stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sãotoménhemppo

| Sãotoménhemppo> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Neospiza
Laji::  concolor
Kaksiosainen nimi
 Neospiza concolor  (Bocage, 1888) 
Katso myös
   Sãotoménhemppo Wikispeciesissä  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Sãotoménhemppo (Neospiza concolor) on äärimmäisen uhanalainen varpuslintu, joka elää Guineanlahdella sijaitsevalla São Tomén saarella.
Laji on kooltaan noin 18 cm pitkä. Se on kauttaaltaan punaruskea; pää, siivet ja pyrstö ovat hieman muuta ruumista tummemmat. Vankka nokka on suurikokoinen ja harmaa. Sãotoménhemppoa muistuttava guineanlahdenhemppo (Serinus rufobrunneus) on kooltaan selvästi pienempi.
Sãotoménhempon elinympäristöä ovat alankojen metsät. Laji viettää melko hiljaista eloa puiden latvuskerroksissa, mikä osaltaan selittää vähäiset havainnot linnusta. Sãotoménhemppokannan kooksi arvioidaan alle 50 yksilöä. Suurin lajiin kohdistuva uhka on elinympäristön tuhoutuminen. Aikaisemmin laajoja metsäalueita hävitettiin laajojen kaakaoplantaasien alta. Nykyään puita hakataan polttopuiksi ja viljelysmaaksi pienemmille tiloille sekä teiden alta. Lisäksi sãotoménhemppoja saalistavat saarelle levinneet nisäkkäät, kuten mustarotta, monamarakatti, afrikansivettikissa ja lumikko.
Rikostarinoita Suomesta

Rikostarinoita Suomesta on suomalainen dokumenttisarja, jota Yle TV2 on esittänyt vuodesta 2001 alkaen. Rikostarinoita Suomesta -ohjelmaa on tehty vuoden 2009 loppuun mennessä 47 jaksoa, sekä kaksi erikoisjaksoa, seitsemän tuotantokauden verran. Vuonna 2002 ohjelmasarjaa ei esitetty.
Sarjan rikostarinat perustuvat Pohjolan poliisi kertoo -kirjoissa esitettyihin rikosartikkeleihin. Jaksoissa haastatellaan rikostapauksessa mukana olleita rikostutkijoita, ja niiden ohella esitetään videokuvausryhmien tilannerekonstruktioita, rikosten tutkintavaiheessa valokuvattua aineistomateriaalia, sekä kertojan tapahtumajuontoa.
Sarja on katsottavissa kokonaisuudessaan yhtä jaksoa (21) lukuun ottamatta Yle Areenassa. Jaksossa rikolliselle oli annettu kuvitteellinen, mutta harvinainen sukunimi, jonka käytöstä sukunimen todelliset käyttäjät pahastuivat. Yle sai asiasta vapauttavan päätöksen Julkisen sanan neuvostolta, mutta päätti ettei jaksoa enää esitetä. Jakso kertoo vakuutuspetoksesta, jossa henkilö oli yrittänyt saada vakuutusyhtiöltä korvauksia kadonneiksi väitetyistä, mutta todellisuudessa olemattomista elokuvakameroista. Sarjan juontajana toimi Jarmo Mäkinen ja kertojana Jarmo Heikkinen.
Ohjelmasarjassa on käsitelty muun muassa henkirikoksia, petoksia, ryöstöjä ja omaisuusrikoksia.
Jaksoluettelo > Ensimmäinen tuotantokausi

1. Suomen suurin pankkiholvimurto (ensiesitys 2001)

2. Ohjasi omaa näytelmäänsä (es. 2001)

3. Vakuutusyhtiön laskuun (es. 2001)

4. Epäonnistunut kassakaappikeikka (es. 2001)

5. Unisurma (es. 2001)

6. Kostaja (es. 2001)
Jaksoluettelo > Toinen tuotantokausi

7. Tiirikkaraiskaaja (es. 2003)

8. Väyrysen näköinen mies (es. 2003)

9. Honda-liiga (es. 2003)

10. Taidetta Thaimaasta (es. 2003)
 
11. Zorromurha (es. 2003)

12. Kotihälytys (es. 2003)
Jaksoluettelo > Kolmas tuotantokausi

13. Poliisimurhat (8. heinäkuuta 2004)

14. Sairas rakkaus (15. heinäkuuta 2004)

15. Insuliinimurha (22. heinäkuuta 2004)

16. Kassakaappimies Uki (29. heinäkuuta 2004)

17. Tilattu murha (5. elokuuta 2004)

18. Lahden piiritys (12. elokuuta 2004)
Jaksoluettelo > Neljäs tuotantokausi

19. Taksimurha (26. toukokuuta 2005)

20. Virolaisryöstäjät – Raivo ja Aleks (2. kesäkuuta 2005)

21. Vakuutushuijarit (9. kesäkuuta 2005)

22. Kaksoismurha (16. kesäkuuta 2005)

23. Pingviinit pohjolassa (23. kesäkuuta 2005)

24. Tuntematon mies (30. kesäkuuta 2005)
Jaksoluettelo > Viides tuotantokausi

25. Kännykkämurhat (21. syyskuuta 2006)

26. Buffalo Beefin pamaus (28. syyskuuta 2006)

27. John Walkerin murha (5. lokakuuta 2006)

28. Suuri taidevarkaus (12. lokakuuta 2006)

29. Jatimatic-ryöstöt (19. lokakuuta 2006)

30. Kukkapenkkisurma (26. lokakuuta 2006)

31. Kiduttaja Pulkkisen huumeliiga (2. marraskuuta 2006)

32. Lekamurha (9. marraskuuta 2006)

33. Kumilenkkejä lainaamassa (16. marraskuuta 2006)

34. Operaatio jalka & Vankilapako (23. marraskuuta 2006)

35. Kampin autopommimurha (30. marraskuuta 2006)
Jaksoluettelo > Kuudes tuotantokausi

36. Pia-surmat (8. marraskuuta 2007)

37. Kaksosveljesten kuolema & Sukeltaja (15. marraskuuta 2007)

38. Surullinen ihmiskohtalo (22. marraskuuta 2007)

39. Lopullinen velkajärjestely (29. marraskuuta 2007)

40. Sikahuijaus & Aivovauriojuttu (6. joulukuuta 2007)

41. Erään palkkamurhan anatomia (13. joulukuuta 2007)
Jaksoluettelo > Seitsemäs tuotantokausi

42. Hammasmurhaaja (13.11.2009)

43. Oulun kaksoissurma (20.11.2009)

44. Kyläkaupan joulu & Lainahuijarit (27.11.2009)

45. Postiherra (3.12.2009)

46. Paritustoimintaa vankilasta (10.12.2009)

47. Viimeinen ateria (17.12.2009)
Jaksoluettelo > Erikoisjaksot

1. Uhrintunnistajat (15. joulukuuta 2005)

2. Profiloijat (22. joulukuuta 2005)
Rikostarinoita historiasta

Sarjan päätyttyä joulukuussa 2007, se sai eräänlaisen spin-off-jatko-osan Rikostarinoita historiasta. Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi esitettiin marras-joulukuussa 2008. Nimensä mukaisesti se perustuu historiallisesti merkittäviin rikoksiin ja rikollisiin Suomessa ja pohjautuu muun muassa historioitsijoiden sekä muutamien kirjailijoiden (muun muassa Hannes Markkula, Kari Kallonen) antamiin haastatteluihin. Jaksoissa on mukana arkistomateriaalia, kuten lehtileikkeitä ja valokuvia, rikoksiin liittyen. Juontajana toimii edelleen Jarmo Mäkinen ja kertojana Jarmo Heikkinen.
Rikostarinoita historiasta > Ensimmäinen tuotantokausi

Sarjaa on toistaiseksi (maaliskuu 2009) tehty vain yhden tuotantokauden ja kuuden jakson verran:
1. Sisäministerin murha (esitetty 13.11.2008)

2. Unissasaarnaaja (es. 20.11.2008)

3. Murha maalaiskylässä (27.11.2008)

4. Naistenhuijari – R. O. Auervaara (4.12.2008)

5. Liftarimurhat (11.12.2008)

6. Salakuljettajien kuningas (18.12.2008)
Aiheesta muualla

Rikostarinoita Suomesta -ohjelman kotisivut
Yle Areena: Rikostarinoita Suomesta
Rikostarinoita Suomesta Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Rikostarinoita Historiasta -ohjelman kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle Areena: Rikostarinoita historiasta
T-ryhmä

