stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
KHL-kausi 2014–2015
Runkosarja > Itäinen konferenssi

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ak Bars Kazan  | 60 | 34 | 6 | 6 | 14 | 169 | 115 | +54 | 120 |
| 2 |  Sibir Novosibirsk  | 60 | 34 | 3 | 3 | 20 | 176 | 125 | +51 | 111 |
| 3 |  Metallurg Magnitogorsk  | 60 | 32 | 8 | 5 | 15 | 174 | 129 | +45 | 117 |
| 4 |  Avangard Omsk  | 60 | 30 | 5 | 8 | 17 | 172 | 139 | +33 | 108 |
| 5 |  Barys Astana  | 60 | 24 | 6 | 9 | 21 | 170 | 165 | +5 | 93 |
| 6 |  Salavat Julajev Ufa  | 60 | 25 | 3 | 5 | 27 | 158 | 173 | -15 | 86 |
| 7 |  Traktor Tšeljabinsk  | 60 | 21 | 8 | 7 | 24 | 144 | 154 | -10 | 86 |
| 8 |  Avtomobilist Jekaterinburg  | 60 | 21 | 5 | 8 | 26 | 134 | 147 | -13 | 81 |
| 9 |  Admiral Vladivostok  | 60 | 20 | 8 | 4 | 28 | 162 | 172 | -10 | 80 |
| 10 |  Neftehimik Nižnekamsk  | 60 | 17 | 8 | 6 | 29 | 165 | 199 | -34 | 73 |
| 11 |  Lada Toljatti  | 60 | 16 | 8 | 4 | 32 | 130 | 158 | -28 | 68 |
| 12 |  Jugra Hanty-Mansijsk  | 60 | 14 | 7 | 8 | 31 | 134 | 176 | -42 | 64 |
| 13 |  Metallurg Novokuznetsk  | 60 | 10 | 10 | 3 | 37 | 115 | 190 | -75 | 53 |
| 14 |  Amur Habarovsk  | 60 | 11 | 3 | 6 | 40 | 117 | 207 | -90 | 45 |
Karen O

| Karen Lee Orzolek |
| --- | --- |
 Karen O esiintymässä vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. marraskuuta 1978 (ikä 45) Busan, Korean tasavalta
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Karen O
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2000–
Tyylilajit:  indie rock, art punk
Soittimet:  kosketinsoitin 
Yhtyeet:  Yeah Yeah Yeahs Native Korean Rock
Levy-yhtiöt:  Interscope Records 
Aiheesta muualla
karenomusic.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Karen O (oikealta nimeltään Karen Lee Orzolek, s. 22. marraskuuta 1978 Busan, Korean tasavalta) on yhdysvaltalainen muusikko, ja Yeah Yeah Yeahs -yhtyeen vokalisti. Vuonna 2008 Karen perusti oman sivuprojektin, joka kantaa nimeä Native Korean Rock.
Kaurajauho

Kaurajauho on kauran jyvistä höyryssä kypsytetyistä ja litistetyistä kaurahiutaleista valmistettu jauho, jota valmistetaan eri karkeusasteina. Sen leivontaominaisuudet ovat huonot, koska se ei muodosta sitkoa. Sitä voidaan käyttää vehnäjauhoon sekoitettuna tai sellaisenaan esimerkiksi velleihin tai elintarviketeollisuudessa kekseihin. Kaurajauho sopii sekä makeiden kakkujen että leipien valmistamiseen. Jauhossa on runsaasti proteiinia ja ravintokuitua.
Kapys

Kapys oli kreikkalaisessa mytologiassa useamman eri miespuolisen henkilön nimi.
Assarakoksen poika ja Themisteen puoliso, joka oli Ankhiseen isä ja siten Aineiaan isoisä..
Troijalainen, joka varoitti muita kaupunkilaisia olemaan tuomatta kreikkalaisten jälkeensä jättämää Troijan puuhevosta kaupungin muurien sisäpuolelle, vaan kehotti sen sijaan joko työntämään sen mereen, polttamaan tai edes testaamaan keihäille hevosen onttoutta piilopaikkojen varalta.
Aineiaan jälkeläinen ja Alba Longan kuningas.
Kauraka Kauraka

