stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansallinen audiovisuaalinen instituutti
Radio- ja tv-arkisto

Radio- ja televisioarkisto (RTVA) on perustettu huolehtimaan suomalaisen radio- ja tv-kulttuurin säilymisestä jälkipolville.
Vuoden 2008 alussa perustetun radio- ja tv-arkiston toiminta perustuu kulttuuriaineistolakiin, joka asettaa velvoitteita sekä radio- ja tv-arkistolle että ohjelmien tuottajille.
RTVA palvelee tutkijoita ja opiskelijoita tallentamalla televisio- ja radiokanavien digitaalista ohjelmavirtaa, jota voi selata ja tutkia katselu- ja kuuntelupisteissä seitsemällä eri paikkakunnalla. Lisäksi RTVA tallettaa laissa määritellyt ohjelmatyypit alkuperäistasoisina fyysisinä kappaleina tai tiedostoina. RTVA ottaa vastaan vanhaa radio- ja tv-aineistoa, joka on lähetetty Ylen ulkopuolisilla kanavilla. Tällä hetkellä kokoelmaan kuuluvat mm. MTV Oy:n vanha filmiarkisto sekä Moon TV:n ja Radio Cityn arkistot. Vanhimmat ohjelmat ovat vuodelta 1962. Vanhaa aineistoa voi katsella ja kuunnella KAVIn tiloissa.
Radio- ja tv-arkisto > Aineistot

RTVA tallentaa Ritva-tietokantaan keskeisten kotimaisten radio- ja tv-kanavien ohjelmavirran kokonaisuudessaan sekä näytteitä yli 100 kanavalta. Laki velvoittaa myös ohjelmien tuottajia toimittamaan kaikista vuoden 2007 jälkeen ensiesityksensä saaneista ohjelmista alkuperäistasoisen kappaleen arkistolle.
Digitaalinen kaappaustallennus aloitettiin vuoden 2009 alussa, ja asiakaskäyttöön järjestelmä otettiin marraskuussa 2010. Tallennus tapahtuu KAVIn vuosittain laatiman ja opetus- ja kulttuuriministeriön hyväksymän tallennussuunnitelman mukaisesti.
Alkuperäistasoisten ohjelmien arkistoinnilla varmistetaan se, että ohjelmasta on arkistoitu uusintalähetyksen tai uuden julkaisun vaatimukset täyttävä kappale, jonka laatu on paras saatavissa oleva. Ohjelmat saavat varman säilytyspaikan arkiston suojissa, ja ne numeroidaan ja luetteloidaan tietokantaan.
Radio- ja tv-arkisto > Ohjelmien katselu ja kuuntelu

Radio- ja televisioarkistoon talletettuja ohjelmia voi katsella ja kuunnella Kansallisen audiovisuaalisen instituutin tiloissa sekä alueellisissa katselu- ja kuuntelupisteissä. Vuoden 2009 alusta lähtien tallennettua ohjelmavirtaa voi katsella ja kuunnella kaikissa katselupisteissä. Niissä voi katsella myös Yleisradion vuosina 1957–2008 tuottamia ohjelmia. Arkistoituun materiaaliin voi tehdä myös tiedonhakuja. Talletettuja alkuperäislaatuisia ohjelmia voi katsella ja kuunnella ainoastaan KAVIn tiloissa. Katselu ja kuuntelu edellyttävät aineiston noutoa varastolta ja katselu- ja kuuntelutilan varaamista, joten siihen täytyy varata aika.
Mediakasvatus- ja kuvaohjelmayksikkö

