stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lars Thunberg
Thunbergin kirjoittamia kirjoja (valikoima)

Runokokoelmia
Ljuvare än honung (1957)
Solbegängelse (1960)
Hos det outgrundliga (1962)
Havets odling (1963)
Kristens resa: kortdikter (1965)
Tärningskastet: dikter om ett mellanspel (1978
Fredens nya namn ( 1987)
Den vita vreden och andra dikter ( 1991)
Varsamhetens credo: två sviter och en halv (1999)
Spanat och mottaget: valda dikter 1957-1999 ( 2001)
Väntesak: dikter (2003)
Teologia
Välfärdsstat och kristen människosyn (Sveriges kristliga studentrörelse, 1956)
Microcosm and mediator. The theological anthropology of Maximus the Confessor. (Acta Seminarii neotestamentici Upsaliensis 25. (1995)
Makten att vara människa: om brott, straff, våld och mänskligt värde ( 1972)
Mänsklighetstanken i äldre och nyare teologi (1974)
"Det saliga bytet": frälsningsschema och frälsarbild i teologihistorien ( 1977)
Man and the cosmos: the vision of St. Maximus the Confessor (985)
Människan och kosmos: Maximos Bekännarens teologiska vision ( 1999
gudomliga ekonomin: fornkyrkliga perspektiv (2001)
Äkta kristendom?: från fornkyrkan till vår tid  (2005)
Käännöksiä
Det kristna samvetet och kriget: en undersökning av amerikanska teologer och kyrkomän (The Christian conscience and war) (1957)
Tid att handla: elva boerteologer om Sydafrikas rasproblem (Delayed action)  (1962)
Ernesto Cardenal: Latinamerikanska psalmer (1969)
Ernesto Cardenal: En bok om kärleken (Vida en el amor) (Gummesson, 1971) uusi painos nimellä Kärleken övergår allt
Paul Evdokimov: Den dåraktiga gudskärleken (2001)
Thunbergin kirjoittamia virsiä
Ruotsin kirkon virsikirja
163 Oi Herramme, kärsimyksestä På lidande byggd är Guds kyrka, Samuel Gabrielssonin ” O Gud för de trogna martyrer" 1929), muk. 1983 (Suom. Niilo Rauhala, Pekka Kivekäs 1998, säv. keskiajalta /Wittenberg)
192 Nyt melu tyyntyy Nu sjunker bullret 1973 (Suom. T. Ilmari Haapalainen ja Anna-Maija Raittila 1976, säv. ruotsalainen kansansävelmä)
425 Täyttynyt on ajan mitta Tidens mått har fyllts till 1968 (Suom. Niilo Rauhala 1997, säv. Ingmar Milveden 1970)
724 Nyt melu tyyntyy Nu sjunker bullret (1-2. säk. Suom. T. Ilmari Haapalainen ja Anna-Maija Raittila 1976, 3. säk. Anna-Maija Raittila 1979  säv. T. Ilmari Haapalainen 1976`
Suomen ev. lut. kirkon visikirja
565 Nyt melu tyyntyy  Nu sjunker bullret (Säk. 1–2 Lars Thunberg 1973, suom. T. Ilmari Haapalainen ja Anna-Maija Raittila 1976. Säk. 3 Anna-Maija Raittila 1979. Säv. T. Ilmari Haapalainen 1976)
Kuukautiskierto

Kuukautiskierto.
Kuukautiskierto on jakso, jonka aikana hedelmällisessä iässä olevan naisen kuukautiset eli menstruaatio tulevat kerran. Kuukautiskierrossa on eri vaiheita ja se kestää ihmisillä keskimäärin 28 vuorokautta eli suunnilleen kuun kierron verran, mistä kuukautiset ovat saaneet nimensä monessa kielessä. Kuukautiskierron katsotaan alkavan ensimmäisestä kuukautisvuotopäivästä.
Kuukautisten aikana kohdun vanha limakalvo poistuu ja sen mukana yleensä jonkin verran verta. Kuukautisvuoto valuu emättimen kautta ulos. Kuukautisvuodon valuminen vaatteisiin yleensä pyritään estämään kuukautissuojilla, kuten tamponilla, terveyssiteellä tai kuukautiskupin eli niin sanotun kuukupin avulla. Lähes kaikki hedelmällisyysikäiset naiset kärsivät vähintään ajoittain kivuliaista kuukautisista.
Alkaminen ja päättyminen

Kuukautiskierto alkaa (menarke) tytön ollessa murrosikäinen, yleensä kahdesta-kolmeen vuotta rintojen kasvun ja valkovuodon alkamisesta. Myös rasvakudoksen määrällä, perimällä ja liikunnalla on vaikutusta alkamisajankohtaan. Tyypillistä on, että kuukautisten alkaessa tytön murrosiän kasvupyrähdys on jo takanapäin, ja tytöllä on jo pitkälle kehittyneet rinnat ja häpykarvoitusta. Kuukautisten alkamisen jälkeen tyttö kasvaa enää noin 5 cm pituutta, mutta osa tytöistä kasvaa enää noin 2–3 cm ja osa vielä jopa kymmenen senttiä. Kuitenkin kasvupyrähdys on monilla tytöillä vielä edessäpäin, etenkin jos kuukautiset alkavat nuorena. Kuukautiset alkavat suurimmalla osalla tytöistä 12–14-vuotiaana, mutta voivat alkaa paljon nuorempana tai vanhempanakin.  Suomalaisilla tytöillä kuukautisten keskimääräinen alkamisikä on suunnilleen 13 vuotta. Kuukautiset voivat aiheuttaa kipuja ja niitä voi lievittää muun muassa särkylääkkeillä.
Kuukautiset päättyvät vaihdevuosiin eli menopaussiin, jotka tavallisesti alkavat 45. ja 55. ikävuoden välillä ja kestävät muutaman vuoden. Vaihdevuosiin voi liittyä monenlaisia fyysisiä ja psyykkisiä oireita, kuten kuumia aaltoja, univaikeuksia, ärtyneisyyttä ja mielialamuutoksia.
Kuukautiskierron pituus

Kuukautiskierron pituus on yksilöllistä, ja on yleensä 24–35 päivää keskiarvon ollessa 28 päivää. Kuukautiset kestävät yleensä 3–5 päivää, mutta 2–7 päivän vaihteluväliäkin voidaan pitää vielä normaalina.
Kasvissyöjillä kuukautiskierto on keskimäärin hieman pidempi kuin sekasyöjillä.
Keskimäärin nainen menettää kuukautisten aikana 35 millilitraa verta. 10–80 millilitran välillä olevaa verimäärän menetystä pidetään normaalina.
Kuukautiskipujen voimakkuus on yksilöllistä. Joillakuilla on huomattavia kipuja ja toisilla niitä ei ole ollenkaan. Kipua esiintyy yleisimmin alavatsassa, mutta se voi säteillä myös alaselkään ja jalkoihin.
Tutkimuksen mukaan kuukautisten aikana tunnettavalla kivulla ja synnytyksen alkuvaiheessa tunnettavalla kivulla on yhteys: mitä kivuliaammat kuukautiset, sitä kivuliaampi on synnytyksen aikana tunnettava kipu.
Vastoin yleistä luuloa kuukautiskierto ei synkronoidu toisten naisten kanssa samanaikaiseksi.
Kuukautisvuoto ja sitä varten suunnitellut tuotteet

