stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tapparan SM-sarjakausi 1958–1959
Mestaruussarja

Mestaruussarjassa pelasi kymmenen joukkuetta. Sarjajärjestelmää oli edellisestä vuodesta muutettu siten, että kaikki joukkueet pelasivat yhdessä lohkossa pelaten kaksinkertaisen sarjan. Vaikka loppu- ja pronssiotteluista luovuttiin niin todellinen finaali nähtiin sarjan viimeisellä kierroksella kun tamperelaiset Tappara ja TK-V kohtasivat. Tappara varmisti tuossa ottelussa jännittävien vaiheiden jälkeen mestaruuden nousten kolmen maalin takaa päätöserässä tasoihin.
| SM-SARJA> Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Tappara | 18 | 14 | 2 | 2 | 77 | 41 | 30 |
| TK-V | 18 | 14 | 1 | 3 | 84 | 55 | 29 |
| HIFK | 18 | 9 | 4 | 5 | 90 | 66 | 22 |
| Lukko | 18 | 10 | 1 | 7 | 76 | 50 | 21 |
| TPS | 18 | 9 | 1 | 8 | 67 | 53 | 19 |
| Ilves | 18 | 8 | 3 | 7 | 73 | 66 | 19 |
| HJK | 18 | 4 | 2 | 12 | 61 | 81 | 10 |
| Tarmo | 18 | 5 | 0 | 13 | 57 | 84 | 10 |
| KalPa | 18 | 3 | 4 | 11 | 66 | 101 | 10 |
| HPK | 18 | 5 | 0 | 13 | 48 | 102 | 10 |
Mestaruussarja > Ottelut

| Pvm | Koti | Vieras | Tulos | Erät | Yleisöä |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.11.58 | TK-V | Tappara | 5 - 3 | (2-2, 1-1, 2-0) | 1459 |      | raportti |
| 04.12.58 | Tappara | Ilves | 2 - 0 | (2-0, 0-0, 0-0) | 2600 |      | raportti |
| 09.12.58 | HJK | Tappara | 3 - 4 | (0-1, 2-1, 1-2) | 600 |      | raportti |
| 11.12.58 | Tappara | HPK | 5 - 2 | (2-2, 3-0, 0-0) | 616 |      | raportti |
| 26.12.58 | Tappara | KalPa | 4 - 3 | (2-1, 2-0,0-2) | 1339 |      | raportti |
| 28.12.58 | Lukko | Tappara | 4 - 0 | (0-0, 0-0, 4-0) | 1930 |      | raportti |
| 08.01.59 | Tappara | Tarmo | 8 - 6 | (2-1, 3-1, 3-4) | 696 |      | raportti |
| 11.01.59 | TPS | Tappara | 3 - 4 | (0-3, 3-1, 0-0) | 3211 |      | raportti |
| 13.01.59 | HIFK | Tappara | 1 - 1 | (0-1, 1-0, 0-0) | 1977 |      | raportti |
| 18.01.59 | KalPa | Tappara | 4 - 5 | (1-3, 2-0, 1-2) | 725 |      | raportti |
| 22.01.59 | Tappara | HJK | 7 - 1 | (2-1, 2-0, 3-0) | 1288 |      | raportti |
| 29.01.59 | Tappara | TPS | 3 - 0 | (0-0, 1-0, 2-0) | 2345 |      | raportti |
| 01.02.59 | HPK | Tappara | 0 - 5 | (0-1, 0-3, 0-1) | 754 |      | raportti |
| 03.02.59 | Tappara | HIFK | 6 - 0 | (1-0, 5-0, 0-0) | 3150 |      | raportti |
| 08.02.59 | Tarmo | Tappara | 2 - 5 | (1-0, 1-3, 0-2) | 1757 |      | raportti |
| 16.02.59 | Tappara | Lukko | 7 - 1 | (2-0, 3-0, 2-1) | 2837 |      | raportti |
| 27.02.59 | Ilves | Tappara | 3 - 5 | (0-1, 1-1, 2-3) | 2139 |      | raportti |
| 01.03.59 | Tappara | TK-V | 3 - 3 | (0-2, 0-1, 3-0) | 6417 |      | raportti |
Tapparan tilastot SM-sarjassa 1958-1959 > Pistepörssi

| # | Pelaaja | O | M | S | P | R | YVM | AVM | VOM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 | Esko Luostarinen | 18 | 16 | 12 | 28 | 8 |  |  | 3 |
| 12 | Jouni Seistamo | 18 | 16 | 7 | 23 | 10 |  |  | 5 |
| 8 | Yrjö Hakala | 18 | 13 | 8 | 21 | 6 |  |  | 1 |
| 7 | Seppo Liitsola | 18 | 6 | 7 | 13 | 6 |  |  | 0 |
| 2 | Kalevi Numminen | 18 | 6 | 5 | 11 | 6 |  |  | 3 |
| 9 | Erkki Hytönen | 16 | 5 | 6 | 11 | 20 |  |  | 1 |
| 10 | Aulis Hirvonen | 18 | 7 | 2 | 9 | 0 |  |  | 1 |
| 3 | Matti Haapaniemi | 18 | 2 | 4 | 6 | 10 |  |  | 0 |
| 15 | Matti Kaski | 18 | 3 | 1 | 4 | 4 |  |  | 0 |
| 5 | Simo Liimatainen | 18 | 2 | 1 | 3 | 14 |  |  | 0 |
| 4 | Arimo Mäkinen | 11 | 1 | 0 | 1 | 10 |  |  | 0 |
| 14 | Matti Rintakoski | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  | 0 |
|  | Heikki Pussinen | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  | 0 |
| 15 | Markku Pussinen | 17 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  | 0 |
| 11 | Rauno Mäkinen | 18 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  | 0 |
| 1 | Esko Niemi | 18 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  | 0 |
| 13,14 | Rauno Malm | 18 | 0 | 0 | 0 | 2 |  |  | 0 |
Tapparan tilastot SM-sarjassa 1958-1959 > Maalivahtitilastot

| # | Pelaaja | O | PO | MIN | V/T/H | TO | PM | NP | T-% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Esko Niemi | 18 | 18 | 1080,00 | 14/2/2 |  | 41 | 4 |  |
| 15 | Markku Pussinen | 17 | 0 | 0,00 | -/-/- |  |  |  |  |

O=Ottelut, PO=Pelatut ottelut, MIN=Pelatut minuutit, V/T/H=Voitot/Tasapelit/Häviöt, TO=Torjunnat, PM=Päästetyt maalit, NP=Nollapelit, T-%=Torjunta-%
Pelatut minuutit epäviralliset. Torjuntoja ei myöskään vielä tilastoitu.
Hämeen piirisarja

Tappara osallistui Hämeen alueen muiden SM-sarjaseurojen tavoin ykkösjoukkueellaan myös SVUL:n Hämeen piirin 1.lk:n piirisarjaan. Tätä sarjaa luonnehdittiinkin 1950-luvulla Suomen kovimmaksi jääkiekkosarjaksi. Tappara voitti sarjan häviämättä peliäkään.
Sarjataulukko:
Tapparan ottelut piirisarjassa:
| Pvm | Koti | Vieras | Tulos | Erät | Yleisöä |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 03.11.58 | TK-V | Tappara | 2 - 5 | (0-3, 2-1, 0-1) | 716 |      | raportti |
| 18.11.58 | Tappara | Ilves | 2 - 1 | (2-0, 0-1, 0-0) | 1200 |      | raportti |
| 20.11.58 | Tappara | HPK | 10 - 2 | (3-0, 4-1, 3-1) | 516 |      | raportti |
| 23.11.58 | Epilän Esa | Tappara | 1 - 8 | (0-4, 1-3, 0-1) | 205 |      | raportti |
Piirisarjan muut ottelut:
04.11.58 Epilän Esa - HPK 5 - 4

05.11.58 Ilves - TK-V 7 - 0

15.11.58 TK-V - Epilän Esa 10 - 0

24.11.58 Ilves - Epilän Esa ? - ?

25.11.58 TK-V - HPK 2 - 4

27.11.58 Ilves - HPK ? - ?
Harjoitusottelut

Kausi avattiin Koulukadulla pelatulla pikasarjalla lokakuun lopulla. Tämän lisäksi pelattiin viisi täysimittaista harjoitusottelua. Tampereella kävi myös ulkomaisia vieraita, kun ruotsalainen IFK Luleå ja puolalainen Lodzki Klub Sportawy ottivat mittaa kirvesrinnoista.
Harjoitusottelut > Pikasarja

Kauden avajaisturnaus Koulukadulla johon osallistuivat Ilves, TK-V, TP-V ja Tappara. Ottelut pelattiin 2*15 min pikapeleinä. Tappara voitti finaalissa Ilveksen.
| Pvm | Koti | Vieras | Tulos | Erät | Yleisöä |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26.10.58 | Tappara | TP-V | 2 - 1 | (0-1, 2-0) | 2410 |      | raportti |
| 26.10.58 | Ilves | Tappara | 0 - 1 | (0-0, 0-1) | 2410 |      | raportti |
Pikasarjan muut ottelut: 

26.10.58 Ilves - TK-V 2-1 ja. (1-0, 0-1, 1-0)
Harjoitusottelut > Muut ottelut

| Pvm | Koti | Vieras | Tulos | Erät | Yleisöä |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.10.58 | Tappara | TPS | 10 - 1 | (4-0, 1-0, 5-1) | 900 |      | raportti |
| 06.11.58 | Tappara | IFK Luleå | 11 - 3 | (2-0, 4-0, 5-3) | 1597 |      | raportti |
| 07.11.58 | Tappara | Ilves | 0 - 1 | (0-0, 0-0, 0-1) | 1470 |      | raportti |
| 13.11.58 | Tappara | Lodzki Klub Sportowy | 7 - 0 | (1-0, 3-0, 3-0) | 1066 |      | raportti |
| 17.03.59 | TP-V | Tappara | 2 - 7 | (0-3, 2-2, 0-2) | 200 |      | raportti |
Muut huomiot
Juniorit

Tapparan A-juniorit voittivat kaudella 1958-1959 Suomen mestaruuden.
Tulokset
Kokoonpano
The Cellar Tapes

| The Cellar Tapes Robert Calvert |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1984-1986
 Julkaistu: 1987-1992
 Tuottaja(t): Robert Calvert
 Tyylilaji: rock elektroninen musiikki pop
 Levy-yhtiö: Robert Calvert BGO
Robert Calvertin muut julkaisut
| Test-Tube Conceived 1986 | The Cellar Tapes 1987-1992 | Live At The Queen Elizabeth Hall 1989 |
The Cellar Tapes on kaksiosainen kokoelma Robert Calvertin demonauhoituksia vuosilta 1984-1986. Alun perin Calvert julkaisi nauhat kasetteina postimyynnin kautta. BGO julkaisi nauhat CD:nä vuonna 1992 nimellä Blueprints From The Cellar.
Kappaleet (CD-versio)

All The Machines Are Quiet
Work Song
Subterraneans
Soweto
Radio Egypt
Over The Moon
Hidden Persuasion
Re-Wind
Working Down A Diamond Mine
Thanks To The Scientists
I Hear Music
Acid Rain
Fly On The Wall
Standing On The Picket Line
The Rah Rah Man
Ned Ludd
Marathon Man
Cats (vain kasettiversiossa)
Your Purple Lid (vain kasettiversiossa)
kaikki kappaleet Robert Calvert
Tim Babcock

Tim Babcock vuonna 1964.
Tim Milford Babcock (27. lokakuuta 1919 Minnesota – 7. huhtikuuta 2015 Helena, Montana) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko ja toisen maailmansodan veteraani. Hän eteni Montanan edustajainhuoneesta osavaltion varakuvernööriksi (1960–1962) ja sen jälkeen kuvernööriksi, jona hän toimi vuoteen 1969.
Syvänkö

Syvänkö eli depressio on maanpinnan alue, joka sijaitsee merenpinnan tason alapuolella. Tavallisesti syvänköjä on vain hyvin kuivilla seuduilla, koska muutoin ne peittyisivät kokonaan järvillä. Usein syvänköseuduilla onkin osin kuivuneita suolajärviä.
Suurin syvänkö on Kaspian syvänkö (noin 730 000 km² Kaspianmeri mukaan lukien), jonka pinta on alimmillaan 28 metriä Mustanmeren pintaa alempana. Lähes puolet Alankomaiden pinta-alasta on syvänköä, ja 1100–1200-luvuilla meri valtasi laajoja alueita maasta tunkeuduttuaan rannikkoa reunustavan kapean dyynivyöhykkeen läpi sisämaahan. Nykyisin merivesi pidetään poissa seuduilta patojen, kanavien ja pumppujen avulla. Esimerkiksi entinen merenlahti Zuiderzee on osittain kuivattu, ja sen jäljellä oleva osa on muutettu IJsselmeer-nimiseksi tekojärveksi, jonka erottaa merestä 30 kilometriä pitkä  Afsluitdijk. Maailman syvin syvänkö on Jordanin hautavajoama, jonka pohjalla sijaitsevan erittäin suolapitoisen Kuolleenmeren pinta on 414 metriä Välimeren pinnan alapuolella. Muita huomattavia syvänköjä ovat Qattaran syvänkö Egyptissä ja Chott Melrbir Algeriassa.
Maa-alueita merenpinnan tason alapuolella

Lukemat ovat merenpinnan tasosta alaspäin, eri kartastoissa on eri lukemia eikä luettelo ole kattava.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kuollutmeri, Israel – Jordania – Länsiranta 417 m  Assaljärvi, Djibouti 155 m  Turfanin syvänkö, Kiina 154 m  Qattaran syvänkö, Egypti 133 m  Karagiye, Kaspian alanko, Kazakstan 132 m  Afarin syvänkö, Etiopia 125 m  Carbonin syvänkö, Argentiina 105 m  |  Badwater, Kuolemanlaakso, USA 85,5 m  Salton Sea, USA 66 m  Sebkha paki Tah, Marokko 55 m  Sabkhat Ghuzayyil, Libya 47 m  Lago Enriquillo, Dominikaaninen tasavalta 46 m  Chott Melrhir, Algeria 40 m  Shatt al Gharsah, Tunisia 17 m  |  Eyrejärvi, Australia 15 m  Laguna Salada, Meksiko 10 m  Zuidplasin polderi, Alankomaat 7 m  Lammefjord, Tanska 7 m  Sebkhet Te-n-Dghamcha, Mauritania 5 m  Schiphol, Alankomaat 4 m  The Fens, Iso-Britannia 4 m  |  Hachiro-gata, Japani 4 m  Neuendorf-Sachsenbande, Saksa 3,5 m  New Orleans, USA 2,4–6 m  Kuttinad, Kerala, Intia 2,2 m  Rhônen suisto, Ranska 2 m  Żuławy Wiślane, Puola 1,8 m  Lagos-saari, Nigeria 0,2 m  |
Asuntosäätiö

| Asuntosäätiö sr |
| --- | --- |

Perustettu:  1951
Kotipaikka:  Espoo
Tarkoitus:  asuntopulan voittaminen ja yleisen asumistason kohottaminen
Johtaja:  Esa Kankainen
Säätiön sivut
Asuntosäätiö on suomalainen yleishyödyllinen säätiö, joka on keskittynyt yhteiskuntasuunnitteluun ja rakennuttamiseen. Säätiön tavoitteena on tuottaa kohtuuhintaisia ja monipuolisia asuntoja.
Historia > 1951–1969

Heikki von Hertzen halusi rakentaa Hagalundin kartanon maille puutarhakaupungin. Voidakseen lunastaa maa-alueen hän otti yhteyttä sosiaalisiin kansalaisjärjestöihin, jotka kannattivat vuonna 1949 voimaantulleen aravalakia ja sen edellyttämää edullista asumista. Kaupat alueesta tehtiin vuonna 1951, ja Tapiolan rakennuttajaksi perustettiin Asuntosäätiö.
Perustajajärjestöihin kuuluivat Väestöliitto, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Vuokralaisten keskusliitto, Invalidiliitto, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö (SAK) ja sittemmin lakkautettu Virkamiesliitto.
1950-luvun lopussa säätiö pääsi mukaan Rovaniemen Korkalorinteen asuntoalueen toteuttamiseen, ja toimi 1960-luvulla myös Jyväskylässä.
Historia > 1970–1999

1970-luvulla säätiö suunnitteli Espoon Kivenlahden aluetta.
1980-luvulla Asuntosäätiö on suunnitellut 1980-luvulla Pickalan aluetta Siuntiossa.
1990-luvulla Asuntosäätiö alkoi kehittää Tuusulan Klaavonkallion aluetta sekä Espoon Leppävaaran aluetta.
Historia > 2000–

2000-luvulla säätiöllä oli projekteja Espoon Saunalahdessa ja Suurpellossa, Helsingin Alppikylässä ja Arabianrannassa, Vantaan Leinelässä ja Ulrikanpuistossa. Asuntoja rakennettiin muun muassa Ouluun ja Helsingin Pikku-Huopalahteen ja Ruoholahteen.
Esa Kankainen aloitti säätiön toimitusjohtajana vuonna 2011.
Huhtikuussa 2014 Asuntosäätiö osti VVO:n ja Saton yhdessä omistaman Suomen Asumisoikeus Oy:n (Asokodit). Asuntosäätiöllä oli ennestään 1500 asumisoikeusasuntoa ja noin tuhat vuokra-asuntoa.  Säätiö aloitti uudistuotantoprojekteja pääkaupunkiseudulla (Kruunuvuorenranta ja Keimolanmäki Helsingissä, Kivistö Vantaalla), Tampereella ja Lahdessa.
Vuonna 2018 Asuntosäätiö kertoi rakennuttavansa Espoon Tapiolaan täysin puurakenteisen ja -runkoisen kerrostalon. Kyseessä oli Espoon ensimmäinen puukerrostalo ja se valmistui tammikuussa 2020.
Organisaatio

Asuntosäätiö-konserni on yksi Suomen suurimmista asuinkiinteistöjen omistajista. Vuonna 2020 sillä oli sata työntekijää ja sen liikevaihto oli 191,5 miljoonaa euroa.
Vuonna 2022 se toimi 32 paikkakunnalla ja sen asunnoissa asui noin 35 000 asukasta. Yrityksen toiminta on yleishyödyllistä, eli se ei tavoittele välitöntä voittoa vaan käyttää toiminnastaan saadut varat kiinteisöjen kehittämiseen ja rakennuttamiseen. Sen tytäryhtiö Asuntosäätiön Asumisoikeus Oy on Suomen suurin asumisoikeusyhtiö.
Asuntosäätiö-konsernin toimitusjohtaja on Esa Kankainen.
Perustajajärjestöt ovat mukana säätiön toiminnassa, heillä kaikilla on edustaja Asuntosäätiön valtuuskunnassa ja hallituksessa.
Kohteita

Säätiö omistaa vuokra- ja asumisoikeusasuntoja. Eniten niitä sijaitsee Vantaalla, Espoossa ja Helsingissä.
Esimerkiksi Helsingin Sompasaareen Asuntosäätiö on rakennuttanut Hitas-kohteen, korkotuetun vuokra-asuntokohteen sekä asumisoikeuskohteen.
Espooseen se on rakennuttanut muun muassa Tapiolan puutarhakaupungin, Soukan ja 
Kivenlahden merikaupungin.  Se rakennuttaa kohteita myös Suurpeltoon, Saunalahden Finnooseen, Kivenlahteen ja Espoonlahteen.
Tunnustuksia

Vuonna 1991 Asuntosäätiön pitkäaikaiselle ylipuutarhurille Carl-Johan Gottbergille myönnettiin puutarhaneuvoksen arvonimi. Hän vastasi muun muassa Tapiolan puutarhakaupungin vihersuunnittelusta ja toteutuksesta.
Heikki von Hertzenille tehtiin Tapiolaan muistopatsas, joka paljastettiin vuonna 1992.
Kirjallisuutta

Heikki von Hertzen: Raportti kaupungin rakentamisesta – Tapiolan arkea ja juhlaa, 1985
Tuomas Nevanlinna ja Jukka Relander (toim.): Espoo – totuus Suomesta, Tammi, 2000
Aiheesta muualla

verkkosivut
Viljo Revellin Taskumattitaloja Tapiolassa
Tornitalorantaa Kivenlahdessa
Asuntosäätiö on rakennuttanut hitas-omistusasuntoja muun muassa Sompasaareen. Kuva vuodelta 2020
The Innermost Journey to Your Outermost Mind

| The Innermost Journey to Your Outermost Mind Sami Yaffa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. syyskuuta 2021
 Kesto: 43.06
 Levy-yhtiö: Cargo Records
Sami Yaffan muut julkaisut
|   | The Innermost Journey to Your Outermost Mind 2021 | Satan’s Helpers, Warlazer Eyes & The Money Pig Circus 2024 |
Singlet albumilta The Innermost Journey to Your Outermost Mind
 ”The Last Time” Julkaistu: 11.6.2021  ”Down at St. Joe’s” Julkaistu: 20.8.2021
The Innermost Journey to Your Outermost Mind on Sami Yaffan ensimmäinen sooloalbumi, joka on julkaistu 3. syyskuuta 2021.[lähde? ] Albumi julkaistiin Suomessa Vallila Music Housen kautta ja ulkomailla Cargo Recordsin kautta.
Kappaleet

Armageddon Together – 3.54
Selling Me Shit – 3.37
Fortunate One – 3.05
Rotten Roots – 4.20
Germinator – 3.38
Down at St. Joe’s – 4.03
I Can’t Stand It – 3.01
You Gimme Fever – 3.45
The Last Time – 3.33
Look Ahead – 4.02
Cancel the End of the World – 6.02
Kokoonpano

Sami Yaffa – laulu, bassokitara
Rich Jones – kitara
Christian Martucci – kitara
Rane Raitsikka – kitara
Timo Kaltio – kitara
Janne Haavisto – rummut
Arvostelut

Soundi:
Södermanlands Nyheter

| Södermanlands Nyheter> SN |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  NTM-konserni
ISSN:  ISSN 1104-0084
Levikki:  16 100 (2021)
Perustettu:  1893
Päätoimittaja:  Eva Burman
Sitoutuneisuus:  keskustalainen
Kotikunta:  Nyköping
Kotimaa:  Ruotsi
Ilmestymistiheys:  ma–la
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Södermanlands Nyheter (lyh. SN) on ruotsalainen vuonna 1893 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Nyköping. Se ilmestyy kuudesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan keskustalainen ja kuuluu NTM-konserniin.
Lehden toimitus Nyköpingissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Södermanlands Nyheter Wikimedia Commonsissa
Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
The Diary of Jane

| ”The Diary of Jane” Breaking Benjamin |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Phobia
 Julkaistu: 6. kesäkuuta 2006
 Tyylilaji: post-grunge, alternative metal
 Kesto: 03.20
 Levy-yhtiö: Hollywood Records
Breaking Benjaminin muut singlet
| ”Rain” 2006 | ”The Diary of Jane” 2006 | ”Breath” 2007 |
The Diary of Jane on Breaking Benjaminin ensimmäinen single Phobia-albumilta.
Single nousi hyvin äkkiä listoilla ylöspäin siitä lähtien, kun se julkaistiin. Kesäkuussa 2006 kappaleen sai kuulla yli sadoilla radiokanavilla ympäri maailmaa. Single pääsi myös videopeliin Nascar 07. Kappaleen suosiosta kertoo myös se, että se on päätynyt trance-remixaajien käsiin, mikä ei ole post-grunge genressä kovin yleistä. Remixejä ovat tehneet ainakin Carl B ja Sean Tyas.
Södermalm (kaupunginosa-alue)

Kaupunginosa-alueen sijainti Tukholman kartalla.
Södermalm on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee Tukholman sisäkaupungissa (innerstaden) ja siellä on yli 114 000 asukasta. Kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Gamla stan, Riddarholmen, Långholmen, Reimersholme, Södermalm ja Södra Hammarbyhamnen.
Kaupunginosa-alue Södermalm syntyi 1. tammikuuta vuonna 2007, kun Katarina-Sofian ja Maria-Gamla stanin kaupunginosa-alueet yhdistyivät.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Södermalm (kaupunginosa-alue) Wikimedia Commonsissa
Tukholman kaupunginosa-alueet
Tellervo Strömmer

Temppeliaukion kirkon alttaritekstiilejä.
Martta Tellervo Strömmer (o.s. Mäkinen, 2. heinäkuuta 1926 Vanaja – 18. kesäkuuta 2017) oli suomalainen tekstiilitaiteilija ja kuvataiteen opettaja.
Tellervo Strömmer tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan tyttölyseosta vuonna 1946 ja valmistui kuvaamataidonopettajaksi
Taideteollisuuskeskuskoulusta vuonna 1949. Hän täydensi opintojaan piirustustaidon alalla ja suorittamalla useita approbatur‐arvosanoja Helsingin yliopistossa. Hän työskenteli opettajana Aitoon kotiteollisuuskeskikoulussa vuosina 1950–1952, Etelä‐Hämeen keskusammattikoulussa vuosina 1956–1958 ja Hämeenlinnan tyttölyseossa vuosina 1956–1959. Tellervo Strömmer tuli kuvaamataidon opettajaksi Fredrika Wetterhoffin Kotiteollisuusopistoon vuonna 1958. Hän toimi oppilaitoksen varajohtajana ja vararehtorina vuosina 1960–1975 sekä rehtorina vuodesta 1975 vuoteen 1981.
Strömmer on tunnettu ryijyjen ja kirkkotekstiilitien suunnittelija. Hän suunnitteli 1970‐luvun loppupuolella
tekstiilisarjoja moneen kirkkoon, näkyvimpänä niistä Temppeliaukion kirkon tekstiilit.  Hän suunnitteli myös useita Wetterhoffin ryijymallistoon kuuluvia ryijyjä.
The Ultimate Fling

| ”The Ultimate Fling” Poets of the Fall |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Revolution Roulette
 Julkaistu: 6. helmikuuta 2008
 Formaatti: CD single
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 21.23
 Levy-yhtiö: Insomniac
Poets of the Fall muut singlet
| ”Locking Up the Sun” 2006 | ”The Ultimate Fling” 2008 | ”Diamonds for Tears” 2008 |
”The Ultimate Fling” on ensimmäinen single suomalaisen rockyhtyeen Poets of the Fallin albumilta Revolution Roulette. Se julkaistiin Suomessa 26. maaliskuuta 2008. Levyltä löytyy kolme eri versiota kappaleesta ”The Ultimate Fling”. Levyllä on myös livenauhoitus Poets of the Fallin kappaleesta ”Fire”. Se nauhoitettiin Ankkarock-festivaaleilla 5. elokuuta 2007.
Kappaleet

The Ultimate Fling (Producer's Cut) – 4.22
The Ultimate Fling (Director's Cut) – 7.00
The Ultimate Fling (The Impromptu Alternate Version) – 4.42
Fire (Live from Ankkarock 2007) – 5.15
Telliskiven luova keskus