Ryhmäteoriassa T-ryhmä on ryhmä, jonka jokainen subnormaali aliryhmä on normaali. Joitakin T-ryhmien ominaisuuksia ovat:
Jokainen Abelin ryhmä ja jokainen Hamiltonin ryhmä on T-ryhmä.
Jokainen nilpotentti T-ryhmä on joko Abelin ryhmä tai Hamiltonin ryhmä, sillä nilpotentin ryhmän aliryhmät ovat subnormaaleja.
Jokainen T-ryhmän normaali aliryhmä on T-ryhmä.
Jokainen ratkeava T-ryhmä on metabeliaaninen.
Suomen Hoivatilat

| Hoivatilat |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Perustettu:  2008
Toimitusjohtaja:  Atte Niittylä
Toimiala:  kiinteistöjen ja osakkeiden omistus, hallinta, myynti, osto ja vuokraus
Liikevaihto:  50,7 milj. € (2022)
Liikevoitto:  74,1 milj. € (2022)
Henkilöstö:  31 (2022)
Omistaja:  Aedifica
Kotisivu:  hoivatilat.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hoivatilat (ent. Suomen Hoivatilat Oyj) on suomalainen kiinteistöyhtiö, joka on erikoistunut päiväkoti-, hoiva- ja palvelukiinteistöjen rakennuttamiseen, omistamiseen ja vuokraamiseen. Yrityksen kotipaikka on Oulu ja toimipisteitä sen lisäksi Espoo sekä Ruotsin tytäryhtiön (Hoivatilat AB) Tukholman toimipiste.
Hoivatilojen toimintamalli on jäädä rakennuttamiensa palvelukiinteistöjen pitkäaikaiseksi omistajaksi. Asiakkaita ovat muun muassa hoiva-alan yritykset, kunnat ja sosiaali- ja terveysalan kolmannen sektorin toimijat.Kiinteistökehittäminen perustuu osallistavaan suunnitteluun, jossa kohteen tulevat käyttäjät ovat mukana kohteen yksityiskohtien suunnittelussa. Palvelukortteliksi nimetyllä kiinteistökonseptilla Hoivatilat pyrkii yhdistämään niin julkisia kuin kaupallisia palveluja sekä asumisen samoihin sijainteihin muun muassa sosiaalisten ja ympäristötekijöiden vuoksi.
Hoivatilojen historia pörssissä

Hoivatilojen osakkeilla käytiin vuosina 2016–2017 kauppaa Helsingin pörssin First North -kaupankäyntilistalla. Yritys noteerattiin maaliskuun 2017 alusta lähtien Helsingin pörssin päälistalla. Marraskuussa 2019 belgialainen hoivakiinteistöihin erikoistunut Aedifica teki julkisen ostotarjouksen kaikista Suomen Hoivatilojen osakkeista. Ostotarjouksessa Hoivatilojen yhteenlasketuksi markkina-arvoksi määriteltiin noin 376 miljoonaa euroa. 22. marraskuuta Hoivatilojen merkittäviin omistajiin lukeutunut brittiläinen varainhoitaja Clearance Capital kuitenkin ilmoitti julkisesti, ettei se yhdessä useiden muiden merkittävien osakkaiden kanssa aio suostua Aedifican tekemään tarjoukseen. Joulukuun 2019 alussa Aedifica korotti ostotarjoustaan 31 miljoonalla eurolla, johon alkuperäistä tarjousta julkisesti vastustaneet omistajat suostuivat. Aureit Holding Oy sai omistusoikeuden kaikkiin Hoivatilojen osakkeisiin ja Hoivatilojen osakkeet (tunnus: HOIVA) poistettiin Nasdaq Helsingin pörssilistalta 15.5.2020.
Hoivatilat 2020-luvulla

Vuonna 2022 Hoivatilat teki 50,7 miljoonaa euroa liikevaihtoa (2021: 42,5 milj.) ja sen tulos oli 54 miljoonaa euroa. Yhtiön palveluksessa oli 31 työntekijää (2021: 30 hlöä).
Hoivatilat on menestynyt useasti Great Place to Work -instituutin järjestämissä kilpailullisissa tutkimuksissa. Vuonna 2023 Hoivatilat valittiin pienten yritysten sarjassa Suomen parhaaksi  ja Euroopan seitsemänneksi parhaaksi työpaikaksi.
Hoivatilojen rakennuttamia kohteita

Malminkartanon palvelukortteli, Malminkartano, Helsinki
Sisunaukion palvelukortteli, Tampere, Härmälänranta
Isokarhun palvelukortteli, Tuusulan asuntomessualue, Rykmentinpuisto
Espoon kristillinen koulu, Espoo
Tampereen ensi- ja turvakoti, Kaukajärvi
Pohjois-Ritaharjun koulu, Oulu (Suomen suurin yhtenäiskoulu, joka sijaitsee kolmessa eri toimipisteessä)
Aiheesta muualla

Suomen Hoivatilat (Arkistoitu – Internet Archive)
Malminkartanon palvelukortteli Helsingissä.
Sykkylvenin kirkko

| Sykkylvenin kirkko Sykkylven kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Sykkylven, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Møren hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1990
Suunnittelija:  Oscar Norderval
Materiaali:  betoni
Istumapaikkoja:  850
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sykkylvenin kirkko (norj. Sykkylven kyrkje) on Sykkylvenin kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva betonikirkko vuodelta 1990.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sykkylvenin kirkko Wikimedia Commonsissa
Taifuuni (kustantamo)

Kustannus Oy Taifuuni oli Suomessa vuosina 1992–2004 toiminut välieurooppalaiseen kirjallisuuteen erikoistunut yleiskustantamo, jonka perusti Marjo Mäenpää (toimitusjohtaja, kustantaja).
Kustannus Oy Taifuuni julkaisi sekä tieto- että kaunokirjallisuutta, matkaoppaita, keittokirjoja ja dekkareita Euroopasta: Baltian maista, Unkarista, Puolasta, Tšekistä, Ukrainasta, Venäjältä, Sveitsistä, Itävallasta ja Suomesta.
Historia

Kustannus Oy Taifuunin juuret ja suuri osa taustalla vaikuttavista henkilöistä ovat olleet mukana neuvostokirjallisuuteen erikoistuneessa SN-Kirjat Oy/Orient Express –kustantamosta. SN-Kirjat Oy oli 1986 perustettu suomalais-neuvostoliittolainen yhteisyritys, Suomessa sen omistaja oli Suomi-Neuvostoliitto-Seura. Marjo Mäenpää toimi SN-Kirjojen kustannuspäällikkönä 1988-1992.  SN-Kirjojen ohjelmistossa ilmestyi myös ns. dissidenttikirjallisuutta, mm. Jevgeni Popovin ja Vladimir Sorokinin, Svetlana Aleksijevitšin, Jelena Makarovan, Oleg Jermakovin Neuvostoliiton arkea, Afganistanin sotaa ja naisen asemaa arvostelevia teoksia. SN-kirjat julkaisi neuvostoliittolaista kirjallisuudentutkimusta mm. Juri Lotmanin ja Mihail Bahtinin teoksia.  1990 SN-Kirjat Oy siirtyi Tammen omistukseen ja kustantamo nimettiin Orient Express -pokkarisarjan nimen mukaan.  Neuvostoliiton hajottua ja Tammen Kirjakanava-konsortion uudelleenjärjestelyjen yhteydessä Orient Express lakkautettiin keväällä 1992.
Kustannus Oy Taifuuni perustettiin huhtikuussa 1992. Taifuuni työllisti Orient Express -kustantamon työssä vaikuttaneita kääntäjiä, tutkijoita, graafikoita sekä slaavilaisen ja itäeurooppalaisen kulttuurin tuntijoita.
Taifuunin kirjailijoita olivat muun muassa:
Jevgeni Popov (Venäjä)
Jeremei Aipin (Hanti-Mansia)
Oleksandr Dovzenko (Ukraina)
Juhan Paju (Viro)
Boris Pasternak (Venäjä)
Jan Pelc (Tšekki)
Maimu Berg (Viro)
Alexandra Berková (Tšekki)
Nikolai Gogol (Venäjä)
Manuela Gretkowska (Puola)
Jan Neruda (Tšekki)
Pavel Soltesz (Tšekki)
Andrej Stasiuk (Puola)
Sandor Tar (Unkari)
Vladimir Macura (Tšekki)
Miklos Meszöly (Unkari)
Gustav Meyrink (Itävalta)
Aleksandr Morozov (Venäjä)
Kauksi Ülle (Võrumaa)
Mati Unt (Viro)
Elmar Valmre (Viro)
Taifuunin kustantamia tietokirjoja

