stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keihäskalat

| Keihäskalat |
| --- | --- |
 Keihäskala (Anotopterus pharao)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Auloppikalat Aulopiformes
Heimo::  Keihäskalat  Anotopteridae  Fowler, 1936
Katso myös
   Keihäskalat Wikispeciesissä   Keihäskalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keihäskalat (Anotopteridae) on auloppikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Atlantista, Tyyneltämereltä ja Eteläiseltä jäämereltä.
Lajit ja anatomia

Keihäskalojen heimoon kuuluu yksi suku ja kolme lajia. Lajit ovat keihäskala (Anotopterus pharao), A. vorax ja A. nikiparini. Eräissä lähteissä keihäskaloja ei pidetä omana heimonaan vaan ne luetaan joko barrakudinoihin (Paralepididae) tai purjeliskokaloihin (Alepisauridae).
Ruumiinrakenteeltaan keihäskalalajit ovat pitkiä ja hoikkia. Kooltaan ne voivat kasvaa noin metrin mittaisiksi. Heimon kaloilla ei ole selkäevää, mutta niillä on hyvin kehittynyt rasvaevä. Muut evät ovat kooltaan pieniä. Tyypillinen piirre on suurikokoinen pää, suu ja pitkät leuat. Suussa on useita isokokoisia hampaita. Keihäskaloilla ei ole uimarakkoa. Lajeilla ei ole suomuja ja ne ovat nuorina hopeanharmaita ja vanhempana mustia. Keihäskalat ovat hermadrodiitteja ja niillä on sekä koiraiden että naaraiden sukupuolielimet.
Levinneisyys ja elintavat

Keihäskaloja tavataan erityisesti kylmistä vesistä Atlantista, Tyynestämerestä ja Eteläisestä jäämerestä. Ne elävät niin lähellä pintaa kuin aina 1 200 metrin syvyydessäkin. Heimon lajit ovat petokaloja, jotka saalistavat ravinnokseen muita kaloja.
Georg Branting

Georg Branting 1930-luvulla.
Georg Branting (21. syyskuuta 1887 Tukholma – 6. heinäkuuta 1965 Tukholma) oli ruotsalainen poliitikko ja juristi. Hän toimi sosiaalidemokraattien valtiopäiväedustajana vuosina 1932–1961.
Juristina Branting toimi syytettyjen avustajana useissa työväenliikkeen aktiiveja vastaan käydyissä oikeudenkäynneissä myös Ruotsin ulkopuolella. Hän oli puolustusasianajanana muun muassa amerikanitalialaisten anarkistien Saccon ja Vanzettin tapauksessa 1921 sekä Suomen suuressa kommunistijutussa 1923–1924. Suomen kommunistijutusta Branting kirjoitti myös kirjan Oikeudenkäyttö Suomessa, joka julkaistiin käännettynä vuonna 1925.
Espanjan sisällissodan aikana kansainvälisten prikaatien pohjoismainen pataljoona nimettiin Brantingin mukaan.
Branting harrasti nuorena miekkailua ja osallistui Tukholman olympialaisiin vuonna 1912.
Georg Brantingin vanhemmat olivat pääministeri Hjalmar Branting ja kirjailija Anna Branting.
Máret Sárá

| Máret Sárá> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1947
Ammatti:  opettaja, toimittaja, kirjailija ja tutkija
Máret Sárá (s. 1947) on Norjan Kaarasjoella asuva pohjoissaamelainen opettaja, toimittaja, kirjailija ja tutkija, joka on edistänyt pohjoissaamen kielen ja saamelaisnaisten asemaa.
Sárá on toiminut saamelaisessa naisliikkeessä. Hän oli pääsihteerinä Saamelaisneuvoston vuonna 1985 järjestämässä seminaarissa perinteisissä ammateissa toimineiden saamelaisnaisten aseman ja työllisyyden parantamiseksi. Seminaaria varten Sárá oli koonnut raportin, josta naisten näkymätön asema saamelaisjärjestöjen tuolloisissa johtotehtävissä kävi ilmi. Hän oli myös yksi saamelaisen naisjärjestön Sáráhkka, Sámi nissonorganisašuvdna perustajista (1988). Järjestön perustamiskokoukseen osallistui 120 naista.
Sárá on kirjoittanut oppikirjoja sekä kerännyt muun muassa leikkejä ja sananlaskuja kirjaksi. Hän on esimerkiksi pohjoissaamenkielen Eatnigiella-oppikirjasarjan (1987–1999) toinen kirjoittaja. Hänelle myönnettiin saamelainen Gollegiella-kielipalkinto vuonna 2010 yhdessä Lajla Mattsson Maggan kanssa. Vuonna 2016 uutisoitiin Sárán kokoamasta pohjoissaamenkielisestä kirjasta luonnonkasvien käyttämiseksi ruoka- ja lääkekasveina (Luođu láhjit : borramuš- ja dálkkasšattut, 2012).
Teoksia

