stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ViO
Kappaleet

MeitsiOn – 3.10
Cheek – 3.48
150 – 3.48 (feat. Turisti)
Sateeseen – 3.02
Kirous(GWTB) – 4.10
Siunaus – 3.19
Testi – 3.43
alienbaby – 3.36 (feat. pehmoaino)
EriMinä – 3.48
Kuolematon – 3.49 (feat. Jami Faltin)
Y**** – 2.12
Jäässä – 2.41
NiinPaljon – 3.18
Huayra (I Made It) – 3.38
Arvostelut

Klangi:
Rumba: 7,8/10
Intian geologia

Kartta suurimmista litosfäärilaatoista. Himalaja sijaitsee Intian ja Euraasian laattojen rajalla.
Intian geologia käsittää Intian  kallioperään, maaperään ja niihin kätkeytyviin luonnonvaroihin liittyviä seikkoja.
Maastonmuodot

Intian pohjoisosaa hallitsee Himalajan vuoristo, joka on maailman korkein vuoristo. Sen yläosat ovat paikoin lumen ja jään peittämiä. Ladakhin alueella Pakistanin ja Kiinan rajalla on Karakorumin vuoristo. Vuoristoinen alue laskeutuu etelässä Punjabin tasangolle saakka. Maan itäosassa sijaitsevat Pohjois-Assamin ja Meghalayan ylängöt. Meghalayan ylängön ja Himalajan välissä on Brahmaputran laakso. Pohjoisessa sijaitsevien vuoristojen eteläpuolella sijaitsee tasankoalueita, joita ovat läntinen Intian valtameren rannikon tasanko ja Gangesin tasanko. Maan luoteisosassa on Tharin autiomaa, missä Rajasthanin alueella on laajalti hiekkadyynejä. Khambhatin lahdelta itään sijaitsevat Vindhyan vuoret, niiden pohjoispuolella on Indo-Gangesin tasanko ja niiden eteläpuolella on Deccanin ylänkö. Indo-Gangesin tasanko kaartuu Indusjoen juoksulla pohjoiseen ja kääntyy myöhemmin kohti itää ja Brahmaputran ja Gangesin suistoja. Deccanin tasanko käsittää suuren osan Intian eteläosasta. Intian länsiosassa sijaitsee 1600 km pitkä Länsi-Ghattien vuoristo. Tämä vuoristo on keskimäärin 900 metriä korkea. Intian itäosassa sijaitsevat Itä-Ghattien vuorsto. Vuoriston varrella on Andhra Pradeshin maakunta, missä on useita luolastoja.
Laattatektoniikka

Yli 140 miljoonaa vuotta sitten Intia oli osa eteläisen pallonpuoliskon Gondwana-mannerta. Noin 120 miljoonaa vuotta sitten se alkoi liikkua kohti pohjoista viiden senttimetrin vuosivauhtia. 80 miljoonaa vuotta sitten vauhti kiihtyi ennennäkömättömään 15 senttimetrin vuosivauhtiin. Syynä oli ilmeisesti kahden samansuuntaisen samanaikaisen subduktiovyöhykkeen aiheuttama imu. Intian laatta törmäsi Euraasian laattaan, ja rajalle nousi Himalajan vuoristo.
Kallioperä ja maaperä

