stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kummun koulu

| Kummun koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Koulukatu 6, 83500 Outokumpu (PL 47, 83501 Outokumpu)
Koordinaatit:  62.72507°N, 29.01408°E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu
Rehtori:  Minna Lemmetyinen
Luokat:  0–9 (peruskoulu)
Oppilaita:  645 (2019)
Verkkosivut
Kummun koulu on Outokummun kaupungin keskusta-alueella toimiva suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 0–9). Vuonna 2019 koulua kävi yhteensä 645 peruskoulun oppilasta. Tämän lisäksi tulevat esikoululaiset.
Kummun kouluna tunnettu koulurakennus on muuttanut muotoaan vuosien varrella. Esimerkiksi kesällä 2016 valmistui mittava koulun laajennus. Keväällä 2021 uutisoitiin vanhan Kummuntien puolella, Outokummun kirkon vieressä sijainneen koulurakennuksen purkamisesta kesällä 2021.
Tunnustuksena muun muassa eurooppalaisittain edistyksellisistä digitaalisista käytännöistä ja yhteistoiminnallisen oppimisen edistämisestä Kummun koulu on saanut Euroopan unionin antaman eTwinning-koulu -tunnustuksen (2021-2022). Kaikkiaan tämän tunnustuksen sai Suomesta kahdeksan koulua ja koko EU:ssa 2935 koulua.
Kummun kirkon vieressä sijainnut käytöstä poistettu koulu vuonna 2020. Se purettiin vuonna 2021. Alun perin Outokummun yhteiskoululle rakennettu koulurakennus valmistui vuonna 1950 ja sitä laajennettiin ainakin vuosina 1954 ja 1963.
Kummun käytöstä poistetun koulun luokkahuone kuvattuna vuonna 2020.
Kriketin maailmanliiga

Kriketin maailmanliiga on vuonna 2007 käynnistynyt sarja. Alkuperäinen liiga käsitti viisi divisioonaa, joihin joukkueet valittiin maailmanrankingin perusteella. Toisella kaudella liigassa on jo kahdeksan divisioonaa. Ensimmäisellä kaudella kuhunkin turnaukseen osallistui 6-12 joukkuetta, mutta kaudella 2009–2013 kuhunkin divisioonaan osallistuu kuusi joukkuetta, poikkeuksena 8. divisioona, jossa pelaa kahdeksan joukkuetta. Lopputurnauksessa, joka on karsinta World Cupiin pelaa kuitenkin 12 joukkuetta.

Kustakin divisioonasta kaksi parasta nousee ylempään divisioonaan, kaksi heikointa putoaa alempaan ja muut säilyttävät paikkansa ko. divisioonassa, joka pelataan jälleen kahden vuoden kuluttua. Tästä on kuitenkin muutamia poikkeuksia. 8. divisioonasta nousee kaksi, mutta vain yksi säilyy ja loput viisi joukkuetta putoavat liigasysteemin ulkopuolelle. Nämä paikat täytetään sitten maanosien (Afrikka, Amerikka, Aasia ,Itä-Aasia-Tyynenmeren alue ja Eurooppa) parhailla joukkueilla, joilla ei vielä ole paikkaa maailmanliigassa. 1. divisioonasta ei myöskään kesken kauden pudoteta yhtään joukkuetta, vaan kaikki kuusi ovat varmuudella mukana lopputurnauksessa, josta jälleen 6 parasta jatkaa 1. divisioonassa. Sijoille 7-10 sijoittuneet aloittavat 2. divisioonassa ja 11-12 sijoittuneet 3. divisioonassa. Lopputurnauksen neljä parasta joukkuetta selviytyvät lisäksi World Cupiin.

Kaudella 2007–2009 maailmanliigan voittajaksi selviytyi Irlanti. Irlannin krikettijoukkue käsittää sekä Irlannin tasavallan että Pohjois-Irlannin pelaajat.
Maailmanliigan turnausvoittajat

| Vuosi | 1>  divisioona | 2>  divisioona | 3>  divisioona | 4>  divisioona | 5>  divisioona | 6>  divisioona | 7>  divisioona | 8>  divisioona |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 |  Kenia |  Yhdistyneet arabiemiraatit |  Uganda |  |  |  |  |  |
| 2008 |  |  |  |  Afganistan |  Afganistan |  |  |  |
| 2009 |  Irlanti |  Irlanti |  Afganistan |  |  |  Singapore |  Bahrain |  |
| 2010 |  Irlanti |  |  |  Yhdysvallat |    Nepal |  |  |  Kuwait |
| 2011 |  |  Yhdistyneet arabiemiraatit |  Hongkong |  |  |  Guernsey |  Kuwait |  |
| 2012 |  |  |  |    Nepal |  Singapore |  |  |  Vanuatu |
| 2013 | Mestaruussarja 2011–2013:  Irlanti | Mestaruussarja 2011–2013:  Irlanti |    Nepal |  |  |  Jersey |  Nigeria |  |
Kaudet

