stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marianne Lydén

Eva Marianne Elisabeth Lydén (vuoteen 2003 Carlsson; 6. syyskuuta 1953 Helsinki – 26. maaliskuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen politiikan toimittaja, joka aloitti uransa 1980-luvun alkupuolella Yleisradion ruotsinkielisessä toimituksessa. Koulutukseltaan hän oli valtiotieteen maisteri. Hän siirtyi Hufvudstadsbladetiin vuonna 2006 mutta joutui sittemmin jäämään sairauseläkkeelle.
Lydén julkaisi yhdessä Camilla Berggrenin kanssa kirjan Nyttiga idioter? Unga idealister, Lenin och sjuttiotalet. Alkuvuodesta 2012 ilmestyi Lydénin teos Jag är inte rasist. Jag vill bara ha främlingsfientliga röster. Eläkkeellä hän kirjoitti Hufvudstadsbladetiin kolumneja nimellä ”Tant Blomsterhatt” ja suomi rasismia, muukalaisvastaisuutta ja Perussuomalaisia.
Aiheesta muualla

Tant Blomsterhatt. Hufvudstadsbladetin blogi. (ruotsiksi)
Marianne Lydén, Jag är inte rasist. Kirjavinkit, Tuomioja.org
Wilho Sjöström

| Wilho Sjöström |
| --- | --- |
 Wilho Sjöström 1920-luvulla
Henkilötiedot
Koko nimi:  Frans Wilhelm Sjöström
Syntynyt: 22. huhtikuuta 1873 Iisalmi
Kuollut: 16. marraskuuta 1944 (71 vuotta) Viitasaari
Kansalaisuus:  Suomi
Taiteilija
Ala:  taidemaalari
Frans Wilhelm (Wilho) Sjöström (22. huhtikuuta 1873 Iisalmi – 16. marraskuuta 1944 Viitasaari) oli suomalainen taidemaalari ja professori. Hän oli elinaikanaan Suomen tunnetuimpia taidemaalareita ja monien luottamustehtävien kautta myös taide-elämän vaikuttaja.
Ura

Sjöström opiskeli Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1891–1893 sekä oli taiteilija Akseli Gallen-Kallelan oppilaana Sääksmäellä. Hän opiskeli myös Pariisissa Académie Julianissa, Kööpenhaminassa Statens Studieskolorissa ja Firenzessä Scuola du Nudossa sekä harjoitti opintoja myös Roomassa ja Lontoossa. Sjöströmin töitä oli ensimmäisen kerran esillä Pariisissa 1897 ja seuraavana vuonna Helsingissä.
Realistisella tyylillä maalannut Wilho Sjöström suosi maisema- ja henkilökuvausta. Virtaavaan veteen keskittyvät maisemat kuvaavat usein järvi- ja jokinäkymiä. Monista vaikuttajista maalattujen muotokuvien ohella hänen tuotannossaan on vapaampia henkilökuvia ihmisistä työssään. Hänen huomattavimpia nuoruuden töitään on maalaus Pilvinen päivä vuodelta 1902, jolla hän voitti valtion maalauskilpailun. Hieman myöhemmässä maalauksessa Hiekkakuoppa vuodelta 1907 tyyli on jo impressionistinen, samoin kuin maalauksessa Onkivia poikia (1913). 1920- ja 1930-luvulla Sjöströmin tyyli muuttui uudelleen, mikä näkyy muun muassa maisemamaalauksessa St. Paul (1925). Viime vuosinaan Sjöström maalasi muotokuvia liikemiehistä, taiteilijoista, tiedemiehistä ja poliitikoista, muun muassa Carl Gustaf Emil Mannerheimista.
Vuoden 1906 Sjöström vietti synnyinseuduillaan Iisalmessa maalaten Hiekkakuoppa-teosta. Taiteilija lahjoitti vuonna 1910 maalauksen Iisalmen kansakoululle. Sjöström rakennutti itselleen vuonna 1909 Kulosaareen huvilan, jonka suunnittelija oli arkkitehti Eliel Saarinen. Sjöström muutti huvilaan vaimonsa kanssa vuonna 1910, mutta myi huvilan vuonna 1917. Sjöström vietti tämän jälkeen yli kymmenen vuoden ajan kesänsä Viitasaarella. Sjöström vuokrasi vuosina 1938–1944 Lallukan taiteilijakodista katutason työskentelyateljeen.
Sjöström toimi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulujen tarkastajana vuosina 1927–1933 sekä valtion taidelautakunnan puheenjohtajan vuodesta 1936. Arkkitehti Einar Sjöström oli hänen veljensä.
Wilho Sjöströmin ensimmäinen puoliso vuosina 1903–1918 oli taidemaalari Tyra Malmström (1875–1928) ja toinen puoliso vuodesta 1918 hammaslääkäri Vieno Kalima (1883–1975).
Teokset > Julkiset teokset

Korpilahden kirkon alttaritaulu 1904
Ähtärin kirkon alttaritaulu 1906
Pulkkilan kirkon alttaritaulu 1915
Privatbankenin (myöhemmin Jugend-sali) seinämaalaukset, Helsinki
Teokset > Maalauksia

Pilvinen päivä 1902
Kylväjä 1904
Hiekkakuoppa 1906
Kesäilta 1912
J. J. Tikkasen muotokuva (1913)
Onkivia poikia 1913
St. Paul 1925
Vuorolaiva 1935
Jokimaisema kevättalvella 1936
Teokset > Galleria

Pilvinen päivä, 1902
Nainen mustissa, 1902, mallina vaimo Tyra
Hiekkakuoppa, 1906
Sörnäinen, 1909–1911
Anoppini, 1911
Tanssijatar, 1912, Maggie Gripenberg tanssimassa
Professori J. J. Tikkasen muotokuva, 1913
Kaksi naista, 1916
Helsingin Jugend-salin kattomaalauksia, 1916
Huomionosoitukset

I palkinto valtion maisemamaalauskilpailussa 1903
Professorin arvo 1932
Kirjallisuutta

Elmgren-Heinonen, Tuomi: Wilho Sjöström. Muistikuvia taipaleen varrelta. Porvoo 1943.
Hanka, Heikki: Wilho Sjöström 1873–1944. Hämeenlinnan taidemuseo 1990. ISBN 951-9515-68-2
Heikinheimo, Ilmari: Suomen elämäkerrasto, s. 693–694.  Helsinki:  Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.
Kuvataiteilijat 1986. Suomen taiteilijaseura 1987.
Lydecken, Arvid: Vilho Sjöström 1873–1944: Taiteilijoita pikapiirtoja. Helsinki 1952.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wilho Sjöström Wikimedia Commonsissa
Suomen kuvataiteilijat -verkkomatrikkeli.
Vilho Sjöström 50-vuotias, Suomen Kuvalehti, 21.04.1923, nro 16, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Musée d'Orsay  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Omakuva vuodelta 1902
Omakuva, 1916
Lumivarpunen

| Lumivarpunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varpuset Passeridae
Suku::  Lumivarpuset Montifringilla
Laji::  nivalis
Kaksiosainen nimi
 Montifringilla nivalis  (Linnaeus, 1766) 
Alalajit
 Montifringilla nivalis nivalis  Montifringilla nivalis leucura  Montifringilla nivalis alpicola  Montifringilla nivalis gaddi  Montifringilla nivalis tianshanica  Montifringilla nivalis groum-grzimaili  Montifringilla nivalis kwenlunensis  Montifringilla nivalis adamsi 
Katso myös
   Lumivarpunen Wikispeciesissä   Lumivarpunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lumivarpunen (Montifringilla nivalis) on vuoristoissa elävä varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 17 cm, siipien kärkiväli 34 cm ja paino noin 40 g. Kooltaan ja elinpaikkansa mukaan muistuttaa pulmusta. Höyhenpuku on alapuolelta valkoinen, selästä harmaanruskea, pää on harmaa ja siivet sekä pyrstö mustan ja valkoisen kirjavat. Koiraalla on juhlapuvussa musta kurkkulappu ja musta nokka, talvella nokka on keltainen. Naaran puku on himmeämpi. Käytökseltään se on vilkas ja peloton.
Esiintyminen

Lumivarpunen esiintyy Etelä-Euroopan ja Aasian korkeilla vuoristoseuduilla. Se on paikkalintu eikä sitä ole tavattu Suomessa. Laji elää 1–10 miljoonan neliökilometrin laajuisella alueella, Euroopassa elää 1–3,1 miljoonaa yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen.
Elinympäristö

Lumivarpuset elävät korkealla vuoristossa 1 900–3 100 metrin korkeudessa eivätkä laskeudu kilometriä alemmaksi kuin aivan poikkeustapauksissa.
Lisääntyminen

Yksiavioinen. Pesä on kolossa, joko maan- tai kallionkolossa tai halkeamassa, pöntössä, rakennuksessa jne. Se on rakennettu kuivista ruohonkorsista, sammalesta, jäkälistä ja muista kuivista rakennusaineista. Naaras munii 3–6, tavallisesti 4–5 munaa. Muna painaa 3,0 g. Naaras hautoo 13–14 päivää. Molemmat emot ruokkivat poikasia, jotka lähtevät pesästä 3 viikon ikäisinä.
Ravinto

Talviaikaan syö siemeniä, keväällä ja kesällä myös hyönteisiä ja hämähäkkejä. Talvella lumivarpuset kuuluvat laskettelukeskusten vakioruokavieraisiin.
Montifringilla nivalis
Panu Luukka

Panu Luukka Leidenschaftin toimistolla lokakuussa 2023.
Panu Luukka on suomalainen yrityskulttuurimuotoilija, tietokirjailija ja yrittäjä.
Ura

Vuosina 2010–2013 Luukka toimi Great Place to Work Instituten -organisaation Suomen toimiston toimitusjohtajana. Yritys listaa vuosittain Suomen parhaat työpaikat.    Ennen Great Place to Work Instituteen siirtymistä Luukka toimi 10 vuotta henkilöstöjohtajana IT-alan yrityksissä, mm. Satama Interactive Oyj:ssa.
Luukka on yksi vuonna 2015 perustetun, yrityskulttuuriin keskittyneen Leidenschaft-yrityksen perustajista.
Hän on myös kehittänyt maailman ensimmäisen työntekijäymmärrystä tuottavan henkilöstökyselyn Siqni:n. Siqni yhtiöitettiin vuonna 2018 The Siqnificant Companyksi  Luukan ollessa yksi sen kolmesta perustajaosakkaasta. Eezy Flow, Leidenschaft ja Siqni (The Siqnificant Company) yhdistyivät maaliskuussa 2022.
Luukan ensimmäinen kirja Yrityskulttuuri on kuningas ilmestyi vuonna 2019. ISBN 978-952-14-3565-2
Hänen toinen kirjansa Tulevaisuuskyvykäs organisaatio ilmestyi vuonna 2024. ISBN 978-952-14-4966-6
Aiheesta muualla

Panu Luukan LinkedIn-profiili
Panu Luukan kotisivut
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Luumupääkaija

| Luumupääkaija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Kaijat Psittacula
Laji::  cyanocephala
Kaksiosainen nimi
 Psittacula cyanocephala  (Linné, 1766) 

Katso myös
   Luumupääkaija Wikispeciesissä   Luumupääkaija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Luumupääkaija (Psittacula cyanocephala) on eteläaasialainen kaija, jonka esiintymisalue käsittää koko Intian niemimaan ja Sri Lankan sekä osia Pakistanista, Nepalista ja Bhutanista. Sen holotyypin kuvaili Carl von Linné Gingistä Tamil Nadusta 1766. Birdlife Suomi pitää lajia vielä suvussa Psittacula, johon se on perinteisesti kuulunut, mutta Birdlife International on siirtänyt lajin muutaman muun sukulaislajin ohella uuteen Himalayapsitta-sukuun.
Luumupääkaija on eloisa papukaija, joka viihtyy pienissä parvissa. Se ääntelee lyhyin, kimein ja kirkuvin huudoin, jotka ovat kuitenkin varsin sointuvia. Luumupääkaijan elinympäristöä on lämpimät rinnemetsät ja metsäiset tasangot. Se suosii metsänreunoja viljelysten lähellä, missä se voi poiketa syömään riisiä ja muita viljoja. Luumupääkaija on hyvin valpas ruokaillessaankin. Siementen lisäksi ravintoon kuuluvat kukkien mesi, marjat ja hedelmät, etenkin viikunat. Linnut kerääntyvät levolle öisin suuriksi parviksi, mutta pesimäaikana parit nukkuvat pesissään ja vartioivat sitä tarkasti. Pesä sijaitsee puussa ontossa oksassa tai vanhassa tikankolossa.
Koko ja ulkonäkö

Luumupääkaija on suurimmaksi osaksi vihreä papukaijalintu. Sukupuolet ovat eri näköiset. Koiraan pää on huomattavan kirkkaanvärinen: pinkki otsalta ja violetti niskaa kohti. Koiraalla on lisäksi purppuranpunainen hartialaikku siivessä ja keltainen pyrstöntyvi. Naaras on himmeämmän värinen: sen pää on harmaanvioletti ja kaulanauha kellertävä, purppura hartialaikku puuttuu. Lajille kertyy pituutta 33 cm, josta yli puolet on kapeaa pyrstöä ja sen paino on noin 66-80 grammaa.
Laji on hyvin samannäköinen indokiinankaijan kanssa, mutta luumupääkaijalla molempien sukupuolien, mutta varsinkin koiraiden, pään väritys on voimakkaampi-
Lemmikkinä

Luumupääkaija ei ole kovin yleinen lemmikki Suomessa. Eteläisemmässä Euroopassa sitä pidetään enemmän ulkona aviaariolintuna, kuin sisällä seuralemmikkinä.
Luumupääkaijan hoito ei eroa juuri lemmikkilintujen perushoidosta. Voidakseen hyvin se tarvitsee omanlajisen tai vähintään samaa sukua olevan lintutoverin, runsaasti tilaa, lajityypillisiä tarpeita tyydyttävän ruokavalion, riittävästi virikkeitä, lintulähtöiset käsittely- ja koulutustavat sekä päivittäistä vapaanaoloa häkistä turvalliseksi tehdyssä sisätilassa.
Laji kuuluu CITES II/B-liitteeseen, jonka vuoksi lajilla kauppaa käytäessä on yksilöllä oltava vähintään lintuun liitettävä alkuperätodistus. Myös lajia pesittäessä on molemmilla vanhemmilla oltava alkuperätodistukset.
Luumupääkaija-pariskunta (koiras vasemmalla, naaras oikealla.)
Luettelo nisäkkäistä

Tämä on luettelo nisäkäslajeista. Nisäkkäitä on maailmassa yhteensä noin 5 400 lajia (mukaan lukien ihminen) 1200 suvussa, 153 heimossa ja 29 lahkossa, tosin nämä luvut vaihtelevat luokituksen mukaan.
Katso myös:
Luettelo pussieläimistä
Luettelo lepakoista
Luettelo jyrsijöistä
Luettelo jäniseläimistä
Luettelo sorkkaeläimistä
Luettelo kavioeläimistä
Luettelo kädellisistä
Luettelo ihmislajeista
Luettelo petoeläimistä
Luettelo valaista
Luettelo Afrosoricida-lahkon nisäkkäistä
Luettelo Soricomorpha-lahkon nisäkkäistä
Luettelo Suomen nisäkkäistä
Luettelo äärimmäisen uhanalaisista selkärankaisista#Nisäkkäät
A

