stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korean demokraattisen kansantasavallan kansalaisuus
Kansalaisuuden saaminen syntymällä

Pohjois-Koreassa maan kansalaisuuden saavat syntyessään ne lapset, joiden vanhemmista ainakin toisella on myös Pohjois-Korean kansalaisuus. Molempien vanhempien on lapsen syntymän aikana asuttava Pohjois-Koreassa. Jos toinen vanhemmista on ulkomaan kansalainen eikä asu Pohjois-Koreassa, kansalaisuuslain mukaan lapsen vanhemmat päättävät itse lapsen kansalaisuudesta. Myös Pohjois-Korean alueelta löydetyt lapset, joiden vanhemmat eivät ole tiedossa, saavat maan kansalaisuuden.
Maan kansalaisiksi lasketaan myös kaikki ne korealaiset ja heidän lapsensa, joilla oli Korean kansalaisuus ennen Pohjois-Korean perustamista, eivätkä he olleet luopuneet kansalaisuudestaan ennen vuoden 1963 kansalaisuuslain säätämistä.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Pohjois-Korean kansalaisuus on mahdollista saada hakemuksella, joka jätetään Korkeimman kansanneuvoston puhemiehistölle. Puhemiehistö päättää, myönnetäänkö kansalaisuus. Hakemukselle ei ole erityisiä virallisia vaatimuksia (esim. asumisaika tai investoiunti maahan), mutta kansalaisuuden saaminen sen kautta ei ole helppoa. Erään Pohjois-Koreaan erikoistuneen tutkijan arvion mukaan puhemiehistö on halukas myöntämään kansalaisuuden sellaiselle hakijalle, joka hyödyttäisi maata ideologisesti. Helpointa kansalaisuuden saaminen voisi olla esimerkiksi demilitarisoidulla vyöhykkeellä työskentelevälle amerikkalaiselle sotilaalle, joka loikkaa Pohjois-Koreaan ja antautuu. Sellaisessa tapauksessa Pohjois-Korea saattaisi kokea saaneensa ideologisen voiton vihollisvaltiosta. Onkin olemassa vain harvoja yksilöitä, jotka ovat saaneet kansalaisuuden hakemuksella. Historia kuitenkin tuntee useampia tapauksia, joissa kansalaisuus hakemuksella on myönnetty tietyille ihmisryhmille.
Jos Pohjois-Korean kansalaisella ei ole korealaisia sukujuuria, tämän songbuniksi merkitään "ulkomaalaistaustainen". Asemaltaan se on oikein hyvä yhteiskuntaluokka ja järjestyksessä erityisryhmän ja ydinjoukon välissä. Erityisryhmä on korkein yhteiskuntaluokka. Käytännössä viranomaiset eivät välttämättä luota ulkomaalaistaustaiseen asukkaaseen, vaikka tämän songbun olisikin hyvä. Ulkomaalaistaustaisen pohjoiskorealaisen ei myöskään tarvitse osallistua muuten maassa pakollisille ideologisille oppitunneille. Pohjois-Koreassa on ainakin joitain jostain Afrikan maasta kotoisin olevia entisen eliitin jäseniä, jotka joutuivat pakenemaan kotimaastaan vallankumouksen jälkeen. Pohjois-Koreaan he päätyivät, koska heidän kotimaallaan oli ystävälliset suhteet Pohjois-Korean kanssa.
Kaksoiskansalaisuus

Pohjois-Korea ei hyväksy kaksoiskansalaisuutta, paitsi jos kansalaisuus on saatu hakemuksella.
Kansalaisuusaseman muutos

Kansalaisuudesta on teoriassa mahdollista luopua, jos tekee hakemuksen Korkeimman kansanneuvoston puhemiehistölle, ja hakemus hyväksytään. Käytännössä se on kuitenkin hyvin vaikeaa.
Jos alle 14-vuotiaan lapsen molemmat vanhemmat saavat tai menettävät Pohjois-Korean kansalaisuuden, sama muutos tapahtuu myös lapsen kansalaisuudelle. 14–18-vuotiaalta nuorelta on kysyttävä lupaa kansalaisuusaseman muutosta varten. Jos vain toisen vanhemman kansalaisuusasema muuttuu, muutos ei heijastu lapsiin.
Iijärvi

Iijärvi voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:
Iijärvi, järvi Inarissa
Iijärvi, kylä Jaakkimassa luovutetulla alueella
Iijärvi, järvi Kuusamossa
Iijärvi, järvi Ristijärven ja Paltamon kuntien rajalla
Iijärvi, järvi Sulkavalla
Iijärvi, järvi Suomussalmella
Iso-Ii, järvi ja järvenosa Iisalmessa
Pikku-Ii, Iso-Iin järvenosa Iisalmessa
Iijärvi, toinen nimitys Iso-Iille Iisalmessa
Iso-Iijärvi, järvi Jaakkimassa luovutetulla alueella.
Iijärvi, suo Lahdessa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Iijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Högbergsgatan

Högbergsgatania länteen päin vuonna 2012.
Högbergsgatan on Tukholman Södermalmilla sijaitseva katu, joka ulottuu itä-länsisuunnassa Nytorgsgatanilta Rosenlundsgatanille.
Kuvia

Kadun alkupäässä on Katariinan kirkko.
Andreaskyrkan osoitteessa Högbergsgatan 31 valmistui vuonna 1877. Siinä toimii Ekumeniakirkon seurakunta.
Björngårdsskolan sijaitsee Högbergsgatanin ja Maria Prästgårdsgatanin välissä.
Koulua vastapäätä toisella puolella Högbergsgatania toimi aikoinaan Nürnbergs Bryggeri -panimo. Entisiä tehdasrakennuksia on sittemmin muutettu asunnoiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Högbergsgatan Wikimedia Commonsissa
I Saw the Devil

| I Saw the Devil> 악마를 보았다 |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansikuva.
Ohjaaja:  Kim Ji-woon
Käsikirjoittaja:  Park Hoon-jung
Tuottaja:  Kim Hyun-woo
Säveltäjä:  Mowg
Kuvaaja:  Lee Mo-gae
Leikkaaja:  Nam Na-yeong
Pääosat:   Lee Byung-hun  Choi Min-sik 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Etelä-Korea
Tuotantoyhtiö:  Peppermint & Company
Levittäjä:  Showbox Netflix Fandango at Home (käännä suomeksi)
Ensi-ilta:   2010-8-1212. elokuuta 2010 (Etelä-Korea)  2011-1-2121. tammikuuta 2011 (Sundance)  2011-9-1414. syyskuuta 2011 (Toronto)  
Kesto:  141 minuuttia
Alkuperäiskieli:  korea
Budjetti:  6 miljoonaa dollaria
Tuotto:  12,8 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
I Saw the Devil (hangul: 악마를 보았다; hanja: 惡魔를 보았다; uudistettu latinisaatio: Angmareul boatda) on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut eteläkorealainen jännityselokuva, jonka on ohjannut Kim Ji-woon sekä tähdittänyt Lee Byung-hun ja Choi Min-sik. Elokuva seuraa NIS-agentti Kim Soo-hyun'ia (Lee), joka lähtee kostamaan psykopaattiselle sarjamurhaajalle, Jang Kyung-chul'ille (Choi), joka murhasi raa'asti hänen morsiamensa.
I Saw the Devil sai ensi-iltansa Etelä-Koreassa 12. elokuuta 2010, ja sitä esitettiin myös Sundancen elokuvajuhlilla 2011.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lee Byung-hun  | … |  Kim Soo-hyun   |
|  Choi Min-sik  | … |  Jang Kyung-chul   |
|  Oh San-ha  | … |  Jang Joo-yun   |
|  Jeon Gook-hwan  | … |  Jang   |
|  Kim Yoon-seo  | … |  Jang Se-yun   |
|  Chun Ho-jin  | … |  Oh   |
|  Choi Moo-sung  | … |  Tae-joo   |
|  Kim In-seo  | … |  Se-jung   |
|  Yoon Chae-young  | … |  Han Song-yi   |
|  Nam Bo-ra  | … |  Oh'n tytär   |
Aiheesta muualla

I Saw the Devil Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kirnu

Mäntäkirnu
Kampikirnu
Kirnu on perinteisesti sylinterin muotoinen puinen astia, jossa kermasta tehdään voita. Mäntäkirnussa kerma saatetaan liikkeeseen puisella käsin edestakaisin liikuteltavalla männällä. Kampikirnussa kerman liike saadaan aikaan kammen liikkeen mukana pyörivällä lavalla. Kun suurin osa kerman rasvasta on muuttunut voiksi, jäljelle jää juomaksi kelpaava osa, jota kutsutaan kirnupiimäksi.
Kirnuamiseen käytettyä kermaa kertyi  taloudessa niin hitaasti, että se ehti muuttua hapankermaksi ennen kirnuamista. Voin erottamisen jälkeen jäljelle jäävästä juomastakin tuli tällöin kirnupiimää kirnumaidon sijaan.
Kirnu-sanan kuvaannollista käyttöä

Karjatalouskulttuurissa kirnu on tärkeä työväline, jonka muoto ja toiminta ovat antaneet kuvaannollisia ilmauksia useisiin eri yhteyksiin: Hiidenkirnuksi kutsutaan geologista muotoa, patamaista syvennystä, joita virtaavan veden pyörittämä sora synnytti jääkaudella kalliouomiin.Tykkejä on kuvaannollisesti kutsuttu tulikirnuiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirnu Wikimedia Commonsissa
Voin kirnuntaa - vuoden 1946 suomalainen postimerkki.
Kirmukarmu

Kirmukarmun mäeltä löytynyt miekanponsi, joka on ajoitettu 550–800-luvuille.
Kirmukarmu (tai Kirmu) on myyttinen hämäläinen sotapäällikkö. Hänen oletetaan eläneen mahdollisesti 1200-luvun alussa. Kirmukarmuun liittyy myös Vesilahdella sijaitseva Kirmukarmun mäki, joka on tunnettu merkittävistä merovingiaikaisista hautalöydöistään. Germund eli Girmund on mahdollisesti muinaisgermaaninen nimi, joka Kustaa Vilkunan mukaan tarkoittaa suomeksi keihäsvartijaa (ger, gir ’keihäs’, mundr ’vartija, suojelija’). Nimi sopii hyvin Kirmukarmuun liittyvään arkeologiseen ja perimätiedolliseen aineistoon.
Tarinoissa Kirmukarmun kerrotaan lapsena herättäneen poikkeuksellisilla kyvyillään ihailua muissa. Hänen kerrotaan kasvaneen ankarassa kodissa rohkeaksi ja taitavaksi soturiksi. Hänen joukkojensa sotaretket kohdistuivat tarinoiden mukaan pääasiassa Novgorodiin. Rautakauden loppu oli Itämeren alueella väkivaltaista aikaa alueen heimojen tehdessä ryöstöretkiä aktiivisesti toistensa maille. Vastaavasti Novgorodista tehtiin historiallisten lähteiden mukaan vuodesta 1042 lähtien useita sotaretkiä Suomeen.
Pakanallisen Kirmukarmun sanotaan vainonneen kristittyjä. Kansantarinat kertovat rauhanomaisen kristinuskon levittäjän, Hunnun Herran, ja Kirmukarmun kohtaamisista. Kirmukarmu sidotutti Hunnun Herran puuhun ja jätti tämän kuolemaan nälkään. Hunnun herra ei kuitenkaan Kirmukarmun ihmetykseksi kuollut. Lopulta Hunnun herra pakeni, mutta jäi kiinni, jolloin Kirmukarmu repi häneltä kädet irti. Paikalliset kuitenkin pelastivat Hunnun herran ja sitoivat tämän käsien tyngät.
Kirmukarmun kerrotaan haavoittuneen ja joutuneen joukkoineen Venäjälle vangiksi. Mahdollisesti kyseisen Novgorodiin suuntautuneen epäonnistuneen sotaretken seurauksena Kirmukarmun sanotaan pettyneen pakanallisiin jumaliinsa ja vaikuttuneen Hunnun herran uhrimielestä, jonka vuoksi hän lopulta kääntyi kristinuskoon.
Kirmukarmun tovereihin kerrotaan kuuluneen muiden muassa Kaakilan linnankallion lähettyvillä elänyt Uljas-Urtti, Jaanun lappalainen setämies, venäjän kieltä osannut Osmo Karjalainen sekä Tarkan Mielikkitytär.
Aiheesta muualla

