stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hainan
Talous

Hainan on ollut 1980-luvulta lähtien erityistalousalue. Nykyisin maakunta saa merkittävän ja koko ajan kasvavan osan tuloistaan matkailusta. Se on suosittu lomasaari. Turismi keskittyy paljolti lomarannoille; erityisesti Etelä-Hainanin Sanyan kaupunki markkinoi seitsemän kilometrin mittaista hiekkarantaansa ja hotellipalvelujaan.
Väestöltään ja maapinta-alaltaan Kiinan pienimpiin kuuluva Hainanin maakunta tuotti vuonna 2013 yhteensä 0,5 prosentin osuuden maan bruttokansantuotteesta (BKT). Rahassa mitattuna osuus oli 314,6 mrd. Kiinan yuania CNY eli vuoden 2013 viimeisen päivän vaihtokurssein 37,7 mrd. euroa. Kutakin asukasta kohden kansantuotetta kertyi Kiinan keskiarvoa vähemmän eli 35 317 CNY tai noin 4 231 EUR, 84% maan keskiarvotasosta.
Haikoun keskustaa.
Sanya, kaupunki saaren eteläosassa.
Sanyan lentoasema, toinen saaren kansainvälisistä lentoasemista.
Hainanin Sanyan Dadonghain lomarantaa.
Hallinnollinen jako

Hainanin maakunnassa on poikkeuksellinen hallinto. Muut maakunnat yleensä jakautuvat kokonaan prefektuuritason yksikköihin, jotka puolestaan jakautuvat kokonaan piirikuntatason yksikköihin. Piirikuntatason yksiköt eivät ole suoraan maakunnan hallinnassa. Hainanin maakunnassa lähes kaikki piirikuntatason yksiköt (paitsi 8 kaupunkipiiriä) ovat suoraan maakunnan hallinnassa. Tämä johtuu siitä, että Hainanissa on suhteellisesti vähän asukkaita, noin 8 miljoonaa.
Maakunta jakautuu neljään prefektuuritason kaupunkiin (Haikou, Sanya, Danzhou ja Sansha) ja 23 piirikuntatason yksikköön, jotka ovat 8 kaupunkipiiriä, 5 piirikuntatason kaupunkia, 4 piirikuntaa ja 6 autonomista piirikuntaa. Sansha koostuu kiistellyistä Paracel- ja Spratlysaarista.
Hainanissa on suunniteltu hallintouudistusta, jossa maakuntaan perustettaisiin mahdollisesti uusia prefektuureja.
| Hainanin hallinnollinen jako | Hainanin hallinnollinen jako | Hainanin hallinnollinen jako | Hainanin hallinnollinen jako |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| # | Nimi | Kiinan merkit | Pinyin |  |
| Prefektuuritason kaupungit | Prefektuuritason kaupungit | Prefektuuritason kaupungit | Prefektuuritason kaupungit |  |
| 1 | Haikou | 海口市 | Hǎikǒu Shì |  |
| 2 | Sanya | 三亚市 | Sānyà Shì |  |
| 3 | Danzhou | 儋州市 | Dānzhōu Shì |  |
| 19 | Sansha | 三沙市 | Sānshā Shì |  |
Piirikuntatason kaupungit
| 4 | Qionghai | 琼海市 | Qiónghǎi Shì |  |
| 5 | Wanning | 万宁市 | Wànníng Shì |  |
| 6 | Wuzhishan | 五指山市 | Wǔzhǐshān Shì |  |
| 7 | Dongfang | 东方市 | Dōngfāng Shì |  |
| 8 | Wenchang | 文昌市 | Wénchāng Shì |  |
Piirikunnat
| 9 | Lingao | 临高县 | Língāo Xiàn |  |
| 10 | Chengmai | 澄迈县 | Chéngmài Xiàn |  |
| 11 | Ding’an | 定安县 | Dìng'ān Xiàn |  |
| 12 | Tunchang | 屯昌县 | Túnchāng Xiàn |  |
Autonomiset piirikunnat
| 13 | Changjiangin liden autonominen piirikunta | 昌江黎族自治县 | Chāngjiāng Lízú Zìzhìxiàn |  |
| 14 | Baishan liden autonominen piirikunta | 白沙黎族自治县 | Báishā Lízú Zìzhìxiàn |  |
| 15 | Qiongzhongin liden ja miaojen autonominen piirikunta | 琼中黎族苗族自治县 | Qióngzhōng Lízú Miáozú Zìzhìxiàn |  |
| 16 | Lingshuin liden autonominen piirikunta | 陵水黎族自治县 | Língshuǐ Lízú Zìzhìxiàn |  |
| 17 | Baotingin liden ja miaojen autonominen piirikunta | 保亭黎族苗族自治县 | Bǎotíng Lízú Miáozú Zìzhìxiàn |  |
| 18 | Ledongin liden autonominen piirikunta | 乐东黎族自治县 | Lèdōng Lízú Zìzhìxiàn |  |
Väestö

