stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stella Harasek

Stella Harasek (s. 1981, Ruotsi) on suomalainen bloggaaja, valokuvaaja ja kirjailija.
Harasek syntyi Ruotsissa, josta hän muutti vauvaikäisenä vanhempiensa mukana Australian Melbourneen. 11-vuotiaana Harasek muutti äitinsä ja veljänsä kanssa Suomeen Lappiin. Vuonna 2007 silloin levy-yhtiön markkinointitiimissä työskennellyt Harasek perusti blogin, joka nousi nopeasti suosituksi. Harasekin mukaan hänen tyylibloginsa oli ensimmäinen kaupallistettu blogi Suomessa. Harasek bloggasi vuodesta 2009 sittemmin lopetetun naistenlehti Olivian sivustolla. Alkujaan Paras aika vuodesta -nimellä julkaistu blogi muutti neljä vuotta Olivia-kiinnityksen jälkeen nimensä Notes on a lifeksi. Vuoden 2019 alussa blogilla oli 30 000-40 000 kuukausittaista seuraajaa. Blogiin kirjoittaa myös Harasekin puoliso, valokuvaaja Jarno Jussila.
Tammi julkaisee Harasekin esikoisromaanin Pimeä aine syksyllä 2023.
Aiheesta muualla

Harasekin blogi "Notes on a life"
Veikkausliigan kausi 1995

| Veikkausliigan kausi 1995 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  14
Mestari:  FC Haka
Toinen sija:  MyPa
Kolmas sija:  HJK
Pudonneet joukkueet:  Helsingin Ponnistus, Kuusysi, TPV
Ottelut:  182
Maalit:  487 (2,68 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Valeri Popovitš
Yleisökeskiarvo:  2161
Alempi sarjataso:  Ykkösen kausi 1995
  ← 1994 :  1996 → 
Veikkausliigan kaudella 1995 FC Haka voitti seuran historian viidennen Suomen-mestaruuden.
Sarjataulukko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | FC Haka | 26 | 18 | 5 | 3 | 56–17 | 59 |
| 2. | MyPa | 26 | 16 | 5 | 5 | 45–20 | 53 |
| 3. | HJK | 26 | 14 | 10 | 2 | 44–18 | 52 |
| 4. | FC Jazz | 26 | 12 | 6 | 8 | 43–29 | 42 |
| 5. | FF Jaro | 26 | 11 | 5 | 10 | 37–32 | 38 |
| 6. | TPS | 26 | 10 | 6 | 10 | 33–32 | 36 |
| 7. | Ilves | 26 | 9 | 7 | 10 | 36–39 | 34 |
| 8. | FinnPa | 26 | 9 | 5 | 12 | 40–40 | 32 |
| 9. | RoPS | 26 | 8 | 8 | 10 | 29–30 | 32 |
| 10. | VPS | 26 | 10 | 2 | 14 | 26–34 | 32 |
| 11. | MP | 26 | 7 | 7 | 12 | 23–35 | 28 |
| 12. | TPV | 26 | 6 | 6 | 14 | 33–48 | 24 |
| 13. | Kuusysi | 26 | 6 | 5 | 15 | 23–50 | 23 |
| 14. | Ponnistus | 26 | 6 | 3 | 17 | 19–63 | 21 |
Ottelut

