stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ala-Syvärin voimalaitos
Sulku

Syväri toimii keskeisenä osana Luoteis-Venäjän sisäisen vesiliikenteen vesistöreittinä. Volgan–Itämeren vesitie, joka alkaa Suomenlahdelta, nousee Nevaa ylös Laatokkaan, jatkaa Syvärin kautta Ääniselle, yhdistää Itämeren Volgan vesistöalueeseen. Ääniseltä on myös yhteys pohjoiseen Vienanmereen Vienanmeren–Itämeren kanavan kautta.
Voimalaitoksen ohittamiseksi on sen rinnalle rakennettu kaksiporttinen sulku. Sulun pituus on 200 metriä ja leveys 21 metriä. Sulkuun kuuluu sekä yläviran että alavirran puolella noin kilometrin pituinen lähestymiskanava. Sulkuun otettava vesi otetaan sivuilta ja vesi lasketaan pois alavirtaan lähestymiskanavan sivulle. Sulun rakentamiseen on kulunut 157 000 kuutiometriä betonia. Sulun kammion täyttö- ja tyhjennysajat ovat 8,5 minuuttia. Sulun omistaa ja sitä hallinnoi eri yhtiö, kuin vesivoimalaitosta.
lähestymiskanava
sulkuportti
alaportti auki
yläportti auki
Historiaa

Voimalaitosta rakennettiin vuosina 1927–1935 ja rakentamisessa tuotti vaikeuksia tehdä kestävä perusta saviseen maaperään. Voimalaitos jäi suomalaisten ja neuvostoliittolaisten rintamien väliin vuonna 1941 ja suomalaiset räjäyttivät sen patorakenteita. Voimala kunnostettiin vuoteen 1948 mennessä, jonka jälkeen se on ollut toiminnassa.
Kun voimalaitos toimi Syvärillä yksinään, oli sen nimi suomeksi käännettynä Syvärin voimalaitos (ven. Свирской ГЭС, Svirskoi GES ). Sen toiminnassa ei aluksi tarvinnut huomioida vedentulon sääntelyä, sillä se sijaitsi Syvärin keskijuoksulla. Vuonna 1936 alettiin rakentamaan Ylä-Syvärin voimalaitosta, joka aloitti vesivoiman tuotannon vuonna 1952. Vuonna 1955 alettiin voimaloita käyttämään koordinoidusti yhdessä niin, että Ylä-Syvärin voimalalla säännösteltiin Äänisen vedenpintaa ja Ala-Syvärin voimalalla säännösteltiin voimaloiden välistä osuutta.
Ala-Syvärin voimalaitos on nimetty Genrih Graftion mukaan, joka ansioitui Neuvostoliiton varhaisessa vesivoimateollisuuden rakentamisessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ala-Syvärin voimalaitos Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Lower Svir Hydroelectric Station
Kanavan reitti Itämeren ja Vienanmeren välillä.
Syvärin voimalaitos lokakuussa 1943.
Käännös suomeksi
Anna ja kuningas

| Anna ja kuningas> Anna and the King |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Andy Tennant
Käsikirjoittaja:   Steve Meerson  Peter Krikes 
Perustuu:  Margaret Landonin romaaniin Anna ja Siamin kuningas
Tuottaja:  Lawrence Bender
Säveltäjä:   George Fenton  Robert Kraft 
Kuvaaja:  Caleb Deschanel
Tuotantosuunnittelija:  Ian Whittaker
Pukusuunnittelija:  Jenny Beavan
Pääosat:   Jodie Foster  Chow Yun-fat  Bai Ling  Tom Felton 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Studios
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:  1999
Kesto:  149 min
Alkuperäiskieli:  englanti ranska thai
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anna ja kuningas (Anna and the King) on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Andy Tennantin ohjaama elokuva. Se perustuu löyhästi Margaret Landonin romaaniin Anna ja Siamin kuningas. Pääosassa nähdään Jodie Foster. Elokuva oli Oscar-ehdokkaana parhaasta lavastuksesta ja parhaasta puvustuksesta.
Aiheesta muualla

Sihvonen, Tanja: Anna ja kuningas Film-O-Holic.com.  3.3.2000. Viitattu 1.8.2021.
Antero Jännes

