stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jorge Buxadé

| Jorge Buxadé |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2. heinäkuuta 2019 –  
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1975 (ikä 49) Barcelona, Espanja
Tiedot
Puolue:  Vox
Aiheesta muualla
www.jorgebuxade.es
Jorge Buxadé (s. 16. kesäkuuta 1975) on espanjalainen asianajaja ja Vox-puoluetta edustava poliitikko, joka on toiminut europarlamentaarikkona vuodesta 2019. Hän toimi 1990-luvulla nationalistisen, fasismista ammentaneen, falangistipuolueen ehdokkaana. Buxadé on kertonut, ettei hän kadu nuoruuden poliittista vakaumustaan, mutta on älyllisesti edistynyt niistä päivistä, suorittanut asepalveluksen ja valmistunut asianajajaksi. Hän on aiheuttanut kohua vaalikampanjansa aikana haukkumalla feministejä rumiksi ja väittämällä heidän pyrkivän puuttumaan siihen, mitä espanjalaiset naiset tekevät.
Buxadé on Katalonian itsenäisyyden vastustaja sekä puolueensa kärkiehdokas vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa. Hän on kritisoinut Euroopan unionin integraatiota sekä vaatinut Espanjaa irtautumaan Schengenin sopimuksestaa vastalauseena sille, että Euroopan unioni tarjoaa suojelua katalaaniseparatistien johtajalle Carles Puigdemontille.
Buxadén mukaan Vox ei halua erota Euroopan unionista vaan uudistaa sitä. Hän kritisoi Euroopan unionia liiallisesta puuttumisesta sen jäsenmaiden asioihin, joka hänen mukaansa on syy minkä takia Brexit tapahtui. Hänen mukaansa Euroopan sisäistä yhteistyötä tarvitaan laittoman maahanmuuton hillitsemiseksi. Buxadén mukaan muslimien määrän nouseminen alueella 15–20 prosenttiin johtaa suuriin ongelmiin.
Ukkoniluri

| Ukkoniluri |
| --- | --- |
 Ukkonilureita kuusessa.
Uhanalaisuusluokitus
 {{{status}}} 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Kärsäkäsmäiset Curculionoidea
Heimo::  Kärsäkkäät Curculionidae
Alaheimo::  Kaarnakuoriaiset Scolytinae
Suku::  Dendroctonus
Laji::  micans
Kaksiosainen nimi
 Dendroctonus micans  (Kugelann, 1794) 
Synonyymit
 Bostrichus abietinus Fabricius, 1792  Bostrichus micans Kugelann, 1794  Dendroctonus ligniperda auct.  Hylesinus ligniperda auct.  Hylesinus micans Kugelann, 1794 
Katso myös
   Ukkoniluri Wikispeciesissä   Ukkoniluri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ukkoniluri (Dendroctonus micans) on musta kaarnakuoriaislaji, joka on noin vajaan senttimetrin mittainen. Se aiheuttaa tuhoa juurikääpien infektoimissa havupuissa, erityisesti metsäkuusessa. Se on sukunsa ainoa Suomessa tavattu laji.
Elintavat

Ukkoniluri on kaarnakuoriaisten ryhmässä suurin, lähes senttimetrin pituinen ja tummanruskea, miltei musta. Siinä on havaittavissa kellertävää karvoitusta. Lajin toukka on jalaton, ja se tekee syömällä käytäviä havupuuhun. Ukkonilurien parveiluaika sijoittuu alkukesään ja lajin sukupolvet kestävät kolmekin vuotta. Laji voi talvehtia toukkana, mutta myös aikuismuodossa. Kotelovaiheen pituus on yleensä vain kuukauden luokkaa. Naaras munii pitkin kesää yleensä vioittuneisiin kuusiin, harvemmin mäntyihin. Hyönteisen menoaukkoon muodostuu tyypillinen pihkatappi. Kuusia vioittavat useimmiten salamaniskut ja kuusenjuurikääpä (Heterobasidion parviporum) sekä mekaaniset ja pakkasvauriot. Toukat aiheuttavat tyypillisesti pihkan vuotoa, joka puunpurun kanssa muodostaa tunnistettavia laattoja kuusen juurelle. Suomessa ukkonilurin tuhot ovat yleensä lähinnä paikallisia. Laji iskee vain eläviin puihin.
Ukkonilurin saalistajia ovat ainakin seuraavat: tammenrunkokiitäjäinen (Dromius quadrimaculatus), lehtopikiseppä (Melanotus villosus), hukkakartukas (Nudobius lentus), Placusa depressa, mäntykäärmekorento (Raphidia ophiopsis), Raphidia xanthostigma, ukkokaarniainen (Rhizophagus grandis), kämäräpihkalude (Scoloposcelis pulchella), Thanasimus dubius, pikkumuurahaiskuoriainen (Thanasimus femoralis) ja isomuurahaiskuoriainen (Thanasimus formicarius).
Metsätuhot

Suomessa ukkonilurin tuhot ovat harvassa ja kohdistuvat enimmäkseen vioittuneisiin puihin, erityisesti juurikääpien vaivaamiin puihin, ja ne tekevät käytäviään lähelle juuria. Keski-Euroopassa nilurien aiheuttamat tuhot ovat merkittäviä, erityisesti sitkankuusiviljelmillä, ja tämä koskee myös eurooppalaisen ukkonilurin tuhovoimaa. Amerikkalaisperäistä vuoristoniluria (Dendroctonus ponderosae) pidetään erityisen uhkaavana. Jotkin nilurilajit levittävät sinistäjäsieniä.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Ukkoniluri (Dendroctonus micans)
ITIS: Dendroctonus micans (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Dendroctonus micans (Great spruce bark beetle) (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Dendroctonus micans (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Dendroctonus micans (great spruce bark beetle) (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Dendroctonus micans, the Great spruce bark beetle (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Dendroctonus micans:  Wikidata: Q1139326  Wikispecies: Dendroctonus micans  ADW: Dendroctonus_micans  BioLib: 13874  BOLD: 32006  CoL: 8HWYV  EPPO: DENCMI  EUNIS: 268554  Fauna Europaea: 250017  Fauna Europaea (new): 9af473ec-c4c3-456d-8a26-2b609ba13632  GBIF: 1228061  iNaturalist: 549796  IRMNG: 10582755  ISC: 18352  ITIS: 114916  NBN: NHMSYS0020151992  NCBI: 77164  Observation.org: 21543  uBio: 6256850  Laji.fi: MX.197017 
Bostrichus micans:  Wikidata: Q109601349  GBIF: 1242452 
Ukkonilurin aikaansaama aukko puun kaarnassa.
URHOtv

