stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuomas Kettunen
Vaalimenestys

| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | Oulun vaalipiiri | 3636 | Ei valittu |  |
| 2019 | Oulun vaalipiiri | 4339 | Varalle |  |
| 2023 | Oulun vaalipiiri | 7264 | Valittiin |  |
| Vuosi | Hyvinvointialue | Äänet | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | Kainuun hyvinvointialue | 275 | Valittiin |  |
| Vuosi | Kunta | Äänet | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Kuhmo | 81 | Valittiin |  |
| 2017 | Kuhmo | 372 | Valittiin |  |
| 2021 | Kuhmo | 333 | Valittiin |  |
T. A. Wiherheimo

| T>  A. Wiherheimo |
| --- | --- |
 1966
Suomen kauppa- ja teollisuusministeri
 Karjalaisen I hallitus 13.4.1962–17.12.1963 Virolaisen hallitus 12.9.1964–26.5.1966  
Edeltäjä:  Ilmari Hustich Olavi Mattila
Seuraaja:  Olavi Mattila Olavi Salonen
Suomen puolustusministeri
 Fagerholmin III hallitus 29.8.1958–12.1.1959  
Edeltäjä:  Edvard Björkenheim
Seuraaja:  Leo Häppölä
Kansanedustaja
 22.7.1948–4.4.1966  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Hämeen läänin pohjoinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. heinäkuuta 1898 Helsinki
Kuollut: 5. maaliskuuta 1970 (71 vuotta) Helsinki
Arvonimi: ministeri (1966)
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  filosofian kandidaatti (1915)
Toivo Antero (T. A.) Wiherheimo (vuoteen 1906 Grönhag; 13. heinäkuuta 1898 Helsinki – 5. maaliskuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen kokoomuksen kansanedustaja Hämeen pohjoisesta vaalipiiristä vuosina 1948–1965 sekä moninkertainen ministeri.
Wiherheimon vanhemmat olivat rakennusmestari Anders Viktor Grönhag ja Amanda Poussa. Wiherheimo kirjoitti ylioppilaaksi 1915 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1919. Valmistuttuaan hän työskenteli Metsähallituksen ja Tilastollisen päätoimiston tilastomiehenä 1919–1929. Sanomalehti Uuden Suomen talouspoliittisena avustajana Wiherheimo oli vuosina 1934–1954. Hän oli Kauppakorkeakoulun kansantaloustieteen vastaavana professorina 1937–1938 ja Liiketaloustieteellisen tutkimuslaitoksen varajohtajana 1939–1949. Wiherheimo toimi tämän jälkeen Keskuskauppakamarin yliasiamiehenä vuosina 1949–1964.
Poliittisella urallaan Wiherheimo toimi ministerinä kauppa- ja teollisuusministeriössä ensin Tuomiojan hallituksessa 1953–1954 ja myöhemmin Fagerholmin III hallituksessa 1958–1959 toimittuaan ensin Fagerholmin hallituksen puolustusministerin tehtävissä. Wiherheimo oli kauppa- ja teollisuusministerinä 1962–1963 ja 1964–1966.
Julkaisuja

Vuosien 1922 ja 1923 tulojen kunnallisverotuksessa noudatetut maatalouskiinteistöjen verotusperusteet : tilastollinen katsaus. Maalaiskuntien liiton julkaisuja n:o 5. Helsinki 1924
Sekatavara-alan yksityisten vähittäiskauppaliikkeiden kannattavuus v. 1944. Tutkielmia / Liiketaloustieteellinen tutkimuslaitos ja Kauppatieteellinen yhdistys 9. Helsinki 1946-1947
Sekatavara-alan yksityisten vähittäiskauppaliikkeiden kannattavuus v. 1945. Tutkielmia / Liiketaloustieteellinen tutkimuslaitos ja Kauppatieteellinen yhdistys 11. Helsinki 1946-1947
Sekatavara-alan yksityisten vähittäiskauppaliikkeiden kannattavuus v. 1946. Tutkielmia / Liiketaloustieteellinen tutkimuslaitos ja Kauppatieteellinen yhdistys 13. Helsinki 1946-1947
Sekatavara-alan yksityisten vähittäiskauppaliikkeiden kannattavuus v. 1947. Tutkielmia / Liiketaloustieteellinen tutkimuslaitos ja Kauppatieteellinen yhdistys 14. Helsinki 1946-1947
Kirjallisuutta

