stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koraanin jäljittelemättömyys

Iranissa 1500-luvulla tehty koristekuvio, jossa on katkelma Koraanin jakeesta 17:88: "Vaikka ihmiset ja jinnit liittoutuisivat yhteen tehdäkseen jotain tämän kaltaista, eivät he siihen kykenisi, vaikka auttaisivat toinen toisiaan."
Koraanin jäljittelemättömyys (arab. ijaz, "ihme") on islamilainen oppi, jonka mukaan Koraani on ihme sekä sisältönsä että muotonsa puolesta. Doktriinin mukaan Koraani on ihme, ja sen jäljittelemättömyys todiste siitä, että kirjan saanut Muhammed oli profeetta ja kirjan alkulähde oli jumalallinen. Koraanilla ihmeenä on useita ulottuvuuksia, joista yksi on suosituksi tullut tapa etsiä moderneja luonnontieteen tuloksia Koraanista.
Opin perusteet Koraanissa

Koraani korostaa oman tekstinsä jäljittelemättömyyttä useissa säkeissä: kukaan ei pysty kirjoittamaan mitään sen vertaista vaikka yrittäisi. Kohdat ovat seuraavia (lainaukset islamoppaan sivuilta).
Tai jos he sanovat: »Hän on kaiken keksinyt», vastaa heille: »Tuokaa sitten kymmenen samanlaista sepittämäänne suuraa ja huutakaa avuksenne ketä voitte Jumalan asemesta, jos olette totuudessa." (11:13)
Väittävätkö he, että hän (Muhammed) on sepittänyt sen? Sano silloin: »Tuokaa sitten suura, joka on tämän kaltainen, ja huutakaa avuksenne ketä voitte Jumalan asemesta, jos olette oikeassa." (10:38)
Sano: »Totisesti, vaikka kaikki ihmiset ja dzinnit yhdessä yrittäisivät saada aikaan tämänkaltaisen Koraanin, niin he eivät kykenisi siihen, vaikkapa auttaisivatkin toisiaan." (17:88)
Antakoot he sitten itse samanlaisen ilmoituksen, jos rakastavat totuutta. (52:34)
Jos epäilette sitä, mitä Me ilmoitamme palvelijallemme (Muhammedille), niin aikaansaakaa tämän kaltainen kirjoitus ja kutsukaa Jumalan vertaisia todistajia, jos tahdotte pysyä totuudessa. (2:23)
Koraani kehottaa ihmisiä ja jinnejä (eli henkiolentoja) yhdessä kirjoittamaan vastaavan tasoisen teoksen (17:88). Kun se ei kuitenkaan onnistuisi, kehotetaan tekemään kymmenen suuraa (11:13), ja lopulta edes yksi (10:38). Tohtori Zakir Naik toteaa, että tähän mennessä kukaan ei ole pystynyt kirjoittamaan edes yhtä suuraa, joka kauneudessaan, tyylissään, syvyydessään ja merkityksellisyydessään olisi edes jossain määrin verrattavissa Koraaniin.
Koraanin tyylin kauneus

Oppiin Koraanista ihmeenä kuuluu sen jäljittelemätön tyyli. Helsingin muslimien sivuilla korostetaan, että etenkin Koraanin ilmoittamisen aikaan, jolloin arabien kaunopuheisuus oli hiottu huippuunsa, tehtiin paljonkin turhia yrityksiä ottaa Koraanin antama haaste vastaan eli kirjoittaa jotain vastaavaa.   Islamoppaan sivuilla kerrotaan, että
"Koraani puhuttelee kauniilla sanoillaan, jumalallisilla merkityksillään, tarinoillaan ja kerronnallaan, jonka kaltaista kukaan ihminen ei pysty jäljittelemään. Se on oivallisin joka suhteessa ja suurin ihme on se, että Muhammed (SAAS) ei osannut lukea saati kirjoittaa, eikä häntä tunnettu minään runoilijana."
Orientalisti Markus Gross kirjoittaa, että vuonna 2012 Google-haku sanoilla "beaty of Quran" tuotti 21 400 000 osumaa. Niissä kerrotaan, että Koraanin ilmestymisen jälkeen arabit, jotka tunnettiin kauniista runoudestaan, herkesivät pitkäksi ajaksi kokonaan kirjoittamasta runoja, koska Koraanin kauneus oli ylittämätön.  Iranilainen kirjallisuustieteilijä Abdolhossein Zarinkoob tiivisti asian seuraavasti:
Se, mikä hiljensi iranilaiset, oli "uuden viestin" yksinkertaisuus ja samalla mittaamattomuus. Koraani oli jo hiljentänyt arabirunoilijat syvyytensä ja julistuksensa ihmeellä. Ei siten ollut yllättävää, että myös Iranissa tämä hämmästyttävä viesti hiljensi puhujat ja vaiensi taitoniekat.
Koraania ei voi kääntää

Koraanin jäljittelemättömyys sisältää myös sen, että Koraania ei luotettavasti voi kääntää millekään muulle kielelle niin, että sen sanoma pysyy ennallaan. Koraanin kielellinen muoto on Jumalan tahdon mukainen ja palautuu taivaalliseen alkutekstiin, joka on luomaton ja ollut aina olemassa.
Koraanin ulkoa oppiminen

Koraanin ihmeeseen kuuluu myös kyky oppia ulkoa kirja, joka pituudeltaan on vähän yli puolet Uudesta Testamentista. Kirjan ulkoa opettelua arvostetaan islamissa, ja arabiankielisen Koraanin ulkolukua opiskellaan varsinkin koraanikouluissa. Henkilöstä, joka osaa koko Koraanin ulkoa, käytetään nimitystä hafiz . Sana tarkoittaa "hän, joka muistaa" tai "vartija" ja on myös yksi Jumalan 99 nimestä. Opettelua ja lukemista varten Koraani on jaettu 30 yhtä suureen osaan (juz). Tämä auttaa myös koko Koraanin lukemista kertaalleen läpi pyhänä ramadan-kuukautena.
Tavoite on haastava, sillä Koraanin tekstiin ei kuulu muistia tukevia apukeinoja, kuten rytmiikkaa tai alku- ja loppusointuja. Myös tekstin hajanaisuus  tekee muistamisen vaikeaksi. Vertailukohdaksi sopii Kalevala, jonka runonlaulajista tuottoisin oli Arhippa Perttunen. Hän osasi kolmanneksen Kalevalasta, ja häneltä on tallennettu noin 16 000 sanaa. Koraanissa sanoja on viisi kertaa enemmän.
Kerrotaan, että hafizeja on aina ollut, ja heidän lukumääränsä on suunnaton. Pakistanilaisen tiedon mukaan yksin sikäläinen Wafaq-ul-Madaris - niminen madrasaketju on tuottanut miljoona hafizia 30 vuoden aikana. Uutisen mukaan se on enemmän kuin Saudi-Arabiassa, jossa vuosittain 5000 lasta pääsee samaan tavoitteeseen.
Koraani ja tiede

Oppi Koraanin jäljittelemättömyydestä on saanut tieteen ja tiedon osalta ilmauksensa näkemyksissä, että kaikki tarpeellinen tieto ja tieteelliset keksinnöt sisältyvät jo Koraaniin tai ainakin Koraanin antamat tiedot ovat kaikki nykytieteen mukaisia.  Islamoppaan mukaan:  "Tiede tuo esille runsaasti uusia tosiasioita, jotka kuitenkin ovat jo olleet Koraanissa. Jokainen voi hakea Koraanista todisteita sille, että tiede on oikeassa. Tiede, joka ei sovi yhteen Koraanin kanssa, on vailla perusteita. Tampereen Islamin Yhdyskunta kysyy: "Tiesitkö, että Koraanissa on yli 114 tieteellistä totuutta?  Suomessa doktriini on levinnyt  myös Opetushallituksen julkaisemiin peruskoulun oppikirjoihin. Niissä todetaan:
"Nimenomaan Koraani sai islamilaisen tieteen kukoistamaan. Nykyihmiselle kiinnostavaa on se, että Koraani käsittelee asioita, jotka vain nykytiede tuntee. Näitä asioita ei kukaan Muhammedin aikana tiennyt. Esimerkkinä tästä on alkion kehityksen kuvaus hedelmöittymisestä alkaen (jakeet 96:2, 23:14 ja 22:5 mm)."
Kuningas Faisalin kansainvälisen palkinnon saanut tohtori Zakir Naik esittelee 33 modernin tieteen keksintöä, jotka löytyvät Koraanista. Niitä olivat muiden ohella alkuräjähdys, maan pallonmuotoisuus, laajeneva maailmankaikkeus, kaiken luominen pareittain ja maidontuotannon fysiologia (maito tulee karjan elimistöstä ulosteiden ja veren välistä (16:66). Koraanin tieteellisiä ihmeitä esitellään useilla islamilaisilla internet-sivuistoilla.
Koraani ja tiede > Kuvaus alkionkehityksestä

Yksi Naikin mainitsemista asioista on alkionkehitys.  Suomalainen islamin oppikirja kertoo, ettei kukaan profeetta Muhammedin aikana vielä tuntenut alkion kehitysasteita. Ne olisi sitten ensimmäisen kerran onnistuttu esittämään vasta Koraanissa. Myös ranskalainen lääketieteen professori Maurice Bucaille toteaa, että Koraanin kuvaus vastaa tarkalleen modernin tieteen näkemyksiä asiasta. Kanadalainen anatomian professori Keith Moore vahvistaa asian.
Koraanin kuvaus asiasta on seuraava: ihminen luotiin ensin tomusta tai puhtaasta savesta. Sen jälkeen siemenpisaran kehitysvaiheita ovat hyytynyt veri, lihamöhkäle ja sopusuhtainen lapsi (96:2; 23:14; 22:5). Koraanin kääntäjillä "hyytynyt veri" on tuottanut muitakin käännöksiä. Jaakko Hämeen-Anttila on monien muiden tapaan (mm. Paret) korvannut ”hyytyneen veren” sanalla ”alkio”. Alkuperäinen arabialainen sana alaqah (عَلَقَةً) tarkoittaa Zakir Naikin mukaan kuitenkin hyytynyttä verta, mutta myös tahmeaa, käsiin tarttuvaa savea. Samaan tulokseen tulee Luxenberg, joka pitää "tahmeaa savea" parhaana käännöksenä.
Nykyisen biologisen tiedon perusteella ihmisen kehitys ei  ala savesta eikä jatku siemenestä. Yksilönkehityksen alkupisteenä on haploidisen siittiön ja munasolun yhdistyminen. Tuloksena oleva hedelmöitynyt munasolu eli tsygootti alkaa sitten jakautua. Seurauksena ei ole verihyytymä tai tahmea savi, vaan monisoluinen rakenne, joka ei ole verta. Kyse ei liioin missään vaiheessa ole lihamöhkäleestä, sillä luut ja lihakset kehittyvät yhtä aikaa, luut tosin aluksi pehmeänä rustokudoksena. Koraanin kuvausta ei ole pidetty alkuperäisenä vaan lainauksena kreikkalaisen Galenoksen kirjoituksista 150-luvulta. Kuvaus edusta varhaisia antiikin teorioita, jotka länsimainen tutkimus on päivittänyt nykyaikaan. Kritiikin mukaan islamilaisella kirjallisuudella ei myöhemminkään ole ollut paljon sanottavaa alkionkehityksestä.
Koraani ja tiede > Kaikki on luotu pareittain

Koraani lausuu, että  "Ja kaikkia hedelmiä Hän on maan päälle luonut, parittain kumpaakin sukupuolta."  sekä "Kaikkea olemme luonut kaksittain, jotta ottaisitte vaarin." (51:49, myös 36:36). Naikin mukaan tämä viittaa ihmisiin, eläimiin, kasveihin ja hedelmiin, mutta voi tarkoittaa myös sähköä, jossa on sekä positiivisia että negatiivisia varauksia.
Hedelmillä ei tavallisesti silti ole sukupuolta. Sukupuoli puuttuu myös suvuttomassa lisääntymisessä, sillä seksuaalista lisääntymistä esiintyy vai aitotumallisilla, eikä aina niilläkään. Esitumalliset organismit lisääntyvät suvuttomasti, joten niitä ei ole "kaksittain" vaan kaikki kuuluvat tavallaan samaan sukupuoleen. Partenogeneesi on toinen muoto, jossa lisääntyminen tapahtuu  ilman kahta sukupuolta.
Koraani ja tiede > Maa on pallonmuotoinen

Naikin mukaan Koraani kuvaa maan pallomaisen muodon aivan oikein, vaikka tuolloin yleinen käsitys oli, että maa on litteä. Hän vetoaa sellaisiin kohtiin kuin 31:29 ("Etkö näe, että Jumala antaa yön seurata päivää ja päivän yötä"), missä pimeän ja valon vaihtumisen voi ymmärtää asteittain tapahtuvaksi, kuten tapahtuu pallon pinnalla. Professori mosalam Shaltout on todistellut samaa.
Koraani sisältää paljon vertauskuvia tai metaforia maasta. Se on "matto" tai "vuode" ja taivas on "katto" (2:22 tai 71:19), joka on tehty maan yläpuolelle "ilman pylväitä" (13:2)  Jumala estää taivasta sortumasta maahan ilman lupaa (22:65). Jumala voi myös kaventaa maata sen "reunoilta" (13:41). Vuoret ovat sitä varten, että ne estävät maata heilumasta (21:31). Näin Koraani kuvaa maan eräänlaisena rakennuksena, jossa on lattia sekä katto ja joka ilman Jumalan apua sortuu maahan. Maan litteyteen viittaavia kohtia on useita. Tavallinen kielikuva on esittää maa ihmisille levitetyksi matoksi.
Maan pallonmuotoisuus ei ole vakiintunut käsitys islamilaisessa maailmassa, sillä eräät uskonoppineet kiistävät yhä asian. Vuonna 1993 Saudi-Arabian korkein uskonnollinen auktoriteetti, šeikki Abdul-Aziz Ibn Baaz antoi fatwan, jonka mukaan "Maa on litteä. Kuka tahansa, joka väittää, että se on pyöreä, on ateisti ja ansaitsee rangaistuksen."
Vuonna 1533 julkaistu vaikutusvaltainen islamilainen kuva maailmankaikkeudesta (Zekeriya Kazvinî). Litteätä maata ympäröivät Qaf-vuoret  Jumalan estäessä taivasta putoamasta. Rakennelma on härän selässä, härkä on kalan selässä ja kala kosmisessa valtameressä. Valtameri on maljassa, jota siivekäs enkeli kannattelee.
Suodenjärvi

| Suodenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°33′56″N, 22°41′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Kirkko-oja, joka laskee Kourajärveen 
Järvinumero:  35.155.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  67,3 m 
Rantaviiva:  3,148 km 
Pinta-ala:  0,13748 km² 
 fiSuodenjärvi 
Suodenjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 13,7 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 170 metriä. Järvellä on kaksi luusuaa. Toinen sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 2,2 kilometriä pitkä Kirkko-oja Toinen on luoteeseen laskeva 400 metriä pitkä laskuoja Palojärveen. Kaksi laskuojaa tekee siitä bifurkaatiojärven.
Järven rantaviiva on 3,1 kilometriä pitkä ja ranta on moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on useita loma-asuntoja, jonne johtaa tiet Suodenniemeltä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Suodejärvi". Vuonna 1892 anottiin lupaa perata järvi tukintuittoa varten.
Suomisaundi

| Suomisaundi |
| --- | --- |
Alkuperä:  Goa trance, psykedeelinen trance
Alkuperämaa:   Suomi
Kehittymisen ajankohta:  1990-luvun puoliväli
Tyypillisiä soittimia:  henkilökohtainen tietokone, rumpukone, sekvensseri, sampleri, folksoittimet
Kehittyneitä tyylilajeja / suuntauksia:  progressiivinen suomisaundi
Suomisaundi (joskus myös suomisoundi, suomistyge,  tai spugedelic trance) eli Freeform psytrance on nimitys psytrancetyylille, jota tuotetaan erityisesti Suomessa ja jossa se on myös saanut alkunsa. Suomisaundi on yleensä luonteeltaan erilaista kuin muu psytrance, ja myös kaukana perinteisestä trancesta. "Suomisaundi"-tyylistä musiikkia kuunnellaan ja tuotetaan myös muun muassa Australiassa, Japanissa ja Venäjällä, mutta usein vain suomalaiset käyttävät siitä omaa nimitystään. Ulkomailla tyylisuuntaa kutsutaan monesti myös "freeform"-psytranceksi.lähde?
Tyyliltään suomisaundi on vapaamuotoista ilman tiukkoja tyylirajoja. Kappaleet ovat yleensä melodisia ja lainaavat vaikutteita vanhoista goa- ja acid trance -kappaleista. Usein tyyliin sekoitetaan myös funkia ja breaksia, sekä ääniä vanhoista tietokonepeleistä. Mukaan kappaleisiin samplataan kummallisia ääniefektejä, rumpufillejä ja usein myös puhetta suomeksi tai englanniksi. Lähes poikkeuksetta kappaleissa, tai ainakin niiden nimissä, korostuu itseironia tai huumori.
Suomisaundi-käsite alkoi elää 1990-luvun loppupuolella, vaikka sen juuret ulottuvatkin 1990-luvun alkuun. Tyylisuuntauksen kehittelijöitä ja edelläkävijöitä ovat muiden muassa kokoonpanot Flippin' Bixies, Texas Faggott ja Squaremeat.lähde?
Suomalaisista levy-yhtiöistä Exogenic Records ja Freakdance Records ovat julkaisseet pääasiassa suomisaundi-tyylistä musiikkia. Vuodesta 2006 asti Exogenic Records on ollut osa Exogenic Music Groupia, johon kuuluvat myös Exogenic Breaks, XO Records ja Terra Recordings, joista jokainen on keskittynyt erilaiseen musiikkiin.lähde? Itse Exogenic Records on julkaissut vuonna 2007 kaksi albumia, Kiwan On The Frequencyn ja Highpersonic Whomenin Push The Limitin, joista molemmat edustavat pääasiassa progressiivisen psytrancen ja housen tyylejä.
Japanissa 6-Dimension Soundz on keskittynyt julkaisemaan pääasiassa suomisaundia. Australialaisen Sonic Dragon Recordsin sub-label Faerie Dragon Records on myös pitkälti keskittynyt suomalaisten artistien tuotannon julkaisemiseen. Monet suositut suomisaundia tuottavat artistit eivät kuitenkaan ole koskaan levyttäneet, vaan julkaisevat musiikkiaan ilmaiseksi MP3-muodossa Internetiin. Antiscarp Records on tunnettu siitä, että kyseisen levy-yhtiön kotisivuilta on vapaasti ladattavissa korkealaatuisina MP3-tiedostoina kymmeniä suomisaundi-levyjä. Vuonna 2007 Antiscarp julkaisi myös kolme albumia konkreettisessa muodossa CD:nä.
Suomisaundi-tyylistä musiikkia esittäviä yhtyeitä ja artisteja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aavepyörä  Alajarvela  Astroschnautzer  Bechamel Boyz  Calamar Audio  Digital Beat  Eraser vs Yöjalka  Exuus  Flying Scorpions  Fungi Sub Cutem  Haltya  Huopatossu Mononen  Humppa Lumppa  Igor Swamp  James Reipas  |  Kirna  Lappuliisa  Lemon Slide  Luomuhappo  Mandalavandalz  Masatronics  Malek Ommo  Mullet Mohawk  NBR  Noitarumpu, tunnetaan nykyään nimellä Confabulus  O*men  Oikeusjyvä  Omituisten Otusten Kerho (O.O.K.)  Pavel Svimba  |  Puoskari  Salakavala  Scum Unit  Shiwa 2000  Squaremeat  Symbioosi  Texas Faggott  Tres Lost Amigos  Troll Scientists  Ukkonoa  Vihtahousu  |
Jyrmysjärvi

| Jyrmysjärvi |
| --- | --- |
 Jyrmysjärvi kevättalvella luoteesta nähtynä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°33′25″N, 22°47′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Kourajärveen 
Järvinumero:  35.155.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75,9 m 
Rantaviiva:  1,625 km 
Pinta-ala:  0,14639 km² 
 fiJyrmysjärvi 
Jyrmysjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemen taajamassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 14,6 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 400 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 500 metriä pitkä laskuoja Kourajärveen. Järvellä on vain yksi tulo-oja, josta virtaa järveen suovettä. Järvi on patoutunut harjun taakse ja laskuoja juoksee sen ylitse. Harjua ja samalla järven pohjoisrantaa seuraa Mouhijärveltä Laviaan kulkeva tie.
Järven rantaviiva on 1,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa lukuun ottamatta pohjoisrannan harjujaksoa. Rannat ovat tiheään rakennettuja.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Jyrmisjärvi".
Aiheesta muualla

Jyrmysjärveä koskevia aineistoja Suodenniemen Topoteekissa
Kourajärvi (Suodenniemi)

| Kourajärvi |
| --- | --- |
 Kourajärvi lounaasta nähtynä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°33′06″N, 22°45′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Järveen tulevat joet:  Leppijoki, Kirkko-oja, Hoivasoja, Vehkoja
Laskujoki:  Kourajoki 
Järvinumero:  35.155.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  64,8 m 
Rantaviiva:  21,546 km 
Pinta-ala:  2,62326 km² 
Tilavuus:  0,0803802 km³ 
Keskisyvyys:  3,06 m 
Suurin syvyys:  14 m 
 fiKourajärvi 
Kourajärvi on  Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemen taajamassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueeseen. Järven kolme osaa kutsutaan nimillä Kourajärvi, Kirkkojärvi ja Koivuniemenjärvi. Osia erottavat kapeat salmet.
Maantiede

Järven pinta-ala on 262 hehtaaria ja sen pituus on 2,5 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 2,5 kilometriä pitkä Kourajoki. Kirkkojärven ja Kourajärven vedenpintojen korkeusero on noin 10 senttimetriä, joten järvien välisessä salmessa virtaa vesi. Koivuniemenjärven ja Kirkkojärven välinen salmi on leveämpi eikä korkeuserot ole suuria.
Kourajokeen laskee Kalaportaanojaa myöten Kankaanjärvi ja Vehkojaa myöten laskee Kourajärveen Alinen Vehkajärvi, Ylinen Vehkajärvi ja Kiivana. Itärannan ainoa laskuoja Kourajärveen tulee Paisjärvestä. Kirkko-oja on Suodenjärven laskuoja, joka laskee Kirkkojärveen. Suodenjärvi on bifurkaatiojärvi ja se laskee myös länteen. Samaan lahteen laskee myös Valkijärvi. Taajaman läpi Kirkkojärveen laskevat Ylinen Laisjärvi ja Alinen Laisjärvi. Koivuniemenjärveen laskee kaksi suurta ojaa ja joki. Toinen oja on Jyrmysjärven laskuoja toinen tuo vedet Hyynilänkankaalta. Valuma-alueeltaan suurin tulojoki on pohjoisesta laskeva Leppijoki.
Järven rantaviiva on 21,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa ja pellon ympäröimää jouto- tai asutusmaata. Asutus, joka liittyy Suodenniemen taajamaan, on melko tiheää. Järven kaakkoispäässä sijaitsevan Kuuslahden rannasta nouseban mäen pältä kohoaan tuulivoimala.
Luonto

Koivuniemenjärvi on keskimääräistä järveä monipuolisempi lintujärvi.
Aiheesta muualla

Pirkanmaan Lintutieteellinen Yhdistys ry: Lintupaikkaesittelyjä - Sastamala, Suodenniemi Koivuniemenjärvi (Arkistoitu – Internet Archive), viitattu 14.1.2015
Kourajärveen liittyviä aineistoja Suodenniemen Topoteekissa
Kokemäenjoen alue (35.1)
Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos

Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen tunnus vuodesta 2023 alkaen. Tunnuksen keskellä on Uudenmaan vaakuna.
Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen vanha tunnus, jossa Espoon kaupungin vaakuna.
Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos on yksi Suomen 22:sta pelastuslaitoksesta. Hallinnollisesti Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos kuuluu Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen organisaatioon. Osaksi hyvinvointialuetta pelastuslaitos siirtyi 1.1.2023 johtuen valtakunnallisesta sosiaali- ja terveydenhuollon muutoksesta. Ennen tätä muutosta Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos oli Espoon kaupungin alainen kunnallinen liikelaitos.
Pelastuslaitoksen toimialue koostuu seuraavista läntisen Uudenmaan kunnista:
Espoo
Hanko
Inkoo
Karkkila
Kauniainen
Kirkkonummi
Lohja
Raasepori
Siuntio
Vihti
Aiheesta muualla

Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen kotisivu
| n k Suomen pelastuslaitokset |
| --- | --- | --- |
| Nykyiset |  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo  Helsinki  Itä-Uusimaa  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa  Keski-Suomi  Keski-Uusimaa  Kymenlaakso  Lappi  Länsi-Uusimaa  Pohjois-Pohjanmaa  Pirkanmaa  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Varsinais-Suomi  |  |
| Entiset |  Oulu-Koillismaa  Jokilaaksot  |  |
Kristoffer Weckström

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 26. toukokuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Maarianhamina, Suomi
Pelipaikka: vasen laitalinkki
Pituus: 174 cm
Lempinimi: Kricke
Junioriseurat
1994–2000: IFK Mariehamn
2001–2002: Derby County
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1999–2000 | IFK Mariehamn | 25 | (2) |
| 2002–2005 | Derby County | 0 | (0) |
| 2005–2007 | IFK Mariehamn | 57 | (3) |
| 2008 | Sarpsborg | 21 | (0) |
| 2009–2011 | IFK Uppsala | 10 | (6) |
| Yhteensä | Yhteensä | 113 | (11) |
Maajoukkue
| 1999 | Suomi U16 | 8 | (2) |
| 2000 | Suomi U17 | 8 | (1) |
| 2000–2001 | Suomi U18 | 3 | (0) |
| 2001–2002 | Suomi U19 | 7 | (0) |
| 2002–2003 | Suomi U21 | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kristoffer Weckström (s. 26. toukokuuta 1983 Maarianhamina) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitalinkki.
Weckström edusti kasvattajaseuraansa IFK Mariehamnia Veikkausliigassa vuosina 2005–2007. Hän pelasi yhteensä 57 liigaottelua, tehden kolme maalia. Weckström on myös edustanut Englannin Valioliigassa pelannutta Derby Countya. Hän toimii nykyään IFK Mariehamnin fyysisenä valmentajana.
Weckström edusti Suomea kolmesti nuorten maajoukkueessa ja 26 kertaa poikamaajoukkueissa. Hänen nuorempi veljensä, Alexander Weckström on myös pelannut IFK Mariehamnissa.
Markku Wacklin

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 24. marraskuuta 1951 (ikä 73)
Syntymäpaikka: Tampere, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 181 cm
Junioriseurat
: TKT
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1969–1970 | IKissat | 39 | (6) |
| 1971–1972 | Haka | 19 | (1) |
| 1974 | IKissat | 17 | (0) |
| 1975–1984 | Ilves | 193 | (23) |
| Yhteensä | Yhteensä | 268 | (30) |
Maajoukkue
| 1968–1969 | Suomi U18 | 11 | (1) |
| 1970 | Suomi U21 | 1 | (0) |
Valmennusura
1985–1986: Ilves  (apuv.)
1988–1990: TPV
1991: PPT
1993–1994: Ilves
1995–1996: KTP
1997: TP-Seinäjoki
1999: Jazz (apuv.)
2000: TKT
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Markku Wacklin (s. 24. marraskuuta 1951 Tampere) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija.
Mestaruussarjassa hän edusti Ilves-Kissoja (1969–1970, 1974), Hakaa (1971–1972) ja Tampereen Ilvestä (1979–1984). Wacklin pelasi pääsarjatasolla yhteensä 226 ottelua ja teki niissä 27 maalia.  Suomen mestaruuden hän voitti Ilveksessä vuonna 1983 ja Suomen Cupin 1979.
Veikkausliigassa Wacklin on valmentanut Ilveksen lisäksi Porin Pallo-Tovereita ja TP-Seinäjokea. Nykyään Wacklin työskentelee Tampereen kaupungin liikuntatoimessa työnjohtajana.
Miika Pehkonen

Miika Emil Jeremias Pehkonen (s. 31. joulukuuta 2002, Lahti) on suomalainen juontaja ja mediapersoona. Hän on tullut tunnetuksi erityisesti juontotyöstään Ylen Summeri-ohjelmassa. Pehkonen on lisäksi työskennellyt eri tuotantoyhtiöiden palveluksessa niin esiintyjänä kuin kameran takana.