stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kannus (kaupunki)
Talous

Kannuksen työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (12.2%)
Jalostus (27.7%)
Palvelusektori (59.1%)
Muut sektorit (0.99999999999999%)
Talousalueena Kannus kuuluu Kokkolan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 42 859 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 21. suurin.
Kannuksessa oli vuonna 2022 yhteensä 2 064 työpaikkaa ja kaupungissa asui 2 225 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 63,1 prosenttia. Kannuksen työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 59,1 prosenttia, jalostuksen 27,7 prosenttia ja alkutuotannon 12,2 prosenttia.
Kannuksen työpaikkaomavaraisuus on 92,8 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,7 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 7,1 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Kannuksessa on 140,5 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Kannuksen suurimpia työnantajia ja yrityksiä ovat liha-alan yritys Pouttu, talotehdas Kannustalo, energia-yhtiö Korpelan Energia sekä Kuljetusliike Reino Mäkelä. Kannuksen suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluivat vuonna 2021 myös kuorma-autokauppaa käyvä Markkinointi Niemi-Korpi sekä Kannuksen kauppapuutarha.
Maantiede > Luonto

Kannuksen maisemakuvaa luonnehtivat tasainen maasto, lukuisat suot sekä jokilaaksot.
Kallioperä on pääasiassa kiillegneissiä. Muita kivilajeja ovat gabro ja anortosiitti. Kalliopaljastumia on vähän. Yleisin maalaji on moreeni, joka usein peittynyt turvekerrostumien alle. Moreeni muodostaa kaakko-luodesuuntaisia kohoumia ja selänteitä. Kaupungin luoteisosassa on runsaslohkareinen moreenialue. Lajittunutta mineraaliainesta on pääasiassa vain jokilaaksoissa. Lestijoen laaksossa on useiden metrien paksuisia tulvakerrostumia, joiden alle on savea. Etelässä kaupungin alueelle ulottuu Hietaseljänharju, josta huuhtoutuneet kaarevat rantavallit pistävät selänteinä suosta esiin. Lähes puolet kaupungin pinta-alasta on suota, mutta pääosa soista on ojitettu. Vain pohjoisessa on laaja ohutturpeinen ja ojittamaton suoalue. Korkeuserot ovat kaupungin alueella vähäiset. Maasto viettää kohti Pohjanlahden rannikkoa ja jokilaaksoja. Jokilaakson alimmat kohdat ovat noin 29 metrin ja etelä- ja itäosien moreenimäet hieman yli sadan metrin korkeudella. Kaupungin korkein kohouma yltää 113 metrin korkeuteen.
Kaupungin pohjoisrajalla on Hietajärvi sekä muutamia metsälampia. Pääjoki on kaakosta luoteeseen virtaava Lestijoki, joka virtaa kymmenen metriä syvässä kanjonissa kilometrien matkan. Koskinen Lestijoki on suosittu veneily- ja melontareitti. Kaupungin muut joet ovat mutkitteleva Viirrejoki etelässä sekä Pöntiönjoki, Kärkisoja ja Ahmasoja pohjoisessa.
Maantiede > Kylät

Eskola, Hanhineva, Korpela, Kungas, Jokisalo, Mutkalampi, Märsylä, Nilkkula, Korvenkylä, Väli-Kannus, Yli-Kannus ja Yli-Viirre. Yli-Viirteen kylään kuuluvia kyläkuntia ovat Nikkarikoski, Luomala, Roikola, Ohenneva, Vaenmaa, Jylhä, Huuki, Koskenmaa, Rekilä (aiemmin Krekilä), Viirre, Nikula ja Kortetmaa.
| # | Kylät | Väkiluku (2015) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Roikola | 270 |
| 2 | Väli-Kannus | 230 |
| 3 | Korpela | 190 |
| 4 | Märsylä | 80 |
| 5 | Kungas | 50 |
| 6 | Mutkalampi | 40 |
Kristinusko

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kannuksessa on vain yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta eli Kannuksen seurakunta. Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Kannuksessa vuonna 2005.
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä toimii paikkakunnalla evankelisuus, herännäisyys sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Kannuksen Rauhanyhdistys. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Kannuksen helluntaiseurakunta sekä baptismia edustava Kannuksen baptistiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kannuksen alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kannuksen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla laiskan puuro eli ohraryynipuuro makiasopan eli rusinasopan kera.
Urheilu ja liikunta

