stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Australian Football League
Sarjajärjestelmä > Runkosarja

Pääosan AFL-kaudesta muodostaa maaliskuusta elokuuhun käytävä runkosarja (engl. home-and-away season), jonka aikana kaikki joukkueet kohtaavat toisensa kerran ja pelaavat viisi lisäottelua (engl. double-ups), joiden vastustajat määrää edelliskauden sarjataulukon kolmijako: sijojen 1–6, 7–12 sekä 13–18 joukkueet kohtaavat toisensa. Näin ollen jokaiselle joukkueelle kertyy 22 runkosarjaottelua. Kussakin ottelussa jaetaan neljä sarjapistettä, joiden kokonaismäärä ratkaisee lopulliset sijoitukset. Sarjan tasatilanteessa paremmuuden ratkaisee maaliero, jonka kuvaajana toimii sarjataulukossa prosenttiluku otteluiden korkean pistemäärän vuoksi.
Sarjajärjestelmä > Pudotuspelit

Runkosarjan kahdeksan parhaan kausi jatkuu syyskuun neliviikkoisissa pudotuspeleissä (engl. the finals), jotka kulminoituvat kauden päättävään suurfinaaliin (engl. grand final). Nykyinen järjestelmä on omalaatuinen sekoitus ylempiä ja alempia pudotuspelejä, jonka AFL otti käyttöön kaudelle 2000.
Ensimmäinen viikko koostuu kahdesta vaiheesta. Alemman puoliskon joukkueet (5.–8. sekä 6.–7. sijoittuneet) kohtaavat pudotuskierroksella (engl. elimination finals), jonka voittajat etenevät toiselle viikolle ja häviäjät putoavat mestaruuskamppailusta. Samaan aikaan parempi puolisko (sijat 1.–4. ja 2.–3.) pelaavat karsintakierroksen (engl. qualifying finals) suorasta kolmannen viikon paikasta; tappio tässä vaiheessa ei merkitse kauden päättymistä vaan etenemistä toiselle viikolle.
Toisella viikolla käydään välierät (engl. semi finals), joissa karsintakierroksen häviäjät isännöivät pudotuskierroksen voittajia. Tästä vaiheesta lähtien ainoastaan otteluiden voittajat etenevät jatkoon.
Kolmannella viikolla näiden parien voittajat haastavat esiloppuotteluiden (engl. preliminary finals) kotijoukkueiksi edenneet karsintakierroksen voittajat. Esiloppuottelut ovat viimeisiä joukkueiden omilla kentillä käytäviä otteluita
Neljännen viikon ainut tapahtuma, mestaruuden ratkaiseva suurfinaali on historiallisia poikkeuksia lukuun ottamatta käyty aina syyskuun viimeisenä lauantaina Melbourne Cricket Groundilla. Vuodesta 2015 lähtien suurfinaalia edeltävä perjantai on ollut lakisääteinen vapaapäivä Victoriassa.
Joukkueet > Kaudella 2021

| Joukkue | Lempinimi | Kaupunki | Osavaltio | Perustettu | Liittynyt | Kotikenttä | Kapasiteetti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adelaide | Crows | Adelaide |  Etelä-Australia | 1990 | 1991 | Adelaide Oval | 55 317 |
| Brisbane | Lions | Brisbane |  Queensland | 1996 | 1997 | Brisbane Cricket Ground | 37 478 |
| Carlton | Blues | Melbourne |  Victoria | 1864 | 1897 | Docklands Stadium | 56 437 |
| Collingwood | Magpies | Melbourne |  Victoria | 1892 | 1897 | Melbourne Cricket Ground | 100 024 |
| Essendon | Bombers | Melbourne |  Victoria | 1872 | 1897 | Docklands Stadium | 56 437 |
| Fremantle | Dockers | Fremantle Perth |  Länsi-Australia | 1994 | 1995 | Perth Stadium | 51 577 |
| Geelong | Cats | Geelong |  Victoria | 1859 | 1897 | Kardinia Park | 36 000 |
| Gold Coast | Suns | Gold Coast (Darwin) |  Queensland ( Pohjoisterritorio) | 2009 | 2011 | Carrara Stadium (Marrara Oval) | 16 236 (12 500) |
| Greater Western Sydney | Giants | Sydney (Canberra) |  Uusi Etelä-Wales ( Australian pääkaupunkiterritorio) | 2009 | 2012 | Sydney Showground Stadium (Manuka Oval) | 30 841 (13 550) |
| Hawthorn | Hawks | Melbourne (Launceston) |  Victoria ( Tasmania) | 1902 | 1925 | Melbourne Cricket Ground (York Park) | 100 024 (19 500) |
| Melbourne | Demons | Melbourne |  Victoria | 1858 | 1897 | Melbourne Cricket Ground | 100 024 |
| North Melbourne | Kangaroos | Melbourne (Hobart) |  Victoria ( Tasmania) | 1869 | 1925 | Docklands Stadium (Bellerive Oval) | 56 437 (19 500) |
| Port Adelaide | Power | Adelaide |  Etelä-Australia | 1870 | 1997 | Adelaide Oval | 55 317 |
| Richmond | Tigers | Melbourne |  Victoria | 1885 | 1908 | Melbourne Cricket Ground | 100 024 |
| St. Kilda | Saints | Melbourne |  Victoria | 1873 | 1897 | Docklands Stadium | 56 437 |
| Sydney | Swans | Sydney |  Uusi Etelä-Wales | 1874 | 1897 | Sydney Cricket Ground | 48 601 |
| West Coast | Eagles | Perth |  Länsi-Australia | 1986 | 1987 | Perth Stadium | 51 577 |
| Western | Bulldogs | Melbourne |  Victoria | 1877 | 1925 | Docklands Stadium | 56 437 |
Joukkueet > Kaksoisedustus

Pohjoisterritoriossa, pääkaupunkiterritoriossa ja Tasmaniassa ei ole omia joukkueita mutta ne ovat 2000-luvulla saaneet osittaisen edustuksen muualle maahan sijoittuneiden joukkueiden avulla. Kyse on yksittäisiä ottelusiirtoja syvemmistä yhteistyösopimuksista, jotka on useimmissa tapauksissa mahdollistanut joukkueettoman alueen paikallishallinnon taloudellinen tuki.
Neljällä joukkueella on voimassa oleva kaksoisedustussopimus. Ensimmäisen teki Hawthorn osana laajempaa kaupallista yhteistyötä Tasmanian Launcestonin kanssa kaudelle 2007, minkä vanavedessä North Melbourne seurasi Tasmanian pääkaupunki Hobartiin kaudeksi 2012. 2010-luvun molemmat AFL-tulokkaat ovat niin ikään kaksoisedustajia: Gold Coast pelaa vuosittain Darwinissa ja Greater Western Sydney Canberrassa. Lisäksi St. Kildalla on sopimus vuosittaisesta ottelusta Queenslandin Cairnsissa.
Melbournella oli kaksoisedustussopimus Darwinin kanssa kausina 2010–2019. Joukkue pelaa nykyään vuosittaisen ottelun Pohjoisterritorion Alice Springsissä, muttei varsinaisen edustussopimuksen myötä vaan osana tavanomaista kaupallista yhteistyötä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivu (englanniksi)
Helena (Kreikan ja Tanskan prinsessa)

| Helena |
| --- | --- |
 Kreikan ja Tanskan prinsessa, Romanian kuningatar ja kuningataräiti
 
Syntynyt:  2. toukokuuta 1896 Tatóin palatsi, Kreikka
Kuollut:  28. marraskuuta 1982 (86 vuotta) Lausanne, Sveitsi
Puoliso:  Kaarle II
Lapset:  Mikael I
Suku:  Glücksburg
Isä:  Konstantin I
Äiti:  Sofia
Uskonto:  ortodoksi
Prinsessa Helena (2. toukokuuta 1896 Ateena, Kreikka – 28. marraskuuta 1982 Lausanne, Sveitsi) oli Kreikan ja Tanskan prinsessa, Romanian kuningatar ja kuningataräiti.
Toisen maailmansodan aikana kuningataräitinä hän pyrki pelastamaan romanialaisia juutalaisia uhkaavasta joukkomurhasta, jonka vuoksi hänet nimitettiin kuolemansa jälkeen juutalaisten pelastajana Vanhurskaat kansakuntien joukossa-ryhmään.
Suku

Helena syntyi Kreikan kruununprinssin ja myöhemmän hallitsijan Konstantin I:n (1868–1923) ja Preussin prinsessa Sofian (1870–1932) kolmanneksi vanhimpana lapsena. Prinsessa Sofia oli Saksan keisari Fredrik III:n ja Britannian prinsessa Viktorian tytär.
Kreikan kuningashuoneen tilanne oli 1910-luvun lopulla hyvin epävakaa I maailmansodan loppuvaiheessa. Isä kuningas Konstantin I joutui eroamaan ja lähtemään perheensä kanssa maanpakoon. Vain veli Aleksanteri sai jäädä maahan, ja hänestä tuli Kreikan kuningas. Aleksanteri kuoli lemmikkiapinansa puremaan, ja samaan aikaan isä-Konstantinia vastustaneet voimat kokivat poliittisen tappion. Syksyllä 1920 kuningas Konstantin palasi perheensä kanssa takaisin Kreikkaan.
Avioliitto

Prinsessa Helena oli tavannut maanpakolaisuusaikana Sveitsin Lausannessa Romanian kruununprinssi Carolin. Avioliitto solmittiin Ateenassa maaliskuussa 1921. Perillinen prinssi Mikael syntyi lokakuussa 1921.
Romanian kruununprinssiparin avioliitto hajosi nopeasti, sillä kruununprinssi Carol tutustui Magda Lupescuun, jonka kanssa Carol esiintyi julkisesti. Tämä johti siihen, että kuningas Ferdinand nimitti nuoren Mikaelin kruununprinssiksi syrjäyttäen Carolin, joka lähti rakastajattarensa Magda Lupescun kanssa maanpakoon.
Kuningas Ferdinandin kuolema vuonna 1927 johti siihen, että Mikaelin nimissä Romaniaa johti hallitsijaneuvosto, jossa yhtenä jäsenenä oli Carolin nuorempi veli prinssi Nikolai. Tätä aikaa kesti vain kolme vuotta. Carol palasi kesäkuussa 1930 takaisin ja hänet valittiin kuninkaaksi. Mikaelista tuli kruununprinssi. Prinsessa Helena ei halunnut enää asua Romaniassa, vaan muutti vuonna 1932 Italian Firenzeen. Kruununprinssi Mikaelilla ja äidillä, prinsessa Helenalla oli oikeus tavata kaksi kertaa vuodessa.
Maanpako

Maanpakolaisuus jatkui seuraavat kahdeksan vuotta. Käynnistynyt toinen maailmansota ja Romanian kannalta kielteiset aluejärjestelyt johtivat kuningas Carolin vallasta luopumiseen syyskuussa 1940 ja marsalkka Ion Antonescun nousuun maan todelliseksi hallitsijaksi. Nuoresta 19-vuotiaasta Mikaelista tuli kuningas ilman todellista valtaa toimien lähinnä seremoniallisessa roolissa. Marsalkka Antonescu pyysi prinsessa Helenaa tällöin palamaan Romaniaan tukemaan kuninkaaksi noussutta poikaansa Mikaelia.
Paluu Romaniaan kuningataräitinä

Kuningataräidin roolissa Helena pyrki vaikuttamaan Romanian patriarkka Nikodimin tukemana sodan aikana 1940-44 marsalkka Antonescuun ja Romaniassa toimiviin saksalaisiin johtohenkilöihin, jottei Romanian juutalaisia karkotettaisi keskitysleireihin. Toisen maailmansodan aikana kuningataräiti Helena tapasi silloisen Euroopan suurvallan Saksan johtajan Adolf Hitlerin kaksi kertaa. Joulukuussa 1940 sisarensa prinsessa Irenen kanssa he keskustelivat Saksassa Kreikan ja Romanian kohtalosta uuden Euroopan osana. Keväällä 1941 hän tapasi poikansa kanssa Hitlerin Italiassa.
Elokuun lopulla 1944 tilanne muuttui jälleen, kun puna-armeija lähestyi Romanian rajoja. Kuningas Mikael syrjäytti ja vangitutti marsalkka Antonescun. Sen jälkeen Romania teki rauhan Neuvostoliiton ja muiden liittoutuneiden kanssa kääntyen natsi-Saksaa vastaan. Vuoden 1945 aikana Romaniassa kommunistit liittolaisineen saivat Neuvostoliiton tukemana ja painostamana entistä suuremman poliittisen vallan. Tässä vaiheessa kuningataräiti Helena oli poikansa, kuningas Mikaelin tärkein tuki. Tilanne ajautui lopulta siihen, että kuningas Mikaelin oli erottava kommunistihallinnon painostamana ja uhkailemana 30. joulukuuta 1947. Kuningas, kuningataräiti ja kuningashuoneen muut jäsenet poistuivat maasta 4. tammikuuta 1948.
Viimeiset vuodet

Suurimman osan maanpakoajastaan kuningataräiti Helena vietti Firenzessä, jossa hänellä oli omistuksessaan huvila Villa Sparta. Vuonna 1979 hän muutti Sveitsiin terveydellisistä syistä, missä hänen poikansa asui perheensä kanssa. Kuningataräiti Helena kuoli Lausannessa 86 vuoden iässä. Hänet haudattiin Lausannen hautausmaalla rinnallaan serkkunsa Kreikan prinsessa, Jugoslavian prinssihallitsijan puoliso prinsessa Olga, tämän puoliso Jugoslavian prinssihallitsija Paul ja heidän poikansa Nikola.
Perintö

Kuolemansa jälkeen hänet nimettiin sodan aikaisesta työstä holokaustin uhrien pelastajana Yad Vashem -muistomerkissä nimettyyn Vanhurskaat kansakuntien joukossa-ryhmään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helena (Kreikan ja Tanskan prinsessa) Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Argentiina  Saksa 
Henkilöt:  DDB 
Prinsessa Helena sulhasensa Romanian silloisen krununprinssi Carolin seurassa vuonna 1920.
Prinsessa Helena ja hänen poikansa, kruununprinssi Mikael vuoden 1932 matkalla Lontoossa.
Hyvinkään kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Hyvinkää
Valtuutettuja:  51
Johto:  Pinja Perholehto (pj.)  Arto Järvinen (1. vpj.)  Antti Rantalainen (2. vpj.)
Äänestysprosentti:  50,3 % (2021)
Hyvinkään kaupunginvaltuusto on Hyvinkään ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuustossa on 51 valtuutettua.
Vuoden 2021 vaaleissa äänestysprosentti oli 50,3 %. Suurin puolue oli kokoomus (24,4 %, 13 paikkaa). Muita valtuustoon paikkoja saaneita puolueita oli SDP (22,2 %, 12 paikkaa), perussuomalaiset (20,5 %, 11 paikkaa), vihreät (11,6 %, 6 paikkaa), vasemmistoliitto (7,7 %, 4 paikkaa), keskusta (7,2 %, 3 paikkaa) ja kristillisdemokraatit (4,1 %, 2 paikkaa).
Aiheesta muualla

Kaupunginvaltuuston kokoonpano
Sekasin Kollektiivi

Sekasin Kollektiivi on lukuisten toimijoiden yhteenliittymä, jota koordinoi MIELI Suomen Mielenterveys ry, Suomen Punainen Risti, Setlementtiliitto sekä SOS-lapsikylä. Se koordinoi Sekasin-chat nimistä chat-palvelua ja  Sekasin Gaming palvelua.
Sekasin-chat

Sekasin-chat on valtakunnallinen, laajasti avoinna oleva (ma–pe 9–24, la–su 15–24) 12–29-vuotiaille tarkoitettu keskustelupalvelu, joka tukee mielenhyvinvointia ja mielenterveyden ongelmista selviämistä. Palvelu on ilmainen, anonyymi ja luottamuksellinen. Diagnooseja tai lähetteitä ei tarvita – nuoren oma arvio avun tarpeesta riittää. Vastaajina toimii sosiaali-ja terveydenhuollon ammattilaisia sekä kouluteSekasin Kollektiivittuja vapaaehtoisia lukuisista eri järjestöistä ja seurakunnista.  Chatin perusideana on tarjota nuorille tarjota keskusteluapua heitä vaivaavista asioista sekä auttaa nuoria löytämään omia voimavarojaan.
Suosionsa seurauksena Sekasin-chat on usein ruuhkautunut ja odotusajat voivat olla pitkiä. Palvelun kävijämäärät kasvavat varsinkin iltaisin ja kesällä. Vuonna 2020 yhteydenottoja Sekasin-chatiin oli yli 170 000
Sekasin-chat > Historia

Sekasin-chat avattiin viikoksi toukokuussa 2016 osana Ylen ja mielenterveysjärjestöjen yhteistä mielenterveyskampanjaa. Osana Sekasin-kampanjaa Yle tuotti samannimisen draamasarjan ja houkutteli somepersoonia kertomaan mielenterveysongelmistansa tarkoituksena rohkaista nuoria käsittelemään asiaa avoimemmin.
MIELI Suomen Mielenterveys ry haki loppuvuodesta 2016 rahoitusta toiminnan jatkamiseksi. Rahoitus saatiin Me-säätiöltä Suomen Mielenterveysseuralle vuosille 2017 ja 2018. Mielenterveysseura lähti tällöin koordinoimaan Sekasin-chatia, jonka toimintaa jatkettiin. Aukioloaikoja supistettiin tällöin alkuperäisestä 24/7:stä.
Sekasin Kollektiivi perustettiin koordinoimaan Sekasin-chatia alkuvuodesta 2021. Yhteinen visio on, ettei kukaan nuori jää pahan olonsa kanssa yksin.
Sekasin-chat > Tunnustus

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos myönsi vuonna 2021 Sekasin-chatille Kansanterveyspalkinnon.
Sekasin Gaming

Sekasin Gaming on Suomen suurin syrjäytymistä ehkäisevä, matalankynnyksen apua tarjoava verkkoyhteisö. Sen tärkein muoto on kohtaamispaikka Discordin Sekasin-palvelimella. Yhteisö on auki 24 tuntia päivässä, ympäri vuoden. Sekasin Gaming tarjoaa nuorille vertaistukea, asiantuntevaa, monipuolista osaamista järjestöyhteistyön kautta ja tukea kaikkiin elämäntilanteisiin. Kaikki palvelut ovat ilmaisia ja anonyymejä.
Aiheesta muualla

Sekasin-chat
Desna (taajama)

| Desna (Десна) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Tšernihivin alue Ukrainassa, alla kaupungin sijainti alueella
 Desna
 Koordinaatit: 50.9248°N, 30.773°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Tšernihivin alue
Piiri:  Tšernihivin piiri
Väkiluku (2021):  7 353
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  17024
Suuntanumero(t):  +380 4646
 
 http://rada.gov.ua/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Desna (ukr. Десна) on kaupunkityyppinen taajama Ukrainan Tšernihivin alueella. Desna on osa Tšernihivin piiriä. Vuoden 2025 alussa Desnan taajamassa arvioitiin asuvan 6 910 henkeä.
Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut 2006

Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut vuonna 2006 järjestettiin Fukuokassa, Japanissa, 1.–2. huhtikuuta.
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| Lyhyt matka, henkilökohtainen |  Kenenisa Bekele | 10.54 |  Isaac Kiprono Songok | 10.55 |  Adil Kaouch | 10.57 |
| Lyhyt matka, joukkue |  Kenia   Isaac Kiprono Songok   Benjamin Limo  Augustine Kiprono Choge Edwin Cheruiyot Soi Brimin Kipruto Yusuf Kibet Biwot | 21 2 4 7 8 (18) (20) |  Etiopia Kenenisa Bekele Mohamed Ali Aboosh Sileshi Sihine Gebre-egziabher Gebremariam Abebe Dinkesa Yegezu Zenbaba | 48  1 5 12 30 (39) (48) |  Marokko Adil Kaouch Hicham Bellani Khalid el-Amri Hamid Ezzine Anis Selmouni | 53 3 14 15 21 (47) |
| Pitkä matka, henkilökohtainen |  Kenenisa Bekele | 35.40 |  Sileshi Sihine | 35.43 |  Martin Irungu Mathathi | 35.44 |
| Pitkä matka, joukkue |  Kenia   Martin Irungu Mathathi   Mike Kipruto Kigen  Hosea Mwok Macharinyang Simon Koros Arusei John Kibowen Simion Kiprop Tuitoek | 24 3 5 6 10 (12) (58) |  Eritrea Zersenay Tadesse Yonas Kifle Ali Abdalla Tesfayohannes Mesfen Samson Kiflemariam | 28 4 7 8 9 (19) |  Etiopia Kenenisa Bekele Sileshi Sihine Gebre-egziabher Gebremariam Ketema Nigusse Eshetu Gezhagne Mamo Abebe Dinkesa Negera | 42 1 2 13 26 (31) (71) |
| Juniorien matka, henkilökohtainen |  Mangata Kimai Ndiwa | 23.53 |  Leonard Patrick Komon | 23.54 |  Tariku Bekele | 23.56 |
| Juniorien matka, joukkue |  Kenia   Mangata Kimai Ndiwa   Leonard Patrick Komon  Joseph Ebuya Bernard Muinde Matheka Daniel Gitau Thomas Pkemei Longosiwa | 16 1 2 4 9 (15) (DQ) |  Etiopia Tariku Bekele Ibrahim Jellan Gashu Habtamu Fedaku Awash Tadesse Tola Woldegebrel Demssew Tsega Abebe Abera Ertiban Temesegen | 24  3 5 6 10 (16) (DNS) |  Eritrea Samuel Tsegay Tesfamriam Kidane Tadasse Habteselassie Kiflom Slum Weldemichael Teklemariam Medhin Weldeslasie | 44 8 11 12 13 |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| Lyhyt matka, henkilökohtainen |  Gelete Burika Bati | 12.51 |  Priscah Jepleting Ngetich | 12.53 |  Meselech Melkamu | 12.54 |
| Lyhyt matka, joukkue |  Etiopia Gelete Burika Bati Meselech Melkamu Bezunesh Bekele Sertsu Teyba Erkesso Etalemahu Kidane Tirunesh Dibaba | 25 1 3 9 12 (13) (DNF) |  Kenia  Priscah Jepleting Ngetich Beatrice Jepchumba Vivian Cheruiyot Isabella Ochichi Nancy Wambui Beatrice Jepkorir Rutto | 26  2 6 8 10 (14)  (41) |  Australia Benita Johnson Melissa Rollison Anna Thompson Donna Tyberek-MacFarlane Victoria Mitchell Eloise Wellings | 69 4 11 25 29 (33) (39) |
| Pitkä matka, henkilökohtainen |  Tirunesh Dibaba | 25.21 |  Lornah Kiplagat | 25.26 |  Meselech Melkamu | 25.38 |
| Pitkä matka, joukkue |  Etiopia Tirunesh Dibaba Meselech Melkamu Wude Ayalew Yimer Mestawet Tufa Ejegayehu Dibaba Teyba Erkesso | 16 1 3 5 7 (14) (46) |  Kenia  Evelyne Wambui Nganga Faith Chemutai Alice Chelangat Mercy Wanjiku Njoroge Edna Ngeringwony Kiplagat Consalater Chemtai Yadaa | 39  8 9 10 12 (13)  (58) |  Japani Kayoko Fukushi Yoshimi Ozaki Megumi Oshima Yumi Sato Kayo Sugihara Michiko Ogawa | 80 6 19 25 30 (50) (65) |
| Juniorien matka, henkilökohtainen |  Pauline Chemning Korikwiang | 19.27 |  Veronica Nyaruai Wanjiru | 19.27 |  Mercy Jelimo Kosgei | 19.45 |
| Juniorien matka, joukkue |  Kenia Pauline Chemning Korikwiang Veronica Nyaruai Wanjiru Mercy Jelimo Kosgei Emmy Chepkirui Pamela Chesopich Lisoreng Gladys Jepkemoi Chemweno | 10 1 2 3 4 (8) (9) |  Etiopia Belainesh Zemedkun Gebre Workitu Ayanu Emebet Etea Bedada Asselefech Assefa Derebe Godan Gebesa | 29  5 6 7 11 (21) |  Japani Hitomi Niiya Megumi Kinukawa Kazue Kojima Yuko Nohara Chisato Ozaki Aimi Horikoshi | 58 13 14 15 16 (17) (23) |
Tuusulan kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Tuusula
Valtuutettuja:  51
Johto:  Arto Lindberg (SDP) (pj.)  Mika Mäki-Kuhna (Kok.) (1. vpj.)  Jari Anttalainen (Tupu) (2. vpj.)
Tuusulan kunnanvaltuusto on Tuusulan ylin päättävä elin. Kunnanvaltuustossa on 51 valtuutettua.
Vuoden 2021 kuntavaaleissa äänestysprosentti oli Tuusulassa 57,2 %. Suurin puolue oli Kokoomus (25,3 %, 14 paikkaa). Muita valtuustoon paikkoja saaneita ryhmittymiä olivat Tuusulan puolesta (Tupu; 21,2%, 11 paikkaa), Perussuomalaiset (15,8 %, 8 paikkaa), SDP (14,8 %, 8 paikkaa), Keskusta (8,6 %, 4 paikkaa), Vihreät (6,9 %, 3 paikkaa) sekä Vasemmistoliitto (3,4 %, 1 paikkaa), Kristillisdemokraatit (2,1 %, 1 paikka) ja RKP (0,7 %, 1 paikka).
Tuusulan kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii kaudella 2021-2025 Arto Lindberg (SDP).
Paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |  |  |  |
| vaalit | SDP | Kok. | Vas. | RKP | PS | Kesk. | KD | Vihr. | Muut | äänestys- aktiivisuus |  |  |  |
| 2004 | 13 | 14 | 1 | 1 | -- | 5 | 2 | 1 | 14 a | 60,7 % |  |  |  |
| 2008 | 12 | 16 | 1 | 1 | 1 | 4 | 4 | 1 | 11 b | 63,3 % |  |  |  |
| 2012 | 11 | 15 | 1 | 1 | 4 | 4 | 2 | 1 | 12 c | 59,9 % |  |  |  |
| 2017 | 13 | 12 | 2 | 1 | 3 | 5 | 1 | 3 | 11 d | 60,9 % |  |  |  |
| 2021 | 8 | 14 | 1 | 1 | 8 | 4 | 1 | 3 | 11 e | 57,2 % |  |  |  |
a Muut: Tuusulan puolesta (Tupu) 14 paikkaa, Suomen kommunistinen puolue 0 paikkaa, Rauhan ja Sosialismin Puolesta - Kommunistinen Työväenpuolue 0 paikkaa.  b Muut: Tuusulan puolesta (Tupu) 11 paikkaa, Suomen kommunistinen puolue 0 paikkaa, Rauhan ja Sosialismin Puolesta - Kommunistinen Työväenpuolue 0 paikkaa, Suomen Työväenpuolue STP 0 paikkaa  c Muut: Tuusulan puolesta (Tupu) 12 paikkaa, Suomen kommunistinen puolue 0 paikkaa, Suomen Työväenpuolue STP 0 paikkaa.  d Muut: Tuusulan puolesta (Tupu) 10 paikkaa, Valitsijayhdistys Sanna Kervinen 1 paikka, Suomen kommunistinen puolue 0 paikkaa, Rauhan ja Sosialismin Puolesta - Kommunistinen Työväenpuolue 0 paikkaa, Piraattipuolue 0 paikkaa. e Muut: Tuusulan puolesta (Tupu) 11, Liike Nyt 0 paikkaa, Piraattipuolue 0 paikkaa, Kristallipuolue 0 paikkaa.
Lähteet: Kunnallisvaalit 2004 ja Kunnallisvaalit 2004: äänestysaktiivisuus (Oikeusministeriö 2004); Kunnallisvaalit 2008 (Oikeusministeriö 30.10.2008);  Kunnallisvaalit 2012 (Oikeusministeriö 1.11.2012); Kuntavaalit 2017 (Oikeusministeriö 12.4.2017);
Laukaan kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Laukaa
Valtuutettuja:  43
Johto:  Leena Kalmari (SDP) (pj.)  Juhani Anttonen (kesk.) (1. vpj.)  Juhani Leppänen (PS.) (2. vpj.)
Äänestysprosentti:  52,6 % (2021)
Laukaan kunnanvaltuusto on Laukaan kunnan ylin päättävä toimielin. Siihen kuuluu 43 valtuutettua. Elokuussa 2021 aloittaneen valtuuston puheenjohtajana toimii Leena Kalmari (SDP), 1. varapuheenjohtajana Juhani Anttonen (kesk.) ja 2. varapuheenjohtajana Tommi Leppänen (PS).
Valtuustopaikat puolueittain

Vuoden 1976 vaaleista lähtien valtuustopaikat ovat kussakin vaaleissa jakautuneet seuraavasti:
Aiheesta muualla

Laukaan kunta: Kunnanvaltuusto
Amerikanuzbekistanilaiset

| Amerikanuzbekistanilaiset |
| --- | --- |
Väkiluku:  53 374
Kielet:  uzbekki, venäjä, englanti
Uskonnot:  islam, ortodoksisuus
Amerikanuzbekistanilaiset ovat Yhdysvalloissa asuvia uzbekistanilaistaustaisia ihmisiä.
Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan heitä oli 53 374. He asuvat pääasiassa New Yorkin, Pennsylvanian ja New Jerseyn osavaltioissa. Uzbekkeja muutti Yhdysvaltoihin 1950-luvulta alkaen.
Demokraattinen edistyspuolue

| Demokraattinen edistyspuolue> 民主進步黨 |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  28. syyskuuta 1986
Johtaja:  Cho Jung-tai (pj.)
Ideologia:  liberalismi populismi sosiaaliliberalismi Taiwanilainen nationalismi
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Värit:  vihreä
Taiwanin parlamentti:  51 / 113
Kansainväliset jäsenyydet:  – Liberal International – CALD
Kotisivu:  www.dpp.org.tw
Infobox OKNimi-testi OK: 
Demokraattinen edistyspuolue (kiin.: 民主進步黨; pinyin: Mínzhǔ Jìnbù Dǎng; Pe̍h-ōe-jī: Bîn-chú Chìn-pō͘ Tóng, engl. Democratic Progressive Party, lyh. DPP) on taiwanilainen puolue. Se on ollut maan valtapuolue vuodesta 2016 lähtien, kun Tsai Ing-wen valittiin maan presidentiksi.