Nähtävyyksiä Vesilahdessa: Kirmukarmu
www.Vesilahti.fi Klaus Kurjen tie (Arkistoitu – Internet Archive)
Howie Epstein

Howie Norman Epstein (21. heinäkuuta 1955 Milwaukee – 23. helmikuuta 2003 Santa Fe) oli yhdysvaltalainen basisti.
Epstein kasvoi musikaalisessa perheessä. Hänen isänsä oli rock- ja soul-musiikkiin erikoistunut tuottaja. Epstein liittyi Tom Petty & the Heartbreakers -yhtyeeseen Ron Blairin erottua siitä vuonna 1981. Jo sitä ennen hän oli soittanut lukuisissa paikallista suosiota saaneissa milwaukeelaisyhtyeissä. Ensimmäisen julkisen esiintymisensä Epstein teki vuonna 1982 Long After Dark -kiertueella. Vuonna 2002 Epsteinin korvasi Ron Blair, jonka hän itse oli alun perin korvannut. Epstein kuoli huumausaineiden yliannostukseen helmikuussa 2003.
Tom Petty & the Heartbreakersissa tekemänsä työn lisäksi Epstein esiintyi esimerkiksi Eric Andersenin, Bob Dylanin, Carlene Carterin, Johnny Cashin, John Hiatt, Stevie Nicksin, Roy Orbisonin, Carl Perkinsin, John Prinen, Linda Ronstadtin, Del Shannonin, The Textonesin, Village Peoplen ja Warren Zevonin levyillä.
Kitsi

Kitsi voi viitata seuraaviin asioihin:
kitsi, purjealustyyppi
kitsch, taiteellisesti arvottomista esineistä käytetty nimitys
Kitsi, kyläkunta Lieksassa
Kítsi, kaupunki Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella Kreikassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kitsi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kotkarausku

| Kotkarausku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta  Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset  Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset  Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Suurrauskut Myliobatiformes
Heimo::  Kotkarauskut Myliobatidae
Suku::  Myliobatis
Laji::  aquila
Kaksiosainen nimi
 Myliobatis aquila  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Kotkarausku Wikispeciesissä   Kotkarausku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kotkarausku (Myliobatis aquila) on kotkarauskujen heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen rustokalalaji. Sitä tavataan Atlantin itäosassa ja Välimeressä.
Kotkarausku kasvaa yleensä 120-senttiseksi, mutta lajin yksilön suurin havaittu pituus on ollut 183 senttiä ja paino 14,5 kiloa. Kala on selkäpuolelta sileä ja väriltään ruskea, kun taas vatsapuoli on likaisen valkoinen. Pyrstö on musta. Kotkarausku elää 1–300 metrin syvyydessä, tosin yleensä matalissa lahdissa ja suistoissa. Sen erottaa saman alueen keihäsrauskuista sen ulostyöntyvästä päästä. Uidessaan kotkarausku pitää päätään selvästi rintaeviä korkeammalla. Kala liikkuu usein parvina. Kotkarausku syö pohjaeläimistöä, pääasiassa nilviäisiä, mutta myös kaloja. Se murskaa nilviäisten kuoret vahvoilla hampaillaan.
Kotkarausku on kaikkien kotkarauskujen tapaan ovovivipaarinen, eli se hautoo munat sisällänsä ja synnyttää poikaset elävinä. Poikanen saa ravintonsa alkuun ruskuaispussista, mutta myöhemmin se saa lisäravintoa suoraan emon kohtunesteistä. Naaraat ovat raskaana 6–8 kuukautta ja synnyttävät 3–7 jälkeläistä kerralla.
Kitrianí

