stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Loviisan Valkon työväentalo
Historiaa

Valko oli 1900-luvun alussa suomenkielinen yhdyskunta ruotsinkielisessä Pernajan pitäjässä. Kylän elämä liittyi tuolloin pääasiassa vientisahatavaran laivaustoimintaan. Valkon työväenyhdistys perustettiin vuonna 1903. Työväentalon rakentamisesta päätettiin saman tien. Työväentaloa varten vuokrattiin Kotikallio-niminen tontti, joka saatiin ostaa omaksi 1920-luvun alussa. Valkon työväenyhdistyksen toiminta suuntautui koko yhteisön hyväksi. Työväenyhdistys hoiti postin jakelua 1900-luvun alussa. Posti haettiin junalta työväentalon lukusaliin, josta se oli kylän asukkaiden noudettavissa. Kesällä 1905 työväenyhdistys perusti Valkoon suomenkielisen kansakoulun, joka toimi työväentalon lukusalissa. Vasta myöhemmin Pernajan kunta ja valtio alkoivat tukea kansakoulua.
Työväentalo valmistui vuonna 1904. Se oli ensimmäinen varta vasten työväentaloksi rakennettu talo Uudellamaalla. Talo osoittautui heti liian pieneksi, ja sille valmistui lisäosa vuonna 1906. Huvitoiminnalla ei enää 1960-luvulla pystytty kattamaan vanhentuneen talon käyttö- ja korjauskustannuksia. Loviisan kaupunki osti talon vuonna 1966. Tarkoituksena oli tehdä talosta kaupungin nuorisotilat. Pikkupoikien talon alle tekemästä nuotiosta syttyi tulipalo, joka tuhosi talon kokonaan syyskuussa 1966.
Rakennus

Työväentalon suunnitteli rakennusmestari F. A. Smedslund. Talo rakennettiin kahdessa osassa. Se oli puhdastyylinen, laudoilla vuorattu hirsirakennus, jossa oli koristeellinen torni, veranta ja koristelistoitus. Talon ensimmäisessä osassa oli juhlasali, näyttämö, lukusali, ravintola ja vahtimestarin asunto. Työväentalon lisäosa valmistui vuonna 1906. Siinä oli juhlasalin laajennusosa, varasto, toinen lukusali sekä veranta ja kaunis torni.
Toimintaa työväentalolla

Työväentalo oli alusta alkaen monipuolisen toiminnan keskus. Siellä oli kirjasto ja lukusali. Torvisoittokunta perustettiin vuonna 1906. Talolla toimi myös näytelmäseura ja laulukuoro. 1920-luvulla talossa toimi elokuvateatteri, jonka toiminta jouduttiin lopettamaan turvallisuussyistä 1920-luvun lopulla. Elokuvatoiminta alkoi uudestaan 1960-luvulla, mutta se ei ollut enää taloudellisesti kannattavaa.
Luvata Pori

| Luvata Pori Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2017 (nykyinen yhtiö) 1941 (toiminta)
Toimitusjohtaja:  Jyrki Rantanen
Puheenjohtaja:  Jyrki Siltala
Kotipaikka:  Pori
Toiminta-alue:  Maailmanlaajuinen
Toimiala:  Metalliteollisuus
Tuotteet:  Kuparijalosteet
Liikevaihto:  252,7 milj. (2022)
Liikevoitto:  1,9 milj. (2022)
Henkilöstö:  347
Omistaja:  Mitsubishi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Luvata Pori Oy on maailmanlaajuinen haastavien metallituotteiden valmistukseen erikoistunut yhtiö, jolla on maailmanlaajuisesti noin 1400 työntekijää 7 eri maassa. Tehtaita on yhteensä 12 tasaisesti ympäri maailmaa. Yhtiön historia yltää vuodelle 1910, jolloin Outokummusta löytyneen kupariesiintymän takia perustettiin Outokummun tehtaat. Sotien vuoksi tehdas kuitenkin siirrettiin länsirannikolle ja Poriin. Outokummun luopuessa kuparituotannosta siirtyi yhtiö sijoitusyhtiön Nordic Capitalin omistukseen. Samalla nimeksi vaihtui nykyään käytössä oleva Luvata. Yhtiön nykyinen omistaja on Mitsubishi Materials Corporationia, joka on myös suuri metalliteollisuuden tekijä. MMC on laajempialainen yhtiö kuin Luvata. Kuparituotteiden lisäksi sen tuoteryhmiin kuuluvat muun muassa elektroniikka, koneistusratkaisut, tutkimustyö sekä sementit.
Historia

Outokummun Porin metallitehdas valmistui vuonna 1941. Perustamisen taustalla olivat puolustusvoimien tarpeet. Tuotannosta kolme neljäsosaa meni sotatarvikkeisiin. Sodan jälkeen tehdas osallistui myös sotakorvauksiin. Parhaimmillaan 1960-luvun alkuvuosina yli 2 000 henkeä työllistänyt Porin kuparin- ja nikkelin jalostusykkö oli yhtiön suurin toimipaikka. 1950-luvulla päätuotteena olleet kuparilankaharkot menettivät asemansa tultaessa 1960-luvulle, jolloin kupariputkista tuli merkittävin tuote. Valssaamo uudistettiin vuonna 1967. Vuoden 1969 lopulla käynnistettiin lankatehdas. 1980-luvun alussa Porin tehtaan osuus liikevaihdosta oli 32 % ja työntekijöitä lähes 2 000. Porin Metallitehdas sai vuonna 1960 nimen Outokumpu Oy:n Porin tehtaat.
Outokumpu ilmoitti vuonna 2003 luopuvansa asteittain värimetallurgiasta. Samana vuonna 8. syyskuuta Outokumpu myi Harjavallan kuparisulattonsa, Kokkolan sinkkisulattonsa ja Porin tehtaiden kuparielektrolyysiyksikkönsä ruotsalaiselle Boliden AB:lle. Kaupan myötä 2 200 työntekijää siirtyi Bolidenin palvelukseen. Outokumpu sai kaupassa 49 % omistuksen Bolidenista, mutta myi koko osuutensa vuonna 2005.Huhtikuussa 2005 Outokumpu myi kuparituotetoimialansa (Outokumpu Copper Products Oy:n) pääomasijoitusyhtiö Nordic Capitalille. Myydyn yhtiön nimi muutettiin toukokuussa 2006 Luvata Oy:ksi. Porintehtaiden osalta kupariputkia valmistava Outokumpu Copper Tube and Brass -divisioona ei sisältynyt kauppaan ja siitä muodostettiin myöhemmin Cupori Oy.
Vuonna 2011 Luvatan valssattujen tuotteiden liiketoiminta myytiin saksalaiselle Aurubis AG:lle, joka toimi tuolloin myös Yhdysvalloissa, Ruotsissa, Hollannissa ja Italiassa. Vuosina 2016–2017 Aasian kupariputkiliiketoiminta myytiin kiinalaiselle Zhejiang Hailiang Co. Ltd:lle, Pohjois-Amerikan lämmönsiirtotoiminnot yhdysvaltalaiselle Modine Manufacturing Companylle ja kupariputkiliiketoiminnot Waybill USA Inc.:ille; Luvatan erikoistuotteiden valmistus myytiin vuonna 2017 japanilaiselle Mitsubishi Materials -yhtiölle, jolloin muodostui nykyinen Luvata Pori Oy.
logo
Luvatan pääkonttori Porin tehtailla
Kaitaisten silta

Kaitaisten silta kesällä 2021, näkymä mantereen suuntaan.
Kaitaisten silta seututiellä 192 yhdistää Kaitaisten ja Lehtisten saaret Taivassalon kunnassa. Se on yksi Suomen pisimmistä silloista. Silta on 477 metriä pitkä, ja sen alikulkukorkeus on 13,5 metriä. Silta valmistui 1982 ja yhdisti Kustavin saaristokunnan mantereeseen. Ennen sillan rakentamista paikalla liikennöi kaksi lossia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaitaisten silta Wikimedia Commonsissa
Loso’s Way

| Loso’s Way Fabolous |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008–2009
 Julkaistu: 28. heinäkuuta 2009
 Tuottaja(t): DJ Clue (vastaava)  Ryan Leslie, Christopher "Tricky" Stewart, StreetRunner, L PRO, The Runners, DJ Khalil, Miguel Jiminez, The Alchemist, Syience, Jermaine Dupri, Sami Wilf, LRoc, No I.D., Sid V, J.U.S.T.I.C.E. League, Sean C. & L.V., Blackout Movement
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 67.43
 Levy-yhtiö: Desert Storm, Def Jam
Listasijoitukset
  1.  26.
Fabolouksen muut julkaisut
| From Nothin’ to Somethin’ 2007 | Loso’s Way 2009 | The Young OG Project 2014 |
Singlet albumilta Loso’s Way
 ”Throw It in the Bag” Julkaistu: 12. toukokuuta 2009  ”My Time” Julkaistu: 12. toukokuuta 2009  ”Everything, Everyday, Everywhere” Julkaistu: 22. syyskuuta 2009  ”Money Goes, Honey Stay (When the Money Goes Remix)” Julkaistu: 11. marraskuuta 2009
Loso’s Way on rap-artisti Fabolouksen viides studioalbumi, joka julkaistiin 28. heinäkuuta 2009. Se sijoittui ilmestymisviikollaan Billboard 200 -listan ykköspaikalle 99 000 kappaleen viikkomyynnillään.[lähde? ]
Kappaleet

Suluissa kappaleen tuottaja.
The Way (Intro) – 4.09 (StreetRunner & I.L.O.)
My Time (feat. Jeremih) – 4.00 (The Runners, Kevin "KC" Cossom)
Imma Do It (feat. Kobe) – 3.59 (säv. DJ Khalil)
Feel Like I’m Back – 4.28 (J.U.S.T.I.C.E. League)
Everything, Everyday, Everywhere (feat. Keri Hilson & Ryan Leslie) – 4.07 (Ryan Leslie)
Throw It in the Bag (feat. The-Dream) – 3.51 (Christopher "Tricky" Stewart)
Money Goes, Honey Stay (When the Money Goes Remix) (feat. Jay-Z) – 3.45 (Sami Wilf & Jermaine Dupri)
Salute (feat. Lil Wayne) – 4.27 (Miguel Jiminez)
There He Go (feat. Paul Cain, Red Cafe & Freck Billionaire) – 4.31 (Blackout Movement)
The Fabolous Life (feat. Ryan Leslie) – 4.07 (Ryan Leslie)
Makin’ Love (feat. Ne-Yo) – 4.07 (Jermaine Dupri & No I.D.)
Last Time (feat. Trey Songz) – 4.10 (LRoc & Jermaine Dupri)
Pachanga – 4.14 (Sid V)
Lullaby – 4.19 (The Alchemist, skrätsit Just Blaze)
Stay (feat. Marsha Ambrosius) – 3.41 (Syience)
I Miss My Love – 5.49 (Sean C. & L.V)
Toast to the Good Life – 2.50 (L PRO, Vain Euroopan ja iTunes -versioissa)
Welcome to My Workplace – 1.52 (Sean C. & L.V.)
Kappaleet > Japanin bonuskappaleet

Never Let It Go – 4.14 (DJ Khalil)
Bang Bang – 2.15 (Sean C. & L.V.)
Arvostelut

Metacritic: 66/100
Allmusic:
Entertainment Weekly: B+
Rolling Stone:
Listasijoitukset

| Lista (2009) | Sija |
| --- | --- |
Canadian Albums Chart: 26
U.S. Billboard 200: 1
U.S. Billboard Top R&B/Hip-Hop Albums: 1
U.S. Billboard Top Rap Albums: 1
U.S. Billboard Top Soundtracks: 1
M.O.T.

M.O.T. on lyhenne sanoista ”mikä oli todistettava” tai ”mikä on todistettu” (lat. Q.E.D., lyhenne sanoista quod erat demonstrandum).
M.O.T. on alun perin matematiikassa käytetty termi, ja kirjoitettuna matemaattisen todistuksen loppuun se tarkoittaa, että kyseinen todistus on suoritettu. Vaihtoehtoinen esitystapa on piirtää todistuksen loppuun neliö □.
Nykyään termiä käytetään muidenkin todistusten tai väittämien yhteydessä, kun halutaan vakuuttaa tai väittää, että asia tuli lopullisesti todistetuksi oikeaksi. kenen mukaan?
Alun perin termiä käyttivät varhaiset kreikkalaiset matemaatikot, kuten Eukleides ja Arkhimedes. Latinankielinen termi on käännös kreikankielisestä ilmaisusta ὅπερ ἔδει δεῖξαι (hóper édei deĩxai).
Vuodesta 1996 Yleisradion TV1-kanavalla esitetyn MOT-ohjelman nimi on lyhenne sanoista ”mikä oli tutkittava”.
Kakistokratia

Kakistokratia on arvosteleva nimitys hallinnolle, jossa päättämässä katsotaan olevan yhteiskunnan kaikkein tyhmimpien, häikäilemättömimpien ja vähiten pätevien kansalaisten. Sanan käyttö yleistyi 1600-luvun loppupuolella, ja sitä käytetään edelleen politiikan kritisoinnissa.
Sana muodostuu kahdesta kreikan kielen sanasta, kakistos (suom. huonoin) ja kratos (hallitus).
Kardemummat

| Kardemummat |
| --- | --- |
 Kardemumma (Elettaria cardamomum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Zingiberales
Heimo::  Inkiväärikasvit Zingiberaceae
Suku::  Kardemummat Elettaria  Maton (1811)
Tyyppilaji
 Elettaria cardamomum (L.) Maton 
Katso myös
   Kardemummat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kardemummat (Elettaria) on inkiväärikasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on vain kaksi lajia: Intiassa alkuperäisenä kasvava, maustekasvina tunnettu kardemumma (Elettaria cardamomum) ja Sri Lankassa kasvava Elettaria ensal. Kardemummien Malesiassa ja Indonesiassa esiintyvät lähisukuiset kasvit ovat nykyisin 2018 kuvatussa uudessa suvussa Sulettaria.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Elettaria
Suomen Lajitietokeskus: Kardemummat – Elettaria
Lysdahl

Lysdahl on seuraavien norjalaisten henkilöiden sukunimi:
Espen Lysdahl (s. 1990), alppihiihtäjä
Kristin Lysdahl (s. 1996), alppihiihtäjä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Loukánikos

Loukánikos.
Loukánikos (kreik. Λουκάνικος) eli Louk (Λουκ) (n. 2004 – toukokuu 2014)) oli ateenalainen kulkukoira, joka tuli tunnetuksi niin sanottuna ”mellakkakoirana”, oltuaan mukana Kreikan mielenosoituksissa vuosina 2010–2012. Maailmanlaajuiseen julkisuuteen se nousi vuoden 2011 mielenosoitusten yhteydessä ja oli samana vuonna myös ehdolla Time-lehden Vuoden eläimeksi.
Alun perin Loukánikos (suom. ”Makkara”) tunnettiin nimellä Thodorís (Θωδορής). Ateenalainen koditon mies oli ottanut koiran hoidettavakseen. Joidenkin lähteiden mukaan Loukánikos ei kuitenkaan ollut varsinainen kulkukoira, vaan Ateenan kaduilla aikaansa viettänyt lemmikki. Se nähtiin lukuisissa uutiskuvissa mielenosoitusten eturintamassa uhmaamassa mellakkapoliiseja. Koira muun muassa sieppasi kyynelkaasukranaatteja ja kuljetti niitä kauemmas mielenosoittajista. Loukánikoksesta tuli rakastettu koira myös Kreikan ulkopuolella, esimerkiksi Madridissa avattiin kesällä 2012 sen mukaan nimetty ravintola.
Loukánikos vetäytyi mielenosoituksista syksyllä 2012 ja sai kodin ateenalaisen perheen luota. Koira kuoli 10-vuotiaana toukokuussa 2014, mutta asia tuli julkisuuteen vasta saman vuoden lokakuussa. Kuolinsyynä oli sydämen pysähtyminen. Sen terveydentilan arveltiin heikentyneen koiran mielenosoituksissa hengittämän kyynelkaasun seurauksena. Loukánikos haudattiin puun alle Ateenan keskustassa sijaitsevalle kukkulalle.
Kreikan mielenosoituksissa on ollut mukana myös useita muita kodittomia koiria, joista Loukánikoksen ohella tunnetuin on Kanéllos (Κανέλλος).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Loukánikos Wikimedia Commonsissa
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2019

Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2019 käytiin Sofiassa, Bulgariassa.
Ottelut

|  Joukkue  |  O |  3p         |  2p         |  1p       |  0p       |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   Bulgaria  | 5 |  5  |  0  |  0  |  0  |  39  |  7  | +32 | 15 | Nousee 2. divisioonan B-lohkoon 2020 |
|   Turkki  | 5 |  3  |  0  |  0  |  2  |  21  |  17  | +4 | 9 |  |
|   Turkmenistan  | 5 |  2  |  0  |  1  |  2  |  21  |  21  | 0 | 7 |  |
|   Luxemburg  | 5 |  2  |  0  |  0  |  3  |  15  |  20  | -5 | 6 |  |
|   Kiinan Taipei  | 5 |  1  |  1  |  0  |  3  |  23  |  35  | -12 | 5 |  |
|   Etelä-Afrikka  | 5 |  1  |  0  |  0  |  4  |  18  |  37  | -19 | 3 |  |
Lomé

| Lomé |
| --- | --- |
 Kuva Lomésta.
 vaakuna
 Lomé
 Koordinaatit: 6°8′16″N, 1°12′45″E 
Valtio:   Togo
Alue:  Maritime
Prefektuuri:  Greater Lomé
Hallinto:  
 – Pormestari:  Fogan Adegnon
Korkeus:  10 m
Väkiluku (2010):  750 757
 – Metropolialue:  1 348 619
Aikavyöhyke:  UTC+0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lomé on Togon pääkaupunki. Vuonna 2010 kaupungissa oli noin 750 000 asukasta, suurkaupunkialueella 1,3 miljoonaa. Loméssa on muun muassa yliopisto, kongressipalatsi ja Togon kansallismuseo.
Maantiede ja ilmasto

Lomé sijaitsee maan eteläkärjessä Guineanlahden rannalla. Se oli alkujaan puristuksissa merenrannan ja kaupungin pohjoispuolelle jäävän laguunin välissä, mutta kaupungin pohjoispuolelle on kasvanut slummeja ja osa laguunista on täytetty rakennusmaaksi.
Lämpötila on Loméssa korkea ympäri vuoden, kuukauden keskimääräinen vuorokauden ylin lämpötila vaihtelee 28:sta 32 asteeseen. Sadekausi kestää huhtikuusta heinäkuuhun, kuiva kausi joulukuusta helmikuuhun. Eniten sadetta, keskimäärin yli 250 mm, saadaan kesäkuussa.
Talous

Saksalaiset rakennuttivat Togoon 420 metriä pitkän laiturin helpottaakseen raaka-aineiden vientiä. Sataman modernisointi aloitettiin 1960-luvulla, ja vuonna 1968 valmistui syväsatama.
Lomé on Togon tärkein satama, jonka kautta viedään ulkomaille kahvia, kaakaota, kopraa ja palmunytimiä. Lomén sataman kautta kulkee myös paljon ympäröivien sisämaavaltioiden kuten Malin, Nigerin ja Burkina Fason vientiä. Kaupunkiin perustettiin vuonna 1968 vapaakauppa-alue. Kaupungissa on myös öljynjalostamo.
Turismi on alkanut näytellä merkittävää osaa kaupungin taloudessa. Vuonna 2003 kaupungissa vieraili 57 539 matkailijaa, joista suurin osa 22 %, oli ranskalaisia. Poliittinen epävakaus on hidastanut turismin kasvua. Suurin osa turisteista tulee Ranskasta.[lähde? ]
Nähtävyyksiä

Lomé on tyypillinen afrikkalainen kaupunki, jossa sekoittuvat eri tyylit, kulttuurivaikutteet ja perinteet. Merkittäviä nähtävyyksiä ovat ranta, Togon kansallismuseo, kongressipalatsi, voodoo-rituaaleissa tarvittavien uhrien tori, Lomé Grand Market ja katedraali.
Historia

Rannikkoa, jossa Lomé sijaitsee, kutsuttiin Orjarannikoksi, koska sieltä  käytiin orjakauppaa 1500-luvulta 1800-luvulle.
Ewet perustivat Lomén 1700-luvulla. Brittivallan aikana siitä kehittyi merkittävä kauppapaikka. Saksalaiset tekivät Lomésta Togon pääkaupungin vuonna 1897, sitä ennen pääkaupunkina oli ollut Aného. Saksan vallan aikana ryhdyttiin rakentamaan kaupungille sen tarvitsemaa nykyaikaista infrastruktuuria. Postitoimisto avattiin vuonna 1890, puhelinverkko avattiin vuonna 1894, Lomén ja Anéhon välinen rautatie avattiin vuonna 1905 ja kaupunki yhdistettiin koko Afrikan kattavaan lennätinlinjaan vuonna 1913. Vuonna 1914 väkiluku oli 8 000.
Vuonna 1914 Ranskan armeija valtasi Lomén osana ensimmäistä maailmansotaa.
Togon itsenäistyessä vuonna 1960 kaupungissa oli 80 000 asukasta. Itsenäistymisen myötä kaupungin väkiluku lähti kasvuun ja vuonna 1970 se oli jo 200 000 asukasta. Yliopisto avattiin vuonna 1970.
Loméssa on solmittu tärkeitä kansainvälisiä sopimuksia: vuonna 1975 allekirjoitettu Lomen sopimus koskee vapaakauppaa Euroopan unionin ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden välillä. Vuonna 1999 kaupungissa solmittiin Sierra Leonen sisällissodan lopettava rauhansopimus.
Kasvava väestö on tuonut mukanaan jäteongelman. Jätteiden mukanaan tuomiin terveyshaittoihin on viime aikoina kiinnitetty huomiota.
Kuvagalleria

Lomé–Tokoin kansainvälinen lentoasema.
Itsenäisyyden monumentti.
Yhdysvaltain suurlähetystö.
IBIS-hotelli.
Katu Lomésta.
Saksan Togomaan postimerkki, leimattu Loméssa vuonna 1902.
Käännös suomeksi
Jänisjärvi (Parkano, pohjoinen)

| Jänisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°03′23″N, 23°19′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  oja eteläiseen Jänisjärveen 
Järvinumero:  35.576.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  166,1 m 
Rantaviiva:  1 km 
Pinta-ala:  0,03952 km² 
 fiJänisjärvi 
Jänisjärvi (pohjoinen), eli kartoissa myös toinen Jänisjärvistä, on Pirkanmaalla Parkanossa Aurejärvellä sijaitsevista järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Jänisjärvi on osa Jänisojan valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 450 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven länsirannalla noin 200 metriä koilliseen eteläisestä Jänisjärvestä Jäniskankaan itäpuolella. Järvien ympäristössä on soita, joiden suo-ojat laskevat niihin. Pohjoiseen Jänisjärveen laske kolme suo-ojaa ja siitä lähtee lounaaseen laskuoja, joka laskee eteläiseen Jänisjärveen. Rantaviiva on kilometrin pituinen ja yli puolet siitä on suota. Järvi on autio eikä sen rantaan johda tietä. Lähin tie on metsäautotie, joka tulee sen itäpuolelle.
Jänisjärvi (Parkano, eteläinen)

| Jänisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°02′59″N, 23°19′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  Jänisoja 
Järvinumero:  35.576.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165,5 m 
Rantaviiva:  2,278 km 
Pinta-ala:  0,138 km² 
 fiJänisjärvi 
Jänisjärvi (eteläinen), eli kartoissa myös toinen Jänisjärvistä, on Pirkanmaalla Parkanossa Aurejärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Jänisjärvi on osa Jänisojan valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 900 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 14 hehtaaria. Se sijaitsee Klenkkan mäen itä- ja Harmonimäen pohjoispuolella. Mäillä kasvaa kangasmetsää ja muihin rantoihin ulottuvat ympäristön suot. Samaan suoalueeseen kuuluu toinenkin Jänisjärvi, joka sijaitsee tämän Jänisjärven pohjoispuolella. Eteläiseen Jänisjärveen laskee yksitoista suo-ojaa, joista yhden kautta laskee tänne myös pohjoisemman Jänisjärven vedet. Oma laskuoja Jänisoja lähtee järven lounaispäästä ja se virtaa 3,3 kilometriä Aurejärveen. Ojan suu sijaitsee Jänislahdessa, joka on Suksilahden pohjukassa. Järven pohjoisosa on soistunut ja sitä uhkaa umpeenkasvaminen. Ruohikon keskellä sijaitsee järven ainoa saari, joka on 80 metriä pitkä ja soistunut. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Yli 150 metrin etäisyydeltä ohittavalta Pohjantieltä on Klenkalle johtava lyhyt kärrypolku. Järven eteläpäässä sijaitsee entinen maatila.
Lysaker

Lysakerelvan varren entistä teollisuusaluetta
Lysaker on liikekeskus, liikenteen solmukohta ja asuinalue Bærumin kunnassa Akershusin läänissä ja Oslon rajalla Norjassa. Kunnan raja seuraa Lysakerelva-jokea joka laskee Oslonvuonoon. Alue rajoittuu Bærumissa Stabekkin, Fornebun ja Jarin alueisiin ja joen toisella puolella Oslossa Sollerud/Lilleakeriin. Lysaker on osa Oslon taajama-aluetta. Alueen nimi tarkoittaa valoisia niittyjä.
Lysakerista tuli liikenteen solmukohta jo vuonna 1624, jolloin Kongsberg Sølvverk perustettiin alueelle ja joen yli rakennettiin silta silloiseen Kristianiaan. Rautatien rakentaminen vuonna 1872 lisäsi alueen merkitystä liikenteelle entisestään ja Lysakerin asemalle pysähtyvät Oslon alueen paikallisjunien lisäksi myös Gardermoenin lentoasemalle nopean yhteyden tarjoava Flytoget sekä eteläisen Norjan kaukojunat. Alue on myös bussiliikenteen keskus ja Lysakerista menee matkustajalautta Nesoddeniin. Nykyisin alueen läpi kulkeva E-18-tie on Norjan vilkkain valtatieosio, jonka kautta vuorokaudessa ajaa 170 000 autoa. Alueella on useiden kansainvälisten suuryritysten toimitiloja.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Losing My Religion

| ”Losing My Religion” R> E.M. |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Out of Time
 Julkaistu: 19. helmikuuta 1991
 Tuottaja(t): Scott Litt ja R.E.M.
 Tyylilaji: vaihtoehtorock
 Kesto: 04.28
 Levy-yhtiö: Warner Bros.
R.E.M:n muut singlet
| ”Get Up” 1989 | ”Losing My Religion” 1991 | ”Shiny Happy People” 1991 |
Losing My Religion on yhdysvaltalaisen rock-yhtye R.E.M:n kappale. Se julkaistiin vuonna 1991 albumilla Out of Time sekä singlenä. Siitä tuli yllättäen suuri hitti, ja se voitti kaksi Grammy-palkintoa.
Kappaleet

Kaikkien kappaleiden sävellys ja sanoitus: Bill Berry, Peter Buck, Mike Mills ja Michael Stipe.
Kappaleet > 7" single

Losing My Religion – 4.29
Rotary Eleven – 2.32
Kappaleet > 12"- ja CD-single

Losing My Religion – 4.29
Rotary Eleven – 2.32
After Hours (live) – 2.08 (säv. Lou Reed)
Kappaleet > Britannian "Collector's Edition", CD 1

Losing My Religion – 4.29
Stand (live) – 3.21
Turn You Inside-Out (live) – 4.23
World Leader Pretend (live) – 4.24
Kappaleet > Britannian "Collector's Edition", CD 2

Losing My Religion – 4.29
Fretless – 4.51
Losing My Religion (Live Acoustic Version/Rockline) – 4.38
Rotary Eleven – 2.32
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2018

Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2018 käytiin Kapkaupungissa, Etelä-Afrikassa.
Kisat voitti Georgia, joka nousee seuraavaksi vuodeksi 2. divisioonan B-ryhmään.
Ottelut

|  Joukkue  |  O |  3p         |  2p         |  1p       |  0p       |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   Georgia  | 5 |  5  |  0  |  0  |  0  |  35  |  7  | +28 | 15 | Nousee 2. divisioonan B-lohkoon 2019 |
|   Bulgaria  | 5 |  4  |  0  |  0  |  1  |  29  |  10  | +19 | 12 |  |
|   Turkki  | 5 |  3  |  0  |  0  |  2  |  29  |  14  | +15 | 9 |  |
|   Kiinan Taipei  | 5 |  2  |  0  |  0  |  3  |  12  |  35  | -23 | 6 |  |
|   Etelä-Afrikka  | 5 |  1  |  0  |  0  |  4  |  12  |  26  | -14 | 3 |  |
|   Hongkong  | 5 |  0  |  0  |  0  |  5  |   0  |  25  | -25 | 0 |  |