stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Käsipallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 2011

Vuoden 2011 käsipallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Ruotsissa 13. – 30. tammikuuta. Kisoihin selvisi karsintojen kautta 24 maata. Turnauksen voitti Ranska, joka voitti loppuottelussa Tanskan jatkoajan jälkeen maalein 37–35. Pronssiottelussa Espanja kaatoi isäntämaa Ruotsin 23–24.
Tähdistökentällinen ja palkitut

| Pelipaikka | Nimi | Maa |
| --- | --- | --- |
| Maalivahti | Thierry Omeyer |  Ranska |
| Vasen laitapelaaja | Håvard Tvedten |  Norja |
| Vasen takarakentaja | Mikkel Hansen |  Tanska |
| Pelinrakentaja | Dalibor Doder |  Ruotsi |
| Oikea takarakentaja | Alexander Petersson |  Islanti |
| Oikea laitapelaaja | Vedran Zrnić |  Kroatia |
| Viivapelaaja | Bertrand Gille |  Ranska |
| Arvokkain pelaaja | Nikola Karabatić |  Ranska |
| Paras maalintekijä | Mikkel Hansen |  Tanska |
Loppusijoitukset

| Sijoitus | Maa | Joukkue |
| --- | --- | --- |
|  |  Ranska | Luc Abalo, William Accambray, Xavier Barachet, Arnaud Bingo, Sébastien Bosquet, Didier Dinart, Jérôme Fernandez, Bertrand Gille, Michaël Guigou, Samuel Honrubia, Guillaume Joli, Franck Junillon, Nikola Karabatić, Daouda Karaboué, Thierry Omeyer, Bertrand Roine ja Cédric Sorhaindo. Päävalmentaja: Claude Onesta. |
|  |  Tanska | Jacob Bagersted, Lasse Boesen, Lars Christiansen, Mads Christiansen, Anders Eggert, Lasse Svan Hansen, Mikkel Hansen, Rene Toft Hansen, Niklas Landin Jakobsen, Rasmus Lauge, Hans Lindberg, Thomas Mogensen, Kasper Nielsen, Jesper Nøddesbo, Sørenn Rasmussen, Bo Spellerberg ja Kasper Søndergaard. Päävalmentaja: Ulrik Wilbek. |
|  |  Espanja | Julen Aguinagalde, Joan Cañellas, Alberto Entrerríos, Raúl Entrerríos, Rubén Garabaya, Juanín García, Eduardo Gurbindo, José Javier Hombrados, Viran Morros, Roberto García Parrondo, Jorge Maqueda Peño, Albert Rocas, Chema Rodríguez, Iker Romero, Arpad Šterbik ja Cristian Ugalde. Päävalmentaja: Valero Rivera. |
| 4. |  Ruotsi |  |
| 5. |  Kroatia |  |
| 6. |  Islanti |  |
| 7. |  Unkari |  |
| 8. |  Puola |  |
| 9. |  Norja |  |
| 10. |  Serbia |  |
| 11. |  Saksa |  |
| 12. |  Argentiina |  |
| 13. |  Etelä-Korea |  |
| 14. |  Egypti |  |
| 15. |  Algeria |  |
| 16. |  Japani |  |
| 17. |  Slovakia |  |
| 18. |  Itävalta |  |
| 19. |  Romania |  |
| 20. |  Tunisia |  |
| 21. |  Brasilia |  |
| 22. |  Chile |  |
| 23. |  Bahrain |  |
| 24. |  Australia |  |
Aiheesta muualla

Virallinen kisasivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Käsipallon MM-kilpailujen tilastosivusto (saksaksi)
Lekuttelijamonarkki

| Lekuttelijamonarkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Monarkit Monarchidae
Suku::  Tyynenmerenmonarkit Myiagra
Laji::  inquieta
Kaksiosainen nimi
 Myiagra inquieta  (Latham, 1801) 
Katso myös
   Lekuttelijamonarkki Wikispeciesissä   Lekuttelijamonarkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lekuttelijamonarkki (Myiagra inquieta) on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Lekuttelijamonarkkia tavataan Australiassa, Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on raportoitu olevan paikallisesti melko yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Licancabur

