stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maria Kristiina (Espanjan kuningatar, 1806–1878)
Sijaishallitsijakausi ja myöhemmät vuodet

Kun Ferdinand VII kuoli 29. syyskuuta 1833, Maria Kristiina nimettiin kaksivuotiaan Isabellan sijaishallitsijaksi ja sai siten periaatteessa absoluuttisen vallan. Don Carlos ja monet muut eivät kuitenkaan hyväksyneet perimysjärjestyksen muuttamista, ja karlistit aloittivat sisällissodan vain muutaman päivän kuluttua. Espanjan liberaalit asettuivat vapaamielisempänä pidetyn Maria Kristiinan hallituksen tueksi, kun taas monet vanhoilliset tahot tukivat Don Carlosta.
Maria Kristiinan hallinto kärsi epävakaudesta, sillä hänen liberaalit tukijansa eivät olleet tyytyväisiä hänen toimintaansa hallitsijana. Toisaalta myös itsevaltiuden tukijoilla oli edelleen epäilyksiä häntä kohtaan. Maria Kristiina solmi vuonna 1833 pian miehensä kuoleman jälkeen salaa morganaattisen avioliiton kaartinkapteeni Agustín Fernando Muñozin kanssa, mikä sai monet aiemmat tukijat kääntymään häntä vastaan. La Granjassa puhjenneen kapinan jälkeen Maria Kristiina joutui toukokuussa 1836 palauttamaan voimaan vapaamielisen vuoden 1812 perustuslain ja siten luopumaan itsevaltiudesta. Sota karlisteja vastaan päättyi kuningattaren tukijoiden voittoon, mutta vuonna 1840 vaikutusvaltainen kenraali Baldomero Espartero pakotti Maria Kristiinan luopumaan sijaishallitsijuudesta.
Maria Kristiina siirtyi maanpakoon Ranskaan. Kun Isabella II marraskuussa 1843 julistettiin täysi-ikäiseksi, hän salli äidilleen paluun Espanjaan. Maria Kristiina palasikin seuraavana vuonna, jolloin myös hänen toinen avioliittonsa tunnustettiin virallisesti ja hänen aviomiehelleen Muñozille annettiin Rianzaren herttuan ja Espanjan granden arvot. Kun Maria Kristiina pyrki sekaantumaan maan hallintoon, hänet pakotettiin vuonna 1854 uudelleen maanpakoon. Hän kuoli vuonna 1878 Ranskan Sainte-Adressessa 72-vuotiaana. Hänet haudattiin Espanjaan Ferdinand VII:n vierelle El Escorialin luostarin kuninkaiden pantheoniin.
Lapset

Avioliitosta Ferdinand VII:n kanssa:
Isabella II (1830–1904), Espanjan hallitsija
María Luisa Fernanda (1832–1897), prinsessa
Agustín Fernando Muñozin kanssa:
Maria de los Desamparados (1834–1864), Vista Alegren kreivitär, puoliso ruhtinas Władysław Czartoryski
Maria de los Milagros (1835–1903), Castillejon markiisitar, puoliso ruhtinas Filippo Massimiliano Del Drago de Mazzanon e Antuni
Agustín Maria (1837–855), Tarancónin herttua
Fernando Maria (1838–1910), Riansaresin ja Taranconin herttua
Maria Cristina (1840–1921), La Isabellan markiisitar
Juan Bautista (1841–1863), Recuerdon kreivi
Antonio Muñoz y de Borbón (1842–1847)
Jose Maria (1843–1863), Gracian kreivi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maria Kristiina Wikimedia Commonsissa
Maria Kristiina 1860-luvulla.
Lähemäen koulu

| Lähemäen koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Kisatie 5, 50170 Mikkeli
Koordinaatit:  61.6956°N, 27.2981°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Luokat:  1–6
Oppilaita:  326 (2018–2019)
Verkkosivut
Lähemäen koulu on Mikkelissä toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulua käy noin 400 oppilasta. lähde?
Jarno Nikula

