stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lee
Lee-nimisiä henkilöitä > Kirjallisuus

Gentry Lee (s. 1942), yhdysvaltalainen insinööri ja tieteiskirjailija
Harper Lee (1926–2016), yhdysvaltalainen kirjailija
Harriet Lee (1756–1851), englantilainen kirjailija
Jim Lee (s. 1964), yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija
Laurie Lee (1914–1997), englantilainen kirjailija
Mara Lee (s. 1973), ruotsalainen kirjailija
Sophia Lee (1750–1824), englantilainen kirjailija
Stan Lee (1922–2018), yhdysvaltalainen sarjakuvakirjailija
Tanith Lee (1947–2015), brittiläinen kirjailija
William Lee, oik. William S. Burroughs (1914–1997), yhdysvaltalainen kirjailija
Yoon Ha Lee (s. 1979), korealais-yhdysvaltalainen tieteiskirjailija
Lee-nimisiä henkilöitä > Politiikka ja yhteiskunta

Bill Lee (s. 1959), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja kuvernööri
Edwin M. Lee (1952–2017), San Franciscon pormestari
Henry Lee III (1756–1818), yhdysvaltalainen poliitikko ja ratsuväen kenraali
Martin Lee (s. 1938), hongkongilainen poliitikko ja demokratia-aktivisti
Mike Lee (s. 1971), yhdysvaltalainen juristi, republikaanipoliitikko
Philip S. Lee (s. 1944), Manitoban varakuvernööri
Richard Henry Lee (1732–1794), yhdysvaltalainen valtiomies
Sandra Lee-Vercoe (s. 1952), uusiseelantilainen poliitikko ja diplomaatti
Sheila Jackson Lee (1950–2024), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Warren I. Lee (1876–1955), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
Lee Hsien Loong (s. 1952), Singaporen kolmas pääministeri 2004–
Lee Jae-myung (s. 1964), eteläkorealainen poliitikko, pormestari ja kuvernööri
Lee Jong-wook (1945–2006), eteläkorealainen Maailman terveysjärjestön WHO:n pääjohtaja
Lee Kuan Yew (1923–2015), Singaporen ensimmäinen pääministeri 1959–1990
Lee Myung-bak (s. 1948), Etelä-Korean presidentti 2008–2013
Lee Nak-yon (s. 1951), Etelä-Korean pääministeri
Lee Seol-ju, Ri Sol-ju (s. 1989), pohjoiskorealainen laulaja, Kim Jong-unin puoliso
Lee Teng-hui, Li Denghui (1923–2020), Kiinan Tasavallan presidentti 1988–2000
Lee-nimisiä henkilöitä > Muut

