stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kilpilampi (Soini)

| Kilpilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini, Ähtäri
Koordinaatit:  62°45′34″N, 24°16′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kolunjoen valuma-alue (35.46)
Laskuoja:  oja Löytöjokeen 
Järvinumero:  35.464.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  187,8 m  
Rantaviiva:  0,425 km  
Pinta-ala:  1,018 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKilpilampi 
Kilpilampi on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa ja Ähtärissä Löytöperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1 hehtaari, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Kolunjoen valuma-alueella (35.46), jonka Alajoen valuma-alueeseen (35.464) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 187,8 metriä mpy.
Krista Gross

| Krista Gross> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Krista Gross
Syntynyt: 17. joulukuuta 1990 Charlotte, Pohjois-Carolina
Kansalaisuus:   Suomi  Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  iso laitahyökkääjä
Pituus:  183 cm
Nyk. joukkue:  Udominate Basket
Sarja:  Damliga
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2009–2013:  Pohjois-Carolina
Seurajoukkueet
2013–2014 2014–2015 2015–:  Saces Dike Napoli Tapiolan Honka Udominate Basket
Maajoukkueet
2011–:  Suomi
Krista Gross (s. 17. joulukuuta 1990 Charlotte, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalais-suomalainen koripalloilija, joka edustaa Ruotsin Damligassa pelaavaa Udominate Basketia ja Suomen naisten koripallomaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 183 senttimetriä pitkä Gross on iso laitahyökkääjä.
Gross pelasi vuosina 2009–2013 Pohjois-Carolinan yliopiston Tar Heels -joukkueessa. Vuosina 2013–2014 hän pelasi italialaisessa Saces Dike Napolissa. Kaudella 2014–2015 Gross edusti Naisten Korisliigan Tapiolan Honkaa kaksi ottelua ennen loukkaantumistaan. Elokuussa 2015 Gross teki sopimuksen Ruotsin Damligan Udominate Basketin kanssa.
Gross debytoi Suomen koripallomaajoukkueessa toukokuussa 2011 Tanskaa vastaan.
Grossin isä Elton Gross on yhdysvaltalainen ja äiti Hannele Gross suomalainen. Isä Elton pelasi 80-luvulla neljän kauden ajan I-divisioonassa. Vuonna 2015 Krista Gross esiintyy K-ryhmän mainoksessa yhdessä Sasu Salinin kanssa.
Keminmaa

| Keminmaa |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  65°48′05″N, 024°32′40″E
Maakunta:  Lapin maakunta
Seutukunta:  Kemi-Tornion seutukunta
Kuntanumero:  241
Hallinnollinen keskus:  Laurila
Perustettu:  –
Pinta-ala ilman merialueita:  648,12 km² 154:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  648,13 km² 184:nneksi suurin 2022 
– maa:  627,17 km²
– sisävesi:  20,95 km²
– meri:  0,01 km²
Väkiluku:  7 630 124:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  12,17 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  16,7 %
– 15–64-v.:  57,4 %
– yli 64-v.:  25,9 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  98,7 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  1,2 %
Kunnallisvero:  8,60 % 181:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Hannele Matinlassi
Kunnanvaltuusto:  31 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Muut   • Vas.   • PS   • Kok.   • Vihr.:   10 8 6 4 2 1
www.keminmaa.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keminmaa (vuoteen 1979 asti Kemin maalaiskunta, ruots. Kemi landskommun) on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asuu 7 630 ihmistä ja sen pinta-ala on 648,13 km², josta 20,95 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 12,17 asukasta/km².
Vuoden 2015 alussa Kemin kaupunki sekä Keminmaan ja Simon kunnat suunnittelivat yhdistymistä uudeksi Kemin kaupungiksi. Kemin ja Simon kunnanvaltuustot hyväksyivät yhdistymisehdotuksen, mutta Keminmaan valtuusto hylkäsi sen.
Maantiede

Keminmaan naapurikunnat ovat Kemi, Simo, Tervola ja Tornio.
230 metriä pitkä kalatie nousee 12 metriä ylös Isohaaran padon yli.
Keminmaa kuuluu Lapin kolmion alueeseen, jossa on emäksisten ja karbonaattisten kivilajien ansiosta ravinteita normaalia enemmän, minkä takia vaateliaita kasvilajeja esiintyy alueella runsaasti. Siellä on lehtoja ja aapasoita. 
Keminmaassa sijaitsee kaikkiaan seitsemän Natura-kohdetta: Suuripään suo- ja lehtokohde jossa kasvaa harvinaisia lajeja, monimuotoinen luonnontilaiseen suoluonnon keskittymä Martimoaapa-Lumiaapa-Penikat, vetinen Kirvesaapa, Kaltiojängän lehto, Musta-aapa, Tornivaaran lehto ja rehevä Kallinkangas.
Maantiede > Kylät

Keminmaassa sijaitsevia kyliä ovat Hirmula, Ilmola, Itäkoski, Jokisuu, Laurila, Lautiosaari, Liedakkala, Maula, Pörhölä, Ruottala, Sompujärvi, Törmä, Viitakoski, Lassila ja Länsikoski.
Keminmaan maarekisterikylät ovat Alapaakkola, Hirmula, Ilmola, Kirkonkylä, Koroiskylä, Lautiosaari ja Liedakkala.
Hallinto

Keminmaan kunnanjohtaja on Hannele Matinlassi. Kunnanvaltuusto valitsi hänet tehtäväänsä kesäkuussa 2022. Matinlassin edeltäjä oli Mauri Posio, joka toimi kunnanjohtajana vuosina 2013–2022. Posio valittiin tehtävään joulukuussa 2012, ja syyskuussa 2018 hänet valittiin uudelle kuuden vuoden määräaikaiselle kaudelle. Hän irtisanoutui tehtävästään huhtikuussa 2022.
Keminmaan kunnanvaltuustossa on 31 valtuutettua. Kaudella 2021–2025 suurin puolue on keskusta, jolla on 10 valtuutettua. Keminmaalaisten parhaaksi -ryhmällä on 8 valtuutettua, vasemmistoliitolla 6 valtuutettua, perussuomalaisilla 4 valtuutettua, kokoomuksella 2 valtuutettua ja vihreillä yksi valtuutettu.
Talous

Vuonna 2021 viisi eniten yhteisöveroa maksaneet yrityksen olivat kattoristikoiden valmistukseen erikoistunut Keminmaan Puurakenne Oy, metalliteollisuuden alihankintayritys TT-Teknologia Oy, nosturipalveluita tarjoava Liftlink Oy, talonrakennukseen erikoistunut Nordic PolarHouse Oy ja kuljetusliike Juhani Kiviaho Oy.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2023 tilanteen mukainen.
| Keminmaan väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 7 007 | 7 007 |
| 1980 | 1980 |    | 7 721 | 7 721 |
| 1985 | 1985 |    | 8 798 | 8 798 |
| 1990 | 1990 |    | 9 143 | 9 143 |
| 1995 | 1995 |    | 9 411 | 9 411 |
| 2000 | 2000 |    | 8 930 | 8 930 |
| 2005 | 2005 |    | 8 926 | 8 926 |
| 2010 | 2010 |    | 8 573 | 8 573 |
| 2015 | 2015 |    | 8 388 | 8 388 |
| 2020 | 2020 |    | 7 984 | 7 984 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2022 lopussa Keminmaassa oli 7 771 asukasta, joista 6 842 asui taajamissa, 854 haja-asutusalueilla ja 75:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Keminmaan taajama-aste on 88,9 %. Keminmaan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2022) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kemin keskustaajama* | 6 597 |
| 2 | Koroiskylä | 245 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Keminmaan keskuspaikka Laurila ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on Lautiosaaren ja Liedakkalan ohella osa Kemin keskustaajamaa, joka ulottuu pääosin Kemin kaupungin ja pieneltä osin myös Tornion kaupungin alueelle.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Keminmaassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Keminmaan seurakunta (ent. Kemin maaseurakunta)
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Keminmaan alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.
Tapahtumat

Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Keminmaassa vuonna 1980.
Tunnettuja keminmaalaisia

Sirkka-Liisa Ekman, sairaanhoitaja, hoitotieteen professori Ruotsissa
Peter Franzén, näyttelijä
Urho Knuuti, kansanedustaja (SDP), kunnallisneuvos
Ari Koch, kuvanveistäjä
Marja Kolu, kuvataiteilija ja kuvanveistäjä
Anna-Liisa Korpinen, poliitikko
Veikko Lesonen, liikemies
Markus Pessa, puolijohdeteknologian professori
Joonas Piippola, latinalaistanssin suomenmestari
Heikki Ranta, näyttelijä
Hannu Tihinen, jalkapalloilija (FC Zürich, A-maajoukkue)
Otto Vallenius, maalari ja muusikko
Juho Valmari, säätyvaltiopäivien talonpoikaissäädyn edustaja Kemin mlk:sta
Paavo Väyrynen, poliitikko (Keskusta, Kansalaispuolue, Seitsemän Tähden liike)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keminmaa Wikimedia Commonsissa
Keminmaan kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Keminmaan avainluvut
Keminmaan kunnanraja.
Pyhän Mikaelin kirkko.
Isohaaran vesivoimalaitos valmistui vuonna 1949.
Kerkinlampi

| Kerkinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°46′25″N, 24°04′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ähtärinjärven alue (35.43)
Laskuoja:  oja Korpisenpuroon 
Järvinumero:  35.438.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  163,4 m  
Rantaviiva:  0,66 km  
Pinta-ala:  2,721 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKerkinlampi 
Kerkinlampi on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Kukonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Korpisenpuron valuma-alueeseen (35.438) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 163,4 metriä mpy.
Krista Guloien

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Krista Guloien vuonna 2013. |  Krista Guloien vuonna 2013. |  Krista Guloien vuonna 2013. |  |
Maa:   Kanada
Naisten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Karapirojärvi 2010 | kahdeksikko |  |
|  Hopeaa | Bledjärvi 2011 | kahdeksikko |  |
Krista Guloien (s. 20. maaliskuuta 1980 New Westminster, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen soutaja ja olympiamitalisti. Hän sai hopeaa naisten kahdeksikossa vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa ja sijoittui kahdeksanneksi pariaironelikossa vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä.
Guloien on osallistunut myös soudun maailmanmestaruuskilpailuihin ja saanut siellä hopeamitalit kahdeksikossa vuosina 2010 ja 2011. Hän sai vuonna 2004 kandidaatin arvon Simon Fraser -yliopistosta, jossa hän opiskeli kriminologiaa.
Lahden Sininen

Lahden Sininen oli lahtelaisen Mallasjuoma-panimon olutmerkki, joka perustettiin 1935 Lahden Erikoisolut III:na. Sen etiketti ja korkki olivat väriltään sinisiä. Tästä olut sai puhekielessä nimityksen Lahden Sininen, joka myöhemmin otettiin viralliseksi nimitykseksi. Hartwall osti Mallasjuoma-panimon vuonna 1988, ja vuonna 1997 Lahden Sinisen valmistus lopetettiin. Olut oli tyypiltään pils-olut. Runsaasti mainostetut olutmerkit tekivät 1960- ja 1970-luvulla Lahtea tunnetuksi yhdessä Salpausselän kisojen kanssa.
Hartwall palautti Lahden Sinisen takaisin tuotantoon nimellä Sininen 25. maaliskuuta vuonna 2008. Olutharrastajien mielestä puolen litran tölkeissä myytävä 4,5 % vahvuinen uudestaan lanseerattu olut on hyvin miedosti humaloitu ja vaahdoltaan niukka. Hartwallin Sinisen raaka-aineita ovat vesi, ohramallas, ohratärkkelys, humala sekä hapettumisenestoaineet E300 ja E224. Kesäkuussa 2012 kauppoihin saapui myös pienemmissä 0,33 litran tölkeissä myytävä miedompi 3,5 % Sininen "kakkosolut".
King’s Quest

| King’s Quest |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Sierra On-Line
Julkaisija:  Sierra On-Line
Suunnittelija:  Roberta Williams
Aiheesta muualla
MobyGames
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
King’s Quest on Sierra On-Line -yhtiön (nykyään Sierra Entertainment) tuottama fantasiamaailmaan sijoittuva tietokonepelisarja. Sarjan ensimmäinen osa julkaistiin vuonna 1984, jonka jälkeen se on poikinut yhteensä seitsemän jatko-osaa. Sarjan jokaisen pelin suunnittelusta on vastannut Roberta Williams, toinen Sierran perustajista. Pelisarjaa pidetään laajalti yhtenä seikkailupelien aikakauden suurista klassikoista.
Sarjan osat

Wizard and the Princess (1980) / Adventure in Serenia (1982)
King's Quest: Quest for the Crown (1983–1984)
King's Quest II: Romancing the Throne (1985–1987)
King's Quest III: To Heir is Human (1986)
King's Quest IV: The Perils of Rosella (1988, (Sierra's Creative Interpreterin viimeistelemä)
King's Quest V: Absence makes the heart go Yonder! (1990)
King's Quest VI: Heir today, gone tomorrow (1992)
King's Questions, a trivia game (1994)
King's Quest VII: The Princeless Bride (1994)
King's Quest: Mask of Eternity (myös nimellä King's Quest VIII: Mask of Eternity) (1998)
King's Quest (2015)
Juoni

Pelit sijoittuvat fantasiamaailmaan, joka on täynnä vaaroja ja mysteerejä. Pelaaja kohtaa matkallaan velhoja, jättiläisiä, lohikäärmeitä ja muita olentoja, joista hänen on selvittävä nokkeluudella. Vaikka pelien tapahtumat liittyvät toisiinsa, jokaisella osalla on oma, itsenäinen juonensa. Näin ollen on mahdollista päästä sisälle minkä tahansa pelin juoneen, vaikkei olisi pelannut edellisiä osia.
Sarjan ensimmäisessä osassa pelaaja ottaa ritari Sir Grahamin roolin. Hänen tehtävänsä on etsiä Daventryn kuningaskunnan kolme kadonnutta aarretta, taikapeili, taikakilpi ja taika-arkku. Aarteet on varastettu viekkaudella, ja ilman niitä kuningaskunta on varmasti hukassa. Mikäli Graham onnistuu, hän perii kruunun.
Toisessa osassa Graham on Daventryn kuningas, mutta kaipaa itselleen puolisoa. Taikapeili näyttää hänelle kauniin naisen, joka on vangittuna tornissa keskellä saarta kaukaisessa Kolyma-nimisessä maassa. Grahamin tehtävä on pelastaa nainen, jonka hän saa vaimokseen, mikäli onnistuu.
Kolmannen osan päähenkilö on Gwydion, poika, jonka ilkeä velho nimeltä Manannan on kauan sitten siepannut orjakseen. Peli saattaa tuntua etäiseltä Grahamista ja tutusta Daventrysta, mutta tapahtumien edetessä totuus vähitellen paljastuu. Gwydionin tehtävä on nimittäin paeta velhon orjuudesta ja saada selville, kuka hän todella on.
Neljännessä osassa seikkailee Grahamin tytär Rosella. Graham on kuolemansairas, ja Rosella matkaa kaukaiseen Tamirin maahan etsimään parantavaa taikahedelmää. Tehtävä on vaikea, mutta päästäkseen takaisin Daventryyn Rosellan on lisäksi autettava keijua, jota myös uhkaa kuolema.
Viidennessä osassa pelaaja ohjaa jälleen Grahamia. Velho nimeltä Mordack on kaapannut hänen perheensä ja linnansa, ja Grahamin on matkattava kaukaiseen Sereniaan löytääkseen heidät. Oppaaksi ja seuraksi matkalleen Graham saa pöllön nimeltä Cedric.
Kuudennessa osassa seikkailuun joutuu Alexander, Grahamin poika. Hän kaipaa prinsessa Cassimaa, jonka tapasi sarjan edellisessä osassa. Taikapeili näyttää hänelle tien yli merten, mutta myrsky upottaa hänen laivansa. Hän pääsee perille, mutta asiat kaukaisessa maassa ovat huonosti ja Alexander joutuu moneen vaaraan yrittäessään auttaa Cassimaa.
Seitsemännessä osassa seikkailevat sekä Rosella että Grahamin vaimo Valanice, joita pelaaja ohjaa vuorotellen. Molemmat joutuvat pyörteeseen, joka vie heidät erille toisistaan, Rosellan peikkojen valtakuntaan ja Valanicen keskelle aavikkoa. Yrittäessään löytää toisensa he huomaavat joutuneensa paljon suurempaan seikkailuun.
Kahdeksannessa osassa seikkailee Daventryn asukas Connor. Mask of Eternity, idoli, joka ylläpitää totuutta, valoa ja järjestystä, on halkaistu viideksi palaksi ja kaaos on vallannut maailman. Connorin on matkattava ympäri maailmaa löytääkseen nuo viisi palaa ja lopulta palautettava ne takaisin koottavaksi yhteen.
Kuvaus

Pelit koostuvat sarjoista ongelmia, joihin on keksittävä ratkaisu päästäkseen etenemään. Osissa 1-4 päähenkilöä ohjataan nuolinäppäimillä ja kirjoittamalla komentoja. Jos esimerkiksi kohtaa oven, päähenkilön saa avaamaan sen kirjoittamalla komennon ”Open the door”. Mikäli käy ilmi, että ovi on lukittu, on todennäköisesti löydettävä jostain avain ja tultava sitten takaisin. Osissa 5–7 kaikki ohjaaminen hoidetaan hiirellä. Pelaajalla on valittavanaan erilaisia kursoreita, joista jokaisella on oma tarkoituksensa. Esimerkiksi klikkaamalla jotain henkilöä puhekursorilla saa päähenkilön puhumaan hänelle. Jokaisessa osassa voi myös poimia mukaansa monia esineitä, joita voi käyttää ongelmien ratkaisemiseen. Osa ongelmista vaatii laajojen alueiden kuten labyrinttien ja aavikoiden kartoittamista, osa arvoitusten ratkaisemista ja logiikkaa, osa taas pelkästään tervettä järkeä. Väkivaltaa ei juurikaan ole mahdollista käyttää, vaan ongelmiin on lähes poikkeuksetta olemassa älyllinen, väkivallaton ratkaisu. Väärä ratkaisu voi jopa johtaa tilanteeseen, jossa peliä ei enää ole mahdollista päästä läpi. Pelimaailmassa liikutaan näkymästä, ”ruudusta”, toiseen. Liikkumalla yhden ruudun reunaan tai esimerkiksi rakennukseen pääsee siirtymään seuraavaan ruutuun, jota pääsee jälleen tutkimaan. Hyvä strategia ongelmien ratkaisemiseen on tutkia ja kokeilla kaikkea järjestelmällisesti. Moniin yksittäisiin ongelmiin on useita ratkaisuja, mutta läpäistäkseen koko pelin on saavutettava tietyt päätavoitteet. Sarjan jokaisella pelillä on vain yksi selkeä, täydellinen loppu.
Sarjan kaikki pelit ammentavat runsaasti fiktiivisiä elementtejä yleisesti tunnetuista saduista ja mytologioista. Peleissä esiintyvät muun muassa Punahilkka, Tittelintuure, kreivi Dracula ja Styks-virta. Myös monien ongelmien ratkaisut ovat samantapaisia kuin niitä vastaavissa saduissa. Esimerkiksi pahasta noidasta voi päästä eroon samalla tavalla kuin Hannu ja Kerttu -sadussa.
Sarjan kahdeksas osa käyttää täysin kolmiulotteista grafiikkaa. Päähenkilöä ohjataan näppäimistöllä ja pelimaailman kanssa ollaan vuorovaikutuksessa hiiren avulla. Kahdeksas osa on saanut raskasta kritiikkiä valinnastaan siirtyä kolmiulotteisuuteen sekä toimintapelimäisestä väkivallastaan, jota ei esiinny sarjan aiemmissa osissa. Näiden eroavaisuuksien vuoksi monet fanit kieltäytyvät pitämästä sitä todellisena King’s Questina. Toisin kuin edeltäjiensä, kahdeksannen osan nimessä ei myöskään ole roomalaista numeroa, vaan peli tunnetaan ainoastaan nimellä King’s Quest: Mask of Eternity.
Osat 1–3 käyttävät Sierran kehittämää AGI-moottoria. Neljännestä osasta julkaistiin sekä AGI- että kehittyneempi SCI-versio, joka mahdollisti suuremman resoluution sekä tuen hiirelle ja äänikortille. SCI:n suosion myötä AGI-version myynti lopetettiin ja siitä tuli harvinainen keräilykappale. Myös sarjan ensimmäisestä osasta julkaistiin SCI-versio kuusi vuotta AGI-version jälkeen.
Kolmosen kausi 2020

| Kolmosen kausi 2020 |
| --- | --- |
Ajankohta:  kesä–syyskuu 2020
Ylempi sarjataso:  Kakkosen kausi 2020
  ← 2019 :  2021 → 
Kolmosen kausi 2020 on Suomen jalkapallon neljänneksi korkein sarjataso, Lohkovoittajat nousevat  Kakkoseen kaudeksi 2021.
Lohkojen sarjataulukot > Etelä-Suomi > Lohko 1

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KäPa | 17 | 14 | 2 | 1 | 50 | 15 | +35 | 44  |
| 2 | Atlantis FC/Akatemia | 17 | 12 | 3 | 2 | 57 | 26 | +31 | 39  |
| 3 | SexyPöxyt | 17 | 11 | 1 | 5 | 33 | 17 | +16 | 34  |
| 4 | FC Kirkkonummi | 17 | 11 | 1 | 5 | 37 | 23 | +14 | 34  |
| 5 | HPS | 17 | 8 | 4 | 5 | 42 | 29 | +13 | 28  |
| 6 | EsPa | 17 | 8 | 4 | 5 | 36 | 27 | +9 | 28  |
| 7 | CLE | 17 | 9 | 1 | 7 | 29 | 30 | −1 | 28  |
| 8 | LPS | 17 | 7 | 4 | 6 | 41 | 37 | +4 | 25  |
| 9 | Töölön Taisto | 17 | 7 | 4 | 6 | 37 | 33 | +4 | 25  |
| 10 | Toukolan Teräs | 17 | 7 | 4 | 6 | 29 | 36 | −7 | 25  |
| 11 | FC FINNKURD | 17 | 7 | 3 | 7 | 43 | 49 | −6 | 24  |
| 12 | NuPS | 17 | 6 | 4 | 7 | 36 | 39 | −3 | 22  |
| 13 | FC Espoo/2 | 17 | 4 | 5 | 8 | 14 | 25 | −11 | 17  |
| 14 | EIF/Akademi | 17 | 5 | 2 | 10 | 26 | 46 | −20 | 17  |
| 15 | Espoon Tikka | 17 | 4 | 3 | 10 | 39 | 49 | −10 | 15  |
| 16 | HerTo | 17 | 3 | 1 | 13 | 25 | 38 | −13 | 10  |
| 17 | BK-46 | 17 | 2 | 4 | 11 | 16 | 46 | −30 | 10  |
| 18 | FC POHU | 17 | 1 | 4 | 12 | 19 | 44 | −25 | 7  |
Lohkojen sarjataulukot > Etelä-Suomi > Lohko 2

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | VJS | 17 | 13 | 3 | 1 | 64 | 21 | +43 | 42  |
| 2 | FC Futura | 17 | 13 | 3 | 1 | 58 | 21 | +37 | 42  |
| 3 | TiPS | 17 | 13 | 2 | 2 | 57 | 18 | +39 | 41  |
| 4 | SAPA | 17 | 9 | 6 | 2 | 34 | 17 | +17 | 33  |
| 5 | FC Kontu | 17 | 10 | 0 | 7 | 43 | 25 | +18 | 30  |
| 6 | PKKU/2 | 17 | 9 | 3 | 5 | 30 | 25 | +5 | 30  |
| 7 | Valtti | 17 | 8 | 2 | 7 | 31 | 30 | +1 | 26  |
| 8 | TuPS | 17 | 7 | 2 | 8 | 36 | 42 | −6 | 23  |
| 9 | MPS/Atletico Malmi | 17 | 6 | 4 | 7 | 48 | 37 | +11 | 22  |
| 10 | NJS/2 | 17 | 7 | 1 | 9 | 39 | 41 | −2 | 22  |
| 11 | PuiU | 17 | 6 | 3 | 8 | 29 | 29 | 0 | 21  |
| 12 | Ponnistajat | 17 | 6 | 3 | 8 | 27 | 32 | −5 | 21  |
| 13 | FC Kuusysi | 17 | 6 | 2 | 9 | 29 | 47 | −18 | 20  |
| 14 | RiPS | 17 | 5 | 4 | 8 | 29 | 41 | −12 | 19  |
| 15 | KoiPS | 17 | 5 | 1 | 11 | 35 | 57 | −22 | 16  |
| 16 | Nastolan Nopsa | 17 | 3 | 3 | 11 | 26 | 65 | −39 | 12  |
| 17 | JoKi | 17 | 2 | 4 | 11 | 16 | 47 | −31 | 10  |
| 18 | JäPS/47 | 17 | 1 | 2 | 14 | 21 | 57 | −36 | 5  |
Lohkojen sarjataulukot > Itä-Suomi > Lohko AC

