stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vasemmistoliitto
Merkittäviä poliitikkoja > Varapuheenjohtajat

1. varapuheenjohtaja
Salme Kandolin (1990–?)
Kari Uotila (1990–1993)
Katja Syvärinen (1992–1995)
Suvi-Anne Siimes (1995–1998)
Jorma Vokkolainen (1998–2001)
Matti Huutola (2001–2004)
Risto Kalliorinne (2004–2007)
Paavo Arhinmäki (2007–2009)
Risto Kalliorinne (2009–2013)
Aino-Kaisa Pekonen (2013–2016)
Hanna Sarkkinen (2016–2019)
Jussi Saramo (2019–2022)
Veronika Honkasalo (2022→)
2. varapuheenjohtaja
Martti Korhonen (1995–1998)
Esko Seppänen (1998–2001)
Minna Sirnö (2001–2007)
Aino-Kaisa Pekonen (2007–2013)
Sari Moisanen (2013–2016)
Juho Kautto (2016–2019)
Minna Minkkinen (2019–2022)
Jouni Jussinniemi (2022→)
3. varapuheenjohtaja
Kalle Hyötynen (2013–2016)
Veronika Honkasalo (2016–2019)
Jouni Jussinniemi (2019–2022)
Minna Minkkinen (2022→)
Merkittäviä poliitikkoja > Puoluesihteerit

Matti Viialainen (1990–1995)
Ralf Sund (1995–2001)
Aulis Ruuth (2001–2007)
Sirpa Puhakka (2007–2013)
Marko Varajärvi (2013–2016)
Joonas Leppänen (2016–2019)
Mikko Koikkalainen (2019–2022)
Anna Mäkipää (2022→)
Merkittäviä poliitikkoja > Eduskuntaryhmän puheenjohtajat

Esko Helle (1990–1997)
Martti Korhonen (1997–1999, 2004–2006)
Outi Ojala (1999–2004)
Annika Lapintie (2006–2015)
Aino-Kaisa Pekonen (2015–2019, 2024–)
Paavo Arhinmäki (2019–2021)
Jussi Saramo (2021–2024)
Merkittäviä poliitikkoja > Europarlamentaarikot

Inna Ilivitzky (1999)
Esko Seppänen (1996–2009)
Marjatta Stenius-Kaukonen (1995–1996)
Outi Ojala (1996–1999)
Merja Kyllönen (2014–2019, 2024–)
Silvia Modig (2019–2024)
Li Andersson (2024–)
Jussi Saramo (2024–)
Merkittäviä poliitikkoja > Nykyiset kansanedustajat

Timo Furuholm
Veronika Honkasalo
Jessi Jokelainen
Mai Kivelä
Anna Kontula
Minja Koskela
Pia Lohikoski
Laura Meriluoto
Aino-Kaisa Pekonen
Hanna Sarkkinen
Johannes Yrttiaho
Vaalihistoria

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Tulokset
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |
| 1991 | 19 / 200 | 274 639 | 10,08 % |
| 1995 | 22 / 200 | 310 340 | 11,16 % |
| 1999 | 20 / 200 | 291 675 | 10,88 % |
| 2003 | 19 / 200 | 277 152 | 9,93 % |
| 2007 | 17 / 200 | 244 296 | 8,82 % |
| 2011 | 14 / 200 | 239 039 | 8,13 % |
| 2015 | 12 / 200 | 211 615 | 7,13 % |
| 2019 | 16 / 200 | 251 254 | 8,20 % |
| 2023 | 11 / 200 | 218 430 | 7,06 % |
Kuntavaalit
| Vuosi | Valtuutetut | Äänet | Äänet |
| 1992 | 1 319 / 12 571 | 310 757 | 11,67 % |
| 1996 | 1 128 / 12 482 | 246 597 | 10,37 % |
| 2000 | 1 027 / 12 278 | 219 671 | 9,88 % |
| 2004 | 987 / 11 966 | 228 358 | 9,56 % |
| 2008 | 833 / 10 412 | 223 673 | 8,77 % |
| 2012 | 640 / 9 674 | 199 615 | 8,01 % |
| 2017 | 658 / 8 999 | 226 626 | 8,8 % |
| 2021 | 508 / 8 859 | 194 385 | 7,9 % |
Aluevaalit
| Vuosi | Valtuutetut | Äänet | Äänet |
| 2022 | 100 / 1 379 | 148 722 | 8,0 % |
Europarlamenttivaalit
| Vuosi | Mepit | Äänet | Äänet |
| 1996 | 2 / 16 | 236 490 | 10,51 % |
| 1999 | 1 / 16 | 112 757 | 9,08 % |
| 2004 | 1 / 14 | 151 291 | 9,13 % |
| 2009 | 0 / 13 | 98 690 | 5,93 % |
| 2014 | 1 / 13 | 161 074 | 9,32 % |
| 2019 | 1 / 13 | 125 749 | 6,89 % |
| 2024 | 3 / 15 | 316 758 | 17,3 % |
Presidentinvaalit
| Vuosi | Ehdokas | Äänet | Äänet |
| 1994 | Claes Andersson | 122 820 | 3,84 % |
| 2012 | Paavo Arhinmäki | 167 663 | 5,48 % |
| 2018 | Merja Kyllönen | 89 977 | 3,0 % |
| 2024 | Li Andersson | 158 579 | 4,9 % |
Vasemmistoliitto osallistuu omilla listoillaan eduskunta-, europarlamentti- ja kuntavaaleihin. Presidentinvaalissa puolue on viimeksi asettanut oman ehdokkaansa vuonna 2024, mitä ennen edeltäneet omat ehdokkaat olivat vuosilta 2018, 2012 ja 1994. Vasemmistoliitto osallistuu myös ammattiliittojen ja osuuskuntien vaaleihin.
Vaalihistoria > Eduskuntavaalit

Vasemmistoliiton kannatus oli eduskuntavaaleissa 2019 vahvinta Lapissa, Oulun vaalipiirissä, Varsinais-Suomessa, Helsingissä ja Satakunnassa. Puolueella on kansanedustajia kaikissa vaalipiireissä Kaakkois-Suomea, Vaasaa ja Ahvenanmaata lukuun ottamatta.
Vaalihistoria > Kuntavaalit

Vasemmistoliitolla on valtuutettuja yli kahdessa sadassa Suomen kunnanvaltuustossa. Vasemmistoliitto on suurin puolue Kemin (34,6 % äänistä 2008) ja Karkkilan (32,8 %) kaupungeissa. Vuoden 2008 vaaleissa vasemmistoliiton kannatus ylitti 30 prosenttia kuudessa ja 20 prosenttia 21:ssä kunnassa.
Vaalihistoria > Europarlamenttivaalit

Vasemmistoliitto sai edustajia europarlamenttiin vuosien 1996, 1999 ja 2004 vaaleissa, mutta vuonna 2009 puolue jäi niukasti ilman paikkaa. Vuosina 1996–2009 vasemmistoliittoa parlamentissa edustanut ja suuria äänimääriä kerännyt Esko Seppänen ei ollut enää ehdolla.
Vaaleissa 2014 puolue palasi parlamenttiin, kun Merja Kyllönen valittiin mepiksi. Seuraavissa, vuoden 2019 EU-vaaleissa noin kuukautta aiemmin eduskunnasta pudonnut Silvia Modig valittiin puolueen europarlamenttiedustajaksi. Vuoden 2024 EU-vaaleissa puolueen väistyvä puheenjohtaja Li Andersson sai Suomen eurovaalihistorian korkeimman henkilökohtaisen kannatuksen 247 604 äänellä ja puolue sai 17,3 % kannatuksella kolme meppiä nykyisestä viidestätoista, Anderssonin lisäksi Kyllönen ja Jussi Saramo.
Vaalihistoria > Presidentinvaalit

Vuoden 1994 presidentinvaalissa vasemmistoliitto asetti ehdokkaakseen puheenjohtajansa Claes Anderssonin. Hän sai 3,8 prosenttia äänistä ja sijoittui kuudenneksi yhdentoista ehdokkaan joukossa. Vuosina 2000 ja 2006 vasemmistoliitto tuki vaalit voittanutta SDP:n Tarja Halosta. Vaalien 2000 tukea koskeneessa puoluehallituksen päätöksessä ehdokasta ei mainittu nimeltä. Kuusi vuotta myöhemmin vasemmistoliitto ilmoitti tukevansa Halosen uudenlleenvalintaa. Vuonna 2012 ehdokkaana oli puheenjohtaja Paavo Arhinmäki, joka sijoittui 5,5 prosentin ääniosuudella kuudenneksi kahdeksan ehdokkaan joukossa. Vuonna 2018 vasemmistoliiton ehdokkaana oli rauha-teemalla kampanjoinut Merja Kyllönen.
Vaalihistoria > Maakuntavaalit

Kainuun maakuntavaaleissa 2004 ja 2008 vasemmistoliitto oli toiseksi suurin puolue keskustan jälkeen. Puolue sai maakuntavaltuustoon 9 edustajaa (21,4 % äänistä) vuonna 2004 ja 12 (18,9 %) vuonna 2008.
Vaalihistoria > Liittojen vaalit

Vasemmistoliitolla on suurin ryhmä Rakennusliiton (165 edustajaa / 77,6 % äänistä vuonna 2007) ja Suomen Elintarviketyöläisten Liiton (66 % v. 1997) edustajistoissa. Puolue on kerännyt yli 40 prosentin kannatusta myös muun muassa Metalliliitossa ja Kemianliitossa.
Kirjallisuutta

Puhakka, Sirpa: Vasemmistoliiton synty.  Helsinki:  Into, 2015.  ISBN 978-952-264-365-0
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vasemmistoliitto
Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä (Arkistoitu – Internet Archive)
Vasemmistoliiton ohjelmat (Pohtiva)
Suomalaiset puolueet: Vasemmistoliitto (Yle Areena 2011)
| n k Kansan Sivistystyön Liiton jäsenjärjestöt |
| --- | --- |
Yhteisöt:  Eläkeläiset  Folkets Bildningsförbund  Kansantalot  Palvelualojen ammattiliitto Pam  Pinskut  Suomen Elintarviketyöläisten Liitto  Seta  Suomen Siirtolapuutarhaliitto  Suomen Työväen Urheiluliitto  Teollisuuden vaikuttajat  Työväen Näyttämöiden Liitto  Tukihenkilötyö  Tutkijaliitto  Vasemmistoliitto  Vasemmistonuoret  Vasemmisto-opiskelijat  Yleinen lehtimiesliitto  Yrjö Sirolan Säätiö 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  Hufvudstadsbladet 
Kuntakohtaiset tulokset vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.
Vasemmistoliiton kannatus eduskuntavaaleissa 2019 vaalipiireittäin.
Vasemmistoliiton äänimäärä vaalipiireittäin eduskuntavaaleissa 2019.
Ukrainan korruption vastainen erityissyyttäjänvirasto

Ukrainan yleisen syyttäjän (viraston) tunnus. SAPO on eräs sen yksiköistä.
Korruption vastainen erityissyyttäjänvirasto (ukr. Спеціалізована антикорупційна прокуратура, lyhennys САП, SAP; engl. Specialized Anti-Corruption Prosecutor’s Office, lyhennys SAPO) on Ukrainan yleisen syyttäjän (syyttäjänviraston) alainen riippumaton yksikkö, jonka on ensisijaisesti vastuussa Ukrainan kansallisen korruption vastaisen toimiston (NABU) tekemien rikosepäilyjen esitutkinnan lainmukaisuudesta ja syyttäjänä toimimisesta tapausten oikeuskäsittelyssä. Yksikön toiminta käynnistettiin joulukuussa 2015.
SAP:n johtajina ovat toimineet Nazar H’olodnytskyi (2015–2020) ja Oleksandr Klymenko (2022–).
Matias Petäistö

| Matias Petäistö> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1990 (ikä 34–35) Kalajoki, Suomi
Ammatti:  yrittäjä, valmentaja, sotilas
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Sotilasarvo:  Ylikersantti
Joukko-osasto:  Utin jääkärirykmentti
Joukkoyksikkö:  Erikoisjääkäripataljoona
Matias Petäistö (s. 1990 Kalajoki) on Suomalainen entinen Maavoimien erikoisjoukkojen sotilas, nykyinen yrittäjä sekä online-kuntovalmentaja. Hän pyörittää Petäistö Coaching -nimistä verkkovalmennukseen pohjautuvaa kuntovalmennus-yritystä. Lisäksi hän omistaa Hiihtokeskus Sveitsin Hyvinkäällä. Hän palveli yhteensä 10 vuotta Suomen maavoimien erikoisjoukoissa Utin jääkärirykmentissä osaston pioneerina sekä varajohtajana. Hänen puolisonsa Anette Petäistö haki avioeroa Petäistöstä yksin tammikuussa 2025.
Vuodesta 2022 alkaen Petäistö nähtiin yhtenä Erikoisjoukot-sarjan kouluttajista yhdessä Janne Lehtosen, Jan Knutin sekä Robin Hendryn kanssa.
Porvoossa asuva Matias Petäistö on toimittaja-tietokirjailija Helena Petäistön kummipoika.
Louis Sparre

Louis Sparre
Pehr Louis Sparre af Söfdeborg (alun perin Luigi Petro; 3. elokuuta 1863 Gravellona, Lombardia – 26. lokakuuta 1964 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kreivi, taidemaalari, graafikko, huonekalusuunnittelija ja kirjailija. Hän oli keksijä Ambjörn Sparren ja Teresita Adèle Josefa Gaetana Barbavaran poika. Hän teki merkittävän uran Suomessa jugendin ja kansallisromantiikan parissa. Hän matkusteli maalausretkillä Karjalassa Akseli Gallen-Kallelan, Emil Wikströmin ja muiden karelianistien kanssa. 1890-luvun lopulla Sparre keskittyi taideteollisuuteen ja perusti Porvooseen Iris-huonekalu- ja keramiikkatehtaan, jonka johtoon hän kutsui Alfred Finchin. Hän myös osallistui Porvoon vanhan keskustan rauhoittamiseen ja entisöimiseen. Viimeiset vuotensa hän vietti Ruotsissa.
Elämäkerta

Sparre vietti varhaisen lapsuutensa äitinsä kanssa Gravellonassa, isän ollessa usein työmatkoilla. Kun äiti kuoli vuonna 1867, Sparre muutti isänsä luo Pariisiin ja myöhemmin isoäitinsä luo Karlskronaan. Pian hän kuitenkin muutti Tukholmaan ja aloittaessaan opinnot kirjautui samalla myös Ruotsin kuninkaallisen taideakatemian iltakouluun. Valmistumisen jälkeen hän muutti Pariisiin, jossa opiskeli Académie Julianissa vuosina 1887–1890. Siellä hän tutustui suomalaisista taiteilijoista muun muassa Albert Edelfeltiin, Akseli Gallen-Kallelaan, Emil Wikströmiin ja Eero Järnefeltiin. Sparre debytoi Pariisin salongissa vuonna 1888.
Louis Sparre oli vuodesta 1893 naimisissa marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimin sisaren Eva Mannerheim-Sparren kanssa. Heidän lapsensa olivat Pehr Gustaf Ambjörn Sparre ja lentäjä Clas Sparre. Hänen suomenkielinen lempinimensä oli Pekka. Taiteilijana hän oli aktiivinen Ruotsissa, Suomessa ja Ranskassa.
Sparre tuli Suomeen vuonna 1889 Akseli Gallen-Kallelan seurassa. Hän ihastui maahan ja erityisesti Karjalan arkaaiseen kulttuuriin. Vuonna 1891 oli näytteillä kaksi hänen teostaan Pariisin salongissa. Samana vuonna hän päätti muuttaa Suomeen, jossa asui vuoteen 1908 saakka. Hän teki laajoja matkoja Suomessa ja kuvaili niitä maalauksissaan sekä kirjassa Kalevalan kansaa katsomassa: muistiinpanoja Kauko-Karjalan retkeltä vuonna 1892. Vuonna 1895 hän sai ensimmäisen palkinnon kilpailussa Vaasan kirkon alttaritaulusta.
Sparren pariskunnan kiinnostus taideteollisuutta ja huonekaluja kohtaan johti Iris-tehtaan perustamiseen vuonna 1897 ja taideteollisen piirustustoimiston perustamiseen 1901. Hän suunnitteli itse Iris-tehtaassa valmistetut huonekalut, mutta keramiikan ja kaakeliuunien valmistamisesta vastasi belgialais-englantilainen Alfred William Finch, jonka Sparre kutsui Suomeen. Sparren perheen muutettua Ruotsiin vuonna 1908 Louis luopui taideteollisuudesta ja keskittyi maalaamiseen ja grafiikan tekemiseen. Iris-tehdas lopetti toimintansa taloudellisten vaikeuksien takia jo vuonna 1902. Hän jatkoi matkustelua Euroopassa ja teki vuonna 1912 Anders Zornin kanssa matkan Egyptiin ja Pohjois-Afrikkaan.
Sparre ohjasi vuonna 1907 ensimmäisen suomalaisen elokuvan Salaviinanpolttajat yhdessä Teuvo Puron kanssa.
Sparre osallistui miekkailijana Tukholman olympialaisiin 1912. Hän pysyi aktiivisena vanhuuteen asti ja piti vielä 99-vuotiaana taidenäyttelyn.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Louis Sparre, Amos Andersonin taidemuseo (suomeksi, ruotsiksi, englanniksi)
Lonkila, Helena: Syvällä sydänmaassa : Yrjö Blomstedtin ja Victor Sucksdorffin Kainuu.  (väitöskirja)  Jyväskylän yliopisto, 2016.  Jyväskylä studies in humanities 281  Teoksen verkkoversio.
Eräs Kalevalan riemujuhlan ulkomaalainen vieras. Kreivi Louis Sparre, Kalevalan kansan tutkija ja maamme ystävä, Helsingin Sanomat, 24.02.1935, nro 53, s. 28, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Taiteenala:  KulturNav  Musée d'Orsay  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Kake Singers

| Kake Singers> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1978–1980
Tyylilaji:  iskelmä, huumorimusiikki
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Brita Brutal   Hertta Brutal   Jytkimä Brutal   Esmeralda Hirmumarenki   Arzi ”Slow down you move too fast” Kepakko   Ola Olenzo Ollén   Riku The Rockface   Dr. Runk   Juknur Highfly Trambolino  
Levy-yhtiö:  Kräk, 1979  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kake Singers oli suomalainen 1970-luvun lopulla suosittu teatterikoululaisten muodostama huumori-iskelmämusiikkia esittävä yhtye. Sen albumi Me halutaan olla... myi kultaa vuonna 1979. Albumin kappaleista nousivat hiteiksi ”Me halutaan olla neekereitä” ja ”Mäntsälä mielessäin”. Yhtyeen samana vuonna julkaistu toinen levy Tähtisumutusta sisälsi muun muassa kappaleet ”Ollaan kahden lällällää” ja ”Tappajahauki”.
Yhtyeen jo lopetettua se teki vielä Vaarallinen mutantti -televisiosarjaa parodioivan televisioelokuvan Kake Singersin nousu ja tuho.
Yhtyeeseen kuuluivat taiteilijanimien taakse kätkeytyneet Brita Brutal (Heini Tola), Hertta Brutal (Ulla Tapaninen), Jytkimä Brutal (Jaakko Laiho), Esmeralda Hirmumarenki (Irma Pulkkinen), Arzi "Slow down you move too fast" Kepakko (Arto Arola), Ola Olenzo Ollén (Olli Tola), Riku The Rockface (Risto Rinne), Dr. Runk (Raimo Tuominen) sekä Juknur Highfly Trambolino (Jukka Nurmela).
Diskografia > Studioalbumit

Me halutaan olla... (1979)
Tähtisumutusta (1979)
Diskografia > Kokoelma-albumit

Väärennetty syntymätodistus (1990)
20 suosikkia: Mäntsälä mielessäin (2007)
Diskografia > Singlet

Me halutaan olla neekereitä / Kakerock (1978)
Mäntsälä mielessäin / Näinkin käydä voi (1979)
Kakerock / Rokkeri (1979)
Tappajahauki / Norsuja napajäällä (1979)
Ollaan kahden lällällää / Hirmuinen rytmitauti (1979)
Veturi veressäin / Hunajaa (1980)
Mäntsälä mielessäin / Kakerock (1990)
Aiheesta muualla

Kake Singers: Ollaan kahden lällällää. Ylen Elävä arkisto.
Karbonaattimineraali

Malakiitti on kuparipitoinen karbonaattimineraali.
Kalsiitti on yleinen karbonaattimineraali.
Karbonaattimineraalit ovat mineraaleja, jotka koostuvat metalleista ja karbonaatti-ionista (CO32−). Karbonaattimineraalit ovat varsin pehmeitä.
Karbonaattimineraaleja > Anhydriset karbonaatit

kalsiittiryhmä (kidejärjestelmä: trigoninen)
kalsiitti (CaCO3)
gaspeiitti [(Ni,Mg,Fe2+)CO3]
magnesiitti (MgCO3)
otaviitti (CdCO3)
rodokrosiitti (MnCO3)
sideriitti (FeCO3)
sinkkisälpä (ZnCO3)
sferokobaltiitti (CoCO3)
aragoniittiryhmä (kidejärjestelmä: rombinen)
aragoniitti (CaCO3)
serussiitti (PbCO3)
strontianiitti (SrCO3)
witheriitti (BaCO3)
rutherfordiini (UO2CO3)
natriitti (Na2CO3)
Karbonaattimineraaleja > Anhydriset karbonaatit, joissa eri metallien yhdistelmäkarbonaatteja

dolomiittiryhmä (kidejärjestelmä: trigoninen)
ankeriitti (CaFe(CO3)2)
dolomiitti (CaMg(CO3)2)
minrekordiitti (CaZn(CO3)2)
barytokalsiitti (BaCa(CO3)2)
Karbonaattimineraaleja > Karbonaatit, joissa hydroksidi- tai halogenidi-ioneja

karbonaatit, joissa hydroksidi-ioni (kidejärjestelmä: monokliininen)
atsuriitti (Cu3(CO3)2(OH)2)
hydroserussiitti (Pb3(CO3)2(OH)2)
malakiitti (Cu2CO3(OH)2)
rosasiitti [(Cu,Zn)2CO3(OH)2]
fosgeniitti (Pb2(CO3)Cl2)
hydrosinkiitti (Zn5(CO3)2(OH)6)
aurikalsiitti [(Zn,Cu)5(CO3)2(OH)6]
Karbonaattimineraaleja > Vesipitoiset karbonaatit

natriumbikarbonaatti [Na2CO3·10(H2O)]
lansfordiitti [MgCO3·5(H2O)]
zelleriitti [Ca(UO2)(CO3)2·5(H2O)]
Auguste Ricord

| Auguste Ricord> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Muut nimet:  Lucien Dargelles
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1911 Marseille, Ranska
Kuollut: 12. elokuuta 1985 Asunción, Paraguay
Ammatti:  huumekauppias
Auguste Joseph Ricord (26. huhtikuuta 1911 – 12. elokuuta 1985) oli Ranskassa syntynyt ja Etelä-Amerikan Argentiinassa ja Paraguayssa toiminut huumekauppias 1970-luvulla. Hänen johtamansa salakuljetusrinki vei esimerkiksi heroiinia Yhdysvaltoihin. Vuosien 1965 ja 1970 välillä jatkunut operaatio tuotti arviolta 1,2 miljardia dollaria. Kun eräs salakuljetuskone saatiin tullin haltuun Floridassa Ricord pidätettiin, mutta luovutusvaatimuksesta Yhdysvaltoihin nousi kiista Paraguayn dikaattori Alfredo Stroessnerin hallinnon kanssa. Maan asevoimien johtohenkilöitä oli sekaantunut huumekauppaan, mutta Stroessner taipui lopulta Ricordin luvutukseen. Ricord sai 20 vuoden tuomion, joista hän istui 10. Hän palasi vapauduttuaan Parguayhin, jossa hän kuoli muutamia vuosia myöhemmin.
Riian keskustori

Ilmakuva Riian keskustorin halleista.
Sisänäkymä Keskustorin yhdestä hallista.
Riian Keskustorin ulkopöytiä.
Riian keskustori (latv. Rīgas Centrāltirgus) on Latviaa pääkaupungissa Riiassa sijaitseva kauppahalli ja tori, joka on Euroopan suurimpia. Se avattiin 2. marraskuuta 1930, jolloin se oli suurin ja modernein kauppahalli maailmassa. Se on kooltaan 72 300 neliömetriä.
Riian kaupunginvaltuusto teki 28. joulukuuta 1922 päätöksen kauppahallin rakentamisesta keskustaan. Siihen aikaan siellä oli jo lähistöllä tori, mutta se oli liian pieni ja epähygieeninen kasvavaan kaupunkiin.
Suunnittelijana toimi kaupunginarkkitehti Pavils Dreijmanis. Hankkeen suunnittelussa olivat mukana myös insinöörit V. Isajevs ja G. Tolstojs sekä arkkitehti P. Pavlovs. tarkoitus oli rakentaa yhteensä viisi paviljonkia – lihapaviljonki, maitotuotteiden paviljonki, vihannespaviljonki ja kalapaviljonki. Rakennustyöt alkoivat kesäkuussa 1924. Vuonna 1926 kävi kuitenkin ilmi, että alkuperäinen hanke edellyttää muutoksia ja lisäyksiä, jotka ylittivät hankkeen alkuperäiset kustannuslaskelmat, joten rakennustyöt jouduttiin keskeyttämään. Rakentaminen aloitettiin uudelleen vasta vuonna 1928, ja kauppahallikokonaisuus valmistui syksyllä 1930. Riian keskustori on suurin sodanjälkeinen rakennus Riiassa.
Myyjät myyvät tuotteitaan korkeissa halleissa, joihin oli ensimmäisen maailmansodan aikaan sijoitettuna Saksan ilmalaivoja. Alueella on yli 3 000 myyntipaikkaa, ja siellä käy parhaimmillaan päivittäin 100 000 asiakasta.
Aiheesta muualla

Centraltirgus.lv
Beverly Hills 90210

| Beverly Hills 90210> Beverly Hills, 90210 |
| --- | --- |
 Beverly Hills 90210 -sarjan logo
Tyyli:   Teinidraama  Saippuasarja 
Kestoaika:  45–48 min
Luoja(t):  Darren Star
Pääosissa:   Jason Priestley  Shannen Doherty  Jennie Garth  Ian Ziering  Gabrielle Carteris  Luke Perry  Brian Austin Green  Douglas Emerson  Tori Spelling  Carol Potter  James Eckhouse  Joe E. Tata  Mark Damon Espinoza  Kathleen Robertson  Tiffani-Amber Thiessen  Jamie Walters  Hilary Swank  Vincent Young  Lindsay Price  Daniel Cosgrove  Vanessa Marcil 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Fox   MTV3   Sub   AVA
Esitetty:   4. lokakuuta 1990 – 17. toukokuuta 2000
Tuotantokausia:  10
Jaksoja:  293
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):   Aaron Spelling  E. Duke Vincent   Charles Rosin  Darren Star  Steve Wasserman  Jessica Klein  Paul Waigner  Larry Molin  Jason Priestley  Laurie McCarthy  John Eisendrath  Doug Steinberg  Andrew Braverman 
Säveltäjä(t):  John E. Davis
Tuotantoyhtiö(t):   Propaganda Films (1990-1992) (kaudet 1-2)  Spelling Entertainment (1990-1992) (kaudet 1-2)  Spelling Television (1992-2000) (kaudet 3-10)  Tonand 
Levittäjä:  CBS Television Distribution
Seuraaja:   Melrose Place  Models Inc.  90210 
Aiheesta muualla
IMDb
Beverly Hills 90210 on yhdysvaltalainen draamasarja, jota esitettiin Yhdysvalloissa 4. lokakuuta 1990 – 17. toukokuuta 2000 Foxilla. Sarja seuraa teinien elämää yläluokkaisessa, tähtien täyttämässä Beverly Hillsissä, Kaliforniassa. Aluksi nuoret käyvät koulua West Beverly High Schoolissa ja myöhemmin siirrytään Kalifornian yliopistoon. Sarjan kehitti Darren Star ja sen tuottivat Paul Robinson, Aaron Spelling ja E. Duke Vincent. Numerosarja 90210 sarjan nimessä viittaa yhteen kaupungin viidestä postinumerosta.
Alkuperäinen sarja perustui kaksosten Brandon (Jason Priestley) ja Brenda Walshin (Shannen Doherty), sopeutumiseen uuteen kaupunkiin ja kulttuuriin sen jälkeen, kun he ovat muuttaneet Minneapolisista Beverly Hillsiin vanhempiensa Jimin (James Eckhouse) ja Cindyn (Carol Potter) kanssa. Sarja keskittyi pääosin hahmojen ystävyys- ja seurustelusuhteisiin, ja siinä käsiteltiin muun muassa raiskausta, alkoholismia, perheväkivaltaa, homo-oikeuksia, antisemitismia, sateenkaariperheitä, huumausaineita, itsemurhia, AIDSia, teiniraskauksia, bulimiaa ja abortteja.
Vuonna 2008 sarjan pohjalta alettiin tehdä uutta spinoff-sarjaa 90210, jonka tapahtumat keskittyvät Beverly Hillsiin muuttaneen kansasilaisperheen ympärille. Alkuperäisistä näyttelijöistä ovat mukana Jennie Garth ja Shannen Doherty.
Suomessa sarjaa ovat esittäneet MTV3 ja Subtv. MTV3 esitti sarjan ensimmäisen kauden käännösnimellä LA Beat.
Juoni

Sarja alkoi Walshin perheen; Jimin, Cindyn, Brandonin ja Brendan esittelyllä, jotka muuttivat vast'ikään Minnesotasta Beverly Hillsiin, Kaliforniaan Jimin ylennyksen vuoksi. Ensimmäisessä jaksossa Brandon ja Brenda aloittavat lukuvuoden West Beverly Hills High Schoolissa, josta he lopulta saavat useita ystäviä, joista loppu näyttelijäkokoonpano koostuu: Kelly Taylor, Steve Sanders, Andrea Zuckerman, Dylan McKay, David Silver, Scott Scanlon ja Donna Martin. Sarja seuraa hahmojen dramaattisia elämiä läpi high schoolin ja collegen esitellen useita uusia hahmoja sarjan edetessä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Pääroolit
| Näyttelijä | Hahmo | Kaudet | Vuodet |

| Jason Priestley | Brandon Walsh | 1 – 9 | 1990–1998 |
| Shannen Doherty | Brenda Walsh | 1 – 4 | 1990–1994 |
| Jennie Garth | Kelly Taylor | 1–10 | 1990–2000 |
| Ian Ziering | Steve Sanders | 1–10 | 1990–2000 |
| Gabrielle Carteris | Andrea Zuckerman | 1–5 | 1990–1995 |
| Luke Perry | Dylan McKay | 1–6; 9–10 | 1990–1995; 1998–2000 |
| Brian Austin Green | David Silver | 1–10 | 1990–2000 |
| Douglas Emerson | Scott Scanlon | 1–2 | 1990–1991 |
| Tori Spelling | Donna Martin | 1–10 | 1990–2000 |
| Carol Potter | Cindy Walsh | 1–5 | 1990–1995 |
| James Eckhouse | Jim Walsh | 1–5 | 1990–1995 |
| Joe E. Tata | Nat Bussichio | 1-10 | 1990–2000 |
| Mark Damon Espinoza | Jesse Vasquez | 4-5 | 1994–1995 |
| Kathleen Robertson | Clare Arnold | 4-7 | 1994–1997 |
| Tiffani-Amber Thiessen | Valerie Malone | 5–9 | 1994–1998 |
| Jamie Walters | Ray Pruit | 5-6 | 1994–1996 |
| Hilary Swank | Carly Reynolds | 8 | 1997–1998 |
| Vincent Young | Noah Hunter | 8–10 | 1997–2000 |
| Lindsay Price | Janet Sosna | 8–10 | 1997–2000 |
| Daniel Cosgrove | Matt Durning | 9–10 | 1998–2000 |
| Vanessa Marcil | Gina Kincaid | 9–10 | 1998–2000 |
Poistumiset

Sarja tunnettiin alituisista näyttelijäkokoonpanoa koskevista muutoksista, varsinkin sarjan viimeisinä vuosina: