stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Urajärvi (järvi Asikkalassa)
Luontoarvoja

Urajärven vesialue sekä pari hehtaaria maata järven etelärannasta sisältyvät Natura 2000-hankkeeseen (FI0301016, 447 hehtaaria), jonka suojelualue perustettiin vuonna 2013. Järven rannat sekä saaret on muuten jätetty Natura-alueen ulkopuolelle. Suojellut tervaleppää kasvavat ranta-alueet sijaitsevat Urajärven kartanon puiston ja vesirajan välissä. Ranta-alue on korpea, jossa maan alta suotuu tihkupintaan pohjavettä. Perustamisen jälkeen on vielä kaksi metsäsaarta, Korpinen ja Uusisaari, rauhoitettu erillisen lain mukaan . Myös Huhtarannassa on kartan mukaan suojelualue , joka ulottuu järven rantaan asti Kukkaronkärjessä.
Urajärven vesi on kirkasta ja pohjalähteistä muodostunutta vettä. Järvi on ravinnepitoisuuksiltaan karu, mutta samalla sen happamuustaso jää emäksiseksi (pH 7,2). Veden kirkkaus ja pohjan mataluus mahdollistavat pohjakasvillisuuden esiintymisen. Järvessä kasvaa notkeanäkinruohoa ja hentonäkinruohoa yksittäisinä esiintymisinä eri kohdissa järven eteläpäätä. Järvessä esiintyy vesikasveja lähes 40 eri lajia.
Suojellussa rantalepikossa on varsin kosteat olosuhteet. Siellä kasvaa korpihohtosammalta lehtimaapuilla alle 0,5 hehtaarin kokoisella alueella. Kartanon puistossa on aiemmin havaittu myös liito-orava ja pikkutikka. Hyrtiälänkankaan jyrkät rinteet avaavat Kiiskinlammintieltä näkymiä Urajärvelle. Kangasmaasto sisältyy valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan (HSO040034).
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Asikkalanselän alueella (14.21), jonka Urajärven valuma-alueeseen (14.212) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,6 metriä mpy. Järvi on Urajärven valuma-alueen latvajärvi ja sen itäuolella kulkee lähimpien järvien välissä vedenjakaja. Siten sen ainoa lähde vedelle on sadanta ja järvenpohjan lähteet. Siihen on johdettu eteläpäässä yksi pelto-oja ja länsirannan soilta muutama suo-oja. Järven laskuoja lähtee järven luoteispään Mertalahdelta. Se laskee 250 metrin pituisena Säynätjärven pohjoispäähän. Vesireitti jatkaa ensin Keskiseen, sitten Myllyjärven kautta Päijänteen Asikkalanselällä sijaitsevan Kinisselän Taipaleenpohjaan.
Historiaa

Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 on järven rannat merkitty kauttaaltaan autioiksi lukuun ottamatta sen eteläpäässä sijainnutta 11 talon Urajärven kylää. Kylä on mainittu jo 1467 ja vuoden 1539 maakirjassa siellä oli 17 taloa. Nykyisen Urajärven kartanon kohdalle on kirjoitettu ”Niemelä” ja tämä talo olikin järven ainoa maatila. Kuninkaan kartastossa (vuosilta 1776–1805) oli Mertalahti piirretty kuin se olisi ollut yhteydessä Säynätjärveen. Kalmbergin kartastossa salmea ei kuitenkaan ole, mikä voisi johtua järvenlaskusta. Koska vanhoissa kartoissa esiintyi paljonkin virheitä, ei pelkästään tähän tietoon voi luottaa. Ainoa tässä havaittu vihje vedenlaskusta on pohjoispään Sikosaaren niemi , jonka kannas on alavaa ja soistunutta maata.
Vuoden 1965 peruskartassa oli sen rannoille rakennettu useita mökkejä. Rantojen soita ei vielä oltu ojitettu, mutta vuoden 1980 kartassa niihin oli kaivettu ojat.
Valkeajärvi (Kangasala)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°26′16″N, 24°31′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Hämeenjärveen 
Järvinumero:  35.728.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,2 m  
Rantaviiva:  2,072 km  
Pinta-ala:  9,389 ha  
Saaria:  1 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee loivassa painanteessa sostuneen metsäalueen keskellä. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni nimetön saari. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven itäpuolella sijaitsee järven kokoinen suo, joka on ojitettuna saatu kasvamaan metsää. Rantojen tuntumaan mäkien rinteille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee kolme tietä, jotka alkavat Välimaan kylässä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,2 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä metsä- tai suo-ojaa. Suurin suo laskee kuitenkin järven laskuojaan, joka yhtyy pohjoisessa mäen alla Hämeenjärveen laskevaan Pielissuon ojaan.
Luontoarvoja

Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, happamuus ja luontaisesta tasosta kohonnut ravinnetaso. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Losseropallokala

| Losseropallokala> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Monotrete
Laji::  suvattii
Kaksiosainen nimi
 Monotrete suvattii  (Sontirat, 1989) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Losseropallokala (Monotrete suvattii, vanh. Tetraodon suvattii) on kaakkoisaasialainen makean veden pallokalalaji.
Ulkonäkö ja koko

Losseropallokala voi kasvaa 12 cm pitkäksi. Se on ruskeansävyinen, täplikäs; silmännurkasta lähtevät tummat juovakuviot kohti poskia kuin liioitellun suuret irtoripset. Silmät ovat punaiset ja yleiskuva kuhmurainen.
Alkuperä

Losseropallokala on kotoisin Mekong-joen vesistöstä Laosin ja Thaimaan alueilta. Se viihtyy mutapohjaisilla joen osilla lähellä pohjaa.
Käyttäytyminen

Losseropallokala on sukunsa aggressiivisimpia lajeja.
Losseropallokalat viettävät ison osan ajastaan piiloutuneena pohjamutaan, mistä ne sitten syöksähtävät ohikulkevan saaliin kimppuun.
Losseropallokalalla on monipuoliset soidinmenot jotka kestävät useita tunteja, jopa päiviä. Koiras puhdistaa pesäpaikan, esimerkiksi laakean kiven pinnalta, puhaltelemalla siihen vesisuihkuja ja hieromalla sitä vatsallaan. Pari pyörii sitten kutupaikan yläpuolella, ja kutuvalmis naaras vaihtaa väriään paljon vaaleammaksi. Lopulta naaras asettelee mätimunat pesäpohjaan uiskennellen sen yläpuolella ylös ja alas. Sitten se poistuu paikalta, ja koiras jää hedelmöittämään munat ja vartioimaan mätiä. Poikaset kuoriutuvat noin viikon kuluttua.
Losseropallokalat ovat lisääntyneet akvaariossa, mutta kutuparin löytäminen voi olla vaikeaa, sillä sukupuolet ovat varsin samannäköisiä. Myös pienenpienten poikasten ruokinta on haastavaa.
Vesiolot ja ravinto

Losseropallokalalle sopiva pH on 6,5–7,5 ja lämpötila 22–27 °C. Kala on herkkä ammoniakille ja nitriitille, ja sotkee vettä ruokailutavoillaan, joten akvaariossa tarvitaan useita vedenvaihtoja. Sopivaa ravintoa ovat erilaiset äyriäiset kuten krillit, katkaravut ja taskuravut.
Vice Media

