stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Pohjois-Savon kansakouluista
Tervo

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Haapamäen kansakoulu (Tervo): 
Hautamäen kansakoulu: 
Hyvölän kansakoulu: 
Kirkonkylän kansakoulu (Tervo): 
Kiukooahon kansakoulu: 
Koivujärven kansakoulu (Tervo): 
Käpysalon kansakoulu: 
Ruokolahden kansakoulu (Tervo): 
Saarismäen kansakoulu: 
Talluskylän kansakoulu: 
Utrianlahden kansakoulu: 
Tervon kansalaiskoulu: 
Tervon kunnallinen keskikoulu:
Tuusniemi

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Enonsalon kansakoulu (Tuusniemi): 
| Haurankin kansakoulu | 62.9263°N, 28.3469°E |  |
| Hiidenlahden kansakoulu | 62.8572°N, 28.249°E | Hiidenlahti |
Juojärven kansakoulu: 
| Juurikkamäen kansakoulu | 62.7536°N, 28.4086°E |  |
| Kirkonkylän kansakoulu (Tuusniemi) | 62.8113°N, 28.4871°E |  |
| Konttimäen kansakoulu (Tuusniemi) | 62.9025°N, 28.4904°E |  |
Kosulan kansakoulu: 
| Lapinjärven kansakoulu | 62.9388°N, 28.4206°E |  |
| Laukansalon kansakoulu | 62.5969°N, 28.5125°E |  |
| Levälahden kansakoulu | 62.6376°N, 28.3907°E |  |
| Liukonpellon kansakoulu | 62.8095°N, 28.6667°E |  |
| Ohtaanniemen kansakoulu | 62.845°N, 28.5523°E |  |
| Pajumäen kansakoulu (Tuusniemi) | 62.8343°N, 28.4133°E |  |
| Ranta-Kosulan kansakoulu | 62.6413°N, 28.5811°E |  |
| Ruskilan kansakoulu (Tuusniemi) | 62.7054°N, 28.44°E |  |
Salonkylän kansakoulu (Tuusniemi): 
| Susimäen kansakoulu | 62.7856°N, 28.628°E |  |
| Tuusjärven kansakoulu | 62.8707°N, 28.3388°E |  |
| n kansakoululähde? | 62.7658°N, 28.4548°E | Saunaniemi |
Tuusniemen kansalaiskoulu:
Varkaus

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Joutsenlahden kansakoulu: 
Kuoppakankaan kansakoulu: 
Könönpellon kansakoulu: 
Lehtoniemen kansakoulu: 
Luttilan kansakoulu: 
Pitkälänniemen kansakoulu: 
| Puurtilan kansakoulu |  | Puurtila |
Ruokojärven kansakoulu (Varkaus): 
Tehtaan kansakoulu (Varkaus): 
Kuoppakankaan apukoulu: 
Kuoppakankaan kansalaiskoulu: 
| Könöpellon kansalaiskoulu |  | Könönpelto |
Tehtaan erityiskoulu:
Varpaisjärvi

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Jonsan kansakoulu: 
Jumisen kansakoulu: 
Karsanlahden kansakoulu: 
Kirkonkylän kansakoulu (Varpaisjärvi): 
Koivumäen kansakoulu (Varpaisjärvi): 
Korpijärven kansakoulu (Varpaisjärvi): 
Lukkarilan kansakoulu: 
Maaselän kansakoulu: 
Paloisten kansakoulu: 
Petäyksen kansakoulu (Varpaisjärvi): 
Sutelan kansakoulu (Varpaisjärvi): 
Urimolahden kansakoulu: 
Varpaisjärven kansakoulu: 
Varpaisjärven kunnallinen keskikoulu:
Vehmersalmi

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Enonlahden kansakoulu (Vehmersalmi) | 62.6894°N, 28.0571°E | Enonlahti |
Haukijoen kansakoulu: 
| Kirkonkylän kansakoulu (Vehmersalmi) | 62.7612°N, 28.027°E |  |
| Kohin kansakoulu | 62.7219°N, 28.0286°E |  |
| Kohman kansakoulu | 62.7947°N, 28.2606°E |  |
| Litmaniemen kansakoulu | 62.7527°N, 28.2254°E |  |
| Miettilän kansakoulu (Vehmersalmi)selvennä | 62.7738°N, 28.3462°E |  |
| Mustinlahden kansakoulu | 62.6972°N, 28.2864°E |  |
| Puutosmäen kansakoulu | 62.7064°N, 27.7991°E |  |
| Ritoniemen kansakoulu | 62.8377°N, 27.9215°E |  |
Roikansaaren kansakoulu: 
| Räsälän kansakoulu | 62.7096°N, 27.9275°E |  |
Ukonlahden kansakoulu: 
Vehmersalmen kansalaiskoulu:
Vesanto

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Ahvenisen kansakoulu (Vesanto): 
Hanhijärven kansakoulu (Vesanto): 
Harinkaan kansakoulu: 
Järvenpään kansakoulu (Vesanto): 
Kirkonkylän kansakoulu (Vesanto): 
Kuuslahden kansakoulu (Vesanto): 
Niinivedenpään kansakoulu: 
Nurmelan kansakoulu: 
Närhilän kansakoulu (Vesanto): 
Oinasmäen kansakoulu: 
Sonkarin kansakoulu: 
Tiitilänkylän kansakoulu: 
Vesamäen kansakoulu: 
Vesijärven kansakoulu: 
Vesannon kansalaiskoulu:
Vieremä

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Ameriikan kansakoulu: 
Haajaisen kansakoulu: 
Kaarakkalan kansakoulu: 
Kapeaveden kansakoulu: 
Karankamäen kansakoulu (Vieremä): 
Kauppilanmäen kansakoulu: 
Kirkonkylän kansakoulu (Vieremä): 
Konalanmäen kansakoulu: 
Marttisenjärven kansakoulu: 
Niemisen kansakoulu (Vieremä): 
| Nissilän kansakoulu |  | Nissilä |
Palosenjärven kansakoulu: 
Palosenmäen kansakoulu (Vieremä): 
Pyöreen kansakoulu: 
Rotimojoen kansakoulu: 
| Salahmin kansakoulu |  | Salahmi |
Savimäen kansakoulu: 
Tikanniemen kansakoulu: 
Valkeisten kansakoulu: 
Vieremän kansalaiskoulu: 
Vieremän kunnallinen keskikoulu:
Uskonto Pohjois-Karjalassa

Uskontokuntiin kuuluminen Pohjois-Karjalassa (pl. Joensuu), Tilastokeskus (2023)
Luterilaisuus (70.2%)
Muut uskonnot (6.4%)
Uskontokuntiin kuulumattomat (23.4%)
Lieksan kirkko.
Tämä artikkeli käsittelee Pohjois-Karjalan uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä, poislukien Joensuun kaupunki, jota käsitellään Joensuun uskontoa käsittelevässä artikkelissa. Pohjois-Karjalan maakunnan asukkaista 70,2 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 6,4 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 23,4 prosenttia väestöstä.
Historia > Ortodoksinen aika

Pähkinäsaaren rauhan (1323) seurauksena Pohjois-Karjalasta muodostui ortodoksisen vaikutusalueen läntinen raja. Vuonna 1500 Pohjois-Karjalassa oli ortodoksiset kirkot Ilomantsissa ja Kiteellä.
Ortodoksisen kirkon vaikutusvalta kasvoi alueella 1530-luvulla kun Novgorodin arkkipiispa lähetti pappismunkki Iljan syventämään ortodoksista uskoa. Ilja hävitti uhrilehdot ja rakennutti kirkkoja. Ilomantsin kirkosta erotettiin Lieksan, Liperin, Tohmajärven ja Pälkjärven kappelit. Kitee kuului Sortavalaan ja Kesälahti Uukuniemen osana Kurkijokeen. Kappelit itsenäistyivät 1600-luvun alussa kirkko- ja hallintopitäjiksi.
Historia > Luterilainen aika

Stolbovan rauhassa (1617) Pohjois-Karjalan alue liitettiin Ruotsin valtapiiriin. Puhdasoppisessa Ruotsissa luterilaisuus oli maan ainoa laillinen uskonto, mikä merkitsi ortodoksien aseman heikentymistä ja kantaväestön oli vaikea sietää Ruotsin kirkkopolitiikkaa. Suomenkeilinen ortodoksiväestö yrittettiin käännyttää luterilaiseksi. Seurakuntia muutettiin luterilaisiksi ja virkoihin asetettiin vain luterilaisia pappeja. Pitäjäläisten oli kirkkokuntaan katsomatta rakennettava kirkkoja ja käytävä jumalanpalveluksissa eikä seurakuntiin saanut kutsua ortodoksipappeja.
Uskonto oli kuitenkin lujempi side kuin kieli, ja käännytystyö epäonnistui. 1600-luvulla satoja ortodoksisia perheitä muutti Aunuksen Karjalaan. Pakoliike huipentui ruptuurisodan loppuvaiheesa vuonna 1658. Ainoastaan vähemmistö Liperissä ja Ilomantsissa jäivät sijoilleen. Tilalle muutti savolaisväestöä. Viipurin hiippakunnan piispat tekivät tarkastusmatkoja maakuntaan 1600-luvun puolivälissä. Venäjän vahvistuminen 1600-luvun lopulla hillitsi Ruotsin uskontopolitiikkaa.
Herätysliikkeistä Pohjois-Karjalan alueella vaikutti ensimmäisenä Henrik Renqvistin johtama rukoilevaisuus. Renqvist toimi ensin Liperissä, jossa hänen ympärilleen muodostui seuraliike. Renqvistin siirryttyä Sortavalan kappalaiseksi, vakiintui Sortavalan ympäristöön itäsuomalainen rukoilevaisliike. 1800-luvun puoliväliin mennessä renqvistiläisyyden toiminta kattoi suuren osan nykyistä Pohjois-Karjalaa.
Historia > Uskonnollisen vapauden aika

Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Lestadiolaisuus saavutti Pohjois-Karjalan pohjoisen ja keskisen osan 1870-luvulla ja 1880-luvun aikana pääosin myös muun maakunnan. 1880-luvulta lähtien evankelinen herätysliike koki voimakkaimman herätyskautensa, jonka aikana liike levisi Pohjois-Karjalaan.
Vapaakirkollisuus sai 1900-luvun vaihteessa jossain määrin kannatusta Pohjois-Karjalassa. 1900-luvun alkuvuosina vapaaseurakunnat perustettiin Kiteelle, Liperiin ja Tohmajärvelle. Vapaakirkollisuudella oli myös kannatusta Lieksan, Kontiolahden, Polvijärven sekä Outokummun alueella. Vapaakirkollisuuden piirissä syntynyt skutnabbilaisuus sai puolestaan 1900-luvun alussa yksittäistä kannatusta Pohjois-Karjalassa, erityisesti Värtsilässä.
Baptismi levisi Pohjois-Karjalaan 1900-luvun alussa. Emäseurakuntana toimi Hammaslahden baptistiseurakunta Kiihtelysvaarassa vuodesta 1901 lähtien johon kuului 1920-lukuun mennessä 140 jäsentä. Baptistiseurakunta sai jäseniä lähes kaikista Pohjois-Karjalan seurakunnista Pielisen Karjalaa lukuunottamatta. Metodismi sai 1920-luvulla kannatusta Joensuun ympäristössä, mutta baptismiin verrattuna sen kannatusaste jäi matalammaksi. Metodismilla oli kannatusta tuolloin seitsemällä paikkakunnalla. Metodistien lähetystyö suuntautui erityisesti itärajan taakse.
Protestantismi > Luterilaisuus > Evankelis-luterilainen kirkko

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Pohjois-Karjalassa toimii Kuopion hiippakunta. Maakunnan seurakunnat kuuluvat Joensuun rovastikuntaan. Maakunnan seurakuntia ovat vuoden 2025 seurakuntajaossa Liperin seurakunta, Outokummun ja Polvijärven seurakunta, Kontiolahden seurakunta, Ilomantsin seurakunta, Nurmeksen seurakunta, Lieksan seurakunta, Juuan seurakunta ja Keski-Karjalan seurakunta.
Protestantismi > Luterilaisuus > Herätysliikkeet

Pohjois-Karjalassa herännäisyydellä, evankelisella herätysliikkeellä ja lestadiolaisuudella on vanhastaan kannatusta. Herännäisyyttä on lähinnä Nurmeksen ja Juuan alueella. Herättäjä-Yhdistyksellä on paikallisosastot Ilomantsissa, Juuassa, Kesälahdella, Lieksassa, Liperissä, Nurmeksessa ja Outokummussa.
Vanhoillislestadiolaisuutta on erityisesti Liperin ja Outokummun alueella. Vanhoillislestadiolaisilla on maakunnassa Heinäveden rauhanyhdistys, Keski-Karjalan rauhanyhdistys Kiteellä, Liperin rauhanyhdistys, Outokummun rauhanyhdistys sekä Pielisjärven rauhanyhdistys. Esikoislestadiolaisilla on rukoushuone Lieksassa
Pohjois-Karjalan Kansanlähetys järjestää säännöllistä toimintaa Pohjois-Karjalan alueella. Länsi-Suomen rukoilevaiset järjestää satunnaisesti tilaisuuksia Nurmeksen seurakunnan alueella.
Protestantismi > Muut luterilaiset kirkot

Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on seurakunnat Lieksassa ja Nurmeksessa.
Protestantismi > Helluntaiherätys

Kaikkiaan Pohjois-Karjalassa toimii nykyisin yhdeksän helluntaiseurakuntaa, joihin kuuluu yli 1 200 jäsentä. Ensimmäiset helluntaijuhlat pidettiin Lehmossa jo vuonna 1913. Joensuun lisäksi Juuan työ on vanhaa. Juuan helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1934. Muut Pohjois-Karjalan seurakunnat ovat nuorempia. Outokummun helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1947. Lieksan helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1948. Kiteen helluntaiseurakunta ja Nurmeksen helluntaiseurakunta järjestettiin vuonna 1952. Myöhemmin ovat syntyneet myös Ilomantsin helluntaiseurakunta ja Tohmajärven helluntaiseurakunta.
Ortodoksinen kirkko

Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Pohjois-Karjalassa toimivat Joensuun ortodoksinen seurakunta ja Taipaleen ortodoksinen seurakunta.
Keski-Karjalan alueella olevia ortodoksisia pyhäkköjä ovat Kiteen Pyhän Kolminaisuuden kirkko sekä Honkavaaran Pyhän Johannes Kastajan tsasouna. Lieksan ja Pielisen Karjalan alueella sijaitsevat Lieksan Pyhän profeetta Elian kirkko, Kirkkopuiston Kristuksen kirkastumisen tsasouna, Vuonisjärven Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen tsasouna, Viekijärven Pyhän Nikolaoksen tsasouna, Lontsinniemen Konevitsalaisen Jumalanäidin ikonin tsasouna sekä Konttisen Pyhän ylienkeli Gabrielin tsasouna.
Ilomantsin alueella sijaitsevat Pyhän profeetta Elian kirkko, Mutalahden Neitsyt Marian syntymän tsasouna, Hattuvaaran Pyhien Pietarin ja Paavalin tsasouna, Sonkajan Pyhän ristin tsasouna, Huhuksen Kristuksen taivaaseenastumisen tsasouna sekä Parppeinvaaran Kaikkien pyhien tsasouna.
Taipaleen ortodoksisen seurakunnan pyhäkköjä ovat Jumalanäidin Tihvinäläisen ikonin kirkko Viinijärvellä, Pyhän Johannes Kastajan kirkko Polvijärvellä, Pyhän Hengen kirkko Outokummussa, Pyhän profeetta Elian tsasouna Sotkumassa sekä Pyhän apostoli Andreaksen tsasouna Liperissä.
Kulttuuri > Tapahtumat

