stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aasi (korttipeli)

Aasi tai peukkuaasi on korttipeli, jossa on tavoitteena saada käteen neljä samanarvoista korttia ja samalla yrittää huomata, onko joku muu pelaajista jo siinä onnistunut. Pelin toisessa versiossa yritetään saada käteen viisi korttia samaa maata.
Pelin kulku

Korttipakan kaikki kortit jaetaan pelaajille, mutta jaon ei ole pakko mennä tasan. Kaikki pelaajat antavat samanaikaisesti vasemmalla puolella olevalle pelaajalle yhden kortin ja ottavat vastaavasti kortin oikealla puolella olevalta pelaajalta. Pelaaja, joka ensimmäisenä saa käteensä neljä samanarvoista korttia nostaa peukalonsa pystyyn. Tämän huomattuaan muut pelaajat tekevät samoin. Pelaaja, joka nostaa peukalonsa viimeisenä häviää pelin ja on "aasi".
Toisessa pelin versiossa jokaiselle pelaajalle jaetaan viisi korttia, ja jakaja itse ottaa kuudennen, jonka hän katsoo ja joko antaa eteenpäin tai vaihtaa sen toiseen korttiin kädessään ja antaa eteenpäin. Peliä pelataan kuten edellä, mutta tavoitteena on saada käteen viisi samaa maata olevaa korttia. Saatuaan käteen viisi samaa maata olevaa korttia pelaaja nostaa peukalonsa pystyyn. Voitto- ja häviöehdot ovat samat kuin edellä.
101 dalmatialaista 2: Pikku Kikero Lontoossa

| 101 dalmatialaista 2: Pikku Kikero Lontoossa> 101 Dalmatians II: Patch's London Adventure |
| --- | --- |
 Elokuvan kansi
Ohjaaja:  Jim Kammerud, Brian Smith
Käsikirjoittaja:  Garrett K. Schiff, Jim Kammerud, Brian Smith
Tuottaja:  The Walt Disney Company
Säveltäjä:  Richard Gibbs
Tuotantosuunnittelija:  Bill Perkins
Pääosat:  Barry Bostwick, Jason Alexander, Martin Short, Bobby Lockwood (Hannele Lauri, Matti Olavi Ranin, Veikko Honkanen)
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Disney
Levittäjä:  InterCom Netflix Disney+
Ensi-ilta:  21. tammikuuta 2003 (USA)
Kesto:  70 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  101 dalmatialaista
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
101 dalmatialaista 2: Pikku Kikero Lontoossa (engl. 101 Dalmatians II: Patch's London Adventure) on suoraan videolla julkaistu jatko-osa Disneyn vuonna 1961 julkaistulle piirroselokuvalle 101 dalmatialaista.
Juoni

Elokuva kertoo Kikero-nimisestä dalmatialaispennusta, jota ei tunnuta huomiotavan muiden pentujen joukossa. Kun perhe muuttaa maalle, Kikero myöhästyy muuttoauton kyydistä. Hän jää Lontooseen tutustumaan Salama-nimiseen televisiotähtikoiraan. Kikerokin haluaisi olla kaikista paras, niin kuin Salama televisioseikkailuissa, vaikka Kikero ei tiedä, että Salama vain tekee työtään.
Suomenkielinen toteutus

Suomenkielisen version ohjaus - Markus Bäckman
Käännös - Jarkko Cairenius
Äänittäjät - Jari Ikonen, Magnus Axberg ja Jaana Hovinen
Tuotanto - Jaana Hovinen
Luova johto - Kirsten Saabye
Suomenkielisen version tuotanto - Disney Character Voices International, Inc.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hannele Lauri  | … |  Cruella de Vil   |
|  Miika Vintturi  | … |  Kikero   |
|  Heikki Sankari  | … |  Salama   |
|  Ilkka Heiskanen  | … |  Jopi   |
|  Taisto Oksanen  | … |  Lars   |
|  Matti Olavi Ranin  | … |  Pongo   |
|  Carita Mäkelä  | … |  Perdita   |
|  Petteri Sallinen  | … |  Roger   |
|  Päivi-Sini Ristimäki  | … |  Anita   |
|  Jyrki Kovaleff  | … |  Jesper   |
|  Tom Wentzel  | … |  Jasper   |
|  Anja Pohjola  | … |  Hanna   |
|  Risto Aaltonen  | … |  Salama -ohjelman tuottaja   |
|  Aarre Karén  | … |  Turkismyyjä   |
|  Veikko Honkanen  | … |  Hauvan herkku -mainoksen ääni   |
|  Annituuli Kasurinen  | … |  Dalmatialaispentu   |
|  Oskari Tamminen  | … |  Dalmatialaispentu   |
|  Otto Piispanen  | … |  Dalmatialaispentu   |
|  Henri Piispanen  | … |  Dalmatialaispentu   |
|  Aleksis Sankari  | … |  Dalmatialaispentu   |
|  Anna-Emilia Sankari  | … |  Dalmatialaispentu   |
|  Aurora Sankari  | … |  Dalmatialaispentu   |
|  Adeliina Sankari  | … |  Dalmatialaispentu   |
|  Markus Bäckman  | … |  Televisioselostaja   |
|  Jukka Rasila  | … |  Rekkakuski   |
|  Outi Alanen  | … |  Sivuroolit   |
|  Päivi Hilska  | … |  Sivuroolit   |
|  Hanna Kaila  | … |  Sivuroolit   |
|  Ulla Renko  | … |  Sivuroolit   |
|  Jarkko Tamminen  | … |  Sivuroolit   |
|  Matti Holi  | … |  Sivuroolit   |
|  Pekka Kuorikoski  | … |  Sivuroolit   |
|  Tommi Varis  | … |  Sivuroolit   |
|  Esa Nuurtamo  | … |  Sivuroolit   |
ASCII-taide

Kaikki 95 tulostettavaa ASCII-merkkiä
Laulaja Anna Ternheimin valokuva ja siitä ohjelmallisesti tuotettu ASCII-versio
ASCII-taidetta
ASCII-taide eli ASCII-grafiikka on ASCII-merkistöllä tehtyä kuvataidetta. Se voi olla yhdellä rivillä oleva, muutamista merkeistä koostuva pieni kuva kuten hymiö, mutta myös satoja rivejä pitkä, todella monen merkin uurastus. Merkkigrafiikkaa on käytetty ja käytetään edelleen merkkipohjaisissa viestintäjärjestelmissä, kuten BBS:t, uutisryhmät, sähköposti, IRC ja SMS-tekstiviestit, joskin graafisen WWW:n yleistyminen on vähentänyt huomattavasti sen käyttöä ja arvostusta.
ASCII-grafiikan edeltäjänä voidaan pitää Baudot-koodia käyttäville kaukokirjoitinlaitteille tarkoitettua merkkigrafiikkaa, jota kutsutaan radioamatööripiireissä RTTY-grafiikaksi.
BBS-järjestelmissä suosittu ANSI-grafiikka käytti ANSI X3.64 -päätteenohjaus­standardiin ja sen laajennuksiin kuuluvia päätteenohjauskoodeja mm. värien vaihtamiseen, mikä IBM PC -yhteensopivien laajempaan CP437-merkistöön yhdistettynä mahdollisti huomattavasti perinteistä ASCII-grafiikkaa näyttävämmät kuvat.
ASCII-grafiikkaa tehdään yleensä jollakin teksti- tai merkkieditorilla. On myös olemassa ohjelmia, jotka muuttavat bittikarttakuvia ASCII-grafiikaksi, mutta näiden ohjelmien tulosteita eivät kaikki pidä varsinaisena tai ”oikeana” ASCII-taiteena.[lähde? ] Mainitsemisen arvoinen on joka tapauksessa avoimeen lähdekoodiin perustuva aalib-kirjasto, jolla voi esimerkiksi katsella elokuvia ASCII-merkeiksi muutettuna MPlayerillä. Uudempi samaa ideaa käyttävä ohjelmakirjasto on libcaca, joka tukee värillistä ASCII-grafiikkaa.
Lisäksi on olemassa joitain ohjelmia, jotka luovat ASCII-taidetta syötteenä annetusta tekstistä (System V:n banner-ohjelma, figlet, toilet, cowsay). On olemassa myös ohjelmia ASCII-taiteen piirtämiseen tai tekemiseen esimerkkinä PabloDraw.
Esimerkkejä

figlet-ohjelman tuloste:
__        ___ _    _                _ _
\ \      / (_) | _(_)_ __   ___  __| (_) __ _
 \ \ /\ / /| | |/ / | '_ \ / _ \/ _` | |/ _` |
  \ V  V / | |   <| | |_) |  __/ (_| | | (_| |
   \_/\_/  |_|_|\_\_| .__/ \___|\__,_|_|\__,_|
                    |_|
cowsay:
___________________
< Terve, Wikipedia! >
 -------------------
        \   ^__^
         \  (oo)\_______
            (__)\       )\/\
                ||----w |
                ||     ||
Hypnotoad:
,'``.._   ,'``.
         :,--._:)\,:,._,.:       
         :`--,''   :`...';\     
        `,'       `---'  `.
        /                 :
       /                   \
     ,'                     :\.___,-.
    `...,---'``````-..._    |:       \
      (                 )   ;:    )   \  _,-.
       `.              (   //          `'    \
        :               `.//  )      )     , ;
      ,-|`.            _,'/       )    ) ,' ,'
     (  :`.`-..____..=:.-':     .     _,' ,'
      `,'\ ``--....-)='    `._,  \  ,') _ '``._
   _.-/ _ `.       (_)      /     )' ; / \ \`-.'
  `--(   `-:`.     `' ___..'  _,-'   |/   `.)
     `-. `.`.``-----``--,  .'
        |/`.\`'        ,',');
                   `  (/  (/ 
All Glory To The Hypnotoad
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ASCII-taide Wikimedia Commonsissa
Textfiles.com-sivuston ASCII-taidehakemisto
Christopher Johnson's ASCII Art Collection
ASCII Generator generoi tekstistä ASCII-taidetta
Yrjö Kostermaa
Kiinnitykset

Porin teatteri, näyttelijä (1940-41)
Kuopion yhteisteatteri, näyttelijä (1944-45)
Viipurin kaupunginteatteri, näyttelijä (1945)
Tampereen teatteri, ohjaajanäyttelijä (1945-49)
Pyynikin kesäteatteri, perustaja ja johtaja (1948-54)
Vaasan suomalainen teatteri, johtaja (1949-53)
Suomalainen ooppera, vieraileva ohjaaja (1953-56)
Suomen kansallisooppera, ohjaaja (1956-63)
Lahden ooppera, ohjaaja (1963-70)
Joensuun kaupunginteatteri, johtaja ja ohjaaja (1971-72)
Ulkomaiset vierailut

Maly Operny teatteri, Pietari (1957)
Boris Godunov, Ruotsin kuninkaallinen ooppera, Tukholma (1966)
Ohjaustyöt oopperassa

Aida, Don Carlos, Naamiohuvit, Otello, Rigoletto, La Traviata, Trubaduuri (Verdi)
La bohème, Madame Butterfly, Tosca,Turandot (Puccini)
Boris Godunov (Musorgski)
Carmen (Bizet)
Cavalleria rusticana (Mascagni)
Così fan tutte, Don Giovanni, Figaron häät, Ryöstö seraljista, Taikahuilu (Mozart)
Don Pasquale, Lemmenjuoma(Donizetti)
Faust (Gounod)
Herttua Siniparran linna (Bartók)
Ikaros, Opri ja Oleksi, Sudenmorsian, Varjo(Pylkkänen)
Jevgeni Onegin (Tsaikovski)
Juha (Merikanto)
Kaarle-kuninkaan metsästys (Pacius)
Kerjäläisooppera (Weill)
Kuun maailma (Haydn)
Lemmin poika (Similä)
Maria Golowin (Menotti)
Ovela Susanna (Lehner)
Pajatso (Leoncavallo)
Pohjalaisia (Madetoja)
Poltettu oranssi (Marttinen)
Ristin (Saikkola)
Rose Marie (Friml & Stothart)
Ruhtinas Igor (Borodin)
Ruuvikierre, Tehkäämme ooppera (Britten)
Salome, Yö Venetsiassa (Strauss)
Samson ja Dalila (Saint-Saëns)
Sevillan parturi (Rossini)
Sota ja rauha (Prokofjev)
Tannhäuser, Valkyyria (Wagner)
Ukonilma (Janácek)
Ohjaustyöt televisiossa

Miehen varjo (1960)
Tulva (1967)
Ohjaustyöt teatterissa

Kuisma ja Helinä, Tampereen kesäteatteri (1948)
Sysmäläiset, Tampereen kesäteatteri (1948)
Vetelys, Tampereen kesäteatteri (1949)
Pohjalaisia, Tampereen kesäteatteri (1949)
Mikumärdissä on kesä, Tampereen kesäteatteri (1950)
Nummisuutarit, Tampereen kesäteatteri (1950)
Rykmentin murheenkryyni, Tampereen kesäteatteri (1951)
Talkootanssit, Tampereen kesäteatteri (1951)
Valkoinen hevonen, Tampereen kesäteatteri (1952)
Filmografia näyttelijänä

Laulu tulipunaisesta kukasta (1938)
Helmikuun manifesti (1939)
Tavaratalo Lapatossu & Vinski (1940)
Vastamyrkky (1945)
Rintamalotta (1956)
Ratkaisun päivät (1956)
Isaskar Keturin ihmeelliset seikkailut (1960)
Aisnen kolmas taistelu

Aisnen kolmas taistelu eli operaatio Blücher-Yorck tai Marnen toinen taistelu käytiin ensimmäisessä maailmansodassa 27. maaliskuuta – 6. kesäkuuta 1918. Tämän taistelun avulla saksalaiset pyrkivät valtaamaan Aisnen toisessa taistelussa menettämänsä Chemin des Damesin takaisin. Hyökkäys oli osa Saksan kevätoffensiivia.
Hyökkäyksen tarkoitus oli tuoda saksalaiset tykit ampumaetäisyyden päähän Pariisista, ja mahdollistaa hyökkäys Flanderin rintamalla ympärysvaltojen irrottaessa joukkoja puolustamaan Aisnejoen asemia.
Georges Scottin (1873–1943) piirros ”Amerikkalaista merijalkaväkeä Belleaun metsässä” (1918)
Saksa aloitti 27. maaliskuuta raskaan pommituksen kohti ympärysvaltain joukkoja 4 000 tykin voimin. Seuraavaksi kaasua päästettiin läntisten joukkojen päälle. Saksalaisten jalkaväkihyökkäys eteni vastustamattomalla voimalla 40 kilometrin leveydellä. Hyökkäys oli tullut ranskalaiseille yllätyksenä, niinpä saksalaiset saavuttivat Aisnejoen kuudessa tunnissa. Saksa löi kahdeksan ympärysvaltain divisioonaan Soissonsin ja Reimsin välissä ajaen ympärysvallat Veslejoelle ja edeten sen jälkeen auringonlaskuun mennessä noin 15 kilometriä. Saksalaiset olivat ottaneet 30. toukokuuta mennessä vangiksi 50 000 sotilasta ja 800 tykkiä.
Saksan armeija oli 3. kesäkuuta 90 kilometrin päässä Pariisista, mutta ampumatarvikkeet olivat lopussa ja varajoukoista oli pulaa. Sitkistyvää vastarintaa oli havaittavissa. Paikalle saapuneet yhdysvaltalaiset divisioonat katkaisivat Saksan hyvin alkaneen etenemisen Chateau-Thierryn ja Belleaun metsän taistelussa. Lopulta saksalaiset pysäytettiin Marnejoella 6. kesäkuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aisnen kolmas taistelu Wikimedia Commonsissa
ASCII-tabulatuuri

ASCII-tabulatuuri on ASCII-merkistöllä tehty tabulatuuri. Se on yleisesti käytössä Internetissä.
Tabulatuurit > ASCII-tabulatuuri kitaralle

e|-----------------------------------|
H|-----------------------------------|
G|-0-3-5---0-3-6-5---0-3-5---3--0----|
D|-0-3-5---0-3-6-5---0-3-5---3--0----|
A|-----------------------------------|
E|-----------------------------------|
Jokainen viiva vastaa yhtä kieltä. Paksuin kieli on alimpana ja ohuin ylimpänä.
Pystyviivat merkitsevät tabulatuureissa yleensä tahtiviivoja.
(kuvassa Deep Purplen Smoke On The Waterin tabulatuurit)
Tabulatuurit > ASCII-tabulatuuri rummuille

HH|x-x-x-x-|x-x-x-x-|
SD|----o---|----o---|
BD|o-------|o-------|
Jokainen viiva vastaa yhtä rumpua tai symbaalia.
Yleensä symbaalien iskut merkitään rumputabulatuureissa 'x' -merkillä ja rumpujen iskut 'o' -merkillä. Merkitsemisessä saattaa tulla ongelmia, sillä on sama kirjain voi tarkoittaa useampaa symbaalia/rumpua, siksi yleensä tabulatuurin mukana on jonkinlainen lista, josta selviää, mitä rumpuja/symbaaleja merkeillä tarkoitetaan.
Aiheesta muualla

Tabulatuurien lukeminen (Arkistoitu – Internet Archive)
Tabulatuurien merkit ja selitykset
Ykköskitara (Arkistoitu – Internet Archive)
911tabs.com - Hakukone tabulatuureille
Ultimate-Guitar - Suosittu tabulatuurisivusto
Metaltabs - Suosittu metallimusiikkipainotteinen tabulatuurisivusto
Alan Gelfand

Alan Gelfand rullalautailemassa.
Alan "Ollie" Gelfand (s. 1963 New York) on rullalautailutemppu ollien keksijä.
Gelfand muutti New Yorkista Hollywoodiin, Floridaan perheensä kanssa vuonna 1968. Alan Gelfand aloitti rullalautailun vuonna 1974, kun hänen isänsä osti hänelle ensimmäisen rullalautansa. Vuonna 1976 hän voitti Etelä-Floridan rullalautailukilpailun.
Aasialaistaustaiset ihmiset

Lothrop Stoddardin luokituksen mukainen kartta ihmiskunnan viiden päärodun pääasiallisista asuinalueista vuonna 1920. Aasian kantaväestöjen asuinalueet on merkitty ruskealla ja keltaisella.
Aasialaistaustaiset ihmiset ovat etninen ihmisryhmä, jolla esiintyy tavallista enemmän Aasian kantaväestöjen perimään liittyviä piirteitä.
Ominaispiirteitä

Aasialaistaustaisten perimässä on 1–4 prosenttia sukupuuttoon kuolleen neandertalinihmisen geenejä sekä myös denisovanihmisen geenejä.
Rajatapausten luokittelu

Etninen rajanveto on vaikeaa, koska aasialais-, afrikkalais- ja eurooppalais-intialaistaustaiset muodostavat geneettisen jatkumon. Tämä ongelma on ratkaistu Yhdysvalloissa siten, että kyselyihin vastaajat saavat itse päättää, mihin ryhmään kuuluvat.
487

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku
Vuosikymmenet: 390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku
Vuodet: 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509
Kuolleita

17. huhtikuuta - Proklos, antiikin kreikkalainen filosofi
Alan Greene

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten uimahypyt. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten uimahypyt. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten uimahypyt. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten uimahypyt. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Berliini 1936 | 3 metrin ponnahduslauta |  |
Alan "Al" Greene (29. elokuuta 1911 Denver, Colorado – 12. maaliskuuta 2001 Mount Prospect, Illinois) oli yhdysvaltalainen uimahyppääjä. Hän sai pronssimitalin miesten kolmen metrin ponnahduslaudassa vuoden 1936 kesäolympialaisissa Berliinissä pistemäärällä 146,29.
Akitsumaru-luokka

| Akitsumaru-luokka |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  11 800 t
Pituus:  143,74 m
Leveys:  20 m
Syväys:  7,6 m
Koneteho:  7 500 shp
Nopeus:  20 solmua
Aseistus
Meritorjunta:  8-30 lentokonetta
Ilmatorjunta:  2 × 75 mm type 88 -ilmatorjuntatykkiä 6 × 25 mm type 96 -ilmatorjuntatykkiä
Akitsumaru-luokka oli Keisarillisen Japanin armeijan kahden aluksen muodostama saattuetukialusluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akitsumaru | Harima Shipbuilding Company, Aioi | 17. syyskuuta 1939 | 24. syyskuuta1941 | 30. tammikuuta 1942 | upotettu 15. marraskuuta 1944 |
| Nigitsumaru | Harima Shipbuilding Company, Aioi | 10. maaliskuuta 1942 | 28. marraskuuta 1942 | 30. maaliskuuta 1943 | upotettu 12. tammikuuta 1944 |
Alan Gregov

| Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Kroatia> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Kanada 1994 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Saksa 1993 |  |  |
|  Pronssia | Kreikka 1995 |  |  |
Alan Gregov (s. 1. huhtikuuta 1970 Zadar, Kroatian ST, Jugoslavia) on kroatialainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Kroatian itsenäistyttyä Gregov saavutti sen maajoukkueessa olympiahopeaa Barcelonassa 1992 hävittyään Yhdysvaltain Dream Teamille, MM-pronssia Kanadasta 1994 ja EM-pronssia Saksasta 1993 sekä Kreikasta 1995.
257-kulmio

257-kulmio (kaksi­sataa­viisi­kymmentä­seitsen­kulmio, diakosi­penta­konta­heptagoni, diakosi­pente­konta­heptagoni) on monikulmio, jolla on 257 sivua. Kuperan 257-kulmion kulmien summa on 45 900°.
Säännöllinen 257-kulmio

Jos säännöllisen 257-kulmion sivun pituus on t, sen pinta-ala on
Säännöllistä 257-kulmiota ei juuri voi visuaalisesti erottaa ympyrästä. Ympyrän sisään piirretyn säännöllisen 257-kulmion sivujen pituuksien summa eroaa ympyrän kehän pituudesta vain noin 24 miljoonasosaa. Sen sivujen keskipisteiden etäisyys ympyrän kehästä on vain
Säännöllinen 257-kulmio > Konstruointi

Säännöllinen 257-kulmio on yksi harvoista tunnetuista  konstruoituvista monikulmioista, joiden sivujen lukumäärä on pariton. Toisin sanoen se voidaan konstruoida geometrisesti, ainoastaan harppia ja merkitsemätöntä viivoitinta käyttämällä. Tämä perustuu siihen, että 257 on Fermat'n alkuluvuista eli muotoa 22n + 1 olevista alkuluvuista. Tästä seuraa, että  \cos {\frac {\pi }{257}} ja  \cos {\frac {2\pi }{257}} ovat 128. asteen algebrallisia lukuja, ja kaikkien konstruoituvien lukujen tavoin ne voidaan esittää muodossa, jossa esiintyy neliöjuuria, mutta ei korkeampia juuria.
Carl Friedrich Gauss todisti jo vuonna 1801, että säännöllinen 257-kulmio on konstruoituva, mutta hän ei tuntenut keinoa, jolla se voitiin konstruoida. Eksplisiittisen konstruktion esitti ensimmäisenä  Magnus Georg Paucker vuonna 1822 ja hänen jälkeensä Friedrich Julius Richelot vuonna 1832. Alla oleva animaatio esittää erästä myöhemmin esitettyä konstruktiota, jossa käytetään 150 ympyrää. Niistä 24 on Carlylen ympyröitä, joista yksi ratkaisee toisen asteen yhtälön x2 + x − 64 = 0.
Säännöllinen 257-kulmio > Symmetria

Säännöllisellä 257-kulmiolla on diedrinen symmetria Dih257, kertalukua 514. Koska 257 on alkuluku, tällä symmetriaryhmällä on yksi aliryhmä, jolla myös on diedrinen symmetria: Dih1, ja kaksi syklisen ryhmän symmetriaa: Z257, ja Z1.
257-grammi

257-grammi on 257-sivuinen tähtimonikulmio. Koska 257 on alkuluku, on 127 säännöllistä muotoa, joiden Schälflin symbolit ovat {257/n} kaikilla kokonais­luvuilla 2 = n = 128, sillä  \left\lfloor {\frac {257}{2}}\right\rfloor =128.
Alla oleva kuva esittää 257-grammia {257/128}, jolla on 257 melkein säteittäistä sivua. Sen kärjissä kulmat ovat 180°/257 (~0.7°).
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli:
Käännös suomeksi
Absorptiolämpöpumppu

Absorptiolämpöpumppu on lämpöpumppu, jossa käytetään lämpölähdettä jäähdytyksessä. Sen toiminta perustuu faasimuutoksiin.
Toteutustekniikoita

iho - hiki eli pääosin vesi läpäisee ihon ja ihon pinnalta vesi absorboituu ilmaan
perinteisessä absorptiojääkaapissa käytetään ammoniakkia
suurissa voimalaitoksissa käytetään litiumbromidi-suolaa ja vettä
vesi ja suola
Adenomyoosi

Tähystyskuvaa adenomyoosista.
Adenomyoosi tarkoittaa sairautta, jossa kohdun limakalvon kaltaista rauhaskudosta ilmenee kohdun lihaskerroksessa. Muutokset tapahtuvat sirottuen yleensä kohdun takaseinämässä tai paikallisesti pesäkkeinä. Tätä kerääntymää kutsutaan adenomyoomaksi. Adenomyoosipesäkkeet reagoivat estrogeenille kohdun limakalvon tapaan.
375

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku
Vuosikymmenet: 290-luku · 300-luku · 310-luku · 320-luku · 330-luku · 340-luku 350-luku · 360-luku · 370-luku · 380-luku · 390-luku · 400-luku
Vuodet: 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 310 · 311 · 312 · 313 · 314 · 315 · 316 · 317 · 318 · 319 320 · 321 · 322 · 323 · 324 · 325 · 326 · 327 · 328 · 329 330 · 331 · 332 · 333 · 334 · 335 · 336 · 337 · 338 · 339 340 · 341 · 342 · 343 · 344 · 345 · 346 · 347 · 348 · 349 350 · 351 · 352 · 353 · 354 · 355 · 356 · 357 · 358 · 359 360 · 361 · 362 · 363 · 364 · 365 · 366 · 367 · 368 · 369 370 · 371 · 372 · 373 · 374 · 375 · 376 · 377 · 378 · 379 380 · 381 · 382 · 383 · 384 · 385 · 386 · 387 · 388 · 389 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409
Tapahtumia

Hunnit hyökkäävät visigoottien kimppuun.
Kuolleita

Valentinianus I, Rooman keisari
Absorptio (sähkömagneettinen säteily)

Alemmalla energiatilalla oleva elektroni nousee korkeammalle energiatilalle saatuaan energiaa säteilystä.
Absorptiolla tarkoitetaan  kvanttimekaniikassa prosessia, jossa fotonin energia siirtyy esimerkiksi atomille, jonka valenssielektroni siirtyy korkeampaan energiatilaan. Fotoni häviää tässä prosessissa. Absorboitunut energia voi emittoitua uudelleen ja muuttua lämpöenergiaksi.
Useimpien aineiden kyky absorboida sähkömagneettista säteilyä riippuu säteilyn aallonpituudesta. Tämän johdosta osa aineen läpi kulkevasta valkoisen valon aallonpituuksista suodattuu muita tehokkaammin pois ja aine nähdään värillisenä. Esimerkiksi aine, joka absorboi sinistä, vihreää ja keltaista valoa havaitaan punaisena, kun sitä valaistaan valkoisella valolla. Absorptiospektroskopian eli eri aallonpituuksien absorboitumisen mittaamisen avulla voidaan tunnistaa eri aineita näytteestä.
Absorptio ei ole rajoittunut vain näkyvään valoon, vaan myös kaikki muut sähkömagneettisen säteilyn aallonpituudet voivat absorboitua aineeseen. Esimerkiksi röntgenkuvissa kontrasti luiden ja kudoksen välillä perustuu röntgensäteilyn erisuuruiseen absorptioon eli vaimenemiseen kudoksissa ja luissa. Kappaleen läpäisseen säteilyn intensiteetille  I pätee
missä  I_{0} on kappaleeseen tulleen säteilyn intensiteetti,  x on kappaleen paksuus ja  \mu  on kappaleen lineaarinen absorptiokerroin (yksikkö tyypillisesti 1/cm, jolloin  x:n yksikkö on cm), joka riippuu absorboivan aineen tiheydestä, atomiosuuksista ja käytetyn säteilyn aallonpituudesta.
Säteilyn ja aineen vuorovaikutus

Säteilyn (fotonin) kohdatessa ainetta voi tapahtua yksi tai useampia seuraavista prosesseista
Absorptio
Sironta
Heijastuminen
Taittuminen
Emissio on tavallaan absorption vastakohta: siinä atomin energiatila muuttuu ja vapautuva energia emittoituu fotonina.