stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Boris Šeremetev

Boris Šeremetjev, Ivan Argunovin maalaus
Boris Petrovitš Šeremetjev (ven. Бори́с Петро́вич Шереме́тев), (5. toukokuuta (J: 25. huhtikuuta) 1652 Moskova, Moskovan Venäjä – 28. helmikuuta (J: 17. helmikuuta) 1719 Moskova, Moskovan Venäjä) oli Venäjän keisarikunnan armeijan sotamarsalkka, joka osallistui suureen Pohjan sotaan ja Venäjän–Turkin sotaan vuosina 1710–1711.
Šeremetjev taisteli vuonna 1681 Krimin tataareja vastaan. Seuraavana vuonna hän nousi pajari-luokkaan, jonka jäsenet kuuluivat Venäjän ylimpään ruhtinaalliseen palvelusluokkaan. Hän osallistui vuonna 1686 Moskovan suuriruhtinaskunnan ja Puolan välisiin ikuisen rauhan neuvotteluihin. Vuosina 1695–1696 hän oli mukana Azovin sotaretkillä, joiden tarkoitus oli vallata Asovanmerelle pääsyn estävä Azovin linnake. Toinen näistä sotaretkistä päättyi voitokkaasti.
Šeremetjev voitti Wolmar Anton von Schlippenbachin johtamat ruotsalaiset Kanepin ja Hummulin taisteluissa. Pohjan sodan ratkaisevassa Pultavan taistelussa kesällä 1709 Šeremetjev johti Venäjän armeijan keskustaa. Vuonna 1710 hän valtasi Riian.
Pohjan sodan jatkona käydyssä Venäjän–Turkin sodassa 1710–1711 Šeremetjev osallistui Pietari Suuren johtamaan Prutin taisteluun, jonka venäläiset hävisivät. Vuonna 1715 hän johti venäläisten sotaretkiä Pommeriin ja Mecklenburgiin.
Boris Petrovitš Šeremetjev kuoli 67-vuotiaana Moskovassa helmikuussa 1719.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Puola 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef
Vorontsov

Vorontsov (ven. Воронцо́в) on venäläinen kreivi- ja ruhtinassuku, johon kuului useita Venäjän keisarikunnan ajan merkittäviä vaikuttajia.
Suvun jäseniä olivat muun muassa seuraavat henkilöt:
Roman Vorontsov (1707–1783), hovimies ja keisarinna Elisabetin suosikki
Mihail Vorontsov (1714–1767), keisarinna Elisabetin suosikki ja valtakunnankansleri, Roman Vorontsovin veli
Jelizaveta Vorontsova, keisari Pietari III:n rakastajatar, Roman Vorontsovin tytär
Aleksandr Vorontsov (1741–1805), diplomaatti, ministeri, kansleri, Roman Vorontsovin poika
Jekaterina Daškova (1744–1810), kulttuuri- ja tiedevaikuttaja Katariina Suuren aikana, Roman Vorontsovin tytär
Semjon Vorontsov (1744–1832), diplomaatti, Roman Vorontsovin poika
Mihail Vorontsov (1782–1856), sotamarsalkka, Semjon Vorontsovin poika
Ivan Vorontsov-Daškov (1790–1854), diplomaatti, Roman ja Mihail Illarionovitš Vorontsovin veljenpojan poika
Illarion Vorontsov-Daškov (1837–1916), hoviministeri ja Kaukasian käskynhaltija, Ivan Vorontsov-Daškovin poika
Lapväärtti

| Lapväärtti Lappfjärd> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kristiinankaupunki |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°14′48.5″N, 21°31′17.5″E
Lääni:  Vaasan lääni
Maakunta:  Pohjanmaan maakunta
Kuntanumero:  409
Hallinnollinen keskus:  Lapväärtin kirkonkylä
Perustettu:  
– emäpitäjä:  Närpiö
Liitetty:  1973
– liitoskunnat:  Kristiinankaupunki Tiukka Siipyy Lapväärtti
– syntynyt kunta:  Kristiinankaupunki
Pinta-ala:   km²   (1.1.1972)
– maa:  347,8 km²
Väkiluku:  3 801   (31.12.1972)
– väestötiheys:  11,2 as./km²
Lapväärtti (ruots. Lappfjärd) on Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta, aiemmin pitäjä. Vuonna 1973 Lapväärtti liitettiin osaksi Kristiinankaupunkia. Tuolloin molemmat kunnat kuuluivat hallinnollisesti Vaasan lääniin, ja nykyään (2013) entisen Lapväärtin kunnan alue sijaitsee pääosin Pohjanmaan maakunnassa.
Lapväärtin naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Isojoki, Karijoki, Kristiinankaupunki, Siipyy ja Tiukka.
Historia

Lapväärtti mainitaan ensimmäisen kerran Tukholmassa 1. kesäkuuta 1303 päivätyssä kirjeessä, jossa Ruotsin kuningas Birger Maununpoika kirjoittaa virkamiehelleen Nils Anderssonille. Kirjeessä hän käskee antaa talonpojille Michael Lapväärtistä (kirjoitusasuna Lappafärd), Andar Merikarvialta ja Tobbe Tiukasta luvan vapaasti hyödyntää Hämeen metsiä.
Lapväärtti oli pitkään osa Närpiön pitäjää, mutta siitä tuli oma kappeliseurakuntansa vuonna 1594 ja itsenäinen seurakunta vuonna 1607. Nykyinen kirkko, joka on rakennettu 1848–1851, on yksi Suomen suurimmista maaseudulla sijaitsevista kirkoista. Kirkkosalissa on istumapaikkoja 3 000 hengelle, ja rakennus on kuin pieni katedraali peltojen keskellä. Siipyy erotettiin Lapväärtistä vuonna 1860, Isojoki 1855. ja Karijoki 1862.
Lapväärtti valittiin ruotsinkielisen Pohjanmaan Vuoden kyläksi vuonna 2004. Lapväärtin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Lapväärtin väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.
| Lapväärtin väestönkehitys 1880–1970 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1880 | 1880 |    | 5 515 | 5 515 |
| 1890 | 1890 |    | 5 979 | 5 979 |
| 1900 | 1900 |    | 6 395 | 6 395 |
| 1910 | 1910 |    | 5 699 | 5 699 |
| 1920 | 1920 |    | 5 732 | 5 732 |
| 1930 | 1930 |    | 4 946 | 4 946 |
| 1940 | 1940 |    | 4 967 | 4 967 |
| 1950 | 1950 |    | 5 121 | 5 121 |
| 1960 | 1960 |    | 4 449 | 4 449 |
| 1970 | 1970 |    | 3 881 | 3 881 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuonna 1926 Lapväärtistä liitettiin Karijokeen alue, jossa oli 876 asukasta.
Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 69,7 prosenttia Lapväärtin asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.
Taajamat

Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Lapväärtissä oli neljä taajamaa: Dagsmark (251 asukasta), Härkmeri (319 asukasta), kirkonkylä (1 467 asukasta) ja Perus (207 asukasta). Vuonna 1960 Dagsmarkissa oli 326 asukasta, Härkmerellä 471 asukasta, kirkonkylässä 1 568 asukasta ja Peruksessa 292 asukasta.
Kylät

Dagsmark, Härkmeri, Lapväärtti (ruots. Lappfjärd), Lålby, Myrkky (ruots. Mörtmark; liitettiin Karijokeen 1927), Peninkylä (ruots. Åback), Uttermossa.
Tunnettuja asukkaita

Oskari Frösén (s. 1976), korkeushyppääjä
Viljami Hautaviita (1905–1985), "Suomen Teräsmies" -tittelillä esiintynyt voimamies
Kalevi Salmi (1937–2010), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Grels Teir (1916–1999), ministeri, pääjohtaja
Harald Teir (1914–1992), professori
Tor-Erik Teir (1908–1988), pankinjohtaja, kaupunkineuvos
Aiheesta muualla

Lapväärtin Kyläyhdistyksen verkkosivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Myrkyn asutushistoria. (Arkistoitu – Internet Archive) Myrkyn kylä.
Lappfjärd hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| n k Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Kaskinen  Korsnäs  Kristiinankaupunki  Kruunupyy  Laihia  Luoto  Maalahti  Mustasaari  Närpiö  Pedersören kunta  Pietarsaari  Uusikaarlepyy  Vaasa  Vöyri 
Entiset kunnat:  Alaveteli  Bergö  Björköby  Jepua  Koivulahti  Lapväärtti  Maksamaa  Munsala  Oravainen  Petolahti  Pirttikylä  Purmo  Raippaluoto  Siipyy  Sulva  Teerijärvi  Tiukka  Uudenkaarlepyyn maalaiskunta  Vähäkyrö  Vöyri-Maksamaa  Ylimarkku  Ähtävä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Lapväärtintietä paikallisen SEO-huoltoaseman kulmilla lokakuussa 2017.
Pikkutrumpettiköynnös

| Pikkutrumpettiköynnös |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Bignoniakasvit Bignoniaceae
Suku::  Trumpettiköynnökset Campsis
Laji::  radicans
Kaksiosainen nimi
 Campsis radicans  (L.) Seem. 
Katso myös
   Pikkutrumpettiköynnös Wikispeciesissä   Pikkutrumpettiköynnös Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikkutrumpettiköynnös (Campsis radicans) on trumpettiköynnösten sukuun kuuluva laji. Kukkien väri on joko oranssi tai tulipunainen. Kukinta-aika on kesäkuulla. Kasvi menestyy aurinkoisella tai puolivarjoisella paikalla ja kestää melko hyvin kuivuutta, mutta kastelun on hyvä olla säännöllistä. Sitä tavataan luonnonvaraisena Pohjois-Amerikassa. Se houkuttelee puoleensa kolibreja. Se on suosittu puutarhakasvi värikkäiden kukkiensa ansiosta. Sitä käytetään paitsi talojen seinillä, myös esimerkiksi aitauksissa ja puutarhamajoissa.
Aiheesta muualla

Trumpet Creeper, Campsis radicans Operation RubyThroat. (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Campsis radicans:  Wikidata: Q468778  Wikispecies: Campsis radicans  AoFP: 925  APA: 1165  APDB: 240128  APNI: 226565  BioLib: 40937  Calflora: 8504  CoL: 99GYJ  EoL: 580328  EPPO: CMIRA  FloraBase: 19713  FNA: 200021393  FoAO2: Campsis radicans  GBIF: 3172549  GRIN: 8799  iNaturalist: 75995  IPNI: 109140-1  IRMNG: 11303877  ITIS: 34309  MichiganFlora: 559  MoBotPF: 277901  NatureServe: 2.148989  NBN: NHMSYS0000456770  NCBI: 83937  NSWFlora: Campsis~radicans  NZOR: feb81ae9-e335-4ecb-9db8-aea147df7747  Observation.org: 140763  Open Tree of Life: 1069511  PalDat: Campsis_radicans  PfaF: Campsis radicans  PFI: 5067  Plant List: kew-320348  PLANTS: CARA2  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30332621-2  RHS: 2993  Tropicos: 3701033  VASCAN: 3728  WisFlora: 2862  WFO: wfo-0000781862 
Bignonia radicans:  Wikidata: Q21872021  APNI: 226566  CoL: 99GQH  GBIF: 3172550  GRIN: 7206  IPNI: 32960-2  IRMNG: 11442864  ITIS: 509538  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:32960-2  Tropicos: 3701034  WFO: wfo-0000781692
Lángos

Lángos juuston kera
Lángos on Itä-Euroopassa, etenkin Unkarissa suosittu pikaruoka. Lángos on rasvassa uppopaistettu taikinalettu, jonka päälle laitetaan erilaisia täytteitä, esimerkiksi smetanaa, juustoa, valkosipulia, ketsuppia tai muita mausteita.
Aiheesta muualla