Kannuksen Ura
Tunnettuja asukkaita

Eero Isohanni (1933–2017), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Kauno Kleemola (1906–1965), maanviljelijä, kansanedustaja
Matti Laukkonen (1883–1946), kansanedustaja
Jorma Pouttu (1932–2014), yrittäjä, yritysjohtaja, kauppaneuvos
Kauko Pouttu (s. 1934), yrittäjä, yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Pentti Roiko-Jokela (1941–2015), metsänhoitaja, tutkija, virkamies, metsäneuvos
Matti Taskila (1955–2023), rehtori, lestadiolaisvaikuttaja
Oskari Tokoi (1873–1963), maanviljelijä, kansanedustaja, järjestöjohtaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kannus Wikimedia Commonsissa
Kannuksen kaupunki
Tilastokeskus – Kannuksen avainluvut
Lestijoki-lehden kotisivut
Kannuksen Yritykset[vanhentunut linkki]
| n k Keski-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Halsua  Kannus  Kaustinen  Kokkola  Lestijärvi  Perho  Toholampi  Veteli 
Entiset kunnat:  Kaarlela  Kälviä  Lohtaja  Ullava  Öja 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Kannuksen kirkon kellotapuli
Tulipalo Kannuksessa 11. toukokuuta 1934.
Deminutiivi

Deminutiivi (myös diminutiivi) eli pienennysmuoto tarkoittaa vähennysmuotoa tai johdosta, hellittelymuotoa. Ilmaisu on peräisin latinan sanasta deminuere, jota käytetään merkityksessä ”pienentää”.
Deminutiiveja käytetään paitsi appellatiiveista (yleisnimistä) usein myös propreista (erisnimistä), kuten etunimistä. Deminutiivit ovat yleisiä ainakin useimmissa romaanisissa, germaanisissa ja slaavilaisissa kielissä, erityisesti venäjässä.
Eri kielissä deminutiiveilla on erilaiset päätteet. Suomessa deminutiiveja käytetään melko harvoin ja nykykielessä yhä harvemmin. Lastenkulttuurissa deminutiivit esiintyvät melko usein. Esimerkiksi tähti-sanan deminutiivi esiintyy lastenlaulussa Tuiki, tuiki tähtönen. Usein deminutiivi ilmaistaan suomen kielessä päätteellä -nen, mutta myös monia muita päätteitä on yleisesti käytössä, kuten  -ke, -kka, - kko, -le, -lma, -re: esimerkiksi kuvake, pallukka, lammikko, kaistale, notkelma, lampare.
Deminutiivin vastakohta on augmentatiivi, joka tarkoittaa isonnus- tai suurennusmuotoa. Tämä muoto on yleinen romaanisissa kielissä ja japanissa sekä venäjässä.
Esimerkkejä > Suomen kieli

Tavallisin pääte on -nen:
tyttö ⇒ tyttönen
poika ⇒ poikanen
pallo ⇒ pallonen
kukka ⇒ kukkanen
leipä ⇒ leipänen
kirja ⇒ kirjanen
pieni ⇒ pienoinen
kaunis ⇒ kaunoinen
Toinen pääte on -kka. Sanan tai nimen viimeinen vokaali voi muuttua:
Marja ⇒ Marjukka
vasa ⇒ vasikka
musta ⇒ mustikka
pallo ⇒ pallukka
piiras ⇒ piirakka
Kaksoisdeminutiivi (-kka + -nen):
lapsi ⇒ lapsukainen
pieni ⇒ pienokainen
Vielä toinen pääte on -ke:
linna ⇒ linnake
levy ⇒ levyke
aalto ⇒ aalloke
Esimerkkejä > Viron kieli

Pääte on yleensä muotoa -ke(ne):
tüdruk ⇒ tüdrukuke(ne) (tyttö)
pall ⇒ pallike(ne) (pallo)
lill ⇒ lilleke(ne) (kukka)
leib ⇒ leivake(ne) (leipä)
raamat ⇒ raamatuke(ne) (kirja)
väike ⇒ väikseke(ne) (pieni)
kaunis ⇒ kaunike(ne) (kaunis)
Esimerkkejä > Saksan kieli

Pääte on yleensä muotoa -chen tai -lein, Etelä-Saksassa ja Itävallassa myös -li -(e)le, -(a)le ja -erl. Usein deminutiivimuotoon liittyy myös umlaut eli a:n muutos ä:ksi, o:n muutos ö:ksi ja u:n muutos ü:ksi. Ne ovat 'das'-sukuisia. Esimerkkejä:
Magd ⇒ Mägdchen ⇒ Mädchen (nykyään täysin itsenäistynyt uudella merkityksellään eikä enää koeta diminutiivina)
Baum ⇒ Bäumchen tai Bäumlein (puu)
Hans ⇒ Hänschen tai Hansi tai Hansli (miehen etunimi)
Mann ⇒ Männchen tai Männlein (mies)
Rippe ⇒ Rippchen tai Ripplein (kylkiluu)
Ball ⇒ Bällchen (pallo)
Boot ⇒ Bötchen (pituus säilyy, vaikka kirjoitetaan yhdellä ö:llä)
Brot ⇒ Brötchen (leipä; tämä on kuitenkin poikkeuksellinen, sillä Brötchen tarkoittaa ”sämpylä”, jokahan on ”pieni leipä”)
Hund ⇒ Hündchen, Hündlein, Hunderl
Stube ⇒ Stübchen
Esimerkkejä > Hollannin kieli

Pääte on yleensä muotoa -je, tje, -pje, -etje, -kje. Muodot -ke, eke, -ske, -ie ovat myös mahdollisia, mutta niitä ei käytetä kirjakielessä.
Brood ⇒ Broodje (leipä)
Huis ⇒ Huisje (talo)
Kop ⇒ Kopje (kuppi)
Tas ⇒ tasje (lautanen)
Kaart ⇒ kaartje (kortti)
Esimerkkejä > Latinan kieli

Pääte on yleensä muotoa -culus/-cula/-culum, -ulus/-ula/-ulum, -olus/-ola/-olum tai -ellus/-ella/-ellum. Esimerkkejä:
mus ⇒ musculus (hiiri)
homo ⇒ homunculus (ihminen)
malleus ⇒ malleolus (vasara)
liber ⇒ libellus (kirja)
Esimerkkejä > Englannin kieli

Päätteet ovat yleensä muotoa -let, -ling, -ette tai -y.
leaf (lehti) ⇒ leaflet (esite, lentolehtinen)
book (kirja) ⇒ booklet (kirjanen, vihkonen)
pig (sika) ⇒ piglet (porsas)
duck (ankka) ⇒ duckling (ankanpoikanen)
disk (levy) ⇒ diskette (levyke)
dog (koira) ⇒ doggy (hauva)
Esimerkkejä > Espanjan kieli

Espanjassa deminutiivi muodostetaan -ito/-ita, -illo/-illa tai -cito/-cita -päätteillä.
novo ⇒ noviecito
Paco ⇒ Paquito
Juana ⇒ Juanita
torta ⇒ tortilla
Esimerkkejä > Venäjän kieli > Deminutiiveja

дева (neito) ⇒ девочка (pikkutyttö) ⇒ девчонка (tyttö), девушка (neiti)
стол (pöytä) ⇒ столик (pikkupöytä, myös pöytä)
окно (ikkuna) ⇒ окошко (räppänä, myös ikkuna)
огурец (kurkku (kasvi)) ⇒ огурчик (kurkku (vihannes))
вода (vesi) ⇒водка (votka)
Esimerkkejä > Venäjän kieli > Augmentatiiveja

дом (talo) ⇒ домина (suuri talo)
ветер (tuuli) ⇒ ветрище (kova tuuli)
Esimerkkejä > Nimet

Anthony ⇒ Tony
Aleksandr ⇒ Saša ⇒ Saška ⇒ Sašenka
Aleksanteri ⇒ Santeri; Santtu; esim. Aleksander Filander ⇒ Santeri Alkio
Dmitri ⇒ Dima tai Mitja
Galina ⇒ Galja (gallä)
Ivan ⇒ Vanja
Ivana ⇒ Ivanka
Jekaterina ⇒ Katja
Larisa ⇒ Lara
Mihail ⇒ Miška; Miša
Nikolai ⇒ Kolja ⇒ ⇒ Kolenjka
Robert ⇒ Rob, Bob, Bobby (esimerkiksi Robert Kennedy)
Stepan ⇒ Stjopa, Stenka (esimerkiksi Stenka Razin)
Vasili ⇒ Vasja
Thomas ⇒ Tom
William ⇒ Bill (esimerkiksi presidentti Bill Clinton)
Richard ⇒ Dick (esimerkiksi presidentti Richard Nixon ”Tricky Dick”)
Giuseppe ⇒ Geppetto
Stockholms-Tidningen

| Stockholms-Tidningen |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
ISSN:  ISSN 1402-8069
Perustettu:  1889
Lakkautettu:  2017
Kotikunta:  Tukholma
Kotimaa:  Ruotsi
Kieli:  ruotsi
Stockholms-Tidningen oli vuosina 1889–1966 ja 1981–1984 ilmestynyt ruotsalainen sanomalehti. Se oli alun perin poliittiselta kannaltaan liberaali, mutta muuttui myöhemmin sosiaalidemokraattiseksi. Vuosina 1993–2017 lehti ilmestyi kerran viikossa.
Historia

Lehden perustaja Anders Jeurling asetti lehden hinnan puoleen, maaseudulla jopa neljäsosaan Dagens Nyheterin hinnasta. Lehti saavutti suuren levikin, vuosisadan vaihteessa jo 100 000. Stockholms-Tidningen alkoi vuonna 1913 ilmestyä seitsemänä päivänä viikossa. Vuonna 1956 lehden osti Landsorganisationen, ja siihen asti Kansanpuolueen äänenkannattajana toiminut lehti muuttui sitoutumattomaksi, ennen kuin se vuonna 1962 julistautui sosiaalidemokraattiseksi. Lehti muuttui tabloid-kokoiseksi 1964. Talousvaikeuksiin ajautunut Stockholms-Tidningen lakkautettiin vuonna 1966, mutta toiminta käynnistettiin uudelleen 1981, edelleen sosiaalidemokraattisena. Vähäisten mainostulojen vuoksi lehti jouduttiin jälleen lakkauttamaan 1984. Viimeisen kerran Stockholms-Tidningen ilmestyi sosiaalidemokraattisena viikkolehtenä vuosina 1993–2017.
Tunnettuja lehden toimittajina työskennelleitä henkilöitä ovat muun muassa Anna Branting, Axel Wallengren ja Bertil Ohlin.
Kuvia

Lehden etusivu 5. maaliskuuta 1899 kertoi ravintola Sveasalenin tulipalosta.
Lehden toimintaa esittelevä filmi vuodelta 1937.
Stockholms-Tidningenin konttori Klaaran kirkon lähellä 1920-luvulla.
Vanha konttorirakennus purettiin Norrmalmin uudelleenjärjestelyn yhteydessä, mutta kello on säilynyt paikallaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stockholms-Tidningen Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Ruotsi
Iso-Poikkelus

| Iso-Poikkelus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°26′03″N, 22°52′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Rautajoen valuma−a (35.134)
Laskuoja:  Poikkelusoja Rautajokeen 
Järvinumero:  35.134.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,7 m  
Pituus:  650 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,674 km  
Pinta-ala:  9,278 ha  
Saaria:  1
 fiIso-Poikkelus 
Iso-Poikkelus eli Iso-Poikelus on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaalla sijaitseva järvi.
Maantiede

Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 300 metriä. Se on muodostunut epätaiselle ylänkömaalle pienten kukkuloiden väliin. Sen rantaviiva on muuten hyvin selkeäpiirteinen, mutta järvestä työntyy etelään päin 140 metriä pitkä ja 20–40 metriä leveä lahti. Järvessä on rannan tuntumassa luotomainen saari. Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Sen loivalle ranta-alueelle on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Lakkiniemestä. Edellä mainitun lahden ylittää korkeajännitelinja.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Järvellä on kolme tulo-ojaa lähisoilta ja sen luusua sijaitsee järven etelärannan pitkässä ja kapeassa lahdessa, josta saa alkunsa kaksi kilometriä pitkä Poikkelusoja, joka yhtyy Rautajokeen Kaivolammin yläpuolella. Järven vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä ja Kaivolammin 85,0 metriä mpy., joten Poikkelusojalle kertyy pudotusta 18,7 metriä.
Historiaa

Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Poikelusjärvi” ja se sijaitsi Mouhijärven eteläkärjessä. Seutu oli mouhijärveläisten erämaata, sillä esimerkiksi järven suoaluetta ei käytetty heinäniittyinä.. Tilanne oli säilynyt samanlaisena vielä vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa . Vuoden 1961 peruskartasta huomataan, että Poikkelusoja onkin alkanut viereisestä Pikku-Poikkeluksesta (”Vähä Poikelusjärvi”) ja ”Isosta Poikelusjärvestä” on kaivettu siihen yhtyvä uusi oja. Eteläpään lahden ylittää nyt korkeajännitelinja .
Elsie

| Elsie |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Elsa, Else, Elsi
Vastineita eri kielissä:  Ilse
Nimen alkuperä:  Elisabet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Elsie on pääasiassa englannin- ja ruotsinkielisissä maissa esiintyvä naisen etunimi, Elisabet-nimen lyhentynyt muoto.
Suomessa nimi Elsie on helmikuuhun 2025 mennessä annettu 430 henkilölle.
Tunnettuja Elsie-nimisiä

Elsie Alison, oik. Elsie Sohlberg (1892–1952), suomalainen kirjailija
Elsie Johansson (1931–2025), ruotsalainen kirjailija
Elsie Naumburg (1880–1953), yhdysvaltalainen lintutieteilijä
Elsie Suddaby (1893–1890), brittiläinen sopraano
Elsie Uwamahoro (s. 1988), burundilainen uimari
Elsie Maud Wakefield (1886–1972), brittiläinen sienitieteilijä
Yhdysvaltain veteraaniasiainministeri

| Yhdysvaltain veteraaniasiainministeri |
| --- | --- |
 United States Secretary of Veterans Affairs
 
 
 Nykyinen Doug Collins 5. helmikuuta 2025 lähtien
Nimittäjä:  Yhdysvaltain presidentti
Perustettu:  15. maaliskuuta 1989
Ensimmäinen:  Ed Derwinski
Kotisivut:  Secretary of Veterans Affairs
Yhdysvaltain veteraaniasiainministeri (engl. United States Secretary of Veterans Affairs) on Yhdysvaltain veteraaniasiainministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä seitsemästoista presidentin sijainen. Ministerin tehtäviin kuuluu veteraaneille annettavien tukien, terveydenhuollon, muistomerkkien ja hautausmaiden ylläpitämisen valvominen.
Nykyinen veteraaniasianministeri Doug Collins astui virkaan 5. helmikuuta 2025.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain veteraaniasiainministeri Wikimedia Commonsissa
| n k  Yhdysvaltain veteraaniasiainministerit |
| --- | --- | --- |
|  Derwinski  Brown  West  Principi  Nicholson  Peake  Shinseki  McDonald  Shulkin  Wilkie  McDonough  |  Derwinski  Brown  West  Principi  Nicholson  Peake  Shinseki  McDonald  Shulkin  Wilkie  McDonough  |  |
Hiihtosuunnistuksen Euroopan-mestaruuskilpailut 2006

Hiihtosuunnistuksen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2006 Ivanovossa, Venäjällä, 22. helmikuuta - 26. helmikuuta.
Miehet > Sprintti (3,25 km)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tomas Löfgren | 12,29 |
| 2 |  | Bengt Leandersson | - 0,13 |
| 3 |  | Sergei Osipov | - 0,19 |
Miehet > Keskimatka (8,97 km)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tomas Löfgren | 37,22 |
| 2 |  | Eduard Hrennikov | 37,27 |
| 3 |  | Tobias Åslund | 37,47 |
Miehet > Pitkä matka, yhteislähtö (27,4 km)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tomas Löfgren | 1,40,10 |
| 2 |  | Tobias Åslund | - 0,35 |
| 3 |  | Johan Granath | - 0,36 |
Miehet > Viesti (3 x 9,7-9,8 km)

| Sija | Maa | Joukkue | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | Peter Arnesson, Tobias Åslund, Tomas Löfgren | 1,36,59 |
| 2 |  Suomi | Arto Lilja, Teemu Köngäs, Staffan Tunis | - 0,04 |
| 3 |  Venäjä | Kiril Veselov, Vadim Tolsopiatov, Andrei Gruzdev | - 0,06 |
Naiset > Spintti (2,97 km)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tatjana Vlasova | 12,44 |
| 2 |  | Stine Hjermstad Kirkevik | - 0,15 |
| 3 |  | Olga Ševtšenko | - 0,21 |
| 3 |  | Natalja Tomiljova | - 0,21 |
Naiset > Keskimatka (6,980 km)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tatjana Vlasova | 31,39 |
| 2 |  | Stine Hjermstad Kirkevik | 32,33 |
| 3 |  | Natalja Tomiljova | 32,24 |
Naiset > Pitkä matka, yhteislähtö (18 km)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Stine Hjermstad Kirkevik | 1,13,30 |
| 2 |  | Tatjana Vlasova | - 0,34 |
| 3 |  | Hannele Valkonen | - 0,56 |
Naiset > Viesti (3 x 7,8-7,9 km)

| Sija | Maa | Joukkue | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | Olga Ševtšenko, Natalja Tomiljova, Tatjana Vlasova | 1,28,17 |
| 2 |  Suomi | Hanna-Maija Mäkelä, Kirsi Vanhalakka, Katja Rajaniemi | - 3,01 |
| 3 |  Ruotsi | Stina Grönholm, Erika Johansson, Marie Lund | - 3,06 |
Miroslav Stoch

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 19. lokakuuta 1989 (ikä 35) 
Syntymäpaikka: Nitra, Tšekkoslovakia
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja
Pituus: 168 cm
Lempinimi: Miño
Seura
Seura: Fenerbahçe SK
Pelinumero: 7
Junioriseurat
1995-2005: Nitra
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2005-2006   2006-2010   2009-2010   2010– | Nitra   Chelsea   → Twente (laina)   Fenerbahçe | 3 (0)   4 (0)   32 (10)   21 (2) |
Maajoukkue
| 2007–2008   2008–2009   2009- | Slovakia U-19   Slovakia U-21   Slovakia | 10 (9)   7 (2)   24 (3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2.3.2011.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 10.3.2011.
Miroslav Stoch (s. 19. lokakuuta 1989 Nitra) on slovakialainen jalkapalloilija, joka edustaa turkkilaista Fenerbahçea.
Stoch on edustanut neljää eri seuraa: Nitraa, Chelseaa, Twentea ja Fenerbahçea.
Hän on pelannut myös Slovakian jalkapallomaajoukkueessa. Hän pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa 10. helmikuuta 2009 ottelussa Ukrainaa vastaan, ja ensimmäisen A-maaottelumaalinsa hän teki 6. kesäkuuta 2009 ottelussa San Marinoa vastaan. Stoch kuului Slovakian joukkueeseen jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa 2010.
Asteromáta

|  Asteromáta |
| --- | --- |
Tiedosto:Klavdia Asteromáta single.cover.jpg
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Klavdia
Levy-yhtiö:  Arcade & Panik Records
Kesto:  2:55
Tyylilaji:  laïkó, elektropop
Julkaistu:  10. tammikuuta 2025
Tekijä(t):  Klavdía Papadopoúlou Arcade
Tuottaja(t):  Arcade
Euroviisutiedot
Vuosi:  2025
Maa:  Kreikka
Kieli:  kreikka
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Zári” (2024) 
Asteromáta (suom. Tähtisilmät) on kreikkalaisen laulajan Klavdian esittämä kappale, joka julkaistiin 10. tammikuuta 2025. Klavdia voitti kappaleella Kreikan vuoden 2025 euroviisukarsinnan Ethnikós Telikós 2025 -kilpailun ja edustaa täten Kreikkaa vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Baselissa.
Donna Paukku

| Donna Paukku |
| --- | --- |
Tyyli:  satiiri
Kestoaika:  30 minuuttia
Luoja(t):  Rauha Relander Peter Ståhlberg Sulo Kallio
Pääosissa:  Maria Sid Markku Toikka Anja Pohjola
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  27. joulukuuta 2006 – 19. elokuuta 2007
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  13
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Nordisk Film & TV
Edeltäjä:  Herrat nauraa
Aiheesta muualla
IMDb 
Donna Paukku on vuosina 2006–2007 valmistunut ja MTV3-kanavalla esitetty satiirisarja. Sarjan olivat käsikirjoittaneet salanimen takana olevat Rauha Relander, Peter Ståhlberg ja Sulo Kallio. Sarjan oli ohjannut Seija-Liisa Eskola ja tuotannosta vastasi Nordisk Film & TV. Sarja oli jatkoa vuosina 1990–1996 ja 1999 esitetyille sarjoille Hyvät herrat sekä Herrat nauraa.
Sarjan päähahmo oli kauppaneuvos Johannes Paukun avioton tytär, joka saapuu Italiasta Suomeen. Alkuperäisen Raimo "Tollo" Koskivuon näyttelijän, Eero Melasniemen, korvasi sarjassa Markku Toikka.
Juoni

Johannes Paukun pesää jaetaan ja SDP:n europarlamentaarikko Tollon hallussa on merkittävä osa Paukun makkarakonsernin osakekannasta. Kun Tollo on turvaamassa vaalirahoituksensa ja hallituspaikan yhtiössä, neuvottelupöytään saapuu yllättävä vieras, Donna Paukku.
Donna asettuu asumaan laadukkaaseen hotelliin ja ryhtyy Tollon sekä Tyynen avustamana saunottamaan vieraita. Donnalla on Suomessa usea salainen tehtävä ja biologinen kellokin tikittää. Suomi on mahdollisuuksien ihmemaa, kunhan verkostoituu oikein ja on alasti oikeassa paikassa – saunassa.
Näyttelijät

Ushma Olava – Martina Koskinen
Anja Pohjola – Tyyne
Maria Sid – Donna Paukku
Markku Toikka – Raimo "Tollo" Koskivuo
Panu Vauhkonen – Usko Härmälä
Vierailijoita

Sirkka-Liisa Anttila
Pekka Haavisto
Eero Heinäluoma
Satu Siitonen-Heinäluoma
Liisa Jaakonsaari
Jyrki Katainen
Katri Helena
Paavo Lipponen
Päivi Lipponen
Juha Mieto
Sauli Niinistö
Jussi Pajunen
Hanna Pakarinen
Kari Peitsamo
Timo Soini
Alexander Stubb
Tarja Turunen
Merja Vanhanen
Paavo Väyrynen
Stefan Wallin
Jutta Zilliacus
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Firma lihoiksi | 27. joulukuuta 2006 |
| 2. | Suomi-politiikka-suomi -sanakirja | 12. tammikuuta 2007 |
| 3. | Kuninkaan metsästys | 19. tammikuuta 2007 |
| 4. | Ankkapalju | 26. tammikuuta 2007 |
| 5. | Miehen tuoksu | 2. helmikuuta 2007 |
| 6. | Vanha maestro | 9. helmikuuta 2007 |
| 7. | Ilmavaivoja | 16. helmikuuta 2007 |
| 8. | Laulujen lunnaat | 23. helmikuuta 2007 |
| 9. | Puhemiehen orsi | 2. maaliskuuta 2007 |
| 10. | Verkon silmässä | 9. maaliskuuta 2007 |
| 11. | Nurin oikein | 23. maaliskuuta 2007 |
| 12. | Juhlan kunniaksi | 30. maaliskuuta 2007 |
| 13. | Donna Goes Digi? | 19. elokuuta 2007 |
Maksuton joukkoliikenne

Maksuttomassa joukkoliikenteessä matkustajilta ei peritä maksua matkoista. Sen sijaan liikenteen hoito rahoitetaan kokonaan julkisin tai yksityisin varoin ja kustannukset katetaan verotuloista, mainostuloista tai muilla keinoilla.