| Jarno Nikula> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Jarno Antero Nikula
Syntynyt: 9. tammikuuta 1974 (ikä 50) Uusikaupunki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies
Pituus:  183 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1990–1994 1994–1998 1998 1998–1999 1999–2000 2000–2001 2002 2002–2004 2005–2006:   UU  UU-Korihait  UBC Mattersburg 49ers  Espoon Honka  UU-Korihait  Salon Vilpas  Kauhajoen Karhu  UU-Korihait  UU-Korihait
Valmennusura
2011–2012 2014–2017 2019 2019–2022:   UU-Korihait (apuv.)  UU-Korihait  UU-Korihait (apuv.)  UU-Korihait
Jarno Antero Nikula (s. 9. tammikuuta 1974 Uusikaupunki) on suomalainen koripallovalmentaja ja aktiiviuransa päättänyt koripalloilija. Nikula on toiminut valmentajana kasvattajaseurassaan Korihaissa niin juniorivalmentajana kuin edustusjoukkueessa.
Pelaajaura

Nikula on Uudenkaupungin Urheilijoiden kasvatti ja ensimmäisen pääsarjapelinsä hän pelasi syyskuussa 1990. Hän edusti seuraa kahdeksan ensimmäistä kautta, kunnes siirtyi Itävallan Bundesliigassa pelanneeseen UBC Mattersburg 49ersiin. Nikula edusti seuraa marraskuuhun 1998 asti, jonka jälkeen hän palasi Suomeen Espoon Honkaan, jossa hän voitti SM-hopeaa. Seuraavan kauden hän edusti jälleen Korihaita, mutta yhden kauden jälkeen Nikula siirtyi Salon Vilppaaseen.
Kaudeksi 2001–2002 hän siirtyi jo pelaamaan alasarjoihin, mutta keväällä 2002 Nikula jatkoi I-divisioonassa pelanneessa Kauhajoen Karhussa. Kausina 2002–2004 Nikula pelasi jälleen Korihaissa ja viimeisen kerran hän pelasi pääsarjatasolla kaudella 2005–2006.
Valmentajaura

Nikula on toiminut pitkään Korihaiden eri juniorijoukkueiden valmentajana. Edustusjoukkueen apuvalmentajaksi hänet nimettiin kaudeksi 2011-2012.
Korihaiden pudottua Korisliigasta I-divisioonaan vuonna 2014 Nikula siirtyi joukkueen päävalmentajaksi kahden vuoden sopimuksella. Ensimmäisellä päävalmentajakaudella Nikula onnistui johdattamaan Korihait I-divisioonan finaaleihin, mutta joukkue hävisi lopulta BC Nokialle otteluvoitoin 1-3. Toisella sopimuskaudella Nikula kuittasi edelliskevään finaalitappion, kun Korihait voitti I-divsioonan finaalit FoKoPoa vastaan, ja nousi takaisin Korisliigaan kaudeksi 2016-2017. Vain kaksi päivää finaalivoiton jälkeen Korihait ilmoitti tehneensä kahden vuoden jatkosopimuksen Nikulan kanssa,
Nikulan ensimmäinen kausi päävalmentajana Korisliigassa oli vaikea; Korihait voitti 36:sta ottelusta ainoastaan viisi ja joutui karsimaan ensi kauden liigapaikasta. Korihait kuitenkin voitti liigakarsinnassa Lahti Basketballin ja varmisti paikkansa Korisliigassa kaudeksi 2017-2018. Ennen kautta 2017-2018 Nikula valittiin Suomen Koripalloliiton järjestämään huippukoripallovalmentajatutkintoon (HKVT), joka on koripalloliiton ylin valmentajakoulutus. Marraskuussa 2017 Nikula irtisanoutui päävalmentajan tehtävistä.
Nikula palasi valmentajana aikuisten tasolle syksyllä 2019, kun hän liittyi Korihaiden apuvalmentajaksi espanjalaisen Jordi Justen alaisuuteen. Marraskuussa Justeen saatua potkut Nikula nostettiin päävalmentajaksi loppukauden ajaksi.
Kesäkuussa 2020 Nikula teki jatkosopimuksen Korihaiden kanssa.
Aiheesta muualla

Jarno Nikula
FIBA Europe (englanniksi)
Animal Crossing: New Leaf

| Animal Crossing: New Leaf |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Nintendo Entertainment Analysis and Development ja Monolith Soft
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Ohjaaja:  Aya Kyogoku (käännä suomeksi)
Tuottaja:  Katsuya Eguchi
Säveltäjä:  Kazumi Totaka
Pelisarja:  Animal Crossing
Julkaistu:  JP 8. marraskuuta 2012
Lajityyppi:  elämäsimulaattori (en) ja jouluvideopeli (d)
Pelimuoto:  yksinpeli ja moninpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 0 
Alusta:  Nintendo 3DS
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus, Nintendo 3DS ja digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Animal Crossing: New Leaf (jap. とびだせ どうぶつの森, Tobidase Dōbutsu no Mori, "Animal Forest: Jump Out") on simulaatiovideopeli Nintendo 3DS -käsikonsolille. Se on Nintendon neljäs Animal Crossing -sarjan peleistä. Pelin idea on, että pelaajan hahmo asuu kaupungissa eläinten kanssa. New Leaf:ssa pelaaja kuitenkin ottaa kaupunginjohtajan roolin tavallisen kyläläisen sijaan, jolloin hän voi vaikuttaa monipuolisemmin kaupunkiinsa. Peli julkaistiin ensimmäisenä Japanissa 8. marraskuuta 2012, mutta Euroopassa, Australiassa ja Pohjois-Amerikassa vasta kesäkuussa 2013.
Pelaaminen

Pelin alussa pelaaja luo itselleen hahmon, josta tulee kaupunginjohtaja. Jos samalle pelikortille luodaan lisää hahmoja, heistä tulee tavallisia asukkaita. Kuten aiemmissakin Animal Crossing -peleissä, pelaaja voi jutella asukkaille, kalastaa tai vaikka pyydystää ötököitä. Animal Crossing: New Leaf:ssa on myös paljon uusia ominaisuuksia, kuten saarella vieraileminen ja uiminen. Saarella voi myös pelata minipelejä.
Erikoishahmot

| Nimi | Mikä eläin | Tietoa |
| --- | --- | --- |
| Tom Nook | supikoira | pitää omaa Nook's homes -liikettään |
| Timmy & Tommy | supikoiraveljekset | Tom Nookin veljenpojat, työskentelevät omassa huonekaluliikkeessään |
| Mabel & Sable | siilisiskokset | työskentelevät Able's sisters vaatekaupassa |
| Labelle | siili | Mabelin & Sablen sisko, pitää asustekauppaa samassa rakennuksessa heidän kanssa |
| Kicks | haisunäätä | kenkäkauppias |
| Dr. Shrunk | aksolotli |  |
| K.K. Slider | koira | Iltaisin on Club LOL:ssa DJ:nä, joka lauantai-ilta soittaa kitaraa |
| Tortimer | kilpikonna | Aiemmissa peleissä kaupunginjohtaja, nykyään nauttii eläkepäivistään saarella |
| Blathers | pöllö | Ylläpitää museota |
Uudet erikoishahmot

| Nimi | Mikä eläin | Tietoa |
| --- | --- | --- |
| Isabelle | koira | toimii kaupunginjohtajan assistenttina kaupungintalolla |
| Digby | koira | Isabellen veli, hoitaa Happy Home Showcasea |
| Leif | laiskiainen | ylläpitää puutarhakauppaa |
| Reese | vaaleanpunainen alpakka | kauppias Re-Tailissa |
| Cyrus | sininen alpakka | Reesen puoliso, työskentelee R-Tailissa tuunaamalla huonekaluja |
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi)
-pelisarja
| --- | --- |
Pelit:   Dōbutsu no Mori  Animal Crossing  Animal Crossing: Wild World  Animal Crossing: Let’s Go to the City  Animal Crossing: New Leaf  Animal Crossing: New Horizons 
Muut:   Animal Crossing -elokuva
Tuhkarokkovirus

