stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Neliö (geometria)
Muuta erikoista > Alan jako kolmeen

Jaettaessa neliö kolmeen pinta-alaltaan yhtä suureen osaan kuvassa esitetyllä tavalla sivut jakautuvat kokonaislukusuhteissa.
Neliön mittoja. Ympäri ja sisälle piirretyt ympyrät.
Eräs tapa piirtää neliö käyttäen vain harppia ja viivainta.
Neliön muotoinen alue, joka on sivumitaltaan 5 metriä, voidaan jakaa 25:een neliömetrin kokoisiin neliöihin. Pinta-ala on silloin 25 m². Neliöluvut ovat samaa perua.
Esimerkki neliön jakamisesta kolmeen yhtä suureen osaan.
Satunnaismuuttuja

Satunnaismuuttuja eli stokastinen muuttuja on todennäköisyyslaskennan peruskäsite, joka tarkoittaa satunnaisilmiön määräämää lukua. Jos tunnetaan satunnaismuuttujan taustalla olevan satunnaisilmiön perusjoukko, on satunnaismuuttuja funktio, joka liittää jokaiseen perusjoukon alkeistapaukseen  \omega  reaaliluvun. Funktion  X(\omega ) tulee kuitenkin olla mitallinen funktio. Yleensä satunnaismuuttujan merkinnästä jätetään argumentti  \omega  merkitsemättä eli kirjoitetaan  X(\omega )=X.
Satunnaismuuttuja voi olla tyypiltään diskreetti tai jatkuva. Esimerkiksi pilkkikilpailun tulos riippuu onnesta, ja "Ahdin" tarjoamat kalat voidaan ilmaista lukumääränä (diskreetti) tai painona (jatkuva). Satunnaismuuttujan laskemistavan valinta ratkaisee sen numeerisen esitystavan. Satunnaismuuttujat, jotka eivät ole pelkästään toista tyyppiä, kutsutaan sekatyyppisiksi.
Sana satunnaismuuttuja lyhennetään joskus s.m.. Yleisin tapa merkitä satunnaismuuttujaa on käyttää suuria aakkosia (esimerkiksi  X). Toisinaan näkee myös alleviivattuja pieniä kirjaimia (esimerkiksi  {\underline {x}}) tai lihavoituja pieniä kirjaimia (kuten x). Kun viitataan satunnaismuuttujan arvoon, merkitään se esimerkiksi  X=3.
Esimerkkejä satunnaismuuttujista > Diskreetit satunnaismuuttujat

Alkeistapaukset voidaan koodata satunnaismuuttujiksi käyttämällä yksinkertaisia funktioita. Lantinheitossa perusjoukko on  \Omega =\{kruuna,klaava\}, ja siitä voidaan luoda satunnaismuuttuja  X määrittelemällä esimerkiksi:
Toisessa esimerkissä kahden nopan heitossa tulokseksi halutaan molemman nopan silmälukujen summa. Silloin perusjoukon alkeistapaukset muodostuvat noppien silmälukupareista  (m,n), joista muodostetaan satunnaismuuttuja  Y:  \{(m,n)\in \Omega |Y(m,n)=m+n\}. Satunnaismuuttujan arvojoukko on silloin  \{2,3,4,...,12\}. Nämä esimerkit olivat yksinkertaisia satunnaismuuttujia, koska perusjoukko oli kooltaan äärellinen.
Seuraava satunnaismuuttuja muodostuu tapauksista, joita voi olla numeroituvasti ääretön määrä. Heitetään kolikkoa, kunnes saadaan ensimmäisen kerran kruuna. Jos kruuna saadaan heti, merkitään satunnaismuuttujan  Z arvoksi nolla. Jos saadaan aluksi klaava ja sitten kruuna, merkitään satunnaismuuttujan arvoksi yksi. Satunnaismuuttujan arvojoukko on silloin  Z=\{0,1,2,3,...\}.
Esimerkkejä satunnaismuuttujista > Jatkuvat satunnaismuuttujat

Esimerkiksi tikanheitto voidaan tulkita jatkuvaksi satunnaisilmiöksi, sillä jokainen osuma seinään ja tauluun voidaan tulkita x-koordinaatiston pisteeksi  (x,y)\in \Omega . Tason pisteitä on nyt ylinumeroituvasti ääretön määrä, ja samoin on myös satunnaismuuttujan arvoja. Jos määritellään satunnaismuuttuja  D siten, että  D(x,y)={\sqrt {x^{2}+y^{2}}}, kun origo on napakympissä, saadaan Borel-joukko niistä  d-säteisistä ympyrälevyistä, missä  \{D\leq d\}=\{(x,y)\in \Omega |D(x,y)\leq d\}. Satunnaismuuttuja saa silloin arvot  [0,\infty ).
Satunnaismuuttuja saa yleensä arvot suljetulta väliltä  [a,b], puoliavoimelta väleiltä  [a,b) tai  (a,b] taikka avoimelta väliltä  (a,b), missä rajat ovat äärellisiä tai äärettömiä.
Matemaattinen määritelmä

Satunnaismuuttuja  X on mitallinen funktio  X:\Omega \rightarrow \mathbb {R} , missä määrittelyjoukko  \Omega  on todennäköisyyslaskennassa käytettävä perusjoukko, ja funktion arvojoukkona ovat reaaliluvut. Jos siis alkeistapaus  \omega  oletetaan valituksi, on satunnaismuuttujan arvo  X(\omega ) yksikäsitteisesti määritelty, joten siinä mielessä se ei ole "satunnainen" eikä "muuttuja". Kuvauksen arvojoukko (eli kuva) voi olla reaalilukujen osajoukko  M\subset \mathbb {R} . Satunnaismuuttujan kuvaus yksittäisillä alkeistapauksen tai tapahtuman arvoilla on silloin  \{\omega :X(\omega )\in M\}. Alkeistapaus tai tapahtuma voidaan ilmaista tämän käänteiskuvauksena  X^{-1}(M).
Funktio tulee olla mittallinen eli  {\mathcal {F}}-mitallinen kuvaus. Tämä tarkoittaa sitä, että jokaisen perusjoukon osajoukko kuuluu sigma-algebraan  {\mathcal {F}}. Vain silloin  X^{-1}(M) on varmasti tapahtuma eli  \{\omega :X(\omega )\in M\}\in {\mathcal {F}}, joka kuuluu aina Borel-joukkoon.
Satunnaismuuttujaa on määritelty myös siten, että se on mitallinen funktio todennäköisyysavaruudesta  (\Omega ,{\mathcal {F}},\mathbb {P} ) mitta-avaruuteen  (\Omega ',{\mathcal {F}}').
Todennäköisyysjakauma

Todennäköisyysjakauma, usein yksinkertaisesti vain jakauma, määrittelee satunnaismuuttujien arvojen esiintymistodennäköisyydet ja samalla sen käyttäytymisen oleellisimman piirteen. Satunnaismuuttujat luokitellaankin niiden todennäköisyysjakaumiensa mukaisesti eri tyyppeihin. Jakauma voidaan määritellä kahdella eri tavalla: todennäköisyys- eli tiheysfunktiolla tai kertymä- eli jakaumafunktiolla. Eri tavat ovat hyödyllisiä eri tilanteissa, mutta kummastakin funktiosta voidaan johtaa kaikki satunnaismuuttujan ominaisuudet. Jakaumien rakenteet eroavat toisistaan myös sen mukaan, onko satunnaismuuttuja diskreetti vai jatkuva.
Todennäköisyysjakauma > Todennäköisyysfunktiot

Todennäköisyysfunktiot ovat diskreetillä ja jatkuvalla satunnaismuuttujilla varsin erilaiset.
Todennäköisyysjakauma > Todennäköisyysfunktiot > Diskreetit satunnaismuuttujat