Pohjois-Karjalassa on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Heinävedellä järjestetään perinteisesti vuosittain Heinäveden Kirkastusjuhlat. Kirkastusjuhlia on vietetty vuodesta 1947 lähtien ja sen järjestäjä on Kansan Raamattuseura. Kiertävistä herätysliikkeiden tapahtumista vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja on vietetty Liperissä vuonna 2010 sekä Outokummussa vuonna 1986. Herännäisten Herättäjäjuhlat on järjestetty Nurmeksessa vuonna 1950 ja Lieksassa vuonna 1978.
Nurmeksen apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko.
Alta pois

| Alta pois Frederik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Takomo Recording Studios
 Julkaistu: 1981
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 38.13
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Frederikin muut julkaisut
| Kolmekymppinen 1980 | Alta pois 1981 | Roadstar 1983 |
Alta pois on Frederikin vuonna 1981 julkaisema albumi. Albumilla on hänen Euroviisu-hittinsä ”Titanic”, ”Stenka Rasin” sekä ”Tyttö kuin tiikeri”. Albumia myytiin noin 25 000 kappaletta, mikä toi Frederikille hänen kolmannen kultalevynsä.
Kappaleet

Stenka Rasin – 3.45
Tyttö kuin tiikeri – 2.30 (Avec les Filles je ne sais pas)
Sun tahdon silti tietävän – 2.24
Seis seis – 3.12
Ristiinaan – 3.29 (Katmandu)
Viimeinen erämaa – 3.28
Lauantaina – 3.20
Alta pois – 2.49
Yö vaatii kosketusta – 2.59 (Un nuovo giorno)
Juoskaa luupäät – 4.01
Pidä mua lujasti kii – 3.33
Titanic – 2.43
Aiheesta muualla

Alta pois discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Frederik |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tulin, näin ja voitin...  En periks anna milloinkaan  Se jokin minulla on  Ramaya  Olen Dracula  Tuu jo tangoon  Tsingis Khan  Kolmekymppinen  Alta pois  Roadstar  Singapore  Vänrikki Skool  Poing Poing Poing  Frederik & Café Casablanca  Uhri rakkauden  Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV  Killeri  Hulabaloo  Adios  Kuka sinä olet  Sä tulit koputtamatta  Täydet kympit  Pelimies  Äijäenergiaa  Ladyboy  Missä on jatkot? 
Kokoelmat:  Parhaat päältä  28 parasta  Pelkkää rautaa  2 alkuperäistä Tsingis Khan ja Kolmekymppinen  20 suosikkia – Tsingis Khan  20 suosikkia – Rensselit pykälään  30 hittiä! – Live  Kovimmat hitit  20 suosikkia – Se jokin sinulla on  Tuu jo tangoon – 35 vuotta rautaista Reetua  Nostalgia  Tähtisarja – 30 suosikkia (Frederik)  Tulin näin ja voitin, Kolmekymppinen  Suomidiskon Kuningas - Livenä Flamingo Clubilla  Finnhits 2012 kiertue  MatsoRakkautta 
Muuta:  diskografia
Roadstar

| Roadstar Frederik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1983
 Tuottaja(t): Kassu Halonen
 Tyylilaji: Iskelmä
 Levy-yhtiö: Reetu Records
Frederikin muut julkaisut
| Alta pois 1981 | Roadstar 1983 | Singapore 1984 |
Roadstar on Frederikin vuonna 1983 julkaistu albumi. Se on hänen perustamansa Reetu Recordsin ensimmäinen levy. Albumilta löytyy muun muassa menestyskappale ”Kasakkapartio”. Roadstar myi timanttilevyyn oikeuttavan määrän.
Kappaleet

A-puoli
Roadstar – 3.45
Marita – 2.41
Jos ollaan yhdessä viimeisen kerran – 4.05
Kasakkapartio – 3.44
Siipirikko – 2.44
Milla – 3.40
B-puoli
Rensselit pykälään – 2.49
Kiskonpätkä – 3.43
Yönkukka – 3.25
Simson – 3.22
Regina – 3.09
Sulle vain – 3.54 (Comme toi)
Aiheesta muualla

Roadstar discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Frederik |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tulin, näin ja voitin...  En periks anna milloinkaan  Se jokin minulla on  Ramaya  Olen Dracula  Tuu jo tangoon  Tsingis Khan  Kolmekymppinen  Alta pois  Roadstar  Singapore  Vänrikki Skool  Poing Poing Poing  Frederik & Café Casablanca  Uhri rakkauden  Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV  Killeri  Hulabaloo  Adios  Kuka sinä olet  Sä tulit koputtamatta  Täydet kympit  Pelimies  Äijäenergiaa  Ladyboy  Missä on jatkot? 
Kokoelmat:  Parhaat päältä  28 parasta  Pelkkää rautaa  2 alkuperäistä Tsingis Khan ja Kolmekymppinen  20 suosikkia – Tsingis Khan  20 suosikkia – Rensselit pykälään  30 hittiä! – Live  Kovimmat hitit  20 suosikkia – Se jokin sinulla on  Tuu jo tangoon – 35 vuotta rautaista Reetua  Nostalgia  Tähtisarja – 30 suosikkia (Frederik)  Tulin näin ja voitin, Kolmekymppinen  Suomidiskon Kuningas - Livenä Flamingo Clubilla  Finnhits 2012 kiertue  MatsoRakkautta 
Muuta:  diskografia
Killeri (albumi)

| Killeri Frederik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1991
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: One Inch Rock
Frederikin muut julkaisut
| Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV 1990 | Killeri 1991 | Hulabaloo 1992 |
Killeri on Frederikin vuonna 1991 julkaistu albumi.
Kappaleet

Miesstrippari – 3.52 (Y.M.C.A.)
Paloma rankka – 3.43 (Paloma blanca)
Tohtori Fuckenstein – 4.21 (säv. Never can say goodbye)
Ässänä läpi Helsingin – 3.32
Tiina tasaraha – 3.59 (Tarzan Boy)
Nakurantaan – 4.04 (In the Navy)
Tralalala – 3.24
Killeri – 4.10 (Don’t Leave Me This Way)
Donna Juanita – 3.08 (I Love to Love)
Eero eros – 3.24 (I Was Made for Lovin’ You)
Eero – 0.36
Aiheesta muualla

Killeri discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Frederik |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tulin, näin ja voitin...  En periks anna milloinkaan  Se jokin minulla on  Ramaya  Olen Dracula  Tuu jo tangoon  Tsingis Khan  Kolmekymppinen  Alta pois  Roadstar  Singapore  Vänrikki Skool  Poing Poing Poing  Frederik & Café Casablanca  Uhri rakkauden  Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV  Killeri  Hulabaloo  Adios  Kuka sinä olet  Sä tulit koputtamatta  Täydet kympit  Pelimies  Äijäenergiaa  Ladyboy  Missä on jatkot? 
Kokoelmat:  Parhaat päältä  28 parasta  Pelkkää rautaa  2 alkuperäistä Tsingis Khan ja Kolmekymppinen  20 suosikkia – Tsingis Khan  20 suosikkia – Rensselit pykälään  30 hittiä! – Live  Kovimmat hitit  20 suosikkia – Se jokin sinulla on  Tuu jo tangoon – 35 vuotta rautaista Reetua  Nostalgia  Tähtisarja – 30 suosikkia (Frederik)  Tulin näin ja voitin, Kolmekymppinen  Suomidiskon Kuningas - Livenä Flamingo Clubilla  Finnhits 2012 kiertue  MatsoRakkautta 
Muuta:  diskografia
Se jokin minulla on

| Se jokin minulla on Frederik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1975
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Frederikin muut julkaisut
| En periks anna milloinkaan 1974 | Se jokin minulla on 1975 | Ramaya 1976 |
Se jokin minulla on on Frederikin vuonna 1975 julkaistu kolmas albumi.
Kappaleet > A-puoli

Kung Fu taistelee – 3.03 (Kung Fu Fighting)
East Virginia – 2.51
Lemmenjuoma – 2.07
Kunnon maalaishäät – 2.43
Se jokin sinulla on – 2.05
Myrkkyhammas – 2.44
Kappaleet > B-puoli

Kohta juna lähtee – 2.22
Rokkibaby – 3.58
Paluulippu – 2.16
Hyvä nainen – 2.19
Voi Maija – 2.10
Valvoin yön – 2.14
Aiheesta muualla

Se jokin minulla on discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Frederik |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tulin, näin ja voitin...  En periks anna milloinkaan  Se jokin minulla on  Ramaya  Olen Dracula  Tuu jo tangoon  Tsingis Khan  Kolmekymppinen  Alta pois  Roadstar  Singapore  Vänrikki Skool  Poing Poing Poing  Frederik & Café Casablanca  Uhri rakkauden  Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV  Killeri  Hulabaloo  Adios  Kuka sinä olet  Sä tulit koputtamatta  Täydet kympit  Pelimies  Äijäenergiaa  Ladyboy  Missä on jatkot? 
Kokoelmat:  Parhaat päältä  28 parasta  Pelkkää rautaa  2 alkuperäistä Tsingis Khan ja Kolmekymppinen  20 suosikkia – Tsingis Khan  20 suosikkia – Rensselit pykälään  30 hittiä! – Live  Kovimmat hitit  20 suosikkia – Se jokin sinulla on  Tuu jo tangoon – 35 vuotta rautaista Reetua  Nostalgia  Tähtisarja – 30 suosikkia (Frederik)  Tulin näin ja voitin, Kolmekymppinen  Suomidiskon Kuningas - Livenä Flamingo Clubilla  Finnhits 2012 kiertue  MatsoRakkautta 
Muuta:  diskografia
20 suosikkia – Tsingis Khan

| 20 suosikkia – Tsingis Khan Frederik |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 62.46
 Levy-yhtiö: Fazer Records/Warner Music Finland
Frederikin muut julkaisut
|   | 20 suosikkia – Tsingis Khan 1996 | 20 suosikkia – Rensselit pykälään 1997 |
20 suosikkia – Tsingis Khan on Frederikin kokoelmalevy vuodelta 1996. Levy on Frederikiltä ensimmäinen osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjassa.
Kappaleet

Tsingis Khan (- Dschingis Khan -) – 3.03
Kolmekymppinen – 3.00
Tyttö kuin tiikeri (- Avec les filles je ne sais pas -) – 2.27
Tuu jo tangoon (- It Takes Two To Tango -) – 3.06
Pikku Tiina (- Madalena -) – 3.10
Sheikki Ali Hassan (- Hadschi Halef Omar -) – 3.48
Ramaya – 3.13
Hafanana – 2.44
Miten raukea, rakkaani, katseesi on – 3.43
Jos jotain yrittää (Harva meistä on rautaa) – 2.56
Linda Linda – 3.30
Kotiinpäin äiti (- Make My Bed Mama -) – 3.22
Nyt tai ei koskaan (- Innamorato -) – 2.50
Titanic – 2.47
Kostaja (- Big Iron -) – 3.10
Hyväillä ja hoivata – 3.12
Neljäs mies – 3.00
Taka-takata – 2.36
Stenka Rasin – 3.49
Naisten haku – 3.11
Kuka sinä olet

| Kuka sinä olet Frederik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1996
 Julkaistu: 1996
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 43.04
 Levy-yhtiö: Reetu Records
Frederikin muut julkaisut
| Adios 1993 | Kuka sinä olet 1996 | Sä tulit koputtamatta 1998 |
Kuka sinä olet on vuonna 1996 julkaistu Frederikin albumi.
Kappaleet

Kuka sinä olet – 3.36
Veltto – 3.43
Sinua sinua rakastaa – 3.33
Sormuksein annoit pois – 4.14
Suklaasuu – 3.55
Kaksikymppitonnia – 3.09
Anu Anu aaa – 4.05
Helle ja heinäkuu – 3.44
Treenaamaan – 3.31
Haista jätkä – 2.41
Kotka lentää aurinkoon – 3.52
Pidä musta enemmän – 2.57
Aiheesta muualla

Kuka sinä olet discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Xv6

| Xv6 |
| --- | --- |
 Xv6 ja "ls"-komennon tuloste.
Kehittäjä:  MIT
Suoritintuki:  RISC-V (ennen x86)
Lisenssi:  MIT-lisenssi
Aiheesta muualla
Versiohallinta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Xv6 on Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä, joka on suunnattu opetuskäyttöön. Xv6 on saanut inspiraatiota John Lionsin kuuluisasta kirjasta Commentary on UNIX 6th Edition, joka kuvailee Unixin kuudetta versiota ("Sixth Edition"). Xv6 on kehitetty kesällä 2006 MIT:ssä, ja se on siirretty RISC-V-suorittimille.
Xv6:n lähdekoodit on julkaistu MIT-lisenssillä.
Historia

MIT:ssä ei ollut vuosiin käyttöjärjestelmätekniikan kurssia, ja vuonna 2002 kurssi aloitettiin käyttöjärjestelmien suunnitteluun liittyen. Kurssilla käytettiin Lionsin kirjaa Unix V6:sta.
Unix V6 oli opetuksen kannalta hankala, koska se oli tehty vanhalla versiolla C-kielestä, joka edelsi K&R C -versiota, ja se oli tehty vanhentuneelle PDP-11:lle, jonka arkkitehtuurin ymmärtäminen oli yksi haaste. Kesällä 2006 V6 korvattiin uudella ANSI C:llä kirjoitetulla käyttöjärjestelmällä, jota voitiin käyttää x86-suoritinta käyttävillä koneilla.
Aiheesta muualla

Conception des Systèmes d’Exploitation (PDF) (ranskaksi)
CS 4414 Spring 2022 (englanniksi)
20 suosikkia – Rensselit pykälään

| 20 suosikkia – Rensselit pykälään Frederik |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1997
 Tyylilaji: Iskelmä
 Levy-yhtiö: Fazer Records/Warner Music Finland
Frederikin muut julkaisut
| 20 suosikkia – Tsingis Khan 1996 | 20 suosikkia – Rensselit pykälään 1997 | Se jokin sinulla on 2002 |
20 suosikkia – Rensselit pykälään on Frederikin kokoelma-albumi vuodelta 1997. Levy on Frederikiltä toinen osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjassa.
Kappaleet

Rensselit pykälään – 2.43
Jos ollaan yhdessä viimeisen kerran – 3.58
Porompompom – 3.15
Tuulen teitä kuljen (- Skydiver -) – 3.14
Rokkibaby (- Rock Your Baby -) – 4.00
Kung Fu taistelee (- Kung Fu Fighting -) – 3.14
Bella – 3.06
Valvoin yön (- I Count The Tears -) – 2.16
Olé Olé – 3.01
Singapore – 3.22
Tule tyttö kyytiin – 3.51
Kapakan rippituoli – 3.39
Lemmenjuoma (- Love Potion Number Nine -) – 2.01
Nai-na-na-nai-na-na – 2.58
Kohta juna lähtee (- The Loco-motion -) – 2.24
King-Kong – 2.48
Vaikka sukset lipsuis – 2.55
Poing poing poing – 3.31
Maantieltä taloon (- Nacht scheint die Sonne -) – 3.42
Anna mulle yksi yö (- Shushifu -) – 4.24