stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sosiaalisten tilanteiden pelko
Esiintyvyys

Psykologi, kouluttajapsykoterapeutti Arto Pietikäisen mukaan suomalaisista kolmannes jännittää sosiaalisia tilanteita, joka kymmenes niin paljon, että hänen toimintakykynsä heikkenee.
Kun yleisyys arvioitiin psykiatristen kliinisten tutkimusten perusteella, sosiaalisten tilanteiden pelon luultiin olevan verrattain harvinainen. Itse asiassa totuus on päinvastainen; sosiaalinen ahdistuneisuus on yleinen, mutta monet ovat liian pelokkaita etsimään apua, mikä johtaa ongelman vähättelyyn. Yleisyys vaihtelee laajasti sen epäselvän diagnoosikriterian vuoksi ja sen oireet menevät päällekkäin monien muiden sairauksien kanssa. Psykologi tohtori Ray Crozier sanoo: ”On vaikeaa saada varmuutta, haastatellaanko henkilöä pitäen kiinni DSM-IV:n kriteriasta, vai tuoko hän vain esille huonoja sosiaalisia taitoja tai ujoutta.” 
Yli 8 000 yhdysvaltalaisen vastaukset The National Comordibity -kyselyssä vuonna 1994 paljastivat yhden vuoden ja elinikäisen yleisyyden 7.9 ja 13.3 %:iin, tehden sen kolmanneksi yleisimmäksi psyykkiseksi sairaudeksi masennuksen ja alkoholiriippuvuuden jälkeen. Yhdysvaltain epidemiologisen datan mukaan sosiaalifobia vaikuttaa 5,3 miljoonaan Yhdysvaltain kansalaiseen joka vuosi. Kulttuurillisten tutkimusten mukaan konservatiivejen joukossa yleisyys on 5 %. (!?) Kuitenkin muut arviot vaihtelevat Yhdysvaltain väestossä 2 ja 7 %:n välillä.
Sosiaalifobian alkaminen ajoittuu yleensä 11. ja 19. ikävuoden välille. Yli 25-vuotiaana alkaminen on harvinaista. Sosiaalisten tilanteiden pelko esiintyy naisilla kaksi kertaa miehiä useammin, tosin miehet hakevat siihen todennäköisemmin apua. Sosiaalifobian yleisyys näyttää olevan nousemassa valkoisten, naimisissa olevien ja hyvin koulutettujen henkilöiden joukossa. Ryhmänä ne, joilla on yleistetty sosiaalifobia, epätodennäköisemmin valmistuvat lukiosta ja tulevat todennäköisemmin turvaamaan valtion rahalliseen apuun, tai heillä on köyhyysrajan palkkoja. 2002 tehdyt kyselyt paljastavat Englannin, Skotlannin ja Walesin yleisyyden olevan 4 prosenttia, 1,8 prosenttia ja 6 prosenttia. Vuonna 2003 Australiassa sosiaalifobia on 5:nneksi ja 8:nneksi yleisin sairaus 15–24-vuotiailla miehillä ja naisilla.
Yhteys muihin sairauksiin

Sosiaalifobialla on suuri yhteys muihin psyykkisiin sairauksiin. Sosiaalifobiaa esiintyy usein heikon itsetunnon ja kliinisen masennuksen rinnalla, ja syynä voivat olla ihmissuhteiden puute ja pitkäaikainen eristäytyminen välttelemällä sosiaalisia tilanteita. Poistaakseen ahdistustaan ja helpottaakseen masennustaan sosiaalifobiasta kärsivä saattaa nauttia alkoholia tai muita aineita, mikä voi johtaa aineiden väärinkäyttöön. On arvioitu, että viidesosa sosiaalifobiapotilaista kärsii myös alkoholiriippuvuudesta. Yleisin täydentävä tila on unipolaarinen masennus. Masennuksen lisäksi yleisimpiä rinnakkaisia häiriöitä ovat paniikkihäiriö (33 prosentilla), yleistynyt ahdistuneisuushäiriö (19 prosentilla), posttraumaattinen stressihäiriö (36 prosentilla), aineiden väärinkäyttöhäiriö (18 prosentilla) ja itsemurhan yritys (23 prosentilla) Välttelevä persoonallisuushäiriö on myös yleinen sosiaalifobian yhteydessä. Erään tutkimuksen mukaan sosiaalifobia liittyy usein kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.
Hoito

