stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karatepen piirtokirjoitus
Piirtokirjoitus

Karatepen rautakautisesta linnoitetusta kaupungista eteläisessä Turkissa löydettiin foinikiankielinen piirtokirjoitus vuosina 1946–1947. Piirtokirjoitus on säilynyt kolmena kopiona foinikian kielellä, joista kahdelle löytyy lisäksi luuvilainen paralleeliteksti. Kyseessä on alun perin kahdella kielellä kirjoitettu teksti. Piirtokirjoituksista kaksi sijaitsee kaupungin kahden portin yhteydessä (tekstit A ja B) ja kolmas on kirjoitettu toisen portin lähelle sijoitetun myrskyn jumalaa kuvaavan steelan jalustaan. Jalustan piirtokirjoituksen luuvilainen paralleeliteksti ei ole säilynyt. Kyseessä on pisin tunnettu foinikialainen piirtokirjoitus.
Porteilta löydetyt foinikialaiset tekstit ovat pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta identtiset. Myös steelan teksti noudattaa uskollisesti porttien tekstejä, mutta sen lopusta löytyvä siunaus- ja kirousjakso poikkeaa niistä. Erojen vuoksi porttien ja steelan siunaus- ja kirousjaksot on käännetty erikseen. Luuvilaisten ja foinikialaisten paralleelitekstien välillä on lisäksi joitakin eroja. Esimerkiksi luuvilaisessa tekstissä tekstin kirjoituttanut hallitsija Asatiwada esitellään Auringon siunaamaksi säänjumala Tarhuntin palvelijaksi, kun vastaavassa kohdassa foinikialainen teksti kertoo Asatiwadan olleen Baalin siunaama ja Baalin palvelija. Koska erot ovat suhteellisen pieniä, paralleelitekstit auttavat tulkitsemaan vaikeita kohtia. Paralleelien suuren määrän vuoksi lähes koko foinikialainen teksti voidaan rekonstruoida. Ainoan poikkeuksen muodostaa steelan piirtokirjoituksen siunaus- ja kirousosa, josta on säilynyt ainoastaan yksi kopio. Sen viimeisistä riveistä voidaankin hahmottaa ainoastaan yksittäisiä sanoja.
Piirtokirjoitukset ajoitetaan yleensä 700-luvun lopulle tai 600-luvun alkuun eaa. Ne on kirjoituttanut kaupungin hallitsija Asatiwada, joka myös kertoo nimenneensä kaupungin itsensä mukaan Asatiwadajaksi. Piirtokirjoituksen mukaan Kuen hallitsija ja danunilaisten kuningas Urikku (tai Awarik[k]u, Warik[k]u) oli asettanut Asatiwadan virkaansa. Kyseessä saattaa olla vasallisuhde Kuen alueen suurkuninkaan Urikkun ja paikallisen kuninkaan Asatiwadan välillä. Jos kyseessä on sama hallitsija kuin Urikkun piirtokirjoituksessa, eikä dynastian toinen samanniminen kuningas, Karatepen piirtokirjoitus voidaan ajoittaa karkeasti samalle ajalle. Piirtokirjoituksessa Asatiwada kerskuu alistaneensa muut alueen kuninkaat hallintaansa, joten ilmeisesti hän saavutti merkittävän aseman Kuen valtakunnassa.
Karatepen piirtokirjoitus sisältää tärkeää tietoa yhdestä 700-luvun lopun myöhäisheettiläisestä valtakunnasta aikana jolloin Assyrian valtakunta laajeni länteen. Se myös kertoo alueen jumalmaailmasta sekä foinikialaisen ja luuvilaisen kulttuurin rinnakkaiselosta eteläisen Turkin alueella. Piirtokirjoitus on edelleen alkuperäisellä sijaintipaikallaan Turkissa.
Teksti

