stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vasknarva

Vasknarva elokuussa v. 2008

Vasknarva
Vasknarva, ensi alkuun Vastne-Narva, myös Sõrenets tai Sõrinets  (ven.  Сырене́ц t. Сыринец), kirjoitusasu Syrenets; myös "Gorod Sõrensk" (Sõrentskin kaupunki), myöhemmin kauppala "Sõrenets" (ven. Сыренск, Сыреньск, Сырейск, Сыренеск; myös saks.  Neuschloß, uuden linnoituksen rakentamisen myötä vuodesta 1427 Nyslott (alasaksaksi  Nyslot t. Nyschlott), alkaen v. 1630 Wassanarua ja  v. 1726 Wasknarw on kylä Peipsin suurjärvestä alkavan Narvanjoen yläjuoksun  vasemmalla rannalla Itä-Virumaan maakunnassa, Virossa.
Vasknarva historiallisine rajalinnoituksineen sijaitsee lähellä Viron ja Venäjän välistä rajaa, joka kulkee joen keskellä. Kylä kuului Alajõen kuntaan vuoteen 2017, jolloin se Viron kuntauudistuksien yhteydessä liitettiin Alutagusen kuntaan.
Joidenkin lähteiden mukaan Pietari I:n hallituskautena tämä oli ujesti- eli kihlakunnan kaupunki ja jossain vaiheessa Viron ensimmäisen tasavallan aikana Vasknarva oli sen verran iso taajama, että se oli saada kaupunginoikeudet takaisin. Venäläisamerikkalainen kirjallisuustieteilijä Temira Pachmuss on syntynyt Vasknarvassa.
Nykyisin kylässä on arvioltaan 100 taloutta ja paikallisten ihmisten elinkeino on suurelta osin riippuvainen kalastuksesta. Säilynyt on noin 100 yksikerroksista taloa, jotka talvisin ovat tyhjillään. Kesäisin kylän asukasmäärä nousee yli kahteensataan, koska silloin Vasknarvassa asuu paljon Itä-Virumaan kaupungeista saapuneita asukkaita, jotka jossain vaiheessa ovat joutuneet lähtemään töihin muille paikkakunnille. Nähtävyyksistä kylässä on vielä pyhän profeetan Elia Tisbeläisen muistolle pyhitetty  ortodoksinen skiitta, joka kuuluu Kuremäellä sijaitsevaan Pühtitsan nunnaluostariin, monumentti-muistomerkki suuren isänmaallisen sodan sankareille, teutonien ritarikunnan linnoituksen eli Neuschlossin rauniot, rajavartiosto, kauppa ja kätevä venelaituri.
Pinta-alaltaan joko 17,47 tai 54 km²:n kokoinen Vasknarva sijaitsee Alutagusen kansallispuistoon kuuluvien Agusalun luonnon-, Smolnitsan ja Struugan maisema- ja Narvanjoen yläjuoksun suojelualueilla.
Kylässä tapahtunutta

Tulvat olivat Sõrenetsissä yleisiä ja etenkin keväällä, jolloin Peipsijärven pinta nousi merkittävästi. Vuonna 1923 Narvanjoki ylitti kaikkialla tulvarajansa ja peitti alleen monia rannikkokyliä. Tuona vuonna Sõrenetsissä karja evakuoitiin virolaisille tiloille. Järven vesi tulvi kylän hautausmaalle ja paikkakunnan asukkaat katselivat kauhuissaan, kuinka arkut kuolleiden kanssa kelluivat rikkoutuneina vesien nopeassa juoksussa. Vuonna 1929 Narvanjoen yläjuoksun länsirannalle rakennettiin noin 660, 570 ja 220 metriä pitkät aallonmurtajat ja itärannalle 1420 metriä pitkä pato. Tämän vesirakennusjärjestelmän tavoitteena oli estää rannikkoa pitkin kulkevan hiekan valuminen lähteellä sijaitsevalle hiekkamatalikolle ja keskittää veden virtaus joen sisään kaventamalla ja syventämällä sen uomaa. Näitä Peipsijärven pohjoisosaan rakennettuja aallonmurtajia ja patoa pidetään Viron suurimpina sisävesirakennelmina. Alue on nykyään soinen, järviruokovaltainen ja heinäkasvivarannon peittämää luhtaa avovesialueineen. Ensimmäisen aallonmurtajan eteen on kertynyt kolmion muotoinen sedimenttialue, jossa on dyynejä. Dyynialue on suosittu lomakohde paikallisten keskuudessa. Itse täytepenkereet ovat melko hyvässä kunnossa, mutta monin paikoin ne ovat hautautuneita hiekkaan tai ovat kasvillisuuden peitossa. Ensimmäisen aallonmurtajan viereisen uuteen venesatamaan liittyy sataman vesialueen ruoppaustyöt, satama-alueen laiturin,  veneluiskan ja rantojen tulvavallien rakentaminen, satamayhteyden parantaminen Narvanjokeen ja kelluvien laiturien asennustyöt ja alueen elämän odotetaan vilkaistuvan.
Myös toistuvat tulipalot aiheuttivat Sõrenetsille paljon haittaa. Vuonna 1832 paloi 46 taloa. Kolmekymmentä vuotta myöhemmin tai joidenkin lähteiden mukaan vuonna 1892 kylässä syttyi tuhoisampi tulipalo, jossa paloi 64 taloa. Vuonna 1901 tapahtuneen tulipalon seurauksena yli 400 ihmistä menetti kotinsa ja 82 taloa paloi, mukaan lukien vuonna 1864 rakennettu seurakuntakoulurakennus, kuoli kotieläimiä ja loukkaantui monia asukkaita. Sõrenetsissa iltapäivällä 24. toukokuuta 1939 tapahtuneesta tulipalosta Päewaleht kirjoitti pari päivää myöhemmin kuin äärimmäisestä huolimattomuudesta alkunsa saaneesta palo-onnettomuudesta, jolloin varttitunnissa 30 rakennusta oli liekeissä.
Prinarovje- eli Narvan viereisten alueiden vanhin alakoulu oli vuonna 1905 rakennettu kuusiluokkainen Sõrenetsin koulu.
Vasknarvan profeetta Elia Tisbeläisen skiitta

Vasknarvan linnoitus v. 2014
Vastakkaiset Sõrenetsin ja Skamjan kylät v. 1863
Vasknarvan venesatama ja Skamjan kylä Narvanjoen toisella puolella v. 2013
Vasknarva v. 1925
Vincent Collet

