stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raisa Vattulainen
Ura

Vattulainen valmistui Teatterikorkeakoulusta 1999 ja samana vuonna hänet kiinnitettiin Tampereen Työväen Teatteriin, jossa hän näytteli vuoteen 2006. Sen jälkeen hän työskenteli kiinnitettynä näyttelijänä Jyväskylän kaupunginteatterissa 2006–2015. Lahden kaupunginteatterissa hän on ollut kiinnitettynä vuodesta 2015 alkaen.
Vattulaisen varhaisia rooleja olivat muun muassa Maria Yrjöntytär hämäläiskomediassa Pitkäjärveläiset ja Puckin osa William Shakespearen komediassa Kesäyön uni. Jyväskylän kaupunginteatterissa Vattulainen näytteli muiden muassa meijerska Malviinan roolin draamassa Niskavuoren nuori emäntä, nimiroolin musiikkipitoisessa draamassa Maaria Blomma ja useita rooleja musikaalissa My Fair Lady.
Niin ikään Jyväskylässä Vattulainen tulkitsi nimiroolin Edith Piafista kertovassa näytelmässä. "Raisa Vattulainen täyttää odotukset kaikilta osin. Vattulainen sopii jo ulkoiselta olemukseltaan Piafin rooliin täydellisesti", Keskisuomalainen arvosteli suorituksen.
Lahdessa Vattulaisen rooliluetteloon on kuulunut esimerkiksi Raijan osa näytelmässä Harmony Sisters, Kivivuoren Anna draamassa Täällä Pohjantähden alla ja useita rooleja mustanpuhuvassa draamassa Ikitie.
Vattulaisen elokuvarooleja ovat Anna Sikiö psykologisessa draamassa Ruuvimies (1995) ja narikkatyttö Liisa draamassa Saunavieras (2012). Vuonna 1998 Vattulainen näytteli sivuroolin lyhytelokuvassa Sallan sohvalla.
Näyttelijäntyönsä ohella Vattulainen on kirjoittanut ja ohjannut muutamia näytelmiä.
Valikoitu rooliluettelo

Maria Yrjöntytär (Pitkäjärveläiset, 1999)
Puck (Kesäyön uni, 2002)
Leena (Peter Pan, 2003)
Punahilkka (Iso paha susi, 2004)
Mandy / Norma Jean nuorena (Marilyn, 2005)
Amelei (Amelei eli Amelei, majava ja kuningas katolla, 2007)
Malviina (Niskavuoren nuori emäntä, 2009)
Vilttitossu (Heinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset, 2010)
useita rooleja (My Fair Lady, 2010)
Maaria Blomma (Maaria Blomma, 2011)
Piaf (Piaf, 2011)
Ruma Ankanpoikanen (Shrek, 2013)
Salli (Niskavuoren naiset, 2014)
Vicki (Housut pois, 2016)
Amalia (Miehen kylkiluu, 2016)
Raija (Harmony Sisters, 2017)
Tatu (Tatun ja Patun Suomi, 2017)
Anna Kivivuori (Täällä Pohjantähden alla, 2017)
useita rooleja (Ikitie, 2019)
Cookie Cusack (Juoruja, 2020)
Aiheesta muualla

Yle: Hurmoksellinen Maaria Blomma Jyväskylään
Ray Enright

| Ray Enright> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Raymond E. Enright
Syntynyt: 25. maaliskuuta 1896 Anderson, Indiana
Kuollut: 3. huhtikuuta 1965 (69 vuotta) Los Angeles, Kalifornia
Ammatti:  elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
Ohjaaja
Taiteilijanimet:  Raymond Enright
Aktiivisena:  1913–1956
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Raymond E. Enright (25. maaliskuuta 1896 – 3. huhtikuuta 1965) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja.
Elämäkerta

