stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tšokurdah

| Tšokurdah Чокурдах, Чокуурдаах |
| --- | --- |
 vaakuna
 Sahan tasavalta Venäjällä, alla taajama tasavallan kartalla
 Tšokurdah
 Koordinaatit: 70.6192°N, 147.9022°E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Ulus:  Allaihan ulus
Perustettu:  1936
Taajamaksi:  1981
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
 – Hallinnon tyyppi:  Taajama
Väkiluku (2010):  2 105
Aikavyöhyke:  UTC+11 (MSK+8)
Postinumero:  678800
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tšokurdah (ven. Чокурдах) eli Tšokuurdaah (jak. Чокуурдаах) on kaupunkimainen taajama Allaihan ulusissa Sahan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Tšokurdahin taajama sijaitsee Indigirkan varrella, 1 290 kilometriä maan pääkaupungista Jakutskista koilliseen.
Tšokurdahissa on lentoasema sekä jokisatama, jota voi kuitenkin käyttää vain vajaat kolme kuukautta vuodessa. Poronhoito ja muut perinteiset elinkeinot ovat edelleen tärkeitä työllistäjiä paikkakunnalla. Tšokurdahissa on kulttuuritalo, yhteiskoulu, ylä- ja alakoulut, musiikkikoulu, tundran luonnosta ja metsästyselinkeinosta kertova museo, terveyskeskus ja kauppoja.
Historia

Tšokurdahin  perustettiin vuonna 1936. Vuonna 1981 siitä tuli taajama.
Asukasluvun kehitys:
3 845 (1989)
3 300 (1999)
2 591 (2002)
2 105 (2010)
Sinettäjärvi

| Sinettäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Rovaniemi 
Koordinaatit:  66°35′49″N, 25°24′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Sinettäjoki 
Järvinumero:  65.514.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,1 m  
Rantaviiva:  33,202 km  
Pinta-ala:  9,39614 km²  
Tilavuus:  0,09057274 km³  
Keskisyvyys:  9,64 m  
Suurin syvyys:  40 m  
 fiSinettäjärvi 
Sinettäjärvi , tai myös Sinettäjärvi–Lehtojärvi , on Lapissa Rovaniemellä sijaitseva järvi. Järven etäisyys Rovaniemen taajama-alueesta on kahdeksan kilometriä.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 940 hehtaaria eli 9,4 neliökilometriä. Se on 12,1 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Siinä on kaksi järviallasta, joita alle 100 metriä leveä Sinetänsalmi yhdistää toisiinsa. Järven luoteista osaa kutsutaan Lehtojärveksi ja kaakkoista osaa Sinettäjärveksi. Järvi on täysin saareton.
Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 91 miljoonaa kuutiometriä eli 0,091 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 9,6 metriä ja suurin syvyys on 40 metriä. Syvin kohta sijaitsee Sinettäjärvessä kaakkoispään pitkän syvänteen pohjoispäässä. Syvänteessä on yli 30 metriä syvää, mutta siinä on useita huomattavasti syvempiä kohtia. Lehtojärvellä on suurin osa alle kolme metriä syvää. Sen syvin kohta sijaitsee toisessa yli kolme metriä syvässä kohdassa.
Järven rantaviivan pituus on 33 kilometriä. Järven asutus on pääasiassa Lehtojärvellä olevaa haja-asutusta, mutta Sinetänsalmi on pieni kylä. Sinettäjärvellä on lähes pelkästään vapaa-ajan asutusta. Niille johtaa tiet kantatieltä 83 haarautuvilta kyläteiltä. Itse Sinettä sijaitsee 4,5 kilometrin päässä Ounasjoen rannalla.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Ala-Ounasjoen alueen (65.5) Ounasjoen alaosan alueella (65.51), jonka Sinettäjärven alueeseen (65.514) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy.
Valuma-alue saa pääosan vedestään Sonkajoesta, joka on Sonkajärven valuma-alueen (65.515) Sonkajärvestä laskeva laskujoki. Järven laskujoki on Sinettäjoki, joka laskee Ounasjokeen kuljettuaan Sinettäjoen alueen (65.513) läpi.
Roomalainen nimi

