: protected area managed mainly for conservation through management intervenion - area of land/or sea subject to active intervention for management purposes so as to ensure the maintenance of habitats to meet requirements of specific species.
Tapio Suominen

Tapio Suominen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Tapio Suominen (1946–2023), elokuvaohjaaja
Tapio Suominen (1964–2024), urheilutoimittaja
Tapio Suominen (s. 1981), ralliautoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tapio Suominen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaakkois-Suomen Kolmonen

Kaakkois-Suomen Kolmonen on Suomen miesten jalkapallon neljänneksi korkeimman sarjatason Kolmosen Kaakkois-Suomessa pelattava lohko. Sarjan järjestää Suomen Palloliiton Kaakkois-Suomen piiri, johon kuuluvat Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson maakunnat kokonaisuudessaan sekä osia Etelä-Savon, Päijät-Hämeen ja Uudenmaan maakunnista.
Kaakkois-Suomen piirin joukkueista Kolmosta ylemmissä sarjoissa pelaavat FC KooTeePee (Ykkönen), KTP ja MP (Kakkonen).
Lohkovoittajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1972: Peli-Karhut  1973: Kotkan Palloseura  1974: Kotkan Jäntevä  1975: Heinolan Palloilijat-47  1976: STPS  1977: Joutsenon Kullervo  1978: PU-62  1979: KumuP  1980: Sudet  1981: STPS  1982: LauTP  1983: LauTP  1984: Sudet  1985: KumuP  1986: MiKi  1987: LaPa  1988: Peli-Karhut  1989: PU-62  |  1990: STPS  1991: FC MYPA/2  1992: PaSa  1993: FC Savonlinna  1994: PaPe  1995: PEPO  1996: Äänekosken Huima  1997: PaSa  1998: FC Kouvola  1999: KTP/2  2000: KooTeePee  2001: Mikkelin Pallo  2002: FC Pantterit  2003: MiKi  2004: VKajo  2005: KTP  2006: MiKi  2007: KTP  |  2008: Kultsu FC  2009: PEPO  2010: KTP  2011: PEPO  2012: Sudet  2013: SavU  2014: Sudet  2015: PEPO  2016: MiKi  2017: MYPA  2018: Sudet  2019: Kultsu FC  2020: Peli-Karhut  2021: LaPa  2022: HaPK  2023: MyPa  2024: HaPK  |
| --- | --- |
Joukkue: 
Sudet: 5
KTP: 5
MiKi: 5
PEPO: 4
STPS: 4
Kultsu FC: 3
Peli-Karhut: 3
MyPa: 3
PaSa: 2
LauTP: 2
PU-62: 2
KumuP: 2
LaPa: 2
HaPK: 2
SavU: 1
VKajo: 1
FC Kouvola: 1
Äänekosken Huima: 1
PaPe: 1
Joutsenon Kullervo: 1
Heinolan Palloilijat-47: 1
Kotkan Jäntevä: 1
Kotkan Palloseura: 1
Entisiä joukkueita

Muita korkeimmillaan Kolmosessa viime vuosina pelanneita joukkueita.