Diskreettien satunnaismuuttujien jakauma on luettelo, jossa jokaiseen satunnaismuuttujan arvoon  X=x_{i} liitetään todennäköisyyden arvo  p_{i}. Usein käytetty merkintätapa on
Diskreettien satunnaismuuttujien todennäköisyyksiä kutsutaan myös pistetodennäköisyyksiksi.
Esimerkiksi kahden nopan heitossa, jossa satunnaismuuttujana on noppien silmälukujen summa, saadaan satunnaismuuttujan arvojen perusjoukoksi  \{2,3,4,5,...,10,11,12\}. Kuten oheisesta kuvaajasta voi nähdä, noudattavat seuraavat pistetodennäköisyydet sen todennäköisyysjakaumaa:  P(X=2)\,=P(X=12)={\frac {1}{36}} ja  P(X=7)={\frac {1}{6}}.
Todennäköisyysjakauman todennäköisyyksien summa
tulee aina olla yksi.
Todennäköisyysjakauma > Todennäköisyysfunktiot > Jatkuvat satunnaismuuttujat

Jatkuvien satunnaismuuttujien todennäköisyysfunktio on tiheysfunktio  f(x) (joskus  \phi (x)), joka saa satunnaismuuttujan arvoalueella vain positiivisia arvoja. Muualla sen arvo on nolla. Se ei siis voi saada missään negatiivisia arvoja.
Tiheysfunktion arvot eivät ole todennäköisyyksiä. Jatkuvan satunnaismuuttujan arvot ovat reaalilukuja, joita on yleensä ylinumeroituvasti ääretön lukumäärä. Usein tulkitaankin, että yksittäisen alkeistapauksen satunnaismuuttujan arvon esiintymistodennäköisyys on nolla. Tässä on kuitenkin ristiriita käytännön kanssa. Satunnaismuuttuja antaa tulokseksi joitakin arvoja, joten todennäköisyys voi olla nolla, vaikka tapahtuma olisi teoreettisesti mahdollinen.
Jatkuvan satunnaismuuttujan todennäköisyyksiä lasketaan vain tapahtumille, jotka ovat satunnaismuuttujan arvojen lukuvälejä  [a,b]. Jos  b>a , tapahtuman lukuvälissä on ylinumeroituvasti ääretön määrä alkeistapauksia, joiden yhteenlaskettu todennäköisyys on äärellinen. Tällä lukuvälillä  [a,b] määritetty tiheysfunktion määrätty integraali onkin todennäköisyyttä merkitsevä numeerinen arvo:
Koko tiheysfunktion yli otettu määrätty integraali on aina arvoltaan yksi, eli
koska sille välille jäävät kaikki alkeistapaukset.
Todennäköisyysjakauma > Kertymäfunktiot

Kertymäfunktio eli jakaumafunktio  F(x) määritellään siten, ettei määrättyä integrointia enää tarvita todennäköisyyksiä laskettaessa. On olemassa useita erilaisia kertymäfunktion määrittelytapoja. Yleisin on kuitenkin määrittää todennäköisyys tapahtumalle, joka sisältää kaikki alkeistapaukset vasemmalta päin päätearvoon  x asti. Sekä diskreeteille että jatkuville satunnaismuuttujille tämä tarkoittaa
Todennäköisyys tapahtumalle  [a,b] on silloin laskettavissa ilman määrättyä integrointia
Kertymäfunktiot ovat kasvavia funktioita, jotka saavat vain arvot
Diskreeteillä satunnaismuuttujilla kertymäfunktiot ovat porrasfunktioita, jotka kasvavat joka "portaalla". Jatkuvien satunnaismuuttujien kertymäfunktiot ovat nimensä mukaisesti jatkuvia, ja niissä diskreettien satunnaismuuttujien kertymäfunktioille ominaista porrasrakennetta ei esiinny. Jos kertymäfunktio on derivoituva, saadaan sen derivaatasta tiheysfunktio
Tunnusluvut eli momentit

Satunnaismuuttujien todennäköisyysjakaumat riippuvat yleensä vain muutamista parametreista, joilla on usein jokin käytännön merkitys. Esimerkiksi monissa jakaumissa tulee tietää vain sen "keskiarvo". Tämä parametri tunnetaan matematiikassa odotusarvona (merkitään  E(X)), jotka toisinaan kutsutaan ensimmäiseksi momentiksi. Muita parametrejä voivat olla  esimerkiksi varianssi (merkitään  Var(X), toinen momentti) tai vinous (kolmas momentti). Jakauman tarvitsemia parametreja on muitakin, mutta ne vaihtelevat jakaumittain.
Nopan silmäluvut ovat luvut 1-6 ja niiden pistetodennäköisyydet ovat kaikki yhtä suuret.
Kahden nopan silmälukujen summan jakaumafunktion pistetodennäköisyydet jakautuvat kuvaajan mukaisesti.
Esimerkki jatkuvasta satunnaismuuttujan tiheysfunktiosta  \phi (x) on normaalijakauman kuvaaja.
Todennäköisyys sille, että sattunnaismuuttuja saa arvokseen yli 1,2 eli  P\{X>1,2\} on kuvaajan väritetyn alueen pinta-ala eli integraali.
Satunnaismuuttujalla on viisi arvoa välillä  [a,b], joiden pistetodennäköisyydet ovat kaikki 0,2. Näistä piirretty kertymäfunktio on porrasfunktio, joka on oikealta puolelta jatkuva.
Edellä esitetyn normaalijakauman kertymäfunktion kuvaaja muistuttaa S-käyrää.
Diskreetti tasainen jakauma

| --- | --- |
Todennäköisyysfunktio  n = 5, missä n = b − a + 1
Kertymäfunktio  
Merkintä:  DU(a,b) tai  {\mathcal {U}}(a,b)  tai   \mathrm {unif} (a,b)
Parametrit:  a\in (\dots ,-2,-1,0,1,2,\dots )\,  b\in (\dots ,-2,-1,0,1,2,\dots ),b\geq a  n=b-a+1\,
Määrittelyjoukko:  k\in \{a,a+1,\dots ,b-1,b\}\,
Pistetodennäköisyysfunktio:  {\frac {1}{n}}
Kertymäfunktio:  {\frac {\lfloor k\rfloor -a+1}{n}}
Odotusarvo:  {\frac {a+b}{2}}\,
Mediaani:  {\frac {a+b}{2}}\,
Moodi: N/A
Varianssi:  {\frac {(b-a+1)^{2}-1}{12}}
Vinous:  0\,
Huipukkuus:  -{\frac {6(n^{2}+1)}{5(n^{2}-1)}}\,
Entropia:  \ln(n)\,
Momentit generoiva funktio:  {\frac {e^{at}-e^{(b+1)t}}{n(1-e^{t})}}\,
Karakteristinen funktio:  {\frac {e^{iat}-e^{i(b+1)t}}{n(1-e^{it})}}
Diskreetti tasainen jakauma (engl. discrete uniform distribution) eli symmetrinen jakauma on todennäköisyyslaskennassa ja tilastotieteessä symmetrisen diskreetin satunnaismuuttujan todennäköisyysjakauma. Tasainen jakauma viittaa arvojen esiintymistodennäköisyyksiin, jotka ovat kaikille samat. Suomalaisen lukiokoulutuksen matematiikan opetuksessa diskreetti tasainen jakauma muodostaa yleisimmän ryhmän esimerkkejä satunnaismuuttujien opetuksessa.
Hieman samantapainen, mutta jatkuvan satunnaismuuttujan jakauma on tasajakauma.
Merkinnät

Satunnaisilmiö tuottaa n erilaista alkeistapausta, joiden todennäköisyydet ovat symmetrisesti samat. Muodostetaan niistä satunnaismuuttuja  X numeroimalla tapaukset juoksevasti. Silloin satunnaismuuttujan jakauma voidaan merkitä esimerkiksi
missä parametri n määrittää perusjoukon  \Omega =\{1,2,3,...,n\} lukumäärään. Saman satunnaisilmiön modifioitu satunnaismuuttuja saa lukuarvot  \Omega =\{0,1,2,...,n\} ja se voidaan merkitä
Kun halutaan huomioida poikkeavat numeeriset rajat, voidaan ne kirjoittaa kahdella parametrilla a ja b siten, että
jolloin perusjoukossa  \Omega =\{a,a+1,...,b-1,b\} on  n=b-a+1 alkeistapausta.
Muita käytettyjä merkintöjä ovat
Tasaisia diskreettejä jakaumia > Yleiset jakaumat

Periaatteessa satunnaismuuttuja voisi tuottaa arvoja, jotka eivät sijaitse lukusuoralla tasaisin välein, vaan sijoittuen sille mielivaltaisesti  \Omega =\{x_{1},x_{2},..,x_{n}\}. Arvojen todennäköisyydet olisivat kuitenkin symmetrisesti yhtä suuret. Jos satunnaisilmiön alkeistapaukset eivät ole lukuja, rittää todeta jakauman todennäköisyyksien symmetrisyys. Mikään ei estä numeroimasta epäsäännöllisesti sijaitsevat lukuarvot uudelleen, jolloin edellisistä merkinnöistä on apua.
Tasaisia diskreettejä jakaumia > Esimerkki: Kolikonheitto

Kolikonheitolla mielletään olevan tasainen diskreetti jakauma, sillä kahden tuloksen, kruunan ja klaavan, todennäköisyydet ovat samat (ainakin likimain). Jos tulokset, kruuna ja klaava, muutetaan vastaavasti lukuarvoiksi 0 ja 1, saadaan satunnaismuuttuja. Näiden arvojen todennäköisyydet ovat siis kumpikin  {\tfrac {1}{2}} ja jakaumaa merkitään  X\sim ModDU(1)\sim DU(0,1).
Tasaisia diskreettejä jakaumia > Esimerkki: Nopanheitto

Nopanheitossa kukin arpakuution tahko esiintyy yhtä yleisesti. Jos  X on satunnaismuuttuja, jonka lukuarvoja ovat silmäluvut, on sen perusjoukko  \{1,2,3,4,5,6\} ja sen suuruus kuusi. Kukin arvo esiintyy siten todennäköisyydellä  {\tfrac {1}{6}}. Sen sijaan kahden nopan heitossa silmälukujen summa ei enää ole tasainen, sillä summat kuten summa 7 esiintyy todennäköisyydellä  {\tfrac {1}{6}} ja summa 2 todennäköisyydellä  {\tfrac {1}{36}}. Jakaumaa merkitään esimerkiksi  X\sim DU(6)\sim DU(1,6).
Ominaisuuksia

Alla olevat ominaisuudet esitetään satunnaismuuttujan jakaumalle  X\sim DU(a,b), jonka perusjoukon  \Omega  suuruus on n.
Ominaisuuksia > Todennäköisyysfunktio

Diskreetin tasaisen jakauman todennäköisyysfunktio poikkeaa nollasta vain yksittäisissä pisteissä eli satunnaismuuttujan perusjoukon arvoilla. Sitä kutsutaan myös pistetodennäköisyysfunktioksi ja merkitään
Ominaisuuksia > Kertymäfunktio

Diskreetin tasaisen jakauman kertymäfunktio on porrasfunktio, jonka välillä  [a,b] olevat arvot voidaan laskea lausekkeesta
Merkintä 



⌊
x
⌋


{\textstyle \lfloor x\rfloor }

 tarkoittaa lattiafunktiota. Kun  x<a, on  F(x)=0, ja kun  x>b, on  F(x)=1. Se on kussakin pisteessään oikealta puolelta jatkuva funktio.
Ominaisuuksia > Odotusarvo

