stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulunkylä
Kirkot

Oulunkylässä toimii suomenkielinen evankelis-luterilainen Oulunkylän seurakunta, jonka alue kattaa Oulunkylän kaupunginosan lisäksi Käpylän ja Koskelan. Oulunkylässä seurakunnalla on neljä kirkkoa: Käpylän kirkko, Maunulan kirkko, Oulunkylän kirkko ja Oulunkylän puukirkko. Viimeksi mainittu on myös Länsi- ja Pohjois-Helsingin käsittävän ruotsinkielisen seurakunnan Petrus församlingin pääkirkko.
Oulunkylässä on lisäksi Jehovan todistajien valtakunnansali ja vanhoillislestadiolaisen Helsingin Rauhanyhdistyksen toimitalo.
Palvelut ja yritystoiminta

Oulunkylän keskustassa rautatieaseman läheisyydessä on palveluiden keskittymä. Alueella sijaitsee muun muassa Ogelin liikekeskus, kirjasto, apteekki, terveysasema, työväenopisto, nuorisotalo ja valvottu leikkipuisto.
Suurimmat kaupat ovat rautakauppa ja Käpylän asemalla sijaitseva supermarket. Sekä Käskynhaltijantien varrella että Metsälässä on huoltoasemia ja muita autoiluun liittyviä liikkeitä ja palveluita.
Oulunkylään kuuluvan Maunulan keskustassa on liikkeitä, kirjasto, sosiaaliasema, terveysasema sekä Suursuon sairaala.
Oulunkylässä sijaitsee Oulunkylän asuintalo, joka on tarkoitettu mielenterveyskuntoutujille. Oulunkylän asuintalo koostuu neljästä rakennuksesta ja 44 asunnosta. Kaikilla asukkailla on hoitosuhde Oulunkylän psykiatriselle poliklinikalle.
Palvelut ja yritystoiminta > Liikuntapalvelut

Oulunkylän liikuntapuistossa on jalkapallokenttä, jäähalli, tekojäärata, curlinghalli, liikuntasaleja ja metsäalue pururatoineen.
Pirkkolan liikuntapuistossa on urheilukenttiä, kunto- ja voimailusali, maauimala, uimahalli, palloiluhalli ja kaksi jäähallia. Lisäksi puistossa on kuntoratoja ja hiihtolatuja. Viereisessä Maunulanpuistossa on ulkoilureittejä, hiihtolatuja ja ulkoilumaja.
Vantaanjoen rannassa kulkee ulkoilureittejä ja talvella hiihtolatu. Rannassa on myös Pikkukosken uimaranta, joka on kesäisin suosittu uimaranta ja jossa talvisin on mahdollisuus avantouintiin ja jääkiipeilyyn.
Palvelut ja yritystoiminta > Koulut ja opetus

Ala-asteen opetusta antavat Maunulan ala-asteen koulu, Oulunkylän ala-asteen koulu, Veräjälaakson sivukoulu ja ruotsinkielinen Månsas lågstadieskola. Yläaste- ja lukio-opetusta antavat Maunulan yhteiskoulu ja Helsingin matematiikkalukio sekä Oulunkylän yhteiskoulu.
Helsingin työväenopisto toimii Oulunkylätalossa Oulunkylän aseman läheisyydessä.
Palvelut ja yritystoiminta > Yrityksiä

Merkittäviä Oulunkylään sijoittuneita yrityksiä ovat muun muassa DNA, Fingrid ja YIT. Näiden yritysten pääkonttori sijaitsee Oulunkylän alueella lähellä Käpylän asemaa. Oulunkylän alueella toimivat myös muun muassa Cygate, Cityvarasto (pienvarastoja vuokraava yritys) sekä Helsinki Fashion House, jonka tiloissa toimii yli sata vaatetusalan yritystä.
Aiemmin Oulunkylässä on sijainnut muun muassa Kaukokiito ja Schenker sekä Hankkijan pääkonttori. Mäkitorpan Autoradio toimi alkujaan Oulunkylän Mäkitorpantiellä.
Liikenneyhteydet

Oulunkylästä on monipuoliset liikenneyhteydet sekä joukkoliikenteen, yksityisautoilun että kevyen liikenteen näkökulmasta. Oulunkylän keskustassa on bussi- ja junaliikenteen solmukohta. Matkustajien käytössä on sekä poikittaislinjoja että Helsingin keskustaan päin suuntautuvia linjoja.
Liikenneyhteydet > Tiestö

Tuusulanväylä kulkee moottoritienä Oulunkylän halki Käpylästä Pakilaan päin. Tielle on Oulunkylän kohdalla kaksi liittymää. Myös Hämeenlinnanväylä ja Kehä I kulkevat läheltä Oulunkylää.
Oulunkylän pääkatuja ovat Tuusulanväylän Oulunkylän liittymässä kohtaavat Pakilantie ja Käskynhaltijantie, Metsälän halki kulkeva Asesepäntie, siitä lähtevä Mäkitorpantie ja tämän jatke Siltavoudintie, Käpylästä Oulunkylään johtava Oulunkyläntie ja sen jatke Norrtäljentie sekä Maunulassa sijaitsevat Pirjontie ja Pirkkolantie.
Liikenneyhteydet > Kevyen liikenteen väylät

Merkittävin kevyen liikenteen väylä kulkee pääradan vartta Oulunkylän läpi. Väylä yhdistää Helsingin keskustan pohjoisiin kaupunginosiin. Muita huomattavia kaupunginosasta toiseen johtavia väyliä kulkee Oulunkylän länsiosassa sijaitsevassa keskuspuistossa (Maunulanpuisto) sekä Vantaanjoen varressa.
Matkoja Oulunkylän keskustasta kevyen liikenteen väyliä pitkin, sulkeissa arvio pyöräilyajasta: Viikki 3 km (15 min), Pasila 4 km (15 min), Rautatientori 8 km (25 min), Itäkeskus 8 km (30 min).
Helsingin latuverkosto ulottuu talvisin Oulunkylän alueelle. Helsingin keskustasta pohjoiseen johtava hiihtoreitti kulkee Maunulanpuiston ja Pirkkolan liikuntapuiston kautta. Latuverkosto ulottuu myös Vantaanjoen rantaan sekä Oulunkylän liikuntapuistoon. Hiihtäen matkaa Paloheinän ulkoilumajalle tulee Oulunkylästä Vantaanjoen vartta n. 8 km ja Maunulan majalta 5 km. Julkisen liikenteen käyttäjillä on Oulunkylästä suora bussiyhteys ladulle Pirkkolan kautta.
Liikenneyhteydet > Rautatie

Oulunkylä sijaitsee pääradan varrella. Oulunkylän rautatieasemalla pysähtyvät lähijunat I, K, P ja T.
Oulunkylän rajalla sijaitsee myös Käpylän rautatieasema. Siellä pysähtyvät lähijunat I, K, P ja T. Lähijunat kulkevat arkisin päivällä 5–10 minuutin väliajoin. Matka-aika Helsingin päärautatieasemalta Käpylän asemalle on 8 minuuttia, Oulunkylän asemalle puolestaan 9–10 minuuttia.
Liikenneyhteydet > Bussilinjat

Oulunkylän pääsee busseilla:
Malmilta
69
553
603
Helsingin keskustasta
61/N
64
65
Käpylästä
53
69
603
Arvioituja bussimatka-aikoja Oulunkylän keskustasta, suora yhteys ilman vaihtoja: Sörnäinen 10 min, Hakaniemi 15 min, Leppävaara 20 min, Rautatientori 20 min, Munkkiniemi 25 min.
Liikenneyhteydet > Taksiliikenne

Oulunkylässä on kaksi taksiasemaa. Näistä toinen sijaitsee Oulunkylän torilla ja toinen Maunulan keskustassa.
Liikenneyhteydet > Lentoyhteydet

Matkaa Helsinki-Vantaan lentoasemalle on 12 kilometriä laskettuna Tuusulanväylältä Oulunkylän kohdalta. Henkilöautolla matkaan kuluu noin 10 minuuttia. Suora bussiyhteys lentoasemalle kestää 15–30 minuuttia ja juna suunnilleen saman ajan.
Liikenneyhteydet > Vesiliikenne

Vantaanjoki virtaa Oulunkylän reunalla. Joki on Oulunkylän kohdalta liikennöitävissä pienveneillä sekä ylä- että alavirtaan päin. Merelle asti veneellä ei pääse Vanhankaupunginkosken takia. Julkista liikennettä joella ei ole.
Liikenneyhteydet > Raitiotie

Oulunkylän läpi kulkee pikaraitiotie 15. Lähin kaupunkiraitiotie sijaitsee Käpylässä noin 700 metrin päässä Oulunkylän rajalta. 
siä Oulunkylästä etelään päin.
Liikenneyhteydet > Liikennemelu

Suurin osa Oulunkylän asuntoalueista on alle 55 dB:n melualueella. Pääasiallinen melunlähde on tieliikenne, mikä vaikuttaa varsinkin Tuusulanväylän ympäristössä. Paikallista tiemelua esiintyy myös suurimpien katujen varsilla. Toinen melunlähde on päärata. 55 dB:n ylittävä ratamelualue on Oulunkylän kohdalla kapea, karkeasti vain yhden talorivin levyinen. Lentomelualuetta Oulunkylässä ei ole lainkaan. Sekä pääradan että Tuusulanväylän varteen on rakennettu melueste. Koko Helsingin asukkaista karkeasti puolet asuu yli 55 dB:n melualueella.
Merkkihenkilöitä

Marja-Sisko Aalto, pappi
Otto Brandt, urheiluvaikuttaja, kunnallispoliitikko ja Otto Brandt Oy:n perustaja ja toimitusjohtaja
Ola Fogelberg, sarjakuvapiirtäjä
Kristiina Halkola, näyttelijä, laulaja
Oke Jokinen, radiotoimittaja
Matti Jurva, muusikko.
Vieno Kekkonen, laulaja
Larin-Kyösti, runoilija
Eero Melasniemi, näyttelijä
Joel Melasniemi, muusikko
Vilma Melasniemi, näyttelijä
Kai Mäkelä, liikemies
Tapio Rautavaara, olympiavoittaja, laulaja ja näyttelijä
Reijo Taipale, laulaja
Jari Tervo, kirjailija.
Friedebert Tuglas, virolainen kirjailija
Ville Valo, muusikko
VilleGalle, rap-artisti
Gasellit (yhtye), rap-yhtye
Kirjallisuutta

Eskelinen, Heikki J. (toim.): Vireä idylli: Oulunkylää ja oulunkyläläisiä.  Helsinki:  Oulunkylä-seura ry, 2005.  ISBN 952-91-9522-2
Harmo, Maunu: Oulunkylä – Åggelby: Vihreä idylli.  Helsinki:  Oulunkylä-seura ry, 1987.  ISBN 951-99891-2-9
Fenofibraatti

| --- | --- |

Fenofibraatti
Systemaattinen (IUPAC) nimi
Propan-2-yyli-2-[4-(4-klooribentsoyyli)fenoksi]-2-metyylipropionaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 49562-28-9
ATC-koodi: C10AB05
PubChem CID: 3339
DrugBank: DB01039
Kemialliset tiedot
Kaava: C20H21ClO4 
Moolimassa: 360,818
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 80–81 °C 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 60-90 %
Proteiinisitoutuminen: 99 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 20-22 h
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Fenofibraatti (C20H21ClO4) on niin kutsuttuihin fibraatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä kolesterolitasoa alentavana lääkeaineena.
Ominaisuudet ja käyttökohteet

Huoneenlämpötilassa fenofibraatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta se liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin, kuten dietyylieetteriin, asetoniin, kloroformiin, bentseeniin ja hieman myös etanoliin.
Muiden fibraattien tavoin fenofibraatti on aihiolääke, joka metaboloituu maksassa varsinaiseksi vaikuttavaksi aineenvaihduntatuotteeksi fenofibriinihapoksi. Yhdiste aktivoi lipidejä hajottavaa entsyymiä lipoproteiinilipaasia ja vähentää apolipoproteiini C-III:n tuotantoa, mikä laskee vapaiden triglyseridien määrää veressä ja LDL-kolesterolin määrää. Lisäksi fenofibraatti aktivoi peroksisomiproliferaattoriaktivoituja reseptoreja, mikä johtaa HDL-kolesterolipitoisuuden kasvuun. Fenofibraattilääkityksen on todettu vähentävän sydänkohtauksen riskiä ja vähentävän sepelvaltimotaudin leikkaushoitotoimenpiteitä aikuistyypin diabetesta sairastavilla. Myös diabetekseen usein liittyvän retinoplatian etenemistä voidaan hidastaa fenofibraatin avulla. Lääkeainetta voidaan käyttää yhdessä statiinien ja etsetimibin kanssa.
Haittavaikutukset

Fenofibraattihoidon haittavaikutuksia voivat olla vatsan ja ruuansulatuskanavan ärsytysoireet, maksaentsyymiarvojen kohoaminen, homokysteiinin pitoisuuden kasvaminen, lihaskivut ja kreatiinikinaasipitoisuuden kasvaminen, allerginen ihottuma ja sappikivet.
Valmistus

Anisoli ja p-klooribentsoyylikloridi reagoivat muodostaen 4-kloori-4′-metoksibentsofenonia. Tämä välituote demetyloidaan vetybromidin avulla 4-kloori-4′-hydroksibentsofenoniksi, josta saadaan fenofibraattia kolmella vaihtoehtoisella tavalla. Yhdiste voi reagoida emäksisissä olosuhteissa kloroformin ja asetonin kanssa fenofibriinihapoksi, joka esteröidään isopropanolin kanssa fenofibraatiksi, 4-kloori-4′-hydroksibentsofenonin ja 2-bromi-2-metyylipropaanihapon kanssa fenofibriinihapoksi, joka esteröidään kuten edellä tai 4-kloori-4′-hydroksibentsofenonin ja isopropyyli-2-bromi-2-metyylipropionaatin välisellä reaktiolla.
Suuli

Suuli Kokemäen Säpilässä.
Pihlavan sahan kuivatavaravarasto Isosuuli oli valmistuessaan 1950 Pohjoismaiden suurimpia varastorakennuksia.
Suuli on länsisuomalainen murresana, joka tarkoittaa puurakenteista heinäsuojaa, työkalu- tai venevajaa tai muuta vastaavaa varasto- ja piharakennusta. Sanan alkuperänä on ruotsin kielen suojaa ja katosta tarkoittava sana skjul.
Suulin ja ladon ero voi paikoin olla se, että suuli on pystylaudoitettu. Suuleissa on usein ollut myös lattia, joko osittainen tai kokoala, kun taas lato on rakennettu hirrestä ja hirret ovat vaaka-asennossa. Ladoissa ei välttämättä ole lattiaa.
Suuli-sanaa käytetään lähinnä Satakunnassa ja sen naapurimaakunnissa.
Eräiden muiden alueiden murteissa erotuksena hirsirakenteisesta ladosta lautarakenteisen vastaavan rakennuksen nimityksenä on sanan suuli asemesta sana makasiini. Joissain itämurteissa tunnetaan myös termi sarrain.
Kunimitsu Takahashi

| Kunimitsu Takahashi> 高橋国光 |
| --- | --- |
 Kunimitsu Takahashi vuonna 1963.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. tammikuuta 1940 Tokio, Japani
Kuollut: 16. maaliskuuta 2022 (82 vuotta)
Kansalaisuus:   Japani
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1977
Talli(t):  Meiritsu Racing Team
Kilpailuja:  1
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Japanin Grand Prix 1977
Viimeinen kilpailu:  Japanin Grand Prix 1977
Kunimitsu Takahashi (jap. 高橋 国光; 29. tammikuuta 1940 Tokio – 16. maaliskuuta 2022) oli japanilainen F1-kuljettaja ja moottoripyöräilijä. Hän osallistui yhteen F1-osakilpailuun kaudella 1977 sijoittuen yhdeksänneksi.Aika-ajossa hän oli 22:s.
Takahashi kilpaili myös moottoripyörillä 125- ja 250-kuutioisissa kausina 1961–1964. Hän voitti 250-kuutioisten kilpailun Hockenheimissa 1961. Hän oli neljäs MM-sarjassa vuonna 1961 250-kuutioisissa ja vuonna 1962 125-kuutioisissa ajaen molemmilla kausilla Hondalla. Hän loukkaantui vakavasti vuoden 1962 kilpailussa Isle of Man TT:llä ja vaihtoi vuodeksi 1965 autourheiluun. Hän voitti moottoripyöräurallaan neljä kilpailua.
Takahashi oli GT Associatonin puheenjohtaja ja Super GT -sarjojen järjestäjä vuosina 1993–2007. Hän kilpaili myös Le Mansin 24 tunnin ajoissa vuosina 1986–1990 ja 1994–1996 voittaen luokkansa vuonna 1995 ollen kahdeksas.
Feneltsiini

| --- | --- |


Feneltsiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
2-fenyylietyylihydratsiini
Tunnisteet
CAS-numero: 51-71-8
ATC-koodi: N06AF03
PubChem CID: 3675
DrugBank: DB00780
Kemialliset tiedot
Kaava: C8H12N2 
Moolimassa: 136,196
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 157–161 °C
Kiehumispiste: 74 °C
Liukoisuus veteen: 29,1 g/l 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 1,2–11,6 h
Ekskreetio: renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:  ei myynnissä Suomessa
Antotapa: suun kautta
Feneltsiini (C8H12N2) on hydratsiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Se on monoamiinioksidaasin estäjä, jota käytetään muun muassa masennuksen ja ahdistuksen hoidossa. Feneltsiini ei kuitenkaan ole käytössä Suomessa.
Vaikutusmekanismi, metabolia ja käyttö

Feneltsiini kuuluu toimintamekanismiltaan monoamiinioksidaasin estäjiin, jotka inhiboivat monoamiinioksidaasientsyymin toimintaa. Yhdiste on epäselektiivinen ja estää sekä MAO-A- että MAO-B-isoentsyymejä. Monoamiinioksidaasin toiminnan estäminen johtaa serotoniinin, noradrenaliinin ja dopamiinin pitoisuuksia neuroneissa, mikä lievittää masennuksen ja ahdistuksen oireita. Feneltsiini nostaa myös gamma-aminovoihapon pitoisuuksia aivoissa.
Feneltsiini metaboloituu maksassa pääosin monoamiinioksidaasin vaikutuksesta. Muita maksassa muodostuvia aineenvaihduntatuotteita ovat feneltsiinin asetyloitu johdannainen, fenyylietikkahappo ja p-hydroksifenyylietikkahappo.
Feneltsiiniä käytetään masennuksen hoidossa erityisesti silloin kuin siihen liittyy voimakasta ahdistusta, pelkotiloja ja pakko-oireita. Sitä on käytetty myös anoreksian ja bulimian hoidossa. Feneltsiini ei kuitenkaan yleensä ole ensimmäinen lääke, vaan sitä käytetään vasta kuin muilla hoidoilla ei saada toivottua hoitotulosta.
Haittavaikutukset

Feneltsiini voi estää pyridoksiinin synteesiä ihmiselimistössä, mikä voi johtaa neurologisiin sivuvaikutuksiin. Usein tähän auttaa pyridoksiinin ottaminen lisäravinteena. Muita haittavaikutuksia voivat olla leukopenia ja trombosytonemia ja myös Parkinsonin taudin ja feneltsiinin käytön yhteyttä on tutkittu.
Synteesi

Feneltsiiniä voidaan valmistaa synteettisesti 2-fenyylietyylibromidin ja hydratsiinin välisellä reaktiolla.
Julius-palkinto

Julius-palkinto on suomalaisten aikakauslehtien toimittajille vuodesta 1982 jaettu vuosittainen palkinto. Sitä jakaa Aikakauslehtien Päätoimittajat ry, ja siihen liittyy kunniakirja ja rahapalkinto. Sitä on pääosin jaettu päätoimittajille ja toimituspäälliköille. Nykyisin palkinto rahoitetaan Kopioston kopiointikorvauksilla.
Alun perin palkinnon lahjoitti päätoimittajayhdistykselle mainostoimisto Harkonmäki & Nissinen Oy. Siihen kuului rahastipendin lisäksi pronssiin valettu pienoisveistos ”Julius”, joka on kunnianosoitus Suomen ensimmäisen kuvitetun aikakauslehden tekijälle Julius Krohnille. Ensimmäiset palkinnot jaettiin Suomen aikakauslehdistön 200-vuotisjuhlavuonna 1982 viidelle ansioituneelle lehdentekijälle. Tavallisesti palkintoa jaetaan yhdelle tai kahdelle aikakauslehtijournalistille vuosittain.
Palkittuja > 1980-luku

1982: ensimmäisellä jakokerralla palkittiin viisi tekijää:
Seikko Eskola, Kanava
Kalle Kultala, lehtikuvaaja
Pertti Monto, Talouselämä
Mikko Pohtola, Suomen Kuvalehti
Maire Varhela, Kodin Kuvalehti ja Suuri Käsityökerho
Palkittuja > 1990-luku

1991: palkinnon 10-vuotisjuhlan kunniaksi palkittiin tavanomaisten yhden-kahden sijasta neljä:
Leena Nokela, päätoimittaja
Anna-Maija Kataja, toimittaja
Anna-Maija Tanttu, toimittaja
Jouni Harala, valokuvaaja
1996:
Seppo Simola, Kirkko ja kaupunki
Paavo Tuovinen, Käytännön Maamies
Kari Tyllilä, Mikro Pc
1997:
Elina Simonen, Kotiliesi
Anja Tuomi, Avotakka, Viherpiha
1999
Tarja Hurme, Yhtyneet Kuvalehdet Oy:n terveyslehdet
Palkittuja > 2000-luku

2004: Liisa Jäppinen, Eeva
2005: Pekka Seppänen, Talouselämä
2006: Katriina Kaarre, Me Naiset
2007: Kaisa Peutere, Pirkka ja Kotiliesi, sekä Marko Pekkola, Tähdet ja avaruus
2008: Jarmo Papinniemi, Parnasso ja Kiti Andrejew, Viherpiha ym.
2009:  Aira Väisänen, ET-lehti ja Jenni Lieto, Demi
Palkittuja > 2010-luku

2010: Minna McGill, Meidän Perhe ja Antti Aro, Miss Mix
2011: Tuija Lindén, Pelit ja  Jouni Luotonen, Talouselämä
2012: Anna-Liisa Hämäläinen, Koti ja keittiö  ja Antti Marttinen, Taloustaito
2013: Mari Ikonen, Aarre ja Tapani Ruokanen, Suomen Kuvalehti
2014: Marja Aarnipuro, Apu, Saija Hakoniemi, Seura ja Hannu Ollikainen, Suomen Lääkärilehti
2015: Johanna Falck, Kotivinkki ja Jukka Ruukki, Tiede
2016: Heikki Valkama, Image ja Heli Mikkola, Suomen Lääkärilehti
2017: Ari Korvola, Seura
2018: Riitta Korhonen, päätoimittaja emerita ja Velimatti Honkanen & Tekniikan Maailman autotoimitus
2019: Maija Toppila, päätoimittaja Fokus Media Finland, sekä Päivi Anttila, päätoimittaja Apu Terveys ja Riitta Nykänen, päätoimittaja Eeva
Palkittuja > 2020-luku

