stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Johan Danielsson
Aiheesta muualla

Johan Danielsson Ruotsin hallituksen verkkosivuilla (ruotsiksi)
Johan Danielsson Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k  S&D-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Saksa:  Barley  Bischoff  Bullmann  Burkhardt  Costanzo  Cremer  Ecke  Geier  Lange  Noichl  Repasi  Repp  Sippel  Wölken 
Ranska:  Clergeau  Fita  Germain  Glucksmann  Jouvet  Kalfon  Lalucq  Laurent  Mebarek  Pellerin-Carlin  Rafowicz  Ridel  Sargiacomo 
Italia:  Annunziata  Benifei  Bonaccini  Corrado  Decaro  Gori  Gualmini  Laureti  Lupo´  Maran  Moretti  Nardella  Picierno  Ricci  Ruotolo  Strada  Tarquinio  Tinagli  Topo  Zan  Zingaretti 
Espanja:  Ballarín Cereza  Cepeda  Fernández  Gálvez  García  Gómez López  González Casares  Homs Ginel  Jalloul Muro  López  López Aguilar  Luena  Maestre  Mendia Cueva  Moreno Sánchez  Pajín  Ros Sempere  Sánchez Amor  Sancho Murillo  Serrano Sierra 
Puola:  Biedroń  Scheuring-Wielgus  Śmiszek 
Romania:  Benea  Cârciu  Dîncu  Firea  Grapini  Manda  Mînzatu  Mușoiu  Negrescu  Nica  Tudose 
Alankomaat:  Chahim  Maij  Reuten  Wolters 
Belgia:  Ceulemans  Di Rupo  Tobback  Van Brempt 
Kreikka:  Arnaoútoglou  Maniátis  Papandréou 
Portugali:  Assis  Gomes  B. Gonçalves  S. Gonçalves  Mendes  Rodrigues  Tavares  Temido 
Unkari:  Dobrev  Molnár 
Ruotsi:  Danielsson  Dibrani  Eriksson  Fritzon  Incir 
Itävalta:  Grossmann  Heide  Regner  Schieder  Sidl 
Bulgaria:  Penkova  Vigenin 
Tanska:  Fuglsang  Schaldemose  Vind 
Suomi:  Guzenina  Heinäluoma 
Irlanti:  Ó Ríordáin 
Kroatia:  Borzan  Jerković  Matić  Picula 
Liettua:  Andriukaitis  Blinkevičiūtė 
Slovenia:  Nemec 
Latvia:  Ušakovs 
Viro:  Kaljurand  Mikser 
Kypros:  Mavrídis 
Luxemburg:  Angel 
Malta:  Agius Saliba  Attard  Bajada 
Ruotsin europarlamentaarikot
| n k   Ruotsin Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Kokalari  Lega  Polfjärd  Skyttedal  Tobé  Warborn 
Renew:  Al-Sahlani  Federley (2019–2020)  Karlsbro  Wiesner (2021–) 
G-EFA:  Dalunde (2020–)  Holmgren  Kuhnke 
S&D:  Bergkvist (2019–2024)  Danielsson (2019–2021)  De Basso (2021–)  Fritzon  Glanzelius (2024–)  Guteland (2019–2022)  Incir  Ohlsson (2022–) 
ECR:  Lundgren  Nissinen (2022–)  Stegrud (2019–2022)  Weimers 
GUE/NGL:  Björk 
| n k   Ruotsin Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Kokalari  Polfjärd  Teodorescu Måwe  Tobé  Warborn 
Renew:  Al-Sahlani  Karlsbro  Wiesner 
G-EFA:  Holmgren  Kuhnke  Lövin 
S&D:  Danielsson  Dibrani  Eriksson  Fritzon  Incir 
ECR:  Erixon  Timgren  Weimers 
GUE/NGL:  Gedin  Sjöstedt 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto
5. joulukuuta

5. joulukuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 339. päivä (340. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 26 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Selma
suomenruotsalainen kalenteri: Selma, Thelma
ortodoksinen kalenteri: Sauvo
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Selbmá
vanhemmissa kalentereissa: Barbara, Crispina, Hermine, Ingeborg, Krispina, Kristina, Mikael, Sabina, Sven, Thedoret, Wirgina
Tapahtumia

