stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Muumuu

Nainen päällään värikäs muumuu.
Folk-laulaja Birgit Ridderstedtin päällä on juhlava muumuu vuonna 1971.
Muumuu (havaijiksi muʻumuʻu) on löysä havaijilainen mekko. Kuten havaijipaidat, muumuut ovat yleensä värikkäitä ja niissä on trooppisia kuva-aiheita. Vaatteen nimi tulee havaijin kielen irtileikattua tarkoittavasta sanasta, koska vaatteesta puuttuu kaarroke. Muumuut eivät ole enää yhtä suosittuja työvaatteina kuin havaijipaidat, mutta niitä käytetään yhä juhlavaatteena esimerkiksi häissä.
Muumuulla on nykyisin maine ylipainosten ja vanhempien ihmisten vaatteena sen löysyyden vuoksi, mutta 1960-luvulla niitä nähtiin muun muassa Christian Diorin ja Yves Saint-Laurentin muotinäytöksissä.
Muumuu populaarikulttuurissa

Animaatioelokuvan Lilo ja Stitch päähenkilö Lilo käyttää yleensä punavalkoista muumuuta
Komediasarjassa Three's Company ja sen spin-off-sarjassa The Ropers esiintyvä Helen Roper -niminen hahmo käyttää aina muumuuta
Phish-rumpalin Jon Fishmanin esiintymisasu on sinipunainen muumuu
Simpsonit-animaatiosarjassa Homer Simpson käyttää muumuuta lihottuaan sairaalloisen lihavaksi 7. tuotantokauden jaksossa ”Läski-Homer”.
Aiheesta muualla

Muumuu (1970). Online Collections Database of Historic Richmond Town and Staten Island Historical Society
Monacon Grand Prix 1961

|  Monacon Grand Prix 1961  |
| --- | --- |
 1. osakilpailu 8 osakilpailusta kaudella 1961. 

Päivämäärä:  14. toukokuuta 1961
Rata:  Circuit de Monaco
Sijainti:  Monaco
Ratatyyppi:  Katurata
Radan pituus:  3,145 km
Kilpailun pituus:  100 kierrosta, 314,500 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Stirling Moss   (Lotus–Climax)
Paaluaika:  1.39,1
Palkintokoroke
Voittaja:   Stirling Moss   (Lotus–Climax)
Toinen:   Richie Ginther   (Ferrari)
Kolmas:   Phil Hill   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:    Richie Ginther (Ferrari)   Jackie Stewart (Lotus–Climax) 
Kierrosaika:  1.36,3 (kierroksella 84 ja 85)
Monacon Grand Prix 1961 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 14. toukokuuta 1961 Monacossa. Kilpailu oli kauden ensimmäinen, ja sen voitti Stirling Moss, joka paalupaikastaan huolimatta kävi kilpailun aikana tiukan kaksintaistelun voitosta Richie Gintheriä vastaan. Ferrari yritti antaa lisäpaineita vanhalla alitehoisella Lotuksella ajaneelle Mossille vaihtamalla kolmen kuljettajansa sijoituksia useamman kerran kilpailun aikana.
Kilpailu muistetaan myös Innes Irelandin onnettomuudesta aika-ajoissa, kun hän kolaroi radan tunnelissa ja sen seurauksena hän lensi ulos autostaan murtaen jalkansa.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 20 |  Stirling Moss | Lotus-Climax | 100 | 2:45.50,1 | 1 | 9 |
| 2 | 36 |  Richie Ginther | Ferrari | 100 | +3,6 | 2 | 6 |
| 3 | 38 |  Phil Hill | Ferrari | 100 | +41,3 | 5 | 4 |
| 4 | 40 |  Wolfgang von Trips | Ferrari | 98 | Onnettomuus | 6 | 3 |
| 5 | 4 |  Dan Gurney | Porsche | 98 | +2 krs. | 11 | 2 |
| 6 | 26 |  Bruce McLaren | Cooper-Climax | 95 | +5 krs. | 7 | 1 |
| 7 | 42 |  Maurice Trintignant | Cooper-Maserati | 95 | +5 krs. | 16 |  |
| 8 | 32 |  Cliff Allison | Lotus-Climax | 93 | +7 krs. | 15 |  |
| 9 | 6 |  Hans Herrmann | Porsche | 91 | +9 krs. | 13 |  |
| 10 | 28 |  Jim Clark | Lotus-Climax | 89 | +11 krs. | 3 |  |
| 11 | 22 |  John Surtees | Cooper-Climax | 68 | Moottori | 12 |  |
| 12 | 2 |  Jo Bonnier | Porsche | 59 | Suihkutus | 9 |  |
| 13 | 16 |  Tony Brooks | BRM-Climax | 54 | Moottori | 8 |  |
| Kesk. | 8 |  Michael May | Lotus-Climax | 42 | Öljyputki | 14 |  |
| Kesk. | 24 |  Jack Brabham | Cooper-Climax | 38 | Sytytys | 21 |  |
| Kesk. | 18 |  Graham Hill | BRM-Climax | 11 | Polttoainepumppu | 4 |  |
| DNS | 30 |  Innes Ireland | Lotus-Climax |  | Loukkaantuminen |  |  |
| DNQ | 34 |  Henry Taylor | Lotus-Climax |  |  |  |  |
| DNQ | 14 |  Masten Gregory | Cooper-Climax |  |  |  |  |
| DNQ | 10 |  Lucien Bianchi | Emeryson-Maserati |  |  |  |  |
| DNQ | 12 |  Olivier Gendebien | Emeryson-Maserati |  |  |  |  |
Muuta

Paalupaikka: Stirling Moss - 1.39,1
Nopein kierros: Richie Ginther ja Stirling Moss – 1.36,3
Música Popular Brasileira

| Música Popular Brasileira |
| --- | --- |
Alkuperä:  baião, bossa nova, jazz, rock, samba, samba-canção
Alkuperämaa:  Brasilia
Musica Popular Brasileira (MPB) tarkoittaa brasilialaista popmusiikkia, joka kehittyi bossa novan ohella.
Tunnettuja esittäjiä

Jorge Ben Jor (aiemmin Jorge Ben)
Hebe Camargo
Nelson Ned
Carlinhos Brown
Carmen Miranda
Tiririca
Roberto Carlos
Lobão
Mamonas Assassinas
Massacration
Gal Costa
Djavan
Elis Regina
Wanessa
João Gilberto
Joyce
Ivan Lins
Daniela Mercury
Marisa Monte
Milton Nascimento
Os Mutantes
Ivete Sangalo
Wando
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Música Popular Brasileira Wikimedia Commonsissa
Muulinjärvi

| Muulinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna (Kalvola)
Koordinaatit:  61°00′41″N, 23°55′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarpianjoen valuma-alue (35.28)
Laskujoki:  oja Tarpianjokeen 
Järvinumero:  35.285.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,3  m tai 113  m 
Rantaviiva:  1,366 km 
Pinta-ala:  5,924  ha 
 fiMuulinjärvi 
Muulinjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Pirttikoskella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee seitsemän metsä- ja suo-ojaa. Niistä huomattavimmat ovat Rautasuon, Sorronsuon, Aholadonsuon ja Kotkajärven laskuojat. Järven keskellä Muulinsaareksi merkitty alue on nykyään maatunut niemeksi. Järven ruohottuminen on niin pitkällä, että järvi voidaan käsittää kaksialtaiseksi järveksi, jonka altaat jäävät Muulinsaaren eri puolille. Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rantaa reunustavat peltoalueet järven länsipäässä Pirttikoskella ja kaakossa sijaitsee pieni peltoalue eteläisten laskuojien varsilla. Rannat ovat kaikkialla suota ja rantaheinikkoa. Järvellä on vain kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille ja ympäristön maatiloille johtaa tiet Tammelaa ja Toijalaa yhdistävältä yhdystieltä 2846. Muulijärven lounaispäässä ja eteläreunassa sijaitsevat pienet luonnonsuojelualueet (Natura 2000-kohde (FI0315006)), mutta suurin alue muodostuu järven itäisen altaan pohjoisosaan.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossajärven nimi kirjoitettiin "Mulihjärvi". Järven ympäristössä sijaitsi tuolloin Pihtikosken talo ja neljä torppaa. Kotkajärven laskujoessa oli kaksi myllyä ja Mulinjärven omassa laskuojassa oli kolmas. Veraamalla silloista ja nykyistä järven rantaviivoja keskenään, vaikuttaa ilmeiseltä, että järvelle on suoritettu järvenlasku.
Vuoden 1960 peruskartassa itäisen järvialtaan keskellä sijaitsi kaksi aittaa ja rannoilla kahdeksan aittaa. Länsialtaassa on piirretty avoveden alue, mutta tämänkin järvialtaan rannoilla on seitseman aittaa. Etelärannalla sijaitsi kansakaoulu ja Kotkajärven laskujoen varrella Sahakoskessa oli saha.
Aiheesta muualla

Ympäristö.fi: Muulinjärvi
Hämeen Sanomat: Muulinjärven umpeenkasvu halutaan estää Kalvolassa (Arkistoitu – Internet Archive), 2005
FaceBook: UURTAANJÄRVI JA MUULINJÄRVI, 2016
(35.2)
Moulinsartin linna

Pienoismalli Moulinsartin linnasta.
Chevernyn linna
Jäljitelmä Moulinsartista perustuen valokuvaan Chevernyn linnasta.
Moulinsartin linna (ransk. Le château de Moulinsart) on Hergén Tintti-sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen belgialainen linna.
Linna kuului aikoinaan kapteeni Haddockin esi-isälle, kavaljeeri Francois de Hadoquelle. Se esiintyy ensimmäisen kerran tarinassa Yksisarvisen salaisuus, jossa sen omistavat Lintusen veljekset. Lintusten jouduttua vankilaan linna määrätään pakkohuutokaupattavaksi, ja kapteeni Haddock ostaa sen tarinassa Rakham Punaisen aarre rahoilla, jotka professori Tuhatkauno sai myytyään uuden sukellusveneensä patentin. Yllätyksekseen Haddock ja Tintti löytävät kavaljeeri de Hadoquen kätkemän aarteen linnasta. Haddock ja Tuhatkauno muuttavat pysyvästi asumaan linnaan ja Tuhatkauno perustaa itselleen laboratorion linnan puutarhaan. Myös Tintti ja Milou viettävät Moulinsartissa paljon aikaa. Aiemmin Lintusen veljeksiä palvellut Moulinsartin hovimestari Nestor siirtyy Haddockin palvelukseen.
Linnan nimi tulee belgialaisesta Sart-Moulinin kylästä, joka sijaitsee Braine-l'Alleudin kunnassa Vallonian Brabantissä. Linnan esikuvana puolestaan toimi Chevernyn linna Loir-et-Cherin alueella Ranskassa. Moulinsart on tarkka kopio Chevernystä. Siitä on poistettu vain kaksi siipeä.
Møren ja Romsdalin käräjäoikeus

Møren ja Romsdalin käräjäoikeus (norj. Møre og Romsdal tingrett) on yksi Norjan 23 käräjäoikeudesta ja se kuuluu Frostatingin laamanninoikeuden alaisuuteen. Se perustettiin vuonna 2021 yhdistämällä aiemmat Nordmøren, Romsdalin, Sunnmøren ja Søre Sunnmøren käräjäoikeudet. Käräjäoikeudet toimipisteet sijaitsevat Kristiansundissa, Moldessa, Voldassa ja Ålesundissa.
Tuomiopiiri

Käräjäoikeuden tuomiopiiri koostuu seuraavista kunnista:
Aukra
Aure
Averøy
Fjord
Giske
Gjemnes
Hareid
Herøy
Hustadvika
Kristiansund
Molde
Rauma
Sande
Smøla
Stranda
Sula
Sunndal
Surnadal
Sykkylven
Tingvoll
Ulstein
Vanylven
Vestnes
Volda
Ørsta
Ålesund
Aiheesta muualla

Käräjäoikeuden verkkosivut (norjaksi)
Mosambikinkaija

| Mosambikinkaija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Afrikankaijat Poicephalus
Laji::  cryptoxanthus
Kaksiosainen nimi
 Poicephalus cryptoxanthus  (Peters, 1854) 
Katso myös
   Mosambikinkaija Wikispeciesissä   Mosambikinkaija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mosambikinkaija (Poicephalus cryptoxanthus) on itäafrikkalainen papukaija, joka elää Kaakkois-Keniasta Malawiin, Zimbabween, Mosambikiin ja Etelä-Afrikkaan ulottuvalla alueella. Sen holotyypin kuvaili Wilhelm Peters Inhambanesta Mosambikista 1854.
Koko ja ulkonäkö

Ulkonäöltään mosambikinkaija on tyypillinen afrikankaija: sillä on iso pää ja lyhyt pyrstö. Mosambikinkaija on noin 22 cm pitkä ja painaa noin 120-156 grammaa. Väriltään se on suurimmaksi osaksi vihreä. Sen pää ja osa kaulasta on harmaan ruskeaa ja siipien alusilla on keltaista. Toisin kuin esimerkiksi senegalinkaijalla, mosambikinkaijan silmät ovat myös aikuisiällä tummat.
Lajin tieteellisen nimen cryptoxanthus-osuus tarkoittaa "piilotettua keltaista" (kreikasta: kryptos = piilotettu,  xanthos = keltainen) joka viittaa lajin keltaisiin siivenalusiin.
Naamijoki

Naamijoki voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:
Naamijoki, kylä Pellon kunnassa
Naamijoki, joki Pellon kunnassa
Naamijoen rautatieasema, lakkautettu rautatieliikennepaikka Pellon kunnassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Naamijoki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Naamijoki (joki)

| Naamijoki |
| --- | --- |
 Naamijoen rautatiesilta Hanhisuvannossa
Laskupaikka:  Tornionjoki
Maat:  Suomi
Virtaama:  57,36  m³/s
Naamijoki on yksi Tornionjokeen laskevista joista.
Naamijoki on aiemmin ollut yksi merkittävimmistä meritaimenen lisääntymisaluista Tornion- ja Muonionjokien Suomen puoleisella alueella. Meritaimenen lisääntyminen Naamijoella on kuitenkin lähes loppunut emokalojen vähäisen määrän sekä alueella tehtyjen perkauksien ja ojituksien vuoksi. Valuma-alueella suoritetut koneelliset toimet ovat heikentäneet muun muassa kalakannan ravinnon saantia.
Mustalabeo

| Mustalabeo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särkikalat Cyprinidae
Alaheimo::  Labeoninae
Suku::  Labeo
Laji::  chrysophekadion
Kaksiosainen nimi
 Labeo chrysophekadion  (Bleeker, 1850) 
Katso myös
   Mustalabeo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustalabeo eli entinen mustahuulibarbi (Labeo chrysophekadion, syn. Morulius chrysophekadion) on musta särkikalojen heimoon kuuluva kala, jota joskus pidetään hyvin suurissa akvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Mustalabeo voi kasvaa 90 cm pitkäksi; suurin tunnettu yksilö painoi seitsemän kilogrammaa. Sen vartalo muistuttaa tulipyrstöä ja tulievää, mutta mustalabeo on pyrstöä ja eviään myöten ruskeanmusta, vanhemmiten harmahtava.
Alkuperä

Mustalabeo on kotoisin Kaakkois-Aasiasta, missä se on paikoin merkittävä ruokakala.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Mustalabeo elää jokivesissä, kanavissa ja tulva-altaissa. Se kutee sadekauden ensimmäisten ukkoskuurojen jälkeen rantaviivan tuntumaan. Kun sadekausi alkaa kunnolla, vastakuoriutuneet poikaset leviävät tulvaveden mukana.
Mustalabeota ei suositella akvaarioihin kuin poikkeustapauksissa.
Aiheesta muualla

Aquahobby (Arkistoitu – Internet Archive) (harrastajien kertomuksia)
NYT

NYT tai Nyt voi olla
The New York Times, yhdysvaltalainen sanomalehti
Nyt, Helsingin Sanomien viikkoliite
Nyt!, Pauli Mustajärven debyyttialbumi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”NYT”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Merseburg

| Merseburg |
| --- | --- |
 Merseburg
 Koordinaatit: 51°21′N, 12°0′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Saksi-Anhalt
Piirikunta:  Saalekreis
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  54,7 km²
Korkeus:  88 m
Väkiluku:  34 993
 – Väestötiheys:  639 as./km²
 
 www.merseburg.de Kotisivut  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Merseburgin sijainti Saalekreisin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Saksi-Anhaltin osavaltiossa.
Merseburg on kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltiossa itäisessä Saksassa noin 30 kilometriä Leipzigista länteen. Se oli aikoinaan merkittävä uskonnollinen keskus ja sai ensimmäisen kirkkonsa toisen vuosituhannen alussa. Kirjapainotaidolla on kaupungissa pitkät perinteet.
Nimen etymologia

Merseburgin nimen ensimmäisen osan merkitys on epäselvä. Vaihtoehtoja ovat muun muassa muinaisyläsaksan meri ja muinaisgermaanien mari, jotka tarkoittavat vesistöä, vetistä maastoa tai suota. Etäisempiä tulkintamahdollisuuksia ovat kaksiosaiset germaaniset henkilönnimet kuten Merifrid, Merowig, Meriswid, Meriswind tai lyhennetty muoto Marso. Eräs vaihtoehto on jonkin heimon nimi: Marsi, Marsaki tai Marsingi, sillä Merseburg sijaitsee muinaisen Friesenfeldin alueella ja sen vanhin asutuskerrostuma saattaa olla peräisin Pohjanmeren rannikolta.
Nähtävyyksiä

Merseburgin keskeinen historiallinen nähtävyys on tuomiokirkko Merseburger Dom St. Johannes der Täufer und Laurentius, jossa säilytetään muun muassa kopiota Merseburgin loitsuista ja taiten kuvitettua Merseburger Bibeliä 1200-luvulta. Kirkossa on myös herttua Rudolf von Rheinfeldenin (n. 1025–1080) muumioitunut käsi. Merseburgin linna, Schloss Merseburg, toimii kulttuurihistoriallisena museona. Kaupungissa sijaitsee myös kemian museo, Deutsches Chemie-Museum Merseburg.
Talous ja liikenne

Merseburg sijaitsee paikallisjunareittien RB20 (Halle–Eisenach) ja RB82 (Halle–Naumburg) varrella. Bundesautobahn 9 (Berliini–München) kulkee Merseburgin liepeillä, lähin liittymä on Leipzig West/Merseburg. Bundesautobahn 38:lta eli Südharzautobahnilta (Göttingen–Halle/Leipzig) lähimmät liittymät ovat Merseburg-Nord ja Merseburg-Süd. Kaupungin halki kulkee Bundesstraße 91 Halle–Merseburg–Weißenfels–Zeitz. Bundesstraße 181 Leipzigiin alkaa Merseburgista.
Hallen raitiotieverkko ulottuu Merseburgiin Überlandlinie 5:n kautta (kaupunkien välinen raitiotielinja Halle-Ammendorf–Bad Dürrenberg). Linja 5 kuten myös ainoastaan Merseburgin alueella kulkeva raitiotielinja 15 (Merseburg-Süd – Merseburg-Zentrum) ovat Halleschen Verkehrs-AG:n (HAVAG) vastuulla. Merseburgin linja-autoliikennettä hoitaa Personennahverkehrsgesellschaft Merseburg-Querfurt (PNVG).
Merseburgissa sijaitsee useita paino- ja mainosalan yrityksiä. Eteläisen Saksi-Anhaltin keskeinen sanomalehti on Mitteldeutsche Zeitung, jonka Merseburgin paikallistoimitus julkaisee lehteä nimeltä Neuer Landbote. Kaupungissa julkaistaan niin ikään viikkolehtiä Wochenspiegel ja Supersonntag. Saalekreisin piirikunnan työttömyysaste lokakuussa 2012 oli 9,4 %, eli hieman alempi kuin entisen DDR:n alueella keskimäärin, mutta huomattavasti Saksan keskiarvoa korkeampi.
Merseburgissa on peruskoulujen lisäksi kaksi lukiota: 1575 perustettu Domgymnasium sekä Herder-Gymnasium. Korkeampaa opetusta antaa vuonna 1992 perustettu ammattikorkeakoulu Hochschule Merseburg.
Kuuluisuuksia

Merseburgissa ovat syntyneet muun muassa arkkitehti Simon Gottlieb Zug (1733–1807), sopraano Elisabeth Schumann (1888–1952) sekä olympiamitalistit Martina Jäschke (1960), Uwe Heppner (1960), Kristina Mundt (1966) ja Uta Rohländer (1969). Franz Liszt (1811–1886) sävelsi erinäisiä kappaleita Merseburgin tuomiokirkon uruille. Eräs varhaisimmista kirjanpainajista, Lucas Brandis (ennen 1450 – jälkeen 1500) vaikutti aikoinaan Merseburgissa.
Lähteet ja viitteet

↑  http://www.pub.arbeitsagentur.de/hst/services/statistik/000000/html/start/karten/aloq_kreis.html
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin viralliset sivut
| --- | --- |
Postinumero:: 06217
Kuntakoodi:: 15 0 88 220
NYSE American

American Stock Exchange -rakennus Manhattanilla.
NYSE American on New Yorkissa sijaitseva arvopaperipörssi. Pörssi kuuluu nykyisin useita pörssejä omistavan Intercontinental Exchange -yhtiön (ICE) omistukseen.
NYSE American tunnettiin 2000-luvun alkupuolelle saakka nimellä American Stock Exchange (AMEX). AMEX oli vielä 1900-luvun alkupuolelle vakavasti otettava kilpailija New Yorkin pörssille (NYSE). 1990-lukuun mennessä suurimmat yhtiöt kuitenkin siirtyivät pääasiassa New Yorkin pörssiin tai teknologiapainotteiseen Nasdaqiin, ja American Stock Exchangen yhtiötarjonta alkoi keskittyä pieniin ja keskisuuriin yhtiöihin.
Vuoteen 2008 saakka American Stock Exchangen omistivat pääasiassa pörssissä noteeratut yhtiöt. Tammikuussa 2008 New Yorkin pörssin tuolloin omistanut NYSE Euronext kertoi ostavansa American Stock Exchangen 260 miljoonalla dollarilla. Yritysoston jälkeen pörssi toimi hetken aikaa nimellä NYSE MKT, kunnes se vuonna 2013 sai nykyisen nimensä NYSE American.
Monacon Grand Prix 1965

|  Monacon Grand Prix 1965  |
| --- | --- |
 2. osakilpailu 10 osakilpailusta kaudella 1965. 

Päivämäärä:  30. toukokuuta 1965
Rata:  Circuit de Monaco
Sijainti:  Monaco
Ratatyyppi:  Katurata
Radan pituus:  3,145 km
Kilpailun pituus:  100 kierrosta, 314,500 km
Paalupaikka
Kuljettaja:   Graham Hill   (BRM)
Paaluaika:  1.32,500
Palkintokoroke
Voittaja:   Graham Hill   (BRM)
Toinen:   Lorenzo Bandini   (Ferrari)
Kolmas:   Jackie Stewart   (BRM)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Graham Hill   (BRM)
Kierrosaika:  1.31,700 (kierroksella 82)
Monacon Grand Prix 1965 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 30. toukokuuta 1965 Monacon katuradalla. Kilpailun voitti Graham Hill, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.
Kilpailu

Graham Hill piti kärkipaikkansa lähdössä ja hän pystyi pitämään takanaan Jackie Stewartin, John Surteesin ja Lorenzo Bandinin yli 20 kierroksen verran, kunnes pyörähti väistettyään Bob Andersonin autoa ja hän putosi viidenneksi. Kärkipaikalle siirtynyt Stewart puolestaan pyörähti öljylammikon vuoksi. Kärkijoukon takana Jack Brabham keskeytti kilpailunsa moottoririkkoon yrittäessään ajaa kiinni Bandinia.
Hill nousi takaisin kilpailun kärkipaikalle kierroksella 64, kun hän ohitti Bandinin Station -mutkassa. Sen sijaan viimeisten kierrosten aikana Surtees yritti ohittaa Hillin useamman kerran, kunnes hän joutui keskeyttämään polttoaineen loppumisen vuoksi ja Hill ajoi kilpailun voittoon.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 3 |  Graham Hill | BRM | 100 | 2:37.39,6 | 1 | 9 |
| 2 | 17 |  Lorenzo Bandini | Ferrari | 100 | +1.04,0 | 4 | 6 |
| 3 | 4 |  Jackie Stewart | BRM | 100 | +1.41,9 | 3 | 4 |
| 4 | 18 |  John Surtees | Ferrari | 99 | Polttoaine loppu | 5 | 3 |
| 5 | 7 |  Bruce McLaren | Cooper-Climax | 98 | +2 krs. | 7 | 2 |
| 6 | 14 |  Jo Siffert | Brabham-BRM | 98 | +2 krs. | 10 | 1 |
| 7 | 12 |  Jo Bonnier | Brabham-Climax | 97 | +3 krs. | 13 |  |
| 8 | 2 |  Denny Hulme | Brabham-Climax | 92 | +8 krs. | 8 |  |
| 9 | 9 |  Bob Anderson | Brabham-Climax | 85 | +15 krs. | 9 |  |
| 10 | 10 |  Paul Hawkins | Lotus-Climax | 79 | Onnettomuus | 14 |  |
| Kesk. | 1 |  Jack Brabham | Brabham-Climax | 43 | Moottori | 2 |  |
| Kesk. | 15 |  Richard Attwood | Lotus-BRM | 43 | Rengas | 6 |  |
| Kesk. | 19 |  Ronnie Bucknum | Honda | 33 | Vaihdelaatikko | 15 |  |
| Kesk. | 11 |  Frank Gardner | Brabham-BRM | 29 | Moottori | 11 |  |
| Kesk. | 16 |  Mike Hailwood | Lotus-BRM | 12 | Vaihdelaatikko | 12 |  |
| Kesk. | 20 |  Richie Ginther | Honda | 0 | Vetoakseli | 17 |  |
| DNQ | 8 |  Jochen Rindt | Cooper-Climax |  |  |  |  |
Muuta

Paalupaikka: Graham Hill - 1.32,5
Nopein kierros: Graham Hill - 1.31,7 kierroksella 82
Jackie Stewartin ensimmäinen palkintokorokesijoitus.
Kilpailun aikana pelastushenkilökunta kutsuttiin paikalle, kun Paul Hawkinsin ajama Lotus ajoi ulos radalta mereen ja upposi, mutta Hawkins itse selvisi tilanteesta hengissä.
Jim Clark ei osallistunut tähän osakilpailuun, koska hän kilpaili samoihin aikoihin järjestettyyn Indianapolis 500 -kilpailuun, minkä hän voitti.
Monarkia Suomessa

Suomi ei ole eikä ole ollut itsenäinen monarkia. Ennen itsenäistymistään Suomi oli osa muita monarkioita. Itsenäistyneen Suomen alkuvuosina ajateltiin valtiomuodoksi monarkiaa, mutta maasta tuli lopulta tasavalta.
Monarkia esihistoriallisessa Suomessa

Mitään varmaa tietoa Suomen muinaisista kuninkaista ei ole säilynyt, mutta luultavasti Suomessa oli pieniä heimopäälliköitä, joita kutsuttiin kuninkaiksi.
Ruotsin vallan aika

1250-luvulla tehdyn toisesta ristiretken jälkeen Suomesta tuli osa Ruotsia, ja sitä kutsuttiin nimellisesti Suomen herttuakunnaksi. Herttuakunnassa oli muutamia lyhyitä feodaalisia piirteitä 1500-luvulla. Nimen muuttamisella vuonna 1581 suuriruhtinaskunnaksi ei ollut vaikutusta Suomen asemaan.
Kuningas Kaarle IX käytti arvonimeä ”suomalaisten kuningas” (alla finnars konung) muiden arvonimiensä ohella vuosina 1607–1611. Tällä ei ollut vaikutusta suomalaisten tai Suomen asemaan.
Vuoden 1742 itsenäisyyshanke

Venäjän keisarinna Elisabet antoi hattujen sodan aikana vuonna 1742 Elisabetin manifestina tunnetun julistuksen, joka sisäsi lupauksen tehdä Suomesta itsenäinen valtio Venäjän suojeluksessa. Venäjän armeijan miehittäessä Suomea Suomen säädyt kokoontuivat Turun valtiopäiville ja päättivät pyytää Elisabetilta, että Suomen kuninkaaksi valittaisiin Holstein-Gottorpin herttua Karl Peter Ulrich, joka oli Elisabetin siskonpoika ja edesmenneen kuningas Kaarle XII:n siskonpojanpoika. Elisabet ei kuitenkaan tukenut hanketta poliittisen tilanteen muututtua, ja ajatus Suomen itsenäisyydestä vaipui unholaan.