stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Johanna Laakso
Esimerkkejä julkaisuista

Laakso, J. (2014) Who needs Karelian, Kven, or Austrian Hungarian, and why?. In: Vihman, Virve-Anneli; Praakli, Kristiina (Hrsg.), Negotiating Linguistic Identity: Language and Belonging in Europe; Oxford: Lang, pp. 35-58.
Laakso, J. (2011) The Uralic Languages. In: Kortmann, Bernd; Van der Auwera, Johan (Hrsg.), The Languages and Linguistics of Europe: A Comprehensive Guide; Berlin/Boston: De Gruyter Mouton, pp. 179-197.
Laakso, J. (2010) Contact and the Finno-Ugric Languages. In: Hickey, Raymond (Hrsg.), The Handbook of Language Contact; Malden: Wiley-Blackwell, pp. 598-617.
Laakso, J. (2005) Our Otherness. Finno-Ugrian Approaches to Women’s Studies, or Vice Versa. In Reihe: Finno-Ugrian Studies in Austria, 2; Wien: LIT-Verlag (197 Seiten).
Laakso, J. (2001) Native or borrowed, or both - is it possible to have many mothers?. Word, Bd. 52 (2), pp. 197-212.
Aiheesta muualla

Johanna Laakson kieliblogi: https://kielioblog.wordpress.com/
Laakson blogi Itävallasta ja Unkarista: https://sentrooppasantra.wordpress.com/
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Alankomaat 
Tieteilijät:  Google Scholar  ORCID 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Jonas Fahlenius

| Jonas Fahlenius |
| --- | --- |
 Jonas Fahleniuksen ja Sara Charlotta Teppatin hautakivi Turun tuomiokirkossa.
Maarian kirkkoherra
 1722 
Turun tuomiokapitulin jäsen
 1722–1728 
Turun akatemian logiikan ja metafysiikan professori
 1722-1734 
Turun akatemian teologian professori
 1722-1734 
Turun akatemian rehtori
 1727–1728 
Kaarinan kirkkoherra
 1728 
Turun ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherra
 1728 
Paraisten kirkkoherra
 1734 
Turun piispa
 1734–1746 
Edeltäjä:  Lars Tammelin
Seuraaja:  Johan Browallius
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. lokakuuta 1674 
Puoliso:  Sara Charlotta Teppati
Muut tiedot
Koulutus:  Teologian tohtori
Uskonto:  Luterilaisuus
Jonas Fahlenius (1674–1747) oli ruotsalais-suomalainen piispa. Hän toimi Turun piispana vuosina 1734–1746. Fahlenius oli syntyisin Falunista, Ruotsista. Hän muutti Suomeen vasta Uudenkaupungin rauhan jälkeen 1721. Ennen piispaksi tuloaan hän toimi logiikan ja metafysiikan sekä teologian professorina ja vuodesta 1728 tuomiorovastina. Hän pyrki kansanopetuksen kehittämiseen, kuten esimerkiksi siten, ettei ketään saanut ottaa oppilaaksi kouluun ilman asianomaisen kirkkoherran suostumusta ja ettei ketään vihitty papiksi, ellei tämä ollut ainakin vuoden ajan seurannut teologisen tiedekunnan luentoja ja harjoituksia. Jotta seurakunta ymmärtäisi mitä saarnassa sanottiin, oli papin keskusteltava aiheesta seurakunnan kanssa jumalanpalveluksen jälkeen. Annettiin myös Turun hiippakuntaa koskeneet määräykset rippikoulun käynnistä ennen ensimmäistä ehtoolliskäyntiä ja papiston tehtävästä pitää kirjaa seurakunnassaan syntyneistä, kastetuista, kuolleista, haudatuista ja ehtoollisella käyneistä.
Hänen edeltäjänsä Lars Tammelin toimi Turun piispana vuosina 1728–1733 ja hänen seuraajansa Johan Browallius vuosina 1748–1755.
Fahlenius pakeni pikkuvihan aikana Ruotsiin ja hänen sijaisenaan toimi tällöin Johan Wallenius.
1913

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1913 oli normaalivuosi, joka alkoi keskiviikosta.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

maaliskuu – Venäjän Romanov-suku juhli 300:tta vuottaan valtaistuimella.
kesäkuu – Toinen Balkanin sota alkoi: Serbia, Kreikka, Montenegro ja Romania vastaan Bulgaria. Sota päättyi 31. heinäkuuta.
Kreikka otti haltuunsa Kreetan.
Kilven Kuoro perustettiin Helsingissä.
Syntyneitä > Tammikuu – maaliskuu

6. tammikuuta – Edward Gierek, puolalainen kommunistijohtaja, puolueen pääsihteeri (1970–1980) (k. 2001)
8. tammikuuta – Kunto Karapää, suomalainen näyttelijä (s. 1963)
9. tammikuuta – Richard Nixon, Yhdysvaltain presidentti (1969–1974) (k. 1994)
10. tammikuuta – Gustáv Husák, Tšekkoslovakian presidentti (1975–1989) (k. 1991)
10. tammikuuta – Hannes Hynönen, suomalainen sotaveteraani ja maanviljelijä (k. 2015)
18. tammikuuta – Unto Pusa, suomalainen taidemaalari ja professori (k. 1973)
21. tammikuuta – Oiva Ketonen, suomalainen akateemikko ja filosofi (Suuri maailmanjärjestys) (k. 2000)
24. tammikuuta – Aarne Erävaara, suomalainen kirjailija ja kääntäjä (k. 1970)
25. tammikuuta – Witold Lutosławski, puolalainen säveltäjä (k. 1994)
30. tammikuuta – Sten-Åke Cederhök, ruotsalainen näyttelijä (k. 1990)
4. helmikuuta – Rosa Louise McCauley (”Rosa Parks”), yhdysvaltalainen ihmisoikeustaistelija (k. 2005)
4. helmikuuta – Richard Seaman, brittiläinen kilpa-autoilija (k. 1939)
8. helmikuuta – Betty Field, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1973)
8. helmikuuta – Ilpo Kaukovalta, suomalainen kirjailija (k. 1982)
14. helmikuuta – Jimmy Hoffa, yhdysvaltalainen ammattiyhdistysjohtaja (katosi 1975)
14. helmikuuta – Gösta Rehn, ruotsalainen kansantaloustieteilijä (k. 1996)
18. helmikuuta – Arthur Axmann, saksalainen poliitikko, Hitler-Jugendin johtaja (k. 1996)
22. helmikuuta – Hans-Dietrich von Tiesenhausen, Saksan laivaston sukellusvenepäällikkö (k. 2000)
22. helmikuuta – Eero Väre, suomalainen laulaja ("Kipparikvartetti") (k. 1972)
27. helmikuuta – Poul Hansen, tanskalainen poliitikko (k. 1966)
4. maaliskuuta – John Garfield, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1952)
6. maaliskuuta – Aleksandr Pokryškin, neuvostoliittolainen sotilaslentäjä (k. 1985)
13. maaliskuuta – Sergei Mihalkov, venäläinen lastenkirjailija ja muusikko (k. 2009)
14. maaliskuuta – Osvaldo Moles, brasilialainen toimittaja ja radiojuontaja  (k. 1967)
17. maaliskuuta – Jorma (Joppe) Karhunen, suomalainen kirjailija ja eversti (Mannerheim-ristin ritari) (k. 2002)
17. maaliskuuta – Varma K. Turunen, suomalainen toimitsija, johtaja ja SDP:n kansanedustaja (k. 1994)
18. maaliskuuta – René Clément, ranskalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja (k. 1996)
18. maaliskuuta – Werner Mölders, saksalainen sotilaslentäjä (k. 1941)
20. maaliskuuta – Heino A. Bergman, suomalainen kirjailija (k. 1987)
20. maaliskuuta – Matti Hälli, suomalainen kirjailija (Sopimatonta kuolla yliopistolla) (k. 1988)
21. maaliskuuta – Aarne Karjalainen, suomalainen talouselämän vaikuttaja ja vuorineuvos (k. 1986)
26. maaliskuuta – Paul Erdős, unkarilainen matemaatikko (k. 1996)
Syntyneitä > Huhtikuu – kesäkuu

4. huhtikuuta – McKinley Morganfield (”Muddy Waters”), yhdysvaltalainen blues-muusikko (k. 1983)
6. huhtikuuta – Carlos Guimard, argentiinalainen shakin suurmestari (k. 1998)
6. huhtikuuta – Lars Erik Taxell, suomalainen lakimies, professori ja poliitikko (k. 2013)
14. huhtikuuta – Kiharu Nakamura, japanilainen geisha (k. 2004)
15. huhtikuuta – Manfred Schmidt, saksalainen piirtäjä ja kirjailija (Nikke Knatterton) (k. 1999)
21. huhtikuuta – Kai-Uwe von Hassel, saksalainen poliitikko ja ministeri (k. 1997)
24. huhtikuuta – Violet Archer, kanadalainen säveltäjä, pianisti ja urkuri (k. 2000)
26. huhtikuuta – Erkki Itkonen, suomalainen kielitieteilijä, fennougristi ja akateemikko (k. 1992)
29. huhtikuuta – Vappu Rauhanen, suomalainen kirjailija (k. 1993)
4. toukokuuta – John Broome, yhdysvaltalainen sarjakuvakäsikirjoittaja (k. 1999)
6. toukokuuta – Stewart Granger, englantilainen näyttelijä (k. 1993)
8. toukokuuta – Saima Harmaja, suomalainen runoilija (k. 1937)
12. toukokuuta – Eino Haikala, suomalainen tilastotieteilijä ja professori (k. 1993)
12. toukokuuta – José Bispo Clementino dos Santos (”Jamelão”), brasilialainen sambalaulaja (k. 2008)
13. toukokuuta – Ralph Enckell, suomalainen diplomaatti (k. 2001)
20. toukokuuta – Venny Kontturi, suomalainen kirjailija (k. 1981)
26. toukokuuta – Peter Cushing, englantilainen näyttelijä (Frankensteinin kirous) (k. 1994)
2. kesäkuuta – Barbara Pym, englantilainen kirjailija (k. 1980)
5. kesäkuuta – Leo Riuttu, suomalainen näyttelijä (Komisario Palmun erehdys) (k. 1989)
7. kesäkuuta – A. K. Loimaranta, Helsingin apulaiskaupunginjohtaja (k. 1981)
10. kesäkuuta – Tihon Hrennikov, venäläinen säveltäjä ja kulttuuripoliittinen vaikuttaja (k. 2007)
11. kesäkuuta – Kalervo Nissilä, suomalainen näyttelijä ja teatterijohtaja (k. 1997)
11. kesäkuuta – Veikko Fennander (”Veikko Vennamo”), suomalainen poliitikko, ministeri ja tullineuvos (Suomen Maaseudun Puolueen perustaja) (k. 1997)
12. kesäkuuta – Helge Sivertsen, norjalainen poliitikko (k. 1986)
23. kesäkuuta – William P. Rogers, yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri (k. 1973)
25. kesäkuuta – Taimi Mattsson, suomalainen miekkailija (k. 1993)
27. kesäkuuta – Carl Ivar Ståhle, ruotsalainen kielitieteilijä (k. 1980)
30. kesäkuuta – Alfonso López Michelsen, Kolumbian presidentti (1974–1978) (k. 2007)
Kuolleita > Huhtikuu – kesäkuu

3. huhtikuuta – John Smedberg, ruotsalainen arkkitehti (s. 1851)
14. huhtikuuta – Carl Hagenbeck, saksalainen eläinkauppias ja Tierpark Hagenbeckin perustaja (s. 1844)
14. huhtikuuta – John Westlake, englantilainen lakimies ja kansainvälisen oikeuden tutkija (s. 1828)
15. huhtikuuta – Ğabdulla Tuqay, tataarilainen runoilija ja lehtimies (s. 1886)
16. huhtikuuta – Miroslav Kraljević, kroatialainen taidemaalari ja kuvanveistäjä (s. 1885)
17. huhtikuuta – Kalle Viljakainen, suomalainen toimittaja ja nuorsuomalainen kansanedustaja (s. 1853)
23. huhtikuuta – Onni Schildt, suomalainen maanviljelysneuvos ja senaattori (s. 1851)
2. toukokuuta – Gabriel Wilhelm Sohlberg, suomalainen läkkiseppä ja tehtailija, G. W. Sohlberg-yhtiön perustaja (s. 1851)
6. toukokuuta – Aléxandros Schinás, kreikkalainen anarkisti ja poliittinen murhaaja (s. 1870)
9. toukokuuta – Evald Rygh, norjalainen poliitikko (s. 1842)
10. toukokuuta – Konrad Hällsten, suomalainen fysiologi ja valtioneuvos (s. 1835)
25. toukokuuta – Jaakko Frigård-Rautanen, suomalainen seppä ja pelimanni (s. 1843)
25. toukokuuta – Alfred Redl, itävaltalainen tiedustelupalvelujohtaja (s. 1864)
28. toukokuuta – John Lubbock, englantilainen pankkiiri, poliitikko, biologi ja arkeologi (s. 1834)
5. kesäkuuta – Marie Popelin, Belgian ensimmäinen naisjuristi (s. 1846)
8. kesäkuuta – Emily Davison, brittiläinen suffragetti (s. 1872)
9. kesäkuuta – Johannes Granö, suomalainen Siperiassa toiminut pappi ja tietokirjailija (s. 1850)
13. kesäkuuta – Otto E. A. Hjelt, suomalainen lääkäri, professori ja arkkiatri (s. 1823)
14. kesäkuuta – Paavo Cajander, suomalainen kirjailija ja kääntäjä (s. 1846)
15. kesäkuuta – Santeri Dahlström, suomalainen lyseon lehtori ja Suomen polaariretkikunnan valokuvaaja 1882–1883 (s. 1859)
15. kesäkuuta – Mahmud Şevket pašša, turkkilainen kenraali, valtiomies ja suurvisiiri (s. 1856)
17. kesäkuuta – Ingeborg von Bronsart, ruotsalais-saksalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1840)
22. kesäkuuta – Victorin-Hippolyte Jasset, ranskalainen elokuvaohjaaja (s. 1862)
26. kesäkuuta – Ida Godenhjelm, suomalainen opettaja (s. 1837)
26. kesäkuuta – Jonathan Hutchinson, brittiläinen lääkäri, progerian ensimmäinen tutkija (s. 1828)
27. kesäkuuta – Philip Lutley Sclater, englantilainen lakimies ja eläintieteilijä (s. 1829)
28. kesäkuuta – Manuel Ferraz de Campos Sales, Brasilian presidentti (1898–1902) (s. 1841)
29. kesäkuuta – Tobias Michael Carel Asser, vuoden 1911 Nobelin rauhanpalkinnon saanut alankomaalainen juristi (s. 1838)
30. kesäkuuta – Alphonse Kirchhoffer, ranskalainen miekkailija (s. 1873)
Kuolleita > Heinäkuu – syyskuu

2. heinäkuuta – John Janssen, saksalais-yhdysvaltalainen katolinen piispa (s. 1835)
5. heinäkuuta – Alfred Lyttelton, brittiläinen poliitikko, kriketinpelaaja ja jalkapalloilija (s. 1857)
26. heinäkuuta – Wilhelm Christophersen, norjalainen diplomaatti (s. 1832)
26. heinäkuuta – Pietari Päivärinta, suomalainen kirjailija (Naimisen juoruja) (s. 1827)
31. heinäkuuta – Thomas Ayres, englantilainen lintutieteilijä (s. 1838)
1. elokuuta – Lesja Ukrajinka, ukrainalainen runoilija ja kirjailija (s. 1871)
3. elokuuta – Josephine Cochrane, yhdysvaltalainen astianpesukoneen keksijä (s. 1839)
6. elokuuta – Reginald Lee, englantilainen merimies, toinen Titanicin tähystäjistä (s. 1870)
7. elokuuta – David Popper, böömiläinen sellisti ja säveltäjä (s. 1843)
8. elokuuta – Joseph F. Johnston, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja kuvernööri (s. 1843)
10. elokuuta – Vihtori Peltonen (”Johannes Linnankoski”), suomalainen kirjailija (Laulu tulipunaisesta kukasta) (s. 1869)
13. elokuuta – August Bebel, saksalainen sosialistipoliitikko (s. 1840)
18. elokuuta – Paul Näcke, saksalainen psykiatri ja seksologi (s. 1851)
20. elokuuta – Émile Ollivier, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1825)
2. syyskuuta – O. M. Reuter, suomalainen eläintieteen professori, hyönteistutkija ja runoilija (s. 1850)
4. syyskuuta – Werner August Örn, suomalainen oikeuspormestari ja kirjailija (Siltalan pehtoori) (s. 1853)
15. syyskuuta – Jules Hone, belgialais-kanadalainen viulisti, säveltäjä ja kapellimestari (s. 1833)
16. syyskuuta – Louis Moilanen, amerikansuomalainen maailman pisimpiin kuulunut mies (s. 1886)
23. syyskuuta – Bengt Lidforss, ruotsalainen kasvitieteilijä ja professori (s. 1868)
23. syyskuuta – William Ruth, suomalainen teollisuusmies (s. 1839)
24. syyskuuta – Achilles Wahlroos, suomalainen tilanomistaja, hovineuvos ja maanmittari (s. 1834)
25. syyskuuta – Alexandra Smirnoff, suomalainen pomologi ja hedelmänviljelyn uranuurtaja (s. 1838)
30. syyskuuta – Rudolf Diesel, saksalainen insinööri ja keksijä (dieselmoottori) (s. 1858)
30. syyskuuta – Aatu Palomäki, suomalainen näyttelijä (s. 1884)
Kuolleita > Lokakuu – joulukuu

10. lokakuuta – Hans Heyerdahl, norjalainen taidemaalari (s. 1857)
10. lokakuuta – Katsura Tarō, japanilainen kenraali ja poliitikko (s. 1848)
13. lokakuuta – Ferdinand Rüegg, sveitsiläinen katolinen piispa (s. 1847)
15. lokakuuta – Walter Rutherford, brittiläinen golfaaja ja olympiamitalisti (s. 1857)
16. lokakuuta – Ralph Rose, yhdysvaltalainen kuulantyöntäjä ja olympiavoittaja (s. 1885)
18. lokakuuta – Jarl Hulldén, suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti (s. 1885)
20. lokakuuta – Daniel David Palmer, yhdysvaltalainen kiropraktiikan perustaja (s. 1845)
23. lokakuuta – Edwin Klebs, saksalainen patologi ja bakteriologi (s. 1834)
1. marraskuuta – Emmy Streng, suomenruotsalainen runoilija (s. 1862)
7. marraskuuta – Alfred Russel Wallace, brittiläinen luonnontieteilijä, tutkimusmatkailija, humanisti ja yhteiskuntakriitikko (evoluutioteorian uranuurtajia) (s. 1823)
8. marraskuuta – Richard Andvord, norjalainen liikemies (s. 1839)
12. marraskuuta – Nuutti Vuoritsalo, suomalainen opettaja ja kirjailija (s. 1878)
16. marraskuuta – Adolf Neovius, suomalainen pappi ja historioitsija (s. 1858)
26. marraskuuta – Rufus W. Cobb, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja kuvernööri (s. 1829)
1. joulukuuta – Juho Lallukka, suomalainen liikemies, kansanedustaja ja suurlahjoittaja (s. 1852)
1. joulukuuta – Juhan Liiv, virolainen runoilija (s. 1864)
8. joulukuuta – J. W. Eloheimo, suomalainen pappi, toimittaja ja kirjailija (s. 1847)
12. joulukuuta – Menelik II, Etiopian keisari (1889–1913) (s. 1844)
12. joulukuuta – Fredrik Thesleff, suomalainen arkkitehti (s. 1859)
13. joulukuuta – Birger Kildal, norjalainen poliitikko (s. 1849)
15. joulukuuta – Moltke Moe, norjalainen folkloristi (s. 1859)
16. joulukuuta – Léon Bollée, ranskalainen keksijä ja ajoneuvojen valmistaja (s. 1870)
24. joulukuuta – J. B. S. Estrup, Tanskan pääministeri (1875–1894) (s. 1825)
24. joulukuuta – Alexandra Gripenberg, suomalainen kirjailija, toimittaja ja naisasianainen (s. 1857)
29. joulukuuta – Heikki Mustakallio, suomalainen rovasti ja runoilija (s. 1844)
Kuolleita > Tuntematon päivämäärä

Emma Forsayth, yhdysvaltalainen orjakauppias ja Melanesiassa toimineen kauppaimperiumin johtaja (s. 1850)
Adam Honkanen, suomalainen kansanrunoilija ja ennustaja (s. 1835)
Anders Mickelson, suomalainen kultaseppä (s. 1839)
Giuseppe Rivabella, italialainen kilpa-ampuja
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Heike Kamerlingh Onnes
Nobelin kemianpalkinto: Alfred Werner
Nobelin lääketieteen palkinto: Charles Richet
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Rabindranath Tagore
Nobelin rauhanpalkinto: Henri La Fontaine
Muuta

Elokuvavuosi 1913
Kirjallisuusvuosi 1913
Muonion kunnankirjasto

| Muonion kunnankirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Pirkantie 3, 99300 Muonio
Koordinaatit:  67°57.54′N, 23°40.86′E
Perustettu:  1926
Kokoelman koko:  44 416 (2023)
Lainauksia vuodessa:  42 069 (2023)
Budjetti:  328 144 (2023)
Johtaja:  Paula Löppönen
Kotisivut
Aineistohaku
Muonion kunnankirjasto on Muonion alueella toimiva yleinen kirjasto. Kirjastolla on toimipiste Muonion kirkonkylässä ja kirjastoauto. Muonion kunnankirjasto kuuluu Lapin kirjasto -kirjastokimppaan.
Muonion kunnankirjasto hallinnoi Yhteispohjoismaista kirjastoautoa. Kirjastoauto toimii yhteistyössä Muonion, Enontekiön, Ruotsin Pajalan ja Norjan Koutokeinon kanssa.
Vuonna 2023 Muonion kunnankirjaston kokoelmiin kuului noin 44 400 nidettä, joista noin 38 600 oli kirjoja. Lainoja tehtiin noin 42 100 ja fyysisiä käyntejä noin 26 200. Yksittäisiä lainaajia oli noin 1 150. Lainoista noin 6 240 tehtiin kirjastoauton kautta. Toimintakulut olivat noin 328 000 euroa.
Kirjasto perustettiin Muonioon vuonna 1926, ja se toimi kirjastonjohtaja Kosti Koivunivan asunnossa. Nykyinen kirjasto sijaitsee entisestä lukiosta saneeratuissa tiloissa.
Aiheesta muualla

Muonion kunnankirjaston verkkosivut
Vihan nyrkki

| Vihan nyrkki> 精武門 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Wei Lo
Käsikirjoittaja:  Wei Lo
Tuottaja:  Raymond Chow   Leonard Ho
Säveltäjä:  Joseph Koo
Leikkaaja:  Cheung Kwok-che
Pääosat:  Bruce Lee   Nora Miao   James Tin Jun   Maria Yi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Hongkong
Tuotantoyhtiö:  Golden Harvest Company
Ensi-ilta:  22. maaliskuuta 1972
Kesto:  110 minuuttia
Alkuperäiskieli:  kantoninkiina
Budjetti:  100 000 dollaria
Tuotto:  567 274 dollaria
Seuraaja:  New Fist of Fury
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vihan nyrkki (kiin. 精武門) on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut hongkongilainen kungfuelokuva. Sen ohjasi Wei Lo, ja pääosissa esiintyvät Bruce Lee, Nora Miao, James Tin Jun sekä Maria Yi.
Elokuva oli aikoinaan kokonaan kielletty Suomessa. Kieltopäätös kumottiin vuonna 2000.
Juoni

