stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Les Luthiers

Les Luthiers vuonna 2008
Les Luthiers on argentiinalainen yhtye, joka on tehnyt humoristista musiikkia sekä teatterituotantoja. Se on tullut tunnetuksi itse tehdyistä erikoisista soittimistaan.
Les Luthiersin perusti vuonna 1967 Gerardo Masana, joka kuitenkin kuoli jo 36-vuotiaana marraskuussa 1973 sairastuttuaan leukemiaan. Yli puolen vuosisadan aikana Les Luthiers saavutti huomattavan suosion Latinalaisessa Amerikassa ja kiersi useasti Euroopassa, erityisesti Espanjassa. Kokoonpano esiintyi myös Yhdysvalloissa ja piti vuonna 1980 Lincoln Center for the Performing Artsin Avery Fisher Hallissa New Yorkissa merkittävän show'n, joka käännettiin suoraan englannin kielelle. Les Luthiers loi yli kolmekymmentä uniikkia soitinta ja teki 170 laulua.
Les Luthiers ilmoitti pitävänsä jäähyväiskiertueensa vuonna 2023. Sen ainoat jäljellä olleet alkuperäiset jäsenet olivat tuolloin 77-vuotias Carlos López Puccio ja 75-vuotias Jore Maronna. Aiemmista jäsenistä Daniel Rabinovich oli kuollut vuonna 2015 ja Marcos Mundstock vuonna 2020, mutta heidän tilalleen tuli uusia muusikoita. Les Luthiers ilmoitti kantaesittävänsä jäähyväiskiertueellaan uuden show'n, Más tropiezos para Mastropieron, joka olisi ensimmäinen uutta materiaalia sisältänyt ei-antologinen työ kokoonpanolta viiteentoista vuoteen. Teoksessa "haastatellaan" Johann Sebastian Mastropieroa, joka on yhtyeen työssään käyttämä fiktiivinen päähenkilö.
Les Luthiersin jäsenet saivat elokuussa 2007 Espanjan hallitukselta Isabella Katolilaisen ritarikunnan numeroidun komentajan arvot seremoniassa, jota johti silloinen varapääministeri María Teresa Fernández de la Vega. Vuonna 2011 Les Luthiersille myönnettiin Latin Grammy -palkinto ja vuonna 2017 Asturian ruhtinattaren palkinto.
Lappeenrannan tiedekirjasto

Lappeenrannan tiedekirjasto on Lappeenrannan teknillisen yliopiston (LUT) ja Saimaan ammattikorkeakoulun (Saimia) kirjastoista vuonna 2011 muodostettu tiedekirjasto. Kirjasto on kaikille avoin ja myös EU-tallekirjasto. Kirjaston päätoimipaikka on Lappeenrannan Skinnarilassa ja sivutoimipiste Imatralla Saimaan ammattikorkeakoulun Linnalan kampuksella.
Aiheesta muualla

Lappeenrannan tiedekirjasto
Kvelde

| Kvelde |
| --- | --- |

 Kvelde
 Koordinaatit: 59°11′33″N, 9°58′08″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Vestfold
Kunta:  Larvik
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,8 km²
Väkiluku (2023):  1 083
 – Väestötiheys:  1 353,8 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kvelde on taajama Larvikin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 1 083 vuonna 2023.
Kvelden kirkko
Lappeenrannan teknillisen yliopiston tukisäätiö

Lappeenrannan teknillisen yliopiston tukisäätiön perustivat vuonna  1984 Lappeenrannan kaupunki ja Viipurin taloudellinen korkeakouluseura. Tukisäätiön alkupääoma oli 100 000 markkaa. Vuoden 2007 lopussa tukisäätiön tase oli 7,1 milj. euroa. Säätiön tarkoituksena on Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa suoritettavan tutkimuksen ja opetuksen tukeminen ja edistäminen. Apurahoja myönnetään diplomityön, pro gradu -tutkielman sekä väitöskirjan tekemiseen tai muuhun tutkimustyöhön.
Toimintansa aikana säätiö on jakanut 7300 apurahaa, joiden yhteissumma on noin 25 miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Säätiön verkkosivut
Lauri Kuntijärvi

Lauri Kuntijärvi (Lazarus Kundozerov) (sukunimi aik. Kundiseroff ; 20. maaliskuuta 1906 Oulanka – 19. helmikuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.
Teoksia

Yhdessä ylenivät : romaani. WSOY 1943
Nimellä Lauri Kumankoski:
Mä kaipaan takaisin : 3-näytöksinen nuorisoseura-aiheinen näytelmä. Tekijä, Lahti 1932
Nimellä Lasse Kuntijärvi:
Lahden seudun nuorisoseurojen liiton 25-vuotisjulkaisu ; toim. Lasse Kuntijärvi. Lahden seudun nuorisoseurojen liitto, Helsinki 1931
Sanan mahti : Karjalakerhojen 10-vuotisjulkaisu Kalevalan riemuvuonna 1935 ; toim. Lasse Kuntijärvi. Karjalakerhojen keskusliitto, Helsinki 1935
Les Kurbas

| Les Kurbas> Олександр-Зенон Степанович |
| --- | --- |
 Les Kurbas ennen vuotta 1923.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. helmikuuta 1887 Galitsia
Kuollut: 3. marraskuuta 1937 (50 vuotta) Sandarmoh, Neuvostoliitto
Ammatti:  näyttelijä, näytelmäkirjailija, teatteri- ja elokuvaohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb
Oleksandr-Zenon Stepanovytš ”Les” Kurbas (ukr. Олександр-Зенон Степанович "Лесь" Курбас; 25. helmikuuta 1887 Galitsia – 3. marraskuuta 1937 Sandarmoh, Neuvostoliitto) oli ukrainalainen näyttelijä, näytelmäkirjailija, teatteri- ja elokuvaohjaaja, kääntäjä ja Ukrainan teatterin perustaja. Hänen nimeään kantaa kiovalainen Les Kurbas -teatteri. Venäläisen näyttelijän Nelly Kornijenkon mukaan hän oli tragedian muusan Melpomenen oppilas. Hän kuuluu teatterin suuriin nimiin Konstantin Stanislavskin, Vsevolod Meyerholdin, Jevgeni Vahtangovin, Max Reinhardtin, Edward Gordon Craigin ja Bertolt Brechtin rinnalla.
Kurbas kuului tunnettuun ukrainalaiseen näyttelijäsukuun. Hän opiskeli Wienin ja Lvivin yliopistoissa. Hän oli kiinnostunut idän kulttuureista ja opiskeli siksi sanskritia. Hän perusti 1917 nuorisoteatterin Molodyi Teatr, jossa hän halusi esittää näytelmiä eri puolilta maailmaa. Kokeellinen teatteri ehti toimia pari vuotta. Pariisin maailmannäyttelyssä 1925 hänen produktionsa sai kultamitalin. Osip Mandelstam oli ensimmäinen, joka luonnehti häntä Ukrainan teatterin perustajaksi. Kurbas perusti teatterityönsä ajatukseen, että ”ihminen on mikrokosmos” 1700-luvun ukrainalaisen filosofin Grigori Skovorodan sanoin. Skovorodalla oli merkittävä vaikutus harkovalaiseen Berezil-teatteriin, jossa Kurbas pääasiassa työskenteli. Kurbas uskoi, että teatteri voisi muuttaa yhteiskuntaa. Hän perusti Berezilin taideseuran, jossa järjestettiin työpajoja. Hän tuottamansa näytelmät olivat aikansa avantgardea verrattuna muuhun samanaikaiseen teatteriin. Häneltä ovat teatterin piirissä saaneet vaikutteita puolalainen ohjaaja Jerzy Grotowski, brittiläinen ohjaaja Peter Brook sekä monet elokuvan myöhemmät suuret nimet, kuten Federico Fellini ja Ingmar Bergman.
Les Kurbas teloitettiin Sandarmohissa, kuten monet ukrainalaiset kulttuurihenkilöt.
Les Lilas

| Les Lilas |
| --- | --- |
 vaakuna
 Les Lilas Pariisin kartalla
 Koordinaatit: 48°52′48″N, 2°25′1″E 
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Île-de-France
Departementti:  Seine-Saint-Denis
Arrondissementti:  Bobigny
Kantoni:  Bagnolet
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Daniel Guiraud
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,26 km²
Väkiluku (2011):  22 500
 – Väestötiheys:  17 857 as./km²
 
 www.ville-leslilas.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Les Lilas on Pariisin itäpuolella sijaitseva, oman kuntansa muodostava esikaupunki. Se sijaitsee 5,7 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Siellä asui vuonna 2011 noin 22 500 ihmistä. Les Lilas’ssa on metroasema Mairie des Lilas. Les Lilas sijaitsee Seine-Saint-Denis’n departementissa ja Bobignyn arrondissementissa.
Kurkimäen työväentalo

| Kurkimäen työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Kurkimäki, Kuopio
Valmistumisvuosi:  1916
Rakennuttaja:  Kurkimäen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurkimäen työväentalo oli Kuopion kaupungin Kurkimäen kaupunginosassa sijainnut työväentalo. Vuoteen 1968 saakka Kurkimäki kuului Kuopion maalaiskuntaan.
Historiaa

Kurkimäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Yhdistys liittyi seuraavana vuonna SDP:hen. Tuolloin yhdistyksellä oli 21 jäsentä. Oma talo valmistui yhdistyksen 10-vuotisjuhlaan vuonna 1916. Rahaa taloa varten alettiin kerätä jo vuonna 1907 iltamilla, joiden ohjelmassa oli muun muassa soittoa, puhe, runo, satu, näytelmä ja lopuksi tanssia. Iltamat järjestettiin yksityishenkilön talossa.
Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja se ilmeisesti lakkautettiin. Vuonna 1925 perustettiin Kurkimäen Työväen ja Pienviljelijäin yhdistys, joka ryhtyi käyttämään työväentaloa. Vuonna 1930 talo suljettiin kommunistilakien nojalla, ja se ilmeisesti pysyi suljettuna aina vuoteen 1935 saakka, sillä tuolloin järjestettiin talon avajaisjuhlat. Juhlan järjestäjänä oli Työväen Urheiluliitto TUL, ja talo oli "ääriään myöten" täynnä.  Talo toimi ilmeisesti vuodesta 1945 aina 1960-luvulle saakka SKDL:oon kuuluvana. Sittemmin se on myyty yksityiselle asuintaloksi.
Toimintaa työväentalolla

Vuonna 1921 yhdistys järjesti talollaan iltamat, joista saadut tulot luovutettiin Neuvosto-Venäjän hädänalaisten auttamiseksi. Seuraavana vuonna järjestettiin Tapaninpäivän tanssit. Vuonna 1939 talolla pidettiin naisten valistustilaisuus. Ei ole tiedossa, mikä taho tilaisuuden järjesti, mutta paikalle toivottiin etenkin "vähäväkisiä".
Lemonade Mouth

| Lemonade Mouth |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Patricia Riggen
Käsikirjoittaja:   April Blair  Mark Peter Hughes 
Tuottaja:  Matias Alvarez
Säveltäjä:  Christopher Lennertz
Kuvaaja:  Checco Varese
Leikkaaja:  Girish Bhargava
Koreografi:  Chris Scott
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Disney Channel  GWave Productions  Martin Chase Productions 
Levittäjä:  Disney-ABC Domestic Television Netflix Disney+
Ensi-ilta:  2011
Kesto:  120 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lemonade Mouth on Disney Channelin tuottama, vuonna 2011 ilmestynyt musikaalinen draamaelokuva, joka perustuu Mark Peter Hughesin samannimiseen kirjaan vuodelta 2007. Elokuvassa esiintyvät muun muassa Bridgit Mendler, Adam Hicks, Naomi Scott, Blake Michael ja Hayley Kiyoko. Siinä esitettyjä lauluja ovat esimerkiksi ”Somebody”, ”Turn Up the Music”, ”Breakthrough” ja ”Determinate”. Elokuva saattaa saada jatko-osan.
Aiheesta muualla

Lemonade Mouth Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Lavakaulus

Lavakaulukset ovat kuormalavan päälle asetettavia reunuksia, jotka estävät lavalle nostettujen tavaroiden putoamisen lavalta. Lavakaulukset sopivat pienten ja irtonaisten tuotteiden kuljetukseen ja varastointiin.
Lavakauluksia voi myös käyttää viljelylaatikkoina.
Raisi

Raisi (norj. Nordreisa, pohjoissaameksi Ráisa) on kunta Tromssan läänissä Pohjois-Norjassa. Kunnan keskustaajamana on Hansinkenttä eli Storslett, toinen taajama on Rässikäinen eli Sørkjosen. Kunnan maapinta-ala on 3 335 km² ja asukkaita oli vuoden 2023 alussa 4 772. Kunnan asukkaista merkittävä osa on etniseltä alkuperältään kveenejä tai suomalaisperäisiä.
Raisia halkoo Raisinvankan laakso, jossa virtaa Raisinjoki (norj. Reisaelva, pohjoissaameksi Ráiseatnu). Laakson synkkiä metsiä ympäröivät korkeat vuoret ja ylänköalue. E6-eurooppatie kulkee kunnan läpi ja lentoasema sijaitsee Rässikäisessä.
Raisin kunta rajautuu koillisessa Naavuonon kuntaan, kaakossa Finnmarkin läänin Koutokeinoon, etelässä Suomen Enontekiöön, lännessä Kaivuonon kuntaan, sekä luoteessa Yykeänvuonoon ja Jäämereen. Pieni osa kunnasta sijaitsee Uløyan saaren eteläosassa kunnan luoteiskulmassa, jossa kunta rajoittuu pohjoisessa Kieruan kuntaan, joka sijaitsee Raisin kunnan luoteispuolella saaristossa.
Historia

Pääosa asukkaista on peräisin 1700–1800-luvuilta, jolloin alueelle muutti väestöä Suomesta. Nykyään vain harvat osaavat suomea, mutta hiljattain ruijansuomea eli kveeniä on alettu opettaa myös nuoremmille.
Kyliä ja paikkoja

Hansinkenttä (Storslett), Kauppi (Hallen), Kellari (Kjelderen), Keväsija (Leirbugt), Kuivakoski (Tørfossnes), Lahti (Storvik), Leppiouta (Olderskogen), Lumijänkkä (Snemyren), Matinkenttä (Hysingjorden), Mustaniva (Svartfoss), Nurmi (Kraknes), Paali (Veibakken), Paskapudas (Baskabut), Piltto (Bilto), Riekki (Anebakelv), Roijalus (Røyelelva), Ryssäpahta (Nordkjosen), Rässikäinen (Sørkjosen), Sappi (Sappen), Sokkuvuono (Bakkeby), Varppi (Vinnelys).
Media

Paikallislehti Framtid i Nord ilmestyy kahdesti viikossa.
Kuvia

Raisin kirkko
Maisemaa Reisan kansallispuistossa
Tunnettuja henkilöitä

Ian Haugland (s. 1964), Europen rumpali, syntyi Storslettissä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raisi Wikimedia Commonsissa
Tromssan läänin kunnat
Bardu
Dyrøy
Gratangen
Harstad
Ibestad
Kaivuono (Kåfjord)
Kalsa (Karlsøy)
Kierua (Skjervøy)
Kvæfjord
Lavangen
Målselv
Naavuono (Kvænangen)
Omasvuono (Storfjord)
Paatsivuono (Balsfjord)
Raisi (Nordreisa)
Raisivuono (Sørreisa)
Salangen
Senja
Tjeldsund
Tromssa
Yykeä (Lyngen)
Norjan läänit | Norja
Kung Fu Panda 3

| Kung Fu Panda 3 |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Jennifer Yuh Nelson  Alessandro Carloni 
Käsikirjoittaja:   Jonathan Aibel  Glenn Berger 
Tuottaja:  Melissa Cobb
Säveltäjä:  Hans Zimmer
Leikkaaja:  Clare Knight
Pääosat:   Jack Black  Angelina Jolie  Dustin Hoffman  Jackie Chan  Seth Rogen  Lucy Liu  David Cross  James Hong  Bryan Cranston  Kate Hudson  J. K. Simmons 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Kiina 
Tuotantoyhtiö:   DreamWorks Animation  Oriental DreamWorks 
Levittäjä:  20th Century Studios InterCom
Ensi-ilta:   29. tammikuuta 2016    18. maaliskuuta 2016
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  145 miljoonaa dollaria
Tuotto:  464 miljoonaa dollaria
Edeltäjä:  Kung Fu Panda 2
Seuraaja:  Kung Fu Panda 4
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kung Fu Panda 3 on tammikuussa 2016 ilmestynyt animaatioelokuva. Se on jatko-osa Kung Fu Panda 2 -elokuvalle.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Alkuperäinen näyttelijä | Suomalainen näyttelijä | Rooli |
| Jack Black | Tuomas Uusitalo | …Po |
| Angelina Jolie | Matleena Kuusniemi | …Tiikeritär |
| Dustin Hoffman | Ismo Kallio | …mestari Shifu |
| Bryan Cranston | Jarmo Koski | …Li Shan (Pon biologinen isä) |
| Jackie Chan | Tommi Evilä | …mestari Apina |
| Seth Rogen | Arttu Wiskari | …mestari Mantis |
| Lucy Liu | Iina Kuustonen | …mestari Kyy |
| David Cross | Kari Ketonen | …mestari Kurki |
| Kate Hudson | Mia Ehrnrooth | …Mei Mei |
| J. K. Simmons | Sasu Moilanen | …Kai |
| James Hong | Pekka Autiovuori | …herra Ping |
| Randall Duk Kim | Ossi Ahlapuro | …mestari Oogway |
| Steele Gagnon | Vilppu Uusitalo | …Bao |
| Liam Knight | Iia Lehto | …Lei Lei |
| Jean-Claude Van Damme | Petrus Kähkönen | …mestari Krokotiili |
| Fred Tatasciore | Markus Bäckman | …mestari Karhu |
| Stephen Kearin | Antti L. J. Pääkkönen | …mestari Kana |
| Wayne Knight | Markus Bäckman | …Big Fun & Hom Lee |
| Al Roker | Petri Hanttu | …Sum |
| Willie Geist | Markus Degerman | …Dim |
| Knox Jolie-Pitt | Ella Vesala | …Ku Ku |
| Zahara Jolie-Pitt | Iris Kovalainen | …Meng Meng |
| Shiloh Jolie-Pitt | Samuel Motsakov | …Shuai Shuai |
| Pax Jolie-Pitt | Antti L. J. Pääkkönen | …Yoo |
| Lynnanne Zager | Sari Mällinen | …Panda-isoäiti |
| Ming Tsai | Hans Halmari | …Ming |
| April Hong | Susa Saukko | …rouva Chow |
| Mike Mitchell | Petrus Kähkönen | …hanhi |
| Kelly Cooney | Susa Saukko | …naishanhi |
| Mick Wingert | Antti L. J. Pääkkönen | …kani |
| Lena Golia | Jenni Sivonen | …vauvapupu |
| ? | Aatos Halmari | …vauva-Po |

Muissa rooleissa: Waltteri Helisalo, Samuel Motsakov, Tiia-Riikka Vuorinen, Markus Degeman, Jussi Saari, Maria Yliparkas, Mika Koivunen ja Sarina Michaela Wennerqvist
Suomenkielisen version on kääntänyt Marko Hartama ja sen on ohjannut Hans Halmari.
Aiheesta muualla

Kung Fu Panda 3 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kääpiövirtahepo

| Kääpiövirtahepo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Virtahevot Hippopotamidae
Suku::  Hexaprotodon
Laji::  liberiensis
Kaksiosainen nimi
 Hexaprotodon liberiensis  (Morton, 1849) 
Synonyymit
 Choeropsis liberiensis 
 Kääpiövirtahevon levinneisyys
Alalajit
 H. l. liberiensis  H. l. heslopi 
Katso myös
   Kääpiövirtahepo Wikispeciesissä   Kääpiövirtahepo Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kääpiövirtahepo (Hexaprotodon liberiensis, joskus Choeropsis liberiensis) on toinen virtahepojen heimon elossa olevista lajeista. Se on vaarantunut, koska sen asuttamia metsiä hakataan kaiken aikaa. Myös sen lihasta kiinnostuneet metsästäjät ovat sille uhka.
Koko ja ulkonäkö

Kääpiövirtahepo on samannäköinen kuin sukulaisensa virtahepo, mutta on sitä huomattavasti pienempi. Ruumiin pituus on vain 1,7–1,9 metriä ja hännän pituus 15–21 cm. Korkeus on noin 75 cm ja paino 180–250 kg eli korkeus on puolet virtahevon korkeudesta ja paino alle kymmenesosa virtahevon painosta. Keskimääräinen elinikä on vankeudessa 35 vuotta. Kääpiövirtahevon iho on musta tai ruskea, niiden iho kuivuu nopeasti, minkä takia ne viettävät paljon aikaa vedessä.
Levinneisyys

Kääpiövirtahepoa tavataan vain alankojen sademetsissä osassa Länsi-Afrikkaa. Lajin levinneisyysalueeseen kuuluvat Sierra Leone, Norsunluurannikko, Guinea ja Liberia. Kannan pääosa asustaa nykyään Liberiassa. Luonnossa elää luultavasti noin 3 000 yksilöä. Kääpiövirtahevon alalaji Hexaprotodon liberiensis heslopi eli Nigeriassa vielä 1900-luvulla, mutta alalajia ei päästy koskaan tutkimaan.
Elinympäristö

Kääpiövirtahevon elinympäristöä ovat virrat, joet, järvet ja suot.
Ravinto

Kääpiövirtahevon ravintoa ovat vesikasvit, ruohot, nuoret versot ja lehdet. Kääpiövirtahepo laiduntaa virtahevon tavoin hämärän tullessa. Eläin käyttää kuusi tuntia vuorokaudesta laiduntamiseen.
Lemonade

| ”Lemonade” Alexandra Stan |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Cliche (Hush Hush)
 Julkaistu: 4. kesäkuuta 2012
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.30
 Levy-yhtiö: Maan Music
Alexandra Stanin muut singlet
| ”One Million” 2011 | ”Lemonade” 2012 | ”Cliche (Hush Hush)” 2012 |
Lemonade on romanialaislaulaja Alexandra Stanin kappale, joka julkaistiin singlenä 4. kesäkuuta 2012 Maan Musicin kautta. Kappaleelle julkaistiin samana päivänä myös Iulian Mogan ohjaama musiikkivideo, joka kuvattiin huhtikuussa 2012. ”Lemonade” oli osa Stanin Cliche (Hush Hush) -albumia, joka julkaistiin ainoastaan Japanissa. Single ylitti kultalevyrajan Italiassa.
Aiheesta muualla

Virallinen musiikkivideo YouTubessa
Liljankukka (kappale)

Liljankukka on Toivo Kärjen säveltämä ja Kerttu Mustosen sanoittama tangolaulu vuodelta 1945. Alkuperäisellä levytyksellä laulaa Henry Theel. Kappaleesta on sittemmin tehty useita muitakin levytyksiä, joista tunnetuimpiin kuuluu Markus Allanin versio vuodelta 1963. Henry Theel teki kappaleesta paremmalla äänitystekniikalla uuden levytyksen vuonna 1983. Reijo Taipale lauloi "Liljankukkaa" tanssilavoilla jo uransa alkupuolella ja levylle vuonna 1988. Muita laulun levyttäneitä ovat esimerkiksi Eino Grön (1977), Paula Koivuniemi (1973) ja M. A. Numminen (1968). Nummisen versiossa sanoitus poikkeaa huomattavasti Mustosen alkuperäisestä tekstistä, koska Numminen on tehnyt osan sanoituksesta itse. Vuonna 1977 Päivi Kautto-Niemi levytti Paul Fagerlundin kappaleesta sovittaman ajan muodin mukaisen diskoversion.
Umberto Marcato käänsi "Liljankukan" italiaksi vuonna 1963 nimellä "Restera". Marcato lauloi tämän version Philips-levymerkille. Myös Laila Kinnunen on levyttänyt kappaleen italiaksi. Lars Huldén käänsi kappaleen tekstin ruotsiksi nimellä ”Liljan”, ja se levytettiin ruotsin kielellä vuonna 2009.
Lauri Kujala

Lauri Aukusti Kujala (11. maaliskuuta 1907 Anjala – 29. kesäkuuta 1982) oli arkistoneuvos, joka toimi usean eri arkiston hoitajana.
Henkilöhistoria

Lauri Kujalan vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Kalle August Kujala ja Maria Sihvola ja puoliso vuodesta 1937 Kirsti Inkeri Nurmela. Kujala tuli ylioppilaaksi 1921 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1929 ja lisensiaatiksi 1953, jolloin hän myös väitteli filosofian tohtoriksi. Valtionarkiston amanuenssi Kujala oli vuodesta 1929, Oulun maakunta-arkiston va. arkistonhoitaja 1932–1935 ja vakinainen 1936, vt. sota-arkiston hoitaja 1935–1936 ja sitten vakinainen, joskin 1941–1943 hän toimi myös Päämajan sotahistoriallisen toimiston toimistoupseerina. Valtionarkiston arkistoneuvos Kujala oli 1967–1972. Kujalalla oli useita luottamustehtäviä komiteoissa, seuroissa ja yhdistyksissä.
Julkaisuja

Oulun läänin alueellisesta muodostumisesta, 1934
Ensimmäiset pitäjänkirjastot kansallisen herätyksen aikana, 1935
Historiallinen arkisto 42, 1935, Väinö Voionmaa, Aina Lähteenoja, A. R. Cederberg, K. R. Melander, August Ramsay, Reino Kuusi, Aarno Maliniemi, Lauri Kujala
Väenottojen lakkauttaminen ja rajanpuolustuksen järjestäminen Kajaanin läänissä 1680-luvulla, 1935
Pohjanmaan puolustus suuren Pohjan sodan aikana, 1953 (väitöskirja)
Kveik

Kveik on perinteinen norjalainen hiivatyyppi, jonka mukaan on nimetty samanniminen oluttyyppi. Sen historia on samankaltainen kuin esimerkiksi suomalaisen sahdin. Kveik ei kuitenkaan ole mikään yksittäinen hiivalajike, vaan nykyisin se on yleisnimitys norjalaisille maatilatyyppisille puhdistamattomille hiivoille.
Kveik-hiiva käy 30-40 asteessa hyvin nopeasti. Se tuottaa yleensä hedelmäisiä aromeita, kuten appelsiinin ja sitruunan aromeita. Kveikissä ei ole esimerkiksi suomalaisille hiivoille tyypillistä mausteisuutta.
Aiheesta muualla

Bullen, Claire: A Fire Being Kindled — The Revolutionary Story of Kveik, Norway’s Extraordinary Farmhouse Yeast. Good Beer Hunting. (englanniksi).
Kvelden kirkko

| Kvelden kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Larvik, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1871
Suunnittelija:  Jacob Wilhelm Nordan
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kvelden kirkko (norj. Kvelde kirke) on Larvikin kunnassa Vestfoldin läänissä sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1871. Sen suunnitteli arkkitehti Jacob Wilhelm Nordan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvelden kirkko Wikimedia Commonsissa
Leopold Auer

Leopold Auer.
Leopold (von) Auer (unk. Auer Lipót; 7. kesäkuuta 1845 Veszprém, Unkari – 15. heinäkuuta 1930) oli unkarilainen viulisti, opettaja, kapellimestari ja säveltäjä.
Leopold Auer syntyi juutalaisperheeseen. Hän opiskeli viulunsoittoa paikallisen kapellimestarin johdolla. Auer jatkoi opintoja Budapestissa ja sitten Wienissä. Venäjällä  hän soitti ensimmäisenä viulistina Pietarin Keisarillisen teatterin orkesterissa sekä Mariinskin baletissa. Vuonna 1918 Auer muutti Yhdysvaltoihin. Hän soitti Carnegie Hallissa 23. maaliskuuta, 1918 ja esiintyi Bostonissa, Chicagossa ja Philadelphiassa. Auer liittyi esittävien taiteiden kouluun Juilliard Schooliin 1926 New Yorkissa.
Auer oli Pietarin konservatorion professori ja aikansa huomattavimpia viulunsoitonopettajia. Hänen oppilaitaan olivat monet kuuluisat viulistit, kuten Mischa Elman, Efrem Zimbalist, Jascha Heifetz ja Georges Boulanger.
Aiheesta muualla

Leopold Auerin hautapaikka (englanniksi)