stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Itse valtiaat
Kuvaus

Itse valtiaiden pilottijakso oli seitsemän minuutin mittainen. Sen animaatiototeutuksesta vastasi Anima Vitae. Pilottijakso lähetettiin 14. huhtikuuta 2001. Tekijöinä olivat Olli Haikka, Riina Hyytiä. Ääninä pilottijaksossa olivat Mika Ala-Panula ja Jukka Puotila. Käsikirjotuksista olivat Juha Jokela ja Atte Järvinen. Taustatoimittajasta vastasi Pentti Järvinen. Animaatioina olivat Teemu Auersalo, Antti Haikala ja Laura Neuvonen. Kuvauksista olivat Juha Jokela ja Jan Erola. Musiikin sävetänyt Tauri Oksala. Ohjauksesta vastasi Riina Hyytiä. Tuottajina olivat Olli Haikka ja Riina Hyytiä.
Itse valtiaiden muut jaksot olivat noin viidentoista minuutin mittaisia. Lisäksi tuotantokausien päätteeksi oli tehty pitkiä erikoisohjelmia: uutenavuotena 2002 Itse valtiaat – Avaruusmusikaali, toukokuussa 2003 Operation ESC, uutenavuotena 2003 Itse valtiaat – Kuningasmusikaali, jouluna 2004 Itse valtiaat – Urheilumusikaali, uutenavuotena 2005 Itse valtiaat – Agenttimusikaali ja uutenavuotena 2006 Itse valtiaat -länkkäri: Haaveratsastajat. Erikoisjaksot ovat Operation ESC:tä ja Länkkäri: Haaveratsastajia lukuun ottamatta olleet musikaaleja, joissa hahmot on laitettu laulamaan tunnettuja iskelmiä uusin poliittisin sanoin. Laulut ovat samaan aikaan julkaistu myös levyillä.
Itse valtiaiden loppuaikoina jaksoissa oli kohtia, joissa lauloi gregoriaaninen kuoro.
Vastaanotto

Itse valtiaat herätti pahennusta eräissä poliittisissa piireissä. Kokoomusnuoret vaativat maaliskuussa 2004 sarjaa hyllytettäväksi, koska heidän mielestään se keskittyi epätasapuolisesti kokoomuksen silloisen puheenjohtaja Ville Itälän ja yleisemminkin kokoomuksen julkisuuskuvan pahentamiseen ja sen yleinen humoristisuus oli vain tällaisen maineenmustauksen mahdollistamiseksi ylläpidetty puite. Itälä esitettiin sarjassa lapsellisena, täysistunnoissa nukkuvana, Turun murretta vääntävänä tomppelina. Asia otettiin puheeksi mediassa, kun julkaistiin jakso nimeltä "ÄKS-arkisto", jonka lopussa Itälä tuomittiin "poliittiseen unohdukseen". Itälä itsekin kertoi uskovansa, että ohjelma vahingoitti hänen julkisuuskuvaansa. Hänen mukaansa se luultavasti vaikutti siihen, että hän joutui eroamaan kokoomuksen puheenjohtajan paikalta. Maaliskuussa 2006 keskustan pää-äänenkannattaja Suomenmaa valitti pääkirjoituksessaan, että Itse valtiaiden ja Uutisvuodon "pääjuonteeksi on jo kauan sitten muodostunut poliittisen keskustan jauhaminen suohon" ja muita nälvitään vain näön vuoksi. Suomenmaan mukaan vastuussa oli ohjelmajohtaja Riitta Pihlajamäki.
Sarja sai kuitenkin myös paljon kiitosta ja oli Suomen katsotuimpia tv-ohjelmiaselvennä. Sarja palkittiin vuonna 2002 parhaan viihdeohjelman Venla-palkinnolla. Keskustan kansanedustaja, entinen eduskunnan varapuhemies ja Itse valtiaiden loppuaikoina puolustusministerinä toiminut Seppo Kääriäinen kertoi pitävänsä häntä esittävästä hahmosta ja vihreiden Osmo Soininvaara harmitteli sitä, ettei tuolloin Itse valtiaissa esiintynyt ketään vihreää poliitikkoalähde?.
Helsingin Sanomissa julkaistiin sarjasta negatiivisia arvioita. Jukka Kajava ja Jyrki Räikkä totesivat animaatiosarjan tuottamisen olevan niin hidasta, että Itse valtiaat ei kyennyt kommentoimaan tuoreita politiikan tapahtumia vaan jäi toistamaan samoja karikatyyrejä jaksosta toiseen. Katja Martelius irvaili sarjan olleen niin yhteiskuntakriittinen, että "poliitikot loukkaantuivat, jos eivät saaneet omaa hahmoaan pelleilemään sarjaan".
Sarjassa vakituisesti esiintyneet hahmot > Vakiorepliikit