Telliskiven luova keskus (Telliskivi Loomelinnak).
Telliskiven luova keskus (viroksi Telliskivi Loomelinnak, englanniksi Telliskivi Creative City) eli yleiskielessä Telliskivi (suomeksi "Tiiliskivi") on Pohjois-Tallinnan kaupunginosassa Telliskivikadulla (Telliskivi tänav) sijaitseva luovan talouden ja kulttuurin keskus (alue). Käytännössä se tunnetaan Tallinnan ns. hipsterikeitaana. Keskus sijaitsee entisen Baltian rautatietehtaan alueella.
Alueella on 10 luovan talouden toimintaan liittyvää rakennusta, joiden yhteispinta-ala on  25 000 m²:ä. Telliskivessä sijaitsee yli parisataa luovan talouden yritystä, seitsemän ravintolaa, kaksi teatteria, runsaasti konferenssi- ja seminaaritiloja. Alueella järjestetään yli 500 kulttuuritapahtumaa vuodessa. Telliskiven luova keskuksen itsensä puolelta järjestetään tanssi- ja musiikkijuhlia, katuruoka- ja kirpputorifestivaaleja sekä kausittaisia näyttelyitä. Esimerkiksi vuonna 2019 järjestetään Baltian ketju 30 vuotta-näyttely. Vuodesta 2013 lähtien alueella on toiminut teatterikeskus Vaba Lavan teatterirakennus, jossa toimii myös Itsenäisen tanssin lava (Sõltumatu Tantsu Lava).
Luomu-, vegaani- ja ympäristöteemoilla on merkittävä osansa alueen toiminnassa. Vuonna 2016 Tallinnan katuruokafestivaali on ensimmäinen kansainvälisesti tunnustettu hiilineutraali tapahtuma.
Telliskivi on esimerkki alueesta, jossa on löydetty uutta nykyaikaan sopivaa käyttöä neuvostoaikaiselle suurteollisuuskompleksille. Eräänlainen liitännäisalue Telliskivelle on Kalamajan kaupunginosa, joka on nykyään luovan ja kultturiväen suosima asuinalue. Alkujaan 1990-luvun alussa hylätty teollisuusalue ja Kalamaja olivat maineeltaan huonoja.
Telliskiven luovan keskuksen perusti vuonna 2007 Jaanus Juss, joka on aluetta hallinnoivan yhtiön OÜ Telliskivi Majan toimitusjohtaja.
Belebjolka

| Belebjolka Белебёлка |
| --- | --- |
 Belebjolka
 Koordinaatit: 57°34′6″N, 30°55′30″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Novgorodin alue
Piiri:  Poddorjen piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  822,94 km²
Väkiluku (2012):  1 000
 
 Kunnan kotisivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Belebjolka (ven. Белебёлка) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Poddorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Lovatin sivujoen Polistin varrella 25 kilometriä Poddorjesta luoteeseen. Kylässä on 383 ja kunnassa 1 000 asukasta (vuonna 2010).
Maantiede ja asutus

Belebjolkan kunnan pinta-ala on 822,94 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin alueen Volotin ja Staraja Russan piireihin, idässä Poddrojen kuntaan, etelässä Holmin piiriin ja lännessä Pihkovan alueeseen. Pinta-alasta 83,9 % on metsää ja 14,1 % maatalousmaata.
Kunnan alueella virtaavat Polist ja sen sivujoki Holynja. Seudulla on laajoja suoalueita.
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 68 kylää: Bainištše, Baikovo, Berezka, Bolšije Jasny, Bolšoje Puhovo, Bolšoje Šeludkovo, Borok, Bystryi Bereg, Bytškovo, Gariža, Gridino, Gusevo-1, Gusevo-2, Holstinka, Ignatovo, Jahonovka, Kamenka, Karabinets, Kostelevo, Kovalevka, Krapivenka, Krasnyi Lug, Kstetški, Leša, Lisji Gorki, Litvinovo, Ljubets, Malahnovo, Malaja Korovenka, Maloje Puhovo, Maloje Šeludkovo, Malyje Jasny, Markovo, Perehody, Perejezd, Pereterje, Perevodovo, Petrovo, Podsosonje, Potšinki, Protoki, Repino, Retški, Rjabji Rogi, Rovno, Rukaty, Ržanyje Rogi, Šahovo, Šeljapino, Sentsovo, Šernino, Šestovo, Sidorovo, Skopino, Škvorovo, Sorokino, Starobenka, Šušelovo, Sušitsa, Trubitšino, Tšerna, Velikoje Selo, Vidža, Viska, Vykrasovo, Zaozerje, Zelema ja Zimnik. Yli sadan asukkaan kyliä ovat Belebjolkan lisäksi Zaozerje ja Perejezd. Viidessätoista kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.