stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kathleen Turner
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kathleen Turner Wikimedia Commonsissa
Kathleen Turner Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kathleen Turner NNDB:ssä.
Kenneth Carpenter

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kenneth Carpenter |  Kenneth Carpenter |  Kenneth Carpenter |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Berliini 1936 | kiekko |  |
Kenneth (Ken) Carpenter (19. huhtikuuta 1913 – 15. maaliskuuta 1984) oli yhdysvaltalainen kiekonheittäjä ja olympiavoittaja.
Ken Carpenter voitti kiekonheiton olympiakultaa Berliinin 1936 kisoissa. Alkukilpailun kolmen kierroksen jälkeen hän oli kolmantena tuloksella 48,98. Loppukilpailussa hänen ensimmäinen heittonsa oli yliastuttu mutta toinen kantoi lopulliseen voittotulokseen 50,48. Viimeisen heiton pituus oli 47,28. Eurooppalaiset heittäjät olivat kilpailun suosikkeja, mutta Yhdysvallat otti kaksoisvoiton, kun Gordon Dunn heitti alkukilpailussa hopeamitalille riittävän tuloksen 49,36.
Saavutuksia

Olympiakultaa kiekonheitossa Berliinissä 1936 (tulos 50,48)
Kinnarin pesäpallokenttä

| Kinnarin pesäpallokenttä> Rakennuksen tiedot |
| --- | --- |
Sijainti:  Koulukuja 3, 04430 Järvenpää
Koordinaatit:  60.470457°N, 25.101218°E
Omistaja:  Järvenpään kaupunki
Kenttä:  hiekkatekonurmi
Käyttäjät
 Pesäpallo:   Kinnarin Pesis 2006 
Kentän mitat
 80 m x 120 m 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kinnarin pesäpallokenttä on Kinnarin kaupunginosassa Järvenpäässä sijaitseva pesäpallostadion. Kenttä toimii Kinnarin Pesiksen kotikenttänä, ja seuran miesten edustusjoukkue pelasi sillä Superpesistä vuosina 2002–2004.
Kentän erikoisuutena on kotipesästä katsottuna oikealla puolella sijaitseva Sammakkolampi, johon pallo voi myös mennä kesken ottelun.
Katriina Heljakka

Katriina ”Kati” Heljakka (s. 1975) on suomalainen lelujen ja leikin tutkija, leikin asiantuntija, pelisuunnittelija ja taiteen tohtori. Hän on myös taidekriitikko, kuvataiteilija, vapaa kirjoittaja sekä kuraattori.
Koulutus ja ura

Heljakka väitteli Aalto Yliopiston Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta taiteen tohtoriksi visuaalisen kulttuurin alalta vuonna 2013, sekä toisen kerran maaliskuussa 2024.
Heljakka opiskeli myös kansainvälisen markkinoinnin tutkinnon Åbo Akademissa vuonna 1998, taidehistorian maisteritutkinnon Turun yliopistosta vuonna 2002, ja valmistui vuonna 2007 Taideteollisesta korkeakoulusta taiteen maisteriksi.
Vuosina 1993–2005 Heljakka oli peli- ja lelusuunnittelija yrityksessä Tactic Games Oy, nykyisin hän toimii yrityksen hallituksessa.
Heljakka on työskennellyt Mannerheimin lastensuojeluliiton leikin asiantuntijana, Peak Experience-taidekollektiivin kuraattorina, Suomen Akatemian Pelitutkimuksen tutkijana, sekä Suomen Akatemian ja Business Finlandin yhteishankkeessa Hybrid Social Play. Hän toimii myös kansainvälisen Genius of Play-ohjelman lähettiläänä.
Nykyisin hän työskentelee lelujen, leikin ja leikillisen oppimisen tutkijana Turun Yliopistossa, jossa työskentelee myös tuntiopettajana. Lisäksi Heljakka johtaa Pori Laboratory of Play -tutkimusryhmää Porin yliopistokeskuksessa.
Palkinnot ja tunnustukset

