stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aulikki Plaami

Aulikki Plaami on suomalainen laulaja, meedio ja selvänäkijä, joka aviomiehensä Seppo Plaamin kanssa perusti Yhdysvalloissa Gate of Heaven Chapel -kirkon 1996. Kirkko toimii Suomessa Kaariporttiystävät- ja Kaariportin Kappeli -nimisten yhdistysten kautta.
Plaami sanoo laulavansa transsitilassa jo kuolleiden laulajien äänellä ja tunnettujen kirjailijoiden antamilla lauluteksteillä, kun esittää tunnettujen laulajien kuten Aino Acktén tai Edith Piafin kaltaista musiikkia. Mieslaulajia kuten Elvistä tai Kirkaa kanavoidessaan hän laulaa alarekisterissä. Välijuontojen ajaksi hän muuttuu pieneksi enkelityttö Carmeniksi, terveysasioita neuvovaksi tohtori Fritz Hermanniksi tai kirkkonsa varsinaiseksi henkiseksi johtajaksi, Abbedissa-hahmoksi. Hänen muusikkomiehensä toimii laulujen säestäjänä ja kertoo saavansa sävelmät ”selväkuulona” tai automaattisävellyksinä kuolleilta säveltäjiltä, kuten Chopiniltä tai Sibeliukselta. Plaamit kuitenkin merkitsevät laulujen Teosto-tietoihin tekijöiksi itsensä ja asiantuntijat ihmettelevät, miksei kuolleiden mestarien tyyli ja erikoislaatu ilmene Plaamien sävellyksissä tai sanoituksissa.
Merkonomiksi opiskellut Aulikki Plaami joutui auto-onnettomuuteen 1976 ja tapasi Seppo Plaamin hakiessaan tältä henkiparannusta vammoihinsa. Aulikki Plaami sanoo alkaneensa saada viestejä henkimaailmasta vuonna 1981. Julkiset esiintymiset meediolaulajana hän aloitti 1984 ja sai hetkellisesti paljon huomiota suomalaismediassa esiinnyttyään Ylen televisio-ohjelmassa.
1990-luvun alussa Plaami sai hengeltä viestin ”mahdollisuuksista suuren meren rannalla” ja muutti miehensä kanssa eri lähteiden mukaan Luxemburgiin tai Ruotsiin ja Euroopasta edelleen Kaliforniaan 1992 ja Havaijille 1999. Vuonna 1996 he saivat Yhdysvalloissa toimiluvan oman kirkon perustamiseen Kalifornian Newport Beachiin.
Plaamit palasivat Suomeen 2004 ja jatkoivat 1980-luvun loppupuolella aloittamaansa esiintymistoimintaa eri puolilla Eurooppaa.
Aiheesta muualla

Otteita Plaameista vuonna 1984 tehdystä 2,5 tunnin tv-dokumentista Ylen Elävässä arkistossa
Gate of Heaven Chapel -kirkon verkkosivusto (englanniksi)
Skepsis ry:n Risto K. Järvisen arvio Plaamien esityksestä 2008
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Chiyoda

| Chiyoda (千代田区) |
| --- | --- |
 Toimistorakennuksia Tokion keisarillisen palatsin vieressä
 lippu:  Symboli
 Chiyodan sijainti Tokion metropolissa
 Chiyoda
 Koordinaatit: 35°41′38.2″N, 139°45′13″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Tokio
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,66 km²
Väkiluku (2017):  60 545
 – Väestötiheys:  5 193 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Sakura
 – Puu:  Mänty
 – Lintu:  Joutsen
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.chiyoda.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chiyoda (jap. 千代田区, Chiyoda-ku) on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee sisämaassa kaupungin keskiosassa Tokion keisarillisen palatsin ympärillä ja rajautuu Bunkyōn, Chūōn, Minaton, Shinjukun ja Taitōn erillisalueisiin. Chiyodassa on 60 545 asukasta (vuonna 2017), ja sen pinta-ala on 11,66 neliökilometriä.
Aluejako