Kuukautisten aikana voi käyttää erilaisia kuukautissuojia, kuten terveyssiteitä, tamponeja tai kuukautiskuppia, estämään vaatteiden sotkeutumista kuukautisvuotoon. Kertakäyttöinen terveysside asetetaan alushousujen sisäpinnalle siten, että siteen imukykyinen puoli tulee ylöspäin, jolloin kuukautisvuoto imeytyy siihen. Tamponi on kertakäyttöinen emättimeen sisään työnnettävä sukkulanmallinen imukykyinen kuukautissuoja. Kuukautiskuppi on silikoninen kuppi, joka asetetaan emättimeen siten, että vuoto jää kuppiin, ja tyhjennetään muutaman kerran vuorokaudessa.
Tamponin ja kuukautissienen käyttöön liittyy mahdollisesti toksisen šokkioireyhtymän (TSS) riski. Kuukautissieni on tehty pesusienestä, joka on merieläin. Tällaisen sienen käyttö kuukautissuojana ei välttämättä ole suositeltavaa. Sieneen tarttuu elinympäristössään hiekkaa, ja tutkimuksissa niistä on löydetty bakteereita, hiivasieniä ja hometta. Tamponi imee kosteutta, mutta se ei erittele kuukautisvuotoa ja emättimen omaa luonnollista kosteutta, mikä voi kuivattaa limakalvoja. Terveyssiteissä on usein muovia, joka voi saada aikaan hiostavan olon.
Muun muassa erilaisiin nikseihin erikoistunut sivusto Lifehacker vinkkasi, että kuukautisten aikana voi olla yhdynnässä "ilman sotkua", kun asettaa kohdunsuulle pienen meikkisienen tai pari. Vaikka tällaista tarkoitusta varten on kehitetty erityisiä tuotteita tai suojaukseen voidaan käyttää vaikkapa pessaaria, vinkki oli esitetty siinä tarkoituksessa, että polyesteristä valmistettu meikkisieni voi ajaa saman asian paljon edullisemmin. Meikkisieniä ei ole tarkoitettu tai testattu vaginaaliseen käyttöön, eikä siten tällaiseen käyttöön turvalliseksi todettu, joten gynekologi Jan Gunterin mukaan niitä ei tule työntää emättimeen.
Kierron vaiheet

Kuukautiskierron alussa tulevat kuukautiset. Munarakkula alkaa kypsyä ja puhkeaa (ovulaatio) noin kierron puolivälissä, jolloin kypsä munasolu irtoaa ja hedelmöittyminen on mahdollista. Munasolun irtoamisesta kuluu melkein aina 14 vuorokautta kuukautisten alkamiseen, jolloin kuukautiskierto alkaa alusta.
Kierron vaiheet > Kierron vaikutus naisen käyttäytymiseen

Biologisesti ovulaatiovaiheen hormonitasojen tiedetään lisäävän impulsiivisuutta. Diskonttaaminen siis lisääntyi. Myös hormoniehkäisyä käyttävillä naisilla havaittiin diskonttaamisen yhteys kuukautiskiertoon, mutta seksin diskonttaaminen lisääntyi heillä juuri ennen kuukautisia. Tähän syynä oli ehkä kumppaniyhteyden vahvistaminen seksillä juuri ennen kuukautisia.
Ovulaatiovaiheessa naiset myös kiinnostuvat usean tutkimuksen mukaan maskuliinisemmista miehistä suhteessakin enemmän kuin muulloin. Varhaisten tutkimusten mukaan tämä efekti on suuri, tuoreempien perusteella ehkä keskimäärin pieni. On viitteitä siitä, että jos naisella on vahva suhde suhteeseen paljon investoivaan mieheen, hänen hormoninsa ohjaavat uskollisuuteen, ja tuo ovulaation vaikutus maskuliinisuuspreferenssiin riippuisi tästä ja muista olosuhteista ja olisi sen vuoksi keskimäärin vähäinen, ellei jopa ei-merkitsevä.
Meta-analyysin mukaan naiset kiinnostuvat hedelmällisempinä päivinä herkemmin miehistä, joiden ominaisuudet kertovat evoluution näkökulmasta laadukkaista geeneistä, kun he arvioivat miesten "lyhyt-aikaista" viehättävyyttä muttei silloin, kun he arvioivat miesten "pitkä-aikaista" viehättävyyttä. Julkaisuvinoumaa ei löytynyt. Mukana oli 50 tutkimusta ovulaatiosyklin 134 eri efektistä, ja vaikka jotkin tutkimukset saivat nollatuloksen, kokonaisuus tuki hypoteesia.
Kuukautiskipu (dysmenorrea)