| Hainanin etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> .Etninen ryhmä | Hainanin etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> .2000 | Hainanin etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> .2010 |
| --- | --- | --- |
| Han-kiinalaiset | 6 245 329 | 7 246 067 |
| Lit | 1 172 181 | 1 262 262 |
| Miaot | 61 264 | 74 482 |
| Zhuangit | 50 507 | 45 909 |
| Hui-kiinalaiset | 8 372 | 10 670 |
| Yaot | 6 984 | 7 302 |
Hainanin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 8,67 miljoonaa eli 0,65 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Lukujen perusteella maakunta oli Kiinan 28. väkirikkain maakuntatason hallintoalue, yksi pienimmistä. Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 8,95 miljoonaa.
Kulttuuri

Hainan-ooppera
Muuta

Hainanin sisarmaakunta on Etelä-Korean Jejun saarimaakunta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto Hainanin maakunta. (kiinaksi) ja (englanniksi) en.hainan.gov.cn. Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 1.11.2015.
| n k  Kiinan alueellinen hallinto |
| --- | --- |
Maakunnat:  Anhui  Fujian  Gansu  Guangdong  Guizhou  Hainan  Hebei  Heilongjiang  Henan  Hubei  Hunan  Jiangsu  Jiangxi  Jilin  Liaoning  Qinghai  Shaanxi  Shandong  Shanxi  Sichuan  Yunnan  Zhejiang 
Itsehallinnolliset alueet:  Guangxi  Ningxia  Sisä-Mongolia  Tiibet  Xinjiang 
Itsehallinnolliset kunnat:  Chongqing  Peking  Shanghai  Tianjin 
Erityishallintoalueet:  Hongkong  Macao 
Hainan kiinalaisella kartalla.
Hainanin väestön pääpiirteinen etninen jako (1967). Vaalean vihreä edustaa li-väestön ja keskivihreä han-kiinalaisten sijoittumista.
Guangdong

| Guangdong 广东省 Guǎngdōng shěng |
| --- | --- |

 Guangdongin (punaisella) sijainti Kiinan kartalla.
 Koordinaatit: 23,4 P, 113,5 I 
Valtio:   Kiina
Prefektuuritaso:  21 yksikköä
Piirikuntataso:  121 yksikköä
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  maakunta
 – hallinnollinen keskus:  Kanton
 – suurin kaupunki:  Kanton
 – Puoluesihteeri:  Hu Chunhua
 – Kuvernööri:  Zhu Xiaodan
Pinta-ala  ():  197 100 km² (12.)
Väkiluku (2013)  ():  106 440 000 (1.)
 – väestötiheys:  540 as./km²
Kielet:  kiina
BKT (2013):  6 216,4 mrd. CNY (eli 9,9 % Kiinan BKT:stä)
 – asukasta kohti:  58 540 CNY, noin 7 013 EUR (140 % Kiinan keskiarvosta)
HDI (2010):  0,730
Symbolit:  
 – Kansallinen kirjaintunnus:  GD
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  粵
 – ISO 3166:  CN-44
 
www.gd.gov.cn
Guangdong (yksink.: 广东; perint.: 廣東; pinyin: Guǎngdōng; Jyutping: Gwong2 dung1) on Kiinan maakunta. Sitä kutsutaan joskus myös Kantonin maakunnaksi sen pääkaupungin Kantonin mukaan. Kiinalainen lyhennenimi Yue (粤) on Guangdongissa aikoinaan eläneen etnisen ryhmän nimi. Vanha suomalainen latinalaistus on Kuangtung.
Guangdongista ja sen naapurista Guangxista käytetään yhteisnimeä ’kaksi Guangia’ (kiin.: 兩廣; pinyin: liǎng guǎng).
Maantiede

Guangdongilla on 4 300 kilometriä Etelä-Kiinan meren rantaviivaa. Maakunnan lounaispäässä on Leizhou-niemimaa, jossa sijaitsee toimimattomia tulivuoria. Helmijoen suisto on kolmen joen kohtauspaikka: Bei Jiang, Dong Jiang ja Xi Jiang. Jokisuistossa sijaitsee satoja pieniä saaria. Vuoristot, joita yhdessä nimitetään Eteläiseksi vuorijonoksi (南岭), erottavat maakunnan maan pohjoisosista. Maakunnan korkein kohta on noin 1 600 metriä merenpinnasta.
Guangdongin naapurit ovat Fujian koillisessa, Jiangxi ja Hunan pohjoisessa, Guangxi lännessä ja Hongkong ja Macao etelässä. Hainanin maakunta on saari lähellä Leizhoun niemimaata.
Historia

Qin Shi Huangdi perusti vuonna 214 Nanhai-alueen (南海郡), jonka pääkaupunki oli Pan-alue (番禺) (nykyinen Guangzhou). Han-dynastian aikana siitä tehtiin Jiao-prefektuuri (交州). Tang-dynastia puolestaan teki siitä ja Guangxista Lingnan-piirin (嶺南道).
Guangdong nimettiin Song-dynastian aikana vuonna 971 uudelleen Guangnandong-alueeksi (廣南東路). Yuan-dynastian aikana alue kuului Jiangxihin. Nykyisen nimensä maakunta sai Qing-dynastian aikana vuonna 997. Tuolloin Guangdong ja sen länsipuolelle jäävä Guangxi erotettiin toisistaan. Maakuntanimi on yhdistelmä sanoista guǎng ’laaja, suunnaton’ ja dōng ’itä’. Guangdong merkitsee siis ’itäiset laajuudet, suuret itäiset alueet’.
Guangdongissa vuonna 1279 käyty Yamenin taistelu päätti Song-dynastian. Eurooppalaiset saapuivat Kiinaan 1500-luvulla, ja heidän toimintansa keskittyi varsinkin alkuaikoina Guangdongin maakuntaan. Portugalilaiset perustivat sinne Macaon siirtokunnan, ja myöhemmin britit oopiumisotien seurauksena Hongkongin.
Kun Kiinasta lähti suuri joukko työläisiä ulkomaille, varsinkin 1800-luvulla rakentamaan rautateitä Pohjois-Amerikkaan, suurin osa heistä oli peräisin Guangdongista, minkä vuoksi ulkomaisten kiinalaiskaupunkien väestö onkin ollut pitkälti guangdongilaisia.lähde?
Aloittaessaan 1920-luvulla valtaannousuaan Guomindang-puolue otti lähtöpaikakseen Guangdongin ja perusti sinne useampaan otteeseen separatistihallituksen.
1980-luvulla irrotettiin Hainan Guangdongista omaksi maakunnakseen.
Talousuudistusten alettua Guangdongin talous on kasvanut erittäin nopeasti, osittain vieressä olevan Hongkongin ansiosta.
Vuonna 2003 liikkeelle lähtenyt SARS-epidemia sai ilmeisesti alkunsa Guangdongista.
Talous

