stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pesäpallon SM-sarja 1935
Suursarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | KV | LMV | VKV | VPL | JK | EK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuusankosken Veto | 10 | 7 | 2 | 1 | 44-16 | 16 |  | 2-1 | 0-0 | 3-0 | 8-1 | 13-3 |
| Lahden Mailaveikot | 10 | 6 | 2 | 2 | 49-24 | 14 | 2-1 |  | 5-1 | 5-4 | 5-5 | 15-0 |
| Viipurin Kisa-Veikot | 10 | 5 | 3 | 2 | 28-13 | 13 | 2-2 | 7-0 |  | 1-4 | 3-1 | 0-0 |
| Viipurin Pallonlyöjät | 10 | 5 | 1 | 4 | 28-20 | 11 | 3-4 | 1-1 | 0-3 |  | 6-1 | 6-2 |
| Jyväskylän Kiri | 10 | 1 | 1 | 8 | 19-47 | 3 | 1-7 | 0-3 | 1-7 | 0-2 |  | 4-0 |
| Enson Kisailijat | 10 | 1 | 1 | 8 | 17-65 | 3 | 3-4 | 3-12 | 0-4 | 0-2 | 6-5 |  |
Suursarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | RPL | HPL | PT | TP | KP | SU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 10 | 7 | 1 | 2 | 38-21 | 15 |  | 6-1 | 4-2 | 2-1 | 6-4 | 1-1 |
| Helsingin Pallonlyöjät | 10 | 7 | 1 | 2 | 53-20 | 15 | 4-3 |  | 6-0 | 14-2 | 9-2 | 6-0 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 10 | 6 | 0 | 4 | 39-31 | 12 | 3-2 | 2-4 |  | 3-0 | 8-4 | 4-0 |
| Tampereen Pyrintö | 10 | 5 | 0 | 5 | 31-47 | 10 | 4-10 | 0-6 | 4-3 |  | 2-1 | 2-1 |
| Keravan KooPee | 10 | 3 | 0 | 7 | 40-57 | 6 | 1-3 | 4-2 | 6-8 | 3-11 |  | 6-5 |
| Salo-Uskelan sk | 10 | 0 | 2 | 8 | 16-41 | 2 | 0-1 | 1-1 | 1-6 | 4-5 | 3-9 |  |
Sääntöjen mukaan tasapisteissä ratkaisivat keskinäiset ottelut. Näin ollen HPL jäi loppuottelujen ulkopuolelle hurjasta juoksusuhteestaan huolimatta.
Kiri, Enso, Kerava ja Salo-Uskela putosivat Suursarjasta. Tilalle nousivat Hämeenlinnan Pallokerho (B-mestari), Kotkan Into, Seinäjoen Maila-Jussit ja Siilinjärven Ponnistus.
Loppuottelu

| Kuusankosken Veto – Riihimäen Pallonlyöjät  |
| --- | --- | --- | --- |
| 22.9. Kuusankoski | KV | RPL | 1-0  |
| 29.9. Riihimäki | RPL | KV | 2-1  |
| 13.10. Hesperia | KV | RPL | 2-1 (14 vrp) |
Kuusankosken Veto voitti Suomen mestaruuden yhteistuloksella 4-3
Mestarijoukkue

Kalervo Markkanen
Yrjö Perinne
Lasse Nyman
Leo Hannula
Ahti Hakalainen
Toivo Jokinen
Osmo Leino
Yrjö Kara
Ilkka Törrönen
Hopeajoukkue

Pasi Harvela
Martti Huttunen
Valfrid Karvonen
Mauri Kallio
Tauno Luomi
Jorma Matiskainen
Paavo Kae (Kajander)
Uule Petäjä
Alpo Paasikivi
Mäkinen
Naisten SM