Lángos - Uppopaistettu unkarilainen leipä
Tommy Robinson

Tommy Robinson
Stephen Christopher Yaxley-Lennon, joka tunnetaan nimellä Tommy Robinson (s. 1982), on brittiläinen islamistin vastainen kansalaisaktivisti.
Robinson aloitti aktivisminsa Lutonissa, jossa hän oli vuonna 2009 perustamassa sittemmin johtamaansa islaminvastaista English Defence Leagueä. Hän sai tämän myötä huomiota kansallisella tasolla. Robinson on ollut vangittuna pahoinpitelystä, "petoksesta" ja toisen passilla Yhdysvaltoihin matkustamisesta. Vuonna 2018 hän oli oikeustalon ulkopuolella kuvaamassa groomausjengin oikeudenkäyntiä kun hänet vangittiin oikeuden halventamisesta. Robinsonille pidettiin kansainvälisesti tukimielenosoituksia. Hänen saamansa tuomio kumottiin valituksen myötä. Robinsonin tukijat ovat viitanneet häneen sananvapauden ja brittiläisten arvojen puolestapuhujana. Hänen vastustajansa ovat syyttäneet häntä vihan ja väkivallan lietsomisesta.
Tommy Robinson väittää joutuneensa Britannian hallituksen harjoittaman poliisin häirinnän ja vainon uhriksi. Pelkästään "Silenced" -niminen dokumentti on katsottu yli 155 miljoonaa kertaa 18. tammikuuta 2025 mennessä. Tommy Robinson on kirjoittanut useita myydyimpiä kirjoja. Tommy on myös tehnyt dokumentteja Britannian raiskauksesta, pitänyt julkisia puheita ja haastatteluja.
Maaliskuussa 2018 Robinson sai pysyväksi tarkoitetun porttikiellon Twitteriin, mutta hänet päästettiin takaisin alustalle marraskuussa 2023. Heinäkuussa 2021 Robinson määrättiin maksamaan 100 000 puntaa vahingonkorvauksina syyrialaiselle Jamal Hijazille, jota hän oli virheellisesti syyttänyt ”väkivaltaiseksi roistoksi”. 27. heinäkuuta 2024 Robinson piti Lontoossa yli 20 000 osallistujan mielenosoituksen, jossa hänen lisäkseen puhuivat Laurence Fox, Andrew Bridgen ja Nigel Farage. Viranomaiset epäilivät hänen nettiin kuvaamassaan videossa rikkoneen tuomarin määräystä olla enää valehtelematta syyrialaisesta. Heinäkuussa 2024 Robinson jätti saapumatta oikeuden kuulemiseen ja häntä vastaan asetettiin pidätysmääräys. Hän oli poistunut maasta oikeudenkäyntiä odottaessaan. Britanniassa puhkesivat 29. heinäkuuta 2024 tehdyn Southportin puukkoiskun jälkeen laajat mellakat, joiden aikana Robinson sai osakseen syytöksiä kannustuksesta toimimaan.
Sören Berner

Sören Mikael Brostrup Berner (22. heinäkuuta 1859 Stavanger – 2. syyskuuta 1902) oli norjalainen kauppias. Hän muutti 1880-luvulla Helsinkiin ja perusti sillin tuontiliikkeen, josta kehittyi maahantuontia ja kulutustuotteiden valmistusta harjoittava Berner Oy.
Sören Berner kuului Saksasta 1600-luvun lopulla Norjaan muuttaneeseen käsityöläis- ja kauppiassukuun. Hänen isänsä johti omaa tukkukauppaansa Stavangerissa. Sören Berner kävi vuonna 1881 Helsingissä ja näki kaupungissa ja koko kasvavassa Suomessa hyviä liiketoiminnan mahdollisuuksia. Parin vuoden kuluttua hän muutti Helsinkiin ja vuokrasi sillintuontiliikkeelleen konttorihuoneiston Eteläranta 6:sta.
Sören Berner avioitui cuonna 1892 konttorinsa kanslistin Bertha Laguksen kanssa. He saivat kolme lasta, joista Rolf B. Berner oli Edistyspuolueen kansanedustaja. Sören Berner kuoli vaikeaan sairauteen jo 43-vuotiaana.
Kalasatama–Pasila-raitiotie

