stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sansibarinleopardi

| Sansibarinleopardi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Suku::  Panthera
Laji::  Leopardi pardus
Alalaji::  adersi
Kolmiosainen nimi
 Panthera pardus adersi  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Sansibarinleopardi Wikispeciesissä   Sansibarinleopardi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sansibarinleopardi (Panthera pardus adersi) on äärimmäisen uhanalainen, mahdollisesti jopa hävinnyt Sansibarin saarella elävä leopardin alalaji. Sen turkissa on pieniä täpliä. 1990-luvulla luultiin useaan otteeseen, että laji olisi kuollut sukupuuttoon. Sansibarin asukkaat kertoivat kuitenkin vuonna 1996 että ne ovat elossa. Viimeisin varmistettu näköhavainto oli 1980-luvulta. Vuonna 2018 luulot sukupuutosta todistettiin kuitenkin vääräksi, koska biologi Forrest Galante onnistui ikuistamaan leopardin riistakameralla. Sansibarinleopardin häviämisen syinä ovat väestönkasvu ja sitä kautta aiheutunut peltojen laajentuminen. Taantuminen alkoi 1800-luvulla, jolloin leopardeja alettiin hävittää melko järjestäytyneesti, niiden tappaessa karjaa ja ihmisiä. Nykyisin saaren asukkaat järjestävät edelleen retkiä Jozanin metsään jossa leopardin uskotaan edelleen elävän. Näillä retkillä ei kuitenkaan ole saatu näköhavaintoa leopardista. Koska varmuutta leopardin selviytymisestä saarella ei ole on kaikki suojelutoimet lopetettu mutta IUCN listaa lajin edelleen äärimmäisen uhanalaiseksi huolimatta lajin todennäköisestä häviämisestä.
Aiheesta muualla

Tunturisusi.com: Kissaeläimet (anonyymi yksityinen sivusto)
Lutakko

| Lutakko |
| --- | --- |

Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Kantakaupunki
Kaupunginosa nro:  4
Väkiluku:  3 258 (31.12.2020)
Osa-alueet:  Lutakko
Lutakko Jyväsjärveltä kuvattuna. Taustalla näkyy Innova-torni.
Schaumanin puistotie.
Lutakonpuisto keväällä 2009 rannasta katsottuna. Kuvassa Marja Kolun taideteoksia (Aatamin puraisu & Rastatukkainen Soffa), Lutakon asuintaloja ja taustalla Innova-torni.
Neliötori Lutakossa, Jyväskylän paviljongin vieressä. Kuvassa paikalla 1911–1995 toimineesta vaneritehtaasta jäljelle jäänyt rakennus ja savupiippu sekä tehtaan perustajan, Wilhelm Schaumanin patsas (tehnyt Kalervo Kallio, 1959).
Jyväskylän toiseksi korkein asuinrakennus, 45 metriä korkea ja 15-kerroksinen Horisontti. Rakennus sijaitsee Lutakon kaupunginosassa Jyväsjärven rannalla, Kuokkalan sillan vieressä.
Tanssisali Lutakko, valtakunnallisesti tunnettu rock-klubi ennen vuoden 2005 remontin valmistumista.
Lutakko on niemi ja noin 3 200 asukkaan kaupunginosa ja tilastoalue Jyväskylän kantakaupunkialueella, Jyväsjärven rannalla. Entiselle puuteollisuusalueelle rakennetun uuden asuinrakennuskannan lisäksi alueella on liike-, toimisto- ja kulttuuritiloja sekä kulttuurihistoriallisesti merkittäviä rakennuksia. Jyväskylän ydinkeskustasta Lutakon erottavat Rantaväylä (valtatie 9, valtatie 23, E63-tie) ja rautatie. Lutakossa sijaitsee muun muassa messukeskus Paviljonki sekä rock-klubi Tanssisali Lutakko.
Schaumanin vaneritehdas

Lutakossa 1912–1995 toiminut Schaumanin vaneritehdas oli pitkään Jyväskylän suurimpia työllistäjiä. Tehtaan toiminta alkoi Wilh. Schaumanin faneritehdas Oy -nimellä .
Päätös teollisuustoiminnan lopettamisesta alueella syntyi kun Suomen vanhin vaneritehdas alkoi jäämään kasvavan kaupungin keskelle. Schauman Wood Oy myi alueen Jyväs-Helmi Oy:lle vuonna 1988 ja osti Enso-Gutzeitin Säynätsalon vaneritehtaan vuonna 1990. Vuonna 1993 toteutuneen Jyväskylän ja Säynätsalon kuntaliitoksen jälkeen Lutakon tehtaita ryhdyttiin purkamaan ja toimintoja siirrettiin Säynätsalon laajentuville tehtaille. Teollisuustoiminta loppui Lutakon alueella lopullisesti 1995, jonka jälkeen alkoi muuttumaan asuinalueeksi maaperätutkimusten ja -puhdistusten jälkeen.
Eräs vaneritehtaan huippukausista alkoi vuonna 1951, kun Uno Savola nimitettiin Oy Wilhelm Schauman Ab:n toimitusjohtajaksi. Savola toteutti tuotannossa runsaasti uudistuksia, joiden ansiosta yhtiön vanerituotanto lähes kaksinkertaistui ja sahatavaratuotanto yli kolminkertaistui kymmenessä vuodessa. Yhtiö olikin 1960-luvun alussa Euroopan suurin puulevyjen tuottaja.
Lutakossa on edelleen vaneritehtaisiin kuuluneita rakennuksia tai niiden osia muistona menneistä ajoista ja monet alueen katujen nimistä on viitteitä puunjalostukseen viittaavaan sanastoon. Lutakossa sijaitsevalle Neliötorille on myös pystytetty Kalervo Kallion veistämä patsas Wilhelm Schaumanin muistoksi ja alueen pääkatu on nimetty Schaumanin puistotieksi.
Historiaa > 1700-luku

1750 Varhaisimmat karttamerkinnät Lutakon alueelta. Jyväskylän kappelikirkonkylää esittävissä kartoissa Tourujoen suun viereinen alue on merkitty kosteikoksi.
1784 Isojakokartassa todetaan, että niemestä osa kuuluu Mattilan taloon ja osa Syrjälän taloon.
Historiaa > 1800-luku

1833 Jyväskylän nykyisen keskustan ruutukaavalle etsitään paikkaa, nykyinen Lutakon alue hylätään liian vetisenä.
1830–1840-luvut Lutakonniemi laajenee Äijälänsalmella tehtyjen ruoppausten aiheuttaman vedenpinnan laskun myötä.
1837 Jyväskylä perustetaan. Lutakon alue kuuluu lähes kokonaan kaupungille.
1842 Vesijättömaata tarkoittava Lutakko-nimitys esiintyy ensimmäisen kerran kartalla.
1855 Lutakon alue on lehmien laiduntamisalueena.
Historiaa > 1900-luku

1900-luvun vaihde Hotellinpitäjä Nikolai Wahlgrenilla on Lutakossa palstatila hevosilleen.
1911 Wilhelm Schauman hankkii itselleen tontin Lutakonniemestä vaneritehdasta varten, arkkitehti Yrjö Blomstedt laatii tehtaan suunnitelmat.
1912 Wilh. Schaumanin faneritehdas Oy aloittaa vanerituotannon alkaa Lutakossa, vuoden loppuun mennessä tehtaalla 141 työntekijää.
1919 Vaneritehtaan henkilökunta kasvanut 520 henkeen.
1922 Arkkitehti Gunnar Wahlroos tekee ensimmäisen suunnitelman Schaumanin linnasta.
1923 Schauman rakennuttaa Lutakonniemen kärkeen sahan.
1924 Schaumanin Vaneritehtaan toimitusjohtaja Bruno Krook rakennuttaa Schaumanin linnan edustuskodikseen Touruniemeen.
1925 Satamarata valmistui Lutakon länsilaidalle. Vesitietä pitkin tuotiin tavaraa esimerkiksi Säynätsalon tehtailta ja kuormattiin junanvaunuihin.
1931 Rakennuspuusepän osasto perustetaan tehtaan yhteyteen.
1940 Puutalotehdas aloittaa toimintansa.
1957 Lastulevytehdas aloittaa toimintansa.
1960-luvun alku Oy Wilhelm Schauman Ab kasvaa Euroopan suurimmaksi puukuitulevyjen tuottajaksi.
1986 Oy Wilhelm Schauman Ab harkitsee tehtaan siirtämistä Lutakosta.
1986 Oy Wilhelm Schauman Ab tiedottaa tehdastoiminnan päättymisestä Lutakossa, ja julkistaa arkkitehti Olavi Noroselta tilaamansa suunnitelman Lutakon alueen uusiokäytöstä.
1989 Oy Wilhelm Schauman Ab ja Jyväskylän kaupunki tekevät runkosopimuksen alueesta, rakennusoikeudeksi sovitaan 220 000 m².
1989 Kuokkalan silta valmistuu yhdistäen Lutakon ja Kuokkalan Jyväsjärven yli.
1989 Jyväskylän elävän musiikin yhdistys, Jelmu ry aloittaa Lutakossa sijaitsevan vanha leipomoon muuntamisen Tanssisali Lutakko -nimiseksi rock-klubiksi ja yhdistyksen toimitilaksi.
1989–1990 Alueen suunnittelusta asuinkäyttöön järjestetään arkkitehtikilpailu.
1990 Schauman Wood saa Säynätsalossa olevan Enso-Gutzeit Oy:n omistama vaneritehtaan haltuunsa – tavoitteena siirtää tehdastoiminta Lutakosta Säynätsaloon.
1990 Maaperätutkimus alueella mahdollisten epäpuhtauksien selvittämiseksi ja siivoamiseksi.
1990 Ensimmäinen konsertti Tanssisali Lutakossa 15. marraskuuta.
1994 Jyväskylän kaupungin valtuusto hyväksyy osayleiskaavan alueesta.
1995 Teollinen toiminta Lutakossa päättyy.
1995 Ensimmäinen asemakaavan toteutusaluesuunnitelma laaditaan. Alueella suoritetaan lisää maaperätutkimuksia ja asuinrakentaminen alkaa.
1996 Maaperätutkimuksia suoritetaan koko Lutakon alueella.
1997 Maaperätutkimuksia jatketaan koko Lutakon alueella.
1997 Lutakonniemen alueella asuu n. 400 henkilöä.
1998 Ympäristöministeriö vahvistaa messu- ja kongressialueen asemakaavan ja asuinrakentamisen toisen toteutusalueen asemakaavan.
1999 Ympäristöministeriö vahvistaa vaneritehtaan aluekaavan. Vaneritehtaan alueen korjausrakentaminen alkaa, ns. Turbiini-hanke.
1999 Lutakonniemen alueella asuu n. 800 henkilöä.
Historiaa > 2000-luku

2000 Asuinrakentamisen kolmannen toteutusalueen kaavoitus käynnistyy.
2000 15-kerroksisen Innova-tornin rakennustyöt käynnistyvät vuosien 2000–2001 vaihteessa.
2001 Lutakon asukasyhdistys ry perustetaan.
2001 Asuinrakentamisen kolmannen toteutusalueen asemakaava hyväksytään.
2002 Lutakossa asuu n. 1 300 henkeä.
2004 Asuinrakentamisen neljännen toteutusalueen suunnitelma ja asemakaava hyväksytään.
2005 Vanhassa leipomorakennuksessa toimivan Tanssisali Lutakon säilyminen varmistuu kun kaupunki luovuttaa kiinteistön Jelmu ry:n ja Kauko Sorjosen säätiön omistamalle Kiinteistöosakeyhtiö Schaumanninkadun leipomo Oy:lle. Rakennus peruskorjataan samana vuonna.
2007 Lutakossa asuu n. 2 200 henkeä. Alueella on noin 1 000 työpaikkaa ja 1 000 opiskelupaikkaa.
2008 Kaupunginvaltuusto hyväksyy suunnitelman Lutakon aukiosta ja sataman laajentamisesta.
2008 Lutakonpuiston avajaiset 5. kesäkuuta.
2008 Sataman korjaus- ja laajennustyöt alkavat loppuvuodesta.
2009 Arkkitehti Jukka Tikkanen hankkii Schaumanin linnan omistukseensa ja aloittaa sen remontoinnin, Maria Pecoraron kirja ”Schaumanin linna. Tehtaanjohtajan koti Jyväskylässä” julkaistaan.
2009 Martti Päivänsalon kirja ”Lutakon muutos. Jyväskylän keskustaa tehtaan pohjille 1985–2009” julkaistaan.
2011–2012 Satamakatu lasketaan kulkemaan osittain vesirajan alapuolella.
2012 Alkuvuonna Lutakossa asuu n. 2 700 henkeä
2012 Sokos Hotel Paviljonki avataan 19. kesäkuuta. Hotellissa on 170 huonetta ja se työllistää 50 työntekijää.
Luettelo julkisista taideteoksista Lutakon alueella

Jyväskylän kaupungin kokoelmat
Wilhelm Schaumanin rintakuva (Arkistoitu – Internet Archive), 1959, Kalervo Kallio, Neliötori
Suuri Kompassi (Arkistoitu – Internet Archive), 1991, Markku Hakuri, Rantaraitti/satama
Kajo (Arkistoitu – Internet Archive), 2002, Kari Alonen, Rantaraitti
Keinuja (Arkistoitu – Internet Archive), 2002, Seppo Uuranmäki, Kuokkalan silta
Lintutuoli[vanhentunut linkki], 2005, Harald Karsten, Lutakonpuisto
Aatamin puraisu[vanhentunut linkki], 2007, Marja Kolu, Lutakonpuisto
Rastatukkainen soffa, 2008, Marja Kolu, Lutakonpuisto
Nimetön, 200?, Cons Crew, Kuokkalan silta (kaupungin tilaama graffiti-teos)
Julkiset liikenneyhteydet Lutakonalueella

Linkki-paikallisliikenteen linja-autoreitit:
4 (Keskussairaala – Keskusta – Lutakko – Viherlandia)
5K (Kortepohja – Viitaniemi – Keskusta – Mattilanniemi – Kuokkala – Lutakko – Viitaniemi – Kortepohja
18 (Kortepohja – Keskusta – Lutakko – Ristikivi)
18K (Kortepohja – Keskusta – Lutakko – Nenäinniemi)
19 (Keskussairaala – Keskusta – Lutakko – Samulinniemi)
20 (Pupuhuhta – Keskusta – Lutakko – Kuokkala)
Lisäksi Lutakosta pääsee kahta kävelysiltaa  pitkin Jyväskylän matkakeskuksen rautatie- ja linja-autoasemille (Messusilta) sekä Kilpisenkadulle (Kilpisensilta)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lutakon asukasyhdistys ry
Jyväs-Helmi Oy: Lutakon historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki (Köhniöntaus)
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Kepa Arrizabalaga

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kepa Arrizabalaga Revuelta
Syntymäaika: 3. lokakuuta 1994 (ikä 30)
Syntymäpaikka: Ondarroa, Espanja
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 188 cm
Seura
Seura: Bournemouth (lainalla Chelseasta)
Pelinumero: 13
Junioriseurat
2004–2012: Athletic Bilbao
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2011–2013 | Basconia | 31 | (0) |
| 2012–2016 | Bilbao Athletic | 50 | (0) |
| 2015 | → Ponferradina (laina) | 20 | (0) |
| 2015–2016 | → Valladolid (laina) | 39 | (0) |
| 2016–2018 | Athletic Bilbao | 53 | (0) |
| 2018– | Chelsea | 109 | (0) |
| 2023–2024 | → Real Madrid (laina) | 14 | (0) |
| 2024– | → Bournemouth (laina) | 11 | (0) |
Maajoukkue
| 2012 | Espanja U18 | 2 | (0) |
| 2012 | Espanja U19 | 6 | (0) |
| 2013–2017 | Espanja U21 | 22 | (0) |
| 2017– | Espanja | 13 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. joulukuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 17. joulukuuta 2024.
Kepa Arrizabalaga Revuelta (s. 3. lokakuuta 1994 Ondarroa, Espanja) on espanjalainen baskisukuinen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan maalivahti ja edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Bournemouthia lainalla saman sarjan Chelseasta. Tämän lisäksi hän on kuulunut Espanjan jalkapallomaajoukkueeseen.
Seurajoukkueura

Arrizabalaga on baskiseura Athletic Bilbaon junioriakatemian kasvatti. Hänet nostettiin seuran reservijoukkueeseen vuonna 2013 ja siellä hän pelasi ensimmäisen ottelunsa 16. helmikuuta 2013 UD Logroñésia vastaan.
20. heinäkuuta 2015 Arrizabalaga siirtyi kauden 2015–2016 kestävällä lainasopimuksella Valladolidiin. Hän teki ensiesiintymisensä joukkueessa 22. elokuuta 2015 ottelussa Córdobaa vastaan.
Lainakauden jälkeen Arrizabalaga palasi takaisin kasvattajaseuraansa ja aloitti kauden 2016–2017 kolmosmaalivahtina, edellään Gorka Iraizoz ja Iago Herrerín. Hän teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa Primera Divisiónissa 11. syyskuuta 2016 ottelussa Deportivo La Coruñaa vastaan. Vastuu kasvoi kauden edetessä ja hän päätti lopulta sen joukkueen ykkösmaalivahtina. Hän pelasi Athletic Bilbaossa kahden kauden aikana kaikkiaan 53 Primera Divisiónin ottelua.
Arrizabalaga siirtyi Englannin Valioliigan Chelseaan kesällä 2018 kaikkien aikojen suurimmalla maalivahdista maksetulla siirtosummalla, 80 miljoonalla eurolla. Hän nousi heti seuran ykkösmaalivahdiksi. Helmikuussa 2019 hän aiheutti Englannin liigacupin loppuottelun päätöshetkillä kohua kieltäydyttyään tulemasta vaihtoon valmentaja Maurizio Sarrin pyynnöstä huolimatta. Chelsea hävisi ottelun rangaistuspotkukilpailussa. Hän pelasi debyyttikaudellaan 36 valioliigaottelua ja 13 peliä Eurooppa-liigassa, myös voittoisan loppuottelun Arsenalia vastaan. Seuraavalla kaudella valioliigapelejä kertyi 33.
Chelsea hankki kauden 2020–2021 alussa Edouard Mendyn, joka nousi nopeasti seuran ykkösmaalivahdiksi. Kepa pelasi kauden aikana seitsemän valioliigaottelua, yhden alkulohkopelin Chelsean mestaruuteen päättyneessä Mestarien liigassa sekä kaikki kuusi FA Cupin ottelua tappiollista finaalia myöten. Kaudella 2021–2022 hän pelasi neljä ottelua Valioliigassa ja yhden Mestarien liigassa. Chelsean voittamissa seurajoukkueiden MM-kilpalluissa hän pelasi välieräottelun. Hän voitti myös UEFA Super Cupin. Liigacupissa hän pelasi kaikki kuusi ottelua. Tappiollisessa loppuottelussa hän tuli vaihdosta kentälle ennen rangaistuspotkukilpailua, jossa oli ainoa epäonnistuja Chelsean hävitessä Liverpoolille 10–11. FA Cupissa hän pelasi kaksi alkukierrosten ottelua. Hän nousi syksyllä 2022 takaisin Chelsean ykkösmaalivahdiksi, ja pelasi kauden 2022–2023 aikana 29 ottelua Valioliigassa ja yhdeksän peliä Mestarien liigassa.
Elokuussa 2023 Chelsea lainasi Arrizabalagan 30. kesäkuuta 2024 ulottuvalla sopimuksella Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaan Real Madridiin, korvaamaan Thibaut Courtoista hänen loukkaantumisen jälkeen. Hän pelasi Realissa 14 Espanjan pääsarjaottelua ja piti niistä kahdeksassa vastustajan maaleitta. Kauden 2024–2025 hän pelaa lainasopimuksella Englannin Valioliigan Bournemouthissa.
Maajoukkueura

Arrizabalaga pelasi kaksi ottelua Espanjan alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän oli Espanjan ykkösmaalivahti maan voittaessa alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2012. Kaikkiaan hän pelasi ikäluokassa kuusi maaottelua. Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa hän pelasi 22 ottelua. Ikäluokan EM-kilpailuissa 2017 hän pelasi yhtä vaille kaikki ottelut Espanjan saadessa hopeaa.
Arrizabalaga valittiin Espanjan jalkapallomaajoukkueeseen ensimmäisen kerran maaliskuussa 2017. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi ystävyysottelussa Costa Ricaa vastaan saman vuoden marraskuussa. Hän oli mukana MM-kilpailuissa 2018 muttei päässyt pelaamaan. Ensimmäisen arvokilpailujen karsintaottelunsa hän pelasi EM-karsintaottelussa Maltaa vastaan maaliskuussa 2019. Hän on pelannut joulukuuhun 2024 mennessä 13 maaottelua, joista yhdeksän on ollut EM-karsintaotteluita.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kepa Aarrizabalagan esittely Chelsea FC:n sivustolla (englanniksi)
Kepa Arrizabalanagan esittely Espanjan kuninkaallisen jalkapalloliiton sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Kepa Arrizabalagan tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
Kepa Arrizabalagan tilastot Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Bournemouth – Englannin Valioliiga
2 Huijsen
3 Kerkez
4 Cook
5 Senesi
7 Brooks
8 Scott
9 Evanilson
10 Christie
11 Ouattara
12 Adams
13 Arrizabalaga
15 Smith
16 Tavernier
17 Sinisterra
19 Kluivert
22 Araujo
23 Hill
24 Semenyo
26 Ünal
27 Zabarnyi
29 Billing
35 Bevan
37 Aarons
40 Dennis
42 Travers
Manageri Iraola
Espanjan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 De Gea |
2 Carvajal |
3 Piqué |
4 Nacho |
5 Busquets |
6 Iniesta |
7 Saúl |
8 Koke |
9 Rodrigo |
10 Thiago |
11 Vázquez |
12 Odriozola |
13 Arrizabalaga |
14 Azpilicueta |
15 Ramos |
16 Monreal |
17 Aspas |
18 Alba |
19 Costa |
20 Asensio |
21 Silva |
22 Isco |
23 Reina |
Valmentaja Hierro
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Espanja
Walter Johan Borg

Walter Borg noin 1910.
Walter Johan Borg (21. kesäkuuta 1870 Pietarsaari – 6. kesäkuuta 1918 Pietari) oli suomalainen kauppias, idealisti ja sosialisti.
Perhe

Walter Borgin poikia olivat Harry (1894-1918) ja Erik Borg (1896-1918). Harry Borg oli Arbetet-lehden konttoristi, joka kaatui sisällissodan aikana Ahvenanmaalla käydyssä taistelussa. Erik Borg oli myös punakaartin jäsen ja teloitettiin Suomenlinnan vankileirillä.
Afrikanleopardi

| Afrikanleopardi |
| --- | --- |
 Afrikanleopardi Serengetin ylängöllä Tansaniassa
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Suku::  Panthera
Laji::  Leopardi pardus
Alalaji::  pardus
Kolmiosainen nimi
 Panthera pardus pardus  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Afrikanleopardi Wikispeciesissä   Afrikanleopardi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Afrikanleopardi eli pohjoisafrikanleopardi (Panthera pardus pardus) on leopardin nimialalaji. Sitä tavataan Afrikassa. Afrikanleopardi on kaikista leopardin alalajeista yleisin.
Aiheesta muualla

Kissaeläimet Felidae - Leopardin alalajit (Anonyymi yksityinen sivusto) www.tunturisusi.com.
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q39153  Wikispecies: Panthera pardus pardus  CoL: 5K5LY  EoL: 1270484  GBIF: 7193915  iNaturalist: 319574  ITIS: 726464  MSW: 14000251
Nürnbergin puoluepäivät

Nürnbergin puoluepäivät Zeppelinfeldillä syyskuussa 1937.
Nürnbergin puoluepäivät (saks. Parteitag, vuodesta 1933 Reichsparteitag) olivat Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen puoluekokouksia, joita järjestettiin vuosien 1923–1938 välisenä aikana. Tapahtuma pidettiin Nürnbergissä niin sanotulla ”puoluepäiväalueella” (Reichsparteitagsgelände). Puoluepäivillä pidettiin puheita, järjestettiin marsseja ja tarjottiin näytöksiä, joiden tarkoitus oli tehdä vaikutus kotimaiseen yleisöön ja ulkomaisiin vierailijoihin sekä antaa kuva kansallissosialistisen puolueen ja sen johtajan Adolf Hitlerin voimasta ja vaikutusvallasta. Natsien valtaannousun jälkeen 1933 tapahtumasta oli tarkoitus tehdä jokavuotinen, mutta vuoden 1938 puoluepäivä jäi viimeiseksi. Seuraavaksi vuodeksi suunniteltu kokous peruttiin lyhyellä varoitusajalla. ”Rauhan puoluepäiväksi” nimetty tapahtuma oli aiottu järjestää 1. syyskuuta, päivänä jolloin Saksa aloitti toisen maailmansodan hyökkäämällä Puolaan.
Alkuperä ja tarkoitus

Ensimmäiset kansallissosialistisen puolueen puoluepäivät pidettiin 1923 Münchenissä ja Nürnbergissä sekä vuonna 1926 Weimarissa. Vuodesta 1927 ne järjestettiin aina Nürnbergissä. München oli toiminut natsipuolueen synnyinsijana, mutta Nürnberg valittiin kokouskäyttöön käytännön syistä: Se sijaitsi keskellä Saksaa ja sieltä löytyivät sopivan suuret tilat joukkokokouksille. Kaupungin poliisikin suhtautui natsipuolueeseen myönteisesti jo kauan ennen Hitlerin valtaannousua. Vuoden 1933 jälkeen tilaisuus järjestettiin syyskuun alkupuoliskolla nimikkeen Reichsparteitage des deutschen Volkes (Valtakunnalliset Saksan kansan puoluepäivät), jonka tarkoitus oli symboloida saksalaisten ja natsipuolueen yhtenäisyyttä. Puoluepäivien osallistujamäärä kasvoi vuosi vuodelta yltäen lopulta noin 1–1,5 miljoonaan henkilöön.