stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo tunnetuista nurmekselaisista

Tunnettuja Nurmeksessa syntyneitä tai asuneita henkilöitä:
Matti Calonius, apteekkari ja jääkäriliikkeen tukija
Karl Johan Mikael Collan, ministeri
P. J. Hannikainen, säveltäjä (s. 1854, Nurmes – k. 1924, Helsinki)
Jani Hartikainen, jalkapalloilija
Mikko Heikura, talonpoika, kunnallismies ja valtiopäivämies
Oiva Huttunen, ministeri
Seppo Huunonen, elokuva- ja teatteriohjaaja
Hannu Isotalo, diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, vuorineuvos
Rauha Kejonen, kirjailija, kuvataiteilija
Lauri Kivinen, pesäpalloilija
Jouni Kortelainen, entinen yleisurheilija
Ilkka Laitinen, rajavartiolaitoksen apulaiskomentaja, entinen EU:n rajaturvallisuusviraston päällikkö
Kerttu Mustonen, sanoittaja
Katarina Naumanen, jalkapalloilija
Jaana Niemelä, kestävyysjuoksija
Pertti Pakarinen, lääkäri, kirjailija, "stressitohtori"
Urho Peltonen, keihäänheittäjä ja olympiamitalisti
Matti Pulkkinen, kirjailija
Erkki Reijonen, toimittaja, toimitusjohtaja ja suurlähettiläs.
Juho Reijonen, pappi ja kirjailija
Mika Rissanen, kirjailija
Asko Saatsi, kaupunginjohtaja 2012-
Tyko Sallinen, taidemaalari
Sam Sihvo, säveltäjä, sanoittaja ja jääkärivänrikki
Tarja Smura, Miss Suomi 1993
Olga Temonen, näyttelijä (mm. Salatut elämät)
Sulo Albin Tervo, vuorineuvos
Olli Tiainen, Suomen sodan (1808–1809) maineikas sissipäällikkö
Kyllikki Tiensuu, teologian tohtori
Veikko Tiitinen, näyttelijä
Esa Timonen, entinen maaherra, ministeri ja kansanedustaja
Sakari Timonen, gynekologi
Henrik Ullgren, alueen talonpoikien edustaja Porvoon valtiopäivillä 1809
Pertti Vainionpää, kaupunginjohtaja 1974-2012
Petter Viiliäinen, talonpoika ja keksijä
Luettelo T-Bone Walkerin kappaleista

Tämä on luettelo T-Bone Walkerin kappaleista
T-Bone blues
I got a break baby
Mean old world
Low down dirty shame blues
Sail on boogie
I'm still in love with you
You don't love me blues
T-Bone boogie
Mean old world blues
Evening
My baby left me
Come back to me baby
I can't stand being without you
She is going to ruin me
No worry blues
Don't leave me baby
Bobby Sox blues
I'm gonna find my baby
I'm in an awful mood
It's a low down dirty deal
Don't give me the run around
Hard pain blues
I know your wig is gone
T-Bone jumps again
Call it stormy monday
She had to let me down
She's my old time used to be
Dream girl blues
Midnight blues
Long lost lover blues
Triflin' woman blues
Long skirt baby blues
Goodbye blues
Too much trouble blues
I'm waiting for your call
Hypin' woman blues
So blue blues
On your way blues
The natural blues
That's better for me
First love blues
Lonesome woman blues
Vacation blues
Inspiration blues
Description blues
T-Bone shuffle
That old feeling is gone
The time seems so long
Prison blues
Home town blues
Wise man blues
Misfortune blues
I wish you were mine
I'm gonna move you out and get somebody else
She's the no sleepin'est woman
Plain old down home blues
Born to be no good
Go back to the one you love
Go back to the one you love
I want a little girl
I'm still in love with you
You're my best poker hand
West side baby
Glamour girl
Strollin' with Bone
The sun went down
You don't love me
Travelin' blues
The hustle is on
Baby broke my heart
Evil hearted woman
I walked away
No reason
Look me in the eye
Too lazy
Alimony blues
Life is too short
You don't understand
Welcome blues
I get so weary
You just wanted to use me
Tell me what's the reason
I'm about to lose my mind
Cold, cold feeling
News for my baby
Get these blues off me
I got the blues again
Through with women
Street walking woman
Blues is a woman
I got the blues
Here in the dark
Blue mood
Everytime I miss you baby
Lollie Lou
Party girl
Love is a gamble
High Society
Long distance blues
Got no use for you
I'm still in love with you
Railroad station blues
Vida Lee
My baby is now on my mind
Doin' time
Bye, bye, baby
When the sun goes down
Pony tail
Wanderin' heart
I'll always be in love with you
I'll understand
Hard way
Teen age baby
Strugglin' blues
Lesboksen kivettynyt metsä

