stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stadius

Stadius on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Hilda Stadius (1833–1924), oopperalaulaja ja opettaja
Julia Stadius (1844–1929), kirjailija
Knut Alfred Stadius (1840–1900), tuomari, Yleisen revisionioikeuden ylikomissaari 1897–1900, varatuomari ja valtioneuvos
Odal Stadius (1903–1961), taloustieteilijä, professori ja Svenska Handelshögskolanin rehtori 1949–1958
Peter Stadius (s. 1970), historioitsija ja Pohjoismaisen tutkimuksen professori
Uno Stadius (1871–1936), kansanopiston johtaja, raittiusmies ja kirjailija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sonnamanlampi

| Sonnamanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°55′56″N, 25°47′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.231.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,2 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,653 km  
Pinta-ala:  1,497 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSonnamanlampi 
Sonnamanlampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Oittilan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy.
Pertti J. Neuvonen

| Pertti J>  Neuvonen |
| --- | --- |
 Professori Pertti J. Neuvonen
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. elokuuta 1943 Kirvu
Kuollut: 14. toukokuuta 2020 (76 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  professori, ylilääkäri
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Instituutti:  Helsingin yliopisto  Turun yliopisto
Oppilaat:  Janne Backman Mikko Niemi Klaus Olkkola
Tutkimusalue:  kliininen farmakologia, toksikologia
Palkinnot:  Drug Absorption Foundation Lecturer (1993) Lauri Saxenin palkinto (1997) Suomen tiedeakatemian jäsen 1998–  Maud Kuistilan palkinto (2003) Thomson Reuters, Highly Cited Scientist (2005)  BCPT Nordic Prize (2011) EACPT:n elämäntyöpalkinto (2017)
Aiheesta muualla
researchportal.helsinki.fi/en/persons/2ddb0fad-6fa6-4a80-b1a9-040b3d6624aa
Pertti Jaakko Neuvonen (25. elokuuta 1943 Kirvu – 14. toukokuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen kliininen farmakologi. Hän tuli laajalti tunnetuksi esimerkiksi lääkehiilen sopivuuden esilletuojana myrkytysten ensihoidossa ja lääkkeiden yhteisvaikutusten selvittäjänä. Helsingin yliopiston kliinisen farmakologian professori ja HYKS:n ylilääkäri Neuvonen jatkoi aktiivista tutkimus- ja opetustyötään myös eläkevuosinaan. Hän oli kansainvälisesti siteeratuimpia suomalaisia lääketieteen ja Helsingin yliopiston huippututkijoita.
Työura

Pertti J. Neuvonen valmistui lääkäriksi 1970 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1971 Helsingin yliopistossa. Kliinisen farmakologian erikoislääkäri hänestä tuli 1977. Hän oli kliinisen farmakologian opettaja ja vt. professori Helsingin yliopistossa (1972–1988), professori ja Farmakologian laitoksen johtajana Turun yliopistossa (1988–1992) ja professorina ja Kliinisen farmakologian osaston johtajana Helsingin yliopistossa (1992–2011), sittemmin emeritusprofessori. Helsingin yliopiston kliinisen farmakologian professorina ja HYKS:n ylilääkärinä Neuvonen toimi myös Myrkytystietokeskuksen johtavana asiantuntijana.
Tutkijauransa alkuvaiheessa Neuvonen paneutui erityisesti lääkkeiden absorptioon. Jo 1970-luvulla hänen kliinisesti tärkeät tutkimuslöydöksensä tetrasykliinien vuorovaikutuksesta raudan ja muiden bivalenttien kationien kanssa saavuttivat kansainvälistä mainetta. Hänen ryhmänsä tutkimustyö suun kautta nautitun lääkehiilen parissa 1970- ja 1980-luvulla vaikutti keskeisesti siihen, että suuriannoksinen lääkehiili tuli 1980-luvulla kansainvälisestikin yleiseen käyttöön monien akuuttien myrkytystapausten ensihoidossa, muun muassa korvaamaan imeytymisen estäjänä sitä ennen sovelletun oksettamisen ja mahahuuhtelun.
1990-luvun alussa Neuvonen keskittyi tutkimustyössään sytokromi P450 -entsyymien inhibitio- ja induktiovaikutuksiin lääkeaineiden yhteisvaikutuksessa. Hänen tutkimusryhmänsä osoitti ensimmäisenä eräiden lääkeaineiden pitoisuuden veressä voivan kymmenkertaistua ja joskus jopa satakertaistua sytokromi P450:n inhibitiovaikutuksen johdosta. Sittemmin hän osallistui myös farmakogenetiikan tutkimukseen ja ihmisen perimän osuuden ymmärtämiseen lääkehoidossa. Hänen tutkimuslöytönsä ovat merkittävästi parantaneet lääkehoidon turvallisuutta ja tehokkuutta sekä hyödyttäneet lääkekehityksen periaatteiden ja ohjeistuksen kehittämistä. Vaarallisten lääkeyhteisvaikutusten paljastuminen on monesti johtanut lääkkeen käytön rajoituksiin ja joskus sen poistamiseen käytöstä.
Julkaisutoiminta

