stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
130 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Syntyneitä

Antiokhos Askalonlainen, kreikkalainen filosofi
Nostalgia (albumi)

| Nostalgia Hector |
| --- | --- | --- |

Vuoden 1996 CD-painoksen kansikuva.
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : helmikuu 1972
 Studio : Scandia studio
 Julkaistu: 1972   (1973 2. LP-painos)   (1974 3. LP-painos)   (1979 4. LP-painos)   (1996 1. CD-painos)   (2001 remasteroitu CD-painos)   (2022 5. LP-painos)
 Formaatti: C-kasetti (PSO-C 7039)   LP-levy (TOP-LP 516   / Lippolevy288)   CD-levy (0630-13859-2 / 8573-84968-2)
 Tuottaja(t): Matti Bergström   Pirjo Bergström
 Tyylilaji: folk, suomipop, suomirock
 Kesto: 33.29
 Levy-yhtiö: PSO   Fazer Records (1996)   Warner Music Finland (2001)   Lipposen Levy ja Kasetti (2022)
 Levymerkki: Top Voice (1972-74)   PSO (1972 MC, 1979)   Fazer Records (1996)   Warner Music Finland (2001)   Lipposen Levy ja Kasetti (2022)
Muut kannet
 Albumin takakansi.
Listasijoitukset
 13. (tammikuu 1973)
Hectorin muut julkaisut
|   | Nostalgia 1972 | Herra Mirandos 1973 |
Singlet albumilta Nostalgia
 ”Nostalgia osa I / Sadepäivälaulu” Julkaistu: 1972
Nostalgia on Heikki Harman eli Hectorin ensimmäinen sooloalbumi. Hector oli ennen albumin tekoa vaikuttanut Cumulus-yhtyeessä. Hän sävelsi ja sanoitti suuren osan Cumuluksen kappaleista. Levy-yhtiö PSO:n johtaja Martti Piha huomasi tämän ja ehdotti soololevyn tekemistä. Levylle tuli orkesteri- ja sähkösoittimia, kuten jousia ja kitaroita, yhdistävä äänimaailma.[lähde? ]
Yleisradion viihdetoimittajat valitsivat levyn kevyen musiikin sarjassa vuoden levyksi. Hector valittiin televisiossa vuoden mieslaulajaksi. Sanoittajien sarjassa hän sijoittui toiseksi. Yle nimitti Matti ja Pirjo Bergströmin vuoden sovittajiksi.[lähde? ]
Albumi julkaistiin vuonna 1972 PSO:n vinyylilevynä Top Voice -levymerkillä ja C-kasettina PSO-levymerkillä. Vuosina 1973, 1974 ja 1979 julkaistiin uusintapainokset vinyylilevynä. Fazer Records julkaisi vuonna 1996 albumin CD-painoksena. Warner Music Finland julkaisi vuonna 2001 remasteroidun CD-painoksen. Levykauppa Äx:n oman levymerkki Lipposen Levy ja Kasetti julkaisi vuonna 2022 uuden vinyylipainoksen numeroituna 300 kappaleen painoksena.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Hector, ellei toisin mainita. Kaikki kappaleet sovittanut Matti Bergström, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Yksinäinen tinasotamies – 4.05
Sadepäivälaulu – 3.00 (alkup. Familje lycka, säv. Bernt Staf, sov. Pirjo Bergström)
Heinäpellolla – 2.27
Karnevaalit – 3.40
Mandoliinimies – 3.15 (sov. Pirjo Bergström)
Nostalgia osa I – 3.30
Kappaleet > B-puoli

Neitoperho – 3.08 (sov. Pirjo Bergström, omistettu Leonard Cohenille)
Aamukahvit – 3.15
Poissaoloa – 2.35 (sov. Pirjo Bergström)
Syyskuu – 2.24
Nostalgia osa II – 3.30
Kokoonpano

Hector – laulu, kitara ja lyömäsoittimet
Antero Jakoila - (akustinen) kitara ja sähkökitara
Matti Bergström - (sähkö)basso, huilut ja kontrabasso (kappaleissa "Mandoliinimies" (5) ja "Neitoperho" (7)
Pirjo Bergström – piano, urut, cembalo ja taustalaulu (5)
Aimo Hakala - rummut
Esko Rosnell – rummut
Sakari "Oscar" Lehtinen – bouzuki
Kokoonpano > Muut muusikot

