stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sommittelu
Kuvalliset perustekijät > Jännite ja dynamiikka

Vastakohdat luovat jännitystä. Se on keino saada kuvapintaan tapahtumaa ja eloa. Jännitteetön tasapaino on helppo ja turvallinen, mutta vaikuttaa aikaa myöten yksitoikkoiselta. Jännite siis syntyy rinnastamalla vastakohtia, ja tapahtumat syntyvät jännitteistä.
Kuvapinta alkaa elää vasta silloin, kun sen osien välillä vallitsee vastakkaisia voimavarauksia. Jännite syntyy vastakohtien eri kontrastien rinnastuksesta ja vuorovaikutuksesta. Sommittelussa vastakohtapareja voivat olla esimerkiksi: yksi-monta, pieni-suuri, kevyt-raskas, vaalea-tumma, lepo-liike, avoin-suljettu. Kuvapinnan saa dynaamiseksi näiden vastakohtien avulla. Kun sijoittelua tehdään reunaan, se on voimakkaampi. Yksinäinen muoto on vahvempi kuin ryhmä.
Kuvalliset muuntujat > Koko, muoto, asento-paikka, suunta

Muodon koko koetaan suhteessa ympäröiviin kuvioihin.
Muoto voi olla terävä, kulmikas tai pyöreä ja se on silmin havaittava tai käsin kosketeltava. Muoto voidaan esittää pinnassa kaksiulotteisena tai kolmiulotteisena tilassa.
Muodot voivat olla pinnassa vaaka- tai pystysuorassa, vinossa tai kaltevassa asennossa. Niiden sijainti on suhteessa ympäröiviin muotoihin esim. yläpuolella, alapuolella, vieressä ja takana. Muodot voivat olla myös ristikkäin, vinosti tai yhdensuuntaisesti toistensa kanssa. Kuvapinnassa ne voivat olla keskellä ja reunoilla.
Muoto voi sijaita pinnassa niin, että sillä on selvä liikesuunta. Liikerata saattaa suuntautua ylös, alas, vasemmalle, oikealle, vinosti, tai kiertää ympyrää tai spiraalia.
Muodon koko.
Muodon muoto.
Muotojen sijoittelu.
Muotojen suunta.
Kuvalliset muuntujat > Lukumäärä, välimatka, tiheys

Kun muotoja on vain muutamia, on niiden sijoittaminen pintaan tai tilaan sommittelun kannalta ratkaisevaa. Kun muotoja on runsaasti, täytyy niitä ryhmitellä, jotta syntyisi jäsennelty kokonaisuus.
Muoto voidaan ryhmitellä joko tasaisin tai vaihtelevin välein. Lähekkäin olevat osaset muodostavat kokonaisvaltaisia hahmoja.
Tiheys määräytyy osasten paljoudesta kuvapinnassa tai tilassa. Painavassa, voimakkaammassa muodossa osaset ovat tiheämmässä kuin kevyessä muodossa.
Muotojen lukumäärä.
Välimatka muotojen välillä.
Muotojen tiheys.
Kuvalliset muuntujat > Väri ja muut sommittelutekijät

Yllä mainittujen elementtien lisäksi värit ja valöörit vaikuttavat sommitelmaan. Eri väreillä on eri ominaisuuksia ja niillä saa aikaan erilaisia tilavaikutelmia. Punainen tuntuu olevan lähellä ja sininen taas kaukana. Valkoinen ja keltainen antaa tilaa ja musta taas supistaa sitä. Värien sävyt, valöörit, kylläisyydet ja kontrastit vaikuttavat siihen, miltä sommitelma näyttää.
Jos kuvassa on henkilö, hänen kulkusuuntansa tai katseen suunta on tärkeä sommittelutekijä.
Esimerkkejä sommitteluratkaisuista