Chiyodan erillisalueella on 59 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 115 osa-alueeseen (jap. 町丁, chōchō). Yhteen kaupunginosaan kuuluu yhdestä kuuteen osa-aluetta.
Chiyoda
Fujimi
Gobanchō
Hayabusachō
Hibiya-kōen
Higashi-Kanda
Hirakawachō
Hitotsubashi
Ichibanchō
Iidabashi
Iwamotochō
Kajichō
Kanda-Aioichō
Kanda-Awajichō
Kanda-Hanaokachō
Kanda-Higashikon’yachō
Kanda-Higashimatsushitachō
Kanda-Hirakawachō
Kanda-Iwamotochō
Kanda-Izumichō
Kanda-Jinbōchō
Kanda-Kajichō
Kanda-Kitanorimonochō
Kanda-Kon’yachō
Kanda-Matsunagachō
Kanda-Mikurachō
Kanda-Mitoshirochō
Kanda-Neribeichō
Kanda-Nishifukudachō
Kanda-Nishikichō
Kanda-Ogawamachi
Kanda-Sakumachō
Kanda-Sakumagashi
Kanda-Sudachō
Kanda-Surugadai
Kanda-Tachō
Kanda-Tomiyamachō
Kanda-Tsukasamachi
Kasumigaseki
Kioichō
Kitanomaru-kōen
Kōjimachi
Kōkyo-gaien
Kudankita
Kudanminami
Marunouchi
Misakichō
Nagatachō
Nibanchō
Nishi-Kanda
Ōtemachi
Rokubanchō
Sanbanchō
Sarugakuchō
Soto-Kanda
Uchi-Kanda
Uchisaiwaichō
Yonbanchō
Yūrakuchō
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Chiyoda eli sananmukaisesti "tuhannen sukupolven pelto" on saanut nimensä Edon linnalta, nykyiseltä keisarilliselta palatsilta. Alueella sijaitsee useita maan hallinnon kannalta keskeisiä rakennuksia, kuten Japanin parlamentti, Japanin pääministerin virka-asunto ja Japanin korkein oikeus. Muihin merkittäviin maamerkkeihin kuuluvat Yasukuni-jinja, Nippon Budōkan -halli ja Tokion rautatieasema. Alueella työskentelee lähes 900 000 henkeä yli 36 000 yrityksessä.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Merkittävimpiä kaupunginosia