Licancabur
| --- | --- |
Tyyppi:  Kerrostulivuori
Sijainti:   Chile  Bolivia Bolivia ja Chile
Vuoristo:  Andit
Korkeus merenpinnasta:  5 920 m
Prominenssi:  1 426  m 
Ikä:  Holoseeni 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Licancabur on Chilen ja Bolivian rajalla sijaitseva kerrostulivuori. Tulivuoren kraatterissa sijaitsee yksi maailman korkeimmilla sijaitsevista järvistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Licancabur Wikimedia Commonsissa
Leivos

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .


Leivos on pieni leivonnainen.
Historia

Leivoksen tarina ponnistaa 1700-luvun muropohjaisesta tortusta, jonka idea oli täytteessä. Leivoksessa sitä vastoin muoto oli tärkein. Tortun ja leivoksen erotti kaksinkertainen paistaminen, taikinalaadut ja kuorrutukset. Torttukuorrutuksia tehtiin ruusunmarjasoseesta, myöhemmin myös marsipaanista.
Keskiajalla leivoksia olivat rinkeli, stritzel, piparkakku ja vohveli, barokkiaikana pasteija ja torttu. 1800-luvun kahvihuoneissa juotiin kahvia ranskalaiseen tyyliin makean pain a cafe -leivän kera.
Suomen ensimmäisen konditorian avasivat Porvooseen Sveitsin Graubüdenista tulleet sokerileipurit vuonna 1820. Vuonna 1891 Karl Fazer avasi Helsinkiin konditoriansa. Hän toi ulkomailta kinuskin, jonka merkitys kasvoi paitsi kakun kuorrutteena myös leivoksissa. Myytyään leivonnaisia omasta leipomostaan jo muutaman vuoden kondiittori Fredrik Edvard Ekberg avasi vuonna 1865 Helsingin Aleksanterinkatu 52:ssa konditorian. Ensimmäisessä lehti-ilmoituksessaan se mainosti aleksanterinleivoksia, masariinileivoksia, napoleonleivoksia ja runebergintorttuja. Ekbergiä kutsutaan helsinkiläisen ja suomalaisen leivoskulttuurin isäksi. Eräs hänen tunnetuimpia leivoksiaan on kilpikonnaleivos.
Tunnettuja leivoksia

Kustaa Aadolfin leivos
Sacherleivos
Liperin koulu

| Liperin koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Koulukuja 2, 83100 Liperi
Koordinaatit:  62.53304°N, 29.37064°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Sanna Rissanen (koulunjohtaja)
Luokat:  1–6
Oppilaita:  525 (2020, yhtenäiskoulun oppilasmäärä)
Verkkosivut
Liperin koulu on Liperin kunnan kirkonkylän taajamassa toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6).
Ennen syksyä 2021 Liperin koulu muodosti osan ala- ja yläkoulut sisältänyttä Liperin yhtenäistä peruskoulua. Yläkoulu kuitenkin suljettiin Liperin kirkonkylältä, rakennus purettiin ja luokka-asteiden 7.–9. opetus siirrettiin Ylämyllyn taajamaan, osaksi Ylämyllyn koulua. Sinne nousi Patteriston yksiköksi kutsuttu uudisrakennus yläkoululle ja kirjastolle.
Liperin yhtenäistä peruskoulua kävi vuonna 2020 yhteensä 525 peruskoulun oppilasta. Heistä pääosa oli yläkoululaisia.
Leikkauspiste

Leikkauspiste on kahden tai useamman suoran leikkauskohdassa oleva piste. Leikkauspistettä käytetään matematiikassa monien mallien, kaavojen ja geometristen kuvioiden hahmottamisessa.
Liperin kirkonkylä

| Liperin kirkonkylä |
| --- | --- |
 Liperin tori.
 Liperin kirkonkylä
 Koordinaatit: 62°32′N, 29°23′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjois-Karjala
Kunta:  Liperi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä, kirkonkylä, kuntakeskus, taajama
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,66 km²
Väkiluku (31.12.2019)  (Tiedot koskevat taajamaa.):  1 410
 – Väestötiheys:  385,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Liperin kirkonkylä on Liperin kunnan keskustaajama ja kirkonkylä. Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan Liperin keskustaajaman pinta-ala oli 3,66 neliökilometriä ja väkiluku 1 410 vuoden 2019 lopussa. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa kunnan omasta, virallisesta kunnan tai kunnanosien rajauksesta.
Kirkonkylässä sijaitsevat muun muassa Liperin kirkko, kirjasto, koulu, kunnanvirasto, terveysasema, apteekki ja Tokmanni. Lähin rautatieasema on Viinijärven rautatieasema 20 kilometrin päässä. Kirkonkylän vesitorni on muodoltaan kartiomainen.
Liperin kaksi muuta taajamaa ovat Viinijärvi ja Ylämylly.
Leksvikin kirkko

| Leksvikin kirkko Leksvik kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1668
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leksvikin kirkko (norj. Leksvik kirke) on Indre Fosenin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1668.
Kuvia

Kirkkosali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leksvikin kirkko Wikimedia Commonsissa
La Brean tervahaudat

| La Brean tervahaudat> La Brea Tar Pits |
| --- | --- |
 La Brean tervahauta museolla.
Sijainti
 La Brean tervahaudat
Koordinaatit:  34°3′46.18″N, 118°21′21.57″W
Valtio:  Yhdysvallat
Paikkakunta:  Kalifornia
Ajanjakso:  Pleistoseeni–Holoseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓  
Aiheesta muualla
  La Brean tervahaudat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karikkeen peittämä maaöljy on petollinen ansa, joka koitui monen eläimen kuolemaksi.
La Brean tervahaudat on fossiilialue Kaliforniassa, keskellä Los Angelesia. La Brean tervahautojen ”terva” on erityisen paksua maaöljyä, joka nousee maan pinnalle maanalaisesta öljyesiintymästä. Tuhansia eläimiä ja kasveja on jäänyt ansaan La Brean paksuun öljyyn 40 000–8 000 vuoden välisenä aikana. Ne ovat takertuneet kiinni maaöljyyn ja sen jälkeen vajonneet sen sisään. Niiden upottua öljyyn öljypitoiset sedimentit ovat säilyttäneet eläinten luut ja kasvien osat täydellisesti.
Tervahautojen muodostuminen

