stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjän 68. armeijakunta

68. armeijakunta (ven. 68-й армейский корпус) on Venäjän maavoimien itäiseen sotilaspiiriin kuuluva yksikkö, jonka joukot on sijoitettu Sahalinille sekä Kuriileille ja esikunta on Južno-Sahalinskissa.
Armeijakunnan edeltäjä oli vuonna 1960 Kaukoidän sotilaspiirissä perustettu Neuvostoliiton II armeijakunta, johon kuuluivat 56. ja 79. motorisoitu divisioona. Vuonna 1977 armeijan vahvuuteen lisättiin 18. konekivääri-tykistödivisioona, jolloin se sai nimen 51. armeija. Yhtymän vahvuutta supistettiin, jolloin se nimettiin LXVIII armeijakunnaksi vuonna 1997.
Armeijakunnan joukkoina ovat:
18. konekivääri-tykistödivisioona (ven. 18-я пулемётно-артиллерийская дивизия )
46. konekivääri-tykistörykmentti
49. konekivääri-tykistörykmentti
39. motorisoitu prikaati
312. erillinen rakettitykistöpataljoona
338. kaartin rakettitykistöprikaati
38. ilmatorjuntaohjusprikaati
16. suojeluprikaati
14. erillinen kaartin pioneeriprikaati
Venäjän Aika

Venäjän Aika on Oy Novomedia Ltd:n julkaisema, neljä kertaa vuodessa ilmestyvä, Venäjän asioihin erikoistunut aikakauslehti. Venäjän Aika tekee yhteistyötä Suomen Pankin Bofit-tutkimuslaitoksen ja Pietarissa toimivan Suomen pääkonsulaatin kanssa. Lehteä kustantaa Omnipress Oy, joka kuuluu Keskisuomalainen-konserniin.
Venäjän Aika on ilmestynyt vuodesta 1997 lähtien neljästi vuodessa. Lehti tavoittaa myös Suomi–Venäjä-Seuran jäsenet ja lehden liitteenä ilmestyi säännöllisesti seuran 16-sivuinen tiedotuslehti Kontakt. Vuoteen 2021 Kontakt ilmestyi neljä kertaa vuodessa. Lehti kertoi seuran ajankohtaisista kuulumisista, toiminnasta, matkoista ja yhteistyöstä venäläisten kanssa. Kontakt lähetettiin kaikille seuran jäsenille joko erillisenä tai Venäjän Aika -lehden liitteenä niille, jotka olivat lisämaksusta tilanneet Venäjän Ajan. Nykyään Venäjän Ajan lopussa on oma osio Suomi–Venäjä-seuran järjestötoiminnan uutisille ja osastojen kuulumisille.
Lehden päätoimittajana on ollut Aleksander Borodavkin. Hänen jälkeensä päätoimittajana on toiminut Martti Kiuru. Nykyinen päätoimittaja on Kari Martiala.
Vanha Paukku

Kulttuurikeskus Vanha Paukku Lapualla.
Kulttuurikeskus Vanha Paukku on Lapualla sijaitseva kirjaston, museoiden, teatterin ja muiden kulttuuripalvelujen kokonaisuus. Se sijaitsee Lapuan patruunatehtaan entisissä, 1920-luvulta peräisin olevissa tehdasrakennuksissa Lapuan keskustassa.
Vanhan Paukun tiloissa toimivat Lapuan kaupunginkirjasto sekä kansalais- ja musiikkiopisto. Alajoki-salissa on 204 istumapaikkaa, pienemmissä saleissa 30 ja 20 paikkaa. Kulttuurikeskus tarjoaa tilat myös  Teatteri Lapualle ja elokuvateatteri Bio Marilynille. Keskuksessa sijaitsevat myös Lapuan taidemuseo, Patruunatehtaan museo, vanhaan pajarakennukseen tehty Pajakappeli, Patruunagalleria, Pohjanmaan Valokuvakeskus Lakeus ja Pyhälahden valokuvaamomuseo,
 jonka kokoelma perustuu vuosina 1900–1980 Lapualla toimineen Pyhälahden Valokuvaamon esineistöön ja valokuvakokoelmiin. Alueella toimii myös tehtaanmyymälöitä, eri alojen yrityksiä ja yhdistyksiä, kuntosali ja lounaskahvila. Lapuanjoella liikennöivällä jokilaivalla on kotilaituri Vanhan Paukun rannassa.
Vanhan Paukun säännöllisiin tapahtumiin lukeutuvat Vanhan Paukun Festivaali, elokuun lopun Venetsialaiset sekä vuosittaiset Vanhan Paukun Filosofiapäivät. Valokuvakeskus on järjestänyt kevättalvisin Lakeuden Laajakuva -nimistä valokuvatapahtumaa.
Aiheesta muualla

