stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kehä I
Tiehankkeita > Valmistuneet hankkeet > Espoon raja – Hämeenlinnanväylä

Vaalikaudella 2011–2015 myönnettiin rahoitus lisäkaistoille välillä Espoon raja – Vihdintie ja Hämeenlinnanväylän eritasoliittymän pikaparannustoimenpiteille. Työt alkoivat maaliskuussa 2016 puiden kaadoilla. Espoon rajan ja Hämeenlinnanväylän välille rakennettiin lisäkaistoja sekä parannettiin melutorjuntaa ja kevyen liikenteen yhteyksiä.
Työ saatiin valmiiksi ennen aikataulua; viimeiset hidasterajoitukset katosivat heinäkuun alussa vuonna 2017.
Tiehankkeita > Valmistuneet hankkeet > Keilaniemi

Espoon kaupunki päätti joulukuussa 2015 Kehä I:n kattamisesta Keilaniemen alueella, päätös koski kaksivaiheisena toteutettavan hankkeen ensimmäistä vaihetta, jossa rakennetaan noin 220 metriä pitkä betonitunneli. 2017 tunnelin toinen vaihe jatkoi tunnelia yhteensä noin 400-metriseksi. Tunnelin eteläpäässä eritasoliittymäksi rakennettu kiertoliittymä korvasi kahdet liikennevalot ja pohjoispäähän tuli niin sanottu suuntaisliittymä. Ensimmäisen vaiheen tunnelin ja teiden rakennustyöt tehtiin vuosina 2016–2018, toinen vaihe valmistui 2019. Keilaniemen metroaseman viereen rakennetaan myöhemmin aluksi kaksi tornitaloa ja tunneli katetaan puistokannella. Kannelle istutettu puisto sai nimen Keilaniemenpuisto. Hankkeessa Kehä I muutettiin päästään noin kilometrin matkalla moottoritieksi. Kaksiajorataisuudesta huolimatta muu Kehä I ei ole moottoritietä.
Tunnelin lisäksi rakennettiin Otasolmun kiertoeritasoliittymä ja Keilaniemeen johtava ramppisilta sekä katutöitä muun muassa Keilaniementiellä. Myös Tapiola ja Otaniemi yhdistyvät Otasolmulla. Puistokannella kulkevat kevyen liikenteen väylät tuovat esimerkiksi Tapiolan Itärannasta hyvät yhteydet metrolle ja Keilalahden rantaraiteille.
Tiehankkeita > Valmistuneet hankkeet > Laajalahden kohta

