stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ric Flair

| Ric Flair |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. helmikuuta 1949 (ikä 75) Memphis, Tennesee
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Showpainija
Kehänimet:  Ric Flair The Black Scorpion
Aktiivisena:  1972–
Pituus:  185
Paino:  110 kg
Kouluttajat:  Verne Gagne
Aiheesta muualla
ricflair.com
Ric Flair Wrestlemania 24:ssä
Richard Morgan Fliehr (s. 25. helmikuuta 1949 Memphis, Tennessee) on yhdysvaltalainen entinen showpainija, joka tunnetaan paremmin kehänimellä Ric Flair. Hän on voittanut muun muassa Royal Rumble -tapahtuman vuonna 1992. Flairin ura on kestänyt jo 50 vuotta ja hän on edelleen aktiivinen painissa.
Flair on voittanut maailmanmestaruuksia (NWA, WCW ja WWF/E) useammin kuin kukaan muu – yhteensä 16-kertaa. 29. tammikuuta  2017 John Cena tasoitti ennätyksen.
Mestaruudet ja saavutukset

WWF/WWE
World Tag Team Championship (3 kertaa) –  Batista (2) ja Roddy Piper (1)
WWE Intercontinental Championship (1 kerta)
WWF World Heavyweight Championship (2 kertaa)
Royal Rumble voitto 1992
WWE Hall of Fame (2 kertaa)
2008 henkilökohtaisesti
2012 - The Four Horsemen jäsenenä
WWE pronssinen patsas (2017)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Epäviralliset sivut
Ric Flair Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
WWE:n mestarit
Richard Žemlička

| Mitalit> Maa:  Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:  Tšekkoslovakia> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Albertville 1992 | jääkiekko |  |
Richard Žemlička (s. 13. huhtikuuta 1964 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän on laitahyökkääjä.
Žemlička aloitti uransa HC Sparta Prahassa, jossa hän pelasi kaudet 1985–1991. Kesken seuraavaa kautta hän siirtyi SM-liigaan TPS:ään. Kaudet 1993–1996 hän pelasi Saksassa käyden välillä pelaamassa 8 ottelua Sparta Prahassa. Vuonna 1996 hän palasi jälleen Sparta Prahaan ja pelasi siellä niin kauan, kunnes hän siirtyi kesken kauden 2002–2003 HC Chemopetrol Litvinoviin, missä pelasi kevääseen 2004 saakka. Tämän jälkeen hän on pelannut Slovakiassa. Aluksi hän pelasi HK SKP PS Popradissa, kunnes siirtyi kesken kauden 2005–2006 HK 32 Liptovský Mikulásiin, missä pelaa edelleen.
Edmonton Oilers varasi Žemličkan NHL:ään 1990 varaustilaisuuden yhdeksännellä kierroksella numerolla 185, mutta hän ei ikinä pelannut NHL:ssä. Maajoukkueurallaan Žemlička edusti Tšekkoslovakiaa 1992 talviolympialaisissa, 1991 Kanada Cupissa sekä vuosien 1991 ja 1992 MM-kisoissa. Tšekin paidassa hän pelasi 1994 talviolympialaisissa ja vuosien 1993, 1994, 1995 ja 1997 MM-kisoissa. Arvoturnauksista hän keräsi olympiapronssin ja kolme MM-pronssia.
Aiheesta muualla

Richard Žemlička Eurohockey.com. (englanniksi)
Richard Žemlička The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Raptor: Call of the Shadows

| Raptor: Call of the Shadows |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Cygnus Studios
Julkaisija:  Apogee Software
Jakelija:  App Store
Julkaistu:  1. huhtikuuta 1994
Lajityyppi:  shoot 'em up
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  PC
Jakelumuoto:  Levyke CD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Raptor: Call of the Shadows (myös Raptor) on 2D-bittikarttagrafiikalla varustettu shoot 'em up -peli x86-tietokoneille. Sen on tehnyt Cygnus Studios, sittemmin tunnettu Mountain King Studiosina, alun perin MS-DOS-käyttöjärjestelmälle.
Pelistä on myös saatavilla shareware-versio, joka sisältää vain pelin ensimmäisen osan, Bravo Sectorin. Pelin kokoversio on edelleen ostettavissa.
Tarina

Pelin tarina sijoittuu tulevaisuuteen. Pelaaja on palkkasotilas, joka palkataan lentämään huippuunsa varustellulla Raptor-lentokoneella erinäisiä planeettojenvälisiä tehtäviä MegaCorpsin piikkiin.
Peli

Peli on jaettu kolmeen sektoriin: Bravo sector, Tango sector ja Outer Regions. Jokainen sektori on jaettu yhdeksään pienempään tehtävään, joista kustakin käytetään myös nimitystä aalto. Kokoversiossa pelaaja voi läpäistä sektorit tahtomassaan järjestyksessä, vaikkakin on järkevää mennä sektorit järjestyksessä läpi, erinäisten suojus- ja aseparannusten takia.
Peli > Viholliset ja pisteet

Kuten kaikissa shoot 'em up -peleissä, on Raptorissakin lukuisa määrä vihollisia, joita tuhota. Vaikka lentävät viholliset ovatkin lukumäärältään suurin joukkio, on pelissä myös useita maakohteita kuten taloja, sotilastukikohtia, laivoja sekä ajoneuvoja tuhottaviksi. Loppuvastukset ilmaantuvat aaltojen lopussa sekä vaikeammissa aalloissa myös niiden puolivälissä. Loppuvastukset itsessään ovat yleensä huomattavasti tehokkaampia ja kestävämpiä (kuten myös isompia) kuin aalloissa mukana olevat pienemmät ilma-alukset.
Jokaisesta tuhotusta kohteesta pelaaja saa pisteitä riippuen siitä, kuinka kestäviä ja vaarallisia tuhotut kohteet ovat. Jotkut viholliset myös tuhoutuessaan pudottavat erinäisiä kerättäviä lisäpisteitä.
Aaltojen välissä pelaaja voi käyttää ansaittuja pisteitä erinäisten parannusten ostamiseen. Valikoimasta löytyy 16 erilaista esinettä, energiaa, aseita, pommeja sekä suojakilpiä. Pelaaja voi näillä parannella konettaan miten haluaa, mutta uutta alusta hän ei voi ostaa. Aaltojen välissä pelaajalla on myös mahdollisuus tallentaa peli.
Pelaajan käyttämä Raptor on erittäin kestävä verrattuna muiden shoot 'em up -pelien aluksiin; kuitenkaan pelissä ei ole erinäisiä elämiä vaan kun pelaajalta loppuu energia, Raptor tuhoutuu ja peli on siltä erää ohitse. Kuitenkin pelin loputtua pelaaja voi aina ladata viimeisen tallenteen ja yrittää uudelleen.
Peli > Aseet ja kilvet

Pelaaja aloittaa peruskonekiväärillä, mutta voi lopulta sekä ostaa että löytää entistä tehokkaampia aseita. Pelissä on kahta erilaista aselajia, aina valmiina olevat sekä vaihtoehtoiset. Aina valmiina olevia aseita on saatavilla kolme ja erilaisia vaihtoehtoisia kymmenen kappaletta. Vaihtoehtoisia aseita ei voi käyttää yhtä aikaa vaan vain yhtä kerrallaan siinä missä aina valmiina olevia voi käyttää päällekkäin.
Ainutlaatuisia aseita ovat tykit; lasertykki on pelin nopein ja tarkin ase, sillä se tähtää automaattisesti kaikkiin vihollisiin ilmassa, jopa niihin, jotka ovat juuri ilmestymässä ruudulle. Automaattisesti ohjautuva konetykki on vasteajaltaan lasertykkiä hitaampi, mutta se voi ampua useampaa kohdetta niin maalla kuin ilmassakin.
Raptorilla on itsellään 100 pistettä energiaa, joka täyttyy melko hitaasti, ja vain kun pelaaja ei ammu. Energiaa ei palaudu, mikäli pelaaja pelaa Elite-vaikeusasteella. Mikäli lentokone vahingoittuu vakavasti, menettää se jokaiselta osumalta yhden aseen. Kuitenkin pelaaja voi ostaa myös lisäkilpiä, joista jokainen sisältää 100 energiaa lisää. Lisäkilpiä voi korjata joko poimimalla energialisiä kentistä tahi ostamalla aaltojen välissä kaupasta. Pelaajalla voi olla enimmillään 5 lisäkilpeä yhtaikaa.
Robert May