Kalasatama–Pasila-raitiotie on Helsingin seudun joukkoliikenteeseen kuuluva kaupunkiraitiotieyhteys. Reitillä liikennöi raitiolinja 13. Linjan esirakentaminen alkoi vuonna 2021 ja päättyi kesäkuussa 2024. Liikennöinti alkoi 12. elokuuta 2024. Raitiotien rakentamisen kustannusarvio oli 79,3 miljoonaa euroa.
Reitti kulkee Sompasaaren eteläkärjestä eli Nihdistä Kalasataman metroasemalle sekä Hermannin rantatietä pitkin Vallilanlaaksoon. Mäkelänkadulla Kalasatama–Pasila-raitiotie liittyy jo aiemmin olemassaolleeseen raitioverkkoon kohti Pasilan asemaa, päättyen lopulta Maistraatintorille Länsi-Pasilaan. Osittain reitti mukailee vuonna 2009 purettua Sörnäisten satamarataa. Rautatieaseman ja metroaseman toisiinsa yhdistävän linjan tarkoitus on palvella myös Arabianrantaa ja Kumpulan kampusta. Reitin varrelle rakennettiin myös pyöräilybaana. Ennustettu matkustajamäärä Pasilan ja Nihdin väliselle osuudelle on 24 000 vuorokaudessa,  vuodessa yhteensä noin 4–5 miljoonaa.
Linjaus Vallilan siirtolapuutarhan pohjoispuolitse Vallilanlaakson läpi herätti vastustusta, mutta raitiotien yleissuunnitelma hyväksyttiin silti valtuustossa lähes yksimielisesti vuonna 2018. Puiston halkovaa reittiä perusteltiin sillä, että muihin esitettyihin vaihtoehtoihin verrattuna sen sanottiin olevan parhaimmillaan viisi minuuttia nopeampi yhteys Pasilaan. Vaihtoehdoksi esitettiin Sturenkatua, jossa olisi ollut raitiotielle tilaa, jos kadulta olisi vähennetty kadunvarsipysäköintiä. Liikennesuunnittelijoiden mukaan vanhassa katuverkossa olisi kuitenkin ollut myöhästymisriskejä, koska risteykset olisivat mahdollisesti ruuhkautuneet. Nopean Vallilanlaakso-yhteyden sanotaan sitovan raitiotielle kokonaisuudessaan enemmän käyttäjiä.
Sörnäisten satamarata kulki Vallilanlaakson halki vuosina 1965–2009. Raitiotie mukailee samaa reittiä.
Uutta raitiotietä kesällä 2024
Tekniset tiedot

Raitiotien keskinopeus koko matkalla on noin 18–20 kilometriä tunnissa, ja suurin sallittu nopeus on 50 km/h Hermannin rantatiellä. Raitiotiellä on liikennevaloetuudet, ja vaunut kulkevat pääosin omalla kaistallaan. Vallilanlaaksossa yhteys on toteutettu viherratana, jonka päällä ei sallita autoliikennettä. Viherradan sanotaan myös vähentävän raitioliikenteestä syntyvää melua. Sörnäisten satamaradan jäljiltä jäänyt ratapenger louheineen tasoitettiin pois ja maisemallisista syistä raitiotie pyrittiin rakentamaan mahdollisimman lähelle maanpinnan tasoa. Raitiotieradalle ja baanalle varattiin laaksossa tilaa yhteensä 12 metriä.
Raitiotien rakentamisen kustannusarvio oli noin 80 miljoonaa euroa, ja lisäksi hankkeen aikana toteutetut maanrakennustyöt, putkisiirrot sekä katujen ja viheralueiden rakentaminen maksoivat yhteensä noin 180 miljoonaa.
Reitin linjanumeroksi valittiin 13. Kalustona käytetään aluksi kantakaupungin vaunuja eli Artic X34- ja MLNRV-vaunuja, ja myöhemmin linjalla aletaan käyttää pikaraitiolinjalta 15 tuttuja Artic X54 -vaunuja sitä mukaa kun niitä valmistuu. Arvioiden mukaan linjaa liikennöidään kokonaan X54-vaunuilla keväästä 2025 alkaen.
Tekniset tiedot > Matka-ajat ja pysäkit

