stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kerkonjoki
Hydrologiaa

Joen vedenlaatu seuraa yläpuolisen Kiesimän vedenlaatua. Järven veden fosforipitoisuus on noin 5 mikrogrammaa litrassa vettä, typpipitoisuus noin 330 mikrogrammaa litrassa ja vedenväri on 15 mg Pt. Vesi on erittäin kirkasta, joskin joessa vesi samenee johtuen veneliikenteestä. Kevättulvan ja talvialenema ovat Kiesimässä ja Niinivedellä pienet, joten nämä eivät vaikuta jokeen suuresti. Kiesimän ja Sonkarin säännöstely alkoi vuonna 1925. Järviä säännöstellään lähinnä vesiliikenteen tarpeisiin ja siitä huolehtii Järvi-Suomen merenkulkupiiri. Vedenpinnan säännöstelyväli on 0,37 metriä, mutta koko vuoden kokonaisvaihteluksi voi tulla 0,45 metriä. Kiesimän ja Niiniveden vedenpintojen korkeusero vaihtelee 3,34–3,20 metrin välillä. Säännöstelypadosta juoksutetaan vettä Kiesimänkoskeen ja siihen tehtyyn kalatiehen. Kalatien keskivirtaama on noin 0,2 kuutiometriä sekunnissa.
Riitunvirran keskivirtaama on ilmoitettu olevan noin 1,9 kuutiometriä sekunnissa. Se on suuruusluokkaa myös Kerkonjoessa.
Vesistösuhteita

Kerkonjoki sijaitsee Kymijoen vesistössä (14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76). Keskonkosken alapuolelta alkaa Virmasveden alue (14.72). Kerkonjoen valuma-alueen pinta-ala on 246 neliökilometriä ja sen järvisyys on 19 % . Valuma-alueella on kuitenkin toinenkin laskusuunta eli Kiesimän kanava Pohjois-Konnevedelle. Kanavan läpivirtaama on kuitenkin vähäinen Kerkonjokeen verrattuna.
Kerkonjokeen on johdettu lähinnä ojitettujen peltomaiden, soiden ja metsäpalstojen kuivatusojia. Niitä tulee sekä etelä- että pohjoispuolelta. Varsinkin Römminkorpi on tiheästi ojitettu ja siellä sijaitsevasta Kivilammesta alkaa jokeen päättyvä johto-oja.
Historiaa

Kerkonkosken Kanavasaari on keinotekoinen ja se muodostui mahdollisesti koskessa ennen toimineen vesivoimalla toiminutta sahaa rakennettaessa. Saari laajeni kanavatöiden seurauksena. Kerkonkoskessa on Koski-inventoinnin tietojen mukaan toiminut ainakin vuonna 1927 käynnistynyt vesivoimalaitos, jonka toimintaa tehostettiin padolla. Voimalan toiminta päättyi ilmeisesti vuonna 1955. Vuonna 1996 jokeen rakennettu uusi pato ja siihen kalatie.
Vuonna 1919 aloitettiin kanavan ruoppaustyöt, jossa Kerkonjokea perattiin noin viiden kilometrin matkalta. Ruoppausmaat on kasattu joen rannoille. Kanavan valmistuminen viivästyi määrärahojen puutteen vuoksi, mutta se valmistui lopulta vuonna 1927. Kanavaa käytti kanavamiehistö kanavakasöörin johtamana. Miehistö asui Kanavasaaressa ja kasööri asui kanavan etelärannalla. Kanavassa liikennöitiin pääasiassa puunkuljetuksen ja uiton merkeissä. Kanavalla tehtiin toinen ruoppaus vuonna 1975 ja vuonna 1980 se muutettiin itsepalvelukanavaksi. Uitot lopetettiin Kymijoen vesistössä vuonna 2002.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kerkonkosken kanava Wikimedia Commonsissa
Saressalo, Lassi: Kerkonkoski – Kanavan varrella (kirjaesittely) 2023. Helsinki:  Suomen Kotiseutuliitto.
Korhonen, Olli: Kerkonkosken mylly Rautalammilla retkipaikka.fi. 21.1.2014. Helsinki/Lieksa.
Procession

| Procession Weather Report |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1983
 Tyylilaji: fuusiojazz
 Kesto: 39.36
 Levy-yhtiö: Columbia
Listasijoitukset
  96.
Weather Reportin muut julkaisut
| Weather Report 1982 | Procession 1983 | Domino Theory 1984 |
Procession on fuusiojazz-yhtye Weather Reportin yhdestoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1983 levymerkillä Columbia Records.
Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 96.
Kappaleet

Procession – 8.42 (säv. Zawinul)
Plaza Real – 5.30 (säv. Shorter)
Two Lines – 7.43 (säv. Zawinul)
Where the Moon Goes – 7.50 (säv. Zawinul, san. Nan O'Byrne & Zawinul)
The Well – 4.00 (säv. Shorter, Zawinul)
Molasses Run – 5.49 (säv. Hakim)
Kokoonpano

Josef Zawinul – syntetisaattorit
Wayne Shorter – tenori- ja sopraanosaksofonit
Omar Hakim – rummut, kitara ja laulu
Victor Bailey – bassokitara
José Rossy – perkussiot
Arvostelut

AllMusic:
Aiheesta muualla

Procession discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Anatoli Avdijevskyi

Anatoli Avdijevskyi
Anatoli Tymofijovytš Avdijevskyi (ukr. Анатолій Тимофійович Авдієвський; 16. elokuuta 1933 Fedvar, Kirovohradin alue – 24. maaliskuuta 2016 Kiova) oli ukrainalainen kuoronjohtaja ja säveltäjä.
Avdijevskyi valmistui Odessan konservatoriosta vuonna 1958 opiskeltuaan Dmytro Zahretskyin ja Kostjantyn Pihrovin johdolla. Hän johti vuosina 1958–1963 tanssi- ja lauluyhtye Lonokia ja vuosina 1963–1966 Ukrainan Tšerkaskoho-kansankuoroa. Vuonna 1966 hän nousi Ukrainan Verovka-kansankuoron johtoon. Avdijevskyi opetti vuosina 1971–1976 Kiovan konservatoriossa, vuosina 1977–1980 Kiovan kulttuuri-instituutissa ja vuodesta 1980 Ukrainan Myh’ailo Drahomanov -valtionyliopistossa. Vuonna 1986 hänestä tuli professori. Avdijevskyi aloitti vuonna 1991 toimimisen Kansallisen yleisukrainalaisen musiikkiliiton johtajana. Vuonna 1995 hänestä tuli Unescon International Music Councilin alaisen Ukrainan kansallisen musiikkikomitean puheenjohtaja.
Avdijevskyi johti kansanlaulujen sekä ukrainalaisten säveltäjien ja 1900-luvun säveltäjien vokaaliteosten esityksiä. Hänen ohjelmistoonsa kuului teoksia muiden muassa Lev Revutskyilta, Jevhen Stankovytšilta ja Volodymyr Zubytskyilta. Avdijevskyi sävelsi myös omia kuoroteoksia ja teki sovituksia sekä ukrainalaisista että muiden maiden kansanlauluista. Avdijevskyille myönnettiin Ševtšenkon palkinto vuonna 1968 ja Neuvostoliiton valtionpalkinto vuonna 1978. Hän sai Ukrainan kansantaiteilijan arvonimen vuonna 1975 ja Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimen vuonna 1983. Hänestä tuli Ukrainan kasvatustieteellisen kansallisakatemian jäsen vuonna 1995 ja Ukrainan kansallisen taideakatemian jäsen vuonna 1996. Avdijevskyi sai Ukrainan sankarin arvonimen vuonna 2003.
Juri Kosjuk

