stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alajärvi
Maantiede > Ilmasto

| Alajärven  ilmastodiagrammi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T | H | M | H | T | K | H | E | S | L | M | J |
|      0    -5 -6  |      0    -6 -10  |      0    -1 -8  |      0    5 -3  |      0    14 3  |      0    16 6  |      0    21 11  |      0    18 11  |      0    12 8  |      0    6 2  |      0    2 0  |      0    -2 -4  |
lämpötila celsiusasteina sademäärä millimetreinä Lähde: Foreca
Alajärven ilmasto luetaan kosteaan- ja kylmätalviseen ilmastotyyppiin. Alajärven säähavaintoasema sijaitsee Möksyssä. Alajärvi on yksi Suomen hallaisimmista paikoista. Ensilumi sataa Alajärvelle tavallisesti lokakuun viimeisinä päivinä.
Möksyn mittauspisteellä on mitattu Etelä-Pohjanmaan maakunnan virallinen pakkasennätys -45,5°C .
Maantiede > Kylät

Alajärvellä on neljä henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):
Alajärvi
Kurejoki
Menkijärvi
Möksy
Ulkosarkoja Alajärvellä ovat lisäksi Savonkylä, Tarvolankylä, Päällysaho ja Vimpeli.
Alajärveen liitetyssä Lehtimäessä on neljä henkikirjakylää (tieto vuodelta 1971):
Kukko
Laasala
Lehtimäki
Lipo (Livonkylä)
Kuntaliitosta edeltäneen Alajärven kulmakuntia ovat: Alakylä, Halla-aho, Hoisko, Huosianmaa, Höykkylä, Iiruu, Kaartunen, Karhula, Koivumäki, Kortekylä, Koskenvarsi, Kuolema, Levijoki, Luoma-aho, Myllykangas, Nälkämäki, Paalijärvi, Pekkola, Pihlajakangas, Pynttäri, Saukonkylä, Sissala, Teerineva, Uusikylä, Viinamäki ja Ylikylä.
Alajärveen liitetyn Lehtimäen kulmakuntia puolestaan ovat Jaakkola, Keskikylä, Latojoki, Lehtimäen kirkonkylä, Länsikylä, Peräkylä, Rannankylä, Rantakangas ja Saarimaa.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Alajärvellä oli 9 831 asukasta, joista 5 975 asui taajamissa, 3 798 haja-asutusalueilla ja 58:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Alajärven taajama-aste on 61,1 %. Alajärven taajamaväestö jakaantuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Alajärven keskustaajama | 5 111 |
| 2 | Lehtimäki (Keskikylä) | 608 |
| 3 | Luoma-aho | 256 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.
| Alajärven väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 11 089 | 11 089 |
| 1985 | 1985 |    | 11 683 | 11 683 |
| 1990 | 1990 |    | 11 963 | 11 963 |
| 1995 | 1995 |    | 11 890 | 11 890 |
| 2000 | 2000 |    | 11 503 | 11 503 |
| 2005 | 2005 |    | 10 910 | 10 910 |
| 2010 | 2010 |    | 10 487 | 10 487 |
| 2015 | 2015 |    | 10 006 | 10 006 |
| 2020 | 2020 |    | 9 550 | 9 550 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Alajärven väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 95,3 prosenttia, ruotsinkielisiä 0,2 prosenttia ja vieraskielisiä 4,5 prosenttia. Alajärvellä asui vuoden 2023 lopussa 367 ulkomaan kansalaista, mikä on 4,0 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on venäläiset, joita asuu Alajärvellä 162 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (79) ja virolaiset (53).
Väestö > Uskonto

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Alajärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Alajärven seurakunta
Lehtimäen kappeliseurakunta
Vuonna 2004 alajärveläisistä 8 227 kuului seurakuntaan.
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Alajärven kaupungin nykyisellä alueella.
Lehtimäen seurakunta (liitetty Alajärven seurakuntaan 2009)
Kirkon herätysliikkeistä vanhoillislestadiolaisuus on saanut vahvat juuret Alajärvellä. Vanhoillislestadiolaisten Alajärven rauhanyhdistykseen kuului vuonna 2023 yhteensä 423 jäsentä.. Lisäksi kunnassa vaikuttaa noin 500 jäsenen Alajärven helluntaiseurakunta sekä Alajärven vapaaseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Alajärven alueella toimii  Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Talous

