stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
DNA (yritys)
Historia > DNA Oy (2008–2016)

DNA Oy sopi toukokuussa 2010 Sanoma Entertainment Oy:n kanssa Welho-kaapelitelevisioliiketoiminnan ja kiinteän laajakaistan liiketoiminnan ostamisesta. Kauppa teki DNA:sta Suomen suurimman kaapelitelevisio-operaattorin. Welho yhdistyi DNA:han 1.7.2010. DNA:lla oli kaupan voimaantulon jälkeen noin 3 miljoonaa asiakasta, joista kaapeli-tv-asiakkaita lähes 600 000, mikä vastasi kaapelitelevisiomarkkinassa 43 prosentin markkinaosuutta. Joulukuussa 2010 DNA käynnisti ensimmäisenä Suomessa ja yhtenä Euroopan ensimmäisistä toimijoista DVB-T2-standardin mukaiset antenniteräväpiirtolähetykset.
Heinäkuussa 2011 DNA osti yritysasiakkaille tietoliikennepalveluita tarjonneen Forte Netservice Oy:n. Elokuussa DNA alkoi tarjota antenniverkon maksu-tv-palveluita. Syyskuussa DNA sai antenniverkkoratkaisustaan kaksi kansainvälistä IBC 2011 Award -innovaatiopalkintoa.
Vuonna 2012 DNA hankki itselleen osan GoExcellent-yhtiöiden puhelinasiakaspalvelutoiminnoista, ja konsernin palvelukseen siirtyi 470 asiakaspalvelun asiantuntijaa. Sanoma myi osuutensa DNA:sta.
Vuonna 2013 DNA oli ainoa televisiotoimija, joka välitti HD-kanavia antenniverkossa. DNA Oy sopi huhtikuussa 2013 Teracom Groupin kanssa Digi TV Plus Oy:n eli PlusTV:n ostamisesta. PlusTV:llä oli vuonna 2012 noin 220 000 maksu-tv-asiakasta, ja liikevaihtoa oli noin 65 miljoonaa euroa. Yritysoston seurauksena DNA Welho -televisiopalvelut tavoittivat valtaosan suomalaisista kotitalouksista. DNA-osuuksistaan luopuivat Oulu ICT ja KPY Sijoitus.
Maaliskuussa 2014 DNA yhdisti PlusTV:n ja DNA Welhon televisioliiketoiminnat sekä kiinteän verkon laajakaistaliiketoiminnan DNA Welho Oy:ksi. Huhtikuussa DNA sopi TDC A/S:n kanssa ostavansa TDC:n Suomen yhtiöt, TDC Oy Finlandin ja TDC Hosting Oy:n. Tietoliikennepalveluita yrityksille tarjonneet yhtiöt siirtyivät DNA:n omistukseen kesäkuussa. Elokuussa DNA ja silloinen Sonera perustivat Suomen Yhteisverkko Oy:n, jonka tarkoitus oli rakentaa yhteinen matkaviestinverkko Pohjois- ja Itä-Suomeen pääasiassa 800 MHz:n taajuusalueelle. DNA omistaa yhteisyrityksestä 49 %.
Huhtikuussa 2015 DNA lanseerasi yhden brändin strategian, jossa aiemmin erilliset DNA Kauppa-, DNA Welho ja DNA Business -brändit yhdistettiin uudistuneeseen DNA-brändiin. DNA:n liikevaihto oli 829 miljoonaa euroa ja sen liikevoitto oli lähes kolminkertainen edelliseen vuoteen verrattuna (73 miljoonaa euroa). DNA:n suurin osakkeenomistaja oli sijoitusyhtiö Finda, joka omisti yhtiöstä on 49,9 prosenttia. Toiseksi suurin osakkeenomistaja oli PHP Holding (entinen Päijät-Hämeen puhelin) 37,5 prosentin omistusosuudellaan ja kolmanneksi suurin osakas oli Työeläkeyhtiö Ilmarinen, jonka osuus oli 5 %.
Historia > DNA Oyj (2016–2019)

Syksyllä 2016 DNA listautui Helsingin pörssiin. DNA:n 4G-verkko tavoitti vuoden lopussa 99,6 prosenttia Manner-Suomen väestöstä. DNA lanseerasi uuden sukupolven valokuituverkon ja gigan laajakaistan.
Keväällä 2018 DNA kertoi aloittaneensa yhteistyön yhdysvaltalaisen tietoliikennejätti Cisco Systemsin kanssa teollisen internetin palveluissa. Ciscon Jasper-alustaan oli kytketty yli 55 palveluntarjoajaa ympäri maailmaa ja järjestelmässä hallittavia IoT-laitteita on yli 550 operaattorin verkossa. Jasperia käyttivät esimerkiksi ABB, Amazon, Daimler, DHL, Ford, GM ja Heineken. Samalla DNA liittyi Cisco-vetoiseen kansainväliseen IoT World Allianceen tarjotakseen sen avulla yhteyksiä ympäri maailmaa. Syksyllä DNA yhdisti brändin kehityksen, palvelumuotoilun ja asiakasymmärryksen konsernitasoiseksi toiminnoksi. Yhtiöllä oli kauppakeskuksissa niin sanottuja Arjen huoltovarikkoja, joissa asiakkaille tarjottiin apua puhelinten kanssa.
Tammikuussa 2019 DNA ilmoitti ostavansa Moi Mobiilin, joka jatkoi toimintaansa omalla brändillään erillään DNA:sta. Samassa kuussa DNA avasi 5G-verkon Helsingin ydinkeskustaan ja pilotoi kiinteän 5G:n käyttöä. 5G-verkkoa oli tarkoitus laajentaa, kun sitä tukevia päätelaitteita on yleisesti markkinoilla. Helmikuussa kerrottiin, että DNA on sopinut yhteensä 90 miljoonan euron rahoitussopimuksesta Euroopan investointipankin kanssa. Lainaa tarvittiin 5G-verkon investointeihin ja 4G-verkon kapasiteetin nostoon. Huhtikuussa Telenor ilmoitti ostavansa DNA:n enemmistön. Heinäkuussa DNA ilmoitti myyvänsä antenniverkon maksu-tv-liiketoiminnan Digitalle ja kauppa sai kilpailuviranomaisten hyväksynnän syyskuussa 2019.
Historia > DNA Telenorin omistuksessa (2020–)

DNA:n antenniverkon maksu-tv-liiketoiminta siirtyi Digitalle vuoden 2020 alussa. Helmikuussa Telenor sai omistusoikeuden kaikkiin DNA:n osakkeisiin ja DNA poistui pörssistä. Joulukuussa yli 95 % työntekijöistä teki etätöitä.
Jussi Tolvanen aloitti DNA:n toimitusjohtajana lokakuussa 2021, kun hänen edeltäjänsä Jukka Leinonen siirtyi Telenorin Nordic Clusterin johtajaksi.
Vuoteen 2023 mennessä DNA oli likimain tasoissa Telian, Suomen toiseksi suurimman operaattorin, kanssa. Markkinajohtaja Elisaan ja Teliaan verrattuna siltä oli poistunut vähemmän asiakkaita. Yhtiön liikevaihto ylitti miljardin euron.
Elokuussa 2024 DNA:n pääkonttori muutti Ilmalaan Käpylästä, jossa se oli sijainnut vuodesta 2012 asti. Pääkonttorissa työskentelee 1200 henkilöä, mutta runsaan etätyön vuoksi työpisteitä on vain 200 henkilölle. Lisäksi työntekijät voivat hyödyntää toimistohotelliyritysten palveluita, esimerkiksi Helsingissä käytössä on Spacentin hallinnoimia Armaan kulma.
Verkon historiaa

Keväällä 2018 DNA kertoi aloittaneensa runkoverkkonsa päivittämisen 5G-aikakauteen. Verkon kriittiset runkolaitteet vaihdettiin ja runkoverkon nopeuksia nostettiin 400 Gbit/s monikertoihin aina 1,2 Tbit/s asti. Myös alueverkkojen nopeuksia nostettiin. DNA päivitti myös verkon arkkitehtuuria ja signalointia, mikä tehosti valtakunnallisen runkoverkon ja sen osaverkkojen ohjelmoitavuutta.
Tammikuun 2019 alussa DNA avasi 5G-verkon Helsingin ydinkeskustaan. DNA pilotoi myös kiinteän 5G:n (Fixed Wireless Access -tekniikan) käyttöä Vantaalla, myöhemmin keväällä 2019 myös muualla Suomessa. Tavoitettavien kotitalouksien perusteella DNA:n valokuitupohjaisen kaapeliverkon peittoalueella oli loppuvuonna 2019 noin 850 000 kotitaloutta, joista verkkoon oli kytketty 663 000 kotitaloutta.
Joulukuussa 2019 aloitettiin DNA Koti 5G -palvelun myynti. Palvelu on kohdistettu esimerkiksi sellaisille pientaloalueille, joihin ei ole saatavissa valokuitua tai joihin sen rakentaminen olisi erittäin kallista.
Tammikuussa 2020 DNA alkoi myydä 5G-liittymiä yksityis- ja yritysasiakkaille. Alkuvuonna 2020 DNA:n 5G-palveluita oli tarjolla Espoossa, Heinolassa, Helsingissä, Hyvinkäällä, Hämeenlinnassa, Jyväskylässä, Kuopiossa, Lahdessa, Lempäälässä, Liedossa, Nokialla, Oulussa, Pirkkalassa, Porissa, Raisiossa, Raumalla, Ruskolla, Seinäjoella, Sipoossa,  Tampereella, Turussa, Vaasassa, Vantaalla ja Ylöjärvellä. Maaliskuussa DNA:n 5G toimi 86 paikkakunnalla. Joulukuussa 5G-verkon kuuluvuusalueella asui lähes 1,8 miljoonaa ihmistä.
Vuonna 2023 suomalaiset operaattorit lopettivat 3G-verkon ylläpidon ja alkoivat tarjota 4G- ja 5G-yhteyksiä. DNA sulki 3G-verkkonsa Hyvinkäällä toukokuussa, Kanta-Hämeessä ja Päijät-Hämeessä lokakuussa, Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa marraskuussa, pääkaupunkiseudulla seuraavan vuoden tammikuussa. Marraskuussa 2023 3G-verkossa kulki alle prosentti kaikesta DNA:n asiakkaiden mobiilidatasta. Samaan aikaan yhtiön 4G-peitto oli lähes sata prosenttia suomalaisista, 5G:n peitto oli noin 93 prosenttia. DNA:n ja Telian yhteisyrityksen Suomen Yhteisverkko sulkee 3G-verkon Itä- ja Pohjois-Suomessa vuoden 2024 aikana.
Kansainväliset verkkorikolliset väärensivät aiemmin suomalaisia puhelinnumeroita niin, ettei puhelun vastaanottaja tiennyt vastaavansa ulkomailta tulevaan huijauspuheluun. Puheluita tuli päivittäin jopa yli 200 000. DNA, Elisa, Länsilinkki, Setera Communications, Telia, Ålands Telekommunikation, Keskusrikospoliisi, Traficom ja Suomen Numerot Numpac saivat sekä huijauspuhelut että -tekstiviestit loppumaan yhteistyönsä avulla lokakuussa 2023. Numpacin tarjoamalla palvelulla operaattorit tarkistavat, onko jokin tietty suomalainen liittymä ulkomailla vai ei.
Joulukuussa 2023 DNA esitteli 5.5G-teknologiaa, joka otettiin kaupalliseen käyttöön alkuvuonna 2024.
Verkko

DNA:n verkkoinfrastruktuuriin kuuluu matkaviestinverkko, valokuitupohjainen kaapeliverkko, xDSL-verkko sekä runko- ja siirtoverkko.
Yhtiön matkapuhelinverkko kattaa koko maan. Pohjois- ja Itä-Suomessa DNA tekee yhteistyötä Telian kanssa Suomen Yhteisverkko -yhteisyrityksen kautta.
Telenor on rakentanut asiakkailleen virtuaalisia 5G-verkkoja, jotka takaavat 100-prosenttisen käytettävyyden. Verkkoja käyttävät esimerkiksi lohenkasvattajat, vuonoissa toimivat lauttaliikenneoperaattorit ja suuret varastot. Verkkoa voi hyödyntää myös lääketieteen etäleikkauksissa, kaivoskoneiden ohjaamisessa tai lohien ruokkimisessa. Vuonna 2021 Telenorilla oli nelisenkymmentä asiakashanketta, joissa se pilotoi 5G:n käyttöä.
Ookla-yhtiö mittaa suomalaisten mobiilioperaattoreiden nopeutta. Loka-joulukuussa 2022 DNA:n mobiilinopeuksien mediaani oli sen mukaan 92 megabittiä sekunnissa, kun taas Elisalla latausnopeus oli 77 megabittiä ja Telian 76 megabittiä. Operaattoreiden järjestys säilyi samana kuin edeltävänä keväänä, mutta kaikkien nopeudet kasvoivat.
Organisaatio

DNA kuuluu norjalaiseen Telenor-konserniin. Vuonna 2021 Telenor oli yksi maailman suurimmista teleoperaattoreista, sillä oli Pohjoismaissa ja Aasiassa 195 miljoonaa liittymäasiakasta. DNA on Telenorissa poikkeus, sillä yritysostosta huolimatta se käyttää yhä omaa tuotemerkkiään.
DNA:lla on kaksi liiketoiminta-aluetta: kuluttaja- ja yritysliiketoiminta. Vuonna 2023 yhtiöllä oli yli 1 700 työntekijää.
Vuonna 2024 yhtiöllä oli Suomessa yli 15 toimipistetta.
Organisaatio > DNA:n kuluttajaliiketoiminta

DNA tarjoaa kuluttajille erilaisia tietoliikennepalveluja:
matkapuhelimet ja matkapuhelinliittymät
lankapuhelinliittymät
laajakaistapalvelut (liikkuva ja kiinteä)
tietoturvapalvelut
tv-palvelut kuten liittymät ja DNA TV-kanavapaketit sekä viihdeboksit. Vuonna 2023 julkaistussa DNA-viihdeboksissa oli Dolby Atmos-tilaääniteknologiaa hyödyntävä kaiutin.
Organisaatio > DNA:n yritysliiketoiminta

DNA:n liikevaihdosta noin viidennes tulee yritysasiakkailta, joille tarjotaan erilaisia viestintä- ja verkottumisratkaisuja. Asiakkaita ovat esimerkiksi Amer Sports, Finnkino, Honkarakenne, Koskisen, LähiTapiola, Finnair sekä teleoperaattoreita Suomessa ja ulkomailla.
Organisaatio > Toimitusjohtaja ja hallitus

Yhtiön toimitusjohtajana on toiminut lokakuusta 2021 lähtien Jussi Tolvanen. Hänen edeltäjänsä oli Jukka Leinonen.
DNA:n hallitukseen kuuluvat vuonna 2024 hallituksen puheenjohtaja Jon Omund Revhaugin lisäksi Mette Eistrøm Krüger ja Thomas Thyholdt.
Organisaatio > Johtoryhmä

DNA:n johtoryhmään kuuluvat vuonna 2024 toimitusjohtaja Jussi Tolvasen lisäksi Bjørn Taale Sandberg, Asta Rantanen, Timo Kipinoinen, Pekka Väisänen, Anna-Mari Ylihurula, Sari Leppänen, Marko Rissanen ja Vilhelmiina Wahlbeck.
Markkinointi

DNA-liittymiä mainostettiin vuonna 2004 kampanjalla ”Elämä kallis, DNA halpa”. Se koostui muun muassa televisiomainoksista, jotka loppuivat sanoihin ”Elämä on”. Yhdessä kampanjan mainoksista naapuri osti pihallensa 500 puutarhatonttua. Iskulause ”Elämä kallis, DNA halpa” on mukaelma vanhasta latinalaisesta sanonnasta Ars longa, vita brevis (suom. ”Taide pitkä, elämä lyhyt”). Lauseesta tuli pian lentävä lause, ja ilmiö nosti DNA:n nousuun. Kampanjan toteutti DNA:lle Mainostoimisto PHS ja sen suunnittelijat Markku Rönkkö ja Jyrki Reinikka.
”Kaamea kapula” oli DNA:n vuoden 2006 mainoskampanja. Kampanja perustui sanojen krapula ja kapula yhdennäköisyydelle. Mainonnan eettinen neuvosto sai mainonnasta lausuntopyynnön kuluttajalta. Mainoksella väitettiin olevan huono vaikutus nuoriin. Mainonnan eettinen neuvosto päätyi tutkimuksissaan siihen, että ”mainokset eivät ole mainonnan kansainvälisten perussääntöjen vastaisia”.
Vuonna 2016 DNA alkoi tehdä yrityspäättäjille suunnattuja podcasteja.
Vuonna 2019 DNA teetti ensimmäisen Suomessa tehdyn tutkimuksen digitaalisesta yhdenvertaisuudesta. Selvityksen mukaan noin puoli miljoonaa ihmistä joko koki jäävänsä digitaalisten palveluiden ulkopuolelle tai pelkäsi jäävänsä niiden käytössä eriarvoiseen asemaan. Ehkäistäkseen digitaalista syrjäytymistä DNA on yhteistyössä Hope ry:n ja SOS-Lapsikylän kanssa kerännyt vanhoja puhelimia, joista saaduilla varoilla on ostettu uusia puhelimia vähävaraisille perheille. Yhteistyö SOS-Lapsikylän kanssa on aloitettu vuonna 2011.
Henkilöstöpolitiikka > Etätyökäytännöt

DNA alkoi vapauttaa työkulttuuriaan vuonna 2012. Sen mukaan esimerkiksi ne DNA:n työntekijät, jotka eivät tee töitä asiakaspalvelussa kuuluivat niin sanotun mutkattoman työn piiriin, eli heidän työtään ei ole sidottu tiettyyn aikaan ja paikkaan, vaan tavoitteisiin, jotka on sovittu yhdessä. Esimieheltä ei tarvittu lupaa etätöihin ja kokonainen tiimi sai lähteä tekemään etätöitä vaikka Teneriffalle. Vuonna 2017 DNA lisäsi joustavuutta työaikoihin myös asiakaspalvelussa ottamalla käyttöön liukuvan työajan yritysasiakaspalvelussa ja tekemällä etätyön mahdolliseksi kuluttaja-asiakaspalvelussa. Käyttöön otettiin myös liukuva työaika. Kesäkuussa 2021 DNA kertoi, ettei sen henkilöstön tarvitse palata toimistolle koronapandemian jälkeen, vaan kaikkea työtä lukuun ottamatta läsnäoloa vaativaa työtä esimerkiksi myymälöissä sai tehdä etänä ilman rajoituksia. Yhtiön toukokuussa tekemän henkilöstökyselyn mukaan vain viisi prosenttia työntekijöistä aikoi tehdä töitä toimistossa päivittäin ja noin 70 prosenttia työntekijöistä arvioi käyvänsä toimistolla jatkossa yhtenä tai kahtena päivänä viikossa.
Henkilöstöpolitiikka > Henkilöstöedut

Yhtiöllä on käytössä sairaan lapsen kotihoitopalvelu sekä Auntie-palvelu, joka auttaa arjen vaikeiden tilanteiden ylittämisessä. Halutessaan lomarahat voi käyttää ylimääräisinä vapaapäivinä.
Vuonna 2017 DNA otti tiettävästi ensimmäisenä työpaikkana Suomessa käyttöön isovanhempainvapaan. Vapaaseen olivat oikeutettuja kaikki työntekijät, joille on syntynyt lapsenlapsi vuoden 2017 alun jälkeen. Vapaa liittyi Väestöliiton Perheystävällinen työpaikka -pilottiohjelmaan ja idea siihen tuli henkilöstöltä.
DNA:n työntekijät voivat tukea toisella paikkakunnalla asuvia ikääntyviä perheenjäseniään hyödyntämällä etätyömahdollisuutta ja alkuvuonna 2020 käyttöönotettua etua, jossa työnantaja maksaa yli puolet ystäväpalvelu Gubben käytöstä. Ystäväpalvelun työntekijä voi viikoittaisella parin tunnin vierailullaan esimerkiksi viedä omaisen kävelylle tai laittaa hänelle ruokaa.
Henkilöstöpolitiikka > Kesätyöt

Vuonna 2023 DNA alkoi rekrytoida kesätyöntekijöitä pyytämättä heiltä hakemuskirjettä tai ansioluetteloa helpottaakseen kesätöiden hakemista. Saatuaan ennätysmäärän hakemuksia, he päättivät jatkaa samalla tavalla myös vuonna 2024.
Palkintoja ja tunnustuksia

”Elämä on” valittiin Suomessa vuoden 2005 lentäväksi lauseeksi Voitto-mainoselokuvakilpailussa.
Syksyllä 2009 DNA:n Vaihtamalla paranee -mainoskampanja palkittiin Effie Awards Finland -markkinointikilpailussa.
Vuonna 2010 DNA sai MTV Median ja Nelonen Median jakaman Vuoden tv-mainostaja -palkinnon.
Syyskuussa 2011 DNA sai antenniverkkoratkaisustaan kaksi IBC 2011 Award -innovaatiopalkintoa.
Vuonna 2017 DNA:n isovanhempainvapaa palkittiin vuoden työelämätekona Ilmarisen järjestämässä 100 tekoa -kampanjassa.
Vuonna 2017 DNA palkittiin Suomen Digimenestyjät 2018 -tutkimuksessa. Viidettä kertaa tehdyssä tutkimuksessa oli mukana yli 200 yritystä, joista 64 yritystä Suomesta, 86 Ruotsista ja 72 Norjasta. DNA oli kaikista tutkituista yrityksistä paras. Tutkimuksen teki liikkeenjohdon konsultointiin digitaalisessa maailmassa erikoistunut Magenta Advisory.
Joulukuussa 2017 DNA sijoittui World IPv6 Launch -organisaation tekemässä IPv6-protokollan käyttöönottoa kartoittavassa selvityksessä sijalle 45. Tutkimuksessa oli mukana 200 eri verkkotoimittajaa eri puolelta maailmaa. Suomalaisista operaattoreista DNA on selkeästi korkeimmalla sijalla.
Vuonna 2018 Väestöliitto myönsi ensimmäiset perheystävällinen työpaikka -tunnukset DNA:lle, Tutoris Oy:lle ja Mannerheimin Lastensuojeluliitolle.
Vuonna 2019 DNA voitti Great Place to Work -tutkimuksessa suurten yritysten sarjan. Vuotta aiemmin se sijoittui toiseksi.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Pörssitieto: Finda Oy:n muodostuminen
DNA:n myymälä Oulussa. Kuva vuodelta 2021.
Thierry Henry

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Thierry Daniel Henry
Syntymäaika: 17. elokuuta 1977 (ikä 47)
Syntymäpaikka: Les Ulis, Ranska
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 188 senttimetriä
Lempinimi: Titi
Seura
Seura: Montreal Impact
Tehtävä: Päävalmentaja
Junioriseurat
1983–1989: CO Les Ulis
1989–1990: US Palaiseau
1990–1991: ES Viry-Châtillon
1991–1992: Clairefontaine
1992–1993: Versailles
1993–1994: Monaco
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1994–1999 | Monaco | 110 | (20) |
| 1999 | Juventus | 16 | (3) |
| 1999–2007 | Arsenal | 254 | (174) |
| 2007–2010 | Barcelona | 80 | (35) |
| 2010–2014 | New York Red Bulls | 122 | (51) |
| 2012 | → Arsenal (laina) | 4 | (1) |
Maajoukkue
| 1997–2010 | Ranska | 123 | (51) |
Valmennusura
2016–2018: Belgia (apuvalmentaja)
2018–2019: Monaco
2019–2021: Montreal Impact
2021-2022: Belgia (apuvalmentaja)
2023-: Ranska U21
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 31. toukokuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 31. toukokuuta 2015.
Henry vuonna 2011.
Thierry Daniel Henry (s. 17. elokuuta 1977 Les Ulis) on ranskalainen entinen jalkapalloilija ja valmentaja. Menestyneimpien ranskalaisten kärkipelaajien joukkoon luettu Henry edusti urallaan useita huippuseuroja, ja hän on Ranskan maajoukkueen kaikkien aikojen toiseksi paras maalintekijä sekä toiseksi eniten maaotteluita pelannut mies (123 ottelua ja 51 maalia). Henry lopetti uransa vuonna 2014 ja aloitti urheilukanava Sky Sportsin asiantuntijana alkuvuodesta 2015.
Ura > Valmentajana

Elokuussa 2016 Henry aloitti valmennusuransa Roberto Martínezin apulaisvalmentajana Belgian jalkapallomaajoukkueessa. Henry voitti Belgian valmennustiimissä MM-pronssia 2018.
13. lokakuuta 2018 Henrystä tuli entisen seuransa AS Monacon päävalmentaja kesään 2021 ulottuvalla sopimuksella. Henry ei onnistunut kääntämään Monacon peliä parempaan suuntaan, vaan joukkue hävisi hänen alaisuudessaan pelaamistaan 20 ottelusta 11 ja voitti vain neljä. Seurajohto erotti Henryn 24. tammikuuta 2019, kun Monaco oli hävinnyt Ranskan cupissa FC Metzille.
Marraskuussa 2019 Henry teki kaksivuotisen sopimuksen MLS-liigan kanadalaisjoukkue Montreal Impactin kanssa.
Saavutukset > Pelaajana

Maailmanmestaruus: 1998
MM-hopeaa: 2006
Euroopan-mestaruus: 2000
Confederations Cupin mestaruus: 2001, 2003
Nuorten maailmanmestari: 1996
Ranskan mestari: 1997
Valioliigan mestaruus: 2002, 2004
FA Cup: 2002, 2003, 2005
Valioliigan maalikuningas: 2002, 2004, 2005, 2006
Valioliigan vuoden pelaaja (pelaajien äänestämä): 2003, 2004
Valioliigan vuoden pelaaja (lehdistön äänestämä): 2003, 2004, 2006
Fifan vuoden pelaaja 2. palkinto 2003, 2004
Mestarien liiga: 2009
La Liga: 2009, 2010
Copa del Reyn voittaja: 2009
Urheilulehden Englannin liigahistorian parhaiden ulkomaalaispelaajien All Stars -joukkueessa 2009
Saavutukset > Apulaisvalmentajana

MM-pronssia: 2018
Éric Cantona

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Éric Cantona Cannesissa vuonna 2009.
Henkilötiedot
Koko nimi: Éric Daniel Pierre Cantona
Syntymäaika: 24. toukokuuta 1966 (ikä 58)
Syntymäpaikka:  Pariisi, Ranska
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 188 senttimetriä
Lempinimi: Le King, Gallian kukko
Junioriseurat
1981–1983:  Auxerre
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1983–1988 1985–1986 1988–1989 1989 1989–1990 1990–1991 1991 1992 1992–1997 |  Auxerre → Martigues (lainalla) Marseille → Bordeaux (lainalla) → Montpellier (lainalla) Marseille Nîmes Leeds United Manchester United | 81 (23) 15 (4) 22 (5) 11 (6) 33 (10) 18 (8) 16 (2) 28 (9) 143 (84) |
Maajoukkue
| 1987–1995 | Ranska | 45 (20) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Éric Daniel Pierre Cantona (s. 24. toukokuuta 1966 Pariisi, Ranska) on entinen ranskalainen jalkapalloilija. Cantona oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Lempinimillä ”Gallian kukko” ja ”Le King” (”Kuningas”) tunnettua Cantonaa pidetään yhtenä maansa kaikkien aikojen parhaista jalkapalloilijoista. Hän oli ominaisuuksiltaan monella tapaa lähes täydellinen pelaaja: kookas ja voimakas mutta silti taitava ja ketterä. Cantona muistetaan myös valtavasta itseluottamuksestaan.
Urheilu-ura

Ammattilaisuransa 1980-luvun puolivälissä aloittanut Cantona ehti edustaa kotimaassaan Auxerrea, Martiguesia, Marseillea, Bordeaux’ta, Montpellier’ta ja Nîmesiä. Syynä tasaisin väliajoin tapahtuneisiin seuranvaihtoihin oli Cantonan temperamentti, jonka vuoksi hänellä oli suuria vaikeuksia tulla toimeen seurajoukkueissaan. Tulinen luonne näkyi myös maajoukkueessa. 1980-luvun lopussa, Henri Michelin ollessa maajoukkueen päävalmentaja, kaksikolle tuli pahoja erimielisyyksiä, ja Cantona oli vuoden verran poissa edustustehtävistä. Koska Cantonan arvostus jäi kotimaassa pieneksi, maaotteluita hänelle kertyi lopulta vain 43 ja maaleja niissä 19. MM-kisoissa Cantona ei pelannut ollenkaan.
Vuosina 1988–1992 maajoukkueen valmentajana toiminut entinen huippupelaaja Michel Platini, jonka alaisuudessa Cantona oli ollut ”Les Bleusin” tärkeimpiä pelaajia, suositteli kotimaahansa ja ongelmiinsa turhautuneelle, ensimmäisen kerran jo 25-vuotiaana uransa lopettaneelle tähtihyökkääjälle maiseman vaihtoa ja muuttoa Englantiin. Cantona noudatti ohjetta ja siirtyi vuonna 1992 Leeds Unitediin, jossa hän voitti heti mestaruuden. Jo seuraavaksi kaudeksi Cantona siirtyi yhteen maailman suurimmista seuroista, Manchester Unitediin. Vuosien 1992–1997 aikana hän nousi seuran suurien legendojen joukkoon. Noina vuosina Manchester United voitti neljä liigamestaruutta ja kaksi kertaa FA Cupin.
Cantonan uran mustin hetki osui vuoteen 1995, kun Manchester United oli pelaamassa ottelua Lontoossa Crystal Palacea vastaan. Cantona sai punaisen kortin, ja kävellessään pois kentältä hän potkaisi kungfu-tyylisellä potkulla kotijoukkueen kannattajaa Matthew Simmonsia rintakehään. Cantona väitti miehen solvanneen häntä, mutta myöhemmin käydyssä oikeudenkäynnistä Simmons kertoi vain huutaneensa ”Ennenaikainen suihku sinulle, hieno ranskalainen ystäväni”. Teostaan Cantona sai rangaistukseksi seitsemän kuukauden pelikiellon ja 120 tuntia yhdyskuntapalvelua. Oikeudenkäynnistä poistuessaan ”Gallian kukko” tokaisi legendaariseksi muodostuneen lauseensa: ”When the seagulls follow the trawler, it is because they think sardines will be thrown into the sea.” (”Kun lokit seuraavat troolaria, se johtuu siitä, että ne odottavat sardiineja heitettävän mereen.”)
Urheilu-uran jälkeen

Peliuran päätyttyä Cantona on tehnyt paljon yhteistyötä häntä jo aktiiviuran aikana sponsoroineen urheiluvälineyhtiö Niken kanssa. Hän on esiintynyt monissa yhtiön mainoksissa ja oli tärkeässä osassa muun muassa ennen vuoden 2006 MM-kisoja lanseeratussa Joga Bonito -mainoskampanjassa.
Cantona on myös aloitellut uraa näyttelijänä. Hän on näytellyt muun muassa Monsieur de Foix’n roolin Shekhar Kapurin vuonna 1998 ensi-iltansa saaneessa elokuvassa Elisabet sekä itseään elokuvassa Looking for Eric.
Lokakuussa 2010 Cantona ehdotti Youtube-videossa ”vallankumousta ilman aseita tai verta”. Cantonan mukaan ihmisten tulisi nostaa kaikki rahansa pankeista pois rangaistakseen pankkeja niiden osallisuudesta kansainväliseen finanssikriisiin. Asian ympärille kehittyi nopeasti Facebook-ryhmä, joka kehotti ihmisiä nostamaan kaikki rahansa pankeista 7. joulukuuta 2010. Cantona oli kommentoinut olleensa menossa pankkiin tuolloin.
Urheilu-uran jälkeen > Ranskan presidentiksi

Cantona ilmoitti olevansa käytettävissä Ranskan presidentiksi huhtikuun 2012 vaaleissa.
Urheilu-uran jälkeen > Beachfutis

Cantona on pelannut myös beachfutista Ranskan maajoukkueessa. Hän oli mukana voittamassa MM-kultaa Rio de Janeirosta vuonna 2005.