Guangdongin talous oli retuperällä Kansantasavallan perustamisen jälkeen ennen Deng Xiaopingin aloittamia talousuudistuksia 1978. Talouspolitiikka ajoi tuolloin teollisuuskehitystä sisämaan maakunnissa, ja Maon alueellisen omavaraisuuden politiikka teki Guangdongin rannikkoasemasta merkityksettömän.
Kun talous sitten avautui, maakunnan talous muuttui nopeasti,selvennä koska sieltä oli pääsy valtamerelle, Hongkong oli aivan vieressä ja ulkomailla asuvilla kiinalaisilla oli historiallinen yhteys maakuntaan. Lisäksi maakunta hyötyi pienestä veroprosentista aiempien talousvaikeuksiensa vuoksi, kunnes verojärjestelmää uudistettiin 1990-luvulla.
Nykyään Guangdong on Kiinan rikkain maakunta. Siellä on kolme erityistalousaluetta: Shenzhen, Shantou ja Zhuhai. Maakunta tuottaa noin kolmanneksen Kiinan viennistä ja siellä on paljon siirtotyöläisiä. Vaikka tehtaiden työoloissa ja -ehdoissa on todettu edistysaskelia, selvitysten mukaan parantamisen varaa on vielä paljon. Epäkohtia on todettu esimerkiksi työntekijöiden järjestäytymisoikeuksissa, työturvallisuudessa sekä palkkatasossa.
Vuonna 2013 Guangdongin maakunnan osuus Kiinan bruttokansantuotteesta oli 9,9 prosenttia (6 216,4 miljardia yuania eli noin 744,7 miljardia euroa). Suuri BKT-osuus tarkoittaa, että taloudellisesti Guangdong on Kiinan merkittävin maakuntatason alueyksikkö. Kutakin maakunnan asukasta kohden kansantuotetta kertyi 58 540 yuania eli 7 013 euroa.  Taso on 140 prosenttia Kiinan keskiarvosta.
Väestö

Maakunnan väestö koostuu pääosin han-kiinalaista. Maakunnan pohjoisosassa on pieni yao-vähemmistö, joiden lisäksi maakunnassa asuu miaoja, litä ja zhuangeja.
Vaikka virallinen kieli on mandariinikiina, maakunnan yleisimmin puhuttu kieli on kantoninkiina. Lisäksi siellä puhutaan minnan-kiinaa ja hakka-kiinaa. Koska kouluissa opetetaan mandariinia, suurin osa väestöstä osaa sitäkin sujuvasti.
Koska Guangdongin talous on menestynyt viime aikoina hyvin, siellä on nykyisin paljon ”kelluvaa väestöä” pohjoisemmista maakunnista. Suuren väestötiheytensä ja eläinten läheisyydessä asumisen vuoksi Guangdongista on lähtenyt useita hengitysteiden sairauksia, kuten SARS.lähde?
Hallinto

Guangdong on jaettu 19 prefektuuritasoiseen kaupunkiin ja kahteen suoraan maakunnan hallinnon alaiseen kaupunkiin (Kanton ja Shenzhen). Nämä jakautuvat edelleen piirikuntiin, kaupunkipiireihin ja piirikuntatasoisiin kaupunkeihin. Guangdongin prefektuuritason yksiköt ovat (numerointi kuten oheisessa kuvassa):
1. Qingyuan
2. Shaoguan
3. Heyuan
4. Meizhou
5. Chaozhou
6. Zhaoqing
7. Yunfu
8. Foshan
9. Kanton (pääkaupunki)
10. Dongguan
11. Huizhou
12. Shanwei
13. Jieyang
14. Shantou
15. Zhanjiang
16. Maoming
17. Yangjiang
18. Jiangmen
19. Zhongshan
20. Zhuhai
21. Shenzhen
Koulutus

Guangdongissa on ainakin kuusi kansallista yliopistoa ja kymmeniä maakunnallisia yliopistoja tai korkeakouluja. Kansallisia yliopistoja ovat Sun Yat-sen -yliopisto (on kuulunut maansa kärkikymmenikköön), Etelä-Kiinan tekninen yliopisto, Jinan yliopisto, Etelä-Kiinan maatalousyliopisto, Guangdongin ulkomaanopintojen yliopisto ja Guangzhoun kiinalaisen lääketieteen yliopisto.
Kulttuuri

