stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sturla Böðvarsson

| Sturla Böðvarsson> Alþingin puhemies |
| --- | --- |
 31. toukokuuta 2007 – 4. helmikuuta 2009  
Edeltäjä:  Sólveig Pétursdóttir
Seuraaja:  Guðbjartur Hannesson
Islannin liikenneministeri
 28. toukokuuta 1999 – 24. toukokuuta 2007  
Edeltäjä:  Halldór Blöndal
Seuraaja:  Kristján L. Möller
Kansanedustaja
 1991–2009  
Ryhmä/puolue:  Itsenäisyyspuolue
Vaalipiiri:  Vesturland (1991–2003), Norðvesturkjördæmi (2003–2009)
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. marraskuuta 1945 (ikä 79) Ólafsvík
Kansalaisuus:  Islanti
Tiedot
Puolue:  Itsenäisyyspuolue
Sturla Böðvarsson (s. 23. marraskuuta 1945) on islantilainen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka toimi vuosina 1999–2007 Islannin liikenneministerinä ja vuosina 2007–2009 Alþingin puhemiehenä.
Sturla syntyi Ólafsvíkissä. Hän valmistui puusepäksi Reykjavíkin ammattikoulusta vuonna 1966 ja rakennustekniikan kandidaatiksi Islannin teknillisestä opistosta vuonna 1973. Vuosina 1974–1991 hän toimi Stykkishólmurin kunnanjohtajana. Vuosina 1978–1985 hän toimi Stykkishólmurin ammattikoulussa opettajana. Vuosina 1990–1994 hän istui Stykkishólmurin kunnanvaltuustossa. Vuonna 1991 hänet valittiin Alþingiin. Vuosina 1991–1992 ja 1995–1999 hän toimi Alþingin 2. varapuhemiehenä, vuosina 1992-1995 Alþingin 4. varapuhemiehenä. Vuonna 1998 hän istui Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa. Vuosina 1999–2007 hän toimi liikenneministerinä. Vuosina 2007-2009 hän toimi Alþingin puhemiehenä. Vuosina 2014–2018 hän toimi jälleen Stykkishólmurin kunnanjohtajana.
Ásta Ragnheiður Jóhannesdóttir

| Ásta R>  Jóhannesdóttir |
| --- | --- |

Alltingin puhemies
 2009–2013  
Edeltäjä:  Guðbjartur Hannesson
Seuraaja:  Einar Kristinn Guðfinnsson
Islannin sosiaali- ja sosiaaliturvaministeri
 1. helmikuuta 2009 – 10. toukokuuta 2009  
Edeltäjä:  Jóhanna Sigurðardóttir
Seuraaja:  Árni Páll Árnason
Kansanedustaja
 1995–2013  
Ryhmä/puolue:  Kansan herätys (1995–2000) Sosiaalidemokraattinen liitto (2000–2013)
Vaalipiiri:  Reykjavík (1995–2003) Reykjavíkurkjördæmi suður (2003–2013)
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. lokakuuta 1949 (ikä 75) Reykjavík
Kansalaisuus:   Islanti
Puoliso:  Einar Örn Stefánsson
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen liitto
Muut puolueet:  Kansan herätys (1995–2000)
Ásta Ragnheiður Jóhannesdóttir (s. 16. lokakuuta 1949) on islantilainen sosiaalidemokraattisen liiton poliitikko, joka toimi Islannin sosiaali- ja sosiaaliturvaministerinä vuonna 2009 ja Alltingin puhemiehenä vuosina 2009–2013
Ásta syntyi Reykjavíkissä. Hän opiskeli sosiaalitiedettä ja englannin kieltä Islannin yliopistossa vuosina 1969–1973. Vuosina 1969–1972 hän työskenteli lentoemäntänä Loftleiðir-lentoyhtiöllä ja vuosina 1969–1971 DJ:nä. Hän työskenteli opettajana Hellassa vuosina 1974–1976 ja Hafnarfjörðurissä vuosna 1976–1979. Vuosina 1971–1990 hän työskenteli Islannin yleisradioyhtiö RÚV:llä. Vuosina 1990–1995 hän työskenteli Islannin sosiaaliturvavirastossa.
Ásta valittiin Alltingiin vuonna 1995 silloisen kansan herätys -puolueen listalta. Vuosina 2007–2009 hän oli Alltingin 1. varapuhemies. Helmikuussa 2009 hänet nimitettiin sosiaali- ja sosiaaliturvaministeriksi, jossa virassa hän toimi toukokuuhun asti. Vuosina 2009–2013 hän toimi Alltingin puhemiehenä.
Salome Þorkelsdóttir