Sífnoksen eteläkärkeä ja Fykiádan lahti, taustalla Kitrianín saari.
| --- | --- |
Sijainti:  36°54′13″N, 24°43′32″E, Sífnos Mílos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Pinta-ala:  0,75 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kitrianí (kreik. Κιτριανή) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sífnoksen eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,75 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kitrianí kuuluu Sífnoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Kitrianín ja Sífnoksen erottaa toisistaan noin 375 metriä leveä salmi. Saaren ainoa rakennus on Neitsyt Maria Kitrianílle (Panagía Kitrianí, myös Panagía Kyprianí) omistettu kirkko, joka on rakennettu bysanttilaisella kaudella 1000-luvulla.
Iijärvi (Jaakkima)

Iijärvi on kylä entisen Jaakkiman kunnan kylä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Nykyisin Iijärven alue kuuluu Miinalan kylähallintoalueeseen, mutta kylässä ei ole asutusta. Iijärven kylä sijaitsi Jaakkiman läntisimmässä osassa Ison-Iijärven ympäristössä noin 20 kilometriä länteen Jaakkiman kirkolta ja Lahdenpohjan kauppalasta. Kylä rajoittui idässä Meriän kylään, etelässä Lumivaaran kuntaan, lännessä Parikkalan ja Saaren kuntiin sekä pohjoisessa Uukuniemen kuntaan.
Iijärvellä oli kansakoulu, osuuskassa, osuuskauppa ja meijeri.
Tunnettuja Iijärveläisiä olivat kansanedustajat Mikko Leinonen ja Jaakko Loppi.
Iijärveä kuten muutakaan Jaakkimaa ei vallattu talvisodassa, vaan se kuului alueeseen, joka luovutettiin vasta rauhansopimuksen perusteella 13. maaliskuuta 1940. Rauhan tultua Iijärven väestö evakuoitiin muualle Suomeen. Jatkosodassa alue vallattiin takaisin ja väestö pääsi palamaan koteihinsa, mutta uusi evakuointi toteutettiin 1944.
Aiheesta muualla

Kuvia Iijärveltä vuosilta 2003–2005
Innuendo (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Innuendo voi tarkoittaa seuraavia:
Innuendo, Queenin albumi
”Innuendo”, kappale edellä mainitulla albumilla
Innuendo, Amberian Dawnin albumi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Innuendo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kookospallo

Kookos- eli suklaapalloja.
Kookospallo eli suklaapallo (ruots. chokladboll, kokosboll, havreboll, aiemmin myös negerboll, tansk. havregrynskugle) on Ruotsista ja Tanskasta lähtöisin oleva leivos, suklaanmakuinen kookoshiutaleissa pyöritelty pallo.
Kookospallot valmistetaan sekoittamalla kaurahiutaleita, kaakaojauhetta, kookoshiutaleita, sokeria ja vaniljasokeria huoneenlämpöiseen voihin tai margariiniin. Nesteenä voidaan käyttää tilkka kylmää kahvia. Taikina muovaillaan palloiksi, jotka pyöritellään kookoshiutaleissa (tai raesokerissa tai nonparelleissa). Leivoksia ei paisteta vaan jäähdytetään ja säilytetään jääkaapissa tai pakastimessa.
Ruotsissa vietetään tälle leivokselle omistettua teemapäivää (ruots. chokladbollens dag) vuosittain 11. toukokuuta.
Hirssivahanokka

| Hirssivahanokka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Vahanokat Estrilda
Laji::  nonnula
Kaksiosainen nimi
 Estrilda nonnula  Hartlaub, 1883 
Katso myös
   Hirssivahanokka Wikispeciesissä   Hirssivahanokka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hirssivahanokka (Estrilda nonnula) on keskisessä Afrikassa luonnonvaraisena elävä loistopeippoihin kuuluva varpuslintu. Lajia pidetään myös lemmikkieläimenä.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan hirssivahanokka on noin 11–12 cm. Koiraan pää laki on musta. Selkä ja siivet ovat väritykseltään harmaat ja mustan tai tummanharmaan raidoittamat. Hirssivahanokan kupeet ja perä ovat tumman punaiset. Vatsa on valkoinen. Hirssivahanokkanaaras muistuttaa koirasta, mutta on hieman ruskehtavampi ja valkoisessa vatsassa on harmahtava vivahde. Nokan yläosa on vaaleanpuunainen ja alaosa musta. Metsävahanokka (Estrilda atricapilla) muistuttaa ulkonäöltään hirssivahanokkaa, mutta on huomattavasti tummempi.
Levinneisyys ja elinympäristö

Hirssivahanokkaa tavataan Keski-Afrikasta päiväntasaajan alueelta. Hirssivahanokan elinympäristöä ovat metsien reunamat sekä viljellyt maat ja savannit.
Elintavat ja ravinto

Hirssivahanokat elävät suurina parvina. Laji pesii joko yksittäisinä pareina tai kolonioina. Pesä sijaitsee yleensä pensaassa tai puussa. Pesät rakennetaan ruohoista ja niissä on alhaalla usein lyhyt sisäänkäyntitunneli. Naaras munii neljästä kuuteen munaa, joita myös koiras hautoo. Hautominen kestää noin kymmenen päivää ja poikaset poistuvat pesästään noin kahdenkymmenen päivän kuluttua kuoriutumisestaan.
Hirssivahanokan ravinto koostuu kasvien siemenistä, erityisesti hirssistä. Lisäksi laji pyydystää lentäviä termiittejä ja voi syödä myös kukkien nuppuja sekä mettä.
Kotipihan linnut

| Kotipihan linnut |
| --- | --- |

Kirjailija:  Matti Alasaarela
Kuvittaja:  Matti Alasaarela
Kansitaiteilija:  Elina Reineck
Kieli:  suomi
Genre:  lintukirja
Kustantaja:  Docendo
Julkaistu:  2016
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  156 s.
ISBN:  978-952-291-314-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kotipihan linnut on Matti Alasaarelan kuvateos, jossa hän esittelee perheensä kesämökin pihapiirin lintuja ja niiden käyttäytymistä. Alasaarela on arkkitehti ja harrastanut lintukuvausta pikkupojasta lähtien.
Kaikista linnuista on kuvia, levinneisyyskartta ja esittelyteksti. Lisäksi Alasaarela antaa kokemukseensa perustuvia kuvausvinkkejä. Kirjan lopussa on kuvien tekniset tiedot.
Arviot

Jan Södersved kiittää Linnut-lehdessä kirjan mainioita tilannekuvia, kuten kuvaa viherpeipon nokkaan takertuvasta talitiaisesta. Myös kuvien toiminnallisuus saa kiitosta, kun usein lintukuvat ovat pönötyskuvia.
Tringa-lehden kirjoittaja William Velmala muistuttaa, että lintuharrastaja pääsee pitkälle jo tarkkailemalla kotipihan lintuja, kuten Alasaarelan kirja osoittaa. Hän kiittää lentokuvia hienoiksi ja toteaa, että ne kuvaavat hauskasti monia lintujen käyttäytymispiirteitä.
Aiheesta muualla

Kotipihan linnut Docendon sivulla
Horryn piirikunta

Horryn piirikunta (engl. Horry County) on Yhdysvaltojen Etelä-Carolinan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 354 081 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Conwayn kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1801.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Horryn piirikunta Wikimedia Commonsissa
Koskenjoki (Janakkala)

| Koskenjoki |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Janakkala
Koordinaatit:  60°54′42″N, 24°29′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Räikälänjoen valuma-alue (35.89)
Laskujoki:  Koskenjoki 
Järvinumero:  35.891.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85 m  
Rantaviiva:  1,4 km  
Pinta-ala:  3,534 ha  
 fiKoskenjoki 
Koskenjoki  tai myös Koskenjärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Myllynkylän lähellä sijaitseva tekojärvi. Se on syntynyt, kun Koskenjoki on padottu vedenpinnan nostamiseksi.
Maantietoa