Hayabusachō – Japanin korkein oikeus ja Japanin kansallisteatteri.
Hibiya – tunnetaan parhaiten suuresta Hibiyan puistosta keisarillisen palatsin eteläpuolella.
Kanda – Chiyodan pohjoiskulmassa sijaitsevalla alueella ovat muun muassa Akihabaran elektroniikka-alue ja Tokion ylösnousemuksen katedraali.
Kasumigaseki – Japanin hallinnon keskus ja useiden ministeriöiden sijaintipaikka.
Kioichō – alueella sijaitsevat muun muassa New Otani ja Akasaka Prince -hotellit sekä Sophia-yliopisto.
Kōjimachi – vanhempi asuin- ja liikealue keisarillisen palatsin länsipuolella.
Kudanshita – palatsin luoteispuolella sijaitsevalla alueella on Yasukunin pyhäkkö.
Marunouchi – Tokion aseman ja keisarillisen palatsin välissä sijaitseva Marunouchi on yksi Tokion perinteisistä talouskeskuksista; alueella on suuria pankkeja ja vakuutusyhtiöitä.
Nagatachō – tunnetaan parhaiten Japanin parlamentin rakennuksista, mutta alueella sijaitsevat myös Hie-jinja ja Japanin pääministerin virka-asunto.
Ōtemachi – Marunouchin pohjoispuolella ja osa Tokion asema-alueen liikekeskusta.
Yūrakuchō – Marunouchin eteläpuolella ja osa Tokion asema-alueen liikekeskusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chiyoda Wikimedia Commonsissa
Erillisalueen internetsivut (japaniksi)
| n k Chiyodan erillisalue |
| --- | --- | --- |
| Kandan alue |  Higashi-Kanda  Hitotsubashi (2-chōme)  Iwamotochō  Kajichō  Kanda-Aioichō  Kanda-Awajichō  Kanda-Hanaokachō  Kanda-Higashi-Kon’yachō  Kanda-Higashi-Matsushitachō  Kanda-Hirakawachō  Kanda-Iwamotochō  Kanda-Izumichō  Kanda-Jinbōchō  Kanda-Kajichō  Kanda-Kita-Norimonochō  Kanda-Kon’yachō  Kanda-Matsunagachō  Kanda-Mikurachō  Kanda-Misakichō  Kanda-Mitoshirochō  Kanda-Neribeichō  Kanda-Nishifukudachō  Kanda-Nishikichō  Kanda-Ogawamachi  Kanda-Sakumachō  Kanda-Sakumagashi  Kanda-Sarugakuchō  Kanda-Sudachō  Kanda-Surugadai  Kanda-Tachō  Kanda-Tomiyamachō  Kanda-Tsukasamachi  Nishi-Kanda  Soto-Kanda  Uchi-Kanda  |  |
| Kōjimachin alue |  Chiyoda  Fujimi  Gobanchō  Hayabusachō  Hibiya-kōen  Hirakawachō  Hitotsubashi (1-chōme)  Ichibanchō  Iidabashi  Kasumigaseki  Kioichō  Kitanomaru-kōen  Kōjimachi  Kōkyo-gaien  Kudankita  Kudanminami  Marunouchi  Nagatachō  Nibanchō  Ōtemachi  Rokubanchō  Sanbanchō  Uchisaiwaichō  Yonbanchō  Yūrakuchō  |  |
| n k Tokion metropoli |
| --- | --- | --- |
| Erillisalueet |  Adachi  Arakawa  Bunkyō  Chiyoda  Chūō  Edogawa  Itabashi  Katsushika  Kita  Kōtō  Meguro  Minato  Nakano  Nerima  Ōta  Setagaya  Shibuya  Shinagawa  Shinjuku  Suginami  Sumida  Taitō  Toshima  |  |
| Kaupungit |  Akiruno  Akishima  Chōfu  Fuchū  Fussa  Hachiōji  Hamura  Higashi-Kurume  Higashi-Murayama  Higashi-Yamato  Hino  Inagi  Kiyose  Kodaira  Koganei  Kokubunji  Komae  Kunitachi  Machida  Mitaka  Musashi-Murayama  Musashino  Nishi-Tōkyō  Ōme  Tachikawa  Tama  |  |
| Nishi-Taman piirikunta |  Hinode  Hinohara  Mizuho  Okutama  |  |
| Tokion saaret |  Aogashima  Hachijō  Kōzushima  Mikurajima  Miyake  Ogasawara  Ōshima  Niijima  Toshima  |  |
Joe Sutter

Joe Sutter Sloveniassa vuonna 2006
Joseph F. ”Joe” Sutter (21. maaliskuuta 1921 Seattle, Washington – 30. elokuuta 2016) oli yhdysvaltalainen lentokonesuunnittelija. Hän suunnitteli Boeing 747:ää ja muita Boeingin koneita. Smithsonian Air and Space Magazine on kutsunut Sutteria ”747:n isäksi”.
Sutter syntyi Seattlessa ja kasvoi Boeingin Seattlen tehtaan läheisyydessä. Hän oli sukujuuriltaan slovenialainen: hänen isänsä Franc Suhadolc (1879–1945) oli kotoisin Dobrovasta ja tuli Amerikkaan kultaryntäyksen aikoihin. Sutter opiskeli Washingtonin yliopistossa Seattlessa ja suoritti lentokonesuunnittelun alemman korkeakoulututkinnon vuonna 1943.
Vuonna 1940 Sutter sai kesätöitä Boeing Plant 2:lta opiskellessaan lentokonesuunnittelua Washingtonin yliopistossa. Lopulta hänestä tuli ”Boeing 747:n isä”, kun hän suunnitteli 747:n 1960-luvulla. Boeingin uransa lisäksi Sutter palveli Yhdysvaltain merivoimien hävittäjäsaattueessa toisessa maailmansodassa.
Teoksia

