stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaposin sarkooma

Kaposin sarkooma
Kaposin sarkooman leesiot ovat iholla olevia verisuonikasvaimia. Yleensä potilaat kuvaavat niitä selittämättömästi tulleiksi sitkeiksi mustelmiksi. Kaposin sarkoomat aiheuttaa herpesviruksiin kuuluva syöpävirus HHV-8, joka ei kuitenkaan aiheuta tautia immuunipuolustukseltaan normaalille ihmiselle. Sairautta tavataankin erityisesti AIDSia sairastavilla. Kaposin sarkooma jaetaan neljään alatyyppiin.
Taudin hoitoon ei ole annettu yhtään spesifistä hoitosuositusta. Taudin hoito riippuu Kaposin sarkooman tyypistä ja paikallisten ja systeemisten muutosten laadusta. Sädehoitoa, paikallisia geelejä (alitrentinoiini), leesion sisäisiä injektioita (vinblastiini), kirurgiaa tai kryoterapiaa voidaan käyttää paikallisiin vaurioihin. Hoidon päätavoitteena on vastustuskyvyn säilyttäminen. Rapamysiiniä voidaan käyttää elinsiirtopotilailla.
Kaposin sarkooman kuvasi vuonna 1872 Moritz Kaposi, jolta sairaus myös sai nimensä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaposin sarkooma Wikimedia Commonsissa
Mayo Clinic: Kaposi's sarcoma (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Kaposi sarcoma-associated herpesvirus infection - Homo sapiens (human) (englanniksi)
Katsonýchi

| --- | --- |
Sijainti:  Amári, Réthymno, Kreeta, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 085 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Katsonýchi (kreik. Κατσονύχι) eli Agkáthi (Αγκάθι) on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 085 metriä.
Katsonýchi-vuori sijaitsee Amárin kunnassa Réthymnon alueyksikössä. Katsonýchin länsipuolella sijaitsee Sorós-vuori, kaakkoispuolella Sámitos-vuori ja eteläpuolella Kéntros-vuori.
Kansasin hurjapäät

| Kansasin hurjapäät> Kansas Pacific |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ray Nazarro
Käsikirjoittaja:  Daniel B. Ullman
Tuottaja:  Walter Wanter
Säveltäjä:  Albert Sendrey
Kuvaaja:  Harry Neumann
Leikkaaja:   William Austin  Walter Hannemann 
Lavastaja:  David Milton
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Allied Artists Pictures Corporation
Levittäjä:  Allied Artists Netflix
Kesto:  73 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sterling Hayden ja Reed Hadley elokuvassa.
Kansasin hurjapäät (Kansas Pacific) on vuonna 1953 valmistunut yhdysvaltalainen western-elokuva, jonka on ohjannut Ray Nazarro. Sen pääosissa ovat Sterling Hayden ja Eve Miller. Elokuva kertoo kuvitteellisen tarinan Kansas Pacific Railwayn rakentamisesta 1860-luvulla Yhdysvaltain sisällissodan aikana.
Kalevi Pakarinen

Kalevi Pakarinen (27. marraskuuta 1935 Helsinki - 19. toukokuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen nykyaikainen viisiottelija, miekkailija, uimari ja vesipalloilija. Nykyaikaisessa viisiottelussa hän voitti MM-hopeaa ja oli miekkailussa olympiaedustajana Rooman kisoissa 1960 (ollen ainoa TUL:n urheilija kisoissa).
Ammatiltaan Pakarinen oli toimittaja toimien muun muassa Päivän Sanomien ja TUL-lehden päätoimittajana sekä Rautatieläinen-lehdessä.
Saavutuksia > Nykyaikainen viisiottelu

MM-hopeaa Tukholmassa 1957 joukkuekilpailussa, henkilökohtaisen kilpailun 18.
SM-kultaa 1957 (6. 1955, 7. 1956, 5. 1958, 11. 1959 ja 5. 1961)
Saavutuksia > Miekkailu

SM-kultaa kalvan joukkuekilpailussa 1959
SM-hopeaa 1960, pronssia 1961 henkilökohtaisessa kilpailussa
Saavutuksia > Uinti

hallimestaruudet 50 metrin vapaauinnissa ja 4x100 metrin sekauintiviestissä
Saavutuksia > Vesipallo

SM-hopeaa ja pronssia (Kuhat)
Karjalan tuomiokunta

Karjalan tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue. Se määrättiin perustettavaksi 12. syyskuuta 1722 annetulla kuninkaallisella kirjeellä vuoden 1721 rauhansopimuksessa Ruotsille jääneistä alueista. Näin Karjalan tuomiokunta muodostettiin kahdesta erillisestä alueesta: 1) osista Säkkijärven pitäjää sekä 2) osista Jääsken pitäjää ja Ruokolahden pitäjää. Turun hovioikeus määräsi 19. kesäkuuta 1722, että Kyminkartanon läänin ja Lappeen kihlakunnan tuomiokunnan tuomarin tehtäviin tuli lisätä oikeudenhoito Säkkijärvellä. Se myös laajensi Pien-Savon tuomiokunnan kihlakunnantuomarin virka-alueen käsittämään Jääsken ja Ruokolahden pitäjien osat. Vuoden 1723 alussa Säkkijärven osasta tuli osa edellä mainittua Kyminkartanon–Lappeen tuomiokuntaa ja Jääsken ja Ruokolahden osat siirrettiin Pien-Savon tuomiokuntaan.
Vuoden 1776 järjestelyssä Karjalan tuomiokuntaan määrättiin seuraavat käräjäkunnat:
Ilomantsin pitäjä Enon kappelin kera sekä osa Suojärven pitäjää
Kiteen pitäjä ja Kesälahden pitäjä
Liperin pitäjä Kaavin ja Kontiolahden kappelien kera
Pielisjärven pitäjä Nurmeksen ja Juuan kappelien kera
Tohmajärven pitäjä Kiihtelysvaaran ja Pälkjärven kappelien kera
Kuninkaallisella julistuksella 28. kesäkuuta 1776 määrättiin koko Karjalan tuomiokunta Vaasan hovioikeuspiiriin. Kuninkaallisella kirjeellä 19. helmikuuta 1788 tuomiokunta jaettiin kahtia ja muodostettiin Karjalan ylinen tuomiokunta ja Karjalan alinen tuomiokunta.
Jānis Luters

Jānis Luters (salanimi Bobis, 5. helmikuuta 1883 Sauka – 18. tammikuuta 1938 Levassova) oli latvialainen bolševikki, joka oli muun muassa osallisena Venäjän valtionpankin Helsingin konttorin ryöstöön vuonna 1906.
Selonian maakunnassa syntynyt Luters opiskeli vuosisadan vaihteessa Valmieran seminaarissa, josta hänet erotettiin poliittisen toimintansa vuoksi. Vuodesta 1904 lähtien Luters toimi Latvian sosialidemokraattisen työväenpuolueen Liepājan osaston puheenjohtajana. Vuoden 1905 vallankumouksen aikana Luters pidätettiin Riiassa, mutta hänet onnistuttiin vapauttamaan poliisivankilasta tammikuussa 1906.
Helmikuussa 1906 Luters sai tehtäväkseen Venäjän valtionpankin Helsingin konttorin ryöstämisen bolševikkien toiminnan rahoittamiseksi. Luters kokosi 15 vallankumouksellisen ryhmän, jonka hän lähetti Jan Tšokken johdolla Suomeen. Vuodesta 1907 lähtien Luters toimi bolševikkien maanalaisissa organisaatioissa Pietarissa ja Moskovassa. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hän työskenteli Neuvostoliiton ammattiliittojen keskusjärjestössä ja toimi myös Latvian edustajana Kominternissä.
Luters vangittiin Stalinin vainojen yhteydessä vuonna 1937 ja hän sai kuolemantuomion nationalismista syytettynä. Luters teloitettiin Leningradin lähistöllä tammikuussa 1938. Hänen muistelmansa julkaistiin postuumisti vuonna 1960 nimellä Jānis Luters-Bobis.
Teokset

Luters-Bobis, Jānis: Lappuses no revolucionāra pagrīdnieka dzīves.  Riika:  Latvijas Valsts izdevniecība, 1960.
Karjalan valistajat

Karjalan valistajiksi kutsutaan ortodoksisen kirkon Venäjän Karjalassa, Lapissa, Inkerissä, Vepsässä ja Äänisjoen ja Vienanjoen alajuoksulla vaikuttaneita pyhiä, joista tunnetaan yli kuusikymmentä eri henkilöä.
Heistä keskeisimmät ovat pyhittäjät:
Sergei ja Herman Valamolaiset (Valamon luostarin perustajat)
Arseni Konevitsalainen (Konevitsan luostarin perustaja)
Trifon Petsamolainen (Petsamon luostarin perustaja)
Aleksanteri Syväriläinen (Pyhän Kolminaisuuden luostarin perustaja).
Suomen ortodoksinen kirkko on vuodesta 1957 lähtien viettänyt Karjalan pyhittäjäisien ja valistajien muistopäivää lauantaina aikaisintaan 31. lokakuuta ja viimeistään 6. marraskuuta, toisin sanoen samana päivänä, jolloin Suomessa ja Ruotsissa vietetään pyhäinpäivää.
Karla Souza

| Karla Souza |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11.12.1985 Mexico City, Distrito Federal, Mexico
Ammatti:  Näyttelijä
Puoliso:  Marshall Trenckmann
Lapset:  1
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Laurel Castillo ( How to Get Away with Murder )
Aiheesta muualla
www.karlasouza.com
IMDb
Karla Susana Olivares Souza (s. 11. joulukuuta 1985) on meksikolainen näyttelijä. Hän on tunnettu roolistaan Laurel Castillona yhdysvaltalaisessa How To Get Away With Murder -sarjassa.
Souza on naimisissa Marshall J. Trenckmannin kanssa. Avioparilla on vuonna 2018 syntynyt tytär ja vuonna 2020 syntynyt poika.
Kap Farvel

Kap Farvel (grönlanniksi Nunap Isua, englanniksi Cape Farewell) on niemi Etelä-Grönlannissa. Se on Grönlannin eteläisin kohta.  Se sijaitsee leveysasteella 59 ° 46 '23.
Englanninkielisen nimen antoi niemelle vuonna 1585 Grönlannin uudelleen löytäjä John Davis. Suomeksi Kotus suosittelee käytettävän tanskankielistä nimeä Kap Farvel.
Kaouding Cissoko

| Kaouding Cissoko> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Aktiivisena:  1964/1965–2003
Tyylilajit:  kansanmusiikki
Soittimet:  kora, laulu
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kaouding Cissoko (1964 tai 1965 – 17. heinäkuuta 2003) oli senegalilainen laulaja ja koran soittaja. Hän liittyi senegalilaisen laulaja-kitaristi Baaba Maalin yhtyeeseen vuonna 1991. 3. elokuuta 1999 Cissoko julkaisi ensimmäisen ja ainoaksi jääneen sooloalbuminsa Kora Revolutionin. Joissakin sen kappaleissa oli mukana myös hänen perheenjäseniään sekä Baaba Maal. Cissoko kuoli heinäkuussa 2003 tuberkuloosiin.
Norjan jääpallomaajoukkue

| Norja |
| --- | --- |

Liitto:  Norges Bandyforbund
Päävalmentaja:  Thomas Moen
Ensimmäinen ottelu
  Norja 1–3  Ruotsi (Oslo, Norja; 6. helmikuuta 1927) 
MM-kilpailut
Esiintymiset:  36 (ensimmäiset 1961)
Paras sijoitus:  Hopeaa 1965
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Norjan miesten jääpallomaajoukkue edustaa Norjaa jääpallon miesten maajoukkuekilpailuissa. MM-kisoissa Norja on aina säilyttänyt paikkansa A-ryhmässä, vaikka kuuluukin sen heikoimpiin joukkueisiin. Joukkue on saavuttanut kolme MM-mitalia: hopeaa 1965 Neuvostoliiton kisoista sekä kaksi pronssia 1993 kotikisoista ja 2023
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2020

Jääkiekon maailman­mestaruus­kilpailut 2020 oli tarkoitus järjestää 8.–24. toukokuuta Sveitsissä, mutta korona­virus­pandemian takia turnausta ei järjestetty. Kilpailu­paikka­kuntina olisivat toimineet Zürich ja Lausanne.
Sveitsi valittiin järjestäjämaaksi, koska se oli ainoa isännyyttä hakenut maa. Edellisen kerran Sveitsissä pelattiin jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 2009.
Maaliskuussa 2020 turnaus peruttiin korona­virus­pandemian vuoksi. Kisojen peruunnuttua vuoden 2021 kisoja tarjottiin ensin Sveitsille, mutta maa kieltäytyi järjestämästä niitä taloudellisiin riskeihin vedoten.
Otteluareenat

| Zürich> Hallenstadion Kapasiteetti: 11 200 | Lausanne> Vaudoise aréna Kapasiteetti: 9 600 |
| --- | --- |
Joukkueet

| --- | --- |
 Lohko A (Lausanne)  Kanada (1)   Ruotsi (4)   Tšekki (5)   Saksa (7)   Slovakia (9)   Tanska (12)   Valko-Venäjä (14)   Iso-Britannia (20) :  Lohko B (Zürich)  Venäjä (2)   Suomi (3)   Yhdysvallat (6)   Sveitsi (8)   Latvia (10)   Norja (11)   Italia (16)   Kazakstan (19) 
Joukkueiden sijoittelu ennen turnauksen peruuttamista.
Kansasin lippu

Kansasin lippu (1961–)
Kansasin lippu on Yhdysvaltain osavaltio Kansasin virallinen tunnus sen sinetin ohella. Lipussa on sinisellä taustalla osavaltion sinetti, auringonkukka ja niiden alapuolella kultaisin kirjaimin ”Kansas”. Sen mittasuhteet ovat 3:5. Lippu otettiin käyttöön vuonna 1927, ja vuonna 1961 sitä muutettiin lisäämällä teksti ”Kansas”.
Edelliset liput

1927–1961
Katsuhiko Taguchi

Taguchi Japanin rallissa 2007, jossa hän sijoittui kahdeksanneksi.
Katsuhiko Taguchi (jap. 田口 勝彦, Taguchi Katsuhiko; s. 7. helmikuuta 1972) on japanilainen ralliautoilija. Hän kilpaili rallin MM-sarjassa vuosina 1995-2008 saavuttaen yhden MM-pisteen vuoden 2007 Japanin rallista, jossa hän voitti myös N-ryhmän kategorian. Taguchi on myös voittanut APRC-sarjan mestaruuden vuosina 1999 ja 2010.
Aiheesta muualla

Profiili eWRC-sivustolla (englanniksi)
Kairalampi (Kouvola)

| Kairalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°14′21″N, 26°47′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Pieneen Kannuslampeen 
Järvinumero:  14.981.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,268 km  
Pinta-ala:  7,258 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKairalampi 
Kairalampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Voikosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 480 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Repoveden–Luujärven alueeseen (14.981) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92 metriä mpy.
Nikosthenes

Nikosthenes (m.kreik. Νικοσθένης, Nikosthenēs, lat. Nicosthenes) voi viitata seuraaviin:
Nikosthenes (toimi n. 545–510 eaa.), attikalainen savenvalaja
Nikosthenes-maalari (toimi n. 500–480 eaa), attikalainen punakuviomaalari, joka maalasi Nikostheneen vaaseja
Nikosthenes, taidemaalari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nikosthenes”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kallon työväentalo

| Kallon työväentalo |
| --- | --- |
 Kallon työväentalo vuonna 1960
Osoite:  Kallon työväentalo, 99120 Kallo
Sijainti:  Kallo, Kittilä
Valmistumisvuosi:  1957
Omistaja:  SKP:n Kallon osasto
Runkorakenne:  puurunkoinen
Julkisivumateriaali:  lauta
Huoneistoala:  200 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kallon työväentalo sijaitsee Kittilässä Kallon kylässä Kolari–Kittilä-tien varrella noin 40 kilometriä Kittilästä lounaaseen. Talon omistaa SKP:n Kallon osasto.
Rakennus

Kallon työväentalo on rakennettu vuonna 1957. Sen huoneistoala on 200 m². Rakennus on yksikerroksinen, harjakattoinen puurakenteinen talo. Talossa on sali ja pieni näyttämö. Alkuperäiseen rakennussuunnitelmaan sisältyi myös ravintolaosa, mutta sitä ei koskaan toteutettu.
Talon huopakate muutettiin 1980-luvun alussa galvanoiduksi peltikatteeksi. Vuonna 1996 korjattiin talon savupiippu. Talossa on sähkö, mutta ei muita mukavuuksia. Varat korjauksiin on saatu keräyksillä, ja työt on tehty talkoilla.
Talon käyttö

Alkuaankin talon rajoittui pääasiassa kesäkäyttöön. Käyttökertoja oli 3–4 vuodessa. Ulkopuolisena käyttäjänä oli muun muassa koulu, joka sittemmin lakkautettiin. Tiloja vuokrataan edelleen.
Norjan järvet

Norjan järvet on laskettu, ja kun mukaan on otettu kaikki 2,5 hehtaarin järvet, saadaan järviä yhteensä noin 250 000. Ottamalla mukaan vieläkin pienemmät järvet, on järvien lukumääräksi ilmoitettu 450 000–969 100 järveä. Norjan vesistötietokannan mukaan erikokoisia järviä on seuraavasti :
| koko (ha) | lukumäärä | yhteispinta-ala |
| --- | --- | --- |
| alle 0,1 | 539 266 | 22 931 |
| 0,1–1 | 331 538 | 100 100 |
| 1–5 | 66 190 | 145 060 |
| 5–10 | 13 304 | 93 308 |
| 10–50 | 14 438 | 303 706 |
| 50–100 | 2 201 | 153 270 |
| 100–500 | 1 780 | 356 373 |
| yli 500 | 383 | 659 494 |
| Yhteensä | 969 100 | 1 834 242 |
Norjan kymmenen suurinta järveä ovat :
| Järvi | Maakunta | yhteispinta-ala (km2) | Suurin syvyys (m) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mjøsa | Akerhus, Hedmark, Oppland | 369,2 | 443 |
| Fermunden | Hedmark, Sør-Trøndelag | 203,3 | 131 |
| Røssvatnet | Nordland | 189,8 | 189,8 |
| Randfjorden | Oppland | 138,1 |  |
| Tyrifjorden | Buskerud | 137 | 288 |
| Snåsavatnet | Nord-Trøndelag | 121 |  |
| Øyeren m/Svellet | Akershus, Østfold | 84,2 |  |
| Blåsjø | Aust-Adger, Rogaland | 81 |  |
| Nøsvatn | Telemark | 80,9 | 45 |
| Altevatnet | Troms | 80 |  |
Kalliokielopistiäinen

| Kalliokielopistiäinen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Sahapistiäiset Symphyta
Yläheimo::  Lehtipistiäismäiset Tenthredinoidea
Heimo::  Lehtipistiäiset Tenthredinidae
Alaheimo::  Blennocampinae
Tribus::  Phymatocerini
Suku::  Phymatocera
Laji::  aterrima
Kaksiosainen nimi
 Phymatocera aterrima  Klug, 1816 
Katso myös
   Kalliokielopistiäinen Wikispeciesissä   Kalliokielopistiäinen Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalliokielopistiäinen (Phymatocera aterrima) on lehtipistiäisten heimoon kuuluva laji. Aikuinen kalliokielopistiäinen on väritykseltään kiiltävän musta. Lajin siivet ovat kirkkaan kimaltelevat. Aikuinen kalliokielopistiäinen on kooltaan 8–9 mm. Lajin toukilla pää on musta ja ruumis harmahtavan valkoinen. Toukan nahka näyttää ryppyiseltä ja pinnassa on pieniä mustia pisteitä. Nuoret toukat ovat hieman vihertäviä, isommat ovat harmaanvaaleita. Täysikasvuinen toukka on noin 20 mm pitkä. Toukat kuoriutuvat heinäkuun alussa ja hakeutuvat täysikasvuisina maahan koteloitumaan. Kalliokielopistiäisen toukat syövät muun muassa kalliokielojen (Polygonatum) lehtiä, erityisesti lehtokielo on niiden suosiossa. Toukat voivat syödä kasvin nopeasti lehdettömäksi.
Kalliokielopistiäisen toukkia kasvin lehdellä
Kalliokielopistiäinen on luokiteltu Suomessa vakiintuneeksi ja elinvoimaiseksi lajiksi. Lajia esiintyy Suomessa suunnilleen Vaasa–Joensuu-akselin eteläpuolella. Lajia esiintyy laajemmin Pohjoismaiden eteläosissa ja Euroopassa.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Kalliokielopistiäinen (Phymatocera aterrima)
UniProt: Taxonomy - Phymatocera aterrima (englanniksi)
Plant Parasites of Europe: Phymatocera aterrima (englanniksi)
Karjalan tasavallan vaakuna