Roomalainen nimi oli antiikissa latinankielinen, vain Rooman valtakunnan kansalaisille kuulunut nimi. Miespuolinen kansalainen sai sen syntyessään ja ulkomaalainen tullessaan kansalaiseksi. Nimi koostui tyypillisesti praenomenista (vastaa likimain etunimeä), nomen gentilestä eli gentiliciumista (eräänlainen klaaninimi) ja cognomenista (eräänlainen liikanimi). Nimeen saattoi kuulua myös toinen cognomen eli agnomen ja adoptiosta kertova osa. Nämä eivät kuitenkaan olleet pakollisia. Naisten nimeämiskäytäntö oli erilainen.
Praenomen

Roomalaisia etunimiä eli praenomeneita oli vain muutama. Nimi useimmiten lyhennettiin kirjoituksessa, ja sitä harvemmin käytettiin paitsi perhepiirissä. Tärkeimmät nimet lyhenteineen olivat Appius (Ap.), Aulus (A.), Flavius (Fl.), Gaius (C.), Gnaeus (Cn.), Lucius (L), Manius (M'), Marcus (M), Publius (P), Servius (Ser.), Spurius (Sp.), Titus (T) ja Tiberius (Ti.). Nimen vähäisestä merkityksestä kertovat nimet Primus, Secundus, Tertius, Quartus, Quintus (Q.), Sextus (Sex.), Septimus, Octavius ja Decimus (D.), jotka ovat järjestyslukuja. Perheen pojat saatettiin yksinkertaisesti numeroida syntymäjärjestyksessä. Tosin on lukuisia esimerkkejä, joissa järjestyslukunimissä syntymisjärjestystä ei noudatettu. Tällöin luku saattoi viitata syntymäkuukauteen tai roomalaisen kalenterin mukaisiin päiviin.
Nomen gentile, cognomen ja agnomen

Toinen nimi eli nomen gentile kertoi kantajansa gensin, joka oli eräänlainen laajempi suku tai klaani. Esimerkkejä suvuista ovat Claudius, Cornelius, Domitius, Tullius, Julius ja Valerius.
Kolmas nimi eli cognomen oli eräänlainen liikanimi. Se oli alun perin samannimisten henkilöiden erottamiseen käytetty lempinimi. Tasavallan loppuaikana cognomenista tuli kuitenkin perinnöllinen. Se muodostui eräänlaiseksi sukunimeksi, joka erotti suvun klaanin sisällä.
Toinen liikanimi agnomen tuli tarpeelliseksi, kun cognomenin lisäksi tarvittiin uusi nimi erottautumiseen. Agnomen saattoi olla myös kunnianimi, joka ansaittiin esimerkiksi menestyksekkäästä sotaretkestä. Esimerkkejä agnomeneista ovat Africanus, Caligula, Germanicus ja Nero.
Adoptio ja ulkomaiset nimet

Adoptio oli yleinen tapahtuma roomalaisessa yhteiskunnassa. Myös aikuisia miehiä saatettiin adoptoida toisiin sukuihin. Tällöin adoptoidun nimeksi tuli hänen uuden isänsä nimi ja vanhan suvun nimi diminutiivimuodossa. Esimerkiksi kun Gaius Julius Caesar adoptoi Gaius Octaviuksen, tästä tuli Gaius Julius Caesar Octavianus.
Ulkomaisen miehen saadessa kansalaisuuden hän tavallisesti säilytti osan aikaisemmasta nimestään. Usein hän valitsi senhetkisen keisarin nomen gentilen, ja lisäsi alkuperäisen nimensä cognomenina. Esimerkiksi alkujaan juutalainen Flavius Josephus valitsi nomen gentile Flaviuksen silloiselta keisarilta ja cognomen Josephuksen alkuperäisestä hepreankielisestä nimestään.
Naisten nimet

Rooman varhaishistoriassa naisilla lienee ollut praenomen ja nomen gentile. Tasavallan aikana praenomenia ei tavallisesti enää annettu, vaan naiset tunnettiin isänsä nomen gentilen feminiinimuodoilla, esimerkiksi Cornelia, Antonia, Livia ja Claudia. Jos tarkempaa tunnistusta tarvittiin, perään voitiin liittää naimisissa olleilla naisilla aviomiehen, avioitumattomilla isän nomen gentile genetiivissä. Jos tyttäriä oli kaksi, vanhempaa sanottiin suuremmaksi (maior), nuorempaa pienemmäksi (minor). Jos tyttäriä oli useampia, heidät numeroitiin. Myöhäistasavallassa tyttäret alkoivat omaksua isänsä cognomenin, usein diminutiivissa. Esimerkiksi Marcus Livius Drusuksen tytär oli nimeltään Livia Drusilla. Roomalaisen yhteiskunnan patriarkaalisuudesta kertoo, että naisten nimet liittyivät aina kiinteästi suvun miespuolisten jäsenten nimiin.
Muuta

