stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leviatan
Myyteissä

Leviatan mainitaan ensimmäisen kerran ugaritilaisissa teksteissä muodossa lītānu. Nimen on arveltu saattavan tulla kiemurtelevaa tai kehämäistä tarkoittavasta sanasta. Heprean kielessä leviathan tarkoittaa mutkaista käärmettä tai lohikäärmettä, tai valasta.
Maininta merihirviöstä on löytynyt vain yhdestä Raamattua edeltävästä tekstistä. Raamatussa Leviatan mainitaan kuudesti, aina runomuotoisissa kirjoissa. Vaikka siitä ei kirjoiteta kovin useasti, Leviatan on kuitenkin mahtava hirviö.
Myyttien mukaan Jumala loi Leviatanin viidentenä päivänä. Hirviömäinen naaraspuolinen merihirviö on satoja kilometrejä pitkä, ja sen silmät loistavat kirkkaina kuin kaksi aurinkoa. Leviatan pyydysti ruoakseen valaan päivässä. Hirviön henki oli niin pahanhajuinen, että se pystyi tappamaan. Leviatan pystyi myös lähettämään suustaan lämpöaallon, joka kuumensi vedet kiehuviksi.
Leviatan oli ilkeä jopa demoniksi. Se kuitenkin pelkäsi kilbit-matoa, joka pystyi takertumaan sen kiduksiin.
Leviatanin kerrottiin elävän Välimeressä. Jumala tappoi Leviatanin, jotta se ei lisääntyisi kumppaninsa Behemotin kanssa, ja syötti sen suolattuna kansalleen. Leviatanin nahasta tehtiin teltta, jossa hirviö syötiin.
Maininnat Raamatussa

Job 3:8 Sen päivän lävistäköön kirous, joka herättäisi itsensä Leviatanin.
Ps. 74:14: Itsensä Leviatanin päät sinä musersit ja ruhon annoit petojen ruoaksi.
Ps. 104:26: Siellä kulkevat laivat, siellä on Leviatan, merihirviö, jonka loit telmimään siellä.
Jes. 27:1: Sinä päivänä Herra vaatii tilille ja lyö suurella, vahvalla ja terävällä miekallaan Leviatanin, nopealiikkeisen käärmeen, Leviatanin, kiemurtavan käärmeen, iskee hengiltä syvyyden hirviön.
Job 40:25: Voitko sinä koukullasi pyydystää krokotiilin*? Pitääkö siimasi sen kielen aloillaan, (vuoden 1933/38 käännöksessä: Voitko onkia koukulla Leviatanin ja siimaan kietoa sen kielen?)
Viittaukset Raamatun jälkeen

Raamatun aikojen jälkeen Leviatania on käsitelty kahdella tavalla. Naturalistisen tulkinnan mukaan Leviatan oli valas. Toisen tulkinnan mukaan Leviatan oli mytologian mukaisesti lohikäärme.
Poliittisen filosofian keskeisiin teoksiin kuuluva Thomas Hobbesin (1588–1679) Leviathan on saanut nimensä Leviatan-hirviöltä. Kirjassa Leviathan kuvaa allegorisesti suvereenia valtiota.
Tarun mukaan ranskalaisessa kansanperinteessä esiintyvä lohikäärme Tarasque on Leviatanin jälkeläinen.
Leviatanit ovat keskeisessä osassa Supernatural-televisiosarjan seitsemännellä tuotantokaudella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leviatan Wikimedia Commonsissa
Kestävä liikenne

Kestävä liikenne viittaa liikenteeseen ja liikkumiseen, joka on sosiaalisesti, ympäristöllisesti ja ilmastovaikutuksiltaan kestävää. Liikenteen kestävyyteen vaikuttaa liikenteen tehokkuuden lisäksi liikenteen ympäristö-, terveys ja ilmastovaikutukset. Maailmanlaajuisesti kasvihuonekaasupäästöistä n. 14 % syntyi liikenteestä vuonna 2010. Suomessa vuonna 2019, 21 % kasvihuonekaasupäästöistä oli peräisin kotimaan liikenteestä. Suurin osa liikenteen päästöistä syntyy fossiilisten polttoaineiden poltosta. Kasvihuonekaasupäästöjen lisäksi liikenne aiheutta terveysvaikutuksia ilmansaasteiden, melun ja liikenneonnettomuuksien kautta.
Liikenne mahdollista ihmisten, palveluiden ja tavaroiden liikkumisen, joita ilman nykyisen kaltainen yhteiskunta ei toimi. Kestävä liikenne tasapainottaa tämän liikkumisen hyötyjä sen haittoihin, ja hakee ratkaisuja, joilla voidaan minimoida haitat ja maksimoida hyödyt. Lyhyellä tähtäimellä tähän voidaan pyrkiä esimerkiksi polttoainetehokkuuden lisäämisellä, pitkällä aikavälillä tavoitteena on vähentää liikenteen riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Aluesuunnittelulla voidaan vaikuttaa myös liikkumistarpeeseen ja määrään.
Määritelmä

Kestävä liikenne on yksi kestävän kehityksen osa-alueista. Kestävä liikenne käsittelee liikennettä ja liikkumista, kuten eri kulkumuotoja sekä liikennesysteemien suunnittelua. Suomessa kestävän liikenteen yhteydessä on käytetty myös termejä ja käsitteitä kestävä liikkuminen ja viisas liikkuminen.
Liikenteen ympäristövaikutukset

Liikenteellä on monia negatiivisiä ympäristövaikutuksia, mm. suoraavilla osa-alueilla:
Kasvihuonekaasupäästöt ja ilmastonmuutos
Ilmansaasteet ja ilmanlaatu
Liikenteen melu
Maankäyttö
Biodiversiteetti
Uusiutumattomien luonnonvarojen kuten öljyn tai eri metallivarojen ehtyminen
Liikenne on merkittävä kasvihuonekaasujen lähde. Euroopassa liikenne on toinen kasvihuonekaasujen lähde energiasektorin jälkeen, vastaten noin 23 % kasvihuonekaasupäästöistä. Lisäksi kansainvälinen lento- ja meriliikenne edustavat kumpikin noin 3-4 % kokonaispäästöistä.
Liikenteen päästöt sisältävät myös ilmansaasteita ja vaikuttavat  voimakkaasti ilmanlaatuun kaupungeissa ja taajama-alueilla.
Liikenteen päästöjen vähentäminen onkin sekä ilmastonmuutoksen että ilmanlaadun kannalta merkittävä kysymys. Päästöjen vähentäminen on vaikeaa, sillä nykyinen liikennejärjestelmä nojaa voimakkasti fossiilisilla polttoaineilla toimiviin moottoriajoneuvoihin. Suomen Fossiilittoman liikenteen tiekartta tähtää kotimaan hiilidioksidipäästöjen puolittamiseen vuoteen 2030 mennessä ja arvioi, etteivät nykyiset toimenpiteet ole vielä riittäviä tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
Liikenteen ympäristövaikutusten vähentämiseksi onkin ehdotettu erilaisia strategioita, joista yksi tunnetuin on ns. vähennä-siirrä-paranna (englanniksi "avoid-shift-improve", ASI) puiteverkko. Tämä ASI-puiteverkko tarjoaa kolmiportaisen hierarkian liikenteen ympäristövaikutuksia vähentäville toimenpiteille:
Vältä tarpeettomia matkoja ja vähennä matkojen pituutta.
Kannusta siirtymää kestävämpiin kulkutapoihin.
Paranna kulkutapojen tehokkuutta maksimoivalla esim. energiatehokkuutta ja käyttöastetta tai vähentämällä päästöintensiteettiä.
Siirtymä kestävämpiin liikennemuotoihin voi olla esim. siirtyminen lentämisestä junamtkoihin tai yksityisautoilusta julkiseen tai kevyeen liikenteeseen (kävelyyn ja pyöräilyyn). Sähköautot parantavat tieliikenteen energiatehokkuutta. Siirtymä yksityisautoilusta kimppakyyteihin tai ajoneuvojen jakaminen (jakamistalous) parantaisi myös tehokkuutta nostamalla käyttöastetta. Biokomponenttien lisääminen polttoaineisiin puolestaan vähentäisi moottoriajoneuvojen päästöintensiteettiä.
Liikenteen ympäristövaikutukset > Sähköautot

