stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolumbianajokoira
Alkuperä

Kolumbianajokoira kehittyi kotimaassaan ajokoirista ja Pohjois-Amerikasta ja Euroopasta tuoduista seisojista, ja sen uskotaan olevan peräisin viimeistään 1700-luvulta. Useammissa kirjoissa mainitaan, että vuosien 1550 ja 1800 välillä muinaisia espanjalaisia ajokoiria, vinttikoiria ja seisojia tuotiin maahan: ensiksi mainittujen avulla metsästettiin jyrsijöitä, keskimmäisten hirviä ja viimeisimmiksi mainittujen ankkoja. Ajokoirista maahan uskotaan tuodun ensisijaisesti sabueso españoleja, koska espanjalaiset uudisasukkaat olivat lähtöisin sen syntyseuduilta Pohjois-Espanjasta (Cantabriasta ja Biskajasta). 1800-luvulla Kolumbiaan saapui myös brittejä kettukoiriensa ja pointteriensa kanssa. Toisten lähteiden mukaan espanjalaiset toivat mukanaan myös podencoja. Asiantuntijat kuitenkin uskovat, että näistä roduista vinttikoiria ja podencoja ei käytetty lainkaan kolumbianajokoiran kehittämiseen, vaan sen sijaan tärkeimmät kantarodut olisivat olleet vanha espanjalainen ajokoira, erinäiset vanhat ranskalaiset ajokoirat, vanha kettukoira, vanha pointteri ja kenties myös muutama muu eurooppalainen vainukoira ja seisoja.
Paikallista ajokoiraa on käytetty erilaisten riistaeläinten metsästykseen viimeistään 1800-luvulta alkaen, ja se on ollut suosittu kaikissa yhteiskuntaluokissa talonpojista presidentteihin. Jo tasavallan aikaan mm. Tomás Cipriano de Mosquera, Guillermo León Valencia, Ciro Ramírez Gálvis ja monet senaattorit omistivat perro fino (myöhemmin sabueso fino) -koiria ja käyttivät niitä urheilumetsästykseen aina siihen asti kunnes voimaan tullut laki kielsi sen.
Itsenäisyystaistelija ja Cedritos-tilan isäntä Luis Agudelo omisti Pohjois-Bogotássa aikansa suurimman ajueen – sen yksilöissä oli paljon englanninkettukoiran perimää. Hänen vihollistensa tuhottua tilan veivät he koirat mukanaan, mahdollisesti Tuluáan asti, ja matkan aikana niitä levisi eri puolille reitin vartta. Simón Bolívarin sanotaan pelastuneen salamurhan yritykseltä talon sisäänkäyntiä vartioineiden, vaarasta varoittaneiden perro fino -koirien ansiosta. Kyseiset koirat oli tuotu alun perin Pichinchasta.
Edes Kolumbian lukuisat sisällissodat vuosien 1819–1948 välillä eivät vaikuttaneet negatiivisesti rodun suosioon: vielä senkin jälkeen sitä tapasi jokaisessa kolumbialaisessa kaupungissa, ja 1950-luvulla jokaisella talonpoikaistilalla oli vähintään yksi rodun edustaja. Aina vuoteen 1950 asti rotu oli maantieteellisesti eristyksissä, minkä vuoksi se säilyi geneettisesti puhtaana. Tärkeitä alueita olivat Suarez-joen valuma-alue, idän tasankoalueet, Cauca-joen tasankoalueet, Antioquian vuoristoalueet, Atlantin rannikkoalueet, Sinún tasankoalueet sekä Magdalena-joen alue.
Alkuperä > Etymologia

Perro fino tarkoittaa sananmukaisesti "hienoa koiraa" ja sabueso fino "hienoa ajokoiraa". Eri alueilla käytetään kuitenkin hieman eri nimityksiä: Santanderissa tinajero (metsästämänsä jyrsijän mukaan), Kolumbian Karibian alueella chapolo, Antioquiassa bramador ("ulvoja") tai guartinajero (metsästämänsä jyrsijän mukaan), Llanosissa lapero (metsästämänsä jyrsijän mukaan). Nimitys aullador on yleinen koko maassa, ja se tarkoittaa "ulvojaa".
Kolumbianajokoira Caldasin Villamaríassa.
Kolumbianajokoiria 1900-luvun puolivälissä.
Kuukkelit

| Kuukkelit |
| --- | --- |
 Harmaakuukkeli
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varikset Corvidae
Suku::  Kuukkelit Perisoreus  Bonaparte, 1831
Katso myös
   Kuukkelit Wikispeciesissä   Kuukkelit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuukkelit (Perisoreus) on pieni varisten heimon varpuslintusuku, joka esiintyy pohjoisella havumetsävyöhykkeellä Pohjois-Amerikassa ja Euraasiassa. Kuukkeleita on kolme lajia:
Harmaakuukkeli eli kanadankuukkeli (Perisoreus canadensis)
Kuukkeli (Perisoreus infaustus)
Nokikuukkeli (Perisoreus internigrans)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kretiinit

| Kretiinit> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2003–
Tyylilaji:  ramopunk, punk rock
Kotipaikka:  Kemi, Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Janne Roivainen, laulu, kitara   Teemu Sainio, laulu, basso   Sami Roivainen, rummut  
Entiset jäsenet:  Teemu Sainio, basso   Joke Mikkonen, basso  
Aiheesta muualla
koti.mbnet.fi/~jaro/
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kretiinit on suomalainen ramopunk- ja punk rock -yhtye. Se on perustettu Kemissä vuonna 2003. Yhtye on ottanut vahvasti vaikutteita Ne Luumäet-, Klamydia- ja Ramones-yhtyeiltä. Yhtyeen aktiivivuodet ajoittuu vuosille 2000 - 2009.
Julkaisut > Albumit

Huoleton elämä (2004)
Kretinaatio (2006)
Julkaisut > Singlet

Kreatiinit (2004)
RockFutisKemi (2006)
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kurikomppania

Kurikomppania oli sotilasyksikkö, jossa kurinpidollisten menetelmien avulla koulutettiin ja kasvatettiin sellaisia vakinaista palvelusta suorittavia asevelvollisia, jotka haluttiin pitää erillään muusta joukosta. Nämä asevelvolliset olivat esimerkiksi tehneet palvelusaikanaan rikoksia tai käyttäytyneet sopimattomasti. Suomessa kurikomppania oli toiminnassa ennen vuotta 1939.
Konstantin Batygin

Konstantin Batygin
Konstantin Jurjevitš Batygin (Venäjä: Константи́н Юрьевич Батыгин) on venäläis-yhdysvaltalainen tähtitieteilijä ja Caltechin apulaisprofessori.
Varhainen elämä

Konstantin Batygin syntyi Moskovassa, Neuvostoliitossa.  Batyngin muutti perheensä mukana Japaniin, sillä hänen isänsä Yuri Konstantinovich Batygin siirtyi työskentelemään Riken-instituutin hiukkaskiihdytinlaitokselle. Japanissa Konstantin Batygin valmistui esikoulusta.
Vuoden 1999 lopussa Batygin muutti perheensä kanssa Morgan Hilliin, Kaliforniaan. Hän suoritti vuonna 2012 tohtorintutkinnon planetaarisessa tieteessä.
Kiviniemi (Haukipudas)

Kiviniemi (myös Kellon Kiviniemi) on kylä, joka sijaitsee Oulussa Kellon kaupunginosassa, Perämeren Kellonlahden rannalla. Kiviniemeen kuuluu myös Letonranta. Kun Kiviniemi oli osa entistä Haukiputaan kuntaa, oli se Haukiputaan kylistä toiseksi suurin, sen väkiluvun ollessa liki 3 000 asukasta vuonna 2011.
Kiviniemessä on vanha kalasatama.
Kalasatama lokakuussa 2005
Kylän historiaa