Varhaistasavallassa nimeen kuului vain praenomen ja nomen gentile. Tähän voitiin lisätä isän nimi (patronomicus), joskus myös isoisä. Tasavallan aikoina nimeen lisättiin tribus, joka kertoi äänestysalueen.
Roomalaisen nimijärjestelmän sekavuus vaikeuttaa nykyään roomalaisten tunnistamista antiikin lähteistä.
Jokapäiväisessä käytössä ihmisiin viitattiin heidän cognomenillaan tai praenomenin ja nomen gentilen yhdistelmällä. Siis Marcus Tullius Cicero oli joko Cicero tai Marcus Tullius.
Muuta > Esimerkki

Täydellisen roomalaisen nimen esimerkki: Marcus Aurelius Marci f. Quinti n. tribu Galeria Antoninus Pius, domo Caesaraugusta.
praenomen: Marcus
nomen gentile: Aurelius (siis gens on Aurelia)
patronymicus: Marci f. (Marcuksen poika eli filius)
isoisä: Quinti n. (Quintuksen pojanpoika eli nepos)
tribus: Galeria
cognomen: Antoninus
agnomen: Pius (tarkoittaa esi-isiä kunnioittavaa tai ”hurskasta”)
kaupunki: Caesaraugusta (Hispaniassa)
Roomalaisten nimien tutkimuksessa, onomastiikassa, suomalaiset tutkijat ovat jo muutaman vuosikymmenen ajan olleet kansainvälistä kärkeä. Esimerkiksi Iiro Kajannon The Latin Cognomina (Helsinki: Societas Scientiarum Fennica, 1965) on noussut suorastaan klassikon asemaan.
Käännös suomeksi
Shouldn’t a Told You That

| Shouldn’t a Told You That Dixie Chicks |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1993
 Tuottaja(t): Steve Fishell
 Tyylilaji: Country
 Kesto: 33.54
 Levy-yhtiö: Crystal Clear Sound
Dixie Chicksin muut julkaisut
| Little Ol’ Cowgirl 1992 | Shouldn’t a Told You That 1993 | Wide Open Spaces 1998 |
Shouldn’t a Told You That on yhdysvaltalaisen Dixie Chicks -yhtyeen albumi vuodelta 1993. Albumilla yhtyeen laulajana toimi Laura Lynch, joka kuitenkin erotettiin yhtyeestä ennen yhtyeen seuraavan albumin Wide Open Spaces julkaisua. Albumin tuotti Steve Fishell.
Kappaleet

Whistles and Bells – 3.01
I’m Falling Again – 3.25
Shouldn’t a Told You That – 3.05
Desire – 3.30
There Goes My Dream – 3.32
One Heart Away – 3.35
The Thrill Is in the Chase – 3.09
I Wasn’t Looking for You – 3.28
I’ve Only Got Myself to Blame – 3.22
Planet of Love – 3.47
Arvostelut

Allmusic:
Aiheesta muualla

Shouldn't a Told You That discogs.com -sivustolla
UTC+0.20

UTC+0.20 on aikavyöhyke, joka on 20 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Se ei ole tällä hetkellä käytössä millään alueella, mutta se oli käytössä Alankomaissa 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. Todellisuudessa kyseessä oli pyöristys ajasta UTC+0.19:32. Alankomaat siirtyi käyttämään aikavyöhykkettä UTC+2 vuonna 1940 ja UTC+1 vuonna 1942.
UTC+0.30

UTC+0.30 on aikavyöhyke, joka on 30 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Se ei ole tällä hetkellä käytössä millään alueella, mutta se oli käytössä Sveitsissä vuoteen 1894 asti. Lisäksi se oli käytössä Sandringhamin kartanossa vuosien 1901 ja 1936 välillä.
Siilinjärven Ponnistus

