stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaksi tyhmää koiraa
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Brad Garrett  | … |  Big Dog   |
|  Mark Schiff  | … |  Little Dog   |
|  Brian Cummings  | … |  Hollywood   |
|  Nancy Cartwright  | … |  Red   |
|  Rob Paulsen  | … |  Cubby   |
|  Tom Kenny  | … |  Kenny, poika #1   |
|  Jess Harnell  | … |  Secret Squirrel   |
|  Jim Cummings  | … |  Morocco Mole   |
|  John Kricfalusi  | … |  isä karhu, iso paha susi   |
|  June Foray  | … |  isoäiti   |
|  Billy West  | … |  susi, noita, Hollywood pomo   |
|  Chantal Strand  | … |  Buffy, poika #2, tyttö, vanha nainen   |
|  Tony Jay  | … |  Chief   |
|  Kimmy Robertson  | … |  Penny   |
|  Candi Milo  | … |  äiti karhu   |
|  Lionel G. Wilson  | … |  vauva karhu   |
|  Casey Kasem  | … |  Bill Baker   |
|  Gary Owens  | … |  kuuluttaja, rehtori Schneider   |
|  Lee Tockar  | … |  susi   |
|  Tress MacNeille  | … |  Kennyn opettaja   |
|  Kath Soucie  | … |  pikku tyttö puistossa   |
|  Frank Welker  | … |  sivuäänet   |
Aiheesta muualla

Voice Chasers (Arkistoitu – Internet Archive)
TV.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaakkolammi (Kuru, Keihäsjärvi)

| Kaakkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°54′23″N, 23°40′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keihäsjoen valuma-alue (35.35)
Laskuoja:  oja Keihäsjärveen 
Järvinumero:  35.351.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,9 m  
Rantaviiva:  0,512 km  
Pinta-ala:  1,367 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolammi 
Kaakkolammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kurun kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Keihäsjärven lähialueeseen (35.351) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,9 metriä mpy.
Kaakkolammi (Mänttä-Vilppula)

| Kaakkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°08′27″N, 24°23′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  oja Ukonselkään 
Järvinumero:  35.622.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,2 m  
Rantaviiva:  0,661 km  
Pinta-ala:  2,892 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolammi 
Kaakkolammi  eli Kaakkolampi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Haikankylänn lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu.
Karl Llewellyn

Karl Llewellyn vuonna 1934
Karl Llewellyn (22. toukokuuta 1893 – 13. helmikuuta 1962) oli yhdysvaltalainen oikeustieteilijä.
Llewellyn kuului amerikkalaisen oikeusrealismin edustajiin. Hänen mukaansa vain se, mitä viranomaiset tekevät rikos- ja riita-asioissa, on oikeutta. Oikeussäännöillä on merkitystä vain siinä määrin kuin niiden avulla saattoi laatia ennusteita tuomioistuinten ja muiden viranomaisten tulevista ratkaisuista, ja muutoin ne ovat vain "leikkikaluja". Llewellynin mukaan oikeudellisessa ratkaisutoiminnassa ei ollut kyse loogisesta subsumptiosta tosiseikkojen ja oikeussääntöjen kesken, vaan se on ei-loogista, jopa emotionaalis-irrationaalista toimintaa, jossa jokaisen ratkaisuun johtaa ainutkertainen intuitiivinen tunnetila. Oikeudellisten ratkaisujen perustelut ovat vain jälkikäteisiä näennäisperusteluita, jotka eivät ilmaise ratkaisuihin johtaneita todellisia tekijöitä, joiden selvittäminen on oikeustieteen tehtävä.
Llewellyn kehitti ns. law-jobs -teorian, jonka mukaan kaikkien ihmisryhmien tulee huolehtia tiettyjen tarpeiden tyydyttämisestä ja tehtävien tekemisestä, jotka voidaan jakaa kuuteen kategoriaan. Näihin kuuluvat riitojen ja muiden ongelmien ratkaiseminen, käyttäytymisen ja odotusten ennaltaehkäisevä kanavointi, niiden uudelleenkanavointi reaktiona ulkoisiin muutoksiin, toimivallan jakaminen, kannustimien tarjoaminen sekä näiden tehtävien edellyttämien tekniikoiden, taitojen, välineiden ja käytäntöjen kehittäminen. Llewellyn hyödynsi teoriaansa tutkiessaan Yhdysvaltain intiaaniheimojen oikeutta.
Karl Logan

Karl Logan
Karl Logan  (s. 28. huhtikuuta 1965) on entinen heavy metal -yhtye Manowarin kitaristi. Hän liittyi bändiin vuonna 1994 entisen kitaristin David Shanklen jätettyä bändin. Loganin soittotapa on saanut vaikutteita neo-klassisesta soittotavasta, joka eroaa entisten Manowar-kitaristien soittotyyleistä. Osa bändin faneista ei pidä sitä sopivana bändin soundiin.
Manowarin DVD:llä Hell on Earth I Logan kertoo kuinka tapasi basisti Joey DeMaion melkein ajettuaan hänen päälleen moottoripyörällä.
Logan ajoi vuonna 2006 kolarin moottoripyörällään ja loukkaantui niin, että Manowarin kiertue siirtyi.
Logan pidätettiin lapsipornon hallussapidosta vuoden 2018 elokuussa, mutta hän vapautui 35 000 dollarin takuita vastaan. Häntä syytetään myös kolmen alaikäisen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, ja näistä syistä Manowar erotti hänet yhtyeestä.
Kaitajärvi (Kuhmoinen, Pihlajakoski)

| Kaitajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°41′32″N, 25°19′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Rimminjärveen
Järvinumero:  14.221.1.086
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,1 m  
Pituus:  960 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  2,386 km  
Pinta-ala:  7,674 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaitajärvi 
Kaitajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Pihlajakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä. Rannat ovat metsämaata ja paikoitellen jyrkkiä. Järvellä on kolme vapaa-ajan asuntoa ja järven eteläpuolelta kulkee metsäautotie.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy. Laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee 300 metrin päässä Rimminjärveen, joka puolestaan laskee Raiskasjärveen. Kaitajärven ja Rimminjärven välinen pudotus on 6,5 metriä ja Kaitajärven ja Raiskasjärven välinen pudotus 23,3 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio. Vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu kaksi taloa ja järven eteläpuolelle oli tehty metsäautotie.
Kalalampi (Kouvola, Lehtomäki)

| Kalalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  60°53′36″N, 26°44′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kymijoen alaosan alue (14.11)
Laskujoki:  metsäoja Kymijokeen 
Taajamat:  Lehtomäki, Kouvolan keskustaajama
Järvinumero:  14.115.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,7 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,164 km  
Pinta-ala:  6,486 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalalampi 
Kalalampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan keskustaajaman Lehtomäessä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Kalalammen pinta-ala on 6,5 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Lehtomäen asuinalueen koillispuolella ja Utumäen länsipuolella olevassa notkossa. Notko on metsäaluetta, jonka maapohja on soistunutta. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lampea kiertävät asuinalueilta alkavat kävelypolut. Lampi on autio eikä sillä ole kartan mukaan saaria.
Luontoarvoja

Lammelle on laadittu luontopolku rasteineen . Lammen rantojen rimireunuksilla kasvaa esimerkiksi tupasvillaa, mutasaraa, suokukkaa, juolukkaa, raatetta, siniheinää, pyöreälehtikihokkia, vaiveroa ja isokarpaloa. Vedessä elää ulpukka ja lumme. Hyönteisinventoinnissa on lammelta tavattu keihästytönkorento, okatytönkorento, taigatytönkorento, pikkulampikorento, lummelampikorento ja sirolampikorento.
Vesistösuhteet

Kalalampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kuusankosken voimalaitoksen alueeseen (14.115) se kuuluu. Lampeen ei ole johdettu kuivatusojia, mutta sen laskuoja virtaan kaivetun ojan kautta Lehtomäen asuinalueelle. Vanhoissa kartoissa lammen laskuoja mutkitteli metsän läpi Kymijoen Kuusaanlammelle . Asuinalueen noustua vesi on johdettu viemärin kautta Ravilehdossa virtaavaan puroon. Kalalammen vedenpinnan korkeus on 83,7 metriä mpy. ja Kymijoen vedenpinta on Kuusaanlammella 55,01–55,80 metriä mpy. Laskuojalle tulee matkalla pudotusta noin 28 metriä.
Historiaa

Vuosien 1965 ja 1970 peruskartoissa on lammen ympäristö metsämaata. Lähin asuinalue sijaitsee Kurvissa, jonne on rakennettu pientaloasuinalue. Vuoden 1980 kartoissa ovat Lehtomäen kerrostaloalueen ensimmäiset kerrostalot nousseet kaaritien varteen. Tyttilammen lähelle on rakennettu metsäautotie. Vuonna 1987 ovat asuinalue kaikki kerrostalot valmistuneet ja metsän puolelle on rakennettu pientaloalueita.  Kasvavan asuinalueen tarpeisiin muodostuu lammen ympäristöön polkuverkosto.
Jyri Paretskoi

Paretskoi Turun kirjamessuilla 2014.
Jyri Juhana Paretskoi (s. 9. heinäkuuta 1979 Uusikaupunki) on suomalainen kirjailija ja äidinkielen ja kirjallisuuden opettaja.
Paretskoi valmistui ylioppilaaksi Pielaveden lukiosta vuonna 1998 ja kasvatustieteen maisteriksi Joensuun yliopistosta vuonna 2004. Vuonna 2005 hän suoritti opetushallinnon tutkinnon ja vuonna 2007 äidinkielen ja kirjallisuuden opettajan kelpoisuuden Joensuun yliopistossa. Paretskoi on asunut vuodesta 2012 Iisalmessa, missä hän opettaa yläkoululaisille äidinkieltä ja kirjallisuutta sekä suullista ilmaisua.
Vuonna 2014 Paretskoi sai nuortenkirjallisuuden Topelius-palkinnon esikoisromaanistaan Shell’s Angles (2013). Se kertoo kolmen mopopojan elämästä Shell-huoltoaseman kulmilla Iisalmea muistuttavassa pikkukaupungissa. Vuonna 2014 ilmestyi jatko-osa Shell’s Angles ja Kalajoen hiekat, joka oli Finlandia Junior -palkintoehdokkaana. Sarjan kolmas osa, Shell’s Angles ja beibit, ilmestyi syksyllä 2015 ja käsittelee muun muassa teiniraskautta. Teos oli Topelius-palkintoehdokas. Vuonna 2016 Paretskoi sai Laivakello-palkinnon Shell’s Angles -kirjoistaan. Kirjoista tehty rockmusikaali Shell's Angles sai ensi-iltansa Kotkassa 1. syyskuuta 2018. Kirjoista on tekeillä myös televisiosarja. Myös Paretskoin K15-sarjan sovittamista televisiosarjaksi tai elokuvaksi on suunniteltu.
Vuonna 2017 ilmestyi Paretskoin ensimmäinen aikuisille suunnattu romaani, Nimetön.
Teokset > Shell’s Angles -sarja

Shell’s Angles.  Hämeenlinna:  Karisto, 2013.  ISBN 978-951-23-5714-7.
Shell’s Angles ja Kalajoen hiekat.  Hämeenlinna:  Karisto, 2014.  ISBN 978-951-23-5853-3.
Shell’s Angles ja beibit.  Hämeenlinna:  Karisto, 2015.  ISBN 978-951-23-6022-2.
Shell’s Angles: Aivot narikkaan.  Hämeenlinna:  Karisto, 2018.  ISBN 978-951-23-6368-1.
Shell’s Angles: viimeinen riskiretki.  Hämeenlinna:  Karisto, 2019.  ISBN 9789512366934.
Teokset > K15-sarja

K15.  Helsinki:  Otava, 2018.  ISBN 978-951-1-32755-4.
K15: Salaisuuksia.  Helsinki:  Otava, 2018.  ISBN 978-951-1-33073-8.
K15: Vahinkoja.  Helsinki:  Otava, 2019.  ISBN 978-951-1-33240-4.
K15: Lupauksia.  Helsinki:  Otava, 2019.  ISBN 978-951-1-33537-5.
K15: Muutoksia.  Helsinki:  Otava, 2020.  ISBN 978-951-1-34627-2.
K15: Pornoa ja sirkushuveja.  Helsinki:  Otava, 2020.  ISBN 978-951-1-34628-9.
Teokset > Muut

Nimetön.  Hämeenlinna:  Karisto, 2017.  ISBN 978-951-23-6301-8.
Elias ja sukkapallopommipuu.  (Kuvitus: Nadja Sarell)  Hämeenlinna:  Karisto, 2018.  ISBN 978-951-23-6464-0.
Aino, Onni ja höpsähtänyt ope.  (Kuvitus: Terese Bast)  Hämeenlinna:  Karisto, 2020.  ISBN 978-951-23-6716-0.
Palkinnot ja ehdokkuudet

Topelius-palkinto 2014
Finlandia-Junior -ehdokkuus 2014
Topelius-palkintoehdokkuus 2016
Laivakello-palkinto 2016
Valtion kolmivuotinen taiteilija-apuraha 2021
Aiheesta muualla

Jyri Paretskoi Otavan sivuilla
Martikainen, Jaana: Minulla on rajaton valta Savon Sanomat.  15.1.2014.
Kosonen, Laura: Kirjailija sai aikaan somekohun kahdella sanalla – Jyri Paretskoi uskoo yhä tolkun ihmiseen, mutta löytää sen nyt yllättävästä paikasta Yle Uutiset. 1.2.2020.
Kappa Mikey

| Kappa Mikey |
| --- | --- |
 Sarjan alkutunnus.
Tyyli:  piirrossarja
Kestoaika:  22 min
Luoja(t):  Larry Schwarz
Pääosissa:  Michael Sinterniklaas Sean Schemmel Anice Moriaty Evelyn Lanto Gary Mack Stephan Moverly Jesse Adams
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Nickelodeon
Esitetty:  25. helmikuuta 2006 – 20. syyskuuta 2008
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  52
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Sergei Aniskov
Tuotantoyhtiö(t):  Nickelodeon
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Golden Reel (2007)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Kappa Mikey on yhdysvaltalainen animaatiosarja, jonka loi Larry Schwarz. Sarjaa on tuotettu yhteensä 52 jaksoa. Tarina kertoo 18-vuotiaasta Mikeystä, joka High Schoolista valmistuttuaan lähti Clevelandista Japaniin voitettuaan arvasta koe-esiintymisen vanhaan suosittuun LilyMu-sarjaan. Näyttelijöiden mielestä Mikey ei sopinut sarjaan, mutta yleisö oli eri mieltä ja sarjan katsojaluvut nousivat jälleen, minkä myötä Mikeysta tuli Japanin suurin animetähti.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michael Sinterniklaas  | … |  Mikey Simon, Suave Mikey   |
|  Sean Schemmel  | … |  Gonard, Gonardin äiti, merirosvokapteeni   |
|  Anice Moriaty  | … |  Lily   |
|  Evelyn Lanto  | … |  Mitsuki   |
|  Gary Mack  | … |  Guano   |
|  Stephan Moverly  | … |  Ozu, Brozu   |
|  Jesse Adams  | … |  Yes Man, Yoshi, No Man   |
|  Wayne Grayson  | … |  tri Takashi Katashi, agentti Yoshida, herra Stereo, murtovaras   |
|  Dan Green  | … |  Spartacus klooni, herra Tatami, sivuäänet   |
Aiheesta muualla

Teletoon.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Kandavas Kartodroms

| Kandavas Kartodroms |
| --- | --- |

Sijainti:  Kandava, Latvia
Valmistumisvuosi:  1972
Suunnittelija:  Hermann Tilke
Radan pituus:  1,012 km
Mutkia:  11
Kandavas Kartodroms on vuonna 1972 avattu 1,012 kilometriä pitkä karting-rata, joka sijaitsee Kandavassa Latviassa. Rata on rakennettu 1972 ja uusittu vuonna 2008.
Aiheesta muualla

Kandavas Kartodroms (latviaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kandavas Kartodroms
Käännös suomeksi
Karen Cellini

Karen Cellini (s. 13. toukokuuta 1958 Philadelphia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka esitti Amanda Carringtonia televisiosarja Dynastiassa vuosina 1986–1987. Aikaisemmin hahmoa näytteli Catherine Oxenberg. Cellini tavoitteli alun perin roolia Dynastian sisarsarjasta Colbyt, mutta ei tullut valituksi.
Vuonna 2005 Cellini esiintyi elokuvassa Seriously Twisted.
Kankaanpää (Säkylä)

Kankaanpään kyläkeskus kesällä 2010.
Kankaanpää on kyläkeskus ja taajama Säkylässä entisen Köyliön kunnan alueella. Vuoden 2022 lopussa taajaman väkiluku oli 499, pinta-ala 3,45 km² ja väestötiheys 144,6 as./km².
Kankaanpäässä sijaitsee Kuninkaanlähde, joka on saanut nimensä Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n ansiosta. Kankaanpää valittiin vuonna 2003 sekä Satakunnan vuoden kyläksi että koko Suomen Vuoden kyläksi. Kankaanpää on yksi ainoimpia Köyliönjärven rannalla sijaitsevia paikkoja, jossa on kunnon hiekkaranta.
Sekaannusten välttämiseksi Kankaanpään kaupungin kanssa Köyliön Kankaanpään postitoimipaikan nimeksi vahvistettiin Kakkuri.
Palvelut

Kankaanpäässä sijaitsee enää vain muutamia palveluita, joihin lukeutuu mm. Lallin koulu ja Vanhainkoti. Kankaanpäässä on sijainnut mm. keväällä 2009 ovensa sulkenut Tarmon lähikauppa sekä samassa kiinteistössä sijainnut OP:n Osuuspankki. Kankaanpäässä sijaitsee myös vanha Köyliön Meijeri, joka ei ole ollut bisneskäytössä moniin vuosiin, mutta toukokuussa 2013 säkyläläinen Maarit Markkula osti sen ja aikoo kunnossapitää sitä sen historiallisen arvon takia.
Liikenne

Kankaanpään lävitse kulkee Iso-Säkylän ja Vuorenmaan välinen yhdystie 2044. Kyläkeskuksesta erkanee myös yhdystie 2131 Järvenpään kunnanosaan, josta on yhteydet Kepolan ja Kokemäen suuntiin sekä valtatielle 12.
Karl Allan Knut Schulman

Karl (Carl) Allan Knut Schulman (13. tammikuuta 1860 Porvoon pitäjä – 7. toukokuuta 1892 Bogorodits, Tulan kuvernementti) oli suomalainen agronomi, tilanomistaja ja valtiopäivämies.
Schulmanin vanhemmat olivat kenraaliluutnantti Alexander Leonard Carl Schulman ja Paulina Glansenstierna ja puoliso vuodesta 1884 Anna Alexandra Carolina Stierncreutz (k. 1923), kontra-amiraali Zakarias Alexander Stjerncreutzin tytär. Schulman oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1885.
Schulmanin veljiä olivat kenraalimajurit Hugo Schulman ja Carl Fredrik Schulman sekä everstiluutnantti Carl Rudolf Christer Schulman. Hänen velipuolensa oli kenraaliluutnantti Carl August Schulman.
Kappale (fysiikka)

Kappale tarkoittaa fysiikassa fysikaalisesti mitattavissa olevaa aineellista oliota, jolla on esimerkiksi tilavuus ja massa.
Fysiikassa

Fysikaalinen kappale on olio, jota voidaan kuvata klassisen tai kvanttimekaniikan teorioilla ja jolla voidaan tehdä kokeita ja jota voidaan mitata fysikaalisia mittalaitteita käyttäen.
Klassisessa fysiikassa kappaleella on massa, kolme avaruudellista ulottuvuutta, avaruudellinen sijainti ja jonkinlainen ajallinen kesto. Kappale on fysikaalisten lakien tai fysikaalisten teorioiden kohde. Kappale voidaan käsittää kokonaisuutena, mutta se voidaan mahdollisesti jakaa osiinsa pienemmiksi fysikaalisiksi kappaleiksi.
Kvanttimekaniikassa keskustellaan siitä, ovatko jotkut alkeishiukkaset sellaisia, etteivät ne ole kappaleita vaan pelkkiä pisteitä ilman aika-avaruudellista ulottuvuutta, vai ovatko ne sellaisia, että niillä on aina vähintään yksi avaruudellinen ulottuvuus (kuten säieteoriassa ja M-teoriassa).
Filosofiassa

Fysikaalinen kappale tai fysikaalinen olio tarkoittaa ontologiassa konkreettista oliota, joka on olemassa ja jolla on fysikaalinen aika-avaruudellinen ulottuvaisuus. Esimerkkejä kappaleista ovat ihmisruumis, pilvi, biljardipallo ja protoni.
Suurimmassa osassa filosofisia oppeja kappaleet eivät ole mielen olioita, matemaattisia olioita tai muita abstrakteja olioita; eivätkä esimerkiksi aistinsisältöjä, ideoita, käsitteitä tai joukkoja. Siksi fysikaalisia kappaleita eivät ole muun muassa tunteet, näkökentän oliot ja luku ”3”. Muun muassa subjektiivisessa idealismissa kappaleet kuitenkin ovat mielen olioita, mutta niillä on silti avaruudellinen ulottuvuus näkökentässä.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Physical body
Käännös suomeksi
Karen Carney

Karen Carney vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa.
| Mitalit> Maa:   Englanti.Naisten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Englanti.Naisten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Englanti.Naisten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Englanti> Naisten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Kanada 2015 | Jalkapallo |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Suomi 2009 | Jalkapallo |  |
Karen Carney (s. 1. elokuuta 1987) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Englannin maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 144 maaottelua, joissa hän on tehnyt 32 maalia. Hän ylsi seitsemäntenä Englannin naispelaajana sataan maaotteluun. Hän on saavuttanut EM-hopeaa 2009 ja MM-pronssia 2015.
Carney esiintyi ensimmäisen kerran Englannin maajoukkueessa 17-vuotiaana helmikuussa 2005; hän tuli vaihdosta kentälle ja teki Englannin viimeisen maalin 4–1-voitto-ottelussa Italiaa vastaan. Toukokuussa 2005 hän rakensi Englannin 1–0-voittomaalin, kun Englanti saavutti kaikkien aikojen ensimmäisen voittonsa Norjasta. Hän pelasi vuoden 2005 EM-kilpailuissa ja teki viime hetken voittomaalin Suomea vastaan. Vuoden 2007 MM-kilpailuissa hän kuului puolivälieriin selviytyneen Englannin avauskokoonpanoon kolmessa ottelussa neljästä. Hän saavutti hopeaa vuoden 2009 EM-kilpailuissa ja teki kaksi maalia, joista toisen loppuottelussa Saksaa vastaan. Carney edusti Englantia myös vuoden 2011 MM-kilpailuissa ja vuoden 2013 EM-kilpailuissa sekä Isoa-Britanniaa vuoden 2012 olympialaisissa. Vuoden 2015 MM-kilpailuissa hän teki alkulohkossa maalin sekä Meksikoa että Kolumbiaa vastaan. Vuoden 2017 EM-kilpailuissa hän pelasi kolmessa ottelussa, joista avauskokoonpanossa vain merkityksettömässä alkulohkon viimeisessä ottelussa Portugalia vastaan. MM-kilpailuissa 2019 hän tuli vaihtopelaajana kentälle kolmessa alkulohko-ottelussa sekä pronssiottelussa.
Seuratasolla Carney on edustanut Birmingham Cityä, Arsenalia sekä vuoden 2015 lopulta alkaen Chelseaa. Hänet palkittiin vuoden nuorena pelaajana Englannissa vuonna 2005. Vuonna 2009 hän siirtyi Yhdysvaltoihin Chicago Red Starsiin mutta palasi vuonna 2011 Birminghamiin.
Kaakkolammi (Orivesi, Hirtolahti)

| Kaakkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°35′49″N, 24°31′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.722.1.033
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,7 m  
Rantaviiva:  0,815 km  
Pinta-ala:  1,766 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolammi 
Kaakkolammi , joka kirjoitetaan myös Kaakkolampi , on Pirkanmaalla Orivedellä Hirtolahden lounaispuolella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Kaakkovuoren ja Mänttävuoren välisessä pitkittäisessä jyrkkärinteisessä laaksossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat suota.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy.