stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ensimmäinen maailmansota
Sota- ja asetekniikan kehitys

Ensimmäisen maailmansodan on sanottu olleen sota, joka käytiin 1900-luvun tekniikalla, mutta 1800-luvun taktiikoilla. Asetekniikka oli ajanut taktiikan ja strategian edelle, jolloin tappiot muodostuivat puolin ja toisin valtaviksi, hyökättäessä 1800-luvun taktisin ja taisteluteknisin menetelmin huolellisesti linnoittautunutta, konekiväärein ja uusin tykistöasein varustautunutta vihollista vastaan. Hyvin pitkälti nämä seikat juututtivat joukot länsirintamalla asemasotaan. Erään arvion mukaan sotilaita kaatui yhteensä 8,5 miljoonaa.
Ensimmäinen maailmansota vuosina 1914–1918 oli muun muassa tähystyspallojen kulta-aikaa. Niin Ympärysvallat kuin Saksakin käyttivät tulenjohdossa kankaisia kaasupalloja, jotka olivat alkujaan täytetty vedyllä. Räjähdysarka vetykaasu aiheutti kuitenkin satoja onnettomuuksia, joten myöhemmin täytteenä alettiin käyttää "ei-tulenarkaa" heliumia. Hieman ennen sotaa ja sen aikana kehitettiin myös monia uusia aseita, jotka nyt pääsivät ensimmäistä kertaa käyttöön. Näihin lukeutuvat esimerkiksi lentokoneet, sukellusveneet ja taistelukaasut. Alkuun kemialliset aseet olivat kyynelkaasun tapaisia. Sodankäynnissä niitä käyttivät ensimmäisenä pienissä määrin ranskalaiset elokuussa 1914 ja paria kuukautta myöhemmin myös saksalaiset. Kumpikaan sodan osapuoli ei katsonut kyynelkaasun käytön rikkovan Haagin sopimusta, joka kielsi myrkyllisten kaasujen käytön. Ensimmäiset kuolettavat kaasuhyökkäykset tehtiin Saksan puolelta tiettävästi vuosien 1914 ja 1915 vaihteessa, jolloin kloorilla tapettiin 140 englantilaista sotilasta.
Jalkaväen uusista, ensimmäistä kertaa massamaisesti käytetyistä aseista tärkeimpiä olivat kone- ja pikakiväärit, kranaatinheittimet sekä aivan sodan lopussa saksalaisten käyttöönsä saamat konepistoolit. Panssarivaunu kehitettiin sodan kestäessä ja siitä oli ympärysvalloille hyötyä piikkilankojen ja juoksuhautojen ylittämisessä, vaikkakin vielä ensimmäisen maailmansodan panssarivaunut olivat seuraavan maailmansodan vaunuihin verrattuna alkeellisia ja panssaritaktiikka kehittymätöntä. Panssareiden todellinen läpimurto jäi toiseen maailmansotaan.
Suurimmat tappiot eivät kuitenkaan aiheutuneet konekiväärien luotisuihkuista, vaan tykistön tulesta.lähde? Tähän seikkaan oli kaksi merkittävää tekijää, joista ensimmäinen oli aivan 1800-luvun lopussa kehitettyjen joustolavettisten tykkien käyttöönotto. Nyt tykkiä ei tarvinnut enää suunnata jokaisen laukauksen jälkeen erikseen, mikä johti tulinopeuden ja tulen tehon moninkertaistumiseen. Toinen olennainen tykistön tehokkuuteen vaikuttanut seikka oli buurisodissa kehitetty epäsuora ammunta. Kenttätykit voitiin nyt sijoittaa taemmas omasta etulinjasta, jolloin tulenjohtaja yksinomaan saattoi tähystää maalia ja käskeä tarvittavat tulen korjaukset. Suurtaisteluita edeltäneissä tykistön tulivalmisteluissa, sekä itse taisteluiden kestäessä saatettiin ampua miljoonittain tykinkranaatteja.lähde?
Sodan seuraukset

Ennen toista maailmansotaa ensimmäistä maailmansotaa kutsuttiin myös ”sodaksi joka lopetti kaikki sodat”. Mutta oikeammin voidaan sanoa, että ensimmäinen maailmansota oli toisen maailmansodan siemen. Hävitty sota johti Saksassa talouden romahdukseen ja inflaatioon ja yleisesti epäoikeutettuna pidetty rauhansopimus aiheutti tyytymättömyyttä, mikä osaltaan myöhemmin johti kansallissosialistien valtaannousuun. Venäjän huono sotamenestys johti osaltaan lokakuun vallankumoukseen ja keisarillisen Venäjän loppuun, veriseen sisällissotaan ja lopulta Neuvostoliiton syntyyn. Suomen irtoaminen Venäjästä liittyi vallankumoukseen, kun bolševistinen Venäjä tunnusti Suomen itsenäisyyden.
Uuvutussodan suunnattomat tappiot ja korkeat kustannukset rasittivat Euroopan taloutta. Ennen sotaa Ranska ja Iso-Britannia olivat ”maailman pankkiireita”, joilla oli enemmän saatavia muualta maailmasta kuin velkoja, ja Yhdysvallat kuului velallisiin. Sotakustannukset johtivat siihen, että Länsi-Euroopan suurvalloista tuli velallisia, vieläpä niin pahasti velkaantuneita, että ilman Saksalle määrättyjä valtavia sotakorvauksia ne eivät olisi kyenneet suoriutumaan veloistaan. Neuvostoliitto kieltäytyi maksamasta Keisarillisen Venäjän velkoja. Maailmantalouden painopiste siirtyi sodan jälkeen Yhdysvaltoihin.
Sodan seuraukset > Sodan tuottamat yritysvoitot

Ensimmäinen maailmansota teki valtiosta merkittävän vaikuttajan talouselämässä. Tällä oli tarkoituksena alistaa kaikki käytettävissä olevat resurssit sodankäyntiin.
| Yritys | Keskim>  voitto ennen sotaa | Keskim>  voitto sotavuotena |
| --- | --- | --- |
| U. S. Steel | 105 331 000 $ | 259 653 000 $ |
| Du Pont | 6 092 000 $ | 58 076 000 $ |
| Bethlehem Steel | 6 840 000 $ | 49 427 000 $ |
| Anaconda Copper | 10 649 000 $ | 34 549 000 $ |
| Utah Copper | 5 776 000 $ | 21 622 000 $ |
| American Smelting | 11 566 000 $ | 18 602 000 $ |
| Republic Iron and Steel | 4 177 000 $ | 17 548 000 $ |
| International Mercantile | 6 690 00 | 14 229 000 $ |
| Atlas Powder | 485 000 $ | 2 374 000 $ |
| American and British Man. | 172 000 $ | 325 000 $ |
| Canadian Car & Foundry | 1 335 000 $ | 2 201 000 $ |
| Crocker Wheeler | 206 000 $ | 666 000 $ |
| Hercules Powder | 1 271 000 $ | 7 430 000 $ |
| Niles, Bement Pond | 656 000 $ | 6 146 000 $ |
| Scovill Mfg. Co. | 655 000 $ | 7 678 000 $ |
| General Motors | 6 954 000 $ | 21 700 000 $ |
Kenraali Smedley Butler laski ensimmäisen maailmansodan tuottaneen yhdysvaltalaisille yrityksille huomattavia voittoja. Yhdysvaltojen liittovaltio käytti Butlerin mukaan sotaponnistukseen 52 miljardia dollaria, josta 39 miljardia dollaria kului varsinaiseen sotaan ja tuosta 16 miljardia dollaria oli voittoa yrityksille. Butlerin aineiston mukaan yritykset tahkosivat jopa moninkertaisia voittoja sodan aikaan. Sodasta hyötyneet yritykset toimivat muiden muassa teräs-, kupari- ja ajoneuvoaloilla.
Tappiot

Kaikkiaan ensimmäinen maailmansota vaati sotilaat ja siviilit yhteenlaskien noin 16 miljoonaa kuolonuhria. Kuolleista noin 9,7 miljoonaa oli sotilaita ja 6,8 miljoonaa siviilejä. Haavoittuneita oli 21 miljoonaa.
Lähes kaikissa aiemmissa sodissa sotilaita kuoli rintamalla enemmän tauteihin kuin taisteluissa. Lääketieteen kehittyminen sekä tuhoisammat taisteluvälineet saivat aikaan, että ensimmäisessä maailmansodassa kuolonuhreja syntyi enemmän vihollisen aseiden kuin sotilaiden keskuuteen levinneiden sairauksien vuoksi. Kuitenkin yhä merkittävä osa sotilaista menehtyi sairauteen, kuten esimerkiksi espanjantautiin.
Sodan jälkeen rauhan aikana on kuollut yli 350 ihmistä räjähtämättä jääneiden ammusten räjähdyksissä. Viimeisimmiksi kuolonuhreiksi joutui kaksi ihmistä maaliskuussa 2014, ammuksen räjähtäessä.
Tappiot > Keskusvaltojen kaatuneet

Saksa 1 800 000
Itävalta-Unkari 1 290 000
Osmanien valtakunta 325 000
Bulgaria 90 000
Yhteensä 3 505 000
Tappiot > Ympärysvaltojen kaatuneet

Venäjä 1 700 000
Ranska 1 384 000
Britannia 743 000
Italia 615 000
Romania 335 000
Kanada 60 000
Australia 59 000
Intia 49 000
Yhdysvallat 48 000
Serbia 45 000
Belgia 44 000
Uusi-Seelanti 16 000
Etelä-Afrikka 8 000
Portugali 7 000
Kreikka 5 000
Montenegro 3 000
Yhteensä 5 121 000
Versailles’n rauha

Sodan vielä kestäessä Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson esitti neljäntoista kohdan ohjelman sodan lopettamiseksi ja rauhansopimuksen pohjaksi.
Sodan päätyttyä kokoontuivat voittajavaltojen johtajat neuvottelemaan rauhanehdoista Pariisiin. Rauhansopimuksia kutsuttiin nimellä Versailles’n rauha. Venäjää ei kutsuttu eikä hävinneillä keskusvalloilla ollut äänivaltaa. Käytännössä suurimman osan päätöksistä tekivät neljä suurinta voittajavaltiota: Yhdysvallat, Ranska, Iso-Britannia ja Italia.
Rauha oli voittajavaltioiden sanelema ja Saksan kannalta ”häpeärauha”. Saksa tuomittiin yksin sotasyylliseksi. Se riisuttiin aseista ja sai pitää vain 100 000 sotilaan armeijan (Reichswehr). Saksalle määrättiin tiukat aserajoitukset eikä sillä saanut olla sukellusveneitä, taistelulentokoneita, panssarivaunuja tai asevelvollisuutta. Saksan oli sodan jälkeen maksettava valtavat sotakorvaukset ja se menetti siirtomaansa.
Kansainliiton säännöt sisältyivät rauhansopimuksiin.
Poliittiset muutokset sodan jälkeen > Aluemuutokset

Sodan jälkeen niin sanotut reunavaltiot Viro, Latvia, Liettua ja Puola irrotettiin Venäjästä. Puolaan liitettiin myös ennen Saksaan ja Itävalta-Unkariin kuuluneita alueita. Suomen itsenäisyysjulistuksen Venäjä oli hyväksynyt jo aiemmin. Venäjä menetti myös Bessarabian alueen Romanialle.
Itävalta-Unkari hajosi Itävaltaan ja Unkariin sekä kokonaan uutena syntyneeseen Tšekkoslovakiaan. Serbiasta, Montenegrosta ja Itävalta-Unkariin kuuluneista slaavilaisalueista muodostui Jugoslavia. Itävalta-Unkarin entisistä alueista Etelä-Tiroli ja Istria liitettiin Italiaan, Transilvania ja Bukowina Romaniaan ja Galitsia Puolaan.
Osmanien valtakunta menetti Lähi-idässä olleet alueensa Isolle-Britannialle ja Ranskalle, jotka saivat ne hallintaansa Kansainliiton mandaattialueina. Se menetti myös Smyrnan alueen Kreikalle. Kreikan ja Turkin sodassa 1922 syntyi Turkki entisen Osmanien valtakunnan tilalle Anatoliaan, ja se sai takaisin myös Osmanien valtakunnan menettämät alueet Smyrnasta.
Saksa menetti kaikki siirtomaansa, jotka joutuivat Kansainliiton mandaattialueina voittajavaltioiden hallintaan. Saksa luovutti myös Elsass-Lothringenin alueen Ranskalle, Eupen-Malmedyn alueen Belgialle, Pohjois-Schleswigin Tanskalle ja Memelin alueen Liettualle. Puolan alueisiin liitettiin niin sanottu Puolan käytävä ja osia Sleesiasta. Tšekkoslovakiaan liitettiin myös pieni alue Sleesiasta. Danzigista (nykyinen Gdańsk) tehtiin itsenäinen kaupunkivaltio. Lisäksi Reininmaa päätettiin miehittää viideksitoista vuodeksi ja demilitarisoida sen jälkeen pysyvästi, kun taas Saarin alue asetettiin viideksitoista vuodeksi Kansainliiton alaisuuteen Ranskan miehittämänä, minkä jälkeen alueen kuulumisesta joko Saksaan tai Ranskaan päätettäisiin kansanäänestyksellä.
Poliittiset muutokset sodan jälkeen > Vallanvaihdokset

Seuraavat hallitsijasuvut syöstiin vallasta sodan loppuvaiheessa tai pian sen jälkeen:
Saksan Hohenzollernit
Itävallan Habsburgit
Venäjän Romanovit
Turkin Osmanit
Nämä maat muutettiin tasavalloiksi. Venäjästä tuli Venäjän sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta, joka muutamaa vuotta myöhemmin yhdistettiin eräiden siitä lyhytaikaisesti eronneiden valtioiden kanssa Neuvostoliitoksi. Kreikan kuningaskunnan kuningas, Konstantin I syrjäytettiin 1917, koska hän oli sympatisoinut saksalaisia eikä olisi halunnut ympärysvaltojen joukkoja Kreikkaan. Kuitenkin Konstantin I palasi valtaan 1920 sen jälkeen kun kuningas  Aleksanteri kuoli ja tasavaltalainen pääministeri Elefthérios Venizélos kärsi tappion vaaleissa.
Sodan varjot ja muistot

Ensimmäinen maailmansota toi mukanaan laajamittaisen propagandan, jolla parjattiin vastapuolen johtajia ja kansallisuuksia. Tämä lisäsi pysyvästi väkivaltaa ja raakuutta sekä maiden sisäistä epävakautta. Siviiliväestönkin surmaaminen otettiin sodankäynnin välineeksi esimerkiksi Saksan harjoittamalla meriliikenteen siviililaivojen upottamisella ja ympärysvaltojen julistamalla Saksan satamien saarrolla, jolla pyrittiin Saksan siviilien nälkiinnyttämiseen ja jota jatkettiin vielä rauhan tultuakin. Yksi esimerkki sodan jälkeen tapahtuneista raakuuksista oli armenialaisten kansanmurha. Sotajoukkojen laajat siirtymiset toivat mukanaan espanjantaudiksi nimitetyn pandemian, joka aiheutti kymmeniä miljoonia kuolonuhreja. Sodan muistona moni entinen sotilas oli sotainvalidi. Sotavammojen hoito vaati terveydenhuollolta suuria ponnistuksia ja uusien menetelmien kehittämistä (esimerkiksi kasvojen plastiikkakirurgia).
Vuonna 1919 Britannian kuningas Yrjö V määräsi sodan päättymispäivän Remembrance Dayksi. Sodan uhrien muistaminen on laajaa myös Ranskassa esimerkiksi suurilla sotilashautausmailla.
Kirjallisuutta

Ahlund, Claes (toim.): Scandinavia in the First World War: Studies in the War Experience of the Northern Neutrals.  Lund:  Nordic Academic Press, 2012.  ISBN 978-91-87121-57-9
Clark, Christopher: The Sleepwalkers: How Europe Went to War in 1914.  London:  Allen Lane, 2012.  ISBN 978-0-713-99942-6
Taylor, A. J. P.: Ensimmäinen maailmansota.  ((The first world war, 1963.) Suomentanut ja lisäyksillä täydentänyt Tapio Hiisivaara)  Porvoo Helsinki:  WSOY, 1971.
Westerlund, Lars: Suomalaiset ensimmäisessä maailmansodassa.  Valtioneuvoston kanslia, 2004.  ISBN 952-5354-48-2  Teoksen verkkoversio.
Quentin Fillon Maillet

| Quentin Fillon Maillet |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. elokuuta 1992 (ikä 32) Champagnole, Ranska
Uran tiedot
Pituus:  177 cm
Seura:  SC Grandvaux
Laji:  ampumahiihto ja maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2013–
Voitot:  17
Palkintokorokkeella:  56
 Tietolaatikko päivitetty 15. maaliskuuta 2025 
Aiheesta muualla
www.quentinfillonmaillet.com
| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten ampumahiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten ampumahiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten ampumahiihto. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten ampumahiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Peking 2022 | normaalimatka |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | takaa-ajo |  |
|  Hopeaa | Peking 2022 | pikakilpailu |  |
|  Hopeaa | Peking 2022 | viesti |  |
|  Hopeaa | Peking 2022 | sekaviesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oslo 2016 | sekaviesti |  |
|  Kultaa | Anterselva 2020 | viesti |  |
|  Kultaa | Oberhof 2023 | viesti |  |
|  Kultaa | Nove Mesto 2024 | sekaviesti |  |
|  Kultaa | Nove Mesto 2024 | parisekaviesti |  |
|  Kultaa | Lenzerheide 2025 | parisekaviesti |  |
|  Hopeaa | Hochfilzen 2017 | viesti |  |
|  Hopeaa | Hochfilzen 2017 | sekaviesti |  |
|  Hopeaa | Anterselva 2020 | pikakilpailu |  |
|  Hopeaa | Anterselva 2020 | yhteislähtö |  |
|  Hopeaa | Lenzerheide 2025 | viesti |  |
|  Pronssia | Kontiolahti 2015 | viesti |  |
|  Pronssia | Östersund 2019 | pikakilpailu |  |
|  Pronssia | Östersund 2019 | takaa-ajo |  |
|  Pronssia | Pokljuka 2021 | yhteislähtö |  |
|  Pronssia | Oberhof 2023 | sekaviesti |  |
|  Pronssia | Nove Mesto 2024 | viesti |  |
|  Pronssia | Nove Mesto 2024 | yhteislähtö |  |
|  Pronssia | Lenzerheide 2025 | pikakilpailu |  |
|  Pronssia | Lenzerheide 2025 | normaalimatka |  |
Quentin Fillon Maillet (s. 16. elokuuta 1992 Champagnole) on ranskalainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa SC Grandvaux -seuraa. Hän on kaksinkertainen olympiavoittaja, kuusinkertainen maailmanmestari sekä maailmancupin kokonaiskilpailun voittaja.
Arvokilpailut

Vuonna 2013 Fillon Maillet saavutti nuorten MM-hopeaa Obertilliachista Itävallasta viestistä ja oli voittamassa sekaviestin Euroopan-mestaruutta. Hän hiihti kolmannen osuuden Ranskan pronssia saaneessa viestijoukkueessa Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015. Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän hiihti kolmannen osuuden kultaa voittaneessa Ranskan sekaviestijoukkueessa. Takaa-ajossa hän oli kymmenes. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän hiihti Ranskan hopeajoukkueissa kolmannen osuuden sekaviestissä ja toisen osuuden miesten viestissä. Yhteislähtökilpailussa hän oli viidestoista. Östersundin MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti pronssia pikakilpailussa ja takaa-ajossa sekä sijoittui viidenneksi yhteislähdössä ja 12:nneksi normaalimatkalla. Anterselvan MM-kilpailuissa 2020 hän hiihti viimeisen eli neljännen osuuden Ranskan kultaa voittaneessa viestijoukkueessa. Lisäksi hän sai pikakilpailussa ja yhteislähdöstä hopeaa. Takaa-ajossa ja normaalimatkalla hän oli seitsemäs. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti yhteislähdössä pronssia. Takaa-ajossa ja normaalimatkalla hän sijoittui neljänneksi ja pikakilpailussa kuudenneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän voitti kultaa normaalimatkalla ja takaa-ajossa sekä saavutti hopeaa pikakilpailussa, sekaviestissä ja miesten viestissä. Yhteislähtökilpailussa hän sijoittui neljänneksi. Oberhofin MM-kilpailuissa 2023 Fillon Maillet saavutti viestissä kultaa ja sekaviestissä pronssia sekä oli normaalimatkalla neljäs, yhteislähdössä kuudes, pikakilpailussa yhdeksäs ja takaa-ajossa kahdestoista. Nové Měston MM-kilpailuissa 2024 Fillon Maillet saavutti sekaviestissä ja parisekaviestissä kultaa. Viestissä ja yhteislähdössä hän saavutti pronssia. Normaalimatkalla hän sijoittui kuudenneksi, pikakilpailussa kahdeksanneksi ja takaa-ajossa 11:nneksi. Lenzerheiden MM-kilpailuissa 2025 hän voitti kultaa parisekaviestissä, saavutti hopeaa viestissä ja saavutti pronssia pikakilpailussa ja normaalimatkalla sekä oli kuudes takaa-ajossa.
Munakan rautatieonnettomuus

Munakan rautatieonnettomuus tapahtui 30. lokakuuta 1923 Seinäjoki–Vaasa-rataosuudella Kyrönjoen ylittävällä Munakan rautatiesillalla, kun tavaravaunuun lastattu suuri höyrykattila tarttui tulistinputkistaan sillan rakenteisiin ja rikkoi niitä. Onnettomuudessa ei tullut henkilövahinkoja, mutta silta vaurioitui pahoin ja keskeytti pitkäksi aikaa junaliikenteen, ja useita tavaravaunuja tuhoutui.
Seinäjoelta Vaasaan kello 14.25 iltapäivällä lähteneessä sekajunassa oli kolmeen avotavaravaunuun sijoitettuna suuri höyrykattila laitteineen. Kattila oli kuormattu Tuurin rautatieasemalla, ja se oli matkalla Vedenojan tehtaille. Kun juna saapui Munakan sillalle, ensimmäisen vaunun kuorma tarttui sillan kaarirakenteisiin ja työnsi seuraavassa vaunussa ollutta kuormaa taaksepäin niin, että niissä kuormana ollut putkikattila kääntyi poikittain ja tarttui kiinni siltaan. Höyrykattilavaunujen perässä oli umpinaisia tavaravaunuja, joissa oli lastina halkoja, kappaletavaraa ja perunajauhoja. Siltaan tarttunut putkikattila murskasi näiden vaunujen ylärakenteet niin että niistä jäi ehjäksi vain lavetit. Sillalle syntyi seitsemän tavaravaunun ruuhka, ja niiden vaunujen joukossa oli bensiinisäiliövaunu, jonka rikkoutuessa bensiiniä alkoi valua Kyrönjokeen. Junan etuosassa olleet yhdeksän vaunua säilyivät ilman vaurioita, sillan Seinäjoen puoleiselle puolelle jäi neljä vioittunutta vaunua ja 16 vioittumatonta vaunua. Junan perässä oli matkustajavaunuja, joissa oli koululaisia matkalla Ylistaroon. Henkilövahinkoja onnettomuudessa ei tullut. Silta siirtyi noin 10–15 senttimetriä paikaltaan, ja useita sillan pystykaaria katkesi ja siltarautoja vääntyi.
Onnettomuuden vuoksi junaliikenne Vaasan ja Seinäjoen välillä keskeytyi, kunnes paikalle rakennettiin tilapäinen silta. Matkustajia, matkatavaroita ja postia kuljetettiin siihen saakka veneillä ja tilapäisellä lautalla onnettomuuspaikan ohi Kyrönjoen yli. Vaurioituneen sillan viereen rakennettu tilapäinen puusilta valmistui joulukuussa 1923, ja ensimmäinen juna pääsi kulkemaan siitä 11. joulukuuta 1923. Sillan korjaamista varten Saksasta tilatut rautaosat saatiin Suomeen helmikuussa 1924. Sillan korjaustyö valmistui maaliskuussa 1924, ja ensimmäinen juna ajoi korjattua siltaa pitkin 12. maaliskuuta 1924. Tilapäinen puusilta purettiin sen jälkeen. Korjauksien jälkeen silta-aukon korkeus kasvoi 4,72 metristä 5,52 metriin kun sillan kaaria yhdistäneet ns. tuuliraudat muutettiin kaareviksi kun ne aiemmin olivat olleet suoria.
Junassa lastina ollut höyrykattila oli alun perin toimitettu Turusta Kellokosken sahalle Tuuriin, mutta se osoittautui liian suureksi, ja sen vuoksi se myytiin Vedenojan tehtaille. Kattila kuormattiin Tuurin asemalle samoihin vaunuihin, joissa se oli tullut Turusta. Useita henkilöitä asetettiin syytteeseen siitä, että he eivät olleet tarkistaneet ylittivätkö höyrykattilan osat vaunuihin lastattuina Seinäjoki–Vaasa-rataosuuden suurinta sallittua kuormauskorkeutta. Syyte kumoutui, kun selvisi, että Turun rautatieasemalla tehdyssä mittauksessa kattilalastin korkeus oli ollut 4 630 millimetriä ja kyseisen rataosuuden suurin kuormakorkeus oli 4 660 millimetriä.
Rullalautailu olympialaisissa

Rullalautailu on yksi kesäolympialaisten urheilulajeista.
Ensimmäisen kerran rullalautailussa urheiltiin Tokion olympialaisissa 2020. Rullalautailu lisättiin Tokion olympialaisiin osana laajempaa muutosta, joka pyrki houkuttelemaan nuorta yleisöä ja heijastamaan urheilun kaupungistumista. Tämä oli osa Kansainvälisen olympiakomitean päätöstä lisätä uusia lajeja olympiaohjelmaan Agenda 2020:n pohjalta. Rullalautailu valittiin sen suosion ja nuorille suunnatun luonteen vuoksi.
Tokion olympialaisissa rullalautailu oli mukana kahdessa lajissa: street ja park, ja kilpailut olivat erikseen miehille ja naisille. Japanilaiset urheilijat hallitsivat lajia, ja 13-vuotias Momiji Nishiya voitti kultaa naisten street-kilpailussa. Lajin suosion vuoksi rullalautailu lisättiin myös Pariisin 2024 ja Los Angelesin 2028 olympialaisiin.
Sonic the Hedgehog: The Movie

| Sonic the Hedgehog: The Movie |
| --- | --- |
 Elokuvan DVD-kansi.
Ohjaaja:  Haruki Nakayama
Käsikirjoittaja:  Masashi Kubota
Tuottaja:  Kazunori Ikegami
Säveltäjä:  Junji Fujita
Leikkaaja:  Seiji Morita
Pääosat:  Martin Burke Lainie Frasier Bill Wise Edwin Neal Sascha Biesi Gary Dehan Charles Campbell
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Tuotantoyhtiö:  A.D.V. Films, LT, SEGA Enterprises
Levittäjä:  A.D. Vision Netflix
Ensi-ilta:  1996  1999
Kesto:  60 min
Alkuperäiskieli:  japani englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sonic the Hedgehog: The Movie (tunnetaan myös nimillä Sonic Anime ja Sonic OVA) on japanilainen Sonic the Hedgehog -pelisarjaan perustuva elokuva. Se julkaistiin ensin Japanissa kahtena 30 minuuttia kestävänä osana 31. maaliskuuta 1996. Osat myytiin erikseen. Myöhemmin jaksot dubattiin englanniksi, yhdistettiin yhdeksi tunnin mittaiseksi elokuvaksi ja julkaistiin Yhdysvalloissa ja Euroopassa 9. syyskuuta 1999. Samana päivänä Yhdysvalloissa julkaistiin Sega Dreamcast ja Sonic Adventure.
Sijainti

Toisin kuin Sonic The Hedgehog -pelit ja sarjakuvat, elokuva sijoittuu Planet Freedomille (suom. Vapauden Planeetta). Planeetalla on useita eri alueita, kuten Land of Sky (”Taivasmaa”) ja Land of Darkness (”Pimeyden Maa”). Mainitut alueet ovat elokuvan merkittävimmät tapahtumapaikat. Elokuva alkaa ”Taivasmaasta”.
Juoni lyhyesti

Sonic saa kutsun presidentin talolle. Paikalle saavuttuaan hän kohtaa Tri Ivo ”Eggman” Robotnikin, joka on ottanut presidentin ja hänen tyttärensä panttivangikseen. Sonic joutuu tekemään hänelle palveluksen: jättimäinen mecha ilmaantui Eggmanin (dubbauksessa Robotnikin) utopiaan Eggmanlandiin (dubbauksessa Robotropolikseen), karkotti Eggmanin ja sabotoi robottigeneraattorin, joka uhkaa räjähtää alle päivässä. Eggman pyytää Sonicia menemään Pimeyden Maahan ja pysäyttämään tämän generaattorin. Sonic suostuu ja perille päästyään kohtaa Black Eggmanin (dubbauksessa Metal Robotnik), joka osoittautuu Eggmaniksi. Hän huijasi Sonicin tukikohtaansa kopioidakseen tämän muistin ja kyvyt hänen uuteen robottiinsa, Hyper Metal Soniciin ja valloittaakseen Vapauden planeetan sen avulla.