Luettelo Ruotsin sodista
Luettelo sodista

| 1463–1464 | Kristian I:n syrjäytyssota |  | Sisällissota | Tyytymättömyys Kristian I:tä vastaan saavutti huippunsa vuonna 1463 ja seurauksena oli Linköpingin piispa Kettil Kaarlenpoika Vaasan johtama kapina. Kristianin joukot kärsivät vaikean tappion Harakerin taistelussa vuonna 1464. Kristian syrjäytettiin Ruotsin valtaistuimelta ja Kaarle Knuutinpoika Bonde palasi kuninkaaksi. |
| 1464–1465 | Kaarle Knuutinpoika Bonden toinen syrjäytyssota |  | Sisällissota | Valtaistuimelle palannut Kaarle Knuutinpoika Bonde kohtasi merkittävää vastustusta, jota hän yritti turhaan asevoimin kukistaa. Tammikuussa 1465 Kaarle joutui uudelleen luopumaan valtaistuimesta. |
| 1466–1467 | Jöns Pentinpoika Oxenstiernan syrjäytyssota |  | Sisällissota | Epäsuosittua valtionhoitajaa Jöns Pentinpoika Oxenstiernaa vastaan puhkesi vuonna 1466 Nils Bonpoika Sturen johtama kapina. Kapinallisten saivat vuonna 1467 tuekseen Eerik Akselinpoika Tottin Suomesta tuomia joukkoja ja Oxenstierna joutui tunnustamaan tappionsa. Eerik Akselinpoika Tottista tuli Ruotsin uusi valtionhoitaja. Seuraavana vuonna hän tuki Kaarle Knuutinpoika Bonden paluuta Ruotsin kuninkaaksi. |
| 1468–1469 | Kaarle Knuutinpoika Bonden toinen sota Tanskaa vastaan |  | Tanska | Vuonna 1468 Kristian I yritti asevoimin päästä uudelleen Ruotsin hallitsijaksi. Hänen joukkonsa etenivät Etelä-Ruotsiin. Iivar Akselinpoika Tottin johtamat ruotsalaiset joukot joutuivat peräytymään tanskalaisten tieltä, mutta ryhtyivät lopulta taisteluun Länsi-Götanmaan Bjerkelundassa 28. maaliskuuta 1469. Vaikka tanskalaiset voittivat taistelun, Kristian I veti joukkonsa takaisin Tanskaan. |
| 1469–1470 | Eerik Kaarlenpoika Vaasan kapina |  | Sisällissota | Ritari Eerik Kaarlenpoika Vaasa aloitti vuonna 1469 kapinan kuningas Kaarle Knuutinpoika Bondea vastaan. Hän löi kunininkaan joukot Arbogan taistelussa talvella 1469, mutta seuraavana vuonna onni kääntyi. Kärsittyään kahdesti tappion Nils Sturen johtamille kuninkaan joukoille Eerik Kaarlenpoika joutui pakenemaan Tanskaan. |
| 1469–1470 | Kaarle Knuutinpoika Bonden kolmas sota Tanskaa vastaan |  | Tanska | Vuonna 1469 Kristian I yritti taas valloittaa itselleen Ruotsin kruunun. Sten Sture vanhemman johtamat ruotsalaiset joukot saivat Örestenin taistelussa uudenvuodenpäivänä 1470 suurvoiton. Tappion jälkeen tanskalaiset vetäytyivät omaan maahansa. |
| 1471–1472 | Sten Sture vanhemman sota Tanskaa vastaan |  | Tanska | Sten Sture vanhemman noustua Ruotsin valtionhoitajaksi kamppailu Tanskaa vastaan jatkui. Tanskalaisten hyökättyä vuonna 1471 Tukholmaan Sten Sture mobilisoi tuekseen Ruotsin talonpojat. Brunkebergin taistelussa 10. lokakuuta 1471 Tanskan armeija lyötiin perusteellisesti ja Kristian I joutui jälleen palaamaan Tanskaan. |
| 1473–1475 | Ensimmäinen sotaretki Liivinmaalle |  | Saksalainen ritarikunta | Suomea hallitsevat mahtavaan Tott-sukuun kuuluvat veljekset Eerik Akselinpoika ja Lauri Akselinpoika sekaantuivat Saksalaisen ritarikunnan sisäisiin taisteluihin ja miehittivät Tallinnan ja Narvan. Konflikti kuitenkin hiipui nopeasti ja ruotsalaiset joukot vetäytyivät. |
| 1475 | Eerik Akselinpoika Tottin ensimmäinen Venäjän-sota |  | Venäjä | Vuonna 1475 alkoi Viipurin linnanpäällikkö Eerik Akselinpoika Tott rakentaa Savoon uutta linnaa, Olavinlinnaa. Rakennustyöt johtivat sotaan Ruotsin ja Venäjän välillä. Sotatoimet rajoittuivat hävitysretkiin ja rauha solmittiin uudelleen jo seuraavana vuonna. |
| 1478 | Toinen sotaretki Liivinmaalle |  | Saksalainen ritarikunta | Vuonna 1475 tekee Ruotsi yritti puuttua Saksalaisen ritarikunnan ja Riian kaupungin välisiin taisteluihin. Ruotsalaiset joukot olivat liian heikkoja saadakseen mitään aikaan ja joutuivat palaamaan kotimaahan tyhjin käsin. |
| 1479–1482 | Eerik Akselinpoika Tottin toinen Venäjän-sota |  | Venäjä | Novgorodilaisten tehtyä hävitysretken Savoon Viipurin ja Olavinlinnan linnanpäällikkö Eerik Akselinpoika Tott tekee kostoretken Venäjän Karjalaan ja saa kronikkatietojen mukaan suuren voiton. |
| 1485–1486 | Kolmas sotaretki Liivinmaalle |  | Saksalainen ritarikunta | Vuonna 1485 Ruotsin joukot palasivat Liivinmaalle, jossa käytiin taisteluja Saksalaisen ritarikunnan ja Riian kaupungin välillä. Ruotsalaiset eivät kuitenkaan osallistuneet taisteluihin vaan alkoivat toimia rauhanvälittäjinä. Toukokuussa vuonna 1486 ritarikunta ja Riika solmivatkin rauhan. |
| 1487 | Sten Sture vanhemman taistelu Tott-sukua vastaan |  | Sisällissota | Vuonna 1487 Sten Sture vanhempi aloitti hyökkäyksen mahtavaa Tott-sukua vastaan. Useimmat Tottien linnoitukset vallattiin nopeasti ja Iivar Akselinpoika Tottin oli pakko luovuttaa Gotlanti sekä Visborgin linnoitus Tanskalle. Sota merkitsi loppua Tottien valta-asemalle. |
| 1495–1497 | Vanha viha | Novgorodin rauha (1497) | Venäjä | Ruotsin ja Venäjän välinen sota, jossa Suomea hävitetään pahasti. Iivana III Suuri on ensimmäinen koko Venäjän suuriruhtinas. Sodan aikana Viipurin linna ja Olavinlinna piiritetään, mutta niitä ei kyetä valtaamaan (Viipurin pamaus vuonna 1495). |
| 1497 | Sten Sture vanhemman syrjäytyssota |  | Tanska | Vuonna 1497 Sten Sture vanhemman ja hänen kotimaisten vastustajiensa riidat kärjistyivät avoimeksi konfliktiksi. Sten Sturen joukot hyökkäsivät Uppsalan piispankartanoon, Almarestäketiin ja muihin opposition hallussa oleviin linnoituksiin. Kesällä tanskalaiset sekaantuivat sotaan ja heidän pääjoukkonsa etenivät kohti Tukholmaa. Sten Sturen kannattajat eivät kyenneet voittamaan tanskalaisia ja seurauksena oli että Tanskan kuningas Hannu nousi Ruotsin valtaistuimelle. |
| 1499 | Olavinlinnan seudun rajavälikohtaukset |  | Venäjä | Vuonna 1499 Olavinlinnan seudulla tapahtui vakavia rajavälikohtauksia, koska venäläisten mielestä vasta rakennettu Olavinlinna oli heidän puolellaan rajaa. 14. syyskuuta vuonna 1504 Viipurin linnanpäällikkö Eerik Tuurenpoika Bielke solmi venäläisten kanssa 20-vuotisen aselevon. |
