stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hurrikaspalkinto
Hurrikas

Hurrikas sana ja honkapuusta vanhan mallin mukaan veistetty muistoesine tulevat Tornionlaakson perinteestä. Vanhan Kolarin ja muuallakin Tornionlaaksossa noudatetun tavan mukaan "Kun kaukomatkalainen ensikertalainen vieras, siis hurrikas, tuli taloon, veistettiin hänen käyntinsä muistoksi puukuva, jota myös sanottiin hurrikkaaksi. Siihen leikattiin hänen nimensä ja naulattiin kuva asuinrakennuksen seinään ulko-oven ylle räystään alle" (Ilmari Manninen:"Pohjan pitkiltä periltä" WSOY 1936, sivu 34 ja 45).
Hurrikas-sanasta kirjoitetaan Suomen perinneatlaassa seuraavaa: "Pohjois-Suomessa ensikertalaisen karsikkoa on nimitetty hurrikkaaksi. Sana tarkoittaa ensikertalaista, aloittelijaa, uutta tulokasta, esimerkiksi työryhmän uutta jäsentä. Hurrikas perinne on ollut ilmeisen vakiintunutta ja käytöltään laaja-alaista. Hurrikas on tehty jopa ensi kertaa taloon tulleelle vieraalle, kuten talon tyttären luo yöstelemään tulleelle pojalle. Ensikertalaisen pyynti- ja työkunnan jäsenen nimityksenä hurrikas on ollut tunnettu ainakin jo keskiajalla."
Palkitsemisen edellytykset

Museoviraston hoidossa olevia rakennuksia ei palkita.
Perusedellytyksenä rakennuksen ulkoasun ja ympäristön hoito ja kunnostus oman ajan hengen ja tapojen mukaan
Vanhan säilyttäminen on yhtä tärkeätä kuin korjaaminen
Rakennuksen tulee olla mielekkäässä käytössä
Kohteen tulee olla käyttökelpoinen vähintään vielä parinkymmenen vuoden ajan
Mahdollisten laajennusten tulee olla vanhaan rakennukseen ulkonäöllisesti sopeutuvia
Myös viime sodan jälkeistä rakennuskantaa voidaan palkita
Vanhojen rakennusten siirtoon suhtaudutaan varauksellisesti, mutta voidaan hyväksyä jos se vastaa alkuperäistä ympäristöä
Sisätilojen kunnostus- ja muutostyöt eivät saisi olennaisesti muuttaa rakennuksen oman aikakauden tunnelmaa
Huonejako tulee pääpiirteiltään säilyttää
Peräpohjalaisen asuinrakennuksen pirtin tyylilliset piirteet tulee säilyttää muun muassa pirtinmuuri olisi säilytettävä
Vanhojen rakennusosien käyttö korjaamisessa suotavaa
Korjausmateriaalien tulee olla sopusoinnussa rakennuksen alkuperäisten materiaalien kanssa.
Palkitut talot

Tornio, Näätsaarentie 291 (Kalanderin tila (rakentaja Koppanen Pekka)), 1978
Aiheesta muualla

Lapin läänin rakennusperinne ry. (Arkistoitu – Internet Archive)
Tuuma.net
Image Space Incorporated

| Image Space Incorporated |
| --- | --- |
Perustettu:  1992
Kotipaikka:  Ann Arbor, Michigan, Yhdysvallat
Toimiala:  ohjelmistoteollisuus, videopeliteollisuus
Kotisivu:  www.imagespaceinc.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Image Space Incorporated (ISI) on yhdysvaltalainen videopelien ja ajosimulaattorien kehittäjä.
Yritys on tunnettu muun muassa ISImotor-pelimoottorista ja rFactor sekä rFactor 2 ajopeleistä.
Pelit