Yleisessä tapauksessa odotusarvo  \mu  on
joka vastaa lukujen keskiarvoa.
Kun jakauma on  Y\sim DU(a,b), on odotusarvo välin päätepisteiden avulla ilmaistuna
ja peräkkäisten lukujen tapauksessa  Z\sim DU(n) saadaan
Ominaisuuksia > Varianssi ja keskihajonta

Yleisessä tapauksessa varianssi  \sigma ^{2} on
missä  \mu  on odotusarvo.
Se voidaan ilmaista myös välin päätepisteiden avulla
tai peräkkäisten lukujen tapauksessa
Keskihajonta saadaan varianssin neliöjuuresta
Aiheesta muualla

Weisstein, Eric W.: Discrete Uniform Distributionn (Math World – A Wolfram Web Resource) Wolfram Research. (englanniksi)
Finnpulp

Finnpulp Oy on suomalainen metsäteollisuuden yritys. Finnpulp suunnitteli 1,2 miljoonaa tonnia vuodessa tuottavaa, maailman suurinta havusellutehdasta Kuopion Sorsasaloon. Tehtaan kustannusarvio oli 1,4 miljardia euroa. Tehdashanke sai ensin ympäristöluvan, mutta päätöksestä valitettiin. Vaasan hallinto-oikeus hylkäsi tehtaan ympäristöluvista tehdyt valitukset puolentoista vuoden käsittelyn päätteeksi. Korkein hallinto-oikeus kuitenkin epäsi luvan joulukuussa 2019 ja tehdasta ei näin ollen rakenneta alkuperäisessä muodossa. Sen mukaan "tehtaan sijainti Kallaveden rannalla olisi sellainen, että tehtaan suuri ja pitkäaikainen lisäkuormitus voisi aiheuttaa merkittävää vesistön pilaantumista".
Yhtiö suunnitteli uutta lupakierrosta ja mahdollisesti tehtaan koon pienentämistä, mutta ilmoitti kuitenkin vuonna 2022 luopuvansa tehdashankkeesta Kuopiossa. Finnpulp ei ole tiedottanut mahdollisista uusista suunnitelmista, mutta kertoo saaneensa yhteydenottoja muilta paikkakunnilta Suomessa ja ulkomailla.
Kuopion sellutehdas

Finnpulpin Kuopioon suunnittelema tehdashanke kaatui, kun yhtiö ei saanut tehtaalle ympäristölupaa. Tehdas olisi ollut maailman suurin havusellutehdas. Valmistuttuaan tehdas olisi työllistänyt 3400 ihmistä.
Aiheesta muualla

Finnpulpin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Clodt von Jürgensburg

Clodt von Jürgensburg -suvun vaakuna
Kuvanveistäjä Pjotr Karlovitš Clodt
Clodt von Jürgensburg (ven. Клодт фон-Юренсбург) oli venäläinen, alun perin baltiansaksalainen, vapaaherrallinen aatelissuku. Alun perin westfalenilaisen Clodt-suvun balttilaisen haaran kantaisä Roleff Clodt muutti Tallinnaan vuonna 1515. Von Jürgensburg viittaa Jürgensburgin linnaan  n. 80 km Riiasta itään. Roleffin poika Jodokus Clodt von Jürgensburg sai linnan kuningas Sigismundin kanslerilta Gotthard Kettleriltä vuonna 1561.
Suvun jäseniä

Gustav Adolf Clodt von Jürgensburg (1621–1681), maamarsalkka Liivinmaalla
Johan Adolf Clodt von Jürgensburg (1658–1720), Riian komendantti Suuren Pohjan sodan aikana, vapaaherra vuodesta 1714.
Karl Clodt von Jürgensburg (Karl-Gustav) (1765–1822), eversti, otti osaa vuoden 1812 isänmaalliseen sotaan
Vladimir Clodt (1803–1882), matematiikan professori, kenraali, Venäjän armeijan esikunnan piirustusosaton päällikkö, Karlin poika
Pjotr Clodt von Jürgensburg (Pjotr Karlovitš Clodt, 1805–1867), venäläinen kuvanveistäjä, Karlin poika
Mihail Petrovitš Clodt von Jürgensburg (1835–1914), venäläinen taiteilija, peredvižnikkien jäsen; Pjotr Karlovitšin poika
Konstantin Clodt (1807–1879), kenraalimajuri, puupiirtäjä, Karlin poika
Mihail Konstantinovitš Clodt von Jürgensburg (1832–1902); realisti taidemaalari; Konstantinin poika
Elisabeth Järnefelt (1839–1929), Konstantinin tytär, Alexander Järnefeltin puoliso, Arvid, Erik ja Armas Järnefeltin sekä Aino Sibeliuksen äiti
Nikolai Clodt (1865–?) taidemaalari, Konstantinin pojanpoika
Jevgeni Clodt (1866–1934), taidemaalari ja kultaseppä, Konstantinin pojanpoika
Pjotr Mihailovitš Clodt (1903–1942) taidemaalari, Mihail Petrovitšin poika
Aiheesta muualla

Клодт фон-Юренсбург (художники)
All Russia Family Tree (Arkistoitu – Internet Archive)
Antto Terras

Antto Terras  (s. 23. marraskuuta 1973 Tallinna, Viron SNT) on virolaissyntyinen suomalainen kirjailija ja koomikko.
Hän on opiskellut Tampereen yliopistossa teatterialaa vuosina 1994–1999, mutta työskennellyt sen jälkeen päätoimisena myymäläetsivänä Stockmannilla vuosina 1999–2015.  Stand-up-koomikkona hän on esiintynyt sekä lavalla että televisiossa. Lisäksi hän työskentelee viron kielen oikeustulkkina.
Teokset

Terraksen esikoisteos Stockmann Yard ilmestyi elokuussa 2015 ja käsittelee humoristisesta näkökulmasta myymäläetsivän työtä. Hän on tehnyt aiheesta myös näytelmän Turun linnateatteriin. Vuonna 2016 Linnateatterissa sai ensi-iltansa Terraksen kirjoittama näytelmä Myyntimies Berthold. Lokakuussa 2017 ilmestyi Pilkkuun asti. Baarimestarin muistelmat -teos. Kesäkuussa 2019 Into Kustannus julkaisi Terrakselta teoksen Tallinnan tappajat – Viron veriset vuodet. Vuonna 2020 Into Kustannus julkaisi teoksen Viro Sensuroimaton. Lokakuussa 2021 Into Kustannus julkaisi Terraksen teoksen Radio Suomipop – Suomalaisuuden soundtrack -juhlakirja 20 v. Vuonna 2021 Into Kustannus julkaisi myös teoksen Tallinnan tappajat 2&3.
Kauppatieteiden Kandidaattiyhdistys

Kauppatieteiden Kandidaattiyhdistys ry on vuonna 1925 Helsingissä perustettu yhdistys, jonka jäseniä ovat ylemmän kauppatieteellisen korkeakoulututkinnon suorittaneet.
Historia

Yhdistys perustettiin Helsingissä vuonna 1925. Alunperin yhdistys hyväksyi jäseniksi ainoastaan henkilöitä, jotka olivat valmistuneet Helsingin kauppakorkeakoulusta. Myöhemmin yhdistyksen jäsenyys avattiin kaikille suomalaisista kauppakorkeakouluista valmistuneille.
Yhdistys perustettiin yhdyssiteeksi tutkinnon suorittaneiden välille. Yhdistys perustettin myös edunvalvontatyötä varten, jonka tarkoituksena oli kauppatieteellisen korkeakoulututkinnon arvostuksen nostaminen. Tutkinnon arvostuksen nostamisella tavoiteltiin tutkinnon kelpoisuutta valtion virkoihin.
Tuolloin ekonomin tutkinto oli alempi korkeakoulututkinto ja kauppatieteen kandidaatin tutkinto oli ylempi korkeakoulututkinto.
Yhdistys tuli tunnetuksi sormusjuhlista. Kauppatieteen tohtori Vilho Nurmilahti suunnitteli Caduceus-sormukset ja professori, kauppakorkeakoulun rehtori Wäinö Bonsdorff jakoi ensimmäiset kolmekymmentä sormusta kauppakorkeakoulun ensimmäisille kandidaatin tutkinnon suorittaneille Helsingin Vanhalla ylioppilastalolla vuonna 1928. Sormuksia kutsuttiin myöhemmin maisterisormuksiksi.
Aarne Lehonkoski lahjoitti Caduceus-tunnuksella koristellun puheenjohtajan nuijan ja Aulis Kauppinen lahjoitti Arabian boolimaljan vuonna 1934. Jorma Soiro lahjoitti Caduceus-sauvan vuonna 1937.
Yhdistys vastasi 1970-luvulla Helsingin kauppakorkeakoulun promootiotanssiaisten järjestämisestä.
Yhdistys on tarkoitus lakkauttaa vuonna 2025, koska tuolloin tulee kuluneeksi sata vuotta yhdistyksen perustamisesta. Yhdistyksen lakkauttamisen syyksi on perusteltu sitä, että nuoret sukupolvet elävät erilaisessa maailmassa. Yhdistyksen varat tullaan luovuttamaan Aalto-yliopiston kauppakorkeakoululle.
Elisa Esports eSM

| Elisa Esports eSM |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi Elisa Esports eSM 2024 

Laji:  e-urheilu (Counter-Strike)
Maa(t):  Suomi
Perustettu:  2022
Edeltäjä:  CS:GO eSM-Liiga
Hallitseva mestari:  JANO Esports
Eniten mestaruuksia:  HAVU Gaming  (1)   JANO Esports (1)
Sivusto:  elisaesports.com
Elisa Esports eSM on vuonna 2022 perustettu Counter-Strike-pelisarjan Suomen-mestaruusturnaus. Turnauksen järjestäjinä toimivat yhteistyössä SEUL ja Elisa Esports. Turnauksen pääpalkintona ovat pääsy pääsy Elisa Masters Espoo -turnaukseen sekä e-urheilun Suomen-mestaruus. Turnauksen loppuottelut pelataan Assembly Summer -tapahtumassa.
Ennen vuotta 2023 Counter-Striken SM:n järjestämisestä huolehti liiton kanssa TBZ Esports Oy. Liitto irtisanoi yhteistyösopimuksen TBZ:n kanssa 2.11.2022 ja 16.12. aloitti haun uudesta operaattorista SM-kisoihin. 21.12.2022 SEUL julkaisi tiedotteen, jossa kerrottiin Elisan toimivan eSM:n operaattorina vuonna 2023 sekä osallistuvien joukkueiden perustuvan Elisa Open Suomi -turnauksen sijoituksiin.
Mestaruudet > Kausittain

Elisa Esports eSM 2023: HAVU Gaming
Elisa Esports eSM 2024: JANO Esports
Mestaruudet > Joukkuettain

| Joukkue | Mestaruudet |
| --- | --- |
HAVU Gaming: 1
JANO Esports: 1
Pierre Clostermann

Pierre Clostermann
Pierre Henri Clostermann (28. helmikuuta 1921 Curitiba, Brasilia – 22. maaliskuuta 2006 Montesquieu-des-Albères, Ranska) oli ranskalainen toisen maailmansodan hävittäjälentäjä ja hävittäjä-ässä.
Clostermann opiskeli Yhdysvalloissa Ranskan ja Saksan konfliktin puhjetessa, ja Ranskan antauduttua hän suuntasi Englantiin tarkoituksenaan liittyä RAF:iin. Koulutuksen päätyttyä vuonna 1942 hänet sijoitettiin ranskalaisista vapaaehtoisista koottuun Elsass -laivueeseen.