stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdistetty talviolympialaisissa 2014
Mitalistit

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| Normaalimäki tulokset |   Eric Frenzel (GER) |   Akito Watabe (JPN) |   Magnus Krog (NOR)  |  |
| Suurmäki tulokset |   Jørgen Graabak (NOR) |   Magnus Moan (NOR) |   Fabian Riessle (GER)  |  |
| Joukkuekilpailu tulokset |   Norja Jørgen Graabak  Håvard Klemetsen  Magnus Krog  Magnus Moan |   Saksa Eric Frenzel  Björn Kircheisen  Fabian Rießle  Johannes Rydzek |   Itävalta Christoph Bieler  Bernhard Gruber  Lukas Klapfer  Mario Stecher  |  |
Mitalitaulukko

| Mitalitaulukko> Sija | Mitalitaulukko> Maa | Mitalitaulukko> Kultaa | Mitalitaulukko> Hopeaa | Mitalitaulukko> Pronssia | Mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 2 |  Saksa | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 3 |  Japani | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4 |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
Lähde:
Yhdessä & Erikseen

| Yhdessä & Erikseen Heikki Hela |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2017
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Speedy Saarinen
 Tyylilaji: pop rock
 Levy-yhtiö: Megiagents Oy
Heikki Helan muut julkaisut
| Hittejä ja hukkuneita helmiä 2007 | Yhdessä & Erikseen 2017 |   |
Yhdessä & Erikseen on Heikki Helan kuudes levy kokoelmalevy mukaan lukien. Heikki sanoo albumista seuraavaa: "Albumista tuli runsas kokonaisuus – nippu aika erilaisia kipaleita eri tyylien lomassa. Rock’n’rollista reggae-sävyihin, soulista latino-tunnelmiin”. Osa kappaleista on Heikki Helan käsialaa kuten Eino Leinon runoon "Laulu onnesta" tehty sävellys, mutta mukana on myös pari Esa Elorannan tekemää kappaletta "Kyyneleitä" ja "Lauluni sulle" sekä Yrjö Mattilan kanssa tehty yhteisbiisi "Yksin hiljaa".
Osa kappaleista julkaistiin kahtena eri EP-levynä (Yhdessä ja Erikseen) ja Saaren taa, Kuubalainen mies, Kyyneleitä sekä Maanantaikappale taas erillisinä singleinä. Lisäksi albumi sisältää pari aikaisemmin levytettyä kappaletta uudelleensovitettuina versioina: Karjalan kunnailla-sarjassa esitetyn kappaleen Tähtisilmä (nimellä Yli kynnysten) sekä alun perin Anna Hanskille tehdyn kappaleen Kaulaillen.
Kappaleet

Laulu onnesta
Saaren taa
Maanantaikappale
Kuubalainen mies
Syy tehdä oikein
Yli kynnysten (Tähtisilmä)
Kyyneleitä
Yksin hiljaa
Huoleton
Kaulaillen
Lauluni sulle
Muusikot

Heikki Hela - laulu, kitarat
Jarmo Nikku - kitarat
Harri Rantanen - basso
Anssi Nykänen - rummut
Okke Komulainen - koskettimet
Kaisa Hela - taustalaulut (6,9,10)
Marika Tuhkala ja Timo Pitkäjärvi - taustalaulut (7)
Sami Hintsanen - taustalaulut (8)
Heikki Pohto - saksofoni (5,10)
Antti Rissanen - pasuuna (5,10)
Tero Lindberg - trumpetti (4,5,10)
Speedy Saarinen - taustalaulut
Muusikot > Tuotanto

Speedy Saarinen - äänittäjä, miksaaja
Svante Forsbäck - masteroija
Whistler Sliding Centre

| Whistler Sliding Centre |
| --- | --- |

Paikkakunta:: Whistler, BrittiläinenKolumbia
Maa::  Kanada
Avattu:: 2007
Rakenne
Kokonaispituus:: 1 700 m
Kilpailupituus:: 1 450 m
Mutkia:: 16
Maksimijyrkkyys:: 20 % (mutkassa 2)
Keskijyrkkyys:: 10,5 %
Korkeusero:: 152 m
Whistler Sliding Centre on kelkkailurata Whistlerissä Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa.
Rataprofiili
Historia

Whistler Sliding Centreä alettiin rakentaa kesäkuussa 2005, ja se valmistui joulukuussa 2007 Vancouverin olympialaisia varten. Se on maailman kovavauhtisin kelkkailurata. Olympialaisten harjoituksissa kuoli georgialainen ohjaskelkkailija Nodar Kumaritašvili. Radan osoittauduttua turhan vaaralliseksi, siihen on tehty uusia, alempia lähtöpaikkoja. Virallisia lähtöpaikkoja on nykyisin seitsemän. Nykyään rata toimii maailmancup- ja MM-kilpailuiden isäntäpaikkana ja kansallisena harjoituskeskuksena.
Tietoja radasta

| Laji | Pituus | Mutkia | Korkeusero | Keskijyrkkyys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rattikelkkailu ja skeleton | 1 450,4 m | 16 | 133 m | 9,2 % |
| Ohjaskelkkailu miehet | 1 253 m | 14 |  |  |
| Ohjaskelkkailu naiset | 933 m | 11 |  | 9,3 % |
| Ohjaskelkkailu parit | 877,7 m | 10 |  |  |
| # | Nimi | Nimeämisen selitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Slingshot |  |
| 2. | Fallaway |  |
| 3. | Wedge |  |
| 7. | Lueder’s Loop | Nimetty kanadalaisen rattikelkkailijan Pierre Luedersin mukaan. |
| 8. | Str8 |  |
| 9.–10. | Lynx |  |
| 11. | Shiver |  |
| 12.–15. | Gold Rush Trail |  |
| 16. | Thunderbird | Mutkassa nopeus voi olla jopa 150 km/h ja kelkkailijaan kohdistuu jopa 5 G:n voima. Nodar Kumaritašvili menetti tässä mutkassa kelkkansa hallinnan ja kuoli saamiinsa vammoihin. |
Ennätykset > Starttiennätykset

| Laji | Päivämäärä | Kelkkailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| Rattikelkkailu miesten kaksikko | 6.2.2009 |  Hefti/Lamparter | 4,70 |
| Rattikelkkailu miesten nelikko | 26.2.2010 |  Lange/Kuske/Rödiger/Putze | 4,70 |
| Rattikelkkailu naisten kaksikko | 23.2.2010 24.2.2010 |  Humphries/Moyse | 5,11 |
| Skeleton miehet | 18.2.2010 |  Aleksandr Tretjakov | 4,48 |
| Skeleton naiset | 18.2.2010 |  Anja Huber | 4,90 |
| Ohjaskelkkailu miehet | 9.12.2011 |  Johannes Ludwig | 6,930 |
| Ohjaskelkkailu naiset | 2.2.2013 |  Natalie Geisenberger | 3,348 |
| Ohjaskelkkailu parit | 14.2.2019 |  Rieder/Rastner | 3,232 |
Ennätykset > Rataennätykset

| Laji | Päivämäärä | Kelkkailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| Rattikelkkailu miesten kaksikko | 20.2.2010 21.2.2010 |  Florschütz/Adjei  Lange/Kuske | 51,57 |
| Rattikelkkailu miesten nelikko | 25.11.2017 |  Deen/Simons/Olubi/Matthews | 50,66 |
| Rattikelkkailu naisten kaksikko | 24.2.2010 |  Humphries/Moyse | 52,85 |
| Skeleton miehet | 25.11.2017 |  Yun Sung-bin | 51,99 |
| Skeleton naiset | 19.2.2010 |  Amy Williams | 53,68 |
| Ohjaskelkkailu miehet | 30.11.2018 |  Wolfgang Kindl | 49,837 |
| Ohjaskelkkailu naiset | 1.12.2018 |  Natalie Geisenberger | 38,394 |
| Ohjaskelkkailu parit | 14.12.2019 |  Eggert/Benecken | 38,291 |
| Ohjaskelkkailu joukkue | 2.2.2013 |  Saksa Natalie Geisenberger Felix Loch Wendl/Arlt | 2.03,826 |
ZIS-101

| ZIS-110 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Neuvostoliitto
Valmistaja:  Zavod imeni Stalina
Valmistusvuodet:  1936-1939 (ZIS-101) 1939-1941 (ZIS-101A)
Korimalli:  4-ovinen sedan (ZIS-101) 4-ovinen avoauto (ZIS-102)
Seuraaja:  ZIS-110
ZIS-101 on Zavod imeni Stalina -tehtaan valmistama seitsemänpaikkainen, neliovinen limusiini. Zis-101 esiteltiin vuonna 1936, siinä oli kolmivaihteinen synkronoitu vaihteisto, 90-hevosvoimainen, 5 766 kuutiosentin suora kahdeksansylinterinen moottori, ja sen huippunopeus oli 115 km/h. Auton suunnittelussa oli saatu vaikutteita sen ajan Packard-malleista. Siitä valmistettiin myös viisiovista ambulanssi-mallia.
Myöhemmin autosta kehiteltiin uusi 101-A -malli, jossa oli paranneltu 110 hv:n moottori ja 130 km/h:n huippunopeus. Autoa valmistettiin kaikkiaan 8 752 kappaletta 1936-1939.
Vuonna 1939 Valentin Nikolajevitš Rostko suunnitteli ZIS-101A:n alustalle kaksipaikkaisen 101-A Sport -mallin, jonka rakensivat Anatoli Puhalin, Vladimir Kremenetski ja Nikolai Pulmanov. Sen moottori oli sama kuin 101-A:ssa, mutta 141-hevosvoimaiseksi viritettynä, ja huippunopeus nousi 162 km/h:een (Pravdan artikkelin mukaan 170-180 km/h). Autoa ei kuitenkaan tehty kuin mallikappale.
ZIS-, ZIM-, ZIL- ja Tšaika-autoja on Neuvostoliitossa ja myöhemmin Venäjällä kutsuttu nimellä tšlenovozy, 'jäsenkyyti'. Jäsen tarkoitti sekä politbyroon tai keskuskomitean jäsentä että miehen sukupuolielintä.
Aiheesta muualla

Oldtimer picture gallery ZIS-101
Oldtimer picture gallery ZiS-101 Sport
Yhdenvertaisuusvaltuutettu

| Yhdenvertaisuusvaltuutettu |
| --- | --- |
 Diskrimineringsombudsmannen
 Nykyinen Kristina Stenman 1. elokuuta 2020 lähtien
Nimittäjä:  Valtioneuvosto
Kauden pituus:  5 vuotta
Perustettu:  2015
Ensimmäinen:  Kirsi Pimiä
Kotisivut:  https://yhdenvertaisuusvaltuutettu.fi/
Yhdenvertaisuusvaltuutettu (ruots. diskrimineringsombudsmannen pohjoissaameksi ovttaveardásašvuođaáittardeaddji, inarinsaameksi oovtviärdásâšvuođâváldálâš, koltansaameksi õõut’tääʹssvuõttåškkooumaž ja engl. Non-Discrimination Ombudsman) on Suomen oikeusministeriön yhteydessä toimiva viranomainen, jonka tehtävänä on valvoa yhdenvertaisuuslain noudattamista, edistää yhdenvertaisuuden toteutumista ja ehkäistä syrjintää. Lisäksi valtuutettu toimii kansallisena ihmiskaupparaportoijana ja maastapoistamisen valvojana. Yhdenvertaisuuslain määrittelyssä aikaisempi vähemmistövaltuutetun virka korvattiin tehtäviltään laaja-alaisemmalla yhdenvertaisuusvaltuutetulla.
Toimi

Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimialaan kuuluvat uuden yhdenvertaisuuslain mukaiset syrjintäperusteet: ikä, alkuperä, kansalaisuus, kieli, uskonto, vakaumus, mielipide, poliittinen toiminta, ammattiyhdistystoiminta, perhesuhteet, terveydentila, vammaisuus, seksuaalinen suuntautuminen ja muu henkilöön liittyvä syy. Sukupuoleen tai sukupuoli-identiteettiin perustuva syrjintä kuuluu tasa-arvovaltuutetulle ja työelämään liittyvät syrjintätapaukset aluehallintovirastoille.
Tehtäviensä hoitamiseksi valtuutettu:
1) laatii ja teettää selvityksiä, julkaisee raportteja sekä tekee aloitteita;
2) antaa neuvoja ja lausuntoja;
3) edistää tiedotusta, kasvatusta ja koulutusta;
4) osallistuu eurooppalaiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön;
5) seuraa toimialallaan Suomen kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden noudattamista ja kansallisen lainsäädännön toimivuutta;
6) seuraa ihmiskauppaan liittyviä ilmiöitä.
Valtuutettu voi tarvittaessa pyytää syrjinnästä epäillyltä selvityksen asiasta ja edistää asiassa sovintoa. Valtuutettu voi viedä tai auttaa viemään syrjintäasian yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakuntaan tai tuomioistuimeen.
Yhdenvertaisuusvaltuutettu voi avustaa tai määrätä alaisensa virkamiehen avustamaan syrjinnän kohteeksi joutunutta henkilöä tämän oikeuksien turvaamisessa tai tarvittaessa hankkia tälle tätä tarkoitusta varten oikeusapua. Yhdenvertaisuusvaltuutettu voi myös avustaa ihmiskaupan uhria oikeudessa tai hankkia tälle oikeusapua.
Yhdenvertaisuusvaltuutettu voi tehdä tarkastuksen viranomaisen, koulutuksen järjestäjän ja oppilaitoksen sekä tavaroiden tai palveluiden tarjoajan toimitiloissa, jos tarkastus on tarpeen yhdenvertaisuuslain noudattamisen valvomiseksi valtuutetun toimivaltaan kuuluvissa asioissa. Yhdenvertaisuusvaltuutetulla on lisäksi oikeus salassapitosäännösten estämättä saada laissa säädettyjen tehtäviensä hoitamiseksi tarpeelliset tiedot muilta viranomaisilta maksutta.
Yhdenvertaisuusvaltuutettu on itsenäinen ja riippumaton viranomainen. Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimintaa johtaa yhdenvertaisuusvaltuutettu Kristina Stenman.
Ulkomaalais-, vähemmistö- ja yhdenvertaisuusvaltuutetut

Antti Seppälä (1991-2001) (Ulkomaalaisvaltuutettu)
Mikko Puumalainen (2002–2007) (Vähemmistövaltuutettu)
Johanna Suurpää (2007–2010) (Vähemmistövaltuutettu)
Eva Biaudet (2010–2015) (Vähemmistövaltuutettu)
Kirsi Pimiä (2015–2020) (Yhdenvertaisuusvaltuutettu)
Kristina Stenman (2020–2025) (Yhdenvertaisuusvaltuutettu)
Aiheesta muualla