| Kotij>  \ Vierasj. | FC Haka | MyPa | HJK | Jazz | Jaro | TPS | Ilves | FinnPa | RoPS | VPS | MP | TPV | 69 | Ponn |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FC Haka |  | 3–0 | 2–2 | 5–0 | 1–1 | 1–1 | 0–1 | 0–0 | 4–2 | 2–0 | 4–0 | 1–0 | 4–1 | 3–0 |
| Myllykosken Pallo -47 | 3–1 |  | 1–0 | 1–1 | 2–0 | 3–0 | 4–0 | 1–2 | 0–0 | 3–1 | 1–0 | 1–1 | 3–2 | 5–0 |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 2–0 | 1–1 |  | 1–2 | 0–0 | 0–0 | 4–0 | 2–0 | 1–0 | 4–1 | 0–0 | 1–1 | 2–0 | 5–0 |
| FC Jazz | 0–1 | 0–0 | 1–2 |  | 2–0 | 4–1 | 2–2 | 3–1 | 4–0 | 1–2 | 0–2 | 4–1 | 3–0 | 3–0 |
| FF Jaro | 1–3 | 1–3 | 1–2 | 0–2 |  | 4–2 | 1–2 | 3–1 | 0–1 | 1–0 | 4–0 | 4–2 | 3–0 | 3–0 |
| Turun Palloseura | 1–3 | 1–3 | 0–0 | 2–1 | 3–0 |  | 2–1 | 5–1 | 1–0 | 2–1 | 0–0 | 3–0 | 0–1 | 0–0 |
| Tampereen Ilves | 0–1 | 0–2 | 1–1 | 0–0 | 2–3 | 1–4 |  | 0–0 | 1–0 | 1–0 | 5–1 | 4–2 | 1–1 | 1–1 |
| Finnairin Palloilijat | 1–3 | 0–2 | 0–1 | 4–0 | 1–1 | 1–0 | 1–3 |  | 0–1 | 3–2 | 1–1 | 3–0 | 5–0 | 6–0 |
| Rovaniemen Palloseura | 0–1 | 3–1 | 2–3 | 1–1 | 1–1 | 0–1 | 3–2 | 0–0 |  | 2–0 | 0–0 | 3–4 | 1–1 | 4–1 |
| Vaasan Palloseura | 1–1 | 1–0 | 0–1 | 1–0 | 1–0 | 1–0 | 1–0 | 1–3 | 0–0 |  | 0–1 | 2–1 | 4–0 | 2–3 |
| Mikkelin Palloilijat | 0–3 | 0–1 | 2–2 | 1–3 | 0–1 | 3–1 | 1–1 | 3–0 | 2–1 | 2–0 |  | 0–1 | 0–1 | 1–0 |
| Tampereen Pallo-Veikot | 0–2 | 1–0 | 2–4 | 1–1 | 0–1 | 1–1 | 1–2 | 4–3 | 1–3 | 0–1 | 1–1 |  | 4–1 | 4–1 |
| FC Kuusysi | 0–1 | 1–3 | 1–1 | 0–3 | 1–1 | 0–1 | 3–2 | 3–1 | 0–1 | 0–1 | 2–1 | 0–0 |  | 3–1 |
| Helsingin Ponnistus | 0–6 | 0–1 | 0–2 | 0–2 | 0–2 | 2–1 | 0–3 | 1–2 | 0–0 | 3–2 | 2–1 | 1–0 | 3–1 |  |
Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| HJK | 13 | 44 431 | 3418 |
| VPS | 13 | 38 545 | 2965 |
| Jazz | 13 | 36 348 | 2794 |
| TPV | 13 | 32 814 | 2524 |
| FinnPa | 13 | 32 481 | 2499 |
| Haka | 13 | 31 096 | 2392 |
| TPS | 13 | 28 921 | 2225 |
| Ilves | 13 | 28 784 | 2214 |
| MyPa | 13 | 24 931 | 1918 |
| Jaro | 13 | 22 448 | 1727 |
| Kuusysi | 13 | 21 089 | 1622 |
| MP | 13 | 20 677 | 1591 |
| RoPS | 13 | 19 619 | 1509 |
| Ponnistus | 13 | 11 072 | 852 |
| Yhteensä | 182 | 393 256 | 2161 |
Menestys eurokentillä

UEFA Cup:
MyPa pudotti ensimmäisellä karsintakierroksella skotlantilaisen Motherwell FC:n, mutta toisella kierroksella se hävisi hollantilaiselle PSV Eindhovenille.
TPV hävisi ensimmäisellä karsintakierroksella norjalaiselle Viking FK:lle.
Cup-voittajien cup:
TPS hävisi karsintakierroksella albanialaiselle KS Teuta Durrësille.
Intertoto Cup:
HJK pelasi karsintavaiheessa samassa lohkossa ranskalaisen FC Girondins de Bordeaux'n, tanskalaisen Odense BK:n, ruotsalaisen IFK Norrköpingin ja irlantilaisen Bohemian FC:n kanssa. Yksi voitto, kaksi tasapeliä ja yksi tappio jättivät HJK:n lohkossa kolmanneksi.
Putoajat ja nousijat