Kiviniemi sijaitsee Perämeren rannalla noin 20 kilometrin päässä Oulun keskustasta pohjoiseen. Luonnonläheinen Kiviniemi on suosittua asuinaluetta, ja se on vuosikymmenten saatossa kasvanut muutaman sadan asukkaan kalastajakylästä liki 3 000 asukkaan kotiseuduksi.
Heti jääkauden jälkeen koko Pohjanlahden rannikkoalue oli vielä paksun vesikerroksen peitossa. Vielä 1000-luvulle tultaessa Kiviniemen ja Kellon kylän alueet olivat suurimmalta osin veden alla. Kiviniemen alue alkoi hiljalleen erottua maisemasta Virpiniemen suunnasta kohti etelää työntyvänä niemenä, jonka nimen voisi ajatella syntyneen silloin Virpiniemen hiekkarantoihin verrattuna kivisistä rannoista. Haukiputaan ja Kellon silloisen rannikon tuntumaan syntyi vuosien 1350–1450 aikana useiden kymmenien talojen kyläasutus, ja asukkaiden päämielenkiinnon kohteena oli meri- ja jokikalastus.
Kiviniemen asutuksen varhaisvaiheista on saatavilla vain vähän tietoa, sillä kirjoitettua materiaalia ei juurikaan enää ole. Kylän nykyinen keskus nousi merestä arvioiden mukaan noin 1500-luvun tuntumassa, ja kylän kanta-asutuksen arvellaan kuitenkin syntyneen pääpirteittäin 1800-luvulla.
Kiviniemi on kasvanut niin ikään kalastuksen ympärille, ja vielä 1900-luvun alussa lähes kaikkien asukkaiden pääelinkeino saatiin kalastuksesta. Kalastus pysyi kylän pääelinkeinona pitkälle 1970-luvulle, ja Kiviniemen satamassa myydään edelleen päivittäin tuoretta kalaa. Kotieläimiä kylän asukkaiden taloissa pidettiin lähinnä omia tarpeita varten, ja joka perheeseen kuului tyypillistä laiduntavaa karjaa kuten lehmiä, lampaita, sikoja, kanoja ja hevosia, joista erityisesti hevosia tarvittiin talvisessa nuotanvedossa. Sataman tuntumassa sijainnut kylän viimeinen karjatila luopui lehmistään 1980-luvulla.
1940- ja 1970-luvuilla Kiviniemen asukasluku oli muutamien satojen tienoilla. Kylän voimakas rakentaminen alkoi 1970-luvulla, jolloin taloja rakennettiin lähinnä nykyisin satamaan vievän Kiviniementien pohjoispuolelle. 1950-luvulta 1970-luvulle Kiviniemessä toimi kaksi kauppaa; Osuuskaupan myymälä lähellä satamaa sekä yksityinen Mannisen kauppa kylän keskustassa. 1980-luvulla kylässä toimi myös oma postitoimisto, mutta kauppatoiminta päättyi kylässä 1980-luvulla. Kiviniemi oli useita vuosia ilman omaa kauppaansa, kunnes vuonna 2003 Siwa-myymäläketju avasi toimipisteensä entisen Mannisen kaupan toimitiloihin. Kylän vireä tanssiravintola Camillo tuhoutui tulipalossa huhtikuun 2012 alkupuolella, mutta onnettomuudesta selvittiin ilman henkilövahinkoja. Mutta palon aiheuttamat vahingot olivat kymmenien tuhansien eurojen arvoisia.
Kiviniemen koulu valmistui vuonna 1950. Kiviniemen vireän asukasluvun kasvun myötä koulua laajennettiin uudella, pienemmällä rakennuksella sekä liikunta- ja ruokasalilla. Vuonna 2000 koulun viereen rakennettiin myös päiväkoti. Alkuperäinen koulurakennus purettiin vuonna 2010 ja vanhan koulun tilalle nousi uusi ja nykyaikainen koulurakennus, ja se vihittiin käyttöön 15. toukokuuta 2012  Aiemmin kolmen luokka-asteen koulu kasvoikin kuuden luokka-asteen ja noin 300 oppilaan opinahjoksi. Kellon kirjasto toimii Kiviniemen koulun tiloissa.
Kiviniemen satama

Kiviniemen satamassa kohtaavat vanha ja uusi aika. Kylän perinteinen kalastuselinkeino elää yhä tuoretta ja jalostettua kalaa ympärivuotisesti tarjoavassa kalasatamassa ja vuonna 2002 käyttöön otetun 150-paikkaisen veneilysataman palveluja kehitetään aktiivisesti.
Kiviniemen kalasatama on oman kylän ja lähiseudun asukkaiden taattu kala-aitta. Sulan meren aikana kalastajia saapuu rantaan jo aamusta alkaen, jolloin tuoretta kalaa voi ostaa suoraan kalastajilta. Kalasatamassa sijaitseva ravintolamyymälä Kalapuohi myy tuoretta ja jalostettua kalaa ympäri vuoden, ja Kellon nuorisoseura pitää satamassa vanhaa kala-aittaan rakennettua museota, joka kertoo esineistöineen ajasta, jolloin kalastus oli kylän tärkein elinkeino.
Veneilysataman palveluihin lukeutuvat tällä hetkellä muun muassa septitankin tyhjennyspiste sekä polttoaineen jakeluasema laitureineen, kuin myös Botnia Marinan veneilypalveluhallin tilat ja veneiden säilytyshallit. Kylän yhdistys pyrkii lisäämään sataman viihtyvyyttä, ja Pohjois-Pohjanmaan TE-keskus on myöntänyt kylän satamahankkeeseen noin 268 000 euroa ja Haukiputaan kunta runsaat 235 000 euroa. Kiviniemi on tunnettu myös veneenrakennustaidoistaan, ja kylässä on edelleen kaksi aktiivisessa toiminnassa olevaa veneenveistämöä.
Elinkeinot

Kiviniemen elinkeinorakenne on muuttunut vuosien saatossa voimakkaasti. Aikaisempien vuosikymmenten tärkein elinkeino eli kalastus ja siihen liittyvät taloustoimet ovat saaneet väistyä, ja tilalle on tullut laaja kirjo eri toimialoja. Toimivan kalatalouden ansiosta kylän ilme on kuitenkin edelleen omaleimainen.
Kiviniemessä työpaikkoja eri toimialoilla on yhteensä yli 130, joista valtaosa keskittyy terveydenhuollon ja sosiaalipalveluiden toimialoille. Kylän työvoimasta suurin osa työskentelee Oulussa.
Kylän asukasyhdistys

Kiviniemen asukasyhdistys perustettiin marraskuussa 1974, ja sen tehtäviin lukeutuvat muun muassa kylän asukkaiden edunvalvonta, kanssakäynnin lisääminen ja harrastusten edistäminen sekä jatkuvasti kasvavan asuinalueen viihtyisyyden ja turvallisuuden edistäminen.
Vuosittaiseen Kiviniemen asukasyhdistyksen toimintaan lukeutuvat muun muassa lasten hiihtokilpailut maaliskuussa, nuorten yleisurheilukilpailut elokuussa osana Kellon meripäiviä. sekä kylän yhteinen rantatapahtuma kesäisin. Lisäksi asukasyhdistys ylläpitää Kiviniemen verkkosivustoa ja on mukana kylän kehittämisprojektissa. Näiden toimien turvaamiseksi asukasyhdistys kerää vuosittain myös viiden euron jäsenmaksun.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kellon kyläyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiviniemen koulu
Kiviniemen Laituriyhdistys
Haukiputaan Veneilijät
Putaan Vilkkaat
Kalapuohi
Botnia Marina[vanhentunut linkki]
Kellon Vene (Arkistoitu – Internet Archive)
Haukipudas
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Annalankangas · Asemakylä · Ervastinranta · Halosenniemi · Holstinmäki · Häyrysenniemi · Jokikylä · Kalimenkylä · Keiska · Kello · Kirkonkylä · Kiviniemi · Kurtinhauta · Martinniemi · Onkamo · Parkumäki · Putaankylä · Rivinnokka · Santaholma · Takkuranta · Taipaleenkylä · Ukonkaivos · Virpiniemi
Vesistöt:  Halosenlahti · Hekkalanlahti · Kalimeenoja · Kiiminkijoki
Muuta Haukiputaaseen liittyvää:  Ahmat · A. Santaholma Oy · Vapaa-aikakeskus Jatuli · Kirkko · Rautatieasema · Kellon asema · Martinniemen rata · Martinniemen asema · Martinniemen saha · Maunun saha · Nimettömänmatala · Nurkkanäyttämö · Rantapohja · Suurhiekka
Kiviniemen uusi koulurakennus.
Kalasatama helmikuussa 2013.
Kovasikajuttu