Yhdenvertaisuusvaltuutetun viralliset sivut
Åvik

Åvik voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Åvikin kartano, kartano Somerolla
Åvikinjärvi, Paimionjoen vesistöön kuuluva järvi Somerolla
Åvikin lasitehdas, Somerolla vuosina 1748–1833 toiminut lasitehdas
Åvikin alue, entisen Åvikin kartanon alue Maarian altaan tuntumassa Turussa
Åvik, entinen taajaväkinen yhdyskunta (1906–1910) Hudiksvallissa, Ruotsissa.
Palvelukeskus Åvik, Hyvinkää.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Åvik”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Yhdistetty talviolympialaisissa 2018

| Yhdistetty talviolympialaisissa 2018   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimäki |  | miehet |  |  |  |  |  |
| Suurmäki |  | miehet |  |  |  |  |  |
| Joukkuekilpailu |  | miehet |  |  |  |  |  |

| n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  |  |  |  |  |
Yhdistetyssä kilpailtiin Pyeongchangin 2018 talviolympialaisissa 14.–22. helmikuuta Alpensia Ski Jumping Centressä ja Alpensian maastohiihtokeskuksessa.
Yhdistetyssä oli yhteensä kolme tapahtumaa: miesten normaali- ja suurmäenkilpailut (molemmissa 10 km hiihto) sekä joukkuekilpailu.
Saksa saavutti yhdistetyn kilpailuissa kaikki kolme kultamitalia.
Aikataulu

Seuraavassa listassa on kaikkien kolmen tapahtuman aikataulut.
Lihavoidut tapahtumat ovat loppukilpailuja.
| Päivä | Aika | Tapahtuma |
| --- | --- | --- |
| 14. helmikuuta | 15.00 | Normaalimäen mäkikilpailu |
| 14. helmikuuta | 17:45 | Henkilökohtaisen kilpailun hiihto 10 km |
| 20. helmikuuta | 19.00 | Suurmäen mäkikilpailu |
| 20. helmikuuta | 21:45 | Henkilökohtaisen kilpailun hiihto 10 km |
| 22. helmikuuta | 16.30 | Suurmäen joukkuekilpailun mäkiosuus |
| 22. helmikuuta | 19:20 | Joukkuekilpailun hiihto 4 × 5 km |
Mitalitaulukko

|  Yhdistetty talviolympialaisissa 2018 – Mitalitaulukko > Sijoitus |  Yhdistetty talviolympialaisissa 2018 – Mitalitaulukko > Maa |  Yhdistetty talviolympialaisissa 2018 – Mitalitaulukko > Kulta |  Yhdistetty talviolympialaisissa 2018 – Mitalitaulukko > Hopea |  Yhdistetty talviolympialaisissa 2018 – Mitalitaulukko > Pronssi |  Yhdistetty talviolympialaisissa 2018 – Mitalitaulukko > Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 2 |  Japani | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 2 |  Norja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4 |  Itävalta | 0 | 0 | 2 | 2 |
|  | Yhteensä | 3 | 3 | 3 | 9 |
Tulokset

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimäki tiedot |  Eric Frenzel Saksa (GER) | 24.51,4 |  Akito Watabe Japani (JPN) | 24.56,2 |  Lukas Klapfer Itävalta (AUT) | 25.09,5 |
| Suurmäki tiedot |  Johannes Rydzek Saksa (GER) | 23.52,5 |  Fabian Rießle Saksa (GER) | 23.52,9 |  Eric Frenzel Saksa (GER) | 23.52,3 |
| Joukkuekilpailu tiedot |  Saksa (GER) Vinzenz Geiger Fabian Rießle Eric Frenzel Johannes Rydzek | 46.09,8 |  Norja (NOR) Jan Schmid Espen Andersen Jarl Magnus Riiber Jørgen Graabak | 47.02,5 |  Itävalta (AUT) Wilhelm Denifl Lukas Klapfer Bernhard Gruber Mario Seidl | 47.17,6 |
Osallistuminen

