stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tamariskikasvit
Ulkonäkö ja koko

Tamariskikasvit ovat puuvartisia ja usein kuiviin kasvuolosuhteisiin sopeutuneita kseromorfisia kasveja. Lehtikannat ovat usein leveät lehtien pieneen kokoon nähden. Pienikukkainen kukinto on tavallisesti terttumainen, mutta kukat voivat olla myös yksittäin terminaalisesti. Verhiö saattaa olla alaosastaan yhdislehtinen. Heteitä kukassa on yhtä monta tai enemmän kuin terälehtiä; kun niitä on paljon, useimmat ovat yhdistyneet tyvestään viideksi kimpuksi; ponnet kiinnittyvät palhoihin vaihtelevin tavoin. Mesiäinen on enemmän tai vähemmän kiekkomainen, ja teriö ja hetiö sijaitsevat sen päällä, tai mesiäinen sijaitsee hetiön sisä- tai ulkopuolella; harvoin mesiäinen puuttuu. Yhdislehtinen ja kehänalainen sikiäin muodostuu kahdesta viiteen emilehdestä, tavallisesti emilehtiä on kolme tai neljä. Vartalo saattaa olla lyhyt, tavallisesti kuitenkin pitkä ja haarainen; haarojen päissä sijaitsevat laajentuneet luotit. Kussakin emilehdessä on vähintään kaksi tai paljon siemenaiheita. Hedelmä on kotamainen ja avautuva. Siemenessä on karvoja kannattimeen kiinnittyvässä päässä. Ravintovarasto eli endospermi on tavallisesti niukka sekä öljy- ja proteiinipitoinen. Siemenessä on tavallisesti myös ohut ns. ulkovalkuainen eli perispermi. Kromosomiluku on yksiannoksisena n = (11) 12.
Levinneisyys

Tamariskikasvit on Vanhan maailman heimo ja runsaimmillaan Välimeren alueelta Keski-Aasiaan ulottuvalla alueella. Yksi laji, pensaskanerva (Myricaria germanica) kasvaa myös Skandinaviassa ja yhdellä kasvupaikalla Suomenkin puolella.
Luokittelu

Tamariskikasveihin sisällytetään viisi sukua ja 90 lajia. Yli puolet niistä (55) kuuluu tamariskien (Tamarix) sukuun. Läheisin sukulaisheimo on suolakukkakasvit (Frankeniaceae).
Luokittelu > Suvut

Tamariskikasvisuvut:
Hololachna Ehrenb.
Myricaria Desv. – pensaskanervat
Myrtama Ovcz. & Kinzik. (synonyymi: Tamaricaria Qaiser & Ali)
Reaumuria L.
Tamarix L. – tamariskit
Reaumuria-lajeilla on muista tamariskikasveista poiketen verson haarojen päissä yksittäiset kukat, joissa on kiertynyt eli kontortti teriö ja sen tyven sisäpuolella suomut. Heteitä on paljon ja ne syntyvät kymmenestä aiheesta. Kukassa ei ole mesiäistä, ja siemenissä on endospermi.
Käyttö

Tamariskit (Tamarix) voivat olla rakennus- ja polttopuun, parkituksessa käytettyjen tanniinien, väriaineiden ja rohtojen tuottajia, ja niitä kasvatetaan myös koristepensaina ja tuulensuojaksi mm. Välimeren rannikoilla. Lajin T. mannifera erittämää mannaa voidaan käyttää ravinnoksi.
Aiheesta muualla

Tuntomerkkejä englanniksi: http://delta-intkey.com/angio/www/tamarica.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q161244  Wikispecies: Tamaricaceae  APNI: 54524  CoL: GWM  EoL: 4464  EPPO: 1TAMF  FloraBase: 23241  FNA: 10868  FoAO2: Tamaricaceae  FoC: 10868  GBIF: 6632  GRIN: 1095  iNaturalist: 51304  IPNI: 77126592-1  IRMNG: 119637  ITIS: 22302  NBN: NBNSYS0000161091  NCBI: 63083  NZOR: 8e64f61f-da1b-42c1-bec4-173b6ed2c6e6  Open Tree of Life: 942004  Paleobiology Database: 55463  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:77126592-1  Tropicos: 42000118  VASCAN: 226  VicFlora: 76f76925-9bd7-4401-b9ef-b229887ad60f  Watson & Dallwitz: tamarica  WFO: wfo-7000000596  WoRMS: 414899
Talousrikollisuus

Talousrikollisuus on rikosten tekemistä tehtävässä, joka liittyy taloudelliseen toimintaan. Talousrikoksella havitellaan taloudellista hyötyä yleensä yritykselle tai muulle organisaatiolle, mutta siihen voi liittyä myös henkilökohtaista etua, kuten lahjuksia.
Talousrikollisuudesta käytetään myös nimityksiä yhteisörikollisuus tai organisaatiorikollisuus. Talousrikoksiksi ei siis yleensä lueta yksityishenkilöiden vain omaksi hyödykseen tekemiä omaisuusrikoksia, kuten anastusta tai kavallusta, vaikka rikos olisi tehty työn yhteydessä ja sen mahdollistamana. Talousrikollisuutta on vanhastaan kutsuttu ”valkokaulusrikollisuudeksi” (engl. white-collar crime), koska tekijöinä ovat usein yritys- tai julkisen sektorin johto- tai toimihenkilöt, siis hyvässä yhteiskunnallisessa asemassa olevat. Monimutkaisten talousrikosten teko vaatii myös asiantuntemusta. Koska talousrikokset tapahtuvat laillisen liiketoiminnan suojissa, niitä on usein vaikea havaita, ja rikollinen toimintatapa voi jatkua vuosia. Nykyisin eräät moottoripyöräjengit ovat laajentaneet rikostoimintaansa talousrikoksiin pienen kiinnijäämisriskin ja melko lievien rangaistusten takia.
Suomen sisäministeriö määrittelee talousrikoksen ”julkishallinnon, yrityksen tai muun tällaisen yhteisön toiminnan yhteydessä tai näitä hyväksikäyttäen” tapahtuvaksi, huomattavaan taloudelliseen hyötyyn pyrkiväksi rangaistavaksi teoksi tai laiminlyönniksi. Usein talousrikos saakin alkunsa teon sijasta juuri tietyn velvollisuuden, kuten kirjanpidon tai ennakkoveron maksamisen tahallisesta tai tahattomasta tekemättä jättämisestä.
Talousrikoksista suuri osa kohdistuu julkiseen valtaan verojen, tullimaksujen, työnantajavelvoitteiden ja muiden lakisääteisten maksujen välttelyn tai petollisesti hankittujen avustusten muodossa, eli käytännössä kärsijänä ovat veronmaksajat. Esimerkiksi vuonna 1992 arvioitiin, että kuudesosa kunnallis- ja valtionveroista jäi Suomessa saamatta talousrikosten takia. Arvio perustui sihen, että poliisin tutkinnassa oli tuolloin noin 2,5 miljardin markan talousrikokset, ja asiantuntijoiden mukaan noin 80 prosenttia talousrikoksista jäi piiloon eli tutkinnan ulottumattomiin.
Talousrikostyyppejä

Talousrikoksia ovat verorikokset, muut velallisen rikokset, kirjanpitorikokset, rahanpesu, yrityssalaisuuteen liittyvät rikokset ja arvopaperirikokset. Joskus myös työoikeuden piiriin kuuluvat rikokset luetaan Suomessa talousrikoksiksi, jos työnantaja saa niistä taloudellista etua. Myös ympäristörikokset voidaan lukea talousrikoksiksi, jos niistä aiheutuu tekijälle merkittäviä taloudellisia etuja.
Talousrikostyyppejä > Velallisen rikokset

