stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laura Claycomb

Laura Claycomb (s. 1968) on yhdysvaltalainen ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan sopraano.
Claycomb on kotoisin Texasista ja aloitti uransa San Franciscon oopperassa. Hän sai kansainvälistä näkyvyyttä ensimmäisen kerran esiintyessään lyhyellä varoitusajalla Giuliettan roolissa Vincenzo Bellinin oopperassa I Capuleti e i Montecchi Grand Théâtre de Genèvessä. Claycombin muihin merkittäviin rooleihin ovat kuuluneet muiden muassa Gilda (Rigoletto) ja Zerbinetta (Ariadne auf Naxos). Hänen konserttiohjelmistoonsa on kuulunut muiden muassa Carl Orffin ja Gustav Mahlerin teoksia. Kapellimestareita, joiden kanssa Claycomb on tehnyt yhteistyötä, ovat olleet muiden muassa Pierre Boulez, Patrick Summers, Esa-Pekka Salonen, Rafael Frühbeck de Burgos, Daniel Oren, Richard Hickox, Franz Welser-Möst, Bruno Campanella, Evelino Pidò, Ulf Schirmer, Yannick Nézet-Séguin, Christophe Rousset, Kazushi Ono, Harry Bicket, Emmanuel Villaume, Teodor Currentzis, Jonathan Darlington, Pinchas Steinberg, Paavo Järvi, Claudio Abbado, Valeri Gergijev, Colin Davis ja Andrew Davis.
Claycomb on saanut urallaan monia palkintoja ja tunnustuksia, esimerkiksi hopeamitalin kansainvälisessä Tšaikovski-kilpailussa. Ensimmäisen sooloalbuminsa hän julkaisi vuonna 2015; sillä hänen mukanaan soitti kitaristi Marc Teicholz. Claycomb asuu miehensä kanssa Italiassa.
Käskijän merkki

Käskijän merkki (Il segno del comando) on italialaisen RAI-yhtiön viisiosainen tv-sarja vuodelta 1971.
Suomessa MTV:n esittämästä jännityssarjasta on erityisesti jäänyt mieleen sarjan tunnuskappale Sata kelloa (ital. Cento campane), jonka ovat suomeksi levyttäneet Taisto Tammi, Pasi Kaunisto, Tapani Perttu, Eino Grön, Fredi, Tapio Heinonen ja Janne Tulkki
Käskykirje

Käskykirje eli reskripti tarkoittaa hallitsijan tai hallituksen korkealle virkamiehelle osoittamaa kirjallista käskyä. Suomessa on käskykirje ollut käytössä Venäjän vallan aikana, jolloin sillä tarkoitettiin keisarin Suomen kenraalikuvernöörille antamaa käskyä.
Käsky palata järjestykseen

Käsky palata järjestykseen oli kokouksen puheenjohtajalle lainsäädännön nojalla suotu kurinpitokeino, jota hän saattoi käyttää valvoessaan järjestystä ja pyrkiessään estämään sananvapauden väärinkäyttämistä. Vuonna 1907 säädetty laki yleisistä kokouksista määritteli, ettei yleisenä kokouksena pidetty sellaista kokoontumista, johon oli sallittu vain sellaisten henkilöiden osallistua, jotka oli kutsuttu henkilökohtaisesti tai kuuluivat yhdistykseen, jonka kaikki jäsenet olivat saaneet kutsun. Laki määräsi puheenjohtajan ylläpitämään yleisessä kokouksessa järjestystä ja kieltämään sellaisen puheen pitämisen tai päätöksen tekemisen, joka sisältää ilmeisen rangaistavan teon tai kehotuksen sellaiseen tekoon. Lain yleisistä kokouksista kumosi kokoontumislaki, joka tuli voimaan 1999.
Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys määräsi, että kansanedustajan tuli esiintyä vakaasti ja arvokkaasti eduskunnan täysi-istunnossa. Kenenkään ei tullut käyttää loukkaavia, pilkallisia tai muuten sopimattomia sanoja hallituksesta tai henkilöistä. Jos joku tätä vastaan rikkoi, tuli puhemiehen kutsua hänet järjestykseen. Jos puhuja ei siitä muuttanut ilmaisuaan sopivaksi, tuli puhemiehen kieltää edustajaa puhumasta. Eduskunnalla oli valta tutkia, tuliko järjestystä rikkoneen edustajan saada puhemieheltä nuhteet tai varoituksen tai määräaikainen kielto osallistumisesta eduskunnan istuntoihin tai oliko edustaja pantava syytteeseen tuomioistuimessa vai annetaanko asian raueta.
Samat määräykset sisältyivät vuoden 1928 valtiopäiväjärjestykseen. Sen kumosi vuonna 2000 voimaan tullut nykyinen perustuslaki. Siinä ei enää käytetä sanoja järjestykseen palaaminen, vaan puhemies voi huomauttaa edustajaa sopimattomasta puheesta tai kieltää tätä jatkamasta puhettaan. Eduskunta voi langettaa varoituksen toistuvasti järjestystä rikkoneelle edustajalle tai estää enintään kahdeksi viikoksi hänen osallistumisensa eduskunnan istuntoihin.
Laskospoimulehti

| Laskospoimulehti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Poimulehdet Alchemilla
Laji::  plicata
Kaksiosainen nimi
 Alchemilla plicata  Buser 
Katso myös
   Laskospoimulehti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laskospoimulehti (Alchemilla plicata) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon ja poimulehtien (Alchemilla) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja yleisesti ottaen matalakasvuinen poimulehtilaji, jonka tuntomerkkejä ovat paksut, harmaanvihreät lehdet sekä lajityypillinen karvoitus kaikissa muissa kasvin osissa paitsi kukkaperissä.
Laskospoimulehti kasvaa noin 20 cm korkeaksi ja sillä on vankka juurakko. Varsissa sekä lehtiruodeissa on ylöspäin suuntautuneita karvoja ja varret ovat karvaisia aina tyveltä ylös kukintoihin asti. Lehdet ovat pieniä, paksuja ja harmaanvihreitä tai sinivihreitä. Lehtisuonet ovat kellertäviä. Lehdissä on seitsemästä kymmeneen pyöreäkärkistä liuskaa ja jokaisen liuskan laidoilla on 9–11 melko suurta hammasta. Laskospoimulehden kukat ovat pieniä ja keltavihreitä. Kukinnot ja kukkapohjukset ovat karvaisia, mutta kukkaperät ovat täysin kaljuja. Laskospoimulehti kukkii kesä–heinäkuussa.
Laskospoimulehti kasvaa muun muassa niityillä ja tienpientareilla sekä tuoreilla tai hieman kosteilla kasvupaikoilla. Suomessa laskospoimulehteä tavataan paikoitellen lähinnä Etelä-Suomessa, mutta havaintoja on tehty eteläistä Lappia myöten. Laskospoimulehti on luokiteltu Suomessa silmälläpidettäväksi (NT) kasvilajiksi.
Laskospoimulehdessä voi esiintyä ainakin seuraavia mikrosieniä: poimulehdenruoste (Trachyspora intrusa), mansikanhaituhärmä (Podosphaera aphanis), poimulehdenlaikkusieni (Ramularia haplospora) ja poimulehdenlehtihome (Peronospora alchemillae).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Laskospoimulehti (Alchemilla plicata)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Alchemilla plicata (englanniksi)
I Walk the Line (yhtye)

