stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marc Aurel Stein
Matkat ja menetelmät

Stein kulki tutkimusmatkoillaan yhteensä noin 40 000 kilometriä eri puolilla Kiinan Turkestania. Hän oli pienikokoinen mutta vahvarakenteinen mies. Hän oli orientalisti ja ryhtyi tutkimusmatkailijaksi todistaakseen oikeaksi tieteellisiä otaksumiaan Kiinan syrjäseuduille hautautuneista muinaiskaupungeista. Aloittaessaan vuonna 1900 ensimmäisen tutkimusmatkansa hän oli jo 37-vuotias. Päästyään Taklimakanin autiomaassa lähellä Hotania sijaitsevaan Dandan Oilikin muinaiskaupunkiin hän teki suurlöydön: 150 muinaista buddhalaista seinämaalausta ja stukkoreliefiä sekä intialaisia käsikirjoituksia. Hän käytti kohdetta myös kehittääkseen kaivaustekniikkaa, jolla hiekkaan hautautuneet kohteet saataisiin parhaiten tutkituiksi.
Saksalainen kielentutkija Rudolf Hoernle oli muinaisintialaisten käsikirjoitusten tuntija. Hän sai Steinin löytöjä tutkittavakseen, koska niissä käytetty kirjaimisto oli ennestään tuntematonta. Hoernle pystyi tulkitsemaan niitä, ja hän havaitsi, että niistä osa oli tieteelle ennestään tuntematonta sakan kieltä.
Väärennettyjen aarteiden paljastaminen

Vuonna 1901 Stein paljasti Islam Akhun -nimisen hotanilaisen huijarin toimet. Huijarin kautta oli Eurooppaan kulkeutunut arkeologisia löytöjä, joissa oli esimerkiksi ennestään tuntemattomia kirjainmerkkejä. Tällaiset “muinaiset kirjoitukset” menivät Euroopan yliopistoissa täydestä, mutta Stein ei omissa tutkimuksissaan ollut tavannut vastaavia. Stein vakuuttui, että kyse on väärennöksistä, mutta vasta kotietsintä ja tutkimusretkeläisten tarkat muistiinpanot osoittivat, että Akhun oli väärentänyt ne itse.
Mogao-luolien tutkiminen

Eräs taolainen munkki löysi vuonna 1899 suuren kätketyn kirjaston Dunhuangin läheltä Tuhannen Buddhan luolista. Vuonna 1907 Stein saapui tutkimaan luolia ja löysi sieltä suuren käsikirjoituskokoelman. Hän turvautui arveluttaviin keinoihin saadakseen käsikirjoitukset kuljetetuksi Eurooppaan: löydön tehnyt munkki myi Steinille 7 000 kokonaista kirjoituskääröä ja 6 000 katkelmaa. Hän joutui kuitenkin ottamaan suuresta kokoelmasta summittain pienen osan. Ranskalainen tutkija Paul Pelliot teki muutama vuosi myöhemmin järjestelmällisempää valintaa. Myöhemmin Stein löysi myös kadonneeksi uskotulla tokaarin kielellä kirjoitettuja tekstejä ja rekisteröi lukuisia arkeologisia kohteita muun muassa Iranista ja Pakistanista[lähde? ].
Löytöjen merkitys

Steinin löytämiä taide-esineitä on Britanniassa British Museumissa ja Victoria and Albert Museumissa sekä Intiassa Srinagarin museossa ja New Delhin National Museumissa. British Librariumissa on Steinin 1920- ja 1930-luvuilla tekemiin tutkimusmatkoihin perustuva kirjoituskokoelma. Steinin kokoelmat ovat tärkeitä Keski-Aasian ja buddhalaisuuden taiteen ja kirjallisuuden tutkimukselle.[lähde? ].
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marc Aurel Stein Wikimedia Commonsissa
Harjavallan keskustaajama

| Harjavallan keskustaajama |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Satakunta
Kaupunki:  Harjavalta
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama, osa Porin keskustaajamaa
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Harjavallan keskustaajama on Harjavallan kaupungin hallinnollinen keskus. Se ei muodosta omaa taajamaansa vaan kuuluu Porin keskustaajamaan. Palveluihin lukeutuu muun muassa kirjasto ja terveyskeskus.
HSS

