stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tieteellinen luokittelu
Nimien yleispiirteitä

Suvun yläpuolella oleville taksoneille yleensä annetaan nimiä, jotka perustuvat hierarkiassa alemmalla tasolla olevan taksonin nimeen (esimerkiksi heimolla tyyppisukuun) ja joiden perään lisätään useimmiten standardipääte. Päätteet riippuvat kunnasta ja joskus pääjaksosta tai luokasta.
Nimien käyttöä säätelevät viralliset nimistösäännöt. Eri eliöryhmillä on omat nimistösääntönsä, joiden pääperiaatteet ovat yhteneväiset, mutta yksityiskohdat vaihtelevat. Eläinten nimiä säätelee International Code of Zoological Nomenclature (ICZN), jonka kehitystä hoitaa International Union of Biological Sciences -järjestö. Kasvien nimiä säätelee The International Code of Botanical Nomenclature (ICBN), josta päätetään kansainvälisen kasvitieteellisen kongressin täysistunnoissa. Sääntöjen yhdistämistä on ehdotettu, mutta ehdotus ei ole saanut tarpeeksi kannatusta toteutuakseen.
|  | Kasvit | Levät | Sienet | Eläimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaari/Pääjakso | -phyta | -phyta | -mycota |  |
| Alakaari/Alajakso | -phytina | -phytina | -mycotina |  |
| Luokka | -opsida | -phyceae | -mycetes |  |
| Alaluokka | -idae | -phycidae | -mycetidae |  |
| Ylälahko | -anae | -anae | -anae |  |
| Lahko | -ales | -ales | -ales |  |
| Alalahko | -ineae | -ineae | -ineae |  |
| Osalahko | -aria | -aria | -aria |  |
| Yläheimo | -acea (epävirallinen taso) | -acea (epävirallinen taso) | -acea (epävirallinen taso) | -oidea (suositeltu) |
| Heimo | -aceae | -aceae | -aceae | -idae |
| Alaheimo | -oideae | -oideae | -oideae | -inae |
| Tribus | -eae | -eae | -eae | -ini (suositeltu) |
| Alatribus | -inae | -inae | -inae | -ina (epävirallinen taso) |
Pieni sanakirja

| Suomi | Latina | Englanti | Saksa | Espanja | Ranska |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yläkunta | superregnum | domain | Domäne | dominio | domaine |
| kunta | regnum | kingdom | Reich | reino | règne |
| pääjakso, kaari | phylum, divisio | phylum, division | Stamm, Abteilung | phylum | phylum, division, embranchement |
| luokka | classis | class | Klasse | clase | classe |
| lahko | ordo | order | Ordnung | orden | ordre |
| heimo | familia | family | Familie | familia | famille |
| suku | genus | genus | Gattung | género | genre |
| laji | species | species | Art | especie | espèce |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Biologian taksonomian perusteita
The Taxonomicon (Arkistoitu – Internet Archive)
Species 2000: Taksonitietokanta (Arkistoitu – Internet Archive)
Biologia
| --- | --- |
Osa-alueita:   Aerobiologia  Anatomia  Astrobiologia  Biokemia  Ekologia  Eliömaantiede  Eläintiede  Etologia  Evoluutiobiologia  Fysiologia  Genomiikka  Hydrobiologia  Iktyologia  Kasvipatologia  Kasvitiede  Kehitysbiologia  Kudosoppi  Meribiologia  Mikrobiologia  Molekyylibiologia  Muoto-oppi  Neurotiede  Paleontologia  Parasitologia  Perinnöllisyystiede  Sienitiede  Solubiologia  Systematiikka  Taksonomia  Toksikologia 
Käsitteitä:   abioottinen  aineenvaihdunta  biodiversiteetti  biomi  biotooppi  biosfääri  DNA  ekologinen lokero  ekosysteemi  eliöyhteisö  evoluutio  kelpoisuus  lisääntyminen  luonnonvalinta  populaatio  ravinto  sukkessio  uhanalaisuusluokitus  yhteyttäminen  pääjakso  kaari 
Aiheeseen liittyvää:  biologian filosofia
Tichitt

