stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Loimaa
Aluejako > Kulmakuntia

Kulmakuntia, jotka eivät ole kyliä mutta ovat esimerkiksi entisiä tai nykyisiä kyläkeskuksia tai koostuvat useasta kylästä, ovat esimerkiksi Kojonkulma, Haara-Onkijoki, Niinijoki ja Orisuo. Näihin rinnastuvat kylistä muodostuneitten kyläkeskusten vaikutusalueet, joihin kuuluu myös ympäröiviä kyliä.
Aluejako > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Loimaalla oli 16 150 asukasta, joista 10 726 asui taajamissa, 5 282 haja-asutusalueilla ja 142:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Loimaan taajama-aste on 67,0 %. Loimaan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Loimaan keskustaajama | 8 857 |
| 2. | Alastaron kirkonkylä | 1 142 |
| 3. | Mellilän asemanseutu | 475 |
| 4. | Virttaa | 252 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Vuoden 1960 väestönlaskennassa taajamiksi laskettiin myös Loimaan maalaiskunnan kirkonkylä ja Metsämaan kirkonkylä. Hirvikoskena tunnettu Loimaan maalaiskunnan kirkonkylä on sittemmin kasvanut yhteen Loimaan kaupungin keskustaajaman kanssa.
Kulttuuri > Murre

Loimaan alueella puhutun kielen perustana on Ala-Satakunnan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään.  Ala-Satakunnan murretta puhutaan paikallisin variaatioin Kokemäen ja Huittisten emäpitäjien alueella.
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Alastaron kirkko
Alastaron moottorirata
Alpo Jaakolan patsaspuisto
Harjureitti
Kanniston kotieläintila
Kanta-Loimaan kirkko
Krekilän mylly
Loimaan Kaupunginkirkko
Loimaan kotiseutumuseo
Loimaan taidetalo
Mellilänjärvi
Mellilän kirkko
Metsämaan kirkko
Suomen maatalousmuseo Sarka
Vesikosken mylly
Virttaan kirkko
Kulttuuri > Tapahtumia

Kaupungin musiikkitapahtumista merkittävimpiä ovat kesällä järjestettävät Kuissi Rock ja Sillanalusrock. Loimaan Rompepäivät joka elokuun ensimmäisenä lauantaina on valtakunnallisesti suurimpia kirpputoritapahtumia. Kylien tapahtumiin lukeutuvat muun muassa Kauhanojan Pajapäivät, Kojonkulman Elotori, Metsämaan Pyramidipiknik, Alastaron Kuutamokeikka ja Mellilän Melliläpäivä.
Kulttuuri > Media

Loimaan Lehti on kolme kertaa viikossa ilmestyvä paikallislehti, jonka levikki vuonna 2010 oli 8 717. Lehden päätoimittajana toimii Kati Uusitalo, ja Loimaan Lehden ilmestymisalueeseen kuuluvat kaupungin lisäksi Oripää, Ypäjä, Humppila, Punkalaidun sekä entinen Vampulan kunta, joka liitettiin Huittisiin vuonna 2009.
Kulttuuri > Kulttuuriympäristöjä

Loimaan alueella on neljä valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä: Huovintie, Loimaan rautatieasema, Kanta-Loimaan kirkko ja pappila sekä Vesikosken historiallinen tehdasalue.
Kulttuuri > Loimaa populaarikulttuurissa

