stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moraalinen universalismi
Määritelmä

Käytännössä oikeusetiikka käsittää sellaisia moraaliohjeita kuin ihmisoikeudet tai rikokset ihmisyyttä vastaan. Näitä sääntöjä valvotaan perustuslain avulla ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen kautta. Moraaliset kamppailut ovat usein taisteluja oikeuksista. Nykyajan demokraattisen valtion kansalaiselle kuuluu sellaisia oikeuksia kuten sanan- ja ilmaisunvapaus, yksityisyydensuoja, äänioikeus ja omistusoikeus. Oikeuksia ei voi toteuttaa ilman vapautta, ja tiettyihin oikeuksiin kuuluu vastapuolen velvollisuus, kuten työntekijän oikeus saada työstään palkkaa. Jos vastapuoli ei noudata velvollisuuttaan, oikeus ei toteudu.
Oikeusetiikkaan kuuluu myös liberalistinen etiikka. Se ei säädä tarkkoja moraalinormeja kuten velvollisuusetiikka. Liberalistinen etiikka käsittää erilaisia etiikan teorioita, joiden mukaan ihmisen pitää saada toimia vapaasti kuitenkin rajoittamatta toisten vapautta, ja näissä rajoissa jokainen saa toteuttaa itseään parhaaksi katsomallaan tavalla.
Kritiikkiä

Vaikka oikeudet ovat tärkeitä, ne eivät ratkaise kaikkia moraalisia ongelmia. Voidaan kysyä, milloin oikeuksien toteuttaminen loukkaa toisten ihmisten vapauksia, ja onko oikeuksia muillakin kuin ihmisillä. Oikeuksien toteutumista tulee tarkastella tapauskohtaisesti, eikä niistä voida esittää kovin yleisiä sääntöjä. Kun keskitytään oikeuksiin, yksilön velvollisuudet ja vastuut saattavat unohtua.
Oikeusetiikan näkökulmasta sellaisen henkilön toiminnassa ei ole moittimista, joka laiminlyö yhteiskunnallisia velvollisuuksiaan vaikka kykenisi siihen, viettää päivät kotonaan alkoholijuomia nautiskellen ja musiikkia kuunnellen, mutta velvollisuusetiikko olisi eri mieltä hänen moraalistaan. Klassinen liberalisti uskoo ihmisen perimmäiseen hyvyyteen. Voidaan kysyä, ovatko ihmiset luonnostaan niin hyviä, että yhteiskunnan olisi parempi olla puuttumatta elämäämme. Jos yhteiskunnassa varallisuuserot kasvavat liian suuriksi, liberalistinen etiikka ei riitä korjaamaan sitä. Usein ajatellaan, että tarvitaan erilaisia sopimuksia, joilla ihmiset sopivat yhteisistä pelisäännöistä.
38628 Huya

| 38628 Huya |
| --- | --- |
 2000 EB173 
 Huyan rata (sinisellä) verrattuna uloimpien planeettojen eli kaasujättiläisten (Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus) ratoihin (punaisella).
Löytäminen
Löytäjät:  I. Ferrin
Löytöaika:  10. maaliskuuta 2000
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  39,37 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  28,52 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  50,23 AU
Eksentrisyys:  0,276
Kiertoaika Auringon ympäri:  90241 päivää  247,07 vuotta
Inklinaatio:  15,49°
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  544 km
Pyörähdysaika:  13,50 h
Absoluuttinen kirkkaus:  4,7
38628 Huya on transneptuninen kohde, plutino, jonka löysi I. Ferrin 10. maaliskuuta vuonna 2000. Pikkuplaneetta on melko suuri, sillä sen läpimitta on 544 kilometriä. Sen radan eksentrisyys on 0,276 ja inklinaatio 15,49°. Huya sai nimensä eräältä guajiro- eli wayuu-kansan jumalalta. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin tunnuksella 2000 EB173. Koska Huyan läpimitta on yli 400 km, se on kääpiöplaneettaehdokas. Transneptunisten kohteiden uskotaan olevan pyöreitä yli 400 kilometrisinä.
38628 Huyan etäisyys Auringosta verrattuna Neptunuksen ja 134340 Pluton etäisyyksiin.
1. FC Heidenheim

