stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naava
Tuote ja teknologia > Tutkimus

Naavan teknologia perustuu NASA:n tekemiin tutkimuksiin. Vuonna 1979 NASA:n tutkijat mittasivat Skylab avaruusasemalta 107 erilaista VOC-yhdistettä, jotka olivat peräisin erilaisista synteettisistä, esimerkiksi rakennukseen käytetyistä materiaaleista. Yhdysvaltain armeijalle työskennellyt ympäristötieteilijä B. C. Wolverton ryhtyi tutkimaan onko jätevesien puhdistuksessa käytettyä, kasvien avulla tapahtuvaa bioremediaatiota mahdollista soveltaa myös ilman puhdistamiseen haitallisista kemikaaleista. Hänen tutkimuksensa osoittivat, että kasvien juuristossa ja kasvualustassa elävät mikrobit kykenevät hajottamaan ilmassa esiintyviä kemikaaleja, sekä sen olevan sitä tehokkaampaa mitä enemmän ilmaa ohjattiin kulkemaan kasvualustan lävitse.
Naava on tehnyt oman tutkimuksensa lisäksi yhteystyötä lukuisten kumppanien ja puolueettomien tutkimuslaitosten kanssa, ja puhdistustehoa on arvioitu kolmessa vertaisarvioidussa tutkimuksessa. Englantilaisen tutkimuskeskus BRE:n sekä Sydneyn teknillisen yliopiston tekemän tutkimuksen mukaan Naavan biofiltterit pystyivät poistamaan ilmasta systemaattisesti n. 57 % testikemikaalina käytettyä MEK:ta jokaisella läpikierrolla. Myös suomalaisen VTT:n tekemässä tutkimuksessa käytettiin tavanomaiseen sisäilmaan verrattuna suuria kemikaalimääriä, ja biofilttereiden tukkeutumatta saavutettiin jopa 65 % testatuista kemikaaleista yhdellä kertaläpäisyllä. Itä-Suomen ja Jyväskylän yliopistojen tekemässä tutkimuksessa pystyttiin osoittamaan Naavan käyttämän teknologian moninkertaistavan kasvien kyvyn puhdistaa ilmaa vertailemalla kasveja erilaisissa kasvuolosuhteissa. Tutkimuksessa käytettiin kuuden eri VOC-yhdisteen sekoitusta, ja verrattiin kasvien puhdistuskykyä neljässä eri olosuhteessa: mullassa, mullassa ilmankierron kanssa, Naavan käyttämässä epäorgaanisessa kasvualustassa, sekä Naavan käyttämässä epäorgaanisessa kasvualustassa ilmankierron kanssa. Yhden tunnin kuluttua jälkimmäisessä olosuhteessa kammion kemikaalitasot laskivat lähes nollaan, kun mullassa elävillä kasveilla kemikaaleista oli 20 tunninkin jälkeen jäljellä vielä 80 %.
Talous ja organisaatio > Rahoitus

Vuonna 2017 Naava keräsi 3,2 miljoonan euron rahoituksen USA:n markkina-avausta ja kansainvälistä kasvua varten. Sijoittajiin kuuluvat muun muassa amerikkalainen Delos-yhtiö, suomalaiset Halton, Sitra ja Butterfly Ventures, Jaakko Ollila, Leena Niemistö, sekä suomalainen näyttelijä ja yrittäjä Jasper Pääkkönen. Myöhemmin samana vuonna Naava keräsi onnistuneessa joukkorahoituskampanjassa 2,2 miljoonaa euroa Ruotsalaisen Pepins-joukkorahoitusyrityksen kautta, saaden 1257 uutta omistajaa. Toisessa, Invesdor-joukkorahoitusyrityksen kautta järjestetyssä rahoituskierroksessa vuonna 2018 Naava keräsi yli 2 miljoonaa euroa yli 900 sijoittajalta. Naava tähtää pörssilistautumiseen vuosien 2020—21 tienoilla.
Lisäksi Naava on saanut yli miljoona euroa tuotekehitystukea Tekesiltä, Elyltä ja EU:lta.
Talous ja organisaatio > Toimintamalli

