stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Talk That Talk
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | You Da One | Lukasz Gottwald, Ester Dean, John Hill, Robyn Fenty | Dr. Luke, Ester Dean | 3.20 |  |  |  |  |  |
| 2. | Where Have You Been | Gottwald, Dean, Calvin Harris | Dr. Luke, Ester Dean | 4.03 |  |  |  |  |  |
| 3. | We Found Love (mukana Calvin Harris)  | Harris | Calvin Harris | 3.35 |  |  |  |  |  |
| 4. | Talk That Talk (mukana Jay-Z)  | Dean, Shawn Carter, Sean Combs | StarGate, Ester Dean | 3.30 |  |  |  |  |  |
| 5. | Cockiness (Love It) | Candice Pillay, D. Abernathy, Shondrae Crawford, Fenty | Bangladesh | 2.58 |  |  |  |  |  |
| 6. | Birthday Cake | Terius Nash, Marcos Palacios, Ernest Clark, Fenty | Da Internz, The-Dream | 1.18 |  |  |  |  |  |
| 7. | We All Want Love | Dean, Ernest Wilson, Steve Wyreman, Kevin Randolph | No I.D., Ester Dean | 3.57 |  |  |  |  |  |
| 8. | Drunk on Love | Mikkel S. Eriksen, Tor Erik Hermansen, Dean, Traci Hale, Romy Croft, Oliver Sim, Jamie Smith, Baria Qureshi | StarGate, Ester Dean | 3.32 |  |  |  |  |  |
| 9. | Roc Me Out | Eriksen, Hermansen, Dean, Rob Swire, Gareth McGrillen | StarGate, Rob Swire | 3.29 |  |  |  |  |  |
| 10. | Watch n' Learn | Priscilla Renea, Hit-Boy, Alja Jackson, Fenty | Hit-Boy, Priscilla Renea | 3.31 |  |  |  |  |  |
| 11. | Farewell | Dean, Alexander Grant | Alex da Kid, Ester Dean | 4.16 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 37.29 |  |  |  |  |  |
| iTunes Storen bonuskappaleet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 12. | We Found Love (Calvin Harris Extended Mix) (mukana Calvin Harris)  | Harris | Calvin Harris | 5.45 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 43.14 |  |  |  |  |  |
| Deluxe edition bonuskappaleet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 12. | Red Lipstick | Nash, James Hetfield, Lars Ulrich, William Kennard, Saul Milton, Fenty | Chase & Status, The-Dream, Fenty | 3.37 |  |  |  |  |  |
| 13. | Do Ya Thang | Nash, Fenty | The-Dream, Fenty | 3.43 |  |  |  |  |  |
| 14. | Fool in Love | Gottwald, Dean, Dr. Luke, Henry Walter | Dr. Luke, Ester Dean | 5.15 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 55.49 |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Allmusic:
The Daily Telegraph:
Pitchfork Media: 6/10
Rolling Stone:
Julkaisut

| Maa | Päivämäärä | Formaatti(t) | Levy-yhtiö | Versiot |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Australia | Marraskuu 18, 2011 | CD, digitaalisesti | Universal Music | Tavallinen, deluxe |
| Germany | Marraskuu 18, 2011 | CD, digitaalisesti | Universal Music | Tavallinen, deluxe |
| Ireland | Marraskuu 18, 2011 | CD, digitaalisesti | Universal Music | Tavallinen |
| Poland | Marraskuu 18, 2011 | CD, digitaalisesti | Universal Music | Tavallinen, deluxe |
| Canada | Marraskuu 21, 2011 | CD, digitaalisesti | Universal Music | Tavallinen, deluxe |
| France | Marraskuu 21, 2011 | CD, digitaalisesti | Def Jam | Tavallinen, deluxe |
| Italy | Marraskuu 21, 2011 | CD, digitaalisesti | Def Jam | Tavallinen, deluxe |
| United Kingdom | Marraskuu 21, 2011 | CD, digitaalisesti | Mercury | Tavallinen, deluxe |
| United States | Marraskuu 21, 2011 | CD, digitaalisesti | Def Jam | Tavallinen, deluxe |
| Japan | Marraskuu 23, 2011 | CD, digitaalisesti | Universal Music | Tavallinen, deluxe |
Ouro Preto

| Ouro Preto |
| --- | --- |
 Tiradentes-aukio
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 20°23′07″S, 43°30′13″W 
Valtio:  Brasilia
Osavaltio:  Minas Gerais
Perustettu:  1600-luvun lopulla
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 245,9 km²
Korkeus:  +1 179 m
Väkiluku (2016):  74 356
 – Väestötiheys:  59,7 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ouro Preto (’musta kulta’) on kaupunki Brasilian Minas Geraisin osavaltiossa. Kaupungissa on arviolta 74 356 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on noin 1 245,9 neliökilometriä. Ouro Preto on entinen siirtomaa-ajan kaivoskaupunki, joka on valittu UNESCOn maailmanperintökohteeksi barokkiarkkitehtuurinsa ansiosta.
Historia

1600-luvun lopussa perustettu Ouro Preto oli Brasilian kultaryntäyksen keskipisteitä 1700-luvulla.
Ouro Preto on säilyttänyt hyvin siirtomaa-aikaisen asunsa. Kaupungista löytyy vain vähän merkkejä nykyaikaisesta kaupunkiasutuksesta. Kullalla koristellut kirkot ja brasilialaisen arkkitehdin ja kuvanveistäjän Aleijadinhon työt tekivät kaupungista kuuluisan matkailukohteen. Ouro Preton taide olikin siirtomaa-ajalla kehittynyt ja siellä vaikuttivat Aleijadinhon lisäksi muiden muassa taidemaalari Mestre Athayde, Lobo de Mesquitan säveltäjäperhe ja runoilija Thomas Gonzaga.
Vuonna 1789 Ouro Pretosta käynnistyi niin sanottu Inconfidência Mineira -liike, jonka tarkoituksena oli muodostaa Brasilian tasavalta ja irtautua emämaasta Portugalista. Vuonna 1876 kaupunkiin perustettiin Escola de Minas (kaivostekniikkakoulu), joka asetti pohjan monille kaivosalan keksinnöille maassa. Ouro Preto oli osavaltionsa pääkaupunki vuodesta 1822 vuoteen 1897, jolloin pääkaupunki siirtyi Belo Horizonteen.
Carmon kirkko
Ouro Preton kaupunkia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ouro Preto Wikimedia Commonsissa
Ouro Preto, a city conceived by artists and built by slaves CityMayors (englanniksi)
Ouro Preto Cidades Históricas Brasileiras (portugaliksi)
Ouro Preton virallinen turismisivu (portugaliksi)
Ouro Preto UNESCON sivuilla (englanniksi)
P. G. Vinge

Per Gunnar (P. G.) Vinge (9. tammikuuta 1923 Vinköl, Ruotsi – 3. lokakuuta 2020) on ruotsalainen virkamies ja johtaja.
Elämä ja ura

P. G. Vinge on maanviljelijä Emil Vingen ja tämän vaimon, Naemin, poika. Hän syntyi Vinkölin kylässä Länsi-Götanmaan maakunnassa. Vinge pääsi ylioppilaaksi 1942 opiskeltuaan humanistisella linjalla (latinlinje) Skarassa. Hän suoritti asepalveluksensa Skaraborgin rykmentissä ja jatkoi sitten opintojaan Tukholman yliopistossa. Vinge valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1948. Vinge meni naimisiin sairaanhoitaja Astan kanssa vuonna 1946. Suoritettuaan tuomioistuinharjoittelunsa Linden tuomiokunnassa Vinge toimi syyttäjänä Tukholmassa, kouluttautui poliisipäälliköksi ja palveli Tukholman poliisikamarissa vuosina 1953–1961 pitäen taukoa syyttäjän toimestaan. Samaan aikaan hän toimi sihteerinä valtiollisen poliisikoulun hallituksessa. Vuosina 1961–1962 Vinge toimi poliisiasessorina ja apulaispoliisipäällikkönä Tukholmassa.
Nimismies Nils Lüning nimitti Vingen Åke Hasselrotin seuraajaksi erityispoliisitoimen, ”vakoilupoliisin”, päälliköksi 1962. Viran nimi muuttui Poliisihallituksen osastopäälliköksi vuonna 1964. Yksi Vingen ensimmäisistä tehtävistä Säpon eli Ruotsin turvallisuuspoliisin päällikkönä oli Stig Wennerströmin paljastaminen ja kiinniotto. Työ tapauksen parissa kesti koko Vingen virkakauden. Vinge erosi virastaan 1. lokakuuta 1970 omien sanojensa mukaan ”irvokkaan” tapauksen jälkeen, kun hänen väitettiin pitäneen silloista pääministeriä Olof Palmea turvallisuusriskinä. Vingeen on myös yhdistetty kiistanalaisia väitteitä. Esimerkiksi Kiinan suurlähetystön on väitetty välittäneen huumeita ruotsalaisille nuorille. Vingen seuraajaksi Säpon johtoon nousi Hans Holmér.
Vinge toimi vuosina 1970–1987 Sveriges Industriförbundetin (Ruotsin teollisuusliiton) johtajana. Hänet rekrytoitiin myös Ruotsin tietosuojavaltuutetun (Datainspektionen) hallituksen jäseneksi sekä tietojenkoordinointikomiteaan (Datasamordningskommittén), haavoittuvuuskomiteaan (Sårbarhetskommittén) ja haavoittuvuustutkintaan (Sårbarhetsutredningen).
Vuonna 1988 Vinge julkaisi muistelmansa, jotka sisältävät päiväkirjamerkintöjä ja kommentteja hänen ajastaan Säpon johdossa.
Käännös suomeksi
Tanssi tuntemattoman kanssa

| Tanssi tuntemattoman kanssa> Dance with a Stranger |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mike Newell
Käsikirjoittaja:  Shelagh Delaney
Säveltäjä:  Richard Hartley
Kuvaaja:  Peter Hannan
Leikkaaja:  Mick Audsley
Pääosat:   Miranda Richardson  Rupert Everett 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:   First Film Co.  National Film Finance  Film Four International  Goldcrest Films 
Levittäjä:  20th Century Studios
Ensi-ilta:  1985, Suomessa 1987
Kesto:  103 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tanssi tuntemattoman kanssa (Dance with a Stranger) on Mike Newellin ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1985. Shelagh Delaneyn käsikirjoittama elokuva kertoo tosipohjaisen tarinan Britannian viimeisestä kuolemantuomion saaneesta naisesta Ruth Ellisistä, jota esittää Miranda Richardson.
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Miranda Richardson  | … |  Ruth Ellis   |
|  Rupert Everett  | … |  David Blakely   |
|  Ian Holm  | … |  Desmond Cussen   |
|  Matthew Carroll  | … |  Andy   |
|  Tom Chadbon  | … |  Anthony Findlater   |
Test Drive Cycles

| Test Drive Cycles |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Xantera
Julkaisija:  Infogrames
Pelisarja:  Test Drive
Julkaistu:  elokuu 2000
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Kaikenikäisille 
Alusta:  Game Boy Color
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Test Drive Cycles on Xanteran kehittämä ja Infogramesin julkaisema ajopeli. Peli julkaistiin Game Boy Colorille vuonna 2000.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Test Drive Cycles
Tammijärvi

| Tammijärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Uusimaa, Kymenlaakso
Kunnat:  Loviisa (Ruotsinpyhtää), Pyhtää ja Kouvola (Elimäki)
Koordinaatit:  60°34′41″N, 26°32′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kymijoen alaosan alue (14.11)
Tulojoet:  Kymijoki, Tallusjoki, Munasuonoja
Laskujoki:  Kymijoki Suvijärveen ja Vuohijärveen 
Järvinumero:  14.111.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  14,8 m  
Pituus:  6,3 km  
Leveys:  3,3 km  
Rantaviiva:  28,1118 km  
Pinta-ala:  9,8126 km²  
Tilavuus:  0,0244606 km³  
Keskisyvyys:  2,49 m  
Suurin syvyys:  12,74 m  
Saaria:  27 
:  Nuottasaari (ja Hevossaari)
 fiTammijärvi 
Tammijärvi  on Uudenmaan ja Kymenlaakson maakuntien rajalla, Loviisan Ruotsinpyhtäällä, Pyhtäällä ja Kouvolan Elimäellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 981 hehtaaria eli 9,8 neliökilometriä, se on 6,3 kilometriä pitkä ja 3,3 kilometriä leveä. Tammijärvi on eteläisen Kymenlaakson suurin järvi. Se sijaitsee Kymijoen läntisessä Hirvikoskenhaarassa ollen joen järvimäinen laajentuma. Siinä on 27 saarta, joiden pinta-ala on 6,24 hehtaaria. Saarista yksi on yli hehtaarin suuruinen ja muut saaret ovat kahta lukuun ottamatta yli aarin kokoisia. Karttaan nimettyjä saaria ovat Nuottasaari ja jokiuomassa sijaitseva Pöllönsaari. Järven eteläpuolella sijaitseva 2,4 kilometrin mittainen Hevossaari ei katsota olevan Tammijärven saari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 24,5 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0245 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 12,7 metriä. Järven rantaviivan pituus on 28,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 3,7 kilometriä.
Säännöstely

Järven vedenpinnan korkeus on 14,8 metriä mpy, mutta vedenkorkeutta on nostettu voimalaistosten tarpeita ajatellen. Tammijärven alapuolisia rinnakkaisia joenuomia on padottu Puntinsaaren eri puolilla ja Ruotsinpyhtään kirkonkylällä. Puntinsaaren itäpuolella toimii Loosarinkosken voimalaitos. Tammijärvi on säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 14,56 metriä ja 14,91 metriä mpy.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) järvi kuuluu. Sen vedenpinnan korkeus on 14,8 metriä mpy. Tammijärveen virtaa pohjoisesta Kymijoen läntinen Hirvikoskenhaara sekä Tallusjoki. Tammijärven eteläosassa Hevossaari erottaa siitä samalla vedenpinnantasolla olevan Suvijärven, jonne virtaa Riissalmi, ja Vuohijärven, jonne virtaa edellistä leveämpi Laitsalmi. Vuohijärven eteläpuolella Kymijoki haarautuu useisiin haaroihin, joista Suomenlahteen laskevat Ahvenkoskenhaara ja Pyhtäänhaara.
Historiaa

Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 on Tammijärven rantaviivassa oleelisia eroja nykyiseen rantaviivaan. Vanhasta kartasta puuttuu nykykartassa oleva Talluslahti. Nykyinen vedenpinta on siten hieman aikaisempaa korkeammalla. Samaan päätelmään johtavat kaksi muutakin havaintoa: Ristiniemi oli Kalmbergin kartassa saari ja samoin oli Pakurannassa Hannussaarena ilmoitettu niemi. Vedenkorkeutta on nostettu voimalaistosten tarpeita ajatellen. Tammijärven alapuolisia rinnakkaisia joenuomia on padottu Puntinsaaren eri puolilla ja Ruotsinpyhtään kirkonkylällä. Puntinsaaren itäpuolella toimii Loosarinkosken voimalaitos. Kalmbergin kartan aikana järven lähellä sijaitsi vain Näsbyn kylä, jonka paikka oli hajulla. Järven ympäristö oli tulvaniittyjä, mutta peltomaata oli raivattu Nutanesistä, Linalahdelta ja Näsbyn ypäriltä.
Aiheesta muualla

http://www.kymenlaaksonkalatalouskeskus.fi (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive)
http://kansalaisen.karttapaikka.fi
http://www.ymparisto.fi
(14.1)
Tanssi yli hautojen (vuoden 1950 elokuva)

| Tanssi yli hautojen |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Toivo Särkkä
Käsikirjoittaja:  Mika Waltari
Perustuu:  Mika Waltarin romaaniin Tanssi yli hautojen, joka puolestaan pohjautuu elokuvakäsikirjoitukseen Keisari rakastuu (1943)
Säveltäjä:  Nils-Eric Fougstedt
Kuvaaja:  Kalle Peronkoski
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Karl Fager
Pääosat:   Leif Wager  Eila Peitsalo  Ossi Korhonen  Siiri Angerkoski 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  1950
Kesto:  101 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tanssi yli hautojen on suomalainen elokuva vuodelta 1950. Elokuvan on ohjannut Toivo Särkkä.
Elokuva kertoo kartanontytär Ulla Möllersvärdin ja Venäjän keisarin Aleksanteri I:n romanssista. Elokuva sijoittuu vuoteen 1809.
Waltari teki sotavuosina kaksi elokuvakäsikirjoitusta, joista toinen oli Keisari rakastuu. Kun se ei toteutunut, hän muokkasi sen romaaniksi Tanssi yli hautojen, johon tämä elokuva perustuu.
Kritiikissä todetaan, että elokuva on haastava yritys 1800-luvun epookin luomiseksi, vaikka siinä puutteita onkin. Taitavasti luodun ajankuvan rinnalla vuoropuhelun teatraalisuus tekee elokuvasta paikoin tahattoman koomisen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leif Wager  | … |  Aleksanteri I   |
|  Eila Peitsalo  | … |  Ulla Möllersvärd   |
|  Ossi Korhonen  | … |  maaherra Möllersvärd   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  rouva Möllersvärd   |
|  Mauri Jaakkola  | … |  sihteeri Antti Karppanen   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  Gagarin   |
|  Eino Kaipainen  | … |  Georg Magnus Sprengtporten   |
|  Unto Salminen  | … |  Aleksei Araktšejev   |
|  Kaarlo Halttunen  | … |  Mihail Speranski   |
|  Kauko Käyhkö  | … |  kenraali   |
|  Thure Bahne  | … |  de Geer   |
|  Matti Ranin  | … |  ratsumestari Möllersvärd   |
|  Tyyne Haarla  | … |  Nybomska   |
|  Rauha Rentola  | … |  mamselli Holm   |
|  Emma Väänänen  | … |  vanhapiika   |
|  Alpo Vammelvuo  | … |  Adolf Ivar Arvidsson   |
|  Mikko Niskanen  | … |  ylioppilas   |
Ojukkaviini

| Ojukkaviini |
| --- | --- |
 Pääasiassa ojukkaviinin perimää omaavan Concord-lajikkeen rypäleitä.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Ylälahko::  Rosanae
Lahko::  Vitales
Heimo::  Viiniköynnöskasvit Vitaceae
Suku::  Viiniköynnökset Vitis
Laji::  labrusca
Kaksiosainen nimi
 Vitis labrusca  L. 
Katso myös
   Ojukkaviini Wikispeciesissä   Ojukkaviini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nuori ojukkaviini
Ojukkaviini tai tarhaojukkaviini (Vitis labrusca) on Pohjois-Amerikassa kasvava viiniköynnös. Sen lajikkeita kasvatetaan erityisesti aitoviinin perusrungoksi ja myös koristekasviksi. Sitä on käytetty myös risteytyksiin muiden viinilajien kanssa, sillä luontaisen levinneisyysalueensa ansiosta se kestää hyvin kylmää.
Ojukkaviiniä perimässään omaavista hybridilajikkeista käytetään joskus nimitystä tarhaojukkaviinit (Vitis Labruscana-ryhmä).
Ojukkaviinillä ja sen risteytyksillä on usein sille ominainen melko voimakas kitkerä sivumaku, jota englanniksi kuvataan termillä "foxy", juontuen köynnöksen englanninkielisestä nimestä "fox grape". 1920-luvulla pystyttiin erottamaan tämän aromin lähteeksi ojukkaviinin suurina pitoisuuksina sisältämä metyyliantranilaatti.
Tarhaojukkaviinilajikkeita > Tummia

’Concord’
’Spulga’
’Zilga’ (risteytys tarhaojukkaviiniä, aitoviiniä ja amurinviiniä)
Tarhaojukkaviinilajikkeita > Vaaleita

’Supaga’
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ojukkaviini (Vitis labrusca)
Puutarha.net: Ojukkaviini (Vitis labrusca)
ITIS: Vitis labrusca (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Vitis labrusca (englanniksi)
Flora of North America: Vitis labrusca (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Vitis labrusca (fox grape) (englanniksi)
Taubilan hovin metsärata

Taubilan hovin metsärata oli Viipurin läänin Pyhäjärvellä sijainnut kapearaiteinen rautatie. Rautatie oli käytössä 1924–1926 ja sitä käytettiin tukkien kuljetukseen Taubilan hovin kartanon metsistä Hiitola–Raasuli-radan varrella sijainneelle Myllypellon rautatieasemalle.
Kauppaneuvos Karl Fazer osti Taubilan hovin kartanon 1918 ja hän käynnisti 1924 suuret hakkuut kartanon 2 770 hehtaarin laajuisissa metsissä. Näitä hakkuita varten rakennettiin myös kapearaiteinen metsärata. Hakkuut kestivät pari vuotta ja niiden päätyttyä rata purettiin ja liikkuva kalusto myytiin Kuurilan metsäradalle.
Ouro Modi

| Ouro Modi |
| --- | --- |
 Ouro Modi
 Koordinaatit: 14°16′47″N, 4°35′57″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Moptin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  3 300
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ouro Modi on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Moptin piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen varrella 63 kilometriä Moptista lounaaseen. Kunnassa on 3 300 ja keskuskylässä 1 000 asukasta.
Maantiede ja ilmasto

Ouro Modin kunta rajoittuu pohjoisessa Moptin piirin Salsalbén ja Koubayen, idässä Soyen, etelässä Djennén piirin Kéwan ja lännessä Togué Morarin kuntiin.
Kunta sijaitsee Nigerin sisämaasuiston tulva-alueella. Pinnanmuodostukseltaan se on kumpuilevaa tasankoa. Vesistöjä ovat etelärajalla virtaavan Nigerin lisäksi sen sivuhaarat Sirki ja Sono sekä tulvajärvet kuten Déba, Nawré Samaye, Nawal Toumou, Moutéba ja Thiala. Luonnonvarainen kasvillisuus on kuivaa aroa. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on noin 200 millimetriä.
Asutus

Kuntaan kuuluu neljä kylää: Daima, Digani, Makadje ja Ouro Modi. Jokaiseen niistä kuuluu myös Nigerin vasemmalla rannalla sijaitseva pikkukylä. Asukkaat ovat fulbeja, rimaibeja ja bozoja.
Liikenne, elinkeinot ja palvelut

Kunnan liikenneyhteydet ovat huonot. Tulva-aikaan ainoa väylä on Nigerjoki. Liikennevälineitä ovat hevoskärryt, veneet ja moottoripyörät.
Asukkaiden pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi (48 % tuotannosta), hirssi (43 %), maissi (8 %), lehmänpapu (1 %), okra ja vihannekset. Kotieläimiä ovat lampaat, vuohet, naudat ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Teollisuutta tai matkailupalveluja kunnassa ei ole lainkaan.
Kunnassa toimii kaksi alakoulua, yläkoulu ja kaksi lukutaitokeskusta. Ouro Modissa on hyvin vaatimaton terveyskeskus ja karjan rokotuspaikka. Vesihuolto käsittää kuusi kaivoa ja kaksi porakaivoa. Muita palveluja ovat kaksi kauppaa ja kaksi viljavarastoa.
Ohjelmiston versiohallinta

Ohjelmiston versiohallinta on ohjelmistoprojektin tuotosten hallintaa ja se mahdollistaa ohjelmiston kehityksen seurannan ja hallitun kehityksen. Ohjelmistoprojektin asiakirjoista ja 
komponenteista muodostetaan konfiguraatio-objekteja ja edelleen konfiguraatioita. Versiohallinta on 
eräs tärkeimmistä ohjelmiston konfiguraatiohallinnan (SCM) 
tehtäväalueista.
Englanninkielisiä termejä käsitteelle ovat: software configuration management, version control, revision control ja source control.
Ohjelmiston versiohallinta voidaan jakaa neljään päätoimenpiteeseen, jotka ovat versiointi, 
versioiden merkitseminen, versioiden välisten erojen tunnistaminen ja versioiden tallentaminen.
Versiointi voidaan jakaa historialliseen, loogiseen ja yhteistoiminnalliseen versiointiin.
Versioiden merkitseminen kuvaa niitä menetelmiä, joita sovelletaan tietyn konfiguraatio-objektin 
yksikäsitteiseksi nimeämiseksi. Versioiden välisten erojen tunnistamisen päätavoite on minimoida 
versioiden tallentamiseen käytettävä levytila. Toisin kuin versiohallinnan muut toimenpiteet, 
versioiden välisten erojen tunnistaminen ei ole välttämätöntä versiohallinnan onnistumisen
kannalta. Versioiden tallentamisen tarkoituksena on mahdollistaa versioiden pysyvä tallennus,
josta mielivaltaisella ajanhetkellä voidaan valita haluttu versio käsiteltäväksi.
Johdanto

Kun ohjelmistoprojektien koko alkoi kasvaa räjähdysmäisesti 1960-luvun lopulla, huomattiin, että ohjelmistojen kehitys sisältää muutakin kuin vain ohjelmointiosuuden. Ongelmallisena koettiin ohjelmistoprojektin hallinta sekä suuret määrät lähdekoodia ja dokumentteja, joita tuli pystyä tarkoin hallitsemaan. Näinä aikoina versiohallinta tuli ajankohtaiseksi.
Versiohallinta on ohjelmistoprojektin tuotoksien hallintaa ja eräs sen tärkeimmistä
tavoitteista on mahdollistaa ohjelmistokomponenttien yhtäaikainen ja ristiriidaton
kehitys. Versiohallinta luo pohjan evolutionääriselle ohjelmistojen kehitykselle
takaamalla, että jokaista mielivaltaiseen ohjelmistokomponenttiin tehdyn muutoksen
piirteitä voidaan arvioida milloin tahansa.
Versiohallinta mahdollistaa ohjelmiston kehityskaaren seurannan ja turvallisen
kehityksen. Versiohallinta myös mahdollistaa kehityksen etenemisen eri suuntiin, joka
on usein välttämätöntä räätälöitäessä ohjelmistosta eri versiota eri alustoille ja asiakkaille.
Versiohallinta mahdollistaa myös aiempaan kehitysversioon palaamisen,
joka voi olla toivottavaa esimerkiksi silloin kun siinä on suorituskyvyn tai ominaisuuksien
kannalta joitakin haluttavia piirteitä, joita uusimmassa kehitysversiossa
ei enää ole.
Versiohallinnan teoriaa

Versiohallinta on yksinkertaisimmillaan joukko toimenpiteitä, joita noudattamalla
pyritään hallitsemaan dokumenttien kehittämistä ja versiointia. On varsin ilmeistä,
että manuaalisiin toimenpiteisiin nojaava versiohallintajärjestelmä on herkkä virheille,
skaalautumaton ja työläs ylläpitää. Ongelmien ratkaisuksi kehitettiin 70-luvulla
ensimmäiset palvelinkeskeiset versiohallintajärjestelmät, jotka automatisoivat
suuren osan työstä, jota aiemmin jouduttiin tekemään käsin. Nykyään versiohallintajärjestelmät
ovat jo varsin kehittyneitä ja läheisesti integroituja jokaiseen vähänkin
vakavampaan ohjelmistonkehitysprojektiin.
Tässä luvussa on tarkoitus esitellä katsausluontoisesti teoriaa, jonka varaan versiohallinta
edelleen suurelta osin perustuu. Ensin käsitellään konfiguraationhallintaa,
joka on versiohallinnan yläkäsite. Tämän jälkeen käsitellään versiohallintaa
ja sen osa-alueita.