1500-luku
| 1500 | Sotaretki Ditmarskeniin |  | Ditmarskenilaiset | Vuonna 1500 kuningas Hannu yritti alistaa valtaansa Luoteis-Holsteinissa sijaitsevan Ditmarskenin vapaat talonpojat. Kuninkaan joukot kärsivät jo samana vuonna kirvelevän tappion Hemmingstedtissa ja sotaretki epäonnistui. |
| 1501–1503 | Kuningas Hannun syrjäytyssota |  | Sisällissota | Vuosi 1501 tyytymättömyys kuningas Hannua vastaan saavutti huippunsa ja entisen valtiohoitaja Sten Sture vanhemman johdolla puhkesi kapina. Kapinalliset valtasivat Tukholman 9. toukokuuta 1502. Saman vuoden kesällä kuningas Hannun poika Kristian valloitti Älvsborgin, mutta joutuessaan perääntymään hän poltti linnoituksen. Vuonna 1503 ruotsalaiset tekivät hyökkäyksiä Norjaan ja Blekingeen. Valtiohoitaja Sten Sture vanhempi kuoli joulukuussa 1503. |
| 1504–1512 | Svante Niilonpojan sota Tanskaa vastaan Juuttiviha |  | Tanska | Sodan Tanskaa vastaan edelleen jatkuessa Ruotsin uudeksi valtionhoitajaksi nousi Svante Niilonpoika. Sotatoimet keskittyivät aluksi tanskalaisten käsissä pysyneen Kalmarin ympäristöön. Vuosien 1506 ja 1509 välillä käytiin pääasiassa merisotaa. Tanskalaisen amiraalin Otto Rudin joukot ryöstivät Turun kaupungin vuonna 1509. Ruotsalaiset tekivät vuonna 1510 epäonnistuneen hyökkäyksen Skooneen ja seuraavana vuonna kuningas Hannu hyökkäsi vuorostaan Norjan Bohuslänistä Ruotsiin. Hyökkäys kuitenkin keskeytyi pian. Svante Niilonpoika kuoli 2. tammikuuta 1512. |
| 1512–1520 | Sten Sture nuoremman sota Tanskaa vastaan |  | Tanska | 19-vuotias Sten Sture nuorempi nousi Ruotsin uudeksi valtionhoitajaksi ja sota Tanskaa vastaan jatkui edelleen. Kuningas Hannu kuoli vuonna 1513 ja Tanskan valtaistuimelle nousi hänen poikansa Kristian II. Vuoteen 1516 saakka käytiin pitkällisiä, mutta lopulta epäonnistuneita neuvotteluja sodan lopettamisesta. Vuosina 1517 ja 1518 tanskalaiset tekivät epäonnistuneita hyökkäyksiä Ruotsia vastaan. Uusi hyökkäys vuonna 1520 johti tanskalaisten voittoon Bogesundin taistelussa. Sten Sture nuorempi menehtyi taistelussa saamiinsa vammoihin ja Kristian II tunnustettiin Ruotsin kuninkaaksi. |
| 1521–1523 | Ruotsin vapaussota | Malmön resessi (1524) | Tanska | Tukholman verilöylyn jälkeen Kustaa Eerikinpoika Vaasan johtama kapinaliike karkottaa tanskalaiset Lyypekin tuella. |
| 1534–1536 | Kreivisota | Kööpenhaminan rauha (1537) | Lyypekki ja Kristian II kannattajat | Tanskan kanssa liittoutunut Ruotsi irrottautuu Lyypekin holhouksesta. |
| 1542–1543 | Dacken kapina |  | Etelä-Ruotsin talonpojat | Nils Dacken johtama laaja talonpoikaiskapina. |
| 1554–1557 | Suuri Venäjän sota | Novgorodin rauha (1557) | Venäjä | Joutselän taistelussa Karjalankannaksella lyödään venäläinen hyökkäysosasto. Rauhanneuvottelijana toiminut Mikael Agricola kuolee matkalla neuvotteluista Kuolemanjärven Kyröniemen kylässä 9. huhtikuuta 1557. |
