stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mitsubishi B5M
Tekniset tiedot

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 3
Pituus: &&&&&&&&&&&&&010.023400010,234 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&015.030000015,3 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&04.03200004,32 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&&037.095000037,95 m²
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&&&04000.&&&&004 000 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Mitsubishi MK8 Kinsei 43 14-sylinterinen ilmajäähdytteinen kaksirivinen tähtimoottori; &&&&&&&&&&&&0750.&&&&00750 kW (&&&&&&&&&&&01000.&&&&001 000 hv)
Potkuri: kolmelapainen
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0379.&&&&00379 km/h 2200 m
Lentomatka: &&&&&&&&&&&02350.&&&&002 350 km
Aseistus
1 × 7,7 mm tyypin 92 konekivääri
800 kg pommeja
 tai torpedo ulkoisissa ripustimissa
Musturinlammi (Ruovesi, Tuurakylä)

| Musturinlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°04′32″N, 24°15′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Elänteen valuma-alue (35.37)
Laskuoja:  oja Valkeajärveen 
Järvinumero:  35.373.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,8 m  
Rantaviiva:  1,691 km  
Pinta-ala:  8,712 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMusturinlammi 
Musturinlammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Tuurakylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Valkeajärven valuma-alueeseen (35.373) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy.
Münchenin olympiastadion

Münchenin Olympiastadion nähtynä Olympiatornista.
Münchenin olympiastadion on yleisurheilu- ja jalkapallostadion Münchenin Olympiaparkissa. Se valmistui vuonna 1972 Münchenin olympialaisten päänäyttämöksi. Siinä on pelattu myös monia merkittäviä jalkapallo-otteluita, kuten vuoden 1974 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen loppuottelu ja EM-kilpailujen 1988 loppuottelu sekä Euroopan cupin finaalit 1979, 1993 ja 1997.
Olympialaisten jälkeen (virallinen avausottelu oli kauden 1971–1972 päätöskierroksella, ennen olympiakisoja) stadion oli FC Bayern Münchenin kotikenttä vuoteen 2005 asti, jolloin seura muutti Allianz Arenalle.
Stadionin suunnitteli arkkitehti Günter Behnisch.  Olympialaisten aikaan sen katsomoon mahtui 80 000 katsojaa. Muutostöiden jälkeen katsojapaikkoja on 69 250.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Münchenin olympiastadion Wikimedia Commonsissa
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen loppuottelun järjestäneet stadionit
1930  Centenario (Montevideo) | 1934  Nazionale (Rooma) | 1938  Stade Olympique (Pariisi) | 1950  Maracanã (Rio de Janeiro) | 1954  Wankdorf (Bern) | 1958  Råsunda (Tukholma) | 1962  Nacional (Santiago) | 1966  Wembley (Lontoo)  | 1970  Azteca (México) | 1974  Olympiastadion (München) | 1978  Monumental (Buenos Aires) | 1982  Santiago Bernabéu (Madrid) | 1986  Azteca (México) | 1990  Stadio Olimpico (Rooma) | 1994  Rose Bowl (Pasadena) | 1998  Stade de France (Pariisi) | 2002  International (Jokohama) | 2006  Olympiastadion (Berliini) | 2010  Soccer City (Johannesburg) | 2014  Maracanã (Rio de Janeiro) | 2018  Lužniki (Moskova) | 2022  Lusailin stadion (Lusail) | 2026  MetLife Stadium (New York)
Mestarien liigan loppuottelun järjestäneet stadionit
1993  Olympiastadion (München) | 1994  Olympiako Stadio (Ateena) | 1995  Ernst Happel (Wien) | 1996  Stadio Olimpico (Rooma) | 1997  Olympiastadion (München) | 1998  ArenA (Amsterdam) | 1999  Camp Nou (Barcelona) | 2000  Stade de France (Pariisi) | 2001  San Siro (Milano) | 2002  Hampden Park (Glasgow) | 2003  Old Trafford (Manchester) | 2004  Arena AufSchalke (Gelsenkirchen) | 2005  Atatürk Olimpiyat (Istanbul) | 2006  Stade de France (Pariisi) | 2007  Olympiako Stadio (Ateena) | 2008  Lužniki (Moskova) | 2009  Stadio Olimpico (Rooma) | 2010  Santiago Bernabéu (Madrid) | 2011  Wembley (Lontoo) | 2012  Allianz Arena (München) | 2013  Wembley (Lontoo) | 2014  Estádio da Luz (Lissabon) | 2015  Olympiastadion (Berliini)  |  2016 
San Siro (Milano) | 2017  Millennium Stadium (Cardiff) | 2018  Kiovan olympiastadion (Kiova) | 2019  Wanda Metropolitano (Madrid) | 2020  Estádio da Luz (Lissabon)
Meksikonsuosypressi

