stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Meidän Tammela
Luottamuspaikat > Valtuustokausi 2017 - 2021

| Edustukset kunnanhallituksessa ja lautakunnissa> Toimielin | Edustukset kunnanhallituksessa ja lautakunnissa> Jäseniä | Edustukset kunnanhallituksessa ja lautakunnissa> Nimi (henkilökohtainen varajäsen) | Edustukset kunnanhallituksessa ja lautakunnissa> Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- |
| Kunnanvaltuusto | 3 | Tuomas Rantala Katariina Suutela Ilkka Tuovinen | Valtuuston varajäsenet: 1. Tero Nieminen 2. Erkki Salama |
| Kunnanhallitus | 1 | Ilkka Tuovinen (Katariina Suutela) |  |
| Sivistyslautakunta | 1 | Katariina Suutela (Tero Nieminen) | lautakunnan varapuheenjohtaja |
| Ympäristölautakunta | 1 | Tuomas Rantala (Erkki Salama) | lautakunnan varapuheenjohtaja |
| Keskusvaalilautakunta | 0 |  | 3. varajäsen: Juha Touru |
| Kunnanvaltuuston vaalilautakunta | 1 | Katariina Suutela (Tuomas Rantala) |  |
Luottamuspaikat > Valtuustokausi 2021 - 2025

| Edustukset kunnanhallituksessa ja lautakunnissa> Toimielin | Edustukset kunnanhallituksessa ja lautakunnissa> Jäseniä | Edustukset kunnanhallituksessa ja lautakunnissa> Nimi (henkilökohtainen varajäsen) | Edustukset kunnanhallituksessa ja lautakunnissa> Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- |
| Kunnanvaltuusto | 3 | Ilkka Tuovinen Pirjo Ali-Tuomola Katariina Suutela | Valtuuston varajäsenet: 1. Tuomas Rantala 2. Heli Halonen 3. Tero Nieminen |
| Kunnanhallitus | 1 | Katariina Suutela |  |
| Sivistyslautakunta | 1 | Pirjo Ali-Tuomola | lautakunnan varapuheenjohtaja |
| Ympäristölautakunta | 1 | Erkki Salama |  |
| Tarkastuslautakunta | 1 | Heli Halonen |  |
| Keskusvaalilautakunta | 1 | Janne Koivisto |  |
| Kunnanvaltuuston vaalilautakunta | 1 | Ilkka Tuovinen |  |
Luottamuspaikat > Valtuustokausi 2021 - 2025 > Neuvottelut luottamuspaikkajaosta kaudelle 2021 - 2025

Tammelassa neuvottelut kestivät pitkään ja niiden aikana eri neuvotteluosapuolet käyttivät myös julkisia puheenvuoroja Forssan Lehden mielipidepalstalla. Neuvotteluiden edetessä ryhmät jakaantuivat kahteen tekniseen liittoumaan, joista toinen koostui Tammelan Keskustan, Sosialidemokraattien ja Meidän Tammelan yhteensä 15 valtuutetusta ja toinen Tammelan Kokoomuksen sekä ns. ryhmä 6:n yhteensä 12 valtuutetusta. Ryhmä 6 oli vaalien jälkeen paikkaneuvotteluita varten muodostettu tekninen liittouma, johon kuului Tammelan Perussuomalaisten kolme valtuutettua, Tammelan Vihreiden valtuutettu, Tammelan Kristillisdemokraattien valtuutettu sekä vaaleissa Keskustan ehdokkaana ollut valtuutettu Simo Pärssinen, joka vaalien jälkeen irtaantui Keskustan ryhmästä ja 16.8.2021 valtuuston kokouksessa ilmoitti liittyneensä sitoutumattomana Tammelan Perussuomalaisten valtuustoryhmään.
Neuvotteluosapuolet ilmoittivat 2.8.2021 pääseensä sopuun valtuustokauden 2021 - 2025 luottamuspaikkojen jaoista. Valittujen henkilöiden nimiä ja lautakuntien kokoopanoja ei tässä yhteydessä vielä julkistettu. Uuden kunnanvaltuuston ensimmäisessä kokouksessa 16.8.2021 kuitenkin ns. ryhmä 6 ilmoitti etteivät hyväksy neuvottelutulosta ja vaativat kunnanhallituksen jäsenten valintaa suhteellista vaalitapaa käyttäen. Kokouksessa järjestettiin lopulta useita vaaleja ja se venyi yli viiden tunnin mittaiseksi päättyen klo. 00:19 seuraavan vuorokauden puolella. Äänestykset eivät vaikuttaneet jo aiemmin 2.8.2021 sovittuun luottamuspaikkojen jakoon.
Aiheesta muualla