| Juri Kosjuk |
| --- | --- |
 Juri Kosjuk
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. toukokuuta 1968 (ikä 56) Katerynopil, Tšerkasyn alue, Ukrainan SNT
Muut tiedot
Omaisuus:  780 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (2021)
Yritys:  Myronivskyi h’liboprodukt
Juri Anatolijovytš Kosjuk (ukr. Юрій Анатолійович Косюк, s. 27. toukokuuta 1968, Katerynopil, Tšerkasyn alue, Ukrainan SNT) on ukrainalainen oligarkki.
Kosjukin arvioidaan kuuluvan Ukrainan kymmenen tai viidentoista varakkaimman oligarkin joukkoon. Vuoden 2014 keväällä Forbes-lehti arvioi Kosjukin varallisuudeksi 1,3 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Edellisvuonna toinen julkaisu oli arvioinut omaisuudeksi 1,1 miljardia dollaria. Keväällä 2021 Kosjukin julkisesti noteeratun varallisuuden arvioksi esitettiin 780 miljoonaa dollaria.
Suurliikemies Kosjukin omaisuus on peräisin erityisesti maataloussektorilta. Omistuksia hänellä on esimerkiksi siipikarjatuotannon toimialalla, jossa toisinaan helikopterilla töihinsä saapuvan oligarkin johtamalla, pörssinoteeratulla Myronivskyi h’liboprodukt -konsernilla on ollut hallitseva, yli 50 prosentin markkina-asema Ukrainassa. Jotkut lähteet arvioivat oligarkin yhtiöiden harjoittaneen epätervettä, kilpailevaa ukrainalaista broilerituotantoa estävää hinnoittelua.
Elokuussa 2008 Ukrainan presidentti Viktor Juštšenko myönsi hänelle on Ukrainan sankarin arvonimen ja tähän liittyvän kunniamerkin.
Aiheesta muualla

About MHP (PJSC Mironivsky Hliboproduct) (englanniksi) (mhp.com.ua)
100 samyh bogatyh ljudei Ukrainy. 24.4.2014. focus.ua. Viitattu 21.5.2014. (venäjäksi)
100 bogateiših – 2013 forbes.ua. Viitattu 21.5.2014. (venäjäksi)
200 samyh bogatyh ljudei Ukrainy. Reiting Fokusa. focus.ua. Viitattu 21.5.2014. (venäjäksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
Atkins

Atkins on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Al Atkins (s. 1947), englantilainen laulaja
Anna Atkins (1799–1871), brittiläinen valokuvaaja ja kasvitieteilijä
Chester Burton Atkins, Chet Atkins (1924–2001), yhdysvaltalainen kitaristi
Coral Atkins (1936–2016), brittiläinen näyttelijä
Derrick Atkins (s. 1984), bahamalainen pikajuoksija
Doug Atkins (1930–2015), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Ed Atkins (s. 1982), brittiläinen taiteilija
Eileen Atkins (s. 1934), brittiläinen näyttelijä ja käsikirjoittaja
Emma Atkins (s. 1975), englantilainen näyttelijä
Henry Ernest Atkins (1872–1955), englantilainen shakkimestari
Juan Atkins (s. 1962), yhdysvaltalainen muusikko, teknomusiikin kehittäjä
Paul S. Atkins, yhdysvaltalainen juristi ja liike-elämän vaikuttaja, arvopaperi- ja pörssikomission komissaari
Robert Atkins (s. 1946), brittiläinen poliitikko ja europarlamentaarikko
Robert Atkins (1930–2003), yhdysvaltalainen fysiologi, sydäntautilääkäri ja ravitsemustieteilijä, Atkinsin dieetin kehittäjä
Ronald Atkins (1916–2020), brittiläinen työväenpuolueen poliitikko
Susan Atkins (1948–2009), yhdysvaltalainen rikollinen.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kasagi (1898)

| Kasagi / 笠置 |
| --- | --- |
 Kasagi Kobessa 1898.

