stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuopio Festivals
Aiheesta muualla

Kuopio Festivals ry:n kotisivut
Kuopio Festivals Facebookissa
Kulta-Jaska

Kulta-Jaska Valtti-automaatissa.
Kulta-Jaskan bonuspeli.
Kulta-Jaska on Veikkauksen (aikaisemmin RAY:n) 10-linjainen videokiekkopeli. Pelin teemana on kullankaivuu Lapissa. Sitä voi pelata Veikkauksen Valtti-, Paletti-, Monipeli²- (jatkossa Värisuora-, Täyskäsi-) ja Mare-automaateissa Casino Helsingissä, Veikkauksen pelisaleissa (Pelaamo, Potti, Täyspotti) ja pelipisteissä (kaupoissa, huoltoasemilla, kioskeissa, kahviloissa ja ravintoloissa). Peli löytyy myös Veikkauksen netti- sekä mobiilikasinolta.
Pelaaminen

Pelissä voi valita joko 5 tai 10 voittolinjaa. Paras strategia on pelata kaikilla kymmenellä voittolinjalla. Panos voi olla joko 2, 4, 6, 8 tai 10 senttiä per linja. Pikapelissä peli varaa kaikki 10 voittolinjaa ja käynnistyy automaattisesti.
Pelaaminen > Vapaapelit

Pelissä on mahdollisuus voittaa vapaapelejä. Vapaapelit käynnistyvät vähintään kolmella dynamiittikuviolla.
Dynamiittien tulee olla samalla voittolinjalla, ja ne voittavat myös hajallaan. Vapaapelien aikana voi voittaa lisää vapaapelejä, mutta niiden aikana ei voi päästä bonukseen. Vapaapelit päättyvät, jos kierrosten kokonaisvoitto ylittää 50 euroa.
Pelaaminen > Bonuspelit - Louhoksen aarteet ja Tunturin timantit

Bonuspeli käynnistyy, kun 1. kiekkoon tulee Jaska-kuvio ja 5. kiekkoon Emma-kuvio.
Pelaaja voi valita kahdesta eri bonuspelivaihtoehdosta: Jaskan kuvaa koskettamalla pääsee Louhoksen aarteisiin ja Emman kuvaa koskettamalla Tunturin timantteihin.
Louhoksen aarteet -bonuspelissä tavoite on louhia esiin kaksi samanlaista symbolia. Valitse louhittava alue näytöltä koskettamalla sitä. Bonuspeli päättyy, kun olet löytänyt kaksi samaa symbolia. Symbolia vastaava voittosumma näkyy näytöllä. Voittosumma lisätään automaattisesti mahdollisen peruspelin voittoon.
Tunturin timantit -bonuspeli lisättiin peliin vuonna 2013. Siinä pelaaja valitsee aluksi yhden kolmesta työkalupakista. Pelaajan tehtävänä on avata ruutuja ja yrittää löytää mahdollisimman paljon niiden alle piilotettuja aarteita. Aarteiden etsinnässä käytetään apuna työkalupakissa olleita työkaluja ruudussa näkyvässä järjestyksessä. Hakulla saa avattua yhden ruudun ja dynamiitilla räjäytettyä auki paikasta riippuen kolmesta viiteen ruutua. Pelaaja saa löytämiään aarteita vastaavan voiton.
Palautusprosentti

Kulta-Jaskan palautusprosentti kaikilla linjoilla pelattaessa on pelisaleissa, pelipisteissä ja ravintoloissa 90,04 %, ray.fi-netti- ja mobiilikasinolla 90,05 % (+ jackpotit eli suurvoitot).
Kehitys

Vuonna 2010 ilmestynyt Kulta-Jaska-peli on RAY:n omaa kehitystyötä.
RAY:llä peliä kuvittanut peligraafikko kertoo, että loppuvuodesta 2009 seuraavaksi tehtävän pelin teema oli tiedossa: Lapin kullanhuuhdonta. Hän tutustui aiheeseen liittyviin tarinoihin sekä vaelluskirjoihin. Taustaksi hän etsi tarinoita legendaarisista kullanhuuhtojista, jotka sopivat inspiraation lähteeksi.
Jaskan hahmon etsiminen oli kokeilemista. Lähtökohdat olivat selkeät, joten loppujen lopuksi hahmo löytyi melko helposti.selvennä Emma jäi sivurooliin, joten Emman hahmoon ei käytetty kovin paljoa aikaa.
Aiheesta muualla

