stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lottovoittaja UKK Turhapuro
Muuta tietoa

Lottovoittaja UKK Turhapurossa nähdään ensimmäistä kertaa Uunon appivanhempia johtaja (sittemmin vuoristoneuvos) Tuuraa ja hänen vaimoansa esittämässä Tapio Hämäläinen ja Marita Nordberg.
Eräässä elokuvan tärkeimmistä sivuosahahmoista nähdään myös kahta vuotta aikaisemmin ilmestyneestä Viu-hah hah-taja -elokuvasta tuttu huonosti suomea puhuva Tossavainen (Seppo Laine). Tossavainen luuli Uunoa aluksi ufomieheksi, mikä on viittaus Viu-hah hah-tajaan.
Elokuvassa esiintyy pienessä osassa myös Jaska-nimisenä mökkinaapurina Simo Salminen, joka useammin näyttelee insinööri Sörsselssöniä. Nuori Helena Lindgren vilahtaa Uunon tyttöystävien joukossa. Elokuvassa ambulanssilääkäriä esittänyt Heikki Nousiainen sijaisti vuonna 1998 valmistuneessa Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies -elokuvassa Tapio Hämäläistä esiintymällä vuoristoneuvos Tuurana.
Elokuva sisältää kohtauksen, jossa joukko nuoria naisia juoksee valkoinen perperi yllään kylpevän Uunon luo samaan kylpyammeeseen appiukon katsellessa vierestä. Tämä kohtaus on näytetty myöhemmissä Uuno-elokuvissa joka kerta kun mukana on ollut Uunon elämään olennaisesti liittyvää arkistomateriaalia (elokuvissa Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon, Tupla-Uuno, Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti, Uuno Turhapuro – This Is My Life)
Elokuvassa kuultavat arvonnan lottonumerot ovat 5, 9, 10, 11, 36, 38. Lotossa arvottiin tuohon aikaan kuusi numeroa, kunnes vuonna 1980 siirryttiin nykyiseen seitsemään numeroon.
TV-esitykset

| Päivämäärä | Kanava | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- |
| 18.5.1980 | MTV/TV1 | 2 207 000 |
| 15.1.1984 | MTV/TV2 | 1 363 000 |
| 31.12.1997 | MTV3 | 225 000 |
| 1.5.2005 | MTV3 | 700 000 |
| 5.10.2013 | MTV3 |  |
| 8.2.2015 | MTV3 |  |
| 26.9.2015 | MTV3 |  |
| 17.6.2016 | MTV3 | 201 000 |
| 3.2.2017 | MTV3 |  |
| 17.7.2018 | Sub | 115 000 |
| 22.7.2018 | Sub |  |
| 28.2.2019 | Sub | 76 000 |
| 24.7.2019 | Sub | 71 000 |
| 6.6.2020 | Sub | 79 000 |
| 9.6.2020 | Sub | 56 000 |
| 12.7.2021 | Sub | 63 000 |
| 13.7.2022 | Sub | 90 000 |
| 27.8.2022 | Sub | 77 000 |
| 19.8.2023 | MTV Sub |  |
Aiheesta muualla

Lottovoittaja UKK Turhapuro Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Lottovoittaja UKK Turhapuro Elonet. (suomeksi)
| n k Uuno Turhapuro |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat:  Uuno Turhapuro (1973)  Professori Uuno D. G. Turhapuro (1975)  Lottovoittaja UKK Turhapuro (1976)  Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon (1977)  Rautakauppias Uuno Turhapuro – presidentin vävy (1978)  Uuno Turhapuron aviokriisi (1981)  Uuno Turhapuro menettää muistinsa (1982)  Uuno Turhapuron muisti palailee pätkittäin (1983)  Uuno Turhapuro armeijan leivissä (1984)  Uuno Epsanjassa (1985)  Uuno Turhapuro muuttaa maalle (1986)  Uuno Turhapuro – kaksoisagentti (1987)  Tupla-Uuno (1988)  Uunon huikeat poikamiesvuodet maaseudulla (1990)  Uuno Turhapuro herra Helsingin herra (1991)  Uuno Turhapuro Suomen Tasavallan Herra Presidentti (1992)  Uuno Turhapuron poika (1993)  Uuno Turhapuron veli (1994)  Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies (1998)  Uuno Turhapuro – This Is My Life (2004) 
TV-sarjat:  Uuno Turhapuro (1996)  Kansalainen Turhapuro (2017) 
Videopelit:  Uuno Turhapuro muuttaa maalle (1986)
Italian Grand Prix 2006

|  Italian Grand Prix 2006  |
| --- | --- |
 15. osakilpailu 18 osakilpailusta kaudella 2006. 