Tapahtumat sijoittuvat 1900-luvun alun Shanghaihin, jossa vallitsee viha japanilaisia miehittäjiä kohtaan. Suuri Kung fu -mestari on kuollut, ja Chen (Lee) tajuaa, ettei kuolema ollutkaan luonnollinen. Mieleen nousee kosto ja siitä alkaa hurja taistelu.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bruce Lee  | … |  Chen Zhen   |
|  Nora Miao  | … |  Yuan Le-erh   |
|  James Tien  | … |  Fan Chun-hsia   |
|  Maria Yi  | … |  Yen   |
|  Robert Baker  | … |  Petrov   |
|  Fu Ching Chen  | … |  Chao   |
|  San Chin  | … |  Tung   |
|  Han Ying-Chieh  | … |  Feng Kwai-sher   |
|  Riki Hashimoto  | … |  Hiroshi Suzuki   |
|  Jun Katsumura  | … |  Suzukin henkivartija   |
Palkinnot > Voitetut

Golden Horsen elokuvajuhlat
1972 Paras leikkaus: Chang Yao Chung
1972 Special Jury palkinto: Bruce Lee
Aiheesta muualla

Leffatykin arvostelu
Amazonin metsäpalot 2019

| Amazonin metsäpalot 2019 |
| --- | --- |
 NASA:n ottama ilmakuva metsäpaloista 20. elokuuta 2019
Alue:  Brasilia, Bolivia, Kolumbia, Peru ja Venezuela
Ajankohta:  tammikuu 2019 – lokakuu 2019
Kuolleita:  2
Amazonin metsäpalot 2019 oli sarja suuria metsäpaloja eri puolella Amazonin sademetsää pääasiassa Brasilian, Bolivian, Kolumbian, Perun ja Venezuelan alueella.
Metsäpalot

Metsäpalot alkoivat tammikuussa 2019, ja 21. elokuuta 2019 Brasiliassa oli syttynyt yli 75 000 metsäpaloa, mikä on Instituto Nacional de Pesquisas Espaciaisin (= INPE, Brasilian kansallinen avaruustutkimusinstituutti) vuonna 2013 alkaneen mittaushistorian suurin luku. 23. elokuuta 2019 Brasilian alueella oli yli 2 500 aktiivista metsäpaloa. Monin paikoin metsäpalojen määrä oli lähes kaksinkertaistunut aiempaan verrattuna. Venezuelassa paloja oli syttynyt 21. elokuuta 2019 mennessä 26 500 kappaletta, Boliviassa 15 500 kappaletta ja Kolumbiassakin 14 200 kappaletta. NASA:n Earth Observatoryn satelliittikuvien analyysin mukaan metsäpalojen määrä oli Amazonin altaalla tammi-elokuussa keskimääräinen edeltävään 15 vuoden jaksoon verrattuna. Lokakuussa 2019 Amazonin sademetsässä oli enää 7 855 tulipaloa, joka on INPEn vuonna 1998 alkaneen mittaushistorian alhaisin lukema.
Kansainvälinen huomio

Metsäpalot saivat 2019 maailmanlaajuista huomiota.
Media on syyttänyt niistä etenkin maan Brasialian presidentti Jair Bolsonaroa, jonka väitettiin kannustavan maatyöläisiä raivaamaan itselleen lisää maata sademetsästä, ja jonka mukaan suojelu haittaa maan taloudellista kehitystä.
Brasilian presidentti Jair Bolsonaro myönsi 22. elokuuta 2019, että maata tulen avulla raivanneet maanviljelijät saattavat olla syyllisiä. Myös monet asiantuntijat olivat antaneet aiemmin samanlaisen lausunnon.
Bolsonaro on kutsunut paloja "rikollisiksi" ja sanonut, ettei Brasilialla ole resursseja sammuttaa paloja alueella, joka on Eurooppaa isompi.
Ranskan presidentti Emmanuel Macron on kovistellut Brasiliaa ja uhannut estää Brasilian ja EU:n välille neuvotellun Mercosur-taloussopimuksen ratifioimisen.
Bolsonaro on sanonut Macronia  "kolonialistiksi", joka pyrkii puuttumaan maan sisäisiin asioihin. Macron on nimittänyt Bolsonaroa valehtelijaksi.
Esimerkiksi Bolivia ei ole joutunut vastaavan painostuksen kohteeksi vaikka vasemmistolainen presidentti Evo Morales on tukenut metsän raivaamista biopolttoaineiden tuotantoa varten.