Kantonilainen ruokakulttuuri
Kantonin ooppera
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto Guangdongin maakunta. (kiinaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Guangdong Wikimedia Commonsissa
| n k  Kiinan alueellinen hallinto |
| --- | --- |
Maakunnat:  Anhui  Fujian  Gansu  Guangdong  Guizhou  Hainan  Hebei  Heilongjiang  Henan  Hubei  Hunan  Jiangsu  Jiangxi  Jilin  Liaoning  Qinghai  Shaanxi  Shandong  Shanxi  Sichuan  Yunnan  Zhejiang 
Itsehallinnolliset alueet:  Guangxi  Ningxia  Sisä-Mongolia  Tiibet  Xinjiang 
Itsehallinnolliset kunnat:  Chongqing  Peking  Shanghai  Tianjin 
Erityishallintoalueet:  Hongkong  Macao 
Helmijokea Kantonissa.
Guangdongin prefektuuritason yksiköt kartalla.
Sun Yat-sen -yliopiston auditorio Kantonissa.
Orehovo-Zujevo

| Orehovo-Zujevo (Орехово-Зуево) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Orehovo-Zujevo
 Koordinaatit: 55°48′N, 38°58′E 
Valtio:  Venäjä
Liittovaltion subjekti:  Moskovan alue
Perustettu:  1917
Hallinto:  
 – pormestari:  Vasili Kudinov
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  36 km²
Korkeus:  120 m
Väkiluku (2010):  120 620
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  14260x-14261x
Suuntanumero(t):  (+7) 4964
 
 www.ozmo.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Orehovo-Zujevo (ven. Орехово-Зуево) on kaupunki Moskovan alueella Venäjällä, 80 kilometriä Moskovasta itään Kljazma-joen varrella. Kaupungin pinta-ala on 170,51 neliökilometriä ja vuonna 2010 siellä asui 120 620 henkeä.
Orehovo-Zujevon rautatieasema
Hirsirunkoinen puutalo Orehovo-Zujevossa
Vanha tekstiilitehtaan talo
Kaupunki oli 1800-luvulla Venäjän kolmanneksi suurin tekstiilien valmistajakaupunki Moskovan ja Pietarin jälkeen. Kaupunki perustettiin virallisesti vasta vuonna 1917, kun Orehovon, Zujevon ja Nikolskin kylät yhdistyivät.lähde?
Tunnettuja asukkaita

Anna Pavlova, voimistelun olympiamitalisti
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.ozmo.ru/
Moskovan alueen kaupungit
Ahmonlampi

| Ahmonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Siilinjärvi
Koordinaatit:  63°04′50″N, 27°39′26″E
Järvinumero:  04.651.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,8 m 
Rantaviiva:  1,47 km 
Pinta-ala:  0,063 km² 
Suurin syvyys:  17 m 
 fiAhmonlampi 
Ahmonlampi (myös Ahmo) on lampi Siilinjärven keskustaajamassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria. Etäisyys Kuopiosta on 21 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Ahmonlammen pituus kaakosta luoteeseen on 650 metriä, leveys lounaasta koilliseen vaihtelee 100 metrin molemmin puolin. Saaria ei ole. Järveä ympäröi kaupunkiasutus, länsirannalla sijaitsee Ahmon urheilualue. Järven pohjoispäässä on 17-metrinen syvänne.
Ahmonlammen heikkoa vedenlaatua on pyritty kohentamaan.
Ahmonlampi (04.651.1.003) kuuluu Siilinjoen-Sulkavanjärven alueeseen (04.651), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Siilinjoen valuma-alue (04.65) ja ensimmäinen Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Ahmonlampi on viidenneksi laajin Siilinjoen-Sulkavanjärven alueen kahdeksasta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Sulkavanjärvi.
Hunan

| Hunan 湖南 Hunan |
| --- | --- |

 Hunanin (punaisella) sijainti Kiinan kartalla.
Valtio:   Kiina
Prefektuuritaso:  14 yksikköä
Piirikuntataso:  122 yksikköä
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  maakunta
 – hallinnollinen keskus:  Changsha
 – suurin kaupunki:  Changsha (3 193 354 as., 2010)
 – Maakunnan ministeri:  Xu Shousheng
Pinta-ala  ():  210 500 km² (10.)
Väkiluku (2013)  ():  66 906 000 (7.)
 – väestötiheys:  317,8 as./km²
BKT (2013):  2 450,2 mrd. CNY (eli 3,9 % Kiinan BKT:stä)
 – asukasta kohti:  35 763 CNY, noin 4 284 EUR (85 % Kiinan keskiarvosta)
HDI (2010):  0,681
Symbolit:  
 – Kansallinen kirjaintunnus:  HN
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CN-43
 
www.hunan.gov.cn
Hunan (kiin.: 湖南; pinyin: Húnán) on Kiinan maakunta. Maakuntalyhenne Xiang viittaa maakunnan läpi kohti pohjoista virtaavaan Xiang-jokeen (Xiangjiang), joka on yksi Jangtsen suuria sivuhaaroja.
Maantiede

Hunan sijaitsee Jangtsen etelärannalla sen keskivirran paikkeilla. Sieltä on noin 1 000 km Shanghaihin, 1 200 km Pekingiin ja 500 km Kantoniin. Maakunta on välillä 109°–114° itäistä pituutta ja 20°–30° pohjoista leveyttä. Naapurimaakuntina ovat Guangxi etelässä, Guizhou lännessä, Chongqing luoteessa, Hubei pohjoisessa ja Jiangxi idässä.
Vuoristot ja kukkulat rajaavat maakuntaa kolmelta ilmansuunnalta. Siksi maakunta viettää idästä (Mufu- ja Luoxiauovuoret), etelästä (Nanlingvuori) ja lännestä (Wuling- ja Xuefengvuoret) hevosenkenkämäisesti pohjoista kohti. Maakunnan pohjoisosa on Dongtingjärven tasankoa ja keskiosassa on laajoja alueita matalia kukkuloita, notkelmia ja laaksoja. Vuoristoalueet peittävät 51,2 %, kukkulat 15,4 %, (jokien) notkelmat 13,9 % ja tasangot 13,1 %. Pääosa Hunanin maakunnasta sijoittuu 100–800 metrin korkeudelle merenpinnasta. Alavaa alle 50 m korkeudelle laskevaa aluetta on 9,9 % ja yli 1 000 metriin kohoaa 4,3 % alueesta.
Hunanin pohjoisosassa Dongtingjärvellä Xiangjoki, Yuanjoki (Yuanjiang), Zishuijoki ja Lishuijoet kohtaavat Jangtsejoen. Dongtingjärven pinta-ala on noin 2 700 neliökilometriä, ja se on Kiinan toiseksi suurin järvi.
Maakunnassa vallitsee kostean mantereinen, subtrooppinen monsuuni-ilmasto. Köppenin ilmastoluokituksessa maakunta luokitellaan subtrooppisen kosteaan ilmastoon (Cfa) kuuluvaksi. Vuodessa saadaan keskimäärin 1 300–1 800 auringonpaistetuntia ja 1 200–1 700 mm sadetta. Vuoden keskilämpötila on 16–18 °C, ja 260–310 päivänä vuodessa lämpötila pysyttelee plussan puolella. Talvi on maakunnassa kylmä, mutta kesä lämmin. Etenkin vuoristoisilla etelä- ja länsiosan seuduilla säävaihtelut voivat olla nopeita.
Historia

