stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Louhelan ostoskeskus
Purettu ostoskeskus

Louhelan purettu ostoskeskus oli valmistunut vuonna 1967 ja sen oli suunnitellut arkkitehti Aarne Ehojoki. Rakennus oli u-muotoinen ja sen laajuus oli 1 060 kerrosneliömetriä.
Ostoskeskuksen edustalla pysäköintialueella toimi vuodesta 1973 alkaen vilkas viikonlopputori, Louhelan tori, mutta myöhemmin torikauppa siirtyi Myyrmäkeen Paalutorille.
Ostoskeskuksessa toimi aluksi kaksi ruokakauppaa (A&O ja HOK), kemikalio ja R-kioski. Vuonna 1969 avattiin ravintola Kultakaivos, jonka yhteydessä toimi hetken kahvila Louhentupa. Kioskin vieressä oli kaksi liiketilaa, toisessa kukkakauppa ja toisessa lyhyttavaraliike. Yksi liikehuoneisto jäi tyhjäksi, sen valtasi Pub Punakulma. Kemikalio vaihtui pian kampaamoksi. Loppuaikoina (2010) rakennuksessa toimi Siwa, kaksi olutravintolaa, kampaamo-parturi ja kiinteistönvälitystoimisto.
Ostoskeskuksesta tehtiin rakennussuojelualoite (2006), josta Museovirasto (2009) katsoi, että rakennuksella ei ollut huomattavaa valtakunnallista merkitystä eikä muita erityisiä tai pakottavia syitä rakennussuojelulain käyttöön.  Vantaan ostoskeskusten inventoinnissa (2008) Louhelan ostoskeskus esitettiin säilytettäväksi, mutta ei suojeltavaksi, joten yleiskaavan (2007) tavoitteet kaupunkirakenteen tiivistämisestä ja täydentämisestä katsottiin säilyttämistä painavammiksi.
Ostoskeskus oli Vantaan toiseksi vanhin liikekeskus, sitä aiemmin oli rakennettu vain Kaivokselan ostoskeskus (1962).
Ostoskeskuksen tilalle asuintalo ja market

Ostoskeskus suljettiin 27. maaliskuuta 2011 ja purkaminen alkoi 26. toukokuuta 2011. Ostoskeskuksen paikalle on rakennettu viisikerroksinen kerrostalo sekä sen eteen uusi yksikerroksinen entistä isompi ostoskeskus. Purettu ostoskeskus on valokuvattu ja kuvia säilytetään Vantaan kaupunginmuseon arkistossa.
Aiheesta muualla

Aalto-yliopisto: Karitta Laitinen, Eija Huuhka – Vantaan ostoskeskukset
Gaetano Coronaro

Gaetano Coronaro
Gaetano Coronaro (18. joulukuuta 1852 Vicenza – 5. huhtikuuta 1908 Milano) oli italialainen säveltäjä ja kapellimestari.
Coronaro kouluttautui Vicenzassa ja sai sitten Franco Facciolta opetusta Milanon konservatoriossa (1871–1873). Hänen valmistumisteoksensa oli Un tramonto (1873), joka sai Giovannina Lucca -palkinnon. Coronaro täydensi opintojaan ulkomailla ennen asettumistaan Milanoon vuonna 1876. Hän aloitti opettamisen Milanon konservatoriossa vuonna 1879 ja pääsi sinne sävellysprofessoriksi vuonna 1894. Coronaro myös johti La Scalassa. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu viisi oopperaa, joista vain ensimmäinen (La Creole, 1878) saavutti suosiota. Muut oopperat olivat Il malacarne (1894), Un curioso accidente (1903), Enoch Arden (1905) ja La signora di Challant. Oopperoiden ohella Coronaro sävelsi myös orkesteriteoksia, hengellistä musiikkia ja kamarimusiikkia.
Myös Coronaron veljet Antonio ja Gellio Coronaro olivat muusikoita.
Euroopanvirtahepo

| Euroopanvirtahepo |
| --- | --- |

 Pleistoseeni 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Virtahevot Hippopotamidae
Suku::  Hippopotamus
Laji::  antiquus
Kaksiosainen nimi
 † Hippopotamus antiquus  Desmarest, 1822 
Katso myös
   Euroopanvirtahepo Wikispeciesissä   Euroopanvirtahepo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Euroopanvirtahepo [lähde? ] (Hippopotamus antiquus) on suurikokoinen sukupuuttoon kuollut virtahepolaji.
Ulkonäkö ja koko

Euroopanvirtahepo kasvoi 4,3 metriä pitkäksi ja painoi 3,9–4,7 tonnia. Se oli siis suunnilleen samankokoinen kuin Hippopotamus gorgops, mutta sillä ei ollut samanlaisia ”varsisilmiä”.
Levinneisyys

Euroopanvirtahepo eli Euroopassa pleistoseenikaudella, 1,8 miljoonaa – 800 tuhatta vuotta sitten. Se oli laajalle levinnyt, sen jäänteitä on löydetty Saksasta, Kreikasta, Italiasta, Espanjasta sekä Isosta-Britanniasta.
Louhela Jam

| Louhela Jam |
| --- | --- |
 Louhela Jamin logo
Tyyppi:  Musiikkifestivaali
Päivämäärä:  kesäkuussa koulujen päättymistä seuraava sunnuntai
Tapahtumapaikka:  Jokiuomanpuisto, Vantaa  Louhela ja Martinlaakso
Paikkakunta:  Myyrmäki
Ensimmäisen kerran:  1992
Järjestäjä:  Vantaan Elävän Musiikin yhdistys VELMU ry
Kotisivut
Louhela Jam on vanhin yhtäjaksoisesti järjestetty rock-festivaali Vantaalla. Tapahtuman järjestelyistä vastasi vuosina 1991–2014 Länsi-Vantaan Rock-Musiikki Ry ja vuodesta 2015 lähtien Vantaan Elävän musiikin yhdistys VELMU ry.
Tapahtuma on profiloitunut paikallisia ja nousevia artisteja esitteleväksi yksipäiväiseksi ilmaistapahtumaksi, joka järjestetään Louhelan ja Martinlaakson välisessä Jokiuomanpuistossa kesäkuussa aina koulujen päättymisen jälkeisenä sunnuntaina.
Historia

Louhela Jam järjestettiin ensimmäistä kertaa kesäkuussa 1992. Pääjärjestäjinä toimi tuolloin Breeze-yhtyeen jäseniä Vantaan nuorisopalveluissa työskentelevän Eba Mäkysen johdolla. Pääsymaksuton tilaisuus houkutteli paikalle liki tuhatpäisen yleisön, joten järjestäjien pikaisesti perustama Länsi-Vantaan Rock-Musiikki Ry päätti tehdä tapahtumasta perinteen.
Vuoteen 1998 saakka tapahtuma järjestettiin lauantaina jolloin koulut päättyivät, jonka jälkeen siirryttiin koulujen päättymistä seuraavaan sunnuntaihin. Jameihin liittyviä klubeja on järjestetty paikallisissa ravintoloissa sekä jameja edeltävänä iltana, että niiden jälkeen.
Vantaan kaupunki on tukenut tapahtuman järjestelyjä taloudellisesti Myyrmäen aluetoimikunnan kautta.
Artistit

Vuosien varrella tapahtumassa ovat esiintyneet muun muassa:
Amorphis, Breeze, Caroline, Dave Lindholm, Egotrippi, Embreach, The Flaming Sideburns, Jonna Tervomaa, Kyyria, Knucklebone Oscar, Käärijä, Mike Monroe, Milestones, Mind Of Doll, Muska, My First Band, Neumann, Parsley Inn, Pelle Miljoona & Rockers, Phoenix Effect, Pint And We Fall, Pyhät Tepot, The Rasmus, Reprinted, RockmastersVolume, Sonic Roots, Spiha, Sub Urban Tribe, Tehosekoitin, Telefon Combo, Topi Sorsakoski, Trinity, Wankers Of The Zoo Crew ja Wedding Crashers.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Louhela Jam Wikimedia Commonsissa
Kotisivut
Louhela Jamin yleisöä kesäkuussa 2023.
Käärijä esiintymässä Louhela Jamissa kesäkuussa 2023.
Luca Signorelli

Vasarin galleria
Taiteilijat, jotka ovat mukana Giorgio Vasarin kirjassa  (1550).
OSA I
Cimabue
Arnolfo di Lapo
Nicola Pisano
Giovanni Pisano
Andrea Tafi (taiteilija)
Giotto
Pietro Lorenzetti (Pietro Laurati)
Andrea Pisano
Buonamico Buffalmacco
Ambrogio Lorenzetti (Ambruogio Laurati)
Pietro Cavallini
Simone Martini
Taddeo Gaddi
Andrea Orcagna (Andrea di Cione)
Agnolo Gaddi
Duccio di Buoninsegna
Gherardo Starnina
Lorenzo Monaco
Taddeo Bartoli
OSA II
Jacopo della Quercia
Nanni di Banco
Luca della Robbia
Paolo Uccello
Lorenzo Ghiberti
Masolino da Panicale
Masaccio
Filippo Brunelleschi
Donatello
Giuliano da Maiano
Piero della Francesca
Fra Angelico
Leon Battista Alberti
Antonello da Messina
Alessio Baldovinetti
Fra Filippo Lippi
Andrea del Castagno
Domenico Veneziano
Gentile da Fabriano
Pisanello
Benozzo Gozzoli
Vecchietta (Francesco di Giorgio e di Lorenzo)
Antonio Rossellino
Bernardo Rossellino
Desiderio da Settignano
Mino da Fiesole
Lorenzo Costa
Ercole Ferrarese
Jacopo Bellini
Giovanni Bellini
Gentile Bellini
Cosimo Rosselli
Antonio del Pollaiuolo
Piero Pollaiuolo
Sandro Botticelli
Andrea del Verrocchio
Andrea Mantegna
Filippino Lippi
Bernardino Pinturicchio
Francesco Francia
Pietro Perugino
Luca Signorelli
OSA III
Leonardo da Vinci
Giorgione da Castelfranco
Antonio da Correggio
Piero di Cosimo
Donato Bramante (Bramante da Urbino)
Giuliano da Sangallo
Antonio da Sangallo
Rafael
Giulio Romano
Pontormo
Andrea Sansovino
Lorenzo di Credi
Baldassare Peruzzi
Andrea del Sarto
Rosso Fiorentino
Jacopo Palma
Lorenzo Lotto
Sebastiano del Piombo (Sebastiano Viniziano)
Michelangelo Buonarroti
Luca Signorelli (syntymänimeltään Luca d’Egidio di Ventura, n. 1450 Cortona – 16. lokakuuta 1523 Cortona) oli italialainen taidemaalari.
Hänen taiteelleen oli ominaista dramaattisuus sekä kiinnostus ihmisen anatomiaan ja liikkeen esittämiseen. Signorellin tunnetuimmat teokset esittävät apokalyptisia tapahtumia. Hänen päätyönsä on vuosina 1499–1503 maalattu Orvieton tuomiokirkon freskosarja Viimeinen tuomio. Toinen tunnettu fresko on nimeltään Antikristus. Siinä taiteilija esittää, miten Ilmestyskirjan peto villitsee puheellaan ihmisjoukot. Signorelli maalasi myös Rooman Sikstuksen kappeliin freskon Mooseksen teot. Muita töitä ovat Monte Oliveton luostarissa oleva freskosarja  Benedictus Nursialaisen elämästä (1498–1508) ja suuri maalaus Pan paimenten ja nymfien parissa, jonka Signorelli lahjoitti Lorenzo de' Medicille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luca Signorelli Wikimedia Commonsissa
Viimeinen tuomio. Fresko Orvieton katedraalissa.
Gaetano Di Pierro