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | FC Blackbird | 13 | 8 | 2 | 3 | 34 | 15 | +19 | 26  |
| 2 | PK-37 | 13 | 6 | 5 | 3 | 24 | 17 | +7 | 23  |
| 3 | Kings SC | 13 | 5 | 5 | 3 | 19 | 17 | +2 | 20  |
| 4 | Komeetat | 13 | 5 | 4 | 4 | 20 | 22 | −2 | 19  |
| 5 | SC Riverball | 13 | 5 | 3 | 5 | 20 | 19 | +1 | 18  |
| 6 | Warkaus JK | 13 | 5 | 5 | 3 | 27 | 25 | +2 | 20  |
| 7 | AC BARCA | 13 | 5 | 4 | 4 | 19 | 17 | +2 | 19  |
| 8 | LehPa | 13 | 3 | 4 | 6 | 15 | 20 | −5 | 13  |
| 9 | PAVE | 13 | 1 | 6 | 6 | 13 | 25 | −12 | 9  |
| 10 | JPS | 13 | 2 | 3 | 8 | 10 | 27 | −17 | 9  |
Lohkojen sarjataulukot > Itä-Suomi > Lohko B

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PeKa | 15 | 13 | 0 | 2 | 57 | 13 | +44 | 39  |
| 2 | STPS | 15 | 11 | 1 | 3 | 47 | 14 | +33 | 34  |
| 3 | KJP Sudet | 15 | 11 | 1 | 3 | 54 | 19 | +35 | 34  |
| 4 | SavU | 15 | 8 | 1 | 6 | 37 | 32 | +5 | 25  |
| 5 | FC LaPa | 15 | 5 | 5 | 5 | 19 | 32 | −13 | 20  |
| 6 | Edustus IPS | 15 | 4 | 1 | 10 | 23 | 44 | −21 | 13  |
| 7 | HaPK Edustus | 14 | 6 | 0 | 8 | 22 | 35 | −13 | 18  |
| 8 | Union Plaani | 14 | 5 | 2 | 7 | 13 | 26 | −13 | 17  |
| 9 | Liry | 14 | 4 | 2 | 9 | 18 | 38 | −20 | 14  |
| 10 | KyPa | 14 | 3 | 2 | 9 | 17 | 33 | −16 | 11  |
| 11 | Ri-Pa | 14 | 1 | 3 | 10 | 23 | 44 | −21 | 6  |
Lohkojen sarjataulukot > Länsi-Suomi > Lohko A

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Peimari UTD | 12 | 8 | 4 | 0 | 29 | 11 | +18 | 28  |
| 2 | FC Inter 2 | 12 | 9 | 1 | 2 | 28 | 11 | +17 | 28  |
| 3 | FC Åland | 12 | 8 | 3 | 1 | 23 | 7 | +16 | 27  |
| 4 | TPS U23 | 12 | 6 | 1 | 5 | 31 | 12 | +19 | 19  |
| 5 | Paimion Haka | 12 | 6 | 1 | 5 | 21 | 21 | 0 | 19  |
| 6 | Masku | 12 | 5 | 3 | 4 | 19 | 15 | +4 | 18  |
| 7 | ÅIFK | 12 | 6 | 0 | 6 | 19 | 18 | +1 | 18  |
| 8 | TPK | 12 | 5 | 3 | 4 | 17 | 16 | +1 | 18  |
| 9 | TOVE | 12 | 5 | 2 | 5 | 17 | 28 | −11 | 17  |
| 10 | VG-62 | 12 | 4 | 1 | 7 | 19 | 20 | −1 | 13  |
| 11 | Wilpas | 12 | 3 | 0 | 9 | 21 | 40 | −19 | 9  |
| 12 | EuPa | 12 | 2 | 2 | 8 | 17 | 26 | −9 | 8  |
| 13 | SC Wolves | 12 | 0 | 1 | 11 | 5 | 31 | −26 | 1  |