Jääkausi Alpeilla
Würm-jäätikön kasvu ja vetäytyminen Alpeilla

Jääkauden alkuvaiheilla Alpeilla vaihteli 115 000 kylmien ja lämpimien kausien aikana tundra ja metsä. Ainakin Länsi-Alpeilla jäätiköt tulivat jo tällöin vuorilta alas noin 103 000 vuotta sitten. Seurasi kolme havumetsä-interstadiaalia, lämmintä kautta, joista ensimmäinen oli 95 000 vuotta sitten. Keski-Würm-kaudella oli kolme avoimen metsämaan interstadiaalia tundrakausien välissä.
Vuoristoissa lumiraja, jäätikön raja ja ilmaston nykyinen tila eivät seuraa pikkutarkasti toisiaan. Pieni vuoristojäätikkö reagoi lämpötilan muutoksiin nopeammin kuin suuri mannerjäätikkö. Jäätikkö valui Alpeilla aina lumirajan alle. Vuoristojäätikkö reagoi kylmenemiseen vasta 500 vuoden kuluttua. Alppien jäätikkö ei kasvanut vuorten juurelle Varhais- ja Keski-Würmillä. Jää kasvoi Alpeilla suuriin pitkittäislaaksoihin 25 000–24 000 radiohiilivuotta  sitten. Maksimissaan Alppien jäätikkö oli noin 23 500 vuotta eli 21 000–20 000 radiohiilivuotta sitten.lähde? Alpeilla oli jäätikön maksimivaiheessa ennen 21 000–17 000 vuotta sitten pieniä jäätikön reunan värähtelyjä.
Oli monia jäätikön vetäytymismaksimeita eli stadiaaleja. Jäätikkö suli ja vetäytyi mutta kasvoi taas uudestaan. Itä-Alppien suurissa laaksoissa jäätikön arvellaan vetäytyneen hyvin nopeasti, suuria päätemoreeneja ei jäänyt. Lännempänä syntyivät Buhlin ja Steinachin päätemoreenit. Steinach lienee ollut noin 16 000 radiohiilivuotta sitten. Kolme pääasiallista kylmäkautta alpeilla vetäytymisen jälkeen enne Böllingiä olivat Bühl, Gschnitz ja Daun. Arvellaan Gschnitzin kauden noin 16700 vuotta sitten (karkeasti 14 000 radiohiilivuotta sitten) jälkeen jäätikön vetäytyneen ennen Clayadelia Daunin tasalle.
Jäätikön vetäytyminen Itä-Alpeilla:
| Jakso | Vuotta sitten | Lumirajan alenema m verrattuna  pieneen jääkauteen vuonna 1850 | Lumiraja m |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LGM - jääkauden maksimi | 24 000–19 000 | 1 000– yli 1 200 (<1 500?) | n. 1 600? (1 410–1 700 m) | Jääkupoleita Alppien vuorten yllä, vuorten edustan seuduilla alas valuneita suurehkoja vuorenjuurijäätiköitä. Silti oli monia jäättömiä kohtia Alpeillakin. Itävallan LGM:n päätemoreeni 23 500 kalenterivuotta sitten. Sveitsin vanhempi ja nuorempi Wangen, jotka ovat aivan lähekkäin olevia jäätikön päätemoreenisarjoja. Vaihe päättyi 21 000–19 000 vuotta sitten. |
| Varhaisen myöhäisjääkauden  jään vetäytyminen | 19 000– | LGM-800 eli 1 200–800 | n. 1 400–1 600 | Ennen Bölling-lämpökautta. Paikallisjäätiköiden osuus kasvoi. Vuorten edustan alamaan jäätiköt kadonneet. Muutama päätemoreeni. Bühl yli 17 000 kalenterivuotta sitten ja Steinach. Buhlin aikana oli vielä jäävirtaverkosto. Schaffhouse/Feuerthalen 22 000–19 600 vuotta sitten Vetäytyminen alkanut (Stein-am-Rhein ja Konstanz) 19 600–16 400 ja Coppet ja Nyon-stadiaalit. 15 800 Ganevejärvi (Lac Leman) Sveitsissä vapautui jäästä. Jää vetäytyi nopeasti 17 500 vuotta sitten alkaen. |
| Gschnitz-stadiaali | noin 16 700–16 000 kalenterivuotta sitten   | 700–650 m | 1 930–2 100 | Vanhin dryaskausi. Sama kuin Heinrichin tapahtuma I joka aiheutti ilmaston kuivumisen ja kylmenemisen, kun lämpimät kosteat ilmamassat eivät enää saapuneet Atlantilta. Jäätiköt etenivät rajusti uudestaan. Monia vuoriston laaksojäätiköitä, monet näistä vielä keskinäisessä verkostossa. Suuri yksittäinen moreeniharjanne (suuri yhtenäinen kylmä kausi). Jäät laajenivat alpeilla satojen vuosien ajan. Ei merkittävää maan routimista 1 400 m:n alle. Gschniz Jäätikkö Alppien juurella. Sademäärä 2/3 nykyisestä, kesälämpötila 10 °C kylmempi kuin nyt. Jäätiköt etenivät vain 1/2 tai 2/3 maksimistaan LGM:n aikana. |
| Clavadel/Senders | n. 15 000? | 400–500 m (sijainnista riippuen) | 2 250 m | Vanhin dryas ennen Böllingiä, Gschnitziä pienempi jäätikön uudelleen eteneminen. Clavadel Davosin lähellä ja Senders Innsbrukin lähellä. Ehkä sama kuin Zschwisbergenin stadiaali Simplon-solan lähellä. Laaksojäätiköitä, monet jäätiköt vielä kosketuksissa. |
| Daun | 15 000–14 500??? | 400–250 m | 2 400 m | Vanhin dryas ennen Böllingiä. Liittyy Clavadeliin. Alppien mereisellä alueilla Egesen pyyhki tämän päätemoreeneja pois. Tämän kauden päätemoreenit selviä mutta matalahkoja. |
| Bölling-Alleröd | 14 700–n. 12 800 | 400–<<180? |  | Lämmin kausi, jonka aikana jäätikkö luultavasti vetäytyi hyvin korkealle vuoristoon. |
| Egesen I–III | n. 12 800–10 600 (11 800–11 200?) |  | Maksimi 450–180 paikasta riippuen. | Kolme vaihetta I–III. Nuorempi dryas ja Salpausselät. Tunnetaan hyvin laajalta alueelta Alpeilta. Vain muutamia jäätiköitä yhtenäisessä jäävirtojen verkostossa. Stubain laakso Innsbrükista lounaaseen. Egesen I laajin, lumirajan alenema pienestä jääkaudesta 290 m, Egesen II (Bockten) 190 m ja Egesen III 160 m. mereisemmässä pohjoisessa lumiraja aleni Egesenillä 400 m. Nuoremmalla dryaskaudella Gschnitz-jäätikön alueella sademäärä oli 10 % nykyisestä ja kesälämpötila 3,5–4 °C astetta nykyistä alempi, vuoden keskilämpötila 2,5–4 astetta nykyistä alempi. |
| Holoseeni | 10 600–0 | 0 – +100 | n. 2 700–2 600 | 4 suurehkoa jään laajenemista |
| Kromer/Kartell |  ? varhais–holoseeni,   varh. preboreaali? | 120–60 m paikasta riippuen | 2 550 m tai 2 520 | Jääkauden päättymisen lopun alku. Monia moreeneita (useita kylmiä alivaiheita), Ferwall Kartell ja Silvretta Kromer. Jäätiköiden muodostama yhteinen verkko täysin hajonnut. |
| Post-Kromer | holoseeni | n.100–0??? | n. 2 600 m |  |
| Pieni jääkausi n. vuonna 1550–1850 | 150 | 0 | 2 610–2 700 | Jäätiköt enenivät. Holoseenin aikana 4 vastaavaa etenemistä. Kesälämpötila 0,5 astetta nykyistä alempi. |
| Vuonna 2 000 | n. 0 | +110 | 2 720–2 900 (keskim 2 800?) (Alpeilla kaikkiaan välillä 2 400–3 000) | Jäätiköt nousseet 110 m 150 vuoden aikana |