Vice Media Group LLC on yhdysvaltalais-kanadalainen digitaalisen median ja lähetystoiminnan yritys. Se kehittyi Vice-lehdestä, jotka alun perin julkaistiin Montrealissa (aluksi nimellä Voice of Montreal) ja jonka perustivat Suroosh Alvi, Shane Smith ja Gavin McInnes vuonna 1994. Vice laajeni pääasiassa nuorille ja nuorille aikuisille suunnattuun digitaaliseen mediaan. Vice muutti New Yorkiin 2001.
Heinäkuuhun 2021 mennessä Vice Media Group sisälsi viisi pääliiketoiminta-aluetta: Vice.com (digitaalinen sisältö); Vice Studios (elokuva- ja TV-tuotanto) Vice TV (tunnetaan myös nimellä Viceland); Vice News; ja Virtue (luovia palveluja tarjoava osasto). Vice on mainittu maailman suurimpana riippumattomana nuorisomediayrityksenä, jolla on 35 toimistoa.
Vice Medialla on ollut lukuisia lehtiä ja verkkosivustoja:
| Nimi | Aloitus | Aihe |
| --- | --- | --- |
| Vice | 1996 | vastakulttuuri |
| Vice News | 2013 | uutiset |
| Noisey | 2012 | musiikki |
| Motherboard | 2010 | teknologia ja tiede |
| Broadly | 2015-2019 | naisten kiinnostuksen kohteet, LGBT |
| Munchies | 2014-2022 | ruoka |
| Vice Sports | 2014-2020 | urheilu |
| i-D | 2013 | 6 kertaa vuodessa Britanniassa ilmestyvä muotilehti |
| Garage | 2016-2021 | kaksi kertaa vuodessa ilmestyvä taidelehti |
| Amuse | 2015-2020 | lifestyle |
| Vice Impact | 2017-2020 | aktivismi |
| Waypoint | 2016-2023 | videopelit |
| Tonic | 2016-2018 | terveys ja hyvinvointi |
| Free | 2018 | raha-asiat |
| Refinery29 | 2019 | kulttuuri |
Vuonna 2017 Vice arvostettiin 5,7 miljardin dollarin arvoiseksi.
Shane Smith toimi Vicen toimitusjohtajana sen perustamisesta vuoteen 2018, jolloin hänet korvasi Nancy Dubuc, joka ilmoitti erostaan helmikuussa 2023.
15. toukokuuta 2023 Vice Media ilmoitti hakevansa Chapter 11 -konkurssisuojaa.
Lokrum

Lokrum
| --- | --- |
Sijainti:  Adrianmeri Kroatia
Vesialue:  Adrianmeri 
Pinta-ala:  0,684 km²
| --- | --- |
Luokitus:  UNESCOn maailmanperintöluettelokohde 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lokrum on pieni saari Adrianmeressä Kroatiassa. Se sijaitsee 600 metrin päässä Dalmatian rannikolta lähellä Dubrovnikia. Saari on suosittu matkailukohde ja siellä on kasvitieteellinen puutarha.
Aiheesta muualla

Lokrumin verkkosivut
Vangin kirkko (Vang)

| Vangin kirkko Vang kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2017.
Sijainti:  Vang, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1839
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vangin kirkko (norj. Vang kyrkje) on Vangin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1839. Paikalla sijaitsi aiemmin keskiaikainen sauvakirkko, joka siirrettiin Puolan Karpacziin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vangin kirkko (Vang) Wikimedia Commonsissa
Vesa Rantama

Vesa Rantama (s. 1984 tai 1985) on suomalainen toimittaja ja kirjallisuuskriitikko.
Rantama on kirjoittanut kirjallisuuskritiikkiä vuodesta 2007 alkaen. Freelancetoimittajana hän on kirjoittanut muun muassa Helsingin Sanomiin, Parnassoon ja Kiiltomatoon. Kirjallisuuslehti Tuli & Savun päätoimittajana hän toimi 2016–2017. Sen jälkeen hän on toiminut Nuori Voima -lehden päätoimittajana, josta tehtävästä hän on virkavapaalla vuodet 2022–2023. Hänet valittiin
Suomen arvostelijain liiton puheenjohtajaksi vuosiksi 2022–2023.
Venäjä yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. | 42 | 52 | 48 | 142 |
Venäjä on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin vuodesta 1993 alkaen. Ennen maan itsenäistymistä sen urheilijat edustivat MM-kilpailuissa Neuvostoliittoa. Venäjä on saavuttanut yhteensä 142 mitalia, joista 42 on kultaisia. Kultamitaleista 32 on naisten saavuttamia. Venäjä on MM-kisahistorian kolmanneksi menestynein maa. Yksittäisten kisojen mitalitilaston paras se oli Edmontonissa 2001. Edmontonin mitalitilastossa maa nousi ykköseksi sen jälkeen, kun useiden yhdysvaltalaisten suorituksia oli jälkikäteen hylätty dopingin käytön vuoksi. Kotikisoissaan Moskovassa 2013 Venäjä alun perin voitti mitalitilaston, mutta useiden dopinghylkäysten jälkeen se putosi mitalitilaston kärkipaikalta.
Venäjän menestyneimmät urheilijat yleisurheilun MM-kilpailuissa ovat pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja Tatjana Lebedeva, seiväshyppääjä Jelena Isinbajeva sekä aitajuoksija Julija Petšonkina. Miehistä seiväshyppääjä Maksim Tarasov saavutti kultamitalin lisäksi neljä muuta mitalia, joista yhden Neuvostoliiton edustajana.
Lontoon MM-kisoihin 2017 ja Dohan MM-kisoihin 2019 Venäjä ei saanut osallistua sen ollessa kansainvälisessä kilpailukiellossa järjestelmällisen dopingin takia. Joitakin venäläisiä yleisurheilijoita sai kilpailla ”neutraaleina urheilijoina” ilman kansallisuustunnuksia. Myöskään Eugenen MM-kisoihin 2022 Venäjä ei saanut osallistua dopingkieltonsa takia ja Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022 myös yksittäisten neutraalin urheilijan statuksen saaneiden venäläisurheilijoiden osallistuminen kiellettiin.
Venäjän MM-mitalit kisoittain

| Kisavuosi ja -paikka>  | Miehet> Kulta | Miehet> Hopea | Miehet> Pronssi | Naiset> Kulta | Naiset> Hopea | Naiset> Pronssi | Yhteensä> Kulta | Yhteensä> Hopea | Yhteensä> Pronssi | Yhteensä | Yhteensä> Sijoitus mitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993 Stuttgart | 0 | 3 | 3 | 3 | 5 | 2 | 3 | 8 | 5 | 16 | 3. |
| 1995 Göteborg | 0 | 1 | 0 | 1 | 3 | 7 | 1 | 4 | 7 | 12 | 11. |
| 1997 Ateena | 0 | 2 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | 4 | 3 | 8 | 9. |
| 1999 Sevilla | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 3 | 5 | 4 | 3 | 12 | 2. |
| 2001 Edmonton | 1 | 3 | 3 | 4 | 4 | 3 | 5 | 7 | 6 | 18 | 1. |
| 2003 Pariisi | 1 | 2 | 1 | 6 | 5 | 4 | 7 | 7 | 5 | 19 | 2. |
| 2005 Helsinki | 1 | 3 | 2 | 6 | 4 | 2 | 7 | 7 | 4 | 18 | 2. |
| 2007 Osaka | 0 | 1 | 1 | 4 | 6 | 2 | 4 | 7 | 3 | 14 | 3. |
| 2009 Berliini | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 4 | 2 | 0 | 5 | 7 | 10. |
| 2011 Daegu | 1 | 1 | 1 | 2 | 0 | 2 | 3 | 1 | 3 | 7 | 6. |
| 2013 Moskova | 1 | 0 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 | 3 | 7 | 7. |
| 2015 Peking | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 2 | 1 | 1 | 4 | 9. |
| Yhteensä | 10 | 18 | 16 | 32 | 34 | 32 | 42 | 52 | 48 | 142 | 3. |
Venäjän menestyneimmät MM-mitaliurheilijat

| Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Vuodet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tatjana Lebedeva | 3 | 1 | 0 | 4 | 2001–2009 |
| Jelena Isinbajeva | 3 | 0 | 1 | 4 | 2003–2013 |
| Julija Petšonkina | 2 | 3 | 2 | 7 | 2001–2007 |
| Olimpiada Ivanova | 2 | 0 | 0 | 2 | 2001–2005 |
| Tatjana Tomašova | 2 | 0 | 0 | 2 | 2003–2005 |
| Jaroslav Rybakov | 1 | 3 | 0 | 4 | 2001–2009 |
| Irina Privalova * | 1 | 2 | 2 | 5 | 1993–1995 |
| Maksim Tarasov * | 1 | 2 | 1 | 4 | 1993–1999 |
*) Lisäksi mitaleja Neuvostoliiton edustajana
London South Bank University

| London South Bank University |
| --- | --- |

Perustettu:  1992 yliopisto 1892 koulu
Tyyppi:  julkinen
Kansleri:  Richard Farleigh
Henkilökunta:  1 700
Opiskelijoita:  17 571
Jatko-opiskelijoita:  5 692
Sijainti:  Lontoo,  Iso-Britannia
Sivusto:  www.lsbu.ac.uk
London South Bank University (LSBU) on yliopisto Lontoossa, Isossa-Britanniassa. Sen edeltäjä, Borough Polytechnic Institute, perustettiin vuonna 1892 ja korotettiin yliopistoksi vuonna 1992. Yliopistossa opiskelee 25 000 opiskelijaa.
LSBU:ssa on neljä tiedekuntaa: sosiaali- ja terveystieteellinen, taloustieteellinen, humanistinen sekä luonnontieteellinen. Englantilainen taidemaalari David Bomberg opetti Borough Polytechnicissä vuosina 1945–53. Hänen oppilaanaan oli tuolloin Frank Auerbach. LSBU:n kondiittorikoulu (National Bakery School) on maailman vanhin alallaan, ja siellä on valmistettu kakkuja muun muassa kuningatar Elisabet II:n ja prinssi Philipin häihin sekä prinssi Charlesin ristiäisiin.
LSBU:n opiskelijoiden valmistujaisjuhlat pidetään Royal Festival Hallissa kaksi kertaa vuodessa toukokuussa ja lokakuussa.
Aiheesta muualla

London South Bank Universityn kotisivut
London Spitfire

| London Spitfire |
| --- | --- |

Perustettu:  9. maaliskuuta 2016
Entiset nimet:  Cloud9 (2016–2017)
Paikkakunta:  Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Värit:                
Sarja:  Overwatch League
Omistajat:  Jack Etienne
Mestaruudet:  1 (2018)
London Spitfire on brittiläinen elektronisen urheilun Overwatch-ammattilaisjoukkue, joka kilpailee Overwatch Leaguen (OWL) Atlantin divisioonassa. Seura perustettiin maaliskuussa 2016 ja se on kotoisin Lontoosta, Englannista. Se on yksi kahdestatoista OWL:n perustajajoukkueista ja sarjan ainoa brittiläinen joukkue. Se pelasi ensimmäisen kautensa sarjan avajaiskaudella 2018, ja voitti sarjan historian ensimmäisen mestaruuden päihittämällä loppuottelusarjassa Philadelphia Fusionin. Seuran omistaa Cloud9 ja sen omistaja Jack Etienne.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Vesa Rantanen

Vesa Rantanen voi tarkoittaa muun muassa seuraavia henkilöitä:
Vesa Rantanen (s. 1969), jalkapalloilija
Vesa Rantanen (s. 1970), urheilutoimittaja
Vesa Rantanen (s. 1975), seiväshyppääjä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vesa Rantanen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vesa Rosendahl

| Vesa Rosendahl> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. joulukuuta 1975 (ikä 48) Harjavalta
Uran tiedot
Laji:  pikaluistelu
Seura:  Harjavallan Työväen Urheilijat
Vesa Jaakko Tapani Rosendahl (s. 5. joulukuuta 1975 Harjavalta) on suomalainen pikaluistelija, joka on toiminut Suomen Luisteluliiton puheenjohtajana vuodesta 2016 lähtien. Hän osallistui Salt Lake Cityn talviolympialaisiin vuonna 2002 ja oli 1 500 metrin kilpailussa 27:s. Samana vuonna Rosendahl sijoittui kolmanneksi yleisluistelun EM-kisojen 1 500 metrin matkalla. Hän lopetti uransa vuonna 2006.
Urheilu-uransa jälkeen Rosendahl on työskennellyt yrityspankinjohtajana Länsi-Suomen Osuupankissa Porissa. Hänen veljensä on pikaluistelija Risto Rosendahl.
Vanginvartija

Vanginvartija.
Vanginvartija työssään marraskuussa 1928 Nicaraguassa.
Vanginvartija on henkilö, joka työskentelee vankilassa. Vanginvartijat pitävät huolen siitä, että vankilan yleinen järjestys sekä turvallisuus säilyy, ja vangit pysyvät laitoksessa. Suomessa vanginvartijat ovat valtion palveluksessa olevia virkamiehiä.
Vanginvartijalta odotetaan hyvää fyysistä ja henkistä kuntoa. Vanginvartijan on näytettävä hyvää esimerkkiä vangeille. Suomessa vankeinhoidon perustutkinto on ammatillinen koulutus vankiloiden valvonta- ja ohjaustehtäviin. Tutkinnon laajuus on 53 opintoviikkoa ja siihen kuuluu opintoja Rikosseuraamusalan koulutuskeskuksessa (RSKK) (entinen Vankeinhoidon koulutuskeskus) sekä käytännön opintoja ja työharjoittelua vankiloissa.
Vartijan työtä ohjaavat vankeinhoidon lainsäädäntö, määräykset ja ohjeet. Valtion virkamiehenä hän noudattaa työssään yleisiä hallinto-oikeudellisia periaatteita ja virkamiehiä koskevia erityissäännöksiä. Yksityiskohtainen vartijan toimenkuva kerrotaan laitoksen työjärjestyksessä.
Suuri osa vartijan tehtävistä on laitoksen päivittäisestä toiminnasta huolehtimista, valvontaa ja vangin selviytymisen tukemista. Vartija ohjaa laitostoimintojen sujumista, kuten aamutoimia, ruokailua, työntekoa, opiskelua, siivousta ja kuljetuksia. Vartijan tehtävät liittyvät erityisesti täytäntöönpanon turvaamiseen ja järjestyksen ylläpitämiseen. Vartija tarkastaa vangit, heidän käytössään olevat tilat sekä asunto-osastot ja työpisteet. Vartioinnin ja valvonnan luonne ja määrä vaihtelevat laitoksittain. Monissa laitoksissa vartija osallistuu myös toiminnan ohjaamiseen työverstailla, kuntoutuksessa ja vankien vapaa-aikana. Vartijoita työskentelee myös terveydenhuollon ja koulutuksen alueilla, esimerkiksi vankilan poliklinikalla, kirjastossa tai koulussa. Vartijat tekevät useimmiten vuorotyötä.
Vartija vastaanottaa vangit laitokseen ja perehdyttää heidät. Hän neuvoo, valvoo ja ohjaa asunto-osastolla olevia vankeja. Vankilan työntekijöistä vartija on eniten vuorovaikutuksessa vangin kanssa. Vartija kuljettaa vangit laitoksen ulkopuolelle, muun muassa oikeusistuimiin, sairaalaan ja tarvittaessa toimii saattajana poistumisluvalla. Vartija valvoo vangin ja hänen omaistensa tapaamisia. Hän ohjaa ja opastaa vankilaan tulevia viranomaisia, vapaaehtoistyöntekijöitä ja muita yksityisiä henkilöitä sekä huolehtii osaltaan siitä, että vierailun tarkoitus toteutuu.
Vartijan tehtävät voidaan jaotella seuraaviin osa-alueisiin:
turvallisuustehtävät
neuvonta ja ohjaus
huolenpitotehtävät
Rikosseuraamuslaitoksen vartijan tehtäväkuva on muuttunut entistä monipuolisemmaksi ja vartijalla on yhä tärkeämpi rooli rangaistusajan suunnitelman toteuttamisessa ja kaikissa vangin päivittäiseen elämään liittyvissä kysymyksissä. Vartijan henkilökohtainen panos ja vastuu vankia koskevissa ratkaisuissa korostuu, minkä lisäksi vartija osallistuu moniammatillisiin tiimeihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanginvartija Wikimedia Commonsissa
Vangin kirkko (Hamar)

| Vangin kirkko Vang kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2015.
Sijainti:  Hamar, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1810
Suunnittelija:  Abraham Pihl
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  1 000
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vangin kirkko (norj. Vang kirke) on Hamarin kunnassa Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen kivikirkko vuodelta 1810. Paikalla on sijainnut kirkko jo keskiajalla.
Kuvia

Kirkko sisältä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vangin kirkko (Hamar) Wikimedia Commonsissa
Valtaistuinpeli

| Valtaistuinpeli> A Game of Thrones |
| --- | --- |
 Kirjan suomenkielinen kansi
Alkuperäisteos
Kirjailija:  George R. R. Martin
Kieli:  englanti
Genre:  fantasiakirjallisuus
Kustantaja:  Bantam Books
Julkaistu:  1996
Sivumäärä:  694
Suomennos
Suomentaja:  Satu Hlinovsky
Kansitaiteilija:  Petri Hiltunen
Kustantaja:  Kirjava
Julkaistu:  2003
Sivumäärä:  734
ISBN:  952-99268-0-4
Sarja: Tulen ja jään laulu
Seuraava:  Kuninkaiden koitos
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Valtaistuinpeli (engl. A Game of Thrones) on George R. R. Martinin kirjoittaman Tulen ja jään laulu -fantasiasarjan ensimmäinen osa. Alkuperäisteos ilmestyi vuonna 1996 ja suomennos vuonna 2003. Suomennoksesta julkaistiin vuonna 2009 kovakantinen Petri Hiltusen kuvittama laitos.
Teos kuvaa Westeros-nimisen mantereen mahtisukujen valtataistelua. Kirjan kolmessa pääjuonessa yksi keskittyy Lannisterin ja Starkin sukujen väliseen kamppailuun, yksi tapahtumiin pohjoisessa sijaitsevalla Muurilla, jossa muinainen uhka nostaa päätään, sekä yksi idän mailla maanpaossa eläviin Targaryenin sisaruksiin. Pääjuonten lisäksi seurataan useita alajuonia. Kirjan useiden näkökulmahenkilöiden kautta tarinaa kerrotaan luku kerrallaan.
Valtaistuinpeli voitti 1997 Locus-palkinnon, ja kirjasta koostettu Asimov's Science Fiction -lehdessä julkaistu pienoisromaani Blood of the Dragon voitti samana vuonna Hugo-palkinnon. Se oli myös ehdolla Nebula-palkinnon ja World Fantasy Awardin voittajaksi.
Juoni

Starkin suvun pään, lordi Eddard ”Ned” Starkin luo Talvivaaraan saapuu Seitsemän kuningaskunnan kuningas Robert Baratheon. Robert tarjoaa Eddardille Kuninkaan Kouran virkaa, koska aikaisempi Koura lordi Jon Arryn on kuollut. Eddard ottaa tarjouksen vastahakoisesti vastaan ja lähtee pääkaupunki Kuninkaansatamaan lapsiensa Aryan ja Sansan kanssa.
Vastaanotto

Vesa Sisättö kirjoitti Helsingin Sanomien arvostelussa, että vaikka kirjan aineksissa ei ole mitään kovin omaperäistä, se nousee lajissaan keskitason yläpuolelle ja on ”hyvää, mieltä kiehtovaa ja älykästä viihdettä”. Useimmat henkilöt on hahmoteltu muutaman vahvan ominaisuuden kautta, mutta he herättävät silti tunteita.
Filmatisointi

Yhdysvaltalainen kaapelitelevisioyhtiö HBO tuotti Tulen ja jään laulusta televisiosarjan, joka nimettiin Valtaistuinpelin mukaan Game of Thronesiksi. Sarjan pilottijakso ”Talvi on tulossa” kuvattiin syksyllä 2009, ja maaliskuussa 2010 HBO päätti tuottaa sarjasta kymmenjaksoisen kauden, joka kattaa Valtaistuinpelin tapahtumat. Sarjaa tuotettiin yhteensä kahdeksan tuotantokautta, ja se sai päätöksensä vuonna 2019.