stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toy Story: Lelukauhutarina

| Toy Story: Lelukauhutarina> Toy Story of Terror! |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Angus MacLane
Käsikirjoittaja:  Angus MacLane
Tuottaja:  Galyn Susman
Säveltäjä:  Michael Giacchino
Pääosat:  Joan Cusack Carl Weathers Tom Hanks Tim Allen Stephen Tobolowsky Don Rickles Wallace Shawn Timothy Dalton Kristen Schaal
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Pictures Pixar
Levittäjä:  Disney-ABC Domestic Television Disney+
Ensi-ilta:  16. lokakuuta 2013 (Yhdysvallat) 15. syyskuuta 2020 (Suomi)
Kesto:  21 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Toy Story: Lelukauhutarina on 2013 vuonna valmistunut halloweenaiheinen lyhytelokuva. Tapahtumat sijoittuvat Toy Story 3:n jälkeiseen aikaan. Lyhytelokuvan ensi-ilta oli ABC-kanavalla keskiviikkona 16. lokakuuta 2013 Yhdysvalloissa. Lyhytelokuva on dubattu suomeksi ja se on katsottavissa Disney+-palvelussa. Lyhytelokuvan on käsikirjoittanut ja ohjannut Angus MacLane, ja se on Galyn Susmanin tuottama. Päärooleissa ovat Joan Cusack, Tom Hanks, Tim Allen, Don Rickles, Wallace Shawn, Timothy Dalton ja Kristen Schaal. Musiikin on säveltänyt Michael Giacchino. Toy Story of Terror julkaistiin DVD:nä ja Blu-Ray:nä 19. elokuuta 2014 yhdessä aiempien Toy Story lyhytelokuvien kanssa.
Elokuvan kesto on 21 minuuttia.
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Joan Cusack | Nina Tapio | Jessie |
| Carl Weathers | Sasu Moilanen | Combat Carl |
| Carl Weathers | Petri Hanttu | Combat Carl Jr |
| Tom Hanks | Antti Pääkkönen | Woody |
| Tim Allen | Santeri Kinnunen | Buzz Lightyear |
| Emily Hahn | Siiri Piha | Bonnie |
| Lori Alan | Kirsi Piha | Bonnien äiti |
| Stephen Tobolowsky | Antti Jaakola | Ron |
| Kristen Schaal | Susa Saukko | Triksi |
| Wallace Shawn | Mikko Kivinen | Rex |
| Don Rickles | Pekka Autiovuori | Herra Perunapää |
| Timothy Dalton | Jukka Puotila | Herra Piikkis |
| Kate McKinon | Ella Pyhältö | Pez-kissa |

Käännös suomeksi
Luettelo 1960-luvun suomalaisista elokuvista

Luettelo Suomessa tuotetuista elokuvista julkaisuvuoden mukaan. Aakkosellisesta luettelosta elokuvista katso Luokka:Suomalaiset elokuvat.
1963

