stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Auce
Historia

Ennen 1200-lukua Aucen alue oli osa semigallialaista Spārnenen maakuntaa. Semigallian valloituksen jälkeen 7. lokakuuta 1272 Doben linna luovutettiin Liivinmaan ritarikunnalle. Kaupunki mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä vuonna 1426 nimellä Owcze.
Jelgava – Mažeikiai -rautatien valmistuttua vuonna 1889 Aucen kylä alkoi kehittyä. Uudet tontit rakennettiin suureksi osaksi paroni August von der Reken omistaman Bēnen kartanon maille. Vuonna 1905 sosiaalidemokraatit polttivat kartanon, joka rakennettiin sittemmin uudelleen hieman pienempänä. Ensimmäisen maailmansodan aikana Saksan keisarillinen armeija miehitti Aucen. Saksalaiset perustivat kaupungin läheisyyteen ilmailukoulun ja lentokentän (Artillerie-Fliegerschule Ost I).
Latvian itsenäistyttyä Aucesta tuli osa Latvian tasavaltaa. Vuonna 1920 vanha Aucen kartano kansallistettiin ja siitä tuli Latvian yliopiston omaisuutta, jota käytettiin maatalouden opiskelijoiden opetustilana. Vuonna 1924 Auce sai kaupunginoikeudet, ja vuodesta 2009 lähtien se on toiminut Aucen kunnan hallintokeskuksena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Auce Wikimedia Commonsissa
Aucen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (latviaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Auce
| n k Latvian kaupungit |
| --- | --- |
Tasavallan kaupungit: Daugavpils ·  Jēkabpils ·  Jelgava ·  Jūrmala ·  Liepāja ·  Ogre ·  Rēzekne ·  Riika (latv. Riga) ·  Valmiera ·  Ventspils
Kunnalliset kaupungit: Ādaži ·  Ainaži ·  Aizkraukle ·  Aizpute ·  Aknīste ·  Aloja ·  Alūksne ·  Ape ·  Auce ·  Baldone ·  Baloži ·  Balvi ·  Bauska ·  Brocēni ·  Cēsis ·  Cesvaine ·  Dagda ·  Dobele ·  Durbe ·  Grobiņa ·  Gulbene ·  Iecava ·  Ikšķile ·  Ilūkste ·  Jaunjelgava ·  Kandava ·  Kārsava ·  Ķegums ·  Ķekava ·  Koknese ·  Krāslava ·  Kuldīga ·  Lielvārde ·  Līgatne ·  Limbaži ·  Līvāni ·  Lubāna ·  Ludza ·  Madona ·  Mārupe ·  Mazsalaca ·  Olaine ·  Pāvilosta ·  Piltene ·  Pļaviņas ·  Preiļi ·  Priekule ·  Rūjiena ·  Sabile ·  Salacgrīva ·  Salaspils ·  Saldus ·  Saulkrasti ·  Seda ·  Sigulda ·  Skrunda ·  Smiltene ·  Staicele ·  Stende ·  Strenči ·  Subate ·  Talsi ·  Tukums ·  Valdemārpils ·  Valka ·  Vangaži ·  Varakļāni ·  Viesīte ·  Viļaka ·  Viļāni ·  Zilupe
Käännös suomeksi
Astrid S

| Astrid Smeplass |
| --- | --- |
 Astrid S Los Angelesissa vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. lokakuuta 1996 (ikä 28)
Ammatti:  Laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Astrid S
Aktiivisena:  2013–
Tyylilajit:  Pop, R&B, Elektroninen musiikki
Soittimet:  Laulu, kitara, piano
Levy-yhtiöt:  Universal Music Group
Aiheesta muualla
astridsofficial.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Astrid S, oikealta nimeltään Astrid Smeplass (s. 29. lokakuuta 1996 Berkåk) on norjalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän tuli tunnetuksi sijoitettuaan viidenneksi Norjan Pop Idol -televisio-ohjelmassa vuonna 2013. Astrid S on kotoisin Rennebusta.
Diskografia > Studioalbumit

| Vuosi | albumi |
| --- | --- |
2020: Leave It Beautiful
Diskografia > EP:t

| Vuosi | EP | Korkeimmat listasijoitukset> DEN   | Korkeimmat listasijoitukset> SWE   |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Astrid S | 38   | 40 |
| 2017 | Party's Over |  |  |
| 2017 | Party's Over (Acoustic) |  |  |
| 2019 | Trust Issues |  |  |
| 2019 | Down Low |  |  |
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Nimi | Korkeimmat listasijoitukset> NOR   | Korkeimmat listasijoitukset> AUS   | Korkeimmat listasijoitukset> BEL (FL)   | Korkeimmat listasijoitukset> BEL (WA)   | Korkeimmat listasijoitukset> NZ   | Korkeimmat listasijoitukset> SWE  | Korkeimmat listasijoitukset> UK   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | "Shattered" | 4 | — | — | — | — | — | — |
| 2014 | "2AM" | — | — | — | — | — | — | — |
| 2014 | "2AM" (Matoma Remix) | 13 | — | — | — | — | — | — |
| 2015 | "Hyde" | 8 | — | — | — | — | — | — |
| 2015 | "Paper Thin" | 20 | — | — | — | — | — | — |
| 2016 | "Hurts So Good" | 6 | — | — | — | 18 | 41 | 176 |
| 2017 | "Breathe" | 3   | 97 | — | — | — | 71   | — |
| 2019 | "Someone New" |  |  |  |  |  |  |  |
| 2019 | "The First One" |  |  |  |  |  |  |  |
| 2019 | "Trust Issues" |  |  |  |  |  |  |  |
| 2019 | "Only When It Rains" | 31 |  |  |  |  |  |  |
| 2019 | "Favorite Part of Me" |  |  |  |  |  |  |  |
| 2020 | "I Do" (Brett Youngin kanssa) |  |  |  |  |  |  |  |
| 2020 | "I Don't Know Why" (NOTD:in kanssa) |  |  |  |  |  |  |  |
| 2020 | "Dance Dance Dance" |  |  |  |  |  |  |  |
| 2020 | "Marilyn Monroe" |  |  |  |  |  |  |  |
| 2020 | "It's OK If You Forget Me" |  |  |  |  |  |  |  |
| 2020 | "Am I the Only One" (R3habin & Hrvyn kanssa) |  |  |  |  |  |  |  |
| 2020 | "Relations" (Felix Sandmanin kanssa) |  |  |  |  |  |  |  |
Myllyjärvi (järvi Jyväskylässä)

| Myllyjärvi |
| --- | --- |
 Myllyjärvi
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°13′11″N, 25°42′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.232.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,9 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,809 km  
Pinta-ala:  3,396 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMyllyjärvi 
Myllyjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Myllyjärven asuinalueella sijaitseva lampi tai pieni järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on muodostunut Keljossa kulkevan poikittaisen harjanteen taakse ja se on nykyään jäänyt asuinalueiden sisään. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven keskellä on 14 metriä syvä syvänne eikä siinä ole saaria. Järven rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen länsirannalla sijaitsee uimaranta, jonka kautta kulkee kävelypolku. Jyväskylästä Poriin kulkeva valtatie 23 on rakennettu järven yli pengertäen niin, että osa siitä on nykyään erillinen lampi. Pienestä koosta huolimatta Myllyjärven rannalla on kaksikin uimarantaa. Vanhempi on nykyisin koirien uimaranta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Köhniönjärven valuma-alueeseen (14.232) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,9 metriä mpy. Sen vedet laskevat valtatie 23 pohjoispuolella olevasta lammesta Haapamäki–Jyväskylä-radan ali Köhniönjärvestä alkavaan Köyhänojaan. Köyhänoja laskee lopulta Päijänteen Jyväsjärveen.
Historiaa

Vuoden 1963 peruskartassa oli järven länsipuoli peltomaata ja itäpuolelle oli osin rakennettukin kaavaan merkitty Tarhamäen asuinalue. Järven laskuoja oli piirretty yhtymään Köhnänojaan, joka on nykyään nimeltään Köyhänoja, heti Haapamäen rautatien alituksen jälkeen. Kartassa Jyväskylän maalaiskunnan kuntaraja halkaisi järven. Vuoden 1983 kartassa peltomaalle oli rakennettu omakotitaloja ja sinne oli rannan tuntumaan jätetty pieni puisto. Valtatien 23 järveä leikkaava linjaus valmistui 1969.lähde?
Uusi uimaranta syntyi paikalle, johon tulee Köyhänojasta vesiputki. Vesiputki rakennettiin, kun Myllyjärven vedenpinta laski huomattavasti Roninmäen kallioluolaston rakennustöiden aikana.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Myllyjärvi (järvi Jyväskylässä) Wikimedia Commonsissa
(14.2)
Info (kirjakauppaketju)

| Osuuskunta Informaatiokirjakauppa |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osuuskunta
Perustettu:  1972
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  vähittäiskauppa
Tuotteet:  kirjat, lehdet, toimistotarvikkeet
Kotisivu:  info.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Info eli Osuuskunta Informaatiokirjakauppa on vuonna 1972 perustettu yksityisten suomalaisten kirjakauppojen ketju. Se oli suurimmillaan 1980-luvulla, jolloin ketjuun kuului 90 kirjakauppaa eri puolilla Suomea, muun muassa Akateeminen Kirjakauppa vuosina 1978–1985. Vuonna 2005 jäseniä oli 44 ja vuonna 2018 kahdeksantoista.
Info-kirjakauppojen yhteydessä toimivat Info-toimistotukut palvelevat yrityksiä ja julkisen sektorin asiakkaita toimistotarvikkeiden ja kirjojen hankinnassa. Aiemmin Info-ryhmään kuului myös tietotekniikkaketju Data-Info, joka vuonna 1993 toimi 23 paikkakunnalla.
Historiaa

Info-ketjun perusti vuonna 1972 yhdeksän yksityistä kirjakauppaa, jotka halusivat parantaa paikallisia kilpailuasemiaan yhteisostojen, yhteismarkkinoinnin ja yhteisten liiketoimintamallien avulla.
Suurimmillaan Info oli 1980-luvulla noin 90 kauppaa käsittävä ketju. Ketjun jäseniksi oli hakeutunut hyvin eri kokoisia kirjakauppoja pienistä maalaisliikkeistä suureen Akateemiseen Kirjakauppaan, mistä aiheutui vähitellen hankaluuksia isojen ja pienten jäsenyritysten toiveiden ja tarpeiden yhteensovittamisessa. Akateeminen erosi Infosta 1985. Suuri repeämä tapahtui vuonna 1989, jolloin 40 prosentista ketjun liikevaihdosta vastanneet kirjakaupat erosivat ketjusta: Turun Kansallinen Kirjakauppa, Oulun Pohjalainen Kirjakauppa, Lapin Kansan kirjakauppa, Otavan omistamat viitisentoista kauppaa sekä Kemin, Tornion ja Tampereen kirjakaupat. Eräänä syynä eripuraan oli Infon omistama, Helsingin Mannerheimintie 4:ssä toiminut ja isoja tappioita tuottanut Infocenter-tietotekniikkamyymälä.
Paikkakunnat

Alajärvi
Haapajärvi
Imatra
Kauhajoki
Kitee
Sastamala
Sodankylä
Rakkautta ennen auringonlaskua

| Rakkautta ennen auringonlaskua> Before Sunset |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Richard Linklater
Käsikirjoittaja:   Richard Linklater  Ethan Hawke  Julie Delpy 
Tuottaja:  Richard Linklater
Säveltäjä:  Julie Delpy
Kuvaaja:  Lee Daniel
Leikkaaja:  Sandra Adair
Pääosat:   Ethan Hawke  Julie Delpy 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Castle Rock Entertainment  Detour Filmproduction 
Levittäjä:  Warner Independent Pictures Netflix Fandango at Home
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  80 minuuttia
Alkuperäiskieli:   englanti  ranska 
Edeltäjä:  Rakkautta ennen aamua
Seuraaja:  Rakkautta ennen keskiyötä
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rakkautta ennen auringonlaskua (Before Sunset) on Richard Linklaterin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2004. Se on vuonna 1995 valmistuneen elokuvan Rakkautta ennen aamua itsenäinen jatko-osa. Elokuvasarjan täydensi trilogiaksi vuonna 2013 Rakkautta ennen keskiyötä -niminen jatko-osa.
Rakkautta ennen auringonlaskua -elokuvan tarina kulkee reaaliajassa, sen kesto on 85 minuuttia, kuten elokuvan. Elokuva kertoo ajasta, jolloin päähenkilöiden Celinen ja Jessen ensitapaamisesta on kulunut yhdeksän vuotta, kuten on myös Rakkautta ennen aamua -elokuvan ensi-illasta.
Rakkautta ennen auringonlaskua on tyyliltään samanlainen kuin edeltäjänsä: juonen pääpaino on intensiivisessä dialogissa, mutta tällä kertaa kauniit kehykset tarinalle antaa Pariisin kaupunki. Myös pääosanäyttelijät Julie Delpy ja Ethan Hawke osallistuivat käsikirjoittamiseen Linklaterin ohella. Elokuvassa ei ole tehosteita eikä taustamusiikkia. Elokuva sai kriitikoilta kiitosta ja useita palkintoehdokkuuksia, kuten Berliinin elokuvajuhlilla Kultaisen karhun saajaksi vuonna 2004.
Vuonna 2016 Rakkautta ennen auringonlaskua äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.
Juoni

Jesse (Ethan Hawke), joka on yhdysvaltalainen kirjailija, ja ranskalainen Celine (Julie Delpy), joka toimii ympäristönsuojelujärjestössä, tapasivat ensi kerran junassa välillä Budapest–Wien. He kohtaavat jälleen toisensa yhdeksän vuoden jälkeen. Jesse on vierailulla Pariisissa esittelemässä uusinta kirjaansa, kun hän tapaa Celinen Shakespeare & Companyn kirjakaupassa. He keskustelevat kokemuksistaan ja näkemyksistään sekä tunnustelevat, onko heidän välillään yhä rakkauden kipinä. Aikaa on vähän, heillä on vain yksi yhteinen iltapäivä tehdä valinta, joka voi muuttaa heidän elämänsä.
Elokuvan keskeinen kysymys on: Entä jos saisit toisen mahdollisuuden hänen kanssaan, jonka kerran menetit?
Tuotanto

Elokuvan kuvaukset kestivät vain 15 päivää. Elokuvassa on runsaasti Steadicamilla tehtyjä pitkiä yhtäjaksoisia ottoja, joista pisin on 11 minuuttia.
Elokuvassa näyttelevät Julien Delpyn oikeat vanhemmat Albert Delpy ja Marie Pillet. Julie Delpy on sanoittanut ja esittänyt kolme elokuvan soundtrackin kappaletta.
Päijänteen keskiosa

| Päijänteen keskiosa  (Päijänteen järvenosa) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi, Päijät-Häme
Kunnat:  Jyväskylä, Luhanka, Jämsä, Kuhmoinen, Sysmä, Padasjoki, Asikkala
Koordinaatit:  61°36′50″N, 25°28′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö
Valuma-alue:  vesistön pääuoma
Laskujoki:  Pulkkilanharjun salmet 
Järvinumero:  14.221.1.001
Mittaustietoja (järvenosa)
Pinnankorkeus:  78,3 m  
Rantaviiva:  2 170,11 km  
Pinta-ala:  864,866 km²  
Tilavuus:  12,22653030843 km³  
Keskisyvyys:  14,1369 m  
Suurin syvyys:  86 m  
Saaria:  2 261 
 fiPäijänteen keskiosa 
Päijänteen keskiosa  sijaitsee Keski-Suomessa Jyväskylässä, Luhangassa, Jämsässä ja Kuhmoisissa sekä Päijät-Hämeessä Sysmässä, Padasjoella ja Asikkalassa ja se käsittää Päijänteen sen osan, joka jää Kärkistensalmen eteläpuolelle ja Pulkkilanharjun pohjoispuolelle, ja joka sisältyy viranomaistiedoissa Päijänteen lähialueeseen (vesistöaluetunnus 14.221). Tunnetuimmat Päijänteen keskiosan rannoilla sijaitsevat taajamat ovat Korpilahti, Jämsä, Luhanka, Kuhmoinen, Sysmä ja Padasjoki. Jos tämä järvenosa olisi järvi, se olisi Suomen 6. suurin järvi. Päijänne on Suomen toiseksi suurin järvi heti Saimaan jälkeen ja Päijänteen keskiosa muodostaa noin 80 % koko Päijänteen pinta-alasta.
Maantietoa > Keskiosan piirteitä

Järvenosan pinta-ala on 86 487 hehtaaria eli 864,9 neliökilometriä, se on 87,0 kilometriä pitkä ja vaihtelevasti 5–32 kilometriä leveä . Järvellä veneiltäessä sen leveydestä saatava ensivaikutelma ei pidä ollenkaan paikkaansa. Monet kalliomurroksiin syntyneet lahdet  leventävät järveä suuresti. Järvi on esimerkiksi Jämsän Juokslahdelta Korpilahden Putkilahdelle 22,8 kilometriä leveä, Jämsän Tiirinselältä Luhangan Pilkanselälle 31,0 kilometriä, ja Kuhmoisten kirkonkylältä Sysmän Majutvedelle 30,2 kilometriä leveä . Laajojen järvenselkien väliin jää toisinaan vain muutaman kilometrin levyisiä kapeikkoja. Kärkistensalmi on pari kilometriä leveä, mutta etelämpänä löytyy esimerkiksi Vanhanselän pohjoisosassa 4,9 kilometriä leveä kohta, Vanhanselän keskeltä 5,1 kilometriä, Judinsalonselällä 5,5 kilometriä ja Kelventeen kohdalta 6,7 kilometriä leveitä kohtia . Vaikutelmaa hämärtää myös järvenosan usean neliökilometrin suuruiset saaret, jotka sulautuvat maisemaan samalla tavoin kuin niemet. Veneilijä kokee jotkin järvenosat saaristoisiksi ja toiset osat aavoiksi järvenseliksi.
Järvenosa voidaan pohjoisesta lukien jakaa luonteensa ja suurten ominaisuuksiensa vuoksi eri alueisiin. Se alkaa pohjoisessa Korpilahden Kirkkoselältä ja Kärkistensalmesta alkavana saaristona, joka loppuu Puolakan ja Korospohjan välisellä linjalla Kuminan saareen. Sen eteläpuolella järvi aukeaa Vanhanseläksi, joka jatkuu Taivassalon ja Kukkaron suurin saariin asti. Vanhanselältä työntyvät luoteeseen päin aavat Siikalahti ja Juokslahti. Taivassalon eteläpuolella Päijänne kapenee suurien saarien muodostamaan saaristoon. Se loppuu vasta Judinsalonselkään, mutta ennen sitä järvi jakautuu moneen pieneen järvenselkään: Tiirinselkä, Lehesselkä, Kotkatselkä ja Pilkanselkä. Judinsalonselkä alkaa Haukkasalon ja Judinsalon välistä ja se loppuu Kuhmoisten kirkonkylän kohdalla leviävään Tehinselkään. Järvenselkien välinen raja lienee Tehinniemi ja sen edustalla Jänissaari ja Töijensalo. Tehinselkä päättyy Virmailansaaren ja Rapalanniemen väliseen kapeikkoon, jota kutsutaan Virmailanseläksi. Siitä alkaa laaja saaristo, jonka Kelvenne jakaa puoliksi. Kelventeen länsipuolella sijaitsee pieni Padasjoenselkä ja eteläpuolella Hinttolanselkä. Hinttolanselkä päättyy lännessä Vähä-Äiniön lahteen ja idässä Pulkkilanharjuun, jonka eteläpuolella aukeaa Asikkalanselkä. Se on Päijänteen kolmas suuri järvenosa, josta Kymijoki alkaa.
Maantietoa > Saaret

Päijänteen keskiosassa on 2 261 saarta, joiden pinta-ala on yhteensä 18 950,9 hehtaaria (189,5 neliökilometriä) eli noin 18,0 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Keskiosan suurin saari on Padasjoen Virmailansaari, jonka on 12 kilometriä pitkä, 5 kilometriä leveä ja pinta-alaltaan 34 neliökilometriä. Se on Suomen 12. suurin saari. Luhangan puolella sijaitseva Judinsalo on 8 kilometriä pitkä, 6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 25 neliökilometriä. Se on Suomen 18. suurin saari. Kuhmoisten Haukkasalon pinta-ala on 12 neliökilometriä ja Luhangan Onkisalon 10 neliökilometriä. Saarista 27 on yli neliökilometrin ja 381 on yli hehtaarin suuruisia. Pienistä saarista 1 566 on yli aarin ja loput 287 ovat alle aarin kokoisia. Päijänteellä on tyypillistä, että suurten saarien nimet päättyvät määreeseen salo. Osa saarista on mainittu alla olevassa järvenosien kuvauksessa.
Maantietoa > Syvyysvaihtelut

Järven keskiosan tilavuus on 12 227 miljoonaa kuutiometriä eli 12,2 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 14,1 metriä ja suurin syvyys 86 metriä. Kirkkoselkä on Jänissaaren edustalta yli 40 metriä syvä ja tämän syvännejakso alkaa Palavassaaren itäpuolella ja päättyy luoteessa Kirkkoselän luoteispuolella, missä se madaltuu noin 20-metriseksi. Seuraavalla Mustanselällä pohja painuu paikoin yli 60 metrin syvyyteen. Tämän syvänteen syvännejakso alkaa Ryhinselältä 66 metriä syvänä ja jatkuu kaakkoon päin päättyen Koroispohjan suulle. Myös Ryhinsaaren kaakkoispuolella on 50 metriä syvää.
Vanhanselkä on laaja vesialue, jonka länsirannassa on pitkä luodesuuntainen lahti. Selällä on yli 40 metriä vettä ja täältä alkava syvännejakso päättyy Juokslahden suulle. Myös Ohensaaren takana Siikaselällä on yli 40 metriä syvää. Vanhanselän keskellä on pienialaisia syvänteitä, jotka ovat 50–60 metriä syviä. Vanhanselän eteläosissa on lisää syvänteitä, vaikka Kilvensalon kohdalla on kymmenen metriä matalampaa. Itäpuolella olevassa sokkeloisessa Kasselän lahdessa on selvästi matalampaa. Siellä on suurin syvyys vain 14 metriä. Vanhanselän eteläosissa syvänteet kiertävät molemmin puolin Taivassaloa.
Taivassalon eteläpuolella pohja painuu taas yli 50 metrin syvyyteen ja tämä syvänne vajoaa 67 metrin syvyyteen. Yleensä Saviselällä on 30–50 metriä syvää, mutta saarten läheisyydessä on paljon pieniä matalikoita. Samaa voidaan sanoa Lehesselästä. Sen keskiosissa on noin 40 metriä syvää, mutta lahden perukassa on epätasaista ja matalaa.
Judinsalonselälle tultaessa järvi muuttuu pohjoisosiaan matalammaksi. Matalaa aluetta on kummaltakin rannikolta mitattuna useita kilometrejä  ja vasta keskellä selkää saavutetaan 30–45 metrin syvyyksiä. Yli 50 metriä saavutetaan täällä vain harvoin. Eräs sellainen kohta sijaitsee Kurjenselän suulla, josta syvännejakso jatkaa kohti luodetta saavuttaen 77 metrin syvyyden. Paimenselän alue on pohjaltaan epätasaisempi kuin Judinsalonselkä. Siellä saavutetaan vain kahdesti yli 30 metrin syvyys.
Tehinselän syvyydet vaihtelevat 25–40 metrin välillä ja vain harvoin pohja painuu yli 45 metriin. Varpusenlinnanselkä, Harmoistenlahti, Kellosalmi, Virmailanselkä, vesialueen pienien saarten saaristot ja Rapalanniemen pohjoispuoli ovat syvyysvaihteluiltaan vaihtelevia ja matalia vesialueita. Lehtisten saariryhmän koillispuolella sijaitsee kuitenkin pieni syvänne, jossa on 58 metriä syvää.
Kartoissa erikoisena salmena näkyvä Kellosalmen ja Salonsalmen murrosjakso painuu 55 metriin asti. Tämä murrosjakso jatkuu muuta vesialuetta syvempänä Kelventeelle asti. Kelventeen saaristossa on kuitenkin epätasainen järvenpohja ja yli 20 metrin syvänteitä löytyy sieltä vaihtelevasti. Samaa voidaan todeta Hinttolanselältä alkavalta vesialueelta, joka päättyy Pulkkilanharjulle. Vain alueen pohjoisosassa on syvempää, koska sinne jatkuu Tehinselältä alkava ja Virmailanselälle loppuva syvännejakso.
Maantietoa > Asutus ja liikenneyhteydet

Järven keskiosan rantaviivan pituus on 2 170,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 1 216,5 kilometriä eli noin 56 %. Järvenosan rantaviiva mutkittelee kartan mukaan suuresti ja se seuraa maankuoreen vuosimiljoonien aikana syntyneiden kalliomurroksien muodostamia lahtia ja niiden välisiä niemiä. Niemien ja lahtien vuorottelu on paikoin niin voimakasta, että järveä seuraavat tiet on täytynyt rakentaa etäämmäksi järvestä sillä muutoin teistä olisi tullut liian pitkiä. Aina 1800-luvulle asti peltomaata raivattiin tilaisuuden tullen. Nykyiset peltomaat muodostavat kartoissa näkyvän järveä kiertävän muutaman kilometrin levyisen vyöhykkeen. Liikenneolot ja teollistuminen vaikuttivat suuresti siihen, mitkä paikkakunnat alkoivat kehittyä seutukuntiensa keskuksiksi. Kehityksen seurauksena Jyväskylä ja Lahti, jotka sijaitsevat järven eri päissä, ovat Päijänteen suurkaupungit. Näiden lisäksi ovat järven keskiosassa länsirannalla sijaitsevat Jämsä ja Muurame kohonneet ylitse muiden. Länsirannalla sijaitsevat myös Säynätsalo ja Korpilahti, jotka ovat entisten kuntien kirkonkyliä, ja Kuhmoinen ja Padasjoki, jotka ovat kuntiensa keskustaajamia. Itärannalla ovat Joutsaan kuuluva Rutalahti ja Jyväskylään kuuluva Putkilahti pieniä paikallisia taajamia, ja vielä Luhanka ja Sysmä kuntiensa keskustaajamia. Itärantaa seuraava seututie 314 kulkee Pulkkilanharjulta Sysmään, josta seututie 612 jatkaa Särkilahden ja Judinsalon kautta Luhankaan ja sieltä edelleen Tammikoskelle. Siellä se yhtyy seututiehen 610, jonka pohjoiseen johtava reitti käy Putkilahden, Korospohjan, ja ylitettyään Kärkkäisten sillan, se päätyy Korpilahteen. Toiselle pohjoiseen johtavalle tielle pääsee Tammikoskelta, kun jatkaa seututietä 610 hieman itään ja kääntyy yhdystielle 6134, joka johtaa Rutalahden ja Toivakan Viisarinlahden kautta valtatielle 4. Se vie lopulta Jyväskylään. Keskiosan länsirantaa seuraa Jyväskylästä alkava valtatie 9. Se vie ensin Muurameen, sitten Korpilahden ja Juokslahden kautta Jämsään. Jämsästä alkaa etelään johtava valtatie 24. Se vie Asikkalaan ja Lahteen. Matkan varrella tulevat ennen niitä vastaan läheltä ohitettava Pihlajakoski, sitten Kuhmoisten keskustaajama ja myöhemmin läheltä ohitettava Padasjoki. Näiden teiden lisäksi järven rantoja seuraa usein pienet yhdystiet tai muut kylätiet.
Päijänteen keskiosa vyöhykkeittäin > Korpilahden osa

Korpilahden osaan voidaan sisällyttää keskiosasta kaikki, mikä jää eteläpuolisen Vanhanselän pohjoispuolelle lähtien Kuminasta ja päätyen Kärkistensalmen länsipuolelle. Siellä sijaitsee Kirkkoselkä, joka aukeaa Palavaksen ja Jänissaaren länsipuolella. Sen pohjukassa työntyy Kirkkolahti Korpilahden taajama-alueelle. Kirkkoselkään laskevat Autionjoki, jonka pääjärvi on Maatianjärvi, ja Korpijoki, jonka joensuu on Kirkkolahdessa. Kirkkoselän pohjoisrannoilla sijaitsevat Vitikkala, Markkulanmäki sekä muutamat Korpilahden taajaman asuinalueet kuten keskusta-alue, Pukkalanmäki, Ikolanmäki ja Tähtiniemi.
Palavaksen eteläpuolella työntyy Sinervinvuoren ohitse pari kilometriä leveä salmi, jonka takana sijaitsevat Palavaksen saariryhmä ja Iso Kaitasaaren saariryhmän saaret. Näiden eteläpuolella aukeaa pieni Mustanselkä. Sitä reunustaa joukko saaria, joista tärkeimpiä ovat lännessä Ryhinsaari, idässä Pärnäsaari ja etelässä Kuminan ympärillä olevat saaret Pirttisaari, Ahosaari ja Kalliosaari. Ryhinsaaren takana on pieni Ryhinselkä, jonka rannoilla kohoavat Könkkölänvuori, Sokkovuori ja Kiviönniemi. Mainittujen mäkien väliin työntyy kolme kapeaa lahtea. Ryhinsaaren lounaispuolelle jää Luukkaanniemen taakse suojaan Manhunlahti. Vastapuolella eli järven itäpuolella Pärnäsaaren takana sijaitsee pieni sokkeloinen alue, jossa ovat Veijonlahti, Lavionlahti ja Sulkujärvi ja niiden väliset niemet. Niiden eteläpuolella työntyy kaakkoon neljä kilometriä pitkä Korospohja. Ryhinselkä–Korospohja on muodostunut kalliomurrokseen , joka erottuu kartoista selvästi, ja jonka vakuutena on veden alla kulkeva ja edellä mainittu syvännejakso.