Yhdistettyyn oli varattu 55 paikkaa. Yksi olympiakomitea pystyi lähettämään maksimissaan viisi urheilijaa. Etelä-Korealle oli varattu yksi paikka. Minimivaatimuksena oli kuitenkin, että urheilijalla oli uraltaan vähintään yksi yhdistetyn maailmancupin tai GP-osakilpailun piste tai vähintään yksi piste yhdistetyn Continental Cupista 1. heinäkuuta 2016 ja 21. tammikuuta 2018 väliseltä ajalta. Maakohtaiset kiintiöt määräytyivät yhdistetyn maailmancupin kausien 2016–2017 ja 2017–2018 (21. tammikuuta 2018 saakka) perusteella.
Yuva Bharati Krirangan

| Yuva Bharati Krirangan> Salt Lake Stadium |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Kalkutta, Intia
Koordinaatit:  22°34′08″N, 88°24′33″E
Avattu:  1984
Omistaja:  Intian jalkapalloliitto
Kenttä:  105 x 68 metriä
Aiemmat nimet:  Yuva Bharati Krirangan
Käyttäjät
  Kingfisher East Bengal FC  Mohun Bagan  Prayag United S.C.  Pailan Arrows  Intian jalkapallomaajoukkue  
Katsojakapasiteetti
 120 000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Salt Lake Stadium, myös nimellä Yuva Bharati Krirangan (bengaliksi যুব ভারতী ক্রীড়াঙ্গন) tunnettu, on monikäyttöinen stadion Kalkutassa, Intiassa. Sen omistaa Länsi-Bengali ja se on maailman toiseksi suurin stadion Rŭngradon jälkeen. Salt Lake Stadium avattiin vuonna 1984 ja sen katsomoon mahtuu 120 000 katsojaa. Stadionilla järjestetään enimmäkseen yleisurheilukilpailuja ja jalkapallo-otteluja.
Jalkapallo

Stadion toimii Intian korkeimman sarjatasolla pelaavien Kingfisher East Bengal FC:n, Mohun Bagan AC:n, Prayag United S.C.:n  sekä Pailan Arrows:n kotikenttänä. Myös Intian jalkapallomaajoukkue pelaa useat kotiottelunsa Salt Lakella.
Édouard Deldevez

Édouard Deldevez
Édouard Deldevez (31. toukokuuta 1817 Pariisi – 6. marraskuuta 1897 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä, kapellimestari, viulisti, musiikinopettaja ja musiikkikirjailija. Hänen sävellyksiinsä kuuluu muun muassa baletteja, kuten kaksinäytöksinen Paquita (1846). Deldevez julkaisi vuonna 1867 musiikkikirjan Notation de la musique classique.
Yuxarı Əskipara

| Yuxarı Əskipara |
| --- | --- |
 Yuxarı Əskiparan linnoitus.
 Yuxarı Əskipara
 Koordinaatit: 41°03′58″N, 45°01′24″E 
Valtio:  Azerbaidžan
Alue:  Qazaxin piirikunta
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  noin 37 km²
Aikavyöhyke:  UTC+4
 – Kesäaika:  UTC+5
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yuxarı Əskipara (’Ylä-Askipara’; arm. Վերին Ոսկեպար, Verin Voskepar) on kylä ja yksi Azerbaidžanin viidestä eksklaavista Armeniassa. Armenialainen Tavuksen maakunta ympäröi eksklaavia joka puolelta. Pinta-alaa Yuxarı Əskiparalla on noin 37 neliökilometriä. Eksklaavi kuuluu Qazaxin piirikuntaan. Matkaa varsinaiseen Azerbaidžaniin on eksklaavista parisen kilometriä. Yhden kilometrin päässä idässä eksklaavista sijaitsee Armenialle kuuluva Voskeparin kylä.
Armenia on kontrolloinut Yuxarı Əskiparaa ja lähellä sijaitsevaa Barxudarlın eksklaavia Vuoristo-Karabahin sodasta lähtien. Azerbaidžan puolestaan otti vastavetona Armenialle kuuluvan Artsvašenin eksklaavin kontrolliinsa.
Aiheesta muualla

Jan S. Krogh's GeoSite: Azerbaijan (englanniksi)
Yoshinori Ishigami

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Yoshinori Ishigami
Syntymäaika: 4. marraskuuta 1957 (ikä 66)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 178 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1976–1990 | Yamaha Motors |  |
Maajoukkue
| 1984–1986 | Japani | 12 (0) |
Yoshinori Ishigami (jap. 石神 良訓, Ishigami Yoshinori; s. 4. marraskuuta 1957 Shizuoka) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Ishigami debytoi Japanin maajoukkueessa syyskuussa 1984. Hän on pelannut 12 maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Luettelo Suomen uhanalaisista selkärankaisista

Luettelo uhanalaisista selkärankaisista eläimistä Suomessa kansallisen uhanalaisuusarvioinnin (2019) mukaan.
Haarahaukka.
A

ahma (Gulo gulo)
ankerias (Anguilla anguilla)
arosuohaukka (Circus macrourus)
E

etelänkiisla (Uria aalge)
etelänsuosirri (Calidris alpina schinzii)
H

haahka (Somateria mollissima)
haapana (Mareca penelope)
haarahaukka (Milvus migrans)
haarapääsky (Hirundo rustica)
harjus (Thymallus thymallus, Itämeressä ja sisävesissä 65°00’n leveyspiirin eteläpuolella)
harmaalokki (Larus argentatus)
heinäkurppa (Gallinago media)
heinätavi (Spatula querquedula)
hiirihaukka (Buteo buteo)
hilleri (Mustela putorius)
huuhkaja (Bubo bubo)
hömötiainen (Poecile montanus)
J

jouhisorsa (Anas acuta)
järvilohi (Salmo salar m. sebago)
K

kangaskäärme (Coronella austriaca)
karikukko (Arenaria interpres)
keräkurmitsa (Eudromias morinellus)
kiljuhanhi (Anser erythropus)
kiljukotka (Clanga clanga)
kirjokerttu (Curruca nisoria)
koskikara (Cinclus cinclus)
kuhankeittäjä (Oriolus oriolus)
kuningaskalastaja (Alcedo atthis)
L

lampiviklo (Tringa stagnatilis)
lapasotka (Aythya marila)
lapinkirvinen (Anthus cervinus)
lapinsirri (Calidris temminckii)
lapinuunilintu (Seicercus borealis)
liejukana (Gallinula chloropus)
liito-orava (Pteromys volans)
lohi (Salmo salar, Itämeren ja Jäämeren kannat)
M

maakotka (Aquila chrysaetos)
mehiläishaukka (Pernis apivorus)
merilokki (Larus marinus)
merisirri (Calidris maritima)
meritaimen (Salmo trutta m. trutta)
mustakurkku-uikku (Podiceps auritus)
mustapyrstökuiri (Limosa limosa)
mustatiira (Chlidonias niger)
muuttohaukka (Falco peregrinus)
N

naali (Vulpes lagopus)
naurulokki (Chroicocephalus ridibundus)
nieriä (Salvelinus alpinus, Vuoksen vesistössä)
niittysuohaukka (Circus pygargus)
nokikana (Fulica atra)
P

pajusirkku (Schoeniclus schoeniclus)
peltosirkku (Emberiza hortulana)
pensastasku (Saxicola rubetra)
piekana (Buteo lagopus)
pikku-uikku (Tachybaptus ruficollis)
pikkuhuitti (Zapornia parva)
pikkukultarinta (Iduna caligata)
pikkulepakko (Pipistrellus nathusii)
pikkusirri (Calidris minuta)
pikkutiira (Sternula albifrons)
pilkkasiipi (Melanitta fusca)
planktonsiika (Coregonus lavaretus m. pallasi)
pulmunen (Plectrophenax nivalis)
punasotka (Aythya ferina)
pussitiainen (Remiz pendulinus)
pyy (Tetrastes bonasia)
pähkinänakkeli (Sitta europaea)
R

rantakurvi (Xenus cinereus)
rastaskerttunen (Acrocephalus arundinaceus)
riekko (Lagopus lagopus)
ripsisiippa (Myotis nattereri)
riskilä (Cepphus grylle)
ristisorsa (Tadorna tadorna)
ruokosirkkalintu (Locustella luscinioides)
rupilisko (Triturus cristatus)
räystäspääsky (Delichon urbicum)
S

saimaannorppa (Pusa hispida saimensis)
selkälokki (Larus fuscus)
sepelrastas (Turdus torquatus)
siika (Coregonus lavaretus, merialueen vaellussiika ja merikutuinen siika)
sinisuohaukka (Circus cyaneus)
sitruunavästäräkki (Motacilla citreola)
suokukko (Calidris pugnax)
susi (Canis lupus)
T

taigametsähanhi (Anser fabalis fabalis)
taimen (Salmo trutta, sisävesissä 67°00’ leveyspiirin eteläpuolella)
tervapääsky (Apus apus)
tukkasotka (Aythya fuligula)
tundrametsähanhi (Anser fabalis rossicus)
tunturihaukka (Falco rusticolus)
tunturikiuru (Eremophila alpestris)
tunturipöllö (Bubo scandiacus)
turkinkyyhky (Streptopelia decaocto)
turturikyyhky (Streptopelia turtur)
törmäpääsky (Riparia riparia)
töyhtötiainen (Lophophanes cristatus)
V

valkoselkätikka (Dendrocopos leucotos)
varpunen (Passer domesticus)
varpuspöllö (Glaucidium passerinum)
vesipääsky (Phalaropus lobatus)
viherpeippo (Chloris chloris)
viiksitimali (Panurus biarmicus)
viiriäinen (Coturnix coturnix)
virtavästäräkki (Motacilla cinerea)
vuorihemppo (Linaria flavirostris)
William E. Rees

| William Rees |
| --- | --- |
 William Rees
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. joulukuuta 1943 (ikä 80)
Kansalaisuus:   Kanada
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  Ympäristöekologia, vihreä talous, yhteiskunnallinen romahdus
Tunnetut työt:  Our Ecological Footprint: Reducing Human Impact on the Earth
Aiheesta muualla
www.williamrees.org
William Rees (s. 18. joulukuuta 1943) on kanadalainen Brittiläisen Kolumbian yliopiston professori. Hänen ensisijainen kiinnostuksen kohteensa on maailman ympäristön tilaa sekä kestävän kehityksen ekologisia perusteita koskeva julkinen politiikka sekä suunnittelu. Hänet tunnetaan erityisesti ekologisen jalanjäljen käsitteen kehittäjänä.
Ura

William Rees suoritti tohtorin tutkintonsa populaatioekologiasta Toronton yliopistossa. Hän on opettanut University of British Columbia -yliopiston yhteiskunta- ja aluesuunnittelun laitoksella vuodesta 1969 lähtien. Hän perusti laitoksen yhteyteen ympäristö- ja resurssisuunnittelun ryhmän ja toimi laitoksen johtajana vuosina 1994-1999. Suuri osa Reesin työstä käsittelee vihreää taloutta ja ympäristöekologiaa. Hän julkaisi ekologista jalanjälkeä käsittelevän teoksensa  Our Ecological Footprint  yhdessä silloisen jatko-opiskelijan Mathis Wackernagelin kanssa vuonna 1996. Englanninkielinen teos on sittemmin käännetty kiinaksi, ranskaksi, saksaksi, unkariksi, italiaksi, japaniksi, latviaksi sekä espanjaksi. Ekologinen jalanjälki on kvantitatiivinen työkalu, jolla ihmiskunnan ekologista vaikutusta ekosfääriin mitataan sen tarvitsemien ekosysteemien (maa- ja vesialueet) määrän mukaisesti.