stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nieuw-Nickerie
Lähteitä

http://nieuwnickerie.caribeinsider.com/caribbeanhome.do (Arkistoitu – Internet Archive)
North Vancouver (kaupunki)

| North Vancouver (City of North Vancouver) |
| --- | --- |

 North Vancouver
 Koordinaatit: 49°19′0″N, 123°4′0″W 
Valtio:   Kanada
Provinssi:  Brittiläinen Kolumbia
Perustettu:  1907
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  North Vancouverin kaupunginvaltuusto
 – Pormestari:  Darrell Mussatto
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11.85 km²
Korkeus:  80 m
Väkiluku (2006):  45,165
 – Väestötiheys:  3,812.2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-8
 – Kesäaika:  UTC-7
Postinumero:  V7G, V7H, V7J, V7K, V7L, V7M, V7N, V7P, V7R
Suuntanumero(t):  604, 778
 
 Kaupungin kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
North Vancouver on 45 165 (2006) asukkaan kaupunki Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa. Kaupunki kuuluu Vancouverin metropolialueeseen ja on yksi kolmesta North Shoren alueen asuinalueista. Kaupunkia ympäröi länsi-, pohjois- ja itäpuolilta North Vancouverin kunta ja etelässä se rajautuu Burrard Inletin vuonoon, jonka vastarannalla sijaitsee Vancouverin kaupunki.
North Vancouverin asukkaita lukuun ottamatta provinssin asukkaat eivät yleensä huomioi samannimisten kunnan ja kaupungin eroa ja useimmiten puhekielessä viitataan ainoastaan North Vancouveriin, joka voi tarkoittaa kumpaa tahansa.
Historia

North Vancouverin kunta perustettiin 1891, ja North Vancouverin kaupunki itsenäistyi siitä vuonna 1907. Itsenäistyessään kaupungissa oli noin 2000 asukasta, jotka halusivat kehittää kaupunkia, mutta eivät halunneet kustantaa harvaanasutun maaseudun kalliita palveluja.
Laivanrakennustelakat olivat 1900-luvun alussa suuri työllistäjä alueella. Ensimmäisen maailmansodan aikana telakoilla rakennettiin useita sotalaivoja. Vuonna 1915 Moodyvillen alue liitettiin kaupunkiin. Autolauttaliikenne Burrard Inletin yli Vancouveriin aloitettiin vuonna 1917.
1930-luvun laman vaikutukset ulottuivat North Vancouverin kaupunkiinkin, ja joulukuussa 1932 se ajautui konkurssiin. Brittiläisen Kolumbian provinssi nimitti komissaarin valvomaan kaupungin taloutta. Kaupungin selvitystila jatkui aina vuoteen 1944, jolloin uusi kaupunginvaltuusto valittiin. Toisen maailmansodan aikana alueen telakat rakensivat jälleen useita joukkojenkuljetusaluksia, joita käytettiin etenkin Normandian maihinnousussa.
Liikenne

Kaupungin pohjoispuolitse kulkee Kanadan halki johtava Trans-Canada Highway, joka on kokomatkaltaan moottoritietä. Kaupungin alueella siinä on kolme liittymää: Lynn Valley Road (# 19), Lonsdale Avenue (# 18) ja Westview Drive (# 17). North Vancouverin kaupungin ja Vancouverin yhdistää kolme siltaa Burrard Inletin yli. Niistä Lions Gate Bridge ja Ironworkers Memorial Second Narrows Crossing ovat maantiesiltoja, Second Narrows Bridge on ainoastaan rautatieliikenteen käytössä. Coast Mountain Bus Company -yhtiö likennöi North Vancouverin ja Vancouverin välillä SeaBus-katamaraanialuksilla.
Ystävyyskaupunki

Japani, Chiba
Nifedipiini

| --- | --- |

Nifedipiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
Dimetyyli-2,6-dimetyyli-4-(2-nitrofenyyli)-1,4-dihydropyridiini-3,5-dikarboksylaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 21829-25-4
ATC-koodi: C08CA05
PubChem CID: 4485
DrugBank: DB01115
Kemialliset tiedot
Kaava: C17H18N2O6 
Moolimassa: 346,335 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 172–174 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 45–56 %
Proteiinisitoutuminen: 92–98 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 2 tuntia
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Nifepediini on lääke ja kalsiumkanavan salpaaja, jota käytetään verenpainetaudin ja rasitusrintakivun hoidossa. Kalsiumin määrä soluissa vaikuttaa sydämen toimintaan ja verenpaineeseen. Nifedipiini  rentouttaa verisuonten sileää lihaksistoa. Sillä on joitain yhteisvaikutuksia eikä sitä saa missään tapauksessa ottaa esimerkiksi greippimehun kanssa. Depottabletteja ei saa pureskella.
Nifedipiiniä käytetään myös raskausaikana ennenaikaisten supistusten hoidossa. Teho perustuu kohtulihasta rentouttavaan vaikutukseen.
Nifedipiinia ei tule käyttää ainakaan silloin, jos käyttää rifampisiinia, fenytoiinia, itrakonatsolia, ketokonatsolia, erytromysiinia, klaritromysiinia, telitromysiinia tai nefatsodonia. Ainakin seuraavat lääkkeet voivat vähentää tai lisätä nifedipiinin vaikutusta: digoksiini, kinidiini, takrolimuusi, indinaviiri, ritonaviiri, sakinaviiri, amprenaviiri, nelfinaviiri, flukonatsoli, fluoksetiini, kinupristiini/dalfopristiini, simetidiini, sisapridi, karbamatsepiini, fenobarbitaali ja natriumvalproaatti.
Aiheesta muualla

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus (Fimea): Tietoa käyttäjälle, nifedipiini (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
PubChem: Nifedipine (englanniksi)
DrugBank: Nifedipine (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Nifedipine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Nifedipine (englanniksi)
ChemBlink: Nifedipine (englanniksi)
Kalsiumkanavan salpaajat
Nieuw-Lekkerland

| Nieuw-Lekkerland |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 51°53′N, 4°41′E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Etelä-Hollanti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Rinus Houtman
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12.77 km²
 – Maa:  10.4 km²
 – Josta vettä:  2.37 km² 
Väkiluku (30.6.2008):  9 533
 – Väestötiheys:  917 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  2957, 2961
Suuntanumero(t):  0184, 078
 
 www.nieuw-lekkerland.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nieuw-Lekkerland on Alankomaissa Etelä-Hollannin provinssissa Lek-joen varrella sijaitseva kunta. Asukkaita kunnassa on 9 533 (30.6.2008) ja väestötiheys on 917 as./km². Kunnan pinta-ala on 12,77 neliökilometriä, josta vettä on 2,37 km². Nieuw-Lekkerlandin pormestari on Rinus Houtman.
Kunnan asutuskeskukset ovat Nieuw-Lekkerland (keskuspaikkakunta) ja Kinderdijk. Nieuw-Lekkerlandin ja naapurikunta Alblasserdamin alueilla Kinderdijkissä sijaitsee tuulimyllyryhmä, joka ollut vuodesta 1997 lähtien UNESCOn maailmanperintökohde.
Kunta sijaitsee Alblasserwaard-polderin luoteisosassa. Nieuw-Lekkerlandin naapurikunnat ovat Nederlek pohjoisessa, Liesveld koillisessa, Graafstroom kaakossa, Alblasserdam etelässä ja Ridderkerk lännessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nieuw-Lekkerland Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Kunnan kartta (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Tuulimyllyjä Kinderdijkissä Nieuw-Lekkerlandissa.
ORP Warszawa

ORP Warszawa on ollut kolmen Puolan merivoimissa palvelleen aluksen nimenä:
ORP Warszawa (1920), monitori
ORP Warszawa (1970), Kotlin-luokan ohjushävittäjä
ORP Warszawa (1988), Kashin-luokan ohjushävittäjä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”ORP Warszawa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
ORP Rybitwa