Ruotsin kunniakonsuli, Satakunnan alue, 2022
Critical Futures Award, AMPS 2021 (Heljakka, K. & Blomberg, A.)
Outstanding Achievement Award. The 2019 International Conference on Computational Science & Computational Intelligence (CSCI 2019) Innovative Award (Heljakka, K., Ihamäki, P., Tuomi, P. & Saarikoski, P.)
Best Paper Award. 6th International Conference on Learning and Collaboration Technologies (in the context of HCI International 2019, 26-31 July 2019, Orlando, Florida, USA (Heljakka, K. & Ihamäki, P.)
Aiheesta muualla

Lelut ovat lapsien valuuttaa, mutta entä jos niiden määrää haluaa vähentää? Lelututkijan mukaan vastaus voi olla uudenlainen leikki Yle, 14.4.2021
Katriina Heljakan kotisivut
Heljakka researchgatessa
Kellosaari

Etualalla Kellosaari ja taustalla Salmisaari vuonna 1912. Molemmat saaret yhdistettiin mantereeseen.
Kellosaari oli Helsingin edustalla sijainnut saari. Sen ruotsinkielinen nimi Skällarn – ”Haukkuja” – saattaa viitata koiriin, jotka kesäisin paimensivat saarelle vietyä karjaa. Toisaalta, substantiivi skälla tarkoittaa lehmänkelloa, joka sekin viittaisi jonkinlaiseen laidunmaahan. Kellosaari yhdistettiin 1910-luvulla täyttömaalla osaksi nykyistä Ruoholahtea. Mantereeseen yhdistettiin myös Jätkäsaari, Hietasaari, Saukko ja Salmisaari. Nykyään saaren paikalla on Kellosaaren puisto.
Kellosaaren varavoimalaitos

Kellosaari on antanut nimensä paikalla nykyään sijaitsevalle Helenin varavoimalaitokselle. Voimalaitosta käyttää Fingrid. Kellosaaren voimalaitos valmistui vuonna 1974, ja siinä on kaksi polttoöljykäyttöistä, Kraftwerk Unionin valmistamaa kaasuturbiiniyksikköä sähköntuotantoon,[lähde? ] yhteisteholtaan 120 megawattia.
Kellosaaren voimalaitoksen käyttö on erittäin epätaloudellista verrattuna Helenin muihin yksiköihin,[lähde? ] joten sitä käytetään ainoastaan poikkeustilanteissa, kuten laajamittaisissa sähköntuotannon häiriötilanteissa. Ruoholahden 1990-luvulla rakennetut kerrostalot ulottuvat aivan voimalan viereen. Alun perin varavoimalaitos oli tarkoitus siirtää pois asuinrakentamisen tieltä, mutta taloudellisesta syistä se jätettiin paikoilleen.
Kellosaaren lentosatama

Kellosaaressa toimi 1930-luvulla lentosatama, josta muun muassa Aero OY:n lentokoneet liikennöivät. Se ei kuitenkaan saavuttanut merkittävää asemaa, vaan Katajanokan lentosatama säilyi kaupungin päälentosatamana, kunnes Malmin lentoasema avattiin. Lentosataman käyttöön rakennettu lentokonehalli, joka sijaitsi varavoimalaitoksen itäpuolella, säilyi ilmakuvien perusteella aina 1990-luvulle saakka. Lentokonehallin pituus oli 30 metriä ja leveys 40 metriä. Halli valmistui syksyllä 1928 ja myöhemmin rakennettiin vielä paviljonki ja laituri.
Kellosaaren varavoimalaitos
Kellosaaren lentokonehangaari vuonna 1928.
Kellosalmen työväentalo Sötkö

| Kellosalmen työväentalo Sötkö> Ilomäki |
| --- | --- |
Sijainti:  Kellosalmi, Padasjoki
Valmistumisvuosi:  1927
Tuhoutui:  1994
Rakennuttaja:  Kellosalmen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  1
Kerrosala:  140 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kellosalmen työväentalo Sötkö (joskus myös Ilomäki) oli Padasjoen kunnan Kellosalmen kylässä sijainnut työväentalo. Se tuhoutui tulipalossa vuonna 1994.
Historiaa

Kellosalmen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1911. Talo rakennettiin vuonna 1927, mutta vielä vuonna 1931 se oli osaksi keskeneräinen. Tuolloin yhdistyksessä oli jäseniä 12. Rakennustyöt tehtiin talkoilla.
Vuonna 1994 talo tuhoutui salaman aiheuttamassa tulipalossa. Se oli ilmeisesti ollut jo jonkin aikaa vain kesäkäytössä. Yhdistys järjesti talolla kesäisin kokouksia ja tansseja.
Rakennus

Talon pinta-ala oli noin 140 m². Se oli hirsirunkoinen ja vuoraamaton, alun perin myös maalaamaton. Vuonna 1976 talo maalattiin tummanpunaiseksi. Katto oli alun perin pärettä. Se vaihdettiin vuonna 1948 huopaan ja 1977 peltiin. Sisäseinät olivat vuoraamattomat. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, keittiö ja eteinen; näyttämö tosin purettiin jo vuonna 1946. Talon uunit purettiin vuonna 1970, ja se jäi ilman lämmitystä. Siellä ei myöskään ollut vesijohtoa, viemäriä tai sisä-wc:tä.
Kaupunki nukkuu

| ”Kaupunki nukkuu” Sensuuri |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Katurock (ei koskaan kuole)”
 Äänitetty : 29.–30. marraskuuta 1979, MSL-studio, Kihniö
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tuottaja(t): Epe Helenius
 Tyylilaji: punk
 Kesto: 03.08
 Levy-yhtiö: Poko Records
Sensuurin muut singlet
| ”Kirjoitan seinään” 1979 | ”Kaupunki nukkuu” 1979 | ”Hengissä läpi Helsingin” 1980 |
Kaupunki nukkuu on punkyhtye Sensuurin 7" single, joka julkaistiin joulukuussa 1979. Vuonna 2012 Svart Records julkaisi singlestä uusintapainoksen.
Albumin takakannessa lukee ”Kiitokset kamojen lainasta Lepakon Nuoruudelle”.
Kappaleet

Kaupunki nukkuu – 3.08
Katurock (ei kuole koskaan) – 2.46
Kokoonpano

Pepe Lempinen – laulu, kitara
Costello Hautamäki – kitara
Jaska Oinonen – bassokitara
Pasi Pakarinen – rummut
+
Jukkis Järvinen – kosketinsoitin
Kokoonpano > Tuotanto

Epe Helenius – tuottaja, miksaaja
Mika Sundqvist – äänittäjä, miksaaja
Mäsi – valokuvat
Aiheesta muualla

Kaupunki nukkuu finnmusic.net -sivustolla
Kaupunki nukkuu discogs.com -sivustolla
Kinnarp

| Kinnarp |
| --- | --- |
 Kinnarp vuonna 1961
 fiKinnarp 
 58°04′41″N, 13°31′16″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Kunta:  Falköpingin kunta
Piiri:  Kinnevedin piiri
Kokonaispinta-ala:  1 km2
Väestö
Väkiluku (2020):  963 
Kinnarp on taajama Falköpingin kunnassa Ruotsissa noin 11 kilometriä etelään Falköpingistä. Kinnarp kasvoi yhteen Slutarpin kanssa vuonna 1970, ja vuonna 2015 taajamassa oli 962 asukasta. Kinnarp kuuluu Kinnevedin piiriin ja aivan taajaman eteläpuolella sijaitsee Kinnevedin kirkko. Paikkakunnalla toimii huonekaluvalmistaja Kinnarps.
Käännös suomeksi
Keskustiedustelun pääjohtaja

| Keskustiedustelun pääjohtaja |
| --- | --- |
 Director of Central Intelligence
 
Virka-asunto:  George Bush Center for Intelligence, Langley, Virginia
Nimittäjä:  Yhdysvaltain presidentti (senaatin vahvistus)
Perustettu:  23. tammikuuta 1946
Ensimmäinen:  Sidney Souers
Viimeinen:  Porter Goss
Lakkautettu:  21. huhtikuuta 2005
Keskustiedustelun pääjohtaja (engl. Director of Central Intelligence, lyh. DCI) oli Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun johtaja vuodesta 1946 vuoteen 2005. Pääjohtaja toimi Yhdysvaltain presidentin neuvonantajana tiedusteluun liittyvissä kysymyksissä.
Virka oli olemassa tammikuusta 1946 huhtikuuhun 2005, jolloin Kansallisen tiedustelun- ja Keskustiedustelupalvelun pääjohtajien virat korvasivat sen. Presidentti George W. Bush allekirjoitti muutoksen lakiin joulukuussa 2004.
Luettelo pääjohtajista

| Pääjohtaja | Pääjohtaja | Virassa | Presidentti |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Sidney Souers | 1946–1946 | Harry S. Truman |
|  | Hoyt Vandenberg | 1946–1947 | Harry S. Truman |
|  | Roscoe H. Hillenkoetter | 1947–1950 | Harry S. Truman |
|  | Walter Bedell Smith | 1950–1953 | Harry S. Truman |
|  | Walter Bedell Smith | 1950–1953 | Dwight D. Eisenhower |
|  | Allen Dulles | 1953–1953 | Dwight D. Eisenhower |
|  | Allen Dulles | 1953–1961 | Dwight D. Eisenhower |
|  | Allen Dulles | 1953–1961 | John F. Kennedy |
|  | John A. McCone | 1961–1965 | John F. Kennedy |
|  | John A. McCone | 1961–1965 | Lyndon B. Johnson |
|  | William Raborn | 1965–1966 | Lyndon B. Johnson |
|  | Richard Helms | 1966–1973 | Richard Nixon |
|  |  |  | Richard Nixon |
|  | James R. Schlesinger | 1973–1973 | Richard Nixon |
|  | Vernon A. Walters | 1973–1973 | Richard Nixon |
|  | William Colby | 1973–1976 |  |
|  | William Colby | 1973–1976 | Gerald Ford |
|  | George H. W. Bush | 1976–1977 | Gerald Ford |
|  | E. Henry Knoche | 1977–1977 |  |
|  | E. Henry Knoche | 1977–1977 | Jimmy Carter |
|  | Stansfield Turner | 1977–1981 | Jimmy Carter |
|  | William J. Casey | 1981–1987 | Ronald Reagan |
|  | Robert Gates | 1986–1987 | Ronald Reagan |
|  | William H. Webster | 1987–1991 | Ronald Reagan |
|  | William H. Webster | 1987–1991 | George H. W. Bush |
|  | Richard James Kerr | 1991–1991 | George H. W. Bush |
|  | Robert Gates | 1991–1993 | George H. W. Bush |
|  | William O. Studeman | 1993–1993 | Bill Clinton |
|  | R. James Woolsey | 1993–1995 | Bill Clinton |
|  | William O. Studeman | 1995–1995 | Bill Clinton |
|  | John M. Deutch | 1995–1996 | Bill Clinton |
|  | George Tenet | 1996–1997 | Bill Clinton |
|  | George Tenet | 1997–2004 | Bill Clinton |
|  | George Tenet | 1997–2004 | George W. Bush |
|  | John E. McLaughlin | 2004–2004 | George W. Bush |
|  | Porter Goss | 2004–2005 | George W. Bush |
Kimi Klingberg

| Kimi Klingberg> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kimi Klingberg
Syntynyt: 29. heinäkuuta 1976 (ikä 48)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Takamies
Pituus:  181 cm
Paino:  85 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1995–1996 1997–2008:  Helsingin NMKY Vantaan Pussihukat
Maajoukkueet
2001–2002:   Suomi
Ottelut (pisteet):  8 (26)
Kimi Klingberg (s. 29. heinäkuuta 1976) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Ura

Espoon Akilleen kasvatti Klingberg aloitti miesten pääsarjauransa Helsingin NMKY:ssä kaudella 1995–1996 mutta siirtyi syksyksi 1997 Pussihukkiin, jota hän edusti kymmenen peräkkäistä pääsarjakautta ja lopuksi vielä yhden I-divisioonakauden ajan. Klingberg saavutti Pussihukissa SM-hopeaa vuonna 2005 ja SM-pronssia vuonna 2003. Lokakuussa 2000 hänet nimettiin SM-Koriksen kuukauden pelaajaksi, ja samassa kuussa hän sai leikkaushoitoa vaatineen jalkavamman. Marraskuussa 2006 Klingberg teki 3000. pisteensä ja pelasi 300. ottelunsa miesten pääsarjassa.
Suomen miesten maajoukkueessa Klingberg pelasi vuosina 2001–2002 kahdeksan ottelua 3,3 pisteen keskiarvolla. Hän pelasi myös nuorisomaajoukkueissa.
Tammikuussa 2007 Klingberg siirtyi pelaajauransa ohella Pussihukkien apuvalmentajaksi.
Saavutukset

SM-hopeaa 2005
SM-pronssia 2003
Suomen miesten pääsarjan runkosarjan riistotilaston toinen kaudella 2002–2003
Suomen miesten pääsarjan runkosarjan syöttötilaston kolmas kaudella 2003–2004
SM-Koriksen kuukauden pelaaja, lokakuu 2000
Kerinci Seblatin kansallispuisto

Gunung Kerinci -tulivuori
| --- | --- |
Sijainti:  Sumatra, Indonesia
Pinta-ala:  13 753 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Indonesian kansallispuisto 
Perustettu:  1992
Luokitus:  UNESCOn maailmanperintöluettelokohde (d) (2004) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kerinci Seblatin kansallispuisto kansallispuisto Indonesiassa, Sumatran saarella. Lähes 14 000 neliökilometrin laajuinen puisto on levittäytynyt Länsi-Sumatran, Jambin, Bengkulun ja Etelä-Sumatran provinssien alueelle. Vuonna 2004 kansallispuisto listattiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon yhdessä Gunung Leuserin ja Bukit Barisan Selatanin kansallispuiston kanssa kohteeksi Sumatran trooppinen sademetsä..
Kerinci Seblatin kansallispuisto sijaitsee vuoristoisessa maastossa Barisanin vuoristossa. Se on noin 350 kilometriä pitkä ja keskimäärin 45 kilometriä leveä. Keskiarvoltaan puisto sijaitsee noin 2000 metrissä. Korkein kohta on 3 805 metriin kohoava Gunung Kerinci, joka on Sumatran korkein vuori ja Indonesian korkein tulivuori.
Luonto

Vuoristot peittävät puistosta noin 70 prosenttia, mikä vaikuttaa alueen kasvillisuuteen. Puistossa on noin 4000 kasvilajia, joista 300 on orkideoita. Alle 1500 metrissä on sademetsää, jossa valtalajeina ovat dipterokarpuskasvien ja hernekasvien lajit. Vuoristometsissä (1500–2500 metriä) kasvaa edelleen runsaasti dipterokarpuskasvia, mutta myös laakeri- ja myrttikasveja. Yli 2500 metristä löytyy laakeri-, pyökki- ja kanervakasveja. Kerincin huipulla on enää ruohoja ja yrttejä.
Puistossa elää useita eläinlajeja. Nisäkkäitä on kirjattu 85 ja lintuja 370 lajia. Äärimmäisen uhanalaisista nisäkäslajeista puistossa elää rottasiileihin kuuluva Hylomys parvus, sumatrankaniini, sumatrantiikeri, sumatransarvikuono. Linnuista statuksen äärimmäisen uhanalainen on saanut sumatrankäki. Puisto tunnetaan erityisesti hyvästä sarvikuonopopulaatiostaan. Sumatransarvikuonoja asuu puistossa noin 250–500 yksilöä. Tiikeri- ja sarvikuonopopulaatiot kärsivät kuitenkin siitä, että kansallispuiston raja halkaisee lajien asuinalueet. Gunung Tujuhin järvellä on mielenkiintoisia sammakkoeläin- ja hyönteispopulaatioita. Lisäksi Kerinci Seblatin kansallispuistosta on tehty havaintoja ns. Pendek-miestä, jota pidetään kryptozoologisena olentona.
Aiheesta muualla

Sumatran sademetsät UNESCOn sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Kerinci Seblat National Park (englanniksi)
Kajaanin seutukunta

| Kajaanin seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  51 234 24:nneksi suurin 31.12.2021 
Kajaanin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kainuun maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 182. 2021-12-31 31. joulukuuta 2021 seutukunnassa oli 51 234 asukasta.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maapinta- ala km² | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kajaani | 36 501 | 1 835 | 20 | 8.4 % | 93 % | 0,1 % | 7 % |
|  | Paltamo | 3 012 | 919 | 3 | 9.4 % | 99 % | 0,1 % | 2 % |
|  | Ristijärvi | 1 162 | 836 | 1 | 9.3 % | 98 % | 0 % | 2 % |
|  | Sotkamo | 10 217 | 2 649 | 4 | 7.5 % | 96 % | 0,2 % | 5 % |
|  | yhteensä | 50 892 | 6 238 | 8 |  | 94 % | 0,1 % | 6 % |
Historia

1. tammikuuta 2001 Vaala siirtyi Kehys-Kainuun seutukunnasta Kajaanin seutukuntaan.
1. tammikuuta 2007 Kajaani ja Vuolijoki yhdistyivät Kajaanin kaupungiksi.
1. tammikuuta 2016 Vaala siirtyi seutukunnasta Oulunkaaren seutukuntaan.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
| Kajaanin seutukunnan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 57 389 | 57 389 |
| 1985 | 1985 |    | 58 674 | 58 674 |
| 1990 | 1990 |    | 58 386 | 58 386 |
| 1995 | 1995 |    | 58 109 | 58 109 |
| 2000 | 2000 |    | 56 234 | 56 234 |
| 2005 | 2005 |    | 54 739 | 54 739 |
| 2010 | 2010 |    | 54 256 | 54 256 |
| 2015 | 2015 |    | 52 984 | 52 984 |
| 2020 | 2020 |    | 51 338 | 51 338 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Kajaanin kaupungin kotisivut
Paltamon kunnan kotisivut
Ristijärven kunnan kotisivut
Sotkamon kunnan kotisivut
Kainuun maakunnan seutukunnat
Kajaanin seutukunta
Kehys-Kainuun seutukunta
Kim Seon-ho

Kim Seon-ho
Kim Seon-ho (hangul: 김선호; hanja: 金宣虎; uudistettu latinisaatio: Gim Seon-ho; s. 8. toukokuuta 1986) on eteläkorealainen näyttelijä. Hän aloitti uransa lavalla ja esiintyi useissa näytelmissä ennen kuin teki debyyttinsä vuonna 2017 Good Manager -televisiosarjassa.[lähde? ] Hän nousi tunnetuksi vuoden 2020 televisiosarjassa Start-Up ja sai enemmän tunnustusta pääroolistaan vuoden 2021 sarjassa Hometown Cha-Cha-Cha, joka esitettiin tvN-kanavalla ja Netflixissä; hän esittää siinä Hong Du-sikia eli päällikkö Hongia.
Aiheesta muualla

Kim Seon-ho Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kinnari (täsmennyssivu)

Kinnari tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Kinnari, kaupunginosa Järvenpäässä
Kinnarin koulu, alakoulu Järvenpäässä
Kinnarin Pesis 2006, järvenpääläinen pesäpalloseura
Kinnarin pesäpallokenttä, pesäpallokenttä Järvenpäässä
Sukunimi

Kinnari on suomalainen sukunimi, joka perustuu talonnimenä ja lisänimenä esiintyneeseen ruotsin sanaan skinnare, jonka merkitys on karvari.
Arvo Kinnari (s. 1943), ampumahiihtäjä
Pekka Kinnari (1926–2001), kirjailija ja merimies
Teemu Kinnari (s. 1973), poliitikko, kansanedustaja (Kokoomus), maanviljelijä ja yrittäjä.
Kirakira (visual novel)

| Kira☆Kira |
| --- | --- |
Genre: Draama, Romanssi, Musiikki 
Peli: Kira☆Kira
Pelin tuottaja: Overdrive
Pelin julkaisija: Overdive (Windows) PrincessSoft (PS2)
Genre: Visual novel, Eroge
Ikäsuositus: K-18
Laitealustat: Windows, PlayStation 2, iOS,
Julkaisupäivämäärä: 27.11.2007 (Windows) 26.2.2009 (PS2) 20.11.2009 (iPhone OS) 
Kira☆Kira (キラ☆キラ) on japanilainen Overdriven kehittämä eroge-tyyppinen visual novel -peli. Se julkaistiin alun perin tietokoneelle 27.11.2007. Virallinen englanninkielinen käännös ilmestyin MangaGamerin kääntämä kesäkuussa 2009. Spin-off jatko-osa Kirakira Curtain Call julkaistiin elokuussa 2008. Pelin PlayStation 2-versio julkaistiin 26.2.2009. Eroottisista osuuksista karsittu iPhone ja iPod touch -versio julkaistiin App Storessa 20.11.2009.
Juoni

Pelin päähenkilöt Shikanosuke, Kirari, Sarina ja Chie ovat koulunsa kirjallisuuskerhon jäseninä. Kerhoa ollaan lopettamassa, joten he päättävät perustaa punk-bändin tarkoituksenaan esiintyä tulevassa koulujuhlassa ja jättääkseen kerholle kunnon jäähyväiset. Internetiin lisätyn yhtyeen esiintymisvideon johdosta heidät pyydetään soittamaan Nagoyalaiselle klubille. Alun perin bändi oli suunniteltu lopetettavaksi koulujuhlan jälkeen, mutta se päättääkin lähteä kiertueelle ympäri Japania.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kirakira (Visual Novel)
Käännös suomeksi
Kirahviakaasia

| Kirahviakaasia |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Akaasiat Acacia
Laji::  erioloba
Kaksiosainen nimi
 Acacia erioloba  E.Mey. 
Synonyymit
 Vachellia erioloba (E.Mey.) P.J.H.Hurter 
Katso myös
   Kirahviakaasia Wikispeciesissä   Kirahviakaasia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vachellia erioloba
Kirahviakaasia (Acacia erioloba) on puu, jota kasvaa eteläisessä Afrikassa autiomaatasangoilla ja joen rannoilla. Se kasvaa yleensä 8–12 metriä korkeaksi, mutta voi kasvaa myös 16 metriä korkeaksi. Kirahviakaasian hedelmät ovat isoja, litteitä ja kaartuneita palkoja. Ne ovat pituudeltaan 13 senttimetriä ja leveydeltään 5 senttimetriä. Kukat ovat keltaisia ja pallomaisia. Kirahviakaasian palkoja käytetään ruokana ja rehuna ja puuainesta käytetään polttopuuna.
Aiheesta muualla

Acacia erioloba - camel thorn tree seeds (englanniksi)
Flora of Zimbabwe: Acacia erioloba E. Mey. (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Acacia erioloba (englanniksi)
Koreoatetoosi

Koreoatetoosi on liikehäiriö, jossa yhdistyvät korean ja atetoosin piirteet. Korea aiheuttaa nopeaa ja epäsäännöllistä nykimisoireilua, atetoosi suonenvetoa muistuttavia hitaita kouristuksia. Koreoatetoosi voi vaihdella tilapäisestä pysyvästi invalidisoivaan. Se voi alkaa äkillisesti tai kehittyä pitkällä aikavälillä.
Koreoatetoosi liittyy useimmiten CP-vammaan tai laaja-alaisiin, monenlaisia oireita aiheuttaviin aivojen patologioihin. Mahdollisia syitä CP-vamman ohella ovat muiden muassa Huntingtonin tauti, Touretten oireyhtymä, Wilsonin tauti, kasvaimet ja kernikterus. Lääkkeiden sivuvaikutuksena koreoatetoosia on raportoitu harvoin; näissä tapauksissa koreoatetoosi on yleensä ilmennyt neuropsykiatristen lääkkeiden käytön yhteydessä. Koreoatetoosin hoidon suuntaviivat riippuvat oireilun taustalla olevista syistä. Käytettyjen hoitokeinojen joukossa ovat olleet antikonvulsantit, lihasrelaksantit, kirurgiset hoidot ja syväaivostimulaatio. Talamotomia saattaa lievittää oiretta.
Korento (esine)

Korento punotuin vasuin.
Korento on yksinkertainen kantoväline. Se on yksinkertaisimmillaan puinen riuku, jonka molempiin päihin asetetaan taakka, esimerkiksi ämpäri. Korennon käyttö tehostaa ja helpottaa kantamistyötä sekä jättää kantajan toisen käden vapaaksi.
Korento

Korento  on alun perin keppiä tarkoittava suomen kielen sana. Korento voi olla:
Korento, suomalainen sukunimi
Korento, jyväskyläläinen rockbändi
korento, kantoväline
Sudenkorentojen lahkoon kuuluva hyönteinen, myös neidon- tytön-, ukon- rusko- tai keijukorennot,
muurahais-, harso-, kaisla- tai vahakorentojen heimoon kuuluva verkkosiipinen hyönteinen,
koskikorentojen lahkoon kuuluva hyönteinen,
kärsäkorentojen lahkoon kuuluva hyönteinen, myös lumi- ja skorpionikorennot,
päivänkorentojen lahkoon kuuluva hyönteinen
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Korento”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.