Theo van Doesburg, Asetelma (Kompositio V), 1916-1917. Lämpimät värit tuntuvat lähenevän ja kylmät loittonevan.
Harmoninen värikontrasti.
Ansel Adams, 1943. Voimakkaat diagonaalit tuovat draamaa kuvaan.
Berthe Morisot, 1873. Katseen suunta vaikuttaa sommitteluun.
Praksiteleen Hermes. Kontraposto on antiikin kuvanveiston sommittelusääntö.
Kristus Pantokrator 500-luvulta. Ikoneissa korostuu geometrinen somittelutraditio.
Kazimir Malevitš, Suprematistinen sommitelma, 1916.
Theo van Doesburg, Composition XX, 1923. Modernissa taiteessa väri yhdistyy usein sommitteluun.
Wolfgang Holleghan maalauksen sommittelu on vaistonvaraista.
Arkkitehtuurissa sommittelu on keskeinen.
Esimerkkejä sommitteluratkaisuista > Horatiusten valan sommitteluanalyysejä

Jacques-Louis David, Horatiusten vala, 1784.
Kolmanneksen sääntö

Kolmanneksen sääntö on kuvataiteilijoiden, kuten valokuvaajien, taidemaalareiden ja graafikoiden käyttämä yksinkertainen sommitteluohje. Kuva jaetaan yhdeksään yhtä suureen osaan pysty- ja vaakasuunnassa. Viivojen neljälle risteyskohdalle voidaan asettaa kuvan sommittelun kannalta tärkeitä tapahtumia. Näin voidaan saada kuvaan enemmän jännitettä, voimaa ja mielenkiintoa kuin sommittelukohtien asettamisella keskelle kuvaa.
Oikealla oleva valokuva havainnollistaa kolmanneksen sääntöä. Horisontti on kuvan alemman kolmanneksen viivalla ja puu sijaitsee risteyskohdassa, jota kutsutaan usein huomiopisteeksi. Kolmanneksen sääntö on visuaalinen, ei mekaaninen tai geometrinen ohje. Esimerkiksi tässä kuvassa taivaan ja maan raja on sommitteluviivalla, mutta vastaranta kokonaisuudessaan on tarpeeksi lähellä noudattaakseen kolmanneksen sääntöä. Kolmanneksen sääntöä voi noudattaa myös vaikka sommittelemalla horisontti alemman viivan yläpuolelle.
Monien mielestä kolmanneksen säännön soveltaminen valokuviin tekee niistä esteettisesti tyydyttävämpiä. Monien valokuvaajien mielestä kolmanneksen sääntö on pikemminkin vain summittainen ohje, koska tyydyttäviä valokuvia voidaan saada aikaiseksi myös jättämällä noudattamatta sitä.
Kultainen leikkaus

Kultainen leikkaus on vanha sommittelusääntö, jota sovelletaan kaikessa kuvailmaisussa. Seuraavassa esimerkkejä.
Luca Paciolin Divina Proportione, julkaistu Venetsiassa 1509. Kultaisen leikkauksen soveltamisesta ihmiskasvoihin.
Leonardo da Vinci, La Gioconda, 1507.
Kolmioihin perustuva kultaisen leikkauksen sommitelma.
Leonardo da Vinci, Pyhä Hieronymus, n. 1480.
Sommittelu taidehistoriassa

Taiteen perinteessä sommittelun perinteisiä sääntöjä on sekä korostettu, että pyritty rikkomaan. Ikoni on maalaus, jossa noudatetaan tarkkoja sommittelun kaanoneita. Modernismin kuvataiteessa, kuten myös runoudessa ja säveltaiteessa korostettiin sommittelun merkitystä. Abstraktin taiteen pioneerit, kuten Hilma af Klint, Wassily Kandinsky, Kazimir Malevitš, Paul Klee ja Piet Mondrian kehittivät sommittelun ideoita.
Kandinsky toteaa kirjassaan Taiteen henkisestä sisällöstä:
Sana kompositio ([sommittelu]) kosketti minua henkisesti ja otin sen elämäni ja maalaamiseni päämääräksi. Se vaikutti minuun rukouksen tavoin ja täytti minut syvällä kunnioituksella.
Modernin taiteen edelläkävijät korostivat sommittelun elementtejä kehittämällä sitä vapaamuotoisemman abstraktin ekspressionistisen (kuten abstrakti ekspressionismi tai informalismi) että varsinkin geometrisen abstraktion puitteissa, kuten suprematismi, konstruktivismi, neoplastisismi tai minimalismi. Suomessa sommittelun sääntöjä kehitti Unto Pusa, jonka kirjan Plastillinen sommittelu sisältö tuli monelle tutuksi.
Moderni taide pyrki myös rikkomaan sommittelun sääntöjä. Impressionistit pyrkimällä luopumaan maalauksen tarkasta, kiinteästä sommittelusta. Monet taiteilijat rikkovat tietoisesti perinteisiä sommittelusääntöjä haluten näin haastaa katsojan pohtimaan ja näkemään tasapainoa ja harmoniaa uudella tavalla.
Kirjallisuutta

Kandinsky, Wassily, Taiteen henkisestä sisällöstä (suomentanut Marjut Kumela), Taide 1988
Klee, Paul: Pedagoginen luonnoskirja; Modernista taiteesta.  ((Pädagogisches Skizzenbuch, 1925; Über die moderne Kunst, 1945.) Suomennos: Bjarne Lindroos ja Kimmo Pasanen)  Helsinki:  Kuvataideakatemia: Taide, 1997.  ISBN 951-608-027-8
Kleemola, Irja, Vanhala, Liisa, Värioppi ja sommittelu, Kansalais- ja työväenopistojen liitto. KTOL 1984.
Piri, Sini, Omaehtoiseen kuvataiteen tekemiseen, Demokraattinen sivistysliitto. Helsinki 1994.
Pusa, Unto, Plastillinen sommittelu,  Otakustantamo 1974, 1995
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tarja Polari, Sommittelu (Arkistoitu – Internet Archive), Taideoivallus, Seinäjoen taidehalli.
Yrjö Räikkälä, Kuvan sommittelu - stillkuva, Satakunnan elävän kuvan keskus, huhtikuu 2003.
Viivan suunnat
Kolmanneksen sääntö.
Kolmanneksen sääntöä on sovellettu maisemavalokuvaan.
Kiinanpyökki

| Kiinanpyökki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Aitokaksisirkkaisten ydinryhmä
Kladi::  Rosidit Rosidae
Kladi::  Fabidit Fabidae
Lahko::  Fagales
Heimo::  Pyökkikasvit Fagaceae
Suku::  Pyökit Fagus
Laji::  engleriana
Kaksiosainen nimi
 Fagus engleriana  Seemen ex Diels 
Katso myös
   Kiinanpyökki Wikispeciesissä   Kiinanpyökki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinanpyökki (Fagus engleriana) on pyökkikasvien heimoon ja pyökkien sukuun kuuluva kesävihanta puu. Nimensä mukaisesti se on kotoperäinen Kiinassa.
Kiinanpyökin lehtiä
Ulkonäkö ja koko

Kiinanpyökki kasvaa 3–25 metrin korkuiseksi, ja on yleensä monirunkoinen. Kaarna on vaaleanharmaanruskea. Lehdet ovat alapuolelta sinertäviä, muodoltaan soikeita tai puikeita ja mutkalaitaisia, 5–9 cm pitkiä ja 2,5–5 cm leveitä. Kukat ovat pienet ja mitättömän näköiset. Pähkinät ovat kolmikulmaisia. Kotiseudullaan Kiinassa se kukkii huhti-toukokuussa, ja pähkinät kypsyvät elo-, syys- ja lokakuussa. Lehtien syysväri on keltainen.
Pähkinät ovat syötäviä, mutta sisältävät saponiineja, jotka tekevät niistä suurina määrinä lievästi myrkyllisiä.
Levinneisyys

