Röyttän saha
Sodan jälkeinen uusi saha - Narsin veljesten saha ja edelleen Rauma-Repolan saha

Röyttän alueen käyttöä puunjalostusteollisuuden käyttöön alettiin osoittaa kiinnostusta 1940-luvun lopulla. Metsäliitto vuokrasi 1947 Röyttän alueelta 20 hehtaarin alueen puutavaran jalostusta, varastointia ja laivausta varten. Parin vuoden jälkeen Metsäliitto luopui kehityssuunnitelmistaan Röyttän suhteen.
Pietarsaarelaiset veljekset Ingvar ja Karl Nars perustivat uuden sahan yritysnimellä Tornio-Röyttä Oy Röyttään vasta vuonna 1951, jonka alkuvaiheen vuosituotannoksi suunniteltiin 10 000 kuutiometriä. Vuonna 1928 Röyttän satamaan rakennetulle radalle rakennettiin sahalle pistoraide, maantie kunnostettiin ja satamaa ruopattiin. Sahan vuosituotantomäärä 1960-luvun alussa oli 20 000 kuutiometriä. Sahatyöt olivat 1950-luvulla osavuotisia eli sahaus tehtiin elokuun loppuun mennessä ja saha seisoi vuodenvaihteeseen asti.
Rauma-Repola osti Röyttän sahan vuonna 1962. Rauma-Repolalla oli jo Oulun pohjoispuolella Haukiputaalla Martinniemen saha, jonka kanssa Röyttän saha toimi läheisessä yhteistyössä. Röyttän sahaa vaivasi sahoille tyypillinen ilmiö eli tulipalot. Sahan lautatarha paloi 1. elokuuta 1971 tuhoten 30 000 kuutiometriä sahatavaraa. Pari vuotta myöhemmin 14. kesäkuuta 1973 tuhoutui itse saha tulipalossa. Saha rakennettiin uudestaan, ja se valmistui maaliskuussa 1974. Sahaan tehtiin myös uudistuksia, kuten sahatavaran kuivaamo ja kuorta polttoaineena käyttävä lämpölaitos. Sen jälkeen rakennettiin sahatavaran tasaus- ja laatulajittelulaitos ja kuoripuristin. Sahauksessa siirryttiin Rauma-Repolan omistajuuden myötä ympärivuotiseen toimintaan.
Uudistusten seurauksena Röyttän sahan vuosituotanto kasvoi niin, että 1960-luvun lopulla tuotanto oli yli 60 000 kuutiometriä ja 1970-luvulla yli 80 000 kuutiometriä. Sahausennätys saavutettiin vuonna 1980, jolloin Röyttän tuotanto oli 103 600 kuutiometriä. Sahan työntekijämäärä oli 1970-luvun lopulla 240 henkilöä. Sahalla satsattiin perinteisen sahatuotannon lisäksi myös jatkojalostukseen, ja 1970-luvulla luotiin pakkauslevyjen valmistuslinja. Saha oli vientisaha ja sen tuotannosta meni vientiin noin 75 %, ja vientimaita olivat Englanti, Tanska, Espanja, Kreikka ja Tunisia.
Vuoden 1985 alussa Rauma-Repolassa todettiin, että Pohjois-Suomessa oli liikaa sahakapasiteettia. Toimintaa supistettiin yrityksen molemmilla sahoilla eli Röyttässä ja Martinniemessä. Tämä tarkoitti työvoiman supistumisen 145:een. Vuosituotanto väheni samalla 120 000 kuutiosta 70 000 kuutioon. Vuoden 1985 lopussa Rauma-Repola päätti lopettaa Röyttän sahan toiminnan, joka hiljeni kevään 1986 aikana. Viime vaiheessa työttömäksi jäi sahan 130 työntekijää. Sen jälkeen alueella työskenteli muutama kymmenen henkilöä kuormalavojen valmistuksessa pääasiakkaan ollessa Outokumpu Oy. Rauma-Repola myi myöhemmin Röyttän kuormalavavalmistuksen Oplax Oy:lle, joka on jatkanut tuotantoa edelleen Röyttän entisellä saha-alueella.
Röyttän kylä vuonna 1900 – kuvassa sen aikainen satama, johon muun muassa laivat pysähtyivät käydessään Röyttässä. Kuva otettu lännen eli Ruotsin rajan suunnasta, joka oli vain muutaman sadan metrin päässä Röyttästä. Kuvan oikeassa reunassa sahan lautatapuleita ja sahan savupiippu.
Röyttän satama 1950-luvulla. Taustalla vasemmalla Röyttän saha.