| Nimi | Julkaistu | Lajityyppi | Alusta(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zone Raiders | 30.marraskuuta, 1995 | Vehicular combat | Windows |
| Sports Car GT | 30.huhtikuuta, 1999 | Sim racing | Windows |
| Trazer | 2000 | Exergaming |  |
| Shadowgate Rising | peruttu | Adventure game | Nintendo 64 |
| F1 2000 | 31.maaliskuuta, 2000 | Sim racing | Windows |
| F1 Championship Season 2000 | 6.joulukuuta, 2000 | Sim racing | Windows |
| Hot Rod Monster Squad | 2001 | Arcade racing | Windows |
| F1 2001 | 28.syyskuuta, 2001 | Sim racing | Windows |
| F1 2002 | 7.kesäkuuta, 2002 | Sim racing | Windows |
| NASCAR Thunder 2003 | 19.syyskuuta, 2002 | Sim racing | Windows |
| F1 Challenge '99-'02 | 24.kesäkuuta, 2003 | Sim racing | Windows |
| NASCAR Thunder 2004 | 16.syyskuuta, 2003 | Sim racing | Windows |
| rFactor | 31.elokuuta, 2005 | Sim racing | Windows |
| rFactor Pro | 2008 | Sim racing software | Cross-platform |
| Superleague Formula 2009: The Game | 31.lokakuuta, 2009 | Sim racing | Windows |
| rFactor 2 | 10.tammikuuta, 2012 (avoin beta-julkaisu) | Sim racing | Windows |
Aiheesta muualla

Profiili MobyGamesissä (englanniksi)
Rotanmyrkky

Rotta
Ammattikäyttöön tarkoitettu useita tehoaineita sisältävä rotanmyrkkysyöttirasia Suomesta.
Varoituskyltti Saksassa
Natriumfluoriasetaatti-myrkkyvaroitus Uudesta-Seelannista.
Rotanmyrkky on erityisesti jyrsijöiden, kuten rottien ja hiirien hävittämiseen ihmisasumuksista ja niiden läheisyydestä tarkoitettu myrkky. Jyrsijät arastelevat uusia ruokia ja siksi ne syövät aluksi vain vähän niitä. Syömistä jatketaan, jos ruoasta ei sairastuta.  Tehokkaat rotanmyrkyt ovatkin tappavinakin määrinä mauttomia ja hajuttomia ja useimmiten hitaasti vaikuttavia. Myrkkyinä käytetään tavallisimmin veren hyytymiseen vaikuttavia aineita, jotka surmaavat tuhoeläimen sisäiseen verenvuotoon ajan kuluessa. Myös erilaisia myrkyllisiä alkuaineyhdisteitä käytetään.
Vaikuttavat aineet

Kumariini-johdannaiset:
Brodifakumi, toisen sukupolven 4-hydroksikumariini -johdannainen. Esimerkiksi "Klerat" (Berner).
Bromadioloni, antikoagulantti, joka kehoon jouduttuaan estää veren hyytymistä. Toisen sukupolven 4-hydroksikumariini -johdannainen.  Vaikuttaa viikon sisällä yhdestä annoksesta. LD50 mg/kg: 1,0 (kani); 1,125 (rotta); 10 (koira); 25 (kissa)  Esimerkiksi Rotanmyrkky "342" (Berner).
Difenakumi,  toisen sukupolven 4-hydroksikumariini -johdannainen. Esimerkiksi "Ratak" (Berner).
Flokumafeeni, ammattikäyttöön tarkoitettu toisen sukupolven 4-hydroksikumariini -johdannainen. Esimerkiksi "Storm" (BASF)
Kumatetralyyli: heikentää veren hyytymistä ja aiheuttaa vaurioita verisuoniin ja maksaan. Esimerkiksi "Rakumin Morte" (Berner)
Varfariini: estää K-vitamiinin vaikutuksen hyytymistekijöiden synteesiin maksassa. (Ei käytössä enää Suomessa rotanmyrkkynä)
Arseenitrioksidi ("Arsenikki"): ei enää käytetä.
Barium: Bariumkarbonaatti (BaCO3) hajoaa vatsassa ja vapauttaa bariumin, joka häiritsee natrium-kaliumpumppua.
Endriini, käyttö kielletty Suomessa 1969.
Fosfiini: käytetään yleensä fumiganttina alumiini- , magnesium- tai kalsiumfosfideina, jotka reagoivat ilman kosteuden kanssa muodostaen fosfiinikaasua. Sinkkifosfidi on suun kautta toimiva myrkky. Syötynä pelletit hajoavat jyrsijän mahassa erittäin myrkylliseksi fosfiiniksi sekä sinkkihydroksidiksi.
Kalsiferoli (D-vitamiini): tappaa jyrsijän hyperkalsemiaan eli kohonneeseen veren kalsiumpitoisuuteen. Käytetään joissain maissa yhdistelmämyrkyissä yhdessä antikoagulantin kanssa.
Kloraloosi: pienjyrsijöiden kuten hiirten hävittämiseen.
1-naftyylitiourea: spesifisesti myrkyllistä isorotalle, muut rottien suvun lajit sietävät yhdistettä hieman paremmin.
Natriumfluoriasetaatti: kasvipohjainen, pysäyttää sitruunahappokierron.
Pindoni: vaikutusmekanismi kuten varfariinilla.
Strykniini: hermomyrkky; glysiini- ja asetyylikoliinireseptorien agonisti; ei enää käytetä.
Tallium: käytettiin ditalliumsulfaattina Tl2SO4. Käyttö kielletty suurimmassa osassa maailmaa.
Taponlehti: lääkekasvina tunnettu kasvi
Uragan D2: käytetään fumiganttina; kalkkikiveen imeytettyä vetysyanidia.
Vastalääke

Veren hyytymistä estävien aineiden vastalääkkeenä annetaan K1-vitamiinia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tuhoeläinten torjunta-aineiden koetulokset: Jyrsijäkokeet (Arkistoitu – Internet Archive) Maatalouden tutkimuskeskus TIEDOTE N:o 24 (1980)
Rodent Poison (Rat Bait Poisoning) in Pets: information about rodenticides with emphasis on anticoagulant rodent baits.
Gerhard Eriksson

Gustaf Gerhard Eriksson (21. syyskuuta 1922 Finström – 27. helmikuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen merikapteeni, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Erikssonin vanhemmat olivat merikapteeni Erik William Eriksson ja Agnes Maria Jansson ja puoliso vuodesta 1947 Aili Kyllönen. Eriksson suoritti aliperämiehen tutkinnon 1943, perämiehen tutkinnon 1946 ja merikapteenin tutkinnon 1948. Hän toimi perämiehenä ja päällikkönä useilla eri aluksilla 1943–1955 ja oli Oy Wass & Lundbergin ahtaustarkastaja Raumalla 1955–1956, Oy Raumo Stevedoring Ltd:n palveluksessa 1956–1957, Blomberg & Co. Ab:n paikallisjohtaja Haminassa 1957–1962, Oy Blomberg Ab:n toimitusjohtaja 1962–1982 ja hallituksen jäsen 1974–1982, Oy Kotka Stevedoringin toimitusjohtaja 1973–1982 ja hallituksen jäsen 1973–1982 sekä Oy Gerhard Eriksson Ab:n perustaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1977, Oy Blomberg Service Ab:n perustaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1964, Oy Saimaa Terminals Ab:n perustaja ja toimitusjohtaja 1975–1979, Ham-Re Oy:n perustaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1968 ja Haminan Satamaväen Osuusruokalan perustaja 1963.
Eriksson oli myös lukuisten muiden yritysten johdossa, kuten Ahtaus Oy Promptin toimitusjohtaja vuodesta 1964, Oy Finnterminals Ab:n toimitusjohtaja 1964–1975, Oy Fredrikshamn Stevedoring Co:n toimitusjohtaja vuodesta 1964, Haminan Laivaus Oy:n toimitusjohtaja 1964–1979, Hamina Oy:n toimitusjohtaja 1969–1971, Oy John Dahlbergin toimitusjohtaja vuodesta 1969, Viipurin Hiili- ja Koksi Oy:n toimitusjohtaja 1969–1974, Ab Bruhn Co. Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1973, Oy Cadenius & Grahn Ab:n toimitusjohtaja 1973–1977 ja Kaukas-Hackman Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1974. Hänellä oli lisäksi useita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Norjan varakonsuli Haminassa Eriksson oli 1965–1967 ja konsuli 1968–1982. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1975.
Giba

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Gilberto Amauri Godoy Filho
Syntymäaika: 23. joulukuuta 1976 (ikä 47)
Syntymäpaikka: Londrina, Brasilia
Pelipaikka: yleispelaaja
Pituus: 192 cm
Lempinimi: Giba
Seura
Seura: Iskra Odintsova 
Pelinumero: #7
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1996-1997   1997-1998   1998-1999   1999-2000   2000-2003   2003-2007   2007- | Chapecó São Caetano   Olympicus São Caetano   Repot Nipomed   Minas Belo Horizonte   Ferrara   Cuneo   Iskra Odintsova |  |
Maajoukkue
| 1995- | Brasilia  | 319 |
Gilberto Amauri Godoy Filho (s. 23. joulukuuta 1976), paremmin tunnettu nimellä Giba, on brasilialainen lentopalloilija. Häntä pidettiin yleisesti maailman parhaimpana lentopalloilijana 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. .
Ura > Nuoruusvuodet

Brasiliassa syntynyt ja lentopallo-oppinsa saanut Giba sairasti nuorena leukemiaa, mutta selvisi sairaudesta. Hän pelasi 14-vuotiaaksi asti pelkästään maan valtalajia jalkapalloa, mutta päätti vaihtaa lajia, koska ei pitänyt siitä vartalokontaktien takia. Giba alkoi pelata lentopalloa, josta pian muodostuikin hänen todellinen intohimonsa.
Ura > Brasilian liiga

Giba teki ensiesiintymisensä Brasilian Superliigassa kaksikymmentävuotiaana Chapecó São Caetanon joukkueessa jossa hän pelasi kauden 1998 loppuun asti. Tämän jälkeen hän siirtyi Repot Nipomedin kautta Minas Beloon, jota pidetään superliigan parhaimpana joukkueena. Uudessa seurassa hän voitti kaksi superliigan mestaruutta peräkkäin vuosina 1999 ja 2000. Minasissa hän pelasi kauden verran siirtyen 25-vuotiaana Italian A1-liigaan.
Ura > Italian A1-liiga

Italian sarjaa pidetään maailman parhaimpana lentopallosarjana, joten siirto sarjaan oli odotettu kun Giba teki sopimuksen Ferreran joukkueen kanssa vuonna 2001. Ferreran vahvuudessa hän pelasi kaksi kautta siirtyen tämän jälkeen Bre Banca Cuneon riveihin kaudeksi 2004. Joukkueen riveissä hän esiintyi kauden 2007 loppuun asti kunnes teki sopimuksen Venäjän Superliigaan.
Ura > Venäjän Superliiga

Giban uusi seura oli menestystä niittänyt Iskra Odintsova. Hän voitti joukkueen kanssa superliigan hopeaa kauden päätteeksi. Kauden aikana hän esiintyi myös superliigan tähdistöpelissä.
A-maajoukkue

Giba teki ensiesiintymisensä Brasilian miesten lentopallomaajoukkueessa vuonna 1995 Etelä-Amerikan mestaruuskilpailuissa, jossa hän voitti heti kultaa. Tämän jälkeen hän on noussut joukkueen tähtipelaajaksi sekä kapteeniksi. Hän on johdattanut joukkueen muun muassa olympiakultaan, kahteen maailmanmestaruuteen sekä viiteen maailmanliigan voittoon. Muita saavutuksia on muun muassa kaksi maailmancupin mestaruutta, useita Pan-American sekä Etelä-Amerikan mestaruuksia.
Yksityiselämä

Giba on naimisissa entisen huippulentopalloilija Christina Pirvin kanssa, ja heillä on yksi lapsi. Nicoll-lapsi syntyi Ateenan olympiaturnauksen aikana 2004. Giban onneksi lapsen synnytys osui välipäivään, ja hän näki esikoisensa ensimmäisen kerran Brasiliasta välitetystä videonauhasta. Ensimmäisen lapsensa nähtyään Giba pelasi loistavasti olympiaturnauksen ratkaisupelit ja nousi Brasilian tärkeimmäksi lenkiksi joukkueessa. Lopulta hänet valittiin olympialaisten parhaaksi pelaajaksi.
Muuta > Vaikeuksien kautta parhaimmaksi

Giba on noussut maailman eliittiin vastoinkäymisten kautta. Hän sairastui leukemiaan nuorena mutta toipui hengenvaarallisesta sairaudesta kuin ihmeen kaupalla. Hänen terveyttään seurataan kuitenkin yhä, ja hän käy tutkimuksissa säännöllisesti. Kymmenvuotiaana Gibaa kohtasi uusi takaisku, kun hän putosi puusta ja satutti vasemman kätensä pahasti. Iso arpi kädessä muistuttaa Gibaa edelleenkin tapaturmasta.
Murheet ovat jatkuneet, kun hänen vaimonsa Christina Pirvi joutui alkuvuodesta 2006 lopettamaan lentopallon pelaamisen sydänvaivojen takia. Giban vaimo kuului silloin italialaiseen huippujoukkueeseen Novaraan.
Saavutukset > Henkilökohtaiset

Brasilian paras urheilija 2004 ja 2006
Olympialaisten paras pelaaja 2004
Maailmanmestaruuskisojen paras pelaaja 2006
Maailmanliigan paras pelaaja 2006
Italian Cupin paras pelaaja 2006
Venäjän cupin paras pelaaja 2008
Maailmancupin paras pelaaja 2007
Maailmanliigan paras syöttäjä 2008
Italian liigan tähdistöpelissä 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007
Saavutukset > A-maajoukkueessa

1 Olympiakulta
2 Maailmanmestaruutta
7 Maailmanliigan voittoa
2 Maailmancupin voittoa
7 Etelä-Amerikan mestaruutta
3 American cupin voittoa
2 Grand Champions-cupin voitto
1 Olympiahopea
1 Maailmanliiga hopea
Saavutukset > Seurajoukkueessa

1 Italian Cup
2 Brasilian liigamestaruutta
1 Venäjän liigan hopea
Saavutukset > Juniorimaajoukkueessa

1994 Junioreiden Etelä-Amerikan mestaruus
Aiheesta muualla

Giban kotisivut
Store Fornestinden

Store Fornestinden
Store Fornestinden nähtynä luoteesta Ullsfjordenin yli maaliskuussa 2012.
| --- | --- |
Sijainti:  Tromssan lääni, Norja
Vuoristo:  Lyngsalpene, Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 477 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Store Fornestinden on Skandien Lyngsalpenen osaan kuuluva vuorenhuippu Tromssan kunnassa Norjassa. Fornesfjellet käsittää kaksi huippua, joista Store Fornestinden on korkeampi, 1 477 metriä merenpinnan tasosta. Toinen huippu on hieman pohjoisempi Litle Fornestinden, jonka korkeus on 1 050 metriä.
Store Fornestindenin länsipuoli helmikuussa 2009.
Store Fornestinden nähtynä pohjoisesta, Muotkalahden (Kjosen) varrella kulkevalta Riksvei 91 -tieltä toukokuussa 2009.
Aiheesta muualla

Kuvia, Geir Jenssen 2007 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Gerhard Gleirscher

| Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten ohjaskelkkailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten ohjaskelkkailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten ohjaskelkkailu.MM-kilpailut  | Maa:   Itävalta> Miesten ohjaskelkkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Igls 1997 | sekajoukkue |  |
|  Hopeaa | Winterberg 1991 | sekajoukkue |  |
|  Pronssia | Igls 1997 | yksikkö |  |
Gerhard Gleirscher (s. 14. joulukuuta 1969) on itävaltalainen entinen ohjaskelkkailija, joka kilpaili vuosina 1990-2000.
Gleirscher saavutti MM-kilpailuista sekajoukkueesta kultaa Iglsistä 1997 ja hopeaa 1991 Winterbergissä. Iglsin kisoista hän saavutti myös yksiköstä pronssia Georg Hacklin ja Markus Prockin jälkeen.
Gleirscher oli mukana myös vuosien 1992, 1994 ja 1998 olympialaisissa.
Forssan politiikka

Forssan kaupungintalo.
Forssan kaupungin politiikalle on ollut tunnusomaista vasemmistopuoluiden paikkaenemmistö valtuustossa vuoden 1992 vaaleihin saakka. Eduskuntavaaleissa Forssa on ollut historiallisesti vasemmistoenemmistöinen kunta ja vuosina 1983–2011 pidetyissä eduskuntavaaleissa SDP oli yhtäjaksoisesti suurin puolue vuoden 2007 vaaleihin asti, jolloin se putosi toiselle sijalle. Myös presidentinvaaleissa sosialidemokraattien ehdokas on saanut eniten ääniä.
Kaupungin johto > Kauppalan- ja kaupunginjohtajat

Seuraavassa on lueteltu Forssan kauppalan- ja kaupunginjohtajat. Vuoden 1930 loppuun asti virkanimikkeenä oli kauppalanhallituksen esimies.
Pentti Mäkelä (1924–1925)
Eino Jalmari Leino (1925–1935)
Kalervo Pellinen (1935–1945)
Torsti Kulmala (1945–1948)
Reino A. Vilpas (1948–1970)
Jorma Laurila (1970–1992)
Reijo Timperi (1992–1997)
Hannu Joensivu (1999–2001)
Tapani Venho (2002–2013)
Sami Sulkko (2013–2016)
Jari Kesäniemi (2016–)
Venhon jäätyä sairauslomalle virkaatekevänä kaupunginjohtajana toimi maaliskuusta syyskuuhun 2012 Anita Joenpalo ja hänen jälkeensä kaupunginjohtajan viransijaisena Minna Lintonen, 1. lokakuuta 2012 alkaen. Myöhemmin Venhon jäätyä sairauseläkkeelle väliaikaiseksi kaupunginjohtajaksi nimitettiin Jarmo Pynnönen. Sittemmin uudeksi kaupunginjohtajaksi valittiin Sami Sulkko.
Jari Kesäniemi valittiin joulukuussa 2016 Forssan kaupunginjohtajaksi. Kaupunginvaltuusto teki valinnan yksimielisesti.
Kaupungin johto > Kaupunginvaltuusto

Kaupunginvaltuustossa on 43 jäsentä, joista 23 miehiä ja 20 naisia. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Kaisa Lepola (sd.). Varapuheenjohtajat ovat Sanni Grahn-Laasonen (kok.), Arto Heino (kesk.) ja Tapio Virtanen (vas). Kokoomuksella on valtuustossa 12 paikkaa, SDP:llä 11, Keskustalla 8, Vasemmistoliitolla 6, Perussuomalaisilla 4, Vihreillä 1 ja Kristillisdemokraateilla 1 paikka.
Kaupungin johto > Kaupunginhallitus

Kaupunginhallituksessa on 11 jäsentä, joista 6 miehiä ja 5 naisia. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimi Mika Penttilä (kesk.). Varapuheenjohtajat ovat Emmi Lintonen (sd.), Johanna Häggman (kesk.) ja Janne Nieminen (vas.). Kaupunginhallituksessa Kokoomuksella on neljä paikkaa, SDP:llä kolme, Keskustalla kaksi sekä Vasemmistoliitolla ja Perussuomalaisilla molemmilla yksi paikka.
Kaupungin johto > Lautakunnat

Lautakuntia kaupungissa toimii kuusi: keskusvaalilautakunta, perusturvalautakunta, sivistyslautakunta, tarkastuslautakunta, yhdyskuntalautakunta ja ympäristölautakunta.
Äänestysalueet

Vaaleissa kaupunki on jaettu seitsemään äänestysalueeseen, jotka on nimetty äänestyspaikan mukaan. Äänestysalueita ovat Teatteritalo (keskusta-alue), Heikka (Korkeavaha, Linikkala ja Kuusto), Haudankorva (Viksberg ja osa Kuhalaa), Tölö (osa Kuhalaa ja Pispanmäki), Kaupungintalo (osa Kuhalaa ja Rantalanmäki) ja Talsoila (Talsoila, Paavola ja Vieremä). Kojon äänestysalue sijaitsee entisen Koijärven kunnan alueella.
Kunnallisvaalit > Kunnallisvaalit 2004

Vuoden 2004 kunnallisvaaleissa Kristillisdemokraattien paikkamäärä säilyi ennallaan yhdessä, Vihreät menettivät neljä valtuustopaikkaa viidestä ja muut neljä valtuustopuoluetta saivat kukin yhden paikan lisää. Vaalien jälkeen Urpo Leppänen erosi Keskustan valtuustoryhmästä ja perusti oman Perussuomalaisten valtuustoryhmän.
Kunnallisvaalit > Kunnallisvaalit 2008

Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa SDP, Vihreät ja Perussuomalaiset saivat kukin yhden paikan lisää edellisiin vaaleihin verrattuna. Vastaavasti Keskusta, Vasemmistoliitto ja Kokoomus menettivät yhden paikan. Kristillisdemokraattien paikkamäärä säilyi ennallaan. Puolueiden välinen suuruusjärjestys pysyi vaaleissa ennallaan lukuun ottamatta vaaleissa uutena ryhmänä esiintyneitä Perussuomalaisia, jotka saivat Kristillisdemokraatteja enemmän ääniä. Käytännössä Keskustan paikkamäärä ei laskenut, sillä jo ennen vaaleja yksi Keskustan valtuutettu oli eronnut ryhmästä ja muodostanut Perussuomalaisten ryhmän.
Valtakunnallisesta tilanteesta poiketen SDP:n ääniosuus lisääntyi, ja Keskustan kannatusosuuden lasku oli vähäisempää kuin koko maassa. Kokoomuksen kannatus laski Forssassa, kun se koko Suomen tasolla tarkasteltuna nousi. Vaalien ääniharava oli Mika Penttilä (kesk.), joka keräsi 774 ääntä.
Äänestysalueittain tarkasteltuna SDP oli suurin puolue kaikilla keskustaajaman äänestysalueilla ja Keskusta suurin maaseutualueesta koostuvalla Kojon äänestysalueella. SDP:n kannatus oli korkeinta Kuhalan ja Tölön äänestysalueilla, joissa puolue sai yli kolmanneksen äänistä. Alimmillaan SDP:n kannatus oli Kojon äänestysalueella (noin 11 %). Muilla äänestysalueilla SDP:n kannatus oli 30 %:n tuntumassa. Keskustan kannatus oli suurinta Kojolla, jossa puolue sai yli puolet äänistä. Keskustaajaman äänestysalueista Keskustan kannatus oli suurinta Talsoilassa ja matalinta Kuhalassa. Vasemmistoliitto sai Kuhalassa ja Tölöllä noin neljänneksen äänistä; muualla kannatus oli matalampaa, Kojolla kaikkein matalinta. Heikan äänestysalueella Kokoomuksen kannatus oli yli 20 %, mutta Kuhalan ja Tölön äänestysalueilla kannatus jäi noin 10 %:iin. Vihreiden kannatus Kojon äänestysalueella on keskustaajamaa matalampaa, mutta Perussuomalaisten ja Kristillisten kannatuksessa ei ollut merkittäviä eroja alueittain.
Äänestysprosentti oli Kuhalan äänestysalueella kaupungin matalin (57,7 %), jonka lisäksi Kaupungintalon äänestysalueella jäätiin hieman alle 60 %:iin. Kaikilla muilla äänestysalueilla suunnilleen kaksi kolmasosaa äänioikeutetuista käytti äänioikeuttaan.
Kunnallisvaalit > Kunnallisvaalit 2012

Aiemmin Keskustaa edustanut Mika Penttilä ja Perussuomalaisia edustanut Sami Mattila asettuivat lokakuun 2012 kunnallisvaaleissa Kokoomuksen ehdokkaiksi.
Kokoomus nousi vaaleissa Forssan suurimmaksi puolueeksi saaden viisi lisäpaikkaa valtuustoon. Myös Perussuomalaiset voitti saaden kolme lisäpaikkaa. Keskusta ja SDP menettivät molemmat kolme paikkaa, Vihreät ja Vasemmistoliitto kumpikin yhden paikan. Kristillisdemokraattien paikkamäärä säilyi ennallaan yhdessä. Vaalien äänestysprosentti oli 60,5. Äänestysalueittain tarkasteltuna Kokoomus oli suurin puolue Teatteritalon, Talsoilan, Heikan ja Kaupungintalon äänestysalueilla. SDP oli suurin Kuhalan ja Tölön äänestysalueilla, Keskusta puolestaan Kojon äänestysalueella.
Vaalien ääniharava oli Mika Penttilä, joka sai 896 ääntä. Muita ääniharavia olivat SDP:n Kaisa Lepola, Kokoomuksen Sanni Grahn-Laasonen ja Perussuomalaisten Tuula Forsblom.
Eduskuntavaalit

Historiallisesti Forssa on ollut vasemmistoenemmistöinen kunta. Vuoden 1924 eduskuntavaaleissa Forssa muodosti ensimmäisen kerran oman kuntansa. Tuolloin SDP sai yksin 50,4 % äänistä ja Työväen ja pienviljelijäin vaaliliitto sai 17,6 % äänistä. Yhteensä vasemmiston kokonaiskannatus oli tuolloin siis 67,9 %.
Vuosina 1983–2011 pidetyissä eduskuntavaaleissa SDP oli yhtäjaksoisesti suurin puolue vuoden 2007 vaaleihin asti, jolloin se putosi toiselle sijalle. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa ja vuoden 2011 vaaleissa suurin puolue oli Keskusta. Perussuomalaiset nousi viime eduskuntavaaleissa kolmanneksi suurimmaksi.
Eduskuntavaalit > Eduskuntavaalit 2003

Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Forssasta valittiin eduskuntaan SDP:n Minna Lintonen ja Keskustan Sirkka-Liisa Anttila.
Eduskuntavaalit > Eduskuntavaalit 2007

Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Keskusta sai ensimmäistä kertaa eniten ääniä. Forssalaisista poliitikoista ehdokkaina olivat SDP:n Minna Lintonen, Keskustan Sirkka-Liisa Anttila ja Mika Penttilä, Vasemmistoliiton Risto Aaltonen ja Kokoomuksen Jarmo Pynnönen. Anttila sai pitää edustajanpaikkansa, mutta Lintosta ei valittu enää toiselle kaudelle.
Eduskuntavaalit > Eduskuntavaalit 2011

Kevään 2011 eduskuntavaaleissa Keskusta sai jälleen eniten ääniä. Forssasta olivat ehdolla SDP:n Minna Lintonen, Keskustan Sirkka-Liisa Anttila ja Mika Penttilä, Vasemmistoliiton Suvi Mäkinen ja Janne Nieminen, Kokoomuksen Sanni Grahn-Laasonen, Vihreiden Alpo Suhonen sekä Perussuomalaisten Tuula Forsblom ja Sami Mattila. Sirkka-Liisa Anttila uusi edustajanpaikkansa, ja hänen lisäkseen Sanni Grahn-Laasonen valittiin eduskuntaan.