Enright syntyi Indianan Andersonissa, mistä perhe muutti Los Angelesiin hänen ollessaan viisivuotias. Hän kävi Los Angeles High Schoolia ja aloitti sen jälkeen uransa elokuvaleikkaajana Mack Sennettin Keystone Studiosilla vuonna 1913. Enright palveli viestijoukoissa ensimmäisessä maailmansodassa, jonka jälkeen hän jatkoi elokuvien parissa työskentelemistä. Enright teki ohjausdebyyttinsä vuonna 1921 lyhytelokuvassa Verse and Worse. Hän alkoi ohjata säännöllisesti muutamia vuosia myöhemmin 1927, jolloin ilmestyi hänen toinen ohjauksensa ja ensimmäinen kokopitkä elokuvansa.
Uransa aikana Enright ohjasi vuosien 1921–1953 välillä yli 70 elokuvaa, joista useimmat hän teki Warner Brothersille. Enright ohjasi Joe E. Brownin komediaelokuvia. Hän myös ohjasi viisi kuudesta Warner Brothersin kahden vaaleaverikön, Joan Blondellin ja Glenda Farrellin, yhteisistä elokuvista. 1940-luvulla Enright työskenteli myös Columbia Picturesille, Universal Studiosille ja RKO Picturesille ja laajensi reviiriään komedioista ja romantiikasta toimintaan ja westerneihin.
Hänen tunnetuimpia ohjauksiaan ovat muun muassa Tracked by the Police (1927), Takaisin elämään (1927), Ne naiset! Ne naiset! (1934), Myrsky Karibian merellä (1936), Vaunut vierivät yössä (1941), Kultaryöstö (1942) ja Montana (1950). Hän ohjasi monia suuria tähtiä, kuten Humphrey Bogartia, Marlene Dietrichia, Myrna Loyta, Errol Flynnia, James Cagneyta ja Henry Fondaa.
Hänen viimeinen elokuvaohjauksensa oli The Man from Cairo vuodelta 1953, jonka jälkeen 57-vuotias Enright jäi eläkkeelle. Hän kuitenkin ohjasi vielä Ethel Barrymoren sarjan Ethel Barrymore Theaterin ”This Is Villa” -nimisen jakson vuonna 1956.
Ray Enright kuoli 69-vuotiaana sydäninfarktiin 3. huhtikuuta 1965 Hollywoodissa, Kaliforniassa sairasteltuaan pitkään. Hänet haudattiin Glendaleen Forest Lawn Memorial Parkiin.
Aiheesta muualla

Ray Enright Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ray Enright Elonetissä.
Ray Enright Allmoviessa (englanniksi)
Ray Enright Find a Gravessa (englanniksi)
Riekki

Riekki on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Esko Riekki (1981–1973), jääkärivärväri, poliitikko, Etsivän keskuspoliisin päällikkö, Frans Adolf Riekin poika
Frans Adolf Riekki (1861–1934), liikemies, kauppaneuvos
Matti Riekki (s. 1974), musiikkitoimittaja ja tietokirjailija
Tauno Riekki (s. 1941), yritysjohtaja ja osuustoimintavaikuttaja, kauppaneuvos
Teemu Riekki (s. 2004), pesäpalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Reijo Malm

Reijo Antero Malm (s. 22. joulukuuta 1934 Savonlinna) on suomalainen toimittaja ja näytelmäkirjailija.
Malm on käynyt kansakoulun ja Työväen Akatemian. Hän työskenteli aluksi sekatyömiehenä ja sittemmin sanomalehden toimittajana. Malm on asunut Puumalassa, sen jälkeen pääkaupunkiseudulla ja nykyisin hän asuu Mikkelissä.
Malm palkittiin J. H. Erkon kirjoituskilpailussa 1961. Hän on kirjoittanut noin pääosin Etelä-Savoon sijoittuvaa 20 näytelmää. Niitä on esitetty Mikkelin Teatterissa ja harrastajateattereissa ympäri maata. Lisäksi hän on kirjoittanut noin 20 runoa, jotka sävelletty ja laulettu levylle.
Näytelmiä

Vakoilijoita Bel Marsissa : lastennäytelmä. 1971
Rantarokki : komedia. 1976
Myrkkymyrsky : lasten musiikkinäytelmä. 1977
Onnen säde - Pax laser : lastennäytelmä. 1977
Kultaa ja hopeaa. 1980
Kemiaa eläintarhassa : komedia. 1985
Mies huipulla. 1985
Senkaltaista rakkautta : komedia. 1988
Eksyksissä rauhankyyhky. 1989
Kihlamatka : komedia. 1989
Onnenonkijat : komedia. 1992
Sua kohti koivu, tähti. 1992
Iisakin naimapuuhat - Muuttajat : komedia. 1993
Rakkaustarina : komedia. 1993
Jouluaaton vesper : pienoisnäytelmä. 1995
Olipa kerran - Hölmölä : komedia. 1996
Unelma onnesta : komedia. 1996
Vanhojapoikia viiksekkäitä : komedia. 1996
Etulyönnissä : komedia. 1997
Meijjän Kaisa : komedia. 1999
Mimmit intissä : komedia. 1999
Aarnikosken laidalla. 2002
Kaltaalla Aarnikosken. 2002
Prinsessa Ruusunen ja Florestan : lastennäytelmä. 2005
Alma : näytelmä ; paranneltu laitos. 2008
Maa on niin kaunis : 7-osainen näytelmä. 2008
Prinsessa Ruususen tanssiaiset : lastennäytelmä. 2011
Pyrgí

