Tiedonhankinnan malleja
Byström: Tehtävän kompleksisuus tiedonhankinnan määrittäjänä

Katriina Byströmin väitöskirjahankkeessa (1999) tutkittiin Porin ja Tampereen kaupunkien palveluksessa olevien suunnittelijoiden tiedonhankintaa ja sitä, miten he hyödyntävät erilaisia tiedonlähteitä kompleksisuudeltaan vaihtelevia työtehtäviä suorittaessaan. Tutkimuksessa hyödynnettiin haastatteluita ja suunnittelijoiden itsensä pitämiä päiväkirjoja, jotta päivittäisistä työprosesseista ja niihin liittyvästä tiedonhankinnasta saataisiin mahdollisimman tarkka kuva. Tutkimuksesta piirtyy selkeästi esiin se, kuinka työtehtävän kompleksisuuden kasvaessa sen menestyksekäs suorittaminen edellyttää myös tiedonhankinnalta enemmän.
Byströmin tutkimus tarkastelee työtehtäviä seuraavien kolmen vaiheen kannalta: suunnittelu, suorittaminen ja viimeistely. Kaikista vaiheista selvitettiin myös millaisia tietolähteitä tai kanavia tiedonhankintaan käytettiin. Tehtävien kompleksisuutta kuvataan viisiportaisella asteikolla, jonka alun perin esitti Kalervo Järvelin (1987):
Automaattinen tietojenkäsittelytehtävä on kyseessä silloin, kun palkkataulukosta tarkistetaan henkilön kuukausipalkka.
Normaali tietojenkäsittelytehtävä on esimerkiksi henkilön veroprosentin määrittäminen huomioimalla verovähennykseen oikeuttavia menoja.
Normaali päätöstilanne on kyseessä silloin kun yksisuuntaista katua suunnitellaan muutettavaksi kaksisuuntaiseksi ja mietitään millaisia järjestelyjä tarvitaan jalankulkijoiden turvallisuuden parantamiseksi.
Tunnettu aito päätöksentekotilanne voi olla esimerkiksi suunnitelma tehtaan rakentamiseksi, suunnitelmassa voidaan määritellä tehtävät ja lopputulos. Varsinaisen suunnittelutyön tiedonhankintaprosessia sen sijaan ei voida kuvata, koska se selviää vasta prosessin edetessä.
Täydellinen aito päätöksentekotilanne tulee vastaan esimerkiksi silloin, kun tietokonevirus lamauttaa sähkönjakelujärjestelmät ja niiden varajärjestelmät kovien pakkasten aikana.
Byström liittää lisäksi malliinsa seuraavat kolme tietotyyppiä: tehtävätieto (task information), esimerkiksi faktat, tehtäväaluetieto (domain information), joka on tietoa esimerkiksi erilaisista menetelmistä ja tehtävänratkaisutieto (task-solving information), jota ovat esimerkiksi teoriat ja mallit.
Tutkimuksessaan Byström havaitsi tehtävän kompleksisuuden määrittelevän sitä,  mitä tietotyyppejä käytetään. Mitä kompleksisemmaksi tehtävä koetaan, sitä useamman tyyppistä tietoa sitä varten hankitaan. Näyttää myös siltä, että kompleksisuuden kasvaessa henkilölähteitä suositaan. Kullakin tietotyypillä on omat tyypilliset lähteensä, asiakirjat ovat yleisesti tehtäväaluetiedon pääasiallisia lähteitä, kun taas asiantuntijoita hyödynnetään kaiken tyyppistä tietoa tarvittaessa.
Muina keskeisimpinä tiedonhankintatutkimuksen teoreettisten mallien esittäjinä voidaan pitää seuraavia tutkijoita:
Robert S. Taylor (tiedontarpeen tasot)
Patrick Wilson
Carol C. Kuhlthau (tiedonhankinnan prosessimalli)
Pamela McKenzie (informaatiokäytännöt)
William Paisleyn malli Järvelinin kuvaamana (1981)
Allenin malli Järvelinin kuvaamana (1981)
Kulthau: Tiedonhankinnan prosessimalli
Comprehensive Model of Information Seeking (CMIS)
Meho & Tibbo: Yhteiskuntatieteilijöiden tiedonhankinnan mallintaminen
Leckie & Pettigrew: Ammatillisen tiedonhankinnan yleismalli