Mustolan koulu
Opettajat ja muu henkilökunta

Mustolan koulu perustettiin yksiopettajaiseksi, mutta jo sen aloittaessa suuri oppilasmäärä pakotti/vaati palkkaamaan apuopettajan. Heidän lisäkseen koulussa toimi erillinen poikien veiston tuntiopettaja ellei opettajanvirkaa täytetty miesopettajalla, joka otti hoitaakseen poiken käsityönopetuksen Kolmannen opettajanviran tarve vaihteli oppilasmäärien mukaan kunnes 1950-luvun puolivälistä saakka koulu toimi pysyvästi kolmiopettajaisena. Vuonna 1966 koulussa toimi jo viisi opettajaa ja vuodesta 1992 lähtien opettajia oli jälleen vähintään viisi.
Anna Sofia Rasanen, joka oli Mustolan koulun ensimmäinen muodollisesti pätevä opettaja ja koulun johtajatar, työskenteli koulussa vuosina 1897-1932. Opetustyössä hänen vahvuusalueitaan olivat käsityöt sekä historia,  jonka oppitunteja hän elävöitti tarinoita kertomalla. Toinen pitkäaikainen opettaja, raumalaissyntyinen, Rauman kansakoulunopettajaseminaarista vuonna 1901 valmistunut Viktor Emil Lumme tuli Mustolan koulun miesopettajaksi vuonna 1908 työskenneltyään sitä ennen Kemijärvellä. Hän jäi Mustolasta eläkkeelle vuonna 1940, mutta toimi senkin jälkeen useampaan otteeseen rintamalla olleiden opettajien sijaisena mm. Siparin koululla. Merimiestaustaisena Lummella oli purjevene, jolla hän vei joskus joitakin oppilaitaan purjehtimaan Saimaalle. Lummen soittotaitoa arvostettiin hänen käydessään vielä eläkkeelle jäätyäänkin säestämässä harmonilla koulun joulujuhlissa.
Sortavalan seminaarista vuonna 1921 valmistunut Tyyni Stråhlman, joka valittiin Rasasen jälkeen koulun johtajattareksi, toimi Mustolan koulussa vuosina 1933-1956. Virkatyönsä ohella hän vaikutti kyläyhteisön toimintaan marttatyössä ja opintokerhoissa, tukemalla vanhuksia sekä johtamalla perustamaansa Merimieslähetyksen paikallisyhdistystä 20 vuotta.  Kiteeläissyntyinen Stråhlman oli ennen Mustolaan tuloaan opettanut Rääkkylän Jaaman kansakoulussa vuosina 1921–1933. Alakansakolun opettajattareksi valittiin vuonna 1932  Jyväskylän seminaarista valmistunut Kaarina Aapro, joka oli aiemmin työskennellyt Karttulassa, Taipalsaarella ja Lappeen Muukonniemellä. Myös hän antoi koulutyön lisäksi panoksensa kylän elämään kerhoja pitämällä, juhlia järjestämällä ja vierailuilla asukkaiden kodeissa. Aapro jäi eläkkeelle Mustolasta vuonna 1967.
Vuonna 1955 Mustolan koulun kolmanneksi opettajaksi valittiin Helsingin opettajakorkeakoulusta vuonna 1951 valmistunut Yrjö Häyhä, josta tuli Tyyni Stråhlmanin jäätyä eläkkeelle koulun johtaja. Hän oli työskennellyt ennen Mustolaa johtajaopettajana mm. Joutsenon Konnunsuon ja Savukosken Kuoskun kouluilla. Hänet muistetaan uudistusmielisenä ja määrätietoisena koulun kehittäjänä, jonka aikana rakennettiin uusi koulurakennus, yhdistyttiin Lappeenrannan kaupunkiin ja siirryttiin peruskouluun. Häyhä opetti 5-6 luokkia. Hänen kiinnostuksensa uuteen ja ajankohtaiseen näkyi opetuksessa esimerkiksi sanomalehtikokeissa, joiden avulla oppilaita kannustettiin sanomalehtien seuraamiseen ja lukuharrastukseen. Häyhä osallistui työnsä ohella myös yhteiskunnalliseen toimintaan  mm. kirjasto- ja pelastuslautakuntien jäsenenä ja opettajien ammattijärjestön paikallisyhdistyksen puheenjohtajana. Vuonna 1956 alaluokkien opettajaksi valittiin niin ikään Helsingin opettajakorkeakoulusta vuonna 1956 valmistunut Liisa Häyhä, joka myös oli toiminut Kuoskussa opettajana. Opettapariskuntana Liisa ja Yrjö Häyhä vaikuttivat Mustolassa vuosina 1956–1981.
Yrjö Häyhän jäätyä eläkkeelle vuonna 1987 koulun johtajaksi valittiin aikaisemmin mm. Ruotsissa ja Mustolassa vuodesta 1981 opettanut Ilkka Korhonen. Muita pitkäaikaisia opettajia olivat Purhon koulussa aikaisemmin opettanut Irja Harjula vuosina 1967–1975, Lempiälän koulusta siirtynyt alkuopetusluokkien opettaja Maire Anttonen vuosina 1967–1995, kuopiolaissyntyinen Raita Rantalainen 1968–1970, 1973–, Anita Korpinen 1992– ja Paula Bertus 1993–. . Heidän lisäkseen koulussa toimi vuosien varrella lukuisia lyhytaikaisempia opettajia..
Pitkissä työsuhteissa palvelivat niin ikään vahtimestarit Ida Jaakkola 1918–1938, Elsa Ahonen 1955–1967, Soini Jäppinen 1967–1991, keittäjä, myöhemmin ruoanjakaja Siviä Knuutila 1942–1969, häntä seurannut Elsa Lötjönen 1969–1982 sekä Hilkka Scheepstra 1980– ja Raija Saarelainen 1986–.
Lukuvuonna 2015–2016, jolloin Mustola jo oli Pontuksen koulun toimipiste, siellä opettivat koulun rehtori Minna Hiltunen, vararehtori Anna Munukka ja opettajat Sanna Suuronen, Maija Sundgrén, Jatta Heikkinen, Paula Bertus ja  Karoliina Snåre. Erityisopettajana koululla toimi Johanna Hietamäki. Koulun palveluksessa oli tuolloin myös koulunkäyntiavustaja, koulusihteeri, terveydenhoitaja, koulukuraattori ja yhdistetty keittiötyöntekijä-siistijä.
Opettajat asuivat vuosien ajan koululla opettajanasunnoissa, kunnes he 1960-luvulta lähtien alkoivat hankkia omia asuntoja muualta. Palkkaukseen kuuluvat luontaisedut , kuten  polttopuut ja viljely- ja laidunmaa olivat aluksi välttämättömiä luontaistaloudessa eläville maaseutukansakoulujen opettajille.  Opettajista Anna Rasanen ja Viktor Lumme pitivät lehmiä ja kanoja opettajien navetassa, Kaarina Aaprolla puolestaan oli lampaita. Lumme hoiti viljelyn lisäksi ihailua herättänyttä puutarhaa  Luontaisetujen lakattua 1950-luvun lopussa koulun piha-alueen istutusten ja kukkapenkkien hoito jäi puutarhanhoidosta kiinnostuneiden opettajien, kuten Liisa Häyhän vapaa-ajan harrastukseksi, kunnes se ympäristöpainotteisen opetussuunnitelman myötä otettiin opetuksen osaksi.