ORP Rybitwa on ollut kolmen Puolan merivoimissa palvelleen aluksen nimenä:
ORP Rybitwa (1921) FM-luokan miinanraivaaja
ORP Rybitwa (1935), Jaskółka-luokan miinanraivaaja
ORP Rybitwa (1966), miinanraivaaja (Projekti 206FM)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”ORP Rybitwa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Niklas Varisto

Niklas Varisto Ilosaarirockissa 2009
Ralf Niklas Varisto (s. 17. huhtikuuta 1972, Helsinki) on suomalainen pop-muusikko ja Egotrippi-yhtyeen alkuperäisjäsen ja kitaristi. Kitaristina nimellä Skele tunnettu Varisto on toiminut muusikon työn ohessa muun muassa toimittajana, sekä pikakirjoittajana. Hän on voittanut vuosina 1998 ja  2003 pikakirjoituksen monikielikilpailun maailmanmestaruuden, jälkimmäisen kirjoittamalla 11 eri kieltä. Vuonna 2009 hän tuli nousevan nopeuden kilpailussa kahdeksanneksi kirjoittamalla 343 tavua minuutissa suomen kielellä.
Niklas Varisto työskentelee musiikkiuran ohella nykyään Pikakirjoituslehden vastaavana toimittajana ja osa-aikaisesti eduskunnan pöytäkirjatoimistossa.
Skele-nimen alkuperä

Skele-nimitys syntyi Niklaksen oltua eräissä juhlissa, joissa hän ei tuntenut ketään, eikä kukaan tiennyt myöskään hänen nimeään. Jossain vaiheessa Niklasta alettiin puhutella Skeletoriksi 1980-luvun sarjakuvasankari He-Manin vastustajan mukaan. Myöhemmin nimi jäi Niklakselle ja vielä lyheni nimeksi Skele.
Nälkähoito

Nälkähoito on historiallinen lääketieteellinen hoitomuoto, jossa ihmisen ravinnonsaantia tarkoituksellisesti rajoitettiin painon vähentämiseksi tai jonkin sairauden parantamiseksi. Nälkähoidossa potilaan ravinnon energiasisältöä vähennettiin huomattavasti tai hänet määrätään joksikin ajaksi olemaan ravinnotta. Ylipainon hoidossa nälkähoitoa käytettiin joko sellaisenaan tai yhdistämällä siihen aineenvaihduntaa vilkastuttavien kilpirauhasvalmisteiden käyttöä. Lyhytaikaisen paaston katsottiin edistävän joidenkin maha- ja suolistosairauksien hoitoa, kuten esimerkiksi ripulin parantumista. Täyspaastosta voitiin jonkin ajan kuluttua siirtyä lievempään nälkähoitoon tai käyttämään erilaisia määrätavalla rajattuja ruokavalioita.
Norjan ilmasto

Norjan rannikolla vallitsee lauhkea meri-ilmasto. Atlantilta vyöryvät keskileveysasteiden liikkuvat matalapaineet tuovat sateita ja kovia tuulia. Etelässä sademäärät ovat suurempia kuin pohjoisessa. Sisämaan vuoristossa on arktinen ilmasto, talvella lunta, pakkasta ja kovaa tuulta. Oslon seudulla on maan ainoa alankoalue, ja siellä on talvisin kylmempää, mutta kesäisin lämpimämpää ja kuivempaa kuin rannikolla.
Kostea- ja kylmätalvinen ilmasto (Df)
  Lauhkea meri-ilmasto (Cfb)
  Tundrailmasto (ET)
  Meri-ilmasto (Csb)
Köppenin ilmastoluokitusta käyttäen Norjan länsirannikolla on Cfb luokan ilmasto, eli lauhkea meri-ilmasto, muussa Norjassa on luokan Df ilmasto, eli kylmätalvinen lumi- ja metsäilmasto, jossa sataa tasaisesti ympäri vuoden sekä jossain vuoristo alueilla tundrailmasto.
Golfvirran ansiosta Norjan ilmasto on leudompi kuin maan sijainti edellyttäisi. Norja on yhtä kaukana pohjoisessa kuin Alaska, Grönlanti ja Siperia, mutta sen ilmasto on lämpimämpi kuin näiden.
Vuodenajat

