stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Räisälän kansanopisto
Aika Kokemäellä

Kokemäellä Räisälän kansanopiston ohjelmaan kuului samoja kursseja kuin Räisälässä, mutta se tuli erityisesti tunnetuksi luovan kirjoittamisen linjastaan eli ns. Dante-akatemiasta. Porista kotoisin oleva kirjailija Kari Levola ideoi Dante-akatemiaa yhdessä rehtori Tytti Äikään kanssa. Levola toimi useita vuosia opiston luovan kirjoittamisen tuntiopettajana, Dante-akatemian henkisenä isänä ja jatkuvuuden takaajana, kun päätoimiset opettajat vaihtuivat muutaman vuoden välein. Dante-akatemian kummisetänä toimi Kari J. Kettula, joka oli valittu keväällä 1984 Turun ja Porin kirjallisuuden ohjaavaksi läänintaiteilijaksi. Helsingistä kotoisin oleva kirjailija Timo Montonen toimi luovan kirjoittamisen ja kirjallisuuden päätoimisena opettajana kolme vuotta, vuosina 1990–1993. Sekä Levola että Montonen ovat käyttäneet opettajankokemustaan Räisälän kansanopistossa virikkeenä ja lähtökohtana kirjallisessa tuotannossaan, Levola esimerkiksi nuortenkirjassaan Blankko. Mä kirjoitan sulle ja Montonen romaanissa Sadie Q. Dante-akatemiassa opetettiin runon ja proosan lisäksi journalistista kirjoittamisista, jota vuosina 1988-1992 opetti toimittaja Aimo Ruusunen. Sen jälkeen opetuksesta vastasi sanomalehti Lallin toimitussihteeri Juha Kosonen. Lallin toimitus sijaitsi Kokemäellä. Lisäksi opistolla toimi elokuvalinjalähde?.
1990-luvulla oppilasmäärät alkoivat laskea ja kansanopisto ajautui taloudellisiin vaikeuksiin. Ongelmaksi muodostui myös se, että opisto oli ottanut ohjelmaansa pseudotieteellisiä opintolinjoja, kuten ääni- ja energiahoitoa, luovaa terapiaa ja elämäntaitoa. Opistossa järjestettiin myös joogaretriittejä.
Skepsis ry myönsi Räisälän kansanopistolle vuoden 2005 Huuhaa-palkinnon yhdessä Varsinais-Suomen Kansanopiston kanssa. Skepsis totesi kansanopiston sisällyttäneen opetukseensa pseudotieteellistä ja tieteellisen ajattelun vastaista aineistoa, joka ei kuulu perinteisen suomalaisen kansansivistystyön piiriin. Palkinnon perusteluissa Skepsis mainitsi muun muassa astrologian, unien tutkimisen, elämänenergian ja useiden uskomushoitojen opetuksen. Kansanedustaja Sari Essayah teki seuraavana vuonna eduskunnassa kirjallisen kysymyksen opiston kurssitarjonnasta. Essayah kysyi hallitukselta, pitääkö se Räisälän kansanopiston tarjoamia kursseja hyväksyttävinä ja tukemisen arvoisena.
Kielteinen julkisuus vaikutti osaltaan siihen, että oppilaitos menetti valtionavustuksensa ja kansanopistoasemansa vuonna 2008. Seuraavana vuonna se muutti nimensä Räisälän opistoksi ja yritti jatkaa toimintaansa. Tämä ei kuitenkaan onnistunut ja marraskuussa 2009 Porin käräjäoikeus asetti Räisälän opiston kannatusyhdistyksen konkurssiin.
Entisiä johtajia ja rehtoreita

Alli Kallioniemi 1917
Väinö Kaasalainen 1926–1940
Matti Kähäri, vs. johtaja, vt. johtaja ja johtaja 1937–1953
Tytti Äikää 1975–2007
Tommi Römpötti 2007–2008
Taisto Riimukallio 2009
Irene Sáez

Irene Sáez vuonna 1997.
Mona Irene Lailin Sáez Conde (s. 13. joulukuuta 1961) on venezuelalainen poliitikko ja Miss Universum 1981.
Sáez syntyi Caracasissa. Hän voitti 30. Miss Universum -kilpailun New Yorkissa, Yhdysvalloissa vuonna 1981, jolloin hän oli yhdeksäntoista vuoden ikäinen. Hänestä tuli Venezuelan toinen Miss Universum Maritza Sayaleron (1979) jälkeen.
Sáezilla on myöhemmin siirtynyt poliittiselle uralle. Hän toimi 1990-luvun alussa kaksi kautta Chacaon pormestarina. Hän osallistui Venezuelan presidentinvaaleihin vuonna 1998, mutta sai vain 2,8 % äänistä. Vuosina 1999–2000 hän toimi Nueva Espartan osavaltion kuvernöörinä. Sen jälkeen hän muutti Floridaan, Yhdysvaltoihin.
Alankomaiden kuninkaallinen jalkapalloliitto

| Alankomaiden kuninkaallinen jalkapalloliitto> Koninklijke Nederlandse Voetbalbond |
| --- | --- |
Laji:  jalkapallo
Perustettu:  1889
Alueellinen:  Alankomaat
Presidentti:  Frank Paauw
Johtaja:  Gijs de Jong
Jäsenyydet:   FIFA  UEFA 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alankomaiden kuninkaallinen jalkapalloliitto (holl. Koninklijke Nederlandse Voetbalbond, KNVB) on Alankomaiden jalkapalloa hallitseva liitto. Se vastaa maan korkeimpien kansallisten sarjojen kuten Eredivisien ja cup-kilpailujen järjestämisestä sekä miesten ja naisten maajoukkueiden toiminnasta.
Alankomaiden kuninkaallinen jalkapalloliitto on perustettu vuonna 1889. Se oli yksi kansainvälisen kattojärjestön Fifan perustajajäsenistä vuonna 1904. Euroopan kattojärjestö Uefaan se on kuulunut vuodesta 1954 eli tämän perustamisesta alkaen.
Liiton puheenjohtajana toimii Michael van Praag.
Aiheesta muualla

Liiton viralliset sivut (hollanniksi)
| n k UEFA:n kansalliset jäsenliitot |
| --- | --- |
 Albania  Alankomaat  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Italia  Itävalta  Islanti  Israel  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Sveitsi  Suomi  Tanska  Turkki  Tšekki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales
Balkaš (kaupunki)

| Balkaš (Балқаш) Balqaş, Balhaš, Балхаш |
| --- | --- |
 Kaupungin keskustaa
 vaakuna
 Balkaš
 Koordinaatit: 46.848°N, 74.995°E 
Valtio:  Kazakstan
Alue:  Karagandan alue
Perustettu:  1931
Kaupungiksi:  1937
Väkiluku (2012)  ():  70 305
Aikavyöhyke:  UTC+5
Suuntanumero(t):  +7 71036
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Balkaš (kaz. Балқаш, ven. Балхаш) on kaupunki Kazakstanin Karagandan alueen itäosassa suuren Balkašjärven pohjoisrannalla. Vuoden 2012 alussa kaupungissa asui 70 305 ihmistä.
Paikkakunnalle perustettiin taajama 1931 ja myöhemmin 1937 kaupunki seudun kupariesiintymien hyödyntämiseksi. Nykyisin metalliteollisuuskaupunki Balkašin kautta kulkee Kazakstanin pääkaupunki Astanaa ja miljoonakaupunki Almatyä yhdistävä eurooppatie E125. Balkašin kaupungin kautta, Balkašjärven pohjoispuolitse kulkee Kazakstanin itäisiä pääratoja yhdistävä poikittaisrata. Kaupungissa on rautatieasema (venäjästä translitteroiden aseman nimi on Balhaš I). Kaupungissa on myös pieni lentoasema.
Kaupungin metalliteollisuutta on kritisoitu järven, läheisen joen ja ilman saastuttamisesta.
Väestön kehitys

Oheinen taulukko kuvaa Balkašin väkiluvun kehitystä vuosien 1959-2009 väestönlaskentojen mukaan.
| Vuosi | Väestö 1959 | Väestö 1970 | Väestö 1979 | Väestö 1989 | Väestö 1999 | Väestö 2009 | Väestö 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&&053031.&&&&0053 031 | &&&&&&&&&&075965.&&&&0075 965 | &&&&&&&&&&078145.&&&&0078 145 | &&&&&&&&&&086609.&&&&0086 609 | &&&&&&&&&&065431.&&&&0065 431 | &&&&&&&&&&068833.&&&&0068 833 | &&&&&&&&&&070305.&&&&0070 305 |

Kulttuuritalo.
Lentoaseman rakennus lennonjohtotorneineen (1999).
Uimarantaa, taaempana tehdas.
Teollisuutta: PO BalhaBalhaštšvetmet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Balkaš Wikimedia Commonsissa
Kazakhs fear 'death sentence' for another giant lake (englanniksi) (terradaily.com)
Froidos

| Froidos |
| --- | --- |
 vaakuna
 Froidos
 Koordinaatit: 49°03′40″N, 5°07′26″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Meuse
Arrondissementti:  Verdun
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,74 km²
Väkiluku (2017):  98
Aikavyöhyke:  UTC+1
Postinumero:  55120
Suuntanumero(t):  55199
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Froidos on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 98 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 8,74 neliökilometriä.
Froidos’n väkiluku on kasvanut kuudella henkilöllä vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 92 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 100, eli siellä asui kaksi asukasta enemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Froidos Wikimedia Commonsissa
Turkin jalkapalloliitto

| Turkin jalkapalloliitto> Türkiye Futbol Federasyonu |
| --- | --- |

Laji:  jalkapallo
Perustettu:  1923
Alueellinen:  Turkki
Presidentti:  İbrahim Ethem Hacıosmanoğlu
Johtaja:  Abdullah Ayaz
Jäsenyydet:   FIFA  UEFA 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turkin jalkapalloliitto on vuonna 1923 perustettu turkkilaisen jalkapalloilun kattojärjestö. Se liittyi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n jäseneksi heti perustamisvuonnaan ja Euroopan maanosaliiton UEFA:n jäseneksi vuonna 1962. Maajoukkuetoiminnan lisäksi Turkin jalkapalloliitto organisoi myös muun muassa Turkin Superliigaa ja Turkin cupia.
Turkin jalkapalloliiton puheenjohtajana toimii Yıldırım Demirören.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Turkish Football Federation
| n k UEFA:n kansalliset jäsenliitot |
| --- | --- |
 Albania  Alankomaat  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Italia  Itävalta  Islanti  Israel  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Sveitsi  Suomi  Tanska  Turkki  Tšekki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales
Berdsk

| Berdsk (Бердск) |
| --- | --- |
 Berdskin kaupunki noin 500 metrin korkeudelta nähtynä (2003).
 lippu:  vaakuna
 Novosibirskin alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Berdsk
 Koordinaatit: 54.7577°N, 83.1069°E 
Valtio:  Venäjä
Feneraatiopiiri:  Siperian federaatiopiiri
Federaatiosubjekti:  Novosibirskin alue
Väkiluku (2010):  97 296
Aikavyöhyke:  UTC+7 (MSK+4)
Postinumero:  633000–633010
Suuntanumero(t):  +7 38341
Rekisterikilpi:  54, 154
 
 www.berdskadm.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Berdsk (ven. Бердск) on kaupunki Novosibirskin alueella Venäjällä, noin 35 kilometriä miljoonakaupunki Novosibirskin keskustasta eteläkaakkoon, Novosibirskin tekojärven kaakkoisrannalla.
Berskin perustamisajankohtana pidetään vuotta 1716, paikkakunnalle rakennettiin vankilalinnoitus. Myöhemmin syntyi kyläasutus. Berdsk on saanut nimensä kaupungin pohjoispuolitse virranneen Obin sivujoki Berdin mukaan. Kaupungin aseman paikkakunta sai vuonna 1944. Novosibirskin tekojärven rakentamisen myötä aiempi asutus siirrettiin 1950-luvulla nykypaikalleen. Nykyisin Berd-joen aiempi alajuoksu muodostaa kaupunkia pohjoisesta rajaavan Novosibirskin tekojärven Berdskinlahden ja joen laskukohta tekojärveen on siirtynyt kaakkoon Iskitimin kaupungin luo.
Berdskin kautta kulkee Novosibirskistä etelään kohti Barnaulia johtava M52-valtatie ja Venäjän rautateiden päärataverkostoon kuuluva rautatie. Kaupungissa on myös jokisatama.
Vuonna 2010 suoritetun väestönlaskennan mukaan tässä oman kaupunkipiirinsä muodostavassa kaupungissa asui 97 296 henkeä.
Katedraali.
Kaupungin hallintorakennus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Berdsk Wikimedia Commonsissa
Pennala

Pennalan kylä Orimattilassa Lahden Ämmälän ja Renkomäen rajalla.
Pennalan kylä Pennalantien varrella Orimattilassa Orimattilan kirkonkylän suunnasta, etelästä päin katsottuna.
Pennala on Orimattilan pohjoinen kylä Lahden Renkomäen eteläpuolella. Oikeudenkäyntikirjojen mukaan kylässä on ollut Pennala-niminen talo 1700-luvun alkupuolelta lähtien.
Pennalassa on kymmenisen maanviljelystilaa, joista yhdessä harjoitetaan maitotaloutta. Kylässä on asukkaita noin 1100. Kahden vuosikymmenen aikana alueelle on rakennettu 150 omakotitaloa sekä muita asuinrakennuksia. Vuonna 2007 aloitetun Hankaanojan asuinalue valmistui pääosin jo 2009. sitä seurasi Ylä-Hankaanojan rakentaminen.
Orimattilan kaupunki on investoinut merkittävästi nopeasti kasvaneen kylän peruspalveluihin. Vuonna 1919 rakennetun Pennalan koulun uusin laajennus ja peruskorjaus valmistui 2009. Vuonna 2006 rakennetun päiväkodin laajennusosa otettiin käyttöön 2011.
Lisääntyvän asutuksen ohella Pennalassa on itse kyläkeskuksen länsipuolella uuden Orimattilantien varrella myös kehittyvää yritystoimintaa. Pennalaan siirtyi Hollolan Soramäestä Ideachip. Uuden 15 000 m² terminaalin alueelle rakennutti SHW Logistiikka, jonka osti Suomen Posti.
Logistiikkatoimintojen sijoittaminen Pennalaan liittyy Vuosaaren sataman vaikutusalueeseen, johon liittyviä hankkeita ovat myös Lahden kaupungin Kujalan logistiikkakeskus ja Nostavan logistiikkakeskus.
Palvelut ja elinkeinot > Kunnalliset palvelut

Pennalan koulussa on peruskoulu, missä ovat luokat ensimmäisestä kuudenteen. Koulurakennus on rakennettu 1919.
Päiväkodissa on 42 alle kouluikäisen lapsen päivähoitopaikkaa.
Perhepäivähoitajia
Kirjastoauto
Palvelubussi
Jätteiden keräyspiste (paperi+paristot)
Palvelut ja elinkeinot > Muut palvelut

Julkinen liikenne Lahti–Pennala–Orimattila ja takaisin
Mannerheimin lastensuojeluliiton järjestämä koululaisten iltapäiväkerho
seurakunnan järjestämät päiväkerhot 4-6–vuotiaille kolme kertaa viikossa sekä perhekerho kerran viikossa
seurakunnan järjestämä Raamattu- ja keskustelupiiri kerran kuukaudessa
kioski
raittiusseuran ja seurakunnan yhdessä järjestämät tilaisuudet (Kauneimmat joululaulut seurantalolla, Kevätkirkko)
VPK:n tarjoamat palvelut: hälytysosasto, nuoriso-osasto, varhaisnuoret ja harrastusosasto
Palvelut ja elinkeinot > Suurimmat yritykset

Mäkelän Puusepäntehdas Ky
Rainer Rajala Oy
Monier (ent. Lafarge Braas Tekkin)
Renkomäen Muovi
Luja-Betoni Oy.
Itella Logistiikka
Ideachip
Historia

Pennalan uskotaan muodostuneen 1400-luvun lopulla, sillä vuoden 1539 maakirjasta löytyy maininta kahdesta talosta. 1707 taloja on kolme: Knaapila, Sulku ja Uotila. Knaapila jaettiin perivien veljesten kesken, jolloin muodostuivat Mattila ja Peltola, Pennalan jäljellä olevat kantatilat. 1800-luvulle tultaessa talomäärä oli 18 ja vuosisadan loppuun mennessä vajaat kolmenkymmentä. Lankilantien varressa on Pyssymäki, missä uskotaan poltetun merkkitulia ja järjestetyn kesäjuhlia tanssimusiikilla.lähde?
Historia > Loviisan–Vesijärven rautatie

Kunnan alueita halkova Lahti–Loviisa-rata oli alun perin Loviisan–Vesijärven rautatien kapearaiteinen rataosa, joka avattiin väliaikaiselle liikenteelle vuonna 1900 ja yleiselle liikenteelle vuonna 1904. Rautateillä oli Pennalassa henkilö- ja tavaraliikennettä palveleva asema. Sen etäisyys Niemen rautatieasemasta oli 14 kilometriä. Henkilöliikenteen lisäksi rautatie välitti runsaasti rahtia, josta suuri osa oli Vesijärveltä ja Päijänteeltä tullutta puutavaraa. Vähitellen kannattamattomaksi ajautunut rautatie myytiin Valtionrautateille vuonna 1956 ja rata leveäraiteistettiin vuonna 1960.
Henkilöliikenteen palauttamista Lahti–Pennala–Orimattila–Loviisa -välille on ryhdytty harkitsemaan.lähde?
Historia > Sotatoimet Pennalassa vuonna 1918

Pennalasta osasto Brandensteiniin liittyvä saksalaispataljoona lähti valtaamaan Lahden asemaa 19. huhtikuuta 1918. Pennalan Pyssymäellä kävi Lahden rykmentin osat puolustustaistelua saksalaisia vastaan 18. huhtikuuta, minkä seurauksena kuoli 52 punakaartiin kuuluvaa, joista kaksi oli naista. Punaisia ei haudattu Orimattilan hautausmaalle, vaan Pyssymäen länsirinteeseen, mistä heidät siirrettiin Orimattilan hautausmaalle 1951. Tuonaikaisten juoksuhautojen jäännöksiä on edelleen erotettavissa rinteellä.
Suomen sotasurmat 1914–1922 -projektin tietokanta tunnistaa vain 14 18. huhtikuuta 1918 Pennalassa kaatunutta punaista, joista Karl William Salo (Kalle Salo) oli Lahden rykmentin ensimmäisen pataljoonan toisen komppanian päällikkö sekä yhden valkoisen. Salo oli myös Orimattilan punakaartin esikunnan jäsen. Ensimmäinen Pennalassa kaatunut oli Onni Jalmar Emmanuelinpoika 15. huhtikuuta 1918, joten myös Pennalassa on saattanut olla taistelukosketuksia jo ennen varsinaista Pennalan taistelua 13. huhtikuuta 1918 tapahtuneen Orimattilan kirkonkylän valtaamisen jälkeen.
Pennalan vallattuaan osasto Brandensteinin 5. polkupyöräpataljoonan komentaja kapteeni Heinz von Wilamovitz-Moellendorff jatkoi Renkomäen kautta kohti Hennalan varuskuntaa ja Lahden hautausmaanmäkeä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pennala Wikimedia Commonsissa
VPK
Orimattila
Kuntakeskuksen osat ja kylät
Luonto
| --- | --- |
Järvet, lammikot ja lähteet sekä joet: Mallusjärvi - Hanijärvi - Iso Onkijärvi - Iso Salmijärvi - Kaitajärvi - Kalliojärvi - Koukkujärvi - Kylänjärvi - Kuustjärvi - Lammi - Mustajärvi - Nikkijärvi - Onkijärvi - Ojajärvi - Pahajärvi - Pyhäjärvi – Säyhtee - Salusjärvi - Tekemäjärvi - Tihaja - Tuhkurinjärvi - Valkeajärvi - Villikkalanjärvi – Vähä Onkijärvi - Ylemmäisjärvi
Luonnonsuojelualueet: Mallusjoen vanha metsä – Mieliäissuo
Luonnonmuodostumat: 
Nähtävyydet ja tapahtumat
| --- | --- |
Museot: Artjärven kotiseutumuseo – Orimattilan kotiseutumuseo - Orimattilan taidemuseo – Pullomuseo
Rakennukset ja alueet: Orimattilan kirkko
Kiinteät muinaisjäännökset: Mallusjoen jäännökset
Patsaat ja veistokset: J. H. Erkon patsas
Tapahtumat: Orimattila Kantri
Muuta: Orimattilan nuorisoseura
Urheilu
| --- | --- |
Liikuntapaikat: Orimattilan urheilutalo - Orimattilan ampumarata
Urheiluseurat: Heinämaan Pallo (salibandy) - Orimattilan Badminton Club (sulkapallo) - Orimattilan Invalidit (vammaisliikunta) - Orimattilan Judoseura (judo) - Orimattilan Jymy (ammunta, ampumahiihto, hiihto, koripallo, kuntourheilu, lentopallo, uinti, yleisurheilu) - Orimattilan Karate (karate) - Orimattilan Latu (kuntoliikunta) - Orimattilan Moottorikerho (moottoripyöräurheilu) - Orimattilan Voimistelijat (naisvoimistelu) - Orimattilan Pedot (jalkapallo, jääkiekko) - Orimattilan Seudun Urheiluampujat (urheiluammunta) - Orimattilan Ratsastajat (ratsastus) - Orimattilan Taekwondoseura ry (taekwondo) - Orimattilan Tennis (tennis) - Orimattilan Toive (hiihto, moottoriurheilu, kuntourheilu, yleisurheilu) - Orimattilan Urheiluautoilijat (autourheilu) - Rastivarsat (suunnistus, hiihtosuunnistus, kuntourheilu) - Vartion Ratsutilayhdistys ry (ratsast
Liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Liikennekeskukset: Orimattilan linja-autoasema
Hollolan kautta kulkevat tiet: seututie 162 - seututie 167
Orimattilan kautta kulkevat radat: Lahden oikorata - rataosuus 252 Lahti-Loviisa satama
Sisäiset liikenneväylät: seututie 162 - seututie 167
Muuta Orimattilaan liittyvää
| --- | --- |
Kunta ja hallinto: Kunnanvaltuusto – Vaakuna
Media: Etelä-Suomen Sanomat – Orimattilan Sanomat – Seutuneloset - Radio Voima
Oppilaitokset: Erkko-lukio
Muuta Orimattilaan liittyvää: Orimattilan seurakunta – Orimattilan suojeluskunta – Hollolan rovastikunta – Päijät-Hämeen keskussairaala -
Pennalassa on ollut Loviisa–Vesijärven rautatien Pennalan rautatieasema 14 kilometrin päässä Niemen rautatieasemasta. Vuodesta 1960 alkaen rata on ollut normaalilevyinen Lahti–Loviisa-rata.
Paimela (Hollola)

Paimela on Vesikansaan kuuluva Hollolan kylä sen pohjoisosassa Asikkalan ja Lahden välissä Vesijärven itäpuolella. Vesikansaan kuuluvat lisäksi Kalliolan, Kukkilan, Paimelan, Heinlammin, Noitalan, Sarvan ja Vaanian kylät. Lahden kaupunki ja Vesijärvi katkaisevat Vesikansan maayhteyden muuhun kuntaan.
Kukkila ja Kalliola muodostavat yhdessä tilastokeskuksen tilastoalueen samoin kuin Paimela yksistään. Vesikansa on Maakansaa selvästi pienempi sekä väkiluvultaan että pinta-alaltaan. Vesikansa on paikoin melko harvaankin asuttua maase
Kasvualue

Hollolan kunnan voimakkain kasvualue on Kukkilan väestötilastoalue. Myös Paimelassa on kasvua.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Hollola | Kukkila-Kalliola | Paimela | Yhteensä |
| 2006 | 21 297   | 3 070  | 640  | 3 710  |
| 2005 | 21 199  | 2 962   | 641   | 3 603  |
| 2004 | 20 965  | 2 845  | 625   | 3 470  |
| 2003 | 20 755  | 2 772   | 623   | 3 395   |
| 2002 | 20 527   |  |  |  |
2001: 
| 2000 | 20 378  | 2 516   | 569   | 3 085   |
| 1995 | 20 293  | 2 347  | 554   | 2 901   |
| 1990 | 19 915 | 2 287 | 547 | 2 834 |

2000-luvulle tultaessa on Vesikansasta tullut selvästi kasvualue, minkä Hollolan kunta ottaa huomioon kunnallistekniikkaa ja terveyskeskuspalveluja kehittäessään. Alueen sijainti Lahden pohjoispuolella tekee siitä liikenteellisesti edullisen Lahdessa työssä käyville.
Kunnalliset ja seurakunnalliset palvelut

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kylät | Paimelan koulu | Kalliolan koulu |
| sijainti | Paimela | Kalliola |
| vaikutusalue |  | Kukkila |
luokat: 1-6
| oppilaita | 54+21 | 375 |
| perustettu | 1896 | 1904 |
verkkosivut:  (Arkistoitu – Internet Archive)
rehtori: Aarne Ylipiha
Kiinteät muinaisjäännökset

Lähteenmäen rautakautinen polttokenttäkalmisto
Myllyojan historiallisen ajan pyyntikuoppa
Ryynäselän rautakautinen polttokenttäkalmisto
Luonnonsuojelualueet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| nimi | kiinteistötunnus | koordinaatti |
| Kullerolehto/Luonnonperintösäätiö | 98-436-13-15 | 61° 5' 25,926", 25° 39' 39,449" (polun alku) |
| Kallioinen/vapaaehtoinen kymmenvuotinen METSO-ohjelma | 98-436-6-51 | 61° 5' 51,319", 25° 40' 9,092" (peltotien oikea puoli) |
| Riihikallio-Pilkanmäki/Ojavallanmäen pohjoispuoli | 98-436-6-52 | 61° 5' 39,452", 25° 41' 1,470"" (maatilatien oikea puoli) |
| Riihikallio-Pilkanmäki/Kallioisen koillispuoli | 98-436-6-51 |  |
| Koirasuonmäki/Luonnonperintösäätiö | 98-436-13-14 | 61° 5' 34,743", 25° 42' 17,912" (polun alku) |
| Pertinkulma/Luonnonperintösäätiö | 98-436-13-14 | 25° 42' 36,041"  (jyrkkä eteläkärki Koirasuonmäen kiinteistön eteläosassa) |
Aiheesta muualla

Vanha Nummela (Arkistoitu – Internet Archive)
Hollolan kunta: Vesikansa-lautakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Hollolan kunta: Hollolan kunnankirjaston Kalliolan sivukirjasto (Arkistoitu – Internet Archive)
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta  Hankaa  Hedelmätarha  Heinlammi  Herrala  Hälvälä  Kalliola  Kirkonkylä  Kukkila  Kukonkoivu  Laitiala  Länsi-Hollola  Messilä  Miekkiö  Noitala  Okeroinen  Paimela  Pyhäniemi  Sairakkala  Salpakangas  Sarva  Tennilä  Tiirismaa  Uskila  |Vaania  Vanhatalo  Vesala  Vesikansa 
Luonto:  Hahmajärvi  Hammonjoki  Iso-Tiilijärvi  Keski-Tiilijärvi  Kiikunlähde  Kintterönsuon aarnimetsä  Kivijärvi  Kotajärvi  Kutajärvi  Kutajärven alue  Laasonpohja  Pirunpesä  Pähkinäkukkula  Riihikallio-Pilkanmäki  Sairakkalanjärvi  Tiirismaan luonnonsuojelualue  Työtjärvi  Vesijärvi  Vähä-Tiilijärvi 
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo  Hiljaisuuden huone  Hollo ja Martta  Hollolan Hirvi  Hollolan keskiaikainen kivikirkko  Hollolan keskiaikatapahtuma  Hollolan kotiseutumuseo  Hollolan kunnantupa  Hälvälän ampumarata  Kapatuosia  Laitialan kartano  Linnamäki  Messilän kartano  Pyhäniemen kartano 
Liikenne:  Herralan rautatieasema  Hollolan lentokenttä  valtatie 12  kantatie 54  seututie 296  yhdystie 2955  yhdystie 2956  yhdystie 3173  Launeen tie 
Muuta:  Camping Messilä  Hollolan kunnanvaltuusto  Hollolan lukio  Hollolan seurakunta  Hollolan Sanomat  Hollolan Seutu  Hollolan vaakuna
Georgian jalkapalloliitto

| Georgian jalkapalloliitto> საქართველოს ფეხბურთის ფედერაცია |
| --- | --- |

Laji:  jalkapallo
Perustettu:  1930 (1990)
Alueellinen:  Georgia
Presidentti:  Levan Kobiašvili
Johtaja:  Davit Mudžiri
Jäsenyydet:   FIFA  UEFA 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Georgian jalkapalloliitto (georg. საქართველოს ფეხბურთის ფედერაცია, sakartvelos pekhburtis pederatsia, lyh. GFF) on jalkapallon lajiliitto Georgiassa. Georgian jalkapalloliitto on perustettu vuonna ensimmäisen kerran vuonna 1930 ja uudelleen vuonna 1990. Liitosta tuli FIFA:n täysjäsen vuonna 1992. Liiton presidenttinä on toiminut vuodesta 2015 lähtien Levan Kobiašvili ja pääsihteerinä vuodesta 2015 lähtien Davit Mudžiri.