Meidän Tammela (Arkistoitu – Internet Archive)
Miljoona

Visualisointi kymmenen potensseista yhdestä miljoonaan
Miljoona on luonnollinen luku 1 000 000, josta käytetään lyhennettä milj. Se tarkoittaa tuhatta tuhatta.
Miljoona voidaan esittää kymmenpotenssimuodossa 106. Binäärijärjestelmässä miljoona on 11110100001001000000 ja heksadesimaalijärjestelmässä F4240. SI-järjestelmässä miljoonaa vastaava kerrannaisyksikkö on mega. Esimerkiksi yksi megawatti MW tarkoittaa miljoonaa wattia.
Lyhenteellä MEUR tarkoitetaan miljoonaa euroa (paremmin: milj. euroa). Lyhenteellä Mmk tarkoitetaan miljoonaa markkaa (tavallisemmin: milj. mk).
Miljoona tulee italian sanasta milione, joka periytyy latinan sanasta mille, tuhat.
Miljoonan tulo suomen kieleen

Miljoona on pienin ja ensimmäinen suomalainen luvun nimitys, joka ei perustu kansankieleen, vaan joka on keinotekoisesti luotu kansainvälisen vastineen pohjalta suomen kirjakieleen. Vanhassa kansanperinteessä tunnetaan luvut sata ja tuhat. Sata on arjalainen laina, tuhat balttilainen, molemmat ilmeisesti jo tuhansia vuosia vanhoja.
Henkilöä, jolla on rahaa yli miljoona rahayksikköä, kutsutaan miljonääriksi, joskus myös monimiljonääriksi, jos rahaa on kymmeniä tai satoja miljoonia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miljoona Wikimedia Commonsissa
Liberty Records

Liberty Records oli alun perin amerikkalainen, vuonna 1955 perustettu levy-yhtiö. Tällä hetkellä se toimii EMI:n alaisuudessa Isossa-Britanniassa. Yhtiön artisteja ovat olleet mm. Garth Brooks, Canned Heat, Eddie Cochran, CCR, Hawkwind, Alexis Korner, Kenny Rogers ja The Stranglers.
Alkuaikoina yhtiö keskittyi pääsääntöisesti orkesteri- ja elokuva-musiikkiin. Sittemmin se otti suojiinsa myös muiden genrejen artisteja, kuten rock and roll -muusikko Eddie Cochranin. Muita yhtiön alkuaikojen hittejä oli mm. The Chipmunksin "The Chipmunk Song (Christmas Don’t Be Late)".
1960-luvun alun isoin nimi Libertyllä oli teini-idoli Bobby Vee. Vuosikymmenen puolivälin jälkeen yhtiö rantautui Isoon-Britanniaan, jossa sen jakelijoina toimivat mm. Decca Records ja EMI. Libertyn englantilaisiin artisteihin kuuluivat mm. Bonzo Dog Band, Idle Race, The Aynsley Dunbar Retaliation, The Searchers ja Family. Transamerica Corporation, amerikkalainen vakuutusyhtiö, osti Libertyn vuonna 1968 ja yhdisti sen United Artist Recordsiin. Vuonna 1971 Libertyn nimi pudotettiin lopullisesti ja yhtiö jatkoi United Artist Records -nimellä.
Vuonna 1979 yhtiö siirtyi EMI:lle, joka vuorostaan pudotti United Artist Records-nimen ja alkoi julkaista sen katalogia Liberty Recordsin nimellä. 1980-luvulla amerikkalainen Capitol Records julkaisi Libertyn kautta country-musiikkia. 2000-luvulla Liberty Records toimii edelleen EMI:n alaisuudessa julkaisten pääasiassa vanhempien yhtyeiden albumeja.
Liberty Memorial