Kiinanpyökkiä tavataan Keski- ja Itä-Kiinassa (Anhuin, Guangxin, Guizhoun, Henanin, Hubein, Hunanin, Shaanxin, Sichuanin, Yunnanin ja Zhejiangin maakunnissa). Se vaatii valoa ja hyvin vettä läpäisevää maaperää, mutta ei ole muuten tarkka kasvupaikkansa suhteen.
Kauhavan lukio

| Kauhavan lukio |
| --- | --- |

Sijainti:  Jylhäntie 14 62200 Kauhava
Tyyppi:  lukio
Perustettu:  1921
Rehtori:  Toni Uusimäki
Oppilaita:  200
Verkkosivut
Kauhavan lukio toimi vuoteen 2015 asti nyt jo puretun koulukeskuksen tiloissa.
Kauhavan lukio on yrittäjyyteen ja kansainvälisiin projekteihin erikoistunut yleislukio Kauhavalla, Etelä-Pohjanmaalla. Lukio toimii Kauhavan koulukeskuksen tiloissa yhdessä Kauhavan yhtenäiskoulun kanssa, ja sen keskiarvoraja oli 7,08 vuonna 2023. Lukion rehtorina toimii historian ja yhteiskuntaopin opettaja Toni Uusimäki ja vararehtorina matemaattisten aineiden lehtori Kirsi Koivumäki.
Aiheesta muualla

Lukion kotisivut
Stefan Sundström

| Stefan Sundström |
| --- | --- |
 Sundström vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1960 (ikä 64) Tukholma, Ruotsi
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  popmusiikki 
Soittimet:  kitara
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Stefan Sundström (s. 11. kesäkuuta 1960 Tukholma) on ruotsalainen laulaja-lauluntekijä ja kitaristi. Hän tuli tunnetuksi vuosina 1988–1994 toimineen Apache-yhtyeen keulahahmona. Sundströmin laulut käsittelevät arkisia aiheita ja ottavat kantaa yhteiskunnallisiin asioihin.
Albumeja

Renjägarens visor (1989)
En bärs med Nefertite (1990)
Vitabergspredikan (1994)
Fisk i en skål (2000)
Sundström spelar Allan (2002)
Hjärtats melodi (2004)
Fabler från Bällingebro (2006)
5 agar i augusti (2010)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stefan Sundström Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Ruotsi 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Jevdokija Mekšilo

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Naisten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Innsbruck 1964 | 3 × 5 km |  |
|  Hopeaa | Innsbruck 1964 | 10 km |  |
Jevdokija Pantelejevna Mekšilo (ven. Евдокия Пантелеевна Мекшило, 23. maaliskuuta 1931 Gorno-Altaisk, Oiraattien autonominen alue, Venäjän SFNT – 16. tammikuuta 2013 Pietari, Venäjä) oli neuvostoliittolainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja.
Mekšilo sijoittui Zakopanen MM-kilpailuissa 1962 kuudenneksi 5 kilometrin hiihdossa. Innsbruckin olympialaisissa 1964 hän sai kultaa 3 x 5 kilometrin viestissä, jossa hän hiihti toisen osuuden, ja hopeaa 10 kilometrillä, jolla hän hävisi maannaiselleen Klavdija Bojarskih'lle 2,3 sekuntia. Lisäksi hän sijoittui 5 kilometrillä neljänneksi.
Saavutuksia

Olympiakultaa 3 × 5 kilometrin viestissä Innsbruckissa 1964
Olympiahopeaa 10 kilometrillä Innsbruckissa 1964
Olympiakisoissa neljäs 5 kilometrillä Innsbruckissa 1964
MM-kisoissa kuudes 5 kilometrillä Zakopanessa 1962
Volt

