Suomen avaruustoiminta
Suomen jäsenyys kansainvälisissä avaruusorganisaatioissa

Suomi liittyi seuraaviin kansainvälisiin avaruusalan organisaatioihin pääosin 1980-luvun aikana ja toimii tavalla tai toisella niissä edelleen.
COSPAR (Committee on Space Research) – suomalainen avaruustututkimusyhteisö liittyi vuonna 1958 perustettuun globaaliin yhteisöön vuonna 1964.
INTELSAT – Suomi liittyi vuonna 1972 jäseneksi tietoliikennesatelliittiorganisaatioon.
EUTELSAT on eurooppalainen tietoliikennesatelliittiorganisaatio, joka oli alun perin valtioiden välinen organisaatio, mutta 1990-luvun lopussa se yksityistettiin. Liikenneministeriö edusti Suomea. Alun perin varsinainen sopijaosapuoli ja Suomen edustaja organisaatiossa oli Posti- ja telehallinto. Kun EUTELSAT muutettiin valtioidenvälisestä organisaatiosta liikeyritykseksi, "Suomen intressejä edustaa" osakkeenomistajana ruotsalainen Telia.
INMARSAT on kansainvälinen tietoliikennesatelliittiorganisaatio, joka alun perin oli valtioiden välinen organisaatio, jossa Liikenneministeriö edusti Suomea. Alun perin sopijaosapuoli ja Suomen edustaja hallintoneuvostossa oli Posti- ja telehallitus. 1990-luvulla INTELSAT on yksityistetty liikeyritykseksi, jossa "Suomen ja Ruotsin intressejä edustaa" osakkeenomistajana ruotsalainen Telia.
COSPAS/SARSAT (Search And Rescue, Satellite Aided Tracking) on kansainvälinen, globaali, meripelastussatelliittijärjestö. Suomea siinä edustaa Rajavartiolaitos. Suomi oli pitkään "associate member" mutta vuonna 2009 Suomi nosti osanottonsa täysjäseneksi.
EISCAT – Suomi liittyi vuonna 1975 mukaan Eiscat-tutkajärjestelmään  Vuonna 2017 alkoi tutkan uuden version, EISCAT 3D, rakentaminen, johon Suomen akatemia panostaa 12 miljoonaa euroa.
EUMETSAT: Suomi liittyi 12. joulukuuta 1983 tähän eurooppalaiseen sääsatelliitteja rakentavaan ja operoivaan organisaatioon. Liikenne- ja viestintäministeriön alainen Ilmatieteen laitos edustaa Suomea organisaatiota hallinnoivassa neuvostossa ja sen alaisissa komiteoissa. LVM maksaa sen jäsen- ja ohjelmamaksut, jotka ovat 2000-luvun alussa olivat noin kolme miljoonaa euroa vuodessa, nousten 2010-luvulla keskimäärin viiteen miljoonaan euroon.
Kesäkuusta 2010 alkaen kolmen vuoden ajan Ilmatieteen laitoksen ylijohtaja Petteri Taalas toimi EUMETSATin neuvoston puheenjohtajana.
2000-luvun alussa Ilmatieteen laitoksen Jorma Riissanen toimi EUMETSATin neuvoston puheenjohtajana kolmen vuoden ajan.
ESA: Suomi liittyi Euroopan avaruusjärjestön liitännäisjäseneksi 1. tammikuuta 1987 ja (varsinaiseksi) jäseneksi 1. tammikuuta 1995. Sopijaosapuolena oli Kauppa- ja teollisuusministeriö. KTM edusti ja TEM edustaa Suomea ESAn neuvostossa. KTM delegoi ESA-edustusvastuun Tekesille, joka edusti Suomea valtaosassa ESAn komiteoista, jotka liittyvät ESAn ohjelmiin, joissa Suomi on mukana. Sittemmin delegaatteja on valittu muistakin valtion laitoksista jne. TEM maksaa ESAn jäsenmaksun, jonka suuruusluokkaa on 2000-luvulla ollut noin kolme miljoonaa euroa. Tekes maksaa ESAn ohjelmamaksut, noin 16 miljoonaa euroa vuodessa.
Toukokuussa 1983 alkoi varsinainen toiminta ESA-jäsenyyden hakemiseksi, kun kauppa- ja teollisuusministeriön neuvotteleva virkamies Per-Håkan Slotte laati muistion Suomen avaruustoiminnan tilanteesta. Hallituksen ulkoasiainvaliokunta sai asiasta esityksen ja teki päätöksensä marraskuun lopussa 1983. ESAn pääjohtajalle E. Quistgaardille tammikuun 1984 alussa lähetetyssä, ulkoministeriön muotoilemassa kirjeessä Suomi esittäytyi ”teknologisesti kehittyneenä maana”, joka käytti rutiininomaisesti meteorologian, telekommunikaation ja muiden alojen satelliittisovelluksia. Kirjeessä ehdotettiin tapaamista ESAn pääjohtajan ja suomalaisten kesken. Tapaaminen toteutui 10. helmikuuta 1984 ESAn päämajassa Pariisissa.
