stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keltakulmatyranni
Levinneisyys ja elintavat

Keltakulmatyrannin levinneisyysalue on kaksiosainen. Sitä tavataan Venezuelan ja Kolumbian pohjoisosista sekä Brasiliasta Argentiinaan. Eteläisimmät populaatiot muuttavat eteläisen pallonpuoliskon talven ajaksi pohjoisemmaksi. Lajin elinympäristöä ovat ruohomaat, pensaikot ja metsien reunamaat. Keltakulmatyrannit liikkuvat useimmiten yksin ja joskus pareittain. Sen pesä on kuppimainen.
Alfonso I (Asturia)

| Alfonso I |
| --- | --- |
 
Asturian kuningas
Valtakausi:  739–757
Edeltäjä:  Favila
Seuraaja:  Fruela I

Kuollut:  757
Suku:  Asturia
Uskonto:  roomalaiskatolilaisuus
Pyreneiden niemimaa vuonna 750. Lukuun ottamatta Asturiaa koko alue on muslimien vallassa (vihreä alue) tai frankkien kuninkaan alaisuudessa
Kaavio Asturian ensimmäisten hallitsijoiden sukulaisuussuhteista
Alfonso I oli Favilan kuoltua Asturian kuningas vuosina 739–757. Alfonso laajensi pientä hallitsemaansa aluetta käyttämällä hyväkseen muslimien sisäisiä kiistoja. Berberien kapinan aikoihin vuonna 740 hän ulotti vaikutusvaltansa Cantabriaan, Alavaan, La Riojaan ja Pohjois-Portugaliin ja loi näin vakaan perustan tulevalle Asturian kuningaskunnalle. Lisäksi hän teki hävitysretkiä Dueron laaksoon, jonka asutus kärsi sen jälkeen hävityksestä vuosisadan ajan.
Perhe

Alfonso oli Cantabrian herttuan Pedron poika ja mahdollisesti visigoottikuningas Leovigildin jälkeläinen. Alfonson jälkeen kuninkaaksi nousi hänen poikansa Fruela I (757–768).
Ehtoollisyhteys

Paavi Gregorius IX ekskommunikoi Fredrik II:n
Ehtoollisyhteys on kristinuskoon liittyvä käsite, jolla tarkoitetaan mahdollisuutta osallistua tietyn kristillisen kirkkokunnan ehtoolliseen. Yleensä ehtoollinen nähdään paitsi sakramentaalisena armonvälineenä, myös osallisuutena kristittyjen muodostamasta Kristuksen hengellisestä ruumiista, joten ei-kristityt eivät yleisesti ottaen ole ehtoollisyhteydessä kristillisten kirkkojen kanssa. Lisäksi kirkkokunnat yleensä edellyttävät vähintään sen, että ehtoolliselle osallistuva henkilö jakaa kirkkokunnan kanssa saman käsityksen ehtoollisesta, joten opillisesti toisistaan eroavien kirkkokuntien välillä ei useimmiten vallitse ehtoollisyhteyttä. Ekumeenisilla oppikeskusteluilla voidaan pyrkiä löytämään yhteinen käsitys ehtoollisopista, jonka jälkeen kirkkokuntarajat ylittävä ehtoollinen voi tietyissä tilanteissa tulla mahdolliseksi.
Kirkkokuntarajat ylittävän ehtoollisyhteyden lisäksi ehtoollisyhteydellä voidaan viitata myös yksittäisen kristityn ja hänen kirkkonsa väliseen tilaan. Esimerkiksi roomalaiskatolinen kirkko edellyttää ehtoolliseen osallistuvalta niin sanottua armon tilassa olemista, eli katoliseen kirkkoon kuulumista, kirkon oppien mukaista elämäntapaa ja merkittävistä synneistä ripittäytymistä ennen ehtoolliselle osallisumista. Vakavat ja sovittamattomat synnit ovat etenkin historiallisesti voineet johtaa väliaikaiseen kirkon yhteydestä ja ehtoollisyhteydestä erottamiseen eli ekskommunikaatioon.
Ehtoollisyhteys eri kirkkokuntien välillä > Suomen evankelis-luterilainen kirkko