Robert May voi viitata ainakin seuraaviin henkilöihin:
Robert May (1936–2020), australialainen ekologi
Robert May, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
Robert L. May, Petteri Punakuonon luoja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Robert May”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Robert Mambo Mumba

Robert Mambo Mumba
Robert Mambo Mumba (s. 25. lokakuuta 1979) on kenialainen jalkapalloilija, joka edustaa ruotsalaista Sundsvallia. Mambo Mumban pelipaikka on keskikenttäpelaaja.
Mambo Mumba on edustanut uransa aikana myös Nyokaa ja Coast Starsia kotimaassaan, Gentiä ja Gent Zeehavenia Belgiassa, Örebrota ja Häckeniä Ruotsissa sekä Vikingiä Norjassa.
Kenian maajoukkueessa Mambo Mumba on pelannut 46 ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Hän oli mukana maajoukkueessa Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2004.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Robert Mambo Mumba Wikimedia Commonsissa
Robert Mandan

Mandan (vasemmalla) televisiosarjassa Kupla.
Robert Mandan (2. helmikuuta 1932 Clever, Missouri – 29. huhtikuuta 2018 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
Mandan näytteli lukuisissa televisiosarjoissa. Ensimmäisen roolinsa hän teki sarjassa From These Roots. Sittemmin hän näytteli suurissa rooleissa ohjelmissa Search for Tomorrow ja Kupla. Pienempiä osia hän teki muun muassa sarjoissa Vaarallinen tehtävä, Perhe on pahin, Tyttökullat, Pulmuset, Amyn lailla ja Teho-osasto.
Aiheesta muualla

Robert Mandan Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Riki Harakawa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Riki Harakawa
Syntymäaika: 18. elokuuta 1993 (ikä 31)
Syntymäpaikka: Yamaguchi, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 175 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2012–2015 2014 2016 2017– | Kyoto Sanga FC →Ehime FC Kawasaki Frontale Sagan Tosu | 39 (0) 32 (1) 4 (0) 62 (9) |
Maajoukkue
| 2016 | Japani U-23 | 1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Riki Harakawa (jap. 原川 力, Harakawa Riki; s. 18. elokuuta 1993 Yamaguchi) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Harakawa kuului Japanin U-23 joukkueeseen kesäolympialaisissa 2016, joissa Japani putosi ensimmäisellä kierroksella.
Aiheesta muualla

Soccerway
Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 2016
1 Kushibiki |
2 Muroya |
3 Endō |
4 Fujiharu |
5 Ueda |
6 Shiotani |
7 Harakawa |
8 Ōshima |
9 Yajima |
10 Nakajima |
11 Suzuki |
12 Nakamura |
13 Kōroki |
14 Ideguchi |
15 Kamekawa |
16 Asano |
17 Iwanami |
18 Minamino |
Valmentaja Teguramori
Ruandan luterilainen kirkko

| Ruandan luterilainen kirkko |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Johtaja:  piispa Evalister Mugabo
Yhteistyötahoja:  Luterilainen maailmanliitto
Toiminta-alue:  Ruanda
Jäseniä:  7 200 jäsentä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruandan luterilainen kirkko on Afrikan Ruandassa toimiva luterilainen kirkko.
Ruandan luterilaisella kirkolla on 7 200 jäsentä. Se kuuluu Luterilaiseen maailmanliittoon.
Robert Maysack

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | St. Louis 1904 | joukkuekilpailu |  |
Robert Emil Maysack (25. marraskuuta 1872 Kirchardt, Baden-Württemberg – joulukuu 1960 Highlandsin piirikunta, Florida) oli yhdysvaltalainen voimistelija. Hän oli alun perin kotoisin Saksasta, mutta muutti maasta vuonna 1881 ja sai Yhdysvaltain kansalaisuuden kuusi vuotta myöhemmin. Hän kilpaili vuoden 1904 kesäolympialaisissa Saint Louisissa ja oli mukana saamassa pronssia joukkuekilpailussa. Maysack osallistui myös kolmeen yksilökilpailun lajiin.
Maysack toimi konttoristina ja myöhemmin opettajana Chicagossa.
Robert Mauritz von Fieandt

Robert Mauritz von Fieandt (24. syyskuuta 1821 Leppävirta – 27. marraskuuta 1890 Padasjoki) oli suomalainen lääninagronomi, tilanomistaja ja Vierun ruukin perustaja.
Von Fieandtin vanhemmat olivat Padasjoella Saksalan kartanon omistanut kapteeni Georg Magnus von Fieandt (k. 1840) ja Charlotta Adolfina Arvidsson. Hän kävi Hämeenlinnan triviaalikoulua ja Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Helsingissä 1840. Von Fieandt opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1846 ja filosofian maisteriksi 1847.
Von Fieandt oli Mustialan maanviljelysopiston opettajana 1849–1856 ja Otavan maanviljelyskoulun johtajana vuodesta 1859. Hän toimi lääninagronomina Hämeen läänissä 1865–1874. Von Fieandt omisti Padasjoella Saksalan kartanon. Hän perusti Padasjoelle vuonna 1853 Vierun rautaruukin ja Arrakosken manufaktuurin.
Von Fieandt oli naimisissa 1850–1862 Olga Karolina Stormbomin (1831–1862) kanssa. Heidän poikansa oli maanviljelysinsinööri, agronomi Georg Ivar von Fieandt (1859–1929). Von Fieandtin veli oli Espoossa Oittaan kartanon omistanut tilanomistaja Constantin von Fieandt (1820–1886).
Riki (jalkapalloilija)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Iván Sánchez-Rico Soto
Syntymäaika: 11. elokuuta 1980 (ikä 44)
Syntymäpaikka: Aranjuez, Espanja
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 187 cm
Junioriseurat
1999–2000: Aranjuez
2000–2002: Real Madrid
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002–2004 | Real Madrid B | 51 | (20) |
| 2004–2006 | Getafe | 61 | (10) |
| 2006–2013 | Deportivo La Coruña | 204 | (52) |
| 2013–2015 | Granada | 36 | (2) |
| 2015–2016 | Guadalajara | 11 | (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 15. heinäkuuta 2020.
Iván Sánchez-Rico Soto eli Riki (s. 11. elokuuta 1980 Aranjuez, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edusti Espanjan pääsarjassa Getafea, Deportivo La Coruñaa ja Granadaa. Hän päätti uransa vuonna 2016 Guadalajaran joukkueessa.
Ura

Riki on Real Madridin junioriakatemian kasvatteja, mutta ei ikinä ole edustanut edustusjoukkuetta. Vuonna 2004 hän siirtyi Real Madrid Castillasta paikallisjoukkue Getafen riveihin. Ensiesiintymisensä pääsarjassa hän teki 12. syyskuuta 2004 ottelussa Mallorcaa vastaan. Toisena kautenaan pääsarjassa hän teki 8 maalia. Heinäkuussa 2006 Riki siirtyi Deportivo La Coruñaan.
Kauden 2008–2009 avausottelussa kasvattajaseuraansa Real Madridia vastaan Riki tuli vaihdosta kentälle, mutta hänen pelinsä jäi kuitenkin lyhyeksi reväytettyään takareitensä. Hän joutui olemaan pois pelikentiltä kaksi viikkoa.
Aiheesta muualla

Rikin tilastot LFP:n sivustolla
Ruandan historia

Ruandan historia käsittelee Ruandan historiaan liittyviä asioita. Pygmeihin kuuluvat Twat, jotka ovat eläneet metsästäjä-keräilijöinä ovat asuneet maassa esihistoriallisista ajoista saakka. Muita alueella esihistorian aikana eläneitä ihmisryhmiä ovat olleet urewe-kansa, joka eli viljelemällä durraa. Heillä oli saviesineiden ja raudan valmistustaito. Nykyisin maan valtosana olevat hutut tulivat alueelle noin tuhat vuotta sitten. Ensimmäiset tutsit tulivat alueelle todennäköisesti 1300-luvulla. Sekä hutuilla että tutseilla oli alueella pieniä valtakuntia 1400-luvulla. 1500-luvulla perustettiin nykyisen Ruandan keskiosaan tutsien hallitsema suurempi valtakunta. Tuon valtakunnan aikana hutut olivat maanviljelijöitä kun taas tutsit harjoittivat karjataloutta.
Eurooppalaisia alkoi tulla Ruandan alueelle 1800-luvun loppupuolella. 1880-90-lukujen aikana Saksa otti Ruandan hallintaansa, mutta osaltaan tutsit jatkoivat hallintoa. 1911 tapahtui hutujen kapina Ruandan pohjoisosassa, mikä tukahdutettiin saksalaisten ja tutsien toimesta. Ensimmäisen maailmansodan aikana Belgia ja Iso-Britannia hyökkäsivät Saksan hallitsemille alueille, kuten Ruandaan. Sodan jälkeen Ruanda oli Belgian hallinnassa. Belgialainen hallintojärjestelmä lisäsi väestöryhmien erillisyyttä. 1959 hutujen ja tutsien välille syntyi konflikti, jonka myötä hutut tappoivat useita kymmeniä tuhansia tutseja. Ruanda itsenäistyi 1962. Tämän jälkeen kaikki tärkeät valtion virat olivat hutujen hallinnassa. Tutsit yrittivät kaapata vallan, mutta hutut torjuivat yrityksen ja heidän toimestaan tapahtui tutsien joukkomurha. 1990 maan paossa olleita tutsikapinallisia palasi Ruandaan ja heidän RPF-armeijan ja hallituksen joukkojen välille syntyi mellakka. Tilanne huipentui 1994, jolloin tapahtui Ruandan kansanmurha.
Rapojärvi-Haukkajärvi