Kauraka Kauraka (1951–1997) oli cookinsaarelainen kirjailija. Hän syntyi Rarotongalla, Cookinsaarten pääsaarella. Kauraka opiskeli muun muassa Fidžillä ja Havaijilla. Hän julkaisi kuusi runokokoelmaa englannin ja rarotongan kielillä. Kaurakan kuoltua vuonna 1997 hänet haudattiin Manihikin atollille.
Kauhajoen kaupungintalo

| Kauhajoen kaupungintalo> Kauhajoen kunnantalo |
| --- | --- |
 Kauhajoen kaupungintalon eteläpääty Prännärintieltä nähtynä.
Osoite:  Hallintoaukio
Sijainti:  Keskusta
Koordinaatit:  62°25′26″N, 022°10′27″E
Rakennustyyppi:  kaupungintalo
Valmistumisvuosi:  1983
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto Sipinen Oy
Rakennuttaja:  Kauhajoen kunta
Käyttäjä:  Kauhajoen kaupunki ja Kauhajoen vesihuolto
Julkisivumateriaali:  punatiili, punainen graniitti ja valkoiseksi maalattu puu
Bruttoala:  6 200 m²
Tilavuus:  21 100 m³
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kauhajoen kaupungintalo on vuonna 1983 rakennettu rakennus Kauhajoen keskustassa. Kaupungintalon suunnitteli Kauhajoen kunnan järjestämän kutsukilpailun voittaja Arkkitehtitoimisto Sipinen vuonna 1981. Rakennuksen julkisivut on valmistettu punaisesta graniitista, punatiilesta ja valkoiseksi maalatusta puusta. Talon pulpettikatot ovat tiilipintaisia. Rakennuksen bruttoala on 6 200 m² ja hyötyala 4 100 m². Tilavuus on 21 200 m³. Rakennuksessa on kolmikerroksinen keskushalli, jossa sijaitsevat kokoushuoneet, ruokala ja valtuustosali.
Kaupungintalo on rakennettu 1950-luvulla rakennetun vanhan Arkkitehtitoimisto Lappi-Seppälä-Martaksen suunnitteleman kunnantalon (nykyisin Kauhajoen kansalaisopisto) viereen.
Aiheesta muualla

Arkkitehtitoimisto Sipinen Oy: Kauhajoen kaupungintalo
Kauhajoen kaupungintalon länsipääty.
Jousiammunta olympialaisissa

Jousiammunta on ollut olympialaisten ohjelmassa vuodesta 1972 lähtien. Tätä ennen laji oli kuulunut olympiaohjelmaan vuosina  1900, 1904, 1908 ja 1920. Vuoden 1920 jälkeen laji poistettiin olympiaohjelmasta yhteneväisten kansainvälisten sääntöjen puuttumisen takia, eikä laji ollut olympiaohjelmassa vuosien 1924–1968 olympialaisissa. Kansainvälinen jousiammuntaliitto perustettiin vuonna 1931 ja sen tavoitteena oli tuoda laji takaisin olympialaisiin. Tavoite toteutui vasta vuonna 1972. Olympialaisten jousiammuntaa hallinnoi lajin kattojärjestö, kansainvälinen jousiammuntaliitto. Nykymuotoisen jousiammunnan menestynein maa olympialaisissa on Etelä-Korea.
Tapahtumat

Vuosina 1900–1920 jousiammunnan kilpailuvalikoima oli varsin runsas ja kilpailutapahtumat vaihtelivat joka vuosi. Vuodesta 1972 lähtien lajissa on kilpailtu yhdessä henkilökohtaisessa kilpailussa ja joukkuekilpailussa. Tapahtumat on erikseen sekä miehille että naisille. Tokion kisoissa 2021 oli ensimmäistä kertaa ohjelmassa sekajoukkuekilpailu.
Tapahtumat > Modernit tapahtumat

|  Jousiammunta 1972–> Kilpailut |  Jousiammunta 1972–> 72 |  Jousiammunta 1972–> 76 |  Jousiammunta 1972–> 80 |  Jousiammunta 1972–> 84 |  Jousiammunta 1972–> 88 |  Jousiammunta 1972–> 92 |  Jousiammunta 1972–> 96 |  Jousiammunta 1972–> 00 |  Jousiammunta 1972–> 04 |  Jousiammunta 1972–> 08 |  Jousiammunta 1972–> 12 |  Jousiammunta 1972–> 16 |  Jousiammunta 1972–> 20 |  Jousiammunta 1972–> 24 |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |  Jousiammunta 1972–>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miesten yksilökilpailu | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Miesten joukkuekilpailu | - | - | - | - | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten yksilökilpailu | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten joukkuekilpailu | - | - | - | - | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Sekajoukkuekilpailu | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Tapahtumat yhteensä | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Mitalitaulukko

| Jousimmunnan olympiamitalit> Sija | Jousimmunnan olympiamitalit> Maa | Jousimmunnan olympiamitalit> Kultaa | Jousimmunnan olympiamitalit> Hopeaa | Jousimmunnan olympiamitalit> Pronssia | Jousimmunnan olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Etelä-Korea | 27 | 9 | 7 | 43 |
| 2 |  Yhdysvallat | 14 | 10 | 9 | 33 |
| 3 |  Belgia | 11 | 7 | 3 | 21 |
| 4 |  Ranska | 7 | 11 | 7 | 25 |
| 5 |  Italia | 2 | 3 | 4 | 9 |
| 6 |  Iso-Britannia | 2 | 2 | 5 | 9 |
| 7 |  Kiina | 1 | 6 | 2 | 9 |
| 8 |  Neuvostoliitto | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 9 |  Suomi | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 9 |  Ukraina | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 11 |  Alankomaat | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 12 |  Australia | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 13 |  Espanja | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 |  Turkki | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 15 |  Japani | 0 | 3 | 4 | 7 |
| 16 |  Kiinan Taipei | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 16 |  Saksa | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 18 |  Ruotsi | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 18 |  Venäjän olympiakomitea | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 20 |  Meksiko | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 21 |  Puola | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 21 |  Venäjä | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 23 |  Indonesia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 24 |  Yhdistynyt joukkue | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Yhteensä | Yhteensä | 71 | 66 | 61 | 198 |
Päivitetty: 14.11.2023
Lähde: Olympic Analytics – Medals by Countries – Archery olympanalyt.com. Viitattu 14.11.2023. (englanniksi)
Kaurakiisseli

Kaurakiisseli on eteläkarjalainen hivenen hapan perinnejälkiruoka, joka keitetään kaurahiutaleista tai kaurajauhosta ja vedestä. Se syödään joko lämpimänä maidon ja voisilmän kanssa tai kylmänä maidon tai marjamehun kanssa. Virossa samankaltaisesta ruoasta käytetään nimitystä kearakile.
Kiisselin valmistus aloitetaan sekoittamalla litraan kädenlämpöistä vettä 5 desilitraa kaurajauhoja tai 6 desilitraa kaurahiutaleita. Seoksen hapattamiseksi siihen lisätään tilkka piimää tai pieni määrä hiivaa tai ruisleipäpalanen, ja annetaan sen liota runsas vuorokausi. Seos siivilöidään ja siihen lisätään teelusikallinen ruokasuolaa. Liemen rakenteen kiinteyttämiseksi siihen voi lisätä hivenen perunajauhoa, ja sitten seosta kuumennetaan koko ajan sekoittaen, kunnes se kiehuu. Kiisseliä voi ohentaa lisäämällä siihen kiehuvaa vettä, jotta siitä saadaan hieman venyvää.
Keinutan kaikua

Keinutan kaikua on Laulu-Miesten tallenne vuodelta 2001. Kuoroa johtaa tallenteella sen taiteellinen johtaja, professori Matti Hyökki. Äänitys on tehty yhteistyössä Yleisradion kanssa ja julkaistu koodilla Laulu-Miehet LMCD 101.
Sisällys

Ukko kultainen kuningas, säv. Heino Kaski (1885 - 1957)
Anastettu armahani
Nyt on kaikki kallistunna
Unen kehto
Jos missä kuljen
Savu sininen, säv. Yrjö Kilpinen (1892 - 1959)
Kesäyö
Häät niityllä
Kevättunnelma, säv. Tauno Pylkkänen (1918 - 1980)
Sadun saari
Keinutan kaikua (L. Onerva),  säv. Aarre Merikanto (1893 - 1958)
Juhannus (Eino Leino)
Keinu (Aleksis Kivi)
Vanha Kauko (V.A. Koskenniemi)
Ilta, säv. Väinö Raitio (1891 - 1945)
Laulu kevätyössä
Tuutulaulu, säv. Timo Mikkilä (1912 - 2006)
Rannalla itkijä, säv. Arvo Räikkönen (1906 - 1978)
Kansansävelmä
Orava
Mie ko avvaan arku kannen
On suuri sun rantas autius
Siniruusu, säv. Uuno Klami (1900 - 1961)
Miehet meren
Silta, säv. Martti Turunen (1902 - 1979)
Kaipuu
Nyt lähteä mun täytyy
Suomalainen rukous
Kadonnut venhe
Serenaadi
Iltalaulu
Kajaanin maalaiskunta

| Kajaanin maalaiskunta Kajana landskommun> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kajaani |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Lääni:  Oulun lääni
Kuntanumero:  206
Hallinnollinen keskus:  Teppana
Perustettu:  
– emäpitäjä:  Paltamo
Liitetty:  1977
– liitoskunnat:  Kajaani Kajaanin maalaiskunta
– syntynyt kunta:  Kajaani
Pinta-ala:   km²   (1.1.1976)
– maa:  1 020,0 km²
Väkiluku:  10 791   (31.12.1976)
– väestötiheys:  10,52 as./km²
Kajaanin maalaiskunta (lyh. Kajaanin mlk, ruots. Kajana landskommun) oli Kainuussa sijainnut Suomen kunta. Kajaanin maalaiskunta liitettiin pakkoliitoksella Kajaanin kaupunkiin vuonna 1977. Liitos vahvisti olennaisesti Kajaanin asemaa Kainuun maakunnan keskuksena. Kajaanin maalaiskunnan naapurikuntia olivat Kajaani, Paltamo, Sotkamo, Sonkajärvi, Vaala ja Vuolijoki.
Historiaa

Paltamon emäseurakunnasta erotettiin Hyrynsalmen kirkkoherrakunta 1786. Samalla lakkautettiin pieni ja kitulias Kajaanin kaupunkiseurakunta.
Kajaanin maalaiskunnan voidaan perustellusti sanoa kuuluneen Paltamon emäpitäjään ainakin vuoteen 1786. Tällöin Paltamon emäseurakunnasta erotettiin yhteinen Kajaanin kaupunki- ja maaseurakunta. Siihen kuuluivat Kajaanin kaupungin alueen lisäksi Jormuan, Kuluntalahden, Kivimäen, Mainuan, Lehtovaaran, Murtomäen ja Vuottolahden kylät.
Vuonna 1835 Kajaanin maaseurakuntaan liitettiin aiemmin Sotkamoon kuuluneet Lahnasjärven ja Raudanveden kylät.
Vuonna 1865 säädettiin uusi kunnallisasetus. Yhteisestä kunnallishallinnosta Kajaanin maaseurakunta ja Paltamo erotettiin 1870. Jotkut katsovat eron tapahtuneen 1869.
Maalaiskunnasta liitettiin Vuottolahden kylä 1897 samana vuonna perustettuun Säräisniemestä erotettuun Vuolijoen kappeliseurakuntaan. Vuolijoen kunta toimi vuosina 1915–2006.
Aiemmin Paltamoon kuuluneet Paltaniemen, Uudenkylän (myöhemmin Nakertaja) ja Kirkkoahon (Linnantaus) kylät liitettiin Kajaanin maalaiskuntaan 1954.
Kajaanin maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin Kylmä ja Parkinniemi 1967.
Kunnan keskus muodostui kaupungin keskustaajaman osaksi Kajaaninjoen pohjoisrannalle Teppanaan, minne muutti ihmisiä myös Kajaanin kaupungista. Myöhemmin taajama-asutus laajeni itään Kuurnaan ja pohjoiseen Komiaholle.
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Kajaanin maalaiskunnan taajamat olivat Heinisuo (501 asukasta), osa Kajaanin keskustaajamasta (2 544 asukasta), Linnantaus (228 asukasta), Nakertaja (1 428 asukasta) ja Paltaniemi (220 asukasta). Näistä Kajaanin keskustaajama sijaitsi pääosin Kajaanin kaupungin puolella.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kajaanin maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.
| Kajaanin maalaiskunnan väestönkehitys 1880–1975 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1880 | 1880 |    | 2 353 | 2 353 |
| 1890 | 1890 |    | 2 783 | 2 783 |
| 1900 | 1900 |    | 3 124 | 3 124 |
| 1910 | 1910 |    | 3 329 | 3 329 |
| 1920 | 1920 |    | 3 373 | 3 373 |
| 1930 | 1930 |    | 4 379 | 4 379 |
| 1940 | 1940 |    | 4 423 | 4 423 |
| 1950 | 1950 |    | 5 962 | 5 962 |
| 1960 | 1960 |    | 9 702 | 9 702 |
| 1970 | 1970 |    | 9 929 | 9 929 |
| 1975 | 1975 |    | 10 672 | 10 672 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuonna 1915 Kajaanin maalaiskunnasta liitettiin Vuolijokeen alue, jossa oli 578 asukasta. Vuonna 1954 Kajaanin maalaiskuntaan liitettiin Paltamosta alue, jossa oli 1 653 asukasta.
Aiheesta muualla

Kajaanin maalaiskunnan vaiheita (Arkistoitu – Internet Archive).
Kajaanin aluemuutokset vuosina 1915–2007. Kartassa näkyvillä Kajaanin maalaiskunnasta Vuolijokeen vuonna 1915 liitetty alue, maalaiskunnan Paltamosta 1954 saamat alueet, sekä maalaiskunnasta kaupunkiin vuonna 1967 liitetyt alueet.
Katarri

Katarri (lat. catarrhus) on lääketieteen ja eläinlääketieteen termi, joka tarkoittaa limakalvon tulehdustilaa riippumatta sijaintipaikasta ja taudin kestosta (krooninen tai akuutti katarri). Tunnettuja katarraalisia sairauksia ovat mahakatarri (catarrhus gastricus), keuhkokatarri (catarrhus bronchialis), harvinaisemmin käytetty myös virtsarakon tulehduksesta (catarrhus vesicalis). Heinänuhasta on myös käytetty nimeä catarrhus aestivalis. Hevosella tunnetaan catarrhus sacci aerophori eli hevosen ilmapussintulehdus. Termi on pyritty korvaamaan modernimmilla ja täsmällisemmillä ilmaisuilla.
Katarzyna Popowa-Zydroń

Katarzyna Popowa-Zydroń (s. 30. huhtikuuta 1948 Sofia) on puolalainen pianisti.
Popowa-Zydroń valmistui Zbigniew Śliwińskin luokalta Gdańskin Stanisław Moniuszko -musiikkiakatemiasta vuonna 1973 ja jatkoi opintojaan Alexander Jennerin luokalla Wienin musiikin ja esittävien taiteiden yliopistossa. Hänet palkittiin Alessandro Casagrande -kilpailussa Ternissä vuonna 1975, ja hänelle annettiin samana vuonna kunniamaininta Varsovan Frédéric Chopin -pianokilpailussa. Popowa-Zydroń on työskennellyt professorina Gdańskin sekä Bydgoszczin musiikkiakatemioissa ja pitänyt mestarikursseja. Hänen opiskelijoidensa joukossa on ollut vuoden 2005 Chopin-kilpailun voittaja Rafał Blechacz. Popowa-Zydroń on toiminut pianokilpailujen tuomaristoissa Puolassa ja muualla; vuonna 2015 hän johti Chopin-kilpailun tuomaristoa.
Popowa-Zydroń on pianistina keskittynyt erityisesti Wolfgang Amadeus Mozartin, Ludwig van Beethovenin, Franz Schubertin, Robert Schumannin, Frédéric Chopinin, Claude Debussyn ja Béla Bartókin ohjelmistoihin. Lisäksi hän on kantaesittänyt puolalaisia nykyteoksia. Hän on ollut aktiivinen myös kamarimusiikin parissa. Hänen saamiensa palkintojen ja tunnustusten joukossa on ollut Polonia Restituta -ritarikunnan komentajanristi.
Karen Melchior

| Karen Melchior |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 Tanska 2019–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1980 (ikä 43) Gentofte, Tanska
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton
Muut puolueet:  Radikaali Venstre (2019–2022)
Aiheesta muualla
karenmelchior.eu
Karen Melchior (s. 15. lokakuuta 1980 Gentofte) on tanskalainen sitoutumaton poliitikko ja europarlamentaarikko Uudistuva Eurooppa -ryhmässä vuodesta 2019. Hän oli vuoteen 2022 saakka Radikaalin Venstren jäsen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karen Melchior Wikimedia Commonsissa
Karen Melchior Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Karurin piirikunta

Karurin piirikunta (tamiliksi கரூர் மாவட்டம், Karūr māvaṭṭam) on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Eroden ja Namakkalin piirikuntiin, idästä Tiruchirappallin piirikuntaan, etelästä Dindigulin piirikuntaan ja lännestä Tiruppurin piirikuntaan.
Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 064 493 asukasta.
Kamara

Kamara voi viitata seuraaviin:
Sana

Kamara, vanha suomalainen sana, joka tarkoittaa kovaa pintakerrosta, kuorta tai nahkaa
Musiikki

Kamara, suomalainen yhtye
Paikka

Kamára, kylä Léroksen saarella Kreikassa
Lato pros Kamara eli Kamara, antiikin aikainen kaupunki Kreetalla
Galeriuksen kaari, antiikin aikainen kaari Thessalonikissa Kreikassa, tunnetaan myös nimellä Kamára
Etunimi

Kamara Bacchus, brittiläinen näyttelijä
Kamara Ghedi, romanialainen näyttelijä
Kamara James, yhdysvaltalainen olympiamiekkailija
Sukunimi

Alhaji Kamara, sierraleonelainen jalkapalloilija
Alpha B. Kamara, sierraleonelainen juoksija
Alvin Kamara, yhdysvaltalainen jalkapalloilija
Amara Kamara, yhdysvaltalainen jalkapalloilija
Boubacar Kamara, ranskalainen jalkopalloilija
Chris Kamara, brittiläinen jalkapalloilija ja kommentaattori
Diomansy Kamara, senegalilainen jalkapalloilija
Glen Kamara, suomalainen jalkapalloilija
Kei Kamara, sierraleonelainen jalkapalloilija
Lansana Kamara, sierraleonelainen jalkapalloilija
Malvin Kamara, brittiläinen jalkapalloilija
Ola Kamara, norjalainen jalkapalloilija
Paul Kamara, sierraleonelainen toimittaja ja ministeri
Samura Kamara, sierraleonelainen poliitikko ja ekonomisti
Sheku Kamara, brittiläinen jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kamara”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kevin Jackson

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | 82 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Varna 1991 | 82 kg |  |
|  Kultaa | Atlanta 1995 | 82 kg |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Havanna 1991 | 82 kg |  |
|  Kultaa | Mar del Plata 1995 | 82 kg |  |
| Pan-Amerikan mestaruuskilpailut  | Pan-Amerikan mestaruuskilpailut  | Pan-Amerikan mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Colorado Springs 1990 | 82 kg |  |
|  Kultaa | 1991 | 82 kg |  |
Kevin Andre Jackson (s. 25. marraskuuta 1964 Highland Falls, New York) on yhdysvaltalainen painivalmentaja, entinen vapaapainija, olympiavoittaja, maailmanmestari, Pan-Amerikan kisojen voittaja ja Pan-Amerikan mestari.
82 kilogramman painoluokassa paininut Jackson voitti painijanurallaan vapaapainissa olympiakultaa Barcelonassa 1992, kaksi maailmanmestaruutta, kaksi Pan-Amerikan kisojen kultaa ja kaksi Pan-Amerikan mestaruuskilpailujen kultamitalia.
Jackson on toiminut uransa jälkeen painivalmentajana ja on valmentanut Yhdysvaltain vapaapainimaajoukkuetta. Vuonna 2005 hänet nimettiin kansainväliseen painin hall of fameen.
Kevin Hatcher

| Kevin Hatcher> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. syyskuuta 1966 (ikä 58) Detroit, Michigan
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  191 cm
Paino:  105 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1984–2001
Seurat:  Washington Capitals Dallas Stars Pittsburgh Penguins New York Rangers Carolina Hurricanes
NHL-varaus:  17. varaus, 1984 Washington Capitals
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.World Cup  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.World Cup  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.World Cup  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | World Cup 1996 |  |  |
Kevin Hatcher (s. 9. syyskuuta 1966 Detroit, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi NHL:ssä 17 kautta vuodesta 1984 vuoteen 2001. Hän pelasi urallaan Washington Capitalsissa, Dallas Starsissa, Pittsburgh Penguinsissa, New York Rangersissa sekä Carolina Hurricanesissa. Hän on Derian Hatcherin vanhempi veli.
Jääpallon Suomensarja 1956

| Jääpallon Suomensarja 1955–1956 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  28
Nousseet joukkueet:  VPS ja LrPT
Pudonneet joukkueet:  MiPK, Mikkelin Mikot, TMP ja Lohjan Louhi
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  Maakuntasarja
  ← 1955 :  1957 → 
Jääpallon Suomensarja kaudella 1955-1956 pelattiin nelilohkoisena. Suomen Palloliitto ja Työväen Urheiluliitto yhdistivät jääpallosarjansa, jolloin osallistuvia joukkueita oli 28. Lohkovoittajat selviytyivät mestaruussarjan karsintoihin karsimaan kahdesta paikasta kauden 1956-1957 jääpallon mestaruussarjaan.
Sarjataulukko > Lohko 1

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mikkelin Palloilijat | 7 | 6 | 0 | 1 | 40–14 | 12 |
| Varkauden Pallopojat | 7 | 5 | 1 | 1 | 35–14 | 11 |
| Savonlinnan Pallokerho | 7 | 4 | 1 | 2 | 29–25 | 9 |
| Savonlinnan Työväen Palloseura | 7 | 2 | 3 | 2 | 24–22 | 7 |
| Varkauden Työväen Palloilijat | 7 | 3 | 1 | 3 | 26–25 | 7 |
| Joensuun Palloseura | 7 | 2 | 1 | 4 | 20–24 | 5 |
| Mikkelin Pallo-Kissat | 7 | 1 | 1 | 5 | 19–44 | 3 |
| Mikkelin Mikot | 7 | 0 | 0 | 7 | 11–36 | 0 |
Sarjataulukko > Lohko 2

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaasan Palloseura | 4 | 3 | 1 | 0 | 31–8 | 7 |
| Seinäjoen Palloseura | 4 | 3 | 1 | 0 | 25-4 | 7 |
| Rauman Pallo | 4 | 1 | 1 | 2 | 8–22 | 3 |
| Vaajakosken Pallo | 4 | 1 | 1 | 2 | 8–25 | 3 |
| Oulun Pallo-Veikot | 4 | 0 | 0 | 4 | 3–16 | 0 |
Sarjataulukko > Lohko 3

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lappeenrannan Pallotoverit | 5 | 5 | 0 | 0 | 20–8 | 10 |
| Imatran Pallo | 5 | 3 | 1 | 1 | 17–6 | 7 |
| Viipurin Reipas | 5 | 2 | 1 | 2 | 17–15 | 5 |
| Lappeenrannan Pallo | 5 | 2 | 0 | 3 | 17–13 | 4 |
| Helsingin Jyry | 5 | 1 | 0 | 4 | 10–22 | 2 |
| Kouvolan Urheilijain Palloilijat | 5 | 1 | 0 | 4 | 16–33 | 2 |
Sarjataulukko > Lohko 4

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Palloseura | 7 | 6 | 0 | 1 | 30–7 | 12 |
| Helsingin Ponnistus | 7 | 5 | 1 | 1 | 23–11 | 11 |
| Turun Pyrkivä | 7 | 5 | 0 | 2 | 22–18 | 10 |
| Pargas Idrottsförening | 7 | 4 | 0 | 3 | 21–30 | 8 |
| Helsingin IFK | 7 | 2 | 2 | 3 | 21–24 | 6 |
| Peli-Peikot, Käpylä | 7 | 1 | 1 | 5 | 22–30 | 3 |
| Työväen Mailapojat | 7 | 1 | 1 | 5 | 12–21 | 3 |
| Lohjan Louhi | 7 | 1 | 1 | 5 | 13–23 | 3 |