stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uudet territoriot

Uudet territoriot
Kwong Fuk Road Tai Pon kaupungissa Uusilla territorioilla.
Uudet territoriot (engl. New Territories, kiin.: 新界; Jyutping: San1gaai3; lyhennetään yleensä NT tai N.T.) on alue Hongkongissa Kiinassa. Alue ulottuu Boundary Streetistä pohjoiseen Sham Chun Riverille (Shenzhen River) saakka. Sham Chun River on rajana Hongkongin ja Manner-Kiinan välillä. Poikkeuksena tähän on Boundary Roadin pohjoispuolinen New Kowloon, joka nykyään on Kowloonin kaupunkialueeseen kuuluva osa. Uusiin territorioihin kuuluvat myös suurin osa Hongkongin edustalla olevista saarista kuten Lantau, Lamma, Cheung Chau ja Peng Chau. Alue vuokrattiin 1. heinäkuuta 1898 Britannialle 99 vuodeksi.
Uusien territorioiden asukasluku oli 3 984 077 ja väestötiheys 4 137 as./km² vuonna 2021.
Piirit

Uudet territoriot koostuvat seuraavista piireistä:
Islands
Kwai Tsing (Kwai Chung ja Tsing Yi Island)
North
Sai Kung
Sha Tin
Tai Po
Tsuen Wan
Tuen Mun
Yuen Long
Uusi aalto (musiikki)

| Uusi aalto |
| --- | --- |
Alkuperä:  punk rock, taiderock, glam rock, pub rock, ska, reggae, experimental, electronic, voimapop, funk, purukumipop, disko
Alkuperämaa:   Yhdysvallat  Yhdistynyt kuningaskunta
Kehittymisen ajankohta:  1970-luvun loppu
Tyypillisiä soittimia:  kitara, basso, rummut, rumpukone, syntetisaattori, piano, laulu
Kehittyneitä tyylilajeja / suuntauksia:  Suomirock, synthpop, vaihtoehtorock, chillwave,   Neue Deutsche Welle
Uusi aalto (engl. new wave) on termi, jota on käytetty kuvaamaan monia musiikkityylejä. Yleensä se viittaa 1970-luvun lopun ja 1980-luvun alun rockmusiikkiin, joka kehittyi Yhdysvalloissa ja Euroopassa punkin jälkeen ja on sen jonkinlainen siistitympi muoto.
Uuden aallon yhtyeitä ja artisteja yhdistivät lähinnä asenne ja suhtautuminen musiikkiin. Tyylillisesti "new wave" oli sangen kirjava käsite kattaessaan niin The Jamin, Blondien kuin The Policen kaltaisia yhtyeitä. Toisaalta myös asemansa vakiinnuttaneet punk-yhtyeet
jatkoivat uuden aallon mukana kehittäessään musiikkiaan.
Musiikkiin otettiin erityisesti Britanniassa vaikutteita muista tyyleistä esimerkiksi reggae- ja ska- musiikista. Tähän vaikuttivat erityisesti reggaen osaksi kantaa ottavat sanoitukset sekä yhteinen alakulttuurin henki. Ska koki Britanniassa uuden nousun omine yhtyeineen mutta luettiin laajemmin uuden aallon suunnaksi.
Suomessa uusi aalto -nimellä kutsuttiin laajaa joukkoa erilaisia rock/pop-yhtyeitä ja -artisteja 1970-luvun lopulta lähtien. Monien musiikilliset juuret tai ainakin asenne oli punkrockissa. Tunnetuimpia uuden aallon edustajia olivat muun muassa Eppu Normaali, Pelle Miljoona, Hassisen Kone, SIG, Tuomari Nurmio ja Kari Peitsamo.
Ulkomaisia

