stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Velma Dinkley
Aiheesta muualla

VelmaDinkley.com
Scooby-Doo
| --- | --- |
Scooby-Doo henkilöhahmot:   Scooby-Doo  Shaggy Rogers  Fred Jones  Daphne Blake  Velma Dinkley  Scrappy-Doo  Scooby-Dum  Yabba-Doo 
Televisiosarjat:   Scooby-Doo, Where Are You! (1969–1971)  The New Scooby-Doo Movies (1972–1974)  The Scooby-Doo/Dynomutt Hour (1976–1977)  The Scooby-Doo Show (1976–1979)  Scooby's All-Star Laff-A-Lympics / Scooby's All-Stars (1977–1979)  Scooby-Doo and Scrappy-Doo (1979–1980)  Scooby-Doo and Scrappy-Doo (1980–1982)  The Scooby & Scrappy-Doo/Puppy Hour (1982–1983)  The All-New Scooby and Scrappy-Doo Show / The New Scooby-Doo Mysteries (1983–1985)  The 13 Ghosts of Scooby-Doo (1985–1985)  Scooby's Mystery Funhouse (1985–1986)  A Pup Named Scooby-Doo (1988–1991)  Scooby-Doo (2002–2006)  Shaggy & Scooby-Doo Get a Clue! (2006–2008)  Scooby-Doo! Mystery Incorporated (2010–2013) 
Scooby-Doo erikoisjaksoissa:   Scooby Goes Hollywood (TV-spesiaali, 1979)  Scooby-Doo in Arabian Nights (TV-spesiaali, 1994) 
Scooby Doo televisioelokuvissa:   Scooby-Doo kohtaa Boon aaveveljekset (1987)  Scooby-Doo ja kummituskoulu (1988)  Scooby-Doo ja ihmeellinen ihmissusi (1988)  Scooby-Doo: In the Beginning (2009)  Scooby-Doo! Curse of the Lake Monster (2010) 
Suoraan videolle/DVD:lle julkaistut elokuvat:   Scooby-Doo ja saaren zombiet (1998)  Scooby-Doo ja noidan haamu (1999)  Scooby-Doo and the Alien Invaders (2000)  Scooby-Doo ja kyberjahti (2001)  Scooby-Doo ja vampyyri (2003)  Scooby-Doo ja Meksikon hirviö (2003)  Scooby Doo ja Loch Nessin hirviö (2004)  Aloha, Scooby-Doo (2005)  Scooby Doo: Missä muumio luuraa? (2005)  Scooby-Doo: Merirosvoja, ohoi! (2006)  Jäitä hattuun, Scooby-Doo! (2007)  Scooby-Doo ja peikkokuningas (2008)  Scooby Doo and the Samurai Sword (2009)  Scooby-Doo! Abracadabra-Doo (2010)  Scooby-Doo! Camp Scare (2010) 
Teatraaliset elokuvat:   Scooby-Doo ja salaperäinen saari (2002)  Scooby-Doo 2: Monsterit vapaalla (2004)  Scooby-Doo 3: The Mystery Begins (2009)  Scooby-Doo 4: Curse of the Lake Monster (2010)
Vitamin

| ”Vitamin” Andrea |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 9. kesäkuuta 2017
 Formaatti: CDS, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Akcent
 Tyylilaji: dancepop, pop-folk
 Kesto: 03.12
 Levy-yhtiö: Andrea Production,
Listasijoitukset
 Bulgaria : 32
Andrean muut singlet
| ”Vsitško mi vze” 2016 | ”Vitamin” 2017 | ”Strogo zabraneno” 2017 |
"Vitamin" on bulgarialaisen pop-folk -laulaja Andrean single, joka julkaistiin 9. kesäkuuta 2017.
Jupiter (täsmennyssivu)

Jupiter voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Jupiter, aurinkokuntamme viides planeetta Auringosta lukien
jupiter, eksoplaneettatyyppejä:
kuuma jupiter, Jupiteria muistuttava kaasuplaneetta, joka kiertää keskustähteään lähellä sitä
eksentrinen jupiter, Jupiteria muistuttava kaasuplaneetta, joka kiertää soikealla radalla
Juppiter, yksi roomalaisten jumalista
Jupiter, kaupunki Floridassa, Yhdysvalloissa
Jupiter, miehen etunimi
Jupiter, venäläinen bajan-harmonikkamerkki ja soitinvalmistaja
Jupiter, suomalainen Texicalli Recordsin omistama soul/funk/groove-levymerkki
Jupiter-mopo, norjalainen mopomerkki
Jupiter, yhdysvaltalainen keskimatkan ohjus
Jupiter, Mozartin 41. sinfonian lisänimi
Jupiter, iloisuuden tuoja, osa Gustav Holstin orkesterisarjasta Planeetat
M/S Jupiter, Tallink Silja Linen autolautta
Jupiter (tai JUPI7ER), suomalainen rockyhtye
Jupiter One, yhdysvaltalainen Indie rock -yhtye
Nouseva Jupiter, Wachowskin sisarusten ohjaama tieteiselokuva vuodelta 2015
HMS Jupiter (1778), Portland-luokan 50-tykkinen neljännen luokan alus
HMS Jupiter (1813), 50-tykkinen neljännen luokan alus
HMS Jupiter (1869), hiiliproomu
HMS Jupiter (1895), Majestic-luokan taistelulaiva
HMS Jupiter (F85), J-luokan hävittäjä
HMS Jupiter (F60), Leander-luokan fregatti
Júpiter-luokka, Espanjan laivaston tykkiveneluokka
Júpiter (1935), Espanjan laivaston Júpiter-luokan tykkivene
Júpiter-luokka, Portugalin laivaston partioalusluokka
NRP Júpiter, Portugalin laivaston Júpiter-luokan partioalus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jupiter”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Veittijärvi (Hämeenlinna)

| Veittijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°06′56″N, 24°42′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja Kaivostenojaan 
Järvinumero:  35.774.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,3 m  
Rantaviiva:  2,276 km  
Pinta-ala:  8,512 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVeittijärvi 
Veittijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,3 metriä mpy.
Vertti Teräsvuori

Vertti Martti Teräsvuori (24. marraskuuta 1966 Helsinki – 20. kesäkuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen valokuvaaja. Hän nousi julkisuuteen voittamalla 24-vuotiaana Fotofinlandia-kilpailun 1990 roolimuotokuvien sarjallaan intiaaneiksi maskeeratuista suomalaisista, joka oli hänen lopputyönsä Lahden muotoiluinstituuttiin. Myöhemmin hän teki muun muassa Kalevalaan perustuvia valokuvateoksia sekä levynkansikuvituksia muun muassa Tuomari Nurmiolle, Kauko Röyhkälle ja Apocalypticalle.
Vertti Teräsvuori oli taiteilija Tarja Teräsvuoren poika.
Aiheesta muualla

Vertti Teräsvuori Kansallisgallerian kokoelmissa
Vertískos

| Vertískos Βερτίσκος |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Vertískos
 Koordinaatit: 40°52′59″N, 23°13′44″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Thessaloniki
Kunta:  Lagkadás
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  070903
Väkiluku (2011):  1 923
 – Kylä­yhdys­kunta:  394
 – Kylä:  343
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  570 17
Suuntanumero(t):  +30-23694-xxx-xxx
Rekisterikilpi:  NAx-xxxx – NXx-xxxx
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vertískos (kreik. Βερτίσκος) on Kreikan kylä sekä samanniminen Lagkadáksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βερτίσκου, Dimotikí Enótita Vertískou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 923 ja varsinaisen Vertískoksen kylän väkiluku 343 (vuonna 2011).
Vertískoksen kylä sijaitsee linnuntietä noin 37 kilometriä koilliseen Thessalonikista. Vertískoksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Lagkadáksen kunnan pohjoisissa keskiosissa. Vertískos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lagkadáksen kuntaan yhdessä Ássiroksen, Kallíndoian, Koróneian, Lachanáksen ja Sochóksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Vertískoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Exálofos | Pénte Vrýses | 322 |
| Exálofos | Polydéndri | 304 |
| Lofískos | Aretí | 186 |
| Lofískos | Lofískos | 261 |
| Óssa | Galíni | 69 |
| Óssa | Óssa | 387 |
| Vertískos | Choroúda | 51 |
| Vertískos | Vertískos | 343 |
Yhteensä: 1 923
Joseph Smit

Tamandua (Tamandua tetradactyla), Joseph Smitin maalaus
Joseph Smit (1836 Lisse – 1929) oli alankomaalainen eläimiä maalannut taidemaalari.
Smit sai ensimmäisen tilauksensa Hermann Schlegeliltä Leidenin museosta. Tarkoituksena oli kuvittaa Alankomaiden Itä-Intian lintuja kuvaileva teos. Vuonna 1866 Philip Lutley Sclater kutsui Smitin Isoon-Britanniaan tekemään litografiat teokseensa Exotic Ornithology. Smit valmisti litografioita myös Joseph Wolfin teokseen Zoological Sketches, kuten myös Daniel Giraud Elliotin fasaaneja (Phasianeidae) ja paratiisilintuja (Paradiseidae) käsitteleviin erikoistutkielmiin. Vuonna 1870 hän aloitti Richard Bowdler Sharpen toimittaman Catalogue of the Birds in the British Museum'-luettelon kuvitustyön. Teos valmistui 1874–1898. Myöhemmin hän kuvitti vielä Thomas Powysin teoksen Coloured Figures of the Birds of the British Islands.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Smitin lintumaalauksia (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Juha Myyryläinen

Juha Kalervo Myyryläinen (s. 9. tammikuuta 1947 Lahti) on suomalainen everstiluutnantti, joka toimi Lapin jääkäripataljoonan komentajana.
Myyryläinen syntyi elokuvatuottaja Unto Myyryläisen ja Aili Anttosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 oli Pirjo Santapukki (ero 1986).
Myyryläinen tuli ylioppilaaksi Haminan yhteisyhteislyseosta 1969 ja suoritti Kadettikoulun 1974 ja Sotakorkeakoulun 1983. Hän toimi Rannikkojääkäripataljoonassa opetusupseerina vuodesta 1974, Pääesikunnassa toimistoupseerina 1979–1981 ja Länsi-Uudemaan sotilaspiirin esikunnassa toimistoupseerina ja -päällikkönä 1983–1984. Oltuaan toimistopäällikkö Rovaniemen sootilaspiirin esikunnassa vuodesta 1987 Myyryläinen oli pataljoonaupseeri Lapin jääkäripataljoonassa vuodesta 1991 ja pataljoonan komentaja vuodesta 1993. Puolustusvoimien koulutuksen kehittämiskeskuksen osastopäällikkönä hän toimi vuodesta 1996 vuoteen 1999, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta.
Myyryläinen ylennettiin vänrikiksi 1970, luutnantiksi 1974, yliluutnantiksi 1976, kapteeniksi 1981, majuriksi 1987 ja everstiluutnantiksi 1993.
Vitas

| Vitas |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Vitali Vladasovitš Gratšov
Syntynyt: 19. helmikuuta 1979 (ikä 45) Daugavpils, Latvian SNT
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Vitas
Laulukielet:  venäjä
Aktiivisena:  2000-
Tyylilajit:  ooppera-pop, tekno, new age, pop, viihdemusiikki, chill-out, synthpop, vaihtoehtorock
Soittimet:  piano, haitari
Levy-yhtiöt:  Universal Music Group 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Vitas (oik. Vitali Vladasovitš Gratšov, ven. Виталий Владасович Грачёв, s. 19. helmikuuta 1979 Daugavpils, Latvian SNT) on latvianvenäläis-ukrainalainen laulaja.
Hän on tunnettu falsetistaan ja viiden oktaavin äänialastaan. Vitasin musiikkia on usein vaikea luokitella, se sisältää elementtejä teknosta, elektronisesta tanssimusiikista, klassisesta, sekä jazz- ja folk-musiikista. Hänen kappaleensa "Ooppera 2" julkaistiin singlenä vuonna 2001 ja sitä on usein toimitettu sähköpostitse ja erilaisten sosiaalisten medioiden kautta.
Jarl Kulle

Jarl Kulle vuonna 1960
Jarl Kulle (27. helmikuuta 1927 Truedstorp, Bjuvin kunta, Ruotsi – 3. lokakuuta 1997 Gregersboda, Österåkerin kunta, Ruotsi) oli ruotsalainen näyttelijä ja ohjaaja. Häntä pidetään Ruotsissa yhtenä sukupolvensa eturivin näyttelijöistä.
Hän kävi Dramatenin näyttelijäkoulun 1946–1949, minkä jälkeen hänet kiinnitettiin Dramateniin. Hän toimi siellä suurimman osan urastaan ja esitti monia klassisia päärooleja, kuten Eugene O’Neillin näytelmässä Pitkän päivän matka yöhön, August Strindbergin Gustav III:ssa ja Shakespearen Kuningas Learissa.
Vuonna 1959 Jarl Kulle otti urallaan merkittävän askelen, kun hän esitti Higginsiä musikaalissa My Fair Lady, missä hän saattoi sekä laulaa että näytellä ja, kuten hän itse hieman halveksivasti sanoi, ”hypellä”.[lähde? ] Se johti sekä suurempaan yleisönsuosioon että laajempaan repertuaariin, ja hän sai 1960-luvulla sekä romanttisia filmirooleja että suuria rooleja musikaaleissa ja komedioissa Tukholman teattereissa.
Kulle työskenteli Ingmar Bergmanin kanssa sekä näyttämöllä että elokuvissa, kuten Kesäyön hymyilyä (1955), Paholaisen silmä (1960), Puhumattakaan naisista (1964) ja Fanny ja Alexander (1982). Hän on näytellyt yhteensä yli 30 elokuvassa, joista Bergmanin töiden ohella tunnetuimpia on Karen Blixenin novelliin perustuva Ranskalainen illallinen (1987). Suomalaiseen alkuperäistekstiin perustuvat Laulu tulipunaisesta kukasta -romaanin filmatisointi Sången om den eldröda blomman (1956) ja Mika Waltarin novellin Ei koskaan huomispäivää filmatisointi Ingen morgondag (1957).
Vuonna 1980 Kulle sai Karl Gerhardin muistopalkinnon. Lisäksi hän on saanut parhaan miespääosan esittäjän Guldbagge-palkinnon vuonna 1965 elokuvasta Häähuolia (Bröllopsbesvär) ja vuonna 1983 elokuvasta Fanny ja Alexander.
Perhe

Jarl Kulle oli naimisissa kaksi kertaa, ja hän oli viiden tyttären isä. Hänen tyttäristään kolme on näyttelijöitä: Maria Kulle (s. 1960), Hanna Kulle (s. 1978) ja Linda Kulle (s. 1983).
Aiheesta muualla

Jarl Kulle Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
http://www.independent.co.uk/news/obituaries/obituary-jarl-kulle-1235727.html
http://www.nytimes.com/1997/10/09/arts/jarl-kulle-70-forceful-actor-of-swedish-stage-and-bergman-films.html
Vetokoe

Vetokoe on materiaalien lujuuden määrittämisessä käytettävä koe. Vetokokeessa määrätyn muotoinen koesauva vedetään poikki. Vedettäessä mitataan koesauvan venymää ja normaalivoimaa. Vetokokeita käytetään materiaalien tutkimuksessa ja laadunvalvonnassa. Vetokokeen mittaustuloksena saadaan jännitys-venymäkuvaaja, jonka avulla voidaan määrittää mm. materiaalin kimmokerroin (Youngin moduuli), myötö- ja murtolujuus sekä murtovenymä.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Just for fun

| Just for fun>  Menestystarina.Just for Fun: The Story of an Accidental Revolutionary |
| --- | --- |
 Just for funin suomenkielisen laitoksen kansi
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Linus Torvalds & David Diamond
Kieli:  englanti
Genre:  Elämäkerrat ja muistelmat
Kustantaja:  HarperCollins
Julkaistu:  2001
Sivumäärä:  288
ISBN:  0-06-662072-4
Suomennos
Suomentaja:  Sara Torvalds
Kansitaiteilija:  Jukka Aalto
Kustantaja:  Schildts
Julkaistu:  2001
Sivumäärä:  279
ISBN:  951-50-1203-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Just for fun. Menestystarina on Linus Torvaldsin, Linuxin luojan, humoristinen omaelämäkerta, jonka hän kirjoitti yhdessä toimittaja David Diamondin kanssa. Kirja kertoo Torvaldsin näkemyksen itsestään ja Linuxin kehityksestä.
Kirja on käännetty useille kielille, myös suomeksi ja ruotsiksi.
Vesijalanjälki

Vesijalanjälki tarkoittaa sitä, kuinka paljon henkilö, yhteisö, valtio tai vastaava on kuluttanut maailman vesivaroja kaikkien kuluttamiensa hyödykkeiden myötä. Kulutettuihin vesivaroihin lasketaan talousveden lisäksi kaikki vesi, joka on tarvittu esimerkiksi viljelyyn, teollisuuden prosesseissa ja tuotteiden valmistukseen.
WWF:n vuonna 2012 julkaiseman raportin mukaan globaali keskiarvo vesijalanjäljelle on 1 358m³ vettä/henkilö/vuosi. Suomalaisten keskimääräinen vesijalanjälki on 1 414 m³ vettä/henkilö/vuosi eli 3 874 litraa vuorokaudessa, josta peräti 47% on peräisin ulkomailta. Suomalaisten vedenkulutuksesta 82% syntyy maataloustuotteiden valmistuksessa ja kulutuksessa, 15% teollisista kulutushyödykkeistä ja loput 3% kotitalouksissa.
Kiinalaisten (1071 m³ vettä/henkilö/vuosi) ja intialaisten (1089 m³/vuosi) vesijalanjälki on maailman pienimpiä, yhdysvaltalaisten 2 842 m³/henkilö/vuosi maailman suurin.
Metsäntutkimuslaitoksen tutkijoiden mukaan vesijalanjälki mittaa huonosti ympäristöhaittoja muun muassa koska vedenkulutuksen haitat riippuvat seudusta. Esimerkiksi yhden A4-paperin vesijalanjälki on 10 litraa, mikä on lähes pelkästään puun luonnossa haihduttamaa vettä, joka palaa kiertoon. Tutkijoiden mukaan vesijalanjäljen käyttäminen veden käytön kestävyyden tai tehokkuuden mittarina on ongelmallista, ja olisi syytä pohtia "mitkä tarpeet ja tahot ajavat näitä ympäristöviestinnässä yhä enemmän käytettyjä, populaareja ja ulkoa koreita mutta sisällöltään usein ristiriitaisia ja hämmentäviä indikaattoreita."
Aiheesta muualla

vesijalanjalki.org
waterfootprint.org
h2oconserve.org (Arkistoitu – Internet Archive)
Ukrainan parlamenttivaalit 2007

Ukrainan parlamenttivaalit 2007 järjestettiin 30. syyskuuta 2007. Aikaisemmin ne oli määrätty järjestettäviksi 27. toukokuuta 2007. Kyseessä oli presidentin määräys No 264/2007 2. huhtikuuta 2007 Verh’ovna Radan valtuuksien lopettamisesta ja parlamenttivaalien järjestämisestä. Perusteluna oli se, että presidentti katsoi parlamenttiryhmien muodostuneen perustuslain vastaisesti.
Päätöstä edelsivät pääkaupungissa Kiovassa jatkuneet mielenosoitukset ja hallitusta tukevat vastamielenosoitukset. Päätökseen ei liittynyt hallituskriisiä, koska Ukrainassa oli enemmistöhallitus, joka perustui Alueiden puolueen johtavaan asemaan suurimpana puolueena.
12. toukokuuta 2007 ilmoitettiin, että Ukrainan presidentti Viktor Juštšenko ja pääministeri Viktor Janukovytš sopivat parlamenttivaalien järjestämisestä ja että vaalipäivä ilmoitettaisiin seuraavana keskiviikkona.
2007-09-30
Perusteet

Perusteena vaalien järjestämiselle oli se, ettei presidentin mukaan parlamenttiryhmien muodostaminen vastannut perustuslaillisia vaatimuksia. Presidentti Juštšenko epäili siirtymisiin liittyvän myös lahjontaa, petoksia ja millaisia tahansa motiiveja.
Mahdollinen syy

Oppositiossa oleva Meidän Ukrainamme ja Julija Tymošenkon ryhmittymä olivat menettäneet kansanedustajia hallitusrintamalle, jonka merkittävin voima oli Alueiden puolue. Mikäli siirtymät olisivat olleet suuria, olisi ollut mahdollista, että hallitusrintama olisi voinut saavuttaa 300 kansanedustajan vahvuuden vaalikaudella 2006-2010, jolloin sillä olisi ollut 2/3 enemmistö päätöksiin radassa eikä presidentti olisi voinut veto-oikeudella estää päätösten toimeenpanoa halutessaan. Julija Tymošenkon ryhmittymä ehdotti lakia imperatiivisesta mandaatista Ukrainan Verh’ovna Radassa. Julija Tymošenko oli ilmoittanut olevansa vapaa kaikista poliittisista velvoitteista presidentti Juštšenkoa kohtaan, ellei tämä olisi suostunut hajottamaan parlamenttia.
Ukrainalla oli ja on avoimia kysymyksiä Venäjän, Yhdysvaltain ja EU:n kanssa koskien mm. Ukrainan tuoman maakaasun hinnoittelua, Mustanmeren laivastotukikohtaa, Ukrainan mahdollista liittymistä Natoon ja EU:hun tulevaisuudessa sekä kauppapolitiikassa IVY:n ja EU:n suhteen.
Julija Tymošenkon mukaan hallitusrintaman mahdollisesti myöhemmin saavuttama 300 kansanedustajan määräenemmistö olisi voinut johtaa Ukrainan presidentinviran lakkauttamiseen. Julija Tymošenkon mukaan ennenaikaisista parlamenttivaaleista olisi saattanut seurata se, että oppositio saattaisi menettää parlamenttipaikkansa.
Myöhemmin Julija Tymošenkon ryhmittymä ehdotti kansanäänestyksen järjestämistä, jolla saatettaisiin voimaan Ukrainaan parlamentarisoinnin peruuttava presidenttivaltainen perustuslaki.
Mielenosoitukset

Mielenosoittajat vaativat uusia vaaleja, koska oppositiosta on siirtynyt kansanedustajia hallitusrintaman puolelle ja koska 300 kansanedustajalle pystyttäisiin muodostamaan 450-edustajaisessa Verh’ovna Radassa 2/3 enemmistö, minkä päätöstä presidentti Juštšenko ei pystyisi veto-oikeudella kumoamaan.
Mielenosoituksissa oli sunnuntaina 1. huhtikuuta 2007 Maidanilla sisäasiainministeriön arvioiden mukaan 25 000 - 27 000 mielenosoittajaa, kun taas opposition mielestä mielenosoituksiin osallistui 100 000 ihmistä.
Alueiden puolueen ja samalla Ukrainan enemmistöhallituksen kannattajat keskittyivät maan itä- ja eteläosiin, kun taas Kiova ja Kiovan alue puolestaan oli yleensä oranssien puolella.
Mielenosoituksista huolimatta ei 2004 eikä 2007 pyritty horjuttamaan maan taloutta eikä hryvnian kurssia. Lisäksi mielenosoitusten järjestäjät pyrkivät säilyttämään mielenosoitukset rauhallisina. 1990-luvun alussa kaivoslakot ajoivat maan talouden kriisiin.
Mielenosoitukset > Telttaleiri

Marraskuun 2004 tapaan Maidanille pystytettiin mielenosoittajien telttoja. Mielenosoittajat kuitenkin tukivat tällä kertaa Alueiden puoluetta ja pääministeri Viktor Janukovytšia.
Radan enemmistö piti päätöstä perustuslaittomana

Ukrainan parlamentti enemmistö päätti, ettei presidentti Juštšhenkon päätöstä parlamentin hajottamisesta saa julkistaa, parlamentti jatkaisi työtään ja parlamentti suositteli Ukrainan hallituksenkin jatkavan työtään.
Radan puhemies Oleksandr Morozin mukaan kansanedustajien siirtymisen kieltäminen parlamenttiryhmistä toiseen rikkoo imperatiivisen mandaatin kieltoa, minkä vuoksi kielto oli Ukrainan perustuslain vastainen. Näin ollen hänen mukaansa Verh’ovna Radan työn jatkaminen oli perustuslaillista.
Hallitusrintamaan kuuluvan Ukrainan kommunistisen puolueen Petro Symonenkon mukaan presidentinvirka pitäisi lakkauttaa.
Itävalta välittäjäksi

Ukrainan pääministeri Viktor Janukovytš ilmoitti ottaneensa 5. huhtikuuta 2007 yhteyttä Itävaltaan saadakseen sen välittäjäksi kiistaan. Ukrainan ulkoasiainministerin Arseni Jatsenjukin mukaan ulkopuolisten välittäjien asettaminen ei ollut ajankohtaista.
Vladimir Putin matkusti toukokuussa 2007 Itävaltaan vierailulle.
Ulkomaisia reaktioita

Euroopan unionin puheenjohtajamaan Saksan Kiovan suurlähettiläs Reinhard Schefers oli kehottanut hallitusrintamaa ja oppositiota pidättäytymään jännityksen lisäämisestä.
Venäjän duuma otti parlamenttivaalien järjestämiseen kannan, minkä mukaan se olisi Ukrainan perustuslain vastainen ja samalla lähettäisi erittäin vaarallisen (poliittisen) viestin.
Ukrainan perustuslakituomioistuin

Pääministeri Viktor Janukovytš saattoi asian Ukrainan perustuslakituomioistuimen käsiteltäväksi ja lupasi yrittää aloittaa Ukrainan presidentin Viktor Juštšenkon erottamismenettelyn (impeachment), mikäli tuomioistuin toteaa, ettei presidentin antama määräys uusista vaaleista ole perustuslain mukaan lainmukainen.
Mielenosoittajia ja vastamielenosoittajia oli kerääntynyt perustuslakituomioistuimen ympärille. Poliittisissa arvioissa ne, jotka kannattavat ylimääräisiä parlamenttivaaleja epäilivät, että perustuslakituomioistuin viivyttelee tahallaan ja mitä pidempään se harkitsee asiaa, sitä vaikeammaksi 27. toukokuuta 2007 järjestettäviksi määrättyjen vaalien toimeenpano tulisi ja vaalipäivää voidaan joutua siirtämään.
Tuomioistuinlaitos

Ukrainan presidentti Viktor Juštšenko erotti 24. toukokuuta yleisen syyttäjän, Svjatoslav Piskuninin, joka piti päätöstä laittomana. Erottaminen tapahtui peruuttamalla hänen aikaisempi nimityksensä. Esitettynä perusteena oli perustuslakia vastaan rikkominen siksi, ettei hän ollut eronnut kansanedustajan tehtävästä 15 päivän kuluessa nimityksestään. Esitettynä syynä oli se, ettei hän ollut toiminut Ukrainan uusien vaalien järjestämisen puolesta aktiivisesti, vaan oli jättäytynyt passiiviseksi asian suhteen.
Ukrainan sisäasiainministeri lähetti kymmeniä poliiseja suojaamaan syyttäjänvirastoa, missä Piskunin oli. Ukrainan pääministeri Viktor Janukovytš keskeytti Kriminmatkansa pitääkseen hallituksen hätäkokouksen. He joutuivat raivaamaan kiistassa Viktor Juštšenkon puolella kiistassa olevat sotilaat, jotka oli lähetetty estämään Piskuninin pitäminen virkapaikallaan.
Viktor Juštšenko puolestaan kutsui koolle maan turvallisuudesta vastaavat ministerit ja viranomaiset.