Alajärven työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (9.6%)
Jalostus (30.0%)
Palvelusektori (59.1%)
Muut sektorit (1.3%)
Talousalueena Alajärvi kuuluu Järviseudun seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 36 671 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 42. suurin.
Alajärvellä oli vuonna 2022 yhteensä 3 344 työpaikkaa ja kaupungissa asui 3 360 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 74,9 prosenttia. Alajärven työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 59,1 prosenttia, jalostuksen 30,0 prosenttia ja alkutuotannon 9,6 prosenttia.
Alajärven työpaikkaomavaraisuus on 99,5 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 74,0 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,1 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Alajärvellä on 173,3 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Alajärvi tunnetaan erityisesti puu- ja hirsirakentamisesta. Alajärven tunnetuimpia suurimpia työnantajia on hirsitaloja ja -mökkejä valmistava Finnlamelli. Muita suuria puualan yrityksiä on massiivipuuelementtejä valmistava Hoisko CLT ja Keitele Timberin Alajärven saha.
Muita suuria työnantajia on alumiiniprofiileihin erikoistunut Mäkelä Alu, Ruukin teräspohjaisia seinäelementtejä valmistava Alajärven tehdas, ICT- ja taloushallintopalveluihin erikoistunut Järvinet sekä Rakennusliike M. Ranta. Alajärven suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuului vuonna 2021 myös virvoitusjuomia valmistava Cool West, energiayhtiö Alajärven Sähkö sekä koneurakointi Aki Sammalisto.
Alajärvi on merkittävä Suomen sähköverkon risteyspiste. Alajärvelle saapuu Oulusta merkittävin Suomen kantaverkkoon kuuluva pohjois-eteläsuuntainen sähkölinja. Alajärveltä on sähkölinja Seinäjoelle sekä sähkölinjat Tampereen ja Jyväskylän seuduille.
Talous > Teollisuus

Alajärvellä on seuraavia teollisuusyrityksiä:
Finnlamelli Oy
Keitele Timberin saha
Mäkelä Alu Oy, valmistaa alumiiniprofiileita ja pintakäsittelee niitä
Rautaruukki Oyj, tehdas valmistaa julkisivupaneeleja
Kulttuuri > Nähtävyydet

Alajärvellä sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Alvar Aallon suunnittelema Villa Väinölä, Eero Nelimarkan teoksia esittelevä Nelimarkka-museo sekä kuvanveistäjä Antti Maasalon ateljee ja julkiset taideteokset. Lehtimäellä sijaitseva Suokonmäki on valtakunnallisesti merkittävä maisema-alue. Alueella sijaitsi Pohjanmaan alueen varhaisin asutus.
Kulttuuri > Tapahtumat

Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Alajärvellä vuosina 1970 sekä 1996. Alajärvellä järjestetään myös Järviseudun alueen suurin hengellinen kesätapahtuma, Alajärven maakunnalliset kesäseurat . Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Alajärvellä vuonna 2002.
Kulttuuri > Ruoka

Alajärven pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla juustokaste, sianlihasta ja juustosta pannussa paistettu ruoka, jota syödään usein voileivän kanssa.
Hallinto ja politiikka > Hallinto

Alajärven kaupunginjohtaja vuodesta 2012 on Vesa Koivunen. Kaupunginvaltuustossa on 35 paikkaa, joista 17 on Keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | Kesk. | Kok. | SDP | SKDL Vas. | SMP PS | SKL KD | Muut | Yhteensä | äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 20 | 7 | 2 | 4 | 2 | – |  | 35 | 84,7 % |
| 1980 | 19 | 7 | 3 | 4 | 1 | 1 |  | 35 | 86,2 % |
| 1984 | 19 | 5 | 4 | 3 | 3 | 1 |  | 35 | 85,2 % |
| 1988 | 18 | 6 | 3 | 1 | 5 | 2 |  | 35 | 82,7 % |
| 1992 | 18 | 5 | 3 | 1 | 6 | 2 | – | 35 | 81,2 % |
| 1996 | 19 | 8 | 2 | 1 | 4 | 1 | – | 35 | 75,7 % |
| 2000 | 21 | 5 | 2 | 1 | 5 | 1 |  | 35 | 72,0 % |
| 2004 | 19 | 6 | 3 | 1 | 4 | 2 | – | 35 | 68,8 % |
| 2008 | 26 | 6 | 2 | 1 | 6 | 1 | 1a | 43 | 71,4 % |
| 2012 | 19 | 5 | 1 | – | 8 | 2 | – | 35 | 68,3 % |
| 2017 | 19 | 6 | 1 | 1 | 6 | 2 | – | 35 | 65,0 % |
| 2021 | 17 | 7 | 1 | – | 7 | 2 | 1b | 35 | 59,6 % |
a Itsenäisyyspuolue b Vihreä liitto
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
Hallinto ja politiikka > Politiikka

Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | KESK | KESK | PS | PS | KOK | KOK | KD | KD | SDP | SDP | VIHR | VIHR | VAS | VAS | muut | muut | Johto |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Johto |
| 2008 | 3 302 | 56,7 | 810 | 13,9 | 795 | 13,7 | 316 | 5,4 | 229 | 3,9 |  |  | 147 | 2,5 | 147 | 2,5 | 42,8 |
| 2012 | 2 614 | 48,6 | 1 221 | 22,7 | 768 | 14,3 | 284 | 5,3 | 240 | 4,5 | 78 | 1,4 | 133 | 2,5 | 43 | 0,8 | 25,9 |
| 2017 | 2 492 | 49,8 | 904 | 18,1 | 801 | 16,0 | 287 | 5,7 | 231 | 4,6 | 109 | 2,2 | 142 | 2,8 | 38 | 0,8 | 31,7 |
| 2021 | 1 993 | 45,2 | 862 | 19,6 | 813 | 18,5 | 278 | 6,3 | 174 | 4,0 | 154 | 3,5 | 106 | 2,4 | 25 | 0,6 | 25,6 |
Hallinto ja politiikka > Kunnan- ja kaupunginjohtajat

1963–1985: Jaakko Heinilä
1985–2012: Kalevi Moisio
2012– Vesa Koivunen
Tunnettuja asukkaita

| --- | --- |
 Alvar Aalto, arkkitehti  Esko Ahonen, kansanedustaja  Kirsti Doukas, kultaseppä, korumuotoilija  Jukka Haavisto, jazzmuusikko  Jori Harju, lippueamiraali, merivoimien komentaja  Reijo Hongisto, kansanedustaja  Pekka Höykinpuro, kestävyysjuoksija  Reijo Höykinpuro, kestävyysjuoksija  Mikko Joensuu, muusikko  Eino Kaila, filosofi, psykologi  Kosti Katajamäki, ralliautoilija  Valter Keltikangas, professori  Onni Kivipelto, Voice of Finland 2023 voittaja  Martti Korkia-Aho, kansanedustaja  Otto Latvala, jääkiekkoilija  Kalevi Luoma, pesäpalloilija  Inkeri Luoma-aho, näyttelijä  Matti Luoma-aho, kansanedustaja  Ari Mannio, keihäänheittäjä  Marko Maunuksela, Tangokuningas 2010 :  Elina Moisio, poliitikko  Kalevi Moisio, kaupunginjohtaja  Tommi Murto, pesäpalloilija  Eero Nelimarkka, kuvataiteilija, taiteilijaprofessori  Toivo Nygård, FT, professori, historiantutkija  Aulis Ojajärvi, kirjailija, rehtori  Eino Ojajärvi, kansanedustaja  Jonna Paananen, tubettaja  Pekka Peltomäki, pesäpalloilija  Antti Pesonen, Itsenäisyyspuolueen puheenjohtaja  Merja Rantamäki, iskelmälaulaja  Heikki Salmenkangas, kauppaneuvos  Jalmari Sauli, kirjailija  Tommi Siirilä, lentopalloilija  Annukka Talvitie, lentopalloilija  Verner Thomé, taidemaalari  Raimo Vistbacka, kansanedustaja, valtiopäiväneuvos  Reijo Vähälä, korkeushyppääjä
Kirjallisuutta

Junnila, Heikki: Alajärven historia : erämaasta kaupungiksi.  Alajärvi:  Alajärven kaupunki, 1999.  ISBN 951-97215-2-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alajärven kaupungin kotisivut
Tilastokeskus – Alajärven avainluvut
Alajärven seurakunnan kotisivut
Järviseudun Sanomat
| n k Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alajärvi  Alavus  Evijärvi  Ilmajoki  Isojoki  Isokyrö  Karijoki  Kauhajoki  Kauhava  Kuortane  Kurikka  Lappajärvi  Lapua  Seinäjoki  Soini  Teuva  Vimpeli  Ähtäri 
Entiset kunnat:  Alahärmä  Jalasjärvi  Jurva  Kortesjärvi  Lehtimäki  Nurmo  Peräseinäjoki  Seinäjoen maalaiskunta  Töysä  Ylihärmä  Ylistaro 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Alajärveä.
Alajärven kylät.
Alajärven kirkko
HMS Bridport (M105)

| HMS Bridport |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Vosper Thornycroft, Scotstoun
Laskettu vesille:  20. heinäkuuta 1992
Palveluskäyttöön:  6. marraskuuta 1993
Poistui palveluskäytöstä:  2004 myyty 2007 Virolle EML Ugandi (M315)
Tekniset tiedot
Uppouma:  484 t (kuormattu)
Pituus:  52,5 m
Leveys:  10,5 m
Syväys:  2,3 m
Koneteho:  1 500 shp (1,1 MW)
Nopeus:  13 solmua
Miehistöä:  34, joista 7 upseeria
Aseistus
Aseistus:  1 × 30 mm DS30B 2 × 7,62 mm L7 CPMG -konekivääriä
HMS Bridport (viirinumero M105) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Sandown-luokan miinantorjunta-alus.
Valmistus

Alus tilattiin Vosper Thornycroftilta Scotstounista. Se laskettiin vesille 20. heinäkuuta 1992 ja valmistui vuotta myöhemmin 6. marraskuuta.
Palvelus

Alus oli 2002 reserviin sijoitettuna Faslanessa, josta se hinattiin marraskuussa 2003 Portsmouthiin. Britannian puolustusministeriö ilmoitti heinäkuussa 2004, että laivaston rakennemuutosten takia kolme vanhinta Sandown-luokan alusta poistetaan palveluksesta huhtikuussa 2005. Alus poistettiin palveluksesta vuoden 2004 lopulla, minkä jälkeen se oli ankkurissa odottaen joko ostajaa tai romuttamista.
Viron laivasto

Viron hallitus osti syyskuussa 2006 Bridportin sekä kaksi muuta luokan alusta. Rosythissä tehdyn huollon päätyttyä alus luovutettiin tammikuussa 2009 virallisesti Viron laivastolle, joka nimesi aluksen EML Ugandiksi runkonumerolla M315. Alukselta on poistettu 30 millimetrin Oerlikon, joka on korvattu kaksiputkisella 23 millimetrin ZU-23-2-ilmatorjuntatykillä. Alus kuuluu Viron laivaston Miinaviirikköön päällikkönään Marek Mardo.
Lastukosken kanava

Lastukosken kanava
Lastukosken kanava on itsepalveluna toimiva sulkukanava, joka sijaitsee Nilsiässä nykyisessä Kuopion kaupungissa. Se rakennettiin vuosina 1904–1905 ja avattiin liikenteelle vuonna 1906. Sen pituus on 350 metriä. Kanavan ylittävän kiinteän sillan alikulkukorkeus on 4,3 metriä. Kanavassa 96 metriä korkea Syväri laskee 95 metriä korkeaan Vuotjärveen, pudotusero vaihtelee välillä 1-1,3 metriä. Kanava kuuluu Tahkon vesireittiin yhdessä Juankosken ja Karjalankosken kanavien kanssa. Kanavan portit ovat puisia salpausportteja tyhjennys- ja täyttöluukuilla. Porttien koneistot ovat sähkömekaanisia.
Kanava toimii itsepalvelulla mutta sen etävalvonta suoritetaan Heinävedellä sijaitsevalta Varistaipaleen kanavalta. Lastukosken, Juankosken ja Karjalankosken kanavien käyttö- ja kunnossapitotehtävistä vastaa Väyläviraston urakoitsijana Arctia Meritaito Oy.
Aiheesta muualla

Väylävirasto - Lastukosken kanava
Suomen kanavat - Lastukoski
Vuoksen vesistön kanavat
| --- | --- |
Heinäveden reitti:  Karvion kanava  Kerman kanava  Pilpan kanava  Vihovuonteen kanava 
Iisalmen reitti:  Ahkiolahden kanava  Nerkoon kanava 
Juojärven reitti:  Kaavinkosken kanava  Taivallahden kanava  Varistaipaleen kanava 
Leppävirran reitti:  Konnuksen kanava  Naapuskosken kanava  Taipaleen kanava 
Nilsiän reitti:  Lastukosken kanava  Juankosken kanava  Karjalankosken kanava 
Pielisen reitti:  Joensuun kanava  Kaltimon kanava  Kuurnan kanava 
Muita kanavia:  Ketveleen kanava  Kuivataipaleen kanava  Saarikosken kanava  Raikuun kanava  Saimaan kanava
Intian teknilliset korkeakoulut

Intian teknilliset korkeakoulut (engl. Indian Institutes of Technology, IITs) ovat Intiassa toimivia  teknillisiä korkeakouluja. Niiden ohella monet intialaiset yliopistot antavat ylempää insinööritieteiden korkeakouluopetusta.
Intian 23:n IIT:n sijaintipaikkakunnat
Intian teknillisten korkeakoulujen verkosto sai alkunsa 1950-luvulla. Toukokuussa 1950 Kharagpuriin perustettiin instituutti, joka sai nimekseen Indian Institute of Technology (IIT) ennen kuin se nimettiin virallisesti vihkiäisten yhteydessä 18. elokuuta 1951. IIT Kharagpurin jälkeen seuraavina käynnistyivät IIT Bombay (1958), IIT Madras (1959),  IIT Kanpur (1959), ja IIT Delhi (1961). Sittemmin määrä on lisääntynyt, ja lukuvuonna 2017-2018 toiminnassa oli yhteensä 23 IIT-järjestelmän korkeakoulua. Näiden sijainti on esitetty oheisella kartalla.
Näiden korkeakoulujen pääsykokeita luonnehditaan hyvin haastaviksi. Vuonna 2012 IIT-korkeakoulujen 500 000:sta hakijasta vain kaksi prosenttia eli noin 10 000 opiskelijaa hyväksyttiin. Kukin yksittäinen IIT tarjoaa sisäänpääsyn vain 100–1400 korkeakouluopiskelijalle vuodessa (2016). Suurimmassa IIT:ssä (IIT Kharagpur) opiskeli lukuvuonna 2017-2018 noin 12 000 opiskelijaa, mutta nuorempien, toimintaansa vasta kasvattavien korkeakoulujen joukossa oli myös alle 300 opiskelijan instituutteja (esim. IIT Jodhpur).
Arvostetuimmat IIT:t yliopistorankingeissa

Vuonna 2017 kansainvälinen Shanghain Jiao Tong -yliopiston ARWU-yliopistoranking sisällytti kolme Intian teknologiainstituuttia (IIT) maan korkeakoulujen parhaimmistoon: IIT Delhi, IIT Kharagpur ja IIT Madras. Ne kaikki sijoittuivat vertailussa maailmanlistan ehdokaslistalle sijaluokkaan 701-800, johon Intiasta luokiteltiin myös Delhin yliopisto. Näitä korkeatasoisemmiksi ARWU arvioi vain kolme muuta intialaista korkeakoulua tai yliopistoa (Intian tiedeinstituutti, Jawaharlal Nehrun yliopisto ja Kalkutan yliopisto). Vuoden 2020 ARWU-listalla oli jo viisi Intian teknillistä korkeakoulua: IIT Madras (noussut sijaluokkaan 601-700), IIT Delhi, IIT Kharagpur (701-800), IIT Kanpur ja IIT Roorkee (901-1000).
Intian kansallisessa korkeakoulujen paremmuusluokittelussa (NIRF) Intian arvostetuimpien korkeakoulujen joukkoon sijoittuivat seuraavat teknilliset korkeakoulut (IIT):
| Sija 2024 | Sija 2022 | Sija 2018 | Nimi | Nimi (englanniksi) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | 2 | IIT Madras | Indian Institute of Technology Madras |
| 3 | 3 | 3 | IIT Bombay | Indian Institute of Technology Bombay |
| 4 | 4 | 4 | IIT Delhi | Indian Institute of Technology Delhi |
| 5 | 5 | 7 | IIT Kanpur | Indian Institute of Technology Kanpur |
| 6 | 6 | 5 | IIT Kharagpur | Indian Institute of Technology Kharagpur |
| 7 | 7 | 8 | IIT Roorkee | Indian Institute of Technology Roorkee |
| 8 | 8 | 12 | IIT Guwahati | Indian Institute of Technology Guwahati |
| 12 | 14 | 22 | IIT Hyderabad | Indian Institute of Technology Hyderabad |
Myös Times Higher Education ja espanjalainen, korkeakoulujen verkkonäkyvyyttä korostava Webometrics-yliopistorankingissa sijoittivat paljolti samat IIT:t arvoistetuimpien intialaisten korkeakoulujen joukkoon.
Intian teknillisten korkeakoulujen (IIT) luettelo

Oheisessa luettelossa on esitetty IIT-järjestelmään kuuluvat Intian teknilliset korkeakoulut perustamisvuotensa (IIT:n asema) mukaisessa järjestyksessä. Vuonna 2016 neljä uutta korkeakoulua  (ITT Goa, ITT Dharwad, ITT Bhilai ja ITT Jammu) liitettiin osaksi IIT-järjestelmää.
| Sija | Nimi | Kuva | Lyhennys | Perustettu | Kaupunki | Osavaltio (tms> ) | Webosoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | IIT Kharagpur |  | IITKGP | 1951 | Kharagpur | Länsi-Bengali | www.iitkgp.ac.in |
| 2 | IIT Bombay |  | IITB | 1958 | Mumbai | Maharashtra | www.iitb.ac.in |
| 3 | IIT Kanpur |  | IITK | 1959 | Kanpur | Uttar Pradesh | www.iitk.ac.in |
| 4 | IIT Madras |  | IITM | 1959 | Chennai | Tamil Nadu | www.iitm.ac.in |
| 5 | IIT Delhi |  | IITD | 1963 (1961) | New Delhi | Delhi | www.iitd.ac.in |
| 6 | IIT Guwahati |  | IITG | 1994 | Guwahati | Assam | www.iitg.ac.in |
| 7 | IIT Roorkee |  | IITR | 2001 (1847) | Roorkee | Uttarakhand | www.iitr.ac.in |
| 8 | IIT Bhubaneswar |  | IITBBS | 2008 | Bhubaneswar | Odisha | www.iitbbs.ac.in |
| 9 | IIT Gandhinagar |  | IITGN | 2008 | Gandhinagar | Gujarat | www.iitgn.ac.in |
| 10 | IIT Hyderabad |  | IITH | 2008 | Hyderabad | Telangana | www.iith.ac.in |
| 11 | IIT Jodhpur |  | IITJ | 2008 | Jodhpur | Rajasthan | www.iitj.ac.in |
| 12 | IIT Patna |  | IITP | 2008 | Patna | Bihar | www.iitp.ac.in |
| 13 | IIT Ropar |  | IITRPR | 2008 | Rupnagar | Punjab | www.iitrpr.ac.in |
| 14 | IIT Indore |  | IITI | 2009 | Indore | Madhya Pradesh | www.iiti.ac.in |
| 15 | IIT Mandi |  | IIT Mandi | 2009 | Mandi | Himachal Pradesh | www.iitmandi.ac.in |
| 16 | IIT (BHU) Varanasi |  | IIT(BHU) | 2012 (1919) | Varanasi | Uttar Pradesh | www.iitbhu.ac.in |
| 17 | IIT (ISM) Dhanbad |  | IIT(BHU) | 2015 (1926) | Dhanbad | Jharkhand | www.iitism.ac.in |
| 18 | IIT Tirupati |  | IIT-TP | 2015 | Tirupati | Andhra Pradesh | www.iittp.ac.in |
| 19 | IIT Palakkad |  | IIT-PKD | 2015 | Palakkad | Kerala | www.iitpkd.ac.in |
| 20 | IIT Bhilai |  | IITBH | 2016 | Bhilai (Raipur) | Chhattisgarh | www.iitbhilai.ac.in |
| 21 | IIT Goa |  | IITGOA | 2016 | Farmagudi | Goa | www.iitgoa.ac.in |
| 22 | IIT Jammu |  | IITJM | 2016 | Jammu | Jammu ja Kashmir | iitjammu.ac.in |
| 23 | IIT Dharwad |  | IITDH | 2016 | Dharwad | Karnataka | iitdh.ac.in |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Intian teknilliset korkeakoulut Wikimedia Commonsissa
IIT System (englanniksi) (iitsystem.ac.in)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Israel 
Muut:  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: en:Indian Institutes of Technology & fr:Institut indien de technologie
Käännös suomeksi
Iivarin koulu

