stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Devon
Maantiede

Devonin pinta-ala on 6 707 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan kolmanneksi suurin muodollinen kreivikunta Englannissa. Sitä ympäröivät Bristolin kanaali pohjoisessa, Somerset ja Dorset idässä, Englannin kanaali etelässä ja Cornwall lännessä. Sen alueelta löytyy niin tuulisia nummia, rikkonaista merenrannikkoa, kumpuilevaa maaseutua kuin perinteistä kulttuurimaisemaakin.
Kreivikunnassa on viisi maisemallisesti arvokkaaksi määriteltyä aluetta, kaksi kansallispuistoa ja kaksi Unescon maailmanperintökohdetta: Dorsetin ja Itä-Devonin rannikko sekä Cornwallin ja Länsi-Devonin kaivosmaisema. Dartmoorin kansallispuisto on yli 600 metrin korkeuteen kohoava nummialue, jota käytetään luonnonlaiduntamiseen, juomaveden ottoon, sotilaskoulutukseen ja matkailuun. Sinne on istutettu myös metsää. Yli 480 metrin korkeuteen kohoava Exmoorin kansallispuisto sijaitsee kreivikunnan pohjoisosassa ja ulottuu myös Somersetin alueelle. Se on maatalousvaltaisempi kuin Dartmoor, ja myös siellä harjoitetaan luonnonlaiduntamista ja matkailua.
Valtaosa Devonin joista saa alkunsa Dartmoorin ja Exmoorin ylängöiltä. Dartmoorista virtaa jokia säteittäin etelä- ja pohjoisrannikolle sekä länteen Cornwallin rajalle, jossa ne yhtyvät Englannin kanaaliin laskevaan Tamarjokeen. Exmoorin vedet valuvat Exejokeen ja Bristolin kanaaliin.
Devonin sisä- ja luoteisosat ovat nykyään laidunmaata. Dartmoorin eteläpuolella sijaitsevan South Hamsin hallintopiirin maaperä soveltuu hyvin maanviljelyyn. Hedelmällisintä maaperä on kuitenkin Kaakkois-Devonissa. Kreivikunnan lauhkea ilmasto muuttuu ankarammaksi sisäosien ylängöillä. Etelärannikolla vuotuinen sademäärä on 760 millimetriä, mutta Exmoorissa voi sataa vettä vuoden aikana 1 500 millimetriä ja Dartmoorissa jopa 2 000 millimetriä.
Devonin etelärannikolla sijaitseva Torbay on Englannin suosituimpia matkailukohteita, ja siitä käytetään hiekkarantojensa ansiosta lempinimeä ”Englannin Riviera”. Sen alueella sijaitsevat Torquayn, Babbacomben, Cockingtonin, Paigntonin ja Brixhamin lomakeskukset. Niistä tunnetuin on Torquay, jonka mikroilmastossa viihtyvät Uudesta-Seelannista tuodut palmumaiset viherliljapuut.
Historia

Devonista on löydetty runsaasti esihistoriallisia jäännöksiä, muun muassa toinen Britannian vanhimmista asuinpaikoista Kents Cavern, useita pronssikautisia jäännöksiä Dartmoorista ja rautakautisia linnavuoria ja maavalleja nummialueiden reunoilta ja jokien varsilta. Suurin linnavuori, Hembury Fort, oli luultavasti britteihin kuuluvien dumnonien pääkaupunki, kunnes roomalaiset perustivat Fosse Wayn päätepisteeseen etuvartioaseman nykyisen Exeterin paikalle. Nimi Devon tulee juuri dumnoneista, joiksi roomalaiset heitä kutsuivat.
Dumnonit onnistuivat torjumaan saksien hyökkäykset 600-luvulla, mutta Wessexin valtakunta alisti molemmat kansat hallintaansa. Devonista tuli kreivikunta 700-luvulla, ja se joutui daanien hyökkäysten kohteeksi vuosina 851–1003. Saksit rakensivat Exeterin, Barnstaplen, Totnesin ja Lydfordin paikalle neljä linnoitusta (burh), jotka houkuttelivat ympäristöönsä asutusta. Normannikuningas Vilhelm Valloittaja valloitti Exeterin vuonna 1068. Normannit rakensivat Exeteriin, Totnesiin, Okehamptoniin ja Plymptoniin linnat, joiden ympärille kasvoi kaupungit.
Dartmoorista louhittiin tinaa 1100–1600-luvuilla. Kaivosmiehet muodostivat itsenäisiä yhteisöjä, joilla oli omat tuomioistuimensa. Exeterin, Plymouthin, Barnstaplen ja Dartmouthin satamakaupungit saivat keskiajalla vaurautensa tinasta ja kankaista. 1800-luvulla sekä tina- että kangaskauppa hiipuivat, mikä johti maaltapakoon. Väestönkasvu kääntyi taas nousuun matkailun ansiosta, jonka suosiota rautatien saapuminen kiihdytti entisestään. 1800-luvun loppuun mennessä lyijy-, hopea-, rautamalmi, kupari- ja mangaanivarannot oli louhittu loppuun Devonin alueelta.
Hallinto