| Salome Þorkelsdóttir> Alþingin puhemies |
| --- | --- |
 1991–1995  
Edeltäjä:  Guðrún Helgadóttir
Seuraaja:  Ólafur G. Einarsson
Kansanedustaja
 1979–1995  
Ryhmä/puolue:  Itsenäisyyspuolue
Vaalipiiri:  Reykjanes
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. heinäkuuta 1927 (ikä 97) Reykjavík
Kansalaisuus:  Islanti
Tiedot
Puolue:  Itsenäisyyspuolue
Salome Þorkelsdóttir (s. 3. heinäkuuta 1927) on islantilainen entinen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka istui kansanedustajana Alþingissä vuosina 1979–1995 ja toimi sen puhemiehenä vuosina 1991–1995.
Salome syntyi Reykjavíkissä. Hän työskenteli vuosina 1945–1947 ja 1967–1979 toimistotyöntekijänä. Vuosina 1966–1982 hän istui Mosfellshreppurin kunnanvaltuustossa ja toimi vuosina 1972–1979 kunnan rahastonhoitajana, vuosina 1978–1981 varakunnanjohtajana ja vuosina 1981–1982 kunnanjohtajana. Hänet valittiin Alþingiin vuonna 1979. Vuosina 1983–1987 hän toimi Alþingin ylähuoneen puhemiehenä, vuosina 1987–1988 ylähuoneen 2. varapuhemiehenä, vuosina 1988–1991 Alþingin 1. varapuhemiehenä ja vuosina 1991–1995 Alþingin puhemiehenä.
Leopoldstadt

| Vaakuna> Perustiedot | Sijainti> Perustiedot |
| --- | --- |
Pinta-ala:: 19,27 km²
Asukasluku:: 90 914 (2001)
Asukastiheys:: 4717,9 as./km²
Koordinaatit:: 48° 12' 37″ N   16° 24' 44" E
Kotisivu:: www.wien.gv.at/leopoldstadt/ (Arkistoitu – Internet Archive)

Leopoldstadt ([ˈleːopɔltˌʃtat]  kuuntele ääntämys (ohje)) on Itävallan pääkaupungin Wienin 2. kaupunginosa. Se muodostaa yhdessä 20. kaupunginosan eli Brigittenaun kanssa saaren, jota ympäröivät Tonava ja Donaukanal. Kaupunginosa on saanut nimensä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Leopold I:n mukaan.
Historia

Leopoldstadtin aluetta alettiin asuttaa 1400-luvulla. Kaupunginosa on ollut osa Wienin kaupunkia vuodesta 1862. Vuoteen 1900 se käsitti myös nykyisen Brigittenaun kaupunginosan eli 20. kaupunginosan alueen, ja vuoteen 1938 nykyisen Kaisermühlenin eli 22. kaupunginosan alueen.
Leopoldstadtin alueelle karkotettiin 1600-luvulle juutalaisia Innere Stadtin eli 1. kaupunginosan alueelta. Ajan myötä Leopoldstadtiin alettiinkin rakentamaan synagogia, ja sinne alkoi muodostua juutalaiskortteleita. Myöhemmin kaupunginosa sai lempinimen Mazzesinsel, juutalaisen Matza-leivän mukaan. Vuonna 1923 kaupunginosan asukkaista 38,5 prosenttia oli juutalaisia. Holokaustin aikaan suuri osa juutalaisista joutui kuitenkin jättämään kotinsa ja kaupunginosansa.
Nähtävyyksiä

Prater
Ernst-Happel-Stadion
Krieaun ravirata
Augarten
Leopoldskirche
Leopoldstadtin kaupunginosamuseo
4. heinäkuuta

4. heinäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 185. päivä (186. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 180 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Ulla, Ulpu
suomenruotsalainen kalenteri: Ulrika, Ulla, Ulrik
ortodoksinen kalenteri: Antti, Antero, Martta
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ullá
vanhemmissa kalentereissa: Ulrica, Ulricus, Ulriikka
Kuolleita

965 – Benedictus V, paavi
1187 – Reynald de Châtillon, ranskalainen ristiretkeilijä ja Antiokian prinssi (s. n. 1125) (Saladin teloitti hänet Hattinin taistelun jälkeen)
1826 – John Adams, Yhdysvaltain toinen presidentti (s. 1735)
1826 – Thomas Jefferson, Yhdysvaltain kolmas presidentti (s. 1743) (molemmat Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen muotoilijat kuolivat sen käyttöönoton 50-vuotispäivänä)
1831 – James Monroe, Yhdysvaltain viides presidentti (s. 1758)
1833 – Nicéphore Niépce, ranskalainen keksijä (valokuvauksen uranuurtaja) (s. 1765)
1881 – Johan Vilhelm Snellman, suomalainen filosofi, sanomalehtimies ja valtiomies (s. 1806)
1891 – Hannibal Hamlin, yhdysvaltalainen poliitikko (Abraham Lincolnin varapresidentti) (s. 1809)
1910 – Giovanni Schiaparelli, italialainen tähtitieteilijä (s. 1835)
1934 – Marie Curie, vuoden 1903 Nobelin fysiikanpalkinnon ja vuoden 1911 Nobelin kemianpalkinnon saanut puolalais-ranskalainen fyysikko ja kemisti (s. 1867)
1948 – Christian Kautz, sveitsiläinen kilpa-autoilija (s. 1913)
1951 – Taavetti Pekkarinen (”Tatu Pekkarinen”), suomalainen kuplettisanoittaja, kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja (”Nikkelimarkka”) (s. 1892)
1961 – Unto Kupiainen, suomalainen runoilija, kääntäjä ja kirjallisuudentutkija (s. 1909)
1970 – Matti Vilander (”Matti Aulos”), suomalainen näyttelijä (Lentävä kalakukko) (s. 1909)
1971 – August Derleth, yhdysvaltalainen kustannustoimittaja sekä tieteis- ja fantasiakirjailija (s. 1909)
1992 – Astor Piazzolla, argentiinalainen tangosäveltäjä (s. 1921)
1995 – Bob Ross, yhdysvaltalainen televisiomaalari ja taideopettaja (s. 1942)
1999 – Antero Karapalo, suomalainen urheilutoimittaja (s. 1942)
2003 – Barry Eugene Carter (”Barry White”), yhdysvaltalainen soul-laulaja (s. 1944)
2003 – Jaakko Lassila, suomalainen pankkimies (s. 1928)
2008 – Jesse Helms, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1921)
2008 – Evelyn Keyes, yhdysvaltalainen näyttelijä (Tuulen viemää) (s. 1916)
2011 – Otto von Habsburg, saksalais-itävaltalainen poliitikko (s. 1912)
2016 – Alpo Hukka, suomalainen rovasti ja lähetysjohtaja (s. 1916)
2016 – Abbas Kiarostami, iranilainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja elokuvatuottaja (s. 1940)
2021 – Matīss Kivlenieks, latvialainen jääkiekkomaalivahti (s. 1996)
2023 – Miki Liukkonen, suomalainen prosaisti, runoilija ja muusikko (s. 1989)
Juhlapäiviä

Yhdysvallat: Itsenäisyyspäivä (”Independence Day”) (1776).
Filippiinit: Filipino-American Friendship Day. Juhlitaan filippiiniläisten ja yhdysvaltalaisten joukkojen yhteistyön avulla aikaansaatua Japanin miehityksen päättymistä toisessa maailmansodassa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 4. heinäkuuta: |  |
:   Eva Marie Saint 1776 – Yhdysvallat julistautui itsenäiseksi.  1807 – Italialainen nationalisti Giuseppe Garibaldi syntyi.  1924 – Yhdysvaltalainen näyttelijä Eva Marie Saint syntyi.  1976 – Israelin puolustusvoimien erikoisjoukkojen operaatio Entebbe vapautti Ugandassa Entebben lentoasemalla palestiinalaisterroristien panttivangit.  1997 – Mars Pathfinder -avaruusluotain laskeutui Marsiin.  2012 – CERN tiedotti ominaisuuksiltaan Higgsin bosoniin peräti 4,9σ:n varmuudella sopivan hiukkasen löytymisestä.  
Katso myös: kalenteri ~ 3. heinäkuuta, 5. heinäkuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
DEL2