Tuhkarokkovirus on morbilliviruksiin kuuluva yksijuosteinen RNA-virus, joka aiheuttaa tuhkarokkoa. Tuhkarokkovirus infektoi vain ihmisiä. Tuhkarokkovirus on erittäin herkästi ilmateitse tarttuva, ja vain immuniteetti virusta vastaan suojaa infektiolta. Virus voi infektoida hyvin suuren määrän ihmisiä lyhyessä ajassa.
Viruksen rakenne ja genomi

Tuhkarokkovirus on vaipallinen virus, eli sitä ympäröi isäntäsolusta peräisin oleva lipidikaksoiskalvo. Viruksella on pinnallaan F- ja H-pintaproteiineja, joita käytetään isäntäsoluun tunkeutumiseen. Tuhkarokkoviruksella on yksijuosteinen negatiivinen RNA-genomi, joka sisältää yhteensä kuusi erilaista geeniä.
Infektio

Virus käyttää solun infektoimiseen kahdenlaisia reseptoreja. Viruksen primäärinen reseptori on SLAM-reseptori, jota ekspressoidaan erilaisten immuunisolujen pinnalla. Viruksen sekundäärinen reseptori on nektiini-4, jota ekspressoidaan epiteelisolujen pinnalla. Virus infektoi ensin hengityselimistön dendriittisoluja ja makrofageja. Virus leviää makrofagien ja dendriittisolujen avulla imusolmukkeiden kautta muualle elimistöön. Tämän jälkeen se infektoi epiteelisolujen nektiini-4-reseptoreja. Lisäksi virus voi infektoida hermosoluja, mutta reseptori, jota virus käyttää hermosolujen infektoimiseen, on tuntematon. Viruksen aiheuttama hermostotulehdus voi johtaa kuolemaan.
Virus käyttää H- ja F-pintaproteiineja soluun tunkeutumiseen. H-proteiini sitoutuu isäntäsolun reseptoreihin ja F-proteiini indusoi lipidimembraanien fuusiota. Virus vapauttaa RNA-genominsa soluun, josta virionin sisältämä polymeraasi syntetisoi positiivisen RNA-juosteen, josta muodostuu uusi negatiivinen RNA-juoste. Tätä sykliä toistetaan useita kertoja, kunnes isäntäsolussa on useita kopioita viruksen RNA-genomista ja isäntäsolun ribosomit alkavat tuottaa viruksen proteiineja.
Vaikutukset immuunipuolustukseen

Tuhkarokkovirusinfektio vaimentaa immuunipuolustuksen toimintaa inhiboimalla interferonien tuotantoa. Lisäksi se aiheuttaa leukopeniaa eli valkosolujen vähäistä määrää elimistössä. Täten tuhkarokkovirus altistaa potilaan muille infektioille, esimerkiksi bakteerien aiheuttamalle keuhkokuumeelle.
Rokote

Tuhkarokkovirukseen on olemassa tehokas MPR-rokote, joka on vähentänyt viruksen aiheuttamaa kuolleisuutta ja esiintyvyyttä.
Sierpińskin luku

Lukuteoriassa Sierpińskin luku tarkoittaa sellaista paritonta luonnollista lukua k, jolle pätee, että kaikki kokonaisluvut muotoa k × 2n + 1 ovat yhdistettyjä lukuja (siis eivät ole alkulukuja) kaikilla n:n arvoilla.
Toisin sanoen k:n ollessa Sierpińskin luku kaikki joukon
alkiot ovat yhdistettyjä lukuja. Joukon lukuja, kun k on pariton ja  k<2^{n}, kutsutaan Prothin luvuiksi.
Vuonna 1960 Wacław Sierpiński, jonka mukaan Sierpińskin luku on nimetty, todisti, että on olemassa äärettömän monta paritonta kokonaislukua k, jotka eivät tuota alkulukuja.
Sierpińskin ongelma

Sierpińskin ongelma kysyy, mikä on pienin Sierpińskin luku. Vuonna 1962 John Selfridge todisti, että 78557 on Sierpińskin luku. Hän julkisti (mutta ei todistanut) Selfridgen konjektuurin, jonka mukaan 78 557 olisi pienin Sierpińskin luku ja siten siis vastaus Sierpińskin ongelmaan. Internetissä toimiva hajautetun laskennan projekti Seventeen or Bust etsii pienintä mahdollista Sierpińskin lukua ja pyrkii todistamaan Sierpińskin ongelmaa. Marraskuussa 2024 on jäljellä enää viisi ehdokasta mahdollisiksi 78557:ää pienemmiksi Sierpińskin luvuiksi: 21181, 22699, 24737, 55459 ja 67607.
Aiheesta muualla

Seventeen or Bust
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Sierpinski number
Käännös suomeksi
Tartu tiukasti hanuriin

| ”Tartu tiukasti hanuriin” Kikka |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Käyrä nousemaan
 A-puoli: ”Tartu tiukasti hanuriin”
 B-puoli: ”Näinkö meille aina käy”
 Julkaistu: Helmikuu 1993
 Formaatti: LP, CD, digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Pertti Haverinen (säveltäjä) Veikko Samuli (sanoitus ja sovitus) Ilkka Vainio (sanoittaja)
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Kesto: 02.51
 Levy-yhtiö: AXR (Audiovox Records)
Kikka muut singlet
| ”Parhaat puoleni” 1992 | ”Tartu tiukasti hanuriin” 1993 | ”Käyrä nousemaan” 1993 |
Tartu tiukasti hanuriin on suomalaisen laulajan Kikan hittisingle Käyrä nousemaan -albumilta vuodelta 1993. Kappaleen on säveltänyt Pertti Haverinen, sovittanut Veikko Samuli ja sanoittaneet Veikko Samuli ja Ilkka Vainio. ”Tartu tiukasti hanuriin” oli Kikan ensimmäinen kappale, joka julkaistiin myös CD-singlenä.
Kikka ei aluksi ollut itse lainkaan tyytyväinen kappaleeseen sen kaksimielisten sanoitusten vuoksi. Raija Pellin kirjoittamassa Mä haluun viihdyttää Kikan elämäkertakirjassa Pelli kertoo, että Kikka kieltäytyi aluksi varsin suorasanaisesti laulamasta Ilkka Vainion sanoittamaa ”moista roskaa”. Ongelmia tuotti myös samalla albumilla olleen nimikkosinglen sanoitukset, jopa siinä määrin, että ne aiheuttivat riitaa Ilkka Vainion ja Kikan välille. Kikka itse olisi halunnut levyttää jotain samankaltaista kuin saman levy-yhtiön listoilla ollut iskelmälaulaja Arja Koriseva. Ilkka Vainio kuitenkin sanoi Kikalle olevansa varma siitä, että ”Tartu tiukasti hanuriin” -kappaleesta tulee hitti. Kun kappaleesta sitten tuli ykköshitti, Kikka soitti Vainiolle ja kertoi haluavansa samanlaisia lauluja enemmänkin. Vainion mielestä kaksimieliset ja tuhmat kappaleet sopivat hyvin Suomessa vallinneeseen lama-aikaan.
LP-singlen B-puolella ja CD-singlen toisena kappaleena on ”Näinkö meille aina käy”, joka on käännös Barbi Bentonin vuoden 1977 kappaleesta ”Ain’t That Just the Way”. Bentonin kappale oli suurhitti Suomessa ja Ruotsissa. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Bruce Belland, Glen Larson ja Stu Phillips. Suomeksi kappaleen on Kikalle kääntänyt Pertti Reponen ja sovittanut Veikko Samuli.
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideolla Kikka esiintyy lavalla yhdessä lihaksikkaan ja öljytyn hanuria soittavan miehen kanssa. Kikalla on päällään pitkä aniliininpunainen takki, mustat sukkahousut ja päässään musta lierihattu. Taustatanssijoina on kolme nuorta miestä ja naista, jotka ovat pukeutuneet tiukkoihin sinivalkoisiin ja sinikeltaisiin asuihin, jotka hieman mukailevat suomalaisia kansallispukuja. StepUp-showtuotantoyhtiön tanssijat tanssivat myös hieman kansantansseja mukailevaan tapaan sekä yksin että pareina. Lihaksikas hanuristi oli mukana myös kappaleen live-esityksissä, muun muassa Ei itketä lauantaina -musiikkiohjelmassa näytetyssä esityksessä.
Listasijoitukset

| Lista | Listasijoitus |
| --- | --- |
Radio-lista: 5
50 hittiä-lista: 19
Cover-versiot ja parodiat

Kappale on synnyttänyt useita covereita ja muunnoksia:
Showpainija Tony Halmeen ainoalla albumilla Mestarit salilla (2000) on kappaleesta parodiaversio ”Jos sä tartut mun hanuriin”.
Koomikko ja muusikko Jope Ruonansuun albumilla Työnnä kännykkä hanuriin (2002) albumin nimikkokappaleena on muunneltu parodia Kikan kappaleesta.
Laulaja Frederikin albumilla Ladyboy (2011) on cover-versio ”Tartu tiukasti hanuriin”, jossa laulajan näkökulma on muutettu alkuperäisestä.
Peter Lorentzen

| Peter Lorentzen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. syyskuuta 1983 (ikä 41) Halden, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Stavanger Oilers
Sarja:  GET-ligaen
Pelinumero:  24
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2000–
Aik. seurat:  Stjernen Hockey (Norja) Järfälla HC (Ruotsi I) Uppsala Hockey (Allsv.) IK Comet (Norja) Rögle BK (Allsv./SEL)
Peter Lorentzen (s. 2. syyskuuta 1983 Halden, Norja) on norjalainen jääkiekkoilija, joka pelaa GET-ligaenin Stavanger Oilersissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Lorenzen on pelityyliltään puolustava hyökkääjä.
Ura > Seuraura

Lorentzen on IK Cometin kasvatti. Hän debytoi Norjan pääsarjatasolla kuitenkin Stjernen Hockeyn paidassa 17-vuotiaana kaudella 2000–2001, jolloin Lorentzen teki siellä 21 runkosarjaottelussa yhden syöttöpisteen. WHL-joukkue Tri-City Americans varasi hänet 13. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa 2001. Lorentzen vietti siellä kaksi seuraavaa kautta, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2003–2004 Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle I-divisioonajoukkue Järfälla HC:hen. Lorentzen voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 17+7=24. Kauden 2004–2005 hän aloitti sarjatasoa ylempänä Allsvenskanin Uppsala Hockeyssa, josta Lorentzen palasi kuitenkin kesken kauden kasvattajaseuraansa IK Cometiin. Hän voitti koko UPC-ligaenin kevään 2005 karsintasarjan tehotilaston lukemalla +8.
Kaudella 2005–2006 Lorentzen teki Norjan pääsarjatason yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 23+17=40, joilla hän oli Cometin paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Lorentzen jakoi koko GET-ligaenin (aik. UPC-ligaen) maalipörssin neljännen sijan Sparta Warriorsin Jonas Andersenin kanssa. Kahden Cometsissa viettämänsä vuoden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2007–2008 Allsvenskan-joukkue Rögle BK:hon, jota Lorentzen oli kauden päätteeksi nostamassa Elitserieniin. Kauden 2008–2009 päätteeksi Rögle ajautui Kvalserieniin, mutta onnistui kuitenkin säilyttämään sarjapaikkansa.
Lorentzen palasi taas kaudeksi 2009–2010 kotimaahansa ja siirtyi Stavanger Oilersin riveihin. Hän voitti kauden päätteeksi Norjan-mestaruuden ja seuraava kausi 2010–2011 päättyi hopeaan. Tämän jälkeen Lorentzen voitti peräti kuusi peräkkäistä Norjan-mestaruutta. Kaudella 2013–2014 Oilers osallistui myös Continental Cupiin, jonka joukkue voitti. Helmikuussa 2014 Lorentzen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Oilersin kanssa, kuten taas huhtikuussa 2016.
Ura > Maajoukkueura

Lorentzen edusti Norjaa MM-kilpailuissa vuosina 2009, 2010 ja 2011 sekä Vancouverin olympialaisten karsinnoissa.
Lorentzen pelasi myös alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2002 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2001 ja B-sarjan MM-kilpailuissa vuonna 2000.
Muna vai kana

