stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan poliisitoimi
Poliittinen kontrolli

Kiinan kommunistinen puolue valvoo ja ohjaa poliisitoimea sen kaikilla tasoilla. Esimerkiksi yleisen turvallisuuden ministeriö raportoi toiminnastaan sitä valvoville kommunistisen puolueen edustajille. Myös kaikilla alemmilla organisaatiotasoilla poliisitoimen valvonta on kahdensuuntaista: kukin turvallisuusvirasto ja poliisiasema on vastuussa paitsi hierarkiatasossa korkeammalla olevalle turvallisuusvirastolle, mutta myös paikalliselle kommunistisen puolueen valvojalle. Paikallinen poliisi on myös yleensä pitkälti riippuvainen paikallisten puoluevaikuttajien myöntämästä rahoituksesta ja poliittisesta hyväksynnästä, joten ensisijainen asema poliisitointa koskevissa päätöksissä on usein paikallisella puolueorganisaatiolla. Ylemmän hierarkiatason rooli liittyy sen sijaan usein enemmän ammatillisen konsultaation antamiseen kuin varsinaiseen ylhäältä alas kulkevien määräysten läpivientiin.
Väärinkäytökset

Yhdysvaltain hallinnon vuonna 2013 laatiman ihmisoikeusraportin mukaan paikallistasolla tapahtuvat poliisin virkavallan väärinkäytökset ja korruptio ovat Kiinassa yleisiä. Paikallispoliitikoilla on usein merkittävää valtaa poliisivoimiin, jolloin poliisivoimia saatetaan käyttää monella tapaa väärin erilaisissa henkilökohtaisissa pyrkimyksissä. Poliisia voidaan hyödyntää esimerkiksi oikeudellisesti perusteettomiin pidätyksiin, kiristykseen tai väkivallantekojen suorittamiseen.
Turvallisuusjoukkojen myös raportoidaan syyllistyneen aika ajoin laittomaan ja perusteettomaan voimankäyttöön, joka on myös johtanut kuolemantapauksiin. Erityisesti virallisten poliisivoimien ulkopuolella toimivat joukot syyllistyvät aika ajoin laittomaan ja myös satunnaisesti valittuihin henkilöihin kohdistuvaan väkivaltaiseen toimintaan.
Aseistetun kansanpoliisin joukkoja
Yleisen turvallisuuden virasto Pekingissä
Skotlannin vaakuna

Skotlannin Kuninkaallinen vaakuna
Skotlannin vaakuna oli Skotlannin monarkkien virallinen vaakuna, jota käytettiin Skotlannin kuningaskunnan vaakunana ennen vuotta 1603, jolloin Englannin ja Skotlannin kruunut yhdistettiin saman hallitsijan, Skotlannin Jaakko VI:n alaisuuteen. Yhdistymisen jälkeen vaakunasta tuli osa Yhdistyneen kuningaskunnan vaakunaa, jossa on esillä myös Englannin ja Irlannin vaakunat.
Kilvessä on punainen ja hillitsemätön leijona keltaisella pohjalla, liljakoristeisen kaksoiskehän ympäröimänä. Ensimmäisenä sitä käytti Skotlannin kuningas Vilhelm Leijona. Vaakunassa on punainen leijona istumassa valtaistuimella pidellen miekkaa ja valtikkaa. Alun perin sen molemmilla puolilla oli yksisarvinen. Vaakuna sisältää sanat "Nemo me impune lacessit" (Kukaan ei vahingoita minua rangaistuksetta.)
Nykymuodossaan Skotlannin vaakuna periytyy kuningas Robert I Brucen aikaan ja Bannockburnin taisteluun 1314. Hän otti Skotlannin vaakunan omakseen entisen sukuvaakunansa (kultaisessa kentässä punainen lakio ja vinoristi) sijaan.
Digital Equipment Corporation

| Digital Equipment Corporation |
| --- | --- |

Perustettu:  1957
Perustaja:  Ken Olsen, Harlan Anderson
Kotipaikka:   Yhdysvallat
Omistaja:  Compaq, Hewlett-Packard
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Digital Equipment Corporation (DEC, Digital) oli yhdysvaltalainen tietotekniikkavalmistaja.
Historia