Lähes kaikilla hedelmällisyysikäisillä naisilla on ajoittain kuukautiskipuja ja 5–15 % kärsii voimakkaista kuukautiskivuista. Kuukautisoireista huomattavin on kohtulihaksen supistuksista johtuva kramppimainen alavatsakipu, joka alkaa vuodon alkaessa tai 1–2 päivää aiemmin ja kestää 1–2 vuorokautta. Kipu voi säteillä myös selkään ja reisiin. Yleisoireina voi esiintyä lisäksi pahoinvointia, oksentelua, ripulia, ilmavaivoja, huimausta ja päänsärkyä.
Kuukautiskipujen hoitoon käytetään esimerkiksi seuraavia menetelmiä:
yhdistelmäehkäisypilleri
minipilleri
hormonikierukka
kohdunpoisto
Hormonaalinen säätely

Hypotalamus tuottaa gonadotropiineja vapauttavaa hormonia (GnRH), joka stimuloi aivolisäkkeen tuottamaan follikkelia stimuloivaa hormonia (FSH) ja luteinisoivaa hormonia (LH). GnRH:ta erittyy hypotalamuksesta 60–90 minuutin välisinä pulsseina, mikä on edellytys sen biologiselle aktiivisuudelle.
Kuukautiskierron alussa FSH stimuloi tertiäärisiä follikkeleja kypsymään. Kasvava follikkeli tuottaa lisääntyvässä määrin estradiolia. Kun follikkeli on kasvanut tarpeeksi, se alkaa erittää inhibiiniä, joka estää FSH:n tuotannon.
Estradioli aiheuttaa kohdun limakalvon paksuuntumisen. Se on normaalilla matalalla tasollaan gonadotropiinien tuotantoa inhiboiva. Kun follikkeli on täysikokoinen ja tuottaa tarpeeksi suuren määrän estradiolia, säätely kuitenkin kääntyy vastakkaiseksi ja estradioli stimuloikin gonadotropiinituotantoa. Tämän aiheuttama piikki LH:n määrässä aiheuttaa follikkelin puhkeamisen eli ovulaation. Jäljelle jäävä osa follikkelista muodostaa keltarauhasen, joka tuottaa progesteronia ja estradiolia.
Progesteroni aiheuttaa kohdun limakalvon muuttumisen erittävään tilaan. Ellei hedelmöittymistä tapahdu, progesteroni- ja estradiolitasot putoavat johtaen keltarauhasen surkastumiseen ja kohdun limakalvon irtoamiseen. Tästä seuraa kuukautisvuoto. Vähentynyt inhibiinitaso aiheuttaa kohoavan FSH:n määrän, joka puolestaan aloittaa uuden kuukautiskierron.
Jos hedelmöittyminen tapahtuu, istukan erittämä hCG-hormoni (Human chorionic gonadotropin) pitää yllä keltarauhasta.
Kuukautiskierron fysiologiset tapahtumat pystyttiin osoittamaan lopullisesti 1900-luvun alkupuolella.
Kuukautiskierron häiriöitä

Kuukautiskivut (latinaksi dysmenorrea tai algomenorrea) saattavat johtua endometrioosista. Epänormaalin runsas kuukautisvuoto (latinaksi Menorragia tai hypermenorrea) voi johtua esimerkiksi kuparikierukasta tai kilpirauhasen vajaatoiminnasta. Myös stressi saattaa aiheuttaa kuukautishäiriöitä.
Epäsäännölliset kuukautiset on tavallinen kuukautisiin liittyvä häiriö. Polymenorrea tarkoittaa liian usein tulevia kuukautisia, oligomenorrea liian harvoin tulevia kuukautisia. Jos kuukautisia ei tule yli 180 päivään, on kyse amenorreasta.
Kuukautiset eläimillä

Ihmisten lisäksi muillakin nisäkäsnaarailla on havaittu esiintyvän kuukautisia, lähinnä kädellisillä, mutta myös joillakin muilla nisäkäslajeilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuukautiskierto Wikimedia Commonsissa
Bjarni Benediktsson (poliitikko, 1970)

| Bjarni Benediktsson |
| --- | --- |

Islannin pääministeri
 Bjarni Benediktssonin II hallitus 9.4.2024–21.12.2024  
Presidentti:  Guðni Th. Jóhannesson   Halla Tómasdóttir
Edeltäjä:  Katrín Jakobsdóttir
Seuraaja:  Kristrún Frostadóttir
 Bjarni Benediktssonin hallitus 11.1.2017–30.11.2017  
Presidentti:  Guðni Th. Jóhannesson
Edeltäjä:  Sigurður Ingi Jóhannsson
Seuraaja:  Katrín Jakobsdóttir
Valtiovarainministeri
 Sigmundur Davíð Gunnlaugssonin hallitus 23.5.2013–7.4.2016 Sigurður Ingi Jóhannssonin hallitus 7.4.2016–11.1.2017  Katrín Jakobsdóttirin I hallitus 30.11.2017–27.11.2021 Katrín Jakobsdóttirin II hallitus 28.11.2021–14.10.2023  
Pääministeri:  Sigmundur Davíð Gunnlaugsson Sigurður Ingi Jóhannsson Katrín Jakobsdóttir
Edeltäjä:  Katrín Júlíusdóttir
Seuraaja:  Benedikt Jóhannesson
Itsenäisyyspuolueen puheenjohtaja
 29.3.2009–  
Edeltäjä:  Geir Haarde
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. tammikuuta 1970 (ikä 55) Reykjavik, Islanti
Puoliso:  Þóra Margrét Baldvinsdóttir
Lapset:  4
Tiedot
Puolue:  Itsenäisyyspuolue
Bjarni Benediktsson (s. 26. tammikuuta 1970 Reykjavík) on islantilainen poliitikko ja Islannin entinen pääministeri. Hän on toiminut Islannin pääministerinä huhtikuusta joulukuuhun 2024 ja tammikuusta marraskuuhun 2017. Hän on ollut itsenäisyyspuolueen puheenjohtaja vuodesta 2009. Vuosina 2017–2023 hän toimi Islannin valtiovarainministerinä.
Bjarni syntyi Reykjavíkissä.  Hänen isosetänsä oli samanniminen Islannin entinen pääministeri Bjarni Benediktsson.
Bjarni opiskeli oikeustiedettä Islannin yliopistossa ja valmistui vuonna 1995. Vuosina 1995–1996 hän opiskeli Saksassa saksan kieltä ja oikeustiedettä. Vuonna 1997 hän valmistui oikeustieteen maisteriksi Miamin yliopistosta. Vuonna 1998 hänestä tuli laillistettu asianajaja ja meklari. Ennen poliittista uraansa hän työskenteli lakimiehenä.
Bjarni valittiin Alltingiin vuonna 2003. Vuonna 2009 hänet valittiin itsenäisyyspuolueen puheenjohtajaksi. Vuosina 2013–2017 hän toimi valtiovarainministerinä ja tammikuusta marraskuuhun 2017 pääministerinä. Marraskuusta 2017 lokakuuhun 2023 hän taas toimi valtiovarainministerinä. Hän toimi Islannin pääministerinä huhtikuusta joulukuuhun 2024.
Martin Rinkart

Martin Rinkart
Tukholman saksalaisen kirkon kellopeli soittaa Rinkartin virttä joka päivä kello 12.
Martin Rinkart (myös Rinckart; (23. huhtikuuta 1586 – 8. joulukuuta 1649) oli saksalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija.
Elämä

Martin Rinkart syntyi Eilenburgissa Saksissa ja hän opiskeli myös Leipzigissa. Hän haki diakonin virkaa kotikaupungissaan, mutta ei saanut sitä. Sen sijaan hän toimi pappina Neustadtissa, Eislebenissä ja Erdebornissa. Kuitenkin 1617 hänestä tuli Eilenburgin kirkkoherra, ja hän hoiti virkaa kuolemaansa saakka.
Rinkart oli tuottelias kirjailija ja hyvä muusikko. Keisari palkitsi hänet "seppelöidyn runoilijan" arvonimellä (poetas laureatus) 1614.  Hänen teoksensa ovat kuitenkin pääosin kadonneet. Tunnetuin hänen säilyneistä virsistään on virsi ”Nun danket alle Gott” ja se ilmestyi 1636 hänen kirjassaan ”Jesu Herzbüchlein”. Se lienee kuitenkin kirjoitettu jo 1630 Reformaation satavuotisjuhlaan. Virsi julkaistiin Johann Crügerin Praxis Pietatis melica-kokoelmassa 1647 Grügerin kirjoittamalla sävelmällä.
Rinckartin virsi ”Nun danken alle Gott” oli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vuoden 1938 virsikirjassa virsi 426 ”Nyt Herraa kiittäkää Te kansat, riemuissanne”. Se on Ruotsin kirkon virsikirjassa, virsi 5 "Käy, kansa, laulamaan Herralle kiitostasi”, Pekka Kivekkään suomennoksena.
Reginald Heber

Reginald Heber noin vuonna 1822
Reginald Heber (21. huhtikuuta 1783 Malpas, Cheshire, Englanti – 3. huhtikuuta 1826 Trichinopoly, Intia) oli englantilainen anglikaanisen kirkon pappi, piispa ja virsirunoilija.
Elämänvaiheet ja työ

Heber opiskeli Oxfordin Brasenose Collegessa ja All Souls Collegessa. Opiskeluaikanaan hän kirjoitti runon "Palestiina" ja voitti sillä yliopiston palkinnon 1803. Hän teki pitkän matkan Skandinaviaan, Venäjälle, Krimille ja Itä-Eurooppaan 1805–1806. Hänet vihittiin papiksi 1807 ja isänsä kuoltua hänestä tuli Hodnetin seurakunnan kirkkoherra Länsi-Englannissa, missä hän on kirjoittanut merkittävimmät runokokoelmansa, kuten Europe (1809) ja Poems and Translations (1812) ja monet virtensä. Vaimonsa isän suosittelemana hän sai kaniikin viran St. Asaphin katedraalissa 1817 ja 1821 Lincoln’s Innissä, Lontoossa. Vuonna 1823 hänet nimitettiin Intiaan Kalkutan piispaksi.
Heber teki seuraavien kolmen vuoden aikana useita matkoja Intian ja Ceylonin anglikaanisiin seurakuntiin. Helmikuussa 1826 hän kuitenkin kuoli yllättäen.
Heber muistetaan erityisesti virsirunoilijana. Hänen tarkoituksenaan oli koota laulukirja, jossa kutakin kirkkovuoden sunnuntaita ja juhlapäivää varten olisi päivän lukukappaleisiin liittyvä virsi. Hänen ideaansa ei kuitenkaan silloin hyväksytty, mutta 57 hänen virttään julkaistiin 1827, hänen kuolemansa jälkeen, kun hänen leskensä Amelia julkaisi kokoelman Hymns written and adapted to weekly Church Service of the Year  jonka virret oli järjestetty jumalanpalveluksen kulun ja kirkkovuoden mukaan. Toiminnallaan hän on myös vaikuttanut Englannin kirkon virsilaulun uudistumiseen. Tunnetuimpia hänen virsiään on Pyhän Kolminaisuuden päivää varten kirjoitettu virsi "Holy, Holy, Holy!" joka julkaistiin 1861 ilmestyneessä Hymns Ancient & Modernin ensimmäisessä laitoksessa sekä lähetysaiheinen virsi "From Greenland's icy mountains".
Heberin virsiä suomeksi

Joitain Heberin virsiä on myös suomeksi:
Pyhä, pyhä, pyhä (Holy, holy, holy!, 1826) Suom. Tekla Renfors 1904. Uud. säk. 1 Mikael Nyberg 1920, säk. 2–4 1921. uud. Suomen vk.-komitea 1984. Virteen liittyy John Baccus Dykesin sävelmä.
Suomen ev. lut. kirkon virsikirja, virsi 134
Ruotsin kirkon virsikirja, virsi 3
Seurakunta laulaa, laulu 115
Cantemus, laulu 141.
Afrikan aava santa ja palmut Intian (From Greenland’s icy mountains, from India’s coral strand, 1819)
Hengellinen laulukirja, laulu 215
Hengellisiä lauluja ja virsiä, laulu 393
Kantakaa kaikki tuulet nyt armon sanomaa
Siionin kannel, laulu 403 (Suom. Eeva Takala)
From Greenland's Icy Mountains, Afrikan aava santa-laulu
Laiskiaiset

| Laiskiaiset |
| --- | --- |
 Ruskeakaulalaiskiainen (Bradypus variegatus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Pilosa
Alalahko::  Folivora  Delsuc, Catzeflis, Stanhope & Douzery, 2001
Nykyiset heimot 
 Kolmivarvaslaiskiaiset Bradypodidae  Kaksivarvaslaiskiaiset Megalonychidae 
Katso myös
   Laiskiaiset Wikispeciesissä   Laiskiaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laiskiaiset ovat keskikokoisia eteläamerikkalaisia nisäkkäitä, jotka kuuluvat Pilosa-lahkoon yhdessä muurahaiskarhujen kanssa. Laiskiaisten kaksi heimoa – kolmivarvaslaiskiaiset (Bradypodidae) ja kaksivarvaslaiskiaiset (Megalonychidae) – muodostavat yhdessä Folivora-alalahkon.
Laiskiaisille on kehittynyt erityissopeutumia puissa elämiseen. Lehdet, jotka ovat laiskiaisten pääravintoa, tarjoavat hyvin vähän energiaa ja ravintoa ja ovat myös huonosti sulavia. Tämän vuoksi laiskiaisilla on suuri ja erikoistunut mahalaukku, jossa on monta osastoa, joissa symbioosissa elävät bakteerit hajottavat lehtiainesta. Silti ruoansulatusprosessi voi kestää peräti kuukauden. Jopa kaksi kolmasosaa laiskiaisen painosta voi muodostua mahalaukun sisällöstä. Lehdistä saatavan vähäisen energiamäärän laiskiaiset käyttävät taloudellisesti: niiden aineenvaihdunta on todella hidasta – alle puolet siitä, mitä tämän kokoluokan eläimillä tavallisesti on – ja ruumiinlämpö on vain 28–32 °C.
Laiskiaiset liikkuvat hitaasti, ja niillä on vain puolet siitä lihasmassasta, mitä muilla samanpainoisilla eläimillä on. Koska laiskiaiset eivät hitautensa takia pääse petoja pakoon, ne puolustautuvat voimakkailla kynsillään. Niiden erikoistuneet raajat ja kynnet antavat mahdollisuuden roikkua oksissa lähes ilman fyysistä rasitusta. Laiskiaiset syövät, nukkuvat ja jopa synnyttävät puussa. Ne laskeutuvat maahan vain noin kerran viikossa virtsaamaan ja ulostamaan.
Raajojen turkki on sopeutuma ylösalaiseen elämään, sillä karvat kasvavat raajojen yläosaa kohti, toisin kuin muilla nisäkkäillä. Lisäksi laiskiaisen turkissa elää symbioosissa kaksi levälajia. Levät antavat laiskiaiselle suojaväritystä ja mahdollisesti ylimääräistä ravintoa. Useat luonnossa elävät laiskiaiset näyttävätkin levän takia vihertäviltä.
Laiskiaisia on jäljellä kaksi heimoa: kolmivarvaslaiskiaiset ja kaksivarvaslaiskiaiset. Molempien heimojen edustajilla on kolme varvasta kummassakin takajalassa, mutta kaksivarvaslaiskiaisilla on vain kaksi sormea etujaloissa. Sukupuuttoon kuolleista laiskiaisista mainitsemisen arvoinen on Megatherium, joka oli viime jääkauden aikaan elänyt ja maanpinnalla liikkunut lähes norsun kokoinen jättiläislaiskiainen.
Laiskiaiset ovat manaattien kanssa harvinainen poikkeus nisäkkäiden joukossa siinä, että niiden niskanikamien määrä voi vaihdella 5–9 välillä; kaikilla muilla nisäkkäillä nikamia on aina seitsemän. Yleensä nisäkkäillä eri nikamamäärä johtuu mutaatiosta, joka aiheuttaa myös syöpää. Laiskiaisten hitaan aineenvaihdunnan vuoksi syöpäriski ei kuitenkaan ole niille yhtä haitallinen.
Elossa olevat lajit

Kolmivarvaslaiskiaiset (Bradypodidae)
Bradypus pygmaeus
Ruskeakaulalaiskiainen (Bradypus variegatus)
Harjalaiskiainen (Bradypus torquatus)
Kolmivarvaslaiskiainen (Bradypus tridactylus)
Kaksivarvaslaiskiaiset (Megalonychidae)
Sierainlaiskiainen (Choloepus hoffmanni)
Kaksivarvaslaiskiainen (Choloepus didactylus)
Sukupuuttoon kuolleita laiskiaisia

Maalaiskiaiset, muun muassa
Megalonyx
Megatherium
Mylodon
Thalassocnus
Kun jouluaamu koittaa

Kun jouluaamu koittaa / Kun joulu valkeneepi on joululaulu ja -virsi, jonka ruotsinkielisen tekstin "När juldagsmorgon glimmar" on kirjoittanut Betty Ehrenborg-Posse vuonna 1851 ja sen julkaisi opettaja G. Berggren julkaisussa Andelig Örtagård för Barn. Sama teksti julkaistiin Ehrenborg-Possen julkaisemassa Andeliga sånger för barn -julkaisun 2. vihkossa 1854, Hän käänsi laulun sveitsiläisen papin ja runoilijan Abel Bruckhardtin (1845) Baselin murteella kirjoitetusta runosta "J will go's Stäli b'schaue in der schene Weihnachtszyt".
Laulu on julkaistu Burchardtin tekemässä lasten lauluvihkossa Kinder-Lieder. Eine Weihnachtsgabe für die Kinder und Mütter der Heimath 1845. Sävelmä on saksalainen kansansävelmä Thüringenistä 1800-luvun alusta. Joidenkin tietojen mukaan se olisi vuodelta 1819 tai 1823 ja siihen on liittynyt teksti ”Wir hatten gebauet ein stattlicher Haus” jonka kirjoittaja on August Daniel von Binzer.
Laulu otettiin Ruotsin kirkon virsikirjaan (Den svenska psalmboken) vuonna 1986 ja se on virsi 121 "När juldagsmorgon glimmar".  Virren suomennoksen on uudistanut Anna-Mari Kaskinen 1995 Ruotsin kirkon suomenkielistä virsikirjaa varten "Kun jouluaamu koittaa". Tämä teksti on otettu myös vuonna 2016 uudistettuihin Siionin lauluihin. Laulusta on vanha suomennos vuodelta 1886, "Kun joulu valkeneepi". (Hengellinen laulukirja 31), Siionin kannel -kirjassa laulu 25, uud. Lauri Thurén.
Laulu on levinnyt laajalle, sillä se on käännetty myös englanniksi sanoilla "When Christmas Morn is Dawning". Englanninkielisissä lähteissä laulu mainitaan virheellisesti Ehrenborg-Bossen kirjoittamaksi.  Laulun melodiaa käytetään Mikronesian kansallislaulun sävelmänä.
Operaatio Bodenplatte

Operaatio Bodenplatte oli Saksan ilmavoimien yllätyshyökkäys liittoutuneiden lentokentille Belgiassa, Alankomaissa ja Ranskassa 1. tammikuuta 1945 toisessa maailmansodassa. Ilmavoimien komentajan Hermann Göringin suunnittelema operaatio johti saksalaisten suuriin kone- ja henkilöstötappioihin, vaikka liittoutuneet yllätettiin.