stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
612-soihtukulkue
Kulkueet > 2017 > Siirretty lastentapahtuma

Töölöntorilla oli samaan aikaan määrä järjestää Suomen 100-vee synttärit -lastentapahtuma, joka oli saanut torin käyttöön luvan torin vuokraamisesta vastaavalta Helsingin Tukkutorilta. Itsenäisyyspäivää edeltävänä perjantaina Tukkutori määräsi kuitenkin tapahtuman siirrettäväksi pois Töölöntorilta mielenosoitusten aiheuttaman turvallisuusriskin vuoksi. Poliisin mukaan vastamielenosoittajat olisivat voineet vaarantaa turvallisuuden Töölöntorilla. Muun muassa Yleisradio epäili lastentapahtuman järjestämisen tapahtuvan vain 612-kulkueen häiritsemiseksi, mutta tapahtuman järjestäjät kiistivät väitteet. Itsenäisyyspäivän jälkeen Heikki Eskola julkaisi blogissaan pääjärjestäjä Aleksi Pahkalan suljettuun Facebook-ryhmään marraskuussa lähettämän viestin, josta selviää, että Pahkala oli tietoinen soihtukulkueesta ennen järjestämispäätöstä, ja syy tapahtuman järjestämiselle oli pyrkimys 612-kulkueen järjestämisen estäminen tai haittaaminen. Pahkala on aiemmin järjestänyt rasisminvastaiset tapahtumat ”Meillä on unelma” vuonna 2015 ja ”Peli poikki!” vuonna 2016. Itsenäisyyspäivää seuranneena viikonloppuna Pahkala kertoi joutuneensa "maalituksen kohteeksi" ja saaneensa jopa uhkailuja. Uhkaukset hän kertoi toimittaneensa poliisille. HJK:n toimitusjohtaja Aki Riihilahti tarjosi lastentapahtuman käyttöön Töölön jalkapallostadionia, jonne se päätettiin lopulta siirtää.
Feministisen puolueen puheenjohtaja, Helsingin kaupunginvaltuutettu Katju Aro pyysi selvittämään lastentapahtuman siirtämistä koskevan päätöksen laillisuutta. Poliisihallitus alkaa selvittämään siirtoa ja sitä koskevaa päätöstä.
Helsinki ilman natseja -nimellä järjestettyyn vastamielenosoitukseen osallistui poliisin mukaan hieman yli 1 000 osallistujaa, järjestäjien oman ilmoituksen mukaan noin 3 000 henkeä.
Kulkueet > 2018

Vuonna 2018 soihtukulkueessa oli poliisin arvion mukaan noin 1 800 osanottajaa. Poliisi otti kiinni kaksi vastamielenosoittajaa, jotka huusivat kulkueen osallistujille Hävetkää-huutoja. Iltalehden mukaan soihtukulkue sujui muuten rauhallisesti. Myöhemmin Helsingin sanomat uutisoi, että osanottajia olisi ollut 2 800.
Soihtukulkueen Helsinki ilman natseja -vastamielenosoituksen järjesti A-ryhmä, Varisverkosto, Helsingin Vasemmistonuoret ja Suomi-Rojava yhdistys. Poliisin arvion mukaan vastamielenosoitus keräsi myös 1 800 osallistujaa.
Kulkueet > 2019

Vuonna 2019 poliisin arvion mukaan soihtukulkueeseen otti osaa noin 1 500 osanottajaa. Poliisi otti kiinni ainakin 13 mielenosoittajaa kulkueesta. Viisi osallistujaa otettiin kiinni jo metrossa ja se pysäytti metroliikenteen. Kulkue on leimallisen äärioikeistolainen ja mukana on kielletyn uusnatsijärjestön Pohjoismaisen vastarintaliikkeen jäseniä. Poliisi pidätti kulkueen osanottajan, joka räjäytti paukkupommin väkijoukossa. Soihtukulkuetta vastustanut Helsinki ilman natseja -mielenosoitus keräsi poliisin mukaan 2 700 osallistujaa. Tunnelma oli poliisin mukaan mielenosoituksessa rauhallinen, lukuun ottamatta kohtaamista 612-marssin kanssa.
Kulkueet > 2020

Vuonna 2020 tapahtuma peruttiin koronarajoitusten vuoksi.
Kulkueet > 2021

Vuonna 2021 soihtukulkueeseen osallistui noin 500 henkeä.
Helsingissä oli samaan aikaa myös kulkuetta vastustanut Helsinki ilman natseja -mielenosoitus, johon osallistui noin 1 500 henkeä. Mielenosoitus pysähtyi Runeberginkadulle estääkseen 612-soihtukulkueen etenemisen samalle kadulle. Se pysyi paikallaan tunnin ja esti 612-kulkueen kulun Runeberginkadun läpi, jonka vuoksi sen piti kulkea toista reittiä. Poliisi kertoi, että Helsinki ilman natseja -mielenosoituksen järjestäjää epäiltiin kokoontumisrikkomuksesta.
Kulkueet > 2022

612-kulkue järjestettiin uudestaan vuonna 2022. Kulkue kokoontui Töölöntorilla ja päättyi seppeleen ja kynttilöiden laskuun Mannerheimin haudalle. Kulkueeseen osallistui poliisin mukaan arviolta 400 henkeä.
Yleisradion mukaan tapahtumaa on luonnehdittu kansallismieliseksi ja äärioikeistolaiseksi. Poliisin mukaan kulkueeseen liittyi osa äärioikeistolaisen sinimustan liikkeen Suomi herää -mielenosoituksesta.
Muutama soihtukulkueen osallistuja poltti Venäjän lipun. Poliisi kehotti heitä lopettamaan. Venäjän ulkoministeriö vaati lipun polttaneiden henkilöiden saattamista vastuuseen.
Poliisin mukaan itsenäisyyspäivän mielenosoituskulkueet on aina vuoden suurin operaatio. Poliisi pyysi vuonna 2022 tapahtuman vuoksi virka-apua jokaiselta Suomen poliisilaitokselta sekä keskusrikospoliisilta ja suojelupoliisilta. Poliisi suositteli yksityisautoilun välttämistä mielenosoituskulkueen reitillä. Poliisi pyrki estämään 612-kulkueen ja vastamielenosoituksen välisen yhteenoton.
Kulkueet > 2023

Vuonna 2023 612-soihtukulkue sujui rauhallisesti. Reittiä muutettiin siten, että se ei kulkenut Runeberginkadulla olleen vastamielenosoituksen ohitse. Kulkueeseen osallistui poliisin arvion mukaan noin 500 henkeä.
Kulkueet > 2024

Vuonna 2024 kulkueeseen osallistui arviolta poliisin arvion mukaan 400–500 henkeä. Suomen Sisun mukaan osallistujia oli reilu 1 000 henkeä, sillä kaikki varatut 1 000 soihtua loppuivat kesken. Osa 612-kulkueen osallistujista teki natsitervehdyksiä ja osalla oli mukana äärioikeistolaisia tunnuksia, kuten Soldiers of Odinin vaatteita. 612-kulkueeseen osallistui myös Helsingin Asema-aukion pahoinpitelystä tuomittu Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen Jesse Torniainen Naamioituneet 612-kulkueen osallistujat yrittivät polttaa vastamielenosoittajien banderollin, heittivät vastamielenosoittajia kohti marssin aikana soihdun, kun vastamielenosoittajat olivat heittäneet lumipallon ja yksi kulkueen osallistujista erkani kulkueesta ja riisti vastamielenosoittajan kyltin..
Kulkueet > 2024 > Uusnatsien kulkue

Iltapäivällä Rautatientorilta lähti äärioikeistolainen Suomi herää -kulkue, johon osallistui vähän yli 230 henkilöä. Heistä kolmannes marssi naamioituneina. Suomi herää -kulkueeseen osallistui muun muassa uusnatsijärjestö Pohjoismaisen vastarintaliikkeen (PVL) johtajia sekä Soldiers of Odinin, Active Club Finlandin ja Club 8:n jäseniä. Active Club ja Club 8 ovat äärioikeistolaisia, kamppailulajien harrastamisen ympärille järjestäytyneitä ryhmiä. Merkittävä osa Suomi herää -kulkueeseen osallistuneista liittyi 612-soihtukulkueeseen.
Kulkueet > 2024 > Kansanedustajien osallistuminen

Itsenäisyyspäivää edeltävällä viikolla syntyi kohu, kun perussuomalaisten kansanedustajat Teemu Keskisarja ja Kristian Sheikki Laakso ilmoittivat jäävänsä pois tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolta ja osallistuvansa sen sijaan 612-marssille. Keskisarja ilmoitti myös pitävänsä tapahtumassa juhlapuheen. Perussuomalaisten puheenjohtaja Riikka Purra puolusti heidän osallistumistaan kuvaten kulkuetta kansallismieliseksi ja isänmaan arvoja korostavaksi. Oppositiopuolueiden edustajista Keskisarjan ja Laakson osallistumista kritisoivat muun muassa vihreiden puheenjohtaja Sofia Virta, vasemmistoliiton puheenjohtaja Minja Koskela, SDP:n varapuheenjohtaja Nasima Razmyar sekä vasemmistoliiton europarlamentaarikot Li Andersson ja Jussi Saramo. Perussuomalaisten hallituskumppaneista RKP:n puheenjohtaja Anders Adlercreutz piti osallistumista täysin sopimattomana. Lopulta myös pääministeri Petteri Orpo kertoi pitävänsä Keskisarjan ja Laakson ratkaisua sopimattomana ja vääränä, mihin kokoomuslainen ulkoministeri Elina Valtonen yhtyi. Orpo kertoi konsultoineensa asiassa Suojelupoliisia ja totesi äärioikeistolaisten ja avoimesti rasististen ryhmien markkinoineen kulkuetta. Presidentti Alexander Stubb puolestaan sanoi tuomitsevansa osallistumisen soihtukulkueeseen, jos mukana on ääriliikkeitä. Sheikki Laakso päätti lopulta jättää 612-marssin väliin, mutta Keskisarja osallistui tapahtumaan.
Kulkueet > 2024 > Vastamielenosoitus

Helsinki ilman natseja -vastamielenosoitus keräsi noin 1 500 osallistujaa. Poliisin arvion mukaan osallistujia oli runsaat tuhat ihmistä, mutta järjestäjien arvion mukaan 2 000. Vastamielenosoituksesta otettiin säilöön 40 mielenosoittajaa, joista neljää epäillään poliisin väkivaltaisesta vastustamisesta. Yhtä henkilöä, jota ei otettu kiinni, epäillään yrityksestä riistää poliisin virka-ase.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 612-soihtukulkue Wikimedia Commonsissa
Poliisit turvaamassa 612-soihtukulkueen turvallisuutta Museokadun risteyksessä.
612-marssin osallistujia vuonna 2017. Etualalla Helsingin Asema-aukion pahoinpitelystä tuomittu uusnatsi Jesse Torniainen.
Sinussa on jotain

| ”Sinussa on jotain” Annika Eklund |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Shanghain valot
 Julkaistu: 17. toukokuuta 2006
 Tuottaja(t): Esa Nieminen
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Kesto: 03.28
 Levy-yhtiö: Helsinki Music Company
Annika Eklundin muut singlet
| ”Shanghain valot” 2006 | ”Sinussa on jotain” 2006 | ”Disco-potpuri / Shanghain valot” 2006 |
Sinussa on jotain on Annika Eklundin kappale vuoden 2006 albumilta Shanghain valot. Se julkaistiin albumin toisena singlenä 17. toukokuuta 2006.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2025

Jääkiekon maailman­mestaruus­kilpailut 2025 järjestetään Ruotsissa Tukholmassa ja Tanskassa Herningin kaupungissa 9.–25. toukokuuta 2025.
Alustava päätös järjestäjistä tehtiin vuonna 2018 järjestetyssä Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n kongressissa Maltalla. Virallisesti päätöksestä ilmoitettiin toukokuussa 2019 IIHF:n vuotuisessa kongressissa Slovakiassa järjestettyjen maailmanmestaruuskisojen aikana. 24. toukokuuta 2019 ilmoitettiin, että Tanska järjestää osan kisoista.
Otteluareenat

|  Tukholma> Avicii Arena.Kapasiteetti: 13 850. |  Tukholma Herning>  Tukholma Herning. Tukholma Herning. Tukholma Herning |  Herning> Jyske Bank Boxen.Kapasiteetti: 12 000. |
| --- | --- | --- |
Joukkueet

