stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Istanbul

| Istanbul (İstanbul) |
| --- | --- |
 Ylhäällä: Kultainen sarvi ympäristöineen. Vasemmalla ylhäältä alas: Hagia Sofia, Taksim-aukio, Leventin liikekeskustaa Beşiktaşin piirissä. Oikealla (ylhäältä alas): Neidontorni, silta Bosporin yli, Dolmabahçen palatsi, İstiklalin katu Beyoğlun piirissä
 Istanbul
 Koordinaatit: 41°00′45″N, 28°58′33″E 
Valtio:  Turkki
Maakunta:  Istanbul
Perustettu:  660 eaa. (Byzantion)
Hallinto:  
 – Pormestari:  Ekrem İmamoğlu
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5 512 km²
Korkeus:  0–350 m
Väkiluku (2022):  15 907 951
Aikavyöhyke:  UTC+3
Postinumero:  34010–34850 80000–81800
Suuntanumero(t):  212 ja 216
Motto::  Yedi Tepeli Kent
 
 www.ibb.gov.tr 
 Lähteet:  = Pinta-ala, väkiluku ja väestötiheys 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Istanbul (turk. İstanbul, vuosina 667 eaa. – n. 330 jaa. Byzantion, vuosina n. 330–1930 Konstantinopoli, virallisesti nimen muutti Mustafa Kemal Atatürk vuonna 1930) on Turkin väestöltään suurin kaupunki (yli 15,3 milj. asukasta), ja maan kulttuurin, viestinnän, viihteen ja talouden keskus. Se sijaitsee maan luoteisosassa Marmaranmeren pohjukassa Bosporinsalmen molemmin puolin, pohjoisessa kaupunki ulottuu Mustallemerelle. Kaupunki ulottuu sekä Euroopan että Aasian puolelle. Istanbul oli Osmanien valtakunnan (1290–1923) pääkaupunki vuodesta 1453 alkaen. Kaupungin historialliset alueet on lisätty Unescon Maailman kulttuuriperinnön luetteloon vuonna 1985.
Maantiede

Istanbul sijaitsee Turkin luoteisosassa ja on heinäkuusta 2004 lähtien käsittänyt entisen Istanbulin maakunnan alueen. Marmaranmeren pohjukasta Mustaanmereen johtava Bosporinsalmi sijaitsee sen rajojen sisällä. Kaupunki ulottuu näin sekä Euroopan (Traakia) että Aasian (Anatolia) puolelle ja on maailman ainoa kahdessa maanosassa sijaitseva kaupunki. Kaupungin pinta-ala on 5 220 neliökilometriä. Kaupungin vanhan Euroopan-puoleisen osan jakaa kahtia Bosporista länteen työntyvä pitkä lahti, Kultainen sarvi. Sen ja Marmaranmeren välissä on kaupungin vanhin osa, Stambul, jota lännessä rajoittaa vanha kaupunginmuuri. Topkapın palatsi sijaitsee laajalla tontilla aivan Marmarameren ja Bosporin yhtymäkohdan vieressä. Istanbulin huomattavia historiallisia rakennuksia ovat myös Hagia Sofia, Sininen moskeija ja Istanbulin suuri basaari.lähde?
Kultaisen sarven pohjoispuolella on uudempi Galatan kaupunginosa, jonka yhdistää Stambuliin joukko siltoja, joista huomattavin on Galatan silta. Pitkä kävelykatu, İstiklal Caddesi, johtaa Galatan sillan läheisyydestä Taksim-aukiolle, jonka ympärille on muodostunut moderni liikekeskus. Galatan pohjoispuolitse kaupunkia kiertää moottoritie, johon kuuluu myös vuonna 1973 valmistunut, Aasian puolelle johtava Bosporin silta. Bosporin itäpuolella olevista kaupunginosista keskeisimpiä ovat Üsküdar (ent. Skutari) vastapäätä Galataa sekä etelämpänä niemessä Marmaranmeren rannalla sijaitseva Kadıköy, antiikin Khalkedon. Istanbul sijaitsee Afrikan ja Euraasian mannerlaattojen rajakohdan lähellä, minkä vuoksi alueella on ollut useita ankaria maanjäristyksiä.lähde?
Ilmasto

