stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Syke (13. tuotantokausi)
Rooleissa > Sivurooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Krista Putkonen-Örn  | … |  Elina Hurskainen    |
|  Mari Perankoski  | … |  Salla Nortamo    |
|  Pedram Notash  | … |  Ufuk ”Uffe” Uzuncarsili    |
|  Juha-Tapio Arola  | … |  Artturi Laine    |
|  Akseli Kouki  | … |  Santeri Valkjärvi    |
|  Janni Hussi  | … |  Vilma Davis    |
|  Kai Vaine  | … |  Kaius Parkkila   |
|  Pihla Maalismaa  | … |  Elsi Nieminen   |
|  Miia Nuutila  | … |  Raila Lehtelä    |
|  Jussi Lampi  | … |  Matti Jalla    |
|  Oskar Töhönen  | … |  Jokke   |
|  Emilia Karilampi  | … |  Meeri Nortamo   |
|  Haiku Tiensuu  | … |  Mikko Rantavuo    |
|  Vilma Viskari  | … |  Martta Rantavuo    |
Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu Ruutu+:ssa | Julkaisu Ruudussa | Ensiesitys Nelosella | Ikäraja / Sisältörajoitukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Luumätä | 25. marraskuuta 2022 | 25. marraskuuta 2022 | 25. marraskuuta 2022 |  /  |
| 1 | Luumätä | 25. marraskuuta 2022 | 25. marraskuuta 2022 | 25. marraskuuta 2022 |  /  |
| 1 | Luumätä | 1. joulukuuta 2022 | 31. toukokuuta 2023 | — |  /  |
| 1 | Luumätä | 2. joulukuuta 2022 | 1. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 2 | Sydän lyö tyhjää | 8. joulukuuta 2022 | 5. kesäkuuta 2023 | — |  /   |
| 2 | Sydän lyö tyhjää | 9. joulukuuta 2022 | 6. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 2 | Sydän lyö tyhjää | 15. joulukuuta 2022 | 7. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 2 | Sydän lyö tyhjää | 16. joulukuuta 2022 | 8. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 3 | Savua aivoissa | 22. joulukuuta 2022 | 12. kesäkuuta 2023 | — |  /   |
| 3 | Savua aivoissa | 23. joulukuuta 2022 | 13. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 3 | Savua aivoissa | 29. joulukuuta 2022 | 14. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 3 | Savua aivoissa | 30. joulukuuta 2022 | 15. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 4 | Vaativa potilas | 5. tammikuuta 2023 | 19. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 4 | Vaativa potilas | 6. tammikuuta 2023 | 20. kesäkuuta 2023 | — |  /   |
| 4 | Vaativa potilas | 12. tammikuuta 2023 | 21. kesäkuuta 2023 | — |  /   |
| 4 | Vaativa potilas | 13. tammikuuta 2023 | 22. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 5 | Ihon alle | 19. tammikuuta 2023 | 26. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 5 | Ihon alle | 20. tammikuuta 2023 | 27. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 5 | Ihon alle | 26. tammikuuta 2023 | 28. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 5 | Ihon alle | 27. tammikuuta 2023 | 29. kesäkuuta 2023 | — |  /  |
| 6 | Samaa puuta | 2. helmikuuta 2023 | 3. heinäkuuta 2023 | — |  /  |
| 6 | Samaa puuta | 3. helmikuuta 2023 | 4. heinäkuuta 2023 | — |  /  |
| 6 | Samaa puuta | 9. helmikuuta 2023 | 5. heinäkuuta 2023 | — |  /  |
| 6 | Samaa puuta | 10. helmikuuta 2023 | 6. heinäkuuta 2023 | — |  /  |
Keskeiset tekijät

