stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
A-vitamiini
Historia ja nimet > Muinaishistoria

A-vitamiinipuutos on vanha sairaus. Eräiden tutkijoiden mukaan noin 1500 eaa. muinaisessa Egyptissä kirjoitettu Ebersin papyrus sisältää ehkä ensimmäisen maininnan puutoksesta ja sen hoidosta, jossa eläimen maksaa levitetään silmien alueelle. Vaikka maksoissa on paljon A-vitamiinia, hoito tuskin toimi tällaisenaan. Egyptiläisten hoitorituaaliin on siksi ehkä liittynyt maksan syöntiä, mutta tästä ei ole edes kirjallisia viitteitä. Ensimmäiset varmat kuvaukset A-vitamiinipuutoksen aiheuttamasta hämäräsokeudesta ja sen hoidosta ovat vasta antiikin Kreikasta. Esimerkiksi 300 eaa. Hippokrates esitti maksan syömisen parantavan hämäräsokeuden.
Yksittäistä hetkeä, jolloin A-vitamiini löytyi, on hankala osoittaa. A-vitamiinin voidaan sanoa löytyneen 1800-luvun lopulla tai viimeistään 1900-luvun alussa, jolloin useat eri tutkijat tekivät samankaltaisia tutkimuksia, joissa he osoittivat, että on olemassa yksi tai useampi tuntematon rasvaliukoinen ravintoaine.
Historia ja nimet > 1800-luku

1816 fysiologi Francois Magendie (elänyt 1783–1855) antoi koirille typpeä sisältämättömiä ruokia, kuten sokereita, yrittäessään selvittää typpiyhdisteiden, kuten proteiinien, roolia terveyden ylläpidossa. Ruokavalion takia koirien paino muun muassa laski, silmät vaurioituivat ja lopuksi ne kuolivat. Magendie piti oireita seurauksena ruuan typpivajeesta. Lastenlääkäri Charles-Michel Billard (1800–1832) havaitsi 1820-luvulla joillain hylätyillä ihmisvauvoilla samanlaisia silmävaurioita, kuin mitä Magendie oli nähnyt koirilla. Billard arveli ihmisten silmävaurioiden liittyvän ehkä myös ravintoaineiden puutokseen. Nykyään Magendien ja Billardin kuvaamien silmäoireiden tiedetään johtuneen lähinnä A-vitamiinipuutteesta.
Useiden tutkimusten myötä 1800-luvun lopulle tultaessa vallitsevaksi käsitykseksi oli muodostunut se, että ravinnossa oli vain 4 välttämätöntä osaa: rasvat, proteiinit, hiilihydraatit ja erilaiset kivennäisaineet. Kuitenkin 1881 Nicolai Ivanovich Lunin (1853–1937) Tarton yliopistossa osoitti hiirten ruokintakokeissa lehmän maidossa olevan edeltäviin kuulumattomia tuntemattomia aineita, joita ne vaativat elossa pysymiseen. Hän antoi hiirille maidon tuolloin tunnettuja ainesosia, kuten laktoosia, kaseiinia, rasvoja ja suoloja puhdistetuissa muodoissa seoksena. Keinotekoinen ruokavalio tappoi hiiret, mutta käsittelemätöntä maitoa sisältävä ei. Lunin oli Gustav von Bungen (1844–1920) oppilas. Bunge ei halunnut kyseenalaistaa käsitystä vain 4:n ravinteen välttämättömyydestä. Sen sijaan hän uskoi kivennäisaineiden ehkä olevan kiinni orgaanisissa molekyyleissä muodoissa, joita eläimet eivät kyenneet tuottamaan, ja jotka voivat hajota toimimattomiksi puhdistettaessa. Puhtaista aineista koostuvat keinotekoiset ruokavaliot eivät siksi Bungen mukaan pitäneet hiiriä hengissä. Lunin ei jatkanut ravintotutkimuksiaan.
Myös muut Bungen vaikutuspiirissä olleet tutkijat osoittivat, että ruokavaliossa on tuntematon ravintoaine tai ravintoaineita. Näitä tutkijoita olivat muun muassa 1891 kokeensa tehnyt Carl A. Socin, 1896 W. S. Hall ja 1906 C. T. Noeggerath. Hekään eivät tehneet havainnoistaan jatkotutkimuksia. Socin oli ensimmäinen, joka ehdotti, että tuntematon ravintoaine on rasvaliukoinen.
Historia ja nimet > 1900-luku

Wilhelm Stepp (1882–1964) testasi 1911 Socinin rasvaliukoisuusehdotusta. Toisten tutkijoiden aiemmin käyttämien keinotekoisten ruokavalioiden sijaan hän käytti kokeessa lehmänmaitoa. Hän uutti maidosta dietyylieetterillä ja etanolilla rasvaliukoisia aineita. Uuton läpikäynyt maito ei enää pitänyt hiiriä hengissä. Kun uutettu aine lisättiin takaisin ravintoon koehiiret pysyivät hengissä. Koe siis osoitti, että on olemassa tuntematon ja välttämätön rasvaliukoinen ravintoaine tai useita ravintoaineita.
Wisconsinin yliopistossa 1913 suorittamissaan kokeissa Elmer Verner McCollum (1879–1967) ja Marguerite Davis (1887–1967) osoittivat, että kaikissa ruokarasvoissa ei ollut kylliksi hiirille välttämättömiä rasvaliukoisia ravinteita. Maidossa ja kananmunissa niitä esimerkiksi oli, mutta silavassa ja oliiviöljyssä ei. Tuolloin ei vielä tunnettu muita pääosin rasvaliukoisia D- ja E-vitamiineja, joita tiedetään nykyään olleen McCollumin ja Davisin tutkimissa terveyttä ylläpitävissä ruuissa A-vitamiinin lisäksi.
Cornelia Kennedy (1881–1969) ja E. McCollum esittivät 1916 tavan jakaa vitamiinit, joita tunnettiin tuolloin vain 2, rasvaliukoiseksi A:ksi ja vesiliukoiseksi B:ksi (katso B-vitamiini). He eivät kutsuneet A:ta A-vitamiiniksi, sillä heidän mielestään Kazimierz Funkin 1912 keksimä elintärkeyteen viittaava vitamiini-sana antoi löydetyille aineille liian suuren painoarvon. Pian löydettiin useita vitamiineja. Siksi 1920 Jack Cecil Drummond (1891–1952) ehdotti, ettei vitamiineja nimettäisi niiden liukoisuuden mukaan vaan väliaikaisesti aakkosin eli A, B, C jne., kunnes tietty vitamiini tunnettaisiin kyllin hyvin, jotta se voitaisiin nimetä kemiallisen rakenteen mukaan. 1922 E. McCollum ja kollegat varmensivat muiden jo aiemmin ehdottaman D-vitamiinin olemassaolon ja osoittivat siten, että on olemassa muitakin rasvaliukoisia vitamiineja kuin A-vitamiini.
Sveitsiläinen Paul Karrer (1889–1971) 1931 selvitti retinoidien ja karotenoidien perusrakenteen.
Harry N. Holmes (1879–1958) ja Ruth E. Corbet eristivät 1937 A-vitamiinia hyvin puhtaassa muodossa Orberlinin yliopistossa.
David Adriaan van Dorp (1915–1995) ja Jozef Ferdinand Arens (1914–2001) syntetisoivat 1946 ensimmäisenä A-vitamiinitoimintoisia aineita, kuten retinoiinihappoa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fineli: A-vitamiinin lähteet ruoka-aineissa
Linus Pauling Institute: Vitamin A (englanniksi)
DrugBank: Vitamin A (englanniksi)
HMDB: Vitamin A (englanniksi)
CarotenoidsDB: tietokanta tunnetuista karotenoideista (englanniksi)
Bitot'n läiskien tyypilliset sijainnit.
(kaikki-E)-β-Karoteenin ketjun kaareva rakenne.
Retinyylipalmitaatti eli retinolin palmitiinihappoesteri.
(11Z)-Retinaali (A) absorboi fotonin ja muuntuu (kaikki-E)-retinaaliksi (B).
Alitretinoiini.
Adapaleeni.
BCDO1 muuntaa β-karoteenin.
Retinoyyli-β-glukuronidi, retinonihapon glukuronidi.
François Magendie
Nikolai Lunin
Elmer Verner McCollum
J. Drummondin ehdottama vitamiinien A, B, C jne. nimeämistapa.
Ville Myllymäki

| Ville Myllymäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Ville Veikko Valtteri Myllymäki
Syntynyt: 15. tammikuuta 1990 (ikä 35) Kankaanpää, Suomi
Yleisurheilija
Pituus:  180 cm
Laji:  pikajuoksu
Seura:  Kankaanpään seudun Leisku
Valmentaja:  Kai Kyllönen
Ennätykset:  100 m: 10,38 s (Oulu 2016) 200 m: 21,40 s (Lappeenranta 2016) 
Ville Veikko Valtteri Myllymäki (s. 15. tammikuuta 1990 Kankaanpää) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Kankaanpään seudun Leiskua ja häntä valmentaa Kai Kyllönen.
Elämä ja ura > SM-taso

Myllymäki voitti alle 20-vuotiaiden Suomen-mestaruuden 100 metrillä vuonna 2009. Hän on voittanut SM-kultaa myös alle 23-vuotiaiden hallikisojen 60 metrillä vuosina 2011 ja 2012.
Kalevan kisoissa Myllymäki on voittanut 100 metrillä SM-kultaa Porissa 2015 silloisella ennätyksellään 10,39 ja Oulussa 2016 uudella ennätysajallaan 10,38. Kuopiossa 2014 hän voitti samalla matkalla hopeaa ja Seinäjoella 2017 pronssia. Lahdessa 2012 Myllymäki oli 200 metrillä kolmas. Sisäratojen SM-kilpailuissa Myllymäki on saavuttanut 60 metrillä kultaa 2014, 2015 ja 2016, hopeaa 2012 ja pronssia 2013. 200 metrillä hän on voittanut kultaa 2013 ja 2016.
Elämä ja ura > Arvokisat ja maaottelut

Vuonna 2010 Myllymäki saavutti hopeaa alle 23-vuotiaiden Pohjoismaiden-mestaruuskilpailujen 200 metrillä Söderhamnissa. Myllymäki on kilpaillut aikuisten maaotteluissa vuodesta 2011.
Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Myllymäki juoksi 4 × 100 metrin viestijuoksussa alkuerissä Suomen ankkurina. Joukkue sijoittui viidenneksi ajalla 39,85 karsiutuen jatkosta 0,19 sekunnilla. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 Myllymäki osallistui 4 × 100 metrin viestiin. Hänen oli tarkoitus osallistua myös 100 metrille, mutta Euroopan yleisurheiluliitto ei kelpuuttanut hänen Paavo Nurmi Gamesissa juoksemaansa tulosta EM-näytöksi. Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa 2015 Myllymäki karsiutui 60 metrin välierissä ajalla 6,81 s. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän kuului alkuerissä karsiutuneeseen Suomen pikaviestijoukkueeseen.
Elämä ja ura > Yksityiselämä

Pikajuoksija Hanna-Maari Latvala on Myllymäen serkku.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 10,38 | Oulu | 22. heinäkuuta 2016 |
| 200 m | 21,40 | Lappeenranta | 27. elokuuta 2016 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 6,70 | Tampere | 21. helmikuuta 2015 |
| 100 m | 10,71 | Mustasaari | 7. helmikuuta 2012 |
| 200 m | 21,81 | Jyväskylä | 17. helmikuuta 2013 |
Cocktail (vuoden 2012 elokuva)

| Cocktail |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Homi Adajania
Käsikirjoittaja:  Imtiaz Ali Sajid Ali
Tuottaja:  Saif Ali Khan Dinesh Vijan
Säveltäjä:  Pritam Chakraborty
Kuvaaja:  Anil Mehta
Leikkaaja:  Sreekar Prasad
Pääosat:  Saif Ali Khan Deepika Padukone Diana Penty
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Illuminati Films
Levittäjä:  Eros International
Ensi-ilta:  13. heinäkuuta 2012
Kesto:  144 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Budjetti:  INR 350 milj.
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cocktail on vuonna 2012 ilmestynyt intialainen romanttinen draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut Homi Adajania. Päärooleja näyttelevät Saif Ali Khan, Deepika Padukone ja uusi tulokas Diana Penty. Cocktail oli kaupallinen menestys Intiassa ja ulkomailla.
Juoni

Kolmiodraama miehestä ja kahdesta naisesta, jotka ovat parhaita ystäviä, mutta täysin erilaisia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Saif Ali Khan  | … |  Gautam Kapoor   |
|  Deepika Padukone  | … |  Veronica Malaney   |
|  Diana Penty  | … |  Meera Sahni   |
|  Dimple Kapadia  | … |  Kavita Kapoor   |
|  Boman Irani  | … |  Randhir Malhotra   |
|  Randeep Hooda  | … |  Kunal Ahuja   |
|  Manoj Pahwa  | … |  Lovely Chadda   |
|  Mia Uyeda  | … |  Jayshree   |
|  Tena Desae  | … |  Tarjoilija   |
Soundtrack

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |
| 1. | ”Tumhi Ho Bandhu” |  | Pritam | Neeraj Shridhar, Kavita Seth | 4.42 |  |  |  |  |
| 2. | ”Daaru Desi” | Irshad Kamil | Pritam | Benny Dayal, Shalmali Kholgade, Nikhil Paul George | 4.30 |  |  |  |  |
| 3. | ”Yaariyan” | Irshad Kamil | Pritam | K. Mohan, Shilpa Rao | 6.18 |  |  |  |  |
| 4. | ”Second-Hand-Jawani” | Amitabh Bhattacharya | Pritam | Miss Pooja, Neha Kakkar, Nakash Aziz | 4.03 |  |  |  |  |
| 5. | ”Tera Naam” |  | Pritam | Javed Bashir, Nikhil D’Souza, Shefali Alvares | 3.39 |  |  |  |  |
| 6. | ”Luttna (Saif Ul Malook)” | Irshad Kamil | Pritam | Masuma Anwar, Sahir Ali Bagga, Anupam Amod | 5.01 |  |  |  |  |
| 7. | ”Alif Allah (Jugni)” | Arif Lohar | Arif Lohar | Arif Lohar, Harshdeep Kaur | 6.57 |  |  |  |  |
| 8. | ”Yaariyan (Reprise)” | Irshad Kamil | Pritam | Sunidhi Chauhan, Arijit Singh | 5.14 |  |  |  |  |
| 9. | ”Luttna (Version 2)” | Irshad Kamil | Pritam | Masuma Anwar, Sahir Ali Bagga, Anupam Amod | 4.44 |  |  |  |  |
| 10. | ”Tera Naam (Remix)” | Irshad Kamil | Pritam | Javed Bashir, Nikhil D’Souza, Shefali Alvares | 4.11 |  |  |  |  |
| 11. | ”Main Sharabi” | Yo Yo Honey Singh | Yo Yo Honey Singh | Yo Yo Honey Singh, Imran Aziz Mian | 4.25 |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Cocktail Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Cocktail AllMoviessa. (englanniksi)
Markus Pöyhönen

Markus Ilkka Juhani Pöyhönen (s. 25. lokakuuta 1978 Vantaa) on suomalainen pikajuoksija. Pöyhösen valmentajana toimi Atte Pettinen.
Urheilu-ura

Pöyhönen nousi yllättäen suomalaisen pikajuoksun huipulle vuonna 2000 Kouvolassa pidettyjen 22-vuotiaiden SM-kilpailujen jälkeen. Hän voitti tuolloin 100 metrin juoksun. Lahden eliittikisoissa 2001 Pöyhönen juoksi ajan 10,36. Tuota nopeammin oli hyväksytyissä olosuhteissa juossut suomalaisista vain Tommi Hartonen. Ennen yleisurheilu-uraansa Pöyhönen harrasti pikaluistelua.
Kaudella 2002 Pöyhönen siirtyi Viipurin Urheilijoista Helsingin Kisa-Veikkoihin. Pöyhönen valittiin tuona vuonna halli-EM-kilpailuihin Wieniin, jossa hän pääsi välieriin asti.
Kesällä 2002 Kalevan kisoissa Pöyhönen voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden ennätyksellään 10,23. Kesän lopussa Münchenin EM-kisoissa Pöyhönen sijoittui 100 metrin loppukilpailussa alun perin viidenneksi. Kilpailun voittanut Dwain Chambers kärähti vuonna 2003 THG:n käytöstä. Pitkällisten tutkimusten jälkeen Kansainvälinen Yleisurheiluliitto IAAF teki kesäkuussa 2006 päätöksen, jonka mukaan kaikki Chambersin tulokset aikavälillä 1. tammikuuta 2002 – 1. elokuuta 2003 mitätöidään. Näin ollen Pöyhösen sijoitus EM-kisoissa oli lopulta neljäs.
Kesällä 2005 Helsingin MM-kisoissa Markus Pöyhönen putosi alkuerissä ollen ensimmäisten alkuerien 33. ajalla 10,49.
Urheilu-ura > Kalevan kisojen mitalit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kultaa | Joensuu 2002 | 100 m |
|  Kultaa | Helsinki 2003 | 100 m |
|  Kultaa | Pori 2005 | 100 m |
|  Hopeaa | Lahti 2000 | 100 m |
|  Pronssia | Lappeenranta 2007 | 100 m |
Urheilu-ura > Ennätykset

| --- | --- |
100 metriä: 10,23 s
200 metriä: 21,50 s
100 metriä (halli): 10,42 s
60 metriä (halli): 6,58 s (SE)
Urheilu-uran ulkopuolella

Keväällä 2006 Pöyhönen saavutti julkisuutta urheilun ulkopuolella osallistuttuaan Tanssii tähtien kanssa -televisio-ohjelmaan. Pöyhönen oli kihloissa laulaja Sofia Zidan kanssa. Suhteen päättymisestä uutisoitiin lokakuussa 2007 noin 1,5 vuoden seurustelun jälkeen ja puoli vuotta kihlautumisesta.
Pöyhönen lopetti urheilu-uransa vuonna 2008. Pöyhönen on itse kertonut julkisuudessa kärsineensä heti uransa lopettamisen jälkeen masennuksesta ja saaneensa siihen lääkitystä. Sittemmin hän työskenteli Suomen Luomukeskuksen myynti- ja markkinointipäällikkönä.
Pöyhönen on järjestänyt vuodesta 2016 lähtien liikunta -ja hyvinvointihaasteita yrityksille.
Urheilu-uran ulkopuolella > Dopingrikos

Pöyhösen kotoa oli löydetty kotietsinnän yhteydessä steroideja ja häntä vastaan nostettiin syyte laittomaan tuontitavaraan ryhtymisestä elokuussa 2009. Ei ole tiedossa, käyttikö Pöyhönen steroideja itse. Hänet tuomittiin lievästä laittomaan tuontitavaraan ryhtymisestä 10 päiväsakkoon Helsingin käräjäoikeudessa maaliskuussa 2010.
Remoulade

Remouladea.
Remoulade on muun muassa yrteillä maustettu kylmä majoneesikastike. Sen ainesosiin kuuluvat ruokaöljy, etikka tai sitruunamehu, munankeltuainen ja sinappi. Yleisimmin käytetyt yrtit ja makua tuovat ainesosat ovat persilja, kirveli, rakuuna, kapris sekä maustekurkku. Remoulade on lähtöisin Ranskasta. Lisäksi se on yleinen tanskalaisessa, saksalaisessa, ruotsalaisessa, norjalaisessa ja puolalaisessa keittiössä.
Remouladella maustetaan usein paneroituja kalaruokia, joitain liharuokia ja keitettyjä kananmunia. Sitä voidaan käyttää myös erilaisissa voileivissä ja sämpylöissä. Joskus sen ainesosana käytetään esimerkiksi porkkanaa.
Aiheesta muualla

Remoulade-kastike - Kylmä majoneesikastike
Pekka Halme

Pekka Olavi Halme (5. maaliskuuta 1927 Maaria – 10. tammikuuta 2018) oli suomalainen korkeushyppääjä, joka oli uransa huipulla 1950-luvun alussa.
Halme sijoittui Helsingin 1952 olympialaisten korkeushypyssä 11:nneksi tuloksella 190; suomalaisista korkeushyppääjistä vain Erkki Niemi on toisen maailmansodan jälkeen sijoittunut olympialaisissa paremmin. Halme edusti Suomea viidessä maaottelussa vuosina 1949–1951. Seuratasolla hän edusti Turun Urheiluliittoa ja saavutti SM-hopeaa vuonna 1952 sekä SM-pronssia vuosina 1951 ja 1953. Ennätyksensä 195 cm hän hyppäsi vuonna 1951. Itse hän oli pituudeltaan 189-senttinen.
Pekka Halme testamenttasi miljoonaluokan omaisuutensa Turun Yliopistosäätiölle. Yliopistosäätiö perustaa lahjoituksen turvin nimikkosäätiön Pekka Halmeelle ja hänen jo aiemmin kuolleelle veljelleen Pellervo Halmeelle. Rahastosta tuetaan sydän- ja verisuonitautien sekä diabeteksen tutkimusta.
Samuli Samuelsson

| Samuli Samuelsson |
| --- | --- |
 Samuli Samuelsson alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Bydgoszczissa 2017.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Samuli Kalevi Samuelsson
Syntynyt: 23. kesäkuuta 1995 (ikä 29) Ikaalinen, Suomi
Yleisurheilija
Pituus:  180 cm
Paino:  71 kg
Laji:  pikajuoksu
Seura:  Ikaalisten Urheilijat
Valmentaja:  Mikael Ylöstalo
Ennätykset:  100 m: 10,12 s (Kuortane 2023) 200 m: 20,73 s (Seinäjoki  2017) 60 m: 6,64 s (Århus 2022)
Samuli Kalevi Samuelsson (s. 23. kesäkuuta 1995 Ikaalinen) on suomalainen pikajuoksija, joka edustaa Ikaalisten Urheilijoita. Hän kilpailee 60, 100 ja 200 metrillä.
Hän pitää hallussaan 100 metrin Suomen ennätystä ajallaan 10,12, jonka hän juoksi Kuortaneella 2023. Ensimmäisen kerran hän paransi 100 metrin Suomen ennätystä heinäkuussa 2022 Porvoossa juostuaan ajan 10,16. Tuolloin hän rikkoi Tommi Hartosen yli 21 vuotta kestäneen aiemman ennätyksen 10,21.
Samuelssonia valmentaa Mikael Ylöstalo. Aikaisemmin häntä ovat valmentaneet hänen isänsä Harri Samuelsson ja Mauri Salomäki.
Ura

Kalevan kisoissa Samuelsson on voittanut kultaa 200 metrillä Porissa 2015, Oulussa 2016, Seinäjoella 2017 ja Turussa 2020 sekä 100 metrillä Seinäjoella 2017 ja Joensuussa 2022. Hän on saavuttanut 100 metrillä hopeaa vuosina 2015, 2016, 2020, 2021 ja 2023 sekä 200 metrillä hopeaa 2021 ja 2023 sekä pronssia 2014 ja 2022. Sisäratojen SM-kisoissa hän on saavuttanut 60 metrillä kultaa 2018, 2020, 2021, 2022, 2023 ja 2024, hopeaa 2017 ja pronssia 2016. 200 metrillä hän sai hopeaa 2016.
Eugenen alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 2014 Samuelsson jäi sekä 100 että 200 metrillä alkueriin. Zürichin EM-kisoissa 2014 hän oli varamiehenä 4 × 100 metrin viestissä. Suomi–Ruotsi-maaottelussa 2014 Samuelsson juoksi 100 m ja 200 m sekä 4 × 100 metrin viestissä ankkurina ajan 39,33. Amsterdamin EM-kisoissa 2016 Samuelsson jäi 200 metrillä alkueriin ajalla 21,36. Samuelsson juoksi myös miesten pikaviestijoukkueessa, joka karsiutui niin ikään alkuerissä.
Samuelsson juoksi Bydgoszczin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 kolmannen osuuden Suomen 4 × 100 metrin viestijoukkueessa, joka saavutti pronssia ajalla 39,70. 100 metrillä hän oli neljäs ajalla 10,36.
Samuelsson palasi akillesjännevamman aiheuttaman kahden vuoden kilpailutauon jälkeen radoille alkuvuodesta 2020 voittaen helmikuussa SM-kultaa 60 metrillä ajalla 6,80.
Samuelsson karsiutui 60 metrin alkuerissä Toruńin sisäratojen EM-kilpailuissa 2021. Hän karsiutui 100 metrin ja 4 × 100 metrin viestin alkuerissä Münchenin EM-kilpailuissa 2022. Hän karsiutui 60 metrin alkuerissä Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa 2023.
Ennätykset

Kesäkuussa 2015 Samuelsson alitti Genevessä ensimmäisen kerran 21 sekunnin ajan 200 metrillä juostuaan +0,8 sekuntimetrin myötätuulessa ajan 20,91. Hän paransi ennätystä heinäkuussa 2015 Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa aikaan 20,89, jolla hän sijoittui kuudenneksi. Elokuussa 2016 Lappeenrannan Eliittikisoissa Samuelsson paransi vielä ennätystään viisi sadasosaa 20,84:ään −0,3 vastatuuleen. Samuelsson paransi ennätystään Seinäjoen Kalevan kisoissa heinäkuussa 2017 aikaan 20,73, joka on Suomen kaikkien aikojen tilastossa jaetulla kuudennella sijalla.
Heinäkuussa 2015 Samuelsson juoksi Ikaalisissa 100 metriä aikaan 10,42. Aika oli 20-vuotiaiden kaikkien aikojen paras suomalaistulos. Aiemmin ennätystä piti nimissään Visa Hongisto ajalla 10,45 vuodelta 2006. Elokuussa Kuortaneen Eliittikisoissa Samuelsson paransi ennätystä aikaan 10,40.
Syyskuussa 2016 Samuelsson juoksi Tampereella Ratinan stadionilla Suomi–Ruotsi-maaottelun yhteydessä sekä oman ennätyksensä 100 metrillä 10,38, että Suomen pikaviestijoukkueessa Suomen ennätyksen 39,25.
Jämsänkosken pikajuoksukarnevaaleilla heinäkuussa 2017 Samuelsson paransi 100 metrin ennätyksensä aikaan 10,32. Hän paransi ennätyksensä aikaan 10,30 samassa kuussa Seinäjoen Kalevan kisoissa. Tulos sivusi Eetu Rantalan 22-vuotiaiden Suomen ennätystä. Hän paransi ennätyksen aikaan 10,28 Jyväskylässä 8. heinäkuuta 2020 ja aikaan 10,27 Kuortaneen MotonetGP:ssä 26. kesäkuuta 2021. Porvoossa 10. heinäkuuta 2022 hän juoksi ensin 10,22 ja myöhemmin samana päivänä Suomen ennätyksen 10,16. Kesäkuussa 2023 hän sivusi ennätystään ja 17. kesäkuuta Kuortaneella hän paransi ennätystään aikaan 10,12.
Hallissa hän on juossut 60 metriä aikaan 6,64 s maaliskuussa 2022 Århusissa ja 200 metriä aikaan 21,25 s tammikuussa 2022 Helsingissä..
22. elokuuta 2023 Samuelsson juoksi harvemmin juostavassa 150 metrin juoksussa uuden Suomen ennätyksen ajalla 15,23 s. Edellinen SE-aika oli 15,52 s.
Muuta

Samuelsson valmistui optikoksi keväällä 2021.
Aiheesta muualla

Samuli Samuelsson Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Samuli Samuelsson European-athletics.comissa
| n k Miesten 100 metrin juoksun Suomen mestarit |
| --- | --- |
1900-luku:  1907: Uuno Railo  1908: Aarne Kumlin  1909: Uuno Railo 
1910-luku:  1910: Torsten Wendelin  1911: Emil Kukko  1912: Aarni Nyström  1913: Aarni Nyström  1914: Waldemar Wickholm  1915: Erkki Kättö  1916: Hannes Sula  1917: Axel Kuffschinoff  1918: Valentin Bergman  1919: Erik Wilén 
1920-luku:  1920: Lauri Härö  1921: Lauri Härö  1922: Lauri Härö  1923: Lauri Härö  1924: Reijo Halme  1925: Ilmari Helle  1926: Ilmari Helle  1927: Ilmari Helle  1928: Kalervo Pitkänen  1929: Erkki Koponen 
1930-luku:  1930: Erkki Koponen  1931: Bengt Sjöstedt  1932: Palle Virtanen  1933: Börje Strandvall  1934: Börje Strandvall  1935: Palle Virtanen  1936: Aki Tammisto  1937: Aki Tammisto  1938: Aki Tammisto  1939: Nils Kronqvist 
1940-luku:  1940: Nils Kronqvist  1941: Nils Kronqvist  1942: Nils Kronqvist  1943: Nils Kronqvist  1944: Martti Kaskivirta  1945: Nils Kronqvist  1946: Kalevi Huttunen  1947: Voitto Jalava  1948: Kalevi Huttunen  1949: Esko Inkala 
1950-luku:  1950: Esko Inkala  1951: Esko Inkala  1952: Voitto Hellsten  1953: Voitto Hellsten  1954: Voitto Hellsten  1955: Pauli Tavisalo  1956: Pentti Rekola  1957: Pentti Rekola  1958: Pentti Rekola  1959: Börje Strand 
1960-luku:  1960: Börje Strand  1961: Pentti Rekola  1962: Pauli Ny  1963: Pauli Ny  1964: Aarno Musku  1965: Aarno Musku  1966: Jorma Ehrström  1967: Erik Gustafsson  1968: Ossi Karttunen  1969: Ossi Karttunen 
1970-luku:  1970: Raimo Vilén  1971: Raimo Vilén  1972: Raimo Vilén  1973: Antti Rajamäki  1974: Antti Rajamäki  1975: Antti Rajamäki  1976: Raimo Räty  1977: Antti Rajamäki  1978: Antti Rajamäki  1979: Ossi Karttunen 
1980-luku:  1980: Esko Elsilä  1981: Tapani Turunen  1982: Jukka Sihvonen  1983: Kimmo Saaristo  1984: Kimmo Saaristo  1985: Kimmo Saaristo  1986: Kimmo Saaristo  1987: Ari Salonen  1988: Jarkko Toivonen  1989: Kari Niemi 
1990-luku:  1990: Turo Meriläinen  1991: Sami Länsivuori  1992: Sami Länsivuori  1993: Janne Haapasalo  1994: Ari Pakarinen  1995: Harri Kivelä  1996: Ari Pakarinen  1997: Harri Kivelä  1998: Janne Haapasalo  1999: Kim Lesch 
2000-luku:  2000: Tuomas Näsi  2001: Kari Louramo  2002: Markus Pöyhönen  2003: Markus Pöyhönen  2004: Stefan Koivikko  2005: Markus Pöyhönen  2006: Visa Hongisto  2007: Nghi Tran  2008: Joni Rautanen  2009: Jarkko Ruostekivi 
2010-luku:  2010: Joni Rautanen  2011: Hannu Hämäläinen  2012: Visa Hongisto  2013: Jonathan Åstrand  2014: Eetu Rantala  2015: Ville Myllymäki  2016: Ville Myllymäki  2017: Samuli Samuelsson  2018: Eetu Rantala  2019: Konsta Alatupa 
2020-luku:  2020: Viljami Kaasalainen  2021: Samuel Purola  2022: Samuli Samuelsson  2023: Santeri Örn  2024: Riku Illukka 
Kalevan kisat
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics  Tilastopaja 🔒 
Samuli Samuelsson Kalevan kisoissa 2020.