stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tataarit Suomen sotilaina
A

Abdrahim, Ali: sotamies (1906, Aktuk – 1972, Helsinki)
Abdrahim, Faize: muonituslotta (1922, Helsinki –)
Abdrahim, Hasan: korpraali (1914, Helsinki – 1940, Säkkijärvi)
Abdrahim, Hatime: lääkintälotta (1919, Helsinki – 1962, Helsinki)
Abdrahim, Osman: kersantti (1921, Helsinki –)
Ainetdin, Abdulgaffar: sotamies (1924, Lappeenranta – 1952, Helsinki)
Ainetdin, Djafär: sotamies (1922, Pietari – 2001, Helsinki)
Ainetdin, Haidär: alikersantti (1920, Aktuk – 1979, Helsinki)
Ainetdin, Vafa: sotamies (1918, Cümbäli – 1983, Itävalta)
Ainetdin, Ymär: sotamies (1904, Aktuk – 1991, Helsinki)
Akbulat, Abdul-Bari: korpraali (1914, Aktuk – 1994, Turku)
Akbulat, Abdul-Hamid: sotamies (1917, Turku–)
Akbulat, Abdurahman: sotamies (1906, Aktuk – 1965, Helsinki)
Akish (os. Husnetdin), Zarife: lotta (1917, Lahti – 2000, München)
Alautdin, Ahmed: alikersantti (1920, Terijoki – 1981, Helsinki)
Alautdin, Haider: ylikersantti (1917, Terijoki – 1998, Tampere)
Alautdin, Hairullah: sotamies (1908, Aktuk – 1993, Tampere)
Alejeff, Feyzi: korpraali (1919, Aktuk – 1942, Syvärin Kuuttilahti)
Ali (ent. Alejeff), Abdulhak: sotamies (1922, Helsinki – 1967, Helsinki)
Ali, (ent. Alejeff), Abdul-Kaijum: sotamies (1898, Aktuk – 1961, Helsinki)
Ali (ent. Alejeff), Abdullah: alikersantti (1925, Helsinki – 2011, Helsinki)
Ali, Feizurahman: sotamies (1913, Aktuk – 1989, Turku)
Ali (ent. Alejeff), Haider: sotamies (1907, Aktuk – 2002, Helsinki)
Ali, Hasen: sotamies (1901, Aktuk – 1960, Turku)
Ali (ent. Alejeff), Osman: sotamies (1913, Aktuk – 1993, Helsinki)
Ali (ent. Alejeff), Veli-Ahmed: sotamies (1917, Aktuk – 1992, Helsinki)
Alimoff, Haider: sotamies (1910, Hanko – 1988, Helsinki)
Alkara (ent. Gubeidullen), Abdul-Hai: autohuoltomies (1925, Lahti – 2003, Helsinki)
Alkara (os. Abdrahim), Safiye: Punaisen Ristin apusisar (1917, Helsinki–)
Alkara (ent. Gubeidullin), Semuk: sotamies (1921, Pietari – 1998, Helsinki)
Alkara (ent. Gubeidullen), Zinnet: insinöörikapteeni (1912, Kouvola –1982, Istanbul)
Arat (ent. Hudaibirdi), Fatih: luutnantti (1911, Tampere – 1983, Tampere)
Arifdshan, Nur-Mohammad: autosotamies (1923, Aktuk –)
Arifulla, Ibrahim: sotilasvirkamies (1901, Pori – 1955, Helsinki)
Arifulla, Sadri: sotilasvirkamies (1894, Aktuk – 1966, Helsinki)
Arifullen, Jakub: sotamies (1912, Pori – 1964, Turku)
Arifullen, Zinnetulla: sotamies (1908, Aktuk – 1994, Pori)
Asis, Abdulhak: kersantti (1916, Aktuk – 1986, Helsinki)
Asis, Fuad: alikersantti (1927, Kellomäki – 2003, Espoo)
Asis, Haider: alikersantti (1914, Aktuk – 1980, Järvenpää)
Asis, Halide: lotta (1922, Kellomäki – 1999, Tampere)
Asis, Semiulla: luutnantti (1912, Aktuk – 1941, Kiestinki)
Asis, Taufik: alikersantti (1924, Tampere – 1955, Pori)
B

