stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Panu Höglund
Elämä

Panu Höglund on kasvanut Varkaudessa ja opiskellut kemiaa Åbo Akademissa ennen siirtymistään kielten opiskelijaksi. Hän on kääntänyt neljä Einar Kárasonin romaania islannista suomeksi.
Höglund on osallistunut iirinkielisyysliikkeen toimintaan. Iirin kieltä Höglund on opiskellut National University of Irelandissa University College Galwayssa vuosina 1998–1999. Hän osallistui vuosina 2003–2004 iirille virallista asemaa EU:ssa hakeneeseen Stádas-kampanjaan aloittamalla sitä tukevan verkkovetoomuksen Suomessa. Vetoomus sai kansainvälistä huomiota ja Höglund oli puhujana kampanjan mielenosoituksessa 2004. Iirin kieli sai virallisen aseman EU-kielenä vuonna 2007 Vuonna 2009 Michael Eversonin Evertype-kustantamo julkaisi hänen ensimmäisen iirinkielisen proosakirjansa Sciorrfhocail. Höglund on myös kääntänyt muun muassa suomalaisia spefinovelleja sekä Isaac Asimovin Säätiön iiriksi.
Teoksia > Kirjoittajana

Sciorrfhocail. Scéalta agus úrscéal.  Cathair na Mart, Co. Mhaigh Eo, Éire:  Evertype, 2009.  ISBN 978-190-4-80831-2
An Leabhar Nimhe. Scéalta agus aistriúchán.  Cathair na Mart, Co. Mhaigh Eo, Éire:  Evertype, 2012.  ISBN 978-1-78201-021-0
An Leabhar Craicinn. Scéalta earótacha.  Cathair na Mart, Co. Mhaigh Eo, Éire:  Evertype, 2013.  ISBN 978-1-78201-027-2
An tSlaivéin.  Cathair na Mart, Co. Mhaigh Eo, Éire:  Evertype, 2013.  ISBN 978-1-78201-043-2
Tine sa Chácóin.  Dundee, Alba:  Evertype, 2018.  ISBN 978-1-78201-224-5
Teoksia > Iirinnöksiä

Isaac Asimov: An Fhondúireacht.  (Foundation)  Cathair na Mart, Co. Mhaigh Eo, Éire:  Evertype, 2014.  ISBN 978-1-78201-080-7
(toim. ja kääntänyt): An Leabhar Nimhe.  (Suomalaisia spefi-novelleja)  Evertype, 2014.  ISBN 978-1-78201-058-6
Teoksia > Suomennoksia

Einar Kárason: Pirunsaari.  (Þar sem djöflaeyjan rís, 1983)  Helsinki:  Like, 1990.  ISBN 951-8929-18-1
Einar Kárason: Kultasaari.  (Gulleyjan, 1985)  Helsinki:  Like, 1991.  ISBN 951-578-079-9
Einar Kárason: Luvattu maa.  (Fyrirheitna landið, 1989)  Helsinki:  Like, 1992.  ISBN 951-578-113-2
Einar Kárason: Tyhmyreiden neuvot.  (Heimskra manna ráð, 1992)  Helsinki:  Like, 1997.  ISBN 951-578-413-1
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Suomessa sensuroitua. Panu Höglundin blogi.
Kolinaa Panuhuoneesta. Plazan-portaalin blogi (Internet Archive).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Jyllands-Postenin pilapiirrokset

Jyllands-Postenin pilapiirrokset, jotka julkaistiin 30. syyskuuta 2005 aiheuttivat pilapiirrosjupakan, mikä 25. lokakuuta 2005 johti yli kymmenen islamilaisen suurlähettilään kirjeeseen Tanskan pääministerille ja tammikuussa 2006 ensin norjalaisen lehden Magazinetin ja sitten noin 30 muun lehden tultua avuksi Jyllands-Postenille kansainväliseen diplomaattiseen kriisiin.
Tausta

Kåre Bluitgen on tanskalainen vasemmistolainen kirjailija ja toimittaja, joka kirjoittaessaan vuonna 2006 julkaistua profeetta Muhammedista kertovaa lastenkirjaa Koranen og profeten Muhammeds liv (Koraani ja profeetta Muhammedin elämä) kohtasi vaikeuksia löytää kuvittajaa kirjalleen. Useat kuvittajat pelkäsivät ääri-islamilaisten reaktioita ja siksi he kieltäytyivät kuvitustyöstä. Tanskalainen sanomalehti Jyllands-Posten sai Bluitgenin vaikeuksista idean pyytää pilapiirtäjiä tekemään oman karikatyyrinsä profeetta Muhammedista.
Flemming Rose, kulttuuritoimittaja, tilasi 40 pilapiirtäjältä profeetta Muhammad-aiheisia pilapiirroksia.
Alkuperäiset kaksitoista pilakuvaa

Jyllands-Postenin kulttuuritoimittaja Flemming Rose tilasi 40 pilapiirtäjältä kuvia ja sai vastauksen kahdeltatoista piirtäjältä. 28 pilapiirtäjää ei piirtänyt pilakuvaa.
Kåre Bluitgenin pilapiirroksen taiteilijalla on kädessään Muhammadia kuvaava tikku-ukon kuva ja turbaanissaan appelsiini. Tanskalaisen sanonnan mukaan appelsiini turbaanissa tarkoittaa epätavallisen onnekasta ihmistä.
Peder Bundgaardin pilakuvassa on kuvattuna profeetta Muhammadin pää, jonka kaulalla kiertää islamin puolikuu vihreän värisenä ja oikean silmän peittää tähti. Symboli muistuttaa Turkin lippua.
Annette Carlsenin pilakuvassa rikoksentekijän tunnistaja ei pysty erottamaan profeetta Muhammadia muista epäillyistä.
Frans Füchselin pilakuvassa arabi neuvoo kahta sapelilla ja pommilla varustettua uhkaavasti lähestyvää muuta arabia ottamaan (kuitenkin vielä) rauhallisesti, koska piirros on ainoa, minkä on tehnyt uskonnoton tanskalainen.
Rasmus Sand Höyerin pilakuva. Tulkintoja: 1. kaksi naista näkevät burkhansa silmänreiästä, kun taas sapelia oikeassa kädessään pitelevä profeetta Muhammad on naisten burkhan reiän kokoinen musta kangaslappu silmillään. 2. kaksi naista katsoo burkhansa silmänreiästä, kun taas sapelia oikeassa kädessään pitelevän profeetta Muhammadin kasvot on tunnistamisen estämiseksi peitetty mustalla palkilla, mikä luo kuvaan käänteisen symmetrian.
Jens Juliuksen pilakuvassa profeetta Muhammad pyytää, etteivät pommi-iskuja tehneet islamistit enää pyrkisi taivaaseen, koska siellä ei ole riittävästi neitsyitä jokaiselle tulijalle. Väitetään, että jokaiselle itsemurhapommi-iskussa kuolleelle marttyyrimiehelle olisi taivaassa 77 neitsyttä.
Lars Refnin pilakuva. Tulkintoja: 1. tanskalainen Muhammed-niminen koululainen, jonka paidassa lukee "Tulevaisuus", on kirjoittanut liitutaululle farsiksi: "Jyllands-Postenin toimittajat ovat joukko taantumuksellisia provokaattoreita". 2. kuvan Muhammed-niminen koululainen edustaa tulevaisuutta (pilapiirtäjien käytännön mukaan)
Poul Erik Poulsenin pilakuvassa profeetta Muhammadin turbaanin takaa näkyy islamin puolikuu, joka näyttää muodostavan hänelle (sädekehän sijaan) paholaisen sarvet.
Claus Seidelin pilakuvassa profeetta Muhammad ohjastaa kuormaa kantavaa aasia paimensauva kädessä taustanaan laskeva aurinko.
Arne Sörensenin pilakuvassa pelokkaalta vaikuttava taiteilija itse piirtää salaa profeetta Muhammadin kuvaa. Taiteilija istuu pimennetyssä huoneessa ja työskentelee seinälampun valossa. Kuvainpalvontariskin kitkemiseksi profeetta Muhammadin kuvan teko on islamissa kielletty, minkä vuoksi jotkut muslimit reagoivat myös muiden profeetta Muhammedista tekemiin kuviin.
Erik Abild Sörensenin pilakuvassa profeetan sanotaan pitävän naisia peukalonsa alla. Piirroksissa esiintyy Daavidin tähtiä ja puolikuita.
Kurt Westergaardin pilakuvassa profeetta Muhammadin turbaanissa lukee muslimien uskontunnustus: "Ei ole muuta jumalaa kuin Allah, ja Muhammad on hänen profeettansa". Turbaani muistuttaa pommia. Tätä kuvaa on muslimien piirissä pidetty kaikkein loukkaavimpana.
Julkaistuiksi väitetyt kolme lisäkuvaa

Kuvien aiheuttaman vaikutuksen tehostamiseksi jotkut tekivät imaamien esiteltäviksi Jyllands-Postenin julkaisemien kahdentoista kuvan lisäksi uusia, mahdollisesti jo julkaistuja kuvia muslimeja enemmän loukkaavia kuvia, joita ei kuitenkaan oltu julkaistu, vaikka niin annettiin ymmärtää.  (tanskaksi)
Kuvia oli kolme:
Ensimmäisessä mustavalkopiirroksessa profeetta Muhammad esitetään kahta pientä nukenkokoista tyttöä kädessään pitävä pedofiilina. Abu Dawudin ja Tabarin mukaan ensimmäisenä vuotena paettunaan Mekasta Muhammad Medinassa nai yhdeksänvuotiaan Ajishan. Muhammed oli myös polygamisti 21 vaimollaan ja kahdella orjattarellaan.
Bob Edmenin 15. elokuuta 2005 AP:n julkaisema kuva sianröhkintäkilpailun osanottajasta Jacques Barrot'sta, missä alkuperäinen värikuva oli mustavalkoistettu ja hämärretty. Sika on islamilaisuudessa niin kuin juutalaisuudessakin saastainen eläin, jota ei saa syödä.
Kolmannessa mustavalkoisessa kuvassa koira raiskaa takaapäin muslimin. Sian tapaan myös koira on islamissa saastaiseksi katsottu eläin.
Kuitenkin jopa BBC World esitti näitä kuvia lähetyksessään Gazasta 30. tammikuuta 2006 väittäen virheellisesti, että ne olivat julkaissut Jyllands-Posten.
Ekstra Bladetin haastattelussa 5. helmikuuta kuvia Lähi-idässä todennäköisesti Jyllands-Postenin julkaisemaksi esitelleen Ahmed Akkarin mielestä väärien kuvien esittäminen oli oikein, sillä tanskalaisen lehden, Ekstra Bladetin haastattelussa 5.2.2006 pilakuvaprotestin puhemiehenä toiminut Ahmed Akkari perusteli, että väärennetyt piirrokset auttoivat näyttämään, kuinka vihamielisesti tanskalaiset muslimeihin suhtautuvat. Akkari kiisti tietävänsä kolmen kuvan alkuperää muutoin, kuin että ne oli nimettömästi lähetetty tanskalaisille muslimeille, jotka olivat yleisönosastolla valittaneet Jyllands-Postenin julkaisemista kuvista. Akkari kieltäytyi paljastamasta kuvantekijöiden henkilöllisyyttä. Kuvista yhden alkuperä on kuitenkin selvinnyt.
Jyllands-Postenin kuvat tai kuvia julkaisseita

Alankomaat : De Volksrant, NRC Handelsblad, Elsevier
4.2. IL/STT/APN: pommiuhkaus De Volksrantin toimistoon sähköpostilla. Päätoimittaja Pieter Broertjes piti kuvia julkaisua sananvapauden vuoksi välttämättömänä.
Australia: Courier-Mail 4.2. 1/12 Jens Juliuksen "taivaaseenpääsykuva"
Belgia: De Standaard
Britannia: televisiokanavat ITV, Channel 4, iltapäivälehti The Sun julkaisi France Soirin ja Jyllands-Postenin etusivut, mutta varusti Muhammadin päät kuvissa sensuroitu -suorakaiteella
Bulgaria: Novinar
Egypti: El Fagr 17.10. (kansi + sivu 17) 6/12
Espanja: El Pais 3.2., El Periodico de Catalunya, Diario ABC, El Mundo verkkosivulla
Etelä-Afrikka: Mail and Guardian
Indonesia: Peta
Irlanti: The Daily Star /12
Islanti: yksi sanomalehti
Italia: Corriere della Sera, La Stampa, Libero
Itävalta: yksi sanomalehti
Jemen : al-Hurrija
7.2. News Interactive/Sanaán kirjeenvaihtajat: Jemenin tiedotusministeriö on peruuttanut viikkolehden julkaisuluvan ja päätoimittaja-kustantaja Abdul-Karim Sabra on pidätetty sekä asetettaneen syytteeseen islamin ja Profeetan loukkaamisesta
Jordania : Shihane 3/12, Al-Mehwar 12/12
Shihanen päätoimittaja  Jihad Momanin erottaminen, syyteuhka ja pidättäminen
5.2. News Interactive/AFP: Al-Mehwarin päätoimittaja Hashem al-Khalidiin pidättäminen.
Kanada:13.2. The Western Standard 8/12
Malesia: The Sarawak Tribune
Norja: Magazinet 10.1., Dagbladet verkkosivulla 10.1.
Puola: Rzeczpospolita
Ranska: France Soir 1.2.(kustantaja erotti päätoimittajan), Libération, Le Monde
Romania: Evenimentul Zilei 1/12
Saksa: Die Welt osittain, Berliner Zeitung, Die Tageszeitung osittain, Der Tagesspiegel
Suomi: Suomen Sisu (järjestön nettisivuilla)
Sveitsi: Le Temps, Tribune de Geneve, Blick
Tšekki: Dnes
Unkari: Magyar Hirlap
Uusi-Seelanti: Dominion Post 4.2. 12/12 , The Press 2/12, Christchurch Press
Yhdysvallat: The Philadelphia Inquirer 1/12
Aiheesta muualla

Helsingin Sanomat: Keskusrikospoliisi selvittää kuvien julkaisemisen laillisuutta
Helsingin Sanomat: Suomen Sisu vältti syytteet Muhammed-pilakuvien julkaisusta
Kesäolympialaiset 1948

Vuoden 1948 kesäolympialaiset pidettiin Lontoossa. Kisojen avajaiset olivat 29. heinäkuuta ja päättäjäiset 14. elokuuta 1948. Toisen maailmansodan häviäjämaita Saksaa ja Japania ei kutsuttu kisoihin.
Kesäkuussa 1939 Kansainvälinen olympiakomitea oli päättänyt, että vuoden 1944 kesäolympialaiset pidettäisiin Lontoossa. Tällöin ehdokkaina kisakaupungeiksi olivat myös Budapest, Lausanne, Helsinki ja Ateena. Kisat jouduttiin kuitenkin peruuttamaan toisen maailmansodan vuoksi, eikä järjestelyjä ollut juuri edes ehditty aloittaa. Sodan aikana ei voitu myöskään tehdä päätöstä vuoden 1948 olympiakisojen pitopaikasta, ja vasta maaliskuussa 1946 Kansainvälinen olympiakomitea myönsi ne äänestyksen perusteella Lontoolle. Tällä kertaa muina ehdokkaina olivat Baltimore, Lausanne, Minneapolis, Los Angeles ja Philadelphia.
Lajit

Vuoden 1948 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 136 kilpailutapahtumaa 20 urheilulajissa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Ammunta   Jalkapallo   Koripallo   Maahockey   Melonta   Miekkailu   Nykyaikainen viisiottelu  |   Nyrkkeily   Paini   Painonnosto   Purjehdus   Pyöräily   Ratsastus  |   Soutu   Uimahypyt   Uinti   Vesipallo   Voimistelu   Yleisurheilu  |
Lajit > Näytöslajit

Haavipallo
Ruotsalainen voimistelu
Lajit > Taidelajit

Taidelajit
Osallistuneet maat

Lontoon 1948 olympialaisiin osallistui 59 maata. Burma, Ceylon, Libanon, Puerto Rico, Syyria ja Venezuela esiintyivät olympialaisissa ensimmäistä kertaa.
Egypti
Afganistan
Argentiina
Australia
Itävalta
Belgia
Bermuda
Burma
Brasilia
Brittiläinen Guayana
Kanada
Ceylon
Chile
Kolumbia
Kuuba
Tanska
Espanja
Suomi
Ranska
Iso-Britannia
Kreikka
Unkari
Intia
Irlanti
Iran
Irak
Islanti
Italia
Jamaika
Etelä-Korea
Libanon
Liechtenstein
Luxemburg
Meksiko
Malta
Monaco
Alankomaat
Norja
Uusi-Seelanti
Pakistan
Panama
Peru
Filippiinit
Puola
Portugali
Puerto Rico
Kiinan tasavalta
Etelä-Afrikka
Singapore
Sveitsi
Ruotsi
Syyria
Tšekkoslovakia
Trinidad ja Tobago
Turkki
Uruguay
Yhdysvallat
Venezuela
Jugoslavia
Mitalitaulukko

Mitalitilaston ykkössijan saavutti Yhdysvallat. Paras yksilö oli neljä olympiakultaa voittanut hollantilainen yleisurheilija Fanny Blankers-Koen. Eniten mitalisijoja saavutti suomalainen voimistelija Veikko Huhtanen.
| Vuoden 1948 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1948 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1948 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1948 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1948 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1948 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 38 | 27 | 19 | 84 |
| 2 |  Ruotsi | 16 | 11 | 17 | 44 |
| 3 |  Ranska | 10 | 6 | 13 | 29 |
| 4 |  Unkari | 10 | 5 | 12 | 27 |
| 5 |  Italia | 8 | 11 | 8 | 27 |
| 6 |  Suomi | 8 | 7 | 5 | 20 |
| 7 |  Turkki | 6 | 4 | 2 | 12 |
| 8 |  Tšekkoslovakia | 6 | 2 | 3 | 11 |
| 9 |  Sveitsi | 5 | 10 | 5 | 20 |
| 10 |  Tanska | 5 | 7 | 8 | 20 |
| 11 |  Alankomaat | 5 | 2 | 9 | 16 |
| 12 |  Iso-Britannia | 3 | 14 | 6 | 23 |
Lionsklubi

Lions järjestön virallinen tunnus
LCI. Järjestön päämaja, Oak Brook, Illinois.
Lionsklubi on yhdistys, jonka toiminta perustuu sen kotipaikkakunnan tai muun jäsentensä päättämää teemaa palvelevaan sekä jäsentensä verkostoitumista ja kehittymistä tukevaan asiaan.
Lionsklubit muodostavat yli 200 maassa tai itsehallinnollisella alueella toimivan, maailman suurimman palveluun keskittyvien klubien järjestön.
Klubi kannustaa jäseniään auttamaan omalla työllään yhteiskuntaa ja toisaalta auttamisellaan tukemaan sekä kotimaan että koko maailman apua tarvitsevia.
Kansainväliseen Lions-järjestöön (Lions Clubs International, LCI) kuuluu 49 000 paikallisklubia ja 1,35 miljoonaa jäsentä. Järjestön päämaja on Oak Brookissa, Illinoisin osavaltiossa Yhdysvalloissa.
Jokainen lionsklubi ja sen jäsenet ovat suoraan kansainvälisen järjestön jäseniä.
Lions-nimen kirjaimet viittaavat englanninkielisiin sanoihin Liberty, Intelligence, Our Nations’ Safety, ja suomenkielisiin sanoihin Luovuta Isänmaasi Onnellisempana Nouseville Sukupolville.
Lions-järjestön hallinto rahoitetaan jäsenmaksuin ja sijoitustuloin. Hyväntekeväisyyteen lahjoitettuja varoja ei käytetä hallinnon kuluihin.
Hyväntekeväisyysjärjestöjä arvioiva tutkimuslaitos, amerikkalainen ”Charity Navigator” on jo vuosia (viimeksi 2022) antanut täyden 4-tähden arvion Lions-järjestöstä. Arvioon vaikuttavat ”hyvä hallinto ja parhaat käytännöt, jolla minimoidaan mahdollisuus epäeettisiin aktiviteetteihin sekä taloudellisesti vastuuntuntoinen järjestön päämäärien toteuttaminen”.
Toiminta-ajatus ja tavoitteet

Lions-järjestön toiminta-ajatuksena on tarjota lionsklubeille, niiden jäsenille ja kumppaneille tilaisuus vapaaehtoistyöllään parantaa yhteiskunnan hyvinvointia ja terveyttä, tukea apua tarvitsevia ihmisiä humanitaarisella palvelulla ja antamalla maailmanlaajuisesti vaikuttavia avustuksia sekä edistää rauhaa ja kansainvälistä yhteisymmärrystä.
Lions-järjestö organisoi, perustaa ja ohjaa lionsklubeina tunnettuja palveluklubeja. Se koordinoi lionsklubien toimintaa ja antaa standardit niiden toimintamallille ja hallinnolle.
Järjestön tavoitteena on toimia maailmanlaajuisena johtona yhteisöllisessä ja humanitaarisessa palvelussa.
Toimintamuotoja

Järjestön tunnuslauseena on ”Me palvelemme” (engl. We serve).
Paikallisesti toimivat ja itsenäiset lionsklubit kokoontuvat säännöllisesti. Suomessa klubi on rekisteröity yhdistys ja kokoontuu kerran kuukaudessa.
Klubit päättävät järjestön asioista vuosikokouksissa niin kotimaassaan kuin kansainvälisellä tasolla.
Jokainen lionsklubi päättää itse avustuskohteistaan. Nykyisin kansainvälisellä Lions-järjestöllä on kahdeksan yhteistä maailmanlaajuista avustus- tai palvelukohdetta.
Toiminta diabeteksen vähentämiseksi ja sitä sairastavien elämänlaadun parantamiseksi.
Parannettavissa olevan sokeuden vähentäminen ja näkövammaisten elämän parantaminen.
Nälän helpottaminen ruoka-avustuksin.
Ympäristönsuojelu toteuttamalla ympäristöä parantavia projekteja.
Tuki erilaisten aktiviteettien muodossa lapsille ja perheille, joita lapsuusiän syöpä koskettaa.
Hätäaputyö, jota lionit usein ovat ensimmäisten joukossa tarjoamassa erilaisten katastrofien uhreille.
Humanitaarinen työ, jota tehdään etenkin vammaisten hyväksi, tuhkarokon hävittämiseksi ja terveyttä edistävinä hankkeina.
Nuorison positiivista kehittymistä tukeva työ, jota toteutetaan mm. Lions Quest -tunnetaitojen lisäämiseen liittyvällä opettajien valmennuksella.
Kansainvälisellä tasolla Lionsit toimivat yhteistyössä monien Yhdistyneiden Kansakuntien alaorganisaatioiden kanssa.
Toimintaa on ECOSOCin, FAOn, UNESCOn, UNICEFin ja WHOn kanssa.
Historiaa

Järjestön perusti kumppaneineen yhdysvaltalainen Melvin Jones 7. kesäkuuta 1917 Chicagossa. Ensimmäinen Yhdysvaltain ulkopuolinen lionsklubi perustettiin vuonna 1920 Kanadaan. Euroopassa lions-aate tuli ensimmäisenä Ruotsiin vuonna 1948. Naiset ovat voineet liittyä jäseniksi lionsklubeihin ja perustaa klubeja vuodesta 1987. Naisten osuus jäsenistöstä oli 32,3 % vuonna 2023.
Lions-toiminta Suomessa

Suomen Lions-toiminta sai alkunsa kun LC Helsinki-Helsingfors perustettiin 14. elokuuta 1950. Suomessa toiminnan "kummina" pidetään kanadansuomalaista Arne Ritaria.
Kansainvälisessä järjestössä Suomi tunnetaan Monikertaispiiri MD-107-Suomi -nimellä, jonka klubit yhdessä muodostavat Suomen Lions-liitto ry:n. Vuonna 2023 Suomessa toimivia lionsklubeja oli 772 jakautuneina 14 alueelliseen piiriin. Lions-toiminnan alla organisoituvaa nuorten toimintaa eli ns. leoklubeja Suomessa oli 12. Jäseniä Suomessa vuonna 2023 oli hieman alle 17 000. Naisten osuus jäsenistä oli 22,2 %.
Kansallisista hyväntekeväisyyshankkeista merkittävimpiä ovat Punainen sulka -kampanjat, joita järjestetään noin 10 vuoden välein. Tähän mennessä Suomen lionit ovat toteuttaneet seitsemän sulka-kampanjaa, joilla on nykyrahassa kerätty hieman alle 50 miljoonaa euroa muun muassa syöpäkuntoutukseen ja tutkimukseen, sydänsairauksien torjuntaan, sotaveteraanien ja -invalidien, vammaisjärjestöjen sekä vanhusten ja nuorten hyväksi. Punainen sulka on Suomen Lions-liiton hyväntekeväisyyskeräysten rekisteröity tavaramerkki.
Paikallistason tyypillisiä kohde-esimerkkejä ovat lasten- ja vanhustenkotien auttaminen, stipendien jako kouluissa, paikallisten urheilu- ym. seurojen tukeminen, sairaaloihin tarvittavien kalustohankintojen tukeminen, sotaveteraanien auttaminen, vanhusten kotien kunnostaminen ja Auta lasta – auta perhettä -keräykset. Pysyviä yhteisiä aktiviteetteja ovat nuorisovaihto ja Lions-Quest-yhdessä kasvamisen ohjelma, jota 13 000 opettajaa toteuttaa Suomen kouluissa.
Yhteistyössä ulkoministeriön kanssa Suomen lionsklubit ovat rakentaneet ja edelleen rahoittavat silmäsairaalaa Sri Lankassa, jossa Suomen lionit myös tukevat jatkuvasti yli 1 000 vähävaraisen kummilapsen koulunkäyntiä
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lions Clubs Internationalin suomenkielinen sivu
Suomen Lions-liiton sivu
Järjestön äänenkannattaja - The Lion -lehti
Lions-työlle omistettu muistomerkki järjestön logoineen Aachenissa, Saksassa.
Öhringen

| Öhringen |
| --- | --- |
 Öhringenin tori.
 lippu:  vaakuna
 Öhringen
 Koordinaatit: 49°12′N, 09°30′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baden-Württemberg
Hallintopiiri:  Stuttgart
Piirikunta:  Hohenlohekreis
Hallinto:  
 – Pormestari:  Thilo Michler
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  67,79 km²
Korkeus:  232 m
Väkiluku (30.6.2022):  25 343
 – Väestötiheys:  374 as./km²
 
 www.oehringen.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Öhringen on kaupunki Hohenlohekreisin piirikunnassa Baden-Württembergin osavaltiossa Saksassa. Kaupungissa oli kesäkuun 2022 lopussa 25 343 asukasta, ja se on siten piirikuntansa suurin kaupunki. Öhringenin pinta-ala on 67,8 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Öhringen Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Maki.vc

Maki Ventures (Maki.vc) on vuonna 2018 70 miljoonan euron kokoisena perustettu riskisijoitusrahasto, jonka toinen rahasto nousi 80 miljoonan euron kokoisena vuonna 2024.   Rahaston perustajaosakkaita ovat Ilkka Kivimäki ja Pirkka Palomäki. Rahaston strategiana on sijoittaa sekä aikaisen että myöhäisemmän vaiheen kasvuyrityksiin, joiden erikoisosaaminen on syväteknologiassa ja brändäyksessä.  Rahaston toinen perustaja Ilkka Kivimäki tunnetaan muun muassa entisenä Slush-teknologiakonferenssin ja Aalto yliopiston hallituksen jäsenenä, ja hän sai tuomion veropetoksesta joulukuussa 2024.
Aiheesta muualla

Maki Venturesin verkkosivut
Rockstop!

Rockstop! on vuosina 1987–1992 Suomen Yleisradion TV2:ssa esitetty musiikkiohjelma.
Ohjelman juontaja Heli Nevakare loi persoonallisen osuutensa ohjelmiin. Ohjelmassa haastateltiin useita maailmantähtiä ja näytettiin musiikkivideoita. Ohjelmalle tunnusomaista oli myös huumori.
Aiheesta muualla

Rockstopin ensimmäinen vuosi Ylen Elävä arkisto
Rockstopin toinen vuosi Ylen Elävä arkisto
Rockstopin kolmas vuosi Ylen Elävä arkisto
Heli Nevakareen haastattelu Ylen Elävä arkisto
Rockstop! Yle Areena
Vuoden tamperelainen

Vuoden tamperelainen on vuosittain jaettava tunnustus, joka myönnetään henkilölle, yhteisölle tai muulle toimijalle, joka on kunnostautunut tamperelaisuudessa ja tehnyt Tamperetta tunnetuksi. Palkinto on jaettu vuodesta 2002 lähtien, ja sen järjestäjinä toimivat kaupunkilehti Tamperelainen, Tampere Tunnetuksi ry sekä vuodesta 2024 alkaen myös Yle Tampere.
Historia ja valintaprosessi

Vuoden tamperelainen valitaan yleisöäänestyksellä. Raati valitsee kymmenen ehdokkaan listan, mutta äänestäjät voivat ehdottaa voittajaa myös listan ulkopuolelta. Vuodesta 2024 alkaen ehdokkaat esitellään Yle Areenassa ja Yle Radio Suomen Pirkanmaan lähetyksissä.
Ensimmäisenä kolmena vuonna (2002–2004) palkinnon voitti Simo Frangén. Palkinnon saajien joukossa on ollut niin urheilijoita, taiteilijoita, yrittäjiä kuin eläimiäkin.
| Vuosi | Voittaja | Tunnettu |
| --- | --- | --- |
| 2025 | Topi Borg | Tv-persoona |
| 2024 | Nemo Pajula | Jääkiekkoilija |
| 2023 | Jenni Poikelus | Radio- ja tv-juontaja |
| 2022 | Auri Kananen | Siivouskuningatar, somevaikuttaja |
| 2021 | XY (Äksy) | Huumekoira |
| 2020 | Topi the dog | Koira |
| 2019 | Costello Hautamäki | Muusikko |
| 2018 | Kissakahvila Purnauskis | Kahvila |
| 2017 | Patrik Laine | Jääkiekkoilija |
| 2016 | Kissakahvila Purnauskis | Kahvila |
| 2015 | Santtu-Matias Rouvali | Kapellimestari |
| 2014 | Ilkka ja Kaija Erkkilä (Roskasakki) | Vapaaehtoistyötiimi |
| 2013 | Tampereen Ilves | Jalkapallojoukkue |
| 2012 | Marko Suksi | Yrittäjä |
| 2011 | Janne Rauma ja Kari Palonen | TV-poliisit |
| 2010 | Pate Mustajärvi | Muusikko |
| 2009 | Ransu | TV-hahmo |
| 2008 | Popeda | Yhtye |
| 2007 | Kiira Korpi | Taitoluistelija |
| 2006 | Tommi Evilä | Pituushyppääjä |
| 2005 | Eila Roine | Näyttelijä |
| 2004 | Simo Frangén | Toimittaja, juontaja |
| 2003 | Simo Frangén | Toimittaja, juontaja |
| 2002 | Simo Frangén | Toimittaja, juontaja |