| DEL2 |
| --- | --- |
Laji:  Jääkiekko
Maa(t):   Saksa
Perustettu:  2013
Edeltäjä:  2. Bundesliga
Toimitusjohtaja:  René Rudorisch
Joukkueita:  14
Hallitseva mestari:  Eisbären Regensburg (2024)
Eniten mestaruuksia:  Bietigheim Steelers (3)
Ylempi taso:  DEL
Alempi taso:  Oberliga
TV:  Sportdeutschland.TV
Aiheesta muualla
www.del-2.org
DEL2 on Saksan jääkiekon toiseksi korkein sarjataso. Sarja perustettiin vuonna 2013 korvaamaan 2. Bundesligan.
Kaudella 2023–2024 sarjan yleisökeskiarvo oli 3 154, mikä tekee sarjasta Euroopan toiseksi seuratuimman jääkiekkosarjan.
Joukkueet kaudella 2024–2025

| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blue Devils Weiden | Weiden | Hans-Schröpf-Arena | 2000 |  Sebastian Buchwieser |
| Dresdner Eislöwen | Dresden | EnergieVerbund Arena | 2000 |  Niklas Sundblad |
| EC Bad Nauheim | Bad Nauheim | Colonel-Knight-Stadion | 2004 |  Mike Pellegrims |
| EC Kassel Huskies | Kassel | Nordhessen Arena Kassel | 1994 |  Todd Woodcroft |
| EHC Freiburg | Freiburg | Echte Helden Arena | 1984 |  Martin Stloukal |
| Eisbären Regensburg | Regensburg | Donau-Arena | 1962 |  Peter Flache |
| Eispiraten Crimmitschau | Crimmitschau | Kunsteisstadion Crimmitschau | 2007 |  Jussi Tuores |
| ESV Kaufbeuren | Kaufbeuren | Erdgas Schwaben Arena | 1946 |  Leif Carlsson |
| EV Landshut | Landshut | Eisstadion am Gutenbergweg | 1948 |  Heiko Vogler |
| Krefeld Pinguine | Krefeld | Yayla-Arena | 1995 |  Thomas Popiesch |
| Lausitzer Füchse | Weißwasser | Eisarena Weißwasser | 2002 |  Christof Kreutzer |
| Ravensburg Towerstars | Ravensburg | Eissporthalle Ravensburg | 2007 |  Bohuslav Šubr |
| Selber Wölfe | Selb | NETZSCH-Arena | 2004 |  Craig Streu |
| Starbulls Rosenheim | Rosenheim | ROFA-Stadion | 2000 |  Jari Pasanen |
Vapaa Sivistystyö (järjestö)

Vapaa Sivistystyö ry (ruots. Fritt Bildningsarbete rf) (VST) on vapaan sivistystyön valtakunnallinen edunvalvontajärjestö. Sen jäseniä ovat vapaan sivistystyön viiden oppilaitosmuodon keskusjärjestöt: Kansalaisopistojen Liitto, Opintokeskukset ry, Suomen Kansanopistoyhdistys, Suomen Kesäyliopistot ja Urheiluopistojen yhdistys. Sen muita jäsenjärjestöjä ovat: Bildningsalliansen, Kansanvalistusseura ja Svenska Folkskolans Vänner.
Tarkoitus

VST:n tehtävänä on
toimia vapaan sivistystyön edunvalvojana,
edistää yhteisö- ja järjestöviestinnän keinoin vapaan sivistystyön keskinäistä viestintää sekä ulkoista näkyvyyttä viranomaisten, poliittisten toimijoiden ja opiskelijoiden keskuudessa sekä julkisuudessa, ja
tehdä yhteistyötä kansallisten ja kansainvälisten alan järjestöjen kanssa.
Toiminta

VST vahvistaa vapaan sivistystyön asemaa ja toimintaedellytyksiä Suomessa ja Euroopassa. Tätä varten se tekee aloitteita ja toimii asiantuntijana aikuiskasvatuksen ja vapaan sivistystyön kysymyksissä. VST tekee yhteistyötä koulutus- ja kulttuurisektorin muiden toimijoiden kanssa sivistystyön yleisten edellytysten varmistamiseksi. VST antaa lausuntoja mm. alan lainsäädännöstä, valtion talousarviosta sekä opetusministeriön aikuiskoulutus- tavoitteista ja -toimista. VST:n puheenjohtaja toimii opetus-ja kulttuuriministeriön kokoaman yhteistoimintaryhmän (YTR) puheenjohtajana.
VST:llä on edustus myös mm. elinikäisen oppimisen neuvostossa, eräissä koulutustoimikunnissa, opetustoimen henkilöstökoulutuksen neuvottelukunnassa ja kansallisessa kestävän kehityksen toimikunnassa. VST tekee yhteistyötä alan toimijoiden kanssa myös Pohjoismaissa, Baltiassa ja Euroopassa. VST on Euroopan aikuiskasvatusjärjestön EAEA:n (European Association for the Education of Adults) ja maailmanjärjestön ICAE:n (Internatiol Council for Adult Education) jäsen.
VST toimii koordinaattorina vapaata sivistystyötä koskevissa tutkimushankkeissa. Se julkaisi vuonna 2019 tieteellisen kirjan Vapaa sivistystyö eilen, tänään ja huomenna Kirja käsittelee Vapaan sivistystyön roolia, asemaa ja merkitystä suomalaisessa yhteiskunnassa ja koulutusjärjestelmässä. (ISBN 978-952-5349-33-7)
Toimisto on Helsingissä Annankadulla.
VST:n puheenjohtajana toimi Aaro Harju kausilla 2013–2014 ja 2015–2016.
Historia

Järjestö on perustettu vuonna 1969. Nimi oli silloin Vapaan sivistystyön yhteisjärjestö – Samverkande bildningsorganisationerna ry.
Historia > VSY:n pääsihteerit

Kaisa Savolainen 1971–1973
Marjatta Suuronen 1.1.1974–31.7.1975
Helena Kekkonen 1.9.1974–19.9.1986
Timo Toiviainen 1987–31.8.2000
vt. Jukka Tainio 1.9.2000–31.9.2001
Seppo Niemelä 1.10.2001–30.10.2003
Eeva-Inkeri Sirelius 1.11.2003–31.9.2011
vt. Leena Saloheimo 1.10.2011–30.6.2012
Historia > VSY:N hallitusten puheenjohtajat

Martti Kojonen 1969–1975 (VSY:n edeltäjän SKY:n pj. 1962–1968)
Paavo Suvanto 1976–1977
Timo Toiviainen 1978–1979
Jussi Pikkusaari 1980–1983
Oili Parjo 1984–1986
Pekka Sallila 1987–1989
Christoffer Grönholm 1990–1992
Tapani Ranki 1993–1994
Heikki Toivola 1995–1997
Heikki Sederlöf 1998
Jorma Turunen 1999–2001
Ville Marjomäki 2002–2004
Pekka Sallila 2005–2007
Aaro Harju 2008–2010
Pirkko Ruuskanen-Parrukoski 2011–2012
Historia > VST:n puheenjohtajat

Aaro Harju 2013-2018
Björn Wallen 2019-
Aiheesta muualla

Vapaa Sivistystyö ry:n verkkosivut
Margareten

| Vaakuna> Perustiedot | Sijainti> Perustiedot |
| --- | --- |
Pinta-ala:: 2,03 km²
Asukasluku:: 52 348 (2005)
Asukastiheys:: 26 787 as./km²
Koordinaatit:: 48° 11' 14″ N   16° 21' 11" E
Kotisivu:: www.wien.gv.at/bezirke/margareten/

Margareten on Itävallan pääkaupungin Wienin 5. kaupunginosa (Gemeindebezirk). Kaupunginosa irrotettiin vuonna 1861 Wienin 4. kaupunginosasta ja siitä muodostettiin itsenäinen kaupunginosa. Margaretenia rajaavat Mariahilfin, Favoritenin, Meidlingin ja Wiedenin kaupunginosat.
Väestö

Margareten on Wienin kaupunginosista kaikkein tiheimmin asutuin. Kaupunginosassa asuu yli 25 000 ihmistä yhtä neliökilometriä kohden. Aikojen saatossa kaupunginosan väkiluku on heittelehtinyt. Vuonna 1896 Margaretenissa asui noin 54 000 ihmistä. Seuraavan kolmenkymmenen vuoden aikana väkiluku kaksinkertaistui: vuonna 1900 kaupunginosan rajojen sisällä asui keskimäärin 107 810 ihmistä. Sen jälkeen väkiluku lähti laskuun, muun muassa tiukentuneiden asumisvaatimusten vuoksi. Kaupunginosan nykyinen asukasluku on vuoden 1896 tasolla.
Vuonna 2001 Margaretenin asukkaista noin 23,2 prosenttia oli jonkin muun maan kuin Itävallan kansalaisia. Suurimman ulkomaisen ryhmän muodostivat serbialaiset ja montenegrolaiset, joita oli yhteensä noin seitsemän prosenttia väestöstä. Seuraavaksi suurin ulkomainen ryhmä oli turkkilaiset, noin 4,4 prosentilla. Vuoden 2001 tutkimuksessa 64,4 prosenttia kaupunginosan asukkaista ilmoitti arkikielekseen saksan. Seuraavaksi eniten puhuttiin serbiaa (10,2 %), turkkia (7,6 %), kroatiaa (3,4 %) ja unkaria (1,1 %).
Yleisin uskonto Margaretenissa on katolisuus, jota tunnustaa noin 42,2 prosenttia kaupunginosan väestöstä. Sen jälkeen tulevat islam (11,9 %) ja ortodoksisuus (9,6 %).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupunginosan kotisivu
Bezirksmuseum Margareten (Arkistoitu – Internet Archive)
Birgir Ármannsson

| Birgir Ármannsson |
| --- | --- |
 Birgir Ármannsson vuonna 2022.
Alltingin puhemies
 1. joulukuuta 2021–  
Edeltäjä:  Steingrímur J. Sigfússon
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. kesäkuuta 1968 (ikä 56) Reykjavík
Kansalaisuus:   Islanti
Tiedot
Puolue:  Itsenäisyyspuolue
Birgir Ármannsson (s. 12. kesäkuuta 1968) on islantilainen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka on toiminut Alltingin puhemiehenä joulukuusta 2021 lähtien.
Birgir syntyi Reykjavíkissä. Hän on entisen kansanedustajan Birgir Kjaranin tyttärenpoika. Hän valmistui Islannin yliopistosta lakimieheksi vuonna 1996 ja sai asianajajan luvan vuonna 1999. Vuosina 1999–2000 hän suoritti jatko-opintoja King’s College Londonissa. Vuosina 1988–1994 hän työskenteli lehtimiehenä Morgunblaðið-sanomalehdessä. Vuosina 1995–2003 hän työskenteli Islannin kauppakamarilla lakimiehenä, toimistonjohtajana sekä varajohtajana.
Vuoden 2003 parlamenttivaaleissa Birgir valittiin Alltingiin. Hän toimi Alltingin 6. varapuhemiehenä vuosina 2003–2005 ja 3. varapuhemiehenä vuosina 2005–2007. Joulukuussa 2021 hänet valittiin Alltingin puhemieheksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Birgir Ármannsson Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF
Leila

| Leila |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  5. maaliskuuta
– ruotsinkielinen:  5. maaliskuuta
– ortodoksinen:  16. tammikuuta
Muunnelmia:  Lella, Leela
Vastineita eri kielissä:  Leilah, Leyla
Nimen alkuperä:  arabian "yötä" merkitsevä sana LAIL.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leila on naisen etunimi.
Leila on arabialaisperäinen nimi, joka merkitsee 'yötä'. Se esiintyy myös persiassa ja hepreassa. Länsimaissa nimi yleistyi George Gordon Byronin teoksen The Giaour (1813) myötä.
Suomessa nimi oli suosituimmillaan 1930–1950-luvuilla. Suomenkielisessä almanakassa Leila on ollut vuodesta 1929.
Maaliskuuhun 2025 mennessä Suomessa oli Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 15 978 naista on saanut nimekseen Leila.
Tunnettuja Leiloja

Leila Aboulela (s. 1964), sudanilainen kirjailija
Leila Ahmerova (s. 1957), venäläinen maahockeypelaaja
Leila Alaoui (1982–2016), ranskalais-marokkolainen kuvajournalisti ja terrori-iskun uhri
Leila Arcieri (s. 1973), yhdysvaltalainen näyttelijä, malli ja yrittäjä
‎Leïla Ben Ali (s. 1956), Tunisian presidentti Zine El Abidine Ben Alin leski
Leila Ben Youssef (s. 1981), tunisialainen seiväshyppääjä
Leïla Chaibi (s. 1982), ranskalainen poliitikko ja aktivisti
Leila Danette (1909–1912), yhdysvaltalainen näyttelijä
Leila Denmark (1898–1912), yhdysvaltalainen lastenlääkäri
Leila El Khalifi, Leila K (s. 1979), ruotsalainen rap-artisti
Leila Haaparanta (s. 1954), suomalainen filosofi
Leila Hatami (s. 1972), iranilainen näyttelijä
Leila Hietala-Hämäläinen (s. 1934), suomalainen kuvanveistäjä
Leila Itkonen (1926–2009), suomalainen näyttelijä
Leila Jantunen (1940–2014), suomalainen kotitalousopettaja, keittokirjojen laatija ja televisiojuontaja
Leila Josefowicz (s. 1977), kanadalais-yhdysvaltalainen viulisti
Leila Kalliala (1930–1990), suomalainen lehtitoimittaja
Leila Khaled (s. 1944), palestiinalainen poliittinen aktivisti ja lentokonekaappari
Leïla Kilani (s. 1970), marokkolainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja
Leila Koivunen (s. 1971), suomalainen yleisen historian professori
Leila Kostiainen (s. 1950), suomalainen järjestövaikuttaja ja ammattiyhdistysjohtaja
Leila Laatikainen (1939–2024), suomalainen silmälääkäri ja silmätautien professori
Leila Lehtinen (s. 1966), suomalainen kokoomuslainen poliitikko
Leila de Lima (s. 1959), filippiiniläinen asianajaja, poliitikko ja ihmisoikeuksien puolustaja
Leila Lopes (s. 1986), angolalainen Miss Universum 2011
Leila Lotti (s. 1945), suomalainen valtiotieteen lisensiaatti, yritysjohtaja ja kamarineuvos
Leila Luik (s. 1985), virolainen kestävyysjuoksija, Liina ja Lily Luikin kolmoissisar
Leila Lyytikäinen (s. 1977), suomalainen elokuvatuottaja
Leila Ouahabi (s. 1993), espanjalainen jalkapalloilija
Leila Pahlavi (1970–2001), iranilainen prinsessa, šaahi Mohammed Reza Pahlavin tytär
Leila Pekkanen (s. 1958), toimitusjohtaja ja entinen kunnanjohtaja
Leila Polák (s. 1998), unkarilainen karateka
Leila Rydman-Kalervo (1898–1992), suomalainen kuvataiteilija
Leila Sillantaka (s. 1948), suomalainen tanssija ja tanssipedagogi
Leila Simonen (s. 1951), suomalainen kouluttaja ja kirjailija, Stakesin ent. tutkimus- ja kehittämispäällikkö
Leïla Slimani (s. 1981), marokkolais-ranskalainen kirjailija ja toimittaja
Leila Tuure (s. 1938), suomalainen kirjailija
Leila Vaziri (s. 1985), yhdysvaltalainen uimari
Kuvitteellisia Leiloja

Leila Penelope Makkonen YleX:n radiosarjassa Leila ja Annukka
Leila Toroskainen, tv:n viihdeohjelman Iltalypsyn uutistenlukija, Eeva Litmasen roolihahmo
Leila, Jaskan vaimo Spede Show -tv-sarjan Kuolemaantuomittu-sketseissä (ei tiettävästi varsinaisesti esiinny sketseissä, mutta mainitaan)
Leila rakkaustarinassa Leila ja Majnun
Leila lauluissa

Leila-valssi, Georg Malmsténin tunnetuksi tekemä iskelmä
Leila paikannimenä

Leila tai Laila, espanjalaisen Isla Perejil -saaren arabiankielinen nimi