stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konossementti

Ranskankielinen tyhjä konossementtilomake.
Konossementti on kansainväliseen kauppaoikeuteen kuuluva asiakirja. Se on laivanvarustajan todistus siitä, että tavara on otettu kuljetettavaksi. Varustaja sitoutuu kuljettamaan sen määräpaikkaan konossementissa mainituin ehdoin. Jos konossementti on asetettu nimetylle henkilölle, tämä voi edelleen siirtää sen jollekin muulle, ellei siirtämistä ole erikseen kielletty. Tällaista siirron kieltoa nimitetään rektakonossementiksi ja sitä käytetään lähinnä poliittisesti epävakaissa oloissa.
Konossementti on myös lähettäjää velvoittava asiakirja. Kansainvälisin sopimuksin on esimerkiksi sovittu rangaistavaksi sitä lähettäjää, joka antaa laivanvarustajalle väärän tiedon lastin sisällöstä. Laillisesti sitovat säännökset konossementista on sovittu valtioiden välillä Haagin sopimuksessa 1924.
Tylppöorapihlaja

| Tylppöorapihlaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Äärimmäisen uhanalainen 
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Orapihlajat Crataegus
Laji::  monogyna
Kaksiosainen nimi
 Crataegus monogyna  Jacq. 

Katso myös
   Tylppöorapihlaja Wikispeciesissä   Tylppöorapihlaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tylppöorapihlaja eli tylppäliuskaorapihlaja (Crataegus monogyna) on lähes koko Euroopassa tavattava pensas tai pieni puu. Suomessa tylppöorapihlajaa esiintyy vain maan eteläosissa ja se on luokiteltu uhanalaiseksi, viimeksi vuonna 2019 äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi.
Ulkonäkö ja koko

Tylppöorapihlaja kasvaa kolmesta kuuteen metriä korkeaksi, joskus jopa korkeammaksikin. Haarat ovat kaljuja ja ovat väriltään harmaanruskeita. Muiden orapihlajien tapaan kasvi on piikkinen eli orainen. Orat ovat 8–20 mm pitkiä. Lehdet ovat 3–5 cm pitkiä, parijakoisia tai -osaisia ja kaljuja. Lehtien suonet ulottuvat liuskojen kärkiin, hampaisiin ja näiden välisiin loviin saakka. Lehtien liuskat ovat tylppiä, vain kärjestä niukkahampaisia tai täysin ehytlaitaisia. Lehtien korvakkeet ovat ehytlaitaisia. Kukinto on kalju huiskilo. Kukat ovat valkoiset ja niiden verholehdet ovat taakäänteisiä, tasasivuisen kolmiomaisia ja tylppiä. Heteitä on 18–20 kappaletta ja niiden ponnet ovat punertavia. Emejä on yksi. Tylppöorapihlaja kukkii Suomessa kesäkuussa. Hedelmä on yksiluinen, munanmuotoinen, punainen luumarja.
Ilmeisesti suurin Suomessa kasvava tylppöorapihlaja kasvaa Ahvenanmaan Finströmissä. Vuonna 2007 sen korkeudeksi mitattiin 8 metriä ja rungon ympärysmitaksi 45 cm korkeudelta 185 cm.
Tylppöorapihlajan on hankala erottaa toisesta Suomessa luonnonvaraisena esiintyvästä orapihlajalajista, suippuorapihlajasta (C. rhipidophylla). Lajien tunnistamista vaikeuttaa lisäksi se, että ne voivat myös risteytyä keskenään.
Levinneisyys

Tylppöorapihlaja on levinnyt Etelä-Skandinaviasta ja Baltiasta koko Eurooppaan Venäjän Keski- ja Pohjois-osia sekä Islantia lukuun ottamatta. Lisäksi sitä tavataan Pohjois-Afrikassa, Turkissa, Kaukasuksen alueella sekä Lähi-idässä. Pohjois-Amerikan itäosiin laji on levinnyt ihmisen mukana. Suomessa tylppöorapihlajaa kasvaa luonnonvaraisena Ahvenanmaalla sekä paikoin Varsinais-Suomen ja Uudenmaan rannikkoalueilla. Suomessa tylppöorapihjalan uhanalaistumiseen on vaikuttanut avoimien alueiden sulkeutuminen, metsien uudistamis- ja hoitotoimet sekä risteytyminen vieraslajien kanssa.
Elinympäristö

Luonnonvaraisena tylppöorapihlaja kasvaa lehdoissa, lehtoniityillä sekä peltoja ja metsiä reunustavissa pensaikoissa.
Käyttö

Tylppöorapihlajaa käytettiin pensasaidoissa ennen aitaorapihlajan (Crataegus grayana) yleistymistä.  Lajia kasvatetaan edelleen koristepensaana ja -puuna.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Tylppöorapihlajan levinneisyys Suomessa.
LuontoPortti: Tylppöorapihlaja (Crataegus monogyna)
ITIS: Crataegus monogyna (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Crataegus monogyna (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Crataegus monogyna (englanniksi)
Suomalaiset lehtipuut
euroopanpähkinäpensas
halava
harmaaleppä
hieskoivu
jokipaju
korpipaatsama
kotipihlaja
kynäjalava
metsähaapa
metsälehmus
metsäomenapuu
metsävaahtera
mustuvapaju
orapaatsama
outapaju
raita
rauduskoivu
ruotsinpihlaja
saarni
suippuorapihlaja
suomenpihlaja
talvikkipaju
tammi
tervaleppä
tunturikoivu
tuomi
tylppöorapihlaja
vuorijalava
Tylppöorapihlajan marjoja ja lehtiä.
Tylppöorapihlajan kukkia.
Kristinusko Marokossa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Marokossa. Marokko on lähes täysin islamilainen valtio ja Marokossa toimii vain pieni kristillinen yhteisö.
Historia

Marokko on historialliseesti berberien valtakunta, joiden hallinnassa alue on ollut yli 3000 vuotta. Islam tuli maahan 700-luvun lopulla. Vuonna 1904 maa jaettiin espanjalaiseen ja ranskalaiseen alueeseen. Roomalaiskatolisuus tuli maahan siirtomaavaltiaiden mukana ja kristinusko on yhä heidän jälkeläistensä uskonto. Marokon suurin protestanttinen kirkko on evankelinen kirkko, joka kuuluu Ranskan reformoituun kirkkoon.
Kuubanaratti

| Kuubanaratti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Aratit Psittacara
Laji::  euops
Kaksiosainen nimi
 Psittacara euops  (Wagler), 1832 
Synonyymit
 Aratinga euops 
Katso myös
   Kuubanaratti Wikispeciesissä   Kuubanaratti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuubanaratti (Psittacara euops) on Kuuban kotoperäinen papukaija. Laji eli myös Isla de la Juventudilla mutta on sieltä hävinnyt. Johann Georg Wagler kuvaili lajin holotyypin Kuubasta 1832.
Kuubankutina

| Luokitus |
| --- | --- |
ICD-10:  B03
ICD-9:  050.1
MeSH:  D012899
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Kuubankutina eli alastrim-rokko on yleisvaarallinen tartuntatauti. Sen aiheuttaja on Orthopox-viruksiin kuuluva Variola minor, joka on isorokkoa aiheuttavan Variola majorin vähemmän patogeeninen rinnakkaiskanta.
Isorokon tavoin kuubankutina leviää nopeasti ilmateitse tai kosketustartuntana. Kuubankutinan sairastaminen antaa immuniteetin myös isorokkoa vastaan.
Variola minor on Variola-viruksen kannoista harvinaisempi ja kuolleisuudeltaan huomattavasti pienempi. Vaikka kannat ovat sekä patogeneettisesti että itämisajaltaan samankaltaiset, kuubankutinan kuolleisuus jää noin yhteen prosenttiin, kun se isorokolla on keskimäärin 30 prosenttia.
Koska kuubankutina heikentää yleiskuntoa selkeästi vähemmän kuin isorokko, siihen sairastuneet pääsevät pikemmin jalkeille ja voivat sen takia myös levittää tartuntaa nopeammin. Tästä syystä Variola minor levisi 1900-luvun alussa monin paikoin viruksen hallitsevaksi kannaksi, minkä ansiosta kuolleisuus nopeasti väheni.
Kuubankutina saatiin isorokon tavoin hävitetyksi luonnosta 1960-luvun maailmanlaajuisella kampanjalla. Tauti julistettiin hävitetyksi maapallolta toukokuussa 1980.[lähde? ]
Kristinusko Nepalissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Nepalissa. Kristinusko on vähemmistöuskonto Nepalissa. Suurin osa Nepalin väestöstä on hinduja. Kristittyjä väestöstä on noin 1,8 prosenttia.
Historia