HSS voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Helsingfors Simsällskap, helsinkiläinen uimaseura
Helsingfors Segelsällskap, helsinkiläinen pursiseura
HSS Media, pohjalainen lehtitalo
Kroatian talonpoikaispuolue (Hrvatska seljačka stranka), kroatialainen puolue
pikateräs (engl. high-speed steel, HSS), metallin ja puun työstössä käytetty terän raaka-aine
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HSS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
HSS Stena Carisma

| HSS Stena Carisma |
| --- | --- |

Tyyppi:  Katamaraani
Rakennustelakka:  Westamarin, Kristiansand, Norja
Rakennusnumero:  238
Luovutettu:  1997
Tekniset tiedot
Pituus:  89,75 m
Leveys:  30,45 m
Syväys:  3,90 m
Bruttovetoisuus:  8631 brt
Koneisto:  2 kpl ABB-Stal GT-35 -kaasuturbiini
Akseliteho:  34000 MW
Nopeus:  74 km/h
Nopeus:  40 kn
HSS Stena Carisma on ruotsalaisen Stena Line -varustamon pika-alus, tyypiltään niin kutsuttu katamaraani. Lyhenne HSS tulee sanoista highspeed sea service. Laiva liikennöi Ruotsin Göteborgin ja Tanskan Frederikshavnin väliä. Stena Carismaa rakensi norjalainen Westamarin-telakka, joka teki konkurssin ja laivan rakensi loppuun West Bygg A/S. Nykyisin alus tunnetaan paremmin Stena expressinä, koska sen matkan kesto on huomattavasti lyhyempi kuin muiden lauttojen. Stena Carisma kuljettaa 900 matkustajaa ja 210 henkilöautoa.
Matkapahoinvointi

Matkapahoinvointi on huimaus- ja pahoinvointitila, joka johtuu toistuvien voimakkaiden liikkeiden aiheuttamasta sisäkorvan ärsytystilasta, jota pahentavat silmien ja tasapainoelimien antamat ristiriitaiset tiedot. Matkapahoinvointia ilmenee matkustaessa esimerkiksi autolla, laivalla tai lentokoneella. Lähes kolmasosa ihmisistä saa herkästi matkapahoinvointioireita. Merillä koettua matkapahoinvointia kutsutaan myös merisairaudeksi. Merimatkan jälkeistä keinumisen tunnetta kutsutaan vastaavasti maasairaudeksi.
Herkimpiä matkapahoinvoinnille ovat 2–12-vuotiaat lapset, sitä vastoin alle 2–vuotiailla se on harvinaista johtuen sisäkorvan tasapainoaistin kehittymättömyydestä. Naisilla matkapahoinvointi on yleisempää kuin miehillä, erityisesti kuukautisten ja raskauden aikana.
Oireet

Matkapahoinvoinnin ensimmäiset oireet ovat kalpeus, haukottelu, kylmänhikisyys ja lisääntynyt syljeneritys. Pahoinvointia esiintyy usein jo alussa, mutta se voi alkaa myöhemmin. Pahoinvointia voi seurata oksentaminen, joka helpottaa oireita hetkellisesti. Pahimmissa tapauksissa oireisiin kuuluvat päänsärky, ripuli, heikotus ja puristava tunne rinnassa.
Ennaltaehkäisy ja hoito

Jotta silmien ja tasapainoelimien tiedot eivät joudu ristiriitaan keskenään, on matkustaessa tärkeää pitää katse suunnattuna kiinteään ympäristöön, esimerkiksi horisonttiin. Riittävä pukeutuminen ehkäisee kylmettymistä ja siten pahoinvoinnin syntyä. Alkoholin käyttöä tulisi välttää sekä ennen matkaa että sen aikana. Autossa lukeminen, puhelimen selaaminen ja videopelien pelaaminen voivat myös aiheuttaa oireita. Lisäksi voimakkaat tuoksut voivat pahentaa tilannetta.
Lentokoneella tai laivalla liikuttaessa tulee siirtyä kulkuneuvon vähiten liikkuvaan osaan, joka on yleensä keskiosassa. Autossa paras paikka on etupenkki. Matkapahoinvointia voi ehkäistä apteekista ilman reseptiä saatavilla antihistamiinitableteilla, kuten syklitsiinillä tai meklotsiinilla, tai lääkärin määräyksestä skopolamiinilaastarilla.
Harri Hautaniemi

