stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toruń
Nähtävyydet

Suuri osa kaupungin vanhasta rakennuskannasta on tiilitaloja. Toruńin tärkeimpiä arkkitehtuurisia kohteita ovat:
Vanha kaupungintalo (Rynek Staromiejski w Toruniu), joka on vanhimmalta osaltaan 1300-luvulta. Talon edessä on Kopernikuksen patsas (kuvanveistäjä F. Tieck, 1853).
Artus-sali (Dwór Artusa w Toruniu eli Artushof) Kauppatorin etelälaidassa oli keskiajalla kulttuurielämän keskus. Nykyisen uusrenessanssityylisen ulkoasunsa se sai 1800-luvun lopulla.
Jesuiittojen rakennuttama Toruńin Pyhän Hengen kirkko (Kościół Świętego Ducha w Toruniu) on 1700-luvulta, mutta siinä on 1800-luvun lopun myöhäisbarokkityylinen julkisivu.
Neitsyt Marian kirkko (Kościół NMP eli Kościół Wniebowzięcia Najświętszej Marii Panny w Toruniu) on 1300-luvun tiiligotiikkaa. Rakennusta on laajennettu 1400-luvun alussa ja 1600-luvun alkupuolella, jolloin siihen tehtiin Ruotsin kuninkaan Sigismundin sisaren Anna Vasan mausoleumi.
Johanneksenkirkko (Kościół św. Józefa w Toruniu eli St. Johann) näkyy korkeimpana rakennuksena kaupungin silhuetissa. Rakennus on nykymuodossaan valmistunut 1400-luvulla, mutta sen vanhimmat osat ovat vuodelta 1260. Kellotornin Tuba bei -kello on Puolan toiseksi suurin kirkonkello. Pääalttarilla on myöhäisgoottilainen triptyykki.
Teatteri Wilama Horzycy eli kaupunginteatteri on rakennettu 1903-1904. Sen on suunnitellut wieniläinen arkkitehtitoimisto Fellner & Helmer.
Dąmbski-palatsin (pałac Dąmbskich) rakennuttaja on piispa Stanisław Dąmbski. Vuonna 1693 valmistuneessa talossa toimii nykyisin yliopiston taiteiden laitos.
Saksalaisen ritarikunnan linnan rauniot (Zamek krzyżacki w Toruniu). Linna rakennettiin 1236 entisen linnan tilalle. Linna tuhoutui vuonna 1454 paikallisen väestön kapinassa. Nykyisin sen raunioilla esitellään linnan historiaa.
Kaupunginmuuri ja sen portit (Mury miejskie w Toruniu). Yksi sen torneista on voimakkaasti kallistunut, ja sitä nimitetään Toruńin kaltevaksi torniksi (Krzywa Wieża w Toruniu).
Useat kaupungin porvareiden talot, muun muassa koristeellinen Star-residenssi, jonka on suunnitellut Filippo Buonacorsi vuosina 1465-1466. Talon barokkijulkisivu on vuodelta 1697.
Joen vastarannalla on Dybówin linnan raunio (Zamek Dybów). Linna on rakennuttanut Puolan kuningas Jagello 1400-luvun alussa.
Ystävyyskaupungit

Čadca (Slovakia), vuodesta 1996
Göttingen (Saksa), vuodesta 1978
Guilin (Kiina), vuodesta 2005
Hämeenlinna (Suomi), vuodesta 1989
Kaliningrad (Venäjä), vuodesta 1995
Leiden (Alankomaat), vuodesta 1988
Philadelphia (Yhdysvallat), vuodesta 1976
Swindon (Britannia), vuodesta 2003
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toruń Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut
Marsalkka Józef Piłsudskin mukaan nimetty silta.
Johanneksenkirkko,Kościół św. Józefa.
Operaatio Northwoods

Muistio Operaatio Northwoodsista.
Operaatio Northwoods oli Yhdysvaltain hallituksen vuonna 1962 laatima salainen suunnitelma, jonka tarkoituksena oli saada maan kansalaiset kannattamaan sotilaallisia toimia Kuubaa vastaan. Suunnitelma oli salainen vuoteen 1997 asti. Operaatio Northwoodsin mukaan CIA tai vastaava toimielin olisi voinut muun muassa räjäyttää yhdysvaltalaisen lentokoneen, ja teosta olisi syytetty Kuubaa. Suunnitelmaan olisi kuulunut myös Kuuban vastaisten huhujen levittäminen ja valehyökkäysten tekeminen. Operaatiota ei toteutettu, koska presidentti Kennedy ei antanut siihen lupaa.
Stensjön

| Stensjön |
| --- | --- |
 Stensjön
 Koordinaatit: 57°34′52″N, 14°49′05″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Nässjö
Väkiluku (31.12.2023):  204
Stensjön on taajama Nässjön kunnassa Jönköpingin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 204 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stensjön Wikimedia Commonsissa
Raili Mikkanen

Raili Kirsti Tellervo Mikkanen (o.s. Räsänen, s. 2. kesäkuuta 1941 Savonlinna) on suomalainen kirjailija.
Elämä ja ura

Mikkanen valmistui ylioppilaaksi Mikkelin Yhteiskoulun lukiosta vuonna 1959 ja valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1968. Hän työskenteli IBM:n tiedottajana 1969–1971, Työtehoseuran toimitussihteerinä 1971–1973, verohallinnon tiedottajana 1973–1981, Espoon kaupungilla 1981–1988) ja Helsingin kaupungilla (1988–2005). Hän on kirjoittanut myös lehtiin.
Mikkasen teokset edustavat eri kirjallisuudenlajeja. Hän on kirjoittanut niin lapsille, nuorille kuin aikuisillekin. Tunnetuin Mikkasen luoma hahmo lienee televisio-ohjelmassakin esiintynyt Histamiini-hevonen, josta on ilmestynyt 12 kirjaa. Histamiini-sarjan lisäksi hän on kirjoittanut muun muassa teoksen Koukussa (1997), joka kertoo tositapahtumiin pohjautuvan tarinan narkomaniaan ajautuneesta suomalaistytöstä. Mikkanen haastatteli kirjaa varten Kiskon huumeklinikan nuoria.
2000-luvulla Mikkanen on erikoistunut historiallisiin nuorten- ja aikuistenromaaneihin. Teoksestaan Ei ole minulle suvannot! (2002) Mikkanen sai Finlandia Junior -palkinnon. Vuonna 2008 ilmestynyt historiallinen romaani Unelmien varjot kertoo Jalmari Leväsen vaiheista. Vuonna 2012 hän sai Anni Swan -mitalin teoksesta Suomen lasten linnakirja. Mikkanen on kirjoittanut myös selkokielisiä teoksia.
Mikkasella on kolme aikuista lasta. Pari kirjaa Raili Mikkanen on kirjoittanut yhteistyössä poikansa Niko Mikkasen kanssa.
Teokset > Histamiini-sarja (1982–1988, 2001–)

Histamiini hukassa.  (Kuvittanut Masa Pulkkinen)  Helsinki:  Otava, 1982.  ISBN 951-1-06782-6
Histamiinin hiihtoretki.  (Kuvittanut Masa Pulkkinen)  Helsinki:  Otava, 1983.  ISBN 951-1-07473-3
Histamiini merellä.  (Kuv. Masa Pulkkinen)  Helsinki:  Otava, 1984.  ISBN 951-1-08052-0
Histamiini ratsupoliisina.  (Kuvittanut Masa Pulkkinen)  Helsinki:  Otava, 1985.  ISBN 951-1-08721-5
Histamiini löytää timantin.  (Kuvittanut Masa Pulkkinen)  Helsinki:  Otava, 1986.  ISBN 951-1-09114-X
Histamiinista tulee kummi.  (Kuvittanut Masa Pulkkinen)  Helsinki:  Otava, 1988.  ISBN 951-1-09853-5
Histamiini, joulun sankari.  (Kuvittanut Jukka Lemmetty)  Helsinki:  Tammi, 2001.  ISBN 951-31-2231-X
Histamiini rakentaa lautan.  (Kuvittanut Jukka Lemmetty)  Helsinki:  Tammi, 2003.  ISBN 951-31-2711-7
Ystävämme Histamiini.  (Kuvittanut Jukka Lemmetty)  Helsinki:  Tammi, 2004.  ISBN 951-31-2992-6
Histamiini Eteläluodolla.  (Kuvittanut Jukka Lemmetty)  Helsinki:  Tammi, 2007.  ISBN 978-951-31-3856-1
Histamiini ja Koni Alakulo.  (Kuvittanut Jukka Lemmetty)  Helsinki:  Tammi, 2010.  ISBN 978-951-31-5247-5
Histamiinin luolaseikkailu.  (Kuvittanut Jukka Lemmetty)  Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-6555-0
Palkinnot

Golden Chest Intervisio -palkinto Plovdid (elokuvasta Kalpeat naamat, ohjaus Raili Rusto) 1979
Lasten sarjan 1. palkinto Tampereen kansainvälisillä lyhytfilmifestivaaleilla (elokuvasta Kalpeat naamat) 1979
Suomalainen kuvakirja -palkinto 1984
Topelius-palkinto 2001 (Aavikoiden seikkailija)
Finlandia Junior -palkinto 2002 (Ei ole minulle suvannot! Aino Kallaksen nuoruus)
Suomen tietokirjailijat ry:n Tietopöllö-palkinto 2011
Anni Swan -mitali 2012 (Suomen lasten linnakirja)
Tirlittan-palkinto 2019
Savonia-kirjallisuuspalkintoehdokas vuonna 2019
Fandonia-kirjallisuuspalkintoehdokas vuonna 2021
Nuori Aleksis 2024
Kirjallisuutta

Kotimaisia lasten- ja nuortenkirjailijoita 3. Toimittanut Ismo Loivamaa. BTJ Kirjastopalvelu, 2001.
Luovuuden lähteillä. Toimittanut Päivi Heikkilä-Halttunen. BTJ Kustannus, 2010.
Suomalaisia tietokirjailijoita 2. Toimittanut Risto Niku. Avain, 2010.
Aiheesta muualla

Raili Mikkanen Kirjasampo.fi:ssä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia
Robert F. Kennedyn salamurha

Robert F. Kennedy kampanjoi Los Angelesissa vuonna 1968.
Robert F. Kennedy salamurhattiin 5. kesäkuuta 1968 Ambassador-hotellissa Los Angelesissa, Kaliforniassa. Kennedy oli murhan aikaan senaattori New Yorkista ja hän tavoitteli Yhdysvaltain demokraattisen puolueen presidenttiehdokkuutta.
Kennedy saapui Ambassador-hotellin juhlasaliin pitääkseen voittopuheen voitettuaan demokraattien esivaalit Kaliforniassa. Hän poistui puheensa jälkeen hotellin keittiön käytävälle, jossa häntä ammuttiin. Hän kuoli seuraavana päivänä sairaalassa. Ampujaksi todettiin palestiinalaistaustainen Sirhan Sirhan, joka otettiin kiinni tekopaikalta. Hänet tuomittiin murhasta kuolemaan, mutta myöhemmin tuomio muutettiin elinkautiseksi.
Kennedyn murha oli neljäs merkittävä salamurha 1960-luvun Yhdysvalloissa: hänen veljensä John salamurhattiin vuonna 1963, Malcolm X vuonna 1965 ja Martin Luther King, Jr. vain kaksi kuukautta Kennedyä aiemmin vuonna 1968.
Murha

Kennedy saapui Los Angelesissa sijaitsevaan Ambassador Hotelliin pitääkseen voittopuheen voitettuaan demokraattien esivaalit Kaliforniassa. Kennedyä ammuttiin tapahtuman jälkeen hotellin keittiössä. Ampujaksi todettu palestiinalaistaustainen Sirhan Sirhan otettiin kiinni tekopaikalta.
Seuraukset

Sirhan Sirhan tuomittiin murhasta kuolemantuomioon vuonna 1969. Kuolemantuomio vaihtui kuitenkin elinkautiseen, kun kuolemantuomioista luovuttiin Kaliforniassa vuonna 1972.
Myöhemmin Sirhan ilmoitti motiivikseen murhalle Kennedyn Israelille antaman tuen kuuden päivän sodassa. Sirhan on hakenut pääsyä ehdonalaiseen vapauteen useaan kertaan, viimeksi vuonna 2022, jolloin pääsy evättiin.
Robert F. Kennedyn hauta Arlingtonin sotilashautausmaalla Virginiassa
Flisby

| Flisby |
| --- | --- |
 Flisby
 Koordinaatit: 57°46′53″N, 14°47′58″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Nässjö
Väkiluku (31.12.2023):  215
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Flisby on taajama Nässjön kunnassa Jönköpingin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 215 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Flisby Wikimedia Commonsissa
Kirjohietatokko

| Kirjohietatokko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Tokot Gobiidae
Suku::  Pomatoschistus
Laji::  tortonesei
Kaksiosainen nimi
 Pomatoschistus tortonesei  Miller, 1969 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjohietatokko (Pomatoschistus tortonesei) on Pomatoschistus-sukuun ja tokkojen heimoon kuuluva ahvenkalalaji. Sen kuvasi ensimmäisenä Miller vuonna 1969.
Levinneisyysalue

Sitä tavataan Marsalassa, Sisiliassa ja Indonesiaan sekä Farwah-laguunissa, läntisessä Libyassa.
Johan Korsström

Ernst Johan Axel Göransson Korsström (7. lokakuuta 1938 Helsinki – 23. maaliskuuta 2018) oli suomalainen arkkitehti.
Korsström harjoitteli opiskeluaikanaan muun muassa Alvar Aallon arkkitehtitoimistossa 1961–1963 ja vuodesta 1963 alkaen hän työskenteli Ålander-Packalén-Korsströmin arkkitehtitoimistossa. Toimiston perustajia olivat arkkitehdit Per-Mauritz Ålander (s. 1928), Rurik Packalén (1929–2013) ja Karl-Erik Hagner (1928–2021). Johan Korsströmistä tuli toimiston osakas 1968. Toimisto teki suunnittelutöitä erityisesti Suomen ruotsinkielisille alueille. Toimisto suunnitteli muun muassa Inkoon kunnantalon (1977), Tuuliniityn koulun Espoossa (1989), Kemijärven kulttuurikeskuksen (1984) ja musiikkiopiston (1995), Espoonlahden hoitokodin (2003) ja useita päiväkoteja. Korsström toimi myös Porvoon vanhankaupungin neuvoa-antavana arkkitehtinä 1989–1990 ja 1992–1993.
Shahrisabz

| Shahrisabz |
| --- | --- |
 Timur Lenkin patsas ja Oqsaroyn palatsin rauniot.
 Shahrisabz
 Koordinaatit: 39°3′21″N, 66°49′16″E 
Valtio:  Uzbekistan
Alue:  Qashqadaryon alue
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,6 km²
Korkeus:  658 m
Väkiluku (2024):  147 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shahrisabz (kyril. Шаҳрисабз, ven. Шахриса́бз, Šahrisabz) on kaupunki ja samannimisen piirikunnan hallinnollinen keskus Qashqadaryon alueella Uzbekistanissa. Se sijaitsee Kitobin ja Shahrisabzin keidasalueella Tanxozdaryo- ja Oqsuvjokien välissä 105 kilometriä alueen pääkaupungista Qarshista itään. Kaupungissa oli 147 200 asukasta vuonna 2024.
Historia

Kaupungin edeltäjä oli ensimmäisen vuosituhannen puolessavälissä perustettu Keš (Kašš, Kass, Kise), joka sijaitsi aluksi nykyisen Kitobin paikalla ja siirtyi 800–900-luvuilla Shahrisabzin alueelle. Nimitys Shahrisabz (”vihreä kaupunki”) vakiintui 1200-luvulla. Timur Lenkin ja timuridien aikana siitä kehittyi suuri muurien ympäröimä kaupunki, johon pystytettiin komeita rakennuksia. Abdulla II valtasi Shahrisabzin vuonna 1556, minkä jälkeen se kuului Buharan kaanikuntaan.
Shahrisabz menetti poliittisen merkityksensä Aštarhanidien aikana. Paikalliset suvut kilpailivat sen hallinnasta, ja kazakit hävittivät sen 1700-luvun alussa. 1750-luvun alussa kaupungista tuli jälleen osa Buharaa, ja se rakennettiin uudelleen. Venäläiset valtasivat Shahrisabzin vuonna 1870, mutta luovuttivat sen Buharalle, johon se kuului vuoteen 1920 saakka. Neuvostoaikana kaupungin historialliset muistomerkit rappeutuivat, mutta Uzbekistanin itsenäistyttyä niitä on ryhdytty jälleen kunnostamaan. Kaupunki erotettiin Shahrisabzin piiristä vuonna 1996.
Liikenne ja talous

Shahrisabzin kautta kulkee Samarkandin ja Gʻuzorin välinen valtatie ja siellä on Qarshista tulevan rautatien pääteasema (Kitob). Kaupungin lähellä on myös lentokenttä.
Kaupungissa on varsinkin tekstiili- ja elintarviketeollisuutta sekä perinteisten taidekäsitöiden valmistusta. Siellä toimii Buharan elintarvike- ja kevyen teollisuuden instituutin osasto.
Nähtävyydet

Shahrisabzin historiallisesta keskustasta tuli Unescon maailmanperintökohde vuonna 2000. Historiallisten muistomerkkien ympärillä sijainneet rakennukset on sen jälkeen purettu, ja niiden tilalle on tehty 70 hehtaarin laajuinen puistoalue. Vuonna 2016 Unesco liitti kaupungin vaarantuneiden kohteiden luetteloon.
Kaupungin keskusaukiolla sijaitsee vuonna 1996 pystytetty suurikokoinen Timur Lenkin patsas. Sen takana kohoavat Timurin 1300-luvun lopulla rakennuttaman Oqsaroyn palatsin porttikäytävän rauniot ja osia uudelleen rakennetusta kaupunginmuurista. Etelässä ovat 1300- ja 1400-luvuilta peräisin olevat Dor ut-Tilovatin ja Dor us-Siyodatin hautausmaa-alueet osin uudelleen rakennettuine mausoleumeineen ja moskeijoineen. Muita kohteita ovat Chorsun kauppahalli ja Chubinin madrasa 1500-luvulta. Jälkimmäisessä sijaitsee pieni historiallinen museo. Neuvostoaikaisessa kulttuuritalossa toimii perinteiselle maqom-musiikille omistettu museo.
Shahrisabzin eteläpuolisilla vuorilla sijaitsee 1400- ja 1500-lukujen suufilaisjohtajien mausoleumi Langar otan. Seudun luontokohteita ovat Hisorin ja Kitobin luonnonpuistot rotkoineen, luolineen, vesiputouksineen ja villieläimineen.
Šimon Nemec

| Šimon Nemec |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. helmikuuta 2004 (ikä 20) Liptovský Mikuláš, Slovakia
Kansalaisuus:   Slovakia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  New Jersey Devils
Sarja:  NHL
Pelinumero:  17
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  HK Nitra (SloEL) HK Levice (Slovakia I)
NHL-varaus:  2. varaus, 2022 New Jersey Devils
Šimon Nemec (s. 15. helmikuuta 2004 Liptovský Mikuláš, Slovakia) on slovakialainen jääkiekkopuolustaja ja olympiamitalisti, jolla on tulokassopimus NHL-seura New Jersey Devilsin kanssa. Seura varasi hänet NHL:n varaustilaisuuden 2022 toisena pelaajana, jolloin Nemecistä tuli kaikkien aikojen toiseksi pienimmällä numerolla varattu slovakialaispelaaja samassa varaustilaisuudessa ykkösenä varatun Juraj Slafkovskýn jälkeen. Vuoden 2021 MM-kilpailujen avausottelussa hänestä tuli syöttöpisteellään modernin MM-historian nuorin tehopisteen tehnyt pelaaja vain 17 vuoden, kolmen kuukauden ja yhden päivän ikäisenä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.Talviolympialaiset  | Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.Talviolympialaiset  | Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.Talviolympialaiset  | Maa:   Slovakia> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Peking 2022 | jääkiekko |  |
| Hlinka Gretzky Cup  | Hlinka Gretzky Cup  | Hlinka Gretzky Cup  |  |
|  Hopeaa | Piešťany 2021 | jääkiekko |  |
Nemec edusti Slovakiaa Pekingin olympiakisoissa 2022, jolloin hän voitti pronssia. Nemec pelasi myös MM-kilpailuissa vuosina 2021 ja 2022. Hänet valittiin vuoden 2021 kisajoukkueeseen hieman yllättäen vain 17-vuotiaana. Nemec teki A-maajoukkuedebyyttinsä ennen MM-kilpailuja Kaufland Challengessa 21. huhtikuuta 2021 Piešťanyssa Latviaa vastaan. Hänet merkittiin Slovakian kakkospuolustajapariin Marek Ďalogan viereen. Nemec teki MM-debyyttinsä turnauksen avausottelussa 21. toukokuuta 2021 Latvian Riiassa Valko-Venäjää vastaan. Hänestä tuli modernin MM-historian toiseksi nuorin pelaaja vain 17 vuoden, kolmen kuukauden ja kuuden päivän ikäisenä, sillä samassa ottelussa Nemecin pari kuukautta nuoremmasta joukkuetoverista Juraj Slafkovskýsta tuli modernin MM-historian nuorin pelaaja. Aiempaa ennätystä piti hallussaan vain muutaman tunnin ajan aiemmin samana päivänä debytoinut Italian Thomas Galimberti. Nemec sai ottelussa syöttöpisteen Kristián Pospíšilin tekemään avausmaaliin, jolloin hänestä tuli näin ollen modernin MM-historian nuorin tehopisteen tehnyt pelaaja. Nemec valittiin myös Tšekkiä vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Slovakian ottelun parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2022 turnauksessa hän teki kahdeksassa ottelussa tehot 1+5=6. Nemec teki ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa alkulohkon päätösottelussa 24. toukokuuta 2022 Helsingin jäähallissa Tanskaa vastaan. Hän teki Slovakian 7–1-murskavoittoon päättyneessä ottelussa myös kolme syöttöpistettä. Nemec pelasi myös Pekingin olympiakisojen 2022 karsinnoissa. Yhteensä hän on pelannut 31 A-maaottelua tehopistein 1+10=11.
Nemec pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2021 ja 2022. Ensimmäisessä turnauksessa hän voitti Slovakian sisäisen piste- ja syöttöpörssin neljällä syöttöpisteellään. Valmennus valitsi Nemecin turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Slovakian vaakapteenina. Turnaus kuitenkin keskeytettiin useassa joukkueessa ilmenneiden koronavirustartojen vuoksi.
Nemec pelasi myös alle 18-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2022, jolloin hän voitti kultaa ja Slovakia nousi takaisin pääsarjatasolle. Nemec kuitenkin pelasi turnauksessa vain ottelun Norjaa vastaan, kun Slovakian jääkiekkoliitto ja HK Nitra olivat sopineet päästävänsä hänet ja hyökkääjä Adam Sýkoran otteluun kesken Extraligan pudotuspelien. Kaksikko palasi sovitusti Nitran vahvuuteen kesken liigan välierien. Hän pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuosina 2019 ja 2021, joista jälkimmäisessä turnauksessa Nemec toimi Slovakian kapteenina ja johdatti joukkueen hopeaan. Hänet valittiin koko turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Muuta

Nemecin pikkuveli Adam pelaa hyökkääjänä HK 32 Liptovský Mikulášin U18-joukkueessa.
Kazahstanin sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

1978–1991
Kazahstanin sosialistisen neuvostotasavallan vaakunan otti käyttöön Kazahstanin sosialistisen neuvostotasavallan hallitus 26. maaliskuuta 1937. Vaakuna pohjautuu Neuvostoliiton vaakunaan ja siinä on tyypilliset kommunismin tunnukset; sirppi ja vasara ja punainen tähti. Vaakunassa lukee "Kaikkien maiden proletariaatit, liittykää yhteen!" (kaz. Барлық елдеpдің пролетарлары, бірігіңдер!, Barlıq elderdiñ proletarları, biriginder!, ven. Пролетарии всех стран, соединяйтесь!, Proletari vseh stran, sojedinjaites!).
Neuvostoliiton romahdettua ja Kazakstanin itsenäistyttyä se luopui kommunistisesta vaakunasta.
Vickers Vigilant

Vickers Vigilant
Vickers Vigilant oli brittiläinen panssarintorjuntaohjus. Se kehitettiin vuonna 1956 ja sen valmistaja oli silloinen Vickers-Armstrong. Nimi on muodostettu sanoista VIsually Guided Infantry Light ANti-Tank missile. Vigilant oli lankaohjattu, alle äänennopeuden lentävä kevyt jalkaväen panssarintorjunta-ase.
Tausta

Ohjuksen kehitys aloitettiin yksityisenä yrityksenä Vickers-Armstrongilla 1956, vaikka virallinen kiinnostus panssarintorjuntaohjukseen oli vähäistä lukuun ottamatta osittain epäonnistunutta australialaisjohtoista Malkara-projektia. Ohjuksesta tuli toimiva mutta tehtävään tarpeettoman suurikokoinen ja raskas, jotta sitä olisi voitu käyttää ja kuljettaa jalkaisin.
Vickersin kehitystyön tarkoitus oli pitää suunnitteluryhmä koossa maan hallituksen peruttua projektit ryhmän jo ehdottamille ohjustyypeille. Ohjuksen nimi oli aluksi V.891 Ensimmäinen laukaisu tehtiin 1958. Ohjus oli kompakti ja ominaisuuksiltaan niin vakuuttava, että tuotanto aloitettiin. Ohjus oli ohjattavuudeltaan helppo ja siten aseena tehokkaampi kuin aikalaisensa SS.11
Ohjus oli yhden taistelijan kannettavissa sekä laitettavissa ampumakuntoon. Esimerkiksi virtalähteenä toimiva paristo mahtui ampujan taskuun.
Käyttötapa

Ohjuksen laukaisualusta sijoitettiin vihollisen oletettuun tulosuuntaan ja siihen kaapelilla yhdistetty komento-osa sivuun tuliasemaan, enimmäisetäisyys oli 70 metriä
Ampujan laukaistessa ohjuksen sen gyroskoopin hyrrät käynnistyivät ruutipanoksella. Ohjus asettui suoralle lentoradalle muutaman metrin korkeuteen maasta, jossa hyrrät pitivät lentosuunnan ja korkeuden korjaten automaattisesti esim. tuulen vaikutuksen.
Ampujan liikuttaessa ohjaussauvaa tähtäysristikon pitämiseksi maalissa, ohjus korjasi lentorataansa langan välittämien komentojen mukaisesti. Radan korjauksen jälkeen ohjus palasi hyrräohjauksella suoraan lentoon.
Menetelmästä käytetään nimitystä nopeusohjaus. Ohjuksen seurantaa helpotti valopanos.
Ohjus saavutti enimmäistorjuntaetäisyytensä 1 375 metriä 12,5 sekunnissa. Sen ontelokärki läpäisi 576 mm panssaria.
Erillinen valintakytkin mahdollisti kuuden ohjuksen hallinnan. Komento-osa oli varustettu kahdella pistoolimallisella kahvalla, joista etummainen oli varustettu liipasimella ja takimmainen toimi ohjaussauvana jolla ohjus tähdättiin maaliin.
Tekniset tiedot

Pituus: 1,07 m
Halkaisija: 120 mm
Paino: 14 kg
Nopeus: 155,6 m/s
Moottori: kiinteän polttoaineen rakettimoottori, valmistaja I.C.I.
Taistelukärki: ontelo, 6 kg räjähdysainetta
Torjuntaulottuvuus: 200–1375 m
Käyttäjävaltiot

Dubai
Kuwait
Libya
Saudi-Arabia
Suomi
Sveitsi
Yhdistynyt kuningaskunta
Yhdysvallat
Benno Ohnesorg

Benno Ohnesorgin hautakivi.
Benno Ohnesorg (15. marraskuuta 1940 Hannover – 2. kesäkuuta 1967 Länsi-Berliini) oli saksalainen pasifisti, joka kuoli poliisin ammuttua hänet Iranin šaahin Mohammad Reza Pahlavin vastaisessa mielenosoituksessa. Vaikka Ohnesorg ei ollutkaan opiskelijaliikkeen johtohahmoja, hänestä tuli kuolemansa jälkeen marttyyrihahmo.
Kuolema šaahin vastaisessa mielenosoituksessa

Ohnesorg opiskeli berliiniläisessä Freie Universität -yliopistossa saksaa ja romaanisia kieliä.
Hän osallistui kuolinpäivänään Länsi-Berliinissä Iranin šaahin Mohammad Reza Pahlavin vastustaneesessa  mielenosoituksessa  Deutsche Operan edessä, jossa saahi oli katsomassa Mozartin Taikahuilu- oopperraa.
Ohnesorg oli aukiolla muutamien muiden mielenosoittajien kanssa ja piti kädessään banneria, jossa vaadittiin autonomiaa Teheranin yliopistolle. Mielenosoituksen kuluessa poliisi Karl-Heinz Kurrasin ampuma laukaus tappoi Ohnesorgin.
Surmaa seuranneessa oikeudenkäynnissä toimi asianajajana myöhemmistä RAF-yhteyksistään tunnettu Horst Mahler.lähde? Surmaluodin ampunut poliisi vapautettiin syytteistä pian tapahtuman jälkeen ja vielä uudestaan vuonna 1970. Kurrasin aiheutti suurta vastarintaa erityisesti opiskelijoiden keskuudessa. Kurras jatkoi uraansa poliisina eläköitymiseensä saakka. Vuonna 2009 kävi ilmi, että Kurras oli vuodesta 1954 toiminut  DDR:n turvallisuuspalvelu Stasin vakoojana. Stasin tarkoitus oli lietsoa väkivaltaa Länsi-Saksassa.