Mihail Bahtin: Rabelais, keskiajan ja renessanssin nauru, suom. Tapani Laine, Paula Nieminen (1995)
Sirje Helme, Jaak Kangilaski: Viron taiteen historia, suom. Tuija Kokko (2000)
Dimitri Lihatšev: Johdatus nauruun, suom. Erkki Peuranen (1994)
Mary Kaldor: Uudet ja vanhat sodat, suom. Riikka Taipale (2001)
Tomas Kulka: Taide ja kitsch, suom. Eero Balk (1994)
Helge Seppälä: Vuosisatainen taistelu Karjalasta
Oleg Romanov: Jelena Melešenko, Alexandre Plaksiev, Andrei Jermolinski, Tapani Kajaste, Merja Härö: Kronstadt – historia ja tulevaisuus / Kronshtadt – history and Future (1998)
Alice Pinkova: Linnunradan keittokirja, suom. Eero Balk (1992)
Suomen Huolinta- ja logistiikkaliitto

| Suo­men Huo­lin­ta- ja Lo­gis­tiik­ka­liit­to ry (SHLL) |
| --- | --- |
Perustettu:  1906
Toimiala:  Elinkeino- ja työmarkkinajärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  65 jä­se­ny­ri­tys­tä
Toimitusjohtaja:  Petri Laitinen
Puheenjohtaja:  Heikki Halmetoja
Aiheesta muualla
www.huolintaliitto.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Huolinta- ja Logistiikkaliitto ry (SHLL) on vuonna 1906 perustettu toimialaliitto, joka hoitaa Suomessa toimivien huolintayritysten elinkeino- ja työmarkkinapoliittisia asioita.
Suomen Huolinta- ja Logistiikkaliitto kuuluu Elinkeinoelämän keskusliittoon sekä Palvelualojen työnantajat Paltaan. Lisäksi liitto on jäsenenä Pohjoismaisessa Speditööriliitossa, huolinta-alan maailmanlaajuisessa katto-organisaatiossa FIATAssa sekä Eurooppa-järjestö  CLECATissa.
Suomen Huolinta- ja Logistiikkaliiton toimisto sijaitsee  Helsingissä Eteläranta 10:ssä.
SHLL:n tehtävä

SHLL:n tehtävänä on edistää huolinta-alalla toimivien jäsenten toimintaedellytyksiä ja lisätä alan tunnettavuutta sekä arvostusta.
SHLL:
seuraa alan kotimaista ja kansainvälistä kehitystä sekä alaa koskevaa säädösvalmistelua, tekee näihin liittyviä aloitteita ja esityksiä sekä antaa lausuntoja,
liit­to edus­taa alaa ko­ti­mai­sis­sa ja kan­sain­vä­li­sis­sä jär­jes­töis­sä se­kä yh­teis­työ- ja val­mis­te­lue­li­mis­sä,
luo ja ylläpitää yhteyksiä viranomaisiin ja muihin sidosryhmiin alaa koskevissa asioissa,
edistää alan tutkimustoimintaa, laatii tilastoja ja selvityksiä,
seuraa alan työoloja sekä kehittää jäsentensä ja näiden työntekijöiden välistä yhteistoimintaa,
toimii jäsentensä ja näiden työntekijöiden välisten työriitojen välttämiseksi ja sovinnolliseksi ratkaisemiseksi sekä tukee ja avustaa jäseniään työriitojen aikana,
neuvottelee alan työehtosopimukset sekä osallistuu alan muun sopimustoiminnan kehittämiseen,
antaa jäsenille koulutusta ja neuvontaa sekä avustaa heitä soveltamaan alaansa koskevaa lainsäädäntöä ja heitä koskevia sopimuksia.
Jäsenistö

Liitolla on noin 70 jäsentä. SHLL:n jäsenet edustavat noin 70–80 % huolinta-alasta.
SHLL:n jäsenyritysten yhteenlaskettu liikevaihto huolinta-toiminnan osalta vuonna 2017 oli arviolta noin 1,5 miljardia euroa, mikä on noin 80 % huolinta-alan kokonaisliikevaihdosta.
Liiton jäsenyritykset työllistivät vuonna 2017 yhteensä 5 900 työntekijää, joista huolintatoiminnassa toimi yhteensä noin 3 300 työntekijää. Koko huolinta-toimiala työllisti vuonna 2017 arviolta noin 4 300 työntekijää.
SHLL:n toiminta

Suomen Huolinta- ja Logistiikkaliiton hallituksen puheenjohtajana toimii CHS Air & Sea Oy:n toimitusjohtaja Heikki Halmetoja. Toimitusjohtajana toimii Petri Laitinen.
Liitossa on neljä jaostoa:
au­to­jaos­to,
len­to­jaos­to,
me­ri­jaos­to ja
tul­laus­jaos­to.
Lisäksi SHLL:ssä toimii viisi työryhmää:
in­no­vaa­tio ja di­gi­taa­li­suus
kou­lu­tus­työ­ryh­mä
la­ki­ryh­mä
vaa­ral­lis­ten ai­nei­den kul­je­tus­ten tur­val­li­suus­neu­vo­nan­ta­ja­ryh­mä
vies­tin­tä­ryh­mä.
SHLL julkaisi 26.10.2020 Huolinta - avain toimivaan ulkomaankauppaan -selvityksen. Selvitys avaa huolinta-alan merkityksen Suomen ulkomaankaupan toimivuuden varmistajana ja Suomen taloudellisen hyvinvoinnin turvaajana.
Aiheesta muualla

Suomen Huolinta- ja Logistiikkaliiton verkkosivut
Suomen Huolinta- ja Logistiikkaliitto Twitterissä @SHLL_ry
Suomen Huolinta- ja Logistiikkaliitto Linkedinissä
Elinkeinoelämän keskusliiton verkkosivut
Palvelualojen työnantajat PALTA ry:n verkkosivut
FIATAn verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
CLECATin verkkosivut
Logistiikan maailma -verkkoaineisto
Huolinta - avain toimivaan ulkomaankauppaan selvitys
Taxi (vuoden 2004 elokuva)

| Taxi |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tim Story
Käsikirjoittaja:   Robert Ben Garant  Thomas Lennon  Jim Kouf 
Tuottaja:   Luc Besson  Robert Simonds 
Säveltäjä:  Christophe Beck
Kuvaaja:  Vance Burberry
Leikkaaja:  Stuart Levy
Tuotantosuunnittelija:  Mayne Berke
Pääosat:   Queen Latifah  Jimmy Fallon  Gisele Bündchen  Jennifer Esposito 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Ranska 
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 6. lokakuuta 2004  Ranska 31. elokuuta 2005 
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:   englanti  portugali 
Budjetti:  25 000 000 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Taxi on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Tim Storyn ohjaama uudelleenfilmatisointi samannimisestä elokuvasta vuodelta 1998. Cameo-roolin elokuvan lopussa tekee kilpa-autoilija Jeff Gordon.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Queen Latifah  | … |  Isabelle ”Belle” Precious Williams   |
|  Jimmy Fallon  | … |  Andrew ”Andy” Washburn   |
|  Gisele Bündchen  | … |  Vanessa Scherzinger   |
|  Henry Simmons  | … |  Jesse   |
|  Jennifer Esposito  | … |  Marta Robbins   |
|  Ana Cristina Oliveira  | … |  Francisca Bündchen   |
|  Ingrid Vandebosch  | … |  Blair Lima   |
|  Magali Amadei  | … |  Adrianna Mölling   |
|  Ann-Margret  | … |  Washburnin äiti   |
|  Christian Kane  | … |  Agentti Mullins   |
|  Boris McGiver  | … |  Franklin   |
|  Adrián Martínez  | … |  Brasilialainen mies   |
|  Joe Lisi  | … |  Mr.Anthony Scalia   |
|  Bryna Weiss  | … |  Rouva Scalia   |
|  John Krasinski  | … |  Messenger   |
|  Jeff Gordon  | … |  Jeff Gordon   |
Aiheesta muualla

Taxi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Taxi Elonet. (suomeksi)
Ségué

| Ségué |
| --- | --- |
 Ségué
 Koordinaatit: 13°50′39″N, 3°45′7″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Bankassin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  840 km²
Väkiluku (2009):  22 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ségué on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Bankassin piirissä Malissa. Se sijaitsee Bobon tasangon itäreunalla 45 kilometriä Bankassista lounaaseen. Kunnassa on 22 100 asukasta (vuonna 2009).
Séguén kunnan pinta-ala on 840 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Bankassin piirin Dimbal Habén, idässä Léssagou Habén, Dialassagoun ja Torin, kaakossa Sokouran, lounaassa Ségoun alueen Tominianin piirin Timissan sekä luoteessa Moptin alueen Bandiagaran piirin Timnirin ja Bara Saran kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu 43 kylää. Asukkaat ovat dogoneja, markoja ja fulbeja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, fonio, maapähkinä, lehmänpapu, maapapu, seesami, riisi ja teehibiskus. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit, siat, kamelit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, kaupankäyntiä ja käsityöammatteja.
Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluu joukko kouluja ja kolme terveysasemaa.
São Vicente de Foran luostari

| São Vicente de Foran luostari |
| --- | --- |
 São Vicente de Foran luostari ilmasta nähtynä
Perustiedot
Sijainti:  Lissabon
Koordinaatit:  38°42′53.5″N, 9°07′40.6″W
Rakennustyyppi:  Luostari
Uskonnollinen käyttö:  Katolisuus
Arkkitehtuuri
Rakennustöiden alkaminen:  1582
Valmistumisvuosi:  1704
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
São Vicente de Foran luostari on 1600-luvulla rakennettu luostari Lissabonissa. Luostari perustettiin alun perin 1100-luvun puolivälissä. Luostarikirkosta löytyy useiden Portugalin kuninkaallisten hautoja.
Luostarikirkolla on renessanssityylinen julkisivu. Kirkon nykyinen kupoli on rakennettu vuoden 1755 jälkeen, sillä vanha kupoli sortui Lissabonin maanjäristyksessä. Kirkon esineistöön kuuluu Intiassa 1700-luvulla norsunluusta veistetty Jeesusta esittävä patsas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta São Vicente de Foran luostari Wikimedia Commonsissa
Tappajan näköinen mies (täsmennyssivu)

Tappajan näköinen mies voi tarkoittaa seuraavia:
Tappajan näköinen mies, Matti Röngän kirjoittama dekkari vuodelta 2002
Tappajan näköinen mies, dekkariin perustuva televisiosarja vuosilta 2009–2010
Tappajan näköinen mies, dekkariin Terveisiä Moskovasta perustuva elokuva vuodelta 2016.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tappajan näköinen mies”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
São Vicente (Madeira)

| São Vicente |
| --- | --- |
 São Vicenten keskustaa
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 32°46′26″N, 17°01′54″W 
Valtio:  Portugali
Autonominen alue:  Madeira
Perustettu:  1744
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  78,8 km²
Väkiluku (2015):  5 216
 – Väestötiheys:  66,2 as./km²
 
 www.cm-saovicente.pt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
São Vicente on kunta Portugalille kuuluvalla Madeiran itsehallintoalueella. Se sijaitsee saaren pohjoisrannalla Porto Monizin ja Santanan kuntien välissä. São Vicenten pinta-ala on 78,8 km2 ja sen asukasluku oli vuonna 2015 arviolta 5 216.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta São Vicente Wikimedia Commonsissa
Madeiran kunnat
Calheta
Câmara de Lobos
Funchal
Machico
Ponta do Sol
Porto Moniz
Porto Santo
Ribeira Brava
Santa Cruz
Santana
São Vicente
Tappajan näköinen mies (elokuva)

| Tappajan näköinen mies |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Mia Selin, 2016.
Ohjaaja:  Lauri Nurkse
Käsikirjoittaja:  Mika Ripatti Seppo Vesiluoma
Perustuu:  Matti Röngän romaaniin Tuliaiset Moskovasta
Tuottaja:  Teea Hyytiä Sari Lempiäinen
Säveltäjä:  Lauri Porra
Kuvaaja:  Jari Mutikainen
Leikkaaja:  Hanna Kuirinlahti
Lavastaja:  Christer Andersson
Pääosat:  Samuli Edelmann Ville Haapasalo Martti Suosalo Maria Ylipää
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Zodiak Finland
Ensi-ilta:  5. helmikuuta, 2016
Kesto:  95 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi venäjä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tappajan näköinen mies on Lauri Nurksen ohjaama suomalainen draama- ja rikoselokuva vuodelta 2016. Elokuva perustuu Matti Röngän Viktor Kärppä -dekkariin Tuliaiset Moskovasta (2009). Elokuva on jatkoa vuoden 2011 televisiosarjalle Tappajan näköinen mies.
Elokuvassa Viktor Kärppä on Suomeen tullut inkeriläinen paluumuuttaja ja entinen spetsnaz-joukkojen sotilas, joka sotkeutuu keskelle Venäjän valtataistelua.