Vesikansa, Jyrki: ”Wiherheimo, Toivo Antero (1898–1970)”, Suomen kansallisbiografia, osa 10, s. 492–494.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.  ISBN 978-951-746-451-2  / Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Wiherheimo, Toivo Antero. Porvarillisen Työn Arkisto.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Edvard Björkenheim | Suomen puolustusministeri 1958–1959 | Seuraaja: Leo Häppölä |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Ilmari Hustich Olavi Mattila | Suomen kauppa- ja teollisuusministeri 1962−1963 1964−1966 | Seuraaja: Olavi Mattila Olavi Salonen |
Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1948–1951 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (33):  Ahmavaara  Ala-Mäyry  Antila  Borg-Sundman  Hakala  Hamara  Heikkilä  Heitto  Hetemäki  Honka  Honkala  Jalas  Kaukamaa  Koivisto  Koski  Kölli  Lappi-Seppälä  Lehtonen  Leikola  Mäkinen  Nuorsaari  Oksala (1948–1949†)  Paavolainen  Pohjala  Pusa  Saariaho  Saukkonen (1949–1951)  Seppälä  Turja  Turunen  Tuurna  Wiherheimo  Virkki  Wirtanen 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1951–1954 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (28):  Ala-Kulju (1952–1954)  Ahmavaara  Borg-Sundman  Hakala  Hallberg  Hamara  Heikkilä  Heitto  Hetemäki  Honkala  Huttunen  Innala  Junnila  Koivisto  Kosola  Kölli  Lappi-Seppälä  Lehtonen  Nikkola (1951–1952)  Nuorsaari  Pohjala  Saariaho  Salminen  Saura  Seppälä  Tuurna  Wiherheimo  Virkki  Wirtanen 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1954–1958 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (24):  Forsius  Hakala (1954–1956)  Hallberg  Hamara  Hetemäki  Honkala  Huttunen (1954–1956†)  Innala  Junnila  Järvi  Koivisto  Kosola  Leikola  Pohjala  Raipala  Saariaho  Saikku (1956–1958)  A. Salminen  M. Salminen (1956–1958)  Saura  Seppä  Seppälä  Tuuli  Tuurna  Wiherheimo  Wirtanen 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1958–1962 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (29):  Airo  Ala-Kulju (1959–1962)  Asunta  Aulanko  Borg-Sundman  Forsius  Hallberg  Hara  Hetemäki  Hietala  Innala  Junnila  Kemppainen  Koivisto  Kosola  Lehtonen  Leikola  Lähteenmäki  Nieminen  Pohjala  Raipala  Rihtniemi  Saariaho  Salminen  Saukkonen  Saura  Seppä  Tuuli  Wiherheimo  Wirtanen (1958–1959†) 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1962–1966 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (32):  Airo  Ala-Kulju  Asunta  Aulanko (1962–1964†)  Borg-Sundman  Forsius  Hallberg  Hara  Hietala  Huurtamo  Häikiö  Ilaskivi  Kemppainen  Koivisto  Koppanen  Kosola  Kuoppala (1962–1963†)  Linkola  Lähteenmäki  Mäki (1964–1966)  Nieminen  Raipala  Rautkallio  Rihtniemi  Saariaho  Saukkonen  Saura  Seppälä  Sillantaus  Turunen  Tuuli  Valkama (1963–1966)  Wiherheimo 
1 2  Olli Aulanko kuoli kesken vaalikauden 30. huhtikuuta 1964.  1 2  Väinö Kuoppala kuoli kesken vaalikauden 2. syyskuuta 1963.  
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Pihla Keto-Huovinen