| I Walk the Line |
| --- | --- |

 IWTL esiintymässä Tuntuma Indiefestivaalilla kesällä 2008.
Tiedot
Toiminnassa:  2003–2016
Tyylilaji:  punk rock
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  englanti
Entiset jäsenet:  Ville Rönkkö, laulu, basso   Antti Rönkkö, kitara   Jani Koskinen, kitara   Anna Pirkola, koskettimet   Jussi Kenttämaa, rummut   Antti Luukkainen, rummut (2003–2004) 
Levy-yhtiö:  Combat Rock Industry, 2003–   Gearhead Records, 2007–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
I Walk The Line oli vuonna 2003 perustettu suomalainen melankolista punkrockia soittanut yhtye. Yhtyeen jäsenet ovat aikaisemmin tunnettuja muista yhtyeistään, kuten Wasted, Manifesto Jukebox ja Hero Dishonest.
Kitaristi Jani Koskinen pyörittää Combat Rock Industry -levy-yhtiötä yhdessä Janne Tammisen (Endstand) kanssa.
Yhtye ilmoitti lopettavansa toimintansa joulukuussa 2015 ja teki jäähyväiskeikkansa huhtikuussa 2016.
Viimeinen tunnettu kokoonpano

Ville Rönkkö – laulu, basso
Antti Rönkkö – kitara
Jani Koskinen – kitara
Jussi Kenttämaa – rummut
Anna Pirkola – kosketinsoittimet
Viimeinen tunnettu kokoonpano > Entiset jäsenet

Antti Luukkainen – rummut
Julkaisut

| --- | --- |
 Studioalbumit Badlands (2004)  Desolation Street (2006)  Black Wave Rising (2008)  Language of the Lost (2010) Singlet ”Black Wave” (2008)  ”Neon Lights” (2010)  ”Sleepwalking (To the End of the World)” (2010, promo) :  EP:t Diamond Eyes (2006) Musiikkivideot ”Demons Are Forever” (2004)  ”When I’m Gone” (2006)  ”Black Wave” (2008)  ”Neon Lights” (2010)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
I Walk the Line Myspacessa (englanniksi)
Leo Paukkunen

Leo Paukkunen (28. kesäkuuta 1921 Jyväskylä – 11. maaliskuuta 2006 Jyväskylä) oli suomalainen sosiaalipoliitikko. Hän oli Jyväskylän yliopiston yhteiskuntapolitiikan professori vuosina 1968–1986. Hänen tutkimuskohteitaan olivat teollisuuden sosiaalitoiminta, työvoiman liikkuvuus ja osa-aikatyö.
Kämärä

Kämärä (ven. Кямяря, vuodesta 1948 Gavrilovo, ven. Гаврилово) on Pietari–Viipuri-radan varrella Kähärin maalaiskunnassa Karjalan kannaksella sijaitseva kylä, joka aikaisemmin kuului Kuolemajärven kuntaan. Vuonna 2007 kylässä oli 1 510 asukasta. Se suurin työllistäjä on kivilouhimo, josta saadaan graniittia.
Historia

Kylä muodostui vuonna 1881 avatun Kämärän rautatieaseman ympärille. Paikaltä lähti pohjoiseen Vuoksen rannalle johtava maantie. Rautatieasema sai nimensä 1600-luvulla asutetun Kämärän kylän mukaan, joka sijaitsi noin seitsemän kilometriä aseman pohjoispuolella Kämäränjärven rannalla. Heinjoen pitäjään kuulunutta alkuperäistä kylää ei enää ole. Myöhemmin rautatieaseman yhteyteen syntyi pieni teollisuusyhteisö, jossa 1900-luvun alussa toimi muun muassa saha. Lisäksi kylään perustettiin kansakoulu ja rakennettiin työväentalo.
Kämärän rautatieasemalla käytiin 27. tammikuuta 1918 taistelu, joka oli Suomen sisällissodan ensimmäinen varsinainen sotatoimi. Lisäksi kylässä käytiin kiivaita Viipurin valtausta edeltäneitä taisteluja sisällissodan aikana huhtikuun 23.-24. päivien välisenä yönä 1918 ja myöhemmin talvisodan aikana helmikuussa 1940.
Neuvostoliiton aikana vuonna 1948 kylän nimeksi muutettiin ensin Kamenka (Каменку) ja hieman myöhemmin Voskoboinikova (Воскобойниково), kunnes nykyinen nimi otettiin käyttöön vielä samana kesänä. Se on nimetty Kämärän rautatieaseman tuntumassa jatkosodan aikana elokuussa 1944 kaatuneen luutnantti Gavrilovin mukaan, joka on myös haudattu aseman lähelle.
Hurtanlampi (Mikkeli)

| Hurtanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°20′13″N, 27°06′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Ylä-Kuhaseen 
Järvinumero:  14.973.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,7 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,909 km  
Pinta-ala:  2,482 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHurtanlampi 
Hurtanlampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Sydänmaanpohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ala-Kuhasen valuma-alueeseen (14.973) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,7 metriä mpy.
Kärdlan lentoasema

Sijainti Virossa
Kärdlan lentoasema (vir. Kärdla lennujaam) sijaitsee Virossa Hiidenmaan saarella. Se palvelee Kärdlan kaupunkia ja koko Hiidenmaan maakuntaa. Lentoasema sijaitsee seitsemän kilometriä Kärdlasta itään. Lentoasemalla on yksi asfalttipäällysteinen kiitotie (14/32), jonka mitat ovat 1520x30m. Kiitotie uusittiin vuonna 1998.
Kärdlan lentoasema avattiin vuonna 1963. Seuraavien vuosien aikana lentoliikenne oli runsasta, ja säännöllisiä lentoja oli Tallinnaan, Haapsaluun, Vormsiin, Kuressaareen, Riikaan, Viljandiin sekä Tarttoon. Lisäksi lennettiin tilauslentoja Murmanskiin, Vilnaan ja Kaunasiin. Vuonna 1987 Kärdlan lentoaseman kautta kulki 24 335 matkustajaa. Matkustajien määrä kuitenkin laski Viron itsenäistyttyä vuonna 1991, ja vuonna 1995 lentoaseman kautta kulki vain 727 matkustajaa. Sittemmin matkustajamäärät ovat kuitenkin kääntyneet uudelleen nousuun, ja vuonna 2016 lentoaseman kautta kulki 7 547 matkustajaa. Kärdlan lentoasemalle on lentänyt 20.6.2016 alkaen Transaviabaltika-yhtiö.
23. marraskuuta 2001 Enimexin Antonov An-28 tuhoutui maahansyöksyssä Hiidenmaalla, lähellä Paladen kylää ollessaan matkalla Tallinnasta Kärdlaan. Koneessa oli 17 henkilöä, joista kaksi sai surmansa.
Lentoasemakoodit

IATA: KDL
ICAO: EEKA
Aiheesta muualla

hiiumaa.ee - tietoa Kärdlan lentoasemasta
Lentoaseman viralliset kotisivut
Viron lentoasemat
| --- | --- |
Siviililentoasemat:   Kärdla  Kihnu  Kuressaare  Narva  Pärnu  Rapla  Ridali  Ruhnu  Tallinna  Tapa  Tartto  Viljandi 
Sotilaslentoasemat:   Raadi  Ämari 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kärdla_Airport Wikipedia
Käännös suomeksi
Lause (ohjelmointi)

Lause (engl. statement) ohjelmoinnissa on imperatiivisella ohjelmointikielellä tehdyn ohjelman osa, joka suorittaa jonkin tehtävän. Tyypillisiä lauseita ovat asetuslause, ehtolause, toistolause ja proseduurikutsu (aliohjelmakutsu). Jotkin lauseet, kuten ehtolause, voivat sisältää toisia lauseita. Lauseessa parametrina käytettävää, numeeriseksi arvoksi tai totuusarvoksi evaluoitavaa lauseen osaa kutsutaan lausekkeeksi.
Esimerkki ehtolauseesta C:n kaltaisella kielellä:
if ( lauseke ) 
    lause
else 
    lause
Lauseet voidaan koota useimmissa ohjelmointikielissä kootuiksi lauseiksi eli lohkoiksi:
{
    lause1;
    lause2;
    …
    lauseN;
}
Lause voi olla myös tyhjä lause, joka ei tee mitään.
Lause (täsmennyssivu)

Lause voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
lausetta eli virkkeen rakenneosaa kielitieteessä
lausetta matematiikassa
propositiota matemaattisessa logiikassa
ohjelmakäskyä ohjelmoinnissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lause”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käkisalmen lento-onnettomuus 1939

Käkisalmen lento-onnettomuus tapahtui Karjalan kannaksella Käkisalmella 16. elokuuta 1939, kun Suomen ilmavoimien Fokker CVE-tiedustelukoneen moottori pysähtyi nousukaarteen aikana ja kone syöksyi maahan syttyen palamaan. Onnettomuudessa sai surmansa kaksi koneen lentäjää.
Lentorykmentti 1:n kaksipaikkainen Fokker-tiedustelukone FO-65 oli saapunut laivueensa mukana Suur-Merijoelta kolmisen viikkoa aiemmin suorittamaan harjoitusammuntoja Laatokalla. Onnettomuuspäivänä kone lähti kello 13.05 Käkisalmen lentokentältä suorittamaan konekivääriammuntaa edellä lähteneen koneen vaijerin päässä hinaamaan leijaan. Koneen nousu sujui aluksi normaalisti, mutta sitten nousukaarteessa noin 40 metrin korkeudessa koneen pakoputkesta nähtiin tulevaa mustaa savua ja koneen moottori pysähtyi. Ohjaaja yritti palata takaisin kentälle, mutta vauhtinsa menettänyt kone putosi syöksykierteessä maahan noin 250 metrin päähän kentän kaakkoisreunasta. Metsässä olevalle aukiolle pudonnut kone syttyi heti palamaan sytyttäen myös läheisen metsän. Palo saatiin sammumaan noin puolessa tunnissa.
Onnettomuudessa saivat surmansa koneen ohjaaja ylikersantti Veikko Johannes Kukkasniemi (s. 1912) ja tähystäjä-ampuja upseerikokelas Usko Aarre Kettunen (s. 1917).
Laura Chinchilla

| Laura Chinchilla |
| --- | --- |

Costa Rican presidentti
 8. toukokuuta 2010 – 8. toukokuuta 2014  
Varapresidentti:  Alfio Piva
Edeltäjä:  Óscar Arias
Seuraaja:  Luis Guillermo Solís
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1959 (ikä 65)
Puoliso:  Mario Alberto Madrigal Díaz (vih. 1982; ero 1985) José María Rico (vih. 2000; ero 2019)
Tiedot
Puolue:  Partido Liberación Nacional
 Nimikirjoitus
Laura Chinchilla Miranda (s. 28. maaliskuuta 1959) on costaricalainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä vuosina 2010–2014. Hän oli Costa Rican ensimmäinen naispuolinen presidentti.
Chinchilla on opiskellut valtiotieteitä Costa Rican yliopistossa ja jesuiittojen ylläpitämässä Georgetownin yliopistossa Yhdysvalloissa.
Chinchilla on toiminut maansa oikeusministerinä ja varapresidenttinä. Vuoden 2010 presidentinvaalissa hän oli Partido Liberación Nacional -vasemmistopuolueen ehdokkaana. Myös väistyvä presidentti Óscar Arias edusti PLN:ää. Ariasin kaudella maalla meni taloudellisesti hyvin, ja Chinchillan suurin vaalivaltti oli lupaus Ariasin linjan jatkamisesta. Hän lupasi myös taistella huumerikollisuutta vastaan. Chinchilla sai vaaleissa noin 47 prosenttia äänistä, mikä riitti valintaan suoraan ensimmäisellä kierroksella. Hän sai eniten ääniä jokaisessa seitsemässä provinssissa.
Chinchilla on naimisissa ja hänellä on yksi, vuonna 1996 syntynyt poika. Hän vastustaa homoavioliittoja ja aborttia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Costa Rica's new president: After Arias - Tax increases, trade deals and antidisestablishmentarianism The Economist 6.5.2010. (englanniksi)
Lauseke