Vuoden 2015 loppuun mennessä Neuvonen oli julkaissut tai ollut mukana yli 500 alkuperäisartikkelissa ja yli 150 vertaisarvioidussa artikkelissa ja oppikirjan luvussa. Julkaisutoiminta jatkui loppuun asti aktiivisena. Hänen tuotantoonsa on viitattu erittäin laajalti, mikä kuvastaa hänen julkaisujensa erinomaista tieteellistä laatua ja tutkimustyön verkottumista. Viittauksia tuotantoon oli kertynyt joulukuuhun 2015 mennessä yhteensä noin 20 000, jolloin hän oli yksi maailman eniten siteerattuja lääkeaineopin tutkijoita (ISIHighlyCited.com). Hän toimi kliinisen farmakologian ja lääkehoidon oppikirjan toimituskunnan puheenjohtajana (1994, 2002 ja 2011) ja viiden kansainvälisen tieteellisen julkaisun toimituskunnan jäsenenä.
Oppilaat

Professori Neuvonen edisti huomattavalla tavalla alansa tutkijakoulutusta ja oli Kliininen lääketutkimus -tutkijakoulun perustaja. Hän ohjasi vuoteen 2015 mennessä Helsingin tai Turun yliopistossa 44 valmistunutta väitöskirjaa ja oli mentorina yli kymmenessä muussa valmistuneessa väitöskirjaprojektissa. Hänelle myönnettiin Lauri Saxenin palkinto vuonna 1997 ja Maud Kuistilan palkinto vuonna 2003 poikkeuksellisista ansioistaan lääketieteen tutkijakouluttajana. Professori Neuvosen aiempiin väitöskirjaoppilaisiin, jotka ovat saavuttaneet huomattavaa menestystä tutkijaurallaan, lukeutuvat muun muassa anestesiologian ja tehohoidon professori Klaus Olkkola, kliinisen farmakologian ja yksilöllisen lääketieteen professori Janne Backman (s. 1968) ja farmakogenetiikan professori Mikko Niemi (s. 1975).
Julkaisuja

Neuvonen, Pertti – Ylitalo, Pauli: Mihin kliinistä farmakologiaa tarvitaan. Lääketieteellinen aikakauskirja Duodecim, 1998, 114. vsk, nro 10, s. 941.  Artikkelin verkkoversio. (PDF) Viitattu 2.1.2015.
Neuvonen,  P.J. ym.: Kliininen farmakologia ja lääkehoito. Kandidaattikustannus Oy, Helsinki 2011.
Neuvonen,  P. J.: ”Lääkeaineiden haitalliset yhteisvaikutukset”, Pharmaca Fennica 2012 I. Tiivistelmä, s. 698–704. Lääketietokeskus Oy, Helsinki 2012.
Aiheesta muualla