Badautdin, Djäfär: sotamies (1909, Viipuri – 1941, Kuopio)
Baibulat, Esad: kersantti (1925, Tampere–)
Baibulat, Letfulla: sotamies (1902, Aktuk – 1994, Tampere)
Baibulat, Mensur: alikersantti (1925, Tampere–)
Bavautdin, Abbas: korpraali (1921, Rauma–)
Bavautdin, Hamze: sotamies (1917, Rauma – 1984, Rauma)
Bedretdin, Enver: alikersantti (1914, Pori – 1983, Helsinki)
Bedretdin, Abdul-Hamid: sotamies (1922, Salo – 1965, Tampere)
Bedretdin, Abdulla: sotamies (1898, Aktuk – 1951, Tampere)
Bedretdin, Fateh: alikersantti (1916, Viipuri – 1965, Mäntsälä)
Bedretdin, Feizurahman: korpraali (1922, Salo –)
Bedretdin, Hafiz: sotilaspoika (1927, Salo – 2004, Helsinki)
Bedretdin, Halid: pioneeri (1925, Salo – 1984, Tampere)
Bedretdin, Hasan: sotamies (1921, Salo – 1998, Turku)
Bedretdin, Murtaza: sotamies (1922, Salo – 2000, Helsinki)
Bedretdin, Rafik: sotilaspoika (1930, Salo –)
Bedretdin, Reshid: sotilaspoika (1928, Salo –)
Bedretdin, Selim: sotamies (1924, Helsinki – 1977, Helsinki)
Beshar, Nihat: jääkäri (1925, Helsinki –)
Beshar, Mynir: kersantti (1916, Aktuk – 1996, Järvenpää)
Beshar, Rifat: sotamies (1925, Helsinki–)
Beshar (os. Akinskij), Saime: pikkulotta (1928, Lapinlahti –)
D

Daher, Haidär: kersantti (1914, Kuisu – 1983, Helsinki)
Daher, Ymär: ylikersantti (1910, Kuisu – 1999, Helsinki)
F

Fathullah, Serur: lotta (1921, Suksu – 1962, Kotka)
Fathullah, Talat: korpraali (1916, Suksu – Ruotsi)
Fathullah, Taufik: sotamies (1918, Suksu –1941, Kiestinki)
Fethulla, Fazlulla: alikersantti (1924, Lappeenranta –)
Fethulla, Ädhäm: sotamies (1927, Kotka – 1997, Helsinki)
Fethulla, Ämrulla: väestönsuojelumies (1923, Vaasa – 1939, Kotkan pommituksissa)
H

Haerdinov, Ahmet: sotamies (1923, Narva – 1991, Tukholma)
Hairedin, Abdul-Hai: linnoitustyöntekijä (1907, Aktuk – 1957, Tampere)
Hairedin, Abdul-Hamid: tykkimies (1913, Narva –)
Hairedin (os. Nasib/Nasibullen), Zekiye: lotta (1919, Pietari – 2001, Helsinki)
Hairetdin, Bilal: tykkimies (1908, Aktuk – 1976, Järvenpää)
Hakim, Fuad: alikersantti (1920, Helsinki –)
Hakim, Kadriye: lääkintälotta (1919, Helsinki – 2004, Helsinki)
Hakim (Hakimdshan), Semiulla: kersantti (1921, Aktuk – 2000, Tampere)
Hakim (Hakimdshan), Zinnetulla: kersantti (1919, Aktuk – 1987, Helsinki)
Hakimcan (Hakimdshan), Hamdurrahman: korpraali (1924, Tampere – 2003, Helsinki)
Hamid, Sadri: sotamies (1905, Aktuk – 1987, Helsinki)
Hamidulla, Ibrahim: sotamies (1906, Aktuk – 1998, Helsinki)
Hamidulla, Ismail: ylikersantti (1914, Aktuk – 2000, Helsinki)
Hamidulla, Osman: korpraali (1903, Aktuk – 1996, Helsinki)
Hamidulla, Safa: korpraali (1911, Aktuk – 1962, Helsinki)
Hamidullen, Murtaza: sotamies (1917, Terijoki – 1975, Turku)
Hasan, Abdul-Gani: kersantti (1908, Öckül – 1999, Helsinki)
Hasan, Abdul-Kadir: sotamies (1909, Öckül – 1987, Hyvinkää)
Hassan, Enver: ylikersantti (1914, Oulu – 1984, Järvenpää)
Hisametdin, Abdulhak: sotamies (1919, Viipuri – 1993, Järvenpää)
Hisametdin, Safiulla: sotamies (1920, Viipuri – 1999, Helsinki)
Husnetdin, Abdulkadir: alikersantti (1920, Lahti – 1986, Helsinki)
Husnetdin, Abdulla: sotamies (1911, Lahti – 1966, Helsinki)
Husnetdin, Dshafär: sotamies (1916, Lahti – 1991, Helsinki)
Husnetdin, Halife: Punaisen Ristin virkailija (1918, Lahti – 2001, Helsinki)
Husnetdin, Ilhan: sotilaspoika (1930, Lappeenranta –)
I

Ismail, Talat: korpraali (1922, Turku – 1987, Helsinki)
K

Kajenuk (ent. Kanykoff), Feyez: kornetti (1914, Aktuk – 1939, Ägläjärvi)
Kajenuk (ent. Kanykoff), Hamzä: luutnantti (1909, Tampere – 1998, Hyvinkää)
Kanukhan (ent. Kanykoff), Djagfär: luutnantti (1905, Aktuk – 1978, Helsinki)
Karasar (ent. Alautdin), Jarulla: korpraali (1915, Terijoki – 2005, Espoo)
Karasar (os. Karatau/Nasibullen), Rahime: lotta (1919, Terijoki – 1922, Helsinki)
Karatau (ent. Nasibullen), Aile: lotta (1918, Terijoki –)
Karatau (ent. Nasibullen), Haider: vänrikki (1921, Kotka –)
Karatau (ent. Nasibullen), Refat: luutnantti (1920, Terijoki – 2002, Hämeenlinna)
Korbangali, Abdrahim: sotamies (1910, Aktuk – 1969, Helsinki)
Korbangali, Halid: sotamies (1927, Tampere – 1988, Tampere)
Korbangali, Halid: sotamies (1925, Tampere – 1955, Tampere)
Kurbangali, Abdul-Hamid: sotamies (1924, Tampere – 1953, Tampere)
L

Laakso (os. Husnetdin), Rahime: lotta (1923, Lahti –)
Luhtinen (os. Nisametdin), Halida: lotta (1922, Terijoki – 1986, Helsinki)
M

Murtasin (os. Abdrahim), Halime: Punaisen Ristin apusisar (1908, Aktuk – 1998, Helsinki)
N

Nasib (ent. Nasibullen), Lotfi: kersantti (1926, Kotka – 2011)
Nasib (ent. Nasibullen), Naim: ylikersantti (1917, Terijoki – 1998, Tampere)
Nasretdin, Gaijar: laivapoika (1925, Lappeenranta – 1942, Ahvenanmaa)
Nasretdin, Haidär: sotamies (1923, Lappeenranta –)
Nasretdin, Rashid: kersantti (1920, Aktuk – 2010, Helsinki)
Neuman, Ismail: alikersantti (1914, Kadimavil – 1976, Helsinki)
Neuman (os. Husnetdin), Raziye: pikkulotta (1925, Lappeenranta –1987, Helsinki)
Neuman, Refat: kersantti (1924, Tampere –1999, Tampere)
Neuman, Äkram: tykkimies (1926, Tampere –)
Niemelä (os. Husnetdin), Halise: lotta (1921, Lahti –)
Nisametdin, Haider: sotamies  (1922, Terijoki – 1944, Vuosalmi)
Nisametdin, Ismail: korpraali (1918, Lahti – 1994, Helsinki)
Nisametdin, Safa: sotamies (1925, Terijoki –)
O

Osman, Abdulhak: alikersantti (1921, Aktuk – 1975, Turku)
Osman, Haidär: sotamies (1923, Turku – 1995, Turku)
Osman, Ismirza: korpraali (1898, Kazakstan –1973, Helsinki)
Osman, Zeki: sotamies (1922, Turku – 1993, Turku)
R

Rahmatulla, Envar: tykkimies (1915, Suksu – 1995, Kerava)
Rahmatulla, Zinnetulla: tykkimies (1918, Moskova – 1992, Järvenpää)
S

Saadetdin, Haider: tykkimies (1924, Kuopio –)
Saadetdin, Mevlütdin: sotamies (1921, Urazavil – 2004, Kuopio)
Saadetdin, Nurmohammed: sotamies (1923, Kuopio – 1982, Järvenpää)
Sabir, Haider: tykkimies (1920, Rauma – 1965, Pori)
Sadik, Dshafär: alikersantti (1913, Aktuk –)
Sadik, Huseyin: sotilasmestari (1906, Aktuk – 1973, Helsinki)
Sadik, Idris: sotamies (1915, Pietari – Ruotsi)
Sadik, Iljas: sotamies (1921, Vaasa – Ruotsi)
Sadik, Ishak: sotamies (1923, Helsinki – 2000, Hyvinkää)
Sadri, Abdul-Bari: Tykkimies (1907, Aktuk – 1963, Helsinki)
Sadri, Abdul-Hadi: sotamies (1912, Aktuk – 1979, Turku)
Sadri (os. Abdrahim), Naciye: muonituslotta (1915, Helsinki –1965, Helsinki)
Safiulla, Abdulhak: sotamies (1906, Aktuk – 1976, Järvenpää)
Sakir, Ishak: sotamies (1910, Turku – 1972, Turku)
Salah, Envar: vänrikki (1915, Hyvinkää – 1941, Säämäjoki)
Salah, Mynir: korpraali (1919, Hyvinkää – 1998, Helsinki)
Salahetdin, Imametdin: sotamies (1899, Aktuk – 1974, Forssa)
Salavat (os. Samlihan), Kadriye: lotta (1920, Terijoki – 2003, Helsinki)
Samaletdin, Abdurahman: korpraali (1906, Aktuk – 1964, Helsinki)
Samaletdin, Enver: sotamies (1914, Aktuk – 2003, Helsinki)
Samaletdin, Feiserahman: sotamies (1908, Aktuk – 1961, Pori)
Samaletdin, Hairulla: sotamies (1904, Aktuk – 1975, Helsinki)
Samaletdin, Münier Ahmed: alikersantti (1919, Tampere – 1966, Helsinki)
Samaletdin, Naim Ahmed: kersantti (1920, Tampere – 1980, Helsinki)
Samaletdin, Shevket: tykkimies (1917, Terijoki – 1971, Helsinki)
Samaletdin, Zeki: alikersantti (1922, Tampere – 1994, Helsinki)
Samarhan, Nuri (ent. Nurmohammed); korpraali (1918, Aktuk – 1991, Helsinki)
Samlihan, Haidär: sotamies (1923, Lappeenranta – 1990, Tukholma)
Samlihan, Hairulla Kemaletdin: alikersantti (1916, Terijoki – 1995, Tukholma)
Samlihan, Naim: matruusi (1926, Lappeenranta – 1975, Helsinki)
Samlihan, Refat: sotilaspoika (1927, Lappeenranta – 1956, Helsinki)
Samlihan (os. Akinsky), Safiye: pikkulotta (1931, Vaajasalo –)
Samlihan, Siadetdin: sotamies (1912, Terijoki – 1942, Helsinki)
Schakir, Abdulhak: kersantti (1914, Suksu – 1997, Kotka)
Schakir, Räshid: korpraali (1926, Kotka –)
Soukkan, Osman Ali: suojeluskuntasotamies (1903, Istip, Turkki – 1975, Tukholma)
Suleiman, Husein: sotamies (1904, Suksu – 1996, Tampere)
T

Talusén, Fuad: korpraali (1922, Helsinki – 1965, Järvenpää)
Talusén, Harun: ylimatruusi (1920, Helsinki –)
Toktamesh, Zeki: sotamies (1924, Pori – 1975, Helsinki)
Tuganay (ent. Takanajeff), Hakim: sotamies (1902, Pihkova – 1983, Helsinki)
W

Wafin, Halide: kielenkääntäjä (1917, Terijoki–)
Wafin, Semiulla: alikersantti (1909, Aktuk – 1983, Tampere)
Tequila-agaave

| Tequila-agaave |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit Asparagaceae
Alaheimo::  Agavoideae
Suku::  Agaavet Agave
Laji::  tequilana
Kaksiosainen nimi
 Agave tequilana  A.Weber 
Katso myös
   Tequila-agaave Wikispeciesissä   Tequila-agaave Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tequila-agaave (Agave tequilana, esp. Agave azul) kuuluu agaavejen (Agave) sukuun. Siitä valmistetaan Meksikon kansallisjuomaa tequilaa.
Tequila-agaave kasvaa hiekkaisessa maaperässä korkeilla paikoilla (yli 1 500 metrissä). Lepakoihin kuuluva meksikonkuonoleikko (Leptonycteris nivalis) pölyttää sen keltaiset kukat.
Telluuri

Telluuri (lat.  tellurium) on alkuaine, jonka kemiallinen merkki Te, järjestysluku 52 ja CAS-numero 13494-80-9. Se näyttää tinalta ja muistuttaa kemiallisilta ominaisuuksiltaan seleeniä ja rikkiä. Sitä käytetään pääasiassa metalliseoksissa ja puolijohteissa. Luonnossa telluuri on suhteellisen harvinainen ja esiintyy sulfidimalmeina muun muassa seleenin ja kuparin kanssa. Tunnetaan myös mineraaleja, joissa telluuri esiintyy yhdessä kullan ja hopean kanssa.
Ominaisuudet

Kiteisenä telluuri on hopeanvalkoista ja paljaassa muodossaan metallinhohtoista. Se on haurasta ja helposti murenevaa. Kemialliselta aktiivisuudeltaan telluuri on seleenin kaltainen. Se reagoi ainoastaan väkevien happoliuosten kanssa. Telluurin kanssa työskenteleville saattaa aiheutua pahanhajuinen hengitys.
Historia

Telluurin löysi vuonna 1782 itävaltalainen Franz-Joseph Müller von Reichenstein Transilvaniassa. Vuonna 1798 Martin Heinrich Klaproth, joka oli aikaisemmin eristänyt sitä, nimesi sen latinan sanan Tellus ("Maa") mukaan.
Telluurin käyttö lisääntyi 1960-luvulla termoelektrisissä sovellutuksissa ja terästeollisuudessa, josta tuli sen pääasiallinen käyttökohde.lähde?
Esiintyminen

Telluuria löytyy joskus puhtaana, mutta useimmin se esiintyy kullan telluridina (kalaveriitti) ja muiden metallien joukossa. Sen pääasiallinen lähde on raakakuparin elektrolyyttisessä puhdistuksessa anodiliejuun kertyvä telluuri. Telluuria esiintyy myös seuraavissa mineraaleissa: altaiitti, braggiitti, hessiitti, joseiitti-A, joseiitti-B, kawazuliitti, kitkaiitti, telluriitti ja tetradymiitti.lähde?
Isotoopit

Telluurista tunnetaan 39 isotooppia, atomipainoltaan 105–143 u. Niistä 31 on keinotekoisesti tuotettuja radioisotooppeja, joiden puoliintumisajat ovat enintään 19,17 päivää (121Te-isotooppi) mutta useimmiten vain muutamia minuutteja tai sekunteja. Luonnossa esiintyvä telluuri koostuu kahdeksasta isotoopista, joista kuusi on stabiilia ja kaksi lievästi radioaktiivisia erittäin pitkällä puoliintumisajalla.
| isotooppi | osuus  luonnossa | puoliintumisaika | hajoamis- prosessi | puoliintumisenergia (MeV) | loppu- tuote |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 120Te | 0,09 % | Te on vakaa 68 neutronilla | Te on vakaa 68 neutronilla | Te on vakaa 68 neutronilla | Te on vakaa 68 neutronilla |
| 122Te | 2,55 % | Te on vakaa 70 neutronilla | Te on vakaa 70 neutronilla | Te on vakaa 70 neutronilla | Te on vakaa 70 neutronilla |
| 123Te | 0,89 % | Havaitusti vakaa, puoliintumisaika > 2 × 1015 a | Havaitusti vakaa, puoliintumisaika > 2 × 1015 a | Havaitusti vakaa, puoliintumisaika > 2 × 1015 a | Havaitusti vakaa, puoliintumisaika > 2 × 1015 a |
| 124Te | 4,74 % | Te on vakaa 72 neutronilla | Te on vakaa 72 neutronilla | Te on vakaa 72 neutronilla | Te on vakaa 72 neutronilla |
| 125Te | 7,07 % | Te on vakaa 73 neutronilla | Te on vakaa 73 neutronilla | Te on vakaa 73 neutronilla | Te on vakaa 73 neutronilla |
| 126Te | 18,84 % | Te on vakaa 74 neutronilla | Te on vakaa 74 neutronilla | Te on vakaa 74 neutronilla | Te on vakaa 74 neutronilla |
| 128Te | 31,74 % | 2,0±0,3×1024 a | β− | 0,867 | 128Xe |
| 130Te | 34,08 % | 6,9±1,3×1020 a | β− | 2,528 | 130Xe |
Käyttö

Telluuria käytetään enimmäkseen seoksissa muiden metallien kanssa. Telluuria lisätään lyijyyn parantamaan sen vahvuutta, kestävyyttä, ja vähentämään sen syöpymisalttiutta rikkihapolle. Kupariin seostetaan telluuria lastuamisominaisuuksien parantamiseksi; rakenteeseen erkautuvat telluurioksidierkaumat katkaisevat työstölastut ja voitelevat terää. Tellurovismutiittia (Bi2Te3) käytetään termoelektrisissä laitteissa.
Telluuria käytetään myös nalleissa, ja sille on mahdollisesti käyttöä kadmiumtelluridina (CdTe) aurinkopaneeleissa. Osa aurinkokennojen parhaista hyötysuhteista on saavutettu tätä materiaalia käyttämällä, mutta tälle sovellukselle ei ole vielä löytynyt tarpeeksi kysyntää. Kun osa CdTe:n kadmiumista korvataan sinkillä, muodostuu kadmiumsinkkitelluridia (CdZnTe), jota käytetään elektronisissa röntgensäteiden ilmaisimissa.
Telluurin, kadmiumin ja elohopean muodostama metalliseos, elohopeakadmiumtelluridi (HgCdTe), on infrapunavalolle herkkä puolijohdemateriaali.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Telluuri Wikimedia Commonsissa
Telluurin kansainvälinen kemikaalikortti
Kai Hytönen: Suomen Mineraalit, Espoo: Geologian tutkimuskeskus, 1999, ISBN 951-690-745-8 (pdf)
Technical data for Tellurium Periodictable (englanniksi)
Tellurium Mineral Data Webmineral (englanniksi)
Tellurium Mindat (englanniksi)
The Mineralogy of Tellurium Mindat (englanniksi)
Luettelo telluurin isotoopeista The Isotopes Project Home Page (englanniksi)
Tellurium The Royal Society of Chemistry (RSC) (englanniksi)
Tellurium (Te) PeriodicTable (englanniksi)
PubChem: Tellurium (englanniksi)
Tellurium Human Metabolome Database (HMDB) (englanniksi)
Tellurium Food Component Database (FooDB) (englanniksi)
Tellurium Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki 
Telluuria
Terataspis

| Terataspis |
| --- | --- |

 Devonikausi Varhaisdevonikausi  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  †Trilobiitit Trilobita
Lahko::  †Lichida
Yläheimo::  †Lichoidea
Heimo::  †Lichidae
Suku::  †Terataspis  Hall, 1863
Kaksiosainen nimi
 † Terataspis grandis  Hall, 1861 
Synonyymit
 Lichas grandis Hall, 1861 
Katso myös
   Terataspis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Terataspis on sukupuuttoon kuollut devonikaudella elänyt trilobiittisuku, joka kuuluu lahkoon Lichida ja heimoon Lichidae. Sukuun kuuluu laji Terataspis grandis (nimen merkitys: ”suuri hirviömäinen kilpi”), jonka pituus on todennäköisesti noin 600 mm. Laji tunnetaan erillisistä tukirangan palasista. Se on yksi suurimmista tunnetuista trilobiittilajeista. Terataspisin ruumista koristivat useat pitkät piikit, ja se saattoi olla useiden trilobiittien tavoin kuolleen aineksen syöjä tai ehkäpä opportunistinen peto.
Teollinen muotoilija

Max Liebermann, Peter Behrens, 1923. Muun muassa AEG:lle suunnitellut Berhrens oli yksi 1900-luvun merkittävistä teollisista muotoilijoista.
Teollinen muotoilija on suunnittelija, joka suunnittelee tai muotoilee teollisesti valmistettavia tuotteita ja niihin liittyviä palveluita. Toimenkuvaan liittyy tuotteen ulkoasun, toiminnallisuuden ja käytettävyyden suunnittelun lisäksi usein muun muassa valmistettavuuden suunnittelua, käyttöliittymäsuunnittelua, tuoteinnovaatioita, palvelukonseptien suunnittelua ja tutkimusta.
Ensimmäiseksi teolliseksi muotoilijaksi on nimitetty Peter Behrensiä, joka toimi AEG:llä Saksassa muotoilijana vuosina 1907–1914. Vaikka Behrens oli alun perin taidemaalari, hän oli myös itseoppinut arkkitehti.
Teollisen muotoilijan toimenkuva on vuosien mittaan muuttunut taiteellisesta käsityöläis-suunnittelijasta tuotteistamisen ja markkinoinnin ammattilaiseksi. Ammatin perinteet ovat kiinni taideteollisuudessa, ajassa jolloin tehtaat mielellään ostivat tuotteiden malleja ulkopuolisilta suunnittelijoilta. Jotkut tuotteiden valmistajat perustivat tuotannon yhteyteen taiteellisia osastoja, joissa muotoilijat saattoivat työskennellä läheisessä yhteistyössä valmistuksen kanssa. Siten taattiin brändien säilyminen yhtiön hallussa.
Nykyään teollinen muotoilu yhdistetään usein teknologiateollisuuteen, ja muotoilijoista on tullut tuotteistamisen ammattilaisia. He edustavat teollisuuden ja kaupan yhteydessä taiteellista osaamista, jonka avulla ideoita voidaan hahmottaa ja toteuttaa kaupallisiksi tuotteiksi. Oleellista on teolliseen muotoiluun liittyvä kokonaisuuksien tai kokemuksien hahmottaminen tuotteen tai palvelun käyttäjän kannalta. Parhaillaan on meneillään teollisten muotoilijoiden ammatinkuvien eriytyminen. Teollisten muotoilijoiden ammatteja voivat olla myös käytettävyys- tai käyttöliittymäsuunnittelija, konseptisuunnittelija ja muotoilupäällikkö.
Teollisuustaiteen Liitto Ornamo nimeää vuosittain Vuoden teollisen muotoilijan.
Koulutus

Suomessa teollisia muotoilijoita kouluttavat Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, Lapin yliopisto ja ammattikorkeakouluista Metropolia Ammattikorkeakoulu sekä LAB-ammattikorkeakoulu. Myös monet arkkitehdit ovat harjoittaneet ammattia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Teollinen muotoilu (Opintoluotsi)
Muotoilun koulutusohjelma (Opintoluotsi)
www.ornamo.fi
Teollisen muotoilun opiskelijoita Lapin yliopistossa.
Tennispalatsi

