stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Geokätköily
Geokätkö

Kullakin geokätköllä on Internetissä oma kätkökuvauksensa, joka voi varsinaisten ohjeiden lisäksi sisältää myös taustatietoa kätkön sijaintipaikasta tai lisävihjeitä helpottamaan kätkön etsimistä. Kätkön koordinaatit voidaan joko antaa suoraan (peruskätkö) tai jonkin arvoituksen tai tehtävän ratkaisuna (multikätkö, mysteerikätkö, wherigokätkö). Geocaching.com-sivustolla koordinaattien näkeminen edellyttää rekisteröitymistä sivustolle.
Tyypillinen kätkö on vesitiivis muovirasia. Vähimmillään se yleensä sisältää geokätkötiedotteen, jossa kerrotaan lyhyesti harrastuksesta, ja lokikirjan tai -liuskan, johon kätköllä käynnit merkataan. Usein kätkörasioissa on kuitenkin myös kynä, jolla kävijät voivat kirjoittaa merkintänsä lokikirjaan tai -liuskaan. Aivan pienimmistä kätkörasioista kynä usein puuttuu; tällöin kuvauksessa yleensä kerrotaan oman kynän tarpeesta. Kätkörasioita on piilotettu moniin erilaisiin paikkoihin ja niissä usein vain harrastajien kekseliäisyys on rajana. Kätkörasia voi sisältää myös joitakin vaihtotavaroita sekä kätköstä toiseen matkaavia niin kutsuttuja reissaajia, jotka voivat olla travel bugeja (TB) tai geokolikoita (GC). Travel bugeilla ja geokolikoilla on yksilöllinen tunnus, jonka avulla niiden etenemistä voi seurata verkossa. Niille on usein määritelty myös jokin tavoite, esimerkiksi tiettyyn maahan pääseminen.
Geokätköjen tulee olla yleisellä alueella, jolla voi jokainen vapaasti liikkua tai yksityisalueella, mikäli kätkölle ja alueella liikkumiseen on hankittu maanomistajan lupa. Kätköjä ei saa piilottaa luvatta yksityisalueille tai luonnonsuojelualueille siten, että niistä aiheutuu vahinkoa ympäröivälle luonnolle, tai ilmoittamatta paikalliselle Metsähallituksen luontopalvelualueelle. Suomessa kätkön tulee olla haettavissa rikkomatta Suomen lakia. Varsinaiset kätkörasiat ja sellaiset multikätköjen välipisteet, missä on jokin etsittävä rasia, laatta tai muu kätkön omistajan paikkaan viemä asia, eivät saisi Geocaching.com:in sääntöjen mukaan olla 0,1 mailia eli noin 161 metriä lähempänä toisien geokätköjen välipisteistä tai kätkörasioista.
Joidenkin geokätköjen etsiminen saattaa vaatia erikoisvarusteita ja -taitoja, kuten kiipeilyvarusteita, venettä, sukellusvarusteita, tikkaita, erätaitoja tai esimerkiksi ultraviolettilampun käyttämistä.
FTF (engl. first to find) tarkoittaa sitä, että löytää kätkön ensimmäisenä, jolloin geokätköilijä yleensä kirjoittaa kätkön ja verkkopalvelun lokiin FTF.
Historia

Geokätköily on sukua lodjaukselle, joka alkoi jo 1850-luvulla Britanniassa. Lodjauksessa arvostetaan lodjun paikan päättelemiseen tarvittavia hyvinkin arvoituksellisia ja ratkaisijalta monenlaista tietoa vaativia vihjeitä enemmän kuin geokätköilyssä.
Geokätköily harrastuksena tuli mahdolliseksi, kun Yhdysvaltain puolustusministeriö poisti GPS-signaalilta siviilihäirinnän 1. toukokuuta 2000. Ensimmäisen dokumentoidun GPS:n avulla sijoitetun kätkön piilotti Dave Ulmer kaksi päivää myöhemmin, 3. toukokuuta. Sijainti ilmoitettiin Usenetin uutisryhmässä sci.geo.satellite-nav, ja 6. toukokuuta 2000 mennessä kätkö oli löydetty jo kaksi kertaa. Tämä maailman ensimmäinen geokätkö ei ole enää toiminnassa. Harrastus on kasvanut nopeasti ja saavuttanut suosiota ympäri maailmaa.
Suomen ensimmäisen geokätkön piilotti Keravalle Kalle Reunanen 30. syyskuuta 2000. Kätkön nimi oli Sun Gear (kätkökoodi GC72) ja se oli 92. Geocaching.com-sivustolla julkaistu geokätkö. Syyskuussa 2024 kätkö on yhä toiminnassa, mikä tekee siitä Suomen vanhimman geokätkön.
Ensimmäisen geokätköjä listanneen sivuston julkaisi Mike Teague 8. toukokuuta 2000. 2. syyskuuta 2000 Jeremy Irish lähetti gpsstash-postituslistalle ilmoituksen, että oli rekisteröinyt domain-nimen geocaching.com ja pystyttänyt oman sivustonsa. Hän kopioi Mike Teaguen kätkötiedot omalle sivustolleen. 7. syyskuuta Teague ilmoitti, että Irish ottaisi vastuun kätkölistauksesta.
Kätkötyyppejä

Peruskätkö eli tradikätkö eli tradi (engl. Traditional cache) on yleisin ja suosituin kätkötyyppi piilotettujen kätköjen määrällä mitattuna. Kätkön Internet-sivulla annetut koordinaatit osoittavat suoraan kätkön sijainnin.
Multikätkö eli monikätkö eli multi (engl. Multi-cache) on kätkö, jonka löytäminen edellyttää käymistä useammassa paikassa etsimässä kätkön löytämiseen tarvittavia tietoja. Tyypillisen multikätkön aloituskoordinaatteihin on piilotettu koordinaatit seuraavalle välipisteelle tai suoraan kätkörasialle. Multikätköjen alaryhmäksi ovat muodostuneet niin sanotut laskumultit, joissa välipisteiltä on laskettava annettujen ohjeiden mukaan kohteita, esimerkiksi tietyn kyltin kirjainten lukumäärä, minkä jälkeen geokätköilijä voi laskea kätkökuvauksessa annetulla laskukaavalla seuraavan välipisteen tai kätkörasian lopulliset koordinaatit.
Mysteerikätkön eli mysteerin (engl. Unknown cache tai Mystery cache) löytämiseksi on ratkaistava jokin pulma tai ongelma. Ratkaisun tuloksena saadaan selville varsinaisen kätkörasian koordinaatit. Mysteerikätköjä on hyvin monenlaisia ja ratkaistavat mysteerit vaihtelevat vaikeuden ja aihealueen myötä laidasta laitaan. Mysteerikätkön aloituskoordinaatit osoittavat usein johonkin mysteerin ratkaisun kannalta tarpeettomaan tai sattumanvaraiseen paikkaan, esimerkiksi vesistöön tai isojen teiden risteykseen. Joskus varsinainen kätköpurkki saattaa sijaita annetuissa koordinaateissa, jolloin paikan päällä on jonkinlainen pulma ratkaistavaksi.
Geokohde (engl. Earthcache) on kätkö, jonka löytämiseksi kätköilijän tulee vierailla koordinaattien ilmoittamassa geologisesti mielenkiintoisessa paikassa ja osoittaa käyntinsä suorittamalla kätkökuvauksessa kerrottu tehtävä, esimerkiksi ottamalla valokuva ja liittämällä se kätkön Internet-lokiin. Osa suomalaisista geokätköilijöistä on alkanut kutsua tätä kätkötyyppiä nimellä geokohde tai öörtti.
Geolodju (engl. Letterbox hybrid) on peruskätkön muunnelma, lodjun ja geokätkön yhdistelmä. Geolodjun täytyy olla saavutettavissa myös ilman koordinaatteja vihjeiden perusteella, mutta geokätköilijät voivat hakea sen pelkillä koordinaateillakin, mikäli koordinaatit osoittavat suoraan geolodjun kätkörasialle.
Lab Cache on kätkö, jossa melkein vain mielikuvitus on rajana. Tämän tyyppisiä kätköjä etsitään yleensä mega- ja gigatapahtumissa. Lab Cacheilla voi esimerkiksi testata jotain aivan uudentyyppistä kätköä. Kätköt kirjataan erilliselle sivulle. Vuonna 2020 Geocahing.com-sivusto myönsi oikeudet julkaista yhden Lab Cachen, jokaiselle kätköilijälle, joka täytti seuraavat ehdot: premium-jäsen, kätköillyt kolme vuotta, löytänyt vähintään 1000 kätköä, osallistunut johonkin suurtapahtumaan ja löytänyt kaksi Lab Cachea. Nykyään Lab Cachen julkaisuoikeuksia voi anoa sovelluksen kautta. Sivusto hyväksyy noin 100 anomusta kuukausittain.
Kätkötyyppejä > Harvinaisempia tai poistuneita kätkötyyppejä