Mediakasvatus- ja kuvaohjelmayksikkö (MEKU) koordinoi ja edistää kansallista mediakasvatusta, kouluttaa kuvaohjelmaluokittelijoita ja valvoo heidän toimintaansa sekä valvoo kuvaohjelmien tarjoamista.
Mediakasvatus- ja kuvaohjelmayksikkö kouluttaa kuvaluokittelijat ja valvoo heidän toimintaansa (ks. tarkemmin kuvaohjelmalaki). Luokittelijat antavat ikärajat kuvaohjelmille – eli elokuville, tv-ohjelmille ja digitaalisille peleille. KAVIn pääasiallinen tiedotuskanava ikärajoista on Ikärajat.fi -sivusto.
MEKU valvoo myös kuvaohjelmien tarjoamista eli esimerkiksi sitä, noudattavatko televisiokanavat, elokuvateatterit ja tallenteita myyvät kaupat ikärajamerkintöjä. MEKU vastaa kuvaohjelmaluokittelijoiden koulutuksesta ja kertauskoulutuksesta sekä ylläpitää ja kehittää luokitteluohjelmistoa, jonka avulla kuvaohjelmalaissa tarkoitettu luokittelu toteutetaan.
Yleisö voi antaa MEKUlle palautetta lapsen kehitykselle haitallisten kuvaohjelmien tarjoamisesta. Yleisöpalautteen vastaanottamisesta annetaan vahvistus, ja jos palaute aiheuttaa toimenpiteitä, siitä toimitetaan tieto palautteen antajalle.
MEKU edistää myös lasten mediataitoja ja lapsille turvallisen mediaympäristön kehittämistä yhteistyössä muiden viranomaisten ja toimialan yhteisöjen kanssa. MEKU tiedottaa lapsia ja mediaa koskevista asioista sekä toimii asiantuntijana lasten mediaympäristön kehityksessä. Yksikössä myös edistetään toimialaan liittyvää tutkimusta sekä seurataan alan kansainvälistä kehitystä.
Elävän kuvan museo

KAVIn museoesinekokoelmassa on elokuvauksessa, laboroinnissa, levityksessä ja esityksissä käytettyjä laitteita ja aineistoja kuten kameroita, leikkauspöytiä, projektoreita, rekvisiittaa, näyttelijöiden rooliasuja ja elokuvateattereiden kalusteita. Joukossa on myös taikalyhtyjä, jotka kuuluvat elokuvaa edeltäneeseen, vuosisatojen takaiseen kuvanesitysperinteeseen. Suurin osa esineistöstä on kuitenkin peräisin äänielokuvan ajalta, 1930-luvun ja nykyhetken väliltä.
Museon kokoelmia kartutetaan pääasiassa lahjoituksin. KAVIin talletettavien elokuvien käyttöoikeudet jäävät useimmiten tallettajalle, mutta museoesineet instituutti pyrkii saamaan omistukseensa.
Helsingin Kalasatamassa yhdentoista vuoden ajan toiminut Elävän kuvan museo sulki näyttelytilansa 4.6.2015. Omaehtoinen näyttelytoiminta on korvaavien tilojen puuttuessa toistaiseksi keskeytynyt.
Johtajia

Olli Alho 1979–1989
Kaarle Stewen 1989–1993
Matti Lukkarila 1993–2022
Riitta Vanhatalo 2022–
Kolme muuta Kavin johtajan tehtävää hakenutta teki Riitta Vanhatalon nimityksestä valitukset hallinto-oikeudelle. Se kumosi 10. kesäkuuta 2024 Vanhatalon nimityksen lainvastaisena, koska hakijoiden ansioita ei ollut vertailtu tasapuolisesti, virkaan nimitetty ei ollut täyttänyt kelpoisuusehtoja ja nimitys oli syrjintäkiellon vastainen. Asia etenee korkeimpaan hallinto-oikeuteen, mikäli se antaa valitusluvan.
Aiheesta muualla

Kansallinen audiovisuaalinen instituutti
Laki Kansallisesta audiovisuaalisesta instituutista Finlex.
Suomen arkistot
| --- | --- |
Kansallisarkisto:   Hämeenlinnan toimipaikka  Joensuun toimipaikka  Jyväskylän toimipaikka  Mikkelin toimipaikka  Oulun toimipaikka  Saamelaisarkisto  Turun toimipaikka  Vaasan toimipaikka 
Muita arkistoja:   Eduskunnan arkisto  Folkkultursarkivet  Journalistinen kuva-arkisto  Kansallisen audiovisuaalisen instituutin arkistot  Kansallinen äänitearkisto  Kuvataiteen keskusarkisto  Musiikkiarkisto  SKS:n arkisto (ent. Kansanrunousarkisto ja Kirjallisuusarkisto)  Suomen Elinkeinoelämän Keskusarkisto  Suomen Urheiluarkisto  Toimihenkilöarkisto  Urho Kekkosen arkisto  Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto 
Poliittisten puolueiden arkistoja:   Kansan Arkisto  Keskustan ja Maaseudun arkisto  Porvarillisen Työn Arkisto  Svenska Centralarkivet  Työväen Arkisto 
Entisiä arkistoja:   Ammattiyhdistysarkisto  Arkistolaitos  Itä-Karjalan sotasaalisarkisto  Kansallinen audiovisuaalinen arkisto  Laatokan puolustuksen perinnearkisto  Maakunta-arkistot  Päivälehden arkisto  Sota-arkisto  Viipurin maakunta-arkisto 
Elokuvateatteri Orion (2018)
Johannes Inborr

Johan (Johannes) Inborr (9. helmikuuta 1867 Pietarsaaren maalaiskunta – 6. heinäkuuta 1939 Pietarsaaren maalaiskunta) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja.
Inborrin vanhemmat olivat maanviljelijä Anders Niss ja Anna Pellis. Hän kävi pienten lasten koulun ja toimi maanviljelijänä Pietarsaaren maalaiskunnassa 1894–1939. Hän toimi myös lautamiehenä 1905–1913. Inborr oli siirtolaisena Yhdysvalloissa 1890–1893 sekä 1911.
Inborr oli kansanedustajana 1909–1919 sekä 1922–1933 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän toimi Ruotsalaisen kansanpuolueen eduskuntaryhmän varapuheenjohtajana. Inborr kuului Suomen ruotsalaisten maalaiskuntien liiton hallitukseen ja oli Pietarsaaren kuntakokouksen ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1924.
Johannes Inborr oli naimisissa vuodesta 1885 Johanna Keckon kanssa.
Pirkko Ikonen

Pirkko Tuulikki Ikonen (s. 11. toukokuuta 1927 Hollola) on suomalainen kansanedustaja. Hän toimi Keskustapuolueen kansanedustajana vuosina 1983–1991. Hän oli kansanedustajana Keski-Suomen läänin vaalipiiristä.
Aiheesta muualla

.aspx Pirkko Ikonen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Keskustapuolueen ja Suomen Keskustan kansanedustajat
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1983–1987 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (38):  Aho  Alaranta  Anttila  Eskelinen  Ikonen  Isohookana-Asunmaa  Jokela  Juhantalo  Karpola  Kemppainen  Kietäväinen  Kokko  Kulhia  Kuuskoski-Vikatmaa  Linna  Maijala  Manninen (1983–1987)  Martikainen  Mattila  Nieminen  Pekkala (1983–1986)  Pekkarinen  Pelttari  Pesälä  Pihlajamäki  Pokka  Poutanen  Raudaskoski  Renko (1986–1987)  Ruokola (1983)  Saari  Sutinen  Tenhiälä  Tuomaala  Tähkämaa  Vesterinen  Vihriälä  Väyrynen  Väänänen  Yläjärvi 
| n k Keskustapuolueen ja Suomen Keskustan kansanedustajat 1987–1991 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (40):  Aho  Alaranta  Anttila  Heikkinen  Huuhtanen  Ikonen  Isohookana-Asunmaa  Jokiniemi  Juhantalo  Jäätteenmäki  Kauppinen  Kietäväinen  Koistinen  Kokko  Kuuskoski-Vikatmaa  Kääriäinen  Lehtosaari  Maijala  Mattila  Nieminen  Pekkarinen  Pelttari  Pesälä  Pokka  Puska  Renko  Ryynänen  Röntynen  Saapunki  Saari  Sarapää  Sillanpää  Siuruainen  Tenhiälä  Tähkämaa  Vihriälä  Virolainen  Väistö  Väyrynen  Väänänen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Johannes Jungarå

Johannes Arthur (J. A.) Jungarå (9. helmikuuta 1902 Jepua – 16. tammikuuta 1995 Uusikaarlepyy) oli suomalainen maanviljelijä ja RKP:n kansanedustaja vuosina 1958–1966.
Jungarå syntyi Jepualla Gustaf Johannes Jungarån ja Sanna Karolina Sandbergin pojaksi. Hän oli sotilasarvoltaan alikersantti ja meni vuonna 1928 naimisiin Hellin Regina Sandbergin kanssa.  Jungarå oli Jepuan kunnanvaltuuston puheenjohtaja ja toimi vuonna 1962 yhtenä presidentin valitsijamiehistä. Hän kuoli Uudessakaarlepyyssä 92 vuoden ikäisenä.
Eurovision laulukilpailu 1969

| Eurovision laulukilpailu 1969 |
| --- | --- |

Päivämäärät
Päivämäärä(t):  29. maaliskuuta
Isäntä
Tapahtumapaikka:  Teatro Real, Madrid, Espanja
Juontaja(t):  Laura Valenzuela
Isäntämaan toimittaja:  RTVE
Väliaikanumero:  La España Diferente (erilainen Espanja)
Osallistujat
Osallistujien määrä:  16
Vetäytyvät maat:   Itävalta
Äänestys
Voittaja:   ”Vivo cantando”, Espanja ”Boom Bang-a-Bang”, Yhdistynyt kuningaskunta ”De troubadour”, Alankomaat ”Un jour, un enfant”, Ranska1
Nolla pistettä saaneet:  –
Osallistujakartta

   Maat, jotka osallistuivat vuonna 1969   Maat, jotka eivät osallistuneet vuonna 1969  
Muuta
 Ainoa kerta kun Euroviisuissa on ollut enemmän kuin yksi voittaja (neljä voittajaa) 
Eurovision laulukilpailu · Teemasivu
 ◄ 1968  1970 ► 
Eurovision laulukilpailu 1969 järjestettiin 29. maaliskuuta 1969 Teatro Realissa Madridissa, TVE:n (Espanjan television) järjestämänä. Kilpailun juonsi Laura Valenzuela. Itävalta vetäytyi kisasta pois, koska Espanjassa oli tuolloin vielä vallassa Francisco Franco, eikä maa halunnut osallistua Francon vallan alla järjestettyihin viisuihin.
Kilpailusta tuli historiallinen, koska ensimmäisen ja ainoan kerran euroviisujen historiassa voittajia oli useita, peräti neljä: Alankomaat, Espanja, Iso-Britannia ja Ranska saivat kaikki saman pistemäärän. Koska säännöissä ei kerrottu mitään tasapisteistä, edellä mainitut maat jakoivat voiton keskenään. Niinpä EBU:ssa ratkaistiin näistä neljästä maasta arvalla seuraavan vuoden viisujen isäntämaa, ja isännyyden sai Alankomaat.
Suomea kisoissa edustivat Jarkko & Laura kappaleella "Kuin silloin ennen" ja sijoittuivat kahdenneksitoista.
1960-luvun loppu oli seura- eli valmismatkailun yleistymisen aikaa, ja Espanja oli suomalaisten tärkein lomakohde. Niinpä suomalainen lehdistö esitteli kilpailukaupunkia ja Espanjaa yleisemminkin viemällä Jarkon ja Lauran Madridin ostoskaduille ja härkätaisteluun. Artikkelien tekstissä kilpailijat kuitenkin korostivat, etteivät ole Madridissa lomamatkalla vaan suorittamassa tärkeää tehtävää.
Kappaleet

| Järj>  | Maa | Esiintyjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jugoslavia | Ivan & 4M | "Pozdrav svijetu" | 13. | 5 |
| 2 |  Luxemburg | Romuald | "Catherine" | 11. | 7 |
| 3 |  Espanja | Salomé | "Vivo cantando" | 1. | 18 |
| 4 |  Monaco | Jean-Jacques | "Maman, Maman" | 6. | 11 |
| 5 |  Irlanti | Muriel Day | "The Wages of Love" | 7. | 10 |
| 6 |  Italia | Iva Zanicchi | "Due grosse lacrime bianche" | 13. | 5 |
| 7 |  Iso-Britannia | Lulu | "Boom Bang-a-Bang" | 1. | 18 |
| 8 |  Alankomaat | Lenny Kuhr | "De troubadour" | 1. | 18 |
| 9 |  Ruotsi | Tommy Körberg | "Judy, min vän" | 9. | 8 |
| 10 |  Belgia | Louis Neefs | "Jennifer Jennings" | 7. | 10 |
| 11 |  Sveitsi | Paola Del Medico | "Bonjour, Bonjour" | 5. | 13 |
| 12 |  Norja | Kirsti Sparboe | "Oj, oj, oj, så glad jeg skal bli" | 16. | 1 |
| 13 |  Saksan liittotasavalta | Siw Malmkvist | "Primaballerina" | 9. | 8 |
| 14 |  Ranska | Frida Boccara | "Un jour, un enfant" | 1. | 18 |
| 15 |  Portugali | Simone de Oliveira | "Desfolhada portuguesa" | 15. | 4 |
| 16 |  Suomi | Jarkko & Laura | "Kuin silloin ennen" | 12. | 6 |
Kappaleet > Kapellimestarit

Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappaleen, paitsi Luxemburg, jonka delegaatiota avusti isäntämaan ylikapellimestari Augusto Algueró. Alankomaiden kapellimestarina oli poikkeuksellisesti Frans de Kok heidän silloisen vakiokapellimestarinsa Dolf van der Lindenin sijasta.
Jugoslavia - Miljenko Prohaska
Luxemburg - Augusto Algueró
Espanja - Augusto Algueró
Monaco - Hervé Roy
Irlanti - Noel Kelehan
Italia - Ezio Leoni
Iso-Britannia - Johnny Harris
Alankomaat - Frans de Kok
Ruotsi - Lars Samuelson
Belgia - Francis Bay
Sveitsi -  Henry Mayer
Norja - Øivind Bergh
Saksa - Hans Blum
Ranska - Franck Pourcel
Portugali - Ferrer Trindade
Suomi - Ossi Runne
Pistetaulukko

Jokaisen maan 10-henkisen tuomariston jokaisella jäsenellä oli käytettävissään yksi ääni. Puolet raatilaisista tuli olla alle 30 vuoden ikäisiä.
|  |  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  | Annetut pisteet>  |  > Yht. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saadut pisteet | Jugoslavia |   |  | 1 |  |  |  |  |  |  | 1 |  |  |  |  | 3 |  | 5 |
| Saadut pisteet | Luxemburg | 1 |   |  | 3 |  |  |  | 1 |  | 1 |  |  | 1 |  |  |  | 7 |
| Saadut pisteet | Espanja | 1 | 2 |   | 3 | 1 |  |  |  |  | 3 |  | 1 | 3 | 2 | 2 |  | 18 |
| Saadut pisteet | Monaco |  |  | 2 |   |  | 4 |  | 2 | 2 | 1 |  |  |  |  |  |  | 11 |
| Saadut pisteet | Irlanti |  |  |  |  |   |  | 1 | 1 | 1 |  | 3 |  | 1 |  |  | 3 | 10 |
| Saadut pisteet | Italia | 1 |  |  | 1 | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 | 5 |
| Saadut pisteet | Iso-Britannia | 2 | 4 |  |  |  | 3 |   | 1 | 5 |  |  |  | 1 |  | 1 | 1 | 18 |
| Saadut pisteet | Alankomaat |  | 2 |  | 1 |  | 3 |  |   |  | 1 | 4 | 1 |  | 6 |  |  | 18 |
| Saadut pisteet | Ruotsi |  |  |  |  |  |  |  | 1 |   |  |  | 3 |  |  | 1 | 3 | 8 |
| Saadut pisteet | Belgia |  |  | 2 |  |  |  | 3 | 1 |  |   | 2 | 2 |  |  |  |  | 10 |
| Saadut pisteet | Sveitsi | 2 |  |  |  | 3 |  | 2 |  |  | 1 |   | 1 | 2 |  |  | 2 | 13 |
| Saadut pisteet | Norja |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |  |   |  |  |  |  | 1 |
| Saadut pisteet | Saksan liittotasavalta | 3 |  | 2 |  |  |  |  |  |  | 1 |  | 1 |   | 1 |  |  | 8 |
| Saadut pisteet | Ranska |  | 1 |  | 2 | 4 |  | 4 | 2 | 1 |  | 1 |  | 1 |   | 2 |  | 18 |
| Saadut pisteet | Portugali |  |  | 2 |  |  |  |  |  |  | 1 |  |  |  | 1 |   |  | 4 |
| Saadut pisteet | Suomi |  | 1 | 1 |  | 1 |  |  | 1 |  |  |  | 1 | 1 |  |  |   | 6 |
Saadut pisteet: Maat pistetaulussa ovat esiintymisjärjestyksessä.
Aiheesta muualla

Eurovision laulukilpailu 1969 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset:  Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Moldova · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta
Epäaktiiviset:  Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä
Entiset:  Jugoslavia · Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset:  Kazakstan · Kosovo · Libanon  · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
1950-luku:  1956 · 1957 · 1958 · 1959
1960-luku:  1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969
1970-luku:  1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979
1980-luku:  1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989
1990-luku:  1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999
2000-luku:  2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-luku:  2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-luku:  2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Isäntäkaupungit
| --- | --- |
1950–:  Lugano · Frankfurt · Hilversum · Cannes
1960–:  Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid
1970–:  Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem
1980–:  Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne
1990–:  Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem
2000–:  Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki ·  Belgrad · Moskova
2010–:  Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv
2020–:  Rotterdam · Rotterdam · Torino · Liverpool · Malmö · Basel
Yliviivattu kaupunki tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Mikko Jaskari (kansanedustaja)

| Mikko Jaskari> Mikko Korkeamäki.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. tammikuuta 1866 Nurmo
Kuollut: 10. lokakuuta 1936 (70 vuotta) Nurmo
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  Maanviljelijä
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen kokoomuspuolue
Entiset puolueet:  Suomalainen puolue (1914–1917)
Asema:  Kansanedustaja (1914–1917, 1920–1927)
Vaalipiiri:  Vaasan läänin pohjoinen vaalipiiri
Kotipaikka:  Nurmo
Mikko Jaskari (Korkeamäki) (5. tammikuuta 1866 Nurmo – 10. lokakuuta 1936 Nurmo) oli suomalainen maanviljelijä, taloustirehtööri ja kansanedustaja.
Jaskarin vanhemmat olivat maanviljelijä Mikko Eerikinpoika ja Anna Sakarintytär. Hän toimi maanviljelijänä Nurmossa ja oli myös Nurmon säästöpankin kirjurina ja yli 30 vuoden ajan Nurmon kirkon isännöitsijänä. Jaskari toimi myös maallikkosaarnaajana. Hän sai taloustirehtöörin arvon 1920.
Jaskari oli suomalaisen puolueen kansanedustajana 1914–1917 ja kokoomuksen kansanedustajana 1920–1927 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Jaskari oli myös Nurmon kunnanvaltuuston jäsen ja toimi Nurmon kunnallislautakunnan esimiehenä.
Mikko Jaskari oli naimisissa Maria Logrénin (entinen Martikkala) kanssa 1890–1895 ja vuodesta 1899 Helvi Mannilan kanssa. Hänen samanniminen poikansa toisesta avioliitosta oli juristi Mikko Jaskari joka tuli tunnetuksi presidentti K. J. Ståhlbergin kyydityksen johtajana lokakuussa 1930.
Eurovision laulukilpailu 1974

| Eurovision laulukilpailu 1974 |
| --- | --- |

Päivämäärät
Päivämäärä(t):  6. huhtikuuta
Isäntä
Tapahtumapaikka:  The Dome, Brighton, Yhdistynyt kuningaskunta
Juontaja(t):  Katie Boyle
Isäntämaan toimittaja:  BBC
Osallistujat
Osallistujien määrä:  17
Uudet maat:   Kreikka
Vetäytyvät maat:   Ranska
Äänestys
Voittaja:  Ruotsi Waterloo
Nolla pistettä saaneet:  –
Osallistujakartta

   Maat, jotka osallistuivat vuonna 1974   Maat, jotka eivät osallistuneet vuonna 1974  
Eurovision laulukilpailu · Teemasivu
 ◄ 1973  1975 ► 
Eurovision laulukilpailu 1974 oli yhdeksästoista Eurovision laulukilpailu. Se pidettiin Brightonissa Isossa-Britanniassa huhtikuussa 1974. Kilpailun juonsi neljättä kertaa Katie Boyle. Edellisvuoden voittaja Luxemburg ei halunnut enää toistamiseen järjestää kilpailua.
Eurovision laulukilpailun 1974 voitti melko ylivoimaisesti Ruotsia edustanut ABBA laululla "Waterloo". Voitto oli maan ensimmäinen. Kilpailu oli myös ensimmäinen, johon Kreikka osallistui. Maata edusti yhdenneksitoista sijoittunut Marinella kappaleella "Krassi, Thalassa Ke T'agori Mou".
Ranskan olisi ollut määrä osallistui kilpailuun Danin laululla "La vie à vingt-cinq ans", mutta maa päätti vetäytyä presidentti Georges Pompidoun kuoltua kilpailuviikolla. Maa olisi esiintynyt numerolla 14 Irlannin ja Saksan välissä. Malta oli valinnut edustajakseen Enzo Guzmanin kappaleella "Paċi Fid Dinja", mutta maa vetäytyi kilpailusta tuntemattomasta syystä. Portugalin edustuskappaletta, Paulo de Carvalhon "E depois do adeusta" käytettiin yhtenä Neilikkavallankumouksen merkeistä 25. huhtikuuta 1974.
Osallistujamaat

| Järj>  | Maa | Esiintyjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Suomi | Carita | "Keep Me Warm" | 13. | 4 |
| 2 |  Iso-Britannia | Olivia Newton-John | "Long Live Love" | 4. | 14 |
| 3 |  Espanja | Peret | "Canta y sé feliz" | 9. | 10 |
| 4 |  Norja | Anne-Karine Strøm & Bendik Singers | "The First Day of Love" | 14. | 3 |
| 5 |  Kreikka | Marinella | "Krasi, thalassa ke t' agori mou" | 11. | 7 |
| 6 |  Israel | Poogy | "Natati La Khayay" | 7. | 11 |
| 7 |  Jugoslavia | Korni Grupa | "Generacija '42" | 12. | 6 |
| 8 |  Ruotsi | ABBA | "Waterloo" | 1. | 24 |
| 9 |  Luxemburg | Ireen Sheer | "Bye Bye I Love You" | 4. | 14 |
| 10 |  Monaco | Romuald | "Celui qui reste et celui qui s'en va" | 4. | 14 |
| 11 |  Belgia | Jacques Hustin | "Fleur de liberté" | 9. | 10 |
| 12 |  Alankomaat | Mouth & MacNeal | "I See a Star" | 3. | 15 |
| 13 |  Irlanti | Tina Reynolds | "Cross Your Heart" | 7. | 11 |
| 14 |  Saksan liittotasavalta | Cindy & Bert | "Die Sommermelodie" | 14. | 3 |
| 15 |  Sveitsi | Piera Martell | "Mein Ruf nach dir" | 14. | 3 |
| 16 |  Portugali | Paulo de Carvalho | "E depois do adeus" | 14. | 3 |
| 17 |  Italia | Gigliola Cinquetti | "Sì" | 2. | 18 |
Osallistujamaat > Kapellimestarit

Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappale. Ylikapellimestari Ronnie Hazlehurst johti avaus- ja väliaikanumeron, muttei yhtäkään kilpailukappaletta.
Suomi - Ossi Runne
Iso-Britannia - Nick Ingman
Espanja - Rafael Ibarbia
Norja - Frode Thingnæs
Kreikka - Giorgos Katsaros
Israel - Yoni Rechter
Jugoslavia - Zvonimir Skerl
Ruotsi - Sven-Olof Walldoff
Luxemburg - Charles Blackwell
Monaco - Raymond Donnez
Belgia - Pierre Chiffre
Alankomaat - Harry van Hoof
Irlanti - Colman Pearce
Saksa - Werner Scharfenberger
Sveitsi - Pepe Ederer
Portugali - José Calvário
Italia - Gianfranco Monaldi