Venäjän ja Valko-Venäjän valtioliitto
Taustaa

Neuvostoliiton loppuvaiheessa sen viimeinen presidentti Mihail Gorbatšov yritti muodostaa uutta liittosopimusta. Virallisesti Neuvostoliitto lakkautettiin 26. joulukuuta 1991, kun Venäjän SFNT:n, Ukrainan SNT:n ja Valko-Venäjän SNT:n presidentit olivat päättäneet Belovežon sopimuksessa 8. joulukuuta 1991 lakkauttaa liittovaltion ja perustaa Itsenäisten valtioiden yhteisön. Vuonna 1994 Valko-Venäjällä valtaan nousi Aljaksandr Lukašenka, joka korosti Venäjän ja Valko-Venäjän unionismia sekä neuvostorakenteiden säilyttämistä. Valko-Venäjän yhteiskunnan ja talouden neuvostorakenteiden säilyttämiseksi Lukašenka halusi sitoa maansa heikon ja pienen talouden Venäjän suureen talouteen. Lukašenka halusi ennen kaikkea säilyttää maansa neuvostoaikaisen raskaan teollisuuden ylläpitämällä sitä Venäjältä tuotavien raaka-aineiden eli pääasiassa kaasun ja öljyn turvin. Venäjällä taas imperiumimielisissä piireissä oli Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ollut tavoitteena luoda jonkinlainen Moskova-johtoinen liittojärjestelmä entisen Neuvostoliiton ytimen eli Venäjän, Valko-Venäjän ja Ukrainan alueille.
Venäjän presidenttiä Boris Jeltsiniä painostivat niin maiden uudelleenyhdistämistä vaativat poliittiset kilpailijansa kuin Lukašenkakin. Jeltsin teki lopulta esityksen Venäjän ja Valko-Venäjän poliittisesta ja taloudellisesta yhdenmukaistamisesta. Maat solmivat 2. huhtikuuta 1996 sopimuksen Venäjän ja Valko-Venäjän yhteisön perustamisesta. Tasan vuotta myöhemmin solmittiin liittosopimus. Liiton peruskirjasta ei kuitenkaan muodostunut yhteisymmärrystä. Venäjän uudistusmieliset pelkäsivät liiton tulevan kalliiksi Venäjälle. Täydentäviä sopimuksia solmittiin vielä 25. joulukuuta 1998.
Eräät tarkkailijat ovat arvelleet, että Lukašenkan alkuperäisenä tavoitteena oli päästä valtioliiton johtajaksi ja siten edetä Minskistä Kremliin, mikä ei enää muuten Neuvostoliiton lakkauttamisen jälkeen olisi ollut mahdollista. Erityisesti aikana, jolloin Jeltsinin suosio oli alhaisimmilaan ja hänen asemansa huojui. Maiden välinen valtioliittosopimus allekirjoitettiin 8. joulukuuta 1999. Sopimuksen perusteella oli tarkoitus muodostaa Neuvostoliiton kaltainen federaatio, jolla olisi yhteinen valtionpäämies, parlamentti, lippu, vaakuna, kansallislaulu, armeija, perustuslaki ja valuutta. Venäjän duuma hyväksyi sopimuksen 22. joulukuuta 1999 ja Valko-Venäjän parlamentti 26. tammikuuta 2000, jolloin sopimus astui voimaan.
Kun Vladimir Putin nousi Venäjän johtoon 1999-2000, joutui Lukašenka puolustuskannalle pyrkien tasapainottelemaan Venäjän-suhteissaan yrittäen pitää kiinni omasta asemastaan ja Valko-Venäjän itsenäisyydestä sekä valtioliitosta. Alusta alkaen Vladimir Putin on Venäjän presidenttinä pyrkinyt tiivistämään integraatiota maiden välillä ja muuttaa valtioliittosopimusta käytännöksi. Sittemmin valtioliiton presidenttiyttä kaavailtiin keinoksi jatkaa Vladimir Putinin valtakautta, mutta Lukašenka ei ole luopunut asemastaan.
Lukašenka lupasi, että valtioliiton yhteinen rupla otettaisiin käyttöön 1. tammikuuta 2004. Valko-Venäjä kuitenkin lykkäsi tätä joka kerta vuodella eteenpäin, kunnes maan keskuspankki ilmoitti, että vuodesta 2008 lähtien maan valuutta olisi sidottu Yhdysvaltain dollariin Venäjän ruplan sijaan.