Päivämäärä:  10. syyskuuta 2006
Sijainti:  Autodromo Nazionale Monza, Monza, Italia
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,793 km
Kilpailun pituus:  53 kierrosta, 307,029 km
Sää:   Aurinkoinen, lämmin
Paalupaikka
Kuljettaja:   Kimi Räikkönen   (McLaren-Mercedes)
Paaluaika:  1.21,484
Palkintokoroke
Voittaja:   Michael Schumacher   (Ferrari)
Toinen:   Kimi Räikkönen   (McLaren-Mercedes)
Kolmas:   Robert Kubica   (BMW Sauber)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Kimi Räikkönen   (McLaren-Mercedes)
Kierrosaika:  1.22,559 (kierroksella 13)
Italian Grand Prix 2006 (virallisesti LXXVII Gran Premio Vodafone d'Italia) oli Formula 1 -kauden 2006 15. osakilpailu, joka ajettiin 8.–10. syyskuuta 2006 Monzan radalla Italiassa. Kilpailun voitti Michael Schumacher.
Katsaus kilpailuviikonloppuun > Epäonnistumisia ja rangaistus

Koko viikonlopun epäonnisin mies oli kiistatta Fernando Alonso. Lauantain aika-ajossa Renault'n oikea takarengas puhkesi ratkaisevalla hetkellä kolmannessa ja viimeisessä sessiossa, juuri ennen nopeiden kierrosten aloittamista. Renkaan riekaleet tuhosivat lähes kaikki auton aerodynamiikkaosat renkaan läheltä vieden suuren osan auton downforcesta. Kuin ihmeen kaupalla MM-sarjaa johtava espanjalainen onnistui ajamaan viidenneksi nopeimman ajan. Kilpailun tuomaristo kuitenkin langetti tälle rangaistuksen Felipe Massan nopean kierroksen hidastamisesta. Rangaistuksen oikeellisuutta kritisoitiin laajalti, mutta lopputulos oli, että Alonson viimeisessä sessiossa ajetut kolme nopeinta kierrosaikaa hylättiin, joka pudotti miehen vasta kymmenenteen lähtöruutuun. Alonso kuitenkin paikkasi tilannetta kilpailussa erinomaisesti, ja ilman konerikkoa hän olisi mitä luultavimmin sijoittunut kolmanneksi.
Muita epäonnistujia olivat Toyotan Ralf Schumacher, jonka yhden pysähdyksen taktiikka toi kolmantenatoista startanneelle saksalaisella vasta viidennentoista sijan tallikaveri Jarno Trullin ajaessa samanlaisella taktiikalla seitsemänneksi. Super Agurilla neljännen kisaansa ajanut Sakon Yamamoto joutui jättämään kilpailun jälleen kesken teknisen vian vuoksi; japanilainen tulokas ei ole vielä kertaakaan urallaan päässyt maaliin asti F1-kilpailussa.
Katsaus kilpailuviikonloppuun > Schumacherin ilmoitus uran lopetuksesta

Kilpailu oli kokonaan jäädä taka-alalle viikonloppuna, sillä kaikkien päähuomio oli kiinnittynyt Ferrari-tallin ilmoitukseen julkistaa seuraavan kauden kuljettajansa kilpailun jälkeen. Kilpailun palkintojenjaon aikana lehdistölle jaettiin tiedote, jonka mukaan seitsenkertainen maailmanmestari ja kilpailun voittaja Michael Schumacher aikoo lopettaa uransa tähän kauteen, ja että Ferrarilla ajavat kaudella 2007 Kimi Räikkönen ja Felipe Massa. Kilpailun jälkeisessä lehdistötilaisuudessa Schumacher ilmoitti eläkkeelle jäämisestään itse, ja piti kiitospuheen. Ferrarin ilmoituksen ja MTV3:n mukaan MTV3 ilmoitti ensimmäisenä maailmassa Schumin eläkkeelle jäämisestä ja Kimin siirtymisestä Ferrarille.
Tulokset > Aika-ajo

