stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Melbourne (parkki)

Melbourne oli suomalainen Gustaf Eriksonin varustamon nelimastoinen teräsparkki joka oli rakennettu 1892. Parkki oli Eriksonin omistuksessa 1929–1932. Melbourne upposi 30. kesäkuuta 1932 törmättyään yhteen englantilaisen  Anglo-American Oil Company-yhtiön tankkilaivan Seminolen kanssa 30 meripeninkulmaa Irlannin eteläkärjessä sijaitsevan Fastnet Rockin eteläpuolella. Laivan päällikkö ja 10 miestä hukkui, 15 miestä pelastettiin tankkialaiva Seminoleen.
Parkki Melbournen oli rakentanut Russell & Co. Port Glasgowissa Skotlannissa vuonna 1892 liverpoolilaiselle J. & W. Goffey-varustamolle. Laivan vetoisuus oli 2 691 bruttorekisteritonnia ja kantavuus 4 250 kuollutpainotonnia. Laivan pituus oli 93,00 metriä, leveys 13,43 metriä ja syväys 7,31 metriä. Laiva menetti myrskyssä mastonsa ja sai vaurioita neitsytmatkallaan Liverpoolista Kalkuttaan ollessaan Etelä-Atlantilla Tristan da Cunhan tienoilla. Ahvenanmaalle Melbourne ostettiin H.W.F.M. Engeliltä Hampurin Altonasta vuonna 1929. Laiva kuljetti pääasiassa vehnälasteja Australiasta Eurooppaan.
Melbourne lähti 4 250 tonnin vehnälastissa 14. maaliskuuta 1932 Port Victoriasta Australiasta Eurooppaan. Se törmäsi 30. kesäkuuta yhteen englantilaisen tankkilaivan Seminolan kanssa 30 meripeninkulmaa Fastnetin eteläpuolella. Seminole törmäsi Melbournnen kylkeen ja parkki upposi nopeasti noin neljässä minuutissa. Laivan päällikkö ja 10 miehistön jäsentä kuoli onnettomuudessa, 15 miestä pelastettiin tankkilaiva Seminolelle.
Kussoniat

| Kussoniat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Apiales
Heimo::  Araliakasvit
Suku::  Kussoniat Cussonia  Thunb.
Katso myös
   Kussoniat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kussoniat (Cussonia) on araliakasvisuku, johon kuuluu 20 lajia. Suvun kasvit ovat kasvutavaltaan puita tai pensaita. Cussonian on nimennyt vuonna 1780 Carl Peter Thunberg ranskalaisen Pierre Cussonin mukaan. Suvun kasveja esiintyy manner-Afrikassa melko laajasti pohjoisosaa lukuun ottamatta sekä lisäksi Komoreilla ja Jemenissä.
Lajeja

Kussonioiden suomeksi nimetyt lajit ovat:
lonkerokussonia (Cussonia holstii) – muun muassa Itä-Afrikassa Etiopiasta Tansaniaan.
terttukussonia (Cussonia paniculata) – Etelä-Afrikassa.
tähkäkussonia (Cussonia spicata) – Etelä-Sudanista Etelä-Afrikkaan.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Cussonia
Suomen Lajitietokeskus: Kussoniat – Cussonia
Kudai

| KUDAI |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2002–
Tyylilaji:  Industrial metal, Thrash metal
Kotipaikka:  Gipuzkoa, Espanja
Laulukieli:  baski
Levy-yhtiö:  Oihuka  
Infobox OKNimi-testi OK: 
KUDAI on baskinkielinen industrial metal/thrash metal -yhtye. Se perustettiin Gipuzkoassa vuonna 2002.
Jäsenet

David - laulu ja  kitara
Bortx - kitara ja ohjelmointi
Tito - rummut
Urtzi - bassokitara
Eka - bassokitara (erosi 2008)
Julkaisut

Hutsa (2004)
Arima Eroslea (2006)
Shah Mat (2009)
Arezko Dorreak (2013)
Aiheesta muualla

www.KUDAI.org
MySpace
Jamendo (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvataidekoulu

Kuvataidekoulu voi tarkoittaa:
Lasten ja nuorten kuvataidekoulua
Taidekoulua
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuvataidekoulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kukanpäivä

Kukanpäivä eli Flooran päivä 13. toukokuuta on ollut Suomessa perinteinen ylioppilaiden juhlapäivä. Helsingissä ylioppilaat kokoontuivat 1800-luvulla kukanpäivänä Kumtähden kentälle nykyiseen Kumpulaan. Erityisen merkityksen kokoontuminen sai vuonna 1848, jolloin tapahtumassa esitettiin J. L. Runebergin ja Fredrik Paciuksen Maamme-laulu ensimmäisen kerran. Sillä oli suuri merkitys kansallisen heräämisen kannalta, joka johti lopulta Suomen itsenäistymiseen vuonna 1917.
Myöhemmin kukanpäivän merkitys opiskelijoiden juhlana on vähentynyt vapun tultua ylioppilaiden huomattavimmaksi juhlapäiväksi, mutta viime aikoina perinnettä on yritetty herätellä uudelleen henkiin. Vuonna 1998 Maamme-laulun 150-vuotispäivän kunniaksi kukanpäivänä toimeenpantiin yleinen liputus.
Aiheesta muualla

Ensimmäinen Kukanpäivä, Suomen Kuvalehti, 07.05.1932, nro 19, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kuvataiteen kandidaatti

Kuvataiteen kandidaatti on alempi yliopistollinen korkeakoulututkinto, jonka laajuus on 210 opintopistettä. Tutkinnon voi suorittaa 3,5 vuodessa. Yleensä opiskelijat kuitenkin valitaan perusvalinnassa 5,5 -vuotiseen kuvataiteen maisterin tutkintoon johtavaan koulutukseen, jolloin kuvataiteen kandidaatin tutkinto on välitutkinto.
Tutkintoon kuuluvat alat ovat:
kuvanveisto
maalaustaide
taidegrafiikka
tila-aikataide.
Tila-aikataide jakautuu kolmeen suuntautumisvaihtoehtoon: valokuva, liikkuva kuva sekä paikka- ja tilannesidonnaiset taiteet. Kuvataiteen kandidaatin tutkinnon voi suorittaa Kuvataideakatemiassa.
Luettelo Kotiteollisuuden kappaleista

Tämä on luettelo Kotiteollisuus-yhtyeen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä. Listassa on kaikkiaan 217 kappaletta.
#

? (nimeämätön piiloraita Kummitusjuna-EP)
±0 (±0-EP)
A

Aamen (Aamen)
Aamu (Iankaikkinen)
Aamusta aamuun (Kummitusjuna-EP)
Aate (Ukonhauta)
Ainoa (Kotiteollisuus)
Alussa oli (Kuolleen kukan nimi, piiloraita)
Arkunnaula (Iankaikkinen)
E

Eevan perintö (Eevan perintö)
Ei kenenkään maa (Kaihola-single)
Ei kukaan (Kotiteollisuus)
Ei puhuta (Eevan perintö)
Emmauksen tiellä (Kruuna / Klaava)
Enkeli (Tomusta ja tuhkasta)
G

Graniitti (Tomusta ja tuhkasta)
H

Harakat (Routa ei lopu -single)
Heikoilla jäillä (Valtatie 666)
Helvetinpyörä (Arkunnaula-single)
Helvetistä itään (Helvetistä itään)
Herttarouva (Jumalattomat)
Hornankattila (Kotiteollisuus)
Hulluutta ja humalaa (7)
Hunninkolla (Kuollut kävelee -EP)
Huomisen joukot (Kruuna / Klaava)
Hurmos (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Hyvien puolella (Maailmanloppu)
Hyvää tulevaisuutta (7)
Hölmöjen taivas (Kalevan miekka -ep)
I

Iankaikkinen (Iankaikkinen)
Ikuisesti (Eevan perintö)
Isä (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Isä meidän (Ukonhauta)
Isä, poika ja paha henki (Helvetistä itään -single)
Isältä pojalle (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Isän kädestä (Kotiteollisuus)
Itken seinään päin (Kotiteollisuus)
Itkussa (Tomusta ja tuhkasta)
Itsemurhalentäjä (Kruuna / Klaava)
Iäisyyskutsu (±0-EP)
J

Jokin ihmisessä (Kuolleen kukan nimi)
Jos sanon (Tomusta ja tuhkasta)
Jumalattomat (Jumalattomat)
Juoksu (Eevan perintö)
Jäljet pelottavat (Aamen)
Jälkitauti (Eri esittäjiä: Pörsänmäen Sanomat)
Järjen ääni (Valtatie 666)
Jää makaamaan (Jos sanon -single)
Jäälintu (Kuollut kävelee -EP)
K

Kadonneet (Iankaikkinen)
Kaihola (7)
Kaiken valtias (Vieraan vallan aurinko)
Kaikki on kaupan (Valtatie 666)
Kaikki on pyhää (Jumalattomat)
Kaksin käsin (Iankaikkinen)
Kaksonen (Helvetistä itään)
Kalevan miekka (Kalevan miekka -ep)
Karhujen talo (Sotakoira)
Karjalaisten laulu (Kuollut kävelee -EP, piiloraita)
Kepeitä multia (Maailmanloppu)
Kevät (Sotakoira)
Kielletyn puun hedelmä (Kuolleen kukan nimi)
Kiertotähti (Kruuna / Klaava)
Kirjoittamaton (Tomusta ja tuhkasta)
Kivipää (Aamen)
Kivireki (Iankaikkinen)
Kruuna/klaava (Kruuna / Klaava)
Kukko laulaa (Tämän taivaan alla -single)
Kultainen vasikka (Maailmanloppu-kirjaversio)
Kultalusikka (Kultalusikka-EP)
Kummitusjuna (Iankaikkinen)
Kuningas Mammona (Helvetistä itään)
Kuolemajärvi (Kummitusjuna-EP)
Kuoleman kurviin (Kruuna / Klaava)
Kuolemanvakavaa (Kuolleen kukan nimi)
Kuoleva (Eevan perintö)
Kuolla elävänä (Sotakoira)
Kusipää (Valtatie 666)
Kylmä teräs (Kotiteollisuus)
Kyy povessa (Valtatie 666)
Kädessäni (Tomusta ja tuhkasta)
Käärmeen pää (Kuolleen kukan nimi)
Käärmeiden historiaa (Kuulohavaintoja-EP)
L

Lapsuus (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Laulava luu (Aamen)
Laulu kuolleille (Kruuna / Klaava)
Laulu on kuollut (Ukonhauta)
Leiki kuollutta (Kruuna / Klaava)
Lemminkäisen laulu (Ukonhauta)
Liike ja voima (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Loveen langennut (Ukonhauta)
M

Maailmanloppu (Maailmanloppu)
Maailma nukahtaa (Valtatie 666)
Maanalaiset (Vieraan vallan aurinko)
Mahtisanat (Ukonhauta)
Mania (Eevan perintö)
Mariaanien hauta (Vieraan vallan aurinko)
Matti (Sotakoira)
Menestys (Jumalattomat)
Mennyttä miestä (Maailmanloppu)
Meren mutaa (Kuolleen kukan nimi)
Miksi kompostissa ei ole valoja? (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Minun oma! (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Minä ja minuus (Aamen)
Minä olen (Helvetistä itään)
Murheen mailla (7)
Musta kuu (Maailmanloppu)
Musti sotakoira (Sotakoira)
N

Negatiivinen (Aamen)
Noitavasara (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
O

Onnellinen perhe (Sotakoira)
Outoja aikoja (Maailmanloppu)
P

Pahanilmanlinnut (Kotiteollisuus)
Pahuus ja viha (Vieraan vallan aurinko)
Pakko on vain kuolla (Kruuna / Klaava)
Pandemonium (Molotovin Cocktail Mix) (Eri esittäjiä: Absolute Respect – a Tribute to Killing Joke)
Pappi puhuu (Kalevan miekka -ep)
Perkeleen työtä (7)
Pieni (Aamen)
Piiri (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Pimeyden ytimeen (Valtatie 666)
Piru irti (Ukonhauta)
Piru lukee Raamattua (Kruuna / Klaava)
Pirunpelto (Vuonna yksi ja kaksi -single)
Pissaa ja paskaa (Sotakoira)
Pohjanmaan kautta (7)
Poissaolevalle ystävälle (Kuollut kävelee -EP)
Puhetta (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Pullon henki (Iankaikkinen)
Puolitiessä (Kruuna / Klaava)
Pää kylmänä (Mahtisanat-single)
Päällekirjoitus (Aamen)
R

Rajalla (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Rakastaa/ei rakasta (Kuolleen kukan nimi)
Rakastan (Eevan perintö)
Rakkaus ja minä 6-0 (Minä olen -single)
Rakkauslaulu (Sotakoira)
Raskaat veet (Kotiteollisuus)
Raskas kantaa (7)
Raudanlujat (Helvetistä itään)
Rautaportti (Tomusta ja tuhkasta)
Rosebud (Kotiteollisuus)
Routa ei lopu (Aamen)
Rukous (Aamen)
Ruumiinlaulaja (Tomusta ja tuhkasta)
Ruumiinvalvojaiset (Vieraan vallan aurinko)
Rääväsuita ei haluta Suomeen (Sotakoira)
S

Saatanan työmaa (Jumalattomat)
Saattoväki (Eevan perintö)
Sarvet itää (Kotiteollisuus)
Satu peikoista (Kuolleen kukan nimi)
Selkäranka (Maailmanloppu-kirjaversio)
Selkä taittuu (Tomusta ja tuhkasta, piiloraita)
Siemen alla routaisen maan (7)
Silmä silmästä, hammas hampaasta (Maailmanloppu)
Soin (Eevan perintö)
Soitellen sotaan (Kotiteollisuus)
Sulje silmäni (Eevan perintö)
Suomi nyt (Vieraan sanomaa -single)
Suru (Eevan perintö -single)
Suurelle tuntemattomalle (Kuulohavaintoja-EP)
Syli (7)
Syöt, juot ja kuolet pois (Vieraan vallan aurinko)
Sädekehä (Valtatie 666)
T

Taakka (Valtatie 666)
Taivaankaunis (Ukonhauta)
Taivas on auki (Kotiteollisuus)
Taivas tippuu (Ukonhauta)
Talvi sydämessä (Kuolleen kukan nimi)
Teatterissa (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Tervetuloa (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Trilogia bassolle, rummuille, kitaralle ja laululle (Minä olen -single, piiloraita)
Tuhat kuolemaa (Maailmanloppu)
Tuhon enteet (Maailmanloppu)
Tuomittu (Kuolleen kukan nimi)
Tuonelan koivut (Iankaikkinen)
Tuonen joutsen (Helvetistä itään)
Tuoni peiton alla (Jumalattomat)
Tuulten pyyhkimä (Kuulohavaintoja-EP)
Tämän taivaan alla (Helvetistä itään)
U

Ukko Perkele (Iankaikkinen)
Ukonhauta (Ukonhauta)
Umpimielet (Jumalattomat)
Unentakoja (Kalevan miekka -ep)
Unilaulu (Iankaikkinen)
V

Vaasankin veri vapisee (Sotakoira)
Vainoharha (Vieraan vallan aurinko)
Vakiot (Eevan perintö)
Valomerkki (Murheen mailla 1996–2007)
Valtakunta (Kuolleen kukan nimi)
Valtatie 666 (Valtatie 666)
Vapaus johtaa kansaa (Kotiteollisuus, CMX ja 51koodia: Vapaus johtaa kansaa -single)
Varjoihmiset (Vieraan vallan aurinko)
Varjonkukka (Ukonhauta)
Veisu (Kummitusjuna-EP)
Velhonaisen älä salli elää (Aamen)
Verenmaku suussa (Jumalattomat)
Veri valuu maahan (Helvetistä itään)
Verta, luuta ja lihaa (Vieraan vallan aurinko)
Vieraan sanomaa (7)
Vieraan vallan aurinko (Vieraan vallan aurinko)
Vihattu (Tomusta ja tuhkasta)
Viimeinen lause (Minä olen -single)
Viimeistä päivää (Tuonelan koivut -single)
Viinamäki (Vieraan vallan aurinko)
Viittä vaille vainaa (Helvetistä itään)
Virret soi (Tomusta ja tuhkasta)
Voi Luoja (Rakastaa/ei rakasta -single)
Voimakas (Aamen)
Vuonna yksi ja kaksi (Kuolleen kukan nimi)
Väsyneen kuva (Kädessäni-single)
Vääräleuka (Valtatie 666)
Y

Yksinpuhelu (Yksinpuhelu-EP)
Yö päivää keinuttaa (Helvetistä itään)
Yötä vasten (Maailmanloppu)
Ä

Äiti kuolema (Jumalattomat)
Äänen täyteläisyys (Hullu ukko ja kotiteollisuus)
Magali Messmer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Magali vuonna 2008 |  Magali vuonna 2008 |  Magali vuonna 2008 |  |
Maa:   Sveitsi
Triathlon
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Sydney 2000 | triathlon |  |
Magali Di Marco Messmer (s. 9. syyskuuta 1971, La Chaux-de-Fonds) on sveitsiläinen triathlonisti ja olympiamitalisti. Messmer voitti pronssia Sydneyn olympialaisissa 2000. Kahdeksan vuotta myöhemmin Pekingin olympialaisissa hän sijoittui sijalle 13.
Magaluf

Magalufin suurin hiekkaranta Playa del Magaluf.
Magaluf on taajama Calviàn kunnassa Mallorcan saarella. Se sijaitsee noin 15 kilometriä saaren pääkaupungista Palmasta lounaaseen. Palma de Mallorcan lentoasemalle on matkaa 25 kilometriä. Asukkaita Magalufissa on 4 400. Yhdessä viereisen Palma Novan kanssa ne muodostavat noin 11 000 asukkaan taajaman.
Magaluf on suosittu lomakohde, jonne järjestetään seuramatkoja erityisesti Brittein saarilta, Saksasta ja Pohjoismaista. Vilkkaan yöelämänsä ansiosta se on suosittu nuorison matkakohteena. Magalufissa on myös kolme hiekkarantaa, kaksi vesihuvipuistoa sekä golfkenttiä.
Kuvataide (oppiaine)

Kuvataide (aiemmin kuvaamataito ja piirustus ja kuvaanto)  on peruskoulussa ja lukiossa opettava oppiaine. Oppiaineen tarkoituksena on antaa välineitä oppilaan kuvalliseen ilmaisuun sekä kehittää oppilaan esteettisiä valmiuksia ja kuvallista ajattelua. Oppiaineen sisältöjä ovat muun muassa kuvailmaisu ja kuvallinen ajattelu, taiteen tuntemus ja kulttuurinen osaaminen, ympäristöestetiikka, arkkitehtuuri ja muotoilu sekä media ja kuvaviestintä.
Kaikille yhteistä kuvataiteen opetusta on peruskoulussa yleensä luokilla 1–7, jolloin sitä opetetaan yleisesti kahden viikkotunnin verran joka vuosi. Luokilla 8 ja 9 kuvataide on yleensä valinnainen aine, jolloin opetusta annetaan myös kaksi viikkotuntia kumpanakin vuotena. Lukiossa kuvataiteesta on opiskelijan valinnan mukaan 1–2 pakollista kurssia ja syventäviä kursseja 3–4.
Kuvataide on osa koulujen taidekasvatusta. Vuonna 1999 Suomen peruskoulujen oppiaineen nimi muuttui kuvaamataidosta kuvataiteeksi. Kuvaamataito-nimitys otettiin käyttöön 1950-luvun alussa. Sitä edelsi 1800-luvulta oppiaineen niminä olleet piirustus tai kuvaanto.
Kuvataiteen opetuksessa pyritään kehittämään ja hyödyntämään:
silmän ja käden yhteistyötä
käden motoriikkaa
havainnointia
mielikuvien tuottamista ja ilmaisua kuvallisin keinoin
pitkäjännitteistä työskentelyä; vastuunkantamista omasta työstä
työvälineistä ja työtiloista huolehtimista
esteettisyyttä
Aiheesta muualla

Perusopetus , Koulujärjestelmä, Opetushallitus (Arkistoitu – Internet Archive)
Melba

Melba on alun perin kanadalainen tarhaomenapuun lajike, joka on tunnettu 1900-luvun alusta lähtien. Lajike on saanut nimensä australialaisen sopraanon Nellie Melban mukaan. Melban toinen kantalajike on tunnettu kanadalainen McIntosh-lajike.
Melba luokitellaan syysomenoihin. Omena on keskikokoinen, pyöreä tai heikosti luumunmuotoinen. Hedelmän pohjaväri on vaaleanvihreä, peiteväri kellanpunertava. Lajikkeesta tunnetaan myös variaatio 'Punainen Melba', jonka omena on kokonaan voimakkaanpunainen. Hedelmän tuoksu on vahvan persikkainen. Lajike on hyvin arka omenaruvelle.
Melbaa käytettiin Piikkiön Yltöisten Puutarhantutkimuslaitoksen risteytyksissä 1950–60-luvuilla. Suomessa jalostettuja jälkeläislajikkeita ovat Jättimelba (Melba × Huvitus), Maikki, Make, Pirja, Samo (Melba × Huvitus) ja Vuokko (Melba × Huvitus).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Magar

| Magar> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Nepal
Puhujia:  789 000
Kirjaimisto:  devanagari, akkha
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  sinotiibetiläiset kielet
Kieliryhmä:  tiibetiläis-burmalaiset kielet
 Ohje 
Magar on Nepalissa asuvien magarien puhuma kieli, joka luokitellaan tiibetiläis-burmalaisten kielten himalajalaiseen ryhmään. Kieli jaetaan itäiseen ja läntiseen magariin, joista molemmilla on lisäksi omia murteita. Yhteensä magaria puhuu vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan äidinkielenään 789 000 ihmistä.
Magaria kirjoitetaan devanagari-kirjaimistolla. Itämagarin kirjoittamiseen käytetään myös akkha-kirjaimia.
Magnus Svensson (salibandyn pelaaja)

| Magnus Svensson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. toukokuuta 1983 (ikä 41) Falgenberg, Ruotsi
Salibandyn pelaaja
Pelipaikka:  hyökkääjä
Seura:   Warbergs
Pelinumero:  20
Pituus:  189 cm
Paino:  83 kg
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
1992–2001:  Vinbergs IBS
Seurat
| Vuodet | Seura | Ottelut (M+S=P) | Ottelut (M+S=P) |
| 2001– |  Warbergs | 107 (155+62=217) | 107 (155+62=217) |
Maajoukkue
| 2000–2002 2002– |  Ruotsi U-19  Ruotsi | 13 (11+4=15) 50 (47+17=64) | 13 (11+4=15) 50 (47+17=64) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 7. joulukuuta 2010.
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten salibandy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Praha 2004 | Salibandy |  |
|  Kultaa | Zürich 2006 | Salibandy |  |
|  Hopeaa | Praha 2008 | Salibandy |  |
|  Hopeaa | Helsinki 2010 | Salibandy |  |
Magnus Svensson (s. 27. toukokuuta 1983 Falgenberg, Ruotsi) on ruotsalainen salibandypelaaja. Hän edustaa Ruotsin Superliigassa Warbergsia. Hän on pelannut Ruotsin maajoukkueessa vuodesta 2002 lähtien ja voittanut maansa riveissä kaksi salibandyn maailmanmestaruutta.
Ura

Svensson aloitti uransa Vinbergsin junioreissa 9-vuotiaana. Sittemmin hän on edustanut Warbergsia Ruotsin pääsarjassa vuodesta 2001 lähtien. Svensson saavutti aluksi joukkueen kanssa pronssia kaudella 2002–2003 ja myöhemmin ensimmäisen ruotsinmestaruutensa kaudella 2004–2005. Hänet valittiin myöhemmin vuonna 2008 maailman parhaaksi pelaajaksi.
Maajoukkueura

Svensson pelasi ensimmäisen kerran Ruotsin maajoukkueessa vuonna 2003. Sittemmin hän on edustanut Ruotsia myös MM-tasolla.
Maajoukkueura > MM-kilpailut 2006

Svensson pelasi uransa toiset MM-kisat vuoden 2006 MM-kisoissa, joissa hän ratkaisi Ruotsille maailmanmestaruuden tekemällään jatkoaikamaalilla Daniel Calebssonin syötöstä. Ratkaisumaali oli Svensson toinen maali koko turnauksessa. Ensimmäisen maalinsa hän onnistui tekemään alkulohkon ensimmäisessä ottelussa Tanskaa vastaan.
Saavutukset

MM-kilpailut:
Kultaa: 2004, 2006
Hopeaa: 2008, 2010
Ruotsin mestaruus: 2005, 2007, 2008
Hopeaa: 2003, 2009
Pronssia: 2010
Henkilökohtaiset
Ruotsin Superliigan paras hyökkääjä: 2005, 2008, 2009
Maailman paras pelaaja: 2008
Ksenon

Ksenon on kemiallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Xe (lat. xenon), järjestysluku 54 ja CAS-numero 7440-63-3. Ksenon on väritön, hajuton, hyvin raskas jalokaasu. Ksenonia on 90 miljardisosaa ilmakehän ilmasta, josta sitä voidaan jakotislata. Ksenonille on tuotettu useita happea ja fluoria sisältäviä yhdisteitä.
Ominaisuudet > Fysikaaliset ominaisuudet

Ksenon on hajuton, väritön ja mauton kaasu. Sen sulamispiste on 161,3 Kelviniä ja kiehumispiste 165,1 Kelviniä. Tiheys on 5,88 g/l, ja se on neljä kertaa raskaampaa kuin ilma. Ksenonin lämmönjohtavuus on hyvin huono ja sen höyrystymisen entalpia matala.
Ominaisuudet > Fysikaaliset ominaisuudet > Isotoopit

Ksenonilta tunnetaan kahdeksan stabiilia isotooppia sekä 30 muuta isotooppia.
Ominaisuudet > Kemialliset ominaisuudet ja yhdisteet

Ksenon on normaalioloissa inertti jalokaasu, mutta tarpeeksi voimakkaiden reagenssien kanssa se reagoi. Linus Pauling ennusti vuonna 1933, että XeF6 olisi syntetisoitavissa. Ensimmäinen ksenonyhdiste tehtiin 1962, kun englantilainen Neil Bartlett valmisti ksenonheksafluoroplatinaattia. Myöhemmin on luotu muitakin ksenonfluoridiyhdisteitä esimerkiksi di-, tetra- ja heksafluoridit. Siltä tunnetaan myös oksidit XeO3 ja XeO4, jotka ovat räjähtäviä. Ksenonille tunnetaan yli 80 yhdistettä, jossa kaikissa on osallisena happea tai fluoria. Helsingin yliopistossa on tehty HXeH, HXeOH ja HXeCCH, jotka ovat stabiileja 40 °C:seen saakka. Tunnetaan myös erittäin vahvasti hapettavia perksenaattisuoloja, jotka sisältävät perksenaattianionin (XeO64-), jossa ksenonin muodollinen hapetusluku on +VIII. Ne ovat kuitenkin melko stabiileja.
Ksenon on myrkytön, mutta monet sen yhdisteet ovat myrkyllisiä niiden hapettavien ominaisuuksien takia. Suurina pitoisuuksina se voi syrjäyttää ilmasta hapen.
Historia

Vuonna 1898 William Ramsay ja Morris Travers nesteyttivät ilmaa ja tutkivat sitä spektrofotometrisin keinoin. He olivat onnistuneet eristämään ilmasta neonin, argonin ja kryptonin ja onnistuivat lopulta eristämään myös ksenonin. Sana xenon on kreikan kielen sana ja tarkoittaa vierasta.
Esiintyminen ja eristäminen

Ksenonia on 90 miljardisosa ilmakehän ilmasta. Tämä on myös ainut kaupallinen lähde ksenonille, ja sitä tuotetaan vuosittain noin tonni. Ksenon erotetaan ilmasta jakotislauksen avulla. Ksenonia on myös 30 ppt maankuoressa. 100 grammaa ksenonia maksaa noin 90 euroa.
Käyttö

Ksenonilla on hyvin vähän kaupallista merkitystä. Sitä käytetään jonkin verran valaistuksessa, sillä se tuottaa sinertävää valoa. Ksenonia käytetään solariumlampuissa ja ajovaloissa. Ksenonvalo on hyvin kirkas, jolloin sitä voidaan hyödyntää valokuvauksessa. Ksenonia käytetään kaarilampuissa tuottamaan ultraviolettivaloa.
Ksenonia käytetään myös radioaktiivisuuden havainnoinnissa. Ksenonin isotooppia 135Xe käytetään neutronien absorboimiseen, jolloin ydinreaktiot pysähtyvät.
Ksenonia voidaan käyttää lasereissa, joita voidaan hyödyntää dermatologiassa. Ksenonin isotoopeilla 127Xe ja 133Xe on lääketieteellinen sovellus. Näitä kahta isotooppia käytetään tutkimaan verenvirtausta sekä ilman virtausta keuhkoissa.
Ksenonin yksi käyttökohde on polttoaineena satelliittien ionimoottoreissa. Ksenon on hyvä aine tähän tarkoitukseen, sillä se ei ole reaktiivinen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Periodictable: Technical data for Xenon (englanniksi)
Webmineral: Xenon (Xe) Element Properties (englanniksi)
Mindat: The Mineralogy of Xenon (englanniksi)
The Royal Society of Chemistry (RSC): Xenon (englanniksi)
PeriodicTable: Xenon (Xe) (englanniksi)
PubChem: Xenon (englanniksi)
DrugBank: Xenon (englanniksi)
Ksenontetrafluoridikiteitä
Ksenonin sininen väri purkauslampussa.