Wherigokätkö (engl. Wherigo cache) on uusi kätkötyyppi, jossa GPS-paikantimeen ladattavan ohjelman avulla tietyssä pisteessä ollessaan voi esimerkiksi saada seuraavan pisteen koordinaatit tai jonkun pelin, joka pitää ratkoa varsinaisten koordinaattien saamiseksi.
Virtuaalikätkö (engl. Virtual cache) on kätkötyyppi jossa ei ole fyysistä rasiaa, vaan kätköilijän tulee lähettää kätkön omistajalle tietoja kätköpaikasta tai esimerkiksi lähettää kuva. Geocaching.com lopetti uusien virtuaalikätköjen julkaisemisen vuonna 2005, mutta virtuaalikätköt tekivät pienimuotoisen paluun vuonna 2017 ja 2019, kun sivusto myönsi neljälle tuhannelle hyvämaineiselle geokätköilijälle kullekin oikeuden piilottaa yhden virtuaalikätkön.
Locationless cache oli kätkötyyppi, jossa ei ollut fyysistä rasiaa, vaan tuli löytää kätkökuvauksessa kerrottu kohde. Kun vastaava kohde löytyi, kätköilijän tuli lähettää siitä kuva nettisivuille. Kätkön sai logata niin monta kertaa kun vastaavan kohteen löysi. Tämän tyyppisten kätköjen teko kiellettiin vuonna 2005.
Webcam-kätkö (engl. Webcam-cache) on kätkötyyppi jossa ei ole fyysistä rasiaa, vaan kätkökuvauksessa on linkki webkameran kuvaan. Kätköilijän tulee näyttää selkeästi Webkameralle olevansa geokätköilijä. Uusien Webcam-kätköjen julkaisu geocaching.com:ssa lopetettiin vuonna 2005 ja Webcam-kätköt ovatkin tällä hetkellä erittäin harvinaisia.
Geocaching HQ-kätkö (engl. Geocaching HQ-cache) on kätkö Yhdysvaltain Seattlessa Geocaching.com:in päämajassa. Kätköllä vierailu pitää sopia geocaching.com:in kanssa 48 tuntia ennen kätköllä käyntiä.
Project A.P.E-kätkö (engl. Project A.P.E-cache) on geocaching.com:in ja 20th Century Foxin yhteistyössä tekemä 14 kätkön sarja, joka perustuu Apinoiden planeetta -elokuvaan. Jokainen kätkö esittelee vaihtoehtoisen teorian, miten kädelliset tulivat Maapallolle. Kätköjä on jäljellä enää yksi (tilanne joulukuussa 2017).
Kätkötyyppejä > Geokätköilytapahtumia