Niilo Arvi Antero Jännes (s. 11. helmikuuta 1954 Helsinki) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut energianeuvoksen arvonimen.
Jänneksen vanhemmat olivat ylilääkäri Jouni Arvi Antero Jännes ja sairaanhoitaja Pirkko-Maija Kivikoski. Hänen puolisonsa vuodesta 1977 on taidemaalari Iia Marja-Liisa Kahma. Jännes tuli ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta 1973 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1978. Hän oli Airamin projekti-, tuote- ja markkinointipäällikkö 1978–1986, Field-yhtiön toimitusjohtaja 1986–1988, Tehokaasun varatoimitusjohtaja ja toimitusjohtaja 1989–1991, Nesteen maakaasuyksikön johtaja 1991–1994 ja Gasumin kaupallinen johtaja 1994–1995, toimitusjohtaja 1996–2014 ja hallituksen puheenjohtaja 1999–2014. Jänneksellä oli uransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Energianeuvoksen arvonimen hän sai vuonna 2009. Sotilasarvoltaan Jännes on reservin alikersantti.
Miesten Superpesiksen kausi 2003

| --- | --- |
Järjestyksessä:  14
Joukkueita:  12
Runkosarja
Päiväys:  13. toukokuuta – 10. elokuuta
Voittaja:  Sotkamon Jymy
Lyöjäkuningas:  Sami Joukainen (Puijon Pesis)
Etenijäkuningas:  Teemu Haataja (Koskenkorvan Urheilijat)
Kärkilyöntikuningas:  Tommi Murto (Koskenkorvan Urheilijat)
Paras pelaaja:  Mikko Kuosmanen (Sotkamon Jymy)
Vuoden lukkari:  Riku Rantanen (Järvenpään Pesis)
Pudotuspelit
Päiväys:  12. elokuuta – 14. syyskuuta
Mestari:  Sotkamon Jymy
Hopeaa:  Kinnarin Pesis
Pronssia:  Koskenkorvan Urheilijat
Sarjakarsinta
Nousija(t):  Vimpelin Veto, Joensuun Maila, Nurmon Jymy
Putoaja(t):  Ulvilan Pesä-Veikot, Kouvolan Pallonlyöjät, Imatran Pallo-Veikot
Muut sarjat
Alempi sarja:  Ykköspesis
Naisten kausi:  Naisten Superpesis
   ← 2002  2004 →
Miesten Superpesiksen kausi 2003 oli Suomen Pesäpalloliiton järjestämän pesäpallon korkeimman sarjatason Superpesiksen 14. kausi. Kausi alkoi 13. toukokuuta ja päättyi 14. syyskuuta 2003.
Suomen-mestaruuden voitti Sotkamon Jymy, jolle mestaruus oli kolmas peräkkäinen. Sotkamo kukisti loppuottelusarjassa 2–0 Kinnarin Pesiksen, jolle mitali oli historian ensimmäinen. Pronssiottelusarjassa Koskenkorvan Urheilijat voitti Pattijoen Urheilijat 2–1.
Kauden päätteeksi sarjasta putosivat Ulvilan Pesä-Veikot, Kouvolan Pallonlyöjät ja Imatran Pallo-Veikot. Niiden tilalle nousivat Vimpelin Veto, Joensuun Maila ja Nurmon Jymy.
Joukkueet

| Joukkue | Paikkakunta | Kotistadion | Perustettu | Pääsarjaan | Pelinjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hyvinkään Tahko | Hyvinkää | Pihkala | 1915 | 1975 | Olli Hartikainen |
| Imatran Pallo-Veikot | Imatra | Linnalan kenttä | 1955 | 2000 | Raimo Bragge |
| Kinnarin Pesis | Järvenpää | Kinnari |  | 2002 |  |
| Kiteen Pallo -90 | Kitee | Rantakenttä | 1990 | 1990 | Vesa Varonen |
| Koskenkorvan Urheilijat | Ilmajoki | Koskenkorvan Pp-Stadion | 1945 | 1999 | Risto Ojanperä |
| Kouvolan Pallonlyöjät | Kouvola | Urheilupuisto | 1931 | 2003 | Eero Pitkänen |
| Oulun Lippo | Oulu | Raksila | 1955 | 1990 |  |
| Pattijoen Urheilijat | Raahe | Rännäri | 1928 | 1997 | Santeri Haipus |
| Puijon Pesis | Kuopio | Puijon pesäpallostadion | 1999 | 2002 |  |
| Seinäjoen Maila-Jussit | Seinäjoki | Ilkka-areena | 1932 | 1969 | Jussi Järvinen |
| Sotkamon Jymy | Sotkamo | Hiukka | 1909 | 1989 | Olli Viljaranta |
| Ulvilan Pesä-Veikot | Ulvila | Friitalan pesäpallostadion | 1957 | 1999 |  |
Sarjajärjestelmä

