stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Perussuomalaiset
Poliittiset linjaukset ja tavoitteet > Työelämä

Perussuomalaiset korostaa työelämän joustavuutta talouden muutoksiin ja Suomen kilpailukyvyn turvaamista. Puolue kannattaa yleissitovia työehtosopimuksia, mutta näkee, että niiden tulisi kyetä reagoimaan taloudessa tapahtuviin muutoksiin. Perussuomalaiset on esittänyt, että Suomeen voitaisiin luoda työvoimapooli, joka mahdollistaisi työntekijöiden työntarpeen ja yritysten työvoimatarpeen kohtaamisen. Puolue on huolissaan siitä, että ikääntyvien ihmisten on vaikea löytää töitä ja on ehdottanut erilaisia toimenpiteitä ongelman ratkaisemiseksi. Perussuomalaiset ajaa myös yrittäjien aseman parantamista.
Poliittiset linjaukset ja tavoitteet > Maahanmuuttopolitiikka

Perussuomalaisten mielestä tiukka maahanmuuton kontrolli ja paluumuutto ovat tärkeimmät ja tehokkaimmat ja käytännössä ainoat maahanmuuton haitoilta suojautumisen keinot. Perussuomalaisten mielestä kotouttamispolitiikan lähtökohtana tulisi olla ”maassa maan tavalla”. Vakavasta rikoksesta tai toistuvista rikoksista tuomitut maahanmuuttajat on puolueen mielestä karkotettava Suomesta. Suomen tulisi Perussuomalaisten mukaan suosia työperäistä maahanmuuttoa humanitaarisen sijaan. Puolueen mukaan perheiden yhdistämistä tulisi hankaloittaa.
Vuoden 2017 puoluekokouksen tapahtumien jälkeen puolueen linja maahanmuuttoon kiristyi entisestään. Silloinen puheenjohtaja Jussi Halla-aho sanoi Helsingin Sanomien haastattelussa elokuussa 2018, että puolue haluaa lopettaa humanitaarisen maahanmuuton kokonaan. Vaikka Perussuomalaiset korosti vuoden 2022 maahanmuuttopoliittisessa ohjelmassa maahanmuuttoa haitallisena ilmiönä, se ei kuitenkaan ehdottanut kaiken maahanmuuton lakkauttamista, vaan esitti esimerkiksi sitä, että turvapaikat myönnettäisiin vain määräaikaiseksi ja niiden myöntämisessä tulisi suosia vainottuja kristittyjä. Pakolaiskiintiö tulisi puolueen mukaan lakkauttaa.
Poliittiset linjaukset ja tavoitteet > Ulko- ja turvallisuuspolitiikka

Perussuomalaiset näkee ulko- ja turvallisuuspolitiikassa keskeisimpänä asiana Suomen kansallisen edun toteutumisen. Puolue näkee tärkeänä Suomen sitoutumisen kansainvälisiin sopimuksiin ja turvallisuusjärjestelmiin, mutta suhtautuu niihin osin kriittisesti.  Perussuomalaiset näkee tärkeänä yhteistyön Pohjoismaiden ja Baltian maiden kanssa sekä näkee suhteiden tiivistämisen Yhdysvaltojen kanssa tärkeänä.  Aiemmin Perussuomalaiset vastusti Suomen Nato-jäsenyyttä, mutta puoluevaltuusto siirtyi kannattamaan sitä lähes yksimielisesti Ukrainan sodan syttymisen myötä 30. huhtikuuta 2022. Puolue kannattaa yleistä asevelvollisuutta maanpuolustuksen perustana ja ajaa lisäresursseja Puolustusvoimille ja vapaaehtoiseen maanpuolustustyöhön.
Perussuomalaisten mielestä kansanvalta on paras tapa järjestää yhteiskunnallinen päätöksenteko, joten puolueen tavoitteena on palauttaa päätösvaltaa Euroopan unionilta takaisin jäsenvaltioille. Euroopan unionia tulisi perussuomalaisten mielestä kehittää mieluummin itsenäisten valtioiden yhteistyöelimenä kuin liittovaltioksi. Vielä vuoden 2019 vaaliohjelman mukaan perussuomalaisten pidemmän aikavälin tavoitteena oli ero Euroopan unionista, mutta vuoden 2024 vaaliohjelman mukaan Suomen ero ei ole realistinen ajatus, eikä puolue enää aktiivisesti aja EU:sta eroamista.
Puolue puolustaa tasavallan presidentin vahvoja valtaoikeuksia.
Poliittiset linjaukset ja tavoitteet > Ay-liike

Vuoden 2011 ”jytkyvaalien” jälkeen perussuomalaiset ilmoitti tavoittelevansa vaikutusvaltaa myös ammattiyhdistysliikkeessä. Puolueen piti käynnistää toimintaa ay-liikkeen sisällä kannattajiensa keskuudessa ja päästä kiinni vallankahvaan. Ensimmäinen tavoite oli keväällä 2012 järjestetyt Metalliliiton liittokokousvaalit. Matti Putkosen mukaan tarkoituksena oli nousta vasemmistoliiton ohitse Metalliliiton toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Perussuomalaiset sai kuitenkin kokoon vain seitsemän ehdokasta. Vaaleissa perussuomalaiset saivat 0,2 % äänistä ja yhden paikan 464 edustajan liittokokoukseen. Seuraavissa liittokokousvaaleissa 2016 perussuomalaiset saivat 0,1 % äänistä ja menettivät ainoan liittokokouspaikkansa. Yksittäisiä perussuomalaisia on osallistunut ammatillisten järjestöjen vaaleihin myös puolueisiin sitoutumattomilla listoilla.
Vuonna 2019 perussuomalaiset mainitsi uudelleen tavoittelevansa vaikutusvaltaa ammattiyhdistysliikkeessä. Työntekijöiden keskuudessa Perussuomalaisten kannatus on Ylen mukaan ollut 29 prosenttia toukokuussa 2019.
Nimi ja tunnukset > Englanninkielinen nimi

Perussuomalaiset ilmoitti elokuussa 2011 käyttävänsä itsestään kansainvälisissä yhteyksissä englanninkielistä nimeä The Finns eli ”suomalaiset”. Aiemmin puolueella ei ollut englanninkielisestä nimestä virallista päätöstä, mutta True Finns -nimeä käytettiin esimerkiksi puolueen verkkosivustolla.
Nimi ja tunnukset > Tunnus

Perussuomalaisten nykyisenselvennä keltasinisen tunnuksen on suunnitellut Jukka Jusula. Hän luovutti tunnuksen puolueen vapaaseen käyttöön loppuvuonna 2003 ja puolue alkoi käyttää sitä vuonna 2004. Vuonna 2014 tunnuksen ilme muuttui aavistuksen.
Perussuomalaisten tunnus vuoteen 2005 asti.
Perussuomalaisten tunnus vuosina 2005–2014.
Perussuomalaisten tunnus vuodesta 2014 alkaen.
Rakenne ja organisaatio > Puolueen toimielimet

Puolueen ylin päättävä elin on puoluekokous. Se kokoontuu joka toinen vuosi (parittomina vuosina) toukokuun ensimmäisen ja syyskuun viimeisen päivän välillä. Puoluekokouksessa valitaan aina kahdeksi vuodeksi kerrallaan puolueen puheenjohtaja, kolme varapuheenjohtajaa, puoluesihteeri ja puoluevaltuusto. Jokaisella puolueen jäsenmaksun ajallaan maksaneella jäsenellä on puoluekokouksessa läsnäolo-, puhe- ja yhtäläinen äänioikeus.
Puoluevaltuusto kokoontuu kerran vuodessa. Se myös osallistuu puolueen eduskuntaryhmän ja puoluehallituksen kanssa päätökseen puolueen osallistumisesta hallitukseen.
Puolueneuvostoon kuuluvat puoluevaltuuston jäsenet sekä puolueen kunnanvaltuutetut sekä ansioituneet, puoluekokouksen hyväksymät vaatimukset täyttävät puolueen jäsenet, jotka puolueneuvosto valitsee kokouksessaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Puolueneuvosto kokoontuu joka toinen vuosi, niinä vuosina jolloin puoluekokous ei kokoonnu. Se päättää puolueen ohjelmista.
Perussuomalaisten puoluetoimisto sijaitsee Helsingin Isolla Roobertinkadulla, jonne puolue muutti maaliskuussa 2018 Yrjönkadulta.
Rakenne ja organisaatio > Eduskuntaryhmä

Perussuomalaista puoluetta eduskunnassa edustaa Perussuomalaisten eduskuntaryhmä. Eduskuntaryhmä toimii perussuomalaisten kansanedustajien yhteistyöelimenä. Eduskuntaryhmän merkitys eduskuntatyössä on keskeinen: kokouksissa keskustellaan ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä ja muodostetaan kantoja eduskunnan käsittelyssä olevaan asiaan. Ryhmän puheenjohtajana toimii kansanedustaja Jani Mäkelä.
Rakenne ja organisaatio > Lähijärjestöt

Perussuomalaisten nuorisojärjestö on Perussuomalainen Nuoriso, naisjärjestö Perussuomalaiset Naiset ja miesjärjestö PerusÄijät. Puolueen yrittäjäyhdistys on PerusYrittäjät. Puolueen työntekijäyhdistys Peruspuurtajat lisättiin yhdistysrekisteriin 5.3.2019.
Puolueen sen aikaisessa nuorisojärjestössä Perussuomalaiset Nuoret ry:ssä valmisteltiin alkuvuodesta 2020 sääntömuutosta, jolla nuorisojärjestön äänivaltainen jäsenyys pyrittiin rajaamaan vain niille henkilöille, jotka ovat myös puolueen jäseniä. Perussuomalaisten Nuorten kokous ei hyväksynyt sääntömuutosesitystä. Perussuomalaisten puoluesihteeri Simo Grönroos ilmoitti silloin, että puolue suunnittelee uuden nuorisojärjestön perustamista.
Rakenne ja organisaatio > Piirijärjestöt

Perussuomalaisilla on 16 piiriyhdistystä:
Etelä-Pohjanmaa
Etelä-Savo
Häme
Helsinki
Kainuu
Keski-Pohjanmaa
Keski-Suomi
Kymi
Lappi
Pirkanmaa
Pohjois-Karjala
Pohjois-Pohjanmaa
Pohjois-Savo
Satakunta
Uusimaa
Varsinais-Suomi
Rakenne ja organisaatio > Kansainväliset jäsenyydet

Euroopan parlamentissa puolue kuuluu ECR-ryhmään, johon se palasi vuonna 2023. Sitä ennen se on kuulunut ID-ryhmään 2019–2023, ECR:ään 2014–2019 ja EFD:hen 2009–2014.
Pohjoismaiden neuvostossa Suomen valtuuskunnan perussuomalaiset jäsenet kuuluvat Vapaa Pohjola -ryhmään.
Säätiöyhteydet ja rahoitus

Perussuomalaisten ja sen edeltäjän, Suomen Maaseudun Puolueen ympärillä on toiminut kolme säätiötä. Perussuomalaisen puolueyhteisön rahoitusjärjestelyissä keskeiset organisaatiot toimivat pitkälti julkisen tuen varassa. Pääosa organisaatioista saa suoraan valtionapua ja samalla useat toimijat kokoavat lisärahoitusta avustuksina muilta valtiontuen varassa toimivilta organisaatioilta. Puolueyhteisön ulkopuolelta tulevia yksityisen rahoituksen lähteitä ei juuri ole. Vuonna 2024 Perussuomalaiset saivat valtiolta puoluetukea 7,9 miljoonaa euroa.
Säätiöyhteydet ja rahoitus > Perussuomalaisten tukisäätiö