Kriketin maailmanliiga 2007–2009
Kriketin maailmanliiga 2009–2013
Kukonjärvi (Tampere)

| Kukonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°36′53″N, 23°53′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Näsijärveen 
Järvinumero:  35.311.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,7 m  
Rantaviiva:  2,673 km  
Pinta-ala:  16,484 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKukonjärvi 
Kukonjärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Kämmenniemen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16,5 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy.
Kyashar

Kyashar
Kusum Kangguru ja Kyashar (oikealla)
| --- | --- |
Sijainti:  Nepal
Vuoristo:  Himalaja
Korkeus merenpinnasta:  6 770 m
Prominenssi:  609  m 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kyashar on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 770 metriä.
Kukonjärvi (Virrat)

| Kukonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°09′41″N, 23°53′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  Köminoja Visuveteen 
Järvinumero:  35.412.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,9 m  
Rantaviiva:  0,529 km  
Pinta-ala:  1,834 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKukonjärvi 
Kukonjärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Jouttikylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Vaskiveden lähialueeseen (35.412) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,9 metriä mpy.
Kuortaneen kirkko

| Kuortaneen kirkko |
| --- | --- |
 Kuortaneen kirkko elokuussa 2012.
Sijainti:  Kirkkotie 23 63100 Kuortane
Koordinaatit:  62°48′27.6″N, 023°29′41.2″E
Seurakunta:  Kuortaneen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1777
Suunnittelija:  Antti Hakola
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  1200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuortaneen kirkko on Kuortaneen seurakunnan järjestyksessään toinen kirkko. Vaikka kirkon puuhamiehinä olivat Krister Gustav Åkerman ja nimismies Erik Björck, jäi rakennuslupa kirkolta ilmeisesti hakematta. Kirkon kuitenkin rakensi Antti Hakola ja se valmistui vuonna 1777. Ennen nykyistä kirkkoa lähes samalla paikalla sijaitsi vuonna 1654 rakennettu tornillinen pitkäkirkko.
Kuortaneen kirkko on useiden 1700-luvun loppupuolen kirkkojen tapaan puurakenteinen ja pohjaltaan ristinmuotoinen ristikirkko. Kirkossa on kaikkiaan 24 kulmaa ja istumapaikkoja on 1 200 ihmiselle. H. A. Barkmanin maalaama alttaritaulu kuvaa Jeesusta ristinpuulla. Olof Häggblad rakensi kirkon viereen kellotapulin 1837.
Kuortaneen kirkko ympäristöineen kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuortaneen kirkko Wikimedia Commonsissa
Kuortaneen kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Kriketin maailmanmestaruuskilpailut

| ICC Cricket World Cup |
| --- | --- |

Laji:  Kriketti
Maa(t):  Kansainvälinen
Perustettu:  1975
Joukkueita:  14
Hallitseva mestari:  Englanti (1)
Eniten mestaruuksia:  Australia (5)
Kriketin maailmanmestaruuskilpailujen parhaat tulokset
Kriketin maailmanmestaruuskilpailut ovat merkittävin kansainvälinen krikettikilpailu  ja yksi maailman suurimpia urheilutapahtumia. Ensimmäiset kriketin MM-kisat pidettiin vuonna 1975 ja niitä on järjestetty pääsääntöisesti neljän vuoden välein. Australia on voittanut mestaruuden viisi kertaa.
Kriketin MM-turnaukset

