stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helge Grans
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Hlinka Gretzky Cup  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Hlinka Gretzky Cup  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Hlinka Gretzky Cup  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Piešťany 2019 | jääkiekko |  |
Grans pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2019, jolloin hän voitti pronssia. Grans pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018, jolloin hän voitti pronssia. Yhteensä Grans on pelannut 24 poikien maaottelua.
Muuta

Gransin isoveljet Henning ja Egon pelaavat myös jääkiekkoa. Henning pelaa hyökkääjänä Ruotsin neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyTvåanin Värnamo GIK:ssa ja Egon pelasi kaudella 2019–2020 sarjatasoa alempana HockeyTreanin Diö GoIF:ssä. Veljesten isä Morgan Grans on pelannut myös jääkiekkoa Ruotsin alemmissa sarjoissa.
Nummi-Pusula

| Nummi-Pusula> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Lohja |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Nummi-Pusulan entinen kunnantalo.
Sijainti:  60°23′30″N, 023°53′10″E
Maakunta:  Uudenmaan maakunta
Seutukunta:  Helsingin seutukunta
Kuntanumero:  540
Hallinnollinen keskus:  Nummen kirkonkylä
Perustettu:  1981
Kuntaliitokset:  Nummi (1981) Pusula (1981)
Liitetty:  2013
– liitoskunnat:  Lohja  Karjalohja Nummi-Pusula
– syntynyt kunta:  Lohja
Pinta-ala:  505,13 km²  (1.1.2012)
– maa:  468,33 km²
– sisävesi:  36,80 km²
Väkiluku:  6 175   (31.12.2012)
– väestötiheys:  13,19 as./km² (31.12.2012)
Nummi-Pusula on entinen Suomen kunta. Sen alue sijaitsee Uudenmaan maakunnan luoteisosassa. Kunta muodostettiin 1981 Nummen ja Pusulan kunnista. Kunta lakkautettiin 1. tammikuuta 2013, jolloin Nummi-Pusula ja Karjalohja liitettiin Lohjaan. Kunta oli yksikielisesti suomenkielinen ja siellä asui ennen kuntaliitosta 6 175 ihmistä., ja sen pinta-ala oli 505,13 km², josta 36,80 km² on vesistöjä. Väestötiheys oli 13,19 asukasta/km².
Nummi-Pusulan naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Karkkila, Lohja, Salo, Somero, Tammela ja Vihti. Entisiä naapurikuntia olivat Lohjan kaupunkiin vuonna 1997 liitetty Lohjan kunta, samoin Lohjaan vuonna 2009 liitetty Sammatti sekä Saloon vuonna 2009 liitetyt Kiikala ja Suomusjärvi.
"Luonnollisesti lähellä" oli kunnan motto.
Luonto > Maisemat

Nummi-Pusula on mäkistä maastoa, pääosin viljelymaisemaa. Moreeni- ja kalliopohjaisten metsäalueiden välissä on viljavia savimaita ja yli 80 järveä. Suomen maisemamaakunnista Nummi-Pusulan eteläosat Nummella ja Pusulassa luetaan Kiskon–Vihdin järviseutuun ja pohjoisosat Pusulassa Tammelan ylänköseutuun. Kunnan eteläosaa hallitsevat suurine harjumuodostumineen toinen salpausselkä ja lännessä Leppäkorvessa kunnan alueelle ulottuva kolmas salpausselkä, joiden väliin jää moreeni- ja kallioselänteitä ja saven tai hiedan täyttämiä viljelylaaksoja. Pohjoisosa on karua, moreenipeitteistä ja runsasjärvistä vedenjakajaseutua, jonka korkein kohta Lövkullanmäki kohoaa 162 metrin korkeuteen.
Luonto > Vesistöt