Suurimman osan Intian niemimaasta muodostaa Intian kilpi. Sen gneissit ja liuskeet ovat maan vanhimpia kivilajeja, noin neljän miljardin vuoden takaa.
Taloudellisesti merkittävin alue on Dharwarin järjestelmä Karnatakassa. Se koostuu metamorfisista kivistä 1-4 miljardin vuoden takaa, ja Intian merkittävimmät malmivarat ovat sen alueella.
Puranan järjestelmässä on sedimenttikiviä, joita käytetään teollisuusmineraalien raaka-aineina. Paleotsooisen ajan kiviä, joissa on paljon fossiileita, löytyy vain niemimaan pohjoispuolelta: Gangesin tasangolta ja Himalajan seudulta.
Kivihiilikaudella muodostui kalkkikiveä, saviliusketta ja kvartsiittia. Intian kivihiilivarat ovat muodostuneet vasta Gondwanajärjestelmässä, ja siksi niiden hiilipitoisuus on pieni.
Liitukauden lopulla tapahtuneet Deccanin laavapurkaukset levittivät laavaa laajoille alueille Deccanin ylängöllä.
Himalaja poimuttui ja Intia sai nykyiset maastonmuotonsa tertiäärikaudella, noin 60-7 miljoonaa vuotta sitten.
Indo-Gangesin tasangolla on kvartäärikaudesta alkaen kerääntynyttä alluviaalia eli virtaavan veden kuljettamaa ja kasaamaa sedimenttiä.
Maanjäristykset

Intiassa on sattunut monia tuhooisia maanjäristyksiä. Huhtikuussa 1905 Himachal Pradeshissa tapahtuneessa järistyksessä kuoli noin 19 000 ihmistä.  Vuonna 1993 Maharashtran ja Andhra Pradeshin järistyksessä kuoli yli  30 000. Gujaratin maanjäristys vuonna 2001 surmasi ainakin 20 000, vahingiotti yli 150 000 ihmistä ja jätti sadattuhannet kodittomiksi.
Kaivannaiset

Intiassa on merkittävät kivihiilivarat. Öljyäkin on, mutta vähän. Maalla on myös uraania, rautaa, bauksiittia ja jonkun verran kuparia. Kultaa on kaivettu aikaisemmin, mutta malmiot alkavat ehtyä. Intiasta on löydetty myös timantteja, rubiineita ja safiireja.
Intia on maailman suurin suorapelkistetyn raudan (DRI) tuottaja, toiseksi suurin raakateräksen tuottaja ja neljänneksi suurin rautamalmin tuottaja.
Intian kronostratigrafinen jako.



  Alluviaalit
  Tertiäärikaudelta
  Deccan (vulkaanista)
  Gondwana ja Vindhy
  Prekambriset
Voikko (ohjelmisto)

| Voikko |
| --- | --- |
 Voikko Firefoxissa (ennen kaikkea -sanat kirjoitettu yhteen, kuvassa ehdotukset)
Kehittäjä:  Harri Pitkänen
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  13. elokuuta 2008
Vakaa versio:  3.7.1 / 24. syyskuuta 2014
Kehitystilanne:  aktiivinen
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  oikoluku
Käyttökielet:  suomi
Alusta:  FreeBSD, Linux, OS X, Windows
Lisenssi:  GPL
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Voikko on pääosin Harri Pitkäsen ohjelmoima vapaa suomen kielen oikoluku- ja tavutusohjelmisto, joka pohjautuu Hannu Väisäsen Malaga-kuvauskielellä kirjoittamaan sananmuodostussäännöstöön. Projekti juontaa juurensa Pitkäsen Soikon ja Hunspellin parissa tekemään työhön, mutta ei perustu niihin. Voikko on GPL-lisensoitu. Pitkänen ohjelmoi Voikon ensimmäisen julkaistun version pitkälti Suomen open source -keskuksen, COSSin Kesäkoodi 2006 -projektin kesäohjelmoijana.
Voikosta on saatavana myös murreversio.
Aiheesta muualla

Kotisivu (englanniksi, suomeksi)
Kesäkoodi 2006 -blogi (englanniksi)
Kesäkoodi 2006 -finalistiesittelyt (suomeksi)
Suomen kielen oikoluku -lisäosa Firefoxille ja Thunderbirdille (suomeksi)
Voikkaan palo 1933