| Vincent Collet |
| --- | --- |
 Collet vuonna 2014
Henkilötiedot
Koko nimi:  Vincent Collet
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1963 (ikä 61) Sainte-Adresse, Ranska
Kansalaisuus:   Ranska
Koripalloilija
Pelipaikka:  Takamies
Pituus:  191 cm
Valmennusura
2009–:   Ranska
| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten koripallo (valmentajana). Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten koripallo (valmentajana). Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten koripallo (valmentajana). Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten koripallo (valmentajana). |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 2020 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Espanja 2014 |  |  |
|  Pronssia | Kiina 2019 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Slovenia 2013 |  |  |
|  Hopeaa | Liettua 2011 |  |  |
|  Pronssia | Ranska ym. 2015 |  |  |
Vincent Collet (s. 6. kesäkuuta 1963 Sainte-Adresse) on ranskalainen koripallovalmentaja ja aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Hän on toiminut vuodesta 2009 Ranskan maajoukkueen päävalmentajana.
Collet pelasi vuosina 1980–1998 ranskalaisissa seurajoukkueissa. Vuodesta 2000 lähtien hän on työskennellyt valmentajana ranskalaisissa seurajoukkueissa. Vuodesta 2009 hän on toiminut Ranskan maajoukkueen päävalmentajana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vincent Collet Wikimedia Commonsissa
Ranskan joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2011
4 Noah |
5 Batum |
6 Séraphin |
7 Albicy |
8 Lombahe-Kahudi |
9 Parker |
10 Traoré |
11 Piétrus |
12 de Colo |
13 Diaw |
14 Tchicamboud |
15 Gelabale |
Valmentaja Collet
Ranskan joukkue – Kesäolympialaiset 2012
4 Séraphin |
5 Batum |
6 Causeur |
7 Diawara |
8 Traoré |
9 Parker |
10 Bokolo |
11 Piétrus |
12 de Colo |
13 Diaw |
14 Turiaf |
15 Gelabale |
Valmentaja Collet
Ranskan joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2013
4 Lauvergne |
5 Batum |
6 Diot |
7 Petro |
8 Lombahe-Kahudi |
9 Parker |
10 Heurtel |
11 Piétrus |
12 de Colo |
13 Diaw |
14 Ajinça |
15 Gelabale |
Valmentaja Collet
Ranskan joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2014
4 Heurtel |
5 Batum |
6 Diot |
7 Lauvergne |
8 Lombahe-Kahudi |
9 Jackson |
10 Fournier |
11 Piétrus |
12 Gobert |
13 Diaw |
14 Tillie |
15 Gelabale |
Valmentaja Collet
Ranskan joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2015
4 Westermann |
5 Batum |
7 Lauvergne |
8 Lombahe-Kahudi |
9 Parker |
10 Fournier |
11 Piétrus |
12 de Colo |
13 Diaw |
15 Gelabale |
16 Gobert |
19 Jaiteh |
Valmentaja Collet
Ranskan joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2019
1 Ntilikina ·
2 M’Baye ·
5 Batum ·
10 Fournier ·
12 de Colo ·
17 Poirier ·
21 Albicy ·
25 Labeyrie ·
26 Lessort ·
27 Gobert ·
35 Toupane ·
90 Lacombe ·
Valmentaja Collet
Ranskan joukkue – Kesäolympialaiset 2020
1 Ntilikina ·
3 Luwawu-Cabarrot ·
4 Heurtel ·
5 Batum ·
7 Yabusele ·
10 Fournier ·
12 de Colo ·
17 Poirier ·
21 Albicy ·
27 Gobert ·
28 Cornelie ·
93 Fall ·
Valmentaja Collet
Vincent Delerm

Vincent Delerm
Vincent Delerm (s. 31. elokuuta 1976 Évreux, Ranska) on ranskalainen muusikko. Hän on kirjailija Philippe Delermin poika. Delerm tunnetaan humoristisista ja leikittelevistä sanoituksistaan ja kepeistä pianolla säestämistään pop-melodioista.
Diskografia

Vincent Delerm (2002)
Kensington Square (2004)
Les Piqûres d'araignée (2006)
Quinze Chansons (2008)
Aiheesta muualla

Delerm levy-yhtiönsä sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jiří Bělohlávek

Jiří Bělohlávek vuonna 2013.
Jiří Bělohlávek (24. helmikuuta 1946 Praha – 31. toukokuuta 2017 Praha) oli tšekkiläinen kapellimestari.
Sergiu Celibidachelta opetusta saanut Jiří Bělohlávek valmistui Prahan konservatoriosta ja Prahan esittävän taiteen akatemiasta. Hän voitti vuonna 1970 kansallisen kapellimestarikilpailun. Hän johti vuosina 1977–1989 Prahan sinfoniaorkesteria ja nousi vuonna 1990 Tšekin filharmonisen orkesterin ylikapellimestariksi vain erotakseen pari vuotta myöhemmin.
Jiří Bělohlávek perusti vuonna 1994 kansainvälistä arvostusta saaneen Prahan Philharmonian. Hän toimi 2000-luvun alussa lyhyesti Slovakian filharmonisen orkesterin ylikapellimestarina ja nousi vuonna 2006 BBC:n sinfoniaorkesterin johtoon.
Ensimmäisen esiintymisensä New Yorkin Metropolitan-oopperassa Jiří Bělohlávek teki 17. joulukuuta 2004, jolloin hän johti Karita Mattilan tähdittämän Leoš Janáčekin Ukonilman.
Vikas Swarup

Vikas Swarup on tunnetuimpia intialaisia nykykirjailijoita.
Vikas Swarup (hindiksi विकास स्वरूप, Vikās Svarūp; s. 1963 Allahabad, Intia) on kirjailijana parhaiten tunnettu Intian ulkoministeriön virkamies ja diplomaatti.
Kirjallinen ura

Hänen esikoisromaaninsa Q and A (suomennettu nimillä "Tyhjentävä vastaus eli Kuka voittaa miljardin?" ja "Slummien miljonääri") kertoo köyhästä mumbailaisesta tarjoilijasta, josta tulee kaikkien aikojen suurimman palkinnon saanut tietokilpailuvoittaja. Sekä Intiassa että muualla kriitikkojen ylistämä bestseller on käännetty 40 kielelle. Se oli parhaiden esikoiskirjailijoiden joukossa valittaessa Commonwealth Writers' Prize -palkintoa ja se sai eteläafrikkalaisen palkinnon Exclusive Books Boeke Prize 2006 ja Prix Grand Public 2007 Pariisin kirjamessuilla 2007.
Kirjaan perustuva BBC:n radion tuottama kuunnelma sai parhaasta draamasta kultaisen Sony Radio Academy Award -palkinnon 2008 ja IVCA Clarion Award -palkinnon 2008. Brittiläinen Film4 hankki elokuvaoikeudet ja teki siitä runsaasti palkitun elokuvan nimellä Slummien miljonääri, jonka ohjasi Danny Boyle.
Vikas Swarupin toinen romaani Syyllisten seurue (Six Suspects) ilmestyi 2008, suomennos 2010. Teos kertoo rikkaan mutta moraalittoman intialaisen julkkiksen murhasta. Murhaa kuvataan kuuden epäillyn näkökulmasta, ja samalla luodaan kuvaa nyky-Intiasta. Teos on käännetty usealle kielelle, ja BBC ja Starfield Productions ovat varanneet sen elokuvaoikeudet.
Diplomaattiura

Swarup on palvellut diplomaattina Turkissa, Yhdysvalloissa, Etiopiassa ja Britanniassa. Elokuusta 2006 hän on ollut Intian Etelä-Afrikan-suurlähettiläs Pretoriassa.
Aiheesta muualla

VikasSwarup.net
Ampersand Agency blog kommentteja Vikas Swarupin teoksista
The Rediff Interview/Vikas Swarup
Channel NewsAsia: Author Speak - Vikas Swarup
Vincent Curatola

| Vincent Curatola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. elokuuta 1953 (ikä 71) Englewood, New Jersey, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, kirjoittaja, muusikko
Aiheesta muualla
IMDb
Vincent Curatola (s. 16. elokuuta 1953 New Jersey) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Johnny Sackin roolista televisosarjassa Sopranos, josta hän oli SAG-palkinnon ehdokkaana kahdesti. Hän on myös esiintynyt muun muassa vuoden 2012 elokuvassa Killing Them Softly.
Osittainen filmografia > Elokuvat

Killing Them Softly (2012)
Ajojahti (2016)
Osittainen filmografia > Televisiosarjat

Kova laki (1991–2000)
Sopranos (1999–2007)
Kova laki: Erikoisyksikkö (2009–2019)
Good Wife (2013–2014)
Blue Bloods (2014)
Blacklist (2016)
Viktor Ahlqvist

Viktor Bruno Ahlqvist-Visanko (10. helmikuuta 1868 Uusikaupunki – 5. lokakuuta 1931 Laitila) oli suomalainen suomen ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija. Hän käytti myös nimimerkkiä Viku Leppä.
Laitilassa hän toimi monipuolisena kulttuurivaikuttajana ja oikeusasioitsijana.
Teoksia

Omalla nimellä:
Strofer från Nystad, runokokoelma.    Tekijä, Nystad 1906, 2. uusittu ja laaj. painos 1913
Uudenkaupunki muinassi, paikkakunnan murteella kertonut Viktor Ahlqvist.    Tekijä, Uusikaupunki 1917
Nimimerkillä Viku Leppä:
Hiiden hurtat : runo kapinan ajalta.   Oma koti, Laitila 1924
Ville Vistin ilolauluja nuotteineen.   Oma koti, Laitila 1924
Nimimerkillä Viku Visanko:
Ooperin Epo. 1928
Travian

| Travian |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Travian Games GmbH
Julkaisija:  Travian Games GmbH
Pelimoottori:  PHP
Julkaistu:  5. syyskuuta 2004 (ensimmäinen versio) 24. tammikuuta 2007 (suomenkielinen versio)
Lajityyppi:  selainpohjainen strategiapeli
Pelimuoto:  MMOG
Alusta:  Kaikki tietokoneet ja matkapuhelimet, joissa on internet ja verkkoselain
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Travian on Travian Gamesin kehittämä selainpohjainen strategiapeli, joka sijoittuu kuvitteelliseen Travianin maailmaan. Peli on alun perin saksalainen, mutta se on käännetty jo 42 kielelle. Pelissä on viisi heimoa: gallialaiset, teutonit, roomalaiset, egyptiläiset ja hunnit. Pelin lopullisena päämääränä on saada maailmanihme tasolle 100, jolloin kierros päättyy ja se aloitetaan alusta. Peliä pelataan internetin välityksellä yhdessä lukuisten muiden pelaajien kanssa, eli kyseessä on MMOG (Massively Multiplayer Online Game).
Palvelimet

Traviania pelataan palvelimilla, joista jokainen on oma yksittäinen pelinsä, ja joista jokaisella on omat pelaajansa. Palvelimia järjestetään normaalin pelinopeuden lisäksi myös kolminkertaisella ja viisinkertaisella pelinopeudella. Lisäksi järjestetään classic-palvelimia, joissa pelataan Travianin aikaisempaa versiota. Palvelimet järjestetään maakohtaisesti, ja jokaisella maalla voi olla useita palvelimia samaan aikaan käynnissä.
Valtaosa palvelimista toimii normaalilla nopeudella. Kolminkertaisen pelinopeuden palvelimilla, eli speed3x-palvelimilla peli käy nimensä mukaisesti kolminkertaisella nopeudella ja kaikki rakennukset ym. rakentuvat kolme kertaa nopeammin, ja resurssikentät tuottavat kolminkertaisesti resursseja. Ainoastaan joukot liikkuvat kaksinkertaisella nopeudella. Classic-palvelimilla pelataan Travianin vanhempaa 2.5-versiota, josta on poistettu mm. keitaat, ja sankarit. Classicia pelataan normaalilla nopeudella.
Alkuvuodesta 2010 järjestettiin yksittäinen kymmenkertaisella nopeudella toimiva koepalvelin, jossa joukot kulkivat nelinkertaista nopeutta.
Resurssit

Travianissa on neljä erilaista resurssia; puu, savi, rauta ja vilja. Resurssit ovat Travianin raaka-aineita, joita tarvitaan käytännössä lähes kaiken kehittämiseen. Viljaa käytetään raaka-aineen lisäksi myös asukkaiden ja joukkojen ravinnoksi, joka vähennetään tuntituotannosta. Sen vuoksi viljaa vaaditaan tilin kehittämiseen muita resursseja huomattavasti enemmän. Jos kylän asukkaat ja joukot kuluttavat ravinnokseen enemmän viljaa, kuin minkä kylä tuottaa, viljan tuotanto kääntyy negatiiviseksi. Viljan loppuessa ja tuotannon ollessa negatiivinen, joukot alkavat kuolla nälkään. Yksittäisen joukon kuollessa nälkään viljasiiloon palautetaan joukon kouluttamiseen tarvittu määrä viljaa.
Resursseja saadaan resurssikentistä, joita jokaisessa kylässä on valmiiksi 18 kappaletta. Mitä korkeammalla tasolla resurssikentät ovat, sitä enemmän ne tuottavat kylään resursseja. Normaalisti resurssikentät voi laajentaa vain tasolle 10. Pelaajan pääkaupungissa resurssikenttiä voi kuitenkin laajentaa tasolle 20 asti. Käytännön rajan asettaa korkeammille tasoille laajentamiseen vaadittava resurssimäärä, joka nousee resurssikentästä riippuen tasojen 18–19 jälkeen niin korkeaksi, ettei tarvittavaa resurssimäärä ole ilman artefaktia mahdollista varastoida, jotta laajentaminen olisi mahdollista. Classic-palvelimilla pääkaupungin resurssikenttien maksimitaso on 12.
Keitaat

Keitaat ovat yksi Travianin keskeisimpiä elementtejä. Keitaat tunnistaa kartalta poikkeavasta ulkonäöstä. Keitaisiin ei voi perustaa uutta kylää, mutta ne voi valloittaa sankarilla, kun sankarin kartano on kehitetty tasolle 10/15/20. Keitaat antavat bonusta resurssien tuotantoon siihen kylään josta se on vallattu. Yhdelle kylälle voi vallata korkeintaan kolme keidasta. Keitaita on kahdenlaisia. Ensimmäisen tyypin keitaat antavat 25 % bonuksen puun, saven, raudan, tai viljan tuotantoon. Toinen keidastyyppi antaa yksittäisen resurssibonuksen lisäksi 25 % bonuksen viljaan. Näin ollen eräät keitaat antavat jopa 50 % bonuksen viljaan. Keitaan valloittamiseksi keitaaseen täytyy hyökätä sankarilla, kun kaikki keitaassa asuvat eläimet on ensin tapettu. Classic-versiossa keitaat on sijoitettu kartalle, mutta niihin ei voi hyökätä tai niitä ei voi vallata.
Heimot

Travianissa on valittavana kolme eri heimoa: roomalaiset, teutonit ja gallialaiset. Lisäksi on NPC-heimo, nataarit, joilla ei voi pelata.
Heimot > Gallialaiset

Travianin heimoista gallialaisten joukoilla on paras yleispuolustus. Gallialaisten joukot ja kauppiaat ovat pelin nopeimmat. Kauppiailla on keskinkertainen kantokapasiteetti. Gallialaisten muurina toimii paaluaita, joka antaa keskinkertaisen puolustusbonuksen, ja on keskinkertaisen helppo/vaikea tuhota. Heidän kätkönsä piilottaa kaksi kertaa enemmän resursseja, kuin kahdella muulla heimolla. Gallialaisten erityisrakennus on ansoittaja, jonka vain he voivat rakentaa. Ansoittaja antaa mahdollisuuden rakentaa ansoja vihollisten varalle. Gallialaisilla on pelin halvimmat uudisasukkaat, mutta kallein koneisto. Heimoa luonnehditaan usein helpoimmaksi aloittelijoille voimakkaan puolustuksen ja heimon helpon eri pelityyleihin erikoistumisen vuoksi.
Heimot > Teutonit

Teutonit ovat pelin aggressiivisin, ja parhaiten ryöstämiseen soveltuva heimo. Teutoneiden erityiskyky on ryöstöbonus, jonka takia vihollisten kätköt piilottavat teutoneita vastaan vain 80 % (66 % classic-palvelimella) kätköjen alkuperäisestä kapasiteetista. Teutoneiden joukot ovat hitaita, mutta hyvin halpoja. Heidän perusyksikkönsä, nuijamies, on pelin halvin yksikkö. Teutoneilla kauppiaiden kantokapasiteetti on pelin korkein, mutta kauppiaat ovat hitaita. Teutoneilla on maamuuri, jonka antama puolustusbonus on vähäinen, mutta muuria on hyvin vaikea tuhota. Teutoneiden erityisrakennus on panimo, jonka vain he voivat rakentaa. Teutoneita luonnehditaan usein kokeneempien pelaajien heimoksi näiden huonon puolustuksen, ja aktiivisuutta vaativan ryöstelevän pelityylin vuoksi.
Heimot > Roomalaiset

Roomalaisten erikoisuutena on kyky päivittää resurssikenttää ja kylän keskustan rakennusta samaan aikaan. Heidän sotilaansa ovat pelin kalleimpia, mutta joukot ovat pelin ylivoimaisesti tehokkaimmat taitaen niin hyökkäyksen kuin puolustuksenkin. Vastaavasti roomalaisten ratsuväki kuluttaa muita heimoja enemmän viljaa, joka muodostuu ongelmaksi varsinkin normaaleilla palvelimilla. Roomalaiskauppiaiden kantokapasiteetti on vähäinen, ja kauppiaiden nopeuskin vain keskinkertainen. Roomalaisten muurina toimii kaupungin muuri, jonka antama bonus on pelin korkein, mutta vastaavasti muuri on hyvin helppo tuhota. Roomalaisten erityisrakennus on hevostenjuottoallas, jonka vain he voivat rakentaa.
Heimot > Nataarit

Nataarit ovat pelin NPC-heimo, jolla ei voi pelata. Nataarien joukot ovat muiden heimojen joukkoja huomattavasti voimakkaampia. Nataarit omistavat eri pelivaiheissa ilmestyvät artefaktikylät, maailmanihmekylät, ja rakennusohjekylät, jotka ovat tärkeitä pelillisiä elementtejä, ja liittyvät mm. palvelimen voittamiseen. Lisäksi nataareilla on pääkaupunki, joka ilmestyy normaalisti kordinaatteihin 400|400. Paikan ollessa varattu, pääkaupunki ilmestyy lähimpään vapaana olevaan ruutuun. Ensimmäiset kylät, ja pääkaupunki ilmestyvät palvelinten puolivälissä artefaktien yhteydessä. Nataarien pääkaupungissa on loputtomasti ansoja, joten kylään ei missään tapauksessa kannata hyökätä. Sen sijaan kylää voi tiedustella. Nataarit hyökkäävät pääkaupungistaan vain loppupeleissä maailmanihmettä rakentavien pelaajien kimppuun.
Heimot > Egyptiläiset

Egyptiläiset ovat tunnettuja massiivisista pyramideistaan, niinpä ei ole yllätys että he ovat mestarillisia rakentajia. He hioivat huippuunsa myös taloutensa, ja löysivät uusia keinoja käyttää Niiliä hyödyntämään maatalouttaan. Tämä oli mitä suurimmissa määrin tehokkaan organisaation ja hallinnon työn tulos.
Vaikka heidän loiston päivänsä ovatkin takana, egyptiläiset ovat valmiina rakentamaan voimansa uudelleen, muistuttaakseen maailmaa olevansa huomion arvoinen voima. Tehokas markkinatalous antaa heille suuren resurssituotannon ja mahdollistaa joukkojen kouluttamisen nopeasti ja edullisesti. He ovat pelottava vastustaja, erityisesti silloin, kun he puolustautuvat murtumattomien muuriensa takana.
Heimot > Hunnit

Hunnien sodankäyntitaidot olivat tunnettuja kaikkialla muinaisessa maailmassa. Heidän ratsastavat jousimiehensä kauhistuttivat vihollisia ja heidän koko yhteiskuntansa perustui laajentumiseen sodankäynnin keinoin. He suosivat taistelua ratsailla, tikaten vastustajiaan nuolilla, ennen valtaisaa rynnäkköä päätä pahkaa vihollisen kimppuun.
Hunnien kuningas kuluttaa runsaasti aikaa ryöstäen ja tuhoten vastustajiensa kyliä. Heimon aggressiivinen luonne antaa fiksulle johtajalle keinot iskeä sinne missä tuntuu. Hunnien ratsuväki sopii täydellisesti tähän tehtävään, kiitos heidän nopeutensa ja suunnattoman hyökkäysvoimansa. Puolustautuminen on kuitenkin ongelmallista, ja siinä hunnien onkin pyydettävä toisiin heimoihin kuuluvien ystäviensä apua.
Artefaktit

Artefaktit ovat aluksi nataarien omistamia maagisia esineitä, jotka antavat artefaktin omistajille erityisominaisuuksia, kuten nopeammat joukot. Pelin puolivälissä kartalle ilmestyy satunnaisiin sijainteihin tietty määrä nataarien omistamia nataarikeitaita (kutsutaan myös artefaktikyliksi), joissa artefaktit ovat. Artefaktien ryöstämiseksi nataarikeitaasta tulee ensin tuhota aarrekammio, tappaa kaikki nataarijoukot, jonka jälkeen aftefaktin voi ryöstää normaalilla hyökkäyksellä sankarin ollessa mukana. Lisäksi hyökkääjällä tulee olla aarrekammio tasolla 10/20 siinä kylässä, josta hän hyökkää riippuen artefaktin tyypistä.