Pentti Palmu - sello (2 ja 5-7)
Esa Kamu - viulut (2 ja 5-7)
Jussi Pesonen - viulut (2 ja 5-7)
Olavi Pälli - viulut (2 ja 5-7)
Kokoonpano > Tuotanto

Jouko Ahera - äänitys ja teknikko (Scandia studio, helmikuu -72)
Timo Kirves - valokuvat
Erkki Harma - kansitaide
Mika Jussila - vuoden 2001 CD-painoksen 24-bittinen digitaalinen re-masterointi (Finnvox Studiot)
ADI-arvo

ADI-arvolla (engl. Acceptable Daily Intake) tarkoitetaan ravinnon kautta nautitun kemiallisen aineen ylintä hyväksyttävää päivittäistä saantia, joka ilmoitetaan milligrammoina henkilön painokiloa kohti vuorokaudessa. ADI ilmoittaa määrän, jonka ihminen voi päivässä syödä kyseistä ainetta ilman merkittäviä terveydellisiä haittavaikutuksia.
ADI-arvot perustuvat eläinkokeisiin, jolla pyritään varmistamaan lisäaineen turvallisuus. Aineiden turvallisuus arvioidaan kansainvälisissä riippumattomissa asiantuntijaryhmissä, joita ovat FAO/WHO:n alainen JECFA (Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives) ja EU:n elintarvikealan tiedekomitea SCF (Scientific Committee on Food). Turvallisuus- ja saantitutkimusten perusteella komiteat asettavat joillekin lisäaineille ADI-arvon.
ADI-arvo voi ylittyä etenkin lapsilla, jotka eivät paina paljon. Varsinkin nitriitin saanti voi ylittyä lapsilla helposti. Nitriittiä käytetään lisäaineena makkaroissa ja lihavalmisteissa, joissa sen tarkoituksena on ehkäistä ruokamyrkytyksiä.
ADI-arvon laskeminen

Bentsoehappo, jonka E-koodi on E 210. Bentsoehappoa käytetään mehuissa ja sen ADI-arvon on 5 mg/kg (milligrammaa/kilossa). Tässä tapauksessa kuusikymmentä kiloa (60 kg) painava henkilö voi syödä päivässä bentsoehappoa 300 mg. 20 kiloa painava lapsi vain 100 mg.
Eli:
Mehuihin bentsoehappoa laitetaan korkeintaan 200 mg/kg. 60-kiloinen ihminen voi näin ollen juoda mehua 1,5 kiloa päivässä, joka on noin 1,5 litraa ja 20 kiloa painava lapsi vain puoli litraa.
Eli:
Aiheesta muualla

Elintarviketurvallisuusvirasto (Evira): Väärät käsitykset (Arkistoitu – Internet Archive)
Agnes kotiopettajatar

Kirjailija Anne Brontë
Agnes kotiopettajatar (engl. Agnes Grey) on englantilaisen kirjailijan Anne Brontën esikoisromaani vuodelta 1847. Romaani kertoo Agnes Grey -nimisestä kotiopettajattaresta, ja sen sanotaan perustuvan Brontën omiin kokemuksiin kotiopettajana. Agnes kotiopettajatarta verrataan usein Brontën sisaren Charlotten teokseen Kotiopettajattaren romaani. Ne molemmat käsittelevät samaa aihetta eli naisia kotiopettajan ammatissa. Anne Brontën teos on jäänyt usein Charlotten teoksen varjoon. Charlotten teosta on yleensä pidetty taiteellisesti parempana, ja se on ollut Annen teosta suositumpi. Anne Brontën huomiokykyä sekä viktoriaanisen yhteiskunnan ja elämäntyylin kuvausta Agnes kotiopettajattaressa on kuitenkin kehuttu.
Aiheesta muualla

Agnes kotiopettajatar projekti Gutenbergissä (englanniksi)
Adlerberg

Adlerberg-suvun vaakuna.
Adlerberg on Ruotsin ritarihuoneeseen kuuluva aatelissuku numero 1061 B. Ruotsin arkkipiispa Olaus Svebiliuksen (1624–1681) lapset aateloitiin isänsä ansioiden perusteella vuonna 1684.
Suvun jäsen Carl Gustaf korotettiin vapaaherraksi (vapaaherrallinen suku numero 336) vuonna 1810. Hän kuoli naimattomana 1814.
Suvun tunnettuja jäseniä

