Bechtel
Historiaa

Yrityksen perustaja Warren A. Bechtel oli maanviljelijäperheen poika Kansasista, jonne perhe oli muuttanut Illinois’n osavaltiosta pojan ollessa 12-vuotias. Poika soitti pasuunaa, mutta epäonnistuttuaan yhtyeenjohtajana hän työskenteli perheen huonosti menestyvällä maatilalla, jossa kasvatettiin muuleja. Warren A. Bechtel pääsi muuleineen aliurakoimaan mantereen läpi rakennettavaa rautatietä. Pian hän luopui muuleista, mutta jatkoi työskentelyä rautatierakennuksen parissa ja pääomaa kerättyään perusti veljensä ja kolmen poikansa kanssa oman rakennusyrityksen nimeltä W. A. Bechtel Company. Se pääsi pian merkittävään asemaan suurten pato- ja valtatiehankkeiden rakentajana ja kasvoi vuoteen 1925 mennessä Yhdysvaltojen länsiosien suurimmaksi rakennusyritykseksi.
1930-luvun alussa Bechtel-yhtiö pääsi mukaan kuuden yrityksen konsortioon rakentamaan jättimäistä Hooverin patoa Coloradojokeen. Warren Bechtel kuoli tuon projektin aikana 61-vuotiaana vuonna 1933.
Yhtiötä alkoi johtaa Warrenin poika Stephen Bechtel. Yritys rakensi noihin aikoihin muun muassa San Franciscosta Oaklandiin kulkevan sillan ja suuren öljyputken Venezuelaan.
Toisen maailmansodan vuosina Bechtel-yhtiö meni mukaan sotalaivojen telakkabisnekseen liittoutumalla teräskauppias John McConen kanssa, tarinan mukaan satumaisia voittoja tehden. Sodan jälkeen Bechtel urakoi muun muassa lähes 1 800 kilometrin mittaisen öljyputken Saudi-Arabiaan, useita sähkövoimaloita Etelä-Koreaan ja maailman ensimmäisen sähköä tuottavan ydinvoimalan Idahon osavaltion Arcoon. 1960-luvun taitteessa, kun yrityksen johtajaksi tuli perheen kolmatta sukupolvea edustanut Stephen Bechtel nuorempi, yritys toteutti rakennusprojekteja jo kaikissa maanosissa ja panosti nyt etenkin nopeasti kasvavaan ydinvoimalasektoriin.
1970-luvun keskivaiheilla Bechtel pääsi toteuttamaan maailman siihen asti suurinta rakennushanketta, kokonaista Jubailin öljyteollisuuskaupunkia Saudi-Arabian koillisrannikolle. Parikymmentä vuotta kestäneeseen urakkaan sisältyivät öljynjalostamo, satama, lentokenttä ja merivedestä käyttövettä tuottava laitos.
Bechtel vetäytyi 1980-luvun taitteessa ydinvoimaloiden rakentamisesta niiden aiheuttaman kritiikin ja yhtiön saamien korruptio- ja rakennusvirhetuomioiden takia. Monet muutkin oikeusjutut tahrasivat 1970-luvulla yhtiön mainetta. Bechtelin uusi menestyksekäs strategia painotti rahoitus- ja muita palveluja rakennushankkeiden tilaajille. Ydinvoimasektorilla se jatkoi yhä ydinvoimaloiden henkilöstön koulutusta, voimaloiden korjaamista ja purkamista sekä ydinvoimaonnettomuuksien tuhojen siivoamista.
Ronald Reaganin presidenttikausilla peräti kaksi Bechtelin johtajaa toimi maan hallituksessa: George P. Shultz ulkoministerinä ja Caspar Weinberger puolustusministerinä, mikä entisestäänkin lujitti yrityksen sidoksia liittovaltion hallintoon. 1980-luvulla Bechtelillä oli kuitenkin vaikeuksia saada isoja uusia projekteja, ja sen henkilöstömäärää väheni 45 000:sta vuonna 1982 35 000:een vuonna 1984 ja edelleen 18 000:een vuonna 1988. Muutkin amerikkalaiset rakennusyritykset menettivät asemiaan japanilaisille, eteläkorealaisille ja eurooppalaisille kilpailijoille niin, että Yhdysvaltojen markkinaosuus suurista kansainvälisistä rakennusprojekteista puolittui 1980-luvun kuluessa 50:stä 25 prosenttiin. Vuosikymmenen puolivälissä Bechtel onnistui kuitenkin saamaan Eurotunneliurakan eli junayhteyden rakentamisen Englannin kanaalin ali, sekä yhdessä Parsons Brinckerhoff -yhtiö kanssa Yhdysvaltojen siihen asti suurimman valtatie- ja tunneliprojektin Bostonin alueelta.
1990-luvun alussa yrityksen johto siirtyi Riley Bechtelille, jonka onnistui saada tehtäväksi Kuwaitin öljyteollisuuden suuria korjaustöitä Persianlahden sodan jäljiltä. Bechtelin muita isoja kohteita 1990-luvulla olivat Kuningas Fahdin kansainvälinen lentoasema Saudi-Arabiassa ja Ateenan metro Kreikassa. Yritys sai myös ensimmäisenä avattua Kiinan-markkinat yhdysvaltalaisille rakennusyhtiöille, ja Neuvostoliiton romahdus toi Bechtelille töitä itäisen Euroopan demilitarisointi- ja modernisointihankkeissa.
2000-luvulla Bechtel sai Yhdysvaltojen liittovaltiolta tehtäväkseen 680 miljoonan dollarin urakan Irakin infrastruktuurin korjaamisesta Irakin sodan jäljiltä. Vuosikymmenen muita merkittäviä rakennusurakoita olivat Hamadin kansainvälinen lentoasema Qatarissa, 3G-matkapuhelinverkot Australiassa, alumiinisulatto Islannissa ja Hurrikaani Katrinan jälkeiset jälleenrakennustyöt Yhdysvaltojen eteläosissa. 2010-luvulla Bechtel muun muassa rakensi nesteytetyn maakaasun (LNG) tuotantolaitoksia Australian Queenslandiin, Riadin ja Sydneyn metrot, kaivosteollisuuslaitoksia BHP Billiton -yhtiölle Chileen ja aurinkovoimaloita Kaliforniaan.