Tapahtumakätkö eli eventti eli miitti (engl. Event cache) on kätköilijöiden tapaaminen, jossa kätköilijät kerääntyvät ennalta kerrottuna ajankohtana tiettyyn, usein kätkön otsikkokoordinaattien osoittamaan paikkaan. Tapahtumassa on yleensä kätköilyhenkistä pientä ohjelmaa, leikkimielisiä kisailuja, makkaranpaistoa, muuta syömistä ja hauskaa yhdessäoloa, yleensä myös travel bugien vaihtelua. Tapahtumakätkön voi logata löydetyksi osallistumalla ensin tapahtumaan. Tapahtumassa piilotetaan hyvin harvoin yksi tai useampi jälkeläiskätkö.
Siivoustapahtuma eli CITO (engl. Cache In Trash Out Event) on melko harvinainen tapahtumakätkön variantti. Siivoustapahtuman ohjelmaan kuuluu jonkin tietyn kätköystävällisen paikan siivoaminen tai muunlainen hoitaminen. Tällaista toimintaa voi olla esimerkiksi puiden istuttaminen. Lyhennettä CITO tai termiä citoaminen tms. käytetään myös kuvaamaan kätköilyreissuilla tapahtuvaa yleistä roskien keruuta.
Suurtapahtuma eli megatapahtuma tai megaeventti (engl. Mega-event cache) on tapahtumakätkön muunnos, johon osallistuu vähintään 500 nimimerkkiä. Suomessa viimeisin megatapahtuma oli Iissä 13. heinäkuuta 2024.
Gigatapahtuma eli giga (engl. Giga-Event Cache) on yksi harvinaisimmista geokätkötyypeistä. Gigatapahtumaan osallistuu yli 5000 nimimerkkiä. Nämä tapahtumat ovat vastaavanlaisia kuin suurtapahtumat ja ne voivat kestää useita päiviä ja niitä järjestetään yleensä vuosittain. Niiden harvinaisuudesta johtuen ne houkuttelevat geokätköilijöitä ympäri maailmaa.
Kätkötyyppejä > Geokätköilytapahtumia > Geokätköilyn suurtapahtumat Suomessa

MEGA Finland 2011: Geocaching in Tampere Tampereella 12.–14.8.2011
MEGA Finland 2012: Geocaching in Turku Turussa 3.–5.8.2012
MEGA Finland 2013: Adventures in Lapland Muoniossa 29.7.–4.8.2013
MEGA Finland 2014: Amazing Geocaching Jämsässä 11.–13.7.2014
MEGA Finland 2015: Historiallinen Häme Hauholla 14.–16.8.2015
Sea Sand Sun Kalajoki 2016 Kalajoen Hiekkasärkillä 5.–7.8.2016
Midnight Sun Geocahing Inarin Kiilopäällä 16.–18.6.2017
Porvoo CacheCon 2017 Porvoon Taidetehtaalla 14.–16.7.2017
Pull Together Haapajärvellä 6.–8.7.2018
Tar ’n’ Tech - Oulu 2019 Oulun Nallikarissa 24.–26.5.2019
Midnight Sun Geocaching 2019 Inarin Kiilopäällä 14.–16.6.2019
Mastojen Loisteessa Lahdessa 27.–29.9.2019
The Greatest Crater in Europe Lappajärvellä 5.–7.6.2020, peruttiin koronaviruspandemian takia
SataWattia Vuojoella 2020 Eurajoella Vuojoen kartanolla 10.10.2020
Puusta Pitkälle Lahdessa 7.8.2021
Siniset ajatukset - Mega Finland Sotkamossa 10.–12.6.2022 (siirrettiin 28.4.2021 ajankohdasta 11.–13.6.2021 vuodella eteenpäin koronaviruspandemian aiheuttaman epävarmuuden vuoksi)
Luonnostaan villi Torniossa 23.7.2022 (alkuperäinen ajankohta oli 24.7.2021, mutta tapahtuma siirrettiin vuodella eteenpäin koronaviruspandemian takia)
UrbanHEL Helsingissä 26.8.2023
Piste Iin päällä Iissä 13.7.2024
Geokätköilysivustoja > Geocaching.com

Suurin sivusto on Geocaching.com, jonka omistaa Groundspeak Inc. Sivustolla on jäseniä ympäri maailman, ja sen listoilla on yli 2,65 miljoonaa kätköä yli 200 maassa. Jokaisen kätkön tarkastaa ennen julkaisua alueellinen kätkötarkastaja. Ilmainen jäsenyys antaa pääsyn suurimpaan osaan kätköjen tiedoista; maksullinen premium-jäsenyys sisältää edistyneempiä hakutoimintoja sekä vain premium-käyttäjille tarkoitettuja kätköjä.
Sivusto ei enää listaa kätköjä, joihin ei liity fyysistä rasiaa, ei myöskään virtuaalisia tai webcam-kätköjä lukuun ottamatta vuosien 2017 ja 2019 tempauksia, jolloin geocaching.com antoi 4000:lle hyvämaineiselle kätköilijälle oikeuden piilottaa virtuaalikätkö. Vanhat tämän tyyppiset kätköt ovat kuitenkin vielä käytössä. Maisemakätköt ovat poikkeus tähän sääntöön. Groundspeak loi uuden waymarking-sivuston, jolle muut ei-fyysiset kätköt kuuluvat.
Groundspeak sallii myös Maan ulkopuoliset kätköt, esimerkiksi Kuussa tai Marsissa, vaikkakin koordinaatit ovat tällä hetkellä Maahan sidottuja. Tämän takia International Space Stationilla sijaitseva kätkö, GC1BE91, käyttää sijaintinaan Venäjän laukaisualustaa.
Geocaching.comia on kritisoitu sen asenteesta mobiilisovelluksen kehittäjiä kohtaan, ja luvatun avoimen API:n julkaisun jatkuvasta viivästyttämisestä. Hiljattain on tapahtunut edistystä sivuston mainostaessa sovelluksia jotka on merkitty Geocaching Live Enabled -tunnuksella, ja listatessa yli tusinan sovelluksia (sekä mobiili- että selain/työpöytäpohjaisia) jotka käyttävät uutta julkistettua rajapintaa.
Geokätköilysivustoja > Geocache.fi

Geocache.fi on suomalainen sivusto, joka listaa geocaching.comin kätköjä. Sivuston käyttäminen vaatii käyttäjätunnukset molemmille sivustoille. Sivustolta voi ostaa sekä saldoa että premiumjäsenyyden.
Geokätköilysivustoja > Muut sivustot

Monissa maissa on alueellisia geokätköilysivustoja, mutta useimmat niistä listaavat vain kätköjä kolmelta pääsivustolta. Monet niistä hyväksyvät myös omia kätköjä, mutta niiden listaukset ovat usein vähemmän käytettyjä kuin kansainvälisten sivustojen.
Geokätköilysivustoja > Geokätköily älypuhelimella

Useimmilla älypuhelimilla voi myös etsiä geokätköjä, koska niissä on tarvittava GPS-vastaanotin. Android- ja iOS-laitteisiin on saatavilla Groundspeakin ja muiden julkaisemia kätköilyohjelmia.
Kirjallisuutta

Sherman, Erik: Geocaching: Hike and Seek with Your GPS.  Apress, 2004.  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
geocaching.com, suosittu geokätköilyverkkopalvelu (englanniksi)
Geocache.fi, suomalainen kätköilysivusto
Geokätköt.fi, suomenkielinen geokätköilyopas
Suomen Ladun, geocaching.fi sekä geoliikkujien yhteinen geokätköilyharrastuksen
Luontoon.fi: Geokätköily (Arkistoitu – Internet Archive)
Geokätkön ”lokiin” kirjataan käynti, samoin verkkopalveluun. Tuplavarmistus takaa löytöjen oikeellisuuden.
Geokätköilyssä käytettyjä GPS-vastaanottimia ryhmäkuvassa
Geokätköstä toiseen matkaava travel bug, jota nimitetään myös ”reissaajaksi”.
Geocaching.com-sivuston logo
Kätkörasia, jossa näkyy geocaching.comin logo.
Geokätköilysovellus c:geo puhelimessa. Kartalla näkyy oma sijainti ja muutama erityyppinen kätkö.
Ghoti

Ghoti on tiettävästi irlantilaissyntyisen näytelmäkirjailija George Bernard Shaw’n luoma keinotekoinen esimerkkisana, jonka tarkoituksena on osoittaa, kuinka epäsäännöllinen englannin oikeinkirjoitus on. Sana lausutaan [fɪʃ], aivan kuten kalaa tarkoittava sana fish.
Shaw’n esimerkki perustuu siihen, että englannin kielessä sama äänne voidaan kirjoittaa eri tavoin sanasta riippuen. Ghotissa <gh> lausutaan [f] kuten sanassa laugh, ’nauraa’ ([læf], [læːf] tai [laːf]), <o> lausutaan [ɪ] kuten sanassa women, ’naiset’ (ˈwɪmɪn] tai [ˈwɪmən]) ja <ti> lausutaan [ʃ] kuten sanassa nation, ’kansakunta’ ([ˈneɪʃən]).
Shaw kannatti englannin kielen oikeinkirjoituksen uudistamista muun muassa Charles Darwinin ja Alfred Tennysonin tavoin. Vaikka Shaw käyttikin ghotia esimerkkinä tukeakseen uudistamispyrkimyksiä, hänen ei varmuudella voida sanoa keksineen sanaa.
Avdejevo

| Avdejevo Авдеево |
| --- | --- |
 Avdejevo
 Koordinaatit: 62°0′45″N, 36°3′22″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Puudožin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 708,33 km²
Väkiluku (2011):  1 500
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 Kunnan kotisivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Avdejevon kunta Puudožin piirin kartalla.
Avdejevo (ven. Авде́ево) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Puudožin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kupetskojejärven lounaisrannalla 38 kilometriä Puudožista luoteeseen. Kylässä on 466 ja kunnassa 1 500 asukasta (vuonna 2011).
Maantiede ja asutus

Avdejevon kunnan pinta-ala on 1 708,33 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Puudožin piirin Pälmän, idässä Kuganavolokin ja Kubovon sekä etelässä Puudožin ja Šallan kuntiin sekä lännessä Äänisen kautta Karhumäen piiriin. Pinta-alasta valtaosa on metsää ja vesistöjä.
Seudun jokia ovat Jalganda, Pudra, Ragnuksa, Šalitsa, Suma ja Velmuksa. Suurimmat järvet ovat Koppolozero, Kupetskoje, Ragnozero, Šalozero, Sumozero, Tjagozero ja Tubozero. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kulta, kupari, kromi, graniitti, gabronoriitti ja turve.
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Onežskin ja Ragnuksan taajamat sekä Aleksejevon, Burakovon, Oktjabrskajan ja Pestšanojen kylät. Asutuskeskuksista suurin on vajaan 600 asukkaan Onežski. Aleksejevossa ja Burakovossa ei ole lainkaan vakituista asutusta.
Historia

Novgorodin Jurjevin luostarille kuulunut Kupetskojejärven asutus esiintyy vuoden 1391 asiakirjassa. Avdejevon kyläryhmän keskuksena toimivan pogostan kirkko mainitaan vuonna 1628. Seudun kylät muodostivat Puudožin kihlakuntaan kuuluneen Avdejevon volostin, jossa vuonna 1905 oli 4 300 asukasta. 1920-luvulla perustettiin aluksi Šallan ja myöhemmin Puudožin piiriin kuulunut Avdejevon kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen kahdessakymmenessä kylässä oli 1 800 asukasta, jotka kaikki olivat venäläisiä. Avdejevskaja, Vorobjovskaja ja Zagubje yhdistettiin virallisesti Avdejevon kyläksi vuonna 1957.
Liikenne, talous ja palvelut

Avdejevon kautta kulkee Vologdan, Puudožin ja Karhumäen välinen maantie.
Kunnassa toimii kivilouhimo, maatalousyritys Niva, yksi yksityisviljelmä sekä joukko asukkaiden palstaviljelmiä. Neljäsosa työikäisistä ei käy ansiotöissä ja kolme neljäsosaa työssäkäyvistä työskentelee kunnan ulkopuolella.
Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, lastenkoti, posti ja kaksi kauppaa. Eräitä palveluja on myös muissa asutuksissa.
Nähtävyydet

Pestšanojen yhteyteen kuuluvalla Kostinskajan kylällä on historiallisen asutuksen status. Rakennusmuistomerkkejä ovat Äänisen Lukostrovin ja Burakovon pogostan kirkot, Gabnevon, Kostinskajan, Jalgandselgan ja Oktjabrskaja-Rutšein tsasounat sekä kylien vanhat asuintalot. Kunnassa on kaksi toisen maailmansodan aikana kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikkaa.
Aiheesta muualla

Avdejevon kunta Puudožin piirin sivustolla (venäjäksi)
Avdejevo Karjalan tasavallan matkailusivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Geranyyligeranyylipyrofosfaatti

| Geranyyligeranyylipyrofosfaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Fosfono[(2E,6E,10E)-3,7,11,15-tetrametyyliheksadeka-2,6,10,14-tetraenyyli]fosfaatti
CAS-numero:  6699-20-3
PubChem CID:  447277
SMILES:  CC(=CCCC(=CCCC(=CCCC(=CCOP(=O)(O)OP(=O)(O)O)C)C)C)C 
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C20H36O7P2
Moolimassa:  450,428 g/mol
Geranyyligeranyylipyrofosfaatti (C20H36O7P2) on orgaaninen fosforiyhdiste ja välituote terpeenien ja terpenoidien synteesissä.
Biosynteesi ja molekyylin jatkotyöstö

Dimetyyliallyylipyroosfaatin ja isopentenyylipyrofosfaatin reagoidessa muodostuu geranyylipyrofosfaattimolekyyli. Kun siihen liittyy isopentenyylipyrofosfaattimolekyyli, syntyy farnesyylipyrofosfaattia. Farnesyylipyrofosfaatista syntyy geranyyligeranyylipyrofosfaattia vielä yhden isopentenyylipyrofosfaatin liittyessä molekyyliin. Geranyyligeranyylipyrofosfaatista muodostuu diterpeenejä.
Entsyymit voivat liittää proteiineihin geranyyligeranyylipyrofosfaatin hiilivetyosan. hiilivetyosa liittyy proteiinin kysteiiniaminohappoon. Entsyymin aktiiviseen kohtaan hyvin sopivien proteiinien aminohappoketjun viimeinen aminohappo on usein leusiini.
Aiheesta muualla

Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Geranylgeranyl pyrophosphate (englanniksi)
Carl Friedrich Gauss

| Carl Friedrich Gauss |
| --- | --- |
 Christian Albrecht Jensenin öljyvärimaalaus Gaussista
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. huhtikuuta 1777 Braunschweig, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta
Kuollut: 23. helmikuuta 1855 (77 vuotta) Göttingen, Hannoverin kuningaskunta
Kansalaisuus:  saksalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helmstedtin yliopisto (FT, 1799)
Väitöstyön ohjaaja:  Johann Friedrich Pfaff
Instituutti:  Göttingenin Georg-August-yliopisto
Oppilaat:  Richard Dedekind Johann Franz Encke Christian Gerling Sophie Germain Christoph Gudermann Johann Listing Bernhard Riemann
Tutkimusalue:  matematiikka ja fysiikka
Tunnetut työt:  vaikutti monilla eri aloilla matematiikassa ja fysiikassa
Palkinnot:  Copley-mitali (1838)
 Nimikirjoitus
Johann Carl Friedrich Gauss FRS (saks. Gauß, lat. Carolus Fridericus Gauss,  kuuntele ääntämys (ohje); 30. huhtikuuta 1777 Braunschweig – 23. helmikuuta 1855 Göttingen) oli saksalainen matemaatikko, tähtitieteilijä ja fyysikko. Hänen työnsä koskivat muun muassa tilastotiedettä, lukuteoriaa, analyysiä, differentiaaligeometriaa, maanmittausta, sähköstatiikkaa, tähtitiedettä ja optiikkaa. Gauss oli aikansa merkittävin matemaatikko ja on saanut lisänimen princeps mathematicorum (latinaa, suom. matemaatikkojen ruhtinas). Hän esitti muun muassa pienimmän neliösumman menetelmän, jolla pystytään sovittamaan jatkuvia käyriä havaintoaineistoon ja todisti algebran peruslauseen ja aritmetiikan peruslauseen, jonka mukaan jokainen luonnollinen luku voidaan esittää yksikäsitteisesti alkulukujen tulona. Gauss osoitti myös, että jokainen positiivinen kokonaisluku voidaan esittää korkeintaan kolmen kolmioluvun summana. Hän julkaisi tuloksiaan niukasti. Eräs julkaisematta jäänyt tutkimus koski epäeuklidista geometriaa – hän oli tutkinut tätä geometrian aluetta jo ennen Bolyaita ja Lobatševskiä.
Matematiikan lisäksi Gauss tunnetaan optiikan sekä sähkö- ja magnetismiopin saavutuksista. Niitä ovat esimerkiksi Gaussin kuvauslaki ja Gaussin laki magneettikentille. Gauss on eponyymi SI-järjestelmän ulkopuoliselle magneettivuon tiheyden yksikölle, gaussille (Gs). Hänen mukaansa on nimetty joka neljäs vuosi myönnettävä Carl Friedrich Gaussin palkinto.