Vladimir Adlerberg (1791–1884), venäläinen jalkaväenkenraali, hoviministeri
Aleksandr Adlerberg (1818–1888), venäläinen jalkaväenkenraali, hoviministeri, Vladimir Adlerbergin poika
Nikolai Adlerberg (1819–1892), Suomen kenraalikuvernööri, Vladimir Adlerbergin poika (puoliso Amalie Adlerberg)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adlerberg Wikimedia Commonsissa
Ydinaseiden painevaikutukset

Ydinaseiden painevaikutukset ovat ydinräjähteen räjähdyksen aiheuttama paineaalto ja tuuli. 1 megatonnin maanpinnassa tapahtuva räjähdys aiheuttaa 5 psi:n ylipaineen 8 km päässä. Tämä romahduttaa monet talot, vammauttaa lähes kaikki ja tappaa noin puolet. Näitä vakavia vaurioita vastaa hirmumyrskymäinen tuulen nopeus 74 m/s. Painevaikuus riippuu räjähdysvoimasta niin, että räjähdysvoiman tuhatkertaistumien kasvattaa vaikutussädettä kymmenkertaiseksi.
Painevaikutus

1 megatonnin pintaräjähdys levittää 7 kPa (1 PSI) painevaikutuksen jopa 80,76 kilometrin päähän. Tämä aiheuttaa talojen muuttumisen asuinkelvottomaksi. 14 kPa (2 PSI) (katot ja ovet rikkoutuvat, talot luhistuvat osittain.) Teollisuusrakennukset tuhoutuvat 1 kt räjähdyksessä 350 metrin päässä 110 kPa:n paineessa, ja 1 Mt räjähdyksessä 5,5 kilometrin päässä 50 kPa:n paineessa 1 MT räjähdys kaataa puita ylipaineeseen nähden tehokkaammin, koska paineen kesto on pidempi.
Painevaikutus > Rakenteisiin

Yhden megatonnin pintaräjähdyksen painevaikutus
Paine PSI, etäisyys, tuhot
1 PSI 81 km Ikkunalasit särkyvät, sirpaleet vammauttavat hieman
2 PSI 34 km Vähäinen vaurio: katot, kevyet väliseinät, ikkunat ja ovet hajalle
3 PSI 13 km Talot romahtavat, paljon vakavia vammautumisia, ehkä kuolleita
5 PSI 8 km Rakennukset yleensä romahtavat, kaikki vähintään vammautuvat, paljon kuolleita 50 % kuolee, raunioista pelastettavia 30%.
10 PSI 5,5 km Teräsbetonirakennukset romahtelevat tai vaurioituvat pahoin, ihmiset yleensä kuolevat
20 PSI 3,5 km  Vahvat betonirakenuksetkin yleensä romahtavat, lähes kaikki kuolevat.
Kellarien vauriot
Talojen väestönsuojat kestävät 100-200 kPa. 1 Mt:n pintaräjähdyksessä kellarit sortuvat 7,7 km säteellä
Räjähdyskorkeus jolla tulipallo ei kosketa maata 200*Y^(1/3)
Painevaikutus > Ihmisiin

30 PSI kuolema
15 psi keuhkot vaurioituvat
5 PSI Tärykalvot voivat vaurioitua, yleensä tätä pidetään 15% kuolleita-rajana.
2,3 PSI kallovauriot lentävistä esineistä,  vakavat lasinsirujen aiheuttamat haavat
1.8 PSI  Ilmassa lentävien esineiden vauriokynnys. Kuolema vaatii teoriassa, että ihmisen täytyy lentää noin 3 metriä.
1 PSI Nahkaan haavoja lasinsirpaleista, lasinsirut lentävät noin 3 m.
Tarkka painetaulukko > Ikkunoiden särkyminen

Painevauriot jollekin rakennetyypille riippuvat rakenteiden ominaisuuksista ja voivat vaihdella huomattavastikin tilanteen mukaan. Yleisemmin Hiroshimassa ikkunoita särkyi 15 kilometrin päässä räjähdyksen pintanollapisteestä, ja joissain tapauksissa jopa 27 kilometrin päässä. Arviolta 50 megatonnin Tsar-bomba särki ikkunoita osittain vielä 900 kilometrin päässä räjähdyksestä.
Kaikki ikkunat särkyvät varmasti 0,5–1 PSI:ssa. 10 % särkyy 0,3 PSI:ssä, jossa esineet eivät yleensä lennä tuulen voimasta ja jossa vakavan vaurion todennäköisyys on vain 5 %. Lasit särkyvät vielä 0,15 PSI:ssä. Pienet ikkunat saattavat särkyä vielä 0,10 PSI:ssä ja uudet 0,003:ssa, jos niihin kohdistuu esirasitus.
Rakenteiden tuhoutuminen