Ohjaajat: Toni Laine
Pääkäsikirjoittajat: Anne Prokofjeff
Käsikirjoittajat: Maarit Koskinen, Anna Meling, Antti Okkonen, Sanna Reinumägi, Solina Riekkola ja Melina Voipio
Stooritiimi: Maarit Koskinen, Antti Okkonen, Sanna Reinumägi, Solina Riekkola, Anna Siltala ja Melina Voipio
Kuvaaja: Jyri Hakala
Lavastaja: Inka Uusitalo-Matilainen
Leikkaajat: Jyrki Levä, Teemu Pöllänen ja Jani Viitala
Tuottaja: Lotta Westerberg
Vastaavat tuottajat: Olli Haikka, Marko Talli, Riku Riihilahti ja Tea Panula (Nelonen Media)
Aiheesta muualla

Syke Ruutu-palvelussa
| --- | --- |
Tuotantokaudet:   1. tuotantokausi  2. tuotantokausi  3. tuotantokausi  4. tuotantokausi  5. tuotantokausi  6. tuotantokausi  7. tuotantokausi  8. tuotantokausi  9. tuotantokausi  10. tuotantokausi  11. tuotantokausi  12. tuotantokausi  13. tuotantokausi  14. tuotantokausi  15. tuotantokausi  16. tuotantokausi 
Pääosissa:   Lena Meriläinen  Iina Kuustonen  Tiina Lymi  Leena Pöysti  Antti Luusuaniemi  Lauri Tilkanen  Jarkko Niemi  Matti Ristinen  Jaana Pesonen  Elena Spirina  Carl-Kristian Rundman  Mari Perankoski  Krista Putkonen-Örn  Niina Koponen  Juha-Tapio Arola  Lotta Kaihua  Amelie Blauberg  Senna Vodzogbe  Janne Saarinen  Marius Valtanen  Valtteri Lehtinen  Sebastian Rejman  Jenni Banerjee  Sanna Stellan  Iida-Maria Heinonen  Nicke Lignell  Akseli Kouki  Helmi-Leena Nummela  Janni Hussi  Mikko Nousiainen 
Esityskanavat:   Yle TV2  Yle Areena  Nelonen  Liv  Ruutu / Ruutu+ 
Elokuvat:   Hätätila  Särkynyt sydän
Suraiya

| Suraiya> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Suraiya Jamaal Sheikh
Syntynyt: 15. kesäkuuta 1929 Gujranwala, Punjab, Brittiläinen Intia
Kuollut: 31. tammikuuta 2004 (74 vuotta) Mumbai, Maharashtra, Intia
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  1941–1963
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Suraiya Jamaal Sheikh (15. kesäkuuta 1929 Gujranwala – 31. tammikuuta 2004 Mumbai), tunnettiin etunimellään Suraiya, oli intialainen näyttelijä ja laulaja, joka työskenteli hindinkielisissä elokuvissa. Hän oli suosionsa huipulla 1940-luvun lopussa ja 1950-luvun alussa. Suraiya lopetti uransa vuonna 1963, eikä sen jälkeen juurikaan esiintynyt julkisuudessa.
Valikoitu filmografia

Anmol Ghadi (1946)
Vidya (1948)
Pyar Ki Jeet (1948)
Badi Behan (1949)
Dillagi (1949)
Dastan (1950)
Mirza Ghalib (1954)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suraiya Wikimedia Commonsissa
Suraiya Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Sámoksen Pythagóreio ja Heraion

