stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vesipallon Euroopan-mestaruuskilpailut

Vesipallon Euroopan-mestaruuskilpailut on joka toinen vuosi järjestettävä eurooppalaisten vesipallon maajoukkueiden arvoturnaus. Turnaus järjestettiin miehillä ensi kertaa vuonna 1926 ja naisilla 1985. Vuoteen 1997 saakka kilpailut järjestettiin uinnin EM-kisojen yhteydessä.
Mitalimaat > Miehet

| Vuosi | Kisapaikka | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1926 | Budapest |  Unkari |  Ruotsi |  Saksa |
| 1927 | Bologna |  Unkari |  Ranska |  Belgia |
| 1931 | Pariisi |  Unkari |  Saksa |  Itävalta |
| 1934 | Magdeburg |  Unkari |  Saksa |  Belgia |
| 1938 | Lontoo |  Unkari |  Saksa |  Alankomaat |
| 1947 | Monte Carlo |  Italia |  Ruotsi |  Belgia |
| 1950 | Wien |  Alankomaat |  Ruotsi |  Jugoslavia |
| 1954 | Torino |  Unkari |  Jugoslavia |  Italia |
| 1958 | Budapest |  Unkari |  Jugoslavia |  Neuvostoliitto |
| 1962 | Leipzig |  Unkari |  Jugoslavia  Neuvostoliitto | — |
| 1966 | Utrecht |  Neuvostoliitto |  Itä-Saksa |  Jugoslavia |
| 1970 | Barcelona |  Neuvostoliitto |  Unkari |  Jugoslavia |
| 1974 | Wien |  Unkari |  Neuvostoliitto |  Jugoslavia |
| 1977 | Jönköping |  Unkari |  Jugoslavia |  Italia |
| 1981 | Split |  Länsi-Saksa |  Neuvostoliitto |  Unkari |
| 1983 | Rooma |  Neuvostoliitto |  Unkari |  Espanja |
| 1985 | Sofia |  Neuvostoliitto |  Jugoslavia |  Länsi-Saksa |
| 1987 | Strasbourg |  Neuvostoliitto |  Jugoslavia |  Italia |
| 1989 | Bonn |  Länsi-Saksa |  Jugoslavia |  Italia |
| 1991 | Ateena |  Jugoslavia |  Espanja |  Neuvostoliitto |
| 1993 | Sheffield |  Italia |  Unkari |  Espanja |
| 1995 | Wien |  Italia |  Unkari |  Saksa |
| 1997 | Sevilla |  Unkari |  Jugoslavia |  Venäjä |
| 1999 | Firenze |  Unkari |  Kroatia |  Italia |
| 2001 | Budapest |  Jugoslavia |  Italia |  Unkari |
| 2003 | Kranj |  Serbia ja Montenegro |  Kroatia |  Unkari |
| 2006 | Belgrad |  Serbia |  Unkari |  Espanja |
| 2008 | Málaga |  Montenegro |  Serbia |  Unkari |
| 2010 | Zagreb |  Kroatia |  Italia |  Serbia |
| 2012 | Eindhoven |  Serbia |  Montenegro |  Unkari |
| 2014 | Budapest |  Serbia |  Unkari |  Italia |
| 2016 | Belgrad |  Serbia |  Montenegro |  Unkari |
| 2018 | Barcelona |  Serbia |  Espanja |  Kroatia |
| 2020 | Budapest |  Unkari |  Espanja |  Montenegro |
| 2022 | Split |  Kroatia |  Unkari |  Espanja |
| 2024 | Zagreb, Dubrovnik |  |  |  |
Mitalimaat > Naiset

| Vuosi | Kisapaikka | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Oslo |  Alankomaat |  Unkari |  Länsi-Saksa |
| 1987 | Strasbourg |  Alankomaat |  Unkari |  Ranska |
| 1989 | Bonn |  Alankomaat |  Unkari |  Ranska |
| 1991 | Ateena |  Unkari |  Alankomaat |  Italia |
| 1993 | Leeds |  Alankomaat |  Venäjä |  Unkari |
| 1995 | Wien |  Italia |  Unkari |  Alankomaat |
| 1997 | Sevilla |  Italia |  Venäjä |  Alankomaat |
| 1999 | Prato |  Italia |  Alankomaat |  Venäjä |
| 2001 | Budapest |  Unkari |  Italia |  Venäjä |
| 2003 | Ljubljana |  Italia |  Unkari |  Venäjä |
| 2006 | Belgrad |  Venäjä |  Italia |  Unkari |
| 2008 | Málaga |  Venäjä |  Espanja |  Unkari |
| 2010 | Zagreb |  Venäjä |  Kreikka |  Alankomaat |
| 2012 | Eindhoven |  Italia |  Kreikka |  Unkari |
| 2014 | Budapest |  Espanja |  Alankomaat |  Unkari |
| 2016 | Belgrad |  Unkari |  Alankomaat |  Italia |
| 2018 | Barcelona |  Alankomaat |  Kreikka |  Espanja |
| 2020 | Budapest |  Espanja |  Venäjä |  Unkari |
| 2022 | Split |  Espanja |  Kreikka |  Italia |
| 2024 | Eindhoven |  |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesipallon Euroopan-mestaruuskilpailut Wikimedia Commonsissa
Vesipallon miesten EM-kilpailut 2003 Kranjissa, Sloveniassa.
Vesipallon naisten EM-kilpailut 2003 Ljubljanassa, Sloveniassa.
Viranhaltija

Viranhaltija on Suomessa yleisesti johonkin virkaan nimitetty henkilö tai erityisesti henkilö, joka on virkasuhteessa kuntaan.
Kunnassa

Kunnallisesta viranhaltijasta annetussa laissa viranhaltijalla tarkoitetaan henkilöä, joka on virkasuhteessa kuntaan.
Kunnassa > Taustaa

Ennen kunnallisesta viranhaltijasta annetun lain (viranhaltijalaki) säätämistä viranhaltijoista säädettiin kuntalaissa ja kunnallisen viranhaltijan palvelussuhdeturvasta annetussa laissa (28.6.1996/484). Vuoden 1976 kunnallislain mukaan viranhaltijat olivat a) virkojen vakinaisia haltijoita eli vakinaisia viranhaltijoita, b) virkojen väliaikaisia hoitajia eli viransijaisia tai avoimen viran hoitajia tai c) tilapäisiä viranhaltijoita. Tästä jaosta luovuttiin viranhaltijalain säätämisen yhteydessä siten, että viranhaltija otetaan virkasuhteeseen joko toistaiseksi tai määräajaksi.
Kunnassa > Asema

Kuntalain mukaan tehtävää, jossa käytetään julkista valtaa, hoidetaan virkasuhteessa. Viranhaltijoiden asema eroaa kunnan työntekijöiden asemasta siinä, että heidän palvelussuhteensa on julkisoikeudellinen, ja heidän asemansa määräytyy eri lakeihin sisältyvien erityisten säännösten mukaan. Viranhaltija otetaan virkasuhteeseen toistaiseksi tai määräajaksi.
Kunnassa > Vastuu

Viranhaltija on vastuussa vahingosta, joka on aiheutunut hänen virheellisestä menettelystään. Perustuslain 118 §:n mukaan virkamies vastaa virkatoimiensa lainmukaisuudesta.
Valtiolla

Valtion virassa olevia henkilöitä kutsutaan virkamiehiksi, ja heidän asemaansa sääntelee valtion virkamieslaki.
Aiheesta muualla

Kuntalaki, 6. luku Finlex.  (11.4.2003/305). Arkistoitu 23.2.2017. Viitattu 20.9.2013.
Vesa Rantanen (toimittaja)

Vesa Rantanen  on suomalainen urheilutoimittaja, joka on erikoistunut jääkiekkoon.
Rantanen aloitti vuonna 1996 Veikkaaja-lehden palveluksessa, mitä ennen hän oli työskennellyt vuonna 1995 Ilta-Sanomien kesätoimittajana. Hän toimi Veikkaaja-vuosinaan muun muassa lehden jääkiekko-osaston vetäjänä ja uutispäällikkönä sekä kolmesti lehden NHL-kirjeenvaihtajana Kanadassa. Huhtikuussa 2013 Veikkaajan nimeksi vaihdettiin Urheilusanomat ja Rantanen nimitettiin uudistuneen lehden toimituksen esimieheksi. Esimiesaikansa jälkeen hän toimi lehdessä jääkiekon sisältöpäällikkönä. Vuonna 2017 Sanoma osti Urheilulehden A-lehdiltä ja Urheilusanomien nimeksi tuli Urheilulehti.
Rantanen on tehnyt vuodesta 2008 yhdessä Tuomas Nyholmin kanssa Ilta-Sanomien verkkosivuilla julkaistavaa jääkiekkoaiheista netti-tv-ohjelmaa Videotuomarit. Syksyllä 2013 he alkoivat juontaa radio-ohjelmaa Total Hockey Forever, jota esitettiin aluksi Radio Helsingissä. Syksyllä 2014 ohjelma siirtyi Radio Rockille. Keväästä 2016 Rantanen ja Nyholm ovat työskennelleet yhdessä myös Nelonen Median SM-liigalähetyksissä, Rantanen asiantuntijana ja Nyholm studioisäntänä. Rantanen toimii myös lähetysten sisältöpäällikkönä.
Rantaselta on ilmestynyt yksi kirja, jääkiekkoaiheinen romaani Ammattilainen vuodelta 2001. Kirjan julkaisi Kustannusosakeyhtiö Revontuli.
Aiheesta muualla

Vesa Rantanen Twitterissä
Marie Darrieussecq

| Marie Darrieussecq |
| --- | --- |
 Marie Darrieussecq vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. tammikuuta 1969 (ikä 55) Bayonne, Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ranska
Palkinnot
 Prix Médicis, 2013  Prix des Prix, 2013 
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Marie Darrieussecq (3. tammikuuta 1969 Bayonne, Ranska) on ranskalainen kirjailija, joka tuli tunnetuksi esikoisromaanistaan Sikatotta (Truismes, 1996). Darrieussecq on syntyisin Ranskan baskialueelta, joka on tunnettu sioistaan, erityisesti niiden ilmakuivatuista vuoristokinkuista.
Opiskelu ja ura

Hän on opiskellut kirjallisuutta École Normale Supérieuressa ja toiminut ranskan opettajana Lillen yliopistossa vuosina 1994–1997. Hän kirjoittaa säännöllisesti artikkelita Ranskassa ja Isossa-Britanniassa nykytaiteen lehtiin sekä myös Libération- ja Charlie Hebdo -lehtiin.
Darrieussecqin esikoisteos sai suurta huomiota: kirja oli Goncourt -palkintoehdokas vuonna 1996 ja sitä myytiin Ranskassa yli kolmesataatuhatta kappaletta. Sikatotta suomennettiinkin jo 1997. Suomessakin teoksen menekki oli hyvä, 1998 kirjasta otettiin kolmas painos. Darrieussecqin tuotannosta on suomennettu toinenkin teos, Kummitusjuttu vuodelta 1998.
Teokset > Suomenkieliset

Sikatotta.  Suomentanut Suni, Annikki. Helsinki:  WSOY, 1997.  ISBN 951-0-22141-4.
Kummitusjuttu.  Suomentanut Suni, Annikki. Helsinki:  WSOY, 1999.  ISBN 951-0-23330-7.
Teokset > Ranskankieliset

Truismes.  Paris:  P.O.L, 1996.  ISBN 2-86744-527-2.  (suom. Sikatotta, 1997)
Naissance des fantômes.  Paris:  P.O.L, 1998.  ISBN 2-86744-613-9.  (suom. Kummitusjuttu, 1998)
Le Mal de mer.  Paris:  P.O.L, 1999.  ISBN 2-86744-685-6.
Précisions sur les vagues.  Paris:  P.O.L, 1999.  ISBN 2-86744-694-5.
La Plage.  Paris:  Plume, 2000.  ISBN 2-84110-125-8.
Bref séjour chez les vivants.  Paris:  P.O.L, 2001.  ISBN 2-86744-844-1.
Le Bébé.  Paris:  P.O.L, 2002.  ISBN 2867448743.
White.  Paris:  P.O.L, 2003.  ISBN 2-86744-962-6.
Le Pays.  Paris:  P.O.L, 2005.  ISBN 2-8468-2085-6.
Tom est mort.  Paris:  P.O.L, 2007.  ISBN 978-2-84682-209-1.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marie Darrieussecq Wikimedia Commonsissa
Nikulainen, Kirsi Johanna: Subjektius Marie Darrieussecqin romaanissa Truismes.  (Yleisen kirjallisuuden pro gradu -tutkielma)  Jyväskylä:  Jyväskylän yliopisto, Taiteiden ja kulttuurin tutkimuksen laitos, 2003.  Teoksen verkkoversio (viitattu 20.4.2020).
Valta (televisiosarja)