Voikkaan palo 1933 syttyi 9. heinäkuuta 1933. Palossa tuhoutui koko silloinen Voikkaan taajaman keskusta-alue.
Palo sai alkunsa helteisenä sunnuntain keskipäivänä kello 12.25 aikaan kun leipuri Ikäheimosen talon savupiipusta lentänyt kipinä sytytti naapurissa olleen V. Sillgrenin talon ulkorakennuksen katon. Kolme tuntia kestänyt palo tuhosi 103 rakennusta, joista 41 oli liikerakennuksia. Yli 300 ihmistä menetti asuntonsa mutta kuolonuhreja ei tullut. Paloa sammuttamassa oli yli 1 000 miestä.
Palon seurauksena suuri osa Voikkaan keskustan vanhemmasta rakennuskannasta on peräisin vuosien 1933 ja 1939 väliltä.
Aiheesta muualla

Kauhunpäivä Voikaala. Neljättäkymmentä taloa paloi siellä eilen, ulkorakennuksineen n. 100 rakennusta, Helsingin Sanomat, 10.07.1933, nro 180, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1930

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1930 järjestettiin 19.–20. heinäkuuta Viipurissa Papulan kentällä.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 43,8 | Urpo Vahtera | Erkki Koponen | Väinö Mattila | Unto Salminen |
| 2. | Helsingin IFK | 44,4 | Leo Haupt | Bengt Sjöstedt | Erik Wilén | Erik Åström |
| 3. | Helsingin Toverit | 44,7 | A. Kuula | Toivo Reingoldt | Kallio Kotkas | Lastikka |
4 × 400 m
| 1. | Helsingin IFK | 3.21,2 | Bengt Sjöstedt | Gösta Jansson | Erik Åström | Erik Wilén |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot I | 3.24,0 | Väinö Mattila | Harold Ekqvist | Niilo Mattila | Juho Huhta |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot II | 3.31,2 | Erkki Koponen | Antti Korhonen | Martti Jukola | Leo Helgas |
4 × 800 m
| 1. | Turun Urheiluliitto | 8.02,4 | Kaarlo Tuominen | Eero Pilpola | Arvo Lehtonen | Harri Larva |
| 2. | Helsingin IFK | 8.04,2 | Rolf Helling | Aarre Wickström | Paavo Mickelson | Gösta Jansson |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 8.08,8 | Pentti Aakkula | Juho Huhta | Harold Ekqvist | Leo Helgas |
4 × 1 500 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 16.22,3 | Svante Malmelin | Pentti Aakkula | Toivo Loukola | Leo Helgas |
| 2. | Jyväskylän Kisa-Toverit | 16.29,2 | Lasse Ylönen | Onni Koskinen | Martti Luomanen | Armas Kinnunen |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 16.36,3 | Eero Pilpola | Heikki Potila | Kaarlo Tuominen | Arvo Lehtonen |
Vilho Partanen

Vilho Eemeli Partanen (21. joulukuuta 1919 Kajaanin maalaiskunta – 22. lokakuuta 2004) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti Vihtavuoren Pamausta, ja oli pituudeltaan 158 cm.
Partanen sijoittui Brysselin EM-kilpailuissa 1950 maratonilla 12:nneksi ajalla 2.45.26. Hän saavutti maratonin Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa pronssia 1951.
Partanen voitti maratonin Suomen-mestaruuden Miehikkälässä 1950 ajalla 2.39.59. Hän saavutti samalla matkalla SM-hopeaa 1951 ja SM-pronssia 1949. Maastojuoksun pitkän matkan joukkuekilpailussa hän sai SM-hopeaa 1949.
Partanen juoksi maratonennätyksensä 2.31.00,2 Turussa lokakuussa 1952.
Partanen työskenteli happomiehenä ja asui Vihtavuoressa. Hän juoksenteli Vihtavuoressa vielä 1980-luvulla ja juoksumahdollisuuksien vähettyä ajeli pitkiä lenkkejä polkupyörällä. Harjoituksissa kerrotaan hänen käyttäneen juoksupohjana Vihtavuoren tehtaiden lähellä olevaa Sikosuota. Talvella piti juosta jopa junanradalla, jossa ei ollut niin paljon lunta. Kerran Mikko Hietanen harjoitteli kovassa pakkasessa yhdessä Partasen kanssa. He eivät kuulleet tavarajunan lähestyvän heitä takaapäin, koska molemmilla oli juostessaan kovan pakkasen takia karvahatut päässä ja korvat hyvin suojattuna. Mutta he huomasivat kuitenkin junan ja onnistuivat hyppäämään tavarajunan edestä pois viime hetkellä.
Vilho Paajanen