Gaetano Di Pierro
Gaetano Di Pierro (s. 1. joulukuuta 1948 Orta Nova) on italialaissyntyinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin dehoniaanien papiksi 29. kesäkuuta 1975 ja nimitettiin Ambatondrazakan hiippakunnan vihkipiispaksi Madagaskariin sekä Guardialfieran titulaaripiispaksi 24. huhtikuuta 2001. Piispaksi konsekroinnin suoritti 5. elokuuta Antoine Scopelliti, jota avustivat Armand Gaétan Razafindratandra ja Bruno Musarò.
13. toukokuuta 2006 Di Pierro sai nimityksen madagaskarilaisen Moramangan piispaksi.
Fylakos

Fylakos oli kreikkalaisessa mytologiassa usean mieshahmon nimi.
Deionin poika

Fylakos oli Deionin ja Diomeden poika, joka meni naimisiin Minyaan tyttären Klymenen kanssa. Liitosta syntyivät lapset Ifiklos ja Alkimede. Fylakoksen on arveltu perustaneen Thessaliaan Fylaken kaupungin.
Ifikloksen poika

Fylakos oli Ifikloksen poika ja isoisänsä kaima.
Delfoin sankari

Fylakos oli delfoilainen sankari, jolle oli omistettu kaupunkiin oma pyhäkkö.
Troijalainen soturi

Fylakos oli Troijan sodassa taistellut soturi, jonka Leitos surmasi taistelussa.
Maailman uiguurikongressi

Rebiya Kadeer keskellä
Maailman uiguurikongressi on Münchenissä vuonna 2004 perustettu uiguurijärjestö. Sitä johtaa Dolkun Isa. Häntä edelsi Rebiya Kadeer, joka kohti järjestöä 2006–2017.
Kongressiin kuuluu kymmeniä uiguurijärjestöjä ympäri maailmaa. Sen tavoite on laajempi itsemääräämisoikeus. Se irtisanoutuu väkivallasta ja Xinjiangin eli Itä-Turkestanin itsenäisyyden tavoittelusta.
Gamma-jakauma

Gamma-jakauman tiheysfunktion kuvaajia eri parametriparein
Gamma-jakauman kertymäfunktion kuvaajia eri parametriparein
Gamma-jakauma on Poisson-prosessin insidenssien odotusaikojen jakauma.
Gamma-jakauma on jatkuva, ja sen arvojoukko on positiivisten reaalilukujen joukko. Jos satunnaismuuttuja  X on gamma-jakautunut, merkitään
Jakauman parametrit toteuttavat ehdon  \nu ,\lambda >0. Jos  n\in \mathbb {N} , niin  \operatorname {Gamma} (n,\lambda ) on  n:nnen insidenssin odotusajan jakauma Poisson-prosessissa, jonka intensiteetti on  \lambda . Tiheysfunktio on arvojoukossa
missä  \Gamma  on gammafunktio. Kertymäfunktiota ei voi yleisessä tapauksessa esittää suljetussa muodossa. Odotusarvo ja varianssi ovat
Yhteydet eksponenttijakaumaan ja χ2-jakaumaan:
ja jos  n\in \mathbb {N} _{+}, niin
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mathworld: Gamma Distribution
Todennäköisyysjakaumat
| --- | --- |
Diskreettejä jakaumia:   Bernoullin jakauma  Binomijakauma  Geometrinen jakauma  Hypergeometrinen jakauma  Negatiivinen binomijakauma  Poissonin jakauma 
Jatkuvia jakaumia:   Beta-jakauma  Cauchy-jakauma  Eksponenttijakauma  F-jakauma  Gamma-jakauma  Khii toiseen -jakauma  Log-normaalijakauma  Normaalijakauma  Pareto-jakauma  Studentin t-jakauma  Tasajakauma  Weibull-jakauma 
Moniulotteisia jakaumia:   Dirichlet-jakauma  Moniulotteinen Studentin t-jakauma  Multinomijakauma  Multinormaalijakauma
Lockheed SR-71 Blackbird

| Lockheed SR-71 |
| --- | --- |
 SR-71B-koulutusversio Kalifornian Sierra Nevada -vuoriston yllä 1994. Korotettu taaempi ohjaamo on tarkoitettu lennonopettajalle.
Tyyppi:  strateginen tiedustelukone
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Valmistaja:  Lockheed
Suunnittelija:  Clarence ”Kelly” Johnson
Ensilento:  22. joulukuuta 1964
Esitelty:  1966
Poistettu käytöstä:  1999
Pääkäyttäjät:  USAF NASA
Valmistusmäärä:  32 
Kehitetty mallista:  Lockheed A-12
Lockheed SR-71 ”Blackbird” (suom. mustarastas) oli yhdysvaltalainen strateginen tiedustelulentokone ja eräitä X-koneita lukuun ottamatta nopein lentokone. Koneen tyyppimerkinnässä lyhenne SR tuli sanoista Strategic Reconnaissance, eli strateginen tiedustelu. Sen nopeus ylitti virallisesti 3,3-kertaisesti äänen nopeuden. SR-71 oli niin nopea ja lensi niin korkealla, ettei yksikään maasta laukaistava ilmatorjuntaohjus olisi saanut sitä kiinni.
Vertailun vuoksi SR-71:n ennätys Atlantin ylilennossa (New York – Lontoo) on 1 h 54 min, kun nopeimmalta siviilikäyttöön rakennetulta koneelta, Concordelta matkaan kului noin 3 h 20 min. Tavallinen matkustajalentokone Boeing 747 käyttää matkaan noin 7 h.[lähde? ]
SR-71 rakennettiin sen jälkeen kun hyvin korkealla lentävät U-2-tiedustelukoneet pystyttiin torjumaan ilmatorjuntaohjuksilla. Suuren lentokorkeutensa ja nopeutensa ansiosta yhtäkään SR-71-konetta ei ole raportoitu pudotetuksi.[lähde? ]
SR-71:n kehitystyö käynnistyi jo huhtikuussa 1962, hieman ennen A-12:n ensilentoa. Ensimmäisten kuuden Blackbirdin valmistus käynnistyi maaliskuun puolivälissä 1962, ja konetyyppi nousi ensi kertaa siivilleen 22. joulukuuta 1964 aamuyön pimeydessä. Yhdysvaltain ilmavoimat saivat ensimmäisen SR-71-koneen 7. tammikuuta 1966, jolloin kaksipaikkainen SR-71B -harjoituslentokone luovutettiin Bealen lentotukikohdan käyttöön.
Kaikkiaan 19 Blackbirdiä menetettiin konetyypin käytön aikana.
Versiot

YF-12A-prototyyppi
SR-71A
SR-71B-koulutusversio.
Historiaa

SR-71:n korkeiden lentokustannusten takia Yhdysvaltain ilmavoimat (USAF) poisti ne käytöstä alun perin vuonna 1990. Koneet kuitenkin otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1995 ja niillä lennettiin tammikuuhun 1997.[lähde? ] Lopullisesti USAF poisti SR-71-koneet käytöstä 1998.[lähde? ] NASA lensi viimeisen SR-71-lentonsa lokakuussa 1999.[lähde? ]
Rakenne

