stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Veikko Räsänen (hiihtäjä)

Veikko Räsänen 1960-luvun alkupuolella.
Veikko Räsänen (5. elokuuta 1928 Maaninka – 29. joulukuuta 2003 Siilinjärvi) oli suomalainen maastohiihtäjä.
Veikko Räsänen, joka tunnettiin lempinimellä ”Räsä-Ukko”, osallistui hiihtäjänä kaksiin olympiakisoihin ja kaksiin MM-kisoihin. Hänen paras saavutuksensa oli kuudes sija 15 kilometrin hiihdossa Falunin MM-kisoissa 1954.
Salpausselän kisoissa Räsänen sijoittui parhaimmillaan toiseksi ja Holmenkollenin kisoissa kolmanneksi. Suomen-mestaruuden hän voitti yhden kerran. Hän edusti urallaan Siilinjärven Ponnistusta, Maaningan Tarmoa, Äänekosken Urheilijoita, Puijon Hiihtoseuraa, Sonkajärven Pahkaa ja Pielaveden Sampoa.
Veikko Räsäsen poika Jari Räsänen on hiihdon olympia- ja MM-mitalisti.
Siilinjärven−Maaningan alueella on 1970-luvulta lähtien järjestetty Räsäsen mukaan nimetty vuosittainen Räsä-Ukon laturetki, jonka kokonaispituus on 40 kilometriä.
Saavutukset

Olympiakisoissa 14:s 15 kilometrillä Cortina d’Ampezzossa 1956 ja kahdeksas 50 kilometrillä Squaw Valleyssa 1960
MM-kisoissa kuudes 15 kilometrillä Falunissa 1954 sekä 13:s 15 kilometrillä ja kahdeksas 30 kilometrillä Lahdessa 1958
Ruotsin hiihtokisoissa voitto 18 kilometrillä 1953
SM-kultaa 15 kilometrillä 1954
SM-hopeaa 15 kilometrillä 1953
SM-pronssia 30 kilometrillä 1960–61 sekä 50 kilometrillä 1959 ja 1961
Marina Kälin

Marina Kälin (s. 28. heinäkuuta 2003) on sveitsiläinen maastohiihtäjä. Hän on kilpaillut maailmancupissa tammikuusta 2024 alkaen.
Kälin kilpaili nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2021–2023. Hän saavutti pronssia vapaan hiihtotavan 10 kilometrillä Whistlerissä 2023. Alle 23-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa vapaan hiihtotavan 20 kilometrin yhteislähtökilpailussa Planicassa 2024.
Kälin kilpaili aikuisten arvokilpailuissa ensimmäisen kerran Trondheimin MM-kilpailuissa 2025. Hän sijoittui perinteisen hiihtotavan 10 kilometrillä 23:nneksi, 20 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 33:nneksi ja vapaan hiihtotavan sprintissä 39:nneksi.
Kälin kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Oberhofissa tammikuussa 2024. Hän on sijoittunut henkilökohtaisilla matkoilla 20 parhaan joukkoon joulukuussa 2024 vapaan hiihtotavan 20 kilometrillä Toblachissa 17:nneksi ja tammikuussa 2025 perinteisen hiihtotavan sprintissä Val di Fiemmessä 15:nneksi.
Kälin edustaa Alpina St. Moritzia ja kilpailee Fischerin suksilla. Myös hänen isosiskonsa Nadja Kälin on maajoukkuetason maastohiihtäjä.
Isonokkakipuaja

| Isonokkakipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Isonokkakipuajat Xiphocolaptes
Laji::  promeropirhynchus
Kaksiosainen nimi
 Xiphocolaptes promeropirhynchus  (Lesson, 1840) 

Katso myös
   Isonokkakipuaja Wikispeciesissä   Isonokkakipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isonokkakipuaja (Xiphocolaptes promeropirhynchus) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Isonokkakipuajaa tavataan laajalla alueella Meksikon eteläosista Ranskan Guianaan, Brasilian luoteisosiin ja Boliviaan asti. Sen kannaksi arvioidaan 50 000–499 999 yksilöä, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kirjokipuaja

| Kirjokipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Kaitanokkakipuajat Lepidocolaptes
Laji::  falcinellus
Kaksiosainen nimi
 Lepidocolaptes falcinellus  (Cabanis & Heine, 1859) 

Katso myös
   Kirjokipuaja Wikispeciesissä   Kirjokipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjokipuaja (Lepidocolaptes falcinellus) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kirjokipuajaa tavataan Brasilian ja Paraguayn kaakkoisosissa ja Argentiinan koillisosissa. Lajin on kuvattu olevan melko yleinen tai yleinen kosteissa esivuoristoissa, mutta harvinainen joillain alueilla. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Helmirintakipuaja

| Helmirintakipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Tikkaskipuajat Xiphorhynchus
Laji::  spixii
Kaksiosainen nimi
 Xiphorhynchus spixii  (Lesson, 1830) 

Katso myös
   Helmirintakipuaja Wikispeciesissä   Helmirintakipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Helmirintakipuaja (Xiphorhynchus spixii) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Helmirintakipuajaa tavataan Brasiliassa Amazonin altaan itäosissa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Isosirppikipuaja

| Isosirppikipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Sirppikipuajat Campylorhamphus
Laji::  pusillus
Kaksiosainen nimi
 Campylorhamphus pusillus  (Sclater, 1860) 

Katso myös
   Isosirppikipuaja Wikispeciesissä   Isosirppikipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isosirppikipuaja (Campylorhamphus pusillus) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Isosirppikipuajaa tavataan Kolumbiassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, Nicaraguassa, Panamasa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, ja sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Parima Tapirapecón kansallispuisto

Parima Tapirapecón kansallispuisto on luonnonsuojelualue Venezuelassa. Se on perustettu vuonna 1991. Puiston pinta-ala on 39 000 km2. Se on maailman viidenneksi suurin luonnonsuojelualue. Se kattaa Orinocojoen latvavesiä.
Orinocon lisäksi puistoa halkovat Ocamo-, Matacuni-, Matapire- ja Mavaca-joet. Korkeimmat osat jatkuvat Guyanan ylänkönä. Kasvillisuus on tiheää metsää, ylänköalueella paikoin puusavannia. Osa metsästä on säännöllisesti tulvien alla. Eläimistöön kuuluvat pantteri, tapiiri ja monet apinalajit.
Useimmat Venezuelan Yanomamit asuvat kansallispuiston alueella.
Parima Tapirapecón puisto on yksi niistä kansallispuistoista, joissa kaivostoiminta uhkaa luontoarvoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Parima Tapirapecón kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Kolmiotäpläkipuaja

| Kolmiotäpläkipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Tikkaskipuajat Xiphorhynchus
Laji::  triangularis
Kaksiosainen nimi
 Xiphorhynchus triangularis  (Lafresnaye, 1842) 

Katso myös
   Kolmiotäpläkipuaja Wikispeciesissä   Kolmiotäpläkipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kolmiotäpläkipuaja (Xiphorhynchus triangularis) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kolmiotäpläkipuajaa tavataan Boliviassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Meksikontyrannikipuaja

| Meksikontyrannikipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Tyrannikipuajat Dendrocincla
Laji::  anabatina
Kaksiosainen nimi
 Dendrocincla anabatina  Sclater, 1859 

Katso myös
   Meksikontyrannikipuaja Wikispeciesissä   Meksikontyrannikipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Meksikontyrannikipuaja (Dendrocincla anabatina) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Meksikontyrannikipuajaa tavataan Meksikon eteläosissa ja Keski-Amerikassa. Lajin kannaksi arvioidaan 50 000–499 999 yksilöä, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Loimua

| Loimua |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Toimitusjohtaja:  Timo Piispa
Kotipaikka:  Hämeenlinna
Toimiala:  kaukolämpö, teollisuuden energiaratkaisut
Kotisivu:  loimua.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Loimua Oy on suomalainen energia-alan monipalveluyritys. Yritys tuottaa ja jakelee kaukolämpöä sekä tarjoaa teollisuudelle kokonaisvaltaista energiantuotantoa palveluna. Loimua myy ja jakelee lisäksi maakaasua alueellaan.
Yrityksellä on lähes 5000 asiakassopimusta ja noin 85 000 loppukäyttäjää. Loimuan toiminta-aluetta kaukolämmön osalta ovat Häme, Keski-Suomi ja Pohjois-Pohjanmaa. Suomessa on noin 200 kaukolämpöyhtiötä, joista suurin osa on kuntien omistamia. Loimua on toiseksi suurin yksityinen kaukolämmön myyjä. Loimua tuottaa kaukolämpöä pääasiassa kotimaisella bioenergialla. Uusiutuvien energialähteiden osuus oli vuonna 2024 92 %.
Loimua tarjoaa teollisuudelle erilaisia energia-, jäähdytys- ja lämpöratkaisuja palveluna. Asiakkaina on mm. Koskisen saha- ja levytehdas, Junnikkalan saha Oulaisissa ja Kalajoella sekä FM Timber Pihtiputaalla.
Loimua oli aiemmalta nimeltään Elenia Lämpö, joka oli Elenia-konsernin kaukolämpöliiketoiminnasta vastannut tytäryhtiö. Emoyhtiö myi Elenia Lämmön kesällä 2019 sijoitusyhtiöiden ryhmälle. Loimuan omistaa  Abrdn plc, CVC DIF ja LPPI Infrastructure Investments LP. Loimua nimellä yritys on ollut vuoden 2020 alusta.
Aiheesta muualla

Loimuan verkkosivut
Mikko Viljanen

| Mikko Viljanen |
| --- | --- |
 Mikko Viljanen Helsingin kirjamessuilla 2014
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1976 (ikä 48) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kirjailija, dramaturgi
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Esikoisteos:  Todennäkyjä (2004)
Palkinnot
 Sokeain kuunnelmapalkinto (2008) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Mikko Tapani Ilmari Viljanen (s. 30. maaliskuuta 1976 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja dramaturgi.
Viljanen on koulutukseltaan filosofian maisteri ja teatteritaiteen maisteri. Hän on työskennellyt muun muassa mainostoimittajana WSOY:ssä, dramaturgina Radioteatterissa ja draaman ja dramaturgian lehtorina Teatterikorkeakoulussa. Viljanen on väitöskirjatutkijana Aalto-yliopistossa elokuvataiteen laitoksella.
Viljasen esikoisromaani Todennäkyjä ilmestyi vuonna 2004 ja toinen romaani Maan paino helmikuussa 2009. Todennäkyjä yhdistää kasvutarinan runkoon huomioita todellisuudesta, jossa keskeistä on näkeminen ja nähdyksi tuleminen. Teos oli Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkintoehdokkaana. Maan paino on kuvaus muukalaisuudesta 1990-luvun Helsingissä, keskiössä vakoojan poika ja laiton maahanmuuttaja Oleg, joka palaa Helsinkiin lapsuutensa maisemiin. Teos kuvaa muuttuvaa Suomea venäläisyhteisön kautta. Kolmas romaani Ensimmäinen elämä ilmestyi elokuussa 2014. Se on 1990-luvun ekologista aktivismia kuvaava teos, jonka teemoja ovat myös henkilökohtainen ja kollektiivinen syyllisyys.
Viljasen esikoisrunokokoelma Kesken hengityksen kaiken ilmestyi 2010. Hänen runojaan on julkaistu antologiassa Vastakaanon (Poesia 2011). Viljasen runoutta on käännetty englanniksi, ja kokoelma Hupisaarilla on ilmestynyt kokonaisuudessaan kreikaksi.
Viljanen on avustanut useita lehtiä, toiminut arvostelijana ja tehnyt käsikirjoituksia, sovituksia ja suomennoksia radiolle, televisiolle, teatterille ja elokuviin. Hän on myös vaikuttanut Academy of Moving People and Images -elokuvahankkeessa.
Viljasen ja Marko Järvikallaksen kirjoittama kuunnelmasarja Sheriffi McGee sai Sokeain kuunnelmapalkinnon 2008.
Teokset > Romaanit

Todennäkyjä, WSOY 2004 ISBN 951-0-28872-1
Maan paino, Teos 2009 ISBN 978-951-851-168-0
Ensimmäinen elämä, Teos 2014 ISBN 978-951-851-602-9
Onni, Teos 2020 ISBN 978-952-363-043-7
Teokset > Runokokoelmat

Kesken hengityksen kaiken, Teos 2010 ISBN 978-951-851-303-5
Hupisaarilla, Teos 2016 ISBN 978-951-851-677-7
Teokset > Teatteri

Stalker, dramatisointi (Circus Maximus, HKT 2003/TTT 2004)
Teokset > Kuunnelmat

Kastanjoiden alla (Radioteatteri 2003)
Löytöihmisiä (Radioteatteri 2004)
Sheriffi McGee (Marko Järvikallaksen kanssa, Radioteatteri 2008)
Teokset > Elokuva- ja tv-käsikirjoitukset

Jackpot 3 (Noema Film, 2001)
Levoton rauha (Yle TV1, 2009)
Teokset > Suomennokset

Razumovskaja: Kotiin (Lahden Kaupunginteatteri, 1999)
Koljada: Persialainen syreeni (Kansallisteatteri, 2000)
Koljada: Itkupilli (Kansallisteatteri, 2000)
Teokset > Toimitustyöt

Korville piirretyt kuvat: kirjoituksia kuunnelmasta ja äänitaiteesta, Eero Aron kanssa, Like 2011 ISBN 978-952-01-0669-0
Teokset > Antologioissa

Vastakaanon: suomalainen kokeellinen runous 2000-2010 (Poesia 2011 ISBN 978-952-5954-17-3
Suhteellista: kotimaisia nykyrunoja ja -novelleja tunteiden syttymisestä ja sammumisesta, toimittanut Tuija Takala, Laatusana 2012 ISBN 978-951-9062-74-7
"Kääntäen ja vääntäen", antologiassa: Jumalainen näytelmä: dramaturgisia työkaluja Like 2012 ISBN 978-952-01-0809-0
Teokset > Käännökset

Στο νησι τησ ξενοιασιας (Saikspirikon, 2019)selvennä ISBN 978-618-5274-40-5
Runoja Lyriklinen sivuilla (Lyrikline, 2019) kääntäjä: Otso Huopaniemi
Aiheesta muualla

Mikko Viljanen kustannusosakeyhtiö Teoksen kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Viljanen Yle 1:n Aamun kirjan haastattelussa
Mikko Viljanen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef
Panamansuomukipuaja

| Panamansuomukipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Suomukipuajat Dendrocolaptes
Laji::  sanctithomae
Kaksiosainen nimi
 Dendrocolaptes sanctithomae  (Lafresnaye, 1852) 

Katso myös
   Panamansuomukipuaja Wikispeciesissä   Panamansuomukipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Panamansuomukipuaja (Dendrocolaptes sanctithomae) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Panamansuomukipuajaa tavataan Meksikon eteläosista Venezuelaan, Kolumbiaan ja Ecuadoriin. Lajin kannaksi arvioidaan 50 000–499 999 yksilöä. Sen kannankehitys on laskeva, mutta laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen ei uskota olevan vaarassa.
Norsunluukipuaja

| Norsunluukipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Tikkaskipuajat Xiphorhynchus
Laji::  flavigaster
Kaksiosainen nimi
 Xiphorhynchus flavigaster  Swainson, 1827 

Katso myös
   Norsunluukipuaja Wikispeciesissä   Norsunluukipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Norsunluukipuaja (Xiphorhynchus flavigaster) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Norsunluukipuajaa tavataan Meksikossa ja Keski-Amerikassa. Sen kannaksi arvioidaan 500 000–4 999 999 yksilöä, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Casimir Lindholm

| Casimir Lindholm> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1971
Muut tiedot
Yritys:  Cargotec
Asema:  toimitusjohtaja
Tutkinnot:  KTM
Lars Casimir Lindholm (s. 1971) on suomalainen yritysjohtaja, joka on toiminut huhtikuusta 2023 Cargotecin toimitusjohtajana. Lindholm toimi Eltelin toimitusjohtajana vuosina 2018-2022. Sitä ennen hän työskenteli Lemminkäisen toimitusjohtajana  1. helmikuuta 2018 asti, jolloin Lemminkäinen sulautui YIT:hen. Lindholm siirtyi Eltel Networksin Ruotsin toimitusjohtajan paikalta Lemminkäisen Suomen talonrakentaminen -liiketoimintasegmentin johtajaksi 1. tammikuuta 2013 alkaen. 1. elokuuta 2014 hän aloitti Lemminkäisen toimitusjohtajana.
Koulutukseltaan Lindholm on kauppatieteiden maisteri ja MBA. Hän valmistui Svenska handelshögskolanista vuonna 1995 ja Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1998.
Lindholm on YIT:n hallituksen jäsen.
Punakipuaja

| Punakipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Tyrannikipuajat Dendrocincla
Laji::  homochroa
Kaksiosainen nimi
 Dendrocincla homochroa  (Sclater, 1859) 

Katso myös
   Punakipuaja Wikispeciesissä   Punakipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punakipuaja (Dendrocincla homochroa) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Punakipuajaa tavataan Meksikon eteläosissa, Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan luoteisosissa. Sen kannaksi arvioidaan 50 000–499 999 yksilöä. Lajin kannankehitys on laskeva, mutta sen ei uskota olevan vaarassa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Punanokkakipuaja

| Punanokkakipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Punanokkakipuajat Hylexetastes
Laji::  perrotii
Kaksiosainen nimi
 Hylexetastes perrotii  (Lafresnaye, 1844) 

Katso myös
   Punanokkakipuaja Wikispeciesissä   Punanokkakipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punanokkakipuaja (Hylexetastes perrotii) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Punanokkakipuajaa tavataan Etelä-Amerikan luoteisosissa Boliviassa, Brasiliassa, Ranskan Guianassa, Guyanassa, Surinamessa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi. Sen kannankehitys on kuitenkin vakaa, eikä lajin uskota olevan vaarassa, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ville Tanskanen

Ville Tanskanen (s. 18. heinäkuuta 1988) on suomalainen radiojuontaja ja toimittaja. Nykyään hän juontaa Suomiräp kanavan aamua, yhdessä Aleksi Korpijaakon kanssa.
Ura

Tanskanen aloitti uransa vuonna 2015 silloisen Bassoradion keskipäivässä, josta siirtyi juontamaan aamulähetystä vielä samana vuonna. Bassoradion aamua hän juonsi aluksi Iida Rauhalammen ja myöhemmin Lina Schifferin kanssa.
Hän opiskeli radio-alaa Laajasalon opistossa vuonna 2014, josta siirtyi työskentelemään Bassoradiolle.
Yksityiselämä

Tanskansella on kaksi poikaa. Hänen veljensä on näyttelijä Lauri Tanskanen, joka on naimisissa näyttelijä-kuvataiteilija Henna Tanskasen kanssa.
Vinaya

Vinaya (pali ja sanskrit) on buddhalaisen kaanonin (Tripitaka) osio, joka sisältää säännöt ja menettelytavat, jotka hallitsevat buddhalaista luostariyhteisöä eli sanghaa. Kolme rinnakkaista vinaya-perinnettä on edelleen käytössä nykyisissä luostariyhteisöissä: Theravada (Sri Lankassa ja Kaakkois-Aasiassa), Mulasarvastivada (Tiibetin buddhalaisuudessa ja Himalajan alueella) ja Dharmaguptaka (Itä-Aasian buddhalaisuudessa). Näiden vinaya-perinteiden lisäksi useiden Intian buddhalaisuuden, nyt jo sammuneiden koulukuntien vinaya-tekstit ovat säilyneet tiibetiläisissä ja itäaasialaisissa kaanoneissa, mukaan lukien koulukunnat Kāśyapīya, Mahāsāṃghika, Mahīśāsaka ja Sarvāstivāda.
Sana vinaya on johdettu sanskritinkielisestä verbistä, joka voi tarkoittaa johtamista, pois viemistä, kouluttamista, kesyttämistä tai opastamista tai vuorotellen kouluttamista tai opettamista.  Se käännetään usein 'kurinalaisuudeksi', ja termi Dhamma-vinaya, 'opiksi ja kurinalaisuudeksi', jota Buddha käytti viittaamaan täydellisiin opetuksiinsa, viittaten sen olennaiseen rooliin buddhalaisessa harjoituksessa.
Alkuperä

Theravada-koulukunnan Suttavibhanga-tekstin alkuperätarinan mukaan buddhalainen sangha asui Buddhan opetuksen alkuvuosina yhdessä  harmonisesti ilman vinayaa, koska sille ei ollut tarvetta, sillä kaikki Buddhan varhaiset opetuslapset olivat osittain heränneitä, tai täysin valaistuneita. Sanghan laajetessa syntyi tilanteita, joita Buddha ja maallikkoyhteisö pitivät sopimattomina munkeille.
Buddhalaisen perinteen mukaan Upāli resitoi täydellisen vinaya piṭakan ensimmäisessä buddhalaisessa neuvostossa pian Buddhan kuoleman jälkeen. Kaikki tunnetut vinaya-tekstit käyttävät samaa järjestelmää sääntöjen järjestämiseen ja ne sisältävät samat kappaleet, mitä tutkijat pitävät osoituksena siitä, että vinayan perusrakenteen on täytynyt olla muodostunut ennen buddhalaisten koulukuntien eriytymistä.
Vaikka perinteiset lähteet asettavat vinayan alkuperän Buddhan elinajalle, kaikki nykyiset käsikirjoitusperinteet ovat peräisin huomattavasti myöhemmältä ajalta - useimmat noin  400-luvun tienoilta.  Vaikka varhainen buddhalainen yhteisö näyttää eläneen pääasiassa vaeltelevina munkkeina almuja kerjäten, monet vinayan säännöistä kaikissa traditioissa olettavat normina paikallaan pysyvää luostarilaitosta, kuten myös säännöllisiä yhteisiä aterioita, joita joko maallikkolahjoittajat järjestävät tai jotka rahoitetaan luostareiden varoista.  Varhaisimmat ajoitukset, jotka voidaan muodostaa useimmille vinaya-teksteille, ovat niiden kääntäminen kiinaan kielelle noin 400-luvun paikkeilla.  Theravada-koulukunnan vinayan varhaisimmat muodostetut päivämäärät perustuvat koottuihin Buddhaghosan kommentaareihin 400-luvulta ja ne tulivat tunnetuiksi länsimaiselle tutkijoille 1600- ja 1700 lukujen käsikirjoitusten kautta.  Mulasarvastivada-koulukunnan vinaya käännettiin kiinaksi 700-luvulla ja tiibetiksi 800-luvulla, mutta siitä on olemassa sanskritin kielisiä käsikirjoituksia myös 400–600-luvuilta.  Tieteellinen konsensus ajoittaa Mūlasarvāstivāda-koulukunnan vinayan 1000-luvun ensimmäisille vuosisadoille, vaikkakin kaikki sen käsikirjoitukset ja käännökset ovatkin suhteellisen myöhäiseltä ajalta.
Traditiot > Theravada

Myanmarin, Kambodžan, Laosin, Sri Lankan ja Thaimaan buddhalaisuus noudattaa Theravada-vinayaa, joka sisältää 227 sääntöä  munkeille ja 311  nunnille. Kun nunnien perinnelinja sammui kaikilla Theravada-koulukunnan alueilla, perinteisesti naisten roolit askeetikkoina rajoittuivat kahdeksan tai kymmenen ohjeen suorittamiseen.selvennä
Traditiot > Itä-Aasian buddhalaisuus

Kiinan, Korean, Taiwanin ja Vietnamin buddhalaiset seuraavat Dharmaguptaka-koulukunnan vinayaa (四分 律),   joka sisältää 253 sääntöä  munkeille ja 348 sääntöä  nunnille. Jotkut Japanin koulukunnat noudattavat samaa teknisesti, mutta monet siellä olevat munkit ovat naimisissa, mitä voidaan pitää sääntöjen rikkomisena. Muut japanilaiset munkit noudattavat vain Bodhisattva-sääntöjä, jotka ovat peräisin Brahākālasutran (梵網 經) Mahāyāna-versiosta. Bodhisattva-säännöt sisältävät kaksi osaa: toiset maallikoille ja toiset papeille. Kiinalaisen buddhalaisen perinteen mukaan sen, joka haluaa noudattaa pappeja koskevia Bodhisattva-sääntöjä, on ensin noudatettava kymmentä sääntöä sekä korkeaa ordinaatiota (munkkien tai nunnien sääntöjä).