Kaudeksi 1996 sarja päätettiin kutistaa 12 joukkueen kokoiseksi. Näin sarjasta putosi suoraan peräti kolme joukkuetta: Ponnistus, Kuusysi sekä mestaruutta puolustanut TPV. Tilalle nousi suoraan ainoastaan Ykkösen voittanut FC Inter.
Yhdenneksitoista sijoittunut MP pelasi kaksiosaisen karsinnan Ykkösessä toiseksi sijoittunutta KTP:a vastaan. MP säilytti sarjapaikkansa yhteismaalein 3–0. Ottelut: KTP Kotka – MP Mikkeli 0–1, MP Mikkeli – KTP Kotka 2–0.
Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Maa | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Valeri Popovitš |  | FC Haka | 21 |
| 2. | Luiz Antonio |  | FC Jazz | 14 |
| 3. | Miikka Kajander |  | Ilves | 13 |
| 4. | Jari Vanhala |  | FF Jaro | 12 |
| 5. | Ari Hjelm |  | HJK | 11 |
| 6. | Kalle Lehtinen |  | FinnPa | 10 |
|  | Niclas Grönholm |  | MyPa | 10 |
| 8. | Oleg Ivanov |  | FC Haka | 9 |
|  | Rodrigo |  | FC Jazz | 9 |
|  | Saku Puhakainen |  | FC Kuusysi | 9 |
|  | Jari Jäväjä |  | VPS | 9 |
Valmentajat

FC Haka: Jukka Vakkila
MyPa: Harri Kampman
HJK: Bo Johansson
FC Jazz: Pertti Lundell
FF Jaro: Antti Muurinen
TPS: Juha Malinen
Ilves: Esa Kuusisto
FinnPa: Heikki Suhonen, Keijo Voutilainen
RoPS: Timo Salmi, Graham Williams, Ari Matinlassi
VPS: Boguslaw Hajdas, Heikki Suhonen ja Tomasz Arceusz (yhdessä)
MP: Hannu Touru, Kari Pasanen
TPV: Jari-Pekka Keurulainen, Jussi Ristimäki
Kuusysi: Jorma Kallio
Ponnistus: Jari Niini, Anatoli Davydov
Aiheesta muualla

RSSSF:n tilastot (englanniksi)
Sounds Good Feels Good

| Sounds Good Feels Good 5 Seconds of Summer |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2014–2015
 Julkaistu: 23. lokakuuta 2015
 Tuottaja(t): John Feldmann, The Monsters and the Strangerz, David Hodges, Mike Green
 Tyylilaji: pop punk, pop rock
 Kesto: 52.57
 Levy-yhtiö: Capitol Records Hi or Hey Records
5 Seconds of Summerin muut julkaisut
| 5 Seconds of Summer 2014 | Sounds Good Feels Good 2015 | Youngblood 2018 |
Singlet albumilta Sounds Good Feels Good
 ”She’s Kinda Hot” Julkaistu: 17. heinäkuuta 2015  ”Hey Everybody!” Julkaistu: 9. lokakuuta 2015  ”Jet Black Heart” Julkaistu: 17. joulukuuta 2015
Sounds Good Feels Good on australialaisen poprockyhtye 5 Seconds of Summerin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 23. lokakuuta 2015. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”She’s Kinda Hot”, ”Hey Everybody!” ja ”Jet Black Heart”.
Albumi ylsi listaykköseksi kahdeksassa maassa. Suomen virallisella listalla sen paras sijoitus oli seitsemäs.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Money | 2.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | She’s Kinda Hot | 3.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Hey Everybody! | 3.16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Permanent Vacation | 3.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Jet Black Heart | 3.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Catch Fire | 3.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Waste the Night | 4.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Vapor | 2.59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Castaway | 3.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Fly Away | 3.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Invisible | 3.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Airplanes | 3.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | San Francisco | 4.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Outer Space/Carry On | 6.38 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 52.57 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Luke Hemmings – laulu ja taustalaulu, rytmikitara, piano
Michael Clifford – soolokitara, taustalaulu
Calum Hood – basso, taustalaulu ja laulu, syntetisaattori
Ashton Irwin – rummut, taustalaulu, lyömäsoittimet, koskettimet
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus | Viikkoja listalla |
| --- | --- | --- |
|  Australian ARIA-albumilista | 1. | 11 |
|  Itävallan Ö3-albumilista | 1. | 4 |
|  Belgian Ultratop-albumilista | 2. | 5 |
|  Tanskan Hitlisten-albumilista | 3. | 2 |
|  Alankomaiden MegaCharts-albumilista | 1. | 26 |
|  Suomen virallinen lista | 7. | 5 |
|  Ranskan SNEP-albumilista | 12. | 4 |
|  Saksan GfK-albumilista | 3. | 2 |
|  Irlannin IRMA-albumilista | 1. | 34 |
|  Italian FIMI-albumilista | 1. | 12 |
|  Uuden-Seelannin RIANZ-albumilista | 2. | 7 |
|  VG-lista (Norja) | 1. | 2 |
|  Portugalin AFP-albumilista | 2. | 5 |
|  Espanjan Promusicae-albumilista | 2. | 19 |
|  Sverigetopplistan (Ruotsi) | 3. | 4 |
|  Sveitsin Hitparade-albumilista | 3. | 4 |
|  Britannian albumilista | 1. | 11 |
|  Yhdysvaltain Billboard 200 -albumilista | 1. | 11 |
Sola Gratia