1. FC Heidenheim 1846 on saksalainen jalkapalloseura Heidenheim an der Brenzin kaupungista, Baden-Württembergin osavaltiosta. Sen kotistadion on 15 000 -paikkainen Voith-Arena. Sen edustusjoukkue nousi 2. Bundesliigaan vuonna 2014. Kuudennella kaudellaan tällä sarjatasolla se sijoittui kolmanneksi ja pääsi karsintaotteluihin paikasta 1. Bundesliigaan mutta hävisi karsinnan tasamaalein 2–2 vierasmaalisäännön perusteella. Kaudella 2022–2023 Heidenheim voitti 2. Bundesliigan ja nousi pääsarjaan. Ensimmäisellä bundesliigakaudellaan 2023–2024 se sijoittui kahdeksanneksi. Joukkueen valmentajana on kaudesta 2007–2008 alkaen toiminut Frank Schmidt.
Yhdeksällä kaudellaan 2. Bundesliigassa kausina 2014–2023 Heidenheim on sijoittunut seuraavasti: kahdeksas, yhdestoista, kuudes, kolmastoista, viides, kolmas, kahdeksas, kuudes, ensimmäinen. Joukkueen paras maalintekijä 2. Bundesliigassa kaudella 2019–2020 oli 14 maalia tehnyt Tim Kleindienst. Hän teki myös joukkueensa molemmat maalit vuoden 2020 nousukarsinnassa 1. Bundesliigaan, kun Heidenheim pelasi Werder Bremenin kanssa maalittoman tasapelin jälkeen toisessa osaottelussa tasan 2–2 ja hävisi karsinnan vierasmaalisäännön perusteella. Joukkueen kapteeni on kauden 2020–2021 lopulta alkaen ollut Patrick Mainka, joka on pelannut joukkueessa vuodesta 2018. Aiemmin kapteenina oli Marc Schnatterer, joka pelasi kausina 2008–2021 joukkueessa eri sarjatasoilla ja cupissa yhteensä 457 ottelua ja teki 121 maalia.
Heidenheim on Saksan cupissa yltänyt puolivälieriin kaudella 2015–2016, jolloin se hävisi Hertha Berlinille 2–3, ja kaudella 2018–2019, jolloin se hävisi Bayern Münchenille 4–5.
Seuran kasvatteja ovat muun muassa Amsterdamin Ajaxissa 1970-luvun alkupuolella pelannut Horst Blankenburg sekä pitkään Bundesliigassa pelanneet kaksoset Andreas ja Michael Zeyer. Seuraa ovat edustaneet muun muassa myöhemmät pääsarjapelaajat Marco Sailer (2012–2013), Florian Niederlechner (2013–2015), Philip Heise (2013–2015), Jan Zimmermann (2014–2016), Bard Finne (2016–2017), Martin Rasner (2016–2017), Kolja Pusch (2017–2019) ja Robert Andrich (2018–2019).
Aiheesta muualla

Seuran kotisivu
Murena

| Murena> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2000–
Tyylilaji:  alternative metal progressiivinen metalli thrash metal
Kotipaikka:  Oulu, Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Jarno Kangas, kitara, laulu   Antti Honka, rummut, taustalaulu   Joni Tanskala, kitara, taustalaulu   Marko Kangas, basso, taustalaulu   Antti Leskinen, kitara, taustalaulu  
Levy-yhtiö:  Spinefarm Records, 2006–  
Aiheesta muualla
murenaorkesteri.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Murena on Oulun seudulta kotoisin oleva suomenkielistä metallimusiikkia soittava viisihenkinen yhtye. Yhtyeen musiikin on useaan otteeseen luonnehdittu kuulostavan kotimaiselta Stam1nalta ja yhdysvaltalaiselta System of a Downilta, joissain yhteyksissä on myös Maj Karma mainittu.
Yhtyeen yksi erikoisimmista piirteistä on, että kaikki yhtyeen jäsenet osallistuvat laulamiseen, mutta pääosin sen hoitaa toinen kitaristeista, Jarno Kangas.
Historia

