stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Thurman Munson

Thurman Munson vuonna 1970.
Thurman Lee Munson (7. kesäkuuta 1947 Akron, Ohio – 2. elokuuta 1979 Canton, Ohio) oli yhdysvaltalainen baseballsieppari. Hän pelasi koko vuonna 1969 alkaneen Major League -uransa New York Yankeesissa.
Munson oli seitsenkertainen All-Star-pelaaja ja voitti kolme Gold Glovea vuosina 1973–1975.
Munson harjoitteli lentämistä Akron–Cantonin alueellisella lentoasemalla Ohiossa vuonna 1979, kun hän epäonnistui laskeutumisessa sillä seurauksella, että hän kuoli ja kaksi kyydissä ollutta loukkaantui. Hän oli 32-vuotias.
Thomas Scharff

Thomas Scharff (s. 28. toukokuuta 1970 Berliini, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten televisiosarjoista Etsivä Lea Sommer, jossa hän esitti Jan Orlopia, sekä poliisisarjasta Notruf Hafenkante, jossa hän esittää Nils Meermannia. Hän on näytellyt myös televisiosarjassa Kahden keikka.
Yksityiselämä

Thomas Scharff on avoliitossa Alexandra Lositon kanssa, heillä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Thomas Scharff Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
näyttelijä Thomas Scharffin kotisivut[vanhentunut linkki]
Tommy Ahlers

| Tommy Ahlers> Tanskan koulutus- ja tutkimusministeri |
| --- | --- |
 Lars Løkke Rasmussenin III hallitus 2. toukokuuta 2018 – 27. kesäkuuta 2019  
Edeltäjä:  Søren Pind
Seuraaja:  Ane Halsboe-Jørgensen
Kansankäräjäedustaja
 5. kesäkuuta 2019 – 11. elokuuta 2021  
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. marraskuuta 1975 (ikä 48) Haderslev, Tanska
Tiedot
Puolue:  Venstre
Koulutus:  Kööpenhaminan yliopisto
 Nimikirjoitus
Tommy Ahlers (s. 18. marraskuuta 1975 Haderslev) on tanskalainen entinen Venstren poliitikko. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 2019–2021 ja toiminut Tanskan koulutus- ja tutkimusministerinä vuosina 2018–2019.
Aiheesta muualla

Tommy Ahlers Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Täpläkitararausku

| Täpläkitararausku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Rauskukalat Rajiformes
Heimo::  Kitararauskut Rhinobatidae
Suku::  Rhinobatos
Laji::  lentiginosus
Kaksiosainen nimi
 Rhinobatos lentiginosus  Garman, 1880 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Täpläkitararausku (Rhinobatos lentiginosus) on kitararauskujen heimoon kuuluva rustokalalaji.
Tommot

| Tommot (Томмот) |
| --- | --- |
 Tommotin rautatieasema
 vaakuna
 Tommot
 Koordinaatit: 58°57′23″N, 126°17′33″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Perustettu:  1923
Väkiluku (2010):  8 626
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
 
 tommot.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tommot (ven. ja jak. Томмот) on kaupunki Aldanin piirissä Sahan tasavallan eteläosassa Venäjällä. Se sijaitsee Aldanin varrella linnuntietä 390 km pääkaupungista Jakutskista etelään ja 65 kilometriä piirikeskuksesta Aldanista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tommot Wikimedia Commonsissa
Pääkaupunki: Jakutsk (Djokuuskaj)


Aldan |
Lensk (Lenskej) |
Mirnyi (Mirnej) |
Nerjungri |
Njurba |
Oljokminsk (Ölüöxüme) |
Pokrovsk (Pokrovskaj) |
Srednekolymsk (Orto Xalyma) |
Tommot |
Udatšnyi (Udatšnaj) |         
Verhojansk (Verxojanskaj) |
Viljuisk (Bülüü)
Sahan lippu
The Right to Go Insane

| ”The Right to Go Insane” Megadeth |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Endgame
 Julkaistu: 9. huhtikuuta 2010
 Tuottaja(t): Dave Mustaine, Andy Sneap
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 04.18
 Levy-yhtiö: Roadrunner
Listasijoitukset
  Hot Mainstream Rock Tracks: 38.
Megadethin muut singlet
| ”Head Crusher” 2009 | ”The Right to Go Insane” 2010 | ”Sudden Death” 2010 |
The Right to Go Insane on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Megadethin single, jonka on kirjoittanut Dave Mustaine. Kappale on toinen singlelohkaisu yhtyeen kahdenneltatoista studioalbumilta Endgame, joka on julkaistu 15. syyskuuta 2009.
Kappale kertoo henkilöstä, joka velkojen ja jatkuvista ylitöistä johtuvan stressin laukaisemana ajautuu hulluuden partaalle.
Kappaleet

Digitaalinen single
The Right to Go Insane – 4.18
Kokoonpano

Dave Mustaine – laulu, kitarat
Chris Broderick – kitarat
James LoMenzo – basso
Shawn Drover – rummut, lyömäsoittimet
Aiheesta muualla

The Right to Go Insane discogs.com -sivustolla
Toscanan auringon alla

| Toscanan auringon alla> Under the Tuscan Sun |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Frances Mayes
Kieli:  englanti
Suomennos
Kustantaja:  WSOY (5. painos) Taskukirja Loisto Oy (6. painos)
Julkaistu:  2000 (5. painos) 2001 (6. painos)
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Toscanan auringon alla on Frances Mayesin kertomus ajasta, jolloin hän osti ja kunnosti hylätyn talon Toscanassa. Kirjasta on tehty myös elokuva, jossa näyttelee Diane Lane Frances Mayesin roolissa.
Aiheesta muualla

Kirjan esittely Frances Mayesin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
The Telegraph: 20 years of life under the Tuscan sun (englanniksi)
Tupsulaventeli

| Tupsulaventeli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Laventelit Lavandula
Laji::  stoechas
Kaksiosainen nimi
 Lavandula stoechas  L. 
Katso myös
   Tupsulaventeli Wikispeciesissä   Tupsulaventeli Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tupsulaventeli (Lavandula stoechas) on huulikukkaiskasveihin kuuluva kasvilaji.
Tupsulaventeli on yleensä 20–40 cm korkea tiivis pikku pensas. Lehdet ovat kapeita, 1–4 cm pitkiä ja harmaansävyisiä. Violetin sävyinen kukinto on 3–5 cm pitkä, tiivis tähkä, joka tuoksuu voimakkaasti. Tähkän yläosassa on muita kukkia suuremmat ja usein eri väriset suojuslehdet.
Tupsulaventeli kasvaa luonnonvaraisena Välimeren ympäristössä. Suomessa sitä viljellään yksivuotisena kesäkukkana.
Täpläkolibrit

| Täpläkolibrit |
| --- | --- |
 Säämiskäkolibri
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Täpläkolibrit Leucippus  Bonaparte, 1850
Katso myös
   Täpläkolibrit Wikispeciesissä   Täpläkolibrit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Täpläkolibrit (Leucippus) on kolibrien heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu neljä neotrooppisella alueella elävää lajia.
Täpläkolibrilajit

Säämiskäkolibri (Leucippus fallax)
Harmaasäämiskäkolibri (Leucippus baeri)
Täpläkurkkukolibri (Leucippus taczanowskii)
Oliivitäpläkolibri (Leucippus chlorocercus)
Tughluq-dynastia

| Tughluq-dynastia > 1320–1413 |
| --- | --- |
   Delhin sulttaanikunta oli laajimmillaan Tughluq-dynastian aikana. 
Pääkaupunki:  Delhi
Tughluq-dynastia oli Delhin sulttaanikuntaa vuosina 1320–1413 hallinnut dynastia. Dynastian perusti Ghiyas-ud din Tughlaq vuonna 1320, sen jälkeen kun Khalji-dynastian viimeinen sulttaani oli murhattu. Tughluq-dynastian toisen hallitsijan Muhammed-ibn-Tughluqin aikakaudella Delhin sulttaanikunta oli suurimmillaan, sen valta ulottui Etelä-Intiaan asti. Valtakunta alkoi kuitenkin pian tämän jälkeen luhistua kun sen eteläiset alueet alkoivat itsenäistyä ja irtautua Delhin vallasta.
Tupsusiloparta

| Tupsusiloparta> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Näkinpartaislevät Charophyta
Luokka::  Charophyceae
Lahko::  Charales
Heimo::  Characeae
Suku::  Siloparrat Nitella
Laji::  wahlbergiana
Kaksiosainen nimi
 Nitella wahlbergiana  Wallman 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tupsusiloparta (Nitella wahlbergiana) on silopartojen sukuun kuuluva näkinpartaislevä.
Tupsusiloparta on pienikokoinen. Se kasvaa enintään 10 cm korkeaksi ja sen varret ovat alle 0,5 mm paksuja. Väriltään se on kirkkaanvihreä. Laji on yksikotinen. Lajille tyypillinen tupsumainen ulkonäkö johtuu lyhyistä sivuhaaroista. Tupsusiloparta muistuttaa nirkkosilopartaa (Nitella mucronata), joka ei esiinny Suomessa, merisykeröpartaa (Tolypella nidifica) ja tummasilopartaa (Nitella confervacea), joka on pienempi ja hennompi.
Tupsusiloparta on pääasiassa makean veden laji, mutta sitä tavataan myös murtovedestä. Se kasvaa niukka- ja keskiravinteisissa vesissä alle kahden metrin syvyydessä. Se on yksivuotinen. Pääosa lajin havainnoista on Suomesta ja Ruotsista.
Songdalen

Songdalen on entinen Norjan kunta Länsi-Agderin läänissä, kahdeksan kilometriä Kristiansandista länteen. Kunnan asutuskeskuksia olivat muun muassa keskustaajama Nodeland, jossa on Kristiansandin-Stavangerin radan rautatieseisake, Brennåsen, Finsland, Hortemo, Nodelandsheia, Rosseland ja Volleberg. Kunnan rajanaapureita olivat Søgne etelässä, Marnardal lännessä ja pohjoisessa sekä Vennesla ja Kristiansand idässä. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Songdalenin kunnassa oli 6 285 asukasta.
Kunnan läpi kulki valtatie E39 Kristiansandista Stavangeriin. Songdal-joki (norj. Songdalselva l. Sygna l. Søgneelva) sai alkunsa Songdalenista.
Vuonna 2020 Songdalen liitettiin Kristiansandin kaupunkiin.
Historia

Kunta perustettiin vuonna 1964 aiempien Greipstadin kunnan, Finslandin kunnan ja osan Øvrebøn kunnasta yhdistyessä. Greipstad-nimen tiedetään olleen käytössä vuonna 1344, ja alueelta tunnetaan 34 maatilaa jo keskiajalta. Greipstad oli erkaantunut Søgnen kunnasta vuonna 1913.
Elinkeinoelämä

E39:n varrella Mjåvannin teollisuusalueella sijaitsee valtakunnallisesti tunnettu perunalastutehdas Sørlandschips sekä Norjan suurin internet-huutokauppa, Netthandelen,. Tärkein teollinen työllistäjä on öljynporauksessa käytettäviä venttiilejä valmistava Oceaneering Rotator AS 115 työpaikallaan (2007). Myös maataloudella on merkittävä asema. Kristiansandin kaupungin läheisyys tuo Songdaleniin väestönkasvua.
Urheilu, yhdistystoiminta, koulutus

Norjalainen entinen uimahyppääjä ja Norjan mestari, suomalaistaustainen Timo Klami, on kotoisin Songdalenista. Songdalenissa toimii 4 peruskoulua, kristillinen Oasen-yksityiskoulu, kulttuurikoulu, lukuisia urheiluseuroja sekä muita yleishyödyllisiä yhdistyksiä.
Luonto

Rannikon läheisyys tuntuu Songdalenin eteläosassa meri-ilmastona, mutta pohjoisosissa on jo vaikutteita sisämaasta. Eteläosassa on lehti- ja sekametsää, kun taas pohjoisosan metsiä hallitsevat mänty ja kuusi. Jänikset, majavat, metsäkauriit ja hirvet ovat yleisiä, ja Finslandin lähistöllä kunnan pohjoisosassa on hirvitiheyden sanottu olevan maailman kärkeä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Songdalen Wikimedia Commonsissa
Audnedal | Farsund | Flekkefjord | Hægebostad | Kristiansand | Kvinesdal | Lindesnes | Lyngdal | Mandal | Marnardal | Sirdal | Songdalen | Søgne | Vennesla | Åseral
Greipstadin kirkko Songdalenissa
Nodelandin rautatieseisake ja asemarakennus
Tunnusluku

Tunnusluku tarkoittaa seuraavia asioita:
Tunnistamisessa käytettyä lukua, esimerkiksi pankkikortin tunnuslukua.
Taloudessa tunnuslukuanalyysia eli tilinpäätösanalyysia.
Tilastotieteessä tunnuslukua, joka tiivistää aineiston sisältämän informaation.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tunnusluku”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tunnollisuus

Tunnollisuus on yksi viiden suuren persoonallisuuspiirteen teorian persoonallisuuspiirteistä yhdessä ekstroversion, neuroottisuuden, avoimuuden uusille kokemuksille ja sovinnollisuuden kanssa. MBTI:ssä se korreloi vahvasti kirjaimen J kanssa.
Tunnollisuus implikoi aikaansaannosten tavoittelua, huolellisuutta ja velvoitteiden vakavasti ottamista. Tunnollisten ihmisten aivoissa pihtipoimun etualue (anterior cingulate cortex, ACC) on keskimääräistä paremmin kehittynyt.
Tunnolliset ovat tavallista harkitsevampia, kurinalaisempia ja järjestelmällisempiä. Heillä on myös keskimääräistä parempi organisointikyky, minkä vuoksi heille ei tuota vaikeuksia esimerkiksi ylläpitää kodin järjestystä.
Tunnolliset ihmiset elävät selvästi muita pidempään, ja heillä on muita pienempi riski sairastua diabeteksen tai sydän- ja verisuonitautien kaltaisiin kroonisiin sairauksiin. Tunnolliset ovat myös keskimääräistä onnellisempia ja saavat tavallista korkeampaa palkkaa, mutta he ovat onnettomampia työttömiksi joutuessaan.
Henkilöille, joilla on alhainen tunnollisuus, on ominaista, että tehtävien aloittaminen on vaikeaa myös silloin kun ihminen on halukas tarttumaan toimeen.
Tunnollisuuden paikka yhtenä viidestä persoonallisuuden piirteestä on todistettu leksikaalisin tutkimuksin. Niissä on havaittu tunnollisuuden lisäksi neljä muuta persoonallisuuden piirrettä, jotka eivät korreloi keskenään, kun taas muut persoonallisuuden erilaisia piirteitä kuvaavat adjektiivit korreloivat jonkin persoonallisuuspiirteen kanssa. Esimerkiksi leksikaalisissa tutkimuksissa on havaittu selvä korrelaatio sellaisten kuvausten kuten hard-working, reliable ja persevering välillä. Myös lauseet kuten "henkilö unohtaa usein palauttaa esineet takaisin paikoilleen" korreloivat leksikologisten tutkimusten sanojen kanssa.
Tiofosgeeni

| Tiofosgeeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  463-71-8
PubChem CID:  10040
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  CSCl2
Moolimassa:  114,98
Ulkomuoto:  Punakeltainen neste
Kiehumispiste:  73,5 °C
Tiheys:  1,509 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
  
Tiofosgeeni eli tiokarbonyylikloridi (CSCl2) on myrkyllinen epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdiste on fosgeenin tioanalogia, ja sitä käytetään reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet

Tiofosgeeni on huoneenlämpötilassa väriltään punakeltaista nestettä, ja sillä on voimakas epämiellyttävä haju. Yhdiste liukenee huonosti veteen ja hydrolysoituu hitaasti veden vaikutuksesta rikkivedyksi, vetykloridiksi ja hiilidioksidiksi. Orgaanisiin liuottimiin, kuten dietyylieetteriin, se sen sijaan liukenee hyvin.
Tiofosgeeni on voimakkaasti elektrofiilinen, ja se reagoi alkoholien ja fenolien kanssa muodostaen tiokarbonaatteja ja primääristen amiinien kanssa isotiosyanaatteja. Sekundaaristen amiinien kanssa muodostuu tiokarbomyyliklorideja. Lisäksi yhdiste reagoi useiden nukleofiilien kanssa muodostaen heterosyklisiä yhdisteitä ja voi toimia dienofiilinä Diels–Alder-reaktioissa.
Tiofosgeeni on hyvin myrkyllinen, voimakkaasti silmiä ja ihoa ärsyttävä sekä syövyttävä yhdiste. Yhdiste aiheuttaa kyynelvuotoa eli on lakrymaattori. Tiofosgeeni voi hengitettynä, nieltynä tai ihon läpi imeytyneenä aiheuttaa jopa hengenvaarallisen myrkytyksen.
Valmistus ja käyttö

Tiofosgeenia voidaan valmistaa kuumentamalla tetrakloorimetaania rikin, vetysulfidin tai sulfidien kanssa. Käytetympi tapa on kuitenkin hiilidisulfidista saatavan trikloorimetaanisulfenyylikloridin pelkistys tinan, tina(II)kloridin tai raudan avulla happamissa olosuhteissa.
Tiofosgeenia voidaan käyttää orgaanisten yhdisteiden, kuten lääkeaineiden ja maatalouskemikaalien sekä polytiokarbonaattien, valmistukseen.
Aiheesta muualla

Thiophosgene PubChem (englanniksi)
Thiophosgene ChemBlink (englanniksi)
Tugay Kerimoğlu

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tugay Kerimoğlu vuonna 2016. |  Tugay Kerimoğlu vuonna 2016. |  Tugay Kerimoğlu vuonna 2016. |  |
Maa:   Turkki
Miesten jalkapallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Japani/Etelä-Korea 2002 |  |  |
Tugay Kerimoğlu (s. 24. elokuuta 1970 Trabzon) on turkkilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi Turkin A-maajoukkueessa 94 maaottelua vuosina 1990–2007 ja saavutti pronssia MM-kilpailuissa 2002. Hänet tunnettiin pelaajanimellä Tugay.
Tugay siirtyi Galatasarayn junioreihin vuonna 1980 ja pelasi sen edustusjoukkueessa Turkin pääsarjaa kaudesta 1987–1988 vuoden 1999 loppuun. Hän voitti Turkin liigamestaruuden vuosina 1988, 1993, 1994, 1997, 1998, 1999 ja 2000 sekä Turkin Cupin vuosina 1991, 1993, 1996 ja 1999. Kaudella 1999–2000 hän ehti pelata Galatasarayn voittamassa UEFA-cupissa yhden ottelun joulukuussa 1999, mutta hän siirtyi kesken kauden tammikuussa 2000 skotlantilaisseura Rangersiin, jossa hän voitti liigamestaruuden vuonna 2001 sekä Skotlannin cupin vuosina 2000 ja 2001. Hän siirtyi kesällä 2001 englantilaisseura Blackburn Roversiin, jossa hän pelasi uransa viimeiset kahdeksan kautta. Hän pelasi Englannin Valioliigassa 233 ottelua, joissa hän teki kymmenen maalia. Hän voitti Englannin liigacupin vuonna 2002.
Tugay pelasi useissa Turkin nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Turkin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran toukokuussa 1990 ystävyysottelussa Irlantia vastaan. Hän pelasi EM-kilpailuissa 1996 avauskokoonpanossa joukkueensa kaikki kolme ottelua. EM-kilpailuissa 2000 hän tuli vaihdosta kentälle kahdessa ensimmäisessä ottelussa ja oli kolmannessa ottelussa Belgiaa vastaan avauskokoonpanossa mutta joutui loukkaantumisen vuoksi vaihtoon 37. peliminuutilla. Hän saavutti MM-pronssia vuonna 2002 ja pelasi tuossa MM-turnauksessa joukkueensa kaikki seitsemän ottelua avauskokoonpanossa. Hän pelasi viimeiseksi jääneen 94. A-maaottelunsa kesäkuussa 2007 ystävyysottelussa Brasiliaa vastaan. Hän teki A-maaotteluissaan kaksi maalia: toukokuussa 1996 ystävyysottelussa Ukrainaa ja kesäkuussa 1996 ystävyysottelussa Suomea vastaan. Tugay oli maajoukkueuransa lopettaessaan neljänneksi eniten A-maaotteluita pelannut turkkilaisjalkapalloilija.
Täpläkipuaja

| Täpläkipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Tikkaskipuajat Xiphorhynchus
Laji::  erythropygius
Kaksiosainen nimi
 Xiphorhynchus erythropygius  (P. L. Sclater, 1859) 
Katso myös
   Täpläkipuaja Wikispeciesissä   Täpläkipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläkipuaja (Xiphorhynchus erythropygius) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Täpläkipuajaa tavataan Meksikosta Ecuadoriin ulottuvalla alueella. Sen kannaksi arvioidaan 50 000-499 999 yksilöä, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Sirenia

| Sirenia |
| --- | --- |

 Sirenia Norway Rock Festivalissa vuonna 2009.
Tiedot
Toiminnassa:  2001–
Tyylilaji:  sinfoninen metalli, goottimetalli
Kotipaikka:  Stavanger, Norja
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Emmanuelle Zoldan, laulu   Jan Erik Soltvedt, kitara   Jonathan A. Perez, rummut   Morten Veland, murina, kitara, basso, rummut, kosketinsoittimet  
Entiset jäsenet:  Ailyn, laulu   Jan Kenneth Barkved, laulu   Henriette Bordvik, laulu   Fabienne Gondamin, laulu   Kristian Gundersen, laulu, kitara   Pete Johansen, viulu   Monika Pedersen, laulu   Hans Henrik Varland, kosketinsoittimet   Anne Verdot, viulu  
Levy-yhtiö:  Napalm Records   Nuclear Blast  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sirenia on norjalainen vuonna 2001 perustettu goottimetallia soittava yhtye. Yhtye on nimetty kreikkalaisen mytologian seireenien mukaan, ja sen musiikissa yhdistyvät metallikitarat, kirkas naisääni, miehen ”heviörinä” ja puhdas miesääni sekä kuoro ja viulut.
Historia

Yhtyeen perusti Morten Veland lähdettyään Tristaniasta.
Sirenian naissolisti Henriette Bordvik ilmoitti syyskuussa 2005 lähtevänsä yhtyeestä. Hänen tilalleen tuli vuonna 2006 Monika Pedersen, joka puolestaan erosi yhtyeestä marraskuussa 2007 musiikillisten erimielisyyksien takia. Uudeksi laulajaksi hänen tilalleen tuli espanjalainen Ailyn, joka lähti yhtyeestä vuonna 2016. Yhtyeen seuraavaksi vokalistiksi tuli Emmanuelle Zoldan.
Diskografia > Studioalbumit

At Sixes and Sevens (2002,  Napalm Records)
An Elixir for Existence (2004,  Napalm Records)
Nine Destinies and a Downfall (2007,  Nuclear Blast)
The 13th Floor (2009,  Nuclear Blast)
The Enigma of Life (2011,  Nuclear Blast)
Perils of the Deep Blue (2013,  Nuclear Blast)
The Seventh Life Path (2015,  Napalm Records)
Dim Days of Dolor (2016,  Napalm Records)
Arcane Astral Aeons (2018,  Napalm Records)
Riddles, Ruins & Revelations (2021)
1977 (2023)
Diskografia > EP:t

Sirenian Shores (2004,  Napalm Records)
Diskografia > Singlet

"My Mind's Eye" (2007)
"The Path to Decay" (2009)
"The End of It All" (2011)
"Seven Widows Weep" (2013)
"Once My Light" (2015)
"The 12th Hour" (2016)
"Dim Days of Dolor" (2016)
"Love Like Cyanide" (2018)
"Into the Night" (2018)
Aiheesta muualla

Sirenia Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Sirenia Discogsissa. (englanniksi)
Sirenia
| --- | --- |
Studioalbumit:   At Sixes and Sevens  An Elixir for Existence  Nine Destinies and a Downfall  The 13th Floor  The Enigma of Life  Perils of the Deep Blue  The Seventh Life Path  Dim Days of Dolor  Arcane Astral Aeons  Riddles, Ruins & Revelations  1977 
EP:t:   Sirenian Shores
Tugela

| Tugela |
| --- | --- |

Alkulähde:  Mont-aux-Sourcesin ylänkö
Laskupaikka:  Intian valtameri
Maat:   Etelä-Afrikka
Pituus:  502 km
Alkulähteen korkeus:  948 m
Tugela eli Thukela on Etelä-Afrikan KwaZulu-Natalin provinssin suurin joki. Se saa alkunsa Mont-aux-Sourcesin ylängöltä ja kuljettuaan 502 kilometrin matkan laskee Intian valtamereen. Tugela-joella käytiin useita merkittäviä taisteluita toisessa buurisodassa. Historiallisesti joki oli Zulumaan eteläinen rajajoki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tugela Wikimedia Commonsissa
Toscanan saaristo

Toscanan saariston kartta.
Toscanan saaristo on Ligurianmeren ja Tyrrhenanmeren välissä, Toscanan kaupungin edustalla sijaitseva saarten ketju. Tunnetuimmat saaret ovat Elba ja Montecristo, jotka yhdessä Gorgonan, Giglion, Capraian, Pianosan ja Giannutrin kanssa muodostavat Toscanan saariston kansallispuiston.
| Saari | Pinta-ala in km² | Asukasluku 31 joulukuuta 2011 |
| --- | --- | --- |
| Elba | 225.7 | 32,160 |
| Giglio | 21.21 | 1,430 |
| Capraia | 19.26 | 420 |
| Montecristo | 10.39 | 2 |
| Pianosa | 10.25 | 10 |
| Gorgona | 2.25 | 220 |
| Giannutri | 2.60 | 10 |
| muut | 3.34 | 0 |
| Yhteensä: | 295 | 34,250 |
Seitsemän varsinaisen saaren lisäksi kansallispuistoon kuuluu joukko pienempiä saaria, mm. Scoglio d'Africa
Kuvagalleria

L'Enfola, Elba
Scaglieri beach, Elba
Cala Giovanna, Pianosan saari
Capraian kylä, Capraian saari
Montecriston saari
Napoleonin talo Portoferraion saarella.
Cannelle beach, Giglion saarella
Giannutri
Gorgonan saari
Palazzo della Specola Pianosan saarella
Aiheesta muualla

Toscanan saariston kansallispuiston sivut (englanniksi)
Tupsunaava

| Tupsunaava |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Elinvoimainen 
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Maljajäkälät Lecanorales
Heimo::  Karpeet Parmeliaceae
Suku::  Naavat Usnea
Laji::  hirta
Kaksiosainen nimi
 Usnea hirta  (L.) Weber ex F.H.Wigg. 
Katso myös
   Tupsunaava Wikispeciesissä   Tupsunaava Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tupsunaava (Usnea hirta) on keskikokoinen pensasmainen jäkälä. Se roikkuu tai harittaa pensasmaisesti yhdestä kiinnittymiskohdasta alkaen 2-8 cm pitkänä pensaana. Sitä kasvaa havupuiden rungoilla, joskus myös lehtipuilla ja kivipinnoilla. Laji on Suomessa vakiintunut ja elinvoimainen esiintyen Rovaniemen korkeudelle saakka.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Tupsunaava (Usnea hirta)
Luopioisten kasvisto: Tupsunaava (Usnea hirta)
ITIS: Usnea hirta (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Usnea hirta (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Usnea hirta (englanniksi)
Fungi of Great Britain and Ireland: Usnea hirta (englanniksi)
Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Usnea hirta (englanniksi)