stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Royal Exhibition Building

Rakennuksen eteläistä julkisivua.
Australian parlamentin ensimmäinen istunto Tom Robertsin maalaukseen ikuistettuna.
Royal Exhibition Building (suom. Kuninkaallinen näyttelyrakennus) on rakennus Melbournessa, Australiassa. Se sijaitsee Carlton Gardens -puistossa keskustan liikekaupunginosan koilliskulmassa. Rakennuksen on suunnitellut Joseph Reed ja se valmistui vuonna 1880.
Merkittävin rakennuksessa pidetty tapahtuma on ollut Australian parlamentin ensimmäinen istunto 9. toukokuuta 1901. Virallisen avajaisen jälkeen parlamentti muutti Victorian osavaltion parlamenttitaloon, ja osavaltiohallitus vielä silloin nimellä Exhibition Building tunnettuun rakennukseen.
Kuningatar Elisabet II antoi rakennukselle lisänimen ”Royal” (”Kuninkaallinen”) vierailullaan vuonna 1984.
Rakennusta käytetään edelleen näyttelyihin, mutta se ei ole Melbournen suurin tai vilkkain. Melbournen yliopisto käyttää myös sitä luentojensa pitämiseen.
Royal Exhibition Building ja sitä ympäröivä Carlton Gardens listattiin UNESCOn maailmanperintölistalle vuonna 2004. Rakennus on viimeisiä 1800-luvulta säilyneitä suuria näyttelyrakennuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Royal Exhibition Building Wikimedia Commonsissa
Museum Victoria (englanniksi)
Australian Government, Department of the Environment, Water, Heritage and the Arts: Royal Exhibition Building (englanniksi)
Unescon maailmanperintökohteet Australiassa
Australian itä-keskiosien sademetsien suojelualueet
Fossiilialueet: Naracoorte ja Riversleigh
Australian rangaistussiirtolat
Fraser Island
Iso Valliriutta
Greater Blue Mountains -alue
Heard ja McDonaldinsaaret
Kakadu
Lord Howe
Macquariensaari
Ningaloo
Purnululu
Royal Exhibition Building
Carlton Gardens
Shark Bay
Sydneyn oopperatalo
Tasmanian erämaat
Uluru-Kata Tjuta
Queenslandin tropiikki
Willandran järvialue
Europa Clipper

| Europa Clipper |
| --- | --- |
 Havainnekuva luotaimesta
Organisaatio:  Nasa
Valmistaja:  Jet Propulsion Laboratory
Tehtävätyyppi:  Jupiterin kiertolainen
Kohde:  Jupiterin Europa-kuu
Laukaisu:  14. lokakuuta 2024 Kennedy Space Center Launch Complex 39A
Laukaisualus:  Falcon Heavy
Kohteessa:  huhtikuu 2030
Tehtävän kesto:  n. 10 vuotta 
Massa:  3 241 kg (ilman polttoainetta) 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Europa Clipper on Nasan avaruusluotain, joka lähetettiin tutkimaan Jupiterin kuuta Europaa. Se laukaistiin Falcon Heavy -kantoraketilla 14. lokakuuta 2024 Floridasta Yhdysvalloista. Luotaimen on arvioitu saapuvan Jupiterin luo huhtikuussa 2030, jolloin se asettuu Jupiterin kiertoradalle ja suorittaa 49 Europan lähilentoa. Europa Clipper on Nasan ensimmäinen Europaan keskittyvä hanke. Aiemmin Europaa on tutkinut Jupiter-luotain Galileo. Euroopan avaruusjärjestö ESA:n Juice-luotain tulee tekemään myös pari Europan ohilentoa. Jupiterin magneettikentän aiheuttaman säteilyn vuoksi luotain päätettiin asettaa vahvasti elliptiselle Jupiterin kiertoradalle eikä suoraan Europan kiertoradalle luotaimen komponenttien suojelemiseksi.
Europa Clipper on laukaisuaikanaansa kaikkien aikojen kallein luotain. Luotaimen kokonaisbudjetti on noin viisi miljardia euroa.
Europa Clipperin logo
Laukaisu ja lentorata > Laukaisu