Sähköautot ovat ASIn kolmannessa ja alimmassa kategoriassa; polttomoottoriajoneuvojen korvaaminen sähköautoilla voi vähentää liikenteen ilmastovaikutuksia, mutta ei valitettavasti poista liikenteen monia muita negatiivisiä ulkoisvaikutuksia, kuten onnettomuudet ja maankäyttövaikutukset. Sähköautot vähentävät mm. NOx-päästöjä, mutta eivat poista kaikkia liikenteen haitallisia pienhiukkaspäästöjä eivät myöskään eliminoi liikennemelua. Sähköautoilla on myös vaikutuksia uusiuttumattomien luonnonvarojen käyttöön mm. akuissa ja sähkömoottorissa käytettyjen metallien osalta.
Sähköautoilla on kuitenkin rooli kestävässä liikenteessä ja energiamurroksessa, ja ne voivat vähentää liikenteen päästöjä huomattavasti. ICCT arvioi että henkilösähköautojen elinkaaripäästöt Euroopassa ovat vain noin kolmanneksen polttomoottoriautojen päästöistä. Sähköautojen tarjoama päästövähennys riippuu kuitenkin suuresti sähköntuotannon päästöistä. Ollakseen mahdollisimman kestävää, sähköautoiluun liittyvän sähköntuotannon olisikin oltava hyvin vähäpäästöistä sekä ajoneuvojen käyttö- että valmistusvaiheessa.
Sähköautojen ympäristövaikutuksen minimoimiseksi olisi myös suotavaa, että sekä auton ja sen akun koko olisi mahdollisimman pieni, sillä raskaampi ajoneuvo lisää energiankulutusta ja luonnonvarojen käyttöä. Autojen koon ja painon kasvu onkin liikenteen kestävyyden kannalta huolestuttava trendi. Kansainvälinen energiajärjestö IEA arvioi, että katumaasturit eli SUV:t ovat globaalisti toiseksi suurin hiilidioksidipäästöjen kasvuun vaikuttava tekijä.
Sähköautot eivät ole nollapäästöisiä autoja, vaan niillä on ilmasto- ja muita ympäristövaikutuksia elinkaarensa varrella. Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi liikenteen päästöjä onkin myös vähennettävä muilla keinoilla.
Liikenteen ympäristövaikutukset > Itseohjautuvat autot

Itseohjautuvien autojen vaikutus liikenteen kestävyyten ja sen ympäristövaikutuksiin ei ole yksiselitteinen. Itseohjautuvien ajoneuvojen yksi tärkein lupaus on se että ne voisivat lisätä palvelujen saavutettavuutta esimerkiksi liikkumisesteisiille henkilöille, lapsille, vanhuksille tai muille henkilöille, jotka eivät voi itse ajaa tai muuten omista autoa. Itseohjautuvat autot voisivat mahdollisesti myös auttaa vähentämään yksityisautoilua ja mahdollistaa ajoneuvojen tehokkaampaa jakamista.
Toisaalta vaarana on, että tyhjänä liikkuvat itseohjautuvat autot lisäävät ajokilometrejä ja että kysyntä autoilulle nousee. Itseohjautuvien autojen yleistyminen voisi esimerkiksi johtaa siihen, ettei työmatkojen pituus enää rajoittaisi yhtä vahvasti asuinpaikan valintaa, mikä voisi kasvattaa ajokilometrejä. Ajokilometrit voisivat myös kasvaa vapaa-ajan matkoilla, jos matka-ajan voisi viettää aiempaa rennommin esimerkiksi pelatessa tietokonepelejä tai katsellessa elokuvia. Tällä olisi negatiivinen vaikutus liikenteen energiankäyttöön ja päästöihin.
Itseohjautuvilla autoilla voi ajokilometrien ja matkamäärien muutoksen lisäksi tulla olemaan vaikutuksia liikenneonnettomuuksien määrään ja liikenneruuhkiin.
Liikenteen terveysvaikutukset

Liikenne on merkittävä ilmansaasteiden, kuten pienhiukkasten ja typen oksidien, päästölähde. Sekä pienhiukkaset että typen oksidit ovat hengitettyinä terveydelle haitallisia. Pakokaasupäästöjen lisäksi mm. rengas-, jarru- ja katupöly aiheuttavat liikenteen ilmansaastepäästöjä. Tämän vuoksi myös polttomoottorittomat ja pakokaasupäästövapaat ajoneuvot kuten sähköautot eivät poista kaikkia liikenteen lähipäästöjä. Erityisesti vanhemmat dieselajoneuvot tuottavat runsaasti haitallisia ilmansaastepäästöjä.
Lisäksi liikenne aiheuttaa melua ja liikenneonnettomuuksissa kuolee ja vammautuu Suomessa vuosittain satoja ihmisiä.
Maailmanlaajuisesti Maailmanpankin rahoittamassa tutkimuksessa arviointiin vuonna 2014 liikenteen aiheuttavan vuosittain yli 1,5 miljoonaa kuolemantapausta, kun liikenteen vaikutus onnettomuuksiin ja pienhiukkaspäästöihin otettiin huomioon. Suomessa liikenteen terveysvaikutuksia on arvioitu vuonna 2021 julkaistussa raportissa, jossa onnettomuuksien, pienhiukkasten ja melun arvioitiin aiheuttavan vuodessa n. 500 ennenaikaista kuolemantapausta. Vastaavasti liikenteeseen liittyvän kävelyn ja pyöräilyn arvioitiin säästävän vuodessa noin 2 000 kuolemantapausta lisääntyneen liikunnan ansiosta.
Myös liikenteen melulla voi olla merkittäviä terveysvaikutuksia. Melulle altistuminen voi aiheuttaa esimerksi sydän- ja verisuonisairauksia, unihäiriöitä, stressiä ja kognitiivisiä- ja oppimisvaikeuksia.
Liikenteen muut vaikutukset

Liikenteen aiheuttava stressi ja liikenneruuhkat voivat myös olla merkittävä elämänlaatuun vaikuttava tekijä.
Liikenteellä on  merkittäviä vaikutuksia maankäyttöön ja rakennettun ympäristöön etenkin kaupunkialueilla. Yksityisautoilulle varattu paikka on usein hyvin merkittävä ja rajoittaa kevyelle ja lihasvoimaiselle liikenteelle sekä muille aktiviteeteille jäävää tilaa. On arvioitu, että Helsingin kantakaupungissa 86 % katutilasta on varattu autoille.
Liikennejärjestelmillä on myös merkittävä vaikutus erilaisten palvelujen ja aktiviteettien (koulut, työpaikat, terveyspalvelut, harrastusmahdollisuudet, jne.) saavutettavuuteen.
Liikenteen kiertotalous

Kiertotalouden tavoitteena on, että tuotanto ja kulutus synnyttäisivät mahdollissima vähän hukkaa ja jätettä. Liikenteessä sähköautojen yleistyminen on lisännyt keskustelua liikenteen kiertotalousta, erityisesti akkujen tarvitsemien kriittisten materiaalien kierrätyksestä.
Kaupunkinäkymä Amsterdamista. Kuvassa näkyy esimerkkejä useista eri liikennemuodoista, kuten kävelystä, joukkoliikenteestä (raitiovaunu) ja autoista.
nPyöräpysäköintiä Göttingenin rautatieaseman edustalla.
Markuksen salainen evankeliumi

