stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalle Könkkölä
Elämä

Kalle Könkkölän isä oli insinööri ja äiti konttoristi, ja kuusilapsinen perhe asui isän työn vuoksi muutamia vuosia Äänekoskella, jossa Kalle aloitti koulunkäyntinsä. Synnynnäinen lihassairaus vaikutti hänen liikkumiseensa jo silloin. Perhe asui pitkään Keravalla, jossa isä toimi kaupungin insinöörinä. Könkkölä valmistui ylioppilaaksi vuonna 1969 ja luonnontieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1974. Opiskeluaikanaan Könkkölä lähti mukaan opiskelijapolitiikkaan, ja valmistuttuaan hän oli muutamien opiskelijaystäviensä kanssa perustamassa Helsinki-liikettä. Liike osallistui vuoden 1976 kunnallisvaaleihin, mutta ei saanut yhtään ehdokastaan Helsingin kaupunginvaltuustoon.
Könkkölä teki opintomatkoja Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Alankomaihin, Tanskaan ja Ruotsiin. Könkkölä toimi Hengityslaitepotilaat ry:n toiminnanjohtajana vuosina 1974–1997, Tiedotuskynnys-lehden päätoimittajana vuodesta 1975 ja Valtakunnallisen vammaisneuvoston pääsihteerinä vuosina 1998–2003.
Könkkölä toimi pitkään vammaisten ihmisoikeusjärjestö Kynnyksen puheenjohtajana ja toiminnanjohtajana. Hän oli vammaisten kehitysyhteistyötä tukevan Abilis-säätiön perustaja ja hallituksen puheenjohtaja (2010).
Könkkölä oli toinen Vihreän liiton ensimmäisistä kansanedustajista vuosina 1983–1987. Eduskunnassa Könkkölä oli sosiaalivaliokunnan jäsenenä. Hän toimi myös Vihreän liiton ensimmäisenä puheenjohtajana vuonna 1987 ja varapuheenjohtajana vuosina 1990–1991. Könkkölä oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1985–2004. Eduskunnassa Könkkölältä evättiin aluksi oikeus henkilökohtaiseen avustajaan – nykyistä avustajajärjestelmää ei 1980-luvulla vielä ollut –, mutta Könkkölä vei asian hallinto-oikeuteen, jossa hän voitti juttunsa. Tämän jälkeen eduskunta palkkasi hänelle avustajan sihteerin töitä varten valtion alimmassa palkkaluokassa.
Yksityiselämä

Könkkölä oli naimisissa arkkitehti Maija Könkkölän (o.s. Elomaa) kanssa, joka kuoli vuonna 2012. Könkkölä kuoli keuhkokuumeeseen sairaalassa syyskuussa 2018.
Julkaisut

Coming into the Light. Finnish Disabled People Speak Up.  Helsinki:  Threshold, 1989.
Vaivaiset, Suomi, maailma.  Helsinki:  Kynnys, 1991.  ISBN 951-961-882-1
Saraste, Heini & Könkkölä, Kalle: Huoneekseni tuli maailma.  Helsinki:  WSOY, 1996.  ISBN 951-021-023-4
Tunne oikeutesi, pidä puolesi, auta muitakin. Vammaisten ihmisten ihmisoikeusopas.  Helsinki:  Valtakunnallinen vammaisneuvosto, 2003.  ISBN 952-001-298-2
Saraste, Heini, Heinonen, Väinö ja Könkkölä, Kalle: Voihan vammainen. Lasten kuvasanakirja vammaisuudesta. INTO-kustannus, 2017. ISBN 978-952-264-831-0.
Aiheesta muualla

.aspx Kalle Könkkölä Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Könkkölän Mistä on kyse -sivut (Webarchive)
Rauli Mickelsson: / Könkkölä, Kalle (1950–) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. 15.4.2014. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Kalle Könkkölän muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Dokumentti Kalle ja Maija Könkkölästä Ylen Elävässä arkistossa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: – | Vihreän liiton puheenjohtaja 1987 | Seuraaja: Heidi Hautala |
| n k Vihreän liiton kansanedustajat 1983–1987 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (2):  Komsi  Könkkölä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Elonet  Kansallisbiografia  Eduskunta  Biografiasampo
Suomen euroviisukarsinta 1965
Tulos

| Sija | Esittäjä | Sävelmä | Lauluntekijä(t) | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Marjatta Leppänen | Iltaisin | Lasse Mårtenson (säv.), Kari Tuomisaari (san.) | 210 p. |
| 2. | Viktor Klimenko | Aurinko laskee länteen | Toivo Kärki (säv.), Reino Helismaa (san.) | 195 p. |
| 3. | Katri Helena | Minne tuuli kuljettaa | Toivo Kärki (säv.), Juha Vainio (san.) | 186 p. |
| 4. | Kai Lind | Mon amie, mon amour | Åke Granholm (säv.), Sauvo Puhtila (san.) | 133 p. |
| 5. | Ritva Mustonen | Lapin taikarummut | Toivo Kärki (säv.), Reino Helismaa (san.) | 93 p. |
| 6. | Eero & Jussi | Tahdon saaren | Erik Lindström (säv.), Hillevi (san.) | 84 p. |
Tulos > Semifinaalissa karsiutuneet

| Esittäjä | Kappale | Lauluntekijä(t) |
| --- | --- | --- |
| Pentti Lasanen | Vanha kunnon dixieland | Åke Granholm (säv. & san.) |
| Vieno Kekkonen | Pavane itkevälle neidolle | Ensio Kosta (säv.), ei tietoa sanoittajasta |
| Carola | Ge mig en grabb | Lasse Mårtenson (säv.), Sauvo Puhtila (san.) |
| Tamara Lund | Ota tai jätä | Rauno Lehtinen (säv.), Sauvo Puhtila (san.) |
Palanneet artistit

| Artisti | Aikaisemmat vuodet (sijoitus)  (Suomen karsinnat) | Aikaisemmat vuodet (sijoitus)  (Eurovision laulukilpailu) |
| --- | --- | --- |
| Marjatta Leppänen | 1963 (1.) | - |
| Kai Lind | 1961 (4., toinen kappale putosi yleisöäänestyksessä) 1962 (1., 2.) 1964 (2.) | - |
| Ritva Mustonen | 1961 (3., toinen kappale putosi yleisöäänestyksessä) | - |
| Vieno Kekkonen | 1962 (3., 4.) 1964 (karsiutui semifinaalissa) | - |
| Tamara Lund | 1963 (3.) | - |

Pisteidenlasku, jokaisella kilpailukappaleella on pistelaskua varten oma kone, jolla pisteet lasketaan.
Nörtti

Bloginpitäjä Stephanie Pakrul alias StephTheGeek. T-paidassa Microsoft Windowsin ”sininen kuolemanruutu”.
Nörttiemoji
Nörtti on arkikielessä käytetty ilmaus esimerkiksi innokkaasta tietotekniikan harrastajasta, joskin termillä voidaan viitata laaja-alaisesti eri aihepiirien innokkaisiin harrastajiin. Stereotyyppisessä merkityksessään nörtti on harrastukseensa syventynyt ja sosiaalisesta elämästä hieman syrjäytynyt.
Nörtti-sanaa on suomen kielessä käytetty 1980-luvusta lähtien merkityksissä ”saamaton nahjus, nynny”, ”yli-innokas koululainen, hikipinko” ja ”innokas tietokoneiden harrastaja”.
Samantapaisia sanoja

Friikki muistuttaa nörttiä; hän on jonkin asian innokas harrastaja tai ihailija. Toinen nörtille sukua oleva ilmiö on giikki (engl. geek). Geek saatetaan nykyisin määritellä ”sosiaalisesti lahjakkaaksi, ulkonäöstään huolehtivaksi nörtiksi”, joka on intohimoisen kiinnostunut jostakin tekniikkaan tai populaarikulttuuriin liittyvästä asiasta. Geek-naisten esiäidiksi mainitaan 1800-luvulla elänyt matemaatikko Ada Lovelace, jota pidetään kaikkien aikojen ensimmäisenä tietokoneohjelmoijana.
Nörttikulttuuri

25. toukokuuta on julistettu Geek Pride Day’ksi. Tällöin juhlitaan ensimmäisen Tähtien sota -elokuvan julkaisua, Linnunradan käsikirja liftareille -kirjan innoittamaa pyyhepäivää ja Terry Pratchettin kirjaan viittaavaa päivää Glorious 25 May.
Suomessa nörttien järjestöksi ilmoittautui vuonna 1997 perustettu Irti Elämästä -yhdistys, joka järjesti tiedotusvälineissäkin huomiota saaneen ”nörtti-iskun” tammikuussa 1999, jolloin yhdistyksen jäsenet chattailivat Helsingin rautatieaseman matkatavaralokeroissa. Yhdistys ei ole enää aktiivinen.
Vuonna 2013 perustettu suomalainen Nörttitytöt ry pyrkii nettisivujensa mukaan edistämään sukupuolten välistä tasa-arvoa nörttipiireissä ja maailmassa yleisesti. Nimestään huolimatta toiminta on avointa kaikille sukupuolesta riippumatta. Nörttitytöt ry ylläpitää Nörttitytöt-blogia, jossa julkaistaan nörttiaiheisia artikkeleita useamman kerran viikossa.
Muoti

Sarvisankaisia silmälaseja kutsutaan ”nörttilaseiksi”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nörtti Wikimedia Commonsissa
Jaakko Honko

| Jaakko Honko |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. marraskuuta 1922 Tampere
Kuollut: 13. helmikuuta 2006 (83 vuotta) Helsinki
Jaakko Olavi Honko (30. marraskuuta 1922 Tampere – 13. helmikuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen taloustieteilijä. Honko väitteli tohtoriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1955 ja toimi siellä vuodesta 1960 vuoteen 1986 liiketaloustieteen professorina. Hän toimi pitkään myös hallintotehtävissä: Helsingin kauppakorkeakoulun rehtorina 1969–1980 ja kanslerina 1980–1989.
Ura

Honko kirjoitti ylioppilaaksi 1941 ja valmistui ekonomiksi 1946, kauppatieteiden kandidaatiksi 1948, kauppatieteiden lisensiaatiksi 1951 sekä väitteli kauppatieteiden tohtoriksi 1955. Työelämässä hän on toiminut oy Tampereen kehruutehtaan konttoripäällikkönä 1946–1952, Kauppakorkeakoulun (myöhemmin Helsingin kauppakorkeakoulu) liikelaskentaopin assistenttina 1952–1956, lehtorina 1956–1958, dosenttina 1957–1958, liiketaloustieteen virkaa toimittavana professorina 1957–1958, apulaisprofessorina 1959–1960, professorina 1960–1986, vararehtorina 1963–1969, rehtorina 1969–1980 ja kanslerina 1980–1989. Liiketaloustieteellisen tutkimuslaitoksen C-osaston johtajana Honko oli 1955–1974, teknillisen korkeakoulun erikoisopettajana 1956–1964, Uppsalan yliopiston vierailevana professorina 1964, Lundin yliopiston virkaa toimittavana professorina 1967, Bonnin yliopiston vierailevana professorina 1984 ja Berliinin tiedeakatemian neuvonantajana vuodesta 1989 lähtien.
Luottamustoimia Hongolle ehti kertyä runsaasti. Hän oli Liikkeenjohdon instituutin säätiön hallituksen puheenjohtaja 1970–1974 ja valtuuskunnan puheenjohtaja 1974–, oy Liikkeenjohdon koulutuskeskus ab:n hallituksen puheenjohtaja, Liiketaloudellisen Aikakauskirjan toimituskunnan puheenjohtaja, Talouselämän johtamiskoulutuksen neuvottelukunnan puheenjohtaja 1970–1982 ja Suomen korkeakoulujen rehtorien neuvoston varapuheenjohtaja 1970–1973 ja 1976–1978. Honko toimi lisäksi Yrjö Jahnssonin säätiön hallituksen puheenjohtajana, Liikesivistysrahaston hallituksen jäsenenä, Marcus Wallenbergin säätiön hallituksen jäsenenä, International University Contact for Management Educationin varapresidenttinä 1969–1971 ja Nordic Management Boardin hallituksen puheenjohtajana 1976–1979. Suomen Yhdyspankin hallintoneuvoston puheenjohtajana hän toimi 1981–1989, Rautaruukki oy:n hallintoneuvoston jäsenenä 1967–1988, Stockmannin hallituksen varapuheenjohtajana ja Wärtsilän hallituksen jäsenenä.
Honko on Suomen ekonomiliiton, Kauppatieteiden kandidaattien yhdistyksen ja Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan kunniajäsen sekä Verband der Hochschullehrer für Betriebswirtschaftin kunniajäsen. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Honko on ollut vuodesta 1966 ja esimiehenä 1987–1988, Suomen Tiedeseuran jäsen hänestä tuli 1972 ja Teknisten tieteiden akatemian jäsen 1978.
Hän on saanut kunniatohtorin arvon (dr.h.c.) Göteborgin yliopistossa 1972, Svenska Handelshögskolanissa 1979, Jyväskylän yliopistossa 1984 sekä länsi-saksalaisessa Koblenzin kauppakorkeakoulussa 1988. Moskovassa toimineen Plehanov-instituutin (nyk. Plekhanov Russian University of Economics) kunniaprofessoriksi hänet nimitettiin 1989.
Julkaisuja

Tutkimus Suomen kutomateollisuuden suhdannevaihteluista vuosina 1925–1938, tutkielma 1948
Koneen edullisin pitoaika ja investointilaskelmat, väitöskirja  1955
Yrityksen vuositulos, Liiketaloustieteellinen tutkimuslaitos 1959
Investointien suunnittelu ja tarkkailu, WSOY 1963 (ilmestynyt myös ruotsiksi ja venäjäksi)
On investment decisions in Finnish industry, Liiketaloustieteellinen tutkimuslaitos 1966
Liiketaloustiede, Weilin+Göös 1969 (13. painos 1989)
The investment process in Finnish industrial enterprises, Helsinki School of Economics 1975
Suomalainen talousrooli, Weilin+Göös 1979
Yrityksen investointiprosessin kriittiset kohdat (yhdessä muiden kanssa), Prihti & Virtanen ky 1982
Wirtschaftliche Steuerung des Umweltschutzes: Überlegungen aus finnischer Sicht, Berlin 1991
Competitive strategies of small industrialized countries, Berlin 1994
Kirjallisuutta

Lehtonen, Eeva-Liisa: Kauppatieteiden komea kaari: Kansleri Jaakko Hongon elämäntyö.  Helsinki:  Helsingin kauppakorkeakoulun tukisäätiö – Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu, 2014.  ISBN 978-952-60-1084-7
Virtanen, Kalervo: ”Honko, Jaakko (1922–2006)”, Suomen kansallisbiografia, osa 4, s. 82–84.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004.  ISBN 951-746-445-2  / Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Haastattelu: Morgondagens företagsledare återvänder till studier. Affärsmagasinet Forum, 3.11.1971, nro 1971-17, s. 26–27.  ISSN 0533-070X  Artikkelin verkkoversio. (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Tohtori Jaakko Honko Kauppa­korkea­koulun promootiossa vuonna 1955. Vasemmalla professori Kalle Kauppi.
Napolinmastiffi

| Napolinmastiffi |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Italia
Määrä:  Suomessa rekisteröity 322
Rodun syntyaika:  1600-luku
Nykyinen käyttö:  vahtikoira
Elinikä:  4–6 vuotta
Muita nimityksiä:  mastino napoletano, Neapolitan Mastiff, mâtin napolitain, mastín napolitano, napoli mastif, napoli, italiandoggi
FCI-luokitus:  ryhmä 2 Pinserin ja snautserin tyyppiset, molossikoirat ja sveitsinpaimenkoirat alaryhmä 2.1 Mastiffityyppiset molossikoirat #197
Ulkonäkö
Paino:  50–70 kg
Säkäkorkeus:  60–75 cm
Väritys:  harmaa, lyijynharmaa, musta, ruskea tai kellertävän ruskea
Napolinmastiffi (ital. mastino napoletano) on raskas, massiivinen sekä harvinainen italialainen molossikoira.
Ulkonäkö

Urokset painavat 60–70 kg ja nartut 50–60 kg. Napolinmastiffiuroksen säkäkorkeus on 65–75 cm ja nartun 60–68 cm. Napolinmastiffille tyypillistä on sen hidas ja pitkäaskeleinen käynti. Muun muassa Italiassa napolinmastiffeilta typistetään korvat, mutta Suomessa korvien typistys on kielletty.
Luonne ja käyttäytyminen

Napolinmastiffi on herkkä, uskollinen ja voimakas. Määrätietoisella ja johdonmukaisella koulutuksella napolinmastiffista saa miellyttävän seuralaisen. Pentuna napolinmastiffia tulisi sosiaalistaa ja totuttaa kaikkeen mahdolliseen. Napolinmastiffilla on hyvin voimakas vartiointi- ja suojeluvaisto, jota kannattaa hillitä. Vieraisiin se suhtautuu yleensä rauhallisesti tai jopa välinpitämättömästi. Rauhallinen koti on napolinmastiffille viihtyisin, mutta se tarvitsee myös liikuntaa ja aktiviteettia. Ensimmäiseksi koiraksi napolinmastiffia ei suositella.
Alkuperä

Napolinmastiffin historia juontaa yli 2000 vuoden päähän. Rodun ulkonäkö on matkan varrella muuttunut huomattavasti, nykyinen äärimmäisen löysä nahka ja raskas runko olisi haitannut taistelu- ja sotakoirana toimimista huomattavasti. Rodun alkuperästä ei ole varmaa totuutta, mutta yleisimmän teorian mukaan 300-luvulla eaa. Aleksanteri Suuri toi mukanaan Kreikkaan suuria molossityyppisiä koiria palatessaan sotaretkeltään Aasiasta. Napoleja käytettiin mm. taistelukoirina. Roomalaiset käyttivät koiria vahti-, taistelu-, sota- ja sirkuskoirina. Tämä koira oli roomanmolossi, jota pidetään napolinmastiffin kantamuotona. Vuosisatojen aikana rotu oli vaarassa kuolla sukupuuttoon, mutta pieni kanta säilyi Napolin alueella, Vesuviuksen lähistöllä maatilojen vahteina.
Toisen maailmansodan jälkeen kerrotaan napolinmastiffeja olleen hengissä vain muutamia yksilöitä. Ensimmäisen kerran napolinmastiffi nähtiin näyttelyssä vuonna 1946 Napolissa.
Elvyttämisen jälkeen rotua uhkasi uusi tuhoutuminen, kun suuri suosio aikaansai kritiikitöntä kasvattamista sekä pentutehtailua. Innostuneet kasvattajat laiminlöivät napolinmastiffin alkuperäisiä ominaisuuksia. Vuonna 1981 rodun kohtalosta huolestuneet kasvattajat kokoontuivat Italiassa näyttelyyn, jossa valittiin tarkoin siitosyksilöitä tulevaisuutta varten.
Nykyään napolinmastiffi tunnetaan jo kaikkialla maailmassa. Rotu on kuitenkin suhteellisen harvalukuinen useimmissa maissa. Historiastaan johtuen rotu ei ole kovin homogeeninen, joten koirien välillä on huomattavaakin vaihtelua ulkomuodon suhteen. Tämä tekee rodun kasvattamisesta hyvin vaikeaa ja haastavaa.
Suomen napolinmastiffikanta

Ensimmäinen napolinmastiffi tuotiin Suomeen vuonna 1985 Ruotsista. Seuraavat koirat tuotiin 1989 Saksasta. Sen jälkeen koiria on Suomeen tuotu mm. Belgiasta, Italiasta, Hollannista ja Ranskasta.
Ensimmäinen napolipentue Suomessa syntyi 1992. Vuoden 1999 loppuun mennessä pentueita on syntynyt 27 kpl. Kaikkiaan napolinmastiffeja on rekisteröity 174 kpl (vuoden 1999 loppuun mennessä). Suomen napolinmastiffikanta on hyvin kirjava, aivan kuten muissakin maissa.
Terveys

Napolinmastiffien kanta on maailmanlaajuisestikin erittäin pieni. Siksi tällä rodulla on tavallista enemmän eri ongelmia. Raskaana rotuna napolilla tavataan nivel- ja lonkkasairauksia.  Allergiat, ihotaudit tai silmäsairaudet ovat kohtalaisen yleisiä. Yksi tyypillinen esimerkki silmäsairaudesta on kirsikkasilmä. Löysä, runsas nahka tekee napolin tavallista alttiimmaksi iho-ongelmille, joten ihopoimuja on muistettava puhdistaa varsinkin naaman alueelta. Perinnölliset sairaudet eivät ole poissuljettuja. Isoilla koirilla esiintyy mahalaukun kiertymää. Pentuja hankkiessa on erittäin tärkeää selvittää vanhempien terveystilanne. Napolinmastiffin omistajan on hyvä varautua mahdollisiin eläinlääkärikäynteihin.
Napolinmastiffin eliniänodote on lyhyt: keskimääräinen elinikä on Suomen kennelliiton jalostustietokannan tilastojen mukaan 5 vuotta ja kuukausi (tilanne 7.11.2013). Tilaston mukaan luusto- ja nivelsairaudet olivat yleisin kuolinsyy (kahdeksan kolmestakymmenestä), ja niistä kärsineiden yksilöiden keskimääräinen elinikä oli kaksi vuotta ja kuusi kuukautta.
Muita mahdollisia terveysongelmia:
Heikko immuniteetti
Sebaceous adenitis eli SA-tauti (allergiaa muistuttava ihotauti)
Herkkyys anestesia- ja rauhoituslääkkeille
Kyynärniveldysplasia
Dilatoiva kardiomyopatia, DCM
Osteokondroosi l. Osteochondritis Dissecans, OCD (luu- ja rustokappaleita irrottava nivelsairaus)
Kilpirauhasen vajaatoiminta
PRA eli verkkokalvon etenevä surkastuminen
Silmäluomen sisäänpäinkiertyminen (entropion)
Silmäluomen ulospäinkiertyminen (ektropion)
Kasvukivut (panosteitis)
Lonkkaniveldysplasia
Yhdysvalloissa alettiin vuonna 2008 tutkia Välimerellä hietasääsken levittämän koiran leishmaniaasin esiintyvyyttä amerikkalaisissa napolinmastiffeissa. Yhdysvalloissa suositellaan Italiasta tuotujen koirien testausta taudin varalta.
Kuuluisia rodunedustajia

brittiläinen Abellatino Arabella eli Tia, virallisesti kaikkien aikojen suurimman pentueen synnyttänyt koira (24 pentua)
Stupid elokuvassa My Dog Stupid
Fang, Hagridin koira Harry Potter- elokuvissa
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Kennelliitto: Napolinmastiffin rotumääritelmä
Everything Neo (englanniksi)
| n k Italialaiset koirarodut |
| --- | --- |
FCI:  Bergamonpaimenkoira  Bolognese  Cane corso  Etnankoira  Italianajokoira  Italianseisoja  Italianvinttikoira  Lagotto romagnolo  Maremmanajokoira  Maremmano-abruzzese  Napolinmastiffi  Spinone  Volpino italiano 
Muut ENCI:n tai ACL:n hyväksymät:  Apenniinienajokoira  Apuaanienpaimenkoira  Biellanpaimenkoira  Fonninpaimenkoira  Lessinianpaimenkoira  Silanpaimenkoira  Sisilianpaimenkoira  Spino degli iblei 
Harvinaiset:  Abruzzinmastiffi  Apenniinienpaimenkoira  Cane da presa  Cane toccatore  Carnianajokoira  Carnianpaimenkoira  Eteläitalianvinttikoira  Gavoinkoira  Italianalppimastiffi  Italianpaimenkoira  Italiansusikoira (lupo italiano)  Lottatore brindisino  Molisenajokoira  Pardogge  Sardinianajokoira  Sardiniandoggi  Sardinianvinttikoira  Segugio alpino  Segugio cravin  Spinusu 
Sukupuuttoon kuolleet:  Alppimastiffi  Aostanpaimenkoira  Apulianvinttikoira  Bagheriankoira  Branchiero  Bucciriscu  Calabrianajokoira  Calabrianpaimenkoira  Lampedusankoira (cirneco di lampedusa)  Lazionpaimenkoira  Lomellonajokoira  Lucanianpaimenkoira  Padanianvinttikoira  Piemontenmastiffi  Potsdaminvinttikoira  Sisiliandoggi  Toscanankarjakoira  Varbuteddu  Vucciriscu  Yläitalianpaimenkoira 
Napolinmastiffi venäläisessä postimerkissä.
Näyttelytyyppinen, erityisen löysänahkainen napolinmastiffi, jolla on uloskääntynyt luomi ja lyhyeksi typistetyt korvat.
Rakkaus ja laki

| Rakkaus ja laki |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  48 minuuttia
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  1. tammikuuta 2017 –  15. tammikuuta 2017
Jaksoja:  3
Tuotanto
Tuottaja(t):  Pekka Ruohoranta
Ohjaaja(t):  Matti Ijäs Juha Lehtola
Säveltäjä(t):  Timo Hietala
Leikkaaja(t):  Jussi Rautaniemi
Lavastaja(t):  Anu Maja
Kuvaaja(t):  Petri Hyryläinen
Tuotantoyhtiö(t):  Yle Draama
Aiheesta muualla
IMDb
Rakkaus ja laki on Yle TV1:n Kotikatsomo-ohjelmapaikalla tammikuussa 2017 esitetty kolmen TV-elokuvan kokonaisuus. Elokuvista kaksi ohjasi Matti Ijäs ja yhden Juha Lehtola. Elokuvissa teemana on rakkaus, jota syystä tai toisesta käsitellään oikeussalissa saakka.
Elokuvat olivat ohjaaja Matti Ijäksen viimeiset ohjaustyöt Yleisradion palveluksessa ennen hänen eläkkeelle jääntiään.
Seksuaalinen rakkaus

Elokuvasarjan ensimmäisen osan, Seksuaalinen rakkaus, on ohjannut Matti Ijäs ja käsikirjoittajanut Pärttyli Rinne. Elokuva esitettiin Yle TV1:llä 1. tammikuuta 2017 ja sitä katsoi 528 000 katsojaa.
Siivousyritys Anneli Cleaningin pomo Anneli (es. Sanna-Kaisa Palo) rakastuu alaiseensa Rauliin (es.  Celso de la Molina), mutta tultuaan toistuvasti torjutuksi Anneli ottaa Raulin silmätikukseen.
Seksuaalinen rakkaus > Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sanna-Kaisa Palo  | … |  Anneli   |
|  Celso de la Molina  | … |  Raul   |
|  Mari Lehtonen  | … |  Ilsi   |
|  Fathi Ahmed  | … |  Muhammed   |
|  Pertti Sveholm  | … |  Erkki   |
|  Nana Saijets  | … |  Sara   |
|  Elias Keränen  | … |  Steffe   |
|  Iikka Forss  | … |  haastattelija   |
|  Pyry Nikkilä  | … |  psykiatri   |
Vanhempainrakkaus

Elokuvasarjan toisen osan, Vanhempainrakkaus, on ohjannut Juha Lehtola ja sen käsikirjoitti Pärttyli Rinne yhdessä ohjaaja Juha Lehtolan ja elokuvassa näyttelevien Elina Hietalan ja Antti Mikkolan kanssa. Elokuva esitettiin Yle TV1:llä 8. tammikuuta 2017.
Laura (es. Elina Hietala) ja Martti (es. Antti Mikkola) ovat onnellisesti naimisissa, kunnes Laura alkaa epäilemään Marttia heidän lapsiensa hyväksikäytöstä.
Vanhempainrakkaus > Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Antti Mikkola  | … |  Martti   |
|  Elina Hietala  | … |  Laura   |
|  Timo Torikka  | … |  Teppo   |
|  Susanna Haavisto  | … |  Etla   |
|  Elina Stirkkinen  | … |  Pirkko   |
|  Diana Tenkorang  | … |  Belt   |
|  Tapani Kalliomäki  | … |  Jussi   |
|  Niklas Häggblom  | … |  telakan pomo   |
|  Agnes Kaszás  | … |  Barbara   |
|  Vilma Melasniemi  | … |  naapuri   |
|  Marja Myllylä  | … |  naapuri   |
|  Juha Lagström  | … |  naapuri   |
|  Ella Pyhältö  | … |  psykiatri   |
Lähimmäisenrakkaus

Elokuvasarjan kolmannen ja viimeisen osan, Lähimmäisenrakkaus, on ensimmäisen elokuvan tavoin ohjannut Matti Ijäs ja käsikirjoittajanut Pärttyli Rinne. Elokuva esitettiin Yle TV1:llä 15. tammikuuta 2017 ja sitä katsoi 504 000 katsojaa.
Katja (es. Meri Nenonen) on menestynyt asianajaja, joka on juuri saanut siirron kiinalaiseen asianajotoimistoon. Kotimatkalla sattuva onnettomuus muuttaa kuitenkin Katjan tulevaisuuden suunnitelmat.
Lähimmäisenrakkaus > Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Meri Nenonen  | … |  Katja   |
|  Auvo Vihro  | … |  Hannu   |
|  Heidi Krohn  | … |  Helvi-täti   |
|  Jarkko Pajunen  | … |  Tomi   |
|  Jari Nissinen  | … |  talonmies   |
|  Tommi Rantamäki  | … |  Ilkka   |
|  Irina Pulkka  | … |  pankkivirkailija   |
|  Johanna Kokko-Salminen  | … |  vastaanottovirkailija   |
|  Mikko Virtanen  | … |  poliisi   |
|  Maarit Peltomaa  | … |  kiinteistönvälittäjä   |
|  Ari Piispa  | … |  taksikuski   |
Miro

| Miro |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  7. syyskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  17. elokuuta
Muunnelmia:  Miiro
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  mir-tavulla alkavat tai loppuvat nimet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Miro on yleensä miehen etunimi.
Miro on mahdollisesti lähtöisin Mir-tavulla alkavista tai siihen loppuvista slaavilaisista nimistä, kuten Miroslav ja Vladimir. Sana mir merkitsee 'rauhaa'.
Suomeen nimi on tullut joko saksalaiselta tai slaavilaiselta kielialueelta. Mirosta tuli suosikkinimi 1980- ja 1990-luvuilla. Ennen vuotta 1940 nimeä ei Suomessa ollut annettu kenellekään. Almanakassa nimi on ollut vuodesta 2000.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Miro-nimen on saanut noin 6 380 henkilöä.
Japanissa Miro (hir. みろ, kat.ミロ) on sukupuolineutraali etunimi.