Lesboksen kivettyneen metsän luonnonpuistoa.
| --- | --- |
Sijainti:  Eresós-Ántissa, Länsi-Lesbos, Lesbos, Pohjois-Egean saaret, Kreikka
Pinta-ala:  15 000 ha
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Απολιθωμένο Δάσος της Λέσβου / Γεωπάρκο Λέσβου
Tyyppi:  geopuisto
Perustettu:  1985
Luokitus:  Maailmanperinnön aieluettelon kohde (d) (16. tammikuuta 2014), IUGS Geological Heritage Site (d) (käännä suomeksi) (2022) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lesboksen kivettynyt metsä (kreik. Απολιθωμένο Δάσος της Λέσβου, Apolithoméno Dásos tis Lésvou) on kivettynyt metsä Lesboksen saarella Kreikassa. Se muodostaa käytännössä kokonaisen fossilisoituneen metsäekosysteemin ja on sellaisena lajissaan merkittävä luonnonhistoriallinen kohde. Kivettynyt metsä muodostaa geopuiston nimellä Lesboksen geopuisto (Γεωπάρκο Λέσβου, Geopárko Lésvou).  Se on osa Euroopan geopuistojen verkostoa (EGN) ja samalla Unescon geopuistojen verkostoa (GGN).
Kivettyneen metsän luonnonpuisto sijaitsee Lesboksen länsiosassa Eresós-Ántissan kunnallisyksikön alueella. Luonnonpuistoon liittyvä Lesboksen kivettyneen metsän luonnonhistoriallinen museo sijaitsee Sígrin kylässä.
Historia

Kivettynyt metsä on syntynyt mioseenikauden Bordeaux-vaiheen aikana noin 20–18,5 miljoonaa vuotta sitten. Tuohon aikaan tulivuoritoiminta Pohjoisen Egean saarten alueella vilkastui. Jossain vaiheessa tulivuorenpurkauksissa syntynyt pyroklastinen aines, vulkaaninen tuhka ja mutavyöryt peittivät alleen alueella olleen metsän. Näin syntyi anaerobinen tila, jossa metsän puut fossilisoituivat ja kivettyivät alkuperäisille sijoilleen. Osa puunrungoista jäi edelleen osittain pystyyn, kun taas osa kaatui. Kivettymisprosessissa puiden orgaaninen aines korvautui molekyyli molekyyliltä epäorgaanisella aineksella. Maailmassa ei tunneta toista täysin vastaavanlaista aluetta.
Ensimmäiset tiedot alueen fossiililöydöistä ovat peräisin alueelta kotoisin olleen filosofi ja luonnontutkija Theofrastoksen teoksista (mm. Kivistä) 300-luvulta eaa. Nykyaikana alueen kivettyneisiin puihin kiinnitettiin enemmän huomiota 1800-luvulla. Tuolloin kasvitieteilijä Franz Unger saattoi alueen tiedeyhteisön tietoisuuteen kuvaamalla löytöjä teoksissaan. Alueen suojelutoimet aloitettiin vuonna 1958 ja se julistettiin suojelluksi luonnonmuistomerkiksi vuonna 1985. Lisäksi luonnonpuiston lähialueelta 340 neliökilometriä on julistettu lintujensuojelualueeksi ja joukko kohteita villieläinten suojelualueiksi. Alueeseen liittyvä museo perustettiin Sígriin vuonna 1994.
Kivettyneen metsän luonnonpuisto on ollut osa Unescon maailman geopuistojen verkostoa vuodesta 2004. Alueelle haettiin Natura 2000 -alueen status vuonna 2012 sekä liittämistä Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2014.
Löydökset