| Sámoksen Pythagóreio ja Heraion |
| --- | --- |
 Heraionin raunioita.
Maailmanperintökohde
Sijainti:  Pythagóreio, Anatolikí Sámos, Sámos, Pohjois-Egean saaret, Kreikka  37°41′24″N, 26°56′30″E
Kriteerit:  II, III
Tunnusnumero:  595
Valintahistoria
Valintavuosi:  1992
 Pythagóreio
Sámoksen Pythagóreio ja Heraion (kreik. Πυθαγόρειο και Ηραίο Σάμου, Pythagóreio kai Iraío Sámou) on Unescon maailmanperintökohde, joka käsittää Pythagóreion kylän arkeologiset kohteet, jotka ovat antiikin ajan Samoksen kaupungin jäänteitä, sekä samoin antiikin aikaisen Heraionin pyhäkköalueen arkeologisen kohteen. Kummatkin sijaitsevat Sámoksen saarella Kreikassa.
Antiikin Samos oli kaupunkivaltio, joka kukoisti erityisesti 500-luvulla eaa. tyranni Polykrateen aikana. Sen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Pythagóreion kylän paikalla. Heraion oli Hera-jumalattarelle omistettu pyhäkköalue, joka sijaitsi noin kuusi kilometriä kaupungista länteen. Sen temppeli oli yksi kreikkalaisen maailman suurimmista. Kohteen löydökset ajoittuvat neoliittiselta kaudelta 4000/3000-luvulta eaa. roomalaiselle kaudelle saakka.
Kohteet liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1992. Unesco käyttää antiikin Samoksen kaupungin löydöksistä nykyisen kylän nimeä sen katharévousa-muodossa ”Pythagóreion”. Se ei kuitenkaan ole minkään antiikin aikaisen paikan nimi, sillä kylä on nimetty antiikin Samoksesta kotoisin olleen Pythagoraan mukaan vasta vuonna 1955.
Kohteet

Antiikin Samoksen kaupungin ja sen sataman jäänteet, mukaan lukien:
Eupalinoksen tunneli
Samoksen teatteri
Heraion
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sámoksen Pythagóreio ja Heraion Wikimedia Commonsissa
Unescon maailmanperintökohteet Kreikassa
Aigain (nyk. Vergína) arkeologinen alue
Apollon Epikurioksen temppeli Bassaissa
Asklepioksen pyhäkkö Epidauroksessa
Ateenan Akropolis
Athosvuori
Dafnín, Ósios Loukáksen ja Chíoksen Néa Monín luostarit
Delfoin arkeologinen alue
Delos
Filippoin arkeologinen alue
Korfun vanhakaupunki
Metéora
Mykenen ja Tirynsin arkeologiset alueet
Mystraksen arkeologinen alue
Olympian arkeologinen alue
Pátmoksen Chóran kylä, Johannes Teologin luostari ja Ilmestyskirjaluola
Ródoksen keskiaikainen kaupunki
Sámoksen Pythagóreio ja Heraion
Thessalonikin varhaiskristilliset ja bysanttilaiset muistomerkit
Zagórin kulttuurimaisema
Teatterihelinät

Teatterihelinät oli harrastajateatteritapahtuma, joka järjestettiin vuodesta 1996 vuoteen 2016 kahden vuoden välein Posiolla eteläisessä Lapissa.  Teatterihelinöissä teatterin harrastajat pääsivät viikonlopun aikana esiintymään yleisön lisäksi teatterialan ammattilaisraadille, joka antoi palautetta jokaisesta esityksestä. Tapahtuman järjestivät Lapin Nuorison liitto, Opintokeskus kansalaisfoorumi, Posion kunta ja Posion Näyttämö. Niiden muodostama teatteritoimikunta valitsi esitykset tapahtumaan.
Esimerkiksi keväällä 2010 järjestettyihin kahdeksansiin Teatterihelinöihin myytiin 1300 pääsylippua, joka oli tapahtuman siihenastinen yleisöennätys.Tämä rikottiin kaksi vuotta myöhemmin 1400 lipulla. Näissä vuoden 2012 yhdeksänsissä Teatterihelinöissä nähtiin 13 esitystä, joista viisi oli syksyllä 2011 aloittaneen harrastajateatteriohjaajien täydennyskoulutuksen tulosta.
Aiheesta muualla