Yhtye on ollut kasassa 1990-luvun puolivälistä lähtien kolmen alkuperäisen jäsenen, Jarno Kankaan, Antti Hongan ja Marko Kankaan voimin. Alkuaikoina yhtyeen nimi vaihtui lähes joka keikalla, jonka takia Murenan katsotaan syntyneen vasta vuonna 2000, jolloin yhtyeen nykyinen nimi tuli pysyvästi käyttöön. Yhtye otti nimen "Murena" käyttöön omien sanojensa mukaan, koska se kuulosti "tarpeeksi karskilta ja kovalta musiikkiin verrattaessa" ja on selvittänyt myös sen verran, ettei nimellä ole mitään tekemistä ankeriaskala mureenan kanssa. Alun perin perinteisempää metallia soittanut yhtyeen musiikkityyli siirtyi pysyvän nimen turvin myös omaperäisempään suuntaan missä se on tälläkin hetkellä. Parin vuoden Murenan olemassaolon jälkeen joukkoihin liittyi toinen kitaristi Joni Tanskala, joka taas avasi yhtyeelle uusia mahdollisuuksia kun musiikkiin saatiin toisen kitaran siivittämänä enemmän melodiaa ja yhtyeen jokainen jäsen alkoi pikkuhiljaa opetella myös soiton ohessa laulua.
Yhtyeen esikoislevyn työstö lähti käyntiin kun Charon-yhtyeen kitaristi Pasi Sipilä bongasi Murenan keikalla ja halusi ryhtyä tuottamaan yhtyeen levyä. Levyn esituotanto aloitettiin marras-joulukuussa 2006. Levyn nimeksi alun perin kaavailtiin levyn viimeistä kappaletta "13. kuukausi", mutta yhtye ei halunnut sitä käyttää, koska Mokoma-metalliyhtyeeltä löytyy Viides vuodenaika -niminen levy. Murena kuitenkin tykästyi 13. kuukausi -ideaan ja haki tästä tietoa ja eteen osui sanat "Metonin jakso", joka on muun muassa juutalaisessa ajanlaskussa käytetty 19 vuoden pituinen ajanjakso. Tästä yhtye väänsi nimen Metonin jakso. Levyn piti alun perin ilmestyä huhtikuussa 2007, mutta studionauhoitus ja kappaleiden hionta viivästytti julkaisua sen verran, että yhtye yhdessä levy-yhtiön kanssa päätti siirtää julkaisun elokuuhun. Avausviikollaan Murenan esikoislevy sijoittui listasijalle 37.
Kokoonpano

Jarno Kangas – laulu, kitara (2000–)
Antti Honka – rummut, taustalaulu (2000–)
Joni Tanskala – kitara, taustalaulu (2002–)
Marko Kangas – basso, taustalaulu (2000–)
Antti Leskinen - kitara (2011)
Diskografia

Studioalbumit
Metonin jakso (2007,  Ranka Recordings)
Katoamispiste (2009,  Ranka Recordings)
Aiheesta muualla