Loimaa on mukana vuonna 2008 julkaistussa Monopoly – Tässä ja nyt – Suomi -lautapelissä. Kiinteistöpeliruudussa ja pelin kotelossa on kuva Kanta-Loimaan kirkosta. Loimaa on pelissä sijoitettu viidenneksitoista arvokkaimmaksi kiinteistöksi, ja tarkoittaa että Loimaa oli viidestoista äänestyksessä, jossa pelaajat saivat äänestää. Arvokkain ja eniten äänestetty oli Turenki. Loimaa on pelissä oman värisarjansa arvokkain, Lappeenrannan ja Hämeenlinnan kanssa. Loimaa on Monopolyn tavalliseen suomalaiseen versioon verrattuna Kaisaniemenkadun kohdalla laudasta.
Komediasarja Fakta homma kuvaa kahden loimaalaisen pariskunnan, Kaakkojen ja Kaasisten elämää. Tosin Loimaata ei nähdä sarjassa, sillä se on kuvattu Tampereella.
Ystävyyskaupungit ja kansainväliset suhteet

Loimaan ystävyyskaupunkeja ovat:
Islanti: Mosfellsbær
Norja: Frogn
Norja: Skien
Ruotsi: Ragundan kunta
Ruotsi: Uddevallan kunta
Ruotsi: Åmålin kunta
Tanska: Grenaa
Tanska: Thisted
Venäjä: Staraja Russa (Yhteistyö on jäissä toistaiseksi Venäjän hyökättyä Ukrainaan.)
Viro: Jõhvi
Viro: Türi
Loimaan, Uddevallan, Thistedin, Skienin ja Mosfellsbærin muodostama ystävyyskaupunkien sopimus on Pohjoismaiden vanhin.
Vuonna 2015 Loimaan evankelisen kansanopiston tiloihin Hirvikoskelle perustettiin alaikäisten turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus. Vuonna 2022 samaiselle opistolle on perustettu Ukrainan sotaa paenneiden ukrainalaisten ja venäläisten vastaanottokeskus. Tammi-maaliskuun 2023 aikana kotikuntaa on hakenut Loimaalta 54 ukrainalaista.
Alastarolle oli tarkoitus avata vuoden 2016 aikana vastaanottokeskus, mutta hanke on jäissä toistaiseksi.
Liikenne > Välimatkoja

Helsinkiin 150 km
Turkuun 65 km
Tampereelle 100 km
Poriin 112 km
Hämeenlinnaan 106 km
Saloon 63 km
Liikenne > Välimatkoja > Lähikunnat

Ypäjälle 16 km
Oripäähän 22 km
Humppilaan 24 km
Pöytyälle 35 km
Auraan 35 km
Forssaan 37 km
Somerolle 43 km
Säkylään 47 km
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Loimaa Wikimedia Commonsissa
Loimaan kaupunki
Tilastokeskus: Loimaan avainluvut
Loimaan seutukunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Loimaan taidemuseo
Aiheesta muualla > Karttoja

Senaatin kartasto  1:21 000. XIII.20.  Kansallisarkisto, Maanmittaushallituksen historiallinen kartta-arkisto, 1882.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa Viitattu 23.7.2011.
Suomen taloudellinen kartta  1:100 000. III:4 Loimaa.  Helsinki:  Maanmittaushallitus, 1927.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa Viitattu 23.7.2011.
| n k Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Aura  Kaarina  Kemiönsaari  Koski Tl  Kustavi  Laitila  Lieto  Loimaa  Marttila  Masku  Mynämäki  Naantali  Nousiainen  Oripää  Paimio  Parainen  Pyhäranta  Pöytyä  Raisio  Rusko  Salo  Sauvo  Somero  Taivassalo  Turku  Uusikaupunki  Vehmaa 
Entiset kunnat:  Alastaro  Angelniemi  Askainen  Dragsfjärd  Halikko  Hiittinen  Houtskari  Iniö  Kakskerta  Kalanti  Karinainen  Karjala  Karuna  Kemiö  Kiikala  Kisko  Korppoo  Kuusisto  Kuusjoki  Lemu  Loimaan kunta  Lokalahti  Maaria  Mellilä  Merimasku  Metsämaa  Mietoinen  Muurla  Naantalin maalaiskunta  Nauvo  Paattinen  Paraisten maalaiskunta  Perniö  Pertteli  Piikkiö  Pyhämaa  Rymättylä  Somerniemi  Suomusjärvi  Särkisalo  Tarvasjoki  Uskela  Uudenkaupungin maalaiskunta  Vahto  Velkua  Västanfjärd  Yläne 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef 
Loimaan kaupunginvaakuna vuosina 1952–2004.
Loimijokea Loimaan Kauhanojalla.
Loimaan Vanhankirkon 1750-luvulla rakennettua hirsiaitaa.
Kartta Loimaan alueliitoksista. Loimaaseen liitettiin alueita Loimaan kunnasta vuosina 1951 ja 1992. Loimaan kunta yhdistyi kokonaisuudessaan Loimaaseen 2005. Alastaro ja Mellilä yhdistyivät Loimaaseen 2009.
Matti Paasonen

