Murtomäen tuulivoimapuisto
Historiaa

Kesäkuussa 2011 julkaistiin Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan liittojen alueilla tuulivoimalle otollisia alueita. Murtomäen tuulivoimalat sijaitsevat siinä tunnistenumeroilla 134 ja 148 merkityillä alueilla. Marraskuussa 2015 julkaistussa Pohjois-Pohjanmaan ensimmäisessä vaihemaakuntakaavassa tuulivoimalat sijaitsevat suurella tuulivoimalle osoitetussa alueessa (tunnus tv-1 360). YIT Rakennus Oy lähestyi Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskusta kesäkuussa 2014 YVA-menettelyn mukaisella arviointiohjelmalla. Se oli yleisölle nähtävillä kesä-, heinä ja elokuussa ja siihen liittyvä yleisötilaisuus järjestettiin kesäkuussa 2014 Pyhäjärven kaupungin valtuustosalissa. ELY-keskus antoi YVA-ohjelmasta lausuntonsa syyskuussa 2014. YIT toimitti ELY-keskukselle YVA-selostuksen joulukuussa 2014. Se oli nähtävillä Pyhäjärven ja Haapajärven kaupunginvirastoissa ja pääkirjastoissa tammi-, helmi- ja maaliskuussa 2015. Selostukseen liittyen järjestettiin helmikuussa yleisötilaisuus Pyhäjärven kaupungin valtuustosalissa. ELY-keskus yhteysviranomainen antoi lausuntonsa arviointiselostuksesta toukokuussa 2015. YIT:n tarkoituksena oli rakentaa alueelle 25 tuulivoimalaitosta, joiden kapasiteetti olisi 2–5 megawattia ja korkeus enintään 220 metriä. Varasuunnitelmana oli myös pienempi tuulipuisto, jossa olisi 16 tuulivoimalaitosta. Tuotettu sähkö johdettaisiin pohjoispuolella kulkevaan 110 kilovoltin sähkölinjaan.
Yhteysviranomainen kokosi selostuksesta annetuista huomautuksista muun muassa seuraavaa. Tuulipuisto aiheuttaisi neljän kilometrin päässä sijaitsevalle Pyhäjärven maisema-alueelle merkittävän maisemahaitan. Myös metsästykseen olisi pitänyt kiinnittää huomiota esimerkiksi hirven liikkumista ajatellen ja metson soidinpaikkojen huomioimisessa. Museoviraston mainitsemia muinaiskohteita ei saisi vahingoittaa. Melumallinnusta olisi tarkastettava siinä tapauksessa, että voimaloiden paikkoja muutetaan.
YIT käynnisti kaavaehdotuksen laadinnan heinäkuussa 2014 ennen yhteysviranomaisen viimeistä lausuntoa. Kaavan laadinnassa auttoi Sweco Oy. Kaavaehdotus sisälsi 25 tuulivoimalaitosta. Kaava-alueen pinta-ala on 9,1 neliökilometriä ja lyhin etäisyys lähimpään asutukseen Kuonanjärvelle oli kolme kilometriä. Tuulipuiston tuottama sähkö siirrettiin maakaapeleissa pohjoispuolella rakennettavalle sähköasemalle, jossa sähkö syötettäisiin 110 kilovoltin sähkölinjaan. Tuulipuiston osat laivattaisiin joko Kokkolaan, Raahen tai Ouluun satamaan, josta ne kuljetettaisiin Kärsämäen kautta tuulipuiston voimala-alueelle.
YIT Rakennus Oy myi tuulipuistohankkeensa Ålandbankenille joulukuussa 2020. Pankki sai rakennusluvat rakentaa alueelle 15 tuulivoimalaitosta, joiden kokonaiskapasiteetti olisi noin 90 megawattia. Varat tuulivoimapuiston ostoon saatiin Tuulivoima-erikoissijoitusrahastosta, jota Ålandsbanken hoiti.
Joulukuussa 2020 tiedotettiin kaupoista, jossa YIT myi hankkeen Ålandsbankenille ja samalla sovittiin, että YIT toimii tuulivoimapuiston rakennuttajana. Tuulivoimalavalmistaja Vestas julkisti joulukuussa 2020, että Ålandsbanken on hankkimassa Vestakselta viisitoista V162-6.0MW-mallista tuulivoimalaitosta, joiden kapasiteettia kasvatetaan hieman (engl. upgraded). Kauppaan sisältyi myös 30-vuotinen huoltosopimus. Töiden alkamisajankohtaa ei ole tässä tiedossa, mutta paikallislehti uutisoi huhtikuussa 2022, että rakennustyöt olivat käynnissä. Tuulivoimapuisto kytkettiin verkkoon kevättalvella 2024.
Ålandsbanken hankki rahaston omistaman Murtomäen tuulipuiston tuottamalle sähkölle Kemira Oyj:stä pysyvän ostajan. Sopimus alkaa vuoden 2025 alusta ja kestää 8 vuotta. Kemira ostaa myös sähköenergian alkuperätakuut.