Paineaallon suuntaiset johdot tuhoutuvat ilmaräjähdyksessä suunnilleen yhtälön 0,42*Y^0,409 km etäisyydellä. Paineaaltoa vastaan poikittain olevat johdot tuhoutuvat 0,50*Y^0,411 km etäisyydellä.. Pintaräjähdyksessä tämä kerrotaan vakiolla 2/3. 35 kPa ylipaine, jossa useimmat asuintalot tuhoutuvat, on 1 Mt ilmaräjähdyksessä etäisyydellä 7,1 km mutta maanpintaräjähdyksessä etäisyydellä 4,5 km 14 kPa ylipaine on 1 Mt ilmaräjähdyksessä etäisyydellä 13 km ja pintaräjähdyksessä 7.7 km. Tämä on yhtälönä 1,37*Y^(1/3) km ilmaräjähdykselle ja 0,77*Y^(1/3) km pintaräjähdykselle. Autot tuhoutuvat ilmaräjähdyksessä etäisyydellä 5/6 b=5,9 km, kun b on paineaallon suuntaisten johtojen tuhoutuminen, joka on 1 Mt räjähteelle 7,1 km[lähde? ]. Kevyet lentokoneet tuhoutuvat etäisyydellä 1,6 a, jossa a on 14 kPa:ta vastaava etäisyys. 1 Mt ilmaräjähdyksessä kevyet lentokoneet tuhoutuvat vielä 20,8 km päässä räjähdyspisteestä.
Ylipaine - etäisyys > Paine etäisyydestä

Sadovskyn kaavaan pohjautuva ydinaseille sovitettu räjähteen etäisyys-painekaava
P_{k}Pa=0.865*101.325*(0.84*{\sqrt {3}}(m)/r+2.7*{\sqrt {3}}(m*m)/(r*r)+7.0*m/(r*r*r))
Jossa m räjähtävä ainemäärä kg, (1 kt = 1 000 000 kilogrammaa), p kPa paine kilopascalia, ja r etäisyys metreinä räjähdyspaikasta.
Ylipaine - etäisyys > Etäisyys paineesta

Alla pari hyvin likimääräistä kaavaa
Ylipaine noudattaa suunnilleen kaavaa
R_{p}=2,1\cdot (1/(P^{0,689}))\cdot Y^{0,333}
jossa ylipaineen  P yksikkö on psi ja etäisyys  R_{p} km.
Jos ylipaine on välillä 2–100 kPa. voidaan käyttää likiarvokaavaa 1 kt räjähteelle
R_{p}=(1/(P^{0},555))*3,25*Y^{0.333}
jossa  P annetaan yksikössä kPa ja etäisyys  R_{p} km
Ylipaine - etäisyys > Tuulen nopeus

Tuulen nopeus lasketaan paineesta kaavalla
missä cs on äänen nopeus, p huippupaine ja p0 ilmanpaine, joka on 15 PSI. Esimerkiksi 1 PSI:n painetta vastaa tämän mukaan kova tuuli, 17 m/s, ja 2 PSI:tä 33 m/s sekä 5 PSI:tä 49 m/s. 50 kPa eli 7.25 PSI vastaa tuulen nopeutta 100 m/s.
5 PSI paine tuhoaa puukerrostalon Nevadassa vuonna 1953 tehdyssä ydikokeessa,
1 kilotonnin räjähdyksen painekäyrät poikkileikkauskuvassa.
Ada (satraappi)

