stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kompaktius
Historia ja motivaatio

Käsitteen kompaktius esitti Fréchet vuonna 1906. Tätä ennen oli jo pitkään huomattu, että kompaktin avaruuden tyyppinen käsite on välttämätön useiden hyödyllisten teoreemojen todistamisessa. Tällöin useimmiten kompaktiudella tarkoitettiin "jonokompaktiutta" (jokaisella jonolla on suppeneva osajono). Näitä ideoita käytettiin lähinnä metrisiä avaruuksia tutkittaessa. "Peitekompaktius" osoittautui vielä lupaavammaksi, sillä sen avulla päästiin tutkimaan yleisiä topologisia avaruuksia, jolloin useat metristä avaruutta koskevat tulokset voitiin yleistää topologisille avaruuksille. Tämä on erityisen hyödyllistä funktioavaruuksia tutkittaessa, sillä useimmat näistä eivät ole metrisiä.
Yksi syy opiskella kompaktien joukkojen topologiaa on se, että ne ovat tietyllä tapaa samanlaisia kuin äärelliset joukot. Monet äärellisiä joukkoja koskevat tulokset yleistyvät pienillä muutoksilla kompakteja avaruuksia koskeviksi tuloksiksi. Joidenkin matemaatikkojen mielestä "kompaktius on seuraavaksi paras joukkojen ominaisuus äärellisyyden jälkeen". Esimerkiksi on voimassa
Olkoon X Hausdorff ja valitaan X:stä piste x sekä äärellinen osajoukko A, joka ei sisällä x:ää. Nyt x:lle ja A:lle voidaan löytää erilliset ympäristöt, olkoon x:n ympäristö U(x) ja A:n pisteen a ympäristö V(a). Tällöin leikkaus kaikista U(x) ja yhdiste kaikista V(a) ovat vaaditut x:n ja A:n ympäristöt.
Huomaa, että jos A on ääretön, ei lause ole välttämättä voimassa mielivaltaisen monelle ympäristölle, sillä leikatessa joukkoja voi jokin x:n ympäristö leikkautua kokonaan pois. Väite on kuitenkin voimassa, jos A on kompakti: Otetaan äärellinen A:n osapeite {V(a)}. Tällä tavoin nähdään, että Hausdorffin avaruudessa jokainen piste voidaan erottaa ympäristöllä kompakteista joukoista, joka ei sisällä kyseistä pistettä. Toistamalla päättelyä nähdään, että kaksi erillistä kompaktia joukkoa voidaan Hausdoffin avaruudessa erottaa ympäristöillä. Tässä siis ikään kuin äärellisen joukon alkio on korvattu kompaktilla joukolla Hausdorffin avaruudessa.
Määritelmät

Rn:n osajoukkojen kompaktius:
Jokaiselle Rn:n osajoukolle A seuraavat ehdot ovat yhtäpitäviä:
Jokaisella avoimella peitteellä on äärellinen osapeite.
Jokaisella A:n jonolla on osajono, joka suppenee kohti jotakin A:n pistettä.
Jos A on ääretön, on A:ssa vähintään yksi kasautumispiste.
A on suljettu ja rajoitettu.
Huomaa, että ehdot eivät ole välttämättä keskenään yhtäpitäviä yleisessä topologisessa avaruudessa.
Kirjallisuutta

Jalava, Väinö: Moderni analyysi I.  (15)  Tampere:  TTKK, 1976.  ISBN 951-720-223-7.
Lipschutz, Seymour: General Topology.  McGraw-Hill, 1965.  ISBN 0-07-037988-2.
Aiheesta muualla

Kompaktius topologisissa avaruuksissa
Ihmisoikeusrikos

Ihmisoikeusrikos on rikos, joka kohdistuu ihmisoikeuksiin, kuten oikeus vapauteen tai oikeus elämään. Ihmisoikeusrikoksia ovat muun muassa joukkotuhonta, ihmiskauppa, vapaudenriisto, orjuus ja kidutus.
Amnesty International vaatii, että "ihmisoikeusrikokset tutkitaan puolueettomasti ja tehokkaasti. Epäillyn poliittinen, hallinnollinen tai sotilaallinen tausta ei saa olla esteenä tutkinnalle. Ihmisoikeusrikoksia voidaan tutkia ja viedä oikeuskäsittelyyn sekä omassa maassa että ulkomailla. Kansainvälinen rikosoikeus tarjoaa jo nyt keinot saattaa oikeuden eteen ihmiset, jotka ovat syyllistyneet kansainvälisiin rikoksiin, kuten rikoksiin ihmisyyttä vastaan tai sotarikoksiin. Valtioilla on oikeus ja velvollisuus tutkia näitä rikoksia ja nostaa niistä syytteitä riippumatta siitä, onko rikokset tehty niitä tutkivan valtion alueella tai onko tekijä tämän valtion kansalainen."
Kirsikkabarbi

| Kirsikkabarbi |
| --- | --- |
 Kirsikkabarbikoiras
Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särkikalat Cyprinidae
Suku::  Puntius
Laji::  titteya
Kaksiosainen nimi
 Puntius titteya  Deraniyagala, 1929 
Katso myös
   Kirsikkabarbi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirsikkabarbi (Puntius titteya) on luontaisesti Sri Lankassa elävä pienikokoinen särkikala, joka muualla tunnetaan akvaariokalana. Kotiseudullaan laji on uhanalainen, joten nykyisin useimmat myynnissä olevat kalat ovat peräisin kalaviljelmiltä.
Ulkonäkö ja koko

Kirsikkabarbi kasvaa noin 5 cm:n pituiseksi. Kalan selkä on useimmiten punaruskea ja hohtaa valossa kuparinvärisenä. Kalan evät ovat punaiset. Suun lähettyvillä sillä on viiksipari. Kyljessä on katkonainen musta viiva kuononkärjestä silmän läpi lähelle pyrstöä.
Naaraassa on punaisia sävyjä varsinkin evissä, mutta koiras on kauttaaltaan punertava, ja sen väri syvenee kutuun valmistautuessa syvänpunaiseksi.
Elintavat

Luonnonvaraiset kirsikkabarbit elävät matalissa, kirkkaissa puroissa. Kala on aikuisena kaikkiruokainen ja syö viherlevää, piileviä, hyönteisiä ja muuta eläinperäistä ainetta.
Uhanalaisuus

Kirsikkabarbin uhanalaisuuteen on vaikuttanut pyydystäminen akvaariokauppaan. Myös vieraslajit ovat haitanneet sitä kilpailijoina ja saalistajina. Elinympäristön muuttuminen on myös vakava uhka, sillä jokiin rakennetaan vesivoimaa, kaivostoiminnasta tulee saasteita ja maan muokkaus viljelykäyttöön muuttaa varjoisuutta.
Akvaariokala

Kaikkiruokaisena kirsikkabarbi syö akvaariossa mielellään elävää tai pakastettua, hiutalemaista ruokaa tai pohjatabletteja.
Kirsikkabarbille sopii parhaiten pehmeä, 23–27-asteinen vesi, jonka pH on 6–7,5. Akvaarion kooksi suositellaan vähintään 40 litraa.
Luonteeltaan kirsikkabarbi on säyseä ja sopii hyvin muiden rauhallisten kalojen seuraksi. Se eroaa muista barbikaloista siten, että vaikka se viihtyy hyvin parvessa, kirsikkabarbeja voi pitää pariskuntanakin.
Kirsikkabarbien viljely on melko helppoa, ja ne voivat lisääntyä varsinaisessa akvaariossakin. Muiden barbien tavoin tämä laji on mädinsirottelija, joka syö mielellään muniaan. Siksi viljely onnistuu parhaiten erillisessä kutuakvaariossa, jonka tilavuudeksi riittää 20 litraa ja jossa veden lämpötilan on 25–27 astetta.
Aiheesta muualla

Puntius titteya (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
I balánta tou Mauthausen

| I balánta tou Mauthausen Η μπαλάντα του Μαουτχάουζεν The Mauthausen Ballad María Farantoúri |
| --- | --- | --- |

Vuoden 1974 painoksen kansikuva
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1966
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: kreikkalainen taidemusiikki
 Levy-yhtiö: His Master's Voice
María Farantoúrin muut julkaisut
|   | I balánta tou Mauthausen Η μπαλάντα του Μαουτχάουζεν The Mauthausen Ballad 1966 | Énas ómiros 1967 |
I balánta tou Mauthausen (kreik. Η μπαλάντα του Μαουτχάουζεν, kansainvälinen julkaisu: The Mauthausen Ballad) on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin ja säveltäjä Míkis Theodorákisin ensimmäinen yhteinen studioalbumi vuodelta 1966. Albumi on samalla Farantoúrin debyytti. Albumilla Farantoúri laulaa Theodorákisin säveltämän ja Iákovos Kampanéllisin sanoittaman Mauthausen-sarjan lisäksi muita samojen tekijöiden kappaleita.
Kappaleet

Ásma asmáton (Άσμα ασμάτων) (Mauthausen-sarja, osa 1)
O Antónis (Ο Αντώνης) (Mauthausen-sarja, osa 2)
O drapétis (Ο δραπέτης) (Mauthausen-sarja, osa 3)
Ótan teleiósei o pólemos (Όταν τελειώσει ο πόλεμος) (Mauthausen-sarja, osa 4)
Kourástika na se krató (Κουράστηκα να σε κρατώ)
O ískios épese varýs (Ο ίσκιος έπεσε βαρύς)
Píra tous drómous t'ouranoú (Πήρα τους δρόμους τ' ουρανού)
Stou kósmou tin aniforiá (Στου κόσμου την ανηφοριά)
To ekkremés (Το εκκρεμές)
T'óneiro kapnós (Τ' όνειρο καπνός)
Aiheesta muualla

Discogs
Hugo Helge Ingelius

Hugo Helge Gabriel Ingelius (6. marraskuuta 1899 Turku – 16. huhtikuuta 1956 Turku) oli suomalainen merikapteeni ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Ingelius kävi 4 luokkaa oppikoulua. Hänestä tuli yliperämies 1923 ja hän suoritti merikapteenitutkinnon 1927 sekä aluksenmittaajatutkinnon 1935. Ingelius toimi Helsingin luotsipiirin apulaispiiripäällikkönä 1937–1944 ja sen jälkeen merenkulkuhallituksen II luokan vt. luotauspäällikkönä.
Teoksia

Sagor och historier från land och hav,     Åbo tryckeri och tidnings, Åbo 1930
En sjöman for till Rio.    Åbo tryckeri och tidnings, Åbo 1932
How It Feels to Be Something On

| How It Feels to Be Something On Sunny Day Real Estate |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1998
 Julkaistu: 8. syyskuuta 1998
 Tuottaja(t): Greg Williamson
 Tyylilaji: emo
 Kesto: 45.44
 Levy-yhtiö: Sub Pop
Listasijoitukset
  132. 
Sunny Day Real Estaten muut julkaisut
| Sunny Day Real Estate 1995 | How It Feels to Be Something On 1998 | Live 1999 |
How It Feels To Be Something On on Sunny Day Real Estaten kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 8. syyskuuta 1998 Sub Popin kautta.
Kappaleet

Pillars – 4.57
Roses in Water – 3.42
Every Shining Time You Arrive – 4.13
Two Promises – 4.39
100 Million – 5.38
How It Feels to Be Something On – 3.57
The Prophet – 5.13
Guitar and Video Games – 4.09
The Shark's Own Private Fuck – 4.03
Days Were Golden – 5.08
Arvostelut

Pitchfork: 8.8/10
Aiheesta muualla

How It Feels to Be Something On -discogs.com sivustolla (englanniksi)
I am...

| I am> .. Ayumi Hamasaki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. tammikuuta 2002
 Tuottaja(t): Max Matsuura
 Tyylilaji: J-pop
 Kesto: 71.00
 Levy-yhtiö: Avex Trax
Ayumi Hamasakin muut julkaisut
| Duty 2000 | I am... 2002 | Rainbow 2002 |
I am... on Ayumi Hamasakin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 1. tammikuuta 2002.
I am... nousi Hamasakin edellisten studioalbumien tavoin Oriconin albumilistan ensimmäiselle sijalle ja pysyi listalla kaikkiaan 25 viikkoa.
Albumilta on julkaistu singlet ”M”, ”evolution”, ”NEVER EVER”, ”Endless sorrow”, ”UNITE!”, ”Dearest” ja ”Daybreak”.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut Ayumi Hamasaki.
I am... – 5.31
opening Run – 0.57
Connected – 3.21
UNITE! – 5.00
evolution – 4.42
Naturally – 4.18
NEVER EVER – 4.41
still alone – 5.57
Daybreak – 4.49
taskinlude – 1.20
M – 4.29
A Song is born – 6.17
Dearest – 5.33
no more words – 5.47
Endless sorrow ～gone with the wind ver.～ – 8.17
Flower Garden – 2.38  (piiloraita kappaleen 15 lopussa)
Tekijätiedot

Kappaleet 1, 4, 5, 6, 7, 8, 11 ja 15 on säveltänyt CREA. Kappaleen 2 on säveltänyt CMJK. Kappaleen 3 on säveltänyt Ferry Corsten. Kappaleen 9 ovat säveltäneet CREA, D・A・I ja Junichi Matsuda. Kappaleen 10 on säveltänyt tasuku. Kappaleen 12 on säveltänyt Tetsuya Komuro. Kappaleet 13 ja 14 ovat säveltäneet CREA ja D・A・I.
Kappaleen 1 ovat sovittaneet Tadashi Kikuchi ja tasuku. Kappaleet 2, 6, 8 ja 15 on sovittanut CMJK. Kappaleen 3 on sovittanut Ferry Corsten. Kappaleet 4, 5 ja 11 on sovittanut HΛL. Kappaleen 7 on sovittanut CHOKKAKU. Kappaleet 9 ja 10 on sovittanut tasuku. Kappaleen 12 on sovittanut Tetsuya Komuro. Kappaleen 13 on sovittanut Naoto Suzuki. Kappaleen 14 ovat sovittaneet Naoto Suzuki ja tasuku.
I Write Sins Not Tragedies

| ”I Write Sins Not Tragedies” Panic! at the Disco |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: A Fever You Can’t Sweat Out
 Julkaistu: 27. helmikuuta 2006 (UK)   27. huhtikuuta 2006 (U.S.)   30. lokakuuta 2006 (UK uudelleenjulkaisu)
 Formaatti: CD, 7" vinyyli
 Tuottaja(t): Matt Squire
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 03.06
 Levy-yhtiö: Fueled by Ramen, Decaydance
Panic! at the Discon muut singlet
| ”The Only Difference Between Martyrdom and Suicide Is Press Coverage” 2006 | ”I Write Sins Not Tragedies” 2006 | ”But It’s Better If You Do” 2006 |
I Write Sins Not Tragedies on toinen single vaihtoehto-rockia soittavan yhtyeen Panic! at the Discon levyltä A Fever You Can't Sweat Out. Se julkaistiin 27. elokuuta 2006 CD-levynä ja 7" tuuman vinyylinä.
Kappaleen on kirjoittanut kitaristi ja taustalaulaja Ryan Ross. Kappale kertoo tarinan hermostuneesta sulhasesta, joka kuulee hääpäivänään kahden häävieraan kertovan hänen morsiamensa olevan huora. Sulhanen tuntee olevansa avuton ja koettaa ymmärtää. Tosin on tulkittu, että tarinan kertoja ei ole sulhanen vaan hänen omatuntonsa.
Kappaleet

UK 7" - helmikuu 2006
A. "I Write Sins Not Tragedies"
UK CD - helmikuu 2006
"I Write Sins Not Tragedies"
"Nails for Breakfast, Tacks for Snacks" (Demo-versio)
WMI CD - toukokuu 2006
"I Write Sins Not Tragedies" - 3:10
"Nails for Breakfast, Tacks for Snacks" (Demo-versio) - 3:57
"The Only Difference Between Martyrdom and Suicide Is Press Coverage" (Tommie Sunshine Brooklyn Fire Remix) - 5:04
UK CD - lokakuu 2006
"I Write Sins Not Tragedies"
"Karma Police" (Denver - live)
UK 7" - lokakuu 2006
A. "I Write Sins Not Tragedies"
B. "But It's Better If You Do" (Glasgow - live)
UK 7" - lokakuu 2006
A. "I Write Sins Not Tragedies"
B. "I Write Sins Not Tragedies" (Denver - live)
CD - lokakuu 2006
"I Write Sins Not Tragedies"
"Nails for Breakfast, Tacks for Snacks" (Demo-versio)
"The Only Difference Between Martyrdom and Suicide Is Press Coverage" (Tommie Sunshine Brooklyn Fire Remix)
"I Write Sins Not Tragedies" (video)
Musiikkivideo

Tämä on Panic! at the Discon ensimmäinen single, ja siitä on tehty musiikkivideo. Videossa on sirkus-teemaiset häät. Videon alussa morsian ja sulhanen (esittäjänä Daniel Isaac) ovat menossa naimisiin. Sulhasen sirkus-perheen riidan jälkeen morsian juoksee ulos, ja yksi häävieraista seuraa häntä. Sirkuksen johtajaa esittää Panic! at the Discon laulaja Brendon Urie, joka ohjaa sulhasen ulos, missä hänen morsiamensa ja häntä seurannut häävieras suutelevat toisiaan. Tämä on kohta, jossa huomataan, että Urie on itse asiassa ollut koko ajan sulhasen omatunto.
Kirsikka Saari

| Kirsikka Saari> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. joulukuuta 1973 (ikä 50) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kirjailija ja käsikirjoittaja
Käsikirjoittaja
Alma mater:  Helsingin yliopisto 2001, Aalto-yliopisto 2009
Palkinnot
  Parhaan lyhytelokuvan Oscar-palkinto 2014  Nordisk Film -palkinto 2020  
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kirsikka Saari (s. 6. joulukuuta 1973 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja käsikirjoittaja. Hän on käsikirjoittanut muun muassa lyhytelokuvan Pitääkö mun kaikki hoitaa?, joka oli ensimmäisenä suomalaisena lyhytelokuvana ehdolla parhaan lyhytelokuvan Oscar-palkintoon 2014.
Ura

Saari valmistui vuonna 2001 filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta pääaineenaan yleinen historia. Hän on opiskellut käsikirjoittamista Suomessa ja ulkomailla. Saari on valmistunut maisteriksi myös Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun elokuvataiteen ja lavastustaiteen laitokselta.
Vuonna 1997 Saari työskenteli tutkimusavustajana Renvall-instituutissa. Vuosina 1998–2001 Saari työskenteli freelance-toimittajana muiden muassa City- ja Image-lehdissä. Hän on työskennellyt myös toimittajana ja toimitussihteerinä Ylioppilaslehdessä (2001–2002) sekä Anna-lehdessä (2003–2006).
Saaren ensimmäinen pitkän elokuvan käsikirjoitus oli yhdessä Jenni Toivoniemen kanssa kirjoitettu Aleksi Tuomivaaran ohjaama Korso (2014).
Saaren ja Jenni Toivoniemen käsikirjoittama näytelmä Masennuskomedia sai ensi-iltansa Suomen Kansallisteatterin pienellä näyttämöllä Mari Rantasilan ohjaamana 29. marraskuuta 2017.
Syksyllä 2018 Otava julkaisi Saaren esikoisromaanin Hölmö nuori sydän. Teoksen pohjalta tehty samanniminen Selma Vilhusen ohjaama elokuva sai ensi-iltansa saman syksynä. Saari palkittiin elokuvasta parhaan käsikirjoituksen Jussi-palkinnolla.
Saari on Tuffi Films -elokuvatuotantoyhtiön osakas ja perustajajäsen. Kesällä 2020 Saari kutsuttiin Yhdysvaltain elokuva-akatemian jäseneksi. Vuonna 2021 Saarelle myönnettiin valtion viisivuotinen elokuvataiteen taiteilijaprofessoriapuraha.
Elämä

Saari on syntynyt Helsingissä vuonna 1973 perheen ensimmäiseksi lapseksi, kaksi vuotta hänen jälkeensä syntyi hänen sisarensa Sinikukka joka on politiikan tutkija ja heillä on vielä heidän jälkeensä syntynyt veli. Heidän äitinsä erosi ensimmäisestä avioliitostaan ja avioitui sen jälkeen uudelleen heidän isäpuolensa kanssa, jola oli kaksi poikaa aikaisemmasta liitostaan. Heidän äitnsä laittoi sisarukset opiskelemaan Itäkeskukseen kielikouluun pitkää venäjää, ja he kaikki ovat opiskelleet myös Venäjällä.
Filmografia

Tyttöjen ilta (lyhytelokuva, 2008)
Gorilla (lyhytelokuva, 2009)
Paratiisi (tv-sarja, 2010)
Pitääkö mun kaikki hoitaa? (lyhytelokuva, 2012)
Korso (2014)
Syke (tv-sarja 2014, 2016)
Hölmö nuori sydän (2018)
Tottumiskysymys (2019)
Paras vuosi ikinä (tv-sarja 2020–)
Sihja – kapinaa ilmassa (2022)
Palkinnot ja tunnustukset

Parhaan käsikirjoituksen Jussi-palkinto elokuvasta Hölmö nuori sydän 2019.
Nordisk Film -palkinto Tottumiskysymys-elokuvan tuottajalle, ohjaajille ja käsikirjoittajille 2020.
Aiheesta muualla

Kirsikka Saari Elonetissä.
Kirsikka Saari Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kirsikka Saari: Hölmö nuori sydän Kirjastokaista-video
Me elokuvantekijät: Kirsikka Saari Yle Areena. 1.3.2020.
Iina Andrikopoulou

Iina Andrikopoulou (s. 25. toukokuuta 1998) on suomalainen lentopalloilija. Hän edustaa kaudella 2022–2023 naisten ykkössarjassa pelaavaa lempääläläistä Lempo-Volleyta. Hän pelaa hakkurina ja on 181 cm pitkä. Hän voitti LP Viestin pelaajana Mestaruusliigan pistepörssin kaudella 2021–2022. Hän voitti LP Viestin joukkueessa Suomen-mestaruuden kaudella 2020–2021.
Andrikopoulou aloitti pääsarjauransa LP-Vampulan joukkueessa, jota hän edusti vuoteen 2020 saakka. Hänen aiempia seurojaan olivat Nakkilan Paterit ja Euran Raiku. Hän sairastui keväällä 2022 koronavirustautiin, jonka aiheuttamien vakavien terveysongelmien vuoksi hänen solmimansa sopimus Ranskaan purettiin. Hän palasi syksyllä 2022 kentille ykkössarjassa.
Andrikopoulou on kotoisin Harjavallasta. Hänen isänsä on kreikkalainen. Hänen puolisonsa on lentopalloilija Panu Pitkänen.
Inkeroisten yhteiskoulu

Inkeroisten yhteiskoulu on peruskoulun yhtenäiskoulu Inkeroisissa, Kouvolan Anjalankoskella. Koulussa on noin 300 oppilasta luokilla 1–9. Oppilaista sata on ala-asteella ja 200 yläasteella. Luokkatasot on jaettu ala-asteella yhteen ryhmään ja yläasteella neljään ryhmään (A–D). Vuonna 2016 koulussa oli 283 oppilasta.
Koulu sijaitsee Inkeroisten keskustan eteläpuolella Kotkan radan varrella, lähellä Kymijoen rantaa. Koulun vieressä on entinen Anjalankosken lukio, jossa toimii nykyisin Anjalan koulu, Inkeroisten jäähalli ja Inkeroisten uimahalli. Koulussa on liikuntasali ja pihalla lähiliikuntapaikka. Inkeroisten yhteiskoulu on rakennettu vuonna 1929. Rakennukseen valmistui uusi laajennusosa vuonna 2012, ja rakennuksen alkuperäinen vanha osa purettiin vuonna 2021. Inkeroisten yhteiskoulu toimii tällä hetkellä väistötiloissa entisen Ummeljoen koulun ja Anjalankosken lukion tiloissa.
Inkeroisiin rakennetaan uusi monitoimitalo, johon tulee uusi Inkeroisten yhtenäiskoulu, päiväkoti, kirjasto, nuorisopalveluita ja valmistuskeittiö. Monitoimitalon rakentaminen alkaa vuonna 2022, ja se valmistuu elokuussa 2024. Rakennus tulee nykyisen Inkeroisten yhteiskoulun ja entisen Anjalankosken lukion paikalle. Rakennus rakennetaan Leasing-sopimuksella, ja sen investointikustannusten arvio on 26,75 miljoonaa euroa. Uuden koulun valmistuessa Inkeroisten yhteiskoulun uudeksi nimeksi tulee Inkeroisten yhtenäiskoulu, ja siihen tulee myös lakkautettavien Anjalan ja Tehtaanmäen alakoulujen oppilaat. Uuden yhtenäiskoulun oppilasmääräksi tulee noin 500. Uuteen päiväkotiin yhdistetään nykyisten Inkeroisten päiväkodin, Anjalan päiväkodin ja Tehtaanmäen esiopetusryhmän toiminta.
Inkeroisten helluntaiseurakunta

| Inkeroisten helluntaiseurakunta |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  Suomen Helluntaikirkko
Perustettu:  1938
Pastori:  Timo Lautiainen
Pääkirkko:  Asematie 12 46900 Inkeroinen
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Inkeroisten helluntaiseurakunta on vuonna 1938 perustettu kouvolalainen helluntaiseurakunta. Seurakunta kuuluu Suomen Helluntaikirkko-kirkkokuntaan. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kouvolan Inkeroisissa Asematiellä. Seurakunnan pastori on Timo Lautiainen.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten lisäksi rukouskokoukset, pyhäkoulutoiminta ja nuorisotoiminta. Seurakunta ylläpitää myös Inkeroisten lähetyskirpputoria Myllykoskella.
Inkeroisten lasitehdas

Inkeroisten lasitehdas toimi Sippolassa vuosina 1916–1917. Kymenlaakson Osuusmeijerin omistama tehdas valmisti maitopulloja meijereitä varten.
Inkeroisten lasitehtaan ehti toimia vain vuoden verran. Tehdas lopetettiin sen jälkeen kun maidon vienti Suomesta Venäjälle kiellettiin.
Ihmisoikeuksien päivä

| Ihmisoikeuksien päivä> Human rights day |
| --- | --- |
 Yhdysvaltain presidentin puoliso Eleanor Roosevelt ja ihmisoikeusjulistus.
Tyyppi:  tietoisuuspäivä
Vietetään:  10. joulukuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Ensimmäisen kerran:  1948
Liittyy:  ihmisoikeuksien julistukseen
Ihmisoikeuksien päivä on Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuksien julistuksen 10. joulukuuta 1948 tapahtuneen hyväksymisen vuosipäivä. Sitä vietetään vuosittain 10. joulukuuta.
Rahapaja painoi 2008 Suomen kahden euron juhlakolikon, jossa toisella puolella on kuvattuna muuri, jossa on sydämen muotoinen reikä.
Aiheesta muualla

Ihmisoikeuksien päivä YK:n sivustolla
Ihmisoikeudet nyt!

Philadelphian Ihmisoikeudet nyt! -esiintyminen
Ihmisoikeudet nyt! (engl. Human Rights Now!) oli kuusi viikkoa kestänyt maailmanlaajuinen hyväntekeväisyyskiertue ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin hyväksi. Kiertue järjestettiin 2. syyskuuta - 15. lokakuuta 1988 tehden 20 esiintymistä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Afrikassa, Aasiassa ja Euroopassa. Kiertueeseen osallistuivat Bruce Springsteen, Sting, Peter Gabriel, Tracy Chapman ja Youssou N'Dour, joiden lisäksi jokaisessa esiintymisessä oli mukana useita paikallisia tähtiä.
Ennen jokaista esiintymistä artistit sekä Amnestyn edustajat pitivät kaupungissa tiedotustilaisuuden, jossa he kertoivat ihmisoikeuksista ja jakoivat ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen kopioita. Kiertueen tarkoituksena oli nimenomaan levittää tietoutta ihmisoikeuksista, eikä kerätä rahaa Amnestylle.
Tapahtumaa sponsoroi urheiluvälinevalmistaja Reebokin alainen Reebok Foundation.
Esiintymispaikat

| Pvm> Eurooppa | Kaupunki> Eurooppa | Maa> Eurooppa | Paikka> Eurooppa |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. syyskuuta 1988 | Lontoo | Iso-Britannia | Wembley Stadium |
| 4. syyskuuta 1988 | Pariisi | Ranska | Palais Omnisports de Paris-Bercy |
| 5. syyskuuta 1988 | Pariisi | Ranska | Palais Omnisports de Paris-Bercy |
| 6. syyskuuta 1988 | Budapest | Unkari | Népstadion |
| 8. syyskuuta 1988 | Torino | Italia | Stadio Comunale |
| 10. syyskuuta 1988 | Barcelona | Espanja | Camp Nou |
Pohjois-Amerikka
| 13. syyskuuta 1988 | San José | Costa Rica | Estadio Nacional |
| 15. syyskuuta 1988 | Toronto | Kanada | Maple Leaf Gardens |
| 17. syyskuuta 1988 | Montreal | Kanada | Olympic Stadium |
| 19. syyskuuta 1988 | Philadelphia | Yhdysvallat | JFK Stadium |
| 21. syyskuuta 1988 | Los Angeles | Yhdysvallat | Los Angeles Memorial Coliseum |
| 23. syyskuuta 1988 | Oakland | Yhdysvallat | Oakland Coliseum |
Aasia
| 27. syyskuuta 1988 | Tokio | Japani | Tokyo Dome |
| 30. syyskuuta 1988 | New Delhi | Intia | Jawaharlal Nehru Stadium |
Eurooppa
| 3. lokakuuta 1988 | Ateena | Kreikka | Olympic Stadium |
Afrikka
| 7. lokakuuta 1988 | Harare | Zimbabwe | National Sports Stadium |
| 9. lokakuuta 1988 | Abidjan | Norsunluurannikko | Stade Houphuet-Boigny |
Etelä-Amerikka
| 12. lokakuuta 1988 | São Paulo | Brasilia | Parque Antártica |
| 14. lokakuuta 1988 | Mendoza | Argentiina | Estadio Mundialista Mendoza |
| 15. lokakuuta 1988 | Buenos Aires | Argentiina | River Plate Stadium |
Käännös suomeksi
Ihmisoikeuksien liitto

Ihmisoikeuksien Liitto (myöhemmin Ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien liitto[lähde? ]) oli Suomessa vuosina 1935–1939 ja 1949–1952 toiminut vasemmistolainen kansalaisjärjestö, joka puolusti ihmisoikeuksia. Nykyinen Ihmisoikeusliitto pitää sitä edeltäjään.