1484 – Paavi Innocentius VIII:n antama bulla Summis desiderantes affectibus myönsi Heinrich Kramerille ja Jacob Sprengerin oikeuden inkvisiittoreina juuria väitetty noituus Saksasta, mikä johti Euroopan pahimpiin noitavainoihin.
1492 – Kristoffer Kolumbus nousi ensimmäisenä eurooppalaisena maihin Haitin saarelle.
1560 – Frans II:n kuoltua hänen veljensä Kaarle IX nousi Ranskan kuninkaaksi.
1590 – Gregorius XIV tuli paaviksi.
1649 – Pietari Brahe perusti Raahen kaupungin.
1757 – Preussin kuninkaan Fredrik Suuren johtamat joukot löivät Habsburgit Leuthenin taistelussa.
1791 – Wolfgang Amadeus Mozart kuoli munuaisten vajaatoimintaan.
1830 – Hector Berliozin Symphonie Fantastiquen ensi-ilta Pariisissa.
1848 – Kalifornian kultaryntäys: Yhdysvaltain presidentti James Polk vahvisti kongressille, että Kaliforniasta oli löydetty suuri määrä kultaa.
1864 – Hufvudstadsbladetin ensimmäinen numero ilmestyi Helsingissä.
1920 – Inkeriläiset ja suomalaiset joukot poistuivat Neuvosto-Venäjän Kirjasalosta Suomen puolelle rajaa.
1926 – Sergei Eisensteinin elokuva Panssarilaiva Potemkin oli ensi-illassa.
1931 – Kristus Vapahtajan katedraali Moskovassa tuhottiin Josif Stalinin määräyksestä.
1933 – Kieltolaki päättyi Yhdysvalloissa.
1935 – Pääministeri Toivo Kivimäki määritteli Suomen ulkopolitiikan pohjaksi puolueettoman pohjoismaisen suuntauksen.
1941 – Toinen maailmansota: Moskovan taistelu. Georgi Žukov aloitti voimakkaan vastahyökkäyksen saksalaisia vastaan, varsinkin Keskustan armeijaryhmää kohtaan.
1941 – Jatkosota: Suomen puolustusvoimat valtasivat Karhumäen.
1945 – Lentue 19: viisi Avenger-pommikonetta katosi Bermudan kolmiossa. Koneiden jäännöksiä ei ole löydetty.
1951 – Aku Ankka -lehden ensimmäinen numero ilmestyi Suomessa.
1952 – ”Great Smog”: savusumu laskeutui Lontoon ylle ja aiheutti yhdessä ilmansaasteiden kanssa seuranneiden viikkojen ja kuukausien aikana yli 10 000 ihmisen kuoleman.
2003 – Jarno Ihmeestä tuli ensimmäinen maalivahti, jonka nimiin on Salibandyliigassa merkattu maali.
2006 – Amiraali Frank Bainimaramasta tuli vallankaappauksen jälkeen Fidžin presidentti.
2006 – Järvenpääläisestä Aarne Arvosesta tuli Suomen vanhin asukas Elsa Tilkasen kuoltua.
2013 – Nelson Mandela kuoli 95-vuotiaana.
2018 – Helsingin keskustakirjasto Oodi avattiin yleisölle.
Kuolleita