Kaupungin kesät ovat kuumia ja kosteita, ja talvet sateisia ja joskus lumisia. Keskimääräinen vuosittainen sademäärä on 870 millimetriä. Ilmankosteus on usein melko korkea, minkä vuoksi lämpötilat voivat tuntua huomattavasti todellista korkeammilta tai alhaisemmilta. Talvikuukausien keskimääräinen ylin lämpötila on noin 7–10 °C. Lumisadetta tulee yleensä vain noin yhden tai kahden viikon ajan koko talven aikana, mutta kerralla voi sataa paljon. Kesäkuun ja syyskuun välisten kesäkuukausien päiväkeskilämpötila on noin 28 °C.
Lämpimin kuukausi on heinäkuu, jonka keskilämpötila on 23,2 °C, ja kylmin tammikuu, jonka keskilämpötila on 5,4 °C. Korkein mitattu lämpötila on 40,5 °C (elokuu 2000) ja alhaisin −16,1 °C (helmikuu 1927). Ilmasto on hieman viileämpi alueen itäosassa. Kaupunki on myös melko tuulinen, tuulen keskimääräinen nopeus on noin 5 m/s.
Nimen etymologia

Itä-Rooman eli Bysantin keisarikunnan aikana kaupungin virallinen nimi oli Konstantinopoli. Sen asukkaat itse kuitenkin kutsuivat kaupunkia ytimekkäästi nimellä "Kaupunki" (puhekielessä 'i poli', kirjoitettuna η Πόλις, ee polis).
Turkkilaiset kutsuivat kaupunkia nimellä '(i)stanbol' jo ennen sen vuoden 1453 valtausta. Onkin ajateltu, että Istanbul-nimi tulisi puhekielen kreikan sanoista 'is tin poli' ("kaupunkiin", kirjakielellä εις τήν Πόλιν, 'eis teen polin'). (Itasismin takia koinee-kreikan e-äänettä kuvaavat epsilon ja eeta muuttuivat kansankielessä i-äänteeksi.) Toisaalta, kielitieteen kannalta on luontevaa, että puhekielen muoto 'Stambol'/'Istanbul' olisi yksinkertaisesti lyhentymämuoto nimestä Konstantinopoli (ja täten "yksinkertaisempana" selityksenä suositeltavampi teoria kenen mukaan?).
Virallisesti kaupungin nimi on ollut İstanbul (lue: I'stambul) siitä lähtien, kun turkkilaiset vuonna 1453 valloittivat sen. Kaikkialla länsimaissa se kuitenkin tunnettiin paremmin Konstantinopolin nimellä siihen saakka, kunnes Kemal Atatürk vuonna 1930 päätti, että myös kansainvälisissä yhteyksissä on käytettävä turkkilaista nimeä İstanbul.
Historiallisista syistä kaupunkia kutsutaan Kreikassa ja ortodoksisen kirkon piirissä edelleen Konstantinopoliksi. Tämä oli aiheuttaa skandaalin vuoden 2005 Euroviisujen harjoituksissa, kun Kyproksen juontaja tervehti turkkilaista kollegaansa kahdesti sanoilla ”tervehdys Konstantinopoli”. Vasta Euroopan yleisradiounionin EBU:n uhkaus rangaistustoimista lopetti sanailun. lähde?
Historia

Vuonna 1453 kaupunki siirtyi turkkilaisen Osmanien valtakunnan haltuun. Osmanit siirsivätkin pääkaupunkinsa Edirnestä Konstantinopoliin. Kaupunkiin jääneet kristityt ja juutalaiset saivat harjoittaa uskontoaan vapaasti osmanien vapaan vähemmistöpolitiikan johdosta. Tämän millet-järjestelmän mukaan uskonnollisten vähemmistöjen sisäisistä asioista (perheoikeus, uskonnon harjoittaminen ja niin edelleen) päättivät heidän uskonnolliset johtajansa. Myös turkkilaisvallan aikana kaupunki jatkoi eloaan itäisen Välimeren tärkeimpänä poliittisena keskuksena.
Osmanit eivät varsinaisesti muuttaneet kaupungin nimeä, vaan käyttivät nimiä Konstantiniyye (Konstantinopolin turkinkielinen muoto) ja Stanbulin rinnakkain aina valtakunnan kukistumiseen asti vuonna 1923. Valloitettuun kaupunkiin tuotettiin uutta väestöä Osmanivaltion kaikista osista, ja asutus muodostui sekavaksi. Kaupunki oli pian täynnä mutkittelevia kujia ja yksikerroksisia puutaloja. Uuden kaupungin suunnitelmallinen rakentaminen alkoi Suleiman Suuren hallitessa 1500-luvun puolimaissa. Tunnetuin tämän ajan arkkitehti on Mimar Sinan. Tuolloin keskityttiin kuitenkin monumentaalirakentamiseen, ja varsinainen kaupunkisuunnittelu alkoi vasta 1800-luvulla. Sysäyksenä tähän oli tulipalojen riski huonosti suunnitelluissa kaupunginosissa.
Kun Turkista tuli tasavalta vuonna 1923, siirsi maan ensimmäinen presidentti Mustafa Kemal Atatürk pääkaupungin Ankaraan. Vuonna 1955 Turkin hallitus järjesti Istanbulin kreikkalaisten vainon ja omaisuuden tuhoamisen syyskuun 6. ja 7. päivän välisenä yönä, jonka seurauksena valtaosa kaupungin kreikkalaisista muutti kaupungista.
Istanbulissa on ollut runsaasti mielenosoituksia maaliskuun 2019 pormestarinvaalin jälkeen, sen jälkeen kun ne voitti opposition ehdokas Ekrem Imamoğlu, mutta pääministeri Recep Tayyip Erdoğan leimasi tuloksen vääristellyksi ja halusi uusintavaalit. Erdoğan on itse Istanbulin entinen pormestari ja valtapuolueen häviö oli hänelle takaisku. Uusintavaalissa kesäkuussa Imamoğlu voitti vielä suuremmalla äänierolla saatuaan noin 54 prosenttia äänistä.
Väestö ja hallinto

Kesästä 2004 lähtien Istanbulin kaupungin alue on sisältänyt myös aiemman Istanbulin maakunnan alueen.lähde?
Kaupunki on jaettu useisiin itsehallinnollisiin alueisiin (belediye), jotka päättävät muun muassa kaavoituksesta ja jätehuollosta.
Osoiterekisteritietojen mukaan kaupungin väkiluku oli 15,9 miljoonaa vuonna 2022. Kaupungin asukasluvuksi on arvioitu jo vuonna 2019 noin 16 miljoonaa. Väestöstä noin 65 % asuu Euroopan puolella ja loput 35 % Aasian puolella. Mikäli Istanbulin Euroopan puoleinen osa olisi erillinen kaupunki, se olisi noin 8,8 miljoonalla asukkaallaan Euroopan toiseksi suurin kaupunki ja sijoittuisi väestöltään Moskovan ja Lontoon välille.
Istanbul lasketaan maailman kahdenkymmenen suurimman suurkaupunkialueen joukkoon.selvennä
Väestö ja hallinto > Istanbulin paikallishallinnollinen jako

Oheisissa taulukoissa on kuvattu Istanbulin Euroopan ja Aasian puoleisen osan piirijako ja kunkin piirin asukasluku vuonna 2011. Euroopan puolella väestöstä asui 8,8 miljoonaa (64,61 %) ja Aasian puolella 4,8 miljoonaa henkeä (35,39 %).
| Euroopan puoli> Istanbulin  piiri | Euroopan puoli> Asukasluku 2011 (josta muualla kuin piirikeskuksissa) | Aasian puoli> Istanbulin  piiri | Aasian puoli> Asukasluku 2011 (josta muualla kuin piirikeskuksissa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Arnavutköy | &&&&&&&&&0198230.&&&&00198 230  (7983) | Adalar | &&&&&&&&&&013883.&&&&0013 883 |
| Avcılar | &&&&&&&&&0383736.&&&&00383 736 | Ataşehir | &&&&&&&&&0387502.&&&&00387 502 |
| Bağcılar | &&&&&&&&&0746650.&&&&00746 650 | Beykoz | &&&&&&&&&0247284.&&&&00247 284  (25209) |
| Bahçelievler | &&&&&&&&&0600900.&&&&00600 900 | Çekmeköy | &&&&&&&&&0183013.&&&&00183 013  (4886) |
| Bakırköy | &&&&&&&&&0220663.&&&&00220 663 | Kadıköy | &&&&&&&&&0531997.&&&&00531 997 |
| Başakşehir | &&&&&&&&&0284488.&&&&00284 488  (4103) | Kartal | &&&&&&&&&0440887.&&&&00440 887 |
| Bayrampaşa | &&&&&&&&&0269709.&&&&00269 709 | Maltepe | &&&&&&&&&0452099.&&&&00452 099 |
| Beşiktaş | &&&&&&&&&0187053.&&&&00187 053 | Pendik | &&&&&&&&&0609535.&&&&00609 535  (3628) |
| Beylikdüzü | &&&&&&&&&0218120.&&&&00218 120 | Sancaktepe | &&&&&&&&&0267537.&&&&00267 537  (1660) |
| Beyoğlu | &&&&&&&&&0248206.&&&&00248 206 | Sultanbeyli | &&&&&&&&&0298143.&&&&00298 143 |
| Büyükçekmece | &&&&&&&&&0192843.&&&&00192 843 | Şile | &&&&&&&&&&028847.&&&&0028 847  (15996) |
| Çatalca | &&&&&&&&&&063379.&&&&0063 379  (26787) | Tuzla | &&&&&&&&&0197230.&&&&00197 230 |
| Esenler | &&&&&&&&&0461382.&&&&00461 382 | Ümraniye | &&&&&&&&&0631603.&&&&00631 603 |
| Esenyurt | &&&&&&&&&0500027.&&&&00500 027 | Üsküdar | &&&&&&&&&0532182.&&&&00532 182 |
| Eyüp | &&&&&&&&&0345790.&&&&00345 790  (6802) |  |  |
| Fatih | &&&&&&&&&0429351.&&&&00429 351 |  |  |
| Gaziosmanpaşa | &&&&&&&&&0482553.&&&&00482 553 |  |  |
| Güngören | &&&&&&&&&0309135.&&&&00309 135 |  |  |
| Kağıthane | &&&&&&&&&0419865.&&&&00419 865 |  |  |
| Küçükçekmece | &&&&&&&&&0711112.&&&&00711 112 |  |  |
| Sarıyer | &&&&&&&&&0287309.&&&&00287 309  (31617) |  |  |
| Silivri | &&&&&&&&&0144781.&&&&00144 781  (12517) |  |  |
| Sultangazi | &&&&&&&&&0483225.&&&&00483 225 |  |  |
| Şişli | &&&&&&&&&0320763.&&&&00320 763 |  |  |
| Zeytinburnu | &&&&&&&&&0293228.&&&&00293 228 |  |  |
| * Yhteensä Istanbulin Euroopan puoli | &&&&&&&&08802498.&&&&008 802 498  (89809) | * Yhteensä Istanbulin Aasian puoli | &&&&&&&&04821742.&&&&004 821 742  (51379) |
Väestö ja hallinto > Väestön uskonnollinen ja etninen jakauma

