stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Râmnicu Vâlcea

| Râmnicu Vâlcea |
| --- | --- |
 Kaupunkimaisemaa
 vaakuna
 Râmnicu Vâlcea
 Koordinaatit: 45°06′17″N, 24°22′32″E 
Valtio:  Romania
Piirikunta:  Vâlcea
Kehittämisalue:  Sud-Vest
Historiallinen alue:  Valakia
Ensimmäinen asiakirjamaininta:  1388
Hallinto:  
 – Pormestari:  Emilian Valentin Frâncu
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  89,5 km²
Korkeus:  240–260 m
Väkiluku (2011):  92 573
 – Väestötiheys:  1 203 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.primariavl.ro 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Râmnicu Vâlcea (vanhalla oikeinkirjoituksella Rîmnicu Vîlcea)  on kaupunki Romaniassa. Vuonna 2012 siellä oli noin 92 600 asukasta.
Râmnicu Vâlcea on Daakian ajoilta peräisin oleva taajama. Siellä sijaitsi Romanian ensimmäinen paperitehdas ja kirjapaino.
Kaupungin nykyinen rakennuskanta on enimmäkseen peräisin sosialismin ajoilta. Kaupungissa on elintarvike- ja kemianteollisuutta sekä kenkien ja huonekalujen valmistusta. Siellä valmistetaan myös Alutus-merkkistä olutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Râmnicu Vâlcea Wikimedia Commonsissa
Rose-Anaïs Gras

| Rose-Anaïs Gras> Roso-Anaïs Gras.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1841 
Kuollut: 1920 (78–79 vuotta)
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: oksitaani 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Rose-Anaïs (Roso-Anaïs) Gras (1841 Malemort, Vaucluse) – 17. lokakuuta 1920) oli ranskalainen runoilija. Hän kuului kulttuuriseuraan Félibrige.
Grasin puoliso oli kirjailija Joseph Roumanille (1818–1891). Hänen veljensä oli runoilija Félix Gras.
Rähinä 4 Life

| Rähinä 4 Life Rähinä Records |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 8. joulukuuta 2010
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 65.59
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Rähinä Recordsin muut julkaisut
| Pommi 3 – Perhealbumi 2005 | Rähinä 4 Life 2010 |   |
Rähinä 4 Life on Rähinä Recordsin 8. joulukuuta 2010 julkaistu kokoelmalevy, joka sisältää artistien omat suosikit ja suosituimmat keikkabiisit.
Kappaleet

Timo Pieni Huijaus, Uniikki, Elastinen, Spekti, Tasis & Iso H - Kaikki tai ei kukaan – 3.39
Spekti - Mogausmehuu (mukana Tasis) – 3.16
Uniikki - Pojat on poikii (mukana Elastinen & Spekti) – 4.08
Elastinen - Fisuu (mukana Timo Pieni Huijaus) – 3.52
Kapasiteettiyksikkö - Lomalla – 3.48
Asa, Jurassikki & Jussi Valuutta - Pojat teki soppaa – 4.31
Iso H - Keskisormi (mukana Kofi) – 4.41
Brädi - Kuka eka (mukana Elastinen & Tasis) – 3.26
Cheek - Tuhlaajapoika (mukana Tasis) – 3.18
Elastinen - Jarruta (mukana Tasis) – 4.09
Kapasiteettiyksikkö - Fiilaan ja höylään – 4.16
Uniikki - Muistatko eilisen (mukana Elastinen) – 4.32
Elastinen - Mä vien (mukana Tasis) – 3.21
Uniikki - Siitähän sä tykkäät (mukana Andu & Tasis) – 3.22
Timo Pieni Huijaus - Kahdeksas veljes – 3.31
Fintelligens - Rotko (mukana Spekti & Tasis) – 3.42
Trilogia - Nyytit 2K7 Remix (mukana Iso H, Uniikki, Timo Pieni Huijaus, Tasis, Elastinen & Andu) – 4.27
Russian Circles

Russian Circles on yhdysvaltalainen instrumentaalista rockia soittava yhtye. Sen perustivat vuonna 2004 Chicagossa kitaristi Mike Sullivan ja basisti Colin DeKuiper.
Russian Circles on julkaissut neljä täysimittaista studioalbumia. Enter ilmestyi vuonna 2006 Flameshovel Recordsilla ja Station vuonna 2008, Geneva vuonna 2009 Suicide Squeeze Recordsilla sekä Empros vuonna 2011 Sargent Houselta.
Yhtyeen nykyiset jäsenet ovat Mike Sullivan (kitara), Brian Cook (basso) ja Dave Turncrantz (rummut).
Diskografia

Enter (2006)
Station (2008)
Geneva (2009)
Empros (2011)
Memorial (2013)
Guidance (2016)
Blood Year (2019)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Russian Circles Allmusic.comissa (englanniksi)
Russian Circles Myspacessa (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
SIU (täsmennyssivu)

SIU voi viitata seuraaviin:
SiU (Simpeleen Urheilijat), vuonna 1936 perustettu urheiluseura
SIU (Suomen Invalidien Urheiluliitto), vuonna 1964 perustettu ja sittemmin lakkautettu vammaisurheilujärjestö
SIU (Southern Illinois University), yhdysvaltalainen yliopisto.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SIU”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Walter Tevis

Walter Stone Tevis (1928–1984) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hän toimi englanninkielisen kirjallisuuden professorina Ohion yliopistossa. Tevisiltä on suomennettu romaanit Yhdeksäs aste (1980), dystopiakuvaus lukutaidottomasta yhteiskunnasta, ja Musta kuningatar (1983). Yhdeksäs aste oli Nebula-palkintoehdokkaana.
Tevis on julkaissut kuusi romaania, joista kolmen pohjalta on tehty myös elokuva. Martin Scorsese ohjasi löyhästi Tevisin romaanin The Color of Money pohjalta elokuvan Suuret setelit (1986). Sen edeltäjä oli Tevisin romaaniin The Hustler pohjautunut, Robert Rossenin ohjaama Suurkaupungin hait (1961), joka sai yhdeksän Oscar-palkintoehdokkuutta.
Teokset > Romaanit

The Hustler, 1959.
The Man Who Fell to Earth, 1963.
Yhdeksäs aste (Mockingbird), 1980. Suom. Pirkko Talvio-Jaatinen.
The Steps of the Sun, 1983.
Musta kuningatar (The Queen's Gambit), 1983. Suom. Anja Leppänen.
The Color of Money, 1984.
Teokset > Novellikokoelmat

Far From Home , 1981.
1. osa: Far From home.
2. osa: Close To Home.
Aiheesta muualla

https://www.waltertevis.org/
Fantastic Fiction - Walter Tevis. (englanniksi)
David Hebblethwaite: Mockingbird (Arkistoitu – Internet Archive). Zone-sf.com 2008. (englanniksi)
Sahtimarkkinat

Sahtimarkkinat on Padasjoella vuosittain aina heinäkuun ensimmäisenä lauantaina järjestettävä tapahtuma, jossa myydään sahtia ja sahtivierrettä sekä kilpaillaan edustusoikeudesta sahdinteon Suomen-mestaruuskilpailuihin.
Tapahtumaa on järjestetty jo yli kolmekymmentäselvennä vuotta. Sahtimarkkinat on Padasjoen Yrittäjät ry:n järjestämä ja suurin yksittäinen Padasjoen kesätapahtuma. Järjestelyissä on mukana myös Padasjoen kunta ja runsaasti talkooväkeä. Parhaimmillaan kävijöitä on ollut n. 10 000; nykyisin kävijämäärä on yleensä noin 5000. Sahtimarkkinoiden aikana Padasjoen keskusta on suljettu autoliikenteeltä, pysäköintitlaa on järjestetty runsaasti ja liikenteen ohjaus on hoidettu kiertoteitä hyväksi käyttäen. Myyntipaikkoja ja myyntikojuja on 150–200. Myytävä tuotekirjo on runsas. Paikalla on myös sahtivierteen myyjiä, ja valmista sahtia myydään Lammin Sahdin olutteltassa.
Sahtimarkkinat sai alkunsa Padasjoen Yrittäjäjien ryhtyessä miettimään 1980-luvun alkupuolella miten saataisiin Padasjoen kuntaan merkittävä kesätapahtuma. Silloisen Aupatec Oy:n johtaja Heimo Leinonen heitti ajatuksen suurista markkinoista. Idea lankesi hedelmälliseen maaperään, ja Sahtimarkkinoita ryhdyttiin ideoimaan ja toteuttamaan.
Aiheesta muualla

Tapahtuman kotisivut
Vääna jõgi

| Vääna jõgi |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Viro
Maakunnat:  Harjumaa
Kunnat:  Kiili, Saku, Saue ja Harku
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vääna jõen vesistö
Pinta-ala:  315 km² 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Tagadi, Saku
 :  59°14′36″N, 24°48′10″E
Laskupaikka:  Vääna-Jõesuu, Harku, Suomenlahti
 :  59°25′32″N, 24°20′29″E
Läpivirtausjärvet:  Paekna järv, Saku tiik,
Esteet:  Paekna järv, Saku tiik, suuri tie, rautatie, Vahiküla joastik
Sivu-uomat:  Pääsküla jõgi (en), Põlma oja (d)
Taajamat:  Paekna, Saku, Hüüru, Vääna-Jõesuu
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  55 m mpy.
Laskukorkeus:  0 m mpy.
Korkeusero:  55 m
Pituus:  64,3 km 
Kaltevuus:  0,86 m/km
Keskivirtaama:  3 – 3,5 m³/s (MQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Vääna jõgi  on joki Harjumaassa Viron pohjoisosissa, joka laskee Suomenlahteen Harkussa. Joesta käytetään yläjuoksulla myös nimiä Saku jõgi, Tõdva jõgi, Hüüru jõgi ja Topi jõgi.
Hallinnolliset alueet

Joen lähde sijaitsee Kiilin Paeknassa Kureveren kylän lähellä, mutta kuitenkin Sakun kunnanrajan takana. Sieltä se virtaa hetken Kiilissä ja kääntyy Paeknan jälkeen Sakun puolelle ja juoksee Sakun kaupungin läpi. Valtatien 4 jälkeen joki tulee Saueen, josta se poistuu Hüürun jälkeen Harkun puolelle. Se laskee Suomenlahteen Vääna-Jõesuun lounaispuolella.
Joen kulku

Joen pääuoman latvahaara alkaa karstilähteestä samasta metsästä, mistä saa myös alkuunsa Pirita jõen sivuhaara Angerja oja. Muita latvahaaroja ovat Nabala- ja Lähtse-peakraavit. Angeja oja on alun perin ollut Vääna jõen latvahaara, mutta se on kanavalla muutettu Pirita jõen sivuhaaraksi. Pääuoma juoksee metsäalueelta pohjoiseen Paeknan peltoalueelle, missä joki on padottu Peakna järveksi , ja kääntyy muutaman kilometrin jälkeen länteen Saustin soo-alueen läpi. Suoalueella on joen mutkia kaivettu suoriksi ja siksi joella on mutkaisia rinnakkaisuomia suorien osuuksien rinnalla. Joki alittaa valtatien 15 ja Tallinna–Mõisaküla-rautatien, jolloin se virtaa Sakun kaupunkialueen läpi. Siellä joki on padottu altaaksi, jota kutsutaan nimellä Saku tiik eli suom. Sakun lampi . Kaupungin jälkeen se alittaa nopeasti valtatien 11, valtatien 4 ja Tallinna–Paldiski-rautatien pujahtaen Sauen ja Laagrin taajama-alueiden välistä. Täällä siihen yhtyy oikealta Laagrin läpi virtaava Pääsküla jogi, jonka valuma-alueen suuruus on 41 km² eli 13 % vesistön pinta-alasta . Loppuosuus kulkee haja-asutusalueella, missä on muutamia kylätaajamia. Joki meanderoi täällä ahkerasti ja se Vahikülan jälkeen joen muodostamaan leveän kanjoniin, missä sen kulku muuttuu erittäin mutkittelevaksi. Vahikülassa joessa on matala vesiputous ja lyhyt koskiosuus (vir. Vahiküla joastik). Vesiputouksen yläpuolelle yhtyy jokeen vasemmalta Pihuoja, jonka valuma-alue on 39 km² (12 % vesistön alasta) . Joki laskee Lohusale lahteen, jossa rannat ovat pääasiassa hiekkaa.
Luontoarvoja

Joki on lohen, purotaimenen, taimenen ja harjuksen luontaisen lisääntymisalue.
Vääna jõgi talvella sen metsäosuudella
Joen ylittävä kävelysilta Sauen Allikussa
Joki kuvattuna elokuussa 2015
Pääsküla jõgi on suurin sivujoki
Kevättulva Vahikülan kosken luonna
Kosken vesiputouksella on pudotusta noin metrin.
Joen rantapenkereet ovat Vahikülassa kalkkikiveä
Joensuussa on hiekkarantaa
Joensuu syyskuussa 2013
Ryhmäpaine

Ryhmäpaine on ryhmän yksittäiseen jäseneen kohdistamaa painostusta, jonka tarkoituksena on saada jäsenen käyttäytyminen, ajattelu ja arvomaailma vastaamaan ryhmän odotuksia. Ryhmäpaine on yksi tehokkaimmista suostuttelukeinoista. Ryhmäpaine voi saada ihmisen tekemään asioita, joita hän ei normaalioloissa tekisi. Tällaisia voivat olla esimerkiksi päihteiden käyttö, tupakointi tai myymälästä varastaminen. Ryhmäpaine voi myös auttaa ihmisiä esimerkiksi laihduttamisessa, alkoholismista irtautumisessa ja tupakoinnin lopettamisessa.
Tutkimuksia

Ryhmäpaineen voimakkuutta on tutkittu koeolosuhteissa. Stanfordin yliopistossa jaettiin Stanfordin vankilakokeessa opiskelijaryhmä kahtia, vankeihin ja vartijoihin. Jo muutamassa päivässä alkoivat "vartijat" kiduttaa "vankeja" ja koe jouduttiin keskeyttämään.
Tunnetuin esimerkki ryhmäpainetta tutkivista kokeista on Stanley Milgramin tekemä Milgram-koe, jossa  koottiin vapaaehtoisryhmä, jolle tarjottiin neljä dollaria oppimista koskevaan tutkimukseen osallistumisesta.   Kokeessa osallistujat pantiin koneen eteen, sanottiin, että sillä voi antaa 15-450 voltin sähköiskuja jotka oli nimetty kevyeksi, voimakkaaksi ja vaaralliseksi. Kahteen jälkimmäiseen oli tehty merkintä niiden vaarallisuudesta. Uhrit olivat eri tilassa, josta heitä ei näkynyt mutta kylläkin ääniä kuului. Heitä piti kouluttaa sähköiskuilla, joita opettaja käski antaa jos he epäonnistuivat. Opiskelijat eivät tienneet, että todellisuudessa he eivät antaneet sähköiskuja vaan uhrit vain teeskentelivät. Kun sähköiskuja saaneet huusivat "tuskissaan", opiskelijat eivät keskeyttäneet vaan tottelivat käskyn antajaa. 65 prosenttia oli valmis antamaan 450 voltin iskun.  Koe on myöhemmin uusittu, ja tulos oli sama.
Ryhmäpaine sosiaalisessa mediassa

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Grupptryck#Grupptryck i sociala medier
Sosiaalisen median suosion lisääntyessä on ryhmäpaineen väärinkäyttö Internetissä lisääntynyt. Koska sosiaalinen verkosto, esimerkiksi Facebook, kirjaa käyttäjien ystäväpiirin tekemiset, tietoa voidaan hyödyntää painostettaessa uhria toimimaan samoin. Tämä johtaa, niin kuin tosielämässäkin, samankaltaistumiseen ja käyttäjien yksilöllinen toiminta vähenee. Internetissä harjoitetun ryhmäpaineen väärinkäytön seuraukset eivät vielä ole nähtävissä.
Käännös suomeksi
Salisylaattipaju

Salisylaattipaju, eli rohdospaju on luonnonlääketeollisuuden, erit. pajurohdosten raaka-aineeksi viljelty paju. Salisylaattipajun kuori ja lehdet sisältävät runsaasti salisylaatteja, kuten salisiinia ja salikortiinia, sekä muita fenolisia glukosideja. Nämä yhdisteet toimivat pajurohdosten tehoaineina, mutta suojaavat myös pajua sen luontaisilta tuholaisilta.
Suomalaisista pajulajeista mustuvapaju (Salix myrsinifolia Salisb.) sopii hyvin rohdostuotantoon voimakkaan kasvunsa sekä korkeiden salisylaattipitoisuuksiensa vuoksi. Kotimaisissa tutkimuksissa mustuvapajun on todettu sopivan hyvin lyhytkiertoviljelyyn, jossa siitä on sopivalla viljelytekniikalla saatu hyviä salisylaattisaantoja. Suomessa salisylaattipajua ei kuitenkaan tällä hetkellä viljellä.
Viimsi

| Viimsi Viimsi vald |
| --- | --- |
 Viimsi sijaitsee Tallinnan koillispuolella Suomenlahden äärellä.
 lippu:  vaakuna
 Viimsi sijaitsee Pohjois-Virossa Suomenlahden rannikolla ja saarilla.
 Koordinaatit: 59°30′N, 24°51′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Harjumaa
Hallinto:  
 – Kunnanjohtaja:  Laine Randjärv
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  73,26 km²
Väkiluku (1.1.2018):  19 784
 – Väestötiheys:  270 as./km²
 
 Kotisivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Viimsi on kunta Harjumaalla Pohjois-Virossa Suomenlahden rannikolla. Kunnassa on noin 20 000 asukasta ja sen pinta-ala on 73 km². Viimsin kunnanjohtajana toimii Laine Randjärv.
Sijainti

Viimsi sijaitsee Tallinnan koillis- ja pohjoispuolella Viimsin niemellä sekä muutamalla Suomenlahden saarella mukaan lukien Naissaari, Prangli ja Aksi.
Kylät ja taajamat

Viimsiin kuuluu kaksi pienkauppalaa (vir. alevik), Haabneeme ja Viimsi, sekä 20 kylää.
Väestö

Vuonna 2011 Viimsin kunnassa oli 18 533 asukasta, joista 15 726 (84,9 %) oli virolaisia, 2 151 (11,6 %) venäläisiä ja 633 (3,4 %) muita kansallisuuksia.
Liikenne

Maan suurin tavarasatama, Muugan satama, sijaitsee osittain Viimsissä.
Muuta

Ylivieska on Viimsin ystävyyskunta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viimsi Wikimedia Commonsissa
Ruusuposkiaratti

| Ruusuposkiaratti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Pyöveliaratit Pyrilia
Laji::  pulchra
Kaksiosainen nimi
 Pyrilia pulchra  (Berlepsch), 1897 
Synonyymit
 Pionopsitta pulchra 
Katso myös
   Ruusuposkiaratti Wikispeciesissä   Ruusuposkiaratti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruusuposkiaratti (Pyrilia pulchra) on eteläamerikkalainen papukaija. Sen elinympäristö käsittää Länsi-Kolumbian ja Luoteis-Ecuadorin alangot ja kukkulat. Lajin holotyypin kuvaili Hans von Berlepsch Kolumbian San Josén Río Dagualta 1897.
Sandra Brown (kriketinpelaaja)

Sandra Brown (s. 1940 Sutton) on entinen krikettiammattilainen. Hän pelasi kolme test-ottelua Englannin naisten krikettimaajoukkueessa vuonna 1963. Sandra teki urallaan 148 juoksua. Hänen juoksukeskiarvonsa oli 37.
Sandra Brugnera

Sandra Brugnera (s. 13. elokuuta 1943) on entinen italialainen taitoluistelija. Hän sijoittui vuoden 1964 talviolympialaisissa Innsbruckissa naisten yksinluistelussa 26. sijalle. Hän kilpaili lisäksi taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 1962–1965 ja Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1961–1965.
Ruusupunavarpunen

| Ruusupunavarpunen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Punavarpuset Carpodacus
Laji::  grandis
Kaksiosainen nimi
 Carpodacus grandis  Blyth, 1849 
Katso myös
   Ruusupunavarpunen Wikispeciesissä   Ruusupunavarpunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruusupunavarpunen (Carpodacus grandis) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Ruuhka-Suomi

Ruuhka-Suomi on epämääräinen käsite, johon sisältyy eri alueita eteläisessä Suomessa. Usein sillä tarkoitetaan pääkaupunkiseutua, Turun seutua, Tampereen seutua tai koko niiden väliin jäävää aluetta.
Ruuhka-Suomi pääkaupunkiseutuna

Jos Ruuhka-Suomella tarkoitetaan pääkaupunkiseutua, siihen kuuluvat luonnollisesti Helsinki, Espoo, Kauniainen sekä Vantaa. Näiden lisäksi mukaan voidaan laskea lukuisia lähikuntia ja piirtää noin 100 kilometrin vyöhyke Helsingin keskustasta joka suuntaan. Tälle alueelle mahtuu myös Helsingin läheisyyden takia kasvavia pienempiä keskuksia, kuten Lohja, Hämeenlinna, Lahti sekä Porvoo, joista moottoritiet ja rautatiet vievät suuria ihmisvirtoja Helsinkiin joka päivä. Oma lukunsa ovat pääkaupunkiseudun kehyskunnat, kuten Tuusula ja Kerava, joista tapahtuva erittäin suuri pendelöinti pääkaupunkiin tulee vielä näiden kauempana olevien keskuksien pendelöinnin päälle.
Ruuhka-Suomi kaupunkikolmiona

Ruuhka-Suomi voi tarkoittaa kolmen suurimman kaupunkiseudun, Helsingin, Tampereen ja Turun seudun muodostamaa kolmiota.
Kolmella kaupunkiseudulla ja kolmion sisällä olevissa seutukeskuksissa (muun muassa Hämeenlinna, Lohja, Salo, Riihimäki) asuu yhteensä noin kaksi miljoonaa ihmistä, eli 40 prosenttia suomalaisista. Ruuhka-Suomi on taloudellisesti maan merkittävin keskittymä, ja alueella sijaitsee suuri osa työpaikoista. Helsingin ja Tampereen välinen alue on ainutlaatuinen Suomen oloissa, sillä kahden kaupungin välillä on Suomen pääradan linjausta mukaileva nauhakaupunki, ja nämä kaksi kaupunkiseutua ja nauhakaupunki ovat ennusteiden mukaan tulevaisuudessa tärkein väestönkasvualue. Radan varren kunnat kaavoittavat uutta asutusta tukeutumaan ympäristöystävälliseen rautatiehen.
Sandra Cattaneo

| Mitalit> Maa:  Sveitsi.Naisten jääkiekko.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Sveitsi.Naisten jääkiekko.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Sveitsi.Naisten jääkiekko.EM-kilpailut  | Maa:  Sveitsi> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Riika 1995 | jääkiekko |  |
Sandra Cattaneo (myöh. Engeli; s. 25. tammikuuta 1975 Zürich) on sveitsiläinen hyökkääjänä pelannut jääkiekkoilija. Hän pelasi Sveitsin naisten jääkiekkomaajoukkueessa olympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa 2006 Torinossa. MM-kilpailuissa hän edusti maajoukkuettaan sen ollessa A-sarjatasolla Suomessa 1992, Yhdysvalloissa 1994, Kanadassa 1997, Suomessa 1999 sekä Kanadassa 2004 ja sen ollessa B-sarjatasolla Yhdysvalloissa 2001 ja Ruotsissa 2005. EM-kilpailuissa Cattaneo edusti Sveitsiä Riiassa 1995, jolloin Sveitsi saavutti pronssia.
Vitali Petrov

| Vitali Petrov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Venäjä
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  2010–2012
Talli(t):  Renault (2010–2011) Caterham (2012)
Kilpailuja:  58 (57 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  1
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  1
MM-pisteitä:  64
Ensimmäinen kilpailu:  Bahrainin GP 2010
Viimeinen kilpailu:  Brasilian GP 2012
Aiheesta muualla
vitalypetrov.com
Vitali Aleksandrovitš Petrov (ven. Виталий Александрович Петров, s. 8. syyskuuta 1984 Viipuri, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kilpa-autokuljettaja. Hänen lempinimensä on Viipurin raketti. Hänen managerina toimii Oksana Kosachenko.
Ura

Uransa alkuvaiheessa Petrov voitti Lada Cup Russia sarjan mestaruuden vuosina 2001-02. Vuonna 2005 Petrov voitti Russian Formula 1600-luokan mestaruuden ja Lada Revolution Russia sarjan mestaruuden. Petrov ajoi GP2-sarjassa kausina 2006–2009 ja saavutti neljä voittoa. Yhteispisteissä kauden 2009 päätteeksi hän oli toinen. Petrov sijoittui kolmanneksi Euroseries 3000 -sarjassa vuonna 2006 ja Aasian GP2-sarjassa kaudella 2008.
Kaudella 2010 hän ajoi Formula 1 -sarjassa Renault-tallissa. Ajettuaan Bahrainin GP:ssä hänestä tuli ensimmäinen venäläinen F1-kuljettaja. Ensimmäiset kolme kisaa päättyivät keskeytykseen, mutta seuraavassa kisassa Kiinan GP:ssä hän saavutti uransa ensimmäiset MM-pisteet ollen kilpailussa seitsemäs. Seuraavat kuusi kisaa Petrov pääsi maaliin, mutta ei saanut pisteitä. Huonojen suoritusten takia huhut Petrovin korvaajasta alettiin jo nostaa esille, mutta Saksan GP:n kymmenennen sijan ja Unkarin GP:n viidennen sijan myötä nämä huhut unohtuivat ainakin hetkeksi. Kauden päättäneessä Abu Dhabin kilpailussa Petrov sijoittui kuudenneksi pitäen Fernando Alonson takanaan yli 40 kierroksen ajan ollen merkittävässä roolissa mestaruustaistelun kannalta.
Petrov jatkoi F1:ssä myös kaudella 2011, Lotus-Renault GP tiimissä. Hän saavutti kauden avanneessa Australian GP:ssä F1-uransa ensimmäisen palkintosijan oltuaan kolmas. Sen jälkeen auton suorituskyky ei enää riittänyt yhtä hyviin tuloksiin. Petrov ajoi sen jälkeen maaliin pisteille seitsemässä kilpailussa. Hän keräsi 37 pistettä ja sijoittui sarjan kymmenenneksi.
Petrov korvattiin kauden päätteeksi ranskalaiskuljettajalla Romain Grosjeanilla, vaikka hänellä olisi ollut sopimus tallin kanssa vielä kaudesta 2012. Petrovin jatko F1:ssä oli kauan aikaa epävarmaa, kunnes hän löysi paikkansa Caterhamin kisakuljettajana, korvaten tallissa italialaisen Jarno Trullin. Petrov onnistui kauden päättävässä Brasilian GP:ssä ajamaan 11:nneksi, mikä riitti nostamaan tallin Marussian edelle valmistajienmestaruuden 10. sijalle. Kaudeksi 2013 Petrov ei saanut jatkosopimusta Caterham-tallista.
Vuonna 2014 Petrov palasi takaisin kilpailemaan ja kilpaili DTM-sarjassa Mercedeksen ratissa. Hän ei saavuttanut pisteitä.
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Renault | BHR Kesk. | AUS Kesk. | MAL Kesk. | CHN 7 | ESP 11 | MON 13† | TUR 15 | CAN 17 | EUR 14 | GBR 13 | GER 10 | HUN 5 | BEL 9 | ITA 13 | SIN 11 | JPN Kesk. | KOR Kesk. | BRA 16 | ABU 6 |  | 27 | 13. |
| 2011 | Renault | AUS 3 | MAL 17† | CHN 9 | TUR 8 | ESP 11 | MON Kesk. | CAN 5 | EUR 15 | GBR 12 | GER 10 | HUN 12 | BEL 9 | ITA Kesk. | SIN 17 | JPN 9 | KOR Kesk. | IND 11 | ABU 13 | BRA 10 |  | 37 | 10. |
| 2012 | Caterham | AUS Kesk. | MAL 16 | CHN 18 | BHR 16 | ESP 17 | MON Kesk. | CAN 19 | EUR 13 | GBR DNS | GER 16 | HUN 19 | BEL 14 | ITA 15 | SIN 19 | JPN 17 | KOR 16 | IND 17 | ABU 16 | USA 17 | BRA 11 | 0 | 19. |
Formula 1 -tulokset > Merkkipaaluja

| Nro | Merkkipaalu | Ajetut GP:t | Osakilpailu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ensimmäinen kilpailu | 1 | Bahrainin GP 2010 |
| 2 | Ensimmäiset pisteet | 4 | Kiinan GP 2010 |
| 3 | Ensimmäinen kisan nopein kierros | 7 | Turkin GP 2010 |
| 4 | Ensimmäinen palkintosija | 20 | Australian GP 2011 |