stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Wikipedia
Muokkaaminen ja käytännöt > Artikkelien tarkkailu

Jos artikkeli joutuu kiivaan ilkivallan kohteeksi, se voidaan suojata ja sen muokkaaminen estää. Muokkaukset voidaan estää joko kaikilta tai vain rekisteröitymättömiltä ja uusilta käyttäjiltä. Artikkelien suojaaminen pyritään pitämään mahdollisimman lyhytaikaisena. Suojaamisesta päättävät ylläpitäjät, jotka ovat Wikipedian käyttäjien keskuudestaan valitsemia aktiivisia ja luotettaviksi koettuja käyttäjiä. Suojaamispäätösten tulee perustua aina käyttäjien sopimiin käytäntöihin.
Ylläpitäjät tekevät myös muita siivoustoimia, kuten poistavat roska-artikkeleita. Lisäksi he voivat väliaikaisesti tai pysyvästi poistaa muokkausoikeuden tunnuksilta tai IP-osoitteilta, joilta tärvellään Wikipediaa. Ylläpitäjien lisäksi on useita muita käyttäjiä, joilla on tavallisista käyttäjistä poikkeavat oikeudet ja velvollisuudet organisaatiossa. Byrokraatit ovat käyttäjiä, joilla on oikeus teknisesti tehdä uusia ylläpitäjiä yhteisön valitsemista käyttäjistä. Kehittäjät ovat erityisen luotettavia henkilöitä, joilla on pääsy varsinaiseen tietokantaan. Lisäksi on ylivalvojia, jotka voivat muun muassa myöntää ja poistaa kaikkia käyttäjäoikeuksia, kuten ylläpito-oikeuksia, kaikissa Wikimedian wikeissä.
Vakituiset käyttäjät seuraavat muutoksia itselleen tärkeisiin artikkeleihin niin sanottujen tarkkailulistojen avulla. Kaikilla sivuilla on myös muutoshistoria, josta voi seurata niiden kehitystä.
Tutkimuksia

Tunnetuimmassa tutkimuksessa 15. joulukuuta 2005 tiedelehti Nature vertasi englanninkielistä Wikipediaa ja Encyclopaedia Britannicaa ja totesi niiden luonnontieteellisen sisällön lähes yhtä tarkaksi. Vertailu sai tosin osakseen ankaraa kritiikkiä Britannican tekijöiltä.
Professori Andrea Ciffolilli toteaa, että Wikipedian yhteisöä tutkittaessa on ilmennyt, että helppo osallistuminen edistää yhteistyönä tehtävää kehitystä.
Tiettävästi ainoa suomenkielisestä Wikipediasta tehty tutkimus on diplomi-insinööri Ahti Karen Helsingin yliopiston Tietojenkäsittelytieteen laitokselle tekemä sivulaudatur-tutkielma. Kyseessä oli Jyväskylän yliopiston tohtorikoulutuksessa mukana olevan jatko-opiskelijan tekemä sivulaudatur-tutkielma, joka täydentää ulkomaisten Wikipediasta tehtyjen tieteellisten tutkimusten varsin suppeaa kirjoa. Tutkielmassa käytiin läpi aiempaa Wikipedia-tutkimusta maailmalla ja tehtiin haastattelututkimus suomenkielisen Wikipedian aktiivisimpien muokkaajien keskuudessa, jotka vastasivat kyselyyn. Tekijän mukaan saadut tulokset olivat monilta osin yhteneviä ulkomaisten kyselyiden kanssa. Hän kiinnitti huomiota Wikipedian matalan aloituskynnyksen merkitykseen sekä kokeneempien käyttäjien tapauksessa yhteisöllisyyteen.
Wikipedian käyttäjien aktiivisuuden tutkimuksessa on tullut esille, että pitkään mukana olleet käyttäjät tekevät yhä suuremman osan muutoksista. Lisäksi yhä suurempi osa varsinkin aloittelevien käyttäjien tekemistä muutoksista kumotaan. Vuonna 2009 kokeneemmat käyttäjät peruivat jo 25 prosenttia käyttäjien tekemistä ensimmäisistä muutoksista.
Tutkimuksia > Arvostelua

Wikipediaa on arvosteltu luotettavuuden puutteesta, ja sen asemasta lähdeteoksena on kiistelty. Arvostelijoiden mukaan Wikipedian luonne tekee siitä haavoittuvan. Wikipediassa käytettyjä lähteitä on arvosteltu epäilyttäviksi. On myös todettu, että neutraalin näkökannan käytännöstä huolimatta tietosanakirjan suhtautuminen tiettyihin asioihin on vääristynyt.
Tunnetuimmassa tapauksessa yhdysvaltalainen John Seigenthaler, Sr. löysi Wikipediasta itsestään artikkelin, jossa väitettiin perättömästi hänen osallistuneen John ja Robert Kennedyn salamurhiin. Tätä virhettä ei ollut huomattu artikkelissa neljään kuukauteen. Artikkelien tarkkailu on kuitenkin parantanut huomattavasti Wikipedian luotettavuutta sen alkuajoista, ja väärä tieto poistetaan yleensä nopeasti. Joskus tätäkin voidaan kiertää, kuten teki opiskelija Shane Fitzgerald, joka kirjoitti maaliskuussa 2009 kuolleen Maurice Jarren sanoneen, että hänen koko elämänsä on ollut yksi pitkä soundtrack. Lausuma poistettiin, mutta se ehti olla Wikipediassa vuorokauden, jona aikana lukuisat lehdet, jotka hakivat uutisointiinsa Jarresta tietoja, ehtivät lainata sitä. Fitzgerald kertoi halunneensa osoittaa, miten paljon toimittajat luottavat nykyään internetiin tietolähteenä.
Wikipedian toinen perustaja Larry Sanger on perustanut palvelun nimeltä Citizendium, jonka tasalaatuisuudesta pyritään varmistumaan sillä, että valtuutetuiksi asiantuntijoiksi nimetyt henkilöt tarkistavat palvelun tiedot. Sanger itse on arvostellut Wikipediaa antielitistisyydestä ja asiantuntijuuden halveksinnasta.
Wikipedia Watch -niminen kriittinen sivusto syyttää Wikipediaa siitä, että sillä on merkittävä, ansaitsematon vaikutus siihen, mikä käy tiedosta. Encyclopaedia Britannican päätoimittaja Dale Hoiberg on arvostellut Wikipedian tiedon laikuttaisuutta, mikä johtuu kirjoittajien vapaudesta kirjoittaa haluamistaan aiheista. Myös Wikipedian teknistä luotettavuutta on pidetty huonona.
Yliopistomaailman suhtautuminen Wikipediaan on pysynyt monilta osin ristiriitaisena. Monissa yliopistoissa kehotetaan opiskelijoita pidättäytymään Wikipedian käytöstä. Joidenkin asiantuntijoiden mukaan oikea vastaus on pidättäytyä Wikipedian muokkaamisesta, kun taas toisten mukaan paras tapa on liittyä mukaan ja pyrkiä puuttumaan mahdollisiin ongelmiin sisältä käsin.
2015 julkaistussa tietokonelingvistiikan tutkimuksessa havaittiin, että sisällössä usein mies on sukupuolen neutraali ja ainoastaan poikkeama tästä ilmaistaan eksplisiittisesti.
Tutkimuksia > Arvioita suomenkielisestä versiosta

Helsingin Sanomain kuukausiliitteessä vuonna 2006 toimittaja Unto Hämäläinen suhtautui Wikipediaan myönteisesti, mutta totesi myös, että ”monet asiat on selitetty pieleen ja hutaisten”. Hämäläinen kuitenkin arvosti keskeneräisyyden tunnustamista.lähde tarkemmin?
Elokuussa 2006 professori Esko Valtaoja totesi Tähdet ja Avaruus -lehdessä, että hänen arvionsa mukaan Wikipediaa ”voi käyttää ihan yhtä huoletta kuin mitä muuta tahansa tietosanakirjaa. Mikä siis tarkoittaa sitä, että aina kannattaa tarkistaa jostain toisesta, riippumattomasta lähteestä...”
Ylen Prisma Studio -ohjelmassa 8. marraskuuta 2006 esiintynyt Factum Uusi tietosanakirja -kirjasarjan päätoimittaja Juha Honkala WSOY:sta puuttui suomenkielisen Wikipedian kattavuuteen. Hänen mukaansa ”tietosanakirjassa on pyritty juuri siihen, että kaikki tiedonalat esitellään kattavasti ja hyvin tiiviissä muodossa”. Honkalan mukaan ”Wikipediassa tällaista tasapainoa ei vielä ainakaan ole löydettävissä”. Honkala myös totesi, ettei hän koe ”Wikipediaa ja tietosanakirjaa” kilpailijoina, vaan toisiaan täydentävinä.
Tietokirjailija Petteri Järvinen kritisoi Tietokone-lehden numeron 9/2007 kolumnissa Wikipediaa. Hänen mukaansa Wikipediaa tehdään kirjoittajien ehdoilla ja vastaavasti perinteiset tietosanakirjat tehdään lukijoiden ehdoilla. Järvinen epäilee myös, että Wikipedian nopeus ei ole niin tärkeää kuin tiedon oikeellisuus. Hän vertaa tilannetta avoimen lähdekoodiin parissa työskenteleviin yhteisöihin, joissa isojenkin aukkojen havaitseminen voi kestää pitkän aikaa.
Helsingin Sanomat arvioitutti syksyllä 2013 yhteensä 134 suomenkielisen Wikipedian artikkelia (22. lokakuuta tallenteet) 96:lla kahdeksassa eri suomalaisessa yliopistossa työskentelevällä asiantuntijalla. He arvioivat asteikolla yhdestä (heikko) viiteen (erinomainen) artikkeleiden virheettömyyttä (keskiarvo 3,8), neutraaliutta (keskiarvo 3,5), selkeyttä (keskiarvo 3,5), tuoreutta (keskiarvo 3,1), kattavuutta ja painotuksia (keskiarvo 3,0) sekä lähteytystä (keskiarvo 2,8). Asiantuntijoiden mielestä 70 % arvioiduista artikkeleista oli virheettömiä tai lähes virheettömiä, mutta 10 % sisälsi paljon tai vakavia virheitä. Sen sijaan vain 28 % oli hyvin lähteytettyjä ja 38 % oli huonosti lähteytettyjä.
Helsingin Sanomien Kuukausiliitteen haastattelemat suomenkielisen Wikipedian käyttäjät nostivat ongelmista esille artikkeleihin kohdistuvan ilkivallan, juorujen ja väärän tiedon ujuttamisen artikkeleihin sekä ajoittain turhan kiivaiksi äityvät keskustelut.
Tutkimuksia > Lukijat

Helmikuussa 2014 The New York Times raportoi Wikipedian olevan maailman viidenneksi suurin internetsivusto 18 miljardin ja 500 miljoonan yksilöllisen vierailijan voimalla. Edellä olivat ainoastaan Yahoo, Facebook, Microsoft ja Google. Vuonna 2015 Wikipedia sijoittui Alexa.com-sivuston seurantatilastoissa päivämäärästä riippuen 6.–7. sijalle.Top Sites Alexa.com. Alexa Internet, Inc.. Arkistoitu 25.12.2018. Viitattu 18.12.2020. (englanniksi)</ref> Wikipediaa useammin käytettyjä sivustoja olivat maailmanlaajuisesti Google, YouTube, Facebook, Baidu, Yahoo ja Amazon.com.
Noin puolet Wikipediaan tulevista vierailijoista ohjataan sivuille Googlen hakukoneen kautta. Pew Research Centerin Internet and American Life -projekti totesi kolmanneksen amerikkalaisista käyttävän Wikipediaa asioiden varmistamiseksi.
Wikipedian vuonna 2011 kävijöilleen teettämän tutkimuksen mukaan sivuston käyttäjien keski-ikä on 36. Noin puolet käyttäjistä vierailee Wikipedian sivustoilla enemmän kuin viidesti kuukaudessa. Vajaa puolet kyselyyn osallistuneista ei tiennyt Wikipedian olevan tuottoa tavoittelematon organisaatio.
Ohjelmistot ja laitteistot

Wikipedian käyttämä wikiohjelmisto on sitä varten kehitetty MediaWiki. Se on avoimen lähdekoodin hanke, joka on kirjoitettu PHP-ohjelmointikielellä MySQL-tietokantasovelluksen päälle. MediaWiki on lisensoitu GNU General Public License -lisenssillä.
Vuonna 2014 Wikipedia siirtyi käyttämään Facebookin kehittämää avoimen lähdekoodin HipHop Virtual Machineä (HHVM) aikaisemman PHP-kielen sijaan. HHVM kääntää PHP- sekä Hack-kielistä koodia omaksi HipHop Bytecodekseen ja tämän jälkeen x86-konekieleksi johtaen nopeampaan sivuston vasteaikaan käyttäjille.
Wikipediaa ja muita Wikimedia-projekteja ajetaan useista palvelinkeskuksista käsin. Wikimedia Foundationin ylläpitämistä DNS palvelimista kolme sijaitsee Yhdysvalloissa, kaksi Euroopassa ja yksi Aasiassa.
Wikipedian perustaja Jimmy Wales on todennut tammikuussa 2011, että sanakirjan editointi on liian vaikeaa monille ihmisille. Palvelusta yritetään tehdä helpommin muokattava, jotta se voisi levitä laajemmalle.
Rahoitus

Wikipedia saa rahoituksensa Wikimedia Foundationin kautta. Vuoden 2005 viimeisellä neljänneksellä kulut olivat noin 321 000 dollaria (noin 250 000 euroa), josta laitteistokulut muodostivat noin 60 prosenttia, kahden palkatun ja kahden osa-aikaisen työntekijän henkilöstökulut noin 10 prosenttia. Säätiö kerää varansa lahjoituksina.
Vuonna 2010 Google lahjoitti Wikimedia-säätiölle kaksi miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli noin 1,5 miljoonaa euroa ilman erityisehtoja. Lahjoitus kattoi noin kuudesosan vuoden 2010 budjetista. Sergey Brin, yksi Googlen perustajista, on kutsunut Wikipediaa yhdeksi internetin suurimmista onnistumisista. Jay Walshin mukaan lahjoitus selventää positiivisella tavalla Wikipedian suhdetta Googleen.[vanhentunut linkki]
Helmikuussa 2014 Suomen poliisi ilmoitti pyytäneensä Wikipedialta selvitystä käyttäjilleen suuntaamasta rahalahjoitusten pyynnöistä, sillä tämän tulkittiin olevan suomalaisen rahankeräyslain vastaista. Wikimedia Suomi ry:n puheenjohtaja Tommi Kovalan mukaan lakien kiertämisestä ei kuitenkaan ole kyse, sillä varat eivät missään vaiheessa ole suomalaisten käsissä vaan toimintaa pyörittää kansainvälinen Wikimedia Foundation.
Palkinnot ja huomionosoitukset

Vuonna 2004 Wikipedia voitti Golden Nica for Digital Communities palkinnon vuosittaisessa Prix Ars Electronica tapahtumassa. Samana vuonna Wikipedia voitti myös Webby-palkinnon.
Vuonna 2007 brandchannel.com:in lukijat äänestivät Wikipedian neljänneksi arvokkaimmaksi brändiksi. Syyskuussa 2008 Wikipedialle myönnettiin Quadriga-palkinto.
Vuonna 2015 Wikipedialle myönnettiin arvostettu Erasmus-palkinto sekä Asturian ruhtinattaren palkinto kansainvälisestä yhteistyöstä.
Asteroidi 274301 Wikipedia on nimetty Wikipedian mukaan.
Poliittisia kannanottoja

Wikipedia on vastustanut näkyvästi Europarlamentin käsittelyssä olevaa Internetiin liittyvää tekijänoikeuslainsäädännön muutosta.
Sisarhankkeet

