stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gorilla Grodd

| Gorilla Grodd |
| --- | --- |
 Grodd, Salaman vaarallisin vastustaja
Luoja(t):  John Broome ja Carmine Infantino
Kustantamo:  DC Comics
Ensiesiintyminen:  The Flash nro 106 (Toukokuu 1959)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Grodd
Status:  Aktiivinen
Pituus:  198 cm
Paino:  272 kg
Ryhmäsidokset:  Superrikollisten salainen yhteisö Tartarus
Voimat:  Gorillan voimat ja psyykkiset voimat joilla hän voi esimerkiksi hallita toisten mieliä ja lähettää psyykkisiä hyökkäyksiä
Gorilla Grodd on DC Comicsin kustantama superroisto ja supersankari Salaman vihollinen. Gorilla Groddin ensiesiintyminen oli lehdessä The Flash #106.
Gorilla Grodd oli listattu sijalle 35 vuonna 2009 IGN-sivuston laatimassa listassa kaikkien aikojen sadasta suurimmasta sarjakuvarikollisesta.
Taustaa

Gorilla Grodd on hyperälykäs telepaattinen gorilla, joka pystyy hallitsemaan muiden mieliä. Hän oli alun perin normaali keskimääräinen apina, kunnes muukalaisten avaruusalus (joka oli muodostettu radioaktiivisesta meteoriitista, ja joka myös antoi voiman Hector Hammondille) syöksyi Groddin afrikkalaiseen kotiin. Aluksen luotsi antoi Groddille ja hänen gorilloilleen superälykkyyden. Grodd ja toinen gorilla Solovar kehittivät myös telepaattisia ja telekineettisiä voimia. Alienin johdolla gorillat rakensivat huippukehittyneen Gorilla Cityn. Gorillat elivät rauhassa, kunnes tutkimusmatkailijat löysivät heidän kotinsa. Grodd pakotti yhden tutkimusmatkailijan tappamaan alienin ja otti Gorilla Cityn haltuunsa ja suunnitteli valloittavansa seuraavana maailman. Solovar otti telepaattisesti yhteyttä Barry Alleniin varoittaakseen pahan gorillan suunnitelmista, ja Grodd voitettiin. Grodd kuitenkin onnistui palaamaan uudestaan ​​ja uudestaan ​​vitsaamaan Salamaa ja sankarin liittolaisia.
Muissa medioissa > Animaatio > Superystävät

Grodd esiintyi vierailevana hahmona Superystävät-sarjassa, jossa hahmon äänenä toimi Stanley Ralph Ross. Grodd oli mukana Lex Luthorin johtamassa Tuomion Legioonassa ja yritti saada valtaansa Gorilla Cityä ja käyttää sen asukkaita hyväksi vallatakseen maailman. Sarjassa Grodd oli huippuälykäs, mutta ei omannut telepaattisia kykyjä.
Muissa medioissa > Animaatio > Batman – pelottomat

Gorilla Grodd esiintyi animaatiosarjassa Batman – pelottomat, jossa häntä ääninäytteli John DiMaggio. Merkittävimmällä esiintymisellään hän yhdistää voimansa Monsieur Mallahin ja Gorilla Bossin kanssa muodostaakseen G.A.S.P. (Gorillas and Apes Seizing Power) ja yrittää korvata Gotham Cityn asukkaat gorilloilla, mutta Batman, Etsivä Simpanssi, B'wana Beast ja Vixen tyrmäävät heidät. Lisäksi nimeämätön, sankarillinen, vaihtoehtoisen todellisuuden albiinoversio Groddista esiintyy jaksossa "Deep Cover for Batman!".
Muissa medioissa > Animaatio > Justice League Action

Gorilla Grodd esiintyi animaatiosarjassa Justice League Action, jossa häntä ääninäytteli David Sobolov.
Muissa medioissa > Animaatio > The Flash

Gorilla Grodd esiintyi vuoden 2014 The Flash televisiosarjassa, jossa hänen gorillahahmoaan ääninäytteli David Sobolov.
Muissa medioissa > Animaatio > DC Super Hero Girls

Hyväksi muuttunut Gorilla Grodd esiintyy vuoden 2015 nettisarjassa DC Super Hero Girls, jossa häntä ääninäyttelee John DiMaggio. Sarjassa Gorilla Grodd toimii supersankareiden koulun vararehtorina. Sarjassa Grodd on usein hyvin tiukka ja on antanut useasti jälki-istuntoa monille koulun oppilaille mm Harley Quinnille.
Muissa medioissa > Animaatio > JLA Adventures: Trapped in Time

Gorilla Grodd esiintyi animaatioelokuvassa JLA Adventures: Trapped in Time, jossa häntä ääninäytteli Travis Willingham.
Muissa medioissa > Animaatio > Batman Ninja

Gorilla Grodd esiintyi anime-elokuvassa Batman Ninja, jossa häntä ääninäytteli Takehito Koyasu japanilaisessa versiossa ja Fred Tatasciore englanninkielisessä versiossa.
Muissa medioissa > Animaatio > Superman/Batman: Public Enemies

Gorilla Grodd esiintyi cameo-roolissa animaatioelokuvassa Superman/Batman: Public Enemies, jossa häntä ääninäytteli Brian George.
Gorilla Grodd esiintyi myös animaatioelokuvissa Lego DC Comics Super Heroes: Justice League vs. Bizarro League ja Lego DC Comics Super Heroes: Justice League: Attack of the Legion of Doom, joissa häntä ääninäytteli Kevin Michael Richardson. Grodd esiintyi myös cameo-roolissa animaatioelokuvassa Justice League: New Frontier ja Harley Quinn animaatiosarjassa.
Muissa medioissa > Videopelit

Grodd on yksi Justice League Heroes -pelin rikollisista.
Grodd on myös Game Boy Advancen Justice League Heroes: The Flash pelin ensimmäisen tason päävastus.
Grodd esiintyi vuonna 2011 DC Universe Online -pelissä, jossa se ei ole pelattavana hahmona.
Grodd esiintyy pelattavana hahmona Injustice 2 -pelissä. Pelin tarinakampanjassa Grodd liittoutuu Brainiacin kanssa ja myöhemmin Musta Adam ja Vesimies tappavat hänet.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Konsolipelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1978 | Stanley Ralph Ross | Superystävät |  |  |
| 2002–2006 2010 | Powers Boothe | Justice League Justice League Unlimited |  | DC Universe Online |
| 2006 | Neil Kaplan |  |  | Justice League Heroes |
| 2008–2010 | John DiMaggio | Batman – pelottomat |  | Batman: The Brave and the Bold – The Videogame |
| 2009 | Brian George |  | Superman/Batman: Public Enemies |  |
| 2010 | Phil LaMarr | DC Super Friends |  |  |
| 2011 | Jens Anderson |  |  | DC Universe Online |
| 2017 | Charles Halford |  |  | Injustice 2 |
Harmaapyrstökotingat

| Harmaapyrstökotingat |
| --- | --- |
 Rastaskotinga (Snowornis cryptolophus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Harmaapyrstökotingat Snowornis  Prum, 2001
Katso myös
   Harmaapyrstökotingat Wikispeciesissä   Harmaapyrstökotingat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmaapyrstökotingat (Snowornis) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia. Suvun lajit ovat kuuluneet aikaisemmin savukotingoiden (Lipaugus) sukuun.
Harmaapyrstökotingoihin kuuluvia lajeja