| --- | --- |
 Lohko A (Tukholma)  Kanada (1)   Suomi (3)   Ruotsi (7)   Slovakia (9)   Latvia (10)   Itävalta (13)   Ranska (14)   Slovenia (19) :  Lohko B (Herning)  Tšekki (4)   Sveitsi (5)   Yhdysvallat (6)   Saksa (8)   Tanska (11)   Norja (12)   Kazakstan (15)   Unkari (18) 
Tukholman vastuulla on alkusarjan lohko, kaksi puolivälieräottelua, molemmat välierät sekä mitalipelit, kun taas Herningin vastuulla on toinen alkusarjan lohko ja loput puolivälieräottelut.
Venäjän maajoukkue on suljettu kisoista, koska maa hyökkäsi Ukrainaan.
Alkusarja > Lohko A (Tukholma)

| Sij>  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kanada | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Eteni puolivälieriin |
| 2 |  Suomi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Eteni puolivälieriin |
| 3 |  Ruotsi (I) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Eteni puolivälieriin |
| 4 |  Slovakia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Eteni puolivälieriin |
| 5 |  Latvia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 6 |  Itävalta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 7 |  Ranska | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 8 |  Slovenia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Putosi 1. divisioonaan vuodeksi 2026 |
Lähde: 
 Isäntä
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9. toukokuuta 2025: 
| Itävalta  |  | – |  |  Suomi |  |
| Ruotsi  |  | – |  |  Slovakia |  |
10. toukokuuta 2025: 
| Slovenia  |  | – |  |  Kanada |  |
| Ruotsi  |  | – |  |  Itävalta |  |
| Ranska  |  | – |  |  Latvia |  |
11. toukokuuta 2025: 
| Slovakia  |  | – |  |  Slovenia |  |
| Latvia  |  | – |  |  Kanada |  |
| Suomi  |  | – |  |  Ranska |  |
12. toukokuuta 2025: 
| Itävalta  |  | – |  |  Slovakia |  |
| Suomi  |  | – |  |  Ruotsi |  |
13. toukokuuta 2025: 
| Slovenia  |  | – |  |  Latvia |  |
| Kanada  |  | – |  |  Ranska |  |
14. toukokuuta 2025: 
| Slovakia  |  | – |  |  Ranska |  |
| Latvia  |  | – |  |  Ruotsi |  |
15. toukokuuta 2025: 
| Suomi  |  | – |  |  Slovenia |  |
| Kanada  |  | – |  |  Itävalta |  |
16. toukokuuta 2025: 
| Itävalta  |  | – |  |  Ranska |  |
| Ruotsi  |  | – |  |  Slovenia |  |
17. toukokuuta 2025: 
| Suomi  |  | – |  |  Latvia |  |
| Ranska  |  | – |  |  Ruotsi |  |
| Kanada  |  | – |  |  Slovakia |  |
18. toukokuuta 2025: 
| Slovenia  |  | – |  |  Itävalta |  |
| Slovakia  |  | – |  |  Latvia |  |
19. toukokuuta 2025: 
| Ranska  |  | – |  |  Slovenia |  |
| Kanada  |  | – |  |  Suomi |  |
20. toukokuuta 2025: 
| Latvia  |  | – |  |  Itävalta |  |
| Slovakia  |  | – |  |  Suomi |  |
| Kanada  |  | – |  |  Ruotsi |  |
Alkusarja > Lohko B (Herning)

| Sij>  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Tšekki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Eteni puolivälieriin |
| 2 |  Sveitsi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Eteni puolivälieriin |
| 3 |  Yhdysvallat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Eteni puolivälieriin |
| 4 |  Saksa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Eteni puolivälieriin |
| 5 |  Tanska (I) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 6 |  Norja | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 7 |  Kazakstan | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 8 |  Unkari | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Putosi 1. divisioonaan vuodeksi 2026 |
Lähde: 
 Isäntä
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9. toukokuuta 2025: 
| Sveitsi  |  | – |  |  Tšekki |  |
| Tanska  |  | – |  |  Yhdysvallat |  |
10. toukokuuta 2025: 
| Norja  |  | – |  |  Kazakstan |  |
| Saksa  |  | – |  |  Unkari |  |
| Tanska  |  | – |  |  Sveitsi |  |
11. toukokuuta 2025: 
| Yhdysvallat  |  | – |  |  Unkari |  |
| Saksa  |  | – |  |  Kazakstan |  |
| Norja  |  | – |  |  Tšekki |  |
12. toukokuuta 2025: 
| Yhdysvallat  |  | – |  |  Sveitsi |  |
| Tšekki  |  | – |  |  Tanska |  |
13. toukokuuta 2025: 
| Norja  |  | – |  |  Saksa |  |
| Kazakstan  |  | – |  |  Unkari |  |
14. toukokuuta 2025: 
| Yhdysvallat  |  | – |  |  Norja |  |
| Kazakstan  |  | – |  |  Tanska |  |
15. toukokuuta 2025: 
| Sveitsi  |  | – |  |  Saksa |  |
| Tšekki  |  | – |  |  Unkari |  |
16. toukokuuta 2025: 
| Unkari  |  | – |  |  Tanska |  |
| Sveitsi  |  | – |  |  Norja |  |
17. toukokuuta 2025: 
| Yhdysvallat  |  | – |  |  Saksa |  |
| Tšekki  |  | – |  |  Kazakstan |  |
| Tanska  |  | – |  |  Norja |  |
18. toukokuuta 2025: 
| Kazakstan  |  | – |  |  Yhdysvallat |  |
| Unkari  |  | – |  |  Sveitsi |  |
19. toukokuuta 2025: 
| Saksa  |  | – |  |  Tšekki |  |
| Unkari  |  | – |  |  Norja |  |
20. toukokuuta 2025: 
| Sveitsi  |  | – |  |  Kazakstan |  |
| Tšekki  |  | – |  |  Yhdysvallat |  |
| Saksa  |  | – |  |  Tanska |  |
Pudotuspelit > Turnauskaavio

Välieräparit määräytyivät joukkueiden alkulohkomenestyksen mukaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  22. toukokuuta |  22. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  22. toukokuuta |  22. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | A1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | A1 |  |  |  | 24. toukokuuta | 24. toukokuuta |  |  |  |  |
|   | B4 |  |  |  | 24. toukokuuta | 24. toukokuuta |  |  |  |  |
|   | B4 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  22. toukokuuta |  22. toukokuuta |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  22. toukokuuta |  22. toukokuuta |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   | B2 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   | B2 |  |  |  |  |  |  |  | 25. toukokuuta | 25. toukokuuta |
|   | A3 |  |  |  |  |  |  |  | 25. toukokuuta | 25. toukokuuta |
|   | A3 |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  22. toukokuuta |  22. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  22. toukokuuta |  22. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   | A2 |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   | A2 |  |  |  | 24. toukokuuta | 24. toukokuuta |  |  |  |  |
|   | B3 |  |  |  | 24. toukokuuta | 24. toukokuuta |  |  |  |  |
|   | B3 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  22. toukokuuta |  22. toukokuuta |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  22. toukokuuta |  22. toukokuuta |  |  |   |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | B1 |  |  |  |   |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | B1 |  |  |  |  |  |  |  | 25. toukokuuta | 25. toukokuuta |
|   | A4 |  |  |  |  |  |  |  | 25. toukokuuta | 25. toukokuuta |
|   | A4 |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22. toukokuuta 2025 |  | – |  | Avicii Arena, Tukholma |  |
16.20: 
16.20: 
| 16.20 |  |  |      |  |  |
16.20: 
16.20: 
16.20: 
16.20: 
16.20: 
16.20: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22. toukokuuta 2025 |  | – |  | Jyske Bank Boxen, Herning |  |
16.20: 
16.20: 
| 16.20 |  |  |      |  |  |
16.20: 
16.20: 
16.20: 
16.20: 
16.20: 
16.20: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22. toukokuuta 2025 |  | – |  | Avicii Arena, Tukholma |  |
20.20: 
20.20: 
| 20.20 |  |  |      |  |  |
20.20: 
20.20: 
20.20: 
20.20: 
20.20: 
20.20: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22. toukokuuta 2025 |  | – |  | Jyske Bank Boxen, Herning |  |
20.20: 
20.20: 
| 20.20 |  |  |      |  |  |
20.20: 
20.20: 
20.20: 
20.20: 
20.20: 
20.20:
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. toukokuuta 2025 |  | – |  | Avicii Arena, Tukholma |  |
14.20: 
14.20: 
| 14.20 |  |  |      |  |  |
14.20: 
14.20: 
14.20: 
14.20: 
14.20: 
14.20: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. toukokuuta 2025 |  | – |  | Avicii Arena, Tukholma |  |
18.20: 
18.20: 
| 18.20 |  |  |      |  |  |
18.20: 
18.20: 
18.20: 
18.20: 
18.20: 
18.20:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. toukokuuta 2025 |  | – |  | Avicii Arena, Tukholma |  |
15.20: 
15.20: 
| 15.20 |  |  |      |  |  |
15.20: 
15.20: 
15.20: 
15.20: 
15.20: 
15.20:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. toukokuuta 2025 |  | – |  | Avicii Arena, Tukholma |  |
20.20: 
20.20: 
| 20.20 |  |  |      |  |  |
20.20: 
20.20: 
20.20: 
20.20: 
20.20: 
20.20:
Laukkarinen

Laukkarinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Antti Laukkarinen (s. 1976), näyttelijä
Liisa Laukkarinen (s. 1944), runoilija
Pekka Laukkarinen (s, 1978), muusikko, televisiojuontaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Valoja ja varjoja (kappale)

| ”Valoja ja varjoja” Annika Eklund |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Valoja ja varjoja
 Julkaistu: 2003
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Kesto: 03.30
 Levy-yhtiö: Helsinki Music Company
Annika Eklundin muut singlet
| ”On sama kuinka kauas meet” 2002 | ”Valoja ja varjoja” 2003 | ”Särkyvää” 2003 |
Valoja ja varjoja on Annika Eklundin kappale, joka julkaistiin singlenä samannimiseltä albumilta. Kappaleen on säveltänyt ja sovittanut Mika Toivanen ja sanoituksen on tehnyt Jiri Nikkinen.
Koivuranta (yhtiö)

Koivurannan Volvo 8700 linja-auto Jyväskylässä.
Koivuranta Oy on suomalainen linja-autoyhtiö. Yrityksen kotipaikka ja varikko sijaitsevat Konnevedellä. Yhtiö harjoittaa säännöllistä linja-autoliikennöintiä vakiovuoroilla ja pikavuoroilla Keski-Suomen ja Savon alueilla. Lisäksi yhtiöllä on erityisiä NOVA-vuoroja (nopea vakio). Yhtiö harjoittaa myös tilausajoliikennettä Suomessa ja ulkomailla.
Historiaa