Vilho Olavi Paajanen (s. 11. heinäkuuta 1946 Parikkala) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti Vuoksenniskan Urheilijoita.
Aikuisten SM-kilpailuista Paajanen saavutti maratonilta kolme hopeaa vuosina 1972, 1973 ja 1979. Hän saavutti Pohjoismaiden mestaruuden maratonilla vuonna 1973 Kuortaneella. Lämpötila kilpailun aikana oli +29 °C. Paajanen saavutti kolme sotilaiden maailmanmestaruutta [lähde? ] ja sijoittui Bostonin maratonilla viidenneksi vuonna 1974.
Ennätyksikseen Paajanen juoksi 3 000 metrillä ajan 8.35,0 vuonna 1973, 5 000 metrillä ajan 14.29,8 vuonna 1978, 10 000 metrillä ajan 30.05,2 vuonna 1976 ja maratonilla ajan 2.15.42,8 vuonna 1973. Virallisiin kilpailuihin Paajanen ei ole osallistunut vuoden 1980 jälkeen, koska siirtyi ampumaurheiluun [lähde? ].
Vetelin Nuorisokuoro

Vetelin Nuorisokuoro on suomalainen kuoro, joka on levyttänyt hengellistä musiikkia.
Diskografia

Luoja taivaisten (1982)
Kristus valo valkeuden (1983)
Tulkoon joulu (2004)
Aiheesta muualla

Vetelin Nuorisokuoron esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Vetelin Poikakuoro

Vetelin Poikakuoro perustettiin 1985 johtajanaan Simo Kangas. Poikakuorossa  on 70 laulajaa Vetelistä ja ympäristöstä. Laulajat ovat jakautuneet tasaisesti kaikkiin ääniin. Ohjelmistossa on hengellisiä ja maallisia lauluja.
Diskografia

Joulukonsertti- 2005
Kukaan ei tiedä- 2002
Sinivalkoinen- 2001
Tuhansin kielin- 1997
Kuule kuin kellojen malmi- 1990
Vetelin Poikakuoro- 1989
Aiheesta muualla

Vetelin Poikakuoron kotisivut
Veturi (täsmennyssivu)

Veturi voi tarkoittaa:
veturi, junan vetämiseen tarkoitettu raideliikenneväline
veturi, ajoneuvoyhdistelmän vetoon tarkoitettu moottoroitu ajoneuvo
veturi, vanhahtava nimitys hiihtäjän perässään vetämälle isokokoiselle, kevytrakenteiselle leveäjalaksiselle kelkalle tai ahkiolle
veturi, jonkin hankkeen kannalta ratkaiseva tekijä, esimerkiksi kauppakeskuksen veturina voidaan pitää suurinta päivittäistavarakauppaa
Veturi, television lastenohjelma
Veturi, kauppakeskus Kouvolan Kuusankoskella.
Veturi, lehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Veturi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vilho Rantanen

Vilho Rantanen -nimisiä henkilöitä ovat:
Vilho Rantanen (1894–1947), jääkärilääkintäluutnantti
Vilho Rantanen (1899–1978), Suomen Vapaakirkon pastori ja saarnaaja, kirjailija
Vilho Rantanen (1902–1994), Uusi Aika -lehden päätoimittaja ja Porin kaupunginvaltuutettu
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vilho Rantanen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vinbarbitaali

| --- | --- |

Vinbarbitaali
Systemaattinen (IUPAC) nimi
5-etyyli-5-[(E)-pent-2-en-2-yyli]-1,3-diatsinaani-2,4,6-trioni
Tunnisteet
CAS-numero: 2430-49-1
ATC-koodi: N05CA09
PubChem CID: 5284636
Kemialliset tiedot
Kaava: C11H16N2O3 
Moolimassa: 224,256 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa:  ?
Vinbarbitaali on barbituraattijohdannainen lääkeaine. Sitä on käytetty unilääkkeenä, ja se kehitettiin vuonna 1939.
Vaikka vinbarbitaalin kemiallinen kaava on samanlainen kuin vinyylibitaalilla, sen molekyylirakenne on erilainen. Ne ovat siis isomeereja.[lähde? ]
Aiheesta muualla

PubChem: Vinbarbital (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Vinbarbital (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Barbituraatit
alfenaali
allobarbitaali
amobarbitaali
aprobarbitaali
barbeksakloni
barbitaali
barbitaalinatrium
bentsobarbitaali
bentsyylibutyylibarbitaali
brallobarbitaali
butabarbitaali
butalbitaali
etallobarbitaali
fenobarbitaali
fenobarbitaalinatrium
fetarbitaali
heksobarbitaali
heptabarbitaali
metarbitaali
metioturiaatti
metituraali
metoheksitaali
metyylifenobarbitaali
nealbarbitaali
pentobromitaali
pentobarbitaali
probarbitaali
proksibarbaali
reposaali
sekobarbitaali
sekbutabarbitaali
sigmodaali
syklobarbitaali
talbutaali
tetrabarbitaali
tialbarbitaali
tiamylaali
tiopentaali
tiosekonaali
tiotetrabarbitaali
vinbarbitaali
vinyylibitaali
Käännös suomeksi
Varjovaali

Varjovaali tai varjovaalit on vaali, joka järjestetään vaaleissa äänestämisen harjoittelemiseksi. Varjovaaleja järjestetään esimerkiksi kouluissa, tarkoituksena opettaa oppilaille, miten vaalit toimivat. Vaikka varjovaalien äänestysvaihtoehdot ovat usein samat kuin varsinaisissa vaaleissa, niiden tuloksella ei ole vaikutusta varsinaisten vaalien tulokseen.
Viktor Häggman

Kaarlo Viktor Häggman (20. helmikuuta 1900 Kokkola – 2. joulukuuta 1989) oli suomalainen näytelmäkirjailija joka käytti nimimerkkiä V. Hallame. Koulutukseltaan hän oli ekonomi, joka työskenteli muun muassa kirjanpitäjänä eri puolilla Suomea.
Näytelmiä

Nimimerkillä V. Hallame:
Todellinen kauppaneuvos : yksinäytöksinen huvinäytelmä. Seuranäytelmiä 423. Karisto 1936
Vantaanlaakson ostoskeskus

| Vantaanlaakson ostoskeskus |
| --- | --- |
 Vantaanlaakson ostoskeskus
Sijainti:  Naapurinkuja 2, 01670 Vantaa
Avattu:  1982
Arkkitehti:  Eero Kostiainen
Omistaja:  Vantaanlaakson Liiketalo Oy
Liikkeiden määrä:  6
Päävuokralaisia:  7
Kerrospinta-ala:  841,5 m²
Kerrosten määrä:  2
Vantaanlaakson ostoskeskus.
Vantaanlaakson ostoskeskus on Vantaanlaakson kaupunginosassa Vantaalla sijaitseva pieni kaksikerroksinen ostoskeskus. Eero Kostiaisen suunnittelema, vuonna 1982 valmistunut ostoskeskus edustaa tavanomaista 1980-luvun arkkitehtuuria. Alkuperäisiin palveluihin kuuluivat mm. postitoimisto ja kultasepän liike. Sittemmin palvelut ovat vaihtuneet tavanomaisempiin liikkeisiin. Nykyisin ostoskeskuksessa sijaitsee 6 liiketilaa, joissa toimii K-Market, parturi-kampaamo, pizzeria, Sähkö Pietikäinen Oy, mausteiden tukkukauppa ja Vantaanlaakson seurakuntatila.
Kunnoltaan ostoskeskus on todettu museoviraston vuoden 2008 selvityksessä hyvin säilyneeksi.
Aiheesta muualla