Yrityksen perustivat MIT:n insinöörit Ken Olsen (vaimo Eeva-Liisa Aulikki Valve) ja Harlan Anderson vaimoineen vuonna 1957. Perustamisen rahoitti American Research and Development Corporation, joka sijoitti yhtiöön 70 000 dollaria vastineeksi 70 prosentin omistusosuudesta.
DEC kasvoi maailman toiseksi suurimmaksi tietokoneyhtiöksi, jolla oli 100 000 työntekijää ja 14 miljardin dollarin liikevaihto.
DEC oli etenkin ensimmäisinä vuosikymmeninään merkittävä tietotekniikan edelläkävijä ja teki tunnetuksi etenkin minitietokoneen käsitteen. PDP-8 oli ensimmäinen laite, josta käytettiin minitietokone-sanaa. Yrityksen listautuminen pörssiin vuonna 1966 oli jättipotti etenkin rahoittajataho American Research and Development Corporationille, joka sai sijoituksestaan vuonna 1972 monituhatkertaisen voiton.
Vuonna 1977 oli yritys oli suurin minitietokoneiden valmistaja, jolla oli hallussa 40 prosenttia markkinoista.
Yhtiö myi tallennusmediatuotantonsa Quantumille vuonna 1994.
DEC perusti hakukonepalvelustaan tunnetun AltaVistan vuonna 1995.
DEC:lla oli tytäryhtiö Suomessa vuoteen 1998 asti, jolloin Compaq osti DEC:n. Compaq päätyi Hewlett-Packardin omistukseen vuonna 2002.
Tuotteita

PDP-tietokoneet (mm. PDP-10 sekä minitietokoneet PDP-1, PDP-8 ja PDP-11)
LSI-11 (1975) mikrotietokone
RSX-11 käyttöjärjestelmä
DECnet verkkoprotokolla
Digital Linear Tape (DLT) nauhatallennus
VAX-minitietokoneet
VT-päätteet (mm. VT52, VT100, VT200, VT320 ja VT420)
DEC Prism 32-bittinen RISC-suoritin (eri kuin Apollo Computerin Apollo/PRISM)
Alpha 64-bittinen RISC-suoritinarkkitehtuuri
DEC Rdb/VMS
VMS-käyttöjärjestelmä
Ultrix-käyttöjärjestelmä
Tru64 UNIX -käyttöjärjestelmä
DECmate tietokoneet
DEC Professional 325 ja 350 mikrotietokoneet
DEC Rainbow 100 mikrotietokone
Kirjallisuutta

Anderson, Harlan E.: Learn, Earn, and Return:  My Life as a Computer Pioneer. Locust Press, 2009.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Digital Technical Journal (DTJ), kaikki lehden 42 numeroa vuosilta 1985–1998 verkossa (englanniksi)
Gordon Bellin virtuaalinen DEC-museo (englanniksi)
DEC: "A proposal to American Research and Development Corporation", 27.5.1957. Computer History Museum (englanniksi)
Harlan E. Andersonin blogi (englanniksi)
Digital Equipment Corporation Nineteen Fifty-Seven to The Present (Arkistoitu – Internet Archive) (PDF) (englanniksi)
Varhainen VAX
Nummela

| Nummela |
| --- | --- |
 Nummela
 Koordinaatit: 60.3342°N, 24.3203°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Uusimaa
Seutukunta:  Helsingin seutu
Kunta:  Vihti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Taajama
Pinta-ala:  
 – Maa:  21,24 km²
Väkiluku (2022):  14 595
 – Väestötiheys:  687,1 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  03100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nummela on Vihdin kunnan suurin taajama ja hallinnollinen keskus. Se sijaitsee valtateiden 1, 2 (Porintie) ja 25 väliin jäävässä kolmiossa Luoteis-Uudellamaalla 44 kilometrin päässä Helsingistä. Nummelan taajamassa asukkaista oli vuoden 2022 lopussa 14 595 ja Nummelan postinumeron (03100) alueella hieman yli 15 000. Koska Helsinki on lähellä, asukasluku kasvaa jatkuvasti.
Nummela syntyi Hanko–Hyvinkää-radan varrelle 1800-luvun lopulla ja sai nimensä rautatieasemasta, joka nimettiin läheisen kestikievarin mukaan. Varsinaisesti Nummelan ydinalueet sijaitsevat vanhojen Härköilän ja Ridalin kylien alueilla.
Nummelassa on harrasteilmailukäytössä oleva Nummelan lentokenttä. Nummelaan suunnitellaan ELSA-rataa tai kaupunkirataa, joka kulkisi Espoon keskuksesta Nummelaan ja jatkaisi Lohjalle ja mahdollisesti Saloon nykyisen huonokuntoisen rantaradan oikaisuna.
Nimen alkuperä

Nummela esiintyy nimensä ensimmäistä kertaa kirkkoherra A. J. Hippingin historiateoksessa Wichtis Socken eli Vihdin pitäjä vuodelta 1845. 1860-luvulla perustettiin kestikievari, jonka perusteella Nummelan rautatieasema sai nimensä. Rautatieaseman ympärille puolestaan kehittyi Nummelan taajama.
Historia > Nummelan alueen kantatilat

Nummelan alue on kehittynyt Härköilän, Ridalin ja osittain Torholan maarekisterikylien alueelle. Nämä maarekisterikylät kuuluivat keskiajalla Espoon hallintopitäjään, joka ulottui Itämeren rannalta Hiidenveden rannalle saakka. Varhaisimmat maininnat Härköilän ja Torholan kylistä ovat vuodelta 1432. Kirkollisesti nämä Vihdin eteläiset osat kuuluivat aluksi Lohjan emäseurakuntaan ja sittemmin vuodesta 1507 itsenäiseen Vihdin seurakuntaan. Hallinnollisesti eteläiset osat säilyivät osana Espoota aina 1700-luvulle saakka.
Nummelan alueen vanhin asutus sijoittui keskiajalla Härköilän alueelle kahdelle kylätontille. Suuremmalla tontilla sijaitsevat Rostin, Sepän ja Hemmilän tilojen pihapiirit. Pienemmällä tontilla sijaitsivat Nissolan ja Tuusan pihapiirit. Tuusan tilan talouskeskus siirrettin 1800-luvun lopulla lähelle nykyistä Nummelan keskustaa. Vanhimmat pellot ovat Enäjärven rannan ja Härköilän kylätien välisellä alueella. Nykyisen Huhdanmäen alueella sijaitsi Ruotsin vallan aikana Härköilän talojen sotilastorppia. Ridalin kylän keskus sijaitsee Enäjärven rannalla ja sen maat ovat historiallisesti ulottuneet Keskipisteen ja Väinämöisentien välisellä alueella aina harjulle asti.
Historia > Nummelan taajaman synty

Ridalin tilan omistajan pitämä Nummelan kestikievari perustettiin 1860-luvulla Lohjantien ja Asemantien kulmaukseen. Vuonna 1873 valmistui Hanko–Hyvinkää -raideyhteys eli Hankopaana. Härköilän kylän alueelle perustettiin Nummelan rautatieasema, joka sai nimensä kestikievarin mukaan. Rautatien myötä alkoi myös Nummelan taajaman kehitys. Nummelan asemanseudulle nousi uutta asutustusta. Asemalta käsin muodostettiin Nummelan ensimmäinen katu, joka ulottui Punaisenportin ahteeseen. Katu sai nimekseen Albertinkatu talon isäntä Albert Sellgrenin mukaan.
Varsinainen Nummelan keskusta muodostui viiden tien risteykseen, jossa oli ensin ainoastaan Nummelan kestikievari. Risteyksestä asemalle päin oli Ridalin tilan maita ja Vihdin suuntaan oli Härköilän ja Tuusan tilan maita. Nummelan taajama on laajentunut 1900-luvun loppupuolella myös Lankilaan ja Nummelanharjun  länsipuolelle Haapakylän sekä Veikkolan maarekisterikylien alueelle.
Rakenne

Nummelan keskustassa ja keskustan tuntumassa on useita asuinkerrostaloja, liiketiloja sekä julkisia tiloja. Rivitalo- ja omakotitaloasuminen keskittyy keskustan ulkopuolella sijaitseviin asuinalueisiin, kuten Vanhaan Nummelaan, Hiidenrantaan, Enärantaan, Lankilaan ja Huhdanpeltoon. Nummela sijaitsee kahden järven, Hiidenveden ja Enäjärven, välissä, mistä johtuen laajeneminen on ollut lähinnä pitkittäissuuntaista, harjua myötäilevää. Nummelassa on kahdet liikennevalot, muuten liikenne on ratkaistu kiertoliittymin. Asemakaavaltaan Nummela ei ole symmetrinen.
Nummelanharjulla sijaitsee Suomen normaaliperusviiva. 864 metrin mittaista "viivaa" käytetään avuksi karttojen tekemisessä ja etäisyydenmittauslaitteiden kalibroinnissa.
Palvelut

Nummelassa sijaitsee kolme peruskoulua: Nummelan koulu (luokat 1–6), Kuoppanummen koulukeskus (luokat 1–9) ja Nummelanharjun koulu (luokat 7–9). Nummelanharjulla sijaitsee noin 500 oppilaan Vihdin lukio. Länsi-Uudenmaan koulutuskeskuksen osana toimivassa Nummelan ammattikoulussa voi opiskella kulttuuri-, palvelu- tai tekniikan alaa. Muuta opetusta edustavat Innofocus-aikuiskoulutuskeskus, kansalaisopistomuotoinen Hiiden opisto, Länsi-Uudenmaan musiikkiopisto ja kuvataidekoulu.
Nummelassa sijaitsee Vihdin pääkirjasto, seurakuntatalo kappeleineen, Veikko Hellen tori ja uimahalli. Koska Nummela on Vihdin tärkein kasvukeskus, taajamaan on syntynyt kattavat peruspalvelut sekä lisäksi joitakin erityispalveluja. Suuria päivittäistavarakauppoja on kaksi ja pieniä ostoskeskuksia neljä. Lisäksi Nummelassa on useita yksittäisiä erikoisliikkeitä.
Nummela on Vihdin kunnan tärkein hallintokeskus. Nummelassa sijaitsee Vihdin kunnanvirasto ja Vihdin kunnanvaltuusto kokoontuu usein Nummelan lukion tiloissa. Nummelassa sijaitsee myös suurin osa Vihdin kunnan tarjoamista palveluista: nuorisokeskus, päiväkerhot, päiväkoti, perusopetus, kunnan tukema vanhainkoti, Nummelan terveysasema, kuntosali sekä liikuntahallit ja -kentät.
Kuuluisia nummelalaisia

| --- | --- |
 Uma Aaltonen  Merikukka Forsius  Vivi Friedman  Ida Grönlund  Veikko Helle  Ella Kanninen  Miro Karjalainen  Niko Katavainen (MELO)  Anssi Kela  Jani Lakanen :  Alex Mattson  Petri Munck  Aleksi Mäkelä  Tarja Omenainen  Leo Piironen  Markus ”Zarkus” Poussa  Markus Selin  Jani Sievinen  Perttu Sirviö  Eeli Tolvanen  Mika Eirtovaara
Muistomerkit

Itsenäisyyden muistokivi
Veikko Helteen muistomerkki
Thomén ryhmän teloituksen muisto­merkki
Veikko Hellen tori.
Vihdin pääkirjasto on Nummelassa Pisteenkaarella.
Nummelan keskustaa.
Nummelan liikenneympyrä ja silta tammikuussa 2018.
Suomen lippu Nummelassa Suomi 100 -juhlavuoden kunniaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nummela Wikimedia Commonsissa
Nummelan kylähistoria
Vihdin kunnan kotisivut
Uudenmaan maakunnan kuntien hallinnolliset keskukset
Nummelan työväentalo Rientola sijaitsee Pisteenkaaren ja Työväentien kulmassa.
Amazoniankaljusilmä

| Amazoniankaljusilmä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Kaljusilmät Phlegopsis
Laji::  nigromaculata
Kaksiosainen nimi
 Phlegopsis nigromaculata  (d'Orbigny & Lafresnaye, 1837) 

Katso myös
   Amazoniankaljusilmä Wikispeciesissä   Amazoniankaljusilmä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amazoniankaljusilmä (Phlegopsis nigromaculata) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Amazoniankaljusilmää tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 6 080 000 km2. Lajin on kuvattu olevan melko yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ulkomaantunnus

Ulkomaantunnus on puhelinliikenteessä numerosarja, joka valitaan ensimmäisenä soitettaessa puhelimella ulkomaille. Ulkomaantunnuksen jälkeen valitaan kohdemaan kansainvälinen suuntanumero.
Ulkomaantunnus Suomesta soittaessa

Ulkomaantunnus Suomesta lähtevissä puheluissa on joko yleinen ulkomaantunnus 00 tai operaattoritunnus. Operaattoritunnuksen avulla soittaja valitsee haluamansa puhelinoperaattorin.
Esimerkki: Suomesta voidaan soittaa Ruotsiin valitsemalla 00, tämän jälkeen Ruotsin suuntanumero 46 ja sitten ruotsalainen puhelinnumero.
Ulkomaantunnus oli Suomessa 990 vielä 1990-luvun alussa. Kilpailun vapautuessa 1990-luvun alkupuolella käytettiin telelaitoksen ulkomaantunnusta 990, 994 tai 999. Yleiseurooppalainen ulkomaantunnus 00 otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1996.
Ulkomaantunnus muista maista soittaessa

Yleiseurooppalainen ulkomaantunnus on 00. Muita yleisiä ulkomaantunnuksia ovat muun muassa 011 (pohjoisamerikkalainen), 810 (venäläinen) ja 001 (kaukoitäinen).lähde?
Ulkomaantunnus matkapuhelimesta soittaessa

Matkapuhelimissa voidaan käyttää ulkomaantunnuksen sijasta valintaa ”+”, joka korvautuu matkapuhelinoperaattorin oletusarvoisella kansainvälisen teleliikenteen operaattoritunnuksella.
Rakkaudella merkitty mies

| Rakkaudella merkitty mies Jari Sillanpää |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. syyskuuta 2014
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tuottaja(t): Leri Leskinen
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 44.19
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Jari Sillanpään muut julkaisut
| Kaikkien aikojen parhaat 2013 | Rakkaudella merkitty mies 2014 |   |
Rakkaudella merkitty mies on Jari Sillanpään 13. studioalbumi, joka julkaistiin 26. syyskuuta 2014. Albumi nousi julkaisunsa jälkeen suoraan Suomen virallisen albumilistan toiseksi. Albumi on myynyt platinaa yli 20 000 kappaleen myynnillään. Albumin on tuottanut Leri Leskinen.
Albumin myötä Sillanpää sai vuoden miesartisti- ja vuoden artisti Emma-ehdokkuudet. Albumi palkittiin vuoden 2015 Emma-gaalassa "vuoden iskelmäalbumina".
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Tanssii kuin John Travolta | Väinöväinö, Mikko Tamminen, Mariska | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Malagaan | Väinöväinö, Mikko Tamminen, Mariska | 3.36 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Sinä ansaitset kultaa | Petri Somer, Aku Rannila, Saara Törmä | 3.52 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Unohdutaan | Mikko Tamminen, Eija Hinkkala | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Rakkaudella merkitty mies | Tommi Kalenius, Joonathan Kettunen, Johanna Vuoksenmaa | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Liekeissä | Leri Leskinen, MMEN, Jare Tiihonen | 2.49 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Elämän tärkein ilta | Tommi Kalenius, Joonathan Kettunen, Pekka Eronen | 3.52 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Kun Pariisi kuolee | Petri Somer, Mikko Karjalainen | 3.28 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Alku | Pertti Jalonen, Sana Mustonen | 3.54 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Muuri | Matti Mikkola, DJ Street Kobra, Paula Vesala | 4.19 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Ikuisesti | Leri Leskinen, Markus Koskinen | 3.40 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Malagaan (Club Mix) | Väinöväinö, Mikko Tamminen, Mariska | 3.53 |  |  |  |  |  |  |
Singlet

Albumin ensimmäinen single ”Malagaan” julkaistiin 13. kesäkuuta 2014. Kappale nousi kesällä 2014 parhaimmillaan latauslistan 15:nneksi sekä kymmenenneksi soitetuimmaksi radiokappaleeksi. Syyskuussa 2014 julkaistu toinen single ”Tanssii kuin John Travolta” tilastoitui parhaimmillaan vain radiolistan 36:nneksi. Kolmantena singlenä julkaistusta ”Sinä ansaitset kultaa” -kappaleesta on muodostunut yksi Sillanpään viime vuosien suurimmista hiteistä. Kappale sijoittui latauslistan ensimmäiseksi, eli myydyimmäksi digitaaliseksi kappaleeksi, viikoilla 51–52/2014. Se on sijoittunut myös single- ja radiolistalle. Kappaleen musiikkivideotakin on katsottu YouTubessa yli 6,6 miljoonaa kertaa.
Arvostelut

Helsingin Sanomat: positiivinen
Tuhkapuumuura

| Tuhkapuumuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Puumuurat Thamnophilus
Laji::  unicolor
Kaksiosainen nimi
 Thamnophilus unicolor  (Sclater, 1859) 

Katso myös
   Tuhkapuumuura Wikispeciesissä   Tuhkapuumuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tuhkapuumuura (Thamnophilus unicolor) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Tuhkapuumuuraa tavataan Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1 370 000 km2. Vuonna 1996 lajia kuvailtiin melko yleiseksi. Se on kuitenkin vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia, mutta laajan levinneisyysalueen ansiosta se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Strategic Advisory Group of Experts

Strategic Advisory Group of Experts (SAGE) ("strateginen neuvoa-antava asiantuntijaryhmä") on Maailman terveysjärjestön (WHO) tärkein rokotteita ja immunisaatiota käsittelevä neuvoa-antava ryhmä.
Vuonna 2022 THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek valittiin SAGE:n puheenjohtajaksi.
SAGE perustettiin vuonna 1999 yhdistämällä kaksi aikaisempaa komiteaa, tieteellinen neuvoa-antava asiantuntijaryhmä (joka palveli rokotekehitysohjelmaa) ja maailmanlaajuinen neuvoa-antava ryhmän (joka palveli EPI-ohjelmaa).
SAGEn tehtävänä on neuvoa WHO:ta yleisissä maailmanlaajuisissa politiikoissa ja strategioissa rokotuksista ja biotekniikasta, tutkimuksesta ja kehityksestä rokotteiden toimittamiseen ja sen yhteyksiin muihin terveydenhuoltotoimiin. SAGE ei käsittele vain lapsuuden rokotuksia ja immunisaatiota vaan kaikkia rokotteilla ehkäistäviä sairauksia. SAGE antaa maailmanlaajuisia suosituksia rokotuspolitiikasta. Maatason neuvoa-antava komitea kääntää tällaiset suositukset.
Jäsenyys

SAGE:ssa on 15 jäsentä, tunnustettuja asiantuntijoita, jotka valitaan ympäri maailmaa epidemiologian, kansanterveyden, rokottamisen, pediatrian, sisätautien, tartuntatautien, immunologian, lääkesääntelyn, ohjelmanhallinnan, rokotusten toimittamisen, terveydenhuollon, hoitohallinnon, terveystalouden ja rokoteturvallisuuden aloilta. WHO:n pääjohtaja nimittää jäsenet aluksi kolmeksi vuodeksi. Nimitys voidaan uusia vain kerran.
Hiskias Pendin

Hiskias Pendin eli Peter Hiskias Pöntinen (1823 – 1881) oli kuuluisan Fabergén kultasepänliikkeen suomalainen osakas, mestari ja työnjohtaja, sen perustaja Gustav Fabergén mestari ja yhtiökumppani, joka johti yhtiötä Fabergén eläköidyttyä ja osittain vielä tämän palattua Pietariin. Mestari Pendin koulutti Fabergén pojan Carlin kultaseppämestariksi, ja vuonna 1872 Carl ryhtyi johtajaksi. Carlin aikana yhtiöstä tuli maailman huippua. Hiskias Pendin auttoi häntä yrityksen johtamisessa kuolemaansa asti.
Hiskias Pöntinen (Pendin) oli ristiinalaisen pientilallisen poika. Hänet lähetettiin oppipojaksi Pietariin 1833. Hänestä tuli jalokiviseppämestari 1840 ja Fabergén yhtiökumppani 1842. Hän johti yritystä 1860–1872 Fabergén eläköidyttyä ja siirtyi työnjohtajaksi Carlin tullessa johtoon 1872. Pendinin kuoltua Carl otti veljensä Agathonin mukaan yhtiöön.
Gustav Fabergé valmistui mestariksi vuonna 1841 ja perusti 1842 Fabergén jalokiviliikkeen Pietarissa[vanhentunut linkki] yhtiökumppaninaan Hiskias Pendin, liikkeen työpajan johtaja ja Fabergén läheisin työtoveri.
Vuonna 1860 Fabergé eläköityi ja muutti vaimoineen ja poikineen Dresdeniin jättäen yrityksen Hiskias Pendinin ja V. A. Zaianchkovskin käsiin.
Vuonna 1864 Fabergén perhe kuitenkin palasi Pietariin, jossa Carl auttoi isäänsä Gustavia perheen liiketoiminnassa. Carl otti vastuun liikkeen johdosta vuonna 1872 ollessaan 26-vuotias, niin että hänen isänsä pystyi jäämään eläkkeelle.
Lopetettuaan koulunsa Carl Fabergé meni oppipojaksi isänsä Gustav Fabergén työnjohtajalle suomalaiselle kultaseppä Peter Hiskias Pendinille (Pöntinen). Suoritettuaan kisällin tutkinnon hän teki useita opintomatkoja Englantiin, Italiaan ja Ranskaan opiskellen taiteita ja taloustieteitä.
Carl Fabergé oli kymmenen vuotta Pendinin opissa, ja Carlin pojan mukaan Pendinin vaikutus oli Carlille erittäin tärkeä.
Gustav Fabergé perusti yrityksensä yhdessä Pendinin kanssa vuonna 1842. Pendin vastasi tuotannosta, Fabergé liikkeenhoidosta. Vuonna 1860 vastuu liiketoiminnasta siirtyi Pendinille. Vuonna 1866 Carl palasi Pietariin ja vuonna 1872 Carl otti yrityksen johtoonsa.
Pendinin pojasta Albertista tuli Fabergéiden henkilääkäri. Lapset siirsivät aikuistuttuaan kirjansa Pietarin saksalaiseen seurakuntaan. Pendin kuoli maksasyöpään vuonna 1881.
Nimi

Hiskias (Hesekiel) Maununpoika Pöntinen (ven. Езекия Максимович Пендин, s. 3.5.1823) muutti Pietarissaan sukunimekseen Pendin, kuten hänen Ristiinasta aiemmin Pietariin menneet sukulaisensa olivat tehneet. Lapsensa hän kuitenkin ilmoitti Pöntisiksi, vain hautausmerkinnöissä lukee Pendin. Ensimmäinen nimi oli Petter. Myös nimiä Pekka, Pjotr ja Hiski käytetään.
Eero Könni

Eero Edvard Könni (18. tammikuuta 1895 Ilmajoki – 30. lokakuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen sotilaslentäjä ja liikemies. Hän oli yksi Suomen ilmailun pioneereista.
Ilmajoen Yli-Könnillä syntynyt Eero Könnin veljiä olivat jääkärimajuri, myöhemmin everstiluutnantti Yrjö Könni ja Aarne Könni. Eero Könni kävi Lapuan yhteiskoulua ja sitten maamiesopiston, minkä jälkeen hän muutamia vuosia omisti kotitaloaan toimien maanviljelijänä. Könni oli mukana Suomen sisällissodan valmisteluvaiheissa Ilmajoen suojeluskunnassa sen perustamisesta lähtien. Hän otti osaa ensimmäisiin Vimpelissä pidettyihin päällystökursseihin ja oli sitten koko sodan ajan rintamalla, toimien joukkuepäällikkönä Ilmajoen suojeluskunnassa.
Sodan jälkeen Könni jäi armeijan palvelukseen. Hän oli vuonna 1919 ensimmäisiä Ranskan lentokouluihin komennettuja suomalaisia lentäjiä, ja hän suoritti siellä samana vuonna täydelliset lentäjäkurssit. Könni toimi aluksi Santahaminassa ja sittemmin Utissa ohjaajaopettajana, oli jonkin aikaa Utin ilmailuosaston v.t. komentajana ja viimeksi kolmatta vuotta hävittäjälaivueen päällikkönä. Hän otti menestyksellä osaa moniin ilmailukilpailuihin.
Könni erosi terveydellisistä syistä vuonna 1928 armeijan palveluksesta kapteenin arvoisena ja perusti sitten oman sähköliikkeen Kouvolaan. Hän ehti saada liikkeen lupaavaan alkuun mutta kuoli vaikeaan sairauteen 34-vuotiaana lokakuussa 1929.
Eero Könni oli naimisissa vuodesta 1926 sairaanhoitaja Martta Vilhelmina Svanbergin kanssa.