Harri Hautaniemi (s. 2. maaliskuuta 1989 Ulvila) on suomalainen laulaja, joka valittiin vuoden 2024 tangokuninkaaksi Seinäjoen tangomarkkinoilla.
Hautaniemi opiskeli musiikkia Porin Palmgren-konservatoriosa vuosina 2005–2009. Ammattimuusikon uransa hän aloitti vuonna 2008. Hautaniemi toimi laulavana kosketinsoittajana muun muassa Jackpot- ja myöhemmin Hurma-yhtyeissä.
Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuninkaat
| --- | --- |
1980-luku:   1985: Kauko Simonen  1986: Teuvo Oinas  1987: Harri Lahti  1988: Kari Piironen  1989: Risto Nevala 
1990-luku:   1990: Jouni Raitio  1991: Jaska Mäkynen  1992: Mika Pohjonen  1993: Sebastian Ahlgren  1994: Sauli Lehtonen  1995: Jari Sillanpää  1996: Tomi Markkola  1997: Matti Korkiala  1998: Jouni Keronen  1999: Petri Hervanto 
2000-luku:   2000: Antti Raiski  2001: Erkki Räsänen  2002: Mikko Kilkkinen  2003: Kari Hirvonen  2004: Tommi Soidinmäki  2005: Saska Helmikallio  2006: Marko Lämsä  2007: Henri Stenroth  2008: Jukka Hallikainen  2009: Amadeus Lundberg 
2010-luku:   2010: Marko Maunuksela  2012: Pekka Mikkola  2013: Kyösti Mäkimattila  2014: Teemu Roivainen  2015: Aki Samuli  2016: Marco Lundberg  2017: Teijo Lindström  2018: Jarno Kokko  2019: Johannes Vatjus 
2020-luku:   2022: Keijo Hietikko  2023: Pasi Flodström  2024: Harri Hautaniemi
Matti Autio (motocrosskuljettaja)

Matti Juhani Autio (27. helmikuuta 1950 Ylivieska – 12. lokakuuta 2021 Lieto) oli suomalainen motocrossajaja ja yrittäjä. Motocrosskisoissa hän kilpaili pääasiassa 125cc-luokassa, josta hänellä on Suomen mestaruudet vuosilta 1977, 1978, 1979, 1980 ja 1981. Lisäksi vuodelta 1981 hänellä on Suomen mestaruuspronssi 250cc-luokassa . MM-sarjassa hän sijoittui yhteispisteissä neljänneksi vuonna 1979 ja viidenneksi vuonna 1978.
Hiihtäjä Asko Autio on Matti Aution veli.
Major League Baseball -kausi 2013

| --- | --- |
Joukkueita:  30
Runkosarja
Kausi alkoi:  31. maaliskuuta 2013
Kausi päättyi:  30. lokakuuta 2013
Arvokkaimmat pelaajat:  AL: Miguel Cabrera (DET)   NL: Andrew McCutchen (PIT)
League Championship Series
Liigavoittajat:  AL: Boston Red Sox   NL: St. Louis Cardinals
World Series
Voittaja:  Boston Red Sox
Toinen sija:  St. Louis Cardinals
Arvokkain pelaaja:  David Ortiz (BOS)
   ← 2012  2014 →
Major League Baseball kausi 2013 oli Major League Baseballin kausi, joka alkoi 31. maaliskuuta ottelulla Texas Rangers – Houston Astros ja runkosarjan osalta päättyi 30. syyskuuta, jolloin Tampa Bay voitti Texasin 5–2 ylimääräisessä play off -ottelussa, jossa ratkaistiin paikka villin kortin otteluun.
84. MLB:n All stars -ottelu pelattiin 16. heinäkuuta New York Metsin kotistadionilla Citi Fieldissä Queensissä, New Yorkissa American Leaguen voittaessa ottelun 3–0. Näin ollen AL:n mestarilla oli kotietu vuoden 2013 World Seriesissä.
Sarjajärjestelmä > Runkosarja

Houston Astrosin siirtyminen National Leaguesta American Leagueen johti siihen, että kummassakin liigassa pelasi 15 joukkuetta jaettuna kolmeen viiden joukkueen divisioonaan. Koska joukkueita oli pariton määrä, pelattiin interleague -otteluita lähes jokaisena päivänä pitkin kautta. Kullekin joukkueelle tuli 20 ottelua toisen liigan joukkueita vastaan (vuonna 2012 15-18). Kukin joukkue pelasi kolmen ottelun sarjan toisen liigan yhden divisioonan neljää joukkuetta vastaan, ja divisioonan viides joukkue kohdattiin kahdessa kahden ottelun sarjassa (toinen sarja kotona, toinen vieraissa).
Divisioonaparit, joista nämä 16 interleague ottelua joukkuetta kohti muodostettiin olivat: AL East vs. NL West, AL Central vs. NL East ja AL West vs. NL Central.
Loput neljä ottelua tulivat ns. paikallisvastustajan kohtaamisesta myös kahdesti kotona ja kahdesti vieraissa. Tämä vastustaja tuli kullekin joukkueelle toisen liigan vastaavasta divisioonasta.
Joukkueiden paikallisvastustajat (uudet parit kursivoitu)
| AL East | NL East | AL Central | NL Central | AL West | NL West |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Red Sox | Phillies | White Sox | Cubs | Mariners | Padres |
| Yankees | Mets | Indians | Reds | Angels | Dodgers |
| Blue Jays | Braves | Tigers | Pirates | Athletics | Giants |
| Rays | Marlins | Twins | Brewers | Rangers | D-backs |
| Orioles | Nationals | Royals | Cardinals | Astros | Rockies |
Loput 142 ottelua pelattiin saman liigan joukkueita vastaan. Kukin joukkue kohtasi divisioonansa muut neljä joukkuetta 19 kertaa (yhteensä 76 ottelua) ja muut liigan kymmenen joukkuetta 6–7 kertaa (66 ottelua). Pois lukien paikallisvastustaja, divisioonan joukkueille kertyi siis jotakuinkin sama määrä otteluita samoja vastustajia vastaan.
Sarjajärjestelmä > Postseason

Liigan välieriin (Division Series) selviytyvät suoraan divisiooniensa parhaat joukkueet (järjestys määräytyy Kassan perusteella, K = voitot-tappiot). Muista joukkueista kummankin liigan kaksi parasta pelaavat kerrasta poikki -menetelmällä pudotusottelut (wild card game), joiden voittajat pääsevät mukaan välieriin. Tasatilanteiden varalla on olemassa yksityiskohtainen säännöstö . Pääsääntöisesti kuitenkin divisioonan voitosta pelataan lisäottelu kahden parhaan ollessa tasatilanteessa. Samoin pääsystä villin kortin otteluun voidaan joutua lisäotteluun, kuten Tampa Baylle ja Texasille nyt kävikin.
Division Seriesissa divisioonavoittajista paras kohtaa villin kortin ottelun voittajan, joka nykyisin voi olla myös samasta divisioonasta. Kaksi muuta divisioonavoittajaa pelaavat keskenään. Ottelut aloitetaan runkosarjassa paremmin menestyneen kotikentällä kahdella ottelulla, minkä jälkeen kolmas ja tarvittaessa neljäs ottelu pelataan heikommin menestyneen kotona. Mikäli tarvitaan viides ottelu, se pelataan jälleen paremman kotikentällä. Ottelupareissa ensiksi kolme voittoa saavuttanut joukkue etenee liigan mestaruusottelusarjaan (League Championship Series).
Liigan mestaruus ratkeaa paras seitsemästä -systeemillä, eli ensiksi neljä voittoa saavuttanut joukkue saavuttaa liigan mestaruuden ja osallistuu World Seriesiin toisen liigan voittajaa vastaan. Ottelut aloitetaan paremmin sijoittuneen kotikentällä (sijoitus divisioonassa ratkaisee ensisijaisesti, sitten kassa). Tarvittaessa kolme seuraavaa pelataan heikomman kotona ja kaksi viimeistä jälleen paremman joukkueen kotikentällä.
World Series pelataan samalla kaavalla kuin League Championship Series. Kotietu on sen liigan mestarilla, joka on kyseisellä kaudella voittanut All stars -ottelun, tällä kaudella siis American League. Kuten interleague -otteluissa, myös World Seriesissä, designated hitter -sääntöä käytetään otteluissa, joissa American Leaguen joukkue on kotijoukkueena.
Postseason

