stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Žan Kranjec

| Žan Kranjec |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. marraskuuta 1992 (ikä 32)
Uran tiedot
Laji:  alppihiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2011–
Voitot:  2
Palkintokorokkeella:  15
 Tietolaatikko päivitetty 31. joulukuuta 2024 
Aiheesta muualla
www.zankranjec.si/en
| Mitalit> Maa:   Slovenia.Miesten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Slovenia.Miesten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Slovenia.Miesten alppihiihto. Olympialaiset  | Maa:   Slovenia> Miesten alppihiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Peking 2022 | suurpujottelu |  |
Žan Kranjec (s. 15. marraskuuta 1992 Ljubljana) on slovenialainen alppihiihtäjä, suurpujottelun olympiamitalisti. Hän edustaa seuratasolla SD Novinaria.
Kranjec saavutti nuorten MM-kilpailuissa pronssia suurpujottelussa ja alppiyhdistetyssä 2012 ja suurpujottelussa 2013. Aikuisten MM-kilpailuissa hän sijoittui suurpujottelussa 22:nneksi Schladmingissa 2013. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli samassa lajissa 23:s. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui suurpujottelussa neljänneksi ja Åren MM-kilpailuissa 2019 viidenneksi. Cortina d'Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän oli suurpujottelussa kuudes ja parisuurpujottelussa kymmenes. Pekingin olympialaisissa 2022 hän saavutti suurpujottelussa hopeaa.  Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 hän oli sekä suurpujottelussa että parisuurpujottelussa kuudes. Saalbachin MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui suurpujottelussa 11:nneksi.
Kranjec kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Kranjska Gorassa maaliskuussa 2011. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 23:s Alta Badian suurpujottelussa joulukuussa 2013. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Söldenin suurpujottelussa lokakuussa 2016 oltuaan neljäs. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Alta Badian suurpujottelussa joulukuussa 2017. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Saalbach-Hinterglemmin suurpujottelussa joulukuussa 2018. Hän sijoittui kolmanneksi Soldeun suurpujottelussa ja neljänneksi suurpujottelucupissa. Kaudella 2019–2020 Kranjec sijoittui kolmanneksi Söldenin ja Alta Badian suurpujotteluissa. Hän voitti Adelbodenin suurpujottelun. Suurpujottelucupissa hän oli neljäs.
Kaudella 2020–2021 Kranjec sijoittui toiseksi Santa Caterinan ensimmäisessä suurpujottelussa. Kaudella 2021–2022 hän oli kolmas Söldenin suurpujottelussa. Kaudella 2022–2023 hän sijoittui Söldenin suurpujottelussa toiseksi sekä Val d'Iseren ja Alta Badian suurpujotteluissa kolmanneksi. Suurpujottelucupissa hän oli kolmas. Kaudella 2023–2024 hän oli kolmas Alta Badian molemmissa suurpujotteluissa. Hän sijoittui kolmanneksi Schladmingin suurpujottelussa. Suurpujottelucupissa hän oli viides. Kaudella 2024–2025 hän sijoittui Beaver Creekin suurpujottelussa kolmanneksi.
Euroopan cupin osakilpailuissa hän on voittanut kaksi suurpujottelukisaa.
Snow Cruiser

Antarctic Snow Cruiser
Snow Cruiser eli Antarctic Snow Cruiser oli tohtori Thomas Poulterin 1930-luvun lopulla suunnittelema suuri lumessa kulkeva ajoneuvo, jota oli tarkoitus käyttää Etelämantereen tutkimisessa. Richard E. Byrd otti Snow Cruiserin mukaan kolmannelle Etelämantereen retkelleen. Ajoneuvo käytti dieselsähköistä voimansiirtoa. Siinä oli jopa lentokone katolla kartoituslentoja varten. Kuitenkin jo ensimmäisessä ajossa Snow Cruiser liikkui äärimmäisen hitaasti lumiramppia ylös. Näin Snow Cruiseria ei voitu käyttää tuhansien kilometrien ajossa niin kuin oli aiottu. Ajoneuvosta käytettiin myös nimiä The Penguin, Penguin 1 ja Turtle ("Pingviini" ja "Kilpikonna").
Viisimiehinen Snow Cruiser -lumikulkija oli 17 metriä pitkä, 6 metriä leveä, korkeus pyörineen 4,9 metriä ja painoi 30 tonnia. Sillä saattoi ajaa 8 000 km. siinä oli monta huonetta ja makuupaikat neljälle. Siinä oli neljä noin 3 m läpimittaista kumipyörää. Pyörät pyörivät sähkömoottoreilla, joka saivat voimansa dieselgeneraattorista. Tasaisella vauhdilla kone kulki 48 km/h, ja kone kykeni ylittämään 4,5 m leveitä railojakin. Se pystyi laskemaan alamäkeen kuin kelkka, kun pyöristä laskettiin ilmat pois ja kone jäi pohjassa olevien suksien varaan. Lumikulkijassa oli vuoden ruoka miehistölle ja suuret määrät polttoainetta. Kaiken lisäksi lumikulkija kuljetti katollaan yksimoottorista Beechcraft-lentokonetta, jolla saattoi tiedustella ympäristöä noin 450 km säteellä. Mutta kun lumikulkijaa kokeiltiin, niin sen pyörät upposivat lumeen, ja lumikulkija nousi ensimmäistä taivaltaan lauttajään korkeimmalle kohdalle hyvin hitaasti. Sähkömoottoreissa ei ollut kylliksi tehoa riittävän nopeaan upottavassa lumessa ylämäkeen kulkemiseen. Lumikulkija oli lyhyen rinteen puolivälissä vielä viikon päästä.
Aiheesta muualla

The Antarctic Snow Cruiser (Arkistoitu – Internet Archive)
Snow cruiser history (Arkistoitu – Internet Archive)
Reprint of article from Invention & Technology Magazine (Arkistoitu – Internet Archive)
The Antarctic Edsel by Bob Hanes (Arkistoitu – Internet Archive)
Reprint of an article from Popular Science magazine (Arkistoitu – Internet Archive)
"The Snow Cruiser"- Antarctica's Abandoned Behemoth Calum-kanavan video. 16 min, YouTube.
Pakistan

Pakistanin islamilainen tasavalta (urduksi ‏ اسلامی جمہوریۂ پاکستان‎, Islāmī Jumhūriya Pākistān, engl. Islamic Republic of Pakistan) eli Pakistan (urduksi ‏پاکستان‎, engl. Pakistan) on valtio Etelä-Aasiassa. Sen naapurivaltioita ovat idässä Intia, lounaassa Iran, lännessä Afganistan ja koillisessa Kiina. Maan pääkaupunki on Islamabad. Pakistanin pohjoisosa sijaitsee Himalajan vuoristossa ja rajoittuu etelässä Arabianmereen.
Pakistan on väkiluvultaan maailman viidenneksi suurin maa ja yksi ydinasemaista. Pakistanissa on maailman toiseksi suurin muslimiväestö. Pakistan syntyi, koska muslimit halusivat islamilaisen valtion Intian niemimaalle ja eroon itsenäistyvästä Intiasta. Pakistan on sen jälkeen ollut useissa konflikteissa hinduenemmistöisen Intian kanssa.
Etymologia

Nimi Pakistan muodostettiin alueen maakuntien nimien etukirjaimista. Nämä ovat Punjab (P), Afghania (A), Kašmiri (K), Sind, eli Indus, (I) ja Belutšistan (-STAN). Maan nimen kehitettiin Choudhry Rahmat Alin johdolla vuonna 1933 julkaistussa Now or Never -pamfletissa. Lisäksi maan nimi voidaan kääntää urdusta suomeksi muotoon "puhdas maa".
Maantiede

Pakistan jakaantuu kolmeen maantieteelliseen alueeseen: pohjoisen ylänköön, Belutšistanin tasankoon ja Indusjoen laaksoon, joka muodostuu suunnilleen Punjabin ja Sindhin alueista. Kiinasta alkava Indusjoki kulkee Pakistanin halki ja laskee Arabianmereen. Punjabin nimi tarkoittaa viiden virran maata, nämä viisi virtaa ovat Induksen lisäksi Jhelum, Chenab, Ravi ja Sutlej, joka kulkee enimmäkseen Intian puolella.
Pakistanin pohjoiset ja läntiset alueet ovat vuoristoisia. Pohjoisessa sijaitsevat Pakistanin osa Hindukušista ja Himalajasta. Pakistanin hallussa olevat alueet Kashmirissa sisältävät osan maailman korkeimmista vuorista, mukaan lukien K2. Kaakossa Pakistanin raja Intian kanssa kulkee Tharin autiomaan halki. Läntinen Belutšistan Iranin ja Afganistanin rajalla on aavikkoylänköä, jota ympäröivät matalat vuorijonot. Punjabin maakunta ja osa Sindhiä on hedelmällistä ja tärkeää maatalousmaata.
Pakistanin ilmastoa dominoi Aasian monsuuni-ilmiö. Maassa on kolme vuodenaikaa: kylmä kausi lokakuusta helmikuuhun, kuuma kausi helmikuusta kesäkuuhun ja sadekausi kesäkuusta lokakuuhun.
Pakistanissa on 28 kansallispuistoa. Kasvillisuus ja eläimistö ovat erityisen monimuotoisia maan vuoristoisissa osissa, jossa villieläimet liikkuvat alppiniityillä, pensastoissa ja lauhkean ilmaston metsissä. Näillä vaikeakulkuisilla alueilla tavataan esimerkiksi lumileopardeja. Himalajan reunuskukkuloiden metsät jäävät monin paikoin lähinnä pensaikoiksi, ja niillä elää keskikokoisia kasvinsyöjiä, kuten goraaleja. Induksen laaksosta on luonnonvarainen kasvillisuus hävitetty viljelysten alta, mutta sellaiset eläimet kuin kanit ja sakaalit ovat sopeutuneet ympäristöön. Kaikkiaan Pakistanissa arvioidaan elävän 188 nisäkäslajia, 174 matelijalajia, 16 sammakkoeläinlajia, 525 kalalajia ja 666 lintulajia, joista osa on muuttolintuja.
Maantiede > Luonnonmullistuksia

Pakistania uhkaavat monenlaiset luonnonmullistukset. Niistä tuhoisimpia ovat trooppiset syklonit, kuivuuskaudet, maanjäristykset, tulvat ja maanvyöryt. Quettan alueella on ollut tuhoisia maanjäristyksiä 1931, 1935 ja 1991.
Lokakuussa 2005 Pakistania koetteli tuhoisa maanjäristys, jossa 6700 ihmistä sai surmansa. Vuosina 2010 ja 2022 monsuunisateiden aiheuttamat tulvat vaikuttivat miljoonien ihmisten elämään.
Historia > Varhaiset sivilisaatiot

Yksi maailman vanhimmista sivilisaatioista, Indus-kulttuuri vallitsi nykyisessä Pakistanissa ainakin 5 000 vuotta sitten. 
Pakistaniin kuuluvalta Belutšistanin alueelta on löytynyt jäänteitä maanviljelystä, kotieläimistä ja dreijalla tehdyistä ruukuista. Kahden oman aikansa suurkaupungin, Harappan ja Mohenjo-Daron  jäänteissä on merkkejä kehittyneestä teknologiasta, kaupunkisuunnittelusta ja vesihuollosta. Ne liittyvät harappalaiseen kulttuuriin (2500-1600 eaa.)
Sen jälkeen alueelle on tullut maahanmuuttajina ja valloittajina arjalaisia, persialaisia, kreikkalaisia, skyyttejä, arabeja, afgaaneja ja turkkilaisia. Taksilan kaupunki Punjabissa, Silkkitien varrella Indus- ja Hydaspes-jokien välissä kehittyi kulttuurin ja talouden keskukseksi. Se perustettiin 500-luvulla eaa. ja kukoisti 100-luvulta 400-luvulle jaa. Arabit hyökkäsivät Intiaan 700-luvulla, ja tämän jälkeen maahan tunkeutui vuosisatojen kuluessa monia muita islaminuskoisia kansoja. Nuoren Muhammad bin Qasimin johdolla Umaijadit valtasivat Sindhin 711 ja perustivat sinne arabivaltion. 1200-luvulla turkinsukuiset valloittajat perustivat Delhin sulttaanikunnan. 1400-luvulla suurelta osin islamilaisten hallitsema Intia oli hajanainen. Valta vaihtui Delhissä väkivaltaisesti: yli puolet sulttaaneista päätti valtakautensa salamurhan uhreina.
Historia > Suurmogulien valtakunta ja siirtomaavallan aika

Suurmogulien valtakunta kukoisti 1500- ja 1600-luvuilla. Britit alkoivat dominoida aluetta 1700-luvulla. Nykyisestä Pakistanista ja osasta Intiaa tuli 1526–1707 suurmogulien valtakunnan osa. Vahvin suurmogulien hallitsijoista oli eri uskontoja suvainnut Akbar.
Vasco da Gama löysi 1400-luvun lopulla meritien Intiaan. Eurooppalaiset alkoivat 1500-luvulla perustaa maan rannikolle siirtokuntia. He alkoivat lopulta taistella keskenään Intian omistuksesta. Vuosien 1753–1763 suuressa siirtomaasodassa Englanti voitti Ranskan ja valloitti vuoteen 1853 mennessä koko Intian lukuun ottamatta muutamia pieniä rannikkoalueita, jotka yhä olivat Ranskan tai Portugalin hallinnassa. Brittiläistä Intiaa hallitsi Brittiläinen Itä-Intian kauppakomppania.
1800-luvun puoliväliin mennessä nykyisen Pakistanin alueet olivat Brittiläisen kauppakomppanian hallussa. 1800-luvun alussa Sindhiä hallitsivat islaminuskoiset Talpur-päälliköt, jotka alistettiin Britannialle 1843. Mogulien kukistuttua vallan Punjabissa olivat ottaneet sikhit. Britit kävivät heitä vastaan kaksi sotaa, joista jälkimmäisen tuloksena 1847 he saivat Punjabin ja Kashmirin valtaansa. Etelämpänä Intiassa tapahtui 1857–1858 suuri Sepoy-kapina, jonka englantilaiset kukistivat raa’asti. Punjabista värvätyt sotilaat taistelivat brittien puolella kapinan kukistamiseksi.
Vaikka Intia ei ollut itsenäinen valtio, se julistettiin vuonna 1876 keisarikunnaksi, ja kuningatar Viktoriasta tuli sen keisarinna. Hänen jälkeensä Ison-Britannian kuninkaat olivat samalla Intian keisareita vuoteen 1947 saakka. Intialle myönnettiin itsehallinnollisiakin oikeuksia, muttei siirtomaaisännistä siltikään Intiassa pidetty. Maahan virisi itsenäisyysliike 1800-luvun puolivälistä alkaen.
Politiikka ja hallinto

Pakistanin valtionpäämies on presidentti, jonka vuonna 1999 käyttöön otetun perustuslain mukaan valitsee valitsijamieskollegio, joka koostuu senaatista, kansalliskokouksesta ja neljän maakunnan parlamenteista. Presidentillä ei ole kovin paljon poliittista valtaa, mutta hän on asevoimien ylipäällikkö. Presidentin kausi on viisi vuotta. Vuonna 2013 presidentiksi valittiin Mamnoon Hussain. Hän seurasi tehtävässä Asif Ali Zardaria, joka valittiin presidentiksi vuonna 2008. Vuodesta 2024 Pakistanin presidenttinä on ollut Asif Ali Zardari. Hän seurasi tehtävässä Arif Ali, joka valittiin presidentiksi vuonna 2018.
Parlamenttiin (Majlis-e-Shoora) kuuluvat presidentti, satapaikkainen senaatti, jonka paikat jaetaan maakuntien, pääkaupungin ja liittovaltion heimoalueiden kesken, ja 342-paikkainen kansalliskokous. Molemmissa kamareissa vajaa viidennes paikoista on varattu naisille ja uskonnollisille vähemmistöille. Senaattoreiden kausi on kuusi vuotta, ja osa vaihtuu aina kolmen vuoden välein. Kansalliskokouksen kausi on viisi vuotta. Pääministeri on yleensä kansalliskokouksen suurimman puolueen johtaja. Presidentti nimittää hallituksen pääministerin ehdotuksesta.
Merkittävimmät poliittiset ryhmittymät ovat:
Pakistanin kansanpuolue (PPP), johtajana Bilawal Bhutto Zardari. Vuonna 2013 valitussa parlamentissa sillä on 31 paikkaa alahuoneessa ja 44 senaatissa.
Pakistanin muslimiliiga (N), PML-N, Nawaz Sharifin johtamalla puolueella on alahuoneessa 126 paikkaa, senaatissa 14.
Asevoimilla, joihin kuuluu 1,5 miljoonaa miestä, on merkittävä vaikutusvalta Pakistanin politiikassa. Armeijan kuluihin käytetään 30–40 % budjetista ja asevoimien liiketoiminnan arvo on arvioiden mukaan noin kuusi miljardia dollaria.
Pakistanin ydinaseohjelman aloitti vuonna 1972 silloinen energiaministeri, tuleva presidentti Zulfiqar Ali Bhutto. Ohjelma sai vauhtia Intian ydinkokeiden jälkeen. Vuonna 1985 Pakistan kykeni tuottamaan asekelpoista uraania, ja vuonna 1986 sen arveltiin tuottaneen tarpeeksi materiaalia ydinaseeseen. Vuonna 1998 Pakistan ilmoitti tehneensä kuusi onnistunutta ydinkoetta. Pakistanin on arvioitu tuottaneen tarpeeksi materiaalia 24-55 ydinkärkeen.
Heinäkuussa 2018 pidettyjen parlamenttivaalien tärkeimmät poliittiset ryhmät olivat populistinen, krikettitähti Imran Khanin vuonna 1996 perustama Pakistan Tehreek-I-Insaf PTI-puolue, jota kutsutaan myös Oikeuspuolueeksi sekä ennen vuoden 2018 vaaleja maata hallinnut Pakistanin Muslimiliiga (PML-N) ja keskusta-vasemmistolainen Pakistan People's Party PPP, jossa on ollut poliitikkoja Bhutton suvusta kolmessa sukupolvessa. Vaaleissa voitti PTI.
3. helmikuuta 2023 Pakistan esti pääsyn Wikipediaan, koska Wikimedia Foundation ei poistanut Pakistanin jumalanpilkaksi tulkitsemaa sisältöä.
Politiikka ja hallinto > Ihmisoikeudet

Pakistanin lait mahdollistavat kuolemantuomion. Kuolemantuomio voidaan langettaa vähemmistöuskontojen edustajille jumalanpilkasta. Open Doors -järjestön World Watch -listauksen mukaan kristityt kokevat Pakistanissa äärimmäistä vainoa. Järjestön mukaan kristityt ja erityisesti islamista kristityiksi kääntyneet kokevat vainoa kaikilla elämän osa-alueilla. Järjestön mukaan kristittyjä pidetään muslimeja alempiarvoisina ja heille annetaan töitä, joita pidetään alhaisina, likaisina ja kunniattomina. Kristityt tytöt ovat vaarassa joutua sieppausten ja raiskausten uhreiksi. Heidät saatetaan pakottaa kääntymään islamiin ja menemään naimisiin vainoajiensa kanssa.
Politiikka ja hallinto > Presidentit

Iskander Mirza 23. maaliskuuta 1956 – 27. lokakuuta 1958
Mohammad Ajub Khan (sotilasjuntta) 27. lokakuuta 1958 – 25. maaliskuuta 1969
Yahya Khan (sotilasjuntta) 25. maaliskuuta 1969 – 20. joulukuuta 1971
Zulfikar Ali Bhutto 20. joulukuuta 1971 – 13. elokuuta 1973
Fazal Ilahi Chaudhry 13. elokuuta 1973 – 16. syyskuuta 1978
Muhammad Zia-ul-Haq (sotilasjuntta) 16. syyskuuta 1978 – 17. elokuuta 1988
Ghulam Ishaq Khan 17. elokuuta 1988 – 18. heinäkuuta 1993
Wasim Sajjad (v.t.) 18. heinäkuuta 1993 – 14. marraskuuta 1993
Faruq Leghari 14. marraskuuta 1993 – 2. joulukuuta 1997
Wasim Sajjad (v.t.) 2. joulukuuta 1997 – 1. tammikuuta 1998
Muhammad Rafiq Tarar 1. tammikuuta 1998 – 20. kesäkuuta 2001
Pervez Musharraf (sotilasjuntta) 20 . kesäkuuta 2001 – 18. elokuuta 2008
Muhammad Mian Soomro (v.t.) 18. elokuuta 2008 – 9. syyskuuta 2008
Asif Ali Zardari 9. syyskuuta 2008 – 8. syyskuuta 2013
Mamnoon Hussain 9. syyskuuta 2013 – 9. syyskuuta 2018
Arif Alvi 9. syyskuuta 2018 – 10. maaliskuuta 2024
Asif Ali Zardari 10. maaliskuuta 2024
Hallinnollinen jako

Pakistan on jaettu provinsseihin, alueisiin ja Pakistanin hallinnoimiin alueisiin kiistellyssä Kashmirissa.
Provinssit:
Balochistan
Khyber Pakhtunkhwa
Punjab
Sindh
Territoriot:
Pakistanin pääkaupunkialue
Pakistanin hallinnoimat osat Kashmiria:
Azad Kashmir
Gilgit-Baltistan
Talous

Pakistan on köyhä ja kehittymätön maa, joka on kärsinyt vuosikymmenten ajan sisäpoliittisista kiistoista ja ulkomaisten sijoitusten vähäisyydestä. Taloudellisesti Pakistan on ollut Intiaa jonkin verran menestyksekkäämpi, vain 6 % väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella, kun Intiassa yli viidennes.
Kaksi viidesosaa väestöstä elää edelleen maatalouden varassa, mutta maatalouden osuus on enää yksi viidennes taloudesta. Vientituotteista tärkeimpiä ovat tekstiilit ja asusteet, jotka tuovat yli puolet maan vientituloista. Yksipuolinen vientiteollisuus tekee maasta herkän suhdannevaihteluille.
Pakistan on panostanut energiasektorin kehittämiseen viime vuosikymmeninä. 91 miljoonaa ihmistä lisää on saatu sähköverkon piiriin vuosina 1990–2010, mutta 51 miljoonaa on edelleen ilman sähköä. Noin viidennes tuotetusta sähköstä menee hukkaan infrastruktuurin ongelmien takia. Pääosa uusista voimaloista on tehty käyttämään fossiilisia polttoaineita; vesivoiman osuus on 17 %, aurinkoenergian 6 % ja tuulienergian vain yksi prosentti.
Talous > Liikenne

Pakistanissa on 148 lentokenttää, joista viidellätoista on yli kolme kilometriä pitkä kiitotie. Rautatietä on lähes 7 800 km. Tärkeimmät satamat ovat Karachin kaksi satamaa Karachin satama ja Muhammad Bin Qasimin satama.
Edullisin, vaikka ei aina kovin mukava tapa liikkua kaupungista toiseen ovat linja-autot. Yhtiöitä on monia ja useissa kaupungeissa on monta linja-autoasemaa.
Väestö

Heinäkuussa 2021 Pakistanin väkiluvuksi arvioitiin noin 225 miljoonaa, mikä on kuudenneksi suurin maailmassa. Väestö kasvaa 1,573 % vuodessa. 36 % pakistanilaisista elää urbaanissa ympäristössä.
Pakistanin puhutuimmat kielet ovat pandžabi, jota puhuu 48 % väestöstä, sindhi 12 %, siraiki 10 %, paštu 8 % ja urdu 8 %. Yleisimmät uskonnot ovat sunnalaisuus 75 % ja šiialaisuus 20 %.
Etnisistä ryhmistä suurin on punjabit, joihin kuuluu 44,7 % väestöstä. Pataaneita on 15,4 %, sindhejä 14 %, sariakeja 8,4 % ja muhajirejä 7,6 %.
Urdu ja englanti ovat virallisia kieliä, englanti on Pakistanin sivistyneistön lingua franca. Urdu on lähestulkoon samaa kuin hindi, mutta muun muassa uskonnolliset sanat ovat korvattu arabialaisilla lainasanoilla. Pakistanin pohjoisosissa puhutaan myös baltia (tiibetiksi: སྦལ་ཏིའི་སྐད, yksi ladakhin murteista་), šinaa, burušaskia, vahania ja khowaria.
Vuonna 2007 arvioitiin, että HIVin kantajia oli noin 0,1 % aikuisväestöstä, kaikkiaan noin 96 000 henkeä. Vuosittaisten AIDS-kuolemien määrä oli kasvussa. ARVT-lääkitystä olisi tarvinnut noin 20 000 henkeä, mutta sitä sai vain murto-osa  heistä, noin 600 henkeä.
Kulttuuri

Koska pääosa pakistanilaisista on muslimeita, sianlihaa ei syödä ja paastokuukausi ramadan näkyy ruokakulttuurissa. Pakistanin ruokakulttuuri pohjautuu pitkälti Pohjois-Intian keittiöön, jolle ominaisia ovat voimakkaat maustesekoitukset, masalat. Lisukkeista yleisimmät ovat basmatiriisi, naan-leipä sekä chapati, joka on pannulla paistettu ohut vehnäleipä. Erilaiset kevyet kasviscurryt ovat yleisiä varsinkin punjabin maakunnassa, ja maan länsiosissa nähdään enemmän liharuokia. Myös pakistanilais-kiinalainen fuusioruoka on yleistynyt 2010 luvulla. Maitopohjaista teetä eli chaita tarjotaan lähes kaikilla aterioilla.
Runous on tärkein kirjallisuuden muoto, ja suurta runoilijaa Faiz Ahmad Faizia (1911–1984) muistetaan kansallisella juhlapäivällä.
Kulttuuri > Koulutus

Pakistanin peruskoulutus on kriisissä. Vaikka perustuslaki takaa kaikille perusopetusta, suuri osa lapsista ei käy koulua. Lapsista, jotka ikänsä puolesta kuuluisivat luokille 1–6, viidennes ei käynyt koulua vuonna 2017. Keskiluokilla 6–8 kävi puolet ikäluokasta, ja vuosikursseja 9–12 vain vajaa kolmannes ikäluokasta. Ilman koulututusta jää enemmän tyttöjä kuin poikia.
Niistäkään jotka kouluun pääsevät, kaikki eivät opi edes perusasioita. Koulujen tehottomuutta kuvaa se, että puolet koulua käyvistä 6–16-vuotiaista ei osaa lukea edes kokonaista lausetta ja vain kolmannes kykenee lukemaan kokonaisen tarinan. Niistä lapsista, jotka eivät käy koulua, neljännes selviää tarinan lukemisesta. Madrasat täyttävät pienen osan koulutusvajeesta.
Karachin yliopisto on perustettu vuonna 1951. Vuonna 2019 yliopistossa oli yli 24 000 opiskelijaa ja 700 opettajaa, jotka jakaantuvat kuuden tiedekunnan 52 laitokseen.
Kulttuuri > Urheilu

Pakistan on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1948. Sen joukkueeseen on kuulunut 15–55 urheilijaa. Maa on saanut kymmenen mitalia, niistä kahdeksan maahockeystä ja yhden nyrkkeilystä ja painista.
Pakistanin jalkapallomaajoukkue ei ole selviytynyt kertaakaan MM-kilpailujen eikä Aasian-mestaruuskilpailujen lopputurnaukseen. Syyskuussa 2011 se oli FIFAn rankingissa sijalla 170. Maassa on 720 jalkapalloseuraa, joissa pelaa 64 400 rekisteröityä pelaajaa.
Pakistan on voittanut 19 British Open Squash turnausta ja 14 World Open. Tunnettuja pakistanilaisia pelaajia ovat Jahangir Khan ja Jansher Khan.
Pakistanin suosituin urheilulaji on kuitenkin kriketti, jossa maa voitti maailmanmestaruuden vuonna 1992.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pakistan Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Pakistan Wikimatkoissa
Ylen Elävä arkisto: Benazir Bhutto – kohtalon tytär.
Ylen Elävä arkisto: Intian ja Pakistanin sota.
| n k Aasian valtiot |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset valtiot |  Afganistan  Armenia1  Azerbaidžan1  Bahrain  Bangladesh  Bhutan  Brunei  Etelä-Korea  Filippiinit  Georgia1  Indonesia  Intia  Irak  Iran  Israel  Itä-Timor  Japani  Jemen  Jordania  Kambodža  Kazakstan1  Kiina  Kirgisia  Kuwait  Kypros1  Laos  Libanon  Malediivit  Malesia  Mongolia  Myanmar  Nepal  Oman  Pakistan  Pohjois-Korea  Qatar  Saudi-Arabia  Syyria  Singapore  Sri Lanka  Tadžikistan  Thaimaa  Turkki1  Turkmenistan  Uzbekistan  Venäjä1  Vietnam  Yhdistyneet arabiemiirikunnat  |  |
| Kiistanalaiset valtiot |  Abhasia1  Etelä-Ossetia1  Palestiina  Pohjois-Kypros1  Vuoristo-Karabah1  Taiwan  |  |
| Erityisalueet |  Akrotíri ja Dekéleia  Brittiläinen Intian valtameren alue  Hongkong  Joulusaari  Kookossaaret  Macao  |  |
1Lasketaan kuuluvaksi myös Eurooppaan.
| n k Islamilainen yhteistyöjärjestö |
| --- | --- |
Jäsenet:  Afganistan  Albania  Algeria  Azerbaidžan  Bahrain  Bangladesh  Benin  Burkina Faso  Brunei  Djibouti  Egypti  Gabon  Gambia  Guinea  Guinea-Bissau  Guyana  Indonesia  Irak  Iran  Jemen  Jordania  Kamerun  Kazakstan  Kirgisia  Komorit  Kuwait  Libanon  Libya  Malediivit  Malesia  Mali  Marokko  Mauritania  Mosambik  Niger  Nigeria  Norsunluurannikko  Oman  Pakistan  Palestiina  Qatar  Saudi-Arabia  Senegal  Sierra Leone  Somalia  Sudan  Suriname  Tadžikistan  Togo  Turkki  Turkmenistan  Tunisia  Tšad  Uganda  Uzbekistan  Yhdistyneet arabiemiirikunnat 
Jäädytetty:  Syyria 
Tarkkailijat:  Bosnia ja Hertsegovina  Keski-Afrikka  Pohjois-Kypros  Venäjä  Thaimaa 
K2.
Leepa riisipeltoineen.
Deosain kansallispuisto.
Skardu-järvi.
Shehbaz Sharif, Pakistanin pääministeri vuodesta 2024.
Pakistanin hallinnolliset alueet
Pakistanin kartta.
Moskeija Pakistanissa.
Tekstiilimarkkinat Karachissa vuonna 2005.