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  William Cramp and Sons, Philadelphia
Kölinlasku:  13. helmikuuta 1897
Laskettu vesille:  20. tammikuuta 1898
Palveluskäyttöön:  10. elokuuta 1898
Poistui palveluskäytöstä:  upposi ajettuaan karille 10. elokuuta 1916
Tekniset tiedot
Uppouma:  4 979 t
Pituus:  114,1 m (vesiraja)
Leveys:  14,9 m
Syväys:  5,41 m
Koneteho:  15 600 hv
Nopeus:  22,5 solmua
Miehistöä:  405
Aseistus
Aseistus:  2 × 203 mm/L45 type 41 -tykkiä 10 × 4,7″ tykkiä 12 × QF 12 naulan 12 cwt -laivatykkiä 6 × QF 3 naulan Hotchkiss 5 × 14″ torpedoputkea
Kasagi (jap. 笠置) oli keisarillisen Japanin laivaston Yhdysvalloissa elokuussa 1898 valmistunut Kasagi-luokan panssarikansiristeilijä. Alus tuhoutui ajettuaan karille 10. elokuuta 1916.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1896 hankinnoissa Yhdysvalloista William Cramp and Sonsilta Philadelphiasta, missä köli laskettiin 13. helmikuuta 1897. Alus laskettiin vesille 18. tammikuuta 1898 ja valmistui vielä samana vuonna 24. lokakuuta.
Palvelus

Kasagi osallistui valmistumistaan seuranneena päivänä jo ennen aseistamistaan Philadelphiassa Espanjan–Yhdysvaltain sodan päätteeksi järjestettyyn laivastokatselmukseen. Alus lähti 2. marraskuuta 1898 Philadelphiasta New Yorkin ja Plymouthin kautta Newcastle-upon-Tyneen, missä sen aseistus asennettiin Armstrongin telakalla. Alus saapui Yokosukan laivastotukikohtaan 16. toukokuuta 1899 päällikkönään Yamashita Gentarō vierailtuaan matkalla useissa Ranskan satamissa.
Huhtikuussa 1900 ollessaan Kagoshimanlahdella sotaharjoituksissa, alus törmäsi tiheässä sumussa kauppalaivaan, joka joutui ajamaan matalikolle estääkseen uppoamisensa. Kasagin saamat vauriot eivät estäneet jatkamasta harjoitusta. Alus liitettiin toukokuussa Japanin vakinaiseen laivastoon, jonka mukana se osallistui Boksarikapinan kukistamiseen ja suojasi Tianjiniin matkannutta joukkojenkuljetussaattuetta. Lisäksi aluksen miehistöstä siirrettiin 52 merimiestä maihin tukemaan operaatioita.
Alus osallistui heinäkuussa 1901 sotaharjoituksiin, joissa kuvattiin ulkovallan hyökkäystä Saseboon. Kuukautta myöhemmin alus vieraili Iwaten kanssa Vladivostokissa.
Palvelus > Venäjän–Japanin sota 1904–1905

Kasagi osallistui Venäjän–Japanin sodan alussa Port Arthurin piirityksen valvontaan kuuluen amiraali Dewa Shigetōn 3. divisioonaan, jonka mukana se hyökkäsi 9. helmikuuta Port Arthuriin. Maaliskuussa Kasagi ja Yoshino siirrettiin amiraali Kamimura Hikonojōn osastoon, jonka tehtävänä oli tulittaa Vladivostokia. Alus osallistui 14. toukokuuta miinaan ajaneen Hatsusen miehistön pelastamiseen, jolloin se pelasti 134 eloonjäänyttä.
Keltaisenmeren taistelussa 10. elokuuta alus kohtasi Venäjän keisarikunnan laivaston Poltavan. Taistelun jälkeen alus osallistui Askoldin ja Novikin takaa-ajoon. Tsushiman meritaistelussa alus oli 3. viirikön lippulaivana päällikkönään Yamaya Tanin. Taistelussa alukseen osui kranaatti vesirajan alapuolelle täyttäen kattilahuoneen ja hiilivaraston vedellä sekä surmaten yhden ja haavoittaen yhdeksää miehistönjäsentä. Alus joutui vetäytymään vaurion vuoksi taistelusta. Aluksella sai surmansa ja haavoittui kymmenen miestä.
Aluksen sylinterikattilat vaihdettiin 1910 Miyabaran suurilla vesiputkikattiloilla, minkä jälkeen alus siirrettiin 1. kesäkuuta koulutustehtäviin,, mistä se vapautui 1. huhtikuuta 1911. Koululaivana alus teki pitkän koulutuspurjehduksen 38. vuosikurssin kadettien ja Asaman, joka oli kontra-amiraali Yashiro Rokuron lippulaivana, kanssa Havaijille sekä Etelä- ja Pohjois-Amerikkaan 16. lokakuuta 1910 – 6. maaliskuuta 1911.
Ensimmäisessä maailmansodassa Kasagi oli Japanin 1. laivastossa, vaikka se olikin pääosin koulutustehtävissä. Se osallistui elokuusta lokakuuhun 1914 Tsingtaon operaatioon ja suojasi joukkojenkuljetuksia. Alus osallistui myös Shanghaista paenneen itävaltalaisen kauppa-aluksen Theresan etsintöihin.
Alus ajoi 20. heinäkuuta 1916 kovassa myrskyssä karille matkalla Vladivostokista Akitaan Honshun ja Hokkaidon välisessä Tsugarunsalmessa, jolloin runko repeytyi. Alus upposi 10. elokuuta ja poistettiin alusluettelosta 15. marraskuuta.
Päihde

Alkoholi on ihmiskunnan käyttämistä päihteistä yleisin. Kuvassa olutta, viskiä, absinttia, konjakkia ja viiniä.
Päihde on ilman hoidollista tavoitetta käytetty, psyykkisiin toimintoihin vaikuttava aine. Yleisiä päihteitä ovat alkoholi, huumeet ja impattavat aineet. Lääkkeet ovat päihteitä silloin kun niitä väärinkäytetään lääkinnällisen tarkoituksen sijaan päihtymystarkoituksessa. Huume tarkoittaa laitonta päihdettä.
Päihteet sisältävät psykoaktiivisia aineita eli keskushermostoon vaikuttavia yhdisteitä. Päihteen nauttiminen aiheuttaa päihtymystilan. Päihteet vaikuttavat keskushermostoon ja tajuntaan euforisoivasti, piristävästi, lamaavasti ja hallusinogeenisesti. Jos käyttäjälle muodostuu aineeseen riippuvuus ja toleranssi, ei käyttäjä välttämättä koe kovin voimakkaita vaikutuksia, vaan vaikutus on enemmänkin normalisoiva ja mahdolliset vieroitusoireet poistava.
Päihteiden käyttö aiheuttaa terveysongelmia, riskejä ja haittoja. Päihdepolitiikassa haittoja pyritään ehkäisemään muun muassa sääntelemällä saatavuutta ja rajoittamalla myyntiä. Alkoholin on arvioitu olevan kaikista päihteistä selvästi haitallisin, kun haitallisuutta mitataan sekä yksilölle että yhteiskunnalle koituvien haittojen kannalta. Suomessa päihteiden käyttö aiheuttaa vuosittain noin kahden miljardin euron haittakustannukset.
Historia

Päihteitä on käytetty koko ihmiskunnan tunnetun historian ajan. Arkeologisia todisteita psykoaktiivisten päihteiden käytöstä on löydetty ainakin viimeiseltä 10 000 vuodelta, ja historiallisia todisteita eri kulttuurien käyttämistä päihteistä viimeiseltä 5 000 vuodelta. Käymismenetelmällä tuotettavat olut ja viini ovat tuhansia vuosia vanhoja keksintöjä. Hamppu ja oopiumiunikko on tunnettu tuhansia vuosia, ja niistä on saatu kannabista ja oopiumia. Tislattuja alkoholijuomia ja lääketeollisuuden valmistamia lääkkeitä ei kuitenkaan ollut olemassa ennen niiden keksimistä. Oopiumista alettiin valmistaa morfiinia 1800-luvulla ja sitä seurasi tehokkaamman heroiinin sekä muiden opioidien valmistus.
Nykyisin monet päihteet ovat levinneet laajalle kautta maailman. Entisaikoina jokaisella maailmankolkalla oli omat päihteensä, joihin käytettäviä kasveja tai sieniä alueella kasvoi. Euroopassa suosittiin 1000 vuotta sitten alkoholijuomia kuten hunajaviiniä eli simaa, olutta ja viiniä. Lähi-idässä käytettiin khatia. Siperiassa päihteenä käytettiin punakärpässientä, Itä-Aasiassa nautittiin efedraa ja riisiviiniä, Keski-Aasiassa oopiumia, Etelä-Aasiassa kannabista ja betelpähkinää, Indonesiassa betelpippuria, Polynesiassa kavaa, Pohjois-Amerikassa tupakkaa ja meskaliinikaktusta sekä Latinalaisessa Amerikassa ayahuascaa, psilosybiinisieniä, kokalehtiä ja olutta.
Suomen kirjakieleen sana päihtyä on tullut 1800-luvulla. Sana mainitaan ainakin kielitieteilijä Daniel Europaeuksen vuonna 1853 ilmestyneessä sanakirjassa.
Käytön syitä

Päihteitä käytetään etupäässä kahdesta syystä: mielihyvän kokemiseksi tai kärsimyksen lievittämiseksi. Jälkimmäinen käyttösyy voidaan joskus nähdä päällekkäisenä aineiden lääkekäytön kanssa.
Päihteitä on haluttu käyttää valveilla pysymisen tai keskittymisen apuna. Urheilijat ovat käyttäneet piristeitä kuten kokaiinia ja amfetamiinia 1800-luvulta alkaen. Sotilaat ja juhlijat ovat saattaneet käyttää piristeitä pysyäkseen valveilla. Vaativilla elämänaloilla toimivat ihmiset voivat käyttää piristeitä selvitäkseen psykologisesta stressistä. Jotkut ovat etsineet kannabiksesta ja psykedeeleistä keinoa parantaa luovuutta. Psykedeelejä käytetään myös niin sanottuina enteogeeneina uskonnollisissa ja rituaalisissa yhteyksissä. Tällöin päihteestä etsitään merkityksellisiä tai mystisiä kokemuksia.
Päihteitä käytetään usein sosiaalisissa tilanteissa toisten ihmisten läsnä ollessa, sillä monet päihteet aiheuttavat estojen höltymistä ja puheliaisuutta. Tietyt päihteet voivat toimia käyttäjilleen identiteetin tunnuksena. Alkoholin tai jonkin nuorten ryhmässä käytetyn huumeen käytöstä kieltäytyminen voi johtaa ulkopuolisuuden tunteeseen. Jotkut nauttivat päihteiden käyttöön liittyvästä riskistä. Joillekin on kehittynyt riippuvuus johonkin päihteeseen, jolloin sen käytön jatkamisen syynä on välttää vieroitusoireita.
Päihteet lääketieteellisesti määriteltyinä

Päihde on päihtymistarkoitukseen käytetty, psyykkisiin toimintoihin vaikuttava aine. Päihteen ja elintarvikkeen raja on jossain tapauksissa vaikea määritellä, koska monet yleisesti käytetyt nautintoaineet, kuten kahvi, sisältävät pieniä määriä päihdyttäviä ja riippuvuutta aiheuttavia aineita.
Päihteillä voi olla seuraavanlaisia vaikutuksia, jotka aiheuttavat päihtymyksen:
välittäjäaineiden vapautuminen lisääntyy tai vähenee
MAO-entsyymien toiminta häiriintyy
takaisinottoproteiinien toiminta häiriintyy
päihde jäljittelee välittäjäaineiden toimintaa
uusien välittäjäainemolekyylien tuotanto estyy.
Kun välittäjäaineiden vapautuminen lisääntyy tai vähenee, välittäjäaineita pääsee synapsirakoon enemmän tai vähemmän kuin tavallisesti. Amfetamiini vaikuttaa välittäjäaineiden vapautumista lisäävästi: amfetamiini saa viejähaarakkeen synapsirakkulat vapauttamaan kaiken adrenaliinin ja dopamiinin. Kun MAO-entsyymien toiminta häiriintyy, välittäjäaineet eivät hajoa kuten tavallisesti, vaan jäävät synapsirakoon. Amfetamiini vaikuttaa MAO-entsyymien toimintaa häiritsevästi: normaalisti dopamiini ja adrenaliini häviäisivät MAO-entsyymin hajottamana, mutta amfetamiini estää tämän hajotusprosessin. Kun takaisinottoproteiinien toiminta häiriintyy, välittäjäaineet eivät imeydy takaisin hermosoluun vaan jäävät synapsirakoon. Kokaiini vaikuttaa takaisinottoproteiinien toimintaa häiritsevästi. Kun päihde jäljittelee välittäjäaineen toimintaa, päihde kiinnittyy samaan reseptoriin kuin välittäjäaine. Kannabis vaikuttaa kiinnittymällä samaan reseptoriin kuin välittäjäaine. Kun uusien välittäjäainemolekyylien tuotanto estyy, välittäjäaineita ei synny niin paljon kuin tavallisesti.
Luokittelu

Professori David Nutt luokittelee päihteet neljään pääluokkaan.
Opioidit aiheuttavat uneliaan hyvänolon tunteen sekä turruttavat fyysistä kipua ja psykologista pahoinvointia. Ne vaikuttavat aivojen endorfiinireseptoreihin. Opioidit perustuvat oopiumiunikon siemenkodasta saatavaan oopiumiin, joka sisältää morfiinia ja kodeiinia. Näiden kolmen aineen lisäksi opioideihin kuuluvat niistä jalostetut aineet kuten heroiini, metadoni ja buprenorfiini.
Piristeet eli stimulantit lisäävät valppautta ja energisyyttä sekä vähentävät ruoan ja unen tarvetta. Piristeet vapauttavat etenkin välittäjäaineita noradrenaliinia ja dopamiinia. Ryhmään kuuluvat esimerkiksi kokaiini, amfetamiini, metamfetamiini, kofeiini, steroidit, khat, mefedroni ja tupakka.
Depressantit vähentävät ahdistusta, unettomuutta, kipua ja konvulsioita sekä rauhoittavat lihaksia. Ne lisäävät käyttäjänsä sosiaalisuutta ja parantavat mielialaa. Depressantit aktivoivat GABA-reseptoreita ja siten simuloivat aivojen valmistautumista uneen. Depressantteja ovat esimerkiksi alkoholi, bentsodiatsepiinit ja GHB. Alkoholi vapauttaa myös noradrenaliinia, minkä vuoksi sillä on joitain stimulanttien vaikutuksia.
Psykedeelit aiheuttavat voimakkaita aistikokemuksia ja -harhoja sekä transsendentaaleja kokemuksia. Ne vaikuttavat ilmeisesti serotoniinireseptoreihin. Psykedeelejä ovat esimerkiksi LSD, psykedeeliset sienet, ayahuasca/DMT, peyote/meskaliini ja ibogaiini.
Päihteitä, jotka eivät selkeästi kuulu johonkin neljästä pääluokasta vaan sisältävät useamman kuin yhden piirteitä, ovat ekstaasi, ketamiini, mefedroni ja kannabis.
Huumeeksi määrittely ja laillisuus