Suomen vesistöaluejaossa pääosa entisestä Nummi-Pusulasta kuuluu Karjaanjoen vesistöalueeseen ja tämän sisällä edelleen Lohjanjärveen laskevan Nummenjoen ja sen sivujoen Pusulanjoen valuma-alueisiin. Nummen suurimpia järviä ovat Nummenjokeen laskeva Nummen Pitkäjärvi, jonka rannalla on Nummen kirkonkylä, sekä Lohjanjärveen laskeva Valkerpyynjärvi. Pusulan eteläosan suurin järvi on Pusulanjokeen laskeva Pusulanjärvi eli Jäämäjärvi, jonka rannalla on Pusulan kirkonkylä. Pusulan metsäisessä pohjoisosassa järviä on runsaasti. Nummenjoen latvajärviä näistä ovat muiden muassa Arimaa, Särkijärvi, Kivijärvi ja Patamo. Pusulanjoen vesireittiin kuuluvista kunnan pohjoisosan järvistä suurimpia ovat Heinjärvi, Salovesi, Saarijärvi, Antiainen, Saukonpää, Jäljänjärvi, Kolmperse, Vahermajärvi, Tarkeelanjärvi, Tämäkohtu, Rausjärvi, Karisjärvi, Heinästenjärvi ja Löytty. Karjaanjoen vesistön suurista järvistä kunnan aluetta koskettavat kaakossa Nummella sekä Lohjanjärvi että Hiidenvesi. Pohjoisella vedenjakajalla Pusulassa kunnan rajoille osuvat pieniltä osiltaan Kokemäenjoen vesistöön kuuluvan Loimijoen vesireitin latvajärvet Liesjärvi ja Salkolanjärvi.
Luonto > Suojeltuja ja arvokkaita kohteita

Pusulan Keräkankare ja Kylmälähde kuuluvat valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan. Viisi lintujärveä muodostaa yhteisen Natura-kohteen Nummi-Pusulan lintuvedet. Muita Natura-kohteita ovat Haukkamäki, Myllymäki ja Lintukiimanvuori sekä Hyyppärän harjualue. Valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin kuluu Nummenjoen–Pusulanjoen viljelylaakso.
Historia

Muinaisjäännösrekisterissä on 117 löytöä Nummi-Pusulan alueelta. Niistä valtaosa on ajoitettu kivikaudelle. Tervakorvenmäen hautapaikka on varhaismetallikautinen. Pitkämäellä on mahdollisesti pronssikautisia ja Jättölässä rautakautisia jäänteitä.
Linnanmäki Kaukelan luoteispuolella on ollut muinaislinna.
Nummi oli Lohjan kappeliseurakunta, ja sillä oli oma hautausmaa 1600-luvulta asti. Vuonna 1822 rakennettiin nykyinen harmaakivinen Nummen kirkko. Pusulan kirkko valmistui 1838 ja Kärkölän kyläkirkko Pusulassa 1842. Myös Pusulan vanhin hautausmaa on 1600-luvulta.
Nummi erosi emäpitäjästään Lohjasta vuonna 1843lähde? ja Pusula vuonna 1862. Kunnat yhdistyivät vuonna 1981 Nummi-Pusulaksi.
Nummi-Pusulasta on löydetty useita vanhoja terva- ja hiilimiiluja. Pusulanjärven ympäristöstä on louhittu kalkkia, ja siellä oli kalkkipolttimo 1600-luvulla. Böhlessä eli Pyölissä on toiminut rautakaivos 1800-luvulla. Jokisaaressa on ollut vielä vanhempi saha. Pusulan Arimaalla toimi vuosina 1864–1918 Ariman lasitehdas.
Valtakunnallisesti arvokkaita rakennettuja kulttuuriympäristöjä kunnassa ovat Nummen kirkonkylä ja Pusulan Kärkölässä sijaitseva Myllymäen torppa.
Taajamat ja kylät

Nummi-Pusulassa oli kylien lisäksi kolme taajamaa: Nummi, Pusula ja Saukkola.
Maakuntakaavan kyläverkon tarkistuksessa 2011 esitettiin että Ikkala ja Koisjärvi säilyvät edelleen maakuntakaavassa määriteltyinä kylinä, mutta Marttila, Leppäkorpi, Loukku, Järvenpää, Hyrsylä, Tavola ja Hyönöla menettävät kylästatuksensa maakuntakaavassa. Varsinaisia maarekisterikyliä kunnassa oli Nummen alueella 39 ja Pusulan alueella 21.
Taajamat ja kylät > Nummen kylät

Haarla, Hakula, Heijala, Heimola, Huhti, Hyrsylä, Hyvelä, Immola, Jakova, Järvenpää, Jättölä, Korkianoja, Kovela, Leppäkorpi, Luttula, Maikkala, Maskila, Mettula, Miemola, Millola, Mommola, Mäntsälä, Nummi, Näkkilä, Oinola, Oittila, Pakkala, Pälölä, Raatti, Remala, Retlahti, Röhkölä, Salo, Saukkola, Sierla, Sitarla, Tavola, Varttila, Vivola.
Taajamat ja kylät > Pusulan kylät

