stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saint-Léon-sur-Vézère
Nähtävyyksiä

Kunnan nähtävyyksiä ovat Saint-Léoncen romaaninen kirkko, La Sallen kartano, sekä linnat Château de Clérans ja Château de Chaban. Linnoista Château de Chabanin rakentaminen aloitettiin 1200-luvulla, ja nykyisen ulkomuotonsa se on saanut parisataa vuotta myöhemmin.
Saint-Léoncen kirkko
La Sallen kartano
Château de Clérans
Château de Chaban
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Léon-sur-Vézère Wikimedia Commonsissa
Rémi Brague

Rémi Brague vuonna 2017
Rémi Brague (s. 8. syyskuuta 1947) on ranskalainen keskiajan islamilaiseen ja arabiankieliseen, juutalaiseen sekä kristilliseen ajatteluun erikoistunut aatehistorioitsija ja filosofi. Hän on emeritus professori Sorbonnen yliopistossa Pariisissa ja Ludwig Maximilian yliopistossa Münchenissä.
Elämä ja ura

Brague aloitti opintonsa École Normale Supérieure -yliopistossa erikoistumalla antiikin kreikkalaiseen filosofiaan, aluksi Platoniin, tämän jälkeen Aristoteleeseen, jota tulkitsi modernin filosofian valossa.  Hänen tohtorintutkintonsa käsitteli Aristoteleen käsitystä maailmasta fenomenologisesta näkökulmasta.  Väitöskirja julkaistiin myöhemmin nimellä Aristote et la question du monde: Essai sur le contexte cosmologique et anthropologique de l'ontologie (1988).
Brague alkoi opiskella hepreaa ja tutkia Vanhaa Testamenttia, ja opiskeli arabiaa kyetäkseen lukemaan Maimonidesta alkukielellä. Suurin osa Braguen työstä on käsitelly kolmea abrahamilaista uskontoa ja niiden kehitystä antiikin maailmasta sekä historiallista kehitystä, joka johti Euroopassa moderniin aikakauteen. Braguelta on julkaistu lukuisia kirjoja, joissa hän käsittelee keskiajan älyllistä historiaa, uskontoa, kansallista identiteettiä, kirjallisuutta ja lakia. Braguen teoksia on käännetty monille kielille mutta ei suomeksi. Teoksista tunnetuin on hänen laajemmalla yleisölle suunnattu teoksensa Europe, la voie romaine (1992), joka on käännetty muun muassa englanniksi otsikolla Eccentric Culture: A Theory of Western Civilization (2009). Braguen pääteoksena voidaan pitää teoksista La sagesse du monde (2002), La Loi de Dieu (2008) ja Le Règne de l'homme (2015) koostuvaa trilogiaa. Nämäkin teokset on käännetty englanniksi. Platonin, Aristoteleen ja Maimonideksen lisäksi Brague on julkaissut Bernhard Clairvauxlaista ja al Razia käsitteleviä tutkimuksia.
Antiikin kreikkalaisen ja keskiajan filosofian ja aatehistorian lisäksi Brague on julkaissut Heideggerin ja Leo Straussin filosofioita kommentoivia tekstejä. Molemmat filosofit ovat myös hänen oman tutkimustyönsä tärkeitä vaikuttajia. Straussilta Brague on sanonut oppineensa lukemaan tekstejä huolellisti, mutta hän kiistää olevansa straussilainen sen enempää omasta kuin Straussilaistenkaan mielestä.
Vuonna 2009 Braguesta tuli jäsen Ranskan katolilaisessa akatemiassa (l'Académie catholique de France). Lisäksi hänellä on jäsen Euroopan tieteiden ja taiteiden akatemiassa sekä ranskalaisessa järjestössä l'Académie des sciences morales et politiques. Hän on vastaanottanut lukuisia palkintoja ja kunnianosoituksia, mm. Josef Pieper palkinto ja Grand prix de philosophie de l'Académie française -tunnustuspalkinto (2009), Teologian Ratzinger palkinto (2012), Chevalier de l'Ordre National de la Légion d'honneur-titteli (2013).
Brague puhuu äidinkielensä lisäksi saksaa, latinaa, hepreaa, arabiaa ja englantia.
Teokset

Le restant : supplément aux commentaires du Ménon de Platon, Paris, Vrin / Les Belles Lettres, 1978, 247 p. - 2e éd. inchangée, Vrin, 1999
Du temps chez Platon et Aristote : quatre études, PUF, Paris, 1982, 181 p. - 2e éd. inchangée, 1995
Aristote et la question du monde : essai sur le contexte cosmologique et anthropologique de l'ontologie, Paris, PUF, 1988, 560 p.
Europe, la voie romaine , Criterion, Paris, 1992, 189 p. - 2e éd. revue et augmentée, ib., 1993, 206 p. - 3e éd. revue et augmentée, Folio-essais, NRF, Paris, 1999, 260 p. (ISBN 978-2070408771 )
Европа, римский путь/ Пер. А.М.Руткевича. Москва: Аллегро-Пресс, 1995. 176 с.
Europa, droga rzymska, kääntänyt puolaksi Wiktor Dłuski, Teologia Polityczna22, Warszawa, Wyd. Funadcja Św. Mikołaja, 2012
Ekscentriškoji Europos tapatybė, kääntänyt liettuaksi R. Matuzevičiūtė et K. Kazakevičiūtė. Vilnius: Aidai, 2001.
La sagesse du monde : histoire de l'expérience humaine de l'univers , Le Livre de Poche, coll. « Biblio Essais », 2002 (ISBN 978-2253943228 )
Pasaulio išmintis, kääntänyt liettuaksi J. Žalgaitė-Kaya, Vilnius, Aidai, 2005.
The Wisdom of the World: The Human Experience of the Universe in Western Thought. Kääntänyt englanniksi. Theresa Fagan. Chicago: U of Chicago P, 2004
Introduction au monde grec : études d'histoire de la philosophie, Éditions de la Transparence, 2005.
La Loi de Dieu: Histoire philosophique d'une alliance , Folio, coll. « Folio essais », 2008 (ISBN 978-2070357901 )
Law of God: The Philosophical History of an Idea. Trans. Lydia G. Cochrane. Chicago: U of Chicago P, 2008.
Au moyen du Moyen Âge : Philosophies médiévales en chrétienté, judaïsme et islam, Paris, Flammarion, coll.. « Champs essais », 2006 (réimpr. 2008), 433 p. (ISBN 2081217856).
Du Dieu des chrétiens et d’un ou deux autres, Flammarion, 2008  (ISBN 2081213192).
Image vagabonde. Essai sur l'imaginaire baudelairien, Éditions de La Transparence, 2008
Les Ancres dans le Ciel, Seuil, 2011
Qui est le Dieu des chrétiens ? avec Jean-Pierre Batut, éditions Salvator, mars 2011  (ISBN 978-2706708077)
Le Propre de l'homme : Sur une légitimité menacée, Flammarion, 2013, 257 p. (ISBN 978-2081298576)
L'éducation à l'âge du « gender », 2013, 144 p.  (ISBN 9782706709814) avec Michel Boyancé et Jean-Noël Dumont
Modérément moderne, Flammarion, 2014, 383 p. (ISBN 978-2081331112)
Le Règne de l'homme : Genèse et échec du projet moderne , Gallimard, coll. « L'Esprit de la cité », 2015, 416 p. (ISBN 978-2-07-077588-0 )
The Kingdom of Man: Genesis and Failure of the Modern Project. Trans. Paul Seaton. Notre Dame: U of Notre Dame P, 2018.
E. Grimi (éditeur), Contro il cristianismo e l'umanismo. Il perdono dell'Occidente, Siena, Cantagalli, 2015, 336 p.
Où va l'histoire ? Entretiens avec Giulio Brotti, Salvator, mai 2016  (ISBN 978-2-7067-1363-7)
Sur la religion, Flammarion, 2018, 256 p. (ISBN 978-2081416864)
Savonkaita

| Savonkaita |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ruokolahti
Koordinaatit:  61°28′47″N, 28°50′00″E
Järvinumero:  04.127.1.057
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,2 m 
Rantaviiva:  15,215 km 
Pinta-ala:  1,79 km² 
Tilavuus:  0,0075 km³ 
Keskisyvyys:  4,2 m 
Suurin syvyys:  17,5 m 
 fiSavonkaita 
Savonkaita on järvi Ruokolahden pohjoisosassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,8 neliökilometriä. Etäisyys Imatralta on 34 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Savonkaita on länsi–itäsuuntaisesti pitkänomainen, etäisyys järven länsirannalta itärannalle on 4,1 kilometriä. Järven soikeahkossa itäosassa syvyydet vaihtelevat jyrkästi. Syvin kohta, 17 metriä, sijaitsee järven koilliskolkassa. Itäosasta länteen Savonkaita kapenee, ja muistuttaa salmea. Järven keskiosassa on 10–15 metriä syvä alue, jonka länsipuolella on matalikko. Järven läntisimmässä osassa on 9–11 metriä syviä kohtia.
Savonkaidassa sijaitsee kuusi pientä saarta. Järven rannoilla on haja-asutusta ja peltoaukea. Savonkaita laskee sen koillispuolisen Ihalanjärven kautta Suureen Jukajärveen (81,1 metriä mpy). Savonkaidan pohjoispuolella sijaitsee Riitjärvi (101,3 metriä mpy) ja luoteispuolella Peukalojärvi (104,6 metriä mpy).
Savonkaidan vesitilavuus on 7 464 000 kuutiometriä.
Savonkaita (04.127.1.057) kuuluu Lieviskänjärven valuma-alueeseen (04.127), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pihlajaveden–Kokonselän alue (04.12) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Savonkaita on Suuren Jukajärven ja Ihalanjärven jälkeen laajin Lieviskänjärven alueen 73:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraavat Peukalojärvi, Riitjärvi, Pieni Jukajärvi ja Laihajärvi.
Saksalanharju

Saksalanharju on Haukivuorella Etelä-Savossa sijaitseva moreenimuodostuma ja yksi Ympäristöministeriön määrittelemistä valtakunnallisesti arvokkaista maisema-alueista Suomessa.
Nimestään huolimatta Saksalanharju ei ole harju sanan geologisessa merkityksessä, vaan drumliini, joka kuuluu moreenimuodostumiin. Drumliinit ovat virtaviivaisia, sukkulanmuotoisia, usein kalliosydämisiä sekä yleensä luode-kaakko-suuntaisia moreenimäkiä, jollaisia on etenkin Savossa runsaasti. Saksalanharjun korkein kohta on 168 metriä.
Mikkelin ja Pieksämäen välinen kantatie 72 kulkee Saksalanharjua pitkin.  Harjulla sijaitsevalla Saksalan kylällä on huoltoasema kioskeineen ja levähdysalueineen ("Harjun Helmi") sekä matkailunähtävyyskohteena "Martin Galleria". Harjulta avautuu näköala Kyyvedelle.
Aiheesta muualla

Saksalanharjun – Hämeenkylän kulttuurimaisema Museoviraston sivuilla Viitattu 20.11.2008
Saksalan kartano

Saksalan kartano on Padasjoella sijaitseva kartano joka mainittiin Mikkolan talonpoikaisratsutilana ensi kerran jo vuonna 1594.
Kartanon omisti 1600-luvun lopulla Robert Charpentier. Useiden omistajavaihdosten jälkeen kartanon ja siihen rajautuneen Mikkolan tilan omistajaksi tuli vuonna 1826 kapteeni Georg Magnus von Fieandt. Fieandt rakennutti kartanoon 1826 uuden empiretyylisen yksikerroksisen puisen päärakennuksen sekä kiviterassit päärakennuksen länsi- ja itäpuolelle. Lääninagronomi Robert Mauritz von Fieandt perusti 1850-luvulla kartanon puiston ja kartanoon pohjoisesta ja lännestä peltojen halki johtavat lehtikuusi- ja koivukujanteet. Fieandt-suku omisti kartanon 1940-luvulle saakka.
Läntisen koivukujanteen alkupäässä on Björkenheimin huvilana tunnettu, Vierun ruukista vuonna 1913 siirretty entinen ruukin isännöitsijän asuinrakennus jonka kartanon omistanut Karl von Fieandt antoi tyttärelleen häälahjana 1913. Pohjoisen lehtikuusikujan alkupäässä on vuonna 1850 rakennetussa entisessä pitäjänmakasiinissa Padasjoen kotiseutumuseo.
Kartanon puiston koko on noin neljä hehtaaria ja siihen liittyy "Hanna-Borgenströmsbacken"-nimellä tunnettu kartanon alapiha asuin- ja talousrakennuksineen. Alapihalla sijaitsee kartanon talli ja navetta, väentupa ja muita talousrakennuksia. Kartanon pihapiirin rakennuksiin kuuluu myös sveitsiläistyylinen kaksikerroksinen fatabur-rakennus, Vierun ruukin padolta paikalle siirretty hirsirakennus Torni ja aittarivi. Kartanon puisto sijaitsee rakennusten itäpuolella ja hyötypuutarha taas päärakennuksen eteläpuolella. Kartanon puisto läheisine metsineen on nimetty noin 40 hehtaarin kokoiseksi Natura-kohteeksi. Kartanon omistaa nykyisin Christian Creutz. Kartanossa ei ole enää omaa maanviljelystä vaan pellot on vuokrattu.
Padasjoen kotiseutumuseo makasiinimuseo

Saksalan kartanon alueella sijaitsee Padasjoki-seuran 1956 avattu Padasjoen kotiseutumuseo, Makasiinimuseo, jonka kaksikerroksiset tilat ovat entisessä viljamakasiinissa eli lainajyvästössä, joka oli perustettu 1850. Makasiinimuseossa esitellään ammattien harjoittamisessa tarvittavaa esineistöä, kuten puusepän, räätälin, suutarin ja käsinkaavaajan eli valurin työkaluja.  Makasiinimuseo osallistuu 8. kesäkuuta 2019 Avoimet kylät -tapahtumaan.
Saksalan kartanoon kuului aputiloja eli augmenttitiloja, jotka maksoivat veronsa kohdistettuna ratsutilan ratsuhevosen ylläpitokuluihin. Yksi tällaisista oli Kimolan augmenttitila Kuhmoisissa.
Sentiments songes

|  Sentiments songes> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Fanny
Säveltäjä(t):  Jean-Paul Dréau
Sanoittaja(t):  Jean-Paul Dréau
Euroviisutiedot
Vuosi:  1997
Maa:  Ranska
Kieli:  ranska
Sijoitus:  7.
Pisteet:  95
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Régis Dupré
Sentiments songes on Fannyn esittämä kappale, joka edusti Ranskaa vuoden 1997 Eurovision laulukilpailussa Irlannin Dublinissa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa 25 maan joukosta sijalle 7. 95 pisteellä.
Savonjoki

Savonjoki voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kylä

Savonjoki, kulmakunta Rautalammella
Joki

Savonjoki, joki Orivedellä
Savonjoki, joki Pöytyällä
Savonjoki, joki Sotkamossa
Savonjoki, joki Vimpelissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Savonjoki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sammatin kirkonkylä

| Sammatin kirkonkylä Sammatti kyrkby |
| --- | --- |
 Sammatin vanha kunnantalo.
Kaupunki:  Lohja
Suuralue:  Länsi-Lohja
Väkiluku:  976 (31.12.2020)
Näkymä Sammatin kirkolle vuonna 2010.
Sammatin kirkonkylä (ruots. Sammatti kyrkby) on Lohjan kaupungissa sijaitseva taajama.
Se oli vuoteen 2009 Sammatin kunnan keskustaajama.
Kylällä sijaitsevat muun muassa ABC-kylmäasema, Sale-päivittäistavarakauppa sekä apteekki. Sammatin kirkko, joka sijaitsee kirkonkylällä, rakennettiin vuosina 1754–1755.
Savonius

Savonius voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Henkilöitä

Immi Savonius (1861–1934), Suomen apulaisoikeuskansleri
Maximilian Lars Helge Savonius (1886–1959), jääkärimajuri, 6. jääkärirykmentin komentaja Suomen sisällissodassa
Michael Savonius, 1600-luvulla elänyt suomalainen Tarton yliopiston professori
Selim Savonius (1885–1965), suomalainen yliarkkitehti
Sigurd Johannes Savonius (1884–1931), suomalainen keksijä
Kai Savonjousi vuoteen 1936 Savonius (1901–1982), suomalainen kenraaliluutnantti
Muita

Savonius-roottori, Sigurd Savoniuksen kehittämä tuuliturbiini
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Savonius”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Serviola-luokka

| Serviola-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  836 t (standardi) 1 106 t (kuormattu)
Pituus:  68,7 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,4 m
Syväys:  3,4 m
Koneteho:  7 500 bhp
Nopeus:  19 solmua
Miehistöä:  42
Aseistus
Meritorjunta:  1 x 3" Mk 26 -tykki 2 x konekivääriä 1 x helikopteri
Serviola-luokka on Espanjan laivaston neljän 1990-luvun alussa valmistetun korvetin muodostama alusluokka, joka korvasi Atrevida-luokan.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Serviola | Ferrol | 17. lokakuuta 1989 | 10. toukokuuta 1990 | 22. maaliskuuta 1991 |  |
| Centinela | Ferrol | 12. joulukuuta 1989 | 30. maaliskuuta 1990 | 24. syyskuuta 1991 |  |
| Vigia | Ferrol | 30. lokakuuta 1990 | 12. huhtikuuta 1991 | 24. maaliskuuta 1992 |  |
| Atalaya | Ferrol | 14. joulukuuta 1990 | 22. marraskuuta 1991 | 29. kesäkuuta 1992 |  |
Saga Care Finland

Saga-palvelutalot logo.
Saga Care Finland Oy on suomalainen ikääntyneiden palveluasumis- ja hyvinvointipalvelualan yritys. Saga-palvelutalot tarjoaa ikääntyneiden hoiva-, kuntoutus- ja hyvinvointipalveluita palvelutaloissa Turussa, Helsingissä, Raumalla, Lappeenrannassa, Seinäjoella, Vantaalla ja Lahdessa.
Saga Care Finland on kuulunut vuoden 2013 alusta lähtien Esperi Care -konserniin. Ennen vuotta 2013 Saga Care Finland kuului Sunborn-konserniin. Saga Care Finlandin osto Sunborn-konsernilta on yksi Esperi Care -konsernin suurimpia yritysostoja.[lähde? ]
Palvelutalot

Saga Munkkiniemi sijaitsee Munkkiniemessä. Talo koostuu kolmesta eri rakennuksesta: Dosentinpuistosta, Dosentinrinteestä ja Dosentinlinnasta. Talot ovat kytkettyinä toisiinsa yhdyskäytävillä. Saga Munkkiniemessä on yhteensä 264 vuokrakotia ikääntyneille.
Saga Käpylinna valmistui Helsingin Veräjämäkeen joulukuussa 2015. Palvelutalossa on 85 vuokrattavaa seniorikotia. Palvelutalon yhteydessä toimii myös 24-paikkainen ryhmäkoti muistisairaille ja erityistä huolenpitoa tarvitseville ikäihmisille.
Saga Helapuisto sijaitsee uudella Ormuspellon asuinalueella Helsingin Malmilla. Maaliskuussa 2012 valmistuneessa palvelutalossa on 92 vuokrattavaa seniorikotia. Palvelutalon yhteydessä toimii myös 12-paikkainen ryhmäkoti erityistä huolenpitoa tarvitseville.
Saga Villa Kari sijaitsee Helsingin Meilahdessa. Saga Villa Karissa on yhteensä 24 senioriasuntoa. Villa Karissa on niin sanottuja kevyitä palveluja.
Saga Kaskenniitty on kodinomainen palvelutalo Turun keskustan tuntumassa, jossa on 207 vuokrattavaa seniorikotia. Asunnot ovat parvekkeellisia kaksioita. Asuntojen lisäksi talosta löytyy yhteistilat.
Saga Kaskenpuisto pyrkii mahdollistamaan itsenäisen elämän kodinomaisessa ympäristössä Turussa. Palvelutalossa on yhteensä 128 vuokrattavaa seniorikotia. Asunnoissa on oma keittiö, makuuhuone, esteetön kylpyhuone sekä parveke.
Saga Lakeudenlinna  avattiin Seinäjoen keskustaan keväällä 2018. Palvelutalossa on yhteensä 84 vuokrattavaa seniorikotia. Palvelutalon yhteydessä toimii Linnantaika-ryhmäkoti, joka on tarkoitettu erityistä huolenpitoa ja hoivaa tarvitseville sekä muistisairaille.
Saga Torilinna sijaitsee Lappeenrannan keskustassa kauppatorin vieressä. Palvelutalossa on 69 vuokrattavaa seniorikotia, yksiöitä ja kaksioita.
Saga Kanalinranta sijaitsee Rauman keskustassa kaupungin halki virtaavan kanavan rannalla. Palvelutalossa on yhteensä 80 seniorikotia. Palvelutalon yhteydessä toimii myös 18-paikkainen ryhmäkoti, joka on tarkoitettu erityistä huolenpitoa ja hoivaa tarvitseville sekä muistisairaille.
Saga Tammilinna valmistui Vantaan Tikkurilaan toukokuussa 2019. Palvelutalossa on yhteensä 129 vuokrattavaa senioriasuntoa, yksiöitä ja kaksioita.
Saga Salpalinna avautui Fellmaninpuiston laidalle syksyllä 2020. Palvelutalossa on yhteensä 96 vuokrattavaa senioriasuntoa. Tarjolla on erikokoisia yksiöitä ja kaksioita.
Palvelut

Asukkailla on eri tasoisia palvelupaketteja jotka sisältävät muun muassa ruoka-, siivous- ja hoivapalveluita. Yritys tarjoaa myös erikseen hinnoiteltuja lisäpalveluja, kuten fysioterapiaa.
Palvelut > Hoivapalvelut

Saga-palvelutalot tarjoavat asukaille kotiavustamista. Asukkaalla on asunnossaan turvapuhelin, jolla asukas pystyy hälyttämään apua. Sen lisäksi asukkaalla on mukana kulkeva hälytyspainike. Turvahälytykset yhdistyvät Saga-palvelutalojen hoitajille. Turvapuhelin hälyttää talon ulkopuolelle yöaikaan vain osassa taloista. Joidenkin palvelutalojen yhteydessä on myös ympärivuorokautisia ryhmäkoteja.
Uutisointia laskutuksesta

Vuoden 2019 alussa Esperi Careen kohdistuvan kohun yhteydessä uutisoitiin myös Saga Caren laskutusperiaatteista: huomiota kiinnitettiin yhtiön tapaan laskuttaa hoidettavan vanhuksen luona tehtävästä työstä vähintään 15 minuutin työ, silloisten taksojen mukaan 15 euroa riippumatta siitä, kuinka pienestä tai vähän aikaa vievästä työstä on kyse.
Aiheesta muualla

Saga Care Finlandin kotisivut
Sander Vold Engebråten

| Sander Vold Engebråten> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. syyskuuta 2002 (ikä 22) Hamar, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  182 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  BIK Karlskoga
Sarja:  HockeyAllsvenskan
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Storhamar Ishockey (Norja) Jukurit (SML)
Sander Vold Engebråten (s. 4. syyskuuta 2002 Hamar, Norja) on norjalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue BIK Karlskogassa. Hän laukoo oikealta.
Ura > Seuraura

Engebråten on Storhamar Ishockeyn kasvatti. Hän voitti kaudella 2017–2018 koko Norjan U16-sarjan puolustajien piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 19+37=56. Kaudella 2018–2019 Engebråten debytoi seuran miesten joukkueessa, jossa hän pelasi vain 16-vuotiaana GET-ligaenissa kahdeksan runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen ja yhden Mestarien liigan ottelun ilman tehopisteitä. Engebråten teki pääsarjadebyyttinsä 18. syyskuuta 2018 vieraissa Lillehammer IK:ta vastaan. Hänet merkittiin Storhamarin kolmospuolustajapariin Joel Johanssonin viereen. Engebråten sai ottelussa jääaikaa 9.10 minuuttia ja hän sai kakkossyöttöpisteen Christian Bullin tekemään 2–3-voittomaaliin. Kaudella 2019–2020 hän pelasi GET-ligaenissa 11 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Engebråten pelasi suurimman osan kaudestaan vielä Storhamarin U21-joukkueessa, mutta hän pelasi myös 16 ottelua lainalla Ruotsissa Södertälje SK:n J20-joukkueessa.
Koronavirusrajoitusten vuoksi lyhennetyllä kaudella 2020–2021 Engebråten pelasi Fjordkraft-ligaenissa (ent. GET-ligaen) Storhamarin kauden kaikki 24 runkosarjaottelua tehopistein 2+6=8. Hän teki ensimmäisen pääsarjamaalinsa 19. marraskuuta 2020 ylivoimalla Stjernen Hockeya vastaan. Kaudella 2021–2022 Engebråten pelasi liigassa 43 runkosarjaottelua tehopistein 8+15=23 ja 14 pudotuspeliottelua tehopistein 2+6=8. Hän oli runkosarjassa Storhamarin tehokkain puolustaja. Engebråten teki pääsarjauransa ensimmäisen pudotuspelimaalinsa viidennessä puolivälieräottelussa 21. maaliskuuta 2022 vieraissa Vålerenga IF:ää vastaan, jolloin hänen osumansa ratkaisi Storhamarille 3–4-voiton. Hän teki joukkueen voittomaalin myös seuraavassa kotona pelatussa ottelussa 23. maaliskuuta 2021. Engebråtenin osuma jäi Storhamarin 5–1-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi ja se ratkaisi joukkueelle välieräpaikan. Hän sai ottelussa myös kakkossyöttöpisteen Jacob Lundell Noerin tekemään kahden miehen ylivoimamaaliin. Engebråten voitti kauden päätteeksi hopeaa. Kesäkuussa 2022 hän teki Storhamarin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2022–2023 Engebråten nousi Storhamarin varakapteeniksi. Hän teki pääsarjauransa yhden kauden piste-ennätyksen tehoilla 6+20=26. Engebråten oli kuudella osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Hän jakoi myös Fjordkraft-ligaenin puolustajien pistepörssin yhdeksännen sijan kesken kauden Lillehammer IK:sta Engebråtenin joukkuetoveriksi siirtyneen Sverre Rønningenin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi hopeaa.
Engebråten siirtyi kaudeksi 2023–2024 kaksivuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureihin. Hän sai lisää tietoa liigasta parhaalta ystävältään, Tapparassa pelaavalta Philip Granathilta. Engebråten pelasi 41 runkosarjaottelua tehopistein 1+4=5, mutta hän ei kuitenkaan mahtunut pudotuspeleissä Jukurien kokoonpanoon. Kauden jälkeen kesäkuussa 2024 hänen sopimuksensa seuran kanssa purettiin yhteisymmärryksessä. Seuraavana päivänä Vold Engebråtenin uutisoitiin siirtyvän kaudeksi 2024–2025 vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue BIK Karlskogaan.
Ura > Maajoukkueura

Engebråten edusti Norjaa MM-kilpailuissa vuonna 2024. Vuoden 2023 kisajoukkueesta hän putosi viimeisten joukossa. Yhteensä Engebråten on pelannut 25 A-maaottelua tehopistein 2+4=6. Hän teki ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa 10. marraskuuta 2022 Trondheimissa kahden miehen ylivoimalla Latviaa vastaan.
Engebråten pelasi myös alle 20-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2020 ja 2022, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Norjan varakapteenina ja voitti pronssia. Engebråten valittiin joukkueensa turnauksen parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2019.
Pelityyli

Engebråten on sanonut vahvuuksiensa olevan hyökkäysalueella, mutta tehnyt viime vuosina paljon töitä puolustuspelaamisen kanssa. Engebråten on omien sanojensa mukaan muuttunut enemmän kahden suunnan puolustajaksi, mutta vahvuuksien olevan edelleen isoimmat hyökkäyksessä. Hän tykkää pelata kiekolla, antaa hyvän ensimmäisen syötön ja rakentaa maalipaikkoja hyökkääjille.
Sarule

| Sarule (Sarùle) |
| --- | --- |

 Sijainti Nuoron maakunnassa
 Sarule
 Koordinaatit: 40.229°0′0″N, 9.164°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Nuoro
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  52,72 km²
Korkeus:  630 m
Väkiluku:  1 696
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  08020
Suuntanumero(t):    0784
Rekisterikilpi:  NU
 
 http://www.comunesarule.gov.it/index.php 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sarule (sardiksi Sarùle) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 696 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 52,72 neliökilometriä. Se sijaitsee 630 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.