Suomessa yleisin talousrikos on velallisen epärehellisyys, jolla pyritään piilottamaan velkojille kuuluvia varoja ja näyttämään maksukyvyttömiltä esimerkiksi omaisuutta toisten nimiin siirtämällä tai kirjanpitoa väärentämällä. Tavallisinta on veronmaksun välttely eli verottajalle kuuluvien varojen piilottaminen eri tavoin. Yleisimpiä verorikosten tekijöitä ovat pk-yrittäjät erityisesti rakennusalalla, jossa muun muassa rehottaa kuittikauppa.. Talousrikoskierre saattaa saada alkunsa yksittäisestä aluksi seuraamuksia aiheuttamattomasta laiminlyönnistä, jota aletaan toistaa. Eriasteiset veropetokset ja muut yritysten tekemät talousrikokset alkavat yleensä paljastua verotarkastuksessa, jossa viranomainen saapuu yllättäen tutkimaan yrityksen kirjanpitoa.
Yleisiä velallisen rikoksia ovat myös konkurssirikokset, joissa huonosti menevän yrityksen omaisuutta piilotetaan velkojilta ja haetaan yritys konkurssiin näennäisen maksukyvyttömyyden takia. Tähän voi liittyä yritys jatkaa liiketoimintaa toisella toiminimellä ilman aiempaa velkataakkaa. Yhtenä keinona tämän estämiseen on oikeuden tietylle henkilölle asettama määräaikainen liiketoimintakielto.
Talousrikostyyppejä > Kirjanpitorikokset

Kirjanpitorikokset liittyvät yleensä muihin talousrikoksiin, koska väärällä tai tekemättä jätetyllä kirjanpidolla pyritään peittämään muita tehtyjä talousrikoksia. Kirjanpitorikoksia ovat kirjanpidon laiminlyönti, väärät tai ilman tositetta tehdyt kirjaukset ja kirjanpitodokumenttien hävittäminen.
Talousrikostyyppejä > Rahanpesu

Rahanpesu on toimintaa, jossa rikoksella saatu omaisuus yritetään saada näyttämään laillisin keinoin hankitulta, kuten tavanomaisen liiketoiminnan tuotoilta.
Talousrikostyyppejä > Liikesalaisuudet ja immateriaalioikeudet

Yrityksen liikesalaisuudet ovat kilpailutilanteen takia luottamuksellisia asioita, jotka työntekijöiden ja yhteistyökumppanien kanssa on sovittu pidettäväksi omana tietona. Tätä luottamusta pettäviä rikoksia ovat Suomen lainsäädännössä yrityssalaisuuden rikkominen, yritysvakoilu tai teollisuusvakoilu eli tietojen luvaton urkinta kilpailevan yrityksen käyttöön, ja yrityssalaisuuden väärinkäyttö, kuten muilta tietoon saadun salaisen tiedon myynti tai välittäminen eteenpäin.
Taloudellista hyötyä kilpailijan kustannuksella voi saada myös tekijänoikeutta loukkaamalla, esimerkiksi plagioimalla eli jäljittelemällä jo markkinoilla olevaa menestystuotetta.
Talousrikostyyppejä > Arvopaperimarkkinarikokset

Arvopaperimarkkinarikoksilla tarkoitetaan muun muassa kurssin vääristämistä eli osakemarkkinoiden ja osakkeiden kurssikehityksen manipulointia väärillä tiedoilla tai jättämällä  kertomatta olennaisista uusista tiedoista, tai sisäpiiririkoksia eli yritystä koskevan luottamuksellisen tiedon hyväksikäyttöä omissa osakekaupoissa silloin, kun samaa tietoa ei ole kaikkien osakemarkkinoilla toimivien saatavissa.
Talousrikostyyppejä > Virkarikokset

Talousrikoksiksi voidaan lukea myös julkisen sektorin viranhaltijoiden tekemät, virankäyttösäädöksiä rikkovat teot, jotka tuovat taloudellista hyötyä viranhaltijalle itselleen tai tämän työstä riippuvaiselle taholle, esimerkiksi tietynlaista viranomaispäätöstä hakevalle yritykselle. Tällaisia voivat olla lahjusrikokset, virka-aseman väärinkäyttäminen sekä virkavelvollisuuden rikkominen.
Suuriin talousrikoksiin syyllistyvät helposti maataan diktaattorin ottein johtavat hallitsijat, jotka pyrkivät hämärtävämään eroa valtion omaisuuden ja henkilökohtaisen omaisuutensa välillä. Heidän varainsiirtonsa valtiolta itselle, sukulaisille ja muille suosikeille jäävät usein pankkisalaisuuden ja heidän suorittamiensa muiden hirmutekojen varjoon.
Talousrikostyyppejä > Huijaukset ja petokset

Talousrikoksiksi luetaan myös taloudellista toimintaa edistävät huijaukset ja petokset. Niiden kohteena voi olla julkisen sektorin toimija, kuten avustuspetoksissa eli tukihuijauksissa kunta, valtio, Euroopan unioni tai muu rahallisen tuen antaja. Lainaa myöntävää pankkia saatetaan huijata esimerkiksi vakuuspetoksella: esimerkiksi vakuudeksi tarjottava rakennus voi olla jo vakuutena jostain toisesta lainasta, tai sen arvo yliarvioidaan. Minuuttirahaksi tai rahaliikennesimulaatioksi kutsutaan valeoikeustoimea, jossa rahaa siirretään nopeasti tilille ja taas sieltä pois. Yritysten välisessä toiminnassa on myös monenlaisia huijausmahdollisuuksia, kuten tekaistut huijauslaskut muka tilatuista palveluista tai verkkokauppapetokset.
Talousrikosjutut oikeudessa

Talousrikoksista nostetut oikeusjutut venyvät usein pitkiksi, tuottavat valtavan määrän asiakirja-aineistoa ja uusia sivujuttuja niin, että tapahtumien jakaminen erillisiksi tutkintakokonaisuuksiksi on hankalaa. Esimerkiksi 1980-luvun epärehellisten rännikauppiaiden Hehkumuovi-juttua puitiin yli viisi vuotta ympäri Suomea ja arviolta kolme miljoonaa markkaa kului poliisitutkimuksiin, matkoihin, päivärahoihin, hotelli- ja ateriakuluihin, istuntojen poikkeusjärjestelyihin ja ylityökorvauksiin.
Kansainvälisen kaupan eettisiä ongelmia

Liiketoiminnan lainsäädäntö ja etiikka ovat erilaisia eri maissa, jolloin kansainvälistä kauppaa käyvät yritykset joutuvat kohtaamaan kunkin markkinan toimintatapojen erityispiirteet. Lahjonnan, syrjinnän, ympäristöasioiden laiminlyönnin ja muun moraalittoman ja laittoman toiminnan kohdalla maan tapaan suhtautuminen on kuitenkin liiketoiminnan etiikan kannalta vaikea ratkaista: pitäisikö esimerkiksi olla lahjomatta, taipuako lahjusten antamiseen vai vetäytyäkö tällaiselta markkinalta kokonaan.
Kirjallisuutta

Hirvonen Markku & Määttä Kalle. Harmaa talous ja talousrikollisuus : ilmenemismuodot ja torjunta. Digikirja, Edita 2018. ISBN 978-951-37-7318-2.
Lahti, Raimo & Koponen, Pekka (toim.). Talousrikokset, Suomalainen lakimiesyhdistys, 2007. ISBN 978-951-855-276-8.
Lautjärvi, Heidi. Business Crime : yritysjohdon miinakenttä. Edita 2018. ISBN 978-951-37-7275-8.
Mäkelä, Kaisa. Talouselämän rikokset, rikosoikeus ja kriminaalipolitiikka. Suomalainen lakimiesyhdistys, 2001. ISBN 951-855-191-X.
Organised Crime in European Businesses. Routledge, 2016. ISBN 978-1-138-19109-9.
Tampereen asevelikylä