Sola Gratia on vuonna 1990 Vantaalla perustettu jazzahtavaa spirituaalimusiikkia esittävä gospel-yhtye.
Jäsenet

Eriikka Hänninen, laulu
Janet Nordman, huilu, taustalaulu
James Hirvisaari, kitarat, koskettimet
Matti Paatelma, koskettimet (1992-1998)
Timo Räsänen, basso
O'Paque, rummut
Markku Hänninen, percussion
Timo Stjernberg, miksaus
Diskografia

Paradigman muutos (1998)
Taivaan valtakuntaan (2004)
Aiheesta muualla

Sola Gratian kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Stavangerin yliopisto

| Stavangerin yliopisto> Universitetet i Stavanger |
| --- | --- |
  

Perustettu:  2004
Tyyppi:  yliopisto
Rehtori:  Aslaug Mikkelsen
Henkilökunta:  885 htv (2007)
Opiskelijoita:  7442 (2007)
Jatko-opiskelijoita:  181 (2006)
Sijainti:  Stavanger,  Norja
Osoite:  Universitetet i Stavanger, 4036 Stavanger
Sivusto:  Yliopiston kotisivu
Stavangerin yliopisto (norj. Universitetet i Stavanger) on vuonna 2004 perustettu maan tuolloin viides yliopisto, jolloin Stavangerin valtionkorkeakoululle (norj. Høgskolen i Stavanger) myönnettiin yliopistostatus. Yliopistossa on kolme tiedekuntaa: humanistinen, yhteiskuntatieteellinen ja teknis-luonnontieteellinen. Kampus ja suurin osa laitoksista sijaitsevat Ullandhaugin alueella Stavangerissa.
Yliopiston läntinen sisäänkäynti
Historia

Stavangerin yliopisto perustettiin muodollisesti kuninkaan suosituksesta 29. lokakuuta 2004, ja avajaisavausseremoniat pidettiin 17. tammikuuta 2005.
Ensimmäinen valtionkorkeakoulun aineopetus alkoi 1912. Valtaosa nykyisistä oppiaineista ja tutkimusalueista aloitti toimintansa 1970-luvulla, minkä jälkeen oppiainetarjonta ja tutkimus on jatkuvasti kasvanut ja monipuolistunut. Stavangerin valtionkorkeakoulu puolestaan perustettiin 1. elokuuta 1994 kuuden paikallisen valtiollisen ja yksityisen korkeakoulun fuusioiduttua.
Aiheesta muualla

Stavangerin yliopiston kotisivut
Norjan valtiolliset yliopistot ja korkeakoulut
| --- | --- |
Yliopistot:   Agderin yliopisto  Bergenin yliopisto  Kaakkois-Norjan yliopisto  Norjan teknis-luonnontieteellinen yliopisto  Norjan ympäristötieteen ja biologian yliopisto  Oslon yliopisto  Stavangerin yliopisto  Tromssan yliopisto 
Valtiolliset erityiskorkeakoulut:   Norjan eläinlääketieteellinen korkeakoulu  Norjan kauppakorkeakoulu  Norjan liikuntatieteellinen yliopisto  Norjan valtiollinen musiikkikorkeakoulu  Oslon arkkitehtuuri- ja designkorkeakoulu  Vapaa teologinen tiedekunta 
Alueelliset valtionkorkeakoulut:   Akershusin valtionkorkeakoulu  Bodøn valtionkorkeakoulu  Buskerudin valtionkorkeakoulu  Etelä-Trøndelagin valtionkorkeakoulu  Finnmarkin valtionkorkeakoulu  Gjøvikin valtionkorkeakoulu  Harstadin valtionkorkeakoulu  Innlandetin korkeakoulu  Molden valtionkorkeakoulu  Narvikin valtionkorkeakoulu  Nesnan valtionkorkeakoulu  Oslon valtionkorkeakoulu  Pohjois-Trøndelagin valtionkorkeakoulu  Saamelainen korkeakoulu  Tromssan valtionkorkeakoulu  Vestlandetin korkeakoulu  Voldan korkeakoulu  Ålesundin valtionkorkeakoulu  Østfoldin valtionkorkeakoulu 
Valtion taidekorkeakoulut:   Bergenin taidekorkeakoulu  Oslon taidekorkeakoulu
Stella Kotipalvelut

| Stella Kotipalvelut Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Hoidamme ihmisen ja kodin
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2014
Toimitusjohtaja:  Jarno Karhinen
Puheenjohtaja:  Tuomas Lang
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  terveydenhoito, kotisiivous
Liikevaihto:  26 403 000 € (2018)
Henkilöstö:  1200
Omistaja:  Intera Partners Oy
Kotisivu:  stella.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Stella Kotipalvelut Oy on suomalainen kotipalveluyritys. Sen toimialoja ovat kotisiivous, lastenhoito, terveyspalvelut ja turvapuhelinpalvelut. Se on Suomen suurin yksityinen kotisairaalapalvelujen tarjoaja. Stella toimii muun muassa pääkaupunkiseudun, Tampereen, Turun, Kuopion ja Oulun ympäristössä, ja sen turvapuhelinpalveluita käytetään yli 180 kunnassa.
Stellalla oli yli kahdeksansataa työntekijää vuoden 2018 joulukuussa. Yrityksen pääomistaja on suomalainen pääomasijoitusyhtiö Intera Partners.
Stella Kotipalvelut muodostettiin toukokuussa 2014, kun vuonna 1998 perustettu, kotisiivouksen ja lastenhoidon palveluja tarjonnut Kodinavux yhdistyi Doctagonin kotilääkäripalvelujen kanssa. Marraskuussa 2014 Stella osti Esperin turvapuhelin- ja kotihoitopalvelut ja kasvoi valtakunnalliseksi palveluyhtiöksi.
Stellan asiakkaina on 40 000 kotitaloutta, joista valtaosa käyttää turvapuhelinpalvelua.
Aiheesta muualla

Stella.fi
Suomenlahdentie

| Suomenlahdentie> Finnviksvägen |
| --- | --- |

Alkupiste:  Piispansilta
Päätepiste:  Finnoonsilta
Päällyste:  asfaltti
Kaistaluku:  2–5-kaistainen
Suomenlahdentie (ruots. Finnviksvägen) on itä–länsisuuntainen kokoojatie eteläisessä Espoossa. Väylä alkaa Matinkylän Piispansillalta ja kulkee länsilounaaseen 365-metrisen Finnevikin maasillan yli. Väylä päättyy Finnoonsillan risteykseen.
Suomenlahdentien läntisin osuus on 2020-luvun vaihteen tilanteessa rakennusvaiheessa, kuten Finnoonsiltakin. Rakennettavan katuosuuden on määrä palvella uutta Finnoon keskustaa ja metroasemaa. Finnoonsillan kautta muodostuu yhteys Finnoonliittymään, josta on pääsy Länsiväylälle ja Finnoon liikenneympyrään, josta on pääsy Martinsillantielle, Finnoontielle ja Kuitinmäentielle.
Suomenlahdentien itäpäässä sijaitsee kauppakeskus Iso Omena metroasemineen.
Sotilasansiomitali

