stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Biodiesel
EU:n tavoitteet

| Biopolttoainemäärä> Maa | Biopolttoainemäärä> 2005 (%) | Biopolttoainemäärä> Tavoite 2010 (%) | Biopolttoainemäärä>  | Biopolttoainemäärä>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | 0,93 | 5,75 |  |  |
| Belgia | 0,00 | 5,75 |  |  |
| Kypros | 0,00 |  |  |  |
| Tšekki | 1,002004 | 3,27 |  |  |
| Tanska | 0,10 |  |  |  |
| Viro | 0,00 | 5,75 |  |  |
| Suomi | 0,10 |  |  |  |
| Ranska | 0,97 | 7,00 |  |  |
| Saksa | 3,75 | 5,75 |  |  |
| Kreikka | 0,00 | 5,75 |  |  |
| Unkari | 0,07 | 5,75 |  |  |
| Irlanti | 0,05 |  |  |  |
| Italia | 0,51 | 5,00 |  |  |
| Latvia | 0,33 | 5,75 |  |  |
| Liettua | 0,72 | 5,75 |  |  |
| Luxemburg | 0,02 | 5,75 |  |  |
| Malta | 0,52 |  |  |  |
| Hollanti | 0,02 | 5,75 |  |  |
| Puola | 0,48 | 5,75 |  |  |
| Portugali | 0,00 | 5,75 |  |  |
| Slovakia | 0,15 | 5,75 |  |  |
| Slovenia | 0,35 | 5,00 |  |  |
| Espanja | 0,44 |  |  |  |
| Ruotsi | 2,23 | 5,75 |  |  |
| Iso-Britannia | 0,18 | 3,50 |  |  |
| EU 25 | 1,0 % | 5,45 |  |  |
Ensimmäisen sukupolven biodiesel vähentää kasvihuonekaasuja 35–50 % ja toisen sukupolven biodiesel 90 %. Siksi EU:n ympäristötavoitteissa biopolttoaineiden osuus liikenteen polttoaineista oli 2 % vuonna 2005 ja on 5,75 % vuonna 2010, 10 % 2020 ja 25 % 2030 Taulukossa on vuonna 2005 saavutetut tavoitteet ja kansalliset uudet vuoden 2010 tavoitteet. EU-maista vain Saksa ja Ruotsi saavuttivat vuoden 2005 tavoitteen. Ruotsissa uusiutuville polttoaineille on myönnetty täydellinen verohelpotus vuosille 2003–2008. Saksassa biodiesel ja etanoli on vapautettu polttoaineveroista. Miltei kaikki EU-maat pyrkivät vuoden 2010 tavoitteeseen 5,75 % biopolttoaineita. Ranska pyrkii siihen jo vuonna 2008. Toistaiseksi vain Tšekki ja Iso-Britannia vastustavat tavoitetta. Suomi on yksi kuudesta maasta, joka ei ole vielä ilmoittanut kantaansa. Vuonna 2006 Suomessa KTM:n työryhmä myönsi, että Suomi kykenee EU:n tavoitteeseen, mutta suositteli toteuttamaan siitä vain puolet eli 3 % (2010). Työryhmän mukaan uudet teknologiat tosin avaisivat merkittäviä vientimarkkinoita.
Biodieselin sovellukset

RME-biodieselillä on mahdollista käyttää dieselmoottoria normaaliin tapaan. Uudemmat dieselautot on usein suunniteltu jo tehtaalla yhteensopiviksi RME-biodieselille, kun taas vanhemmissa polttoaineputkien imupuolet saattavat haurastua vähitellen biodieselin käytöstä. Tämä ongelma koskee kuitenkin vain luonnonkumista valmistettuja tiivisteitä, joten vaihtamalla ne esimerkiksi muovisiksi (Viton, FKM) ongelma poistuu Nesteen NExBTL ei ole RME-diesel eivätkä RME:n ongelmat koske sitä.[lähde? ]
Biodieseliä voidaan myös käyttää myös lämmityskattilassa polttoöljyn sijaan. Lämmityskattilaa ei tarvitse vaihtaa, polttimeen tehdään vain pieni muutos palopäähän ja säädetään se RME:lle.
Kannattavuus

Nykyisin biodieselin valmistus rypsiöljystä alkaa olla kannattavampaa kuin aiemmin. Vuonna 2005 dieselin keskihinta oli Suomessa 97,0 snt/l. Dieselöljyn vuosien 2005 ja 2006 keskihinnat ja vuonna 2006 102,2 snt/l Öljyhuippu voi tulevaisuudessa kannustaa biodieselin käytön lisäämiseen. Rypsiöljyn maailmanmarkkinahinta on vaihdellut välillä 450–550 €/tn vuosina 2006 ja 2007. Vuonna 2006 rypsiöljyn hinta oli alhaisempi, kun taas vuonna 2007 hinta on noussut jopa 550 euroon tonnilta. Nousu johtuu osaltaan biodieselin tuotannon kasvusta.[lähde? ]
Metanolin hinta riippuu pitkälti tilattavasta määrästä. Litra metanolia voi maksaa n. 10–20 €. Jos tilaa vähintään 1 m³:n suoraan maahantuojalta tai valmistajalta, metanolin hinta voi olla n. 40–50 snt/litra. Näin ollen alkoholipohjaisen biodieselin suurimmat kustannukset tulevat öljyn ja metanolin hinnasta. Kierrätysöljyjen tai jäteöljyjen käyttö tulee huomattavasti huokeammaksi (raaka-aineen hinta voi olla luokkaa 10 snt/l). Biodieselin valmistus voisi näillä hinnoilla olla taloudellisesti kannattavaa, haastetta kuitenkin riittää kun myyntihintaan joudutaan vielä lisäämään pakollinen valmistevero sekä huoltovarmuusmaksu yhteensä 39,05 snt/litra..
Rypsiöljyn tapaan myös metanolin hinta nousee RME-biodieselin tuotannon kasvaessa. Metanolia on mahdollista valmistaa myös itse (esim. puusta kuivatislaamalla) tai synteettisellä menetelmällä, jossa puuta kaasutetaan hapen kanssa, jolloin tuotteena muodostuu hiilimonoksidia. Hiilimonoksidia on mahdollista prosessoida, siten että tuotetaan metanolia.[lähde? ]
RME:n hinta on pääasiassa riippuvainen seuraavista muuttujista: rypsisiemenen hinta, rypsin hinta, rypsiöljyn hinta, rypsipuristeen hinta, maaöljyn hinta, metanolin hinta.[lähde? ]
Biodiesel polttoaineena

Monessa EU-25 -maassa voi vuonna 2007 ostaa biodieseliä huoltoasemalta seoksena tai 100 % biodieselinä. Huoltoasemat myyvät biodieseliä eri seossuhteissa eri maissa. Biodieseliä myydään tai autonvalmistaja on voinut hyväksyä biodieselin jollekin seuraavista seossuhteista:
|  % biodieselin massaosuus dieselpolttoaineessa | biodieselin myyntinimike, numero ilmoittaa seossuhteen | standardoitu | kokemukset käytöstä | takuut | myynti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 % | B5 | standardoitu seossuhde, EN 590 |  |  | on myynnissä mm. Saksassa[lähde? ] |
| 10 % | B10 | ei standardoitu seossuhde | on kokemuksia käytöstä | jotkut autonvalmistajat ovat myöntäneet takuita | myynti? |
| 20 % | B20 | ei standardoitu seossuhde | on kokemuksia käytöstä | jotkut autonvalmistajat ovat myöntäneet takuita | polttoainetta on myynnissä |
| 30 % | B30 | ei standardoitu seossuhde | on kokemuksia käytöstä | jotkut autonvalmistajat ovat myöntäneet takuita | myynti? |
| 50 % | B50 | ei standardoitu seossuhde | on kokemuksia käytöstä | takuista ei tietoa | polttoainetta on myynnissä |
| 100 % | B100 | standardoitu seossuhde, EN 14214 |  |  | on myynnissä mm. Ruotsissa |

Esimerkiksi Saksassa, Britanniassa, Ruotsissa ja Itävallassa voi vuonna 2007 ostaa biodieseliä suoraan pumpulta niin kuin tavallistakin dieseliä. Saksassa biodiesel on hinnaltaan edullisempaa kuin tavallinen diesel.[lähde? ]
Neste Oil on tehnyt aiesopimuksen uuden biodieselin kokeilusta vuosina 2007–2010 700:ssa pääkaupunkiseudun bussissa.
Biodiesel polttoaineena > Puhtaan rypsiöljyn käyttö dieselautossa

Vuoden 2005 alkupuolella normaalin rypsiöljyn käyttäminen dieselautoissa on tullut ajankohtaiseksi, koska dieselin hinta (95 snt/l) on noussut rypsiöljyn hintaa korkeammaksi. Ekolaihon mukaan kesällä ongelmaton suhde polttoaineelle on 42–50 % rypsiöljyä ja loput dieseliä ja pahimpien pakkasten aikaan 10 % rypsiöljyä käynnistysongelmien välttämiseksi. Kun moottori on lämmennyt, on periaatteessa mahdollisuus käyttää 100 % rypsiöljyä. Muun muassa saksalainen Elsbett valmistaa muunnossarjoja, joiden kaksoistankkimenetelmällä ja esilämmittimellä auto voidaan käynnistää dieselillä ja sen lämmettyä vaihtaa katkaisimesta käyttämään rypsiöljyä. Tämä menetelmä on suositeltavampi uudempiin autoihin, mutta vanhemmat dieselit ilman yhteispaineruiskutusta toimivat myös pelkällä tankkiin kaadetulla rypsiöljyllä ilman ylimääräisiä laitteita, sillä vaaraa hienojakoisten suuttimien tukkeutumisesta ei ole.[lähde? ]
Biodiesel polttoaineena > Biodieselin pakkasenkestävyys

Perinteisen transesteröidyn biodieselin käyttö on kylmillä keleillä ongelmallista sen huonon pakkaskestävyyden vuoksi. Laadusta riippuen biodiesel alkaa jähmettyä kun lämpö laskee alle –5 °C:n. Pakkasenkestävyyteen voi vaikuttaa tietyillä lisäaineilla tai seossuhteella. Erään suosituksen mukaan pahimpien pakkasten aikaan 10 % RME:tä ja loput dieseliä olisi toimiva seos käynnistysongelmien välttämiseksi.
Jos sataprosenttisen biodieselin kanssa on käynnistyksessä ilmennyt ongelmia, voi olla tarpeellista käyttää muunnossarjaa. Muunnossarjoihin kuuluu kaksoistankki ja esilämmitin. Niiden avulla auto voidaan ensin käynnistää dieselillä ja sen lämmettyä vaihtaa katkaisimesta käyttämään biodieseliä. Muunnossarjoja valmistaa muun muassa saksalainen Elsbett.[lähde? ]
Toisin kuin RME, Nesteen NExBTL on pakkasenkestävää. Valmistusprosessiin kuuluu isomerointi, joka antaa sille hyvän pakkasenkestävyyden, joka voidaan säätää valmistusprosessissa välille –30 °C:sta –5 °C:seen.[lähde? ]
Biodieselin verotus Suomessa

Biopolttoainetilanne on jatkuvassa muutostilassa ja useat Euroopan maat ovat jo tehneet biokomponentteja suosivia veroporrastuksia. Suomessa näin ei ole tehty. Suomen tieliikenteessä käyttäjän tulee maksaa polttoaineena käytettävästä öljystä dieselpolttoaineen valmistevero (biodieselin tuottajan on hakeuduttava valmisteverovelvolliseksi) ja lisäksi vuotuinen ajoneuvokohtainen käyttövoimavero. Koska biodieselin CN-nimikenumero on 3824, ja koska biodiesel ei ole mineraaliöljy (esteri-pohjainen ei ole hiilivetykään), on biodieselin käyttö lämmityksessä sekä konekäytössä valmisteverovapaata. Lämmityskäytössä sekä konekäytössä biodieseliä ei tarvitse värjätä eikä merkitä, eikä sitä myöskään tarvitse ilmoittaa tullin valmisteverotukseen. Tullin vuonna 2006 ilmoittamien tietojen mukaan biodieselille ei toisaalta ole edes löytynyt sopivaa väriainetta, perinteiset diesel-väriaineet eivät ole yhteensopivia biodieselin kanssa. Valmistajan ei tarvitse ilmoittautua rekisteröimättömäksi elinkeinonharjoittajaksi. Ajoneuvokäytössä biodiesel kuuluu lain mukaan korkeasti rikkiä sisältäviin diesellaatuihin (vaikka se ei sisällä rikkiä), koska se ei kuulu luokkaan 2710.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
UPM Biopolttoaineet (Arkistoitu – Internet Archive) UPM investoi 150 mEUR Lappeenrannan biojalostamoon – mäntyöljypohjainen uusiutuva diesel
Neste Oil Neste Oil aloittaa biodieselin tuotannon Porvoossa toukokuussa 2007
Fortumin diesel
Biodiesel.org
Palmuöljy biodieselin raaka-aineena – WWF
Journeytoforever Kaikkea biodieseliin liittyvää (myös valmistusohjeita), englanniksi.
Alternative fuels data center Yhdysvaltojen energiaministeriö, vaihtoehtoisten polttoaineiden tietopankki, tietoa englanniksi
Collaborative Biodiesel Tutorial Tietoa englanniksi, mm. miten tehdä biodieseliä.
European Biodiesel Board (Arkistoitu – Internet Archive) tietoa biodieselin tuotannosta ja käytöstä Euroopassa
Ylen Elävä arkisto: Sinappidiesel – kotimainen biopolttoaine (1999, 2009)
Suomalaisten kinkkurasvoilla neljä kertaa maapallon ympäri Yle, 2017
Energiantuotanto
Liikenne ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Biopolttoaine:  bioetanoli • E85 • biodiesel • biokaasu
Uusiutuva energia:  aurinkovoima • aurinkokenno • tuulivoima • vesivoima • biomassa
Kemiallinen:  polttokenno • vetytalous • metanolitalous
Teemasivut:  Kestävä kehitys • Ympäristönsuojelu • Energia
Ilomilo

| Ilomilo |
| --- | --- |
Kehittäjä:  SouthEnd Interactive, Microsoft Game Studios
Julkaisija:  Microsoft
Julkaistu:  8. marraskuuta 2010 (WP7) 5. tammikuuta 2011 (Xbox 360)
Lajityyppi:  pulmapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: E PEGI: 3
Alusta:  Windows Phone 7, Xbox 360
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Ilomilo on SouthEnd Interactiven ja Microsoft Game Studiosin kehittämä kolmiulotteinen pulmapeli. Se julkaistiin Windows Phone 7 -laitteille 8. marraskuuta 2010 ja Xbox 360 -konsolin Xbox Live Arcade -latauspalveluun 5. tammikuuta 2011. Pelin Xbox 360 -versiolle julkaistiin 9. maaliskuuta 2011 Autumn Tale -niminen lisäosa.
Ilomilossa pelaajan on kaikissa kentissä tarkoituksena etsiä reitti, jota pitkin pelin päähahmot Ilo ja Milo pääsevät tapaamaan toisensa. Pelaaja voi kontrolloida vuorotellen kumpaakin hahmoa. Pelaajan tulee käyttää mm. erilaisia kääntyviä ja lentäviä laatikoita edetäkseen kentissä. Pelissä on myös kaksinpelimahdollisuus, jossa toinen pelaajista ohjaa Iloa ja toinen Miloa.
Peli sai kriitikoilta pääosin positiivisen vastaanoton ja sen Xbox 360 -version pistemäärä Metacritic-sivustolla on 81/100.
Aiheesta muualla

SouthEnd Interactiven Ilomilo-blogi (englanniksi)
Itseapukirjallisuus

Itseapukirjallisuus eli self help -kirjallisuus on tietokirjallisuuden laji, joka pyrkii auttamaan lukijaansa elämään paremmin. Itseapukirjat tarjoavat lukijalle ohjeita, joiden noudattamisen pitäisi johtaa onnellisuuden lisääntymiseen. Ratkaisut esitetään kirjoissa usein askelina tai vaiheina. Kirjoissa esitellään usein esimerkkihenkilöitä, joiden tarinat rohkaisevat lukijaa noudattamaan kirjan neuvoja.
Itseapukirjallisuuteen kuuluu esimerkiksi popularisoivia psykologian kirjoja, new age -henkisiä kirjoja, bisnes-kirjoja sekä rakkaus- ja parisuhdekirjoja. Kirjakaupoissa ja kirjastoissa itseapukirjoja on sijoiteltu eri osastoihin, kuten hengelliseen kirjallisuuteen, psykologiaan ja filosofiaan.
Itseapukirjat ovat vanha ilmiö, mutta ne ovat nousseet hyvin suureen suosioon etenkin 2010-luvun Yhdysvalloissa. Nykyajan itseapukirjat keskittyvät usein yksilöön siinä kun vielä 1800-luvulla ne opettivat ihmisiä olemaan parempia kansalaisia. Yksilökeskeisten itseapukirjojen varhainen klassikko on Dale Carnegien Miten saan  ystäviä, menestystä, vaikutusvaltaa (1936).
Aiheesta muualla

Self help -kirjat – auta itseäsi auttamaan: Onko self help -kirjoista oikeasti apua?, City-lehti 18.8.2006
Ilomantsin terveysasema

| Ilomantsin terveysasema |
| --- | --- |
Osoite:  Ylätie 20, 82900 Ilomantsi
Sijainti:  Ilomantsi
Koordinaatit:  62.66863°N, 30.92374°E
Terveysasemien vastaanotot - Palvelupaikat - Ilomantsi - Ilomantsin  terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ilomantsin terveysasema on pohjoiskarjalaisessa Ilomantsin kunnassa sijaitseva julkisen palvelun terveysasema. Palvelujen tuottamisesta vastaa Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä (Siun sote).
Terveysasema on normaalisti avoinna arkisin kello 8-16. Terveysaseman ollessa suljettuna, Ilomantsista voi hakeutua kiireelliseen hoitoon Pohjois-Karjalan keskussairaalan yhteispäivystykseen Joensuussa (Tikkamäentie 16, J2-talon katutaso). Henkeä uhtaavissa hätätilanteessa otetaan yhteyttä hätänumeroon 112.
Aiheesta muualla

Ilomantsin terveysasema (suomi.fi)
Ida Salmi

Iida Maria Salmi (oik. Iida Salminen, 16. marraskuuta 1885 Tampere – 19. helmikuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Ida Salmi oli naimisissa muusikko Paul Salmisen kanssa.
Ura

Salmi oli aloitti näyttelijänuransa kotikaupungissaan Tampereella. Hän näytteli pitkän ajan teatterissa, kunnes esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1934 elokuvassa Minä ja ministeri, missä aloittelivat myös Hugo Hytönen ja Aatu Dahlqvist, myöhemmin Talanne. Salmi teki vuosikymmenien mittaisen uran Tampereen Työväen Teatterissa ja Helsingissä Kansan Näyttämöllä.
Vaikka Ida Salmen elokuvaura alkoi vasta keski-ikäisenä, hän teki useita merkittäviä elokuvia. Ida Salmi on kuin onkin monen vanhan kansan suomalaisnäyttelijän tapaan "unohdettu" vanhojenpiikojen esittäjä, mutta hänet kuitenkin muistetaan muutamista osista. Salmi teki kaikkiaan noin 45 elokuvaroolia, joista merkittävimmät suoritukset ovat jo uran alkupäässä; Seitsemän veljeksen (1939) Männistön muori sekä elokuvan Sellaisena kuin sinä minut halusit (1944) päähenkilö Maijan kasvatusäiti, "muori". Ida Salmi nähtiin 1950-luvulla Niskavuori-elokuvissa, joissa hänellä oli palvelijattaren osa. Viimeinen elokuvarooli oli Edvin Laineen elokuvan Niskavuori taistelee (1957) satunnainen palvelijatar.
Salmi kuoli 88-vuotiaana 1974. Hänet on haudattu aviomiehensä viereen Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Aiheesta muualla

Ida Salmi Elonetissä.
Ilomantsin rautatieasema

Ilomantsin rautatieasema (lyh. Ilo, ratakm 695+203) on Ilomantsin kunnan alueella sijaitseva rautatieliikennepaikka ja rataosuuden Joensuu-Ilomantsi pääteasema. Liikenne Ilomantsiin aloitettiin 1. elokuuta 1967. Vuosina 1967–1969 Ilomantsiin oli tavaraliikenteen lisäksi myös henkilöliikennettä. Radan henkilöliikenne oli oikeastaan koko liikennöinnin ajan kokeiluluontoista, eikä siitä saatu kannattavaa. Ilomantsiin rakennettiin 1970 elementtirakenteinen asemarakennus, samantyyppinen kuin Karjalan radan uusilla asemilla. Vanha asemarakennus on siirretty Korpijärvelle. Vaikka Ilomantsiin ei ollut henkilöliikennettä, oli lipunmyynti asemalla vuoteen 1996, jolloin aseman miehitys lopetettiin. Ilomantsin radan liikenteenohjaus hoidetaan nykyään Joensuusta. Vanha asemarakennus on yhä olemassa yrityskäytössä. Tavaraliikenne, eli lähinnä raakapuun kuormaus, Ilomantsista jatkuu edelleen.
Euroopan unionin rataverkon itäisin piste sijaitsee Ilomantsissa.
Aiheesta muualla

Vanhoja kuvia Ilomantsin rautatieasemalta
Che Guevaran valokuva

| Che Guevaran valokuva |
| --- | --- |

Nimi:  Che Guevaran valokuva
Toinen nimi:  Guerrillero Heroico
Tekijä:  Alberto Korda
Valmistumisvuosi:  1960
Taiteenlaji:  valokuva
Valokuva Che Guevarasta otettiin Kuuban pääkaupungissa Havannassa pidetyssä La Coubren onnettomuuden uhrien muistotilaisuudessa maaliskuussa 1960. Kuvan ottaja Alberto Korda antoi teokselleen nimen Guerrillero Heroico (sankarillinen sissitaistelija).
Valokuvaajan lehti Revolucion hylkäsi tämän valokuvan. Sen sijaan julkaistiin Kordan muistotilaisuudessa ottamia kuvia Castrosta ja ranskalaisista kirjailijoista Jean-Paul Sartresta ja Simone de Beauvoirista. Seitsemän vuotta myöhemmin Che Guevaran kuoltua Korda myönsi italialaiselle toimittajalle luvan julkaista kuva julisteena Italiassa. Siitä tuli heti eräs vallankumouksellisen vasemmiston tunnetuimmista kuvista Marxin, Engelsin ja Leninin kuvien ohella. Kuvaa on jäljennetty lukemattomissa T-paidoissa, bannereissa ja julisteissa.
Muokattu kuva

Tunnetuimmassa versiossa kuvaa on käsitelty siten, että siitä on rajattu pois oikealta palmu ja vasemmalta toisen miehen profiili ja kuvaa on kierretty hiukan oikealle. Kuvan käsittelyllä Korda antoi muotokuvalle ”ajattoman muodon, josta on poistettu kaikki ajan ja paikan elementit.”
Kuvan tunnettu versio on pelkistetty, kaksivärinen, joka on yleensä musta ja punainen. Se on helppo liittää painotuotteisiin sekä piirroksiin.
Kuvaustilanne

5. maaliskuuta 1960 Havannan satamassa tapahtui räjähdys ranskalaisella La Coubre -laivalla, jossa sai surmansa 136 ihmistä. Räjähdyksen syytä ei saatu selville – se saattoi olla puhdas onnettomuus tai silkkaa sabotaasia. Laiva oli tuomassa salaista aselastia Kuubaan.
Heti onnettomuuden jälkeen pidettiin muistotilaisuus Havannassa. Paikalla oli Fidel Castron lisäksi muun muassa Simone de Beauvoir ja Jean-Paul Sartre ulkomaisina vieraina. La Revolucion -lehden kuvaaja Alberto ”Korda” Díaz Gutiérrez oli myös kutsuttu paikalle ikuistamaan tilaisuus filmille. Che Guevaraa ei aluksi näkynyt missään, kunnes Korda huomasi baskeripäisen vallankumousjohtajan tulevan lavalle, kun Castro piti puhettaan. Korda ehti ottaa kaksi kuvaa ennen kuin Che poistui paikalta. Korda kuvasi hänen ilmettään kuvassa vihaiseksi ja surulliseksi. Korda käytti Leica M2 -kameraa ja Kodak Plus-X -mustavalkofilmiä.
Julkaiseminen

Kuvaa ei aluksi julkaistu missään seitsemään vuoteen. Eräänä päivänä vuonna 1967 Korda sai vieraan, joka kysyi mahdollisuutta saada Chestä hyvä kuva mukaansa. Korda antoi miehelle parhaan kuvansa, jota hän oli kaikki nämä vuodet pitänyt seinällään, mutta piti itse negatiivit. Korda ei ottanut kahden antamansa paperivedoksen julkaisemisesta mitään maksua ”Kuuban vallankumouksen ystävältä”. Tämä ystävä osoittautui myöhemmin italialaiseksi kustantajaksi Giangiacomo Feltrinelliksi, joka oli saanut kuulla Guevaran vangitsemisesta ja mahdollisesta teloituksesta Boliviassa. Hän kiirehti julkaisemaan kuvan, kun maailmalle kiiri tieto vallankumouksellisen sissijohtajan kuolemasta. Hänen on arveltu myyneen ainakin kaksi miljoonaa Chen kuvalla varustettua julistetta, josta Korda ei saanut penniäkään. Korda ei saanut kuuluisimman kuvansa julkaisemisesta myöhemminkään korvausta, koska Kuuba ei ollut allekirjoittanut Bernin sopimusta.
Poikkeuksena tekijän puuttumisesta kuvan julkaisuoikeuksiin on tapaus, jossa kuvaa käytettiin votkamainoksessa, jolloin Korda halusi puuttua kuvan luvattomaan kaupalliseen käyttöön. Korda sai oikeuden ulkopuolella sovittua julkaisemisesta noin 50 000 US dollarin sopimuksen. Hän lahjoitti summan Kuuban lääketieteelle.
Kuvaa käytetään nykyisessä kuubalaisessa kolmen peson setelissä.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| Alkuperäinen muokattu kuva | Mustavalkoisena | Punamustana | Valko-puna-mustana |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Muokattu piirrosversio (Arkistoitu – Internet Archive)
The story about the image of Che Guevara 1993 (Arkistoitu – Internet Archive)
Alkuperäinen rajaamaton kuva
Vedos Kordan kuvaamasta fimirullasta. Ikoninen kuva on neljännen rivin kolmas kuva. Neljännessä kuvassa jonkun pää näkyy Chen olkapään takaa.
Filmirullan kaksi kuvaa Che:sta.
Leica M2 -kamera
Insolubilia

Insolubilia (lat., "ratkaisemattomat") viittasi keskiajan filosofiassa valehtelijan paradoksin eri muunnelmiin, jotka muodostivat vaikean ongelman loogiselle analyysille.
Vaikka valehtelijan paradoksi tunnettiin jo antiikin aikana, filosofien kiinnostus siihen vaikuttaa sammuneen, kunnes se keksittiin uudelleen 1100-luvulla. Keskiaikainen kiinnostus saattaa olla saanut alkunsa Aristoteleen teoksesta Sofistiset kumoamiset (180a27-b7), jota keskiajan insolubilia-kirjallisuudessa lainataan toistuvasti alusta saakka. Muita antiikin ajan lähteitä, jotka olisivat periaatteessa saattaneet toimia innoituksena ongelman tutkimiseen, ovat Augustinus, Cicero, sekä Kirjeessä Titukselle oleva lainaus Epimenideeltä. Ne eivät kuitenkaan esiinny keskiaikaisessa insolubilia-kirjallisuudessa.
Adam Parvipontanus mainitsi ohimennen joitakin paradoksaalisia lausumia. Ne on ajoitettu vuodelle 1132. Hän ei kuitenkaan käsitellyt niistä seuraavia ongelmia tarkemmin. Alexander Neckam, joka kirjoitti myöhemmin 1100-luvulla, tunnisti selvästi insolubilia-lauseiden paradoksaalisen luonteen, mutta ei pyrkinyt ratkaisemaan niitä. Ensimmäisenä ratkaisua tarjosi tuntematon kirjoittaja, joka kirjoitti 1100-luvun lopussa tai 1200-luvun alussa. Aiheesta oli olemassa oma kirjallisuutensa vuonna 1320, kun Thomas Bradwardine liitti omaan insolubilia-käsittelyynsä yhdeksän tuolloin yleistä näkemystä aiheesta. Kiinnostus aiheeseen jatkui läpi 1300-luvun.
Keskiaikainen insolubilia-kirjallisuus vaikuttaa pitävän näitä paradokseja vaikeina, mutta ei todella ratkaisemattomissa olevina; ja vaikka niitä pidettiin mielenkiintoisina ja tutkimisen arvoisina, niitä ei kuitenkaan pidetty logiikan keskeisenä alueena. Näin tutkimus eroaa nykyaikaisesta itseensä viittaavien paradoksien, kuten Russellin paradoksi, tutkimuksesta, koska viimeksi mainitun tapauksessa ongelmia pidetään usein pohjimmiltaan ratkaisemattomina, mutta hyvin keskeisinä logiikan perusteille.
Aiheesta muualla

Spade, Paul Vincent: Insolubles The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Insolubilia
Käännös suomeksi
Insjön (Föglö)

| Insjön |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Föglö
Koordinaatit:  60°00′42″N, 20°31′42″E
Järvinumero:  92.412.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  1,2 m 
Rantaviiva:  0,86 km 
Pinta-ala:  0,03 km² 
 fiInsjön 
Insjön on järvi Föglössä Ahvenanmaan kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 34 kilometriä itäkaakkoon.
Maantiede

Insjönin mutkaisen rantaviivan pituus on 863 metriä. Järven pituus lounaasta koilliseen on 280 metriä ja leveys kaakosta luoteeseen 180 metriä. Saaria ei ole. Insjöniä ympäröi metsämaa, noin 300 metriä länteen sijaitsee Självik.
Insjön on toiseksi on suurin Föglön neljästä järvestä. Suurin on Fladan. Kaksi muuta ovat Självik ja Finholms strömmen.
Insjön (92.412.1.003) kuuluu Ahvenanmaan kaakkoiseen saaristoalueeseen (92.412), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Eteläisen saaristomeren päävesistössä (92). Kaakkoisen saaristoalueen laajin järveksi luokiteltu vakavesi on Oppsjön, toiseksi laajin on Fladan ja kolmanneksi laajin on Insjön.