Asevelikylä rakenteilla vuonna 1943.
Tampereen asevelikylä on Suomen Aseveljien Liiton rakennuttama neljäntoista paritalon ryhmä Tampereen Nekalassa. Talot suunnitteli Alvar Aalto. Taloilla on yhteinen sauna-, pesutupa- ja mankelirakennus. Talojen puuosat valmisti A. Ahlström Oy Varkaudessa, ja ne pystytettiin talkoovoimin 1941–1943. Varoja asevelikylän rakentamiseen lahjoittivat Tampereen kaupunki sekä useat tamperelaiset yritykset, yhdistykset ja yksityishenkilöt. Asevelikylä sijaitsee alueella, joka liitettiin Messukylän kunnasta Tampereen kaupunkiin vuonna 1913 kaupungin ostaessa Hatanpään kartanon.
Asevelikylän rakennustyöt alkoivat kesäkuussa 1941 edellisenä keväänä valmistuneiden ns. ruotsalaistalojen eteläpuolisella alueella. Vertauskuvallisen ensimmäisen lapionpiston suoritti Tampereen aseveliyhdistyksen kunniapuheenjohtaja kenraalimajuri Aaro Pajari, ja jo ensimmäisen päivän aikana työssä oli 235 miestä ja 13 hevosta. Rakennustöiden käytännön johtajana toimi rintamalta kotiutettu liikemies, myöhempi kauppaneuvos Kalle Kaihari. Ensimmäisen, talvisodassa Tolvajärvellä ja Aittojoella taistelleiden aseveljien mukaan nimetyn talon harjannostajaiset vietettiin 14. helmikuuta 1942, ja ensimmäiset asukkaat muuttivat uuteen kotiinsa saman vuoden marraskuussa. Kuhunkin asuntoon tulivat makuuhuone, olohuone ja keittiö sekä varastotilat. Asevelikylä vihittiin käyttöön 5. syyskuuta 1943, vihkiäisijuhlan kunniavieraana oli tasavallan presidentti Risto Ryti, ja juhlapuheen piti Aseveljien Liiton pääsihteeri, kouluhallituksen pääjohtaja L. Arvi P. Poijärvi. Asevelikylän ensimmäiset asukkaat olivat sotainvalideja ja sotaleskiä perheineen.
Kylän rakennustalkoot saivat paljon julkisuutta, ja vaikka muutaman talon rakentaminen ei ratkaissut asutusongelmaa, se toi asuntokysymystä julkisuuteen ja korosti tamperelaisen yhteishengen saavutuksia. Asevelikylään muuttaneille perheille itselleen uudet asunnot merkitsivät suurta muutosta asunto-oloihin, jotka olivat aikaisemmin olleet paljon huonommat.
Asevelikylä on suojeltu rakennustaiteellisin, kulttuurihistoriallisin ja maisemallisin perustein.
Aiheesta muualla

Finlandia-katsaus 16 (1943): Tasavallan presidentti Risto Ryti (1889–1956) Tampereen asevelikylän vihkiäisissä 5.9.1943. (Arkistofilmi)
Tammiritariyökkönen

| Tammiritariyökkönen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Silmälläpidettävä  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Yökköset Noctuidae
Alaheimo::  Ritariyökköset Catocalinae
Suku::  Catocala
Laji::  promissa
Kaksiosainen nimi
 Catocala promissa  (Denis & Schiffermüller, 1775) 
Katso myös
   Tammiritariyökkönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tammiritariyökkönen (Catocala promissa) on ritariyökkösiin kuuluva, kookas perhoslaji. Se oli aikaisemmin luokiteltu Suomessa silmälläpidettäväksi, mutta vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa uudeksi luokaksi määriteltiin vaarantunut (VU).
Koko ja ulkonäkö

Tammiritariyökkönen on verraten kookas perhonen, joka sijoittuu kuitenkin 60–65 mm siipivälillään ritariyökkösten pienempään päähän. Etusiivet ovat harmaan- ja ruskeankirjavat ja naamioivat lepäävän perhosen erittäin hyvin. Aaltoviiru ja muut poikkiviirut ovat voimakkaat ja sisemmän poikkiviirun siiven keskiosan puolella siipi on ensin varsin vaalea, sitten voimakkaasti varjostunut. Munuaistäplää tai rengastäplää ei juuri erotu, mutta siiven keskellä on pyöreähkö, vaalea täplä. Takasiivet ovat tummaa ulkoreunusta lukuun ottamatta kirkkaan karmiininpunaiset. Lisäksi keskellä on ohut, tumma juova.
Lajilta tunnetaan takasiiviltään kellertävä muoto f. ochracea
Toukka on harmaa ja siinä on mustaa kuviointia.
Levinneisyys ja lentoaika

Tammiritariyökköstä tavataan Euroopassa, Pohjois-Afrikassa sekä Lähi-idässä. Suomessa laji esiintyy pääasiassa maan etelä- ja lounaisosissa sekä Ahvenanmaalla, mutta laji on levinnyt viime vuosina pohjoisemmaksi ja havaintoja on Keski-Suomen pohjoisosia myöten. Lentoaika on heinäkuun loppupuolelta elokuun lopulle huipun ollessa elokuun alussa. Turun Ruissalossa se on jokseenkin yleinen.
Suomessa tammiritariyökkönen saattaisi olla vieläkin harvinaisempi, ellei kanta saisi täydennystä ulkomailta lentäneistä yksilöistä.
Elinympäristö ja elintavat

Suhteellisen harvinainen ja yleensä myös lukumäärällisesti harvalukuinen laji, joka viihtyy tammea kasvavissa sekametsissä, puistoissa ja puutarhoissa. Aikuiset perhoset aterioivat kukilla ja ovat aktiivisia öisin. Laji tulee hyvin valolle, mutta huomattavasti paremmin makealle syötille. Muiden ritariyökkösten tapaan tammiritariyökkönen talvehtii munana.
Ravintokasvi

Toukan ainoa ravintokasvi on tammi (Quercus).
Aiheesta muualla

Suomen Perhoset: Tammiritariyökkönen
Suomen perhostutkijain seura (Arkistoitu – Internet Archive)
Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Catocala promissa:  Wikidata: Q684228  Wikispecies: Catocala promissa  ARKive: catocala-promissa  BioLib: 53209  BOLD: 86944  CoL: 5XFLZ  EoL: 548348  EUNIS: 311081  Fauna Europaea: 446678  Fauna Europaea (new): 41495d10-ae46-4195-b361-9ca1732ed577  GBIF: 1797178  iNaturalist: 128255  IRMNG: 10316064  LepIndex: 277619  LoB: 5743  MaBENA: CatocPromi  NBN: NHMSYS0021144450  NCBI: 1734906  Observation.org: 9814  Open Tree of Life: 3203626  Laji.fi: MX.62326 
Noctua promissa:  Wikidata: Q109622581  GBIF: 8899524
Fonetiikan päivät

Fonetiikan päivät on akateeminen konferenssisarja, jossa käsitellään monenlaisia fonetiikkaan liittyviä teemoja kuten puhutun kielen ja äänen tutkimusta, logopediaa ja puheteknologiaa. Alun perin vain Suomessa, myöhemmin myös Virossa järjestetyillä päivillä on usein ollut osallistujia myös muualta Euroopasta. Fonetiikan päivät järjestetään pääsääntöisesti vuoden välein, joskus kuitenkin puolitoista tai kahden vuoden välein.
Ensimmäiset päivät järjestettiin keväällä 1971 Turun yliopistossa fonetiikan professori Kalevi Wiikin aloitteesta. Edustajia oli silloin mukana mm. kaikista Suomen silloisista fonetiikan laitoksista: Helsingistä, Turusta, Jyväskylästä ja Oulusta. Alun perin päivät kiersivät järjestyksessä Turku — Jyväskylä — Oulu — Tampere — Helsinki — Joensuu. Vuonna 1988 liittyi mukaan Espoosta Teknillinen korkeakoulu, vuonna 1998 tuli mukaan Tallinnan teknillinen yliopisto ja vuonna 2018 Tarton yliopisto. Nykyinen kierto on: Turku — Espoo — Oulu — Jyväskylä — Tartto — Helsinki — Tampere — Joensuu — Tallinna.
Bahaman lippu

Bahamasaarten lippu
Bahaman lippu eli Bahamasaarten lippu syntyi vuonna 1971 suunnittelukilpailun tuloksena, niin kuin esimerkiksi Antiguan ja Barbudan lippu. Lipun erikoisuutena on sininen väri, jonka tulee olla määritelmän mukaan samanvärinen kuin Bahamasaaria ympäröivän meren.
Lipun symboliikka on yksinkertainen. Lipun keskellä oleva keltainen raita symboloi Bahaman kapeiden saarten hiekkarantoja ja aurinkoa. Kaksi sinistä palkkia symboloivat kahta merta, jotka ympäröivät hiekkarantoja. Musta kolmio viittaa Bahaman afrikkalaiseen kansaan ja sen yhtenäiseen voimaan.
Sana (artisti)

| Sanna Rönnberg |
| --- | --- |
 Sana (2018)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Sanna Rönnberg
Syntynyt: 5. maaliskuuta 1990 (ikä 34) Espoo
Muusikko
Taiteilijanimi:  Sana
Laulukielet:  Suomi
Aktiivisena:  2005
Tyylilajit:  Pop, räp
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sanna Rönnberg (taiteilijanimeltään Sana, s. 5. maaliskuuta 1990 Espoo) on oululainen artisti, joka yhdistää musiikissaan poppia ja räppiä.
Ura

Rönnberg on aloittanut räpin tekemisen 8. luokalla ja julkaissut musiikkia omakustanteena vuodesta 2005 alkaen. Vuosina 2005–2011 hän julkaisi kappaleita mikseri.net-sivustolla. Harrastus muuttui ammattimaiseksi, kun vuonna 2017 Winning Team -yhtyeestä tunnettu Veli Hiidenmaa alkoi tuottaa Sanan musiikkia. Sittemmin yhteistyössä on ollut muitakin tuottajia, kuten esimerkiksi Miika Saloranta kappaleella "Upee" sekä "Kiitos ja hei "-kappaleen uudelleenjulkaisulla.
Rönnberg osallistui artistinimellään Sana vuoden 2018 X Factor -ohjelmaan, jossa hän kilpaili pitkäaikaisen keikkalaulajansa Relan eli Laura Wäreen kanssa. Kaksikko eteni ensimmäiseen livelähetykseen asti. X Factorin jälkeen kaksikon tiet kuitenkin erkanivat ja Sana alkoi keikkailla sooloartistina. Syksyllä 2022 Sanan keikkakokoonpano uudistui tanssijoiden voimin. Hänen keikkakokoonpanoissaan on toisinaan esiintynyt myös muun muassa rumpali ja kitaristi.
Artistin uran kohokohtiin lukeutuu esiintyminen tanssijoidensa kanssa 50 Centin Suomen kiertueella loppuvuodesta 2022. Yksi hänen suurimmista hiteistään on alun perin vuonna 2007 ilmestynyt "Kiitos ja hei" -kappale, joka nousi 2020-luvulla TikTok-hitiksi. Sana julkaisi kappaleesta uuden version vuoden 2024 alussa.
Musiikilliset yhteistyöt

Rönnberg on artistinimellä Sana tehnyt yhteistyötä lukuisten artistien, muusikoiden ja julkisuuden henkilöiden kanssa. Hänen kappaleillaan on vieraillut vuosien varsilla useita suomalaisia artisteja, muun muassa Panama Rayo ("Hävettäis olla sinä", 2012), Sini Ariell ("Itsevarma ja kaunis", 2014), Tanja Vähäsarja ("Pyysin poistumaan", 2012; "Toinen mahdollisuus", 2013, "Jos lähtisit", 2014), Maya Paakkari ("Haava", 2016; "Haava 2.0", 2019), Sani ("Mikä-Mikä-Maa", 2017) ja Aki Tykki ("Pelon hetkellä", 2018), Veli Hiidenmaa ("Sekopää", 2019) ja  Lore ("Puhaltaa", 2022) sekä Miika ("Cool", 2024).
Myös remix-kappaleiden taustalta löytyy julkisuuden henkilöitä. Tosi-tv-tähti Suvi Pitkänen eli Suvi B on remiksannut Sanan kappaleet "Tunne" (2019) ja "Supervoima" (2020) sekä Idleman eli muusikkona ja tosi-tv-tähtenä tunnettu Daniel Lehtonen on remiksannut kappaleen "Tää biisi on sulle" (2023).
Aktivismi

Rönnberg on musiikkiuransa ohessa tunnettu aktivismista, joka keskittyy erityisesti koulukiusaamisen vastaiseen työhön ja päihdevalistustyöhön. Hän on muun muassa kiertänyt kouluissa koulupoliisina työskentelevän ylikonstaapeli Merja Rasinkankaan kanssa puhumassa rikollisuuden, koulukiusaamisen sekä päihteiden käytön vaikutuksista. Rönnberg on julkisuudessa puhunut avoimesti kohtaamastaan väkivallasta, koulukiusaamisesta ja omasta päihdetaustastaan sekä raitistumisestaan. Esimerkiksi kiusaamistaustaansa hän käsittelee myös musiikissaan.
Diskografia > Singlet

Kiitos ja hei (2007)
Hävettäis olla sinä. Feat. Panama Rayo (2012)
Pyysin poistumaan. Feat. Tanja Vähäsarja (2012)
Toinen mahdollisuus. Feat. Tanja Vähäsarja (2013)
Itsevarma ja kaunis. Feat. Sini Ariell (2013)
Jos Lähtisit. Feat. Tanja Vähäsarja (2014)
Haava. Feat. Maya Paakkari (2016)
Lelupoika (2017)
Ainoo mitä pyydän (2017)
Mikä-Mikä-Maa. Feat. Sani (2017)
Pelon hetkellä. Feat. Aki Tykki (2018)
Kiitos sulle (2018)
Tunne. Remix Suvi B (2019)
Asshole (2019)
Haava 2.0. Feat Maya Paakkari (2019)
Pelkkää noppapelii. Feat Emilia Ex (2019)
Palaa (2019)
Tuntematon (2020)
Hetkeekään (2020)
Supervoima. Remix Suvi B (2020)
Seireeni (2020)
Lupaa (2021)
Viimeinen (2021)
Sä tuut muistaa (2021)
Bye Bye (2021)
Uudestaan (2022)
Tie (2022)
Sekopää. Feat Veli Hiidenmaa  (2022)
Legenda (2023)
Palanut maa (2023)
Tää biisi on sulle (2023)
Tää biisi on sulle. Remix Idleman (2023)
Puhaltaa. Feat Lore (2023)
Cool. Feat Miika (2024)
Kiitos ja hei. Uusi versio kappaleesta (2024)
Upee (2024)
Sade (2024)
Bäng Bäng (2024)
Tää päättyy tänään (2024)
Mitä jos sittenkin me. Feat. Ira (2025)
Aiheesta muualla

Artistin kotisivut