| Markuksen salainen evankeliumi> Τοῦ Μάρκου τὸ μυστικὸν εὐαγγέλιον.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  tuntematon
Kieli:  muinaiskreikka (koinee)
Genre:  evankeliumi, väärennös?
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Markuksen salainen evankeliumi (m.kreik. Τοῦ Μάρκου τὸ μυστικὸν εὐαγγέλιον, Tū Markū to mystikon euangelion) on synnyltään epäselvä versio kanonisesta Markuksen evankeliumin tekstistä. Evankeliumin olemassaolo ja sen sisältö tunnetaan pelkästään niin kutsutusta ”Mar Saban kirjeestä”, jonka aitous on kiistanalainen.
Historia

Morton Smith väitti vuonna 1960 löytäneensä Länsirannalla sijaitsevasta Mar Saban luostarista aiemmin tuntemattoman Klemens Aleksandrialaisen kirjeen, joka oli kirjoitettu 1500-luvulla painetun Ignatios Antiokialaisen kirjeiden laitoksen loppusivuille. Käsikirjoitus on sittemmin kadonnut, ja sen tutkimus on perustunut pelkästään valokuviin ja Smithin tekemiin kopioihin, jotka hän julkaisi vuonna 1973.
Kirjeen julkaisu sai aikanaan paljon huomiota, mutta pian sitä väitettiin väärennökseksi. Uudemmat tutkimukset, joihin kuuluu suuriresoluutioisiin valokuviin perustuva käsiala-analyysi kopion tekstistä, ovat lisänneet epäilyksiä siitä, että teksti on väärennös ja että Smith on itse väärentänyt sen. Craig A. Evansin mukaan tähän viittaavat niin käsiala kuin sisältökin sekä se, ettei kirja ilmeisesti ole ollut alun perin Mar Sabassa vaan tuotu sinne myöhemmin. Smithillä oli myös motiivi huijaukselleen.
Tutkijat ovat kuitenkin edelleen erimielisiä tekstin aitoudesta tai ainakin sen kirjoittajasta. Biblical Archaeology Review pyysi vuonna 2010 kahta asiantuntijaa tutkimaan tekstiä. Toisen tutkijan mukaan käsiala ei muistuta Smithin käsialaa eikä kirje todennäköisesti ole hänen kirjoittamansa. Toisen tutkijan mukaan kirjeessä käytetty käsiala on 1700-luvun käsialan väärennöstä, jonka on tehnyt joko Smith tai joku hänen palkkaamansa. Jotkut tutkijat hyväksyvät kirjeen aidoksi. Tekstinpätkät voisivat olla osa tuntematonta Markuksen evankeliumin versiota, johon olisi lisätty kohtia Johanneksen evankeliumin vaikutuksen pohjalta.
Sisältö

Mar Saban kirjeen kirjoittaja lainaa Markuksen evankeliumista kahta kohtaa, jotka eivät ole mukana Raamatun Uudessa testamentissa mukana olevassa kanonisessa evankeliumissa. Jos Klemensin kirjoitus hyväksytään aidoksi, se antaa ymmärtää, että toisen vuosisadan Aleksandriassa olisi ollut kierrossa erilainen versio Markuksen evankeliumista.
Kirjeen mukaan Markuksen evankeliumin 10. luvun jakeiden 34 ja 35 välissä olisi ollut seuraava teksti:
»He tulivat Betaniaan, ja siellä oli nainen, jonka veli oli kuollut. Nainen tuli, polvistui Jeesuksen eteen ja sanoi hänelle: ”Daavidin poika, armahda minua”. Mutta opetuslapset moittivat häntä. Jeesus suuttui heille ja meni hänen kanssaan puutarhaan, missä hauta oli, ja heti kuului haudasta kova huuto. Jeesus meni haudan luo ja vieritti kiven sen suulta. Hän astui heti sisään, meni nuoren miehen luo, ojensi kätensä ja nosti hänet kädestä pitäen ylös. Nuori mies katsoi häneen, rakasti hätä ja alkoi pyytää häntä luokseen. He tulivat ulos haudasta ja menivät nuoren miehen taloon; hän oli nimittäin varakas. Kuuden päivän kuluttua Jeesus sanoi hänelle, mitä hänen oli tehtävä. Illalla nuori mies tuli hänen luokseen pukeutuneena vain pellavaiseen vaatteeseen, joka verhosi hänen alastoman ruumiinsa, ja jäi hänen luokseen siksi yöksi, sillä Jeesus opetti hänelle Jumalan valtakunnan salaisuuden. Sitten hän lähti sieltä ja palasi Jordanin toiselle rannalle.»
Katkelman alkuosa on samanlainen kertomus kuolleen miehen henkiin herättämisestä kuin Raamatussa oleva kertomus Lasaruksesta. Klemensin mukaan Karpokrates olisi lisännyt tähän vielä sanat: ”alaston alastonta vasten”: Jeesus olisi alastomana opettanut Jumalan valtakunnan salaisuuden. Kohta on luonteeltaan homoeroottinen.
Lisäksi jakeen 10:46 alussa olevien sanojen: ”He tulivat Jerusalemiin” jäljessä olisi ollut seuraava katkelma:
»Siellä olivat Jeesuksen rakastaman nuoren miehen sisar, hänen äitinsä ja Salome, mutta Jeesus ei ottanut heitä vastaan. Kun hän lähti Jerikosta opetuslastensa kanssa ja suuren väkijoukon seuraamana...»
Tämän jälkeen olisi seurannut kertomus Bartimeuksen parantamisesta sellaisena kuin se on kanonisessa Markuksen evankeliumissakin.
Kirjallisuutta

Carlson, Stephen: The Gospel Hoax: Morton Smith's invention of Secret Mark.  Texas:  Baylor University Press, 2005.  (englanniksi)
Smith, Morton: Clement of Alexandria and a Secret Gospel of Mark.  (Smithin teoksen tutkijayhteisölle suunnattu versio)  Harvard University Press, 1973.  (englanniksi)
Smith, Morton: The Secret Gospel: The Discovery and Interpretation of the Secret Gospel According to Mark.  (Smithin teoksen suurelle yleisölle suunnattu versio)  Dawn Horse Press, 1982.  ISBN 0913922552  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Secret Mark. Early Christian Writings. (englanniksi)
The Mar Saba Letter of Clement. Early Christian Writings. (englanniksi)
Pearse, Roger: Morton Smith and the Secret Mark Gospel Hoax. Review of Stephen Carlson's The Gospel Hoax. (englanniksi)
Kansainvälinen luterilainen neuvosto

| International Lutheran Council   Kansainvälinen luterilainen neuvosto |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Teologia:  tunnustuksellinen luterilaisuus
Johtaja:  Juhana Pohjola
Perustettu:  1993
Jäseniä:  Jäsenkirkkoja 59, joissa 7,15 miljoonaa jäsentä (2022)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansainvälinen luterilainen neuvosto (ILC) (engl. International Lutheran Council) on maailmanlaajuinen tunnustuksellisten luterilaisten kirkkojen yhteistyöjärjestö. Tunnustuksellisuudessaan se eroaa suuremmasta Luterilaisesta maailmanliitosta, joka taas on kattojärjestö tunnustukseltaan vähemmän tiukoille tai liberaaleille luterilaisille kirkoille, jotka ovat jäsenyyden perusteella täydessä yhteydessä toisiinsa. ILC puolestaan ei vaadi jäseniltään täyttä keskinäistä kirkollista yhteyttä, vaikka monilla jäsenillä tällainen yhteys onkin. ILC perustettiin vuonna 1993 kokouksessa Antiguassa Guatemalassa.
Vuonna 2022 neuvostolla oli 59 jäsenkirkkoa. Suurimmat jäsenkirkot olivat tuolloin Malagassin luterilainen kirkko, Missouri-synodi, Brasilian evankelis-luterilainen kirkko sekä Luterilainen kirkko - Kanada. Yhteensä jäsenkirkkoihin kuului noin 7 150 000  jäsentä.
Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta liittyi neuvoston jäseneksi vuonna 2018. Lähetyshiipakunann piispa Juhana Pohjola valittiin ILC:n puheenjohtajaksi vuoden 2022 maailmankonferenssissa
Jäsenkirkot > Aasia

| Valtio | Kirkko | Jäsenmäärä | Seurakuntien määrä | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia | Australian luterilainen kirkko (liitännäisjäsen, myös Luterilaisen maailmanliiton liitännäisjäsen) | 49 600 | 466 |  |
|  Etelä-Korea | Korean luterilainen kirkko - Myös Luterilaisen maailmanliiton täysjäsen | 5 857 | 37 |  |
|  Filippiinit | Filippiinien luterilainen kirkko - Myös Luterilaisen maailmanliiton täysjäsen | 24 600 |  |  |
|  Indonesia | Indonesialainen luterilaiskristillinen kirkko (tarkkailijajäsen) | 21 000 | 102 |  |
|  Intia | Intian evankelis-luterilainen kirkko - Myös Luterilaisen maailmanliiton täysjäsen | 70 000 | 100 |  |
|  Japani | Japanin luterilainen kirkko - Myös Luterilaisen maailmanliiton liitännäisjäsen | 2 381 | 33 |  |
|  Kiina | Luterilainen kirkko — Hongkongin synodi | 12 355 | 36 |  |
|  Myanmar | Myanmarilainen luterilainen kirkko (tarkkailijajäsen, myös Luterilaisen maailmanliiton täysjäsen) | 3 400 | 14 |  |
|  Papua-Uusi-Guinea | Gutnius luterilainen kirkko - Myös Luterilaisen maailmanliiton täysjäsen | 125 000 | 550 |  |
|  Sri Lanka | Ceylonin evankelisluterilainen kirkko | 500 | 15 |  |
|  Taiwan | Kiinan evankelis-luterilainen kirkko | 2 010 | 20 |  |
|  Taiwan | Kiinan tasavallan luterilainen kirkko (tarkkailijajäsen, myös Luterilaisen maailmanliiton täysjäsen) | 640 | 11 |  |
Jäsenkirkot > Afrikka

| Valtio | Kirkko | Jäsenmäärä | Seurakuntien määrä | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Benin | Luterilainen kirkko Afrikassa - Beninin synodi | 400 | 5 |  |
|  Burkina Faso | Burkina Fason evankelisluterilainen kirkko | 1 400 | 8 |  |
|  Burundi | Luterilainen kirkko Afrikassa - Burundin synodi (tarkkailijajäsen) | 332 | 3 |  |
|  Etelä-Afrikka | Etelä-Afrikan vapaa evankelis-luterilainen synodi | 2 829 | 17 |  |
|  Etelä-Afrikka | Luterilainen kirkko eteläisessä Afrikassa (toimii myös Botswanassa) | 20 000 | 100 |  |
|  Etelä-Afrikka | Etelä-Afrikan Pyhän Pietarin tunnustuksellinen luterilainen synodi (tarkkailijajäsen) | 22 000 |  |  |
|  Etelä-Sudan | Etelä-Sudanin evankelisluterilainen kirkko (tarkkailijajäsen) | 5 000 | 15 |  |
|  Etelä-Sudan | Sudanin ja Etelä-Sudanin evankelisluterilainen kirkko (tarkkailijajäsen). Toimii myös Sudanissa. | 150 000 | 188 |  |
|  Ghana | Ghanan evankelis-luterilainen kirkko - Myös Luterilaisen maailmanliiton täysjäsen | 27 500 | 213 |  |
|  Kenia | Kenian evankelis-luterilainen kirkko - Myös Luterilaisen maailmanliiton täysjäsen | 80 000 |  |  |
|  Kenia | Kenian evankelisluterilainen konfrenssi ja ministerium (tarkkailijajäsen) | 2000 |  |  |
|  Kongon demokraattinen tasavalta | Itä-Kongon evankelisluterilainen kirkko (tarkkailijajäsen) | 6800 | 15 |  |
|  Liberia | Liberian evankelis-luterilainen kirkko | 7 300 | 91 |  |
|  Madagaskar | Malagassin luterilainen kirkko - Myös Luterilaisen maailmanliiton täysjäsen | 4 000 000 | 8 500 |  |
|  Malawi | Tunnustuksellinen luterilainen kirkko - Malawin synodi (tarkkailijajäsen) | 1567 | 19 |  |
|  Nigeria | Nigerian luterilainen kirkko | 80 000 | 339 |  |
|  Ruanda | Luterilainen lähetys Afrikassa - Tuhannen kukkulan synodi (tarkkailijajäsen) | 2 000 | 22 |  |
|  Ruanda | Itsenäinen evankelisluterilainen seurakunta Ruandassa (tarkkailijajäsen) | 977 | 10 |  |
|  Tansania | Tansanian evankelisluterilaisen kirkon Viktoriajärven kaakkoinen hiippakunta (organisaatiojäsen) | 23 000 | 45 |  |
|  Tansania | Tansanian evankelisluterilaisen kirkon Tanganjikajärven hiippakunta (organisaatiojäsen) | 10 044 | 22 |  |
|  Togo | Togon luterilainen kirkko | 8 000 | 72 |  |
|  Uganda | Ugandan luterilainen kirkko | 50 000 | 140 |  |
Jäsenkirkot > Etelä-Amerikka

| Valtio | Kirkko | Jäsenmäärä | Seurakuntien määrä | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Argentiina | Argentiinan evankelis-luterilainen kirkko | 27 890 | 231 |  |
|  Bolivia | Bolivian kristillinen evankelis-luterilainen kirkko (liitännäisjäsen) | 906 | 24 |  |
|  Brasilia | Brasilian evankelis-luterilainen kirkko | 243 520 | 1 486 |  |
|  Chile | Chilen tunnustuksellinen luterilainen kirkko | 135 |  |  |
|  Paraguay | Paraguayn evankelis-luterilainen kirkko | 3 954 | 62 |  |
|  Peru | Perun evankelis-luterilainen kirkko | 500 |  |  |
|  Uruguay | Uruguayn luterilainen kirkko | 200 | 3 |  |
|  Venezuela | Venezuelan luterilainen kirkko | 1 607 | 15 |  |
Jäsenkirkot > Eurooppa

| Valtio | Kirkko | Jäsenmäärä | Seurakuntien määrä | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Belgia | Evankelis-luterilainen kirkko Belgiassa | 150 | 2 |  |
|  Iso-Britannia | Englannin evankelis-luterilainen kirkko | 1 600 | 14 |  |
|  Norja | Luterilainen kirkko Norjassa | 90 | 5 |  |
|  Norja | Det evangelisk-lutherske stift i Norge | 150 | 5 |  |
|  Portugali | Portugalilainen evankelis-luterilainen kirkko | 95 | 3 |  |
|  Ranska | Ranskan evankelis-luterilainen kirkkosynodi | 821 | 10 |  |
|  Ruotsi | Missionsprovinsen |  | 16 |  |
|  Saksa | Itsenäinen evankelis-luterilainen kirkko | 34 542 | 187 |  |
|  Suomi | Lähetyshiippakunta | 2 000 | 33 |  |
|  Tanska | Evankelis-luterilainen vapaakirkko Tanskassa (liitännäisjäsen) | 90 | 3 |  |
|  Venäjä | Inkerin kirkko - Myös Luterilaisen maailmanliiton täysjäsen | 18 000 |  |  |
|  Venäjä | Siperian evankelis-luterilainen kirkko | 2 100 | 25 |  |