Liberty Memorial
Liberty Memorial (suom. vapauden muistomerkki) on ensimmäisen maailmansodan aikana kuolleiden muistolle rakennettu muistomerkki Penn Valley Park -puistossa Kansas Cityn kaupungissa Missourin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Muistomerkin yhteydessä on ensimmäisen maailmansodan museo. Muistomerkkiä alettiin rakentaa vuonna 1921 ja se valmistui vuonna 1926. Muistomerkin suunnitteli yhdysvaltalainen arkkitehti Harold Van Buren Magonigle. Muistomerkki edustaa uusklassista arkkitehtuuria ja egyptiläistyylistä arkkitehtuuria. Vuonna 2006 muistomerkki pääsi National Historic Landmark -kohteeksi (NHL, suom. kansallishistoriallinen maamerkki). Muistomerkki on valmistettu kasota-kalkkikivestä, indiana-kalkkikivestä ja graniitista.
Muistomerkki on esiintynyt myös elokuvassa The Day After vuodelta 1983. Elokuvassa muistomerkki tuhoutuu ydinsodassa.
Mika Polku

Mika Petteri Polku (s. 19. heinäkuuta 1975 Virrat) on suomalainen korkeushyppääjä. Seuratasolla hän edustaa Virtain Urheilijoita. Hän pitää hallussaan korkeushypyn ulkoratojen Suomen ennätystä 231 yhdessä Toni Huikurin kanssa. Polkua valmensi Pauli Ruohonen vuoteen 1996 asti, Seppo Haavisto vuodet 1997–1999, ja vuodesta 2000 alkaen hänen valmentajanaan on toiminut Juha Isolehto.
Saavutuksia

SM-kultaa 1998, 2000, 2001, 2003
SM-hopeaa 2002, 2004
SM-pronssia 1994, 1995, 1997
Sisäratojen SM-kultaa 1996, 1997, 1998, 1999, 2002
Sisäratojen SM-hopeaa 2003
Sisäratojen SM-pronssia 1994, 2000
Suomen ennätys 231 (22.7.2000 Viitasaari)
Arvokisat

Alle 20-vuotiaiden EM-kisat 1.8.1993: 5. tuloksella 214
Alle 20-vuotiaiden MM-kisat 24.7.1994: 3. tuloksella 220
Sisäratojen EM-kisat 9.3.1996: 8. tuloksella 224
Alle 23-vuotiaiden EM-kisat 13.7.1997: 6. tuloksella 218
Kesäolympialaiset 2000: karsinnan 16. tuloksella 224
MM-kisat 2001: karsinnan 16. tuloksella 220
Parhaat tulokset vuosittain

1991: 196  		Ruovesi 14.7.
1992: 208  		Vammala 15.8.
1993: 218  		Kemi 8.8.
1994: 222  		Stockholm SWE 27.8.
1995: 221  		Keuruu 28.6.
1996: 225  		Helsinki 23.8.
1997: 221  		Karlskrona SWE 17.6.
1998: 224  		Oulu 9.8.
1999: 222  		Tartu EST 1.6.
2000: 231  SE		Viitasaari 22.7.
2001: 225  		Göteborg SWE 1.9.
2002: 223  		Joensuu 20.7.
2003: 221  		Tampere 9.7.
2004: 214  		Vaasa 1.8.
2005: 210  		Keuruu 27.7.
2007: 206  		Riihimäki 31.7.
2010: 189  		Tampere 2.7.
2012: 194  		Oulu 3.8.
2014: 198  		Ruovesi 28.6.
2015: 180  		Jyväskylä 3.9.
2016: 184  		Iisalmi 5.8.
2018: 198  		Jyväskylä 20.7.
2020: 194  		Jyväskylä 11.9.
2021: 184  		Mikkeli 30.7.
2022: 195  		Tampere 3.7.
Leonardo Gutiérrez

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Gutiérrez vuonna 2011. |  Gutiérrez vuonna 2011. |  Gutiérrez vuonna 2011. |  |
Maa:   Argentiina
Miesten koripallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | koripallo |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | koripallo |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Indianapolis 2002 |  |  |
Leonardo Martín Gutiérrez (s. 16. toukokuuta 1978 Mar del Plata, Argentiina) on argentiinalainen koripalloilija. Hän oli mukana voittamassa olympiakultaa Ateenassa 2004, olympiapronssia Pekingissä 2008 ja MM-hopeaa Indianapolisissa 2002. Hän kuului Argentiinan kokoonpanoon myös Lontoon olympialaisissa 2012 ja vuoden 2006 MM-turnauksessa Japanissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Leonardo Gutiérrez Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Argentiinan joukkue – Kesäolympialaiset 2004
4 Sánchez |
5 Ginóbili |
6 Montecchia |
7 Oberto |
8 Herrmann |
9 Fernández |
10 Sconochini |
11 Scola |
12 Gutiérrez |
13 Nocioni |
14 Delfino |
15 Wolkowyski |
Valmentaja Magnano
Argentiinan joukkue – Kesäolympialaiset 2008
4 Scola |
5 Ginóbili |
6 González |
7 Oberto |
8 Prigioni |
9 Porta |
10 Delfino |
11 Quinteros |
12 L. Gutiérrez |
13 Nocioni |
14 J. P. Gutiérrez |
15 Kammerichs |
Valmentaja Hernández
Liberty Hyde Bailey

| Liberty Hyde Bailey |
| --- | --- |
 Liberty Hyde Bailey
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. maaliskuuta 1858 South Haven, Michigan
Kuollut: 15. joulukuuta 1954 (96 vuotta) Ithaca, New York
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  kasvitiede
Liberty Hyde Bailey (15. maaliskuuta 1858 South Haven, Michigan – 25. joulukuuta 1954 Ithaca, New York) oli yhdysvaltalainen kasvitieteilijä.
Bailey opiskeli ja opetti silloisessa Michigan Agriculture Collegessa, joka nykyisin tunnetaan nimellä Michigan State University. Hän siirtyi vuonna 1888 Cornellin yliopistolle, jonka maatalousosaston johtajaksi hän eteni.
Bailey kirjoitti runsain mitoin kasvitiedettä koskevaa kirjallisuutta, mutta koetti kykyjään myös runoilijana, esseistinä ja filosofina. Hän vetäytyi Cornellista vuonna 1913, mutta jatkoi työtään Ithacassa, jossa hän kuoli 96-vuotiaana.
Baileyn nimeämien kasvien tieteellisen nimen perässä käytetään nimen jälkeen liittettävää auktorilyhennettä L.H.Bailey.
Luettelo langobardien kuninkaista

