stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kilpirikko

| Kilpirikko |
| --- | --- |
 Kilpirikko (Darmera peltata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Rikkokasvit Saxifragaceae
Suku::  Kilpirikot Darmera
Laji::  peltata
Kaksiosainen nimi
 Darmera peltata  (Torr. ex Benth.) Voss 
Synonyymit
 Peltiphyllum peltatum  Saxifraga peltata 
Katso myös
   Kilpirikko Wikispeciesissä   Kilpirikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kilpirikon lehtiä ja kuihtuneita kukintoja
Kilpirikko tai peltirikko (Darmera peltata) on rikkokasvien heimoon (Saxifragaceae) kuuluva ruohokasvilaji. Nimi Darmera tulee 1800-luvulla eläneen berliiniläisen puutarhurin Karl Darmerin mukaan.
Ulkonäkö ja koko

Kilpirikko on tyvimukulallinen ruoho. Kukintovanat ilmestyvät ennen lehtiä ja ovat pystyjä, lehdettömiä ja joskus jopa 150 cm korkeita. Niiden pinta on varrellisten rauhasten tai karvojen peittämä. Lehdet sijaitsevat tyviruusukkeena ja ovat korvakkeellisia, ruodillisia, kilpimäisiä ja harvakseltaan varrellisten rauhasien tai rauhaskarvojen peittämiä. Lehden lapa on pyöreähkö, kilpimäinen, sulkasuoninen ja keskustastaan kuppimainen, 6–15-liuskainen. Liuskat ovat epäsäännöllisen sahalaitaisia. Kukinnot ovat enemmän tai vähemmän litteälatvaisia kertoviuhkoja, ja niissä on 60–75 kukkaa. Kukan maljamainen pohjus (hypantio) on kiinnittynyt kokonaan sikiäimeen ja on väriltään vihreä tai vaaleanpunaisen purppurainen. Verholehtiä on viisi, ne ovat saman värisiä kuin hypantio. Valkoisia tai vaaleanpunaisia terälehtiä on viisi. Mesiäiskehrää ei voi nähdä tai sen on hyvin huomaamaton. Heteitä on kymmenen, ja niiden palhot ovat naskalin muotoisia. Sikiäin on kehänpäällinen, kaksilokeroinen, ja emilehdet tyvestään yhteen kasvaneita. Istukka on aksiletyyppinen, mutta näyttää laitaistukalta. Vartaloita on kaksi, samoin luotteja. Hedelmä on tuppilomainen ja kaksinokkainen kota. Siemenet ovat tummanruskeita, monisärmäisiä tai kulmikkaita ja pienikurttuisia.
Levinneisyys

Kilpirikko on kotoisin Yhdysvaltojen länsiosista.
Luokittelu

Kilpirikko on kilpirikkojen (Darmera) suvun ainoa laji.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kilpirikko tai peltirikko (Darmera peltata)
United ITIS: Darmera peltata (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Darmera peltata (englanniksi)
Kultaa

| ”Kultaa” Kristal mukana Stig & Majuri |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 2013
 Julkaistu: 28. kesäkuuta 2013
 Tuottaja(t): Sakke Aalto
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.29
 Levy-yhtiö: Universal Music
Kristalin muut singlet
| ”Rahaa palaa” 2012 | ”Kultaa” 2013 | ”Vihdoin vapaa” 2013 |
"Kultaa" on Kristalin toinen single, jolla vierailevat myös Stig ja Majuri. Sen julkaisi Universal Music Group 28. kesäkuuta 2013. Kappaleelle on julkaistu myös musiikkivideo, jolla vierailevat vuoden 2010 Miss Helsinki Sofia Ruusila-Nousiainen sekä missi Sara Sieppi, jotka maalailevat videolla toistensa vartaloita kultamaalilla. Kuten Kristalin debyyttisingle "Rahaa palaa", myös tämä single ei päässyt lainkaan listoille.
Kappalelista

Digitaalinen lataus
Kultaa (mukana Stig & Majuri) - 03:29
Kulosaaren Casino

Kulosaaren Casino
Kulosaaren Casino  on Helsingin Kulosaaressa sijaitseva, vuonna 1915 perustettu ravintola. Armas Lindgrenin piirtämä rakennus on saaren eteläkärjen kallioluodolla. Ensimmäinen ravintolan pitäjä oli ruotsalainen rouva Paterson-Fahlen. Nykyisin ravintolan omistaa NoHo Partners.
Wilson (Pohjois-Carolina)

| Wilson |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 35°43′52″N, 77°55′25″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Pohjois-Carolina
Piirikunta:  Wilson
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  60,7 km²
 – Josta vettä:  0,4 km² 
Korkeus:  33 m
Väkiluku (2013):  50 113
 – Väestötiheys:  736,3 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-4
 
 www.wilsonnc.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wilson on kaupunki Pohjois-Carolinan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Wilson on samannimisen piirikunnan pääkaupunki ja samalla myös suurin kaupunki. Kaupungilla on pinta-alaa 60,7 km², josta on vettä 0,4 %. Wilsonin asukasluku oli 50 113 vuonna 2013 ja asukastiheys 736,3 as/km². Wilsonin asukkaista on 48% afroamerikkalaisia, 43% valkoihoisia ja 9% etnisiä ryhmiä, joita ovat esimerkiksi aasialaiset, latinot, vietnamilaiset ja kiinalaiset.
Wilsonin historia ylettyy 1800-luvun alkuun, jolloin kaupunki tunnettiin Toisnotin yhteisönä. Wilsonin läpi kulkee seitsemän moottoritietä, ja kaupungissa on kaksi lentokenttää. Wilsonilla on lisäksi oma koripallojoukkue ja päivittäin ilmestyvä Wilson Daily Times -paikallislehti, joka perustettiin vuonna 1896. Wilsonissa sijaitsee monia kouluja, joihin lukeutuu kaksi collegea.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Yli-Purmo

| Yli-Purmo Överpurmo (ruots> ) |
| --- | --- |
 Yli-Purmo
 Koordinaatit: 63°23′58″N, 23°01′39″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjanmaa
Kunta:  Pedersören kunta
Kunnanosa:  Purmo
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku:  222
Postinumero:  68970
 Väkiluku koskee postinumeroaluetta ja sen lähde on Tilastokeskus. Tieto on ajankohdan 31.12.2020 mukainen. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yli-Purmo, ruotsiksi Överpurmo on kylä Pedersören kunnassa Purmon kunnanosassa. Yli-Purmo oli yksi Purmon kunnan kahdesta rekisterikylästä. Yli-Purmon postinumeroalue on 68970 Överpurmo, jonka alueelle kuuluu pienemmät Jokihaudan (Åvist), Kauhajärven (Kauhajärv), Vilobackan ja Narsin kylät.
Suomen suurimpiin siirtolohkareisiin kuuluva Ilveskivi sijaitsee Yli-Purmossa.
Historia

Yli-Purmon kylä syntyi vuonna 1603, kun Purmon kylä jaettiin kahtia Överpurmoon ja Ytterpurmoon. Vuonna 1831 Överpurmosta lohkaistiin Nederpurmon eli Ala-Purmon kylä. Ytterpurmon nimi vaihtui Forsbyksi vuonna 1875.
Koorumi

Koorumi (engl. Quorum) on Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkossa pappeuden haltijoiden muodostama yksikkö. Koorumi kokoaa kunkin pappeuden haltijat yksiköksi, joka toteuttaa pappeuden kutsumustaan ja valtuutustaan yhteisvastuullisesti. Koorumissa organisoidaan kunkin pappeuden asteen tai toimintamuodon toimintaa sekä opiskellaan kulloiseenkin pappeuden asteeseen liittyviä perusperiaatteita. Koorumi on siis sekä hengellinen että toiminnallinen yksikkö.
Koorumien toiminta on alueellista, ja ne tähtäävät oman alueensa kehittämiseen. Koorumeita johtaa kunkin koorumin johtokunta, jotka koostuvat johtajasta, sekä tämän ensimmäisestä ja toisesta neuvonantajasta. Useissa koorumeissa on myös sihteeri johtokunnan apuna.
Kaikki MAP kirkon johtoelimet käyttävät tätä samaa johtamisen kolmiyhteistä kaavaa kaikilla tasoillaan (Vaarna: mormonismi).
Wy

Wy tarkoittaa seuraavia:
Oman Air, IATA-koodi WY, lentoyhtiö
Wy, kylä Belgiassa
Wy-dit-Joli-Village, lyhyesti Wy, kunta Ranskassa
Wyoming, postilyhenne WY, Yhdysvaltain osavaltio
Wilshire Boulevard Temple

Wilshire Boulevard Temple
Wilshire Boulevard Temple on vanhin synagoga Los Angelesin metropolialueella, joka tunnetaan erityisesti bysanttilaista tyyliä edustavasta kupolistaan. Se otettiin käyttöön vuonna 1929 ja liitettiin National Register of Historic Places -rekisteriin vuonna 1981, minkä lisäksi se on Los Angelesin kaupungin kulttuurillinen muistomerkki.
14. dalai-lama piti synagogassa puheen Amerikan buddhalaiskongressille.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Koorla

Koorla on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomen maakunnassa. Se sijaitsee noin 7 kilometriä Suomusjärveltä etelään. Koorlan lähimmät naapurikylät ovat Lemula etelässä ja Ahtiala pohjoisessa.
Wuzhishan

| Wuzhishan (kiin>  五指山, Wǔzhǐshān) |
| --- | --- |

 Wuzhishanin sijainti Hainanin maakunnassa.
 Koordinaatit: 18°46′0″N, 109°31′0″E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Hainan
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  piirikuntatason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 130 km²
Väkiluku (2020):  112 269
 – Väestötiheys:  99 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  572200
Suuntanumero(t):  0898
Rekisterikilpi:  琼D
 
 www.wzs.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wuzhishan (kiin.: 五指山; pinyin: Wǔzhǐshān; Pe̍h-ōe-jī: Ngó͘-chí-soaⁿ) on piirikuntatason kaupunki Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan eteläosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 112 269, ja sen pinta-ala on 1883 km2. Kaupunki on nimetty siellä sijaitsevan 1840 metriä korkean Wuzhivuoren mukaan.
Wuzhishan on jaettu seitsemään kuntatason alueeseen, joista neljä on suurkuntia ja kolme on maalaiskuntia:
Suurkunnat:
Tongza (通什镇)
Nansheng (南圣镇)
Maoyang (毛阳镇)
Fanyang (番阳镇)
Maalaiskunnat:
Changhao (畅好乡)
Maodao (毛道乡)
Shuiman (水满乡)
Kindan kunta

| Kindan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Keskustaajama:  Kisa
Kuntakoodi:  0513
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 129,40 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  10 048
 – Väestötiheys:  8,9 as./km²
 
 www.kinda.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kindan kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Rimforsan rautatieasema.
Hovetorpin sulku Kindan kanavassa.
Kindan kunta (ruots. Kinda kommun) on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Kisa.
Kunnan maapinta-ala on 1 129,40 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 048 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 87,81 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Norra Kinda (Hägerstad, Kättilstad, Oppeby ja Tjärstad)
Södra Kinda (Horn ja Hycklinge)
Västra Kinda (Kisa, Tidersrum ja Västra Eneby)
Vuonna 1974 nämä yhdistettiin nykyiseksi Kindan kunnaksi. Nimi Kinda otettiin historiallisesta Kindan kihlakunnasta, joka muodostaa pääosan kunnasta. Kunnan keskustaajama Kisa oli taajaväkinen yhdyskunta vuosina 1904–1952.
Väestönkehitys

| Kindan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 13 489 | 13 489 |
| 1955 | 1955 |    | 12 749 | 12 749 |
| 1960 | 1960 |    | 11 547 | 11 547 |
| 1965 | 1965 |    | 10 781 | 10 781 |
| 1970 | 1970 |    | 10 487 | 10 487 |
| 1975 | 1975 |    | 10 635 | 10 635 |
| 1980 | 1980 |    | 10 595 | 10 595 |
| 1985 | 1985 |    | 10 136 | 10 136 |
| 1990 | 1990 |    | 10 274 | 10 274 |
| 1995 | 1995 |    | 10 552 | 10 552 |
| 2000 | 2000 |    | 10 129 | 10 129 |
| 2005 | 2005 |    | 9 946 | 9 946 |
| 2010 | 2010 |    | 9 762 | 9 762 |
| 2015 | 2015 |    | 9 795 | 9 795 |
| 2020 | 2020 |    | 10 048 | 10 048 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 800 | 8,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 114 | 1,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 399 | 4,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 8 482 | 86,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 79 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 112 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 322 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 82 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,1 %
18–64-vuotiaat: 56,2 %
65 vuotta täyttäneet: 23,8 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 9,6 | 7,4 |
|   | jalostus | 27,9 | 27,8 |
|   | palvelut | 59,9 | 62,8 |
|   | tuntematon | 2,6 | 2,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 482 | 4 525 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 77,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 65,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 342 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kisa | 3 687 |
| 2 | Rimforsa | 2 238 |
| 3 | Horn | 495 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Björkfors
Hycklinge
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Björkfors
Hycklinge
Valla och Gålby
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Opphem
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kindan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 8 | 9 | 9 | 9 | 5 | 7 | 7 | 6 | 5 | 6 | 6 | 6 | 6 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 20 | 18 | 17 | 15 | 13 | 11 | 10 | 10 | 8 | 8 | 8 | 8 | 5 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 3 | 3 | 6 | 6 | 4 | 2 | 1 | 3 | 1 | 2 | 2 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 4 | 3 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 3 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 18 | 18 | 19 | 18 | 15 | 14 | 17 | 13 | 15 | 14 | 10 | 11 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 1 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 7 | 8 | 4 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 39 | 39 | 35 | 35 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Hornin piiri (Itä-Götanmaa)
Hycklingen piiri
Hägerstadin piiri
Kisan piiri
Kättilstadin piiri
Oppebyn piiri
Tidersrumin piiri
Tjärstadin piiri
Västra Enebyn piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Tidersrum
Kisa
Västra Eneby
Horn
Hycklinge
Rimforsa
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Horn
Hycklinge
Hägerstad
Kisa
Kättilstad
Oppeby
Tidersrum
Tjärstad
Västra Eneby (Eneby)
Seurakunnat > Kirkot

Hornin kirkko
Hycklingen kirkko
Hägerstadin vanha kirkko
Hägerstadin kirkko
Kisan kirkko
Kättilstadin kirkko
Oppebyn kirkko
Tidersrumin kirkko
Tjärstadin kirkko
Västra Enebyn kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kindan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kinda kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Itä-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Kindan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Viro kesäolympialaisissa 1936

Viro osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 saavuttaen urheilulajeissa seitsemän mitalia, joista kaksi oli kultaisia, kaksi hopeisia ja kolme pronssisia. Virolaisten seitsemästä mitalista viisi tuli painista. Kisojen mitalitilastossa Viro sijoittui jaetulle 13:nnelle sijalle. Yhteensä Viro lähetti olympialaisiin 37 urheilijaa, jotka osallistuivat kahdeksaan eri urheilumuotoon.
Seuraaviin kesäolympialaisiin Viro osallistui itsenäisenä valtiona vasta vuonna 1992, kun Neuvostoliitto miehitti maan toisessa maailmansodassa. Tänä ajanjaksona virolaiset osallistuivat olympialaisiin Neuvostoliiton joukkueessa.
Mitalistit > Kultaa

Kristjan Palusalu — Kreikkalais-roomalainen paini, sarja yli 87 kg
Kristjan Palusalu — Vapaapaini, sarja yli 87 kg
Mitalistit > Hopeaa

Nikolai Stepulov — Nyrkkeily, sarja 61,2 kg
August Neo — Vapaapaini, sarja 87 kg
Mitalistit > Pronssia

Arnold Luhaäär — Painonnosto, sarja yli 82,5 kg
Voldemar Väli — Kreikkalais-roomalainen paini, sarja 66 kg
August Neo — Kreikkalais-roomalainen paini, sarja 87 kg
Koose

| Koose |
| --- | --- |
Muu nimi:  akoose
Tiedot
Alue:   Kamerun
Puhujia:  100 000 (2001)
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  atlantinkongolaiset kielet voltankongolaiset kielet benuenkongolaiset kielet bantukielet
ISO 639-3:  bss
 Ohje 
Koose on Kamerunissa puhuttu bantukieli. Sitä puhui SIL Internationalin mukaan äidinkielenään 100 000 ihmistä vuonna 2001.
Kukkakauppa

Tallinnalainen kukkakauppa
Kukkakauppa on kasveihin erikoistunut kauppa, jossa myydään muun muassa leikkokukkia, ruukkukasveja ja kasvinhoitotarvikkeita. Lisäksi useimmat kukkakaupat tarjoavat sidontaa, jolloin niistä on mahdollisuus saada kukkakimppuja, asetelmia, suruvihkoja sekä muita alan töitä. Monet kukkakaupat ovat laajentaneet toimintaansa myös hautauspalveluihin.
Kukkakauppoja on Suomessa noin 2 000. Tosin jo yli puolet kukkaostoksista tehdään muualta kuin kukkakaupoista eli esimerkiksi marketeista, rautakaupoista tai ruokakaupoista.
Kukkien myynnissä suurimmat sesongit ovat joulu ja kevät. Sesonkien alkaminen on varhaistunut asiakkaiden asenteiden ja EU:n aiheuttaman tuonnin vapautumisen myötä, nyt kasveja eri puolilta maailmaa on saatavilla ympäri vuoden.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen kukkakauppiasliitto
Vähä Pihlajajärvi

| Vähä Pihlajajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°41′36″N, 25°11′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Isoon Pihlajajärveen 
Järvinumero:  14.225.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,1 m  
Pituus:  2,5 km  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  5,654 km  
Pinta-ala:  41,66 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Pihlajajärvi 
Vähä Pihlajajärvi eli Pieni Pihlajajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 42 hehtaaria, se on 2,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Etelärannat ovat jyrkkiä ja eteläpuolinen maasto nousee 20–40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Pohjoisrannalla Lehmävuori ja Visaruminvuori nousevat 40 metriä järven pinnan yläpuolelle.
Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja järven rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä. Sen rannat ovat pääosin metsämaata, mutta järven länsirannalla on myös peltoa. Järven pohjoisrannalla on viisi vapaa-ajan asuntoa ja etelärannalla kulkee Haikupohjan ja Kotakosken välinen tie. Järven länsiosan yli kulkee voimalinja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,1 metriä mpy. Siihen laskevat Hertunjärvi, Keskinen Terrijärvi ja Puukkoislammi. Järven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja laskee 1,2 kilometrin päässä Ison Pihlajajärven Lahnalahteen. Laskuojan pudotus on 15,6 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa järven nimenä oli Pieni Pihlajajärvi. Tuolloin järven pohjoisrannalla oli vain yksi talo eikä Puukkoislammista johtanut ojaa järveen. Vuoteen 1986 mennessä järven pohjoisrannalle oli rakennettu kaksi taloa lisää ja Puukkoislammista oli johdettu oja järveen.
Kolmastoista koputus

| Kolmastoista koputus |
| --- | --- |
 Elokuvan mainosjuliste
Ohjaaja:  Ilmari Unho
Käsikirjoittaja:  Simo Penttilä
Tuottaja:  Matti Schreck
Säveltäjä:  George de Godzinsky
Kuvaaja:  Kalle Peronkoski
Leikkaaja:  Elle Hongisto
Lavastaja:  Roy Erkki Siitonen
Pääosat:  Joel Rinne Tauno Palo Hilkka Helinä Eine Laine
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi Oy
Ensi-ilta:  1945
Kesto:  80 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolmastoista koputus on vuonna 1945 valmistunut Ilmari Unhon ohjaama jännityselokuva. Käsikirjoitus pohjautuu Simo Penttilän tarinaan, jossa tapahtumat liikkuvat sodan aiheissa.
Elokuvan aiheena on kahden suomalaisen merikapteenin seikkailu Göteborgissa, jossa kapteenit (Joel Rinne ja Tauno Palo) kohtaavat kabareelaulajina esiintyvät, torpedoijille tietoja välittävät agentit. Tuotantoresurssien vähäisyyden vuoksi Göteborgia esittää elokuvassa Turku.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joel Rinne  | … |  Pentti Kalho, Maduran kapteeni   |
|  Tauno Palo  | … |  Timo Lehtonen, Maduran 1. perämies   |
|  Hilkka Helinä  | … |  Mirja Somer, tanssijatar   |
|  Eine Laine  | … |  Dora, laulajatar   |
|  Mailis Vaaja  | … |  Bella, tanssijatar   |
|  Sasu Haapanen  | … |  tohtori Velmar, varieteeseurueen tirehtööri, vakoojaliigan johtaja   |
|  Joel Asikainen  | … |  Manuel Braco, ”Don Manuel”, veitsenheittäjä, Velmarin apuri   |
|  Reino Valkama  | … |  Sorri, Maduran puosu   |
|  Vilho Siivola  | … |  Linkku, Manuelin apuri   |
|  Oke Tuuri  | … |  Soho, varieteeseurueen pianisti   |
|  Wilho Ilmari  | … |  konsuli Hallman, laivanvarustusyhtiön omistaja   |
|  Paavo Jännes  | … |  Sjöberg, Maduran entinen kapteeni   |
|  Kaarlo Halttunen  | … |  Lasse Mäkelä, Maduran 2. perämies   |
|  Ale Porkka  | … |  Rikkonen, Maduran miehistön jäsen   |
|  Viljo Huttunen  | … |  Ristola, Maduran miehistön jäsen   |
|  Aku Peltonen  | … |  Albert Mattson, osto- ja myyntiliikkeen omistaja   |
|  Kaarlo Aavajoki  | … |  Grisu, Linkun kumppani   |
|  Arvi Tuomi  | … |  johtaja Moberg, Hallmanin laivanvarustusyhtiön paikallisedustaja   |