stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anthony Hopkinsin filmografia ja teatteriesiintymiset
Televisioelokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1967 | A Flea in Her Ear | A Flea in Her Ear | Etienne Plucheux |
| 1970 | The Great Inimitable Mr. Dickens | The Great Inimitable Mr. Dickens | Charles Dickens |
| 1971 | Poet Game | Poet Game | Hugh Saunders |
| 1975 | Kaikenkarvaiset ystävämme | All Creatures Great and Small | Siegfried Farnon |
| 1976 | Synkkä voitto | Dark Victory | tohtori Michael Grant |
| 1976 | Lindberghin tapaus | The Lindbergh Kidnapping Case | Bruno Richard Hauptmann |
| 1976 | Voitto Entebbessä | Victory at Entebbe | Jitzhak Rabin |
| 1979 | Mayflower | Mayflower: The Pilgrims’ Adventure | kapteeni Christopher Jones |
| 1981 | Bunkkeri | The Bunker | Adolf Hitler |
| 1981 | Ristin varjossa | Peter and Paul | Saul Tarsolainen / Paavali |
1981: Othello
| 1982 | Notre Damen kellonsoittaja | The Hunchback of Notre Dame | Quasimodo |
| 1984 | Riemukaari | Arch of Triumph | tohtori Ravic |
| 1985 | Syyllinen mieli | Guilty Conscience | Arthur Jamison |
| 1988 | Kymmenes mies | The Tenth Man | Jean Louis Chavel |
| 1991 | One Man’s War | One Man’s War | Joel Filártiga |
| 2015 | Pukija | The Dresser | Sir |
| 2018 | Kuningas Lear | King Lear | kuningas Lear |
Lyhytelokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1965 | Changes | Changes | Quentin |
| 1967 | The White Bus | The White Bus | brechtiläinen |
| 1969 | Medieval England: The Peasants Revolt | Medieval England: The Peasants Revolt | Wat Tyler |
| 2008 | Immutable Dream of Snow Lion | Immutable Dream of Snow Lion | Kuolema |
| 2010 | The Third Rule | The Third Rule | Fabian Hogarth |
Televisiosarjat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Jakson nimi / määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1960 | A Matter of Degree | A Matter of Degree | Stephen | 2 |
| 1965 | The Man in Room 17 | The Man in Room 17 | tohtori Harding | ”A Minor Operation” |
| 1968 | The Company of Five | The Company of Five | Richard Mason | ”This Isn’t Just One of Those Physical Things” |
| 1969 | Osasto S | Department S | Greg Halliday | ”A Small War of Nerves” |
| 1969 | ITV Sunday Night Theatre | ITV Sunday Night Theatre | Arnold | ”A Walk Through the Forest” |
| 1970 | Biography | Biography | Georges Danton | ”Danton” |
| 1970 | Play for Today | Play for Today | Bob Goodliffe | ”Hearts and Flowers” |
| 1970 | Play of the Month | Play of the Month | Andrei Sergejevitš Prozorov | ”The Three Sisters” |
| 1970 | Play of the Month | Play of the Month | Mihail Lvovits Astrov | ”Uncle Vanya” |
| 1971 | The Ten Commandments | The Ten Commandments | Steve | ”Decision to Burn” |
| 1972 | The Man Outside | The Man Outside | Albert Watts | ”Cuculus Canorus” |
| 1972−1973 | Sota ja rauha | War and Peace | Pjotr ”Pierre” Bezukhov | 17 |
| 1973 | The Edwardians | The Edwardians | David Lloyd George | ”Lloyd George” |
| 1973 | Black and Blue | Black and Blue | Tony Hopkins | ”The Middle-of-the-Road Roadshow for All the Family” |
| 1974 | QB VII – natsilääkäri | QB VII | tohtori Adam Kelno | 2 |
| 1974 | Childhood | Childhood | Dando | ”Possessions” |
| 1974 | Play for Today | Play for Today | Alexander Tashkov | ”The Childhood Friend” |
| 1974 | ITV Sunday Night Drama | ITV Sunday Night Drama | Theodore ”Theo” Gunge | ”The Arcata Promise” |
| 1978 | Play of the Month | Play of the Month | Edmund Kean | ”Kean” |
| 1982 | Play of the Month | Play of the Month | Alfred Allmers | ”Little Eyolf” |
| 1983 | A Married Man | A Married Man | John Strickland | 4 |
| 1984 | Veljet ja muukalaiset | Strangers and Brothers | Roger Quaife | 2 |
| 1985 | Hollywoodin vaimot | Hollywood Wives | Neil Gray | 3 |
| 1985 | Mussolini – häikäilemätön hallitsija | Mussolini and I | kreivi Galeazzo Ciano | 4 |
| 1987 | Screen Two | Screen Two | Guy Burgess | ”Blunt” |
| 1988 | Sunday Premiere | Sunday Premiere | Donald Campbell | ”Across the Lake” |
| 1989 | The Play on One | The Play on One | Jack | ”Heartland” |
| 1989 | Suuret toiveet | Great Expectations | Abel Magwitch | 4 |
| 1990 | Dylan Thomas: Return Journey | Dylan Thomas: Return Journey | esittelijä | televisio-ohjelma |
| 1991 | Nainen ylitse muiden | To Be the Best | Jack Figg | 2 |
| 1993 | Screen Two | Screen Two | pappi | ”The Trial” |
| 2016−2018 | Westworld | Westworld | tohtori Robert Ford | 17 |
| 2021 | Mythic Quest | Mythic Quest | kertoja (ääni) | ”Everlight” |
| 2024 | Those About to Die | Those About to Die | Vespasianus | 7 |
Muita rooleja

| Vuosi | Nimike | Rooli | Laji | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1974 | Omnibus | Marek | dokumenttisarja | jakso ”Find Me” |
| 1993 | Bookmark | Gwyn Thomas | dokumenttisarja | jakso ”Selected Exits” |
| 2003 | Freedom: A History of US | George Washington John Winthrop William Radcliffe Robert Walsh | dokumenttisarja | 5 jaksoa |
| 2007 | Beowulf: The Game | kuningas Hrothgar (ääni) | videopeli | — |
| 2016 | ”I Forgive It All” | kuljettaja | kappaleen musiikkivideo | yhtyeenä Mudcrutch (albumilta 2) |
| 2022 | Awakening | kertoja | musiikki- ja tanssiesitys | esitys­paikkana Awakening Theater Wynn Las Vegas -hotellissa |
Tekijänä

Ohjaaja (O)
Tuottaja (T)
Vastaava tuottaja (VT)
Säveltäjä (S)
Käsikirjoittaja (K)
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | O | T | VT | S | K | Laji |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1977 | Equus – Hevonen | Equus | O | — | — | — | — | näytelmä |
| 1990 | Dylan Thomas: Return Journey | Dylan Thomas: Return Journey | O | — | — | S | — | näytelmä / televisio-ohjelma |
| 1994 | August | August | O | — | — | — | — | näytelmä |
| 1996 | Elokuun tunteita | August | O | — | — | S | — | elokuva |
| 2006 | Bobby | Bobby | — | — | VT | — | — | elokuva |
| 2007 | Slipstream | Slipstream | O | — | — | S | K | elokuva |
| 2015 | Solace | Solace | — | — | VT | — | — | elokuva |
| 2015 | Blackway | Blackway | — | T | — | — | — | elokuva |
| 2020 | Elyse | Elyse | — | T | — | S | — | elokuva |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Anthony Hopkins Elonetissä.
Anthony Hopkins Allmoviessa (englanniksi)
Anthony Hopkins Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Anthony Hopkins Svensk Filmdatabasissa (englanniksi, ruotsiksi)
Anthony Hopkins Yhdysvaltain elokuvainstituutin katalogissa. (englanniksi)
Anthony Hopkins Internet Broadway Databasessa. (englanniksi)
Anthony Hopkins Internet Off-Broadway Databasessa. (englanniksi)
Anthony Hopkins National Theatre Archivessa. (englanniksi)
Anthony Hopkins Theatricaliassa. (englanniksi)
Anthony Hopkins Film Referencessä. (englanniksi)
Gustav Köysti

Karl-Gustav Köysti (ent. Lönnström, 8. lokakuuta 1921 – 27. lokakuuta 1957) oli suomalainen oopperalaulaja, basso. Hän oli pääosan urastaan Saksan Valtionoopperassa. Köystin esityksiä löytyy muun muassa Yleisradion kantanauhalta.
Gustav Köysti oli liikemies Ernst Willbergin avioton poika.
Nicklas Pohjola

| Nicklas Pohjola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1994 (ikä 30–31)
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Nikke
Palkinnot
 Parhaan pääosan Kalevi   2018 Varma merkki 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Nicklas ”Nikke” Pohjola (s. 1994) on suomalainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi MTV3-kanavalla keväällä 2024 esitetyn viihdeohjelma Putouksen 16. kaudella esittämänsä sketsihahmon Matti McConaugheyn myötä, jolla hän voitti kilpailun.
Pohjola on kotoisin Kokkolan Ykspihlajasta ja valmistui näyttelijäksi vuonna 2022. Hänen erikoisosaamisensa on beatbox.
Filmografia > Televisiosarjat

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Nimi | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Jakso(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2024– | Putous | Itsenään, Matti McConaughey, useita muita rooleja | Kaudet 16– |
Filmografia > Elokuvat

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2018 | Varma merkki | Jarno |
Bertil Nybergh

Bertil Nybergh (1896–1954) oli suomalainen kemisti. Hän väitteli filosofian tohtoriksi 1922, ja oli puolustusministeriön kemiallisen laboratorion ja kemian laitoksen ensimmäinen johtaja 1919–1936. Sen jälkeen 1937–1941 hän oli metsäteollisuuden omistaman Oy Keskuslaboratorion apulaisjohtaja. Hän julkaisi tutkimuksia orgaanisesta ja puukemiasta.
Bertil Nybergh oli aikanaan tunnetu kunnallispoliitikko. Hän kuului Helsingin kaupunginvaltuustoon vuodesta 1931 ja kaupunginhallitukseen vuodesta 1935. Hän on kuulunut myös Ruotsalaisen kansanpuolueen puoluehallitukseen.
Hänen isänsä oli Korkeimman oikeuden presidentti August Nybergh.
Naisten Mestis

| Naisten Mestis |
| --- | --- |
Laji:  Jääkiekko
Maa(t):  Suomi
Joukkueita:  8
Hallitseva mestari:  Lukko/PaRa
Sarjataso:  2
Ylempi taso:  Auroraliiga
Alempi taso:  Naisten Suomi-sarja
TV:  Leijonat.tv
Aiheesta muualla
Elite Prospects
Naisten Mestis  on Suomen naisjääkiekkoilun toiseksi korkein sarjataso. Ylin on Auroraliiga. Mestiksen alapuolella on Naisten Suomi-sarja. Naisten Mestistä edelsi Naisten I-divisioona, jonka toiminta on saanut alkunsa vuonna 1985.   
Eniten Naisten Mestiksen/I-divisioonan mestaruuksia on voittanut HIFK Akatemia (3).
Vuoden 2025 mestari on Lukko/PaRa. Lukko/PaRa voitti finaalisarjassa APV:n voitoin 2-0 (3-4je, 4-3je). K-Espoo Akatemia otti pronssimitalit voittamalla pronssiottelussa KalPa Akatemian maalein 3-2.
Sarjajärjestelmä > Kausi 2021–2022

