RU-38 (jääkiekko)
Historia > Taistelu Porin herruudesta

RU-38:n nousu SM-sarjaan aloitti seuran ja Porin jääkiekkohistoriassa kokonaan uuden aikakauden, sillä SM-sarjassa pelasi nyt kaksi porilaisseuraa. Seuraavaan SM-sarjakauteen valmistautuminen aloitettiin Porissa jo hyvissä ajoin, sillä Porissa oltiin edelleen luonnonjääoloissa. RU-38:n nousun myötä kaupunki rakennutti tekojääradan Isomäen kaupunginosassa olevaan urheilukeskukseen. Vaikka Karhut ja RU-38 jakoivat saman kotiareenan, ei yhteiselo ollut sopuisaa. Molemmat seurat valmistautuivat tulevaan kauteen niin kentällä kuin sen ulkopuolellakin. Porilaisten keskuudessa Karhut oli kaupungin oma seura ja kannattajien keskuudessa suositumpi, myös työläisväestön keskuudessa. RU-38:lla oli vahva Rosenlewin tehtaan leima ja seura koettiin ostojoukkueeksi, Rosenlewin rahoituksen myötä RU-38 oli suurseura.
Porilaisseurojen kilpavarustelu maan parhaista pelaajista keskittyi etenkin Tampereen suuntaan, missä asiasta ei oltu erityisen mielissään. Rosenlewin avulla RU-38:n hankintoja Tampereelta olivat Matti Harju ja Pekka Kuusisto. TPS:stä tuli Raimo Määttänen.
SM-sarjakausi 1964–1965 alkoi Porin paikallisottelulla Karhujen ja RU-38:n välillä. Historian ensimmäinen porilaisseurojen paikallispeli SM-sarjassa aloitettiin skandaalilla. Karhujen joukkueenjohtajaa syytettiin RU-38:n maalivahdin Tapio Suomisen lahjomisesta, mihin tämä ei suinkaan suostunut vaan ilmoitti tapauksesta joukkueelleen. Rosenlewin johtajan Michael Bernerin taas kerrottiin ilmestyneen Karhujen pukuhuoneeseen ison rahatukun kanssa. Jääkiekkoliitto tuomitsi Karhujen joukkueenjohtajan toimitsijakieltoon, mutta myöhemmin päätös kumottiin. Seurojen näkemykset asiasta olivat varsin erilaiset, eikä tapahtumien todellinen kulku ole koskaan selvinnyt. Epäselviksi jääneitä asioita jäi paljon, kuten miksi kukaan lahjoisi vastustajaa jo ennen kauden avausottelua. Taistelu Porin kiekkoherruudesta oli kuitenkin välillä keinoja kaihtamatonta ja tapauksen jälkeen seurojen välit olivat entistä jäisemmät. Tapaus pääsi suomalaislehtien urheilupalstojen ykkösuutiseksi. Historiallisen ottelun voitti Karhut maalein 5–2.
RU-38:n ensimmäinen SM-sarjakausi sujui jatkossakin Karhujen varjossa. Karhut eteni lopulta Suomen mestariksi. RU-38 sijoittui kuudenneksi, mikä oli nousijajoukkueelle hyvä sijoitus, sillä pronssijoukkue Rauman Lukko jäi vain kahden pisteen päähän. Hyvää menestystä RU-38 sai kaudella 1964–1965 myös Suomen cupissa, missä se jatkoi kaupungin kiekkomenestystä voittamalla loppuottelussa SaiPan jatkoajan jälkeen 3–2.
RU-38:n toinen SM-sarjakausi 1965–1966 pelattiin kahdessa lohkossa. Edelliskauden avauksen tapahtumat eivät toistuneet, sillä riitapukarit RU-38 ja Karhut pelasivat eri lohkoissa, sillä lohkojako ei ollut maantieteellinen. RU-38 värväsi uudeksi vahvistukseksi Rauman Lukosta Matti ”Mölli” Keinosen. Raumalla ei kuitenkaan sulatettu Keinosen siirtoa Poriin, hän oli tammikuuhun asti karanteenissa seurasiirron takia. Itse sarjassa RU-38 sijoittui lohkossaan kolmanneksi ja pääsi viimeisenä joukkueena mukaan yläloppusarjaan. Paikallisvastustaja Karhut taas jäi omassa lohkossaan neljänneksi, eikä selviytynyt kuuden parhaan joukkoon. Näin RU-38 nousi Porin ykkösseuraksi. Yläloppusarjassa Rosenlew oli viimeisille kierroksille asti kiinni pronssimitalissa, mutta lopullinen sijoitus oli viides. Pronssia voittanut SaiPa oli kahden pisteen erolla parempi, se onnistui voittamaan viimeisen kierroksen ratkaisevan ottelun 3–2.