stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mun kaupunki

| Mun kaupunki |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joonas Pirttikangas
Käsikirjoittaja:  Joonas Pirttikangas
Tuottaja:  Lauri Vähä
Säveltäjä:  Marcus Lukkarila
Kuvaaja:  Esa Jussila
Leikkaaja:  Jesse Maidell
Pääosat:   Marcus Lukkarila  Henri Finström  Henrik Karjalainen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Hepola Films Studio
Levittäjä:  Hepola Films Studio
Ensi-ilta:   2024-01-1919. tammikuuta 2024  
Kesto:  105 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  20 000 euroa
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mun kaupunki on suomalainen rikoselokuva, joka tuli ensi-iltaan tammikuussa 2024.
Joonas Pirttikankaan ohjaama elokuva kertoo nuoresta Eddiestä, joka haluaa rikoksillaan kunniaa ja paikan yhteiskunnasta.
Noin 20 000 euron budjetilla tehdyn elokuvan on tuottanut kemiläinen Hepola Films Studio, joka myös levitti elokuvan elokuvateattereihin.
Arvosteluja

Tero Kartastenpää, Aamulehti
Maija Kääntä, Kulttuuritoimitus
Aiheesta muualla

Mun kaupunki -elokuvan traileri Youtubessa
Joonas

| Joonas |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  29. maaliskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  5. kesäkuuta, 22. syyskuuta, 5. lokakuuta, 5. marraskuuta
Muunnelmia:  Joona
Vastineita eri kielissä:  Jonas, Jonah
Nimen alkuperä:  hepreaa, 'kyyhkynen'
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joonas on useissa kielissä eri muodoissa esiintyvä, Raamattuun perustuva miehen etunimi. Se on yksi suomenkielisistä muunnelmista Vanhan testamentin profetean nimestä Joona.  Nimen suomenkieliset muodot tulevat heprean sanasta יוֹנָה (jonahselvennä, Joona), joka tarkoittaa kyyhkystä. Nimen toinen suomenkielinen muotomuunnelma ja raamatunsuomennoksissa esiintyvä muoto on Joona. Suomalaisen nimipäiväkalenterin mukaan Joonaksen nimipäivä on 29. maaliskuuta. Suomessa nimi Joonas on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 19 988 miehelle, joista yli puolet on 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä.
Nimen muissa kielissä käytössä olevia muotoja ovat muiden muassa ruotsin, saksan ja eräiden muiden kielten Jonas ja englannin kielen Jonah.
Kuvitteellisia Joonaksia

Joonas, samannimisen animaatiosarjan päähenkilö
Joonas, Veikko "Joonas" Savolaisen luoma sarjakuvahahmo
Joonas MacAnkka, Quagmire McDuck, Roope Ankan isosetä Carl Barksin sarjakuvatarinassa Perintönauris
Joonas Möttönen, Korpraali Möttönen, sota-ajan radio-ohjelmissa
Joonas Rantala, tv-sarjassa Uusi päivä
Jänkä-Joonas, hahmo Miina ja Manu -lastenkirjasarjassa
Conservapedia

| Conservapedia |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  https://conservapedia.com/
Kaupallinen:  ei
Tyyppi:  konservatiivinen verkkosanakirja
Rekisteröinti:  vapaaehtoinen (vaaditaan kuitenkin sivujen muokkaamiseen)
Kielet:  englanti
Omistaja:  Andrew Schlafly
Avattu:  21. marraskuuta 2006
Nykyinen tila:  aktiivinen
Conservapedia on englanninkielinen wikihanke, jonka tavoitteena on käyttöoikeuksiltaan vapaa tietosanakirja, jonka artikkelit ovat yhteiskunnallisesti konservatiivisia ja kreationistisia. Conservapedia käyttää MediaWiki-ohjelmistoa, mutta ei ole yhteydessä Wikipediaan tai Wikimedia-säätiöön.
Conservapedian on perustanut, sitä johtaa ja sen omistaa Andrew Schlafly. Schlafly on poliittisen aktivistin Phyllis Schlaflyn poika ja oikeistolainen poliittinen aktivisti. Conservapedia on perustettu syksyllä 2006 ja Schaflyn kotikoulussa opiskelevat kirjoittivat suuren osan perusmateriaalista.
Sivusto on saanut runsaasti julkisuutta Euroopassa ja Suomessakin, koska sitä pidetään sisällöltään ja tyyliltään outona ja sivuston on jopa luultu olevan pelkkää parodisointia. Sivuston pitämiseen parodiana on saattanut osaltaan vaikuttaa se, että sitä on sotkettu kirjoittamalla parodisia artikkeleita.
Yksi sivuston suurimmista projekteista on ollut Raamatun kääntäminen englanniksi siten, että siitä poistetaan kohdat ja sanavalinnat, jotka ovat Conservapedian mukaan liberaalien myöhempiä lisäyksiä. Projekti on herättänyt närkästystä niin sekulaareissa kuin kristityissäkin piireissä, joista jälkimmäinen taho pitää projektia jopa Raamatun käännöstyötä halventavana..
Aiheesta muualla

Conservapedia (englanniksi)
Machinery

| Machinery |
| --- | --- |

Perustettu:  1911
Toimitusjohtaja:  Juha-Pekka Honkanen
Emoyhtiö:  Boreo Oyj
Omistaja:  Boreo Oyj
Kotisivu:  https://machinery.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Machinery Oy on vuonna 1911 perustettu suomalainen yritys.
Machineryn perustajia olivat Frans Hall, Arthur Lindeberg, Ferdinand Tefke ja Ferdinand Jacobsson, joista viimeksi mainittu sai kauppaneuvoksen arvonimen, toimi pitkään yrityksen johdossa ja oli sen pääosakas. Machinerystä tuli perheyhtiö, kun kauppaneuvos Hugo Emil Timonen hankki haltuunsa suurimman osan yhtiön osakkeista ja hänen työnsä jatkajaksi yhtiön johdossa ryhtyi hänen poikansa, myöskin kauppaneuvoksen arvonimen saanut Heikki Timonen. Nykyään Machinery Oy:n omistaa Boreo Oyj.
Machineryn toimialaan kuuluvat koneiden ja laitteiden sekä teknisten tarvikkeiden maahantuonti, markkinointi, asennus, korjaus- ja huoltopalvelut. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Vantaalla ja toinen toimipiste Tampereella. Machinery Oy myy, asentaa ja huoltaa koneita ja laitteita metallintyöstön, rakentamiseen sekä voimantuoton toimialalle. He toimittavat työvälineitä metallintyöstöön ja rakentamiseen sekä varavoimalaitteita, moottoreita ja vaihteistoja erilaisiin teollisuuden erilaisiin tarpeisiin. Vuonna 2020 yrityksen liikevaihto oli 32 miljoonaa euroa ja se työllisti 81 henkeä.
Kirjallisuutta

L. Kaila: 40 vuotta kauppatekniikan palveluksessa. Oy Machinery Ab 1911–1951. Turku 1951.
Armas J. Pulla: 50 vuotta Suomen konekaupan historiaa. Helsinki 1960.
Machinery uudelle vuosisadalle. 100-vuotisjulkaisu 2012.
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivu
Machinery Oy:n yhtiö- ja omistushistoriaa
Edvard Persson

| Edvard Persson |
| --- | --- |
 Persson lähdössä Yhdysvaltoihin vuonna 1946.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Carl Edward Persson
Syntynyt: 17. tammikuuta 1888 Malmö, Ruotsi
Kuollut: 19. syyskuuta 1957 (69 vuotta) Helsingborg, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Puoliso:  Mim Ekelund (vih. 1933) Ellen Rosengren (1916–1933)
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Carl Edvard Persson (17. tammikuuta 1888 Malmö – 19. syyskuuta 1957 Helsingborg) oli ruotsalainen näyttelijä ja laulaja. Hän oli 1920-luvulta 1940-luvulle yksi maansa suosituimmista elokuvakoomikoista. Hän näytteli yhteensä 51 elokuvassa ja esiintyi lisäksi kiertävänä revyyartistina. Koulutukseltaan Persson oli muurari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Edvard Persson Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi 
Taiteenala:  KulturNav  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  Europeana  IdRef
Gladiator II

| Gladiator II |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ridley Scott
Käsikirjoittaja:  David Scarpa
Tuottaja:  Lucy Fisher Michael Pruss Ridley Scott Douglas Wick Walter F. Parkes Laurie MacDonald David Franzoni
Säveltäjä:  Harry Gregson-Williams
Kuvaaja:  John Mathieson
Leikkaaja:  Claire Simpson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures Scott Free Productions Universal Studios Red Wagon Entertainment (käännä suomeksi) DreamWorks
Levittäjä:  Paramount Pictures DreamWorks UIP-Dunafilm
Kesto:  148 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gladiator II on yhdysvaltalais-brittiläinen elokuva vuodelta 2024. Se on jatko-osa vuoden 2000 elokuvalle Gladiator. Sen on ohjannut Ridley Scott, joka ohjasi edellisenkin elokuvan. Edellisen elokuvan näyttelijöistä mukana ovat Connie Nielsen ja Derek Jacobi.
KAVI on luokitellut elokuvan sallituksi yli 16-vuotiaille sen väkivaltaisen ja ahdistavan sisällön takia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Paul Mescal  | … |  Lucius   |
|  Pedro Pascal  | … |  Justus Acacius   |
|  Connie Nielsen  | … |   Lucilla   |
|  Joseph Quinn  | … |    keisari Geta   |
|  Fred Hechinger  | … |    keisari Caracalla   |
|  Lior Raz  | … |    Viggo   |
|  Derek Jacobi  | … |    Gracchus   |
|  Denzel Washington  | … |    Macrinus     |
Lähde:
Historiallinen tarkkuus

Tarina sijoittuu 200-luvun Roomaan. Osa elokuvasta seuraa historian tutkijoiden käsityksiä kyseisestä ajasta, mutta osa elokuvassa esitetyn maailman piirteistä ja  tapahtumista on kuvitteellisia.
Historiallinen tarkkuus > Gladiaattoritaistelut

Tietokirjailija Pekka Tuomisto toteaa, että oikeasti gladiaattoreita tapettiin tarkoituksella hyvin harvoin. Hän muistuttaa, että arvostettujen ja rahaa tuottavien urheilijoiden tappamisessa ei olisi järkeä.
Historiallinen tarkkuus > Meritaistelut

Yhdessä elokuvan kohtauksista Colosseum täytetään vedellä ja areenalla seilaa kaksi laivaa miehistöineen yrittäen upottaa toisensa. Veteen putoavia gladiaattoreita odottaa parvi nälkäisiä haikaloja.
Todellisuudessakin roomalaiset järjestivät lavastettuja meritaisteluita, joita kutsuttiin nimellä naumachia. Niitä varten kaivettiin altaita, esimerkiksi Keisari Augustuksen valtakaudella 360 x 550 metrin kokoinen allas. Keisari Claudiuksen kerrotaan järjestäneen Abruzzon maakunnassa sijaitsevalla järvellä meritaistelun, johon osallistui jopa sata alusta. Aikalaiskuvausten mukaan myös Colosseum täytettiin joskus vedellä. Elokuvassa esitettyjä laivojen liikkeitä ei ole pidetty uskottavana.
Historiallinen tarkkuus > Eläinten käyttö

Todellisuudessakin gladiaattorit joutuivat taistelemaan eläimiä kuten norsuja ja tiikereitä vastaan. Oli eläintaistelijagladiaattoreita, jotka surmasivat vaarallisia eläimiä. Joissakin näytöksissä eläinten annettiin surmata kuolemaantuomittuja vankeja.
Elokuvassa nähdään myös gladiaattori ratsastamassa sarvikuonolla. Sarvikuonoja ei ole tiettävästi koskaan kesytetty ratsastettaviksi.
Mitään historiallisia merkintöjä ei ole siitä, että naumachia-taisteluissa veteen olisi lisätty haikaloja.
Gladiator II:ssä esiintyvistä mutanttipaviaaneista ei ole muuta tietoa kuin tämä elokuva.
Historiallinen tarkkuus > Kahvilakohtaus

Elokuvassa roomalaisen ylhäisön jäsen istuu kahvilan pöydässä juomassa kahvia ja lukemassa lehteä. Muinaisessa Roomassa ei ollut kahviloita, kahvia, teetä tai paperisia sanomalehtiä. Arkeologian professori Arja Karivieri pitää tätä kohtausta tekijöiden huumorina.
Historiallinen tarkkuus > Ajallinen täsmällisyys

Tuomiston mukaan Gladiator II:n tekijät ovat lukeneet historiansa, mutta ottaneet yksityiskohtien kanssa draamallisia vapauksia. Elokuva sijoittaa oikeita historiallisia henkilöitä vääriin aikoihin. Esimerkiksi Gladiator II:n Jugurtha oli historiallinen hahmo, mutta hänet kukistettiin 300 vuotta ennen elokuvan tapahtumia.
Historiallinen tarkkuus > Kieli

Tuomiston mukaan Gladiator II vilisee kielivirheitä. Ihmisten nimet ovat Tuomiston mukaan ”täysin poskettomia” ja rakennusten julkisivuissa esiintyvät iskulauseet olivat ”ihan liirumlaarumia”. Eräässä graffitissa kuitenkin lukee ”hyvin kauniilla latinalla” erittäin härski seksuaalinen ilmaus.
Minna Tarkka

| Minna Tarkka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. joulukuuta 1960 Helsinki
Kuollut: 27. elokuuta 2023 (62 vuotta) Helsinki
Ammatti:  mediatutkija, tuottaja, julkaisija
Muut tiedot
Tunnustukset:  Mediataiteen valtionpalkinto (2017)
Järjestö:  Muu   AV-arkki   M-cult
Minna Helena Tarkka (25. joulukuuta 1960 Helsinki – 27. elokuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen mediatutkija, opettaja, tuottaja ja kriitikko, joka teki uraauurtavaa työtä mediataiteen parissa 1980-luvulta lähtien.
Tarkka oli 1980-luvulla perustamassa sekä Muu-taiteilijayhdistystä että mediataiteen levityskeskus AV-arkkia. Hän oli vuosina 1989–1991 myös Muun ensimmäinen johtaja. Tarkka kehitti 1980-luvulta lähtien  mediakulttuurin alaa ja vastasi muun muassa vuosina 1994 ja 2004 Helsingissä järjestetyn kansainvälisen elektronisen taiteen ISEA-tapahtuman suunnittelusta.
Tarkka alkoi jo 1980-luvun lopulla opettaa media-aiheita suomalaisissa yliopistoissa. Taideteollisen korkeakoulun professorina Tarkka toimi 1996–2001. Siellä hän johti uusmedian maisteriohjelmaa ja käynnisti muun muassa digitaalisen museosuunnittelun ja interaktiivisen television koulutusta.
Tarkka oli vuonna 2000 perustamassa M-cult-nimistä mediakulttuurikeskusta, jonka tarkoituksena on tuoda yhteen tuotantoa, tutkimusta ja eri yhteiskuntasektorien toimijoita. Keskuksen kohdekenttänä ovat kaupunki- ja yhteisömedia, osallistuva media ja digitaalisen median uudet muodot.
Tarkka palkittiin vuonna 2008 AV-arkin kiertopalkinnolla. Hänen työnsä mediataiteen parissa käsitti myös julkaisuja ja artikkeleita. Hänen toimittamiaan teoksia ovat muun muassa Taiteen laita (1990), Video Taide Media (1993) ja Johdatus uuteen mediaan (1996). Mediataideen valtionpalkinnon Tarkka sai vuonna 2017.
Minna Tarkan vanhemmat olivat tutkija, kriitikko Pekka Tarkka ja professori Auli Viikari. Minna Tarkka kuoli vuonna 2023 mahasyöpään.
Aiheesta muualla

Minna Tarkan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Trove
Länsimetsä

| Länsimetsä> Västerskog |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Länsimetsä korostettuna.  Vaasan alueellinen jako
Kaupunki:  Vaasa
Suuralue:  Gerbyn suuralue
Kaupunginosa nro:  31
Väkiluku:  1 620 (1.1.2015)
Lähialueet:  Kortelaakso, Vanha Gerby, Rajarinne, Gerbyn niemi
Länsimetsä (ruots. Västerskog) on Vaasan Gerbyssä sijaitseva osa-alue, joka muodostaa Vaasan 31. kaupunginosan yhdessä Vanhan Gerbyn pienalueen ja Gerbyn niemen luoteisosan kanssa. Länsimetsässä on muun muassa Länsimetsän koulu ja päiväkoti.
Länsimetsän asuinalue on osa niin kutsuttua uutta Gerbytä, eli 1980-luvun alussa sinne kaavoitettua rivi- ja omakotitalovaltaista aluetta. Länsimetsän rakennuksista suurin osa on rakennettu vuosien 1980–1994 välisenä aikana.
Gerbynmäki eli Rapatunturi sijaitsee Länsimetsän pohjoispuolella. Mäelle rakennettiin näkötorni vuonna 2022.
Väestö

Vuonna 2015 Länsimetsän alueella asui 1 620 asukasta.
Länsimetsän asukkaista äidinkielenään suomea puhui 68,5 %, ruotsia 29,8 % ja muita kieliä 1,7 % vuonna 2015. Alueen työvoimasta oli opiskelijoita 10,6 % ja työttömiä 3,9 % vuonna 2013.
Kuvia Länsimetsästä

Länsimetsän koulu.
Efraim Katzir

| Efraim Katzir> אפרים קציר |
| --- | --- |
 Efraim Katzir vuonna 1977.
Israelin 4. presidentti
 24. toukokuuta 1973 – 24. toukokuuta 1978  
Pääministeri:  Golda Meir Jitzhak Rabin Menachem Begin
Edeltäjä:  Zalman Shazar
Seuraaja:  Jitzhak Navon
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. toukokuuta 1916 Kiova, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 30. toukokuuta 2009 (93 vuotta) Rehovot, Israel
Puoliso:  Nina Gottlieb
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Uskonto:  juutalaisuus
 Nimikirjoitus
Efraim Katzir (hepr. ‏אפרים קציר‎; 16. toukokuuta 1916 – 30. toukokuuta 2009) oli israelilainen biofyysikko ja työväenpuolueeseen kuulunut poliitikko. Hän toimi Israelin presidenttinä viisivuotisen kauden 1973–1978.
Katzir syntyi Kiovassa, Ukrainassa. Hänen alkuperäinen nimensä oli Ephraim Katchalsky, mutta hän muutti sukunimensä heprealaiseen muotoon vuonna 1973 knessetin valittua hänet presidentiksi.
Vuonna 1922 hän muutti perheineen Palestiinaan, jossa hän opiskeli Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa väitellen filosofian tohtoriksi. Hän suoritti tohtorin tutkinnon jälkeisiä opintoja ulkomailla Harvardissa ja Columbiassa, mutta palasi Israeliin heti sen julistauduttua itsenäiseksi vuonna 1948. Hänestä tuli Israelin puolustusvoimien tutkimusyksikön johtaja. Yksikön on sanottu kehittäneen kemiallisia aseita.
Vuodesta 1949 hän toimi biofysiikan laitoksen johtajana Weizmannin tiedeinstituutissa Rehovotissa, ja tutki lääkeaineiden vaikutusmenetelmiä.
Hänen veljensä Aharon, kansainvälisesti tunnettu kemikaalifyysikko, kuoli vuonna 1972 yhtenä Lodin lentokentän joukkomurhan uhreista.
Katzir oli Harvardin yliopistossa Golda Meirin ottaessa häneen yhteyttä presidentinviran takia.lähde?
Presidenttikautensa jälkeen Katzir palasi tutkijan uralle.
Vuonna 1977 Katzir valittiin Royal Societyn jäseneksi. Vuonna 1985 hänelle myönnettiin Japani-palkinto entsyymien käytöstä antibioottihoidoissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Efraim Katzir Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Zalman Shazar | Israelin presidentti 1973–1978 | Seuraaja: Jitzhak Navon |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii  Leopoldina  MathSciNet  Scopus 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
James Howard Kunstler

James Howard Kunstler
James Howard Kunstler (s. 19. lokakuuta 1948) on yhdysvaltalainen yhteiskuntakriittinen kirjailija, toimittaja, puhuja ja podcast-juontaja. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat The Geography of Nowhere (1994), yhdysvaltalaisten lähiöiden ja urbaanin kehityksen historia, sekä öljyhuippua ja tämän olettamiaan taloudellisia vaikutuksia käsittelevä The Long Emergency (2005) ja Too Much Magic (2012). Esseististen teostensa lisäksi Kunstler on kirjoittanut myös scifi-romaaneja. Kunstlerin teoksia ei ole käännetty suomeksi.
Laajemmassa julkisuudessa Kunstler tunnetaan parhaiten amerikkalaisen kaupunkisuunnittelun ja siihen kytkeytyvän elämäntavan ankarasta kritiikistään ja uuden urbanismin puolustuksestaan; hänen 2004 pitämä TED-puheensa How Bad Architecture Wrecked Cities on kerännyt yli 400 000 katselukertaa Youtubessa, ja hän on pitänyt puheita myös American Institute of Architects, The National Trust for Historic Preservation ja The National Association of Science and Technology -järjestöjen tilaisuuksissa, sekä lukuisissa yliopistoissa kuten Yale, MIT, Cornell, USMA ja Rutgers.
Toimittajana Kunstler on kirjoittanut muun muassa seuraaville julkaisuille: The Atlantic Monthly, Slate.com, RollingStone, The New York Times Sunday Magazine. Kunstler pitää myös suosittua podcastia KunstlerCast, jossa hän keskustelee vieraiden kanssa muun muassa ympäristöön, talouteen, politiikkaan ja arkkitehtuuriin liittyvistä aiheista. Vierailijoina on ollut esimerkiksi Steve Keen, Dmitry Orlov, John Michael Greer, Richard Heinberg, David W. Orr, Pioro San Giorgio ja Bill Kauffman.
Tausta

Kunstler syntyi New York Cityssä juutalaiseen perheeseen, mistä hänen perheensä muutti vanhempien eron jälkeen lähiöön Long Islandiin. Hänen biologinen isänsä toimi timanttikauppiaana, ja hänen isäpuolensa, jonka perheessä Kunstler vietti suurimman osan lapsuuttaan, sitä vastoin työskenteli Broadway show -markkinoijana. Kesät hän vietti poikien leireillä New Hampshiren osavaltiossa, jonka pikkukaupunki-idylli vaikutti hänen myöhempiin uusurbanististisiin näkemyksiinsä.
Kunstler valmistui vuonna 1966  New Yorkin High School of Music & Art -lukiosta, ja siirtyi opiskelemaan State University of New York at Brockport -yliopistoon pääaineenaan teatteri. Valmistuttuaan hän ryhtyi toimittajaksi ja kirjoitti lukuisiin julkaisuihin päätyen lopulta osaksi RollingStone -lehden palkatuksi toimittajaksi. Vuonna 1975 hän ryhtyi kokoaikaiseksi kirjailijaksi ja luennoitsijaksi.
Kunstler elää Washingtonin piirikunnassa New Yorkin osavaltiossa ja hän on naimisissa lastenkirjailija Jennifer Armstrongin kanssa.
256

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Syntyneitä

Areios
Pentti Pekkarinen

Pentti August Pekkarinen (20. syyskuuta 1917 Maaninka – 20. tammikuuta 1975 Kuopio) oli suomalainen maanviljelijä ja Maalaisliitto/Keskustapuolueen kansanedustaja ja ministeri.
Pekkarisen vanhemmat olivat torppari Kaarle Pekkarinen ja Helmi Johanna Huuskonen.  Hän kävi kansakoulun ja sen jälkeen suoritti 1937 maamieskoulun ja 1940 maamiesopiston. Pekkarinen toimi maatalousneuvojana Kiuruvedellä 1939, Kuopion maanviljelysseuran alueneuvojana Vehmersalmella 1944–1945 ja maatalousneuvojana Leppävirralla 1945–1948. Hän oli maanviljelijänä Leppävirralla 1946–1975 ja toimi myös Leppävirran kunnan asutuskassanhoitajana ja asutusneuvojana 1951–1962.
Pekkarinen oli Maalaisliiton kansanedustajana 1958–1965 ja keskustan kansanedustajana 1965–1975. Hän edusti vuoteen 1961 saakka Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä sen jälkeen Kuopion läänin vaalipiiriä. Pekkarinen oli II sosiaali- ja terveysministeri Sorsan I hallituksessa 1972–1975. Hän toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa Pekkarinen oli mukana Leppävirran kunnanvaltuuston puheenjohtajana.
Pekkarinen kuoli liikenneonnettomuudessa tammikuussa 1975 kesken ministeri- ja kansanedustajakautensa. Pekkarinen oli matkalla Rissalan lentoasemalle, kun hänen ohjaamansa Ford Granada -henkilöauto alkoi heittelehtiä liukkaalla tiellä, ajautui vastaantulevien kaistalle ja törmäsi vastaan tulleeseen kaavilaisen naisen kuljettamaan autoon. Pekkarinen kuoli saamiinsa vammoihin Kuopion keskussairaalassa myöhemmin saman päivän aikana. Hänen tilalleen ministeriksi nousi Reino Karpola ja kansanedustajaksi Toivo Yläjärvi.  Pentti Pekkarisen lisäksi Suomessa on kuollut toinen ministeri liikenneonnettomuudessa, Penna Tervo.
Ranua

| Ranua |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  65°55′45″N, 026°31′00″E
Maakunta:  Lapin maakunta
Seutukunta:  Rovaniemen seutukunta
Kuntanumero:  683
Hallinnollinen keskus:  Ranuan kirkonkylä
Perustettu:  1917
Kokonaispinta-ala:  3 694,79 km² 18:nneksi suurin 2022 
– maa:  3 453,39 km²
– sisävesi:  241,40 km²
Väkiluku:  3 571 201:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  1,03 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  17,5 %
– 15–64-v.:  52,8 %
– yli 64-v.:  29,7 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  98,1 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  1,7 %
Kunnallisvero:  8,1 % 252:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Tuomas Aikkila
Kunnanvaltuusto:  17 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • PS   • SDP:   10 4 2 1
www.ranua.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ranua on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan eteläosassa Simojoen ylä- ja keskijuoksulla Rovaniemen eteläpuolella. Kunnassa asuu 3 571 ihmistä, ja sen pinta-ala on 3 694,79 km2, josta 241,40 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 1,03 asukasta/km2.
Ranuan naapurikunnat ovat Ii lounaassa, Simo ja Tervola lännessä, Rovaniemi pohjoisessa, Posio idässä ja Pudasjärvi etelässä. Ranua rajautuu etelässä Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan.