stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
St. Johann in Tirol
Maantiede

Kunta sijaitsee tien E641 varrella. Etäisyys St. Johannin ja Salzburgin välillä on 65 kilometriä, Innsbruckiin 100 kilometriä ja Müncheniin 125 kilometriä.
Talous

Kunnan tärkeimmät elinkeinot ovat matkailu ja ravintola-ala. Vuosittain noin 420 000 matkailijaa yöpyy St. Johannissa.lähde?
Tunnettuja henkilöitä

Andreas Widhölzl, mäkihyppääjä
Axel Theimer, kuoronjohtaja ja säveltäjä
DJ Ötzi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta St. Johann in Tirol Wikimedia Commonsissa
Kalle Ruutu

Eversti Kaarle Ruutu Pohjan prikaatin komentajana
Kaarle Ylermi (Kalle) Ruutu (29. elokuuta 1945 Helsinki – 11. maaliskuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen upseeri, joka toimi Pohjan prikaatin komentajana.
Ruutu syntyi kenraalimajuri Juhani Ruudun ja Sinikka Liipolan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1968 oli kuvataideopettaja Marianne Ruutu (o.s. Tyrkkö).
Ruutu tuli ylioppilaaksi Meilahden yhteiskoulusta 1964. Ennen Kadettikoulun suorittamista hän työskenteli Hämeen ratsujääkäripataljoonassa 1965. Kadettikoulusta hän valmistui 1968 ja toimi sitten mainitussa joukko-osastossa opetusupseerina  1968–1971 ja komppanianpäällikkönä 1971–1973. Kadettikoulun opetusupseeri ja opettaja sekä toimistoupseeri ja -päällikkö Ruutu oli 1973–1983 ja sitten  Rannikkojääkäripataljoonan pataljoonaupseeri 1983–1986. Opettajana Sotakorkeakoulussa Ruutu toimi 1986–1989 ja Maanpuolustuskurssilla 1989–1991, Sotakorkeakoulun Maasotalinjan johtaja hän oli 1991–1993 ja Taktiikan linjan johtaja 1993. Ruutu toimi Pääesikunnan erityistehtävissä (RCDS, Lontoo) 1994 ja sitten Maanpuolustuskorkeakoulun Strategian linjan johtajana 1995–1997. Hän oli Pohjan prikaatin komentaja 1997–1998 eversti Reijo Sallisen jälkeen. Ennen siirtymistään reserviin vuoden 2002 alusta Ruutu toimi Vaasan sotilasläänin komentajana 1998–2001.
Ruutu opetti ratsastusta kadeteille 1980-luvulla ja piti Santahaminassa ratsastustunteja myös siviileille. Ruutu oli ratsastuksessa olympiavalmennettavana vuoden 1972 Münchenin olympialaisiin, mutta lopulta joukkuetta ei lähetetty kisoihin. Ratsastus säilyi Ruudulle tärkeänä harrastuksena vanhalle iälle asti.lähde?
Ruutu ylennettiin vänrikiksi 1965, luutnantiksi 1968, yliluutnantiksi 1972, kapteeniksi 1975, majuriksi 1981, everstiluutnantiksi 1988 ja everstiksi 1993.
Ruutu on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Jerry Jokinen

| Jerry Jokinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. maaliskuuta 2002 (ikä 22) Naantali
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  Kilpakävely
Seura:  Turun Urheiluliitto
Valmentaja:  Mari Sipilä
Jerry Aleksi Jokinen (s. 18. maaliskuuta 2002 Naantali) on suomalainen kilpakävelijä, joka edustaa Turun Urheiluliittoa. Vuoteen 2023 asti hän edusti Naantalin Löylyä. Hänen valmentajansa on Mari Rajamäki.
Jokinen sijoittui Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2019 viidenneksi 10 000 metrin kävelyssä. Hän oli alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2021 samalla matkalla 21:s. Münchenin EM-kilpailuissa 2022 hän sijoittui 20 kilometrin kävelyssä 17:nneksi silloisella ennätysajallaan 1.26.11. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui 20 kilometrin kävelyssä kolmanneksi ennätyksellään ja alle 23-vuotiaiden SE-ajalla 1.24.41. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän oli 20 kilometrin kävelyssä 43:s ja Rooman EM-kilpailuissa 2024 samalla matkalla 22:s.
Jokinen voitti yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa 5 000 metrin kävelyssä kultaa vuosina 2024 ja 2025 sekä sai pronssia 2019. Kalevan kisoissa hän on saanut hopeaa 20 kilometrin kävelyssä 2022 sekä pronssia 2023. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän sai 3 × 3 000 metrin kävelyviestissä hopeaa 2024.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jerry Jokinen Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics  Tilastopaja 🔒
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2017

Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2017 pelattiin Slovakiassa 13.–23. huhtikuuta 2017. Kyseessä olivat järjestyksessä 19:nnet jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut.
Turnauksen voitti Yhdysvallat kaatamalla loppuottelussa Suomen lukemin 4–2. Venäjä voitti pronssiottelussa Ruotsin 3–0.
Otteluareenat

| Poprad> Poprad Civic Arena (Zimný štadión mesta Poprad) Kapasiteetti: 4 500 | Spišská Nová Ves> Spiš Arena (Zimný štadión Elektrárenské námestie) Kapasiteetti: ? |
| --- | --- |
Joukkueet

Suomi
Kanada
Slovakia
Sveitsi
Latvia
Ruotsi
Yhdysvallat
Venäjä
Tšekki
Valko-Venäjä
Alkulohkot

Joukkue jatkaa puolivälieriin
Joukkue joutuu putoamiskarsintaan
Putoamissarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.4. | Valko-Venäjä  | 2–0 |  Latvia | Spiš Arena |  |
11:30: 
| 11:30 | (0–0, 1–0, 1–0)  | (0–0, 1–0, 1–0)  | (0–0, 1–0, 1–0)  | Yleisömäärä: 356 |  |
| 11:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 356 |  |
11:30: 
11:30: 
11:30: 
11:30: 
11:30: 
11:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.4. | Latvia  | 3–2 |  Valko-Venäjä | Spiš Arena |  |
17:30: 
| 17:30 | (1–0, 1–1, 1–1)  | (1–0, 1–1, 1–1)  | (1–0, 1–1, 1–1)  | Yleisömäärä: 309 |  |
| 17:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 309 |  |
17:30: 
17:30: 
17:30: 
17:30: 
17:30: 
17:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.4. | Valko-Venäjä  | 3–1 |  Latvia | Spiš Arena |  |
13:30: 
| 13:30 | (2–0, 0–0, 1–1)  | (2–0, 0–0, 1–1)  | (2–0, 0–0, 1–1)  | Yleisömäärä: 131 |  |
| 13:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 131 |  |
13:30: 
13:30: 
13:30: 
13:30: 
13:30: 
13:30:
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   | 1A–4B  | 1A–4B  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 1A–4B  | 1A–4B  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Suomi | 6 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Suomi | 6 |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |   Tšekki | 5  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |   Tšekki | 5  |  |  |  Suomi | 2 |  |  |  |  |
|   | 2B–3A  | 2B–3A  |  |  |  Suomi | 2 |  |  |  |  |
|   | 2B–3A  | 2B–3A  |  |  |  Venäjä | 1  |  |  |  |  |
|   |  Venäjä | 3 |  |  |  Venäjä | 1  |  |  |  |  |
|   |  Venäjä | 3 |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |   Slovakia | 2  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |   Slovakia | 2  |  |  |  |  |  |  |  Suomi | 2 |
|   | 1B–4A  | 1B–4A  |  |  |  |  |  |  |  Suomi | 2 |
|   | 1B–4A  | 1B–4A  |  |  |  |  |  |  |  Yhdysvallat | 4  |
|   |  Yhdysvallat | 4 |  |  |  |  |  |  |  Yhdysvallat | 4  |
|   |  Yhdysvallat | 4 |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |   Sveitsi | 2  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |   Sveitsi | 2  |  |  |  Yhdysvallat | 4 |  |  |  |  |
|   | 2A–3B  | 2A–3B  |  |  |  Yhdysvallat | 4 |  |  |  |  |
|   | 2A–3B  | 2A–3B  |  |  |  Ruotsi | 3  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Kanada | 3 |  |  |  Ruotsi | 3  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Kanada | 3 |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |   Ruotsi | 7  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |   Ruotsi | 7  |  |  |  |  |  |  |  Venäjä | 3 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Venäjä | 3 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 0  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 0  |
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.4. | Suomi  | 6–5 ja. |  Tšekki | Poprad Civic Arena |  |
14:30: 
| 14:30 | (4–1, 1–3, 0–1, 1–0)  | (4–1, 1–3, 0–1, 1–0)  | (4–1, 1–3, 0–1, 1–0)  | Yleisömäärä: 1 194 |  |
| 14:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 1 194 |  |
14:30: 
14:30: 
14:30: 
14:30: 
14:30: 
14:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.4. | Kanada  | 3–7 |  Ruotsi | Spiš Arena |  |
15:30: 
| 15:30 | (0–1, 2–3, 1–3)  | (0–1, 2–3, 1–3)  | (0–1, 2–3, 1–3)  | Yleisömäärä: 2 259 |  |
| 15:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 2 259 |  |
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.4. | Venäjä  | 3–2 ja. |  Slovakia | Poprad Civic Arena |  |
17:30: 
| 17:30 | (1–0, 0–2, 1–0, 1–0)  | (1–0, 0–2, 1–0, 1–0)  | (1–0, 0–2, 1–0, 1–0)  | Yleisömäärä: 4 496 |  |
| 17:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 4 496 |  |
17:30: 
17:30: 
17:30: 
17:30: 
17:30: 
17:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.4. | Yhdysvallat  | 4–2 |  Sveitsi | Spiš Arena |  |
19:30: 
| 19:30 | (1–0, 1–2, 2–0)  | (1–0, 1–2, 2–0)  | (1–0, 1–2, 2–0)  | Yleisömäärä: 2 342 |  |
| 19:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 2 342 |  |
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30:
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.4. | Suomi  | 2–1 ja. |  Venäjä | Poprad Civic Arena |  |
15:30: 
| 15:30 | (0–0, 1–0, 0–1, 1–0)  | (0–0, 1–0, 0–1, 1–0)  | (0–0, 1–0, 0–1, 1–0)  | Yleisömäärä: 2 936 |  |
| 15:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 2 936 |  |
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.4. | Yhdysvallat  | 4–3 ja. |  Ruotsi | Poprad Civic Arena |  |
19:30: 
| 19:30 | (1–0, 1–1, 1–2, 1–0 ja.)  | (1–0, 1–1, 1–2, 1–0 ja.)  | (1–0, 1–1, 1–2, 1–0 ja.)  | Yleisömäärä: 2 732 |  |
| 19:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 2 732 |  |
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.4. | Venäjä  | 3–0 |  Ruotsi | Poprad Civic Arena |  |
15:30: 
| 15:30 | (1–0, 1–0, 1–0)  | (1–0, 1–0, 1–0)  | (1–0, 1–0, 1–0)  | Yleisömäärä: 2 923 |  |
| 15:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 2 923 |  |
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.4. | Yhdysvallat  | 4–2 |  Suomi | Poprad Civic Arena |  |
19:30: 
| 19:30 | (2–0, 2–1, 0–1)  | (2–0, 2–1, 0–1)  | (2–0, 2–1, 0–1)  | Yleisömäärä: 3 904 |  |
| 19:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 3 904 |  |
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30:
Loppusijoitukset