Luotain laukaistiin SpaceX-yhtiön Falcon Heavy -kantoraketilla Kennedyn avaruuskeskuksesta Floridasta Yhdysvalloista. Lento vaati koko raketin käyttämistä kertakäyttömuodossa. Sen ensimmäisen vaiheen muodostivat uusi B1089.1-keskivaihe ja sivuvaiheet B1064.6 ja B1065.6, joille molemmille lento oli kuudes. Lyhyen kiertoradalle polton jälkeen toinen vaihe kiihdytti toisella poltollaan nopeuteen 12 680 m/s (45 648 km/h), mikä on Falcon-rakettien nopeusennätys.
Europa Clipperin piti alunperin lähteä matkaan 10. lokakuuta 2024, mutta laukaisua siirrettiin muutamalla päivällä hirmumyrskyn vuoksi.
Luotain piti alunperin laukaista Nasan omalla Space Launch System -kantoraketilla, mutta se ei ollut vielä valmis ja vaikka se olisikin ollut valmis, niin projektin parissa työskennelleet insinöörit havaitsivat, ettei luotain välttämättä olisi kestänyt laukaisussa syntyneitä voimia ja tärinää. Lisäksi laukaisutoimittajan vaihto säästi arviolta ainakin 700 miljoonaa dollaria.
Europa Clipper
Maa
Mars
Jupiter
Aurinko
Europa Clipper
Europa
Kallisto
Io
Jupiter
Laukaisu ja lentorata > Matka Jupiteriin

Luotain matkaa 2,9 miljardia kilometriä Jupiteriin, muiden planeettojen painovoimalinkoja hyödyntäen. Luotain suuntaa ensimmäisenä Marsiin, jonne luotaimen on odotettu saapuvan marraskuussa 2025. Marsin vetovoiman avulla luotain kasvattaa vauhtiaan, minkä jälkeen se suuntaa takaisin Maan lähelle. Maan lähelle sen on laskettu saapuvan joulukuussa 2026, jolloin luotain ottaa lisää vauhtia Maan vetovoimasta saavuttaakseen riittävän vauhdin Jupiterin kiertoradalle siirtymiseksi. Matka Jupiteriin kestää suunnilleen viisi vuotta.
Laukaisu ja lentorata > Jupiterin kiertoradalla

Europa Clipper tekee vuosien 2030 ja 2034 välisenä aikana 49 Europan ohilentoa.
Lokakuussa 2030 luotain tekee monia Jupiterin kuiden ohilentoja, että pääsisi suunnitellulle Jupiterin kiertoradalle, jotta Europan tutkiminen olisi helpompaa. Keväällä 2031 luotain tekee ensimmäisen Europan ohilentonsa.
Toukokuussa 2031 Europa Clipper aloittaa ensimmäisen sarjan tieteellisiä kokeita. Luotain keskittyy Europan Jupiterista katsottuna olevalle näkymättömälle puolelle eli Jupiterista poispäin olevan puolen tutkimiseen. Tämä on mahdollista, koska Europa on vuorovesilukkiutunut. Luotain käy matalimmillaan 25 kilometrin korkeudella Europan pinnasta.
Toukokuussa 2033 luotain muuttaa kiertorataansa siten, että se pystyy tutkimaan Europan Jupiteriin suuntaavaa puolta ja aloittaa toisen sarjan tieteellisiä kokeita ja mittauksia. Syyskuussa 2034 Europa Clippertin on suunniteltu päättävän matkansa suuntaamalla kohti Ganymedestä törmäten siihen.
Luotaimen tehtävät

Luotaimen päätehtäviä ovat:
tutkia kuun jääpintaa ja selvittää sen paksuus
tutkia jääpinnan alla olevaa mahdollista merta
etsiä jääpinnan alta suotuisia olosuhteita elämälle
tutkia kuun koostumusta
tutkia Europan geologiaa
Aiheesta muualla

Video Europa Clipperin laukaisusta Nasan nettisivuilla
Luotaimen kaikki tehtävät
Rahja

Rahja on kylä Kalajoen kaupungissa Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Se sijaitsee valtatien 8:n varrella, noin 14 kilometriä Kalajoen keskustasta lounaaseen.
Kylässä asuu 512 asukasta.lähde?
Historia > Saaristolaiselinkeinoja

Rahjan saariston saaret ovat olleet perinteisten saaristoelinkeinojen kuten hylkeenpyynnin, kalastuksen ja niittykulttuurin aluetta.
Hylkeenpyynti oli tärkeä elinkeino Rahjan asukkaille kivikaudelta 1800-luvun lopulle asti. Hylkeistä saatiin lihaa ja turkiksia. Lisäksi traani eli hylkeen rasva oli arvokasta kauppatavaraa. Pyynnissä saatettiin merellä viipyä viikkokausia. Hylkeenpyytäjät liikkuivat erityisillä eräveneillä, jotka toimivat pyyntimatkoilla suojana ja asuntona. Vuosisadan alussa hylkeenpyynnissä käytettiin aseiden lisäksi myös verkkoja. Tuolloin hylkeistä maksettiin jopa tapporahaa. Sittemmin metsästyksen ja ympäristömyrkkyjen takia norpan ja hallin kannat laskivat hyvin alas, ja nykyisin norppa on rauhoitettu ja hallin pyynnille on asetettu kiintiöt.
Rahjassa, kuten koko Itämerellä, on perinteisesti tärkein saaliskala ollut silakka. Syksyisin silakkaa lähdettiin pyytämään ulkosaariston matalikoilta eli pauhoilta. Rahjan saariston lisäksi kylän kalastajat tekivät pyyntimatkoja 15 kilometrin päässä ulkomerellä sijaitsevalle Maakallan saarelle. Silakan pyyntiaikaan miehet asuivat jopa kuukausia kareille rakennetuissa kalamajoissa. Mantereella ei käyty pitkiin aikoihin, joten saalis säilöttiin suolaamalla. 1900-luvun alussa pitkät pyyntimatkat loppuivat, kun silakkaa alettiin pyytää rysillä rannikolta käsin.
Nähtävyydet

Rahjan kylässä virtaa luonnonmuovaama Siiponjoki. Sen pohjoispuolella on Siiponjoen polku, joka lähtee Tapion tuvalta Kalajoen Hiekkasärkiltä. Luontopolun kokonaispituus on 20 kilometriä, polku kulkee Siiponjoen laakson hiekkatörmien kautta. Polun varressa on kota ja kaksi laavua, joita hoitaa Metsähallitus.
Perämeren keskiosissa sijaitseva Rahjan saaristo nousee maankohoamisen myötä hiljalleen merestä. Juuri maankohoamiseen liittyvätkin sen useat luonnonpiirteet.selvennä Rahjassa voi nähdä saariston luontotyypit sisäsaariston suojaisista metsistä aina avomeren laidalla oleville luodoille saakka. Perinteistä saaristolaiskulttuuria on nähtävissä monin paikoin kalastajakylinä ja kukkivina niittyinä ja hakamaina. Rahjan saaristossa Pappilankarin ja mantereen väliin jäävällä suojaisella, matalalla lahdella on veneluontopolku, noin 10 kilometrin mittainen Kalajoen retkeily- ja luontokarttaan merkitty reitti, jonka voi kiertää soutaen tai meloen.
Rahjassa sijaitseva Puojiniemen pienvenesatama tarjoaa mahdollisuuden venepaikkaan, kalastukseen ja grillaamiseen venesataman grillikodassa.
Konikarvon kalasatamassa järjestetään vuosittain perinteiset Rahjan kalajuhlat. Perinteiset Rahjan kalajuhlat järjestetään aina elokuun ensimmäisenä sunnuntaina. Juhlassa on erilaista ohjelmaa, puheita, leikkimielisiä kilpailuja ja kalaruokia.
Rahjassa sijaitsee yksityinen hautausmaa, joka sijaitsee perinteisellä rahjalaisella männikkökankaalla. Hautausmaa sai perustamisluvan jo vuonna 1929 ja se on pääasiallisesti tarkoitettu kuntalaisille, jotka eivät kuulu kirkkoon. Nykyisin Rahjan hautausmaalla on noin sata hautaa.
Liikenne