Adam & the Ants - Antmusic (1980)
Blondie - Denis (1978)
Blondie - Atomic (1980)
The Clash - London Calling (1979)
Depeche Mode - Black Celebration (1986)
Joy Division - She's Lost Control (1979)
Joy Division - Shadowplay (1979)
Joy Division - Transmission (1979)
Joy Division - Atmosphere (1980)
Joy Division - Love Will Tear Us Apart (1980)
The Jam - Down in the Tube Station at Midnight (1978)
The Jam - Going Underground (1980)
The Jam - A Town Called Malice (1982)
The Police - Roxanne (1978)
The Police - Message in the Bottle (1979)
The Police - De Do Do Do, De Da Da Da (1980)
The Police - Every Breath You Take (1983)
Talking Heads - Once In a Lifetime (1981)
Talking Heads - Burning Down the House (1983)
The Pretenders - Don't Get Me Wrong (1986)
Rockin suuntauksia
Aikuisrock
Bluesrock
Brittipop
Country rock
Elektroninen rock
Folkrock
Funkrock
Garage rock
Glam rock
Goottirock
Grunge
Hard rock
Instrumentaalirock
J-rock
Katurock
Klassinen rock
Kristillinen rock
Metallimusiikki
Poprock
Post-rock
Progressiivinen rock
Psychobilly
Psykedeelinen rock
Punk
Rap rock
Rock and roll
Rockabilly
Sinfoninen rock
Soft rock
Southern rock
Space rock
Stadionrock
Suomirock
Taiderock
Vaihtoehtorock
T’Keyah Crystal Keymáh

T'Keyah Crystal Keymáh vuonna 2019.
T’Keyah Crystal Keymáh (alkuperäiseltä nimeltään Crystal Walker; s. 13. lokakuuta 1962) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa In Living Color, Cosby ja That’s So Raven.
Aiheesta muualla

T’Keyah Crystal Keymáh Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Uumajan kaupunkipiiri

| Uumajan kaupunkipiiri |
| --- | --- |
 Uumajan kaupunginkirkko
 fiUumajan kaupunkipiiri 
 63°49′26″N, 20°16′05″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Västerbotten
Lääni:  Västerbottenin lääni
Kunta:  Uumajan kunta
Piirikoodi:  323009
Väestö
Väkiluku (2022):  36 963 
Uumajan kaupunkipiiri (ruots. Umeå stadsdistrikt) sijaitsee Uumajan kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 36 963  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Uumajan kunnan piirit
Työväenpuolue (Irlanti)

| Työväenpuolue> Labour Party Páirtí an Lucht Oibre |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1912
Puheenjohtaja:  Ivana Bacik
Ideologia:  sosiaalidemokratia
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Dáil Éireann:  7 / 158
Seanad Éireann:  4 / 60
Euroopan parlamentti:  0 / 11
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan sosialidemokraattinen puolue – Sosialistinen internationaali – Progressive Alliance
Naisjärjestö:  Labour Women
Nuorisojärjestö:  Labour Youth
Kotisivu:  www.labour.ie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Työväenpuolue (engl. Labour Party, iiriksi Páirtí an Lucht Oibre) on irlantilainen sosiaalidemokraattinen puolue. Työväenpuolue kuuluu Sosialistiseen internationaaliin ja Euroopan sosialidemokraattiseen puolueeseen.
Työväenpuolue perustettiin vuonna 1912 Irlannin ammattiyhdistysliikkeen keskusjärjestön Irish Trade Union Congressin poliittiseksi siiveksi. Irlannin vapaavaltion perustamisen jälkeen vuodesta 1921 puolue on ollut hallituksessa useasti, ja ollut aina pienempänä hallituspuolueena.
Aiheesta muualla

Työväenpuolueen verkkosivusto (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Työväenpuolue (Irlanti) Wikimedia Commonsissa
Valtion margariinitehdas

| Lautatarhankatu 2b |
| --- | --- |

Sijainti:  Hermanninmäki, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°11′23″N 24°58′03″E﻿ / ﻿60.18973°N 24.96757°E﻿ / 60.18973; 24.96757
Rakennustyyppi:  Rakennus, teollisuusrakennus (d) ja tehdas
Käyttö:  Kerrostalo
Tyylisuunta:  Uusklassinen arkkitehtuuri
Suunnittelija:  Uno Sjöholm
Valmistumisvuosi:  1924, 1922 ja 1924
 fiLautatarhankatu 2b 
Valtion margariinitehdas oli Helsingissä Sörnäisten ja Hermannin kaupunginosien rajalla vuosina 1924–1992 toiminut valtion omistama margariinitehdas. Rakennus sijaitsee Hermanninmäessä osoitteessa Lautatarhankatu 2. Tehdas on vuosina 2018–2020 muutettu asuinrakennukseksi, ja sitä pidetään kaupunkikuvallisesti merkittävänä rakennuksena, joka on suojeltu asemakaavalla. Rakennus edustaa Pitkänsillan pohjoispuolella sijainnutta Helsingin varhaisempaa teollisuushistoriaa.
Historia > Tehtaan rakentaminen

Valtio aloitti margariinin valmistuksen vuonna 1922, koska margariiniteollisuuden myyntikartelli pakotti valtion maksamaan margariinista ylihintaa. Perustamiseen vaikutti myös ensimmäisen maailmansodan aiheuttama rasvapula ja halu parantaa vankiloissa käytetyn margariinin laatua. Tehdas toimi aluksi Turussa nimellä Suomen margariinitehdas, mutta tuotanto-ongelmien vuoksi se siirrettiin Helsinkiin vuonna 1924. Tehdasrakennusta varten saatiin tontti Sörnäisten keskusvankilan alueelta ja uusklassisen tehdasrakennuksen suunnitteli arkkitehti Uno Sjöholm. Rakennustöissä käytettiin vankeja. Margariinin valmistuksen tietotaito ja tehtaan koneet tuotiin Tanskasta ja myös tehtaan ensimmäinen toimitusjohtaja Marius Pedersen oli kotoisin Tanskasta. Tehdas valmistui vuonna 1924.
Historia > Teollinen vaihe

Tehtaan asiakkaana olivat 1960-luvulle saakka valtion laitokset. 1970-luvulla valtion rasvapolitiikka velvoitti valtion virastot ja laitokset ostamaan voita ja valtion margariinitehdas joutui etsimään asiakkaita yksityispuolelta. 1970-luvun alussa 60 prosenttia margariinista myytiin lähinnä leipomoille, ruokaloille ja baareille. 1980-luvulla enää 15 prosenttia tuotannosta meni valtion laitoksille ja nyt asiakkaina olivat lähinnä suurleipomot. Valtion margariinitehdas toimitti Helsingin seudulla myös kuluttajille vähittäismyyntiin Herkku-margariinia ja Sole-pöytämargariinia.
Tuotanto ei missään vaiheessa ollut kovin suurta, ja parhaimpinakin vuosina tehtaassa työskenteli alle 40 henkilöä. Tehtaassa valmistettiin margariinia vuoteen 1992 saakka, jolloin valtio päätti lakkauttaa sen. Vanhanaikaiseksi käyneeseen pieneen tehtaaseen ei ollut investoitu enää ja tehdas joutui myös ostamaan raaka-aineensa kilpailijoiltaan. Vuoden 1961 margariiniskandaalista tehdas selvisi, koska se ei käyttänyt eläinrasvoja raaka-aineena. Valtion margariinitehtaan liikevaihto oli sen toiminnan päättyessä 23 miljoonaa markkaa ja sen palveluksessa oli 20 työntekijää. Tehtaan koneet myytiin kahdelle suurimmalle kilpailevalle alan yritykselle.
Historia > Myöhemmät vaiheet

Suojeltu L-kirjaimen muotoinen kolmikerroksinen tehdasrakennus oli suureksi osaksi tyhjillään 26 vuotta tehtaan lakkauttamisen jälkeen. Vuonna 1994 tehdas oli tilapäisenä kappelina ja ruumishuoneena autolautta M/S Estonian onnettomuuden uhreille ja uudelleen kaksi vuotta myöhemmin Helsingin seurakuntayhtymän ruumishuoneremontin aikana. Sen jälkeen tehdasta vuokrattiin lähinnä varastotiloiksi.
Historia > Asuinrakennukseksi

Vuonna 2018 rakennusta alettiin muuttaa asuinkäyttöön. Rakennukseen tuli 31 asuntoa. Ensimmäiset asukkaat pääsivät muuttamaan vuoden 2020 alussa. Alkuperäisestä rakennuksesta on jäljellä perustukset ja suojellut seinät. Myös tehtaan savupiippu säilytettiin. Etelän- ja idänpuoleiset julkisivut on säilytetty mahdollisimman lähellä alkuperäistä asua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valtion margariinitehdas Wikimedia Commonsissa
Hylätty margariinitehdas (YouTube)
Tehdas vuonna 1962.
Uumajan maalaispiiri

| Uumajan maalaispiiri |
| --- | --- |
 Backenkyrkan
 fiUumajan maalaispiiri 
 63°53′46″N, 20°00′36″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Västerbotten
Lääni:  Västerbottenin lääni
Kunta:  Uumajan kunta
Piirikoodi:  323007
Väestö
Väkiluku (2022):  16 245 
Uumajan maalaispiiri (ruots. Umeå landsdistrikt) sijaitsee Uumajan kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 16 245  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Uumajan kunnan piirit
Vesa-Matti Loirin filmografia ja esiintymiset

Vesa-Matti Loiri vuonna 2011.
Tämä on Vesa-Matti Loirin filmografia ja esiintymiset.
Televisio

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1966, 1972 | Hanski | Vesku, Sankari |
| 1967 | Teatterituokio | Koll, Poika |
| 1967 | Sotasankarit | alokas |
| 1968 | Kunnon sotamies Svejkin seikkailuja | Luutnantti Spiro |
| 1968 | Murheenlaakso | Risto Räty |
| 1968 | Jännitysnäytelmä | McNeil |
| 1968 | Olispa kerran | useita rooleja |
| 1968 | Jatkoaika | useita rooleja |
| 1968–1970 | Spedevisio | useita rooleja |
| 1968–1971 | 50 pientä minuuttia | useita rooleja |
| 1970–1987 | Spede Show | useita rooleja |
| 1973 | Silmänkääntäjä | useita rooleja |
| 1974 | Robin Hood ja hänen iloiset vekkulinsa Sherwoodin pusikoissa | Robin Hood |
| 1979 | Parempi myöhään... | oma itsensä |
| 1982 | Rauta-aika | Ilmari |
| 1982 | Mä oon mikä oon | useita rooleja |
| 1986 | Lyhyet erikoiset | (Viinankätkijä) Ilmari Ahde |
| 1988–1991 | Vesku Show | useita rooleja |
| 1992 | Vesku rempallaan | useita rooleja |
| 1992 | Hyvät herrat | oma itsensä |
| 1994 | Pelimies Vesku | oma itsensä |
| 1995 | Bingoloton perjantaipotti | Kirvo Välisalo, Nasse-setä, Jean-Pierre Kusela |
1996: Uuno Turhapuro
| 1996 | Lihaksia ja luoteja | Dunlop |
| 1998 | Team Ahma | oma itsensä |
| 1998 | Lääkärit tulessa | Leonardo da MacGyver |
| 1998–1999 | Putkinotko | Juutas Käkriäinen |
| 2000 | Mustan kissan kuja | Ilpo Karhu |
| 2000–2001 | Susi rajalla | Ilpo Karhu |
| 2001 | Muodollisesti pätevä | Heimo Monni |
| 2002 | Jurismia! | Gisella Mai |
| 2014 | Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus | Joulupukki |
| 2015 | Loirinuotiolla | oma itsensä |
| 2017 | Kansalainen Turhapuro | oma itsensä |
Ohjaajana

| Vuosi | Nimi | Tyyli | Huomioitavaa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1971 | Hirttämättömät | elokuva | ohjaus yhdessä Spede Pasasen kanssa |
Käsikirjoittajana

| Vuosi | Nimi | Tyyli |
| --- | --- | --- |
| 1969 | Pohjan tähteet | elokuva |
| 1970 | Speedy Gonzales – noin 7 veljeksen poika | elokuva |
| 1973 | Silmänkääntäjä | sarja |
| 1988–1991 | Vesku Show | sarja |
| 1992 | Vesku rempallaan | sarja |
Teatteri > Kiinnitykset

1966–1971 Helsingin Kaupunginteatteri
1973–1977 Turun kaupunginteatteri
Teatteri > Valikoitu rooliluettelo

| Helsingin Kaupunginteatteri> Vuosi | Helsingin Kaupunginteatteri> Näytelmä | Helsingin Kaupunginteatteri> Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1965 | Karhunkoppi | 613 |
| 1966 | Viulunsoittaja katolla | useita rooleja |
| 1966 | Kunniakuja | Markus |
| 1966 | Kuningas Ubu | useita rooleja |
| 1966 | Torvet ja rummut | Costar Pearmain |
| 1967 | Don Quijote | Tenorio |
| 1967 | Kurdin prinssi | Charles |
| 1967 | Porvaritanssit | Poika |
| 1967 | Aurinkomatka | Ile |
| 1967 | Rikhard III | näyttelijä |
| 1968 | Ylioppilasprinssi | Detleff |
| 1968 | Vihkiäiset | Juomari |
| 1968 | Mummo ja Marski | sotilaspalvelija |
| 1969 | Pohjalaisia | Karjanmaan Kyösti |
| 1989 | Riivaajat | Nikolai Stavrogin |
| 1991 | Teatteri-iltamat |  |
Turun kaupunginteatteri
| 1973 | Seitsemän veljestä | Tuomas |
| 1973 | Galilein elämä | Balladilaulaja |
| 1973 | Tasangolta tuulee | Ali |
| 1974 | Kirsikkapuisto | Jaša |
| 1974 | Tykkimies Kauppalan viimeiset vaiheet | Kauppala |
| 1974 | Enkeleitä Broadwayllä | Sky Masterson |
Ylioppilasteatteri
| 1966 | Lapualaisooppera | Vihtori Kosola |
Los Angeles Music Center
| 1992 | Kullervo (ooppera) | sokea laulaja |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vesa-Matti Loiri Elonetissä.
Vesa-Matti Loiri Allmoviessa (englanniksi)
Vesa-Matti Loiri Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Vesa-Matti Loiri Svensk Filmdatabasissa (englanniksi, ruotsiksi)
Tərtərin piirikunta

Tərtərin piiri Azerbaidžanin kartalla punaisella ja tummanvihreällä.
Tərtərin piirikunta (azer. Tərtər rayonu, ven. Тертерский район, Terterski raion) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1934 perustetun piirin pinta-ala on 960 neliökilometriä. Asukkaita on 98 600 henkeä (vuonna 2010).
Tərtərin piiri sijaitsee Azerbaidžanin lounaisosassa Kaukasusvuoriston reuna-alueella. Se rajoittuu pohjoisessa Goranboyn ja Yevlaxin, idässä Bərdən, etelässä Ağdamin ja lännessä Kəlbəcərin piireihin. Azerbaidžanin parlamentti liitti lokakuussa 1992 Tərtərin piiriin Vuoristo-Karabahiin kuuluneen Mardakertin piirin, joka oli armenialaisten joukkojen hallussa. Azerbaidžanin virallisen hallinnollisen jaon mukaisen Tərtərin piirin länsiosa oli näin osa de facto itsenäistä Vuoristo-Karabahin tasavaltaa. Artsakhin tasavallan lakattua olemasta Tərtərin piirikunta on ollut Azerbaidžanin hallinnassa.
Piirin keskus on Tərtərin kaupunki, josta on 332 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Azerbaidžanin hallussaan pitämällä alueella on 42 maalaiskuntaa ja 50 kylää. Kaupunkiväestön osuus on 29,8 % (vuonna 2010).
Seudun pääelinkeinoja ovat maanviljely ja karjanhoito.
Aiheesta muualla

Tərtərin piirin sivusto (azeriksi)
Azerbaidjan: Territorial and administrative units (azeriksi), (englanniksi), (venäjäksi)
Azerbaidžanin piirikunnat ja kaupungit
| --- | --- |
Piirikunnat:  Ağcabədi • Ağdam • Ağdaş • Ağstafa • Ağsu • Apšeron • Astara • Babək* • Balakən • Bərdə • Beyləqan • Biləsuvar • Cəbrayıl • Cəlilabad • Culfa* • Daşkəsən • Füzuli • Gədəbəy • Goranboy • Göyçay • Göygöl • Hacıqabul • İmişli • İsmayıllı • Kəlbəcər • Kəngərli* • Kürdəmir • Laçın • Lənkəran • Lerik • Masallı • Neftçala • Oğuz • Ordubad* • Qax • Qazax • Qəbələ • Qobustan • Qubadlı • Quba • Qusar • Saatlı • Sabirabad • Şabran • Şahbuz* • Salyan • Şamaxı • Samux • Sədərək* • Şəki • Şəmkir • Şərur* • Siyəzən • Şuşa • Tərtər • Tovuz • Ucar • Xaçmaz • Xızı • Xocalı • Xocavənd • Yardımlı • Yevlax • Zaqatala • Zəngilan • Zərdab
Kaupungit:  Baku • Gəncə • Lənkəran • Mingəçevir • Naftalan • Nahitševan* • Şəki • Şirvan • Sumqayıt • Xankəndi • Yevlax
Tähdellä * merkityt piirikunnat ja kaupungit kuuluvat Nahitševanin autonomiseen tasavaltaan.
Vaietut perhetarinat

| Vaietut perhetarinat |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Catarina Diehl
Käsikirjoittaja:  Catarina Diehl
Tuottaja:  Tommi Seitajoki
Kuvaaja:  Tommi Seitajoki
Leikkaaja:  Tommi Seitajoki Catarina Diehl
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Impressio Films
Kesto:  69 min
Alkuperäiskieli:  suomi ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vaietut perhetarinat on Catarina Diehlin ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2023. Elokuva käsittelee useiden tarinoiden kautta yksilön suhdetta itseensä ja perheeseensä eri elämänvaiheissa.
Aiheesta muualla

Vaietut perhetarinat Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tŷ Croesin rautatieasema

Tŷ Croesin rautatieasema on rautatieasema Tŷ Croesin kylässä Angleseyn saarella, Walesissa. Se sijaitsee North Wales Coast Linen varrella.
Asema avattiin marraskuussa 1848. Sitä käytti 4 292 matkustajaa kaudella 2017–2018.
Asemarakennus.
Uuden-Seelannin vaakuna

Uuden-Seelannin vaakuna
Uuden-Seelannin vaakuna on Uuden-Seelannin valtion tunnus.
Vaakunan suunnitteli James McDonald, jonka luonnos voitti vuonna 1908 järjestetyn kilpailun, johon ilmoittautui alun perin 75 luonnosta. Kuningas Yrjö V allekirjoitti sopimuksen (26. elokuuta 1911), jossa hän myönsi Uuden-Seelannin vaakunan viralliseen käyttöön. Nykyisen vaakunan myönsi käyttöön kuningatar Elisabet II.
Vaalea nainen on eurooppalainen, joka kantaa kädessään Uuden-Seelannin lippua. Hänen vastapäätä seisoo maorilaismies, joka kuvaa Uuden-Seelannin alkuperäiskansaa. Vaakunan yläpuolella on Yhdistyneen kuningaskunnan kruunu.
Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri

Tyks U-sairaala, joka rakennettiin vuosien 1965–1969 aikana. Sen suunnittelivat arkkitehdit Ragnar Ypyä ja Martta Martikainen-Ypyä.
Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri (lyh. VSSHP, ruots. Egentliga Finlands sjukvårdsdistrikt) oli kuntayhtymä, johon kuuluivat Varsinais-Suomen maakunnan kaikki 27 kuntaa sekä lisäksi Pirkanmaalla sijaitseva Punkalaidun. Kuntayhtymän tehtävänä oli järjestää erikoissairaanhoidon palvelut sen jäsenkuntien noin 480 000 asukkaalle.  Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri järjesti myös yliopistosairaalatasoisen erikoissairaanhoidon erityisvastuualueellaan, johon Varsinais-Suomen lisäksi kuuluvat Satakunnan ja Vaasan sairaanhoitopiirit.
Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin toiminta on lakannut 31. joulukuuta 2022 osana Sote-uudistusta.  Nykyisin alueen sosiaali-, terveys- ja pelastustoimen palvelut tuottaa Varsinais-Suomen hyvinvointialue.
Henkilökuntaa kuntayhtymässä oli 8 475, josta 1 204 oli lääkäreitä, 363 akateemista tutkimus- ja hoitohenkilöä, 5 561 hoitajaa sekä 1 210 hallinto- ja huoltohenkilöä (vuoden 2020 tilinpäätöksen mukaan).  Sairaanhoitopiiri oli henkilöstömäärältään Turun kaupungin jälkeen toiseksi suurin työnantaja Varsinais-Suomessa. Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajana toimi tammikuusta 2020 lähtien erikoislääkäri Matti Bergendahl.
Vuonna 2020 sairaanhoitopiirin toimintaan kuuluvia avohoitokäyntejä kirjattiin 1 192 086, hoitopäiviä 271 450 ja hoitojaksoja 59 721. Keskimääräinen hoitoaika oli somaattisessa hoidossa 3,4 vuorokautta ja psykiatrisessa hoidossa 23,3 vuorokautta. Leikkaussaleissa tehtyjä leikkauksia oli 33 218. Sairaanhoitopiirin sairaaloiden palveluita käytti 230 990 eri henkilöä vuonna 2020. (Tiedot sairaanhoitopiirin vuoden 2020 tilinpäätöksestä.)
Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri oli yksi Suomen viidestä yliopistollisesta sairaanhoitopiiristä.  Erikoissairaanhoidon lisäksi sairaanhoitopiirin tehtävänä on hoito- ja lääketieteellinen tutkimus ja opetus yhteistyössä Turun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan kanssa.  Turun yliopistollinen keskussairaala toimi lääkäreiden perus- ja erikoistumiskoulutuksen opetussairaalana.
Sairaanhoitopiirin perustaminen

Sairaanhoitopiirien toimintaa ja  perustamista säätelevät erikoissairaanhoitolaki  ja erikoissairaanhoitolain voimaanpanolaki  annettiin 1.12.1989 ja ne astuivat voimaan vuoden 1991 alusta.  Jo ennen velvoittavaa lainsäädäntöä Suomessa oli perustettu muutamia vapaaehtoisia sairaanhoitopiiriä tarkoittavia organisaatioita.  Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri perustettiin erikoissairaanhoitolain voimaanpanolain nojalla 1.1.1991. Varsinais-Suomessa sairaanhoitopiirin perustaminen tarkoitti Turun yliopistollisen keskussairaalan kuntainliiton, Loimaan, Salon, Raision, Vakka-Suomen ja Turunmaan aluesairaaloiden kuntainliittojen sekä Vakka-Suomen ja Varsinais-Suomen mielisairaanhuoltopiirin kuntainliittojen yhdistämistä yhdeksi organisaatioksi.
Organisaation kehitys

Sairaanhoitopiirin perustamisen jälkeen piirin toiminta organisoitiin Tyksin ja aluesairaaloiden ympärille osavastuualueittain. Turun yliopistollisen keskussairaalan tulosalue kattoi piirin kaikki jäsenkunnat. Loimaan, Salon, Raision, Vakka-Suomen ja Turunmaan osavastuualueet vastasivat sekä somaattisesta että psykiatrisesta erikoissairaanhoidosta maantieteellisellä alueellaan (vrt. HUS:n sairaanhoitoalueet).  Tyksillä ja osavastuualueilla oli johtokunnat.  Ylintä päätösvaltaa käyttivät sairaanhoitopiirin valtuusto ja hallitus.
2000-luvulla sairaanhoidon tukipalveluita ryhdyttiin organisoimaan koko piiriä kattaviksi yksiköiksi.  Maakunnallinen laboratoriotoiminnan liikelaitos TyksLab perustettiin vuonna 2003.  Vuonna 2004 sairaaloiden kuvantamistoiminnoista ja vuonna 2007 lääkehuollon toiminnoista muodostettiin piiritason organisaatiot.  TyksLab, kuvantamiskeskus ja lääkehuolto fuusioitiin vuonna 2009 Tyks-Sapa-liikelaitokseksi. Tekniset ja huoltopalvelut yhdistettiin piiritasoisiksi yksiköiksi vuonna 2009. Myös sairaalafuusioita ryhdyttiin 2000-luvun alussa toteuttamaan: Raision aluesairaala liitettiin hallinnollisesti Tyksiin vuonna 2003 ja Turun kaupungin kirurginen sairaala vuonna 2004.  Piiritasoinen psykiatrian tulosalue muodostettiin vuonna 2006.
Sairaanhoitopiiri toimi vuodet 2009–2014 organisaatiolla, jossa sairaalayksikköinä olivat Tyks, Loimaan, Salon, Vakka-Suomen ja Turunmaan aluesairaalat sekä psykiatrian tulosalue. Palveluyksikköinä olivat Tyks-Sapa-liikelaitos, tekniset ja huoltopalvelut ja hallintokeskus. Ensihoidon ja päivystyksen liikelaitos perustettiin vuonna 2013, kun ensihoito valtakunnallisesti siirrettiin kunnilta sairaanhoitopiireille.
Vuosien 2014–2016 strategiasuunnitelmassa organisaation kehittämisen lähtökohdaksi asetettiin yksi sairaala -periaate.  Strategian pohjalta Loimaan, Salon ja Vakka-Suomen aluesairaalat yhdistettiin vuonna 2015 hallinnollisesti yliopistolliseen sairaalaan.  Tyks-Sapa-liikelaitos lakkautettiin vuonna 2016 ja sen laboratorio- ja kuvantamistoiminnat liitettiin Tyksiin.  Sairaala-apteekista muodostettiin Tyksistä erillinen tulosalue. Turun  kaupungin psykiatrinen toiminta liitettiin psykiatrian tulosalueeseen 1.5.2017 lukien. Vuoden 2018 alusta koko psykiatrian tulosalue liitettiin Tyksiin. Turunmaan sairaala yhdistettiin Tyksiin vuonna 2020.
Sairaanhoitopiirin nykyinen organisaatio muodostuu Turun yliopistollisesta keskussairaalasta, jonka toiminta painottuu Turussa sijaitsevaan kantasairaalaan ja Tyks kirurgiseen sairaalaan. Tyksin organisaatioon kuuluvat lisäksi Loimaan, Salon, Vakka-Suomen ja Turunmaan lähisairaalat ja psykiatriset sairaalat. Tyksin ulkopuolelle on eriytetty Tyks Akuutti eli Ensihoidon ja päivystyksen liikelaitos, sairaala-apteekki, tekniikan ja huollon palvelut sekä hallintokeskus.  Sairaanhoitopiirin organisaatiokaavio 1.1.2020 (Arkistoitu – Internet Archive).