Kulttuurikeskus Vanhan Paukun verkkosivusto
Viiksirastas

| Viiksirastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Rastaat Turdus
Laji::  libonyana
Kaksiosainen nimi
 Turdus libonyana  (Smith, 1836) 
Synonyymit
 Turdus libonyanus 
Katso myös
   Viiksirastas Wikispeciesissä   Viiksirastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viiksirastas (Turdus libonyana) on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Viiksirastasta tavataan Afrikan etelä- ja kaakkoisosissa. Lajin kannan kokoa ei tiedetä, mutta sitä on kuvattu yleiseksi tai paikallisesti yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Taz-Mania

| Taz-Mania |
| --- | --- |
Tyyli:  Animaatio
Kestoaika:  22 min.
Pääosissa:  Jim Cummings Maurice LaMarche Miriam Flynn
Alkuperämaa:   Australia  Yhdysvallat
Esitetty:  7. syyskuuta 1991 – 1. toukokuuta 1993
Jaksoja:  65
Tuotanto
Tuottaja(t):  Art Vitello Jean MacCurdy Tom Ruegger
Ohjaaja(t):  Art Vitello Keith Baxter Gary Hartle Lenord Robinson
Tuotantoyhtiö(t):  Warner Bros. Animation
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Young Artist (1992)
Aiheesta muualla
IMDb 
Taz-Mania on yhdysvaltalainen Warner Bros. Animationin tuottama animaatiosarja, joka perustuu Looney Tunes -hahmoon Tasmanian tuholainen. Sarjaa esitettiin Yhdysvalloissa FOXilla vuosina 1991–1993 yhteensä 65. jakson verran. Tarina seuraa Tazin eli Tasmanian tuholaisen elämää Tasmaniassa, jossa seikkailee mukana hänen perheenjäseniä, kuten isä Hugh ja äiti Jean, sekä sisarukset Molly ja Jake.
Hahmot

Tasmanian tuholainen on sarjan päähahmo, joka usein aiheuttaa vain tuhoja ja harmia vanhemmilleen, sekä sisaruksilleen, erityisesti nuoremmalle siskolleen Mollylle.
Hugh on Tazin isä, jonka tunnuslause on "blah, blah, blah, yakkity-shmakkity". Hän on muiden perheenjäsentensä tavoin rauhallinen, mutta mikäli Hugh on tekemässä korttitaloa ja se sortuu, hänestä tulee poikansa Tazin kaltainen sekopää.
Jean on Tazin äiti, joka toimii kotiäitinä. Hän on isänsä tavoin kärsivällinen poikansa tempausten seurauksena, joita Taz aiheuttaa jokapäivä.
Molly on Tazin nuorempi sisko, joka pitää vanhempaa veljeään ärsyttävänä ja lapsellisena. Hän jatkuvasti uhkailee veljeään kylvyllä, mikäli Taz ei käyttäydy kunnolla. Molly usein käyttäytyy nuorten tavoin teennäisesti ja kuuntelee musiikkia.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jim Cummings  | … |  Tasmanian tuholainen, Buddy Boar, Bushwhacker Bob, Wendell T. Wolf   |
|  Maurice LaMarche  | … |  Hugh, Drew, sivuäänet   |
|  Miriam Flynn  | … |  Jean   |
|  Kellie Martin  | … |  Molly   |
|  Debi Derryberry  | … |  Jake   |
|  Rob Paulsen  | … |  Didgeri Dingo, Dog the Turtle, Axle, sivuäänet   |
|  John Astin  | … |  Bull Gator   |
|  Dan Castellaneta  | … |  herra Thickley   |
|  Rosalyn Landor  | … |  Constance Koala   |
|  Phil Proctor  | … |  Willie Wombat   |
|  Jeff Bergman  | … |  Kukko Koppava   |
|  Jess Harnell  | … |  Tunnusmusiikin laulaja   |
Aiheesta muualla

TV.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Retrojunk (Arkistoitu – Internet Archive)
Viiksiluura

| Viiksiluura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Luurat Grallariidae
Suku::  Luurat Grallaria
Laji::  alleni
Kaksiosainen nimi
 Grallaria alleni  Chapman, 1912 
Katso myös
   Viiksiluura Wikispeciesissä   Viiksiluura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viiksiluura (Grallaria alleni) on luurien heimoon varpuslintu.
Levinneisyys

Viiksiluuraa tavataan pienellä ja hajanaisella alueella Kolumbiassa ja Ecuadorissa. Laji kärsii elinympäristöjen tuhoutumisesta, ja se on luokiteltu vaarantuneeksi.
Taitoluistelu nuorten talviolympialaisissa 2016

Taitoluistelu nuorten talviolympialaisissa 2016 sisältää yhteensä viisi kilpailutapahtumaa: poikien ja tyttöjen kilpailut, parikilpailun, jäätanssin ja sekajoukkuekilpailun. Taitoluisteluun osallistuu yhteensä 76 urheilijaa 24:sta maasta.
Mitalitaulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa |  |  |  | Yht |
| 1. |  Venäjä | 3 | 1 | 3 | 7 |
| – |  Sekajoukkue | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 2. |  Japani | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Latvia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3. |  Tšekki | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3. |  Yhdysvallat | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7. |  Kazakstan | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  |  Norja | 0 | 0 | 0 | 0 |
Mitalitaulukko > Tapahtumat

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pojat tulokset |  Sōta Yamamoto Japani (JPN) | 215,52 |  Deniss Vasiļjevs Latvia (LAT) | 214,43 |  Dmitri Alijev Venäjä (RUS) | 209,77 |
| tytöt tulokset |  Polina Tsurskaya Venäjä (RUS) | 186,04 |  Maria Sotskova Venäjä (RUS) | 169,50 |  Elizabet Tursynbaeva Kazakstan (KAZ) | 167,88 |
| parit tulokset |  Borisova / Sopot Venäjä (RUS) | 168,66 |  Dušková / Bidař Tšekki (CZE) | 166,13 |  Ustimkina / Volodin Venäjä (RUS) | 152,77 |
| jäätanssi tulokset |  Shpilevaya / Smirnov Venäjä (RUS) | 141,88 |  Dušková / Bidař Yhdysvallat (USA) | 136,37 |  Skoptsova / Aljošin Venäjä (RUS) | 134,62 |
| sekajoukkue tulokset |  Aliev (RUS) / Li (CHN) / Rose (USA) / Goodpaster (USA) / Skoptcova (RUS) / Aleshin (RUS) Sekajoukkue (ZZX) | 149,09 |  Shmuratko (UKR) / Nikitina (LAT) / Duskova (CZE) / Bidar (CZE) / Wagret (FRA) / Couyras (FRA) Sekajoukkue (ZZX) | 141,06 |  Vasiljevs (LAT) / Medgyesi (HUN) / Gao (CHN) / Li (CHN) / Lajoie (CAN) / Lagha (CAN) Sekajoukkue (ZZX) | 139,97 |
Osallistujat

Kiintiöpaikat määräytyivät vuoden 2015 nuorten maailmanmestaruuskilpailuiden ja kauden 2015–2016 ISU Junior Grand Prix sarjan mukaan. Isäntämaana Norja olisi saanut lähettää jokaiseen lajiin yhden osallistujan, mutta lähetti ainoastaan yhden tytön. Kaikkia kiintöpaikkojaan eivät käyttäneet myöskään Kanada, Iso-Britannia, Yhdisvallat, Puola, Etelä-Korea eikä Tšekki. Ison-Britannian kiintiön paritanssissa täytti Italia, jäätanssissa Puolan, Etelä-Korean ja Tšekin paikat ottivat Liettua, Valko-Venäjä sekä Viro.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taitoluistelu nuorten talviolympialaisissa 2016 Wikimedia Commonsissa
Nuorten talviolympialaisten 2016 lajit ja kilpailutapahtumat
Alppihiihto | Ampumahiihto | Curling | Freestylehiihto | Jääkiekko | Kaukalopikaluistelu | Lumilautailu | Ohjaskelkkailu | Pikaluistelu | Pohjoismaiset hiihtolajit | Rattikelkkailu | Skeleton | Taitoluistelu
Vinnitsa

Vinnitsa voi tarkoittaa seuraavia:
Vinnytsja (ukr. Вінниця, Vinnytsja, ven. Винница, Vinnitsa), kaupunki Ukrainassa
Winnica (ven. Винница, Vinnitsa), maalaiskunta Puolassa
Viherpääskyt

| Viherpääskyt |
| --- | --- |
 Viherpääsky (Tachycineta thalassina)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pääskyt Hirundinidae
Suku::  Viherpääskyt Tachycineta  Cabanis, 1850
Katso myös
   Viherpääskyt Wikispeciesissä   Viherpääskyt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viherpääskyt (Tachycineta) ovat pääskyjen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Viherpääskyjen sukuun kuuluu yhdeksän lajia.
Lajit

Bahamanpääsky (Tachycineta cyaneoviridis)
Chilenpääsky (Tachycineta leucopyga)
Kelopääsky (Tachycineta bicolor)
Ketopääsky (Tachycineta leucorrhoa)
Kultapääsky (Tachycineta euchrysea)
Mangrovepääsky (Tachycineta albilinea)
Perunmangrovepääsky (Tachycineta stolzmanni)
Valkosiipipääsky (Tachycineta albiventer)
Viherpääsky (Tachycineta thalassina)
Venäjän maalaki

Venäjän maalaki on moniselitteinen, eikä tulkinnaltaan vakiintunut kokonaisuus. Maahan voi kohdistua omistus- ja käyttöoikeuksia. Uskottu omistusoikeus voi osoittautua vain käyttöoikeudeksi, johon ei voida soveltaa perintöoikeutta. Maata ei kansallistettu Neuvostoliiton aikana, vaan se jäi vain olemaan, sitä ei käsitelty varsinaisena tuotantovälineenä. [lähde? ]selvennä
Maan luokittelu

Venäjän federaation laki jakaa maan seitsemään eri luokkaan;
Maatalousmaa
Taajama-maa
Teollisuus- ja armeijanmaa, muu erityismaa
Metsämaa
Suojelumaa
Vara-maa
Vesistöjenmaa
Maan käyttötarkoituksen vaihtaminen luokkien välillä on hankala ja byrokraattinen toimenpide. Päätökset luokan vaihdosta tehdään Venäjän federaation virastojen välityksellä lopulta korkeimmalla mahdollisella tasolla.
Osa maasta on vaihdannan piirissä. Maanomistaja voi olla rekisteröity yksityinen juridinen henkilö, kuten yhtiö tai julkinen oikeushenkilö, kuten kunta tai Venäjän federaatio eli valtio. Maata voi omistaa myös ulkomaalainen tietyin rajoituksin. Tiettyjen luokkien maata voi ostaa, myydä ja vuokrata. Kerrostalosta huoneiston ostanut ostaa samalla osuuden talon maa-alueesta, koska Venäjällä kerrostalohuoneisto lasketaan kiinteäksi omaisuudeksi.
Maan luokittelu > Metsämaa

Venäjän valtio omistaa kaiken metsämaan ja myöntää metsäpiirien välityksellä hakkuuoikeuksia hakattaviin puihin.
Tosin siviililaki käsittelee metsääkin kiinteistönä, joten metsälaki on sen kanssa ristiriidassa. Metsä ja maapohja eritellään siten, että yksityinen omistus voi kohdistua vain metsään, ei varsinaiseen maapohjaan.
Metsämaahan kohdistuu myös muita käyttöoikeuksia, kuten jokamiehenoikeus marjastamiseen, sienestämiseen ja liikkumiseen. Maapohjaan voi kohdistua kaivos- tai maa-aineksen otto-oikeuksia. Metsämaahan voi saada metsästysluvan.
Hakkuiden suorittaminen on tarkoin normitettu, ja viranomaiset valvovat niitä. Käytännössä paikallinen metsäpiiri vuokraa metsän hakkuuyhtiölle, jolloin sille syntyy laillinen hakkuuoikeus, ja sen jälkeen yhtiö omistaa kaatamansa puutavaran. Vuokraukseen liittyy myös tiettyjä velvoitteita metsän hoitamisesta. Vuokrasopimukset tehdään tavallisesti 49 vuodeksi. Hakkuuoikeuden lisäksi metsämaahan voi kohdistua jonkun toisen tahon oikeus samanaikaisestiselvennä.
Maan luokittelu > Taajamamaa

Nykyinenmilloin? maalaki lähtee siitä että kaikkien liike- ja asuinrakennuksien tonttimaa yksityistetään.
Viherpäämedestäjä

| Viherpäämedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Kameruninmedestäjät Cyanomitra
Laji::  verticalis
Kaksiosainen nimi
 Cyanomitra verticalis  (Latham, 1790) 
Synonyymit
 Nectarinia verticalis 
Katso myös
   Viherpäämedestäjä Wikispeciesissä   Viherpäämedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viherpäämedestäjä (Cyanomitra verticalis) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Viherpäämedestäjää tavataan Afrikassa Senegalista Keniaan, Sambiaan ja Angolaan ulottuvalla alueella. Lajia on kuvattu yleiseksi ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Vaaliliitto

Vaaliliitto on kahden tai useamman puolueen tai muun ehdokaslistan vaaleja varten solmima liitto, jonka tarkoituksena on parantaa mukana olevien ryhmien asemaa siihen verrattuna, että ne toimisivat erillään. Ääntenlaskennassa vaaliliiton muodostavia ryhmiä kohdellaan yhtenä ehdokaslistana. Tämä lisää niiden todennäköisyyttä saada edustajanpaikkoja, sillä yksikään käytössä oleva vaalitapa ei ole täysin suhteellinen. Erityisesti vaaliliittoja muodostavat pienet puolueet ja ryhmät, jotka muuten arvelisivat jäävänsä äänikynnyksen alle.
Vaaliliitot voivat olla motivaatioltaan ideologisia tai teknisiä. Ideologisessa vaaliliitossa toisiaan lähellä olevat puolueet tukevat toisiaan. Tekniseen vaaliliittoon voivat yhtyä puolueet, jotka eivät välttämättä ole toisiaan lähellä poliittisesti, mutta arvelevat itse voivansa hyötyä vaaliliitosta. Puhtaasti teknisiä vaaliliittoja arvostellaan siitä, että yhdelle puolueelle annettu ääni saattaa auttaa vastakkaista mielipidettä olevan henkilön valintaa.
Puolueen asettama ehdokaslista on sekin eräänlainen vaaliliitto.
Vaaliliitot Suomen vaalijärjestelmässä

Suomen vaaleissa vaaliliitossa olevat puolueet muodostavat yhden ehdokaslistan kuin yhden puolueen ehdokkaat, joten valituiksi tulevat vaaliliiton eniten ääniä saaneet ehdokkaat puolueidensa äänimääristä riippumatta.
Eduskunta- ja kunnallisvaaleissa paikat jaetaan puolueiden ja ehdokaslistojen kesken D'Hondtin menetelmää käyttäen, mikä suosii enemmän ääniä saavia puolueita varsinkin pienissä vaalipiireissä. Tämä tekee vaaliliittojen muodostamisesta kannattavaa.
Vaikka vaaliliiton toinen puolue saisi enemmistön äänistä, se voi jäädä ilman paikkaa ja vähemmistön äänistä saanut puolue voi saada useampia paikkoja. Tämä on mahdollista etenkin pienissä vaalipiireissä, missä valtuutettujen määrä on pieni. Tällöin vain eniten ääniä saanut vaaliliiton edustaja valitaan valtuustoon, vaikka toinen vaaliliiton puolueista olisi saanut enemmän ääniä. Tämän takia suurten puolueiden vaaliliitot ovat harvinaisia, ja vaaliliittoja muodostavatkin yleensä vain puolueet, jotka ilman vaaliliittoa jäisivät todennäköisesti ilman paikkaa.[lähde? ]
Teknisiä vaaliliittoja solmitaan usein kunnanvaltuustoissa edustajia kaupunginhallitukseen ja lautakuntiin valittaessa.
Valitsijayhdistysten vaaliliitto on nimeltään yhteislista. Valitsijayhdistykset eivät Suomessa voi olla vaaliliitossa puolueiden kanssa.
Vaalirenkaan ja vaaliliiton ero

Vaalirengas on vaaliliiton kaltainen järjestelmä, jossa renkaan saamat paikat jaetaan renkaan muodostaneiden ryhmien kesken niiden ääniosuuksien mukaisessa suhteessa ja vasta tämän jälkeen edelleen ehdokkaiden kesken. Vaalirenkaisiin ei siis sisälly puolueiden kannalta samanlaista riskiä kuin vaaliliittoihin, että vain osa liiton puolueista hyötyisi toisten kustannuksella.
Vaalirenkaassa yksittäistä ehdokaslistaa kutsutaan vaaliliitoksi. Vaalirengas voidaan ajatella näiden liittojen yhteenliittymänä.
Esimerkki

| Ehdokas | Ehdokaslista | Äänimäärä | Vertausluku | Valitut järjestyksessä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sininen | Sinertävät | 15 | 75 | 1 |
| Mariini | Sinertävät | 14 | 37,5 | 2 |
| Vaaleanpunainen | Punertavat | 13 | 25 | 3 |
| Punainen | Punertavat | 12 | 18,75 |  |
| Kirsikka | Punertavat | 11 | 15 |  |
| Punamulta | Punertavat | 10 | 12,5 |  |
Sinertävät saivat yhteensä 29 ääntä ja Punertavat 46. Jos jaossa on kolme paikkaa, saavat Sinertävät kaksi paikkaa (Sininen, Mariini) ja Punertavat yhden paikan (Vaaleanpunainen), vaikka Punertavat saivat kokonaisuutena enemmän ääniä. Tämä johtuu siitä, että Sininen ja Mariini saivat liiton sisällä enemmän henkilökohtaisia ääniä kuin yksikään Punertavien ehdokas.
Jos puolueilla ei olisi ollut vaaliliittoa, olisivat Punertavat saaneet enemmän paikkoja kuin Sinertävät, mutta ne eivät yhteensä olisi välttämättä saaneet kolmea paikkaa.
Viherkotingat

| Viherkotingat |
| --- | --- |
 Mustarintakotinga (Pipreola lubomirskii)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Viherkotingat Pipreola  Swainson, 1838
Katso myös
   Viherkotingat Wikispeciesissä   Viherkotingat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viherkotingat (Pipreola) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Viherkotingoihin kuuluu BirdLifen mukaan yksitoista lajia.
Viherkotingoihin (Pipreola) kuuluvia lajeja

Huppukotinga (Pipreola riefferii)
Juovapyrstökotinga (Pipreola intermedia)
Juovarintakotinga (Pipreola pulchra)
Kaunokotinga (Pipreola formosa)
Kultarintakotinga (Pipreola aureopectus)
Mustanokkakotinga (Pipreola frontalis)
Mustarintakotinga (Pipreola lubomirskii)
Oranssirintakotinga (Pipreola jucunda)
Punakupukotinga (Pipreola whitelyi)
Raitakotinga (Pipreola arcuata)
Tulikurkkukotinga (Pipreola chlorolepidota)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Pipreola (englanniksi)
Venäjän Fed Cup -joukkue

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Venäjän Fed Cup -joukkue
Kapteeni: Anastasija Myskina
ITF-ranking: 13.
Ensimmäinen vuosi: 1968
Vuodet: 43
Maaottelut (V–T): 138 (94–44)
Vuodet maailmanlohkossa: 33
Mestaruudet: 4
Päivitetty: 27.2.2019
Venäjän Fed Cup -joukkue edustaa Venäjää Fed Cupissa. Se toimii Venäjän tennisliiton alaisuudessa. Venäjä osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1968. Kaiken kaikkiaan Venäjä on pelannut 138 maaottelua, joista voittanut 94 ja hävinnyt 44. Mestaruuksia sillä on neljä kappaletta, jotka se on saavuttanut vuosina 2004, 2005, 2007 ja 2008. Vuosina 1968–1991 venäläiset pelaajat edustivat Neuvostoliittoa ja 1992 Itsenäisten valtioiden yhteisöä.
Vuoden 2019 Fed Cupissa pelanneet

Natalja Vihljantseva
Anastasija Pavljutšenkova
Anastasija Potapova
Margarita Gasparjan
Darja Kasatkina
Venäjän mielenosoitukset 2021

Mielenosoittajia Pietarissa
Venäjän mielenosoitukset 2021 alkoivat 23. tammikuuta 2021 mielenosoittajien antaessa tukensa pidätetylle venäläiselle oppositiopoliitikolle Aleksei Navalnyille. Navalnyin perustama korruption vastainen säätiö julkaisi aiemmin samalla viikolla dokumenttielokuvan Palatsi Putinille. Suurimman lahjuksen historia, jossa kehotettiin ihmisiä lähtemään osoittamaan mieltä 23. tammikuuta 2021.
Taustaa

Navalnyi oli Saksassa hoidossa Venäjällä tapahtuneen Novitšok-myrkytyshyökkäyksen jälkeen. Hänen palatessaan Moskovaan tammikuussa 2021 hänet pidätettiin. Samana päivänä hänen YouTube-kanavallaan julkaistiin dokumenttielokuva, jossa paljastettiin presidentti Vladimir Putinin korruptiokytkökset, ja kehotettiin ihmisiä osoittamaan mieltään tulevana lauantaina.
Tapahtumat

23. tammikuuta Navalnyin tukiprotesteja järjestettiin Venäjällä yli 100 kaupungissa. Yli 3 000 mielenosoittajaa pidätettiin. Mielenosoitukset jatkuivat viikon päästä 31. tammikuuta, jolloin kiinniotettuja oli yli 4 000. Pääkaupunki Moskovan keskusta suljettiin jo ennen mielenosoitusten alkamista. Monet pidätetyistä vapautettiin melko pian. Poliisi käytti Moskovassa ja Pietarissa etälamauttimia. Pidätettyjä kohdeltiin kaltoin ainakin joissain tapauksissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän mielenosoitukset 2021 Wikimedia Commonsissa
Venäjän poliisin erikoisjoukkoja protestien aikana.