stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jussi Tammisola

Jussi Tammisola (s. 1944 Lappeenranta) on suomalainen maatalous- ja metsätieteiden tohtori, filosofian lisensiaatti ja Helsingin yliopiston kasvinjalostuksen dosentti. Tammisola kannattaa geenitekniikan käyttöä kasvinjalostuksessa ja hän on arvostellut voimakkaasti luomuviljelyä.
Tammisola pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän normaalilyseosta. Hän aloitti 1964 biologian opinnot Turun yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1970 sekä väitteli maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi 1989.
Tammisola oli 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa Ydin-lehden päätoimittajana ja Sadankomitealiiton puheenjohtajana. Hän toimi vuodesta 1971 kasvinjalostuksen assistenttina Helsingin yliopistossa ja hän työskenteli 1970-luvulla myös vanhempana atk-suunnittelijana Tilastokeskuksessa. Tammisola oli VTT:n biotekniikan laboratorion tutkijana 1988–1997 ja vuodesta 1997 alkaen hän oli maa- ja metsätalousministeriön erikoistutkijana ja Helsingin yliopiston kasvinjalostustieteen laitoksella kasvinjalostuksen dosenttina. Tammisola oli myös Geenitekniikan lautakunnan jäsen. Hän jäi eläkkeelle erikoistutkijan virasta 2009.
Tammisola kannattaa geenitekniikan käyttöä kasvinjalostuksessa, ja hän on arvostellut luomuviljelyä, joka Tammisolan mielestä on ”mätä kompromissi tiedettä ja taikauskoa”. Tammisolan mukaan luomun aatteellinen ydin polveutuu lähinnä 1800-luvun vitalismista, ”jossa ajatellaan, että kemia ja fysiikka eivät riitä selittämään eliöiden elämää ja tätä on täydennetty saman aikakauden homeopatialla, modernilla tähdistä ennustamisella ja viime vuosisadan joogalennolla”. Tammisolan mukaan kallis luomuruoka vähentää vihannesten ja hedelmien käyttöä ja estää myös riittävän seleenin saannin ravinnon mukana. Tammisolan mielestä geenitekniikka tarjoaa tehokkaamman ja nopeamman tavan jalostaa kasveja kuin perinteinen risteyttämiseen perustuva jalostaminen. Geenitekniikan avulla voitaisiin Tammisolan mukaan kehittää parempia ravintokasveja muun muassa kehitysmaiden tarpeisiin. Tammisola ylläpitää www.geenit.fi-verkkosivustoa jonne hän koonnut geeniteknologiaan ja kasvinjalostukseen liittyvää materiaalia.
Teoksia

Incompatibility classes and fruit set in natural populations of arctic bramble (Rubus arcticus L.) in Finland - Inkompatibiliteettiluokat ja marjonta mesimarjan suomalaisissa luonnonesiintymissä, Helsingin yliopiston väitöskirja. Journal of agricultural science in Finland; vol 60, n:o 5. Suomen maataloustieteellinen seura, Helsinki 1988
Ohran RFLP-kartoitus ; kirj. Riitta Hannus, Jussi Tammisola ja Veli Kauppinen. VTT tiedotteita 1450. Valtion teknillinen tutkimuskeskus, biotekniikan laboratorio, Espoo 1993
Aiheesta muualla

Tammisolan ylläpitämä www.geenit.fi sivusto.
Taisto Heinonen : Mistä ruokamme tulee? Auttaako geeniteknologia maailman nälkäisiä? Mikä on luomuviljelyn tulevaisuus?. Kasvinjalostuksen dosentti Jussi Tammisola luennoi kasvinjalostuksesta, geeniteknologiasta ja luomuruoasta Skepsis ry:n järjestämässä tilaisuudessa Tampereen vanhalla kirjastotalolla 30.11.2010. Skepsis.
Kaivopuiston lentonäytös 2017

Midnight Hawks Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017.
Saab Sk60A (SE-DXG) ja Finnair Airbus A350 ennen Kaivopuiston lentonäytöstä 2017.
Red Arrows Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017.
Midnight Hawks Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017.
NHIndustries NH90 Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017.
Kaivopuiston ilmailunäytös 2017 oli Suomen ilmailumuseon 9.6.2017 järjestämä lentonäytös Helsingin Kaivopuistossa. Näytöksessä oli 17 esitystä. Se oli osa Suomen itsenäisyyden 100-vuotisjuhlia.
Ohjelma

Ilmailunäytöksen ohjelma oli seuraava:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Kaivopuiston ilmailunäytös 2017
|  | Aloitus | Kone/ryhmä | Lentäjä | Taustayhteisö |  |  |  |  |  |
| 1. | 16:00 | Varjoliitoesitys |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | 16:20 | Arctic Eagles |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | 16:50 | H215 Super Puma ja Dornier Do 228 |  | Rajavartiolaitos |  |  |  |  |  |
| 4. | 17:10 | NHIndustries NH90 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | 17:20 | VL Viima |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | 17:40 | Arctic Eagles |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | 18:00 | Douglas DC-3 OH-LCH |  | Airveteran |  |  |  |  |  |
| 8. | 18:10 | ATR 72 |  | Nordic Regional Airlines |  |  |  |  |  |
| 9. | 18:20 | Airbus A350 |  | Finnair |  |  |  |  |  |
| 10. | 18:40 | Boeing F/A-18E/F Super Hornet |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | 18:55 | A Hawk T1A, Red Arrows | Squadron Leader David Montenegro et al. | Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat |  |  |  |  |  |
| 12. | 19:25 | Eurofighter Typhoon FGR.4 | Flight Lieutenant Ryan Lawton | Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat |  |  |  |  |  |
| 13. | 19:40 | Fouga Magister |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | 20:00 | Saab 35 Draken |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | 20:10 | Saab JAS 39 Gripen |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | 20:30 | F/A-18 Hornet | Tapio Yli-Nisula | Ilmavoimat |  |  |  |  |  |
| 17. | 20:40 | BAE Systems Hawk, Midnight Hawks |  | Ilmavoimat |  |  |  |  |  |
Galleria

RAF Red Arrows Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017.
Red Arrows Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017.
Red Arrows Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017.
Red Arrows muodostaa sydämen Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017.
Kaksi Fouga C.M.170 Magisteria Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017.
Kaksi Super Hornetia Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017.
Suomen ilmavoimien FA-18C Hornet Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017.
Kaivopuiston lentonäytös 2021

Ranskalainen taitolentoryhmä Patrouille de France Kaivopuiston lentonäytöksessä 2021.
Kaivopuiston ilmailunäytös 2021 oli 6.8.2021 Suomen ilmailuliiton järjestämä lentonäytös Helsingin Kaivopuistossa. Näytöksessä oli 23 esitystä, ja siihen liittyi myös maanäyttely, joka oli avoin 6.–7.8. Näyttelyssä oli 17 näytteilleasettajaa, mm. kaikki HX-hävittäjähankkeessa tarjouksensa esittäneet viisi lentokonevalmistajaa. Lentonäytöksessä kaikki paitsi Boeing F/A-18E/F Super Hornet olivat edustettuina.
Ohjelma

Ilmailunäytöksen ohjelma oli seuraava:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Kaivopuiston ilmailunäytös 2021
|  | Aloitus | Kone/ryhmä | Lentäjä | Taustayhteisö |  |  |  |  |  |
| 1. | 16:00 | Douglas DC-3 (OH-LCH) ja Arctic Eagles |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | 16:07 | Arctic Eagles |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | 16:19 | VL Viima | Sami Saikkonen |  |  |  |  |  |  |
| 4. | 16:31 | Jakovlev Jak-11 | Phil Lawton |  |  |  |  |  |  |
| 5. | 16:40 | Extra 330LX | Harri Kanto |  |  |  |  |  |  |
| 6. | 16:50 | Dornier Do 228 |  | Rajavartiolaitos |  |  |  |  |  |
| 7. | 17:02 | H215 Super Puma |  | Rajavartiolaitos |  |  |  |  |  |
| 8. | 17:14 | EMB Phenom |  | Suomen Ilmailuopisto |  |  |  |  |  |
| 9. | 17:26 | SNJ-3 Texan | Petteri Tarma |  |  |  |  |  |  |
| 10. | 17:38 | Saab Safir x 4 |  | Woikoski Safirs |  |  |  |  |  |
| 11. | 17:50 | Saab B 17 | Johan Sjöstrand | SAAB |  |  |  |  |  |
| 12. | 18:02 | Saab Gripen E | André Brännström | SAAB |  |  |  |  |  |
| 13. | 18:14 | Dassault-Breguet/Dornier Alpha Jet x 8 | Patrouille de France | Ranskan ilma- ja avaruusvoimat |  |  |  |  |  |
| 14. | 18:51 | Dassault Rafale | Jérôme Thoule | Ranskan ilma- ja avaruusvoimat |  |  |  |  |  |
| 15. | 19:03 | NHIndustries NH90 |  | Saksan maavoimat «HEER» |  |  |  |  |  |
| 16. | 19:15 | BAe Hawk Mk 51 | Sampsa Kaikkonen | Ilmavoimat |  |  |  |  |  |
| 17. | 19:27 | Eurofighter Typhoon FGR.4 | Flight Lieutenant James Sainty | Britannian kuninkaalliset ilmavoimat |  |  |  |  |  |
| 18. | 19:39 | Eurofighter Typhoon |  | Britannian ja Saksan ilmavoimat |  |  |  |  |  |
| 19. | 19:48 | NHIndustries HN90 |  | Maavoimien ilmailu |  |  |  |  |  |
| 20. | 20:00 | Saab Gripen C | Majuri Peter Fällen | Ruotsin ilmavoimat |  |  |  |  |  |
| 21. | 20:12 | Lockheed Martin F-35 Lightning II |  | Italian ilmavoimat |  |  |  |  |  |
| 22. | 20:24 | McDonnell Douglas F/A-18 Hornet | Kapteeni Anssi Miettinen | Ilmavoimat |  |  |  |  |  |
| 23. | 20:36 | Bae Hawk Mk 51 (x 4) | Midnight Hawks | Ilmavoimat |  |  |  |  |  |
Kuvagalleria

Patrouille de France Helsingissä 2021.
Patrouille de France Helsingissä 2021.
Patrouille de France Helsingissä 2021.
Patrouille de France Helsingissä 2021.
Patrouille de France Helsingissä 2021.
Jas Gripen C Kaivopuistossa 2021.
Jas Gripen C Kaivopuistossa 2021.
F-A-18 Hornet Kaivopuistossa 2021.
F-A-18 Hornet Kaivopuistossa 2021.
Midnight Hawks Kaivopuistossa 2021.
Midnight Hawks Kaivopuistossa 2021.
Midnight Hawks Kaivopuistossa 2021.
Midnight Hawks Kaivopuistossa 2021.
Midnight Hawks Kaivopuistossa 2021.
Midnight Hawks Kaivopuistossa 2021.
Juan (nimi)

Juan on miehen etunimi, joka on yleinen espanjankielisissä maissa. Se on raamatussa esiintyvän etunimen Johannes espanjankielinen muoto. Suomessa espanjankielisten maiden Juan-nimisistä hallitsijoista on  historiallisissa yhteyksissä käytetty usein nimimuotoa Juhana.
Kiinassa Juan on naisen nimi (Juan tarkoittaa mandariinikiinaksi "kaunista").
Kuvitteellisia Juaneja

Don Juan, naistenmiehen ja viettelijän arkkityyppi kirjallisuudessa ja elokuvissa
Julija Volkova

Julia Volkova vuonna 2014.
Julija Olegovna Volkova (ven. Юлия Олеговна Волкова, kirjoitusmuoto joskus myös Julia tai Yulia, s. 20. helmikuuta 1985 Moskova, Venäjä) on venäläinen laulaja. Hän oli popduo t.A.T.u.:n toinen jäsen vuosina 1999−2014.
Volkova kuului Neposedy-lapsiyhtyeeseen, jossa hän tutustui t.A.T.u.:n toiseen jäseneen Lena Katinaan. t.A.T.u. aiheutti kohua lesboimagollaan. Vuonna 2003 paljastettiin lesbouden olleen managerin keksimä mainoskikka. Volkova on myöhemmin kertonut olevansa biseksuaali.
Volkova sai syyskuussa 2004 tyttären pitkäaikaisen miesystävänsä Pavel (Paša) Sidorovin kanssa. Sidorov ja Volkova lopettivat suhteensa pian tyttären syntymän jälkeen. Joulukuussa 2007 Volkova synnytti pojan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Julija Volkova Wikimedia Commonsissa
Ihmepensas

| Ihmepensas |
| --- | --- |
 Tyypillinen esimerkki ihmepensaan lehtien kirjavuudesta.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Tyräkkikasvit Euphorbiaceae
Suku::  Ihmepensaat Codiaeum
Laji::  variegatum
Kaksiosainen nimi
 Codiaeum variegatum  (L.) A. Juss. 
Katso myös
   Ihmepensas Wikispeciesissä   Ihmepensas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ihmepensas (Codiaeum variegatum) on tyräkkikasveihin kuuluva pensasmainen kasvi. Kasvia käytetään yleisesti huonekasvina sen koristeellisten lehtien takia.
Lajikuvaus

Ihmepensaasta on jalostettu hyvin erilaisia lajikkeita, joilla on paljon keskinäisiä eroja. Yleensä ihmepensas kasvaa isoksi pensaaksi tai pieneksi puuksi. Lajilla on tyypillisesti kiiltäväpintaiset melko paksut lehdet, joissa lajikkeesta riippuen on vihreän lisäksi erilaisia keltaisen ja punaisen sävyjä. Lehtien muoto vaihtelee lajikkeiden välillä ja voi olla soikea, pitkänomainen tai eri tavoin liuskoittunut. Lehtien pituus voi olla n. 5-30 cm ja leveys n. 0.5-10cm.
Ihmepensas on yksikotinen, eli samassa kasvissa on erilliset hede- ja emikukinnot. Hedekukinto on pitkä nuokkuva terttu, jossa yksittäiset kukat näyttävät suhteellisen pitkien heteiden ansiosta pallomaisilta. Emikukinto on huomattavasti hedekukintoa pienempi ja vähemmän näyttävä. Hedelmät ovat noin 1 cm läpimittaisia, ja kunkin sisällä on kolme siementä. Kasvin hedelmillä ei ole ihmisille käyttöä.
Hedekukinto
Emikukinto
Hedelmä
Ihmepensaan siemen
Lajikuvaus > Myrkyllisyys

Kasvin vahingoittumisesta erittyvä maitiaisneste on myrkyllistä ja saattaa ärsyttää ihoa ja aiheuttaa ihottumaa. Yleensä tämä on lievää ja tilapäistä. Jos kasvinestettä joutuu iholle, on syytä huuhdella se pois pitkäaikaisemman altistumisen välttämiseksi.
Käyttö huonekasvina

Ihmepensaan käyttö huonekasvina perustuu näyttäviin lehtiin, joita nykyään on monia erilaisia muotoja. Kukinnoilla ei ole varsinaista koristearvoa.
Valonmäärä on suoraan verrannollinen lehtien kirkkauteen. Kasvi on hyvä sijoittaa kirkkaaseen valoon, mutta suoraa lämmittävää auringon paistetta on syytä välttää. Ihmepensasta tulee kastella kasvukauden aikana runsaasti, mutta kasteluiden välillä on mullan syytä kuivahtaa. Jos kasvi on jätetty pitemmäksi aikaan kuivaksi, lehdet alkavat nuokkua. Tällöin sille on syytä antaa kunnon kastelu, jolloin lehdet palautuvat nopeasti ennalleen. Ihmepensas myös nauttii suuresta ilmankosteudesta, joten suihkuttelu silloin tällöin tekee sille hyvää. Suihkuttamiseen kannattaa mieluiten käyttää kalkitonta vettä, sillä kalkkitahrat lehden pinnalla eivät komista kasvia.
Ihmepensaan kasvukausi on kesällä, jolloin se myös kukkii. Talvella pensas viettää lepoaikaa jolloin kastelua ja lannoitusta on syytä pienentää. Liiasta lannoittamisesta kasvi saattaa tehdä lehtiä vuoden pimeimpään aikaan, jolloin lehdet jäävät pieniksi ja kalpeiksi, ellei lisävaloa saada hankittua.
Aiheesta muualla

ITIS: Codiaeum variegatum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Codiaeum variegatum (englanniksi)
Flora of China: Codiaeum variegatum (englanniksi)
Jukos

| Jukos |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  OAO
Perustettu:  1993 - konkurssiin 2006
Toimitusjohtaja:  Steven M. Theede
Puheenjohtaja:  Mihail Hodorkovski
Kotipaikka:  Moskova, Venäjä
Toimiala:  öljy
Kotisivu:  yukos.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
JUKOS (ven. ЮКОС) oli venäläinen öljy-yhtiö, joka tuotti noin 20 prosenttia Venäjän raakaöljystä, eli noin 2 prosenttia maailman tuotannosta. Yhtiötä hallitsivat liikemies Mihail Hodorkovski ja joukko muita nimekkäitä liikemiehiä. Yhtiö julistettiin konkurssiin elokuussa 2006. Sen pääomistaja Hodorkovski tuomittiin vankeuteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jukos Wikimedia Commonsissa
Jukosin huoltoasema Moskovassa keväällä 2007
Simon Elo

| Simon Elo |
| --- | --- |
 Simon Elo maaliskuussa 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. heinäkuuta 1986 (ikä 38) Lapinjärvi
Poliitikko
Puolue:  Kokoomus (2020–)
Entiset puolueet:  Sininen tulevaisuus (2017–2019)   Perussuomalaiset (2009–2017) Kristillisdemokraatit (?–2009)
Asema:  Kansanedustaja (2015–2019) Kaupunginvaltuutettu (2013–)
Vaalipiiri:  Uusimaa
Kotipaikka:  Espoo
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Simon Jakob Benjamin Elo (s. 8. heinäkuuta 1986 Lapinjärvi) on Talotekniikkaliitto ry:n yhteiskuntasuhdepäällikkö, Espoon kaupunginvaltuutettu ja entinen kansanedustaja.
Elo oli Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtaja syksystä 2010 vuoden 2014 loppuun. Espoolainen Elo oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2011 Uudellamaalla ja sai 1 241 ääntä, mutta ei tullut valituksi. Elo valittiin Espoon kaupunginvaltuustoon ensimmäisen kerran vuoden 2012 kuntavaaleissa. Hän oli ehdokkaana myös vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä. Elo edusti perussuomalaisia kesäkuuhun 2017 asti ja oli 2017–2019 Sinisen eduskuntaryhmän kansanedustaja ja puheenjohtaja. Elokuussa 2019 Elo ilmoitti eroavansa sinisten jäsenyydestä ja jatkavansa sitoutumattomana Espoon kaupunginvaltuustossa. Helmikuun 2020 alussa Elo kertoi siirtyvänsä kokoomukseen ja lähtevänsä kokoomuksen ehdokkaana ehdolle kuntavaaleihin 2021.
Vuonna 2002 Elo julkaisi nimellä SimSonic PC:lle ShenSonic-fanipelin, joka perustui Dreamcastin Shenmue-peliin Sonic the Hedgehog -hahmoilla.
Elo on sanonut olevansa edelleen Sonic-hahmon fani.
Elo on juontanut viikoittaista keskusteluohjelmaa Radio Rapu -kanavalla.
Tausta

Simon Elo on pappisperheen poika ja syntyisin Lapinjärveltä. Hänen isänsä oli evankelis–luterilaisen kirkon pastori ja äitinsä kuvaamataidon opettaja. Hän on seitsenlapsisen perheen toiseksi nuorin ja hänellä on neljä sisarta sekä kaksi vanhempaa veljeä. Elo kirjoitti ylioppilaaksi Lohjan yhteislyseon lukiosta 2005.  Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden kandidaatti Turun yliopistosta pääaineenaan poliittinen historia.  Elo on suorittanut siviilipalveluksen.
Poliittinen toiminta

Simon Elo toimi ennen perussuomalaisiin liittymistä kristillisdemokraateissa. 26. syyskuuta 2009 Elo ilmoitti, että hän on liittynyt perussuomalaisiin. Elon mukaan kyse oli linjaeroista, eikä henkilökysymyksistä. Lokakuussa 2009 Simon Elo valittiin Perussuomalaisten Nuorten hallituksen varajäseneksi vuodelle 2010, ja vuonna 2011 Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtajaksi, jona hän toimi vuoteen 2014 saakka.
Simon Elo valittiin eduskuntaan vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Hän oli perussuomalaisten eduskuntaryhmän jäsenenä kesäkuuhun 2017 asti. Kesäkuun 10. päivänä Elo onnitteli Halla-ahoa valinnasta ja lupasi jatkoa yhtenäisinä perussuomalaisina. Suomalaisen politiikan vilkkaana tiistaina Elo esiintyi kuitenkin – vain kolme päivää myöhemmin – Uusi vaihtoehto -nimisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana ja erosi perussuomalaisten eduskuntaryhmästä yhdessä 20 muun edustajan kanssa. Hän ilmoitti samalla viikolla eronneensa myös puolueesta.
Elo oli vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Sinisten ehdokkaana Uudenmaan vaalipiirissä. Hän sai 587 ääntä eikä tullut valituksi.
Poliittiset näkemykset > Talous- ja energiapolitiikka

