stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tytöstä tyttöön
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Elvis Presley   | … |   Greg Nolan   |
|   Michele Carey   | … |   Bernice   |
|   Don Porter   | … |   Mike Lansdown   |
|   Rudy Vallée   | … |   Mr. Penlow   |
|   Dick Sargent   | … |   Harry   |
|   Sterling Holloway   | … |   The Milkman   |
|   Celeste Yarnall   | … |   Ellen   |
|   Eddie Hodges   | … |   The Delivery Boy   |
|   Joan Shawlee   | … |   Robbie’s Mother   |
|   Mary Grover   | … |   Miss Selfridge   |
|   Emily Banks   | … |   RKC&P Receptionist   |
Aiheesta muualla

Tytöstä tyttöön Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Singaporen Grand Prix 2024

|  Singaporen Grand Prix 2024  |
| --- | --- |
 18. osakilpailu 24 osakilpailusta kaudella 2024. 

Päivämäärä:  22. syyskuuta 2024
Rata:  Marina Bay Street Circuit
Sijainti:  Marina Bay, Singapore
Ratatyyppi:  Katurata
Radan pituus:  4,940 km
Kilpailun pituus:  62 kierrosta, 306,143 km
Sää:   Selkeä
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Paaluaika:  1.29,525
Palkintokoroke
Voittaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Toinen:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Kolmas:   Oscar Piastri   (McLaren-Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Daniel Ricciardo   (Racing Bulls-Honda RBPT)
Kierrosaika:  1.34,486 (kierroksella 60)
Singaporen Grand Prix 2024 (virallisesti Formula 1 Singapore Airlines Singapore Grand Prix 2024) oli Formula 1 -kauden 2024 18. osakilpailu, joka ajettiin 22. syyskuuta Marina Bayn katuradalla Singaporessa.
Vapaat harjoitukset

Ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein oli Ferrarin Charles Leclerc ennen McLarenin Lando Norrisia ja Ferrarin Carlos Sainzia.
Norris oli toisten vapaiden harjoitusten nopein, Leclerc toinen ja Sainz kolmas.
Norris oli myös kolmansien vapaiden harjoitusten nopein, Mercedeksen George Russell toinen ja McLarenin Oscar Piastri kolmas.
Aika-ajot

Norris ajoi paalupaikalle ennen Red Bullin Max Verstappenia ja Mercedeksen Lewis Hamiltonia.
Kilpailu

Norris ajoi kilpailun voittoon ennen Verstappenia ja Piastria.
UAP

Uniform Access Principle eli yhtenäinen osoitusperiaate, tietokoneohjelmoinnin käsite
Unidentified Aerial Phenomena, 'tunnistamattomat ilmakehän ilmiöt', on käsite, jota Yhdysvaltain viranomaiset käyttävät ufoista
Sodankäynti

Sodankäynti on Carl von Clausewitzin määritelmän mukaan kahden itsenäisen tahon välistä organisoitua, vihamielistä vaikuttamista, jossa keskeinen ja perinteinen keino on fyysinen väkivalta. Sen tavoitteena on vastapuolen tai vastapuolien taivuttaminen omaan tahtoon. Clausewitzin mukaan sota on jatkoa valtion politiikkaan toisin keinoin, eli sodankäynti on keino, joka otetaan käyttöön kun valtion politiikka on edistänyt sodan syttymistä tai luonut sodan syttymiselle otollisen tilanteen.
Sota itsessään on poliittinen tila osapuolten välillä eli sotatila. Sodankäynti ei ole itsenäinen ilmiö, vaan politiikan väline, jolla pyritään saavuttamaan sodan synnyttäneet poliittiset päämäärät. Se on aktiivista toimintaa sotatilan aikana. Sanaa sodankäynti käytetään myös liitteenä täsmentämään sodankäynnin muotoja sekä taktisia tai strategisia olosuhteita, jolloin puhutaan esimerkiksi informaatiosodankäynnistä, viidakkosodankäynnistä tai epäsymmetrisestä sodankäynnistä.
Sodankäynnin teoriaa

Carl von Clausewitzin määritelmän mukaan sodankäynti on kahden itsenäisen tahdon välistä organisoitua, vihamielistä vaikuttamista, jossa keskeinen ja perinteinen keino on fyysinen väkivalta. Sen tavoitteena on vastapuolen tai vastapuolien taivuttaminen omaan tahtoon.
Nykyaikaisessa informaatiosodassa ovat jälleen korostuneet aineettoman vallankäytön ja ei-aseellisen väkivallan klassiset merkitykset. Tässä läntinen käsitys, jota Clausewitz edustaa, ja itäinen käsitys, jota esimerkiksi Sunzi edustaa, sodasta eroavat selvästi toisistaan. Sunzin mukaan sodankäynnin huippu on vastustajan voittaminen ilman taistelua. Clausewitzille vastustajan asevoimien lyöminen, ratkaisutaistelu, on sodankäynnin toiminnallista ydintä.
Sodankäynnin ulottuvuudet

Sodankäynnin ulottuvuudet muodostavat systemaattisen kokonaisuuden sodankäynnissä:
ne ovat olleet sodankäynnissä aina olemassa
ne tulevat olemaan sodankäynnissä todennäköisesti aina olemassa
ne esiintyvät sodankäynnin kaikilla tasoilla ja kaikissa puolustushaaroissa ja aselajeissa
ne kattavat yhdessä koko sodankäynnin kokonaisuuden ja
niissä pyritään mahdollisimman pieneen lukumäärään, siis yksinkertaisuuteen.
Tällaisia sodankäynnin ulottuvuuksia ovat seuraavat yhdeksän osakokonaisuutta:
teknologia (sodankäynnin välineet, esimerkiksi aseet)
ihmiset (sodankäynnin kohde: vaikuttaja, välivaikuttaja (organisaatio) ja kohde)
doktriini, oppi (miten sotaa aiotaan käydä? Sodankäynnin idea?) (alueellinen puolustus, informaatiosodankäynti, verkostokeskeinen sodankäynti, epäsymmetrinen sodankäynti, kulutussota, liikesota)
logistiikka (sodankäynnin välineiden ja ihmisten luonti, ylläpito ja siirto) (sotatalous, sotateollisuus, koulutusjärjestelmä, liikekannallepanojärjestelmä, huolto, korjaustoiminta ja kuljetukset)
organisaatio (johtosuhteet, käskyvalta, yhteistoiminta, johtamistasojen lukumäärä, alaisten lukumäärä) (hierarkia, verkko)
tieto (tiedustelu, viestitoiminta, tietojen käsittely, ohjelmistot, mallintaminen, simulointi, johtaminen, elektroninen sodankäynti, koulutus, tutkimus, ymmärtäminen jne.)
aika (aiotaanko sotia 2 viikkoa vai kaksi vuotta; pitääkö pystyä sotimaan tunnin varoitusajalla vain kuukauden varoitusajalla; toiminnan (hankinnat, johtaminen, liike, tulenkäyttö ym.) nopeus) (valon nopeus, mannerten välisen ja muun ohjuksen nopeus, lentokoneen nopeus, helikopterin nopeus, maa- ja vesiajoneuvon nopeus)
tila (mitä alueita puolustetaan (metsät, kaupungit, yhteiskunnan infrastruktuuri, maanpuolustustahto), paljonko tilaa on käytössä (Vrt. Helsingin asema valtakunnan rajalla), missä soditaan (maalla, merellä, ilmassa; metsissä vai kaupungeissa vai tietoverkoissa vai ihmisten päiden sisällä vai maailman mielipiteessä vain näiden erilaisissa yhdistelmissä) ja
energia (onko energiaa tarpeeksi: ruoka, sähkö (varavoima, akut, paristot), polttoaineet, öljy, tahto jne.).
Sodankäynnin ulottuvuudet > Sodankäynnin ulottuvuuksien käytöstä

Edellä mainitut sodankäynnin ulottuvuudet antavat pohjan sodankäynnin erilaisten ilmiöiden systemaattiseen tarkasteluun. Tällaisia sovellutuksia ovat esim:
asevoimien kokonaisvaltainen kehittäminen, eli mitä asioita tulee tarkastella, kun asevoimia tai niiden osia kehitetään systemaattisesti
kahden asevoiman kokonaisvaltainen vertailu, eli miten asevoimat eroavat, kun niitä vertailaan systeemaattisti, ei esimerkiksi pelkän lukumäärän perusteella
sodan tai taistelun kokonaisvaltainen analyysi, eli missä ulottuvuuksissa osapuolilla oli eroja ja miten erot selittivät taistelu tai sodan lopputulosta.
Sodankäynnin ulottuvuudet ovat myös suhteellisen edun lähde. Suhteellista etua voi saavuttaa jokaisella sodankäynnin ulottuvuudella.
Sodankäynnin ulottuvuudet antavat yhden systemaattisen näkökulman sodankäynnin sisäiseen tarkasteluun. Lisäksi on usein huomioitava ulkoinen näkökulma, eli sodankäynnin suhde suurempaan kokonaisuuteen, ympäristöönsä esimerkiksi yhteiskuntaansa, toimintaympäristöön (maasto, sää, vuodenajat), viholliseen ja liittolaisiin/neutraaleihin.
Sodankäynnin sääteleminen

Sodankäyntiä säätelee humanitaarinen oikeus (myös nimitys kansainvälinen sotaoikeus). Sotatoimet voidaan jakaa laillisiin ja laittomiin menetelmiin lähtökohtaisesti siten, että lailliset sotatoimet rajoittuvat ainoastaan sotilaskohteisiin ilman tarpeetonta ihmisten, eläinten tai ympäristön vahingoittamista. Esimerkiksi sotajuoni, sotilaskohteiden naamiointi ja harhauttavien tietojen antaminen viholliselle ovat sallittuja sodankäynnin toimia, mutta petollisuus (salakavaluus) on laitonta. Petollisuutta voi kuvata esimerkiksi vihollisen toimintaa, joka tähtää valheellisesti vastapuolen luottamaan humanitaarisen oikeuden suojaan.
Sota ei ole pelkkää tappamista ja tuhoamista; kansainvälinen oikeus ei tunne totaalisen sodan käsitettä. Vastapuolen taivuttamisen omaan tahtoon voi tehdä monella tavalla: fyysisellä sodalla, diplomatialla, tiedolla, tahdolla, rahalla, taloudella, politiikalla, asetelmilla, psykologisilla tai tieto-operaatioilla, sekä edellisten erilaisilla yhdistelmillä. Modernin informaatiosodankäynnin keskellä tutuiksi ovat tulleet muun muassa tietoliikenneyhteyksien tuhoaminen tai hallinta.
Sodankäyntiin oikeutettuja taistelumenetelmiä on pyritty rajoittamaan lakien avulla jo tuhansia vuosia. Esimerkkinä Intiassa Manun lait -nimellä tunnettu hindulaisuuden lakiteksti on kieltänyt sotilasta esimerkiksi käyttämästä petollisia aseita tai hyökkäämästä armoa rukoilevaa, istuvaa, surun vallassa olevaa vastaan..
Aiheesta muualla

Maanpuolustuksen linkkisivusto (Arkistoitu – Internet Archive).
Sota
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aikakaudet | Sotatoimialueet | Aseet | Sodankäynnin tasot | Taistelevat aselajit | Tukevat aselajit | Luetteloita | Yleistä |
|  Esihistoria  Antiikki  Keskiaika  Uusi aika  Teollistunut aika  Nykyaika |  Avaruus  Ilmasota  Informaatio  Maasota  Merisota  Kotirintama |  ABC  Elektroninen  Ilmavoimat  Maavoimat  Merivoimat  Psykologinen |  Strategia  Operaatiotaito  Taktiikka  Taistelutekniikka |  Ilmavoimat  Jalkaväki  Laivasto  Merijalkaväki  Panssarijoukot  Ratsuväki |  Huolto  Ilmatorjunta  Pioneeri  Tykistö  Viesti |  Kenraalit  Piiritykset  Operaatiot  Sisällissodat  Sodat  Sotarikokset  Taistelut  Vapaus-itsenäisyyssodat |  Sodankäynti  Sotahistoria  Taistelu  Piiritys  Propaganda  Rauha  Pasifismi |
Tuotilo

Tuotilon norsunluutaulu St. Gallenin luostarissa
Tuotilo (k. 915) oli munkki ja säveltäjä.
Tuotilo oli munkkina St. Gallenin luostarissa. Hän sävelsi lukuisia trooppeja ja saavutti niillä huomattavaa arvostusta, vaikka ei ollut läheskään yhtä tuottelias säveltäjä kuin Notker Balbulus. Tuotilon trooppien joukossa on Hodie cantandus est. Tuotiloa väitettiin jopa melismaattisten sävelmien tekstittämisen keksijäksi, mutta todellisuudessa käytännön tiedetään esiintyneen hänen aikanaan jo laajemmin eri riiteissä. Tuotilo teki sävellysten lisäksi taidekaiverruksia. Hänen merkitystään aikanaan kuvastaa se, että häntä pidettiin kuolemansa jälkeen pyhimyksenä ja kappeli nimettiin hänen mukaansa.
Tuottaja

Tuottaja on mikä tahansa tuotantotoimintaa tekevä taho, jolla on tietyissä tilanteissa jokin erityisen määritelty merkitys:
Julkisessa palvelutuotannossa puhuttaessa tilaaja-tuottajamallissa.
Tuottaja taloustieteellisenä terminä
Biologiassa tuottaja on autotrofi eli yhteyttämiskykyinen eliö.
Maataloustuottaja
Tuottaja eri kulttuurialoilla:
Tuottaja musiikin äänityksessä
Äänitetuottaja, musiikkituottaja
Tuottaja elokuva-alalla
Tuottaja teatterialalla
Tuottaja televisiossa
Tuottaja radiossa
Tuottaja videopelialalla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tuottaja”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Siperianmaksaruoho

| Siperianmaksaruoho |
| --- | --- |
 Siperianmaksaruoho
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Maksaruohokasvit Crassulaceae
Suku::  Aasianmaksaruohot Phedimus
Laji::  aizoon
Kaksiosainen nimi
 Phedimus aizoon  (L.) 't Hart 
Synonyymit
 Sedum aizoon L. 
Katso myös
   Siperianmaksaruoho Wikispeciesissä   Siperianmaksaruoho Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siperianmaksaruoho (Phedimus aizoon, syn Sedum aizoon) on monivuotinen maksaruohoksi melko korkea maksaruoholaji.
Ulkonäkö ja koko

Siperianmaksaruohon varsi on särmikäs, tyveltä ruskeanpunainen. Se kasvaa noin 30–40 cm korkeaksi, ja sen kasvutapa on pysty. Lehtien lapa on suikea, kiilatyvinen, yleensä sahalaitainen ja 5–8 cm pitkä. Kukinnot sijaitsevat varsien päissä sarjoina ja ovat väriltään keltaisia. Siperianmaksaruoho kukkii heinä-elokuussa ja usein runsaasti sekä pitkän aikaa. Se leviää voimakkaasti lähiympäristöön. Suomessa kasvi esiintyy paikoitellen luonnossa alun perin istutuksilta villiytyneenä.
Siperianmaksaruoho muistuttaa kamtšatkanmaksaruohoa (Phedimus kamtschaticus, syn. Sedum kamtschaticum) ja mongolianmaksaruohoa (Phedimus hybridus, syn. Sedum hybridum).
Kasvupaikka, elinympäristö ja levinneisyys

Siperianmaksaruoho on alun perin Siperiasta; Suomessa sitä tavataan harvinaisena jäänteenä tai karkulaisena kallioilla tai kuivilla hiekkaisilla paikoilla.
Käyttö

Siperianmaksaruoho kasvatetaan koristekasvina puutarhoissa ja puistoissa; tavataan viljelykarkulaisena.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Siperianmaksaruohon (Phedimus aizoon) levinneisyys Suomessa.
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Phedimus aizoon (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Sedum aizoon (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Sedum aizoon (englanniksi)
Flora of China: Phedimus aizoon (englanniksi)
Soumitra Chatterjee

| Soumitra Chatterjee |
| --- | --- |
 Soumitra Chatterjee vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. tammikuuta 1935 Kalkutta, Bengali, Brittiläinen Intia
Kuollut: 15. marraskuuta 2020 (85 vuotta) Kalkutta, Länsi-Bengali, Intia
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Deepa Chatterjee (1960–2020)
Lapset:  2
Näyttelijä
Aktiivisena:  1959–2020
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Soumitra Chatterjee (19. tammikuuta 1935 Kalkutta, Bengali, Brittiläinen Intia – 15. marraskuuta 2020 Kalkutta, Länsi-Bengali, Intia) oli intialainen näyttelijä. Hänet tunnettiin parhaiten yhteistyöstään länsimaissakin tunnetun bengalielokuvaohjaajan Satyajit Rayn kanssa. Hänen uransa kesti kuusi vuosikymmentä ja siihen mahtui yli 200 elokuvaa.
Chatterjee kuoli COVID-19-taudin aiheuttamiin komplikaatioihin 85-vuotiaana.
Valikoitu filmografia

Apun maailma (Apur Sansar, 1959)
Jumalatar (Devi, 1960)
Teen Kanya (1961)
Abhijan (1962)
Yksinäinen nainen (Charulata, 1964)
Päiviä ja öitä metsässä (Aranyer Din Ratri, 1969)
Kaukainen jyrinä (Ashani Sanket, 1973)
Elefanttijumala (Joi Baba Felunath, 1978)
Koti ja maailma (Ghare Baire, 1984)
Näkymätön muuri (La Nuit Bengali, 1988)
Paromitar Ek Din (2000)
Palkinnot

National Film Awards
1991: Erikoispalkinto raadilta – Antardhan
2000: Erikoispalkinto raadilta – Dekha
2007: Paras miespääosa – Podokkhep
2012: Dadasaheb Phalke -palkinto
Bengal Film Journalists’ Association Awards
1961: Paras miespääosa – Teen Kanya
1963: Paras miespääosa – Abhijaan
1969: Paras miespääosa – Baghini
1974: Paras miespääosa – Kaukainen jyrinä
1976: Paras miespääosa – Sansar Simanthey
1987: Paras miespääosa – Kony
1989: Paras miespääosa – Agnisanket
2006: Paras miespääosa – Krantikaal
Filmfare Awards East
2014: Paras miesnäyttelijä (kriitikkopalkinto) – Rupkatha Noy
Filmfare Awards South
1994: Elämäntyöpalkinto
Muut palkinnot
1999: Ordre des Arts et des Lettres komentajan arvonimi
2004: Padma Bhushan
2012: Sangeet Natak Akademi Tagore Ratna
2018: Kunnialegioonan ritarin arvonimi
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Soumitra Chatterjee Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Soumitra Chatterjee Elonetissä.
Töpökerttunen

| Töpökerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Silkkikerttuset Scotocercidae
Suku::  Aasiantöpökerttuset Urosphena
Laji::  squameiceps
Kaksiosainen nimi
 Urosphena squameiceps  (Swinhoe, 1863) 
Katso myös
   Töpökerttunen Wikispeciesissä   Töpökerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Töpökerttunen (Urosphena squameiceps) on itäaasialainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Venäjän kaukoidän ja Siperian kaakkoisosan sekä Korean niemimaan, Koillis-Kiinan, Japanin, Kuriilit ja Riukiusaaret. Robert Swinhoe kuvaili lajin holotyypin Kantonista Kiinasta1863.
USS Tonawanda

USS Tonawanda voi tarkoittaa seuraavia Yhdysvaltain laivaston aluksia:
USS Tonawanda (1864), Miantonomoh-luokan monitori
USS Tonawanda (AT-89), Cohoes-luokan verkonlaskija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”USS Tonawanda”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tyler Toffoli

| Tyler Toffoli |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1992 (ikä 32) Scarborough
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä/oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  San Jose Sharks
Sarja:  NHL
Pelinumero:  73
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Los Angeles Kings (NHL)   Vancouver Canucks (NHL) Montreal Canadiens (NHL)   Calgary Flames (NHL)   New Jersey Devils (NHL)   Winnipeg Jets (NHL)
NHL-varaus:  47. varaus, 2010 Los Angeles Kings
Tyler Toffoli (s. 24. huhtikuuta 1992 Scarborough, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura San Jose Sharksissa. Los Angeles Kings varasi hänet toisella kierroksella 47. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2010. Hän kuului maailmanmestaruuden voittaneeseen Kanadan joukkueeseen Tšekin MM-kilpailuissa 2015 ja toimi joukkueen kapteenina Suomen ja Latvian MM-kilpailuissa 2023.
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Los Angeles Kings | 2014  |
| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-Kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-Kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-Kilpailut  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tšekki 2015 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Suomi&Latvia 2023 | jääkiekko |  |
UA120

Titan 34D nousee LC-40:ltä lokakuussa 1982. Raketin ulommat, voimakkaammin hehkuvaa palokaasua vapauttavat vaiheet ovat kaksi UA1206-boosteria.
UA120 oli yhdysvaltalainen kiinteäajoineisten boosterimoottorien perhe, jota valmisti United Aircraftin (myöhemmin United Technologies) kemianteollisuuden osasto Chemical Systems Division (lyh. CSD). Boosteriperheeseen kuului useita malleja, jotka poikkeisivat toisistaan moottorisegmenttien määrässä. Boosteria käytettiin Titan-rakettiperheen versioissa Titan III, -34D ja -IVA, minkä lisäksi sen käyttöä suunniteltiin Saturn-rakettiperheen johdannaisten kanssa.
UA120-boosterin poikkileikkaus.
UA120-boostereissa käytettiin avaruussukkulan SRB-boosterimoottorien tapaan PBAN-ajoainetta. Molempien kantorakettien boosterimoottorit olivat kooltaan valtavat, minkä seurauksena PBAN-ajoaine oli valmistetuin kiinteä rakettipolttoaineseos edelleen vuonna 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta UA120 Wikimedia Commonsissa
Tylisin kuningaskunta

Kartta Traakian heimoista. Keltit sinisin kirjaimin.
Tylisin kuningaskunta oli kelttien Traakiaan perustama kuningaskunta 200-luvulla eaa. Kuningaskunnan perustaminen liittyi kelttien suurempaan liikehdintään antiikin Kreikkaan.
Historia

200–luvun alussa keltit olivat aloittaneet Tonavan keskialueiden valloituksen. Vuonna 281 eaa. he lähtivät levittäytymään etelään ja itään ryöstäen muun muassa Odrysian pääkaupunki Seuthepoliksen ja avaten näin tien hyökkäykselle Delfoihin. Tylisin kuningaskunta perustettiin näiden hyökkäysten ja sitä seuranneen kelttiasutuksen seurauksena. Kreikkalainen historioitsija Polybios kertoi kuningaskunnan sijainneen Byzantionin lähellä, mutta myöhemmin aiheesta kirjoittanut Stefanos Byzantionlainen mainitsi sen sijainneen lähempänä Balkanvuori. Tylisin tarkkaa aluetta on vaikeaa määritellä ja on mahdollista että keltit liikkuivat ympäri suurta aluetta. Muutamat alueelta löydetyt La Tènen kulttuurin tyyliset metalliesineet eivät ole auttaneet kelttien alueen selvittämisessä. Se tiedetään, että eräs kelttiryhmä saavutti Gallipolin 227 eaa., mutta Antigonos II:n joukot voittivat heidät. Kelttien valta Traakiassa kukistettiin lopullisesti vuosina 213–212 eaa.
Perintö

Vain kaksi sukupolvea kestänyt kelttivalta Traakiassa jätti jälkeensä vain vähän merkkejä. Alueelta on löydetty joitakin kelttiläistyylisiä esineitä, mutta on mahdotonta sanoa onko ne esimerkiksi saatu lahjaksi ja olivatko niiden omistajat kelttejä. Mezekistä on löydetty hautapaikka, jossa on sekä traakialaisia että kelttiläisiä piirteitä, mutta on jälleen vaikea sanoa olivatko sinne haudatut traakialaisia vai kelttejä. Hauta oli alun perin traakialainen, mutta sitä käytettiin uudestaan 200–luvulla eaa. Hautaan laitettiin mukaan ilmeisesti sotavaunut, joten se on ehkä ollut kelttiläisen päällikön hautapaikka.
Mezekin hautapaikan sisätiloja.
Sinileukakirjoahven

| Sinileukakirjoahven |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Cryptoheros
Laji::  sajica
Kaksiosainen nimi
 Cryptoheros sajica  (Bussing, 1974) 
Synonyymit
 Archocentrus sajica  Cichlasoma sajica Bussing, 1974 
Katso myös
   Sinileukakirjoahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sinileukakirjoahven (Cryptoheros sajica) on keskiamerikkalainen kirjoahven. Sitä pidetään myös akvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Sinileukakirjoahvenen enimmäispituus on 13 cm. Akvaario-oloissa pienempi. Koiras kasvaa naarasta kookkaammaksi. Koiras on täysikasvuisena 9 cm ja naaras 7 cm.
Naaraan evät keltaiset ja mustareunaiset; koiraan parittomat evät ovat taivaansiniset ja niissä on purppuranpunainen verkkokuvio.
Alkuperä

Sinileukakirjoahven on kotoisin Costa Ricasta ja Panamasta, Keski-Amerikasta.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Sinileukakirjoahven on melko säyseä, pareittain pidettävä reviirikala, joka tulee toimeen muiden suunnilleen samankokoisten kalojen kanssa.
Sinileukakirjoahven kutee mieluiten luolaan. Naaras vartioi mätiä ja vastakuoriutuneita poikasia ja koiras partioi reviirin rajalle. Kun poikaset lähtevät uimaan 3vrk:n kuluttua kuoriutumisesta, koiraskin tulee hoivaamaan niitä.
Vesiolot ja ravinto

Sinileukakirjoahvenet suosivat kovaa vettä, jonka pH on 7–8 ja lämpötila 24–29 °C. Ne ovat kaikkiruokaisia ja syövät myös lihaa. Akvaarion vähimmäiskoko 90 litraa.
Aiheesta muualla

Archocentrus sajica (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Cichlid-forum.com
Tyler Winklevoss

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tyler Winklevoss  |  Tyler Winklevoss  |  Tyler Winklevoss  |  |
Maa:  Yhdysvallat
Miesten soutu
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2007 | kahdeksikko |  |
|  Hopeaa | Rio de Janeiro 2007 | perämiehetön nelonen |  |
Tyler Howard Winklevoss (s. 21. elokuuta 1981 Southampton, New York) on yhdysvaltalainen uransa jo päättänyt soutaja, yrittäjä ja liikemies. Winklevoss on 196 senttimetriä pitkä ja painaa 93 kilogrammaa.
Soutu-ura

Winklevoss kilpaili kaksikossa yhdessä identtisen kaksosveljensä Cameron Winklevossin kanssa vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä. He sijoittuivat kuudenneksi. Vuoden 2007 Pan-Amerikan kisoissa Rio de Janeirossa Winklevossit olivat mukana saavuttamassa kultaa kahdeksikosta ja hopeaa perämiehettömästä nelosesta. Winklevossit lopettivat urheilu-uransa vuonna 2012.