stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1966
Tapahtumia > toukokuu

1. toukokuuta – Suomen eteläosassa oli pahoja tulvia.
4. toukokuuta – Neuvostoliitto ja italialainen autovalmistaja Fiat allekirjoittivat sopimuksen henkilöautotehtaan rakentamisesta neuvostoliittolaiseen Togliattin kaupunkiin. Tehdas valmistui vuonna 1970 ja siellä aloitettiin Lada-henkilöautojen tuotanto.
6. toukokuuta – Eduskunnassa järjestettiin ensimmäinen kyselytunti, jonka aikana kansanedustajat saivat esittää suullisia kysymyksiä ministereille.
15. toukokuuta – Etelä-Vietnamin joukot saartoivat Đà Nẵngin.
16. toukokuuta – Mao Zedong julkaisi 23 kohdan ohjelman, mikä merkitsi Kiinan kulttuurivallankumouksen alkua.
20. toukokuuta – Kreikassa sattui rengasmainen auringonpimennys. Suomessa pimennys näkyi osittaisena.
24. toukokuuta – Ugandan armeija pidätti Edward Mutesa II:n ja valtasi hänen palatsinsa.
26. toukokuuta – Guyana itsenäistyi.
27. toukokuuta – Rafael Paasion hallitus aloitti työnsä. Edellinen pääministeri Johannes Virolainen valittiin Paasion tilalle eduskunnan puhemieheksi ja SDP:n Veikko Kokkola ensimmäiseksi varapuhemieheksi.
28. toukokuuta – Kuuban Fidel Castro julisti maahan sotatilan Yhdysvaltain hyökkäyksen varalta.
30. toukokuuta – Helsingin Messuhallissa pidettiin Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla.
31. toukokuuta – Yhdysvaltain ulkoministeri Dean Rusk vieraili Suomessa. Helsingissä Esplanadin puistossa järjestettiin vierailun aikana suuri mielenosoitus Vietnamin sotaa vastaan.
Tapahtumia > kesäkuu

2. kesäkuuta – Yhdysvaltain Surveyor 1 laskeutui Kuuhun Oceanus Procellarumiin.
3. kesäkuuta – SVUL:n järjestämät Suomen suurkisat alkoivat Helsingissä.
5. kesäkuuta – Suomi voitti Ruotsin jalkapallomaaottelussa Olympiastadionilla 1–0.
6. kesäkuuta – Helsingin seudun kesäyliopiston kurssitoiminta käynnistyi. Ohjelmassa oli muun muassa kielikursseja (englantia, saksaa, ranskaa, venäjää ja latinaa), estetiikkaa, psykologiaa, kasvatustiedettä, matemaattis-luonnontieteellisiä aineita, valtiotieteellisiä aineita, oikeustiedettä sekä opettajien jatkokoulutuskursseja ja -seminaareja.
7. kesäkuuta – Oppositio esitti Kokoomuksen johdolla välikysymyksen Aarre Simosen kelpoisuudesta oikeusministerin virkaan. Välikysymyksen perusteena oli se, että valtakunnanoikeus oli tuominnut Simosen sakkoihin niin kutsutussa Kätilöopiston jutussa vuonna 1961.
12. kesäkuuta – Keimolan moottorirata avattiin Helsingin maalaiskunnassa.
13. kesäkuuta – Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosygin saapui puolisoineen vierailulle Suomeen.
16. kesäkuuta – Helsingin messuhallin vanhempi osa, vuonna 1935 valmistunut A-halli, tuhoutui tulipalossa.
19. kesäkuuta – Nesteen Porvoon öljyjalostamon vihkiäiset Sköldvikissä (nykyinen Kilpilahti).
20. kesäkuuta – Ranskan presidentti Charles de Gaulle saapui kymmenen päivän vierailulle Neuvostoliittoon. Hän kävi muun muassa Baikonurin avaruuskeskuksessa ensimmäisenä länsimaisena valtionpäämiehenä.
28. kesäkuuta – Argentiinassa juntta syrjäytti presidentti Arturo Ilian ja asetti maan johtoon kenraali Juan Carlos Onganian.