Lauseke voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
lauseketta matematiikassa
lauseketta ohjelmoinnissa, joka on arvojen, funktioiden ja proseduurien yhdistelmä, joka evaluoituu tietyksi arvoksi.
säännöllistä lauseketta tietojenkäsittelyteoriassa, joka määrittelee yhden kielioppityypin eli säännöllisen kielen.
lauseketta kielitieteessä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lauseke”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Leo Pentti

Leo Pentti (7. toukokuuta 1930 Lohtaja – 21. joulukuuta 1991 Kuopio) oli suomalainen näyttelijä.
Pentti näytteli niin televisiossa, teatterissa kuin elokuvissakin. Pentin ehkä tunnetuin rooli on puliukko Arska Lappalaisen rooli Neil Hardwickin ohjaamassa televisiosarjassa Reinikainen (1982). Tämän lisäksi hän näytteli muun muassa Jussi Niilekselän televisiosarjassa Kotirappu (1987) sekä Reima Kekäläisen agenttisarjassa Barr-niminen mies (1984).
Televisioroolien lisäksi Pentti näytteli lukuisia pieniä sivurooleja Suomen Filmiteollisuuden elokuvissa. Näitä olivat muun muassa Kovaa peliä Pohjolassa (1959), Skandaali tyttökoulussa (1960) ja Komisario Palmun erehdys (1960).
Aiheesta muualla

Leo Pentti Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Käkisalmen kihlakunta

Käkisalmen kihlakunta (ruots. Käkisalmi härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Viipurin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Hiitola
Kaukola
Käkisalmen maalaiskunta
Metsäpirtti
Pyhäjärvi Vpl
Räisälä
Sakkola
Vuoksela
Kihlakunnan ulkopuolella oli Käkisalmen kaupunki.
Kihlakunnan maapinta-ala oli 2 453,14 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 48 200 henkeä (31.12.1939).
Käkisalmen Palloilijat

| Käkisalmen Palloilijat |
| --- | --- |

Perustettu:  1932
Lakkautettu:  1940
Paikkakunta:  Käkisalmi
Lajit:  jalkapallo, jääpallo, pesäpallo
Käkisalmen Palloilijat, (KäP), oli käkisalmelainen palloiluseura. Seuran perustava kokous pidettiin 4. marraskuuta 1932 , ja uuden seuran ohjelmaan otettiin jääpallo, jalkapallo ja pesäpallo. Jääkiekon harrastus jäi seurassa kokeiluasteelle.
Jääpallossa seura pelasi vuosikymmenen lopulla toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Kaudella 1938 joukkue selvisi karsinnoista varsinaiseen Itäsarjaan.
Pesäpalloa KäP pelasi aluksi Kaakkois-Suomen alueen B-luokassa päästen loppuotteluun 1934, jossa kuitenkin hävisi Viipurin Reippaalle. Vuonna 1936 KäP onnistui voittamaan B-luokan aluemestaruuden, joka tiesi samalla nousua Valtakunnansarjan A-luokkaan, joka oli tuohon aikaan toiseksi korkein sarjataso pesäpallossa. Vuoden 1937 pelit päättyivät kuitenkin alueellisissa karsinnoissa. Keväällä 1938 pääsi seura kuitenkin karsimaan paikasta uudelle sarjatasolle - Välisarjaan. Ratkaisuottelussa paikan otti kuitenkin Terijoen Kiisto.
Talvisota koitui seuran kohtaloksi. Sodan jälkeen Käkisalmen Palloilijat piti vuosikokouksensa Helsingissä heinäkuussa 1940 ja päätti lopettaa seuran toiminnan.
Käsivarsinauha