Joukkue nousi seuraavalle sarjatasolle
Joukkue tippui alemmalle sarjatasolle
Pääsarjan turnaus
| Sija | joukkue |
| --- | --- |
1.:   Yhdysvallat 
2.:   Suomi 
3.:   Venäjä 
4.:   Ruotsi 
5.:   Kanada 
6.:   Slovakia 
7.:   Tšekki 
8.:   Sveitsi 
9.:   Valko-Venäjä 
10.:   Latvia 
1. divisioona 
 A-lohko
| Sija | joukkue |
| --- | --- |
11.:   Ranska 
12.:   Kazakstan 
13.:   Tanska 
14.:   Norja 
15.:   Saksa 
16.:   Unkari 
B-lohko
| Sija | joukkue |
| --- | --- |
17.:   Slovenia 
18.:   Itävalta 
19.:   Japani 
20.:   Italia 
21.:   Ukraina 
22.:   Puola 
2. divisioona 
 A-lohko
| Sija | joukkue |
| --- | --- |
23.:   Romania 
24.:   Viro 
25.:   Liettua 
26.:   Etelä-Korea 
27.:   Iso-Britannia 
28.:   Kroatia 
B-lohko
| Sija | joukkue |
| --- | --- |
29.:   Australia 
30.:   Espanja 
31.:   Serbia 
32.:   Alankomaat 
33.:   Islanti 
34.:   Belgia 
3. divisioona 
 A-lohko
| Sija | joukkue |
| --- | --- |
34.:   Kiina 
35.:   Israel 
36.:   Kiinan Taipei 
37.:   Bulgaria 
38.:   Turkki 
39.:   Uusi-Seelanti 
B-lohko
| Sija | joukkue |
| --- | --- |
40.:   Meksiko 
41.:   Hongkong 
42.:   Etelä-Afrikka
Tilastot > Pistepörssi

| Nimi | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/− | Jäähyt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kristian Vesalainen | 6 | 7 | 13 | +5 | 8 |
|  Miro Heiskanen | 2 | 10 | 12 | +8 | 0 |
|  Ivan Tšehovitš | 5 | 4 | 9 | +3 | 4 |
|  Andrei Svetšnikov | 4 | 5 | 9 | +3 | 10 |
|  Jesse Ylönen | 4 | 5 | 9 | +6 | 0 |
|  Sean Dhooghe | 3 | 6 | 9 | +8 | 2 |
|  Joni Ikonen | 4 | 4 | 8 | +4 | 8 |
|  Grant Mismash | 3 | 5 | 8 | +4 | 10 |
|  MacKenzie Entwistle | 4 | 3 | 7 | +4 | 6 |
|  Aarne Talvitie | 4 | 3 | 7 | +1 | 6 |
Tilastot > Maalivahdit

| Nimi | Aika | Laukauksia | Päästetyt maalit | Keskiarvo | Torjuntaprosentti | Rangaistuslaukaukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maksim Žukov | 319.18 | 189 | 14 | 2,63 | 92,59 | 0 |
|  Dylan St. Cyr | 429.39 | 177 | 14 | 1,96 | 92,09 | 1 |
|  Niklāvs Rauza | 316.49 | 193 | 17 | 3,22 | 91,19 | 0 |
|  Andrei Hrystšenka | 416.38 | 243 | 23 | 3,31 | 90,53 | 1 |
|  Akira Schmid | 153.16 | 92 | 9 | 3,52 | 90,22 | 0 |
Tilastot > Palkinnot

Paras pelaaja
Hyökkääjä:  Kristian Vesalainen
Tähtikentällinen
Maalivahti:  Dylan St. Cyr
Puolustajat:  Miro Heiskanen,  Maxwell Gidon
Hyökkääjät:  Kristian Vesalainen,  Sean Dhooghe,  Ivan Tšehovitš
IIHF:n valitsemat parhaat pelaajat
Maalivahti:  Maksim Žukov
Puolustaja:  Miro Heiskanen
Hyökkääjä:  Kristian Vesalainen
Aiheesta muualla

Kisojen virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
IIHF.com (englanniksi)
Vuoden 2017 kansainvälinen jääkiekko
| --- | --- |
Miehet:  MM-kisat  1.divisioona  2.divisioona  3.divisioona 
Naiset:  MM-kisat  alemmat sarjatasot 
U20:  MM-kisat  alemmat sarjatasot 
U18 naiset:  MM-kisat  alemmat sarjatasot 
U18:  MM-kisat  alemmat sarjatasot 
| n k Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2021 2022 2023 2024 2025 2026
Saksa