| Tichitt تيشيت |
| --- | --- |

 Tichitt
 Koordinaatit: 18°26′30″N, 9°29′30″W 
Valtio:  Mauritania
Alue:  Tagant
Departementti:  Tichitt
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
Väkiluku (2000):  3 158
Aikavyöhyke:  UTC+0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tichitt  tai  Tichit (arab. تيشيت‎) on kaupunki Tagantin alueella keskisessä Mauritaniassa. Kaupunki perustettiin noin vuonna 1150, ja sen merkittävin tulonlähde on taatelien viljely. Asukkaita Tichittin kunnassa oli vuoden 2000 väestönlaskennassa 3 158, mutta vuoden 2008 tietojen mukaan Tichittin kaupunkialueella asuu noin 500 asukasta ja väkiluku on laskussa. Osittain raunioitunut vanha kaupunki on Unescon maailmanperintökohde.
Maantiede

Tichittin kaupunki sijaitsee samannimisessä kunnassa (ransk. commune) Tagantin alueeseen kuuluvassa Tichittin departementissa keskisessä Mauritaniassa. Saharan autiomaassa sijaitseva Tichittin kaupunki on perustettu keitaan äärelle Dhar Tichittin kalliojyrkänteen juurelle. Se on osa keskisessä Etelä-Mauritaniassa Tidjikjan kaupungin tuntumasta Tichittin ja Oualatan kautta Néman kaupungin tuntumaan kulkevaa pitkää hiekkakivestä muodostunutta jyrkkäpiirteisten kallioiden muodostumaa. Kaupungin länsipuolella on kallioiden muodostuma loppuu. Siellä on laajoja dyynialueita. Tagantin alueen pääkaupunki Tidjikja sijaitsee 255 kilometrin päässä Tichittistä länteen ja Oualatan keidaskaupunki puolestaan noin 400 kilometrin päässä kaakkoon. Yli 3 000 vuotta sitten Tichitt sijaitsi suuren kaislaa kasvaneen Aoukarinjärven äärellä. Nykyisin järvi on kuivunut jättäen jälkeensä suolaisen maaperän eli niin kutsutun suolapannun, minkä kuluminen on alituinen uhka Tichittille. Suolaa lentää tuulen mukana Tichittin palmulehtoihin, jossa se tarttuu taateleiden pintoihin tehden taateleista syömäkelvottomia. Tämän vuoksi paikallisväestö käyttää kaksi kuukautta sadonkorjuuajasta taateleiden pesuun kaivovedellä.
Tichittin kaupunki on jakaantunut eri heimojen asuttamiin alueisiin. Kaupungin eteläosassa on punaisesta kivestä rakennettu Masena-heimon asuttama kortteli. Pohjoisosassa 1300-luvulla rakennetun moskeijan ympärillä on Chorfa-nimellä Tichittissä tunnettujen bidaneiden eli ”valkoisten maurien” asuttama kortteli, jonka rakennuksissa on käytetty vihertävää kiveä. Kiveä on luultavasti käytetty osoittamaan Chorfa-heimon väitettyä polveutumista islamin profeetta Muhammadista. Masena-heimon pitämät orjat eli abidit ovat keskittyneet asumaan omassa getossaan kaupungin itäosassa. Kaupungin eteläosassa on modernimpi kortteli hallintorakennuksineen. Tichittin eteläpuolella sijaitsee useita palmulehtoja (ransk. palmeraie), joista korjataan heinäkuussa taatelisato.
Historia > Esihistoria

Nykyisen Tichittin kaupungin itäpuolella, 44 kilometriä pitkällä ja 15 kilometriä leveällä Dhar Tichittin alueella asui myöhäiskeskiajalla eli 2000–500 eaa. välisenä aikana paimentolaisuutta ja maanviljelyä harjoittaneita yhteisöjä. Asukkaat harjoittivat myös metsästystä ja kalastusta sekä kasvattivat vuohia tai lampaita ja karjaa. Lisäksi heidän on todettu viljelleen hirssiä ja korjanneen myös villiviljasatoja. Dhar Tichittin asukkaat rakensivat pysyviä kiviasumuksia, joista muotoutui kyliä. Tavallisesti kylät olivat Dhar Tichittin jyrkänteillä, joilta avautui näkymä alavemmille maille. Dhar Tichittin aluetta ja koko muuta pitkää kalliomuodostumaa pidetään Afrikan varhaisimpana pysyvänä monimutkaisena yhteisönä Niilin laakson länsipuolella. Dhar Tichitt hylättiin 500-luvulta eaa. lähtien luultavasti ilmaston muututtua kuivemmaksi. Dhar Tichittistä ja muualta kalliomuodostuman alueelta lähteneitä proto-soninkeja on arveltu Ghanan kuningaskunnan perustajiksi. Mahdollisesti myöhemmin Dhar Tichittin alueella on ollut niin kutsuttujen proto-berberien asutusta. He eivät kehittäneet omaa rakennustyyliään, vaan hyödynsivät hylättyjä asumuksia. Esihistorialliset asukkaat tekivät kalliomaalauksia Dhar Tichittin kallioihin. Maalaukset kuvaavat esimerkiksi suurikokoisia eläimiä.
Historia > Karavaanien aikakaudelta nykyaikaan