Ada (m.kreik. Ἄδα, kuoli noin 326 eaa.) oli Kaarian satraappi. Adan isä oli Hekatomnos, joka perusti Hekatomnidien hallitsijasuvun. Adan veljet Mausollos, Idrieus ja Piksodaros sekä hänen siskonsa Artemisia II hallitsivat myös Kaarian satraappeina. Ada oli naimisissa veljensä Idrieuksen kanssa. Adasta tuli uusi satraappi kun Idrieus kuoli vuonna 344 eaa., mutta Piksodaros syrjäytti hänet vuonna 340 eaa. Piksodaroksen kuoltua vuonna 335 eaa. Kaarian hallitsijaksi tuli persialainen Orontobates, joka myös oli ollut Piksodaroksen vävy.[lähde? ]
Kun Aleksanteri Suuri valtasi Kaarian vuonna 334 eaa. antautui Ada hänelle ja Aleksanteri teki hänestä uudelleen Kaarian satraapin. Ada puolestaan adoptoi Aleksanterin omaksi pojakseen ja näin ollen Adan kuoltua vuoden 326 eaa. tienoilla Kaaria siirtyi laillisesti Aleksanterille.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Greenwalt, William S.: Ada (c. 380–c. 323 BCE) (englanniksi) Women in World History: A Biographical Encyclopedia (2002), Encyclopedia.com.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Idrieus Orontobates | Kaarian satraappi 344 eaa. – 340 eaa. 334 eaa. – 326 eaa. | Seuraaja: Piksodaros Aleksanteri Suuri |
Adil Atan

| Mitalit> Maa:   Turkki. Olympialaiset .Miesten paini | Mitalit> Maa:   Turkki. Olympialaiset .Miesten paini | Mitalit> Maa:   Turkki. Olympialaiset .Miesten paini | Maa:   Turkki> .Miesten paini |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | vapaapaini, 87 kg |  |
Adil Atan (1. tammikuuta 1929 – 18. huhtikuuta 1989) oli turkkilainen painija. Hän sai kesäolympialaisissa 1952 Helsingissä pronssia vapaapainissa (sarja 87 kg). Hän kilpaili myös kesäolympialaisissa 1956 Melbournessa ja osallistui siellä sekä kreikkalais-roomalaiseen painiin että vapaapainiin.
Atan oli myös olympialaisissa kilpailleen İrfan Atanin kaksosveli.
Agnes Wittfooth-Raade

Agnes Johanna Wittfooth-Raade  (12. kesäkuuta 1872 Taivassalo – 13. tammikuuta 1966 Turku) oli suomalainen erityisesti kukka-asetelmistaan tunnettu taidemaalari.
Wittfooth-Raade oli kotoisin taivassalolaiselta suurtilalta, jossa toimii nykyään Taivassalon museo. Hän kävi Turussa tyttökoulun ja Helsingissä kasvatusopillisen talouskoulun ja perusti sen jälkeen Turkuun oman talouskoulun, joka oli kaupungin ensimmäinen. Wittfooth-Raade kuitenkin luopui pian talouskoulusta ja kouluttautui Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä piirustuksenopettajaksi. Hän jatkoi taideopintojaan yhden kauden ajan Pariisissa. Palattuaan Suomeen hän toimi aluksi piirustuksenopettajana Helsingissä ja Turussa sekä myöhemmin taidemaalarina, minkä lisäksi hän harrasti koriste- ja posliinimaalausta.
Wittfooth-Raade oli naimisissa vuodesta 1903 Turun hovioikeuden varapresidentin Kaarle Raaden kanssa. Heidän poikansa oli vuorineuvos Uolevi Raade.
Wittfooth-Raaden maalaukset edustavat tyyliltään lähinnä impressionismia. Hän maalasi 1920- ja 1930-luvuilla pääasiassa maisemia mutta alkoi keskittyä kukka-asetelmien maalaamiseen 1940-luvulta alkaen. Hän osallistui Turussa useisiin taidenäyttelyihin.
Aiheesta muualla

Bukowski : Agnes Wittfooth-Raade (Arkistoitu – Internet Archive)
ADEX

ADEX on yhteiseurooppalainen ilmapuolustusharjoitus (engl. air defence exercise). Suomessa on järjestetty ADEX-harjoituksia Naton rauhankumppanuusohjelmaan liittyen muun muassa vuosina 2003, 2004 ja 2005. Suomen ADEX 2005 tapahtui Pohjanmaahan liittyvän skenaarion perusteella Selkämerellä, Pohjanmaalla ja Pirkanmaalla.
Harjoituksen päätarkoituksena oli valmistautua Suomen ilmavoimien mahdolliseen osallistumiseen Euroopan unionin vuonna 2008 päivystysvuoronsa aloittavien hollantilais-saksalais-suomalaisten taistelujoukkojen toimintaan. Suomi osallistuu myös Norjan ja Ruotsin kanssa toiseen Euroopan unionin taistelujoukkoon.
Suomi yrittää kansainvälistää Kauhavan Lentosotakoulun sen jatkon turvaamiseksi. Verrattuna runsaan matkustajalentokoneliikenteen täyttämään Keski-Eurooppaan, on Pohjanmaalla ilmatila melko vapaa.
Suomen kommunistinen puolue Tampereella ja  Itsenäisyyspuolue Vapaan Suomen Liitto Kauhavalla järjestivät ADEXiin liittyviä mielenosoituksia.milloin?[lähde? ]
ADEX '05

ADEX '05:een osallistuivat Hollanti, Ranska, Ruotsi ja Suomi. Britannia jäi pois todeten harjoittelevansa Nato-maiden kanssa. Hollannin ilmavoimien 26. huhtikuuta 2005 julkaiseman tiedotteen mukaan harjoitukseen olisi pitänyt myös Yhdysvaltojen osallistua kahdeksalla Boeing F-15C Eagle -hävittäjällä.
ADEX '08

ADEX '08:n järjesti Satakunnan lennosto 19.–30.5.2008. Siihen osallistuivat Tanskan ilmavoimat kuudella F-16-hävittäjällä, Ranskan ilmavoimat kuudella Mirage-2000-5F -hävittäjällä, Saksa kuudella F-4F Phantom-hävittäjällä, Kuninkaalliset ilmavoimat kahdeksalla Panavia Tornado F3-hävittäjällä sekä Suomen ilmavoimat 28 F-18 Hornet-hävittäjällä.
Aiheesta muualla

ADEX 2008 19.-30.5.2008
ADEX '05 13.-27.5.2005
SWAFRAP JAS 39
F 17 - Blekinge flygflottilj
Oefening ADEX 05
AVS-36

AVS-36
AVS-36 (ven. АВС-36, Автоматическая винтовка Симонова образца 1936 года, Avtomatitseskaja Vintovka Simonova obraztsa 1936 goda, Suomen armeijan nimike sotasaaliskivääreille ”7,62 aut. kiv/36”) on Sergei Simonovin 1930-luvulla Neuvostoliitossa suunnittelema kerta- ja sarjatulta ampuva automaattikivääri, joka oli käytössä toisessa maailmansodassa ja erityisesti talvisodassa.
Kiväärin prototyyppi valmistui vuonna 1931, sen valmistus alkoi vuonna 1934 ja varsinainen sarjatuotanto tapahtui vuosina 1937–1940. Kaikkiaan kivääriä valmistettiin Ishevskin asetehtaalla noin 65 800 kappaletta; pieni määrä aseita valmistettiin PE-mallisella kiikaritähtäimellä varustettuna tarkka-ampujakäyttöön.
Tekniset tiedot

Kaliiperi: 7,62 mm × 54 R
Pituus: 1 232 mm
Piipun pituus: 612 mm
Paino: 4,3 kg
Lipas: 15 patruunan tankolipas
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta AVS-36 Wikimedia Commonsissa
AVS

Lyhenteet AVS ja Avs voivat tarkoittaa ainakin seuraavia:
Oppilaitokset

Abbey Vocational School Irlannissa
Abbotsford Virtual School Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa
Amman Valley School Walesissä
Muita

Automaattinen vahvistuksen säätö esim. radio- ja televisiovastaanottimissa
Colorado Avalanche, puhekielen lyhyt muoto Avs, jääkiekkojoukkue.
Audio Video Standard, lyhenne AVS, audio- ja videodatan pakkauskoodekki.
Aavasaksan rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Avs, lakkautettu rautatieliikennepaikka Suomessa
Avaforsin rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Avs,  rautatieliikennepaikka Ruotsissa
Aivan sama (nettislangia)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”AVS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Afallia