| Iivarin koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Wilskmanintie 1, Töysä
Tyyppi:  alakoulu
Rehtori:  Taina Pienimäki
Luokat:  1–6
Oppilaita:  88
Iivarin koulu on Ivar Wilskmanin mukaan nimetty koulu nykyisin Alavuteen kuuluvassa Töysässä. Koulussa annetaan opetusta esikoululle ja luokille 1–6. Koulua johtaa Taina Pienimäki. Koulussa opiskelee 88 oppilasta, joista 13 esikoulussa.
Viannan kanava

Viannan kanavan eteläosa maantieltä nähtynä. Etualalla on purettu sulkukammio.
Viannan kanavaa maantieltä pohjoiseen.
Viannan kanava on Kuopion Maaningalla sijaitseva historiallinen sulkukanava, joka oli virallisesti käytössä vuosina 1852–1873. Venekulun mahdollistanut kanava yhdisti Maaninkajärven ja Onkiveden ohittaen Viannankosken.
Viannankosken vieritse nykyisen Viannan venekanavan paikalle rakennettiin jonkinlainen kaivanto tai avokanava jo 1750-luvulla. Venäläiset laajensivat sitä vuosina 1811–1813. Avokanavasta huolimatta suurimmat veneet oli vedettävä maata pitkin tai lasti oli purettava ja lastattava uudelleen maakannaksen toisella puolen.
Tie- ja vesikulkulaitosten johtokunta tutki 1840-luvulla Vuoksen vesistön kanavointia ja päätyi esittämään sulkukanavan rakentamista. Keisari Nikolai I antoi käskyn Viannan venekanavan rakentamisesta 18. toukokuuta 1844. Kanavaa rakennettiin 4 000 ruplan vuosibudjetilla ja se saatiin valmiiksi kaksi vuotta etuajassa 1852. Kanavaan tehtiin yksi kivirakenteinen sulku, jonka pituus oli 29,6 metriä, leveys 3,9 metriä ja syvyys 1,2 metriä. Liikenteelle kanava avattiin 8. lokakuuta. Kanavan valmistuttua voitiin 1,2 metriä syvä laivaväylä Kuopiosta Iisalmeen ottaa käyttöön. Tätä väylää varten oli rakennettu Viannan kanavan lisäksi vuosina 1845–1846 avokanavat Ruokovirran, Nerkkoonvirran ja Tomperinvirran ohi sekä perattu Lammasvirta. Väylä osoittautui kuitenkin ajan myötä liian matalaksi alusten koon kasvaessa.
Viannan kanavan kanavataksa määrättiin vuonna 1854. Sen mukaan isoista veneistä perittiin kymmenen ja pienistä viisi kopeekkaa hopeassa. Suolasta ja lihasta perittiin kolme kopeekkaa leiviskältä. Päävientiartikkelista voista kannettiin maksua neljäsosa kopeekkaa leiviskältä. Viannan kanavan kautta kulki sen käyttöaikana keskimäärin noin 200 venettä vuosittain.
Vuonna 1874 valmistunut Ahkiolahden kanava korvasi Viannan kanavan. Siitä huolimatta veneilijät käyttivät kanavaa edelleen, koska siten saattoi välttää kanavamaksut. Viranomaiset yrittivät estää kanavan käytön sulkemalla sen tammisella padolla. Kanavaa käytettiin kuitenkin ainakin 1800-luvun ajan.