Runkosarjassa pelattiin nelinkertainen sarja oman lohkon sisällä sekä kaksinkertainen sarja muiden joukkueiden kanssa. Yhteensä runkosarjassa pelattiin 26 ottelua joukkuetta kohden. Kahdeksan parasta joukkuetta etenivät pudotuspeleihin ja neljä viimeistä Superpesiskarsintaan. Pudotuspelit pelattiin paras seitsemästä -järjestelmällä lukuun ottamatta pronssiotteluita ja loppuotteluita, jotka pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.
Superpesiskarsinnassa runkosarjan neljä heikointa kohtasivat Ykköspesiksen neljä parasta joukkuetta. Karsintasarja pelattiin yksinkertaisena ja neljä parasta joukkuetta saivat oikeuden pelata Superpesiksessä kaudella 2004.
Sarjajärjestelmä > Lohkojako

Seuraavat joukkueet kohtasivat toisensa neljästi runkosarjassa:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pohjoinen Pattijoen Urheilijat  Oulun Lippo  Sotkamon Jymy  |  Itä Kiteen Pallo -90  Puijon Pesis  Imatran Pallo-Veikot  |  Länsi Koskenkorvan Urheilijat  Seinäjoen Maila-Jussit  Ulvilan Pesä-Veikot  |  Etelä Hyvinkään Tahko  Kinnarin Pesis  Kouvolan Pallonlyöjät  |
Runkosarja

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sotkamo | 26 | 9 | 9 | 5 | 3 | 185 | 106 | +79 | 50 | Pudotuspelit |
| 2 | Järvenpää | 26 | 10 | 7 | 5 | 4 | 175 | 130 | +45 | 49 | Pudotuspelit |
| 3 | Koskenkorva | 26 | 9 | 9 | 4 | 4 | 229 | 165 | +64 | 49 | Pudotuspelit |
| 4 | Hyvinkää | 26 | 6 | 12 | 3 | 5 | 158 | 114 | +44 | 45 | Pudotuspelit |
| 5 | Raahe | 26 | 8 | 8 | 2 | 8 | 161 | 116 | +45 | 42 | Pudotuspelit |
| 6 | Kuopio | 26 | 9 | 4 | 6 | 7 | 174 | 135 | +39 | 41 | Pudotuspelit |
| 7 | Seinäjoki | 26 | 9 | 3 | 5 | 9 | 156 | 156 | 0 | 38 | Pudotuspelit |
| 8 | Oulu | 26 | 5 | 8 | 6 | 7 | 146 | 155 | −9 | 37 | Pudotuspelit |
| 9 | Kitee | 26 | 6 | 7 | 4 | 9 | 138 | 171 | −33 | 36 | Superpesiskarsinta |
| 10 | Imatra | 26 | 5 | 4 | 2 | 15 | 117 | 173 | −56 | 25 | Superpesiskarsinta |
| 11 | Ulvila | 26 | 2 | 3 | 3 | 18 | 143 | 216 | −73 | 15 | Superpesiskarsinta |
| 12 | Kouvola | 26 | 3 | 1 | 3 | 19 | 77 | 222 | −145 | 14 | Superpesiskarsinta |
↑  Runkosarjassa pelattiin nelinkertainen sarja oman lohkon sisällä ja kaksinkertainen sarja muita joukkueita vastaan (26 ottelua).
↑  Sijoille 1–8 sijoittuneet etenivät pudotuspeleihin.
↑  Sijoille 9–12 sijoittuneet pelasivat Ykköspesiksen neljää parasta joukkuetta vastaan Superpesiskarsinnan sarjassa säilymisestä.
Pudotuspelit

Pudotuspelit pelattiin paras seitsemästä -periaatteella lukuun ottamatta pronssi- ja loppuotteluita, jotka pelattiin paras kolmesta -menetelmällä. Otteluparit muodostettiin runkosarjan sijoitusten perusteella. Kotietu oli pudotuspeleissä runkosarjassa paremmin sijoittuneella joukkueella.
Pudotuspelit > Turnauspuu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelut | Loppuottelut |
 
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Sotkamon Jymy  |  4  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Sotkamon Jymy  |  4  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Oulun Lippo  |  1  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Oulun Lippo  |  1  |  |  |  Sotkamon Jymy  |  4  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Sotkamon Jymy  |  4  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Pattijoen Urheilijat  |  0  |  |  |  |  |
|   |  Kinnarin Pesis  |  4  |  |  |  Pattijoen Urheilijat  |  0  |  |  |  |  |
|   |  Kinnarin Pesis  |  4  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Seinäjoen Maila-Jussit  |  0  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Seinäjoen Maila-Jussit  |  0  |  |  |  |  |  |  |  Sotkamon Jymy  |  2  |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  Sotkamon Jymy  |  2  |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  Kinnarin Pesis  |  0  |
|   |  Koskenkorvan Urheilijat  |  4  |  |  |  |  |  |  |  Kinnarin Pesis  |  0  |
|   |  Koskenkorvan Urheilijat  |  4  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Puijon Pesis  |  1  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Puijon Pesis  |  1  |  |  |  Kinnarin Pesis  |  4  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Kinnarin Pesis  |  4  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Koskenkorvan Urheilijat  |  2  |  |  | Pronssiottelut | Pronssiottelut |
|   |  Hyvinkään Tahko  |  3  |  |  |  Koskenkorvan Urheilijat  |  2  |  |  | Pronssiottelut | Pronssiottelut |
|   |  Hyvinkään Tahko  |  3  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Pattijoen Urheilijat  |  4  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Pattijoen Urheilijat  |  4  |  |  |  |  |  |  |  Koskenkorvan Urheilijat  |  2  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Koskenkorvan Urheilijat  |  2  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Pattijoen Urheilijat  |  1  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Pattijoen Urheilijat  |  1  |
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| Koskenkorvan Urheilijat – Pattijoen Urheilijat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. syyskuuta 2003 | Koskenkorva | Raahe | 2–0 (8–4, 7–5) | Raportti |
| 13. syyskuuta 2003 | Raahe | Koskenkorva | 1–0 (0–0, 2–0) | Raportti |
| 14. syyskuuta 2003 | Koskenkorva | Raahe | 2–1 (1–2, 8–3, 1–0) | Raportti |
Koskenkorva voitti SM-pronssia otteluvoitoin 2–1.
Pudotuspelit > Loppuottelu

| Sotkamon Jymy – Kinnarin Pesis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. syyskuuta 2003 | Järvenpää | Sotkamo | 0–2 (2–3, 3–8) | Raportti |
| 13. syyskuuta 2003 | Sotkamo | Järvenpää | 2–1 (3–1, 1–2, 1–1, 3–1) | Raportti |
Sotkamo voitti Suomen-mestaruuden otteluvoitoin 2–0. Järvenpää sai SM-hopeaa.
Superpesiskarsinta

Superpesiskarsinnassa Superpesiksen runkosarjan neljä heikointa kohtasivat Ykköspesiksen neljä parasta joukkuetta yksinkertaisessa sarjassa. Karsintasarjan neljä parasta saivat oikeuden pelata Superpesistä kaudella 2004.
| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kitee | 7 | 5 | 0 | 1 | 1 | 41 | 28 | +13 | 16 | Superpesikseen |
| 2 | Vimpeli | 7 | 2 | 4 | 0 | 1 | 53 | 42 | +11 | 14 | Superpesikseen |
| 3 | Joensuu | 7 | 2 | 2 | 2 | 1 | 75 | 37 | +38 | 12 | Superpesikseen |
| 4 | Nurmo | 7 | 1 | 3 | 1 | 2 | 68 | 64 | +4 | 10 | Superpesikseen |
| 5 | Ulvila | 7 | 2 | 1 | 1 | 3 | 60 | 49 | +11 | 9 | Ykköspesikseen |
| 6 | Kouvola | 7 | 2 | 1 | 0 | 4 | 43 | 46 | −3 | 8 | Ykköspesikseen |
| 7 | Imatra | 7 | 0 | 2 | 2 | 3 | 34 | 52 | −18 | 6 | Ykköspesikseen |
| 8 | Jyväskylä | 7 | 0 | 1 | 1 | 5 | 28 | 84 | −56 | 3 | Ykköspesikseen |
Moa (joki)