Nykyinen Tichittin kaupunki sijaitsee tellin eli asutuksesta syntyneen rauniokummun päällä. Perimätiedon mukaan kaupungin alla on seitsemän entistä kaupunkia. Karavaanit alkoivat 1000-luvulta lähtien kuljettaa tavaraa Tichittin kautta Saharan poikki idästä länteen ja pohjoisesta etelään. Alun perin Tichittin tarkoituksena oli tarjota uskonnollista opetusta. Tämän vuoksi kaupunki kasvoi moskeijan ympärille. Opettajia ja oppilaita varten rakennettiin taloja. Kauppiaat rakensivat Tichittiin varastorakennuksia kauppatavaroilleen.
Saharan laidalla sijainnut Tichitt oli 1000-luvulla yksi laajalle levittäytyneen berberi-imperiumin keskeisistä kaupungeista. Kaupungista tuli osa almoravidien valtakuntaa 1100-luvulla. Tichitt sijaitsi Sudanin alueen valtakuntien reuna-alueella ja hyötyi sijainnistaan Oualatan ja Ouadanen kaupunkien välisen tärkeän kauppareitin varrella. Almohadidynastian aikana 1200-luvulla Tichittin merkitys kasvoi, koska kaupungin kautta kuljetettiin suolaa. Oulad Bella -heimo otti kaupungin hallintaansa 1500-luvulla, jolloin Tichitt linnoitettiin. Kaupungissa käytiin 1700- ja 1800-lukujen raakoja klaanisotia, joiden seurauksena osa Tichittistä tuhoutui tulipaloissa. Kaikesta huolimatta Tichitt oli 1800-luvun lopulle tultaessa yksi läntisen Saharan suurimmista kaupungeista. Asukkaita kaupungissa oli noin 6 000.
Tichitt taantui 1900-luvulla, koska suolantuotannon merkitys pohjoisen Idjilissä hiipui. Nykyisin Tichitt on autioitumassa, sillä perheitä muuttaa vuodesta toiseen pois kaupungista ja rakennukset vähitellen hautautuvat hiekkaan. Vain muutamia perheitä enää asuu kaupungissa. Unesco liitti Tichittin yhdessä Ouadanen, Chinguettin ja Oualatan kanssa maailmanperintöluetteloonsa vuonna 1996. Tichitt on Unescon perusteluiden mukaan muiden liitettyjen kaupunkien ohella poikkeuksellisen hyvä esimerkki Saharan kauppareittien varteen perustetusta asutuskeskuksesta. Tämäntyyppisestä asutuskeskuksesta käytetään nimitystä ksar. Kaupungit ovat ainoat keskiajalta lähtien asutetut paikat Mauritaniassa.
Dakar-rallin reitti on kulkenut vuosina 1985, 1991, 1996, 1999, 2001–2002, 2005 ja 2007 Tichittin kautta.
Liikenne

Tichittiin ja pois kaupungista on epäsäännöllistä liikennettä Tidjikjasta, mutta parhaiten kaupunkiin pääsee omalla kulkuneuvolla tai vuokraamalla sellaisen. Reitti (ransk. piste) Tichittistä Tidjikjaan on varsin huonokuntoinen Lekhchebin kylään saakka, josta eteenpäin se paranee. Piste Tichittistä Oualataan seuraa vanhaa karavaanireittiä ja kulkee Dhar Tichittin ja Dhar Oualatan jyrkänteiden lähistöllä. Tämän vähän liikennöidyn reitin varrella on melko tasaisin välein hyviä kaivoja.
Väestö