Joe Sutter & Jay Spenser: 747: Creating the World's First Jumbo Jet and Other Adventures from a Life in Aviation. Smithsonian, 2006. ISBN 978-0060882419
Aiheesta muualla

Joe Sutterin haastattelu ja kuva – Boeing Blog. Randy's Journal 16.8.2006 (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat
Suuri Suomalainen Tietosanakirja

Suuri Suomalainen Tietosanakirja on kaksiosainen tietosanakirjateos, jonka Kustannusosakeyhtiö Otava on suunnitellut, toimittanut ja valmistanut tilauksesta yksinomaan Suurta Suomalaista Kirjakerhoa varten. Teos on julkaistu 1988.
Toimitustyön suunnittelusta ja johdosta vastasi Matti Eskola. Kirjan toimittivat Risto Rantala ja Kaarina Turtia.
Tietokirjasta on julkistettu ensimmäinen laitos 1988, 2. uud. laitos ilmestyi 1990 nimellä Kodin uusi tietosanakirja Weilin + Göösin kustantamana. 3. uud laitos nimellä Tietosanakirja (Otava 1991).
ISBN 951-643-289-1 (koko teos)
ISBN 951-643-287-5 (1. osa)  a-lip s 1–544
ISBN 951-643-288-3 (2. osa) lir-ö s. 565–1136
Shibuya

| Shibuya (渋谷区) |
| --- | --- |
 Shibuyan rautatieaseman edustan risteys
 lippu:  Symboli
 Shibuyan sijainti Tokion metropolissa
 Shibuya
 Koordinaatit: 35°39′50.5″N, 139°41′53.6″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Tokio
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,11 km²
Väkiluku (2017):  223 960
 – Väestötiheys:  14 822 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Iris ensata var. ensata
 – Puu:  Idänselkova
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.shibuya.tokyo.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shibuya (jap. 渋谷区, Shibuya-ku) on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee sisämaassa Yamanoten alueella Tokion keisarillisen palatsin länsipuolella ja rajautuu Meguron, Minaton, Nakanon, Setagayan, Shinagawan, Shinjukun ja Suginamin erillisalueisiin. Shibuyassa on 223 960 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 15,11 neliökilometriä.
Erillisalueen keskuksena toimii Shibuyan rautatieaseman ympäristö, joka on yksi Tokion merkittävimmistä muodin ja yöelämän keskuksista nuorten parissa. Erityisesti Harajukun alue on tunnettu nuorisokulttuurin kehtona. Shibuyan asema on yksi Tokion vilkkaimmista, ja sen edessä sijaitsee maailman vilkkaimmaksi sanottu tienristeys Center gai (jap. センター街, Sentā gai). 1990-luvun lopulla Shibuyasta tuli tunnettu myös Tokion IT-teollisuuden keskuksena, ja se sai lempinimen "Bit Valley", sanaleikkinä alueen nimestä, joka voidaan kääntää englanniksi "Bitter Valley"  (kitkerä laakso).
Aluejako

Shibuyan erillisalueella on 32 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 80:een osa-alueeseen (jap. 町丁, chōchō). Yhteen kaupunginosaan kuuluu yhdestä kuuteen osa-aluetta.
Daikanyamachō
Dōgenzaka
Ebisu
Ebisu-minami
Ebisu-nishi
Hachiyamachō
Hatagaya
Hatsudai
Higashi
Hiroo
Honmachi
Jingūmae
Jinnan
Kamiyamachō
Maruyamachō
Moto-Yoyogichō
Nanpeidaichō
Nishihara
Ōyamachō
Sakuragaokachō
Sarugakuchō
Sasazuka
Sendagaya
Shibuya
Shinsenchō
Shōtō
Tomigaya
Udagawachō
Uehara
Uguisudanichō
Yoyogi
Yoyogi-Kamizonochō
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Viheralueet

Meiji-jingūn pyhäkkö ja sitä ympäröivä puisto, joka on yksi Tokion suurimmista.
Shinjuku-gyoen, osittain Shinjukun alueella sijaitseva puisto.
Yoyogin puisto, joka toimi aluksi Japanin keisarillisen armeijan harjoituspaikkana, myöhemmin Washington Heights -asuinalueena amerikkalaisille miehitysjoukoille ja lopulta majoituspaikkana Tokion olympialaisissa.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Rakennukset

Shibuya 109, suosittu ja muodikas liikekeskus.
Cerulean Tower, Shibuyan korkein rakennus.
NHK:n lähetyskeskus, Japanin yleisradion pääkonttori.
NTT Docomo Yoyogi Building, NTT DoCoMon omistama pilvenpiirtäjä ja maailman korkein kellotorni.
Omotesando Hills, Tadao Andōn suunnittelema liikekeskus.
Takashimaya Times Square, yksi Japanin suurimmista tavarataloista (Sendagayan alueella).
Tokyo Metropolitan Gymnasium, vuoden 1954 painin maailmanmestaruuskilpailuihin rakennetty suuri stadion.
Yoyogi National Gymnasium, Kenzō Tangen suunnittelema stadion.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Kadut

Dōgen-zaka, katu Shibuyan keskiosassa, tunnettu yökerhoistaan ja Love hoteleistaan.
Omotesandō, zelkovapuiden reunustama erityisesti muotiliikkeistään tunnettu katu.
Takeshita-dōri, muotiliikkeiden, kahviloiden ja ravintoloiden reunustama kävelykatu Harajukun alueella.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Muuta

Hachikō, koirapatsas Shibuyan aseman ulkopuolella ja suosittu tapaamispaikka.
Kuvia

Shibuyaa 1950-luvun alussa
Meiji-jingūn pyhäkkö
Omotesandō Hills -ostoskeskus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shibuya Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Tokyo/Shibuya Wikivoyagessa (englanniksi)
Erillisalueen internetsivut (japaniksi)
| n k Tokion metropoli |
| --- | --- | --- |
| Erillisalueet |  Adachi  Arakawa  Bunkyō  Chiyoda  Chūō  Edogawa  Itabashi  Katsushika  Kita  Kōtō  Meguro  Minato  Nakano  Nerima  Ōta  Setagaya  Shibuya  Shinagawa  Shinjuku  Suginami  Sumida  Taitō  Toshima  |  |
| Kaupungit |  Akiruno  Akishima  Chōfu  Fuchū  Fussa  Hachiōji  Hamura  Higashi-Kurume  Higashi-Murayama  Higashi-Yamato  Hino  Inagi  Kiyose  Kodaira  Koganei  Kokubunji  Komae  Kunitachi  Machida  Mitaka  Musashi-Murayama  Musashino  Nishi-Tōkyō  Ōme  Tachikawa  Tama  |  |
| Nishi-Taman piirikunta |  Hinode  Hinohara  Mizuho  Okutama  |  |
| Tokion saaret |  Aogashima  Hachijō  Kōzushima  Mikurajima  Miyake  Ogasawara  Ōshima  Niijima  Toshima  |  |
Shinjuku

| Shinjuku (新宿区) |
| --- | --- |
 Shinjukun pilvenpiirtäjiä, taustalla Fujivuori
 lippu:  Symboli
 Shinjukun sijainti Tokion metropolissa
 Shinjuku
 Koordinaatit: 35°41′38″N, 139°42′12.3″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Tokio
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,22 km²
Väkiluku (2017):  341 415
 – Väestötiheys:  18 738 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Atsalea
 – Puu:  Idänselkova
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.shinjuku.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shinjuku (jap. 新宿区, Shinjuku-ku) on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee sisämaassa kaupungin keskiosassa Tokion keisarillisen palatsin länsipuolella ja rajautuu Bunkyōn, Chiyodan, Minaton, Nakanon, Shibuyan ja Toshiman erillisalueisiin. Shinjukussa on 341 415 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 18,22 neliökilometriä.
Historia

