stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matti Tarkkanen
Muu toiminta

Tarkkanen toimi kirkolliskokouksen jäsenenä 1908–1928 ja siirtolaisuuskomitean puheenjohtajana 1921–1923. Hän oli myös kristillinen kirjailija joka julkaisi useita uskonnollisia teoksia. Lisäksi hän oli ahkera kristillisten teosten kääntäjä suomen kielelle. Hän oli mukana kristillisen kirjallisuuden levittämiseksi perustetun Agricola-seuran perustamisessa ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana.
Hänen vuonna 1905 julkaisemansa teos Nykyajan herätysliikkeet (1905) tutustutti lukijat mm. eräisiin anglosaksisiin herätysliikkeisiin ja –saarnaajiin, joita olivat mm. amerikkalaiset R. A. Torrey ja C. N. Alexander sekä myös norjalaiseen Albert Lundeniin.
Tarkkanen oli ollut Ylioppilaiden raittiusyhdistyksen perustajia 1886 ja julkaisi samana vuonna kirjan Raamattu ja raittiuskysymys, joka sai laajan levikin. Hänelle myönnettiin teologian tohtorin arvo 1932.
Huomionosoituksia ja perhesuhteet

Tarkkanen sai rovastin arvon vuonna 1908. Yliopisto myönsi hänelle kunniatohtorin arvon vuonna 1932. Tarkkasen puoliso vuodesta 1889 oli Sigrid Maria von Pfaler (k. 1954).
Teoksia

Raamattu ja raittiuskysymys. Raittiuden ystävät, 1886, 4. täydellisesti uudistettu painos, WSOY, 1931.
Siirtolaisuudesta. Kansanvalistusseura, 1896.
Yhdistyneiden presbyteriläisten Mandshuria-lähetys. Suomen Lähetysseura, 1899.
Virsiä ja lauluja merimiehille ja siirtolaisille. Suomen merimieslähetysseura, 1902.
Nykyajan herätysliikkeet. WSOY, 1905.
Kristillinen uskomme. WSOY 1911.
Sosiaalinen kysymys Raamatun valossa. Synodaaliväitöskirja. Matti Tarkkanen, 1912.
Kristikunta ja kristitön maailma : tosi-asioita lähetystyöstä. Suomen Lähetysseura, 1917.
Kirkkokysymyksemme, periaatteita ja suuntaviivoja. Suomen lähetysseura, 1918.
Kolme viikkoa Öljyvuorella ja Pyhässä Maassa. Suomen Lähetysseura, 1929.
Valittu ase : James Hudson Taylor : 100-vuotismuisto. Suomen Lähetysseura, 1932.
Evankeliumin tie pakanain sydämiin. Suomen Lähetysseura, 1934.
Ιdän vaeltaja: vertauskuvallinen kertomus Afrikasta. Suomen Lähetysseura, 1935.
Eräs Afrikan profeetta : William Wadé Harris, Suomen lähetysseura, 1935.
Käännöksiä

Johannes Gerhardin: Pyhät Tutkiskelemukset ja Jumalisuuden Harjoitus, Werner Söderström´in kirjapaino, Porwoossa, 1898.
E. Mildred Nevill: Ah-Fu: kiinalainen jokipoika (2. p. ilm. 1946, 3. p 1957). Suomen Lähetysseura, 1957.
Philip Mauro: Ihmisen päivä. Suomen Lähetysseura, 1921.
John R. Mott:  Seurakunnallinen saarnavirka ja nykyaikainen lähetys. Kehoitus johtajatoimeen maailman evankelioimistyössä. Suomen Lähetysseura, 1907.
Ylenpalttinen armo syntisistä suurimmalle eli John Bunyanin elämäkerta hänen itsensä kirjoittama ; englannin kielestä suomentaneet Hannes Leiviskä ja Matti Tarkkanen. Suomen Lähetysseura, 1918.
Tomas Wilcox: Kallis hunajan pisara Kristus-kalliosta eli Neuvon sana kaikille pyhille ja syntisille. Suomen Lähetysseura, 1959.
Aiheesta muualla

Matti Tarkkanen: Siirtolaisuudesta Amerikkaan (1890) (Viitattu 30.11.2024)
Matti Tarkkanen: Siirtolaisuuden syistä (1902)[vanhentunut linkki] (Viitattu 6.3.2013)
Haikonen, Hannu 2005. Taipalsaaren kirkkoherra Matti Tarkkanen kirkollisena vaikuttajana 1906–1914. Kirkkohistorian pro gradu -tutkielma. Joensuu: Itä-Suomen yliopisto.
Suomen Lähetysseuran lähetysjohtajat
Sirelius |
Tötterman |
Hirn |
Mustakallio |
Tarkkanen |
Paasio |
Paunu |
 Vapaavuori |
Vuorela |
Hukka |
Smedjebacka |
Pinola |
Paunonen |
Rissanen |
Steffansson |
Parhiala
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Luettelo Maggie Smithin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Palkinnot ja ehdokkuudet
| Palkinto | Voitto | Ehdokkuus |
| Oscar | 2 | 6 |
| Golden Globe | 3 | 12 |
| Bafta | 5 | 18 |
| SAG | 5 | 13 |
| Critics’ Choice | 1 | 2 |
| Tony | 1 | 3 |
| Primetime Emmy | 4 | 9 |
| Olivier | 0 | 6 |
Voitot ja ehdokkuudet yhteensä
| Yhteensä | 21 | 69 |
Viitteet
Tämä on luettelo Maggie Smithin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Oscar-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1965 | Paras naissivuosa | Othello | Ehdokkuus |  |
| 1969 | Paras naispääosa | Miss Jean Brodien parhaat vuodet | Voitto |  |
| 1972 | Paras naispääosa | Tädin kanssa maailmalla | Ehdokkuus |  |
| 1978 | Paras naissivuosa | Viikonloppu Kaliforniassa | Voitto |  |
| 1985 | Paras naissivuosa | Hotelli Firenzessä | Ehdokkuus |  |
| 2001 | Paras naissivuosa | Gosford Park | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Golden Globe -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1963 | Paras naistulokas | Hotel International | Ehdokkuus |  |
| 1965 | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Othello | Ehdokkuus |  |
| 1969 | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Miss Jean Brodien parhaat vuodet | Ehdokkuus |  |
| 1972 | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Tädin kanssa maailmalla | Ehdokkuus |  |
| 1978 | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Viikonloppu Kaliforniassa | Voitto |  |
| 1985 | Paras naissivuosa | Hotelli Firenzessä | Voitto |  |
| 2001 | Paras naissivuosa | Gosford Park | Ehdokkuus |  |
| 2003 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Taloni Umbriassa | Ehdokkuus |  |
| 2010 | Paras naissivuosa sarjassa, minisarjassa tai televisioelokuvassa | Downton Abbey | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Paras naissivuosa sarjassa, minisarjassa tai televisioelokuvassa | Downton Abbey | Voitto |  |
| 2012 | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Kvartetti | Ehdokkuus |  |
| 2015 | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | The Lady in the Van | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Bafta-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1958 | Paras tulokas | Umpikujassa | Ehdokkuus |  |
| 1965 | Paras brittiläinen naisnäyttelijä | Nuori Cassidy – kapinanlietsoja | Ehdokkuus |  |
| 1969 | Paras naispääosa | Miss Jean Brodien parhaat vuodet | Voitto |  |
| 1978 | Paras naissivuosa | Kuolema Niilillä | Ehdokkuus |  |
| 1978 | Paras naispääosa | Viikonloppu Kaliforniassa | Ehdokkuus |  |
| 1981 | Paras naispääosa | Neljä kohtaloa | Ehdokkuus |  |
| 1983 | Paras naisnäyttelijä | All for Love (jakso ”Mrs. Silly”) | Ehdokkuus |  |
| 1984 | Paras naispääosa | Sikamainen juttu | Voitto |  |
| 1985 | Paras naispääosa | Hotelli Firenzessä | Voitto |  |
| 1988 | Paras naisnäyttelijä | Talking Heads (jakso ”Bed Among the Lentils”) | Ehdokkuus |  |
| 1987 | Paras naispääosa | Kaipaus | Voitto |  |
| 1992 | Paras naisnäyttelijä | Screen Two (jakso ”Senkin kuolevainen”) | Ehdokkuus |  |
| 1993 | Paras naissivuosa | Salainen puutarha | Ehdokkuus |  |