Elo rohkaisisi nuoria yrittäjyyteen erilaisilla yrityshautomoilla ja nuorisolainoilla. Elon mukaan palkattoman työharjoittelun kulttuuri on nuorten työllisyyttä vahingoittavaa. Hän myös alentaisi nuoria työllistävien yritysten työnantajamaksuja ja ottaisi käyttöön nuorisotakuun, jonka tavoitteena on tarjota kaikille nuorille viimeistään parin-kolmen kuukauden työttömyyden jälkeen koulutus-, työharjoittelu- tai työpajapaikka.
Elo ei kannata kansainvälistä päästökauppaa, vaan näkee tällaisen ratkaisun laskevan rankasti suomalaisten elintasoa ja yritysten kilpailukykyä. Hänen mukaansa päästökaupoista on "tulossa yksi talousrikollisten kannattavimmista bisneksistä". Nykytoimien sijaan Elo esittää ominaispäästöjärjestelmää ja torjuu Windfall- ja uraaniverot. Merenkulun rikkipäästötavoitteiden toteuttamiseen täytyisi Elon mielestä ottaa ainakin 15 vuoden siirtymäaika. Elon mukaan "ydinvoima on paras saatavilla oleva tapa tuottaa maksimaalinen määrä energiaa mahdollisimman pienillä ympäristökustannuksilla".
Poliittiset näkemykset > Maahanmuuttopolitiikka

Elon mukaan "monikultturismista uhkaa tulla tuntemamme ja arvostamamme eurooppalaisen kulttuurin tuho". Elo pitää monikultturismia kommunismin kaltaisena yhteiskunnallisena kokeena, jonka maksumiehenä on eliitin sijaan tavallinen kansa. Hän syyttää monikultturismin edistämisestä erityisesti perinteistä vasemmistoa, joka "vaikenee täysin sen epäkohdista".
Suomen on Elon mukaan oltava avoin maahanmuutolle, joka on laadultaan neutraalia tai hyödyllistä. Elo kannattaa "opportunistista, Suomea hyödyttävää maahanmuuttopolitiikkaa". Hän ottaisi käyttöön kansalaisuus- ja kielitestin sekä pisteytysjärjestelmän. Pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden kohdalla tulisi suosia ryhmiä, jotka kokemusperäisesti sopeutuvat paremmin.
Elo vähentäisi humanitaarista maahanmuuttoa, mutta kannattaa työperäistä maahanmuuttoa. Hän kannattaa Kanadan mallia, jossa maahan otetaan korkeasti koulutettuja. Elon mukaan Suomen ei pidä ylläpitää verovaroin maahanmuuttajien alkuperäistä kulttuuria, vaan panostaa maahanmuuttajien sopeutumiseen suomalaiseen yhteiskuntaan. Elo on syyttänyt Helsingin kaupunkia "rasistisesta rekrytointipolitiikasta", koska kaupunki hyväksyy positiivisen syrjinnän.
Poliittiset näkemykset > EU-politiikka

Euroopan unionin tukipakettipolitiikassa ei ole Elon mukaan kyse euron, vaan ranskalaisten ja saksalaisten suurpankkien pelastamisesta veronmaksajien kustannuksella. Hänen mukaansa Kreikka olisi aikanaan pitänyt erottaa euroalueesta, palauttaa drakma, devalvoida se ja aloittaa hallittu velkasaneeraus. Keväällä 2010 Elo järjesti mielenosoituksen samana vuonna päätettyä Kreikka-tukipakettia vastaan.
Suomen hallituksen tulisi Elon mielestä aloittaa selvitystoimet mahdollisuuksista turvata talouden toimintakyky ottamalla käyttöön euron korvaava valuutta.
Poliittiset näkemykset > Koulutuspolitiikka

Elon mukaan opintotukeen tarvittaisiin tasokorotus ja tuki on sidottava indeksiin. Opintorahaan tulisi tehdä 145 euron huoltajakorotus kaikille opintotukea nostaville opiskelijoille, joilla on alaikäisiä lapsia huollettavanaan. Opintotuen tulorajat tulisi Elon mielestä poistaa kokonaan. Suomalaisille koulutuksen tulee olla maksutonta, mutta ulkomaalaisille, EU- ja ETA-alueen ulkopuolisille Elo laittaisi lukukausimaksun.
Poliittiset näkemykset > Kielipolitiikka

Elo vaatii pakkoruotsista luopumista ja Suomen muuttamista virallisesti yksikieliseksi maaksi, jossa ruotsilla on vähemmistökielen asema. Elo poistaisi virkamiesruotsin vaatimuksen ja korkeakoulujen kielikiintiöt. Hänen mukaansa Suomen kaksikielisyys on olemassa vain, jos suomenkieliset pakotetaan opettelemaan ruotsia. Elo uskoo, että vuositasolla kaksikielisyys maksaa useita satoja miljoonia euroja.
Poliittiset näkemykset > Ulkopolitiikka

Elo pitää länsimaista kulttuuria parhaana. Hän pitää Israelin toimien arvostelua yksipuolisena ja on osallistunut Israelin tukimielenosoitukseen. Elon mukaan Israel on Lähi-idän ainoa demokratia. Suomen ja Euroopan unionin tulisi Elon mielestä nykyistä selkeämmin tukea Israelia ja lopettaa kaikenlainen avustustoiminta Hamasin hallitsemaan Gazaan.  Hänen mukaansa Egyptin vuonna 2011 tapahtunut kansannousu tulee johtamaan islamilaiseen teokraattiseen hallintoon. Hän on kirjoittanut Uuden Suomen blogiinsa, että "Palestiinalaisten Yhdistyneille kansakunnille viemässä itsenäisyysjulistuksessa vaadittiin ennen vuotta 1967 vallinneita rajoja. Jokainen Israelissa käynyt tietää, että vaatimus on täysin epärealistinen."
Nykymuotoinen kehitysapu tulisi Elon mielestä lakkauttaa. Hänen mukaansa nykyinen kehitysapu ylläpitää korruptiota ja
tehotonta byrokratiaa eikä lisää yksityistä taloudellista toimeliaisuutta. Elo korostaa yksityisten ihmisten vapaaehtoista ja omaehtoista auttamisenhalua. Nykymuotoisen kehitysavun lopettaminen säästäisi vuositasolla Suomen valtiolta noin miljardi euroa, Elo laskee.
Poliittiset näkemykset > Turvallisuuspolitiikka

Elon mukaan Suomen asevelvollisuusjärjestelmän täytyy tarjota jokaiselle miehelle ja naiselle mielekäs palvelustehtävä. Hän uudistaisi siviilipalveluksesta poikkeusoloihin soveltuvan kriisinhallintayksikön, joka normaalioloissa voisi toimia esimerkiksi terveydenhuollon piirissä. Elon mukaan "siviiliipalveluksen tulisi jo tasa-arvon vuoksi olla pakollinen myös naisille". Vaalikoneessa Elo on todennut, että "yleisen ja yhtäläisen asevelvollisuuden tulisi tarkoittaa kummankin sukupuolen velvollisuutta".
Elo on arvostellut Suomen nykyistä aselainsäädäntöä, jonka vuonna 2010 tapahtunut uudistus oli "täysi fiasko". Elo kumoaisi jo tehdyt aselainsäädännön muutokset.
Yksityiselämä

Harrastuksikseen Elo on maininnut salibandyn, lukemisen, historian, videopelit, elokuvat sekä Arsenal FC -jalkapalloseuran kannattamisen. Elo asuu Espoon Niipperissä. Kesäkuussa 2017 Simon Elo myönsi pettäneensä raskaana ollutta vaimoaan.
Julkaisuja

Kansankodin kuolinvuoteella: Ruotsalainen hyvinvointivaltio ja maahanmuutto.  (Raportti, Suomen Perusta -ajatuspaja)  Helsinki:  Suomen Perusta, 2015.  ISBN 978-952-7145-00-5.  Teoksen verkkoversio (PDF).
Siirtolaiskriisi: Puheenvuoroja muuttoliikkeen syistä ja seurauksista.  (Raportti, Suomen Perusta -ajatuspaja)  Helsinki:  Suomen Perusta, 2015.  ISBN 978-952-7145-10-4.  Teoksen verkkoversio (PDF).
Elo, Simon & Tikka, Juha-Pekka: Simon Elo – Poliittiset mustelmani.  Minerva Kustannus, 2021.  ISBN 978-952-3752-24-5.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
.aspx Simon Elo Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Verkkosivusto
Blogi Uuden Suomen Puheenvuoro-alustalla
Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtajat
Vesa-Matti Saarakkala (2003–2010) |
Simon Elo (2011–2014) |
Sebastian Tynkkynen (2015–2016) |
Samuli Voutila (2017–2018) |
Asseri Kinnunen (2019–5/2020)