Yhtyeen viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Murena Myspacessa (englanniksi)
Suomen virallinen lista: Murena Musiikkituottajat ry.
Murena Meteli.netissä
Plazan haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive)
410-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku
Vuosikymmenet: 390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku
Vuodet: 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509
801 Seventh Building

| 801 Seventh Building |
| --- | --- |
 801 Seventh Building
Tiedot
Avajaiset:  1982
Käyttötarkoitus:  toimistorakennus
Yritykset
Arkkitehti:  CPV Group Architects and Engineers
Tekniset tiedot
Kerroksia:  37
Korkeus
Kattokorkeus:  152 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
801 Seventh Building eli Nexen Building on Calgaryssä Kanadassa sijaitseva toimistokäytössä oleva pilvenpiirtäjä. Rakennus on 152 metriä korkea, ja siinä on 37 kerrosta. Rakennus valmistui vuonna 1982.
Museum of Consciousness

| Museum of Consciousness Shpongle |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2011–2013
 Julkaistu: 29. heinäkuuta 2013
 Tuottaja(t): Simon Posford & Raja Ram
 Tyylilaji: psybient, chill-out
 Kesto: 61.15
 Levy-yhtiö: Twisted
Shponglen muut julkaisut
| Ineffable Mysteries from Shpongleland 2009 | Museum of Consciousness 2013 | Codex 6 2017 |
Museum of Consciousness on brittiläisen psybient-yhtye Shponglen viides studioalbumi, joka julkaistiin 29. heinäkuuta 2013.
Kappaleet

Brain in a Fish Tank – 7.56
How the Jellyfish Jumped Up the Mountain – 10.25
Juggling Molecules – 9.17
The Aquatic Garden of Extra-Celestial Delights – 11.50
Further Adventures in Shpongleland – 6.20
The Epiphany of Mrs. Kugla – 6.39
Tickling the Amygdala – 8.48
Arvostelut

Pinpointmusic.com:
Aiheesta muualla

Yhtyeen virallinen sivusto
Museum of Consciousness discogs.com -sivustolla (englanniksi)
386

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku
Vuosikymmenet: 290-luku · 300-luku · 310-luku · 320-luku · 330-luku · 340-luku 350-luku · 360-luku · 370-luku · 380-luku · 390-luku · 400-luku
Vuodet: 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 310 · 311 · 312 · 313 · 314 · 315 · 316 · 317 · 318 · 319 320 · 321 · 322 · 323 · 324 · 325 · 326 · 327 · 328 · 329 330 · 331 · 332 · 333 · 334 · 335 · 336 · 337 · 338 · 339 340 · 341 · 342 · 343 · 344 · 345 · 346 · 347 · 348 · 349 350 · 351 · 352 · 353 · 354 · 355 · 356 · 357 · 358 · 359 360 · 361 · 362 · 363 · 364 · 365 · 366 · 367 · 368 · 369 370 · 371 · 372 · 373 · 374 · 375 · 376 · 377 · 378 · 379 380 · 381 · 382 · 383 · 384 · 385 · 386 · 387 · 388 · 389 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409
Tapahtumia

Pohjoinen Wei-dynastia alkoi Kiinassa.
Luettelo SYL:n pääsihteereistä

Tämä on luettelo Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) ry:n pääsihteereistä.
1920-luku

1927-1928 Lauri Miettinen
1928-1929 Olavi Wanne
1929 vt Tauno pöyry
1930-luku

1930-1931 Olavi Wanne
1932 Matti Leppo
1932-1933 Kalevi Auvinen
1933-1935 Hannes Salovius
1935 Niilo Elo
1935-1937 Antero Manninen
1937-1939 Olavi Rytkönen
1939 Eero Permanto
1939-1943 vt. Helinä Tähtinen
1940-luku

1941-1945 Olavi Rytkönen
1944 vt. Kyllikki Sainio
1945-1948 Arne Wahlroos (Walpola)
1948 Paavo Miettinen
1949-1953 Aulis Kosonen
1950-luku

1949-1953 Aulis Kosonen
1954-1955 Aimo Purhonen
1955-1957 Paaso Helminen
1957 Pauli Opas
1957-1958 Pauli Burman
1958-1961 Jaakko Iloniemi
1960-luku

1961-1964 Kari Tavaila
1964-1967 Kari R Rahiala
1967-1969 Matti Loeukoski
1969-1972 Seppo Naumanen
1970-luku