| Meksikonsuosypressi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Paljassiemeniset Pinophyta
Lahko::  Cupressales
Heimo::  Sypressikasvit Cupressaceae
Alaheimo::  Taxodioideae
Suku::  Suosypressit Taxodium
Laji::  mucronatum
Kaksiosainen nimi
 Taxodium mucronatum  Ten., 1853 
Synonyymit
 Cuprespinnata mexicana  Taxodium distichum var. mucronatum  Taxodium distichum var. mexicanum  Taxodium montezumae  Taxodium mexicanum 
Katso myös
   Meksikonsuosypressi Wikispeciesissä   Meksikonsuosypressi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Meksikonsuosypressi (Taxodium mucronatum) on sypressikasvien heimon suosypressien sukuun kuuluva havupuulaji. Meksikonsuosypressi on ilmastosta riippuen puoliainavihanta tai kausivihanta puu, joka voi varistaa lehtensä talven tai kuivan kauden ajaksi. Meksikonsuosypressi esiintyy luonnonvaraisena Pohjois-Amerikassa lähinnä Meksikossa. Nykyään sitä kasvatetaan koriste- ja metsitystarkoituksissa monin paikoin subtrooppisilla alueilla.
Kuvaus

Meksikonsuosypressi on suurikokoinen puu. Se kasvaa enimmillään noin 50 metriä korkeaksi. Puu kasvaa yleensä korkeaksi metsissä ja jää huomattavasti matalammaksi avoimella kasvupaikalla. Runko levenee yleensä huomattavasti tyveä kohti. Sen rinnankorkeusläpimitta voi usein olla noin neljä metriä, joillakin erityisen suurilla yksilöillä jopa yli 9 metriä. Latvus on leveän kartiomainen, ja suuret oksat haarautuvat rungosta vaakasuuntaisesti. Kaarna hilseilee pitkittäisinä säikeinä.
Versot ovat eriytyneet pysyviin pitkäversoihin ja lehtien kanssa variseviin lyhytversoihin. Versot ovat riippuvia ja lyhytversot ovat asettuneet kierteisesti oksiin. Laji on kasvualueesta riippuen puoliainavihanta tai kausivihanta. Kausivihannat yksilöt varistavat lehtensä ja lyhytversonsa vuosittain kuivankauden tai talven ajaksi.
Lehdet ovat litteän neulasmaisia. Ne ovat 7–11 millimetriä pitkiä ja 0,8–1 millimetriä leveitä. Lehdet kaventuvat hieman kärkeä kohti ja ovat otapäisiä. Niissä on näkyvä 0,15–0,25 millimetriä leveä keskisuoni. Lehdet ovat asettuneet versoihin kierteisesti, mutta kääntyneet kahteen riviin antaen lyhytversoille soikean 4–10 senttimetriä pitkän ja 0,7–1,4 cm leveän muodon. Ilmarakoja on lehtien kummallakin pinnalla, ja ne muodostavat 4–5 erillistä juovaa.
Meksikonsuosypressi on yksikotinen. Erilliset hede- ja emikävyt kasvavat samoissa puuyksilöissä. Hedekävyt kasvavat harsuissa huiskilomaisissa ryhmissä. Siemeniä tuottavat emikävyt ovat pyöreän munanmuotoisia, vahapintaisia ja 1,4–2,5 senttimetriä pitkiä.
Meksikonsuosypressi voi elää hyvin vanhaksi. Vanhin tutkimuksissa todettu ikä on yli 1 140 vuotta, mutta monien yksilöiden arvellaan oleva vieläkin vanhempia.
Rungon kuori on harjanteista.
Lehdet asettuvat kaksirivisesti lyhytversoon.
Hedekäpyjä.
Käpyjä.
Levinneisyys

Meksikonsuosypressi kasvaa luontaisena Pohjois-Amerikassa suuressa osassa Meksikoa sekä harvinaisena Guatemalassa ja Yhdysvaltain Texasissa. Lajin levinneisyysalue ei ole yhtenäinen vaan muodostuu lukuisista erikokoisista usein toisistaan kaukanakin olevista saarekkeista.
Elinympäristö

Meksikonsuosypressi kasvaa jokivarsilla, soilla ja lähteiden ympäristössä. Jokivarret ja niiden ympäristöt ovat sen tärkein kasvuympäristö. Muut elinalueet ovat yleensä pieniä ja niiden kannat ovat usein eristyksissä muista meksikonsuosypresseistä. Puu muodostaa jokivarsille usein lähes yksilajisia metsiköitä, mutta kasvaa myös sekametsissä monien muiden puulajien kanssa. Vanhoissa puissa kasvaa usein paljon päällyskasveja. Näistä yleisimpiä ovat monet ananaskasvit kuten tillandsiat.
Käyttö ja kulttuuri

Meksikonsuosypressiä käytetään metsittämiseen kosteilla alueilla kaikkialla subtrooppisella vyöhykkeellä. Lajia käytetään myös laajalti koristepuuna.
Meksikonsuosypressin puuaines on suhteellisen pehmeää ja haurasta. Sitä käytetään jonkin verran huonekaluihin ja rakentamiseen sekä polttopuuna.
Puun pihkaa, lehtiä ja kaarnaa on historiallisesti käytetty lääkintään.
Meksikonsuosypressi on Meksikon kansallispuu ja lajia on varsinkin Meksikossa istutettu puistoihin, puutarhoihin ja kirkkojen pihoille jo satoja vuosia. Monet Meksikon alkuperäiskansat arvostivat puuta sen suuren koon ja pitkäikäisyyden vuoksi ja pitivät joitakin vanhoja yksilöitä pyhinä. Lajin oksia käytetään yhä joissakin uskonnollisissa seremonioissa. Meksikossa kasvaa useita hyvin vanhoja, suuria meksikonsuosypressejä. Suurin ja tunnetuin näistä on Santa María del Tulessa Oaxacan osavaltiossa kasvava Árbol del Tule. Sen runkoa on pidetty paksuimpana tunnettuna yksittäisenä puun runkona.
Árbol del Tule, suurin tunnettu meksikonsuosypressiyksilö.
Mustalampi (Kannonkoski, Pitkäjärvi)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  62°56′06″N, 25°22′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Pudasjärveen 
Järvinumero:  14.442.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172,9 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,672 km  
Pinta-ala:  3,167 ha  
Tilavuus:  0,0001739 km³ 
Keskisyvyys:  5,49 m  
Suurin syvyys:  9,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Pitkäjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 173 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,5 metriä ja suurin syvyys on 9,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Pudasjärven alueeseen (14.442) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 172,9 metriä mpy.
NLK

Sanaa NLK käytetään ainakin tässä yhteydessä:
NLK (yritys)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”NLK”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Movia

| Movia Group Oy |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Sinun autokoulusi.
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  4. lokakuuta 2007
Toimitusjohtaja:  Ari Nousiainen
Puheenjohtaja:  Eero Liimatainen
Kotipaikka:  Espoo
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  Kuljettajakoulutus
Liikevaihto:   3,8 milj. € (2012)
Liikevoitto:   610 400, 00 € (2012)
Nettotulos:   -1,4 milj. € (2012)
Henkilöstö:  65
Kotisivu:  http://www.movia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Movia Group Oy on Suomen suurin liikennekouluketju. Movia syntyi, kun Liikennekoulu Hirmu, Seinäjoen Auto-opisto, Autokoulu Elo, Autokoulu Treeni ja Kirkkonummen autokoulu yhdistyivät. Movialla on 20 eri toimipistettä, ja se työllistää 65 henkilöä.
12. elokuuta 2014 uutisoitiin Movian ja Driving Team -autokouluketjun yhdistyvän. Yhdistyminen tapahtuu asteittain, eikä aikatauluja ole vielä lyöty lukkoon. Loppuvuodesta 2014 selviää, muuttuuko yhdistymisen myötä yhtiön nimi. Yhdistymisen myötä yhtiön palveluksessa työskentelee runsaat 100 työntekijää yli neljässäkymmenessä eri toimipisteessä.
Ajo-opetus

Moviassa voi suorittaa A, A1, AM, B, C, CE, C1, ja C1E luokan kortin, sekä opetusluvan (OLB).
Taloustilanne

Movian liikevoitto on ollut jo useita vuosia tappiolla. Eritoten 19.1.2013 voimaan tullut ajokorttiuudistus on syönyt autokouluilta runsaasti asiakkaita. Tämän vuoksi Movia Koulutus Oy, joka on osa Movia Group Oy:tä, on yrityssaneerauksessa. Syksyllä 2013 Movia Groupin toimitusjohtaja Mari Tikkanen uskoi, että pahimmat ajat olisivat takana, ja parempaa tulosta olisi odotettavissa jo vuonna 2014.
Toimipisteet > Etelä-Suomi

Helsinki
Oulunkylä
Kart`in Club
Espoo
Olari
Leppävaara
Suomenoja
Vantaa
Tikkurila
Kirkkonummi
Toimipisteet > Länsi-Suomi

Seinäjoki
Kurikka
Ilmajoki
Ylistaro
Toimipisteet > Pohjois-Suomi

Oulu
Kirkkokatu
Tuira
Pateniemi
Haukipudas
Ii
Kiiminki
Muhos
Tyrnävä
Utajärvi
Mustalampi (Kangasniemi, Reinikkala)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°58′45″N, 26°44′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Tervakirnuun 
Järvinumero:  14.923.1.083
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,6 m  
Pituus:  790 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  1,661 km  
Pinta-ala:  4,185 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Reinikkalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 790 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,6 metriä mpy.
NLS

NLS voi tarkoittaa seuraavia:
oN-Line System, Douglas Engelbartin tietokonejärjestelmä
Skotlannin kansalliskirjasto, National Library of Scotland
Nürburgring Langstrecken Serie, kestävyysajojen sarja Nürburgringin radalla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”NLS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
NL Industries

NL Industries on yhdysvaltalainen metalli- ja kemian alan yritys, aikaisemmalta nimeltään National Lead Company. Se on yksi Yhdysvaltojen suurimmista titaanioksidipohjaisten pigmenttien tuottajista. Näitä pigmenttejä käytetään lisäämään valkoisuutta ja peittävyyttä maaleissa, tekstiiliväreissä, paperissa ja keramiikassa. Yhtiö valmistaa myös muita kemikaaleja.
Yhtiön historian voidaan katsoa alkaneen vuonna 1891, jolloin 25 pientä kaivos- ja ruukkiyhtiötä perusti yhteenliittymän "National Lead Company" (Valtakunnallinen lyijy-yhtiö). Sillä oli tusinoittain pieniä lyijykaivoksia ja siitä tuli pian yksi maan suurimmista lyijyoksiden tuottajista. Tuohon aikaan lyijymaalia käytettiin yleisesti puun suojaamiseen. 1930-luvun laman aikana lyijymaalien kysyntä laski ja yhtiö laajensi toimintaansa titaaniin, jolla on monipuolisemmat käyttökohteet.
Yhtiö on listattu New Yorkin pörssissä. Sen toimitusjohtaja on Robert D. Graham. Se oli yksi 12 yrityksestä, joiden osakekursseista laskettiin alkuperäinen Dow Jones Industrial Average -indeksi vuonna 1896.
Morris Commercial Cars

Morris Commercial 1 ton van 1928

Morris Commercial Cars Ltd oli brittiläinen hyötyajoneuvojen valmistaja, jonka perusti William Morris, joka oli myös Morris Motorsin perustaja. Yhtiö jatkoi ajoneuvovalmistaja E.G. Wrigley and Companyn toimintaa, jonka Morris oli ostanut 1. tammikuuta 1924.
Historia

Morris osti E.G. Wrigley and Companyn omaisuuden ja toiminnat, kun se oli joutunut selvitystilaan loppuvuodesta 1923. Siihen saakka Morris oli valmistanut Cowleyn tehtaallaan pieniä määriä tavaroiden kuljettamiseen tarkoitettuja autoja. Nämä olivat olleet lähinnä kevyisiin kuljetuksiin soveltuvia muunnoksia Morriksen henkilöautoista. Nyt hankitun yhtiön mukana seurasi Birminghamissa sijainnut tehdas, ja laajempi hyötyajoneuvojen valmistus saattoi alkaa. Vuonna 1932 liiketoiminnot siirrettiin Birminghamin länsipuolelle, Adderley Parkin alueelle.
Vuonna 1936 Morris myi henkiökohtaisessa omistuksessaan olleen yhtiön omistamalleen Morris Motorsille. Brändinä Morris Commercial jatkoi vuoteen 1968, jolloin Austinin ja Morriksen emoyhtiö British Motor Holdings (BMH) ja Leyland Motor Corporation fuusioituivat ja muodostivat British Leyland Motor Corporationin (BLMC).
Toisen maailmansodan aikana Morris Commercial rakensi kuorma-autopohjaisia ajoneuvoja sotilaskäyttöön, mm. Morris C8. Lisäksi Morris Commercial valmisti sotilaskäyttöön myös erikoiskalustoa, kuten Terrapin-amfibiovaunuja
1960-luvulla kevyitä kuorma-autoja sekä J4-vaneja valmistettiin sekä Austin että Morris nimillä. Pakettiautojen valmistus keskitettiin Birminghamiin, Adderley Parkin tehtaalle, kun taas F- ja W-sarjojen kevyiden kuorma-autojen valmistus siirrettiin Skotlantiin, jonne avattiin vuonna 1960 Bathgaten tehdas.
1960-luvun kevyt kuorma-automallisto sisälsi kaksi mallia, pystyhyttisen FF:n ja perinteisen nokallisen WF:n. BMC oli esitellyt 1958 kuorma-autoissa pystyhytin, jossa ohjaamo sijaitsee moottorin päällä,. FF-mallin päivitetty versio, FJ esiteltiin vuonna 1964. FJ:n varustukseen kuuluivat muun muassa kaksipiiriset nestetoimiset jarrut, kokoluokassaan tuona aikakautena edistyksellistä teknologiaa. FF:n tuotanto jatkui uuden mallin esittelynkin jälkeen. Austin / Morris hyötyajoneuvomallistoon kuului 1960-luvulla myös persoonallisen näköinen FG-sarja. Kaupunkijakeluun suunniteltu, muodoiltaan pyöreäkulmainen hytti, jonne sisäänkäynti tapahtui ikään kuin hytin takakulman kautta, herätti mielipiteitä puolesta ja vastaan, ketään se ei jättänyt kylmäksi.
Tuotantomalleja

J-type (1949 - 1961)
J2 (1956 - 1967)
J4 (1960 - 1974)
250 JU (1967 - 1974)
C8
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Mustvee

| Mustvee |
| --- | --- |
 Mustveen keskustaa
 Mustvee
 Koordinaatit: 58°51′N, 26°56′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Jõgevamaa
Kunta:  Mustveen kunta
Kaupunkioikeudet:  1938
Mustveen kunnan osaksi:  2017
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Hallinnon tyyppi:  epäitsenäinen kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,45 km²
Väkiluku (1.1.2009):  1 652
 – Väestötiheys:  309 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.mustveelv.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Droonilla kuvattu video Mustveesta 2022
Mustvee on Mustveen kuntaan kuuluva epäitsenäinen kaupunki ja entinen kaupunki Jõgevamaan maakunnassa Keski-Virossa.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Mustveen kaupunki, Kasepään ja Saaren kunnat, itävirumaalaiset Avinurmen ja Lohusuun kunnat sekä Torman kunnan Võtikveren kylä yhdistettiin Mustveen kunnaksi. Tällöin Mustveen kaupunki menetti itsenäisen asemansa ja siitä tuli kunnan osa.
Historia

Mustvee on tunnettu paikannimenä vuodesta 1493 lähtien, nimensä se sai joessa virtaavasta turpeen värjäämästä tummasta vedestä.  Tuolloin Mustvee tunnettiin kalastusalueena.
1800-luvulla Mustvee alkoi kasvaa nopeasti ja sinne ilmestyi erilaisia elinkeinon harjoittajia: seppiä, kalanpyytäjiä ja kauppiaita. Mustveellä viljeltyjä ruokakasveja ja pyydystettyjä kaloja vietiin muualle Viroon, Pietariin ja jopa Suomeen. Kaupunkioikeudet se sai vuonna 1938, jolloin siellä oli 2 603 asukasta.  1950-luvulla väestömäärä Mustveellä alkoi kuitenkin pienentyä.
Väestö

Vuonna 2009 Mustveellä oli 1 652 asukasta. Asukkaista noin puolet on virolaisia ja puolet venäläisiä.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Mustveen kaupungissa oli 1 358 asukasta, joista 564 (41,5 %) oli virolaisia, 750 (55,2 %) venäläisiä ja 42 (3,1 %) muita kansallisuuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mustvee Wikimedia Commonsissa
Satelliittikuva Mustveestä
Mustveen satamaa
NM-lista

NM-lista (New Markets) oli kasvuhakuisille ja kansainvälisesti suuntautuneille pk-yrityksille tarkoitettu Helsingin pörssin arvopaperilista.
NM-lista perustettiin lokakuussa 1998. Sen tarkoitus oli laskea pörssilistautumisen kynnystä. Listalle haluttiin kasvuhakuisia, etenkin elektroniikan, biotekniikan ja lääketeollisuuden aloilla toimivia pk-yrityksiä. Yrityksen markkina-arvon tuli olla vähintään 10 miljoonaa markkaa. Yritykseltä ei vaadittu kolmen vuoden toimintahistoriaa kuten pörssin muilla listoilla. Vastaavia listoja oli perustettu Helsingin lisäksi myös muihin Euroopan pörsseihin.
Perustettaessa NM-listalla ei ollut ainoatakaan yritystä. Ensimmäinen yritys listalle saatiin maaliskuussa 1999, kun Internet-palveluja tuottanut TJ Tieto listautui. Listautuminen vilkastui syksyllä 1999. Kurssit nousivat. Huippu saavutettiin kevättalvella 2000. Nousua seurasi raju romahdus, joka johtui teknologiaosakkeista alkaneesta pörssiromahduksesta.
Lokakuuhun 2002 mennessä NM-listalle oli listautunut 14 yritystä. Yritysten markkina-arvoista oli hävinnyt 50–98 %. Valtaosa listan osakkeista oli muuttunut niin sanotuiksi sentti­osakkeiksi, joiden kurssi oli alle euron. Osakkeiden vaihto oli pientä.
NM-lista poistui käytöstä, kun pörssin kaikki listat yhdistettiin 2.10.2006 alkaen yhdeksi pohjoismaiseksi listaksi.
Mustavuoripeippo

| Mustavuoripeippo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Vuoripeipot Leucosticte
Laji::  atrata
Kaksiosainen nimi
 Leucosticte atrata  Ridgway, 1874 
Katso myös
   Mustavuoripeippo Wikispeciesissä   Mustavuoripeippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustavuoripeippo (Leucosticte atrata) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Mustavuoripeippoa tavataan Yhdysvaltain länsiosissa. Lajin kannankehitys on luokiteltu rittäin uhanalaisksi.
Mustalampi (Heinola, Vierumäki)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°07′24″N, 26°01′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Läpiänjärveen 
Järvinumero:  14.132.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,7 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,515 km  
Pinta-ala:  1,172 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Vierumäen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Tamppilammen valuma-alueeseen (14.132) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,7 metriä mpy.
Mustalampi (Heinola, Kausa)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°11′22″N, 25°55′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Kausanlampeen 
Järvinumero:  14.141.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,523 km  
Pinta-ala:  1,718 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Kausan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Ruotsalaisen lähialueeseen (14.141) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84 metriä mpy.