23.10.1985 ESAn pääjohtaja Reimar Lüst sai luvan alkaa neuvotella Suomen kanssa ESA-jäsenyydestä. Tätä ennen ESA joutui määrittelemään tarkemmin "assosiate member" -käsitteen, johon statukseen Suomi ensiksi pyrki. ESAlla oli ministerikokous Roomassa tammikuussa 1985, mutta tähän kokoukseen Suomi ei vielä osallistunut. Neuvotteluissa Suomen valtuuskunnan puheenjohtajana toimi apulaisosastopäällikkö Holger Rotkirch.
Suomen liitännäisjäsenyyssopimus (association agreement) allekirjoitettiin 19. syyskuuta 1986.  Samana päivänä Suomi liittyi ESAn Tiedeohjelmaan ja Kaukokartoituksen valmisteluohjelmaan (Earth Observation Preparatory Programme).
9.–10.10.1987 Haagin ministerikokouksessa hyväksytty ESAn budjetti oli 1 527,7 MAU (million accounting units; ilmeisesti MAU:n vaihtokurssi oli lähellä yhtä euroa?),lähde? josta Suomen ja Kanadan maksuosuus (yhteensä) oli 1,6 prosenttia. Niin sanottu teollisuuspalaute oli tuolloin nolla eli ESAsta ei tullut alussa teollisia tilauksia Suomeen. ESAssa oli töissä yksi suomalainen. VTT:n ylijohtaja, professori Pekka Jauho edusti Suomea ESAn neuvostossa.
19.4.1989 ESA vietti avaruustoimintansa 25-vuotisjuhlaa. ESAn budjetti oli 2037 MAU, josta Suomen maksuosuus oli 0,1 prosenttia.lähde? Suomen kumulatiivinen palaute oli 2,1 MAU.lähde? ESAssa oli kolme suomalaista töissä. Suomea edustivat ESAn Neuvostossa Pekka Jauho, E. Eriksson ja P. H. Slotte.
Vuonna 1992 ESAn budjetti oli 2967 MAU, josta Suomen vuosittainen palaute kotiutti 4 MAU (Suomen jäsenyyden alusta alkaen kumulatiivisesti 10 MAU).lähde? ESAn 2 064 työntekijästä oli neljä suomalaisia.lähde?
22. maaliskuuta 1994 Suomi allekirjoitti ESAn täysjäsenyyssopimuksen. Tuolloin ESAn budjetti oli 2 962 MAU.lähde? ESAssa oli 2 000 työntekijää, joista kolme oli suomalaisia.lähde? Suomeen tuli tuona vuonna tilauksia 9 MAU:n arvosta ja oli tullut kaikkiaan ESA-toiminnan alusta lukien 23 MAUn verran.
Vuonna 1998 Suomen maksuosuus oli 0,1 prosenttia ESAn 1 903 MAU:n suuruisesta budjetista.lähde? Suomen teollisuuspalaute oli 14 000 AU.lähde? ESAssa työskenteli kaksi suomalaista.
Vuonna 2014 Suomi maksoi noin 20 miljoonaa euroa ESAn jäsen- ja ohjelmamaksuja. Tämä on noin 0,5 % ESAn budjetista.
7. tammikuuta 1987 Suomi ja Neuvostoliitto solmivat sopimuksen yhteistyöstä avaruuden rauhanomaisen tutkimuksen ja hyödyntämisen alalla. Vuonna 1985 aloitettu yhteistyöprojekti Phobos-luotaimen parissa oli Suomen ensimmäinen satelliittien laitteiden toteutushanke. Sopimusta on jatkettu Suomen ja Venäjän federaation väliseksi.
Suomi liittyi Euroopan unioniin vuonna 1995, sen puitteissa Suomi osallistuu avaruustoimintaan ainakin EDAn ja tutkimuksen puiteohjelmien (FP6, FP7, Horizon 2020) sekä Galileo- ja Copernicus eli Kopernikus-ohjelmien kautta. Vuodesta 2011 lähtien Euroopan komission Yritys-pääosasto on koonnut useita EU:n avaruusohjelmia yhteen ja kilpailukykyneuvosto käsittelee pääosan EU:n avaruusasioista. Suomen edustaa työ- ja elinkeinoministeriö. Suomen maksuosuus EU:n avaruusohjelmista on 1,5 % niiden kustannuksista eli noin 26 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2013–2020.lähde?
Vuonna 2004 Suomi liittyi Euroopan Eteläiseen Observatorioon (ESO, European Southern Observatory).