stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aatos Leino

Aatos Lemminkäinen Leino (7. tammikuuta 1907 Pori – 21. tammikuuta 1983 Pori) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Leinon vanhemmat olivat ylikonstaapeli Otto Fredrik Leino ja Elin Anna Augusta Hein ja puoliso vuodesta  1936 Agnes Armida Andersson. Käytyään 1918–1923 keskikoulun Porin Lyseossa Leino meni ensin Hankkijan ja sitten Porin Konepajan palvelukseen. Vuonna 1929 hän siirtyi juuri perustetun Porin Oluttehtaan palvelukseen, jossa hän työskenteli aina 1960-luvun lopulle.
Leino oli aluksi Porin Oluttehtaan konttoristi ja myyntimies, mutta jo vuonna 1934 hänestä tuli tehtaan isännöitsijä ja yrityksen johtokunnan jäsen. Leino osallistui molempiin sotiin tykistössä. Vuonna 1941 hänestä tuli myös Porin Oluttehtaan kanssa samaan Pyynikki-yhtymään hankitun Rauman oluttehtaan isännöitsijä sekä Oy Pyynikin, Viipurin Olut Oy:n ja Mallas-Sanitas Oy:n johtokuntien jäsen. Sotien jälkeen Leino jatkoi Porin Oluttehtaan isännöisijänä, ja kun se vuonna 1959 erotettiin Pyynikki-yhtymästä, Leino jatkoi sen johdossa toimitusjohtajana. Eläkkeelle tehtävästä Leino jäi vasta vuonna 1969. Hän sai samana vuonna teollisuusneuvoksen arvonimen.
Herbert Drury

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Herbert Drury |  Herbert Drury |  Herbert Drury |  |
Maa:  Yhdysvallat
Miesten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Chamonix 1924 | jääkiekko |  |
Herbert Drury (2. maaliskuuta 1895 Midland, Ontario – 1. heinäkuuta 1965) oli yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, jonka pelipaikka oli puolustaja.
Kanadalaissyntyinen Drury pelasi Yhdysvaltain jääkiekkomaajoukkueessa Antwerpenin kesäolympialaisissa 1920 ja Chamonix’n talviolympialaisissa 1924. Yhdysvallat voitti molemmissa kisoissa olympiahopeaa. Drury aloitti NHL-uransa 1925 Pittsburgh Piratesissa, jossa hän pelasi vuoteen 1930 saakka. Kauden 1930–1931 hän pelasi vielä Philadelphia Quackersissa. Yhteensä hän pelasi NHL:ssä 213 ottelua tehden 24 maalia ja 13 syöttöä eli yhteensä 37 tehopistettä. Jäähyminuutteja hän keräsi yhteensä 203.
347

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku
Vuosikymmenet: 290-luku · 300-luku · 310-luku · 320-luku · 330-luku · 340-luku 350-luku · 360-luku · 370-luku · 380-luku · 390-luku · 400-luku
Vuodet: 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 310 · 311 · 312 · 313 · 314 · 315 · 316 · 317 · 318 · 319 320 · 321 · 322 · 323 · 324 · 325 · 326 · 327 · 328 · 329 330 · 331 · 332 · 333 · 334 · 335 · 336 · 337 · 338 · 339 340 · 341 · 342 · 343 · 344 · 345 · 346 · 347 · 348 · 349 350 · 351 · 352 · 353 · 354 · 355 · 356 · 357 · 358 · 359 360 · 361 · 362 · 363 · 364 · 365 · 366 · 367 · 368 · 369 370 · 371 · 372 · 373 · 374 · 375 · 376 · 377 · 378 · 379 380 · 381 · 382 · 383 · 384 · 385 · 386 · 387 · 388 · 389 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409
Syntyneitä

Johannes Krysostomos, kreikkalainen kirkkoisä
Theodosius I, Rooman keisari
Hieronymus, pappi, teologi ja historioitsija, joka käänsi Raamatun latinan kielelle
Kuolleita

Husik, Armenian katolikos vuosina 341–347.
Herbert Drury (voimistelija)

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tukholma 1912 | joukkuekilpailu |  |
Herbert James Christian Drury (5. tammikuuta 1883 Liverpool – 11. heinäkuuta 1936 Waterloo) oli brittiläinen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana saamassa joukkuevoimistelussa pronssia vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa ja kuului lisäksi siinä kahdeksanneksi sijoittuneeseen joukkueeseen vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa.
Yleisurheilija Septimus Francom oli Druryn serkku.
547

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Kuolleita

Maelgwn Gwynedd, Gwyneddin kuningas
Hemse

| Hemse |
| --- | --- |
 Hemsen kirkko.
 Hemse
 Koordinaatit: 57°14′15″N, 18°22′26″E 
Valtio:  Ruotsi
Lääni:  Gotlannin lääni
Maakunta:  Gotlanti
Kunta:  Gotlannin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,11 km²
Väkiluku:  1 715
 – Väestötiheys:  812,8 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hemsen taajama vuoden 1990 rajauksen mukaan.
Hemse on taajama Gotlannin kunnassa samannimisen saaren eteläosassa, Ruotsissa. Pinta-alaa Hemsellä on 2,11 neliökilometriä. Asukkaita alueella on 1 715 (31.12.2010). Hemse on Gotlannin toiseksi suurin asutuskeskittymä Visbyn jälkeen.
Hemsestä on matkaa Visbyn lentoasemalle 47,8 kilometriä. Linnuntietä kylästä on matkaa Alvaan 2,1 km ja Ekeen 7,5 km.
Hemsestä pääsi vuosina 1878–1960 Visbyhyn junalla. Vuodesta 1900 lähtien junalla pääsi myös Havdhemiin ja muutamaa vuotta myöhemmin Havdhemin kautta Burgsvikiin. Näilläkin osuuksilla liikenne loppui vuonna 1960. Hemse oli vuosina 1863–1970 oma kuntansa, jonka jälkeen muodostettiin Gotlannin kunta. Hemsen taajama puolestaan oli taajaväkinen yhdyskunta vuosina 1896–1958.
Hemsessä on muun muassa uimahalli, kuntosali, jäähalli, teatteri ja elokuvateatteri. Taajamassa toimii lisäksi yli 50 yhdistystä. Vuonna 1876 Atlingbohon perustettiin Gotlands folkhögskola -koulu, joka vuonna 1881 muutti Hemsehen. Nykyisin koululla on Hemsen lisäksi toimipaikka Fårösundissa.
Väestönkehitys

| Hemsen taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 887 | 887 |
| 1965 | 1965 |    | 953 | 953 |
| 1970 | 1970 |    | 1 169 | 1 169 |
| 1975 | 1975 |    | 1 298 | 1 298 |
| 1980 | 1980 |    | 1 482 | 1 482 |
| 1990 | 1990 |    | 1 950 | 1 950 |
| 1995 | 1995 |    | 1 841 | 1 841 |
| 2000 | 2000 |    | 1 766 | 1 766 |
| 2005 | 2005 |    | 1 836 | 1 836 |
| 2010 | 2010 |    | 1 715 | 1 715 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Hemse hembygdsförening (ruotsiksi)
Herbert Erhardt

Herbert Erhardt (6. heinäkuuta 1930 – 3. heinäkuuta 2010) oli saksalainen jalkapalloilija. Seuratasolla hän pelasi puolustajana muun muassa FC Bayern Münchenissä.
Kansainvälistä mainetta Erhardt saavutti Länsi-Saksan maajoukkueessa; hän kuului vuoden 1954 maailmanmestaruuskilpailujen voittajiin vaikkei pelannutkaan lopputurnauksessa yhtään ottelua.
Erhardt osallistui maailmanmestaruuskilpailuihin myös vuosina 1958 ja 1962. Hän pelasi kaikkiaan 50 maaottelua ja teki niissä yhden maalin vuosina 1953–1962.
57 Mnemosyne

| 57 Mnemosyne |
| --- | --- |
 Mnemosynen rata (sinisellä) verrattuna Jupiterin ja Kiviplaneettojen ratoihin (harmaalla ja valkoisella).
Löytäminen
Löytäjät:  R. Luther
Löytöaika:  22. syyskuuta 1859
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,179 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,777 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,521 AU
Eksentrisyys:  0,118
Kiertoaika Auringon ympäri:  2041,056 päivää (5,59 vuotta)
Keskiratanopeus:  16,73 km/s
Inklinaatio:  15,200°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  112,6 km
Massa:  1,5×1018 kg 
Pyörähdysaika:  25,3 h
Albedo:  0,215
Pinnan lämpötila:  alin: ? keski: ~157 K ylin: ?
57 Mnemosyne on suuri päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Robert Luther 22. syyskuuta 1859. Asteroidi nimettiin Mnemosynen, kreikkalaisen mytologian hahmon, mukaan.
Hotelli Arina

| Sokos Hotelli Arina> Hotelli Arina |
| --- | --- |
 Sokos Hotelli Arina vuonna 2010 Otto Karhin puiston suunnasta kuvattuna.
Osoite:  Pakkahuoneenkatu 16
Sijainti:  Oulu, Pokkinen
Koordinaatit:  65°0′44.75″N, 025°28′23.1″E
Rakennustyyppi:  Hotelli
Valmistumisvuosi:  1939 (vanha osa)   2003 (uusi osa)
Suunnittelija:  Armas Lehtinen (vanha osa vuodelta 1939)   Arkkitehtuuritoimisto Seppo Valjus Oy (uusi osa vuodelta 2003)
Rakennuttaja:  Osuusliike Arina
Omistaja:  Osuusliike Arina
Käyttäjä:  Sokos Hotelli Arina
Tyylisuunta:  Funktionalismi (vanha osa)
Kerrosluku:  Vanha osa 5 ja uusi osa 7.
Huoneistoala:  13 070 m2 (maanpäällinen osa) ja 850 m2 (maanalainen osa)
 Syys–lokakuussa 1944 Pohjois-Suomen evakuointiesikunnan pääpaikka johtajanaan toimitusjohtaja Lauri Kivinen. 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hotelli Arina, nykyiseltä nimeltään Sokos Hotelli Arina on hotelli-ravintola, joka sijaitsee Pakkahuoneenkadun (entisen Pakkihuoneenkadun) ja Isokadun kulmassa Pokkisen kaupunginosassa Oulussa.
Osuuskauppa Arina hankki 1930-luvulla Isokatu 18:ssa sijaitsevan tontin, jolle valmistui vuonna 1939 SOK:n arkkitehdin Armas Lehtisen suunnittelema toimitalo, jonka ensimmäisessä kerroksessa olivat myymälät, toisessa ravintola ja kolmannessa hotelli. Hotellihuoneita oli alun perin 29. Hotelliin saatiin ensimmäisenä oululaisena hotellina vesiklosetti.
Talvisodan pommituksissa 1. tammikuuta 1940 hotelli oli vaarassa, sillä Pakkahuoneenkadun vastakkaisella puolella olevaan Puistolaan osui venäläiskoneiden pommi. Vaikka myöhemmin jatkosodan aikana tapahtui myös pommituksia, ne eivät osuneet Hotelli Arinaan. Lähimmät pommit osuivat tontin Kirkkokadun puoleiselle osalle, jossa nykyään on Oulun keskusaukio. Jatkosodan päätyttyä Moskovan välirauhaan syyskuussa 1944 suomalaisille tuli velvollisuus saada saksalaiset poistumaan Suomen alueelta. Tilanne johti siihen, että Pohjois-Suomi evakuoitiin sodan vaaran vuoksi Ruotsiin ja Oulujoen eteläpuolelle. Evakuointia varten perustettiin evakuointiesikunta johtajanaan silloinen Veitsiluoto Oy:n toimitusjohtaja Lauri Kivinen. Toiminnan keskuspaikka oli Hotelli Arina. Tätä ajanjaksoa kesti syys–lokakuun 1944.
Hotelli Arinassa tehtiin sodan jälkeisenä aikana useita uudistuksia. Vuonna 1966 hotellihuoneita lisättiin karsimalla muita aiemmin talossa olleita osuuskaupan toimintoja ja asuinhuoneistoja. Hotellihuoneiden määrä oli tuolloin 64. Suurempi remontti tehtiin vuosina 2001–2003, jolloin ainoastaan julkisivu säilyi ennallaan. Hotellihuoneita tuli kaikkiaan 260, sillä rakennusta laajennettiin 7-kerroksisena Pakkahuoneenkadun suuntaisena aina Oulun keskusaukiolle asti. Aiemmin laajennetussa tontin osassa oli sijainnut vuosina 1959–2001 Osuuskauppa Arinan keskusta-alueen kaksikerroksinen Sokos-tavaratalo.
Sokos Hotelli Arinan laajennusosa Oulun keskusaukion suunnasta vuodelta 2002. Kuva vuodelta 2009.
54 Piscium

| 54 Piscium |
| --- | --- |

HR-designaatio:  HR 166
HD-designaatio:  HD 3651
Muut designaatiot:  GJ 27, , BD +20°85, LHS 1116, LTT 10224, GCTP 110.00, SAO 74175, LFT 59, NSV 245, HIP 3093.
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  5,80 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  5,65 Mv
Valovoima:  0,48 aurinkoa
Spektriluokka:  K0 V
Väri-indeksi:  B-V 0,85   U-B 0,57
Massa:  0,78 M☉
Säde:  0,86 R☉
Muuttujatyyppi:  Luultavasti
Metallipitoisuus:  110%
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Kalat
Rektaskensio (J2000):  00h 39m 21.8s
Deklinaatio (J2000):  +21° 15′ 01.7″
Etäisyys:  36,23±0,29 valovuotta eli  11,11±0,09 parsekia
Parallaksi:  90,03  ±0,72 mas
Säteisnopeus:  -34,2 km/s
Ominaisliike:  RA:-461,09   dekl:-370,90 mas/v
 Näkyy leveysasteiden 90° N  ja 69° S välillä. 
54 Piscium (54 Psc) on himmeä tähti Kalojen tähtikuviossa 36 valovuoden päässä Maasta. Sen näennäinen kirkkaus on
5,80 ja se on oranssi pääsarjan tähti, jonka spektrityyppi on K0V. Tähdellä on eksoplaneetta 54 Piscium b, jonka etäisyys on 0,296±0,017 AU,
radan soikeus 0,618±0,051 , kiertoaika
62,206±0,021 , massa >0,227±0,023 Jupiteria.
Aiheesta muualla

SIMBAD 54 Psc A entry 54 Psc B entry planet entry
The Extrasolar Planets Encyclopaedia (Arkistoitu – Internet Archive) entry (Arkistoitu – Internet Archive)
54 Piscium SolStation entry.
Alcyone emphemeris
Scientists Snap Images of First Brown Dwarf in Planetary System (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  η Psc, γ Psc, α Psc A, ω Psc, ι Psc, ο Psc, ε Psc, θ Psc, α Psc B, 30 Psc, δ Psc, ν Psc, β Psc, λ Psc, τ Psc, 33 Psc, ξ Psc, χ Psc, φ Psc, υ Psc, μ Psc, 27 Psc, κ Psc, 19 Psc, 47 Psc, 7 Psc, 64 Psc, 29 Psc, 89 Psc, 82 Psc, ζ Psc A, 91 Psc, 107 Psc, ψ1 Psc, ρ Psc, 55 Psc, 57 Psc, 41 Psc, 52 Psc, 5 Psc, 2 Psc, 68 Psc, 20 Psc, σ Psc, 94 Psc, 58 Psc, 80 Psc, 34 Psc, π Psc, ψ1 Psc, ψ2 Psc, ψ3 Psc, 22 Psc, 72 Psc, 16 Psc, 51 Psc, 32 Psc, 44 Psc, 21 Psc, 66 Psc, 54 Psc, 53 Psc, 112 Psc, 14 Psc, 62 Psc, 24 Psc, 87 Psc, 60 Psc, 105 Psc, 97 Psc, 35 Psc, 73 Psc, 88 Psc, 48 Psc, 67 Psc, 59 Psc, 1 Psc, 36 Psc, 75 Psc, HD 217107, 5 Cet, 3 Psc, 26 Psc, 78 Psc, 101 Psc, 42 Psc, 9 Psc, 109 Psc, 76 Psc, 25 Psc, 31 Psc, 77 Psc A, 13 Psc, 46 Psc, 4 Cet, ζ Psc B, 15 Psc, 61 Psc, 3 Ari, 40 Psc, 38 Psc, 104 Psc, 45 Psc, 95 Psc, 65 Psc, 65 Psc, 77 Psc B, 100 Psc, van Maanenin tähti
Eksoplaneetat:  54 Psc b, HD 217107 b, HD 217107 c, 109 Psc b
Harjun alavesistöalue

Harjun alavesistöalue (vir. Harju alamvesikond) on Viron vesistöjen hallinnollisessa aluejaossa osa Länsi-Viron vesistöaluetta. Se muodostaa Viron Suomenlahden valuma-alueen länsiosan, kun itäosa jää Virun alavesistöalueelle, joka kuuluu Itä-Viron vesistöalueeseen. Länsi-Viron vesistöalueella sen länsi- ja lounaispuolella sijaitsee Matsalun alavesistöalue ja kaakkoispuolella Pärnun alavesistöalue. Alueen itäosassa kohoaa Pandiveren ylänkö, jossa vedenjakaja on sovittu erikseen myös Peipsijärven alavesistöalueen suuntaan. Tässä artikkelissa on luettelomaisesti esitetty joitakin hallintoalueen jokivesistöjä.
Joet

Joet on lueteltu lännestä itään. Joen valuma-alueella olevat merkittävimmät sivujoet on luetteloitu sisennettynä.
Nõva jõgi
Veskijõgi
Vihterpalu jõgi
Kloostri jõgi
Vasalemma jõgi
Keila jõgi
Maidla jõgi
Atla jõgi
Vääna jõgi
Pirita jõgi
Tuhala jõgi
Kuivajõgi
Leivajõgi
Jägala jõgi
Ambla jõgi
Jänijõgi
Tarvasjõgi
Jõelähtme jõgi
Soodla jõgi
Mustjõgi
Loo jõgi
Pudisoo jõgi
Kolga jõgi
Pärlijõgi
Valgejõgi
Kanavat

Aavoja-Kaunissaare kanal
Jägala-Pirita kanal
Pärnu-Jägala kanal
Sae-Paunküla kanal
Sepa kanal
Soodla-Aavoja kanal
Vaskjala-Ülemiste kanal
Järvet

Vesitöalueella on 337 järveä tai lampea, joista osa on teko- tai patojärviä.
Aiheesta muualla

Lääne-Eesti vesikond. Ida-Eesti vesikond. Koiva vesikond: veepoliitika raamdirektiivi artikli 5 nõuete täitmine Eestis: vesikondade koondaruanne, 2005 (viroksi)
578 Happelia

| 578 Happelia |
| --- | --- |
 1905 RZ 

Löytäminen
Löytäjät:  Max Wolf
Löytöaika:  1. marraskuuta 1905
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,75 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,21 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,28 AU
Eksentrisyys:  0,194
Kiertoaika Auringon ympäri:  1664 päivää  4,56 vuotta
Inklinaatio:  6,15°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  69,29 km
Pyörähdysaika:  10,06
Absoluuttinen kirkkaus:  9,20
Albedo:  0,077
Asteroidiluokka:  Xc
578 Happelia on Marsin ja Jupiterin välisellä alueella, asteroidivyöhykkeellä eli päävyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Max Wolf vuonna 1905. Pikkuplaneetta sai nimensä maalari Carl Happelin mukaan. Ennen kuin tämä asteroidi sai nimensä, se tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1905 RZ. Happelian läpimitta on noin 69 kilometriä ja pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 10,06 tuntia.
Hevosenpääsumu

Hubble-avaruusteleskoopin ottama kuva hevosenpääsumusta
Hevosenpääsumu on Orionin tähdistössä oleva pimeän sumun osa. Tämä sumu tunnetaan myös nimillä Barnard 33 ja LDN 1630. Hevosenpääsumu tunnistettiin Harvardissa vuonna 1888. Sumun taustalla on punertavaa vetykaasua. Sumussa näkyy vasta muodostuvia tähtiä oransseina täplinä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Horsehead Nebula @ The Electronic Sky
Hubble Observes the Horsehead Nebula
| --- | --- |
Tähdet:  Rigel, Betelgeuse, Bellatrix, Alnilam, Alnitak, Saiph, Mintaka, ι Ori, π3 Ori, η Ori, λ Ori A, τ Ori, π4 Ori, π5 Ori, σ Ori A, ο2 Ori, φ2 Ori, μ Ori, 29 Ori, 32 Ori, ζ Ori B, π2 Ori, φ1 Ori, χ1 Ori, ν Ori, ξ Ori, ρ Ori, π6 Ori, ω Ori, 42 Ori, ψ Ori, υ Ori, π1 Ori, χ2 Ori, 11 Ori, ο1 Ori, 31 Ori, o Ori, 56 Ori, 49 Ori, 15 Ori, 25 Ori, 51 Ori, 69 Ori, θ1 A Ori, θ2 Ori, 23 Ori, 74 Ori, 27 Ori, θ1 C Ori, 64 Ori, 6 Ori, 71 Ori, 60 Ori, 45 Ori, 52 Ori, 38 Ori, 5 Ori, 14 Ori, 21 Ori, 72 Ori, VV Ori, 55 Ori, 75 Ori, U Ori, 16 Ori, 73 Ori, 33 Ori, 18 Ori, 35 Ori, λ Ori B, 66 Ori, 63 Ori, 68 Ori, 59 Ori, 57 Ori, W Ori, 13 Ori, CK Ori, BL Ori, σ Ori, θ1 D Ori, δ Ori B, 23 Ori, θ1 B Ori, σ Ori C
Eksoplaneetat:
Hevosjuotikas

| Hevosjuotikas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nivelmadot Annelida
Luokka::  Clitellata
Alaluokka::  Juotikkaat Hirudinea
Lahko::  Arhynchobdellida
Heimo::  Haemopidae
Suku::  Haemopis
Laji::  sanguisuga
Kaksiosainen nimi
 Haemopis sanguisuga  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Hevosjuotikas Wikispeciesissä   Hevosjuotikas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hevosjuotikas (Haemopis sanguisuga) on juotikkaiden alaluokkaan (Hirudinea) kuuluva laji. Hevosjuotikas elää rantavesissä ja kasvaa 10–15 cm pituiseksi. Se on peto, joka syö pieniä vesieläimiä kuten toukkia, kotiloita ja sammakon- tai kalapoikasia, jotka se nielee kokonaisina. Se ei ime verta ja on ihmiselle vaaraton. Useimmiten hevosjuotikas on ruskea tai musta.
Hevosjuotikkaalla on yhteensä 10 silmäpistettä, jotka kiertävät päätä.
Ulkonäöltään hevosjuotikkaan voi sekoittaa Suomessa harvinaisempaan verijuotikkaaseen (Hirudo medicinalis).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Hevosjuotikas (Haemopis sanguisuga)
55. hikō sentai

| 55>  hikō sentai |
| --- | --- |
Toiminnassa:  maaliskuu 1944 – sodan loppu
Valtio:   Japani
Rooli:  hävittäjätoiminta
55. hikō sentai oli keisarillisen Japanin armeijan ilmavoimien hävittäjäyhtymä (rykmentti), joka perustettiin maaliskuussa 1944 Taishossa.
Marraskuusta 1944 tammikuuhun 1945 sentai osallistui Filippiinien taisteluihin, joissa se menetti 24. marraskuuta ensimmäisessä yhteenotossa seitsemän lentäjää mukaan lukien komentajansa. Se oli joulukuusta 1944 maaliskuuhun 1945 ja heinäkuusta 1945 sodan loppuun Japanin kotisaarten puolustuksessa, kun se oli välin Okinawan taisteluissa.
Kalusto

Yhtymän kalustona olivat:
Kawasaki Ki-61-I maaliskuu 1944 – sodan loppuun
Kawasaki Ki-61-II huhtikuu 1945 – sodan loppuun
Komentajat

Yhtymän komentajana olivat:
majuri Shigeo Iwahashi huhtikuu – 24. marraskuuta 1944 (kuollut)
kapteeni Takebuni Yano (vt) marraskuu 1944 – tammikuu 1945 (kuollut)
majuri Kenjiro Kobayashi maaliskuu 1945 – sodan loppuun
Herman Ferdinandus Maria Münninghoff

Herman Ferdinandus Maria Münninghoff (30. marraskuuta 1921 Woerden, Alankomaat – 7. helmikuuta 2018 Papua, Indonesia) oli alankomaalaissyntyinen, Indonesiassa uransa luonut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin fransiskaanien papiksi 15. maaliskuuta 1953 ja nimitettiin Djajapuran hiippakunnan johtoon 6. toukokuuta 1972. Piispaksi vihkiminen seurasi 10. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Justinus Darmojuwono, jota avustivat Herman Tillemans ja Alphonsus Augustus Sowada.
Münninghoffin johtaman hiippakunnan nimeksi vaihdettiin 22. elokuuta 1973 Jayapura. Piispa jäi eläkkeelle 29. elokuuta 1997.
Hevosensuolisaivartaja

| Hevosen suolisaivartaja |
| --- | --- |
 Aikuinen naaras.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Ylälahko::  Neoptera
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Alalahko::  Kärpäset Brachycera
Heimo::  Kiiliäiset Oestridae
Alaheimo::  Gasterophilinae
Suku::  Gasterophilus
Laji::  intestinalis
Kaksiosainen nimi
 Gasterophilus intestinalis  De Geer, 1776 
Katso myös
   Hevosensuolisaivartaja Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hevosensuolisaivartaja (Gasterophilus intestinalis) on kiiliäiskärpäsiin kuuluva hevosen loinen ja Gasterophilus-suvun yleisin laji. Hevosensuolisaivartaja on Suomessa nykyään melko harvinainen.
Saivartaja munii hevosen etujalkoihin kellanvalkoisia tai keltaisia pitkulaisia munia, jotka tarttuvat karvoihin tiukasti. Munat kuoriutuvat muutaman päivän kuluttua. Kuoriutuneet toukat aiheuttavat jalkojen iholla kutinaa, jota lievittääkseen hevonen nuolee jalkojaan ja saa näin toukat suuhunsa. Suussa toukat kaivautuvat kielen, ikenen ja poskien limakalvoon ja viettävät siellä 3–6 viikkoa. Tämän jälkeen toukat siirtyvät ruuansulatuskanavaan, missä ne elävät 7–10 kuukautta. Kesällä saatu infektio kestää koko talven, sillä saivartaja talvehtii isännässään. Keväällä koteloitumisvalmiit toukat pudottautuvat ulosteen mukana maahan, jossa ne koteloituvat noin kuukaudeksi. Aikuiset kärpäset elävät vain muutaman päivän sillä muiden kiiliäisten tapaan niiden suuosat ovat surkastuneet. Aikuisten kärpästen ainoa tehtävä onkin paritella ja munia.
Saivartajatoukat ärsyttävät suolen seinämää ja niiden aiheuttamien haavaumien tulehtuminen on mahdollista. Suuri määrä toukkia saattaa jopa tukkia suolen ja aiheuttaa isännän kuoleman. Hevosen suolisaivartajan toukat voivat porautua myös ihmisen ihoon. Ne eivät kuitenkaan kykene elämään ihmisessä ja kuolevat pian.
Hevosensuolisaivartajan hoidossa käytetään lääkkeitä, joissa tehoaineena on esimerkiksi moksidektiinia ja pratsikvantelia.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Hevosensuolisaivartaja (Gasterophilus intestinalis)
Kaaviokuva hevosen suolisaivartajan elinkierrosta
ITIS: Gasterophilus intestinalis
Henriëtte Ronner-Knip

| Henriëtte Ronner-Knip |
| --- | --- |
 Henriëtte Ronner-Knip noin vuonna 1895
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. toukokuuta 1821 Amsterdam, Yhdistynyt Alankomaiden kuningaskunta
Kuollut: 2. maaliskuuta 1909 (87 vuotta) Bryssel, Belgia
Ammatti:  taidemaalari
Taiteilija
Taidesuuntaus:  romantiikka
Henriëtte Ronner-Knip (o.s. Knip, 31. toukokuuta 1821 Amsterdam, Yhdistynyt Alankomaiden kuningaskunta – 2. maaliskuuta 1909 Bryssel, Belgia) oli hollantilais-belgialainen romanttisen tyylin taiteilija. Hän oli erikoistunut eläinmaalauksiin, joiden aiheina olivat erityisesti kissat ja koirat.