Perussuomalaisten tukisäätiö toimii 1990-luvun alussa perustetun SMP:n tukisäätiön pohjalta. Nimi muutettiin nykyiseen muotoon vuonna 2006. Perussuomalaisten Tukisäätiön toiminnan tarkoitus on tukea ja edistää puolueen ja sen järjestöjen toimintaa. Tukisäätiö toimii omaisuuden hallinnan välineenä ja käytännössä hallitus koostuu pitkäaikaisista, jo SMP:n ajan puoluetoimijoista. Osa puolueen omaisuudesta toimii säätiön hallinnassa.
Säätiö on saanut myös raha-avustuksia Perussuomalaiselta puolueelta ja jakanut itse avustuksia muille Perussuomalaisen yhteisön järjestöille. Vuonna 2015 Tukisäätiö myönsi puolueen piirijärjestöille tukea 16 000 euroa ja opintokeskusta ylläpitävälle sivistysjärjestölle 30 000 euroa. Vuoden 2017 puoluekokouksen jälkeen tapahtuneen liikehdinnän myötä Tukisäätiö ajautui eronneen puoluejohdon käsiin.
Säätiöyhteydet ja rahoitus > Suomen Perusta -säätiö

Suomen Perusta -säätiö toimii Perussuomalaisen puolueen perustaman ajatushautomon ylläpitäjänä. Suomen Perusta -säätiön tarkoitus on edistää suomalaista kansanvaltaista yhteiskuntaa kehittävää tutkimusta ja keskustelua sekä edistää päätöksentekoa. Säätiö tekee ja teettää ajankohtaisiin aiheisiin liittyviä raportteja ja selvityksiä, minkä lisäksi se on järjestänyt keskustelutilaisuuksia ja seminaareja.
Vuonna 2011 toteutunut vaalivoitto muutti Perussuomalaisten aseman ns. suureksi puolueeksi. Rahoituksen ja valtionavun osalta tämä mahdollisti ajatuspajan ja sivistysjärjestön perustamisen. Säätiö kertoo, ettei se ole riippuvainen puolueen linjauksista, vaan se pyrkii antamaan uusia näkökulmia poliittiseen keskusteluun. Perussuomalainen puolue on kuitenkin maksanut säätiön alkupääoman, minkä lisäksi puolue nimittää säätiön hallituksen jäsenet.
Säätiön talous perustuu ajatuspajojen valtionapumäärärahaan ja muualta saatuihin avustuksiin. Vuosina 2014 ja 2015 säätiön kokonaistulot olivat yli 112 000 euroa, jotka on koottu avustuksina eri lähteistä. Valtionavun osuus on ollut 72 000 euroa. Loput rahat ovat OKM:n valtionapuasiakirjojen mukaan lähtöisin omalta puolueelta.
Suomen Perusta -säätiö on tilinpäätösten perusteella vastannut poliittisten toimihenkilöiden henkilöstökuluista. Säätiö on lisäksi tuottanut Perussuomalaisten teemoja ja tavoitteita tukevia aineistoja. Ajatuspajan tarkoitukseksi on myös muissa yhteyksissä todettu yhteistyön tiivistäminen puolueen opintokeskuksen Pekasuksen kanssa mm. tarjoamalla asiantuntija-apua.
Säätiöyhteydet ja rahoitus > Ida ja Lauri Reinikaisen säätiö

Vanhan SMP:n yhteydessä toiminut Ida ja Lauri Reinikaisen säätiö on nykyisellään erkaantunut puoluetoiminnasta. Vuonna 1988 rekisteröitynyt säätiö oli 2010-luvulle saakka SMP:n ajan johtohenkilöiden hallinnassa. Kytkös puolueeseen syntyi säätiön sääntöjen pohjalta, joiden mukaan säätiön tuli purkautuessaan osoittaa rahat SMP:lle. Säätiö on ollut mukana myös puolueen lehtiyhtiön lainajärjestelyissä. SMP:n hajotessa vanha puoluejohto vei säätiön mukanaan ja pesäero puolueeseen vahvistui.
Kannattajakunta > Tyypillinen kannattaja

Perussuomalaisten tyypillinen kannattaja on mies, suomenkielinen ja iältään alle eläkeiän. Hänellä on todennäköisemmin perusasteen kuin keski- tai korkea-asteen koulutus ja hän ei ole suurituloinen. Tyypillinen kannattaja samastuu työväenluokkaan tai alempaan keskiluokkaan, eikä oman ammattiryhmän etu ole keskeinen puoluevalinnan kriteeri. Hän ei ole mielipiteiltään vasemmistolainen ja asuu todennäköisemmin taajaan asutussa tai kaupunkimaisessa kunnassa. Lisäksi hän suhtautuu myönteisesti kristillisiin arvoihin, mutta nuivasti ympäristönsuojeluun ja monikulttuurisuuteen.
Kannattajakunta > Poliittinen nelikenttä

Vuonna 2009 tehdyn tutkimuksen mukaan perussuomalaisten kannattajia on hankala sijoittaa vasemmisto–oikeisto-akselille, koska mielipiteiden hajonta on suurta. Asteikolla 1–10, jossa 1 on äärimmäinen vasemmisto ja 10 äärimmäinen oikeisto, perussuomalaisten kannattajat saivat arvon 5,4, kun suomalaisten keskiarvo oli 5,5. Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2015 julkaisemassa tutkimuksessa perussuomalaisten kannattajista 38 prosenttia sijoitti itsensä keskustaan, 33 prosenttia oikeistoon ja 12 prosenttia vasemmistoon. Arvoliberaalisuus−arvokonservatiivisuus-ulottuvuudella arvokonservatiiveja oli 36 prosenttia, arvoliberaaleja 22 prosenttia ja keskelle asettuvia 28 prosenttia. Tutkimuksen mukaan kiteytyksenä puolueen kannattajien kannoista voidaan sanoa, että perussuomalaiset on keskusta-oikeistolainen puolue.
Kannattajakunta > Mielipiteet

Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran tulevaisuusbarometri vuodelta 2019 kertoo, että perussuomalaisten kannattajat pelkäävät tulevaisuutta ja näkevät siellä enemmän uhkakuvia kuin muiden puolueiden äänestäjät. Perussuomalaisten kannattajat eivät pidä useimpia ekologista kestävyyskriisiä, kansainvälisen politiikan jännitteitä ja teknologian murrosta koskevia väitteitä tärkeinä eivätkä myöskään usko, että näihin asioihin on mahdollista vaikuttaa. He eivät usko, että kansainvälisyys toisi vapautta ja vaurautta. Perussuomalaisten mukaan on epätodennäköistä, että globaaleissa kehityskuluissa tullaan onnistumaan. Perussuomalaisten kannattajien mukaan on epätodennäköistä, että maapallon kantokykyyn tullaan sopeutumaan ja elinympäristömme tulevaisuus saadaan turvattua. Perussuomalaiset eivät kuitenkaan pidä ekologisen kestävyyskriisin uhkia kovin suurina ja pitävät niihin reagoimista vähemmän tärkeänä kuin muut.
Elinkeinoelämän valtuuskunnan Evan vuoden 2022 arvo- ja asennetutkimuksessa 9 prosenttia perussuomalaisten kannattajista yhtyi väitteiseen, että seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksien edistäminen on ensiarvoisen tärkeä yhteiskunnallinen tavoite. Koko väestön kohdalla luku oli 47 prosenttia. Samassa tutkimuksessa 45 prosenttia suomalaisista katsoi, että etnisiin vähemmistöihin kuuluvilla on kantaväestön veroiset mahdollisuudet edetä elämässään. Perussuomalaisten kannattajista 82 prosenttia oli samaa mieltä. Perussuomalaisten äänestäjät eivät kokeneet, että valkoihoiset, suomenkieliset ja heteroseksuaalit olisivat suomalaisessa yhteiskunnassa etuoikeutetussa asemassa. He eivät myöskään katsoneet, että etniset vähemmistöt sekä sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöt olisivat yhteiskunnassa syrjittyjä ryhmiä. Näissä kysymyksissä perussuomalaiset poikkesivat kyselyyn osallistuneiden enemmistöstä.
Tutkimuksessa 76 prosenttia perussuomalaisten äänestäjistä oli eri mieltä ajatuksesta, että syrjiviä näkemyksiä esittäville ei tule tarjota mahdollisuutta julkisuuteen. Perussuomalaisten kannattajille uskonnon, perinteiden ja sukujuurten merkitys identiteetin muodostajina oli keskimääräistä suurempi. Myös ihonväri, sukupuoli ja seksuaalinen suuntautuminen olivat perussuomalaisille tärkeämpiä kuin muita puolueita äänestäville.
Perussuomalaisten kannattajat erottuivat äänestäjäryhmistä ainoana, jossa vähemmistö (45 prosenttia) arvioi, että tutkijoiden antamaan tietoon voi luottaa, koska tutkimustieto on avointa tiedeyhteisön kritiikille. Kaikista suomalaisista samaa mieltä oli 68 prosenttia. Suomalaisista 28 prosentin mielestä tieteentekijöillä on usein piilotettuja motiiveja, perussuomalaisista samaa mieltä oli 54 prosenttia. Puolueen äänestäjäkunnasta 29 prosenttia arvioi saavansa yhteiskunnallisissa asioissa ystäviltään ja verkostoiltaan parempaa tietoa kuin julkisista lähteistä, kaikista äänestäjistä näin arvioi 12 prosenttia.
Kannattajakunta > Mielipiteet > Rasismi

Iltalehden Taloustutkimuksella teettämän kyselytutkimuksen (2023) mukaan perussuomalaisten kannattajilla on selvästi enemmän rasistisiksi luokiteltavia mielipiteitä ja asenteita kuin muiden puolueiden kannattajilla. Kasvava enemmistö perussuomalaisista pitää ihmisrotujen olemassaoloa tosiasiana ja 40% perussuomalaisista uskoo, että mustien afrikkalaisten henkiset kyvyt ovat heikommat kuin länsimaissa elävän valkoisen rodun kyvyt. Yksi kolmasosa perussuomalaisten äänestäjistä oli sitä mieltä, että ihmisrotujen sekoittumista olisi pyrittävä estämään, ja tämä osuus oli suurempi kuin muiden puolueiden kannattajilla. Kaikkien ihmisten yhtäläiseen arvoon ihonväristä riippumatta uskoi perussuomalaisista pienempi osa kuin muiden puolueiden kannattajista . Mainitun kyselytutkimuksen tekijän mukaan rasistisia asenteita on perussuomalaisten kannattajissa kaksin- tai kolminkertaisesti muihin suomalaisiin verrattuna. Rasistisia asenteita omaavat ovat kuitenkin vähemmistö perussuomalaisten joukossa.
Ylen Taloustutkimuksella teettämässä kyselyssä (7/2023) perussuomalaisten kannattajista lähes kaikki olivat sitä mieltä, että rasismiin suhtaudutaan Suomessa riittävän vakavasti. Perussuomalaisista vain 2 % kaipasi lisää toimia rasismin suhteen, ja tämä osuus oli pienempi kuin millään muulla puolueella. Perussuomalaisille oli kaikista puolueista vähiten tärkeää tavoitella sitä, että Suomessa ei hyväksyttäisi rasismia missään muodossa; vain 13 % perussuomalaisista piti sitä erittäin tärkeänä, kun kaikkien suomalaisten keskiarvo oli 64%.
Kannattajakunta > Rakenne

Vuonna 2009 puolueen kannattajista 50 prosenttia työskenteli työntekijäammateissa. Määrä oli suurempi kuin vasemmistopuolueilla. Vuonna 2016 tehdyssä kyselytutkimuksessa perussuomalaiset oli vuoden 2015 eduskuntavaaleissa poliisien keskuudessa selvästi suositumpi kuin koko väestön keskuudessa. Se oli kyselyssä toiseksi suosituin puolue, ja poliisien joukossa kannattajia oli 24,4 %. Vuonna 2012 Sunnuntaisuomalaisen toimittajakyselyssä perussuomalaiset oli vähiten suosittu puolue, jota edellisissä vaaleissa oli äänestänyt vain 2 % vastanneista 285:stä toimittajasta. 44 % vastanneista ei kertomansa mukaan missään nimessä äänestäisi perussuomalaisia.
Vuonna 2011 Taloustutkimus selvitti puolueiden kannattajakuntien rakenteita. Tutkimuksen mukaan 40 % perussuomalaista kuului suorittavaa työtä tekevään työväestöön. Yrittäjiä puolueen kannattajissa oli kokoomuksen jälkeen toiseksi eniten. Sen sijaan toimihenkilöiden ja johtajien keskuudessa kannatus oli pienintä kuuden suurimman puolueen joukossa. Eläkeläisten keskuudessa perussuomalaiset oli vähemmän suosittu kuin kolme muuta suurta puoluetta.
Perussuomalaiset ovat tulotasoltaan tyypillisiä suomalaisia, vaikka heidän koulutusasteensa on hieman keskimääräistä matalampi. Kaikkein pienituloisimpien joukossa perussuomalaiset keräsi selvästi vähemmän kannatusta kuin ryhmään kuuluvien suosituin puolue vasemmistoliitto. 
Työttömien osuus puolueen kannattajista on silti eduskuntapuolueiden korkein. Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2017 julkaiseman tutkimuksen mukaan perussuomalaisten kannattajista kymmenellä prosentilla oli korkeakoulututkinto.
Kannattajien sukupuolijakauma oli vinoutunut vuoden 2011 kyselyssä: noin kaksi kolmasosaa kannattajista oli miehiä. Tammikuussa 2013 tehdyssä kannatusmittauksessa perussuomalaiset oli suomalaisten miesten eniten kannattama puolue. Naisten joukossa puolue oli viidenneksi suosituin.
Maantieteellisesti ja ikäluokittain perussuomalaisia kannatettiin poikkeuksellisen tasaisesti eri puolilla maata ja eri ikäluokissa.
Vuoden 2023 mielipidekyselyssä perussuomalaiset oli 18-22-vuotiaiden keskuudessa ylivoimaisesti suosituin puolue lähes 30 prosentin osuudella.
Toukokuussa 2024 valmistuneen Pääministerivaalit polarisaation aikakaudella -tutkimuksen mukaan tyypillinen perussuomalaisten kannattaja on asutuskeskuksessa asuva suomenkielinen, alle eläkeikäinen mies, jolla on todennäköisemmin perusasteen kuin keski- tai korkea-asteen koulutus. Hän ei ole suurituloinen, samastuu työväenluokkaan tai alempaan keskiluokkaan sekä suhtautuu nuivasti monikulttuurisuuteen ja ympäristönsuojeluun.
Kannattajakunta > Jäsenet

Perussuomalaisissa oli vuonna 2002 noin 1 600 jäsentä, joista miehiä oli 400 ja naisia 1 200. Seuraavan vuosikymmenen aikana jäsenmäärä moninkertaistui ja ylitti 5 000 vuonna 2011 ja 8 000 vuonna 2013.
 Tammikuussa 2018 puolueessa oli 11 000 jäsentä.
Puolueen kannatus on ollut suhteellisesti suurinta Kaustisella (2008: 34,0 %, 2012: 37,3 %), Kihniössä (2008: 26,9 %, 2012: 37,0 %) ja Vetelissä (2008: 33,7 %, 2012: 27,9 %).
Kannattajakunta > Jäsenet > Demografia

Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2017 julkaisemassa tutkimuksessa perussuomalaisten jäsenet erottuivat suhteellisen alhaisella keski-iällä ja miesvaltaisuudella. Kuudesta suurimmasta puolueesta perussuomalaisten keski-ikä, 54 vuotta, oli toiseksi matalin heti vihreiden jälkeen. Jäsenistä 75 prosenttia oli miehiä. Tutkimuksen mukaan jäsenistö jakaantuu suhteellisen tasaisesti ympäri maata. Työssäkäyviä oli noin puolet ja eläkeläisiä noin kolmasosa. Työttömien osuus oli kuudesta puolueesta suurin, 11 prosenttia. Perussuomalaisten jäsenten mediaanitulo oli 3 000 euroa kuukaudessa. Työssäkäyvistä perussuomalaisilla oli puolueista eniten työntekijäjäseniä, lähes 40 prosenttia. Alle 30 prosentilla oli korkeakoulututkinto.
Vaalihistoria > Eduskuntavaalit

| Vaalit | Johtaja | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Paikat | +/− | Hallitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | Timo Soini | 26 440 | 0,99 % | 1 / 200 |  1 | oppositio |
| 2003 | Timo Soini | 43 816 | 1,57 % | 3 / 200 |  2 | oppositio |
| 2007 | Timo Soini | 112 256 | 4,05 % | 5 / 200 |  2 | oppositio |
| 2011 | Timo Soini | 560 075 | 19,05 % | 39 / 200 |  34 | oppositio |
| 2015 | Timo Soini | 524 054 | 17,65 % | 38 / 200 |  1 | Sipilä |
| 2019 | Jussi Halla-aho | 538 805 | 17,48 % | 39 / 200 |  1 | oppositio |
| 2023 | Riikka Purra | 620 981 | 20,06 % | 46 / 200 |  7 | Orpo |
Vaalihistoria > Eduskuntavaalit > Kannatus vaalipiireittäin

Vaalipiirien määrä väheni vuoden 2011 eduskuntavaalien 15:stä 13:een, kun vuonna 2015 Etelä-Savon ja Kymen vaalipiiri yhdistettiin Kaakkois-Suomen vaalipiiriksi ja Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan vaalipiiri Savo-Karjalan vaalipiiriksi.
| Vaalipiiri | 1999 | 2003 | 2007 | 2011 | 2015 | 2019 | 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin vaalipiiri | 0,1 | 5,3 | 2,9 | 13,0 | 11,3 | 12,3 | 11,3 |
| Uudenmaan vaalipiiri | 0,4 | 1,2 | 6,0 | 18,8 | 18,0 | 15,9 | 18,2 |
| Varsinais-Suomen vaalipiiri | 0,2 | 0,3 | 2,5 | 18,1 | 19,3 | 19,1 | 20,0 |
| Satakunnan vaalipiiri | 0,7 | 1,5 | 5,2 | 23,6 | 25,0 | 24,1 | 26,6 |
| Hämeen vaalipiiri | 0,2 | 0,5 | 2,2 | 20,6 | 19,5 | 21,1 | 24,4 |
| Pirkanmaan vaalipiiri | 0,6 | 0,5 | 4,9 | 21,1 | 17,8 | 17,3 | 20,2 |
| Kymen vaalipiiri | 0,4 | 0,4 | 5,3 | 23,3 | 21,1 | 18,9 | 22,8 |
| Etelä-Savon vaalipiiri | 0,7 | 0,6 | 3,2 | 20,5 | 21,1 | 18,9 | 22,8 |
| Pohjois-Savon vaalipiiri | 2,8 | 0,7 | 3,4 | 20,8 | 19,7 | 18,1 | 20,0 |
| Pohjois-Karjalan vaalipiiri | 1,6 | 0,7 | 2,8 | 23,1 | 19,7 | 18,1 | 20,0 |
| Vaasan vaalipiiri | 4,7 | 4,6 | 6,0 | 17,2 | 15,9 | 17,1 | 21,3 |
| Keski-Suomen vaalipiiri | 0,2 | 0,4 | 2,6 | 18,1 | 19,3 | 18,0 | 20,5 |
| Oulun vaalipiiri | 1,3 | 0,7 | 3,5 | 20,1 | 16,2 | 20,4 | 25,5 |
| Lapin vaalipiiri | 0,5 | 0,2 | 1,8 | 20,5 | 16,5 | 17,2 | 26,8 |
Vaalihistoria > Euroopan parlamentti

| Vaalit | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Paikat | +/− |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | 15 004 | 0,67 % | 0 / 16 |  |
| 1999 | 9 854 | 0,79 % | 0 / 16 |  0 |
| 2004 | 8 900 | 0,54 % | 0 / 14 |  0 |
| 2009 | 162 930 | 9,79 % | 1 / 13 |  1 |
| 2014 | 222 457 | 12,87 % | 2 / 13 |  1 |
| 2019 | 252 990 | 13,83 % | 2 / 13 |  0 |
| 2024 | 139 019 | 7,6 % | 1 / 15 |  1 |