Tichitt on etnisesti monimuotoinen. Masena-heimo on Tichittin väestöryhmistä suurin, ja luultavasti he ovat aiemmin kaikkialla Saharassa asuneiden mustien jälkeläisiä. Berberien levittäytyminen sekä Saharan laajentuminen ovat mahdollisesti työntäneet heimon etelän keitaille, kuten Tichittiin. Heimon jäseniä on pidetty hyvinä kauppiaina ja he ovat edelleen kaupungin asukkaista taloudellisesti toimeliaimpia. Varakkailla masenaperheillä on tavannut olla orjia, jotka tunnetaan nimellä abid. Muodollisesti orjuus lakkautettiin vuonna 1982, mutta suurin osa orjista kuitenkin päätti jatkaa työskentelyä entisten isäntien kotitalouksissa ja puutarhoissa. Vastineeksi kuuden päivän työviikosta orjat saavat perustarpeensa täytettyä. Orjuus useimmissa tapauksissa muistuttaa sopimustyöläisen asemaa, joskin orjuus kestää läpi elämän. Abidit muodostavat nykyisin oman väestöryhmänsä kaupungissa ja he ovat jossain määrin sekoittuneet mustiin haratineihin eli ”mustiin maureihin”, jotka ovat niin ikään vapautettujen orjien jälkeläisiä. Haratinit ovat tosin olleet huomattavasti pidempään vapaita, joten heidän sosiaalinen asemansa on korkeampi. Chorfa-nimellä Tichittissä tunnetaan bidanit eli ”valkoiset maurit”. He väittävät polveutuvansa profeetta Muhammadista. Tichittissä vaikuttaa myös paimentolaisista beduiiniarabeista koostuva pieni väestöryhmä, joka tunnetaan nimellä rehian. Rehianit kulkevat laidunmaiden perässä jopa 200 kilometrin päähän Tichittistä. He käyvät kaupungissa osallistumassa taatelisadonkorjuuseen sekä myymässä lihaa.
Virallisen väestönlaskennan mukaan Tichittin asukkaista 99 prosenttia kuitenkin ilmoitti olevansa yksinkertaisesti hassaniyyaa puhuvia ”maureja”, sillä muun ryhmän ilmoittaminen saattaisi olla poliittisesti epäilyttävää. Asukkaita Tichittin kunnassa oli vuoden 2000 väestönlaskennassa 3 158, joista naisia oli 1 682 ja miehiä 1 476.
Kulttuuri

Kaupungin rakennusten arkkitehtuuri on Tagantin alueelle tyypillistä ja tulee paremmin esille Tichittissä kuin esimerkiksi Tidjikjassa. Arkkitehtuurin ominaispiirteitä ovat esimerkiksi koristeellisuus sekä monimutkaiset, kefya-nimellä tunnetut, syvennykset rakennusten seinissä. Lisäksi joidenkin rakennusten ovet ovat raskaita massiivipuisia raskaine lukkoineen ja salpoineen. Nykyisin Tichittissä on noin 300 taloa jäljellä, joista noin puolessa asutaan edelleen. Taloista 20–30 on hyvässä kunnossa. Talojen ylläpitotaito on katoamassa.
Kaupungissa on useita vanhoja kirjastoja, koristeellisuudestaan tunnettu moskeija sekä kaupunginmuseo, jossa on esillä esimerkiksi muutamia uskonnollisia käsikirjoituksia, kirjoja sekä aseiden palasia ja ovia.
Aiheesta muualla

Tichittin kartta
Topografinen kartta Tichittin ympäristöstä
Pertti Tiitta

Pertti Tiitta (s. 16. huhtikuuta 1940 Mikkeli) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä ja jalkapalloilija.
Tiitta voitti 1950-luvun lopulla yhdistetyssä nuorten Suomen-mestaruuksia ja sijoittui vuonna 1959 Puijolla toiseksi 1,2 pistettä Norjan Tormod Knutsenille hävinneenä mutta ei alle 20-vuotiaana saanut silloisten sääntöjen mukaan osallistua seuraavan vuoden olympialaisiin, joissa Knutsen saavutti hopeaa. Zakopanen MM-kilpailuissa 1962 Tiitta sijoittui 13:nneksi ja voitti samana vuonna Suomen-mestaruuden sekä Puijon kilpailun. Hän lopetti yhdistetyssä kilpailemisen tuohon talveen.
Tiitta pelasi jalkapallon SM-sarjaa Kuopion Palloseuran, Upon Pallon ja Lahti-69:n joukkueissa. Vuonna 1964 hän saavutti KuPS:issa SM-hopeaa ja oli joukkueensa paras maalintekijä tehtyään kymmenen maalia. Pelaajauransa jälkeen hän on toiminut jalkapallovalmentajana.
Jim Thorpe