Laajalahden hankkeen taustalla olivat Kehä I:n kasvaneet liikennemäärät. Alkuperäiset liittymät olivat liikennevalo-ohjattuja, ja liikenne ruuhkautui voimakkaasti aamuin illoin.
Raide-Jokeri-hankkeen toteuttaminen edellytti toimenpiteitä Kehä I:lle välille Turvesuontie–Turunväylä. Raideyhteys ylittää Kehä I:n eritasossa Kurkijoentien liittymän kohdalla, eikä sitä ollut mahdollista nostaa merkittävästi ympäröivää asutusta ylemmäs. Kehä I:n tasausta oli siis laskettava. Turvesuontien liittymän muuttaminen eritasoliittymäksi paransi samalla Raide-Jokeriin liittyvien katuyhteyksien toimivuutta.
Hankkeen tiesuunnitelma hyväksyttiin vuonna 2017. Hanketta toteutettiin yhtä aikaa Raide-Jokerin kanssa. Hankkeen rakennustyöt maastossa alkoivat lokakuussa 2019 ja hanke valmistui arvioitua aikaisemmin kesäkuussa 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kehä I Wikimedia Commonsissa
Liikenneviraston Kehä I Espoon raja - Hämeenlinnanväylä -sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Liikenneviraston Kehä I Kivikontie -sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Liikenneviraston Kehä I Leppävaarassa -sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Espoon kaupungin Kehä I:n parantaminen keilaniemessä -hankesivu[vanhentunut linkki]
Liittymät Keilaniemestä Itäkeskukseen
Välimatkataulukko
| (km) | Kt 51 (Länsiväylä) |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vt 1 (Turunväylä) | 6 | Vt 1 (Turunväylä) |  |  |  |  |  |
| St 120 (Vihdintie) | 10 | 4 | St 120 (Vihdintie) |  |  |  |  |
| Vt 3 (Hämeenlinnaväylä) | 12 | 6 | 2 | Vt 3 (Hämeenlinnaväylä) |  |  |  |
| Kt 45 (Tuusulanväylä) | 15 | 9 | 5 | 3 | Kt 45 (Tuusulanväylä) |  |  |
| Vt 4 (Lahdenväylä) | 20 | 14 | 10 | 8 | 5 | Vt 4 (Lahdenväylä) |  |
| St 170 (Itäväylä) | 24 | 18 | 14 | 12 | 9 | 4 | St 170 (Itäväylä) |
Pääkaupunkiseudun isot liikenneväylät
| --- | --- |
Kehätiet:  Kehä I  Kehä II  Kehä III  Kehä IV (suunnitteilla) 
Ulosmenotiet:  Länsiväylä  Turunväylä  Vihdintie  Hämeenlinnanväylä  Tuusulanväylä  Lahdenväylä  Porvoonväylä  Itäväylä 
Muut tiet:  Hakamäentie  Seututie 110 (Turuntie)  Seututie 130  Seututie 140 
Kehä I halkaisee Helsingin keskuspuiston Pirkkolan kohdalla.
Kalevalantien ja Kehä I:n risteys Espoossa.
Kehä I:llä riittää liikennettä kaikkina vuorokaudenaikoina. Kuvassa väylää Pukinmäen aseman kohdalla.
Mestarintunneli rakenteilla heinäkuussa 2009.
Mestarintunneli yleisöpäivänä tammikuussa 2011.
Tiealueen ylittävä vihersilta Viikin Latokartanossa avattiin kesällä 2016. Taustalla Kivikontien eritasoliittymän aluetta.
Keilaniemen tunnelityömaa
Keilaniemen tunnelin suu.
Frank Pappa Show

| Frank Pappa Show |
| --- | --- |
 Ohjelman logo vuonna 1992.
Tyyli:  satiiri / talk show
Luoja(t):  Heimo Holopainen Roope Lehtinen Saku Tuominen Juha Tynkkynen
Pääosissa:  Heimo Holopainen
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Kolmoskanava (1991–1992)  MTV3 (1993–1994)
Esitetty:  1991 – 1994
Aiheesta muualla
IMDb 
Frank Pappa Show on Kolmoskanavalla ja myöhemmin MTV3-kanavalla vuosina 1991–1994 lähetetty talk show- ja uutisparodiaohjelma. Heimo ”Holle” Holopaisen luoma uutisankkurihahmo Frank Pappa esiintyi aluksi Broadcasters Oy:n tuottamassa, nuorisolle suunnatussa musiikki- ja ajankohtaisohjelmassa NoTV, jota esitettiin Kolmoskanavalla 1990–1991. Ohjelma lakkautettiin keväällä 1991, mutta jo syksyllä Frank Pappa palasi ruutuun oman spin-off-nimikkoshow’nsa isäntänä. Myös sen tuotti Broadcasters. Ohjelmaa käsikirjoittivat Heimo Holopaisen lisäksi muun muassa Roope Lehtinen ja Saku Tuominen.
Ohjelmasta muistetaan muun muassa kehonrakentajasäämies Toni, Kalevankadun laulava talonmies Sepi Kumpulainen sekä Frank Papan lentävät lauseet ”Kosketelkaa toisianne!”, ”Armotonta menoa!” ja ”Bailatkaa ankarasti!”. Frank Papan ohella show’n vakiohahmoja olivat muun muassa insinööri ja isä Raimo H. Jussila (Yrjö Fonselius), topakka mediavaikuttaja Laura Kent (Nina Jääskeläinen) ja Frank Papan seksikäs assistentti Dada (Sara Hirvelä). Ohjelman lopuksi Frank Pappa istuutui pallotuoliinsa ja kääntyi lavasteiden taakse. Samalla studioääni ilmoitti että ”Frank Pappa on poistunut studiolta”. Ohjelman studioyleisönä olivat Jokereiden jääkiekkojoukkueen fanit.
Kevätkaudella 1993 ohjelmaa esitettiin MTV3:n perjantai-illan myöhäisohjelmistossa nimellä Frank Pappa Late Show. Keväällä 1994 se siirtyi MTV3:n lauantai-illan prime time -ohjelmistoon, jossa sarja pyöri vielä toukokuulle saakka. Heimo Holopainen siirtyi seuraavaksi muun muassa Yle TV1 -kanavan Iltalypsy- ja Hohtohetki-ajankohtaisviihdeohjelmien käsikirjoittajaksi ja sittemmin Yle TV2 -kanavan Kodin kääntöpiiri -ohjelman juontajaksi.
Frank Pappa Show edusti Kolmoskanavaa Montreux’n Kultainen ruusu -kilpailussa keväällä 1992. Edellisenä syksynä Frank Papalta ilmestyi single ”Bailataan ankarasti” ja keväällä 1994 presidentinvaalien kynnyksellä toinen single ”Mara-Walk”.
Muuta