2020: Heikki Vasamies, päätoimittaja, Suomen Luonto
2021: Mari Paalosalo-Jussinmäki, päätoimittaja, Eeva, Kauneus- ja Terveys sekä Terve.fi
2022: Maija Koski, päätoimittaja, sisältöjohtaja, Meillä Kotona, Asumisen mediaryhmä, A-Lehdet
2023: Petri Korhonen, päätoimittaja, Demokraatti
2024: Mikko Ilkko, päätoimittaja, Ruotuväki
Lähde (2004–2020)
Tolpanvaaran tuulivoimapuisto

| Tolpanvaaran tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Pudasjärvi
Koordinaatit:  65°15′47″N, 27°39′40″E
Rakentaminen alkoi:  helmikuu 2022 
Sähköverkkoon:  elokuu 2023 
Valmistunut:  huhtikuu 2024 
Kustannus:  82,9 miljoonaa € 
Perustaja:  Metsähallitus
Rakennuttaja:  Enefit Green 
Omistaja:  Enefit Green 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Sähköasema:  2 
Puistojännite:  20 kV 
Liittymisjännite:  110 kV 
Korkeus:  225–260 m 
Pinta-ala:  14 km² 
Tuulivoimalat:  12 × Nordex Acciona N163 (5,9 MW)    1 × Nordex Acciona N163 (5,7 MW)
Kapasiteetti:  76,5 MW  
Vuosituotanto:  250 GWh 
 fiTolpanvaaran tuulivoimapuisto 
Verkkosivut:  Tolpanvaara
Tolpanvaaran tuulivoimapuisto on Pohjois-Pohjanmaalla Pudasjärven kohde sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 13 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 77 megawattia (tai 72 MW ) ja vuosituotanto on noin 250 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut Enefit Green AS ja sen omistaa Tolpanvaara Wind Farm Oy, joka on Enefit Greenin tytäryhtiö.
Yleistä

Tuulivoimapuisto sijaitsee noin 35 kilometriä Kurenalalta itäkaakkoon päin, ja Puhoksen ja Siivikon yhdistävän yhdystien 8390 pohjoispuolella. Voimala-alue on kaksiosainen. Toinen alue muodostuu Tolpanvaaran ja Huhmarharjujen selänteestä, jossa toimii seitsemän tuulivoimalaitosta kolmen kilometrin pituisessa rivissä. Toinen alue on hajanaisempi. Tuulivoimaloista kaksi sijaitsee Mustavaaralla, yksi Tolpanlehdossa ja kolme Isolla Teerivaaralla. Tuulipuiston pituus on 7,0 kilometriä, leveys 2,2 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 14 neliökilometriä.
Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordex Accionan valmistamaa N163-mallia, jonka napakorkeus on noin 149 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 163 metriä, ja jonka kapasiteetti on kahdentoista tuulivoimalan osalta 5,9 megawattia ja yhden osalta 5,7 megawattia. Voimalat sijaitsevat 225–260 metrin korkeudella mpy.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa oman alueensa sähköasemille. Eteläinen sähköasema sijaitsee Pienen Mustavaaran lounaispuolella. Siihen kerätään Tolpanvaaran ja Huhmarharjujen voimaloiden tuottama sähkö 20 kilovoltin jännitteellä. Myös Isolla Teerivaaralla sijaitsee sähköasema, jonne johdetaan maakaapeleilla Ison Teerivaaran voimaloiden sähköt 20 kilovoltin jännitteellä. Kummaltakin sähköasemalta kulkee oma 110 kilovoltin sähkölinja, jotka jatkavat vierekkäin kohti pohjoista, missä ne kytketään suoraan Taivalkosken ja Kurenalan kautta kulkevalle sähkölinjalle.
Historiaa > Rakentaminen

Heinäkuussa 2020 perustettiin Tolpanvaara Wind Farm Oy, jonka puitteissa tuulivoimapuiston toimintaa johdetaan. Syyskuussa 2020 uutisoitiin, että tuulivoimapuiston rakentaminen alkaa ensi vuonna. Rakentamisen vie läpi Fimpec Oy. Virolainen Enefit Green osti Metsähallitukselta hankeoikeuden puiston rakentamiseksi ja se oli suunnitellut tiestön parantamisen alkavan keväällä ja varsinaisen rakentamisen kesällä 2021. Uutisissa mainittiin myös, että rakennettavaksi tulisi 22 tuulivoimalaitosta. Suunnitelmiin tuli voimalalukuun muutos viime tingassa, kun tammikuussa 2022 uutisoitiin, että voimalaluku on enää 13. Rakennushankkeen kustannusarvioksi ilmoitettiin 89,9 miljoonaa euroa. Rakentaminen alkoi kuitenkin helmikuussa 2022, jolloin alkoivat metsäteiden parantaminen ja voimaloiden nostokenttien rakentaminen. Huhtikuussa alkoivat voimaloiden perustusten raudoitus ja valaminen. Näiden valmistuminen kesti myöhäissyksyyn asti. Huhtikuussa 2023 tulivat ensimmäiset tuulivoimaloiden osat nostokentille ja niistä olisi tarkoitus rakentaa ensimmäinen tuulivoimalaitos toukokuussa. Lisää tuulivoimalaitoksia pystytettiin kesän aikana ja ensimmäisen voimalan sähkö johdettiin kantaverkkoon elokuun lopulla. Lokakuussa 2023 uutisoitiin, että 12 tuulivoimalaitosta oli jo pystytetty ja niistä kuusi oli ehditty sähköistämään. Fimpec ilmoitti syyskuussa 2024, että rakennustyöt valmistuivat lokakuussa 2023 ja kun pystytyksen jälkeiset toimet oli suoritettu loppuun ja testiajot toteutettu, tuulivoimapuisto luovutettiin  huhtikuussa 2024 Enefit Greenille.
Aiheesta muualla

Siivikonsisu: Tolpanvaara-Jylhänvaaran tuulivoimapuiston rakennustyöt ovat alkaneet (Youtube)
Ympärileikkaus islamissa

Ympärileikkaus Keski-Aasiassa 1860-luvulla.
Ympärileikkaus islamissa  tarkoittaa uskonnollisin perustein tapahtuvaa sukuelinten silpomista, joka tehdään yleensä lapselle. Poikien osalta kyse on esinahan tai sen kärkiosan poistamisesta leikkauksella. Tyttöjen kohdalla osa ulkoisista sukuelimistä leikataan pois tai vuodatetaan symbolisesti verta. Poikien ympärileikkaus kuuluu myös juutalaisuuteen. Sekä tyttöjen että poikien ympärileikkausta on esiintynyt joissakin perinteisissä yhteiskunnissa. Islam on ainoa iso  maailmanuskonto, jossa ympärileikkaus koskee myös tyttöjä. Heidän kohdallaan tavan yleisyys kuitenkin vaihtelee suuresti  eri muslimimaiden välillä.
Arabisti Snouck Hurgronjen mukaan sianlihan kielto ja ympärileikkaus ovat kansanomaisessa islamissa muodostuneet jopa itse islamia määrittäviksi tekijöiksi. Šarian sisällössä ne eivät kuitenkaan korostu, vaan molempia koskevat määräykset ovat lakeja muiden joukossa.