stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rule, Britannia!

Rule Britannia! on brittiläinen patrioottinen laulu. Se perustuu James Thomsonin runoon "Rule Britannia" ja Thomas Arnen siihen säveltämään musiikkiin 1740.
Thomsonin runosta on kaksi suomennosta, Yrjö Jylhän suomennos on nimellä Hallitse, Britannia, ja se on julkaistu teoksessa Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 3: englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja (WSOY, 1933) ja Eino Leinon suomennos on nimellä "Rule Britannia" teoksessa Kirjokeppi (Otava, 1949).
Sanat

1
When Britain first at Heaven's command 

Arose from out the azure main; 

This was the charter of the land, 

And guardian angels sang this strain: 

Rule, Britannia! Britannia, rule the waves: 
 
Britons never shall be slaves.
2
The nations not so blest as thee, 

Shall in their turns to tyrants fall; 

While thou shalt flourish great and free, 

The dread and envy of them all. 

Rule, Britannia! Britannia, rule the waves: 
 
Britons never shall be slaves.
3
Still more majestic shalt thou rise, 
 
More dreadful from each foreign stroke; 

As the loud blast that tears the skies, 

Serves but to root thy native oak. 

Rule, Britannia! Britannia, rule the waves: 
 
Britons never shall be slaves.
4
Thee haughty tyrants ne'er shall tame, 
 
All their attempts to bend thee down 

Will but arouse thy generous flame; 

But work their woe, and thy renown. 

Rule, Britannia! Britannia, rule the waves: 
 
Britons never shall be slaves.
5
To thee belongs the rural reign; 

Thy cities shall with commerce shine; 
 
All thine shall be the subject main, 

And every shore it circles thine. 

Rule, Britannia! Britannia, rule the waves: 
 
Britons never shall be slaves.
6
The Muses, still with freedom found, 
 
Shall to thy happy coast repair; 

O blest Isle! With matchless beauty crowned, 
 
And manly hearts to guide the fair. 

Rule, Britannia! Britannia, rule the waves: 
 
Britons never shall be slaves.
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Rule, Britannia! on Wikiaineistossa
Piano version (Arkistoitu – Internet Archive) (9KB, MIDI file)
Orchestral version (121KB, MP3 file)
Rusotaistelija

| Rusotaistelija> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Labyrinttikalat Anabantoidei
Heimo::  Rihmakalat Osphronemidae
Alaheimo::  Paratiisikalat Macropodusinae
Suku::  Betta
Laji::  rutilans
Kaksiosainen nimi
 Betta rutilans  Witte & Kottelat, 1991 
Katso myös
   Rusotaistelija Wikispeciesissä  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Rusotaistelija (Betta rutilans) on rihmakalojen (Osphronemidae) heimoon ja paratiisikalojen (Macropodusinae) alaheimoon kuuluva trooppisissa vesissä elävä kalalaji.
Rusotaistelijan maksimipituus on 3,5 cm.
Rusotaistelijaa on tavattu ainoastaan Indonesian Borneosta, Sungai Kepayanhin ja Sungai Pinyuhin alueilta. Laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. Sen tulevaisuutta uhkaa elinympäristön muutos: luontaisten suometsien korvaaminen talousmetsillä. Lajia on kerätty akvaariokauppaan, mutta tämän vaikutus sen uhanalaisuuteen ei ole varmaa.
Rusoselkäkiuru

| Rusoselkäkiuru |
| --- | --- |
 Rusoselkäkiuru ylempänä
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kiurut Alaudidae
Suku::  Pensaskiurut Mirafra
Laji::  gilletti
Kaksiosainen nimi
 Mirafra gilletti  (Sharpe, 1895) 
Katso myös
   Rusoselkäkiuru Wikispeciesissä   Rusoselkäkiuru Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rusoselkäkiuru (Mirafra gilletti) on itäafrikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Somalian, Itä-Etiopian ja Kenian luoteiskolkan. Siitä tunnetaan kaksi alalajia. Richard Bowdler Sharpe kuvaili lajin holotyypin Somalian Ogadenin Sibbestä 1895.
Rusotyvivalmuska

| Rusotyvivalmuska |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Tricholomataceae
Suku::  Valmuskat Tricholoma
Laji::  orirubens
Kaksiosainen nimi
 Tricholoma orirubens  Quél. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rusotyvivalmuska (Tricholoma orirubens) on kupera tai laakealakkinen tummanharmaa suomupeitteinen valmuskalaji. Sen jalka on valkoisen punatäplikäs ja tyvi on sinertävä. Malto on valkoista. Sieni on syötävä mutta ei maistu miltään. Heltat ovat nuorissa sienissä harmahtavat, vanhemmiten punertavat. Sieni kasvaa lehtimetsissä hyvin harvinaisena.
Rafetus swinhoei

| Rafetus swinhoei |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Alalahko::  Pystytaivuttajat Cryptodira
Heimo::  Pehmeäkilpikonnat Trionychidae
Suku::  Rafetus
Laji::  swinhoei
Kolmiosainen nimi
 Rafetus swinhoei  (Gray, 1873) 
Synonyymit
 Oscaria swinhoei Gray, 1873  Pelochelys taihuensis Zhang, 1984  Rafetus leloii Hà Dình Dúc, 2000  Rafetus vietnamensis Le et al., 2010  Trionyx swinhonis Boulanger, 1889  Yuen maculatus Heude, 1880 
Katso myös
   Rafetus swinhoei Wikispeciesissä   Rafetus swinhoei Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rafetus swinhoei on äärimmäisen uhanalainen kilpikonnalaji, jota elää Kiinassa ja Vietnamissa. Lajista tiedetään olevan elossa vain kaksi yksilöä, molemmat koiraita. Lajin viimeinen naaras kuoli Vietnamissa vuonna 2023. Sen kerrottiin kuolleen Hanoijärvessä tuntemattomasta syystä.
Ulkonäkö ja koko

Rafetus swinhoei on suurin makeanveden kilpikonnalaji, ja se voi kasvaa jopa 120 kilogramman painoiseksi sekä metrin pituiseksi ja 70 senttimetriä leveäksi. Laji on pehmeäkuorinen kilpikonna, eikä sillä ole kovaa kilpeä. R. swinhoei -lajin kilpi on nahkamaista ihoa.
Lajin tila

Rafetus swinhoei on historiallisesti elänyt Punaisessajoessa Kiinassa ja Vietnamissa ja Jangtsessa Kiinassa sekä niitä ympäröivillä vesistöalueilla. Lajia tunnetaan enää kolme yksilöä, ja sen on sukupuuton partaalle saattanut metsästys ravinnoksi, perinnelääkkeiden valmistukseen ja lemmikiksi sekä elinalueiden tuhoutuminen.
Kolmesta tunnetusta R. swinhoei -yksilöstä kaksi elää villinä Đồng Mô -järvessä lähellä Vietnamin pääkaupunkia Hanoita ja yksi Kiinassa Suzhoun eläintarhassa. Đồng Mô -järvestä tunnettiin vain yksi koiras, kunnes vuonna 2020 löydettiin ja tunnistettiin naarasyksilö. Viimeisenä naaraana pidetty yksilö oli kuollut Suzhoussa huhtikuussa 2019, kun se oli ollut heräämässä anestesiasta. Se oli nukutettu, koska sitä oli yritetty keinosiementää. Eläintarhassa elänyttä koirasta ja naarasta oli yritetty saada luonnollisesti lisääntymään jo vuodesta 2008.
Taksonomia

Rafetus swinhoein kuvasi alun perin John Edward Gray vuonna 1873 nimellä Oscaria swinhoei. Tämän jälkeen lajia on usein pidetty Pelodiscus sinensiksen synonyyminä, mutta nykyään se luetaan yleensä Rafetus-sukuun yhdessä Lähi-idässä elävän Rafetus euphraticus -lajin kanssa. Toiset tutkijat luokittelevat sen alkuperäisen Oscaria-sukunsa ainoaksi lajiksi.
Hoàn Kiếm -järvessä eläviä Rafetus-suvun pehmeäkilpikonnia on useaan otteeseen ehdotettu omaksi lajikseen, joka on kuvattu nimillä Rafetus leloii ja Rafetus vietnamensis. Painavia todisteita erottamiseksi Rafetus swinhoeista ei kuitenkaan ole, ja näitä nimiä pidetään tavallisesti R. swinhoein synonyymeinä. Hoàn Kiếm -järven viimeinen Rafetus-kilpikonna kuoli vuonna 2016.
Eräs Hoàn Kiếm -järvessä elänyt Rafetus swinhoei -yksilö täytettynä
Rudolf Sykiäinen

Gunnar Rudolf Sykiäinen (26. toukokuuta 1924 Savotta, Inkeri – 30. joulukuuta 2005 Moskova) oli inkeriläissyntyinen neuvostoliittolainen  tiedustelumies, toimittaja, tulkki ja kirjailija.
Inkerissä syntynyt Sykiäinen kävi keskikoulun Petroskoissa ja toimi jatkosodan aikana Puna-armeijan propagandajoukoissa Maaselän kannaksella. Hän kirjoitti lentolehtisiä, kaiutti propagandaa megafonilla rintamalinjan yli ja toimi sotavankien kuulustelijana. Rudolf Sykiäisen isä Juuso Sykiäinen toimi muun muassa Karjalais-suomalaisen neuvostotasavallan ulkoministerinä.
Sykiäinen liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen sodan aikana 1943. Sodan jälkeen hän pääsi Neuvostoliiton ulkoministeriön diplomaattiakatemiaan ja valmistui sieltä 1946 kansainvälisten suhteiden historioitsijaksi. Hän toimi sitten muun muassa Neuvostoliitossa vierailleiden suomalaisvaltuuskuntien tulkkina sekä oli Stalinin ja Molotovin tulkkina YYA-sopimusneuvotteluissa.
Sykiäinen hankki 1950-luvun puolivälistä lähtien elantonsa freelance-toimittajana, tulkkina ja kääntäjänä.  Sykiäinen oli 1960-luvun puolivälistä alkaen myös Neuvostoliitossa käyneiden suomalaisten kulttuurihenkilöiden isäntänä ja hän kirjoitti kolumneja Karjalan Sanomat -lehteen. Hänen on väitetty olleen myös KGB:n palkkalistoilla, minkä Sykiäinen itse kuitenkin kiisti.
Rudolf Sykiäinen kuoli Moskovassa 81-vuotiaana vuonna 2005.
Teoksia

Ajan kämmenellä.  Karjala-kustantamo, Petroskoi 1981
Ystävysten matka ; Elias Lönnrotin matkakumppanin elämäntarina.  Kaleva, Oulu 1983
Musta Rudolf: Seikkailut bolsevikkien maassa.  Tammi 2000
Venäläinen sauna, kokenut ja koonnut Rudolf Sykiäinen.   Johan Beckman Institute, Helsinki - Pietari 2003
Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä (engl. Real-time operating system, RTOS) on käyttöjärjestelmätyyppi, joka noudattaa reaaliaikaisuuden vaatimuksia toiminnallisten vaatimuksien lisäksi. Reaaliaikainen käyttöjärjestelmän tavoitteisiin kuuluu aikarajan deterministinen noudattaminen.
Vaatimukset voidaan jakaa kahteen kategoriaan:
pehmeä (soft real-time), palvelun laadun heikkeneminen kuten audiotoiston pätkiminen
kova (hard real-time), täysi epäonnistuminen kuten sydämentahdistimen epäonnistuminen
Lisäksi toisinaan käytetään termiä jämäkkä (firm real-time) kun seuraukset eivät ole katastrofaalisia, mutta tulokset eivät ole toivottuja kuten tehtaan tuotantolaadun heikkeneminen.
Keskeinen suunnittelukohta on vaatimus vasteajan noudattamisesta: ajassa, jossa toiminnon on joko onnistuttava tai epäonnistuttava (deadline). 
Reaaliaikaisen järjestelmän ei tarvitse olla nopea, mutta sen on oltava luotettava ja reagoitava aina tietyn aikarajan sisällä.
Reaaliaikaiset järjestelmät vaativat takeen (guarantee) vasteajasta: tavallinenkin järjestelmä voi toimia aikarajan sisällä mutta se ei välttämättä ole taattua.
Esimerkkejä käyttökohteesta voivat olla Fly-by-wire järjestelmä ja lukkiutumattomat jarrut (ABS).
Toteutustapoja

Toteutustavat voidaan jakaa kahteen kategoriaan:
tapahtumapohjainen (event-driven)
aikajakava (time sharing, round-robin)
Aikajakavajärjestelmä voi olla tasaisempi moniajon kannalta, mutta voi käyttää enemmän resursseja kuin tarpeen mikäli järjestelmä käyttää paljon aikaa odottamiseen.
Toteutustapoja > Viestimekanismit

Asynkroninen viestien välitys ja käsittely on menetelmä, jota voidaan käyttää kun halutaan varmistaa että haluttu toiminto ei pysäytä tehtävän suorittamista.
Menetelmä tarkoittaa usein erillisiä säikeitä eri tehtäville.
Toteutustapoja > Synkronointi

Synkronointi reaaliaikaisten käyttöjärjestelmien yhteydessä tyypillisesti tarkoittaa hallittua jaetun muistiosion käsittelyä. Koska sovellukset ovat tässä käyttöympäristössä luotettuja niille sallitaan laitteistokeskeytyksien kytkeminen pois päältä suojatun alueen ajaksi. Tarkoitukseen on myös kehitetty lukottomia menetelmiä.
Toteutustapoja > Osiointi

Tehtävät osioidaan kriittisestä vähemmän kriittiseen siten, että alemman kriittisyystason epäonnistuminen ei voi keskeyttää korkeamman kriittisyystason tehtäviä. Menetelmää käytetään ilmailun ohjelmistojen toteuttamisessa.
Voidaan myös vaatia formaalia todistetta ohjelmakoodin oikeellisuudesta ja kaikkien syötteiden ja tilojen huomioimisesta toteutuksen toiminnassa.
Standardeja

Reaaliaikakäyttöjärjestelmiä koskevia standardeja:
POSIX, etenkin RT-POSIX -laajennus
OSEK/VDX, autoteollisuus
ARINC-APEX, ARINC 653, ilmailu
MICRO-ITRON, Industrial TRON, pienet sulautetut järjestelmät
Reaaliaikakäyttöjärjestelmiä

iRMX
LynxOS
MQX
MicroC/OS
Nucleus RTOS
pSOS
QNX
RSX-11
RTEMS
VAXELN
VxWorks
Aiheesta muualla

The Open Group Base Specifications (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Real-time operating system
Käännös suomeksi
Ruotsin kommunistinen puolue

Ruotsin kommunistinen puolue voi viitata seuraaviin kommunistisiin puolueisiin:
vuosina 1921–1967 nimellä Sveriges Kommunistiska Parti toiminut nykyinen Vasemmistopuolue
Ruotsin kommunistinen puolue (1967), vuosina 1967–1990 toiminut puolue
Ruotsin kommunistinen puolue (1995), vuonna 1995 perustettu puolue
Kommunistinen puolue (Ruotsi), vuonna 1970 perustettu puolue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ruotsin kommunistinen puolue”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Päivä armonaikaa

| Päivä armonaikaa> Day Break |
| --- | --- |
Tyyli:  draama, trilleri, toiminta
Kestoaika:  45 min
Pääosissa:  Taye Diggs Moon Bloodgood Meta Gooding Victoria Pratt Ramon Rodriguez Adam Baldwin
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  ABC
Esitetty:  15. marraskuuta 2006 – 2. maaliskuuta 2007
Jaksoja:  yhteensä 12+pilotti
Aiheesta muualla
IMDb 
Päivä armonaikaa (Day Break) on yhdysvaltalainen ABC:n tuottama 13-osainen draama-/trilleri-/toimintasarja, jonka pilottijakso esitettiin 15. marraskuuta 2006 Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Päivä armonaikaa kertoo etsivä Brett Hopperista, joka elää saman päivän yhä uudelleen ja uudelleen yrittäessään selvittää mysteeristä murhaa. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Los Angelesin ympäristöön.
Sarjaa piti alkuperäisten suunnitelmien mukaan esittää ABC:n suositun televisiosarjan Lostin tilalla, jonka oli määrä jatkua taas Päivän armonaikaa päätyttyä. Ensimmäinen jakso sai Yhdysvalloissa 10 miljoonaa katsojaa.
ABC keskeytti sarjan esittämisen kuuden jakson jälkeen 15. joulukuuta 2006, koska se ei menestynyt odotusten mukaisesti. ABC ilmoitti 14. tammikuuta 2007 lisäävänsä esittämättä jääneet jaksot verkkosivuilleen. 29. tammikuuta 2007 ABC:n sivuille ilmaantui kuusi televisiossa esitettyä jaksoa ja neljä esittämätöntä. Seuraavien viikkojen aikana ABC:n sivuille lisättiin kaksi jaksoa ja viimeisin 2. maaliskuuta 2007.
Televisiokatsojia sarja keräsi keskimäärin 6,5 miljoonaa ruudun ääreen.
Suomessa sarjaa esitti Nelonen marraskuusta 2008 alkaen.
Juoni

Pilottijakson tapahtumat alkavat siitä, kun etsivä Brett Hopper herää hieman yli kello kuusi aamulla auringonnousun aikaan töihin poliisipiiriin. Hopper herää tyttöystävänsä Rita Sheltenin luota ja poikkeaa kahville ennen siirtymistään työpaikalle. Kahvilan ulkopuolella Hopper pelastaa naisen joutumasta bussin alle. Tämän jälkeen hän käy asunnollaan tarkistamassa postin ja huomaa, että joku on käynyt sekoittamassa asunnon. Aluksi Hopper epäilee murtovarkaita, mutta saa kuulla naapureiltaan, että hänen koiransa on mellastanut yöllä. Hopper alkaa kuunnella puhelimeensa jätettyjä viestejä, mutta samaan aikaan SWAT-yksikkö murtaa oven ja pidättää hänet piirisyyttäjä Alberto Garzan murhasta.
Poliisit kertovat asemalla löytäneensä murhassa käytetyn aseen hänen vaatekaapistaan ja siinä olleiden sormenjälkien täsmäävän. Tämän jälkeen poliisit ja liittovaltion agentit keskustelevat Hopperin kanssa ja päivän lopussa hänet lähetetään vankilaan. Yön aikana tuntemattomat aseistetut miehet lyövät häneltä tajun kankaalle ja vievät hänet louhokselle, jossa on suuria maansiirtokoneita.
Tuntemattomat miehet vaativat Hopperin tunnustamaan Garzan murhan ja näyttävät hänelle videopätkän, jossa hänen tyttöystävänsä ammutaan autoon. Videolle näytetään myös kuvaa Hopperin siskosta ja siskon lapsista. Lopuksi tuntematon mies pistää piikillä Hopperin kaulaan rauhoittavaa lääkeainetta ja hän menettää tajuntansa.
Hopper herää tyttöystävänsä sängystä ja luulee nähneensä painajaista, mutta hetken kuluttua tajuaakin elävänsä taas samaa päivää uudelleen.
Sarjan jatkuessa Hopper yrittää käyttää tietoa saman päivän edellisistä kerroista hyväkseen selvittääkseen kuka hänet lavasti murhaajaksi. Hopperin muistot ja fyysiset vammat säilyvät eletyn päivän edellisistä kerroista, mutta muuten päivä lähtee käyntiin tutulla kaavalla eikä kukaan muu tiedä edellisen kerran tapahtumista mitään. Uudelleen elettyjen päivien saatossa Hopper viisastuu tekemistään virheistään ja kerää koko ajan lisää tietoa murhamysteeristä, kuten myös hän samalla huomaa kuvioiden käyvän koko ajan monimutkaisemmiksi.
Näyttelijät > Pääosissa

| Näyttelijä | Hahmo | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Taye Diggs | Brett Hopper | Etsivä |
| Moon Bloodgood | Rita Shelten | Hoitaja, Brettin tyttöystävä |
| Meta Golding | Jennifer Mathis | Opettaja, Brettin sisko |
| Victoria Pratt | Andrea Battle | Etsivä, Brettin partneri |
| Ramon Rodriguez | Damien Ortiz | Jengin jäsen, tiedonantaja |
| Adam Baldwin | Chad Shelten | Poliisi |
Näyttelijät > Sivuosissa

| Näyttelijä | Hahmo | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Mitch Pileggi | Spivak | Etsivä |
| Ian Anthony Dale | Choi | Etsivä |
| Jim Beaver | Nick Vukovic | Eläkkeellä oleva poliisi, entinen Brettin isän partneri |
| Don Franklin | Randall Mathis | Rehtori, Jenniferin aviomies |
| Julie Claire | Angela Rondello | Syyttäjä |
| Bahar Soomekh | Margo |  |
| Joe Nieves | Fencik |  |
| Michael McGrady | Buchalter |  |
Jaksot

| Jakso | Ensiesitys | Käsikirjoittaja | Ohjaaja |
| --- | --- | --- | --- |
| Pilottijakso | 15. marraskuuta 2006 | Paul Zbyszewski | Rob Bowman |
| What If They Run | 15. marraskuuta 2006 | Paul Zbyszewski | Rob Bowman |
| What If He Lets Her Go | 22. marraskuuta 2006 | Steven Maeda | Rob Bowman |
| What If He Can Change the Day | 29. marraskuuta 2006 | Henry Alonso Myers | Fred Keller |
| What If They’re Stuck | 6. joulukuuta 2006 | David Graziano | Dwight Little |
| What If They Find Him | 13. joulukuuta 2006 | Charles Alfrazier Murray | Rob Bowman |
| What If He’s Not Alone | 29. tammikuuta 2007* | Jeffrey Bell, Steven Maeda | Andy Wolk |
| What If She’s Lying | 29. tammikuuta 2007* | Henry Alonso Myers, Paul Zbyszewski | Bryan Spicer |
| What If They’re Connected | 29. tammikuuta 2007* |  |  |
| What If He’s Free | 29. tammikuuta 2007* | David Graziano, Charles Murray | Elodie Keene |
| What If He Walks Away | 4. helmikuuta 2007* | Jenny Lynn | Bryan Spicer |
| What If She’s the Key | 12. helmikuuta 2007* | Jeffrey Bell, Paul Zbyszewski | David Von Ancken |
| What If It’s Him | 2. maaliskuuta 2007* |  |  |
* jaksot esitettiin ABC.com-sivuilla
Aiheesta muualla

Päivä armonaikaa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Rudolf Svedberg

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Rudolf Svedberg |  Rudolf Svedberg |  Rudolf Svedberg |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Berliini 1936 |  72 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kööpenhamina 1935 | 72 kg |  |
|  Hopeaa | Tallinna 1938 | 72 kg |  |
Rudolf Preven Svedberg  (19. elokuuta 1910 Njurunda – 24. kesäkuuta 1992) oli ruotsalainen painija ja  olympiavoittaja. Urallaan hän saavutti vuosina 1934–1946 12 Ruotsin mestaruutta.
Myöhemmin Preven Svedberg toimi painimaajoukkueen valmentajana vuosina 1956–1972. Kotimaan lisäksi Svedberg toimi valmentajana ulkomaisille painijoille Turkissa, Neuvostoliitossa ja Suomessa.
Vuonna 1971 Svedberg valittiin TT:n perustaman tunnustuspalkinnon, vuoden ruotsalainen valmentaja, ensimmäiseksi saajaksi.
Painijan urallaan Svedberg edusti Sundvallin AIK:ta ja Eskilstunan GAK:ta.
Berliinin olympialaisissa voittajat saivat tammipuun taimen, jonka Svedberg istutti Sundsvallin urheilupuistoon.
Aiheesta muualla

Rudolf 'Preven' Svedberg – Sports Reference LLC.[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Svedberg FILA:n tietokannassa (englanniksi)
Rolfsånin vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Rolfsånin vesistö (ruots. Rolfsåns avrinningsområde, vesistöaluetunnus 106) muodostuu Pohjanmeren ja Itämeren vaihettumisvyöhykkeeseen Kattegatiin laskevan Rolfsånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 694 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma

Vesistön pääuomana on sen alajuoksulla nimikkojoki Rolfsån ja pääuoman kokonaispituus on 85 kilometriä . Joki laskee mereen noin 0,4 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue

Rolfsånin vesistö sijaitsee Viskanin vesistön (tunnus 105) ja Götajoen vesistön (tunnus 108) välisessä taskussa, jossa on toinenkin päävesistö. Rolfsånin vesistö on siellä suurempi kuin Kungsbackaånin vesistö (tunnus 107). Ne laskevat samaan lahteen ja niillä on yhteinen vedenjakaja puoliväliin Rolfsånin vesistöä. Sen jälkeen Kungsbackaånin vesistö vaihtuu Götajoen vesistöksi, joka myös ulottuu tämän pohjoispuolelle. Viskanin vesistö ulottuu rannikkoalueelle asti, jossa sijaitsee mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita. Niiden yhteispinta-ala on lähes yhtä suuri kuin Kungsbackaånin vesistöllä.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (20,9 %), turve (13,7 %), kalliomaa (40,7 %), hiekka ja sora (3,0 %), multamaa (5,6 %), savimaa (4,9 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,1 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (68,9 %), soita ja kosteikkoja (3,3 %), viljelymaita (9,6 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (4,1 %) sekä joutomaita (5,6 %). Näiden lisäksi on 8,5 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Rolfsånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 13,6 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 55,4 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 2,69 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 12 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 52 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 2 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 52 m³/s on mitattu marraskuussa 2006 ja pienin 2,5 m³/s elokuussa 1983. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.
Käännös suomeksi
Patrik Mennander

| Patrik Mennander> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. tammikuuta 1975 (ikä 49) Juva
Ammatti:  muusikko, tatuoija/lävistäjä
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  industrial metal
Yhtyeet:  Ruoska Battlelore Natsipaska Redused to Ash
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Patrik ”Pate” Mennander (s. 8. tammikuuta 1975 Juva) on suomalaisen industrial metal -yhtye Ruoskan päälaulaja. Aikaisemmin hän on esiintynyt Battleloressa, Natsipaskassa ja Redused to Ashissä. Muusikon uran lisäksi Mennander toimii lävistäjänä ja tatuoijana His Masters Tattoo -nimisessä liikkeessä Mikkelissä, Heinolassa, Imatralla ja Kotkassa. Hän on myös perustanut Savonlinnaan oman tatuointiliikkeen, Pate’s Tattoon.
Panagía Kerán kirkko

Panagía (Neitsyt Maria) Kerán kirkko voi viitata seuraaviin kirkkoihin:
Panagía Kerán kirkko, kirkko Chromonastírin kylässä Kreetan saarella Kreikassa
Panagía Kerán kirkko, kirkko Kritsán kylässä Kreetan saarella Kreikassa