| Matti Paasonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. joulukuuta 1925 Mikkelin maalaiskunta
Kuollut: 7. huhtikuuta 2005 Helsinki (79 vuotta)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  farmakologian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Turun yliopisto (LL 1951), Helsingin yliopisto (LKT 1953)
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Palkinnot:  Leopoldina-akatemian jäsen (1970), Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen (1973), Suomen Farmakologiyhdistyksen kunniajäsen (1985), Kuopion yliopiston kunniatohtori (1991)
Matti Kustaa Paasonen (10. joulukuuta 1925 Mikkelin maalaiskunta – 7. huhtikuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen farmakologi ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston farmakologian professori vuodesta 1966 eläkkeelle jäämiseensä saakka (1991). Hänen tutkimusalaansa olivat hermoston sekä sydämen ja verisuoniston farmakologia.
Henkilöhistoria

Paasosen vanhemmat olivat maanviljelijä Kusti Paasonen ja Beata Tikkanen ja puoliso vuodesta 1960 Evá Lampen. Ylioppilaaksi Paasonen tuliTurun suomalaisesta yhteiskoulusta 1944. Paasonen valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Turun yliopistosta 1951, lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistosta 1953. Hänen väitöskirjansa aihe oli antihistamiinien vaikutus koe-eläinten adrenaliinivasteisiin. Väitöskirjan jälkeen hän jatkoi useissa ulkomaisissa yliopistoissa (Edinburghin yliopisto 1954–55, Yalen yliopisto 1955–56, Harvardin yliopisto 1956–57 ja 1960–61, Hoffmann-La Rochen tutkimuskeskus, Basel 1959).
Paasonen vaikutti merkittävästi alan tutkimusedellytysten kehittymiseen Suomessa ja edisti alan kansainvälistä yhteistyötä.  Hän oli aktiivisesti mukana perustettaessa Tampereen yliopiston lääketieteellistä tiedekuntaa. Hän toimitti Jouko Tuomiston kanssa farmakologian ja toksikologian oppikirjan 1978.
Kunnianosoitukset

Saksalaisen Leopoldina-akatemian jäsen, 1970
Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen, 1973
Kuopion yliopiston kunniatohtori, 1991
Julkaisuja

M. K. Paasonen, Effect of some antihistaminics on adrenaline responses in animal tests, Duodecim, 1953. – (Annales medicinae experimentalis et biologiae Fenniae, ISSN 0066-2178; 31, 7). (väitöskirja) Tuomisto, Jouko. ; Paasonen, Matti K. ; Klinge, Erik,
toim. J. Tuomisto, M. K. Paasonen ym., Proceedings of the sixth International Congress of Pharmacology, Helsinki, Finland 1975. 1–6, Receptors and cellular pharmacology, organised by the Finnish Pharmacological Society, 1975
Jouko Tuomisto, Matti K. Paasonen: Farmakologia, Lääketieteen opiskelijoiden asuntola- ja tukisäätiö, 1978 ISBN 951-99149-8-6, 5. p. Kandidaatikustannus 1996 ISBN 951-97316-0-1
Sigrid

| Sigrid |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  19. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Siiri, Siri, Siru, Sissi
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  muinaisnorjan Sigríðr
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sigrid on skandinaavinen naisen etunimi. Nimi on peräisin muinaisnorjalaisesta nimestä Sigríðr, joka muodostuu "voittoa" ja "kaunista" merkitsevistä sanoista.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity 5 269 Sigrid-nimistä naista ja muutama mies. Yli puolet Suomen Sigrideistä on syntynyt ennen vuotta 1920.
Tunnettuja Sigridejä