Aalto-yliopisto: Karitta Laitinen, Eija Huuhka - Vantaan ostoskeskukset
Varjovuoret

Varjovuoret (Ephel Dúath) ovat vuoristo J. R. R. Tolkienin kuvitteellisessa Keski-Maassa.
Varjovuoret ovat vuorijono Mordorin länsi- ja eteläpuolella. Niiden sindarinkielinen nimi Ephel Dúath tarkoittaa "tumman varjon ulompia aitoja". Varjovuoret kohtaavat Ered Lithuin Morannonissa (Mustalla Portilla), joten ne käytännössä sulkevat Mordorin sisäänsä kolmelta puolelta. Minas Morgulin kaupunki suojetaa sen suurinta laakso, jota kutsutaan myös "Nimettömäksi laaksoksi", joka sisältää kirotun joen Morgulduin.
Morgulduin pohjoisrannalta lähtevät osittain piilossa olevat portaat Cirith Ungolin huipulla olevaan torniin. Myös Durthangin linna sijaitsi Varjovuorilla.
Uinti olympialaisissa

Uinti on yksi olympialaisten alkuperäisistä urheilulajeista, se on ollut mukana kaikissa olympialaisissa vuodesta 1896 lähtien. Naiset kilpailivat uinnin olympiamitaleista ensimmäisen kerran vuoden 1912 kesäolympialaisissa.
Menestynein maa olympialaisten uinnissa on ylivoimaisesti Yhdysvallat. Olympialaisten uintia hallitsee kansainvälinen uimaliitto FINA.
Tapahtumat

* Vuoden 1904 kesäolympialaisten uinneissa matkat olivat 50, 100, 220, 440 ja 880 jaardia. Lisäksi kilpailtiin 1 mailin vapaauinnissa ja 4 × 50 jaardin vapaauintiviestissä.
Mitalitaulukko