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
1970-luvun puolivälin Hullujussi-yhtyeen, jossa Heimo Holopainen toimi basistina, keulahahmo oli Eeki Mantereen esittämä Viktor Kalborek. Viktor Kalborekin hahmon nimi oli aluksi Frank Krappa.
Al-Khalifa

| Al-Khalifa |
| --- | --- |
 Vaakuna
Maa:  Bahrain
Arvonimet:    Bahrainin hallitsija (Hakim al-Bahrayn) (1783–1971)  Bahrainin valtion emiiri (Amir ad-Dawlat al-Bahrayn) (1971–2002)  Bahrainin kuningas (Malik al-Bahrayn) (2002–)
Perustaja:  šeikki Khalifa ibn Muhammad
Nykyinen päämies:  Hamad ibn Isa Al Khalifa
Perustamisvuosi:  1762 tai 1766  (Zubaran perustaminen)
Kansallisuus:  arabi
Al-Khalifa eli al-Khalifa-suku on Bahrainin kuningaskunnan hallitsijahuone, joka on hallinnut maata vuodesta 1783 lähtien. Suku tunnustaa sunnalaista uskonsuuntausta ja kuuluu Bani Utba eli utub-arabiheimoon, joka taas kuuluu laajempaan Anizah-heimoliittoumaan. Muuten Bahrainin väestö on šiialaista. Hallitsijahuoneen nykyinen päämies on Hamad ibn Isa Al Khalifa, josta tuli Bahrainin emiiri vuonna 1999. Hän korotti asemaansa kruunauttamalla itsensä Bahrainin kuninkaaksi 14. helmikuuta 2002.
Noin puolet maan hallituksen jäsenistä kuuluu hallitsijasukuun. Maan itsenäistymisestä (1971) lähtien pääministerinä on toiminut nykyisen kuninkaan setä Khalifa ibn Salman Al Khalifa.
Hallitsijasukuneuvosto

Khalifan sukua koskevat päätökset sekä suvun väliset kiistakysymykset on alistettu hallitsijasukuneuvostolle (arab. مجلس العائلة الحاكمة‎). Neuvosto käsittelee erityisesti maanomistusta, kiinteistöjen myyntiä ja muita omaisuudenhallintaan liittyviä suvun sisäisiä kiistakysymyksiä. Hallitsijasuvun jäsenet eivät ole oikeutettuja käsittelemään näitä asioita tavallisten oikeusistuimien kautta.
Neuvosto on säädellyt vuodesta 1932 lähtien suvun rivijäsenten ja hallitsevan poliittisen johdon välejä. Kuitenkin juuri vuoden 1973 parlamenttivaalien aattona silloinen emiiri Isa ibn Salman Al Khalifa antoi asetuksen, jonka mukaan hallitsijasuvun neuvostosta tehtäisiin virallinen valtiohallinnon elin, jonka hallinnolliselle johdolle annettaisiin ministerien asema.
Hallitsijasukuneuvostoa johtaa tällä hetkellä kuningas Hamad, varalla Mohammed bin Khalifa bin Hamad Al Khalifa, ja pääjohtajana toimii Ibrahim ibn Khalid ibn Mohammed Al Khalifa.
Kuningas nimittää neuvoston hallituksen jäsenet suvun sisäisten linjojen ja fraktioliittoutumien mukaan.
Käännös suomeksi
Tarvo