| Moa Makona |
| --- | --- |
 Tiwai-saari Moajoella
Alkulähde:  Guinea
Laskupaikka:  Atlantin valtameri
Maat:   Guinea  Liberia  Sierra Leone
Pituus:  425 km
Valuma-alue:  17 900 km²
Moa-joki ja sen valuma-alue kartalla
Moa tai Makona on joki Länsi-Afrikassa. Moan pituus on 425 kilometriä. Se saa alkunsa Guineasta läheltä Macertan kaupunkia ja virtaa Liberian kautta Sierra Leoneen laskien siellä Atlanttiin. Moan suurin sivujoki on Meli. Yengan kylä, Tiwain saari sekä Suliman kaupunki sijaitsevat kaikki Moan rannalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moa (joki) Wikimedia Commonsissa
Antero Järvinen (liikemies)

Arvo Kyösti Antero Järvinen (20. helmikuuta 1909 – 10. maaliskuuta 1973) oli Iittalan lasitehtaan toimitusjohtaja 1945–1950. Järvisen isä oli taloustieteilijä ja ministeri Kyösti Järvinen.
Anna joulu

| Anna joulu Anna Eriksson |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1998
 Tuottaja(t): Juha Björninen   Kassu Halonen
 Tyylilaji: joulumusiikki
 Levy-yhtiö: MTV-Musiikki
Anna Erikssonin muut julkaisut
| Anna Eriksson 1997 | Anna joulu 1998 | Odota mua 1999 |
Anna joulu on suomalaisen iskelmälaulajan Anna Erikssonin joulualbumi, joka julkaistiin vuonna 1998. Albumi on myynyt kultalevyn oikeuttavan määrän.
Kappaleet

Tule joulu uudestaan – 3.55
Anna joulu – 4.00
Tonttuvanhus – 3.27
Seimi ja risti – 3.15
Joulun joutsen – 3.08
Ave Maria – 4.07 (suomeksi)
Lumilyhty – 2.38
Sata joulukuusta – 3.20
Oi pukki, oi pukki – 3.05
Käy kansat seimen luo – 3.03
Hyvän tahdon juhla – 3.18
Jouluristeilyllä – 2.53
Lapsenmieli – 3.41
Ave Maria – 4.07 (englanniksi)
Anja Kling

| Anja Kling |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1970 (ikä 54) Potsdam, Saksan demokraattinen tasavalta
Ammatti:  näyttelijä, ääninäyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Anja Kling (s. 22. maaliskuuta 1970 Potsdam, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä. Hän on näytellyt yli sadassa televisiotuotannossa ja yli 20 teatterielokuvassa. 1980-luvulla alkanut ura kattaa usean tyylilajin komediasta ja parodiasta rikosdraamaan, historialliseen draamaan, perhedraamaan ja lastenelokuviin.
Ura