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Minä olen Asatiwada, Baalin siunaama, Baalin palvelija, jonka Urikku, danunilaisten kuningas asetti valtaan. Baal teki minusta danunilaisten isän ja äidin; minä annoin danunilaisille elämän. Minä laajensin Adanan (tasangon) maan auringon noususta sen laskuun, niin että minun päivinäni danunilaisilla oli kaikki hyvin ja kaikkea hyvää oli runsaasti. Minä täytin Paharin kaupungin viljavarastot.  Minä hankin runsaasti hevosia, kilpiä ja armeijoita, ja Baalin sekä jumalien ansiosta murskasin kapinalliset. Hävitin kaiken pahan, jota maassa oli. Laitoin herrani kuningashuoneen hyvään kuntoon ja autoin juurruttamaan herrani (vallan). Istuin isäni valtaistuimelle ja tein rauhan kaikkien kuninkaidenkanssa. Ja jokainen kuningas kohteli minua kuin isäänsä vanhurskauteni, viisauteni ja hyväsydämisyyteni takia. Linnoitin kaikki rajaseudut, paikat joissa oli pahantekijöitä ja rikollisia, joista kukaan ei palvellut Mopsun kuningashuonetta. Mutta minä, Asatiwada, alistin heidät jalkojeni alle, ja rakensin linnoituksia noihin paikkoihin, niin että danunilaiset voisivat asua siellä turvallisin mielin. Alistin väkevät maat auringonlaskun suunnalla, maat, joita kukaan kuningas ei ollut alistanut ennen minua, mutta minä, Asatiwada, alistin ja kukistin ne, ja siirsin heidät asumaan idän kaukaisimpaan kolkkaan. Myös danunilaisia asutin sinne, ja minun päivinäni heitä oli kaikkialla Adanan tasangon raja-alueilla, auringonnoususta auringon laskuun ja paikoissa, joita ennen pelättiin, ja missä tiet olivat vaarallisia. Minun päivinäni nainen saattoi kulkea yksin värttinänsä kanssa. Baalin ja jumalien ansiosta kaikkina minun päivinäni oli yltäkylläisyyttä ja (kaikki) oli hyvin. Danunilaiset ja koko Adanan tasangon (asukkaat) asuivat hyvin ja heillä oli turvallinen olo. Minä rakensin tämän kaupungin ja annoin sille nimeksi Asatiwadaja. Baalin ja Resefin, peurojen (herran), käskyn mukaan minä rakensin sen. Baalin ja Resefin, peurojen herran, ansiosta (kaupungissa oli) runsaasti kaikkea. Asiat olivat hyvin, ihmiset asuivat hyvin ja heillä oli turvallinen olo. Siitä (kaupungista) tuli Adanan tasangon ja Mopsun kuningashuoneen vartiolinnake. Sillä minun päivinäni Adanan tasangon maassa oli runsaasti kaikkea ja hyvä olla, eikä danunilaisilla ollut lainkaan yötä minun päivinäni. Minä rakensin tämän kaupungin, (ja) annoin sille nimeksi Asatiwadaja. Minä asetin sinne lyömäaseen Baalin ja uhrasin kaikille jumalankuville yhden härän vuosittaisena uhrina, kyntämisen aikaan yhden lampaan sekä elonkorjuun aikaan yhden lampaan. | ” |
Teksti > Siunaukset ja kiroukset (A ja B-teksti porteilla)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Siunatkoon lyömäaseen Baal Asatiwadaa elämällä, terveydellä sekä vallalla ylitse kaikkien kuninkaitten. Antakoot lyömäaseen Baal ja kaikki kaupungin jumalat Asatiwadalle pitkän iän ja lukuisia vuosia sekä rikkautta, kaikkea hyvää ja valtaa ylitse kaikkien kuninkaiden. Olkoon tässä kaupungissa runsaasti viljaa sekä viiniä 8 ja olkoon sen asukkailla karjaa, vuohia, lampaita, viljaa ja viiniä. Lisääntyköön heidän jälkeläisensä ja väkevöityköön heidän voimansa, lisääntyköön heidän halunsa palvella Asatiwadaa 11 ja Mopsun kuningashuonetta, Baalin ja jumalien ansiosta. Jos joku kuningas kuninkaiden joukossa, hallitsija hallitsijoiden joukossa, tai joku muu tärkeä ihminen poistaa Asatiwadan nimen tästä portista ja laittaa (oman) nimensä (siihen), tai jos hän himoitsee tätä kaupunkia ja tuhoaa tämän portin, jonka Asatiwada on tehnyt, ja tekee toisen portin ja laittaa (oman) nime(nsä) siihen tai jos hän kateuden, vihan tai pahuuden takia tuhoaa tämän portin, niin hävittäköön taivaan Baal, Elkunirsa, ikuinen Semes sekä koko jumalan poikien neuvosto sen kuningaskunnan, sen kuninkaan tai sen tärkeän ihmisen. Mutta Asatiwadan nimi pysyköön (portissa) ikuisesti niin kuin aurinko ja kuu pysyvät (ikuisesti). | ” |
Teksti > Siunaukset ja kiroukset (C-teksti steelassa)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | … Siunatkoon lyömäaseen Baal Asatiwadaa elämällä, terveydellä ja vallalla ylitse kaikkien kuninkaiden. Antakoon lyömäaseen Baal Asatiwadalle pitkän iän ja lukuisia vuosia sekä rikkautta, kaikkea hyvää, ja valtaa ylitse kaikkien kuninkaiden. (Tämä on) se uhri, jonka hän t[oi] jumal[ille], kaikille näille jumalankuville: yhden hä[rän] vu[osittaisena] uhrina, (lisäksi) kyntämisen aikaan [yhden lampaan] ja e[lonkor]juun aikaan yhden lampaan. Olkoon tässä kaupungissa runsaasti viljaa sekä viiniä, ja olkoon [kan]salla jo[ka] siinä asuu karjaa, vuohia, lampaita, vi[ljaa ja] viiniä. Lisääntyköön heidän jälkeläisensä ja väkevöityköön heidän voimansa, lisääntyköön heidän halunsa palvella Asatiwadaa ja Mopsun kuningashuonetta Baalin ja jumalien ansiosta. Jos joku kuningas kuninkaiden joukossa, hallitsija hallit[si]joiden joukossa, tai joku tärkeä ihminen päätt[ää] poistaa Asatiwadan nimen tästä ju[ma]lsteelasta ja laittaa (oman) nimensä (siihen), tai jos hän himoitsee tätä kaupunkia ja sanoo: ”Minä teen toisen steelan ja laitan nimeni siihen, ja tuhoan jumalsteelan, jonka Asati-wada on tehnyt lyömäaseen Baalille ja minä … … joen … ja minä … […] minä menen … […] | ” |
Teksti > Huomioita

Luuvilaisessa tekstissä ei mainita Baal-jumalaa, vaan tekstissä viitataan Auringon siunaamaan ja Tarhuntin palvelijaan. Urikku on assyrialainen muoto nimestä. Foinikialaisissa teksteissä käytettäviä muotoja ovat Awarik(k)u (Karatepen piirtokirjoitus) ja Warik(k)u (Urikkun piirtokirjoitus). Danunilaiset viittaa todennäköisesti Adanan tasangon asukkaisiin. Luuvilaiset paralleelitekstit käyttävän alueen asukkaista nimitystä adanawealaiset (Karatepen piirtokirjoitus) tai (a)hijawalaiset (Urikkun piirtokirjoitus).
Tekstissä käytetty sana ”hankin” on kirjaimellisesti ”tein”, ”armeija” voi olla myös ”armeijan leiri” tai ”kasarmi”, ”kuningashuoneen” voi olla ”palatsin”, ”huoneen”. Kohta ”istuin isäni valtaistuimelle” on kiistelty. Joidenkin tutkijoiden mukaan tässä viitataan Urikkun valtaistuimeen. Seuraavassa tekstissä kuitenkin ylistetään Asatiwadan urotekoja, mikä tukisi tulkintaa, että tässä viitataankin Asatiwadan valtaistuimeensa. Mopsun on luuvilaisessa tekstissä Muksas. Tämä viittaa joko Urikkun tai Asatiwadan kuningassukuun. Useiden tutkijoiden mukaan tämä on yhteydessä kreikkalaisen käyttämään nimitykseen Mopsos, mutta yhteys ei ole selvä.
”Missä tiet olivat vaarallisia” on kirjaimellisesti ”missä mies pelkäsi kulkea tietä pitkin”. ”Kulkea yksin värttinän kanssa” on epäselvä foinikialaisessa tekstissä. Käännös perustuu osin luuvilaisen tekstin tukeen. ”Yötä” voidaan kääntää myös ”pimeyttä”. Luuvilaisessa tekstissä ei mainita Baalia, vaan jumalan nimi on Tarhunt. Lyömäaseen Baal eli Baal Krntris (bʿl krntris) oli ilmeisesti Aleppon Baalin (eli Baal-Smd:n) anatolialainen muoto. Nimen krntris vokalisointi on epäselvä.
Kohta ”uhrasin kaikille jumalankuville” on kiistelty. Monien tutkijoiden mukaan tässä ei viitata kuninkaan antamiin uhreihin jumalankuville, vaan jokilaakson asukkaiden uhreihin. Sana, joka tässä kohdassa käännetään jumalankuvaksi, on luuvilaisen tekstin peruseella tulkittu jokilaakson asukkaiksi. Tällöin käännös olisi: ”kaikki jokilaakson asukkaat uhraavat hänelle (Baalille) ja tuovat hänelle vuosittaisen uhrin …” Ilman luuvilaista tekstiä tämä tulkinta ei olisi mahdollinen. Luuvilainen ja foinikialainen teksti kuitenkin poikkea vat toisistaan monessa kohdassa, ja koska foinikialaisessa tekstissä ei ole mitään epäselvää tässä kohtaa, päädytään seuraamaan sen lukutapaa.
”Vuosittaisena uhrina” voisi viitata myös päivittäiseen uhriin, mutta härän uhraaminen päivittäin vaikuttaa epärealistisen suurelta määrältä. ”Runsaasti viljaa” seuraa luuvilaista tekstiä. Foinikiankielisessä tekstissä lukee ”runsaasti kaikkea”. Elkunirsa tulee sanoista  ”El, maailman luoja”. ”Jumalan poikien” voidaan kääntää myös ”jumalien poikien”.
Karatepen portilta löydettyjä reliefejä, joiden välissä on luuvilaista piirtokirjoitusta.
Osa foinikiankielisestä tekstistä.
Esimerkki luuvilaista tekstistä Karatepessa.
Kipinä (lehti)

Kipinä kansi elokuussa 2008
Kipinä on Petroskoissa ilmestyvä lasten ja varhaisnuorten lehti, joka ilmestyy 12 kertaa vuodessa siten että suomeksi, vepsäksi, aunuksenkarjalaksi ja varsinaiskarjalan vienankarjalan murteella ilmestyy vuosittain neljä numeroa. Kuukausilehtenä Kipinä on ilmestynyt vuodesta 1986, ja kielten vuorottelu alkoi vuonna 2011.  Lehteä kustantaa Periodika-kustantamo.
Vuonna 2006, jolloin lehdellä on 20-vuotisjuhlavuosi, lehden levikki oli 1 000 kappaletta. Tavallisesti levikki on 700–800 kappaletta.
Historia

Kipinän historia alkaa vuodesta 1932, jolloin se perustettiin Leningradissa Pioneeri-nimisenä. Maassa julkaistiin Lokakuun vallankumouksen jälkeisinä vuosina parhaimmillaan yli 20 suomenkielistä julkaisua.
Ensimmäinen päätoimittaja oli Yrjö Karppanen. Kipinää julkaistiin kaksi kertaa kuukaudessa kahden vuoden ajan.
Uudelleen Kipinä syntyi karjalaisen kirjailijan Jaakko Rugojevin aloitteesta vuonna 1986. Kipinän tavoite tuolloin oli julkaista karjalaisten ja suomalaisten kirjailijoiden lapsille suunnattuja teoksia. Päätoimittajana aloitti Viktor Husu.
Vuonna 1989 lehdellä oli 8 000 tilaajaa. Neuvostoliiton hajottua levikki romahti muun muassa Virossa ja Suomessa.
Vuonna 1992 lehden kohtalo oli vaakalaudalla, kun koko toimitus irtisanoutui ammattiväen ja aineistopulan takia. Vuonna 1993 Viktor Paaso perusti lehden uudelleen, ja vuonna 1994 kustantaja vaihtui. Päätoimittajaksi tuli Jaakko Rugojevin tytär Nina Rugojeva. Vuosina 1997–2005 päätoimittajana oli Irina Kurilo, hänen jälkeensä Elina Byrkland,  Natalia Denisova (vuodesta 2010)  ja Oksana Tsurkina .
Aiheesta muualla

Kipinän kotisivut
Kontospää

| Kontospää> Kondosâš Gora Konnostunturi |
| --- | --- |
Korkeus:  402 m
Sijaintitiedot
 Kontospää
 Koordinaatit: 68°43′55″N, 28°42′22.5″E 
Sijainti:   Inari, Suomi  Murmanskin alue, Venäjä
Geologia
Tyyppi:  Tunturi
Kontospää (inarinsaameksi Kondosâš, ven. Гора Конностунтури, Gora Konnostunturi) on 402 metriä korkea tunturi Lapissa Venäjän rajalla. Tunturin huipun läpi kulkee Suomen ja Venäjän raja.
Kontospään ympäristö on pääosin tasaista, mutta etelässä on mäkisempää. Tunturin lähialue on hyvin harvaan asuttua: asukkaita on vain kaksi neliökilometriä kohden.tarvitaan parempi lähde
Kontospään ympäristö kuuluu subarktiseen ilmastovyöhykkeeseen. Seudun vuotuinen keskilämpötila on −4 °C. Lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on 13 °C, kylmin taas helmikuu, jolloin keskilämpötila on −18 °C.
Käännös suomeksi
Knuutilankankaan koulu

| Knuutilankankaan koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Knuutilankankaantie 10, 90240 Knuutila, Oulu
Koordinaatit:  64°59′32.05″N, 025°33′19.89″E
Tyyppi:  Ala-aste
Perustettu:  1988
Rehtori:  Katriina Niinimäki
Luokat:  1-6
Oppilaita:  227
Verkkosivut
Knuutilankankaan koulu on Oulussa, Knuutilan kaupunginosassa sijaitseva alakoulu. Koulun siivessä toimii myös Knuutilankankaan päiväkoti ja esiopetus.
Rakennus valmistui vuonna 1988 arkkitehti Jouni Koiso-Kanttilan suunnittelemana ja peruskorjattiin 3,4 miljoonalla eurolla vuonna 2015. Oulunsuun kaupunginosassa sijaitseva Lämsänjärven koulu on ollut vuodesta 2006 hallinnollisesti sivukouluna osa Knuutilankankaan koulua.
Koulu on mukana varhennettu kielenopetus (KIELO) -hankkeessa, jossa englannin kieltä aletaan opettaa varhaistetusti jo ensimmäisellä luokalla.[lähde? ] Koulussa toimii moniammatillinen oppilashuoltoryhmä, johon kuuluvat rehtori, erityisopettaja, kouluterveydenhoitaja, koulukuraattori ja koulupsykologi.
Knuutti Liuhtari

Knuutti Juhonpoika Liuhtari (s. n. 1615 – 1685) oli lapualainen talollinen ja kirkonrakentaja. Hän oli 1650-luvulla 2/3 manttaalisen Liuhtarin talon isäntä. Hän rakensi sadan taalarin korvauksesta Kuortaneen ensimmäisen kirkon, joka valmistui 1654, ja saattoi päätökseen Naarasluoman (Härmän) kirkon rakentamisen, jonka Sipi Tuomaanpoika Kauppi oli pannut alkuun. Liuhtari on mahdollisesti rakentanut muitakin kirkkoja, mistä ei kuitenkaan ole säilynyt tietoja. Hän toimi myös Lapualla kirkonisäntänä.
Kopparberg

Kopparberg on:
Kopparberg, Ljusnarsbergin keskustaajama.
Kopparberg, panimo ja siiderinvalmistaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kopparberg”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirkcaldy

| Kirkcaldy (Cair Chaladain) |
| --- | --- |

 Kirkcaldy
 Koordinaatit: 56°6′38.63″N, 3°10′2.53″W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Skotlanti
Hallintoalue:  Fife
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  664 km²
Väkiluku:  48 630
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirkcaldy (gaeliksi Cair Chaladain) on kaupunki Itä-Skotlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kaupunki sijaitsee Edinburghin ja Dundeen kaupunkien välissä. Kaupungissa on 48 630 asukasta, ja pinta-ala on 644 neliökilometriä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirkcaldy Wikimedia Commonsissa
Kirkcaldyn kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kilpitulivuori

Kilpitulivuori Mauna Kea.
Kilpitulivuori on leveä ja loivarinteinen tulivuorityyppi. Kilpitulivuoret syntyvät virtaavasta ja nopeasti juoksevasta laavasta, minkä vuoksi tulivuorten keilat muodostuvat mataliksi. Niiden purkaukset ovat muihin räjähdysmäisesti purkautuviin tulivuoriin verrattuna rauhallisia. Pienet kilpitulivuoret voivat muodostua yhdessä jatkuvassa purkauksessa, mutta suuret kilpitulivuoret ovat syntyneet noin miljoonan vuoden aikana sadoista tai tuhansista peräkkäisistä purkauksista.
Laavan juoksevuus ja nopea virtaus johtuvat laavan emäksisyydestä. Kilpitulivuorten laava on juuri tällaista basalttista laavaa.
Monet maapallon suurimmista tulivuorista ovat kilpitulivuoria. Suurin tulivuorista on Havaijin suurimmalla saarella sijaitseva Mauna Loa. Kilpitulivuoria on myös mm. Galápagossaarilla sekä Luoteis-Yhdysvalloissa Oregonin ja Washingtonin osavaltioissa. Réunionin saarella sijaitseva Piton de la Fournaise on yksi maapallon aktiivisimpia tulivuoria. Se purkautuu keskimäärin kerran vuodessa.
Purkautuvan magman viskositeetti riippuu sen lämpötilasta ja koostumuksesta. Havaijilaisista kilpitulivuorista magma purkautuu noin 1 200 °C:n lämpötilassa, kun taas useimpien mantereella sijaitsevien tulivuorten magma saavuttaa vain 850 °C:n lämpötilan. Laavan juoksevuuden takia purkauksessa ei tapahdu suurempia räjähdyksiä, jollei vettä pääse purkautumisaukkoon. Myös laajenevat kaasut voivat aiheuttaa huomattavaa suihkuamista matalaviskositeettisessa laavassa.
Myös muilla planeetoilla on kilpitulivuoria. Marsissa sijaitsevan Olympus Monsin, joka on suurin tunnettu vuori aurinkokunnassamme, on arveltu olevan sammunut kilpitulivuori. Marsilaiset kilpitulivuoret ovat korkeampia ja paljon suurempia kuin maapallon vastaavat. Mannerlaattojen liikkeen takia maapallon kuumissa pisteissä syntyvät tulivuoret siirtyvät ajan myötä syrjään eivätkä ehdi kasvaa suuremmiksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Erityyppisiä tulivuoria Tieteen kuvalehti
Koudoumásin luostari

| Koudoumásin luostari Μονή Κουδουμά |
| --- | --- |
 Koudoumásin luostari.
Sijainti:  Stérnes, Górtyna, Iraklion, Kreeta, Kreikka
Koordinaatit:  34°56′19″N, 25°05′08″E
Kirkkokunta:  Kreetan kirkko
Hiippakunta:  Górtynan ja Arkadían hiippakunta
Tyyppi:  munkkiluostari
Asukkaita:  6 (vuonna 2011)
Verkkosivut:  www.imkoudouma.gr
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Koudoumásin Neitsyt Marian luostari (kreik. Μονή Παναγίας Κουδουμά, Moní Panagías Koudoumá), usein vain Koudoumásin luostari (Μονή Κουδουμά, Moní Koudoumá), on ortodoksinen luostari Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Górtynan kunnassa lähellä Stérnesin kylää. Luostari on munkkiluostari ja omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle.
Koudoumásin luostarin kirkko.
Koudoumásin luostari on saattanut olla olemassa jo 1200-luvulla. Tämä tekee siitä yhden Kreetan vanhimmista. Luostarin nimen arvellaan tulevan sen Koudoumás-sukunimisestä perustajasta, mutta sen on ehdotettu tulevan myös tietynlaisesta orapihlajasta (koudoumaliá). Luostari raunioitui ja kunnostettiin uudelleen käyttöön vuonna 1870.
Luostari on rakennettu Asteroúsia-vuorten etelärinteeseen saaren etelärannikolle eli Libyanmeren rannalle, ja sijaitsee noin 80 kilometriä etelään Iraklionin kaupungista. Sijainti tekee luostarista yhden Kreetan eristyneimmistä, sillä sinne pääsee vain mutkaista 24 kilometriä pitkää hiekkatietä yli vuorten. Luostarin lähellä sijaitsee Koudoumásin ranta. Luostarin kirkko on pohjakaavaltaan ristinmuotoinen, alun perin yksilaivainen ja luolaan rakennettu. Luostarin lähellä on useita kappeleiksi muutettuja luolia.
Vuoden 2011 väestönlaskennassa luostarille kirjattiin kuusi asukasta. Luostari juhlii vuosittain 15. elokuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koudoumásin luostari Wikimedia Commonsissa
Ιερά Μονή Κουδουμά. Luostarin verkkosivut. (kreikaksi)
Koufonísi