Kivettyneet puunrungot ovat paljastuneet ajan kuluessa ympärillä olevan vulkaanisen kiviaineksen luonnollisen eroosion seurauksena. Alueella on myös suoritettu kaivauksia, mikä on paljastanut lisää puunrunkoja ja muita fossiileja. Tunnettuja puunrunkoja on satoja. Suurimman pystyssä seisovan rungon korkeus on 7,2 metriä ja ympärysmitta 8,58 metriä. Suurimpien kaatuneiden runkojen pituus on 20 metriä.
Alueelta on tunnistettu 46 eri kasvilajin fossiileja. Metsä on ollut sekametsää, jossa on kasvanut sekä havupuita (mäntykasvit, sypressikasvit) että koppisiemenisiä puita (laakerikasvit, pyökkikasvit, palmukasvit). Puustosta voi päätellä, että alueella on ollut subtrooppinen ilmasto. Puunrunkojen lisäksi alueelta on löydetty fossiloituneita puiden osia, kuten juurten ja oksistojen osia, hedelmiä, lehtiä sekä muun muassa eläinten fossiileja.
Vierailukohteet

Varsinainen kivettyneen metsän luonnonpuisto sijaitsee Balí Alóniassa Lesboksen länsiosassa Ántissan, Eresóksen ja Sígrin kylien välisellä alueella. Alueen koko on noin 15 000 hehtaaria (150 neliökilometriä). Luonnonpuistoon kuuluu aidattu ja vartioitu vierailualue, jonka koko on 28,6 hehtaaria. Se sijaitsee noin 13 kilometriä Ántissasta lounaaseen (39°12′31″N, 25°53′56″E). Vierailualueella kulkee noin 2,3 kilometriä pitkä polku alueeseen tutustumiseksi. Luonnonpuisto ei muistuta metsää tai puistoa, vaan koostuu vuorenrinteellä sijaitsevasta lähes puuttomasta alueesta, jossa on yksittäisiä kivettyneitä puunrunkoja siellä täällä.
Lesboksen kivettyneen metsän luonnonhistoriallinen museo sijaitsee Sígrissä saaren länsipäässä linnuntietä noin neljä kilometriä varsinaisesta luonnonpuistosta länteen. Museo esittelee alueen geologista ja biologista historiaa. Myös museon alueella on kivettyneen metsän jäänteitä.
Mainittujen alueiden lisäksi kivettyneen metsän jäänteitä on nähtävillä myös kolmella muulla alueella, jotka ovat Plákan luontoalue noin 800 metriä Sígristä etelään (39°12′16″N, 25°51′13″E), Skamnioúdan luonnonpuisto Ántissasta linnuntietä noin 3,5 kilometriä etelään (39°12′17″N, 25°58′46″E), sekä Megalonísin eli Nisiópin saari Sígrin edustalla (39°12′56″N, 25°50′10″E). Yksittäisiä fossiililöytöjä esiintyy eri puolilla saarta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lesboksen kivettynyt metsä Wikimedia Commonsissa
Απολιθωμένο δάσος της Λέσβου - Petrified Forest of Lesbos (Arkistoitu – Internet Archive). Luonnonpuiston verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
Lesvos Geopark. Geopuiston verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi) (ranskaksi)
Kivettynyt kaatuneen puun runko, pisin tunnettu alueella.
Pystyyn kivettyneen puun rungon alaosa.
Lesboksen kivettyneen metsän luonnonpuisto.
Ludvig Daae

| Ludvig Daae |
| --- | --- |

Norjan puolustusministeri
 Sverdrupin hallitus 26. kesäkuuta 1884 – 30. huhtikuuta 1885  
Seuraaja:  Johan Sverdrup
Suurkäräjäedustaja
 1886–1888 1859–1879  
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1829 Skodje, Norja
Kuollut: 1. toukokuuta 1893 (64 vuotta) Kristiansand, Norja
Ammatti:  juristi, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Høyre
Muut puolueet:  Venstre
Ludvig Daae (24. huhtikuuta 1829 Skodje – 1. toukokuuta 1893 Kristiansand) oli norjalainen juristi ja poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1859–1879 ja 1886–1888 sekä toimi Norjan puolustusministerinä 1884–1885. Hän kuului aluksi Venstreen, mutta siirtyi myöhemmin Høyreen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ludvig Daae Wikimedia Commonsissa
Ludvig IV

Ludvig IV -nimisiä hallitsijoita ovat olleet:
Ludvig IV Lapsi, Itä-Francian kuningas 899–911
Ludvig IV, länsifrankkien (Ranskan) kuningas 936–954
Ludvig IV Baijerilainen, Saksan ja Italian kuningas 1314–1347, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1328–1347, myös Baijerin herttua 1293–1347
Ludvig IV, Pfalzin vaaliruhtinas 1436–1449
Ludvig IV, Hessenin suurherttua 1877–1892
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ludvig IV”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lämpöurakointi

