stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Narvan vesiputous

Narvanjoki haarautuu Kreenholmin saaren molemmille puolille.
Narvan vesiputous (vir. Narva juga tai ven. Нарвские водопады) sijaitsee Narvanjoessa yhteisesti vastarannoilla olevien Viron Narvan ja Venäjän Ivangorodin (vir. Jaanilinn) kaupungeissa. Vesiputous sijaitsee kohdassa, missä joki haarautuu ja virtaa Kreenholmin kummaltakin puolelta ohitse. Joen itäinen haara on 115–130 metriä leveä ja sen vesiputouksessa on pudotusta noin 6–7 metriä kohdasta riippuen. Itähaaran keskellä kulkee Venäjän ja Viron välinen raja. Joen läntinen haara on 60–70 metriä leveä ja siinä on pudotusta noin 3,5 metriä.
Putouksen aiheuttaa Baltian klintti, joka alkaa Öölannin saaren läheltä, ylittää Pohjois-Viron seuraten sen rannikkoa ja jatkuu Venäjän Laatokalle asti. Narvanjoen kohdalla Pohjois-Eestin klintti vaihtaa nimeään Venäjän puolella Inkerinmaan klintiksi. Putouksien jälkeen on joessa kolmen kilometrin matkalla koskia.
Joen korkeuseroa hyödyntää Venäjän puolella Narvanjoen vesivoimalaitos, joka rakennettiin vuonna 1955 ja jonka teho on 125 MW. Vesiputous on Jägalan vesiputouksen jälkeen Viron toiseksi korkein vesiputous. Vesiputous oli ennen voimalaitoksen käyttöönottoa vesimäärällä mitattuna Euroopan suurin.
Piirros Kreenholmista ja pautouksista vuodelta 1639
Narvan vesiputous Illustratsija Magazine-lehdessä vuonna 1845
Joen itähaaran vesiputous vuonna 1886
Itäpuolen putous vuonna 1913
Itäpuolen kevättulvaa huhtikuussa 2010
Länsipuolen kevättulvaa huhtikuussa 2010
Osa vesiputouksesta on nykyään kuivana
Aiheesta lisää

Põhja-Eesti klint: Joad ja joastikud (Arkistoitu – Internet Archive)
Márta Mészáros

| Márta Mészáros |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. syyskuuta 1931 (ikä 93) Budapest, Unkari
Ammatti:  elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
Ohjaaja
Aktiivisena:  1954–
Tunnetuimmat ohjaukset:  Päiväkirja lapsilleni
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Márta Mészáros (s. 19. syyskuuta 1931 Budapest) on unkarilainen elokuvaohjaaja. Hänen kansainvälisesti tunnetuimpia töitään ovat muun muassa 1980-luvulla tehdyt Päiväkirja-trilogian elokuvat.
Márta Mészáros menetti äitinsä jo synnytyksessä ja isänsä, Neuvostoliittoon lapsensa kanssa muuttaneen kuvanveistäjä László Mészárosin, Stalinin vainoissa. Hän varttui neuvostoliittolaisessa orpokodissa, mutta palasi toisen maailmansodan jälkeen Unkariin. Monien lyhyiden dokumenttielokuvien jälkeen hän teki läpimurron omaelämäkerrallisella elokuvallaan Tyttö (Eltávozott nap, 1968), jossa orpokodissa varttunut nuori nainen lähtee etsimään vanhempiaan. Rikkonaiset perheet ja ilman vanhempia varttuneet itsenäiset naishahmot sosialistisessa yhteiskunnassa muodostuivatkin Mészárosin elokuvien vakioaiheiksi.
Mészáros oli aiemmin naimisissa ohjaajakollegansa Miklós Jancsón kanssa.
Mészáros oli tuomariston jäsenenä vuonna 1976 Berliinin ja vuonna 1983 Venetsian elokuvajuhlilla. Hän on voittanut useita kansainvälisiä palkintoja muiden muassa Berliinin, Venetsian ja Cannesin elokuvajuhlilla.
Vuonna 1984 Mészáros vieraili MTV-teatterissa ohjaamassa Maija-Liisa Mártonin käsikirjoittaman televisionäytelmän Vieras.
Pitkän elokuvan ohjauksia

Tyttö (Eltávozott nap, 1968)
Vapautuminen (Szabad lélegzet, 1973)
Ottolapsi (Örökbefogadás, 1975)
Yhdeksän kuukautta (Kilenc hónap, 1976)
Heitä on kaksi (Ök ketten, 1977)
Aivan kuin kotona (Olyan mint otthon, 1978)
Matkalla (Útközben, 1979)
Perijättäret (Örökség, 1980)
Anna (1981)
Päiväkirja lapsilleni (Napló gyermekeimnek, 1982)
Vieras (1984)
Päiväkirja rakkailleni (Napló szerelmeimnek, 1987)
Päiväkirja vanhemmilleni (Napló apámnak, anyámnak, 1990)
Sikiö (A magzat, 1994)
Nimetön hauta (A Temetetlen halott, 2004)
Aiheesta muualla

Márta Mészáros Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Mimi Rogers

Mimi Rogers vuonna 2009.
Mimi Rogers, synt. Miriam Spickler (s. 27. tammikuuta 1956 Coral Gables, Florida) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja pokerinpelaaja. Hän teki läpimurtonsa Hollywoodissa vuoden 1987 elokuvassa Someone to Watch Over Me.
Elämäkerta > Ura

Rogers on näytellyt lähinnä indie-elokuvissa, ja hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa Ekstaasi (1991), Wedlock – kalmankihla (1991) ja Dark Horse (1992). Hänen valtavirran elokuviinsa kuuluvat esimerkiksi Austin Powers – kumma jätkä vuodelta 1997 ja Lost in Space – matkalla avaruuteen vuodelta 1998. Rogers on lisäksi vieraillut useasti televisiosarjassa Salaiset kansiot, jossa hän esitti FBI-agentti Diana Fowleyta. Hän on myös esiintynyt pääroolissa televisiosarjassa The Loop. Tuoreimpia rooleja on muun muassa televisioelokuvassa Jesse Stone: Stone Cold (2005). Vuodesta 2003 alkaen Rogers on pelannut useissa pokeriturnauksissa.
2010- ja 2020-luvuilla Rogersin isoin rooli on ollut Amazon Prime Videon poliisisarjassa Bosch (2014–2021) ja sen jatko-osassa Bosch: Legacy (2022–).
Elämäkerta > Yksityiselämä

Vuosina 1976–1980 Rogers oli naimisissa Jim Rogersin kanssa. Vuonna 1987 hän meni naimisiin näyttelijä Tom Cruisen kanssa ja esitteli tälle uskontonsa skientologian. He erosivat vuonna 1990. Vuodesta 2003 lähtien Rogers on ollut naimisissa tuottaja Chris Ciaffan kanssa, ja heillä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Mimi Rogers IMDb:ssä
Moottoripyörätrialin maailmanmestaruuskausi 1992

Trialin maailmanmestaruudesta ajettiin 18. kerran 1992. Kauteen sisältyi 12 osakilpailua.
Osakilpailuiden kolme parasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N:o | Kilpailumaa | Kilpailupaikka | Pvm | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| 1. |  Espanja | Berga | 29. maaliskuuta |  Tommi Ahvala 39 |  Diego Bosis 50 |  Jordi Tarrés 53 |
| 2. |  Belgia | Bilstain | 5. huhtikuuta |  Diego Bosis 36 |  Tommi Ahvala 42 |  Jordi Tarrés 47 |
| 3. |  Skotlanti | Fort William | 19. huhtikuuta |  Diego Bosis 100 |  Jordi Tarrés 103 |  Tommi Ahvala 116 |
| 4. |  Irlanti | Powerscourt | 26. huhtikuuta |  Jordi Tarrés 83 |  Tommi Ahvala 83 |  Takumi Narita 86 |
| 5. |  Ranska | Eymoutiers | 17. toukokuuta |  Tommi Ahvala 13 |  Bruno Camozzi 31 |  Amos Bilbao 33 |
| 6. |  Andorra | St. Julia | 24. toukokuuta |  Jordi Tarrés 62 |  Diego Bosis 63 |  Donato Miglio 73 |
| 7. |  Tšekkoslovakia | Nepomuk | 7. kesäkuuta |  Jordi Tarrés 56 |  Tommi Ahvala 56 |  Marc Colomer 67 |
| 8. |  Puola | Stryszow | 14. kesäkuuta |  Jordi Tarrés 12 |  Tommi Ahvala 20 |  Marc Colomer 24 |
| 9. |  Länsi-Saksa | Kiefersfelden | 21. kesäkuuta |  Amos Bilbao 62 |  Tommi Ahvala 68 |  Marc Colomer 77 |
| 10. |  Italia | Camerino | 5. heinäkuuta |  Diego Bosis 79 |  Tommi Ahvala 84 |  Marc Colomer 96 |
| 11. |  Kanada | Rennie, Manitoba | 30. elokuuta |  Tommi Ahvala 90 |  Diego Bosis 112 |  Marc Colomer 113 |
| 12. |  Yhdysvallat | Watkins Glen | 5. syyskuuta |  Amos Bilbao 50 |  Tommi Ahvala 50 |  Jordi Tarrés 54 |
Pisteytys

= 20
= 17
= 15
= 13
= 11
= 10
= 9
= 8
= 7
= 6
= 5
= 4
= 3
= 2
= 1
MM-sarjan parhaat

|  | Kuljettaja | Pyörämerkki | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Tommi Ahvala | Aprilia | 199 |
| 2. |  Jordi Tarrés | Beta | 190 |
| 3. |  Diego Bosis | Fantic | 172 |
| 4. |  Amos Bilbao | Gas Gas | 151 |
| 5. |  Marc Colomer | Montesa | 144 |
| 6. |  Takumi Narita | Beta | 107 |
| 7. |  Bruno Camozzi | Fantic | 103 |
| 8. |  Donato Miglio | Aprilia | 103 |
| 9. |  Steve Colley | Beta | 72 |
| 10. |  Thierry Michaud | Aprilia | 69 |
Aiheesta muualla

MM-sarjan tulokset (englanniksi)
Murmaši

| Murmaši Мурмаши́ |
| --- | --- |
 vaakuna
 Murmanskin alue Venäjällä, alla taajaman sijainti alueella.
 Murmaši
 Koordinaatit: 68°48′52″N, 32°48′22″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Murmanskin alue
Piiri:  Kuolan piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunkimainen taajama
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunkikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  636 km²
Väkiluku (2010):  14 200
 
 Kunnan kotisivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Murmašin kaupunkikunta Kuolan piirin kartalla.
Murmašin taajamaa.
Murmaši (ven. Мурмаши́) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Murmanskin alueen Kuolan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Tuulomajoen varrella 12 kilometriä Kuolan kaupungista lounaaseen. Taajama on kunnan ainoa asutuskeskus. Asukkaita on 14 200 henkeä (vuonna 2010).
Maantiede

Murmašin kunnan pinta-ala on 636 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kuolan piirin Tuuloman ja Mežduretšjen, koillisessa Kuolan ja Molotšnyin, idässä Kildinstroin, etelässä Pušnoin ja lännessä Ylä-Tuuloman kuntiin. Pinta-alasta 95,6 % on metsää
Tuulomajoki on padottu kunnan luoteisrajaa seuraavaksi Ala-Tuuloman tekojärveksi. Kunnan alueella sijaitsee osa Tuuloman rauhoitusalueesta. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, apatiitti ja titaani.
Historia

Murmašin koski tunnettiin saamelaisten pyyntipaikkana 1500-luvulta lähtien. Paikalle syntyi pysyvä asutus vuoden 1920 tienoilla. Nykyinen taajama on saanut alkunsa vuosina 1934–1936 rakennetun Ala-Tuuloman vesivoimalaitoksen työläisasutuksesta. Vuonna 1938 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen.
Liikenne, talous ja palvelut

Murmašin kautta kulkee Kuolan ja Nikkelin välinen rautatie sekä Kuolasta Ylä-Tuuloman kautta Lotan raja-asemalle johtava maantie. Taajamasta on linja-autoyhteydet Kuolan kautta Murmanskiin sekä Pritšalnyin kautta Tuuloman sovhoosille. Kunnan alueella sijaitsee Murmanskin lentoasema.
Kunnan talous perustuu sähköntuotantoon ja -jakeluun sekä liikenteeseen. Taajamassa toimii myös rakennusyrityksiä, Pohjoisen laivaston korjauspaja sekä Nerpa-telakan lihan ja maidon tuotantoon erikoistunut maatila. Paikkakunnalla on kaksi rangaistussiirtolaa.
Palveluihin kuuluu neljä lastentarhaa, alakoulu, kaksi keskikoulua, lasten taidekoulu, kulttuuritalo, kolme kirjastoa ja poliklinikka. Taajamassa toimii Laplandija-niminen parantola.
Aiheesta muualla

Murmašin kunnan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Murmašin kunta Kuolan piirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Murmašin kunta Murmanskin alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Taajamalle omistettu sivusto (venäjäksi)
Kaupunkikunnat:

Kuola (hallinnollinen keskus) – Kildinstroi – Molotšnyi – Murmaši – Tumannyi – Ylä-Tuuloma (Verhnetulomski)
Maalaiskunnat:
 Mežduretšje – Pušnoi  – Teriberka – Tuuloma (Tuloma) – Uura (Ura-Guba)
Nano (kerrannaisyksikkö)

Nano (tunnus n) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljardisosaa (10−9). Kerrannaisyksikköä käytetään usein pituuden, esimerkiksi valon aallonpituus, ja ajan ilmoittamisessa. Nano hyväksyttiin kerrannaisyksiköksi vuonna 1960. Nimi tulee kreikankielisestä sanasta νᾶνος, joka tarkoittaa suomeksi kääpiötä. Nano-sanaan liittyy vahvasti nanoteknologia, joka tarkoittaa nano-kokoluokan rakenteiden teknologiaa.
| 1 000n | 10n | Nimi | Symboli | Alkaen vuodesta[1] | Lukuarvo sanoin | Numeroin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 00010 | 1030 | kvetta | Q | 2022 | kvintiljoona | 1 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0009 | 1027 | ronna | R | 2022 | tuhat kvadriljoonaa | 1 000 000 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0008 | 1024 | jotta | Y | 1991 | kvadriljoona | 1 000 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0007 | 1021 | tsetta | Z | 1991 | tuhat triljoonaa | 1 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0006 | 1018 | eksa | E | 1975 | triljoona | 1 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0005 | 1015 | peta | P | 1975 | tuhat biljoonaa | 1 000 000 000 000 000 |
| 1 0004 | 1012 | tera | T | 1960 | biljoona | 1 000 000 000 000 |
| 1 0003 | 109 | giga | G | 1960 | miljardi | 1 000 000 000 |
| 1 0002 | 106 | mega | M | 1960 | miljoona | 1 000 000 |
| 1 0001 | 103 | kilo | k | 1795 | tuhat | 1 000 |
| 1 0002/3 | 102 | hehto | h | 1795 | sata | 100 |
| 1 0001/3 | 101 | deka | da | 1795 | kymmenen | 10 |
| 1 0000 | 100 | (Ei ole) | (Ei ole) | − | yksi | 1 |
| 1 000−1/3 | 10−1 | desi | d | 1795 | kymmenesosa | 0,1 |
| 1 000−2/3 | 10−2 | sentti | c | 1795 | sadasosa | 0,01 |
| 1 000−1 | 10−3 | milli | m | 1795 | tuhannesosa | 0,001 |
| 1 000−2 | 10−6 | mikro | µ | 1960[2] | miljoonasosa | 0,000 001 |
| 1 000−3 | 10−9 | nano | n | 1960 | miljardisosa | 0,000 000 001 |
| 1 000−4 | 10−12 | piko | p | 1960 | biljoonasosa | 0,000 000 000 001 |
| 1 000−5 | 10−15 | femto | f | 1964 | tuhannesbiljoonasosa | 0,000 000 000 000 001 |
| 1 000−6 | 10−18 | atto | a | 1964 | triljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−7 | 10−21 | tsepto | z | 1991 | tuhannestriljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−8 | 10−24 | jokto | y | 1991 | kvadriljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−9 | 10−27 | ronto | r | 2022 | tuhanneskvadriljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−10 | 10−30 | kvekto | q | 2022 | kvintiljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 000 000 000 001 |
Huomautukset:  1.  Vuosi 1795 ilmoittaa ajankohdan, jolloin metrijärjestelmä otettiin käyttöön.  Muut vuosiluvut eivät tarkoita välttämättä vuotta, jolloin kerrannaisyksikköä käytettiin ensimmäisen kerran. Vuosi ilmoittaa sen vuoden, jolloin CGPM hyväksyi sen käytön.  2. CGPM tunnusti jo vuonna 1948 mikronin käytön, mutta päätös kumottiin 1967–1968. (ks. BIPM—Resolution 7 of the 13th CGPM (englanniksi))
Nebbin piirikunta

Nebbin piirikunta on yksi Ugandan 80 piirikunnasta. Piirikunta on nimetty sen hallinnollisen keskuksen Nebbin mukaan. Alueella asuu noin 450 000 ihmistä, joista suurin osa alureita. Alueella on pieni kiitotie, josta lentää koneita silloin tällöin Entebben kansainväliselle lentoasemalle. Nebbin piirikunnan ja Kampalan välillä on junayhteys, joka ei tosin ole ollut toiminnassa vuosiin.
Morgan Schneiderlin

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 8. marraskuuta 1989 (ikä 34)
Syntymäpaikka:  Obernai, Ranska
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 180 cm
Seura
Seura: Everton
Pelinumero: 2
Junioriseurat
1995–2005: Strasbourg
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005–2008 | Strasbourg B | 37 | (5) |
| 2006–2008 | Strasbourg | 5 | (0) |
| 2008–2015 | Southampton | 231 | (14) |
| 2015–2017 | Manchester United | 32 | (1) |
| 2017–2020 | Everton | 73 | (1) |
| 2020– | Nice      | 22 | (0) |
Maajoukkue
| 2004–2005 | Ranska U16 | 6 | (0) |
| 2005–2006 | Ranska U17 | 5 | (0) |
| 2006–2007 | Ranska U18 | 2 | (0) |
| 2007–2008 | Ranska U19 | 6 | (2) |
| 2009–2010 | Ranska U20 | 9 | (1) |
| 2010 | Ranska U21 | 3 | (1) |
| 2014–2015 | Ranska | 15 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 29. helmikuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 8. joulukuuta 2019.
Morgan Schneiderlin (s. 8. marraskuuta 1989 Obernai) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Ranskan Ligue 1:ssa pelaavaa OGC Nicea.
Ranskalainen on edustanut kotimaassaan vain kasvattajaseuraansa RC Strasbourgia. Schneiderlin siirtyi 18-vuotiaana englantilaisseura Southamptonin riveihin ja teki liigadebyyttinsä syksyllä 2008.
Seitsemän Southamptonin paidassa pelatun kauden jälkeen Schneiderlin siirtyi kesällä 2015 Manchester Unitedin vahvuuteen, kun United julkisti ranskalaisen tehneen manchesterilaisten kanssa 4-vuotisen sopimuksen. Siirtosummaksi englantilainen BBC raportoi noin 25 miljoonaa puntaa. Hän voitti FA Cupin ja FA Community Shieldin 2016.
Tammikuussa 2017 Schneiderlin siirtyi Manchester Unitedista Evertoniin 20 miljoonan punnan siirtosummalla. Kesäkuussa 2020 hän siirtyi OGC Niceen.
Schneiderlin valittiin Ranskan joukkueeseen vuoden 2014 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin Franck Ribéryn loukkaannuttua, vaikkei hän ollut ennen valintaa pelannut yhtään A-maaottelua Ranskan paidassa. Hän teki debyyttinsä Les Bleusin paidassa kesäkuussa 2014 Irlantia vastaan. Hän pelasi MM-kilpailuissa 2014 ottelun Ecuadoria vastaan. Hän kuului Ranskan hopeajoukkueeseen EM-kilpailuissa 2016, muttei päässyt pelaamaan.
Käännös suomeksi
Haapasaari (Suomen entinen kunta)

| Haapasaari Aspö> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kotka |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  60°17′21″N, 027°11′32″E
Lääni:  Kymen lääni
Maakunta:  Kymenlaakson maakunta
Kuntanumero:  070
Hallinnollinen keskus:  Haapasaari
Perustettu:  1913
– emäpitäjä:  Kymi
Liitetty:  1974
– liitoskunnat:  Kotka Haapasaari
– syntynyt kunta:  Kotka
Pinta-ala:   km²   (1.1.1973)
– maa:  5,0 km²
Väkiluku:  66   (31.12.1973)
– väestötiheys:  15,4 as./km²
Haapasaari (ruots. Aspö) on saari Suomenlahdella Kotkan kaupungissa ja entinen Suomen kunta. Vuoden 2012 lopussa (31.12.2012) Haapasaaressa oli 17 asukasta. Haapasaari sijaitsee 23 kilometriä Kotkansaarelta kaakkoon. Saari muistuttaa muodoltaan tuplahevosenkenkää. Suurempi lahdista on nimeltään Kylänlahti, joka tarjoaa suojaisan sataman veneille ja aluksille. Kylänlahden länsipuoli on Vestinpuoli, itäpuoli Uustinpuoli. Uustinpuolen rakennukset ovat uusjaon jälkeiseltä ajalta, Vestinpuolen rakennuskanta on vanhempaa.
Haapasaaren naapurikunnat olivat Kotka, Pyhtää ja Vehkalahti.
Historia

Haapasaaren asutus on tiettävästi peräisin 1600-luvun alusta. Tätä ennen asutusta oli läheisessä Vanhankylänmaan saaressa, jossa on edelleen haapasaarelaisten hautausmaa. Vanhankylänmaan asutus siirtyi viimeistään 1700-luvun alussa Haapasaareen.
Haapasaari kuului Kymin kirkkopitäjään vuodesta 1642. Saarelle rakennetun rukoushuoneen rakentamisajankohdasta ei ole varmaa tietoa, mutta se esiintyy muun muassa vuoden 1741 merikortissa. Nykyinen Haapasaaren puukirkko valmistui entisen rukoushuoneen paikalle vuonna 1858. Kirkon rakennustöitä johti Jeremias Laavu.
Saaren pääelinkeino oli luotsaustoiminnassa, kalastuksen ja hylkeenpyynnin ohessa. Tunnusmajakka Puokki rakennettiin 1862. Puokin vieressä oli jo aiemmin sijainnut edellinen tunnusmajakka. Puokin ylimmästä kerroksesta luotsit tarkkailivat luotsattavien alusten saapumista.
Haapasaaren kunta itsenäistyi Kymistä vuonna 1913 ja liitettiin Kotkan kaupunkiin 1974. Kunta käsitti Haapasaaren saariston sekä vuonna 1935 kuntaan liitetyn Rankin saaren. Haapasaaren seurakunta itsenäistyi Kymin seurakunnasta 1909 ja liitettiin Kotkan seurakuntaan 1967, seitsemän vuotta ennen kuntaliitosta.
Nykyaika

Haapasaaressa on nykyisin lukuisia mökkejä. Viikonloppuisin ja juhlapyhinä saaressa voi olla jopa yli kaksisataa vierasta. Haapasaareen liikennöi Kotkasta yhteysalukset M/S Tekla I ja Otava. Saaressa on vierasvenelaituri ja entisessä kansakoulussa sijaitsee Itäisen Suomenlahden kansallispuiston infopiste. Saaressa toimii vuonna 1907 perustettu ympärivuotinen osuuskauppa. Haapasaari kuuluu Suomenlahden meripuolustusalueeseen ja Haapasaaren Puokissa sijaitsee puolustusvoimien etävalvottava tutka-asema. Haapasaaressa on myös Rajavartiolaitoksen merivartioasema passintarkastuspisteineen.
Ilmasto

Haapasaaren ilmasto on Suomenlahden vaikutuksesta melko leuto.
Korkea puutiaisaivokuumeen ilmaantuvuus

Kirkon takana on 1800-luvun lopussa rakennettu koulu, joka lakkautettiin juuri ennen kuntaliitosta vuonna 1973. Nykyään koulu on leirikoululaisten ja muiden satunnaisten majoittujien käytössä, 
ja siellä pidetään taidenäyttelyitä.
Tutkijat kävivät keräämässä näytteitä koulun pihalta vuonna 2011. He sanoivat, etteivät ole koskaan nähneet missään niin paljon punkkeja. Myöhemmin selvisi, että kaksi sadasta tutkijoiden keräämästä punkista kantoi TBE-virusta. Määrä on kaksinkertainen Suomen muihin TBE-riskialueisiin verrattuna.
Tutkijoiden mukaan on merkillepantavaa, että näin pieneltä alueelta on useampi kuolemantapaus. Punkit ovat eurooppalaista lajia, mutta kantavat TBE-viruksen Siperian alatyyppiä. THL:n mukaan riski saada TBE-tartunta Haapasaaresta on moninkertainen verrattuna esimerkiksi Paraisiin, joka tunnetaan korkean riskin TBE-alueena.
Kotkan saaristossa, johon Haapasaarikin kuuluu, TBE-tapausten ilmaantuvuus on THL:n puutiaisaivotulehduksen riskialueiden kartoitustuloksen mukaan 175 tapausta 100 000:ta asukasta kohti (viiden vuoden tarkastelujaksolla 2013–2017). Esimerkiksi Raahen saaristossa ilmaantuvuus on 75 tapausta 100 000:ta asukasta kohti.
Väestö

Haapasaari
| --- | --- |
Sijainti:  60°17′21″N, 027°11′32″E, Kotka Suomi
| --- | --- |
Asukasluku:  17
Asutuskeskukset:  Haapasaari
Luokitus:  Valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Haapasaaren väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1910–1970.
| Haapasaaren väestönkehitys 1910–1970 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1910 | 1910 |    | 332 | 332 |
| 1920 | 1920 |    | 297 | 297 |
| 1930 | 1930 |    | 169 | 169 |
| 1940 | 1940 |    | 202 | 202 |
| 1950 | 1950 |    | 160 | 160 |
| 1960 | 1960 |    | 123 | 123 |
| 1970 | 1970 |    | 99 | 99 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Haapasaaressa ei ollut lainkaan taajamia.
Muuta

Juha Vainion laulu Mies itäsaariston sijoittuu Haapasaareen. Veikko Lavi on kirjoittanut ja levyttänyt kappaleen Laulu Haapasaaresta. Haapasaari on myös amatööradion the Islands on-the-air -yhteysohjelman saari.
Aiheesta muualla

Haapasaari-Seura ry:n kotisivut.
Haapasaari-sivusto.
Haapasaari Ylen Elävässä arkistossa.
Aspö hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Kotka
| --- | --- |
Kaupunginosat:   Aittakorpi  Eskola  Etukylä  Halla  Helilä  Hirssaari  Hovila  Hovinsaari (6–8)  Itäranta  Jumalniemi  Jylppy  Kaarniemi  Kalliokoski  Karhula  Karhuvuori  Katariina  Kaukola  Kierikkala  Koivula  Korela  Korkeakoski  Kotkansaari (1–4)  Kyminlinna  Lankila  Metsola  Mussalo  Otsola  Popinniemi  Rauhala  Ristinkallio  Ruonala  Saksala  Sunila  Sutela  Suulisniemi  Takakylä  Tiutinen 
Kyliä:   Haapasaari  Huruksela  Juurikorpi  Jäppilä  Kurittula  Kuutsalo  Laajakoski  Marinkylä  Peippola  Pernoo  Pihkoo  Rantahaka  Tavastila  Ylänummi 
Muita alueita:   Hietanen  Hovinsaari (saari)  Kirkonmaa  Kolkansaari  Kuusinen  Rankki 
Kartta Haapasaaren kunnan alueesta vuonna 1969.
Haapasaaren tunnusmajakka Puokki
Nebo

| Nebo> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Nina Badrić
Levy-yhtiö:  Aquarius Records
Kesto:  4:01
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  22.2.2012
Säveltäjä(t):  Nina Badrić
Sanoittaja(t):  Nina Badrić
Albumilta:  NeBo
Euroviisutiedot
Vuosi:  2012
Maa:  Kroatia
Kieli:  kroatia
Sijoitus semifinaalissa:  12.
Pisteet semifinaalissa:  42
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Nebo on kroatialaislaulaja Nina Badrićin esittämä kappale, jolla hän edusti Kroatiaa Eurovision laulukilpailussa 2012. Kroatian yleisradioyhtiö HRT valitsi Badrićin ja kappaleen sisäisesti maan edustuskappaleeksi. Kappaleen julkinen ensiesitys oli 18. helmikuuta.
Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 24. toukokuuta. Kappale sijoittui semifinaalissa 12:nneksi eikä päässyt finaaliin.
Munksund

Munksund on asuinalue Piitimen kunnassa Ruotsin Norrbottenin läänin eteläosassa Pohjanlahden rannalla. Se sijaitsee noin viisi kilometriä etelään keskustaajama Piitimestä. Se oli oma noin 2 500 asukkaan taajama vuonna 1965, jolloin se yhdistyi Södra Pitholmin kanssa. Vuodesta 1971 se on ollut osa Piitimen keskustaajamaa.
Munksund on kasvanut 1800-luvun lopulla perustetun sahalaitoksen ja myöhemmin rakennettujen sellu- ja paperitehtaan ympärille. 
Vuonna 1916 sahayhtiö fuusioitui Ytterstfors Trävaru AB:n kanssa ja muodostui AB Ytterstfors-Munksund, Ruotsin tuolloin suurin puutavarayhtiö jolla oli kymmenkunta sahaa kun se ajautui konkurssiin vuonna 1925. Valtaosa paikkakunnan teollisuustoiminnasta kuitenkin jatkui uudessa yhtiössä, Munksunds AB:ssa, joka perusti Munksundiin myös sulfaattisellutehtaan. 1930-luvun alussa yhtiöllä oli 1 400 työntekijää. Vuonna 1961 käynnistyi kraftlineria eli aaltopahvin pintapaperia valmistava tehdas, joka oli alku SCA:n pakkaustuotannolle. SCA jatkaa yhä toimintaa Munksundissa.
Piitimen rata jatkettiin Piitimestä vuonna 1955 Munksundiin ja vuonna 1973 sieltä edelleen Haraholmeniin.
Käännös suomeksi