29. kesäkuuta – Yhdysvallat pommitti Hanoita ja Hải Phòngia.
29. kesäkuuta   – Opposition tekemä välikysymys oikeusministeri Aarre Simosta vastaan kaatui eduskunnassa äänin 144–45.
30. kesäkuuta – Ranska erosi virallisesti Natosta.
30. kesäkuuta   – SVUL:n ja TUL:n päättävät elimet hyväksyivät sopimuksen liittojen välisestä avoimesta kilpailutoiminnasta, mikä merkitsi lähes 50 vuotta kestäneen suomalaisen urheilun kahtiajakoisuuden päättymistä.
Tapahtumia > heinäkuu

1. heinäkuuta – Jyväskylän Kasvatusopillinen korkeakoulu muuttui Jyväskylän yliopistoksi.
4. heinäkuuta – Pohjois-Vietnam julisti yleisen liikekannallepanon.
5. heinäkuuta – Indonesian parlamentti riisti syrjäytetyltä Sukarnolta hänelle vuonna 1963 myönnetyn elinikäisen presidentin arvonimen.
7. heinäkuuta – Varsovan liiton kokous päättyi avunlupaukseen Pohjois-Vietnamille.
7. heinäkuuta   – Valtionrautateiden pääjohtaja Erkki Aalto erotettiin virastaan.
14. heinäkuuta – Israelin ja Syyrian hävittäjät taistelivat Jordanin yllä.
14. heinäkuuta   – Richard Speck surmasi kahdeksan terveydenhoitajaopiskelijaa heidän asuntolassaan Chicagossa.
16. heinäkuuta – Uusi Kiina -uutistoimisto ilmoitti, että Kiinan 72-vuotias johtaja Mao Zedong oli uinut Jangtsejoessa 15 kilometriä 65 minuutissa.
19. heinäkuuta – Kansanedustaja Juho Tenhiälä erosi LKP:sta ja siirtyi Keskustapuolueeseen. LKP:n eduskuntaryhmä supistui kahdeksanhenkiseksi.
28. heinäkuuta – Yhdysvallat ilmoitti U-2-vakoilukoneen kadonneen Kuuban yllä.
29. heinäkuuta – Nigerian armeija kapinoi ja teloitti valtion johtajan kenraali Ironsin.
30. heinäkuuta – Englanti voitti jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen loppuottelussa Lontoossa Länsi-Saksan 4–2.
Tapahtumia > elokuu

1. elokuuta – Charles Whitman ampui 16 ihmistä näkötornista Teksasin Austinissa.
1. elokuuta   – Kenraali Yakubo Gowon kaappasi vallan Nigeriassa.
2. elokuuta – Espanja kielsi brittien sotilaskoneiden lennot Espanjan yllä.
5. elokuuta – Martin Luther King johti marssia Chicagossa.
10. elokuuta – Itä-Saksa tuomitsi Günter Laudahnin elinkautiseen vakoilusta USA:n hyväksi.
10. elokuuta   – Ilta-Sanomat julkaisi etusivun sensaatiouutisen otsikolla ”Homoseksuaalipesä Helsingissä”, jutun tekijöinä olivat toimittajat Juha Numminen ja Matti Klemola. Jutun julkaisu tuomittiin yleisesti muissa tiedotusvälineissä ja Hufvudstadsbladetissa julkaistiin 88 kulttuurielämän henkilön allekirjoittama kansalaiskirje, jossa vaadittiin homoseksuaalisten tekojen rangaistavuuden poistamista.
13. elokuuta  – Maanjäristys Turkissa: 2 394 kuollutta.
14. elokuuta – Suomen Pientalonpoikien Puolue muutti nimensä Suomen Maaseudun Puolueeksi ja valitsi puheenjohtajansa Veikko Vennamon presidenttiehdokkaakseen vuoden 1968 vaaleihin.
15. elokuuta – Syyrian ja Israelin joukot taistelivat Genesaretinjärvellä.
15. elokuuta   – 131 vuotta ilmestynyt New York Herald Tribune lakkasi ilmestymästä New Yorkissa
17. elokuuta – Saudi-Arabia ja Yhdistyneet arabiemiraatit aloittivat neuvottelut Kuwaitissa Jemenin sodan päättämiseksi.
18. elokuuta – Kiinasta ilmoitettiin, että puolustusministeri Lin Biao oli nostettu arvojärjestyksessä maan toiseksi mieheksi Mao Zedongin jälkeen.
26. elokuuta – Mellakoita Ranskan Somalimaassa.
30. elokuuta – Ranska tarjosi Somalimaalle itsenäisyyttä.
Tapahtumia > syyskuu

1. syyskuuta – Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri U Thant ilmoitti, ettei hän pyri seuraavalle kaudelle Vietnamin tilanteen vuoksi.
6. syyskuuta – Valkoihoinen Dimitri Tsafendas puukotti Etelä-Afrikan pääministerin Hendrik Verwoerdin kesken parlamentin istunnon.
8. syyskuuta – Televisiosarja Star Trek alkoi Yhdysvalloissa.
9. syyskuuta – Valtioneuvoston kanslian kansliapäällikkö Esko Rekola nimitettiin Valtionrautateiden uudeksi pääjohtajaksi.
12. syyskuuta – Gemini 11 laukaistiin avaruuteen viimeisen kerran.
13. syyskuuta – Etelä-Afrikan entinen oikeusministeri John Vorster valittiin maan uudeksi pääministeriksi.
16. syyskuuta – Presidentti Urho Kekkonen nimitti SDP:n kansanedustajan Kaarlo Pitsingin Uudenmaan läänin ja kaupunginjohtaja Risto Höltän Kuopion läänin maaherraksi. Pitsingin tilalle eduskuntaan tuli varatuomari, lakitieteen lisensiaatti Seija Karkinen.
19. syyskuuta – Ranska ilmoitti vetävänsä sotilaansa pois Naton sotilaskomiteasta.
19. syyskuuta   – Scotland Yard ilmoitti pidättäneensä Ronald Edwardsin syytettynä vuoden 1963 suuren junaryöstön suunnittelusta.
19. syyskuuta   – Helsingin hovioikeus langetti kirjailija Hannu Salamalle kolmen kuukauden ehdollisen vankeustuomion ”jumalanpilkkajutussa”. Kustannusyhtiö Otavan toimitusjohtaja Kari Reenpää tuomittiin 2 000 markan sakkoihin. Salama, Reenpää ja Otava tuomittiin yhteisesti menettämään Suomen valtiolle rikoksen tuottamana hyötynä 46 000 markkaa.
20. syyskuuta – Suomen YK-suurlähettiläs Max Jakobson valittiin YK:n erityispoliittisen komitean puheenjohtajaksi.
26. syyskuuta – Itä-Saksa haki YK:n jäsenyyttä.
30. syyskuuta – Kello 24.00 Baldur von Schirach ja Albert Speer vapautettiin Spandaun vankilasta. Vankilaan jäi vielä Rudolf Hess.
30. syyskuuta   – Botswana itsenäistyi.
Tapahtumia > lokakuu

3. lokakuuta – Tunisia katkaisi diplomaattisuhteet Yhdistyneeseen arabitasavaltaan.
4. lokakuuta – Basutomaa itsenäistyi ja otti nimekseen Lesotho.
7. lokakuuta – Neuvostoliitto ilmoitti, että kaikkien kiinalaisten opiskelijoiden on lähdettävä maasta ennen lokakuun loppua.
11. lokakuuta – Ranska ja Neuvostoliitto solmivat sopimuksen ydinaseyhteistyöstä.
17. lokakuuta – Lesotho ja Botswana hyväksyttiin YK:n jäseniksi, jäsenvaltioiden määrä kasvoi 121:een.
21. lokakuuta – Kahden miljoonan tonnin painoinen jätehiilivuori vyöryi Aberfanin kaivoskylään Walesissa haudaten alleen 30 taloa. Kaivostyöläiset, sotilaat ja poliisit aloittivat epätoivoisen työn hautautuneiden esiinkaivamiseksi. 144 kuolonuhrista suurin osa oli lapsia, koska kylän koulurakennus oli hiilivuoren alle hautautuneiden rakennusten joukossa. Myöhemmin oikeusistuin totesi onnettomuuden syynä olleen osaltaan valtakunnallisen hiilineuvoston piittaamattomuuden varomääräyksistä. Sallitun seitsemän metrin sijaan hiilivuoren korkeus oli lähes 40 metriä.
22. lokakuuta – Espanja vaati Yhdistynyttä kuningaskuntaa lopettamaan sotilaslennot Gibraltarille. Britannia kieltäytyi ja Espanja sulki rajan autoliikenteeltä.
25. lokakuuta – Jakartan sotilastuomioistuin tuomitsi Indonesian entisen ulkoministerin Subandrion kuolemaan vallankaappaushankkeeseen osallistumisen vuoksi.
26. lokakuuta – Naton päämaja siirtyi Pariisista Brysseliin.
26. lokakuuta   – Professori L. Arvi P. Poijärven johtama koulunuudistustoimikunta jätti opetusministeri Reino Oittiselle mietintönsä, jossa se ehdotti kansa- ja kansalaiskoulun tilalle uutta yhdeksänvuotista peruskoulua.
30. lokakuuta – Italian kaksi sosialistipuoluetta yhdistyivät 19 vuoden erillään olon jälkeen.
Tapahtumia > marraskuu

4. marraskuuta – Arno-joen tulva aiheutti suurta tuhoa Firenzessä. Samaan aikaan sattui lisäksi Venetsiassa epätavallisen korkea vuorovesitulva.
4. marraskuuta   – Egypti ja Syyria allekirjoittivat keskinäisen puolustussopimuksen.
5. marraskuuta – 38 Afrikan maata vaati Britanniaa käyttämään voimaa Rhodesiaa vastaan.
7. marraskuuta – Professori Ilmo Hela valittiin Unescon hallituksen jäseneksi.
9. marraskuuta – Saksan liittokanslerina vuodesta 1963 toiminut Ludwig Erhard ilmoitti eroavansa virastaan.
11. marraskuuta – Espanja armahti kaikki sisällissodan aikaisista rikoksista tuomitut, käytännössä vain falangistit.
11. marraskuuta   – Tuhat kiloa dynamiittia räjähti Rikkihappo Oy:n tehtaalla Laukaan Vihtavuoressa. Dynamiittisekoittamo tuhoutui täysin ja neljä työntekijää sai surmansa.
11.–15. marraskuuta – Viimeinen Nasan Gemini-avaruusohjelman miehitetty lento Gemini 12 tehtiin.
21. marraskuuta – Armeija murskasi vallankaappausyrityksen Togossa.
28. marraskuuta – Neuvostoliiton Sojuz-avaruusohjelma alkoi miehttämättömällä Kosmos 133 -koelennolla. Ohjelman ensimmäinen miehitetty lento Sojuz 1 tapahtui huhtikuussa 1967.
29. marraskuuta – Asuntohallitus aloitti toimintansa Aravan seuraajana. Aravan pääjohtaja Olavi Lindblom jatkoi myös asuntohallituksen pääjohtajana.
30. marraskuuta – Barbados itsenäistyi.
Tapahtumia > joulukuu

1. joulukuuta – Kurt Georg Kiesingerista tuli Saksan liittokansleri.
1. joulukuuta   – Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Harold Wilson ja Rhodesian Ian Smith neuvottelivat HMS Tigerilla Välimerellä.
2. joulukuuta – U Thant suostui toiseen kauteen Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerinä.
3. joulukuuta – Portugalin vastaisia mielenosoituksia Macaossa.
7. joulukuuta – Syyria tarjosi aseita Jordanian kapinallisille.
9. joulukuuta – Ilmatieteen laitos muutti uuteen toimitaloon Vuorikadulle Helsingin Kaisaniemeen.
14. joulukuuta – Eduskunta hyväksyi äänin 127–53 puoluetuen käyttöönoton vuoden 1967 alusta lukien.
16. joulukuuta – YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi öljysaarron Rhodesiaa vastaan. Etelä-Afrikka ei liittynyt saartoon.
18. joulukuuta – Suomessa riehui voimakas lumimyrsky.
18. joulukuuta   – Televisiossa esitettiin Reino Paasilinnan tekemä ohjelma ”Vakuutusasia – sydämen asia”, joka aiheutti vilkasta mielipiteiden vaihtoa. Vakuutusyhtiö Tarmo teki ohjelmasta kantelun oikeuskanslerille, koska se katsoi joutuneensa käsitellyksi ohjelmassa epäasiallisesti.
20. joulukuuta – Harold Wilson perui kaikki Rhodesialle annetut tarjoukset ja sanoi Britannian hyväksyvän maan itsenäisyyden vain mustan enemmistöhallituksen johtamana.
31. joulukuuta – Walter Ulbricht ehdotti neuvotteluja Saksojen yhdistymisestä.
31. joulukuuta   – Suomalainen 20-vuotias Tuula Höök murhattiin Englannissa Jerseyn saarella. Murhaajaa ei suuretsinnöistä huolimatta onnistuttu tavoittamaan.
Tapahtumia > tuntematon päivämäärä

Maailman ensimmäinen albiinogorilla löydettiin Päiväntasaajan Guineasta. Samana vuonna se myös pyydystettiin ja kuljetettiin Barcelonan eläintarhaan. Eläintarhassa se ristittiin Floquet de Neuksi (”Lumihiutaleeksi”).
Syntyneitä > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Ralf Gyllenhammar, ruotsalainen muusikko, lauluntekijä ja mediapersoona
5. heinäkuuta – Ari-Pekka Anttila, suomalainen jazz-muusikko
5. heinäkuuta   – Gianfranco Zola, italialainen jalkapalloilija
17. heinäkuuta – Hallvard Holmen, norjalainen näyttelijä
21. heinäkuuta – Arija Bareikis, yhdysvaltalainen näyttelijä
22. heinäkuuta – Gustavo Bolivar kolumbialainen kirjailija
28. heinäkuuta – Mette Gjerskov, tanskalainen poliitikko (k. 2023)
28. heinäkuuta   – Kirsti Kuronen, suomalainen kirjailija
7. elokuuta – Päivi Alasalmi, suomalainen kirjailija
7. elokuuta   – Jimmy ”Jimbo” Wales, yhdysvaltalainen internet-yrittäjä ja Wikipedian perustaja
8. elokuuta – Frédéricque Goporo, keskiafrikkalainen koripalloilija
14. elokuuta – Øystein Baadsvik, norjalainen tuubisti
14. elokuuta   – Halle Berry, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Monster's Ball)
15. elokuuta – Chokri el-Ouaer, tunisialainen jalkapallomaalivahti
17. elokuuta – Kimmo Tiilikainen, suomalainen keskustalainen poliitikko ja ministeri
19. elokuuta – Lilian Garcia, yhdysvaltalainen laulaja ja showpainin kehäkuuluttaja
19. elokuuta   – Mika Kari, suomalainen SDP:n kansanedustaja
20. elokuuta – Dimebag Darrell, yhdysvaltalainen kitaristi (Pantera) (k. 2004)
20. elokuuta   – Enrico Letta, Italian pääministeri 2013–2014
25. elokuuta – Derek Sherinian, yhdysvaltalainen kosketinsoittaja
26. elokuuta – Shirley Manson, skotlantilainen laulaja (Garbage)
26. elokuuta   – Kari Tiainen, suomalainen enduropyöräilijä (seitsenkertainen maailmanmestari)
27. elokuuta – Juhan Parts, Viron pääministeri
28. elokuuta – René Higuita, kolumbialainen jalkapalloilija
30. elokuuta – Michael Michele, yhdysvaltalainen näyttelijä
2. syyskuuta – Salma Hayek, meksikolainen näyttelijä
2. syyskuuta   – Olivier Panis, ranskalainen Formula 1 -kuljettaja
8. syyskuuta – Carola Häggkvist, ruotsalainen laulaja
9. syyskuuta – Georg Hackl, saksalainen ohjaskelkkailija (kolminkertainen olympiavoittaja)
9. syyskuuta   – Adam Sandler, yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko
10. syyskuuta – Joe Nieuwendyk, kanadalainen jääkiekkoilija
11. syyskuuta – Kiko, alk. Kiko Kawashima, japanilainen prinsessa, prinssi Fumihiton puoliso
11. syyskuuta   – Rita Ottervik, norjalainen poliitikko
17. syyskuuta – Minna Aaltonen, suomalainen näyttelijä
27. syyskuuta – Peter Nyman, suomalainen toimittaja ja uutistenlukija
Kuolleita > tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Vincent Auriol, Ranskan presidentti 1947–1954 (s. 1884)
11. tammikuuta – Alberto Giacometti, sveitsiläinen kuvanveistäjä ja taidemaalari (s. 1901)
11. tammikuuta   – Hannes Kolehmainen, suomalainen kestävyysjuoksija (olympiavoittaja) (s. 1889)
11. tammikuuta   – Lal Bahadur Shastri, Intian pääministeri (s. 1904)
12. tammikuuta – Martti H. Haavio, suomalainen teologi ja pedagogi (s. 1897)
14. tammikuuta – Barry Fitzgerald, irlantilainen Oscar-palkittu näyttelijä (s. 1888)
14. tammikuuta   – Sergei Koroljov, neuvostoliittolainen raketti-insinööri ja avaruusalusten suunnittelija (s. 1907)
15. tammikuuta – Abubakar Tafawa Balewa, Nigerian pääministeri (s. 1912)
15. tammikuuta   – Birger Braadland, norjalainen poliitikko (s. 1879)
15. tammikuuta   – Hilja Haahti, suomalainen kirjailija ja suomentaja (s. 1874)
18. tammikuuta – Hilja Riipinen (”Hurja-Hilja”), suomalainen kansanedustaja ja kouluneuvos (s. 1883)
23. tammikuuta – E. A. Saarimaa, suomalainen kielitieteilij ja yliopettaja (s. 1888)
27. tammikuuta – Lauri Haarla, suomalainen vuorineuvos (s. 1897)
1. helmikuuta – Buster Keaton, yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä ja -ohjaaja
1. helmikuuta   – Jorma Lyytinen, suomalainen iskelmälaulaja (s. 1937)
2. helmikuuta – Jarmo Wasama, suomalainen jääkiekkoilija (s. 1943)
4. helmikuuta – Olav Jensen, norjalais-suomalainen teollisuusjohtaja ja vuorineuvos (s. 1895)
10. helmikuuta – Lal Bahadur Shastri, Intian pääministeri (s. 1904)
11. helmikuuta – Filip Jaatinen, suomalainen oikeusneuvos ja Turun hovioikeuden presidentti (s. 1897)
13. helmikuuta – Marguerite Long, ranskalainen pianisti (s. 1874)
20. helmikuuta – Chester W. Nimitz, yhdysvaltalainen amiraali (s. 1885)
26. helmikuuta – Gino Severini, italialainen taidemaalari (s. 1883)
2. maaliskuuta – Yrjö Pesonen, suomalainen maalaisliittolainen poliitikko ja talousneuvos (s. 1888)
5. maaliskuuta – Anna Ahmatova, neuvostoliittolainen runoilija (”Rekviem”) (s. 1889)
9. maaliskuuta – Oscar Bengts, suomalainen taidemaalari (s. 1885)
10. maaliskuuta – Frits Zernike, vuoden 1953 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut alankomaalainen fyysikko (s. 1888)
20. maaliskuuta – Elsa Tervo, suomalainen kirjailija, runoilija ja suomentaja (s. 1892)
21. maaliskuuta – Lauri Ikonen, suomalainen säveltäjä (s. 1888)
30. maaliskuuta – Erwin Piscator, saksalainen teatteriohjaaja (s. 1893)
31. maaliskuuta – Lasse Jaakkola, suomalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1916)
Kuolleita > huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – C. S. Forester, brittiläinen kirjailija (Horatio Hornblower -sarja) (s. 1899)
10. huhtikuuta – Evelyn Waugh, englantilainen kirjailija (Mennyt maailma) (s. 1903)
11. huhtikuuta – Maximiliano Hernández Martínez, El Salvadorin diktaattori (s. 1882) (salamurha)
13. huhtikuuta – Abdulsalam Arif, Irakin presidentti (s. 1921)
13. huhtikuuta – Carlo Carrà, italialainen taidemaalari ja graafikko (s. 1881)
13. huhtikuuta   – Georges Duhamel, ranskalainen kirjailija (s. 1884)
17. huhtikuuta – Eino Virtanen, suomalainen jalkapalloilija (s. 1914)
19. huhtikuuta – Väinö Tanner, suomalainen poliitikko, osuustoimintamies ja Suomen pääministeri (s. 1881)
21. huhtikuuta – Viljo Kojo, suomalainen kirjailija ja taidemaalari (s. 1891)
1. toukokuuta – Manne Vuorinen, suomalainen maastohiihtäjä (s. 1894)
4. toukokuuta – Amédée Ozenfant, ranskalainen taidemaalari (s. 1886)
6. toukokuuta – Aarne S. Avela, suomalainen insinööri, yliopiettaja ja oppikirjojen tekijä (s. 1885)
7. toukokuuta – Stanisław Jerzy Lec, puolalainen runoilija ja aforistikko (Siistimättömiä mietelmiä) (s. 1909)
12. toukokuuta – Felix Steiner, saksalainen kenraali (SS-divisioona Wiking) (s. 1896)
13. toukokuuta – Koroki Mahuta, maorien kuningas (s. 1906)
19. toukokuuta – Theodore F. Green, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1867)
20. toukokuuta – Mikko Väinö Olavi Tapiolinna, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1921)
23. toukokuuta – Olga Vuolle, suomalainen kirjailija (s. 1894)
26. toukokuuta – Helga Eng, norjalainen psykologi ja pedagogian professori (s. 1875)
26. toukokuuta   – Kerttu Rukala, suomalainen runoilija (s. 1912)
30. toukokuuta – Wäinö Aaltonen, suomalainen kuvanveistäjä (Hämeensillan Pirkkalaisveistokset) (s. 1894)
7. kesäkuuta – Hans Arp, saksalais-ranskalainen kuvataiteilija ja runoilija (s. 1887)
7. kesäkuuta   – Otto Karhi, suomalainen poliitikko ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja (s. 1876)
8. kesäkuuta – Anton Melik, slovenialainen maantieteilijä (s. 1890)
9. kesäkuuta – Eero Roine, suomalainen näyttelijä (s. 1904)
15. kesäkuuta – Elli Laurila, suomalainen kansanedustaja (s. 1882)
17. kesäkuuta – Marja-Liisa Vartio, suomalainen kirjailija (Hänen olivat linnut) (s. 1924)
19. kesäkuuta – Pierre Montet, ranskalainen arkeologi ja egyptologi (s. 1885)
20. kesäkuuta – Georges Lemaître, belgialainen katolinen pappi ja tähtitieteilijä (s. 1894)
21. kesäkuuta – Kalle Jutila, suomalainen poliitikko ja professori (s. 1891)
30. kesäkuuta – Giuseppe Farina, italialainen autourheilija (s. 1906)
Kuolleita > lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Pekka Haukinen, suomalainen kirjailija, kriitikko ja pakinoitsija (s. 1940)
2. lokakuuta – Martta Taipale, suomalainen tekstiilitaiteilija (s. 1893)
3. lokakuuta – Otto Brunila, suomalainen merikapteeni ja laivanvarustaja (s. 1897)
7. lokakuuta – Johnny Kidd, brittiläinen laulaja (s. 1935)
8. lokakuuta – Célestin Freinet, ranskalainen pedagogi (progressiivisen pedagogiikan kehittäjä) (s. 1896)
9. lokakuuta – Artturi Lehtinen, suomalainen diplomaatti (s. 1896)
10. lokakuuta – Charlotte Cooper, englantilainen tennispelaaja (s. 1871)
13. lokakuuta – A. P. Arvelo, suomalainen juristi, tietokirjailija ja Vankeinhoitolaitoksen ylijohtaja (s. 1886)
13. lokakuuta   – Frida Palmér, ruotsalainen tähtitieteilijä (s. 1905)
13. lokakuuta   – Clifton Webb, yhdysvaltalainen näyttelijä (Laura) (s. 1889)
17. lokakuuta – Wieland Wagner, saksalainen oopperaohjaaja (s. 1917)
18. lokakuuta – Elizabeth Arden, kanadalaissyntyinen liikenainen (s. 1878)
25. lokakuuta – Johan Helo, suomalainen poliitikko ja suurlähettiläs (s. 1889)
26. lokakuuta – Alma Cogan, englantilainen laulaja (s. 1932)
1. marraskuuta – Eric Schauman, suomalainen jääkärieversti (s. 1895)
2. marraskuuta – Peter Debye, vuoden 1936 Nobelin kemianpalkinnon saanut alankomaalainen kemisti (s. 1884)
2. marraskuuta   – John Smith Hurt (”Mississippi John Hurt”), yhdysvaltalainen blues-laulaja ja -kitaristi (s. 1892)
2. marraskuuta   – Pirkko Raitio, suomalainen näyttelijä (s. 1882)
7. marraskuuta – Kaarlo Lampi, suomalainen teollisuusneuvos (s. 1899)
10. marraskuuta – Theodor Hesselberg, norjalainen meteorologi (s. 1885)
14. marraskuuta – Jyrki Matra, suomalainen näyttelijä (s. 1897)
18. marraskuuta – Yrjö Sinkari, suomalainen hovioikeudenneuvos (s. 1894)
21. marraskuuta – Walter Palme, suomalainen julkisoikeuden professori ja oikeusneuvos (s. 1907)
2. joulukuuta – L. E. J. Brouwer, alankomaalainen matemaatikko (s. 1881)
3. joulukuuta – Rolf Maximilian Sievert, ruotsalainen lääketieteellisen fysiikan tutkija (s. 1896)
5. joulukuuta – John Irving Bentley, yhdysvaltalainen lääkäri (väitetty itsesytyntätapaus) (s. 1874)
9. joulukuuta – Juri Šaporin, neuvostoliittolainen säveltäjä (s. 1887)
13. joulukuuta – Ebba Holgersson, ruotsalainen opettaja ja naisasianainen (s. 1885)
14. joulukuuta – Bruno Jalander, suomalainen kenraali ja maaherra (s. 1872)
15. joulukuuta – Walt Disney, yhdysvaltalainen animaattori, sarjakuvapiirtäjä ja elokuvaohjaaja (s. 1901)
20. joulukuuta – Albert Göring, saksalainen liikemies ja aristokraatti (s. 1895)
21. joulukuuta – Lauri Kanto, suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja (s. 1888)
23. joulukuuta – Lauri Karila, suomalainen kääntäjä ja elokuvatuottaja (s. 1891)
22. joulukuuta – Harry Beaumont, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, näyttelijä ja kirjoittaja (s. 1888)
27. joulukuuta – Wivi Lönn, suomalainen arkkitehti (s. 1872)
28. joulukuuta – Einar Oscar Schou, norjalainen arkkitehti (s. 1877)
30. joulukuuta – Christian Herter, yhdysvaltalainen poliitikko, kuvernööri ja ministeri (s. 1895)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Alfred Kastler
Nobelin kemianpalkinto: Robert Mulliken
Nobelin lääketieteen palkinto: Peyton Rous ja Charles Huggins
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Samuel Josef Agnon ja Nelly Sachs
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1966 Wikimedia Commonsissa
Luna 9-luotaimen malli
Surveyor 1:n varjo Kuun pinnalla.
Yhdysvaltain ilmavoimat pommittamassa Vietnamia.