1969-1972 Seppo Naumanen
1972 vt. Pentti Partanen
1973-1975 Jyrki Oranen
1976-1978 Jorma Eloranta
1977-1978 vt. Paavo Kykkänen
1979-1981 Jussi Kasanen
1980-luku

1979-1981 Jussi Kasanen
1980-1981 vt. Risto Uosukainen
1981 vt. Seija Silventoinen
1981-1984 Kalervo Haverinen
1984-1987 Jaana Palojärvi
1987-1990 Hannu Tolonen
1990-luku

1990-1993 Pauli Kivipensas
1994-1997 Pia Pohja
1997-1998 Petteri Orpo
1998 vt. Seija Silventoinen
1999-2000 Jarkko Kotamäki
2000-luku

2000-2002 Susanna Korpivaara (os Dromberg, ent. Takkunen)
2003-2005 Risto Lähteenmäki
2005-2008 Lauri Korkeaoja
2008-2010 Tuomas Viskari
2010-luku

2010-2013 Matti Parpala
2013-2016 Juha Töyrylä
2016-2019 Eero Manninen
2020-luku

2019-2022 Sonja Raitamäki
2022- Roope Tukia
Lisätietoa

Parpola Antti, Puro Laura: Sukupolvensa ääni; SYL ja suomalainen opiskelijaliike 1921-2021 2021
40 unohtumatonta laulua (Kari Vepsä)

| 40 unohtumatonta laulua Kari Vepsä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2007
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Sony BMG Music Entertainment Oy
Kari Vepsän muut julkaisut
| Parhaat 2004 | 40 unohtumatonta laulua 2007 | Nyt on tanssin aika 2011 |
40 unohtumatonta laulua on vuonna 2007 julkaistu Kari Vepsän kokoelma-CD, johon on koottu hänen tuotantoaan vuosien varrelta.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Onnenmaa – 3.47  Sateinen ilta – 3.20  Vain syliis sun – 3.27  Kesä tää tuoda sut vois (Missä mun rakkaani on) – 2.57  Jäin yksin – 3.40  Seitsemäs aalto – 3.13  Tää on sun maa – 3.17  Elämä on kaunis – 3.19  Sydämessäin on täysikuu – 3.33  Puolin jos toisinkin – 3.37  Sun silmissäs nään sinitaivaan – 3.31  Miksi oot niin kaukana – 3.33  Kerran sammuu tähdetkin – 3.37  Muukalainen (Flykting) – 3.12  Käyn ilta-aurinkoon – 4.20  Tanssin yötä pois (Dance the Night Away) – 3.38  Isän tyttö – 3.23  Kesä tulee aina kuitenkin – 3.41  Meidän onni – 3.20  Niin moni meistä – 3.06 :  CD 2 Elämästä kiitos sulle – 3.22  Näkemiin mun ystäväin – 3.51  Kuljin puistoon päin – 3.34  Telepatiaa – 3.43  Ensimmäinen tanssi – 2.45  Kesäyö – 3.06  Rakastan elämää (Te Amaré) – 3.36  Rakkain (Kuinka kaunis onkaan maa) (Isos) – 3.44  Yön hetki hiljaisin – 3.52  Maailman valtatiellä – 3.33  Taka-takata – 3.08  M.R.S. (mä rakastan sua) – 3.16  Jääthän mun luo – 3.49  Meidän ilta – 4.25  Anna, Anna – 3.20  Kauniimpaa en nähdä saa – 2.53  Sun kanssa – 3.12  Toivon niin – 3.01  Huomenna (Manana) – 4.13  Kuin kuiskaten – 3.13
Mellerudin kunta

| Mellerudin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Dalsland
Keskustaajama:  Mellerud
Kuntakoodi:  1461
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  513,74 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  9 268
 – Väestötiheys:  18,0 as./km²
 
 www.mellerud.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Entiset pitäjät Dalslandin maakunnassa sekä Vänersborgin ja Grästorpin kuntien alueella. Pitäjien nimet on kirjoitettu pienellä ja vuonna 1952 perustettujen kuntien nimet hieman suuremmalla. Näiden kuntien rajat on merkitty rosalla ja nykyiset rajat punaisella. Lääninrajat on merkitty tummanpunaisella ja maakuntarajat sinisellä. Valbo-Ryrin pitäjä kuuluu nykyään Munkedalin kuntaan.
Dalaborgin linnanrauniot sijaitsevat kunnan alueella.
Mellerudin kunta (ruots. Melleruds kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Mellerud.
Kunnan maapinta-ala on 513,74 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 268 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 174,56 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 33,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Holmin maalaiskunnasta erotettiin Mellerudin kauppala vuonna 1908. Kauppalaan liitettiin lisäalueita maalaiskunnasta vuonna 1921. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Bolstad (Bolstad, Erikstad ja Grinstad)
Kroppefjäll (Dalskog, Gunnarsnäs ja Ör)
Skållerud (ei muutosta)
Mellerudin kauppalaan liitettiin Holmin ja Järnin maalaiskunnat. Kuntaliitos Mellerudin kuntablokissa toteutettiin jo vuonna 1969, jolloin edellä mainitut kolme kuntaa liitettiin kauppalaan. Alueeltaan laajentunut kauppala muutettiin Mellerudin kunnaksi vuonna 1971.
Väestönkehitys

| Mellerudin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 12 809 | 12 809 |
| 1955 | 1955 |    | 12 425 | 12 425 |
| 1960 | 1960 |    | 11 637 | 11 637 |
| 1965 | 1965 |    | 11 160 | 11 160 |
| 1970 | 1970 |    | 10 601 | 10 601 |
| 1975 | 1975 |    | 10 421 | 10 421 |
| 1980 | 1980 |    | 10 677 | 10 677 |
| 1985 | 1985 |    | 10 464 | 10 464 |
| 1990 | 1990 |    | 10 512 | 10 512 |
| 1995 | 1995 |    | 10 463 | 10 463 |
| 2000 | 2000 |    | 9 902 | 9 902 |
| 2005 | 2005 |    | 9 638 | 9 638 |
| 2010 | 2010 |    | 9 179 | 9 179 |
| 2015 | 2015 |    | 9 169 | 9 169 |
| 2020 | 2020 |    | 9 312 | 9 312 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 459 | 15,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 242 | 2,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 468 | 5,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 000 | 76,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 112 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 130 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 156 149 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 75 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,6 %
18–64-vuotiaat: 55,9 %
65 vuotta täyttäneet: 26,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 9,2 | 7,3 |
|   | jalostus | 19,7 | 23,7 |
|   | palvelut | 67,5 | 65,7 |
|   | tuntematon | 3,7 | 3,2 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 140 | 3 757 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 83,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 55,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 078 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Mellerud | 3 750 |
| 2 | Dals Rostock | 829 |
| 3 | Åsensbruk | 522 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bränna
Håverud
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bränna
Dalskog
Erikstad
Håverud
Kyrkliden
Köpmannebro
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Mellerudin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 6 | 7 | 8 | 7 | 6 | 7 | 6 | 7 | 5 | 6 | 7 | 4 | 4 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 18 | 18 | 15 | 14 | 13 | 12 | 12 | 11 | 8 | 8 | 10 | 8 | 7 | 6 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 3 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 5 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 4 | 5 | 5 | 3 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 2 | 4 | 6 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 14 | 13 | 14 | 14 | 13 | 14 | 12 | 15 | 12 | 12 | 12 | 13 | 10 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 3 | 3 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bolstadin piiri
Dalskogin piiri
Erikstadin piiri
Grinstadin piiri
Gunnarsnäsin piiri
Holmin piiri (Dalsland)
Järnin piiri
Skållerudin piiri
Örin piiri (Dalsland)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Holm
Bolstad
Ör
Skållerud
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bolstad
Dalskog
Erikstad
Grinstad
Gunnarsnäs
Holm
Järn
Mustasäter*
Skållerud
Ör
Östanå