| Tennispalatsi |
| --- | --- |
 Tennispalatsi KY-talon katolta kuvattuna.
Koordinaatit:  60°10′11″N, 024°55′49″E
Valmistumisvuosi:  1937
Suunnittelija:  Helge Lundström
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tennispalatsi on Helsingin Kampissa sijaitseva kulttuurin ja vapaa-ajan keskus. Se käsittää kokonaisen korttelin Salomon­kadun, Fredrikin­kadun, Eteläisen Rautatie­kadun ja Jaakon­kadun välissä. Rakennuksessa on Finnkinon elokuvateatteri, kaupungin omistama Helsingin taidemuseo HAM sekä pieniä liikkeitä.
Funktionalismia edustavan Tennispalatsin suunnitteli arkkitehtiylioppilas Helge Lundström, joskin hänen suunnitelmissaan rakennus oli virtaviivaisempi ja uudenaikaisempi. Vaikka Tennispalatsia pidetään nykyään yhtenä funktionalismin tärkeimmistä edustajista Suomessa, suhtautuminen rakennukseen on vaihdellut. Hilding Ekelund esimerkiksi jätti rakennuksen mainitsematta Helsingin 1920–1930-lukujen arkkitehtuuria käsitelleessä kirjassaan vuodelta 1962.
Rakennuksen historiaa

Tennispalatsi valmistui vuonna 1937, ja se oli alun perin tarkoitettu autojen huoltorakennukseksi vuodeksi 1940 anottuihin Olympialaisiin. Kaarirakenteet ja neljä tenniskenttää, joista rakennus sai nykyisen nimensä, rakennettiin vuotta myöhemmin. Rakennus oli tarkoitettu tilapäiseksi ja se vuokrattiin kymmeneksi vuodeksi Auto-palatsi Oy:lle autojen ja varaosien myyntitilaksi. Tennispalatsi toimi pitkän aikaa Suomen keskeisimpänä tennisrakennuksena. Toimintaa piti yllä Helsingin verkkopalloseura. Vuoden 1952 olympialaisissa rakennuksessa pelattiin koripalloa.
Autokauppa menetti asemaansa Helsingin keskustassa 1950-luvulla, ja talousvaikeuksiin joutunut rakennus pakkohuutokaupattiin vuonna 1957. Rakennuksen osti Helsingin kaupunki, jonka aikomuksissa oli sen purkaminen. Suunnitelmat uuden linja-autoaseman rakentamisesta Tennispalatsin paikalle olivat 1980-luvun lopulla jo valmiina. Purku-uhan ollessa esillä tilojen annettiin rappeutua, tosin vuokralaisista kukin korjasi omia tilojaan. Tunnetuin ja pitkäaikaisin vuokralainen oli Anttilan tavaratalo. Suomen 1990-luvun alun laman voidaan kuitenkin sanoa pelastaneen rakennuksen.
Tennispalatsin käyttöä kulttuurikeskuksena alettiin suunnitella vuonna 1993, ja nykyisessä käytössään se on toiminut vuodesta 1999. Merkittävästi rakennusta muuttaneet muutos- ja laajennussuunnitelmat (kellarikerros) laati Arkkitehtitoimisto Nurmela-Raimoranta-Tasa. Tennispalatsissa toimii Finnkinon elokuvateatteri, Helsingin taidemuseo HAM ja Taco Bell, johon liitettiin vuonna 2015 pois siirtyneen Kulttuurien museon tilat. Nykyisin Tennispalatsi on asemakaavalla suojeltu.lähde?
Keväällä 2016 Tennispalatsiin avattiin entisen Tennispalatsi 1:n tilalle Scape-sali, jossa on käytössä elokuvateatterin kehittyneimmät teknologiat.lähde?
Eteläisen Rautatiekadun puoleisen sisäänkäynnin lippakatoksen päälle pystytettiin vuonna 2018 kuvanveistäjä Villu Jaanisoon yli kuusi metriä korkea lasikuituveistos Lokki.
Joulukuussa 2023 ilmoitettiin Helsingin kaupungin myyneen Tennispalatsin pohjoismaiselle kiinteistösijoittajalle Niam Oy:lle. Kaupan hinta oli 30 miljoonaa euroa.