Siilinjärven Ponnistus on 17. tammikuuta 1907 perustettu siilinjärveläinen yleisseura, jonka lajeja ovat olleet mm. voimistelu, yleisurheilu, paini, hiihto, mäenlasku, jalkapallo, luistelu, uinti, pyöräily ja pesäpallo. 2000 luvulla seuran lajeja ovat mäkihyppy, yhdistetty, voimanosto, painonnosto, voimistelu, yleisurheilu, pujottelu ja hiihto. Hiihtojaostossa ei ole ollut toimintaa 2010 luvulla. Yleisurheilujaoston toiminta käynnistettiin uudelleen 2007 lopussa. Kaudella 2014 SiiPossa oli 500 jäsentä. Yleisurheilujaosto on nykyään seuran suurin jaosto, yli puolet jäsenistä. SiiPon pujottelujaoston jäsenet yhdistyivät PHS Alpiin kanssa 1.5.2015. Uuden pujotteluseuran nimeksi tuli Kuopio Ski Club 2.6.2015.
Pesäpallo

Pesäpallon SM-sarjaan seura nousi ensimmäisen kerran kaudeksi 1936 sijoituttuaan B-sarjassa 1935 neljän parhaan joukkoon. Joukkueessa pelasivat tuolloin: Veli-Matti Seppä, Tapio Hämäläinen, Seppo Sonninen, Kauko Salminen, Ahti Sonninen, Tomi Hirvonen, Jorma Kyyhkynen, Eino Halonen, Yrjö Miettinen, Reino Virtaniemi ja Ulves Laaksonen.
1980-luvulla Ponnistus palasi jälleen pääsarjaan selviten aina SM-loppuotteluun saakka kaudella 1986. Pesäpallon Suomen Cupin seura onnistui voittamaan kaudella 1985, jolloin se myös ainoan kerran voitti Ykkössarjan.
1987 perustettiin Siilinjärven Pesis jatkamaan Ponnistuksen pesäpallo toimintaa.
Pesäpallo > Junioritoiminta

| Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
A-pojat: 
| A-pojat |  Pronssia | 1942 | 1 |  |
B-tytöt: 
| B-tytöt |  Hopeaa | 1986 | 1 |  |
| B-tytöt |  Pronssia | 1985 | 1 |  |
C-tytöt: 
| C-tytöt |  Hopeaa | 1984 | 1 |  |
| C-tytöt |  Pronssia | 1983 | 1 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 5 |  |
Palkinnot ja huomionosoitukset > Palkitut

Kärkilyöntikuningas:
Hannu Litmanen (1987)
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Liitto-Lehdistö-valinnat

Hannu Litmanen (1981, 1982, 1984, 1985, 1986, 1987)
Raimo Tikkanen (1981)
Risto Antikainen (1982, 1986)
Matti Iivarinen (1984)
Hannu Manninen (1984)
Jyrki Korhonen (1987)
Keijo Leiniäinen (1987)
Simi Garewal

