Vexi Salmi
Elämä ja ura

Veikko Olavi Salmi syntyi Hämeenlinnassa 21. syyskuuta 1942. Hänen äitinsä oli tehtaan työntekijä ja isä kirvesmies. Hänen siskonsa oli viisi vuotta vanhempi. Vuonna 1951 isä sairastui ja kuoli. Salmi kävi kansakoulun jälkeen Myynti- ja mainoskoulun vuoden pituisen somistajalinjan.
Neljävuotiaana Salmi ystävystyi vuotta nuoremman naapurinpojan Antti Hammarbergin kanssa. Ennen asepalveluksensa suorittamista Salmi ja Hammarberg työskentelivät Saksassa lastaten kuorma-autoja. Saksassa vietetystä ajastaan Salmi kertoo tarkemmin omaelämäkerrallisessa romaanissa Siniset mokkakengät. Rock tuli Suomeen 1950-luvulla, ja kaksikko ryhtyi tekemään musiikkia. He keksivät itselleen taiteilijanimet: Salmesta tuli Emil Retee (myöhemmin Emil von Retee) ja Hammarbergistä Irwin Goodman. Salmi sanoitti, Irwin sävelsi ja lauloi. Heidän yhteistyönsä kesti kaikkiaan 25 vuotta aina Irwin Goodmanin kuolemaan saakka. Ensimmäinen Salmen sanoittama kappale levytettiin 27. lokakuuta 1965. Salmi kertoi myöhemmin Irwin Goodmanin kuoleman vuonna 1991 olleen hänen elämänsä synkin kokemus. Omien sanojensa mukaan Salmi saattoi samalla hautaan oman nuoruutensa.
Hän ryhtyi 1960-luvun lopulla sanoittamaan ja suomentamaan Musiikki-Fazerin tuottamia iskelmiä. Sanoituksen teorian Salmi opetteli Toivo Kärjen antamasta V. Artin Runoanalyysi ja runotekniikka -kirjasta. Yksi Salmen tunnetuimpia käännöksiä on Fredin levyttämä "Puhu hiljaa rakkaudesta". Salmen sanoituksia levyttivät 1970-luvun aikana myös muun muassa Kai Hyttinen, Markku Aro ja Pepe Willberg.
Vuonna 1969 Salmi järjesti itse itsensä kuukausipalkkaiseksi sanoittajaksi Finnlevylle. Hän kertoi itse vuonna 1986:
» Yhtenä päivänä 1969 marssin Finnlevyyn Topin (tuotantopäällikkö Toivo Kärki) juttusille ja sanoin, että nyt minä tulen teille töihin. Eihän Topi tietenkään sanonut, että 'olinkin jo odotellut'. Hän ei ollut yhtään innostunut asiasta. Mutta minä sanoin, että haluan työpaikan eikä asia tässä vaiheessa saa olla rahasta kiinni. Maksatte minulle 800 markkaa kuussa kolmen kuukauden ajan ja korotatte sitten, jos olette tyytyväisiä. Lopulta Topi murahti ehdotukseeni: 'No, tule sitten!'»
Toivo Kärki, joka oli pestannut Salmen ja Irwin Goodmanin Fazerin riveihin vuonna 1966, luonnehti Salmea sanoittajana Ilta-Sanomissa vuonna 1970:
» Uskomattoman lahjakas sanoittaja, joka kuplettien lisäksi osaa tehdä hyviä iskelmätekstejä. Hänellä on vielä paljon sanottavaa Irwinin laulujenkin lisäksi.»
Vuonna 1977 Salmi lähti Musiikki Fazerilta ja perusti Levytuottajat-yhtiön, johon hän veti aiemmin Finnlevylle levyttäneet Irwin Goodmanin, Kai Hyttisen ja Kari Kuuvan. Salmi itse kertoi myöhemmin, että hän oli odottanut pääsevänsä Finnlevyn tuotantopäälliköksi Toivo Kärjen jäätyä eläkkeelle. Kun tätä ei suoraan ollut luvattu, Salmi päätti rakentaa oman yhtiön. Finnlevyn johtaja John Eric Westö piti Salmen lähtöä kovana iskuna aikana, jolloin talouslama oli iskenyt myös musiikkialalle, ja levyjen ja kasettien myynti Suomessa oli koko 1970-luvun ajan jatkuneen kasvun jälkeen kääntynyt laskuun.
Levytuottajien suurimpia myyntimenestyksiä olivat Vesa-Matti Loirin esittämät Eino Leinon runoihin sävellettyjä lauluja sisältäneet albumit. Levytuottajat-yhtiön äänitteiden myynnin vähennyttyä Salmi perusti sen rinnalle uuden Flamingo-yhtiön, jonka tuottamista levyistä menestyivät etenkin Kirkan Surun pyyhit silmistäni, Irwin Goodmanin Rentun ruusu, Vesa-Matti Loirin Sydämeeni joulun teen ja Kim Lönnholmin Minä olen muistanut. Salmen mukaan hänen yhtiönsä myivät 1980-luvun lopussa kolmasosan kaikista kotimaisista levyistä. Näihin aikoihin Salmi teki yhteistyötä lähinnä Kalervo ”Kassu” Halosen kanssa.
Salmen sanoittamat laulut ovat voittaneet Syksyn sävel -kilpailun viisi kertaa. Ensin Irwin Goodman voitti kappaleilla ”St. Pauli ja Reeperbahn” vuonna 1970 ja toistamiseen kappaleella ”Poing poing poing” vuonna 1971. Myöhemmät voittokappaleet olivat Kirkan ”Surun pyyhit silmistäni” vuonna 1988, Antti Huovilan ”Vaskikellot” vuonna 2000 ja Janne Tulkin ”Yksinäinen pitkä tie” vuonna 2001.
Kolme Vexi Salmen sanoittamaa laulua on edustanut Suomea Euroviisuissa: Fredi & Ystävät kappaleella ”Pump pump” (1976), Katri Helena kappaleella ”Katson sineen taivaan” (1979) ja Vesa-Matti Loiri kappaleella ”Huilumies” (1980).lähde?
Sanoittajan töiden lisäksi Salmi kirjoitti kolumneja muun muassa Iltalehteen, Apu-lehteen, Hämeen Sanomiin sekä Hämeenlinnan Viikkouutisiin ja Kaupunkiuutisiin. Salmi toimi tuomarina Biisikärpänen-ohjelmassa vuosina 2008–2011.
Vexi Salmen elämästä kertovan Villit vuodet -musikaalin kantaesitys oli syksyllä vuonna 2008 Hämeenlinnassa. Näytelmä rikkoi tuolloin 23 000 katsojallaan siihenastiset ennätykset Hämeenlinnan teatterissa. Näytelmää esitettiin myöhemmin muillakin paikkakunnilla. Vexi Salmen ja Irwin Goodmanin yhteiseloa on kuvattu lisäksi Timo Koivusalon ohjaamassa elokuvassa Rentun Ruusu.
Vuonna 2012 Salmelta tilattiin Hämeenlinnan itsenäisyysjuhlaan "Sydämeeni joulun teen" -tyylinen klassikko. Jukka Salminen sävelsi ja Salmi sanoitti kappaleen "Pieni ihminen", joka esitettiin ensi kertaa julkisesti kaupungin itsenäisyyspäivän juhlassa. Tekijät halusivat lahjoittaa kappaleen yleisölle, joten nuotit ja sanat jaettiin saman tien julkisuuteen.
Salmi kuoli 8. syyskuuta 2020 Helsingin Terhokodissa nopeasti edenneeseen vaikeaan sairauteen. Hän oli kuollessaan 77-vuotias. Salmi on haudattu Ahveniston hautausmaalle Hämeenlinnaan. Hänen hautakivessään on teksti ”Sinitaivaalla korkeuksissa sinun laulusi vapaana soi”, joka on pätkä Kai Hyttisen kappaleesta ”Kurki”, jonka Salmi on sanoittanut.
Myös Salmen poika Topi Salmi toimii musiikkialalla. Hän työskentelee omassa levy-yhtiössään ja toimii isänsä tapaan sanoittajana.