Ensimmäistä kertaa Hunanista kirjoitettiin Taistelevat läänitysvaltiot -kaudella noin 350 eaa., jolloin nykyinen Hunan kuului Chu-valtioon. Siihen saakka Hunan oli metsien peittämä ja siellä asuivat miaot, tujiat, dongit ja yaot, vasta sen jälkeen han-kiinalaiset alkoivat virrata pohjoisesta. He hävittivät suurimman osan metsistä ja alkoivat viljellä riisiä laaksoissa ja tasangoilla. Monet Hunanin pienten kylien nimet ovat edelleen niihin ensimmäisinä muuttaneiden han-kiinalaisten sukunimiä.lähde?
Yhdessä Hubein, Guangdongin ja Guangxin kanssa Hunan muodosti Huguang-maakunnan ennen Qing-dynastiaa.
Nimi Hunan on peräisin Song-dynastian (960–1279) alkuajoilta. Hunan merkitsee ’järvestä etelään’, yhdistelmä sanoista hú ’järvi’ ja nán ’etelä’. Tässä viitataan Dongtingjärveen, Jangtsen eteläpuoliseen tulvajärveen.
Koska maakunta sijaitsee Jangtse-joen varrella ja sen läpi rakennettiin keisarillinen maantie eteläisen ja pohjoisen Kiinan välille, Hunanista tuli tärkeä kuljetuskeskus. Koska se on hyvin viljavaa seutua, sadot riittivät ruokkimaan muitakin Kiinan osia. Väestö kasvoi 1800-luvulle saakka, jolloin Hunan oli liikakansoitettu ja siellä syttyi talonpoikaiskapinoita.lähde?
Taiping-kapina, joka alkoi Guangxista vuonna 1850 levisi Hunaniin ja edelleen itään, mutta sen kaatoi lopulta hunanilainen armeija Zeng Guofanin johdolla 1864.
Vuonna 1927 Hunanissa syttyi (osittain spontaanisti talonpoikaiskapinana) Syyssadonkorjuukapina, jonka johtoon päätyi Hunanista kotoisin oleva Mao Zedong. Kapinan jälkeenkin kommunistit jatkoivat toimintaansa maakunnassa vuorilla Hunanin ja Jiangxin rajalla kunnes Kuomintang ajoi heidät kuuluisalle Pitkälle marssilleen 1934.
Japania vastaan käydyssä sodassa Kuomintangin joukot puolustivat pääkaupunki Changshata vuoteen 1944 saakka. Kiinan sisällissota Japanin antautumisen jälkeen ei aiheuttanut suurta tuhoa Hunanissa.lähde?
Mao Zedongin kotimaakuntana Hunan tuki innokkaasti kulttuurivallankumousta 1966–76 ja suhtautui muita maakuntia vastahakoisemmin Deng Xiaopingin uudistuspolitiikkaan Maon kuoleman jälkeen.lähde?
Väestö

Vuonna 2002 kaikkiaan 89,8 prosenttia Hunanin väestöstä oli han-kiinalaisia. Maakunnassa on 40 vähemmistökansallisuutta (osuus yhteensä 10,2 % väestöstä), muun muassa tujiat, miaot, dongit, yaot, hui-kiinalaiset, bait, zhuangit ja uiguurit.
Hallinnollinen jako

Hunan on jaettu yhteen autonomiseen prefektuuriin ja 13 prefektuuritason kaupunkiin. Nämä jakautuvat edelleen piirikuntiin, kaupunkipiireihin ja piirikuntatasoisiin kaupunkeihin. Piirikuntatason yksiköitä Hunanissa on yhteensä 122, ja ne jakautuvat edelleen 2 587 kuntaan.
| --- | --- |
 1. Changsha  2. Changde  3. Chenzhou  4. Hengyang  5. Huaihua  6. Loudi  7. Shaoyang :  8. Xiangtan  9. Yiyang  10. Yongzhou  11. Yueyang  12. Zhangjiajie  13. Zhuzhou  14. Xiangxi, autonominen prefektuuri
Talous

Vuonna 2013 Hunanin maakunnan osuus Kiinan bruttokansantuotteesta oli 3,9 prosenttia (2 450,2 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 293,5 mrd. euroa).. Kutakin maakunnan asukasta kohden kansantuotetta kertyi 35 763 CNY eli 4 284 EUR.  Taso on 85 % Kiinan keskiarvosta.
Kulttuuri

Wulingyuanin maisemaltaan ja historialtaan kiehtova alue on maailmanperintökohde.
Fenghuangin muinainen kaupunki. Unescon maailmanperintökohde.
Hunanin ruokakulttuuri
Nüshu, naisten kirjoitusjärjestelmä, jota käytettiin Jiangyongissa.
Shao Shan, kylä jossa Mao Zedong syntyi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hunan Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto Hunanin maakunta. (kiinaksi)
| n k  Kiinan alueellinen hallinto |
| --- | --- |
Maakunnat:  Anhui  Fujian  Gansu  Guangdong  Guizhou  Hainan  Hebei  Heilongjiang  Henan  Hubei  Hunan  Jiangsu  Jiangxi  Jilin  Liaoning  Qinghai  Shaanxi  Shandong  Shanxi  Sichuan  Yunnan  Zhejiang 
Itsehallinnolliset alueet:  Guangxi  Ningxia  Sisä-Mongolia  Tiibet  Xinjiang 
Itsehallinnolliset kunnat:  Chongqing  Peking  Shanghai  Tianjin 
Erityishallintoalueet:  Hongkong  Macao 
Hunanin prefektuurit
Maakuntakeskus Changshan keskustaa.
Wulingyuanin maailmanperintökohteen maisemaa.
Muinaista miaojen rakentamaa kaupunkia. Fenghuang, Hunan. Unescon maailmanperintökohde.
Kaluga