| Kovasikajuttu |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Jukka Kärkkäinen, J-P Passi
Käsikirjoittaja:  Jukka Kärkkäinen, J-P Passi, Sami Jahnukainen
Tuottaja:  Sami Jahnukainen/Mouka Filmi
Säveltäjä:  Pertti Kurikan Nimipäivät
Kuvaaja:  J-P Passi
Leikkaaja:  Riitta Poikselkä
Pääosat:  Pertti Kurikka – kitara Kari Aalto – laulu Sami Helle – basso Toni Välitalo – rummut
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi, Norja, Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Mouka Filmi
Ensi-ilta:  4. toukokuuta 2012
Kesto:  85 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Seuraaja:  Tokasikajuttu
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kovasikajuttu voitti 2013 dokumenttielokuvan Jussin.
Kovasikajuttu (kansainvälinen englanninkielinen nimi The Punk Syndrome) on Jukka Kärkkäisen ja J-P Passin ohjaama elokuva ”Suomen kovimmasta punk-yhtyeestä”, Pertti Kurikan Nimipäivistä. Elokuva sai ensi-iltansa 4. toukokuuta 2012 Elokuvassa seurataan Pertti Kurikan Nimipäivät -yhtyeen tietä tuntemattomuudesta suuren yleisön suosioon.
Elokuvan jatko-osa Tokasikajuttu julkaistiin vuonna 2017.
Palkinnot

Kovasikajuttu sai vuonna 2012 Tampereen elokuvajuhlien yleisöpalkinnon. Kovasikajuttu esitettiin Kotimaisen kilpailun yli 30-minuuttisten elokuvien sarjassa. Elokuva voitti huhtikuussa 2012 Sveitsissä Visions du Reel -dokumenttifestivaalin kansainvälisen kilpailun tuomariston erikoispalkinnon, joka myönnetään innovatiivisimmalle elokuvalle. Heinäkuussa 2012 elokuva voitti Puolassa T-Mobile New Horizons -festivaalin Films on Art -sarjan pääpalkinnon. Kovasikajuttu oli syksyllä 2012 Suomen ehdokkaana Pohjoismaiden elokuvapalkinnon saajaksi. Syksyllä 2012 elokuvan työryhmälle Jahnukainen, Kärkkäinen, Passi ja Poikselkä myönnettiin elokuvataiteen valtionpalkinto. Helmikuun 2013 Jussi-gaalassa Kovasikajuttu palkittiin parhaana dokumenttielokuvana ja sen leikkaaja Riitta Poikselkä parhaasta leikkauksesta. Maaliskuussa 2013 elokuva sai eniten yleisöääniä yhdysvaltalaisen South by Southwest -tapahtuman kansainvälisessä sarjassa. Lokakuussa 2013 Kovasikajuttu palkittiin vuoden parhaana tv-dokumenttina yleisradioyhtiöiden järjestämässä Prix Europa -kilpailussa.
Arviot

Varietyn kriitikko antoi elokuvalle kiitosta: ”Poikkeuksellisen mietitty, hauska, kiehtova ja erityisen humaani”.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Episodi Jani Svensk: 
Film-O-Holic.com Pauliina Savola: 
Ilta-Sanomat Tarmo Poussu: 
MTV Outi Heiskanen: 
V2.fi Jari Tapani Peltonen:
Yhtye

Pertti Kurikan Nimipäivät oli vuonna 2009 perustettu punk-yhtye, joka sai alkunsa Lyhty ry:n järjestämässä kehitysvammaisille suunnatussa kulttuurityöpajassa. Yhtyeen nokkamies Pertti Kurikka kirjoitti sanoitukset yhdessä Kari Aallon (laulu) kanssa, sävelsi kappaleet ja soitti kitaraa. Pertin ja Karin lisäksi yhtyeeseen kuuluivat Sami Helle (basso) ja Toni Välitalo (rummut).
Aiheesta muualla

Elokuvan kotisivu
Kovasikajuttu nähtävillä Ylen Areenassa kolme kuukautta 5.3.2015 alkaen
Koiranheinät

| Koiranheinät |
| --- | --- |
 Koiranheinä (Dactylis glomerata)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Koiranheinät Dactylis  L.
Katso myös
   Koiranheinät Wikispeciesissä   Koiranheinät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koiranheinät (Dactylis) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun kuulunee vain pari lajia, joista tunnetuin lienee koiranheinä (Dactylis glomerata). Koiranheinä on hyvin muunteleva ja se jaetaan useisiin eri alalajeihin, joita on toisinaan myös pidetty omina lajeinaan. Koiranheinien sukuun on aikojen kuluessa kuvattu useita eri lajeja, alalajeja ja muunnoksia, jotka on myöhemmin katsottu samaksi kuin koiranheinä (Dactylis glomerata) ja täten niiden tieteelliset nimet ovat nykyisin koiranheinän tieteellisen nimen synonyymejä.
Koiranheinät ovat monivuotisia ja kasvutavaltaan pystyjä heiniä. Niiden lehdet ovat tasaisia ja kieleke on kalvomainen sekä hyvin kehittynyt. Koiranheinien kukinto on tiivis röyhy, jonka kussakin tähkylässä on kahdesta viiteen kukkaa. Tähkylöiden kaleet ovat suunnilleen yhtä pitkät sekä hieman kaarevat. Ulkohelpeet ovat viisisuonisia ja niissä on lyhyt, piikkimäinen vihne.
Suomessa koiranheinää kasvaa etelärannikolta aina Oulun korkeudelle asti ja eteläisessä Suomessa koiranheinä on hyvinkin yleinen.
Lajeja ja alalajeja > Nykyiset lajit ja alalajit

Dactylis glomerata – koiranheinä eli niittykoiranheinä
Dactylis glomerata subsp. hispanica – etelänkoiranheinä eli espanjankoiranheinä
Dactylis glomerata subsp. juncinella
Dactylis glomerata subsp. lobata – lännenkoiranheinä
Dactylis glomerata subsp. lusitanica
Dactylis glomerata subsp. smithii
Dactylis stenophylla
Lajeja ja alalajeja > Entisiä lajeja ja alalajeja

kalliokoiranheinä (Dactylis smithii) synonyymi alalajille Dactylis glomerata subsp. smithii
kanariankalliokoiranheinä (Dactylis smithii subsp. smithii)
makaronesiakalliokoiranheinä (Dactylis smithii subsp. hylodes) synonyymi lajille Dactylis glomerata
merikoiranheinä (Dactylis glomerata subsp. hackelii (ent. Dactylis marina)) synonyymi lajille Dactylis glomerata
nurmikoiranheinä (Dactylis glomerata subsp. glomerata) synonyymi lajille Dactylis glomerata
teneriffankoiranheinä (Dactylis metlesicsii) synonyymi lajille Dactylis glomerata
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Koiranheinät (Dactylis)
Kyrylo Fesenko

| Kyrylo Fesenko |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Kyrylo Volodymyrovytš Fesenko
Syntynyt: 24. joulukuuta 1986 (ikä 37) Dnepropetrovsk, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Sentteri
Pituus:  216 cm
Paino:  127 kg
NBA-varaus:  38. varaus 2007 (Philadelphia 76ers)
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2003–2006 2006–2007 2007–2011 2007–2009 2012 2013 2014 2014 2014–2015 2015–:   Azovmaš Mariupol  BK Cherkaski Mavpy  Utah Jazz → Utah Flash  Indiana Pacers  BK Donetsk  Delaware 87ers  Canton Charge  BK Avtodor Saratov  BK Lokomotiv Kuban
Maajoukkueet
:   Ukraina
Aiheesta muualla
FIBA
Kyrylo Volodymyrovytš Fesenko (ukr. Кирило Володимирович Фесенко; s. 24. joulukuuta 1986 Dnepropetrovsk, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen koripalloilija, pelipaikaltaan sentteri. Hän aloitti ammattilaisuransa kotimaassaan ja jatkoi siellä, kunnes pääsi vuoden 2007 varaustilaisuuden myötä NBA:han. Hänet varasi Philadelphia 76ers, mutta hän aloitti NBA-uransa Utah Jazzissa.
Fesenko edusti Utahia neljä kautta ja pelasi näiden aikana 132 ottelua runkosarjassa sekä kymmenen pudotuspeleissä. Runkosarjassa hän ei kuulunut missään vaiheessa Jazzin vakituiseen aloitusviisikkoon, mutta pudotuspeleissä hän sai keväällä 2010 paljon vastuuta Mehmet Okurin loukkaantumisen jälkeen. Maaliskuussa 2012, oltuaan pelaamatta alkukauden 2011–2012, hän teki vapaana pelaajana sopimuksen Indiana Pacersin kanssa, jossa pelasi kolme ottelua runkosarjakauden lopulla.
Fesenko on 216 senttimetriä pitkä ja hänen pelipaitansa numero oli 44.
Kosovo Turkvision laulukilpailussa

| Kosovo |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  RTK
Esiintymiset
Esiintymiskerrat:  2
Ensiesiintyminen:  2013
Paras sijoitus:  14. (2015)
Huonoin sijoitus:  12. (2013,  viimeinen sija)
Paras pistemäärä:  141 (2014)
Huonoin pistemäärä:  151 (2013,  viimeinen sija)
Kosovo on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kahdesti, vuosina 2013 ja 2015.
Historia > 2013

Kosovo osallistui kaikkien aikojen ensimmäiseen Turkvision laulukilpailuun Turkin Eskişehirissä vuonna 2013. Edustajaksi valittiin laulaja Ergin Karahasan kappaleella "Şu Prizren". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Karahasan pääsi jatkoon ja sijoittui viimeiseksi 151 pisteellä.
Historia > 2014

Vuonna 2014 Kosovo vetäytyi kilpailusta.
Historia > 2015

Vuonna 2015 Kosovo osallistui uudestaan Turkvision laulukilpailuun, joka järjestettiin Istanbulissa, Turkissa. Edustajaksi valittiin laulaja Tolga Kazaz kappaleella "Sevmek günah mıdır?". Finaalissa Kazaz sijoittui neljänneksitoista 141 pisteellä.
Kilpailijat

Voitto
Toinen
Kolmas
Viimeinen
| Vuosi | Artisti(t) | Kieli | Kappale | Sija | Pisteet | Semif>  | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | Ergin Karahasan | Turkki | ”Şu Prizren” | 12 | 151 | Jatkoon | – |
2014: Ei osallistunut kilpailuun
| 2015 | Tolga Kazaz | Turkki | "Sevmek günah mıdır?" | 14 | 141 | Ei semifinaalia | Ei semifinaalia |
2016: Ei osallistunut kilpailuun
Kuopion jäähalli

| Kuopion jäähalli |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Hannes Kolehmaisen katu 4, 70110 Kuopio
Koordinaatit:  62°53′43″N, 027°39′58″E
Avattu:  1979
Omistaja:  SEB Leasing
Käyttäjät
 KalPa 
Katsojakapasiteetti
 Yhteensä: 5 300 Istumapaikat: 3 628  Seisomapaikat: 1 381  VIP-paikat: 280  Pyörätuolipaikat: 11 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kuopion jäähalli (markkinointinimi Olvi Areena) on Kuopion Hatsalan kaupunginosan Kuntolaaksossa sijaitseva jäähalli. Sen uudistettu jäähalliosa otettiin käyttöön elokuussa 2018 ja uuden Kuntolaakson uimahallin kanssa yhteinen pysäköintirakennus elokuussa 2019.
Vuonna 1979 rakennetun ja 2000-luvulla mittavasti remontoidun jäähallin katsojakapasiteetti on 5 300, joista 3 628 on istuma- ja 1 381 + 11 seisomapaikkoja. Aitiopaikkoja on 280. Hallia kutsutaan myös Niiralan montuksi, ja se on yksityisessä omistuksessa ja sen omistaa SEB Leasing.
Jääkiekon Liiga-joukkue KalPa pelaa kotiottelunsa Kuopion jäähallissa. Hallia on käyttänyt myös kaukalopallo- ja rullakiekkoseura Kuopio Devils sekä Naisten Liigassa pelaava Kalpa Naiset. Pielaveden Sampo on pelannut hallissa muutamaan otteeseen europelejään. Jäähallin katto on kuitenkin liian matalalla, että siitä olisi jatkuvaan käyttöön lentopalloareenana.
Hallissa on myös erilaisia aitioita ja ravintoloita. Vuonna 2008 halliin lisättiin uusi mediakuutio, ja hallin D-oven luokse tuli uusia käymälätiloja. 2010 halliin lisättiin 300 hengen lisäkatsomo ja vuonna 2011 istumapaikkojen määrä kasvoi 169:llä, kun osa seisomakatsomosta muutettiin istumakatsomoksi.[lähde? ]
Kuopion jäähallin asiakkaita palvelee myös 350 paikkainen pysäköintitalo, 120 asiakaspaikan ravintola Pelimies ja uudistettu KalPa Shop -myymälä. Lisäksi kokonaan uusitusta B-aulasta tuli uusi pääsisäänkäynti, Monttu Pub laajeni, kaupungin puoleinen päätykäytävä leveni.
Vuonna 2017 Data Group Areena vaihtoi nimensä Niiralan Montuksi ja vuonna 2019 KalPan kotiareenan nimi vaihtui Olvi Areenaksi.