Wild card games:
AL: Tampa Bay - Cleveland 4-0
NL: Cincinnati - Pittsburgh 2-6
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | AL Division Series NL | AL Division Series NL | AL Division Series NL |  |  | AL League Championship Series NL | AL League Championship Series NL | AL League Championship Series NL |  |  | World Series | World Series | World Series |
 
|   | WC |  Tampa Bay Rays | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | East |  Boston Red Sox | 3 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | East |  Boston Red Sox | 3 |   |   |  |  Boston Red Sox | 4 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |  |  Boston Red Sox | 4 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |  |  Detroit Tigers | 2 |   |  |  |  |  |
|  | Cent. |  Detroit Tigers | 3 |   |   |  |  Detroit Tigers | 2 |   |  |  |  |  |
|  | Cent. |  Detroit Tigers | 3 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|   | West |  Oakland Athletics | 2 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  Boston Red Sox | 4 |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  St. Louis Cardinals | 2 |
|   | WC |  Pittsburgh Pirates | 2 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | Cent. |  St. Louis Cardinals | 3 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | Cent. |  St. Louis Cardinals | 3 |   |   |  |  St. Louis Cardinals | 4 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |  |  St. Louis Cardinals | 4 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |  |  Los Angeles Dodgers | 2 |   |  |  |  |  |
|  | West |  Los Angeles Dodgers | 3 |   |   |  |  Los Angeles Dodgers | 2 |   |  |  |  |  |
|  | West |  Los Angeles Dodgers | 3 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | East |  Atlanta Braves | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Major League Baseball -kausi 2013 Wikimedia Commonsissa
Marienberg

| Marienberg |
| --- | --- |
 Zschopauer Straße ja St. Marien -kirkko
 vaakuna
 Marienberg
 Koordinaatit: 50°39′N, 13°10′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Saksi
Piirikunta:  Erzgebirgskreis
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  133,5 km²
Korkeus:  620 m
Väkiluku (2023)  (30.9.2023):  16 503
 – Väestötiheys:  124 as./km²
Postinumero:  09496
Suuntanumero(t):  03735, 037364, 037366, 037363
 
 www.marienberg.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marienbergin sijainti Erzgebirgen piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Saksin osavaltiossa.
Marienberg on kaivostoiminnan myötä syntynyt vuoristokaupunki Saksin osavaltiossa Saksan itäosassa.
Maantiede

Marienberg sijaitsee osavaltionsa eteläosassa noin 210 kilometriä Berliinistä etelään. Se rajautuu kaakossa Tšekin tasavaltaan. Marienbergin keskusta sijaitsee kaupungin hallinnollisen alueen luoteisosassa. Sen eteläpuolella on metsää ja aivan kaupungin eteläisimmässä osassa sijaitsee Satzungin kylä. Kaupunkiin kuuluu itäisenä, miltei muusta kaupungista erillisenä ulokkeena Rübenaun kylä.
Marienberg on kauttaaltaan ylänköä. Sen matalin kohta on noin 400 metriä merenpinnan yläpuolella ja korkein lähes 900 metriä mpy.
Historia

Herttua Henrik Hurskas perusti vuoristokaupunki Marienbergin 27. huhtikuuta 1521. Kaupunkioikeudet paikkakunta sai 19. joulukuuta 1523. Siellä oli runsaita hopeaesiintymiä ja kaivosteollisuus kukoisti 1500-luvulla. Kaupunkiin suuntautui voimakas muuttoliike. Marienberg paloi lähes tyystin elokuussa 1610. Toinen suuri palo tapahtui elokuussa 1684 ja kolmas heinäkuussa 1852. Marienberg on myös historiallinen varuskuntakaupunki, siellä oli ratsuväen joukkoja vuosina 1753–1858.
Marienbergin ja Chemnitzin välinen rautatieyhteys otettiin käyttöön 24. toukokuuta 1875. Kaupunkiin perustettiin oppilaitoksia ja sairaala 1800-luvulla. Kaupunginmuuria alettiin purkaa 1835. Toisen maailmansodan jälkeen Marienberg jäi Neuvostoliiton valtapiiriin. Saksojen yhdistymisen jälkeen kaupunkiin liitettiin ympäröineitä maalaiskuntia.
Nykyisen Marienbergin alueella on asuttu jo kauan ennen kaupungin virallista perustamista. Esimerkiksi Reitzenhain mainitaan ensi kerran 1401 muodossa Reiczenstein ja Zöblitzin historia alkaa 1300-luvulta.
Marienbergin historiallista arkkitehtuuria edustaa muun muassa St. Marienkirche, joka rakennettiin 1558–1564. Se on nuorin Erzgebirgen vuoristoalueen myöhäisgoottilaisista hallikirkoista.
Talous ja liikenne

Marienbergin keskeiset maantieliikenteen yhteydet ovat Bundesstraße 174 ja Bundesstraße 171. Kaupungissa toimii varuskunta.
Aiheesta muualla

Marienberg, Saksi, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Marienberg
Marienbergin renessanssityylinen raatihuone
Käännös suomeksi
Luettelo Suomen presidenttiehdokkaista puolueen mukaan

Tämä on luettelo ehdokkaista Suomen tasavallan presidentiksi puolueen mukaan järjestettynä.
Nykyiset eduskuntapuolueet > Keskusta

Suomen Keskusta (1906–1965 Maalaisliitto, 1965–1988 Keskustapuolue) on asettanut Suomen presidentinvaaleihin yhteensä kahdeksan ehdokasta:
| Vaali | Ehdokas | Tulos |
| --- | --- | --- |

| 1919 | Lauri Kr. Relander | 3/4 |
| 1925 | Lauri Kr. Relander | Voitto |
| 1931 | Kyösti Kallio | 3/4 |
| 1937 | Kyösti Kallio | Voitto |
1940: Ei ehdokasta.
1943: Ei ehdokasta.
1946: Ei ehdokasta.
| 1950 | Urho Kekkonen | 3/3 |
| 1956 | Urho Kekkonen | Voitto |
| 1962 | Urho Kekkonen | Voitto |
| 1968 | Urho Kekkonen | Voitto |
| 1978 | Urho Kekkonen | Voitto |
| 1982 | Johannes Virolainen | 3/7 |
| 1988 | Paavo Väyrynen | 2/5 (2/4)1 |
| 1994 | Paavo Väyrynen | 3/11 |
| 2000 | Esko Aho | 2/7 |
| 2006 | Matti Vanhanen | 3/8 |
| 2012 | Paavo Väyrynen | 3/8 |
| 2018 | Matti Vanhanen | 5/8 |
| 2024 | Olli Rehn | 4/9 |
Nykyiset eduskuntapuolueet > Kokoomus

Kansallinen Kokoomus on asettanut Suomen presidentinvaaleihin yhteensä yksitoista  ehdokasta:
| Vaali | Ehdokas | Tulos |
| --- | --- | --- |

| 1925 | Hugo Suolahti | 3/6 |
| 1931 | P. E. Svinhufvud | Voitto |
| 1937 | P. E. Svinhufvud | 2/3 |
| 1940 | P. E. Svinhufvud | 4/4 |
1943: Ei ehdokasta.
| 1946 | J. K. Paasikivi | Voitto |
| 1950 | J. K. Paasikivi | Voitto |
| 1956 | Sakari Tuomioja | 4/7 |
1962: Ei ehdokasta.
| 1968 | Matti Virkkunen | 2/3 |
| 1978 | Urho Kekkonen | Voitto |
| 1982 | Harri Holkeri | 2/8 |
| 1988 | Harri Holkeri | 3/5 (4/4)1 |
| 1994 | Raimo Ilaskivi | 4/11 |
| 2000 | Riitta Uosukainen | 3/7 |
| 2006 | Sauli Niinistö | 2/8 |
| 2012 | Sauli Niinistö | Voitto |
| 2018 | Sauli Niinistö | Voitto |
| 2024 | Alexander Stubb | Voitto |
Nykyiset eduskuntapuolueet > Kristillisdemokraatit

Suomen Kristillisdemokraatit (1958–2001 Suomen kristillinen liitto) on asettanut Suomen presidentinvaaleihin ehdokkaan viidesti:
| Vaali | Ehdokas | Tulos |
| --- | --- | --- |

| 1978 | Raino Westerholm | 2/4 |
| 1982 | Raino Westerholm | (ei valitsijamiesääniä) |
| 1994 | Toimi Kankaanniemi | 9/11 |
| 2006 | Bjarne Kallis | 6/8 |
| 2012 | Sari Essayah | 8/8 |
| 2024 | Sari Essayah | 7/9 |
Nykyiset eduskuntapuolueet > Perussuomalaiset