| Rapojärvi–Haukkajärvi |
| --- | --- |
 Rapojärvi
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°56′05″N, 26°52′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Järveen tulevat joet:  Mietunvirta Tarhajärvi–Kepsunjärvestä
Laskujoki:  Koskelankoski Karhulanjärveen 
Järvinumero:  14.182.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  61,7 m  
Pituus:  2 km  
Leveys:  1,6 km  
Rantaviiva:  39,5492 km  
Pinta-ala:  13,2475 km²  
Tilavuus:  0,1015541391 km³  
Keskisyvyys:  7,59 m  
Suurin syvyys:  26,23 m  
Saaria:  15 
 fiRapojärvi–Haukkajärvi 
Rapojärvi–Haukkajärvi  on Kymenlaaksossa, Kouvolan Valkealassa sijaitseva kaksialtainen järvi. Järvialtaita yhdistää matala Puhjonsalmi ja niillä on sama vedenpinnan korkeus. Vuoteen 2008 asti järvi kuului Valkealan kuntaan.
Kouvolan aluejaossa järvi sijaitsee Valkealan suuralueella sekä Valkealan kirkonkylän, Niinistön, Utin ja Aitomäen kaupunginosissa.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 325 hehtaaria eli 13,3 km². Se on 8 kilometriä pitkä ja 4 kilometriä leveä. Se muodostuu kahdesta erillisestä järvialtaasta, joilla on eri nimet Rapojärvi ja Haukkajärvi. Pohjoisempi järviallas Rapojärvi on 5,2 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Siinä on kaksi suurempaa saarta Saunasaari ja Anonsaari. Järviallas kapenee etelään mentäessä ja siellä aukeaa pieni Haavistonselkä. Sen eteläpäässä sijaitsevasta Puhjonsalmesta vesi virtaa Haukkajärvelle. Haukkajärvi on 3,8 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Sen keskellä sijaitsee Suurisaari, joka hallitsee järven näkymiä. Saari on 950 metriä pitkä ja 600 metriä leveä ja sen pinta-ala on 39 hehtaaria . Järvessä on laskettu olevan 15 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 47 hehtaaria, mikä on noin 3,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kolme on yli hehtaarin suuruisia, 10 yli aarin ja loput 2 ovat alle aarin kokoisia.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 102 miljoonaa m³ eli 0,102 km³. Järven keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys on 26,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee Rapojärven järvenselän keskellä. Anonsaaren molemmilla puolilla sijaitsee kaksi yli 20 metrin syvännettä. Haukkajärven syvin kohta sijaitsee Suurisaaren luoteispuolella ja siellä on kartan mukaan 16,5 metriä syvää.
Järven vedenpinnan korkeus on 61,7 metriä mpy. Järveä on säännöstelty 1940-luvulta saakka. Sinä aikana keskivedenkorkeus on ollut 61,78 metriä mpy. ja se on vaihdellut 61,05 metriä ja 62,55 metriä välillä.
Järven rantaviivan pituus on 40 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5 kilometriä. Noin puolet rannoista ovat metsämaata ja puolet peltomaata. Rapojärven rannalla sijaitsevat kylät Toikkala ja Hyyry, mutta Tarhajärven puolella Miettula. Haukkajärven rannoilla ovat Puhjo, Karhula, Haimila ja Ranta-Utti. Niille johtaa tiet valtatieltä 15, joka sivuaa useita kilometrejä Rapojärven luoteisrantaa, tai niille johtaa tiet valtatieltä 6, joka kiertää järven eteläpuolelta Utin läpi itään.
Vedenlaatu ja luontoarvot

Järven vedenlaatua seurataan säännöllisesti. Järvi on karu ja humuspitoinen ja sen tila on erinomainen. Rapojärvellä veden näkösyvyys on 3,2 metriä ja Haukkajärvellä se on 2,7 metriä. Vaikka tila on erinomainen, on järvi alkanut rehevöitymään lievästi. Järven vettä pumpataan tekopohjavedeksi 10 miljoonaa litraa vuodessa. Utissa sijaitseva Vennan uimaranta on perustettu luontaiselle hiekkarannalle.
Järven kalakanta on hyvä. Eniten järvessä elää särkeä ja haukea. Paljon esiintyy myös ahventa ja kiiskeä, mutta muikku-, kuha-, made- ja lahnakannat ovat välttäviä. Siika ei menesty järvessä. Haukkajärveen istutettu täplärapu on levinnyt koko Haukkajärveen sekä Rapojärven eteläosiin.
Historiaa