Sigrid Aminoff (1904–1994), ruotsalainen kreivitär ja taidemaalari
Sigrid Backman (1880–1938), suomenruotsalainen kirjailija
Sigrid Boo (1898–1953), norjalainen kirjailija
Sigrid Elmblad (1860–1926), ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja kääntäjä
Sigrid von Essen (1850–1912), suomalainen näyttelijä, joka tunnetaan avioliitostaan kirjailija August Strindbergin kanssa
Sigrid Fick (1887–1979), ruotsalainen tennispelaaja
Sigrid af Forselles (1860–1935), suomalainen kuvanveistäjä
Sigrid Fridman (1879–1963), ruotsalainen kuvanveistäjä ja runoilija
Sigrid Granfelt (1868–1942), suomalainen taidemaalari ja keramiikkataiteilija
Sigrid Heinricius (1879–1925), suomenruotsalainen toimittaja ja kirjailija
Sigrid "Sirkka" Hertzberg (1877–1955), suomalainen näyttelijä
Sigrid Hjertén (1885–1948), ruotsalainen taidemaalari
Sigrid Holst-Kuosma (1895–1972), suomalainen pianisti ja musiikkipedagogi
Sigrid Johansson (1915–2010), ruotsalainen jousiampuja
Sigrid Jusélius (1887–1898), suomalaisen liikemies Fritz Arthur Juséliuksen nuorena kuollut tytär, jonka muistoksi hänen isänsä rakennutti Juseliuksen mausoleumin ja perusti Sigrid Juséliuksen säätiön
Sigrid Kaag (s. 1961), alankomaalainen poliitikko, ministeri ja diplomaatti
Sigrid Kirchmann (s. 1966), itävaltalainen korkeushyppääjä
Sigrid Lehrbäck (1876–1923), suomalainen taidemaalari
Sigrid Niehaus (s. 1964), costaricalainen uimari
Sigrid Nikula (1908–1996), teologian tohtori ja historioitsija
Sigrid Oulasmaa (1898–1963), suomalainen kansanedustaja (Pienviljelijäin puolue)
Sigrid Precht (1865–1938), suomalainen näyttelijä
Sigrid Raabe, Sigrid (s. 1996), norjalainen laulaja ja lauluntekijä
Sigrid Schauman (1877–1979), suomalainen taidemaalari ja taidekriitikko
Sigrid Storråda (900-luvulla), Ruotsin ja Tanskan kuningatar, Eerik Voittoisan puoliso
Sigrid Sundgren-Schnéevoigt (1878–1953), suomalainen kansanedustaja
Sigrid Bonde Tusvik (s. 1980), norjalainen koomikko
Sigrid Undset (1882–1949), norjalainen kirjailija, Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja
Sigrid Vaasa (1566–1633), Ruotsin prinsessa, Eerik XIV:n tytär
Sigrid Wasastjerna (1862–1909), suomenruotsalainen runoilija
Sigrid Wickström-Paaer (1885–1923), suomalainen tekstiilitaiteilija
Sigrid Wolf (s. 1964), itävaltalainen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja
Sigrid Wrede (1887–1967), suomenruotsalainen kirjailija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sigrid Wikimedia Commonsissa
Polski Fiat 125p
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Polski Fiat 125p Wikimedia Commonsissa
Fiat 125p sivu
Washington Capitals

| Washington Capitals |
| --- | --- |

Historia:  Washington Capitals   1974–
Perustettu:  1974
Kaupunki:   Washington
Kotiareena:  Capital One Arena
– kapasiteetti:  18 573
Sarja:  NHL
Konferenssi:  Itäinen
Divisioona:  Metropolien
Värit:                