Wikipedia on laajentunut erilaisiin sisarhankkeisiin, joita myös ylläpitää Wikimedia Foundation:
Wikiaineisto
Wikidata
Wikikirjasto
Wikimania
Wikiopisto
Wikisanakirja
Wikisitaatit
Wikispecies
Wikiuutiset
Wikimatkat
Wikimedia Commons
Wikimedia-hautomo (Wikimedia Incubator)
Meta-Wiki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wikipedia Wikimedia Commonsissa
Sitaatteja aiheesta Wikipedia Wikisitaateissa
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Vuorinen Mikko, Kalalahti Joanna, Vilhula Anna: Wikiä käyttämään! Tukea wikin valintaan ja käyttöönottoon.  Tampereen yliopisto, 2011.  ISBN 978-951-44-8403-2
Jaakko Suominen: Kaiken maailman tieto? Internet tietämisen kohteena, lähteenä ja välineenä. Teoksessa Petri Saarikoski, Jaakko Suominen, Riikka Turtiainen & Sari Östman: Funetista Facebookiin. Internetin kulttuurihistoria.  Helsinki:  Gaudeamus, 2009.  ISBN 978-952-495-123-4
Juha Suoranta ja Tere Vadén: Wikiworld. Political Economy of Digital Literacy, and the Promise of Participatory Media.  Tampere:  Paulo Freire Research Center, Finland and Open Source Research Group, Hypermedialab, University of Tampere, 2008.  ISBN 978-951-44-7280-0  Kirjan verkkoversio (pdf). (englanniksi)
Aiheesta muualla > Dokumenttielokuvia

IJsbrand van Veelen: The Truth According to Wikipedia. Alankomaat, 2008.
Scott Glosserman & Nic Hill: Truth in Numbers? Everything, According to Wikipedia. Yhdysvallat, 2010.
Aiheesta muualla > Muuta

Wikipedia – monta näkökulmaa avoimeen tietosanakirjaan  Tieteessä tapahtuu 7/2007.
Vesa Lehtinen: Wikipedia – vapaa tietosanakirja
Suomenkielisen Wikipedian 100 000 artikkelin juhlaseminaaritaltiointi (Arkistoitu – Internet Archive)
Wikimedia Foundation
| --- | --- |
Hankkeet:  Wikipedia  Wikisanakirja  Wikisitaatit  Wikiaineisto  Wikikirjasto  Wikimedia Commons  Wikispecies  Wikiuutiset  Wikiopisto  Wikidata  Wikimatkat 
Tapaamiset: Wikimania
Tunnettuja henkilöitä:  Jimmy Wales  Katherine Maher  Larry Sanger 
Organisaatioita:  Wikimedia Suomi  Wikimedia Sverige  Wikimedia Eesti  Wikimedia Norge  Wikimedia Deutschland  Wikimedia France  Wikimedia Russia  Wikimedia Europe 
Englanninkielisen Wikipedian etusivu 30. maaliskuuta 2001.
Wikipedian artikkeli älypuhelimen näytöllä vuonna 2023.
Käyttäjä on tehnyt muutoksen englanninkieliseen artikkeliin.
Neutraali näkökulma on yksi kirjoittamista ohjaavista käytännöistä.
Jimmy Wales
Wikipedian palvelimia Floridassa vuonna 2005.
Wikipedia-veistos Słubicessa, Puolassa vuodelta 2014.
Argentiinalainen viittomakieli

| Argentiinalainen viittomakieli |
| --- | --- |
Muu nimi:  Lengua de señas argentina
Tiedot
Alue:   Argentiina
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  viittomakielet
ISO 639-3:  aed
 Ohje 
Argentiinalainen viittomakieli (esp. Lengua de señas argentina; LSA) on pääsääntöisesti Argentiinan kuurojen yhteisön käyttämä viittomakieli. Sitä on käytetty vuodesta 1885 lähtien. Argentiinan naapurimaiden viittomakielet ovat ottaneet vaikutteita tästä kielestä.  Kielen ISO 639 -tunniste on aed.
La Platan yliopistossa on tehty argentiinalaisen viittomakielen videotietokanta, jonka avulla voidaan oppia kielen yleisimpiä viittomia.
Black Panther: Wakanda Forever

| Black Panther: Wakanda Forever |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ryan Coogler
Käsikirjoittaja:   Ryan Coogler  Joe Robert Cole 
Tarina:  Ryan Coogler
Perustuu:  Stan Leen ja Jack Kirbyn sarjakuvahahmoon Musta Pantteri
Tuottaja:   Kevin Feige  Nate Moore 
Säveltäjä:  Ludwig Göransson
Kuvaaja:  Autumn Durald Arkapaw
Leikkaaja:   Michael P. Shawver  Kelley Dixon  Jennifer Lame 
Pääosat:   Letitia Wright  Lupita Nyong’o  Danai Gurira  Winston Duke  Dominique Thorne  Florence Kasumba  Michaela Coel  Tenoch Huerta Mejía  Martin Freeman  Angela Bassett 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Marvel Studios
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures
Ensi-ilta:   2022-10-2626. lokakuuta 2022 (Hollywood)  2022-11-99. marraskuuta 2022 (Suomi)  2022-11-1111. marraskuuta 2022 (Yhdysvallat)  
Kesto:  163 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  250 miljoonaa dollaria
Tuotto:  859 miljoonaa dollaria
Edeltäjä:  Black Panther
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Black Panther: Wakanda Forever on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen Marvel Comicsin sarjakuvahahmoon Musta Pantteri perustuva geopoliittinen supersankarielokuva. Se on jatko-osa vuoden 2018 elokuvalle Black Panther sekä Marvel Cinematic Universen (MCU) 30. elokuva ja neljännen vaiheen viimeinen elokuva. Elokuvan ohjasi Ryan Coogler, joka myös käsikirjoitti sen yhdessä Joe Robert Colen kanssa. Elokuvan pääosissa ovat Letitia Wright, Lupita Nyong’o, Danai Gurira, Winston Duke, Dominique Thorne, Florence Kasumba, Michaela Coel, Tenoch Huerta Mejía, Martin Freeman ja Angela Bassett. Elokuvassa Wakandan johtajat yrittävät suojella valtakuntaansa, T’Challan kuoleman jätettyä sen ilman suojelijaa.
Coogler oli alkanut kehittää ideoita jatko-osalle jo helmikuussa 2018 Black Pantherin ensi-illan jälkeen ja vahvisti lokakuussa paluunsa ohjaajaksi. Elokuvaa koskevat suunnitelmat muuttuivat elokuussa 2020, kun Black Pantherin pääosan esittäjä Chadwick Boseman kuoli paksusuolen syöpään, ja Marvel Studios päätti, ettei hahmolle valita uutta näyttelijää. Muiden päänäyttelijöiden paluu rooleihinsa vahvistettiin marraskuussa, ja kuvaukset alkoivat Atlantassa kesäkuussa 2021. Niiden oli tarkoitus päättyä marraskuussa 2021, mutta sitten kuvaukset keskeytyivät vuoden 2022 alkuun asti, Wrightin jouduttua sairaalaan. Kuvaukset jatkuivat jälleen tammikuussa 2022 ja päättyivät Puerto Ricossa maaliskuussa 2022.
Black Panther: Wakanda Forever sai maailmanensi-iltansa El Capitan Theatressa sekä Dolby Theatressa, Hollywoodissa, 26. lokakuuta 2022. Elokuvateattereihin se ilmestyi Suomessa 9. marraskuuta 2022 ja Yhdysvalloissa 11. marraskuuta. Elokuva sai positiivisen vastaanoton. Kriitikot ylistivät elokuvan toimintakohtauksia, ohjausta, näyttelijöiden roolisuorituksia (erityisesti Wrightin, Guriran, Huertan ja Bassettin), sekä kunnianosoitusta Bosemanin muistolle, mutta kritisoivat elokuvan tarinaa ja kestoa. Elokuva sai kaksi Golden Globe Awards -ehdokkuutta sekä kuusi Critics’ Choice Movie Awards -ehdokkuutta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Letitia Wright  | … |  Shuri / Musta Pantteri   |
|  Lupita Nyong’o  | … |  Nakia   |
|  Danai Gurira  | … |  Okoye   |
|  Winston Duke  | … |  M’Baku   |
|  Dominique Thorne  | … |  Riri Williams   |
|  Florence Kasumba  | … |  Ayo   |
|  Michaela Coel  | … |  Aneka   |
|  Tenoch Huerta Mejía  | … |  Namor   |
|  Martin Freeman  | … |  Everett Ross   |
|  Angela Bassett  | … |  Ramonda   |
|  Mabel Cadena  | … |  Namora   |
|  Lake Bell  | … |  tohtori Graham   |
|  Alex Livinalli  | … |  Attuma   |
|  Robert John Burke  | … |  Smitty   |
|  Danny Sapani  | … |  M’Kathu (rajaheimon kylänvanhin)   |
|  Isaac de Bankolé  | … |  jokiheimon kylänvanhin   |
|  Connie Chiume  | … |  Zawavari (kylänvanhimpien puhenainen)   |
|  Julia Louis-Dreyfus  | … |  Valentina Allegra de Fontaine   |
|  Michael B. Jordan  | … |  N’Jadaka / Erik ”Killmonger” Stevens   |
|  Dorothy Steel  | … |  kauppiasheimon kylänvanhin   |
|  Sope Aluko  | … |  shamaani Sope   |
|  Zainab Jah  | … |  kaivosheimon kylänvanhin   |
|  Trevor Noah  | … |  Griot (ääni)   |
|  Zola Williams  | … |  Yama   |
|  Janeshia Adams-Ginyard  | … |  Nomble   |
|  Anderson Cooper  | … |  oma itsensä   |
|  María Mercedes Coroy  | … |  Fen   |
|  Irma-Estel Laguerre  | … |  vanha Fen   |
|  Manuel Chavez  | … |  nuori Namor   |
|  Richard Schiff  | … |  Yhdysvaltain ulkoministeri   |
|  Kamaru Usman  | … |  merivoimien sotilas   |
|  Divine Love Konadu-Sun  | … |  T’Challa II / Touissant (cameo)   |
Tuotanto > Esituotanto

Maaliskuussa 2021 Nyong’o sanoi jatko-osan elokuvan erilainen kuin ensimmäinen elokuva ja ilmaisi samalla olevansa innoissaan Cooglerin suunnitelmista. Hän tarkensi kuitenkin, että kaikki elokuvan parissa työskentelevät pyrkivät jatkamaan Bosemanin perintöä. Saman kuukauden aikana Coogler sanoi yhä työstävänsä käsikirjoitusta, kun Freeman sanoi tapaavansa pian Cooglerin keskustellakseen projektista. Huhtikuussa Coogler sanoi aikovansa yhä kuvata elokuvaa Georgiassa, vaikka osavaltio hyväksyi paikalliseen vaalilakiin ehdotetun kontroversiaalin muutosesityksen. Coogler vastusti lakimuutosta, mutta uskoi, että elokuvatuotannon siirtäminen vaikuttaisi paikan työllisyyteen negatiivisesti. Sen sijaan hän pyrki aktiivisesti kannattamaan lakimuutoksen kumoamista. Toukokuussa 2021 elokuvan viralliseksi nimeksi paljastettiin Black Panther: Wakanda Forever. /Filmin Ethan Anderton totesi ”wakandalaisten taisteluhuudon” esiintymisen jatko-osan lisänimenä olevan juuri sopiva kunnianosoitus Bosemanille. Kesäkuun lopussa Edgar Luna, Worcesterin taloudellisen kehitysosaston liiketoiminnan kehityspäällikkö sanoi merkittävän Disney-tuotannon, joka vahvistettiin myöhemmin Wakanda Foreveriksi, teknisen osaston, tiedustelleen aluetta sopivien kuvauspaikkojen löytämiseksi. Näiden joukossa oli myös Worcesterin poliisiasema.
Tuotanto > Jälkituotanto

Huhtikuussa 2022 Stacy Caballeron, paljastettiin toimivan Carterin apulaisena pukusuunnittelussa. Kesäkuussa Huertan vahvistettiin näyttelevän elokuvassa. ja vuoden 2022 San Diego Comic-Con Internationalissa hänen roolihahmonsa paljastettiin olevan Namor. Samalla Mabel Cadenan ja Alex Livinallin paljastettiin näyttelevän elokuvassa Namoraa ja Attumaa. Heinäkuun lopussa paljastettiin, että Kamaru Usman näyttelisi elokuvassa tuntematonta roolia, ja syyskuussa myös Richard Schiff liittyi näyttelijäksi elokuvaan. Michael P. Shawverin paljastettiin palaavan ensimmäisestä elokuvasta jatko-osan leikkaajaksi.
Musiikki

Black Pantherin säveltäjän Ludwig Göranssonin ilmoitettiin syyskuussa 2021 palaavan säveltäjäksi Wakanda Foreveriin. Hollywood Records julkaisi Göranssonin alkuperäiset sävellykset 11. marraskuuta 2022.
Elokuvan pääsingle oli Rihannan ”Lift Me Up”, jonka Rihanna oli kirjoittanut yhdessä Temsin, Göranssonin ja Cooglerin kanssa kunnianosoituksena Bosemanin muistolle. Westbury Road, Roc Nation, Def Jam Recordings ja Hollywood Records julkaisivat sen 28. lokakuuta. ”Lift Me Up” oli mukana myös elokuvan soundtrackilla, Black Panther: Wakanda Forever – Music from and Inspired By, jonka Roc Nation, Def Jam Recordings ja Hollywood Records julkaisivat 4. marraskuuta 2023.
Julkaisu

Black Panther: Wakanda Forever sai ensiesityksensä Hollywoodissa sekä El Capitan Theatressa että Dolby Theatressa 26. lokakuuta 2022. Teatteriensi-iltansa elokuva sai Suomessa 9. marraskuuta 2022 ja Yhdysvalloissa 11. marraskuuta 2022. Sen oli alun perin tarkoitus saada ensi-iltansa 6. toukokuuta 2022, kunnes uudeksi ensi-iltapävämääräksi ilmoitettiin myöhemmin 8. heinäkuuta 2022. Lokakuussa 2021 elokuvan ensi-iltaa siirrettiin vielä lisää.
Tulevaisuus > Ironheart

Marraskuussa 2022, Moore kertoi, että Disney+-sarja Ironheart toimisi suorana jatko-osana Wakanda Foreverille, Thornen palatessa näyttelemään Riri Williamsia. Ironheart tullaan julkaisemaan osana MCU:n viidettä vaihetta, 24. kesäkuuta 2025 alkaen.
Tulevaisuus > Jatko-osa

Marraskuussa 2022 Coogler ja Feige paljastivat käyneensä keskusteluita mahdollisen kolmannen Black Panther -elokuvan tekemisestä. Tammikuussa 2023 Wright kertoi, että kolmannen elokuvan tekemistä harkittiin, mutta huomautti, että näyttelijöiden ja Cooglerin tarvitsi ottaa ”pientä taukoa”, ennen kuin he alkaisivat työstää sitä. Marraskuussa 2024, Coogler oli keskustellut Denzel Washingtonin kanssa mahdollisesta roolista kolmannessa elokuvassa. Seuraavan kuukauden aikana, Moore ilmoitti aikovansa maaliskuussa 2025 erota Marvel Studiosista, voidaakseen tuottaa elokuvia myös studion ulkopuolella, vaikka hän kertoi aikovansa tuottaa Marvel Studiosille vielä kolmannen Black Panther -elokuvan.
Huomioita

↑  Kuvailtu elokuvassa Black Panther (2018).
↑  Kuvailtu elokuvassa Avengers: Infinity War (2018).