Devonin hallinnollisena keskuksena toimii Exeterin kaupunki, jossa sijaitsevassa kreivikunnantalossa valtuusto kokoontuu. Vuonna 2017 valitussa valtuustossa on 60 valtuutettua, joista 41 kuuluu konservatiivipuolueeseen, 7 työväenpuolueeseen ja 7 liberaalidemokraatteihin. Kreivikunnan hallinnon vastuulla on tuottaa monia alueen julkisista palveluista, muun muassa sosiaali- ja terveyspalvelut, peruskoulutus, julkinen liikenne, tieverkko ja kirjastopalvelut.
Lordiluutnantti David Fursdon on edustanut Ison-Britannian kuningatarta Devonissa huhtikuusta 2015 lähtien.
Hallinto > Osa-alueet

Devonin muodollisen kreivikunnan alueella sijaitsevat seuraavat hallinnolliset alueet:
Devonin aluehallinto
1. taso: Hallintopiirit
2. taso: Kunnat
| Hallinnon taso | Hallinnon taso | Väkiluku (2020) | Lähde | Kartalla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Devonin kreivikunta: | Devonin kreivikunta: | 811 000 |  | 1–7, 9 |
|  | North Devonin hallintopiiri * | 98 000 |  | 1 |
|  | Torridgen hallintopiiri * | 69 000 |  | 2 |
|  | Mid Devonin hallintopiiri * | 83 000 |  | 3 |
|  | East Devonin hallintopiiri * | 148 000 |  | 4 |
|  | Exeterin kaupunki * | 133 000 |  | 5 |
|  | West Devonin kaupunkipiiri * | 56 000 |  | 6 |
|  | Teignbridgen hallintopiiri * | 135 000 |  | 7 |
|  | South Hamsin hallintopiiri * | 88 000 |  | 9 |
| Plymouthin kaupunki ** | Plymouthin kaupunki ** | 263 000 |  | 8 |
| Torbayn kaupunkipiiri ** | Torbayn kaupunkipiiri ** | 136 000 |  | 10 |
* Hallintopiiri ** Yhtenäishallintopiiri
Hallintopiirit jakaantuvat edelleen noin 370 kuntaan (civil parish), joilla on omat kunnan- tai kaupunginvaltuustonsa. Kunnat edustavat asukkaitaan paikallishallinnon ylempiin tasoihin nähden, tuottavat paikallisia palveluja ja pyrkivät parantamaan kunnan elintasoa. Ne voivat järjestää asukkailleen esimerkiksi vapaa-ajankeskuksia, puistoja, viljelypalstoja, bussikatoksia, julkisia jäteastioita ja parkkialueita.
Talous

Maatalous on yhä Devonin tärkein elinkeinomuoto – noin 30 prosenttia väestöstä saa elantonsa maataloudesta ja sen liitännöiselinkeinoista. Merkittävimpiä maatalouden haaroja ovat karjankasvatus sekä viljan- ja erityisesti ohranviljely, perunanviljely, kasvihuoneviljely, hedelmänviljely ja rehuntuotanto. Noin neljäsosa kreivikunnan pinta-alasta on nummea, jota käytetään luonnonlaiduntamiseen Exmoorissa ja Dartmoorissa. Nautoja kasvatetaan koko kreivikunnassa mutta etenkin sen etelä- ja länsiosissa. Myös lampaita kasvatetaan koko kreivikunnassa Itä-Devonia lukuun ottamatta. Vuosina 1964–1980 maatilojen lukumäärä väheni 25 prosenttia, mutta samalla niiden keskimääräinen koko kasvoi. Perinteisten siideritilojen määrä on vähentynyt ja siiderintuotanto on siirtynyt tehtaisiin.
Matkailu on tärkein elinkeino rannikolla ja sisäosien maaseudulla. Tärkeimmät lomakeskukset Ilfracombea lukuun ottamatta sijaitsevat etelärannikolla. Niitä ovat esimerkiksi Torbay, Paignton ja Brixham. Sekä pohjois- että etelärannikolla on paljon pieniä maalauksellisen kauniita kaupunkeja ja kyliä, kuten Salcombe, Lynmouth ja Clovelly. Palveluala työllistää kaksi kolmasosaa työväestöstä, mikä on enemmän kuin Britanniassa keskimäärin. Tämä johtuu matkailusta ja suuresta määrästä eläkeläisiä, joita lauhkea ilmasto ja kauniit maisemat houkuttelevat muuttamaan kreivikuntaan.
Kalastus on yhä tärkeää erityisesti Brixhamissa ja Plymouthissa, jossa on myös laivaston tukikohta. Merkittävimpiä kaivannaisia ovat Dartmoorista saatava kaoliini ja Boveyn jokilaaksosta saatava plastinen savi. Plymouth ja Exeter ovat tärkeimmät teollisuuskeskukset, ja myös Torbayssä, Barnstaplessa ja Newton Abbotissa on merkittävää tehdastuotantoa. Lisäksi Devonportissa on telakkateollisuutta ja Tivertonissa valmistetaan tekstiilejä, Totnesissa meijerituotteita, Dartingtonissa lasia, Axminsterissä villavaatteita ja Honitonissa pitsiä.
Liikenne > Tiestö

Devonin alueella kulkee neljä suurta tietä:
Midlandsista tuleva moottoritie M5 päättyy Exeteriin;
Lontoosta Land’s Endiin johtava valtatie A30 kulkee Devonin sisäosien läpi ja ohittaa Exeterin ja Okehamptonin kaupungit;
Nottinghamshirestä ja Länsi-Englannista tuleva valtatie A38 kulkee Devonin eteläosien läpi ja ohittaa Exeterin ja Plymouthin kaupungit;
Etelä-Englannista tuleva valtatie A35 päättyy Honitonin kaupunkiin Kaakkois-Devonissa.
Liikenne > Rautatiet

Lontoon Paddingtonin rautatieasemalta saapuva päärata kulkee Exeterin kautta Plymouthiin. Siitä erkanee sivuradat, joista toinen johtaa Barnstapleen pohjoisrannikolla ja toinen Torquayhyn ja Paigntoniin Torbayn alueella. Exeteriin johtaa myös toinen päärata, joka lähtee Lontoon Waterloon rautatieasemalta ja kulkee Basingstoken kautta.
Väestö

Vuonna 2020 Devonin kreivikunnassa oli noin 1 210 000 asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:
| Asutuskeskus | Hallinnollinen alue | Väkiluku (2020) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Plymouth | Plymouth | 240 000 |  |
| Exeter | Exeter | 128 000 |  |
| Paignton | Torbay | 67 000 |  |
| Torquay | Torbay | 51 000 |  |
| Exmouth | East Devon | 36 000 |  |
| Barnstaple | North Devon | 33 000 |  |
| Newton Abbot | Teignbridge | 27 000 |  |
| Plymstock | Plymouth | 26 000 |  |
| Tiverton | Mid Devon | 21 000 |  |
| Bideford | Torridge | 20 000 |  |
| Brixham | Torbay | 17 000 |  |
| Teignmouth | Teignbridge | 16 000 |  |
| Dawlish | Teignbridge | 13 000 |  |
| Sidmouth | East Devon | 13 000 |  |
| Tavistock | West Devon | 13 000 |  |
| Ivybridge | South Hams | 12 000 |  |
| Kingsteignton | Teignbridge | 12 000 |  |
| Honiton | East Devon | 11 000 |  |
| Ilfracombe | North Devon | 11 000 |  |
| Northam | Torridge | 11 000 |  |
Tunnukset > Lippu

Devonin lipussa on vihreällä pohjalla mustan reunuksen ympäröimä valkoinen risti. Lipun värit ovat olleet Devonin tunnusvärejä jo pitkään, ja useat kreivikunnan urheilujoukkueista käyttävät niitä peliasuissaan. Lippu valittiin BBC:n paikallisosaston vuonna 2002 järjestämässä suunnittelukilpailussa, ja sen suunnitteli opiskelija Ryan Sealey. Lippu on omistettu Devonin ja Cornwallin suojeluspyhimys Petrocille ja se otettiin viralliseen käyttöön 23. heinäkuuta 2003.
Tunnukset > Pyhän Petrocin päivä

Devonin kreivikuntapäivää vietetään heinäkuun 4. päivänä Pyhän Petrocin muistoksi. Pyhä Petroc oli 500-luvulla elänyt keltti, joka levitti kristinuskoa Devoniin ja perusti sinne useita kirkkoja ja luostareita.
Tunnukset > Nimikkokukka

Vuonna 2004 Devonin nimikkokukaksi valittiin kääpiöesikko Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.
Tunnukset > Perinneruoat

Devonin perinneruokia ovat muun muassa:
Exeter scalloped oysters – gratinoituja ostereita tarjoiltuna kampasimpukan kuoresta;
Devonshire scallops – juustolla, persiljalla ja sinapilla maustettua perunamuusia tarjoiltuna kampasimpukan kuoresta;
Cream tea – paksulla kermalla (clotted cream) ja hillolla täytettyjä skonsseja, joita syödään yleensä teen kera;
Devon flats – vaaleita pikkuleipiä;
Tiverton chudleighs – makeita, hiivalla kohotettuja sämpylöitä, joita voidaan tarjoilla kermalla täytettyinä;
Apple dappy – omenalla täytettyjä murotaikinaleivonnaisia.
Dittishamin kylän ympäristössä kasvatetaan Dittisham Plum -nimistä suurta, kullankeltaista luumulajiketta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Devon Wikimedia Commonsissa
Devon County Council (kreivikunnan hallinnon sivusto)
Plymouth City Council (yhtenäishallintopiirin sivusto)
Torbay Council (yhtenäishallintopiirin sivusto)
Visit Devon (matkailusivusto)
Lounais-Englannin hallintopiirit
| --- | --- |
Bristol:  Bristol
Cornwall:  Cornwall • Isles of Scilly
Devon:  East Devon • Exeter • Mid Devon • North Devon • Plymouth • South Hams • Teignbridge • Torbay • Torridge • West Devon
Dorset:  Bournemouth, Christchurch and Poole • Dorset
Gloucestershire:  Cheltenham • Cotswold • Forest of Dean • Gloucester • South Gloucestershire • Stroud • Tewkesbury
Somerset:  Bath and North East Somerset • Mendip • North Somerset • Sedgemoor • South Somerset • Taunton Deane • West Somerset
Wiltshire:  Swindon • Wiltshire
Ilfracomben kaupunki Devonin pohjoisrannikolla.
Ikivanha kiviristi lähellä Crazywell Poolia Dartmoorin nummella.
Vuokrattavia rantamajoja Torquayssä.
Veneitä Lynmouthin satamassa.
Devonilainen cream tea.
Lina Gálvez

| Lina Gálvez |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. syyskuuta 1969 (ikä 55) Sevilla, Espanja
Kansalaisuus:  espanjalainen
Tiedot
Puolue:  Espanjan sosialistinen työväenpuolue
Aiheesta muualla
linagalvez.eu
Lina Gálvez (s. 13. syyskuuta 1969 Sevilla, Espanja) on espanjalainen poliitikko. Gálvez edustaa sosialistista työväenpuoluetta. Gálvez on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Dolors Montserrat

| Dolors Montserrat |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. syyskuuta 1973 (ikä 51) Barcelona, Espanja
Kansalaisuus:  espanjalainen
Tiedot
Puolue:  Kansanpuolue
Dolors Montserrat (s. 18. syyskuuta 1973 Barcelona, Espanja) on espanjalainen poliitikko. Montserrat edustaa kansanpuoluetta. Montserrat on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Ura

Dolors Montserrat syntyi vuonna 1973 Sant Sadurní d'Anoiassa, Barcelonan lähellä sijaitsevassa kylässä. Hän on suorittanut oikeustieteen tutkinnon Barcelonan Abad Oliva-CEU:n yliopistossa, maisterin tutkinnon Barcelonan asianajajaliiton lakimieskoulussa ja jatkotutkinnon kaupunkisuunnittelusta ja kiinteistöoikeudesta Pompeu Fabran yliopistossa. Vuosina 1997-2011 hän työskenteli asianajajana omassa asianajotoimistossaan, jossa hän oli erikoistunut kaupunkisuunnitteluun, kiinteistö- ja ympäristöoikeuteen.
Montserrat ryhtyi politiikkaan varhain toimien kaupunginvaltuutettuna ja Kansanpuolueen tiedottajana toukokuusta 2003 toukokuuhun 2015. Vuonna 2008 hän siirtyi kansalliseen politiikkaan ja valittiin edustajainkokoukseen, jossa hän oli vuoteen 2019 asti. Vuodesta 2011 lähtien hän on ollut edustajainkokouksen kolmas varapuheenjohtaja. Vuosina 2016–2018 Montserrat toimi Mariano Rajoyn hallituksen terveys-, sosiaalipalvelu- ja tasa-arvoministerinä.
Vuonna 2019 Montserrat oli Kansanpuolueen kärkiehdokas eurovaaleissa. Vuodesta 2019 lähtien Montserrat on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä sekä Euroopan kansanpuolueen ryhmän Espanjan valtuuskunnan johtajana Euroopan parlamentissa. Hän on myös vetoomusvaliokunnan puheenjohtaja ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan jäsen. Vuodesta 2023 lähtien hän on myös Euroopan kansanpuolueen ryhmän varapuheenjohtaja.
Kulttuurimarxilaisuus

Kulttuurimarxilaisuus on antisemitistinen salaliittoteoria. Äärioikeistolaisessa keskustelussa se on 1990-luvun lopulta lähtien liitetty erityisesti Frankfurtin koulukuntaan. Kulttuurimarxilaisuuden alullepanijoina mainitaan joskus myös Frankfurtin koulukuntaa edeltävät marxilaisen teorian kehittäjät ja filosofit Antonio Gramsci (sekä tämän hegemonia-käsite) ja Georg Lukács. Termiin liittyy olennaisesti natsi-Saksassa käytetty käsite ”kulttuuribolševismi” (Kulturbolschevismus), joka viittasi erityisesti modernistiseen taiteeseen ja sen tekijöihin, jotka natsien propagandassa kytkettiin juutalaisiin ja kommunisteihin.
Kulttuurimarxilaisuus-termin esitti tässä muodossa yhdysvaltalainen poliittinen vaikuttaja ja kirjailija William S. Lind 1990-luvun lopulla. Lind, konservatiivinen aktivisti Paul Weyrich ja poliitikko Pat Buchanan olivat termin merkittäviä popularisoijia. Kulttuurimarxismi on yleensä esitetty poliittisen korrektiuden ja monikulttuurisuuden radikaalimpana muotona, jolla on tarkoituksellisesti pyritty murentamaan länsimaisen yhteiskunnan rakenteita ja peruspilareja, kuten yhteistä uskontoa, perinteisiä arvoja ja ydinperhettä, mikä tekee siitä erityisen tehokkaan käsitteen vastakkainasettelussa "me vastaan muut". Timo Vihavaisen, Joonas Konstigin ja Marko Hamilon teoksessa Mitä mieltä Suomessa saa olla (2015) Konstig määrittelee kulttuurimarxismin aatemaailmana, jossa marxilaisuuteen ei yhdisty pyrkimystä taloudelliseen kommunismiin, mikä tosin on Vesa Linja-ahon mukaan ristiriidassa Lindin määritelmän kanssa.
Konservatiivisessa The American Spectator -lehdessä professori Paul Kengor huomauttaa, että termi on kiistanalainen ja jälkikäteen luotu ja että sitä käytetään usein tarkoitushakuisesti. Esimerkiksi antisemitistit käyttävät termiä juutalaisen salaliiton merkityksessä, vaikka vain osa frankfurtilaisista oli juutalaisia. Myös Lind itse huomautti vuonna 2003 puheessaan joukolle holokaustin kiistäjiä virheellisesti ”these guys were all Jewish” (suom. he [so. Frankfurtin koulukunnan jäsenet] olivat kaikki juutalaisia). Kengorin mukaan termillä tarkoitetaan laajasti ottaen kulttuurista kirjoittaneita marxilaisia. Koulukunta ei itse nähnyt minkään aatteen edustajana, vaan tutkimusryhmänä.
Suomalaisen professorin Vesa Oittisen mukaan ”kulttuurimarxismi” on lähtökohdiltaan ennen kaikkea laitaoikeiston käyttämä leimasin. Termi ei ole analyyttisesti tarkka, ja monet ilmiöt, joita siihen yritetään sisällyttää, eivät edes ole alkuperältään marxilaisia eivätkä Marxin teorioiden mukaisia. Termiä on muun muassa yritetty sovittaa selittämään 2010-luvun Tähtien sota -elokuvien monietnisyyttä, vaikka Frankfurtin koulukunnan jäsenet eivät arvostaneet modernia populaarikulttuuria.
Vaikutuksia

Kirjailija Jordan Peterson on joissakin yhteyksissä viitannut kulttuurimarxismiin, monikulttuurisuuteen ja postmodernismiin modernin Yhdysvaltain ja sen koulu- ja tiedemaailman rappeutumisen syinä.
Elokuussa 2017 yhdysvaltalaiselle Foreign Policy -julkaisulle vuodettiin Yhdysvaltain kansallisen turvallisuusneuvoston työntekijän Rich Higginsin laatima asiakirja, jossa hän arvioi, että muiden Yhdysvaltoja uhkaavien voimien lisäksi käynnissä oli poliittinen sota istuvaa presidenttiä Donald Trumpia vastaan ja että sen tavoitteet olivat "kulttuurimarxilaisia". Higgins kehotti välittömästi ryhtymään toimiin kulttuurimarxilaisuuden muodostamaa uhkaa vastaan. Asiakirjan vuotamisen jälkeen Higgins ja useita muita kansallisen turvallisuusneuvoston työntekijöitä erotettiin viroistaan. Presidentti Trumpin sanottiin myöhemmin olleen raivoissaan Higginsin erottamisesta.
Yhteydet terrorismiin

Norjan vuoden 2011 terrori-iskujen toteuttaja Anders Behring Breivik sisällytti manifestiinsa 2083 – A European Declaration of Independence useita katkelmia kulttuurimarxismin käsitteestä William S. Lindin teksteistä, erityisesti Lindin toimittamasta ja osin kirjoittamasta Free Congress Foundation -järjestön vuoden 2004 julkaisusta.
Porin kristillinen koulu

| Porin kristillinen koulu> POKRI |
| --- | --- |

Sijainti:  Siltapuistokatu 1 28100 Pori
Tyyppi:  kristillinen peruskoulu
Perustettu:  1996
Rehtori:  Terhi Rotkus
Luokat:  1.–9.
Opiskelijoita:  130
Verkkosivut
Porin kristilinen koulu (lyh. POKRI) on Porin keskustassa Siltapuistokadulla toimiva kristillinen peruskoulu. Porin kristillinen koulu aloitti toimintansa vuonna 1996. Maksutonta perustopetusta tarjotaan Porin ja ympäristökuntien oppilaille 1. luokalta 9. luokkaan asti. Koulu on luonteeltaan yhteiskristillinen. Porin kristillisessä koulussa on noin 130 oppilasta. Koulun rehtorina toimii Terhi Rotkus. Porin kristillinen koulu sijaitsee Jokirannan korttelissa. Koulu rakennuttaa uuden hirsirakennuksen Valajankadulle.
Suur-Helsingin kristillinen koulu

| Suur-Helsingin kristillinen koulu |
| --- | --- |

 Suur-Helsingin kristillinen koulu Länsi-Pasilassa.
Sijainti:  Palkkatilankatu 6 00240 Helsinki
Rehtori:  Jan Cedercreutz
Luokat:  1.–9.
Verkkosivut
Suur-Helsingin kristillinen koulu on Helsingin Länsi-Pasilassa toimiva kristillinen peruskoulu. Koululla ei ole virallista opetuksen järjestämislupaa, vaan se toimii kotikouluperiaatteella. Tästä syystä koulu ei saa rahoitusta kunnalta ja valtiolta, vaan toiminta perustuu lukukausimaksuihin ja lahjoituksiin.
Koulun ylläpitäjänä on Agape-keskus ry ja koulun rehtorina toimii Jan Cedercreutz.
Suur-Helsingin kristillinen koulu tekee yhteistyötä monien eri seurakuntien kanssa mm. Risteyspaikka, Elävän Sanan Yhteys- seurakunta, Suur-Helsingin seurakunta ja Helsingin Cityseurakunta.
Kristillisen koulun opetussuunnitelma seuraa valtakunnallisen opetussuunnitelman perusteita. Kaikissa aineissa kristillisyys tuodaan esiin selkeyttämällä eri aineisiin liittyviä raamatullisia periaatteita.
Uskonnonopetuksen perustana on kaikilla luokka-asteilla Raamattu. Alaluokilla käytetään sen lisäksi Ikuiset kertomukset -kirjasarjaa ja yläluokilla muun muassa Alfa-kurssin materiaalia.
Suur-Helsingin kristillisen koulun yhteydessä toimii kristillisiä arvoja tunnustava päiväkoti Agape.
Aiheesta muualla

Suur-Helsingin kristillinen koulu ja päiväkoti
| n k Suomen kristilliset peruskoulut |
| --- | --- |
 Espoon kristillinen koulu  Helsingin kristillinen koulu  Jyväskylän kristillinen koulu  Karkun opiston lukio  Keski-Uudenmaan kristillinen koulu  Kopun kristillinen koulu  Kuopion kristillinen yhtenäiskoulu  Lahden kristillinen koulu  Lappeenrannan kristillinen koulu  Oulun kristillinen koulu  Porin kristillinen koulu  Rovaniemen kristillinen koulu  Siikasalmen kristillinen koulu  Suomen kristillinen yhteiskoulu  Suur-Helsingin kristillinen koulu  Tampereen kristillinen koulu  Vaasan kristillinen koulu
Jayde Riviere

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jayde Riviere vuonna 2021. |  Jayde Riviere vuonna 2021. |  Jayde Riviere vuonna 2021. |  |
Maa:   Kanada
Naisten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 |  |  |
Jayde Yuk Fun Riviere (s. 22. tammikuuta 2001) on kanadalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Kanadan naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2023 MM-kilpailujen alkua 37 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Hän pelasi ensimmäisen naisten maaottelunsa vuonna 2017 ja kuului maajoukkueeseen vuoden 2019 MM-kilpailuissa, joissa hän pelasi yhdessä ottelussa avauskokoonpanossa ja tuli kahdessa vaihtopelaajana kentälle. Hän voitti olympiakultaa Tokiossa 2020.
Riviere pelasi aiemmin Michiganin yliopiston Wolverines-joukkueessa ja AFC Ann Arborissa. Hän siirtyi tammikuussa 2023 Englannin Superliigassa pelaavaan Manchester Unitediin.
Lakrisal

Lakrisal-pastilleja
Lakrisal on lakritsin- ja salmiakin makuinen puristepastilli. Lakrisal on Malacon tuotemerkki, jota valmistetaan Alankomaissa ja myydään Alankomaiden lisäksi Pohjoismaissa.lähde? Monista muista lakritsimakeisista poiketen Lakrisal ei sisällä tärkkelystä eikä arabikumia (E414). Yleensä mustista salmiakeista se poikkeaa myös vaalealla värillään (ks. kuva).
Lakrisalin ainesosina on sokeri, lakritsiuute (9 %), ammoniumkloridi (=salmiakki) (6 %) ja paakkuuntumisenestoaineet (E470b, E551).
1980-luvulla oli myynnissä myös sitruunan makuista Lakrisalia. Toinen maku oli Tulinen Lakrisal, joka sisälsi chilipippuria sekä pippuriöljyä.