Toimitusjohtaja:   Chris Patrick
Päävalmentaja:   Spencer Carbery
Kapteeni:   Aleksandr Ovetškin
Omistaja:  Monumental Sports & Entertainment
Yhteistyöseurat:   Hershey Bears (AHL)  South Carolina Stingrays (ECHL)
Stanley Cupit:  1 (2018)
Konferenssin mestaruudet:  2 (1998, 2018)
Divisioonan mestaruudet:  13 (1989, 2000, 2001 2008, 2009, 2010, 2011, 2013, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Washington Capitals (lempinimeltään Caps) on yhdysvaltalainen ammattilaistason jääkiekkoseura, jonka kotikaupunki on Washington. Seura kuuluu NHL-liigan Itäisen konferenssin Metropolien divisioonaan.
Capitalsin kotihallina toimii Capital One Arena Washingtonin Chinatownissa. Seuran tunnetuin tähtipelaaja on NHL-kaudella 2005–2006 debyyttinsä tehnyt venäläinen Aleksandr Ovetškin, joka on toiminut seuran kapteenina vuodesta 2009. Capitalsin muita tunnettuja pelaajia ovat muun muassa ruotsalainen Nicklas Bäckström, yhdysvaltalainen John Carlson, kanadalainen Tom Wilson, venäläinen Jevgeni Kuznetsov ja yhdysvaltalainen T. J. Oshie.
Historia

Vuonna 1974 perustettu joukkue on voittanut divisioonansa 11 kertaa ja konferenssinsa kaksi kertaa. Joukkueen ensimmäinen Stanley Cup -finaalisarja päättyi 4–0-tappioon Detroit Red Wingsiä vastaan 1998. Capitals käytti suuria summia rahaa saadakseen kokoon mestarijoukkueen tappiollisen finaalisarjan jälkeen. Joukkueessa nähtiin muun muassa Jaromír Jágr, Peter Bondra, Robert Lang, Michael Nylander ja Sergei Gontšar.
Capitals selviytyi ensimmäisen kerran NHL-kauden 2002–2003 jälkeen NHL:n pudotuspeleihin kaudella 2007–2008, josta alkaen joukkue on ollut pudotuspeleissä kuudesti peräkkäin. Huolimatta tähtipelaajiensa, erityisesti Aleksandr Ovetškinin niittämästä menestyksestä, viidestä entisen kaakkoisen divisioonan mestaruudesta vuosien 2008 ja 2013 välillä sekä Presidents’ Trophyn voitosta NHL-kaudella 2009-2010, joukkue ei selviytynyt 2000-luvulla ennen kevättä 2018 konferenssin semifinaaleja pidemmälle.
Seuran nykyinen kapteeni Aleksandr Ovetškin on ollut tulokaskaudestaan lähtien joukkueensa avainpelaaja, josta kertoo se, että hän on voittanut jokaisella pelaamallaan kaudella joukkueensa sisäisen piste- ja maalipörssin. Lukuun ottamatta kautta 2016–2017, jolloin Nicklas Bäckström voitti joukkueen sisäisen pistepörssin.
Ensimmäisen Stanley Cup -voittonsa Capitals saavutti kaudella 2017-2018, kun se voitti finaalisarjassa tulokasjoukkue Vegas Golden Knightsin otteluvoitoin 4-1.
Logot

1974–1995
1995–1997
1997–2002
2002–2007
2007–
Joukkue kaudella 2024–2025

| Washington Capitals kaudella 2024–2025> Kokoonpano | Washington Capitals kaudella 2024–2025> Kokoonpano | Washington Capitals kaudella 2024–2025> Kokoonpano | Washington Capitals kaudella 2024–2025> Kokoonpano | Washington Capitals kaudella 2024–2025> Valmentajat | Washington Capitals kaudella 2024–2025>  | Washington Capitals kaudella 2024–2025>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  79   Charlie Lindgren   48   Logan Thompson Puolustajat  74   John Carlson (A)    6   Jakob Chychrun   42   Martin Fehérváry   52   Dylan McIlrath    3   Matt Roy   38   Rasmus Sandin   57   Trevor van Riemsdyk |  |  Hyökkääjät  72   Anthony Beauvillier   26   Nic Dowd   80   Pierre-Luc Dubois   22   Brandon Duhaime   20   Lars Eller   53   Ethen Frank   88   Andrew Mangiapane   24   Connor McMichael   15   Sonny Milano    8   Aleksandr Ovetškin (C)   59   Aljaksei Protas   16   Taylor Raddysh   17   Dylan Strome   43   Tom Wilson (A) |  |  Päävalmentaja Spencer Carbery  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Eliteprospects eliteprospects.com. Päivitetty: 9. maaliskuuta 2025  |  |  |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Spencer Carbery
Apuvalmentaja: Scott Allen
Apuvalmentaja: Mitch Love
Apuvalmentaja: Kirk Muller
Maalivahtivalmentaja Scott Murray
Videovalmentaja: Emily Engel-Natzke
Videovalmentaja: Brett Leonhardt
Fysiikkavalmentaja: Zack Leddon
Apufysiikkavalmentaja: Mike Wagner
Kehitysvalmentaja: Olaf Kölzig
Kehitysvalmentaja: Brooks Orpik
Kehitysvalmentaja: Jim Slater
Luisteluvalmentaja: Wendy Marco
Taitovalmentaja: Kenny McCudden
Huoltopäällikkö: Brock Myles
Toimitusjohtaja: Chris Patrick
Presidentti: Brian MacLellan
Apulaistoimitusjohtaja: Don Fishman
Apulaistoimitusjohtaja: Ross Mahoney
Jääkiekkotoiminnanjohtaja: Kris Wagner
Pelaajakehitysjohtaja: Steve Richmond
Analytiikanjohtaja: Tim Barnes
Rekrytointijohtaja: Danny Brooks
Omistaja: Ted Leonsis
Joukkue kaudella 2024–2025 > Joukkueen kapteenit

Doug Mohns, 1974–1975
Bill Clement, 1975–1976
Yvon Labre, 1976–1978
Guy Charron, 1978–1979
Ryan Walter, 1979–1982
Rod Langway, 1982–1993
Kevin Hatcher, 1993–1994
Dale Hunter, 1994–1999
Adam Oates, 1999–2001
Steve Konowalchuk & Brendan Witt, 2001–2002
Steve Konowalchuk, 2002–2003
Ei kapteenia, 2003–2005  (NHL:n työsulku 2004–2005)
Jeff Halpern, 2005–2006
Chris Clark, 2006–2009
Aleksandr Ovetškin, 2009–
Joukkue kaudella 2024–2025 > Kunnianosoitukset > Jäädytetyt numerot

5 Rod Langway
7 Yvon Labre
11 Mike Gartner
32 Dale Hunter
Lisäksi käytössä ei ole Wayne Gretzkyn #99 joka on jäädytetty koko NHL-liigassa
Joukkue kaudella 2024–2025 > Kunnianosoitukset > Hall of Fame

Washington Capitalsista Hall of Fameen on valittu:
Mike Gartner
Rod Langway
Larry Murphy
Adam Oates
Scott Stevens
Ennätykset

Eniten kausia: Olaf Kölzig, Aleksandr Ovetškin, 16
Eniten otteluita: Aleksandr Ovetškin, 1168 (2005-2021)
Eniten pisteitä: Aleksandr Ovetškin, 1294 (2005-2021)
Eniten maaleja: Aleksandr Ovetškin, 712 (2005-2021)
Eniten syöttöjä: Nicklas Bäckström, 699 (2007-2021)
Eniten jäähyminuutteja: Dale Hunter, 2003 (1987-1999)
Ennätykset > Yhden kauden ennätykset

Eniten maaleja kaudessa: Aleksandr Ovetškin, 65 (2007–2008)
Eniten syöttöjä kaudessa: Dennis Maruk, 76 (1981-1982)
Eniten pisteitä kaudessa: Dennis Maruk, 136 (1981–1982)
Eniten jäähyjä kaudessa: Alan May, 339 (1989–1990)
Eniten nollapelejä kaudessa: Jim Carey, 9 (1995-1996) ja Braden Holtby, 9 (2014-2015)
Eniten pisteitä kaudessa tulokkaana: Aleksandr Ovetškin, 106 (2005-2006)
Eniten pisteitä kaudessa puolustajana: Larry Murphy, 81 (1986-1987)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Washington Capitalsin virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Suomalaiset Washington Capitals pelaajat, nhlfinns.com
Kolminkertainen Hart Memorial Trophyn voittaja Aleksandr Ovetškin voitti kaudella 2007–08 NHL:n pistepörssin ja oli kaudella 2005–06 NHL:n paras tulokas, jonka lisäksi hän on ainoa NHL-pelaaja, joka on voittanut Maurice ”Rocket” Richard Trophyn enemmän kuin kaksi kertaa (voittoja 9).
Mike Knuble ja Boyd Gordon juhlimassa maalia Montreal Canadiensia vastaan NHL-kauden 2009-2010 pudotuspeleissä.
Jäädytetyt numerot Verizon centerissä
Keuhkosyöpä

| Keuhkosyöpä |
| --- | --- |

5-vuotisennuste:  vaihtelee tyypin mukaan; keskimäärin miehillä 13 % ja naisilla 21 %
Ensioireet:  hengenahdistus, yskä, yleisoireet
Tärkein hoitomuoto:  sädehoito, leikkaus, solumyrkyt
Uusia tapauksia Suomessa vuosittain:  2,2 miljoonaa tapausta maailman laajuisesti (2020)
Alkuvaiheen tutkimuksia:  keuhkojen röntgenkuva
Tietokonetomografia näyttää keuhkosyövän vasemmassa keuhkossa (kuvan oikea puoli).
Keuhkosyöpä on keuhkoista alkunsa saava syöpä. Keuhkosyöpä on miesten toiseksi yleisin syöpä eturauhassyövän jälkeen. Naisilla keuhkosyöpä on neljänneksi yleisin syöpämuoto. Länsimaissa keuhkosyöpä on molempien sukupuolten merkittävin syöpäkuolemien aiheuttaja.
Etiologia > Tupakointi

Keuhkosyövän yleisin aiheuttaja on tupakointi: 80–90 prosenttia keuhkosyöpätapauksista johtuu joko henkilön tupakoinnista tai epäsuorasta altistumisesta tupakalle, jota kutsutaan passiiviseksi tupakoinniksi. Tupakoinnin yleisyys vähenee koko ajan ja sen mukana tupakoinnista aiheutuvat keuhkosyövät. Yhdysvalloissa miesten keuhkosyöpien huippu saavutettiin vuonna 1990 ja naisten vuonna 2002. Ajallinen ero johtuu siitä, että naiset alkoivat tupakoimaan myöhemmin kuin miehet.
Etiologia > Altistuminen tupakansavulle

Passiivinen tupakointi on kolmanneksi suurin syy keuhkosyöpään sairastumiseen. Jatkuva passiivinen tupakointi aiheuttaa keuhkosyöpää siinä missä tupakointikin. Passiivinen tupakointi vähenee sitä myötä kun tupakointi vähenee. Sen lisäksi tupakkalakia on kiristetty tupakansavulle altistumisen vähentämiseksi, esimerkiksi ravintolatyöntekijöiden keuhkosyöpäriski pienenee tämän myötä. Työympäristön tupakansavulle ovat aikaisemmin altistuneet erityisesti tarjoilijat.
Etiologia > Radon