Naava on jakanut liiketoimintansa kolmeen yritykseen, joista immateriaalioikeudet omaava emoyhtiö Naava Finland toimii Suomessa ja sen sataprosenttisesti omistamat tytäryhtiöt puolestaan Ruotsissa ja Yhdysvalloissa.
Vuonna 2018 Naava muutti toimintamalliaan siirtämällä kansainvälistä toimintaansa jälleenmyyjille, jättäen omat toimipisteensä vain Suomen ja Ruotsin markkinoille. Naavan tuotteita on lisäksi saatavilla Saksassa, Espanjassa, Tanskassa, Englannissa, Yhdysvalloissa sekä Etelä Koreassa. Naavan partnereita ovat muun muassa eteläkorealainen Sejun Group, yhdysvaltalainen kiinteistöalan pioneeriyritys Delos sekä yhdysvaltalainen Teknion, maailman johtaviin vihersisustusyrityksiin lukeutuva Ambius, suomalainen Martela, Staples Finland, ja englantilainen Office Blueprint. Vuoteen 2023 mennessä Naavan liikevaihdosta 80 % ennustetaan tulevan kumppanien kautta.
Naavan palveluratkaisuissa yhdistyvät fyysiset tuotteet (laitteisto), teknologia eli Naava OS -käyttöjärjestelmä (ohjelmisto) ja paikan päällä tapahtuvat huolto- ja asennuspalvelut. Liiketoimintamalli muistuttaa KONE:en tai Frameryn käyttämiä malleja, joihin itse fyysisen tuotteen lisäksi kuuluu säännöllinen huoltopalvelu.
Tunnustukset

Vuonna 2017 WIRED arvioi Naavan yhdeksi kuumimmista eurooppalaisista startupeista sekä kaikista kiinnostavimmaksi suomalaisyritykseksi. Lisäksi Naavan tuotteet voittivat Fennia-palkinnon designistaan, ja yritys valittiin yhdeksi Suomen parhaista työpaikoista Great Place to Work -listauksessa. Vuonna 2018 Naava oli mukana yhtenä kaikista nopeimmin kasvavista eurooppalaisista yrityksistä Inc 5000 Europe-listauksessa, voitti Suomen mestaruuden Startup World Cup -kilpailussa ja teollisuusneuvos Aarre M. Mattisen säätiön myöntämän, Suomen rakennusalan suurimman innovaatiopalkinnon. Lisäksi Naavan nettisivut valittiin Suomen parhaaksi B2B mediaksi.
Naavan tuotteet ovat menestyneet kansainvälisesti pääsemällä finaaliin Interior Design's Best of the Year -kilpailussa Yhdysvalloissa, sekä voittamalla hopeaa vuosina 2018 ja 2019 maailman suurimmilla kalustemessuilla NeoConissa, Chicagossa, jossa Naava palkittiin myös Metropolis likes -palkinnolla. Naava on saanut erityisesti Suomessa mediajulkisuutta, ja esimerkiksi Helsingin Sanomat on kirjoittanut Naavasta. Naava on myös mainittu lukuisissa kansainvälisesti arvostetuissa julkaisuissa, kuten Business Insider ja Wall Street Journal -lehdissä.
Naava voitti tuottava idea kilpailun vuonna 2016 ja pääsi näytille New Yorkin Times Square-aukiolla sijaitsevalle Nasdaqin mainosseinälle.
Voyager (avaruusalus)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nasan Voyager sivu
Voyager
Voyager 1
Voyager 2
Voyager Golden Record
Voyager (selain)

| Voyager> Kehityshistoria |
| --- | --- |
Vakaa versio:  3.3.125 / 16. huhtikuuta, 2000
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Verkkoselain
Alusta:  AmigaOS, MorphOS
Lisenssi:  kaupallinen
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Voyager on WWW-selain AmigaOS:lle. Muita vastaavia olivat mm. AWeb, IBrowse.
Voyager NG versio 2.70 on saatavilla Aminet-ohjelma-arkistosta.
Myös QNX-käyttöjärjestelmälle on samanniminen selain, jolla ei kuitenkaan ole mitään yhteistä Amiga-version kanssa.
Vaatimukset

AmigaOS 3.0
Käännös suomeksi
Viitana

| Viitana Виданы, Vidany Viidan |
| --- | --- |
 Viitanan kylää.
 Viitana
 Koordinaatit: 61°52′13″N, 34°0′5″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Prääsän piiri
Kunta:  Tšalna
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2012):  325
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viitana (ven. Ви́даны, Vidany; karjalaksi Viidan) on kylä Karjalan tasavallan Prääsän piirin Tšalnan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Suojujoen rannalla 24 kilometriä Petroskoista luoteeseen. Kylässä on 325 vakituista asukasta (vuonna 2012). Sen ohi kulkee Petroskoin ja Suojärven välinen maantie ja rautatie.
Viitana mainitaan ensimmäisen kerran 1400–1500-lukujen verokirjoissa. Nimi perustunee karjalankieliseen sanaliittoon viidoin al eli ’kuusikon alla’. Viidoi merkitsee karjalaksi ’nuorta tiheää kuusimetsikköä’. Kyläryhmään kuuluu viisi osaa:  Pogoste eli ’pogosta’, sitä vastapäätä Suojujoen toisella puolella sijaitseva Üliči (venäjäksi Antuševskaja), Alaižagd’ eli ’alapää’ (ven. Nižnije Vidany), Üläižagd’ eli ’yläpää’ (ven. Kuzminskaja) ja Viäčurd’e (ven. Vjatšurga tai Vjatšerga).
Viitanan kanta-asukkaat ovat karjalaisiin kuuluvia lyydiläisiä. Kylä sijaitsee karjalan- ja venäjänkielisen alueen rajalla. Karjalaiset ja venäläiset ovat olleet läheisissä kanssakäymisissä aina Petroskoin perustamisesta lähtien. Vuonna 1926 Viitanan 737 asukkaasta 682 oli karjalaisia.
Toisen maailmansodan jälkeen neljän kilometrin päähän kylästä perustettiin Tšalnan metsätyöläistaajama, joka toi seudulle runsaasti venäläisiä, suomalaisia ja valkovenäläisiä. Vielä 1970-luvulla vanhukset ja osin keski-ikäisetkin viitanalaiset puhuivat keskenään kotimurrettaan, mutta nykyään kylässä on enää muutamia karjalan kielen taitajia. Kieltä on yritetty elvyttää kesäjuhlien, kansankuoron ja päiväkodissa järjestetyn opetuksen avulla, mutta toistaiseksi ne eivät ole tuottaneet kouriintuntuvia tuloksia.
Viime vuosikymmeninä myös kylän katukuva on muuttunut. Vanhan kerhotalon (entisen kirkon) lähelle rakennettiin 1960–1970-luvuilla muutamia kaksikerroksia kivitaloja. Autioituneita maalaistaloja on myyty kesämökeiksi tai ne ovat rappeutumassa. Kylän palveluihin kuuluu pieni kauppa ja päiväkoti. Ränsistynyt koulurakennus purettiin tarpeettomana perestroikan jälkeen ja harvat oppilaat käyvät koulua Tšalnassa. Kuusikossa sijainnutta Pyhän Nikolaoksen tsasounaa yritetään rakentaa uudelleen.
Via Crucis

Via Crucis Kaisaniemen puistossa vuonna 2019
Via Crucis Suomen Pankin edessä vuonna 2019
Via Crucis tuomiokirkon portailla vuonna 2019
Jeesuksen osaa esitti Panu Haavisto vuonna 2024
Via Crucis Senaatintorilla vuonna 2024
Via Crucis on Helsingissä vuodesta 1987 lähtien esitetty pääsiäisnäytelmä. Vuoteen 1994 asti kulkuetta järjesti Helsingin yliopiston ylioppilaskunta ja Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto. Vuodesta 1996 alkaen kulkuetta on järjestänyt Helsingin seurakuntayhtymä.
Tapahtuma alkaa tyypillisesti Kaisaniemen puistosta ja päättyy tuomiokirkon portaille.
Via Crucis -kärsimysnäytelmää esitetään Helsingin keskustassa vuosittain pitkänäperjantaina (kenraaliharjoitus kiirastorstaina).
Vanha hautausmaa (Lahti)

| Vanha hautausmaa Lahden vanha hautausmaa |
| --- | --- |
 Lahdessa vuonna 1918 kaatuneiden 73:n saksalaisen sotilaan muistopatsas.
Sijainti:  Korkeamäki, Lahti, Suomi
Seurakunta:  Lahden seurakuntayhtymä
Avattu:  1894
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vanha hautausmaa (myös Lahden vanha hautausmaa) on Lahden kaupungiksi 16. marraskuuta 1905 itsenäistyneen Hollolan kunnan Lahden kauppalasta ensimmäinen oma hautausmaa. Vanhalle hautausmaalle haudattiin ensimmäinen vainaja, hukkumalla kuollut Karl William Andersson, 15. heinäkuuta 1894.Lahden kauppalan yleinen kokous oli määrännyt hautausehdot yleisessä kokouksessaamn 18. kesäkuuta 1894.   Hautausmaa kuului Hollolan seurakunnalle vuoteen 1916 saakka, kunnes nykyinen Keski-Lahden evankelis-luterilainen seurakunta itsenäistyi Hollolan evankelis-luterilaisesta seurakunnasta. Tällöin Korkeamäkeä alettiin kutsua Hautausmaanmäeksi. Hautausmaan pinta-ala on 1,8 hehtaaria, ja sinne on haudattu Lahden kauppalan ja kaupungin kannalta merkittäviä henkilöitä.  Hautausmaan toimisto sijaitsee Radiomäen urheilukentän eteläpuolella.
Kun Lahden evankelis-luterilainen seurakunta, nykyinen Keski-Lahden evankelis-luterilainen seurakunta, oli itsenäistynyt vasta 1916 Hollolan evankelis-luterilaisesta seurakunnasta, vaikka Lahden kauppala oli itsenäistynyt maallisesta Hollolan kunnasta jo 1905, havaittiin, että hautausmaa oli jäänyt pieneksi, minkä vuoksi jo 3. kesäkuuta 1917 vihittiin Lahden kaupunkiin Uusi hautausmaa. Näin ollen Pitkällämäellä oleva Lahden hautausmaa jäi Vanhaksi hautausmaaksi. Vasta 19. syyskuuta 1958 Uusi hautausmaa nimettiin Mustakallion hautausmaaksi. Monet Suomen sisällissodan kuolleet on haudattu juuri Mustakallion hautausmaalle.
Rakennukset

Vanhalla hautausmaalla on hautausmaatoimisto Radiomäenkatu 20:ssä. Siellä on myös 1918 Lahden taisteluissa kaatuneiden osasto Brandensteinin sotilaiden muistomerkki.
Muuta

Lahden seudun Oppaat ry järjestää opastuksia 13.6., 11.7, 25.7. ja 8.8.2019 vanhalle hautausmaalle 17:00 - 19:30.
Vanhalle hautausmaalle haudattuja henkilöitä

August Fellman
Arvi Hauvonen, Lahden vanhan radioaseman ja Lahden radioaseman ensimmäinen käyttöinsinööri
Kalle Helenius, Fazerin Oululaisen perustaja
Kaarlo Oskari Kivekäs, kauppaneuvos, Etelä-Suomen Sanomien kustantaja
Ossi Kivekäs, Etelä-Suomen Sanomien kustantaja
Onni Liipola 1875-1950, puutarhuri, joka myi Liipolan maapohjaa asuinrakentamisen käyttöön
Matti Oinonen, yleisesikuntaeversti ja pioneeritaktiikan uudistaja
Emmanuel Sirkkunen, Lahden sahan perustaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanha hautausmaa (Lahti) Wikimedia Commonsissa
Vuorijalokotka

| Vuorijalokotka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Aasianjalokotkat Nisaetus
Laji::  alboniger
Kaksiosainen nimi
 Nisaetus alboniger  Blyth, 1845 
Katso myös
   Vuorijalokotka Wikispeciesissä   Vuorijalokotka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vuorijalokotka (Nisaetus alboniger) on haukkojen heimoon  kuuluva lintu. Sitä tavataan Kaakkois-Aasiassa Bruneissa, Indonesiassa, Laosissa, Malesiassa, Singaporessa ja Thaimaassa. Sen populaation arvioidaan olevan pienenemässä metsänhakkuiden vuoksi.
Se on aiemmin kuulunut sukuun Spizaetus, mutta on siirretty vuonna 2006 sukuun Nisaetus. Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat alavat metsät. Se on harvapuustoisen metsän lintu, mutta saarilla elävät linnut suosivat tiheämpää metsää. Se rakentaa puuhun risupesän, johon se munii yhden munan.
Se on melko pieni kotka, pituudeltaan 51–58 cm. Aikuisella on leveä valkoinen raita pyrstön päällä ja alla. Päältä se on musta, rinta on mustapilkkuinen, alta juovikas. Sillä on hyvin näyttävä harja. Nuori lintu on päältä tumma, pää ja alapuoli ovat vaaleanruskeat.
Vostotšnyin satama

Vostotšnyin sataman konttilaituria (2003)
Vostotšnyin satama (ven. Порт Восточный, Морской порт Восточный,  (Morskoi) port Vostotšnyi, LOCODE: RU VYP) on Venäjän Primorjen aluepiirin Nahodkan kaupungin itäisessä lähiössä, Tyynenmereen kuuluvan Japaninmeren Nahodkanlahden itälaidalla sijaitseva suuri merisatama. Vuoden 2014 satamatilastojen mukaan Vostotšnyin satama oli Venäjän neljänneksi suurin merisatama.  Sitä enemmän rahtia käsittelivät vain Mustanmeren Novorossijskin sekä Suomenlahden Ust-Lugan ja Pietarin  rahtisatamat.
Syväsatamaan kuuluu esimerkiksi konttiterminaali (pisin  laituripaikka 408,0 metriä, alusten suurin syväys 13,0 metriä), merkittävä hiiliterminaali ja petrokemian raaka-aineiden ja jalostustuotteiden satamalaitureita. Petrokemian laituripaikoista suurin on Transneftin laituri noin kuusi kilometriä konttisatamasta länsilounaiseen sijaitsevan Kozminonlahden suulla (alusten suurin pituus 441,9 ja syväys 17,0 metriä).
Tunnetuimpia Vostotšnyin sataman satamaoperaattoreista on OAO Vostotšnyi Port. Tämä sotketaan nimensä takia tiedotusvälineissä toisinaan koko satamaan, vaikka tämän suuren satamaoperaattorin hallussa on vain osa laituripaikoista ja se käsittelee vain osan Vostotšnyin sataman kautta kulkevasta rahdista.
Sataman rahtimäärät

Vuoden 2013 rahtimääränsä perusteella Vostotšnyi oli Venäjän viidenneksi suurin kauppasatama. Vuonna 2016 Vostotšnyi on noussut rahtimäärällä mitattuna maansa kolmanneksi suurimmaksi satamaksi Novorossijskin sataman ja Ust-Lugan sataman jälkeen.
Vostotšnyin sataman vuosittainen rahtimäärä:
| vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| miljoonaa tonnia | 15,8 | 20,8 | 20,2 | 20,5 | 21,7 | 20,6 | 18,9 | 35,6 | 38,4 | 42,5 |
| vuosi | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 1-5/2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| miljoonaa tonnia | 48,3 | 57,8 | 65,2 | 68,5 | 69,2 | 63,7 | 73,5 | 77,4 | 77,7 | 33,0 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vostotšnyin satama Wikimedia Commonsissa
Satamaoperaattori OAO Vostotšnyi Port - Vostotšnyin sataman suuri toimija (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (vpnet.ru)
Venäjän federaation Primorskin aluepiirin merisatamahallinto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (pma.ru)
Venäjän federaation Primorskin aluepiirin merisatamahallinnon Vostotšnyin haaraosasto (venäjäksi) (ampv.ru)
Vostotšnyin sataman pohjapiirros (venäjäksi) (morinfocenter.ru)
Vostotšnyin sataman suuri satamaoperaattori, pörssiyhtiö OAO Vostotšnyi Port (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (vpnet.ru)
Vuolle-Apiala

Vuolle-Apiala on seuraavien merkittävien suomalaisten sukunimi:
Jalmari Vuolle-Apiala (1879–1960), lakimies
Joonas Vuolle-Apiala (1874–1930), tehtailija, tilanomistaja
Kustaa Vuolle-Apiala (1873–1959), yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Risto Vuolle-Apiala (s. 1939), arkkitehti, tietokirjailija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Verkkokauppaindeksi

Verkkokauppaindeksi on Vilkas Groupin kehittämä verkkokauppaliiketoiminnan menestystä ja aktiivisuutta mittaava indeksi. Se julkaistaan neljästi vuodessa. Verkkokauppaindeksin tausta-aineisto kerätään Vilkas Groupin asiakkaiden verkkokaupoista vuoden 2006 alusta alkaen.
Indeksin laskeminen

Indeksi perustuu yli 2000 Vilkas Groupin asiakkaana toimivan verkkokaupan myyntilukuihin, joten otanta edustaa vajaata neljäsosaa kaikista Suomen verkkokaupoista.
Indeksi lasketaan kaavalla
 {\frac {0.8\times Myynnin\ arvoindeksi+1.2\times Tilausm{\ddot {a}}{\ddot {a}}r{\ddot {a}}indeksi+Tilauskoon\ keskiarvoindeksi}{3}}
Tarkasteltavia asioita verkkokauppaindeksissä ovat verkkokaupan myynnin muutos euroina, myyntikertojen muutos (tehtyjen tilausten määrä) sekä keskimääräisen tilauksen arvo. Indeksien muutosta verrataan aina edellisen vuoden vastaavaan aikajaksoon. Tietoturvasyistä verkkokauppaindeksissä ei kerätä yksittäisten kauppojen tietoja.
Aiheesta muualla

Koronavuosi räjäytti verkkokaupan jopa 70% kasvuun Vilkas Group Oy 22.4.2021 STT Info
Anna Juvonen: Verkkokaupan tilausmäärät kasvoivat 75 prosenttia vuoden toisella neljänneksellä – ”Tulossa miljardikasvu ilman toista korona-aaltoakin” Markkinointi&Mainonta. 8.7.2020, Alma Media
Juhani Reku: Etlan Kangasharju: Koronatilanteen vilkastuttama verkkokauppa valmistaa suomalaiskauppaa Amazonin tuloon Maaseudun Tulevaisuus, 3.4.2020, Maaseudun Tulevaisuus
Hannele Hämäläinen: ”Korona käy nyt käsi kädessä digitalisaation kanssa” Ehandel.fi, 3.4.2020, Ehandel.fi
Teija Santaharju: Kotimaiset verkkokaupat kertovat huimasta kasvusta Yle.fi.  12.1.2016. Yle.
Verkkokauppa vilkastui selvästi Ilta-Sanomat.  13.1.2010. Taloussanomat.
Edessä paluu huippuvuosiin? Kotimainen verkkokauppaindeksi kasvoi 37 % loppuvuonna Markkinointi & Mainonta
Magnus Enckell: Kotimainen verkkokauppa kasvaa laman keskellä Maksuturva Group Oy.  9.1.2015. Maksuturva Group Oy.[vanhentunut linkki]
Vahvaa verkkokaupan kasvua jo vuosikymmenen aikana Myyverkossa.fi. Markku Korkiakoski.
Ei ole nähty sitten vuoden 2008: Lähes 40 prosentin kasvu (Arkistoitu – Internet Archive) Yrittäjät.fi 13.1.2016. Suomen Yrittäjät
Jotain hyvää kaupan alallakin: Nämä tilaukset kasvoivat +6% Taloussanomat.fi. 5.1.2015, Alma Media.
”Nyt tapahtui käänne nettikaupassa” Uusisuomi.fi. 5.4.2012. Alma Talent Oy.
Verkkokauppaindeksin kehitys kvartaaleittain.
Verkkokaupan suhdanteet 2007-2017
Verkkokaupan syklisyys kvartaaleittain
Vuorihemlokki

| Vuorihemlokki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Hemlokit Tsuga
Laji::  mertensiana
Kaksiosainen nimi
 Tsuga mertensiana  (Bong.) Carr. 
Katso myös
   Vuorihemlokki Wikispeciesissä   Vuorihemlokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vuorihemlokki (Tsuga mertensiana) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon kuuluva havupuu. Se kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan länsirannikolla lähes samalla alueella kuin lännenhemlokki, mutta enimmäkseen korkeammalla vuoristossa lukuun ottamatta levinneisyysalueen pohjoisimpia osia.
Päinvastoin kuin muut hemlokit, vuorihemlokki ei siedä varjoa erityisen hyvin. Se kasvaa parhaiten pohjoisrinteillä, joilla talven paksu lumipeite tarjoaa sulaessaan kosteutta keväällä ja kesällä. Oksisto on myös hyvin sopeutunut kestämään raskasta lumi- ja jääkuormaa.
Vuorihemlokkia käytetään koristekasvina luonnollisen esiintymisalueensa ulkopuolella erityisesti Ison-Britannian pohjoisosissa ja Skandinaviassa, missä sitä arvostetaan hyvän kestävyytensä ja sinivihreän värityksensä vuoksi. Suomessa vuorihemlokkia on koeviljelty arboretumeissa ja kasvitieteellisissä puutarhoissa.
Vinokino

Vinokino on Suomen ainoa vain sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin keskittyvä elokuvafestivaali. Se sai alkunsa Turusta, jossa sitä on järjestänyt Turun Seudun Seta ry vuodesta 1992. Tapahtuma on suunnattu kaikille elokuvan ystäville.
Nykyään festivaali järjestetään vuosittain loka-marraskuun tienoilla Helsingissä ja Turussa. Usein näytöksiä on myös muilla paikkakunnilla. Viime vuosina festivaali ja sen oheistapahtumat ovat keränneet valtakunnallisesti noin 3300 kävijää.
Vinokino osallistuu perinteisesti myös Helsingin Pride-viikkoon erityisellä Pridekino-näytännöllä.
Festivaalin nimi oli aluksi Lesbo- ja homoelokuvan festivaali, kunnes vuonna 1995 nimeksi otettiin Pervoplanet. Vuodesta 1997 lähtien nimi on vakiintunut Vinokinoksi.
Aiheesta muualla

Vinokinon kotisivut
Veysonnaz

| Veysonnaz |
| --- | --- |
 Veysonnaz on talvimatkailukeskus, taustalla Rhônen laaksossa Sion.
 vaakuna

 Veysonnaz
 Koordinaatit: 46°11′50″N, 7°20′0″E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Valais
Hallintoalue:  Sionin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,17 km²
Korkeus:  624–877 m
Väkiluku (31.12.2017)  (vakinaiset asukkaat):  613
 – Väestötiheys:  524 as./km²
 
 www.veysonnaz.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Veysonnaz [vɛzɔna] on kunta Sveitsissä Valais’n kantonissa. Siellä on runsaat 600 vakinaista asukasta. Veysonnaz on yksi Sionin hallinnollisen alueen (ransk. District de Sion) viidestä kunnasta.
Sijainti

Veysonnaz sijaitsee Rhônen laakson etelärinteellä pari kilometriä Sionista etelään.
Matkailu

Veysonnaz on osa 4 Vallées’n matkailualuetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veysonnaz Wikimedia Commonsissa
Raemy-Berthod, Catherine: Veysonnaz (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  25.2.2013. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Naavat

| Naavat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Maljajäkälät Lecanorales
Heimo::  Karpeet Parmeliaceae
Suku::  Naavat Usnea  Dill. ex Adans.
Katso myös
   Naavat Wikispeciesissä   Naavat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naavat (Usnea) on jäkäläsuku, johon kuuluvat lajit kasvavat puiden oksilta roikkuvina ja muistuttavat ulkonäöltään harmaata tai vihertävää partaa. Naavoja kasvaa kaikissa maanosissa. Muiden jäkälien tavoin ne koostuvat symbioosissa elävistä sieni- ja levälajeista. Naavojen sienet kuuluvat kotelosienten kaareen (Ascomycota) ja levät kaareen Chlorophyta. Naavat on helppo erottaa muista jäkälistä siinä, että niiden keskellä kasvaa joustava puhtaan valkoinen säie, jollaista muissa niitä muistuttavissa jäkälissä ei ole. Toisin kuin monien muiden jäkälien, naavojen väri ei kasvukauden kestäessä muutu.
Taksonomia

Naavalajeja on useita satoja. Eräässä Józef Motykan vuonna 1947 laatimassa luettelossa niitä mainitaan 451 lajia. Nykyisen käsityksen mukaan monet niistä kuitenkin ovat vain samojen lajien muunnoksia, jotka ovat sopeutuneet paikallisiin olosuhteisiin. Monista muodoista on edelleen epäselvää, onko niitä pidettävä eri lajeina. Myös Suomessa katsottiin vuonna 1951 kasvavan 34 naavalajia, mutta nykyisen käsityksen mukaan vain 12. Koko maailmassa naavalajeja tunnetaan noin 500, ja suku on karpeiden heimon (Parmeliaceae) suurimpia. Ulkonäkönsä puolesta naavat sekoitetaan helposti luppoihin.
Ekologia

Naavat ovat hyvin herkkiä ilmansaasteille, varsinkin rikkidioksidille. Jos sitä esiintyy ilmassa runsaasti, naavat kasvavat vain muutaman millimetrin pituisiksi, mikäli lainkaan pysyvät elossa, kun taas puhtaassa ilmassa ne voivat kasvaa 10 tai jopa 20 senttimetrin pituisiksi.