stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pushing Daisies
Juoni

Pushing Daisies keskittyy Nedin elämään. Hän pitää piirakkaravintolaa kaupungissa. Lapsena hän huomasi omaavansa voiman, jolla hän voi palauttaa kuolleet henkiin, sen jälkeen kun hän kosketti koiraansa Digbyä, joka oli joutunut auton alle. Voimalla on kuitenkin ehtonsa, toinen kosketus, ja henkilö on taas kuollut, tällä kertaa ikuisesti. Lisäksi, jos henkilö on elossa 60 sekuntia, jonkun muun on kuoltava lähistöllä. Nämä ehdot Ned huomasi dramaattisella tavalla pilottijaksossa, kun hänen äitinsä kuoli aneurysmaan. Sen jälkeen, kun hänen äitinsä oli ollut jälleen elossa Nedin kosketuksen jälkeen yli 60 sekuntia, häntä vastapäätä asuvan lapsuuden ihastuksen Charlotte "Chuck" Charlesin isä kuoli. Toisen ehdon hän huomasi, kun hänen äitinsä antoi hyvänyönsuukon.
Ned ei ikinä kertonut voimastaan kenellekään, kunnes finanssiongelmissa olevaa piirakkaravintolassa yksityisetsivä Emerson Cod huomaa vahingossa hänen voimansa ja tekee hänelle ehdotuksen. Ned tuo uhrit takaisin eloon, kysytään kuka murhasi uhrin, kosketetaan taas ennen kuin 60 sekuntia on mennyt umpeen, jottei kenenkään muun tarvitse kuolla. Siten Emerson Cod ratkaisee tapauksen, jakaa palkkion Nedin kanssa ja oikeus voittaa.
Sarjan ensimmäisessä jaksossa Ned ja Emerson Cod saavat tehtäväkseen selvittää, kuka murhasi Nedin lapsuuden ihastuksen Chuckin laivalla. He suuntaavat Chuckin hautajaisiin ja selvittävät siellä tämän koskettamalla hänet eloon. Kun lopulta Chuck ei tiennyt, kuka hänet murhasi, Ned ei kuitenkaan voinut koskettaa häntä toista kertaa, koska Chuck oli hänen ensisuudelmansa lapsuudessa. Tämän seurauksesta hautausurakoitsija kuoli ja Ned päätti, että Chuck saa elää. Chuck joutuu sarjassa kuitenkin elämään salassa, koska hän on virallisesti kuollut eikä Ned halua kenenkään muun tietävän voimastaan.
Aiheesta muualla

Pushing Daisies Canal+:n sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Pohjois-Borneo kesäolympialaisissa 1956

Pohjois-Borneo osallistui Australian Melbournessa järjestettyihin vuoden 1956 kesäolympialaisiin. Kyseessä oli maan ainutkertainen osallistuminen olympialaisiin kisojen historiassa. Pohjois-Borneo oli brittiläinen protektoraatti, josta tuli vuonna 1963 osa uutta Malesian liittovaltiota Sabahin osavaltiona.
Kisaosallistuminen > Yleisurheilu

Pohjois-Borneo osallistui kisoihin kahdella urheilijalla, jotka kilpailivat samassa lajissa, eli miesten kolmiloikassa. Kumpikaan heistä ei edennyt loppukilpailuun. Gabuh Piging oli ilmoittautunut myös pituushyppyyn, mutta ei osallistunut kilpailuun.
| Urheilija | Laji | Karsinta> Tulos | Karsinta> Sijoitus | Loppukilpailu> Tulos | Loppukilpailu> Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gabuh Piging | Miesten kolmiloikka | 14,55 m | 24. | Ei sijoittunut | Ei sijoittunut |
| Sium Bin Diau | Miesten kolmiloikka | 14,09 m | 28. | Ei sijoittunut | Ei sijoittunut |
Pohjoismainen kielipalkinto

Pohjoismainen kielipalkinto (norj. Nordens språkpris) perustettiin vuonna 2010, ja sen jakaa Norjan Foreningen Norden -yhdistys ”henkilölle, instituutiolle, organisaatiolle tai yritykselle, joka innovatiivisella ja hyvällä tavalla edistää pohjoismaisten kielten välistä ymmärrystä”. Foreningen Nordenin hallitus päättää palkinnon saajan.
Palkinnon saajat

| Vuosi | Nimi | Elinvuodet | Ammatti | Kansalaisuus | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Fredrik Skavlan | 1966– | toimittaja, sarjakuvapiirtäjä, televisiojuontaja |  Norja |  |
| 2011 | Timbuktu | 1975– | hip hop -artisti |  Ruotsi |  |
| 2012 | Ghita Nørby | 1935– | näyttelijä |  Tanska |  |
| 2013 | Vigdís Finnbogadóttir | 1930– | poliitikko |  Islanti |  |
| 2014 | Jakob Oftebro | 1986– | näyttelijä |  Norja |  |
| 2015 | Martti Ahtisaari | 1937– | poliitikko |  Suomi |  |
| 2016 | Skam |  | verkossa julkaistu draamasarja |  Norja |  |
| 2017 | Huonekaluvalmistaja IKEA ja sen perustaja Ingvar Kamprad |  | huonekaluvalmistaja |  Ruotsi |  |
| 2018 | Sofie Gråbøl | 1968– | näyttelijä |  Tanska |  |
Aiheesta muualla

Nordens språkpris
Poppea – Rooman huora

| Poppea – Rooman huora> Poppea… una prostituta al servizio dell’impero |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alfonso Brescia
Käsikirjoittaja:  Alfonso Brescia Mario Amendola
Tuottaja:  Mario Amendola
Säveltäjä:  Carlo Savina
Kuvaaja:  Franco Villa
Pukusuunnittelija:  Mimmo Scavia
Pääosat:   Femi Benussi  Don Backy  Peter Landers 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Italia
Tuotantoyhtiö:  Luis Film
Ensi-ilta:  1972
Kesto:  85 min
Alkuperäiskieli:  italia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poppea – Rooman huora (ital. Poppea… una prostituta al servizio dell’impero) on vuonna 1972 valmistunut italialainen seksikomedia. Elokuvan ohjasi Alfonso Brescia, ja nimiroolissa esiintyy Femi Benussi. Elokuvassa kaksi kaverusta, Ottone ja Savio, seikkailevat muinaisessa Roomassa ja tutustuvat keisari Neron puolisoon Poppeaan sekä tämän hovineitoihin.
Aiheesta muualla

Eräs versio elokuvan mainosjulisteista (Arkistoitu – Internet Archive)
Pohjoinen Pitkäjärvi

| Pohjoinen Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Ilomantsi
Koordinaatit:  62°43′46″N, 31°18′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.925.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,5 m 
Rantaviiva:  3,32 km 
Pinta-ala:  0,34 km² 
Tilavuus:  0,00163 km³ 
Keskisyvyys:  4,8 m 
Suurin syvyys:  13,7 m 
 fiPohjoinen Pitkäjärvi 
Pohjoinen Pitkäjärvi on metsäjärvi Ilomantsin itäosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 34,2 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 80 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede

Pohjoisen Pitkäjärven pituus kaakosta luoteeseen on noin 1,15 kilometriä. Järven luoteisosan muodostaa nimetön lahti. Järven pohja kumpuilee ja vähintään kymmenen metriä syviä alueita on kolme. Syvin piste, lähes 14 metriä, sijaitsee järven pohjoisosassa.
Pohjoista Pitkäjärveä ympäröi kumpuileva metsämaa. Järven itäpuolisen Salmivaaran korkeimmat kohdat ovat noin 200 metriä merenpinnan yläpuolella. Pohjoiseen Pitkäjärveen laskee nimettömiä suo-ojia pohjoisesta. Järven luusua sijaitsee etelässä, josta alkaa etelään Myllylampeen (153,2 metriä mpy) virtaava nimetön lasku-uoma. Järvien välinen etäisyys on noin 200 metriä.
Pohjoisen Pitkäjärven vesitilavuus 1 632 000 kuutiometriä.
Pohjoinen Pitkäjärvi (04.925.1.005) kuuluu Myllyjoen valuma-alueeseen (04.925), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Mekrijärven-Nuorajärven alue (04.92) ja ensimmäinen jakovaihe on Koitajoen valuma-alue (04.9). Pohjoinen Pitkäjärvi on kolmanneksi laajin Myllyjoen valuma-alueen 15:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Sysmä ja toiseksi laajin on Eteläinen Pitkäjärvi.
Prassás

| Prassás Πρασσάς |
| --- | --- |
 Prassás
 Koordinaatit: 35°18′53″N, 25°11′19″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Iraklion
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7101030203
Korkeus:  110 m
Väkiluku (2011):  412
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prassás (kreik. Πρασσάς) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Iraklionin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Prassás on osa Kallithéan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 412 (vuonna 2011).
Prassás sijaitsee noin yhdeksän kilometriä Iraklionista kaakkoon. Se on rakennettu noin 110 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän aiempi nimimuoto oli Pras(s)á. Aiemmin kylä kuului Néa Alikarnassóksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Iraklionin kunnan Néa Alikarnassóksen kunnallisyksikköön.
Minolainen asutus

Prassás on myös minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde, joka sijaitsee kylän lähellä ja on saanut siitä nimensä. Kohteeseen kuuluu kaksi taloa, jotka tunnetaan tutkimuksessa kirjaimilla A ja B. Ne on ajoitettu kahteen vaiheeseen, protopalatsikaudelle MM I–II ja uudelle palatsikaudelle MM III – LM 1A. Alueella on ollut mahdollisesti useampiakin rakennuksia. Paikan arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1939–1940 Nikólaos Platónin johdolla. Niitä jatkettiin sotien jälkeen vuonna 1951.
Portaali (internet)

Portaali internetistä puhuttaessa tarkoittaa verkkopalvelua, joka omien toimintojensa lisäksi tarjoaa pääsyn useisiin muihin verkkopalveluihin. Tällöin portaali-sanaan on yleensä lisätty etuliitteeksi määritelmä portaalin luonteesta.
Esimerkkejä internetportaaleista:
Agricola suomalainen humanistisen alan internetportaali
MICHAEL kulttuuriportaali
Plaza yleisportaali.
Erilaisia määritelmiä

Portaali (portal) on tietojärjestelmä joka järjestää ja auttaa saamaan yhteyksiä eli kontakteja eri toimijoiden tai tahojen välille, esimerkiksi
palvelujen ja tuotteiden toimittaja(t) ja näiden asiakkaat (yritysportaali, markkinapaikka);
yhdistyksen, kuntayhteisön tai muun yhteisön jäsenet (www-sivusto);
organisaation työntekijät ja tietojärjestelmät tietopalveluineen (yritysportaali, intranet);
kumppanit ja tietojärjestelmä tietopalveluineen (yritysportaali, ekstranet).
Portaali on liittymä eri tahoihin: yhden tai usean organisaation asiointipalveluihin, yhteyshenkilöihin, tietojärjestelmiin ja näiden tietopalveluihin, organisaatioiden tarjouksiin. Portaali toimittaa omille asiakkailleen yhden tai usean organisaation asiointipalveluja tai vain tietopalveluja.
On olemassa kaksi kilpailevaa määritelmää portaalin toiminnasta[lähde? ]. Ensimmäinen painottaa portaalin olevan vain portti muihin palveluihin, jolloin portaalin oma palvelutarjonta olisi vain tarjota yhtenäinen aloituspiste muiden tahojen palveluihin[lähde? ]. Toinen määritelmä näkee portaalin kokoavana verkkopalveluna jolloin portaali tarjoaisi yhtenäisen käyttöliittymän aikaisemmin erillisiin palveluihin[lähde? ]. Useimmat verkkopalvelut joista käytetään nimitystä portaali yhdistävät kummankin määritelmän sisältöä, eli toimivat sekä linkittävänä portaalina että kokoavana palveluportaalina[lähde? ].
Prass Press

Prass Press (bulg. Прас-Прес) on bulgarialainen satiirilehti. Se ilmestyy kahden viikon välein. Se muistuttaa ranskalaista Charlie Hebdoa.
Lehden ovat perustaneet Tchavdar Nikolov ja Christo Komarnitski. Koska Bulgariassa jakelupisteet ovat hallitusta lähellä olevan oligarkin omistuksessa, lehden tekijät toimittavat lehdet itse myyntipisteisiin. Lehden painos oli alkuun 10 000 kappaletta, ja sitä myytiin hyvin, mutta myynti on sittemmin pudonnut kahteen otteeseen.
Bulgaria on sijalla 111 Toimittajat ilman rajoja -järjestön lehdistönvapautta koskevassa vertailussa, koska jakeluyritykset ovat lähes 90-prosenttisesti yhden oligarkin, kansanedustaja Delyan Peevskin, omistuksessa. Hän omistaa äitinsä kanssa myös monia lehtiä ja tv-kanavia.
Aiheesta muualla

Dzhambazova, Boryana: Cartoonists Earn a Prime Minister’s Ire — and His Subscription The New York Times.  5.5.2017. Viitattu 2.6.2018.
Cheresheva, Mariya: 'Bulgaria's Charlie Hebdo' Blocked From News Stands Balkan Insight.  7.3.2017. Viitattu 2.6.2018.
Bulgarian Cartoonists Launch New Satirical Newspaper amid Election Campaign Novinite.com - Sofia News Agency.  27.2.2017. Viitattu 2.6.2018.
Reporters face obstacle run in corruption-hit Bulgaria Euractiv.com.  23.22018. Viitattu 2.6.2018.
Prass Press Прас-Прес (Arkistoitu – Internet Archive) Lehden verkkosivut. (bulgariaksi)
Pohjoismainen kansanvene

| Pohjoismainen kansanvene |
| --- | --- |


Tyyppi:  yksityyppinen kölivene
Suurin pituus (LOA):  7,64 m
Vesilinjan pituus (LWL):  6,00 m
Leveys:  2,20 m
Syväys:  1,20 m
Paino:  1960 kg
Kölipaino:  1050 kg
Purjepinta-ala (iso ja fokka):  17 ja 7 m2
LYS:  1,00
Miehistö:  2-3
Suunnittelija:  Tord Sundén
Suunnitteluvuosi:  1941
Pohjoismainen kansanvene, ruotsiksi Nordisk Folkbåt on vuonna 1941 suunniteltu rungoltaan limisaumainen retki- ja kilpakäyttöön suunniteltu klassinen purjevene. "Folkkari", kuten sitä usein kutsutaan, on yksityyppiluokka ja edelleen erittäin suosittu vene etenkin Itämeren alueella.
Historia

1930-luvulla suurin osa purjeveneistä oli erilaisten mittasääntöjen mukaan rakennettuja konstruktioluokkaveneitä, yksin kappalein suunniteltuja, hyvistä materiaaleista veistettyjä ja yleensä kalliita. Olemassa olevat yksityyppiluokat, kuten suomalainen Hai ja norjalainen Louhi olivat verraten kapeita ja ahtaita veneitä. Pohjoismainen purjehtijaliitto ryhtyikin kehittämään ajatusta "kansanveneestä", edullisesta yhteispohjoismaisesta yksityyppiluokasta joka toisi purjehduksen useamman ihmisen ulottuville. Etenkin ruotsalainen laivanvarustaja Sven Salén ajoi kansanvene-konseptia voimakkaasti. Vuonna 1941 julistettiin suunnittelukilpailu jonka tarkoituksena oli tuottaa edullinen ja helposti rakennettava mutta merikelpoinen vene. Miehistön tulisi olla 3–4 henkeä, materiaaleina pääasiassa pohjoismaisia puulajeja, köli valettaisiin raudasta. Kilpailulautakuntaan kuului ruotsalaisia, tanskalaisia ja suomalaisia purjehdusvaikuttajia ja suunnittelijoita.
Kilpailuun tuli kaikkiaan 59 ehdotusta, mutta yhtään niistä ei suoraan valittu kilpailun voittajaksi. Veneen suunnitteluhistoria on tämän jälkeen hiukan epäselvä. Toiselle ja kolmannelle sijalle tulleiden tanskalaisen Knud Olsenin ja ruotsalaisen Jac M. Iversenin ehdotuksista oli tarkoitus kerätä niiden parhaat puolet piirustuksiin jotka julkaistaisiin Pohjoismaisen purjehtijaliiton nimissä. Sven Salén kuitenkin ilmeisesti omin päin vei piirustukset insinööri Tord Sundénille jonka allekirjoitus lopullisissa, marraskuussa 1941 julkaistuissa piirustuksissa oli.
Kiistellystä alustaan huolimatta kansanveneestä tuli heti erittäin suosittu. Vuoden 1941 loppuun mennessä tilattiin jo 70 venettä, vaikkei yhtään venettä ollut vielä edes saatu vesille kokeiltavaksi. Ensimmäisen veneen valmistuttua huhtikuussa 1942 sen todettiin täyttävän tai ylittävän odotukset, ja suosio oli taattu. Kymmenen vuoden kuluttua Ruotsissa oli rakennettu jo 400 venettä  ja Suomessakin noin 100 huolimatta sodanjälkeisen ajan niukkuudesta. Veneestä tuli suosittu myös Tanskassa ja Saksassa. Myös Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa on kansanvenelaivueita. Kaiken kaikkiaan kansanveneitä on maailmanlaajuisesti rakennettu noin 4000 kappaletta. Suomessa on rekisteröity yli 350 venettä. Suomalainen luokkaliitto perustettiin 1961 ja ensimmäiset SM-kisat pidettiin 1967. Kansanveneillä kilpaillaan edelleen aktiivisesti, SM-kisat järjestetään vuosittain ja etenkin Viaporin Tuoppiin osallistuu yleensä suuri määrä folkkareita.
Venettä on aikojen saatossa myös kehitetty. Lujitemuovi sallittiin runkomateriaaliksi 1976. Muoviset ja puiset kansanveneet kilpailevat yhdessä. Alumiinimastot sallittiin vuonna 2000. Kansanvene on tunnettu hyvästä merikelpoisuudestaan ja sillä on mm. suoritettu maailmanympäripurjehdus.
Variaatiot

Kansanveneestä on olemassa monta erilaista jatkokehitelmää joista esimerkkejä ovat:
IF-vene on Tord Sundénin vuonna 1967 kehittämä lasikuiturunkoinen versio, jossa on alkuperäisestä poiketen sileät kyljet. Alun perin luokan nimeksi piti tulla International Folkboat mutta sen katsottiin sekoittuvan liian helposti alkuperäiseen kansanveneeseen, joten nimeksi vakiintui lyhenne IF. Veneitä on rakennettu melkein 4000 kappaletta.
GT-Kryssare on Suomessa suunniteltu, hiukan kansanveneestä pidennetty ja korotettu lasikuiturunkoinen matkavene. GT-Kryssareita on tehty itse rakentamalla, ja niitä valmisti myös Siltala Yachts -veneveistämö.
Päijännefolkkari PF on Suomessa rakennettu tasasaumainen kansanveneen muunnos. Päijännefolkkarit on yleensä tehty itse rakentamalla, joko viilusta diagonaalilaminoimalla tai ohuesta vanerista. Päijännefolkkareita on valmistettu myös lasikuiturunkoisina.
Kaikkia yllä mainittuja kansanveneen variaatioita löytyy myös sisämoottorilla varustettuna.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nordic Folkboat International Association, kansainvälinen luokkaliitto
Suomen Kansanveneliitto
Lujitemuovinen ja puinen kansanvene
Pohjoismainen matkakortti

Pohjoismainen matkakortti oli aiemmin Suomessa käytössä ollut asiakirja, jolla Suomen kansalainen pääsi matkustamaan Pohjoismaihin.
Säännökset matkakortista

Pohjoismaisesta matkakortista säädettiin asetuksella vuonna 1930. Samana päivänä annettiin asetus myös Suomen–Viron matkakortista.
Suomen kansalainen oli oikeutettu matkustamaan 1930-luvulla Ruotsiin, Norjaan, Tanskaan ja Islantiin sekä ulkomaanpassilla että pohjoismaisella matkakortilla.
Säännökset matkakortista > Matkakortin hakeminen ja saaminen

Pohjoismaisen matkakortin antoi Suomen kansalaiselle sen paikkakunnan poliisiviranomainen, jossa asianomainen henkilö vakinaisesti asui. Matkakortti annettiin pyynnöstä vain henkilölle, joka oli tunnettu tai joka pystyi tyydyttävästi selvittämään henkilöllisyytensä. Matkakorttia oli henkilökohtaisesti pyydettävä. Matkakorttia ei annettu henkilölle, jolle vuoden 1927 passiasetuksen mukaan ei ollut lupa antaa esteettömyystodistusta ulkomaanpassin saamista varten.
Säännökset matkakortista > Matkakortin voimassaolo

Pohjoismainen matkakortti oli voimassa kuusi kuukautta kortin antamispäivästä lukien, eikä sen voimassaoloaikaa saanut pidentää. Jos pohjoismaisen matkakortin haltijan vaimo ja viittätoista vuotta nuoremmat lapset halusivat matkustaa matkakortin haltijan mukana, heidän nimensä oli merkittävä matkakorttiin.
Säännökset matkakortista > Pohjoismaalaiset Suomessa

Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Islannin kansalaiset olivat oikeutettuja saapumaan Suomeen pohjoismaisella matkakortilla ulkomaanpassin lisäksi. Tällainen matkakortti oikeutti enintään kolmen kuukauden yhtämittaiseen oleskeluun Suomessa. Jos matkakortin haltija halusi oleskella maassa pidemmän ajan, hänen oli hankittava itselleen oleskelukirja.
Prometheus (täsmennyssivu)

Prometheus voi viitata seuraaviin asioihin:
Prometheus, kreikkalaisen mytologian hahmo
Prometheus, Saturnuksen kuu
Prometheus, NASAn ydinkäyttöisen raketin tutkimusohjelma
Prometheus, Ludwig van Beethovenin säveltämä baletti
Prometheus, Lukianoksen kirjoittama satiiri
Prometheus, Carl Orffin säveltämä ooppera
Prometheus, Ivan Kavaleridzen ohjaama elokuva (1935)
Prometheus, Ridley Scottin ohjaama tieteiselokuva (2012)
Prometheus: The Discipline of Fire & Demise, norjalaisen black metal -yhtyeen Emperorin albumi
Prometheus Books, kirjankustantamo
Prometheus-leiri, Prometheus-leirin tuki ry:n järjestämiä uskonnottomia aikuistumisleirejä
Prometheus-leirin tuki ry, suomalainen yhdistys, joka järjestää Prometheus-leirejä
Prometheus-seura (Ylioppilasyhdistys Prometheus), Suomessa 1904–1914 toiminut yhdistys
Prometheus-syndrooma, mielisairaus
Prometheus Black, rikollishahmo Transformers: Animated -animaatiosarjassa
1809 Prometheus, päävyöhykkeen asteroidi
HMS Prometheus, Britannian Kuninkaallisen laivaston panssarikansiristeilijä
Promethea, Alan Mooren ja J.H. Williams III:n sarjakuvasarja
Frankenstein – uusi Prometheus, Mary Shelleyn romaani
Prometheus-palkinto, tieteiskirjallisuuden palkinto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Prometheus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Plini

| Plini Roessler-Holgate |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1992
Ammatti:  kitaristi
Muusikko
Taiteilijanimi:  Plini
Aktiivisena:  2011 -
Tyylilajit:  Rock, instrumentaalimusiikki, Djent, Fuusiojazz, progressiivinen rock
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Plini Roessler-Holgate, joka tunnetaan myös mononyymisti nimellä Plini, on australialainen muusikko ja kitaristi. Hän aloitti uransa julkaisemalla musiikkia nimellä Halcyon, ennen kuin siirtyi käyttämään etunimeään. Steve Vai kuvaili häntä "poikkeuksellisen kitaransoiton tulevaisuudeksi",  ja MusicRadar-sivusto nimesi Plinin vuoden 2017 parhaaksi progressiivisen rockin kitaristiksi.
Plini on julkaissut kolme EP:tä (Other Things and Sweet Nothings vuonna 2013, The End of Everything vuonna 2015). Hänen debyyttialbuminsa Handmade Cities julkaistiin vuonna 2016. Vai kuvaili sitä "yhdeksi hienoimmista, eteenpäin suuntautuvista, melodisista, rytmisesti ja harmonisesti syvällisistä instrumentaalisista kitaralevyistä, mitä on koskaan kuullut". Sunhead-EP julkaistiin vuonna 2018.
Vaikutteet

Joe Satriani on eräs Plinin musiikillisista vaikutteista. Plini sanoi haastattelussa: "Pidin Joen soitossa erilaisena hänen kykynsä luoda yksinkertaisia ja tarttuvia melodioita ja ilmaista ne niin täydellisesti, ettei hänen tarvitse luottaa näyttäviin kohtiin ja hienoihin temppuihin  (joita hän kuitenkin pystyy halutessaan tekemään pitää instrumentaalikappaleen muoto kiinnostavana). Toivottavasti pääsemme jonain päivänä jamittelemaan yhdessä!"  Toisessa haastattelussa Plini totesi, että Satriani "on ollut minulle erittäin inspiroiva, joten on erittäin siistiä, kun minulle kerrotaan, että ihmiset voivat kuulla sen siellä".
Diskografia > Albumit

Handmade Cities (2016)
Impulse Voices (2020)
Diskografia > EP:t

Pastures (Nimellä Halcyon) (2011)
Other Things (2013)
Sweet Nothings (2013)
I (split-EP Sithu Ayen kanssa) (2013)
The End of Everything (2015)
Sunhead (2018)
Diskografia > Singlet

"Moonflower" (2012)
"1745 7381 3265 2578" (2013)
"Cloudburst" (2013)
"Atlas" (2014)
"Ko Ki" (2014)
"Every Piece Matters" (2016)
"Salt + Charcoal" (2018)
"Birds / Surfers" (2020)
"I'll Tell You Someday" (2020)
"Papelillo" (2020)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Porin seutukunta

| Porin seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  129 994 9:nneksi suurin 31.12.2021 
Porin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Siihen kuuluu kahdeksan kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 043. Porin seutukunnassa asuu noin 129 000 henkilöä.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Harjavalta | 6 679 | 123 | 54 | 8.9 % | 95 % | 0,2 % | 5 % |
|  | Huittinen | 9 560 | 533 | 18 | 9 % | 96 % | 0,2 % | 5 % |
|  | Kokemäki | 6 699 | 480 | 14 | 9.2 % | 97 % | 0,2 % | 3 % |
|  | Merikarvia | 2 918 | 446 | 7 | 7.9 % | 98 % | 0,5 % | 3 % |
|  | Nakkila | 4 952 | 183 | 27 | 9.1 % | 98 % | 0,6 % | 2 % |
|  | Pomarkku | 1 948 | 301 | 6 | 9.9 % | 98 % | 0,1 % | 2 % |
|  | Pori | 83 334 | 1 156 | 72 | 8.4 % | 94 % | 0,6 % | 5 % |
|  | Ulvila | 12 421 | 401 | 31 | 8.9 % | 98 % | 0,3 % | 3 % |
|  | yhteensä | 128 511 | 3 624 | 35 |  | 95 % | 0,5 % | 5 % |
Historia

1. tammikuuta 2000 - Ulvila muuttui kaupungiksi.
1. tammikuuta 2004 - Merikarvia siirtyi Pohjois-Satakunnan seutukunnasta Porin seutukuntaan. Lisäksi Kaakkois-Satakunnan seutukunta lakkautettiin, josta Porin seutukuntaan siirtyivät Huittinen, Kokemäki, Punkalaidun ja Vampula.
1. tammikuuta 2005 - Kullaan kunta liittyi Ulvilan kaupunkiin. Punkalaidun siirtyi Porin seutukunnasta Lounais-Pirkanmaan seutukuntaan.
1. tammikuuta 2009 - Vampulan kunta liittyi Huittisten kaupunkiin.
1. tammikuuta 2010 - Noormarkun kunta liittyi Porin kaupunkiin.
1. tammikuuta 2015 - Lavian kunta siirtyi Pohjois-Satakunnan seutukunnasta Porin seutukuntaan ja liittyi Porin kaupunkiin.
1. tammikuuta 2017 - Luvia jätti seutukunnan liityttyään Rauman seutukuntaan kuuluvaan Eurajoen kuntaan.