Muita merkittäviä sairastuvuuden lisääjiä on rakennusten sisäilmassa esiintyvä radon. Suomessa sairastuu lähes 300 henkilöä vuosittain keuhkosyöpään maaperästä vapautuvan radonin vuoksi. Radonia on etenkin Etelä-Suomen maaperässä ja sitä pääsee rakennuksen sisäilmaan perustuksissa olevien rakojen kautta. Tupakointi liitettynä radonaltistukseen kasvattaa keuhkosyöpäriskin erittäin korkeaksi.
Etiologia > Asbesti

Muita merkittäviä sairastuvuuden lisääjiä on altistuminen asbestille. Asbestikuidut eivät poistu elimistöstä mitään kautta sinne jouduttuaan, joten lyhytaikainenkin altistuminen voi johtaa sairastumiseen. Yleensä sairastuminen johtuu kuitenkin pitkäaikaisemmasta altistuksesta, ja sairastumisen riski kasvaa altistuksen myötä. Asbesti voi vaikuttaa terveyteen pitkään altistumisen jälkeen, ja monet sen aiheuttamat sairaudet puhkeavat vasta kymmenien vuosien päästä altistumisesta. Pienintä terveydelle haitallista altistusta ei tunneta, ja syöpäriski kasvaa altistuksen lisääntyessä. Asbestin tekee erityisen vaaralliseksi sen poistumattomuus kehosta, joten kerran kehoon joutuessaan asbestikuidut aiheuttavat jatkuvaa ärsytystä solutasolla, mikä altistaa syövälle. Tupakointi ja asbesti yhdessä moninkertaistavat keuhkosyöpäriskin jopa 50-kertaiseksi.
Etiologia > Saastunut hengitysilma

Dieselpakokaasujen sisältämät pienhiukkaset kasvattavat keuhkosyövän riskiä. Kaivostyöntekijöillä on kolminkertainen riski saada keuhkosyöpä, sillä he viettävät aikaa kaivoksissa dieselillä käyvien työkoneiden läheisyydessä.
Jopa yksi prosentti keuhkosyöpätapauksista johtuu saastuneen ilman hengittämisestä.
Yleisyys

Suurin osa keuhkosyöpään sairastuneista on yli 50-vuotiaita, mutta joukossa on myös nuoria.
Oireet

Keuhkosyövän oireita ovat esimerkiksi hengenahdistus, yskä, veriyskä, kipu rintakehässä, huono ruokahalu ja painon menetys.
Päätyypit

Keuhkosyöpä jaetaan kahteen päätyyppiin: pienisoluiseen (osuus noin 20 prosenttia tapauksista) ja ei-pienisoluiseen (osuus noin 75 prosenttia tapauksista).
Diagnosointi

Tärkein alkuvaiheen tutkimus syöpää epäiltäessä on keuhkojen natiiviröntgenkuva. Muita tärkeitä tutkimuksia ovat keuhkojen tietokonetomografia ja keuhkoputkien tähystys. Joskus tarvitaan myös uusia kuvantamistutkimuksia, kuten PET:n ja PET-tietokonetomografiaa.
Hoito

Ei-pienisoluisen keuhkosyöpäkasvaimen ensisijainen hoitomuoto on aina leikkaushoito. Pienisoluisessa keuhkosyövässä leikkaushoito on mahdollinen vain riittävän pienelle alueelle rajoittuneissa tapauksissa.
Muita hoitokeinoja ovat sädehoito ja solumyrkky- eli sytostaattihoito. Eri hoitomuotoja voidaan tarpeen mukaan myös yhdistellä.