stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aikuiskoulutustuki
Tuen hakeminen, tukiajan kuluminen ja vaadittavat opintosuoritukset

Aikuiskoulutustukea haettiin tukioikaushakemuksella ja maksuhakemuksella. Tukioikeushakemuksella haettiin tukioikeutta, kuitenkin enintään 15 kuukaudelle. Myönteisen ensipäätöksen jälkeen saattoi hakea tukea maksuhakemuksella tarpeen mukaan kuukausittain jälkikäteen.
Tukikuukauden aikana maksetut palkat, etuudet ja muut työtulot vaikuttivat siihen, montako opintopistettä tukikuukauden aikana on suoritettava. Jos sai tuloja tukikuukauden aikana yli puolet tuen perusteena olevasta palkasta, vaadittiin suoritettavaksi vähintään 2 opintopistettä. Vastaavasti jos sai tuloja tukikuukauden aikana alle puolet tuen perusteena olevasta palkasta, tai tuloja ei ollut lainkaan, vaadittiin suoritettavaksi vähintään 4 opintopistettä.
Tukikauden aikana saatavat tulot ja vaadittava opintopistemäärä olivat sidoksissa myös tukipäivien kulumiseen. Jos tukikuukautena vaadittiin kaksi opintopistettä eli tukikauden aikana sai palkkatuloja yli puolet normaalista palkasta, kului tukiaikaa vain puolikas kuukausi.
Aikuiskoulutustuen lakkauttaminen

Aikusikoulutustuki lakkautettiin osana Petteri Orpon hallituksen sosiaaliturvaleikkauksia.
Suomen eduskunta hyväksyi lakiesityksen aikuiskoulutusetuuksien lakkauttamisesta 22.5.2024. Hallituksen esitykseen ei tullut eduskuntakäsittelyssä muutoksia, eli laki hyväksyttiin sellaisenaan. Laki on tullut voimaan 1.6.2024.
Aikuiskoulutustukea ei myönnetä 1.8.2024 tai sen jälkeen alkaviin uusiin opintoihin. Jos opinnot ja tukikausi ovat alkaneet viimeistään 31.7.2024, tuen saaja voi hakea lisää tukioikeutta samoihin opintoihin joko yhdessä tai useammassa osassa vuoden 2025 loppuun asti. Hän voi hakea tuen maksua vuoden 2025 loppuun asti. Viimeinen maksuhakemus tulee lähettää 31.3.2026 mennessä.
Aiheesta muualla

Työllisyysrahaston verkkosivut
Aktinium(III)

| Aktiniumoksidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  12002-61-8
PubChem CID:  21946271
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Ac2O3
Moolimassa:  502,054 g/mol
Ulkomuoto:  valkoinen kidemäinen aine
Sulamispiste:  1 977 °C
Tiheys:  9,19 g/cm3
  
Aktinium(III)oksidi tai aktiniumoksidi Ac2O3 on radioaktiivisen alkuaine aktiniumin epäorgaaninen yhdiste hapen kanssa. Se on ominaisuuksiltaan hyvin samankaltainen kuin lantaanin vastaava lantaani(III)oksidi.
Aktinium(III)oksidia voidaan valmistaa kuumentamalla aktiniumhydroksidia Ac(OH)3 500 °C:seen tai -oksalaattia Ac2(C2O4)3 1 100 °C:n lämpötilaan (tyhjiössä):
Aktiniumoksidin kiderakenne on samanlainen kuin +3 hapetusluvun harvinaisten maametallien oksideilla. Rakenne on heksagonaalinen ja sen hilavakiot ovat a=407±1 ja c=629±2 pm. Yhdiste ei liukene veteen.
Aktiniumoksidia ei tule sekoittaa etikkahappoanhydridiin, josta käytetään joskus merkintää Ac2O, missä lyhenne Ac tarkoittaa asetyyliä.
Aiheesta muualla

PubChem: Actinium(III) oxide (englanniksi)
Air BC

Yhtiön BAe-146-200-lentokone
Air BC (IATA: ZX, ICAO: ABL, kutsukoodi: AIRCOACH) on entinen lentoyhtiö, jonka kotipaikka sijaitsi Brittiläisessä Kolumbiassa. Air Canada Jazz sulautti yhtiön itseensä ostamalla koko osakekannan, ja Air BC lopetti toimintansa 27. maaliskuuta 2002.
Historia

Lentoyhtiön perusti vuonna 1980 Jim Pattison Group yhdistämällä useita Kanadan länsirannikolla sijaitsevia paikallisia lentoyhtiöitä, kuten Canadian Air Transit, Flight Operation, Gulf Air Aviation, Haida Airlines, Island Airlines, Ominecca Air, Pacific Coast Air Services ja West Coast Air Services. Yhtiöiden laivasto koostui pääasiassa sulatetuilta yhtiöiltä perityistä De Havillandin koneista, DHC-6 Twin Otter:eistä ja joistakin vesilentokoneista. Vuonna 1983 laivasto sai täydennystä DCH-7 Dash-7 -koneista. Vuonna 1988 yhtiö hankki omistukseensa ensimmäiset suihkukoneet, tilattujen BAe 146-200 koneiden saavuttua. Vuonna 1986 laivastoa täydennettiin DHC-8 Dash 8-100 -koneilla.
Vuonna 1987 Air Canada sai haltuunsa 85% yhtiön osakekannasta ja teki yhtiöstä paikallisen kumppaninsa. Maaliskuussa 1995 Air Canada lunasti loputkin yhtiön osakkeista. Samana vuonna yhtiö täydensi laivastoaan uusilla DHC-8 Dash 8-300 -koneita.
Tammikuussa 2001 Air Canadan täysin omistama uusi yhtiö Air Canada Regional perustettiin yhdistämällä neljä paikallista lentoyhtiötä: Air BC, Air Nova, Air Ontario ja Canadian Regional Airlines. Yhdistäminen saatiin päätökseen vuonna 2002 ja samalla yhtiön nimi muutettiin Air Canada Jazziksi.
Aiheesta muualla

Air Canada kotisivut
Air Canada Jazz kotisivut
Aleksei Bondarev

| Aleksei Bondarev |
| --- | --- |
 Aleksei Bondarev Metallurg Magnitogorskin paidassa tammikuussa 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. tammikuuta 1983 (ikä 41) Öskemen, Kazakstan
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Omskije Krylja
Sarja:  VHL
Tehtävä:  apuvalmentaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–2020
Valmennusura
Vuodet:  2023–
Aleksei Andrejevitš Bondarev (ven. Алексей Андреевич Бондарев, s. 9. tammikuuta 1983 Öskemen, Kazakstan) on venäläinen uransa päättänyt jääkiekkopuolustaja. Hän toimii kaudella 2023–2024 VHL-seura Omskije Kryljan apuvalmentajana.
Bondarev edusti KHL-urallaan Avangard Omskia, Spartak Moskovaa, Lokomotiv Jaroslavlia, Metallurg Magnitogorskia, Traktor Tšeljabinskia, TsSKA Moskovaa ja Neftehimik Nižnekamskia. Hän toimi Spartak Moskovan varakapteenina kaudella 2017–2018.
Tilastot

Lähde:
Amenta Matthew

Amenta Matthew (s. 24. kesäkuuta 1952 Majuro) on marshallinsaarelainen poliitikko. Hänet valittiin parlamenttiin, Nitijelaan, Utrikin vaalipiiristä vuonna 2007, mutta hän menetti paikkansa siellä vuonna 2011. Hän pääsi vuonna 2008 maansa terveysministeriksi Litokwa Tomeingin hallinnossa. Hän oli Marshallinsaarten toinen ministeriksi nimityksen saanut nainen. Matthewilla on aviomiehensä Amon Tibonin kanssa kaksi tytärtä ja kaksi poikaa.
Aktiivinen työvoimapolitiikka

Aktiivinen työvoimapolitiikka on nimitys, jota on alettu käyttää työvoimapolitiikan rinnalla tai tilalla. Termi aktiivinen viittaa siihen, että työttömyyttä pyritään vähentämään suoraan eikä vain epäsuorasti esimerkiksi talouskasvua edistämällä. Aktiivisella työvoimapolitiikalla tarkoitetaan hallituksen toimenpiteitä ja ohjelmia, joilla pyritään parantamaan työttömien työllistymismahdollisuuksia. Aktiivisen työvoimapolitiikan ohjelmat ovat olleet merkittävässä asemassa erityisesti Pohjoismaissa, mutta yleistyivät 1990-luvulla myös Euroopassa sekä paikoin Yhdysvalloissa.
Aktiivinen työvoimapolitiikka voidaan Suomessa jakaa neljään päätyyppiin:
Koulutusohjelmat joilla pyritään parantamaan osaamista.
Julkiset työvoimapalvelut, kuten Työ- ja elinkeinotoimistot, jotka auttavat työn etsinnässä.
Tukityöllistäminen julkisella tai yksityisellä sektorilla.
Työttömien aktivointi osoittamalla heitä palkattomaan työharjoitteluun, työtoimintaan tai työllisyyskursseille.
Tukityöllistäminen ja työttömien aktivointi saattavat kuitenkin sotkea työmarkkinoita esimerkiksi siten, että siitä taloudellisesti hyötyvät yritykset vievät töitä kilpailijoilta. Aktiivinen työvoimapolitiikka on myös luonut tilanteen, jossa työnantajat pestaavat ihmisiä mielellään palkattomaan työhön sen sijaan, että maksaisivat työstä palkkaa. Työttömien aktivointi ja tukityöllistäminen eivät johda tutkimusten mukaan kestävään työllistymiseen, koska vain harva niihin osallistuvista saa lopulta normaalin työpaikan avoimilla työmarkkinoilla. Tämä koskee etenkin niitä,  joiden työttömyys on kestänyt yli 18 kuukautta. Taloudelliset rangaistuksetkaan eivät edistä niiden työllistymistä, joiden työttömyys on kestänyt yli puoli vuotta. Lisäksi on mahdollista, että suurtyöttömyys jatkuu tulevaisuudessa automaation lisätessä työn tuottavuutta.
Tilapäinen tukityö tai palkaton työ saattavat kuitenkin lisätä työntekijän taloudellista tai henkistä hyvinvointia. Toisaalta pakko osallistua hyödyttömäksi tai nöyryyttäväksi koettuun toimintaan saattavat heikentää henkistä hyvinvointia ja elämänhallinnan kokemusta, kuten myös rangaistuksiin perustuva aktivointi.
Sodan jälkeinen aktiivinen työvoimapolitiikka Suomessa

1940-luvun lopun laskusuhdanteessa avattiin työttömiä varten valtion työmaita, joissa työskentelemällä saattoi turvata oman ja perheensä toimeentulon. Nämä työllisyystyömaat vakiintuivat nopeasti työttömyyspolitiikan keskeiseksi keinoksi. Työllisyystyömaita perustettiin muun muassa maanteiden, vesiväylien ja voimalaitosten rakentamiseksi sekä metsien hoitamiseksi. Tästä niin sanotusta ”lapiolinjasta” alettiin luopua 1960-luvulla säädetyn työllisyyslain myötä, jossa säädettiin, että työttömyystyöstä on maksettava normaalia palkkaa. Lisäksi työttömille alettiin järjestämään työtä ensi sijassa oman asuinkuntansa alueelta.
Vuonna 1987 säädettiin uusi työllisyyslaki, joka velvoitti valtion ja kunnat järjestämään kaikille vuoden työttömänä olleille työkykyisille työnhakijoille kokopäivätöitä puolen vuoden ajaksi. Alle 20-vuotiaille työnhakijoille piti järjestää jo kolmen kuukauden työttömyyden jälkeen puolen vuoden pituinen työ- tai harjoittelupaikka. Valtion ja kuntien työllistämisvelvoite poistettiin kuitenkin jo 1990-luvun alussa, koska se tuli liian kalliiksi.
Viime aikoina etenkin pitkäaikaistyöttömiä ja nuoria työnhakijoita on alettu ohjaamaan niin sanottuihin työvoimapoliittisiin toimenpiteisiin tarvittaessa jopa sanktioiden avulla. Näihin toimenpiteisiin osallistumisesta ei kuitenkaan välttämättä makseta palkkaa eivätkä ne tällöin kerrytä myöskään eläkettä tai muuta sosiaaliturvaa.
Paltamon kokeilu

Kainuulaisessa maalaiskunnassa Paltamossa työllistettiin kunnan toimin suurin osa työttömistä vuosina 2011–2012. Kokeilua tutkittiin laajalti, minkä yhteydessä havaittiin, että osanottajien yksinäisyys ja sosiaalisten tilanteiden pelko väheni. Yhdistystoiminta ja internetin käyttö lisääntyivät, ja palkatonta vapaaehtoistyötä työttömien yhdistyksissä ja leipäjonoissa tehneet alkoivat saada rahallista korvausta työstään. Kokeiluun osallistuneet päästivät lisäksi työterveyshuollon piiriin, missä heiltä kyettiin diagnosoimaan pitkäaikaissairauksia.
Normaaleja työsuhteita ei syntynyt kuitenkaan niin paljon kuin oli tarkoitus, eikä monelle riittänyt järkevää tekemistä. Toimeentulotuen tarve ja pelot toimeentulosta eivät nekään vähentyneet, eivätkä kaikki kuntoutuneet työn avulla. Osa kokeiluun osallistuneista jäi mieluummin Paltamon työvoimatalolle kuin haki avointen työmarkkinoiden työpaikkoja, jotka sijaitsivat usein toisilla paikkakunnilla.
Kokeilua päätettiin olla jatkamatta, koska se tuotti huomattavaa taloudellista tappiota. Kokeilu tuli maksamaan 12 miljoonaa euroa, mistä vain 60 % saatiin säästöinä takaisin. Etuuksien maksaminen työttömille tuli siis yhteiskunnalle paljon halvemmaksi kuin työttömien työllistäminen siitä huolimatta, että kokeilussa vältettiin avointen työmarkkinoiden kanssa kilpailemista.
Aktinium(III)

| Aktiniumoksalaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  7264-35-9
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Ac2(C2O4)3
Moolimassa:  898 g/mol
Ulkomuoto:  väritön kidemäinen aine
Tiheys:  2,68 g/cm3 (dekahydraatti)
Liukoisuus veteen:  ei liukene
  
Aktinium(III)oksalaatti tai aktiniumoksalaatti Ac2(C2O4)3 on radioaktiivisen alkuaine aktiniumin oksalaatti. Se esiintyy tavallisesti kidevedellisenä dekahydraattina Ac2(C2O4)3·10H2O.
Actinium(III)oksalaatti dekahydraattia voidaan valmistaa saostamalla puhdistettu Ac3+-ioneja sisältävä liuos oksaalihapolla 25 °C lämpötilassa:
Aktiniumoksalaatista voidaan valmistaa useita muita aktiniumyhdisteitä. Esimerkiksi aktinium(III)oksidia saadaan kun oksalaattia kuumennetaan 1 100 °C:n lämpötilaan (tyhjiössä):
Aktiniumoksalaatin kiderakenne on samanlainen kuin lantaanioksalaatilla La2(C2O4)3·10H2O, samoin kuin amerikiumin ja plutoniumin oksalaateilla. Kiderakenne on monokliininen ja sen hilavakiot ovat a=1126 pm, b=997 pm, c=1065 pm, β=111,3°. Yhdiste ei liukene veteen.
Aiheesta muualla

PubChem: Actinium Oxalate  (englanniksi)
Albert Pfaler

Albert Pfaler.
Albert Ferdinand Pfaler (27. marraskuuta 1857 Muonio – 15. helmikuuta 1885 Tornio) oli suomalainen piirilääkäri ja yksi Duodecim-seuran 12 perustajajäsenestä.
Pfalerin vanhemmat olivat kirkkoherra, lääninrovasti Karl Ferdinand Pfaler ja Ebba Adolfina Holmström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1876 Kuopion lyseosta, opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1879, filosofian maisteriksi 1882, lääketieteen kandidaatiksi 1880 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1884. Pfaler toimi vt. piirilääkärinä Torniossa. Hän oli perustamassa vuonna 1881 Duodecim-seuraa.
Aatu Aarnio

| Aatu Aarnio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. kesäkuuta 2000 (ikä 24) Naantali, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Keisari
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Sport
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  53
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  TPS (SML) TUTO Hockey (Mestis)
Aatu Aarnio (s. 25. kesäkuuta 2000 Naantali) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Vaasan Sportissa. Hän on pelannut juniorina myös hyökkääjänä.
Ura

Aarnio on naantalilaisen VG-62:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Turun Palloseuraan. Kaudella 2021–2022 Aarnio jakoi seuran U20-joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Aron Kiviharjun kanssa lukemalla +15, kuten myös pudotuspeleissä Jimi Suomen kanssa lukemalla +2. Hän voitti kauden päätteeksi U20 SM-sarjan pronssia. Joulukuussa 2021 TPS nosti Aarnion SM-liigajoukkueensa vahvuuteen, kun joukkueesta oli useita pelaajia sivussa loukkaantumisten ja alle 20-vuotiaiden MM-kisaedustusten vuoksi. Hän sai tililleen ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen liigaottelunsa 30. joulukuuta 2021 Porin Ässiä vastaan. Aarnio merkittiin TPS:n seitsemänneksi puolustajaksi. Hän jäi ottelussa lopulta kuitenkin ilman peliaikaa.
Huhtikuussa 2022 Aarnio teki 1+1-vuotisen ja elokuun loppuun asti kestävän tryoutin sisältävän sopimuksen Vaasan Sportin kanssa. Elokuun lopulla hänen vahvistettiin saaneen joukkueeseen jatkosopimuksen. Aarnio sai ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa kauden 2022–2023 avauskierroksella 14. syyskuuta 2022 JYPiä vastaan. Hänet merkittiin Sportin kakkospuolustajapariin Valtteri Viljasen viereen. Aarnio sai ottelussa jääaikaa 18.04 minuuttia. Liigauransa avausmaalin ja ensimmäisen tehopisteen Aarnio teki 16. joulukuuta 2022 vieraissa Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Kaikkiaan hän teki varsinaisen tulokaskautensa 2022–2023 aikana 52 runkosarjaottelussa kaksi maalia. Helmikuussa 2023 Sport käytti Aarnion sopimuksessa olleen option ja vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan.
Marraskuussa 2023 Aarnio joutui loukkaantumisen vuoksi yli kahdeksi kuukaudeksi sivuun. Hän palasi kaukaloihin tammikuussa 2024 ja siirtyi lainalle Mestis-joukkue TUTO Hockeyn riveihin. Helmikuussa Sport vuokrasi Aarnion sinne toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella. Hän oli neljässä pelaamassaan ottelussa kuitenkin edustuskelvoton, koska Aarniolla oli suorittamatta Mestiksessä pelaamiseen vaadittavat kaksi SUEKin järjestämää verkkokurssia. TUTO sai hänen peluuttamisestaan 700 euron sakot ja urheilukoordinaattori Jouni Virpiö yhden ottelun toimitsijakiellon. 7. helmikuuta Aarnio palasi Sportin vahvuuteen. Hän pelasi siellä kaksi ottelua ja kaikkiaan Aarnio pelasi kauden 2023–2024 aikana SM-liigassa 23 runkosarjaottelua tehopistein 4+2=6, kunnes siirtotakarajalla helmikuussa Sport vuokrasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella takaisin TUTOon. Aarnio pelasi siellä yhteensä kymmenen runkosarjaottelua. Huhtikuussa 2024 hän teki Sportin kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen.
Pelityyli

Sportin kotisivujen pelaajaprofiilin mukaan Aarnio on raamikas puolustaja, joka hakeutuu hyvin maalipaikoille ja pelaa rohkeasti, mutta viisaasti. Profiilin mukaan hän osaa taklata ja saisi käyttää fyysisyyttä enemmänkin.
Albert Oskar Snellman

| Albert Oskar Snellman |
| --- | --- |
 Valtiopäivämies Albert Oskar Snellman (1877)
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. kesäkuuta 1844 Oulu
Kuollut: 1. toukokuuta 1894 Kristiinankaupunki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  liikemies
Vanhemmat:  Johan Wilhelm Snellman G:son ja Johanna (Jeannette) Enbom
Puoliso:  Rosina (Rösli) Susanna Bernard
Lapset:  Elin Johanna Snellman
Albert Oskar Snellman (24. kesäkuuta 1844 Oulu – 1. toukokuuta 1894 Kristiinankaupunki) oli suomalainen kauppaneuvos (1884) ja valtiopäivämies.
Snellmanin vanhemmat olivat kauppaneuvos Johan Wilhelm Snellman G:son ja Jeanette (Johanna) Enbom. Isänsä kuoltua Albert Oskar Snellman oli J. W. Snellman G:sonin kauppahuoneen toimitusjohtajana 1881–1894. Snellman oli perustamassa 1893 Kemin Puutavara Osakeyhtiötä yhdessä oululaisen Bergbomin kauppahuoneen kanssa.
Snellman oli porvarissäädyssä Oulun edustaja valtiopäivillä 1877–1878, 1882, 1885, 1888 ja 1891.  Hän kuului Oulun kaupunginvaltuustoon 1874–1894 ja oli myös valtuuston puheenjohtajana. Snellman myötävaikutti siihen että rautatie saatiin rakennettua Ouluun 1886. Hän oli perustamassa vuonna 1893 yhdessä Bergbomin kauppahuoneen kanssa Kemi Oy:tä – nimellä Trävaruaktiebolaget Kemi, jota Snellman johti vuoden kuolemaansa asti. Vuonna 1907 Oulun kaupunki nimesi Tehdaskadun Albertinkaduksi A. O. Snellmanin kunniaksi.
Snellman oli naimisissa vuodesta 1868 sveitsiläissyntyisen Rosina Susanna Bernhardin (1843–1898) kanssa. Tämä oli tullut Ouluun kotiopettajattareksi opettamaan ranskaa ja saksaa. Heillä oli yksi tytär Elin Johanna (1869–1956), joka meni naimisiin vuonna 1891 Oulun 4. tarkk'ampujapataljoonassa luutnanttina aiemmin palvelleen konttoristi Johan Reinhold Weckmanin kanssa.
Huonosta terveydestä kärsinyt Snellman kuoli jo 49-vuotiaana. Hänen jälkeensä Snellmanin kauppahuoneen johtoon siirtyi veli Karl August Snellman joka johti sitten kauppahuonetta aina vuoteen 1918 saakka.
Albert Oskar Josef Westermarck

Kenraali Albert Westermarck. Helena Westermarckin maalaus
Albert Oskar Josef Westermarck (31. maaliskuuta 1823 Helsingin pitäjä – 22. toukokuuta 1885 Helsinki) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri.
Westermarckin vanhemmat olivat apulaissotatuomari Petter (Per) August Westermarck ja Eva Jacobina Björkstén. Myös hänen veljestään Johan August Ulrik Westermarckista tuli kenraali. Albert Oskar Josef Westermarck tuli oppilaaksi Haminan kadettikouluun 1839 ja määrättiin sieltä 1846 valmistuttuaan kornettina palvelukseen Volynian ulaanirykmenttiin. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1848, aliratsumestariksi 1853, ratsumestariksi 1860, everstiluutnantiksi 1867 ja everstiksi 1873. Rykmenttinsä mukana Westermarck osallistui Unkarin vallankumouksen kukistamiseen 1848–1849 ja tammikuun kansannousun kukistamiseen Puolassa 1863–1864. Vuonna 1874 hänet määrättiin 1. Pietarin ulaanirykmentin reservieskadroonan päälliköksi, mistä tehtävästä ja sotapalveluksesta hän sai eron kenraalimajurina 1880.
Alizée Poulicek

Alizée Poulicek
Alizée Poulicek (s. 26. kesäkuuta 1987) on belgialainen missi. Hänestä tuli vuoden 2008 Miss Belgia, ja hän edusti samana vuonna maataan sekä Miss Universum -kilpailussa Vietnamissa että Miss Maailma -kilpailussa Etelä-Afrikan tasavallassa.
Poulicek syntyi belgialaiselle äidille ja tšekkiläiselle isälle. Hän asui vuosikymmenen Prahassa ja luonnehtii Tšekkiä "kuin toiseksi kodikseen".
Poulicekia seurasi Miss Belgiana Zeynep Sever.
Aiheesta muualla

Alizée Poulicek Fashion Model Directoryssa (englanniksi)
Ahti K. Ottelin

Ahti Konrad Ottelin (24. joulukuuta 1871 Porvoo – 30. toukokuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja oppikirjantekijä.
Henkilöhistoria

Ahti Ottelinin vanhemmat olivat kollega Konrad Fredrik Ottelin ja Karolina Vilhelmina Ervast ja puoliso vuodesta 1912 Anna Holmberg. Ottelin valmistui filosofian maisteriksi 1897 ja lisensiaatiksi 1908. Hän toimi opettajana useissa oppikoulussa, Tammisaaren seminaarin v.t. johtajana, kansakoulujen tarkastajana ja vuodesta 1916 Helsingin Ruotsalaisen normaalilyseon historian yliopettajana. Ottelin julkaisi oppikirjoja, kuten moneen painokseen yltäneen historian oppikirjan Allmän historia för mellanskolor, flickskolor och seminarier.
Julkaisuja

Herbartiansk historieundervisning, 1908 (väitöskirja)
Kasvatusopin historian oppikirja, 1910
Allmän pedagogik, 1911, Mikael Soininen, ruots. Ahti K. Ottelin
Borgå lyceum 1873–1923: en minnesskrift, 1923
Allmän historia för mellanskolor, flickskolor och seminarier 1–3, 1923, 1924
Historia för folkskolan: Världshistorien, 1926
Fäderneslandets historia, 1926
Finlands historia för mellanskolor, flickskolor och seminarier, 1927
Vårt samhälle : en översikt för folkskolans fortsättningsklasser, 1928
Kasvatusopin pääpiirteet, 1–2, 1931
Pedagogiska profiler, 1934
Allschwil

| Allschwil |
| --- | --- |

 vaakuna

 Allschwil
 Koordinaatit: 47°33′N, 7°33′E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Basel-Landschaft
Hallintoalue (Bezirk):  Arlesheim
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,91 km²
Korkeus:  275–387 m
Väkiluku (31.12.2017)  (vakinaiset asukkaat):  20 913
 – Väestötiheys:  2 347 as./km²
 
 www.allschwil.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Allschwil on kaupunki Luoteis-Sveitsissä Basel-Landschaftin kantonissa. Kaupungissa on noin 21 000 asukasta, ja Allschwil on kantonin väekkäin kunta.
Sijainti

Allschwil sijaitsee Ranskan rajalla Reinin länsipuolella. Allschwilin keskusta-alue muodostaa yhteisen kaupunkialueen Baselin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Allschwil Wikimedia Commonsissa
Strub, Brigitta: Allschwil (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  30.6.2009. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Amer Ammouri

Amer Ammouri (arab. عامر عموري‎) on syyrialainen muusikko. Hän syntyi Aleppossa ja aloitti udinsoiton varhaisella iällä. Hän pääsi kiertämään useiden kuuluisien laulajien, kuten Sabah Fakhrin ja Shadi Jamilin kanssa. Hän on pääudinsoittaja syyrialaista musiikkia esittävässä Salatin El Tarab -yhtyeessä, ja hän on julkaissut myös kolme sooloalbumia. Hän on esiintynyt Lähi-idässä, Euroopassa ja Amerikassa.
Levytyksiä

Takasim Oud
Eastern Strings – The Art of Arabian Oud Solos
Oud Mosaics
Aatto Sallinen

Jalo Aatto Sallinen (1906 Orimattila – 15. syyskuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen kommunisti, joka 1920–1930-luvuilla kuului kommunistisen nuorisoliikkeen johtohahmoihin. Myöhemmin jatkosodan aikana Sallinen oli yksi maanalaisesti toimineen SKP:n puheenjohtajan Yrjö Leinon poliittisista avustajista. Sallinen sai surmansa pidätyksen yhdeydessä sodan viimeisinä päivinä Helsingin Kalliossa.
Elämä > Varhaiset vuodet

Orimattilassa kivenhakkaajan poikana syntynyt Sallinen muutti 1920-luvun alussa Helsinkiin, jossa hän työskenteli metallimiehenä ja lähti mukaan kommunistiseen nuorisoliikkeeseen. Vuosikymmenen puolivälissä hän nousi yhdeksi Sosialistisen nuorisoliiton johtohahmoista. Kun viranomaiset lakkauttivat järjestön syksyllä 1926 Sallinen sai poliittisesta toiminnastaan puolentoista vuoden vankeusrangaistuksen. Vapauduttuaan hän jatkoi SNL:n seuraajaksi perustetun Suomen kommunistisen nuorisoliiton johtotehtävissä. Vuonna 1929 Sallinen valittiin Suomen Ammattijärjestön perustaman nuorisojaoston puheenjohtajaksi. Sallinen lähti vielä samana vuonna Neuvostoliittoon, jossa hän opiskeli Leningradissa Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopistossa. Vuonna 1933 Sallinen palasi salaa Suomeen ja hänet määrättiin Kemiin SKP:n piiriorganisaattoriksi. Sallinen pidätettiin uudelleen marraskuussa ja keväällä hän sai 6 vuoden kuritushuonetuomion.