Suomen evankelis-luterilainen kirkko on osa luterilaista maailmanliittoa, jonka jäsenkirkkojen välillä vallitsee ehtoollisyhteys. Evankelis-luterilaisen kirkon jäsen voi siten osallistua muiden luterilaisen maailmanliiton kirkkojen ehtoolliseen.
Myös Porvoon kirkkoyhteisö on merkittävä ekumeeninen saavutus, jonka osana evankelis-luterilainen kirkko on. Porvoon kirkkoyhteisön jäsenet jakavat yhteisen käsityksen ehtoollisesta ja niiden välillä vallitsee myös ehtoollisyhteys.
Näiden lisäksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäsen voi osallistua Saksan evankelisen kirkon jäsenkirkkojen ehtoolliseen, Suomen Metodistikirkon ehtoolliseen, Finlands svenska metodistkyrka -seurakunnan ehtoolliseen sekä Skotlannin kirkon ehtoolliseen.
Kaikkien muiden kristillisten yhteisöjen ehtoollisista evankelis-luterilainen kirkko kehottaa jäseniään pidättäytymään. Evankelis-luterilainen kirkko ohjeistaa, että muiden kristillisten kirkkojen ehtoollisjumalanpalveluksessa luterilaisen kirkon jäsen voi mennä alttarille siunattavaksi. Tällöin halu ottaa vastaan siunaus ehtoollisen sijasta osoitetaan laittamalla oikea käsi vasemmalle olalle. Tämä tapa on kuitenkin tunnettu lähinnä pohjois-eurooppalaisissa kirkoissa, eikä esimerkiksi roomalaiskatolinen kirkko suosita, että katoliseen kirkkoon kuulumattomat tulisivat alttarille siunattavaksi ehtoollisen yhteydessä.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko puolestaan ei estä muiden kirkkokuntien jäsenten osallistumista omaan ehtoolliseensa. Ehtoolliseen osallistuvan edellytetään olevan oikeus oman kirkkokuntansa ehtoolliseen ja hänen edellytetään jakavan luterilaisen käsityksen ehtoollisesta. Käytännössä luterilainen kirkko ei kuitenkaan tarkista ehtoolliselle osallistuvien taustoja, vaan jokainen ehtoolliselle osallistuva tekee päätöksen ehtoolliselle osallistumisesta itse. On myös huomionarvosita, että esimerkiksi katolinen kirkko ja ortodoksinen kirkko eivät salli jäsentensä osallistuvan protestanttisten kirkkokuntien ehtoolliseen, eikä kirkkojen välillä näin ollen ole aitoa ehtoollisyhteyttä.
Ehtoollisyhteys eri kirkkokuntien välillä > Roomalaiskatolinen ja ortodoksinen kirkko

Toisin kuin protestanttisten kirkkojen kohdalla, roomalaiskatolinen kirkko ja ortodoksinen kirkko näkevät toistensa pappeuden aitona sakramentaalisena pappeutena ja toistensa ehtoollisen aitona ja sakramentaalisena ehtoollisena. Varsinaista ehtoollisyhteyttä, jossa kirkkokuntien jäsenet voisivat vapaasti osallistua toistensa ehtoolliseen ei kuitenkaan ortodoksien ja katolistenkaan välillä vallitse.
Tiettyjä harvinaisia poikkeuksia kuitenkin esiintyy, jolloin ortodoksin osallistuminen ehtoolliseen katolisessa kirkossa on mahdollista, edellyttäen luvan sekä ortodoksiselta että katoliselta piispalta. Katolinen kirkko myös saattaa tietyissä äärimmäisissä tapauksissa jakaa ehtoollisen protestantille. Tämän kaltainen tilanne voi olla esimerkiksi protestanttisen kristityn uhkaava kuolema tilanteessa, jossa hän haluaa vastaanottaa ehtoollisen, mutta hänen oman kirkkokuntansa pappi ei ole saatavissa paikalle. Tällöinkin ehtoolliseen osallistuvan edellytetään hyväksyvän katolinen ehtoolliskäsitys.
Ortodoksinen ehtoolliskäsitys on katolista ehtoolliskäsitystä vaativampi esimerkiksi ehtoollista edeltävän valmistautumisen ja paastoamisen suhteen. Ortodoksinen ehtoollinen on myös jopa katolista ehtoollistakin suljetumpi, eikä yleisesti ottaen edes roomalaiskatolisen kirkon jäsen voi osallistua ortodoksiseen ehtoolliseen.
Otto Somppi