Munaa ja kanaa voidaan kuvata toistensa syiksi ja seurauksiksi.
Muna vai kana tai kana vai muna on metaforan muotoon puettu kehämäinen syy ja seuraus -dilemma, joka muotoillaan usein kysymysmuotoon seuraavasti: ”Kumpi oli ensin, muna vai kana?” Munalla tarkoitetaan tässä yleensä juuri kananmunaa, ja ongelma on, mistä syntyi ensimmäinen kana tai mistä tuli ensimmäinen kananmuna, kun molemmat ovat toistensa seurauksia.
Ongelman historia

Dilemmaan viittaavia tekstejä on löydetty jo antiikin Kreikan filosofeilta. On esitetty teksteihin perustuvia väitteitä, joiden mukaan antiikin Kreikassa keskusteltiin laajasti aiheesta. Antiikin filosofeille kysymys oli suoraan yhteydessä myös kysymyksiin elämän ja kaikkeuden alkuperästä.
Aristoteles päätyi ongelmaa miettiessään lopputulokseen, että kana ja muna ovat olleet olemassa aina. Hän vertasi asiaa seuraavasti:lähde?
»Jos ensin olisi ollut ihminen, hänen olisi välttämättä pakko olla syntynyt ilman isää ja äitiä – mikä on luonnonvastaista. Sen vuoksi ei ole voinut olla ensimmäistä munaa, joka olisi antanut alun linnuille, tai olisi ollut ensimmäinen lintu, joka olisi antanut alun munille; sillä lintu syntyy munasta.»
Kysymykseen on vuosien aikana esitetty lukuisia erilaisia ratkaisuja, mutta kysymystä ei ole saatu yksiselitteisesti ratkaistuksi.
Ratkaisuvaihtoehtoja > Tieteelliset näkökannat

Ennen lintuja oli jo erilaisia munista kuoriutuvia eläimiä, joten oli myös munia. Siksi jotkut sanovat vastaukseksi ”muna”. Tämän takia on joskus tarpeen selventää, että kyseessä oleva muna on nimenomaisesti ”kananmuna”.
Brittiläinen geneetikosta, filosofista ja kanafarmarista koostunut tutkimusryhmä päätyi tulokseen, että muna oli ennen kanaa. Ryhmän mukaan johtopäätös perustuu siihen, että geneettinen materiaali ei muutu eläimen elinaikana. Sen vuoksi ensimmäinen lintu, joka muuttui evoluution tuloksena kanaksi, luultavasti esihistoriallisella ajalla, on ensin esiintynyt alkiona munan sisällä. Samaa mieltä on myös HowStuffWorks-sivusto, jonka mukaan kaksi esikanaa paritteli ja tuotti mutaatioiden kautta tsygootin, josta kehittyi lopulta kana. Sivuston mukaan munankin oli siis oltava kananmuna, ja se tuli luonnollisesti ennen kanaa, koska tsygootti oli kananmunassa.
Ekologian ja ympäristötieteiden professori Kai Lindströmin mukaan kana oli ennen munaa. Hänen päättelynsä perustuu siihen, että kaikkein yksinkertaisimmat eliöt ovat yksisoluisia ja käyttävät jakaantumista lisääntymiskeinona. Yhdestä solusta tulee kaksi uutta solua, lapsisolua, jotka ovat samanlaisia kuin emosolukin, vain pienempiä. Suvullisessa lisääntymisessä kaksi sukusolua tuottaa yhden uuden yksilön, usein emosolun ulkopuolella. Kanalla sukusoluja tuottavat aikuisvaihteet ovat hänen mukaansa niin monimutkaisia, että tsygootti joutuu kehittymään vielä paljon ennen aikuisuutta. Toisin sanottuna muna ei ollut vielä kananmuna, mutta tämän eliön kehittyessä siitä tuli kana, joka muni sitten kananmunan.
Kolmannen vaihtoehdon mukaan eläinten luokittelu lajeiksi on epämielekästä, koska jokainen eliö on ainutlaatuinen yksilö ja lajien välisiä rajoja on mahdotonta määrittää tarkasti. Sen takia kanan ja esikanan välistä rajaa on mahdotonta määritellä, joten on myös mahdotonta määritellä ensimmäistä kanaa tai munaa.