Osalla Itse valtiaiden hahmoista oli vakiorepliikkejä tai sanontoja, joita ne lausuivat hyvin usein. Näitä olivat Ben Zyskowiczin hey come on, Sauli Niinistön jep jep, Paavo Lipposen voi sitä/tätä [jonkin asian] määrää (esim. jaksossa YKsta päivää syksyllä 2002: Voi sitä Keskustan nuoleskelun ja sitä Ahon mielistelyn määrää ja vähän myöhemmin samassa jaksossa voi tätä ristivedon määrää), Matti Vanhasen surkeatahan tämä on, voi voi ja sappermentti, Seppo Kääriäisen perskuta tai perskutarallaa, Mauri Pekkarisen on perin x:ää (esim. on perin selvää, on perin oudoksuttavaa), Esko Ahon mitä minuun tulee ja niin on hyvä kuin käy, Martti Ahtisaaren peijooni soikoon sekä Eero Heinäluoman naturaménttoo. Sarjan varhaisemmilla tuotantokausilla keskustalaiset poliitikot käyttivät usein ”salaista Keskusta-tervehdystä”, jonka yhteydessä kuultiin muun muassa erilaisten kotieläinten ääniä.
Tekijät

Äänet: Mika Ala-Panula, Heikki Hilander, Erja Manto, Jukka Puotila, Paul Westlake, Mari Perankoski
Suunnittelu: Sami Hantula, Tomi Tuikkala, Risto Karhula, Osku Pajamäki, Riina Hyytiä, Olli Haikka
Script editorit: Aleksi Bardy, Leo Viirret, Atte Järvinen, Tomi Tuikkala, Olli Haikka, Riina Hyytiä, Miira Karhula
Käsikirjoitukset: Juha Jokela, Atte Järvinen, Leo Viirret, Jussi Parviainen, Sami Hantula, Kaisa Pylkkänen, Jukka Jalkanen, Miira Karhula, Tomi Tuikkala, Risto Karhula, Jari Peltola, Taavi Vartia, Pete Paavolainen, Aarno Laitinen, Mari Perankoski, Osku Valve, Joona Tena
Taustatoimittajat: Pentti Järvinen, Sari Virtanen, Osku Pajamäki, Pekka Ervasti
Avustava käsikirjottaja: Jari Peltola
Käsikirjoitusharjoittelija: Heli Lekka
Animaatio: Antti Haikala, Laura Neuvonen, Teemu Auersalo, Jani Kuronen, Olli Rajala, Sini Lindberg, Petri Pystynen, Luca Bruno, Patrik Markén (Pat Mark), Heli Laine, Kustaa Vuori, Antti Ripatti, Jussi Castellanos, Pauli Laasonen, Meruan Salim, Aki Martikainen, Jyrki Kanto, Jussi Dittmer, Ville Korpela, Teemu Kutvonen, Jari Vaara, Kim Helminen
Animaatio-assistentit: Sini Lindberg, Peke Huuhtanen, Jari Pakarinen, Hannu Tuomainen (232)
Character setup: Antti Haikala
Hahmosuunnittelu: Laura Neuvonen
Kuvaus: Juha Jokela, Jan Erola
AD: Olli Rajala
Graafikko: Petri Pystynen
TD: Jani Kuronen
Tuotanto TD: Sini Lindberg, Aki Rissanen, Tommi Tissari
TD-assistentti: Pekka Kabongo
3D tuotantopäällikkö: Sini Lindberg
Tekninen tuottaja: Antti Pennanen
Ohjelmointi: Simo Savolainen
Leikkaus: Tommi Ojala
Dialogin äänitys: Tuomas Klaavo, Santtu Sierilä (9), Micke Nyström, Joonas Jyrälä
Musiikin äänitys: Micke Nyström, Janne Viksten, Kari Hella
Äänitys: Micke Nyström, Oskari Martimo
Äänisuunnittelu: Janne Jankeri, Heikki Kossi, Juha Hakanen, Salla Hämäläinen
Ääniassistentit: Ville Jankeri, Mika Niinimaa, Salla Hämäläinen, Juha Hakanen, Jussi Rantala
Foley artistit: Heikki Kossi, Kimmo Vänttinen, Tuomas Skopa (179), Karri Niinivaara
Musiikki: Tauri Oksala
Muusikot: Jussi Syren, Juha-Pekka Putkonen, Kari Hella, Kukka Lehto, Tauri Oksala, Janne Haavisto, Harri Taittonen, Tom Nyman
Tuotantoassistentit: Riikka Heino, Ina Markkula-Farhat, Juuli Niemi, Olga Tuomela, Aurelia Petersen
Tuotantopäällikkö: Leena Mäenpää-Bentley
Laulut: Jyrki Levä, Wasel Arar, Tauri Oksala
Linjatuottaja: Leena Mäenpää-Bentley
Ohjaajat: Riina Hyytiä, Atte Järvinen (63, 64), Juha Kukkonen, Risto Jokela, Olli Haikka, Antti Haikala, Luca Bruno
Vastaavat tuottajat: Olli Haikka, Riina Hyytiä
Tilaaja: YLE TV1
Tuotanto: Oy Filmiteollisuus Fine Ab
Lauluja Itse valtiaat jaksoista

| Jakso | Jaksossa soiva laulu |
| --- | --- |
Itse valtiaat pilotti – Demo: Eskon lähtö (2001): Rainer Friman: "Se on salaisuus"
64. Julkkisehdokkaat: "Vaikka nimi ois Tsyskovitsi"
65. Puolueet kuriin: "Itälän ämmän poikkii"
66. YKsta päivää: "Päivinsäde ja menninkäinen (Päivänsäde ja menninkäinen)", "Aina tulee turpiin"
67. Erkkiä masennetaan: "Pahat pojat"
68. Benin talli: "Vaikka nimi ois Tsyskovitsi (Repriisi 1)"
69. Marginaalit haltuun: "Kaksi presidenttiä (Kaksi vanhaa tukkijätkää)"
75. Supersankareita: "Vaikka nimi ois Tsyskovitsi (Repriisi 2)"
77. Henkilövaalit: "Päivinsäde ja menninkäinen (Päivänsäde ja menninkäinen) (Repriisi)"
79. Viimeiset kiusaukset: "Kaksi presidenttiä (Kaksi vanhaa tukkijätkää) (Repriisi)", "Sauli 0,5-vallaton", "Pahat pojat (Repriisi)"
87. Operation ESC: "My Heart Bleeds for You"
100. 200 apinaa: "200 apinaa (12 apinaa)"
167. Kova vai pehmeä Sauli?: "Zyssen StasiKGBCIA"
168. Demarihengen joululahja: "Tanjan muodonmuutos (Polvistukaa)"
169. Uusi tuleminen: "Pohjois-Savon politiikkaa (Elämää ja erotiikkaa)"
170. Hyvinvoinnin lähteillä: "Ikuinen hippi (Psykedeliaa)"
171. Viimeinen sanasota: "Mäntyniemen vangit"
222. Puppusanageneraattori: Blondie: "Call Me"
224. Pyydä anteeks!: Tehosekoitin: "Kaikki nuoret tyypit"
225. On totuuden aika: Harmony Sisters: "Kodin kynttilät"
231. Listojen yö: "Hava nagilah"
232. Eduskunnan karnevaalipäivä: "Kulkuset (Instrumental)"
Muuta tuotantoa

Itse valtiailta on ilmestynyt televisiosarjan lisäksi:
Muuta tuotantoa > Elokuva

Keisarin salaisuus (2006)
Muuta tuotantoa > TV-elokuvat

Avaruusmusikaali (2002)
Kuningasmusikaali (2003)
Urheilumusikaali (2004)
Agenttimusikaali (2005)
Länkkäri: Haaveratsastajat (2006)
Muuta tuotantoa > Dokumentti

