stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalifornia (elokuva)

| Kalifornia |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Dominic Sena
Käsikirjoittaja:   Stephen Levy  Tim Metcalfe 
Tuottaja:   Jonathan Demme  Peter Saraf  Edward Saxon 
Säveltäjä:  Carter Burwell
Kuvaaja:  Bojan Bazelli
Pääosat:   Brad Pitt  Juliette Lewis  David Duchovny  Michelle Forbes 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Gramercy Pictures
Levittäjä:  Gramercy Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1993
Kesto:  117 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalifornia on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut trilleri. Se kertoo pariskunnasta jotka lähtevät Kaliforniaan ja matkakuluja pienentääkseen ottavat mukaan toisen pariskunnan. Matkalla osoittautuu että mukaan otettu pariskunta on aivan muuta kun mitä he olivat aluksi luulleet. Elokuvan on ohjannut Dominic Sena.
Tarina

Elokuva kertoo sarjamurhaajista kiinnostuneesta pariskunnasta, kirjailija Brian Kessleristä (David Duchovny) ja hänen naisystävästään valokuvaaja Carrie Laughlinista (Michelle Forbes), jotka haluavat muuttaa Kaliforniaan. Kessler ehdottaa että he voisivat matkalla kiertää kuuluisia sarjamurhiin liittyviä paikkoja, joista Kessler kirjoittaisi kirjan, jonka Laughlin kuvittaisi. Heidän rahansa eivät riitä matkaan ja he laittavat yliopiston ilmoitustaululle ilmoituksen, jolla etsivät toista pariskuntaa jakamaan matkakuluja. Ehdonalaisvalvoja on lähettänyt töihin yliopistolle vahtimestariksi Earlyen (Brad Pitt) joka näkee ilmoituksen ja päättää lähteä Kaliforniaan Adelen (Juliette Lewis) kanssa. Ennen lähtöään hän murhaa vuokraisäntänsä joka on yrittänyt periä häneltä rästiin jääneitä vuokria ja hautaa ruumiin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Brad Pitt  | … |  Early Grayce   |
|  Juliette Lewis  | … |  Adele Corners   |
|  David Duchovny  | … |  Brian Kessler   |
|  Michelle Forbes  | … |  Carrie Laughlin   |
Vastaanotto

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kutsui elokuvaa hallituksi jännäriksi ja antoi sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Aiheesta muualla

Klady, Leonard: Kalifornia Variety.  25.8.1993. Viitattu 1.6.2021. (englanniksi)
Turan, Kenneth: Movie Review : ‘Kalifornia’: A Violent Journey in Bad Company Los Angeles Times.  3.9.1993. Viitattu 1.6.2021. (englanniksi)
Kalifornia 1993 Letterboxd. Viitattu 1.6.2021. (englanniksi)
Kesäuniversiadit 1973

Kesäuniversiadit 1973, järjestyksessään 7. (VII) kesäuniversiadit, järjestettiin Moskovassa, Neuvostoliittossa 15.–25. elokuuta 1973. Kilpailuissa oli noin 4 500 opiskelijaurheilijaa 72 eri maasta, joka teki kisoista kaikkien aikojen suurimmat universiadit.
Lajit

Kisoissa oli ennätykselliset 10 lajia:
uimahypyt
uinti
vesipallo
yleisurheilu
koripallo
miekkailu
voimistelu
tennis
lentopallo
paini
Suomi oli mukana kisoissa 28-henkisellä joukkueella, jotka osallistuivat yleisurheiluun ja voimisteluun sekä miesten koripalloon.
Katariina Lahti (moukarinheittäjä)

Katariina Laura Aleksandra Lahti (s. 11. maaliskuuta 1982 Espoo) on suomalainen moukarinheittäjä. Hän edusti Espoon Tapioita ja hänen valmentajanaan toimi Arto Rinta-aho. Lahden ennätys moukarinheitossa on 59,13 m. Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2001 hän sijoittui 12:nneksi ja alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2003 hän karsiutui loppukilpailusta. Hänellä on nuorten maaotteluedustuksia.
Kettujahti

Ranskalainen kettujahtiseurue lähdössä jahtiin.
Kettujahti eli perinteinen ketunmetsästys on länsimainen urheilu- tai ajanvietelaji, jossa on tarkoituksena pyydystää kettu jahtaamalla. Saaliin jäljittämiseen käytetään jälkikoiria, joita metsästäjät seuraavat ratsain tai jalan.
Kettujahti koirien avulla sai alkunsa Isossa-Britanniassa 1500-luvulla ja levisi sieltä Eurooppaan ja Brittiläisen kansainyhteisön maihin. Laji kiellettiin Saksassa vuonna 1934, Englannissa ja Walesissa vuonna 2004 ja Skotlannissa vuonna 2002. Sitä harjoitetaan edelleen muun muassa Irlannissa, Australiassa, Ranskassa, Italiassa, Venäjällä, Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Englannissakin kettuja saa yhä metsästää ilman koiria tuhoeläiminä. Englannissa perinteisen ketunmetsästyksen vuonna 2004 kieltänyt Hunting Act -laki kohtasi paljon jarrutusta ja parlamentin ylähuone yritti viimeiseen asti estää sen säätämisen. Lain hyväksymisprosessi on toistaiseksi viimeinen kerta, kun Parliament Act -lain suomaa mahdollisuutta ylähuoneen ohittamiseen on jouduttu Britanniassa käyttämään.
Ketunmetsästyskausi on pohjoisella pallonpuoliskolla marraskuusta huhtikuuhun, sillä nuoret ketut ehtivät kasvaa täysikasvuisiksi marraskuuhun mennessä. Jahdin aluksi koirien annetaan etsiä ketusta vainu, minkä jälkeen ne lähtevät ajamaan kettua takaa metsästäjät perässään yli maitten ja mantujen. Jahti kestää keskimäärin noin 17 minuuttia. Kun kettu on saatu kiinni tai ahdistettu koloon, koirat surmaavat sen tai se ammutaan. Yhdysvalloissa ketun henki on tapana säästää.
Kettujahti herättää voimakkaita tunteita, ja sen vaikeuttamiseksi ja kieltämiseksi on nähty paljon vaivaa. Lajin puolustajat pitävät kettujahtia tehokkaana ja suhteellisen lempeänä tapana pitää kettukanta kurissa, mutta vastustajien mielestä laji on julma ja tarpeeton.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kettujahti Wikimedia Commonsissa
Katariina Lonka

| Katariina Lonka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1995 (ikä 29) Hamina
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Seura:  Ikaalisten Urheilijat
Laji:  maastohiihto
Katariina Lonka (s. 4. huhtikuuta 1995 Hamina) on suomalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Ikaalisten Urheilijoita. Hänen valmentajansa on Jari Isometsä ja hän asuu Nummelassa.
Lonka on moninkertainen nuorten sarjojen SM-mitalisti ja N23-sarjan suomenmestari vuodelta 2017. Hän on myös naisten viestinhiihdon suomenmestari vuodelta 2021, Ikaalisten Urheilijoiden joukkueessa.
Kalervo Alanenpää