Tervahaudat ovat muodostuneet maaöljystä joka nousee ylös maanpinnalle kallioperässä olevien halkeamien kautta. Kun öljy on pinnalla niin siitä haihtuvat kevyemmät ainekset jättäen jäljelle raskaimman tervan tai asfaltin. Alueen alkuperäiset asukkaat käyttivät sitä kanoottien ja korien tiivistämiseen sekä liimana. Kun länsimaalaiset saapuivat alueelle, tervaa kerättiin kuopista ja käytettiin lähistön talojen kattojen tiivistykseen.
Tässä yhteydessä löydettiin luita ja niiden ajateltiin joutuneen sinne kun karjaa oli eksynyt kuoppiin. Kiinnostus kaivauksiin heräsi kuitenkin 1900-luvun vaihteessa kun löytyi sukupuuttoon kuolleen jättiläislaiskiaisen jäänteet. Vuonna 1901 tehtiin ensimmäinen arkeologinen kaivaus. Tuhansia eläimiä ja kasveja on jäänyt ansaan La Brean paksuun öljyyn 40 000–8 000 vuoden välisenä aikana. Ne ovat takertuneet kiinni maaöljyyn kiinni ja sen jälkeen vajonneet sen sisään. Niiden upottua öljyyn öljypitoiset sedimentit ovat säilyttäneet eläinten luut ja kasvien osat täydellisesti. Öljy on säilönyt luut hyvin koska se esti hapen vaikutuksen niihin. Luut eivät ole siis kivettyneet mutta niitä kutsutaan fossiileiksi koska ne ovat yli 10 000 vuotta vanhoja. Kaikkiaan yli 660 eliölajia on löydetty tervahaudoista.
Alueen öljy on hyvin tahmeaa ja sen viskositeetti on korkea eli se on jähmeästi virtaavaa. Siitä syistä siihen on jäänyt kiinni suuriakin eläimiä kuten mammutteja ja biisoneja. Tällaisten suurten eläinten kiinni jääminen on houkutellut paikalle petoja ja raadonsyöjiä, jotka ovat puolestaan jääneet kiinni öljyyn. Öljystä onkin löytynyt paljon enemmän petoja. Noin 90 prosenttia eläimistä on lihansyöjiä. Ihmisiä on haudoista löytynyt vain yksi, mutta ihmisten valmistamia esineitä sen sijaan on löydetty runsaasti. Öljystä on kaivettu esiin myös sammakkoeläimiä, matelijoita, lintuja, hyönteisiä ja muita selkärangattomia sekä kasveja.
Kaivaukset jatkuvat edelleen tervahaudassa numero 91, muut haudat on kaivettu tyhjiksi. Fossiilien säilyttämistä varten Los Angelesiin on avattu George C. Page Museum, jossa vierailivat voivat tutustua löytöihin. Museo on osa Natural History Museum of Los Angeles County museota.
Löydettyjä lajeja

Listassa † merkityt ovat sukupuutton kuolleita.
Antilocapra americana hanka-antilooppi
Antrozous pallidus
†Arctodus simus tylppäkuonokarhu
Bassariscus astutus kissafretti
Bison sp. biisoni
†Bison antiquus
†Bison latifrons
†Capromeryx minor
†Camelops hesternus
†Antocyon dirus hirviösusi
Canis familiaris koira
Canis latrans kojootti
Canis lupus susi
Cervus elephas
Citellus variegatus
Dipodomys agilis
†Equus conversidens
†Equus occidentalis
†Felis daggetti
†Glossotherium harlani
†Hemiauchenia macrophala
Homo sapiens ihminen
†Homotherium serum (sapelihammaskissojen Homotherium suvun laji)
Lasiurus cinereus
Lepus californicus mustahäntäjänis
Lynx rufus punailves
†Mammut americanum (mastodontti laji)
†Mammuthus columbi kolumbianmammutti
†Mammuthus imperator
†Megalonyx jeffersoni (Megalonyx maalaiskiaisten suvun laji)
Mephitis mephitis skunkki
Microtus californicus
†Miracinonyx sp.
Mustela frenata Pitkähäntäkärppä
Neotoma fuscipes
†Nothrotheriops shastensis
Notiosorex crawfordi aavikkopäästäinen
Odocoileus sp.
Onychomys torridus
Otospermophilus beecheyi
Ovis aries lammas
†Panthera atrox
Panthera leo atrox amerikanleijona
†Panthera onca augusta
Paramylodon harlani
Perognathus californicus
†Peromyscus imperfectus
†Platygonus compressus
Procyon lotor pesukarhu
Puma concolor puuma
Reithrodontomys megalotis
Scapanus latimanus
†Smilodon fatalis (sapelihammaskissojen Smilodon suvun laji)
†Smilodon fatalis brevipes
Sorex cf. ornatus
Spermophilus beecheyi
Spilogale putorius
Sylvilagus audubonii
Sylvilagus bachmani
Tamias merriami
†Tapirus californicus
Taxidea taxus amerikanmäyrä
Thomomys bottae
Urocyon cinereoargenteus harmaakettu
Ursus americanus mustakarhu
Ursus arctos karhu
Ursus arctos horribilis harmaakarhu
Lähde:
Aiheesta muualla

Welcome to La Brea Tar Pits La Brea Tar Pits & Museum. Viitattu 16.12.2019. (englanniksi)
Clark, Mike: The McKittrick Tar Pits San Joaquin Valley Geology.  17.12.2015. Viitattu 16.12.2019. (englanniksi)
Esihistoriallisia tervahautoja, Seura, 07.07.1937, nro 27, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maaöljystä kaivettuja hirviösuden kalloja.
Hydrophilus sp.
Haudasta löydetyn naisen kallosta tehty jäljennös.
Kurkilampi (Multia)

| Kurkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°25′05″N, 24°54′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Multianjoen valuma-alue (35.67)
Laskujoki:  Pirttipuro 
Järvinumero:  35.673.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,6 m  
Rantaviiva:  1,265 km  
Pinta-ala:  7,632 ha  
Tilavuus:  0,0001515 km³ 
Keskisyvyys:  1,99 m  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKurkilampi 
Kurkilampi  on Keski-Suomessa Multialla Pirttiperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 7,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä.Lammen tilavuudeksi on saatu 151 500 kuutiometriä eli 0,152 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Uitamonjärven alueeseen (35.673) se kuuluu.
Kotka Rankki Ohutta Yläpilveä

Kotka Rankki Ohutta Yläpilveä oli 1979 perustettu suomalainen poprock-yhtye, joka julkaisi 1980-luvun alussa albumin Alavilla mailla hallan vaaraa sekä kaksi singleä, joista "Pearl Harbour" nousi hitiksi. Jussi Raittinen levytti myöhemmin version yhtyeen kappaleesta "Konttorikantri" nimellä "Samassa veneessä". Vuonna 2014 yhtyeeltä ilmestyi uusi albumi Nahkiaisen tiedot puuttuvat 34 vuoden tauon jälkeen, mikä lienee Suomessa ennätyksellisen pitkä aika albumien julkaisun välillä.
Historia

Kotka Rankki Ohutta Yläpilveä perustettiin vuonna 1979. 1980 yhtye julkaisi singlen "Pearl Harbour", joka nousi hitiksi ja sai paljon radiosoittoa. Seuraavana vuonna yhtyeeltä julkaistiin albumi Alavilla mailla hallan vaaraa sekä single "Sakaali / Kultainen Kenguru". Opiskelijoista koostunut yhtye hajosi, kun sen jäsenet päätyivät töihin eri puolille Suomea.
Vuonna 2013 yhtyeen jäsen Pentti Laitinen kokosi jäsenet takaisin yhteen. Tuloksena oli uusi kappale "Lotta ja hai", josta tehtiin myös South Park -vaikutteinen videoanimaatio. Seuraavana vuonna yhtyeeltä julkaistiin 34 vuoden tauon jälkeen uusi albumi Nahkiaisen tiedot puuttuvat.
Yhtyeen nimessä esiintyvä Rankki on Kotkan edustalla Suomessa sijaitseva saari, jonka nimi esiintyy päivittäin radion Merisäässä. Yhtyeen toisen albumin nimessä esiintyvä Nahkiainen on Merisäässä myös päivittäin mainittava majakka Perämerellä Raahen edustalla.
Jäsenet > 2013–

Kyösti Kattilakoski – laulu
Pentti Laitinen – kitara
Kimmo Klemettinen – slide-kitara, kosketinsoitin, taustalaulu
Lauri Astala – bassokitara
Pasi Hautalampi – rummut
Petri Rankka – rummut, lyömäsoittimet
Markku Lonkila – taustalaulu
Jäsenet > 1981

Ippa Wilska – laulu
Kyösti Kattilakoski – laulu, akustinen kitara
Pentti Laitinen – laulu, sähkökitara, akustinen kitara, huuliharppu
Markku Lonkila – laulu, akustinen kitara (Olympia Electric 45)
Lauri Astala – basso, akustinen kitara, munniharppu
Jouko Kovanen – rummut
Veli-Matti Pietikäinen – huilu, sähköpiano, flyygeli, syntetisaattori, urut, taustalaulu
Diskografia > Studioalbumi

Alavilla mailla hallan vaaraa (1981,  Kräk!)
Nahkiaisen tiedot puuttuvat (2014,  omakustanne)
Yöllä tuuli yltyy (2015,  omakustanne)
Merisavua Valassaarilla (2017,  omakustanne)
Diskografia > Singlet

Pearl Harbour ‎/ Aamu HKL:n bussissa (1980,  Kräk!)
Sakaali / Kultainen kenguru (1981,  Kräk!)
Talven vaara (2013,  omakustanne)
Lotta ja hai (2013,  omakustanne)
Aiheesta muualla

http://vaylanpyorre.blogspot.fi/2011/06/kotka-rankki-ohutta-ylapilvea-tottaei.html
http://www.youtube.com/watch?v=Ut2DgVcJRUE
Kula Shaker

Kula Shaker vuonna 2007.
Kula Shaker on englantilainen psykedeelistä rockia soittava yhtye, jonka perusti lontoolainen Crispian Mills. Se oli suosionsa huipulla brittipopin aikakaudella 1990-luvulla. Yhtye käyttää monissa kappaleissaan perinteisiä intialaisia soittimia, kuten sitaria ja tablaa. Kula Shaker perustettiin vuonna 1995, ja se on julkaissut seitsemän albumia. Debyyttialbumi K saavutti ensimmäisen sijan Britannian albumilistalla. Yhtye hajosi vuonna 1999. Bändi uudistettiin vuonna 2004 School of Braja -kokoelman sessioihin. Tämä johti suunnitelmiin paluusta. Reformaatio tapahtui kuitenkin vasta vuoden 2006 alussa. Viidennellä albumilla K 2.0 vuonna 2016 yhtye teki paluun loppuunmyydyn  Euroopan-kiertueen muodossa.
Pidennettyjen tauon jälkeen yhtye julkaisi kuudennen albuminsa Congregational Church of Eternal Love and Free Hugs -kesäkuussa 2022 ja heidän seitsemännen albuminsa Natural Magick julkistettiin vuonna 2024.
Jäsenet

Crispian Mills - laulu, kitara
Alonza Bevan - basso
Paul Winterhart - rummut
Harry Broadbent - koskettimet (vuodesta 2006)
Jay Darlington - koskettimet (vuosina 1995-1996)
Diskografia > Albumit

K (1996)
Peasants, Pigs & Astronauts (1999)
Strangefolk (2007)
Pilgrims Progress (2010)
K 2.0 (2016)
1st Congregational Church of Eternal Love and Free Hugs (2022)
Natural Magick (2024)
Diskografia > Singlet

Tattva (Lucky 13 Mix) (1995)
Grateful When You're Dead (1996)
Tattva
Hey Dude
Govinda
Hush (1997)
Sound of Drums (1998)
Mystical Machine Gun (1999)
Shower Your Love
Second Sight (2007)
Out on the Highway
Drink Tea (For the Love of God)
Peter Pan R.I.P (2010)
Christmas Time (Is Here Again)
Infinite Sun (2015)
Let Love Be (With U)
2 Styx(2016)
Holy Flame
Aiheesta muualla

Kula Shakerin viralliset kotisivut
Kurkilampi (Karstula)

| Kurkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°45′45″N, 24°30′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.673.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  195,2 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,627 km  
Pinta-ala:  2,136 ha  
Tilavuus:  0.000007 km³ 
Keskisyvyys:  0,32 m  
Suurin syvyys:  1 m  
Saaria:  2 
 fiKurkilampi 
Kurkilampi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Aution lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan kaksi saarta. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 6 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Valkkunan valuma-alueeseen (14.673) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 195,2 metriä mpy.
Liu Hsiu-Mei

