stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tanskan kruunu
Kolikot

| Arvo | Halkaisija | Paksuus | Paino | Koostumus | Kuvaus> Reuna | Kuvaus> Etupuoli | Kuvaus> Takapuoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 50 äyriä | 21,5 mm | 1,55 mm | 4,3 g | pronssi | sileä | Kristian V:n kruunu | sydän |
| 1 kruunu | 20,25 mm | 1,6 mm | 3,6 g | kuparinikkeli | hiottu | Margareeta II:n monogrammi | reikä |
| 2 kruunua | 24,5 mm | 1,8 mm | 5,9 g | kuparinikkeli | hiottu | Margareeta II:n monogrammi | reikä |
| 5 kruunua | 28,5 mm | 2 mm | 9,2 g | kuparinikkeli | hiottu | Margareeta II:n monogrammi | reikä |
| 10 kruunua | 23,35 mm | 2,3 mm | 7 g | alumiinipronssi | sileä | Margareeta II | Tanskan vaakuna |
| 20 kruunua | 27 mm | 2,35 mm | 9,3 g | alumiinipronssi | hiottu | Margareeta II | Tanskan vaakuna |
25 äyrin kolikko poistui käytöstä 1. lokakuuta 2008.
Setelit

| Kuva> Etupuoli | Kuva> Kääntöpuoli | Arvo | Mitat | Väri | Kuvaus> Sillat | Liikkeellelasku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 50 kruunua | 125 × 72 mm | violetti | Sallingsundin silta | 2009 |
|  |  | 100 kruunua | 135 × 72 mm | oranssi | Vähän-Beltin silta | 2010 |
|  |  | 200 kruunua | 145 × 72 mm | vihreä | Knippelsbro | 2010 |
|  |  | 500 kruunua | 155 × 72 mm | sininen | Kuningatar Alexandran silta | 2011 |
|  |  | 1000 kruunua | 165 × 72 mm | Punainen | Ison-Beltin silta | 2011 |
Vuonna 2028 käyttöön tulevat uudet setelit, joiden kuva-aiheina ovat H. C. Andersen, Tyko Brahe, Inge Lehmann ja Arnarulunnguaq.
Tuhannen kruunun seteli poistuu käytöstä 31. toukokuuta 2025.
Hyksot

Faarao Ahmose I voittaa hyksot.
Yksityiskohta Khnumhotep II:n haudan ulkomaiden lähetystöä kuvaavasta maalauksesta. Mies on hyksoihin kuuluva Abisha.
Hyksot olivat Lähi-idästä saapuneita pohjoisen Egyptin hallitsijoita 15. dynastian aikana.
Palestiinasta oli alkanut muuttaa siirtolaisia Niilin suiston itäosiin 1700-luvulta eaa. alkaen. He toivat mukanaan uutta teknologiaa kuten hevosen, sotavaunut ja kehittyneet metalliaseet. Heidän tärkein asutuksensa oli Avaris, ja heidän pääjumalansa oli Seth, egyptiläinen myrskyn ja aavikon jumala.
Kun Ala-Egyptin 13. ja 14. dynastiat heikkenivät ja katosivat 1600-luvun eaa. puolivälissä, nimistään päätellen seemiläiset hyksokuninkaat ottivat vallan. Kuusi peräkkäistä hyksofaaraota hallitsi Avaris pääkaupunkinaan 15. dynastiana noin vuosina 1630–1523 eaa. Pohjoisessa heidän valtansa ulottui aina Cusaeen (Asyutiin) asti. Ylä-Egyptissä samanaikaisesti hallinneet 16. dynastian hyksokuninkaat olivat mahdollisesti 15. dynastian hyksokuninkaiden vasalleja.
Hyksokuninkaat eivät sekaantuneet egyptiläiseen kulttuuriin politiikan ulkopuolella. "Hyksoiksi" heitä kutsui ainakin 300-luvulla eaa. elänyt historioitsija Manetho. Nimi tulee ilmeisesti egyptinkielisestä termistä heqa-khase, 'vieraiden maiden hallitsijat'.
Kun Theba alkoi kapinoida, hyksot yrittivät tuloksetta liittoutua Kušin hallitsijoiden kanssa. Ahmose teki lopun hyksoista ja alisti heidät sekä nubialaiset heimot ja yhdisti hajanaisen Egyptin valtansa alle.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Frangén, Paavo: Avattu historiamme: Keitä olemme, mistä tulemme, missä on alkukotimme, s. 69–.  Books on Demand, 2.3.2018.  ISBN 978-951-568-701-2  Teoksen verkkoversio.
Bohstrom, Philippe: Were Hebrews Ever Slaves in Ancient Egypt? mpc-journal.org.  18.4.2017. Arkistoitu 2.8.2018. Viitattu 1.8.2018 (englanniksi) .
Ishpeming

| Ishpeming |
| --- | --- |

 Ishpeming
 Koordinaatit: 46°29′33″N, 87°40′3″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Michigan
Piirikunta:  Marquette
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,22 km²
Väkiluku (2010):  6 470
 
 Kaupungin sivusto 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ishpeming on kaupunki Michiganin osavaltion Marquetten piirikunnassa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Ylä-Michiganin niemimaalla. Kaupungissa on 6 500 asukasta (vuonna 2010).
Ishpemingin kaupungin pinta-ala on 24,22 neliökilometriä. Se sijaitsee 240 metriä Yläjärven pinnan yläpuolella. Naapurikaupunkeja ovat Marquette ja Negaunee. Ishpemingissa sataa paljon lunta, ja sitä pidetään Yhdysvaltojen hiihtourheilun lähtöpaikkana.
Asukkaista yli 95 % on eurooppalaista alkuperää. Suurimmat etniset ryhmät ovat suomalaiset (25,5 % vuonna 2000), italialaiset, englantilaiset, ranskalaiset, saksalaiset, ruotsalaiset ja irlantilaiset. Vuonna 2000 1,9 % puhui suomea äidinkielenään.
Nimitys Ishpeming nimi perustuu odžibwankieliseen sanaan, joka kuvaa sen korkeaa sijaintia. Kaupunki on saanut alkunsa rautamalmikaivoksista. 1800-luvun lopulla sinne syntyi paljon suomalaisasutusta Väkiluku oli suurimmillaan yli 13 000 vuonna 1900.
Ishpemingin kautta kulkee valtatie 41. Lähistöllä sijaitsee Sawyerin kansainvälinen lentokenttä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ishpeming Wikimedia Commonsissa
Mons-Christian Ehrström

Mons-Christian Ehrström (13. syyskuuta 1905 Helsinki – 6. toukokuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, joka sai professorin arvonimen.
Henkilöhistoria

Ehrströmin vanhemmat olivat professori Robert Ehrström ja Eugenie Aurora (Lilli) Frassetti. Hänen puolisonsa vuodesta 1934 oli Inga Brita Sundberg. Ehrström tuli ylioppilaaksi Nya Svenska Läroverketistä 1922 ja valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1926 ja lisensiaatiksi 1932. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1935. Ehrström oli Kivelän sairaalan sisätautiosaston apulaislääkäri 1935–1941 ja kolmannen sisätautiklinikan apulaisopettaja 1941–1944. Marian sairaalan klinikan apulaisopettaja hän oli 1944–1947 ja sen sisätautiosaston alilääkäri 1947–1950. Hän oli myös Helsingin yliopiston sisätautiopin dosentti vuodesta 1936. Ehrström teki pitkän tutkimusmatkan Grönlantiin 1948–1949. Hän julkaisi väitöskirjansa ohella tutkimuksia munuaistaudeista ja neurooseista. Professorin arvonimen Ehrström sai 1950.
Julkaisuja

Eine Studie über die Bedeutung von Totalserumkalziumanalysen in der Klinik: akademische Abhandlung, Väitöskirja: Helsingin yliopisto, 1934
Sundanuunilintu

| Sundanuunilintu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Uunilinnut Phylloscopidae
Suku::  Aasiansieppokertut Seicercus
Laji::  trivirgatus
Kaksiosainen nimi
 Seicercus trivirgatus  (Strickland , 1849) 
Synonyymit
 Phylloscopus trivirgatus 

Katso myös
   Sundanuunilintu Wikispeciesissä   Sundanuunilintu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sundanuunilintu (Seicercus trivirgatus) on uunilintujen heimoon kuuluva kaakkoisaasialainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Filippiinit, Indonesian pohjoisosan sekä Malakan niemimaan Malesiaan kuuluvan osan. Lajista tunnetaan yksitoista alalajia. Hugh Edwin Strickland kuvaili lajin holotyypin Jaavalta vuonna 1849.
Kastanjasieppokerttu

| Kastanjasieppokerttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Uunilinnut Phylloscopidae
Suku::  Aasiansieppokertut Seicercus
Laji::  castaniceps
Kaksiosainen nimi
 Seicercus castaniceps  (Hodgson, 1845) 

Katso myös
   Kastanjasieppokerttu Wikispeciesissä   Kastanjasieppokerttu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kastanjasieppokerttu (Seicercus castaniceps) on uunilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kastanjasieppokerttua tavataan Aasian kaakkoisosissa. Sen levinneisyysalue on hyvin laaja, ja sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Jommi Õunap

Jorma ”Jommi” Õunap (usein myös Öunap) on suomalainen toimittaja ja viestintäammattilainen. Hän työskenteli pitkään Ylessä, aluksi rinnakkaisohjelman radiokuuluttajana 1960-luvulta 1980-luvulle ja sitten liikenne- ja moottoriurheilutoimittajana sekä muun muassa Radio Suomen aamulähetysten juontajana. Vuonna 2009 hän siirtyi Autoalan tiedotuskeskuksen viestintäpäälliköksi.
Õunap toimi Yleisradiossa monien liikenneohjelmien tuottajana, toimittajana ja juontajana, usein yhdessä Esko Riihelän kanssa. Hän oli kehittämässä Suomen liikennetiedotusjärjestelmää toimiessaan Ylen liikenteen strategiatiimissä ja projektipäällikkönä Euroopan yleisradiounionissa.
1960-luvulta 1980-luvulle Õunap kilpaili Suomessa järjestetyissä ralleissa ensin kartanlukijana ja sitten kuljettajana. 1980-luvun puolivälissä Õunap toimi Euroopan rallicross-liiton ERA:n pääsihteerinä.
Vuonna 2019 Õunap sai Moottoriliikenteen Keskusjärjestön ansiomitalin ja vuonna 2023 Auto- ja liikennegaalan liikennevaikuttajapalkinnon.
Markkinointitutkija Pertti Öunap oli Jommi Õunapin veli.
Hurraa! Me teemme laivoja

| Hurraa! Me teemme laivoja Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1989–1990 
 Studio : Takomo-studiot
 Julkaistu: alkuvuodesta 1990 
 Formaatti: LP-levy (GDL 2088)   C-kasetti (GDK 2088)   CD-levy (FGCD 2088)
 Tuottaja(t): Kassu Halonen   Vexi Salmi
 Tyylilaji: iskelmä, suomirock, poprock
 Kesto: 34.38
 Levy-yhtiö: Levytuottajat
 Levymerkki: Gold Disc   Flamingo (CD)
Irwin Goodmanin muut julkaisut
| Vuosikerta -89 1989 | Hurraa! Me teemme laivoja 1990 | Ai ai ai kun nuori ois 1990 |
Singlet albumilta Hurraa! Me teemme laivoja
 ”Hurraa! Me teemme laivoja” / ”Pilsneripusu” Julkaistu: 1989 (GDS 399)  ”Neito kaunoinen” / ”Taivaan tuuliin” Julkaistu: 1990 (GDS 400)
Hurraa! Me teemme laivoja on suomalaislaulaja Antti Hammarbergin eli Irwin Goodmanin 24. ja toisiksi viimeinen studioalbumi, joka julkaistiin alkuvuodesta 1990. Levyn tunnetuimpia kappaleita ovat nimikappale ”Hurraa! Me teemme laivoja”, juopporakkaudesta kertova ”Pilsneripusu” sekä ”Koko elämä on blues” ja ”On Suomi kiinni”, joista kahta jälkimmäistä on kierrätetty tiiviisti Irwinin kokoelmalevyillä. Sanoittaja Vexi Salmi on pitänyt ”On Suomi kiinni”-kappaletta levyn parhaimpana kappaleena ja koko Irwinin myöhäistuotannon helmenä.
Levyltä julkaistiin kaksi singleä, joista ”Hurraa! Me teemme laivoja / Pilsneripusu”-single nousi suosituksi ja etenkin A-puolesta tuli hittikappale. Toinen single ”Neito kaunoinen / Taivaan tuuliin” ei saavuttanut edellisen singlen kaltaista suosiota.
Albumi julkaistiin Gold Disc -levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina sekä CD-levynä Flamingo-levymerkillä.
Tuotantovaihe

Edellisen albumin saavuttaneen suosion myötä uutta albumia alettiin suunnitella ja kappaleet olivat valmiina jo marraskuussa 1989. Tällöin Kassu Halosen johdolla tehtiin jo taustanauhoitukset Takomo-studioilla. Irwin ehti laulaa muutaman kappaleen, ennen kuin hänen äänensä petti. Suurin osa laulunauhoituksista jouduttiin nauhoittamaan vasta joulun alla.
Kappaleet

Kaikkien kappaleiden sovitukset tehnyt Kalervo Halonen.
Kappaleet > A-puoli

Hurraa! Me teemme laivoja – 2.30 (säv. K. Halonen – K. Jernström, san. E. von Retee)
Neito kaunoinen – 3.03 (säv. K. Halonen, san. E. von Retee)
Taivaan tuuliin – 2.32 (säv. K. Halonen, san. E. von Retee)
Suojelusenkeli – 3.18 (säv. K. Halonen, san. E. von Retee)
Koko elämä on blues – 3.23 (säv. K. Halonen, san. E. von Retee)
Maksettu rakkaus – 2.35 (säv. K. Halonen, san. E. von Retee)
Kappaleet > B-puoli

Pilsneripusu – 3.03 (säv. K. Halonen, san. E. von Retee)
Jee jee jee – 3.32 (säv. K. Halonen, san. E. von Retee)
Nauru elämälle – 2.37 (säv. K. Halonen, san. E. von Retee)
Koskenkorvassa – 2.40 (säv. K. Halonen, san. E. von Retee)
On Suomi kiinni – 2.55 (säv. K. Halonen, san. E. von Retee)
Maailma on meidän tänään – 2.30 (säv. K. Halonen, san. E. von Retee)
Tekijät > Muusikot

Irwin Goodman – laulu
Juha Björninen, Janne Louhivuori ja Jarmo Nikku – kitarat
Kassu Halonen – kapellimestari, kosketinsoittimet, taustalaulu
Esa Kaartamo, Kim Lönnholm ja Pave Maijanen – taustalaulu
Jari Heino – basso
Keimo Hirvonen – rummut
Tekijät > Tuotanto

Juha Laakso – äänitys (Takomo-studiot)
Esa Rajamäki – valokuva (Q-studio)
Kassu Halonen & Vexi Salmi – tuottajat
Painosluettelo

| Formaatti | Levy-yhtiö ja tunnus | Julkaistu | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| LP | Gold Disc GDL 2088 | alkuvuodesta 1990 |  |
| MC | Gold Disc GDK 2088 | 1990 |  |
| CD | Flamingo FGCD 2088 | 1990 |  |
| CD | Fazer Records 8573-83644-2 | 2001 (remasteroitu) |  |
Arvioita

Juha Rantala kuvaili kirjassaan Irwin Goodman – Vain elämää – Musiikillinen elämäkerta albumia kokonaisuutena viisi vuotta aiemmin ilmestyneen Dirly dirly dee -albumin ohella Irwinin myöhäiskauden tasokkaimmaksi albumiksi. Hänen mukaan levyltä puuttuu selkeät hittikappaleet, mutta niiden puuttuessa myös täytekappaleilta on vältytty. Sisällöllisesti Rantala pitää albumia hyvin samankaltaisena edellisen Vuosikerta -89 -levyn kanssa, mutta albumi onnistuu edellistä huolellisemmin ja kypsemmin säilyttämään tasonsa.
Sanoittaja Vexi Salmen mukaan ”paria poikkeusta lukuunottamatta Irwinin tulkinnoissa on kuultavissa väsymystä ja hän lauloi vanhasta tottumuksesta, eikä jaksanut enää kiinnostua lopputuloksesta”.
Kuljun kartano

Kuljun kartano (alkujaan Wilhelmsbergin rälssisäteri) sijaitsee Lempäälän Kuljussa.  Kartano on perustettu 1600-luvulla ja siihen kuului aikanaan laajat maa-alueet.  Kartanon pitkäaikaisimmat omistajasuvut ovat olleet Spoof, Granfelt ja Palander. Nykyisin kartanossa ei harjoiteta maanviljelyä.  Kartanoajalta on säilynyt 1920-luvulta peräisin oleva päärakennus, vanha aitta sekä kartanoon johtava puukuja.
Kartanoajan viimeinen omistaja oli Pyynikin olutpanimon omistaja konsuli Rosa Salmelin. Jatkosodan jälkeen kartanon maat palstoitettiin siirtoväelle. Pellot on 1900-luvun lopulla rakennettu asuinalueiksi. Nykyään paikalla on Kuljun kartano -niminen kauppakeskus. Vanhassa tiilinavetassa on Hintakaaren sekatavaramyymälä, ja viereisessä rakennuksessa toimii K-Supermarket.
Härmäläinen perusjuntti

| Härmäläinen perusjuntti Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Vuoden 1989 CD-painoksen kansikuva.
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1984
 Studio : Takomo-studiot
 Julkaistu: 1984   1989 (CD)
 Formaatti: LP-levy (GDL 2062)   C-kasetti (GDK 2062)   CD-levy (FGCD 14)
 Tuottaja(t): Kassu Halonen   Vexi Salmi 
 Tyylilaji: iskelmä, suomirock, poprock
 Kesto: 41.13
 Levy-yhtiö: Levytuottajat
 Levymerkki: Gold Disc   Flamingo (CD)
Listasijoitukset
  Suomi: 22. (joulukuu 1984) 
Irwin Goodmanin muut julkaisut
| Uudet protestilaulut 1983 | Härmäläinen perusjuntti 1984 | Dirly dirly dee 1985 |
Singlet albumilta Härmäläinen perusjuntti
 ”Härmäläinen perusjuntti” / ”Terveisiä perseestä” Julkaistu: 1984 (GDS 345)  ”Härmäläinen perusjuntti” / ”Eletään vaan vaikka piruuttaan” Julkaistu: 1985 (GDS 348)  ”Tahdon lättähattujen vanhainkotiin” / ”Vanha juoppo” Julkaistu: 1985 (GDS 349)
Härmäläinen perusjuntti on suomalaislaulaja Antti Hammarbergin eli Irwin Goodmanin 21. studioalbumi vuodelta 1984. Levyn tunnetuimpia kappaleita ovat nimikkoraita ”Härmäläinen perusjuntti”, ”Terveisiä perseestä” ja ”Eletään vaan vaikka piruuttaan”. Levy toimi Irwinin ”uuden tulemisen” avajaana ja Kassu Halosen astuminen säveltäjä-sovittajaksi muutti Irwinin musiikkia renttuhupasta iskelmämusiikin ja rockin rajamaille.
Singlen ”Härmäläinen perusjuntti / Terveisiä perseestä” molemmista kappaleista nousi suuret hittikappaleet ja single kohosi parhaimmillaan joulukuussa 1984 listan 9. sijalla. ”Härmäläistä perusjunttia” Irwin ja sanoittaja Vexi Salmi tarjosivat myös television Syksyn sävel-laulukilpailuun, mutta sitä ei hyväksytty mukaan.
Muita levyn tunnettuja kappaleita ovat rokkarivaarin puolinostalginen huumorirock ”Tahdon lättähattujen vanhainkotiin”, rentturallit ”Tötterö täynnä ja pönttö pöhönä” ja ”Reissussa rakastuu”.
Levy menestyi hyvin ja Irwinin uusi tuleminen meni yleisöön läpi. Albumi ylitti kultalevyrajan vuonna 1985 ja sitä on myyty vuoteen 2013 mennessä noin 32 000 kappaletta.
Albumi julkaistiin Gold Disc-levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina. Vuonna 1989 Flamingo Music julkaisi albumista uusintapainokset vinyylilevynä ja C-kasettina, mutta myös ensimmäistä kertaa CD-levynä. Vuonna 2001 albumi julkiastiin uudelleen CD-levynä Warner Music Finlandin toimesta remasteroituna painoksena.
Taustaa

Toukokuussa 1984 Irwin, sanoittaja Vexi Salmi ja Suosikki-lehden silloinen päätoimittaja Jyrki Hämäläinen matkustivat St. Pauliin Hampuriin, koska Salmi halusi vierailla Irwinin kanssa vielä kerran kuuluisalla Reeperbahnilla. Toinen syy matkan tekoon oli tehdä Irwinistä juttu Nykyposti-aikakauslehteen. Matkalla Hampuriin Salmi tenttasi Irwiniltä, haluaisiko tämä vielä nousta kerran pinnalle. Aluksi Irwin vähätteli ideaa, mutta lopulta lämpesi uudelle paluulle.
Tuotantovaihe

Loppujen lopulta Irwin jaksoi säveltää levylle ainoastaan neljä kappaletta. Koska kappaleita oli vähän ja äänityksillä oli kiire, Vexi Salmi soitti säveltäjä Kalervo ”Kassu” Haloselle ja pyysi häneltä apua ongelmaan. Halonen neuvotteli Salmen kanssa ja jo muutaman päivän päästä hänellä oli valmiita sävellyksiä. Ennen kun hän oli tuonut sävellykset Salmelle, hän oli soittanut tekemänsä kappaleet Jaakko Salolle varmistaakseen niiden sopivuuden Irwinille.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut Vexi Salmi salanimellä Emil von Retee.
Kappaleet > A-puoli

Härmäläinen perusjuntti – 3.00 (säv. A. Lahti, I. Goodman & K. Halonen, sov. K. Halonen)
Tahdon lättähattujen vanhainkotiin – 3.59 (säv. & sov. K. Halonen)
Eletään vaan vaikka piruuttaan – 2.56 (säv. & sov. K. Halonen)
Otetaan pienet Paavolat – 3.44 (säv. I. Goodman & K. Halonen, sov. K. Halonen)
Ai, ai, kun tekee nannaa – 4.00 (säv. I. Goodman & K. Halonen, sov. K. Halonen)
Suomen suurin sirkus – 3.16 (säv. & sov. K. Halonen)
Kappaleet > B-puoli

Terveisiä perseestä – 2.30 (säv. I. Goodman & K. Halonen, sov. K. Halonen)
Tötterö täynnä ja pönttö pöhönä – 3.23 (säv. & sov. K. Halonen)
Reissussa rakastuu – 3.00 (säv. & sov. K. Halonen)
Läpi elämän helvetin – 4.16 (säv. & sov. K. Halonen)
Tule Petterin pimeään peliluolaan – 2.58 (säv. & sov. K. Halonen)
Vanha juoppo – 4.11 (säv. & sov. K. Halonen)
Tekijätiedot > Muusikot

Irwin Goodman – laulu
Marjo-Riitta Kervinen, Pave Maijanen ja Martti Metsäketo – taustalaulu (4, 5, 7)
Irina Milan – taustalaulu (2–5, 7, 8, 10–12)
Virve Rosti – taustalaulu (2, 3, 8, 10–12)
Vesa Aaltonen – rummut (2–12)
Tapani ”Nappi” Ikonen – rummut (1)
Kassu Halonen – kapellimestari, kosketinsoittimet, taustalaulu
Pedro Hietanen – kosketinsoittimet (5, 7)
Pekka Helin – basso (1–3, 6, 8–12)
Harri Merilahti – basso (4, 5, 7)
Janne Louhivuori – kitarat
Kappaleen ”Härmäläinen perusjuntti” (1) taustalaulajat tunnistamattomia.
Tekijätiedot > Tuotanto

Osmo Kuusisto – valokuvat
Jukka Toivonen – kansi
Takomo-studiot – äänitys
Kassu Halonen – tuottaja
Vexi Salmi – tuottaja
Hymni i Flamurit

| Hymni i Flamurit |
| --- | --- |

Valtio:  Albania
Sanoittaja:  Aleksander Stavre Drenova
Sävelletty:  Ciprian Porumbescu
   Hymni i Flamurit instrumentaaliversiona. 
Hymni i Flamurit on Albanian kansallislaulu. Sen sanoituksen kirjoitti albanialainen runoilija Aleksander Stavre Drenova. Sanoitus julkaistiin ensimmäisen kerran runona Liri e Shqipërisë ("Albanian vapaus")-lehdessä vuonna 1912. Musiikin sävelsi romanialainen säveltäjä Ciprian Porumbescu. Kappaleesta on kaksi eri versiota: pitkä ja lyhyt. Lyhyt versio, jota käytetään urheilutilaisuuksissa ja yleensä myös valtiollisissa tilaisuuksissa, koostuu kahdesta ensimmäisestä säkeistöstä, joista toinen lauletaan kertosäkeenä kahdesti. Kommunistien valtakaudella, jolloin Albania oli virallisesti ateistinen valtio, ei käytetty laulun viimeistä säkeistöä, joka viittaa Jumalaan. Kommunistihallinnon kukistuttua säkeistö on taas käytössä.
Laulun sanat

Rreth flamurit të përbashkuar,

Me një dëshirë dhe një qëllim,

Të gjithë Atij duke iu betuar,

Të lidhim besën për shpëtim.
Prej lufte veç ai largohet,

Që është lindur tradhëtor,

Kush është burrë nuk frikohet,

Po vdes, po vdes si një dëshmor. (bis)
Në dorë armët do t'i mbajmë,

Të mbrojmë Atdheun në çdo vend,

Të drejtat tona ne s'i ndajmë,

Këtu armiqtë s'kanë vend.
Se Zoti vet e tha me gojë,

Që kombe shuhen përmbi dhe,

Po Shqipëria do të rrojë,

Për te, për te luftojmë ne.
Drenovan runossa oli lisäksi kaksi säkeistöä, joita ei koskaan ole käytetty kansallishymnin osana. Alla Drenovan alkuperäinen runo.
Aiheesta muualla

Hymni i Flamurit (.wma)
Timorinuunilintu

| Timorinuunilintu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Uunilinnut Phylloscopidae
Suku::  Aasiansieppokertut Seicercus
Laji::  presbytes
Kaksiosainen nimi
 Seicercus presbytes  (Blyth , 1870) 
Synonyymit
 Phylloscopus presbytes 

Katso myös
   Timorinuunilintu Wikispeciesissä   Timorinuunilintu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Timorinuunilintu (Seicercus presbytes) on uunilintujen heimoon kuuluva varpuslintu, joka elää Pienillä Sundasaarilla. Nimialalaji presbytes elää Timorilla, Ataurolla ja Rotilla, alalaji floris Floresilla. Edward Blyth kuvaili lajin holotyypin Timorista vuonna 1870.
Gheorghiu

Gheorghiu on romanialainen sukunimi, jota edustavat muun muassa seuraavat tunnetut henkilöt:
Angela Gheorghiu (s. 1965), oopperalaulaja
Constantin Virgil Gheorghiu (1916–1992), romanialaissyntyinen ranskalainen kirjailija
Florin Gheorghiu (s. 1944), shakinpelaaja ja opettaja
Gheorghe Gheorghiu-Dej (1901–1965), poliitikko
Luminiţa Gheorghiu (1949–2021), näyttelijä
Matei Gheorghiu (s. 1984), romanialais-suomalainen säveltäjä
Valentin Gheorghiu (1928–2023), pianisti ja säveltäjä.
Vuosikerta -89

| Vuosikerta -89 Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1989
 Studio : Takomo-studiot
 Julkaistu: helmikuussa 1989
 Formaatti: LP-levy (GDL 2084)   C-kasetti (GDK 2084)   CD-levy (FGCD 13)
 Tuottaja(t): Kassu Halonen   Vexi Salmi
 Tyylilaji: iskelmä, suomirock, poprock
 Kesto: 33.22
 Levy-yhtiö: Levytuottajat
 Levymerkki: Gold Disc   Flamingo (CD)
Listasijoitukset
  Suomi: 6. (helmikuu 1989) 
Irwin Goodmanin muut julkaisut
| Rentun ruusu 1988 | Vuosikerta -89 1989 | Hurraa! Me teemme laivoja 1990 |
Singlet albumilta Vuosikerta -89
 ”Mutakuono ja lakupelle” /   ”Ennen oli maailma miesten” Julkaistu: 1989 (GDS 388)  ”Mitä suurempi mies” / ”Tule, tule raha” Julkaistu: 1988 (GDS 394)  ”Pyhä Pietari” / ”Maailma on kaunis” Julkaistu: 1988 (GDS 397)
Vuosikerta -89 on suomalaislaulaja Antti Hammarbergin eli Irwin Goodmanin 24. studioalbumi, joka julkaistiin maaliskuussa 1989. Levyn tunnetuimpia kappaleita ovat Suomen pakolaispolitiikkaan kantaaottava ”Mutakuono ja lakupelle” sekä herkän kaunis balladi ”Maailma on kaunis”. Albumi on huomattavasti Irwinin edellistä albumia suorasanaisempi ja rankempi.
Albumilta julkaistiin kolme singleä: ”Mutakuono ja lakupelle / Ennen oli maailma miesten”, ”Mitä suurempi mies / Tule, tule raha” sekä ”Pyhä Pietari / Maailma on kaunis”. ”Mutakuono ja lakupelle”-kappale nousi todelliseksi jukebox-hitiksi kapakoissa ja myös ”Mitä suurempi mies” soi ahkerasti jukeboxeissa kautta maan. ”Mutakuono ja lakupelle”-single kohosi maaliskuun lopulla Suomen kymmeneksi myydimmäksi. Hidas balladi ”Maailma on kaunis” muodostui vähitellen suureksi klassikoksi ja samana vuonna Vesa-Matti Loiri tulkitsi kappaleen omalle albumilleen Unelmia.
Levy menestyi hyvin, mutta edeltäjäänsä heikommin. Levy ylitti kultalevyrajan ilmestymisvuonnaan ja sitä on myyty vuoteen 2013 mennessä noin 38 000 kappaletta. Se on täten Irwinin kolmanneksi myydyin albumi. Vaikka myyntiluvut olivatkin 1980-luvun lopun Suomessa todella hyvät, myynti oli vain neljäs osan edellisen albumin myynnistä.
Albumi julkaistiin Gold Disc -levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina sekä CD-levynä Flamingo-levymerkillä.