stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
451 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Ateenalainen Kimon solmi rauhan Spartan kanssa. Ateena kävi sotaa Persian kanssa.
Roomassa asetettiin toimikunta (Decemviri) laatimaan kaupungin ensimmäisen virallisen lakikokoelman (Kahdentoista taulun lait)
399 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku eaa. · 300-luku eaa. · 200-luku eaa.
Vuosikymmenet: 400-luku eaa. · 390-luku eaa. · 380-luku eaa. · 370-luku eaa. · 360-luku eaa. · 350-luku eaa. · 340-luku eaa. · 330-luku eaa. · 320-luku eaa. · 310-luku eaa. · 300-luku eaa. · 290-luku eaa.
Vuodet: 400 eaa. · 399 eaa. · 398 eaa. · 397 eaa. · 396 eaa. · 395 eaa. · 394 eaa. · 393 eaa. · 392 eaa. · 391 eaa. · 390 eaa. · 389 eaa. · 388 eaa. · 387 eaa. · 386 eaa. · 385 eaa. · 384 eaa. · 383 eaa. · 382 eaa. · 381 eaa. · 380 eaa. · 379 eaa. · 378 eaa. · 377 eaa. · 376 eaa. · 375 eaa. · 374 eaa. · 373 eaa. · 372 eaa. · 371 eaa. · 370 eaa. · 369 eaa. · 368 eaa. · 367 eaa. · 366 eaa. · 365 eaa. · 364 eaa. · 363 eaa. · 362 eaa. · 361 eaa. · 360 eaa. · 359 eaa. · 358 eaa. · 357 eaa. · 356 eaa. · 355 eaa. · 354 eaa. · 353 eaa. · 352 eaa. · 351 eaa. · 350 eaa. · 349 eaa. · 348 eaa. · 347 eaa. · 346 eaa. · 345 eaa. · 344 eaa. · 343 eaa. · 342 eaa. · 341 eaa. · 340 eaa. · 339 eaa. · 338 eaa. · 337 eaa. · 336 eaa. · 335 eaa. · 334 eaa. · 333 eaa. · 332 eaa. · 331 eaa. · 330 eaa. · 329 eaa. · 328 eaa. · 327 eaa. · 326 eaa. · 325 eaa. · 324 eaa. · 323 eaa. · 322 eaa. · 321 eaa. · 320 eaa. · 319 eaa. · 318 eaa. · 317 eaa. · 316 eaa. · 315 eaa. · 314 eaa. · 313 eaa. · 312 eaa. · 311 eaa. · 310 eaa. · 309 eaa. · 308 eaa. · 307 eaa. · 306 eaa. · 305 eaa. · 304 eaa. · 303 eaa. · 302 eaa. · 301 eaa. · 300 eaa. · 299 eaa.
Tapahtumia

Kreikkalainen filosofi Sokrates tuomitaan kuolemaan jumalanpilkasta ja nuorison turmelemisesta.
Agesilaos II:sta tulee Spartan kuningas.
Kuolleita

Sokrates, kreikkalainen filosofi, teloitettiin juottamalla myrkkyä.
Agis II, Spartan kuningas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 399 eaa. Wikimedia Commonsissa
4999 MPC

| 4999 MPC |
| --- | --- |
 1987 CJ 

Löytäminen
Löytäjät:  E. W. Elst
Löytöaika:  2. helmikuuta 1987
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,02 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,89 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,15 AU
Eksentrisyys:  0,042
Kiertoaika Auringon ympäri:  1916 päivää 5,25 vuotta
Inklinaatio:  10,47°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  11–24 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  12,0
4999 MPC on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi E. W. Elst vuonna 1987. Pikkuplaneetta sai nimensä Minor Planet Circulars-tiedejulkaisun mukaan, mutta nimi viittaa myös Minor Planet Centeriin. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1987 CJ. Koska MPC:n absoluuttinen magnitudi (H) on 12,0, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 11–24 kilometriä.
4-aminobifenyyli

| 4-aminobifenyyli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  4-fenyylianiliini
CAS-numero:  92-67-1
PubChem CID:  7102
SMILES:  C1=CC=C(C=C1)C2=CC=C(C=C2)N 
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C12H11N
Moolimassa:  169,218 g/mol
Sulamispiste:  53 °C
Kiehumispiste:  302 °C
Tiheys:  1,16 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,2 g/100ml (25 °C)
   
4-aminobifenyyli (C12H11N) on aromaattinen amiini. Aineen rakennekaava on C6H5-C6H4NH2. 4-aminobifenyylin leimahduspiste on 153 °C (c.c.) ja itsesyttymislämpötila 450 °C. Yhdistettä on käytetty väriaineteollisuudessa ja kumin hapettumisenestoaineena. Aineesta käytetään myös nimityksiä (1,1'-bifenyyli)-4-amiini, p-bifenyyliamiini, p-ksenyyliamiini ja 4-aminodifenyyli.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa 4-aminobifenyyli on väritöntä tai valkoista kiteistä ainetta. Ilma hapettaa yhdisteen, jolloin sen väri muuttuu punaiseksi. Aine liukenee vain niukasti veteen ja vesiliuokset ovat heikosti emäksisiä. 4-aminobifenyyli voi reagoida voimakkaasti hapettimien kanssa.
Käyttö

4-aminobifenyyliä on käytettä valmistettaessa synteettisiä atsoväriaineita, kumin hapettumisen ehkäisemiseksi ja analyyttisessä kemiassa sulfaatti-ionin osoittamiseen. Aineen karsinogeenisuuden paljastuttua yhdisteen käyttö muuhun kuin tutkimustarkoituksiin on kielletty useassa maassa muun muassa Suomessa.
Turvallisuus

4-Aminobifenyyli on ärsyttävä yhdiste ja aiheuttaa hengitettynä päänsärkyä. Yhdisteen on todettu aiheuttavan syöpäkasvaimia virtsarakkoon. 4-aminobifenyyliä on runsaasti tupakansavussa, mikä altistaa tupakoijat riskille sairastua virtsarakon syöpään. Ihmisen elimistö pyrkii vähentämään yhdisteen myrkyllisyyttä muodostamalla siitä metaboliittejä. Tärkeimmät reitit ovat hydroksylaatio, esteröityminen ja glukuronihappomolekyylin liittyminen eli glukuronidaatio. Aineesta voi muodostua nitreniumioni, joka on erittäin reaktiivinen ja voi sitoutua DNA:han aiheuttaen mutaatioita.
457 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Keski-Kreikassa alkaa sota. Doris ja Fokis sotivat ja Megara miehittää Nisaian sataman. Perikles käskee ateenalaisen sotajoukon Boiotiaan ja spartalaiset hyökkäävät sitä kohti Tanagrassa.
448 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Kalliaan rauha: Kallias sopi rauhasta Persian kanssa.
Ateena alkoi kehittää Deloksen meriliittoa yhä enemmän omaksi imperiumikseen: muut jäsenet joutuivat nyt maksamaan Ateenalle kiinteää rahaveroa. Ateena käytti varoja kuten halusi, esimerkiksi rakennushankkeisiinsa.
474 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Syrakusan tyranni Hieron I:n komentama sotajoukko kukisti etruskit.
5236 Yoko

| 5236 Yoko |
| --- | --- |
 1990 TG3 
Löytäminen
Löytäjät:  Y. Mizuno,  T. Furuta
Löytöaika:  10. lokakuuta 1990
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,33 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,07 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,59 AU
Eksentrisyys:  0,110
Kiertoaika Auringon ympäri:  1300 päivää  3,56 vuotta
Inklinaatio:  7,40°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  8,98 km
Pyörähdysaika:  2,77 h
Albedo:  0,138
5236 Yoko on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi, jonka löysivät Y. Mizuno ja T. Furuta vuonna 1990. Pikkuplaneetta sai nimensä Yoko Furutan mukaan, joka on löytäjistä jälkimmäisenä mainitun vaimo. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1990 TG3. Yokon läpimitta on 8,98 kilometriä ja pyörähdysaika noin 2,77 tuntia.
5731 Zeus

| 5731 Zeus |
| --- | --- |
 1988 VP4 
Löytäminen
Löytäjät:  C. S. Shoemaker
Löytöaika:  4. marraskuuta 1988
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,26 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  0,78 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,74 AU
Eksentrisyys:  0,654
Kiertoaika Auringon ympäri:  1243 päivää  3,40 vuotta
Inklinaatio:  11,44°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  2–4 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  15,7
5731 Zeus on Maan lähelle tuleva pikkuplaneetta, joka kuuluu Apollo-asteroideihin. Sen löysi C. S. Shoemaker vuonna 1988. Nimensä pikkuplaneetta sai kreikkalaisen mytologian Zeus-jumalan mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1988 VP4. Koska Zeuksen absoluuttinen magnitudi (H) on 15,8, sen läpimitta on todennäköisesti kahden ja neljän kilometrin välillä.
55 Pandora

| 55 Pandora |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  G. Searle
Löytöaika:  10. syyskuuta 1858
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,76 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,36 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,15 AU
Eksentrisyys:  0,143
Kiertoaika Auringon ympäri:  1674 päivää  4,58 vuotta
Inklinaatio:  7,19°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  67 km
Pyörähdysaika:  4,80 h
Albedo:  0,301
Asteroidiluokka:  M
55 Pandora on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi G. Searle vuonna 1858. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Pandoran mukaan. Pandora on läpimitaltaan noin 67 kilometrinen, ja sen vuorokauden pituus eli pyörähdysaika on noin 4,80 tuntia. Tätä asteroidia ei tule sekoittaa yhteen Saturnuksen kuista.
424 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Delionin taistelu Ateenan ja Boiotian välillä: Ateenan tappio ja Delionin valtaus muutamassa viikossa.
Spartalainen Brasidas valtaa Amfipoliin. Ateenalainen Thukydides ei ehdi paikalle pelastamaan kaupunkia. Tämän vuoksi Thukydides tuomitaan Ateenan kansankokouksessa maanpakoon.
Kuningas Artakserkses I:n kuoltua hänen poikansa Kserkses II ehtii hallita vain 6 viikkoa, kunnes hänen velipuolensa Sogdianos murhaa hänet. Sogdianoksen kukistaa toinen velipuoli Okhos, joka hallitsee valtakuntaa nimellä Dareios II.
Kuolleita

Kuningas Artakserkses I.
Kuningas Kserkses II.
Harmaavatsabulbuli

| Harmaavatsabulbuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Bulbulit Pycnonotidae
Suku::  Rastaslbulit Alophoixus
Laji::  ochraceus
Kaksiosainen nimi
 Alophoixus ochraceus  (Moore, 1854) 
Synonyymit
 Criniger ochraceus 

Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaavatsabulbuli (Alophoixus ochraceus) on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Harmaavatsabulbulia tavataan Bruneissa, Kambodžassa, Indonesiassa, Malesiassa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Lajin on kuvattu olevan paikallisesti yleinen suurimmassa osassa levinneisyysaluettaan ja erittäin yleinen Myanmarin eteläosissa. Sen kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
5535 Annefrank

| 5535 Annefrank |
| --- | --- |
 1942 EM 

Löytäminen
Löytäjät:  K. Reinmuth
Löytöaika:  23. maaliskuuta 1942
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,21 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,07 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,35 AU
Eksentrisyys:  0,064
Kiertoaika Auringon ympäri:  1202 päivää  3,29 vuotta
Inklinaatio:  4,25°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  6,6x5,0x3,4 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  14,2
5535 Annefrank on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Karl Wilhelm Reinmuth vuonna 1942. Pikkuplaneetta on nimetty Anne Frankin mukaan. Ennen nimeämistään se tunnettiin väliaikaisella nimellä 1942 EM.
Annefrankin mitat ovat 6,6 × 5,0 × 3,4 kilometriä ja sen kiertoaika on 3,29 vuotta. NASAn Stardust-luotain ohitti sen 2. marraskuuta 2002. Luotaimen etäisyys Annefrankista oli ohitushetkellä 3 079 kilometriä. Kohtaamisen jälkeen luotain jatkoi matkaansa pääasiallisen tutkimuskohteensa, komeetan 81P/Wild luokse.
6 Hebe

| 6 Hebe |
| --- | --- |
 VLT-kaukoputken kuva Hebestä
Löytäminen
Löytäjät:  K. L. Hencke
Löytöaika:  1. heinäkuuta 1847
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,43 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,93 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,92 AU
Eksentrisyys:  0,20
Kiertoaika Auringon ympäri:  1380 päivää  3,78 vuotta
Inklinaatio:  14,75°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  185 km
Pyörähdysaika:  7,27 h
Absoluuttinen kirkkaus:  5,71
Albedo:  0,268
Asteroidiluokka:  S
6 Hebe (symboli: ) on  Marsin ja Jupiterin väliseen asteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi K. L. Hencke vuonna 1847. Samana vuonna löydettiin myös Iris ja Flora. Hebe ei ollut Hencken ensimmäinen löytö, sillä hän oli löytänyt myös Astraean vuonna 1845. Hebe löydettiin aikana, jolloin asteroidien asema planeettoina ei ollut vielä täysin mennyt, ja se on nimetty Hebe-jumalattaren mukaan. Asteroidi Heben uskotaan olevan H-kondriittimeteoriittien lähde. H-kondriitit ovat tyypillisimpiä Maahan osuvia meteoriitteja.
Ensimmäiset 10 löydettyä asteroidia (oranssilla) verrattuna Kuuhun (harmaalla). Hebe on numero kuusi.
Heben rata (sinisellä) verrattuna sisimpien planeettojen ratoihin (punaisella). Uloin kuvan planeetoista on Jupiter.
Korkeakirkollisuus

Korkeakirkollisuus (engl. high church) on protestanttisessa teologiassa vaikuttava kirkkokäsitys, joka korostaa kirkon – varsinkin liturgista – traditiota, pappisvirkaa ja sakramentteja. Nimitys on lähtöisin anglikaanisesta kirkosta, jossa korkeakirkollista traditiota nimitetään anglokatolisuudeksi. Korkeakirkollisuuden juuret ovat Englannin kirkossa 1830-luvulla alkaneessa Oxfordin liikkeessä, joka pyrki uudistamaan kirkon identiteettiä, ajattelua ja uskonnonharjoittamista lähemmäs roomalaiskatolisuutta.
Anglikaanisen kirkon ulkopuolella korkeakirkollisuus on vaikuttanut etenkin luterilaisuudessa. Korkeakirkollisia liikkeitä on esiintynyt Saksassa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa sekä reformoitujen kirkkojen piirissä myös Sveitsissä, Ranskassa ja Alankomaissa.
Korkeakirkollisuudelle päinvastaista kirkkokäsitystä kutsutaan usein ”matalakirkollisuudeksi”, joka sekin on terminä peräisin anglikaanisuudesta. Luterilaisuudessa matalakirkollisuudella ei ole vakiintunutta merkitystä. Sen piiriin voidaan katsoa kuuluviksi pietismi, evankelioiva herätyskristillisyys ja karismaattinen liike sekä myös näille vastakkainen kulttuuriprotestanttisuus. Virkaopin osalta myös paljon vaikuttanutta, 1800-luvulla syntynyttä Erlangenin teologiaa voi pitää "matalakirkollisena".
Tausta

Käsitteet korkeakirkollisuus ja matalakirkollisuus ovat peräisin anglikaanisesta kirkosta, eivätkä alun perin kuulu luterilaisuuteen. Luterilaisuudelle, toisin kuin anglikaanisuudelle, oli alusta alkaen ominaista ykseys opissa, jolloin identiteetistä muodostui paljon yhtenäisempi. Luterilaisuudessa on myös korostettu, etteivät erilaiset käytännöt jumalanpalvelusmenoissa riko uskon yhteyttä. Modernissa protestanttisuudessa tätä on tulkittu niin, ettei liturgia ole olennaista luterilaisuudelle. Luterilaisen ortodoksian aikana luterilaiseen jumalanpalvelukseen erityisesti Saksassa kuului paikoittain, riippuen paikallisen maakirkon kirkkojärjestyksestä, paljon katolisia liturgisia seremonioita, joita nykytermein pidettäisiin "korkeakirkollisina". Pietismi ja valistusajan rationalismi kuitenkin karsivat näitä seremonioita ja jättivät luterilaisen jumalanpalveluksen melko yksinkertaiseksi, ehtoollisenvieton samalla harventuessa. 1800-luvulla suomalaisesta kirkkokäsikirjasta jopa sana "messu" poistettiin liian katolisena. Tästä pitkästä kehityksestä on syntynyt moderni mielikuva "harmaasta luterilaisuudesta".
Liikkeen teologia ja identiteetti

Korkeakirkolliselle liikkeelle syntyi maaperä, kun pietismi, valistusaika ja saksalainen kulttuuriprotestantismi olivat määrittäneet luterilaista perinnettä. 1800-luvun niin kutsuttua uusluterilaisuutta pidetään kirkkohistoriallisena vastineena Englannin kirkossa 
vaikuttaneelle Oxfordin liikkeelle. Varsinainen luterilainen korkeakirkollinen liike on kuitenkin syntynyt vasta 1900-luvulla Saksassa ja Ruotsissa tunnustuksellisen luterilaisuuden, anglokatolisuuden ja liturgisen liikkeen vaikutuksesta.
Pohjoismaisen korkeakirkollisen liikkeen ohjelmanjulistuksena pidetään Gunnar Rosendalin kirjaa Kirkollinen uudistus. Hänen mukaansa korkeakirkollisuus painottaa kirkon tunnustusta, sakramentteja, kirkon (erityisesti kolmisäikeistä) virkaa, liturgiaa, sekä opillisesti korostaa kirkon jatkuvuutta. Liike on suuntautunut myös ekumeenisesti, ja luterilaisuuden katolisuus perustetaan usein Augsburgin tunnustukseen, jonka päätöksessä todetaan, "ettei meikäläisten keskuudessa ole opissa eikä seremonioissa omaksuttu mitään Raamatun tai katolisen kirkon vastaista". Pohjois-Amerikan luterilaisuudessa käytetään termin "korkeakirkollisuus" sijasta nimitystä "evankelinen katolisuus", jota käytetään paljon myös tunnustuksellisessa luterilaisuudessa.
Ruotsin kirkossa korkeakirkollinen liike on laajempi kuin muissa luterilaisissa kirkoissa ja se on syntynyt pitkälti Englannin kirkosta tulleiden vaikutteiden johdosta jo 1900-luvun alusta lähtien. Suomessa liikkeen tunnetuimpia ruotsalaisia teologeja ovat Gunnar Rosendal, Bo Giertz ja Bertil Gärtner. Monet suomalaiset korkeakirkolliset papit ovat olleet jäseniä ruotsalaisessa Societas Sanctae Birgittae -rukousyhteisössä (SSB). Rosendalin kirja Kirkollinen uudistus synnytti Ruotsissa järjestön arbetsgemenskapen Kyrklig Förnyelse. Saksassa liike syhtyi Heinrich Hansenin teeseistä "Stimuli et clavi" (1917). Tärkeimpinä järjestöinä vaikuttavat Hochkirchliche Vereinigung Augsburgischen Bekenntnisses sekä 1950-luvun Die Sammlung -liikkeestä syntynyt Bund für evangelisch-katholische Einheit. Suomessa toimi jonkin aikaa kaksi yhteisöä, Helsingissä Sanct Henrikskretsen ja Turussa "liturgiset veljet" eli Mikael Agricolan veljespiiri. Liike on synnyttänyt myös veljistöjä, sääntökuntia ja luostareita.