(tässä vain osa)
Máret Sárá & Nina Afanasjeva (kirjoittajat) & Jevgeni Jushkov (kääntäjä): Samer i Russland 1917-2017 : Sámit Ruoššas 1917-2017.  Kárášjohka : ČálliidLágádus, 2017. ISBN 978-82-8263-198-3. (norjaksi) ja (pohjoissaameksi)
Máret Sárá Luođu láhjit : borramuš- ja dálkkasšattut (Luonnon lahjat : ruoka- ja lääkekasvit). Kárášjohka : Davvi Girji, 2012. 208 s. ISBN 978-82-7374-779-2. (pohjoissaameksi)
Máret Sárá Árvádusat (Arvoitukset). Kárášjohka : Davvi girji cop., 2006. ISBN 82-7374-644-5. (pohjoissaameksi)
Kirsten Pope & Máret Sárá Eatnigiella-oppikirjasarja (1987-1999)
Keetmanshoop

| Keetmanshoop (ǂNuǂgoaes) |
| --- | --- |
 Keetmanshoopin kirkko
 vaakuna
 Keetmanshoop
 Koordinaatit: 26°34′26″S, 18°08′05″E 
Valtio:   Namibia
Alue:  ǁKaras
Väkiluku (2023):  27 862
Aikavyöhyke:  UTC+1
Motto::  Laborando vincimus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keetmanshoop on kaupunki ǁKarasin alueella eteläisessä Namibiassa. Se sijaitsee TransNamibin Windhoekin ja Upingtonin välisen rautatien varrella. Se on saanut nimensä Johann Keetmanin mukaan, joka oli saksalainen teollisuusmagnaatti ja Keetmanshoopin hyväntekijä.
Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan Keetmanshoopissa oli 27 862 asukasta.
Historia

Ennen siirtomaa-aikaa Keetmanshoop tunnettiin nimillä ǂNuǂgoaes ja Swartmodder, jotka molemmat tarkoittavat ‘mustaa suota’, ja viittasivat paikalla olleeseen lähteeseen. Ensimmäinen valkoinen uudisasukas, Guilliam Visagie, saapui tänne vuonna 1785. Helmikuussa 1850 Kharoǃoanin klaani (Keetmanshoopin namat) erosi punaisesta kansasta, joka oli namojen tärkein heimo, ja he asettuivat asumaan Keetmanshoopiin. Vuonna 1860 Reinin lähetys perusti tänne lähetysaseman voidakseen käännyttää paikalliset namat kristinuskoon. Ensimmäinen lähetyssaarnaaja, Johann Georg Schröder, saapui Keetmanshoopiin 14.4.1866, ja tätä pidetään nykyisin Keetmanshoopin perustamispäivänä. Lähetysasema nimettiin saksalaisen kauppiaan ja Reinin lähetyksen johtajan Johann Keetmanin mukaan, sillä hän tuki lähetystyötä taloudellisesti. Hän ei itse koskaan käynyt Keetmanshoopissa.
Huomattavia rakennuksia

Reinin lähetyksen kirkko rakennettiin vuonna 1895, ja nykyään rakennuksessa toimii myös museo. Se julistettiin historialliseksi monumentiksi vuonna 1978, ja se on tunnettu maamerkki. Siinä yhdistyvät uusgotiikka ja afrikkalainen kivi, ja se on yksi maan arkkitehtuurin mestariteoksista ja merkittävä ja suosittu turistinähtävyys. Muita merkittäviä rakennuksia ovat  Schützenhaus (‘ampujien talo’, 1905–07), Keetmanshoopin rautatieasema (1908) ja Keisarillinen postitoimisto (nykyään turisti-informaatiopiste, 1910).
Kaupungin lähellä sijaitsee kaksi viinipuu (Aloidendron dichotomum) -metsää, joista toinen on kansallinen muistomerkki ja merkittävä turistinähtävyys. Lähellä sijaitsee myös Nauten pato.
Kaupungissa on J. Stephanus Stadium -niminen stadion, jolla pelaa kotiottelunsa Namibian valioliigan jalkapallojoukkue Fedics United F.C.
Keetmanshoop on myös merkittävä karakullampaiden kasvatuksen keskus.
Politiikka

Keetmanshoopia hallinnoi kaupunginvaltuusto, jossa on seitsemän valtuutettua.
Namibian vuoden 2010 paikallisvaaleissa voiton vei SWAPO, joka sai noin 48% äänistä. Tulokset olivat seuraavat:
| Keetmanshoopin paikallisvaalit 2010> Puolue | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2010> Äänimäärä | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2010> Ääniosuus | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2010> Paikkoja | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2010>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 1 524 | 48,3% |  |  |
| Rally for Democracy and Progress | 1 093 | 34,6% |  |  |
| Democratic Party of Namibia | 302 | 9,6% |  |  |
| DTA | 219 | 6,9% |  |  |
| Hylättyjä ääniä | 18 | 0,6% | – |  |
| Yhteensä | 3 156 | 100% | 7 |  |
Lähde ei kerro valtuutettujen määriä.
Vuoden 2015 paikallisvaaleissa SWAPO sai paljon suuremman voiton. Tulokset olivat seuraavat:
| Keetmanshoopin paikallisvaalit 2015> Puolue | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2015> Äänimäärä | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2015> Ääniosuus | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2015> Paikkoja | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2015>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 2 337 | 71,1% | 5 |  |
| DTA | 538 | 16,4% | 1 |  |
| Rally for Democracy and Progress | 186 | 5,7% | 1 |  |
| Republican Party of Namibia | 141 | 4,3% | 0 |  |
| Democratic Party of Namibia | 52 | 1,6% | 0 |  |
| Workers Revolutionary Party | 35 | 1,1% | 0 |  |
| Yhteensä | 3 289 | 100% | 7 |  |
Vuoden 2020 vaalit voitti Landless People's Movement. Alla vaalitulokset:
| Keetmanshoopin paikallisvaalit 2020> Puolue | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2020> Äänimäärä | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2020> Ääniosuus | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2020> Paikkoja | Keetmanshoopin paikallisvaalit 2020>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Landless People's Movement | 3 619 | 62,9% | 5 |  |
| SWAPO | 1 648 | 28,6% | 2 |  |
| Independent Patriots for Change | 259 | 4,5% | 0 |  |
| Popular Democratic Movement | 227 | 3,9% | 0 |  |
| Yhteensä | 5 753 | 100% | 7 |  |
Maantiede > Ilmasto

Keetmanshoop kuuluu Köppenin ilmastoluokituksessa kuumaan aavikkoilmaston (BWh). Kesät ovat pitkiä ja erittäin kuumia ja talvet lämpimiä. Keskimääräinen vuosittainen sademäärä on 159 mm. Keetmanshoop on yksi kaikkein aurinkoisimmista paikoista maan päällä. Auringonpaistetta saadaan yli 3.870 tuntia vuosittain eli 10.7 tuntia päivittäin eli 87% päivänvalon ajasta. Keskilämpötila on 21,1°C, ja keskimääräinen korkein lämpötila 28.8°C ja keskimääräinen alin lämpötila 13.3°C. Ilmastoa luonnehtii auringonpaiste ja kuivuus sekä melko lämmin ilma vuoden ympäri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keetmanshoop Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Keetmanshoop
Saksan Lounais-Afrikan postimerkki, joka on leimattu Keetmanshoopissa vuonna 1899.
Keisarillinen postitoimisto
Patsas Keetmanshoopissa.
Käännös suomeksi
Luettelo eniten tuottaneista elokuvista

Tuulen viemää oli kaikkein eniten tuottanut elokuva 25 vuoden ajan, ja inflaatiokorjattuna se on tuottanut enemmän kuin mikään muu elokuva.
Elokuvat tuottavat tuloja useista eri tulolähteistä mukaan lukien teatterinäytöksistä, DVD- ja Blu-ray -myynnistä, esittämisoikeuksista televisiossa ja markkinoinnista. Elokuvateattereiden lipputulot ovat kuitenkin tärkein ja pääasiallinen mittari, kun määritellään elokuvan menestystä. Tämä johtuu vanhan käytännön lisäksi siitä, että lipputulotiedot ovat helposti saatavilla verrattuna muihin tulolähteisiin. Tämä luettelo listaa kaikkien aikojen eniten lipputuloja saaneet elokuvat ja elokuvasarjat, ja näyttää miten lipputulot ovat kasvaneet ajan myötä. Luettelo ei listaa muista tulolähteistä saatuja tuloja.
Perinteisesti sotaelokuvat, musikaalit ja historialliset draamat ovat olleet kaikkein suosituimpia genrejä, mutta 2000-luvulla elokuvasarjat ovat menestyneet parhaiten. Kaksi kahdeksasta Harry Potter -elokuvasta ja kaikki Peter Jacksonin Keski-Maahan sijoittuvat elokuvat ovat viidenkymmenen menestyneimmän elokuvan joukossa, minkä lisäksi Transformers ja Pirates of the Caribbean ovat olleet suosittuja. Myös supersankarielokuvat kiinnostavat elokuvayleisöä: DC Comicsin Teräsmies ja Batman sekä Marvel Comicsin sarjakuviin perustuvat elokuvat, kuten Hämähäkkimies, X-Men ja Marvel Cinematic Universen elokuvat, ovat menestyneet pääosin hyvin. Kymmenen tuottaneimman elokuvan joukosta vain kolme, James Cameronin ohjaamaa elokuvaa Titanic, Avatar ja Avatar: The Way of Water ovat sellaisia, joita ei ole sovitettu aiemmin olemassa olleesta materiaalista. Myös animaatioelokuvat ovat suosittuja: Disney on menestynyt elokuvilla Frozen – huurteinen seikkailu (kaikkein eniten tuottanut animaatioelokuva) ja Leijonakuningas, minkä lisäksi yhtiön Pixar-elokuvista Toy Story -elokuvat ja Nemoa etsimässä ovat saaneet eniten suosiota.
Vaikka inflaatio on kuluttanut pois useimpien 1960- ja 1970-luvun elokuvien menestyksen, tuolta ajalta on olemassa elokuvasarjoja, jotka saavat edelleen uusia elokuvia. Esimerkiksi uusia Teräsmies, James Bond ja Star Trek -elokuvia julkaistaan ajoittain, samalla kun Tähtien sota ja Apinoiden planeetta -elokuvasarjat herätettiin eloon pitkän tauon jälkeen; myös Indiana Jones teki menestyksekkään paluun valkokankaalle kahdenkymmenen vuoden tauon jälkeen. Jotkut tuottaneimman elokuvan titteliä hallinneista vanhemmista elokuvista eivät kykene kilpailemaan nykyelokuvien kanssa, vaikkakin niiden tuotto on nykyrahassakin huomattava. Esimerkiksi Tuulen viemää, joka oli kaikkein eniten tuottanut elokuva 25 vuoden ajan, ei mahdu edes 50 parhaan joukkoon, mutta inflaatiokorjattuna se olisi yhä kaikkein eniten tuottanut elokuva. Kaikki tuotot on ilmaistu Yhdysvaltain dollareilla niiden nimellisillä arvoilla ellei toisin mainita.
Eniten tuottaneet elokuvat – inflaatiokorjattu lista

| Sij>  | Nimi | Maailmanlaajuinen tuotto   (2022 $) | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tuulen viemää | $4 192 000 000 | 1939 |
| 2 | Avatar | $3 824 000 000 | 2009 |
| 3 | Titanic | $3 485 000 000 | 1997 |
| 4 | Tähtien sota | $3 443 000 000 | 1977 |
| 5 | Avengers: Endgame | $3 165 000 000 | 2019 |
| 6 | Sound of Music | $2 884 000 000 | 1965 |
| 7 | E.T. | $2 815 000 000 | 1982 |
| 8 | Kymmenen käskyä | $2 665 000 000 | 1956 |
| 9 | Tohtori Živago | $2 526 000 000 | 1965 |
| 10 | Star Wars: The Force Awakens | $2 491 000 000 | 2015 |
Tuottoisimpana olleet elokuvat

| Vuosi | Nimi | Ennätystuotto | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1915 | Kansakunnan synty | 5 200 000 $ |  |
| 1940 | Tuulen viemää | 32 000 000 $ |  |
| 1966 | Sound of Music | 114 600 000 $ |  |
| 1971 | Tuulen viemää | 116 000 000 $ |  |
| 1972 | Kummisetä | 127 600 000–142 000 000 $ |  |
| 1976 | Tappajahai | 193 700 000 $ |  |
| 1978 | Tähtien sota | 410 000 000 / 268 500 000 $ |  |
| 1982 | Tähtien sota | 530 000 000 $ |  |
| 1983 | E.T. | 619 000 000–664 000 000 $ |  |
| 1993 | Jurassic Park | 914 691 118 $ |  |
| 1998 | Titanic | 1 843 201 268 $ |  |
| 2010 | Avatar | 2 789 679 794 $ |  |
| 2019 | Avengers: Endgame | 2 796 274 401 $ |  |
Aiheesta muualla

Eniten tuottaneet elokuvat Box Office Mojossa (englanniksi)
Eniten tuottaneet elokuvat Internet Movie Databasessa (IMDb.com) (englanniksi)
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista

Tämä on luettelo Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjan jaksoista. Suomessa sarja on nimetty yhdeksi kokonaisuudeksi, Muumilaakson tarinoita, vaikka kyseessä on tuotannollisesti kaksi eri sarjaa, jotka ovat tuotantojärjestyksessä Tanoshii Mūmin Ikka (jaksot 1–78) ja Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki (jaksot 79–104). Sarjasta on kaksi suomenkielistä versiota: alkuperäinen, Yleisradion 1990-luvulla tuottama ja toinen, MTV:n vuonna 2017 tuottama. Jaksojen nimet ovat yhtä lukuun ottamatta erilaiset näissä kahdessa versiossa. Jotkin sarjan kertomukset on jaettu kahteen tai kolmeen peräkkäiseen jaksoon. Yleisradion esittämä versio sarjasta käsitti vain 101 kaikkiaan 104:stä jaksosta, mutta MTV:n versio sisältää kaikki jaksot.
Jaksojen suomalainen järjestys vastaa alkuperäistä japanilaista järjestystä, paitsi että Muumipapan muistelmat I ja Noitakävelyä ovat vaihtaneet paikkaa keskenään, kuten myös Muumipapan muistelmat III ja Muumipeikko ja linnut. MTV:n versiossa jaksoista 3, 4, 6 ja 40 on leikattu pätkiä pois.
Kaikki Suomessa esitetyt jaksot on julkaistu VHS:nä ja DVD:nä. Yleisradion version VHS- ja DVD-julkaisuissa jaksot eivät ole kronologisessa vaan temaattisessa järjestyksessä, MTV:n version DVD-julkaisuissa järjestys on pääosin kronologinen.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja

Jaksot 1–78 kuuluvat Tanoshii Mūmin Ikka -sarjaan.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja > 1. Muumilaakson kevät / Kevät saapuu Muumilaaksoon

Muumit heräävät keväällä talviunestaan, ja Muumipeikko ystävineen löytää vuoren huipulta suuren, mustan silinterihatun. Hattu ei olekaan mikä tahansa hattu, vaan se muuttaa kananmunankuoret pilviksi ja Muumipeikon kummituseläimeksi kesken piilosilla olon. Muumit päättävät heittää sen jokeen.
Hattu paljastuu myöhemmin Taikurin hatuksi.
Ensimmäisessä jaksossa esiintyvät hahmoista Muumipeikko, Muumipappa, Muumimamma, Pikku Myy, Nuuskamuikkunen, Nipsu ja Niiskuneiti. Myös Niisku ja Hemuli esiintyvät ohimennen.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja > 2. Taikurin hattu / Taikahattu

Nuuskamuikkunen löytää jälleen salaperäisen hatun, joka on ajautunut hiekkasärkälle ja tehnyt vedestä vadelmamehua. Nuuskamuikkunen saa selville, että hattu kuuluu Taikurille. Hän tekee Muumipeikon kanssa Muurahaisleijonalle kepposen, minkä jälkeen hattu piilotetaan Muumitalon kellariin. Pikku Myy kuitenkin laittaa uteliaisuudessaan hattuun langanpätkän, joka muuttuu suureksi köynnöskasviksi. Taikuri saapuu paikalle ja pelastaa Muumitalon joka on kokonaan kasvin peitossa.
Tämä jakso on ensimmäinen, jossa Taikuri esiintyy. Jakso eroaa muista Taikurin esiintymisistä sarjassa siten, että tässä jaksossa Taikurin pantteri puhuu.
Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Muumipeikko näkee unta.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja > 3. Rannalta löytynyt hylky / Hylky rannalla

Muumipapan kirjoitustyö kangertelee, kuten myös Niiskun lentohärvelin teko. Pian he saavat kuitenkin muuta pohdittavaa, kun Muumipeikko ystävineen löytää rannalta lähes ehjän hylyn ja he ryhtyvät kunnostamaan sitä. Samaan aikaan Hemuli pohtii uutta keräilykohdetta postimerkkien sijaan, ja päättää lopulta kerätä kasveja.
Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Niiskulla ja Hemulilla on merkittävämpi esiintyminen.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja > 4. Tervetuloa hattivattien saarelle / Autiolla saarella

Muumien vene lasketaan vihdoin vesille, ja Muumit ystävineen purjehtivat kaukaiselle saarelle. Myrsky kuitenkin yllättää, ja he joutuvat viettämään yönsä saarella. Saaren pienet asukkaat kiukustuvat, kun Hemuli anastaa niiden ilmapuntarin.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja > 5. Hattivattien salaisuudet / Hattivatteja ja aarteenetsintää

Myrskyn aikaan hattivatit tulevat hakemaan takaisin ilmapuntariaan, minkä seurauksena Niiskuneidin hiukset kärventyvät. Myrskyn jälkeen aamulla hattivatit lähtevät saarelta pois ja Muumit etsivät rannalta myrskyn tuomaa hylkytavaraa. Muumipeikko ihastuu löytämäänsä laivan keulakuvaan, ja Nuuskamuikkunen löytää kultaa.
Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Nipsu ei esiinny. Lisäksi kyseessä on ensimmäinen jakso, jossa ei olla lainkaan Muumilaaksossa. Nipsua ei nähdä myöskään jaksoissa ”Taikasiemeniä valtamerestä”, ”Viidakon kätköissä”, ”Muumipeikko pelastaa tiikerit”, ”Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu”, ”Talven vieraita”, ”Majakka syttyy”, ”Keskitalven kokko”, ”Muumipeikko rakentaa talon”, ”Kuplia”, ”Äidinrakkaus” ja ”Taiteilijoita Muumilaaksossa”. Nipsu ei myöskään puhu lainkaan jaksossa ”Lampun henki” eikä Suomen televisiossa esittämättömässä jaksossa ”Hurja merirosvo”.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja > 6. Pikkuruiset vieraat / Tiuhti ja Viuhti

Pikku Myy tekee kepposia Posteljoonille, mutta onneksi Myyn sisko, Mymmeli, tulee vihdoin takaisin Muumilaaksoon hermolomansa jälkeen. Häntä seuraavat Tiuhti ja Viuhti, kaksi pikkuruista, pelokasta vierasta, jotka raahaavat suurta matkalaukkua. He majoittuvat peloissaan Muumitaloon. Muumilaaksoon on tulossa toinenkin yllätysvieras, Mörkö.
Tässä jaksossa nähdään ensimmäistä kertaa Tiuhti ja Viuhti, Posteljooni, Poliisimestari, Mymmeli ja Mörkö.
Tämä on myös sarjan ensimmäinen jakso jossa Niiskuneiti ei esiinny. Kaksi muuta jaksoa, joissa hän ei esiinny, ovat ”Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu” ja ”Talven vieraita”. Niiskuneiti ei myöskään puhu lainkaan jaksossa ”Muumipappa kaipaa vaihtelua”.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja > 7. Matkalaukku / Arvoituksellinen matkalaukku

Muumipeikko näkee painajaista Möröstä. Muumipappa rauhoittelee häntä, kertoen Mörön olevan kiinnostunut pelkästään Tiuhdista ja Viuhdista. Muumiperhe yrittää saada selville, miksi Mörkö jahtaa heitä, mutta he eivät kerro muuta kuin että heidän mukana oleva suuri matkalaukku on se mitä Mörkö haluaa. Nuuskamuikkunen ehdottaa, että Niiskuneiti voisi puhua Tiuhdille ja Viuhdille. Niiskuneiti utelee Tiuhdilta ja Viuhdilta matkalaukun sisältöä, joka näyttäisi kuuluvan Mörölle. Muumit valmistautuvat Mörön paluuseen ja Muumimammalla on suunnitelma sen hätyyttämiseksi. Hän antaa Mörölle Muumipeikon näkinkengän, jonka hän sai lahjaksi Niiskuneidiltä. Myöhemmin Muumipeikko löytää Tiuhdin ja Viuhdin kanssa rannalta toisen samanlaisen, eikä aio paljastaa sitä Niiskuneidille.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja > 8. Taikurin taika / Taikuri ja kuningasrubiini

Muumipeikko etsii rannalta kaunista keulakuvaa tuloksetta. Tiuhti ja Viuhti näyttävät masentuneelle Muumipeikolle matkalaukkunsa sisällön, mistä tämä piristyy jälleen. Muumimamman käsilaukku katoaa ja sen löydyttyä hän järjestää suuret juhlat, joihin saapuu myös yllätysvieras, Taikuri.
Useat sarjassa toistuvasti esiintyvistä nimettömistä Muumilaakson asukkaista nähdään ensi kerran tämän jakson juhlakohtauksessa.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja > 9. Näkymätön lapsi / Ninni on näkymätön

Eräänä sateisena iltana Tuu-tikki tuo Muumeille näkymättömän Ninni-tytön, joka muuttui näkymättömäksi tätinsä ilkeyden takia. Tuu-tikki uskoo Muumien lempeyden muuttavan hänet jälleen näkyväksi. Hän alkaakin pikkuhiljaa palautua, mutta Haisulin kohtaaminen sienimetsällä ei tiedä hyvää.
Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Tuu-tikki ja Haisuli esiintyvät. Tämä on myös ensimmäinen jakso, jossa Nuuskamuikkunen ei esiinny.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja > 10. Ninni saa hymynsä takaisin / Ninni näkyy jälleen

Näkymätön Ninni on jo päätä vaille näkyvissä, kun Muumipeikko ja muut lähtevät hänen kanssaan leikkimään piilosta metsään. Valitettavasti Haisuli aikoo tehdä Ninnistä pankkirosvon ja telkeää hänet kivenkoloon, jotta hän muuttuisi jälleen näkymättömäksi. Lopussa Ninni muuttuu takaisin näkyväksi ja kaikki on hyvin.
Sekä Yleisradion että MTV:n versioihin sisältyvät jaksot > Tanoshii Mūmin Ikka -sarja > 11. Niisku leijailee taivaalla / Niiskun siivet

Niisku on tehnyt pienoisversion ilma-aluksensa siivistä ja lähtee leijailemaan niillä taivaalle. Niisku lupaa siivet Muumipeikolle ja vastapalveluksena hän auttaa yhdessä muiden muumilaaksolaisten kanssa Niiskua vajan rakentamisessa. Ikävä kyllä Haisulikin havittelee siipiä.
Tämä on ensimmäinen jakso, joka ei perustu lainkaan Tove Janssonin teoksiin.
Jaksossa Pikku Myy esiintyy vain hetken aikaa vajanrakennuskohtauksessa. Tämä on sarjan ainoa jakso, jossa hän ei puhu lainkaan. Samassa kohtauksessa on alkuperäisestä versiosta poistettu Muumipeikon suu hänen hakatessaan nauloja. Tämä on myös ensimmäinen jakso, jossa Hemuli ei puhu lainkaan.