Tekojärven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen pato sijaitsee Myllykylässä ja tekojärvi ulottuu Lanakoskelle asti. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Myllykylän pellot ulottuvat tekojärven rantaan asti.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on yli 85,2 metriä mpy.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa tekojärveä ei vielä esiinny, mutta vuoden 1962 peruskartassa se oli nykyisenlaisena olemassa.
Innuendo (kappale)

| ”Innuendo” Queen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Innuendo
 B-puoli: ”Bijou”
 Äänitetty : 1989–1990
 Julkaistu: 14. tammikuuta 1991
 Tekijä(t): Queen
 Tyylilaji: progressiivinen rock, hard rock, heavy metal
 Kesto: 06.30
Listasijoitukset
 1. (Britannian singlelista)
Queenin muut singlet
| ”The Miracle” 1989 | ”Innuendo” 1991 | ”I’m Going Slightly Mad” 1991 |
Innuendo on brittiläisen Queen-yhtyeen tammikuussa 1991 julkaistu single, joka oli heidän neljännentoista albuminsa Innuendon ensimmäinen kappale. Kappaleen tekijäksi on merkitty koko yhtye.
Innuendo nousi heti julkaisunsa jälkeen Britannian singlelistan kärkeen, jossa se pysyi viikon. Kappale on Queenin historian pisin single, se on 35 sekuntia pidempi kuin Bohemian Rhapsody. Innuendoa onkin verrattu tuohon kappaleeseen, sillä molemmissa on täysin toisistaan eroavia osia. Suurin osa Innuendosta on rockia, mutta se sisältää myös flamencotyylisen kitarasoolon, jonka soittavat Steve Howe sekä Queenin kitaristi Brian May.
Käännös suomeksi
Kotipäästäinen

| Kotipäästäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Soricomorpha
Heimo::  Päästäiset Soricidae
Alaheimo::  Varsinaiset päästäiset Soricinae
Suku::  Crocidura
Laji::  suaveolens
Kaksiosainen nimi
 Crocidura suaveolens  (Pallas, 1811) 
Katso myös
   Kotipäästäinen Wikispeciesissä   Kotipäästäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kotipäästäinen eli puutarhapäästäinen (Crocidura suaveolens) on päästäislaji.
Tuntomerkit

Kotipäästäisellä on hoikka ruumis, pienet silmät, lyhyet pyöreät korvat, lyhyet jalat, ohut häntä ja tuuhea turkki.
Levinneisyys

Kotipäästäistä tavataan Etelä- ja Keski-Euroopassa, Lähi-idässä ja Keski- ja Itä-Aasiassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska se on yleinen ja laajalle levinnyt laji, eikä sillä ole merkittäviä uhkia. Levinneisyysalueensa länsiosissa kotipäästäinen on harvinainen, mutta idempänä se on yleinen.
Krasnoznamensk (Moskovan alue)

| Krasnoznamensk Краснознаменск |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Moskovan alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Krasnoznamensk
 Koordinaatit: 55.5963°N, 37.0425°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Moskovan alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,8 km²
Korkeus:  200 m
Väkiluku (2010)  ():  36 103
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 krasnoznamensk.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krasnoznamensk (ven. Краснозна́менск) on suljettu kaupunki Moskovan alueella Venäjällä. Se sijaitsee M1-valtatien varrella 41 kilometriä Moskovan keskustasta länteen. Asukkaita on 36 103 henkeä (vuonna 2010).
Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1951 perustetusta ilmavoimien radiokeskuksesta. 1960-luvulla sen nimeksi vakiintui Golitsyno-2. Vuonna 1981 Krasnoznamenskin taajamasta tuli suljettu kaupunki. Nykyään siellä toimii avaruuslentojen lennonjohtokeskus.