| Valta> Makta |
| --- | --- |
 Sarjan tunnus ensimmäisestä jaksosta.
Tyyli:  satiiri, draama
Kestoaika:  50–60 min
Pääosissa:  Kathrine Thorborg Johansen Lasse Kolsrud Jan Gunnar Røise Olav Waastad Anders Baasmo
Alkuperämaa:  Norja
Alkuperäiskieli:  norja
Verkko:   NRK  Yle
Julkaistu:  29. lokakuuta 2023 (Norja) 23. marraskuuta 2023 (Suomi)
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  12
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Yngvild Sve Flikke
Käsikirjoittaja(t):  Johan Fasting Kristin Grue Silje Storstein
Tuotantoyhtiö(t):  Motlys Novemberfilm
Aiheesta muualla
IMDb
Valta on NRK:n satiirinen, osin tositapahtumiin perustuva poliittinen draamasarja vuodelta 2023. Se kertoo Gro Harlem Brundtlandin noususta maan pääministeriksi. Sarjassa on pyritty häivyttämään faktan ja fiktion rajaa esimerkiksi sijoittamalla ulkokohtaukset nykypäivään.
Pääosissa

| Näyttelijä | Rooli |
| --- | --- |
Kathrine Thorborg Johansen: Gro Harlem Brundtland
Jan Gunnar Røise: Reiulf Steen
Anders Baasmo: Odvar Nordli
Trond Espen Seim: Arvid Engen
Øyvind Brandtzæg: Bjartmar Gjerde
Nader Khademi: Einar Førde
Lasse Kolsrud: Trygve Bratteli
Torbjørn Davidsen: Tor Aspengren
Thorbjørn Harr: Kåre Willoch
Erik Hivju: Einar Gerhardsen
Andrea Rudland Haave: Sissel Rønbeck
Olav Waastad: Ronald Bye
Nils Bendik Kvissel: Thorbjørn Jagland
Trond Høvik: Per Kleppe
Mats Eldøen: Jens Solli
Shana Fevang Mathai: Eva Bratholm
Manish Sharma: Ivar Leveraas
Galvan Mehidi: Ingjald Ørbeck Sørheim
Sjur Vatne Brean: Jens Stoltenberg
Karl Vidar Lende: Per Vassbotn
Andreas Stoltenberg Granerud: Arne Olav Brundtland
Svein Sturla Hungne: Rolf Hansen
Hadle Lavold: Herbjørn Sørebø
Christian Skolmen: Thorvald Stoltenberg
Gunnar Eiriksson: Arvid Jacobsen
Vidar Sandem: Gudmund Harlem
Mohammed Basefer: Per Brunvand
Harald Ottesen Nødtvedt: Odd Kristian Reme
Anne Ryg: Karin Stoltenberg
Marius Lien: Wiktor A. Martinsen
Mona Huang: Kjersti Fagerjord
Cathrine Frost Andersen: Eli Engen
Ågot Sendstad: Ruth Damsgård
Jonas Daniel Irvall: Olof Palme
André Sørum: Gunnar Berge
Heidi Goldmann: Hanna Kvanmo
Anne Dworak: Harriet Andreassen
Ánte Siri: Regnor Solbakk
Aiheesta muualla

Yle Areena
Veikkari

| Veikkari |
| --- | --- |
 Veikkarinkatu kaupunginosassa.
Kaupunki:  Hyvinkää
Väkiluku:  3 784  (2015)
Postinumero(t):  05840
Veikkari on Hyvinkään kaupunginosa. Se sijaitsee valtatie 3:n välittömässä läheisyydessä noin kolmen kilometrin päässä Hyvinkään keskustasta. Veikkarissa sijaitsee lukuisia etenkin autoalan yrityksiä. Veikkarin länsiosassa on pientaloja ja kaupunginosan länsipuolella sijaitsevat Hyvinkään sairaala ja laaja Sonninmäen metsäalue. Sen eteläpuolella sijaitsee Hyvinkäänkylän kaupunginosa ja pohjoispuolella Nummenkärjen kaupunginosa ja Hiiltomon teollisuusalue.
Veikkari on saanut nimensä entisen maanomistajan Veikko Piekkarin nimestä.
Veikkarin ja Hyvinkään rautatieaseman välillä liikennöi Talvisillan kautta kulkeva Hyvinkään Liikenteen paikallisbussilinja 3.
Vasili Kulik

Vasili Kulik (ven. Василий Кулик; 17. tammikuuta 1956 Irkutsk – 1989) oli neuvostoliittolainen sarjamurhaaja. Hänestä käytettiin myös nimitystä "Irkutskin hirviö". Hän murhasi ainakin 13 naista ja lasta 1980-luvulla.tarvitaan parempi lähde
Tausta

Kulik syntyi luonnontieteiden alan professorin ja koulua johtaneen kasvatuspsykologin perheeseen. Lääkärit varoittivat 40-vuotiasta äitiä vaikean ja suhteellisen myöhäisen raskauden mahdollisista seurauksista. He suosittelivat aborttia, jota äiti ei kuitenkaan tehnyt. Synnytys oli ennenaikainen ja hyvin vaikea. Kulikilla oli ruumiillisia poikkeavuuksia, kuten vaillinaisesti kehittyneet korvat ja puuttuvat kynnet. Häneltä puuttuivat aluksi imemis- ja nielemisrefleksit, joten häntä ravittiin suonensisäisesti riittävän painon saavuttamiseksi. Vuoden ikäisenä Kulik sairastui vaikeaan tuhkarokkoon eikä saanut enää kunnolla nukutuksi. Äiti alkoi usein löydä poikaansa. Kouluiässä Kulik kärsi useista sairauksista ja väkivallasta, jossa hän oli sekä tekijänä että uhrina. Hän joutui isänsä pahoinpitelemäksi lyötyään luokkatoveriaan sillä seurauksella, että ikenet vaurioituivat.
Kulik ryhtyi joitain vuosia vanhemman kaverinsa kanssa pyydystämään kissoja ja hirttämään näitä puihin. Omia lemmikkejään (koiraa, kissaa ja kilpikonnia) hän ei tiettävästi vahingoittanut. Kulik aloitti myös nyrkkeilyharrastuksen, jossa hän sai jopa aluekilpailussa kultamitalin. Aivotärähdyksen saatuaan hän päätti lopettaa harrastuksensa. Kulik palveli neuvostoarmeijassa vuosina 1974–1976. Tämän jälkeen hän opiskeli Irkutskissa lääketiedettä. Hän myös työskenteli lääkärinä, mutta ei pitänyt työstään vaan ärsyyntyi varsinkin iäkkäämmistä potilaista. Kulik siirtyi työskentelemään ambulanssiasemalle, jossa hän menestyi paremmin.
Kulik meni naimisiin juristin kanssa, mutta hänen seksuaalisuutensa oli ongelmallinen. Hän tunsi lapsiin vetoa, mutta myös vihaa, koska oli muun muassa 24-vuotiaana joutunut alaikäisen joukon ryöstämäksi ja sairaalakuntoon pahoinpitelemäksi. Kulik sai kuitenkin yhteisen pojan vaimonsa kanssa.
Kiinnijääminen, oikeudenkäynti ja teloitus

Kulik vietti 30-vuotispäiväänsä sukulaistensa kanssa 17. tammikuuta 1986. Hän oli hakemassa leipää kaupasta, mutta huomasi matkalla pojan, jonka hän vei kädestä pitäen rakennustyömaalle. Irkutskin sarjamurhaajan saama julkisuus sai työmaaruokalan työntekijän suhtautumaan epäluuloisesti omituiseen kaksikkoon. Hän kutsui työtovereitaan mukaan lähestyäkseen Kulikia ja poikaa. Työmaaruokalan työntekijä alkoi huutaa nähdessään pojan menettäneen tajuntansa ja miehen ollessa polvistunut tämän viereen. Kulikin selitystä lääkärin työstä ei uskottu, jolloin hän juoksi pakoon. Huutoon havahtuneet kaksi miestä juoksi Kulikin perään ja sai hänet kiinni tämän yrittäessä ylittää aitaa. Miehet löivät Kulikia ja veivät hänet poliisiasemalle.
Kulik koetti aluksi vakuuttaa myös poliiseja tarinastaan, jonka mukaan hän olisi tarjonnut pojalle lääketieteellistä apua. Poika kuitenkin palasi tajuihinsa ja kertoi Kulikin hyökänneen hänen kimppuunsa. Tämän jälkeen Kulik tunnusti kolmekymmentä raiskausta ja kolmetoista murhaa. Hän kertoi myös paikkansapitävästi tapahtumapaikat. Rikostutkinta tehtiin puutteellisesti ja esimerkiksi Kulikin omat muistiinpanot tulivat hänen vaimonsa tuhoamiksi. Asianajajansa ohjeistuksesta Kulik kertoi oikeudessa keksittyä tarinaa jengiläisten juonen uhriksi joutumisestaan. Hän väitti jengiläisiä todellisiksi rikoksentekijöiksi. Tunnustuksensa hän väitti kuvanneen hänen omia painajaisiaan.
Rikostutkinnan puutteet johtivat lisätutkinnan tarpeeseen. Selviytyneitä löydettiin lisää, ja he kykenivät tunnistamaan hyökkääjän tämän poikkeuksellisen kävelytavan ja puhevian perusteella. Kulik yritti vedota silmissään olleeseen ongelmaan, joka olisi estänyt häntä toimimasta, mutta silmälääkärin tarkistus osoitti kertomuksen valheelliseksi. Myös tekninen todistusaineisto Kulikia vastaan vahvistui. Rikostutkijoiden väitteen mukaan Kulik teki rikoksensa aina uudenkuun tai täysikuun aikana. Tutkijat uskoivat Kulikin olleen epätasapainoinen kyseisinä ajankohtina ja päätti kuulustella tätä "psykologisesti otollisena" ajankohtana kesäkuussa 1987. Asiakirjojen mukaan Kulik tunnustikin tällöin rikoksensa uudelleen ja jopa vaati itselleen kuolemantuomiota. Oikeuteen palattiin vuonna 1988, jolloin todistusaineisto katsottiin riittävän vahvaksi. Kulik tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla eri lähteiden mukaan joko kesäkuussa tai joulukuussa 1989.
Vestbygdin kirkko

| Vestbygdin kirkko Vetsbygd kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Lødingen, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Sør-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1885
Suunnittelija:  Henrik Nissen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  230
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vestbygdin kirkko (norj. Vestbygd kirke) on Lødingenin kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1885.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vestbygdin kirkko Wikimedia Commonsissa
Veikkanen

Veikkanen on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Jussi Veikkanen (s. 1981), kilpapyöräilijä
Arvo Veikkanen (1919–1999), Mannerheim-ristin ritari
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Valkeajärvi (Jämsä, Nytkyme)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°51′18″N, 24°58′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Nytkymenjärveen 
Järvinumero:  14.226.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,9 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  490 m  
Rantaviiva:  3,2 km  
Pinta-ala:  22,263 ha  
Saaria:  3 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Nytkymen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 22 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alueeseen (14.226) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,9 metriä mpy.
Veikka Toivonen

| Veikka Toivonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Veikka Juhani Toivonen
Syntynyt: 2. elokuuta 1946 (ikä 78) Riihimäki
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Veka
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1971–1975:  Pispalan Tarmo
Valmennusura
1995–1996:  Tampereen Pyrintö
Veikka Juhani Toivonen (s. 2. elokuuta 1946 Riihimäki) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija ja koripallovalmentaja.
Pispalan Tarmon kasvatti Toivonen edusti Tarmoa miesten SM-sarjassa neljä kautta vuosina 1971–1975. Kaudella 1995–1996 Toivonen toimi Tampereen Pyrinnön päävalmentajana.
Vaibhavi Merchant

| Vaibhavi Merchant |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. joulukuuta 1975 (ikä 48)
Kansalaisuus:  intialainen
Ammatti:  koreografi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Vaibhavi Merchant (s. 17. joulukuuta 1975) on intialainen koreografi, joka työskentelee Bollywood-elokuvissa. Hän toimi tuomarina Star Plus -televisiokanavan Just Dance -tanssikilpailussa.
Filmografia

1999: Hum Dil De Chuke Sanam
2000: Albela
2001: Lagaan – olipa kerran Intiassa
2002: Filhaal…
2002: Na Tum Jaano Na Hum
2002: Devdas
2002: Karz
2003: Dum
2003: Kuch Naa Kaho
2003: Baghban
2004: Rudraksh
2004: Muskaan
2004: Meenaxi: A Tale of Three Cities
2004: Lakshya
2004: Kyun! Ho Gaya Na…
2004: Fida
2004: Dhoom
2004: Rakt
2004: Tumsa Nahin Dekha
2004: Veer-Zaara
2004: Swades
2004: Dil Maange More
2005: Chehraa
2005: Bunty Aur Babli
2005: No Entry
2005: Neal ’N’ Nikki
2005: Shikhar
2006: Humko Tumse Pyar Hai
2006: Krrish
2006: Umrao Jaan
2006: Dhoom 2
2007: Marigold
2007: Heyy Babyy
2007: Tara Rum Pum
2007: Jhoom Barabar Jhoom
2007: Aaja Nachle
2008: Tashan
2008: Bhootnath
2008: Thoda Pyaar Thoda Magic
2008: Dostana
2008: Rab Ne Bana Di Jodi
2009: Luck by Chance
2009: Kambakkht Ishq
2009: Dil Bole Hadippa!
2009: Kurbaan
2010: Band Baaja Baaraat
2011: Game
2011: Zindagi Na Milegi Dobara
2011: Ladies vs Ricky Bahl
2012: Aiyyaa
2012: Ek Tha Tiger
2012: Jab Tak Hai Jaan
2013: Bombay Talkies
2013: Bhaag Milkha Bhaag
2013: Dhoom 3
2016: Fan
Palkinnot

National Film Awards
2000: Paras koreografia – ”Dholi Taaro Dhol Baaje” (Hum Dil De Chuke Sanam)
International Indian Film Academy Awards
2006: Paras koreografia – ”Kajra Re” (Bunty Aur Babli)
2008: Paras koreografia – ”Aaja Nachle” (Aaja Nachle)
Zee Cine Awards
2006: Paras koreografia – ”Kajra Re” (Bunty Aur Babli)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotisivu (englanniksi)
Vaibhavi Merchant Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Merchant ja Madhuri Dixit, jonka koreografina hän toimi elokuvassa Aaja Nachle.
Vangin kirkko (Voss)

| Vangin kirkko Vangskyrkja |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2016.
Sijainti:  Voss, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1200-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  460
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vangin kirkko (norj. Vangskyrkja) on Vossin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1200-luvulta.
Kuvia

Kirkkosali
Urut
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vangin kirkko (Voss) Wikimedia Commonsissa
Vg

Vg tarkoittaa seuraavia:
Brittiläiset Neitsytsaaret, ISO 3166-1 -koodi VG, valtio tai muu maantieteellinen alue
Naantali, VG, latinankielisestä nimestä Vallis Gratiae, kaupunki Suomessa
Vappugospel, VG, kristillinen vapputapahtuma
Verdens Gang, VG, norjalainen päivälehti.
vitellogeniini, Vg, geeni ja sen tuottama proteiini
VLM Airlines, IATA-koodi VG, lentoyhtiö.
Valkeajärvi (Mikkeli, Paajalankylä)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°48′45″N, 27°14′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.932.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,3 m  
Pituus:  870 m  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  2,347 km  
Pinta-ala:  14,018 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Paajalankylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 870 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,3 metriä mpy.