Naisten mestaruuden vei Tampereen Pyrintö, joka kaatoi loppuottelussa Pieksämäen Palloilijat 6-2
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Viipurin Pallonlyöjät |  6 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Viipurin Pallonlyöjät |  6 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Kouvolan Pallonlyöjät |  5 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Kouvolan Pallonlyöjät |  5 |   |   |  Viipurin Pallonlyöjät |  4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Viipurin Pallonlyöjät |  4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Pieksämäen Palloilijat |  6 |   |   |  |  |
|  |  Pieksämäen Palloilijat |  4 |   |   |  Pieksämäen Palloilijat |  6 |   |   |  |  |
|  |  Pieksämäen Palloilijat |  4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Lieksan Urheilijat |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Lieksan Urheilijat |  1 |   |   |  |  |   |   |  Tampereen Pyrintö |  6 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Tampereen Pyrintö |  6 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Pieksämäen Palloilijat |  2 |
|  |  Tampereen Pyrintö |  3 |   |   |  |  |   |   |  Pieksämäen Palloilijat |  2 |
|  |  Tampereen Pyrintö |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Kauhajoen Karhu |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Kauhajoen Karhu |  0 |   |   |  Tampereen Pyrintö |  4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Tampereen Pyrintö |  4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Katajanokan Haukat |  1 |   |   |  |  |
|  |  Katajanokan Haukat |  8 |   |   |  Katajanokan Haukat |  1 |   |   |  |  |
|  |  Katajanokan Haukat |  8 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Riihimäen Pallonlyöjät |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Riihimäen Pallonlyöjät |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Mestarit: Irma Jokinen, Valma Hakala, Marjatta Lietsamo, Helvi Kaipola, Tarja Wahlman, Majlis Arasalo (Ahlfors),
Hopeajoukkueessa pelasi mm. Kaisa Parviainen
Biblioteka dlja tštenija

Lehden ensimmäisen numeron etusivu.
Biblioteka dlja tštenija (ven. Библиоте́ка для чте́ния, ”Lukukirjasto”) oli Pietarissa vuosina 1834–1865 ilmestynyt aikakauslehti.
Kerran kuukaudessa ilmestynyt Biblioteka dlja tštenija oli Venäjän ensimmäinen ”paksu” kirjallisuuslehti. Kirjakauppias Aleksandr Smirdinin julkaisema lehti oli suunnattu etupäässä maaseudun lukijakunnalle. Sen ensimmäinen toimittaja oli Osip Senkovski (vuoteen 1836 saakka yhdessä Nikolai Gretšin kanssa).
Biblioteka dlja tštenija oli 1830-luvulla hyvin suosittu, ja sen painos ylsi 7 000 kappaleeseen. Lehdessä julkaistiin muun muassa Aleksandr Puškinin, Mihail Lermontovin ja Aleksandr Bestuževin teoksia sekä ulkomaista käännöskirjallisuutta. Vuodesta 1836 lähtien se kiisteli Sovremennikin kanssa vastustaen Vissarion Belinskiä ja luonnonmukaista koulukuntaa. Vuodesta 1849 toimittajana työskenteli Albert Startševski, vuodesta 1856 Aleksandr Družinin, vuodesta 1860 Aleksei Pisemski ja vuodesta 1863 Pjotr Boborykin. 1850- ja 1860-luvuilla lehdessä julkaistiin muun muassa eräitä Leo Tolstoin, Aleksandr Ostrovskin ja Ivan Gontšarovin teoksia. Se sisälsi myös artikkeleita tieteestä ja taiteesta.
Pesäpallon SM-sarja 1938

Pesäpallon Suursarja 1938 oli SM-sarjan 17. kausi. Helsingin Pallonlyöjät voitti mestaruuden. Putoamisesta käytiin molemmissa lohkoissa kireä kamppailu. Viipurilaisen pesäpalloilun lippulaiva, VPL putosi sarjasta ja samalla seura lopetti pesäpallotoimintansa jättäen osallistumatta 1939 Välisarjaan.
Suursarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | KV | KI | EK | MKV | VPL | PTU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuusankosken Veto | 10 | 7 | 1 | 2 | 76-29 | 15 |  | 6-3 | 5-3 | 12-1 | 9-2 | 8-2 |
| Kotkan Into | 10 | 6 | 2 | 2 | 58-42 | 14 | 5-4 |  | 3-3 | 6-4 | 2-1 | 7-1 |
| Enson Kisailijat | 10 | 6 | 1 | 3 | 67-43 | 13 | 6-2 | 4-5 |  | 12-5 | 5-6 | 10-3 |
| Myllykosken Kilpaveikot | 10 | 4 | 0 | 6 | 49-69 | 8 | 3-11 | 10-9 | 2-3 |  | 6-3 | 9-6 |
| Viipurin Pallonlyöjät | 10 | 3 | 2 | 5 | 51-59 | 8 | 2-2 | 6-6 | 11-13 | 5-4 |  | 13-8 |
| Pankakoski | 10 | 1 | 0 | 9 | 32-91 | 2 | 2-17 | 3-12 | 1-8 | 2-5 | 4-2 |  |
Suursarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | HPL | PT | KP | LP | KH | Vsk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Pallonlyöjät | 10 | 8 | 0 | 2 | 56-23 | 16 |  | 3-0 | 6-4 | 7-2 | 10-1 | 5-2 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 10 | 4 | 2 | 4 | 53-43 | 10 | 5-4 |  | 4-11 | 7-1 | 12-2 | 5-5 |
| Keravan KooPee | 10 | 5 | 0 | 5 | 64-69 | 10 | 3-8 | 6-15 |  | 5-1 | 6-12 | 12-5 |
| Loimaan Palloilijat | 10 | 4 | 1 | 5 | 34-41 | 9 | 3-1 | 7-2 | 3-4 |  | 3-2 | 4-1 |
| Katajanokan Haukat | 10 | 4 | 1 | 5 | 52-63 | 9 | 1-6 | 3-2 | 8-4 | 6-6 |  | 12-3 |
| Vimpelin sk | 10 | 2 | 2 | 6 | 43-63 | 6 | 2-6 | 1-1 | 7-9 | 6-4 | 11-5 |  |
Sarjasta putosivat Viipurin Pallonlyöjät, Pankakoski, Katajanokan Haukat ja Vimpelin suojeluskunta. Vasta perustetun Välisarjan kautta Suursarjaan nousivat Tampereen Poliisi-Urheilijat, Viipurin Kisa-Veikot, Toijalan Pallo-Veikot ja Haminan Palloilijat.
Loppuottelu

| Helsingin Pallonlyöjät – Kuusankosken Veto  |
| --- | --- | --- | --- |
| 18.9. Helsinki | HPL | KV | 10-3 |
| 25.9. Kuusankoski | KV | HPL | 5-1 |
Helsingin Pallonlyöjät voitti Suomen mestaruuden yhteistuloksella 11-8
Mestarijoukkue

Ensio Vuorinen
Osmo Kivi
Ville Eskelinen
Onni Vainio
Eero Haukiala
Martti Lentilä
Sakari Vuorisalo
Gustaf Hartala
Olavi Helo
Kaarle Pentti
Neramo
A. Heikkilä
Linkomo
Aalto
Hopeajoukkue

Kalervo Markkanen
Osmo Leino
Lasse Nyman
Leo Hannula
Eero Häkkinen
Yrjö Perinne
Ahti Hakalainen
Ossi Leino
Toivo Jokinen
Naisten SM

Naiset pelasivat mestaruudesta pudotuspelein, kunnes jäljellä oli kolme joukkuetta, jotka kokoontuivat lopputurnaukseen Lahteen.
Haukkojen joukkue: Kaarina Koskinen, 
Suoma Kutila, 
Liisa Tiusanen, 
Henny Sund, 
Helga Vento (Pyykölä), 
Ann-Mari Sundström, 
Armi Heimo (Tamminen), 
Ilmi Salminen (Kalso), 
Greta Westerling.
Opko

| Suomen Evankelisluterilainen Opiskelija- ja Koululaislähetys> Finlands Evangelisk-lutherska Student- och Skolungdomsmission |
| --- | --- |

Perustettu:  1945
Tyyppi:  herätysliike
Toimiala:  evankelikalismi (Viides herätysliike)
Päämaja:  Hämeentie 155 A 9 00560 Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Pääsihteeri:  Jussi Miettinen
Puheenjohtaja:  Mika Tuovinen
Kattojärjestö:  IFES
Jäsenlehti:  Arkki
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
OPKO eli Suomen Evankelisluterilainen Opiskelija- ja Koululaislähetys ry (ruots. Finlands Evangelisk-lutherska Student- och Skolungdomsmission, FSSM) on Suomessa toimiva kristillinen opiskelijajärjestö. OPKO järjestää opiskelija- ja nuortentoimintaa 10 kaupungissa. Ruotsinkielistä toimintaa on Helsingissä, Turussa, Vaasassa, Pietarsaaressa ja Maarianhaminassa.
Suomen OPKO kuuluu kansainvälisesti toimivaan kristilliseen opiskelijaliikkeeseen (International Fellowship of Evangelical Students). Suomen OPKO on myös Suomen Evankelisen Allianssin yhteisöjäsen.
OPKO toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä, mutta se on hallinnollisesti itsenäinen. Periaateohjelmansa mukaan OPKO sitoutuu Raamattuun ja luterilaiseen tunnustukseen ja tekee yhteistyötä paikallisseurakuntien sekä muiden luterilaisten järjestöjen kanssa.
Historia

OPKO perustettiin vuonna 1964 nimellä Ylioppilaslähetys ja kuuluu ns. viidenteen herätysliikkeeseen. Tapahtumapaikkoina olivat Suomen Raamattuopisto ja Kansan Raamattuseura. Ylioppilaslähetys korosti sisä- ja ulkolähetyksen tärkeyttä ja kritisoi muun muassa Suomen luterilaisen kirkon maallistumista.
Oppi

OPKO kuuluu Suomen luterilaisen kirkon piiriin. Oppiperustana on sitoutuminen Raamattuun ja luterilaiseen tunnustukseen. Toiminnan pääpainopisteet ovat luterilainen raamattuopetus, yhteyden rakentaminen sekä tavoittava työ kotimaassa ja ulkomailla.
OPKOn toiminta-ajatus on: “Tehdä Kristus tunnetuksi opiskelijoiden ja koululaisten maailmassa ja kutsua nuoria kokonaisvaltaisesti seuraamaan Häntä kaikkeen maailmaan.”
Toiminta

OPKOn työn keskiössä on Raamatun opettaminen ja kannustaminen Jumala-suhteen syventämiseen ja lähetyskäskyn toteuttamiseen omassa elämässä.
Toiminta > Opiskelijat ja nuoret aikuiset

OPKO järjestää paikallisyhdistyksissä opiskelijailtoja, pienryhmiä ja raamattupiirejä. Viikko-ohjelmaan voi myös lukeutua muunlaista toimintaa, kuten sählyvuoroja tai elokuvailtoja. Tarjonta vaihtelee paikkakunnittain.
Disciple-konferenssi on vuosittain järjestettävä viikonlopun tapahtuma Helsingissä, jossa keskitytään opetuslapsi-teeman ympärille.
OPKOn kautta on myös mahdollista osallistua yleensä ulkomaille suuntautuviin aktioihin eli lyhytaikaisiin lähetystyöprojekteihin tai lähetyskoulutuksiin.
Toiminta > Nuoret

Säännöllistä nuortenilta- tai pienryhmätoimintaa järjestetään Helsingissä, Mikkelissä, Lahdessa, Oulussa ja Kuopiossa. Osa toiminnasta järjestetään yhteistyössä muiden kristillisten järjestöjen kanssa. OPKO ei järjestä omia rippileirejä, mutta osallistuu joidenkin leirien, kuten Alppiriparin, toteutukseen.
Toiminta > Varhaisnuoret ja koululaistyö

Varhaisnuorille OPKO järjestää vuosittain useita toiminnallisia viikonlopputapahtuma, niin sanottuja Action-päiviä sekä muutamia suurempia raamattu- ja lähetysleirejä. OPKOn koululaistyöntekijät voi kutsua uskonnontunnille pitämään raamattuaiheisen oppitunnin.
Toiminta > Muu toiminta

Veritas Forum -luennot ovat yliopistokampuksilla ja oppilaitoksissa pidettäviä keskustelutilaisuuksia. Veritas Forum -iltaan kutsutaan yleensä kaksi alansa asiantuntijaa käsittelemään ja argumentoimaan valittua aihetta omista näkökulmistaan. Aiheena on joku ajankohtainen tai ajaton kysymys, jonka tulkintaan arvot ja maailmankatsomus vaikuttavat. Suomen Veritas Forum -työtä koordinoi OPKO.
ReStart-tapahtumaa järjestettiin syksyisin vuosina 2012–2018 Kuopiossa, ja OPKO oli yksi tapahtuman järjestäjätahoista. ReStart oli ilmainen ja ikärajaton minifestari, jossa bändien lisäksi on myös toiminnallista sisältöä. Tapahtuma perustettiin Älä pelkää -tapahtumien pohjalta, joita järjestettiin vuosina 2005−2011.
Organisaatio > Leirikeskus Enä-Seppä