Lämpöurakointi on yksittäisten rakennusten tai rakennusryhmien keskitetty yleensä hakkeella toimiva lämmöntuotantomalli.
Lämpöurakointiprosessin idea on kokonaisvaltainen käyttövastuu lämpökeskuksesta ja biopolttoaineen (tavallisesti hakkeen) toimituksesta. Toiminnan laatua ohjaa prosessin itseohjautuva mekanismi. Hälytykset käyttöhäiriöistä menevät lämpöurakoitsijalle. Mitä parempaa polttainetta lämpöurakoitsija toimittaa ja miten  hyvin huoltaa laitteita sitä vähemmän on käyttöhäiriöitä ja energiaa syntyy edullisemmin. Korvaus maksetaan tuotetusta energiasta (€/MWh) lämpömäärämittarilla mitattuna lämpökeskuksella.
Lämpöurakointi-nimikkeellä oleva järjestelmä teholtaan 50 kW valmistettiin Mäntyharjulla Toivolan koululle vuonna 1992. Sen kävi käynnistämässä silloinen kauppa-ja teollisuusministeri Matti Vuoria. Lämpökeskus oli Työtehoseuran ( TTS ) tutkimuskohteena. Lämpöurakoinnista vastasivat lähialueen kolme maatalousyrittäjää. Toivolan malli oli suuren kiinnostuksen kohteena ja siitä käytiin ottamassa mallia eri puolilta Suomea.
Heti seuraavina vuosina mäntyharjulaiset rakensivat samanlaisia lämpöurakointikohteita Pertunmaan nuorisotalolle, Kangasniemen Kutemajärven koululle ja Pornaisten koululle.
Mäntyharjulla hakepolttoaineen käyttö on laajasti yleistynyt pientalojen stokerikattiloissa ja taajaman kaukolämmön tuotannossa, jossa 80% lämmöstä tuotetaan hakkeella. Lämpöurakointiin liittyvät prosessit ovat kehittyneet niin, että mäntyharjulainen lämpöurakoitsija vastaa kiinteistöjen lämmöntuotannosta jo useamman kunnan alueella.
Aiheesta muualla

Työtehoseura TTS (Arkistoitu – Internet Archive)
Puuvoima (Arkistoitu – Internet Archive)
Ludvig Douglas

| Ludvig Douglas |
| --- | --- |

Ruotsin ulkoministeri
 Erik Gustaf Boströmin hallitus 1. kesäkuuta 1895 – 13. lokakuuta 1899  
Edeltäjä:  Carl Lewenhaupt
Seuraaja:  Alfred Lagerheim
Valtiopäiväedustaja
 Ensimmäinen kamari 1907–1911 1891–1901  
Ruotsin valtamarsalkka
 Kustaa V:n hovi 1912–1916  
Edeltäjä:  Fredrik von Essen
Seuraaja:  Otto Printzsköld
Itä-Götanmaan läänin maaherra
 1901–1912  
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. marraskuuta 1849 Zürich, Sveitsi
Kuollut: 20. heinäkuuta 1916 (66 vuotta) Lysekil, Ruotsi
Ludvig Wilhelm August Douglas (26. marraskuuta 1849 Zürich – 20. heinäkuuta 1916 Lysekil) oli ruotsalainen kreivi ja poliitikko, joka toimi Ruotsin ulkoministerinä vuosina 1895–1899, valtiopäivien ensimmäisen kamarin jäsenenä 1891–1901 ja 1907–1911, Itä-Götanmaan läänin maaherrana 1901–1912 sekä valtamarsalkkana eli Ruotsin hovin korkeimpana virkamiehenä 1912–1916. Sveitsiläissyntyinen Douglas oli sukua kuningatar Viktorialle. Poliitikkona hän kannatti protektionismia ja maanpuolustuksen vahvistamista sekä oli vahvasti saksalaismielinen. Hän erosi ulkoministerin virasta, kun pääministeri Erik Gustaf Boström oli antanut norjalaisille periksi kiistassa, joka koski unionimerkin käyttöä Norjan lipussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ludvig Douglas Wikimedia Commonsissa
Ludvig IV (Ranska)

| Ludvig IV |
| --- | --- |
 Jean du Tillet Louis IV d'Outremer. Bibliothèque Nationale de France.
Frankkien (länsiosan) kuningas
Valtakausi:  936–954
Edeltäjä:  Rudolf
Seuraaja:  Lothair

