stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viimeiset rotannahat
Kirjallisuutta

Moilanen, Harri: ”Mänttäri pukeutui valkoisiin”, artikkeli elokuvasta. Filmihullu 1/1985.
Aiheesta muualla

Viimeiset rotannahat Elonet.
Gardermobanen

Gardermobanenilla kulkeva lentokenttäjuna Flytoget Oslon päärautatieasemalla.
Gardermobanen on Oslosta Gardermoenin lentoaseman kautta Eidsvolliin kulkeva suurnopeusrata. Rautatietä pitkin kulkeva suurnopeusjuna, Flytoget, on pääasiallinen yhteys Oslon keskustasta lentoasemalle. Rata on kaksiraiteinen ja 64 kilometrin pituinen. Rata otettiin käyttöön suurten vesivaurioiden vuoksi vasta vuosi Gardermoenin lentoaseman avaamisen jälkeen 22. lokakuuta 1999. Rataa käyttää myös paikallis- ja tavaraliikenne. Radalla on viisi asemaa.
Gliese 667

Skorpionin tähtikuvio. Gliese 667:n paikka on lähellä λ-tähteä.
Gliese 667 (142.G Scorpii) on noin 22 valovuoden päässä, Skorpionin tähdistön suunnalla sijaitseva kolmoistähti. Tähtijärjestelmän näennäinen kirkkaus on 5,89, joten tähti saattaa näkyä jo paljain silmin melko lähellä kirkasta Shaulaa. Kolmoistähdessä kaksi oranssia tähteä kiertää toisiaan, ja näitä kiertää kaukana punainen kääpiö Gliese 667 C. Tätä kiertää joukko eksoplaneettoja. Osa näistä saattaa olla elämälle sopivia.
Kolmoistähti Gliese 667

Kolmoistähti Gliese 667 koostuu kahdesta toisiaan kiertävästä oranssista tähdestä, joita kiertää lisäksi punainen kääpiötähti nimeltä Gliese 667 C. Oransseja tähtiä kutsutaan nimillä Gliese 667 A ja Gliese 667 B. Oranssien tähtien spektrityypit ovat K3 V ja K5 V. Punaisen tähden spektrityyppi on M1,5 V. Tällöin kaikki tähdet ovat Aurinkoa kevyempiä pääsarjan tähtiä.
Luetteloissa kolmoistähti tunnetaan myös nimillä GJ 667, HR 6426, MLO 4 , CD−34°11626, HD 156384, HIP 84709, LHS 442/442/443 ja SAO 208670.
Kolmoistähden oranssit a- ja B-komponentit kiertävät toisiaan soikealla radalla keskimäärin 12,6 AU:n päässä toisistaan, vaihdellen 6 ja 20 AU:n välillä 42,5 vuoden kiertoajan mukaan. A-tähti on massaltaan 73 % Auringosta, säteeltään 76 % ja säteilee näkyvässä valossa 12–13 % Auringosta. Metallipitoisuus 26 % Auringosta. B-tähden massa on 69 % Auringosta, ja se säteilee vain 5 % näkyvän valon alueella Aurinkoon verrattuna.
Punaisen kääpiön etäisyys oransseista tähdistä on yli 230 AU.
Punainen kääpiö Gliese 667 C

Punainen kääpiö Gliese 667 C on flare-tähti, jollaisessa tapahtuu leimahdusmaisia auringonpurkauksia vastaavia kirkkaudenmuutoksia. Nämä ovat flare-tähdeksi kuitenkin melko pieniä eivätkä säteile vaarallisesti ultraviolettia planeetoille. Spektrityyppi M1.5V. Pintalämpötila noin 3 %700 K, säde 0,42 Aurinkoa ja massa 0,31 Aurinkoa. Säteilyntuotto 0,0137 Aurinkoa. Arvioitu ikä 2–10 miljardia vuotta. Pyörähdysaika 105 päivää, metallipitoisuus Fe/H –0,59 ± 0,10 dex.
Planeettakunta

Gliese 667C:ltä on löydetty säteisnopeusmenetelmällä viisi planeettaa, joiden massat ovat noin 1,94–12 Maan massan välillä. Tällöin monet planeetat lienevät supermaita. Planeetat on löydetty HARPS-laitteella, jolla mitataan planeettojen keskustähtensä vetovoimallaan aiheuttamaa huojuntaa. Tällöin lähinnä planeetan massa, kiertoaika ja etäisyys saadaan selville ja joitain planeettojen ominaisuuksia voidaan teoreettisesti arvailla.
Ravi Kumar Kopparapun vuonna 2013 esittämien teorioiden pohjalta asuinkelpoinen vyöhyke Gliese 667:lle ulottuu 0,095–0,126 AU:sta 0,241–0,251 AU:hun asti. Vyöhykkeen sisäreunalla auringon säteily ja vesihöyrystä johtuva kasvihuoneilmiö kuumentaisivat planeetan pätsiksi. Ulkoreunalla planeetta jäätyisi.
| Planeetta (tähdestä lukien) | Massa (MJ) | Kiertoaika (d) | Etäisyys (AU) | Eksentrisyys (radan soikeus) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  b  | 0,01718 | 7,199 | 0,0504 | 0,09   |
|  c  | 0,0134 | 28,13 | 0,1251 | 0,34   |
|  f  | 0,0085 | 39,026 | 0,156 | 0,03   |
|  e  | 0,0085 | 62,24 | 0,213 | 0,02   |
|  d  | 0,0218 | 106,4 | 0,3035 | 0,68   |
|  g  | 0,0145 | 256,2 | 0,549 | 0,08 |
Planeetta Gliese 667 Cc

Eräs Gliese 667C:tä kiertävistä planeetoista on Gliese 667Cc, jonka massa on noin 4,8 Maan massaa. Tällöin se on melko varmasti supermaa. Planeetan etäisyys keskustähdestä 
0,123 AU, kiertoaika 28,13 vuorokautta. Planeetan teoreettinen keskilämpötila ainakin 277 K eli +4 °C, mutta tämä riippuu pilvipeitteestä ja kasvihuoneilmiöstä, joita ei tunneta.
Planeetan arvellaan kiertävän keskustähteään etäisyydellä, jolla planeetan lämpötila on Maan lämpötilaa kuumempi. Näin vaikka planeetta saakin näkyvällä alueella vain 90 % auringon valosta. Tämä johtuu siitä, että Gliese 667 C säteilee Aurinkoa enemmän infrapunasäteitä suhteessa näkyvän valon määrään. Gleise 667 C:n pilvistä tai pinnalta katsoen Gleise 667 Cc:n ”aurinko” näyttää taivaalla 2,3 kertaa suuremmalta kuin Maan aurinko. Näin ollen Gliese 667 C:n kulmakoko on Cc:stä katsoen 1,24 astetta. Tällöin Gliese 667 Cc:n taivaalla näkyy suuri punainen aurinko, joka lämmittää enemmän kuin Maan aurinko. Planeetan uskotaan kiertävän lähellä elinkelpoisen vyöhykkeen sisäreunaa lähellä vesihöyrypohjaisen kasvihuoneilmiön tehokasta vaikutusrajaa.
Ei osata sanoa esimerkiksi sitä, onko planeetta valtameren peitossa.
Planeetta Gliese 667 Cd

Planeetta saattaa olla elinkelpoinen, jos sillä on paksu kaasukehä, joka aiheuttaa kasvihuoneilmiön koostumalla esim. hiilidioksidista. Tätä asiaa ei osata varmasti sanoa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kolme planeettaa läheisen tähden asuttavalla vyöhykkeellä
| --- | --- |
Tähdet:  Antares, λ Sco, θ Sco, δ Sco, ε Sco, κ Sco, β1 Sco, υ Sco, τ Sco, π Sco, σ Sco, ι1 Sco, μ1 Sco, HD 161892, η Sco, μ2 Sco, ζ2 Sco, ρ Sco, ω1 Sco, ν Sco, ξ Sco, HD 149447, HD 148703, HD 159433, ω2 Sco, ο Sco, 13 Sco, 2 Sco, 1 Sco, ζ1 Sco, ξ Sco, ι2 Sco, 22 Sco, HD 146624, HD 154090, β2 Sco, ψ Sco, χ Sco, HD 147513, 16 Sco, 27 Sco, 18 Sco, 4 Sco, 12 Sco, 11 Sco, 3 Sco, ν Sco, V636 Sco, 25 Sco, RR Sco, HD 159868, Scorpius X-1, PSR B1620-26
Eksoplaneetat:  HD 147513 b, HD 159868 b, OGLE-2005-BLG-390Lb
Gliese 667C:n spektroskoopilla havaitut ja vahvistamattomat planeetat. Näistä c:n, f:n ja e:n väitetään kiertävän asuinkelpoisella vyöhykkeellä.
Goran Paskaljević

Goran Paskaljević
Goran Paskaljević (Горан Паскаљевић; 22. huhtikuuta 1947 – 25. syyskuuta 2020) oli jugoslavialainen, serbiajamontenegrolainen ja sitten serbialainen elokuvaohjaaja. Hän syntyi Belgradissa, kasvoi Nišissä ja valmistui Esittävien taiteiden akatemiasta Prahassa, Tšekkoslovakiassa.
Paskaljevićin töiden joukossa ovat Rantavahti talvella (1976), Suojelusenkeli (1987), Ruutitynnyri (1998) ja Sydäntalven painajainen (2004). Ohjaaja on voittanut useita palkintoja ja ollut ehdolla jopa Cannesin Kultaisen palmun saajaksi.
Aiheesta muualla

Goran Paskaljević Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Volkswagen Tayron

| Volkswagen Tayron |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kiina
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2018–
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Audi Q3 (Typ F3) Jetta VS7 SEAT Tarraco Škoda Kodiaq Volkswagen Tiguan II Volkswagen Viloran
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group MQB A2
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,4–2,0 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  7-vaihteinen kaksoiskytkin
Volkswagen Tayron on Volkswagenin vuodesta 2018 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli, jota myydään vain Kiinan markkinoilla. Se esiteltiin Pekingin autonäyttelyssä keväällä 2018. Tayron sijoittuu mallistossa Tiguanin ja sen pidennetyn seitsenpaikkaisen version väliin.
Moottorivalikoimassa ovat 1,4- (150 hv) ja 2,0-litraiset (186/220 hv) TSI-bensiinimoottorit. Suuritehoisimman moottorin yhteydessä on aina neliveto, ja sen saa valinnaisena myös pienitehoisemman 2,0-litraisen yhteyteen. Kaikkien moottorien yhteydessä voimansiirtona on seitsemänportainen DSG-kaksoiskytkinvaihteisto.
Vuonna 2020 esiteltiin Tayron X, jonka perä on muotoiltu viistommin.
Volkswagen Tayron X
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Tayron Wikimedia Commonsissa
Volkswagenin automallit
| --- | --- |
Nykyiset mallit:  Henkilöautot: Arteon ·  Atlas ·  Atlas Cross Sport ·  Bora (2018–) ·  C-Trek ·  Gol ·  Golf ·  ID.3 · ID.4 ·  ID.5 ·  ID.6 ·  Jetta ·  Lamando ·  Lavida ·  Passat ·  Phideon ·  Polo ·  Saveiro ·  T-Cross ·  T-Roc ·  Taigo ·  Taigun ·  Talagon ·  Tayron ·  Tharu ·  Tiguan ·  Touareg ·  Touran ·  up! ·  Viloran ·  Virtus  Hyötyajoneuvot: Amarok ·  Caddy ·  Crafter ·  Transporter
Lopetetut ilmajäähdytteiset mallit:  181 (Kurierwagen/Trekker/Thing/Safari) ·  1500/1600 (Typ 3) ·  411/412 (Typ 4) ·  Kupla (Typ 1) ·  Brasilia ·  Country Buggy (Sakbayan) ·  Hebmüller Cabriolet ·  Karmann Ghia ·  Kommandeurwagen ·  Kübelwagen ·  Schwimmwagen ·  SP2 ·  Type 18A ·  VW-Porsche 914
Lopetetut vesijäähdytteiset mallit:  Ameo ·  Apollo ·  Beetle ·  Bora ·  Citi Golf ·  CC ·  Corrado ·  Derby ·  Eos ·  Fox ·  Golf Plus ·  Golf Sportsvan ·  Iltis ·  K70 ·  LT ·  Lupo ·  New Beetle ·  Parati ·  Phaeton ·  Pointer/Logus ·  Routan ·  Scirocco (1974–1992) ·  Scirocco (2008–2017) ·  Sharan ·  SpaceFox ·  Taro ·  Vento
Konseptimallit:  1-Litre Concept ·  up!/space up!/space up! blue/E-Up!/Up! Lite ·  GX3 ·  Iroc ·  EcoRacer ·  Concept A ·  Concept R ·  New Beetle Ragster ·  EDAG Biwak ·  Microbus Concept ·  W12/Nardo ·  Stanley ·  Concept BlueSport
Tulevat mallit: 
Volkswagen-pohjaiset (asuntoautot, kit-carit, kilpa-autot):  Herbie ·  Formula Vee ·  Baja Bug ·  Meyers Manx ·  EMPI Imp ·  Westfalia Campervans
Ge Fei

Ge Fei tarkoittaa muun muassa seuraavia henkilöitä:
Ge Fei (s. 1964), kiinalainen kirjailija
Ge Fei (s. 1975), kiinalainen sulkapalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ge Fei”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Venäjän liittokokous

| Venäjän liittokokous Федеральное Собрание Federalnoje sobranije |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  kaksikamarinen
Johto
Liittoneuvoston puhemies:  Valentina Matvijenko 21. syyskuuta 2011 lähtien
Valtioduuman puhemies:  Vjatšeslav Volodin Yhtenäinen Venäjä 5. lokakuuta 2016 lähtien
Kokoonpano
Edustajia:  638 178 (liittoneuvosto)  450 (valtioduuma) 
Puolueet:  Valtioduuma Hallitus (325)      Yhtenäinen Venäjä (325) Oppositio (125)      Kommunistinen puolue (57)      Vasen rintama (1)       Oikeudenmukainen Venäjä (27)       LDPR (23)      Rodina (1)       Kansalaisfoorumi (1)       Uusi kansa (15)       Kasvun puolue (1)       Sitoutumattomat (1) Liittoneuvosto  Poliittiset puolueet (148)       Yhtenäinen Venäjä (136)       Kommunistinen puolue (4)       Liberaalidemokraattinen puolue (3)       Oikeudenmukainen Venäjä (3)       Donetskin tasavalta -liike (2) Muut (30)      Sitoutumattomat (27)       Vapaa (3) 
Liittokokous (ven. Федеральное собрание, Federalnoje sobranije) on Venäjän kaksikamarinen parlamentti.
Liittokokouksen ylähuone on liittoneuvosto (ven. Совет федерации, Sovet federatsii), jossa ovat edustettuna Venäjän subjektit eli 24 tasavaltaa, yhdeksän aluepiiriä, 48 aluetta, kolme liittokaupunkia, neljä autonomista piirikuntaa ja yksi autonominen alue (sisältää Venäjän miehittämät alueet Ukrainassa). Jokainen subjekti lähettää kaksi senaattoria 178-paikkaiseen liittoneuvostoon.
Liittokokouksen alahuone on valtioduuma (ven. Государственная дума, Gosudarstvennaja duma), lyhyemmin duuma (venäläisissä tiedotusvälineissä ven. Госду́ма, Gosduma), jossa on 450 edustajaa, jotka valitaan viideksi vuodeksi kerrallaan. Edustajan pitää olla Venäjän kansalainen ja vähintään 21-vuotias.
Nimi duuma tulee venäjän kielen sanasta думать (dumat: ajatella, olla mieltä, tuumata). Alun perin sanalla on tarkoitettu Venäjän itsevaltaisten hallitsijoiden neuvoa-antavaa elintä, jollainen oli olemassa jo Kiovan rusien aikana.
Historia > Venäjän keisarikunnan valtakunnanduuma (1906–1917)

Verisunnuntai ja vuoden 1905 muut levottomuudet aiheuttivat kaaosta ympäri Venäjän keisarikunnan, ja vallassa pysyäkseen tsaari Nikolai II:n oli annettava pääministeri Sergei Witten luonnostelema lokakuun manifesti, joka antoi oikeuden sananvapauteen ja jolla duuman valtuuksia laajennettiin. Tätä aikaisemmin oli duuman perustamisesta mainittu elokuussa 1905 hallitsijan manifestilla, mikä ei ollut riittänyt patoamaan tyytymättömyyttä Venäjän-Japanin sodan tappioon ja muihin Venäjän pääasiassa autoritäärisestä pysähtyneisyydestä johtuneisiin vastoinkäymisiin.
Käytännössä tämä merkitsi periaatteessa siirtymistä itsevallasta perustuslailliseen monarkiaan. Vaikka muutos jäikin vain periaatteelliseksi, levottomuuksia 1905 on kutsuttu niin neuvostoaikana kuin myös sen jälkeisellä Venäjällä vuoden 1905 vallankumoukseksi.
Joulukuussa 1905 julkaistiin vaalilaki. Sen mukaan äänestäjät jaettiin maanomistajiin, kaupunkilaisiin, talonpoikiin ja työläisiin. Viimeksi mainituista äänioikeus oli niillä, joiden työnantajan yrityksessä oli vähintään 50 työntekijää. Erona yleiseen äänioikeuteen tällä säännöksellä äänioikeuden ulkopuolelle jäi 2 000 000 työläismiestä. Äänioikeutta ei myöskään ollut naisilla, alle 25-vuotiailla, asepalveluksessa olevilla eikä suurella joukolla kansallisia vähemmistöjä. Äänioikeus ei ollut yleinen, mutta ei myöskään äänestäjäryhmissä yhtäläinen. Maanomistajan valitsemiseen tarvittiin 2 000, kaupunkilaisen 4 000, talonpojan 30 000 ja työläisen 90 000 ääntä äänestäjäluokkansa sisällä. Valtioduuman edustajamäärä vaihteli 480:stä 520:een.
Nikolai II halusi kuitenkin säilyttää itsevaltaisen hallintotavan rajoittamalla duumalle julistettuja oikeuksia. Juuri ennen duuman perustamista toukokuussa 1906 hän laati lait, jotka olivat Lokakuun manifestin vastaisia. Laeissa määrättiin, että duuma ei voi valita tsaarin ministereitä ja että nämä eivät ole vastuussa duumalle. Huhtikuussa 1906 säädettiin perustuslait, joita duuma ei voinut muuttaa kuin hallitsijan itsensä aloitteesta. Hallitsijan veto-oikeus oli rajoittamaton ja koko toimeenpanovalta kuului hänen alaisuuteensa. Hallitsija nimitti ministerit, säilytti oikeuden julistaa sota ja solmia rauha, hänellä oli oikeus rajoittamatta julistaa jollekin alueelle poikkeus- tai sotatila. Perustuslakien 87. pykälän mukaan duuman istuntokausien välillä hallitsija saattoi antaa omissa nimissään lakeja. Kolmatta duumaa lukuun ottamatta duuma työskenteli vain muutamia kuukausia. Näin ollen todellinen valta säilyi tsaarilla eikä siirtynyt duumalle. Tsaarilla oli myös oikeus hajottaa duuma milloin tahansa ja julistaa uudet vaalit.
Valtakunnanduuma muodosti keisarikunnan aikana parlamentin alahuoneen. Ylähuoneena toimi valtakunnanneuvosto, jonka jäsenistä puolet oli tsaarin nimittämiä ja puolet erilaisten korporaatioiden keskuudestaan valitsemia. Lakien oli tultava hyväksytyiksi molemmissa kamareissa.
Historia > Venäjän federaation duuma (vuodesta 1993)

Venäjän federaation duuma aloitti toimintansa 1993 sen jälkeen, kun Venäjän perustuslaki oli tullut voimaan. Tätä ennen Venäjän kansanedustuslaitos oli korkein neuvosto.
Historia > Venäjän federaation duuma (vuodesta 1993) > Puheenjohtajat

Vladimir Šumeiko (1994-1996)
Jegor Strojev (1996-2001)
Sergei Mironov (2001-2011)
Aleksandr Toršin (2011)
Valentina Matvijenko (2011-edelleen)
Liittokokousedustajat puolueittain ja vaaleittain > Venäjän keisarikunnan valtakunnanduuma

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
puolue: edustajapaikat
| puolue | 1906 | helmikuu 1907 | lokakuu 1907 | 1912 |
| Venäjän sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | - | 65 | 14 | 14 |
| Sosialistivallankumouksellinen puolue | - | 34 | - | - |
| Perustuslaillisdemokraattinen puolue | 179 | 92 | 52 | 57 |
| Lokakuun 17:nnen liitto | 17 | 32 | 120 | 99 |
| Keskustapuolue | - | - | - | 33 |
| trudovikit | 94 | 101 | 14 | 10 |
| progressistit | - | - | 39 | 47 |
| ei-venäläiset kansallisryhmät | 121 | - | 26 | 21 |
| nationalistit | - | - | 76 | 88 |
| äärioikeisto | 15 | 63 | 53 | 64 |
| yhteensä | 426 | 387 | 394 | 433 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Venäjän liittokokous (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Russia, 1904-1914 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kuvia duumasta (1906-17)
GeForce Now

GeForce Now logo
Geforce Now on Nvidian pilvipelipalvelu pelien suoratoistamiselle. Geforce Now on saatavilla useille alustoille, kuten Androidille, Windowsille ja macOS:ille. Palvelussa on useita erilaisia pelejä, joiden täytyy olla käyttäjän omistuksessa ennen pelaamista. Pelejä löytyy muun muassa Steamista, Epic Games Storesta ja Uplaysta.
Ilmaista versiota voi käyttää yhden tunnin kerrallaan. Palvelussa on myös maksullisia tilauksia, joissa on pidennetyt peli-istunnot.
Vara Mara

| Vara Mara Jope Ruonansuu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1997
 Julkaistu: 1997
 Tuottaja(t): Jope Ruonansuu
 Tyylilaji: Huumori
 Kesto: 49.20
 Levy-yhtiö: Audiovox Records Oy
Listasijoitukset
  32. (Suomen virallinen lista)
Jope Ruonansuun muut julkaisut
| Piinapenkki 1996 | Vara Mara 1997 | Neuroopan omistajat 1999 |
Vara Mara on Jope Ruonansuun vuonna 1997 julkaistu yhdeksäs albumi. Se sisältää kuvitteellisen radiokonsertin, jonka juontavat Martti ja Eeva Ahtisaari.
CD-singlenä (Kaikki menee kun sovittelee / Mattiesko Hytönen) julkaistu, Jorma Reiniä pilkkaava kappale "Kaikki menee kun sovittelee" hyllytettiin pois Vara Mara -levyltä Reinin pyynnöstä. Levyn 31. kappaleen lopussa on ns. piiloraita, joka on STT:n uutisista tehty sketsi. Sketsissä Ruonansuu kertoo uutistenlukijan äänellä: "Ex-valtakunnansovittelija Jorma Reini on ottanut porot nokkiinsa taiteilija Ruonansuun pilkkalaulusta. Reini sanoo Päivän lööppi -ohjelmaan antamassa haastattelussaan, että pilkka osui omaan nilkkaan".
Albumi oli vuonna 1997 parhaimmillaan Suomen virallisella listalla sijalla 32.
Kappaleet

1. Spiikki 1 (1,01)
2. Mararock (2,39) ()
3. Spiikki 2 (0,33)
4. Satasen laina (3,27) (Alun perin Nylon Beatin kappale. Tämä on samoilla sanoilla.)
5. Spiikki 3 (0,26)
6. Mattiesko Hytönen (2,35)
7. Mara paparazzina (1,00)
8. Spiikki 4 (0,34)
9. Asia vilipitön hä! (3,26)
10. Spiikki 5 (0,21)
11. Riitta ja Topi (2,20)
12. Spiikki 6 (0,25)
13. Tukitango (3,30)
14. Täällä Aarne Tanninen (0,56)
15. Linda (2,22)
16. Spiikki 7 (0,30)
17. Meidän isä synnyttää (3,00)
18. Manun tervehdys (0,53)
19. Spiikki 8 (0,38)
20. Juppi tyhjänuppi (1,59) ()
21. Andy McCoy (0,26)
22. Spiikki 9 (0,28)
23. Ooks nähny kanoja (3,50)
24. Spiikki 10 (0,28)
25. Lasse Lehtinen (1,57)
26. Spiikki 11 (0,28)
27. Teemu Munuainen (3,26)
28. Johannes Virolainen (0,13)
29. Spiikki 12 (0,29)
30. Jess (3,19)
31. Jukka Virtanen (1,39)
Kaikki menee kun sovittelee / Mattiesko Hytönen -singlejulkaisu

Kappale Kaikki menee kun sovittelee piti julkaista Vara Mara -albumilla, mutta näin ei loppujen lopuksi käynyt, koska kappaleen kohteeksi joutunut ex-valtakunnansovittelija Jorma Reini suuttui kappaleen sisällöstä ja vaati sen hyllyttämistä tulevalta Vara Mara -albumilta. Mattiesko Hytösestä ja hänen juontamastaan Päivän lööppi -ohjelmasta kertova kappale Mattiesko Hytönen on sen sijaan kyseisellä albumilla. Virallisesti singleä ei ehditty myymään, kun ne vedettiin viime hetkellä markkinoilta. Single on erittäin harvinainen.
Kaikki menee kun sovittelee – 2.59
Mattiesko Hytönen – 2.57
Aiheesta muualla

Vara Mara discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Jope Ruonansuu
| --- | --- |
Studioalbumit:   Matkiva kulkuri (1988)  Elvis-osasto (1992)  Täällä Washington (1992)  Politiikkaa ja erotiikkaa (1993)  Jope Ruonansuu presidentiksi (1993)  Kiikun kaakun (1994)  Washington Bar (1995)  Piinapenkki (1996)  Vara Mara (1997)  Neuroopan omistajat (1999)  Hauskaa joulua t: Jope (2000)  Lomakiertue (2001)  Työnnä kännykkä hanuriin (2002)  Finnshits (2003)  Tosi-CD (2004)  Me hirviöt (2006)  Tanssii läskien kanssa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Herkimmät laulut (2008)  Kunnioittaen – Yhden miehen tribuutti (2009)  Naamakirja (2010)  Jopetusministeri (2011)  Veljekset kuin kyljykset (2012)  Jope Ruonansuu ja Porsaanperän pikkujoulut (2013)  Biisinmurtajat (2016) 
Kokoelmat:   Mix 1 (1995)  Naurettava 90-luku – 60 parasta naururaitaa (2000)  Jope Ruonansuu & Juha Laitila: American Office – Parhaat radiosketsit (2002)  Naura pois – 20 huumorihittiä (2002)  Kaikkien aikojen parhaat – Aattelepa ite (2009)  Sound Pack 12 (2010)  32 Jopeinta laulua (2014) 
Singlet:   Enska ja Hanski / Matkiva Kulkuri (1988)  Nyt lähtee läskit / Rantamiehen balladi (1991)  Hyppää pois / Ilman jarruja helvettiin (1991)  Pappi vaan joi (1995)  Enkeleitä toisillemme / Veronpunaiset ruusut (1996)  Mararock / Satasen laina (1997)  Kaikki menee kun sovittelee / Mattiesko Hytönen (1997, vedettiin pois ennen virallista myyntipäivää)  Soneranputsausjenkka (1999)  Umtsi-um (2002)  Annelin silmin / Stressmann (2003)  Aulis Gerlander / Haluan Aidoliksi (2004)  Yllytyshullu / Matti on numero yksi (2004)  Sua rakastan kuin hullu / Uu Pee Ämmät (2006)  Yhden miehen rivitanssi / Digitaalihumppa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Äiti (promo, 2008)  Rahamaailma / Kerran jos toisenkin (2009)  Katsastusinssi Nauraa (2011)  Loirinuotiolla (2016) Luettelo Jope Ruonansuun kappaleista 
Filmografia:   Jope Ruonansuun filmografia  Jopet Show Jope Ite
Gardineriidae

| Gardineriidae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Korallieläimet Anthozoa
Lahko::  Kivikorallit Scleractinia
Heimo::  Gardineriidae  Stolarski, 1996
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gardineriidae on kivikorallien heimo. Siihen kuuluu ainakin kaksi sukua.
Stolarskicyathus pocilliformis on CITESin listalla.
Sukuja

Gardineria Vaughan, 1907
Stolarskicyathus Cairns, 2004
Viimeinen ratikkamatka

| Viimeinen ratikkamatka Aarne Tenkanen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 7. helmikuuta 2007
 Tuottaja(t): Niklas Nylund
 Tyylilaji: huumorimusiikki
 Kesto: 32.21
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Listasijoitukset
  17.
Aarne Tenkasen muut julkaisut
| Best of Aarne Tenkanen – Edestä ja takaa 2002 | Viimeinen ratikkamatka 2007 | Ajan platinaa 2010 |
Viimeinen ratikkamatka on Aarne Tenkasen järjestyksessään neljäs albumi, joka julkaistiin 7. helmikuuta 2007. Se oli ensimmäinen Tenkasen albumi, joka tehtiin ilman vuonna 2003 kuollutta Gösta Sundqvistia. Albumi toimi kunnianosoituksena Sundqvistille.
Leevi and the Leavings -yhtyeen Risto Paananen (Napsi Raatonen) ja Niklas Nylund (Anders From) soittavat albumilla salanimillä. Nylund toimi myös levyn tuottajana.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 17.
Kappaleet

Rockabilly-Raija – 3.14
Monica-humppa – 2.23
Viimeinen ratikkamatka – 2.53
Täältä tulee Tenkanen – 3.06
Grabbispäivä – 2.40
Makuuhuoneen masurkka – 3.27
Posliini-Kati – 4.04
Rakkauden Jerry Cotton – 4.13
Kalastus-valssi – 2.46
Näillä korteilla mennään – 3.35
Kokoonpano

Aarne Tenkanen – laulu
Tommy Huovinen – kitara, taustalaulu
Napsi Raatonen – basso
Niklas Mansner – akustinen kitara
Anders From – rummut, basso, kitarat, ohjelmointi
Kalervo Raumanen – taustalaulut
+
Taisto Piipponen – sanoitus, sävellys, sovitus
Anders From – sovitus
Albert Susi – sovitus
Arvostelut

Smackthejack.net:
Aiheesta muualla

Viimeinen ratikkamatka discogs.com -sivustolla
Grand Marais (Kanada)

Grand Marais on noin 340 asukkaan kylä Winnipegjärven eteläaltaan itärannalla Manitoban provinssissa Kanadassa. Kylä sijaitsee Grand Beach Provincial Parkin länsilaidalla, ja on suosittu kesänviettopaikka. Matkailu on kylän pääelinkeino.
Aiheesta muualla

Destination – Grand Marais!, paikkakunnan kotisivut.