stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koripallon naisten SM-sarjakausi 2003–2004
Ottelukaavio

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Finaalit | Finaalit | Finaalit |
 
|   |   |   |   |   |   | A1 |  Pantterit | 3 |   |  |  |  |  |
|   | A3 |  Pussihukat | 2 |   |   | A4 |  BC Nokia | 0 |   |   |  |  |  |
|   | B1 |  Äänekosken Huima | 1 |   |   |   |   |   |   |   | A1 |  Pantterit | 3 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | A2 |  Espoo Basket Team | 0 |
|   |   |   |   |   |   | A2 |  Espoo Basket Team | 3 |   |   |  |  |  |
|   | A4 |  BC Nokia | 2 |   |   | A3 |  Pussihukat | 0 |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | A5 |  Turun Riento | 0 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | A3 |  Pussihukat | 78 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | A4 |  BC Nokia | 65 |
Kristinusko Tuvalussa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Tuvalussa. Kristinusko on Tuvalun suurin uskonto. Väestöstä 92,7 prosenttia kuului vuonna 2017 protestanttisiin kirkkoihin. Tuvalun kirkko on suurin kirkkokunta. Tämän lisäksi Tuvalussa toimii pieni katolinen kirkko sekä helluntailainen ja adventistinen kirkko.
Lapuan kihlakunta (1996)

Lapuan kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Alahärmä, Alajärvi, Evijärvi, Kauhava, Kortesjärvi, Lappajärvi, Lapua, Vimpeli ja Ylihärmä. Kihlakunta sijaitsi aluksi Vaasan läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Länsi-Suomen läänissä.
Lapuan keskuskoulu

| Lapuan keskuskoulu |
| --- | --- |
 Lapuan keskuskoulu vuonna 2017
Sijainti:  Koulukatu 8 62100 Lapua
Perustettu:  1921
Rehtori:  Ulla-Maija Saikkonen-Mahne
Luokat:  1–6 (peruskoulu)
Oppilaita:  315
Lapuan Keskuskoulu on Lapuan kaupungissa sijaitseva peruskoulu, jossa on vuosiluokat 1–6, esiopetus sekä valmistava luokka ukrainalaisille lapsille ja nuorille. Lisäksi koulussa järjestetään koululaisten iltapäivätoimintaa. Oppilaita on noin 315, ja koulun rehtorina toimii Ulla-Maija Saikkonen-Mahne.
LV 407

LV 407 on HF-alueen kenttäradio, joka luokitellaan kantamansa perusteella armeijakuntaradioksi. Sen valmistaja oli Southcom (nyk. Loral Terracom) ja radion kaupallinen tuotenimi on SC-130. Radio on ollut muun muassa Yhdysvaltojen merijalkaväen käytössä nimityksellä AN/URC-87. Radio on kannettavaa tyyppiä ja sen taajuusalue on 2 MHz - 12 MHz. Kanavaväli on 1 kHz eli kanavia on 9 999 kappaletta. Radion lähetyslajit ovat A1, A3H ja A3J joko alemmalla sivunauhalla LSB tai ylemmällä sivunauhalla USB. Lähetysteho on keskimäärin 20 W PEP. Kantama on noin 30 km, avaruusaalloilla jopa noin 100 km.
Yhteistä radiossa LV 217:n kanssa on se, että siinä voidaan käyttää samoja akkuja ja samaa kuulopuhelinta.
Kulttuurikeskus Karjalantalo

Vuonna 1954 valmistunut Karjalantalo.
Kulttuurikeskus Karjalantalo on Joensuun keskustassa Ilosaaressa toimiva rytmimusiikin keskus. Keskus avattiin 11. helmikuuta 2011. Keskus sisältää Joensuun Popmuusikoiden klubi- ja ravintolatoiminnan ja Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun pop-jazz- ja kansanmusiikin opetuksen.. Lisäksi talossa on ravintola.
Joensuun Popmuusikoiden perustama Joensuun Töminä osakeyhtiö vuokrasi keskusta varten huhtikuussa 2010 Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiöltä (KKES) Karjalantalon. Talon koko toiminta siirtyi vuoden 2011 alussa Joensuun Popmuusikot ry:n hallintaan. Aikaisemmin talossa toimi ravintola Puukello ja KKES, ja talo oli erilaisten kokousten, juhlien ja tapahtumien pitopaikka.
Kerubi

Keskuksessa on neljä Ravintola Kerubi -nimellä toimivaa kokonaisuutta: Kerubin Keittiö, Kerubin Sali, Kerubin Kellari ja keväällä 2011 avautuva Kerubin Terassi. Kerubi-nimi on perua Joensuussa aikaisemmin toimineesta rokkibaarista.
Ammattikorkeakoulu

Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun musiikinkoulutusohjelman toimintaa varten on opetustiloja, kokoustiloja, äänieristettyjä treenikämppiä ja soittoluokkia.
Aiheesta muualla

Kulttuurikeskus Karjalantalo
Kukkolampi (Mäntyharju, Vanhakorpi)

| Kukkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°19′04″N, 26°39′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskujoki:  Korvenjoki Ruokepuoliseen 
Järvinumero:  14.915.1.036
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,7 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  1,113 km  
Pinta-ala:  2,011 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKukkolampi 
Kukkolampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Vanhakorven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 400 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Nurmaanjärven valuma-alueeseen (14.915) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,7 metriä mpy.
Korvenperänlampi

| Korvenperänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°57′10″N, 25°58′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Humalalampeen 
Järvinumero:  14.237.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,3 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,743 km  
Pinta-ala:  2,588 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorvenperänlampi 
Korvenperänlampi  on Keski-Suomessa Joutsassa Humalapohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Haapajoen valuma-alueeseen (14.237) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,3 metriä mpy.
Kypäränkoriste

Kotka ritarin kypäränkoristeena turnajaisissa Toscanassa.
Brandenburg-Ansbachin rajakreivin vaakuna, jossa on 15 kypärää ja kypäränkoristetta.
Vaakunan osat
Kilpi
(Tinktuurit)
Kilven jako
Kilven-
kannattaja
Kilven-
kannattaja
Sotahuuto
Kypäränkoriste
Lakipunos
Kypäränpeite
Kypärä
Arvokruunu
Postamentti
Kunniamerkki
Airut-
kuviot
Yleis-
kuviot
Tunnuslause
Kypäränkoriste on vaakunakokonaisuudessa kypärästä nouseva kolmiulotteinen tunnus tai muu merkki. Kypäränkoristeiden alkuperäisenä tehtävänä oli usein lähinnä mahtailu, mutta sen merkitys ritarin tunnistamisessa kasvoi turnajaisten kukoistuskaudella, kun koristeena alettiin käyttää kilvellä olevia tunnuksia. Kypäränkoristeina on myös käytetty vaakunasta riippumattomia tunnuksia esimerkiksi viittauksena sukujuuriin, ja heraldiikan rappiokaudella kypäränkoristeissa saattoi olla jopa vallattomia piirteitä. Etenkin Saksassa kypäränkoristeita on käytetty erotuksena saman suvun eri haarojen välillä.
Heraldisten kypäränkoristeiden juuret ovat ritareiden kypärissään käyttämissä koristeissa. Niistä ensimmäiset tehtiin kovetetusta nahasta, joka kiinnitettiin kypärään nahasta neulotun kalotin avulla, joka taas puolestaan kätkettiin lakipunoksella. Turnajaisten aikakauden päätyttyä kypäränkoriste kehittyi aidosta esineestä pelkäksi piirrokseksi. Se kuitenkin säilytti kolmiulotteisen luonteensa, mikä erottaa sen esimerkiksi vaakunakilpien kuvioista. Aluksi kypäränkoriste oli luultavasti henkilökohtainen, mutta siitä on sittemmin tullut yhtä lailla perinnöllinen sukuvaakunan osa kuin muutkin tunnukset.
Kypäränkoristeiden käyttöä säätelevät tavat ovat eri maissa erilaisia. Suomessa kypäränkoriste kuuluu vaakunaan, mikäli siinä on kypärä. Irrallisena sitä ei sen sijaan voi käyttää, toisin kuin esimerkiksi Englannissa. Jos koriste toistaa kilvellä olevan tunnuksen, on se yleensä vaakunan pääväreissä. Muuten kypäränkoristeen värejä ei ole erityisesti määrätty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kypäränkoriste Wikimedia Commonsissa
Kyra (Taka-Baikalia)

Kyra (ven. Кыра) on kylä, maalaiskunta ja Kyran piirin hallinnollinen keskus Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kyra-joen rannalla 445 kilometriä Tšitasta etelään. Asukkaita on 4 700 henkeä (vuonna 2002).
Paikkakunta on saanut alkunsa 1700-luvun alussa perustetusta rajavartiostosta. Nykyään seudun pääelinkeino on maatalous. Kyrassa on keskikoulu, lasten musiikki- ja taidekoulut, lasten luomistyön keskus, kulttuuritalo, kirjasto, kotiseutumuseo ja piirisairaala. Paikallislehtenä ilmestyy Ononskaja pravda (”Ononin totuus”). Lentokenttä suljettiin 1990-luvun alussa.
Aiheesta muualla

Kyran piiri Taka-Baikalian aluepiirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
LV 623

LV 623 on Suomen puolustusvoimien käyttämä kenttäradiotyyppi, jota on käytetty panssarivaunuissa. Se on neuvostoliittolaista valmistetta alkuperäiseltä nimeltään R-123.[lähde? ]
Suomen puolustusvoimien radiot
Komppaniaradiot 100–199
| --- | --- |
Yhtymän viestijärjestelmä 2: LV 141
1960-luvun viestijärjestelmät: LV 103
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: Integrated, Intra-Squad Radio
Pataljoonaradiot 200–299
| --- | --- |
Yhtymän viestijärjestelmä 2: LV 241
Yhtymän viestijärjestelmä 1: LV 217M
1970-luvun viestijärjestelmät: LV 217
1960-luvun viestijärjestelmät: LV 203 | LV 202 | LV 201
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Prikaatiradiot 300–399
| --- | --- |
Yhtymän viestijärjestelmä 2: LV 342 | LV 341
Yhtymän viestijärjestelmä 1: LV 317M
1970-luvun viestijärjestelmät: LV 317
1960-luvun viestijärjestelmät: LV 308 | LV 306 | LV 305 | LV 302 | LV 301
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Armeijakuntaradiot 400–499
| --- | --- |
Yhtymän viestijärjestelmä 2: LV 441
1970-luvun viestijärjestelmät: V 475 | V 471 | LV 450 | LV 407 | LV 404 | L 403
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Ylijohdon radiot 500–599
| --- | --- |
1970-luvun viestijärjestelmät: LV 541
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Erikoisradiot 600–699
| --- | --- |
2000-luvun viestijärjestelmät: LV 641
1980-luvun viestijärjestelmät: LV 665 | LV 663
1960-luvun viestijärjestelmät: LV 661 | LV 623 (panssarivaunuradio)
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Merivoimien radiot 700–799
| --- | --- |
2000-luvun viestijärjestelmät: LV 641
1970-luvun viestijärjestelmät: LV 754 | LV 753
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Ilmavoimien radiot 800–899
| --- | --- |
1970-luvun viestijärjestelmät: LV 873 | LV 872 | LV 871
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Muut radiot 900–999
Latinankielinen Wikipedia

Latinankielinen Wikipedia (lat. Vicipaedia Latina, Libera encyclopaedia) on Wikipedian latinankielinen versio. Vicipaedia aloitti vuonna 2002 lähinnä antiikkiin suuntautuneena projektina, mutta myöhemmin se on laajentunut käsittelemään kaikenlaisia aiheita muiden laajojen Wikipedioiden tapaan. Vicipaedia Latina on saanut kasvavassa määrin erilaista asiantuntemusta edustavia kirjoittajia, ja samalla artikkelien kieliasu on huomattavasti parantunut.
Tavoitteena on noudattaa klassillisen tai filologisen latinan kieliopillista normia. Sanojen valinnassa pyritään noudattamaan klassillista perinnettä, mutta moderneista asioista puhuttaessa on omaksuttu Nuntii Latini -tyyppinen pragmaattisuus, jossa pyritään harkituilla sanalainoilla täsmälliseen ilmaisuun. Ennen uudissanojen käyttöönottoa asioista yleensä keskustellaan varsin perusteellisesti. Artikkelien kieli on luonnollisesti latina, mutta keskusteluissa on mahdollista käyttää useita kieliä aina tarpeen mukaan.
Tavoitteena on myös luoda oppimisalusta (Porta Eruditionis) koululaisille ja latinasta kiinnostuneille aikuisopiskelijoille.
Vicipaedia Latinassa on noin 140 000 artikkelia.
Kyhmylyhtykrotti

| Kyhmylyhtykrotti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Krottikalat Lophiiformes
Heimo::  Lyhtykrotit Melanocetidae
Suku::  Melanocetus
Laji::  johnsonii
Kaksiosainen nimi
 Melanocetus johnsonii  Günther, 1864 
Katso myös
   Kyhmylyhtykrotti Wikispeciesissä   Kyhmylyhtykrotti Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kyhmylyhtykrotti (Melanocetus johnsonii) on lyhtykrotteihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä kaikista valtameristä.
Koko ja ulkonäkö

Kyhmylyhtykrottinaaras voi kasvaa suurimmillaan 15–18 cm pitkäksi ja koiras on huomattavasti pienempi, suurimmillaan noin 3 cm. Lajin naaras on ruumiinrakenteeltaan pallomainen ja tukeva. Pää ja suu ovat suuret. Selkäevän ensimmäinen ruoto on pidentynyt ja sen päässä on valoelin. Valon tuottaa bioluminoiva Enterovibrio escacola-bakteeri. Kalalla ei ole vatsaeviä. Koiraalla on hyvin kehittyneet hajuelimet. Kyhmylyhtykrotti on väriltään tumman ruskea tai musta.
Levinneisyys ja elintavat

Kyhmylyhtykrotti elää lauhkeissa ja lämpimissä vesissä niin Atlantin valtameressä, Intian valtameressä kuin Tyynessämeressäkin. Laji elää useimmiten 600–1 500 metrin syvyydessä ja syvimmillään sitä on tavattu 2 100 metrin syvyydessä. Kyhmylyhtykrotti on peto ja käyttää valoelintään saaliin houkutteluun. Lajin koiraat voivat kiinnittyä naaraan ruumiiseen, mutta eivät elä naaraan loisina.
Kristiina Silvan

| Kristiina Silvan> Henkilötiedot.Koulutus ja ura |
| --- | --- |
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Instituutti:  Ulkopoliittinen instituutti
Tutkimusalue:  Poliittinen historia
Kristiina Silvan on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, joka tutkii entisen Neuvostoliiton alueella tapahtuvia yhteiskunnallisia liikkeitä ja sisäpolitiikkaa. Silvan työskentelee Ulkopoliittisessa instituutissa tutkijana.
Silvanin vuonna 2022 valmistunut väitöskirja Legacies of the Komsomol : Afterlife of the Leninist Communist Youth League and Contemporary State-Affiliated Youth Activism in Post-Soviet Belarus and Russia käsittelee venäläistä ja valkovenäläistä valtiollista nuorisotoimintaa.
Teokset

Kristiina Silvan: Legacies of the Komsomol : Afterlife of the Leninist Communist Youth League and Contemporary State-Affiliated Youth Activism in Post-Soviet Belarus and Russia Helsingin yliopisto.  25.2.2022. (englanniksi)
Aiheesta muualla

Ulkopoliittinen instituutti: Kristiina Silvan
Kylmämäen tekolampi

| Kylmämäen tekolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°12′22″N, 26°47′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Härkäjärven valuma-alue (14.96)
Laskuoja:  oja Jouteeseen 
Järvinumero:  14.964.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  yli 140 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  0,879 km  
Pinta-ala:  3,532 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKylmämäen tekolampi 
Kylmämäen tekolampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Kylmämäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Kurrilanjoen valuma-alueeseen (14.964) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on yli  140 metriä mpy.
Kylmäkosken kaivos

Kylmäkosken nikkeli-kuparikaivos sijaitsi Taipaleen kylässä Kylmäkoskella Pirkanmaalla ja se oli toiminnassa 1971–1974. Malmia louhittiin toiminta-aikana 0,69 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 0,36 % nikkeliä ja 0,27 % kuparia. Kaivoksen malmimineraaleja olivat magneettikiisu, pentlandiitti, kuparikiisu ja kubaniitti. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy.
Malmista saatiin ensimmäinen viite 1961 kansannäytteen perusteella ja itse esiintymä löytyi 1962.
Kylmäekstruusio

Kylmäekstruusio eli kylmämuotoilu  on ekstruusiota, jossa lämpötila pidetään prosessin aikana alle 50 °C:ssa . Lisäksi kylmäekstruusion määritelmässä korostuu se, että päätarkoitus on nimenomaan muotoilla massaa tiiviiksi lopputuotteeksi. Myös aistinvaraiset ominaisuudet, kuten pinnan sileys ja tasaisuus, ovat tärkeitä ominaisuuksia kylmämuotoilussa.
Kylmäekstruusiolla tarkoitetaan prosessia, jossa raakamateriaalista muotoillaan (ja sekoitetaan) matalassa lämpötilassa lopputuote . Myös ruuvinpyörimisnopeus ekstruuderissa on kylmämuotoiltaessa hitaampi verrattuna esimerkiksi korkeammissa lämpötiloissa tehtävään ekstruusioon. Tällaisia ekstruusiotuotteita, joiden valmistuksessa käytetty leikkausvoima on matalampi (engl. low shear), ovat tyypillisesti erilaiset pastatuotteet ja prosessoidut lihatuotteet . Siten kylmäekstruusiolla valmistettavien tuotteiden tekstuuri eroaa oleellisesti keittoekstruusiolla perinteisesti valmistettavien snacktuotteiden, kuten maissinaksujen, huokoisesta tekstuurista.
Kylmäekstruusiossa voidaan käyttää yksi- tai kaksiruuvipuristinta tai suulakepuristinta.
Kuuraketti (kirja)

| Kuuraketti> Moonraker.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Ian Fleming
Kansitaiteilija:  Ian Fleming/Keith Lewis
Kieli:  englanti
Genre:  rikoskirjallisuus (vakoiluromaani)
Kustantaja:  Jonathan Cape
Julkaistu:  5. huhtikuuta 1955
Suomennos
Suomentaja:  Raimo Arhela
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1965
Sarja: James Bond-kirjat
Edeltävä:  Elä ja anna toisten kuolla
Seuraava:  Timantit ovat ikuisia
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuuraketti (Moonraker) on Ian Flemingin kirjoittama, järjestyksessään kolmas James Bond -romaani. Se julkaistiin alkukielellään englanniksi vuonna 1955 ja suomeksi kymmenen vuotta myöhemmin 1965. Kirjan pohjalta tehty elokuva Kuuraketti on juoneltaan hyvin erilainen kuin nimikkokirja.
Juoni

MI6 lähettää James Bondin tutkimaan teollisuusmiljonäärin sir Hugo Draxin ylläpitämää, Englannin rannikolla sijaitsevaa laukaisualustaa, jossa on kehitteillä V2-ohjuksen päivitetty versio koodinimeltä "Kuuraketti", joka on suunnitteltu osaksi Britannian puolustusjärjestelmää. Mitä enemmän Bond alkaa tutkimaan tapausta, sitä enemmän salaperäisen menneisyyden omaavan Draxin hämäräperäinen tausta paljastuu, kuten myös että kenelle Drax todellisuudessa työskentelee ja mihin kavalaan tarkoitukseen ydinkärjellä varustettu "Kuuraketti" onkaan todellisuudessa suunniteltu.
Henkilöt

James Bond
Gala Brand
Sir Hugo Drax
M
Krebs
Ronnie Wallance
Loelia Ponsonby
Miss Moneypenny
Bill Tanner
Kriinumit

| Kriinumit |
| --- | --- |
 Kapmaankriinumi (Crinum moorei)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Narsissikasvit Amaryllidaceae
Suku::  Kriinumit Crinum  L.
Katso myös
   Kriinumit Wikispeciesissä   Kriinumit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kriinumit (Crinum) on narsissikasvien suku, johon kuuluu noin 100 lajia. Ne kasvavat sipuleista ja kasvattavat komean kellomaisen kukan lehdettömän kukkavarren päähän. Lehdet ovat sileälaitaiset, pitkulaiset. Kriinumeita kasvaa tropiikissa jokien ja lampien reunoilla. Jotkin lajit ovat näyttäviä akvaariokasveja. Niitä on kotoisin Afrikasta ja Aasiasta. Myös kuivalla maalla eläviä kriinumeita viljellään koristekasveina.
Lajeja > Akvaariossa

Kurttukriinumi (Crinum natans)
Isokriinumi, siaminkriinumi (Crinum thaianum)
Lajeja > Koristekasveina

Aasiankriinumi (Crinum asiaticum)
Kapmaankriinumi (Crinum moorei)
Tarhakriinumi (Crinum × powellii)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kriinumit (Crinum)
Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kriinumit (Crinum)
ITIS: Crinum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Crinum (englanniksi)
Flora of China: Crinum (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Genus Crinum (englanniksi)
Lapsen vieraannuttaminen