Alan Lee (s. 1947), englantilainen taidemaalari, kuvittaja ja elokuvalavastaja
Bruce George Peter Lee (s. 1960), brittiläinen pyromaani
Daniel Lewis Lee (1973–2020), yhdysvaltalainen murhaaja
David Morris Lee (s. 1931), yhdysvaltalainen fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
Fitzhugh Lee (1835–1905), yhdysvaltalainen kenraali
Frances Glessner Lee (1878–1962), yhdysvaltalainen poliisikapteeni ja oikeuslääketieteen kehittäjä
George Washington Custis Lee (1832–1913), etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa
Harold B. Lee (1899–1973), yhdysvaltalainen mormonien uskonnollinen johtaja
Hazel Ying Lee (1912–1944), yhdysvaltalainen lentäjä
Henry David Lee (1849–1928), yhdysvaltalainen vaatetustehtailija, Lee-vaatemerkin perustaja
Ivy Lee (1877–1934), yhdysvaltalainen pr-asiantuntija
Jennifer Nicole Lee (s. 1975), yhdysvaltalainen fitnessmalli, näyttelijä, puhuja ja kirjailija
Jiho Lee (s. 1985), eteläkorealainen valokuvamalli
John Lee (1864–1945), englantilainen rikollinen
Kai-Fu Lee (s. 1961), taiwanilainen yritysjohtaja
Liisa Salo-Lee (s. 1944), suomalainen kulttuurienvälisen viestinnän professori
Lucy Lee-Robbins (1865–1943), yhdysvaltalais-ranskalainen taidemaalari
Michael Lee-Chin (s. 1951), jamaikalais-kanadalainen liikemies ja sijoittaja
Peter Lee (s. 1943), englantilainen shakinpelaaja
Reginald Lee (1870–1913), englantilainen merimies, Titanicin tähystäjä
Richard Lee (s. 1951), yhdysvaltalainen jalokivikauppias, sijoittaja ja pokerinpelaaja
Richard Borshay Lee (s. 1937), kanadalainen antropologi
Robert E. Lee (1807–1870), yhdysvaltalainen kenraali
Sydney Lee (1866–1949), brittiläinen taiteilija
Tim Berners-Lee (s. 1955), brittiläinen World Wide Webin kehittäjä
Tsung-Dao Lee (1926–2024), kiinalais-yhdysvaltalainen fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
William Lee (1750–1810), George Washingtonin testamentillaan vapauttama orja
William Henry Fitzhugh Lee (1837–1891), etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa
Yuan T. Lee (s. 1936), taiwanilainen kemisti, Nobelin kemianpalkinnon saaja
Lee Bul (s. 1964), eteläkorealainen monialainen taiteilija
Lee Byung-chul (1910–1987), eteläkorealainen liikemies, Samsungin perustaja
Lee Ching-yuen (1677?–1933), kiinalainen maailman vanhimmaksi väitetty ihminen
Lee Kuang-hui, Teruo Nakamura (1919–1979), viimeinen antautumasta kieltäytynyt japanilainen sotilas
Lee Young-you, korealainen manhwa-taiteilija
Lee-nimisiä henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Davis Lee, hallituksen työntekijä televisiosarjassa Surface
Rock Lee, Konoha-kylän ninja Naruto-sarjassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lee”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käymälä

Käymälöitä kiinalaisella vuorella.
Brittiläinen käymälä 1700-luvulta.
Käymälä on paikka, huonetila tai rakennus, jota käytetään tarpeiden tekemiseen eli ulostamiseen ja virtsaamiseen.
Yleistä

Taajaan asutuilla alueilla yleisin käymälätyyppi on nykyään WC. Länsimaisissa kodeissa on yleensä yksityinen WC. Länsimaisissa käymälöissä on usein WC-istuin, jolla kävijä istuu tarpeillaan, ja joskus pisoaareja, joiden äärellä seistään. Muualla maailmassa yleisiä ovat kyykkykäymälät, joiden aukon ylle kävijä kyykistyy. Yleisiä käymälöitä on julkisissa rakennuksissa, ja niitä voivat käyttää asiakkaat tai joskus kuka tahansa. Yleinen käymälä voi olla siirrettävä koppi, joka pystytetään ulkosalle. Haja-asutusalueilla, viemäriverkon ulottumattomissa, käymälät ovat useimmiten kuivakäymälöitä. Luonnonolosuhteissa käymälänä voi toimia esimerkiksi riuku tai kuoppa. Käymälässä on tavallisesti paperia tai vettä, jolla kävijä puhdistautuu toimituksen jälkeen.
Joissakin uskonnoissa on puhdistautumiseen liittyviä tarkkoja määräyksiä. Esimerkiksi islam sisältää tarkat ohjeet islamilaisesta käymäläkulttuurista.
Erilaisia käymälöitä

WC:ssä (myös vessa, vesivessa) jätökset huuhdotaan veden avulla viemäriverkostoon.
Kuivakäymälässä jätöksiä ei huuhdota vedellä, vaan ne kerääntyvät astiaan, säiliöön, kasaan tai kuoppaan. Kuivakäymälöitä ovat esimerkiksi kemiallinen käymälä ja kompostikäymälä.
Ulkokäymälä eli huussi on erillisessä rakennuksessa sijaitseva käymälä, joka on tavallisimmin kuivakäymälä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käymälä Wikimedia Commonsissa
Nicaraguan córdoba

20 000 córdoban seteli.
Nicaraguan córdoba (NIO) on Nicaraguan rahayksikkö. Se jakaantuu 100 centavoon. Córdoba otettiin käyttöön vuonna 1912, jolloin se korvasi aiemmin käytössä olleen peson. Aluksi se oli samanarvoinen Yhdysvaltain dollarin kanssa, mutta arvo on pudonnut tasaisesti vuosien saatossa.
Valuutta on nimetty Nicaraguan perustajan, Francisco Hernández de Córdoban (n. 1475–1526) mukaan.
Córdoban seteleissä lukee espanjaksi En Dios Confiamos, joka tarkoittaa In God We Trust eli suomeksi "Jumalaan me luotamme.".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nicaraguan córdoba Wikimedia Commonsissa
| n k Amerikan rahayksiköt |
| --- | --- |
Pohjois-Amerikka:  Bermudan dollari  Euro (Saint-Pierre ja Miquelon)  Kanadan dollari (Kanada, Saint-Pierre ja Miquelon)  Meksikon peso   Tanskan kruunu (Grönlanti)  Yhdysvaltain dollari 
Keski-Amerikka:  Belizen dollari  Costa Rican colón  Guatemalan quetzal  Hondurasin lempira  Nicaraguan córdoba  Panaman balboa  Yhdysvaltain dollari (El Salvador, Panama) 
Karibia:  Alankomaiden Antillien guldeni  Aruban floriini  Bahaman dollari  Barbadoksen dollari  Caymansaarten dollari  Dominikaanisen tasavallan peso  Itä-Karibian dollari (Anguilla, Antigua ja Barbuda, Brittiläiset Neitsytsaaret, Dominica, Grenada, Montserrat, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit)  Euro (Saint-Martin, Saint-Barthélemy, Guadeloupe, Martinique)  Haitin gourde  Jamaikan dollari  Kuuban peso  Kuuban vaihdettava peso  Trinidadin ja Tobagon dollari  Yhdysvaltain dollari (Puerto Rico, Yhdysvaltain Neitsytsaaret, Brittiläiset Neitsytsaaret, Turks- ja Caicossaaret) 
Etelä-Amerikka:  Argentiinan peso  Bolivian boliviano  Brasilian real  Chilen peso  Kolumbian peso  Englannin punta (Brittiläinen Antarktiksen alue, Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret)  Euro (Ranskan Guayana)  Falklandin punta  Guyanan dollari  Paraguayn guaraní  Perun sol  Sucre  Surinamen dollari  Uruguayn peso  Venezuelan bolívar  Yhdysvaltain dollari + Ecuadorin centavo (Ecuador)
Unisex

Unisex-käymälään viittaava symboli Turun kaupunginkirjaston pääkirjastossa.
Unisex tarkoittaa kaikille sukupuolille sopivaa tai kohdistettua asiaa. Esimerkiksi unisex-vaatteita tai unisex-etunimiä voivat käyttää kaikki sukupuolet.
Unisex-liikkeen ideologiaan kuuluu tasa-arvon ja tasavertaisen kohtelun lisäksi myös ajatus siitä, että ihmisen tulee voida ilmaista vapaasti itseään (esimerkiksi käytöksen ja pukeutumisen keinoin) riippumatta sukupuolestaan.
Unisex-muoti

Vaate- ja hiusmuodissa unisex-muoti löi itsensä läpi varsinaisesti 1960-luvun lopulla. Helsingin Sanomien englannin kielestä käännetyssä jutussa kesällä 1969 kerrottiin liioitellen unisex-muodin saaneen ”tukevan jalansijan Lontoossa, missä enää vain muutamat tavaratalot myyvät erikseen miesten ja naisten vaatteita. Sen sijaan ne tarjoavat vaatekappaleita, jotka sopivat molemmille sukupuolille”. Jutun mukaan unisex on seurausta tyttöjen tulemisesta litteämmiksi ja poikien vähemmän kulmikkaiksi ja alttiimmiksi koristelemaan itseään muun muassa pitkin hiuksin ja koruin.
Seksuaalitasa-arvon lisääntyminen ja sukupuoliroolien hajoaminen on avainasemassa kaikissa unisex-ilmiöiden kehityksessä. Siinä missä 1970-luvun voidaan nähdä olevan naisliikkeiden ja tätä kautta naismallin vapautumisen aikaa, median voidaan 2000-luvulla nähdäkenen mukaan? luovan samanlaista vallankumousta miesten sukupuolirooleja kohtaan. Näin voidaan puhua unisex-käytöksestä, esimerkiksi osana uudistunutta perhemallia, jossa mies hoitaa kotitöitä ja lapsia siinä missä nainenkin.
Uniseksuaalisuus

2000-luvulla on mahdollista törmätä termiin uniseksuaalisuus (universal sexuality). Sillä viitataan ihmisen yleiseen tarpeeseen toteuttaa vapaasti seksuaalisuuttaan. Miehen ja naisen seksuaalisuuden nähdään siis olevan pitkälti samanlainen ilmiö. Termi on syntynyt vastaliikkeenä hetero- ja homoseksuaalisuuden käsitteille. Siinä missä sosiaaliset normistot ja yhteiskunta rajoittaa yksilön toimintaa ja muokkaa tämän arvomaailmaa tietoisesti, näiden termien voidaan nähdä tahattomasti kategorioivan ihmisen seksuaalisuuden suuntautumista ja näin rajoittavan sen toteutumista. Lähtökohtainen ajatus on, että tänä universaali seksuaalisuus ei ole lähtökohtaisesti kohdennetua vaan purkautuu holtittomasti, ennen kuin yhteiskunta opettaa tai ihminen itse opettelee kohdistamaan seksuaaliset mieltymyksensä vain rajallisiin kohteisiin. Tätä lapsuudessa saatua uniseksuaalisuutta opitaan toteuttamaan hyväksynnän- ja hylkäyksen kautta. Lapsi esimerkiksi oppii aikaisessa vaiheessa välttämään insestiä ja myöhemmin kohdistamaan seksuaaliset tarpeensa toiseen sukupuoleen. Tämä on kuitenkin puhtaasti opittua eikä sillä ole mitään tekemistä ihmisen aidon seksuaalisuuden kanssa. kenen mukaan?
Teorian mukaan voidaan nähdä, että huolimatta siitä, miten ihminen on oppinut toteuttamaan seksuaalisuuttaan (hetero- tai homoseksuaalisessa muodossa), pohjalta nouseva seksuaalisuuden tarve on kaikilla sukupuolilla identtinen.
Englanninkielinen maailma on perinteisesti jakanut käsitteen sukupuoli kahteen osaan, fyysiseen sukupuoleen (sex) sekä henkiseen sukupuoleen (gender), joka kuvaa enemmänkin ihmisen omaa kokemusta omasta sukupuolesta. Henkisen sukupuolen kohdalla on totuttu käyttämään termejä maskuliininen ja feminiininen kuvaamaan mies- ja naissukupuoliroolin eroa. Näin ajateltuna ihmisellä on siis kaksi sukupuolta, jotka voivat olla ristiriidassa keskenään, henkinen ja fyysinen. Uniseksuaalisuuden ideaan kuuluu kuitenkin, että kehojemme jakautuminen kahteen sukupuoleen on hämännyt ihmistä ajattelemaan, että henkisiäkin sukupuolia olisi kaksi. Uniseksuaalisuudella viitataan nimenomaan siihen, että henkisiä sukupuolia on vain yksi unisex-sukupuoli, joka persoonan kasvun myötä ottaa myös lopullisen muotonsa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Unisex Wikimedia Commonsissa
Viljanen, Pauliina: Unisex-pukeutuminen tasa-arvon asialla. Curec 4/2010. (Internet Archive, tallennettu 13.7.2015.)
John Galliano

John Galliano vuonna 2010.
John Galliano (s. 28. marraskuuta 1960 Gibraltar) on brittiläinen muotisuunnittelija. Hän työskenteli ranskalaisen Christian Diorin muotitalon pääsuunnittelijana 1997–2011. Hänellä on myös omaa nimeään kantava muotimerkki John Galliano sekä pienempi merkki Galliano by John Galliano. Hänet tunnetaan teatraalisista vaatteistaan.
Galliano muutti Gibraltarilta Lontooseen ollessaan vasta lapsi. Hän valmistui St Martins College of Art & Designista vuonna 1983 Ranskan vallankumouksesta inspiroituneella kokoelmallaan Les Incroyables. Galliano perusti oman merkkinsä vuonna 1984, ja vuonna 1987 hän voitti parhaan brittiläisen muotisuunnittelijan palkinnon. Gallianolla oli kuitenkin ongelmia yhtiönsä talousasioissa, ja hän jätti Lontoon vuonna 1990 ja siirtyi suunnittelemaan muotia Pariisiin. Ennen kuin Galliano teki sopimuksen muoti- ja luksustavarajätti LVMH Moet Hennessy Louis Vuittonin kanssa, hän oli monta kertaa lähellä konkurssia. Näistä tilanteista hän pelastui lähinnä muotimaailmassa työskentelevien ystäviensä lojaaliudella.
Vuonna 1995 Gallianosta tuli ranskalaisen Givenchyn muotitalon pääsuunnittelija, ja seuraavana vuonna hän sai arvostetun paikan Christian Diorin muotitalon pääsuunnittelijana, esitellen ensimmäisen haute couture -kokoelmansa Diorille vuonna 1997.
Galliano joutui pois Diorin pääsuunnittelijan paikalta keväällä 2011 toistaiseksi hänen nimiteltyään pariisilaisessa kahvilassa siellä ollutta pariskuntaa ”likaiseksi juutalaiseksi” ja ”aasialaiseksi äpäräksi”. Hän oli myös lausunut väkivaltauhkauksia. Tapaus ei ollut ensimmäinen laatuaan. Gallianolla itselläänkin on juutalaiset juuret.
Galliano on voittanut parhaan brittiläisen muotisuunnittelijan palkinnon neljä kertaa; 1987, 1994 ja 1995, sekä vuonna 1997, jolloin hän jakoi palkinnon Alexander McQueenin, seuraajansa Givenchyn muotitalossa, kanssa.
Aiheesta muualla

John Galliano -merkin viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive).
John Galliano Design Museumin sivuilla.
Winter Collection Galliano 2008 (Arkistoitu – Internet Archive).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  KulturNav  Victoria  ULAN 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana  IdRef
Veikka Mononen

| Veikka Mononen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. huhtikuuta 2006 (ikä 18) Siilinjärvi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Veke
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  76 kg
Seura
Seura:  KalPa
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  7
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Veikka Mononen (s. 30. huhtikuuta 2006 Siilinjärvi) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue KalPaa.
Ura > Seuraura

Mononen on KalPan kasvatti. Hän toimi kaudella 2021–2022 seuran U16-joukkueen kapteenina. Mononen oli seitsemällä osumallaan KalPan eniten maaleja tehnyt puolustaja. Kaudella 2022–2023 hän oli seuran U18-joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 3+12=15.
Toukokuussa 2024 Mononen teki KalPan kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hän aloitti kauden 2024–2025 seuran U20-joukkueessa. Mononen teki liigadebyyttinsä runkosarjan yhdeksännellä kierroksella 5. lokakuuta 2024 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Hänet merkittiin KalPan kolmospuolustajapariin Lasse Lappalaisen viereen. Mononen sai ottelussa jääaikaa 14.56 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema +1.
Ura > Maajoukkueura

Mononen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2024. Hän edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2022, jolloin Mononen voitti pronssia. Yhteensä hän on pelannut yhdeksän nuorten ja 19 poikien maaottelua.
Lyyli Hagan

Lyyli Ingrid Hagan (14. helmikuuta 1889 Kokkola – 7. lokakuuta 1980 Helsinki) oli sairaanhoitaja, joka teki pääasiallisen elämäntyönsä kouluhoitajattarena Helsingin kansakouluissa. Hän oli myös perustamassa ja ylläpitämässä sairaanhoitajakunnan käsittänyttä reserviläisrekisteriä, jonka Suomen Punainen Risti perusti sodan varalta.
Hagan kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta 1907 ja valmistui sairaanhoitajaksi Helsingissä 1911. Sairaanhoitajan uransa hän aloitti sairaala Mehiläisessä, ja vuonna 1924 hänestä tuli Helsingin kaupungin suomenkielisten kansakoulujen kouluhoitajatar. Samalta vuodelta peräisin olleen johtosäännön mukaan kouluhoitajattarien tuli toimia yhdyssiteenä koulun, kodin, koululääkärin ja eri huoltoelimien välillä. Heidän tuli myös perehtyä väestön elinoloihin ja luoda luottamukselliset suhteet koululaisten koteihin. Lisäksi piti jakaa terveystietoa siten, että eri-ikäiset lapset ottaisivat tiedon vastaan. Samoihin aikoihin hän oli myös yhteistyössä Arvo Ylpön kanssa tämän avustajana ja sihteerinä.
Vuonna 1926 Suomen Punainen Risti asetti valiokunnan käsittelemään piirissään olevia sairaanhoitaja- ja sairaanhoitoasioita. Tarkoituksena oli saada aikaan sairaanhoitajien vapaaehtoinen sitoutuminen Punaisen Ristin reserviin ja reservin organisointi sodan varalta. SPR loi vapaaehtoistyönä järjestelmän koko maan sairaanhoitajakunnan käsittäneen reservin hallitsemiseksi. Toiminnan perustaksi kehitettiin rekisteri, jossa olivat rauhanajan tiedot reservin jäsenistä sekä merkinnät heidän sijoituksistaan puolustusvoimien lääkintäorganisaatioon sodan aikana. Rekisteriä päivitettiin säännöllisesti, joten sen avulla oli sodan syttyessä mahdollista lähettää jäsenet asemapaikoilleen ja huolehtia samalla siviiliväestön hoitamisesta. Lyyli Hagania kutsuttiin Talvi- ja Jatkosodan aikana ”sairaanhoitajien kenraaliksi”. Reservin jäsenet työskentelivät sodan aikana kenttä- ja sotasairaaloissa sekä sairaita ja haavoittuneita kuljettavissa junissa.
Hagan teki useita opintomatkoja muihin pohjoismaihin, Belgiaan, Ranskaan, Englantiin, Yhdysvaltoihin ja Kanadaan. Näillä matkoillaan hän perehtyi erityisesti kouluhoidon järjestelmiin ja menetelmiin.
Vuonna 1925 suomenkieliset sairaanhoitajat perustivat oman järjestön, Suomen sairaanhoitajatarliiton. Lyyli Hagan valittiin sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi, ja hän hoito tätä tehtävää kymmenen vuotta. Liitto teki 1926 sairaanhoitajien työoloja koskevan selvityksen ja kiinnitti myös huomiota sairaanhoitajaopiskelijoiden terveydenhuoltoon.
Hagan oli myös Kokoomuksen edustajana Helsingin kaupunginvaltuustossa 1926–1933.
JVG:n diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 7 |  |
| ↙EP:t | 2 |  |
| ↙Singlet | 40 |  |
| ↙Musiikkivideot | 47 |  |
Tämä artikkeli käsittää JVG-yhtyeen diskografian.
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista |
| --- | --- | --- |
| Mustaa kultaa |  Julkaistu: 27. huhtikuuta 2011  Levy-yhtiö: Monsp Records  Formaatti: CD / Vinyyli / Digitaalinen | #1  |
| jvg.fi |  Julkaistu: 30. toukokuuta 2012  Levy-yhtiö: Monsp Records  Formaatti: CD / Vinyyli / Digitaalinen | #1  |
| Voitolla yöhön |  Julkaistu: 28. helmikuuta 2014  Levy-yhtiö: PME Records  Formaatti: CD / Vinyyli / Digitaalinen | #1  |
| 247365 |  Julkaistu: 11. syyskuuta 2015  Levy-yhtiö: PME Records  Formaatti: CD / Vinyyli / Digitaalinen | #2  |
| Popkorni |  Julkaistu: 28. elokuuta 2017  Levy-yhtiö: PME Records  Formaatti: Vinyyli / Digitaalinen | #1  |
| Rata/Raitti |  Julkaistu: 14. kesäkuuta 2019  Levy-yhtiö: Warner, PME | #1  |
| Mun tapa pelata |  Julkaistu: 7. lokakuuta 2022  Levy-yhtiö: Warner, PME | #1  |
EP:t

Mist sä tuut (2016)
Tarkenee EP (2018)
Singlet

| Vuosi | Single | Listasijoitus> Singlelista | Listasijoitus> Latauslista | Listasijoitus> Radiolista | Listasijoitus> FDC | Albumilta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | "Epoo" | – | – | – | – | Mustaa kultaa |
| 2011 | "Nelisilmä" | 17  | 17  | – | 7  | Mustaa kultaa |
| 2011 | "Häissä" | 1  | 1  | – | 1  | Mustaa kultaa |
| 2011 | "Mitä sä siit tiiät (Heeeyyy)" | 18  | 18  | – | – | Mustaa kultaa (LP versio) |
| 2012 | "Karjala takaisin" | 5  | 21  | – | – | jvg.fi |
| 2012 | "Kran Turismo" | 1  | 1  | 13  | – | jvg.fi |
| 2013 | "Voitolla yöhön" | 3  | 2  | 29  | – | Voitolla yöhön |
| 2014 | "Huominen on huomenna" | 1  | 1  | 1  | – | Voitolla yöhön |
| 2014 | "Venäläist rulettii" | – | 2  | – | – | Voitolla yöhön |
| 2014 | "Mist sä tuut?" | – | 17  | – | – | Voitolla yöhön |
| 2014 | "Kmdod" | – | – | – | – | Voitolla yöhön |
| 2014 | "Etenee" | 11  | 6  | 7  | – | Voitolla yöhön |
| 2015 | "Mauton jasso" | 3  | 3  | 71  | – | 247365 |
| 2015 | "Tuulisii" | 3  | 4  | 9  | – | 247365 |
| 2015 | "247365" | – | – | – | – | 247365 |
| 2015 | "Tarkenee" | 1  | 1  | 10  | – | 247365 |
| 2015 | "Takajeejee" | 2  | 1  | 53  | – | 247365 |
| 2015 | "Paluu tulevaisuuteen" | 1  | 1  | 12  | – | (julkaistu vain singlenä) |
| 2016 | "Hehkuu" | 1  | 1  | 1  | – | (julkaistu vain singlenä) |
| 2016 | "Revolveri" | 1  | 1  | 50  | – | (julkaistu vain singlenä) |
| 2016 | "Mist sä tuut, Pt. 2" | 4  | 7  | – | – | Mist sä tuut EP |
| 2017 | "Sitä säät mitä tilaat" | 1  | 3  | 3  | – | (julkaistu vain singlenä) |
| 2017 | "Urheiluhullu" | 3  | 1  | – | – | Anssi Kela ja isot biisit |
| 2017 | "Popkorni" | 1 | 1 | 3 | – | (julkaistu vain singlenä) |
| 2019 | "Ikuinen vappu" | 1 | 1 | 2 | – | Rata/Raitti |
| 2019 | "Frisbee" | 1 | 1 | 7 | – | Rata/Raitti |
| 2019 | "Rahan Takii" | 8 | 10 | – | – | Vain Elämää Kausi 10 |
| 2019 | "Rakastuit Looseriin" | 2 | 6 | – | – | Vain Elämää Kausi 10 |
| 2019 | "Sika" | – | – | – | – | Vain Elämää Kausi 10 |
| 2019 | "Juhlittiin Ja Tapeltiin" | – | – | – | – | Vain Elämää Kausi 10 |
| 2019 | "Pintakaasulla" | 2 | 1 | – | – | VOLUME |
| 2020 | "Villi Länsi" | 1 | – | 26 | – | (julkaistu vain singlenä) |
| 2021 | "Liike on Lääke" | 3 | – | 28 | – | (julkaistu vain singlenä) |
| 2022 | "Vamos" / "Syssymmäl" | 1 / 13 | – | 44 / – | – | Mun tapa pelata |
| 2022 | "Amatimies" / "Viikonloppu" | 1 / 5 | – | 15 / 5 | – | Mun tapa pelata |
| 2022 | "Verkkareis" / "Mun Tapa Pelata" | 4 / 16 | – | – / – | – | Mun tapa pelata |
| 2023 | "Purjeissa" | 10 | – | 14 | – | (julkaistu vain singlenä) |
| 2023 | "Oisko Tää Täs" / "Popinpelko" | 5 / 31 | – | 54 / – | – | (julkaistu vain singlenä) |
| 2024 | "Rallikansa" | 1 | – | 31 | – | TBA |
| 2025 | "Tili tuli, tili meni" | 4 | – | 73 | – | TBA |