Liu Hsiu-Mei (kiin. 劉秀美; s. 28. marraskuuta 1972) on taiwanilainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen erotuomari.
Liu oli peliurallaan Taiwanin maajoukkueen jäsen ja pelasi muun muassa vuoden 1991 MM-kisoissa. Hänestä tuli kansainvälisen tason avustava erotuomari vuonna 2001 ja hän on tuomaroinut muun muassa MM-kisoissa 2003 ja Aasian kisoissa 2002. Liu valittiin Aasian vuoden parhaaksi avustavaksi naiserotuomariksi vuonna 2007.
Liceun metroasema

Liceu on Barcelonan metron linjan 3 asema. Se sijaitsee La Rambla -kävelykadun alla kuuluisan Gran Teatre del Liceu -oopperatalon lähellä. Se avattiin nimellä Liceo vuonna 1925 Barcelonan ensimmäisen metrolinjan laajennuksen yhteydessä. Nykyisen nimensä se sai vuonna 1982. Vuonna 2008 asema remontoitiin perusteellisesti ja se sai samalla linjan 3 vaaleanvihreää tunnusväriä mukailevan sisustuksen.
Asemalla on kaksi sisäänkäyntiä, joilta kummaltakin on tilanpuutteen vuoksi pääsy vain yhdelle laiturille. Näin ollen matkustajan täytyy valita oikea sisäänkäynti jo ennen asemalle menemistä.
Linjan 3 vaaleanvihreää tunnusväriä mukailevia koristeita asemalla
Aiheesta muualla

Liceun asema Trens de Catalunya -sivustolla (katalaaniksi)
Leikkauspolitiikka

Leikkauspolitiikka tarkoittaa puolueen tai niiden yhteenliittymän kuten maan hallituksen suorittamaa talouspoliittista linjausta, jossa pyritään karsimaan yhteiskunnan julkisen sektorin menoja leikkaamalla talousarvion varoja julkisten palveluiden tuottamiseen. Leikkauspolitiikka voidaan näin ollen nähdä osana talouskuripolitiikkaa.
Leikkauspolitiikkaa ja sen toimivuutta on kritisoitu tieteellisestä, puoluepoliittisesta ja kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta.
Vuonna 2017 suomalaisista 62 % halusi leikata julkisia menoja, 25 % mieluummin lisätä ja 7 % ei kumpaakaan.
Lekunberri

| Lekunberri |
| --- | --- |
 Sijainti Nafarroassa
 Lekunberri
 Koordinaatit: 43°00′12″N, 1°53′38″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Nafarroa
Maakunta:  Nafarroa
Väkiluku (2016):  1 452
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lekunberri (esp. Lecumberri) on kunta Nafarroan maakunnassa Espanjan puoleisessa Baskimaassa.
Kuvia

Lekunberriko plaza
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kunnan viralliset kotisivut (baskiksi) (espanjaksi)
Kurkilampi (Luumäki)

| Kurkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°56′32″N, 27°17′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskujoki:  Kivikko-oja Koltsoppiseen 
Järvinumero:  14.187.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  72,8 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,666 km  
Pinta-ala:  1,681 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKurkilampi 
Kurkilampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Kannuskosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 72,8 metriä mpy.
Lapland-Balkan

| Lapland-Balkan Jaakko Laitinen & Väärä Raha |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 5. joulukuuta 2013
 Kesto: 47.48
 Levy-yhtiö: Playground Music
Jaakko Laitinen & Väärä Raha -yhtyeen muut julkaisut
| Yö Rovaniemellä 2012 | Lapland-Balkan 2013 | Näennäinen 2016 |
Lapland-Balkan on Jaakko Laitinen & Väärä Raha -yhtyeen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 5. joulukuuta 2013.