Valtaosa Istanbulin asukkaista on muslimeja, mutta kaupungissa asuu myös pieniä uskonnollisia vähemmistöjä. Muslimiväestöstä valtaosa on sunneja, arviolta 15–30 % vähemmistön ollessa aleveja. Istanbulissa asuu noin kaksi miljoonaa kurdia, joista suurin osa joutui muuttamaan kaupunkiin pakoon Kaakkois-Turkin kurdialueiden levottomuuksia 1980- ja 1990-luvuilla. Istanbulin suurimman ei-islaminuskoisen yhteisön muodostavat armenialaiset, joita Istanbulissa asuu 40 000 – 70 000. Vuosisadan alkuvuosikymmeninä yli 100 000 henkeä käsittänyt kaupungin kreikkalaisväestö on supistunut muutamaan tuhanteen. Kreikkalaisortodoksisen kirkon patriarkaatti, jonka alainen myös Suomen ortodoksikirkko virallisesti on, toimii yhä Istanbulissa, Fenerin kaupunginosassa. Istanbulin juutalaisvähemmistö käsittää noin 26 000 henkeä.lähde?
Talous

Bruttokansantuote henkilöä kohti Istanbulissa on korkeampi kuin Turkissa keskimäärin. Turkin tilastokeskuksen mukaan vuonna 2005 Turkin BKT henkilöä kohden oli 5 008 dollaria, ja Istanbulissa se oli noin 7 000–7 500 dollaria.
Istanbulissa työikäinen väestö on nuori ja runsaslukuinen. Istanbulissa aktiivisesti työelämässä olevat ihmiset ikäryhmässä 30–59 vuotta ovat lukumäärältään 4,5 miljoonaa ihmistä.lähde?
Liikenne

Istanbulin sijainnista Bosporinsalmen rannalla Euroopan mantereen ja Aasian yhtymäkohdassa johtuen liikenne on vilkasta. Maantieyhteydet kulkevat Bosporin siltojen yli. Kolme merkittävää moottoritietä kulkee Istanbulin läheisyydessä. Laivaliikenne on vilkasta Bosporinsalmessa. Rautatieyhteydet kulkevat Istanbulin kautta Eurooppaan. Vuonna 2013 avattiin Marmaray-tunneli, joka kulkee salmen alitse tunnelissa yhdistäen rautatieyhteydet Euroopan ja Aasian välillä. Istanbulin metron ensimmäinen osa otettiin käyttöön vuonna 2000.
Istanbulia palvelee kolme lentoasemaa. Vuonna 2022 Istanbulin lentoasema on ollut Turkin ja Euroopan vilkkain lentokenttä. Halpalentojen suosima Sabiha Gökçenin kansainvälinen lentoasema hiukan kauempana Istanbulista kasvaa nopeasti. Vuonna 2018 avatun kolmannen kansainvälisen lentoaseman ensimmäisen osan valmistuttua lokakuussa 2018 suurin osa Istanbul-Atatürkin lentoaseman matkustajaliikenteestä siirrettiin uudelle kentälle.
Urheilu

Istanbulissa suosittuja urheilulajeja ovat jalkapallo, koripallo ja lentopallo. Tunnetuimmat urheiluseurat ovat Beşiktaş, Galatasaray ja Fenerbahçe. Kaupunki haki myös vuoden 2020 kesäolympialaisia.
Matkailu

Istanbul on Turkin suurin kaupunki, maan kaupallisen elämän ja turismin keskus. Pääkaupunkiin, Ankaraan, on keskittynyt enemmän hallinnollista toimintaa.
Kaupunki oli kolmen mahtavan keisarikunnan – Rooman valtakunnan, Bysantin keisarikunnan ja Osmanivaltakunnan – pääkaupunki. Kaupungin historia näkyy moskeijoiden minareeteissa, sulttaanien palatsien loistossa ja museoiden taideaarteissa.
Istanbulissa on valtava ravintolatarjonta alkaen kadunvarsien kebab-kojuista loisteliaisiin kansainvälisiin ravintoloihin. Aitoa turkkilaista ruokaa tarjoavia ravintoloita on runsaasti, samoin erilaisia etnisiä ravintoloita. Istanbulista löytyy myös useiden kansainvälisten pikaruokaketjujen ravintoloita.
Sultanahmetissa monet Bysantin ja Osmanien ajan rakennukset on restauroitu ravintoloiksi. Istiklal-kadulta alkavan Kukkakujan (Çiçek Pasaji) pikku ravintolat ovat tunnettuja alkupaloistaan ja meren antimistaan. Kumkapissa on paljon tavernoita, baareja ja kalaravintoloita.
Matkailu > Nähtävyyksiä

Sultanahmetin alue
alueella sijaitsee useita Istanbulin tunnetuimmista nähtävyyksistä – Topkapin palatsi, Hagia Sofia ja Sininen moskeija. Topkapin palatsissa ottomaanit pitivät hoviaan. Palatsialue koostuu monista puistojen keskelle sijoitetuista huviloista ja paviljongeista sekä hallitsijan asuintilat sisältäneestä haaremista. Hagia Sofia oli ensin kristillinen kirkko ja myöhemmin moskeija; nykyään rakennus toimii museona. Sininen moskeija on Turkin päämoskeija.
Vanhakaupunki
Vanhassa kaupungissa sijaitsee suuri Suleimanin moskeija. Sen juurelta alkaa Suuri basaari, joka on Istanbulin suurin basaarialue. Sen lähellä oleva Konstantinuksen pylväs on muisto kaupungin perustamisesta noin 1700 vuotta sitten.
Taksim-aukio
Modernin Istanbulin sydän. Turistialue, jossa on hyvät ostosmahdollisuudet ja paljon ravintoloita.
Kaupungin Aasian-puoleisessa osassa sijaitseva historiallinen Haydarpaşan rautatieasema vaurioitui pahasti tulipalossa marraskuussa 2010. Asema valmistui 1908, ja sen suunnittelivat saksalaiset arkkitehdit. Asema on yksi Berliini–Bagdad -rautatiehankkeen asemista. Nykyisin se on muualle Turkkiin suuntautuvan liikenteen solmukohta.
Konstantinus Suuren rakennuttama akvedukti
Bysantin valtakunnan ajan hippodromin obeliskeja.
Hagia Sofia
Yerebatan Sarayı (maanalainen vesisäiliö)
Topkapin palatsi
Sulttaani Ahmedin moskeija
Näkymä Suuren basaarin yhdeltä käytävältä
Uusi moskeija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Istanbul Wikimedia Commonsissa
Istanbul Turkin valtion matkailusivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (turkki.fi)
Neitola, Uula: Istanbul käy monenlaiseen nälkään (matkailu) ts.fi. 18.2.2013. TS-Yhtymä Oy. Viitattu 7.3.2013.
| n k Maantieteellisen Euroopan yli miljoonan asukkaan kaupungit |
| --- | --- |
 Barcelona  Belgrad  Berliini  Birmingham  Budapest  Bukarest  Bryssel  Donin Rostov  Hampuri  Harkova  Istanbul1  Kazan  Kiova  Köln  Lontoo  Madrid  Milano  Minsk  Moskova  München  Nižni Novgorod  Odessa  Pariisi  Perm  Pietari  Praha  Rooma  Samara  Sofia  Tbilisi  Ufa  Varsova  Volgograd  Voronež  Wien 
1Sijaitsee sekä Euroopassa että Aasiassa
Euroopan kulttuuripääkaupunki
| --- | --- |
1980-luku:  1985: Ateena  1986: Firenze  1987: Amsterdam  1988: Länsi-Berliini  1989: Pariisi 
1990-luku:  1990: Glasgow  1991: Dublin  1992: Madrid  1993: Antwerpen  1994: Lissabon  1995: Luxemburg  1996: Kööpenhamina  1997: Thessaloniki  1998: Tukholma  1999: Weimar 
2000-luku:  2000: Avignon · Bergen · Bologna · Bryssel · Helsinki · Krakova · Praha · Reykjavík · Santiago de Compostela  2001: Rotterdam · Porto  2002: Brugge · Salamanca  2003: Graz  2004: Genova · Lille  2005: Cork  2006: Patras  2007: Sibiu · Luxemburg  2008: Liverpool · Stavanger  2009: Vilna · Linz 
2010-luku:  2010: Essen · Istanbul · Pécs  2011: Turku · Tallinna  2012: Guimarães · Maribor  2013: Marseille · Košice  2014: Riika · Uumaja  2015: Mons · Plzeň  2016: San Sebastián · Wrocław  2017: Aarhus · Páfos  2018: Leeuwarden · Valletta  2019: Matera · Plovdiv 
2020-luku:  2020: Rijeka · Galway  2021: Timișoara · Elefsína  2022: Kaunas · Esch-sur-Alzette  2023: Veszprém  2026: Oulu 
| n k Megakaupungit |
| --- | --- |
Afrikka (3):  Kairo  Kinshasa  Lagos 
Aasia (29):  Bangalore  Bangkok  Chengdu  Chennai  Chongqing  Delhi  Dhaka  Hangzhou  Hồ Chí Minh  Hyderabad  Istanbul  Jakarta  Kalkutta  Kanton  Karachi  Keihanshin  Lahore  Metro Manila  Mumbai  Nagoya  Peking  Soul  Shanghai  Shenzhen  Teheran  Tianjin  Tokio  Wuhan  Xiamen 
Eurooppa (5):  Istanbul  Lontoo  Moskova  Pariisi  Rein–Ruhr 
Pohjois-Amerikka (3):  Los Angeles  México  New York 
Etelä-Amerikka (5):  Bogotá  Buenos Aires  Lima  Rio de Janeiro  São Paulo 
Istanbulin ydinalue Bosporinsalmen molemmin puolin
Konstantinopolin piiritys
(Jean Chartier 1400-luku)
Itä-Rooman (Bysantti) ajan Konstantinopolin kartta (englanniksi)
Istanbulin hallinnollinen jako
Bosporin silta on yksi kolmesta sillasta, jotka yhdistävät Euroopan Aasiaan.
Haydarpaşan rautatieasema.
Qashqadaryon alue

| Qashqadaryon alue |
| --- | --- |
 Ko‘kgumbazin moskeija Qarshissa.
 Alueen sijainti Uzbekistanin kartalla.
Valtio:  Uzbekistan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Qarshi
Pinta-ala:  28 570 km²
Väkiluku (2024):  3 560 600
Qashqadaryon alue (uzb. Qashqadaryo viloyati) on hallintoalue Uzbekistanin eteläosassa. Sen keskus on Qarshin kaupunki. Alueen pinta-ala on 28 570 neliökilometriä. Asukasmäärä oli 3 560 600 vuonna 2024.
Maantiede, ilmasto ja luonto

Qashqadaryon alue sijaitsee Pamir–Alaivuoriston länsireunalla Qashqadaryojoen vesistöalueella. Se rajoittuu pohjoisessa Navoiyn ja Samarkandin alueisiin, idässä Tadžikistaniin ja Surxondaryon alueeseen, etelässä Turkmenistaniin ja lännessä Buharan alueeseen.
Alue on pääosin tasankoa, johon kuuluvat lännestä itää kohti loivasti kohoava Qarshin aro, Nishonin aro etelässä ja Sandiqlin hiekka-aro lounaassa. Idässä on Kitobin–Qamashin ylänkö. Koillisessa kohoavat Zarafshonvuoret ja idässä ja kaakossa Hisor reunavuorineen. Hyötykaivannaisiin kuuluvat maakaasu ja -öljy, kaliumsuola, marmori, grafiitti, elohopea, kupari ja öljyliuske.
Seudulla vallitsee kuiva aavikko- ja osittain subtrooppinen ilmasto. Talvet ovat leutoja ja kesät pitkiä, kuumia ja kuivia. Keskilämpötila on tammikuussa 0,2–1,9 ja heinäkuussa 28–29,5 astetta. Vuotuinen sademäärä on tasangolla 290–300 ja vuorilla 550–650 millimetriä. Sateita saadaan etupäässä keväällä ja talvella.
Qashqadaryon ja sen sivujokien vesi käytetään kanavien ja tekojärvien avulla pääosin maatalouden keinokasteluun. Lisävettä saadaan Zarafshonjoesta. Keinokastelun avulla on muodostettu Qarshin, Kitobin–Shahrizabzin ja Gʻuzorin–Qamashin keidasalueet.
Tasangon luonnonvarainen kasvillisuus koostuu lähinnä ruoho- ja heinäkasveista ja pensaista. Qashqadaryon ja sen sivujokien varsilla on rantametsiä. Vuorten rinteillä kasvaa katajia, manteli- ja pistaasipuita ja hopeapensaita. Eläinkuntaan kuuluvat monet lintulajit, matelijat ja hämähäkkieläimet sekä vuorten argaali, kauris, karhu, susi, sakaali ja kettu. Suojelualueita ovat Hisorin ja Kitobin luonnonpuistot.
Hallinnollinen jako ja asutus

Vuonna 1943 perustettu alue kuului Surxondaryon alueeseen vuosina 1960–1964. Se käsittää Qarshin ja Shahrisabzin aluetasoiset kaupungit sekä 14 piirikuntaa: Chiroqchi, Dehqonobod, Gʻuzor, Kasbi, Kitob, Koʻkdala, Koson, Mirishkor, Muborak, Nishon, Qamashi, Qarshi, Shahrisabz ja Yakkabogʻ. Muut kaupungit ovat suuruusjärjestyksessä Koson, Kitob, Qamashi, Muborak, Gʻuzor, Chiroqchi, Yakkabog, Beshkent, Yangi-Nishon ja Tolimarjon. Taajamia on 117, maaseudun itsehallintoalueita 18 ja maaseutuasutuksia 1 042.
Asukkaat ovat etupäässä uzbekkeja (93 %). Lisäksi on muun muassa tadžikkeja (4 %), turkmeeneja (1 %) ja venäläisiä (1 %). Kaupunkiväestön osuus oli 43 prosenttia vuonna 2024.
Talous ja liikenne

Qashqadaryon alueen pääelinkeinot ovat maatalous ja teollisuus. Viljelysmaata on 443 400 hehtaaria, josta yli puolet tuottaa viljaa ja alle kolmannes puuvillaa. Alueella viljellään myös perunaa, meloneja, vihanneksia, hedelmiä ja viinirypäleitä. Karjataloudella on suuri merkitys. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Lisäksi tuotetaan silkkikuitua ja hunajaa.
Alueella on öljy- ja maakaasu-, elintarvike-, kemian ja tekstiiliteollisuutta. Qashqadaryon alue tuottaa valtaosan Uzbekistanin öljystä, maakaasusta ja kaasukondensaatista. Kaasuteollisuuden keskukset ovat Muborak ja Shoʻrtan. Dehqonobodin lannoitetehdas on Keski-Aasian ainoa kaliumlannotteiden valmistaja. Tolimarjonissa on suuri lämpövoimala.
Alueelta on maantie- ja rautatieyhteydet Samarkandiin ja Taškentiin, Buharaan, Termiziin, Dušanbehen ja Turkmenistaniin. Qarshissa on kansainvälinen lentoasema.
Kulttuuri

Qarshissa toimii yliopisto sekä tekninen ja talouskorkeakoulu. Kulttuurilaitoksia ovat alueen kotiseutumuseo, Timur Lenkin museo Shahrisabzissa, musiikki- ja draamateatteri ja nukketeatteri. Tärkeimmät rakennusmuistomerkit sijaitsevat Shahrisabzissa ja Qarshissa. Katta Langarin kylässä on 1400–1500-luvuilla rakennettu Langarotan moskeija ja mausoleumi, Kitobin piirissä samanikäinen Xoja Ilimkonin talo ja Fudinossa 1000–1800-luvuilla pystytetty Xusamotan rakennusryhmä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Qashqadaryon alueen kotisivut
Uzbekistanin hallinnolliset alueet
Andijon
Buxoro
Fargʻona
Jizzax
Karakalpakia (tasavalta)
Namangan
Navoiy
Qashqadaryo
Samarkand
Sirdaryo
Surxondaryo
Taškent (pääkaupunki)
Taškent (alue)
Xorazm