Rapojärven etelärannoilla sijaitsee kaksi kalliomaalausta. Revonkärjen kalliomaalaus sijaitsee niemellä, jonka nimi on Revonkärki. Siitä noin kilometrin verran lounaaseen sijaitsee vielä toinen Jyrkkävuoren kalliomaalaus. Aivan valtatien 6 pohjoispuolella Utissa sijaitsevat Utin vallit eli Utin linnoitus. Ne liittyvät Venäjän ja Ruotsin välisiin sotiin Ruotsinvallan aikoihin.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Rapojärven alueeseen (14.182) järvi kuuluu. Se on osa Valkealan reitin pääreittiä, jossa Rapojärvi–Haukkajärvi on reitin läpivirtausjärvi.
Valuma-alue saa pääosan vedestään idästä, missä Salpausselkä rajoittaa Kivijärvelta asti tulevien vesien laskemista Suomenlahteen. Rapojärveen laskee Mietunvirta, jonka kautta idästä Tarhajärvi-Kepsunjärven (210 hehtaaria, ha) läpi virtaavat vedet laskevat. Järvi laskee Haukkajärven kautta Karhulanjärveen (124 ha), josta ne jatkavat eteenpäin ja päätyvät lopulta Kymijoen kautta Suomenlahteen.
Rapojärvi-Haukkajärven lähialueella on 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Tarhajärvi-Kepsunjärven lisäksi Vahvanen-Aholanjärvi (202 ha). Sen laskuoja on Kylänoja, joka laskee Rapojärven pohjoisrantaan. Pohjoispuolinen Lintjärvi (14 ha) laskee Rapojärven pohjoisrantaan.
Aiheesta muualla

Melontareitti (kartta, PDF)
Lindell, Lea: Valkealan reitin vedenlaatu ja siihen vaikuttavat tekijät, Vesi- ja ympäristöhallituksen monistesarja (nro 44), Kouvola, 1981
(14.1)
Vennan uimaranta.
Rikkidirektiivi

Rikkidirektiivi on vuonna 2015 voimaan tullut Euroopan unionin direktiivi, joka koskee laivojen polttoaineen rikkipitoisuutta. Vuosina 2015–2019 direktiivi koski vain niitä merialueita, joilla rikin oksidipäästöjä valvottiin, mutta vuonna 2020 jo kaikkia Euroopan unionin merialueita. Direktiivi tähtää rikkidioksidipäästöjen vähentämiseen ja Euroopan unionin rannikkoseutujen ilmanlaadun parantamiseen.
Direktiivin seurauksena Euroopan unionin merialueilla liikennöivien laivojen on sallittua käyttää polttoainetta, jonka rikkipitoisuus on aiempaa pienempi. Rikin oksidipäästöjen valvonta-alueilla liikennöivien alusten polttoaineiden sallittu rikkipitoisuus laski 1,00 prosentista 0,10 prosenttiin. Vuonna 2020 muilla merialueilla liikennöivien alusten käyttämän polttoaineen sallittu rikkipitoisuus laski 3,50 prosentista 0,50 prosenttiin.
EU:n parlamentti hyväksyi meriliikenteen rikkipäästörajoituksia koskevan direktiivin 11.9.2012. Suomen edustajista direktiiviä vastustivat Anneli Jäätteenmäki, Sari Essayah, Riikka Manner, Petri Sarvamaa, Sampo Terho, Eija-Riitta Korhola, Hannu Takkula ja Mitro Repo. Sitä kannattivat Liisa Jaakonsaari, Satu Hassi, Nils Torvalds ja Sirpa Pietikäinen. Satu Hassi toimi rikkidirektiivin esittelijänä.
Kritiikki

Rikkidirektiivi herätti julkistettaessaan kritiikkiä ainakin Suomessa, koska teollisuuden alan toimijat arvelivat, että siitä seuraisi lisäkuluja suomalaisille yrityksille. Lisäkulut syntyisivät siitä, kun yritysten merikuljetuksista maksamat vuosittaiset vientikustannukset kasvaisivat eri arvioiden mukaan 0,2–2 miljardin euron verran. Se puolestaan heikentäisi yritysten kilpailukykyä ja vääristäisi kilpailutilannetta. Metsäteollisuus ry:n toimitusjohtaja Timo Jaatinen vaati pelättyjen lisäkulujen vuoksi mittavia kompensaatiotoimia, ja UPM:n toimitusjohtaja Jussi Pesonen uhkasi siirtää rikkidirektiivin vuoksi keskikokoisen paperitehtaan verran tuotantoa Suomesta Keski-Eurooppaan. Elinkeinoelämän keskusliitto "tuomitsi jyrkästi" rikkidirektiivin.