| URHOtv |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  10. syyskuuta 2009
Lähetykset loppuivat:  1. joulukuuta 2013
Omistaja:  Parsifal Sport
Kuvaformaatti:  16:9
Tunnuslause:  Television parasta urheiluohjelmaa.
Maa:   Suomi
Näkyvyysalue:  Koko maa
Kotisivu:  URHOtv
Saatavuus
Antenniverkko
Digita:  57
DNA Welho:  82
Satelliitti
Canal Digital:  30
Kaapeliverkko
Finnet:  74
DNA Welho:  112
VLP:  117
Elisa:  127
Sonera:  150
IPTV (ADSL)
Maxivision:  ?
Internet
URHO Play:  URHO Play
Infobox OKNimi-testi OK: 
URHOtv tai UrhoTV oli syyskuussa 2009 toimintansa aloittanut televisiokanava, jonka omisti Parsifal Sport. Yhtiö teki sopimuksen jääkiekon SM-liigan televisiointioikeuksista kausille 2009–2013 ja alun perin se aikoi televisioida 3-4 ottelua viikossa. Lähetysten tuotanto säilyi selostajia, kommentaattoreita ja tuotantotiimiä myöten vastaavana kuin Canal+-liigalähetyksissä. Viestintävirasto ei kuitenkaan myöntänyt kanavalle täyttä toimilupaa, mikä rajoitti kanavan lähetysajan kahdeksaan tuntiin viikossa. Kanava ilmoitti kuitenkin olleensa varautunut myös tällaiseen päätökseen ja aikoi aloittaa toimintansa suunnitellusti heti syksyllä.
Parsifal Sport osti jääkiekon SM-liigan televisiointioikeudet sen jälkeen kun kilpailuvirasto katsoi, että Canal+:n ostanut ruotsalainen mediakonserni Bonnier olisi muutoin saanut liian vahvan aseman Suomen maksukanavamarkkinoilla.
Maaliskuun lopussa 2010 uutisoitiin teknisistä ongelmista URHOtv:n SM-liigan pudotuspelien nettilähetyksissä. URHOtv:n mukaan ongelmat olivat johtuneet siitä, että kysyntä oli ylittänyt odotukset. Maaliskuussa 2011 URHOtv:n lähetyksissä oli useasti samankaltaisia ongelmia. URHOtv:n nettisivut ja lähetykset olivat käyttäjien saavuttamattomissa.
Syyskuussa 2010 UrhoTV sai toivomansa täyden toimiluvan mikä mahdollisti lähetysaikojen laajentamisen, joulukuun 2010 alussa UrhoTV alkoi laajentaa ohjelmatarjontaansa ensin lisäten urheilulähetyksiä ja myöhemmin alkoi myös esittää elokuvia.
Marraskuussa 2013 UrhoTV päätti lopettaa toimiluvan mukaiset lähetykset 1. joulukuuta 2013. Vuonna 2015 UrhoTV asetettiin konkurssiin.
Ohjelmisto > Jääkiekkoa

European Trophy
Ohjelmisto > Jalkapalloa

Veikkausliiga
Liigacup
Skotlannin valioliiga
Ohjelmisto > Koripalloa

Korisliiga
Miesten maajoukkue
Naisten maajoukkue
Ohjelmisto > Lentopalloa

Mestaruusliiga
Suomen Cup
Miesten maajoukkue
Naisten maajoukkue
Maailmanliiga vuodesta 2011
CEV Champions League
Ohjelmisto > Moottoriurheilua

Rallin SM-sarja
GT 2
IndyCar
Formula 1 -veneet
DTM
URHOtv Total

9. maaliskuuta 2010 URHOtv ja Sonera julkaisivat yhteistyösopimuksen, joka mahdollisti URHOtv:n televisioivan kaikki SM-liigakierroksen ottelut suorana ja yksinoikeudella Soneran verkossa, joka tekee yhteensä 401 runkosarjaottelua ja kaikki play-off-ottelut finaaleja, sekä 7 semifinaalia lukuun ottamatta. Palvelu tarjosi myös 180 jalkapallon Veikkausliigan ottelua, sekä 1-4 lentopallon SM-liigan & Korisliigan ottelua viikossa.
Isak August Björklund

Isak August Björklund (7. joulukuuta 1855 Kokkola – 8. maaliskuuta 1947 Mustasaari) oli suomalainen pappi, opettaja, valtiopäivämies ja kristillinen kirjailija.
Henkilöhistoria

Björklundin vanhemmat olivat suutari Jakob Björklund ja Karolina Jakobsson ja puoliso vuodesta 1878 Fredrika Matilda Wichmann (k. 1923). Björklund kirjoitti ylioppilaaksi Oulussa 1874 ja suoritti teologian erotutkinnon 1877, papiksi hänet vihittiin 1878. Oltuaan ensin kappalaisen apulainen Ähtärissä ja kappalainen Oulun maaseurakunnassa Björklund oli Kannuksen kirkkoherra 1894–1910 ja Mustasaaren kirkkoherra vuodesta 1910. Uskonnon ja kirkkohistorian opettajana Björklund toimi sekä Oulussa että Turussa. Oulussa hän toimi myös suomen ja ruotsin opettajana. Turun tuomiokapitulin asessorina vuonna 1907 rovastin arvon saanut Björklund toimi 1906–1912, Vaasan alueen rovastikunnan lääninrovastina 1915–1918 ja Korsholman alueen 1924. Teologian kunniatohtoriksi hänet vihittiin Helsingin yliopistossa 1923. Björklund oli Turun arkkihiippakunnan edustajana pappissäädyssä valtiopäivillä 1904 ja 1905.
Arkkitehti, kuvataiteilija Matti Visanti, kauppaneuvos Gösta Björklund ja kenttäpiispa Johannes Björklund olivat Isak August Björklundin poikia.
Julkaisuja

Kehoitussana seurakunnalle: saarna rovastinkäräjissä Kannuksen kirkossa 8. p. syyskuuta 1897, 1987
Katsaus Suomen evankelis-luterilaisen kirkon nykyiseen tilaan, 1908
Kirkko ja valtio: esitelmä, 1911
Luonne ja luonteen kasvatus, 1911
Oma kirkkomme: lyhyt esitys sen tuntemiseksi, 1916
Kleofas Immanuel Nordlund: en prästgestalt i Finlands kyrka, 1923
Den kristna kyrkans enhet: föredrag vid kontraktsmötet i Malax 19.8.1925, 1925
Adventshälsning: predikan på 1sta adventssöndagen, 1927
Om bikt, avlösning och bikthemlighet, 1927
Wäinö Aaltosen 1920-luvulla veistämä I. A. Björklundin rintakuva.
N. R. af Ursin

| N>  R. af Ursin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. huhtikuuta 1854 Kuopio
Kuollut: 8. toukokuuta 1936 (82 vuotta) Hämeenlinna
Poliitikko
Puolue:  SDP
Asema:  Suomen työväenpuolueen puheenjohtaja (1899–1900) kansanedustaja (1907–1908)
Vaalipiiri:  Pirkanmaan vaalipiiri
Nils Robert (N. R.) af Ursin (18. huhtikuuta 1854 Kuopio – 8. toukokuuta 1936 Hämeenlinna) oli suomalainen poliitikko ja yksi Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen perustajajäsenistä ja sen edeltäjän, Suomen Työväenpuolueen, ensimmäinen puheenjohtaja. Hän kuului vuosisadan vaihteen työväenliikkeen ja ensimmäisen yksikamarisen eduskunnan näkyviin hahmoihin. Häntä on pidetty työväen aatteellisena herättäjänä. Hänen osuutensa sosialismin leviämisessä Suomen työväenliikkeeseen on nähty historiankirjoituksessa usein merkittävänä.
Ura