Aamulepakko eli aamuhekko (Eonycteris spelaea)
Aasiankultakissa
Aasiankääpiöorava (Nannosciurus melanotis)
Aasiantupsuhäntäpiikkisika (Atherurus macrourus)
Aavikkogundi (Ctenodactylus vali ) sama kuin algeriangundi
Aavikkoilves eli karakali
Aavikkojäniskenguru
Aavikkokaniini
Aavikkokauppiasrotta (Neotoma lepida)
Aavikkokenguru
Aavikkokettu eli fennekki (Vulpes zerda)
Aavikkokultakontiainen
Aavikkomara
Aavikkopikkumarsu
Aavikkopussimäyrä
Aavikkopäästäinen
Aavikkorotta eli pyramidirotta
Aavikkosiili eli egyptiläinen pitkäkorvasiili (Hemiechinus auritus)
Aavikkotaskurotta
Aavikkounikeko
Abbottinsukeltaja-antilooppi
Abessiniangenetti
Aderinsukeltaja-antilooppi
Afganistaninpika
Afrikankielilepakko
Afrikankultakissa
Afrikankyttyrädelfiini
Afrikankääpiöorava
Afrikanlinsanki
Afrikanmanaatti
Afrikanmerikarhu
Afrikanmetsäpäästäinen
Afrikanmetsärotta
Afrikanniittyrotta
Afrikannorsu
Savanninorsu
Metsänorsu
Afrikanpalmunäätä
Afrikanpiikkisika
Afrikanpurorotta
Afrikansivettikissa
Afrikansuorotta
Afrikantupsuhäntäpiikkisika
Afrikanunikeko
Aguti eli kultajänis
Ahaggarinkivitamaani
Ahma
Ai-ai eli sormieläin
Aitodelfiini eli delfiini (Delphinus delphis)
Aitonokkavalas
Aitopyöriäinen eli pyöriäinen
Alaskanmurmeli
Alaskanpika eli kauluspika
Alaskanpäästäinen
Alleninolingo (Bassaricyon alleni)
Alleninrotta
"Alleninsuoapina" on suora käännös suomarakatin (Allenopithecus nigroviridis) engl. nimestä Allen's swamp monkey
Alpakka
Alppimurmeli
Alppipikkulepakko eli alppipipistrelli
Alppipäästäinen
Alppitunnelimyyrä
Altainkoivuhiiri
Altainmurmeli
Altainpika eli altainpiiskujänis
Amazonasinskunkki
Amazonindelfiini eli inia (Inia geoffrensis)
Amazoninpuupiikkisika
Amazoninvalkodelfiini
Amerikankorvayökkö
Missourinkorvayökkö
Virginiankorvayökkö
Amerikanliito-orava
Amerikanmetsämyyrä
Amerikanmäyrä
Amerikannäätä
Amerikanpika
Amerikanpohjanlepakko
Amerikansaukko
Amerikantunnelimyyrä
Amerikanvaivaispäästäinen
Amerikanvesimyyrä
Amsterdamsaarenmerikarhu
Amurinleopardi
Amurinsopuli
Andienhiiri
Andienkissa eli vuoristokissa
Andienkärppä
Andienrotta
Andiensuorotta
Andientsintsilla eli isotsintsilla eli lyhythäntätsintsilla
Andrewinvalas (Mesoplodon bowdoini, viistohammasnokkavalaan vanhentunut nimitys)
Angolangenetti
Angolangueretsa
Angolanmangusti
Angolanolkalepakko
Angolansiippa
Angoninkorvarotta
Antillienkummitusnaamalepakko
Antilooppijänis
Antilooppiorava
Antilooppirotta eli antilooppihyppymyyrä
Arabiantari
Argaali
Argentiinanvesirotta
Arizonanpäästäinen
Arohilleri
Arokissa
Arokoivuhiiri
Aromurmeli eli bobakki
Arosopuli
Assaminmakaki
Aurinkomäyrä
Australiandoggilepakko
Australianmerileijona
Australiansuorotta
Australianvalevampyyri
Australianvesirotta
B

Bahamanhutia
Bahamasaartensupi
Baijerintunnelimyyrä
Baikalinhylje
Balkanintunnelimyyrä
Bambulepakko
Bantengi
Baraali
Barasinga
Barbadosinsupi
Beira (eläin)
Beisa
Belangeritupaija
Beletti
Bengalinkettu
Bengalinkissa
Benguelandelfiini
Bennettinpuukenguru
Berardinvalas eli pohjannokkavalas
Berberiapina eli magotti
Beringinmerennokkavalas tai beringinhammasvalas, myös stejnegerinvalas
Besoaariantilooppi
Bietinpystynenäapina
Biisoni
Binturonki
Blainvillenvalas
Blanfordinkettu
Blasinhevosenkenkäyökkö
Bokombali eli harmaabambumaki
Boliviantsintsillarotta
Bongo
Bonobo eli kääpiösimpanssi
Borneongibboni
Borneonkissa
Borneonmustapäästäinen
Borneonorava
Borneonpiikkisika
Borneonvuoriorava
Brandtinmyyrä
Brasilianisokorvalepakko
Brasiliankärppä
Brasilianpallovyötiäinen
Brasilianpiikkirotta
Brasilianpitkäkuonovyötiäinen
Brasilianpuuhiiri
Brasilianpuupiikkisika
Brazzanmarakatti
Brydenvalas
Bullerintaskurotta
Bunyorokaniini
Burmanjänis
Burmanlyhythäntäpäästäinen
Bushmannijänis
Byrnesinpussihiiri
C

Cabreranhutia
Campbellinmarakatti
Celebesinhedelmälepakko
Celebesinhevosenkenkäyökkö
Jaavanhevosenkenkäyökkö
Celebesinkoirankuonolepakko
Celebesinkummituseläin
Celebesinmakaki eli celebesinmusta-apina
Celebesinpaljasselkälepakko
Celebesinpalmunäätä
Celebesinpitkäkuono-orava
Ceyloninpalmuhiiri
Ceyloninpitkähäntäpäästäinen
Chilendegu
Chilenhirvi
Chilenpudu
Chilenpussirotta
Chilenrotta
Chilentsintsillarotta
Chinchilla
Chinga
Comoronlentäväkoira
Cozumelinsupi
Culpea
Cuminginrotta
Cuvieringaselli eli atlaksengaselli
Cuvierinvalas
D

Dallinpyöriäinen, Phocoenoides dalli, myös Suihkupyöriäinen, Kirjopyöriäinen
Damavallabi
Darwininkettu
Daurianpiiskujänis eli Daurianpika
Davidinhirvi eli milu
Degu eli torvimyyrä
Delfiini eli juoksiainen (Delphinus delphis)
Desmarestinhyppyrotta
Diadeemikaviokuonoyökkö
Dianamarakatti
Dikdikantilooppi
Dingo
Doggilepakko
Dollmanninpuuhiiri
Dorianpuukenguru
Dorkasgaselli (Gazella dorcas)
Douglasinpussihiiri
Drilli
Dromedaari
Dryasmarakatti
Dugongi
Duthinkultamyyrä (Chlorotalpa duthieae)
Dybowskinmangusti
E

Ecuadorinkalansyöjärotta
Ecuadorinpiikkihiiri
Edwardsinkärppämaki
Egyptindoggilepakko
Egyptinhautalepakko
Egyptinkoirankuonolepakko
Egyptinmangusti
Egyptinvaivaispäästäinen
Egyptinvakopäälepakko
Emininhyppymyyrä
Espanjanmyyrä
Espanjanpäästäinen
Eteläafrikansiili
Eteläamerikanmerikarhu
Eteläamerikansaukko
Eteläamerikanvesirotta
Etelänhamsterirotta
Etelänheinäsirkkahiiri
Etelänhyppyrotta
Etelänkukkalepakko
Etelänkääpiöhiiri
Etelänkääpiöhyppymyyrä
Etelänlepakko eli serotiini
Etelänliito-orava eli assapan
Etelänlyhythäntäpäästäinen
Etelänlyhytkuonopussimäyrä
Etelänmaamyyräsopuli
Etelänmerinorsu
Etelännokkavalas
Etelänpaljashäntävyötiäinen
Etelänpallovyötiäinen
Etelänpitkäkuonovyötiäinen
Etelänsuosopuli
Etelänvalasdelfiini
Etiopianjänis
Etiopiankiipijähiiri
Etiopianvuorikauris
Etruskipäästäinen
Euroopandoggilepakko
F

Faaraorotta
Falanukki
Fanaloka
Filippiinienhevosenkenkäyökkö
Filippiinienkaguaani, eli kaguaani
Filippiinienkummituseläin
Filippiinienpiikkisika
Filippiinientupaija
Floridanhylje
Floridanpuuma
Floridanvesimyyrä
Floridanvesimyyrä eli floridanvesirotta
Formosanmakaki
Forsterinmerikarhu
Fossa eli frettikissa
Fretti
G

Gabbinolingo
Gaboninmarakatti eli talapoin
Galapagosinhiiru
Galapagosinmerikarhu
Galapagosinriisirattu
Gambianaurinko-orava
Gambianmangusti
Gambianolkalepakko
Gangesinjokidelfiini eli gangesinsusu
Garridonhutia
Gauri
Gelada eli etiopianpaviaani
Gemssi
Genetti
Geoffroynhämähäkkiapina
Geoffroynkuonoleikko
Geoffroynsilkkiapina
Geoffroyntamariini
Gepardi
Gerenukki eli kirahviantilooppi
Gervaisinvalas
Ginkgohammasvalas
Gnuu
Goraali
Gorilla
Itäinen tasankogorilla
Läntinen tasankogorilla
Vuorigorilla
Grantingaselli
Graynvalas
Grimminsukeltajakauris
Grisoni eli isogrisoni
Grönlanninhylje
Grönlanninvalas
Guadaloupenmerikarhu
Guadaloupensupi
Guaminlentäväkoira
Guanako
Guemuli
Gueretsa
Guineangueretsa
Guineanmarakatti
Guineanruostegueretsa
Guineansuomuhäntäorava
Gundi
Gunnisoninpreeriakoira
Güntherindikdikantilooppi
H

Haarukkamaki eli valuvi
Hainaninrottasiili
Haisuhilleri
Haisumäyrä
Haisunäätä (Mephitis mephitis)
Haitinalmikki
Haitinkukkaleikko
Hamlyninmarakatti (Cercopithecus hamlyni)
Hamsteri (Cricetus cricetus)
Hanka-antilooppi
Hanumaani eli hulmaani
Harjalaiskiainen
Harjalammas
Harjamaki
Harjarotta
Harjasaguti eli surinaminaguti (Dasyprocta cristata)
Harjashäntähiiri
Harjashäntäkaniinikenguru
Pohjankaniinikenguru
Harjasusi (Chrysocyon brachyurus)
Harjasvyötiäinen
Harmaahamsteri eli pitkähäntähamsteri (Tscherskia triton)
Harmaahylje eli halli (Halichoerus grypus)
Harmaakettu
Harmaakiipijähiiri
Harmaakorvayökkö
Harmaakuvemyyrä
Harmaakäsimakaki
Harmaalentäväkoira
Harmaalepakko
Havaijinharmaalepakko
Harmaamurmeli (Marmota caligata)
Harmaaorava (Sciurus carolinensis)
Harmaaposkiliito-orava
Harmaapussikärppä eli arnheminmaandibbleri (Parantechinus bilarni)
Harmaapäälentäväkoira
Harmaaselkäkärppämaki
Harmaasiippa
Harmaasureli eli harmaalanguri
Harmaatäplämangabi
Harmaavalas
Harmaavilla-apina eli humboldtinvilla-apina
Harringtoninhyppymyyrä
Hattuhedelmälepakko
Hattumakaki
Havaijinhylje
Hektorinvalas
Hendeenvilla-apina
Heptnerinkääpiöhyppyrotta
Herttua-apina
Hevonen
Hevosenhäntäorava
Hidaslori
Hiekkakettu (Vulpes rüppelli)
Hietakissa (Felis margarita)
Hietapussihiiri
Hietasokkohiiri
Hietikkokenguru
Hiirenhäntälepakko
Hiirenkorvasiippa
Hiirihamsteri
Hiirimaki
Hiiriopossumi (Marmosa murina)
Hiiripussimäyrä
Hiiripäästäinen
Hilleri eli lahokas (Mustela putorius)
Hillerikärppä
Himalajankaviokuonoyökkö
Himalajanmurmeli
Himalajanmyskikauris (Moschus chrysogaster)
Himalajanmyyrä
Himalajanpäästäinen
Himalajanrotta
Himalajanviiruorava
Hindinpensasrotta
Hirvi (Alces alces)
Hirviantilooppi
Hirvisika eli babirussa
Hispaniolanhutia eli tsaguti
Hoffmanninlaiskiainen (Choloepus hoffmanni)
Hoikkadelfiini
Hoikkalori
Hoikkamangusti
Hoikkaorava
Hoikkapäästäinen
Hoikkarotta
Hoikkatupaija
Hoikkavaivaishiiri
Holvilepakko
Hondurasinimujalkalepakko
Hopeagibboni eli vauvau
Hopeakarvayökkö
Hopeamyyrärotta
Hopeasilkkiapina
Hopeatupsusilkkiapina
Hosenbeletti
Hosenkääpiöliito-orava
Hottentottikultakontiainen
Hubbinvalas
Hulmaani eli hanumaani
Hulokki
Hunterinantilooppi
Huppuskunkki
Husaariapina (Erythrocebus patas)
Huulikarhu (Melursus ursinus)
Huulipekari
Hyeenakoira eli afrikanvillikoira eli savannikoira (Lycaon pictus)
Hyppyantilooppi
Hyppyjänis
Hyppytamariini
Hännätöntanrekki (Tenrec ecaudatus)
"Häntäpekari" on chaconpekarin (Catagonus wagneri) virheellinen nimi, joka perustuu erään englanninkielisen kirjan virheeseen
Härkägemssi eli taki (Budorcas taxicolor)
Höyhenjalkarotta
I

Iberianilves
Ibizangenetti
Idahonsiiseli
Idahontaskurotta
Idänaurinkomäyrä
Idänkalliohyppypäästäinen
Idänkauppiasrotta
Idänkenttämyyrä
Idänmopsilepakko
Idänpuutamaani
Idänpäästäinen
Idänpäästäishiiri
Idänsiili eli itäsiili (Erinaceus concolor)
Idänsokkohiiri
Idäntäpläskunkki
Idänvaivaishiiri
Ihminen
Ilves
Impala
Imujalkalepakko
Indianansiippa
Indokiinangibboni
Indokiinankaniini
Indonesianpussimäyrä
Indonesiantupaija
Indri
Induksendelfiini (Platanista minor)
Intianaavikkosiili
Intianaurinkomäyrä
Intiandoggilepakko
Intianhyppymyyrä
Intianisorotta
Intianjättiorava eli intianjättiläisharmaaorava (Ratufa indica)
Intianlentäväkoira
Intianmangusti
Intianmuntjakki
Intiannorsu eli aasiannorsu
Intianpalmuorava
Intianpalmuorava
Intianpiikkisika
Intianpikkuliito-orava
Intianpitkäkorvasiili eli pakistaninsiili (Hemiechinus collaris)
Intianrotta
Intiansarvikuono
Intiansivettikissa
Intiantapiiri
Intiantari
Intiantupaija
Iraninmyyrä
Iravadindelfiini
Iriomotenkissa
Isobamburotta
Isodoggilepakko
Isoharjasvyötiäinen
Isohedelmäleikko
Isohevosantilooppi
Isohevosenkenkäyökkö
Isohiirenhäntälepakko
Isohiirimaki
Isojuovapäästäinen
Isojättikenguru
Isokalliokaniini
Isokenttämyyrä eli yhdyskuntamyyrä
Isokielilepakko
Isokorvahutia
Isokorvaopossumi
Isokorvarotta
Isokorvatanrekki
Isokotipäästäinen
Isokudu
Isokultakontiainen
Isokuonopussimäyrä
Isokääpiöhiiri
Isolaktago
Isoleikko eli isolehtikuonolepakko
Isolentäväkoira
Isolepakko
Isomastiffilepakko
Isomuurahaiskarhu
Isomyyrävyötiäinen
Isopaljasselkälepakko
Isopanda
Isopiikkohirvi
Isopitkäkuonovyötiäinen
Isopussikaniini
Isopussiliitäjä
Isopussipoimulepakko
Isoputkikuonolepakko
Isoputkikuonoyökkö
Isopuuhiiri
Isopäästäinen
Isorasvahäntähyppyrotta
Isorottasiili
Isoruskolepakko
Isotaskurotta
Isotäpläsivettikissa
Isovalevampyyri
Isovampyyri eli vampyyrileikko
Isoverenimijä
Isoviiksilepakko
Isoviiksisiippa eli brandtinviiksisiippa
Italiantunnelimyyrä
Itkijäkapusiiniapina
Itäafrikanmangusti