Sotilasansiomitalin nauha
Mauno Koiviston sotilasansiomitali Kansallisarkistossa
Sotilasansiomitali (Sot.am.) on Suomen puolustusvoimain komentajan myöntämä tunnustus Puolustusvoimien palveluksessa olevalle henkilölle tai Puolustusvoimiin kuulumattomalle henkilölle. Heraldikko Gustav von Numersin suunnittelema mitali perustettiin ennen Puolustusvoimien 60-vuotisjuhlaa vuoden 1978 alussa voimaan tulleella asetuksella.
Puolustusvoimissa palveleville sotilasansiomitali voidaan myöntää palveluksessa kunnostautumisesta, erityisestä neuvokkuudesta tai aloitteellisuudesta tai pelottomasta toiminnasta vaaratilanteessa. Puolustusvoimiin kuulumattomalle henkilölle mitali voidaan myöntää Puolustusvoimien hyväksi tehdystä poikkeuksellisen ansiokkaasta työstä.
Kolme millimetriä paksun sotilasansiomitalin läpimitta on 31 millimetriä ja se valmistetaan pronssinvärisestä metallista. Mitalin etupuolella on ristin päällikkeenä Suomen vaakuna ja kääntöpuolella pystyasennossa oleva liekehtivä miekka sekä sitä ympäröivät sanat Puolustusvoimat–Försvarsmakten. Sotilasansiomitalia kannetaan nauhassa kuten kunniamerkkejäkin ja virkapuvussa nauha voi olla nauhalaattana. Mitaliin kuuluvassa 32 millimetrin levyisessa nauhassa on punaisella pohjalla kolme keltaista raitaa Suomen valtiolipun vaakunan värien mukaisesti. Mitalin mukana luovutetaan omistuskirja.
Ensimmäinen sotilasansiomitali luovutettiin tasavallan presidentti Urho Kekkoselle 1978 ja toinen puolustusvoimain komentaja Lauri Sutelalle. Ensimmäinen sotilasansiomitalin varsinainen myöntämispäivä oli 4. kesäkuuta 1978 vietetty puolustusvoimain lippujuhlan päivä. Silloin niitä jaettiin 205 kappaletta. Kaikkiaan sotilasansiomitali on myönnetty useille tuhansille henkilöille.
Suomenlahti-vuosi 2014

Suomenlahti-vuosi 2014 oli Suomen, Viron ja Venäjän yhteinen teemavuosi, joka kokosi asiantuntijat, päättäjät ja kansalaiset yhteistyöhön terveemmän ja turvallisemman Suomenlahden puolesta. Teemavuoden tavoitteena oli tuottaa tutkimustietoa poliittisen päätöksenteon tueksi sekä kannustaa ihmisiä Suomenlahden suojeluun.
Kansainvälinen tutkimustyö jakautui viiteen teemaan: biologinen ja geologinen monimuotoisuus, ekosysteemin terveys, merialuesuunnittelu, merenkulun turvallisuus sekä kalat ja kalastus. Tutkimusteemat valittiin tukemaan kansallisen ja kansainvälisen lainsäädännön sekä kansainvälisten suojelusopimusten toteuttamista. Käytännön työssä yhteinen laaja havaintoverkosto, data-aineiston käyttö ja samanlaiset mittausmenetelmät olivat jo teemavuoden suunnittelussa keskeisessä asemassa.
Tasavallan presidentti Sauli Niinistö avasi Suomenlahti-vuoden 21.1.2014. Niinistö korosti puheessaan teemavuoden kattavuutta:
"Suomenlahden teemavuosi ei ole vain tutkijoita, poliitikkoja ja virkamiehiä varten. Kaikissa kolmessa osallistujamaassa olemme jo havainneet, että monet sidosryhmät, kuten kunnat, yritykset, kansalaisjärjestöt ja koulut haluavat osallistua teemavuoden tapahtumiin. Heidän panoksensa on erittäin tervetullut."
Korkean poliittisen tason ja tutkimuksen lisäksi vuoden viettoon liittyi runsaasti kaupunkien ja monien muiden tahojen järjestämiä kansalaistapahtumia eri puolella Suomenlahden rannikkoa. Teemavuoteen kuului merkittävänä osana ympäristökasvatus, jota tehtiin sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Ympäristökasvatuksessa tuotettiin uusia Suomenlahti-aineistoja ja niitä hyödynnettiin kouluissa ja yleisötapahtumissa.
Suomenlahti-vuoden toteutuksesta vastasi Suomen ympäristökeskus SYKE.
Sundankirjorastas

| Sundankirjorastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Kirjorastaat Zoothera
Laji::  andromedae
Kaksiosainen nimi
 Zoothera andromedae  (Temminck, 1826) 
Katso myös
   Sundankirjorastas Wikispeciesissä   Sundankirjorastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sundankirjorastas (Zoothera andromedae) on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Sundankirjorastasta tavataan Indonesiassa, Malesiassa, Filippiineillä ja Itä-Timorissa. Lajin kannan kokoa ei ole arvioitu, mutta se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Varpanen (Kangasniemi)

| Varpanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°11′02″N, 26°39′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Härkäjärven valuma-alue (14.96)
Laskuoja:  oja Ylemmäiseen ? 
Järvinumero:  14.963.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,9 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  460 m  
Rantaviiva:  4,118 km  
Pinta-ala:  39,316 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVarpanen 
Varpanen  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Pölläkän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 39 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Ylemmäisen valuma-alueeseen (14.963) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy.
Sundanlatimeria

| Sundanlatimeria |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Lihaseväiset Sarcopterygii
Lahko::  Varsieväkalat Coelacanthiformes
Heimo::  Latimeriat Latimeriidae
Suku::  Latimeria
Laji::  menadoensis
Kaksiosainen nimi
 Latimeria menadoensis  Pouyaud et al, 1999 

Katso myös
   Sundanlatimeria Wikispeciesissä   Sundanlatimeria Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sundanlatimeria (Latimeria menadoensis) on harvinainen syvänmeren varsieväkala.
Laji löydettiin vuonna 1997, kun meribiologi Mark Erdmann havaitsi Indonesiassa Sulawesin saarella lomaillessaan paikallisella torilla myynnissä latimerian, vaikka aiemmin löydetty Latimeria chalumnae elää 6 000 kilometrin päässä läntisellä Intian valtamerellä. Paikalliset tuntevat kalan nimellä raja laut ’meren kuningas’.
Sundanlatimeria on väriltään ruskea ja kasvaa noin 140 cm pitkäksi. Se viihtyy kalliorantojen läheisyydessä 150–200 metrin syvyydessä, 17–20 °C:n lämpöisessä merivedessä.
Sundanlatimeria on petokala, joka syö melko pieniä kaloja. Sen populaation koosta ei ole tarkkaa tietoa.
Aiheesta muualla

Eine neue Art von Quastenflosser Spektrum.  25.3.1999. (saksaksi)
Sonic the Hedgehog Spinball

| Sonic the Hedgehog Spinball |
| --- | --- |
 Pelin eurooppalainen kansi.
Kehittäjä:  Sega Technical Institute
Julkaisija:  Sega
Jakelija:  Steam, Humble Store ja App Store
Säveltäjä:  Howard Drossin
Pelisarja:  Sonic the Hedgehog
Julkaistu:  Sega Mega DriveEU 15. marraskuuta 1993NA 23. marraskuuta 1993JP 10. marraskuuta 1993Sega Game GearEU elokuuta 1994NA syyskuuta 1994Sega Master SystemEU 25. tammikuuta 1995
Lajityyppi:  tasohyppely, Flipperi
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 0 
Alusta:  Sega Mega Drive, Sega Game Gear, Sega Master System
Jakelumuoto:  pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Sonic the Hedgehog Spinball (lyhennettynä Sonic Spinball) on Segan kehittämä ja julkaisema flipperipeli. Peli julkaistiin vuonna 1993 Sega Mega Drivelle, vuonna 1994 Sega Game Gear -käsikonsolille ja vuonna 1995 Sega Master System -konsolille.
Peli on spin-off-peli Sonic the Hedgehog -pelisarjassa. Pelissä Sonicin on jälleen pysäytettävä tri. Robotnik, joka on ottanut haltuunsa korkean Mt. Mobius -vuoren ja tehnyt siitä sotalinnoituksen. Sonicin on selvittävä linnoituksen neljästä erilaisesta flipperiradasta, kerättävä kaaossmaragdit, pelastettava hänen eläinystävänsä sekä tuhottava linnoitus. Muista sarjan peleistä poiketen pelissä esiintyy hahmoja yhdysvaltalaisista Adventures of Sonic the Hedgehog- ja Sonic the Hedgehog -piirrossarjoista.