stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1996
Tapahtumia > Huhtikuu

3. huhtikuuta – Theodore Kaczynski, ”Unabomber”, pidätettiin mökistään Montanassa.
14. huhtikuuta – Presidentti Martti Ahtisaari matkusti nelipäiväiselle valtiovierailulle Kiinaan mukanaan arvovaltainen talouselämän vaikuttajien valtuuskunta.
15. huhtikuuta – Etelä-Afrikassa aloitti toimintansa apartheid-politiikan aikaista rotusortoa tutkinut komissio. Komission puheenjohtajaksi valittiin arkkipiispa Desmond Tutu ja Suomen edustajana siihen osallistui asianajaja Matti Wuori.
18. huhtikuuta – Qanan verilöyly: yli sata libanonilaista siviiliä sai surmansa Israelin tulitettua YK:n fidžiläisten rauhanturvaajien tukikohtaa.
21. huhtikuuta – Jokelan junaturma Tuusulassa. Neljä kuoli ja 75 loukkaantui.
24. huhtikuuta – Palestiinan vapautusjärjestö PLO poisti peruskirjastaan kohdat, joissa oli vaadittu Israelin valtion tuhoamista.
24. huhtikuuta – Japanin pääkaupungissa Tokiossa alkoi oikeudenkäynti Korkein totuus -uskonlahkon johtajaa Shōkō Asaharaa vastaan. Häntä syytettiin Tokion metroon maaliskuussa 1995 tehdystä myrkkykaasuiskusta.
24. huhtikuuta – Helsingin kaupunginvaltuusto teki äänin 53–28 periaatepäätöksen uuden sataman rakentamisesta Vuosaareen.
25. huhtikuuta – Israelia hallinnut työväenpuolue poisti ohjelmastaan itsenäistä Palestiinan valtiota vastustaneen periaatteen.
25. huhtikuuta – Hallitus myönsi toimiluvat seitsemälle uudelle ammattikorkeakoululle. Toimiluvan saivat Helsingin liiketalouden ja hallinnon ammattikorkeakoulu, ruotsinkielisellä Pohjanmaalla toimiva Svenska yrkeshögskolan sekä Jyväskylän, Kemi-Tornion, Mikkelin, Satakunnan ja Turun ammattikorkeakoulut.
26. huhtikuuta – Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuudesta tuli kuluneeksi kymmenen vuotta. Ympäristöjärjestö Greenpeace arvioi, että voimalasta oli vuotanut ainakin kolme kertaa enemmän säteilyä kuin viranomaiset olivat ilmoittaneet ja että onnettomuudesta oli joutunut kärsimään yli yhdeksän miljoonaa ihmistä Ukrainassa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä.
29. huhtikuuta – Slovakialainen poliisi Róbert Remiáš kuoli, kun hänen autonsa räjähti Bratislavassa. Tapausta pidetään salamurhana.
Tapahtumia > Kesäkuu

1. kesäkuuta – Boris Jeltsin valittiin toiseksi kaudeksi Venäjän presidentiksi.
7. kesäkuuta – Presidentti Martti Ahtisaari nimitti Maanpuolustuskorkeakoulun rehtorin, kontra-amiraali Esko Illin merivoimien komentajaksi vuoden 1997 alusta lukien.
8. kesäkuuta – Maan Ystävät perustettiin.
10. kesäkuuta – Pohjois-Irlannin rauhanneuvottelut alkoivat ilman Sinn Féiniä.
10. kesäkuuta – Kesko lisäsi omistusosuuttaan Tuko Oy:ssä lähes 80 prosenttiin ostamalla lisää Tukon osakkeita. Kilpailuvirasto pyysi EU:n komissiota selvittämään, saiko Kesko kaupan ansiosta liian määräävän aseman Suomen vähittäiskaupassa.
15. kesäkuuta – Suuri pommi räjähti Manchesterin keskustassa. Yli 200 ihmistä loukkaantui.
18. kesäkuuta – Latvian parlamentti valitsi presidentti Guntis Ulmanisin uudelle virkakaudelle.
18. kesäkuuta – Oikeistolaisen Likud-puolueen johtaja Benjamin Netanjahu muodosti Israelin uuden hallituksen.
18. kesäkuuta – Eduskunta hyväksyi äänin 128–51 valmiusjoukkojen perustamisen osana puolustusvoimien koulutusjärjestelmän uudistusta.
25. kesäkuuta – 19 yhdysvaltalaista sotilasta ja yksi paikallinen kuoli ja 372 loukkaantui Khobar-tornitalon räjäytyksessä Saudi-Arabiassa.
27. kesäkuuta – Haagin sotarikostuomioistuimessa luettiin Bosnia ja Hertsegovinan serbijohtajalle Radovan Karadžićille ja serbijoukkojen komentajalle kenraali Ratko Mladićille syytteet kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan. Kumpikaan ei ollut Haagissa läsnä. Tuomioistuin antoi heistä kansainvälisen pidätysmääräyksen.
30. kesäkuuta – Islannin uudeksi presidentiksi valittiin Ólafur Ragnar Grímsson. Hänen edeltäjänsä Vigdís Finnbogadóttir oli ollut presidenttinä 16 vuotta.
30. kesäkuuta – Saksa voitti jalkapallon Euroopan-mestaruuden kaadettuaan Euroopan-mestaruuskilpailujen finaalissa Tšekin jatkoaikamaalilla 1–2 Lontoon Wembleyllä.
Tapahtumia > Heinäkuu

8. heinäkuuta – Martina Hingis voitti Wimbledonin naisten kaksinpelin 15-vuotiaana.
8. heinäkuuta – Israelin pääministeri Benjamin Netanjahu sai Richard Perlen, Donald Rumsfeldin, Doug Feithin, David Wurmserin ja John Boltonin laatiman dokumentin siitä, kuinka Israel voisi rikkoa Oslon sopimuksen ja liittää Länsirannan ja Gazan pysyvästi itseensä.
9. heinäkuuta – Yhdysvaltain presidentin Bill Clintonin puoliso Hillary Clinton saapui vierailulle Suomeen ja tapasi joukon suomalaisia naisvaikuttajia, muun muassa ulkoministeri Tarja Halosen, valtiovarainministeri Arja Alhon ja eduskunnan puhemiehen Riitta Uosukaisen.
17. heinäkuuta – Trans World Airlinesin Boeing 747 räjähti Long Islandin rannikolla New Yorkissa surmaten 230 ihmistä.
18.–21. heinäkuuta – Myrskyjen aiheuttama Saguenayjoen tulva Québecissa oli Kanadan kalliimmiksi käyneitä luonnononnettomuuksia.
18. heinäkuuta – Suomen Partiolaisten 4. finnjamboree Loisto alkoi Hangossa.
19. heinäkuuta – Yhdysvaltain presidentti Bill Clinton avasi kesäolympialaiset Atlantassa, Georgian osavaltiossa.
27. heinäkuuta – Pommi-isku Atlantan olympialaisissa surmasi yhden ja haavoitti 111 ihmistä.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – Italialainen sotilastuomioistuin hylkäsi entistä SS-upseeria Erich Priebkeä vastaan nostetut, vuonna 1944 tehtyä 335 siviilihenkilön murhaa koskeneet syytteet, koska oikeus katsoi Priebken rikosten vanhentuneen. Priebken vapautus aiheutti laajoja mellakoita Roomassa.
6. elokuuta – Nasa kertoi ALH 84001 -meteoriitin sisältävän jälkiä alkeellisista eliöistä; meteoriitin uskottiin olleen Marsista.
13. elokuuta – Italiassa vapautettu Erich Priebke vangittiin uudelleen. Vangitsemista vaatinut Saksa pyysi Priebken luovuttamista uutta oikeudenkäyntä varten, koska Priebke oli etsintäkuulutettu Saksassa.
14. elokuuta – Suomessa otettiin käyttöön uudet puhelinliikenteen suuntanumerot vanhojen rinnalle.
23. elokuuta – Yksi katsoja sai surmansa ja 32 loukkaantui Jyväskylän suurajoissa tanskalaisen osanottajan syöksyttyä autollaan yleisön joukkoon Jyväskylässä.
26. elokuuta – Etelä-Korean entinen presidentti, kenraali Chun Doo-hwan tuomittiin kuolemaan valtiopetoksesta, vuoden 1980 mellakoiden verisestä tukahduttamisesta sekä lahjusten ottamisesta. Hänen seuraajansa Roh Tae-woo tuomittiin samoista rikoksista 22 vuoden vankeuteen.
27. elokuuta – Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa, kuningatar Silvia ja kruununprinsessa Victoria saapuivat kolmipäiväiselle viralliselle vierailulle Suomeen.
28. elokuuta – Walesin prinssin ja prinsessan avioero tuli virallisesti voimaan 15 avioliittovuoden jälkeen Lontoon korkeimman oikeuden päätöksellä. Hänen kuninkaallisesta korkeudestaan Walesin prinsessasta tuli nyt Diana, Walesin prinsessa.
30. elokuuta – MTV:n Kymmenen uutisten ensimmäinen uutisankkuri Kaj Lindén jäi eläkkeelle.
31. elokuuta – Irakin joukot hyökkäsivät maan pohjoisella lentokieltoalueella ja valtasivat Arbilin.
Tapahtumia > Syyskuu

3. syyskuuta – Presidentti Martti Ahtisaari nimitti oikeustieteen kandidaatti Seppo Nevalan Suojelupoliisin päälliköksi lokakuun alusta alkaen.
4. syyskuuta – Vallankumouksellinen kansanarmeija (FARC) hyökkäsi Kolumbiassa armeijan tukikohtaan Guaviaressa aloittaen kolmiviikkoisen sissisodan, joka vaati 130 kolumbialaisen hengen.
4. syyskuuta – Ruotsalainen sisustustavarataloketju Ikea avasi ensimmäisen Suomessa sijaitsevan myymälänsä Bembölessä Espoossa.
9. syyskuuta – Presidentti Martti Ahtisaari matkusti valtiovierailulle Tšekkiin.
10. syyskuuta – YK:n yleiskokous hyväksyi äänin 158–3 kaikki ydinkokeet kieltävän sopimuksen. Vastaan äänestivät Intia, Libya ja Bhutan. Lisäksi viisi jäsenvaltiota pidättyi äänestyksestä. Sopimuksen voimaantuloon vaadittiin 44 jäsenvaltion hyväksyntä.
10. syyskuuta – Riihimäen käräjäoikeus tuomitsi Havi Oy:ssä työskennelleen laitosmiehen sakkoihin elokuun lopulla 1995 sattuneesta pesuainepäästöstä Vantaanjokeen. Jokeen päässyt astianpesuaine oli aiheuttanut tuhansien kalojen kuoleman. Havi sopi Helsingin ja Vantaan kaupunkien kanssa 300 000 markan vahingonkorvauksesta.
13. syyskuuta – Rap-laulaja ja näyttelijä Tupac Shakur kuoli saamiinsa vammoihin.
19. syyskuuta – Eduskunnan puhemies Riitta Uosukainen julkisti kirjansa Liehuva liekinvarsi, joka herätti huomiota ulkomaita myöten. Syksyn aikana kirjaa painettiin 70 000 kappaletta.
20. syyskuuta – Viron presidentti Lennart Meri valittiin toiselle virkakaudelle.
24. syyskuuta – Kaikki ydinasevaltiot Intiaa lukuun ottamatta hyväksyivät ydinkokeet kieltävän sopimuksen.
27. syyskuuta – Taliban-joukot valtasivat Afganistanin pääkaupungin Kabulin ajettuaan presidentti Burhanuddin Rabbanin pakosalle. Entinen presidentti Mohammad Najibullah teloitettiin.
Tapahtumia > Lokakuu

1. lokakuuta – Presidentti Martti Ahtisaari nimitti kokoomuksen kansanedustajan ja entisen ministerin Pertti Salolaisen Suomen suurlähettilääksi Lontooseen. Salolaisen tilalle eduskuntaan nousi erikoissairaanhoitaja Pirjo-Riitta Antvuori.
1. lokakuuta – Eduskunta juhlisti yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta, jonka voimaantulosta oli tullut kuluneeksi 90 vuotta.
2. lokakuuta – YK:n turvallisuusneuvosto päätti poistaa Jugoslavian vastaiset, neljä vuotta voimassa olleet talouspakotteet.
4. lokakuuta – Presidentti Martti Ahtisaari nimitti teologian tohtori Wille Riekkisen Kuopion hiippakunnan uudeksi piispaksi. Edellinen piispa Matti Sihvonen jäi eläkkeelle.
12. lokakuuta – Suuntanumerouudistus toteutettiin Suomessa. Vanhat suuntanumerot poistuivat käytöstä.
12. lokakuuta – Suomen markka kytkettiin Euroopan valuuttajärjestelmään ERM:iin.
13. lokakuuta – Jörg Haiderin johtama äärioikeistolainen Vapauspuolue voitti Itävallan ensimmäiset europarlamenttivaalit saadessaan 27 prosenttia annetuista äänistä. Sosialidemokraatit säilyivät vaalitappiostaan huolimatta suurimpana puolueena 29 prosentin ääniosuudella.
17. lokakuuta – Kaikki Pohjoismaat hyväksyttiin mukaan rajamuodollisuudet poistavaan Schengen-sopimukseen, johon oli tätä ennen liittynyt kymmenen Euroopan valtiota. Sopimuksen oli arvioitu tulevan voimaan vuonna 1999.
20. lokakuuta – Oikeiston ehdokas Arnoldo Alemán voitti hallitsevan presidentin Daniel Ortegan Nicaraguan presidentinvaaleissa. Ortega syytti oikeistoa vaalivilpistä, mutta kansainväliset vaalitarkkailijat totesivat vaalit vapaiksi ja rehellisiksi.
20. lokakuuta – Suomessa pidettiin kunnallis- ja europarlamenttivaalit. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Suomessa järjestettiin kahdet vaalit samana päivänä. Kunnallisvaalien äänestysaktiivisuus oli huonoin toisen maailmansodan jälkeen, vain hieman yli 61 prosenttia. Europarlamenttivaaleissa äänesti 60 prosenttia äänioikeutetuista.
23. lokakuuta – O. J. Simpson joutui uudelleen oikeuteen.
24. lokakuuta – Pääministeri Paavo Lipponen ja Suomen Keskustan kansanedustaja Mauri Pekkarinen ottivat yhteen eduskunnassa. Pekkarinen syytti valtiovarainministeri Arja Alhoa Suomen tavoitteiden ennenaikaisesta paljastamisesta neuvotteluissa, joissa keskusteltiin markan kytkemisestä Euroopan valuuttajärjestelmään. Puhemies Riitta Uosukainen joutui puuttumaan Alhoa puolustaneen Lipposen puhetapaan tämän leimattua syytöksen ”sikamaiseksi” ja todettua Pekkariselle: ”Nahkurin orsilla tavataan”.
25. lokakuuta – Norjan pääministeri Gro Harlem Brundtland jätti paikkansa. Työväenpuolueen puheenjohtaja Thorbjørn Jagland muodosti uuden hallituksen.
28. lokakuuta – Pääkaupunkiseudun uuden kehätien, Kehä II:n, rakennustyöt alkoivat Espoon Matinkylässä.
28. lokakuuta – Kesko tarjoutui myymään 40 prosenttia ostamistaan Tukon osakkeista Suomen siihen saakka suurimman vähittäiskaupan keskittymän toteutumiseksi. EU:n kilpailuviranomaiset olivat katsoneet Keskon saavan alkuperäisellä kaupalla liian hallitsevan aseman Suomen päivittäistavarakaupassa.
Tapahtumia > Joulukuu

1. joulukuuta – Suomessa tuli voimaan kihlakuntauudistus. Entiset, niin sanotuissa vanhoissa kaupungeissa toimineet poliisilaitokset ja maaseudulla toimineet nimismiespiirit lakkautettiin ja muodostettiin 90 uutta kihlakuntaa, joissa kussakin oli oma poliisilaitos. Lisäksi kihlakunnissa toimivat ulosottovirastot ja syyttäjänvirastot.
3. joulukuuta – Eduskunta hyväksyi uuden luonnonsuojelulain, joka korvasi vuodesta 1923 lähtien voimassa olleen lain.
5. joulukuuta – Työministeri Liisa Jaakonsaari pidätti valtakunnansovittelija Jorma Reinin virastaan. Syynä tähän oli Reinin kotona edellisenä yönä sattunut välikohtaus, jossa Reini oli tehnyt vastarintaa häntä pidättämään tulleille poliiseille.
5. joulukuuta – Jaalassa sijaitseva Verlan puuhiomo ja pahvitehdas hyväksyttiin YK:n maailmanperintöluetteloon. Teollinen toiminta Verlassa oli päättynyt vuonna 1964.
5. joulukuuta – Yhdysvaltain presidentti Bill Clinton nimitti Yhdysvaltain uudeksi ulkoministeriksi YK-suurlähettiläs Madeleine Albrightin.
10. joulukuuta – Etelä-Afrikan presidentti Nelson Mandela vahvisti maalle uuden perustuslain, jossa korostettiin rotujen välistä tasa-arvoa.
10. joulukuuta – Eduskunta hyväksyi äänin 102–92 sisäministeri Jouni Backmanin hahmotteleman aluehallinnon uudistuksen, joka tuli voimaan syyskuun alussa 1997. Etelä-Suomeen perustettiin entisten yhdeksän läänin tilalle kolme uutta suurlääniä ja vanhoista lääneistä jäivät jäljelle vain Ahvenanmaa sekä Oulun ja Lapin läänit. Päätökseen kuului myös 15 työvoima- ja elinkeinokeskuksen perustaminen.
10. joulukuuta – Irja Rane sai kirjallisuuden Finlandia-palkinnon romaanistaan Naurava neitsyt.
12. joulukuuta – Udai Hussein haavoittui vakavasti murhayrityksessä.
13. joulukuuta – Ghanalaisesta Kofi Annanista tuli YK:n pääsihteeri.
16. joulukuuta – Etelä-Korean vetoomustuomioistuin muutti maan entiselle presidentille Chun Doo-hwanille elokuussa langetetun kuolemantuomion elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi ja lievensi Chunin seuraajan Roh Tae-woon 22 vuoden vankeustuomion 17 vuoteen.
18. joulukuuta – Suomalaiset urheilutoimittajat valitsivat keihäänheittäjä Heli Rantasen vuoden parhaaksi suomalaisurheilijaksi.
23. joulukuuta – Valtakunnansovittelija Jorma Reiniä vastaan nostettiin Helsingin käräjäoikeudessa syyte pahoinpitelystä ja virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta.
26. joulukuuta – JonBenét Ramsey, kuusivuotias kauneuskuningatar, löydettiin murhattuna kotinsa kellarista Boulderissa Coloradossa. Vanhempia syytettiin, mutta surma jäi ratkaisematta. Murhamysteerin uutisointi hallitsi USA:n tiedotusvälineitä pitkään.
27. joulukuuta – Taliban valloitti Bagramin lentotukikohdan Kabulin lähistöllä.
27. joulukuuta – Kesko osti Anttila-tavarataloketjun Tuko Oy:ltä 420 miljoonalla markalla.
29. joulukuuta – Guatemalan hallitus ja kapinalliset solmivat rauhansopimuksen, joka päätti 36-vuotisen sisällissodan.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Helmikuu – Irakin aseohjelman johtaja ja Saddam Husseinin vävy Hussein Kamel palasi Irakiin. Muutaman päivän sisällä hänet ja hänen veljensä, isänsä, sisarensa ja sisaren lapset murhattiin.
Maaliskuu – Irak esti UNSCOM:in tarkastajien pääsyn viiteen kohteeseen. Pääsy sallittiin 17 tunnin viivytysten jälkeen.
Touko–kesäkuu – YK:n UNSCOM-asetarkastajat valvoivat Irakin biologisten aseiden tuotantolaitoksen tuhoamista Al-Hakamissa.
Syys–lokakuu – Al-Jazeera aloitti lähetyksensä Qatarista.
Joulukuu – Kahden tytön, Turussa asuneen nelivuotiaan Sabiran ja Espoossa asuneen yhdeksänvuotiaan Nadian, katoaminen herätti huomiota. Kummankin tytön isä oli algerialainen ja äiti suomalainen. Molempien vanhemmat olivat eronneet ja kumpikin tyttö asui äitinsä kanssa. Sabiran isä kertoi tammikuussa 1997 vieneensä tytön sukulaisten luo Algeriaan ja hänet tuomittiin helmikuussa kolmen vuoden vankeuteen panttivangin ottamisesta. Algerialainen oikeusistuin määräsi Sabiran huoltajuuden hänen äidilleen joulukuussa 1997. Nadian isää ei tavoitettu, mutta hänenkin epäiltiin vieneen tyttärensä Algeriaan. Sabira palasi äitinsä luo Suomeen lokakuussa 1998. Nadia löytyi Luxemburgista elokuussa 2008, mutta hän ei palannut Suomeen.
Syntyneitä > Tuntematon päivämäärä

Linnea Kuuluvainen, suomalainen kirjailija
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: David Lee, Douglas Osheroff ja Robert Coleman Richardson
Nobelin kemianpalkinto: Robert Curl, Harold Kroto ja Richard Smalley
Nobelin lääketieteen palkinto: Peter Doherty ja Rolf Zinkernagel
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Wisława Szymborska
Nobelin rauhanpalkinto: Carlos Filipe Ximenes Belo ja José Ramos Horta
Vuosi 1996 fiktiossa

Elokuvan Star Trek II: Khanin viha pääantagonisti lähetetään avaruuteen syväjäähdytettynä miehistönsä kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1996 Wikimedia Commonsissa
Viitasaaresta tuli kaupunki.
Itäisiin Yhdysvaltoihin iskenyt raju lumimyrsky koetteli muun muassa New Yorkia.
Jokelan junaturma.
José María Aznarista tuli Espanjan pääministeri.
Heinäkuun 17. päivänä räjähtänyt Trans World Airlinesin Boeing 747 -kone.
Vuoden 1996 kesäolympialaiset pidettiin Atlantassa, Yhdysvalloissa.
Verlan tehdasalue hyväksyttiin Unescon maailmanperintöluetteloon.
Kofi Annanista tuli YK:n pääsihteeri.
Dolly-lammas.
Kasvun rajat

| Kasvun rajat> The Limits to Growth.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Donella H. Meadows  Dennis L. Meadows  Jørgen Randers  William W. Behrens III
Kieli:  englanti
Kustantaja:  Potomac Associates – Universe Books
Julkaistu:  1972
ISBN:  0-87663-165-0
Suomennos
Suomentaja:  Kyösti Pulliainen, Pertti Seiskari, Hannu Taanila
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1973
ISBN:  951-30-2471-7
Aiheesta muualla
OCLC
Digitoitu 1972 painos
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Luonnonvarojen määrä World 3 -mallissa vuodesta 1900 vuoteen 2100.
Kasvun rajat (engl. Limits to Growth, 1972) on Rooman Klubin tilaama ja julkaisema raportti, jonka kirjoitti joukko Massachusettsin teknillisen korkeakoulun MIT:n professoreja: Donella H. Meadows, Dennis L. Meadows, Jørgen Randers ja William W. Behrens III. Raportin kustansi Volkswagen-säätiö.
Kirjan päätoteamuksia on, että väestö ja talous eivät kasva samaa vauhtia ja selvitäkseen tulevaisuudessa ihmiskunnan on muutettava kehityksen suuntaa.
Vuonna 1992 ilmestyi 20-vuotistarkistus Ylittyvät kasvun rajat. Vuonna 2004 ilmestyneen 30-vuotistarkistuksen nimi on Kasvun rajat – 30 vuotta myöhemmin. Uusissa julkaisuissa vanhan tutkimuksen perusteesi on toistettu, mutta asioita on käsitelty uuden tiedon ja osittain myös uusien metodien pohjalta.
Rooman Klubi tilasi tutkimuksen, joka arvioisi maapallon kestokykyä ja luonnonvarojen riittävyyttä. Raportin tehtävä oli hahmottaa ilmiöiden välisiä riippuvuussuhteita, mutta siitä on myös yritetty lukea, kuinka kauan kasvu voi jatkua. Tutkijat keräsivät paljon taustatietoa ja kehittivät niistä laskennallisen mallin, joka vertasi kulutus- ja kasvuvauhtia ja mahdollisia muutoksia. Keskeinen ajatus oli, että jonkin resurssin, kuten öljyn tai kromin, riittävyyttä ei voida laskea vain niin, että jaetaan tiedossa olevat varat nykyisellä kulutuksella, vaan on arvioitava kulutuksen kasvua. Tutkijat laskivat riittävyysarvioita olettaen joko kulutuksen olevan vakio tai kasvunopeuden olevan vakio. Toisella tavalla he arvioivat kehitystä joko resurssien sillä hetkellä tiedossa olevan määrän perusteella tai olettaen, että resursseista on löydetty viidennes. Eri arviointitavoilla esimerkiksi maaöljyvarojen arveltiin riittävän 20–50 vuotta.
Vuonna 1972 MIT:ssä laadittu Maailma3-malli ennusti oikein väkiluvun kasvun 6 miljardiin ja myös ruoantuotannon kehityksen vakioajolla. Laatijoiden mielestä tämä ei todista, että malli ennustaisi tulevan kehityksen riittävän oikein, mutta se todistaa ainakin sen, ettei malli ole täysin järjenvastainen.
Tehtävänanto

Vuonna 1970 Rooman klubi pyysi Forresteria käyttämään järjestelmädynamiikan malliaan ennennäkemättömän suuressa mittakaavassa.
Rooman klubi oli pieni, mutta vaikutusvaltainen joukko yritysjohtajia, poliitikkoja ja yliopistoväkeä. Sen jäseneksi pyrkiviä riitti jonoksi, mutta mukaan pääsi vain kutsusta ja jäsenten määrä oli rajattu säännöissä enintään sataan. Klubi oli perustettu vasta paria vuotta aiemmin, tarkoituksenaan pohtia ajatusta siitä, että väestönkasvu, saastuminen, köyhyys, luonnonvarojen kulutus, rikollisuus, terrorismi ja nuorison kapina liittyivät jotenkin toisiinsa ja johtivat yhdessä vääjäämättä kriisiin. Voitaisiinko mitään niistä ratkaista erillään toisista? Klubin jäseneksi otettiin vain sellaisia tarkkaan valikoituja ihmisiä, joiden arvioitiin pystyvän tutkimaan tätä ongelmaa ja esittämään lähestymistapoja sen ratkaisemiseksi.
Forrester kutsuttiin klubin jäseneksi 1970. Ensimmäisessä kokouksessaan hän istui koko päivän vaiti. Kävi ilmi, että Volkswagen-säätiö oli luvannut Rooman klubille apurahan, mikäli heillä olisi esittää jokin sopiva tutkimussuunnitelma. Klubi olikin laatinut ehdotuksen, mutta se oli hylätty, ja nyt säätiö uhkasi peruuttaa koko apurahan. Silloin Forrester alkoi puhua. Hän tarjosi omaa menetelmäänsä. Hän kutsui klubin jäsenet tutustumaan siihen, joskin sillä varauksella, että menetelmän selittäminen kestäisi kaksi viikkoa. Klubin jäsenet suostuivat, ja Forrester huomasi joutuvansa sekä järjestämään konferenssin että laatimaan vaatimusten mukaisen tietokonemallin muutamassa päivässä.
Maailman luominen

Palatessaan klubin kokouksesta Forrester luonnosteli mallia lentokoneessa. Ennen kuin kone pääsi perille, olivat tietokonemallia kuvaavat diagrammit täyttäneet 9 lentokoneen istuinta hänen ympärillään. Kotiin päästyään hän siirsi yhtälönsä tietokonemalliksi, jolle hän antoi nimen World. Kun klubin jäsenet saapuivat, malli oli käytännöllisesti katsoen valmis. Forresterin oppilaat piirsivät mallista kuvan lakanalle, ja lakana peitti luokkahuoneen seinän kokonaan.
Forresterin aiempien mallien tapaan World oli verkosto, jonka jokainen osa vaikutti toisiinsa: Kun väestön määrä kasvoi, se aiheutti kasvua myös tuotteiden ja palveluiden kysynnässä, mikä taas lisäsi työllisyyttä ja investointeja, mikä vaikutti uudestaan väestön määrään. Näin muodostui kierre, jonka seurauksena väestömäärä kasvoi jatkuvasti. Mallissa tällaisia toisiinsa liittyviä kierteitä oli useita. Siten tutkija saattoi syöttää malliin sellaisen skenaarion, jossa väestönkasvu oli nopeaa, tai sellaisen, jossa kasvu oli olematonta. Yhtä hyvin hän saattoi valita haluamansa taloudellisen kehityksen suunnan, tai maatalouden tuotantomäärien muutoksen. Sitten kone laski ja tuotti simulaation maailman kohtalosta seuraavien kahden sadan vuoden aikana.
Forresterin malli kohtasi vastustusta. Aiemman tutkimusehdotuksen laatinut klubin jäsen erosi. Volkswagen-säätiö puolitti lupaamansa apurahan.
Työryhmä

Dennis Meadows vuonna 2012, Jørgen Randers vuonna 2009
Rooman klubi halusi Forresterin jättävän muut työnsä ja keskittyvän mallinsa testaamiseen ja hiomiseen, mutta sen sijaan Forrester antoi työn MIT:n tutkijaryhmälle, joka oli ilmoittautunut vapaaehtoiseksi. Työryhmän keski-ikä oli 26. Ryhmää johti kaksi jatko-opiskelijaa.
Donella "Dana" Meadows oli valmistunut biofysiikan tohtoriksi Harvardin yliopistosta vuonna 1968 ja toimi tutkijana MIT:n ravitsemustieteen laitoksella. Hän oli innokas kirjoittaja ja hänellä oli taustaa myös ekologian alalla. Dennis Meadows oli suorittanut kandidaatin tutkinnon kemian alalla vuonna 1964 ja valmistunut MIT:stä tohtoriksi liikkeenjohdon alalta 1969. Hänen aiempi työnsä järjestelmädynamiikan parissa oli käsitellyt porsaankylkien hintavaihteluita Hän toimi MIT:n kauppakorkeakoulun apulaisprofessorina. He olivat naimisissa. Jørgen Randers (s. 22.5.1945) oli suorittanut norjalaisen candidatus realium -tutkinnon kiinteän olomuodon fysiikassa Oslon yliopistossa vuonna 1968 ja toimi MIT:ssä tutkijana.
Forrester itse viimeisteli tietokonemallinsa, jota hän nimitti nyt World2:ksi, ja kirjoitti kolmannen kirjansa World Dynamics (1971).