Perussuomalaiset ovat asettaneet Suomen presidentinvaaleihin ehdokkaan neljä kertaa:
| Vaali | Ehdokas | Tulos |
| --- | --- | --- |

| 2000 | Ilkka Hakalehto | 6/7 |
| 2006 | Timo Soini | 5/8 |
| 2012 | Timo Soini | 4/8 |
| 2018 | Laura Huhtasaari | 3/8 |
| 2024 | Jussi Halla-aho | 3/9 |
Nykyiset eduskuntapuolueet > RKP

Ruotsalainen Kansanpuolue on asettanut Suomen presidentinvaaleihin yhteensä yhdeksän ehdokasta:
| Vaali | Ehdokas | Tulos |
| --- | --- | --- |

| 1919 | C. G. E. Mannerheim | 2/4 |
| 1925 | Karl Söderholm | 6/6 |
| 1931 | Ei ehdokasta |  |
| 1937 | Ei ehdokasta |  |
| 1940 | Ei ehdokasta |  |
| 1943 | Ei ehdokasta |  |
| 1946 | Ei ehdokasta |  |
| 1950 | J. K. Paasikivi | Voitto |
| 1956 | Ralf Törngren | 6/7 |
1962: Ei ehdokasta (enemmistö).
| 1962 | Urho Kekkonen (vähemmistö) | Voitto |
| 1968 | Urho Kekkonen | Voitto |
| 1978 | Urho Kekkonen | Voitto |
| 1982 | Jan-Magnus Jansson | 5/8 |
1988: Ei ehdokasta.
| 1994 | Elisabeth Rehn | 2/11 |
| 2000 | Elisabeth Rehn | 4/7 |
| 2006 | Henrik Lax | 7/8 |
| 2012 | Eva Biaudet | 7/8 |
| 2018 | Nils Torvalds | 8/8 |
2024: Ei ehdokasta.
Nykyiset eduskuntapuolueet > SDP

Suomen sosialidemokraattinen puolue on asettanut Suomen presidentinvaaleihin yhteensä kahdeksan ehdokasta:
| Vaali | Ehdokas | Tulos |
| --- | --- | --- |

| 1919 | Väinö Tanner | 4/4 |
| 1925 | Väinö Tanner | 5/6 |
| 1931 | Väinö Tanner | 4/4 |
| 1937 | Ei ehdokasta. |  |
| 1940 | Ei ehdokasta. |  |
| 1943 | Ei ehdokasta. |  |
| 1946 | Ei ehdokasta. |  |
| 1950 | Ei ehdokasta. |  |
| 1956 | K.-A. Fagerholm | 2/7 |
| 1962 | Rafael Paasio | 3/4 |
| 1968 | Urho Kekkonen | Voitto |
| 1978 | Urho Kekkonen | Voitto |
| 1982 | Mauno Koivisto | Voitto |
| 1988 | Mauno Koivisto | Voitto |
| 1994 | Martti Ahtisaari | Voitto |
| 2000 | Tarja Halonen | Voitto |
| 2006 | Tarja Halonen | Voitto |
| 2012 | Paavo Lipponen | 5/8 |
| 2018 | Tuula Haatainen | 6/8 |
| 2024 | Jutta Urpilainen | 6/9 |
Nykyiset eduskuntapuolueet > Vasemmistoliitto

Vasemmistoliitto on asettanut Suomen presidentinvaaleihin yhteensä kolme ehdokasta:
| Vaali | Ehdokas | Tulos |
| --- | --- | --- |

| 1994 | Claes Andersson | 6/11 |
| 2006 | Tarja Halonen | Voitto |
| 2012 | Paavo Arhinmäki | 6/8 |
| 2018 | Merja Kyllönen | 7/8 |
| 2024 | Li Andersson | 5/9 |
Nykyiset eduskuntapuolueet > Vihreät

Vihreä liitto on asettanut Suomen presidentinvaaleihin yhteensä kaksi ehdokasta:
| Vaali | Ehdokas | Tulos |
| --- | --- | --- |

| 2000 | Heidi Hautala | 5/7 |
| 2006 | Heidi Hautala | 4/8 |
| 2012 | Pekka Haavisto | 2/8 |
| 2018 | Pekka Haavisto | 2/8 |
| 2024 | Pekka Haavisto | 2/9 |
Muut > DeVa

Demokraattinen Vaihtoehto on asettanut Suomen presidentinvaaleihin ehdokkaan kerran:
| Vaali | Ehdokas | Tulos |
| --- | --- | --- |

| 1988 | Jouko Kajanoja | 5/5 (ei valitsijamiesääniä) |