| Simi Garewal |
| --- | --- |
 Simi Garewal vuonna 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. lokakuuta 1947 (ikä 76) Ludhiana, Punjab, Intia
Ammatti:  näyttelijä ohjaaja televisiojuontaja
Puoliso:  Ravi Mohan (avioero)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1962–
Aiheesta muualla
www.simigarewal.com
IMDb 
Elonet
AllMovie
Simi Garewal (s. 17. lokakuuta 1947 Ludhiana) on intialainen näyttelijä, ohjaaja ja keskusteluohjelman juontaja. Hän on näytellyt hindin- ja bengalinkielisissä elokuvissa. Hän on voittanut kaksi Filmfare Awards -palkintoa. Hänet tunnetaan myös keskusteluohjelmastaan Rendezvous with Simi Garewal.
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1962 | Raaz Ki Baat | Kamal |  |
| 1962 | Son of India | Lalita |  |
| 1962 | Tarzan seikkailee Intiassa | Prinsessa Kamara |  |
| 1965 | Teen Devian | Simi/Radha Rani |  |
| 1965 | Johar-Mehmood in Goa | Simmi |  |
| 1966 | Do Badan | Tohtori Anjali | Parhaan naissivuosan Filmfare Awards -palkinto |
| 1968 | Aadmi | Aarti |  |
| 1968 | Saathi | Rajini | Parhaan naissivuosan Filmfare Awards -palkinto |
| 1968 | Ek Raat | Rekha B. Sharma |  |
| 1970 | Mera Naam Joker | Mary |  |
| 1970 | Päiviä ja öitä metsässä | Duli | Bengalinkielinen elokuva |
| 1971 | Andaz | Mona |  |
| 1971 | Do Boond Pani | Gauri |  |
| 1971 | Seema |  |  |
| 1972 | Anokhi Pehchan |  |  |
| 1972 | Siddhartha | Kamala |  |
| 1973 | Padatik | Aktivistin majoittava nainen | Bengalinkielinen elokuva |
| 1973 | Namak Haraam | Manisha |  |
| 1974 | Haath Ki Safai | Roma S. Kumar |  |
| 1974 | Dak Bangla |  |  |
| 1976 | Naach Uthe Sansaar | Somu |  |
| 1976 | Chalte Chalte | Geeta |  |
| 1976 | Kabhi Kabhie | Shobha Kapoor |  |
| 1977 | Abhi To Jee Lein | Neiti Mahajan |  |
| 1979 | Ahsaas | Asha Choudhry |  |
| 1980 | The Burning Train | Opettaja |  |
| 1980 | Karz | Kamini Verma | Parhaan naissivuosan Filmfare Awards -ehdokkuus |
| 1980 | Insaf Ka Tarazu | Asianajaja |  |
| 1981 | Naseeb | Itsenään | Cameoesiintyminen |
| 1981 | Professor Pyarelal | Rita |  |
| 1981 | Biwi-O-Biwi | Nisha |  |
| 1982 | Teri Meri Kahani | Meena Shastry/Seema |  |
| 1982 | Hathkadi | Pammi Mittal |  |
| 1986 | Love and God | Ghazala |  |
| 1988 | Rukhsat | Radha Talwar | Myös ohjaaja |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Simi Garewal Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Simi Garewal Elonetissä.
Simi Garewal Allmoviessa (englanniksi)
Selkäsaaret (Sysmä, Päijänne, pohjoinen)

Selkäsaaret
| --- | --- |
Sijainti:  Sysmä Päijät-Häme Suomi
Saariryhmä:  Selkäsaarten saariryhmä
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  97,5 m 
Pinta-ala:  12,7 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Selkäsaaret  on Päijänteen saariryhmä Päijät-Hämeessä Sysmässä. Se kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Selkäsaaria on Päijänteellä 13 eri paikassa ja Selkäsaaren tai Selkäsaarien nimellä.
Maantietoa

Saariryhmä sijaitsee Tehinselän kaakoisosassa Päijätsalon luoteispuolella ja Hunningaksen edustalla. Ryhmässä on kolme saarta, jos tulkitaan länsipuolella sijaitsevien Häntäsaarien muodostavan oman saariryhmänsä. Saariryhmän keskimmäinen saari on suurin. Se on 370 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria . Sen koillispuolella oleva saari on halkaisijaltaan 280 metriä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria . Kolmas saari Kahvisaari sijaitsee lounaassa ja sen on 160 metriä pitkä ja sen pinta-ala on puoli hehtaaria . Saarien yhteispinta-alaksi tulee siten 12,7 hehtaaria . Niiden välimatkat ovat 100 ja 130 metriä, ja saariryhmä sijaitsee 1,3 kilometriä mantereelta. Saaret ovat matalia, mutta suurin saari on samalla korkein. Se kohoaa noin 19 metrin korkeuteen Päijänteen vedenpinnasta. Saaret ovat autiot.
Luontoarvoja

Koko saariryhmä muodostaa yhtenäisen luonnonsuojelualueen, joka kuuluu Päijänteen kansallispuistoon yhdessä joidenkin naapurisaarten kanssa. Kansallispuiston alueet muodostavat yhden Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003).
Uusmaalaisten marssi

Uusmaalaisten marssi (ruots. Nylänningarnas marsch) on Henrik Boreniuksen säveltämä ja Anders Theodor Lindhin ruotsiksi sanoittama marssi, luultavasti vuodelta 1867. Sekä Borenius että Lindh olivat musiikkia harrastavia lakimiehiä. Suomenkielisen tekstin marssiin on tehnyt E. Hiekkala. Laulu alkaa sanoilla Meren mahtavan laulun me tunnemme (ruots. Det stormande havets mäktiga sång).
”Uusmaalaisten marssi” tunnetaan myös nimellä ”Uudenmaan marssi”, mutta sitä ei pidä sekoittaa Oskar Merikannon säveltämään ja J. H. Erkon sanoittamaan ”Uudenmaan marssiin”, joka tunnetaan myös nimellä ”Uusmaan marssi”.
Valentina Cernoia