| Kalervo Alanenpää> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kalervo Johannes Alanenpää
Syntynyt: 18. huhtikuuta 1956 (ikä 68) Ylitornio, Suomi
Kansalaisuus:  Ruotsi
Nyrkkeilijä
Pituus:  171 cm
Painoluokka:  kevyt keskissarja, keskisarja
Kalervo Johannes Alanenpää (s. 18. huhtikuuta 1956 Ylitornio, Suomi) on uransa päättänyt ruotsalainen keskisarjan nyrkkeilijä, joka osallistui vuoden 1980 olympialaisiin sekä kaksiin EM-kisoihin 1980-luvun alkupuoliskolla. Lisäksi hän saavutti urallaan Ruotsin mestaruuden.
Kalervo Alanenpää aloitti uransa vuoden 1960–1970-luvun taitteessa Kemin Innon riveissä valmentajanaan Taisto Tuominen. Hän siirtyi 1970-luvun lopulla Ruotsiin Tukholman seudulle, mutta edusti edelleen Kemin Intoa. Alanenpää saavutti Innon riveissä TUL:n mestaruuden vuonna 1980.
Koska siirtyminen Ruotsiin näytti pysyvältä, hän edusti 1970-luvun lopulla tukholmalaista Djurgårdens IF-seuraa. Hän saavutti maaliskuussa 1980 Ruotsin mestaruuden. Pian sen jälkeen Alanenpää sai Ruotsin kansalaisuuden, koska hänet nähtiin mahdollisena Ruotsin olympiaedustajana Moskovan olympialaisissa elokuussa 1980. Hänen olympiakisansa päättyivät ensimmäiseen otteluun, kun hän hävisi Tansanian Omari Golayalle. Hän jatkoi uraansa ja osallistui toukokuussa 1981 Tampereen EM-kisoihin. Niissä hän selvitti ensimmäisen ottelun voittamalla Kreikan Kostas Sirrasin, mutta hävisi seuraavassa ottelussa Italian Carlo Russolillolle.  Vuoden 1982 jälkeen hän piti taukoa nyrkkeilykisoista, mutta jatkoi marraskuussa 1984 ja oli vuoden 1985 Ruotsin mestaruuskisoissa loppuottelusta, mutta hävisi mestaruuden. Toukokuussa 1985 hän kuitenkin edusti Ruotsia Budapestin EM-kisoissa, joissa hän hävisi ensimmäisessä ottelussa Romanian Dorel Stanciulesculle. Sen jälkeen Alanenpää jatkoi uraansa huhtikuun 1986 GeeBee-turnaukseen, jossa tappio Itä-Saksan Andreas Ottolle päätti hänen uransa.
Uransa jälkeen hän siirtyi Suomeen Tampereelle, jossa hän on toiminut rakennusurakoitsijana.
Myös Kalervo Alanenpään veli Ari Alanenpää (1958–2009) oli nyrkkeilijä ja saavutti niin Suomen (1977) kuin Ruotsinkin (1981, 1982, 1984, 1985) nyrkkeilymestaruudet.
Kliimaksi

Kliimaksi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
kohokohta, arkikielessä minkä tahansa tapahtumakulun tai elämyksen huipennus tai huippuhetki;
kliimaksi, ekologiassa elinympäristön luontaisen, vähittäisen muuntumisen eli sukkession loppuvaihe;
kliimaksi, sukupuolisen kiihottumisen huipentuminen sukupuoliyhdynnässä tai itsetyydytyksessä;
kliimaksi, runoudessa, epiikassa ja draamassa kuvauksen voiman tai jännityksen huippukohta, joka saavutetaan tavallisesti asteittain luomalla yhä vaikuttavampia mielikuvia;
kliimaksi, retoriikassa kielikuva, jossa sanojen tai ilmausten voima kasvaa asteittain huipennukseen.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kliimaksi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jyväskylän kaupunginteatteri

| Jyväskylän kaupunginteatteri |
| --- | --- |

Sijainti:  Jyväskylä, Suomi
Koordinaatit:  62°14′N 25°45′E﻿ / ﻿62.24°N 25.75°E﻿ / 62.24; 25.75
Rakennustyyppi:  Teatterirakennus
Suunnittelija:  Alvar Aalto
Valmistumisvuosi:  1982
 fiJyväskylän kaupunginteatteri 
  
Jyväskylän kaupunginteatteri syksyllä 2007
Alvar Aalto -muistolaatta teatterin ulkoseinässä.
Jyväskylän kaupunginteatteri on vuonna 1961 perustettu teatteri, joka toimii akateemikko Alvar Aallon suunnittelemassa teatteritalossa Jyväskylän keskustassa.
Teatterirakennus

Teatteritalo Jyväskylän Vapaudenkadulla valmistui kuusi vuotta Aallon kuoleman jälkeen vuonna 1982. Teatteritalo on osa Aallon 1960-luvulla tekemää Jyväskylän hallintokorttelisuunnitelmaa. Suunnitelman muut osat ovat Poliisitalo (1971) ja Virastotalo (1978).
Teatteri koostuu kahdesta näyttämöstä, joista suuren näyttämön katsomossa on 551 paikkaa ja pienellä näyttämöllä noin sata paikkaa.
Teatteritalon odotettu peruskorjaus aloitetaan syksyllä 2024. Kaksivuotisen remontin aikana teatteritoiminta siirtyy väistötiloihin Jyväskylän Paviljonkiin, Uno Savolan kadulle.
Ohjelmisto

Teatterissa esitetään uusia ensi-iltoja kuudesta kahdeksaan vuodessa. Yhteensä esityksiä on vuosittain noin 250 ja yleisöä noin 60 000.
Ohjelmistoon kuuluneita musiikkinäytelmiä ovat muun muassa  Myrskyluodon Maija 2012–2013, Shrek 2013–2014, Lainahöyhenissä 2014–2015, Jekyll & Hyde 2015–2016, Hair 2018–2019  ja Phantom - Pariisin oopperan kummitus 2019–2020, The Addams Family 2021–2022.
Vuodesta 2002 teatterin erityisenä painopisteenä on ollut lasten- ja nuortenteatteri sekä siihen liittyvä teatterikasvatus. Tätä se on toteuttanut erilaisilla työpajoilla, Teatteri tutuksi -toiminnallaan sekä erilaisilla yhteistyöprojekteilla lasten ja nuorten kanssa. Sylivauvoillekin tarkoitettuja produktioita on tehty, esimerkiksi vuoden 2010 Vaavin salattu elämä.
Teatterin johtajat

| --- | --- |
 Matti Tapio 1961–1965  Tauno Lehtihalmes 1965–1972  Lauri Tarkiainen 1972–1973  Jotaarkka Pennanen 1973–1977  Jarmo Inkinen 1977–1978  Ari Kallio 1978–1984  Aimo Hiltunen 1984–1989  Kurt Nuotio 1989–1992 :  Rauli Jokelin 1993–1997  Vesa Raiskio 1997–2000  Aila Lavaste 2001–2007  Reino Bragge 2007–2010  Kari Arffman 2011–2015  Hilkka Hyttinen 2015–2020  Marietta Kunnas 2021– 
Lähde (1961–2001)
Henkilökunta

Teatterin tunnettuja näyttelijöitä ovat Maritta Viitamäki (Maa on syntinen laulu) ja Kari Kihlström (Porttikielto taivaaseen, Talvisota). Vuonna 2024 teatterissa näyttelivät muiden muassa Paavo Honkimäki, Saara Jokiaho, Anneli Karppinen, Miika Laakso, Hannu Lintukoski, Piia Mannisenmäki, Jukka-Pekka Mikkonen, Anna-Maija Oka, Jussi-Petteri Peräinen, Elina Saarela, Jouni Salo, Hegy Tuusvuori, Sami Ulmanen, Asko Vaarala, Markus Virtanen ja Tytti Vänskä.
Jyväskylän kaupunginteatteri palkittiin vuoden 2007 reiluimpana kulttuurityönantajana.
1960-luvulla Jyväskylässä näyttelivät muun muassa Sointu Angervo, Ami Koivisto, Anita Heikkinen, Tuula Saarinen, Seija Haarala, Elina Hoffrén, Sylvi Koponen, Hilkka Ollikainen, Irma Tanskanen, Aune Lind, Aune Hurme-Virtanen, Saara Pakkasvirta, Edvin Haapalainen, Seppo Haukijärvi, Martti Kuisma, Turkka Lehtinen, Ari Määttänen, Esko Nikkari, Veijo Peltola, Erkki Thil, Uolevi Vahteristo, Aapo Vilhunen ja Pertti Öyry.
1970-luvun näyttelijöihin kuuluivat Aune Hurme-Virtanen, Etta-Liisa Kunnas-Lappalainen, Tuula Saarinen, Pirkko Kumpunen, Riitta Selin, Seppo Maijala, Pentti Marttinen, Olavi Tervahartiala, Esko Lukkari, Matti Suhonen, Eino Puumalainen, Marja-Leena Ihalainen, Matti Nurminen, Arja Nurminen, Ossi Kangas, Mikko Nousiainen, Tuula Nyman, Turo Unho ja Pekka Saaristo.
1980-luvun näyttelijänimiä olivat Pekka Ahola, Jorma Böök, Markku Eskelinen, Kristina Hakovirta, Hannu Hiltunen, Rainer Kaunisto, Ahti Kuoppala, Hanna Liinoja, Markku Maasilta, Mauri Nevonmaa, Kunto Ojansivu, Orvokki Oksanen, Ritva Oksanen, Kari Paju, Taina Reponen, Heikki Railevirta, Erkki Teittinen ja Jukka Tuominen.
Historiaa

Jyväskylän kaupunginteatteri on ollut osa kaupungin organisaatiota vuodesta 2001 lähtien. Siihen saakka se toimi osakeyhtiönä, ja nimi oli virallisesti Jyväskylän Teatteri Oy.
Vuonna 1984 teatterin johtoon tullut Aimo Hiltunen pyrki löytämään yleisöön vetoavia näytelmiä. Syksystä 1988 alkaen esitetty Mustalaisleiri muuttaa taivaaseen -musiikkinäytelmä oli kapellimestari Jyrki Heikkilän ja käsikirjoittaja Martti Pulakan yhteistyön hedelmä ja Suomen kantaesitys. Kolmen näytäntökauden aikana sen näki yli 105 000 katsojaa. 1990-luvun Rauli Jokelinin neljä vuotta kestänyttä aikaa leimasi talouskriisi. Jokelinin kaudella nähtiin teatterissa suosittu unkarilainen musikaali Se on elämää, Misi. Aila Lavasteen kaudella 2000-luvun alussa nähtiin teatterin 40-vuotisjuhlanäytelmänä kappale Maan päällä paikka yksi on (2001). Reino Braggen kaudella syksyllä 2010 ohjelmiston vetonaulana oli My Fair Lady.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jyväskylän kaupunginteatteri Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginteatterin verkkosivu
Alvar Aallon tuotanto
| Luettelo Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista |
| --- | --- |
1919–1929:  Alajärven suojeluskuntatalo | Villa Väinölä | Jyväskylän työväentalo | Seinäjoen suojeluskuntatalo | Lounais-Suomen Maalaistentalo | Läntinen Pitkäkatu 20 | Jyväskylän suojeluskuntatalo | Muuramen kirkko
1930–1945:  Paimion parantola | Turun Sanomien toimitalo | Villa Tammekann | Oulun sulfiittiselluloosatehdas | Viipurin kaupunginkirjasto | Alvar Aallon kotitalo | Savoy-maljakko | Sunilan asuinalue | Sunilan sellutehdas | Tehtaanmäen asuinalue | Terassitalo | Villa Mairea | Stora Enson Anjalankosken tehtaat
1946–1959:  Strömbergin tehtaan asuinalue | Rautatalo | Insinööritalo | Otahalli | Säynätsalon kunnantalo | Oulun lannoitetehdas | Aerola | Muuratsalon koetalo | Pamilon vesivoimalaitos | Summan paperitehdas | Alvar Aallon ateljee | Jyväskylän uimahalli | Jyväskylän yliopiston päärakennus | Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo | Hansaviertel | Aalto-paviljonki | Korkalovaaran asuinalue | Kolmen Ristin kirkko | Aalto-keskus | Kulttuuritalo | Maison Louis Carré
1960–1969:  Lieksankosken voimalaitos | Lakeuden Risti | Keski-Suomen museo | Lappia-talo | Aaltohuset | Alvar-Aalto-Kulturhaus | Aalto-Hochhaus | Pyhän Hengen kirkko ja seurakuntakeskus | Enso-Gutzeitin pääkonttori | Seinäjoen kaupungintalo | Viitatorni | Ilokivi | Pylkönmäen kirkko | Teknillisen korkeakoulun päärakennus | Seinäjoen kaupunginkirjasto | Seinäjoen seurakuntakeskus | Rovaniemen kaupunginkirjasto | Pyhän Stefanoksen kirkko | Valtion virastotalo (Seinäjoki) | Kirjatalo | Villa Kokkonen
1970–1991:  Alajärven hallintokeskus | Villa Skeppet | Pohjolan talo | Otaniemen vesitorni | Finlandia-talo | Kunsten | Alvar Aalto -museo | Sähkötalo | Ristinkirkko | Riolan kirkko | Jyväskylän kaupunginteatteri | Seinäjoen kaupunginteatteri | Essenin oopperatalo | Alajärven kaupunginkirjasto
Kategorinen arvostelma

Kategorinen arvostelma on arvostelma, joka myöntää tai kieltää predikaatin subjektilta. Arvostelmamuoto tarkoittaa tällaisen arvostelman syllogistista muotoa.
Perinteisen logiikan arvostelmamuodot

Perinteisessä aristoteelisessa logiikassa arvostelman arvostelmamuoto määräytyy sen perusteella, millainen syllogistinen suhde arvostelman subjektin ja sen predikaatin välillä on. Tällaisessa logiikassa tarkastellaan arvostelmia, jotka ovat muotoa ”S on P”, missä ”S” on subjektitermi ja ”P” on predikaattitermi. Tätä perusmuotoa voidaan laajentaa seuraavilla neljällä tavalla:
1. Lisäämällä arvostelmaan kvantiteetti: predikaattitermi predikoidaan kaikista, joistakin tai jostakin yhdestä tietystä oliosta.
2. Lisäämällä arvostelmaan kvaliteetti: predikaattitermi myönnetään tai kielletään subjektitermistä.
Laajennoksilla (1) ja (2) saadaan seuraavat muodot:
A-arvostelma, universaalisti myöntävä (universaali affirmaatio): Kaikki S ovat P
E-arvostelma, universaalisti kieltävä (universaali negaatio): Mikään S ei ole P
I-arvostelma, partikulaaristi myöntävä (partikulaari affirmaatio): Jokin S on P
O-arvostelma, partikulaaristi kieltävä (partikulaari negaatio): Jokin S ei ole P
3. Lisäämällä arvostelmaan modaliteetti: arvostelma on joko apodiktinen eli välttämätön, problemaattinen eli mahdollinen tai assertorinen eli aktuaalinen.
4. Erottamalla kategorinen arvostelmamuoto disjunktiivisesta ja hypoteettisesta arvostelmamuodosta (consequentia).
Kantin kategoriset arvostelmamuodot

Immanuel Kant esitti teoksessaan Puhtaan järjen kritiikki arvostelmamuotojen luettelon, joka kuvasi perinteisen logiikan täydellisimmässä muodossaan. Kantin järjestelmän mukaisesti jokaisella arvostelmalla on neljä momenttia, yksi kustakin kolmen momentin ryhmästä:
Kvantiteetti:

universaalinen (Jokainen S on P)

partikulaarinen (Joku S on P)

singulaarinen (Tietty S on P)
Kvaliteetti:

affirmatiivinen (S on P)

negatiivinen (S ei ole P)

ääretön (S on ei-P)
Relaatio:

kategorinen (S on P)

hypoteettinen (Jos S, niin P)

disjunktiivinen (S tai P)
Modaliteetti:

assertorinen (S on P)

apodiktinen (S on välttämättä P)

problemaattinen (S voi olla P)
Arvostelma voi siis olla esimerkiksi universaalinen, negatiivinen, kategorinen ja problemaattinen: "Jokainen S ei voi olla P".
Kamomillasaunio

| Kamomillasaunio |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Tuoksusauniot Matricaria
Laji::  chamomilla
Kaksiosainen nimi
 Matricaria chamomilla  L. 
Synonyymit
 Matricaria recutita  Chamomilla recutita 
Katso myös
   Kamomillasaunio Wikispeciesissä   Kamomillasaunio Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kamomillasaunio (Matricaria chamomilla) on asterikasveihin kuuluva mauste- ja rohdoskasvi. Sen nimi on peräisin kreikankielisestä sanasta ”chamimelon” eli maaomena, joka johtuu sen lehtien omenamaisesta tuoksusta. Kamomillasaunio esiintyy Etelä-Suomessa, varsinkin muutamilla kaupunkiseuduilla, paikallisesti melko yleisenäkin ja satunnaisesti muualla Suomessa. Se on maassa muinaistulokas.
Egyptiläiset ovat käyttäneet kamomillasauniota sekä lääkinnällisiin tarkoituksiin että värjäykseen. Keskiaikana kamomillasaunio oli suosittu yrtti tuoksunsa vuoksi. Kamomillasaunio kuuluu kauppayrtteihin.
Kamomillasauniota muistuttavia kasveja ovat peltosaunio eli saunakukka (Matricaria perforata) ja merenrannoilla kasvava merisaunio (Tripleurospermum maritinum).
Lääkekasvina

Kamomillateetä on käytetty luonnonlääkkeenä vatsavaivoihin sekä lievän ahdistuksen ja unettomuuden hoitoon. Se sisältää apigeniini-nimistä flavonoidia. Nukahtamista auttavaa ominaisuutta ei ole tutkittu kontrolloiduissa kliinisissä tutkimuksissa.
Kamomilla sisältää kumariinia halpojen kanelien tapaan. Kumariini on myrkyllistä maksalle ja voi altistaa syövälle. Sen vuoksi kamomillateen käyttöä suositellaan kohtuudella. Kamomilla voi aiheuttaa myös keskenmenon aiheuttavia kohdun supistuksia, joten raskaana oleville sitä ei suositella.
Kamomillasauniota ei pidä sekoittaa jalosauramoon (Anthemis nobilis), joka tunnetaan myös roomalaisena kamomillana. Kamomillasaunio puolestaan tunnetaan yleisesti saksalaisena kamomillana.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Kamomillasaunion (Matricaria chamomilla) levinneisyys Suomessa.
Luontoportti: Kamomillasaunio (Matricaria chamomilla)
Pohjolan kasvien pauloissa: Matricaria chamomilla - kamomillasaunio
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kamomillasaunio (Matricaria chamomilla)
Suomen Lajitietokeskus: Kamomillasaunio (Matricaria chamomilla)
Kamomillasaunio, Eliaksen yrttitarha (Internet Archive)
Yrttitarha: Kamomillasaunio (Matricaria recutita)
United States Department of Agriculture (USDA): Matricaria recutita (englanniksi)
Yrtit ja mausteet
Karl-Gustav Fogel

Karl Jakob Gustav Fogel (7. kesäkuuta 1921 Munsala – 23. kesäkuuta 1997 Turku) oli suomalainen fyysikko. Hän oli Åbo akademissa fysiikan professori 1954–1967 ja teoreettisen fysiikan professori 1967–1985 sekä yliopiston vararehtori 1964–1969 ja rehtori 1969–1975. Hän tutki matemaattista fysiikkaa.
Fogel jätti väitöskirjansa tarkastettavaksi 1949 mutta vastaanotti tohtorinarvon vasta 1968.
Karl-Heinz Kämmerling

Karl-Heinz Kämmerling
Karl-Heinz Kämmerling (6. toukokuuta 1930 Dessau – 14. kesäkuuta 2012 Hannover) oli saksalainen pianopedagogi.
Kämmerling opiskeli Leipzigissa Anton Rohdenin ja Hugo Steurerin johdolla. Hän työskenteli Hannoverin musiikkiyliopistossa vuodesta 1963. Hän teki opetustyötä myös Salzburgin Mozarteumissa ja toimi Zagrebin yliopiston musiikkiakatemian vierailevana professorina. Kämmerling piti mestarikursseja Euroopassa, Aasiassa ja Yhdysvalloissa. Lukuisat hänen johdollaan opiskelleet pianistit voittivat palkintoja kansallisissa ja kansainvälisissä kilpailuissa. Kämmerling toimi vuosina 1979–2011 Internationale Musikakademie für Solistenin taiteellisena johtajana. Hän oli European Piano Teachers Associationin (EPTA) Saksan-jaoksen perustaja.
Kämmerlingille myönnettiin vuonna 1999 ensimmäisen luokan Bundesverdienstkreuz ja vuonna 2000 Itävallan Suuri kunniamerkki. Vuodesta 2005 hän oli Saksan musiikkineuvoston kunniajäsen. Kämmerling kuoli pitkään sairastettuaan.
Kermankoski

| Kermankoski |
| --- | --- |
 Koskikalastaja Kermankoskella
Maat:  Suomi
Kunta:  Heinävesi
Koordinaatit:  62°23′45″N, 028°44′43″E
Joki:  Kermanvirta
Kermankoski on Heinäveden kunnassa, Kerman kylässä, Heinävedentiellä sijaitseva koski. Kermankoski on suosittu kalastus- ja freestylemelontapaikka. 2007–2008 tehdyn kalataloudellisen kunnostuksen myötä Kermankoskeen rakennettiin melojia varten kaksi freestylemelontaan soveltuvaa stopparia, jotka toimivat eri vedenkorkeuksilla. Kosken läheisyydessä sijaitsee vuosina 1903–1906 rakennettu Kerman kanava, joka on nykyisinkin toiminnassa. Toinen suosittu kalastuskoski Heinävedellä on Karvionkoski.
Kosken länsirannalla sijaitsee urheiluseura Heinäveden Hyrskeen kesäisin toimiva tanssipaikka Kermankosken lava.
Toinen Kermankosken silloista
Kermankoski (teksti Kermanvirta) sekä Kerman ja Vihovuonteen kanavat ympäristöineen.
Kerman sijainti Heinäveden kartalla.
Heinävesi Etelä-Savon kartalla.