Suurin osa OPKOn leireistä ja viikonlopputapahtumista järjestetään Vihdin Ojakkalassa sijaitsevassa OPKOn omistamassa leirikeskus Enä-Sepässä.
Organisaatio > Kansainvälinen toiminta

Kansainvälisellä tasolla OPKO kuuluu maailmanlaajuiseen IFES-järjestöön (International Fellowship of Evangelical Students). OPKOlla ei ole omia lähetystyöntekijöitä, mutta se pitää toiminnassaan ulkolähetystä aktiivisesti esillä ja toimii yhteistyössä muiden lähetysjärjestöjen kanssa. OPKOn kautta on myös mahdollisuus osallistua aktioihin ja lähetyskoulutuksiin.
Organisaatio > Paikallisyhdistykset

| Paikallisyhdistys | Perustettu | Kieli |
| --- | --- | --- |
| Helsinki | 1964 | suomi |
|  | 1969 | ruotsi |
| Joensuu | 1973 | suomi |
| Jyväskylä | 1969 | suomi |
| Kajaani | 1975 | suomi |
| Kuopio | 1974 | suomi |
| Lahti | - | suomi |
| Oulu | 1968 | suomi |
| Pieksämäki | 1990 | suomi |
| Pori | 1975 | suomi |
| Savonlinna | 1971 | suomi |
| Tampere | 1973 | suomi |
| Turku | 1965 | suomi |
|  | 1977 | ruotsi |
| Vaasa | 1980 | ruotsi |
Media

Arkki on OPKOn tiedotus- ja jäsenlehti. Arkki ilmestyy neljästi vuodessa. Lisäksi paikallisyhdistyksillä on omia jäsenlehtiään. OPKO osallistuu myös muiden lehtien, kuten nuorten Nuotta-lehden ja opiskelijoiden VIP-lehden julkaisemiseen. Viidennen herätysliikkeen laulukirja Viisikielinen julkaistiin helmikuussa 2014 ja OPKO on yksi sen julkaisijoista. Keväällä 2014 OPKO suomensi ja julkaisi Uncover-raamattupiirimateriaalin.
Hallinto ja talous > Pääsihteerit

| Nimi | Vuodet | Toiminta OPKO:n jälkeen |
| --- | --- | --- |
| Juhani Lindgren | 1964–1968 | Lähetysyhdistys Kylväjän lähetysjohtaja |
| Raimo Mäkelä | 1968–1980 | Suomen Raamattuopiston Säätiön toiminnanjohtaja |
| Pekka Jokiranta | 1980–1987 | Kansanlähetyksen kotimaan työn johtaja |
| Timo Junkkaala | 1987–1993 | Raamattuopiston rehtori ja Diakin Kauniaisten yksikön johtaja, 2005 alkaen Säätiön toiminnanjohtaja |
| Timo Keskitalo | 1993–2000 | Helsingin Kansainvälisen seurakunnan pastori |
| Lars Pajuniemi | 2000–2001 | Kansanlähetyksen nuorisotiimilinjan vastaava |
| Lauri Seppänen | 2001–2007 | Uskonnonopettaja, vuodesta 2012 alkaen Tuusulan seurakunnan kappalainen |
| Jussi Miettinen | 2008– |  |
Hallinto ja talous > Rahoitus

| Rahoituksen lähde | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 83 000 € | 80 000 € | 77 000 € | 74 800 € | 69 300 € | 70 000 € | 73 000 € |
Aiheesta muualla

OPKOn kotisivu
Ruttureppu-toiminta (Arkistoitu – Internet Archive)
Veritas Forum
IFES - International Fellowship of Evangelical Students
Leiri- ja kurssikeskus Enä-Seppä
Blomqvist-Nyberg

Blomqvist-Nyberg-lentokone
Blomqvist-Nyberg oli ensimmäinen Suomessa rakennettu harrasterakenteinen lentokone. Vuosina 1925–1926 rakennettu kone oli kaksipaikkainen, ylätasoinen nestejäähdytetyllä rivimoottorilla varustettu yleisilmailukone. Sen lentonopeus oli noin 160 km/h.
Emil Nyberg kiinnostui Santahaminassa vuonna 1918 mekaanikkona toimiessaan lentokoneista ja sai Atle Blomqvistin avukseen. Yhdessä he alkoivat vuonna 1925 suunnitella ja rakentaa lentokonetta Sääksmäessä.
220-hevosvoimaisen Hispano-Suiza-moottorin hankinta oli suunnittelun lähtökohta. Rakentamiseen haettiin lupaa viranomaisilta Helsingistä, tuolloin ohje oli rakentaa kone ja lentää se rekisteröintiä varten Helsinkiin. Lujuuslaskuja yms. ei juuri tehty. Mitoitus oli konservatiivista, esimerkiksi siipisalko umpikoolinkia ja siipien muotolevyt suhteellisen paksua vaneria.
Rakentaminen kesti vain kolme kuukautta. Ensin koneella tehtiin lumelta rullauskokeita, mutta ilmaan noustuaan kone vaurioitui laskussa.
Ilmavoimat kutsui suunnittelijat Uttiin lentokoulutukseen. Keväällä 1926 konetta lähdettiin lentämään Helsinkiin. Hämeenlinnan kohdalla jäähdyttäjä alkoi vuotaa moottorin tärinöiden vuoksi. Se korjattiin ja pakkolaskun telinevaurio. Tikkurilan kohdalla koneesta tuli öljynsekaista vettä ulos ja pakkolasku johti koneen tuhoon. Konetta ei korjattu. Myöhemmin kone entisöitiin ja se on esillä Suomen ilmailumuseossa.
Aiheesta muualla

Omatekoisella lentokoneella Sääksmäeltä Tikkurilaan maaliskuun 13, Suomen Kuvalehti, 07.05.1927, nro 19, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Bo-Jungar Wikgren

Bo-Jungar Paul Wikgren (s. 28. helmikuuta 1927 Karjaa – 30. tammikuuta 2013) oli suomalainen eläintieteilijä. Hän oli Åbo Akademin yleisbiologian apulaisprofessori vuodesta 1957 ja professori 1967–1990, ja hänen tutkimuskohteensa olivat erityisesti heisimadot. Jäätyään eläkkeelle hän työskenteli tieteenhistorian parissa ja julkaisi teoksen Biologins historia. Allmänt och i Finland (1996).
Bo (koira)

Virallinen potrettikuva koirasta.
Bo (9. lokakuuta 2008 - 8. toukokuuta 2021) oli Yhdysvaltain 44. presidentin Barack Obaman ja hänen perheensä koira. Bo oli kastroitu urospuolinen portugalinvesikoira. Bo oli peräisin Texasista ja koira oli lahja senaattori Edward Kennedyltä. 4 vuotta Bon jälkeen valkoiseen taloon hankittiin toinen samaa rotua oleva koira nimeltään Sunny.
Perälampi (Mäntyharju)

| Perälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°30′50″N, 26°55′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Kivilampeen 
Järvinumero:  14.976.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,1 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,555 km  
Pinta-ala:  2,002 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPerälampi 
Perälampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Mynttilän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 230 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ruotimonojan valuma-alueeseen (14.976) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,1 metriä mpy.
Pesäpallon SM-sarja 1939

Pesäpallon Suursarja 1939 oli 18. SM-sarjan kausi. Nousijajoukkueiden välisessä finaalissa Haminan Palloilijat voitti mestaruuden. Kolmas nousija, Tampere, jakoi kolmannen sijan Kuusankosken kanssa, joten vallanvaihdos oli täydellinen. Hallitseva mestari HPL säilyi vaivoin sarjassa.
Suursarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | HP | KV | EK | VKV | MKV | KI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Haminan Palloilijat | 10 | 9 | 0 | 1 | 92-21 | 18 |  | 2-4 | 2-1 | 9-3 | 16-1 | 21-0 |
| Kuusankosken Veto | 10 | 8 | 0 | 2 | 83-44 | 16 | 1-7 |  | 6-4 | 5-0 | 7-0 | 19-1 |
| Enson Kisailijat | 10 | 5 | 0 | 5 | 72-57 | 10 | 6-10 | 11-7 |  | 5-1 | 13-9 | 19-0 |
| Viipurin Kisa-Veikot | 10 | 4 | 0 | 6 | 51-45 | 8 | 3-7 | 5-10 | 6-1 |  | 12-5 | 13-0 |
| Myllykosken Kilpa-Veikot | 10 | 2 | 0 | 8 | 50-95 | 4 | 2-8 | 11-18 | 9-10 | 3-2 |  | 5-1 |
| Kotkan Into | 10 | 2 | 0 | 8 | 20-106 | 4 | 0-10 | 3-6 | 7-2 | 0-6 | 8-5 |  |
Suursarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | TPV | TPU | LP | HPL | KP | PT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toijalan Pallo-Veikot | 10 | 7 | 0 | 3 | 91-49 | 14 |  | 8-2 | 11-1 | 1-3 | 8-6 | 18-12 |
| Tampereen Poliisit | 10 | 6 | 1 | 3 | 86-65 | 13 | 9-8 |  | 2-11 | 12-6 | 9-5 | 21-4 |
| Loimaan Palloilijat | 10 | 5 | 1 | 4 | 53-53 | 11 | 1-4 | 7-7 |  | 7-4 | 11-6 | 4-1 |
| Helsingin Pallonlyöjät | 10 | 5 | 0 | 5 | 53-63 | 10 | 6-10 | 7-14 | 2-0 |  | 4-1 | 9-4 |
| Keravan KooPee | 10 | 4 | 0 | 6 | 49-56 | 8 | 3-0 | 5-4 | 5-9 | 5-7 |  | 9-2 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 10 | 2 | 0 | 8 | 55-101 | 4 | 6-23 | 4-6 | 11-2 | 9-5 | 2-4 |  |
Sarjasta putosivat Myllykoski, Kotka, Kerava ja Pallo-Toverit. Riihimäen Pallonlyöjät (Välisarjan mestari), Jyväskylän Kiri, Kouvolan Pallonlyöjät ja Vimpelin suojeluskunta nousivat tilalle.
Loppuottelu

| Haminan Palloilijat – Toijalan Pallo-Veikot  |
| --- | --- | --- | --- |
| 17.9. Hamina | HP | TPV | 13-6 |
| 8.10. Toijala | TPV | HP | 14-10 |
Haminan Palloilijat voitti Suomen mestaruuden yhteistuloksella 23-20
Mestarijoukkue

Eero Salisma
Heikki Korttila
Olavi Paavola
Mauri Mäkelä
Onni Paavola
Oiva Paavola
Sakari Mäkelä
Lauri Toikka
Olli Saressalo
Martti Tilli
Tuure Salokangas
Hopeajoukkue

Matti Rauko
Paavo Rekula
E. Ylätalo
Mikko Pennanen
Osmo Uotila
Ilmari Saunamäki
Uolevi Korkeamäki
Jussi Kallio
Kauko Salo
Kai Kotikoski
Pentti Kämäräinen
Matti Pennanen
Mauri Kallio
Naisten SM

Myös naisten puolella Haminan Palloilijat selvisi loppuotteluun. Puolustava mestari Katajanokan Haukat kävi kuitenkin vierasvoiton juoksuin 0-3 ja voitti toisen mestaruutensa.
Haukat: Suoma Kutila,
Liisa Tiusanen,
Irma Virtanen,
Henny Sund,
Helga Vento,
Ann-Mari Sundström,
Armi Heimo,
Ilmi Salminen,
Greta Westerling,
Märtha Westerling.
Blomstedt (suku)

Lukkari Aaron Emmanuel Blomstedt (1805–1879).
Blomstedt ['blumstet] on suomalainen kulttuuri- ja sivistyssuku. Samannimisiä sukuja ja henkilöitä on Suomessa tosin muitakin.
Suvun varhaisin tunnettu kantaisä oli Lappeenrannassa syntynyt varakorpraali Mikkel Mikkelinpoika Snäll (n. 1695–1758), jonka jälkeläiset asuivat usean polven ajan Kuorevedellä. Nimeä Blomstedt käytti ensimmäisenä hänen pojanpojanpoikansa Emanuel, joka oli Kuoreveden pitäjänräätäli. Hänen poikansa, Jalasjärven lukkari Aaron Emanuel Blomstedtin (1805–1879) lapsista alkaen suku nousi sivistyspiireihin. Suku on pääosin suomenkielinen, ja osa on suomentanut nimensä muotoon Jalas.