Lipobayn hengenvaarallisuus selvitetty. Helsingin yliopisto (2012). (arkistoitu versio)
Nina Kujansivu: Lääketutkimuksen riskit ja hyödyt: Haastateltavana Pertti Neuvonen. Yleisradio. 1.4.2003.
Neuvonen, Pertti hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Singlet 2004–2009

| Singlet 2004–2009 Apulanta |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2004–2009
 Julkaistu: 1. maaliskuuta 2010
 Tyylilaji: alternative rock, hard rock
 Levy-yhtiö: Apulanta Oy
Listasijoitukset
  1.
Apulannan muut julkaisut
| Kuutio (kuinka aurinko voitettiin) 2008 | Singlet 2004–2009 2010 | Kaikki kolmesta pahasta 2012 |
Singlet 2004–2009 on Apulannan tuplakokoelma-albumi vuodelta 2010. Se kohosi Suomen virallisen albumilistan ykkössijalle viikolla 10.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Vasten mun kasvojani – 3.57  Aamen – 4.44  Yksi toisensa jälkeen – 2.27  Jäätyneiden kaupunki – 5.03  Pahempi toistaan – 4.27  Sisälle puhtauteen – 3.20  Tyttö heikoilla – 4.05  Usko – 3.18  Armo – 4.21  Jälki – 3.50  Väsynyt? ei onnellinen – 3.08 :  CD 2 Koneeseen kadonnut – 3.45  Likainen vesi – 3.38  Syntisten pelastaja – 2.58  Viisaus ei asu meissä – 3.07  Trauma – 4.24  Paha ihminen – 3.25  Näkysi muotoinen – 4.13  Höyryksi ilmassa – 4.34  Sellaiset kuin itse olen – 4.04  Vauriot – 3.52  Kumi, nahka, piiska – 1.21  Punainen helvetti – 1.23  Ravistettava ennen käyttöä – 3.37  Harmaa – 2.47  Kaikki sun pelkosi – 3.21
Aiheesta muualla

Singlet 2004–2009 discogs.com -sivustolla
So Little Time

| So Little Time |
| --- | --- |
Tyyli:  komedia
Kestoaika:  22 min
Pääosissa:  Mary-Kate Olsen Ashley Olsen
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Jaksoja:  26
Aiheesta muualla
IMDb 
So Little Time on Eric Cohenin ja Tonya Hurleyn tv-sarja nuorille tytöille. Pääosissa näyttelevät Mary-Kate ja Ashley Olsen. Ashley näyttelee Chloe Carlsonia ja Mary-Kate Riley Carlsonia. Tytöt ovat itse osallistuneet tv-sarjan käsikirjoitukseen ja Ashley puvustukseen. Kaikki jaksot on kuvattu Malibussa. Televisiosarjaan perustuen on julkaistu myös kirjoja.
Näyttelijät

Mary-Kate Olsen – Riley Carlson (18 jaksoa, 2001-2002)
Ashley Olsen – Chloe Carlson (18 jaksoa, 2001-2002)
Taylor Negron – Manuelo Del Valle (16 jaksoa, 2001-2002)
Jesse Head – Larry Slotnick (16 jaksoa, 2001-2002)
Clare Carey – Macy Carlson (16 jaksoa, 2001-2002)
Eric Luntes – Jake Carlson (16 jaksoa, 2001-2002)
Natashia Williams – Tedi (8 jaksoa, 2001-2002)
Wendy Worthington – Ellen Westmore (5 jaksoa, 2001)
Ben Easter – Lennon Kincaid (4 jaksoa, 2002)
Brandon Tyler – Travis Morgan (3 jaksoa, 2001)
Hilary Adahms – johtaja (3 jaksoa, 2002)
Sonia Curtis – rouva Jenkins (2 jaksoa, 2001-2002)
Alli Danziger – tarjoilija (2 jaksoa, 2001-2002)
Amy Davidson – Cammie Morton (2 jaksoa, 2001-2002)
David Bonfadini – senior High Schoolin oppilas (2 jaksoa, 2001)
Susan Lanier – (2 jaksoa, 2001)
A. Catherine King – Miranda 'Randie' Walker (2 jaksoa, 2002)
Ann Marie Crouch – (ei tietoa jaksoista)
So Little Time -kirjasarja

Deittailun alkeet
Edustuskundi
Ei voi olla totta!
Vain meidän kesken
Sisäpiirin bileet
Salainen ihastus
Suoraa puhetta
Rakkaustesti
Joukkuepeliä
Kundikäsikirja
Ranskalainen juttu
Ikuiset bestikset
Aiheesta muualla

So Little Time Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sarjan virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Sorella Englund

Sorella Englund (s. 23. joulukuuta 1945 Helsinki) on suomalainen balettitanssija, joka on tehnyt uran Tanskan kuninkaallisessa baletissa. Hän on kansainvälisesti arvostettu pedagogitähti.
Englund opiskeli balettitanssijaksi Suomen Kansallisoopperan balettikoulussa ja sai kiinnityksen Suomen Kansallisbalettiin 1964. Hän siirtyi vuonna 1966 Tanskan kuninkaalliseen balettiin, jossa hän nousi soolotanssijaksi vuonna 1970 ja karaktääritanssijaksi 1993. Tanssiuran jälkeen hän on toiminut opettajana ja koreografina. Sen lisäksi, että Englund työskentelee Kööpenhaminassa, hän on vieraillut säännöllisesti Torontossa Canada's National Ballet Schoolissa sekä Bostonin baletissa.
Keväällä 2010 Englund vieraili Suomen Kansallisoopperassa noita Madgen roolissa La Sylphide -baletissa. Hurjan Madge-noidan luonnerooli on hänelle tärkeä sen vuoksi, että hän palasi Madgen roolissa tanssiin ensi kerran sen jälkeen kun hän oli 33-vuotiaana saanut sydäninfarktin.
»Kaikilla on elämässään tragedioita. Niistä ei pidä tehdä suuria sensaatioita. Elämä on kovaa, ihanaa, kaunista, surullista, tuskallista ja humoristista! 
Valinta oli selkeä. Joko katkeruus ja itsesääli, tai se, että kasvaa ja yrittää antaa rakkautta muille."  »
Englund palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1976. Vuonna 1996 hän sai Tanskan näyttelijäliiton 100 000 kruunun palkinnon ensimmäisenä tanssijana.
Englundin isä on säveltäjä Einar Englund ja sisar laulaja Irina Milan.
Sings George Gershwin

| Sings George Gershwin María Farantoúri |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Julkaistu: 3. lokakuuta 2007
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: jazz, pop
 Kesto: 54.51
 Levy-yhtiö: Legend
María Farantoúrin muut julkaisut
| Way Home 2007 | Sings George Gershwin 2007 | Odýsseia 2007 |
Sings George Gershwin on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin livetallenne vuodelta 2007. Albumilla Farantoúri laulaa George Gershwinin säveltämiä ja Ira Gershwinin sekä Dubose Heywardin sanoittamia kappaleita. Albumilla vierailee kreikkalainen Tásis Christogiánnis.
Kappaleet

Embraceable You
The Man I Love
Clap Yo’ Hands
The Half of It, Dearie Blues
Somebody from Somewhere / Someone to Watch Over Me
Oh, Lady Be Good (mukana Tásis Christogiánnis)
I Got Rhythm (mukana Tásis Christogiánnis)
Summertime
It Ain’t Necessarily So
My Man’s Gone Now
A Woman Is a Sometime Thing (mukana Tásis Christogiánnis)
Bess, You Are My Woman Now (mukana Tásis Christogiánnis)
I Got Plenty O’ Nuttin (mukana Tásis Christogiánnis)
Aiheesta muualla

allmusic.com
Sings Hank Williams

| Sings Hank Williams Johnny Cash |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 24. heinäkuuta - 13. elokuuta 1958
 Julkaistu: 15. syyskuuta 1960, uudelleenjulkaisu 17. kesäkuuta 2003
 Tuottaja(t): Sam Phillips, Jack Clement
 Tyylilaji: country
 Kesto: 27.59
 Levy-yhtiö: Sun Records
Johnny Cashin muut julkaisut
| Songs of Our Soil 1959 | Sings Hank Williams 1960 | Ride This Train 1960 |
Sings Hank Williams on Johnny Cashin seitsemäs albumi. Se julkaistiin syyskuussa 1960 ja uudelleenjulkaistiin 2003.
Kappaleet

I Can't Help It – 1.45
You Win Again – 2.18
Hey, Good Lookin' – 1.41
I Could Never Be Ashamed of You – 2.14
Next in Line – 2.48
Straight A's in Love – 2.15
Folsom Prison Blues – 2.49
Give My Love to Rose – 2.45
I Walk the Line – 2.46
I Love You Because – 2.26
Come In Stranger – 1.42
Mean Eyed Cat – 2.30
Kappaleet > Bonuskappaleet

Cold, Cold Heart
(I Heard That) Lonesome Whistle
Come In Stranger
Wide Open Road
I Love You Because
Sippo Ryynänen

Sippo Juhani Ryynänen (s. 15. helmikuuta 1950) on suomalainen prikaatikenraali evp.
Ryynänen syntyi maanviljelijä Veikko Ryynäsen ja Elvi Tuonosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1974 on Seija Piha.
Ryynänen tuli ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1970, Kadettikoulusta hän valmistui 1974 ja Sotakorkeakoulusta 1983. Hän opiskeli myös Yhdysvalloissa 1985. Ryynänen toimi lentoupseerina vuodesta 1974, lentokuljetustoimiston päällikkönä vuodesta 1978, Kuljetuslentolaivueen lentoupseerina vuodesta 1979, koulutustoimistoupseerina vuodesta 1983, toimistopäällikkönä vuodesta 1985, varapäällikkönä vuodesta 1991 ja Ilmavoimien esikunnassa päällikkönä vuodesta 1993. Lentosotakoulun johtaja hän oli vuodesta 1994 ja Lapin lennoston komentaja vuodesta 1995. Eläkkeelle Ryynänen jäi Lapin sotilasläänin komentajan tehtävästä vuonna 2002.
Ryynänen ylennettiin vänrikiksi 1971, luutnantiksi 1974, yliluutnantiksi 1976, kapteeniksi 1981, majuriksi 1985, everstiluutnantiksi 1989 ja  everstiksi 1995. Prikaatikenraali hänestä tuli vuonna 2001.
Sotosin oireyhtymä

9 kuukautta vanha potilas
Sotosin oireyhtymä eli serebraaligigantismi on synnynnäinen häiriö, joka johtuu kromosomissa 5 olevasta mutaatiosta. Se aiheuttaa muun muassa liikakasvua ja kehitysvammaisuutta, joskin useimmiten lievää.
Sotosin oireyhtymä on seurausta lähes aina satunnaisesta NSD1-geenin mutaatiosta tai harvemmin kromosomin 5 deleetiosta, joka kattaa NSD1 geenin ja jopa kymmeniä muita geenejä. Oireyhtymä on melko harvinainen, ja se luetaan Suomessa kuuluvaksi pieniin vammaisryhmiin.
Sotosin oireyhtymä todettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1964, jolloin Juan Sotos kuvasi viisi siitä kärsinyttä lasta. Sittemmin tapauksia on havaittu runsaasti, ja eräs arvio esiintyvyydestä on 1/14 000.
Oireet

Sotosin oireyhtymästä kärsivät lapset syntyvät huomattavan kookkaina. Varhaislapsuudessa on havaittavissa selvää liikakasvua, mutta aikuisiällä keskimääräinen pituus on enää hieman tavanomaista suurempi. Miesten keskimääräinen pituus on 184,3 ja naisten 172,9 cm. Vastasyntyneellä lapsella voidaan myös havaita makrokefaliaa (suuripäisyys) ja eteenpäin työntynyt leuka.
Sotosin oireyhtymään liittyy yleensä motorista kömpelyyttä, ja epilepsiaa esiintyy tavallista useammin. Myös kasvainten, kuten Wilmsin tuumorin riskin on väitetty olevan Sotos-henkilöillä suurempi, mutta asiasta ei ole yksimielisyyttä. Lapsuudessa monilla on syömisvaikeuksia, ja he ovat erityisen alttiita tulehduksille. Isokokoisuuden lisäksi muita yleisiä piirteitä ovat ulkoneva otsa, korkea kitalaki, luuston varhainen kypsyminen, oireyhtymälle tyypilliset kasvonpiirteet, silmien sijainti etäällä toisistaan, pitkät käsivarret ja pitkänomainen kallo. Suurin osa Sotos-ihmisistä on lievästi kehitysvammaisia tai heikkolahjaisia. Keskimääräinen älykkyysosamäärä on 72. Henkinen kehitys on kuitenkin hyvin yksilöllistä; joillakin kehitysvammaisuus voi olla vaikeampaa, kun taas jotkut oireyhtymästä kärsivät ovat normaaliälyisiä.
5–10 prosentilla Sotos-ihmisistä on synnynnäinen sydänvika. Joillakin on myös munuaisissa poikkeavuuksia.
Aiheesta muualla

Harvinaiset
Suomen Sotos-perheiden Tukiyhdistyksen sivut
Sotos-perheiden Facebook tukiryhmä
Sovellettu matematiikka

Sovellettu matematiikka on matematiikan osa-alue, jossa matematiikan tietoa soveltamalla pyritään ratkaisemaan tosielämän ongelmia.
Sovelletun matematiikan tavoitteena on mallintaa erilaisia ilmiötä, kuvailla niitä ja jos mahdollista, niin myös yrittää ymmärtää niitä. Perinteisesti matematiikkaa on sovellettu etenkin luonnontieteissä, mutta viime aikoina on noussut esille myös monia muita kiinnostavia kohteita, esimerkiksi salakirjoitusjärjestelmät ja optiokaupat. Sovellettu matematiikka ei siis voi olla mikään yhtenäinen matematiikan alue, vaan tarpeen mukaan voidaan joutua käyttämään minkä tahansa matematiikan osa-alueen työkaluja.
Joensuun yliopiston sovelletun matematiikan opetuksessa ja tutkimuksessa differentiaaliyhtälöt ovat keskeisessä asemassa. Differentiaaliyhtälömalleihin päädytään monissa eri tilanteissa: rakenteitten lujuuslaskelmat, ilman virtauksen laskeminen auton tai lentokoneen ympärillä ja sääennusteet. Lisäksi erilaisten prosessien mallinnuksessa päädytään matemaattisesti hyvin samanlaisiin malleihin: esimerkiksi sellun valmistuksessa pitää ottaa huomioon massan virtaus, kemialliset reaktiot ja lämpö. Käytännössä tällaiset mallit joudutaan ratkaisemaan numeerisesti, joten laskennallisten menetelmien tuntemus on myös tarpeen. Vaikka differentiaaliyhtälöitä on jo tutkittu pitkään, niin avoimia ongelmia riittää niin teorian kuin numeriikan puolella.
Luontevia ja tavallisia sivuaineita sovelletulle matematiikalle ovat tietojenkäsittelytiede ja fysiikka, mutta myös monet muut voivat tulla kyseeseen. Erityisesti perustiedot tilastomatematiikasta olisi syytä hankkia, ja tilastomatematiikan opintoja voidaan myös jonkin verran sisällyttää pääaineopintoihin.
Sovelletun matematiikan opinnot

Sovellettu matematiikka ei siis ole mikään tarkoin rajattu matematiikan ala, koska eri sovelluksissa käytetään hyvin erilaista matematiikkaa. Tämän takia ei ole oikeastaan mielekästä jakaa kurssejakaan "sovellettuihin" ja "puhtaisiin". Esimerkiksi algebra ja kompleksianalyysi voivat vaikuttaa abstrakteilta, mutta edellinen on välttämätön, jos haluaa ymmärtää, mitä ovat virheitä korjaavat koodit, ja perustiedot jälkimmäisestä ovat tarpeellisia signaalinkäsittelyssä ylipäätään.
Puhtaan kieliopillisesti olisikin siis parempi puhua matematiikan sovelluksista, kuin sovelletusta matematiikasta, mutta vuosisatoja vanhojen termien muuttaminen on varsin vaikeaa.
Sovellusalat eivät myöskään pysy samoina ajan kuluessa; esimerkiksi lukuteoriaa, jota pidettiin aivan erityisen "puhtaana" matematiikkana, on viime aikoina käytetty salakirjoitusjärjestelmien suunnittelussa. Myös lineaarialgebran merkitys on muuttunut: 1900-luvun alkupuolella se oli vain eräs osa algebraa, jota opetettiin vain harvoille, kun taas nykyään lineaarialgebra on välttämätöntä sovellusten ja numeerisen laskennan kannalta.
Sovellettu matematiikka on siis eri aikoina tarkoittanut eri asioita. Nykyisin tietokoneiden ansiosta avautuu koko ajan uusia sovellusalueita omine ongelmineen. Sovelletun matematiikan käsite onkin usein liian epämääräinen kuvaamaan kaikkea tätä, joten nykyisin käytetään paljon seuraavia termejä puhuttaessa eri näkökulmista ja lähtökohdista matematiikan sovelluksiin: numeerinen analyysi/matematiikka, tieteellinen laskenta, (matemaattinen) mallintaminen.
Songbird

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Songbird voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Songbird, alustariippumaton avoimen lähdekoodin mediasoitin
Songbird, Barbra Streisandin studioalbumi vuodelta 1978
Songbird, Eva Cassidyn postuumi kokoelma-albumi vuodelta 1998
”Songbird”, Fleetwood Macin kappale vuoden 1977 albumilta Rumours; kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Eva Cassidy ja Willie Nelson
”Songbird”, Oasiksen kappale vuoden 2003 albumilta Heathen Chemistry.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Songbird”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Stadler KISS

Stadler KISS on sveitsiläisen Stadler Railin valmistama kaksikerroksinen sähkömoottorijuna. Niitä käytetään paikallisessa ja alueellisessa junaliikenteessä useissa Euroopan maissa.
Georgian rautateiden Kiss-juna.
Aiheesta muualla

KISS (Stadler Rail AG, stadlerrail.com, viitattu 30.11.2018)
Sininen suora

Sininen suora Tampere-talon aulassa, keskellä teoksen osa Temppeli.
Sininen suora -teoksen osa Muusan kumarrus Tampere-talon sisäänkäynnin luona.
Sininen suora on Tampereella Tampere-talossa oleva kuvataiteilija Kimmo Kaivannon teos. Teos valmistui talon kanssa samaan aikaan vuonna 1990.
Sininen suora on noin 200 metriä pitkä ympäristö- ja tilataideteos Tampere-talon aulassa. Teoksen osia ovat Muusan kumarrus, Temppeli, Laskettavat ja Lepääjä. Teos alkaa talon rappusilta ja teoksen osa Muusan kumarrus on ottamassa taloon tulijat vastaan. Teoksen keskeisiä materiaaleja ovat betoni, kvartsihiekka ja ultramariinipigmentti. Sinisessä suorassa on paljon ultramariinin sinistä - "Kaivannon sinistä". Teos korostaa kansainvälisyyttä ja siinä näkyy monissa kohdissa viitteitä länsimaisen kulttuurin historiasta. Kaivanto kuvaili teostaan näin: ”Sininen suora on nauhamainen veistoskollaasi, joka pyrkii havainnollistamaan tilaa – pitkää ’katua’, jonka varrelle asettuvat talon tärkeimmät toiminnot. Toinen tavoitteeni on ollut teoksen ajallinen perspektiivi, viittaukset menneisyyteen ja tulevaan – suoralla ei ole alkua eikä loppua”.
Sininen linja Helsingin rautatieaseman laitureilla liittyy Tampereen teokseen.
Sininen suora liittyy Helsingin rautatieasemalla olevaan Kaivannon Sininen linja -teokseen vuodelta 1990. Sininen linja on rautatieaseman kivilaatoituksessa oleva, sinisistä kivilaatoista tehty laituridekoraatio, johon liittyy myös kaksi metallilaattaa. Teoskokonaisuus jatkuu käsitteellisesti Helsingistä Tampereen kautta Huippuvuorille.
Teoskokonaisuutta kunnostettiin vuonna 2017 sekä Tampereella että Helsingissä.
Aiheesta muualla

Suomen symbolisesti pisin julkinen teos Sininen suora on jälleen alkuperäisessä kunnossa; Suomen Taiteilijaseura 20.6.2017 (Arkistoitu – Internet Archive)
Stadium Nord Lille Métropole

| Stadium Nord Lille Métropole |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Villeneuve-d'Ascq, Ranska
Avattu:  25. kesäkuuta 1976
Remontoitu:  2004, 2007
Kenttä:  luonnonnurmi
Arkkitehti:  Roger Taillibert
Aiemmat nimet:  Stadium Nord de Villeneuve d'Ascq (1975–2006)
Käyttäjät
 Lille OSC 
Katsojakapasiteetti
 17 754 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Stade Lille Métropole on jalkapallostadion, joka sijaitsee Ranskassa Villeneuve-d'Ascqissa. Se toimii jalkapalloseura Lille OSC:n kotistadionina. Stadion on rakennettu vuonna 1976 ja sen nykyinen yleisökapasiteetti on 17 754.
Aiheesta muualla

Kuvia stadionista Lille OSC:n virallisella sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)