749 – Pyhä Johannes Damaskolainen, kirkkoisä (s. 676)
1560 – Frans II, Ranskan kuningas (s. 1544)
1624 – Gaspard Bauhin, sveitsiläinen kasvitieteilijä (s. 1560)
1663 – Severo Bonini, italialainen säveltäjä (s. 1582)
1758 – Johann Friedrich Fasch, saksalainen säveltäjä (s. 1688)
1783 – Isak Ross, suomalainen teologian professori, Turun akatemian rehtori 1766–1767 (s. 1706)
1784 – Phillis Wheatley, afroamerikkalainen kirjailija (s. 1753)
1791 – Wolfgang Amadeus Mozart, itävaltalainen säveltäjä (s. 1756)
1870 – Alexandre Dumas vanhempi, ranskalainen kirjailija (s. 1802)
1891 – Pedro II, Brasilian viimeinen keisari (s. 1825)
1896 – Rafael Hertzberg, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1845)
1897 – Maximilian Daublebsky von Sterneck, itävaltalainen amiraali (s. 1829)
1925 – Hjalmar Hjelt, suomalainen opettaja ja kasvitieteilijä (s. 1851)
1925 – Władysław Reymont, vuoden 1924 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut puolalainen kirjailija (s. 1867)
1926 – Claude Monet, ranskalainen impressionistinen taidemaalari (s. 1840)
1935 – Samuel Heiskanen, suomalainen kansanedustaja (s. 1850)
1946 – Martti Nisonen, suomalainen säveltäjä, urkuri ja näytelmäkirjailija (s. 1891)
1963 – Karl Amadeus Hartmann, saksalainen säveltäjä (s. 1891)
1963 – Herbert Lehman, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, kuvernööri ja senaattori (s. 1878)
1965 – Joseph Erlanger, vuoden 1944 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen neurotieteilijä (s. 1874)
1972 – Kenny Dorham, yhdysvaltalainen jazztrumpetisti ja säveltäjä (s. 1924)
1981 – Harold Clayton Urey, vuoden 1934 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (s. 1893)
1983 – Paavo Jaale, suomalainen keihäänheittäjä, kymmenottelija ja olympiamitalisti (s. 1895)
1985 – Into Ilo Lätti, suomalainen balettimestari (s. 1913)
1990 – Aarne Laine, suomalainen näyttelijä ja ohjaaja (s. 1916)
1999 – Taru Stenvall, marsalkka Mannerheimin tarjoilija päämajassa (s. 1909).
2003 – Jack Keller, yhdysvaltalainen pokeriammattilainen (s. 1942)
2006 – Elsa Tilkanen, aikoinaan Suomen vanhin elossa ollut asukas (s. 1896)
2007 – John Winter, australialainen korkeushyppääjä (s. 1924)
2011 – Peter Gethin, brittiläinen Formula 1 -kuljettaja (s. 1940)
2012 – Oscar Niemeyer, brasilialainen arkkitehti (s. 1907)
2013 – Nelson Mandela, vuoden 1993 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Etelä-Afrikan presidentti (s. 1918)
2016 – Mogens Camre, tanskalainen poliitikko ja europarlamentaarikko (s. 1936)
2016 – Tyruss Himes (”Big Syke”), yhdysvaltalainen rap-artisti (s. 1968)
2017 – Mikael I, Romanian viimeinen kuningas 1927–1930 ja 1940–1947 (s. 1921)
2017 – Jean d'Ormesson, ranskalainen romaanikirjailija, toimittaja ja filosofi (s. 1925)
2021 – Robert Joseph Dole (”Bob Dole”), yhdysvaltalainen poliitikko, senaattori ja presidenttiehdokas (s. 1923)
2022 – Kirstie Alley, yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä (s. 1951)
2023 – Norman Lear, yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja, tuottaja ja liikemies (s. 1922)
2024 – Jacques Roubaud, ranskalainen kirjailija ja matemaatikko (s. 1932)
Merkkipäiviä

Thaimaan kansallispäivä (kuninkaan syntymäpäivä)
YK: Kansainvälinen maaperäpäivä (World Soil Day).
YK: Kansainvälinen vapaaehtoistoiminnan päivä ("International Volunteer Day for Economic and Social Development"). Päivää koskeva YK:n yleiskokouksen päätöslauselma on vuodelta 1985.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 5. joulukuuta: |  |
:   Raahen kirkko ja vanhaa Raahea. 1649 – Pietari Brahe perusti Raahen kaupungin.  1890 – Elokuvaohjaaja Fritz Lang syntyi.  1901 – Saksalainen fyysikko Werner Heisenberg syntyi.  1921 – Kirjailija ja suomentaja Eeva-Liisa Manner syntyi.  1945 – Lentue 19: viisi Avenger-pommikonetta katosi Bermudan kolmiossa.  1952 – ”Great Smog”: savusumu laskeutui Lontoon ylle ja aiheutti yhdessä ilmansaasteiden kanssa seuranneiden viikkojen ja kuukausien aikana yli 10 000 ihmisen kuoleman.  
Katso myös: kalenteri ~ 4. joulukuuta, 6. joulukuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Aaro Vidgren

| Aaro Vidgren> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. toukokuuta 1997 (ikä 27) Lohja, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Vide
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  JYP
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  92
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2015–
Aik. seurat:  Lukko (SML) KeuPa HT (Mestis) Sport (SML)
Aaro Mika Johannes Vidgren (s. 30. toukokuuta 1997 Lohja) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue JYPissä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta Vidgren osaa pelata myös keskellä.
Ura > Maajoukkueura

Vidgren putosi viimeisten joukossa Suomen alle 20-vuotiaiden MM-joukkueesta vuoden 2017 turnaukseen. Yhteensä hän on pelannut 13 nuorten ja 12 poikien maaottelua.
Muuta

Vidgrenin isoveli Anton on pelannut myös jääkiekkoa. Veljesten isä Arto Vidgren pelasi jalkapalloa maalivahtina SM-sarjatasolla Kuopion Pallotovereissa. Vidgrenin isosetä oli metsäkoneyhtiö Ponssen perustaja Einari Vidgren.
Aaro harrasti lapsena myös jalkapalloa Lohjan Pallossa.
Luhtasirkkunen

| Luhtasirkkunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sirkkulit Passerellidae
Suku::  Kosteikkosirkkuset Ammospiza
Laji::  leconteii
Kaksiosainen nimi
 Ammospiza leconteii  (Audubon, 1844) 
Synonyymit
 Ammodramus leconteii 

Katso myös
   Luhtasirkkunen Wikispeciesissä   Luhtasirkkunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Luhtasirkkunen (Ammospiza leconteii) on Pohjois-Amerikassa elävä sirkkuleihin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Luhtasirkkunen on kooltaan noin 12 cm ja on yksi pienimmistä Pohjois-Amerikassa tavattavista heimonsa jäsenistä. Luhtasirkkusen paras tuntomerkki on sen kasvojen oranssinruskea väritys. Vaaleassa selässä on leveitä tummanruskeita raitoja. Rinta on väriltään kellertävä ja siinä on tummempia pystyraitoja. Perä on oranssinruskea. Pyrstö on lajilla lyhyt.
Levinneisyys ja elinympäristö

Luhtasirkkunen pesii Kanadan keskiosissa erityisesti Albertan provinssissa. Kanadassa levinneisyys ulottuu lännessä Brittiläisen Kolumbian ja idässä Québeciin asti. Yhdysvalloissa lajia tavataan pesivänä Minnesotan, Wisconsinin ja Michiganin osavaltioissa. Talveksi laji muuttaa Yhdysvaltain kaakkoisosiin.
Luhtasirkkusen elinympäristöä ovat kesäisin avoimet kosteat niityt, heinämaat ja marskimaat. Laji voidaan tavata myös kuivemmillakin alueilla, kuten heinäpeltojen reunamilla. Talvella laji elää samankaltaisilla alueilla kuin kesäisin: kosteilla niityillä marskimailla ja avoimissa heinikoissa.
Ravinto

Luhtasirkkunen syö enemmikseen siemeniä. Niiden lisäksi laji voi ruokailla myös hyönteisillä, hämähäkeillä ja muilla pienillä selkärangattomilla eläimillä. Ravintonsa lintu etsii maasta tiheän kasvillisuuden suojissa.
Elintavat

Luhtasirkkuset viettävät hyvin piileskelevää elämää heinikon suojissa. Häirittynäkin ne mieluummin juoksevat pakoon kuin lähtevät lentoon.
Luhtasirkkuset saapuvat pesimäseuduilleen maaliskuussa ja viimeiset yksilöt muuttavat etelämmäs loka-marraskuussa. Pesä sijaitsee veden lähellä hyvin kätkettynä saraikkoon. Naaras rakentaa heinistä kuppimaisen pesän, johon se munii kolmesta viiteen vaalean vihreää ruskeapilkullista munaa. Ainoastaan naaras hautoo munia ja haudonta kestää noin kaksi viikkoa.
Ella ja kaverit 2 – Paterock

| Ella ja kaverit 2 – Paterock |
| --- | --- |
 Ella ja kaverit 2 – Paterock -elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Marko Mäkilaakso
Käsikirjoittaja:  Timo Parvela
Perustuu:  Timo Parvelan kirjaan Ella ja Paterock
Tuottaja:  Juha Wuolijoki
Säveltäjä:  DJ Slow
Kuvaaja:  Juge Heikkilä
Leikkaaja:  Waltteri Pääkkönen
Lavastaja:  Eveliina Viitanen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Snapper Films
Ensi-ilta:  27. joulukuuta 2013
Kesto:  79 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 140 000 euroa  (SES 450 000 euroa)
Katsojat:  91 515
Edeltäjä:  Ella ja kaverit
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ella ja kaverit 2 – Paterock on joulukuussa 2013 ensi-iltansa saanut suomalainen lastenelokuva. Elokuva on järjestyksessään toinen Ella ja kaverit -elokuva. Sen hahmot perustuvat Timo Parvelan Ella ja kaverit -kirjasarjan Ella ja Paterock -kirjaan.
Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eero Milonoff  | … |  opettaja   |
|  Jarkko Niemi  | … |  manageri   |
|  Malla Malmivaara  | … |  Elviira   |
|  Freja Teijonsalo  | … |  Ella   |
|  Jyry Kortelainen  | … |  Pate   |
|  Artturi Auvinen  | … |  Tuukka   |
|  Eetu Julin  | … |  Pukari   |
|  Aki Laiho  | … |  Samppa   |
|  Aura Mikkonen  | … |  Tiina   |
|  Emilia Paasonen  | … |  Hanna   |
|  Armi Toivanen  | … |  Paten äiti, rehtori   |
|  Pirkka-Pekka Petelius  | … |  levy-yhtiön pomo   |
|  Iina Kuustonen  | … |  opettajan vaimo   |
|  Jouko Ahola  | … |  turvamies   |
|  Stefan Karlsson  | … |  koreografi   |
|  Jerry Wahlforss  | … |  stylisti   |
|  Juha-Pekka Mikkola  | … |  poliisi   |
|  Markus Järvenpää  | … |  juontaja   |
|  Robin Packalen  | … |  Robin   |
|  Kalle Ylitalo  | … |  järjestysmies   |
|  Mirja Oksanen  | … |  Tuukan äiti   |
Lähde:
Manihi

Manihi
Manihin kartta
| --- | --- |
Sijainti:  Manihi Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Tuamotu, Îles du Roi Georges
Korkein kohta:  9 m
Pinta-ala:  13 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  650 (2017)
Suurin kaupunki:  Turipaoa
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Manihi on koralliatolli Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Tuamotu-saarten ja Îles du Roi Georgesin saariryhmiin. Manihi on yksi Tuamotu-saarten pohjoisimmista atolleista. Atollilla oli 650 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa. Atollin suurin kylä on Turipaoa, joka sijaitsee sen lounaisosissa.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manihi Wikimedia Commonsissa
Ranskan Polynesian saaret
| --- | --- |
Australsaaret:   Îles Maria  Marotiri  Raevavae  Rapa  Rimatara  Rurutu  Tubuai 
Gambiersaaret:   Akamaru  Angakauitai  Aukena  Kamaka  Kauku  Kouaku  Makapu  Makaroa  Mangareva  Manui  Mekiro  Papuri  Puaumu  Taravai  Temoe  Tokorua  Totegengie 
Marquesassaaret:   Eiao  Hatutu  Motu Iti  Motu Oa  Motu One  Nuku Hiva  Ua Huka  Ua Pu  Fatu Hiva  Fatu Huku  Hiva Oa  Moho Tani  Motu Nao  Tahuata  Terihi 
Seurasaaret:   Motu One  Bora Bora  Huahine  Maiao  Maupiti  Mehetia  Moorea  Mopelia  Raiatea  Scilly  Tahaa  Tahiti  Tetiaroa  Tupai 
Tuamotusaaret:   Ahe  Akiaki  Amanu  Anuanuraro  Anuanurunga  Fakarava  Fangataufa  Hao  Hereheretue  Hikueru  Makatea  Manihi  Mataiva  Matureivavao  Mururoa  Napuka  Nukutavake  Nukutepipi  Pinaki  Puka-Puka  Pukarua  Reao  Takapoto  Takaroa  Tematangi  Tenararo  Tenarunga  Tepoto Nord  Tepoto Sud  Tikehau  Tikei  Vahanga  Vahitahi  Vairaatea
Aleksander Auvinen

Aleksander Auvinen (23. joulukuuta 1857 Impilahti – 29. elokuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen kirkkoherra, tuomiorovasti ja valtiopäivämies. Hän oli myös kristillinen kirjailija, suomentaja ja sanomalehtimies.
Henkilöhistoria

Auvisen vanhemmat olivat talollinen, koulumestari Petter Auvinen ja Margareta Nissinen. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1877 ja suoritti teologian erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1881. Auvinen vihittiin papiksi 1881.
Auvinen oli aluksi pappina Helsingissä ja sen jälkeen Impilahden kirkkoherrana 1898–1906 ja Savonlinnan-Säämingin kirkkoherrana ja tuomiorovastina vuodesta 1906. Helsingissä asuessaan Auvinen oli lisäksi uskonnon opettajana suomalaisessa alkeiskoulussa, suomalaisessa normaalilyseossa ja suomalaisessa yhteiskoulussa. Hän osallistui pappissäädyssä valtiopäiville 1894, 1897, 1899, 1900, 1904 ja 1905. Auvinen oli myös uskonnollinen kirjailija, suomentaja ja sanomalehtimies.
Aleksander Auvinen oli naimisissa vuodesta 1890 Aina Julia Maria Dahlgrénin kanssa.
Teoksia

Apostoli Johannes ja hänen evankeliuminsa. Otava 1892
Rukouskirja ensi sijassa kouluja varten. Otava 1894, 2. korj. ja lisätty painos 1906
Havaintoja matkan varrelta. Helsinki 1893
Nykyaikaiset herätysliikkeet ulkomailla. WSOY 1909
Johanneksen evankeliumi ; selittänyt A. Auvinen teoksessa Uuden testamentin selitysteos. 1 nide ; toimittajat J. A. Mannermaa, Eero Hyvärinen, G. A. Heman. WSOY 1916–1920
Toimituksia

Rippikouluun valmistava kristillisyyden opetus Suomen seurakunnissa ; kirjoitti A. W. Lyra; suomentamisen toimittaneet Aleks. Auvinen ja A. Suppanen. WSOY 1884
Joulutervehdys nuorukaisille ; toim. K. Aug. Hildén ja A. Auvinen. Weilin & Göös, Helsinki 1891
Martin Lutherus  : Kirkko-postilla. 2 osa, Selitykset vuotuisten sunnuntai- ja juhlapäiväin epistolille ; suomenn. tark. A. Auvinen. Edlund, Helsinki 1896
Teemu

| Teemu |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  1. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  2. elokuuta
Muunnelmia:  Tiemu (Karjalassa)
Vastineita eri kielissä:  Nikodemus, Nikodemos
Nimen alkuperä:  Nikodemus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teemu on suomalainen miehen etunimi. Nimi Teemu tulee kreikankielisestä nimestä Nikodemus, joka tarkoittaa ”kansan voittajaa”.
Teemuja on ollut Suomessa vuoden 2019 loppuun mennessä 22 889. Teemu on yksi yleisimmistä nimistä 1980-luvun viimeisinä vuosina syntyneillä.
Almanakassa Teemu on ollut vuodesta 1929 lähtien.
Kuvitteellisia Teemuja

Teemu, Eino Leinon käyttämä nimimerkki
Teemu, henkilöhahmo Aleksis Kiven teoksessa Nummisuutarit
Teemu, henkilöhahmo Gunilla Wolden Teemu-lastenkirjoissa
Teemu, karvainen kaveri Elina Karjalaisen Uppo Nalle -kirjoissa
Teemu Korhonen, Mika Kurvisen roolihahmo Salatuissa elämissä
Teemu Luotola, palomies Kotikatu-televisiosarjassa
Teemu Teekkari, tekniikan ylioppilaiden Matti Meikäläinen
Ilveslinna

| Ilveslinna |
| --- | --- |
 Ilveslinna Patalankosken saaresta kuvattuna
Osoite:  Jämsäntie 4
Sijainti:  Jämsänkoski, Jämsä
Koordinaatit:  61°55′00″N, 025°10′00″E
Rakennustyyppi:  seurantalo
Valmistumisvuosi:  1937
Suunnittelija:  W. G. Palmqvist
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ilveslinna on arkkitehti W. G. Palmqvistin suunnittelema klassistinen kivirakennus Jämsän Jämsänkoskella.
Arkkitehtuuri

Ilveslinnan rakennuttajana toimi kenraali Rudolf Walden ja rakennustöistä vastasi tamperelainen rakennusliike Tähtinen & Sola. Linnamainen torniosa ja parvekkeet antavat rakennukselle omintakeisen ilmeen. Ilveslinnan sisäinteriöörin päätilana on suuri tapahtumasali.
Ilveslinnan ilves-reliefin suunnitteli kuvanveistäjä Viktor Jansson.
Historia

Ilveslinnan edeltäjä oli punatiilinen paperitehtaan tuotantorakennus, joka oli muutettu seurantaloksi 1930-luvulla. Berndt Blomin suunnittelema tiilirakennus paloi vuonna 1936, ja tilalle päätettiin rakentaa uusi seurantalo. Ilveslinnan rooli Jämsänkosken harrastustoiminnan historiassa on ollut merkittävä. Jatkosodan lopussa se toimi myös sodassa haavoittuneiden hoitopaikkana. Muun muassa Viljam Pylkäs oli sotasairaalan hoidettavana puoli vuotta. UPM myi Ilveslinnan 2015 yksityiselle yritykselle. Syksyllä 2018 rakennus siirtyi huutokaupalla soinilaisen yrittäjän omistukseen. Ilveslinna Oy haettiin konkurssiin tammikuussa 2019.
Nykyhetket

Vuonna 2024 linna myytiin paimiolaisyrittäjälle. Sitä ennen Ilveslinnan omisti ylöjärveläinen yrittäjä Matti Ylitalo, jonka yritys Jämsänkosken Linna Oy ei kuitenkaan saanut itseään verohallinnon arvonlisäverovelvollisten ja ennakkoperintärekisteriin. Linna tuli ennen joulua 2023 uudelleen myyntiin. Vuonna 2024 linnassa toimi kahvila ja sekä kaksi museohuonetta. Linna myytiin alennetulla hinnalla syksyllä 2024.
Sijainti

Ilveslinna sijaitsee lounaaseen viettävällä puistomaisella rinteellä välittömästi Jämsänkosken liikekeskustan lounaispuolella. Se kuuluu Jämsänkosken teollisuusympäristöön, jonka Museovirasto on määritellyt valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Patalankoski, jonka kautta Kankarisveden ja Koskikeskisen vedet virtaavat Jämsänjokeen ja edelleen Päijänteeseen, sijaitsee Ilveslinnan länsipuolella. Patalankosken keskellä on pieni saari, jonne on kävelysiltayhteys Ilveslinnan edustalta. Saaressa sijaitsee kivinen talvi- ja jatkosodan muistomerkki. UPM:n tehdasalue sijaitsee välittömästi Ilveslinnan lounaispuolella.
Yhdystie 6040 kulkee Ilveslinnan itäpuolitse. Jämsän keskusta sijaitsee kuutisen kilometriä Ilveslinnasta etelään. Etäisyys Ilveslinnasta Himoksen lomakylään on maanteitse noin neljätoista kilometriä. Reitti muodostuu yhdystiestä 6040 ja valtatiestä 9 ja kulkee Jämsän keskustan kautta.
Aiheesta muualla

Maaseudun tulevaisuus: Ilveslinna sai uuden elämän: Paperitehtaan juhlatilassa vietetään nyt häitä ja hautajaisia (19.9.2016)
Jämsän Seutu: Ilveslinna saatiin vihdoin myydyksi – "Olemme tyytyväisiä, että kauppa syntyi" (5.11.2018) (Arkistoitu – Internet Archive)