| Pyrgí Πυργί |
| --- | --- |
 Pyrgín kylä.
 Pyrgí
 Koordinaatit: 38°13′37″N, 25°59′56″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Chíos
Kunta:  Chíos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  5701070101
Väkiluku (2011):  755
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyrgí (kreik. Πυργί; kath.kreik. Πυργίον, Pyrgíon; transl. myös Pirgí) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Chíoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chíoksen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Mastichochórian kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chíoksen kunnan Mastichochórian kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 755 (vuonna 2011).
Pyrgín keskusaukio ja yksityiskohta kylän koristelluista taloista.
Pyrgí sijaitsee sisämaassa Chíoksen eteläosassa noin 25 kilometriä Chíoksen kaupungista etelään. Kylän vanhimman osan talot on rakennettu niin, että ne muodostavat linnoituksen, kun talojen ovet ja ikkunat ovat kylän keskiosaan päin ja ulkoseinä muodostaa muurin, jossa on vain yksi portti. Linnoitus on suojannut merirosvoja ja osmaneja vastaan. Linnoituksen keskellä on torni, johon asukkaat ovat voineet tarvittaessa vetäytyä. Kylä tunnetaan myös siitä, että sen vanhojen talojen ulkoseinät on koristeltu mustavalkoisella geometrisiä kuvioita muodostavalla käsinkaiverretulla koristelulla (xystá). Sekä linnoitusrakenne että koristelu ovat saaneet vaikutteita Genovasta. Kylän nähtävyyksiin kuuluu myös 1200-luvulla rakennettu Pyhien Apostolien (Ágioi Apóstoloi) kirkko.
Pyrgí muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Πυργίου, Dimotikí Koinótita Pyrgíou), johon kuuluvat varsinaisen Pyrgín kylän lisäksi kylät Dótia, Emporeiós ja Karýnta, saaret Pelagónisos ja Venétiko, sekä Pyhän Georgioksen luostari (Moní Agíou Georgíou). Koko yhdyskunnan väkiluku on 832.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyrgí Wikimedia Commonsissa
Rieju MRX 50

Rieju MRX on espanjalaisen Riejun valmistama enduromopo. Niissä on 50cc Minarelli AM6, joka tuottaa noin 3,4hv. Kaasuttimena on Dellorto PHBN 16mm ja Dellorton CDI.
Pyridiini

| Pyridiini |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Pyridiini
CAS-numero:  110-86-1
PubChem CID:  1049
SMILES:  C1=NC=CC=C1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H5N
Moolimassa:  79,10 g/mol
Sulamispiste:  –42 °C (231,15 K)
Kiehumispiste:  115 °C (388,15 K)
Tiheys:  0,9819 g/cm3
Pyridiini (C5H5N) on aromaattinen  heterosyklinen  amiini, jossa typpi ja viisi hiiliatomia ovat muodostaneet aromaattisen bentseeniä muistuttavan rakenteen. Pyridiini on korkean viskositeetin omaava nestemäinen aine, jolla on tunnusomaisesti voimakas epämiellyttävä tuoksu. Pyridiinirengas on yleinen monissa luonnonyhdisteissä; se esiintyy esimerkiksi nikotiinimolekyylissä, joka on tupakkakasveissa esiintyvä alkaloidi. Pyridiinistä käytetään myös nimiä atsabentseeni ja atsiini.
Pyridiini on huomattavasti heikompi emäs kuin alifaattiset amiinit johtuen typpiatomin sp²-hybridisaatiosta. Pyridiinimolekyylin typpiatomilla on kuitenkin yksi delokalisoitumaton vapaa elektronipari, joten se voi toimia emäksenä. Sen konjugaattihapon pKa on 5,30. Pyridiini protonoituu happojen kanssa muodostaen pyridinium-kationin.
Pyridiiniä käytetään yleisesti heikkona emäksenä ja samalla liuottimena orgaanisessa kemiassa. Käyttämällä pyridiiniä liuottimena voidaan neutraloida reaktiossa syntyvät hapot, jolloin reaktion olosuhteet pysyvät suhteellisen mietoina ja hapottomina. Pyridiini liukenee veteen ja orgaanisiin liuottimiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pyridiinin kansainvälinen kemikaalikortti
Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): Pyridiini (Arkistoitu – Internet Archive)
Human Metabolome Database: Pyridine (englanniksi)
KEGG: Pyridine (englanniksi)
ChemBlink: Pyridine (englanniksi)
Riekkinen

Riekkinen on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Riekkinen-nimisiä henkilöitä ovat:
Joona Riekkinen (s. 1999), jääkiekkoilija
Joonas Riekkinen (s. 1987), jääkiekkoilija
Juhana Riekkinen (s. 1989), varatuomari, oikeustieteilijä ja yliopistonlehtori
Leena Mikkola-Riekkinen (s. 1962), Raahen kaupunginjohtaja
Paavo Riekkinen (s. 1936), neurologian emeritusprofessori
Tapani Riekkinen (s. 1937), ekonomi ja kirjailija
Wille Riekkinen (s. 1946), Kuopion hiippakunnan piispa 1996–2012.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ramppikuume

Ramppikuume voi viitata seuraaviin asioihin:
esiintymisjännitys
Ramppikuume, 13–20-vuotiaille suunnattu suomalainen nuorisoteatteritapahtuma
Ramppikuume, Aku Ankka Jumbo -sarjakuvakirjasarjan seitsemästoista kirja vuodelta 2009
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ramppikuume”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Relatiivilause

Relatiivilause on alisteinen sivulause, joka määrittää päälauseen nominia tai koko päälausetta. Esimerkiksi nominaalilauseke ”mies, joka ei ollut siellä” sisältää nominin mies, jota määrittää relatiivilause joka ei ollut siellä. Monissa kielissä relatiivilauseen aloittaa relatiivipronomini (edellisessä esimerkissä joka). Muita tapoja merkitä relatiivilause ovat esimerkiksi pääverbin morfologiset variaatiot tai sanajärjestys.
Relatiivipronominin korrelaatti tarkoittaa sitä lauseen osaa (sanaa tai koko lausetta), johon pronomini viittaa.
Suomen kieli

Suomen kielessä relatiivilause merkitään kolmella taipuvalla relatiivipronominilla: (kuka,joka ja mikä) tai relatiivisella proadjektiivilla jollainen, millainen, jolloin, milloin, jonne, minne.
joka relatiivilauseessa, joka määrittää nominia päälauseessa
mikä relatiivilauseessa, joka määrittää koko päälausetta
Esimerkiksi:
Tapasin veljeni, joka huvitti minua (veljeni huvitti)
Tapasin veljeni, mikä huvitti minua (veljeni tapaaminen huvitti)
Puoluetuki

Puoluetuki on puolueiden toimintaansa yhteiskunnan varoista saama avustus.
Suomessa

Suomessa puoluetuki on puoluelaissa säädetty avustus, jota jaetaan eduskunnassa edustettuina oleville puolueille niiden kansanedustajapaikkojen lukumäärän mukaisessa suhteessa. Puoluetukea voivat saada myös eduskunnan ulkopuoliset puolueet, joiden kannatus edellisissä eduskuntavaaleissa on ollut vähintään kaksi prosenttia; niille myönnettävän tuen suuruus vastaa yhtä kolmasosaa yhden edustajanpaikan oikeuttamasta tukisummasta. Puoluetuen myöntää valtioneuvosto ja sen käyttöä valvoo Valtiontalouden tarkastusvirasto. Ennen vuotta 2016 sitä valvoi oikeusministeriö.
Suomen eduskunta hyväksyi puoluetuen 14. joulukuuta 1966 äänin 127–53 ja se otettiin käyttöön vuoden 1967 alusta lukien. Asiaa olivat ajaneet niin sanotut kansanrintamapuolueet eli SDP, Keskustapuolue ja SKDL. Aloitteen puoluetuesta kirjoitti keskustapuolueen eduskuntaryhmän sihteeri Seppo Sarlund. Malli yhteissummaltaan 10 miljoonan markan suuruiselle puoluetuelle saatiin Ruotsista. Vakavarainen sitoutumaton porvarilehdistö jäi puoluetuen ulkopuolelle.  Vastustajat arvostelivat puoluetukea voimakkaasti, koska samaan aikaan vähennettiin tai poistettiin kokonaan avustuksia monilta niiden mielestä tärkeiltä ryhmiltä. Myös puolueiden virkakoneistojen vallan pelättiin kasvavan vaarallisesti. Pääministeri Rafael Paasio puolestaan piti valtion rahoitusta puolueille tärkeänä kansanvallan tehokkaan toteutumisen kannalta. Puoluetukea puolustettiin yleisesti myös sillä, että avoin rahoitus karsii pois hämäräperäisen varainhankinnan. Vuosina 2008–2010 puoluetuen määrä oli 36 miljoonaa euroa (varsinainen puoluetuki 18 000 000 euroa ja tiedotustoiminnan ja viestinnän tukeminen eli lehdistötuki 18 000 000 euroa).
Vuonna 1972 tehdyn, Lex Vennamona tunnetun puoluelain täydennyksen mukaan sellaisessa tilanteessa, jossa yli puolet jonkin puolueen vaaleissa valituista kansanedustajista eroaa vaalikauden aikana puolueesta ja perustaa uuden puolueen, siirtyy tälle uudelle puolueelle kansanedustajien määrää vastaava osuus alkuperäisen puolueen puoluetuesta. Lain muuttaminen liittyi Veikko Vennamon johtaman SMP:n hajoamiseen, jota muut puolueet halusivat edistää. Lex Vennamo kumottiin vuonna 2015 hallitukseen nousseiden perussuomalaisten toiveesta. Samalla lakiin tehtiin uusi lisäys, jonka mukaan puoluetukea voitaisiin myöntää myös eduskunnan ulkopuolisille puolueille.
Perussuomalaiset vaativat pitkään tuntuvia leikkauksia puoluetukeen. Vuoden 2010 lopulla puoluetukea käsiteltäessä kannatustaan lisänneet Perussuomalaiset eivät kuitenkaan vastustaneet esitettyä summaa. Eduskuntaryhmän johdon mukaan suullinen esitys jäi tekemättä, koska esitys oli hukassa A4-paperin kääntöpuolella.
Suomessa maksetaan Luxemburgin jälkeen EU:n toiseksi eniten puoluetukea äänestäjää kohti. Saksalaisen talouslehti Wirtschaftswochen tekemän selvityksen mukaan suomalaispuolueet saivat puoluetukea 12,25 euroa äänestäjää kohden. Kaikkien EU-maiden keskiarvo on vain 3,73 euroa.
Poliittisia nuorisojärjestöjä tuetaan samasta opetus- ja kulttuuriministeriön jakamasta kokonaissummasta, josta tuetaan myös ei-poliittisia nuorisojärjestöjä.
Muualla

Kanadassa puoluetuki otettiin käyttöön liberaalien pääministeri Jean Chrétienin aikana. Järjestelmässä puolue saa vuosittain kaksi Kanadan dollaria vuodessa per viimeisissä vaaleissa saamansa ääni. Konservatiivien Stephen Harper ehdotti 2008 ja 2011 puoluetuen lakkauttamissa. Yhtiöiden ja ammattiliittojen lahjoitukset ovat maassa kiellettyjä.
Aiheesta muualla

Puoluetukea jaetaan yhteensä noin 30 miljoonaa euroa (Arkistoitu – Internet Archive) Turun Sanomat 26.1.2016.
Ramphastinae

| Ramphastinae |
| --- | --- |
 Punaperätukaani (Aulacorhynchus haematopygus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tukaanit Ramphastidae
Alaheimo::  Ramphastinae  Vigors, 1825
Synonyymit
 Ramphastidae 
Suvut
 Jalotukaanit Aulacorhynchus  Sahramitukaani Baillonius  Pikkutukaanit Selenidera  Vuoritukaanit Andigena  Tukaanit Ramphastos  Arakarit Pteroglossus 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ramphastinae on tikkalintujen lahkoon ja tukaanien heimoon kuuluva alaheimo. Aiemman luokittelun mukaan tukaaneihin kuului vain alaheimo Ramphastinae, vasta myöhemmin siihen yhdistettiin heimo Capitonidae eli alaheimot Capitoninae, Semnornithinae, Megalaiminae ja Lybiinae.
Riippala

Riippala (ven. Рипполово, Rippolovo) oli inkeriläinen kylä entisessä Järvisaaren luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijaitsee nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.
Riippala sijaitsi Tusina-Hattula maantien varrella. Kylän perustivat siirtolaiset Suomesta 1800-luvun puolivälissä. Järvisaarella näitä siirtolaisia kutsuttiin karjalaisiksi. Riippalan maat vuokrattiin Hattulan hovilta, ja kylä mainitaan kirkonkirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1876. Riippala oli olemassa vielä vuonna 1905, ja siellä oli noin 15 taloutta. 1910-luvun alussa hovi ei suostunut uusimaan vuokrasopimusta, ja kylän asukkaiden täytyi jättää talonsa ja peltonsa. Alueen läpi rakennettiin Tusinasta Hattulaan johtava rautatieosuus. 
Riippalassa 1870- ja 1880-luvuilla kirkonkirjojen mukaan asuneita sukuja: Lätti (kotoisin Jaakkimasta), Sinkkonen (Jaakkima), Tiainen (Suomesta).
Polkuyhtenäisyys

Polkuyhtenäisyys on matemaattinen termi. Se on topologinen käsite vastaavasti kuin yhtenäisyyskin on. Polkuyhtenäinen avaruus
 X\,\! on sellainen topologinen avaruus, jossa avaruuden mitä tahansa pistepareja voidaan yhdistää polulla kyseisessä avaruudessa  X\,\!. Topologiassa polku on jatkuva kuvaus suljetulta väliltä  \left[{0,1}\right]\,\! avaruuteen  X\,\!.
Polkuyhtenäisyyden määritelmä

Polku  {f:[0,1]\rightarrow X}\,\! yhdistää  X:n\,\! pisteet  f(0)=x\,\! ja  f(1)=y\,\!, joita sanotaan maaliavaruudessa polun  f\,\! päätepisteiksi.
Topologinen avaruus  X\,\! on polkuyhtenäinen, jos sen jokainen pistepari  x,y\in X\,\! voidaan yhdistää polulla avaruudessa  X\,\!.
Lauseita > Polkuyhtenäisyys vs. yhtenäisyys

Polkuyhtenäinen avaruus on yhtenäinen. Yhtenäistä avaruutta ei voida jakaa kahteen erilliseen, epätyhjään, avoimeen osajoukkoon. Polkuyhtenäisyys on vahvempi avaruuden ominaisuus kuin yhtenäisyys. Polkuyhtenäisyydestä välttämättä seuraa heti yhtenäisyys.
"Havaijilaiset korvarenkaat" ovat polkuyhtenäinen joukko.
Topologin sinikäyrä on yhtenäinen, mutta ei polkuyhtenäinen, sillä origoa ei voi yhdistää polulla käyrän muihin pisteisiin.
Yhtenäinen avaruus ei aina ole polkuyhtenäinen. On avaruuksia, jotka ovat kyllä yhtenäisiä, mutta eivät ole kuitenkaan polkuyhtenäisiä. Sellainen on esimerkiksi topologin sinikäyrä, jonka muodostavat origo sekä funktion  \sin {\frac {1}{x}} kuvaajan y-akselin oikealla puolella oleva osa.
Lauseita > Jatkuva kuvaus

Polkuyhtenäisyys on topologinen ominaisuus, joka säilyy jatkuvissa kuvauksissa. Jotkut avaruuksien ominaisuuksista eivät muutu lainkaan jatkuvassa kuvauksessa.
Lauseita > Polkuyhtenäinen ympäristö

Polkuyhtenäisessä avaruudessa  X\,\! on sellainen ominaisuus, että sen jokaisella pisteellä on polkuyhtenäinen ympäristö  U\,\!.
Väli  \left[0,1\right]\subset \mathbb {R} \,\! on polkuyhtenäinen. Silloin jokaisella kyseisen välin pisteellä  x\in \left[0,1\right]\,\! on olemassa polkuyhtenäinen ympäristö  U\subset \left[0,1\right]\,\!. Ympäristö on topologiassa määritelty avoimeksi joukoksi.
Lisäesimerkkejä

Polkuyhtenäinen avaruus "Kampa" koostuu seuraavista osajoukoista: y-akselilta väli  \left[0,1\right]\,\!, x-akselilta väli  \left[0,1\right]\,\! sekä x-akselin suuntaiset janat  y={\frac {1}{n}}\,\!, kun n on luonnollinen luku ja  x\in \left[0,1\right]\,\!
Reaalilukujen joukko  {\mathbb {R} }\,\! on polkuyhtenäinen.
Suljettu väli  {[-6,1]\subset \mathbb {R} }\,\! on polkuyhtenäinen.
Yksiö  {{\big \{}{4}{\big \}}\subset \mathbb {R} }\,\! on polkuyhtenäinen.
Yhdiste  (-\infty ,0)\cup (0,\infty )\subset \mathbb {R} \,\! ei ole polkuyhtenäinen, eikä yhtenäinen.
Avaruus  X=\left\{(x,\sin {\frac {1}{x}}):0<x\leqq 1\right\}\cup \left\{(0,0)\right\}\,\! on yhtenäinen, mutta ei ole polkuyhtenäinen.
Muutetaan vähän äskeisen esimerkin avaruutta  X\,\!:
Avaruus  X=\left\{(x,x\sin {\frac {1}{x}}):0<x\leqq 1\right\}\cup \left\{(0,0)\right\}\,\! on yhtenäinen ja erityisesti se on polkuyhtenäinen.
Kirjallisuutta

Jalava, Väinö: Moderni analyysi I.  (15)  Tampere:  TTKK, 1976.  ISBN 951-720-223-7.
Lipschutz, Seymour: General Topology.  McGraw-Hill, 1965.  ISBN 0-07-037988-2.
"Kampa" on  polkuyhtenäinen avaruus
Raisa Punkki

Raisa Punkki on suomalainen tanssija, koreografi ja tanssinopettaja. Punkki on tanssitaiteen maisteri Teatterikorkeakoulun tanssitaiteen linjalta (1992). Vuosina 1996–1998 Punkki tanssi Helsinki Dance Companyssa ja sen jälkeen Kenneth Kvarnströmin tanssiryhmässä. Punkki on työskennellyt opettajana mm. Teatterikorkeakoulun tanssitaiteen laitoksella sekä tanssi- ja teatteripedagogiikan laitoksella; Turun ammattikorkeakoulun tanssitaiteen linjalla; Turun konservatoriossa; Suomen tanssitaiteilijain liitossa; sekä Helsingin Kaupunginteatterin tanssiryhmässä ja Kööpenhaminan Skolen for Moderne Dansissa.
Punkki on tanssinut myös mm. Anzu Furukawan ja Tero Saarisen  tuotannoissa.
Työt koreografina

All Blue, 2007
Red Xing, 2006
Stump
XO
(CLINCH), 2002
Muta sulle kuuluu, 1993
Tähti sumussa, Lohjan teatteri 1995
Kairatut sydämet, Lohjan teatteri 1996.
Työt tanssijana

Red Xing, 2006
Gaspard, 2003
Feel My Breath, 2002
Sahara, 2002
Kvartetto, 2001
Splitvision, 2000
325,4 kg, 1999
Stump, 1999
Askelten näkymätön laulu,1998
Villi Vesi, 1998
108 dB,1997
Kohta (Saarinen),1997
No 3, 1997
Missä Jallu luuraa, 1996
no-no,1996
Keppi, 1995
Minä olen ruumiini,1994
Which Witch, 1994
Polkka Mollissa,1993
Kuppien kuningata, 1992
Oma maa, 1992
Vibrations, 1992
Valkoinen hymy, 1991
Loputon satu, 1990
Palkinnot ja tunnustukset

Storbom-säätiön stipendi 1990, 1991;
Teatterikorkeakoulu, Stipendi 1991;
Suomen kulttuurirahasto 1998, 2006
Valtion tanssitaidetoimikunta 1999;
Valtion puolivuotinen taiteilija-apuraha 2001
Helsingin kaupungin taideapuraha 2002.
Valtion kolmevuotinen taiteilija-apuraha 2003
Aiheesta muualla

Jyrki Karttusen artikkeli Täydenkuun Tanssit -festivaalista
Collaboration! Dance and music festival 2006, San FranciscoBay Guardian (englanniksi)
Splitvisionin arvostelu Kulturspeilet-lehdessä (norjaksi)
Skolen for Moderne Dans (tanskaksi)