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1963
| Hopeaa rajan takaa | Mikko Niskanen | Jaakko Pakkasvirta, Risto Mäkelä, Pertti Pasanen, Veikko Kerttula | draama, seikkailu |  |  |  |
| Jengi | Åke Lindman | Tarja Nurmi, Esko Salminen, Ville-Veikko Salminen, Ann-Mari Spjut | draama, nuoriso |  |  |  |
| Kesällä kello 5 | Erkko Kivikoski | Martti Koski, Tuula Elomaa, Carita Gren | draama, romantiikka | Jussit (1964): vuoden lupaavin esikoistyö: Erkko Kivikoski ja Virke Lehtinen, paras leikkaus: Juho Gartz osallistui vuoden 1964 Berliinin elokuvajuhlille |  |  |
| Kovan onnen lapsia | Rauni Mollberg | Pehr-Olof Sirén, Emma Väänänen, Paula Tuppurainen | tv-elokuva |  |  |  |
| Lauantaileikit | Maunu Kurkvaara | Laila Kinnunen, Kai Lind, Ann-Christine, Eino Grön, Ossi Runne | musiikki | värielokuva |  |  |
| Lea | Veli-Matti Saikkonen | Veikko Honkanen, Soila Komi, Aarne Pentikäinen | draama, tv-elokuva |  |  |  |
| Luonnon kätköissä | Risto Orko (tuotannonjohto) | Aino Lohikoski, Martti Silvennoinen | luontodokumentti | värielokuva |  |  |
| Meren juhlat | Maunu Kurkvaara | Sinikka Hannula, Jaakko Pakkasvirta, Pehr-Olof Sirén, Kyllikki Forssell | draama | värielokuva, Jussit (1963): paras tuottaja: Maunu Kurkvaara |  |  |
| Sissit | Mikko Niskanen | Matti Oravisto, Kauko Laurikainen, Paul Budsko, Heimo Lepistö | sota | Jussit (1964): paras ohjaus:Mikko Niskanen, paras kuvaus: Esko Nevalainen, paras miespääosa: Matti Oravisto, paras leikkaus: Juho Gartz edusti Suomea Melbournen elokuvajuhlilla 1964 |  |  |
| Suomalainen ratsuväki 1500-luvulta nykypäiviin | Kari Uusitalo, Veikko Laihanen | Carl-Erik Creutz | sotadokumentti |  |  |  |
| Teerenpeliä | Aarne Tarkas | Pirkko Mannola, Brita Koivunen, Esa Laukka, Heikki Aarva, Siiri Angerkoski | romanttinen komedia | Suomen Filmiteollisuus Oy:n viimeinen elokuva |  |  |
| Totuus on armoton | Valentin Vaala | Sauli Seppälä, Salme Karppinen, Lauri-Juhani Ruuskanen, Ritva Vepsä | draama, rikos |  |  |  |
| Turkasen tenava! | Aarne Tarkas | Matti Ranin, Ari-Pekka Neuvonen, Leo Jokela | komedia |  |  |  |
| Villin Pohjolan kulta | Aarne Tarkas | Tamara Lund, Vili Auvinen, Helge Herala, Åke Lindman | komedia, seikkalu, western |  |  |  |
| Villin Pohjolan salattu laakso | Aarne Tarkas | Åke Lindman, Tommi Rinne, Taneli Rinne, Elina Salo, Pirkko Mannola, Tapio Rautavaara | komedia, seikkalu, western |  |  |  |
1964

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1964
| Ei koskaan pilanpäin | Rauni Mollberg | Helge Herala, Toivo Mäkelä, Irma Seikkula | draama, tv-elokuva |  |  |  |
| Harha-askel | Erik Häkkinen | Ville-Veikko Salminen, Tarja Nurmi, Pehr-Olof Sirén, Annikki Moksi | draama |  |  |  |
| Juokse kuin varas | Åke Lindman, Palmer Thompson | Richard Long, Åke Lindman, Pirkko Mannola, Aulikki Tarnanen | draama, rikos, toiminta | värielokuva, suomalais-yhdysvaltalainen yhteistuotanto |  |  |
| Jäinen saari | Erik Häkkinen | Kalervo Koski, Åke Lindman, Annikki Moksi, Esko Varilo | draama |  |  |  |
| Käyntikorttini... | Erkko Kivikoski | Pentti Lähteenmäki, Sirkka Timoska, Pekka Sahenkari, Boris Levitsky | komedia | Jussit (1966): paras musiikki: Pentti Lasanen |  |  |
| Lesket | Pauli Virtanen |  | tv-elokuva |  |  |  |
| Maalaiskosija | Timo Bergholm | Kai Öhman, Riikka Ikonen | tv-elokuva |  |  |  |
| Merry Paysonin suuri tilaisuus | Edvin Laine | Edvin Laine, Matti Ranin | tv-elokuva |  |  |  |
| Naiset | Maunu Kurkvaara | Sinikka Hannula, Kai Lind, Ossi Ahlapuro, Liana Kaarina | draama |  |  |  |
| Onnelliset leikit | Aito Mäkinen (episodi "Juulia"), Esko Elstelä (episodi "Tikku") | Pirkko Peltonen, Raimo Nenonen, Tuija Hulkko, Riitta Elstelä | draama, komedia, episodielokuva | Jussit (1966): paras naispääosa: Riitta Elstelä (episodi "Tikku"), paras musiikki: Pentti Lasanen Kirkon elokuvapalkinto Pyhän Henrikin plaketti (1965): (episodi "Tikku") London Film Festival (1966): "outstanding film of the year" (episodi "Juulia") |  |  |
| Punta vaadittaessa | Ere Kokkonen | Harri Tirkkonen, Mikko Majanlahti, Liisa Roine | tv-elokuva |  |  |  |
| Raportti eli balladi laivatytöistä | Maunu Kurkvaara | Anneli Sauli, Yrjö Tähtelä, Ritva Vepsä, Ulla Väre | draama |  |  |  |
| Tarkastaja tulee | Rauni Mollberg | Matti Oravisto, Asta Backman, Iris-Lilja Lassila | draama, tv-elokuva |  |  |  |
| Tylyn rakkauden laulu | Timo Bergholm | Eero Melasniemi, Matti Koponen | tv-elokuva |  |  |  |
| Vaimo kaiken varalle  | Pauli Virtanen | Liisa Tuomi, Jussi Jurkka | tv-elokuva |  |  |  |
| Viisas tohvelisankari | Hannu Leminen | Matti Varjo, Rauha Rentola | tv-elokuva |  |  |  |
| Viha simpukassa | Rauni Mollberg | Birgitta Ulfsson, Pehr-Olof Sirén, Rauno Ketonen | draama, tv-elokuva |  |  |  |
| Viheltäjät | Eino Ruutsalo | Michel Strasberg, Maria Doniel, Gilbert Reeb, Maurice Dalais | draama | kuvattu kokonaan Pariisissa |  |  |
| X-Paroni | Risto Jarva, Spede Pasanen, Jaakko Pakkasvirta | Spede Pasanen, Meri Lii, Pirjo Vainimäki, Jaakko Pakkasvirta | komedia | vuoden 1964 menestynein suomalainen elokuva |  |  |
Aiheesta muualla

Elonet: Suomalainen elokuvatuotanto 1960–1969
| n k Luettelot suomalaisista elokuvista |
| --- | --- |
 1900- ja 1910-luku  1920-luku  1930-luku  1940-luku  1950-luku  1960-luku  1970-luku  1980-luku  1990-luku  2000-luku  2010-luku  2020-luku
Vesa Hämes

Vesa Juhani Hämes (16. joulukuuta 1956 Helsinki – 11. maaliskuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja. Hämes opiskeli Helsingin yliopistossa 1976–1978 ja American Academy of Dramatic Arts -oppilaitoksessa ja Wynn Handmanin studiolla New Yorkissa 1979–1982.
Hämes sai opintojen jälkeen kiinnityksen New Yorkin Shadowlands-teatteriin vuosiksi 1985–1987. Palattuaan Suomeen hän teki Lappeenrannan kaupunginteatterissa muun muassa Nickin roolin näytelmässä Kuka pelkää Virginia Woolfia?, jonka hän myös ohjasi. Kokkolan kaupunginteatterissa hän näytteli 1996–1999 ja Rovaniemen Teatterissa 2000–2002. Hämes myös suomensi joitakin näytelmiä.
Hämes vieraili muutamissa televisiosarjoissa, kuten Kotikatu, Kylmäverisesti sinun, Käenpesä,lähde? Irtiottoja ja Salatut elämät. Lisäksi hän oli ääninäyttelijänä monissa piirrossarjoissa, kuten Transformers: Energon ja He-Man. Hämes näytteli vuosina 2000–2001 Salatut elämät -draamasarjassa Pekka Lehtistä.
Hämeksen isä oli näyttelijä Ekke Hämäläinen ja äiti näyttelijä Hilkka Kinnunen.
Hämes on haudattu Malmin hautausmaalle Helsinkiin.
Filmografia

| Vuosi | Televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2000–2001 | Salatut elämät | Pekka Lehtinen |
| 2005 | Osasto 5 | Jalkapotilas |
| 2005 | Kylmäverisesti sinun | Kirurgi |
| 2007 | Kotikatu | Erkki Kämäräinen |
Aiheesta muualla

Vesa Hämes Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Vesa Hämes Elonetissä.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet
Valvontarangaistus

Valvontarangaistukseen kuuluva jalkapanta
Valvontarangaistus on rikoksen tekijälle määrättävä rangaistusmuoto, jossa rikollinen ei joudu vankilaan, vaan hänen liikkumistaan valvotaan sähköisellä paikannuksella tai muulla tavoin. Tällaiseen rikosoikeudelliseen seuraamukseen tuomittu henkilö oleskelee asunnossaan ja hän saa poistua sieltä vain ennalta laaditun päiväohjelman mukaan. Päiväohjelmaan kuuluu esimerkiksi opiskelu sekä työssä käynti. Valvontarangaistus on käytössä muun muassa Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa, Virossa, Englannissa, Walesissa, Alankomaissa ja Ranskassa. Suomessa eduskunnan hyväksymä laki tuli voimaan vuonna 2011 ja valvontarangaistusmahdollisuus otettiin käyttöön  1.11.2011.
Valvontarangaistus on lyhyen vankeusrangaistuksen vaihtoehto, jolla pyritään poistamaan vankilassa olosta seuraavia haittoja. Vankeuden seurauksena rikollinen voi menettää työ- tai opiskelupaikkansa, mikä heikentää hänen asemaansa yhteiskunnassa ja johtaa taloudellisiin vaikeuksiin. Perhesuhteiden ja muiden ihmissuhteiden ylläpito on vankeusaikana vaikeaa. Lisäksi vanki tutustuu rangaistusaikanaan rikoksenuusijoihin, mikä saattaa muuttaa ensikertalaisen ja nuoren henkilön suhtautumista rikollisuuteen. Valvontarangaistuksella halutaan vähentää uusintarikollisuutta ja sopeuttaa tuomittu paremmin yhteiskuntaan. Samalla pyritään vähentämään vankien lukumäärää vankiloissa, sillä vankeusrangaistuksen paneminen täytäntöön on kallista. Suomessa yhden henkilön pito vankilassa maksaa 50 000 euroa vuodessa ja yhden uuden vankipaikan rakentaminen maksaa noin 200 000 euroa.
Valvontarangaistus Suomen rikoslaissa

Suomen rikoslain 6 luvun 11 a pykälä määritteli huhtikuun loppuun 2015 saakka valvontarangaistuksen käyttöä valvontarangaistuksesta annetun lain ohella. Laki valvontarangaistuksesta korvattiin keväällä 2015 lailla yhdyskuntaseuraamusten täytäntöönpanosta. Rikoslain mukaan:
Tilanne Suomessa

Suomessa valvontarangaistus on yhdyskuntaseuraamus, joka ankaruudeltaan sijoittuu yhdyskuntapalvelun ja ehdottoman vankeuden väliin. Se voidaan tuomita enintään kuuden kuukauden ehdottoman vankeuden sijasta. Tuomitun ranteeseen, nilkkaan tai vyötärölle kiinnitetään tekninen valvontaväline ja Rikosseuraamuslaitoksen työntekijä pitää riittävän usein yhteyttä tuomittuun ja hänelle määrättyyn toimintapaikkaan, kuten esimerkiksi työ- tai opiskelupaikkaan. Tuomitun asuntoon tehdään ennalta ilmoittamatta tarkastuskäyntejä, joilla valvotaan tuomitun paikallaoloa ja päihteettömyyttä. Valvontakäyntejä tosin ei tehdä yöaikaan, joka mahdollistaa pienet poikkeamat velvollisuuksien hoidossa. Viikosta vähintään kymmenen tuntia täytyy käyttää työhön rinnastettavaan pakolliseen toimintaan.
Jos tuomittu rikkoo velvollisuuksiaan valvontarangaistuksen aikana, Rikosseuraamuslaitos antaa hänelle kirjallisen varoituksen. Jos tuomittu ei aloita valvontarangaistusta, keskeyttää sen tai tekee rikoksen, josta seuraa sakkoa ankarampi rangaistus, tai rikkoo törkeästi velvollisuuksiaan, hänen asiansa siirretään tuomioistuimen ratkaistavaksi. Valvontarangaistuksen suorittaminen voidaan myös keskeyttää sairauden, tapaturman tai muun hyväksyttävän syyn perusteella. Keskeytyksen aikana myös rangaistusajan kuluminen keskeytyy. Tuomittu päästetään määrätyn ajan kuluttua ehdonalaiseen vapauteen ja hänellä alkaa koeaika, joka on jäljellä olevan valvontarangaistusajan pituinen. Oikeusministeriö on laatinut selvennetyn esittelyn valvontarangaistuksesta sivuilleen
Vuodesta 2012 lähtien osa totaalikieltäytyjistä on suorittanut rangaistuksensa valvontarangaistuksena.
Vuosina 2013-2022 valvontarangaistusta suoritti vuosittain 26–54 henkilöä. Yhteensä jonkinlaiseen yhdyskuntaseuraamukseen tuomittuja oli näinä vuosina vuosittain 2 978 – 3 426.
Aiheesta muualla

TS: Valvontapanta tuplasi totaalikieltäytyjien määrän (29.5.2013) (Arkistoitu – Internet Archive) (mtv.fi)
Vankien valvontapanta käyttöön syksyllä (9.2.2011) (yle.fi)
Toy Story 2

| Toy Story 2 |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  John Lasseter Lee Unkrich (apuohjaaja) Ash Brannon (apuohjaaja)
Käsikirjoittaja:  John Lasseter Peter Docter Ash Brannon Andrew Stanton
Tuottaja:  Helene Plotkin Karen Robert Jackson Sarah McArthur
Säveltäjä:  Randy Newman
Kuvaaja:  Sharon Calahan
Pääosat:  Tom Hanks Tim Allen Joan Cusack Kelsey Grammer Don Rickles Wallace Shawn Jim Varney John Ratzenberger Wayne Knight
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Buena Vista Distribution
Levittäjä:  InterCom Fórum Hungary Netflix Disney+
Ensi-ilta:   24. marraskuuta 1999    18. helmikuuta 2000 3D   1. lokakuuta 2009  2. lokakuuta 2009
Kesto:  92 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  90 000 000 dollaria
Edeltäjä:  Toy Story – leluelämää
Seuraaja:  Toy Story 3
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Toy Story 2 on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Pixarin animaatioelokuva, jatko-osa elokuvalle Toy Story – leluelämää. Se on John Lasseterin ohjaama. Elokuva sai parhaana komediaelokuvana Golden Globe -palkinnon.
Juoni