Valentina Cernoia
Valentina Cernoia (s. 22. kesäkuuta 1991) on italialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Italian naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 46 maaottelua ja tehnyt niissä seitsemän maalia. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi Italian kaikki viisi ottelua alusta loppuun.
Cernoia edustaa kotimaassaan Juventusta, jonne hän siirtyi vuonna 2017 Bresciasta.
Setelinvaihto

Setelinvaihdoksi tai setelinleikkaukseksi kutsutaan valtion toteuttamaa toimenpidettä, jossa liikkeellä olevan setelistön määrää vähennetään ja valtiolle otetaan pakkolaina.
Setelinleikkaus Suomessa 1945–1946

Suomessa toteutettiin setelinvaihto vuoden 1946 alussa. Sen mallina olivat Unkarin kruunun setelinvaihto 1920 ja Kreikan drakman vastaava operaatio 1922. Myös Norjassa ja Tanskassa tehtiin samoin vuonna 1945.
Liikkeellä olevat 500, 1 000 ja 5 000 markan setelit määrättiin leikattavaksi kahtia: Setelin vasen puolisko toimi maksuvälineenä vastaten arvoltaan puolta alkuperäisen setelin nimellisarvosta. Helmikuun 16. päivään mennessä nämä puoliskot oli vaihdettava uuden­mallisiin seteleihin. Setelin oikea puolisko oli luovutettava lainaksi valtiolle. Tämä pakko­laina maksettiin takaisin vuonna 1949, ja siitä hyvitettiin kahden prosentin korko, joka kuitenkin oli paljon pienempi kuin tuolloin vallinnut inflaatio. Toimenpide koski vain käteistä rahaa ja sen ulkopuolelle jäivät talletukset sekä valtion, kuntien ja rahalaitosten hallussa oleva setelistö.
Samanaikaisesti ja osittain samoista syistä toteutettiin myös muun varallisuuden perusteellinen luetteloiminen, muun muassa kaikkien arvopaperien leimaus.
Setelinvaihdon tavoitteet

Setelinvaihdolla pyrittiin seuraaviin tavoitteisiin:
Oletettiin, että setelistön kasvu on syynä rahanarvon alenemiseen ja hintatason nousuun. Näitä pyrittiin hillitsemään ”leikkaamalla setelit”.
Valtiolle saatiin laina ”kotimaisilta markkinoilta”.
Pyrittiin saamaan selville Suomesta ulkomaille vietyjen setelien osuus liikkeellä olevista.
Pyrittiin selvittämään, liikkuiko Suomessa väärennettyjä seteleitä (saksalaisten sodan aikana väärentämiä).
Ns. pimeä raha pyrittiin pakottamaan esiin tai tekemään käyttökelvottomaksi.
Setelinvaihto ei hillinnyt inflaatiota. Pakkolainattu rahamäärä vastasi vajaata puolta valtion vuoden 1946 aikana ottamista lainoista.
Asian valmistelu

Asiaa koskeva lakiesitys annettiin eduskunnalle 20. marraskuuta 1945, ja eduskunta hyväksyi sen 21. joulukuuta. Sen nojalla Valtioneuvosto antoi 31. joulukuuta 1945 yksityiskohtaisen päätöksen asiasta.
Reaktioita setelinvaihtoon

