stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jäknabackenin jätinkirkko
Sijainti

Jätinkirkko sijaitsee Purmon kirkosta noin 9,5 kilometriä kaakkoon ja Purmon Sääksjärvestä 1,6 kilometriä luoteeseen. Paikalla on luode–kaakkois-suuntainen harjumuodostuma, jonka laella ja etelälounaisrinteellä sijaitsevat jätinkirkko ja muut muinaisjäännökset. Mäki tunnetaan Jäknabackenin nimellä ja sen pohjoispuolelta virtaa ohitse Norijoki.
Jätinkirkon rakenne

Jätinkirkko on nelisivuinen ja pyöreäkulmaisen muotoinen kivivalli, joka on äestyksestä huolimatta edelleen hyväkuntoinen. Se on 65 metriä pitkä ja 35 metriä leveä. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 32° pohjoisesta vastapäivään eli pohjoisluoteeseen. Kivivallissa on yksi kohta, joka on jätetty matalammaksi eli siinä on niin sanottu portti. Portti osoittaa jätinkirkon keskipisteestä 148° myötäpäivään eli eteläkaakkoon ja sijaitsee siten jätinkirkon pituusakselilla. Marianne Ridderstad on havainnut, että talvipäivänseiseuksena aurinko nousee Jäknabackenin jätinkirkon portin suunnasta.
Jätinkirkon kivivallit ovat olleet suuritöisiä. Kivivallin kivien kantamisessa 65 metriä pitkään valliin on voitu säästää suurikin työmäärä, kun on hyödynnetty aaltojen ja jäiden muodostamien rantakivikkojen luontaisia muotoja. Tämä näkyy erityisesti juuri täällä Jäknabackenissa toisen kivivallin muodoissa ja rakenteessa. Mikäli jätinkirkot sijaitsivat käyttöaikoinaan aivan merenrannoilla, voidaan Jäknabackenkin ajoittaa maankohoamisesta johtuvasta rannansiirtymän kronologiasta. Muinainen merenranta sijaitsi 50–55 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella, mikä merkitsee kronologiassa noin 3000–2400 eaa. Ajoitus sisältyy kivikauden loppujaksoon.
Ympäristö

Jätinkirkon lähiympäristössä on asuttu pitkään. Tästä kertoo maaperän asuinpaikkapinta, jonka kulttuurikerroksesta löytyi kaivauksissa runsaasti jälkiä asumisesta. Toimeliaisuudesta oli jäänyt jälkiä sekä jätinkirkon sisäpuolelle että ulkopuolelle. Valitettavasti tehdyt löydöt, kvartsi-iskokset ja palanut luuaines, eivät antaneet asuinpaikalle ajoituksia.
Alueella sijaitsee 13 kiviröykkiötä, joista osa on kivivallien sisäpuolella tai vallilla ja osa vallialueen ulkopuolella. Jacob Tegengren tutki vuonna 1930 yhden röykkiön, jonka halkaisija oli viisi metriä ja korkeus puoli metriä. Itse röykkiö oli löydötön, mutta sen alta maanpinnasta ja maaperästä löytyi runsaasti hiiltä. Vuonna 1989 tutkittiin toinen röykkiö Päivi Kankkusen johdolla. Röykkiö sijaitsi kivivallin kaakkoispäässä, ja se oli muodoltaan pitkänomainen tai soikea. Röykkiö oli 19 metriä pitkä, 7 metriä leveä ja 0,3 metriä korkea. Se tutkittiin vain osittain. Kummallakaan kerralla ei havaittu mitään hautaamiseen viittaavaa. Kankkusen mukaan röykkiössä ei ollut myöskään mitään rakenteita. Röykkiön kaivauksessa tehdyt löydöt liittyivät maaperän jäänteisiin, jotka kuuluivat asuinpaikan eivätkä röykkiön jäänteisiin. Röykkiöt oli Kankkusen mukaan rakennettu myöhemmin kuin mitä asuinpaikalla oli asuttu.
Suomen arkeologiassa verraten uuden löytöryhmän muodostavat palokivikummut. Ne ovat palaneista kivistä, sorasta ja hiekasta, noesta ja hiilenmuruista koostuvia tunkioita. Niitä on Jäknabackenissa kuusi, ja sielläkin ne sijaitsevat lähes samalla korkeuskäyrällä rivissä. Ne on yhdistetty jatkuvaan tulenpitoon rannan tuntumassa. Tutkimusten mukaan on varsin mahdollista, että tulenpito liittyi hylkeiden valmistamiseen nuotiolla ja siinä yhteydessä erityisesti traanin eli hylkeenrasvan valmistukseen. Ihonalainen rasva sulatettiin suurissa keraamisissa astioissa tulenpitokuopissa. Palokivikummut voivat olla tulenpitokuoppien tyhjennystunkioita.
Marianna Ridderstad huomasi alueella yhden pystykiveksi nimeämänsä pitkänomaisen kiven. Metallinilmaisimella on alueelta löydetty tulusrauta, mikä viittaa myös alueen rautakautiseen käyttöön.
Tutkimuksia

Jätinkirkkoa ja sitä ympäröiviä muita muinaisjäännöksiä on tarkastettu useita kertoja vuosina 1891 (Lars H. Sandelin), 1964 (Anna-Liisa Hirviluoto), 1971 (Mikko Ahvenlampi) ja 1987 (Mirja Miettinen). Paikkaa on tutkittu kaivauksin vuosina 1930 (Jacob Tegengren) ja 1989 (Päivi Kankkunen).
Historiaa

Paikka mainitaan jo vuonna 1891 Lars H. Sandelinin kihlakuntakertomuksessa. Vuonna 1987 alue oli hakattu aukeaksi ja sitten äestetty niin, että osa röykkiöistä ja asuinpaikan kulttuurikerroksesta vaurioitui.
Aiheesta muualla

Okkonen, Jari: Jätinkirkot – Pohjanmaan arvoitukselliset muinaisjäännökset (Arkistoitu – Internet Archive), Arkeologia NYT! 2–3/2008, s. 5–7
Holmblad, Peter: Fornminnen i Österbotten, från neandertalare till sockenbor, 2005, s. 74–75 ja 82.
Suomen jätinkirkot
| --- | --- |
Pohjois-Karjala: Ison Mahosaaren jätinkirkko
Etelä-Pohjanmaa:  Korkeamäen jätinkirkko  Storbackenin jätinkirkot 
Pohjanmaa:  Bäckeshällornan jätinkirkko  Hembackenin jätinkirkko  Honkobackharjun jätinkirkko  Högryggenin jätinkirkko  Höysälänjärven jätinkirkko  Jäknabackenin jätinkirkko  Kejsmolandsbackenin jätinkirkko  Kåtabackenin jätinkirkko  Racklen jätinkirkko  Snårbackenin jätinkirkko  Svedjebackenin jätinkirkko  Tallbackharjun jätinkirkot  Tavoman jätinkirkko 
Keski-Pohjanmaa:  Hangaskankaan jätinkirkko  Honkiperän Hautakankaan jätinkirkko  Kiimanevan Hautakankaan jätinkirkko  Kirkkoharjun jätinkirkko  Korven jätinkirkko  Kämppäkankaan jätinkirkko  Pahikaisharjun jätinkirkko  Pikku Hautakankaan jätinkirkko  Tressunharjun jätinkirkot 
Pohjois-Pohjanmaa:  Hiidenlinna  Jätinlinna  Jättiläissaaren jätinkirkko  Kehäkankaan jätinkirkko  Keskimmäisenkankaan jätinkirkko  Kettukankaan jätinkirkko  Kivilammen jätinkirkko  Kiviojakankaan jätinkirkko  Kotakankaan jätinkirkko  Käyräkankaan jätinkirkot  Laivakankaan jätinkirkko  Linnamaan jätinkirkko  Linnakankaan jätinkirkko  Linnankankaan jätinkirkko  Linnansaaren jätinlinna  Luola-ahon jätinkirkko  Metelinkankaan jätinkirkko  Metelinkirkko  Miehennevan jätinkirkko  Mustosenkankaan jätinkirkko  Mäntyselän jätinkirkko  Pattijoen Kastelli  Pesuankankaan jätinkirkko  Pikku Jakenaron jätinkirkko  Pikku Liekokankaan jätinkirkot  Pirttihaudankankaan jätinkirkko  Pirttivaaran jätinkirkot  Rajakankaan kirkko  Tyrnävän Hautakankaan jätinkirkko 
Lappi: Jatulinlehdon jätinkirkko
Järvenpään helluntaiseurakunta

| Järvenpään helluntaiseurakunta |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  16. toukokuuta 1938
Johtava pastori:  Ari Niemi
Pääkirkko:  Valtuustonkatu 5 04400 Järvenpää
Jäseniä:  n. 340 (2012)
TV:  UskoTV
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Järvenpään helluntaiseurakunta eli Järvenpään Saalem on vuonna 1938 perustettu järvenpääläinen helluntaiseurakunta. Seurakunnan pastori on Ari Niemi. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Järvenpään keskustassa Valtuustonkadulla. Järvenpään helluntaiseurakunta on yksi vanhimmista helluntaiseurakunnista. Seurakuntaan kuuluu yli 400 jäsentä.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten ja rukouskokousten lisäksi musiikki- ja kuorotoiminta, lapsi- ja nuorisotyö, lähetys- ja ulkomaalaistyö kirpputori. Diakoniatyöhön kuuluvat sielunhoito, päihde- ja vankilatyö, ruoka-apu ja ystäväpalvelu. Järvenpään helluntaiseurakunnan yhteydessä on toiminut Royal Rangers-partiojärjestö.
Järvenpään helluntaiseurakunta lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä muun muassa UskoTV-palvelun kautta.
Historia

Järvenpään helluntaiseurakunta perustettiin 16. toukokuuta 1938. Seurakunnan johtoon valittiin Jalmari Noso, Jaakko Noso, Jouko Noso, ja Oskar Fredriksson. Seurakunta kokoontui aluksi Nosojen kodissa.
Alkukaikoina seurakunnassa oli useita vierailevia puhujia. Ensimmäinen vakituinen seurakunann johtaja oli Einari Korhonen, joka hoiti tehtävää vuodet 1954–1979. Vuonna 1980 tehtävässä seurasi Erkki Laine.
Seurakunnan toimintaan on kuulunut alusta lähtien evankeliointityö kotimaassa sekä lähetystyö ulkomailla. Seurakunta on tehnyt evankelioimismatkoja muun maussa Venäjälle Karjalaan Suojärven ja Käkisalmen alueille. Seurakunnalla on myös Viron Lihulassa ystävyysseurakunta.
Toimitilat

Seurakunta sai oman rukoushuoneen vuonna 1950. Väliaikainen kirkko pystytettiin seurakunnan lahjoituksena saamalle tontille Valtuustokadulle. Seurakunnan nykyinen Saalem-rukoushuone valmistui 17. kesäkuuta 1961.
Lempäälän Kisa (jääkiekko)

| Lempäälän Kisa (jääkiekko) |
| --- | --- |

Perustettu:  1904 1955 jääkiekkojaosto 2007 Edustuskiekko ry 2012 osakeyhtiö
Kaupunki:   Lempäälä, Suomi
Kotiareena:  Kiekkobussi-areena
– kapasiteetti:  900
Sarjataso:  Jääkiekon Suomi-sarja
Värit:           

Puheenjohtaja:   Mika Heikkilä
Päävalmentaja:   Mikko Sulonen
Kapteeni:   Riku Väkiparta
Omistaja:  Lempäälän Kisa 1955 jääkiekko ry
Suomi-sarja
Kultaa:  0
Hopeaa:  2 2007, 2024
Pronssia:  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lempäälän Kisa (LeKi) on lempääläläinen monilajiseura, jonka jääkiekkojaosto eriytyi omaksi seurakseen vuonna 2017. Seuran edustusjoukkue pelaa kaudella 2024-2025 Suomi-Sarjassa ja sen taustalla on junioritoiminnasta erillinen oma osakeyhtiönsä. Lempäälän Kisa pelaa kotiottelunsa Kiekkobussi-areenalla Hakkarissa.
Historia

LeKi nousi Suomi-sarjasta Mestikseen vuonna 2007. Joukkueen päävalmentajana toimii Marko Keskinen ja managerina Tuukka Suoniemi. Ensimmäisellä Mestis-kaudellaan LeKi oli viides, mutta putosi jo puolivälierissä. Toisella kaudellaan joukkue oli kahdeksas, mutta tie tyssäsi taas puolivälieriin. Kolmannella kaudellaan LeKi oli runkosarjassa kolmas ja sijoittui lopulta neljänneksi voitettuaan TUTO:n pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella. Neljännellä kaudellaan LeKi oli runkosarjan kuudes, mutta putosi jälleen puolivälierissä. LeKi saa käyttöönsä vuosittain jonkin verran liigapelaajia, koska sillä on yhteistyösopimus Ilveksen ja Tapparan kanssa. Viidennellä kaudella LeKi jäi runkosarjassa toiseksi viimeiseksi ja hävisi playout-ottelusarjan Peliitoille. Kausi päättyi karsintasarjaan, jonka LeKi voitti varmistaen Mestis-paikkansa kaudelle 2012–2013.
Kaudella 2012-2013 LeKi sijoittui runkosarjan kahdeksanneksi, päästen viimeisenä joukkueena puolivälieriin. Vastaan tuli runkosarjan voittaja Jukurit ja LeKi putosi jatkosta suoraan otteluvoitoin 4-0.
Seuraavina kausina LeKin menestys vaihteli aina viimeisestä sijasta puolivälierätappioihin. Kausi 2018-2019 oli LeKiltä talousvaikeuksista huolimatta loistava. Joukkue taisteli aivan runkosarjan loppuun saakka ykkössijasta ja nappasi lopulta kakkossijan ollen tasapisteissä runkosarjan voittajan Hermeksen kanssa. Puolivälierissä tuli vastaan runkosarjan seitsemäs RoKi. LeKi johti sarjaa jo 3-0, mutta RoKi onnistui voittamaan kaksi seuraavaa peliä. LeKi voitti lopulta Rovaniemellä käydyn kuudennen pelin ja meni välieriin ensimmäistä kertaa sitten kauden 2009-2010. Välierissä tuli vastaan hallitseva mestari KeuPa HT. KeuPa HT voitti kaksi ensimmäistä peliä. Kolmannen ja neljännen pelin LeKi voitti ottaen seurahistorian ensimmäiset välierävoitot Mestiksessä. KeuPa HT voitti kaksi seuraavaa peliä edeten finaaliin voitoin 4-2. LeKin kausi päättyi pronssiotteluun TUTOa vastaan. TUTO voitti pelin 3-1 voittaen pronssit.
Toukokuussa 2019 ilmoitettiin LeKin jäävän ilman Mestis-lisenssiä.
LeKi:n kotihalli Masku-areena
LeKi logo
LeKi logo
Nykyinen joukkue

| Lempäälän Kisa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Lempäälän Kisa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Lempäälän Kisa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Lempäälän Kisa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Lempäälän Kisa kaudella 2024–2025 n k > Valmentajat | Lempäälän Kisa kaudella 2024–2025 n k >  | Lempäälän Kisa kaudella 2024–2025 n k >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  31   Tommi Yrjänä   35   Kasper Kallio   37   Valtteri Kyllinen Puolustajat  6   Arttu Niemi   9   Jonne Ijäs (A)   10   Jami Kurjanen   12   Eemil Salonen   22   Riku Väkiparta (C)   23   Iiro Skaffari   63   Jimi Säteri   80   Toni Koivula   88   Valtteri Myllykallio |  |  Hyökkääjät  7   Ville Mattila   11   Toni Lampo (A)   14   Juho Painilainen   18   Kimi Viljakainen   21   Markus Laurila   24   Tomi-Pekka Kaihua   25   Niklas Lattu   26   Ville Viitanen   27   Miro Ahvenlampi   28   Ville Keskinen   29   Eetu Rajakallio   41   Eeti Tuominen   62   Perttu Aho   91   Valtteri Sinisalo |  |  Päävalmentaja Mikko Sulonen  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Eliteprospects eliteprospects.com. Päivitetty: 8. marraskuuta 2024  |  |  |
Nykyinen joukkue > Joukkueenjohto

Päävalmentaja:  Mikko Sulonen
Apuvalmentaja:  Juha Taponen
Apuvalmentaja:  Sami Laakso
Maalivahtivalmentaja:  Janne Lakanen
Joukkueenjohtaja:  Vesa Saarinen
Huoltaja:  Pasi Joensuu
Huoltaja:  Matti Rinne
Huoltaja:  Tom Fagerholm
Maineikkaita pelaajia > Jäädytetyt pelinumerot

5 Vesa Papinsaari
8 Risto Mikkola
17 Markku Joensuu
19 Kari Virtanen
33 Lassi Mattila
Maineikkaita pelaajia > Kasvatit miesten pääsarjatasolla

| --- | --- |
 Jere-Matias Alanen  Marko Anttila  Karri Forsblom  Henrik Haapala  Viljami Jokirinne  Joona Koppanen  Mauri Kultakuusi  Tomi Källarsson :  Joona Lehmus  Joona Luoto  Oskari Luoto  Lassi Mattila  Dani Mikkonen  Anssi Tieranta  Kimmo Vähä-Ruohola
Maineikkaita pelaajia > Kasvatit naisten arvokisoissa

Jenni Hiirikoski
Anni Olander (o. s. Rantanen)
Hanne Sikiö
Maineikkaita pelaajia > Seurassa pelanneet NHL-pelaajat

| --- | --- |
  Sami Aittokallio   Andy Chiodo   Daniel Corso   Henrik Haapala   Jere Innala   Jyrki Jokipakka   Michael Keränen   Joona Koppanen   Joonas Korpisalo :   Patrik Laine   Anton Levtchi   Joona Luoto   Ukko-Pekka Luukkonen   Masi Marjamäki   Markus Niemeläinen   Mika Noronen   Joonas Rask
Maineikkaita pelaajia > Kapteenit Mestiksessä

2007–2008  Miikka Kuusela
2009–2010  Matti Kaipainen
2010–2011  Anssi Tieranta
2011–2012  Juho Joki-Erkkilä
2012–2013  Jarkko Näppilä
2013  Jarkko Pyymäki
2013–2015  Toni Niemi
2015–2016  Jimi Santala
2016–2019  Sami Laakso
Valmentajat Mestiksessä

2007–2008  Juha Juujärvi
2008–2010  Sami Hirvonen
2010  Jari Helle (Aloitti keväällä 2010, mutta jätti LeKin sairausloman takia ennen kautta 2010–2011.)
2010–2011  Vesa Kokkonen
2011–2012  Marko Keskinen
2012–2013  Miikka Kuusela (9. marraskuuta 2012 alkaen)
2013–2014  Jarkko Glad
2014–2016  Juha Juujärvi
2016–2019  Miikka Kuusela
Mestiksessä palkitut

| Kausi | Valinta | Voittaja |
| --- | --- | --- |
| 2007–2008 | Toinen tähdistökentällinen |  Antti Hildén |
| 2007–2008 | Fair Play -valmentaja |  Juha Juujärvi |
| 2008–2009 | Paras puolustaja Toinen tähdistökentällinen |  Juha Leimu |
| 2008–2009 | Herrasmiespelaaja |  Jaakko Pellinen |
| 2009–2010 | Toinen tähdistökentällinen |  Jarkko Glad |
| 2011–2012 | Veikkauksen Kultainen Kypärä –kilpailun voittaja |  Lassi Mattila |
| 2013–2014 | Fair Play -palkinto | LeKi |
| 2014–2015 | Toinen tähdistökentällinen |  Miikka Männikkö (siirtyi loppukaudella Jukureihin) |
| 2018–2019 | Paras puolustaja (Jari Lippojoki -palkinto) Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Matias Haaranen |
| 2018–2019 | Vuoden valmentaja (Raimo Määttänen -palkinto) |  Miikka Kuusela |
| 2018–2019 | Vuoden tulokas (Petri Varis -palkinto) Toinen tähdistökentällinen |  Kristian Tanus |
Peliasu

Joukkueen peliasu jäljittelee NHL:ssä pelaavan Columbus Blue Jacketsin peliasua. Myös Mestiksessä pelaavan SaPKon peliasu on lähes identtinen.
Aiheesta muualla

Elite Prospects - LeKi (englanniksi)
Seuran viralliset kotisivut
| n k Suomi-sarja |
| --- | --- |
Joukkueet (2024–25):  FPS  Haukat  Hunters  JHT  LeKi  Muik Hockey  PEPO  Pyry  RaaheK  Riemu  SaPKo  S-Kiekko  Titaanit  Virkiä 
"Lempäälän Jättinä" tunnettu Marko Anttila varattiin todellisena yllätyksenä Chicago Blackhawksiin LeKin II-divisioonajoukkueesta vuonna 2004. Sittemmin hänet on tunnettu muuan Suomen vuoden 2019 maailmanmestaruuden voittaneen joukkueen kapteenina.
Tutti (ainejärjestö)

| Tutti ry |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1990
Hallituksen puheenjohtaja:  Matias Mäkelä
Jäseniä:  n. 1100
Osoite:  Puuvillakuja 8   65200 Vaasa
Kotisivut:  www.tutti.fi
Tutti ry on Vaasan yliopiston teknillisten tieteiden opiskelijoiden ainejärjestö. Nimi Tutti tulee alkuperäisistä pääaineista, tuotantotalous ja tietotekniikka. Ainejärjestön pääaineisiin nykyään kuuluvat automaatio- ja tietotekniikka (DI), data-arkkitehtuuri (DI), sähkö- ja energiatekniikka (DI), tuotantotalous (DI), sekä tuotantotalous ja tietojärjestelmätiede (KTM).
Tapahtumat

Tutti ry järjestää vuosittain kansallisesti tunnettuja tapahtumia, kuten Kansalliset Lumenveistot, sekä vappuna pidettävät Eroottiset Iltamat ja Teekkarikaste. Kansallisissa Lumenveistoissa opiskelijat ympäri Suomea saapuvat Vaasan torille rakentamaan luovia lumenveistoksia.
Sidosryhmät > Opintosuuntakerhot

Tutti ry:n alla toimii neljä opintosuuntakerhoa, joiden tavoitteena on yhdistää opintosuuntien opiskelijoita kohdennettujen tapahtumien avulla. Opintosuuntakerhojen avulla myös luodaan opintosuuntien välistä kilpailuhenkeä, esimerkiksi tursajaiset nimisen kilpailutapahtuman avulla, jossa opintosuuntakerhot kilpailevat toisiaan vastaan eri urheilulajeissa.
| Opintosuuntakerhot | Ala | Perustamisvuosi |
| --- | --- | --- |
| Autentti | automaatiotekniikka   tietotekniikka   data-arkkitehtuuri | 2023 |
| Fructus | tuotantotalous (DI) | 2023 |
| Potentia | sähkötekniikka   energiatekniikka | 2023 |
| Prosessi | tuotantotalous (KTM)   tietojärjestelmätiede | 2021 |
Sidosryhmät > Kulttuuriseurat > Rubbarit

Rubbarit on Vaasan yliopiston teknillisten tieteiden opiskelijoista koostuva kulttuuriseura. Rubbarit voi tunnistaa heidän "jaloviinanruskeista" haalareista. Rubbarit vastaavat "Suomen paskimmasta Wappulehdestä", Wappulehti Wapinasta, jota on julkaistu 2004 vuodesta lähtien, sekä 2014 vuonna perustetusta Wappuradio Wapinasta. Rubbarit järjestävät myös vuosittaisia tapahtumia, kuten pikkujoulubussiristeily (PJBR) ja Epäeroottinen aamubrunssi. Rubbareiden symboliikaan Rubbarien tähden lisäksi kuuluu kantaisän Hjalmar Rubbaretin naama.
Sidosryhmät > Kulttuuriseurat > Supiseurat

Supiseurat on Vaasan yliopiston teknillisten tieteiden opiskelijoista koostuva kulttuuriseura, jonka päämääränä on vaalia vaasalaista jäynäkulttuuria, sekä nostattaa tämä kansalliselle tasolle. Supiseurojen motto on "Panem et circenses", ja seuran jäsenet pitävät itseään roomalaisten jälkeläisinä. Supiseurojen symboliikkaan kuuluu vahvasti kantaisä SupDog, sekä karvaiset asusteet. Supiseurat myös järjestävät Vaasan jäynäkisat ja siihen liittyvät avajaiset sekä jäynägaalan.
Jäsenpalvelut > Tuttis

Tuttis on Tutti ry:n kiltahuone. Tuttis sijaitsee Vaasan yliopiston kampuksella Ankkurissa, jonne se muutti 2024 syksyllä Technobothnia tiloista. Tuttiksella sijaitsee Tutin tärkeimmät jäsenpalvelut, kuten kahvinkeitin, sekä jäsenille suunnatut opiskelu- ja oleskelutilat.
Jäsenpalvelut > Peräkärrysauna

Tutilla on omistuksessaan yleinen peräkärrysauna joka on rakennettu vuonna 2011. Lempinimellä Tuttisauna kulkeva peräkärrysauna liikkuu Tutin tapahtumissa ympäri Vaasaa ja usein kaupungin ulkopuolellakin, kuten 2019 Assemblyillä ja useampana vuonna Teuvan sauna-ajoissa.
Aiheesta muualla

Tutti ry:n internetsivusto
Wappuradio Wapina
Peräkärrysaunan Instagram
Opintosuuntakerhojen logot
Rubbarien tähti
Supiseurojen logo
Etukeno

| Etukeno Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1988
Toimitusjohtaja:  Kari Markus Ojala
Puheenjohtaja:  Kari Markus Ojala
Toimiala:  kirjankustannus, julkaisutoiminta (erityisaloina ympäristö, liikenne ja rakentaminen).
Omistaja:  Kari Ojala
Kotisivu:  www.etukeno.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Etukeno Oy on vuonna 1988 perustettu pienkustantamo, jonka erityisalat ovat ympäristö, liikenne ja rakentaminen. Yhtiön toimialat ovat tekstituotanto, kustannus- ja julkaisutoiminta, painettu ja sähköinen joukkoviestintä sekä alan konsultointi. Etukenon pääomistaja on DI Kari Ojala. Yhtiö on tullut tunnetuksi suurelle yleisölle julkaistuaan Susan Kurosen kirjan Pääministerin morsian 19. helmikuuta 2007.
Julkaistuja teoksia

Ojala, Kari: Ensimmäinen painos: Miten saan tekstini julki ja kuinka elän kirjoittamisella.  Helsinki:  Etukeno, 2006.  ISBN 952-99593-3-8
Ojala, Kari: Insinöörin keittokirja.  Helsinki:  Etukeno, 2005.  ISBN 952-99593-0-3
Ojala, Kari: Irti tavarasta.  Helsinki:  Etukeno, 2009.  ISBN 978-952-99593-9-6
İTV

Kanavan logo
İTV (azer. İctimai Televiziya, suom. julkinen televisio) on azerbaidžanilainen televisiokanava. Se perustettiin 29. elokuuta 2005. Televisiokanava lukeutuu Azerbaidžanin ei-valtiollisiin televisiokanaviin. Se liittyi Euroopan yleisradiounioniin 5. heinäkuuta 2007.
Aiheesta muualla

İTV:n internetsivut (azeriksi)
Suomen Alzheimer-tutkimusseura

Suomen Alzheimer-tutkimusseura on vuonna 1997 perustettu tieteellinen seura, jonka tarkoituksena on edistää muistihäiriöiden ja dementian, erityisesti Alzheimerin taudin tieteellistä tutkimusta, ehkäisyä ja hoitoa sekä lisätä jäsentensä ammatillisia tietoja ja taitoja ja edistää alan koulutusta Suomessa.
Seura jakaa säännöllisesti apurahoja erityisesti nuorille tutkijoille.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Heinolan Peliitat

| Heinolan Peliitat |
| --- | --- |

Perustettu:  1969 (Peliitat) 1984 (HeKi)
Entiset nimet:  Heinolan Kiekko 1984–2011
Kaupunki:   Heinola, Suomi
Kotiareena:  Heinolan jäähalli
– kapasiteetti:  2 975
Värit:                

Puheenjohtaja:   Zoltán Nagy
Päävalmentaja:   Hannes Hyvönen
Kapteeni:   Niklas Virtanen
Omistaja:  Heinolan Peliitat Oy
Yhteistyöseurat:  Pelicans (SM-liiga)  HC Giants (Suomi-sarja)
Media:  Itä-Häme
Mestis
Kultaa:  0
Hopeaa:  0
Pronssia:  0
Suomi-sarja
Mestaruudet:  1 (2006)
Hopeaa:  1  (2005)
Pronssia:  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heinolan Peliitat on heinolalainen jääkiekkoseura, jonka joukkue pelasi Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestiksessä kaudelle 2022–2023 asti.
Peliitat meni konkurssiin kauden 2022–2023 jälkeen. Mutta palasi seuraavalle kaudelle pelaamaan II-divisioonaan.
Seuran historiaan liittyvät vuosina 1969–1989 toiminut ja parhaimmillaan silloisessa I-divisioonassa pelannut alkuperäinen Peliitat sekä vuonna 1984 perustettu ja Mestikseen ensimmäisen kerran vuonna 2006 noussut Heinolan Kiekko. HeKin edustusjoukkuetoiminta yhtiöitettiin keväällä 2011, ja uuden organisaation nimeksi otettiin Heinolan Peliitat.
Vuoden 2011 muutoksen jälkeen HeKi jatkoi toimintaansa Peliittojen junioriosastona. HeKi on valittu jääkiekon sinettiseuraksi vuonna 2000.