Anja Klingin isä työskenteli Filmstudio Babelsbergissä ja hänen sisarensa Gerit Kling (s. 1965) työskentelee näyttelijänä. 1990-luvun alussa Kling teki sivurooleja muun muassa rikossarjassa Polizeiruf 110. Hänen läpimurtonsa oli Helken rooli seitsenosaisessa draamasarjassa Hagedorns Tochter vuonna 1994. Vuosina 1997 ja 1998 Kling näytteli Barbaran roolin italialaisessa mafiatrillerissä La Piovra eli Allein gegen die Mafia. Sittemmin Kling näytteli muun muassa Evan osan komediassa Die Masche mit der Liebe (2007) ja Susannen osan agenttiparodiassa Undercover Love (2010). Kumpaisessakin tuotannossa hän näytteli Henning Baumia vastaan. 2010-luvulla Kling on näytellyt aiempaa enemmän päärooleja. Hän on tulkinnut muun muassa Ninan osan elokuvassa Tatort: Dunkle Zeit (2017). Niin ikään 2017 Kling näytteli Stefanien osan luokkakokous-elokuvassa Klassentreffen.
Vuonna 2008 Kling näytteli Katja Schlemmin roolin 1980-luvun Itä-Saksaan sijoittuvassa elokuvassa Wir sind das Volk – Liebe kennt keine Grenzen. Myös sarjassa Honigfrauen liikutaan saman aikakauden Itä-Saksassa ja etenkin Unkarissa. Kling näyttelee päähenkilöiden äitiä, joka vetää ihmissuhteensa solmuun Balaton-järven rannalla.
Ensimmäiset teatterielokuvaroolinsa Anja Kling teki jo DDR:n aikana: vuonna 1988 hänellä oli roolit elokuvissa Danke für die Blumen ja Mit Leib und Seele. Seuraavana vuonna Kling näytteli naispääosan draamassa Grüne Hochzeit. Klingin valkokangasura jatkui tieteiskomediassa Die Sturzflieger 1995. Seuraavalla vuosikymmenellä hän näytteli muun muassa lastenelokuvassa Das fliegende Klassenzimmer (2003) ja jouluisessa perhekomediassa Es ist ein Elch entsprungen (2005). Lastenelokuvarooleja edustaa myös äidin osa kolmessa Hexe Lilli -elokuvassa. Ihmissuhdekomediaa Kling teki muun muassa  Gernot Rollin ja Mario Barthin elokuvassa Männersache vuonna 2009. Kling on näytellyt myös nuortenelokuvissa: 2010-luvun alussa hän teki Julien roolin kahdessa Hanni & Nanni -elokuvassa. Vuonna 2018 Kling näytteli tohtori Schmitt-Gössenweinia saksalais-itävaltalaisessa komediassa Hilfe, ich hab meine Eltern geschrumpft.
Klingin äänirooleja on muun muassa Mathilden ääni suomalais-yhdysvaltalaisessa tietokoneanimoidussa toimintakomediassa Angry Birds -elokuva (2016).
Teatterissa Kling on näytellyt nimiroolin Henrik Ibsenin draamassa Hedda Gabler.
Valikoitu filmografia > Televisiotuotannot

Polizeiruf 110 (1990–1991)
Luv und Lee (1991)
Tödliche Wahl (1995)
La piovra 8 - Lo scandalo (1997)
La piovra 9 - Il patto (1998)
Warten ist der Tod (1999)
Biikenbrennen (1999)
Nachtschicht – Vatertag (2004)
Küss mich, Genosse! (2007)
Wir sind das Volk - Liebe kennt keine Grenzen (2008)
Mama kommt! (2009)
Undercover Love (2010)
Es ist nicht vorbei (2011)
Hannah Mangold & Lucy Palm (2011)
Hannah Mangold & Lucy Palm - Tod im Wald (2012)
Das Tote Mädchen (2014)
The same Sky (2015)
Zweibettzimmer (2016)
Angst (2016)
Honigfrauen (2016)
Der Kommissar und das Kind (2016)
Der gleiche Himmel (2017)
wishlist_Internetserie (2017)
Tatort-Dunkle Zeit (2017)
Urlaub mit Mama (2017)
Klassentreffen (2017)
Jenseits der Angst (2018)
Der Auftrag/The Mission (2018)
Die verschwundene Familie (2019)
Valikoitu filmografia > Teatterielokuvat

Mit Leib und Seele (1988)
Grüne Hochzeit (1989)
Die Sturzflieger (1995)
Von Hölle zu Hölle (1997)
Es ist ein Elch entsprungen (2005)
Wo ist Fred? (2006)
Hexe Lilli - Die Reise nach Mandolan (2009)
Hanni & Nanni 2 (2011)
Hexe Lilli rettet Weihnachten (2016)
Hilfe ich habe meine Eltern geschrumpft (2017)
Aiheesta muualla

Klassentreffen : a die film gmbh production for WDR (Arkistoitu – Internet Archive)
Zweitausendeins : Filmlexikon : Anja Kling
"Kesä Balatonilla" (Honigfrauen) Ylen maksuttomassa Areena-palvelussa
Anjaana Anjaani

| Anjaana Anjaani |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Siddharth Anand
Käsikirjoittaja:  Advaita Kala Siddharth Anand
Tuottaja:  Sajid Nadiadwala
Säveltäjä:  Vishal-Shekhar Salim-Sulaiman
Kuvaaja:  Ravi K. Chandran
Leikkaaja:  Rameshwar S. Bhagat
Pääosat:  Ranbir Kapoor Priyanka Chopra
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Nadiadwala Grandson Entertainment
Levittäjä:  Eros International
Ensi-ilta:  1. lokakuuta 2010
Kesto:  147 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anjaana Anjaani (hindiksi अनजाना अनजानी, Anjānā Anjānī; suomeksi ”Tuntemattomat”) on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen romanttinen draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut Siddharth Anand ja tuottanut Sajid Nadiadwala. Päärooleja näyttelevät Ranbir Kapoor ja Priyanka Chopra.
Juoni

Kaksi itsetuhoista muukalaista tapaavat ja tekevät sopimuksen itsemurhasta uudenvuodenaattona. Sillä välin he täyttävät henkilökohtaiset toiveensa ja lopulta rakastuvat.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ranbir Kapoor  | … |  Akash Khanna   |
|  Priyanka Chopra  | … |  Kiara Kapoor   |
|  Zayed Khan  | … |  Kunal Nanda   |
|  Vishal Malhotra  | … |  Gaurav Bahl   |
|  Joy Sengupta  | … |  Deven   |
|  Pooja Kumar  | … |  Peshto   |
|  Tanvi Azmi  | … |  lääkäri   |
|  Kumar Pallana  | … |  merivartija   |
|  Nakul Kamte  | … |  Kiaran isä   |
|  Sucheta Khanna  | … |  Sapna   |
Soundtrack

Kaikki sävellykset Vishal-Shekhar.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Anjaana Anjaani Ki Kahani” | Neelesh Misra | Nikhil D’Souza, Monali Thakur | 4.45 |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Hairat” | Vishal Dadlani | Lucky Ali | 4.07 |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Aas Paas Khuda” | Vishal Dadlani, Shekhar Ravjiani | Rahat Fateh Ali Khan | 5.19 |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Tumse Hi Tumse” | Amitabh Bhattacharya, Anvita Dutt Guptan, Caralisa Monteiro | Shekhar Ravjiani, Caralisa Monteiro | 4.21 |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Tujhe Bhula Diya” | Kumaar, Vishal Dadlani | Mohit Chauhan, Shekhar Ravjiani, Shruti Pathak | 4.39 |  |  |  |  |  |
| 6. | ”I Feel Good” | Vishal Dadlani | Vishal Dadlani, Shilpa Rao | 5.17 |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Anjaana Anjaani” | Kausar Munir, Irshad Kamil | Vishal Dadlani, Shilpa Rao | 5.54 |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Tujhe Bhula Diya” (Remix – The Dance To Forget Mix)  | Kumaar, Vishal Dadlani | Mohit Chauhan, Shekhar Ravjiani, Shruti Pathak, Abhijit Vaghani | 4.29 |  |  |  |  |  |
| 9. | ”Aas Paas Khuda” (Unplugged)  | Vishal Dadlani, Shekhar Ravjiani | Rahat Fateh Ali Khan, Shruti Pathak | 3.24 |  |  |  |  |  |
Vastaanotto

Box Office India julisti Anjaana Anjaanin ”keskinkertaiseksi”.
Aiheesta muualla

Anjaana Anjaani Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Anjaana Anjaani AllMoviessa. (englanniksi)
Mirage Studios

| Mirage Studios |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Yksityinen
Perustettu:  30. syyskuuta 1983
Lakkautettu:  12. syyskuuta 2009
Toimitusjohtaja:  Peter Laird Gary Richardson
Kotipaikka:  Northampton, Massachusetts
Toimiala:  Sarjakuvat
Omistaja:  Peter Laird
Kotisivu:  The Mirage Group
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mirage Studios oli yhdysvaltalainen sarjakuvayhtiö, jonka perustivat Kevin Eastman ja Peter Laird vuonna 1983. Se sijaitsi Northamptonissa, Massachusettsissa. Yhtiön tunnetuimpia hahmoja olivat Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat.