stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristillinen kommunismi

Kristillinen kommunismi on ajatussuunta, jonka mukaan kommunistinen ja egalitaristinen yhteisomistukseen perustuva talousjärjestelmä on alun perin kristillinen idea. Poliittisen aatesuunnan ohella kristillinen kommunismi voi myös viitata historiassa väitetysti esiintyneeseen talousjärjestelmään, jossa kristilliset yhteisöt olisivat eläneet yhteisomistukseen perustuvissa yhteisöissä.
Niiden teoreetikoiden mukaan, jotka kannattavat hypoteesia kristillisestä kommunismista, olisi jo alkukirkko elänyt kommunismia muistuttavassa järjestelmässä. Teorian mukaan alkukirkon omaisuus oli yhteistä, ja sitä jaettiin yhteisön jäsenille kunkin tarpeiden mukaan. Usein teorian kannattajat myös väittävät, että myöhemmät kristilliset yhteisöt olisivat luoneet kommunistisia kokeiluja historian eri vaiheissa. Aatesuunnan modernien kannattajien mukaan myös nykyisten kristittyjen tulisi pyrkiä luomaan kommunistiseen yhteisomistukseen perustuva yhteiskunta.
Historiallinen tausta > Alkukirkon väitetty koinonia

Kristillisen kommunismin kannattajien mukaan kristinusko on alusta alkaen ollut luonteeltaan kommunistinen tai vähintään jonkinlaiseen yhteisomistukseen perustuva yhteistö. Esimerkiksi Apostolien teot kuvaa ensimmäisten kristillisten yhteisöjen talouden perustuneen yhteisomistukselle. Esimerkiksi Ap.t. 4:32-35 kuvaa yhteisomistusta seuraavasti:
»Koko uskovien joukolla oli yksi sydän ja yksi sielu. Kukaan ei pitänyt omanaan sitä, minkä omisti, vaan kaikki oli heille yhteistä. Apostolit todistivat voimallisesti Herran Jeesuksen ylösnousemuksesta, ja Jumalan armo oli heidän kaikkien osana runsain määrin. Kukaan ei kärsinyt puutetta. Ne, jotka omistivat tilan tai talon, myivät sen ja luovuttivat kauppasumman apostolien haltuun, ja näiltä jokainen sai rahaa tarpeensa mukaan.»
Kristillisen kommunismin kannattajat tulkitsevat tekstinkohtaa siten, etttä alkukirkko todella harjoitti onnistuneesti yhteisomistusta. Tästä yhteisomistuksen muodosta käytetään usein nimitystä koinonia, joka tarkoittaa sananmukaisesti yhteistä, jakamista tai yhteyttä. Kristillisen kommunismin kannattajien mukaan alkukirkon esimerkki todistaa siitä, että kristillinen etiikka velvoittaa ihmisiä pyrkimään yhteiseen hyvään jakamalla omaisuutensa muiden kanssa ja pitämään huolta apua tarvitsevien taloudellisesta toimeentulosta. Edelleen kristillisten kommunistien mukaan ajatus tasa-arvoisesta ja jaettuun omaisuuteen perustuvasta yhteiskuntajärjestelmästä on peräisin jo varhaisilta kristityiltä.
Myös osa ei-kristillisistä kommunismin teoreetikoista on esittänyt, että kommunisminkaltaista yhteisomistusta olisi harjoitettu jo varhaisten kristittyjen keskuudessa. Kenties huomattavimmat kyseisen ajatuksen esittäneet ajattelijat ovat Karl Kautsky ja Rosa Luxemburg.
Toisaalta osa tutkijoista pitää ajatusta varhaiskristittyjen kommunistisesta yhteistaloudesta virheellisenä. Tulkintaa kristittyjen kommunistisesta yhteisöstä on kritisoitu sillä perusteella, että apostolien teoissa mainitusta yhteisomistuksesta ei ole Raamatun ulkopuolista vakuuttavaa historiallista näyttöä. Toisaalta vaikka jonkinlaista yhteistaloutta olisi harjoitettu, on tämä yhteistalouden muoto mahdollisesti noussut kulttuuristen ja taloudellisten olosuhteiden asettamasta pakosta, eikä niinkään pyrkimyksestä luoda uudenlainen egalitaristinen yhteisö.
Historiallinen tausta > Keskiaika: luostarilaitos ja "hereettinen kommunismi"

Karl Kautskyn mukaan modernia kommunismia edelsi kolme esimodernia kristillisperäisen kommunismin lajia: näitä olivat varhaiskristillisen kommunismin lisäksi monastinen kommunismi, sekä Kautskyn "hereettiseksi kommunismiksi" kutsuma aaterypäs, joka kattaa joukon katolisesta kirkosta erkaantuneita kapinallisia liikkeitä.
Kuten alkukristillinen koinonia väitetysti, niin myös luostarisääntökunnat rakentuivat alun perin omaisuuden hylkäämisen ja yhteisen talouden periaatteille. Kommunismista poiketen luostarilaitos ei kuitenkaan pyrkinyt toteuttamaan taloudellista ohjelmaansa luostarien ulkopuolella, eikä se pyrkinyt haastamaan vallitsevaa talousjärjestelmää. Päin vastoin luostarit olivat tiukasti sidoksissa aikansa kirkollisiin vallanpitäjiin, erityisesti paaviin. Osa kristinuskoa ja kommunismia yhdistelevistä ajattelijoista näkee kuitenkin yhteyksiä luostarilaitoksen arvojen ja kommunistisen ideologian välillä. Ajatus siitä, että luostarilaitokselle ominainen yhteisomistus olisi laajemminkin yhteiskunnallisesti tavoiteltava tila on lisäksi sekin varsin varhainen, ja peräisin jo esimerkiksi Thomas Morelta.
Toinen väitetty kommunismin kaltainen liikehdintä keskiajalla oli hereettinen kommunismi. Hereettinen kommunismi on Karl Kautskyn kehittämä käsite, jolla hän viittaa joukkoon erilaisia keskiaikaisia talonpoikaisliikkeitä ja harhaoppeja, jotka pyrkivät vastustamaan katolisen kirkon ja maallisten vallanpitäjien asemaa. Kyseiset liikkeet muodostivat suljettuja yhteisöjä, jotka perustuivat yhteisölliselle taloudelle ja omalaatuiselle, aikansa kirkon valtavirrasta poikkeavalle hengellisyydelle. Huomionarvoisia esimerkkejä tämän kaltaisista yhteisöistä ovat muiden muassa taboriitit, hussilaiset ja böömiläiset veljet.
Historiallinen tausta > Reformaatio

Reformaation ajan kalvinismi ja luterilaisuus eivät ilmeisellä tavalla jaa niitä paljon myöhemmin kehittyneen kommunismin taloudellisia tai poliittisia näkemyksiä. Esimerkiksi Luther myös paheksui reformaation aikaan saamaa kansankuohuntaa, ja olisi itse halunnut nojata uudistuksissaan pikemmin porvariston, papiston ja aatelin tukeen kuin tavallisesta rahvaasta muodostuneisiin kansanjoukkihin. Toisaalta Lutherin teologia sisältää myös kumouksellisia ja egalitaristisia piirteitä, ja esimerkiksi hänen halunsa kääntää Raamattu kansan kielelle kaikkien luettavaksi oli aikanaan radikaali pyrkimys. Myös Jean Calvinin poliittinen teologia sisältää teologisia perusteluita vallankumoukselliselle toiminnalle, oikeuttaen tarvittaessa tyrannimaisten vallanpitäjien syrjäyttämisen. Kristillisen kommunismin kannattajien mukaan protestanttisten liikkeiden ja modernin Marxilaisen kommunismin välillä on myös aatehistoriallinen yhteys. Tätä voidaan perustella esimerkiksi sillä, että Friedrich Engelsin tausta on kalvinistisessa krisinuskossa.
Historiallinen tausta > Taiping-kapina

Taiping-kapina oli huomattavan suuri Kiinassa vuosina 1850-1864 käyty kapina tai sisällissota. Taiping-kapinassa kristilliset tai kristinuskosta vaikutteita saaneet kumoukselliset pyrkivät syrjäyttämään hallitsevan Qing-dynastian. Kapinaan vaikuttaneet syyt olivat moniulotteisia, ja sitä voidaan pitää esimerkiksi perinteisenä Kiinan sisäisenä valtakamppailuna, kolonialismin vastaisena reaktiona tai yhtenä Kiinan ensimmäisistä moderneista vallankumouksellisista liikkeistä.
Taiping-kapinaa ei voida yksiselitteisesti nimetä osaksi kristillisen kommunismin traditiota. Esimerkiksi tulkinnat kapinallisten uskonnollisen vakaumuksen luonteesta vaihtelevat suuresti sitä tutkineiden historioitsijoiden keskuudessa. Kapinallisten kristinuskoa on luonnehdittu esimerkiksi kristinuskon värittämäksi kiinalaiseksi kansanuskonnoksi, totalitaariseksi poliittiseksi liikkeeksi, vääristyneeksi protestanttisen kristinuskon virhetulkinnaksi tai kristinuskoon lähes täysin liittymättömäksi uususkonnoksi. Lisäksi osan tutkijoista mukaan uskonto oli vain marginaalinen osa kapinaan liittyneitä motiiveja.
Samalla Taiping-kapinassa kuitenkin esiintyi useita niistä piirteistä, joita myöhemmin on liitetty kristilliseen kommunismiin. Taiping-kapinaan esimerkiksi liittyi selkeästi kristillinen elementti, sillä se sai vähintään inspiraatiota kristinuskosta, Raamatusta ja johtohahmojensa uskonnollisista kokemuksista. Siihen liittyi myös useita kommunismiin liitettävissä olevia piirteitä. Liike esimerkiksi muodosti vallitsevasta yhteiskuntajärjestyksestä radikaalisti eroavan yhteisön, joka myös pyrki luomaan uudenlaisen yhteisöllisen talousjärjestelmän. Sen tärkein kannattajapohja myös oli vähävarainen työväestö ja talonpoikaisto. Lisäksi aiemmista kiinalaisista talonpoikaiskapinoista Taiping-kapina erottautui ainakin siten, että se ei pyrkinyt oikeuttamaan asemaansa perinteiseen kiinalaiseen tapaan Taivaan mandaatin ja siitä johdettavan keisarivallan kautta. Sen sijaan liike esitti uusia ja kiinalaiselle kulttuurille aiemmin vieraita perusteita vallankäyttönsä oikeutukseksi.
Historiallinen tausta > Kommunismi ja kristinusko Venäjällä

Kristillistä kommunismia muistuttavan modernin poliittisen aatteen ensimmäisiä varsinaisia kannattajia saattaa olla Leo Tolstoi. Tolstoi kannatti elämänsä viimeisinä vuosina omintakeista uskonnollis-poliittista oppia, johon kuului kristillisesti perusteltu askeettinen elämäntapa, kasvisruokavalio, väkivallaton vastarinta vallanpitäjiä vastaan, modernin yhteiskunnan vastustus sekä venäläisen talonpoikaiskulttuurin ihannointi. Tolstoin aatetta on kuvailtu useimmiten kristilliseksi anarkismiksi, koska siinä korostui vallanpitäjien ja valtiovallan vastaisuus. Kuitenkin Tolstoi voidaan myös nähdä osana kristillisen kommunismin aatehistoriaa. Esimerkiksi Vladimir Lenin myös piti Tolstoita venäläiselle kommunismille tärkeänä hahmona. Lenin kuitenkin tulkitsi Tolstoin kristilliset näkemykset harhapoluiksi tämän muuten ansiokkaana pitämässään ajattelussa.
Kristinuskon ja kommunismin välisestä yhteydestä käytiin satunnaista keskustelua myös Neuvostoliiton alkuvuosina bolševikkkien keskuudessa. Neuvostovallan vakiinnuttaminen syrjäseuduilla osoittautui aika ajoin ongelmalliseksi. Yleisesti uskonnonvastaisista asenteistaan huolimatta eräät neuvostojohtajat uskoivat, että haja-asutusalueiden talonpoikasväestön kristillisiä asenteita voitaisiin käyttää hyödyksi, kun näitä yritettiin saada neuvostovallalle uskollisiksi. Jopa Vladimir Leninin tiedetään ehdottaneen kommunistiseen puolueeseen kuulumattomista ja uskonnoltaan kristityistä talonpojista koottujen neuvostojen perustamista. Kyseisten neuvostojen tarkoitus olisi ollut luoda paikallisväetölle helposti lähestyttävä mutta silti neuvostohallinnolle uskollinen kanava, jonka avulla voitaisiin vakiinnuttaa uutta hallintoa. Toisaalta, vaikka keskustelua kommunistivallan ja kristinuskon välisestä yhteydestä käytiin, oli tämä keskustelu usein marginaalista ja sen vaikutus Neuvostoliiton politiikkaan vähäistä. Yleisesti Neuvostoliiton poliittista elämää leimasi pikemmin kristinuskon vastaisuus kuin uskonnon kanssa tehtävä yhteistyö.
Historiallinen tausta > Moderni kristillinen kommunismi

Vaikka kristillinen kommunismi ei missään maailmankolkassa ole saavuttanut huomattavan laajaa suosiota, on kristinuskoa ja kommunismia eri tavoin yhdisteleviä ajatussuuntia tai yksittäisiä teoreetikkoja esiintynyt satunnaisesti myös nykyaikana.
Esimerkiksi Etelä-Koreassa jonkin verran suosiota saavutti Korean sodan jälkeen niin kutsuttu minjung-teologia. Aatesuunta yhdistelee ajatuksia sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta ja kristinuskosta. Toisaalta myös Pohjois-Korean diktaattori Kim Il-sungilla oli lukuisia yhteyksiä kristillisiin yhteisöihin ennen hänen valtaannousuaan ja hän myös satunnaisesti esitti myönteisiksi tulkittavia lausuntoja kristinuskosta.
Euroopassa kommunistivallan levittyä Itä-Eurooppaan, pyrkivät myös kristilliset yhteisöt jatkamaan toimintaansa, tosin aiempaa pienimuotoisemmin ja usein sorrettuina tai vainottuina. Paikoin kristinusko myös haki yhteyksiä kommunistisiin vallanpitäjiin ja saavutti tällä jonkin verran toimintavapauksia. Esimerkiksi Itä-Saksassa muodostettiin vasemmistolaisia protesstanttisia seurakuntia, jotka tulkitsivat Raamattua poliittisesti kommunistivallalle myötämielisellä tavalla ja sisällyttivät myös jumalanpalveluselämäänsä kommunismista lainattuja elementtejä ja työväenlauluja. Virallisesti kristinuskon ja marxilaisen kommunismin välinen dialogi oli itäblokin maissa kuitenkin yleisesti kiellettyä.
Hussilaiset oli eräs myöhäiskeskiaikaisista kristillisistä kapinaliikkeistä. Kuvassa hussilaisten vaunulinnoitusta esittävä piirros.
Elämänsä viimeisinä vuosia Tolstoi omaksui omintakeisen tulkinnan kristinuskosta, johon kuului askeettinen elämäntapa ja venäläisen talonpoikaiskulttuurin ihailu. Hän myös alkoi pukeutua talonpoikaisasuun.
Marit Tusvik

| Marit Tusvik |
| --- | --- |
 Tusvik vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. maaliskuuta 1951 (ikä 73) Høyanger, Norja
Kansalaisuus:  norjalainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: norja
Esikoisteos:  Reisa til mandarinlandet (1979)
Palkinnot
 Amalie Skram -palkinto (1999) Dobloug-palkinto (2004) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Marit Tusvik (s. 13. maaliskuuta 1951 Høyanger) on norjalainen kirjailija, joka on julkaissut niin runoteoksia, romaaneja, lastenkirjoja kuin näytelmiä. Hän on myös kuvittanut osan teoksistaan.
Teoksia > Romaaneja

Reisa til mandarinlandet (1979)
Ishuset (1991)
Bell (1995)
Nord (1999)
Stille og fint (2002)
Deilig er jorden (2009)
Fleur (2014)
I hans armar (2017)
Teoksia > Näytelmiä

Mugg (1990)
Etter William (1993)
Alle vakre jenters hambo (1994)
Angerhøy (2005)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marit Tusvik Wikimedia Commonsissa
Gus Rodenberg

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten köydenveto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten köydenveto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten köydenveto. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten köydenveto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | St. Louis 1904 | joukkuekilpailu |  |
August Henry "Gus" Rodenberg (25. heinäkuuta 1873 Stolzenau, Ala-Saksi, Saksa – 12. huhtikuuta 1933 St. Louis, Missouri, Yhdysvallat) oli saksalaissyntyinen köydenvetäjä. Hän muutti Yhdysvaltoihin, ja vuonna 1895 hän sai sen kansalaisuuden. Hän kuului St. Louis Southwest Turnverein -joukkueeseen, joka sai köydenvedossa hopeamitalin vuoden 1904 kesäolympialaisissa St. Louisissa.
Mara Bizzotto

| Mara Bizzotto |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 14.7.2009–2.4.2023  
Ryhmä:  ID-ryhmä (2019–) EFDD-ryhmä (2009–2019)
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1972 (ikä 52) Bassano del Grappa, Italia
Kansalaisuus:  italialainen
Tiedot
Puolue:  Pohjoisen liitto
Aiheesta muualla
www.marabizzotto.it
Mara Bizzotto (s. 3. kesäkuuta 1972 Bassano del Grappa, Italia) on italialainen poliitikko. Bizzotto edustaa pohjoisen liittoa. Bizzotto on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2009 lokakuuhun 2022 saakka. Hän edusti Euroopan parlamentissa Identiteetti ja demokratia-ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mara Bizzotto Wikimedia Commonsissa
Mara Bizzotto Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Gus Johnson

| Gus Johnson |
| --- | --- |
 Gus Johnson Indiana Pacersin pelaajana ABA-liigassa kaudella 1972–1973.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Gus Johnson Jr.
Syntynyt: 13. joulukuuta 1938 Akron, Ohio
Kuollut: 29. huhtikuuta 1987 (48 vuotta)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  iso laitahyökkääjä, pieni laitahyökkääjä
Pituus:  198 cm
NBA-varaus:  10. varaus, 1963 Baltimore Bullets
Gus Johnson Jr. (13. joulukuuta 1938 Akron, Ohio – 29. huhtikuuta 1987) oli yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelasi laitahyökkääjänä NBA:ssa ja ABA:ssa kausina 1963–1973. Hänet nimettiin Naismith Memorial Basketball Hall of Fameen vuonna 2010.
Baltimore Bullets varasi Johnsonin NBA:han 10. varauksena vuonna 1963. Hän edusti seuraa yhdeksän kautta, ja kaudella 1970–1971 joukkue ylsi finaaleihin. Viimeisellä kaudellaan 1972–1973 Johnson pelasi ensin Phoenix Sunsissa ja sitten ABA-liigan Indiana Pacersissa, jossa hän voitti mestaruuden. Hänet valittiin NBA:n kakkostähdistökentälliseen vuosina 1965, 1966, 1970 ja 1971.
Johnson pelasi NBA- ja ABA-urallaan 631 runkosarjaottelua, joissa hän teki keskimäärin 16,2 pistettä, otti 12,1 levypalloa ja antoi 2,5 koriin johtanutta syöttöä. Pudotuspelejä hänelle kertyi 51, ja niissä hän teki keskimäärin 9,7 pistettä, otti 7,8 levypalloa ja antoi 1,8 koriin johtanutta syöttöä. Hän pelasi NBA:n tähdistöottelussa vuosina 1965, 1968, 1969, 1970 ja 1971.
Washington Bullets jäädytti Johnsonin pelinumeron 25 vuonna 1986. Johnson kuoli aivosyöpään vuonna 1987.
Kristian Afanasjev

| Kristian Afanasjev> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. heinäkuuta 1998 (ikä 26) México, Meksiko
Kansalaisuus:   Venäjä  Meksiko
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Afa
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  192 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  Kunlun Red Star
Sarja:  KHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  SaiPa (SML) HK Sarov (VHL) Toros Neftekamsk (VHL) Dinamo Pietari (VHL) IPK (Mestis) Jukurit (SML) HC Vítkovice (ČEL) HC Nové Zámky (SloEL)
Kristian Afanasjev (s. 28. heinäkuuta 1998 México, Meksiko) on venäläis-meksikolainen jääkiekkoilija, joka pelaa tryoutilla KHL:n kiinalaisseura Kunlun Red Starissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Afanasjev osaa pelata myös laidassa. Hän laukoo oikealta.
Muuta

Afanasjevin isä Valeri on jääkiekkovalmentaja ja entinen hyökkääjä.
Meadowlands Racetrack

| Meadowlands Racetrack |
| --- | --- |

Sijainti:  East Rutherford, New Jersey, Yhdysvallat
Koordinaatit:  40°49′03″N 74°04′21″W﻿ / ﻿40.8175°N 74.0725°W﻿ / 40.8175; -74.0725
Avattu:  1976
Kotisivu
Meadowlands Racetrack (lempinimeltään The Big M) on hevosurheilukeskus, joka sijaitsee East Rutherfordissa New Jerseyn osavaltiossa Yhdysvalloissa.
Se on osa MetLife Sports Complex -urheilukeskusta (aikaisemmalta nimeltään Meadowlands Sports Complex). MetLife Sports Complexiin kuuluu raviradan lisäksi muun muassa messukeskus, MetLife Stadium -jalkapallostadion ja sisäurheiluareena, jossa NHL-joukkue New Jersey Devils pelasi vuoteen 2007 asti. Meadowlandsia ei pidä sekoittaa Pennsylvaniassa toimivaan The Meadows -nimiseen ravirataan ja kasinoon.
Ravirata oli ensimmäinen alueen urheilulaitoksista ja se aloitti toimintansa vuonna 1976. Nykyään se on yksi maailman suurimmista raviradoista. Kuten muuallakin Pohjois-Amerikassa, myös Meadowlandsissa kilpaillaan ravureiden lisäksi peitsareilla.
Tärkein radalla ajettava ravikilpailu on The Hambletonian, joka on yksi maailman suurimmista ja arvostetuimmista ravikilpailuista. Meadowlandsissa se on ajettu vuodesta 1981 lähtien. Peitsareiden suurin kilpailu on vuodesta 1977 juostu The Meadowlands Pace.
Aiheesta muualla

Radan verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
The Hambletonian
Markus Paija

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 6. toukokuuta 1974 (ikä 50)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 181 cm
Junioriseurat
: TPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1993–1999 | TPS | 104 | (5) |
| 1993 | → TuPa (laina) | 7 | (0) |
| 1994 | → PIF (laina) | 9 | (0) |
| 1995 | → TuWe (laina) | 2 | (0) |
| 2000 | Jokerit | 18 | (0) |
| 2001 | FC Lahti | 20 | (2) |
| 2002 | FC Hämeenlinna | 22 | (1) |
| 2003–2004 | Nybergsund IL | – | (–) |
| 2005 | RoPS | 24 | (1) |
| 2006–2007 | VPS | 38 | (2) |
| 2008–2009 | JJK | 30 | (2) |
| 2009 | → FC Blackbird (laina) | 1 | (0) |
| 2009 | SoVo | 9 | (5) |
| 2010 | ÅIFK | 25 | (1) |
| 2011–2012 | FC Boda | 35 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 344 | (21) |
Valmennusura
2010: ÅIFK (apuv.)
2011–2012: FC Boda
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Markus Paija (s. 6. toukokuuta 1974 Helsinki) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Paija debytoi Veikkausliigassa kaudella 1994 Turun Palloseuran riveissä. Kaudeksi 2000 hän siirtyi Jokereihin, minkä jälkeen joukkueet vaihtuivat tiuhaan: FC Lahti (2001), FC Hämeenlinna (2002), Norjan 2. divisioonan Nybergsund IL (2003–2004), Rovaniemen Palloseura (2005) ja Vaasan Palloseura (2006–2007). Kaudeksi 2008 Paija siirtyi Ykkösen JJK:hon, jota hän oli nostamassa Veikkausliigaan kauden päätteeksi. Hän edusti joukkuetta myös sen ensimmäisellä liigakaudella 2009, mutta puratti sopimuksensa kesken kauden perhesyiden vuoksi.
Paija on pelannut kaikkiaan 233 Veikkausliiga-ottelussa ja tehnyt niissä 11 maalia. Hän saavutti SM-hopeaa Jokereissa kaudella 2000 ja SM-pronssia TPS:ssä kaudella 1996. Hän toimi kaudella 2010 Åbo IFK:n pelaajavalmentajana Simo Valakarin kanssa. Kausina 2011–2012 hän toimi FC Bodan päävalmentajana sekä pelaajana Kolmosessa.
Hans Globke

Hans Globke
Hans Globke (10. syyskuuta 1898 Düsseldorf – 13. helmikuuta 1973 Bad Godesberg) oli saksalainen virkamies ja poliitikko.
Valmistuttuaan lakimieheksi Globke työskenteli Aachenin poliisilaitoksella. Hän toimi vuodesta 1929 Natsi-Saksan sisäasiainministeriössä eri tehtävissä, viimeksi ministerineuvoksena 1938–1945. Hänen on katsottu olleen osittain vastuussa niin sanotuista Nürnbergin rotulaeista, joilla ei-arjalaisilta riistettiin kansalaisoikeudet. Globken sanotaan ehdottaneen, että kaikkien Saksan juutalaisten on otettava etunimekseen Sara tai Israel.
Sodan jälkeen Globke toimi Aachenin kunnallishallinnon johtotehtävissä. Vuodesta 1949 Globke palveli Saksan liittotasavallan liittokanslerinvirastossa, vuodesta 1953 valtiosihteerinä ja yhtenä liittokansleri Konrad Adenauerin lähimmistä työtovereista. Itä-Saksan korkein oikeus tuomitsi Globken vuonna 1963 elinkautiseen vankeuteen poissaolevana. Globke itse jäi samana vuonna eläkkeelle ja kuoli kymmentä vuotta myöhemmin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hans Globke Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Hans Globke
Käännös suomeksi
March On, Bahamaland

March on, Bahamaland (”Marssios, Bahamamaa”) on Bahamasaarten kansallislaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut Timothy Gibson. Se otettiin käyttöön maan itsenäistyessä 10. heinäkuuta 1973. God Save the Queen on vieläkin maan kuningashymni.
Marchena (Galápagossaaret)

Marchena
Satelliittikuva Galapagossaarista –  Marchena kuvan yläosassa keskellä
| --- | --- |
Sijainti:  Galápagos Santa Cruz Ecuador
Saariryhmä:  Galápagossaaret
Korkein kohta:  343 m
Pinta-ala:  173 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Marchena  on saari Ecuadorille kuuluvilla Galápagossaarilla. Se on suurin saariston pohjoisista saarista. Saaren lounaisrannikolla on hylkeiden suosimia luolia. Saarella tapahtui vuonna 1991 ensimmäinen tulivuorenpurkaus sataan vuoteen. Saarelle on päästetty kesyvuohia vuonna 1967. Niistä on tullut ongelma, ja vuohia on yritetty hävittää. myös aggressiivinen muurahaislaji Wasmannia auropunctata on saarella haitallinen vieraslaji.
Marchetto Cara

Marchetto Cara (1470–1525) oli italialainen säveltäjä, luutisti ja laulaja. Hän toimi Mantovassa noin vuodesta 1494 lähtien. Cara sävelsi pääasiassa frottoloita, mutta hänen teoksiinsa lukeutuu myös hengellistä musiikkia, kuten kolmiääninen Salve Regina.
Harry Lindblad

Harry Lindblad - Hakametsän jäähallin rakennustyön aloitus. (8. tammikuuta 1964).
Harry Lindblad (30. heinäkuuta 1912 Viipurin maalaiskunta – 12. helmikuuta 1984 Tampere) oli suomalainen jääkiekkovaikuttaja, joka oli mukana myös kansainvälisessäkin toiminnassa. Hän toimi Suomen Jääkiekkoliiton liittohallituksessa vuosina 1948–1957 ja puheenjohtajana 1957–1975. Hän oli myös Suomen Olympiakomitean hallituksen jäsen 1961–1976. Lindblad oli Tapparan kunniapuheenjohtaja. Hän kuuluu seuran Hall of Fame -galleriaan.
Kansainvälisen jääkiekkoliiton hallituksen jäsenenä Lindblad oli vuosina 1967–1976. Hän oli myös merkittävässä asemassa, kun Suomi sai vuoden 1965 MM-kisat. Tuolloin Lindblad toimi IIHF:n maailmanmestaruustoimikunnassa.
Lindblad oli vuonna 1979 perustamassa Suomen Jääkiekkomuseo ry:tä yhdessä Aarne Honkavaaran, Kalervo Kummolan, Kimmo Leinosen, Juhani Linkosuon ja Usko Teromaan kanssa.
Harry Lindblad on Suomen Jääkiekkoleijona numero 19.