Pelosta kärsivää voidaan hoitaa psykoterapialla, lääkityksellä tai molemmilla. Sosiaalista fobiaa voidaan hoitaa myös leikkaushoidolla . Kognitiivinen käyttäytymisterapia, joko yksin tai ryhmässä, on tutkimuksissa osoittautunut sosiaalista fobiaa hoidettaessa tehokkaaksi. Kognitiivisten ja käytöksellisten komponenttien tavoitteena on muuttaa ajatusmalleja ja fyysisiä reaktioita ahdistavissa tilanteissa.
Aiemmin mainittu lääkitys sisältää antidepressanttien luokan nimeltä selektiiviset serotoniinin takaisinoton estäjät (SSRI:t). Sosiaaliseen ahdistuneisuuteen on alettu kiinnittää huomattavasti enemmän huomiota vuodesta 1999 lähtien, kun sen hoitamiseen käytettäviä lääkkeitä hyväksyttiin käyttöön ja tuli myyntiin.
Myös bentsodiatsepiineja voidaan käyttää pahimmissa kriisivaiheissa, parhaimmat tulokset on saatu alpratsolaamilla ja klonatsepaamilla. Jos pelko ilmenee erityisesti fyysisenä, kuten vapinana ja hikoiluna, voidaan käyttää beetasalpaajia. Jotkut pelosta kärsivät saattavat sosiaalisissa tilanteissa esiintyvien pelkojen ja estojen poistamiseen käyttää alkoholia tai muita aineita, mutta ne ovat huono ratkaisu.
Alla on eräs valintataulukko lääkkeiden valintaan:
(tavoitteena tehokkuus ja vaikuttavuuden säilyminen pitkällä ajalla)
1) masennuslääke: Vaikuttavat lisäämällä serotoniinin, noradrenaliinin ja dopamiinin määrää aivoissa, lääkkeestä riippuen.
SSRI, venlafaksiini, monoamiinioksidaasi-inhibiittori
2) bentsodiatsepiini: Soveltuvat tarvittaessa ennen ahdistavia tilanteita otettaviksi ja vaikuttavat nopeasti, mutta eivät sovellu jokapäiväiseen käyttöön.
klonatsepaami (ainoastaan)
klonatsepaami ja masennuslääke (mikä tahansa yllä olevista)
alpratsolaami
oksatsepaami
3) Muita mahdollisia lääkityksiä (huom. useimpia näistä ei tutkittu sos. til. pelon hoidossa)
modafiniili: Mieto stimulantti. Erittäin alhaiset annokset 20–100 mg/päivä, jaettuna
metyylifenidaatti: Stimulantti. Erittäin alhaiset annokset 1,25–10 mg/päivä, jaettuna
kofeiini: Mieto stimulantti, lisää puheliaisuutta ja poistaa estoja.
valproaatti: Antikonvulsantti, voi rauhoittaa
gabapentiini: Antikonvulsantti, voi rauhoittaa
levetirasetaami: Antikonvulsantti, voi rauhoittaa
donepetsiili: Asetyylikoliiniesteraasin estäjä. Erittäin alhaiset annokset 1,25–2,5/päivä. Vähennä annostusta, jos otat muita lääkkeitä.
pregabaliini: Rauhoittaa lisäämällä GABAn vaikutusta aivoissa bentsodiatsepiinien tapaan.
hydroksitsiini: Rauhoittava ja väsyttävä antihistamiini.
propranololi: Beetasalpaaja, estää sydämentykytyksen ja muita fyysisiä oireita
Tietyt yhdistelmät tai yksittäiset lääkkeet ovat vaarallisia: tarkista lääkäriltä kaikki hoitosuositukset.
Haittoja

Sosiaalisten tilanteiden pelko voi johtaa syrjäytymiseen. Pelko saattaa johtaa koulunkäynnin keskeyttämiseen, jäämiseen vaille ammattia ja jopa siihen, ettei puolisoa löydykään.
Aiheesta muualla

Sosiaalisten tilanteiden pelko,Terveyskirjasto: Lääkärikirja Duodecim, Kustannus Oy Duodecim 2009
YTHS (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuntoutussäätiö (Arkistoitu – Internet Archive)
Kelnet-mielenterveystalo, HUS (Arkistoitu – Internet Archive)
Noël Mamère

Noël Mamère
Noël Mamère (s. 25. joulukuuta 1948) on ranskalainen vihreä poliitikko. Hän oli vuonna 2002 presidenttiehdokkaana, mutta sai vain 5,25 % äänistä.
Mamère tuli jo ennen uraansa huippupolitiikassa tunnetuksi Antenne 2:n uutisankkurina. Hän on istunut Kansalliskokouksen jäsenenä vuodesta 1997 ja toiminut Bèglesin pormestarina vuodesta 1989. Hän toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 1994–1997.
Mamère oli merkittävässä asemassa Génération Écologie -puolueessa ennen joutumistaan erotetuksi vuonna 1994. Hän perusti oman puolueensa Convergences écologie solidaritén, joka kuitenkin liitettiin Les Vertsiin vuonna 1998.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Noël Mamère Wikimedia Commonsissa
Noël Mamère Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Np

Np tarkoittaa seuraavia asioita:
Neperi, tunnus Np, belin ja desibelin tyyppinen logaritminen suhteen yksikkö
neptunium, kemiallinen merkki Np, alkuaine
Nattpatruljen, Poliisit Norja, Norjan poliisin arjesta kertova tositelevisiosarja
Nepal, ISO 3166-1 -koodi NP, valtio tai muu maantieteellinen alue.
laskennan vaativuusluokka NP
Naabi Productions, NP, suomalainen pelinkehittelyyn erikoistunut harrastelijatiimi
Northern Pacific Railway, lyhenne NP, entinen yhdysvaltalainen rautatieyhtiö
No Problem = NP. Tietokoneslangissa yleisesti käytetty lyhenne
Now Playing = NP. Varsinkin IRC-kielessä suosittu lyhenne, joka tarkoittaa "Nyt soimassa"... ja musiikkikappaleen nimi
NP = Noun Phrase = substantiivilauseke (esimerkiksi "auto", "vihreä lelu", "Matin vanha punainen tuoli" tai "Sannin kenkä, joka putosi lattialle")
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Np”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sosiaalidemokraattinen liitto (Islanti)

| Sosiaalidemokraattinen liitto> Samfylkingin jafnaðarmannaflokkur Íslands |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  2000
Puheenjohtaja:  Kristrún Frostadóttir
Ideologia:   sosiaalidemokratia  EU-myönteisyys 
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Toimisto:  Hallveigarstígur 1 101 Reykjavík
Värit:  punainen
Allting:  6 / 63
Kotisivu:  xs.is
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sosiaalidemokraattinen liitto (isl. Samfylkingin jafnaðarmannaflokkur Íslands) on islantilainen sosiaalidemokraattinen puolue. Se perustettiin vuonna 2000 yhdistämällä silloinen sosiaalidemokraattinen puolue Kansan liitto, Kansallinen herätys ja Naisten Lista yhdeksi puolueeksi.[lähde? ] Puolue sai Islannin parlamenttivaaleissa 2021 kuusi paikkaa parlamenttiin eli Alltingiin 9,9 % kannatuksella.
Puheenjohtaja

Puolueen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2022 Kristrún Frostadóttir.
| Puheenjohtaja | Jakso |
| --- | --- |
Margrét Frímannsdóttir: 1999–2000
Össur Skarphéðinsson: 2000–2005
Ingibjörg Sólrún Gísladóttir: 2005–2009
Jóhanna Sigurðardóttir: 2009–2013
Árni Páll Árnason: 2013–2016
Oddný Guðbjörg Harðardóttir: 2016
Logi Már Einarsson: 2016–2022
Kristrún Frostadóttir: 2022–
Vaalit

| Vuosi | Paikat | + / - | % | Äänet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | 6 / 63 | - 1 | 9,9 | 19 825 |
| 2017 | 7 / 63 | + 4 | 12,1 | 23 652 |
| 2016 | 3 / 63 | - 6 | 5,7 | 10 893 |
| 2013 | 9 / 63 | - 11 | 12,9 | 24,292 |
| 2009 | 20 / 63 | + 2 | 29,8 | 55,758 |
| 2007 | 18 / 63 | - 2 | 26,8 | 48,743 |
| 2003 | 20 / 63 | + 3 | 31.0 | 56,700 |
| 1999 | 17 / 63 | + 17 | 26.8 | 44,378 |
Splatterpunk

Splatterpunk on kauhukirjallisuuden alalaji. Se syntyi 1980-luvun alkupuolella vastareaktiona suuren suosion saavuttaneen kauhukirjallisuuden pysähtyneisyydelle. Splatterpunk-termi on tarkoitettu rinnastukseksi scifin kyberpunk-termiin.
Splatterpunk on luonteeltaan huomattavasti perinteistä kauhukirjallisuutta väkivaltaisempaa ja nihilistisempää. Perinteisten kauhuelementtien (vampyyrit, aaveet, jne.) käyttö on vähäistä ja niitä käsiteltäessä on usein tuotu uusia näkökulmia kuluneisiin aiheisiin. Perinteisten kauhuhirviöiden sijaan splatterpunkissa on usein keskitytty sarjamurhaajiin ja psykopaatteihin.
Ylivoimaisesti tunnetuin splatterpunkin kirjoittajista on kansainvälisesti tunnetuksi noussut Clive Barker. Muita merkittäviä splatterpunk-kirjailijoita ovat muun muassa Joe R. Lansdale, David J. Schow, Rex Miller, John Shirley ja kirjoittajapari Skipp & Spector. Monet splatterpunkin kirjoittajista ovat sittemmin siirtyneet toisenlaisen kirjallisuuden ja teemojen pariin.
Splatterpunkin vaikutus myöhempien aikojen kauhukirjallisuuteen on ollut merkittävä. Se toimi selvänä esikuvana 90-luvun uudelle kokeilevalle kauhukirjallisuudelle,  joka tosin osittain luopui splatterpunkin väkivaltaisuudesta, mutta säilytti realistisen ja perinteisiä kauhukirjallisuuden sankari-antagonisti -teemoja rikkoneen tyylin.
Neon Knights

| ”Neon Knights” Black Sabbath |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Heaven and Hell
 Julkaistu: 1980
 Formaatti: 7"-single
 Tuottaja(t): Martin Birch
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 03.53
 Levy-yhtiö:  Vertigo Records    Warner Bros. Records
Listasijoitukset
  17. (US Mainstream Rock)  22. (5. heinäkuuta 1980)
Black Sabbathin muut singlet
| ”A Hard Road” 1978 | ”Neon Knights” 1980 | ”Die Young” 1980 |
Neon Knights on brittiläisen Black Sabbath -yhtyeen kappale ja single vuonna 1980 julkaistulta albumilta Heaven and Hell, jonka avausraita se on. Tyyliltään nopeatempoinen heavy metal -kappale on myös Live Evil -konserttitaltioinnin (julkaistiin vuonna 1982) ensimmäinen raita. Kappaleen sävellys on merkitty koko yhtyeen nimiin, mutta sanoitus on yksin laulusolisti Ronnie James Dion aikaansaannos. Kappale muodostui pieneksi hitiksi, ja single nousi brittilistalla sijalle 22.
Kappale kertoo englantilaisista myyteistä ja keskiajan kulttuurista. Vaikka ”Neon Knights” aloittaakin Heaven and Hell -albumin, se äänitettiin sen kappaleista viimeisenä.
Suomalainen Black Sabbath -coveryhtye Sapattivuosi julkaisi kappaleesta version ”Pelon lait” vuonna 2009 julkaistulla albumillaan Ihmisen merkki.
Kappaleet

Sävellykset Tony Iommi, Ronnie James Dio, Geezer Butler ja Bill Ward
Sanoitukset Dio
A-puoli
Neon Knights – 3.49
B-puoli
Children of the Sea – 6.30 (live)
B-puoli nauhoitettu 8. toukokuuta 1980 Hammersmith Odeonin konsertissa Lontoossa
Ranskan promo-versiossa (Vertigo 6837 640)  b-puolena "Walk Away", myöskin Heaven and Hell-albumilta
Julkaisuhistoria

heinäkuu 1980: Vertigo Records, SAB 3, UK 7"
1980: Warner Bros, US
Swanljung

Swanljung tai Svanljung on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Esa Swanljung (s. 1949), ammattiyhdistysjohtaja
Gustaf Svanljung (1864–1934), Vaasassa asunut kauppias ja laivanvarustaja
Johan Kristian Svanljung (1829–1891), virkamies ja toimittaja
John Svanljung (1861–1932), asianajaja
Knut Svanljung (1867–1936), rehtori, professori ja valtiopäivämies
Kristian Swanljung (1892–1964), kirjailija
Kurt Swanljung (1918–2016), yritysjohtaja ja vuorineuvos
Werner Swanljung (1879–1961), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Nulka (täsmennyssivu)

Nulka tarkoittaa seuraavia asioita:
Nulka, australialainen ohjustorjuntajärjestelmä
siperianpihta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nulka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sommelo

Sommelon jamit kesällä 2007.
Sommelo on kansanmusiikkijuhla, joka järjestetään vuosittain heinäkuun alussa Kainuussa ja Vienan Karjalassa. Tapahtuman perustajana on Kuhmossa toimiva Juminkeko-säätiö, joka vastasi tapahtuman järjestämisestä vuosina 2006–2013. Tämän jälkeen tapahtuman järjestämisestä on vastannut Pro Sommelo ry. Konsertteja on Kuhmon lisäksi Suomussalmella ja Sotkamossa sekä Vienan Karjalan runokylissä Uhtualla ja Haikolassa. Sommelon kansainväliseen ohjelmaan kuuluu konserttien lisäksi koulutusta eri instrumenteissa ja kansanmusiikkiin liittyviä seminaareja. Vuosittain Sommelossa on esiintynyt myös jokin teatteriryhmä.
Sommelon taiteellisena johtajana toimi vuodesta 2006 vuoteen 2015 muusikko-runolaulaja Taito Hoffrén. Vuodesta 2016 tapahtuman taiteellisena johtajana on toiminut musiikin tohtori Maari Kallberg, joka on erikoistunut muun muassa vienankarjalaiseen joikuperinteeseen.
Sommelo vuonna 2006

Ensimmäinen Sommelo järjestettiin 3.–7. heinäkuuta 2006. Konsertteja järjestettiin Kainuussa Kuhmossa, Suomussalmella ja Vienan Karjalassa Haikolassa kylän perinteisenä praasniekkapäivänä. Kyseessä on Lehti-Iivana, jota vietettiin 7. heinäkuuta.
Sommelossa  esiintyivät Arja Kastinen, Taito Hoffrén, Teatteri Pensas, Leena Joutsenlahti, Piirpauke, Sakari Kukko, Mikko Perkoila, Maari Kallberg, Sanna Kurki-Suonio & Riitta-Huttunen, Jarmo Romppanen, Pekka Huttu-Hiltunen, Kansantanssiryhmä Kuhmon Keiketys, Wimme Saari ja Jussi Huovinen.
Konserttitarjonnan lisäksi Sommelossa oli vuonna 2006 kansanmusiikkikurssit lapsille, nuorille ja aikuisille. Kursseilla oli mahdollisuus opiskella kanteleen soittoa, laulua, paimensoittimia, yhtyesoittoa, soitinrakennusta. Opettajina kursseilla olivat Arja Kastinen, Leena Joutsenlahti, Maari Kallberg, Riitta Huttunen, Jarmo Romppanen, Henrik Sandås, Mikko Perkoila ja Erkki Okkonen.
Sommelo vuonna 2007

Vuonna 2007 Sommelo laajeni kuusipäiväiseksi, ja sitä vietettiin 2.–7. heinäkuuta. Konsertteja järjestettiin Kuhmon, Suomussalmen ja Haikolan lisäksi myös Sotkamossa ja Uhtualla. Tuona vuonna Sommelon ohjelmatarjontaan tulivat myös seminaarit. Seminaarien teemoina olivat runolaulu. itäiset joikuperinteet sekä kanteleet ja jouhikot. Runolaulusta esitelmöivät Heikki Laitinen ja Pekka Huttu-Hiltunen, vienankarjalaisesta joiusta Maari Kallberg, Murmanskin alueen saamelaisten luvvjt-perinteestä Ilpo Saastamoinen. Kanteleesta ja jouhikosta kertoi Rauno Nieminen.
Sommelon vuoden 2007 juhlapelimanni oli Eero Grundström. Hänen lisäkseen Sommelossa esiintyivät muun muassa Me Naiset & Toorama, Sakari Kukko & Ilpo Saastamoinen, Sattuma, Heikki Laitinen, Ilona Korhonen & Pauliina Syrjälä ja Arnold Chiwalala & Hodi!.
Sommelo vuonna 2008

Vuonna 2008 Sommelossa järjestettiin sen historian ensimmäinen kansainvälinen kanteleleiri, jonka opettajina olivat Eva Alkula, Arja Kastinen, Pauliina Syrjälä ja Vilma Timonen. Kanteleleirin ohella Sommelon koulutustarjontaan kuului vuonna 2008 lasten ja nuorten kansanmusiikkileiri sekä Liisa Matveisen vetämä itkuvirsikurssi Hietajärvellä ja Antti Savilammen tanssikurssi.
Seminaareissa käsiteltiin itkuvirsiä, kansantanssia ja kanteleita. Konserteissa esiintyivät muun muassa Pauli Hanhiniemi & Hehkumo, Jouhiorkesteri, Eva Alkula & Tomoya Nakai, Inkku ja Eppu Laulavasta laatikosta sekä juhlapelimanni Eero Turkka.
Sommelo vuonna 2009

Vuonna 2009 Sommelo järjestetiin 1.–7. heinäkuuta. Sommelon konserteissa esiintyivät muun muassa Arja Kastinen, Arnold Chiwalala & Co, Freija, Hilja Grönfors trio, Ilona Korhonen ensemble, Lassi Logrén, Liisa Matveinen, Maari Kallberg & Co, Maria Kalaniemi & Olli Varis, Outi Pulkkinen, Piirpauke, Primo, Puhti, Puupiika, Set’Akat, Taito Hoffrén & Markus Ketola. Sommelon vuoden 2009 festivaalipelimanni oli Jari Komulainen. Kaikkiaan konsertteja oli yli 40. Kansanmusiikin lisäksi festivaalilla nähtiin teatteria, josta vastasi Taisto Reimaluoto, Tomi Rikkola & Tuomo Kuure.
Festivaalin teemoina olivat haitari, laulu ja kulttuurien kohtaaminen. Teemoihin liittyvissä seminaareissa kuultiin alojen parhaiden asiantuntijoiden alustuksia. Alustajina olivat muun muassa FT Marko Tikka, taiteilijaprofessori Maria Kalaniemi, emeritusprofessori Heikki Laitinen, MuT h.c. Anneli Asplund, FT Jarkko Niemi, FT Risto Blomster ja Etno-Emmalla Hilja Grönfors.
Sommelon koulutustarjontaa olivat vuonna 2009 kansainvälinen kanteleleiri, lasten ja nuorten kansanmusiikkileiri sekä laulu-, tanssi- ja itkuvirsikurssit. Näiden lisäksi järjestettiin pedagoginen koulutus varhaiskasvatuksen parissa työskenteleville.
Sommelon taiteilijat Sanna Korteniemi ja Saara Pesonen ikuistivat Sommelon 2009 tunnelmia akvarelleissaan ja piirroksissaan.
Sommelo vuonna 2010

Vuonna 2010 Sommelo järjestettiin 1.–5. heinäkuuta. Festivaalin teemoina olivat pelimannimusiikki, viulu sekä hävyttömät laulut. Erikoisteemana oli terva, joka näkyi ja tuoksui festivaaleilla poltetun tervahaudan muodossa.
Kesän 2010 festivaaleilla esiintyi muun muassa mestaripelimanni Heikki Lahti, InterContinental Trio (Sakari Kukko, Sheila Surban ja Ismaila Sane). Paikallisia esiintyjiä festivaaleilla olivat muun muassa Kajaanin harmonikkakerho sekä Kuhmon Kesämuusikot. Paikallista musiikkia tapahtumaan toi myös Kainuun vuoden 2009 Paras bändi -kilpailun voittanut Vinide.
Helsinki teki vastavierailun Kainuuseen Kainuun vierailtua Helsingissä Senaatintorilla vuonna 1994 ja uudelleen yhdessä muiden maakuntien kanssa vuonna 2000. Sommelossa Helsingin vierailu näkyi Kimmo Pohjosen ja jonglööri Ville Walon Rautakeuhko -hankkeen esityksen myötä.
Sommelo vuonna 2011

Vuoden 2011 Sommelossa soivat ja kuuluivat paimensoittimet, saamelainen musiikkikulttuuri sekä suuret laulut. Erikoisteemana tapahtumassa oli sauna. Festivaalin aikaan Kuhmo-talon takana rannan tuntumassa oli kaksi saunaa, vienalainen savusauna sekä maisemasauna, jossa oli keinuva laude ja näkymä Lammasjärvelle. Festivaali järjestetiin 30. kesäkuuta – 6. heinäkuuta 2011.
Vieraita kesän Sommeloon saapui kaikista saamelaiskulttuurin ilmansuunnista: Suomesta, Ruotsista, Norjasta ja Venäjältä. Mukana festivaalissa oli muun muassa suomalaista folkräppiä esittänyt kokoonpano Jätkäjätkät.
Sommelo vuonna 2012

Vuonna 2012 Sommelo järjestettiin 30. kesäkuuta – 2. heinäkuuta 2012. Festivaalin teemoina tuolloin olivat Pohjoismaat, Bretagne ja erikoisteemana leipä. Kuhmolaisen Kaesan Kotipeimo järjesti tapahtuman-aikaan rönttöstentekotyöpajan ja oli esillä omalla myyntikojullaan.
Yleisölle oli tarjolla balladeja ja säkkipillin ääniä
Sommelo vuonna 2013

Vuonna 2013 Sommelo järjestettiin 3.–7. heinäkuuta 2013. Festivaalin teemoja olivat teemoja olivat runolaulu sekä vanhat ja uudet kansanmusiikin muodot. Erikoisteemana festivaalilla oli metsä.
Festivaaleilla esiintyi muun muassa Ida Elina, Sanna Klemetti ja Paltamon Pelimmannit.
Sommelo vuonna 2014

Vuonna 2014 Sommelo järjestettiin 2.–6. heinäkuuta. Festivaalin teemoja olivat karhu, kantele ja Euroopan syrjäkylät.
Festivaalin pääesiintyjänä oli Värttinä, joka teki ainoan tuolloin vuoden ainoan Suomen-keikkansa Sommelossa. Lisäksi festivaaleilla esiintyi muun muassa Alamaailman Vasarat, Markku Lepistö Trio, Puhti, Ruthie Dornfeld Trio, Tuomas Rounakari.
Sommelo vuonna 2015

Vuoden 2015 Sommelon teemoja olivat Sommelon 10-vuotisjuhla, Kalevalan 180-vuotisjuhla ja Kainuulainen kansanmusiikki.
Tapahtuman kurssit tarjosivat tuttuun tapaan erilaisia kursseja runolaulukurssista kansantanssikursiin sekä kansainvälisen kantelekurssin. Seminaarien aiheena oli muun muassa Kalevala kuvataiteessa, runolaulu ja Kalevala sekä Kalevala ja Kainuu.
Kesän festivaalilla esiintyivät muun muassa Piirpauke Sakari Kukon johdolla, Sibelius Akatemian Folk Big Band, useita runonlaulajia kuten Jussi Huovinen, Heikki Laitinen, Taito Hoffrén ja Pekka Huttu-Hiltunen. Festivaaleilla vieraili ryhmiä Itämeren alueelta kuten Ratilio tanssi- ja musiikkiryhmä Latviasta, Mari Kalkun ja Runorun sekä KülaKõla Virosta.
Sommelo vuonna 2016

Vuonna 2016 Sommelo järjestettiin 29. kesäkuuta – 3. heinäkuuta.
Esiintyjinä festivaalilla nähtiin muun muassa Sväng, Maarja Nuut, WAO, Asketics, Aallotar sekä Suistamon Sähkö.
Sommelo vuonna 2023

Kuhmo oli valittu vuodeksi 2023 suomalais-ugrilaiseksi kulttuuripääkaupungiksi, ja kaupunki oli ensimmäinen paikkakunta Suomessa, joka sai tuon arvonimen. Sommelo oli Kuhmossa tuon juhlavuoden päätapahtuma. Festivaalilla esiintyivät muun muassa Amanda Kauranne ja Emmi Kuittinen, Ulla Pirttijärven ja hänen tyttärensä Hildá Länsmanin yhtye Solju, Kveeni Suomi Band, Katarina Barruk, Eva Väljaots, Suõmmkar, Hanna Ryynänen, Timoi Munne, AR-GOD, Anna Makeev ja Kristi Mühling sekä Kännu Peal Käbi. Festivaalin seminaareissa käsiteltiin suomalais-ugrilaisuutta eri näkökulmista ja niissä oli puhujia muun muassa Sukukansojen ystävät ry:stä.