Syntynyt:  n. 920 Laon
Kuollut:  10. syyskuuta 954 Reims
Puoliso:  Saksin Gerberga
Lapset:  Lothair Kaarle Matilda
Suku:  Karolingit
Isä:  Kaarle Yksinkertainen
Äiti:  Englannin Eadgifu
Ludvig IV (ransk. Louis d'Outremer, n. 920 — 10. syyskuuta 954) oli länsifrankkien kuningas vuosina 936–954.
Ludvig IV kuului karolingien hallitsijasukuun, ja hänen isänsä oli Kaarle III "Yksinkertainen". Hänen äitinsä, Englannin Eadgifu, oli kuningas Edvard Vanhemman tytär. Kun Kaarle Yksinkertainen vangittiin vuonna 923, äiti vei Ludvigin Englantiin. Isänsä kuoltua Ludvig kutsuttiin takaisiin Ranskaan ja kruunattiin kuninkaaksi. Herttua Hugo Suuri oli Ludvigin äidin lanko, ja hän toivoi voivansa hallita maata nuoren sukulaiskuninkaansa avulla. Ludvig ei kuitenkaan suostunut nukkehallitsijaksi, vaan pyrki vastustamaan herttuan ja muiden aatelisten pyrkimyksiä.
Ludvig oli vuodesta 939 naimisissa Saksin Gerbergan kanssa ja sai kahdeksan lasta. [lähde? ] Hän kuoli hevosen selästä putoamisen aiheuttamiin vammoihin. Hänen leskensä eli vielä kolmekymmentä vuotta luostarissa ennen kuolemaansa 5. toukokuuta 984.
Ludvig IV:tä seurasi valtaistuimelle hänen vanhin poikansa Lothair ja tämän poika Ludvig V. Tällä ei ollut omia lapsia, ja valtaan nousivat Hugo-herttuan jälkeläiset eli Capetien suku, joita kutsutaan nimellä Kapetingit.
Luettelo Espanjan kaupungeista

Madrid.
Barcelona.
Valencia.
Sevilla.
Bilbao.
Malaga.
Oviedo.
Alicante.
Las Palmas.
Zaragoza.
Tämä on luettelo Espanjan kaupungeista.
Albacete
Alcalá de Henares (Madrid)
Alcobendas (Madrid)
Alcorcón (Madrid)
Algeciras (Cádiz)
Alicante
Almería
Altea (Alicante)
Aranjuez (Madrid)
Ávila
Avilés (Asturia)
Ayamonte (Huelva)
Badajoz
Badalona (Barcelona)
Bailén (Jaén)
Barcelona
Benalmádena (Málaga)
Benidorm (Alicante)
Bilbao (Vizcaya)
Burgos
Cáceres
Cádiz
Calatayud (Zaragoza)
Castellón de la Plana (Castellón)
Ceuta
Ciudad Real
Ciudad Rodrigo (Salamanca)
Córdoba
Coria (Cáceres)
La Coruña
Cuenca
Elche (Alicante)
Fuengirola (Málaga)
Fuenlabrada (Madrid)
Getafe (Madrid)
Gijón
Girona
Granada
Guadalajara
Hernani (Guipúzcoa)
L'Hospitalet de Llobregat (Barcelona)
Huelva
Huesca
Jaén
Leganés (Madrid)
León
La Línea de la Concepción (Cádiz)
Lleida
Llodio (Álava)
Logroño (La Rioja)
Lugo
Madrid
Málaga
Marbella (Málaga)
Mataró (Barcelona)
Melilla
Mijas (Málaga)
Móstoles (Madrid)
Murcia
Ourense
Oviedo
Palencia
Palma
Las Palmas de Gran Canaria
Pamplona (Navarra)
Pastrana (Guadalajara)
Pontevedra
Salamanca
San Sebastián (Guipúzcoa)
Santa Cruz de Tenerife
Santander
Segovia
Sevilla
Soria
Talavera de la Reina (Toledo)
Tarragona
Terrassa (Barcelona)
Teruel
Toledo
Torrejón de Ardoz (Madrid)
Torremolinos (Málaga)
Torrevieja (Alicante)
Úbeda (Jaén)
Valencia
Valladolid
El Vendrell (Tarragona)
Vigo (Pontevedra)
Vitoria (Álava)
Zamora
Zaragoza
Suluissa maakunta, jossa kaupunki sijaitsee. Jos maakuntaa ei ole mainittu, kaupunki ja maakunta ovat samannimisiä.
Suurimmat kaupungit