| 1563–1570 | Pohjoismaiden seitsenvuotinen sota | Stettinin rauha (1570) | Tanska ja Lyypekki | Ruotsi ja Tanska kamppailivat tässä sodassa Pohjoismaiden ja Itämeren herruudesta. Tanskalaisten onnistui sodan alussa valloittaa tärkeä Älvsborgin linnoitus. Axtornan taistelu. Tanska ja Lyypekki kävivät myös kauppasotaa Ruotsia vastaan Pohjanmerellä ja Itämerellä. Molemminpuolisen sotaväsymyksen seurauksena sota päättyi ilman aluemuutoksia. |
| 1561–1570 | Liivinmaan sota |  | Puola ja Liivinmaan aateli | Taisteluita Liivinmaalla. Sota päättyy Puolan kuninkaan vävyn, Juhana III:n, tullessa Ruotsin kuninkaaksi. |
| 1570–1595 | Pitkä viha | Täyssinän rauha (1595) | Venäjä | 25-vuotinen sota Venäjää vastaan. Sodan katkaisee kolme pitkää aselepoa, joiden välillä ja joskus kestäessäkin Suomessa, Liivinmaalla, Inkerissä, Luoteis-Venäjällä, Lapissa ja Karjalassa tehdään sota- ja hävitysretkiä. Oulujärven alueen uudisasutus kärsii vakavaa tuhoa. Helsinki ja Porvoo hävitetään. Erityisesti 1580-luvulla käydään rappasotaa aselevosta huolimatta: pohjalaiset ja vienalaiset talonpojat tekevät julmia hävitysretkiä toistensa kimppuun. Täyssinän rauhassa 1595 määritellään Ruotsin itäraja ja Venäjä tunnustaa Ruotsin omistukset Liivinmaalla. |
| 1596–1597 | Nuijasota |  | Suomalaiset talonpojat | Pohjalaiset, hämäläiset ja savolaiset talonpojat nousivat kapinaan verotusta, riistoa ja sotilasterroria vastaan. Suuri määrä talonpoikia tapettiin ja kapinajohtaja Jaakko Ilkka mestattiin. Kapinaa voidaan pitää esinäytöksenä kuningas Sigismundin ja Kaarle-herttuan valtataistelussa. |
| 1597–1599 | Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu | Stångebron aselepo | Sigismund kannattajineen,  Puola | Katolisen kuningas Sigismundin ja hänen setänsä Kaarle-herttuan (tuleva Kaarle IX) pitkään jatkuneet kiistat kärjistyivät vuonna 1597, kun Kaarle alkoi koota armeijaa Sigismundia vastaan. Vuonna 1598 kuningas Sigismund saapui Puolan armeijan kanssa Ruotsiin kukistaakseen Kaarlen. Kalmar vallattiin nopeasti, mutta kun Sigismund yritti edetä pohjoiseen hän kohtasi Kaarlen joukot Stångebron taistelussa kärsien murskatappion. Seuraavana vuonna Kaarle-herttua kukisti Sigismundia kannattaneen Suomen aatelin vastarinnan Marttilan taistelussa ja Turun verilöylyssä. Sigismund pyrkimykset palata Ruotsin valtaistuimelle epäonnistuivat ja ns. Kuusikymmenvuotinen sota alkoi. |
1600-luku
| 1600–1629 | Puolan sota | Altmarkin rauha (1629) | Puola | Ruotsi ja Puola taistelevat Liivinmaan herruudesta. Ruotsi tekee Kaarle IX:n hallitessa kaksi suurta hyökkäystä Liivinmaalla, mutta molemmat epäonnistuvat. Kirkholman taistelussa vuonna 1605 puolalaiset lyövät lähes kolminkertaisen ruotsalais-suomalaisen ylivoiman. Ruotsi valloittaa Kustaa II Aadolfin johdolla Riian vuonna 1622. Olivan taistelu vuonna 1627 päättyy Ruotsin tappioon, mutta vuoteen 1629 mennessä Kustaa Aadolf onnistuu saamaan Liivinmaan herruuden ja pakottamaan Puolan rauhaan vietyään sotatoimet Preussiin asti. |
| 1609–1610 | De la Gardien sotaretki |  | Puola, venäläiset kapinalliset | Maaliskuu lopulla vuonna 1609 marssivat Jacob De la Gardien komentamat ruotsalaiset joukot Venäjälle tavoitteenaan turvata tsaari Vasili Šuiskin paikka valtaistuimella. Puola tuki Vasilia vastaan noussutta kapinaa. De la Gardien onnistui edetä Moskovaan, mutta 24. kesäkuuta 1610 hän kärsi Klušinossa tappion puolalaisille joukoille ja joutui vetäytymään Ruotsin alueelle. |
| 1610–1617 | Inkerin sota | Stolbovan rauha (1617) | Venäjä | Ruotsi ja Puola sekaantuvat Venäjän sisäisiin valtataisteluihin. Jakob De la Gardien joukot miehittävät Novgorodia ja Moskovaa. Stolbovan rauhassa 1617 Ruotsi saa Käkisalmen läänin ja Inkerinmaan. Novgorod kuitenkin joudutaan luovuttamaan eikä ruotsalaista prinssiä saada Venäjän tsaariksi. |
| 1611–1613 | Kalmarin sota | Knäredin rauha (1613) | Tanska | Etelä-Ruotsin alueella käyty tappiollinen sota Tanskaa vastaan. |
| 1630–1648 | Kolmikymmenvuotinen sota | Westfalenin rauha | Pyhän Saksalais-Roomalaisen valtakunnan keisari liittolaisineen | Ruotsi liittyy mukaan Saksaa runtelevaan suursotaan vuonna 1630. Breitenfeldin ensimmäinen ja toinen taistelu. Lützenin taistelu. Vakava tappio Nördlingenin taistelussa vuonna 1634, mutta Ruotsi kykenee toipumaan. Westfalenin rauhassa vuonna 1648 Ruotsi nousee suurvallaksi ja saa hallintaansa alueita Saksassa. |
| 1643–1645 | Torstensonin sota | Brömsebron rauha (1645) | Tanska | Tanska julistaa sodan Ruotsille jonka voimat on jo sidottu Kolmikymmenvuotiseen sotaan, mutta kärsii tappion. Lennart Torstenson komentaa Ruotsin joukkoja. Brömsebron rauhassa mm. Gotlanti, Saarenmaa, Jämtland ja Härjedalen siirtyvät Ruotsille. |
| 1654 | Ensimmäinen Bremenin sota | Staden rauha (1654) | Bremen | Ruotsi yritti pakottaa Bremenin tunnustamaan yliherruutensa. Rauhansopimuksessa todettiin epämääräisesti että Ruotsin kuninkaalla oli kaupungissa samat valtaoikeudet, joita Bremenin arkkipiispat olivat aikaisemmin nauttineet. |
| 1655–1661 |  Pohjan sota Ruptuurisota |  Roskilden rauha Tanskan kanssa (1658)  Olivan rauha Puolan kanssa (1660)  Kööpenhaminan rauha Tanskan kanssa(1660)  Kardisin rauha Venäjän kanssa (1661) | Puola, Venäjä, Tanska | Puolan kruunua havitteleva Kaarle X Kustaa valloittaa Varsovan, mutta joutuu perääntymään katolisen kansannousun johdosta. Tämän jälkeen Ruotsin uusi suurhyökkäys liitossa Brandenburgin kanssa. Varsovan taistelussa vuonna 1658 saavutetusta voitosta huolimatta edessä on taas perääntyminen Itämeren rannikolle. Tanskan julistettua sodan Kaarle X Kustaa lähtee Puolasta ja hyökkää etelästä Tanskan kimppuun. Kuuluisa "jäämarssi" Ison-Beltin salmen yli Själlantiin. Roskilden rauhassa Ruotsi saa suuret alueet: Skånen, Blekingen, Hallandin ja Bohuslänin, Bornholmin saaren sekä Trondheimin läänin Norjasta. Ruotsi kuitenkin rikkoo rauhan ja hyökkää uudestaan vielä samana vuonna (1658) lopettaakseen Tanskan itsenäisyyden. Kööpenhaminan piiritys epäonnistuu ja Juutinrauman meritaistelussa  Hollannin laivaston tukema Tanska turvaa itsenäisyytensä. Kööpenhaminan rauhassa vuonna 1660 Ruotsi joutuu palauttamaan Bornholmin ja Trondheimin läänin, mutta ei Skånea ja sen naapurimaakuntia. Ruotsin voimien ollessa sidottuina etelään Venäjä on hyökännyt Liivinmaalle, Inkeriin, Karjalaan ja Suomeen, mutta hyökkäys torjutaan alivoimasta huolimatta. Ortodoksinen talonpoikaisväestö tukee venäläisiä. Venäläisten perääntyessä Käkisalmen läänin ortodoksiväestöä pakenee runsaasti Venäjälle. Ruotsin Karjala luterilaistuu ja suomalaistuu. Välirauhaa seuraa Kardisin rauha vuonna 1661. Stolbovan rauhassa 1617 päätetty valtakunnanraja pysyi ennallaan. Jo tätä ennen Olivan rauha vuonna 1660 on päättänyt Ruotsin ja Puolan vuodesta 1598 jatkuneen kruununperimysriidan eli Kuusikymmenvuotisen sodan. |
| 1666 | Toinen Bremenin sota | Habenhausenin rauha (1666) | Bremen | Ruotsi tavoitteli edelleenkin Bremenin yliherruutta. Rauhansopimuksessa todettiin että Bremen oli suoraan keisarin alainen, mutta pidättyisi oikeudestaan osallistua Saksan valtiopäiville vuoteen 1700 saakka. Tulos oli käytännössä tappio Ruotsille. |
| 1674–1679 | Ranskan-Hollannin sota Skoonen sota |  Saint Germainin rauha Brandenburgin kanssa (1679)  Nijmegenin rauha Hollannin kanssa (1679)  Lundin rauha Tanskan kanssa (1679) | Brandenburg, Hollanti, Tanska liitolaisineen | Ruotsi yhtyi Ranskan liittolaisena sotaan Brandenburgia ja Hollantia vastaan, mutta kärsi murskaavan tappion Fehrbellinin taistelussa. Tämä sai Tanska yhtymään sotaan tarkoituksenaan valloittaa Ruotsilta takaisin edellisissä sodissa menettämänsä Juutinrauman itäpuoliset maakunnat. Lundin taistelu oli pohjoismaiden historian verisimpiä ja päättyi Tanskan tappioon. Fehrbellinin jälkeen viholliset olivat vallanneet kaikki Ruotsin saksalaiset omistukset, mutta Ranskan tuella Ruotsi lopulta menetti vain hyvin mitättömiä alueita. |
1700-luku
| 1700–1721 | Suuri Pohjan sota |  Tukholman rauha Hannoverin kanssa (1719)  Tukholman rauha Preussin kanssa (1720)  Frederiksborgin rauha Tanskan kanssa (1720)  Uudenkaupungin rauha Venäjän kanssa (1721) | Tanska, Venäjä,  Puola, Hannover, Preussi | Saksin, Tanskan ja Venäjän yhteinen hyökkäys Ruotsin kimppuun. Aluksi Ruotsi tyrmää kaikki hyökkääjät yksi kerrallaan (esim. Narvan taistelu), mutta Kaarle XII:n johtama armeija kohtaa lopulta tuhonsa Ukrainassa Pultavan taistelussa Moskovaan pyrkiessään. Helsingborgin taistelu Skoonessa. Pietari Suuren Venäjä miehittää Suomen vuosina 1713–1714 nousten Itämeren hallitsevaksi suurvallaksi. Kostianvirran taistelu Hämeessä. Napuen taistelu Pohjanmaalla. Kajaanin linnan piiritys. Isoviha. Uudenkaupungin rauha vuonna 1721 lopettaa Ruotsin suurvalta-aseman, ja luovuttaa Venäjälle mm. Liivinmaan ja Viron, Inkerinmaan ja suuren osan Karjalaa. |
| 1741–1743 | Hattujen sota | Turun rauha (1743) | Venäjä | Hattupuolueen epäonnistunut revanssisota Venäjää vastaan. Lappeenrannan taistelu. Suomi miehitettynä. Venäjän keisarinna Elisabet kannustaa suomalaisia itsenäistymään Ruotsista. Turun rauhassa Venäjä saa lisää alueita Suomen kaakkoisosasta. |
| 1757–1762 |  Seitsenvuotinen sota Pommerin sota | Hampurin rauha (1762) | Preussi | Iso-Britannia ja Preussi vastassaan Ranska, Saksa, Itävalta, Venäjä, Ruotsi ja Espanja. |
| 1788–1790 | Kustaa III:n sota | Värälän rauha (1790) | Venäjä | Ruotsin Kustaa III:n aloittama sota Venäjää vastaan. Rintamalinjat kulkevat Kymenlaaksossa ja Etelä-Savossa. Kiivasta merisotaa Suomenlahdella. Anjalan liitto. Porrassalmen, Parkumäen ja Ruotsinsalmen voitoista huolimatta Ruotsi ei saa Värälän rauhassa lisäalueita. |
| 1788–1789 | Teatterisota | Tanskan puolueettomuusjulistus (1789) | Tanska | Venäjän kanssa tekemänsä sopimuksen velvoittamana Tanska joutui sotaan Ruotsia vastaan. Preussin ja Britannian diplomaattinen painostus kuitenkin pakotti Tanskan pian vetäytymään sodasta. |
1800-luku
| 1801–1802 | Barbareskisota |  | Merirosvot |  |
| 1805–1810 | Ensimmäinen sota Napoleonia vastaan | Pariisin rauha (1810) | Ranska | Napoleonia fanaattisesti vihaava Kustaa IV Aadolf päätti vuonna 1805 osallistua sotaan häntä vastaan. Ruotsin joukkojen tukialueena oli Ruotsin Pommeri. Tuloksena oli katastrofi ja armeija kykeni vain hädin tuskin vetäytymään kotimaahansa vuonna 1807. Muodollisesti sotaa kesti vuoteen 1810 saakka. |
| 1808–1809 | Suomen sota |  Haminan rauha Venäjän kanssa (1809)  Jönköpingin rauha Tanskan kanssa (1809) | Venäjä, Tanska | Venäjä aloitti sodan tarkoituksenaan taivuttaa Ruotsi mukaan Englantia vastaan suunnattuun mannermaansulkemukseen. Viaporin antautuminen romahdutti Ruotsin puolustusstrategian. Taistelut keskittyivät Pohjanmaalle ja Savoon. Meritaisteluita Turunmaan saaristossa. Oravaisten taistelu. Koljonvirran taistelu. Haminan rauhassa Venäjä pakotti Ruotsin luovuttamaan Suomen ja maiden n. 600 vuotta kestänyt valtioyhteys päättyi. |
| 1810–1812 | Sota Englantia vastaan | Örebron rauha (1812) | Iso-Britannia | Napoleon pakotti hyvin vastahakoisen Ruotsin julistamaan vuonna 1810 sodan Britannialle. Mitään todellisia sotatoimia ei tapahtunut. |
| 1813–1814 | Toinen sota Napoleonia vastaan |  Kielin rauha Tanskan kanssa (1814)  Pariisin rauha Ranskan kanssa (1815) | Tanska,  Ranska | Ruotsi aloitti keväällä 1813 hyökkäyksen Napoleonin Ranskaa ja sen liittolaista Tanskaa vastaan. Tavoitteena oli saada Tanskalta Norja korvaamaan hiljattain menetettyä Suomea. Tanskalaiset pakotettiinkin Kielin rauhassa vuotta 1814 luovuttamaan Norja. |
| 1814 | Sotaretki Norjaan | Mossin rauha (1814) | Norja | Norjalaiset kieltäytyvät hyväksymästä Kielin rauhassa sovittua unionia Ruotsin kanssa. Tämän vuoksi Etelä-Norjaan lähetettiin voimakas ruotsalainen armeija. Norja joutui hyväksymään unionin, mutta sai laajan itsehallinnon. |