Lapsen vieraannuttaminen tarkoittaa toimintaa, jossa lapsen toinen vanhempi eli vieraannuttaja manipuloi lasta tarkoituksena lopettaa lapsen suhde toiseen vanhempaan. Vieraannuttaminen alkaa normaalisti vanhempien eron jälkeen ja sen taustalla vaikuttaa usein vieraannuttajavanhemmalla oleva persoonallisuushäiriö. Vieraannuttaminen kohdistuu usein 9–15-vuotiaisiin lapsiin. Sen vaikutukset johtavat usein erilaiseen psyykkiseen oireiluun, johon sisältyy muun muassa masennusta, itsetunto- ja luottamusongelmia. Vieraannutettu lapsi myös menettää yhteytensä toiseen vanhempaansa ja hänen sukuunsa. Yhdysvaltalainen lastenpsykiatri Richard Gardner keksi vieraannuttamisoireyhtymän käsitteenä pohjautuen havaintoihinsa, joiden mukaan useat eronneet äidit tekivät lapsen isistä valheellisia hyväksikäyttösyytöksiä tarkoituksenaan katkaista heidän välinsä lapsiinsa. Tutkimusten mukaan vieraannuttamiseen syyllistyy molempien sukupuolten edustajia, mutta käytännössä vieraannuttaja on lapsen lähivanhemmaksi määrätty äiti. Yleisradion MOT-ohjelma tutki yli 80 Helsingin hovioikeuden käsittelemää huoltajuusriitaa vuodelta 2013 ja havainnoi, että vieraannuttaja oli äiti 90 prosentista tapauksista.
Oikeuspsykologian dosentti Helinä Häkkänen-Nyholmin mukaan vieraannuttaminen on kattotermi, joka sisältää useita erilaisia toimintamuotoja. Hänen julkaisemansa kyselytutkimuksen mukaan normaalin vieraannuttamistapauksen päämotiivina oli kosto. Häkkänen-Nyholmin mukaan vieraannuttajalla on usein narsismin piirteistä seuraavia vaikeuksia asettautua toisen vanhemman tai lapsen asemaan. Hänen mukaansa vieraannutettu lapsi voi pahimmassa tapauksessa menettää molemmat vanhempansa, koska hänen fyysinen yhteytensä vieraannutettuun vanhempaan katoaa samoin kuin henkinen yhteys vieraannuttajaan. Vieraannutetulle vanhemmalle kokemus on myös traumaattinen. Suomalaistutkimuksen mukaan kolmasosa vieraannutetuista vanhemmista oli harkinnut itsemurhaa ja 90 prosenttia kärsii traumaperäisestä stressihäiriöstä.
Vieraannuttaminen ei ole Suomessa varsinaisesti rikos, mutta poliisin mukaan sitä voidaan tutkia pahoinpitelynä. Vieraannuttamisen muuttaminen lakiin kirjatuksi rikokseksi on useiden eri järjestöjen, kuten Isät lasten asialla -yhdistyksen, tavoite. Lapsenhuoltolakia muutettiin joulukuussa 2019 lisäämällä huoltajille velvollisuuksia vaalia lapselle tärkeitä ihmissuhteita. Oikeusministeriö ei kannata vieraannuttamisen kriminalisointia, koska sen mukaan asiasta on vaikeaa saada näyttöä.
Aiheesta muualla

Yleisradio: Lapsen­myrkyttäjät: Seitsennäytöksinen tragedia - jolla on kaikesta huolimatta joskus onnellinenkin loppu 18.11.2016
Kris Russell

| Kris Russell |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. toukokuuta 1987 (ikä 37) Caroline, Alberta, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  77 kg
Seura
Seura:  Edmonton Oilers
Sarja:  NHL
Pelinumero:  4
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  Medicine Hat Tigers (WHL) Columbus Blue Jackets (NHL) Syracuse Crunch (AHL) St. Louis Blues (NHL) TPS (SM-liiga) Calgary Flames (NHL) Dallas Stars (NHL)
NHL-varaus:  67. varaus, 2005 Columbus Blue Jackets
Kris Russell (s. 2. toukokuuta 1987 Caroline, Alberta) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa NHL-seura Edmonton Oilersia.