Juoni perustuu niihin elementteihin, jotka jäivät pois edeltävästä elokuvasta, kun siinä keskityttiin Woodyn ja Buzz Lightyearin ystävyyteen.
Woodyn omistaja Andy on lähdössä Länkkärileirille ja hän on ottamassa Woodyn mukaansa, mutta Andy vahingossa repii Woodyn käden ja hän jää pois matkasta. Sitten Woodyn ystävä Wheezy joutuu kirpparille ja Woody pelastaa hänet, mutta lelukauppaketju Alin Leluladon omistaja Al varastaa Woodyn samalla. Muut lelut saavat selville, kuka vei Woodyn ja Buzz Lightyear, Herra Perunapää, Rex, Röh ja Slinky lähtevät vaaralliselle pelastusmatkalle. Samaan aikaan Woody tapaa ”oikean” perheensä, johon kuuluu lehmityttö Jessie, Woodyn hevonen Napakymppi ja mainari Paukku-Pete. Woodylle selviää, että hän on arvokas keräilyesine. Hänelle selviää myös, että Al on myymässä lelut lelumuseoon Japaniin. Buzz ja muut etsijät yrittävät etsiä Woodya Alin leluladosta, mutta häntä ei löydy. Buzz joutuu myös nenäkkäin toisen Buzz Lightyearin kanssa, joka on samanlainen kuin hänkin alun perin.
Buzzien paikka vaihtuu ja oikea Buzz seuraa muita Alin asuntoon, jossa Woody oikeasti on. Woody on kuitenkin päättänyt lähteä Japaniin muiden kanssa ja muut pelastajat poistuvat. Woodylle iskeekin katumus ja hän tajuaa, että ystävät ja omistajan rakkaus ovat tärkeimpiä asioita lelun elämässä. Hän päättää palata takaisin ja pyytää Jessietä, Napakymppiä ja Paukku-Peteä mukaan. Jessie ja Napakymppi suostuvat, mutta Paukku-Pete on eri mieltä ja väkisin pakottaa muut mukaansa. Buzz ja muut seuraavat Alia lentokentälle pizzataksilla ja vapauttavat Woodyn. Jessie ei pääse vapaaksi ajoissa ja Woody, Buzz ja Napakymppi pelastavat hänet lentokoneesta. Joukko palaa takaisin kotiin ja varsinkin Andy on iloinen saamistaan uusista leluista.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Alkuperäinen | Suomenkielinen | Hahmo |
| Tom Hanks | Antti Pääkkönen | Woody |
| Tim Allen | Santeri Kinnunen | Buzz Lightyear |
| Joan Cusack | Nina Tapio | Jessie |
| Kelsey Grammer | Eero Saarinen | Mainari Paukku-Pete |
| Don Rickles | Pekka Autiovuori | Herra Perunapää |
| Jim Varney | Jarmo Koski | Slinky |
| Wallace Shawn | Mikko Kivinen | Rex |
| John Ratzenberger | Petteri Summanen | Röh |
| Estelle Harris | Maija-Liisa Peuhu | Rouva Perunapää |
| Wayne Knight | Jarkko Tiainen | Al McWhiggin |
| Annie Potts | Katariina Kaitue | Bo Peep |
| John Morris | Max Wiberg | Andy |
| Joe Ranft (puhe) Robert Goulet (laulu) | Jukka Rasila (puhe) Matti Holi (laulu) | Wheezy |
| Jodi Benson | Mervi Hiltunen | Barbie |
| Andrew Stanton | Markku Riikonen | Keisari Zurg |
| Laurie Metcalf | Rinna Paatso | Andyn äiti |
| Jonathan Harris | Veikko Honkanen | Lelutohtori Geri |
| R. Lee Ermey | Pekka Lehtosaari | Kersantti |
| Jeff Pidgeon | Antti Pääkkönen | Vihreät alienit |
Suomenkielisen version sivurooleista vastaavat Maria Wiberg, Telma Tuomisto, Vaula Hyry, Jaana Hovinen ja Ralf Öhberg.
Ylioppilas

Ylioppilas tarkoittaa seuraavia:
Ylioppilastutkinnon suorittanut henkilö
Yliopistossa opiskeleva henkilö
Aikaisemmin termi oli yksikäsitteinen, sillä ylioppilastutkinnon suorittaminen oli edellytys yliopistoon pääsemiselle.
Ennen päivänlaskua ei voi

| Ennen päivänlaskua ei voi |
| --- | --- |

Kirjailija:  Johanna Sinisalo
Genre:  Scifi
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2000
Sivumäärä:  268
ISBN:  951-31-1886-X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ennen päivänlaskua ei voi on Johanna Sinisalon esikoisromaani vuodelta 2000. Sen teemana ovat ihmisten väliset valtasuhteet.
Kirja sai samana vuonna Finlandia-palkinnon ensimmäisenä fantasia- tai tieteiskirjana, ja kirjan saavuttaman suuren suosion vuoksi siitä otettiin samana vuonna vielä kaksi lisäpainosta. Ennen päivänlaskua ei voi on voittanut myös Suomen Tolkien-seuran parhaalle suomalaiselle fantasiakirjalle jakaman Kuvastaja-palkinnon,  Akateemisen suosituin esikoisteos -palkinnon, Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon ja kansainvälisen James Tiptree Jr -palkinnon.
Juoni

Mikael löytää kerrostaloyhtiönsä pihan roskakatoksesta pienen peikonpoikasen. Tunteet ottavat Mikaelista vallan, ja hän vie pennun asuntoonsa. Eläin saa jäädä Mikaelin kotiin – mutta ”vain siihen asti, kun se pärjää omillaan luonnossa”... Kuitenkin alusta asti Mikael tuntee omituista vetovoimaa peikkoa kohtaan.
»Se oli kauneinta, mitä olin koskaan nähnyt. Tiesin heti, että haluan sen.»
Peikko alkaa vallata yhä suurempaa ja suurempaa alaa Mikaelin elämässä. Loppujen lopuksi kaikki kirjan henkilöt ovat saaneet osansa peikon salaperäisestä lumosta. Tuodessaan peikon kotiinsa Mikael toi nykymaailmaan palan yötä ja villiä luontoa, eikä mikään palaa enää ennalleen.
Henkilöt > Enkeli

Enkeli eli Mikael Kalervo Hartikainen on kirjan päähenkilö, homoseksuaali, 33-vuotias menestyvä ja paljon käytetty mainosvalokuvaaja ja -kuvienkäsittelijä, joka tekee töitä freelancerina.
Hänet tunnetaan yleisesti "Enkelinä" kauniin ulkomuotonsa tähden; hänellä on huomattavan vaaleat kiharat hiukset ja suuret siniset silmät. Muutoin häntä kuvaillaan kalpeaihoiseksi, vartaloltaan urheilulliseksi ja 182-senttiseksi. Mikael kuvataan kirjassa melko miellyttäväksi ihmiseksi, tunteelliseksi ja ystävälliseksi, mutta toisaalta myös aavistuksen laskelmoivaksi; hän on valmis menemään pitkälle ja jopa käyttämään ihmisiä hyväkseen saadakseen mitä haluaa tai kokee tarvitsevansa. Useaan otteeseen hän myös käyttäytyy hivenen itsekkäästi eikä vaikuta kovin kiinnostuneelta siitä miten hänen tekonsa vaikuttavat muihin ihmisiin. Mikaelista on kuitenkin melko helppo pitää.
Mikaelilla on ollut useita suhteita, joista päällimmäisiksi nousevat suhde entiseen miesystävään eläinlääkäri Hämäläiseen, Mikaelin toivoton ihastus heteromies Marttiin ja lopulta myös Mikaelin suhde Eckeen.
Mikael asuu kalliisti ja tyylikkäästi sisustetussa asunnossa Pyynikintorin laidalla.
Henkilöt > Martes

Martes eli Martti on komea ja miehekäs heteromies. Hän on pitkä ja harteikas, tummatukkainen ja silmälasipäinen. Hän on sekä Enkelin ihastus että satunnainen työnantaja mainostoimistonsa puolesta.
Hän ja Mikael tutustuivat toisiinsa töiden kautta. Mikael ihastui Marttiin välittömästi; heidän välillään vallitsi syvä yhteisymmärrys, ja he tulivat loistavasti toimeen. Martin ollessa humalassa he ovat suudelleet. Martti kieltää asian täysin eikä suostu puhumaan siitä. Useaan otteeseen kirjassa vihjaillaan, että Martilla mahdollisesti oli jonkinlaisia epäselviä tunteita Mikaelia kohtaan, joita hän ei itsekään kykene hyväksymään.
Martes on huumorintajuinen ja määrätietoinen, mutta jokseenkin itsekeskeinen, rahanahne ja kylmä. Hän ei juurikaan välitä muiden ihmisten tunteista kunhan saa itse mitä haluaa ja käyttää Mikaelin miellyttämisenhalua häikäilemättömästi hyväkseen.
Henkilöt > Tohtori Spiderman