Shinjuku merkitsee kirjaimellisesti ’uutta majataloa’ tai ’uutta postiasemaa’ ja viittaa postiasemaan (shukuba), joka avattiin Edo-kaudella Kōfuun johtaneen Kōshū-kaidō-tien varrelle. Alun perin tien ensimmäinen postiasema Edosta lähdettäessä sijaitsi Takaidossa, mutta välimatka kävi tien käyttäjille liian pitkäksi. Uusi postiasema avattiin Edon ja Takaidon välille Naitō-suvun maille ja sitä nimitettiin Naitō-Shinjukuksi (jap. 内藤新宿).
Jo ennen Shinjukun erillisalueen muodostamista alueen nimi tunnettiin laajalti Shinjukun rautatieaseman ja Shinjuku-gyoenin puutarhan ansiosta. Meiji-kaudella silloinen Tokion kaupunki jaettiin 15 suuralueeseen, joista Yotsuya-ku ja Ushigome-ku käsittivät osan nykyisestä erillisalueesta. Loppuosa kuului Toyotaman piirikunnan neljään maaseutukaupunkiin, Ochiaihin, Ōkuboon, Totsukaan ja Yodobashiin, jotka kaupungistuivat nopeasti. Ne liitettiinkin vuonna 1932 Tokioon ja yhdistettiin uudeksi Yodobashi-kun suuralueeksi. Jo ennen toista maailmansotaa Shinjukun alue kehittyi vilkkaana kaupunginosana tavarataloineen ja elokuvateattereineen. Alueella oli noin 400 000 asukasta.
Valtaosa Shinjukun alueesta tuhoutui toisen maailmansodan pommituksissa. Ennen sotaa alueella oli yhteensä noin 63 000 rakennusta, joista yli 56 000 tuhoutui. Alueen väkiluku oli sodan loppuessa laskenut alle 80 000 henkeen. Sodan aikana Tokion kaupungin hallinto lakkautettiin ja perustettiin uusi Tokion metropoli. Vuonna 1947 entisen kaupungin alue jaettiin suoraan metropolin hallinnassa oleviin erillisalueisiin, joista Shinjukun erillisalue muodostettiin yhdistämällä entiset Ushigomen, Yodobashin ja Yotsuyan suuralueet.
Aluejako

Shinjukun erillisalueella on 94 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 152 osa-alueeseen (jap. 町丁, chōchō). Yhteen kaupunginosaan kuuluu yhdestä kahdeksaan osa-aluetta. Kaupunginosia on Shinkujussa Tokion erillisalueista eniten.
Agebachō
Aizumichō
Akagi-Motomachi
Akagi-Shitamachi
Arakichō
Babashitachō
Bentenchō
Daikyōchō
Enokichō
Fukuromachi
Funamachi
Haraikatamachi
Haramachi
Higashi-Enokichō
Higashi-Gokenchō
Honshiochō
Hyakuninchō
Ichigaya-Chōenjimachi
Ichigaya-Daimachi
Ichigaya-Funagawaramachi
Ichigaya-Hachimanchō
Ichigaya-Honmurachō
Ichigaya-Kagachō
Ichigaya-Kōrachō
Ichigaya-Nakanochō
Ichigaya-Sadoharachō
Ichigaya-Sanaichō
Ichigaya-Takajōmachi
Ichigaya-Tamachi
Ichigaya-Yakuōjimachi
Ichigaya-Yamabushichō
Ichigaya-Yanagichō
Iwatochō
Kabukichō
Kaguragashi
Kagurazaka
Kaitaichō
Kamiochiai
Kasumigaokamachi
Katamachi
Kawadachō
Kikuichō
Kitamachi
Kita-Shinjuku
Kita-Yamabushichō
Minamichō
Minami-Enokichō
Minami-Motomachi
Minami-Yamabushichō
Naitōmachi
Nakachō
Nakai
Naka-Ochiai
Nakazatochō
Nandomachi
Nijikkimachi
Nishi-Gokenchō
Nishi-Ochiai
Nishi-Shinjuku
Nishi-Waseda
Ōkubo
Saikumachi
Samonchō
San'eichō
Shimo-Miyabichō
Shimo-Ochiai
Shin-Ogawamachi
Shinanomachi
Shinjuku
Shiroganechō
Sugachō
Suidōchō
Sumiyoshichō
Takadanobaba
Tansumachi
Tenjinchō
Tomihisachō
Totsuka
Toyama
Tsukijimachi
Tsukudo-Hachimanchō
Tsukudochō
Wakaba
Wakamatsuchō
Wakamiyachō
Waseda-Tsurumakichō
Waseda-minamichō
Wasedamachi
Yamabukichō
Yaraichō
Yochōmachi
Yokoteramachi
Yotsuya
Yotsuya-Sakamachi
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Shinjuku on yksi Japanin merkittävimmistä taloudellisista ja hallinnollisista keskuksista, jossa sijaitsee Tokion prefektuurin hallintorakennus ja maan suurin pilvenpiirtäjäalue. Shinjukun rautatieasema on maailman vilkkain, ja sen ympärillä on merkittävä liikekeskittymä suurine tavarataloineen.
Kuvia