| Tarvo |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  13. maaliskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  13. tammikuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  tarvas = alkuhärkä tai viron murteiden tarv = tarmo
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarvo on suomalainen miehen nimi. Nimi on annettu vuoden 2019 loppuun  mennessä noin 300 suomalaiselle.
Nimen alkuperästä on esitetty kaksi erilaista selitystä. Sen on arveltu johtuvan pääasiassa kansanrunoissa esiintyvästä sanasta tarvas, jolla on tarkoitettu villiä alkuhärkää. Koska nimi kuitenkin on yleinen myös Virossa, Julius Mägiste on väittänyt sen johtuvan viron murteissa esiintyvästä sanasta tarv, joka merkitsee tarmoa, energiaa, ja täten kyseessä olisi Tarmon rinnakkaisnimi. Suomessa nimi on ollut käytössä 1910-luvulta lähtien, ja almanakkaan se otettiin vuonna 1950.
Tunnettuja Tarvoja

Tarvo Laakso (1955–2023), suomalainen pastori, gospellaulaja, "rokkipappi"
Tarvo Oksala (1915–1982), suomalainen perinnöllisyystieteilijä
Tarvo Hanno Varres (s. 1970), virolainen valokuvaaja ja muusikko
Maksutase

Maksutase kuvaa kansantalouden ulkoista tasapainoa sekä reaali- että rahoitustalouden näkökulmasta ja on osa kansantalouden tilinpitojärjestelmää. Maksutase koostuu vaihto-, pääoma- ja rahoitustaseesta.
Vaihtotase kuvaa ulkomaisten taloustoimien, kuten tavaroiden ja palveluiden ulkomaankaupan, tuotannontekijäkorvausten ja tulonsiirtojen, vaikutusta kansantuloon ja kansantalouden säästämisen ja investointien väliseen tasapainoon.
Pääomatase sisältää vain pääomansiirtoja.
Rahoitustase kuvaa vaihtotaseen alijäämän rahoitusta tai ylijäämän sijoittamista ulkomaille ja koostuu suorista sijoituksista, arvopaperisijoituksista, muista sijoituksista, johdannaisista sekä keskuspankin valuuttavarannon muutoksista.
Tilaston tuottaminen

Suomen maksutasetta ja ulkomaista varallisuutta koskevat tilastot laati Tilastokeskus. Perustiedot kerätään yhdessä Tullihallituksen ja Suomen Pankin kanssa. Vuoteen 2013 saakka tilastot laati Suomen Pankin tilastoyksikkö.
Tullihallitus kerää tiedot tavaroiden ulkomaankaupasta sekä julkaisee tavaroiden ulkomaankauppatilastot. Tilastokeskus kerää puolestaan tiedot palvelujen kansainvälisestä kaupasta sekä tulon- ja pääomansiirroista. Suomen Pankki kerää tiedot rahoitustaseen, pääomakorvausten ja ulkomaisen varallisuuden tilastointia varten. Suomen Pankki vastaa valmiiden tilastotietojen lähettämisestä kansainvälisiin järjestöihin.
Maksutaseen ja ulkomaisen varallisuuden tilastojen laadinnassa noudatetaan IMF:n maksutasekäsikirjan (6. painos vuodelta 2009) ohjeita ja suosituksia. Euroopassa maksutasetilastointia ohjeistavat Euroopan keskuspankki (rahoitustase), Eurostat (vaihtotase) ja OECD (suorat sijoitukset).
Tilaston valmistuminen ja korjaukset

Kuukausittainen maksutase julkaistaan noin 6 viikon kuluttua tilastokuukauden päättymisestä heti Tullin tavaroiden ulkomaankauppatilaston julkaisemisen jälkeen. Joulukuun tiedon julkaisemisen yhteydessä julkaistaan päättyneen vuoden ennakkotieto noin helmikuun puolivälissä. Kunkin kuukausitiedotteen yhteydessä korjataan myös edellisen kuukauden tiedot. Kuukausitilastoihin arvioidaan neljännesvuosittain ja vuosittain kerättävät tiedot. Laajemmat vuositiedot valmistuvat noin 10 viikossa. Kuukausi- ja neljännesvuositietojen keskinäinen tarkennus- ja korjausrytmi on sovitettu yhteen.
Vuositiedot suorien sijoitusten vuosikyselystä ja muiden palvelujen kyselystä valmistuvat tilastovuotta seuraavan vuoden syksyyn mennessä, kun kaikki perustiedot on saatu. EKP:n ja Eurostatin korjausrytmin mukaan suurimmat korjaukset tehdään aina maaliskuun ja syyskuun lopussa. Tuolloin korjataan kaikki edellisen vuoden kuukausi- ja neljännesvuositiedot, jotta ne saadaan yhteneviksi korjattavien vuositason lukujen kanssa. Myös päättynyttä vuotta edeltävän vuoden tietoja korjataan. Luvut tulevat lopullisiksi yli kahden vuoden kuluttua tilastovuoden päättymisestä.
Käsitteistö > Vaihtotase

Tavarakauppa
Palvelukauppa
Kuljetuspalvelut
Matkailupalvelut
Muut palvelut
Tuotannontekijäkorvaukset
Palkansaajakorvaukset
Pääomakorvaukset
Tulonsiirrot
Käsitteistö > Pääomatase

Pääomansiirrot
Käsitteistö > Rahoitustase

Suorat sijoitukset
Arvopaperisijoitukset
Muut sijoitukset
Johdannaiset
Valuuttavaranto
Maksutaseen tilastovirhe

Virheelliset ja tunnistamattomat erät kokonaisuutena ovat kaikkien maksutaseen erien virheiden ja puuttuvien tietojen nettosuure, joka laskennallisesti on vaihto- ja pääomataseen summan ja rahoitustaseen ero tietyllä aikavälillä. Tilastovirhe on suhteellisesti suurempi kuukausi- ja neljännesvuositilastossa kuin vuositasolla, koska jälkimmäisessä tarkastelussa monet ajoituserot häviävät. Suurten kansainvälisten yritysten ulkomaiset liiketoimet aiheuttavat tilastoihin huomattavaa vaihtelua, ja niiden liiketoimien vastaerät eivät rahaliiton oloissa välttämättä tule näkyviin Suomen maksutasetilastossa. Lisäksi ajoituserot kirjauksissa saattavat näkyä suurina tilastovirheinä tai peräkkäisinä suurina erimerkkisinä tilastovirheinä.
Aiheesta muualla

Suomen Pankki: Maksutase ja ulkomainen varallisuus[vanhentunut linkki]
Kausaalinen päättely

Oletettuja syy-seuraussuhteita muuttujien välillä esitetään usein matemaattisesti suunnattujen syklittömien verkkojen (DAG, engl. directed acyclic graph) avulla. DAG ei ole kontrafaktuaalinen kuten ns. yhden maailman toimenpideverkko (SWIG, engl. single-world intervention graph).
Kausaalinen päättely tarkoittaa syy-seuraussuhteen eli vaikutuksen arviointia tiettyjen havaintojen ja oletusten perusteella. Päättelyssä tapahtuvia systemaattisia virheitä kutsutaan usein harhoiksi.
Syy-seuraussuhteella tarkoitetaan yksinkertaisimmillaan eroa kahden erilaisen hypoteettisen eli ns. kontrafaktuaalisen tilan etenemisen välillä. Esim. hoidolla sanotaan olevan vaikutus sairauteen, kun potilasväeston keskimääräinen sairauden kulku olisi erilainen hoidolla ja hoidotta, kaiken muun ollessa lähtötilanteessa samaa.
Kausaalinen väite ei koske havaintoja todellisesta maailmasta vaan kontrafaktuaaleja eli hypoteettisia maailmoja – assosiaatioita havaitaan, mutta kausaliteetti päätellään. Vaikutuksia voidaan arvioida yksilötasolla vain äärimmäisen vahvoilla oletuksilla, ja tästä syystä vaikutuksella tarkoitetaan yleensä keskimääräistä vaikutusta jossakin joukossa. Vastakkaiset yksilövaikutukset voivat periaatteessa ilmetä puuttuvana keskivaikutuksena. Vaikutuksen suuruus riippuu usein erilaisten muovaajien (engl. effect measure modifier) ja yhteisvaikutusten (interaction) saamista arvoista kussakin joukossa. Toisin sanoen, syyllä ei ole olemassa vain yhden suuruista vaikutusta, vaan eri suuruisia keskimääräisiä vaikutuksia erilaisissa tiloissa. Kausaalinen päättely on haastavaa, koska vain toinen vertailtavista kontrafaktuaaleista on mahdollista todellisesti havaita ja tämänkin hyödyntäminen päättelyssä vaatii vähintään konsistenssioletuksen. Toisin sanoen, maailmaa ei voida kelata taaksepäin tai kopioida nähdäkseen, mitä olisi tapahtunut, jos jotakin olisi tehty toisin.
Käyttöaiheet

Kausaalinen päättely on erityisen tärkeää tieteessä, jossa tehtävään on kehitetty yhä luotettavampia menetelmiä. Siinä missä yksinkertaisissa tapauksissa luotettavaan kausaaliseen päätelmään päästään välittömästi arkiajattelulla, monimutkaisemmissa tapauksissa päättelyyn on välttämätöntä käyttää täsmällistä kausaalista tilastotieteellistä teoriaa.
Esimerkiksi laskuvarjon vaikutus putoamisvammaan on suuri, vähätekijäinen ja helposti selitettävä, mitattava ja toistettava. Tarvittavat oletukset voidaan tehdä huolettomasti, eikä vaikutuksen arvioimiseksi tarvita erityisiä menetelmiä. Toisaalta taas esimerkiksi liikunnan vaikutus sydäninfarktiin on pieni, monitekijäinen ja vaikeasti selitettävä, mitattava ja toistettava. Tällaisen vaikutuksen luotettavaksi arvioimiseksi tarvitaan käytännössä erilaisia suuria laadukkaita aineistoja ja virhelähteiden hallintaan soveltuvia laskennallisia menetelmiä.
Menetelmät

Sekoittuneisuuden ja valintaharhan korjaamisessa käytettäviin menetelmiin kuuluvat muun muassa rajoittaminen, osittaminen, kaltaistus (engl. matching), vakiointi (engl. standardization), g-kaava (g formula), IP-painotus (engl. inverse probability weighting), g-estimointi, instrumenttimuuttujat, DID-menetelmä (engl. differences-in-differences), regressioepäjatkuvuus-analyysi, etuovikriteeri, negatiiviset kontrollit ja propensiteettiarvot.
Osittamismenetelmät (rajoittaminen, osittaminen, kaltaistaminen, vasteregressio) soveltuvat vain ehdollisten vaikutusten arviointiin osaryhmissä, kun taas ns. G-menetelmät (vakiointi, g-formula, IP-painotus, g-estimointi) soveltuvat poistamaan virhelähteen vaikutuksen eli simuloimaan kontrafaktuaalia. G-menetelmät soveltuvat myös ajassa muuttuvien syiden ja sekoittavien tekijöiden analysointiin. G-menetelmistä on myös ns. kaksoisvakaita (double robust) yleistyksiä, jotka sallivat osittaisia mallinnusvirheitä. Näistä syistä G-menetelmien käyttö on suositeltavaa yleisesti, vaikkakin yksinkertaisissa tilanteissa muukin menetelmä voi olla sopiva. (Poikkeuksena g-estimointi soveltuu vain sekoittavien tekijöiden hallintaan – mutta muista poiketen sen avulla voidaan arvioida helposti myös mittaamatonta sekoittuvuutta.)
Menetelmät > Hillin lista

Hillin lista (engl. Bradford Hill viewpoints) sisältää havaittujen yhteyksien piirteitä, joiden voidaan katsoa lisäävän tai vähentävän kausaalisen suhteen uskottavuutta:
Voimakkuus: Mitä voimakkaampi yhteys muuttujien välillä havaitaan, sitä todennäköisemmin havaittu yhteys on kausaalinen.
Annos-vastesuhde: Yleensä biologiassa suurempi annos altistetta aiheuttaa suuremman vasteen. Näin siis mitä selkeämpi annos-vasteyhteys havaitaan, sitä todennäköisemmin yhteys voisi olla kausaalinen.
Ajallinen yhteys: Mitä paremmin altiste voidaan havaita ennen vasteen ilmaantumista eikä yhtäaikaisesti tai vasta vasteen jälkeen, sitä todennäköisemmin havaittu yhteys on kausaalinen.
Mekanismi: Mitä uskottavampi mekanismi altisteen ja vasteen väliselle kausaaliselle suhteelle on keksittävissä, sitä todennäköisemmin havaittu yhteys on kausaalinen.
Spesifisyys: Mitä spesifimmin yhteys on altisteen ja vasteen välillä tai mitä vähemmän nämä ovat epäspesifisesti yhteydessä erilaisiin muuttujiin, sitä todennäköisemmin altisteen ja vasteen havaittu yhteys on kausaalinen. Esimerkiksi, tutkijat voivat käyttää negatiivisia kontrollimuuttujia, joilla ei varmasti ole kausaalista yhteyttä vastemuuttujaan. Jos negatiivisen kontrollin ja vasteen välillä onkin tutkimuksessa yhteys, tämä tarkoittaa, että tutkimuksessa täytyy olla joitakin korjaamattomia virhelähteitä. Jos taas negatiivisen kontrollin ja vasteen välillä ei havaita yhteyttä, tämä voi vahvistaa altisteen ja vasteen yhteyden uskottavuutta.
Analogia: Mitä enemmän on kausaalisia yhteyksiä muiden vastaavien tai samantapaisten muuttujien välillä, sitä todennäköisemmin myös kyseinen havaittu yhteys on kausaalinen. Esimerkiksi, jos yhdellä lääkeaineella tiedetään olevan suolistoon liittyvä haitta, havaittu yhteys toisen lääkeaineen ja suolistoon liittyvän haitan välillä voisi olla jo analogian vuoksi uskottavampi.
Konsistenssi: Mitä useammin erilaisissa tutkimuksissa havaitaan sama yhteys, sitä todennäköisemmin havaittu yhteys on kausaalinen.
Koherenssi: Mitä enemmän on yhtäpitävää näyttöä laboratoriotutkimuksista, sitä todennäköisemmin havaittu yhteys on kausaalinen.
Kokeellinen näyttö: Mitä enemmän on yhtäpitävää näyttöä kokeellisista tutkimuksista, sitä todennäköisemmin havaittu yhteys on kausaalinen.
Huomattakoon, että yhtäkään näistä ei voi pitää kausaalisuhteen kriteerinä, vaikka englanninkielisessä kirjallisuudessa tähän listaan usein harhaanjohtavasti viitataan nimityksellä Bradford Hill criteria.
Menetelmät > Kohdekokeen jäljittely

Kausaalinen päättely voidaan tehdä ns. kohdekoe-emulaationa. Kohdekoe tarkoittaa ideaalista satunnaistettua tutkimusasetelmaa, joka vastaisi suoraan haluttuun kausaaliseen kysymykseen. Emuloinnin tarkoitus on jäljitellä mahdollisimman tarkasti haluttua kohdekoetta käyttämällä jotakin toisenlaista, esim. satunnaistamattoman tutkimusasetelman, tuottamaa aineistoa.
Kohdekokeen tutkimusprotokollan täsmentäminen on hyödyllinen prosessi, joka tarkentaa epäselviä kausaalisia kysymyksiä. Kohdekokeen emulointi antaa yhteisen viitekehyksen satunnaistettujen ja havainnoitujen aineistojen analysoimiseen. Havainnoivissa asetelmissa kerätyn aineiston avulla voidaan emuloida vastaavaa satunnaistettua koetta, jos riittävä joukko sekoittavia tekijöitä on mitattu, sekoittuneisuus korjataan asianmukaisesti ja syyn todennäköisyyden kuvaava malli on oikein määritelty. Satunnaistaminen poistaa ainoastaan sekoittuneisuuden ja tämänkin vain seurannan alussa – kaikki muut virhelähteet tulee edelleen huomioida samalla tavalla kuin satunnaistamattomissa asetelmissa.