stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tatjana Goldfarb

Tatjana Goldfarb (ven. Татьяна Гольдфарб; 27. marraskuuta 1914 Odessa – 17. marraskuuta 1964 Tbilisi) oli ukrainalainen pianisti.
Goldfarb opiskeli pianonsoittoa Odessassa Berta Reingbaldin johdolla ja valmistui vuonna 1932. Vuosina 1935–1938 hän jatkoi opintojaan Kiovan konservatoriossa Abram Luferin ja vuosina 1939–1941 Moskovan konservatoriossa Heinrich Neuhausin johdolla. Jälkimmäisten opintojen aikana hän myös matkusti esiintymässä solistina Neuvostoliitossa. Hän erikoistui Frédéric Chopinin musiikkiin ja sai yhdeksännen sijan kolmannessa kansainvälisessä Frédéric Chopin -pianokilpailussa (1937). Goldfarbin ohjelmistoon kuului myös klassismin ja aikansa ohjelmistoa. Hän edisti ukrainalaissäveltäjien, kuten Viktor Kosenkon ja Levko Revutskin teosten näkyvyyttä.
Goldfarb soitti Odessan filharmonikkojen solistina vuosina 1932–1935 ja Kiovan filharmonikkojen solistina kolmen seuraavan vuoden ajan. Vuodesta 1958 kuolemaansa saakka hän opetti Tbilisin konservatoriossa.
Tennevoll

| Tennevoll |
| --- | --- |

 Tennevoll
 Koordinaatit: 68°44′49″N, 17°48′22″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Tromssa
Kunta:  Lavangen
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2023):  290
 – Väestötiheys:  725 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tennevoll on taajama Lavangenin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 290 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tennevoll Wikimedia Commonsissa
Tatjana Jelača

| Mitalit> Maa:   Serbia.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Serbia.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Serbia.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Serbia> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Zürich 2014 | keihäänheitto |  |
Tatjana Jelača (serb. Татјана Јелача , s. 10. elokuuta 1990 Sremska Mitrovica) on serbialainen keihäänheittäjä.
Jelača sijoittui kuudenneksi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2007 tuloksella 48,12 metriä. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008 hän otti pronssia heitettyään 58,77 metriä. Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009 Novi Sadissa Jelača voitti kultaa omalla ennätyksellään 60,35 metriä.
Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 Jelača oli finaalissa 12:s tuloksella 52,13. Vuotta myöhemmin hän oli Ostravan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa seitsemäs ja karsiutui Daegun MM-kilpailujen finaalista. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Jelača sijoittui seitsemänneksi tuloksella 57,58. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui loppukilpailusta.
Jelača heitti Serbian ennätyksen, 62,68 metriä Moskovan MM-kilpailujen 2013 karsinnassa. Loppukilpailussa hän oli yhdeksäs. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 hän sai hopeaa maansa ennätystuloksella 64,21.
Tanssiteatteri Vilya

Tanssiteatteri Vilya on helsinkiläisten tanssijoiden vuonna 2006 perustama tanssiteatteri, joka tuottaa vuosittain 1-2 teosta. Ryhmä on viime vuosina keskittynyt suomalaisten klassikkoteosten uusiin tulkintoihin. Teosten liikekieli on yhdistelmä nykybalettia, nykytanssia ja teatteria, ja koreografiat ovat Tuuli-Maaria Louhensalo-Lindströmin.
Teokset

2012 - Sudenmorsian, Stoa ja Kanneltalo, Helsinki
2011 - Pohjanportit; Kalevan maat -unikuvia rauta-ajasta, Kokoteatteri, Helsinki
2009 - Laulu Tulipunaisesta Kukasta, Valtimonteatteri, Helsinki
2009 - Pessi ja Illusia -baletti, Jokela
2008 - Lumikuningatar-tanssisatu, Jokela
2006 - Henkien Kätkemä, Helsinki
Aiheesta muualla

Tanssiteatteri Vilyan kotisivu, Internet Archive 12.12.2010.
Suunnistuskengät

Suunnistuskengät ovat kengät, joita käytetään kilpa- ja harrastussuunnistuksessa. Kengän pinta on vettä imemätön ja kulutusta kestävä materiaali. Lisäksi kenkä tukee hyvin jalkaa ja on kestävä koska kengällä pitää myös voida kahlata hyvin. Pohjakuvio on yleensä avoin ja sisältää nastoja, jotka pitävät märällä ja/tai muuten liukkaalla pinnalla. Tarjolla on myös suunnistussaappaita, joissa on nastoitettu pohja.
Suosittuja suunnistuskenkiä

●VJ Bold
●Sarva D'Vil
●VJ Integrator
●VJ Supra
●VJ IROCK
●INOV8 XTalon
●Nokian FinnTrim
Suunnistussimulaattori

| Suunnistussimulaattori |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Antero Pulli
Julkaistu:  2007
Lajityyppi:  simulaatio
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Windows
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK    : 
Suunnistussimulaattori Suomen Pelimuseossa, Tampereella
Suunnistussimulaattori on Antero Pullin vuonna 2007 julkaisema peli, jota käytetään myös suunnistuksen harjoitteluun. Antero Pulli on kehittänyt simulaattoria harrastuksenaan vuodesta 2004 lähtien. Suunnistussimulaattorissa on mallinnettu tarkasti sekä todellisiin alueisiin perustuvat maastot että juoksunopeudet, minkä Pulli on varmistanut juoksemalla pelissä esiintyvissä maastoissa yhteensä satoja kertoja. Pelin viikoittaiset virtuaalirastit toimivat harjoittelun tukena suomalaisille suunnistajille.
Aiheesta muualla

Suunnistussimulaattori 10 vuotta (Arkistoitu – Internet Archive)
The Outsiders

The Outsiders voi tarkoittaa seuraavia:
The Outsiders, Ulkopuoliset, supersankaritiimi DC Comicsin sarjakuvissa
The Outsiders, Outsiders – kolmen jengi, Francis Ford Coppolan ohjaama elokuva vuodelta 1983
The Outsiders, samannimiseen elokuvaan perustuva televisiosarja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”The Outsiders”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Parkanonjärvi

| Parkanonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  61°59′03″N, 23°01′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Parkanonjärven alue (35.53)
Laskujoki:  Vääräjoki 
Järvinumero:  35.532.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90 m (N60) 
Rantaviiva:  25,4718 km 
Pinta-ala:  4,6966 km² 
Tilavuus:  0,0318836 km³ 
Keskisyvyys:  6,79 m 
Suurin syvyys:  21,98 m 
 fiParkanonjärvi 
Parkanonjärvi  on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Parkanonjärvi on osa Parkanonjärven lähialuetta.
Maantietoa > Koko ja muoto

Pohjois-etelä-suuntainen järvi on 7,8 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 470 hehtaaria. Se on syntynyt kallioperän murrokseen muodostuneeseen maaperän painaumaan. Järvessä on kaksi laajempaa järviallasta, joita erottaa toisistaan Salminniemen kohdalla Alasensalmi. Se on kapeimmillaan noin 120 metriä leveä ja paikoin vain 0,5 metriä syvä. Pohjoinen järviallas on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sen rannoille ulottuvat Parkanon keskustan laita-alueet. Eteläinen järviallas on 3,9 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Parkanonjärven rantoihin rajautuvat yleensä pellot lukuun ottamatta seitsemää lyhyttä metsäistä rantaosuutta.
Järven syvyysprofiili on keskeltä hyvin matala. Matalaa on myös järven pohjoispäässä, pohjoisosan saarten ympärillä, eteläosan itärannassa ja Möhkön kohdalla. Muualla on sitä vastoin yli kymmenen metriä syvää. Pohjoisosassa on kaksi yli kaksikymmenmetristä syvännettä ja eteläosassa niitä on yksi. Syvin kohta sijaitsee pohjoisosassa Selkäsaarten itäpuolella, missä on 22 metriä syvää.
Maantietoa > Vesitalous

Vääräjoki on järven laskujoki ja sen luusua sijaitsee sen eteläkärjessä, Joki on samalla koko Parkanonjärven alueen laskujoki. Vääräjoen suistosta virtaa Kyrösjärveen 1183 km² kokoisen alueen sadanta, mutta Parkanonjärven luusuan kautta virtaa vain 705 km² suuruisen alueen vedet. Vääräjoessa sijaitsee Kukkurakosken voimalaitos.
Järven pohjoispäähän laskee 1,8 kilometriä pitkä Viinikkajoki, joka on Kairojärven laskujoki. Viinikkajokeen laskee oikealta päin 800 metriä pitkä Kirkkojärven laskujoki Kirkkojoki , jonka kautta virtaa 108 km² kokoisen alueen sadanta. Viinikkajoen takana on siten yli 600 km² suuruinen valuma-alue. Voidaankin sanoa, että Parkanonjärvi on lähinnä läpivirtausjärvi, jossa veden laskennallinen viipymä on lyhyt. Itäpuolella vedenjakaja seuraa järveä keskimäärin kilometrin etäisyydellä.
Pienempiä laskuojia on useita. Pohjoispään itärantaan laskee pari kilometriä pitkä Paskolammen laskuoja. Itäpuolella on runsaasti tiheästi ojitettuja soita, joiden vedet päätyvät Parkanonjärveen. Soiden takana Poikkeusharjun länsipuolella sijaitsevan Kiimalammen laskuvedet tekevät myös näin. Itäpuolelta laskee eteläiseen järvialtaaseen Vehkalammen parikilometrinen laskuoja. Järven länsipuolella kulkeva pieni harjujakso toimii myös vedenjakajana. Aivan tämän harjun vierestä ja Lapinnevan läheltä laskee Jouttenjärvi kuusikilometristä ojaa myöten Alasensalmen eteläosaan.
Maantietoa > Saaret

Järvellä on viisi saarta. Suurin saari on Vehkaluoto, joka on yli 300 metriä pitkä ja sijaitsee järven pohjoisosassa. Se on hyvin matala saari. Pohjoispäässä on kolme muutakin matalaa saarta ja näiden lisäksi keskellä järven selkää olevat Selkäsaaret. Selkäsaarten eteläpuolella on rannan tuntumassa matala saari. Vaikka Alasensalmi onkin matala, on siellä vain pieni luoto. Eteläosan saaret ovat Alaskylän rannassa oleva nimetön saari ja eteläosan keskivaiheella oleva Möhkönsaari. Saarten osuus järven rantaviivasta on yli 1,3 kilometriä ja niiden yhteinen pinta-ala on yli 3,6 hehtaaria, sillä tilastoon on otettu vain viisi saarta.
Maantietoa > Asutus ja liikenne

Järven eteläkärjessä sijaitsee Lapiolahti (kylä), itärannalla Yliskylä, länsirannalla Alaskylä ja pohjoispäässä Parkanon kirkonkylä eli keskusta. Kylien kautta, eli myös järven ympäri, kiertävät kylätiet. Nykyaikana on järven itäpuolelta linjattu valtatie 3, joka risteää Parkanon keskustassa valtatien 23 kanssa. Viinikanjoen rannalla sijaitsee Parkanon kaupungin vedenpuhdistamo.
Luonnontila > Vedenlaatu

Järvi on runsashumuksien järvi. Vaikka Vääräjoen tila on joskus vain tyydyttävä, on Parkanonjärven tila hyvä. Veden happipitoisuus on vaihdellut välillä 0,3–12,1 mg/l ja hapen kylläisyysaste on ollut välillä 2–83 %. Happipitoisuus on ollut alusvedessä näitä arvoja huonompi. Järven pohjalla 21 metrin syvyydessä vesi on ollut ajoittain hapetonta. Happivajetta on esiintynyt sekä talvien että kesien lämpötilakerrostuneisuuden loppuaikana. Vuosina 2008–2012 veden happipitoisuus on ollut hyvällä tasolla. Se on silloin vaihdellut välillä 6,7–10,9  mg/l, mikä merkitsee 63–84 % kylläisyysastetta.
Järven vesi on yleensä ollut lievästi rehevää. Veden ravinnepitoisuuksia seurataan melko säännöllisesti. Veden fosforin kokonaispitoisuus vaihtelee 19–110 µg/l, mutta yleensä se on välillä  22–39 µg/l. Typen kokonaispitoisuus on vaihdellut välillä 590–1 100 µg/l, josta ammoniumtypen pitoisuus on ollut välillä 11–95 µg/l. Järven syvänteen mittauspaikassa vuosina 2008 ja 2012 oli typen kokonaispitoisuus 670–1 400 µg/l. Veden klorofyllipitoisuus vaihtelee välillä 7,4–27 mg/m³.
Vedenlaatua halutaan parantaa rakentamalla Vääräjoen luusuaan pohjapato, joka lisäisi järven veden tilavuutta 5% ja nostaisi vedenpinnan keskikorkeutta 32 senttimetriä. Näin saataisiin järvelle lisää tilavuutta, joka parantaisi esimerkiksi veden happipitoisuuksia talvella. Vedenpinnan nosto näkyisi myös alivedenkorkeuden kohoamisena, koska se nousisi 71 senttimetriä. Suunnitelmissa on ruopata Alasensalmeen veneväylä, joka on kovin matala.
Luonnontila > Kala

Kalastoa on tutkittu vuosina 2006, 2009 ja 2012. Sen perusteella Parkanonjärvellä vallitsee tyypillinen rehevähkön järven särkikalavaltainen lajisto. Yleisimmät saalislajit ovat kuha, lahna, hauki ja särki, mutta varsinaisia arvokaloja ei siinä esiinny. Särkikaloja on koekalastuksen perusteella noin 50 % kokonaissaaliin kappalemäärästä. Parkanon kaupungin jätevedenpuhdistamon kalatalousmaksut on käytetty Parkanonjärven kalaistutuksiin, jolloin on istutettu kuhaa, planktonsiikaa ja järvitaimenta. Nämä eivät kuitenkaan ole lisääntyneet toivotulla tavalla eikä niitä esiinny mainittavasti vapaa-ajan kalastuksessakaan. Kyselyn mukaan rehevöityminen on liannut pyydykset, joina käytetään enimmäkseen vekkoja ja heittovapaa.
Historiaa

Jääkauden jälkeen alue jäi kokonaan meriveden alle, mutta maankohoamisen vuoksi alue nousi vedenpinnan yläpuolelle. Parkanonjärvi kuroutui erilleen merenlahdesta jo Itämeren ancylusvaiheen aikana. Tämän jälkeen järven pinnankorkeus on pysynyt samana tuhansia vuosia, mikä näkyy maastossa 93 metrin korkeudella olevana muinaisrantana. Vasta 1800-luvulla järven vedenpintaa on alennettu muutamaan otteeseen, jolloin 93 metrin ranta on jäänyt näkyviin rantojen rinteisiin. Muinaisrannan alapuoliset alueet, jotka ovat 90 metriä merenpinnan yläpuolella, ovat siten ihmistoiminnan aikaansaamia vesijättömaita. Järven rannoilta on löydetty kivikauteen ajoittuvia muinaisjäännöksiä.
Järvenlaskuista on säilynyt tieto hakemuksien muodossa. Vuonna 1877 haki talollinen Alanen Emanuel Henriksson Alaskylästä muiden puolesta lupaa laskea järvi. Siihen annettiin päätös vuonna 1879. Vastaavia hakemuksia teki talolliset Alexei Mustalahti vuonna 1887 ja talollinen Aleksius Mustalahti vuonna 1899. Vuonna 1910 haki maanviljelijä Ivar Alanen muiden puolesta lupaa perata tai leventää Vääräjoen uomaa vähentääkseen tulvavesien aiheuttamia tuhoja.
Parkanonjoeksi kutsuttiin aikaisemmin kokonaisuutta, joka alkoi Riuttasjärveltä Käenkoskena, laski Kairojärveen ja Kairolammen kautta, jatkoi Kairokosken kautta Viinikanjokena Parkanonjärveen.
Aiheesta muualla

Kalapaikka.net: Parkanonjärvi
Parkanon kylät: Alaskylä (Arkistoitu – Internet Archive)
myNewsdesk: Parkanonjärven kunnostus käynnistymässä (Arkistoitu – Internet Archive), 2011
Pirkanmaan luonnonsuojelupiiri: Lausunto vesiliikennelain mukaisesta asiasta (Arkistoitu – Internet Archive), 14.2.2012
Ilmajoki.fi: Eränkävijöiden reitit toivat uudisasukkaita (Arkistoitu – Internet Archive)
(35.5)
Tanssiva tuli

| Tanssiva tuli Pelle Miljoona & Rockers |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 29. toukokuuta 2020
 Levy-yhtiö: Stupido Records
Listasijoitukset
  45. (albumilista)    4. (fyysinen albumilista)
Pelle Miljoona & Rockersin muut julkaisut
| Arambol 2006 | Tanssiva tuli 2020 |   |
Tanssiva tuli on Pelle Miljoonan vuonna 2020 Rockers-yhtyeen kanssa julkaisema albumi.
Levyltä julkaistiin loppusyksyllä vuonna 2019 single "Kultaiset vuodet".
Kappaleet

Vuodet vierivät kuin Rolling Stones    3:35
Tanssiva tuli    2:59
Sankarini salaisuus    2:54
Globaali Laidback sunnuntai    3:45
Polkupyörä-Buddha    3:28
Bum bum bum    2:40
Orwell ei oveen koputa    3:07
Lennä haukkani Memed    2:49
Sota-ajan rakkaus    4:53
Kultaiset vuodet    3:06
Viimeinen kuulutus    2:55
Näin tuli syys (CD bonus)    3:04
Arvostelut

Soundi:
Takikawa

| Takikawa (滝川市) |
| --- | --- |
 Takikawan kaupungintalo
 lippu:  symboli
 Takikawan sijainti Hokkaidōn prefektuurissa
 Takikawa
 Koordinaatit: 43°33′28″N, 141°54′38″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Hokkaidō
Prefektuuri:  Hokkaidōn prefektuuri
Yleiskehitystoimisto:  Sorachin yleiskehitystoimisto
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  115,90 km²
Väkiluku (11/2020):  39 289
 – Väestötiheys:  339 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Plataani
 – Kukka:  Alppiruusu ja kosmos
 
 https://www.city.takikawa.hokkaido.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Takikawa (jap. 滝川市, Takikawa-shi) on Japanin kaupunki Hokkaidōn saarella Hokkaidōn prefektuurissa. Se sijaitsee Sorachin yleiskehitystoimiston alueella Hokkaidōn keskiosassa. Kaupunki on rakentunut Ishikarin tasangolle Ishikari- ja Sorachijokien yhtymäkohtaan. Takikawassa on 39 289 asukasta (marraskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 115,90 neliökilometriä.
Takikawan nimi (’vesiputousjoki’) on käännös ainunkielisestä nimestä, jolla on samankaltainen merkitys. Paikkakunta tunnettiinkin aiemmin suoraan ainusta lainatulla nimellä Sorachibuto (空知太). Japanilainen uudisasutus alueella alkoi 1880-luvun lopussa, kun sinne perustettiin tondenhei-asuttajakolonialistien kylä. Rautatie Takikawaan saakka valmistui jo 1891, ja rautateiden risteysasema Takikawasta tuli vuonna 1913. Kaupunkioikeudet Takikawa sai vuonna 1958. Se on paikallinen kaupallinen keskus, jonne on sijoittunut myös elintarvike- ja puutuoteteollisuutta sekä maataloustyökalujen tuotantoa. Maaseutualueilla viljellään riisiä, omenoita ja sipuleita.
Takikawassa on Japanin itsepuolustusmaavoimien tukikohta. Kaupunkia palvelevat JR Hokkaidōn Hakodate-päälinja ja Nemuro-päälinja.
Kuvia

Matsuo Jingisukan -ravintola
Rypsipelto Takikawassa
Takikawan kaupungin sairaala
Takikawan rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Takikawa Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Suomen aluevaalit 2022

Suomen aluevaalit 2022 järjestettiin sunnuntaina 23. tammikuuta 2022. Vaaleissa valittiin uusien hyvinvointialueiden aluevaltuustot ensimmäiselle kolmivuotiskaudelle.
Vaaleja ei järjestetty Helsingissä, koska Helsingin kaupunki järjestää sote-palvelunsa jatkossakin itsenäisesti.
Ennakkoäänestys järjestettiin kotimaassa 12.–18. tammikuuta ja ulkomailla 12.–15. tammikuuta 2022. Aluevaaleissa 2022 valittujen hyvinvointialueiden valtuutettujen toimikausi alkoi 1. maaliskuuta 2022.
Vaaleissa naiset saivat enemmistön (53 %) valituista edustajista. Äänestysprosentti oli 47,5. Vaalien ääniharava oli Vasemmistoliiton Li Andersson.
Vaalien aikataulu

| Tapahtuma tai asia | Päivämäärä |
| --- | --- |
Hyvinvointialueiden asukaslukujen vahvistaminen vähimmäisvaltuustokokojen määrittämiseksi: 31.8.2021
Äänioikeusrekisterin tietojen poimintapäivä (millä hyvinvointialueella kukin on äänioikeutettu): 3.12.2021
Ehdokashakemusten jättöpäivä: 14.12.2021
Ehdokasasettelun vahvistaminen ja ehdokasnumeroiden arvonta (vaalikelpoisuuden vahvistaminen): 23.12.2021
Ennakkoäänestys ulkomailla: 12.–15.1.2022
Ennakkoäänestys kotimaassa: 12.–18.1.2022
Vaalipäivä: 23.1.2022
Tulosten vahvistaminen: 26.1.2022
Hyvinvointialueiden valtuustot aloittavat työnsä: 1.3.2022
Ehdokasasettelu

Sosiaalidemokraatit: 1 633
Kokoomus: 1 629
Perussuomalaiset: 1 562
Keskusta: 1 466
Vasemmistoliitto: 1 185
Vihreät: 1 073
Kristillisdemokraatit: 936
Liike Nyt: 345
Ruotsalainen kansanpuolue: 306
Valta kuuluu kansalle: 204
Kommunistinen puolue: 53 tai 54
Piraattipuolue: 44
Kristallipuolue: 28 tai 29
Liberaalipuolue: 24
Siniset: 11
Eläinoikeuspuolue: 11
Kansalaispuolue: 11
Suomen kansa ensin: 6
Avoin puolue: 5
Vaalipiirit ja vaaliliitot

|  | Hyvinvointialue | Aluevaltuutetut | Vaaliliitot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Varsinais-Suomi | 79 | Kokoomus ja RKP |
| 2 | Satakunta | 69 | Kokoomus ja KD |
| 3 | Kanta-Häme | 59 | VKK ja kristallipuolue |
| 4 | Pirkanmaa | 79 | VKK ja kristallipuolue Kokoomus ja RKP |
| 5 | Päijät-Häme | 69 | Kokoomus ja RKP |
| 6 | Kymenlaakso | 59 | Kokoomus ja RKP |
| 7 | Etelä-Karjala | 59 | VKK ja kristallipuolue |
| 8 | Etelä-Savo | 59 |  |
| 9 | Pohjois-Savo | 69 |  |
| 10 | Pohjois-Karjala | 59 |  |
| 11 | Keski-Suomi | 69 | Keskusta ja RKP SKE, VKK ja kristallipuolue |
| 12 | Etelä-Pohjanmaa | 59 |  |
| 13 | Pohjanmaa | 59 | Liberaalipuolue ja piraattipuolue |
| 14 | Keski-Pohjanmaa | 59 | Kokoomus ja RKP |
| 15 | Pohjois-Pohjanmaa | 79 | Kokoomus, KD ja RKP |
| 16 | Kainuu | 59 |  |
| 17 | Lappi | 59 | Kokoomus ja KD Vihreät ja RKP |
| 18 | Itä-Uusimaa | 59 | Kokoomus ja KD |
| 19 | Keski-Uusimaa | 69 | Keskusta ja RKP |
| 20 | Länsi-Uusimaa | 79 |  |
| 21 | Vantaa ja Kerava | 69 | Kokoomus ja RKP |
Tulokset

| Puolueet | Puolueet | Äänet> Ääniä | Äänet> % | Äänet> +/– | Paikat | Paikat> +/– |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kokoomus | 401 852 | 21,6 | Uusi | 289 | Uusi |  |  |
|  | Sosiaalidemokraatit | 359 462 | 19,3 | Uusi | 277 | Uusi |  |  |
|  | Keskusta | 356 854 | 19,2 | Uusi | 297 | Uusi |  |  |
|  | Perussuomalaiset | 206 638 | 11,1 | Uusi | 155 | Uusi |  |  |
|  | Vasemmistoliitto | 148 722 | 8,0 | Uusi | 100 | Uusi |  |  |
|  | Vihreät | 137 221 | 7,4 | Uusi | 90 | Uusi |  |  |
|  | Ruotsalainen kansanpuolue | 91 409 | 4,9 | Uusi | 76 | Uusi |  |  |
|  | Kristillisdemokraatit | 78 914 | 4,2 | Uusi | 57 | Uusi |  |  |
|  | Liike Nyt | 33 764 | 1,8 | Uusi | 20 | Uusi |  |  |
|  | Valta kuuluu kansalle | 24 189 | 1,3 | Uusi | 10 | Uusi |  |  |
|  | Kristallipuolue | 2 463 | 0,1 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Kommunistinen puolue | 1 846 | 0,1 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Piraattipuolue | 1 650 | 0,1 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Liberaalipuolue | 939 | 0,1 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Eläinoikeuspuolue | 493 | 0,0 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Avoin puolue | 181 | 0,0 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Siniset | 142 | 0,0 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Suomen kansa ensin | 82 | 0,0 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Kansalaispuolue | 22 | 0,0 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Muut | 12 684 | 0,7 | Uusi | 8 | Uusi |  |  |

| Yhteensä | Yhteensä | 1 859 527 | 100 % |  | 1 379 |  |  |  |

| Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | 1 853 527 | 99,6 |  |  |  |  |  |
| Hylättyjä | Hylättyjä | 7 134 | 0,4 |  |  |  |  |  |
| Äänestäneitä | Äänestäneitä | 1 866 661 | 47,5 |  |  |  |  |  |
| Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | 3 927 728 |  |  |  |  |  |  |

Lähde: Oikeusministeriö
Tulokset > Ääniharavat

| Sija | Ehdokas | Puolue | Puolue | Ääniä | Hyvinvointialue | Osuus hyvinvointialueen annetuista äänistä | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Li Andersson |  | Vasemmistoliitto | 7 797 | Varsinais-Suomi | 4,0 % |  |
| 2. | Aki Lindén |  | Sosiaalidemokraatit | 7 703 | Varsinais-Suomi | 3,9 % |  |
| 3. | Henrik Wickström |  | Ruotsalainen kansanpuolue | 5 865 | Länsi-Uusimaa | 3,3 % |  |
| 4. | Mia Laiho |  | Kokoomus | 5 065 | Länsi-Uusimaa | 2,8 % |  |
| 5. | Lauri Lyly |  | Sosiaalidemokraatit | 4 350 | Pirkanmaa | 2,1 % |  |
| 6. | Kai Mykkänen |  | Kokoomus | 4 333 | Länsi-Uusimaa | 2,4 % |  |
| 7. | Jarno Limnéll |  | Kokoomus | 4 052 | Länsi-Uusimaa | 2,3 % |  |
| 8. | Sari Essayah |  | Kristillisdemokraatit | 3 951 | Pohjois-Savo | 4,2 % |  |
| 9. | Maria Guzenina |  | Sosiaalidemokraatit | 3 651 | Länsi-Uusimaa | 2,0 % |  |
| 10. | Anna-Kaisa Ikonen |  | Kokoomus | 3 451 | Pirkanmaa | 1,6 % |  |
Kannatustutkimukset

| Tutkimusaika | Gallup | Kokonaisotos | Puoluekantansa ilmoittaneet (%) | KESK>  | KOK>  | PS>  | SDP>  | VIHR>  | VAS>  | RKP>  | KD>  | LIIK>  | Muut | Johto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.12.2021-18.1.2022 | Taloustutkimus | 3 158 | 2 083 | 17,7 | 22,4 | 14,3 | 18,0 | 7,4 | 8,1 | 5,0 | 3,4 | 1,8 | 1,9 | 4,4 |
| 4.–16.1.2022 | Kantar TNS | 2 002 | ? | 16,7 | 20,7 | 15,6 | 19,0 | 8,3 | 7,4 | 4,7 | 3,7 | 1,9 | 2,0 | 1,7 |
| 25.11.-22.12.2021 | Taloustutkimus | 3 154 | ? | 15,3 | 21,8 | 17,6 | 18,9 | 7,6 | 8,1 | 3,9 | 3,0 | 2,0 | 1,8 | 2,9 |
| 13.6.2021 | Kuntavaalit 2021 (ilman Helsingin ääniä) | Kuntavaalit 2021 (ilman Helsingin ääniä) | Kuntavaalit 2021 (ilman Helsingin ääniä) | 16,8 | 20,7 | 15,2 | 18,3 | 9,1 | 7,2 | 4,7 | 3,9 | 1,3 | 2,8 | 2,4 |
Aiheesta muualla

Vaalit.fi - Oikeusministeriön tieto- ja tulospalvelu, Aluevaalit 2022
Yle.fi - Aluevaalien 2022 tulospalvelu
Kartta aluevaltuustojen paikkajakaumasta puolueittain, valtuustojen paikkamäärä numeroituna.
Taiwaninserovi

| Taiwaninserovi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Nautaeläimet Bovidae
Alaheimo::  Vuohet Caprinae
Suku::  Capricornis
Laji::  swinhoei
Kaksiosainen nimi
 Capricornis swinhoei  (Gray, 1862) 

Katso myös
   Taiwaninserovi Wikispeciesissä   Taiwaninserovi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Taiwaninserovi (Capricornis swinhoei) on Taiwanilla endeemisenä tavattava, vuoristoaleilla elävä vuohieläinlaji. Se on luokiteltu elinvoimaseksi lajiksi.