Fredi
Ura > 1970-luku > Toistamiseen Euroviisuissa

Vuoden 1976 keväällä Fredi valittiin toisen kerran edustamaan Suomea Eurovision laulukilpailuun – nyt omalla sävellyksellään ”Pump pump”. Kappaleen oli sanoittanut Vexi Salmi ja sovittanut Antti Hyvärinen. Tällä kertaa Fredi esiintyi johtohahmona kokoonpanossa Fredi ja Ystävät (englanniksi Fredi & The Friends). Ryhmän muut jäsenet olivat Titta Jokinen, Anneli Koivisto, Irma Tapio, Aimo Lehto ja Antti Hyvärinen. Fredin mukaan tämä naispainotteinen viisikko otettiin esiintymään hänen rinnalleen, koska yksin esiintyvä miesartisti ei juuri koskaan voittanut kansainvälistä kilpailua.
Fredin valitsemista Suomen edustajaksi on pidetty jossain määrin yllättävänä; valintaprosessista kerrotaan Populaarimusiikin museon Pomusin verkkosivuilla:
»ABBAn voitosta seurannut Euroviisujen suosio ja kaupallistuminen oli selvästi alkanut aiheuttaa närästystä Yleisradion päättävissä tahoissa. Esiraati olikin painottanut valinnoissaan selvästi kansallisia ominaispiirteitä: pari Lappi-aiheista kappaletta, mustalaismusiikkia, ensimmäistä kertaa ruotsinkielinen kappale finaalissa asti ja pari kansallismyyttistä tekstiä. Avoimen sävellyskilpailun 245 kappaleesta joukkoon kuitenkin lipsahti 7 maakuntaraadin valittavaksi Fredin läpikaupallinen pop-tuote [– –].»
Haagissa pidettyä finaalia edeltävinä päivinä odotukset hyvästä suomalaissijoituksesta nousivat, kun erilaisilla vedonlyöntilistoilla ”Pump pumpin” veikattiin sijoittuvan kilpailun kärkisijoille. Finaalissa kappale jäi kuitenkin 18 esityksen joukossa 11:nneksi. Syyksi heikohkoon sijoitukseen on esitetty muun muassa musiikin ulkopuolisia tekijöitä, kuten Euroopan maiden välisiä valtasuhteita tai Suomen huonoa ”kohtaloa” Euroviisuissa. Kotimaansa markkinoilla ”Pump pump” menestyi sen sijaan kohtuullisesti.
Idea ”Pump pump” -kappaleeseen oli osittain syntynyt saksalaisen Penny McLeanin esittämän ”Lady Bump” -nimisen laulun myötä. Tämä vuoden 1975 syksyllä suosituksi tullut levytys oli ensimmäisiä menestyneitä eurooppalaisia diskokappaleita. Fredi oli alun perin suunnitellut esittävänsä iskelmänsä yhdessä Marion Rungin kanssa, mutta tämä oli kuitenkin kieltäytynyt.
”Pump pump” julkaistiin vuonna 1976 singlelevyllä yhdessä ”Kun ilta hämärtyy” -kappaleen kanssa. Suomenkielisen version lisäksi Fredin johtama laulajaryhmä levytti kappaleen englanniksi ja saksaksi. Englanninkielinen esitys oli nimeltään myös ”Pump Pump”, ja se julkaistiin samalla singlellä ”Kun ilta hämärtyy” -laulun englanniksi käännetyn version ”Listen To The Rolling Sea” kanssa. Kappaleen saksankielinen esitys sai nimekseen ”Schon Wieder Macht Mein Herz Bump Bump”. Se ilmestyi samalla singlellä kuin laulu ”Zeig Mir Bei Nacht Die Sterne”, jonka suomenkielinen versio oli nimeltään ”Se oli silloin”.
”Pump pump” -kappaleen esityksiin koreografian suunnitellut tanssinopettaja Aira Samulin on kertonut kehittäneensä muotinäytöksiä varten samannimisen diskotanssin noin vuonna 1975. Koska diskotanssille oli ominaista yksin tanssiminen, halusi hän luoda jotain, minkä kautta tanssijat pääsisivät keskenään fyysisesti kosketuksiin. Samulin kehittikin tanssimuodon, jossa tanssijoiden takapuolet osuivat toisiinsa. Tällainen liikehdintä otettiin sittemmin mukaan juuri ”Pump pump” -iskelmän esityksiin.
Fredi ja Ystävät koreografioneen herättivät tuoreeltaan runsaasti keskustelua, ja monien mielestä heidän esityksensä oli liian rohkea perinteiseen eurooppalaiseen laulukilpailuun. Euroviisufinaalin jälkeen suomalaislehdistössä epäiltiin, että ”Pump pumpin” liiallinen seksikkyys oli syynä siihen, ettei kappale voittanut loppukilpailua. Jaana-lehdessä arveltiin, että esitys saattoi vaikuttaa sopimattomalta katolisten maiden raatien mielestä.
Fredi oli suunnitellut esityksen tarkoituksella huvittavaksi ja Eurovision laulukilpailujen hyväntuuliseen camp-henkeen sopivaksi. Esitykseen liittyneissä haastatteluissa hän puhui runsaasti huumorin tarpeellisuudesta ja korosti, että esitys oli suunniteltu erittäin tietoisena Euroviisujen konventioista. Kappaletta ja sen lavakoreografiaa on myöhemmin alettu pitää tyyppiesimerkkinä Eurovision laulukilpailuihin liitetystä huonosta mausta, ja esitykselle on ajan mittaan naurettu sekä hyväntahtoisesti että ilkeämielisesti.