Lähde: The-sports.org
| Vuosi | Isäntä | Mestari | Finaalivastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1975 | Englanti | Länsi-Intia | Australia |
| 1979 | Englanti | Länsi-Intia | Englanti |
| 1983 | Englanti | Intia | Länsi-Intia |
| 1987 | Intia/Pakistan | Australia | Englanti |
| 1992 | Australia | Pakistan | Englanti |
| 1996 | Intia/Pakistan/Sri Lanka | Sri Lanka | Australia |
| 1999 | Englanti | Australia | Pakistan |
| 2003 | Etelä-Afrikka | Australia | Intia |
| 2007 | Länsi-Intia | Australia | Sri Lanka |
| 2011 | Intia/Sri Lanka/Bangladesh | Intia | Sri Lanka |
| 2015 | Australia/Uusi-Seelanti | Australia | Uusi-Seelanti |
| 2019 | Englanti | Englanti | Uusi-Seelanti |
| 2023 | Intia |  |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.cricketworldcup.com/
L. A. Reid

L.A. Reid vuonna 2011.
Antonio ”L.A.” Reid (s. 7. kesäkuuta 1956 Cincinnati, Ohio) on yhdysvaltalainen lauluntekijä ja musiikkituottaja. Hänet on palkittu kolmesti Grammy-palkinnolla.
Yhtenä LaFace Recordsin perustajajäsenistä Reid on ollut tekemässä levytyssopimusta ja auttanut Mariah Careytä, Pinkiä, Justin Bieberiä, Rihannaa, Kanye Westiä, Avril Lavignea, Toni Braxtonia, TLC:tä, Usheria, Ciaraa, OutKastia ja Didoa saavuttamaan moninkertaisen platinalevyn. Hän toimi Epic Recordsin toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana vuosina 2011–2017.
Reid oli yksi X Factor USA -televisiosarjan tuomareista ensimmäisellä ja toisella kaudella vuosina 2011–2012.
Kristinusko Iranissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Iranissa. Iranin väestön ylivoimainen enemmistö on muslimeita ja ainoastaan vähemmistö (0,3 prosenttia), mukaan lukien kristityt, kuuluu muihin uskontoihin. Šiialaisuus on ollut Iranin virallinen uskonto 1500-luvulta lähtien.
Historia

Vaikka kristityt muodostavat pienen osuuden Iranin väestöstä, on kirkolla pitkä historia Iranissa. Kirkkojen rakentaminen levisi Persiaan Syyrian Edessasta käsin.
Idän assyrialainen kirkko ulottui Persiaan 400–500 -luvuilla. Historiallisesti tätä pientä kirkko kutsuttiin Persian kirkoksi. Nestoriolaisuus levisi Persian ja Mesopotamian alueella. Kun Edessan nestoriolaishenkinen teologikoulu suljettiin, vaelsivat sen jäsenet Persiaan ja persialaiset kristityt omaksuivat nestoriolaisuuden viralliseksi opikseen. Nykyisin suurin Iranin kristitty ryhmä on Kilikian pyhän istuimen alainen Armenian apostolinen kirkko. 1800-luvulla Iraniin perustettiin katolisia, anglikaanisia ja protestanttisia kirkkoja. Iraniin on perustettu myös helluntailainen Assemblies of God -kirkko.
Historia > Kristittyjen vainot Iranissa

Vuoden 1978 islamilaisen vallankumouksen jälkeen useimmat vastaperustetut kirkot ja näiden omaisuus takavarikoitiin. Oppilaitokset keskittyivät ainoastaan kristittyjen opetukseen. 1980-luvulla raamattukoulu kiellettiin ja Iranin hallitus määräsi suljettavaksi useat protestanttiset ja evankeliset kirkot. Nykyisin vähemmistöuskontojen olot ovat käyneet Iranissa yhä vaikeammaksi.
Kukonlaulusta kukonlauluun

| Kukonlaulusta kukonlauluun |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Aarne Laine
Käsikirjoittaja:  Toivo Kauppinen
Perustuu:  Toivo Kauppisen eli Topiaksen näytelmään
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Harry Bergström
Kuvaaja:  Pentti Unho
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Anneli Sauli Åke Lindman Tyyne Haarla Aku Korhonen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF Oy
Ensi-ilta:  1955
Kesto:  74 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kukonlaulusta kukonlauluun on Aarne Laineen ohjaama mustavalkoinen elokuva vuodelta 1955. Elokuva perustuu Toivo Kauppisen eli Topiaksen näytelmään
Tarinassa isänsä komentoon kyllästynyt maalaispoika (Åke Lindman) lähtee lomanviettoon tulleen kaupunkilaisnaisen (Ilmi Parkkari) perässä kaupunkiin. Jälkeen jää hänelle lasta odottava karjakkona työskentelevä mökin tytär (Anneli Sauli).
Vakavahenkisessä, maaseutua ylistävässä elokuvassa on poikkeuksellista aikakauden muihin elokuviin verrattuna repliikkien puhekielenomaisuus.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anneli Sauli  | … |  Eliina Kivistö, karjakko   |
|  Åke Lindman  | … |  Eino Kustaala   |
|  Tyyne Haarla  | … |  Hanna Kustaala   |
|  Aku Korhonen  | … |  Aaretti Kivistö   |
|  Ilmi Parkkari  | … |  Laila   |
|  Emma Väänänen  | … |  Aliina Kivistö   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  Juho Vihtori Kustaala   |
|  Anton Soini  | … |  vanha mökkiläinen   |
|  Leo Torkko  | … |  miehiä tanssilavalla   |
|  Pentti Irjala  | … |  miehiä tanssilavalla   |
|  Irja Kuusla  | … |  Eedla, mökkiläiseukko   |
|  Martta Kinnunen  | … |  mökkiläiseukko   |
|  Eino Kaipainen  | … |  maaherra   |
|  Otto Noro  | … |  herastuomari Villehard Kangasaho   |
|  Regina Keso  | … |  myyjätär   |
|  Elsa Turakainen  | … |  Anni, asiakas tavaratalossa   |
|  Leo Riuttu  | … |  Annin aviomies   |
|  Edvin Kajanne  | … |  rakennusmestari   |
|  Paavo Hyttilä  | … |  lautatarhan työmies   |
|  Tommi Rinne  | … |  autonkuljettaja   |
|  Hannes Veivo  | … |  Österman, lautatarhan johtaja   |
|  Uljas Kandolin  | … |  esimies Lehtinen   |
|  Varma Lahtinen  | … |  kätilö   |
|  Anu Kilpiö  | … |  piika   |
|  Arvo Kuusla  | … |  radiokuuluttajan ääni   |
Vastaanotto

Aikalaisarvioissa hämmästeltiin elokuvan ankaraa huviveroa ja sitä että se kiellettiin lapsilta. Molempiin tuli muutos, ennen kuin elokuva sai Helsingin-ensi-iltansa.
Aiheesta muualla

Kukonlaulusta kukonlauluun Elonet.
Koirankynnen leikkaaja (elokuva)

| Koirankynnen leikkaaja |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Markku Pölönen
Käsikirjoittaja:  Markku Pölönen
Tuottaja:  Kari Sara
Säveltäjä:  Vesa Mäkinen
Kuvaaja:  Kari Sohlberg
Leikkaaja:  Jukka Nykänen
Lavastaja:  Minna Santakari
Pääosat:  Peter Franzén   Taisto Reimaluoto   Ahti Kuoppala   Vieno Saaristo Ville Virtanen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi
Ensi-ilta:  13. helmikuuta 2004
Kesto:  105 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1,3 milj. € (640 000 € SES)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koirankynnen leikkaaja on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut suomalainen Markku Pölösen ohjaama elokuva, joka perustuu Veikko Huovisen samannimiseen romaaniin.
Elokuva voitti viisi Jussi-palkintoa kategorioissa paras elokuva, ohjaus, miespääosa, käsikirjoitus ja kuvaus.
Tarina