Volt oli suomalainen ruotsinkielinen aikakauslehti. Se oli aluksi, vuodesta 2006, sanomalehti Hufvudstadsbladetin viikkoliite, mutta muutettiin vuonna 2009 kuukausiliitteeksi. Volt palkittiin vuonna 2007 Bonnierin Suurella journalistipalkinnolla, kategoriassa Vuoden journalistinen uudistus. Voltin viimeisenä tuottajana toimi Sylvia Bjon, joka seurasi tehtävässä Susanna Ilmonia ja Barbro Teiriä. Voltin julkaisu lopetettiin vuonna 2010 säästösyistä. Lehden viimeinen numero ilmestyi tuon vuoden toukokuussa.
Aiheesta muualla

Voltin viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Hanwag

| Hanwag GmbH |
| --- | --- |

Kotipaikka:  Vierkirchen, Saksa
Toimiala:  jalkineet
Emoyhtiö:  Fenix Outdoor
Kotisivu:  hanwag.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hanwag GmbH on saksalainen vaelluskenkien valmistaja. Sen pääkonttori sijaitsee Vierkirchenissä. Hanwag GmbH on osa Fenix Outdoor -konsernia.
Aiheesta muualla

Verkkosivusto
Selegiliini

| --- | --- |

Selegiliini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(2R)-N-metyyli-1-fenyyli-N-prop-2-ynyylipropan-2-amiini
Tunnisteet
CAS-numero: 14611-51-9
ATC-koodi: N04BD01
PubChem CID: 26757
DrugBank: DB01037
Kemialliset tiedot
Kaava: C13H17N 
Moolimassa: 187,281 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 141–142 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 4,4 %
Proteiinisitoutuminen: > 99,5 %
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 1,2–2 tuntia lähde?
Ekskreetio: virtsan mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: suun kautta, transdermaalinen
Selegiliini on ns. MAO-B estäjä (MAOI). Sitä käytetään lääkkeenä Parkinsonin tautiin. Yhdessä MAOI-lääkkeiden kanssa ei pitäisi käyttää SSRI-lääkkeitä serotoniinioireyhtymän välttämiseksi. Sama varoitus koskee myös TCA-lääkkeitä (trisykliset masennuslääkkeet).
Ensimmäinen selegiliinin tuotenimi oli vuonna 1982 lääkemarkkinoille laskettu Eldepryl.
Selegiliini on palautumaton, irreversiibeli MAO-estäjä – toisin kuin esimerkiksi moklobemidi, joka on reversiibeli MAO-A estäjä (ns. "RIMA", "Reversible Inhibitor of Monoamine Oxidase A"). Moklobemidiä käytetään masennukseen ja sosiaalisiin fobioihin varsinkin, jos SSRI-lääkkeet ovat tuottaneet vaikeita tai hankalia sivuoireita.
Samat varotoimenpiteet pätevät kumpaankin, erityisesti SSRI-lääke sertraliinin osalta. Sen metaboliitit (elimistön tuottamat hajoamistuotteet) säilyttävät aktiivisuutensa useita viikkoja, jopa 4–5 viikkoa.
Toisin kuin vaihdettaessa, on mainittu riskialtis varoaika merkittävästi lyhyempi, vain muutamia päiviä.
Aiheesta muualla

http://www.orion.fi/fi/Tutkimus-ja-tuotekehitys/Tutkimusalueet/Keskushermostolaakkeet/ (Arkistoitu – Internet Archive)
PubChem: Selegiline (englanniksi)
DrugBank: Selegiline (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Selegiline (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Selegiline (englanniksi)
Antidepressantit
| Valikoivat takaisinoton estäjät ja/tai reseptorimodulaattorit |
| --- | --- |
SSRI:t:   essitalopraami  fluoksetiini  fluvoksamiini  paroksetiini  sertraliini  sitalopraami  tsimelidiini‡ 
SNRI:t:   desvenlafaksiini*  duloksetiini  levomilnasipraani*  milnasipraani  tofenasiini*  venlafaksiini 
NRI:t:   atomoksetiini  reboksetiini  viloksatsiini* 
SARI:t:   etoperidoni‡  nefatsodoni‡  tratsodoni 
SMS:t:   vilatsodoni  vortioksetiini 
Muut:   agomelatiini  alfaetyylitryptamiini‡  alfametyylitryptamiini‡  amisulpridi  bupropioni  dekstrometorfaani/bupropioni*  esketamiini†  flupentiksoli  indeloksaksiini*  ketamiini†  medifoksamiini‡  nomifensiini‡  pivagabiini‡  tandospironi*  teniloksaksiini* 
| Trisykliset masennuslääkkeet |
| --- | --- |
Trisykliset masennuslääkkeet:   amineptiini‡  amitriptyliini  amitriptyliiniioksidi  butriptyliini  desipramiini  dibentsepiini  dosulepiini  doksepiini  imipramiini  imipramiinioksidi‡  iprindoli‡  klomipramiini  lofepramiini  melitraseeni  metapramiini‡  nortriptyliini  noksiptiliini  opipramoli  pipofetsiini  propitsepiini  protriptyliini  tianeptiini  tiatsesiimi‡  trimipramiini 
Tetrasykliset masennuslääkkeet:   amoksapiini*  maprotiliini‡  mianseriini  mirtatsapiini  setiptiliini* 
| Monoamiinioksidaasiestäjät |
| --- | --- |
Ei-selektiiviset:   feneltsiini*  iproniatsidi‡  isokarboksatsidi  isoniatsidi‡  linetsolidi  nialamidi  teditsolidi  tranyylisypromiini* 
MAOA-selektiiviset:   bifemelaani  eprobemidi  metralindoli†  minapriini‡  moklobemidi  pirlindoli*  tetrindoli†  toloksatooni 
MAOB-selektiiviset:  selegiliini
‡ markkinoilta poistettu lääke, † kokeellinen lääke,* ei myynnissä Suomessa
Tšekalin

Lihvinin vaakuna vuodelta 1777.
Tšekalin (ven. Чека́лин) on kaupunki Tulan alueen Suvorovin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Okan vasemmalla rannalla 106 kilometriä Tulasta länteen. Ingušian pääkaupunkia Magasia lukuun ottamatta Tšekalin on Venäjän pienin kaupunki. Vuonna 2007 asukkaita oli 1 000 henkeä.
Iivana IV perusti paikalle vuonna 1565 Lihvin-nimisen linnoituksen. Vuonna 1776 siitä tuli kaupunki ja Kalugan lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Toisen maailmansodan aikana vuoden 1941 lokakuusta joulukuuhun se oli saksalaisten miehittämä. Vuonna 1944 kaupunki sai nimen Tšekalin saksalaisten teloittaman 16-vuotiaan partisaanin Aleksandr Tšekalininin muistoksi.
Pjotr Tšaikovski

| Pjotr Tšaikovski> Пётр Ильи́ч Чайко́вский |
| --- | --- |
 Émile Reutlingerin ottama valokuva Tšaikovskista, 1888.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Pjotr Iljitš Tšaikovski
Syntynyt: 7. toukokuuta 1840 Votkinsk, Vjatkan kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 6. marraskuuta 1893 (53 vuotta) Pietari, Venäjän keisarikunta
Ammatti:  taidemusiikin säveltäjä, kapellimestari
Muusikko
Tyylilajit:  taidemusiikki
Soittimet:  piano 
 Nimikirjoitus
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Pjotr Iljitš Tšaikovski (ven. Пётр Ильи́ч Чайко́вский,  kuuntele ääntämys (ohje)) ; (7. toukokuuta (J: 25. huhtikuuta) 1840 Votkinsk (nyk. Udmurtia) – 6. marraskuuta (J: 25. lokakuuta) 1893 Pietari, Venäjän keisarikunta) oli venäläinen romantiikan ajan säveltäjä. Hän oli Venäjän tunnetuimpia ja 1800-luvun merkittävimpiä säveltäjiä. Hänen kunniakseen järjestetään Moskovassa joka neljäs vuosi Kansainvälinen Tšaikovski-kilpailu.
Tšaikovskin kuuluisimpia teoksia ovat muun muassa kuusi sinfoniaa, baletit Joutsenlampi, Prinsessa Ruusunen ja Pähkinänsärkijä, kymmenen oopperaa, joista tunnetuimpia Jevgeni Onegin ja Patarouva, kolme pianokonserttoa, viulukonsertto ja orkesterialkusoitto Vuosi 1812.
Säveltäjän perhe vuonna 1848. Vas. 8-vuotias Pjotr ​​Tšaikovski, äiti Aleksandra Andrejevna, sisar Aleksandra (istumassa), sisarpuoli Zinaida (seisomassa), veli Nikolai (seisomassa), veli Ippolit (istumassa) ja isä Ilja Petrovitš  Tšaikovski.
Suku ja koulutus

Pjotr Iljitš Tšaikovski syntyi sotilastaustaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat everstiluutnantti, vuori-insinööri Ilja Petrovitš Tšaikovski (1795–1880), joka työskenteli paikallisen raudanvalmistamon johtajana ja tämän toinen vaimo, 18 vuotta nuorempi saksalais-ranskalainen Aleksandra Andrejevna Assier (1812–1854). Vanhemmat olivat molemmat pietarilaisissa instituuteissa koulutettuja ja harrastivat taiteita sekä musiikkia.
Hänellä oli kuusi sisarusta, joista hän oli toiseksi vanhin ja läheisin nuoremman sisarensa Aleksandran (1841–1891), sekä nuorempien kaksoisveljiien Anatolin (1850–1915) ja Modestin kanssa. Aleksandran perhe ja hänen seitsemän lastaan varakkaan maanomistaja Lev Davidovin kanssa vuodesta 1860 lähtien olivat myöhemmin Pjotrille kuin oma perhe, erityisesti sisarenpoika Vladimir 'Bob' Davidov oli sedälleen läheinen.
Tšaikovski aloitti kolme vuotta kestäneet pianotunnit viisivuotiaana Marija Markovna Paltšikovan johdolla, ja hänen musiikillinen sekä kielellinen lahjakkuutensa havaittiin jo varhain. Hän osallistui omasta vaatimuksestaan vanhemman veljensä Nikolain (1838–1911) ja sukulaistytön mukana perheen palkkaaman ranskalaisen kotiopettajatar Fanny Dürbachin opetukseen, vaikka poikaa pidettiin tähän ensin aivan liian nuorena. Hän puhui kuusivuotiaana sujuvasti sekä saksaa että ranskaa. Yhdeksänvuotiaana, vuonna 1849 hän näki ensimmäisen oopperansa, Mihail Glinkan Elämä tsaarin puolesta Aleksandrinskin teatterissa Pietarissa, mikä teki poikaan lähtemättömän vaikutuksen.
Pjotr lähetettiin poikkeuksellisesti jo 10-vuotiaana virkamiesuralle valmistavan, arvostetun Keisarillisen oikeuskoulun sisäoppilaitoksen valmistavalle luokalle (ven. Императорское училище правоведения, Imperatorskoje utšilištšje pravovedinija) Pietariin ja ero vanhemmista yli tuhannen kilometrin päähän vaikutti häneen voimakkaasti. Perhe muutti vuosien 1849−1852 aikana ensin Moskovaan, sitten Pietariin ja taas takaisin Uralille isän jatkuvien uravaihdosten vuoksi.
Äiti kuoli Pietarissa koleraan kesäkuussa 1854 kun Pjotr oli 14-vuotias. Perhe asui isän veljen, eläkkeellä olevan kenraali Pjotrin (1789–1871) perheen luona Vasilinsaarella ja äidin kuoleman jälkeen vanhin kotona oleva tytär, 15-vuotias Aleksandra vastasi taloudenhoidosta. Kouluvuosinaan Pjotr ystävystyi tulevan runoilija Aleksei Apuhtinin ja Vladimir Gerardin kanssa, kävi heidän kanssaan oopperassa sekä otti satunnaisia pianotunteja koulussa vierailleelta soitinrakentaja Franz Beckeriltä. Oikeuskoulu oli tunnettu homoseksuaalisesta ilmapiiristään, myös 10 vuotta nuoremmat veljet Anatoli ja Modest opiskelivat samassa oppilaitoksessa.
Suku ja koulutus > Suuntaaminen musiikkiuralle

Lahjakkuudesta riippumatta ainoat musiikilliset urat Venäjällä tuolloin – varakasta aristokratiaa lukuun ottamatta – olivat opettajana akatemiassa tai muusikkona jossakin Keisarillisista teattereista. Molempia ammatteja pidettiin yhteiskunnallisten tikkaiden alimpana tasona, joilla olevilla yksilöillä ei ollut enempää oikeuksia kuin talonpojilla. Isä kuitenkin rahoitti pojalleen yksityisiä musiikkitunteja vuonna 1855 Rudolph Kündingeriltä, joka ei nähnyt lahjakkaaksi tunnustamassaan oppilaassaan mitään säveltäjään tai esiintyvään taiteilijaan viittaavia kykyjä. Vuonna 1858 isä nimitettiin Teknologisen instituutin johtajan haluttuun, korkean virkaan, sai käyttöönsä suuren virka-asunnon sekä meni kolmannen kerran naimisiin taloudenhoitajattarensa Jelisaveta Lippartin kanssa vuonna 1860.
Pjotr opiskeli lakia seitsemän vuotta ja valmistui vuonna 1859 Keisarillisesta oikeuskoulusta 19-vuotiaana. Valmistumisen jälkeen Tšaikovski sai alimman, nimineuvoksen arvon ja viran oikeusministeriöstä, jossa hän työskenteli neljä vuotta ja osallistui samalla täysin rinnoin Pietarin huvi- ja kulttuurielämään sekä sen lihallisiin nautintoihin. Hän kamppaili seksuaalisen nautinnon etsimisen ja sen asettaman julkisen skandaalin uhan ristipaineessa. Hän matkusteli kesällä 1861 kuukausien ajan perheystävä Vasili Pisarevin sihteerinä ja tulkkina muun muassa Saksassa, Ranskassa ja Englannissa. Tšaikovski jätti kuitenkin virkamiesuran, ja siirtyi opiskelemaan Pietarin konservatorioon, jossa hän opiskeli musiikkia vuosina 1861–1865 opettajanaan muun muassa Anton Rubinstein.
Syksyllä 1861 Tšaikovskin elämässä tapahtui odottamaton käänne: hän alkoi käydä Nikolai Zaremban harmonian luokalla Venäjän musiikkiseurassa, jonka olivat hiljattain perustaneet suuriruhtinatar Jelena Pavlovna Romanova ja Anton Rubinstein edistämään ammatillista musiikkikoulutusta Venäjällä. Kun Pietarin konservatorio avattiin 8.-20. syyskuuta 1862, Tšaikovski oli sen ensimmäisten opiskelijoiden joukossa. Herman Laroche, tuleva musiikkikriitikko ja säveltäjä, ilmoittautui myös konservatorioon samana vuonna, ja heistä tuli pian ystäviä. Siellä Tšaikovski opiskeli harmoniaa ja muoto-oppia Nikolai Zaremban sekä orkestrointia ja sävellystä Anton Rubinsteinin johdolla.