| Mitalitaulukko> Sija | Mitalitaulukko> Maa | Mitalitaulukko> Kultaa | Mitalitaulukko> Hopeaa | Mitalitaulukko> Pronssia | Mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 230 | 164 | 126 | 520 |
| 2 |  Australia | 57 | 60 | 61 | 178 |
| 3 |  Itä-Saksa | 38 | 32 | 22 | 92 |
| 4 |  Unkari | 25 | 23 | 18 | 66 |
| 5 |  Japani | 20 | 24 | 29 | 73 |
| 6 |  Alankomaat | 19 | 18 | 19 | 56 |
| 7 |  Iso-Britannia | 15 | 22 | 30 | 67 |
| 8 |  Saksa | 13 | 18 | 28 | 59 |
| 9 |  Neuvostoliitto | 12 | 21 | 26 | 59 |
| 10 |  Kiina | 12 | 17 | 8 | 37 |
| 11 |  Ruotsi | 8 | 14 | 13 | 35 |
| 12 |  Ranska | 8 | 13 | 19 | 40 |
| 13 |  Kanada | 7 | 14 | 21 | 42 |
| 14 |  Etelä-Afrikka | 6 | 3 | 6 | 15 |
| 15 |  Yhdistynyt joukkue | 6 | 3 | 1 | 10 |
| 16 |  Venäjä | 5 | 7 | 7 | 19 |
| 17 |  Ukraina | 4 | 5 | 1 | 10 |
| 18 |  Italia | 4 | 4 | 9 | 17 |
| 19 |  Länsi-Saksa | 3 | 5 | 14 | 22 |
| 20 |  Romania | 3 | 2 | 4 | 9 |
| 21 |  Irlanti | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 22 |  Tanska | 2 | 5 | 5 | 12 |
| 23 |  Zimbabwe | 2 | 4 | 1 | 7 |
| 24 |  Australaasia | 2 | 3 | 3 | 8 |
| 25 |  Uusi-Seelanti | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 26 |  Tunisia | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 27 |  Itävalta | 1 | 6 | 4 | 11 |
| 28 |  Saksojen yhteisjoukkue | 1 | 5 | 6 | 12 |
| 29 |  Brasilia | 1 | 4 | 8 | 13 |
| 30 |  Kreikka | 1 | 3 | 32 | 36 |
| 31 |  Puola | 1 | 3 | 2 | 6 |
| 32 |  Etelä-Korea | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 33 |  Espanja | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 34 |  Belgia | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 34 |  Costa Rica | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 36 |  Argentiina | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 36 |  Bulgaria | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 37 |  Jugoslavia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 38 |  Meksiko | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 38 |  Suriname | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 40 |  Liettua | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 41 |  Slovakia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 41 |  Valko-Venäjä | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 43 |  Suomi | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 44 |  Kuuba | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 44 |  Norja | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 46 |  Kroatia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 46 |  Slovenia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 46 |  Serbia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 49 |  Filippiinit | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 50 |  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 50 |  Trinidad ja Tobago | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 50 |  Venezuela | 0 | 0 | 1 | 1 |
Päivitetty: 29.7.2016
Lähde:
Vantaanpuiston ostoskeskus

| Vantaanpuiston ostoskeskus |
| --- | --- |
 Vantaanpuiston ostoskeskus
Sijainti:  Vantaanrinne 14, Vantaanpuisto, Vantaa
Avattu:  1967
Arkkitehti:  Aarne Ervi
Omistaja:  Vantaanpuiston Liikekeskus Oy
Liikkeiden määrä:  15
Kerrospinta-ala:  1 457 m²
Kerrosten määrä:  1
Vantaanpuiston ostoskeskus on Piispankylässä Vantaanpuiston asuinalueella sijaitseva ostoskeskus.
Vantaanpuiston ostoskeskus ja tornitaloja.
Eräs Vantaanpuiston ostoskeskuksen sisäänkäynti.
Vantaanpuiston ostoskeskus on luokiteltu Vantaan ostariselvityksessä suojeltavien kohteiden joukkoon omintakeisen arkkitehtuurinsa vuoksi. Ostoskeskuksen rakennushistoriallinen arvoluokka on 2.
Ostoskeskuksessa toimintaansa ylläpitää muun muassa: R-kioski, kampaamo, lounaskahvila, akvaarioliike, eläinlääkäri ja kebabravintola. Ostoskeskuksella on myös oma taksitolppa.
Historia

Vantaanpuistolaiset saivat uusia palveluja vuonna 1967, kun Vantaanreitin ja Vantaanrinteen risteykseen valmistui Aarne Ervin suunnittelema ja Silta ja Sataman rakentama liikekeskus, jossa toimi toistakymmentä liikettä, kuten kampaamo, vaatekauppa, kukkakauppa, ompelimo, Rautakirjan kioski, Keskon elintarvikekauppa ja Kansallis-Osake-Pankki. Liikekeskuksessa aloitti toimintansa myös postikonttori Vantaa 2. Vuonna 1971 otettiin käyttöön postinumerot ja konttori sai postinumerokseen 01730. Vuonna 1975, muutama vuosi sen jälkeen kun Helsingin maalaiskunta muuttui Vantaaksi, konttorin nimeksi tuli Vantaa 73. Lisäksi liikekeskuksessa toimi HOK:n kangaskauppa ja baari.
Aiheesta muualla

Aalto-yliopisto: Karitta Laitinen, Eija Huuhka – Vantaan ostoskeskukset
Varese

| Varese |
| --- | --- |
 Piazza Monte Grappa
 lippu:  vaakuna
 Varese
 Koordinaatit: 45°49′00″N, 08°50′00″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Lombardia
Maakunta:  Varese
Hallinto:  
 – Pormestari:  Davide Galimberti
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  54,93 km²
Korkeus:  +382 m
Väkiluku (2015):  80 799
 – Väestötiheys:  1 471 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  21100
Suuntanumero(t):  0332
Rekisterikilpi:  VA
 
 www.comune.varese.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Varese on kaupunki Italian Lombardian alueella noin 55 kilometriä Milanosta pohjoiseen. Se on Varesen maakunnan pääkaupunki. Varesessa on arviolta 80 799 asukasta (vuonna 2015) ja kaupungin pinta-ala on 54,93 neliökilometriä.
Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu esimerkiksi Sacro Monte di Varese, joka on osa Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta ”Piemonten ja Lombardian pyhät vuoret”. Kaupungissa on lukuisia historiallisia huviloita, joista monet ovat avoinna yleisölle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varese Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (italiaksi)
Varesen maakunta
Agra | Albizzate | Angera | Arcisate | Arsago Seprio | Azzate | Azzio | Barasso | Bardello | Bedero Valcuvia | Besano | Besnate | Besozzo | Biandronno | Bisuschio | Bodio Lomnago | Brebbia | Bregano | Brenta | Brezzo di Bedero | Brinzio | Brissago-Valtravaglia | Brunello | Brusimpiano | Buguggiate | Busto Arsizio | Cadegliano-Viconago | Cadrezzate | Cairate | Cantello | Caravate | Cardano al Campo | Carnago | Caronno Pertusella | Caronno Varesino | Casale Litta | Casalzuigno | Casciago | Casorate Sempione | Cassano Magnago | Cassano Valcuvia | Castellanza | Castello Cabiaglio | Castelseprio | Castelveccana | Castiglione Olona | Castronno | Cavaria con Premezzo | Cazzago Brabbia | Cislago | Cittiglio | Clivio | Cocquio-Trevisago | Comabbio | Comerio | Cremenaga | Crosio della Valle | Cuasso al Monte | Cugliate-Fabiasco | Cunardo | Curiglia con Monteviasco | Cuveglio | Cuvio | Daverio | Dumenza | Duno | Fagnano Olona | Ferno | Ferrera di Varese | Gallarate | Galliate Lombardo | Gavirate | Gazzada Schianno | Gemonio | Gerenzano | Germignaga | Golasecca | Gorla Maggiore | Gorla Minore | Gornate-Olona | Grantola | Inarzo | Induno Olona | Ispra | Jerago con Orago | Lavena Ponte Tresa | Laveno-Mombello | Leggiuno | Lonate Ceppino | Lonate Pozzolo | Lozza | Luino | Luvinate | Maccagno con Pino e Veddasca | Malgesso | Malnate | Marchirolo | Marnate | Marzio | Masciago Primo | Mercallo | Mesenzana | Montegrino Valtravaglia | Monvalle | Morazzone | Mornago | Oggiona con Santo Stefano | Olgiate Olona | Origgio | Orino | Osmate | Porto Ceresio | Porto Valtravaglia | Rancio Valcuvia | Ranco | Saltrio | Samarate | Sangiano | Saronno | Sesto Calende | Solbiate Arno | Solbiate Olona | Somma Lombardo | Sumirago | Taino | Ternate | Tradate | Travedona Monate | Tronzano Lago Maggiore | Uboldo | Valganna | Varano Borghi | Varese | Vedano Olona | Venegono Inferiore | Venegono Superiore | Vergiate | Viggiù | Vizzola Ticino
Palazzo Estense, Varese