| Kaluga (Калуга) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Kalugan alue Venäjällä, alla sijainti Kalugan alueella
 Kaluga
 Koordinaatit: 54°30′37.1″N, 36°15′36.9″E 
Valtio:  Venäjä
Liittovaltion subjekti:  Kalugan alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  170,5 km²
Väkiluku (2010)  (Kaupunkiasukkaat):  325 185
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  248000-248039, 248900-248939 
Suuntanumero(t):  +7 4842
 
 www.kaluga-gov.ru 
 Kaupunkipiirin kotisivut (venäjäksi) tai (englanniksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaluga (ven. Калуга) on kaupunki, kaupunkipiiri ja koko Kalugan alueen hallinnollinen keskus Okan varrella Keski-Venäjällä 188 kilometriä Moskovasta lounaaseen. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 325 185. Koko Kalugan kaupunkipiirin asukasluku 339 996 pitää sisällään myös 14 811 maaseutuasukasta.
Kalugan tärkeimmät teollisuudenalat ovat kone-, tulitikku- ja huonekaluteollisuus.lähde? Volkswagen avasi tehtaansa kaupungissa syksyllä 2007.
Kaluga on Lahden ystävyyskaupunki.lähde?
Historiaa ja nähtävyyksiä

Kalugan kaupunki on perustettu 1371. Kalugasta Moskovaan johtava tie on ikivanha ja sitä kutsutaan Kalugan tieksi. Gustaf Mauritz Armfelt oli karkotettuna Kalugassa 1794–1797. Hän käytti salanimeä 'apteekkari Brandt'. Vuonna 1812 Kalugan lähellä käytiin taisteluita Ranskan ja Venäjän joukkojen välillä. Vuonna 1941 Kaluga oli Saksan miehittämä lokakuusta joulukuuhun.lähde?
Tunnetuin kalugalainen on avaruusteknologian tutkija ja kehittäjä Konstantin Tsiolkovski, jonka kunniaksi kaupunkiin rakennettiin Tsiolkovskin valtiollinen avaruusmuseo vuonna 1967. Kaupungissa on myös taidemuseo ja historiallinen museo. Kulttuuri- ja kirkkohistoriallisiin nähtävyyksiin kuuluu myös useita 1700-luvulla rakennettuja kirkkoja.lähde?
Asukasluvun kehitys

346 700 (1997)lähde?
335 100 (2002)
334 800 (2003)
331 646 (2004)
325 185 (2010)
Liikenneyhteydet

Kalugasta on rautatieyhteydet koilliseen Moskovaan, kaakkoon Tulaan, lounaaseen Brjanskiin ja luoteeseen Smolenskiin. Kahdesta kaupungin nimeä kantavasta päärautatieasemasta Kaluga-1 sijaitsee kantakaupungissa ja Kaluga-2 noin 10 kilometriä lännempänä Moskovasta Kalugan keskustan ohi Brjanskiin ja edelleen Valko-Venäjän Homeliin johtavan pääradan varrella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaluga Wikimedia Commonsissa
Kaupungin johto ja yhteystiedot Kalugan alueen sivustolla (venäjäksi)
Kalugan duman ("kaupunginvaltuuston") sivusto (venäjäksi) (duma.kaluga.ru)
Eräs Kalugaan keskittynyt portaali (venäjäksi) (kaluga.ru)
Venäjän kulttuurihistoriallisiin kohteisiin kuuluva 1700-luvulta rakennettu kirkko Kalugassa