1. tammikuuta 1946 julistettiin ”setelinleikkauspäiväksi” (S-päivä). Setelinvaihdosta ilmoitettiin Valtioneuvoston radiotiedotuksella, jonka luki ministeri Uuno Takki.
Helsingin pääpostissa työskennellyt Hilda Koskinen (s. 1909) kertoo setelinvaihdosta: ”Silloin vuodenvaihteessa tuli myös tämä setelinleikkaus. Yö leikattiin tuhannen ja viidensadan markan seteleitä kahtia. Seuraavana aamuna annettiin ihmisille vain puolikkaita.”
Leikkauksen vaikutus tuntui konkreettisesti siten, että palkkasumman nimellinen ostovoima pieneni yhtäkkiä puoleen. Toisaalta setelien leikkaus ei merkinnyt "velkakirjojen leikkausta", eli velkasitoumukset ja takaukset oli arvioitava uudelleen.
Toimenpide ei tullut kaikille yllätyksenä. Niinpä pankkeihin muodostui loppuvuodesta 1945 rahanvaihtojonoja, kun seteleitä haluttiin vaihtaa pienemmiksi.
Suurlähettiläs Toivo Heikkilä, joka toimi vuodenvaihteessa 1945–1946 pääministeri J. K. Paasikiven sihteerinä, kertoi muistelmissaan setelinleikkauksen aiheuttaneen suurta tyrmistystä kansalaisissa, joiden käteisvarat menettivät äkkiä puolet arvostaan. Heikkilän mukaan opetusministeri Johan Helo oli ennen asian päättämistä arvellut, että ”tässä pistetään nyt hallituksen käsi muurahaispesään”. Hallitus sai sen johdosta paljon kiukkuista postia. Erityisen raivostuneita setelien leikkauksesta olivat Pohjois-Suomen metsätyöläiset, joilla oli säästössään usean kuukauden palkkarahat, ja haukkujen kohteina olivat varsinkin hallituksen kansandemokraattiset ministerit. Heikkilä kuvaili kirjeiden sävyä:
» Me olemme teihin luottaneet, mutta olette tunnottomia rosvoja kaikki tyynni. Onko niin, että kun toinen työläinen tulee ministeriksi, hän ryöstää toisen? Te olette luonnollisesti itse tienneet rosvouksesta ja panneet rahanne varmaan paikkaan. Nyt olette saaneet rahamme, mutta ääniämme ette saa, ette enää koskaan. Te olette näyttäneet mitä olette miehiänne: kurjia, tunnottomia, halpamaisia ja häikäilemättömiä.»
Heikkilä arveli setelinleikkauksen vaikuttaneen osaltaan kansandemokraattien tappioon vuoden 1948 eduskuntavaaleissa.
Setelinleikkaus jäi suomalaisten kollektiiviseen muistiin niin, että vielä vuonna 1967 toteutetun Suomen markan devalvaation aikaan huhuttiin uudesta setelien leikkaamisesta.
Aiheesta muualla

Arvopaperileimaus 1946.
Korvausosakkeiden hallintoyhteisö 1945.
Valmis

Valmis voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Valmis, Johanna Iivanaisen & 1N:n albumi vuodelta 2010
Valmis, Kasmirin albumi vuodelta 2018
”Valmis”, Scandinavian Music Groupin singlekappale vuodelta 2005
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Valmis”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ugandanmetsäkerttunen

| Ugandanmetsäkerttunen> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sirkkalinnut Locustellidae
Suku::  Metsäkerttuset Bradypterus
Laji::  carpalis
Kaksiosainen nimi
 Bradypterus carpalis  Chapin, 1916 
Katso myös
   Ugandanmetsäkerttunen Wikispeciesissä   Ugandanmetsäkerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ugandanmetsäkerttunen (Bradypterus carpalis) on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Ugandanmetsäkerttusta tavataan Burundissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Keniassa, Ruandassa, Tansaniassa, Ugandassa ja Sambia. Lajin kokonaispopulaatiota ei tiedetä, mutta sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen Keski- ja Itä-Ruandassa. Ugandanmetsäkerttunen on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ugandan presidentti

| Ugandan   presidentti |
| --- | --- |
 President of the Republic of Uganda
 
 
 Nykyinen Yoweri Museveni 26. tammikuuta,1985 lähtien
Kauden pituus:  5 vuotta
Perustettu:  9. lokakuuta, 1963
Ensimmäinen:  Mutesa II (kabaka)
Ugandan presidentti on Ugandan valtionpäämies. Presidentin asema oli aluksi lähinnä seremoniallinen pääministerin pitäessä suurinta valtaa. Vuodesta 1966 pääministeri Milton Obotesta tuli sekä maan pääministeri että presidentti. Tästä lähtien presidentti on ollut Ugandan politiikan vahvin elin.
Presidentti valitaan vaalilla viiden vuoden välein.
Nykyinen presidentti on Yoweri Kaguta Museveni.