Saksan liittotasavalta (saks. Bundesrepublik Deutschland) eli Saksa (joskus myös Saksanmaa) (saks. Deutschland) on liittovaltio Keski-Euroopassa. Se koostuu kuudestatoista osavaltiosta.
Saksan väkiluku on runsaat 84 miljoonaa asukasta ja pinta-ala noin 358 000 neliökilometriä. Maan pääkaupunki ja hallinnolliselta alueeltaan asukasluvultaan suurin kaupunki on noin 3,87 miljoonan asukkaan Berliini. Maan virallinen kieli on saksan kieli.
Saksa on yksi Euroopan unionin perustajavaltioista ja sijaitsee sen maantieteellisessä keskustassa. Saksan yhdeksän naapurimaata pohjoisesta myötäpäivään ovat Tanska, Puola, Tšekki, Itävalta, Sveitsi, Ranska, Luxemburg, Belgia ja Alankomaat. Luoteessa on Pohjanmeri ja koillisessa Itämeri.
Saksan valtiollinen alku oli 900-luvulla muotoutunut Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta, jonka Napoleon hajotti vuonna 1806. Useiden vapaakaupunkien ja pienten ruhtinaskuntien mosaiikista muodostettiin 1871 Saksan keisarikunta, virallisesti Saksan valtakunta, jonka ytimen muodosti vanha Preussin kuningaskunta. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saksasta tuli tasavalta. Vuonna 1933 valtaan nousi Adolf Hitlerin johtama kansallissosialistinen diktatuuri, jonka hyökkäys Puolaan vuonna 1939 käynnisti toisen maailmansodan. Muutamassa vuodessa Saksassa ja sen vaikutuspiirissä olleilla alueilla ehdittiin surmata kuusi miljoonaa juutalaista ja miljoonittain muita vähemmistöjä holokaustiksi nimetyssä kansanmurhassa. Tappion jälkeen maa jaettiin liittoutuneiden kesken miehitysvyöhykkeisiin ja sen itäosat liitettiin Puolaan ja Neuvostoliittoon. Vuonna 1949 kolmesta läntisestä miehitysvyöhykkeestä muodostettiin Saksan liittotasavalta eli Länsi-Saksa, kun taas itäinen miehitysvyöhyke muodosti oman valtionsa, jota kutsuttiin Saksan demokraattiseksi tasavallaksi. Saksan jälleenyhdistyminen toteutui vuonna 1990, kun Saksan demokraattisen tasavallan entiselle alueelle muodostetut osavaltiot (eli liittomaat, Bundesländer) sekä yhdistetty Berliinin kaupunkiosavaltio liittyivät Saksan liittotasavaltaan.
Saksa kuuluu maailman johtaviin teollisuusmaihin. Sen ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2024 on Kansainvälisen valuuttarahaston arvion mukaan noin 5,69 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Saksassa on vuosisatojen varrella vaikuttanut huomattava määrä luonnontieteilijöitä, filosofeja, keksijöitä ja taiteilijoita.
Maantiede

Saksa ulottuu Itä- ja Pohjanmereltä aina Alpeille asti ja käsittää maastotyyppejä alavista tasangoista vuoristoihin. Pohjois-Saksan viljavat alangot vaihtuvat Keski-Saksassa metsien ja peltojen täplittämäksi kumpuilevaksi ylängöksi. Maan eteläisimmät alueet ovat vuoristoa; lounaassa on Schwarzwaldin matalahko, asutettu vuoristo ja etelässä Alpit.
Saksaa halkovat Euroopan suurimmat joet: Rein ja Elbe, jotka laskevat Pohjanmereen (Rein Hollannin ja Elbe Pohjois-Saksan alankojen kautta), sekä Tonava, joka saa alkunsa Schwarzwaldin vuoristosta, virtaa itään ja laskee Mustaanmereen. Saksassa on myös järviä, suurimpana niistä Reinin suvannon Bodenjärvi sekä järvialueita, joista laajimmat, jääkauden muovaamat Mecklenburgin ja Pommerin järvialueet sijaitsevat maan koillisosassa.
Saksan korkein kohta on Alpeilla sijaitseva Zugspitze, joka on 2 962 metriä korkea. Sen rinteellä sijaitsee Garmisch-Partenkirchenin kaupunki, joka on yksi Saksan merkittävimmistä talviurheilu­keskuksista. Zugspitzen huipulla on aina lunta.
Maantiede > Ilmasto

Saksa kuuluu lauhkeaan vyöhykkeeseen. Maan pohjoisosassa vallitsee merellinen ilmasto lämpimine kesineen ja leutoine, pilvisine talvineen. Etelämpänä mantereisempi ilmasto tuo enemmän vaihtelua: kuumemmat kesät ja kylmemmät talvet. Lisäksi Alpeilla ja paikoin Keski-Saksan ylängöillä on vuoristoilmasto.
Atlantilta tulevat keskileveysasteiden liikkuvat matalat vuorottelevat Azoreilta Keski-Eurooppaan ulottuvien korkeapaineen selänteiden kanssa, mikä pitää sään ympäri vuoden vaihtelevana. Ajoittain Alpeilta tuleva lämmin ja kuiva laskutuuli, föhn, vaikuttaa maan eteläosien säähän ja keväällä sulattaa sieltä lumet.
Pohjois-Saksan alangolla ilmasto on viileätalvinen ja lämminkesäinen. Esimerkiksi Berliinissä keskimääräinen alin lämpötila on vajaan kaksi celsiusastetta pakkasen puolella joulu-, tammi- ja helmikuussa. Kuumimmat kuukaudet ovat heinä ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 24 astetta. Sateita saadaan ympäri vuoden 30–70 mm kuussa.
Etelä-Saksassa ilmasto on mantereisempi, ja vuoristossa on viileämpää kuin pohjoisen alangoilla. Esimerkiksi Münchenissä keskimääräinen alin lämpötila on 2–4 astetta pakkasen puolella joulu-, tammi- ja helmikuussa. Kuumimmat kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 23 astetta. Sateet painottuvat kesään: kesä-, heinä- ja elokuussa saadaan yli sata millimetriä kuukaudessa, tammi- ja helmikuussa alle 50 mm.
Maantiede > Luonto ja luonnonsuojelu

Karhu on Berliinin symboli, mutta villejä karhuja ei ole tavattu Saksassa vuoden 1835 jälkeen, lukuun ottamatta vuonna 2006 Italian puolelta harhaillutta sinne istutettua Brunoa. Vuonna 2009 IUCN tutki 102 nisäkäslajin tilaa Saksassa ja julisti seitsemän niistä olevan suuressa vaarassa: sillivalas, mustavalas, villihevonen, baijerintunnelimyyrä, vesikko, siiseli ja karhu. Alpeilla elää murmeleita, jäniksiä ja villejä vuohia sekä harvinaisia maakotkia. Pesukarhu on Saksaan levinnyt vieraslaji. Pohjoisrannikko on muuttolintujen suosima levähdyspaikka. Merikotka oli lähes kadonnut Länsi-Saksasta, mutta se on lisääntynyt maan itäosassa. Idässä on nähty myös hirviä ja susia, jotka tulevat Puolasta Oderjoen yli.
Saksassa on neljätoista kansallispuistoa. Vattimeren rannikko muodostaa kolme puistoa, koska se ulottuu sekä Tanskan, Saksan että Alankomaiden alueelle. Itämeren rannikolla on kaksi puistoa; Pommerin ja Brandenburgin sisämaassa kaksi muuta. Harzin kansallispuisto sijaitsee Keski-Saksan ainoalla vuoristoalueella. Hainichin ja Kellerwald-Ederseen kansallispuistoissa on Keski-Euroopan viimeisiä laajoja luonnontilaisia pyökkimetsiä.
Historia

Germaaniheimot asuttivat Itämeren rannikkoa noin vuodesta 500 eaa. alkaen. Noin 100-luvulle eaa. mennessä ne olivat levittäytyneet nykyiseen Etelä-Saksaan asti. Julius Caesarin aikana, noin vuonna 58 eaa., Rooman valtakunnan raja asettui Reinille ja Tonavalle, niiden länsipuoli oli roomalaisia provinsseja ja germaanit elivät Rooman periferiassa.
Historia > Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta (843–1806)

Saksan valtion kehittyminen alkoi Kaarle Suuren valtakunnan jaosta vuonna 843, jolloin tämän pojanpojat Lothar I ja Ludvig Saksalainen saivat Verdunin sopimuksella hallintaansa suuren, nykyisestä Pohjois-Saksasta Keski-Italiaan ulottuvan alueen. Tästä muodostettiin vuonna 966 Pyhä roomalainen keisarikunta, jota 1500-luvulla alettiin nimittää Pyhäksi saksalais-roomalaiseksi keisarikunnaksi. Keisarikunta ei ollut kovin yhtenäisesti hallittu valtio, vaan se koostui lukuisista pienistä hyvin pitkälle itsenäisistä ruhtinaskunnista ja kaupungeista. Saksalaisten vaikutus levisi jo sydänkeskiajalla niin sanottujen pohjoisten ristiretkien sekä kaupankäynnin ja hansaliiton synnyttämän muuttoliikkeen mukana koko Itämeren alueelle.
Protestanttinen uskonpuhdistus alkoi Saksan Wittenbergistä 1517 Martti Lutherin naulattua 95 teesiään linnankirkon oveen. Sen etenemistä vauhdittivat vuosisata aiemmin Johannes Gutenbergin kehittämä kirjapainotekniikka ja Lutherin saksaksi kääntämä Raamattu.
Varsinkin kolmikymmenvuotisen sodan ja sen lopettaneen Westfalenin rauhansopimuksen (1648) jälkeen Saksa oli valtiollisesti hajanainen. Virallisesti keisarikunta oli yhä olemassa, mutta käytännössä siihen kuuluneet ruhtinaskunnat olivat tämän jälkeen lähes täysin itsenäisiä valtioita. Keisarilla ei ollut käytännössä mitään valtaa muualla kuin Itävallassa, jonka hallitsija hän samalla oli. Muista Saksaan kuuluneista ruhtinaskunnista mahtavimmaksi nousi pian Brandenburgin rajakreivikunta, joka vuonna 1701 muutettiin Preussin kuningaskunnaksi. Preussi sai Pommerin Ruotsilta suuressa Pohjan sodassa ja Sleesian Seitsenvuotisessa sodassa. Vuonna 1772 Preussi laajeni jälleen, kun se osallistui Puolan jakamiseen.
Historia > Saksan liitto (1815–1866)

Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta, jota myöhemmin on kutsuttu myös ”ensimmäiseksi valtakunnaksi”, hajosi lopullisesti Napoleonin aikana vuonna 1806, jolloin sen keisari luopui Saksan keisarin asemasta, mutta pysyi Itävallan keisarina. Vuonna 1815 Wienin kongressin jälkeen perustettiin Saksan liitto, johon kuului joukko ruhtinaskuntia Itävallan ja Preussin johtamina. Preussin ja Itävallan välisen sodan 1866 jälkeen perustettiin Preussin johdolla Pohjois-Saksan liitto (saks. Norddeutscher Bund), jonka kansleriksi 1867 nimitettiin Otto von Bismarck. Saksan yhdistyminen alkoi.
Historia > Saksan keisarikunta (1871–1918)

18. tammikuuta 1871 Preussin kuningas Vilhelm I kruunattiin keisariksi Versailles’ssa Ranskan tappion jälkeen ja perustettiin toinen Saksan keisarikunta. Von Bismarck nimettiin keväällä 1871 Saksan valtakunnankansleriksi. Saksan siirtomaat Afrikasta ja Oseaniasta hankittiin Vilhelm II:n aikana, jolloin Saksa pyrki laajentumaan aggressiivisesti kilpaa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Keisarikunta kesti ensimmäisen maailmansodan loppuun 9. marraskuuta 1918, jolloin Vilhelm II luopui kruunusta ja Saksa julistettiin tasavallaksi (Weimarin tasavalta).
Historia > Weimarin tasavalta (1919–1933)

Weimarin tasavallan aikaa leimasi oikeiston ja vasemmiston ääriliikkeiden välinen kamppailu sekä kommunistien ja kansallis­sosialistien kapinat ja vallankaappaus­yritykset. Muun muassa raskaista sotakorvauksista ja runsaista lakoista johtuneet talousvaikeudet johtivat hyperinflaatioon. Poliittinen epävakaus johti lopulta kansallis­sosialistien vaalivoittoon ja nuoren demokratian tukahtumiseen.