| Jim Thorpe |
| --- | --- |
 Jim Thorpe vuonna 1912.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. toukokuuta 1887
Kuollut: 28. maaliskuuta 1953 (65 vuotta)
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Uran tiedot
Laji:  yleisurheilu, amerikkalainen jalkapallo, baseball, koripallo
Kilpauran kesto:  1907–1929
Saavutukset
Voitot:  kaksi olympiavoittoa (1912)
Aiheesta muualla
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tukholma 1912 | 5-ottelu |  |
|  Kultaa | Tukholma 1912 | 10-ottelu |  |
James Francis (kasteessa Jacobus Franciscus) ”Jim” Thorpe, intiaaninimeltään Wa-Tho-Huk eli ”Valoisa polku”, (28. toukokuuta 1887 Oklahoma – 28. maaliskuuta 1953 Lomita, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen urheilun monitaituri, kaksinkertainen yleisurheilun moniottelujen olympiavoittaja, amerikkalaisen jalkapallon, koripallon ja baseballin pelaaja sekä elokuvanäyttelijä.
Intiaanireservaatissa kasvanut Thorpe menestyi collegessa amerikkalaisessa jalkapallossa ja yleisurheilussa. Hänet valittiin Yhdysvaltain olympiajoukkueeseen, ja hän voitti Tukholman olympialaisissa 1912 kultaa viisiottelussa ja kymmenottelussa. Thorpe joutui kuitenkin luopumaan olympiavoitoistaan, kun paljastui että hän oli saanut palkkioita baseball-otteluista ennen olympiakisoja. Kansainvälinen olympiakomitea palautti Thorpelle olympiavoitot hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1982.
Thorpe pelasi myös amerikkalaisen jalkapallon ja baseballin ammattilaissarjoissa. Urheilu-uransa jälkeen hän muun muassa näytteli Hollywood-elokuvissa ja puhui nuorisolle urheilun puolesta. Hänet on usein nimetty kaikkien aikojen parhaiden pohjoisamerikkalaisten urheilijoiden joukkoon.
Varhainen elämä

Thorpen vanhemmat olivat sukutaustaltaan osaksi intiaaneja. Hänen isällään Hiram P. Thorpella oli sac- ja fox -intiaanitaustan lisäksi irlantilaisia sukujuuria. Äidillä Charlotte Vieux’llä oli chippewa- ja ranskalaisia sukujuuria. Äiti oli lisäksi päällikkö Mustan Haukan lapsenlapsi. Thorpe syntyi 28. toukokuuta 1887 intiaanireservaatissa Oklahomassa. Hän sai syntymässään intiaaninimen Wa-Tho-Huk, ’Valoisa polku’, sillä hänen äitinsä näki ikkunastaan auringon valaiseman polun. Thorpella oli kaksosveli Charlie ja muitakin sisaruksia.
Lapsena Thorpe ulkoili ja metsästi paljon. Hän kävi reservaatissa intiaanien kouluja. Hänen vanhempansa halusivat hänen oppivan sekä intiaanien että valkoisten kulttuurin. Thorpe ei kuitenkaan viihtynyt koulussa ja karkasi sieltä usein. Tämän vuoksi hänen isänsä lähetti hänet vuonna 1898 sotilaallista kuria noudattavaan intiaanikouluun Lawrenceen Kansasiin 500 kilometrin päähän kotoa. Siellä Thorpe alkoi urheilla ja pelata etenkin amerikkalaista jalkapalloa.
Urheilu-uran alkuvuodet