| Otto Somppi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. tammikuuta 1998 (ikä 26) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  HIFK
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  Syracuse Crunch (AHL) Orlando Solar Bears (ECHL) Pelicans (SML) Lukko (SML) Tappara (SML)
NHL-varaus:  206. varaus, 2016 Tampa Bay Lightning
Otto Aimo Ilmari Somppi (s. 12. tammikuuta 1998 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ssa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2016 | jääkiekko |  |
Somppi pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016. Hänellä oli koko turnauksen paras aloitusprosentti (69,39%). Somppi valittiin alkulohkossa Kanadaa vastaan pelatun ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Finaaliottelussa Ruotsia vastaan hänen 0–2-johtomaalinsa jäi lopulta Suomen 1–6-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi, joka ratkaisi joukkueelle maailmanmestaruuden. Somppi pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2015.
Somppi edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa sekä Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2015. Hän oli ensimmäisenä mainitussa turnauksessa joukkueensa paras pistemies ja jakoi sisäisen maalipörssin voiton Kristian Vesalaisen kanssa tehoilla 3+3=6. Jälkimmäisenä mainittu turnaus päättyi pronssiin. Somppi on kuulunut sekä alle 16- että 17-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon. Yhteensä hän on pelannut viisi nuorten ja 42 poikien maaottelua.
Pelityyli

Somppi on kuvaillut itseään pelityyliltään kahden suunnan peliä tekeväksi sentteriksi. Hänen entisen seuransa Lukon urheilutoimenjohtaja Kalle Sahlstedt luonnehti Somppia hänen siirtonsa yhteydessä kesäkuussa 2022:
»Otto on hyväraaminen sentteri, joka tekee joukkueesta ja ketjukavereistaan parempia. Vahva kahden suunnan pelaaja, joka on aina ollut todella hyvä puolustamaan. Hän on joka vuosi kehittynyt hyökkäyssuuntaan ja on edelleen kehittyvässä vaiheessa ja iässä. Minulla on vahva usko, että Somppi pystyy olemaan myös tehokas Liigassa ensi kaudella. Se, että pystyy olemaan tehokas ja silti äärimmäisen sitoutunut ja hyvä puolustamaan, tekee sentteristä tärkeän ja Otossa nämä asiat ovat selkeästi kohdillaan: hän voittaa aloituksia, puolustaa äärimmäisen tunnollisesti ja siitä huolimatta pystyy hyökkäämään hyvin.»
Muuta

Sompin isoveli Juho on pelannut hyökkääjänä alemmissa sarjoissa.
Affleck (suku)

Philip Affleck oli Britannian laivaston amiraali.
Affleck-baronettisuvun vaakuna.
Dalham Hallista tehtiin Affleck-baronettisuvun istuin.
Affleck Castle Skotlannissa.
Affleck on skotlantilainen suku, jonka eräs haara asuu Suomessa.
Sukunimen kirjoitusmuoto

Skotlannissa klaanin nimi on kirjoitettu alkuaan Auchinleck tai Aghlek. Suvun nimi on kirjoitettu Ruotsin ja Suomen asiakirjoihin seuraavissa muodoissa: Afleck, Afläck, Aflecht, Afflekt ja Affleckt.
Klaanin tunnukset

Suvun kypäränkoristeessa lukee latinankielinen motto Pretiosum Quod Utile (suom. mikä on arvokasta on hyödyllistä). Affleckin klaanilla ei ole rekisteröityä tartaania, mutta suvun jälkeläisillä on oikeus käyttää Lindsay-suvun tartaania, joka muodostuu punaisesta, vihreästä ja sinisestä kuviosta. Lindsay-klaanin tartaanin käyttöoikeus johtuu siitä, että Affleckit asuivat samalla seudulla.
Historia

Affleckin suku tunnetaan Skotlannin historiassa keskiajalta lähtien. Sukunimi voi tarkoittaa kivistä kenttää. Suvun on arveltu muuttaneen Skotlantiin Normandiasta tai Flanderista. Suvun nimi voi tulla myös Auchinlechin paikkakunnasta, joka sijaitsee Skotlannin länsirannikolla tai Affleckin kylästä, joka sijaitsee Skotlannin itärannikolla lähellä Aberdeenin kaupunkia. Skotlannissa on myös Affleck Castle, joka sijaitsee itärannikolla Dundeen lähellä, ja Ayrshiren Auchinleckin linna länsirannikolla. Affleck Castle on peräisin 1400-luvulta. Suvun jäseniä on asunut myös Edinburghissa.
Affleckin baronettisuku Isossa-Britanniassa

Kontra-amiraali sir Edmund Affleckista polveutuu Ison-Britannian baronettisuku. Edmund Affleckille myönnettiin baronetin arvo vuonna 1782. Hänen isänsä Gilbert Affleck oli Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneen jäsen Cambridgestä, joka oli valmistunut Oxfordin yliopistosta. Hänen veljensä Philip Affleck oli Ison-Britannian amiraali. Sir Edmund Affleckin pojanpoika oli kenraali sir James Affleck, joka oli suvun kolmas baronetti.
Gilbert Affleckin poika John Affleck jatkoi isänsä jalanjälkiä Englannin alahuoneen jäsenenä. Hänet valittiin parlamenttiin Suffolkista ja Buckinghamshiren Amershamista. Hän edusti isänsä tavoin konservatiivipuoluetta. John Affleck oli valmistunut Westminster Schoolista ja Oxfordin yliopistosta.
Edmund Affleckin aikana Suffolkin kreivikunnassa sijaitsevasta Dalham Hallista muodostui baronettisuvun sukukartano. Dalham Hallin osti hänen isänsä Gilbert Affleck vuonna 1711, jonka isä John Affleck oli toiminut Englannin Itä-Intian kauppakomppanian virkamiehenä. Dubain hallitsija šeikki Muhammad ibn Rašid Al Maktoum osti kartanon 45 miljoonalla punnalla vuonna 2009.
Affleck-suku Suomessa

Porvari Hillebrand Affleck on Suomen Affleck-suvun kantaisä, jonka juuret ovat Skotlannissa. Hän oli syntynyt 1580- tai 1590-luvulla. Hillebrand Affleckin isä oli Wililam Affleck, joka saattoi olla kauppias tai Dundeen pormestari ja hänen äitinsä saattoi olla saksalainen tai hollantilainen, koska Hillebrand ei ole skotlantilainen etunimi. Hillebrand Affleck saattoi syntyä Skotlannin ulkopuolella, koska hänen nimeään ei löydy Skotlannin arkistoista. Hillebrand Affleckin vaimo saattoi olla Turussa asuneen skotlantilaistaustaisen porvari Eric Brunin tytär. Ensimmäinen maininta Hillebrand Affleckista on Turusta vuodelta 1617. Hän toimi porvarina Turussa ja hän omisti kauppalaivan. Tiedetään, että hän toimitti kreivi, marsalkka Jakob De la Gardien rahteja Turusta Tukholmaan. Affleck asui Turun Luostarikorttelissa. Hän harjoitti yhteistyötä Turun rikkaimman kauppiaan Jakob Wollen kanssa. Myöhemmin Affleck toimi porvarina Tammisaaressa. Muutto Turusta Tammisaareen johtui nähtävästi siitä, että Wolle ryhtyi rakentamaan Antskogin rautaruukkia ja vuokrasi Mustion rautaruukin Ruotsin hallitsijalta. Affleck seurasi Wollea Tammisaareen, josta käsin hän harjoitti rahtitoimintaa kauppalaivallaan. Affleckista tuli tammisaarelainen suurkauppias. Hän toimi salpietarikeittimöiden valvojana, eli ruutitehtaiden tarkastajana Viipurissa. Kaikki Suomen salpietarikeittämöt olivat tuolloin Wollen omaisuutta. Affleck asui Tammisaaressa elämänsä loppuun asti noin vuoteen 1641 asti.
Kuopion, Iisalmen ja Leppävirran kihlakunnanvouti William Affleck oli naimisissa Herkepaeus-sukuun kuuluvan Anna Larsdotter Herkepaeuksen kanssa, joka oli Taipalsaaren kirkkoherra, lääninrovasti, valtiopäivämies Laurentius Petri Herkepaeuksen tytär. William Affleck omisti Pitkälänniemen kartanon Leppävirralla. Kartano säilyi suvun omistuksessa vuoteen 1740. Affleck toimi kreivi, Suomen kenraalikuvernööri Pietari Brahen palveluksessa. Brahe nimitti Affleckin Kajaanin vapaaherrakunnan voudiksi, jonka Brahe oli saanut läänityksekseen Ruotsin kuningatar Kristiinalta.
Simon Affleck oli Kajaanin läänin maamajuri. Ruotsin kuningas Kaarle XI vuokrasi Pielisjärven pitäjän veroalueen Affleckille vuonna 1695. Kruunu vaati vuosittain tietyn suuruisen vuokran Pielisjärven veroalueelta. Affleckin tuli täyttää kruunun vuokraehdot. Suomea vaivasi kuitenkin nälänhätä ja verot tuli kerätä tilanteesta huolimatta. Tästä syystä Affleckin ja talonpoikien välit tulehtuivat vuosien mittaan. Suuren Pohjan sodan ja isovihan aikana Affleck oli uskollinen Ruotsin kuningas Kaarle XII:lle, kun samaan aikaan alueen suomalaiset papit yllyttivät talonpoikia vannomaan uskollisuutta Venäjän keisari Pietari Suurelle.
Kansallisrunoilija Johan Ludvig Runeberg mainitsee Pieksämäen komppanian päällikkö, kapteeni Johan Henrik Afflechtin Vänrikki Stoolin tarinoiden Sotamarski-runossa, jossa joukko upseereita nostaa maljan Siikajoen taistelun voiton kunniaksi Suomen sodan aikana vuonna 1808.
Suomen Affleck-haara on sukua naislinjojen kautta Grotenfelt-, Furumarck-, Rehbinder-, von Fieandt, Argillander-, Ladau-, Palm- ja Thesleff-suvuille.
Suvun jäseniä

Hillebrand Affleck, turkulainen porvari, tammisaarelainen valtaporvari, Viipurin ruuhtitehtaiden tarkastaja
William Affleck, Kuopion, Leppävirran ja Iisalmen kihlakunnanvouti, Pietari Brahen Kajaanin vapaaherrakunnan vouti, Leppävirran nimismies, Hillebrand Affleckin poika
Thomas Affleck (s. 18.1.1650), venäjän kielen kääntäjä ja tulkki Narvan kenraalikuvernöörin kansliassa, Hillebrand Affleckin poika
Carl Affleck (n. 1664 – n. 1723), porvari, Sortavalan amtmanni, Ruotsin kruunun virkamies, Pitkälänniemen kartanon omistaja, William Affleckin poika
Gilbert Affleck (1684–1764), Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneen jäsen Cambridgestä, Dalham Hallin omistaja
Simon Affleck, Kajaanin läänin maamajuri, Turunkorvan kartanon omistaja, Thomas Affleckin poika
Carl Affleck, Ruotsin kuningas Kaarle XII:n henkikaartin jäsen, majoitusmestari, Lieksan kartanon omistaja, Simon Affleckin poika
Samuel Affleck, Leppävirran nimismies, William Affleckin poika
Christina Affleck (1699–1761), luutnantti Otto Carl Furumarckin puoliso, eversti Carl Henrik Furumarckin äiti, eversti Johan Henrik Furumarkin isoäiti, Simon Affleckin tytär
John Affleck (1710–1776), Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneen jäsen Suffolkista ja Amershamista, Gilbert Affleckin poika
Edmund Affleck (1725–1788), Ison-Britannian kontra-amiraali, alahuoneen jäsen Colchesteristä, baronetti
Philip Affleck (1726–1799), Ison-Britannian amiraali
Gilbert Affleck (1740–1808), baronetti
Johan Henrik Affleck (1756–1808), kapteeni, Pieksämäen komppanian päällikkö
James Affleck (1759–1833), baronetti, kenraali
Robert Affleck (1763–1851), baronetti
Gilbert Affleck (1804–1854), baronetti
Robert Affleck (1805–1882), baronetti
Robert Affleck (1852–1919, baronetti
Frederick Danby James Affleck (1856–1939), baronetti
Ben Affleck (1972–), yhdysvaltalainen näyttelijä
Casey Affleck (1975–), yhdysvaltalainen näyttelijä
Huoneistoselitelmä

Huoneistoselitelmä tarkoittaa asunto-osakeyhtiön yhtiöjärjestyksessä olevaa huoneistojen luetteloa.
Huoneistoselitelmässä määritellään yhtiön jokaisen huoneiston osalta seuraavat tiedot:
huoneiston sijainti
huoneiston numero tai kirjaintunnus
huoneiston pinta-ala (huoneistoala)
huoneiston käyttötarkoitus (kuten asuinhuoneisto, liikehuoneisto, myymälä, toimisto, autotalli tai varasto)
huoneiston huoneiden lukumäärä
osakehuoneiston osalta osakeryhmä, joka tuottaa oikeuden hallita kyseistä huoneistoa
Huoneistoina on luetteloitava erityisesti kaikki osakehuoneistot. Osakehuoneistoja voivat olla asuntojen lisäksi esimerkiksi autotalliosakkeet tai varasto-osakkeet.
Huoneistoselitelmään luetteloidaan myös ne huoneistot, jotka ovat yhtiön välittömässä hallinnassa. Tällaisia voivat olla esimerkiksi asuin- ja liikehuoneistot. Ne on mainittava yhtiöjärjestyksessä vastaavalla tarkkuudella kuin osakehuoneistot.
Muut tilat

Lisäksi yhtiöjärjestyksessä on mainittava muut huonetiloihin rinnastettavat tilat kuten varastotilat. Itsestään selvästi yhtiön hallintaan kuuluvia tiloja kuten kuten porraskäytäviä ja hissikuiluja ei kuitenkaan tarvitse merkitä yhtiöjärjestykseen.
Jos osakehuoneistoon kuuluu vähäinen varasto tai muu vastaava tila, siitä riittää mainita käyttötarkoitus. Yhtiöjärjestyksessä voidaan esimerkiksi mainita, että huoneistoon liittyy varastotila ullakolla tai kellarissa.
Joissain yhtiöissä on ullakko- tai kellarivarastoja, jotka ovat osakkaiden käytössä mutta yhtiön hallinnassa. Ne eivät siten kuulu osakehuoneistoihin. Näiden suhteen on yhtiön omassa harkinnassa, millä tarkkuudella ne merkitään yhtiöjärjestykseen.
Poikkeuksia

Vanhojen asunto-osakeyhtiöiden yhtiöjärjestyksistä saattaa puuttua maininta huoneiston käyttötarkoituksesta. Silloin käyttötarkoitus ilmenee rakennusluvasta. Myös pinta-ala voi olla laskettu nykyisistä määräyksistä poikkeavalla tavalla.
Huoneiston sijainnin voi haluttaessa ilmaista rakennuspiirustukseen tehtävillä merkinnöillä. Tämä tapa on kuitenkin harvinaisempi kuin luettelomainen huoneistoselitelmä.
Huoneistoselitelmässä saattaa olla rakentamattomia huoneistoja. Näin voi käydä esimerkiksi silloin, kun yhtiö on suunniteltu rakennettavaksi vaiheittain, mutta jälkimmäisiä vaiheita ei ole kannattanutkaan rakentaa suhdanteiden heikettyä. Rakentamattomia huoneistoja voidaan merkitä huoneistoselitelmään myös tarkoitukselliseksi, jotta osakkaille voidaan jakaa käyttämätöntä rakennusoikeutta tulevia tarpeita varten.
Muutokset

Huoneistoselitelmää voi muuttaa muuttamalla yhtiöjärjestystä. Se on kuitenkin harvinaista. Muutos voi tulla kyseeseen muun muassa silloin, kun huoneiston käyttötarkoitusta muutetaan, huoneistojen lukumäärä muuttuu tai yhtiössä suoritetaan lisärakentamishankkeita.
Muutos vaatii yhtiökokouksen enemmistön hyväksynnän. Jos yksi osakas haluaa muutoksen oman huoneistonsa huoneistoselitelmään, muiden osakkaiden ei ole pakko hyväksyä muutosta.
Huoneistoselitelmää ei yleensä tarvitse muuttaa sen takia, että jonkin huoneiston huoneiden lukumäärä muuttuu. Osakas saakin tavanomaisesti purkaa huoneiston kevytrakenteisia väliseiniä ja rakentaa uusia väliseiniä, vaikka huoneiden määrä siitä muuttuisikin. Myöskään saunan rakentaminen ei edellytä huoneistoselitelmän muuttamista.
Huoneistojen jakaminen edellyttää huoneistoselitelmän muuttamista. Huoneistojen määrän lisääntyessä yhtiön kunnossapitoriskit kasvavat mm. siksi, että uusiin huoneistoihin rakennetaan uusia vesipisteitä. Jos yhtiössä olisi enemmän asuntoja kuin huoneistoselitelmästä ilmenee, yhtiöjärjestyksestä voisi saada väärän kuvan yhtiön luonteesta. Sitä vastoin huoneistojen yhdistäminen tehdään usein muuttamatta huoneistoselitelmää. Toisin kuin jakaminen, yhdistäminen ei yleensä aiheuta muille osakkeenomistajille lisää kunnossapitokuluja. Näin tehty yhdistäminen voidaan myöhemmin helposti myös purkaa.
Käyttötarkoitus

Huoneistoselitelmässä käyttötarkoitus liikehuoneisto on varsin laaja. Liikehuoneistoa saa lähtökohtaisesti käyttää kaikenlaisessa liiketoiminnassa kuten myymälänä, ravintolana tai työhuoneena.
Jos käyttötarkoitus on liikehuoneistoa rajoitetumpi, huoneistoa ei voi käyttää mihin tahansa liiketoimintaan. Näin ollen myymäläksi määrättyä tilaa ei voi käyttää ravintolana. Jos näin halutaan tehdä, huoneistoselitelmää on muutettava.
Rakennuslupa voi rajoittaa huoneiston käyttötarkoitusta huoneistoselitelmän lisäksi.
Esimerkki

Seuraavassa on esimerkki huoneistoselitelmästä.
3 § Huoneistoselitelmä
Osakkeet tuottavat hallintaoikeuden yhtiön talossa oleviin tiloihin seuraavasti:
| Huoneisto | Kerros | Huoneistotyyppi ja käyttötarkoitus | Pinta-ala m2 | Osakkeet nrot | lukumäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | I | 3 h+k+s, asunto | 98 | 1–98 | 98 |
| B | I | 4 h+k+s, asunto | 112 | 99–210 | 112 |
| C | II | 3 h+k+s, asunto | 98 | 211–308 | 98 |
| D | I | autotalli | 25 | 309–318 | 10 |
| E | I | varasto | 25 | 319–328 | 10 |
Yhtiön välittömään hallintaan jäävät seuraavat tilat:
| Huoneisto | Kerros | Huoneistotyyppi ja käyttötarkoitus | Pinta-ala m2 | Osakkeet nrot | lukumäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F | II | kerhohuone | 70 | yhtiön hallinnassa |  |
Lisäksi yhtiön hallinnassa on ulkoiluvälinevarasto, saunaosasto ja piha-alueella olevat autopaikat.
Folkbladet (Västerbotten)

| Folkbladet |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  päivälehti
ISSN:  ISSN 1104-0238
Levikki:  9 700
Perustettu:  1917
Päätoimittaja:  Erik Isberg
Sitoutuneisuus:  sosiaalidemokraattinen
Kotikunta:  Uumaja
Kotimaa:   Ruotsi
Sivukoko:  tabloidi
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
www.folkbladet.nu
Folkbladet, aikaisemmalta nimeltään Västerbottens Folkblad, on ruotsalainen sanomalehti. Se on perustettu vuonna 1917 ja sen julkaisupaikka sijaitsee Uumajassa. Sanomalehden pääasiallinen levikkialue koostuu Västerbottenin läänistä. Lehti ilmestyy viikon jokaisena päivänä lukuun ottamatta sunnuntaita. Vuonna 2013 lehden levikki oli 9 700.
18. huhtikuuta 2012 Västerbottens Folkblad -nimellä tunnettu lehti vaihtoi nimensä Folkbladetiksi. Samalla muutettiin lehden muotoa ja rakennetta.
Aiheesta muualla

Folkbladetin kotisivut
| n k NTM-konserni |
| --- | --- |
 Corren  Enköpings-Posten  Eskilstuna-Kuriren  Folkbladet  Gotlands Allehanda  Gotlands Tidningar  Katrineholms-Kuriren  Motala & Vadstena Tidning  Norran  Norrbottens-Kuriren  Norrköpings Tidningar  Norrländska Socialdemokraten  Piteå-Tidningen  Södermanlands Nyheter  Upsala Nya Tidning  Vimmerby Tidning  Västerviks-Tidningen