| Pihla Keto-Huovinen |
| --- | --- |
 Keto-Huovinen toukokuussa 2023.
Kansanedustaja
 17.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Uusimaa
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. syyskuuta 1974 (ikä 50) Espoo
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  oikeustieteen kandidaatti (2001) varatuomari (2003)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Pihla Keto-Huovinen (s. 19. syyskuuta 1974 Espoo) on suomalainen poliitikko ja juristi, joka valittiin kansanedustajaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Keto-Huovinen toimii myös kunnanvaltuutettuna kotikunnassaan Mäntsälässä, ja oli vuosina 2001–2004 Helsingin kaupunginvaltuutettu. Keto-Huovinen on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari. Hän on toiminut Itä-Uudenmaan syyttäjänvirastossa kihlakunnansyyttäjänä.
Keto-Huovinen tunnetaan Helsingin huumepoliisin entisen johtajan Jari Aarnion oikeusjutun syyttäjänä.
Hänen puolisonsa on muusikko Tommy Huovinen.
Aiheesta muualla

Pihla Keto-Huovisen kotisivut
Yle: Seuraa kansanedustajaasi: Pihla Keto-Huovinen (kok.)
Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (37):  Autto  Eestilä  Grahn-Laasonen  Häkkänen  Heinonen  Heikkinen  Ikonen (2019–2021)1  Jokinen  Kaleva (2021–2023)2  Kanerva (2019–2022)3  Kauma  Kaunisto  Keto-Huovinen  Kilpi  Kinnunen (2021–2023)1  Kiuru  Koulumies  Kopra  Laiho  Marttinen  Multala  Mykkänen  Orpo  Pelkonen  Risikko  Rydman (2019–2022)4  Sankelo  Sarkomaa  Satonen  Sirén  Sjöblom  Talvitie  Tolvanen  Valkonen (2022–2023)3  Valtonen  Vartiainen (2019–2021)2  Vestman  Vikman  Virolainen  Wallinheimo  Zyskowicz 
 1 Anna-Kaisa Ikonen siirtyi Tampereen pormestariksi elokuussa 2021, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Jari Kinnunen.  2 Juhana Vartiainen siirtyi Helsingin pormestariksi elokuussa 2021, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Atte Kaleva.  3 Ilkka Kanerva kuoli 14. huhtikuuta 2022, hänen tilalleen eduskuntaan nousi Ville Valkonen.  4 Wille Rydman erosi kokoomuksen eduskuntaryhmästä 22. kesäkuuta 2022 ahdistelukohun myötä. 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (48):  Aalto-Setälä  Autto  Castrén (2024–)  Eestilä  Fagerström  Grahn-Laasonen  Häkkänen  Hänninen  Heinonen  Heikkinen  Ikonen  Jukkola  Jäntti  Kaleva  Kauma  Kaunisto  Kaunistola  Keto-Huovinen  Kilpi  Kinnari  Kiuru  Kopra  Koulumies  Lahdenperä  Laiho  Limnéll  Lindberg  Marttinen  Multala  Mykkänen  Orpo  Paasi (2024–)  Partanen  Päivärinta  Risikko  Salla (2023–2024)  Sammallahti  Sarkomaa  Satonen  Sirén  Talvitie  Toveri (2023–2024)  Valkonen  Valtola  Valtonen  Vestman  Vikman  Väyrynen  Wallinheimo  Zyskowicz 
Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat
| n k Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (36):  Adlercreutz  Blomqvist  Elo  Guzenina  Harakka  Harkimo  Hopsu  Hyrkkö  Juvonen  Kaikkonen  Kauma  Keto-Huovinen  Kiljunen  A. Koponen  N. Koponen  Kvarnström  Laiho  Laukkanen  Lepomäki  Lindtman  Lohikoski  Meri  Multala  Mykkänen  Niikko  Petelius  Purra  Rehn-Kivi  Rinne  Saramo  Sjöblom  Slunga-Poutsalo  al-Taee  Tolvanen  Vanhanen  Vestman 
| n k Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (37):  Adlercreutz  Andersson  Elo  Fagerström  Guzenina (2023–2024)  Harkimo  Hopsu  Hyrkkö  Juvonen  Kaikkonen  Kauma  Keskisarja  Keto-Huovinen  Kiljunen  Koponen  Kumpula-Natri (2024–)  Kvarnström  Laiho  Limnéll  Lindtman  Lohikoski (2024–)  Marttila  Meri  Multala  Mykkänen  Paasi (2024–)  Peltonen  Perholehto  Piisinen  Poutala  Purra  Päivärinta  Rostila  Räsänen  Sammallahti  Saramo (2023–2024)  Toveri (2023–2024)  Vestman  Viljanen  Wickström 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Jyrki Yrttiaho

| Jyrki Yrttiaho |
| --- | --- |
 Jyrki Yrttiaho maaliskuussa 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. toukokuuta 1952 Pelkosenniemi
Kuollut: 17. helmikuuta 2021 (68 vuotta) Raisio
Poliitikko
Puolue:  vasemmistoliitto
Asema:  kansanedustaja ja kaupunginvaltuutettu
Vaalipiiri:  Varsinais-Suomen vaalipiiri
Kotipaikka:  Raisio
Jyrki Valto Yrttiaho (4. toukokuuta 1952 Pelkosenniemi – 17. helmikuuta 2021 Raisio) oli suomalainen vasemmistoliittolainen poliitikko, joka toimi kansanedustajana (2007–2015) ja Raision kaupunginvaltuutettuna.
Yrttiaho erotettiin vasemmistoliiton eduskuntaryhmästä kesäkuussa 2011 yhdessä Markus Mustajärven kanssa, sillä he vastustivat puolueen osallistumista Kataisen hallitukseen ja äänestivät hallitukselle epäluottamusta. He perustivat syyskuussa vasenryhmä-nimisen oman eduskuntaryhmän.
Ennen eduskuntauraansa Yrttiaho työskenteli vuodesta 1982 Metalliliiton suurimman osaston Metalli 49:n toimitsijana.tarvitaan parempi lähde
Poliittinen ura

Yrttiaho toimi Raision kaupunginvaltuustossa vuodesta 2005. Hänet valittiin eduskuntaan Varsinais-Suomen vaalipiiristä vaaleissa 2007 4492 äänellä ja neljä vuotta myöhemmin 4634 äänellä. Kansanedustajana Yrttiaho toimi eduskunnan työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan, tulevaisuusvaliokunnan, suuren valiokunnan, puolustusvaliokunnan ja Ulkopoliittisen instituutin neuvottelukunnan jäsenenä.
Ennen vasemmistoliiton perustamista Yrttiaho toimi Suomen kommunistisessa puolueessa. Yrttiaho liittyi vuonna 1959 SKDL:n varhaisnuorisojärjestö pioneereihin ja myöhemmin Suomen Demokraattiseen Nuorisoliittoon, Kemijärven Demokraattisiin nuoriin (SDNL). Jo kouluvuosinaan hän toimi muun muassa Suomi-Neuvostoliitto-Seurassa.
Yrttiaho opiskeli Turun yliopistossa oikeus- ja yhteiskuntatieteitäselvennä. Ennen toimitsijan uraansa hän työskenteli muun muassa metsä-, rakennus- ja tehdastöissä. Lisäksi hän työskenteli työväenlehtien ja radion toimittajana. Hän oli myös ollut perustamassa yhteisöradio Radio Robin Hoodia ja toimi sen päätoimittajana sekä Turun Lähiradioyhdistyksen puheenjohtajana. Joulukuussa 2007 hänet valittiin tuolloin perustetun Suomen yhteisöradioliiton puheenjohtajaksi.
Vasemmistoliiton puoluehallitus vaati kesäkuussa 2013 Yrttiahon erottamista koko puolueesta, sillä samaan aikaan vasemmistoliiton edustajakokouksen kanssa Yrttiaho oli pitänyt SKP:n edustajakokouksessa Vasemmistoliiton hallituspolitiikkaa arvostelleen tervehdyspuheen. Vasemmistoliiton puoluehallitus oli erottamisasiassa erimielinen. Puheenjohtaja Paavo Arhinmäki vaati Yrttiahon raisiolaista puolueosastoa päättämään erottamisesta. Osasto kieltäytyi yksimielisesti. Myös osastoa uhattiin erottamisella. Lopulta puoluehallitus luopui erottamisvaatimuksestaan. Yrttiaho ilmoitti sittemmin, ettei hän asetu ehdolle seuraavissa eduskuntavaaleissa. Yrttiaho toimi Vasemmistoliitossa Raision kuntapolitiikassa ja oli Turun työn ja tutkimuksen vasemmistoyhdistyksen puheenjohtaja.
Yksityiselämä

Yrttiahon poika on eduskuntavaaleissa 2019 kansanedustajaksi valittu Johannes Yrttiaho.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jyrki Yrttiaho Wikimedia Commonsissa
.aspx Jyrki Yrttiaho Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Jyrki Yrttiahon kotisivut
Vasemmistoliiton kansanedustajat
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (17):  Andersson (2007–2008)  Arhinmäki  Kangas  Kauppila  Korhonen  Kuoppa  Kyllönen  Laakso  Lapintie  Mustajärvi  Puhjo  Sirnö  Tennilä  Tiusanen  Uotila (2008–)  Valpas  Virtanen  Yrttiaho 
1 2  Claes Andersson erosi eduskunnasta syyskuussa 2008 terveydellisten syiden vuoksi, jolloin hänen tilalleen nousi Kari Uotila.   
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 2011–2015 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (14):  Arhinmäki  Hänninen (2014–2015)  Kalliorinne  Kontula  Korhonen  Kyllönen (2011–2014)  Lapintie  Modig  Mustajärvi (2011)  Myllykoski  Pekonen  Tiainen  Uotila  Virtanen  Yrttiaho (2011) 
1 2  Merja Kyllönen valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi toukokuussa 2014, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Katja Hänninen.  1 2  Markus Mustajärvi ja Jyrki Yrttiaho erotettiin vasemmistoliiton eduskuntaryhmästä kesäkuussa 2011.   
Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustajat
| n k Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (17):  Andersson  Hemmilä  Hyssälä  Kanerva  Kantola  Kaunisto  Kiviranta  Koskinen  Lapintie  Laxell  Niinistö  Orpo  Paasio  Taimela  Virolainen  Wallin  Yrttiaho 
| n k Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustajat 2011–2015 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (17):  Elomaa  Eloranta  Heikkilä  Hemmilä  Kanerva  Kantola  Kiviranta  Lapintie  Lohela  Niinistö  Orpo  Paasio  Saarikko  Taimela  Virolainen  Wallin  Yrttiaho 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Vihdin yhteiskoulu

| Vihdin yhteiskoulu |
| --- | --- |
 Vihdin yhteiskoulu toukokuussa 2010.
Sijainti:  Nietoinkuja 1 Vihdin kirkonkylä, Vihti
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Minna Kela
Luokat:  7–9
Verkkosivut
Vihdin yhteiskoulu (”VYK”) on Vihdin kirkonkylällä sijaitseva peruskoulun 7.–9. luokille opetusta antava yleissivistävä koulu. Vihdin yhteiskoulun rehtorina toimii Minna Kela. Koulussa oli lukuvuoden 2014-2015 alkaessa 395 oppilasta, jotka tulivat Pappilanpellon, Ojakkalan, Jokikunnan, Vanjärven ja Oinasjoen kouluista.  Koulun osoite on Nietoinkuja 1, 03400 Vihti.
Koulussa on neljä erityisluokkaa.  Koulussa on vuodesta 2012 toiminut Vihdin ainut joustavan perusopetuksen luokka. Jopo-opettaja Liisa Hämäläisen mukaan luokka on tarkoitettu nuorille, joilla on ollut alisuoriutumista mutta joilla itsellä on halu muutokseen.
Opetuksessa noudatetaan valtakunnallisen perusopetuksen opetussuunnitelman perusteita ja kuntakohtaisen opetussuunnitelman ohella koulukohtaista toimintasuunnitelmaa. Valinnaisaineita opiskellaan 8. luokilla seitsemän tuntia viikossa ja 9. luokilla kuusi tuntia viikossa. Lukuvuodessa on kaksi jaksoa.
Vihdin yhteiskoulu käyttää Wilmaohjelmistoa.  Ilmaisen koululounaan lisäksi koulu tarjoaa oppilailleen iltapäivällä olevalla välitunnilla maksullista välipalaa.
Historia

Vihdin yhteiskoulu sai toimiluvan syyskuun 9. päivänä 1930 ja aloitti vanhassa maalaistalossa, Vihdin Pitäjänkeskuksessa kolmiluokkaisena, sekä pojille että tytöille tarkoitettuna keskikouluna kolmen opettajan ja 27 oppilaan voimin.  Vuonna 1936 rakennusta laajennettiin voimistelusalilla.  Vuonna 1951 koulu laajentui viisiluokkaiseksi, sillä tätä ennen oli koulu ollut niin vaativa etteivät läheskään kaikki oppilaat yltäneet keskikoulututkintoon.
Eino Ketolan mukaan koululla oli alkuaikoina persoonallinen ja paikallinen luonne. Oppilaat tulivat kaikista yhteiskuntaryhmistä ja pojat kävivät koulua saapashousuissa ja flanellipaidoissa.
Koulun oppilasmäärä kasvoi alkuvuosikymmeninä tasaisesti eivätkä Pitäjänkeskuksen tilat olleet enää tarpeeksi riittävät. 1950- luvulla Niuhalan kansakoulun muutettua uusiin tiloihin (nyk. Kirkkoniemen kouluun) lainattiin opetustiloja vanhasta koulurakennuksesta. Täten koulu jäi opetustilojensa jälkeen Vihdin kansakouluista, ja uusille, omille tiloille syntyi kova kysyntä.
Koululle rakennettiin vuonna 1958 Makasiininmäen ja urheilukentän väliselle alueelle uudet, arkkitehti Jorma Ruonan suunnittelemat tilat, jotka otettiin käyttöön vuonna 1959. Uudessa rakennuksessa aloitti toimintansa myös Vihdin yhteiskoulun lukio. Yhteiskoulusta tuli niin suosittu, etteivät luokkatilat olleet riittävät ja uutta rakennusta jouduttiin laajentamaan jo vuonna 1965.
Koulu siirtyi Vihdin kunnan omistukseen heinäkuun 1. päivänä 1974, jolloin koulun nimi muuttui Vihdin kunnalliseksi keskikouluksi.  Kaksi vuotta tämän jälkeen siirryttiin peruskoulujärjestelmään, minkä takia nimi vaihtui Vihdin peruskoulun yläasteeksi. Tämän jälkeen on nimi muuttunut vielä useasti: vuonna 1985 Kirkonkylän yläasteeksi ja 1991 Vihdin kirkonkylän yläasteeksi. Alkuperäisen nimensä Vihdin yhteiskoulu sai takaisin 1999 ala- ja yläasteiden poistuttua koululaista.
Vuonna 2007 lukio yhdistyi Nummelan lukioon, muodostaen uuden Vihdin lukion. Vuonna 2009 valmistui koululle lisäsiipi. Vuonna 2019 valmistui uusi koulu Vihdin Kirkonkylän Campus. Vanha koulu purettiin.
Koulun elimet > Oppilaskunta

Jokainen koulun oppilas on Vihdin yhteiskoulun oppilaskunnan jäsen. Oppilaskunta on oppilaiden etujen valvoja, joka lisäksi järjestää yhteisiä tapahtumia ja juhlia sekä toimii oppilaiden vaikutusmahdollisuutena koulun asioihin.  Jokaisella koulun luokalla on oppilaiden valitsema luottamus- ja varaluottamusoppilas. Luottamusoppilas osallistuu oppilaskunnan kokouksiin ja toimii luokkansa edustajana erilaisissa tehtävissä.  Oppilaskunnan hallituksen puheenjohtajana toimii lukuvuonna 2014-2015 Josefiina Haapa-aho ja toimintaa ohjaavana opettajana Antti-Jussi Katila.
Esimerkiksi oppilaskunta on järjestänyt koululla Kansalliseen pelipäivään ja Koulu kaikkialla tutkimus- ja kehittämishankkeeseen (Arkistoitu – Internet Archive)  liittyneen pelipäivätapahtuman 16.12.2014. Pelipäivänä oppilaat, opettajat ja vihtiläiset yhdistykset järjestivät aiheeseen liittyviä työpajoja, joihin koulun oppilaat osallistuivat. Pelipäivä tuki koulun rehtori Minna Kelan mukaan koulun arvoja, kuten osallisuutta, oppilaan hyvinvointia, tekemällä oppimista ja yhteisöllisyyttä.
Koulun elimet > Vanhempainyhdistys

Koululla toimii vanhempainyhdistys, jonka tavoitteena on edistää yhteistyötä koulun ja kodin välillä. Lukuvuonna 2013-2014 yhdistyksen puheenjohtaja oli Riitta Hankaa. Yhdistys rahoittaa toimintansa jäsenmaksuin ja lahjoituksin. Yhdistyksen suunnitelmaan 2014-2015 kuuluu esimerkiksi tapahtumien järjestäminen, toiminnan esittely, osallistuminen koulun toimintaan ja sen tukeminen sekä yhteistyö ja tapaamiset rehtoreiden, henkilökunnan, Vihdin Vanhemmat ry:n ja Suomen Vanhempainliiton kanssa.  Vanhempainyhdistys on käsitellyt kokouksissaan esimerkiksi oppilaiden liikuntaa, tupakointia ja päihdekasvatusta.
Koulun elimet > Muut tahot

Koulussa järjestetään turvallisen ja iloisen yhteishengen luomiseen tähtäävää tukioppilastoimintaa, oppilaitten ristiriitoja toisten oppilaitten avulla selvittävää vertaissovittelutoimintaa ja kiusaamisen vastaista KiVa koulu-toimintaa, jossa koulun aikuisista koostuva KiVa-tiimi selvittää esiin tulleita kiusaamistapauksia.
Koulun elimet > Tukeva-toimintamalli

Oppilaskunnan, tukioppilaiden, vertaissovittelijoiden, KiVa Koulu -ohjelman ja vanhempainyhdistyksen toimintaa on koordinoinut vuodesta 2007 Tukeva-ryhmä, joka muodostuu oppilaiden, henkilökunnan ja vanhempien edustajista.  Ryhmä kokoontuu lähtökohtaisesti kerran kuussa. Tukeva-toimintamalli on Vihdin uutisten mukaan merkittävä. Toiminta syntyi tarpeesta koulun eri tahojen yhteentuomiseen, suunnitelmallisuuden lisäämiseen ja tiedonkulun helpottamiseen. Rehtori Minna Kelan mukaan toiminta on ollut tehokasta ja uusia näkökulmia esille tuovaa.  Toimintamalli on palkittu vuonna 2011 Suomen Messusäätiön Opinavain-kilpailussa kunniamaininnalla.  Toimintamallia saa vapaasti käyttää ja kopioida ja se on helposti otettavissa käyttöön.
Vihdin yhteiskoululla oli vuonna 2011 messuosasto Educa-messuilla Tukevan ansiosta.
Yhteistyötahot

Vihdin Ampumaseuralla oli ilma-aserata Vihdin yhteiskoulun kellarikerroksessa.  Koulun liikuntasalissa järjestettiin esim. Vihdin salisudet -salibandyseuran harjoituksia  ja Vihdin Seurakunta on järjestänyt esim. naurujoogaa.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Koulun Facebooksivu
Koulun oppilaskunnan Facebooksivu
Petri Huru

| Petri Huru |
| --- | --- |
 Petri Huru vuonna 2021.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. syyskuuta 1966 (ikä 58) Pori
Poliitikko
Puolue:  perussuomalaiset
Asema:  kaupunginvaltuutettu (2013–) kansanedustaja (2019–)
Vaalipiiri:  Satakunnan vaalipiiri
Kotipaikka:  Pori
Petri Juhani Huru (s. 19. syyskuuta 1966 Pori) on suomalainen perussuomalaisia edustava poliitikko, Porin kaupunginvaltuutettu ja kansanedustaja. Toukokuussa 2019 ilmoitettiin, että hän nousee eduskuntaan varasijalta Laura Huhtasaaren tultua valituksi europarlamenttiin. Hurun edustajantoimi alkoi 2. heinäkuuta 2019. Hän on siviiliammatiltaan palomies-sairaankuljettaja.
Vaalimenestys

Eduskuntavaaleissa 2019 Huru sai 3954 ääntä Satakunnan vaalipiirissä ja ylsi varasijalle.
Huru valittiin vuoden 2023 vaaleissa eduskuntaan 6 208 äänen äänisaaliilla Satakunnan vaalipiiristä.