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1>  erä) | Aika (2>  erä) | Aika (3>  erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 3 |  Kimi Räikkönen | McLaren-Mercedes | 1.21,994 | 1.21,349 | 1.21,484 | 1 |
| 2 | 5 |  Michael Schumacher | Ferrari | 1.21,711 | 1.21,353 | 1.21,486 | 2 |
| 3 | 16 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 1.21,764 | 1.21,425 | 1.21,653 | 3 |
| 4 | 6 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.22,028 | 1.21,225 | 1.21,704 | 4 |
| 5 | 12 |  Jenson Button | Honda | 1.22,512 | 1.21,572 | 1.22,011 | 5 |
| 6 | 17 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 1.22,437 | 1.21,270 | 1.22,258 | 6 |
| 7 | 4 |  Pedro de la Rosa | McLaren-Mercedes | 1.22,422 | 1.21,878 | 1.22,280 | 7 |
| 8 | 11 |  Rubens Barrichello | Honda | 1.22,640 | 1.21,688 | 1.22,787 | 8 |
| 9 | 2 |  Giancarlo Fisichella | Renault | 1.22,486 | 1.21,722 | 1.23,175 | 9 |
| 10 | 1 |  Fernando Alonso | Renault | 1.21,747 | 1.21,526 | 1.25,688 | 10 |
| 11 | 8 |  Jarno Trulli | Toyota | 1.22,093 | 1.21,924 |  | 11 |
| 12 | 10 |  Nico Rosberg | Williams-Cosworth | 1.22,581 | 1.22,203 |  | 12 |
| 13 | 7 |  Ralf Schumacher | Toyota | 1.22,622 | 1.22,280 |  | 13 |
| 14 | 14 |  David Coulthard | Red Bull-Ferrari | 1.22,618 | 1.22,589 |  | 14 |
| 15 | 21 |  Scott Speed | Toro Rosso-Cosworth | 1.22,943 | 1.23,165 |  | 15 |
| 16 | 15 |  Christian Klien | Red Bull-Ferrari | 1.22,898 | Ei aikaa |  | 16 |
| 17 | 20 |  Vitantonio Liuzzi | Toro Rosso-Cosworth | 1.23,043 |  |  | 17 |
| 18 | 19 |  Christijan Albers | MF1-Toyota | 1.23,116 |  |  | 18 |
| 19 | 9 |  Mark Webber | Williams-Cosworth | 1.23,341 |  |  | 19 |
| 20 | 18 |  Tiago Monteiro | MF1-Toyota | 1.23,920 |  |  | 20 |
| 21 | 22 |  Takuma Satō | Super Aguri-Honda | 1.24,289 |  |  | 21 |
| 22 | 23 |  Sakon Yamamoto | Super Aguri-Honda | 1.26,001 |  |  | 22 |

Fernando Alonson sijoitusta pudotettiin viidellä hänen estettyään Felipe Massaa.
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Michael Schumacher | Ferrari | 53 | 1.14.51,975 | 2 | 10 |
| 2 | 3 |  Kimi Räikkönen | McLaren-Mercedes | 53 | +8,046 | 1 | 8 |
| 3 | 17 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 53 | +26,414 | 6 | 6 |
| 4 | 2 |  Giancarlo Fisichella | Renault | 53 | +32,045 | 9 | 5 |
| 5 | 12 |  Jenson Button | Honda | 53 | +32,685 | 5 | 4 |
| 6 | 11 |  Rubens Barrichello | Honda | 53 | +42,409 | 8 | 3 |
| 7 | 8 |  Jarno Trulli | Toyota | 53 | +44,662 | 11 | 2 |
| 8 | 16 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 53 | +45,309 | 3 | 1 |
| 9 | 6 |  Felipe Massa | Ferrari | 53 | +45,995 | 4 |  |
| 10 | 9 |  Mark Webber | Williams-Cosworth | 53 | +1.12,602 | 19 |  |
| 11 | 15 |  Christian Klien | Red Bull-Ferrari | 52 | +1 kierr. | 16 |  |
| 12 | 14 |  David Coulthard | Red Bull-Ferrari | 52 | +1 kierr. | 14 |  |
| 13 | 21 |  Scott Speed | Toro Rosso-Cosworth | 52 | +1 kierr. | 15 |  |
| 14 | 20 |  Vitantonio Liuzzi | Toro Rosso-Cosworth | 52 | +1 kierr. | 17 |  |
| 15 | 7 |  Ralf Schumacher | Toyota | 52 | +1 kierr. | 13 |  |
| 16 | 22 |  Takuma Satō | Super Aguri-Honda | 51 | +2 kierr. | 21 |  |
| 17 | 19 |  Christijan Albers | MF1-Toyota | 51 | +2 kierr. | 18 |  |
| Kesk. | 18 |  Tiago Monteiro | MF1-Toyota | 44 | Jarrut | 20 |  |
| Kesk. | 1 |  Fernando Alonso | Renault | 43 | Moottori | 10 |  |
| Kesk. | 4 |  Pedro de la Rosa | McLaren-Mercedes | 20 | Moottori | 7 |  |
| Kesk. | 23 |  Sakon Yamamoto | Super Aguri-Honda | 18 | Hydrauliikka | 22 |  |
| Kesk. | 10 |  Nico Rosberg | Williams-Cosworth | 9 | Vetoakseli | 12 |  |
Nopein kierros Kimi Räikkönen, 1.22,559 (kierros 13)
Tulokset > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 |  Kimi Räikkönen | McLaren-Mercedes | 1–14 |
| 5 |  Michael Schumacher | Ferrari | 15–17, 23–53 |
| 17 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 18–22 |
Muuta

Christian Klienin viimeinen kilpailu Red Bullilla.
Robert Kubican 1. pisteet, johtokierros ja palkintosija.
BMW Sauberin 1. johtokierros.
Kimi Räikkösen viimeinen paalupaikka, nopein kierros ja palkintosija McLarenilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Italian Grand Prix 2006 Wikimedia Commonsissa
Italian GP 2006 - F1-ruutu (Arkistoitu – Internet Archive)
Formula 1 -luokan Italian Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Autodromo Nazionale Monza (1950–1979, 1981–) Autodromo Enzo e Dino Ferrari (1980)
Formula 1 -kausi 2006
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Bahrain |  Malesia |  Australia |  San Marino |  Eurooppa |  Espanja |  Monaco |  Iso-Britannia |  Kanada |
|  Yhdysvallat |  Ranska |  Saksa |  Unkari |  Turkki |  Italia |  Kiina |  Japani |  Brasilia |
Maliq

| Maliq |
| --- | --- |
 Maliqin kaupungintalo.
 vaakuna
 Maliq
 Koordinaatit: 40°42.4′N, 20°41.9′E 
Valtio:  Albania
Maakunta:  Korçë
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  694 km²
Korkeus:  830 m
Väkiluku (2011):  41 757
 – Väestötiheys:  60,2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maliq on kaupunki itäisessä Albaniassa Korçën maakunnassa. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 41 757 asukasta.
Maliqista on 100 kilometriä Tiranaan, 11 kilometriä Korçëen ja 24 kilometriä Kreikan rajalle.
Kaupunki on kolmen vuoren, Kodra e Murrizit, Kodra e Marjanit and Hij' e Korbit, välissä 830 metrin korkeudessa ollen yksi Albanian korkeimmalla sijaitsevista kaupungeista.lähde?
Rasmus Mägi

| Rasmus Mägi |
| --- | --- |
 Rasmus Mägi vuonna 2014
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. toukokuuta 1992 (ikä 32) Tartto
Kansalaisuus:   Viro
Yleisurheilija
Pituus:  188  cm
Paino:  77 kg
Laji:  400m aitajuoksu
Ennätykset:  400m: 45,35 s (2022) 400 m aitajuoksu: 47,82 s (2022)
Aiheesta muualla
Timanttiliiga
| Mitalit> Maa:  Viro.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Viro.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Viro.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:  Viro> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Zürich 2014 | 400 m aitajuoksu |  |
Rasmus Mägi (s. 4. toukokuuta 1992 Tartto) on virolainen yleisurheilija, jonka päälaji on 400 metrin aitajuoksu. Hän kilpailee myös 400 metrin juoksussa.
Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2009 Mägi pääsi välieriin 400 metrin aidoissa. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2010 hän juoksi ajan 53,86 eikä selviytynyt jatkoon alkueristä. Hän sijoittui neljänneksi alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Mägi sijoittui viidenneksi juostuaan finaalissa ajan 50,01. Lontoon olympialaisissa 2012 hän jäi alkueriin ajalla 50,05. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013 Mägi saavutti pronssia omalla sekä maansa ennätysajalla, 49,19. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän karsiutui välierissä.
Vuonna 2014 Mägi paransi Viron ennätystä 400 metrin aitajuoksussa kolmesti; Ostravassa 17. kesäkuuta aikaan 48,87, Tallinnassa 3. elokuuta 48,77 ja Zürichin EM-kilpailuiden välierässä 13. elokuuta 48,54. EM-kilpailuiden loppukilpailussa hän juoksi hopealle ajalla 49,06. Hän karsiutui välierissä Pekingin MM-kilpailuissa 2015 ja Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän sijoittui kuudenneksi Viron ennätysajalla 48,40. Berliinin EM-kilpailuissa 2018 hän oli kuudes. Hän karsiutui välierissä Dohan MM-kilpailuissa 2019. Vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän paransi maansa ennätystä kahdesti: välierissä aikaan 48,36 ja finaalissa 48,11, jolla sijoittui seitsemänneksi. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän oli kahdeksas ajalla 48,92 ja Budapestin MM-kilpailuissa 2023 seitsemäs ajalla 48,33. Vuonna 2024 hän sijoittui Rooman EM-kilpailuissa neljänneksi ajalla 48,13 ja Pariisin olympialaisissa seitsemänneksi ajalla 52,53.
Hän juoksi 400 metrin Viron ennätyksen 45,45 Tallinnassa 26. kesäkuuta 2021 ja 45,35 Tallinnassa 25. kesäkuuta 2022. 400 metrin aitajuoksussa Mägi paransi omaa Viron ennätystään kesäkuussa 2022 aikaan 47,82.
Interstate 15

| Interstate 15 |
| --- | --- |
  
 Interstate 15:n reitti punaisella.
Pituus:  1 433,52 mi (2 307,03 km)
Muodostettu:  1957
Osavaltiot:  Kalifornia, Nevada, Arizona, Utah, Idaho, Montana
Suunta:  Etelä-pohjoinen
Alkupiste:   I-8/SR 15 San Diego, CA
Reitti:   I-10 Ontario, CA   I-40 Barstow, CA   US 95 Las Vegas, NV   I-70 läh. Cove Fort, UT   I-80 Salt Lake City, UT   I-90 läh. Butte, MT
Päätepiste:   Highway 4 läh. Sweet Grass, MT
Katso myös:  Interstate 15 Commonsissa
Interstate 15 on yhdysvaltalainen maantie, joka johtaa Kalifornian San Diegosta Kanadan rajalle Montanan Sweet Grassiin. Se on osa Yhdysvaltain valtakunnallista Interstate-järjestelmää ja sen kokonaispituus on 2 309 kilometriä, joten se on neljänneksi pisin pohjois-eteläsuuntainen Interstate-maantie. Tie kulkee Kalifornian lisäksi Nevadan, Arizonan, Utahin, Idahon ja Montanan alueella.
Merkittäviä kaupunkeja Interstate 15:n varrella

San Diego, Kalifornia
Las Vegas, Nevada
Salt Lake City, Utah
Pocatello, Idaho
Great Falls, Montana
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Interstate 15 Wikimedia Commonsissa
Interstate lista
Interstate Highway System -päätiet
Interstate 15 Ivanpah Valleyssä lähellä Nevadan rajaa
Josefina (Ruotsin kuningatar)

| Josefina |
| --- | --- |
 Ruotsin ja Norjan kruununprinsessa Josefina, Fredric Westin 1837
Ruotsin kuningatar
Valtakausi:  8. maaliskuuta 1844 – 8. heinäkuuta 1859
Edeltäjä:  Desideria
Seuraaja:  Lovisa
Norjan kuningatar
Valtakausi:  8. maaliskuuta 1844 – 8. heinäkuuta 1859
Kruunajaiset:  28. syyskuuta 1844 Tukholma
Edeltäjä:  Desideria
Seuraaja:  Lovisa

Syntynyt:  14. maaliskuuta 1807 Milano, Italia
Kuollut:  7. kesäkuuta 1876 (69 vuotta) Tukholman kuninkaanlinna, Tukholma, Ruotsi-Norja
Hautapaikka:  Riddarholmin kirkko
Puoliso:  Oskar I
Lapset:  Kaarle XV Gustav Oskar II Eugénie August
Koko nimi:  Josefina Maximiliana Eugenia Napoleona av Leuchtenberg
Suku:  Beauharnais
Isä:  Eugène de Beauharnais
Äiti:  Baijerin prinsessa Amalia Augusta
Uskonto:  roomalaiskatolinen
Nimikirjoitus:  
Josefina Maximiliana Eugenia Napoleona av Leuchtenberg (ransk. Joséphine Maximilienne Eugénie Napoléone de Beauharnais); (14. maaliskuuta 1807 Milano, Italian kuningaskunta − 7. kesäkuuta 1876, Tukholman kuninkaanlinna, Ruotsi-Norjan kuningaskunta) oli Ruotsi-Norjan kuningatar kuningas Oskar I:n puolisona vuosina 1844–1859.
Baijerin prinsessa Augusta tyttäriensä Joséphinen ja Eugénien kanssa. Prinsessa Josephine osoittaa äitinsä avustuksella sormellaan Unkarin kuningaskunnan ja Raabin (Györ) karttaa, jossa isä Eugène de Beauharnais voitti Raabin taistelun 14.6.1809. Andrea Appiani 1809
Suku ja koulutus

Joséphinen vanhemmat olivat Italian varakuningas Eugène de Beauharnais ja Baijerin prinsessa Amalia Augusta (1788–1851). Hänen isänpuoleinen isoäitinsä ja kaimansa oli Ranskan keisarinna Joséphine, joka oli Ranskan keisari Napoleon I:n ensimmäinen vaimo ja isoisänsä varakreivi Alexandre de Beauharnais. Äidinpuoleinen isoisä oli Baijerin kuningas Maksimilian I Joosef ja isoäiti Hessen-Darmstadtin prinsessa Augusta Vilhelmina.
Joséphine sai yhden nimistään itse Napoleonin toivomuksesta, mikä oli tämän viimeinen kunnianosoitus hänelle. Joséphine sai 29. joulukuuta 1807 Bolognan prinsessan arvon ja  28. toukokuuta 1813 hänestä tuli Gallieran herttuatar. Lapsuutensa Joséphine vietti Monzan palatsissa Milanossa, varttui suuren sisarusjoukon vanhimpana ja sai erinomaisen kasvatuksen.
Vuonna 1814 Napoleonin häviön jälkeen Eugène de Beauharnais yritti järjestää itsensä Italian kuninkaaksi, mutta epäonnistuttuaan hän joutui pakenemaan perheineen Müncheniin, Baijerin kuningaskuntaan. Vuonna 1817 hän osti Eichstättin kaupungin ja linnan saaden Leuchtenbergin herttuan arvon. Talven perhe asui Münchenissä, kesän Ismaningissa ja syksyn Eichstätissä. Joséphinen äidinkieli oli ranska ja he saivat opiskella saksaa, italiaa ja englantia. Muita oppiaineita olivat aritmetiikka, historia, maantiede ja tähtitiede. 24. maaliskuuta 1821 Josefina sai katolilaisen konfirmaation. Vanhimpana siskona hän piti huolta myös pikkusiskoistaan. Münchenissä työskennellyt saksalainen filosofi Friedrich von Schelling kuvaili Joséphinea sydämelliseksi ja iloiseksi lapseksi.
Vierailu Norjaan

12. helmikuuta 1824 kuningas Kaarle XIV Juhana nimitti kruununprinssi Oscarin Norjan varakuninkaaksi ja määräsi että tämä myös matkustaisi kyseiseen maahan yhdessä Josefinan kanssa. Norjassa oli tullut ns. veto-kysymys ajankohtaiseksi vuonna 1821. Kuninkaalla oli tähän mennessä ollut vain Stortingin päätöksiin lykkäävä veto-oikeus, mutta elokuussa 1821 kuningas oli ehdottanut perustuslakiin muutoksia, jotka mahdollistaisivat absoluuttisen veto-oikeuden. Vastineeksi kuningas oli valmis tekemään myönnytyksiä useiden norjalaisten vaatimusten suhteen. Kesällä 1823 Tukholmassa pyyhkäiseen rojalismin aallon toivottiin toistuvan Kristianiassa, mikä antaisi paremmat asemat kuninkaalle suhteessa Stortingiin.
Pariskunnan matkaa lykättiin, kun Josefinan isä kuoli 21. helmikuuta 1824. Lopulta huhtikuun 5. päivänä kruununprinssipari aloitti matkansa Tukholmasta Västeråsin, Örebron, Karlstadin ja Kongsvingerin kautta kohti Kristianiaa, jonne he saapuivat 11. huhtikuuta. Kruununprinssipari jäi asumaan Kristianian kuninkaanlinnaan. Josefina myönsi audiensseja aamupäivisin ja iltapäivisin hän vieraili kouluissa ja pappiloissa. Iltaisin heillä kävi vieraita ja sen jälkeen kruununprinssi kävi läpi asiakirjat, jotka tarvitsivat hänen allekirjoituksensa. Kuuden viikon päästä kruununprinssipari matkusti Herrevadin aiempaan luostariin Skåneen seuratakseen paikallisia sotaharjoituksia ja elokuussa he palasivat takaisin Kristianiaan. Kruununprinssi oli läsnä Stortingin kokouksessa, kun se ei suostunut myöntämään kuninkaalle absoluuttista veto-oikeutta. Tappion jälkeen kruununprinssipari matkusti ympäri Norjaa, kunnes 11. lokakuuta he lähtivät takaisin kohti Ruotsia Fredriksvaldin kautta.
Kruununprinsessa

Avioliitto osoittautui suurelta osin kuningas Kaarle XIV Juhanan odotusten mukaiseksi sekä poliittisesti että taloudellisesti sekä Josefinan sisarusten kautta Euroopan hallitsijasukuihin saatujen yhteyksien ansiosta. Henkilökohtaisesta näkökulmasta kruununprinsessan valinta oli paras kuviteltavissa oleva, ja Josefina herätti ihailua ja kiintymystä alusta alkaen kauneutensa, ystävällisyytensä ja viehätysvoimansa ansiosta. Pian hän osoittautui kykeneväksi hoitamaan ne edustukselliset ja yhteiskunnalliset tehtävät, joita Kaarle Juhanan Ruotsiin palannut puoliso kuningatar Desideria ei kyennyt hoitamaan. Sopusoinnussa puolisonsa ajatusten kanssa Josefina osallistui innokkaasti uudistustyöhön ja oli mukana muodostamassa ajan hengen mukaisia yhdistyksiä. Hän toimi puheenjohtajana Sällskapet för arbetsamhetens uppmuntrande -seurassa sekä Föreningen för öm och sedlig modersvård -yhdistyksessä.
Appensa Kaarle Juhanan ja puolisonsa Oscarin välillä vallitsevissa pahenevissa erimielisyyksissä Josefina yritti olla välittäjänä ilman menestystä. Kruununprinssi Oscarin avoin uskottomuus ja suhde näyttelijätär Emilie Högqvistiin, josta Josefina oli pitkään tietämätön, lisäsi varmasti Kaarle Johanin tyytymättömyyttä. Tultuaan tietoiseksi suhteesta Josefina sai julkisen myötätunnon puolelleen käyttäytymällä maltillisesti ja arvokkaasti.
Ainoa asia, joka saattoi himmentää Josefinan suosiota, oli hänen katolinen uskonsa ja huhut vaikuttamisesta uskonnollisiin asioihin. Josefinalle tuotti kuitenkin suurta mielihyvää osallistua ensimmäisen katolisen kirkon (St. Eugenia vuonna 1837) rakennuttamiseen sitten uskonpuhdistuksen. Kuninkaanlinnaan Josefina sisusti kappelin, jossa hänen rippi-isänsä ja pappinsa, myöhempi piispa J. Studach, piti katolisia messuja. Poliittinen taistelu uskonnonvapaudesta ja suvaitsemattomuus katolisia rippi-isiä kohtaan, jota oli dokumentoitu useissa maantakarkotustapauksissa, aiheutti kuitenkin huolta Josefinalle.