Tohtori Spiderman eli eläinlääkäri Jori Hämäläinen omistaa yksityisklinikan ja on Mikaelin entinen miesystävä. Hänen ikäänsä ei kerrota tarkasti, mutta hän on jonkin verran Mikaelia vanhempi. Hänen kerrotaan myös eläneen aikoinaan naisen kanssa avioliitossa ja olevan kahden alle kymmenvuotiaan pojan isä. Tohtori Spiderman on viisaan mietteliäs, kyyninen ja kuivahko, aitoa professorityyppiä. Lopun huippukohtien jälkeen Spiderman mietiskelee peikkoihin liittyviä asioita ja näyttää ymmärtävän paljon enemmän kuin kukaan muu.
Häntä kuvaillaan ajokoiran näköiseksi; luultavasti siis kapeat ja vanhentuneet kasvot ja pitkä nenä. Spidermanin lempinimi tulee hänen tavastaan alkaa änkyttää hermostuksissaan, jolloin Hämäläisestä on tullut Hämä-hämä-hämäläinen ja siitä Hämähäkkimies eli Spiderman.
Henkilöt > Ecke

Ecke on Mikaeliin ihastunut tumma ja silmälasipäinen nuori mies, "sitä tyyppiä jota yleensä kuvailtaisiin nörtiksi" eikä Mikaelin totuttua tasoa ja tyyppiä. Hän asuu Kalevan perukoilla sotkuisessa asunnossa. Hänen huoneensa on vuorattu kirjahyllyillä, jotka ovat täynnä keräilyharvinaisuuksia. Hän omistaa yhdistetyn tietokoneliikkeen ja antikvariaatin.
Ecke on kuin nuhruinen varis, joka keräilee kaikkea kiiltävää. Hän ihailee Mikaelia suunnattomasti ja on myös muiden komistusten perään. Luonteeltaan Eckeä kuvaillaan kuitenkin viehättäväksi, älykkääksi ja hauskaksi, ja juuri niillä ominaisuuksilla hän voittaakin Mikaelin vähitellen puolelleen.
Henkilöt > Palomita

Palomita on nuori postimyyntivaimo Filippiineiltä, joka asuu alistavan miehensä Pentti Koistisen kanssa Mikaelin alakerrassa. Hän ihastuu Mikaeliin, mikä saa hänet kapinoimaan miestään vastaan ja tekemään "kiellettyjä" asioita, kuten pitämään omaa omaisuutta.
Miljöö

Romaani sijoittuu Sinisalon kotikaupunkiin, Tampereelle. Tapahtuma-aika on nykyaika vaihtoehtotodellisuudessa.
Rakenne

Kertomus rakentuu muutaman sivun mittaisista pätkistä, joiden välillä kertojan näkökulma vaihtuu. Ne ovat minä-muodossa, ja tällä tavalla kirjoittaja on tuonut tekstiin syvyyttä ja vaihtelua. Kerronnan vaihtelua Sinisalo on käyttänyt myös tehokeinona, ja kertoja vaihtuukin välillä jopa kesken tärkeän kohtauksen. Jokaisen kerrontapätkän nimi kertoo, kenen näkökulmasta on kyse.
Tekstiin on sisällytetty myös peikkoihin liittyviä sitaatteja runoista ja romaaneista.
Kirjan nimi

Kirjan nimi tulee Reino Helismaan säveltämästä ja sanoittamasta ja Tapio Rautavaaran esittämästä kappaleesta ”Päivänsäde ja menninkäinen”, jossa lauletaan: ”Kas, menninkäinen ennen päivän laskua ei voi / milloinkaan elää päällä maan.”
Samasta kappaleesta on lainattu säkeitä kirjan viiden osan nimiksi:
I. ”Hämärä jo maille hiipi”
II. ”Tunsi kummaa leiskuntaa”
III. ”Loisteesi mun sokeaksi saa”
IV. ”Pimeys vie hengen multa”
V. ”Ja toinen yötä rakastaa”.