Lottapukuinen nainen käsivarsinauhoineen
Käsivarsinauha on yleensä vasemman käsivarren ympärille kiinnitetty kangasnauha, joka osoittaa joukkoa, asemaa tai työtehtävää. Sitä käytetään usein tunnusmerkkinä kuulumisesta sotilaalliseen joukkoon, jolle ei ole voitu jakaa yhtenäistä sotilaspukua.
Ruotsissa myssyjen puolueelta 1772 vallan kaapanneen Kustaa III:n kannattajat käyttivät valkoista käsivarsinauhaa, joka kuului upseerien paraatipukuun 1772–1809.
Ranskassa yleisesikuntaupseerien tunnuksena oli käsivarsinauha, jonka väri määräytyi aselajin perusteella.
Suomen sisällissodassa 1918 Suomen tasavallan joukoilla oli valkopohjainen ja kapinallisella Suomen punaisella kaartilla punainen käsivarsinauha.
Suomen asevoimien paraati- ja juhlapukuun kuului vuoteen 1940 saakka valkoinen käsivarsinauha, jossa oli Suomen vaakuna; lisäksi upseereilla oli oikeus käyttää nauhassa myös vaakunaa, jonka maakunnan sotilaista kootuissa joukoissa he olivat osallistuneet sisällissotaan tasavallan joukkojen, valkoisten puolella.
Eläinlääkintähenkilöstö käytti valkoista käsivarsinauhaa, jossa oli sinivioletti risti.
Suojeluskuntien paraati- ja juhlapukuun kuului valkoinen käsivarsinauha, jossa oli maakunnan värien mukainen suojeluskuntakilpi ja sen alla suojeluskunnan nimi.
Lotta Svärd -järjestön valkoisessa käsivarsinauhassa oli 45 asteen kulmassa yhden sentin levyinen, piirin väreillä merkitty raita, jonka päällä oli S-kirjain sekä raidan vasemmalla puolella ylhäällä järjestön nimi ja oikealla alhaalla paikallisosaston nimi.
Etelä-Ossetian sodassa 2008 eteläossetialaiset sotilaat käyttivät valkoista käsivarsinauhaa erottuakseen Georgian hallituksen sotilaista.
Lääkintähenkilöstön tunnuksena on valkoinen käsivarsinauha, jossa on punainen risti tai puolikuu; tunnusmerkki määritellään Geneven sopimuksissa (1949), jotka kaikki valtiot ovat ratifioineet.
Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston vaalitarkkailijat käyttävät valkoista käsinauhaa, jossa on sinisellä kirjoitettu järjestön englanninkielinen lyhenne OSCE.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käsivarsinauha Wikimedia Commonsissa
Kämäri

Kämäri tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Paikkoja

Kämäri, jääpallo- ja pesäpallokenttä Varkaudessa
Henkilöitä

Lassi Kämäri (s. 1961), kirjailija
Vesa Kämäri (s. 1943), kenraaliluutnantti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kämäri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Leon Huff

Leon Huff –nimisiä henkilöitä ovat:
Leon Huff (s. 1950), yhdysvaltalais-suomalainen koripallovalmentaja ja koripalloilija
Leon Huff (s. 1942), yhdysvaltalainen pianisti, lauluntekijä ja äänitetuottaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leon Huff”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuhlberg

Kuhlberg on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Akseli Karhi, ent. Kuhlberg (1891–1943), näyttelijä ja teatterinjohtaja
Johan Kuhlberg (1725–1790), Helsingin pormestari
Jonas Kuhlberg, bassokitaristi
Katri Kortesuo, oik. Ida Sofia Kulovuori, ent. Kuhlberg (1858–1941), kirjailija
Sebu Kuhlberg (s. 1974), lumilautailija
Viljo Kuhlberg (1910–1944), jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Laseretäisyysmittari

Laserkeilain.
Laseretäisyysmittari on laite, jolla mitataan kohteiden etäisyyksiä käyttäen apuna laservaloa. Laseretäisyysmittareita on erityyppisiä ja ne sopivat eri käyttötarkoituksiin. Tarkat etäisyysmittaukset ovat tarpeellisia esimerkiksi rakennus- ja maanmittauksessa, geodesiassa ja asejärjestelmissä.