Af Ursin väitteli Helsingin yliopistossa filosofian tohtoriksi antiikin roomalaisten sotataidosta (De castris Hygini, 1881), mutta hänen dosentinväitöskirjansa hylättiin, ja hänen haaveilemansa akateeminen ura jäi siihen. Hän toimi Viipurissa ja Turussa klassisten kielten lehtorina. Ursin oli sukunsa edustaja aatelissäädyssä valtiopäivillä 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
Af Ursin oli Viipurin työväenyhdistyksen perustajia 1886 ja Turun työväenyhdistyksen puheenjohtaja 1891–1900. Vuoteen 1899 nuorsuomalaisilla oli enemmistö työväenyhdistyksissä ja useimmat yhdistykset olivat liberaaleja, mutta tuolloin sosialistit (kuten af Ursin) saivat enemmistön. Muualla Euroopassa vastaava oli tapahtunut jo aiemmin. Myös af Ursin oli pitkään nuorsuomalaisen puolueen aktiivi ennen liukumistaan sosialistiksi.
Ursin oli Suomen työväenpuolueen puheenjohtaja puoli vuotta 1899–1900. Eron taustalla olivat ensisijaisesti arvovaltakysymykset ja valtataistelu, eivät niinkään linjariidat. Hän erosi myös Turun työväenyhdistyksestä.
Af Ursin valittiin ensimmäiseen eduskuntaan vuonna 1907 Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Kansanedustajana hän toimi vain yhden kauden, vuonna 1908 pidettyihin eduskuntavaaleihin saakka. Hänet valittiin vaalikauden alussa eduskunnan ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi sekä suuren valiokunnan, perustuslakivaliokunnan ja työväenasiainvaliokunnan jäseneksi. Eduskunnan joulutauon jälkeen häntä ei valittu enää tärkeimpiin valiokuntiin.
Vuonna 1918 af Ursin siirtyi sisällissodan loppuvaiheessa 1918 maanpakolaiseksilähde? Neuvosto-Venäjälle. 1918–1919 hän toimi Pietarin suomalaisen työkoulun johtajana ja 1919–1920 Venäjän Sosialistisen Akatemian jäsenenä. Vuonna 1920 hän siirtyi Ruotsiin, josta hän palasi Suomeen vuonna 1922.
Marjatta Rahikainen on väitöskirjassaan N. R. af Ursin: Aatelismies Suomen työväenliikkeessä (1986) päivittänyt af Ursinin mainetta ja myyttiä. Hänen mukaansa af Ursinia koskeva tutkimus on perustunut pääasiassa tämän omiin kirjoituksiin.
Teokset

Helppotajuisia esitelmiä 1: Snellmanista ja Runebergista. Wickström, Helsinki 1887.
Om den politiska rösträttens utvidgning och röstskalans sänkning. Åbo 1895.
Rahan kehityksestä ja merkityksestä kansallistaloudelliselta ja historialliselta kannalta. Auran uusi yhtiö, Turku 1895.
Työväenkysymyksiä. 1. Turku 1897.
Työväenkysymyksiä. 2. Tekijä, Turku 1899.
Työväenkysymyksiä. 3. Tampere 1899.
Työväen ammatillisesta ja poliittisesta liikkeestä Euroopan suurissa sivistysmaissa. Työväen kirjasto, Kansan Lehden julkaisuja 2. Tampere 1900.
Työväen kysymyksiä. 4. Sampo. Tampere 1902.
Työväenkysymys Suomessa. Yhteiskunnallisia kysymyksiä 20. Otava, Kuopio 1902.
Arbetarfrågan i Finland: Från finskan på föranstaltande af Finlands svenska arbetarförbund. Otava 1903.
Die Arbeiterfrage Finnlands. Mayer & Müller, Berlin 1904.
Muistelmia matkoilta pohjoiseen ja etelään 1. Antti Hautala, Vaasa 1904.
Kaksi puhetta äänioikeudesta: Suomen työväenpuolueen perustamisen muistoksi 20.7.1905 toimitettu julkaisu. Reino Drockila, Oulu 1905.
Tulevaisuutta kohti: Sosiaalipoliittisia esitelmiä. Suomeksi julkaissut N. R. af Ursin. Otava 1905, 2. painos 1906. (Painoylihallitus takavarikoi teoksen 1. painoksen.)
Työväen kysymyksiä. 5. Sampo. Tampere 1905.
Muistelmia matkoiltani Pohjoiseen ja Etelään 2. Ystäviänsä varten julkaissut N. R. af Ursin. Kustannusyhtiö Osmo, Kotka 1907.
Puhe Tampereen työväenyhdistyksessä 17. 2. 07: Turun työväen yhdistyksessä 24. 2. 07. Turku 1907.
Puhe Turun köyhälistön vappujuhlassa. Turku 1908.
Pohja: Puheita ja kirjoituksia. Sosialistin kirjapaino-osuuskunta, Turku 1909.
Saksan sosiaalidemokratia: Sen vaiheet, oppi ja rakenne. Otava 1909.
Kansansivistysharrastuksia ulkomailla: Kansankirjastoista ja kansanopistoista. Otava 1910.
Eräs luentomatka. Tekijä, Turku 1912.
Proletaariaatteita: Kokoelma kirjoituksia. Suomalainen sosialistinen kustannusyhtiö, Fitchburg, Mass. 1914.
Suomen työväenliike: Historiallinen katsaus. Sosialistin kirjapaino-osuuskunta, Turku 1918, 1922.
Raittius ja työväki. Tekijä, Hämeenlinna 1923.
Työväen runokirja. Runot poiminut N. R. af Ursin. Runopukuun sovittanut Hilja Pärssinen ym. Kokoilija, Hämeenlinna 1924.
Die Arbeiterbewegung in Finnland. N. R. af Ursin und Karl H. Wiik. Leipzig 1926.
Testamenttini Suomen köyhälistölle: Kirjoitelmia eri ajoilta. Kansanvalta, Helsinki 1926.
Valistusaineksia Suomen työväelle. Hämeen Kansa, Hämeenlinna 1930.
Suomennokset

Julius Sophus Felix Dahn: Mikä on rakkaus? Kertomus. Toisesta saksalaisesta painoksesta suomentanut N. U. Grönlund, Turku 1891.
Edvard Anseele: Uhrautunut kansan hyväksi. Ranskan kielestä suomentanut N. R. af Ursin. Sampo, Tampere 1901.
Karl Marx – Friedrich Engels: Kommunistinen manifesti. Turku 1906.
Edvard Anseele: Valtiollinen vanki: Tosi kertomus. Suomentanut N. R. af Ursin. Kustannusliike Kullervo, Tampere 1910.
Kirjallisuutta

Rahikainen, Marjatta: N. R. af Ursin: Aatelismies Suomen työväenliikkeessä.  (Diss. Historiallisia tutkimuksia, 135)  Helsinki:  Suomen historiallinen seura, 1986.  ISSN 0073-2559  ISBN 951-9254-80-3
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia N. R. af Ursinin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta
Työväenliikkeen kirjasto. Ursin, Nils Robert af.
Lisää luettavaa aiheesta N. R. af Ursin on Wikiaineistossa
Ursin, Nils Robert af hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Rahikainen, Marjatta: ”Ursin, Nils Robert af (1854–1936)”, Suomen kansallisbiografia, osa 10, s. 178–179.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.  ISBN 978-951-746-451-2  / Teoksen verkkoversio.
[De castris Hygini Nils Robert af Ursin,] Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 1907–1908 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (80):  Aalle-Teljo  Aalto  E. Aromaa  V. Aromaa  Eloranta  Eronen  Heikkilä  Heimonen  Helle  Hoikka  Hokkanen  Huotari  Huttunen  Häkkinen  A. P. Hämäläinen  K. Hämäläinen  Häyrynen  Höijer  Ingman  Jalava  Johansson  Järvinen  Kalliokorpi  Kanervo  Kannisto  Kirves  Komu  Koponen  Koskinen  Laakso  Lahtinen  O. F. Laine  W. Laine  Lehtinen  Leivo  Lindroos   Mantere  Martikainen  Merinen  Mäkelin  Mäkelä  Mänty  Mömmö  Naaralainen  Nuorteva  Orasmaa  Paasivuori  Paaso  Partanen  Paunu  E. Perttilä  V. Perttilä  Pohjaväre  Pärssinen  F. Rantanen  S. Rantanen  Raunio  Rissanen  Salminen  Salo  Sillanpää  Sirén  Sirola  Sivenius  A. Suomalainen  J. Suomalainen  Suosaari  Tainio  Tanner  Tikkanen  Tokoi  Turkia  Upari  af Ursin  Valavaara  Valjakka  Valpas  Viitanen  S. Wuolijoki  W. Wuolijoki 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Vatikaani 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Luettelo urheilulajeista

Tämä on luettelo urheilulajeista.
Siirry kirjaimeen ? A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö
A