Koufonísin saari Náxokselta nähtynä, taustalla Kéros ja Amorgós.
| --- | --- |
Muut nimet:  Áno Koufonísi (Άνω Κουφονήσι)
Sijainti:  36.933333°N, 25.6°E, Náxos ja Pienet Kykladit Náxos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Kykladit
Korkein kohta:  Profítis Ilías, 107 m
Pinta-ala:  5,77 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  399
Asutuskeskukset:  Koufonísi
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Koufonísi (kreik. Κουφονήσι) eli Áno Koufonísi (Άνω Κουφονήσι, ”Ylempi Koufonísi”) tai Páno Koufonísi (Πάνω Κουφονήσι) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja Koufonísian saariin Káto Koufonísin ohella. Saaren pinta-ala on 5,77 neliökilometriä ja asukasluku 399 (2011). Hallinnollisesti Koufonísi kuuluu Koufonísian kunnallisyksikköön, Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Koufonísin kalliorantoja.
Koufonísi sijaitsee noin 2,3 meripeninkulmaa (noin 4 kilometriä) Náxoksesta kaakkoon. Sen eteläpuolella on Káto Koufónisin saari ja kaakkoispuolella Kéros. Saaren pääkylä on Koufonísin kylä (391 asukasta).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koufonísi Wikimedia Commonsissa
Koufonisia.gr. Koufonísian saarten verkkosivut. (kreikaksi, englanniksi)
Kykladit
| --- | --- |
Pääsaaret:   Amorgós  Anáfi  Ándros  Antíparos  Delos  Folégandros  Íos  Kéa  Kímolos  Kýthnos  Mílos  Mýkonos  Náxos  Páros  Sérifos  Sífnos  Síkinos  Sýros  Santoríni Thíra  Tínos 
Muut suuremmat saaret:   Antímilos  Despotikó  Donoúsa  Gyáros  Irakleiá  Káto Koufonísi  Kéros  Koufonísi  Makrónisos  Nikoúria  Pacheiá  Polýaigos  Ríneia  Schoinoúsa  Thirasía 
Pienet saaret:   Agía Kalí  Agía Paraskeví  Ágios Andréas  Ágios Artémios  Ágios Efstáthios  Ágios Geórgios  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos  Ágios Spyrídonas  Akráthi  Anánes  Áno Antikéri  Ánydros  Árgilos  Askaniá  Áspro  Aspronísi, Santoríni  Aspronísi, Schoinoúsa  Avoladonísi  Báos  Christianí  Daskalió  Didými  Dipló  Drakonísi  Dryonísi  Dýsvato  Evriókastro  Filídi  Foínisses  Ftená  Gaïdouronísi  Galiátsos  Gavrionísia Akamátis  Gáidaros  Megálo  Prásso  Glarómpouta  Glaronísi, Gyáros  Glaronísi, Koufonísia  Glaronísi, Sérifos  Glaronísia  Gramvoússa  Kalógeroi  Kalógeros  Kampána  Káravos  Kardiótissa  Káto Antikéri  Kávouras, Antíparos  Kávouras, Mýkonos  Kitrianí  Klidoúra  Kounelonísi  Krommýdi  Ktapódia  Lázaros  Louvardári  Makáres  Makrá  Makronísi  Mantó  Marmaronísi  Mavronísi  Megáli Pláka  Megálos Avelás  Mikrí Akradiá  Mikronísi  Mikrós Avelás  Náta  Néa Kaméni  Ofeidoússa  Palaiá Kaméni  Panagía  Panteronísi  Paximádi  Petalídi  Pipéri  Pláka  Plakí  Planítis  Práso  Prasonísi  Prasoúra  Psathonísi  Revmatonísi  Sáliagkos  Schinonísi  Serifopoúla  Sfontíli  Skylonísi  Strongylí, Antíparos  Strongylí, Makáres  Strongyló, Sýros Ermoúpoli  Strongyló, Sýros Poseidonía  Tetartonísi  Tigáni  Toúrlos, Antíparos  Toúrlos, Páros  Tragonísi  Tría Adélfia  Tsimintíri  Tsouloúfi  Varvaroúsa  Venétiko  Voúlgari  Vous
Klassiska mästerverk

| Klassiska mästerverk Magnus Uggla |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1975–2002
 Julkaistu: 24. toukokuuta 2002
 Tyylilaji: pop rock
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Listasijoitukset
  1.  20.
Magnus Ugglan muut julkaisut
| Där jag är e’re alltid bäst 2000 | Klassiska mästerverk 2002 | Den tatuerade generationen 2004 |
Klassiska mästerverk on Magnus Ugglan kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2002. Se on hänen neljäs kokoelma-albuminsa, jos puolivirallinen Suomen markkinoille julkaistu Collection lasketaan mukaan. Yhteensä se on hänen seitsemästoista albumijulkaisunsa.