Shinjuku-gyoenin puutarha
Shinjukun rautatieasema yöllä
Tokion metropolin hallintorakennus
Liikennettä Ōme-kaidō -kadulla yöllä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shinjuku Wikimedia Commonsissa
Erillisalueen internetsivut (japaniksi)
| n k Shinjukun erillisalue |
| --- | --- | --- |
| Ushigomen alue |  Agebachō  Akagi-Motomachi  Akagi-Shitamachi  Babashitachō  Bentenchō  Enokichō  Fukuromachi  Haraikatamachi  Haramachi  Higashi-Enokichō  Higashi-Gokenchō  Ichigaya-Chōenjimachi  Ichigaya-Daimachi  Ichigaya-Funagawaramachi  Ichigaya-Hachimanchō  Ichigaya-Honmurachō  Ichigaya-Kagachō  Ichigaya-Kōrachō  Ichigaya-Nakanochō  Ichigaya-Sadoharachō  Ichigaya-Sanaichō  Ichigaya-Takajōmachi  Ichigaya-Tamachi  Ichigaya-Yakuōjimachi  Ichigaya-Yamabushichō  Ichigaya-Yanagichō  Iwatochō  Kaguragashi  Kagurazaka  Kaitaichō  Kawadachō  Kikuichō  Kitamachi  Kita-Yamabushichō  Minamichō  Minami-Enokichō  Minami-Yamabushichō  Nakachō  Nakazatochō  Nandomachi  Nijikkimachi  Nishi-Gokenchō  Nishi-Waseda (osa)  Saikumachi  Shimo-Miyabichō  Shin-Ogawamachi  Shiroganechō  Suidōchō  Sumiyoshichō  Tansumachi  Tenjinchō  Tomihisachō  Toyama (osa)  Tsukijimachi  Tsukudo-Hachimanchō  Tsukudochō  Wakamatsuchō  Wakamiyachō  Waseda-Tsurumakichō  Waseda-minamichō  Wasedamachi  Yamabukichō  Yaraichō  Yochōmachi (osa)  Yokoteramachi  |  |
| Yodobashin alue |  Hyakuninchō  Kabukichō (osa)  Kami-Ochiai  Kita-Shinjuku  Nakai  Naka-Ochiai  Nishi-Ochiai  Nishi-Shinjuku  Nishi-Waseda (osa)  Ōkubo  Shimo-Ochiai  Shinjuku (osa)  Takadanobaba  Totsuka  Toyama (osa)  Yochōmachi (osa)  |  |
| Yotsuyan alue |  Aizumichō  Arakichō  Daikyōchō  Funamachi  Honshiochō  Kabukichō (osa)  Kasumigaokamachi  Katamachi  Minami-Motomachi  Naitōmachi  Samonchō  San'eichō  Shinanomachi  Shinjuku (osa)  Sugachō  Wakaba  Yotsuya  Yotsuya-Sakamachi  |  |
| n k Tokion metropoli |
| --- | --- | --- |
| Erillisalueet |  Adachi  Arakawa  Bunkyō  Chiyoda  Chūō  Edogawa  Itabashi  Katsushika  Kita  Kōtō  Meguro  Minato  Nakano  Nerima  Ōta  Setagaya  Shibuya  Shinagawa  Shinjuku  Suginami  Sumida  Taitō  Toshima  |  |
| Kaupungit |  Akiruno  Akishima  Chōfu  Fuchū  Fussa  Hachiōji  Hamura  Higashi-Kurume  Higashi-Murayama  Higashi-Yamato  Hino  Inagi  Kiyose  Kodaira  Koganei  Kokubunji  Komae  Kunitachi  Machida  Mitaka  Musashi-Murayama  Musashino  Nishi-Tōkyō  Ōme  Tachikawa  Tama  |  |
| Nishi-Taman piirikunta |  Hinode  Hinohara  Mizuho  Okutama  |  |
| Tokion saaret |  Aogashima  Hachijō  Kōzushima  Mikurajima  Miyake  Ogasawara  Ōshima  Niijima  Toshima  |  |
Suruyökkönen

| Suruyökkönen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Yökköset Noctuidae
Alaheimo::  Pensasyökköset Amphipyrinae
Suku::  Amphipyra
Laji::  perflua
Kaksiosainen nimi
 Amphipyra perflua  (Fabricius, 1787) 
Katso myös
   Suruyökkönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suruyökkönen (Amphipyra perflua) on eteläisen Suomen yleinen yöperhonen.
Koko ja ulkonäkö

Suruyökkönen on melko kookas ja leveäsiipinen yöperhonen. Etusiivet ovat kiiltävät ja vaihtelevat pohjaväriltään kellanruskeasta lämpimän ruskeaan. Niiden poikki kulkee kaksi selvästi vaaleampaa, voimakkaasti aaltoilevaa poikkiviirua. Poikkiviirujen väliin jäävä osa siivestä on paljon muuta siipeä tummemman ruskea, joillakin yksilöillä lähes musta. Rengastäplä erottuu usein vaaleana renkaana siiven keskiosan tummalla pohjalla. Takasiivet ovat tasaisen vaaleanruskeat. Siipiväli on 46–55 mm.
Levinneisyys ja lentoaika

Suruyökkönen on Euroopassa vahvasti itäinen laji, jota ei tavata mantereen länsiosissa. Idässä levinneisyys ulottuu Kiinaan ja Koreaan. Suomessa levinneisyys painottuu etelään, pääasiassa Kokkola-Lieksa-linjan eteläpuolella. Perhoset lentävät heinäkuun loppupuolelta syyskuun alkuun huipun ollessa elokuun alkupuolella.
Elinympäristö ja elintavat

Suruyökkönen elää avoimissa lehti- ja sekametsissä, puistoissa ja puutarhoissa. Perhoset lentävät öisin ja tulevat valolle, mutta erityisen hyvin syötille. Täysikasvuisena toukka laskeutuu maahan ja koteloituu rakentamansa kotelokopan sisään. Muna talvehtii.
Ravintokasvi

Toukka elää monilla lehtipuilla ja pensailla, erityisesti tuomella (Prunus padus), haavalla (Populus tremula) sekä kuusamoilla (Lonicera).
Aiheesta muualla

lepiforum.de (saksaksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q696628  BioLib: 53636  BOLD: 204446  EoL: 477129  EUNIS: 311214  Fauna Europaea: 449280  Fauna Europaea (new): 7a812ec4-82c4-4a1a-8f3c-953f025b2eeb  GBIF: 1766131  iNaturalist: 604624  LoB: 5393  MaBENA: AmphiPerfl  NCBI: 753151  Open Tree of Life: 804625  Laji.fi: MX.62628