stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mehmed Valloittaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mehmed Valloittaja Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Murad II | Osmanien sulttaani | Seuraaja: Bayezid II |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Taiteenala:  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef  İslâm Ansiklopedisi 
Osmanien valtakunta Mehmed II:n kuollessa.
Luettelo National Film Registryn elokuvista

Tämä on luettelo National Film Registryn elokuvista. Yhdysvaltain kongressin kirjaston ylläpitämä National Film Registry -elokuva-arkisto on perustamisvuodestaan 1989 lähtien valinnut vuosittain 25 yhdysvaltalaista elokuvaa, jotka ovat ”kulttuurillisesti, historiallisesti tai esteettisesti merkittäviä”. Elokuvien tulisi kuvastaa yhdysvaltalaisen elokuvan koko kirjoa ja elokuvaperinnettä. Elokuvien on oltava valintahetkellä vähintään kymmenen vuotta vanhoja.
Aiheesta muualla

National Film Registryn kotisivut
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  25 Films Named to National Film Registry for Preservation The NewsMarket. Viitattu 19.12.2024. (englanniksi)
↑  25 Films Named to National Film Registry for Preservation The NewsMarket. Viitattu 19.12.2024. (englanniksi)
Londinium

| Londinium |
| --- | --- |
 Londiniumin kaupunginmuurin eli ”Lontoon muurin” jäänteitä Tower Hillissä.
Sijainti
 Londinium
Koordinaatit:  51°30′39″N, 0°5′12″E
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Paikkakunta:  Lontoon City, Lontoo, Suur-Lontoo, Englanti
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  n. 43/47 jaa.–
Huippukausi:  n. 50–130 jaa.
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  Rooman valtakunta
Alue:  Britannia
Provinssi:  Britannia (n. 43–197) Britannia superior (n. 197–293) Maxima Caesariensis (n. 293–410)
Pinta-ala:  muurien sisäpuolella 1,32 km²
Londinium (myös Lundinium, Oppidum Londiniense, Augusta Trinobantum; m.kreik. Λονδίνιον, Londinion, Λινδόνιον, Lindonion) oli antiikin aikainen kaupunki Britanniassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Lontoon kaupungiksi ja sijaitsi Lontoon Cityn paikalla.
Londinium oli roomalaisen Britannian suurin ja merkittävin kaupunki ja merkittävä kauppapaikka. Se perustettiin noin vuonna 43 tai 47 jaa. Kaupunki kukoisti erityisesti vuosina 50–130 jaa. Se taantui myöhäisantiikin aikana, mutta nousi merkittäväksi jälleen keskiajalla.
Maantiede

Londiniumin kaupunki sijaitsi Britannian kaakkoisosassa Tamesis eli Tamesa (nyk. Thames) -joen varrella. Kaupungin sijainti oli edullinen, sillä se sijaitsi Tamesiksen tärkeällä ylityspaikalla, joka oli alin kohta joen varrella, johon voitiin rakentaa silta roomalaisia teitä varten. Se oli myös hyvä satamapaikka ja luonnon puolesta sopiva merikaupan päätepisteeksi yhdessä manteereen puolen Reinin, Seinen, Loiren ja Garonnen jokisuistojen kanssa.
Varhaisina aikoina kaupunki rajoittui Tamesiksen pohjoisrannalle nykyisen Lontoon Cityn alueelle. Kaupunki oli rakennettu kahdelle kukkulalle, joiden välistä virtasi pieni, nykyisin maanalainen Walbrook-joki. Kaupungin pääosa oli Walbrookin itäpuolella, ja se levittäytyi sieltä ensin joen länsipuolelle ja sitten Tamesiksen eteläpuolelle.
Londiniumin katsotaan yleensä olleen catuvellaunien (Catuvellauni) heimon aluetta. Nämä asuttivat kaupungin pohjoispuolta trinovantien (Trinovantes) kanssa. Klaudios Ptolemaios sijoitti Londiniumin kuitenkin cantiacien (Cantiaci, Cantii) alueelle. Tämän paikkansapitävyys on joskus kyseenalaistettu, mutta löydökset ovat osoittaneet, että kaupungin eteläosa ulottui Hadrianuksen ja Antoninus Piuksen aikana heimon alueelle joen eteläpuolelle. Kaupungin eteläpuolella oli myös atrebatien (Atrebates) aluetta.
Londiniumin johtava asema Britannian kaupunkien joukossa näkyy Itinerarium Antonini Augustissa: kaupunki on siinä mukana peräti seitsemässä eri reitissä, ja kuudessa niistä se on joko lähtö- tai päätepisteenä; mikään muu kaupunki ei esiinny niin merkittävässä roolissa.
Londiniumin itsensä lisäksi toinen Tamesiksen ylityspaikka sijaitsi suhteellisen lähellä nykyisessä Westminsterissä. Sen kautta kulki Watling Street -nimellä tunnettu tie, joka oli roomalaisia edeltävä ja myöhemmin roomalainen tie.
Historia > Keskinen keisarikausi

Londinium vaikuttaa toipuneen tuhosta nopeasti, ja oli ensimmäisen vuosisadan lopulle tultaessa Britannian suurin kaupunki. Sen väkiluvun arvellaan olleen huipussaan noin vuonna 140 jossakin 30 000 ja 60 000 välillä. Kaupungin arvellaan saaneen viimeistään 100-luvun alussa itsehallinon municipiumina. Tuohon aikaan se vaikuttaa myös syrjäyttäneen Camulodunumin Britannian provinssin pääkaupunkina.
Keisari Hadrianus vieraili Londiniumissa vuonna 122. Tuohon aikaan kaupungin kukoistus oli suurimmillaan. Kaupunki oli edelleen vailla muureja, mutta siellä oli linnoitus. Londinium tuhoutui tulipalossa noin vuonna 130, mikä oli vielä Hadrianuksen aikaa. Kaupunki rakennettiin uudelleen, mutta ei aivan noussut entiseen kukoistukseensa, ja sen koko ja väkiluku vaikuttaa olleen 100-luvun loppupuolella aiempaa pienempi. Myös taloudessa havaitaan taantuma vuoden 150 jälkeen. Sitä on selitetty tulipalon lisäksi esimerkiksi epidemian puhkeamisella.
Noin vuonna 197 tai viimeistään 200-luvun alussa Septimius Severus jakoi Britannian provinssin kahteen provinssiin, Britannia superioriin ja Britannia inferioriin. Tämän jälkeen Londinium toimi Britannia superiorin provinssin pääkaupunkina. Kaupunkiin rakennettiin ympärysmuurit lopulta vasta joskus vuosien 190 ja 225 välillä.
Kaupungista löydettyjen piirtokirjoitusten joukossa on mainintoja Legio II Augustan, Legio VI Victrixin ja Legio XX Valeria Victrixin sotilaista. Ei kuitenkaan ole todisteita siitä, että legioonat itse olisivat koskaan olleet majoitettuina Londiniumissa. Ainoa joukko, jonka voidaan katsoa olleen sijoitettuna Londiniumiin, oli paikallisten brittien muodostama apukohortti, mutta ei tiedetä, millä ajanjaksolla he olivat kaupungissa. Seikka on kuitenkin huomionarvoinen, sillä oli jossain määrin vastoin yleistä roomalaista käytäntöä sijoittaa sotilaita heidän omiin kotimaihinsa.
Historia > Myöhäisantiikista keskiajalle

200-luvun lopulla usurpaattori Carausiuksen perustama rahapaja jatkoi Londiniumissa rahan lyömistä vuoteen 326 asti; vuonna 383 toinen usurpaattori, Magnus Maximus, avasi rahapajan uudelleen. Vuonna 296 taistelu Carausiuksen seuraajan usurpaattori Allectuksen ja laillisen hallinnon välillä päättyi Allectuksen tappioon ja siihen, että Constantius I:n joukot marssivat suoraan Londiniumiin, jota olivat ryöstämässä frankit ja muut ulkomaiset palkkasoturit, jotka muodostivat suurimman osan vallananastajan joukoista.
Tämän Britannian takaisinvaltauksen seurauksena tapahtui Diocletianuksen mallin mukainen uudelleenjärjestely, jossa Britannia jaettiin neljään provinssiin. Tämän jälkeen Londinium oli Maxima Caesariensiksen provinssin pääkaupunki. Se oli oletettavasti myös Britannian diokeesin vicariuksen toimipaikka. Eumeniuksen Constantiukselle osoittamassa ylistyspuheessa Londiniumia kutsutaan ilmaisulla ”oppidum Londiniense”.
300-luvulla kirjoittanut Ammianus Marcellinus toteaa, että hänen aikanaan Londiniumia kutsuttiin nimellä Augusta. Se oli kunnianimitys, joka oli yleinen merkittävien kaupunkien keskuudessa. Londinium sai kunnianimen oletettavasti vuonna 306. Ammianuksella kaupungin nimi esiintyy kirjoitettuna hieman kuten se lausutaan nykyään: – ”Egressus, tendensque ad Lundinium vetus oppidum, quod Augustam posteritas appellavit”. Notitia dignitatumin mukaan kaupunki oli valtionkassan toimipaikka, ja tuossa yhteydessä käytetään ilmaisua ”Praepositus Thesaurorum Augustensium in Britanniis”. Ravennan kosmografiassa esiintyy täydellinen muoto, Londinium Augusta.
Londinium taantui myöhäisantiikin aikana huomattavasti. 300–400-luvuilla se kärsi toistuvista saksien hyökkäyksistä. Vuonna 410 keisari Honorius joutui jättämään Britannian oman onnensa nojaan, ja roomalaiset alkoivat hylätä sen vaiheittain. Näin päättyi myös Londiniumin roomalainen aika. Vaikka kaupunki ei ehkä koskaan jäänyt täysin asumattomaksi, jäljelle jäänyt väestö pieneni huomattavasti. Kaupungin vauraus palautui vasta vakaampien olojen myötä, kun anglosaksien valta vakiintui.
Historia > Arkeologiset tutkimukset

Lontoossa on voitu tehdä vain vähän varsinaisia arkeologisia kaivauksia, koska nykyinen suurkaupunki on antiikin aikaisten jäänteiden päällä. Hajanaisia löytöjä on tehty erilaisten kaivutöiden yhteydessä. Jonkin verran suunnitelmallisempaa tutkimusta voitiin tehdä toisen maailmansodan pommituksissa tuhoutuneilla alueilla.
Rakennukset ja löydökset

Varhaisen kaupungin rakennukset oli tehty lähinnä puusta ja savesta, ja tuhoutuivat kaupungin ryöstön yhteydessä vuonna 60. Niistä on löydetty palaneita jäänteitä. Samoin on löydetty palaneita jäänteitä vuoden 130 paljon jäljiltä. Varhaisvaiheessa kaupungin koko oli noin 1,4 neliökilometriä.
Myöhemmältä ajalta löydetyt rakennusjäänteet osoittavat, että Londiniumissa oli rakennuksia, jotka olivat kooltaan sen historiallisen merkityksen mukaisia. Kaupungin huomattavimpia kohteita ovat:
Rakennukset ja löydökset > Linnoitus

Londiniumin luoteisosassa oli suurikokoinen castra eli sotaleirin mallinen linnoitus. Se rakennettiin noin vuonna 110–120, mahdollisesti valmistauduttaessa Hadrianuksen vierailuun vuonna 122, ja suunnilleen samoihin aikoihin kuin Hadrianuksen vallin luona olleet linnoitukset. Linnoituksen koko oli noin 750 × 705 metriä, ja sen muurien sisällä jäi noin viiden hehtaarin kokoinen alue. Näin siinä oli tilaa kolmelle tai neljälle kohortille eli noin 1 000–2 000 sotilaalle. Linnoituksen muurit olivat noin viisimetriset ja ne oli vahvistettu torneilla. Muurien etupuolella oli vallihauta. Linnoituksen merkittävin jäänne on sen länsiportti.
Rakennukset ja löydökset > Kaupunginmuurit ja portit

Kaupungin ympärysmuurit, jotka tunnetaan Lontoon muurina, rakennettiin noin vuonna 190–225. Ne sulkivat sisäänsä noin 132 hehtaarin kokoisen alueen, mutta ympäröivät vain osan alueesta, jonka kaupunki lopulta käsitti. Muurin reitti tunnetaan hyvin ja se on edelleen monin osittain jäljitettävissä. Kaupungin luoteisosassa muurit yhdistyivät aiemmin rakennetun linnoituksen muureihin.
Muurin paksuus oli noin 3,5 metriä. Alkuperäinen korkeus oli todennäköisesti 6–9 metriä. Siellä, missä muuria on kaivettu perustukseen asti, se näyttää olevan rakennettu savi- ja piikivikerroksen päälle. Itse muuri on rakennettu kivimurskasta ja kovasta laastista, ja sen pinta on viimeistelty pienillä neliömäisillä kivillä ja sidontatiilillä. Kivi oli Kentin hiekkakiveä, joka todennäköisesti louhittiin nykyisen Maidstonen läheisyydestä ja kuljetettiin proomuilla Londiniumiin.
Muurissa oli viisi porttia, jotka sijaitsivat itäsivulla myöhemmän Aldgaten paikalla, pohjoissivulla myöhempien Bishopsgaten ja Aldersgaten paikalla, ja länsisivulla myöhempien Newgaten ja Ludgaten paikalla. Aldgaten paikalla olleesta portista kulki tie koilliseen kohti Camulodunumia ja Bishopsgaten paikalla olleesta portista pohjoiseen kohti Durovigutumia. Aldersgaten paikalla olleesta portista kulki Watling Street luoteeseen kohti Verulamiumia. Newgaten ja Ludgaten kautta kulkeneet tiet yhdistyivät muurien ulkopuolella johtaen Callevaan.
Joen puolen muuri lisättiin 300-luvun puolivälissä, jonka jälkeen muurit ympäröivät koko kaupungin. Muureihin lisättiin torneja noin vuonna 370, tarkoituksena tehostaa puolustusta mahdollistamalla heittokoneiden käyttö. Muuri säilyi käytössä läpi keskiajan, jolloin sitä kunnostettiin useassa vaiheessa, ja säilyi suureksi osaksi olemassa aina 1700-luvulle saakka. Muurista on näkyvissä jäänteitä monissa paikoissa nykyisten rakennusten seassa.
Tutkimuksissa ei ole löydetty merkkejä näitä muureja varhaisemmista linnoitteista, ei edes maavallituksista, joiden avulla muita roomalaisen britannian kaupunkeja puolustettiin ennen muurien rakentamista. On arveltu, että mikäli tällaiset vallitukset olisivat kuitenkin olleet olemassa, ne olisivat voineet ympäröidä muureja pienemmän alueen.
Rakennukset ja löydökset > Forum, basilika ja muut julkiset rakennukset

Londiniumin forum sijaitsi suunnilleen nykyisen Bank Junctionin tienoilla. Se rakennettiin ensimmäisen vuosisadan lopulla tai 100-luvun alussa. Forum oli suurikokoinen – sen sanotaan olleen suurin Alppien pohjoispuolella – ja siihen liittyi basilika, jonka yhteydessä oli pieni temppeli. Samalla paikalla vaikuttaa olleen aiempi, pienempi forum, joka oli vuoden 60/61 tuhon jälkeisen jälleenrakennuksen ajalta.
Kaupungissa oli myös provinssihallinnon tiloja, kuten Canon Streetiltä löydetty rakennus, joka on tulkittu praetoriumiksi ja ajoitetaan Domitianuksen kaudelle, sekä kirjallisista lähteistä tunnettu valtionkassan toimipaikka.
Rakennukset ja löydökset > Amfiteatteri

Kaupungin amfiteatteri sijaitsi linnoituksen lähellä nykyisen Guildhallin paikalla. Se rakennettiin alun perin noin vuonna 70. Rakennuksen suurin pituus oli noin 100 metriä. Keskiössä oli ovaalin muotoinen areena. Sitä ympäröi puusta maapengerrysten päälle rakennettu katsomo, jossa oli tilaa noin 6 000–7 000 hengelle. Amfiteatteria parannettiin noin vuoden 100 tienoilla kiveämällä areenan reunat ja sisäänkäynnit, jotka olivat itä-, länsi- ja eteläpuolella. Amfiteatterin paikka löytyi vuonna 1988. Rakennuksen ovaalinmuotoiset ääriviivat on merkitty tummin kivin Guildhall Yardin kiveykseen. Esiinkaivetut rauniot ovat nähtävillä maanalaisissa tiloissa.
Rakennukset ja löydökset > Temppelit ja pyhäköt

Londiniumissa oli Isikselle omistettu temppeli. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa oli kultit ja näin oletettavasti pyhäköt myös ainakin Juppiterille, Mars Camulokselle ja keisarikultille.
Walbrookin itärannalla sijaitsi mithraeum eli Mithran kultin rakennus, joka rakennettiin 100-luvun loppupuolella ja säilyi käytössä 300-luvulle. Se vaikuttaa houkutelleen varakkaita palvojia, sillä kaivauksissa on löydetty tuontimarmorista tehtyjä veistoksia, jotka ilmeisesti haudattiin Konstantinus I:n hallituskaudella, mahdollisesti kristittyjen suorittamien vainojen pelossa.
Rakennukset ja löydökset > Termit

Nykyiseltä Lower Thames Streetiltä on löydetty suuret termit eli roomalainen kylpylärakennus. Paikka tunnetaan nykyisin Billingsgaten roomalaisena talona ja kylpylänä. Kokonaisuus rakennettiin noin vuonna 150 ja sitä laajennettiin noin sata vuotta myöhemmin. Se säilyi käytössä roomalaisen ajan lopulle 400-luvun alkuun.
Strand Lanella sijaitsevista jäänteistä syntyi 1800-luvulla virheellinen käsitys, että ne olisivat peräisin roomalaisesta kylpylästä. Todellisuudessa kyseessä ovat vuonna 1612 rakennetun, Somerset Houseen liittyneen vesisäiliön jäänteet, joihin on tehty muutoksia 1700-luvulla.
Rakennukset ja löydökset > Silta ja satama

Tamesiksen ylittänyt roomalainen silta sijaitsi suunnilleen nykyisen London Bridgen paikalla. Se oli lähiseudun parhaita paikkoja sillalle, sillä joen korkeus ja leveys vaihtelivat suuresti vuoroveden vaiheiden myötä. Kyseisellä paikalla joen etelärannalla oli kaksi saarta, ja laskuvedellä joen leveys laski alle 300 metrin.
Ennen sillan rakentamista joki ylitettiin todennäköisesti lautoilla. Ensimmäinen puinen silta rakennettiin oletettavasti vuosien 80 ja 100 välillä. Rakentaminen tehtiin oletettavasti laskuveden aikaan tekemällä sillan perustaksi eräänlaisia kasuuneita. Myöhemmin suunnilleen samalla paikalla on ollut useita eri siltoja.
Satama levittäytyi joen pohjoisrannalle sillan kummallekin puolelle. Joenrantaa tuettiin pengerryksillä, jotka tehtiin löydettyjen leimojen perusteella sotilastyönä ennemmin kuin yksityisten kauppiaiden toimesta. Satamassa oli kauppataloja ja varastorakennuksia, jotka oli tehty paalutetuille perustuksille.
Rakennukset ja löydökset > Muut löydökset

Kaupungin alueelta on tehty paljon antiikin aikaisia esinelöytöjä, joihin lukeutuu muun muassa taide-esineitä, piirtokirjoituksia ja arkista esineistöä. Kaupungin pääteiden varrella sijaitsivat hautausmaat, joista on löydetty paljon hautausten jäänteitä.
Londiniumin rahapajan lyömiä rahoja on säilynyt paljon. Varmasti siihen liitettävissä olevia ovat Carausiuksen, Allectuksen ja Constantinuksen sekä Constantinus-suvun rahat.
Kirjallisuutta

Grimes, W. F.: The Excavation of Roman and Mediaeval London.  (Routledge Library Editions: Archaeology)  Routledge, 2014.  ISBN 9781317604716  (englanniksi)
Hingley, Richard: Londinium: A Biography: Roman London from its Origins to the Fifth Century.  Bloomsbury Publishing, 2018.  ISBN 9781350047327  (englanniksi)
Merrifield, Ralph: London, City of the Romans.  (A Batsford book)  University of California Press, 1983.  ISBN 9780520049222  (englanniksi)
Morris, John: Londinium: London in the Roman Empire.  Phoenix, 2005.  ISBN 9781898801627  (englanniksi)
Perring, Dominic: Roman London.  Routledge, 2002.  ISBN 9781135376963  (englanniksi)
Perring, Dominic: London in the Roman World.  Oxford University Press, 2022.  ISBN 9780191093425  (englanniksi)
Wallace, Lacey M.: The Origin of Roman London.  (Cambridge Classical Studies)  Cambridge University Press, 2014.  ISBN 9781107047570  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Londinium Wikimedia Commonsissa
Ennallistuspiirros Londiniumista vuonna 120. Museum of London.
Londiniumin muurin jäänteitä Cripplegatessa.
Puutaulu, jossa on varhaisin tunnettu viittaus Londiniumiin (”Londinio Mogontio”, ”Londiniumissa, Mogontiukselle”), noin vuodelta 65–80.
Londiniumlaiset mainitseva piirtokirjoituskivi RIB 3014, n. 161–180 jaa. Museum of London.
Carausiuksen Londiniumissa lyöttämä antoninianus, n. 288–290 jaa. Kuvituksessa rintakuva ja teksti Imp. Caravsivs P. F. Avg. sekä leijona ja teksti Leg(ion) IIII Fl - Ml.
Magnus Maximuksen Londiniumissa lyöttämä solidus vuodelta 384. Kuvituksessa rintakuva ja teksti D N Max Ma-ximvs P F Avg sekä istuvat Maximus ja Theodosius, siipensä levittänyt Victoria ja tekstit Victor-ia Avgg ja Avgob.
Kaavakuva Londiniumin kaupungista noin vuonna 400.
Londiniumin linnoitteiden jäänteitä.
Amfiteatterin raunioita.
Mithraeumin jäänteet.
Billingsgaten kylpylän rauniot.
Londiniumin silta ja satamaa vuonna 100. Ennallistuspienoismalli Museum of Londonissa.
Gustavo Gaviria

Gustavo de Jesús Gaviria Rivero (25. joulukuuta 1946 – 11. elokuuta 1990) oli kolumbialaisen huumeparonin Pablo Escobarin serkku. Gustavo kuoli 11. elokuuta 1990 pahoinpitelyn uhrina.
Kaunotar ja hirviö (vuoden 1992 elokuva)

| Kaunotar ja hirviö> Beauty and the Beast |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Timothy Forder
Käsikirjoittaja:  Paul Levinson Nathalie Harrison
Tuottaja:  Mary Swindale
Pääosat:  Jason Connery Kellie Bright
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Bevanfield Films Foxbridge Limited
Ensi-ilta:   1992  1. helmikuuta 1993
Kesto:  67 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaunotar ja hirviö (engl. Beauty and the Beast) on suoraan videolle julkaistu brittiläinen animaatioelokuva vuodelta 1992. Animaatiossa kaunottaren ja hirviön ääninä toimivat Jason Connery ja Kellie Bright. Muissa äänirooleissa ovat muun muassa Michael Hordern, Christopher Lee ja
Penelope Keith. Elokuvan on ohjannut Timothy Forder ja tuottanut Mary Swindale.
Äänirooleissa

Alkuperäinen ääni
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jason Connery  | … |  Hirviö (ääni)   |
|  Kellie Bright  | … |  Kaunotar (ääni)   |
|  Michael Hordern  | … |  Monsieur Du Bois (ääni)   |
|  Christopher Lee  | … |  Monsieur Renard (ääni)   |
|  Penelope Keith  | … |  Madame Bonbec (ääni)   |
|  Kate O'Mara  | … |  Lucinda (ääni)   |
|  Susan Sheridan  | … |  Prunella (ääni)   |
|  Geoffrey Matthews  | … |  Monsieur Rodent (ääni)  |
Suomenkielinen ääni
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ilkka Moisio  | … |  Hirviö  |
|  Anna-Liisa Rikman  | … |  Kaunotar  |
|  Pertti Nieminen   | … |  Monsieur Du Bois, Monsieur Rodent  |
|  Pauli Virta  | … |  Monsieur Renard  |
|  Ulla Ollikainen  | … |  Madame Bonbec  |
Aiheesta muualla

Kaunotar ja hirviö Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kaunotar ja hirviö AllMoviessa. (englanniksi)
Tommi Saarikivi

Tommi Petteri Saarikivi (s. 1975) on basisti ja juristi. Saarikivi tuli tunnetuksi soittaessaan Ultra Bra -yhtyeessä bassoa 1994–2001, ja on sittemmin toiminut Scandinavian Music Group -yhtyeen basistina yhtyeen alkuperäisessä kokoonpanossa vuodet 2001–2003, ja myöhemmin satunnaisesti.
Tommi Saarikivi on koulutukseltaan varatuomari, ja hänet valittiin Suomen teatterit ry:n toimitusjohtajaksi 16.12.2010. Toimitusjohtajan työssään Saarikivi aloitti kesäkuussa 2011. Saarikivi työskenteli vuodet 2006–2009 Suomen Teattereiden lakimiehenä ja vuoden 2009 neuvottelupäällikkönä.
Saarikivi valittiin Musiikin edistämissäätiön toimitusjohtajaksi 2021.
Saarikivi oli rahapeliasioiden neuvottelukunnan jäsen 2019–2023. Vuosina 2019–2021 hän oli Suomen elokuvasäätiön hallituksen varajäsen ja vuodesta 2022 hallituksen varapuheenjohtaja. Saarikivi kuuluu myös Luovat ry:n valtuuskunnan puheenjohtajistoon ja on Esittävän taiteen valtionosuuslautakunnan (vuodet 2024–2027) jäsen.
Juristina Saarikivi on saanut näkyvyyttä tiedotusvälineissä Elokapinan mielenosoitusten ja sen jäsenten puolustajana.
Saarikivellä on neljä lasta, joista nuorin (s. 2019) kihlattunsa kirjailija Riikka Pulkkisen kanssa.
Dani Filth

| Dani Filth |
| --- | --- |
 Dani Filth 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. heinäkuuta 1973 (ikä 51)
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, sanoittaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Dani Filth 
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1991–
Tyylilajit:  metal
Soittimet:  laulu
Yhtyeet:  Cradle of Filth, The Lemon Grove Kids, PDA, Carnival Fruitcake, Feast on Excrement, Devilment
Levy-yhtiöt:  Cacophonous, Music For Nations, Abracadaver, Sony, Roadrunner
Aiheesta muualla
theorderofthedragon.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Dani Filth, (ent. Daniel Lloyd Davey, s. 25. heinäkuuta 1973 Hertford, Englanti) on englantilainen Cradle of Filth -yhtyeen laulaja, sanoittaja, perustaja ja ainoa pysyvä jäsen vuodesta 1991.
Ura

Dani Filthin ensimmäinen yhtye oli nimeltään The Lemon Grove Kids, mutta ennen Cradle of Filthin perustamista vuonna 1991 hän esiintyi myös yhtyeissä PDA, Carnival Fruitcake ja Feast On Excrement.
Filth on näytellyt elokuvassa Cradle of Fear vuonna 2000 silloisen yhtyeensä kanssa.
Yksityiselämä

Filthin perheeseen kuuluu vaimo Toni ja tytär Luna. Hän asuu Suffolkissa.lähde?