Aerobic
Agility
Aikido
Airsoft
Akrobatiavoimistelu
Alamäki-longboard
Alamäkiluistelu
Alamäkipyöräily
Alppihiihto
Amerikkalainen jalkapallo
Ammunta
Ampumahiihto
Ampumajuoksu
Ampumasuunnistus
Australialainen jalkapallo
Autourheilu
Avantouinti
B

Baseball
Breakdance
Bikini Fitness
Biljardi
Body Fitness
Boule lyonnaise
Brasilialainen jujutsu
Bumeranginheitto
Bouldering
C

Casting
Cheerleading
Curling
Capoeira
Crossfit
D

Darts
Duathlon
Dodgeball
E

Esteratsastus
Eukonkanto
Elektroninen urheilu
F

Fitnessurheilu
Footbag
Futgolf
Futsal
Freestylehiihto
Frisbeegolf
G

Gaelilainen jalkapallo
Golf
Go
H

Haavipallo
Han Moo Do
Hengenpelastus
Hiihto
Hiihtosuunnistus
Hurling
I

Ilmailu
J

Jalkapallo
Jeu de paume
Joukkuevoimistelu
Jousiammunta
Jujutsu
Judo
Jääkiekko
Jääkiipeily
Jääpallo
Jääpurjehdus
K

Kabaddi
Kalliokiipeily
Kanoottipoolo
Kanoottipurjehdus
Karate
Kaukalojääpallo
Kaukalopallo
Kaukalopikaluistelu
Kehonrakennus
Keilailu
Kelkkailu
Kendō
Kenttäratsastus
Keppihevosurheilu
Kilpa-aerobic
Kin-ball
Koirahiihto
Koirajuoksu
Koirapyöräily
Koiravaljakkoajo
Korfpallo
Koripallo
Koskimelonta
Kouluratsastus
Krav Maga
Kriketti
Kroketti
Kyykkä
Kädenvääntö
Kännykänheitto
Käsipallo
Köydenveto
L

Lainelautailu
Laskettelu
Laskuvarjourheilu
Laukkaurheilu
Leijahiihto
Leijalautailu
Lentopallo
Leuanveto
Lippupallo
Lumilautailu
Lännenratsastus
Lipunryöstö
M

Maahockey
Maalipallo
Maantiepyöräily
Maastopyöräily
Maratonmelonta
Matkaratsastus
Miekkailu
Motocross
Moottorikelkkailu
Moottoripyöräily
Moottoriveneily
Muodostelmaluistelu
Mäkihyppy
Mölkky
N

Nopeushyppy
Nopeuslasku
Nurmihiihto
Nurmikeilailu
Nykyaikainen viisiottelu
Nyrkkeily
Nyrkkipallo
O

Olympialuokkien soutu
P

Padel
Paini
Paintball
Painonnosto
Pelota
Pesäpallo
Petankki
Pikaluistelu
Pilates
Poolo
Potkukelkkailu
Potkulautailu
Potkunyrkkeily
Potkupyöräily
Purjehdus
Puuvenesoutu
Pyöräsuunnistus
Pöytätennis
R

Racquets
Racquetball
Racketlon
Rantalentopallo
Rantajalkapallo
Rantatennis
Ratagolf
Ratamelonta
Ratapyöräily
Ratsastus
Raviurheilu
Ringette
Roller derby
Roque
Rugby
Rullahiihto
Rullakiekko
Rullalautailu
Rullaluistelu
Rullaluistinhockey
Rullapallo
Rytminen naginata
Rytminen voimistelu
S

Saappaanheitto
Salibandy
Seinäkiipeily
Sepak takraw
Shakki
Shakkinyrkkeily
Snowcross
Sisäsoutu
Softball
Squash
Street workout
Street dance
Sukellusurheilu
Sulkapallo
Sumo
Suunnistus
Shorinji Kempo
Steppi
T

Taekwondo
Taido
Taistelupetankki
Taitoluistelu
Taitouinti
Tanssi
TeamGym
Te ano
Telemark-hiihto
Telinevoimistelu
Tennis
Tentpegging
Tikanheitto
Tikkahiihto
Tikkajuoksu
Trampoliinivoimistelu
Triathlon
Trikkaus
U

Uimahypyt
Uinti
Ultimate
Uppokiekko
Uppopallo
V, W

Valjakkoajo
Valjakkohiihto
Vapaalasku
Vapaaottelu
Vedenalainen jääkiekko
Verkkopallo
Vesihiihto
Vesipallo
Vetohiihto
Vikellys
Visapallonheitto
Voimanosto
Voimistelu
Vuorikiipeily
Wushu
Y

Yhdistetty
Yleisurheilu
Z

ZNKR jōdō
USAirin lento 1493

USAirin lento 1493 oli US Airwaysin Yhdysvaltojen sisäinen lento Syracuse Hancockin kansainväliseltä lentoasemalta, New Yorkista Los Angelesin kansainväliselle lentokentälle (LAX:iin) perjantaina 1. helmikuuta 1991 tehden pysähdykset Washington D.C:ssä sekä Columbuksessa, Ohiossa. Lentoa operoinut Boeing 737-3B7 törmäsi laskeutuessaan LAX:in lentokentälle samalla kiitotiellä olevaan SkyWest Airlinesin lentoon 5569 (joka oli matkalla Palmdaleen) kello 18:07 paikallista aikaa. Onnettomuudessa kuoli yhteensä 35 ihmistä. Syyksi julistettiin lennonjohtajan virhe.
fi
Koneet > US Airways 1493

Operoija: USAir
Konetyyppi: Boeing 737-3B7
Moottorit: 2 × CFMI CFM56-3B1
Ensimmäinen lento: 23. elokuuta 1985
Koneet > SkyWest Airlines 5569

Operoija: SkyWest Airlines
Tyyppi: Fairchild Swearingen Metroliner
Lento

USAir 1493 lähti Columbuksesta kello 13:17 ja oli määrä laskeutua kuuden aikaan LAX:iin. USAir 1493 saapui LAX:in ilmatilaan kello 17:57.
Lentokentällä oli neljä kiitotietä: 24R, 24L, 25R ja 25L. Kiitoteistä 24R ja 24L vastasi lennonjohtaja Robin Wascher. Kello 18.06 SkyWest 5569 tuli kiitotielle 24L odottamaan lentoonlähtölupaa 660 metrin päässä kiitotien alusta. Samaan aikaan Wings West 5006 oli ylittämässä kiitotietä. USAir odotti laskulupaa alle minuutin päässä kiitotiestä. Lopulta Wascher vastasi ja antoi luvan laskeutua kiitotielle 24L.
Lento > Törmäys

USAirin kapteeni Shaw ja ensimmäinen perämies Kelly olivat laskeutumassa kiitotielle.
Robin Wascher oli saanut tiedon nousuun lähtevästä Wings West 5072:sta, jolloin hän ei tiennyt koneen tietoja. Hänen keskittyessään siihen USAir 1493:n miehistö näki jotain valoisaa edessään. "What a hell?!" kuultiin kapteenin sanovan. Perämies ja kapteeni alkoivat jarruttaa täydellä teholla, mutta kone törmäsi kiitotiellä olleeseen koneeseen.
Koneet liukuivat palavina kiitotien vasemmalle puolelle, jossa ne törmäsivät tyhjillään olleeseen paloasemaan.
Kentälle oli hetkeä aikaisemmin laskeutunut kone, joka kuljetti Vancouver Canucksin NHL-joukkuetta otteluun paikallista Los Angeles Kingsiä vastaan. Lentäjä kiihdytti koneensa maata pitkin kauemmas tulipallosta.
 Matkustajat eivät tienneet, törmäisikö palava hylky vielä heidänkin koneeseensa.  Järkyttyneet pelaajat hävisivät ottelunsa suurinumeroisesti.