Nepal oli vuoden 2008 monarkian lakkautukseen saakka maailman ainoa maa, jonka valtionuskonto oli hindulaisuus. Kristityt ovat olleet Nepalissa pieni vähemmistö. Enimmäkseen Nepalin kristityt ovat olleet joko evankelisten tai karismaattisten kirkkojen jäseniä, jotka perustettiin vuoden 1951 jälkeen.
Kurikanjärvi

| Kurikanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Vihti
Koordinaatit:  60°29′15″N, 24°32′13″E
Järvinumero:  23.092.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,2 m 
Rantaviiva:  1,3 km 
Pinta-ala:  0,08 km² 
Suurin syvyys:  3 m 
 fiKurikanjärvi 
Kurikanjärvi on pieni ja pyöreähkö järvi Vihdin koillisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 8,27 hehtaaria. Etäisyys Nummelasta on 21 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Helsingin keskustasta 42 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Kurikanjärven suurin länsi–itäsuuntainen ulottuvuus on noin 350 metriä. Saaria ei ole. Kurikanjärvi laskee luoteeseen johtavan laskuojan välityksellä Vihtijokeen. Järven koillispuolella sijaitsee peltoaukea, muissa ilmansuunnissa on metsäaluetta. Noin kaksi kilometriä Kurikanjärveltä koilliseen sijaitsee Lapoo. Vihdin ja Nurmijärven kuntaraja kulkee noin 50 metriä Kurikanjärven itärannalta itään.
Kurikanjärveä tutkittiin kesällä 2020. Se todettiin lievästi reheväksi, happamuudeltaan normaaliksi (pH 7,3) ja humuspitoiseksi.
Kurikanjärvi (23.092.1.005) kuuluu Vihtijoen alaosan alueeseen (23.092), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Vihtijoen valuma-alue (23.09). Kurikanjärvi on neljänneksi laajin Vihtijoen alaosan alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Sitä seuraa Hauklampi ja Kulppi. Se on Karjaanjoen vesistön koillisia vakavesiä.
Kuntoutusohjaus

Kuntoutusohjaus on kuntoutujan ja hänen lähiympäristönsä tukemista, neuvontaa ja ohjausta sekä kuntoutujan toimintamahdollisuuksiin liittyvistä palveluista tiedottamista, jotta turvataan kuntoutusprosessin tarkoituksenmukainen eteneminen. Kuntoutusohjaus lisää konkreettisin toimin kuntoutujan ja/tai pitkäaikaisesti sairaan mahdollisuuksia itsenäiseen selviytymiseen, hyvinvointiin ja elämänhallintaan. Nykyisin koulutusta kuntoutuksen ohjaajaksi annetaan neljässä ammattikorkeakoulussa.
Taustaa

Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakkailta – kuntoutujilta, potilailta – odotetaan yhä enemmän selviytymistä omissa elämäntilanteissaan ammattihenkilöiden antamien neuvojen ja ohjeiden varassa. Varsinaiset hoidolliset tai huollolliset toimenpiteet pyritään puristamaan mahdollisimman intensiivisiksi, jolloin omatoimisuutta tukevaan ohjaukseen, jollaista kuntoutusohjauskin on, halutaan panostaa entistä enemmän.
Kuntoutusohjaus sijoittuu monien muiden ”ohjausammattien” joukkoon. Samaa ohjaus- ja neuvontatehtävää tekevät kaikkien palvelukontaktien yleistä vaikutusta tehostaen työhallinnon ammatinvalinnanohjaus ja urasuunnittelu ja muu neuvonta, eri sosiaali- ja terveyspalveluissa työskentelevät palveluohjaajat, kuntoutuspalvelujärjestelmän kuntoutusneuvojat jne. Kuntoutusohjaajien omaksi alueeksi on noin 30 vuoden mittaisen kehityksen aikana muodostunut vammaisten ja pitkäaikaissairaiden elämänhallinnan yksilöllinen tukeminen. Tehtävät vaihtelevat sisällöltään sen mukaan millaisesta sairaudesta/vammasta on kyse, millainen kuntoutujan ja hänen lähiyhteisönsä tilanne on ja millainen palvelu- ja etuusverkosto hänellä on käytettävissään. 
Kuntoutusohjauksesta säädetään kansanterveyslaissa (66/1972), erikoissairaanhoitolaissa (1062/1989) ja vammaispalvelulaissa (380/1987). Tämän lisäksi eräiden vammaisjärjestöjen, lähinnä aistivammaisten, kuntoutusohjauksen rahoituksesta vastaa Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus.
Kuntoutusohjauksen teoriasta

Kuntoutusohjauksella tuskin voi olla erityistä teoriaa, koska ohjauksen, neuvonnan ja sosiaalisen vuorovaikutuksen taustatekijät ja tavoitteet ovat hyvin erilaisia ja monitasoisia. Yksi kuntoutusohjauksen teoreettinen säie on edellä jo mainittu ”hvvinvointikansalaisuuden” kehitys, jota usein on ironisoitu puhumalla itsepalveluyhteiskunnasta. Kuntoutusohjaus on pakotettu ottamaan vastaan haasteen opastaa kansalaisia yhä monimutkaisemmaksi muodostuneessa arkielämässä silloin kun heidän elämäänsä on alkanut hallita jokin sairaus tai vammautumisen aiheuttamat vaikeudet.
Tässä ohjaustehtävässä ovat suureksi avuksi tieto yhteiskunnan toimintavoista yhdistettynä oikeaan arvioon asiakkaan valmiuksista toteuttaa realistisia suunnitelmiaan. Tässä yhteydessä voi hyvin viitata 1990-luvun alun eurooppalaisiin pohdintoihin ”uuden työyhteiskunnan” mekanismeista. Ulrich Beck kirjoitti silloin puhuessaan riskiyhteiskunnasta:
»Keskeinen kysymys, johon vaarasivilisaation kehitys tiivistyy, on määrittelyvallan, sen perusteiden, sääntöjen ja periaatteiden demokraattinen muokkaaminen ja uudelleen jakaminen. Kyse on toisista todistamissuhteista, toisista jarruttamissuhteista, toisista valvonta- ja ohjaussuhteista ja toisista myötämääräämissuhteista.»
Tyypillinen poliittinen haave oli Britannian 
Työväenpuolueen sosiaalista oikeudenmukaisuutta turvaamaan ideoima ajatus ”älykkäästä hyvinvointivaltiosta”, jonka piti hyvien lakien ja kohtuullisten aktivointikäytäntöjen myötä tuottaa paras mahdollinen yhteiskunta.
Toinen teorian ja käytännön laita, joka leimaa kuntoutusohjausta ja sen päivittäistä työtä, on lääketieteen mahdollisuuksien ja välineiden lähes loputtomalta näyttävä kasvu. Kuntoutusohjaus joutuu kohtaamaan hoito- ja kuntoutustarpeiden ja hoito- ja kuntoutusmahdollisuuksien välisen ristiriidan. Ohjauksen yksi tehtävä on vähentää tätä ristiriitaa lisäämällä yhtäältä kuntoutujien ja heidän lähiyhteisönsä tietoa ja valmiuksia, mutta myös toisaalta edistää palvelujärjestelmän eri osien keskinäistä yhteistyötä ja koordinaatiota.
Kolmipäinen pohjelihas

Kaksoiskantalihas ja leveä kantalihas
Pohjelihas (lat. musculus triceps surae) on kolmipäinen lihas. Se sijaitsee säären takapuolella. Pohjelihas muodostuu kahdesta lihaksesta, kaksoiskantalihaksesta (musculus gastrocnemius) ja leveästä kantalihaksesta (musculus soleus), jotka kiinnittyvät kantajänteellä eli akillesjänteellä (tendo calcaneus) kantaluuhun (os. calcaneus). Leveän kantalihaksen origo on pohjeluussa (os. fibula) sekä sääriluussa (os. tibia). Kaksoiskantalihas peittää leveän kantalihaksen lähes kokonaan, ja sen origo on reisiluun (os. femoris) mediaalisen ja lateraalisen nivelnastan takaosassa. Kolmipäisen pohjelihaksen päätehtävä on ylemmän nilkkanivelen plantaarifleksio, mutta kaksoiskantalihas osallistuu myös polven fleksioon.
Lihaksen harjoittaminen

Kuntosalilla kaksoiskantalihasta harjoittavat parhaiten polvi suorassa tehdyt pohjeliikkeet, kuten pohjenousu seisten. Sitä enemmän saadaan harjoitusta leveälle kantalihakselle saadaan, kun pohkeita harjoitetaan polvi koukussa, kuten istuen tehdyssä pohjenousussa.
Kristinusko Malawissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Malawissa. Kristinusko on Malawin suurin uskonto. Suurimpia kristillisiä kirkkoja ovat protesntantismi, johon kuuluu 33,5 prosenttia väesötstä, roomalaiskatolinen kirkko 17,2 prosentilla väestöllä sekä muut kristilliset kirkot 26,6 prosentilla väestöstä. Suurimmat protestanttiset kirkot ovat presbyteerinen kirkko, adventtikirkko sekä helluntaiherätys.
Historia

Malawi on historiallisesti Bantu-heimon alue, josta tuli 1300-luvulla kuningaskunta. Vuonna 1891 britit perustivat Keski-Afrikan protektoraatin, johon Malawi kuului. Erilaisten siirtymävaiheiden jälkeen Malawi sai täydellisen itsenäisyyden vuonna 1964. Kristillinen lähetystyö tuli Malawiin 1800-luvulla.
Kirkkojenväliset järjestöt

Malawissa toimii kirkkojen neuvosto sekä evankeliseen allianssiin yhteydessä oleva evankelinen liitto.
Kultasydän tyttö

| Kultasydän tyttö> Trottie True |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Brian Desmond Hurst
Käsikirjoittaja:  Denis Freeman
Perustuu:  S. J. Simonin ja Caryl Brahmsin näytelmään
Tuottaja:  Hugh Stewart
Säveltäjä:   Benjamin Frankel  Carroll Gibbons 
Kuvaaja:  Harry Waxman
Leikkaaja:  Ralph Kemplen
Lavastaja:  Ralph Brinton
Pääosat:   Jean Kent  James Donald 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Two Cities Films
Levittäjä:  General Film Distributors
Ensi-ilta:  Yhdistynyt kuningaskunta 9. elokuuta 1949
Kesto:   96 minuuttia  91 minuuttia (USA) 
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultasydän tyttö (engl. Trottie True, Yhdysvalloissa elokuvaa levitettiin nimellä The Gay Lady) on Brian Desmond Hurstin ohjaama brittiläinen komediallinen elokuvamusikaali, jonka pääosissa ovat Jean Kent ja James Donald.
Kultasydän tyttö perustuu S. J. Simonin ja Caryl Brahmsin näytelmään, jonka pohjalta Denis Freeman laati käsikirjoituksen. Hugh Stewart tuotti elokuvan Two Cities Filmsille.
Elokuva kuvattiin Technicolor-menetelmällä Lontoon Camdenissa ja Holland Parkissa ja Buckinghamshiren Iver Heathissa sijaitsevalla Pinewood Studiosilla.
Kultasydän tyttö sai ensi-iltansa Lontoossa 9. elokuuta vuonna 1949. Maanlaajuiseen teatterilevitykseen elokuva pääsi Isossa-Britanniassa 12. syyskuuta 1949. Yhdysvalloissa elokuva julkaistiin 9. joulukuuta 1949. New Yorkin ensi-ilta oli myöhemmin, 14. huhtikuuta 1951. Yhdysvalloissa elokuvaa levitettiin nimikkeellä The Gay Lady. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 3. maaliskuuta 1950.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jean Kent  | … |  Trottie True   |
|  James Donald  | … |  Lordi Digby Landon   |
|  Hugh Sinclair  | … |  Maurice Beckenham   |
|  Lana Morris  | … |  Bouncie Barrington   |
|  Andrew Crawford  | … |  Sid Skinner   |
|  Bill Owen  | … |  Joe Jugg   |
|  Michael Medwin  | … |  Monty   |
|  Joan Young  | … |  Rouva True   |
|  Harold Scott  | … |  Herra True   |
|  Tony Halfpenny  | … |  Perce True   |
|  Daphne Anderson  | … |  Bertha True   |
|  Carole Lesley  | … |  Clare lapsena   |
|  Carol Leslie  | … |  Clara lapsena   |
|  Dilys Laye  | … |  Trottie lapsena   |
|  David Lines  | … |  Perce lapsena   |
|  Campbell Cotts  | … |  Saintsbury   |
|  Heather Thatcher  | … |  Angela Platt-Brown   |
|  Christopher Lee  | … |  Bongo Icklesham   |
|  Mary Hinton  | … |  Wellwaterin herttuatar   |
|  Harcourt Williams  | … |  Wellwaterin herttua   |
|  Hattie Jacques  | … |  Daisy Delaware   |
|  Roger Moore  | … |  Stage Door Johnny   |
Aiheesta muualla

Kultasydän tyttö Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kultasydän tyttö Elonet.
Kultasydän tyttö AllMoviessa. (englanniksi)
Kristinusko Malesiassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Malesiassa. Kristinusko on vähemmistöuskonto Malesiassa. Suurin osa Malesian väestöstä on muslimeita. Kristittyjä väestöstä on noin 9,2 prosenttia.
Historia

Malesian alueen kuningaskuntien historia yltää 1000-luvun alkuun ja islam saapui alueelle 1300-luvulla. Alue oli myöhemmin portugalilaisten, hollantilaisten ja brittien siirtomaa. Malesia itsenäistyi vuonna 1963 ja Singapore irtautui liittovaltiosta 1965. Malesian virallinen uskonto on sunni-islam ja yhteiskunnan tavoitteena on säilyttää etninen ja uskonnollinen monimuotoisuus tasapainossa.
Malesian suurin ja vanhin kristillinen kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko. Prostestanttinen lähetystyö saapui Malesiaan 1800-luvulla. Anglikaaninen kirkko on Malesian suurin protestanttinen kirkko. Toiseksi suurin on Malesian metodistikirkko. Muita suuria kirkkokuntia ovat helluntailaiset ja evankeliset kirkot. Malesiassa toimii myös syyrialais-ortodoksinen kirkko.
Kirkkojenväliset järjestöt

Malesian kirkkojen neuvosto on Malesiassa toimiva ekumeeninen järjestö. Vuonna 1983 perustettu National Evangelical Christian Fellowship on yhteydessä Maailman evankeliseen allianssiin. Nämä kaksi järjestöä ja katolinen kirkko muodostavat yhdessä Malesian kristillisen liiton.
Työkaluteräkset

Työkaluteräksillä tarkoitetaan tiettyjä hiili- ja seosteräksiä, jotka sopivat erityisen hyvin työkalumateriaaleiksi. Kyseisten terästen soveltuvuus työkaluiksi johtuu niiden tunnusomaisesta kovuudesta, puristuslujuudesta sekä kulumisenkestosta, joka saadaan aikaan lämpökäsittelyllä yleensä monessa vaiheessa ja korkeassa lämpötilassa.
Työkaluteräkset valmistetaan tarkoin valvotuissa olosuhteissa vaaditun laadun varmistamiseksi. Tärkeimmät työkaluterästen ominaisuuksiin vaikuttavat tekijät ovat teräksen koostumus sekä käytetty lämpökäsittely. Työkaluterästen hiilipitoisuus on välillä 0,7–1,4 % ja mangaanipitoisuus pidetään yleensä alhaisena vesisammutuksen aikaisen säröilyn ja rikkoontumisen estämiseksi.
Työkaluterästä valmistetaan useaa eri laatua eri käyttötarkoituksiin. Laadun valinta riippuu muun muassa käyttölämpötilasta, käyttöolosuhteista sekä vaaditusta iskunkestävyydestä. Työkaluteräksestä valmistetaan muun muassa leikkureita, muovaus- ja muokkaustyökaluja, lastuavan työstön työkaluja sekä muotteja muovituotteiden valmistukseen.
AISI-SAE teräslaadut

AISI-SAE on yleisin työkaluteräslaatujen luokitteluun käytetty standardi. Luokituskirjaimen jälkeen tulevilla numeroilla ilmaistaan teräksessä käytetyt seosmetallit; esim. A2, O1 jne.
| Käyttökohde | AISI-SAE luokka | Ominaisuudet |
| --- | --- | --- |
|  | W | Veteen karkenevat |
| Kylmätyöteräkset | O | Öljyyn karkenevat |
| Kylmätyöteräkset | A | Ilmaan karkenevat |
| Kylmätyöteräkset | D | Korkea hiili- ja kromipitoisuus |
| Iskunkestävät | S |  |
| Pikateräkset | T | Volframia sisältävät |
| Pikateräkset | M | Molybdeenia sisältävät |
| Kuumatyöstöteräkset | H | H1–H19: Kromia sisältävät H20–H39: Volframia sisältävät H40–H59: Molybdeenia sisältävät |
| Muottiteräkset | P |  |
| Erikoisteräkset | L | Niukkaseosteiset |
| Erikoisteräkset | F | Hiili-volframiteräkset |
AISI-SAE teräslaadut > Veteen karkenevat teräkset (W)

Alhaisen karkenevuuden takia W-luokan työkaluteräkset on sammutettava nopeasti vedessä, mikä lisää mahdollisuutta karkaisunaikaiseen säröilyyn ja vääristymiseen. W-luokan teräkset ovat pohjimmiltaan korkean hiilipitoisuuden (0,30–1,70 %) teräksiä, joilla voidaan saada aikaan korkea kovuus (yli HRC 60) ja jotka ovat melko hauraita muihin työkaluteräksiin verrattuna. Kyseiset teräkset soveltuvat hyvin pieniin, alhaisen lämpötilan käyttökohteisiin. Yli 150 °C käyttölämpötiloissa alkaa W-teräs pehmetä huomattavasti. W-luokan teräkset ovat yleisimmin käytettyjä työkaluteräksiä niiden alhaisen hinnan takia.
W-luokan työkaluterästen sitkeyttä voidaan parantaa lisäämällä mangaania, piitä tai molybdeeniä. Alle 0,20 % vanadiinilisäyksellä voidaan säilyttää teräksen raekoko hienona.
Tyypillisimmät käyttökohteet teräksen hiilipitoisuuden mukaan:
0,60–0,75 % hiiltä: Koneiden osat, taltat; keskinkertainen kovuus, hyvä sitkeys ja iskunkestävyys.
0,76–0,90 % hiiltä: valumuotit, vasarat ja lekat
0,91–1,10 % hiiltä: poranterät, leikkuuterät, leikkurit; yleistyökalut ja käyttökohteet, jotka vaativat sekä hyvää kulutuksenkestoa että sitkeyttä.
1,11–1,30 % hiiltä: pienet poranterät, sorvitaltat, partaterät sekä muut kevyet käyttötarkoitukset, joissa vaaditaan äärimmäistä kovuutta ilman suurta sitkeyttä.
AISI-SAE teräslaadut > Kylmätyöteräkset

Kylmätyöteräkset pehmevät korotetuissa lämpötiloissa alhaisen seosainekoostumuksensa takia. Siksi niiden käyttö on rajoitettu kohteisiin, joissa teräs ei altistu toistuvasti tai pitkiksi ajoiksi korkeille lämpötiloille (205–260 °C). Kylmätyöteräkset on jaettu kolmeen kategoriaan: öljyyn karkeneviin (luokka O), ilmaan karkeneviin (luokka A) sekä korkea hiili- ja kromipitoisiin teräksiin (luokka D).
AISI-SAE teräslaadut > Kylmätyöteräkset > Öljyyn karkenevat teräkset (O)

O-luokan työkaluteräkset sisältävät tarpeeksi hiiltä sekä muita seosaineita öljyssä sammuttamiseen. Koska O-luokan teräkset voidaan sammuttaa suhteellisen hitaasti öljyssä, ilmenee niissä vähemmän karkaisunaikaista vääristymistä ja säröilyä kuin vedessä karkenevissa teräksissä. Vaikka O-luokan terästen yleiset ominaisuudet ja käyttökohteet ovatkin samanlaisia, eroavat ne toisistaan niin käytettävien seosmetallien laadussa kuin niiden määrässäkin.
O-luokan terästen tärkein käyttöön liittyvä ominaisuus on niiden korkeasta hiilipitoisuudesta johtuva hyvä kulumisenkesto normaaleissa lämpötiloissa. Toisaalta O-luokan teräkset pehmenevät helposti korotetuissa lämpötiloissa.