Elokuvassa Mertsi Vepsäläinen (Peter Franzén) lähtee muiden mukana sotaan. Hän hyvästelee kotiin jäävän tyttöystävänsä. Rintamalla Mertsi haavoittuu vaikeasti päähän ja taistelutoverinsa Eetvi Manninen (Taisto Reimaluoto) pelastaa hänet oman henkensä uhalla. Mertsi viedään sotasairaalaan, mutta hän ei ole enää entisensä: luodin aiheuttama aivovamma on taannuttanut hänet lapsen tasolle. Tyttöystävä saapuu äitinsä kanssa sotasairaalaan tapaamaan Mertsiä, mutta tämän nähtyään äiti saattaa tyttärensä pois ja Mertsi jää yksin. Sodan päätyttyä Mertsi on aputöissä kansakoululla remonttihommissa, työkaverinaan Ville Kuosmanen (Ahti Kuoppala).
Ville kertoilee kotipuolessaan olevasta erikoisen hyväluontoisesta koirastaan Sakesta, joka on nimestään huolimatta pystykorvanarttu. Villen mukaan se on hyvin viisas ja aavistaa kun isäntä valmistautuu pyyntikauteen. Sen kynnet aiheuttavat kuitenkin harmia, sillä Sakke saattaa lumessa repiä ne auki ja siksi ne täytyy leikata, mihin kykenee vain pätevä tekijä. Ville päättää leikillään antaa valtakirjan koirankynsien leikkaamiseen Mertsille, joka innostuu asiasta lapsen lailla ja näkee seuraavana yönä unta, jossa Saken käpälistä vuotaa verta. Mertsi poistuu yön selkään kellekään kertomatta.
Mertsi matkustaa junassa vailla päämäärää ja törmää sattumalta Eetviin, joka on matkalla savottaan. Kysyttäessä Mertsi kertoo itsekin olevansa menossa metsätöihin. Tukkikämpille saavuttua työnsaanti tuottaa ongelmia, sillä Mertsillä ei ole työstä kokemusta ja vasta Eetvin ryhtyminen takuumieheksi avaa työnteon mahdollisuuden. Mertsin poiketessa Villen kotimökille hän esittää valtakirjansa ja yrittää leikata koiran kynsiä. Sakke puree Mertsiä. Ville saapuu mökilleen ja taivastelee Mertsin tyhmyyttä: kuono olisi tietenkin pitänyt sitoa ennen yritystä.
Mertsin palattua tukkikämpälle purema alkaa tulehtua ja hänelle nousee kuume. Eetvi lähtee toimittamaan Mertsiä sairaalaan pitkien korpitaipaleiden päähän. Sairaalassa tohtori rauhoittelee antibioottien hoitavan tulehduksen. Mertsin ollessa toipilaana Eetvi saapuu tätä tervehtimään. Hänellä on tuomisia kotoa sekä Villen antama rasia. Siitä paljastuu omituinen kapine, kunniamerkkihihnaan kiinnitetyt koiran kynnet. Eetvi ei tiedä mitä asiasta pitäisi ajatella, mutta Mertsi nykäisee ryhdikkään asennon kuin sotilas ja valmistautuu selvästi vastaanottamaan kunniamerkin. Eetvi kiinnittää "kunniamerkin" koirankynnen leikkaajan rintaan ja kuva loittonee tapahtumista laajaan maisemakuvaan talvisen järvenselän ylle.
Tarina > Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Peter Franzén   | … |  Mertsi Arhippa Vepsäläinen   |
|  Taisto Reimaluoto   | … |  Eetvi Manninen   |
|  Ahti Kuoppala   | … |  Ville Kuosmanen   |
|  Ville Virtanen   | … |  Esimies Luti   |
|  Risto Salmi  | … |  Hevosmies Turpeinen   |
|  Timo Lavikainen   | … |  Leinonen   |
|  Leo Lastumäki   | … |  Vanha mies   |
|  Simo Tamminen   | … |  Lääkäri   |
|  Vieno Saaristo   | … |  Taimi Kuosmanen   |
|  Hannu Virolainen   | … |  Asemapäällikkö   |
|  Riitta Piironen   | … |  Opettaja   |
|  Seppo Timonen   | … |  Humu   |
Kirjallisuutta

Waarala, Hannu: ”Koirankynnen leikkaaja – kunnianosoitus suomalaiselle näyttelijälle”, Filmihullu 1/2004.
Hytönen, Jukka: ”Koirankynnen kulisseissa”,  lavastaja Minna Santakarin haastattelu, Filmihullu 1/2004.
Kuhamu järv

| Kuhamu järv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Valgamaa
Kunnat:  Otepään kunta
Koordinaatit:  57°58′46″N, 26°30′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Pühäjõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  ei ojia
Laskuoja:  oja Kauru järven laskuojaan
Järvinumero:  VEE2120710
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,1 m  mpy. 
Pituus:  0,17 km  
Leveys:  0,085 km  
Rantaviiva:  0,419 km  
Pinta-ala:  1 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuhamu järv 
Kuhamu järv on Virossa Valgamaalla Otepään kunnan Kaurutootsin ja Vidriken kylissä sijaitseva järvi.
Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (vir. Kooraste järvestik), johon kuuluu yhteensä 15 järveä.
Maantietoa

Järvi on 170 metriä pitkä, 85 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Se sijaitsee kilometrin pituisen suon itäpäässä kahden tilan läheisyydessä. Suota ympäröi metsämaat ja tilojen enstiset niityiksi muuttuneet pellot.
Vesistösuhteita

Kuhamu järv kuuluu Pühäjõen valuma-alueeseen, sillä järvestä lähtevä laskujoki yhtyy Kauru järvestä alkavaan ojaan, joka laskee Vidrike järveen. Vidrike järv on Pühäjõen lähdejärvi ja toisaalta Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Kummitussammakko

| Kummitussammakko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot ja konnat Anura
Heimo::  Heleophrynidae
Suku::  Heleophryne
Laji::  natalensis
Kaksiosainen nimi
 Heleophryne natalensis  Hewitt, 1913 
Katso myös
   Kummitussammakko Wikispeciesissä   Kummitussammakko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kummitussammakko (Heleophryne natalensis) on sammakkolaji. Sitä tavataan Lesothossa, Swazimaassa ja Etelä-Afrikassa. Sen elinympäristöä ovat vuoristometsät ja ruohikot. Se kutee jokiin, jotka eivät kuivu kuivalla kaudellakaan, sillä nuijapään kehitys aikuiseksi kestää kaksi vuotta.
Kummitussammakko on noin kuusi senttiä pitkä ja mustavalkokirjava. Sen varpaiden päissä on isot tarttumakiekot, joiden avulla se kiipeilee kivillä.
Aiheesta muualla

ADW
ITIS: Heleophryne natalensis (englanniksi)
Kouluaste

Kouluasteen tutkinto on vanha ammatillisista tutkinnoista käytetty nimitys Suomessa. Nykyään puhutaan toisen asteen tutkinnoista (ensimmäinen aste on peruskoulu ja kolmas aste korkeakouluopinnot). Kouluasteen yläpuolella olivat aiemmin opistoasteen tutkinnot.
Kaikki tutkintonimikkeet eivät tutkintouudistuksen myötä kuitenkaan suoraan periytyneet kouluasteelta toiselle asteelle. Esimerkiksi kaupallisella alalla oli kouluasteella merkantin ja opistoasteella merkonomin koulutus. Nykyään merkantin tutkintoa ei ole enää olemassa, ja merkonomi on laskenut toisen asteen tutkinnoksi.
Kosinon metroasema

| Kosino (Косино) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Nekrasovskaja
Sijainti:  55.7041°N, 37.8477°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  3. kesäkuuta 2019
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Kosino (ven. Косино) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 3. kesäkuuta 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kosinon metroasema Wikimedia Commonsissa
Kosivin maalatun keramiikan perinne

Perinteisiä kosivilaisia keramiikkaesineitä.
Kosivin maalattu keramiikka on käsityöperinne, joka syntyi ukrainalaisessa Kosivin kaupungissa 1700-luvulla ja saavutti kukoistuskautensa 1800-luvun puolivälissä. Sille ovat tyypillisiä vihreäkeltaiset keramiikkaesineet, kuten astiat, juhlatavarat, lelut ja koristelaatat.
Vuonna 2019 Kosivin maalattu keramiikka lisättiin Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloihin. Se on suosittua arkikäytössä Kosivin ympäristössä ja vahvistaa osaltaan paikallista kulttuuri-identiteettiä.
Tekniikka

Kosivin keramiikka valmistetaan paikallisesta harmaasta savesta ja pinnoitetaan kermanvalkoisella savella. Ennen raakapolttoa esineiden pintaan raaputetaan metallitikulla koristeita ja polton jälkeen ne maalataan metallioksidipohjaisilla väriaineilla – perinteisesti vain vihreällä ja keltaisella mutta joskus myös pienellä määrällä koboltinsinistä. Lasittamisen aikana vihreä väriaine leviää samaan tapaan kuin märkä akvarelliväri. Keramiikan näyttävin piirre ovat figuratiiviset kuva-aiheet, jotka tulevat hutsulien historiasta, elämästä, kansanperinteestä, uskomuksista ja tavoista sekä Kosivin alueen luonnosta.
Kosivilaiset keramiikkataiteilijat työskentelevät pienissä, perheiden tai muutaman käsityöläisen omistamissa verstaissa. Kosivin ammattikorkeakoulun taidekeramiikan osasto ylläpitää paikallista keramiikkaosaamista ja varmistaa sen siirtymisen sukupolvelta toiselle.
Ukrainalaisen keramiikkataiteilija Pjotr Košakin suunnittelema koristelaatta, joka on tehty Kosivin tekniikalla 1911.