Norjassa erotetaan vuorokauden keskilämpötilan perusteella neljä vuodenaikaa: talvella keskilämpötila on pysyvästi nollan alapuolella ja kesällä +10 asteen yläpuolella. Kevät ja syksy asettuvat sille välille.
Myrskyjä vuosina 1992-2010

| Päivämäärä | Nimi |
| --- | --- |
1.1.1992:  ?
08.12.1994:  ?
08.12.1994:  ?
19.01.1995:  ?
30.01.1995:  ?
31.01.1995:  ?
27.05.1995:  ?
31.05.1995:  ?
07.06.1995:  ?
12.10.1995: Andar
11.11.1995: Bera
31.01.1996: Dag
28.02.1996: Erika
12.10.1996: Frode
28.10.1996: Gerd
14.01.1997: Hauk
31.01.1997: Idun
06.02.1997: Joar
07.02.1997: Joar
17.02.1997: Kari
16.11.1997: Leif
09.11.1998: Mari
26.11.1999: Njål
28.11.1999: Olrun
24.12.1999: Peter
28.01.2000: Reidun
27.03.2000: Sølve
28.10.2000: Tora
15.01.2001: Ulf
15.12.2001: Valdis
17.12.2002: Yrjan
14.01.2003: Agda
28.10.2003: Bengt
03.12.2003: Clara
06.12.2003: Dyre
10.12.2003: Edda
21.12.2004: Finn
08.01.2005: Gudrun
10.01.2005: Hårek
11.01.2005: Inga
elokuu 2005: Varsel
14.09.2005: Kristin
14.11.2005: Loke
11.12.2005: Mona
18.01.2006: Narve
04.12.2006: Oda
13.01.2007: Per
19.12.2007: Rita
25.01.2008: Sondre
31.01.2008: Tuva
25.10.2008: Ulrik
20.11.2008: Vera
31.12.2008: Yngve
26.01.2010: Ask
Lähde:
Nylænde

| Nylænde |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Julkaisija:  Norjan naisasialiitto
Perustettu:  1827
Lakkautettu:  1927
Päätoimittaja:  Fredrikke Mørck (1916–1927) Gina Krog (1887–1916)
Kotimaa:  Norja
Kieli:  norja
Nylænde oli norjalainen feministinen aikakauslehti, joka ilmestyi vuosina 1887–1927. Alkuvuodet sitä julkaisi Norjan naisasialiitto, mutta vuonna 1893 lehti siirtyi kokonaan päätoimittajansa Gina Krogin vastuulle. Lehti toimi keskustelualustana sekä naisasiajärjestöjen tiedotusvälineenä. Se joutui taloudellisiin vaikeuksiin 1910-luvulla ja lakkautettiin vuonna 1927.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nylænde Wikimedia Commonsissa
OTRS

OTRS (engl. Open-source Ticket Request System) on lyhenne ilmaiselle, avoimeen lähdekoodiin (Open source) perustuvalle lupien pyytämisjärjestelmälle. Se on osa saksalaisen, Linux-ytimeen pohjautuviin ratkaisuihin keskittyvän, voittoa tuottamattoman, vuonna 2003 perustetun Open Source Business Alliance -yhteenliittymän tuottamia ohjelmistoja.
Wikimedian käytössä ollut symboli OTRS-järjestelmälle.
Käytännössä esimerkiksi Wikipediassa tai Wikimedia Commons -tiedostopalvelussa järjestelmä tarkoittaa, että vapaaehtoiset käyttäjät tarkastavat kuvien käyttöön saatuja lupia. Wikimedia lopetti palvelun käyttämisen vuonna 2021 ja siirtyi toiseen palveluun.
Järjestelmän omistama yritys OTRS AG ilmoitti helmikuussa 2021, että yhteisöille suunnattua versiota ei enää tueta.
Notoro (1920)

| Notoro / 能登呂 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kawasaki, Kōbe
Laskettu vesille:  3. toukokuuta 1920
Palveluskäyttöön:  1924
Loppuvaihe:  romutettu 1947
Tekniset tiedot
Uppouma:  14 050 t
Pituus:  138,89 m
Leveys:  17,68 m
Syväys:  8,08 m
Koneteho:  5 850 shp
Nopeus:  12 solmua
Miehistöä:  155
Aseistus
Aseistus:  6 × 12 cm/45 -tykkiä 2 × 80 mm ilmatorjuntatykkiä 10 × kellukekonetta
Notoro (jap. 能登呂) oli keisarillisen Japanin laivaston Shiretoko-luokan tankkeri ja kellukekoneiden emälaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Kawasakin Kōben telakalta. Se laskettiin vesille 3. toukokuuta 1920 ja valmistui 10. elokuuta Shiretoko-luokan laivastotankkerina, joka muutettiin 1924 kellukekoneiden emälaivaksi.
Palvelus

Alus palautettiin 1942 laivastotankkeriksi. Yhdysvaltain laivaston sukellusveneen laukaisema torpedo vahingoitti 20. syyskuuta 1943 Palaun itäpuolella pahoin alusta, joka vahingoittui uudelleen pahoin ilmahyökkäyksessä 5. marraskuuta 1944 ollessaan korjattavana Singaporessa. Hylky muutettiin kelluvaksi öljysäiliöksi. Se poistettiin palveluksesta ja romutettiin Singaporessa 3. toukokuuta 1947.
Nord-Ouest (Kamerun)

| Nord-Ouest |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 6°20′0″N, 10°30′0″E 
Valtio:  Kamerun
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Bamenda
Pinta-ala:  17 300 km²
Väkiluku (2015)  (ennuste):  1 968 600
 – väestötiheys:  113,8 as./km²
Nord-Ouest (engl. Northwest Region) on Kamerunin luoteisosassa sijaitseva maakunta. Maakunnan hallinnollinen keskus on Bamenda. Maakunnassa asui noin 1,97 miljoonaa ihmistä vuonna 2015. Nord-Ouest on toinen Kamerunin englanninkielisistä alueista.
Niemolampi

| Niemolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°25′51″N, 23°49′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Matoluomaan 
Järvinumero:  35.427.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,1 m  
Rantaviiva:  0,676 km  
Pinta-ala:  1,827 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNiemolampi 
Niemolampi  on Pirkanmaalla Virroilla Heinäperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Matoluoman valuma-alueeseen (35.427) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,1 metriä mpy.
Niemitalon Juustola

| Niemitalon Juustola |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1976 2016 (nykyinen yritys)
Puheenjohtaja:  Antti Niemitalo
Kotipaikka:  Kipinä, Pudasjärvi
Tuotteet:  maitotaloustuotteiden ja juuston valmistus
Liikevaihto:  432 000 euroa (2019)
Liikevoitto:  12 000 euroa (2019)
Omistaja:  Antti Niemitalo
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Niemitalon Juustola vuonna 2012.
Niemitalon Juustola on Pudasjärven kaupungissa toimiva vuonna 1976 perustettu elintarvikkeita valmistava yritys. Yrityksen toimitilat sijaitsevat  Kipinän kylässä. Yrityksen päätuote on leipäjuusto, jota paikkakuntalaiset kutsuvat myös niin sanotuksi "Kollajanjuustoksi".
Historiaa

Juustolan perusta luotiin vuonna 1976, kun Esteri Niemitalo aloitti leipäjuustojen toimittamisen Oulun kauppahalliin. Tällöin vielä Niemitalo valmisti leipäjuustoja omalla kotitilallaan. Vuonna 1979 tilalla toteutettiin sukupolvenvaihdos, ja leipäjuuston valmistusta ja tilanpitoa jatkoivat Pekka ja Kirsti Niemitalo. Vuonna 1982 rakennettiin tilan yhteyteen noin 200 neliömetrin kokoiset tuotantotilat, ja yritys tunnettiin silloin nimellä Kotijuustola Kollaja Ky.
Vuonna 1985 yrityksen toiminta laajeni nykyiselle paikalleen Kuusamontien ja Hetekyläntien risteykseen. Seuraava tuotantotilojen laajennus toteutettiin vuonna 1989. Nyt yritys oli nimeltään Niemitalon Juustola Ky.
Muutama vuosi myöhemmin yrityksen tilat vapautuivat, ja Pekka Niemitalo siirsi oman yrityksensä toiminnan vapaana oleviin tiloihin. Samalla yrityksen nimi muutettiin Niemitalon Juustolaksi. Viimeisin laajennus toteutettiin vuonna 1997.
Juustokievari

Juustolan toimitiloissa toimii myös vuonna 2020 perustettu yritys Juustokievari Oy. Yritys tarjoaa kahvila-, ravintola- ja kauppapalveluja.
Aiheesta muualla

Niemitalon juustola (Arkistoitu – Internet Archive)
Juustokievari
Pudasjärvi
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Aittojärvi: Aittojärvi  Hetekylä: Hetekylä – Keinäsperä  Hirvaskoski: Ervasti – Hirvaskoski – Kurki – Poijula  Iinattijärvi: Iinattijärvi  Jaurakkajärvi: Jaurakkajärvi   Kipinä: Kipinä – Kollaja –  Panuma – Taipaleenharju  Kurenala: Kurenalus (keskustaajama)  Pintamo: Pintamo  Pudasjärvi: Jaalanka – Jonku – Pudasjärven kirkonkylä – Ruottisenharju – Siivikko  Puhos: Puhos   Pärjänsuo: Livo – Pärjänsuo – Rytinki – Yli-Livo  Sarakylä: Kipinäsuo – Ruuhensuo – Sarajärvi  Siurua: Ala-Siurua – Siurua  Syötekylä: Syötekylä
Järviä, jokia ja muita vesistöjä:  Aittojärvi – Iijoki – Jaaskamonkoski – Jaurakaisjärvi – Jaurakkajärvi– Jongunjärvi – Mikanlampi – Ontamojärvi – Pudasjärvi – Sorvarinjärvi – Sotkajärvi
Nähtävyyksiä:  Pudasjärven kirkko – Sarakylän kappeli – Syötteen kansallispuisto
Muuta Pudasjärveen liittyvää:  Hirsikampus – Hirvisuo – Iijokiseutu – Iso-Syöte – Jyrkkäkoski – Kesäpilkin MM-kisat – Niemitalon Juustola – Pudasjärven lentokenttä – Litokaira – Olvassuo – Virkistysuimala Puikkari – Pudasjärven ufot – Syöte – Umpihankihiihdon MM-kisat
Nord-Ouest (Haiti)

| Nord-Ouest |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Haiti
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Port-de-Paix
Pinta-ala:  2176 km²
Väkiluku (2003):  531 198
 – väestötiheys:  244,1 as./km²
Nord-Ouest (haitiksi Nòdwès) on departementti Haitissa. Vuonna 2003 departementissa oli 531 198 asukasta ja sen pinta-ala on 2 176 neliökilometriä. Departementin väestötiheys on siten 244,1 asukasta neliökilometrillä. Departementti sijaitsee maan pohjoisrannikolla ja sen pääkaupunki on Port-de-Paix. Tortuga-saari kuuluu Nord-Ouestin departementtiin.
Nord-Ouest rajautuu etelässä Artiboniten ja idässä Nordin departementteihin sekä lännessä ja pohjoisessa Karibianmereen. Departementti jaetaan kolmeen arrondissementtiin (väkiluvut vuonna 2003):
| Arrondissementti | Väkiluku | Kunnat |
| --- | --- | --- |
| Môle-Saint-Nicolas | 169 238 | Baie-de-Henne, Bombardopolis, Jean-Rabel, Môle-Saint-Nicolas |
| Port-de-Paix | 189 690 | Bassin-Bleu, Chansolme, Port-de-Paix, La Tortue |
| Saint-Louis-du-Nord | 86 152 | Anse-à-Foleur, Saint-Louis-du-Nord |
Nurmijärven Korven työväentalo

| Nurmijärven Korven työväentalo |
| --- | --- |
 Korven työväenyhdistyksen uusi talo (ulkokuva) 1934
Sijainti:  Korpi, Nurmijärvi
Valmistumisvuosi:  1. talo vuonna 1907, 2. talo vuonna 1935 3. talo vuonna 1951
Purkuvuosi:  3. talo myytiin vuonna 1969
Tuhoutui:  2. talo vuonna 1949
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmijärven Korven työväentalo oli Nurmijärven kunnan Korven kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Korven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Yhdistyksellä on ollut kolme taloa. Ensimmäinen talo rakennettiin vuonna 1907, se oli pieni ja sijaitsi syrjässä. Talo rapistui ja luhistui käyttökelvottomaksi. Yhdistys osti Osuusliike Ahjolta vuonna 1919 isohkon tontin, jolle uusi työväentalo valmistui vasta vuonna 1935. Samalle tontille rakennettiin myös urheilukenttä, joka myytiin Nurmijärven kunnalle vuonna 1957. Talo tuhoutui tulipalossa vuonna 1949.  Talo oli alivakuutettu, eikä vakuutuskorvaus kattanut tulipalosta aiheutuneita kustannuksia. Kolmas työväentalo rakennettiin pääosin talkoilla, ja se valmistui vuonna 1951. Työväentalon rakentaminen tuli kalliiksi, eikä hiljentyneellä iltama- ja tanssitoiminnalla pystytty enää kattamaan talon kuluja. Talo myytiin yritystoiminnan käyttöön vuonna 1969.
Toimintaa työväentalolla

Urheiluseura Korven Pojat toimi läheisessä yhteistyössä työväenyhdistyksen kanssa ja oli työväentalon vakituinen käyttäjä. Sotien jälkeen 1940-luvun lopulla työväentalolla järjestettiin kokouksia, kursseja, ohjelmallisia iltamia ja tansseja.
Nurmijärven Lepsämän työväentalo

| Nurmijärven Lepsämän työväentalo Tietola |
| --- | --- |
 Nurmijärven Lepsämän työväenyhdistyksen talo 1924
Osoite:  Ilolanmäki 7, 01830 Lepsämä
Sijainti:  Lepsämä, Nurmijärvi
Koordinaatit:  60°23.12′N, 24°38.93′E
Valmistumisvuosi:  1920
Kerrosala:  50 m²
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmijärven Lepsämän työväentalo Tietola on Nurmijärven kunnan Lepsämän kylässä sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Lepsämän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Vuonna 1907 yhdistyksessä oli 44 jäsentä, joista naisia oli 16. Yhdistyksen kirjastossa oli 89 nidettä. Rakennustoimikunta valittiin heti, mutta yhdistys onnistui ostamaan 4 000 m²:n tontin Ilolanmäeltä, Kihin talon entisen päärakennuksen pihapiiristä vasta vuonna 1915. Tontille rakennettiin vuonna 1916 urheilu- ja tanssilava, johon tehtiin myöhemmin katto ja seinät. Vuonna 1921 ostettiin hirsiä ja taloa alettiin rakentaa lämpimäksi. Talon pihapiiriin on rakennettu myöhemmin saunarakennus.
Toimintaa työväentalolla

Heti työväentalon valmistuttua sillä aloitettiin lainakirjaston toiminta. Myös näytelmäharrastus oli suosittua. Toiminta työväentalolla oli vilkasta 1970-luvulle saakka, ja siellä järjestettiin tansseja, juhlia ja häitä. Taloa korjattiin 1980-luvulla, ja se otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1990. Talolla järjestettiin tanssikursseja, harrastettiin nyrkkeilyä ja kuntoilua. Siellä toimi myös teatteriryhmä Kylähullut ja lapsi- ja nuorisoteatteri Pumppu. Urheiluseura Lepsämäen Humu toimi työväentalolla.
Norjan kansalaisuus

Norjan passi, jota maan kansalaiset voivat hakea
Norjan kansalaisuus on laillinen suhde Norjan kuningaskunnan ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai adoptoimalla

Lapsi, joka on syntynyt 1. syyskuuta 2006 jälkeen saa automaattisesti Norjan kansalaisuuden, mikäli vähintään toisella vanhemmista sellainen on lapsen syntyessä.