Säännöllistä linja-autoliikennettä yhtiö on harjoittanut vuodesta 1923 alkaen. Vuotta 1923 on pidetty virallisena linja-autoliikenteen aloittamisvuotena, mutta vuoden 1962 aikataulussa on tieto, että yhtiön perustaja Viljami Liimatainen olisi aloittanut liikennöinnin jo kesällä 1922 reiteillä Konnevesi-Hankasalmi ja Konnevesi-Kuusaa, joka oli lähinnä syöttöliikennettä junille, mutta liikennöinti jouduttiin talveksi lopettamaan kun teitä ei aurattu. Yhtiö toimi alkuun nimellä Viljami Liimatainen, mutta 1930-luvun alussa yhtiömuodoksi valittiin osakeyhtiö, ja yrityksen nimi Koivuranta tuli maatilan nimestä.
Yrityksen bussit ovat olleet yhtiön alkutaipaleesta saakka väreiltään kelta-punaisia, mutta 1950-luvulla kun Koivurannalle oli tulossa uusi linja-auto koritehtaalta, ja auto oli värjätty vahingossa samoilla väreillä kun naapurikunnan yrityksen bussit, sillä bussit olivat samaan aikaan valmisteilla koritehtaalla, mutta yrityksen perustaja Viljami Liimatainen olikin tykästynyt näihin väreihin, joten myöhemmin kaikki muutkin värjättiin samoihin väreihin, aina vuoteen 2000 asti jolloin yhtiölle tuli linja-auto kelta-punaisissa väreissä. Yrityksen väritystä kuitenkin muutettiin vuonna 2003 nykyiseen muotoonsa.
Myöhemmin toiminnan aloittamisesta on avautunut lisää reittejä muun muassa Jyväskylään, Kuopioon. Yhtiön toimitusjohtajana Viljami Liimataisen jälkeen toiminut Jaakko Suokivi kuoli yllättäen vuonna 1988, jolloin yhtiön toimitusjohtajaksi siirtyi Juha Suokivi.
Vuonna 1956 sattui Kivisalmen linja-autoturma, jolloin yrityksen bussi oli matkalla Jyväskylästä Kuopioon, ja Kivisalmen lossille tultaessa bussin jarrut pettivät ja auto syöksyi järveen vieden 15 ihmistä mukanaan, matkustajista 18 henkilöä pelastui.
Aivan toiminnan aloitusvuosina vuonna 1962 Koivuranta osti Viitasaarella toimineen Viitasaaren Linja Oy:n liiketoiminnan, ja yhtiön toimitusjohtajaksi siirtyi Jaakko Suokivi. Tästä yrityskaupoista johtuen Koivurannalle avautui linjaliikennettä Jyväskylästä Viitasaarelle, Pihtiputaalle ja Konginkankaalle, ja yhtiöstä tuli Koivurannan sisaryhtiö, ja kotipaikka muuttui Konnevedelle. Myöhemmin Viitasaaren Linja yhtiönä purettiin, ja se yhdistettiin lopullisesti Koivurantaan vuonna 2003.
Seuraava yrityskauppa tapahtui vuonna 2008, jolloin yhtiö osti Konnevedellä toimineen Tilausliikenne Heikki Laulainen Oy:n liiketoiminnan, ja näin ollen yhtiö pystyi laajentamaan liiketoimintaansa myös pienoisbusseihin.
Yhtiö osallistui vuonna 1995 useamman yrityksen yhteenliittymään johon yhtiö hankki uuden bussin, joka kuljetti saksalaisia turisteja Nordkappiin ja takaisin. Yhtiö toimi silloin Pohjolan Turistiauton Oy:n alihankkijana. Vuonna 2001 yhtiön bussi kuljetti turisteja Stavangerista ja Oslosta Nordkappiin jonka lentokentällä tapahtui matkustajien vaihto. Yhtiö on myös kuljettanut vuonna 2001-2002 Norjassa turisteja.
Yhtiö tänäpäivänä

Yhtiöllä on säännöllistä reittiliikennettä yhteysväleillä Jyväskylä-Laukaa-Rautalampi-Kuopio, Pikavuorot Jyväskylä-Kuopio-Jyväskylä, Jyväskylä-Laukaa-Sumiainen, Hytölä-Sumiainen-Suolahti-Äänekoski, Äänekoski-Konginkangas, Jyväskylä-Viitasaari, Jyväskylä-Pihtipudas, Jyväskylä-Konnevesi. Yhtiö hoitaa myös koululaiskuljetuksia Konnevedellä ja Sumiaisissa.
Yhtiön kalustoon kuuluu noin 20 linja-autoa. Kalusto koostuu seuraavantyyppisistä linja-autoista:
| Alusta | Kori | Lukumäärä |
| --- | --- | --- |
| Volvo B12B | Volvo 9700S NG | 1 |
| Volvo B12M 6x2 | Volvo 9700S | 1 |
| Volvo B10M | Carrus Star 502 | 1 |
| Volvo B12B | Volvo 8700 | 1 |
| Volvo B12B | Volvo 9900 NG | 1 |
| Volvo B9R | Volvo 9700S NG | 1 |
| Mercedes-Benz | Mercedes-Benz Sprinter | 6 |
| Volvo B12M | Volvo 9700H NG | 1 |
| Volkswagen Crafer | Carsport | 1 |
| Volvo B12M 6x2 | Volvo 9700H | 1 |
| Volvo B12M | Volvo 9700S NG | 3 |
| Volvo B12B 6x2 | Volvo 9700S NG | 1 |
Aiheesta muualla

Koivuranta Oy:n kotisivut
Lauri Rädyn kotisivut - joukkoliikenne: Koivuranta (Arkistoitu – Internet Archive)
Kivelä, Pekka: Sitkeä kulkija. Koivuranta Oy 1923-2013. Konneveden Kotiseutuyhdistys ry 2013.