Koneen rakenne oli sikäli erikoinen, että rungon ollessa hyvin viileä, esimerkiksi juuri lentoonlähdön jälkeen, sen polttoainesäiliöt eivät olleet täysin tiiviit ja polttoainetta tihkui säiliöistä ulos. Tämä johtui siitä, että koneen rakenne suunniteltiin riittävän väljäksi jotta rakenteella on tilaa laajentua lämpölaajenemisen vuoksi. Koneen polttoaine oli hyvin erikoista lentopolttoainetta nimeltä JP-7, jolla oli paljon tavallista korkeampi leimahduspiste (n. 60 °C). Kyseinen polttoaine suunniteltiin juuri SR-71:tä varten, mutta sillä oli alun perin erittäin huonot voiteluominaisuudet, minkä takia polttoaineen sekaan piti lisätä pieni määrä fluorikarbonaattia moottorin mekaanisten osien toiminnan varmistamiseksi. Polttoainetta käytettiin myös koneen moottorien jäähdyttämiseen. Koneeseen ei haluttu lisätä suurissa nopeuksissa todennäköisesti hajoavia laitteita, joten SR-71:ssä päädyttiin käyttämään sähkösytytyksen sijasta trietyyliboraania moottorien käynnistämiseen. Ruiskutettaessa trietyyliboraania moottoreihin syntyi hetkellisesti erittäin helposti tunnistettava, booriyhdisteille tyypillinen vihreä liekki.
Koneen rakenteessa käytettiin titaania, koska alumiini ei olisi kestänyt yli 2,5 Machin nopeuksia rakenteiden lämpenemisen takia. Osin samasta syystä tavanomaisten lentokoneiden maksiminopeus on ollut noin 2 Machia. Titaani hankittiin peiteyhtiöitä käyttäen Neuvostoliitosta, koska muualla maailmassa maaperän titaanivarannot ovat verrattain köyhät.[lähde? ] Lockheedin tuotantolinjan piti suurimmaksi osaksi rakentaa työstölaitteet ja työkalut materiaalia varten itse, koska laitteet eivät kestäneet titaanin työstämistä, mikä oli sotilasteollisuudessa kyseisenä aikakautena verrattain uutta.[lähde? ]
Tekniset tiedot

Lähde: [lähde? ]
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 1–2
Pituus: &&&&&&&&&&&&&032.074000032,74 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&016.094000016,94 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&05.06400005,64 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&0170.&&&&00170 m²
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&030617.&&&&0030 617 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&&079017.&&&&0079 017 kg
Raideväli: 5,08 m
Akseliväli: 11,53 m
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 × Pratt & Whitney J58-1 -suihkumoottoria; &&&&&&&&&&&&0144.0570000144,57 kN  per moottori
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&04062.&&&&004 062 km/h (Mach &&&&&&&&&&&&&&03.03500003,35)
Lentomatka: &&&&&&&&&&&05450.&&&&005 450 km (ilman välitankkausta, ilmatankkaus mahdollinen)
Lakikorkeus: &&&&&&&&&&025908.&&&&0025 908 m
Nousukyky: &&&&&&&&&&&03400.&&&&003 400 m/min
Siipikuormitus: &&&&&&&&&&&&0460.&&&&00460 kg/m²
Teho-painosuhde: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”:”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”:”.0,382:1
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lockheed SR-71 Blackbird Wikimedia Commonsissa
Fabrizio Dentice

Fabrizio Dentice (n. 1530 - n. 1590) oli italialainen säveltäjä ja luutun ja viola da gamban soittaja. Hän syntyi Napolissa, mutta työskenteli Roomassa ja Parmassa. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa kuoromusiikkia ja pienimuotoisia luuttukappaleita. Myös Denticen veljenpoika, Scipione Dentice oli säveltäjä. Lisäksi säveltäjä Luigi Denticen arvellaan olleen Scipionen veli.
Luettelo Pasilan peruspiirin suojelluista rakennuksista

| 01 – Eteläinen suurpiiri |
| --- | --- |
 Eira ● Kampinmalmi ● Lauttasaari ● Taka-Töölö ● Ullanlinna ● Vironniemi
02 – Läntinen suurpiiri
 Haaga ● Kaarela ● Munkkiniemi ● Pitäjänmäki ● Reijola
03 – Keskinen suurpiiri
 Alppiharju ● Kallio ● Käpylä ● läntinen Käpylä ● Puu-Käpylä ● Pasila ● Vallila ● Vanhakaupunki
04 – Pohjoinen suurpiiri
 Itä-Pakila ● Länsi-Pakila ● Maunula ● Oulunkylä ● Tuomarinkylä
05 – Koillinen suurpiiri
 Latokartano ● Pukinmäki ● Malmi ● Puistola-Jakomäki ● Suutarila
06 – Kaakkoinen suurpiiri
 Herttoniemi ● Kulosaari ● Laajasalo
07 – Itäinen suurpiiri
 Mellunkylä ● Vartiokylä ja Myllypuro ● Vuosaari
08 – Östersundomin suurpiiri
 Östersundom
n k 
Tämä on luettelo Helsingin Pasilan  peruspiirin suojelluista rakennuksista.  Pasila jaetaan neljään osa-alueeseen, jotka ovat Keski-Pasila, Itä-Pasila, Länsi-Pasila ja Pohjois-Pasila.
Luettelo

Päivitä lista manuaalisesti | SPARQL |
Tämä lista on luotu Wikidatassa olevaa dataa käyttämällä ja sitä päivittää määräajoin botti.
 Listan sisälle tehdyt muokkaukset poistetaan seuraavassa päivityksessä!
Itä-Pasila

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin velodromi (Vuoden 1952 kesäolympialaisten tapahtumapaikat, Mäkelänkatu) | liikuntapaikka | Hilding Ekelund | 1940 1941 | 60.2028°N, 24.9429°E | RKY: 1575 Ratu: 35847  |  | Q1604554 |
| Rauhanasema | toimistorakennus |  | 1986 | 60.1999°N, 24.9361°E | Ratu: 3947  |  | Q5492115 |
Keski-Pasila

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asuinkasarmi | asuintalo | Bruno Granholm |  | 60.1946°N, 24.9313°E | RKY: 1578 RPRID: 200316 |  | Q122964727 |
| Pasilan veturitalli 1 | veturitalli |  |  | 60.1951°N, 24.9333°E | RKY: 1578 RPRID: 200316 RPID: 304218  |  | Q55599618 |
| Pasilan veturitalli 2 | veturitalli |  |  | 60.1958°N, 24.9328°E | RKY: 1578 RPRID: 200316 RPID: 304221  |  | Q55599627 |
| Pasilan veturitalli 3 | veturitalli |  |  | 60.1963°N, 24.9324°E | RKY: 1578 RPRID: 200316 RPID: 304222  |  | Q55599628 |
| Pasilan veturitallien konttori | toimistorakennus |  |  | 60.1956°N, 24.9329°E | RKY: 1578 RPRID: 200316 RPID: 304599  |  | Q55595951 |
| Pasilan veturitallien varikonpäällikön talo | virka-asunto |  |  | 60.1936°N, 24.9318°E | RKY: 1578 RPRID: 200316 RPID: 307576  |  | Q55599770 |
| Toralinna | asuinkasarmi | Bruno Granholm |  | 60.1946°N, 24.9308°E | RKY: 1578 RPRID: 200316 RPID: 304081  |  | Q11898177 |
Länsi-Pasila

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Auroran sairaala rakennus 1 (Nordenskiöldinkatu) | sairaala |  | 1914 | 60.1923°N, 24.9265°E | Ratu: 4057  |  | Q98409865 |
| Auroran sairaala rakennus 10 (Nordenskiöldinkatu) | terveydenhuollon rakennus |  | 1914 | 60.1947°N, 24.9274°E | Ratu: 4054  |  | Q98409867 |
| Auroran sairaala rakennus 12 (Nordenskiöldinkatu) | palvelutalo |  | 1914 | 60.1929°N, 24.9287°E | Ratu: 4055  |  | Q98409869 |
| Auroran sairaala rakennus 2 (Nordenskiöldinkatu) | rakennus |  | 1914 | 60.1926°N, 24.9269°E | Ratu: 4049  |  | Q98409871 |
| Auroran sairaala rakennus 2a (Nordenskiöldinkatu) | rakennus |  | 1929 | 60.1929°N, 24.927°E | Ratu: 4066  |  | Q98409872 |
| Auroran sairaala rakennus 3 (Nordenskiöldinkatu) | rakennus |  | 1914 | 60.1928°N, 24.928°E | Ratu: 4065  |  | Q98409874 |
| Auroran sairaala rakennus 4 (Nordenskiöldinkatu) | sairaala |  | 1914 | 60.1926°N, 24.9256°E | Ratu: 4064  |  | Q98409875 |
| Auroran sairaala rakennus 5 (Nordenskiöldinkatu) | sairaala |  | 1914 | 60.193°N, 24.9266°E | Ratu: 4060  |  | Q98409877 |
| Auroran sairaala rakennus 6 (Nordenskiöldinkatu) | sairaala |  | 1914 | 60.1933°N, 24.928°E | Ratu: 4061  |  | Q98409879 |
| Auroran sairaala rakennus 7 (Nordenskiöldinkatu) | sairaala |  | 1914 | 60.1931°N, 24.9253°E | Ratu: 4063  |  | Q98409880 |
| Auroran sairaala rakennus 8 (Nordenskiöldinkatu) | sairaala |  | 1914 | 60.1936°N, 24.9271°E | Ratu: 4062  |  | Q98409882 |
| Auroran sairaala rakennus 9 (Nordenskiöldinkatu) | palvelutalo |  | 1917 | 60.1936°N, 24.926°E | Ratu: 4053  |  | Q98409883 |
| Eevanmäki | kerrostalo |  | 1900 | 60.2013°N, 24.9252°E | Ratu: 3953  |  | Q98410332 |
| Fanninmäki | terveyskeskus |  | 1915 | 60.1996°N, 24.9216°E | Ratu: 3952  |  | Q98410660 |
| Hertanmäki (3954) | paritalo |  | 1900 | 60.2009°N, 24.9239°E | Ratu: 3954  |  | Q98411671 |
| Hertanmäki (3955) | omakotitalo |  | 1900 | 60.2011°N, 24.9238°E | Ratu: 3955  |  | Q98411670 |
| Hertanmäki (3957) | rakennus |  | 1900 | 60.2013°N, 24.9233°E | Ratu: 3957  |  | Q98411669 |
| Leankatu 6 (4161) | päiväkoti |  | 1900 | 60.201°N, 24.9224°E | Ratu: 4161  |  | Q98418429 |
| Leankatu 6 (4162) | omakotitalo |  | 1900 | 60.201°N, 24.9228°E | Ratu: 4162  |  | Q98418426 |
| Pasilan puistotie | rakennus |  |  | 60.2013°N, 24.923°E |  |  | Q98425466 |
| Pasilan puistotie 7 | hoitokoti |  | 1906 | 60.2006°N, 24.9237°E | Ratu: 3948  |  | Q98425467 |
| Paulankatu 2 (4068) | päiväkoti |  | 1914 | 60.1933°N, 24.9291°E | Ratu: 4068  |  | Q98425471 |
| Paulankatu 2 (4069) | rakennus |  | 1914 | 60.195°N, 24.9288°E | Ratu: 4069  |  | Q98425469 |
| Radiokatu 5 | toimistorakennus |  |  | 60.2048°N, 24.9204°E | Ratu: 4030  |  | Q98432268 |
Maunulanpuisto

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maunulan maja | rakennus |  | 1930 | 60.221°N, 24.9162°E | RKY: 1567 Ratu: 42104  |  | Q11881800 |
Automaattisesti luodun listan loppu.
| --- | --- |
 OtsikkoKohteen nimi Wikidatassa TyyppiKohteen käyttö (P366) tai esiintymä kohteesta (P31) -arvo Wikidatassa ArkkitehtiKohteen arkkitehti (P84) -arvo Wikidatassa RakennettuKohteen luomisajankohta (P571) -arvo Wikidatassa KoordinaatitKohteen koordinaatit (P625) -arvo Wikidatassa :  Tunnisteet RKY: RKY-tunniste (P4009)  MJID: Muinaisjäännösrekisterin tunniste (P4106)  RPID: Rakennusperintörekisterin tunniste (P5310)  RPRID: Rakennusperintörekisterin rakennustunniste (P5313)  Ratu: Helsingin pysyvä rakennustunniste Ratu (P8355) KuvaKohteen  kuva (P18) -arvo Wikidatassa WikidataLinkki kohteen tietoihin Wikidatassa
Luettelo Helena Bonham Carterin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

Tämä on luettelo brittiläisen näyttelijä Helena Bonham Carterin palkinnoista ja ehdokkuuksista.