Harmaapyrstökotinga (Snowornis subalaris)
Rastaskotinga (Snowornis cryptolophus)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Snowornis (englanniksi)
ZipcodeZoo: Snowornis (englanniksi)
Hohtosinisilmä

| Hohtosinisilmä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Hopeakylkikalat Atheriniformes
Heimo::  Sinisilmät Pseudomugilidae
Suku::  Pseudomugil
Laji::  paskai
Kaksiosainen nimi
 Pseudomugil paskai  Allen & Ivantsoff, 1986 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hohtosinisilmä (Pseudomugil paskai)	on sinisilmien (Pseudomugilidae) heimoon kuuluva Papua-Uudessa-Guineassa elävä äärimmäisen uhanalainen kalalaji.
Hohtosinisilmä kasvaa noin 3 cm pitkäksi. Sillä on läpikuultava vartalo ja evät. Selkäevä on kaksiosainen. Koiraalla on mustia pilkkuja evissään ja vartalossa sinistä sävyä selkäpuolella ja keltaista keskilinjan yläpuolella. Pyrstön alakulmassa ja rintaevissä on voimakasta keltaista väriä. Naaraalta nämä lisävärit puuttuvat.
Se elää sademetsien hitaasti virtaavissa puroissa tiheän kasvillisuuden seassa. Laji oli yleinen vielä 1980-luvulla, mutta viime vuosina ei ole löydetty yhtään yksilöä. Vähenemisen syy ei ole tarkkaan selvillä, ilmeisesti uhanalaisuuteen ovat vaikuttaneet ainakin vierasajit ja elinympäristön saastuminen.
Hohtosinisilmiä on kasvatettu vankeudessa ja myyty akvaarioihin.
High Hopes (albumi)

| High Hopes Bruce Springsteen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2012–2013
 Julkaistu: 14. tammikuuta 2014
 Kesto: 56.24
Listasijoitukset
  1.
Bruce Springsteenin muut julkaisut
| Collection: 1973–2012 2013 | High Hopes 2014 | Western Stars 2019 |
Singlet albumilta High Hopes
 ”High Hopes” Julkaistu: 25. marraskuuta 2013
High Hopes on yhdysvaltalaisen muusikon Bruce Springsteenin 24. albumi. Se julkaistiin 14. tammikuuta 2014. Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen listan kärkeen vuonna 2014.
Albumi sisältää kaksi cover-kappaletta. ”Just Like Fire Would” on alunperin The Saintsin ja ”Dream Baby Dream” Suiciden kappale.
Kappaleet

High Hopes – 4:57
Harry's Place – 4:04
American Skin (41 Shots) – 7:23
Just Like Fire Would – 3:56
Down in the Hole – 4:59
Heaven's Wall – 3:50
Frankie Fell in Love – 2:48
This is Your Sword – 2:52
Hunter of Invisible Game – 4:42
The Wall – 4:20
Dream Baby Dream – 5:00
Haldanen dilemma

Haldanen dilemma (engl: Haldane's Dilemma), myös Haldanen ongelma on evoluution hitauteen liittyvä ongelma, jonka evoluutiogeneetikko J. B. S. Haldane esitti vuonna 1957 julkaisussaan ”The Cost of Natural Selection”. Siinä Haldane laski, että uudet geenit vakiintuvat luonnonvalinnan vaikutuksesta vasta satojen sukupolvien jälkeen populaatioihin, joiden jäsenten lukumäärä ei muutu mitenkään. Haldanen laskelma perustuu siihen että uusi mutaatio ”fiksoituu” eli käytännössä korvaa vanhan alleelin. Haldanen laskelmassa mutaation yleistyminen voi tapahtua vain hitaasti koska yleistyminen vaatii suuren määrän kuolemia niiltä joilla fiksoituvaa uutta alleelia ei ole. Haldanen laskelmassa liian suuri karsinta johtaa populaation koon pienenemiseen, jota ei voida jatkaa määrättömästi ilman että populaatio lopulta ajautuisi sukupuuttoon. Haldanen laskelmien mukaan evoluutio vaatisi uskottua enemmän aikaa.
Ensimmäinen jonka tiedetään käyttäneen termiä Haldanen dilemma oli paleontologi Leigh Van Valen tutkimuksessaan ”Haldane's Dilemma, Evolutionary Rates, and Heterosis”, jonka hän kirjoitti vuonna 1963. Hän korosti että yhden uuden alleelin vallitsevaksi päätyminen vaatisi korkeaa määrää kuolemia, eli suurta valintaa. Ja koska jokainen geenin samanaikainen leviäminen nostaa tätä rajaa, asettaa suuri määrä vaihdunnassa olevia geenejä suuria vaatimuksia alkupopulaation koolle sekä lisääntymisnopeudelle, jotta se voisi kestää vaaditun valintapaineen.
Nykyisin Haldanen dilemma on käytössä myös evoluutiota vastustavien piirissä. Heidän mukaansa Haldanen mallin mukaan evoluutiolla ei ole ollut tarpeeksi aikaa maksaakseen Haldanen laskemaa kustannusta. Kyseisen väitteen isä on Walter ReMine.
Haldanen malli

Haldanen malli lähtee liikkeelle populaatiosta. Tapahtuu muutos ympäristössä. Muutos voi olla uusi saalistaja, ympäristön muutos, sairaus, hyödyllinen mutaatio tai muu. Tämä muutos alentaa populaation yksilöiden selviytymistä. Yhdellä yksilöllä on kuitenkin mutaatio, joka säilyttää sen selviytymisen riippumatta muutoksesta. Kyseinen hyödyllinen mutaatio alkaa yleistyä populaatiossa.
Mallissaan Haldane määritteli ”s”:n, joka kuvaa valintapainetta. Hän määritteli selviytymistason hyödylliselle alleelille 1,0:aan, joka tarkoittaa sitä että hyödyllisen mutaation omaava yksilö selviää 100 % ajasta hengissä. Haldane määritteli muulle populaatiolle selviytymistasoksi 1−s, ja s on luku 0 ja 1 väliltä. Jos s on 0,1, niin vanhan alleelin omaavista yksilöistä 90 % selviytyy.
Tämän lisäksi Haldane määritteli ”p”:n, joka on hyödyllisen alleelin geenipooli ja ”q”:n joka on vanhan alleelin geenipooli. Hän nimesi myös populaation koon ”N”:äksi, joka säilyy vakiona.
Tämän jälkeen Haldane määritti että jokaisessa sukupolvessa karsiutuvien määrä oli N*s, jolloin jos s oli 0,1, 10 % populaatiosta kuolee. Nämä kuolemat olivat uuden alleelin hinta (”substitution cost”). Jos samanaikaisesti kaikki hyödyllisen alleelin omaavat yksilöt populaatiossa selviävät, lisää se p:tä 0,0001:stä 0,0001111:teen, joka tarkoittaa 11 % yleistymistä (kun s=0,1 ja N=10 000 ja alussa 1 fiksoituvaa alleelia).
Kun populaation koon N oletetaan pysyvän vakiona, jolloin kuolleet organismit korvautuvat yksilöillä samoissa prosenttisuhteissa, kuin mitä siinä on q:ta ja p:tä. Kun tätä korvautumista jatketaan, lopulta alleeli fiksoituu. Haldanen laskelmassa tämä vaatii 200 sukupolvea (kun N=100 000, alussa 1 fiksoituva alleeli (p=0,00005, s=0,1). Hän laski että populaation koon ollessa 1 000 korvautuminen vaati 9,475 miljoonaa kuolemaa (9,5 * N)
Haldanen mallia voidaan käyttää kun lasketaan useiden eri valintapaineiden yhteisvaikutusta, koska silloin kun kaksi toisistaan riippumatonta valintapainetta operoi populaatiossa samanaikaisesti, vaadittavien kuolemien määrä on lähellä kumulatiivista eli korvautuminen vaatii lähes yhtä monta kuolemaa, kuin mitä alleelien yleistyminen erikseen.
Jos valintapainetta alennetaan, vähenee jokaisessa sukupolvessa tapahtuvien kuolemien määrä mutta samalla kasvaa myös niiden sukupolvien määrä, jolloin alleeli fiksoituu.
Ongelmia Haldanen mallissa

Haldanen laskelmissa, jotka antavat 1 fiksoitumisen 300 sukupolvessa ei toimi evoluution nopeuden ylärajan määrittelemisessä koska Haldane on laskelmissaan asettanut erittäin tarkat olosuhteet, joista poikkeaminen vaikuttaa lopulliseen nopeuteen, yleensä sitä nopeuttaen. selvennä
Ongelmia Haldanen mallissa > Paljon jälkeläisiä saavat lajit

Haldanen laskelmat ovat ongelmallisia organismeilla jotka tuottavat suuren määrän jälkeläisiä. Koska bakteerit, virukset, hyönteiset ja muut sellaiset eliöt, jotka kykenevät nopeasti tuottamaan jälkeläisiä, voivat menettää huomattavan osan jälkeläisistään ilman että populaation koko N pienenee. Näin nopeasti lisääntyvät lajit kykenevät maksamaan Haldanen dilemmassaan laskeman kustannuksen tuottamalla erittäin paljon jälkeläisiä.
Kuitenkin eläimet joilla jälkeläisten määrä on pieni eivät voi menettää kovin suuria määriä jälkeläisistään ilman että populaatio ajautuu sukupuuttoon. Haldanen mukaan s voi hitaasti lisääntyvillä lajeilla olla korkeintaan 0,1. Tämä luku perustui arvaukseen siitä että hitaasti lisääntyvät organismit tuottaisivat hyödyllisen alleelin keskimäärin 3 000 sukupolvessa, jolloin 300 000 sukupolvea voisi tuottaa 1 000 hyödyllistä korvautumista.
Ongelmia Haldanen mallissa > Seksuaalivalinta ja kilpailu

Monet organismit kilpailuttavat parittelukumppaneitaan. Esimerkiksi monilla kanalinnuilla ja nisäkkäillä erittäin pieni osuus populaation koiraista voi siittää valtaosan populaation naaraista. Tällöin näiden valioyksilöiden osuus seuraavassa sukupolvessa voi olla valtavan suuri. Tällöinkin Haldanen dilemman vaatima kuolemien määrä täyttyy, mutta karsintaa tapahtuu valikoimalla kaikista mahdollisista syntyvistä jälkeläisistä vain tietyt. Tämä ei välttämättä näy lainkaan muutoksena lopulta syntyvissä jälkeläisissä ja kuitenkin s:n arvo voidaan saada valtavan suureksi jolloin evoluutio voisi edetä paljon Haldanen esittämää tahtia nopeammin.
Ongelmia Haldanen mallissa > Pehmeä valinta

Haldanen ajattelussa keskeisellä sijalla oli ”kovan valinnan” idea. Hänen mukaansa käy niin että jos valintapaine ei pidä populaation kasvua kurissa, populaation kasvun pysäyttää kasvavasta yksilötiheydestä seuraava ympäristön kantokyvyn ylittyminen, jonka seurauksena parasiitti-infektio, ravinnon tai pesäpaikkojen puute surmaa yksilöitä satunnaisesti. Haldanen ajattelussa populaatio ei voinut sopeutua parasiitteihin ja ravinnon puutteeseen, mutta se kykeni sopeutumaan saalistaviin eläimiin, jolloin populaatiotiheydestä johtuva kuolleisuus vie tilaa valinnan aiheuttamalta kuolleisuudelta ja heikensi sitä, vaikeutti kehitystä. Ravinnon puutteeseen ja parasiitteihin kuolemisia ei kuitenkaan pidetä täysin satunnaisena. Toisaalta erilaiset valintapaineet kuten esimerkiksi saalistus, pienentävät väestötiheyttä jolloin valinta itse asiassa laskee väestötiheydestä johtuvaa kuolleisuutta.
Tämä ”taustakuolleisuus”, eli kuolleisuus jota ei voida välttää, voi toimia ”puskurina” valinnalle vähentyessään valintapaineiden vaikutuksesta. Tätä valintaa kutsutaan ”pehmeäksi valinnaksi”. ”Pehmeän valinnan” kautta Haldanen vaatima kustannus maksetaan taustakuolleisuuden aiheuttamasta kustannuksesta, joka jouduttaisiin joka tapauksessa maksamaan, näin ”hinta pienenisi” ja kehitys nopeutuisi. Näin populaatiossa voisi tapahtua suurempaa valintapainetta ilman että valintapaine ajaisi populaation sukupuuttoon.
Ongelmia Haldanen mallissa > Geneettinen ajautuminen: Maantiede ja alipopulaatiot

Haldane teki oletuksen jossa koko populaatio käy valintapaineen läpi samanaikaisesti ja samalla intensiteetillä. Tämä oletus vaatii valtavan määrän kuolemia. Jos kuitenkin alleeli yleistyy pienemmässä populaatiossa saadaan kuolemien määrä paljon pienemmäksi. Jos oletetaan skenaario jossa 100 000 populaatiosta ainoastaan 1 000 organismia eriytyy, ja siinä on fiksoituva alleeli, p=0,00005 muuttuukin p=0,005:deksi. Koska alleelifrekvenssin yleistymisessä muutos kasvaa ”korkoa korolle”, saa alleeli uudessa populaatiossa runsaasti etumatkaa; Varhaisimmissa sukupolvissa yleistyminen on suhteessa koko populaatioon paljon hitaampaa kuin myöhemmin.
Jos vielä oletamme että alleeli fiksoituu tähän alipopulaatioon ja palaakin sitten osaksi alkuperäistä populaatiota, saa koko populaatio vastaavan edun, ja kokonaismäärä kuolemissa pienenee erittäin runsaasti. Tämä alkuprosenttiosuuden määrä voi kasvaa vieläkin suuremmaksi, jos siirtyneen populaation koko on lisäksi muuttunut suuremmaksi tai alkuperäisen populaation koko on pienentynyt.
Halden

| Halden |
| --- | --- |
 vaakuna
 Haldenin sijainti Østfoldin läänissä
 Halden
 Koordinaatit: 59°07′42″N, 11°23′04″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Østfold
Perustettu:  1665
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  642 km²
 – Maa:  595 km²
Väkiluku (1.1.2023):  31 730
 – Väestötiheys:  53,3 as./km²
 
 www.halden.kommune.no 
 Norjan tilastokeskus – Halden 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haldenin väkiluvun kehitys vuodesta 1951.
Halden, vuosina 1665–1928 Fredrikshald, on kaupunki Kaakkois-Norjassa. Siellä sijaitsee Tanskan Fredrik III:n mukaan nimetty Fredrikstenin linnoitus.
Vuoden 2023 alussa Haldenissa oli 31 730 asukasta.
Historia

Haldenin asutuskeskus oli 1500-luvulla puutavaran laivaussatama. Vuoden 1658 Roskilden rauhan se sai rajakaupungin aseman. 1665 kaupungille myönnettiin etuoikeuksia ja se sai nimen Fredrikshald.
Ruotsin kuningas Kaarle XII kuoli sotaretkellä Fredrikshaldissa 30. marraskuuta 1718 (gregoriaanisen kalenterin mukaan 11. joulukuuta).
Media

Paikallislehti Halden Arbeiderblad ilmestyy neljästi viikossa.
Urheilujoukkueita

IK Comet (jääkiekko)
Halden SK (suunnistus, hiihto ja pyöräily)
Kuvia

Haldenin kaupunkia.
Fredrikstenin linnoitus Haldenin satamasta nähtynä.
Haldenin rautatieasema.
Haldenin kaupungintalo.
Paperitehdas.
Tunnettuja henkilöitä

Arnstein Arneberg (1882–1961), arkkitehti
Oscar Borg (1851–1930), säveltäjä ja kapellimestari
Harald Bothner (1850–1924), poliitikko
Birger Braadland (1879–1966), poliitikko
Cashmere Cat (s. 1987), DJ ja tuottaja
Sven Elvestad (1884–1934), kirjailija
Thomas Fearnley (1802–1842), taidemaalari
Iver Huitfeldt (1665–1710), kommodori
Henning Kvitnes (s. 1958), muusikko
Arvid Johanson (1929–2013), poliitikko
Peter Lorentzen (s. 1983), jääkiekkoilija
Knut Nærum (s. 1961), koomikko
Alvilde Prydz (1846–1922), kirjailija
Anne Beathe Tvinnereim (s. 1974), poliitikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Halden Wikimedia Commonsissa
Østfoldin läänin kunnat
Aremark
Fredrikstad
Halden
Hvaler
Indre Østfold
Marker
Moss
Rakkestad
Råde
Rømskog
Sarpsborg
Skiptvet
Våler
Norjan läänit | Norja
Henrik Björkqvist

Henrik Felix Björkqvist (15. huhtikuuta 1880 Kaskinen – 30. syyskuuta 1947 Kaskinen) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa ja Suomen armeijassa palvellut eversti, joka toimi sittemmin Kaskisten kaupunginjohtajana.
Björkqvistin vanhemmat olivat merikapteeni Adolf Fredrik Björkqvist ja Anna Evelina Fagerholm. Hän pääsi ylioppilaaksi 1899 Haminan kadettikoulusta ja hänestä tuli venäläisen rakuunarykmentin kornetti 1902. Björkqvist palveli Venäjän armeijassa erityisesti Kaukasian alueella ja hän yleni vuoteen 1916 mennessä everstiksi.
Björkqvist palveli ennen ensimmäistä maailmansotaa Tiflisissä Nižni Novgorodin rakuunoissa. Hän jäi välillä reserviin mutta palasi sitten palvelukseen maailmansodan alettua. Vuonna 1915 hän palveli itärintamalla Bukovinassa Kaukasian alkuperäiskansojan Villissä divisioonassa aliratsumestarina. Vuonna 1917 Tšerkessien ratsurykmentissä everstinä palvellut Björkqvist jäi Venäjän armeijan hajottua Ukrainaan ja pakeni sieltä tšerkessivaimonsa perheen luokse Pohjois-Kaukasiaan. Helmikuussa 1918 Björkqvist liittyi valkoisten venäläisten Vapaaehtoiseen armeijaan ja osallistui armeijan pakoretkeen pohjoiseen kohti Donin aluetta. Donilla Björkqvist jätti armeijan ja lähti palaamaan kohti Suomea.
Vuonna 1918 Björkqvist palasi Suomeen ja hän palveli everstinä valkoisten armeijassa Suomen sisällissodan aikana. Hän oli sitten Mannerheimin edustajana diplomaattisissa tehtävissä Kaukasian alueella. Vuonna 1922 Björkqvist oli Suomen kauppa-asiamiehenä Bakussa. Myöhemmin Björkqvist toimi Kaskisten kaupunginjohtajana ja Alkon paikallisen liikkeen johtajana. Hän teki itsemurhan ampumalla syyskuussa 1947. Lehtitietojen mukaan Björkqvist oli kavaltanut Alkosta 3 000 pulloa alkoholijuomia yhteisarvoltaan 930 000 markkaa.
Henrik Björkqvist oli naimisissa ruhtinatar Anna Elvira Gabareffin kanssa.
Hi-MD

Sony Hi-MD-levy edestä
Sony Hi-MD-levy takaa
Hi-MD on Sonyn vuoden 2004 tammikuussa julkistama tallennusformaatti MiniDiscin päivitys
. Formaatti julkistettiin myöhemmin samana vuonna ja sitä tukevat laitteet kykenivät käyttämään uusia yhden gigatavun Hi-MD-levyjä, jotka ulkoisesti muistuttivat Minidiscejä.
Hi-MDn pääominaisuudet

mahdollisuus tallentaa äänitiedostojen lisäksi myös datatiedostoja kuten asiakirjoja, videoita ja kuvia
pidemmät soitto- ja nauhoitusajat levyä kohti
mahdollisuus siirtää nauhoituksia digitaalisesti Hi-MD-levyn ja tietokoneen välillä (Aiemmin vain yksisuuntaiset digitaalisiirrot olivat mahdollisia käyttäen häviöllistä ATRAC-pakkausta)
mahdollisuus nauhoittaa häviöttömässä linear PCM -muodossa, jolloin saadaan CD-tasoinen ääninauhoitus. Tämä poistaa compression artifactit eli häiriöäänet, jotka syntyvät kun nauhoitetaan suoraan häviöllistä pakkausta käyttäviin äänimuotoihin - esimerkiksi Sonyn ATRAC, tai muut formaatit kuten MP3, AAC, Windows Media Audio (WMA) tai Ogg Vorbis (ogg). (Aiemmin nauhoittaminen oli mahdollista vain häviölliseen ATRAC-muotoon.
uusi ATRAC3plus codec, Hi-LP- ja Hi-SP-pakkausnopeuksia käyttävä tallennusmuoto
yhteensopivuus (ja lisäominaisuudet kuten tietokoneelle siirtäminen) tavallisten Minidiscien kanssa
Hi-MD tarjoaa monia tallennusmuotoja äänen nauhoittamiseksi: PCM, Hi-SP ja Hi-LP, jotka voidaan valita suoraan tallennuslaitteesta. PCM on laadultaan paras muoto, sitten Hi-SP (oletus) ja viimeiseksi Hi-LP.
PCM muodossa voidaan tallentaa 94 minuuttia (1h:34min) häviötöntä CD-tasoista ääntä 1 GB Hi-MD -levylle (tai 28 minuuttia tavalliselle 80-minuuttiselle MiniDiscille kun nauhoitetaan sille Hi-MD moodissa).
Hi-SP muodossa voidaan tallentaa seitsemän tuntia viisikymmentäviisi minuuttia (7h:55m) ääntä 1 GB Hi-MD -levylle (tai 2h 20 minuuttia tavalliselle 80-minuuttiselle MiniDiscille kun nauhoitetaan sille Hi-MD moodissa).
Hi-LP muodossa voidaan tallentaa 34 tuntia ääntä 1 GB Hi-MD -levylle (tai 10h 10 minuuttia tavalliselle 80-minuuttiselle MiniDiscille kun nauhoitetaan sille Hi-MD moodissa).
Jokainen nimetyistä tallennusmenetelmistä löytyy suoraan jokaisesta Hi-MD laitteesta. Lisää bittinopeuksia pakkaamisen hienosäätämiseen voi valita SonicStage -ohjelmasta tietokoneelta. Kehnoimmalla Sonicstagesta valitulla laadulla yhdelle levylle mahtuu jopa 45 tuntia ääntä.
Kaikki Hi-MD -laitteet pystyvät soittamaan tavallisia MiniDiscejä. Useimmat Hi-MD Walkmanit pystyvät myös nauhoittamaan tavallisille MiniDisc levyille standardeissa SP, LP2 and LP4 muodoissa MD moodissa (vs. Hi-MD moodi), mikä sopii vanhemmissa (ennen Hi-MD:tä valmistetuissa) laitteissa soitettavien levyjen tekemiseen.