Päihteiden laillisuus vaihtelee maittain. Kofeiinin kaltainen mieto päihde on laillinen Suomessa ja muualla maailmassa. Alkoholi on rajoitetusti laillista useimmissa maissa, myös Suomessa, mutta kiellettyä muutamassa maassa. Kannabis on joissain maissa rajoitetusti laillista. Kovien huumeiden valmistus ja myynti ovat useimmissa maissa kiellettyä, usein myös käyttö.
Päihteen määritteleminen laittomaksi huumausaineeksi tapahtuu lainsäädännöllisin perustein. Päihteiden ja huumeiden ero on myös kulttuurisidonnaista. Länsimaisessa kulttuurissa sallittuina päihteinä on perinteisesti pidetty alkoholia, kun taas esimerkiksi Etelä-Amerikassa yleisin päihde on ollut kokapensaan lehdet ja Kaakkois-Aasiassa kannabis. Tämä kulttuurisidonnaisuus on synnyttänyt jännitteitä, kun eri kulttuurien käsitykset ovat kohdanneet. Esimerkikksi mieto piriste khat, joka on Somaliassa, Etiopiassa ja Jemenissä yleisesti käytettyä, luokitellaan länsimaissa yleensä huumeeksi.
Suomen huumausainelain mukaan huumausaineita ovat ne aineet ja valmisteet, jotka on lueteltu huumausaineita koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksissa vuodelta 1961 (Sopimussarja 43/65) sekä psykotrooppisia aineita koskevassa yleissopimuksessa vuodelta 1971 (Sopimussarja 60/76) tarkoitettuja aineita ja valmisteita. Sosiaali- ja terveysministeriön päätöksillä määrätään tarkemmin mitkä nämä aineet ja valmisteet ovat. Sosiaali- ja terveysministeriö päättää siten yksittäistapauksittain siitä, mitkä aineet tai valmisteet ovat huumausaineita. Ensimmäinen kansainvälinen huumeita rajoittava sopimus on kansainvälinen oopiumisopimus, joka tuli suomessa voimaan vuonna 1922.
Päihteiden käyttötapoja

Päihteitä voidaan esimerkiksi polttaa savukkeissa tai piipussa, nuuskata nenään, syödä tai juoda, tai käyttää suonensisäisesti. Esimerkiksi kannabista ja tupakkaa voidaan nauttia niiden savua hengittämällä. Päihteen nuuskaus tarkoittaa sen vetämistä nenään hengitysilman mukana, jolloin aine imeytyy nenän limakalvojen kautta. Näin käytetään esimerkiksi kokaiinia. Heroiinia käytetään nuuskauksen ja suonensisäisen käytön lisäksi polttamalla.
Imppaus on haihtuvien aineiden, kuten nestekaasujen ja teknisten liuottimien, hengittämistä päihtymistarkoituksessa.
Lääkkeiden päihdekäyttö

Lääkkeistä päihteenä käytetään erityisesti ahdistuksen, unettomuuden tai kivun hoitoon tarkoitettuja lääkkeitä. Yleisiä väärinkäytettyjä lääkkeitä ovat PKV-lääkkeet, kuten bentsodiatsepiinit, opioidit, amfetamiinijohdokset ja -seokset. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan valvonnan kannalta keskeisiä lääkkeitä ovat kodeiini (Panacod, Ardinex), kovaan kipuun tarkoitetut opioidit, ”matala-mg”-bentsodiatsepiinit (alpratsolaami, klonatsepaami, loratsepaami, midatsolaami), bentsodiatsepiinien kaltaiset nukahtamislääkkeet (kuten tsopikloni), pregabaliini ja stimulantit (ADHD-lääkkeet). ADHD-lääkkeiden päihdekäytön riski on suurin lyhytvaikutteisella metyylifenidaatilla ja amfetamiinivalmisteilla.
Päihteiden vahingollisuus > Yleisiä haittoja

Päihteet voivat heikentää ajokykyä ja kasvattaa onnettomuusriskiä liikenteessä eri tavoin, esimerkiksi hidastaen informaation käsittelyä aivoissa, heikentäen koordinaatiokykyä, reaktiokykyä, keskittymiskykyä, huomiokykyä ja muistia, heikentäen ajantajua sekä paikan, nopeuden ja etäisyyksien arviointia, lisäten välinpitämättömyyttä tai riskinottoa, lisäten rattiin nukahtamisen riskiä tai aiheuttaen harhoja. Kulkuneuvon kuljettamista päihtyneenä tai toimintakykyä liikenteessä haittaavan aineen vaikutuksen alaisena kutsutaan rattijuopumukseksi.