Tämä on luettelo langobardien kuninkaista. Langobardit olivat germaaniheimo, joka luettiin sveebeihin. Langobardit asuivat 100-luvulla eaa. Elben alajuoksulla.
300-luvulta lähtien Langobardit matkasivat etelämmäs. 500-luvulla Langobardit asettuivat Italiaan ja perustivat sinne valtakuntansa.
Tato 500-luvun alussa.
Wacho vuosina 510–539.
Walthari vuosina 532-546 tai 539–546.
Audoin vuosina 546–565.
Alboin vuosina 565–572.
Cleph vuosina 572–574.
Authari vuosina 584–590.
Agilulf vuosina 590-616.
Adaloald vuosina 616-626.
Arioald vuosina 626–636.
Rothari vuosina 636–652.
Rodoald vuosina 652-653.
Aripert vuosina 653-661.
Perctarit ja Godepert vuosina 661-662.
Cunincpert vuosina 688-700.
Liutpert vuosina 700-702.
Raginpert vähän aikaa vuonna 701.
Aripert II vuosina 702-712.
Ansprand vähän aikaa vuonna 712.
Liutprand vuosina 712-744.
Ratchis vuosina 744-749.
Aistulf vuosina 749-756.
Desiderius vuosina 757-774.
Leonardo Mayer

| Leonardo Mayer |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. toukokuuta 1987 (ikä 37)
Kansalaisuus:   Argentiina
Tennispelaaja
Pituus:  188 cm
Paino:  83 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2003–
Palkintorahat:  7 035 294 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  21. (22.6.2015)
Turnausvoittoja:  2
Voitot/tappiot:  179–197
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  2. kierros (2014, 2015, 2018, 2019)
Ranskan avoimet:  3. kierros (2010, 2011, 2012, 2014, 2015)
Wimbledon:  4. kierros (2014)
Yhdysvaltain avoimet:  3. kierros (2012, 2014, 2017)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  58. (21.9.2015)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  94–123
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Leonardo Mayer (s. 15. toukokuuta 1987 Corrientes) on argentiinalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 21 ja nelinpelissä sijalle 58. Hän on voittanut kaksinpelissä kaksi ATP-turnausta ja nelinpelissä yhden.
Ranskan avoimissa 2009 Mayer selviytyi ensimmäistä kertaa Grand Slam -turnauksen pääsarjaan karsintojen kautta. Ensimmäisellä kierroksella hän voitti turnauksen 15:nneksi sijoitetun James Blaken lukemin 7–6(6), 7–5, 6–2, mutta hävisi toisella kierroksella Tommy Haasille lukemin 3–6, 6–7(2), 6–3, 6–4, 3–6. Wimbledonissa 2009 Mayer voitti ensimmäisellä kierroksella Oscar Hernandezin erin 6–0, 6–0, 6–3. Toisella kierroksella hän hävisi turnauksen kymmenenneksi sijoitetulle Fernando Gonzálezille lukemin 7–6(4), 4–6, 4–6, 4–6. Yhdysvaltain avoimissa 2009 hän voitti Andrey Golubevin lukemin 6–4, 4–6, 7–5, 6–3. Toisella kierroksella hän hävisi 15:nneksi sijoitetulle Radek Štěpánekille lukemin 6–7(5), 3–6, 4–6.
Ranskan avoimissa vuonna 2010 Mayer pääsi ensimmäistä kertaa Grand Slam -turnauksessa kolmannelle kierrokselle asti. Kolmannella kierroksella hän hävisi viiden erän ottelun Marin Čilićille.
Aiheesta muualla

Leonardo Mayerin kotisivut
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leonardo Mayer Wikimedia Commonsissa
Merike Ilves

| Merike Ilves |
| --- | --- |
 Merike Ilves (toinen vasemmalta) The Bluebirds -yhtyeen jäsenenä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. heinäkuuta 1925 Helsinki
Kuollut: 2. maaliskuuta 2006 Helsinki (80 vuotta)
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  toimittaja, kääntäjä
Vanhemmat:  Eero Ilves (isä), Katarina Sibelius (äiti)
Puoliso:  Kalevi Kilpi (1. aviopuoliso)
Sukulaiset:  Jean Sibelius (isoisä), Jan Ilves (veli)
Rita Merike Ilves (ent. Kaira, ent. Kilpi, o.s. Ilves, 14. heinäkuuta 1925 Helsinki – 2. maaliskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja kääntäjä.
Ilves työskenteli Yleisradiossa televisio-ohjelmien freelancerkääntäjänä vuosina 1963–1987. Uransa loppuvuosina hän oli Ylen suomentajien esihenkilö.
Yksityiselämä