Lapin Nuorison Liitto
Posion matkailu
Tasavallan presidentti

Tasavallan presidentti tarkoittaa seuraavia:
Suomen tasavallan presidentti, Suomen tasavallan valtionpäämies
Italian tasavallan presidentti (ital. Presidente della Repubblica Italiana), Italian tasavallan valtionpäämies
Ranskan tasavallan presidentti (ransk. Président de la République française), Ranskan tasavallan valtionpäämies
Tasavallan Presidentti, suomalainen yhtye
Tasavallan presidentti, suomalainen televisiosarja.
Tallulah

| Tallulah |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 32°24′33″N, 91°11′29″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Louisiana
Piirikunta:  Madison
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7 km²
 – Josta vettä:  0 km² (0 %)
Korkeus:  26 m
Väkiluku (2000):  9 189
 – Väestötiheys:  1 300,8 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5 (kesäaika UTC-5)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tallulah on Yhdysvaltain kaupunki Louisianassa ja Madisonin piirikunnan pääkaupunki.
United States Census Bureaun mukaan Tallulah'n pinta-ala on 7,0 km², josta kaikki on maata. Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kaupungissa on 9 189 asukasta, 3 016 taloutta ja 2 078 perhettä. Asukastiheys on 459,6/km². Kaupungin asukkaista 23,22 % on valkoisia, 74,79 % afroamerikkalaisia, 0,16 % intiaaneja, 0,19 % aasialaisia, 0,02 % Tyynenmeren saarelaisia, 0,13 % muista roduista ja 1,49 % kahdesta tai useammasta rodusta. Espanjalais- tai latinalaisamerikkalaisperäisiä on asukkaista 2,12 %.
Tunnettuja asukkaita

Son House, muusikko
Jimmy Jones, koripalloilija
James Silas, koripalloilija
Sámoksen arkeologinen museo

| Sámoksen arkeologinen museo Αρχαιολογικό Μουσείο Σάμου |
| --- | --- |
 Sámoksen arkeologisen museon uusi rakennus.
Tyyppi:  arkeologinen museo
Sijainti:  Sámoksen kaupunki, Anatolikí Sámos, Sámos, Pohjois-Egean saaret, Kreikka
Koordinaatit:  37°45′16″N, 26°58′43″E
 fiSámoksen arkeologinen museo 
   
Sámoksen arkeologinen museo (myös Vathýn arkeologinen museo; kreik. Αρχαιολογικό Μουσείο (Βαθέως) Σάμου, Archaiologikó Mouseío (Vathéos) Sámou) on arkeologinen museo Sámoksen kaupungissa Sámoksen saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.
Museo toimii kahdessa rakennuksessa Sámoksen kaupungin keskustassa lähellä Sámoksen kunnantaloa ja Pyhän Spyridonin kirkkoa. Vanhempi museorakennus, joka tunnetaan nimellä Pascháleio Archeiofylakeío, on valmistunut vuonna 1912. Sitä vastapäätä sijaitseva uudempi rakennus, jossa ovat nykyisin merkittävimmät veistoslöydöt, valmistui vuonna 1987. Sámoksella toimii myös Pythagóreion arkeologinen museo.
Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu esineitä antiikin Samoksen kaupungin kaivauksilta ja erityisesti Heraionista, jonka vaiheiden kautta saaren historiaa pääosin esitellään. Löytöjä on myös muista paikoista eri puolelta saarta. Museoesineisiin lukeutuu muun muassa suuri määrä Heraioniin lahjoitettuja arkaaisen kauden veistoksia, sekä hauta- ja votiivireliefejä, pienoispatsaita, keramiikkaa, käyttöesineitä, aseita ja piirtokirjoituksia. Myöhäisimmät esineet ovat varhaiselta bysanttilaiselta kaudelta.
Merkittävimpiin esineisiin lukeutuvat muun muassa suurikokoinen Samoksen kuros eli 5,5 metriä korkea, Heraioniin johtaneelta pyhältä tieltä löydetty kuros-patsas noin ajalta 580–560 eaa.; Heraionista löydetty niin kutsuttu Geneleos-ryhmä, johon on alun perin kuulunut kuusi hahmoa, ajalta 560–540 eaa.; lakonialainen norsunluinen reliefi, joka esittää Perseusta ja Medusaa, 600-luvulta eaa.; naista esittävä marmoripatsas, joka on Kheramyeen votiivilahja Heralle, ajalta 570–560 eaa.; puinen alastonta naista esittävä figuriini noin 600–500-luvulta eaa.; ratsastajaa esittävä pronssiveistos ajalta 530–520 eaa.; hevosen pronssinen rintapanssari, jonka kuvitus esittää Heraklesta ja Kerberosta; sekä Chórasta löydetty alastonta nuorukaista esittävä reliefi 400-luvulta eaa.
Museon vanha rakennus.
Samoksen kuros, n. 580–560 eaa.
Toisen kuroksen jäänteet, 500-luku eaa.
Geneleos-ryhmä, n. 560–540 eaa.
Arkaaisen kauden veistoksia.
Hellenistisen ja roomalaisen kauden veistoksia.
Hellenistisen ja roomalaisen kauden veistoksia.
Keramiikkakokoelmaa.
Votiiviesineiden kokoelmaa.
Votiiviesineiden kokoelmaa.
Krateeri, 600-luku eaa.
Omistuskirjoituksen osa puisesta votiivilahjasta, 500-luku eaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sámoksen arkeologinen museo Wikimedia Commonsissa
Tallukka-jahti

Tallukka-jahti
Tallukka-jahti 
on Päijännepurjehduksen kiertopalkinto yleiskilpailun tasoitetuin ajoin voittaneelle. Palkinnon on lahjoittanut Hotelli Tallukka vuonna 1988. Tasoituslukujärjestelmä käytetään SPL:n hyväksymiä järjestelmiä.
Yleiskilpailun voittajat

Taulukossa on ilmoitettu vuosiluvun lisäksi kipparin nimi, kipparin edustaman seura, veneen nimi ja tyyppi sekä LYS-aika että veneen LYS-luku ja osallistujien lukumäärä.
2009, Jyri Lehtinen HeiPS, Auvo Over 33, 12:47:16 LYS-urheiluvene 1,42, 126 venettä
2008, Kauko Kanninen HeiPS, Celavie Wind 328, 22.07.41 LYS 1,20, 149 venettä
2007, Joni Inkala OM, Optiminäkö Synsam UFO 28, 18.48.10 LYS-urheiluvene 1,38, 168 venettä
2006, Janne Heikkilä LPS, Banzai H-vene, 19.19.54 LYS 1,07, 157 venettä
2005, Janne Heikkilä LPS, FENNIA H-vene, 12.52.05 LYS 1,07, 142 venettä
2004, Antti Niiniranta TPS, Patu Melges 24, 16.44.23 LYS-urheiluvene 1,36, 162 venettä
2003,
2002, Aaro Lehtinen HeiPS, Auvo Still 900, 16:11:57 LYS-3 1,15, 163 venettä
2001, Aaro Lehtinen HeiPS, Auvo Still 900, 16.49.39 LYS-3 1,15, 137 venettä
2000
1999
1998, Osmo Tissari KuoPS, Tuulentie Jokker 27, 111 venettä
1997
1996
1995
1994
1993
1992
1991
1990
1989
1988
Talouselvytys

Talouselvytys tarkoittaa pyrkimystä lisätä kansantalouden kysyntää (kulutusta tai investointeja), yleensä taantuman tai laman kääntämiseksi nousuun.
Taloustieteen vallitsevan uusklassisen katsannon mukaan keskeistä on riittävän alhainen rahan korko. Tällöin vähemmänkin tuottavat investoinnit muuttuvat kannattaviksi, kun niihin saa lainarahaa mainittua tuottoa alemmalla korolla. Siten yritysten ja ihmisten kannattaa investoida enemmän. Ks. rahapolitiikka.
Keynesiläiset korostavat finanssipoliittista elvytystä, jossa pienennetään julkisen talouden ylijäämää tai kasvatetaan sen alijäämää, siis esimerkiksi valtio ottaa velkaa. Tämä tehdään yleensä keventämällä verotusta ja/tai lisäämällä julkisia menoja, esimerkiksi julkisia investointeja, julkista kulutusta ja tulonsiirtoja, mm. tukiaisia ja sosiaaliturvaa. Tällaisia tukiaisia voivat olla myös pelastuspaketit kaatumassa oleville yrityksille, esimerkiksi useiden autotehtaiden pelastuspaketit vuosien 2008–2009 finanssikriisissä Yhdysvalloissa.
Argumentteja elvytystä vastaan

Kuuluisan taloustieteilijän Joseph Schumpeterin mukaan vain markkinoiden spontaani toipuminen kriisistä on kestävää, kun taas valtion elvytys "lisää vikasäätöön uuden vikasäädön, joka sekin pitää purkaa, mikä uhkaa taloutta uudella kriisillä." Finanssikriisin 2008–2009 syinä olivat liika halpa luotto, liika velkaantuminen ja liiat huonot investoinnit. Elvytys tarkoittaa, että hallitukset yrittävät "parantaa" kriisin "vieläkin halvemmilla luotoilla, suuremmalla velkaantumisella sekä huonojen investointien ja ylituotannon tukemisella ja suojelemisella – asuntosektorilla, autoteollisuudessa ja kaikkialla siltä väliltä".
Tauno Ranta

Tauno Ranta (25. huhtikuuta 1920 Turku – 10. marraskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen taloustieteilijä. Hän toimi Suomen työnantajain keskusliiton johtajana vuosina 1963–1976 ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtajana vuosina 1976–1983. Vuosina 1962–1963 Tauno Ranta oli Yhdistyneiden Kansankuntien asiantuntijana perustamassa Indonesian tilastolaitosta.
Ranta valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteen kandidaatiksi toisena Suomessa vuonna 1946 ja seuraavana vuonna hän oli mukana perustamassa Valtiotieteen Kandidaattien Yhdistystä.
Talous-Osakekauppa

Talous-Osakekauppa oli suomalainen vuosina 1901–1995 toiminut tukkukaupan yritys, joka perustettiin alun perin palvelemaan suomenkielisiä kuluttajia ja vähittäiskauppiaita.
Perustava kokous pidettiin Fennia-hotellissa tammikuussa vuonna 1902. Johtajaksi valittiin rautakauppias Aug. H. Soini. Talous-Osakekaupan toiminta alkoi 1902 Helsingin Mikonkadulla ja tukkuliikkeen varastot olivat Katajanokalla. Talous-Osakekauppa harjoitti siirtomaatavaroiden sekä kangas- ja lyhyttavaran tukkukauppaa. Asiakkaina oli alkuvaiheessa Helsingin ja Uudenmaan vähittäiskauppiaita.
Sotavuosien jälkeen Talous-Osakekauppa perusti omia myymälöitään ja alkoi toimia myös kahvila-, ravintola- ja konditoria-alalla. Talous-Osakekaupasta tuli pörssiyhtiö 1948, mutta osakkeiden vähäisen kaupan vuoksi yhtiö oli pois pörssistä vuosina 1952–1957. Yhtiön osake-enemmistö oli 1922–1979 Hariman suvun hallussa. Vuonna 1960 Talous-Osakekaupalle valmistui uusi pääkonttori ja varasto Herttoniemeen Abraham Wetterintie 6:een. Tämä rakennus purettiin vuonna 2010.
Kymmenvuotisjaksolla 1972–1982 Talous-Osakekaupan osakkeen arvo nousi noin 35 prosenttia vuodessa, inflaatiokorjattuna 22 prosenttia, ja yritys maksoi vuosittain osinkoa yli kuusi prosenttia. Vuonna 1979 Talous-Osakekaupan osake-enemmistö siirtyi Leipurien Tukku Oy:lle. Eka-yhtymä osti vuonna 1987 Talous-Osakekaupalta helsinkiläisravintolat Budapest, Mistral, Pohjantuuli, Viherkulma ja Viisi Pataa. Talous-Osakekaupan ravintoloita olivat 1970-luvun puolivälissä myös Tullinpuomi, Mechelininkadun Kerhonen ja ravintola Myllylampi Vihdin Nummelassa. Ketjusta käytettiin tuolloin nimeä Tunnelma-ravintolat.
Leipurien Tukun valtataistelu vuonna 1988 johti siihen, että Talous-Osakekauppa siirtyi Tukon omistukseen. Talous-Osakekauppa toimi sitten Tukon tytäryhtiönä vuoteen 1995 saakka, jolloin se sulautettiin Tukoon.
Aiheesta muualla

Talous-Osakekaupan pääkonttori Vuorikatu 16, Helsinki, Helsingin kaupunginmuseo (Finna)
Tainai

| Tainai (胎内市) |
| --- | --- |
 Nakajō-festivaali
 lippu:  symboli
 Tainain sijainti Niigatan prefektuurissa
 Tainai
 Koordinaatit: 38°03′35″N, 139°24′37″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Hokuriku tai Kōshin’etsu
Prefektuuri:  Niigatan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  264,89 km²
Väkiluku (06/2020):  28 687
 – Väestötiheys:  108,3 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Mänty ja liljakanukka
 – Kukka:  Tulppaani
 – Lintu:  Aasiankeisarikalastaja
 
 http://www.city.tainai.niigata.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tainai (jap. 胎内市, Tainai-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Niigatan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Tainaijoen varrella. Pitkänomaisen muotoinen kaupunki ulottuu Japaninmeren rannikolta itään Iidevuorille ja rajautuu kaakossa Yamagatan prefektuuriin. Tainaissa on 28 687 asukasta (kesäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 264,89 neliökilometriä.
Tainai on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Nakajōn maaseutukaupunki ja Kurokawan kyläkunta. Nimensä se otti Tainaijoelta. Edo-kaudella kaupungin keskustan muodostava Nakajō kehittyi Yonezawa-kaidō-tiereitin postiasemana. Taishō-kaudella 1900-luvun alussa alueelta löytyi maaöljyä, sittemmin toisen maailmansodan jälkeen myös maakaasua, ja sinne sijoittui kemian- ja elektroniikkateollisuutta. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla viljellään riisiä, leikkokukkia, soijapapuja, vihanneksia ja tupakkaa sekä tuotetaan naudanlihaa.
Tainain rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu Oppō-jin buddhalainen temppeli, jonka pagodi on valittu Japanin tärkeäksi kulttuuriomaisuudeksi. Matkailijoita kaupunkiin houkuttelevat vuoristoalueet laskettelu- ja patikointimahdollisuuksineen. Kaupungissa toimii myös Tainai-onsenin kuuma lähde. Osa kaupungin alueesta Iidevuorilla kuuluu Bandain–Asahin kansallispuistoon. Tainaita palvelee JR Higashi-Nihonin Uetsu-päälinja.
Kuvia

Kukkapelto Tainaissa
Oppō-jin temppeli
Tainaigawan patojärvi
Nakajōn rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tainai Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Teikkaus

Teikkaus on eri urheilulajeissa käytetty tapa valita pelin aloittaja.
Jalkapallossa ja amerikkalaisessa jalkapallossa teikkaus suoritetaan usein kolikonheitolla, jossa vierasjoukkueen kapteeni saa arvata, kumpi kolikon puoli, kruuna vai klaava, jää yläpuolelle tuomarin heittäessä kolikkoa. Jalkapallossa oikein arvannut vieraskapteeni saa valita ottelun aloituksen tai kumpaan maaliin hyökätään ensimmäisellä puoliajalla. Jos hän arvaa väärin, tämän valinnan tekee vastajoukkueen kapteeni. Teikkauksen voittajan valinnasta riippuen toinen joukkue aloittaa pelin tai valitsee kumpaan maaliin hyökkää.
Pool- ja karabiljardeissa molemmat pelaajat (tai molempien joukkueiden valitsemat edustajat) lyövät yhtä aikaa omaa palloa ylälinjan takaa alapäätyvalliin. Teikkauksen voittaa se, jonka pallo jää lähimmäksi yläpäätyvallia. Pallo saa koskettaa yläpäätyvallia, mutta se ei saa koskettaa sivuvallia, mennä pussiin tai koskettaa alapäätyvallia useammin kuin kerran. Pallo ei myöskään saa pysähtyä ylemmäs kuin yläpäätyvallilinjalle (esimerkiksi kulmapussin suulle).
Pesäpallossa teikkausta kutsutaan nimellä hutunkeitto.
Synti

Aadamin ja Eevan syntiinlankeemus Rembrandtin etsauksessa vuodelta 1638.
Synti tarkoittaa erityisesti Lähi-idässä syntyneissä suurissa uskonnoissa eli juutalaisuudessa, kristinuskossa ja islamissa Jumalan tahdon vastaista tekoa tai toimintaa. Kristinuskossa puhutaan tekosynnin lisäksi syntiinlankeemuksesta johtuvasta perisynnistä eli ihmisen olemukseen kuuluvasta turmeltuneisuudesta.
Kirkkoisä Augustinuksen esittämällä Raamatun tulkinnalla oli merkittävä vaikutus kristilliseen käsitykseen synnistä. Kristinuskon eri kirkkokuntien välillä on toisistaan poikkeavia käsityksiä siitä, mitä synti tarkoittaa. Katolilaisuus, ortodoksisuus ja protestantismi korostavat erilaisia piirteitä synnin luonteesta. Ortodoksinen kirkko ei hyväksy perisyntioppia samalla tavalla kuin katolinen kirkko tai luterilaisuus.
Syntiä tarkoittavat sanat Raamatussa

Uusi testamentti ja Vanhan testamentin kreikankielinen käännös käyttävät synnistä useimmiten sanaa hamartia. Alkukielellä sana merkitsee erehdystä, tieltä eksymistä, maalin ohi ampumista ja jumalallisen lain rikkomista. Kristillisissä tulkinnoissa painotetaan merkitystä, joka viittaa Jumalan asettamia käskyjä, asetuksia, lakia tai järjestystä rikkovien tekojen toteuttamiseen tai motiivien edistämiseen ajatuksin tai toimin. Sanojen merkitysalue on usein laajempi kuin, mitä Uuden testamentin suomennoksessa on pystytty tuomaan esille.
Seuraavassa luettelossa on käsitelty kreikan kielen sanoja, jotka Raamatussa on käännetty synniksi.
Agnoema, liukastuminen, kompastuminen, tarkoittaa vahingossa tehtyä pahaa.
Anomia, lain rikkominen.
Asebeia, aktiivinen toiminta Jumalaa vastaan.
Hamartia tarkoittaa ohiampumista tai osumattomuutta, kun epäonnistutaan tarkoittamalla hyvää, mutta sitten huomataan, että tehdäänkin pahaa.
Ofeilima merkitsee velkaa laiminlyömisestä, väärämielisyydestä, sopimuksen rikkomisesta tai muusta vastaavasta.
Parabasis viittaa lain rikkomiseen kiertämällä oikea.
Parakon tarkoittaa tottelemattomuutta, mutta viittaa myös väärin kuulemiseen.