Karjalan tasavallan valtiovaakuna
Karjalan tasavallan vaakuna on Venäjällä sijaitsevan Karjalan tasavallan tunnus lipun ja hymnin ohella. Se otettiin käyttöön 28. syyskuuta 1993. Sen on suunnitellut Juri S. Nivin. Varsinaisessa vaakunakilvessä on musta karhu takajaloillaan. Karhu perustuu Akseli Gallen-Kallelan vuonna 1920 suunnitteleman Karjalan riippumattoman tasavallan vaakunaan. Uudessa vaakunassa karhu ei pitele käsissään vesuria.
Vaakunakilven pohjana ovat Karjalan tasavallan lipun värit punainen, sininen ja vihreä. Kilven ympärillä on kultaiset koristeet, oikealla männyn ja vasemmalla kuusen kuvio. Kilven yläpuolella on kultainen kahdeksankulmainen tähti, kannuksenpyörä.
Karjalan tasavallan vaakunasta on säädetty tasavallan perustuslain 13. pykälässä.
Aiheesta muualla

Karjalan tasavallan virallinen kotisivu, valtiovaakuna (Arkistoitu – Internet Archive)
Nikosthenes (taidemaalari)

| Nikosthenes> Νικοσθένης.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: ?
Kuollut: ?
Ammatti:  taidemaalari
Taiteilija
Aktiivisena:  ?
Nikosthenes (m.kreik. Νικοσθένης, Nikosthenēs) oli antiikin kreikkalainen taidemaalari. Plinius vanhempi mainitsee hänet Theodoros Samoslaisen ja Stadieuksen opettajana. Muutoin hänestä ei tiedetä juuri mitään.
Taidemaalari Nikosthenestä ei tule sekoittaa Nikosthenes-maalariin, joka maalasi savenvalaja Nikostheneen vaaseja.
Karjalan tasavallan kansalliskirjasto

| Karjalan tasavallan kansalliskirjasto> Национальная библиотека Республики Карелия, National Library of the Republic of Karelia |
| --- | --- |
 Karjalan tasavallan kansalliskirjaston rakennus Petroskoin Puskinskajakadulla (K. J. Gutin, 1959).
Osoite:  Pushkinskajakatu 5, Petroskoi, 185670 Karjalan tasavalta, Venäjä
Sijainti:  Petroskoi, Karjalan tasavalta
Koordinaatit:  61.7892°N, 34.3814°E
Valmistumisvuosi:  1959; laajennusosa 2015
Suunnittelija:  K. J. Gutin
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sisäänkäynti vuonna 2015 avatun kansalliskirjaston laajennusosan puolelta.
Karjalan tasavallan kansalliskirjasto (ven. Национальная библиотека Республики Карелия, Natsionalnaja biblioteka Respubliki Karelija lyh. НбРК, engl. National Library of the Republic of Karelia) on Venäjällä, Karjalan tasavallan pääkaupungissa Petroskoissa toimiva tasavallan kansalliskirjasto. Se toimii Karjalan tasavallan kulttuuriministeriön alaisuudessa. Vuoden 2018 alussa kirjaston johtajana oli Marina Nikishina.
Ensimmäinen yleinen kirjasto perustettiin Petroskoihin 15. lokakuuta 1833. Toiminta saavutti kuitenkin vain pienen osan väestöstä. Vuonna 1865 kokoelmaan kuului 887 kirjaa ja niitä luki 105 henkeä. Vuonna 1872 kokoelma sisälsi 1047 teosta; kirjasto oli nimetty kaupungissa vierailleen ja kirjastolle 300 ruplaa lahjoittaneen suuriruhtinaan mukaan Aleksein kirjastoksi.
Vuonna 1918 kirjaston kokoelmat käsittivät jo 40 000 julkaisua, joita luki 40 vakitusta ja 300 tilapäistä asiakasta. Samana vuonna kirjasto kuitenkin paloi. Seuraavana vuonna perustettiin Läänin lukutupa, johon koottiin kirjoja pappis- ja opettajaseminaareista, lukioista ja kauppakerholta. Sotavuosina 1941-1943 kirjaston toiminta siirrettiin (Vienan) Kemiin. Tämän jälkeen kirjastoa ja sen kokoelmaa entistettiin. Vuonna 1947 kirjasto muutettiin Karjalais-suomalaisen SNT:n (vuodesta 1956 Karjalan ASNT:n) yleiseksi valtionkirjastoksi.
Vuonna 1959 kirjasto muutti K. J. Gutinin suunnitelmaan rakennukseen Pushkinskajakadulle. Se sai Karjalan tasavallan kansalliskirjaston aseman vuonna 1991. Vuonna 2015 avattiin nelikerroksinen laajennusosa, jolloin kansalliskirjaston tilat kasvoivat yhteensä 4 771 neliömetriin.
Kirjaston kokoelmat käsittävät yli 1 miljoonaa kirjaa eri kielillä ja yli 500 000 sarjajulkaisujen numeroa. Sähköisessä muodossa on yli 2 miljoonaa tallennetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karjalan tasavallan kansalliskirjasto Wikimedia Commonsissa
Karjalan kansallisbibliografia (venäjäksi) (bibliography.karelia.ru)
Elektronnaja biblioteka avtorov Karelii (venäjäksi) (avtor.karelia.ru)
Natsionalnaja biblioteka Respubliki Karelija (venäjäksi) (youtube.com)
Natsionalnaja biblioteka Respubliki Karelija (venäjäksi) (culture.ru)
Nykøbing

Täsmennyssivun paikat Tanskan kartalla.
Nykøbing voi tarkoittaa seuraavia paikkoja Tanskassa:
Nykøbing Falster, kaupunki ja taajama Guldborgsundin kunnassa
Nykøbing Mors, kaupunki ja taajama Morsøn kunnassa
Nykøbing Sjælland, kaupunki ja taajama Odsherredin kunnassa.
Nokimeriharakka

| Nokimeriharakka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Meriharakat Haematopodidae
Suku::  Meriharakat Haematopus
Laji::  unicolor
Kaksiosainen nimi
 Haematopus unicolor  (J.R. Forster, 1844) 
Katso myös
   Nokimeriharakka Wikispeciesissä   Nokimeriharakka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Nokimeriharakka (Haematopus unicolor) on Uuden-Seelannin pääsaarten ja lähisaarten kotoperäinen kahlaajalaji. Johann Reinhold Forster kuvaili sen holotyypin Uudesta-Seelannista, ja kuvauksen julkaisi Martin Lichtenstein vuonna 1844.
Nyland

Nyland voi tarkoittaa seuraavia;
Nyland, Uudenmaan ruotsinkielinen nimi
Nyland, taajama Kramforsin kunnassa Ruotsissa
Nyland, kylä Strömsundin kunnassa Ruotsissa
Nyland, kylä Uumajan kunnassa Ruotsissa.
Ørjan Nyland (s. 1990), norjalainen jalkapallomaalivahti
Nyland, Helsingissä vuosina 1922–1947 ilmestynyt sanomalehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nyland”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jüri Uluots

| Jüri Uluots |
| --- | --- |
 Jüri Uluots 1930-luvulla.
Viron pakolaishallituksen presidentin sijainen
 21. kesäkuuta 1940 – 9. tammikuuta 1945  
Edeltäjä:  Konstantin Päts
Seuraaja:  August Rei
Pääministeri
 12. lokakuuta 1939 – 21. kesäkuuta 1940  
Edeltäjä:  Kaarel Eenpalu
Seuraaja:  Johannes Vares-Barbarus
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. tammikuuta 1890 Kirbla, Eestinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 9. tammikuuta 1945 (54 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:  virolainen
Ammatti:  lakimies, toimittaja, professori, akateemikko
Puoliso:  Anette
Tiedot
Puolue:  Maalaisliitto, Kansanrintamaryhmä
Tutkinnot:  Pietarin yliopisto
Jüri Uluots (13. tammikuuta 1890 Kirbla – 9. tammikuuta 1945 Tukholma) oli virolainen poliitikko ja päätoimittaja. Hän oli Viron viimeinen neuvostomiehitystä edeltänyt pääministeri syyskuusta 1939 kesäkuuhun 1940.