| 1999 | Paras naissivuosa | Teetä Mussolinin kanssa | Voitto |  |
| 1999 | Paras naisnäyttelijä | David Copperfield | Ehdokkuus |  |
| 2001 | Paras naissivuosa | Gosford Park | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Paras naissivuosa | Downton Abbey | Ehdokkuus |  |
| 2015 | Paras naispääosa | The Lady in the Van | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Screen Actors Guild -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | Paras näyttelijäkokoonpano | Gosford Park | Voitto |  |
| 2010 | Paras naisnäyttelijä televisioelokuvassa tai minisarjassa | Downton Abbey | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Paras naissivuosa | The Best Exotic Marigold Hotel | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Paras näyttelijäkokoonpano | The Best Exotic Marigold Hotel | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Paras naisnäyttelijä draamasarjassa | Downton Abbey | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Paras näyttelijäkokoonpano draamasarjassa | Downton Abbey | Voitto |  |
| 2012 | Paras naisnäyttelijä draamasarjassa | Downton Abbey | Voitto |  |
| 2012 | Paras näyttelijäkokoonpano draamasarjassa | Downton Abbey | Ehdokkuus |  |
| 2013 | Paras naisnäyttelijä draamasarjassa | Downton Abbey | Ehdokkuus |  |
| 2013 | Paras näyttelijäkokoonpano draamasarjassa | Downton Abbey | Voitto |  |
| 2014 | Paras naisnäyttelijä draamasarjassa | Downton Abbey | Ehdokkuus |  |
| 2014 | Paras näyttelijäkokoonpano draamasarjassa | Downton Abbey | Voitto |  |
| 2015 | Paras näyttelijäkokoonpano draamasarjassa | Downton Abbey | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Critics’ Choice -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | Paras näyttelijäkokoonpano | Gosford Park | Voitto |  |
| 2011 | Paras näyttelijäkokoonpano | The Best Exotic Marigold Hotel | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Primetime Emmy -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Great Performances (jakso ”Suddenly, Last Summer”) | Ehdokkuus |  |
| 1999 | Paras naissivuosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | David Copperfield | Ehdokkuus |  |
| 2003 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Taloni Umbriassa | Voitto |  |
| 2007 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Lumottu Mary | Ehdokkuus |  |
| 2010 | Paras naissivuosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Downton Abbey | Voitto |  |
| 2011 | Paras naissivuosa draamasarjassa | Downton Abbey | Voitto |  |
| 2012 | Paras naissivuosa draamasarjassa | Downton Abbey | Ehdokkuus |  |
| 2013 | Paras naissivuosa draamasarjassa | Downton Abbey | Ehdokkuus |  |
| 2015 | Paras naissivuosa draamasarjassa | Downton Abbey | Voitto |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Tony-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1975 | Paras naispääosa näytelmässä | Rakastan sinua marakatti | Ehdokkuus |  |
| 1979 | Paras naispääosa näytelmässä | Night and Day | Ehdokkuus |  |
| 1990 | Paras naispääosa näytelmässä | Lettice and Lovage | Voitto |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Olivier-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1980 | Paras naispääosa uudessa näytelmässä | Virginia | Ehdokkuus |  |
| 1984 | Paras komediallinen roolisuoritus | Maailman tapa | Ehdokkuus |  |
| 1987 | Paras naispääosa näytelmässä | Coming in to Land Lettice and Lovage | Ehdokkuus |  |
| 1993 | Paras komediallinen roolisuoritus | Sulhaseni Ernest | Ehdokkuus |  |
| 1997 | Paras naispääosa näytelmässä | Tasapainoilua | Ehdokkuus |  |
| 1999 | Paras naispääosa näytelmässä | Romuauton lady | Ehdokkuus |  |
Kunnianosoituksia > Arvonimet

| Vuosi | Kunniaritarikunta | Arvonimi / kunniamerkki | Myöntäjä | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970 | Brittiläisen imperiumin ritarikunta | komentaja (CBE) | Yhdistynyt kuningaskunta |  |
| 1990 | Brittiläisen imperiumin ritarikunta | ritarikomentaja (Dame; DBE) | Yhdistynyt kuningaskunta |  |
| 2014 | Kunniaritarien ritarikunta | kunniaritari (CH) | Yhdistynyt kuningaskunta |  |
Kunnianosoituksia > Nimityksiä ja elämäntyöpalkintoja

British Film Institute Fellowship (1992)
Bafta-erikoispalkinto elämäntyöstä (1993)
Nimitys American Theater Hall of Fame -kunniagalleriaan (1994)
Bafta Academy Fellowship (1996)
Society of London Theatren myöntämä Olivier-erikoispalkinto elämäntyöstä teatterissa (2010)
Aiheesta muualla

Maggie Smith Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Alkio

Ihmisen ikäkaudet
Alkio | Sikiö
Syntymä | Lapsuus | Vauvaikä | Leikki-ikä | Kouluikä
Nuoruus | Murrosikä
Aikuisuus | Keski-ikä
Vanhuus | Kuolema
Seitsemän viikon ikäinen ihmisen alkio
Sammakon alkioita
Kiistanalaiset Karl Ernst von Baer sikiökuvat, jotka eivät kuvaa alkionkehitystä täsmällisesti. Silti toisiaan muistuttavien lajien sikiönkehityksen alut muistuttavat monesti toisiaan.
Alkio eli embryo on aitotumainen eliö kehityksensä varhaisimmassa vaiheessa. Alkioita tutkivaa tieteenalaa kutsutaan embryologiaksi.
Sukupuolisesti lisääntyvien organismien hedelmöittynyttä munasolua kutsutaan tsygootiksi. Tsygootilla on puolet kummankin vanhemman geneettisestä perimästä eli DNA:sta. Kasveilla, eläimillä ja joillakin protisteilla tsygootti alkaa jakaantua mitoosin avulla, ja siitä tulee monisoluinen organismi. Termi alkio viittaa tämän kehityksen alkuvaiheisiin sen jälkeen, kun tsygootti on jakautunut ainakin kerran.
Kasvit: kasvin alkio on osa siementä.
Eläimet: Selkärankaisilla eliöillä alkio on kehitysaste tsygootin ja sikiön välillä. Sikiöksi alkiota kutsutaan aina syntymään tai kuoriutumiseen asti. Ihmisillä alkiota aletaan kutsua sikiöksi kahdeksannella viikolla hedelmöityksestä.
Embryologian kehittäjiin kuulunut Karl Ernst von Baer muotoili alkionkehitykseen liittyvät niin sanotut Baerin lait. Niihin kuuluu muun muassa havainto siitä, että alkiolle kehittyvät yleisemmät rakenteet ennen yksityiskohtaisempia (esimerkiksi kädet ennen sormia). Hän havaitsi myös, että kehittyneiden eläinlajien alkiot muistuttavat huomattavasti toisiaan, vaikka aikuisilla eläimillä yhtäläisyydet eivät olisikaan niin selvät.
Alkion juridinen määritelmä poikkeaa biologisesta. Se, missä vaiheessa alkio lakkaa olemasta joukko soluja ja muuttuu yksilölliseksi ihmiseksi, on vaikea eettinen ongelma muun muassa abortin kannalta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alkio Wikimedia Commonsissa
3D-esitys raskaudesta (englanniksi)
alkionkehitys · alkio
hedelmöittyminen · tsygootti · vakoutuminen · morula (solurykelmä-aste) · blastula · alkiorakkula (blastokysti) · gastrulaatio · alkiolevy · ektodermi: neurulaatio · hermostopiena · endodermi · mesodermi: somiitti
Emil Järventie

| Emil Järventie> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. huhtikuuta 2005 (ikä 19) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  179 cm
Paino:  76 kg
Seura
Seura:  Tappara
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  51
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Aik. seurat:  Ilves (SML) Koovee (Mestis) SaiPa (SML)
NHL-varaus:  217. varaus, 2023 Pittsburgh Penguins
Emil Järventie (s. 4. huhtikuuta 2005 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Tapparaa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Hlinka Gretzky Cup  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Hlinka Gretzky Cup  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Hlinka Gretzky Cup  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Red Deer 2022 | jääkiekko |  |
Järventie pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2023 sekä Hlinka Gretzky Cupissa vuosina 2021 ja 2022, joista jälkimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Yhteensä hän on pelannut 34 poikien maaottelua.
Järventie valittiin Pohjola-leirin tähdistökentälliseen vuonna 2021.
Pelityyli

EP Rinksiden suomenkielisten sivujen päätoimittaja Lassi Alasen mukaan Järventie on lahjakas pelaaja hyökkäyspäähän. Alasen mukaan hän haistaa erittäin hyvin syntyvät tilanteet ja on päässyt rokottamaan vastustajia jatkuvalla syötöllä nopeista vastahyökkäyksistä. Järventie on Alasen mukaan laadukas laukoja ja hän pystyy tekemään tulosta ylivoimalla. Alasen mukaan Järventien suhteellisen pieni koko näkyy kuitenkin selvästi kamppailupelaamisessa ja osittain myös luistelussa.
Muuta

Järventien isoveli Roby pelaa hyökkääjänä NHL-seura Ottawa Senatorsin organisaatiossa ja pikkuveli Max pelasi kaudella 2023–2024 hyökkääjänä Ilveksen U16-joukkueessa. Veljesten isä Martti Järventie pelasi omalla urallaan puolustajana pudotuspelit mukaan yhteensä 966 SM-liigaottelua ja hän voitti kaksi Suomenmestaruutta (TPS 2001 ja HIFK 2011) sekä toimi Ilveksen kapteenina vuosina 2011–2013. Martti pelasi urallaan myös yhden NHL-ottelun Montreal Canadiensissa kaudella 2001–2002 sekä yhden kauden Ruotsissa.
Daniela

| Daniela |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  11. joulukuuta
– ruotsinkielinen:  11. joulukuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Daniella, Dana
Vastineita eri kielissä:  Danièle, Danielle
Nimen alkuperä:  Daniel
Infobox OKNimi-testi OK: 
Daniela on monessa maassa esiintyvä naisen etunimi, Daniel-nimen naispuolinen vastine. Englannin­kielisissä maissa se esiintyy myös muodossa Daniella. Nimen ranskankielisiä vastineita ovat Danielle ja Danièle.
Suomessa nimi Daniela on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 2 870 henkilölle, joista melkein puolet on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla. Danielan nimipäivä on sekä suomen- että ruotsinkielisen kalenterin mukaan 11. joulukuuta, joka on myös Danielin nimipäivä. Suomenkieliseen kalenteriin nimi lisättiin vuonna 2020.
Tunnettuja Danieloja