Kulta-Jaska Veikkauksen nettikasinolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kulta-Jaskan bonuspeli Louhoksen aarteet.
Kulta-Jaskan bonuspeli Tunturin timantit.
Kulta-Jaskan hahmotelmia.
Lahdenperä (Kivijärvi)

Lahdenperä on kylä Kivijärven kunnassa Keski-Suomessa. Se sijaitsee Perhoon johtavan yhdystien 6520 varrella noin seitsemän kilometriä luoteeseen Kivijärven keskustasta. Perhoon on matkaa runsaat 30 kilometriä. Lahdenperä on saanut nimensä sijainnistaan Kivijärven Vuonamonlahden perukassa. Kylän luoteispuolella on pieni Peuralampi.
Lahdenperällä asui vuoden 2004 paikkeilla satakunta ihmistä, varsin paljon myös lapsia ja nuoria. Pääelinkeino on maatalous, mutta töissä käydään oman kunnan lisäksi myös Kyyjärvellä, Karstulassa ja Perhossa. Kylässä toimi 1990-luvun lopulle asti Heinolahden koulu, yhtenä viimeisistä Kivijärven kyläkouluista.
Kyberhyökkäys

Kyberhyökkäys on virtuaaliavaruudessa tehty hyökkäys, jonka tarkoituksena on joko häiritä, lamauttaa, tuhota tai pahansuopaisesti kontrolloida tietojenkäsittelyä. Kyberhyökkäyksellä voidaan myös tuhota dataa tai varastaa valvottua tietoa.
Kyberhyökkäyskeinoja

Kyberhyökkäyksiin on käytettävissä useita keinoja, joista yleisimmät ovat lueteltuna alla:tarvitaan parempi lähde
Esineiden internet
Haittaohjelmat
Keihäshuijaus
Palvelunestohyökkäys
Tietojenkalastelu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyberhyökkäys Wikimedia Commonsissa
La Garenne-Colombes

| La Garenne-Colombes |
| --- | --- |
 La Garenne-Colombesin nähtävyyksiin kuuluu kuvataidetta ja arkkitehtuuria yhdistävä Mastaba.
 vaakuna
 La Garenne-Colombesin sijainti Pariisin metropolialueella
 Koordinaatit: 48°54′20″N, 02°14′40″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Île-de-France
Departementti:  Hauts-de-Seine
Arrondissementti:  Nanterre
Hallinto:  
 – Pormestari:  Philippe Juvin
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,78 km²
Väkiluku (2014):  29 072
 – Väestötiheys:  16 332,6 as./km²
Postinumero:  92250
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Garenne-Colombes [la gaʁɛn kɔlɔ̃b]  kuuntele (ohje) on Ranskan kunta Pariisin luoteisella esikaupunkivyöhykkeellä noin 10 kilometriä Pariisin keskustasta eli Notre-Dame-kirkosta. Siellä on arviolta 29 072 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 1,78 neliökilometriä. Se onkin yksi Euroopan tiheimmin asutetuista kunnista.
La Garenne-Colombes kuului vuoteen 1910 saakka pohjoispuolella sijaitsevaan Colombesin kuntaan. Muut rajanaapurikunnat ovat Bois-Colombes idässä, Courbevoie etelässä ja Nanterre lännessä. Kunta on melko pieni verrattuna muihin Hauts-de-Seinen kuntiin ja koostuu enimmäkseen enintään nelikerroksisista asuintaloista. Hyvin lähellä sijaitsee moderni toimistotornien rykelmä La Défense.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Garenne-Colombes Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:La Garenne-Colombes
Käännös suomeksi
Laronin oireyhtymä

Laronin oireyhtymä on autosomissa peittyvästi periytyvä hyvin harvinainen sairaus, jonka keskeinen piirre on aivolisäkeperäinen lyhytkasvuisuus. Laronin oireyhtymän omaavilla ei ole havaittu käytännössä lainkaan syöpää taikka diabetesta.
Sairaudesta raportoi ensimmäisenä Zvi Laron kumppaneineen vuonna 1966. Oireyhtymä-tapauksia on havaittu kaikkiaan vain noin 350. Laronin oireyhtymä on yleisintä sukulaisten välisistä avioliitosta syntyneillä lapsilla Lähi-idässä. Lisäksi Ecuadorissa asuu satakunta oireyhtymän omaavaa henkilöä.
Kyrenian linna

| Kyrenian linna |
| --- | --- |
 Kyrenian linna
Sijainti:  Kyrenia, Kypros (Pohjois-Kypros)
Koordinaatit:  35°20′29″N, 33°19′20″E
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyrenian linna sijaitsee Kyrenian kaupungissa Pohjois-Kyproksessa. Sen rakensivat bysanttilaiset 800-luvulla suojatakseen kaupunkia arabeilta.  Vuonna 1191 Kolmannella ristiretkellä ollut Rikhard I Leijonamieli valloitti Kyproksen. Tämän jälkeen maata hallinneet Lusignanit uudistivat linnan täydellisesti. Kyproksen hallitsija Hugo I teki valtakaudellaan (1205–1218) linnasta kuninkaallisen palatsin. Tuolloin rakennettiin vallihauta linnan ympärille.Venetsialaisten hallintakaudella linnasta tehtiin entistä vahvempi, jolloin se kesti jopa tykistön tulitusta.
Kyrenian linnassa olevassa haaksirikkomuseossa on näytteillä Kyrenialainen laiva, joka on vanhin merenpohjasta nostettu laiva maailmassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyrenian linna Wikimedia Commonsissa
La Gazzetta dello Sport

| La Gazzetta dello Sport |
| --- | --- |


Lehtityyppi:  urheilu
Aihealue:  jalkapallo
Julkaisija:  RSC MediaGroup
ISSN:  ISSN 1120-5067
Levikki:  368 848
Perustettu:  3. huhtikuuta 1896
Päätoimittaja:  Andrea Monti
Kotikunta:  Milano
Kotimaa:  Italia
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  italia
Aiheesta muualla
La Gazzetta dello Sport
La Gazzetta dello Sport on italialainen urheiluaiheinen sanomalehti. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi 3. huhtikuuta vuonna 1896 aiheena saman vuoden huhtikuussa pidetyt ensimmäiset nykyaikaiset olympialaiset Ateenassa. Lehti painetaan vaaleanpunertavalle paperille ja päivittäin sitä myydään noin 400 000 kappaletta, eniten maanantaisin. Vaikka lehdessä käsitellään laajalti eri urheilulajeja, vievät jalkapalloon keskittyvät jutut tavallisesti yli puolet sivumäärästä. La Gazzetta dello Sport on maailman vanhin yhä ilmestyvä urheiluaiheinen lehti.
Aiheesta muualla

La Gazzetta dello Sport (italiaksi)
La Gomeran lentoasema

La Gomeran lentoasema (IATA: GMZ, ICAO: GCGM) on Kanariansaariin kuuluvan La Gomeran saaren ainoa lentoasema. Se sijaitsee Alajerón kunnassa lähellä Playa Santiagon kaupunkia saaren etelärannikolla. Vuonna 2015 sitä käytti 34 958 matkustajaa.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Binter Canarias: Teneriffa-pohjoinen
Lähde: AENA
Kyberhyökkäys Kyivstariin (2023)

Kyberhyökkäys Kyivstariin oli mittava, 12. joulukuuta 2023 toteutettu kyberhyökkäys ukrainalaista Kyivstar-teleoperaattoriyhtiötä vastaan. Hyökkäys vaikutti laajalti ukrainalaisessa yhteiskunnassa monen päivän ajan. Se oli suurimpia tietoliikenneyhtiöitä kohtaan Euroopassa koskaan tehtyjä verkkohyökkäyksiä.
Vastaisku

Erääksi vastaiskuksi tulkittiin, että tammikuun 9. päivänä 2024 venäläisen internet- ja TV-operaattorin palvelimilta M9 Telecomin uutisoitiin pyyhityn 20 teratavua dataa. Tämän seurauksena osa Moskovan asukkaista menetti internetyhteytensä. Vastatoimi yhdistettiin Ukrainan turvallisuuspalveluun kytkeytyvään Blackjack-ryhmään.
Kyivstarin myymälä Lvivin vanhassa kaupungissa joulukuussa 2023.
Kymmenen laulua (Harri Saksalan albumi)

| Kymmenen laulua Harri Saksala |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Takomo, Finnvox
 Julkaistu: 1980
 Formaatti: LP-levy
 Tuottaja(t): Pekka Aarnio
 Tyylilaji: laulelma
 Levymerkki: Lobo Records
Harri Saksalan muut julkaisut
| Vaellan vaellan 1978 | Kymmenen laulua 1980 | Tänä yönä 1981 |
Kymmenen laulua on Harri Saksalan toinen sooloalbumi vuodelta 1980. Lobo Records -merkille tehdyn musiikkialbumin tuottajana toimi Pekka Aarnio ja sovittajina Markku Johansson ja Jukka Linkola.
Kun Saksalan esikoisalbumilla Vaellan vaellan säestyksenä oli pääosin pelkkä piano, tällä levyllä Saksala esiintyy jousilla vahvistetun studioyhtyeen säestyksellä. Levy sisältää monipuolisen valikoiman suomalaisia ja kansainvälisiä lauluja, muun muassa alun perin ranskankieliset chansonit ”Vanhojen rakastavaisten laulu” (Brel) ja ”Barbara” (Kosma – Prévert), joka saa albumilla ensi kertaa alkuperäistekstin sodanvastaisuutta henkivän suomennoksen Pentti Saaritsan tekemänä. Mukana on myös kaksi Saksalan omaa sävellystä.
Saksala omisti albumin saksofonisti Pekka Pöyrylle, jonka viimeiseksi levytykseksi se jäi. 1950-luvun kappaleiden myötä Saksala tekee albumilla kunniaa myös Helge Pahlmanille, joka opetti hänelle harmonikansoittoa.
Kappaleet > A-puoli

1. Kulkuriveljeni Jan
2. Venezuela
3. Kun nainen puhuu
4. Katson järviin sinisiin
5.	Vanhojen rakastavaisten laulu
Kappaleet > B-puoli

6. Luonnonlapsi
7. Hurjan pojan koti
8. Lapsi ja ristimeri
9. Puuvillanpoimijan laulu
10. Barbara
Muusikot

Juhani Aaltonen
Olli Ahvenlahti
Kari Alanne
Ilkka Hanski
Antero Jakoila
Markku Johansson
Jukka Linkola
Pekka Pohjola
Pekka Pöyry
Esko Rosnell
Upi Sorvali
Hasse Walli
Ronnie Österberg
jousiryhmä
Kuopio Maraton

Kuopio Maraton on Itä-Suomen suurin yksipäiväinen juoksu/kuntoilutapahtuma, joka kerää vuosittain noin 2 500 osallistujaa. Tapahtuman järjestää Pohjois-Savon Liikunta ja Kuopion Reipas.
Kuopio Maratonilla on matkoja ja sarjoja kaiken tasoisille kuntoilijoille. Maratonin (42,195 km) ja puolimaratonin (21,1 km) lisäksi tapahtumassa voi osallistua myös kymmenelle kilometrille. Puolimaratonille ja Kympille voi osallistua myös kävellen, ilman ajanottoa. Pienimmille lapsille Kuopio Maratonilla järjestetään 4 ja 2 kilometrin matkat.
Kuopio Maratonin reitti starttaa Kylpylähotelli Rauhalahden pihalta kohti Särkiniemeä, mistä juoksijat jatkavat kohti Savilahtea. Yliopiston kohdalta matka jatkuu kohti keskustaa. Niiralan ja Linnanpellon kautta reitti kiertää Itkonniemelle, mistä reitti laskeutuu Kuopion Satamaan. Sataman jälkeen juoksijat pääsevät nauttimaan luonnon kauniin Väinölänniemen maisemista, ennen kuin matka jatkuu Haapaniemen ja Särkiniemen rantojen kautta takaisin Rauhalahteen. Reitti on pituudeltaan 21,1 km ja Maratonin juoksevat sen kahdesti. Kuopio Maratonin reitti on kohtuullisen tasainen ja nopea loivine pitkine laskuineen. Kaunis järvimaisema kruunaa kuntoilukokemuksen.
Kuopio Maraton järjestetään perinteisesti syyskuun ensimmäisenä viikonloppuna.
Rullaluistelu

Juoksun ja kävelyn lisäksi Kuopio Maratonilla voi osallistua myös rullaluistelumaratonille ja -puolimaratonille. Rullaluistelijat voivat luistella sauvojen kanssa tai sauvoitta. Rullaluistelureitti suuntaa Rauhalahdesta kohti Petosta, mistä reitti kääntyy Kaislastenlahteen, jossa sijaitsee maratonin kääntöpaikka. Molemmat reitit luistellaan yhtenä lenkkinä.
Aiheesta muualla

Kuopio Maratonin kotisivut
Ilmoittautuminen Kuopio Maratonille - MyNextRun (Arkistoitu – Internet Archive)
Koukkujärvi (Padasjoki)

| Koukkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°26′16″N, 25°13′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Urramenjärveen 
Järvinumero:  14.221.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,4 m  
Pituus:  700 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  2,069 km  
Pinta-ala:  7,474 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoukkujärvi 
Koukkujärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kellosalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,5 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,4 metriä mpy.
Kotleba – Kansanpuolue Meidän Slovakiamme

| Kotleba – Kansanpuolue Meidän Slovakiamme> Kotleba – Ľudová strana Naše Slovensko |
| --- | --- |
  
  
  
Johtaja:  Marian Kotleba
Ideologia:  nationalismi russofilia uusnatsismi
Poliittinen kirjo:  äärioikeisto
Kansankokous:  17 / 150
Europarlamentti:  2 / 14
Nuorisojärjestö:  Ľudová mládež
Kotisivu:  http://www.lsnaseslovensko.sk/
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kotleba – Kansanpuolue Meidän Slovakiamme (slovakiksi Kotleba – Ľudová strana Naše Slovensko, lyh. Kotlebovci tai ĽSNS) on slovakialainen puolue. Se on jyrkän vanhoillis-kansallismielinen. ĽSNS on äärioikeistolainen ja monesti uusnatsistisena pidetty.
Puolueen nuorisojärjestö on Ľudová mládež.
Historia

Puolue rekisteröitiin vuonna 2000, jolloin sen keskushahmona oli presidenttivaaleissa ehdokkaana ollut veturinkuljettaja Milan Fogaš. Puolue rekisteröitiin alun perin nimellä "Viinin ystävien puolue" (slovakiksi Strana priateľov vína). Liikkeen nimi oli alun perin HOVNO (slovakiksi Hnutie oklamaných voličov a nasrdených občanov, "Huijattujen äänestäjien ja masentuneiden kansalaisten liike"). Lyhenne tarkoittaa myös "paska". Marian Kotleba tukijoineen otti puolueen haltuunsa 2009 ja muutti sen nimen kansanpuolueeksi.
Slovakian korkein oikeus lakkautti Viinin ystävien puolueen 1. maaliskuuta 2006, koska puolueen toiminta oli ristiriidassa maan perustuslain kanssa. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun korkein oikeus päätyi lakkauttamaan maassa toimivan puolueen.
Vuonna 2013 puolue sai vaaleissa Banska Bystrican seudun kuvernöörin paikan. Kuvernööriksi valittu Marian Kotleba sai tuolloin 55,53 prosenttia äänistä. Puolue nousi ensi kertaa parlamenttiin vuoden 2016 vaaleissa saatuaan 8 prosenttia äänistä ja 14 paikkaa[lähde? ].
Kotleba ei muuttanut puolueen suuntaa, mutta jätti natsiuniformut pois. Korkeimman oikeuden uskottiin kuitenkin lakkauttavan L'SNS:n, mutta valtakunnansyyttäjä Maroš Žilinka ilmoitti loppukesästä 2022, ettei se suunnittele toimia puolueen lakkauttamiseksi. Syyksi ilmoitettiin se, että puolueen ei katsottu olevan tarpeeksi iso ollakseen uhka maan demokratialle.
Vuoden 2019 eurovaaleissa puolue sai 2 paikkaa.
Vuoden 2020 parlamenttivaaleissa puolue sai 17 edustajaa maan parlamenttiin, mikä teki siitä parlamentin kolmanneksi suurimman (tasoissa Me olemme perhe -puolueen kanssa).
Ideologia ja kantoja

Puolue kannattaa taloudellista omavaraisuutta ja perinteisiä kristillisiä perhearvoja. Autoritaarisena puolue vastustaa liberaalia demokratiaa. ĽSNS vastustaa maahanmuuttoa, romaneja, juutalaisia ja Euroopan islamisaatiota. Puolue hyljeksii seksuaalivähemmistöjä, aborttia ja kevytkenkäisyyttä. Puolue on vaalinut natsi-Saksan vasallina toimineen Jozef Tison perintöä. Ulkopolitiikassa puolue vastustaa EU:ta ja Natoa. Sen sijaan ĽSNS kannattaa puolueettomuutta ja on kallellaan Venäjää päin vaikka Venäjän suurlähetystö on tuominnut järjestön ääriliikkeenä.
Ideologia ja kantoja > Ohjelma

Puolue julistaa periaatteikseen kansallismielisyyden, kristinuskon ja sosiaalisuuden. Se julistaa olevansa ainoa vaihtoehto korruptoituneelle ja rikolliselle "demokraattiselle" järjestelmälle ja nykyisille parlamenttipuolueille. Puolue kunnioittaa kansakunnan isinä Ľudovít Štúria, Andrej Hlinkaa ja Jozef Tisoa.
Puolue haluaa maasta itsenäisen ja omavaraisen ja vetäytyä Euroopan unionin, kansanvälisten rahalaitosten ja ylikansallisten yritysten ylivallasta. Ja neutraalin ja olla osallistumatta Naton, Yhdysvaltain ja Israelin rikolliseen politiikkaan. Turvallisen kunnollisille kansalaisille jotta mustalaiset ja korruptoituneet poliitikot eivät heitä terrorisoi ja ryöstä.

...

Kristityn ja kristittyjen arvojen mukaisen, eikä ateismia, materialismia, konsumerismia, vaarallisia lahkoja ja seksuaalisia perversioita edistävän länsimaisen liberalismin mukaisen.

...

Kansallisen, jotta slovakki on Slovakiassa herra, eikä orja ulkomaalaisten, maahanmuuttajien ja vähemmistöjen palveluksessa.

...
Lähde:
Kritiikki

Puolueen vastustajien mielestä ĽSNS on uusnatsistinen. ĽSNS kiistää olevansa natsistinen. Se onkin alkuaikojen jälkeen ottanut etäisyyttä näkyviin natsitunnuksiin. Muut puolueet ovat usein karttaneet yhteistyötä ĽSNS:n kanssa[lähde? ].
Kylänpuoli

| Kylänpuoli |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Kylänpuoli korostettuna.  Luettelo Oulun suuralueista ja kaupunginosista
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Oulunsalon suuralue
Kaupunginosa nro:  141
Väkiluku:  198  31.12.2023
Työpaikkoja:  242 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Kisakangas, Kylänpuoli, Myllymetsä, Mökkiperä, Letto, Peuhu, Purnunnokka
Papinjärvi sijaitsee Kylänpuolen kaupunginosassa.
Kylänpuoli on Oulun kaupunginosa kaupungin lounaisosassa entisen Oulunsalon kunnan alueella. Kaupunginosa käsittää Oulun lentoaseman alueen, Papinjärven alueen sekä lentoaseman ja Liminganlahden väliin jäävät alueet. Kaupunginosa on saanut nimensä lentoaseman kaakkoispuolella, noin kolmen kilometrin päässä Oulunsalon keskuksesta sijaitsevasta samannimisestä kylästä.
Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Salonpään ja Oulunsalon kaupunginosiin, idässä Kempeleen kuntaan, etelässä Limingan kuntaan ja lännessä Lumijoen kuntaan, jonka kanssa sillä ei tosin ole maarajaa.
Osa-alueita > Kylänpuoli

Kylänpuoli sijaitsee kaupunginosan päätien Kylänpuolentien varrella, noin kolmen kilometrin päästä Oulunsalon kaupunginosan keskuksesta Oulunsalosta. Alueen rakennukset koostuvat pääasiassa omakotitaloista. Kylästä lähtee päällystämätön tieyhteys Lettoon, joka kulkee Limingan kunnan puolelle Tupoksen kylään sekä Järvenpään ja Selkämaan haja-asutusalueille.
Osa-alueita > Letto

Letto sijaitsee kaupunginosan eteläosassa noin viisi kilometriä Oulunsalon kirkonkylältä. Alue on laajojen ruoikoiden reunustama matalikko ja suistoalue. Alue on tärkeä muuttolintujen kerääntymis- ja pesimäalue. Varsinkin rantapellot ovat erityisesti kevään aikaan tärkeitä ruokailualueita monille muuttolinnuille.
Osa-alueita > Mökkiperä

Mökkiperä sijaitsee Oulun lentoaseman alueen läheisyydessä. Alue rajoittuu Lentoaseman lisäksi Myllymetsään, Kylänpuoleen ja Oulunsalon kaupunginosaan. Mökkiperällä toimii asukasyhdistys.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kylänpuoli Wikimedia Commonsissa
Kylänpuolen kennel (Arkistoitu – Internet Archive)
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Oulunsalo
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Karhuoja · Kirkonseutu · Koura · Kylänpuoli · Lassila · Letto · Mökkiperä ·  Pitkäkangas · Päällystä · Riutunkari · Salonpää · Varjakka · Vihiranta · Öörni
Muuta Oulunsaloon liittyvää:  Kirkko · Kauppakeskus Kapteeni · Kisakangas · Kunnantalo · Lentoasema · Papinjärvi · Varjakan saha
Letontie on Leton päätieyhteys.