Näin tehdään Itse Valtiaat (2003)
Muuta tuotantoa > Pilottijakso

Itse valtiaat pilotti – Demo: Eskon lähtö (2001)
Muuta tuotantoa > Extra-jakso

Matkustusturvallisuus (2008) oli neljän minuutin mittainen. Sen animaatiototeutuksesta vastasi Anima Vitae. Ääninä jaksossa ovat Mika Ala-Panula, Heikki Hilander ja Erja Manto. Jaksossa esiintyivät Paavo Väyrynen ja Ilkka Kanerva.
Muuta tuotantoa > CD-levyt

Menneisyyden vangit (2002)
200 apinaa – Paavo kuninkaaksi (2003)
Luuserien olympialaiset (2004)
Kun mikään ei riitä (2005)
Muuta tuotantoa > CD-singlet

Jätä rauhaan mun siili!/Pahat pojat (2002)
200 apinaa (2003)
My Heart Bleeds for You (2003)
Muuta tuotantoa > DVD-levyt

Itse valtiaat 1: Avaruusmusikaali + Montreux'n Kultaisen Ruusun 2003 kilpailuohjelma Operation ESC (2003)
Itse valtiaat 2: 6. tuotantokausi / syksy 2003 + Näin tehdään Itse valtiaat -dokumentti (2004)
Itse valtiaat 3: Kuningasmusikaali + 7. tuotantokausi / kevät 2004 (2004)
Itse valtiaat 4: Urheilumusikaali + 8. tuotantokausi / syksy 2004 (2005)
Itse valtiaat 5: Agenttimusikaali + 13 Toiveuusinta -äänestyksen voittajajaksoa (2006)
Itse valtiaat -boksi: Sisältää kolmen ensimmäisen Itse valtiaat -DVD:n materiaalit + Kaksi presidenttiä-sarjakuvan (2004)
Itse valtiaat - Arkistojen aarteita 1: Kevät 2001 - syksy 2001 tuotantokauden 17 jaksoa (2005)
Itse valtiaat - Arkistojen aarteita 2: Syksy 2001 tuotantokauden 16 jaksoa (2005)
Itse valtiaat - Arkistojen aarteita 3: Kevät 2002 tuotantokauden 17 jaksoa (2005)
Muuta tuotantoa > Sarjakuvat

Kolme Itse valtiaat -sarjakuva-albumia (2002–03)
Kuningassatu -juhlakirja (2004)
Kaksi presidenttiä -minisarjakuva
Muuta tuotantoa > Muuta

Vappunaamarit Tarja Halosen, Erkki Tuomiojan, Paavo Lipposen, Anneli Jäätteenmäen, Ben Zyskowiczin ja Sauli Niinistön hahmoista (2003)
Itse valtiaat -seinäkalenteri (2005)
Aiheesta muualla

Itse valtiaiden tuotantoyhtiön Filmiteollisuuden kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Voice Chasers (Arkistoitu – Internet Archive)
Itse valtiaat Ritva-tietokanta
Marjo Kolehmainen: Satiiriset Itse valtiaat – Poliittinen huumori suomalaisessa julkisuudessa (Arkistoitu – Internet Archive) (Tampereen yliopiston väitöskirja 2015)
Kaikki sarjan jaksot Yle Areenassa
Itse valtiaat
| --- | --- |
TV-elokuvat:  Avaruusmusikaali  Kuningasmusikaali  Urheilumusikaali  Agenttimusikaali  Länkkäri: Haaveratsastajat 
Elokuvat:  Keisarin salaisuus 
CD-levyt:  Menneisyyden vangit  200 apinaa – Paavo kuninkaaksi  Luuserien olympialaiset  Kun mikään ei riitä 
Muuta:  Operation ESC  Luettelo jaksoista 
Tarja Halonen
Uskonto Pohjois-Pohjanmaalla

Uskontokuntiin kuuluminen Pohjois-Pohjanmaalla (pl. Oulu), Tilastokeskus (2023)
Luterilaisuus (80.4%)
Muut uskonnot (1.1%)
Uskontokuntiin kuulumattomat (18.5%)
Kempeleen Pyhän Kolminaisuuden kirkko.
Tämä artikkeli käsittelee Pohjois-Pohjanmaan uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä, poislukien Oulun kaupunki, jota käsitellään Oulun uskontoa käsittelevässä artikkelissa. Pohjois-Pohjanmaan maakunnan asukkaista 80,4 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023).  Muihin uskontokuntiin kuuluu 1,1 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 18,5 prosenttia väestöstä.
Historia > Katolinen aika

Katolisella ajalla Pohjois-Pohjanmaalle perustettiin seurakunnat Saloisiin (1329) ja Iihin (1374). Kuusamon alue kuului Kemin emäseurakuntaan. Vuonna 1477 erotettiin Saloisista Limingan seurakunta. 1500-luvun alussa perustettiin Kalajoen seurakunta sekä Pyhäjoen seurakunta.
Historia > Luterilainen aika

Vuonna 1554 toteutetussa hiippakuntajaosssa Pohjois-Pohjanmaan alue jäi Turun hiippakunnan alaisuuteen. 1600-luvun alussa Pohjois-Pohjanmaalla oli nämä viisi kirkkopitäjää.
Turun piispa Johannes Terserus teki 1600-luvun puolivälissä tarkastusmatkoja Pohjois-Pohjanmaalle. Suurvaltakaudella piispat, kuten Johannes Gezelius nuorempi kävi joka neljäs vuosi Pohjois-Pohjanmaalla. Aikakaudella papin virat periytyivät voimakkaasti. Esimerkiksi Lithoviukset hoitivat Limingan pastoraattia kuuden peräkkäisen sukupolven ajan.
Herätysliikkeistä ensimmäisenä Pohjois-Pohjanmaalle tuli herrnhutilaisuus, kun kolme saarnaajaa vaikutti vuonna 1734 Torniossa, jonka seurauksena vaikutusta jäi Ouluun.
Kalajokilaakson herännäisyys sai alkunsa 1800-luvun alussa. 1830-luvulla herännäisyyden johtajia alueella olivat Jonas Lagus ja Niilo Kustaa Malmberg. Vuonna 1838 herätysliikkeiden johtohenkilöitä ja maallikoita vastaan käytiin Kalajoen käräjät, jonka seurauksena neljä pappia määrättiin erotettavaksi ja 62 maallikkoa sakotettavaksi, heidän joukossaan Paavo Ruotsalainen.
1850-luvulla herännäisyys hajaantui ja Kalajokilaakson heränneet kerääntyivät Vilhelm Niskasen ympärille. Evankelinen herätysliike levisi puolestaan Raahen seudulle 1800-luvun puoliväliin mennessä. Lapissa alkanut lestadiolaisuus levisi Pohjois-Pohjanmaan alueelle 1860-luvulla ensimmäisenä Peräpohjolan alueella ja Koillismaalle saakka. 1870-lukuun mennessä myös Raahen seutu, Siikajokilaakso, Pyhäjokilaakso ja Kalajokilaakso olivat kohdanneet lestadiolaista vaikutusta.
Historia > Uskonnollisen vapauden aika

Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. 1870–1890-lukujen aikana lestadiolaisuus saavutti viimeismmät Pohjois-Pohjanmaan seudun pitäjät, jotka olivat Oulun eteläpuolella sijaineet Liminka, Temmes ja Kempele. 1880-luvulta lähtien myös evankelinen herätysliike koki voimakkaimman herätyskautensa, jonka aikana liike levisi Pohjois-Pohjanmaalle.
Vapaakirkollisuus sai vaikutti Oulun seudulla jo 1860-luvulta lähtien. Vapaakirkollista kannatusta syntyi 1920-lukuun mennessä erityisesti Oulun eteläiselle alueelle sekä Kalajokilaaksoon. Varsinaista paikallisorganisaatioita ei kuitenkaan alueelle syntynyt Oulua lukuunottamatta. Vapaakirkollisuuden piirissä syntynyt skutnabbilaisuus sai puolestaan 1900-luvun alussa kannatusta erityisesti Pyhäjärvellä, mutta muutoin liike ei juurikaan Pohjois-Pohjanmaalla vaikuttanut. Baptismi alkoi vaikuttamaan 1900-luvun alusta alueellisesti Siikajokilaaksossa, jonne perustettiin Kopsankylän ja Oulaisten baptistiseurakunnat. Oulusta käsin baptistityötä tehtiin myös Muhoksella ja Kalajoella.
Adventismi sai 1920-lukuun mennessä ainoastaan vähäistä kannatusta Pohjois-Pohjanmaan alueella. Oulun adventtiseurakunta muodosti liikkeen pohjoisimman keskuksen, minkä lisäksi alueella toimivat Oulaisten ja Vihannin lähetysyhdistykset sekä Raahen sapattikoulu.
Protestantismi > Luterilaisuus > Evankelis-luterilainen kirkko

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Pohjois-Pohjanmaalla toimii Oulun hiippakunta. Oulun tuomiorovastikuntaan kuuluu Iin seurakunta. Koillismaan alueella Rovaniemi-Koillismaan rovastikuntaan kuuluvat Kuusamon seurakunta, Pudasjärven seurakunta ja Taivalkosken seurakunta. Oulun eteläpuolella sijaitsevaan Limingan rovastikuntaan kuuluvat Hailuodon seurakunta, Kempeleen seurakunta, Limingan seurakunta, Muhoksen seurakunta, Raahen seurakunta, Siikalatvan seurakunta, Tyrnävän seurakunta, Utajärven seurakunta sekä Vaalan seurakunta.
Eteläisellä Pohjois-Pohjanmaalla Kalajoen rovastikuntaan kuuluvat Alavieskan seurakunta, Haapajärven seurakunta, Kalajoen seurakunta, Kärsämäen seurakunta, Nivalan seurakunta, Oulaisten seurakunta, Pyhäjärven seurakunta, Pyhäjoen seurakunta, Reisjärven seurakunta, Sievin seurakunta sekä Ylivieskan seurakunta.
Suhteellisesti evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluminen on voimakkainta Kalajokilaaksossa. Kirkkoon kuuluminen on voimakkainta Reisjärven (89,4 %), Alavieskan (85,6 %) ja Nivalan seurakunnissa (85,5 %). Heikointa kirkkoon kuuluminen on Raahen (74,5 %) ja Hailuodon (73,7 %) seurakunnissa.
Protestantismi > Luterilaisuus > Herätysliikkeet

Pohjois-Pohjanmaa on vanhoillislestadiolaisuuden keskeisintä kannatusaluetta. Yhtenäisintä se on Koillismaalla. Täältä voimakkaan kannatuksen alue ulottuu Perämeren rannikolle, Oulun ympäristöön sekä Kalajokilaaksoon. Kannattajamäärän ohella myös suhteellinen osuus paikkakunnan väestöstä on monin paikoin hyvin korkea. Kalajokilaakson alue on herätysliikkeiden maantieteelistä kohtaamisaluetta, joka on voimakasta aluetta myös uusheräykselle ja rauhansanalaisuudelle. Herännäisyyden voimakkain kannatus on Ylivieskan, Nivalan ja Sievin alueella ja kannatus ulottuu vähäisessä määrin myös pohjoisemmalle Pohjois-Pohjanmaalle.
Protestantismi > Luterilaisuus > Herätysliikkeet > Vanhoillislestadiolaisuus

Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsee vanhoillislestadiolaisten Reisjärven kristillinen opisto. Koillismaalla toimivia rauhanyhdistyksiä ovat Kuusamossa sijaitsevat Kuusamon, Käylän, Määttälän, Vasaraperän, Viirinkylän ja Vuotungin rauhanyhdistykset, Taivalkoskella sijaitsevat Metsäkylän, Taivalkosken ja Tyräjärven rauhanyhdistykset sekä Pudasjärvellä sijaitsevat Ervastin, Hirvikosken, Jongun ja Pudasjärven rauhanyhdistykset. Perämeren rannalla sijaitsevia rauhanyhdistyksiä ovat Iissä sijaitsevat Iin, Jakkukylän, Kuivaniemen, Oijärven, Yli-Iin ja Yli-Olhavan rauhanyhdistykset.
Oulun ympäristössä sijaitsevat Hailuodon rauhanyhdistys, Kempeleessä sijaitsevat Kempeleen ja Murron rauhanyhdistykset, Lumijoen rauhanyhdistys, Muhoksella sijaitsevat Laitasaaren ja Muhoksen rauhanyhdistykset, Pyhännän rauhanyhdistys, Raahessa sijaitsevat Pattijoen, Raahen, Saloisten ja Vihannin rauhanyhdistykset, Siikalatvalla sijaitsevat Kestilän, Pulkkilan ja Rantsilan rauhanyhdistykset, Tyrnävän rauhanyhdistys, Utajärvellä sijaitsevat Juorkunan ja Utajärven rauhanyhdistykset sekä Vaalan rauhanyhdistys.
Kalajokilaakson rauhanyhdistyksiä ovat Alavieskan rauhanyhdistys, Haapajärven rauhanyhdistys, Haapaveden rauhanyhdistys, Kalajoella sijaitsevat Mehtäkylän, Kalajoen ja Raution seudun rauhanyhdistykset, Kärsämäen rauhanyhdistys, Merijärven rauhanyhdistys, Nivalassa sijaitsevat Haikaran, Korpirannan, Nivalan ja Ypyän rauhanyhdistykset, Oulaisten rauhanyhdistys, Pyhäjoen rauhanyhdistys, Pyhäjärven rauhanyhdistys, Reisjärven rauhanyhdistys, Sievissä sijaitsevat Asemanseudun, Kiiskilän ja Sievin rauhanyhdistykset sekä Ylivieskan rauhanyhdistys.
Protestantismi > Luterilaisuus > Herätysliikkeet > Muut herätysliikkeet

Muista lestadiolaissuunnista rauhansanalaisuutta edustavalla Lähetysyhdistys Rauhan Sanalla on paikallisyhdistykset Kalajoen Pahkalassa, Himangalla, Rautiossa ja Kalajoella, Ylivieskassa sekä Raahessa. Uusheräyksellä on toimintaa Raahessa, Pyhänkoskella, Kalajoen seudulla, Ylivieskassa ja Haapavedellä. Kalajoella sijaitsee myös uusheräyksen kansanopisto, Kalajoen kristillinen opisto.
Herännäisten Herättäjä-Yhdistyksellä on Oulun seudulla paikallisosastot Limingassa, Pudasjärvellä, Raahen seudulla, Temmes-Tyrnävällä sekä Utajärvellä. Kalajokilaaksossa toimiva paikallisyhdistyksiä ovat Alavieskan, Haapajärven, Haapaveden, Kalajoen, Kärsämäen, Nivalan, Pyhäjärven, Reisjärven, Sievin ja Ylivieskan paikallisyhdistykset. Evankelista herätysliikettä edustavalla Suomen Luterilaisella Evankeliumiyhdistyksellä on myös rukoushuoneet Kalajoen Hillilässä sekä Siikalatvan Junnonojalla. Keski-Pohjanmaan Kansanlähetys järjestää toimintaa Ylivieskassa ja Pyhäjärvellä.
Protestantismi > Luterilaisuus > Muut luterilaiset kirkot

Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on seurakunnat Oulaisissa ja Raahessa.
Protestantismi > Helluntaiherätys

Pohjois-Pohjanmaan helluntaiherätys sai alkunsa Oulussa, josta se levisi 1950-luvulla ympäristöön muun muassa Temmekselle, jossa oli vähän aikaa oma seurakunta. Kalajokilaaksossa helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1931 Oulaisiin ja Pyhäjärvelle 1932. Pyhäjärvellä oli voimakasta herätystä 1930-luvun alussa. 1930-luvulla helluntailaisuus levisi myös Sieviin, Nivalaan ja Haapavedelle. Nivalan helluntaiseurakunta perustettiin vuonna 1951. 1960-luvulla avautuivat Ii, Yli-Ii, Hailuoto, Kiiminki ja Muhos. Revonlahdelle järjestettiin 1950-luvulla seurakunta, joka 1958 muutettiin Raahen helluntaiseurakunnaksi. Ylivainiolaisella kaudella Raahessa oli voimakasta herätystä, jolloin seurakunnan jäsenmäärä kaksinkertaistui.
Katolinen kirkko

Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Pohjois-Pohjanmaalla toimii Oulussa keskuspaikkaansa pitävä Nasaretin Pyhän Perheen katolinen seurakunta. Seurakunta järjestää säännöllistä toimintaa Raahessa.
Ortodoksinen kirkko

Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Pohjois-Pohjanmaalla toimivat Pohjois-Suomen ortodoksinen seurakunta ja Kuopion ortodoksinen seurakunta. Pohjois-Suomen ortodoksinen seurakunta järjestää jumalanpalveluksia Raahessa, Vihannissa, Muhoksella, Kalajoella ja Kuusamossa. Seurakunnan pyhäkköjä ovat Pyhän Nikolaos Ihmeidentekijän rukoushuone Kalajoella, Jumalansynnyttäjän Suojeluksen rukoushuone Vihannissa sekä Neitseen Marian Temppeliinkäymisen rukoushuone Raahessa.
Kuopion ortodoksisen seurakunnan kirkkoja ja pyhäkköjä ovat Pyhän Profeetta Elian rukoushuone Pyhäjärvellä, Kristuksen kirkastumisen kirkko Nivalassa sekä Neitsyt Marian syntymän rukoushuone Haapavedellä.
Koulutus

Pohjois-Pohjanmaalla toimii useita kristillisiä kansanopistoja, jotka sijaitsevat nykyisin Kalajokilaaksossa. Lestadiolaisuuteen liittyviä opistoja ovat rauhansanalainen, vuonna 1942 perustettu, Kalajoen Kristillinen Opisto ja vanhoillislestadiolainen, vuonna 1955 perustettu, Reisjärven kristillinen opisto. Herännäisyyteen liittyvä Raudaskylän Kristillinen Opisto Ylivieskassa aloitti toimintansa vuonna 1920.
Pohjois-Pohjanmaan ainoa perusopetusta tarjoava kristillinen koulu on vuodesta 2008 lähtien toiminut Oulun kristillinen koulu.
Kulttuuri > Tapahtumat

Pohjois-Pohjanmaalla on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja on vietetty Oulunsalosssa vuonna 1982, Haukiputaalla vuonna 1993, Lumijoella vuonna 2011 Iissä vuonna 1917, Kuusamossa kaksi kertaa vuosina 1961 ja 1985, Pudasjärvellä neljä kertaa vuosina 1972, 1998, 2013 ja 2024, Raahessa vuonna 1962, Ruukissa kaksi kertaa vuosina 1971 ja 2001, Muhoksella kaksi kertaa vuosina 2003 ja 2019, Reisjärvellä vuonna 1968, Sievissä kaksi kertaa vuosina 1976 ja 2008,  Nivalassa kolme kertaa vuosina 1945, 1969 ja 2004, Haapajärvellä neljä kertaa vuosina 1926, 1943, 1949 ja 1977, Ylivieskassa neljä kertaa vuosina 1908, 1921, 1950 ja 1963, Oulaisissa vuonna 1914 sekä Pyhäjoella vuonna 2014.
Rauhansanalaisten Suvijuhlat on järjestetty Kalajoella neljä kertaa vuosina 1988, 1996, 2006 ja 2023, Ylivieskassa neljä kertaa vuosina 1990, 1999, 2009 ja 2022, Kempeleessä kolme kertaa vuosina 2003, 2013 ja 2024 sekä Himangalla kaksi kertaa vuosina 2010 ja 2021.
Herännäisten Herättäjäjuhlat on järjestetty Ylivieskassa viisi kertaa vuosina 1897, 1991, 1937, 1979 ja 2006, Nivalassa kahdeksan kertaa vuosina 1894, 1903, 1907, 1933, 1946, 1966, 1992 ja 2019, Sievissä kolme kertaa vuosina 1912, 1973 ja 2002, Haapajärvellä kaksi kertaa vuosina 1916 ja 2013, Raudaskylässä kolme kertaa vuosina 1923, 1940 ja 1957, Raahessa vuonna 1951 sekä Oulaisissa vuonna 1986.