Rahjan eli Kalajoen satama on yksi Pohjois-Suomen tärkeimmistä sahatavaran vientiin keskittyneistä satamista. Kalajoen satamassa toimivat huolintaliikkeet Oy Blomberg Stevedoring Ab ja Rahjan Huolinta Oy. Satamaan on avattu Maatalouskesko Oy:n viljan vastaanottokeskus. Alueen viljelijät voivat toimittaa viljansa suoraan satamaan, josta lasti jatkaa matkaansa kotimaan teollisuuden tarpeisiin tai ulkomaan vientiin.
Palvelut

Kalajoen kaupungin alueella sijaitsevista puutarhoista suurin, Siipon puutarha, toimii Rahjassa.
Rahjassa oli oma kyläkoulu, joka lakkautettiin vuonna 2020.
Urheilu

Rahjan koulun välittömässä läheisyydessä sijaitsevalla urheilukentällä voi harrastaa frisbeegolfia, jalkapalloa, yleisurheilua ja talviaikaan jääkiekkoa.
Rahjan saaristo ja Siiponjoki yhdessä luontopolkujen kanssa luovat mahdollisuuden melontaan, kalastukseen ja vaeltamiseen. Saaristossa järjestetään vuosittain hiihtotapahtuma Rahjan saaristohiihto ja lisäksi järjestetään joka vuosi myös Jussin lenkki -hiihtotapahtuma hiihtäjämestari Jussi Kurikkalan kunniaksi.
Aiheesta muualla

Rahjan kylän kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Rahjan kylän vanha kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Tarmo Uusivirta

| Tarmo Uusivirta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Tarmo Tapani Uusivirta
Syntynyt: 5. helmikuuta 1957 Säynätsalo
Kuollut: 13. joulukuuta 1999 (42 vuotta) Jyväskylä
Kansalaisuus:  Suomi
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  Tare
Pituus:  181 cm
Painoluokka:  ylempi keskisarja
Kätisyys:  oikeakätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  31
Voitot:  24
– tyrmäysvoitot:  16
Tappiot:  4
Ratkaisemattomat:  3
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten nyrkkeily.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten nyrkkeily.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten nyrkkeily.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Belgrad 1978 | 75 kg |  |
|  Hopeaa | München 1982 | 75 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Köln 1979 | 75 kg |  |
Tarmo Tapani Uusivirta (5. helmikuuta 1957 Säynätsalo – 13. joulukuuta 1999 Jyväskylä) oli suomalainen nyrkkeilijä.
Amatööriura

Amatööriurallaan Uusivirta saavutti kaksi MM-hopeaa keskisarjassa (75 kg) vuosina 1978 ja 1982. Vuoden 1978 MM-kisoissa Uusivirta voitti aluksi Itävallan Robert Pfitscherin ja Kenian Stephen Moin, välierässä Bulgarian Iljan Angelovin, mutta hävisi loppuottelussa Kuuban José Gómezille. Vuoden 1982 MM-hopea tuli voitoilla Itä-Saksan Andreas Schrothista, Puolan Stanisław Łakomiecistä ja Hollannin Pedro van Raamsdonkista. Loppuottelussa tuli tyrmäystappio 3. erässä Kuuban Bernardo Comasille.
Vuonna 1979 hän voitti EM-kultaa. Kahden alkuottelun jälkeen välierässä hän voitti Itä-Saksan Manfred Gebauerin ja loppuottelussa Romanian Valentin Silaghin.

Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti vuosina 1978 ja 1982 sekä Suomen mestaruuden viidesti (1977–1979, 1981, 1982). Hän osallistui myös Moskovan olympialaisiin 1980, mutta karsiutui silmäkulmavamman seurauksena toisella kierroksella ottelussa Puolan Jerzy Rybickiä vastaan. Seuraavan vuoden EM-kisoissa Tampereella Uusivirta hävisi toisella kierroksella aiemmin voittamalleen Romanian Silaghille pudoten jatkosta.
Yhteensä Tarmo Uusivirta otteli amatööriuransa aikana 171 ottelua, joista voitti 150.
Ammattilaisura

Uusivirta aloitti nyrkkeilyn ammattilaisuransa vuonna 1982. Ammattilaisura alkoi hyvin Uusivirran voittaessa neljä ensimmäistä otteluaan. Vuosina 1983–1984 hän kärsi kolme tappiota, mutta tämän jälkeen ura kääntyi parempaan suuntaan.  23. maaliskuuta 1986 hän taisteli tasapelin alankomaalaista hallitsevaa Euroopan mestaria Alex Blanchardia vastaan.  Uusivirta jatkoi hyviä otteita voittaen tulevan  Euroopan mestarin James Cookin ja taisteli jälleen tasapelin 12. joulukuuta 1988 Euroopan mestaria Alex Blachardia vastaan, mutta maaliskuussa 1989 hän ei astunut kehään ottelussa Yhdysvaltojen Vincent Boulwarea vastaan. Uusivirta lopetti nyrkkeilyn tähän puoleksitoista vuodeksi.  Uusivirta sanoikin parissakin haastattelussa, että nyt sai riittää – hän sammuttaisi tulipaloja lopun ikäänsä eli aikoi vakavissaan palata alkuperäiseen siviiliammattiinsa palomieheksi.
Uusi manageri Simo Rantalainen sai palautettua Uusivirran motivaation. Ensimmäisessä ottelussaan 20. elokuuta 1990 hän tyrmäsi Yhdysvaltojen William Claytonin ensimmäisessä erässä. Vuonna 1991 järjestettiin EM-ottelu Uusivirran ja hänen kerran voittamansa James Cookin välillä. Uusivirta joutui luovuttamaan ottelun seitsemännessä erässä. Tämän jälkeen hän otteli enää kerran, kunnes lopetti uransa vuonna 1992. Hänen ammattilaisuransa saldo oli 31 ottelua, joista hän voitti 24 ja kolme päättyi ratkaisemattomaan.
Uran jälkeen

Uransa jälkeen Uusivirta pysytteli nyrkkeilyn parissa. Hän oli kuitenkin katkeroitunut ja mainitsi haastattelussa, että jos saisi päättää uudelleen, ei hän ryhtyisi enää ammattinyrkkeilijäksi. Hän teki itsemurhan 42-vuotiaana.
Yksityiselämä

Alkuperäiseltä siviiliammatiltaan Uusivirta oli palomies. Hänen lempinimensä oli Tare.
Elokuva, kirja ja näytelmä

Arto Halosen elokuva Ringside (1992) on dramatisoitu dokumentti nyrkkeilijä Tarmo Uusivirrasta.
Simo Rantalainen kirjoitti nyrkkeilijä Uusivirrasta Tare – mestarinyrkkeilijän muotokuva -nimisen kirjan, joka julkaistiin helmikuussa 2017.
Pasi Lampelan käsikirjoittama ja ohjaama elämänkerrallinen näytelmä Mestari saa kantaesityksen Jyväskylän kaupunginteatterissa 22.1.2025.
Aiheesta muualla

Tarmo Uusivirran muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Ammattilaisottelutilastot Boxrec-tietokannassa (englanniksi)
Juha Kanerva: / Uusivirta, Tarmo (1957–1999) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 11.10.2000. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Lounasheimo, Ilmo: Kehän sankarit, s. 685–693.  WSOY, 1987.
Rantalainen, Simo: Tare: mestarinyrkkeilijän muotokuva.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2017.  ISBN 978-951-0-41968-7
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Yle X3M

| Yle X3M |
| --- | --- |
 "Kanalen som vågar"
Perustettu:  1. lokakuuta 1997
Helsinki: 98,9 MHz
Vaasa: 97,3 MHz
Turku: 98,2 MHz
Fiskars: 102,5 MHz
Porvoo: 102,2 MHz
Ahvenanmaa: 104,9 MHz
Kruunupyy: 99,7 MHz
Kristiinankaupunki: 98,6 MHz
Pori: 99,4 MHz
Mediatiedot
Omistaja:  Yleisradio
svenska.yle.fi/x3m/radio
Internet-lähetys
Yle X3M:n logo vuosina 2012–2017.
Yle X3M:n logo vuosina 1997–2012.
Yle X3M (aikaisemmin Radio Extrem) on Yleisradion ruotsinkielinen nuorisolle ja nuorille aikuisille suunnattu radiokanava. Se lanseerattiin vuonna 1997, kun ruotsinkielinen radiotoimi jakautui kahteen erilliseen kanavaan. Suomenkielisistä kanavista YleX on vastaavanlainen. Kanavan vastaava tuottaja on Isa Mårtenson.
Kanavan nimen lyhenne X3M muodostaa ruotsinkielisen sanan "extrem" (suom."äärimmäinen") kun kirjoitusmerkit ja numero äännetään ruotsiksi, Ex-Tre-Em.
X3M oli ensimmäinen suomalainen radiokanava, joka lähetti lähetyksensä suorina internetissä. Se teki näin jo vuonna 1998. Nykyisin kanava on kuultavissa muiden Ylen radiokanavien tavoin suorana Yle Areenassa. Lisäksi sen uutispalvelu Yle X3M Fokus ja viihdepalvelu Yle X3M Guld toimivat Instagramissa.
Kanava oli marraskuussa 2007 lakkautusuhan alla, koska Yleisradio joutui tekemään säästötoimenpiteitä korjatakseen talouttaan.  Ennakkoaikeista huolimatta Yleisradion hallintoneuvosto ei kuitenkaan lopulta esittänyt radiokanavan lakkauttamista, vaan lakkautti 1. tammikuuta 2008 YLE Extra -televisiokanavansa.
Kanava soittaa pääasiassa uutta musiikkia. Kanavan musiikkipäällikkö on Amie Borgar.
Yle X3M tavoitti Finnpanelin mukaan syksyllä 2021 päivittäin 22 000 suomalaista ja viikoittain 75 000 suomalaista.
Ohjelmisto

Yle X3M:n ohjelmisto on pääosin viikoittain samanlainen. Ohessa on esimerkki kanavan viikon ohjelmistosta helmikuulta 2020.
Ohjelmisto > X3M Morgon

X3M Morgon on arkiaamuisin seitsemästä yhteentoista lähetettävä ohjelma, jota juontavat suosittu kolmikko Kjell Simosas, Fanny Lundin ja Nadde Baarman. Ennen sitä, Simon Karlsson ja Märta Westerlund vetivät ohjelmaa. Ohjelmassa juontajat käsittelivät mm. uutisiin ja omaan elämäänsä liittyviä aiheita. Lisäksi olennaisena osana ohjelmaa olivat erilaiset kilpailut juontajien välillä tai kuuntelijoiden kanssa. Usein kilpailuja oli mukana vetämässä myös tuottaja Oliver Kivi. Niitä olivat mm. Killgissning, X eller Y ja Vem är närmast?. Keskiviikkoisin kello kahdeksan ohjelmaan kuului Hyvä houmenta -osio, jossa juontajat improvisoivat annetun kohtauksen siten, että heikosti suomea puhuva Westerlund puhuu repliikkinsä suomeksi ja Karlsson vastaa tälle ruotsiksi.
Ohjelmisto > X3M Dag

X3M Dag on arkipäivisin kymmenestä kahteentoista lähetettävä ohjelma, jota juontaa Johannes "Hannes" Björkqvist. Se lähetetään muista ohjelmista poiketen Vaasasta, eikä Pasilasta. Ohjelman kilpailuja ovat esimerkiksi Veckans X, jossa nimetään joka viikko jokin läheinen ihminen ruotsinkielisen Suomen parhaaksi ja Vart är du på väg?, jossa Björkqvist keksii hankalia vihjeitä, joiden perusteella kuuntelijoiden on keksittävä, mistä kaupungista tai paikkakunnasta on kyse.
Ohjelmisto > Supernova

Supernova on arkisin kello 12–14 lähetettävä musiikkiohjelma, jota juontaa Kjell Simosas. Ohjelmassa pureudutaan uuteen musiikkiin ja musiikkimaailman tapahtumiin. Juontaja haastattelee useimmissa jaksoissa jotain merkittävää artistia tai yhtyettä. Simosas hyödyntää ohjelmassaan myös paljon kuuntelijoitaan ottamalla esimerkiksi heiltä toiveita vastaan soitettavasta musiikista ja keskustelemalla heidän kanssaan ohjelman aiheista. Syksyllä 2019 ohjelma siirtyi kanavan iltaohjelmistosta puoleenpäivään korvaten Simon Karlssonin, Max Rantakankaan ja Isabella Mattsonin X3M Fokus -ohjelman. Vuonna 2025 Walt Miguel ja Alva Stenman vuorottelevat ohjelman juontamisessa.
Ohjelmisto > X3M Eftermiddag

X3M Eftermiddag on Malin Enkvistin ja Isabel Grönroosin juontama ohjelma. Sitä lähetetään arki-iltapäivisin kello 14:n ja 17:n välillä. Juontajat keskustelevat siinä ajankohtaisista aiheista, elämästään ja järjestävät kilpailuita, kuten Läppstift eller porrstjärna.
Ohjelmisto > X3M-Förfest

X3M-Förfest on perjantai-iltaisin kuultava ohjelma, jossa artisti Walt Miguel soittaa bilemusiikkia. Hän juontaa kodistaan Berliinistä käsin. Ohjelmassa osallistetaan myös kuulijoita mm. WhatsAppin avulla kyselemällä heiltä kuulumisia ja viikonlopputunnelmia sekä järjestämällä nk. juomapeliä.
Ohjelmisto > X3M Veckoslut

X3M Veckoslut on lauantaisin kello 11–16 lähetettävä ohjelma. Juontajat Mikael Stenlund ja Kristian "Krippe" Westerling keskustelevat keskenään ja kuulijoiden kanssa ajankohtaisista asioista ja järjestävät kilpailuita. Ohjelman kilpailuita ovat Enligt låten, jossa Westerling arvuuttelee kuulijoilla ja Stenlundilla ruotsinnettujen laulun sanojen sisältöjä, ja Världens sämsta DJ, jossa Stenlund soittaa päällekkäin kolmea tai neljää musiikkikappaletta, ja kuuntelijoiden tehtävänä on erottaa kaikki soitettavat kappaleet. Poikkeuksellisesti ohjelman uutiskatsaukset hoitavat juontajat itse, eivätkä X3M Fokuksen toimittajat. Tammikuun alusta 2020 ohjelmaa on lähetetty vain lauantaisin. Aiemmin sitä lähetettiin myös sunnuntaisin samaan aikaan.
Ohjelmisto > Önska

Önska on artisti FANNY:n lauantaisin juontama nelituntinen toivekonsertti. Siinä kuuntelijat saavat itse toivoa kuunneltavat kappaleet mm. puhelinsoitoin tai teksti- tai WhatsApp-viestein.
Ohjelmisto > Podcastit

Pleppo sekä Ted & Kaj ovat Ted Forsströmin ja Kaj Korkea-ahon Podcast-ohjelmia, jotka lähetetään Yle X3M:llä viikonloppuaamuisin. Ted & Kaj -keskusteluohjelman jaksoja julkaistaan Yle Areenaan keskiviikkoisin. Pleppo on Forsströmin ja Korkea-ahon vanha sketsiohjelma. Forsströmillä ja Korkea-aholla on myös Facebookissa toimiva ryhmä Ted & Kajs omkläddningsrum.
I säng med Ronja och Taika on maanantaisin julkaistava seksuaalisuutta käsittelevä podcast.
Sex & sånt on Malena Holmströmin, Matias Hertzbergin ja Dan Granqvistin podcast, jossa keskustellaan avoimesti mm. seksistä, seksuaalisuudesta, rakkaudesta ja suhteista. Sillä oli aiemmin oma suora ohjelmansa tiistai-iltaisin, mutta se muuttui tammikuussa 2020 podcast-muotoon.
Lägsta domstolen on Axel Brinkin, Simon Karlssonin ja Max Rantakankaan podcast-ohjelma, jossa käsitellään ajankohtaisia asioita ja ongelmia. Se sisältää mm. asiantuntijahaastatteluja ja pyrkii avaamaan ongelmien taustoja.
Ohjelmisto > X3M Fokus

X3M Fokus on Morgon, Dag, Supernova ja Eftermiddag -ohjelmissa aina vartin yli tasan kuultava osuus, jossa jompi kumpi kanavan uutistoimittaja (Laura Törnroos tai Sabina Kyllönen) saapuu studioon esittelemään kaksi tai kolme tuoretta uutisaihetta keskustellen ohjelmaa lähettävien toimittajien kanssa. Syksyyn 2019 asti Fokuksella oli lisäksi oma ohjelma arkisin kello 12–14.
Ohjelmisto > Täyteohjelmat

X3M Nonstop on arkiaamuisin ja -iltaisin lähetettävä täyteohjelma, jossa ei ole juontoa, vaan kanavan soittolista pyörii automaattisesti.
Nattklassiskt on joka yö Yle Vegalla ja X3M:llä kello 0–6 lähetettävä ohjelma, jossa soitetaan klassista musiikkia ilman välijuontoja. Se on nimestään ja samankaltaisuudestaan huolimatta sisällöltään eri ohjelma kuin Yle Radio 1:llä ja Yle Klassisella lähetettävä Yöklassinen.
Remix-ohjelmat ja X3M:s bästa ovat viikon tai päivän lähetysten parhaimpia paloja kokoavia täyteohjelmia. Niitä voidaan lähettää myös varsinaisten ohjelmien paikalla poikkeustilanteissa, jolloin juontajat ovat poissa, eikä heille ole sijaisia.
Lisäksi maanantaista torstaihin Yle X3M lähettää Yle Vegan ohjelmaa 22.45–0.00.
Ohjelmisto > Entisiä ohjelmia

X3M Fokus
X3M Kväll
Succémorgon
Myteriet
Stiftelsen
Musikrepubliken
Hon som inte rodnar
Veckoslutskommitén
Juontajat ja toimittajat

Märta Westerlund
Simon Karlsson (Morgon)
Mikael Stenlund
Kristian "Krippe" Westerling
Oliver Kivi
Dan Granqvist
Simon Karlsson (Lägsta domstolen)
Max Rantakangas
Kjell Simosas
Johannes "Hannes" Björkqvist
Walt Miguel
Malena Holmström
Ted Forsström
Ann-Catrin "Anka" Granroth
Malin Enkvist
FANNY
Isabel Grönroos
Fanny Lundin
Mathilda Korpela
Matias Hertzberg
Eva-Li Teir
Nadde Baarman
Juontajat ja toimittajat > Entisiä toimittajia

My Tengström
Monica Ollas
Isabella Mattsson
Lilli Berts
Lucas Dahlström
Johanna "Joppe" Dikert
Pernilla Karlsson
Milli Hellström
Jonas Forsbacka
Fredrika Lindholm
Christoffer Strandberg
Emil Friman
Janne Grönroos
Tommy Nordlund
Niclas Runeberg
Anna-Karin Siegfrids
Niklas "Nicke" Aldén
Magnus Hansén
Lasse Mellberg
Frida Lindholm