| Kaupungin asukasluvun mukaan | Koko kaupunkialueen asukasluvun mukaan |
| --- | --- |
 Madrid 3 092 759  Barcelona 1 582 738  Valencia 780 653  Sevilla 709 975  Zaragoza 626 081  Málaga 547 105  Murcia 391 146  Las Palmas de Gran Canaria 377 600  Palma 367 277  Bilbao 353 567  Valladolid 321 143  Córdoba 318 628  Alicante 305 911  Vigo 292 566  Gijón 270 875  L'Hospitalet de Llobregat 246 415  A Coruña 243 902  Granada 237 663  Vitoria 223 257  Santa Cruz de Tenerife 220 022:  Madrid 5 603 285  Barcelona 4 667 136  Valencia 1 465 423  Sevilla 1 294 081  Málaga 1 019 292  Bilbao 946 829  Gijón/Avilés/Oviedo 850 097  Alicante/Elche 676 237  Zaragoza 656 922  Granada 650 000  Las Palmas de Gran Canaria 609 628  Murcia 557 583  Palma 462 010  Vigo 420 672  Santa Cruz de Tenerife 409 621  Cádiz 406 095  San Sebastián 395 758  A Coruña 388 692  Valladolid 377 562  Santander/Torrelavega 363 563
Limeaceae

| Limeaceae |
| --- | --- |
 Limeum africanum
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  versokasvit Embryophyta
Alakaari::  putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  koppisiemeniset Angiospermae
Lahko::  Caryophyllales
Alalahko::  Centrospermae
Heimo::  Limeaceae  Reveal
Suvut
 Limeum L. 
Katso myös
   Limeaceae Wikispeciesissä   Limeaceae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Limeaceae on pieni, yhden suvun käsittävä kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa.
Tuntomerkit

Kasvit ovat ruohoja tai matalia pensaita. Lehtiasento on kierteinen. Kukinto voi sijaita lehteä vastapäätä. Terälehtimäiset kukan osat ovat kynnellisiä, harvoin ne puuttuvat. Heteitä on tavallisesti viisi, harvoin kuusi tai seitsemän; tyvestään ne ovat kasvaneet yhteen. Sikiäin koostuu kahdesta yhtyneestä emilehdestä ja on väliseinällinen. Kummassakin emilehdessä on yksi riippuva siemenaihe. Vartaloita on kaksi. Hedelmä on lohkohedelmä ja siemenet kalpeankeltaisia tai ruskeita. Kromosomiluku n = 9.
Kukan rakenteen tulkinta tuottaa hieman vaikeuksia. Terälehtimäiset osat saattavat olla terämäisiä joutoheteitä; ne lähtevät uloimpien heteiden tyviltä. Myös sikiäimen luonne on epäselvä, mutta luotteja on ainakin kaksi, ja toisinaan on myös selvästi kaksi vartaloa, jotka ovat hyvin lähellä toisiaan tyviosastaan.
Levinneisyys

Suurin osa lajeista kasvaa Etelä-Afrikassa. Lisäksi niitä on Itä-Afrikassa, Sahelin alueella ja Etelä-Aasiassa.
Luokittelu

Heimossa on vain suku Limeum ja siinä 21 lajia. Suku on aiemmin sisällytetty heimoon Molluginaceae.
Limeum-lajeja:
Limeum aethiopicum Burm.f.
Limeum africanum L.
Limeum arenicolum Schellenb.
Limeum argutecarinatum Wawra
Limeum deserticolum Dinter & Schellenb.
Limeum diffusum (J.Gay) Schinz
Limeum dinteri G.Schellenb.
Limeum fenestratum (Fenzl) Heimerl
Limeum fruticosum Verdc.
Limeum humifusum Friedrich
Limeum myosotis H.Walter
Limeum obovatum Vicary
Limeum pauciflorum Moq.
Limeum praetermissum C.Jeffrey
Limeum pterocarpum (J.Gay) Heimerl
Limeum rhombifolium Schellenb.
Limeum subnudum Friedrich
Limeum sulcatum (Klotzsch) Hutch.
Limeum telephioides E. Mey. ex Fenzl
Limeum viscosum (J.Gay) Fenzl
Aiheesta muualla

Zimbabwen Limeum-lajit: http://www.zimbabweflora.co.zw/speciesdata/genus.php?genus_id=549
Lusigny-sur-Barse

Lusigny-sur-Barsen kirkko
Lusigny-sur-Barse on kunta Auben departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 449 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Lusigny-sur-Barsen pinta-ala on 38 neliökilometriä.
Lepa Mlađenović

| Lepa Mlađenović |
| --- | --- |
 Mlađenović vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. marraskuuta 1954 (ikä 69) Belgrad, Serbian sosialistinen tasavalta, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
Ammatti:  Neuvonantaja, fasilitaattori, aktivisti
Lepa Mlađenović (serb. Лепа Млађеновић; s. 9. marraskuuta 1954) on Jugoslavian toisen aallon feminismin pioneerina pidetty lesbofeministi ja aktivisti.
Mlađenović on ollut mukana perustamassa useita feministisiä ja lesbojen oikeuksia ajavia järjestöjä Serbiassa. Mlađenović on työskennellyt erityisesti miesten väkivallan uhreiksi joutuneiden traumatisoituneiden naisten ja lesbojen parissa.
Mlađenović asuu Belgradissa. Hän kiertää yhä feministisissä tapahtumissa ympäri Eurooppaa ja toimii psykologisena neuvonantajana ja feministisenä kouluttajana.
Aktivismi > Psykiatrian kritiikki

Mlađenović aloitti aktivismin opiskellessaan psykologiaa Belgradin yliopistossa 1970-luvulla. Psykiatriainstituutio näyttäytyi Mlađenovićille naisia kohtaan väkivaltaisena valtakoneistona. Vaihtoehtoisesta psykologiasta hän oppi matkoiltaan Euroopassa, jossa hän tutustui naisten pitämiin vaihtoehtoisiin kirjakauppoihin. MlađenovićinMlađenović mukaan häneen teki tuolloin suuren vaikutuksen  Phyllis Cheslerin teos Women and Madness (1972), joka käsittelee kriittisesti miesvaltaisen psykiatrian vahingollisia vaikutuksia naisiin.
Mlađenović lähti mukaan Vaihtoehto psykiatrialle -järjestön toimintaan ja oli mukana järjestämässä vuoden 1983 kansainvälistä Vaihtoehtoja psykiatrialle -konferenssia Belgradissa.
Aktivismi > Lesbofeminismi

Mlađenović osallistui vuonna 1978 Belgradissa järjestettyyn kansainväliseen feministiseen konferenssiin, jonka katsotaan aloittaneen jugoslavialaisen toisen aallon feministisen liikkeen. Konferenssin jälkeisinä vuosina Mlađenović oli mukana feministisissä keskustelutapaamisissa ja muutaman vuoden päästä Mlađenović perusti naisille suunnatun pysyvämmän ryhmän. Mlađenović on kuvaillut ryhmän perustamista ensimmäiseksi feministiseksi aktivistiseksi teokseen. Mlađenović oli perustamassa 1990-luvulla Belgradiin naisten auttavaa puhelinta.
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt alkoivat organisoitua Serbiassa 1970-luvun lopulla, ja Mlađenović oli mukana vuonna 1987 Belgradissa perustetussa ensimmäisessä lesboryhmässä.
Mlađenović oli 1990-luvulla mukana perustamassa useita feministisiä järjestöjä. Hän auttoi perustamaan Autonomisen naisten keskuksen vuonna 1993 sekä Arkadia-nimisen järjestön. Vuonna 1995 Mlađenović perusti Belgradiin lesbojen oikeuksia ajavan Labris-nimisen järjestön, joka on yhä toiminnassa 2020-luvulla.
Mlađenović oli yksi Serbian ensimmäisistä julkilesboista.
Mlađenović viittaa lesbofeminismillä toimintaan, joka tähtää yhteisön luomiseen naisten ja lesbojen kanssa. Hänen mukaansa lesbofeminismissä on tärkeää uudelleenrakentaa suhde miehiin ja miehiseen katseeseen niin, etteivät ne ole auktoriteetti jota noudattaa ja pelätä.