Reitin pituus on noin 4,5 kilometriä, ja matka päätepysäkiltä toiselle kestää 20–21 minuuttia. Pasilan aseman ja Kalasataman metroaseman välinen matka-aika on 11–12 minuuttia. Linja liikennöi kymmenen minuutin välein. Linjalla on yhdeksän uutta pysäkkiä, joiden etäisyys toisistaan on keskimäärin 525 metriä. Lisäksi linjaan kuuluu viisi jo entuudestaan käytössä ollutta pysäkkiä Pasilassa, eli yhteensä linjalla on 14 pysäkkiä.
Nihdissä Kalasatama–Pasila-raitiotie muodostaa solmukohdan vuonna 2027 valmistuvan Kruunusillat-raitioyhteyden kanssa. Linjastosunnitelman mukaan linjan 13 päätepysäkki pysyy Nihdissä, mutta sen rinnalla aletaan liikennöidä linjaa 11 Kruunuvuorenrannan ja Länsi-Pasilan välillä. Kalasatama–Pasila-raitiotiellä liikennöitäisiin tuolloin kahta eri linjaa, ja liikennöintiväli lyhenisi viiteen minuuttiin.
| Matka-ajat> Osuus | Matka-ajat> Kesto | Matka-ajat>  |
| --- | --- | --- |
| Nihti – Kalasatama (M) | 3–4 min |  |
| Kalasatama (M) – Kumpulan kampus | 4–5 min |  |
| Kumpulan kampus – Pasilan asema | 6 min |  |
| Kalasatama (M) – Pasilan asema | 11–12 min |  |
| Nihti –  Kruunuvuorenranta (Kruunusillat, linja 11) | 6 min |  |
Rakentaminen

Raitiotie toteutettiin osana suurempaa Kalasatamasta Pasilaan -hanketta, jossa rakennettiin myös uusia katualueita ja kunnallistekniikkaa, viherympäristöä sekä jalankulun ja pyöräilyn reittejä. Työt toteutettiin allianssimallilla, jossa oli kaksi eri allianssia: Destian, Swecon ja WSP Finlandin muodostama Sörkan spora -allianssi sekä GRK:n ja AFRY Finlandin muodostama Karaatti-allianssi. Työntekijöitä oli suurimmillaan noin 260.
Keväällä 2021 hankkeen pohjatutkimuksia tehtiin Pasilassa sekä koepaalutustöitä Hermannin rantatiellä. Nihdissä heinäkuussa 2021 alkaneessa esirakentamisvaiheessa valmisteltiin raitiotien rakentamista. Pasilassa aloitettiin raiteistomuutostyöt elokuussa 2021 ja myöhemmin syksyllä yli sadan puun kaatotyöt. Kaadettuja puita asetettiin lahopuiksi raitiotien varrelle, ja kaatamisen sijaan osa puista siirrettiin kasvamaan uuteen paikkaan.
Rakentamista ennakoiden kaupunki purki jo kesällä 2021 eri yritysten vuokrasopimuksia Hermannin rantatien varresta, muun muassa kylmäasemalta ja autopesulalta. Katutyöt, mukaan lukien paalutukset, alkoivat Hermannin rantatiellä tammikuussa 2022. Liikenne Vanhan talvitien ja Haukilahdenkadun välissä muuttui yksisuuntaiseksi, kun itäpuolen kaistat eli pohjoiseen kulkeva liikenne siirrettiin Kyläsaarenkadulle. Toukokuussa 2022 kaikki moottoriajoneuvoliikenne siirtyi Kyläsaarenkadulle.
Pääosa rakentamisesta ajoittui vuosille 2022 ja 2023. Ensimmäisiä raitiokiskoja alettiin asentaa kesäkuusta 2023 alkaen. Työt keskeyttivät raitioliikenteen Pasilansillalla. Ajolankojen asentaminen alkoi syyskuussa 2023. Kiskotus saatiin valmiiksi 10. tammikuuta 2024. Noin 18 metrin mittaisia kiskoja tarvittiin yhteensä 1 366 kappaletta. Pölkkyjä asettiin 8 972 kappaletta, ja ratalaattoihin valettiin 7 765 kuutiota betonia. Sittemmin tehtiin vielä viimeisteleviä töitä, kuten asfaltointia. Koeliikenne alkoi 29. huhtikuuta 2024 ja päättyi 31. toukokuuta. Raitiotie luovutettiin sitä liikennöivän Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne Oyj:n hallinnointiin, ylläpitoon ja valvontaan 1. kesäkuuta 2024. Viimeistelytyöt jatkuivat 28. kesäkuuta 2024 asti, jolloin katualueet luovutettiin Helsingin kaupungille. Liikennöinnin alkamispäivä (12. elokuuta) vahvistettiin 19. kesäkuuta 2024. Raitiotien avaaminen vaikutti vain yhteen linja-autolinjaan; linjan 59 päätepysäkki siirtyi Sompasaresta Herttoniemen metroasemalle.
Rakentaminen > Aikataulu

| Raitiotie- ja katurakentaminen> Osuus | Raitiotie- ja katurakentaminen> Alkoi | Raitiotie- ja katurakentaminen> Päättyi |
| --- | --- | --- |
| Nihti | heinäkuu 2021 | heinäkuu 2023 |
| Pasila: raiteisto- ja katumuutostyöt | elokuu 2021 | syyskuu 2023 |
| Sompasaari ja Kalasatama: Aallonhalkoja, Junonkatu ja Leonkatu | huhtikuu 2022 | 2024 |
| Hermannin rantatien eteläosa | huhtikuu 2023 | 2024 |
| Hermannin rantatien pohjoisosa | helmikuu 2022 | 2024 |
| Vallilanlaakso | joulukuu 2022 | 2024 |
Jatkosuunnitelmat

Reitiltä haarautuu kaksi raitiotievarausta Vallilan Teollisuuskadulle: Kalasataman metroasemalta Suvilahden poikki sekä Hermannin rantatieltä Työpajankadun ja Lautatarhankadun kautta.
HSL:n linjastoluonnoksen mukaan linja 13 voisi jatkua Nihdistä Merihaansiltaa pitkin Hakaniemenrantaan ja edelleen keskustaan. Linja liikennöisi Kruununhaan läpi ja Aleksanterinkatua pitkin Kolmikulmaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hankkeen viralliset verkkosivut
Kaupunkiliikenne Oy: Hankkeen esittely Youtubessa
WSP Finland Oy: Kalasatamasta Pasilaan
Työmaavideo syksyltä 2023 (Youtube)
Suomen raitioliikenne
Helsingin seudun joukkoliikenne
| --- | --- |
Raskas raideliikenne: Helsingin seudun lähijunaliikenne (linjat) • Helsingin metro (linjat: M1, M2)
Kevyt raideliikenne: Helsingin raitioliikenne (linjat) • Helsingin seudun pikaraitiotiet (linjat: 15)
Lauttaliikenne: Kruunuvuorenrannan lautta • Suomenlinnan lautta
Linja-autoliikenne Runkolinjat: Helsingin seudun linja-autoliikenne  20 • 30 • 40 • 200 • 300 • 400 • 500 • 510 • 520 • 530 • 560 • 570 • 600
Liikenteen tilaaja: HSL
Liikennöitsijät: Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne • Helsingin kaupungin liikennelaitos • VR • Nobina • Pohjolan Liikenne • Helsingin Bussiliikenne • Savonlinja • Tammelundin Liikenne • Åbergin Linja • Korsisaari • Reissu Ruoti • Tilausliikenne Nikkanen
Hankkeet: Espoon pikaraitiotiet • Kruunusillat • Tiederatikka • Tuusulanväylän pikaraitiotie • Vantaan pikaraitiotie • Vihdintien pikaraitiotie • Viikin–Malmin pikaraitiotie • Espoon kaupunkirata • Pisararata • Itämetro
Koekaivuja ja pohjatutkimuksia Hermannin rantatien kupeessa Kyläsaaressa syksyllä 2021.
Rakennustöitä maaliskuussa 2022.
Työmaata Kalasataman Leonkadulla heinäkuussa 2022.
Vaate

Torilla myytäviä vaatteita.
Erilaisia vaatteita vaatetangossa.
Vaate on yksittäinen vaatekappale, päälle puettavien vaatteiden eli vaatetuksen osa. Vaatteiden tavallisimmat valmistusmateriaalit ovat nahka, kasvi- ja eläinkuidut sekä erilaiset tekokuidut. Tavallisimmat ylävartaloon puettavat vaatteet ovat paita, liivi ja takki. Vastaavasti alavartalossa eli jaloissa käytetään housuja tai hameita. Jalkaterien peittona pidetään sukkia ja jalkineita. Koko vartaloa peittäviä vaatteita tai vaatekokonaisuuksia ovat muun muassa puku, mekko ja kaapu. Käsissä pidettävien vaatekappaleiden yleisnimitys on käsine ja päässä pidettävien päähine.
Syitä vaatteiden käyttöön

Brittiläinen taidehistorioitsija James Laver (1899–1975) jakaa syyt vaatteiden käyttöön kolmeen pääasiaan:
Suojaavuus: vaatteita käytetään suojaamaan kylmältä, kosteudelta, tuulelta, auringolta ja muilta ympäristöoloilta sekä muiden katseilta.
Hierarkia: vaatteet valitaan nykyisen tai halutun sosiaalisen aseman ja elämäntyylin mukaisesti.
Viehätysvoima: vaatteilla on suuri merkitys ihmisen seksuaalisen puoleensavetävyyden ja muun miellyttävyyden ja haluttavuuden korostamisessa niin kuin kulloisenkin ajan ja kulttuurin normit edellyttävät ja sallivat.
Vaatteiden käyttöön ja niiden valintaan vaikuttavat vaatteiden kantajasta riippumattomina tekijöinä ikä, sukupuoli, ammatti, sosiaalinen asema, maantieteellinen sijainti, vuodenaika, vuorokaudenaika, muoti sekä kulloisenkin tekemisen tai tilanteen luonne. Kantajasta riippuvia tekijöitä ovat oma persoonallisuus, asenteet itseä ja muita kohtaan ja tapa kantaa vaatteita.
Koot

Vaatekokoja ilmaisemaan on kehitetty useita eri koodistoja, joista käytetyimpiä ovat erilaiset numerokoodit. Yleisessä käytössä ovat myös kirjainlyhenteet XS–S–M–L–XL, jotka vastaavat englannin kielen sanoja extra small, small, medium, large ja extra large (suom. erittäin pieni, pieni, keskikoko, suuri, erittäin suuri). Monissa mallistoissa XL:ää suuremmat koot ilmoitetaan useiden X-kirjainten avulla, esimerkiksi XXXL (tai 3XL), ja XS:ää pienemmät koot vastaavasti esimerkiksi XXS (tai 2XS). Kokokoodin vastaavuus vaatteen todelliseen kokoon vaihtelee paitsi valmistajittain myös maittain, ja siksi kokovertailu eri maista tuotujen vaatteiden välillä voi olla vaikeaa.
Koot > Kokomerkinnät Suomessa

Suomessa yleisimmin käytössä olevat naisten kokonumerot ovat väliltä 32–46. Isokokoisimmille naisille suunnatuissa mallistoissa kokonumerot voivat jatkua kokoon 56 asti tai pidemmälle.