Ilveksen isä oli pankinjohtaja Eero Ilves (1887–1953), ja äitinsä säveltäjä Jean Sibeliuksen tytär Katarina Sibelius (1903–1984). Hänen veljensä Jan Ilves oli ekonomi ja diplomipianisti.
Ilveksen ensimmäinen aviopuoliso oli Yleisradion toimittaja ja kansanedustaja Kalevi Kilpi.
Tunnustukset

Sibelius-seuran mitali (1965)
Ilveksen televisioon tekemiä käännöksiä/suomennoksia

Animaatiosarjan Postimies Pate suomenkielinen tunnuskappale.
Vuonna 1982 valmistuneen animaatioelokuvan Lumiukko alkujohdannon ja Walking in the Air -kappaleen suomenkielinen tekstitys (animaatioelokuva ensiesitettiin Suomessa Yle TV1-kanavalla jouluaattona 1983).  Ilveksen tekemän tekstityksen sisältämää elokuvaa esitetään edelleen vuosittain Yleisradion televisiokanavilla.)
Aiheesta muualla

Yle Areena: Kansakunnan perilliset (kausi 1, jakso 5): Jean Sibelius (ohjelmassa haastatellaan Jean Sibeliuksen tyttärentyttäriä Merike Ilvestä ja Aino Porraa).
Merikeiju

| Merikeiju |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Ulappalinnut Procellariiformes
Heimo::  Ulappakeijut Hydrobatidae
Suku::  Ulappakeijut Hydrobates
Laji::  pelagicus
Kaksiosainen nimi
 Hydrobates pelagicus  (Linnaeus, 1758) 

Katso myös
   Merikeiju Wikispeciesissä   Merikeiju Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Merikeiju (Hydrobates pelagicus) on pieni eristyneillä saarilla pesivä ulappalintu. Se on sukunsa ainoa laji.
Koko ja ulkonäkö

Merikeijun pituus on yleensä 14–18 cm, siipien kärkiväli 38–42 cm ja paino 23–29 g. Merikeiju on väriltään musta tai tummanruskea. Yläperä on laajalti valkoinen. Pyrstö on tasapäinen. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Merikeijun äänet ovat nikottelevia ja kehrääviä. Sen lento on kevyttä ja lepattavaa.
Maailman vanhin rengastettu merikeiju on ollut brittiläinen vähintään 32 vuotta ja 9 kuukautta vanha lintu.
Levinneisyys

Merikeiju pesii Välimerellä ja Länsi-Euroopassa. Lajin kannasta 90 prosenttia pesii seuraavilla alueilla: Färsaaret 150 000–400 000 paria, Iso-Britannia 20 000–150 000, Irlanti 50 000–100 000 ja Islanti 50 000–100 000 paria. Pienempiä määriä pesii Ranskassa (400–600 paria), Kreikassa (10–30 paria), Italiassa (1 500–2 000 paria), Maltalla (5 000 paria), Norjassa (1 000–10 000 paria), Espanjassa (1 700–2 000 paria) ja Kanariansaarilla (1 000 paria). Maailmanpopulaation koko on noin 840 000 yksilöä, ja lajin kanta on elinvoimainen. Merikeiju on harhautunut Suomeen vain myrskyissä kolme kertaa vuoteen 2006 mennessä, ja näistä kaksi lintua on löydetty kuolleina.
Lisääntyminen

Merikeiju on yhdyskuntalintu. Emot tulevat pesälleen vain pimeällä välttääkseen lokkien ja kihujen ryöstelyt. Maan- tai kallionkolossa olevassa pesässä on aina yksi valkoinen muna. Haudonta-aika on 38−41 päivää, ja poikaset ovat lentokykyisiä 9−10 viikon ikäisinä.
Ravinto

Merikeiju poimii vedenpinnalta pikkueläimiä, kuten äyriäisiä, mustekaloja ja muuta planktonia. Se seurailee mielellään laivoja kalanperkeiden ja ruoantähteiden toivossa.
Portugalilainen merikeiju kalliolla rengastuksen jälkeen.
Merikeijun muna.
Luettelo vuonna 1954 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1954 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Tammikuu

1. tammikuuta – Kalle Tuppurainen, suomalainen hiihtäjä (s. 1904)
4. tammikuuta – Fjodor Kanonidi, kreikkalais-neuvostoliittolainen kirjailija ja teatteriohjaaja (s. 1897)
7. tammikuuta – Emil Uzelac, itävaltalainen kenraali, Itävalta-Unkarin keisarillisten lentojoukkojen johtaja ensimmäisessä maailmansodassa ja Kroatian valtion ilmavoimien komentaja toisessa maailmansodassa (s. 1867)
18. tammikuuta – Arno Fellman, suomalainen historiantutkija, kirjailija ja päätoimittaja (s. 1882)
18. tammikuuta – Laura Harmaja, suomalainen taloustieteilijä ja kirjailija (s. 1881)
22. tammikuuta – Per Berg Lund, norjalainen poliitikko (s. 1878)
29. tammikuuta – Juuso Mustonen, inkeriläis-suomalainen opettaja, säveltäjä, tietokirjailija ja suomentaja (s. 1887)
31. tammikuuta – Arthur M. Granfelt, suomalainen teollisuusjohtaja (s. 1873)
31. tammikuuta – Fredrik Monsen, norjalainen poliitikko (s. 1878)
Helmikuu

1. helmikuuta – Eric Heimbürger, suomalainen jääkärieversti (s. 1888)
3. helmikuuta – Knut Molin, suomalainen korkeimman oikeuden oikeusneuvos ja ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja (s. 1876)
9. helmikuuta – Leo Harjulehto, suomalainen taidemaalari (s. 1901)
10. helmikuuta – Artturi Ortela, suomalainen arkkitehti (s. 1889)
Maaliskuu

1. maaliskuuta – Leonard Borgström, suomalainen mineralogi (s. 1876)
4. maaliskuuta − Fanny Flodin-Gustavson, suomalainen pianisti ja pianopedagogi (s. 1868)
7. maaliskuuta – Edvard Hällfors, suomalainen varatuomari, kihlakunnantuomari ja hovioikeudenneuvos (s. 1878)
9. maaliskuuta – Vagn Walfrid Ekman, ruotsalainen teoreettinen fyysikko ja oseanografi (s. 1874)
10. maaliskuuta – Alice Walker, brittiläinen miekkailija (s. 1876)
13. maaliskuuta – Werner Anttila, suomalainen kustannusvirkailija ja suomentaja (s. 1869)
14. maaliskuuta – Akseli Haikio, suomalainen liikemies ja maanviljelijä (s. 1875)
26. maaliskuuta – Aili Elfsbacka, suomalainen taidemaalari ja opettaja (s. 1902)
26. maaliskuuta – Christen Finbak, norjalainen kemian professori (s. 1904)
30. maaliskuuta – Pauline Brunius, ruotsalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja (s. 1881)
Huhtikuu

10. huhtikuuta – Thomas Wentworth Russell, brittiläinen Kairon poliisipäällikkönä toiminut kenraali ja poliisi (s. 1879)
12. huhtikuuta – Oles Dontšenko, ukrainalainen neuvostokirjailija (s. 1902)
13. huhtikuuta – Samuel Jones, yhdysvaltalainen korkeushyppääjä ja olympiavoittaja (s. 1879 tai 1880)
30. huhtikuuta – Niilo Niemi, suomalainen arkkitehti (s. 1889)
Toukokuu

3. toukokuuta – Hasan Kanykoff, suomentataari kauppias ja poliittinen aktivisti (s. 1880)
5. toukokuuta – Ada Tšumatšenko, venäläinen kirjailija (s. 1887)
6. toukokuuta – B. C. Forbes, skotlantilais-yhdysvaltalainen pää- ja taloustoimittaja, kirjailija ja Forbes-lehden perustaja (s. 1880)
11. toukokuuta – Sait Faik Abasıyanık, turkkilainen kirjailija (s. 1906)
12. toukokuuta – George Halonen, amerikansuomalainen toimittaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja (s. 1891)
24. toukokuuta – William Van Alen, yhdysvaltalainen arkkitehti (s. 1883)
Kesäkuu

2. kesäkuuta – Lydia Wahlström, ruotsalainen historian professori, kirjailija ja äänioikeusaktivisti (s. 1869)
9. kesäkuuta – San Gummerus, suomalainen kirjailija (s. 1879)
10. kesäkuuta – Kusti Aerila, suomalainen klarinetisti, musiikkipedagogi, kirjastonhoitaja ja tietokirjailija (s. 1876)
11. kesäkuuta – Antti Hyvönen, suomalainen painija (s. 1889)
24. kesäkuuta – Gertrud Almqvist, ruotsalainen kirjailija ja kirjallisuuskriitikko (s. 1875)
Heinäkuu

3. heinäkuuta – Oskari Heikkilä, suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos (s. 1886)
4. heinäkuuta – Torjus Værland, norjalainen poliitikko (s. 1868)
15. heinäkuuta – Sadriddin Aini, tadžikistanilainen kirjailija (s. 1878)
27. heinäkuuta – V. A. Haila, suomalainen opettaja ja kirjallisuuden tutkija (s. 1894)
28. heinäkuuta – Anshelm Alestalo, suomalainen poliitikko, kansanedustaja (Maalaisliitto), maanviljelijä ja kunnallisneuvos (s. 1880)
28. heinäkuuta – Iivari Fröjdman, suomalainen varatuomari ja kilparatsastaja (s. 1880)
29. heinäkuuta – Johannes Hougen, norjalainen poliitikko (s. 1854)
Elokuu

1. elokuuta – Erkki Eirto, suomalainen ooppera- ja iskelmälaulaja (s. 1907)
6. elokuuta – Matti Hannula, suomalainen opettaja ja poliitikko (s. 1887)
7. elokuuta – Maria Colliander, suomalainen pikakirjoittaja (s. 1857)
12. elokuuta – Rasmus Langeland, norjalainen poliitikko (s. 1873)
17. elokuuta – Frans Leivo, suomalainen valokuvaaja ja kansanperinteen kerääjä (s. 1878)
18. elokuuta – Harry Donner, suomalainen sukututkija ja päätoimittaja (s. 1889)
25. elokuuta – Kaarlo Aarni, suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja (s. 1888)
26. elokuuta – Ernst Aeppli, sveitsiläinen psykoanalyytikko ja psykologi (s. 1892)
26. elokuuta – T. A. Elo, suomalainen arkkitehti (s. 1884)
29. elokuuta – Klaus Karvonen, suomalainen pesäpalloilija (s. 1911)
Syyskuu

3. syyskuuta – Mikko Haanpää, suomalainen kunnallispoliitikko ja kirjailija (s. 1875)
4. syyskuuta – Harry Gullichsen, suomalainen vuorineuvos ja teollisuusvaikuttaja (s. 1902)
8. syyskuuta – Erkki Levanto, suomalainen kirjailija ja professori (s. 1891)
17. syyskuuta – Olavi Collan, suomalainen puutarhaviljelyn kehittäjä ja puutarhaneuvos (s. 1887)
18. syyskuuta – Arne Broberg, suomalainen metsänhoitaja ja eräkirjailija (s. 1874)