Thorpe aloitti 15-vuotiaana vuonna 1904 opinnot Carlislen intiaanikoulussa. Hän löysi vuonna 1907 yleisurheilun ja hallitsi seuraavien vuosien aikana koulujen välisiä yleisurheilukilpailuja monessa lajissa. Hän pääsi vuonna 1907 myös Carlislen jalkapallojoukkueeseen. Nopeasta ja vahvasta Thorpesta tuli joukkueensa ja koko collegesarjan tähtipelaaja usean vuoden ajaksi. Talvikuukausina Thorpe pelasi myös Carlislen koripallojoukkueessa. Kesällä 1909 ja 1910 hän pelasi baseballia Pohjois-Carolinassa, mistä hän sai pienen rahapalkkion.
Tukholman olympialaiset 1912

Kesäkuussa 1912 Thorpe nimettiin Yhdysvaltain yleisurheilujoukkueeseen Tukholman olympialaisiin. Hänet valittiin kymmenotteluun ja viisiotteluun kevään kilpailuissa osoittamiensa monipuolisten kykyjensä perusteella, ja korkeushyppyyn ja pituushyppyyn kansallisten olympiakarsintojen perusteella.
Tukholman olympialaisissa Thorpe voitti viisiottelun ja kymmenottelun sekä sijoittui pituushypyssä seitsemänneksi ja korkeushypyssä jaetulle neljännelle sijalle.
Ensimmäisenä lajinaan Thorpe voitti viisiottelun, joka käytiin 7. heinäkuuta 1912. Thorpen tulokset ja sijoitukset lajeittain:
pituushyppy: 707 (1.)
keihäänheitto: 46,71 (3.)
200 metrin juoksu: 22,9 (1.)
kiekonheitto: 35,57 (1.)
1 500 metrin juoksu: 4.44,8 (1.)
Thorpen yhteispisteet olivat 7 (sijalukujen summa).
Viisiottelua seuranneena päivänä Thorpe sijoittui korkeushypyssä jaetulle neljännelle sijalle tuloksella 187 cm. Hän kilpaili myös pituushypyssä, jossa hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 689 cm.
Toisen kultamitalinsa Thorpe otti 13.–15. heinäkuuta käydyssä kymmenottelussa.
100 metrin juoksu: 11,2
pituushyppy: 679
kuulantyöntö: 12,89
korkeushyppy: 187
400 metrin juoksu: 52,2
110 metrin aitajuoksu: 15,6
kiekonheitto: 36,98
seiväshyppy: 325
keihäänheitto: 45,70
1 500 metrin juoksu: 4.40,1
Thorpen yhteistulos 8412 oli sekä olympia- että maailmanennätys. Hän voitti kilpailun lähes 700 pisteen erolla kakkoseksi sijoittuneeseen Ruotsin Hugo Wieslanderiin. Kun Ruotsin kuningas Kustaa V jakoi palkinnot, hän lausui Thorpelle kuuluisat sanansa: ”Hyvä herra, te olette maailman paras urheilija”.
Palattuaan kotimaahansa Thorpe sai sankarin vastaanoton. Hän palasi Carlisleen pelaamaan amerikkalaista jalkapalloa. Yhdysvaltain lehdistö julkaisi tammikuussa 1913 tiedon siitä, että Thorpe pelasi baseball-otteluissa puoliammattilaisena ennen olympialaisia. Koska olympialaiset oli tarkoitettu vain täysamatööreille, Thorpe joutui palauttamaan olympiamitalinsa ja hänen nimensä poistettiin olympiatilastoista.
Baseball-ura

Thorpe teki helmikuussa 1913 sopimuksen baseballin ammattilaisjoukkue New York Giantsin kanssa. Hänelle maksettiin 6 000 dollaria kolmesta vuodesta sekä 5 000 dollarin palkkio sopimuksen allekirjoittamisesta. Thorpe oli baseballissa kokematon, ja hänen ammattilaisurastaan tuli melko keskinkertainen. Viimeisen mestaruussarjakautensa 1919 hän pelasi Boston Bravesissa. Sen jälkeen hän pelasi yhdeksän vuoden ajan alasarjoissa, kunnes lopetti baseball-uransa vuonna 1928.
Jalkapalloura

Thorpe pelasi amerikkalaista jalkapalloa Canton Bulldogsissa kuuden vuoden ajan vuodesta 1915 alkaen. Kansallinen ammattilaisjärjestö American Professional Football Association (kaksi vuotta myöhemmin nimeltään National Football League) perustettiin vuonna 1920, ja Thorpe toimi aluksi järjestön puheenjohtajana yhden vuoden ajan. Ammattilaissarjassa hän edusti ensimmäisenä vuonna Cleveland Indiansia. Vuonna 1922 hän liittyi pelaajavalmentajaksi intiaaniseuraan nimeltä Oorang Indians. Ikä oli jo tässä vaiheessa alkanut hidastaa Thorpea. Vuonna 1925 hän pelasi New York Giantsissa ja Rock Island Independentsissä. Kauden päätteeksi hän ilmoitti lopettavansa ammattilaisuransa, joskin hän pelasi satunnaisesti eri joukkueissa vielä vuoteen 1929 asti.
Urheilu-uran jälkeen

Thorpella oli urheilu-uransa lopetettua vaikeuksia saada töitä 1930-luvun laman takia. Hän teki sekalaisia töitä ja myi 1 500 dollarilla oikeudet elämäntarinansa tekemisestä elokuvaksi. Elokuvaoikeudet osti Metro-Goldwyn-Mayer, mutta itse elokuvaa ei koskaan tehty. Hän näytteli myös pieniä rooleja useassa Hollywood-elokuvissa. Los Angelesin olympialaisissa 1932 Thorpe istui kunniavieraana varapresidentin aitiossa. Vuonna 1937 hän palasi Oklahomaan ja alkoi ajaa intiaanien asioita. Vuonna 1938 hänet palkattiin puhumaan intiaanikoululaisille ympäri maata. Toisen maailmansodan aikana Thorpe työskenteli turvamiehenä tehtaalla ja USS Southwest Victory -rahtilaivalla. Sodan jälkeen hänestä tuli urheilun puhemies Chicagon nuorisolle.
Vuonna 1950 yhdysvaltalaiset urheilutoimittajat äänestivät Thorpen vuosisadan alkupuolen suurimmaksi urheilijaksi, ja Warner Brothers oli ostanut Thorpen elämäkerran elokuvaoikeudet maailmansodan jälkeen. Thorpen elämäkertaelokuva Olympiasankari (Jim Thorpe – All-American) julkaistiin vuonna 1951. Thorpea näytteli elokuvassa Burt Lancaster. Thorpe itse oli mukana teknisenä asiantuntijana.
Yksityiselämä

Thorpe oli naimisissa kolme kertaa. Thorpen ensimmäinen vaimo oli Iva Miller (1913–1923). Hänen toinen vaimonsa oli Freeda Kirkpatrick (1925–1941). Kahden ensimmäisen vaimonsa kanssa Thorpe sai yhteensä kahdeksan lasta. Hänen kolmas vaimonsa oli Patricia Gladys Askew (1945–).
Kuolema

Thorpe sai 1950-luvun alussa kolme sydänkohtausta. Niistä viimeinen oli kohtalokas, ja Thorpe kuoli 28. maaliskuuta 1953. Hänen vaimonsa suostutteli yhdistyvien pennsylvanialaisten Mauch Chunkin ja East Mauch Chunkin kaupunkien ottamaan nimekseen Jim Thorpe. Sen jälkeen Thorpe haudattiin nimeään kantavaan kaupunkiin, ja hänelle pystytettiin punagraniittinen mausoleumi. Mausoleumiin on kaiverrettu Ruotsin kuninkaan sanat, joilla hän kutsui Thorpea maailman parhaaksi urheilijaksi.
Jälkimaine

Kuolemansa jälkeen Thorpen mukaan on Yhdysvalloissa nimetty useita merkittäviä urheilupalkintoja ja muita urheiluun liittyviä asioita. Kansainvälinen olympiakomitea palautti Thorpelle hänen olympiavoittonsa vuonna 1982. Thorpen nimi lisättiin olympialaisten tulosluetteloon ja mitalit luovutettiin hänen perheelleen. Vuonna 2007 ESPN sijoitti Jim Thorpen seitsemänneksi listallaan 1900-luvun suurimmista pohjoisamerikkalaisista urheilijoista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jim Thorpe Wikimedia Commonsissa
Jim Thorpe Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jim Thorpe Biography Encyclopedia of World Biography. (englanniksi)
Miesten viisiottelun olympiavoittajat
Miesten kymmenottelun olympiavoittajat
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani 
Henkilöt:  Tilastopaja 🔒 
Muut:  NARA  SNAC 2 
Jim Thorpe Tukholman olympiakisoissa 1912.
Thorpe Canton Bulldogsin jalkapallojoukkueessa.