| --- | --- |
 Daniela Alvarado (s. 1981), venezuelalainen näyttelijä  Daniela Anschütz-Thoms (s. 1974), saksalainen pikaluistelija  Daniela Barcellona (s. 1969), italialainen ooppera- ja konserttilaulaja  Daniela Baumer (s. 1971), sveitsiläinen ratameloja  Daniela Bianchi (s. 1942), italialainen näyttelijä  Daniela Ceccarelli (s. 1975), italialainen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja  Daniela Costian (s. 1965), australialainen jalkapalloilija  Daniela Del Din (s. 1969), sanmarinolainen haulikkoampuja  Daniela Dessì (1957–2016), italialainen oopperalaulaja  Daniela Escobar (s. 1969), brasilialainen näyttelijä  Daniela Galli, Dhany (s. 1972), italialainen laulaja  Daniela Hakulinen (s. 1984), suomalainen elokuva- ja televisiokäsikirjoittaja  Daniela Hantuchová (s. 1983), slovakialainen tennispelaaja  Daniela Haralambie (s. 1997), romanialainen mäkihyppääjä  Daniela Hunger (s. 1972), saksalainen uimari ja olympiavoittaja  Daniela Iraschko-Stolz (s. 1983), italialainen mäkihyppääjä ja maailmanmestari  Daniela Jaworska, o.s. Tarkowska (s. 1946), puolalainen keihäänheittäjä  Daniela Jordanova (s. 1976), bulgarialainen juoksija  Daniela Lainela (s. 1985), suomalainen poplaulaja  Daniela Larreal (1973–2024), venezuelalainen ratapyöräilijä  Daniela Luján (s. 1988), meksikolainen poplaulaja ja näyttelijä  Daniela Maier (s. 1996), saksalainen freestylehihtäjä  Daniela Melchior (s. 1996), portugalilainen näyttelijä ja malli  Daniela Mercury (s. 1965), brasilialainen laulaja :  Daniela Merighetti (s. 1981), italialainen alppihiihtäjä  Daniela Pardo (s. 1988), chileläinen jalkapalloilija  Daniela Pejšová (s. 2002), tšekkiläinen jääkiekkoilija  Daniela Reimer (s. 1982), saksalainen soutaja  Daniela Romo (s. 1959), meksikolainen laulaja, televisiojuontaja ja näyttelijä  Daniela Rondinelli (s. 1967), italialainen poliitikko ja europarlamentaarikko  Daniela Ruah (s. 1983), portugalilais-yhdysvaltalainen näyttelijä  Daniela Sabatino (s. 1985), italialainen jalkapalloilija  Daniela Samulski (1984–2018), saksalainen uimari  Daniela Sandås (s. 2002), suomalainen jalkapalloilija  Daniela Sea (s. 1977), yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko  Daniela Silivaș (s. 1972), romanialainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja  Daniela Stracchi (s. 1983), italialainen jalkapalloilija  Daniela Tjeder (s. 1985), suomalainen jalkapalloilija  Daniela Tolonen (s. 2004), suomalainen jalkapalloilija  Daniela Ulbing (s. 1998), itävaltalainen lumilautailija  Daniela Vismane (s. 2000), latvialainen tennispelaaja  Daniela Walkowiak-Pilecka (s. 1935), puolalainen ratameloja  Daniela Wallen (s. 1995), venezuelalainen koripalloilija  Daniela Westerlund (s. 1998), suomalainen salibandyn pelaaja  Daniela Wilkman (s. 2004), suomalainen jääkiekkoilija  Daniela Yrjö-Koskinen (s. 1971), suomalainen yritysjohtaja  Daniela Zamora (s. 1990), chileläinen jalkapalloilija  Daniela Öhman (s. 1997), suomalainen lentopalloilija.
Kuvitteellisia Danieloja

Daniela Axelsson, o.s. Honkanen, tv-sarjassa Salatut elämät
Daniela Pennanen, Heikki Pennasen entinen puoliso tv-sarjassa Kotikatu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Daniela Wikimedia Commonsissa
Emil Genetz

Emil Genetz
Karl Emil Moritz Genetz (24. lokakuuta 1852 Impilahti – 1. toukokuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen kansallisromanttisen taidemusiikin säveltäjä, laulaja ja opettaja. Emil Genetz oli runoilija Arvid Genetzin veli.
Elämä > Nuoruus

Emil Genetz syntyi Impilahdella vuonna 1852 ja kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1870. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa lakia ja kemiaa vuoteen 1874 saakka, jolloin hän pääsi laulajaksi Suomalaiseen Oopperaan. 1870-luvulla Genetz soitti viulua Ylioppilaskunnan Soittajissa. Valtion stipendin avulla hän opiskeli musiikkia ja näyttämötaidetta Dresdenin konservatoriossa 1875–1877.
Elämä > Opettajana

Genetz työskenteli saksan, ranskan ja venäjän opettajana Hämeenlinnan normaalilyseossa 1880–1887, Helsingin normaalilyseossa 1887–1889 ja Haminan kadettikoulussa 1889–1903. Samaan aikaan hän oli myös mukana perustamassa Haminan suomalaista yhteiskoulua ja toimi sen rehtorina 1894–1896. Vuonna 1904 hän muutti Helsinkiin ja toimi Helsingin yliopistossa lausunnanopettajana ja Kansallisteatterin oppilaskoulun johtajana.
Musiikki > Vokaalisäveltäjä

Emil Genetzin musiikki on kansallismielistä ja -romanttista. Hän on säveltänyt noin 50 vokaalisävellystä, lähinnä kuoromusiikkia, useimmat mieskuorolle. Monet Genetzin teoksista kuten Terve, Suomeni maa!, Karjala ja Herää Suomi! kuuluvat mieskuorojen perusohjelmistoon. Sanoittajana on usein toiminut veli Arvid Genetz, kirjailijanimeltään Arvi Jännes.
Herää Suomi! kilpaili 1880-luvulla Maamme-laulun kanssa asemasta Suomen kansallislauluna.
Genetz sävelsi vuoden 1898 Kymenlaakson maakuntajuhlille ensimmäisen "Kymenlaakson laulun", jota käytettiin maakuntalauluna vuoteen 1903 asti.
Musiikki > YL:n sävellyskilpailu

Genetz otti osaa Ylioppilaskunnan Laulajien vuonna 1894 järjestettyyn sävellyskilpailuun liedertafeltyylisellä Hakkapeliitat-marssilla. Kilpailuun otti osaa myös Genetzin entinen oppilas Jean Sibelius nykyisellä mieskuoroklassikolla Rakastava. Genetz voitti kilpailun, ja Sibelius jäi toiseksi.
Teokset

Terve, Suomeni maa! (san. P. J. Hannikainen)
Karjala (san. Arvi Jännes)
Metsänhartaus (san. P. J. Hannikainen)
Suruisena (san. P. J. Hannikainen)
Rauhan maa
Herää Suomi! (1881, san. Arvi Jännes)
Hakkapeliitat (1893)
Koululaulu (san. Alli Nissinen)
Lemmenkukka
Missä kukka, siellä kesä (san. J. H. Erkko)
Mieslaulu (san. J. H. Erkko)
Suomen valta (san. August Oksanen)
Illansuussa
Viihdytys
Minun kultani kaunis on (mieskuorosovitus suomal. kansanlaulusta)
Kehtolaulu (sekakuorosovitus suomal. kansanlaulusta, san. Olli Vuorinen)
Voi, jos ilta joutuisi (suomal. kansanlaulu)
I, i, illall’ (mieskuorosovitus suomal. kansanlaulusta)
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Emil Genetz on Wikiaineistossa
Seija Lappalainen, Emil Genetz, Biografiasampo.fi (vapaasti luettava)
Lappalainen, Seija: / Genetz, Emil (1852–1930). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  1.3.1998. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 
Muut:  Europeana