Naisten mestiskarsintaan osallistui 16 joukkuetta. Karsinta pelattiin kolmessa 5–6 joukkueen lohkossa, joissa kullekin tuli 15–16 ottelua. Naisten mestiskarsinnasta pääsi kolme joukkuetta (lohkovoittajat) ristiinkarsintaan kahdesta paikasta Naisten liigan alempaan jatkosarjaan, kolmas joukkue jatkaa Naisten Mestikseen. Naisten Mestikseen jatkoivat myös mestiskarsinnan lohkojen toiseksi sijoittuneet sekä kaksi parasta kolmanneksi sijoittunutta joukkuetta. Karsinnan loput kahdeksan joukkuetta Suomi-sarjaan.
Mestiksessä pelataan kuuden joukkueen kolmikertainen sarja, yhteensä 15 ottelua. Lopuksi pelattiin neljän parhaan sijoitusottelut Naisten Mestiksen voitosta.
Sarjajärjestelmä > Kaudet 2022–2023 ja 2023–2024

Jääkiekkoliiton liittohallitus on vahvistanut Naisten sarjojen sarjajärjestelmät kausille 2022–2023 ja 2023–2024.
Naisten Liigan pelaamistapa uudistuu. Aiemman alkusarjan ja sarjan jakaantumisen sijaan Naisten Liigaa ryhdytään ensi kaudesta alkaen pelaamaan normaalina kymmenen joukkueen nelinkertaisena sarjana. Esityksen olivat tehneet Naisten Liigan johtoryhmä sekä urheilutiimi. Runkosarjan jälkeen kahdeksan parasta pelaa pudotuspelit ja kaksi viimeistä karsivat sarjapaikastaan Mestiksen kahden parhaan kanssa.
Naisten Mestiksen osalta voi vielä ilmoittautua Mestiksen karsintaan. Kauden päätteeksi karsitaan joukkueet seuraavalle kaudelle Mestikseen, ja kaudesta 2023–2024 alkaen Naisten Mestis tullaan pelaamaan Liigan tavoin kymmenen joukkueen nelinkertaisena sarjana.
Kauden 2022–2023 alkaessa oli JYP ilmoittanut, etteivät he pelaa sarjassa. Syynä on pelaajapula sekä heikentynyt taloustilanne.
Kaudella 2022-23 Naisten Mestiksessä kahden kärjen muodostivat HIFK:n ja Kiekko-Espoon akatemiajoukkueet, jotka selvisivät nousukarsintoihin RoKia ja Rauman Lukkoa vastaan. Nousukarsinnoissa liigajoukkueet olivat vahvempia ja säilyttivät paikkansa pääsarjatasolla. Lukko ilmoitti luopuvansa sarjapaikastaan kaudelle 2022-23. Paikkaa tarjottiin sekä HIFK Akatemialle että Kiekko-Espoon Akatemialle. Kumpikaan joukkueista ei kuitenkaan ottanut liigapaikkaa vastaan, vaikka se olisi sääntöjen mukaan ollut mahdollista.
Kausi 2023-2024
KJT Haukat ilmoitti, että heidän toimintansa päättyy vähäisen pelaajamäärän sekä kohoavien kustannusten vuoksi, eivätkä siten osallistu Naisten Mestikseen 2023-2024.
Kiilat Hockey lunasti naisten Suomi-Sarjan lopputurnauksessa hopeasijallaan paikan Naisten Mestikseen kaudeksi 2023-2024. Kiilat eivät kuitenkaan osallistu Naisten Mestikseen vaan pelaavat kauden Naisten Suomi-Sarjassa
Kymmenen joukkueen Naisten Mestis tullaan pelaamaan kaudella 2023-2024 kahdeksan joukkueen nelinkertaisena sarjana.
Joukkueet kaudella 2024–2025

APV, Alavus
HPK Akatemia, Hämeenlinna
HIFK Akatemia, Helsinki
KalPa Akatemia, Kuopio
KeuPa HT, Keuruu
Kiekko-Espoo Akatemia, Espoo
Lukko/PaRa, Eurajoki
SaiPa, Lappeenranta
Joukkueet kaudella 2023–2024

APV, Alavus
HPK Akatemia, Hämeenlinna
HIFK Akatemia, Helsinki
KalPa Akatemia, Kuopio
Kiekko-Espoo Akatemia, Espoo
Kärpät Akatemia, Oulu
PaRa, Panelia
SaiPa, Lappeenranta
Joukkueet kaudella 2022–2023

APV, Alavus
HIFK Akatemia, Helsinki
HPK Akatemia, Hämeenlinna
KalPa Akatemia, Kuopio
Kiekko-Espoo Akatemia, Espoo
KJT Haukat, Kerava
Kärpät Akatemia, Oulu
SaiPa, Lappeenranta
Joukkueet kaudella 2021–2022

HIFK Akatemia, Helsinki
HPK Akatemia, Hämeenlinna
JYP, Jyväskylä
Kiekko-Espoo Akatemia, Espoo
KJT Haukat, Kerava
Kärpät Akatemia, Oulu
Joukkueet kaudella 2020–2021

APV, Alavus
HIFK Akatemia, Helsinki
Kiekko-Espoo Akatemia, Espoo
KOOVEE, Tampere
Kärpät Akatemia, Oulu
PaRa, Panelia
Joukkueet kaudella 2019–2020

HIFK Akatemia, Helsinki
JYP, Jyväskylä
KJT Haukat, Kerava
Kärpät Akatemia, Oulu
SaiPa, Lappeenranta
YJK, Ylivieska
Joukkueet kaudella 2018–2019

APV, Alavus
Hermes, Kokkola
HIFK, Helsinki
JYP, Jyväskylä
KJT Haukat, Kerava
Kärpät Akatemia, Oulu
RoKi, Rovaniemi
Joukkueet kaudella 2017–2018

TPS, Turku
Hermes, Kokkola
JYP, Jyväskylä
KalPa Akatemia, Kuopio
Puhti, Kuusankoski
Red Wings, Helsinki
RoKi, Rovaniemi
Sport, Vaasa
Mitalistit, I-Divisioona

| Vuosi | Kulta | Hopea | Pronssi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | EVU | LoKV | KS Noux |
| 2007 | APV | Salo HT | HPK |
| 2008 | Salo HT | LoKV | HPK |
| 2009 | APV | EKS | KalPa |
| 2010 | KalPa | EKS | OuHu |
| 2011 | IHK | K-Oulu | Pelicans 2000 |
| 2012 | KJT | Nikkarit | K-Oulu |
Mitalistit, Mestis

| Vuosi | Kulta | Hopea | Pronssi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | KJT | Lukko | K-Oulu |
| 2014 | RoKi | Lukko | RJK |
| 2015 | RoKi | Jokipo Ladies | Blues EKS |
| 2016 | Blues EKS | Pelicans 2000 | Hermes |
| 2017 | Sport | RoKi | Puhti |
| 2018 | TPS | Sport | JYP |
| 2019 | JYP | Hermes | APV |
2020: Kausi keskeytetty
2021: Kausi keskeytetty
| 2022 | HIFK Akatemia | Kiekko-Espoo Akatemia | Kärpät Akatemia |
| 2023 | HIFK Akatemia | Kiekko-Espoo Akatemia | HPK Akatemia |
| 2024 | HIFK Akatemia | Kiekko-Espoo Akatemia | KalPa Akatemia |
| 2025 | Lukko/PaRa | APV | Kiekko-Espoo Akatemia |
Mitalitaulukko (2006-2025)

| Vuosi | Kulta | Hopea | Pronssi |
| --- | --- | --- | --- |
| HIFK Akatemia | 3 | - | - |
| APV | 2 | 1 | 1 |
| RoKi | 2 | 1 | - |
| KJT | 2 | - | - |
| Kiekko-Espoo Akatemia/Blues EKS/EKS | 1 | 5 | 2 |
| Lukko/PaRa / Lukko | 1 | 2 | - |
| Sport | 1 | 1 | - |
| KalPa/KalPa Akatemia | 1 | - | 2 |
| JYP | 1 | - | 1 |
| Salo HT | 1 | - | 1 |
| EVU | 1 | - | - |
| IHK | 1 | - | - |
| TPS | 1 | - | - |
| LoKV | - | 2 | - |
| K-Oulu | - | 1 | 2 |
| Hermes | - | 1 | 1 |
| Pelicans 2000 | - | 1 | 1 |
| Jokipo Ladies | - | 1 | - |
| Nikkarit | - | 1 | - |
| HPK/HPK Akatemia | - | - | 3 |
| KS Noux | - | - | 1 |
| Kärpät Akatemia | - | - | 1 |
| OuHu | - | - | 1 |
| Puhti | - | - | 1 |
| RJK | - | - | 1 |
Aiheesta muualla

Naisten Mestis
Naisten Mestis, Elite Prospects
APV
HIFK Akatemia
HPK Akatemia
KalPa Akatemia
KeuPa HT (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiekko-Espoo Akatemia
KJT Haukat (Arkistoitu – Internet Archive)
Kärpät Akatemia
PaRa (Arkistoitu – Internet Archive)
SaiPa
Atte Jääskeläinen

| Atte Jääskeläinen |
| --- | --- |
 Atte Jääskeläinen. Kuva vuodelta 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. elokuuta 1965 (ikä 59) Forssa
Ammatti:  Yliasiamies
Arvonimi: Kauppatieteiden tohtori, varatuomari
Titteli:  Yliasiamies
Muut tiedot
Merkittävät teokset:  Euroopan valuuttajärjestelmä ja Suomi, Lakimiesliiton kustannus, 1991  Mitä tapahtuu huomenna, kun tekoäly poistaa järjettömyydet, WSOY, 2019  50 ways to make it better. Building audience and trust, European  Broadcasting Union, 2018  The Next Newsroom. Unlocking the value of AI in public service journalism. European Broadcasting Union 2019 
Edeltäjä:  Jyrki Katainen
Atte Sakari Jääskeläinen (s. 2. elokuuta 1965 Forssa) on Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran yliasiamies elokuusta 2023. Tätä ennen hän työskenteli opetus- ja kulttuuriministeriön korkeakoulutuksesta ja tutkimuksesta vastaavana ylijohtajana 2020-2023.
Ennen virkamiesuraansa Jääskeläinen työskenteli vuosina 1995-2017 valtakunnallisten uutistoimitusten ja mediayritysten johtotehtävissä, muun muassa Yleisradion uutis- ja ajankohtaistoiminnan johtajana ja vastaavana päätoimittajana vuosina 2007–2017 ja Suomen tietotoimiston toimitusjohtajana ja päätoimittajana 2004–2006. Helsingin Sanomissa hän oli taloustoimitusken esimies 1995-2001 ja politiikan toimituksen esimies 2001-2004.
Hän on toiminut myös Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston työelämäprofessorina ja  yliopiston Advisory Boardin puheenjohtajana 2018-2020 ja The London School of Economics and Political Sciencen LSE:n Visiting Fellow'n ja Senior Fellow'n roolissa 2017-2020 sekä Oxfordin yliopiston Reuters-Instituutin Visiting Fellowna 2017-2018.
Koulutus ja ura

Jääskeläinen on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori sekä oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari. Hän toimi notaarina ja notaarien vanhimpana Helsingin raastuvan- ja käräjäoikeudessa vuosina 1993–1994.
Jääskeläinen työskenteli Helsingin Sanomissa, muun muassa politiikan toimituksen esimiehenä vuosina 2001–2004 ja taloustoimituksen esimiehenä 1995–2001. Hän oli Helsingin Sanomissa pankkiasioihin erikoistunut taloustoimittaja Suomen 1990-luvun laman ja pankkikriisin aikana. Helsingin Sanomien jälkeen hän toimi 2004–2006 Suomen Tietotoimiston päätoimittajana ja toimitusjohtajana.
Jääskeläinen työskenteli vuosina 2007–2017 Yleisradion uutisista, urheilusta, aluetoiminnasta ja ajankohtaistoiminnasta vastaavana johtajana ja vastaavana päätoimittajana.. Hänet palkattiin Yleisradioon vuoden 2007 alusta sen ensimmäiseksi vastaavaksi päätoimittajaksi yhtiön yhdistettyä radio- ja tv-uutiset Yle Uutisiksi. Kesällä 2007 hän nousi Ylen johtoryhmän jäseneksi vastaamaan uutisista, aluetoiminnasta ja urheilusta.
Jääskeläinen oli kaudella 2017–2018 Visiting Fellow Britanniassa Oxfordin yliopiston Reuters-instituutissa. Hän oli myös 2017–2021 Visiting Fellow London School of Economics and Political Science LSE:ssä ja myöhemmin Visiting Senior Fellow ja Co-Director kansainvälisessä tutkimusprojektissa, joka tutki Euroopan kansallisten uutistoimistojen tulevaisuuden toimintamalleja.
Valtioneuvosto nimitti 6. elokuuta 2020 Jääskeläisen opetus- ja kulttuuriministeriön korkeakoulutuksen ja tiedepolitiikan osaston osastopäälliköksi ja ylijohtajaksi. Tästä tehtävästä hän siirtyi Sitran yliasiamieheksi elokuussa 2023
Jääskeläinen on kirjoittanut kirjat Euroopan valuuttajärjestelmä EMS ja Suomi ja Mitä tapahtuu huomenna, kun tekoäly poistaa järjettömyydet. Hänen väitöskirjansa otsikko on Business Model Innovation Opportunities When News Has Become a Public Good.
Jääskeläinen kirjoitti yhdessä hollantilaisen Maike Olijin kanssa Euroopan yleisradioliiton EBU:n vuotuiset News Report -julkaisut "50 Ways to Make it Better: Building Audience and Trust" (2018), "The Next Newsroom: Unlocking the Power of AI in Public Service Journalism2 (2019)  ja "Fast Forward: Public Service Journalism in the Viral Age" (2020)
Koulutus ja ura > Kritiikkiä ja Sipilä-kohu

Suomen Kuvalehti julkaisi marraskuussa 2016 uutisen otsikolla ”Pääministeri Sipilä vaiensi Ylen: Uutisten johto hyllytti Sipilä-jutut – Ruben Stiller sai varoituksen”, jossa lehti kertoi, että Ylen julkaisema uutinen pääministeri Sipilän väitetystä esteellisyydestä ja pääministerin reaktiot siihen olivat aiheuttaneet kuohuntaa Ylessä. Yle oli julkaissut uutisen, jossa annettiin ymmärtää pääministeri Sipilän olleen esteellisenä vaikuttamassa kauppoihin, jotka olisivat hyödyttäneet hänen sukulaisiaan.
Ylen ajankohtaistiimi oli kirjoittanut asiasta jatkojutun, jossa haastateltiin kahta oikeusoppinutta siitä, oliko pääministeri Sipilä ollut esteellinen päättäessään valtion sadan miljoonan euron lisärahoituksesta Terrafamelle, mutta juttua ei julkaistu. Kolme Ylen työntekijää kertoi nimettömänä, että Ylen johto torppasi kolme Sipilän esteellisyysepäilyjä koskevaa jatkouutista.
Eduskunnan oikeusasiamies katsoi helmikuussa 2017, että Sipilä ei ollut esteellinen asiassa. Asiassa ei oikeusasiamiehen mukaan ilmennyt minkäänlaista aihetta epäillä, että Sipilä olisi pyrkinyt toimimaan pääomitusasiassa jollakin tavalla puolueellisesti.
Helsingin Sanomat julkaisi joulukuussa 2016 jutun, jossa väitettiin, että Jääskeläinen olisi painostanut keväällä 2016 Yleisradion toimittajia, ettei pääministeri Juha Sipilän sijoitusvakuutukseen liittyvistä asioista julkaista uutisia. Silloinen A-studion juontaja, toimittaja Susanne Päivärinta irtisanoutui Ylestä helmikuussa 2017 syyttäen Jääskeläistä sensuurista ja kovasta johtamistyylistä. Päivärinnan mukaan Jääskeläinen asetti täyskiellon pääministeri Juha Sipilää koskevan kohun käsittelylle Ylessä. Aikaisemmin Ylestä erosivat joulukuussa 2016 Ylen ajankohtaistoimituksen esimies Jussi Eronen ja toimittaja Salla Vuorikoski, jotka niin ikään syyttivät Jääskeläistä sensuurista.
Keväällä 2017 Jääskeläinen jätti tehtävänsä Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan johtajana ja vastaavana päätoimittajana pitkään jatkuneen kritiikin seurauksena. Jääskeläinen ja Ylen hallituksen puheenjohtaja Thomas Wilhelmsson mainitsivat syyksi Ylen työrauhan säilyttämisen pitkittyneen mediakohun jälkeen. Helsingin Sanomat oli julkaissut edellisenä päivänä jutun, jossa väitettiin Jääskeläisen vihjanneen puolitoista viikkoa aiemmin tehdyssä haastattelussa, että Yle voisi jättää Julkisen sanan neuvoston. Jääskeläinen itse ilmoitti Twitterissä, ettei kyse ollut vihjauksesta vaan sarkasmista.
Yle oli saanut Julkisen sanan neuvostolta maaliskuussa äänin 6–6 puheenjohtajan äänen ratkaistessa langettavan päätöksen, jonka mukaan Ylen ja Jääskeläisen toiminnan saattoi tulkita niin, että Yle oli taipunut poliittiseen painostukseen niin sanotussa Sipilä-gatessa.
Yksityiselämä

Jääskeläinen on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.  Jääskeläinen on ollut nuoruudessa Keskustanuorten jäsen.
Aiheesta muualla

Atte Jääskeläinen, Reuters Institute for the Study of Journalism (englanniksi)
21. sotasairaala

Lyseossa toimineen Iisalmen sotasairaalan potilaita ja henkilökuntaa 1940.
21. sotasairaala (21 SotaS) toimi talvi- ja jatkosodan aikana Iisalmessa, Iisalmen maalaiskunnassa, Kiuruvedellä ja Lapinlahdella.
Haavoittuneiden reitti kulki rintamalta joukkosidontapaikkojen sekä kenttäsairaaloiden kautta sotasairaaloihin. Kaikkiaan maassa oli jatkosodan aikana yhteensä 56 sotasairaalaa, joista yhtä aikaa toimi enimmillään 39. Savossa sotasairaaloita oli jatkosodan alussa yhteensä viisi: Iisalmessa, Kuopiossa, Mikkelissä, Savonlinnassa ja Varkaudessa. Sotasairaalapaikkakunnille oli suora junayhteys. Sairaalat perustettiin paikkakunnalla jo aiemmin toimineiden sairaaloiden ympärille.
A-osastot ja sairaalat oli tarkoitettu kirurgisille potilaille, joiden hoitoon tarvittiin leikkaussalia, röntgeniä ja laboratoriota. B-osastoilla hoidettiin lievemmin haavoittuneita ja järjestettiin kirurgisten potilaiden kuntoutus. Lisäksi siellä hoidettiin sisätautien potilaita ja tartuntatauteja sairastavia.