stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
SunEdison
Aiheesta muualla

SunEdisonin viralliset kotisivut (englanniksi)
Ihmeotukset: Grindelwaldin rikokset

| Ihmeotukset: Grindelwaldin rikokset> Fantastic Beasts: The Crimes of Grindelwald |
| --- | --- |

Ohjaaja:  David Yates
Käsikirjoittaja:  J. K. Rowling
Perustuu:  J. K. Rowlingin luomiin hahmoihin
Tuottaja:   David Heyman  J. K. Rowling  Steve Kloves  Lionel Wigram 
Säveltäjä:  James Newton Howard
Kuvaaja:  Philippe Rousselot
Leikkaaja:  Mark Day
Tuotantosuunnittelija:  Stuart Craig
Pukusuunnittelija:  Colleen Atwood
Pääosat:   Eddie Redmayne  Katherine Waterston  Dan Fogler  Alison Sudol  Ezra Miller  Zoë Kravitz  Callum Turner  Claudia Kim  William Nadylam  Kevin Guthrie  Jude Law  Johnny Depp 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iso-Britannia  Yhdysvallat 
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. Pictures Heyday Films
Levittäjä:  Warner Bros. Pictures
Ensi-ilta:   2018-11-1414. marraskuuta 2018 (Suomi)  2018-11-1616. marraskuuta 2018 (Yhdysvallat ja Britannia)  
Kesto:  134 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  200 miljoonaa $
Tuotto:  654 miljoonaa $
Edeltäjä:  Ihmeotukset ja niiden olinpaikat
Seuraaja:  Ihmeotukset: Dumbledoren salaisuudet
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ihmeotukset: Grindelwaldin rikokset (engl. Fantastic Beasts: The Crimes of Grindelwald) on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalais-brittiläinen fantasiaelokuva, jonka on ohjannut David Yates sekä käsikirjoittanut että tuottanut J. K. Rowling. Se on Ihmeotukset-elokuvasarjan toinen osa ja J. K. Rowlingin velhomaailman kymmenes elokuva. Elokuvan pääosissa ovat Eddie Redmayne, Katherine Waterston, Dan Fogler, Alison Sudol, Ezra Miller, Zoë Kravitz, Callum Turner, Claudia Kim, William Nadylam, Kevin Guthrie, Jude Law ja Johnny Depp.
Elokuva sai ensi-iltansa Suomessa 14. marraskuuta 2018 ja Britanniassa sekä Yhdysvalloissa 16. marraskuuta 2018.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eddie Redmayne  | … |  Newt ”Lisko” Scamander   |
|  Katherine Waterston  | … |  Porpentina ”Tina” Goldstein   |
|  Dan Fogler  | … |  Jacob Kowalski   |
|  Alison Sudol  | … |  Queenie Goldstein   |
|  Ezra Miller  | … |  Valio Barebone   |
|  Zoë Kravitz  | … |  Leta Lestrange   |
|  Callum Turner  | … |  Theseus Scamander   |
|  Claudia Kim  | … |  Nagini   |
|  William Nadylam  | … |  Yusuf Kama   |
|  Kevin Guthrie  | … |  Abernathy   |
|  Jude Law  | … |  Albus Dumbledore   |
|  Johnny Depp  | … |  Gellert Grindelwald   |
|  Carmen Ejogo  | … |  presidentti Serafina Picquery   |
|  Poppy Corby-Tuech  | … |  Vinda Rosier   |
|  Ólafur Darri Ólafsson  | … |  sirkustirehtööri Skender   |
|  Brontis Jodorowsky  | … |  Nicholas Flamel   |
|  Ingvar Eggert Sigurdsson  | … |  velhonmetsästäjä Grimmson   |
|  David Sakurai  | … |  Krall   |
|  Derek Riddell  | … |  pääaurori Torquil Travers   |
|  Wolf Roth  | … |  Spielman   |
|  Victoria Yeates  | … |  Bunty Broadacre   |
|  Cornell S. John  | … |  Arnold Guzman   |
|  Jessica Williams  | … |  professori Eulalie ”Lally” Hicks   |
|  Fiona Glascott  | … |  Minerva McGarmiwa   |
|  Toby Regbo  | … |  nuori Albus Dumbledore   |
|  Jamie Campbell Bower  | … |  nuori Gellert Grindelwald   |
Tuotanto

Deadline Hollywood paljasti 1. marraskuuta 2016, että Johnny Depp oli kiinnitetty  ensimmäiseen elokuvaan toistaiseksi nimeämättömään rooliin. Lopulta rooli osoittautui Gellert Grindelwaldiksi. Deppin valinta herätti voimakasta arvostelua sosiaalisessa mediassa, koska Deppiä oli syytetty kotiväkivallasta. J. K. Rowling kuitenkin lausui verkkosivuillaan, ettei hän olisi valinnut Grindelwaldin osaan ketään muuta. Depp puolestaan piti surullisena, että Rowling joutuu kuuntelemaan ihmisten mielipiteitä hänestä. Rowling kuitenkin tunsi tilanteen ja päätti asian. Depp lisäsi, ettei Rowling puolustaisi häntä, jos ei tietäisi koko totuutta.
Ohjaaja David Yates kertoi Entertainment Weeklyn haastattelussa, että toisen elokuvan käsikirjoitus kuljettaisi tarinaa aivan uuteen suuntaan. Syksyllä 2016 hän kertoi elokuvan sijoittuvan Britanniaan ja Ranskaan; elokuvassa esiteltäisiin uusia hahmoja ja tavattaisiin tuttuja, esimerkiksi Albus Dumbledore. Sosiaalinen media täyttyi ensimmäisen elokuvan jälkeen ihailijoiden Dumbledore-rooliehdotuksista. Monet tahtoivat Michael Gambonin palavaan rooliinsa, kun taas toiset halusivat edesmenneen Richard Harrisin pojan Jared Harrisin kunnioittavan isänsä roolityötä. Keväällä 2017 Jude Law valittiin näyttelemään nuorta Albus Dumbledorea, joka elokuvan tapahtuma-aikaan toimi muodonmuutosten opettajana Tylypahkassa.
Elokuvan päätuotanto aloitettiin 3. heinäkuuta 2017 Leavesdenin studiossa. David Sakurai valittiin näyttelemeen Krallia, yhtä Grindelwaldin kätyreistä, 22. syyskuuta 2017. Useita muita rooleja täytettiin 5. lokakuuta 2017; esimerkiksi Nicholas Flamelin rooliin valittiin Brontis Jodorowsky. Elokuvan pääkuvaukset saatiin valmiiksi 20. joulukuuta 2017.
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Juuso Määttänen: 
Hufvudstadsbladet Sara Ehnholm Hielm:
Jatko-osat

Lokakuussa 2016 J. K. Rowling kertoi, että Ihmeotukset-elokuvasarjassa tulee oleman kaiken kaikkiaan viisi elokuvaa. Kolmas elokuva on Ihmeotukset: Dumbledoren salaisuudet, joka sai ensi-iltansa Suomessa 8. huhtikuuta 2022. Mutta Warner Bros. ilmoitti marraskuussa 2022, että neljäs ja viides elokuva peruttiin Dumbledoren salaisuuksien heikon taloudellisen menestyksen vuoksi.
Aiheesta muualla

Ihmeotukset: Grindelwaldin rikokset Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ihmeotukset: Grindelwaldin rikokset Elonet.
Ihmeotukset: Grindelwaldin rikokset Box Office Mojossa. (englanniksi)
Kainan

| Kainan (海南市) |
| --- | --- |
 Kuroen kaupunkikuvaa
 lippu:  Symboli
 Kainanin sijainti Wakayaman prefektuurissa
 Kainan
 Koordinaatit: 34°09′19″N, 135°12′33″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Wakayaman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  101,06 km²
Väkiluku (11/2019):  50 357
 – Väestötiheys:  498,3 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kirsikka
 – Kukka:  Citrus unshiu
 
 http://www.city.kainan.wakayama.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kainan (jap. 海南市, Kainan-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Wakayaman prefektuurissa. Se sijaitsee Kiin kanaalin rannikolla prefektuurin länsiosassa Wakayaman eteläpuolella. Etelässä kaupungin alue nousee Nagaminevuorille, pohjoisosat ovat matalaa kukkulaa. Rannikolla sijaitsevat Kuroenlahti ja Shimotsunlahti. Kainanissa on 50 357 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 101,06 neliökilometriä.
Kainanin kaupunki perustettiin vuonna 1934 yhdistämällä toisiinsa Hikatan, Kuroen ja Utsumin maaseutukaupungit sekä Ōnon kyläkunta. Kaupunki sai nimensä siitä, että sen muodostaneet kunnat sijaitsivat Kaisōn piirikunnan (kai) eteläosassa (nan). Asutus alueella on vanhaa ja se sijaitsee historiallisen Kumano-kodō-tien varrella. Kuroenlahden rannikolla sijaitsevat Kuroe ja Hikata kehittyivät satamapaikkakuntina. Kuroe tunnettiin urushi-lakkatöistään, Hikata sateenvarjojen valmistuksesta; Hikatan perinteisiä käsityöteollisuuden tuotteita olivat myös kuitupalmuista (shuro) valmistetut esineet. 1960-luvulta lähtien Kuroenlahtea on täytetty umpeen ja sinne on sijoittunut öljy- ja kemianteollisuutta sekä lämpövoimalaitoksia osana laajempaa Wakayaman–Shimotsun satama-aluetta. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla viljellään esimerkiksi mikan-mandariineja. Vuonna 2005 Kainaniin liitettiin Shimotsun maaseutukaupunki.
Kainanin rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat esimerkiksi Chōhō-jin ja Zenpuku-jin buddhalaiset temppelit: kolme Chōhō-jin rakennusta ja Zenpuku-jin Shaka-dō-halli on nimitetty Japanin kansallisaarteiksi. Eräs nähtävyys on Onzansō-enin puutarha Funoon kaupunginosassa. Kainania palvelee JR Nishi-Nihonin Kisei-päälinja eli Kinokuni-linja.
Kuvia

Chōhō-jin päähalli
Onzansō-en
Chōkyūtein puutarhaa
Etualalla Kainanin lämpövoimalaitos, taustalla Wakayama Marina City
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kainan Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Kaira

Kaira voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
pora ja erityisesti
jääkaira
maantieteessä ensisijaisesti jokihaarojen välistä laajaa aluetta ylängöllä Lapissa, useimmiten tunturin rinteellä ja sen ympäristössä
selkonen tai asumaton laaja metsäseutu erityisesti Pohjois-Suomessa (esimerkiksi Sompion kaira, Koilliskaira)
KAIRA, Kilpisjärvi Atmospheric Imaging Receiver Array, Sodankylän geofysiikan observatorion mittalaite
KAIRA, suomalainen jazz-yhtye
Tommy Kaira, japanilainen autonvalmistaja
Suomalaisena sukunimenä

Alice Kaira (vuoteen 1941 Pöyry, oik. Runeberg, 1913–2006), taidemaalari
Erkki Kaira (1926–1991), kenraalimajuri
Kaarlo Kaira (vuoteen 1906 Bodström, 1886–1966), suomalainen valtiosääntöoikeuden ja kansainvälisen oikeuden professori
Kurt Kaira (vuoteen 1909 Hildén, 1894–1975), oikeusministeri, Korkeimman oikeuden ja Korkeimman hallinto-oikeuden jäsen.
Karim Abdul Razak

Karim Abdul Razak Tanko (s. 5. syyskuuta 1956)[lähde? ] on ghanalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän syntyi Kumasissa ja pelasi uransa aikana useissa ammattilaisseuroissa niin kotimaassaan kuin ulkomaillakin.
Razak kuului Ghanan jalkapallomaajoukkueeseen, joka muun muassa voitti vuoden 1978 Afrikan-mestaruuskilpailut. Vuonna 1978 hänet nimitettiin Afrikan vuoden pelaajaksi.
Peliuransa päätettyään Razak on toiminut valmennustöissä muun muassa Ghanan maajoukkueessa (2000) ja malilaisessa Stade Malien -seurassa (2000–2002).
Seurat

Kumasi Cornerstones (1972–1975)
Asante Kotoko (1975–1979, 1981–1982, 1985–1988)
New York Cosmos (1979–1981)
Al Ain FC (1982–1983)
Arab Contractors (1983–1985)
Africa Sports (1988–1990)
Kalle Aapro
Aiheesta muualla

Konsuli Kalle Aapron kirje Suomen Kuvalehdelle Suomen Joutsenen vierailusta Rio de Janeirossa vuodenvaihteessa 1932-1933, Suomen Kuvalehti, 11.02.1933, nro 7, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Brasilia lahjoittaa Suomelle kahvia, Suomen Kuvalehti, 30.05.1936, nro 22, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kalliojärvi (Heinola, Pääsinniemi)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°21′31″N, 26°01′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Saarijärvi 
Järvinumero:  14.173.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,1 m  
Pituus:  550 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,265 km  
Pinta-ala:  6,428 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Pääsinniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Tuusjärven valuma-alueeseen (14.173) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.
Kalliojärvi (Hämeenlinna, Evo)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°13′51″N, 25°01′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Syväjärveen 
Järvinumero:  35.782.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,5 m  
Rantaviiva:  1,387 km  
Pinta-ala:  4,471 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  tai myös Kallajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen ja erityisesti Evon virkistyskalastusalueeseen .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,5 metriä mpy.
Karnesin piirikunta

Karnesin piirikunta (engl. Karnes County) on Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Piirikunnan väkiluku oli 14 824 vuonna 2010. Sen hallintokeskus on Karnes City ja suurin kaupunki Kenedy. Karnesin piirikunta on nimetty Henry Karnesin, Texasin vallankumouksen sotilaan, mukaan.
Intia kesäolympialaisissa 2004

Intia osallistui Ateenan kesäolympialaisiin 2004 65 urheilijan voimin. Intian joukkue saavutti yhden mitalin, kun Rajyavardhan Singh Rathore saavutti miesten kaksoistrapissa olympiahopeaa.
Mitalistit > Hopeaa

Rajyavardhan Singh Rathore - Miesten kaksoistrap
Kamisese Mara

Kamisese Mara
Kamisese Kapaiwai Tuimacilai Mara (6. toukokuuta 1920 – 18. huhtikuuta 2004) oli fidžiläinen poliitikko.
Mara opiskeli alun perin lääketiedettä, mutta siirtyi taloustieteeseen. Hän toimi maansa pääministerinä vuosina 1967–1987 ja 1987–1992. Valtio saavutti itsenäisyyden Yhdistyneestä kuningaskunnasta vuonna 1970.
Mara toimi Fidžin toisena presidenttinä Penaia Ganilaun jälkeen vuodesta 1993, kunnes erosi 29. toukokuuta 2000. Hän kärsi loppuvuodesta 2001 aivoinfraktin, mistä ei kunnolla toipunut. Hän menehtyi vuonna 2004 Suvassa.  Leski Lala Mara kuoli kolme kuukautta myöhemmin.
Store Kongehøj

| Store Kongehøj> Store Kongehøj.Sijainti |
| --- | --- |
 Store Kongehøj
Koordinaatit:  55.439263°N, 9.239045°E
Valtio:  Tanska
Paikkakunta:  Vamdrup
Historia
Tyyppi:  hautakumpu
Ajanjakso:  pronssikausi, periodi II
Huippukausi:  1500–1300 eaa.
Kulttuuri:  Skandinavian pronssikausi
Merkitys:  sisälsi neljä tammiarkkuhautaa
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Store Kongehøj on hautakumpu Kongeån laaksossa Vamdrupissa Tanskan Etelä-Jyllannissa. Se tutkittiin jo 1861, ja sen sisältä löydettiin vähintään seitsemän hautausta, joista neljä oli hyvin säilyneitä tammiarkkuhautausta. Kaikki tammiarkut on ajoitettu Skandinavian pronssikaudelle Monteliuksen periodille II eli noin 1500–1300 eaa. Tämä hautakumpu on eri kuin Voldstedlundin Kongehøj, joka ajoitetaan neoliittiselle kivikaudelle. Hautalöydöt ovat esillä Tanskan kansallismuseossa.
Historiaa

Edellisenä vuonna oli kaivettu Guldhøj, ja nyt otettiin kaivettavaksi seuraava, kun F. A. C. Thomsen tutki vuonna 1861 kuningas Fredrikin pyynnöstä Store Kongehøjn. Hautakumpujen välinen etäisyys oli vain joitakin satoja metrejä. Kun kumpua kaivettiin auki sen laelta alkaen, löytyi lakialueelta heti useita uurnahautauksia, missä poltetut luut oli varastoitu keraamisiin uurniin, jotka oli haudattu hautakumpuun mataliin kuoppiin. Kaksi uurnista oli pronssikaudelta ja muut ilmeisesti pronssi- tai rautakaudelta. Kaivauskertomuksessa kerrotaan myös ruumishautauksesta, mutta ei sitä, miten se löytyi. Hautakummun pohjalla oli neljä tammiarkkua, jotka on merkitty alla olevaan tekstiin samoilla kirjaimilla A, B, C ja D, joiden käytön Thomsen aloitti. Arkkujen sisältö on selostettu alempana.
Kun kaivaukset saatiin päätökseen talvella, tammiarkut jätettiin paikoilleen sisältöineen odottamaan kesää. Silloin arkkujen sisällöt olivat saaneet happea, ja ne olivat alkaneet pilaantua.
Vuonna 1898 teki C. Fredstrup Andstin kihlakuntaan (tansk. herred) katselmusmatkan, mutta ei kuitenkaan kuvaillut hautakumpua muistiinpanoissaan. Vuoden 1954 rauhoituskatselmuksessa, jonka lähtölaukaus oli annettu jo vuonna 1937, oli vuorossa Vamdrupin pitäjä. Siellä C. L. Vebæk totesi hautakummun silloisen tilan, kuvaili sen muotoja, kirjoitti muistiin siitä otettuja mittoja ja luetteli hautakummulla kasvavan puuston lajeja. Mäkeä oli käytetty kahden puhelintolpan alustana. Mäki sai tämän jälkeen rauhoitusstatuksen.
Hautaus

Hautakummun mitoista on tietoa vain vuonna 1954 suoritetusta katselmuksesta. Silloin sen halkaisijaksi merkittiin pohjois–etelä-suunnassa 40–45 metriä ja itä–länsi-suunnassa 30–35 metriä. Nykyään arvioidaan, että sen alkuperäinen korkeus olisi ollut 8 metriä ja halkaisija 35 metriä. Korkeus oli katselmuksessa enimmäkseen 1,3–2,0 metriä, mutta korkeimmillaan se oli 3,0 metriä. Kummusta oli selvästi otettu paljon maata, ja kaivauksissa tutkijat vielä myllersivät suuren osan kummusta.
Hautaus > Store Kongehøjn mieshauta (hauta A)

Haudan A tammiarkku oli aseteltu luoteis–kaakko-suuntaiseksi lähes keskelle hautakumpua. Arkku oli niin sanottu kaksoisarkku, jossa vainajan sisältämä arkku oli sijoitettu suuremman arkun sisälle. Ulkopuolisen arkun kannessa törröttivät vielä katkaistujen oksien tyngät. Kaksoisarkku oli laskettu kolmen, tammipuusta veistetyn, poikittaisen lankun päälle. Sisäpuolinen arkku oli suoran puunrungon muotoinen ja huolellisemmin halkaistu ja työstetty.
Miespuolisen vainajan hauta-antimet sisälsivät pronssimiekan (museon luettelonumero 25714) ja siihen puutupen (25715). Miekan kahva oli ollut eloperäistä ainesta, ja se oli osittain maatunut. Kahva oli niitattu säilään kuudella niitillä, ja kahvan ponsi oli varsin leveä ympyräkiekko. Kiekon yläpintaan oli kaiverrettu Skandinaviassa suosittua spiraalikuviota siten, että kahdeksan spiraalia kiersivät ponnen keskusnuppia ympyrän muotoon kaiverrettuna. Spiraalien muodostamaa ympyrää kehysti vielä reunaornamentti. Puisen tupen muoto noudatti miekan terän muotoa. Se oli hienosti koristeltu veistetyillä geometrisillä kuvioilla. Vainajalta löytyi vielä koristeltu ”vyökoukku”, jossa oli samanlaisia spiraalikoristeita kuin miekan kahvassa. Muita esineitä olivat puinen ompeluneula ja puurenkaan kappaleet.
Arkun sisäosan jalkopäähän oli laitettu kaksi puusta koverrettua kulhoa (25717 ja 25718), joissa kummassakin oli korva. Toisessa kulhossa oli tummalla maalilla kirjailtu laajoja ja yksinkertaisia kuvioita, jotka muodostavat pohjasta katsoen tähtimäisen kuvion. Kuvion ääriviivoja myöten oli upotettu kymmeniä tinanastoja. Tämä hauta oli näistä neljästä säilynyt parhaiten.
Hautaus > Store Kongehøjn lapsihauta (hauta B)

Haudan B tammiarkku oli muita lyhyempi, ja tutkijoiden mukaan se olisi tarkoitettu lapselle. Myös tämäkin oli kaksoisarkku, joka oli asetettu luode–kaakko-suuntaisesti kolmen tammipuusta veistetyn lankun päälle lähes keskelle hautakumpua. Arkkua ”tukivat” eri puolilta sen kylkiin ja päätyihin pinotut nyrkin ja pään kokoiset kivet. Arkussa makasi polttamaton olemattomiksi maatunut vainaja, jolta löytyi hänen yllään olleiden villavaatteiden jäänteitä ja puunkuoresta valmistettu rasia. Rasian seinämät oli valmistettu suorakulmion muotoisesta kaarnan kappaleesta, jonka päät oli ommeltu sivuiltaan yhteen lieriöksi. Rasian pohja oli kiinnitetty lieriön seinämiin narusidoksin.
Hautaus > Store Kongehøjn hauta (hauta C)

Haudan C tammiarkku sijaitsi hautakummun koillispuolella puolivälissä keskustaa ja reunaa, minkä vuoksi se oli säilynyt heikosti. Arkku oli aseteltu luoteis–kaakko-suuntaisesti, ja se oli ympäröity kivillä. Arkussa oli vainajan polttamattomat jäänteet yhdessä puutuppeen työnnetyn pronssitikarin kanssa. Tikarin kahvan organinen osa oli maatunut ja katkennut. Kahvan ponsi oli levymäinen ja spiraalimaisilla kuvioilla koristeltu.
Hautaus > Store Kongehøjn hauta (hauta D)

Haudan D tammiarkku sijaitsi arkun C vieressä, ja myös se oli myös aseteltu luoteis–kaakko-suuntaiseen asentoon, minkä vuoksi se oli heikosti säilynyt. Sen ympärille oli kasattu kivistä suorakulmion muotoinen kiveys. Arkusta löydettiin heikkoja jälkiä polttamatta arkkuun laitetusta vainajasta. Myös vainajan villaisista vaatteista ja eläimen vuodasta näkyi jäänteitä. Vainajalla oli haudattaessa ollut mukanaan puutuppeen työnnetty pronssitikari (25712). Tupesta irtosi käsiteltäessä suuri pronssinen hylsy, joka piti tupen osia yhdessä. Arkun läheltä löydettiin suuren eläimen luu, joka on todennäköisesti hautakumpua paljon nuorempi.
Hautaus > Muut hautaukset ja jäännökset

Tutkimuksien alussa löytyneet toissijaiset hautaukset on tehty kauan varsinaisen hautakummun valmistumisen jälkeen. Pian hautaamisen jälkeen lisätyt muut vainajat on haudattu syvälle ja tutkimuksien mukaan polttohautaukset ovat myöhäisempää, noin Monteliuksen periodilla III alkanutta uutta hautaamistapaa. Vähintään yksi polttohautauksista on ajoitettu kuitenkin pronssi- ja rautakauden taitteeseen eli periodin VI jälkeen.
Muutaman metrin päässä lapsihaudasta (B) lounaaseen päin sijaitsi tulkitsematta jäänyt mukulakivillä reunustettu kiveys. Kivet muodostivat muutaman metrin pituisen linjan, jonka eteläpuolelle oli latomalla rajattu puoliympyrän muotoinen alue ja jonka perässä oli toinen, lähes puoliympyrän muotoinen alue. Kiveyksen rajaamalta alueelta ei löydetty mitään. Tutkijat arvelevat, että sitä on käytetty hautajaisrituaalin aikana ja jätetty sitten koottavan hautakummun alle.
Ajoitus

Ajoitukset on tehty luultavammin esineiden tyypityksen mukaan. Yleensäkin tammiarkkuhautaus ajoittuu periodille II ja polttohautaus aikaisintaan periodille III. Tammiarkuista olisi mahdollista teettää vuosirenkaista ajoituksia, mutta on epäselvää, miten ne ovat säilyneet. Nämä olivat ensimmäisiä tammiarkkulöytöihin törmänneitä kaivauksia, joten tehdyt virheet ja kertyneet kokemukset varmistivat myöhemmin löytömateriaalin säilymisen ja konservoinnin onnistumisen.
Aiheesta muualla

Kongeåstien: Storhøje fra bronzealderen
Kadotettu (vuoden 1998 elokuva)

| Kadotettu> Fallen |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gregory Hoblit
Käsikirjoittaja:  Nicholas Kazan
Tuottaja:   Charles Roven  Dawn Steel 
Säveltäjä:  Tan Dun
Kuvaaja:  Newton Thomas Sigel
Pääosat:   Denzel Washington  John Goodman  Donald Sutherland  Embeth Davidtz 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Turner Entertainment
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  1998
Kesto:  123 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kadotettu (Fallen) on Gregory Hoblitin ohjaama jännityselokuva vuodelta 1998. Elokuva perustuu Nicholas Kazanin käsikirjoitukseen. Pääosia elokuvassa esittävät Denzel Washington, John Goodman, Donald Sutherland ja Embeth Davidtz.
Aiheesta muualla

Kadotettu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kadotettu AllMoviessa. (englanniksi)
Kamjanets-Podilskyi

| Kamjanets-Podilskyi Кам'янець-Подільський |
| --- | --- |
 Kamjanets-Podilskyin linna
 lippu:  vaakuna
 Kamjanets-Podilskyi
 Koordinaatit: 48.6733°N, 26.5725°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Hmelnytskyin alue
Piiri:  Kamjanets-Podilskyin piiri
Ensimmäinen maininta:  1062
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  27,87 km²
Väkiluku (2021, arvio):  97 908
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 kam-pod.gov.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kamjanets-Podilskyi (ukr. Кам’янець-Подільський, ven. Каменец-Подольский, Kamenets-Podolski, puol. Kamieniec Podolski) on kaupunki Ukrainan länsiosassa Hmelnytskyin alueella. Kaupunki toimii Kamjanets-Podilskyin piirin hallinnollisena keskuksena. Kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 97 908 ( 2021; 2013: 102 743).
Kamjanets-Podilskyi on yksi Ukrainan vanhimmista kaupungeista. Siellä on 1500-luvulla rakennettu Kamjanets-Podilskyin linnoitus, joka sijaitsee suuren luonnollisen rotkon laidalla. Kaupungissa järjestetään vuosittain kasakkakisat, joissa käy noin 140 000 matkailijaa. Niiden yhteydessä on kuumailmapalloilun Ukrainan-mestaruuskilpailu.[lähde? ]
Kaupungissa oli lyhyen aikaa 1918 perustettu Kamjanets-Podilskyin Ukrainan valtionyliopisto.