Ahonpää, Hattula, Hauhula, Herrala, Hirvijoki, Hyrkkölä, Hyönölä, Ikkala, Karisjärvi, Kaukela, Koisjärvi, Kärkölä, Marttila, Mäkkylä, Pusula, Radus, Seppälä, Suomela, Uusikylä, Viiala, Vörlö.
Palvelut

Nummi-Pusula perusti yhdessä Karkkilan ja Vihdin kanssa perusterveydenhuollon ja sosiaalitoimen kuntayhtymän "Perusturvakuntayhtymä Karviainen".
Kunnassa oli viisi alakoulua (Hyrsylä, Ikkala, Koisjärvi, Oinola ja Pusula), sekä yksi yläkoulu ja lukio Oinolassa.
Entisen kaksoiskunnan alueella on ekopisteitä, jätepisteitä ja Pusulan jäteasema. Metalliromua ja ongelmajätettä keräävät kiertävät keräysautot.
Lankapuhelimien suuntanumerona oli Nummella 019 ja Pusulassa 09.
Elinkeinoelämä

Nummi-Pusula oli Uudenmaan maatalousvaltaisin kunta, vuonna 2005 kuntalaisista lähes kymmenesosa työskenteli maa- ja metsätaloudessa. Yrittäjiä oli kuntalaisista kolmasosa. Palvelut työllistivät 56 % ja jalostus noin 30 %. Kunnassa toimineitä yrityksiä olivat teollisuus- ja merihydrauliikkaan erikoistunut Nurmi Hydraulics Oy, painesäiliöitä ja pumppuja valmistanut PumppuLohja, rakennustarvikkeita valmistanut Aulis Lundell Oy ja muovitehdas Emek.
Tiet

Nummi-Pusulan läpi kulkivat Helsingistä Turkuun johtava valtatie 1 ja Helsingistä Poriin johtava valtatie 2, joista ensin mainittu on osa Eurooppatietä E18. Matka Helsinki-Vantaan lentoasemalle on 60 kilometriä, ja sadan kilometrin säteellä on useita satamia. Nykyinen, moottoritieksi rakennettu valtatie 1 kulkee lähellä kunnan etelärajaa, missä kunnan alueelle osuvat Tervakorven ja Pitkämäen tunnelit. Lähellä kunnan pohjoisrajaa Pusulan Kärkölässä kulkee valtatie 2.
Seututeistä Lohjanharjun suunnasta Saukkolan taajamaan ja Nummen kirkonkylän eteläpuolitse Suomusjärven suuntaan johtaa seututie 110, joka ennen nykyisen moottoritien rakentamista oli osa valtatietä 1. Tästä haarautuu Pusulan Koisjärven ja Hyönölän kautta Somerolle johtava seututie 280, joka ennen nykyisen valtatien 2 rakentamista oli osa sen vanhaa linjausta Someron ja Loimaan kautta Huittisiin. Seututieltä 110 Nummen kirkonkylän kautta seututielle 280 johtaa seututie 125, Karkkilasta Pusulan Ikkalaan seututie 126 ja Ikkalasta Pusulan kirkonkylän kautta Hyönölään seututie 127. Kunnan kaakkoisreunalla seututiehen 110 yhtyy Pohjasta alkunsa saava, Karjalohjan ja Sammatin kautta kulkeva seututie 104.
Yhdysteitä ovat Nummella seututieltä 110 Nummen Saukkolassa valtatielle 25 Lohjalla  johtava yhdystie 1090, seututieltä 110 Nummen Hyrsylässä yhdystielle 1090 Nummen Vivolassa johtava yhdystie 1091, Saukkolasta Nummen Tavolan kautta yhdystielle 1070 Sammatissa johtava yhdystie 1072, Saukkolasta Nummen Hyvelän kautta seututielle 125 Nummen Jättölässä johtava yhdystie 1253, seututieltä 110 Nummen Oinolassa seututielle 125 Nummen kirkonkylässä johtava yhdystie 1251 ja seututieltä 125 Nummen kirkolle johtava yhdystie 1252.
Pusulassa yhdysteitä ovat seututieltä 110 Nummen Hyrsylässä Pusulan Koisjärven ja Vihdin Vanjoen kautta Vihdin Jokikunnalle johtava yhdystie 1223, tältä Koisjärvellä seututielle 127 Pusulan Suomelassa johtava yhdystie 1271, Pusulan kirkonkylästä seututielle 280 Pusulan Kaukelassa  johtava yhdystie 1270, Pusulan kirkonkylästä Pusulan Marttilan ja Pusulan Kärkölän kautta valtatielle 2 Pusulan Loukussa johtava yhdystie 1280, Vihdin kirkonkylästä Vihdin Jokikunnan kautta Pusulan Ikkalaan johtava yhdystie 1224, Pusulan Marttilasta Karisjärven kautta Pusulan Ikkalaan johtava yhdystie 1282 sekä Langista seututiellä 282 Someron rajalla Pusulan Hauhulan kautta Pusulan Marttilaan johtava yhdystie 1281.
Väestö

Nummi-Pusulan väestö lisääntyi ja ikääntyi. Tilastokeskus ennusti väkiluvun kasvavan vuosina 2006–2020 lähes neljälläsadalla hengellä. Kasvun moottorina alueella on pääkaupunkiseudun läheisyys. Nummi-Pusula oli myös suosittu mökkikunta: kunnassa oli lähes yhtä paljon vapaa-ajan asuntoja kuin vakituisia asuntoja.
Nummi-Pusulassa väestön koulutustaso on alhaisempi kuin muualla Uudellamaalla: korkeakoulutettujen osuus on keskimääräistä pienempi, peruskouluun opintonsa lopettaneiden osuus suurempi kuin muualla.
Politiikka

Vuonna 2008 valitussa Nummi-Pusulan viimeisessä valtuustossa suurin puolue oli Keskusta, joka sai seitsemän valtuutettua. Elokuussa siitä erosi kaksi, joista yksi siirtyi kokoomukseen ja toinen perusti oman ryhmän. Kokoomuksesta puolestaan lähti keväällä omille teilleen kaksi edustajaa, joten sille jäi neljä paikkaa. Sosiaalidemokraateilla oli viisi paikkaa, samoin sitoutumattomien yhteislistalla. Vasemmistoliitolla oli kaksi edustajaa, mutta toinen siirtyi omaan ryhmään. Vihreät, kristillisdemokraatit ja perussuomalaiset (sittemmin oma sitoutumaton ryhmä) saivat kukin yhden valtuutetun. Valtuustossa oli yksitoista ryhmää
Vuonna 2009 kunnanhallitus päätti perustaa kuntaan mökkiläistoimikunnan hoitamaan yhteyksiä kesäasukkaiden ja kunnan palveluiden välillä.
Liittyminen Lohjaan

Nummi-Pusula aloitti tammikuussa 2011 kuntaliitosneuvottelut Lohjan kanssa. Neuvotteluihin lähti mukaan myös Siuntio, mutta alustavasti mukana ollut Inkoo luopui hankkeesta.
Marraskuussa 2011 Nummi-Pusulan ja Siuntion valtuustot päättivät liittymisestä Lohjaan vuonna 2013. Kolme siuntiolaista teki päätöksestä valituksen Hallinto-oikeuteen, joka kuitenkin hylkäsi valitukset huhtikuussa 2012 ja myös toimenpanokielto kumottiin. Valitukset kaatuivat äänin 2–1, mutta valittajat vievät asian vielä korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Kuntaliitosta päästiin jatkamaan, ja valtioneuvosto teki sittemmin kuntaliitospäätöksen, ja liitos toteutui vuoden 2013 alussa.
Vuoden 2013 alussa toteutuneessa liitoksessa Lohjaan liittyivät Nummi-Pusula ja Karjalohja.
Kulttuuri

Luettelo kotiseutukirjailijoista tuntee viisitoista kirjoittajaa, joilla oli yhteyksiä Nummi-Pusulaan. Helvi Hämäläinen oli Somerniemen lisäksi sidoksissa Pusulan Arimaan. Hannu Mäkelä oli aluksi kesäasukas, mutta muutti myöhemmin pysyvästi paikkakunnalle.
Kulttuuri > Murre

Nummi-Pusulan alueella puhutun kielen perustana on Länsi-Uudenmaan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden itäryhmään. Nummen ja Pusulan murteet muodostavat yhdessä Karjalohjan, Lohjan, Vihdin, Sammatin, Karkkilan ja Pyhäjärven kanssa uusmaalaisten murteiden läntisen puoliskon eli Vihdin ryhmän.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Nummi-Pusula kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti muun muasssa valmistamalla perunamakkaraa ja perunapuuroa. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Nummi-Pusulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla mannaryynilaatikko, perunamakkara, perunalimppu, marjasoppa ja Serafiina Puh -sokerikakku.
Urheilu

Pusulassa toimii Alhovuoren laskettelukeskus. Urheilukenttiä on neljä: Nummi, Pusula, Ikkala ja Saukkola.
Urheiluseura Nummen Kipinä on perustettu vuonna 1912. Se järjestää yleisurheilu-, maastojuoksu- ja hiihtotapahtumia. Pusulan Urheilijoiden tärkein laji on hiihto.
Saukkolan Pallossa pelataan jalkapalloa ja kaukalopalloa.
Menestynein nummilainen urheilija on ollut Amsterdamin kisojen olympiamitalisti, kestävyysjuoksija  Martti Marttelin.
Nähtävyyksiä

Suuri osa entisen Nummi-Pusulan matkailutarjonnasta keskittyy alueen maanviljelyksen historiaan: siellä on meijerimuseo, traktorimuseo ja museoitu mylly. Myös kyläkauppamuseo sekä Nummen ja Pusulan kotiseutumuseot kertovat omalta osaltaan elämästä maaseudulla. Museoiden lisäksi luonto ja maisemat ovat matkailun vahvuuksia ja tarjoavat puitteet sienestykseen, marjastukseen ja kalastukseen.
| --- | --- |
 Nummen harmaakivikirkko vuodelta 1822  Pusulan kirkko vuodelta 1838  Kärkölän kyläkirkko vuodelta 1842  Kovelan traktori- ja käsityömuseo, Nummi  Töllin mylly- ja voimala-alue, Pusula  Myllyniemen matkailutilan hirsimylly, Saukkola  Ahjonsuun kyläkauppamuseo  Nummen kotiseutumuseo :  Pusulan kotiseutumuseo  Alhovuoren urheilukeskus on laskettelukeskus Ikkalassa  Hyrsylän Mutka, Aira Samulinin rajakarjalaistyylinen hirsitalo  Koisjärven mänty ja "disko"  Kasvihuoneilmiö, valtatien varrella oleva kahvila, putiikki.  Lahjahovi, valtatien vieressä sijaitseva ravintola, putiikki.
Tunnettuja paikkakuntalaisia

Veikko Ennala, toimittaja, vietti lapsuutensa Pusulassa
Pentti Hiidenheimo, kansanedustaja, toimi maanviljelijänä Nummella
Esa Härmälä, maa- ja metsätalousalan vaikuttaja, syntynyt Pusulassa
Juhani Leppälä, kansanedustaja, ministeri, syntynyt Nummella
Hannu Mäkelä, kirjailija, syntynyt Helsingissä
Kaarle Ojanen, valtiopäivämies ja kansanedustaja, toimi maanviljelijänä Nummella
Esa Saario, näyttelijä, syntynyt Nummella
Aira Samulin, tanssija
Ruben Stiller, toimittaja ja juontaja, syntynyt Nummella
John O. Virtanen, konsuli, suomalaisen kulttuurin tunnetuksi tekijä Yhdysvalloissa, syntynyt Pusulassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nummi-Pusula Wikimedia Commonsissa
| n k Uudenmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Askola  Espoo  Hanko  Helsinki  Hyvinkää  Inkoo  Järvenpää  Karkkila  Kauniainen  Kerava  Kirkkonummi  Lapinjärvi  Lohja  Loviisa  Myrskylä  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Porvoo  Pukkila  Raasepori  Sipoo  Siuntio  Tuusula  Vantaa  Vihti 
Entiset kunnat:  Bromarv  Degerby  Haagan kauppala  Huopalahti  Hyvinkään maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Karjalohja  Kulosaari  Liljendal  Lohjan kunta  Nummi  Nummi-Pusula  Oulunkylä  Pernaja  Pohja  Porvoon maalaiskunta  Pusula  Pyhäjärvi Ul  Ruotsinpyhtää  Sammatti  Snappertuna  Tammisaaren maalaiskunta  Tammisaari  Tenhola 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Kivijärven rantamaisemaa.
Kartta Lohjan kaupungin kuntaliitoksista. Nummi ja Pusula yhdistyivät vuonna 1981 Nummi-Pusulaksi, joka liittyi osaksi Lohjaa vuonna 2013 yhdessä Karjalohjan kanssa.
Nummen kirkko.
Pusulan kirkko.
Sotla

| Sotla (sloveeniksi) Sutla (kroatiaksi) |
| --- | --- |

Alkulähde:  Sava  45°51′52″N, 15°41′01″E
Laskupaikka:  Tonava
Maat:   Slovenia  Kroatia
Pituus:  89 km
Alkulähteen korkeus:  580 m
Valuma-alue:  584 km²
Sotla tai Sutla on joki, joka pääasiassa toimii Slovenian ja Kroatian välisenä rajana. Se on Tonavaan laskevan Savan sivujoki. Sotla on 89 kilometriä pitkä ja sen valuma-alue on 584 neliökilometriä. Valuma-alue ulottuu sekä Slovenian että Kroatian puolelle. Joen alkulähde on 580 metrin korkeudella, ja sen suu on 135 metrin korkeudella.
Sotlan hydrologista valvomista hoitaa tätä nykyään Zelenjakin asema Kroatiassa.
Joen valuma-alueen pinta-alasta Kroatiassa ja Sloveniassa on erilaisia tietoja. Kroatian puoleisen valuma-alueen pinta-alaksi ilmoitetaan joko 343 km² tai 455 km². Slovenian puoleisen valuma-alueen pinta-alaksi ilmoitetaan joko 477 km² tai 451 km².
Vuonna 1981 perustettu Kozjen luonnonsuojelualue sijaitsee Sotlan länsipuolella, Sloveniassa. Kozjen luonnonsuojelualue kattaa 206 km², mukaan lukien Sotlan kosteikkoja. Kosteikoissa elää yli 120 lintulajia ja kasvaa 950 eri lajia putkilokasveja.
Hester

Hester on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Chris Hester (s. 1979), yhdysvaltalainen koripalloilija
Devin Hester (s. 1982), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Leigh Ann Hester (s. 1983), yhdysvaltalainen sotilas
Michael Hester (s. 1972), uusiseelantilainen jalkapallotuomari
Rita Hester (1964–1998), yhdysvaltalainen henkirikoksen uhri.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Seurantadokumentti

Seurantadokumentti on dokumenttielokuvan tai dokumentaarisen televisiosarjan lajityyppi, jossa seurataan ajassa tapahtuvaa muutosta henkilöissä, ihmisyhteisössä, luonnossa tai muussa kohteessa viikkojen, kuukausien tai vuosien ajan. Menetelmä muistuttaa siis eri tieteissä käytettyä pitkittäistutkimusta. Seurantadokumentin lajityyppi juontaa juurensa 1960-luvulla syntyneisiin elokuvatyyleihin, kuten totuuselokuva (ransk. cinéma vérité), suora elokuva (engl. direct cinema) ja havainnoiva elokuva (engl. observational cinema).
Seurantadokumentti on perinteisesti kuvausryhmän sivusta seuraamia tapahtumia, mutta nykyisin se voi olla myös päähenkilön itsensä kevyellä kameralla tai puhelimella kuvaamaa videopäiväkirjaa. Seurantadokumentissa usein vältetään ulkopuolista kertojaääntä ja pyritään sen sijaan näyttämään tapahtumia sellaisenaan niitä kommentoimatta muuten kuin mahdollisesti niiden kokijoiden suulla aidoissa keskustelutilanteissa.
Seurantadokumenttia pidetään myös yhtenä tositelevision lajityyppinä. Lyhyellä aikajaksolla tapahtuvia seurantadokumentteja ovat myös muun muassa fiktioelokuvien tai muiden hankkeiden tuotantovaiheista tehdyt making of -dokumentit sekä artistien kiertuedokumentit erityisesti, jos niiden päähenkilöissä tapahtuu elokuvan aikana jokin pysyvä muutos.
Seurantadokumentteja

Michael Aptedin ”Up series”, seitsemän vuoden välein tehty seurantadokumenttien sarja 14:stä vuoden 1957 paikkeilla syntyneestä britistä, kymmenestä miehestä ja neljästä naisesta, jotka valittiin 7-vuotiaina eri yhteiskuntaluokista ja taustoista sarjan ensimmäiseen osaan Seven Up! (1964). Heidän myöhemmistä vaiheistaan ja ajatuksistaan kerrotaan elokuvissa 7 Plus Seven (1970), 21 Up (1977), 28 Up (1984), 35 Up (1991), 42 Up (1998), 49 Up (2005), 56 Up (2012) ja 63 Up (2019).
Amerikkalainen perhe (tv-sarja, 1973)
10 vuotta köyhyydestä (1980)
Lentokenttä (tv-sarja 1996–), seuraa Heathrow’n lentoaseman arkea.
Joutilaat (2001)
Ypäjä (tv-sarja, 2013), seuraa hevosopiston naisopiskelijoita.
Tuntematon pakolainen (2016)
Yliopistollinen eläinsairaala (tv-sarja, 2018), Helsingin Viikin eläinsairaalan tapahtumia.
Sadan vuoden talo (tv-sarja, 2007), aiheena televisiotuottaja Juha-Pekka Ristmeren talonrakennusprojekti Porissa
brittiläinen Grand Designs – unelma-asunnot ja sen eri maissa tehdyt versiot kuten Grand Designs Suomi: tv-sarja, jossa kunkin kohteen seuranta kestää yleensä vain yhden jakson ajan
Suomineidot (2022)
Havumetsän lapset (2024)
Kesäkirja

Kesäkirja (ruots. Sommarboken) on Tove Janssonin kirjoittama romaani. Ruotsinkielinen alkuteos julkaistiin vuonna 1972 ja Kristiina Kivivuoren suomennos seuraavana vuonna. Kirja kertoo Sophia-tytön, isän ja isoäidin kesänvietosta Suomenlahden saarella.
Kesäkirja on käännetyimpiä suomalaisia teoksia, sillä se on käännetty jo 26 kielelle. Sen pohjalta on myös luotu teatterinäytelmä Lontoossa vuonna 2014, ja siihen perustuu myös
Charlie McDowellin ohjaama samanniminen elokuva.
Yleisen käsityksen mukaan Kesäkirjan Sophia-tyttö perustuu Tove Janssonin veljentyttäreen Sophia Janssoniin ja isoäiti on Tove Janssonin äiti Signe Hammarsten-Jansson (”Ham”). Tove Jansson kirjoitti kirjan hieman äitinsä kuoleman jälkeen. Sophia Janssonin arvion mukaan noin kolmasosa kirjan sisällöstä perustuu häntä itseään koskeviin tositapahtumiin, kolmasosa Toven ja Hamin yhteisiin muistoihin ja loppuosa on puhdasta fiktiota.
Sotahevonen (elokuva)

| Sotahevonen> War Horse |
| --- | --- |
 Elokuvateatterijuliste.
Ohjaaja:  Steven Spielberg
Käsikirjoittaja:  Richard Curtis Lee Hall
Perustuu:  Michael Morpurgon romaaniin Sotahevonen
Tuottaja:  Steven Spielberg   Kathleen Kennedy
Säveltäjä:  John Williams
Kuvaaja:  Janusz Kamiński
Leikkaaja:  Michael Kahn
Tuotantosuunnittelija:  Rick Carter
Pukusuunnittelija:  Joanna Johnston
Pääosat:  Jeremy Irvine Emily Watson Peter Mullan David Thewlis Benedict Cumberbatch Tom Hiddleston Eddie Marsan Toby Kebbell Niels Arestrup
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  DreamWorks Amblin Entertainment Reliance Entertainment The Kennedy/Marshall Company Touchstone Pictures
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Netflix
Ensi-ilta:   30. joulukuuta 2011    24. helmikuuta 2012
Kesto:  146 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  66 000 000 $
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sotahevonen (War Horse) on Steven Spielbergin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2011. Se perustuu Michael Morpurgon samannimiseen romaaniin. Elokuvan pääosissa ovat David Thewlis, Benedict Cumberbatch, Jeremy Irvine, Emily Watson, Tom Hiddleston, Eddie Marsan, Toby Kebbell ja Peter Mullan.
Elokuva sai kaksi Golden Globe -ehdokkuutta ja oli ehdolla kuudessa Oscar-palkintokategoriassa (paras elokuva, musiikki, äänitehosteet, äänitys lavastus ja kuvaus).