Afallia on tila, jossa muutoin anatomisesti miespuolinen henkilö syntyy ilman siitintä. Tällainen epämuodostuma on hyvin harvinainen. Afalliaa on dokumentoitu vasta noin kahdeksankymmentä tapausta (2008). Tyypillisesti afalliaan liittyy muita vakavia poikkeavuuksia.
Afalliasta käytetään myös nimitystä "siittimen agenesia".
1309

| --- | --- |
Vuosisadat: 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku
Vuosikymmenet: 1290-luku · 1300-luku · 1310-luku · 1320-luku · 1330-luku · 1340-luku 1350-luku · 1360-luku · 1370-luku · 1380-luku · 1390-luku · 1400-luku
Vuodet: 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309 1310 · 1311 · 1312 · 1313 · 1314 · 1315 · 1316 · 1317 · 1318 · 1319 1320 · 1321 · 1322 · 1323 · 1324 · 1325 · 1326 · 1327 · 1328 · 1329 1330 · 1331 · 1332 · 1333 · 1334 · 1335 · 1336 · 1337 · 1338 · 1339 1340 · 1341 · 1342 · 1343 · 1344 · 1345 · 1346 · 1347 · 1348 · 1349 1350 · 1351 · 1352 · 1353 · 1354 · 1355 · 1356 · 1357 · 1358 · 1359 1360 · 1361 · 1362 · 1363 · 1364 · 1365 · 1366 · 1367 · 1368 · 1369 1370 · 1371 · 1372 · 1373 · 1374 · 1375 · 1376 · 1377 · 1378 · 1379 1380 · 1381 · 1382 · 1383 · 1384 · 1385 · 1386 · 1387 · 1388 · 1389 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409
Tapahtumia

Johanniittain ritarikunta muutti Rodokselle.
Ensimmäinen maininta Turusta kaupunkina.
Paavinistuin siirtyi Avignoniin, Ranskaan; Avignonin vankeus alkoi.
2036: Nexus Dawn

| 2036: Nexus Dawn |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Luke Scott
Käsikirjoittaja:   Hampton Fancher  Michael Green 
Säveltäjä:  Blitz//Berlin
Kuvaaja:  Pierre Gill
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Alcon Entertainment  Columbia Pictures  Thunderbird Entertainment  Scott Free Productions 
Ensi-ilta:   2017-08-3030. elokuuta 2017  
Kesto:  6 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Infobox OKNimi-testi OK: 
2036: Nexus Dawn on vuonna 2017 valmistunut neo-noir science fiction -lyhytelokuva, joka on pitkän elokuvan Blade Runner 2049 esiosa. Se julkaistiin 30. elokuuta 2017, noin viisi viikkoa ennen pitkän elokuvan ensi-iltaa. Lyhyelokuvan pääosissa esiintyvät Jared Leto ja Benedict Wong; sen ovat käsikirjoittaneet myös pitkän elokuvan käsikirjoittaneet Hampton Fancher ja Michael Green, ja sen on ohjannut Luke Scott.
Lyhyelokuva sijoittuu Los Angelesiin vuoteen 2036, 13 vuotta ennen Blade Runner 2049:n tapahtumia, ja kertoo Niander Wallacen tapaamisesta lainsäätäjien kanssa ja hänen yrityksestään vakuuttaa heidät sallimaan uuden replikantti-mallin tuotannon.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jared Leto  | … |  Niander Wallace   |
|  Benedict Wong  | … |  lainsäätäjä   |
|  Ned Dennehy  | … |  lainsäätäjä #2   |
|  Ade Sapara  | … |  lainsäätäjä #3   |
|  Ania Marson  | … |  lainsäätäjä #4   |
|  Set Sjöstrand  | … |  Nexus-9 -replikantti   |
Juoni

Niander Wallace kutsutaan kuulusteluun, koska hänen toiveenaan on valmistaa uuden sukupolven replikantteja. Wallacea varoitetaan tekojensa laittomuudesta ja hänelle kerrotaan ettei asiasta keskustella, minkä Wallace kyseenalaistaa. Wallace huomauttaa, että Maan ekosysteemi on romahtamassa ja ihmiskunnan ainoa toivo on replikanttien tarjoama halpa työvoima. Hän väittää myös etteivät uudet replikantit ole vaarallisia ihmisille, mutta lainsäätäjät eivät ole vakuuttuneita. Todistaakseen väitteensä, hän käskee vastikään kehitettyä Nexus-9 -mallin replikanttiavustajaansa tahallaan viiltämään itseänsä ja sitten valitsemaan Wallacen hengen ja omansa välillä. Replikantti viiltää oman kurkkunsa auki, mikä järkyttää lainsäätäjiä. Wallace kysyy uudelleen olisivatko he valmiita antamaan lupaa uusien replikanttien tuotantoon.