stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anton Janda

Anton Janda (1. toukokuuta 1904 – 26. syyskuuta 1985) oli itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.
Janda edusti urallaan merkittävimpänä SK Admira Wieniä, jonka kanssa hän voitti neljästi Itävallan Bundesliigan kausina 1926–1927, 1927–1928, 1931–1932 ja 1933–1934 sekä Itävallan cupin kolmesti kausina 1927–1928, 1931–1932 ja 1933–1934. Hän pelasi urallaan yhteensä 298 liigaottelua ja teki niissä kaksi maalia.
Janda liittyi Itävallan A-maajoukkueeseen huhtikuussa 1928 ja pelasi joukkueelle kymmenen ottelua. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 1934 maailmanmestaruuskilpailuissa.
Friedman

Friedman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
David Friedman (s. 1945), yhdysvaltalainen taloustieteilijä
George Friedman (s. 1949), yhdysvaltalainen yhteiskuntatieteilijä
Herbert Friedman (1916–2000), yhdysvaltalainen fyysikko ja tähtitieteilijä
Ignaz Friedman (1882–1948), puolalainen pianisti ja säveltäjä
Jerome Isaac Friedman (s. 1930), yhdysvaltalainen fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
Kinky Friedman (1944–2024), yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä, kirjailija ja poliitikko
Mark Friedman (s. 1995), kanadalainen jääkiekkoilija
Marty Friedman (s. 1962), yhdysvaltalainen muusikko
Milton Friedman (1912–2006), yhdysvaltalainen yhteiskuntafilosofi ja taloustieteilijä, Nobelin taloustieteen palkinnon saaja
Ron Friedman (s. 1932), yhdysvaltalainen käsikirjoittaja
Stanton Friedman (1934–2019), yhdysvaltalainen ufojen tutkija
Stephen Friedman, brittiläinen liikemies ja entinen pankkiiri
Thomas Friedman (s. 1953), yhdysvaltalainen toimittaja ja kirjailija
Vivi Friedman (1967–2012), suomalais-yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Zeev Friedman (1944–1972), israelilainen olympiapainija.
Kauhajoen kirkko

| Kauhajoen kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Kirkonkylä, Kauhajoki
Koordinaatit:  62°25′17″N, 022°10′43″E
Seurakunta:  Kauhajoen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1958
Suunnittelija:  Veikko Larkas
Istumapaikkoja:  1 060
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kauhajoen kirkko on joulukuussa 1958 käyttöön vihitty kirkko Kauhajoen keskustassa. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Veikko Larkas palaneen kirkon tilalle. Kirkko on modernisoitu versio Suomen keskiaikaisista kirkoista. Kauhajoen pääkirkko kuvaa muodoltaan kansillaan seisovaa, avattua Raamattua.
Kirkko on kooltaan 18 metriä leveä, 35 metriä pitkä ja 21 metriä korkea. Kirkkosalissa ja lehtereillä on yhteensä 1 060 istumapaikkaa. Saarnatuoli kuvaa auki olevaa liitonarkkua.
Urut

Kirkon nykyiset urut on rakennettu vuonna 2004. Urut uusittiin alkuperäisissä uruissa olleiden teknisten ongelmien vuoksi. Uudet urut rakensi Urkurakentamo Veikko Virtanen ja niissä on yhteensä 2 513 urkupilliä. Urkujen valmistuessa, suurin yhdeksän metrin mittainen pilli oli Suomen korkein urkupilli. Lyhin pilli on vain 12 millimetrin mittainen.
Kuvia

Kauhajoen kirkko edestä
Kauhajoen kirkkomuseo
Ristien paljoutta Kauhajoen sankarihautausmaalla
Syksyinen Kauhajoen hautausmaa
Kirkon alttari ja alttarimosaiikki.
Kauhajoen muut kirkot

Kauhajoella on pääkirkon lisäksi myös kaksi kyläkirkkoa: Nummijärven kirkko ja Kauhajärven kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauhajoen kirkko Wikimedia Commonsissa
Kirkosta Kauhajoen seurakunnan sivuilla
Keisarikello, Hakkapeliitta, 18.12.1934, nro 51-52, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Asger Jorn

Jorn vuonna 1963.
Asger Jorn (vuoteen 1945 asti Asger Olug Jørgensen, 1914 Vejrum – 1973 Aarhus) oli tanskalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hän oli yksi Cobra-taiteilijaryhmän ja Situationistisen internationaalin perustajista.
Jyllannin Vejrumissa syntynyt Jorn kävi koulunsa Silkeborgissa, jossa nykyisin on hänen nimeään kantava taidemuseo. Hän aloitti maalaamisen vuonna 1930 ja piti ensimmäisen ekspressionistisen näyttelynsä 1933. Jorn matkusti vuonna 1936 moottoripyörällään Pariisiin, jossa hän opiskeli Fernand Légerin johdolla ja työskenteli jonkin aikaa Le Corbusierin assistenttina, kunnes palasi Tanskaan.
Saksalaismiehityksen vuosina 1941–1944 Jorn alkoi julkaista Helheste-nimistä taidelehteä, jonka piiriin hakeutuivat nuoret tanskalaistaiteilijat kuten Ejler Bille, Egill Jacobsen, Henry Heerup ja Carl-Henning Pedersen. He pitivät myös yhteisiä näyttelyitä. Sodan jälkeen Jorn matkusteli Lapissa, Alankomaissa, Ranskassa ja Tunisiassa ja tutustui tulevan Cobra-ryhmän taiteilijoihin kuten Pierre Alechinsky, Karel Appel, Corneille ja Christian Dotremont. ”Spontaaniin abstraktismiin” keskittynyt Cobra-ryhmä oli virallisesti olemassa vain vuodesta 1948 vuoteen 1951, jolloin Jorn sai tuberkuloosin ja joutui viettämään pitkiä aikoja parantolassa.
1950-luvulla Jorn kiinnostui Picasson innoittamana myös keramiikasta ja alkoi tehdä maalauksia löytämiensä valokuvien ja painokuvien pohjalta.
Radikaalin marxilainen Jorn kieltäytyi elinaikanaan muun muassa Ecker-mitalista ja mahdollisuudesta edustaa Tanskaa Venetsian biennaalissa.  Guggenheim-palkinnosta hän kieltäytyi vuonna 1964 sähkeellä:
»go to hell with your money bastard stop refuse price stop never asked for it stop against all decency mix artist against his will in your publicity stop i want public confirmation not to have participated in your ridiculous game stop»
Silkeborgin nimikkomuseon ohella hänen töitään on paljon Louisianan taidemuseon kokoelmissa, vaikka hän inhosi myös Louisianaa sen perustamisen 1958 aikoihin.
Alkovi (albumi)

| Alkovi Chisu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2007–2008
 Julkaistu: 27. helmikuuta 2008
 Formaatti: CD / Digi
 Tuottaja(t): Chisu
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 41.14
 Levy-yhtiö: Helsinki Music Company
Listasijoitukset
  5. (viikko 10/2008)
Chisun muut julkaisut
|   | Alkovi 2008 | Vapaa ja yksin 2009 |
Alkovi on Chisun 27. helmikuuta 2008 julkaistu esikoisalbumi. Hän on säveltänyt, sanoittanut, sovittanut, tuottanut ja miksannut kaikki kappaleet itse. Albumi oli korkeimmillaan Suomen virallisen albumilistan 5. sijalla. Listaviikkoja albumille kertyi 15. Albumia on myyty tähän mennessä noin 29 000 kappaletta eli kultalevyyn oikeuttava määrä.
Kappaleet

Huumaavaa – 4.33
Muut – 4.35
Niin on helpompi – 4.27
Mun koti ei oo täällä – 4.28
Tämä rakkaus – 3.43
Yhdessä – 3.58
Amélie – 2.51
Liian kauan – 3.23
Kädet ilmassa – 4.14
En enää pelkää – 5.05
Singlet > Mun koti ei oo täällä

Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistu ”Mun koti ei oo täällä” on myös Sooloilua -elokuvan tunnuskappale. Kappale lähti hitaasti soimaan radioissa, mutta vuoden 2008 alussa se nousi radiokanavien soittolistojen kärkeen. Suomen virallisella singlelistalla se oli kärjessä kahdeksan viikkoa ja säilyi TOP 20:ssä 26 viikkoa. Singleä on myyty kultalevyyn oikeuttava määrä, 7 733 kappaletta. Kappaleesta on julkaistu myös musiikkivideo.
Singlet > Muut

Toisena singlenä julkaistiin kappale ”Muut”. Se nostettiin välittömästi julkaisunsa jälkeen YleX:n B-soittolistalle. Kappaleesta on julkaistu myös Misko Ihon ohjaama musiikkivideo.
Singlet > Tämä rakkaus

Kolmantena singlenä julkaistiin albumin viides raita ”Tämä rakkaus”.
Alaselkäkipu

| Alaselkäkipu |
| --- | --- |
 Alaselkäkipu sijaitsee yleensä lanneselän alueella, mutta yleisen määritelmän mukaan alaselkä jatkuu pakaralinjaan asti.
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Alaselkäkipu tarkoittaa yleensä kipua 12. kylkiluun ja pakaralinjan rajaamalla alueella.
Termillä noidannuoli tarkoitetaan tietyntyyppistä äkillistä pistävää alaselkäkipua, joka voi säteillä alaraajaan polvitason yläpuolella ja johtuu yleensä pienestä ohimenevästä kudosvauriosta lanneselän alueella. Lantiorenkaan kivusta voidaan puhua, kun kipu sijaitsee suoliluuharjujen ja pakaralinjan välillä.
Ominaisuudet

Alaselkäkivun kesto, vaikeus, laatu ja sijainti ja näiden muutokset ajan kuluessa ovat oleellista tietoa kivun syytä selvitettäessä ja hoitoa suunniteltaessa.
Alaselkäkivun kesto luokitellaan tyypillisesti lyhytaikaiseen, pitkittyvään ja pitkäaikaiseen. Lyhytaikainen (akuutti) alaselkäkipu on kestänyt 0–6 viikkoa, pitkittyvä (subakuutti) 6–12 viikkoa ja pitkäaikainen (krooninen) yli 12 viikkoa eli yli 3 kuukautta. Lyhytaikainen (epäspesifisen syyn aiheuttama) alaselkäkipu vähenee merkittävästi noin 60 %:lla kuukauden kuluessa. Noin 75 % palaa töihin kahdessa viikossa noidannuolikivun jälkeen. Kipu uusiutuu noin 25 %:lla kolmessa kuukaudessa ja noin 75 %:lla vuodessa.
Alaselkäkivun vaikeus voi olla mitä tahansa harvoista lievistä kipujaksoista jatkuvaan sietämättömän kovaan kipuun ja tämä riippuu varsinkin kivun syystä. Esimerkiksi jatkuva, tasaisesti kasvava kipu on tyypillistä vakavammille syille, kuten kasvaimille ja tulehdukselle, kun taas vaihteleva, liikkeeseen liittyvä kipu on tyypillistä pienelle lyhytaikaiselle kudosvauriolle.
Alaselkäkivun laatu voidaan kuvata esim. sanoilla jomottava, polttava, tuikkaava, vihlaiseva tai pistävä. Kivun laatu antaa hieman viitteitä sen syistä. Myös alaselkäkivun sijainti riippuu ennen kaikkea sen syystä ja kipua aiheuttavan alueen hermotuksesta. Tyypillisiä kipualueita on esim. toispuolisesti alaselän yläosassa ja SI-nivelten alueella. On huomattavaa, että koettu kipualue ei välttämättä vastaa kovinkaan tarkasti kipua tuottavaa aluetta.
Esiintyvyys

Alaselkäkivun vallitsevuus edellisen 30 päivän aikana suomalaisilla aikuisilla vuonna 2011 oli noin 38 % ja vuonna 2000 noin 34 %. Vallitsevuuden vaihtelua on hieman esim. iän ja sukupuolen suhteen: yli 75-vuotiailla miehillä esiintyvyys oli noin 32 %, mutta samanikäisillä naisilla noin 48 %.
Alaselkäkivun elinaikainen ilmaantuvuus Suomessa on noin 80 %; useimmilla alaselkäkipujaksoja on useita. Alaselkäkipuun liittyy noin 10 %:lla alaraajan kipua (säteilykipu)
Syyt

Alaselkäkipu on hyödyllistä jakaa karkeasti 1) vakavien ja 2) erityisten syiden sekä 3) epäspesifisen syyn aiheuttamaan alaselkäkipuun. Vakavat syyt ovat hyvin harvinaisia. Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että alaselkäkivun syyt tunnetaan edelleen suhteellisen heikosti, joten erilaisiin selityksiin on syytä suhtautua varauksella.
Syyt > Biologiset tekijät

Pieni kudosvaurio missä tahansa alaselän alueen kipuhermotetussa rakenteessa on tavallisin ns. noidannuolikivun syy. Kipua tuottavat rakenteet on kuitenkin käytännössä hyvin haastavaa paikantaa, joten vaurion sijainti jää usein epävarmaksi.
Alaselkäkivun erityisiin syihin kuuluvat välilevytyrä, spinaalistenoosi, välilevyrappeuma, nikamasiirtymä ja selkärankareuma.
Nikamasiirtymä voi kehittyä nikamankaaren höltymän (spondylolyysin) tai välilevyrappeuman vuoksi ja tämä voi ahtauttaa selkäydintä ja hermojuurikanavia. Välilevyrappeuma johtuu pääosin ikääntymisestä ja voi aiheuttaa rangan yliliikkuvuutta ja epävakautta, mutta tila on pääasiassa kulultaan hyvänlaatuinen ja yliliikkuvuuden yhteys oireisiin on heikko. Hermojuuren toimintahäiriö aiheuttaa alaraajaan säteilevää ns. iskiaskipua ja hermojuurivaurioon viittaavat löydökset ennustavatkin pidempikestoista alaselkäkipua.
Alaselkäkivun vakaviin syihin kuuluvat vakavat hermopuristustilat, nikamamurtuma, syöpä, aortan repeämä ja bakteerispondyliitti tai -spondylodiskiitti. Nikamamurtuma johtuu tyypillisesti ikääntyneen osteoporoosista, kaatumisesta tai glukokortikoidien käytöstä. Syöpäperäisessä alaselkäkivussa voi olla kyse etäpesäkkeen paikalliskivusta tai sisäelinsyövän säteilykivusta. Infektion riskiä lisäävät selkäleikkaukset, virtsatieinfektiot, ihoinfektiot, glukokortikoidien käyttö tai muut immunosuppressiiviset hoidot tai suonensisäiset huumeet.
Muista sairauksista myös esim. virtsatiekivi voi aiheuttaa hyvin voimakkaan, äkillisen selkäkivun.
Alaselkäkivun periytyvyys on merkittävää, mutta yksittäisiä merkittäviä geenimuunnoksia ei näytä olevan. Lihavuus voi mahdollisesti lisätä välilevytyrän ja vaikean kipuoireyhtymän riskiä.
Iän ja sukupuolen (karkea) yhteys alaselkäkipuun yleisesti on varsin pieni. Esim. Terveys 2011 -tutkimuksessa ikä oli yhteydessä alaselkäkivun yleistymiseen lähinnä naisilla: yli 75-vuotiaista noin 48 % kärsi alaselkäkivusta edellisen 30 vuorokauden aikana, kun sama luku oli 37 % ikäryhmässä 30–44. Esiintyvyys oli taas kasvanut eniten 30–54-vuotiailla. Ikääntymiseen liittyy kuitenkin olennaisesti ainakin rappeutumismuutokset, jotka voivat aiheuttaa alaselkäkipua (esim. välilevyrappeuma, luukato).
Syyt > Fysikokemialliset tekijät

Selkää paljon kuormittava työ, kuten toistuva nostaminen, hankala työasento ja tärinä, voi mahdollisesti lisätä riskiä. Istumatyö ei taas näytä olevan riittävän kuormittavaa. On myös mahdollista, että fyysisesti raskas työ pitkittää alaselkäkivun kestoa.
Tupakointi voi mahdollisesti lisätä alaselkäkivun ja iskiasoireyhtymän riskiä.
Syyt > Psykososiaaliset tekijät

Jotkin psykososiaaliset tekijät ainakin ennustavat alaselkäkivun pitkittymistä, kuten
uskomus, että alaselkäkivusta arkitoimissa on haittaa
liioiteltu sairauskäyttäytyminen (esim. ylihoitaminen ja perusteettomat oikeustoimet)
sosiaalinen vetäytyminen ja tuen puute
negatiivinen ajattelu
masentuneisuus
ylihuolehtiva perhe sekä
työongelmat ja työtyytymättömyys.
Luonnollisesti myös puutteet alaselkäkivun hoidossa koko terveydenhuollossa lisäävät alaselkäkivun määrää. Puutteita voitaneen korjata esim. ajantasaisen tietämyksen levityksen, hoitokäytäntöjen seuraamisen ja lisäkoulutuksen avulla.
Vaikutukset

Alaselkäkipua aiheuttavat alaselkäsairaudet ovat yksi yleisimmistä työkyvyttömyyden syistä. Esimerkiksi Suomessa vuonna 2012 ne aiheuttivat noin 2 miljoonaa maksettua sairauspäivää (noin 120 miljoonaa euroa) ja työkyvyttömyyseläkettä sai noin 27 000 henkilöä (noin 350 miljoonaa euroa).
Ehkäisy

Yleisterveelliset elämäntavat (liikunta, ravitsemus, uni jne.) ja terapeuttinen harjoittelu ehkäisevät alaselkäkivun ilmaantumista. On myös mahdollista, että selkää kuormittavan työn (nostaminen, työasennot, tärinä) muokkaaminen ehkäisee alaselkäkipua.
Lannetuet eivät ilmeisesti ehkäise alaselkäkipua tai sen uusiutumista.
Tutkiminen > Strategia

Alaselkäkipua selvitellessä on tärkeää käyttää riittävästi aikaa esitietoihin, haastatteluun ja kliiniseen tutkimiseen ja tunnistaa varhain vakavat ja spesifiset syyt sekä vaikeat hermojuuripuristuksen aiheuttamat ongelmat ja edetä näissä viiveettä jatkotutkimuksiin. Ensisijainen erikoistutkimus on magneettikuvaus. Myös pitkäaikaisessa epäspesifisessä alaselkäkivussa alkaa olla hyödyllistä tehdä suoraan magneettikuvaus (erityisesti nuorilla ja lisääntymisikäisillä) tai ensin lannerangan röntgenkuvaus seisten (hyöty epäselvä).
Viimeistään pitkittyvässä alaselkäkivussa kokonaisvaltainen selvittely on tarpeen. Esim. perusteellisen työkykyarvion sisältävän tutkimuksen on havaittu vähentävän sairauslomien tarvetta. Tarvittaessa konsultoidaan fysiatrista, ortopedista, reumatologista tai neurokirurgista erikoissairaanhoitoa.
On myös syytä muistaa, että liioiteltu sairauskäyttäytyminen ei poissulje vakavaa tautia kivun syynä.
Kemiallisia tutkimuksia ei yleensä tarvita ellei epäillä jotain erityistä sairautta alaselkäkivun syynä (esim. infektio, syöpä, reuma).
Tutkiminen > Haastattelu ja kliininen tutkimus

Haastatellen selvitetään ensinnäkin kivun ja tunnottomuuden voimakkuus ja sijainti (tarvittaessa kipupiirroksen avustuksella), oireiden aiheuttamat toiminnalliset haitat, psyykkiset oireet ja kipua kroonistavat psykososiaaliset tekijät (tarvittaessa kyselylomakkeen avustuksella). Virtsaamisvaikeus, ulosteenkarkailu, akuutit vatsaongelmat, kuume, painonlasku, katkokävely ja halvausoireet varmistetaan mahdollisten vakavien syiden havaitsemiseksi.
Kliinisessä tutkimuksessa tarkastellaan potilaan yleistilaa, ryhtiä, kävelyä, liikkumista ja riisuutumista. Selän liikkuvuus ja liikerytmi selvitetään etu-, taakse- ja sivutaivutuksissa ja kiertoliikkeessä (täsmällisyyden parantamiseksi esim. mittanauhalla). Selkä tunnustellaan ja okahaarakkeet koputellaan paikallisten arkuuksien toteamiseksi. Alaraajaa nostamalla (SLR- ja Lasèguen testi) pyritään provosoimaan hermojuurioire hermojuuripuristuksen osoittamiseksi – näissä testeissä negatiivinen tulos on informatiivisempi. Hermojuuripuristusta voidaan paikallistaa L3–S1-tasovälillä selvittämällä alaraajojen lihasvoima, tuntoaisti ja heijasteet. Lopuksi lonkkanivelen liikelaajuus ja liikekipu tutkitaan lonkkanivelperäisen kivun havaitsemiseksi.
Ratsupaikkaoireyhtymän toteamiseksi tutkitaan tarvittaessa myös väliliha-alueen tuntoaisti kosketukselle ja peräaukon sulkijalihasten jännittyneisyys tuseeraten. Katkokävelyoireisilla iäkkäämmillä (yli 50 vuotta) potilailla on myös syytä tehdä alaraajojen valtimotaudin poissulkemiseksi alaraajojen valtimoiden tunnustelu, kuuntelu ja dopplertutkimus.
Liike ja -liikekontrollihäiriöiden tunnistamisesta voi olla hyötyä, kun epäspesifisen alaselkäkivun hoito kohdistetaan näihin yksilöllisesti. Toimintakyvyn kokonaisvaltaisessa arvioinnissa voidaan käyttää toimintakykytestejä. Esim. suomalainen TOIMIA-tietokanta sisältää noin 100 erilaista testiä. Oleellista on kuitenkin, että potilaan suorituskykyyn vaikuttavat rajoitteet rakenteissa, toiminnoissa, suorituksissa ja osallistumisessa selvitetään ja potilaaseen kohdistuviin vaatimuksiin vaikuttavat ympäristö- ja yksilötekijät tunnistetaan.
Tutkiminen > Kuvantaminen

Kuvien tulkinnassa on oleellista muistaa, että rappeutumisen aiheuttamat muutokset ovat yleisiä löydöksiä oireettomillakin ihmisillä, eli kaikki löydökset eivät ole välttämättä merkittäviä potilaan kokeman alaselkäkivun kannalta. Esim. noin 30 %:lla oireettomista voidaan havaita välilevypullistuma. Merkittävät kuvantamislöydökset voidaan kuitenkin tunnistaa siitä, että niillä on selvä syy-seuraussuhde muihin löydöksiin nähden. On tärkeää varmistaa, että myös potilas ymmärtää löydösten merkityksen saadessaan tietoa lausunnosta.
Magneettikuvasta nähdään pehmytkudosten ja luiden poikkeavuudet, kuten hermopuristukset, kasvaimet, selkälihasrappeuma, väli- ja päätelevymuutokset, fasettinivelmuutokset, tulehdusmuutokset ja rasitusosteopatia sekä tuoreet murtumat ja vammamuutokset. Magneettikuvauksen sekvenssiä ja leikesuuntaa voidaan säätää kliinisen epäilyn mukaan – tästäkin syystä on oleellista, ettei kuvausta tehdä ilman selvää tutkimuskysymystä. Käytännössä magneettikuvauslöydösten on havaittu muuttavan esim. alustavaa välilevytyrän kliinistä hoitopäätöstä noin 50 %:lla potilaista. Varjoainetta voidaan joskus käyttää leikkauksenjälkeisten ongelmien selvittelyssä.
Lannerangan röntgenkuvauksessa voidaan nähdä luiden poikkeavuuksia, kuten syövän tuhoamat alueet, murtumat, myöhäisvaiheen spondyliitti ja diskiitti, myöhäisvaiheen selkärankareuman aiheuttama sakroiliitti ja bamburanka sekä nikamien epämuodostumat, muotovariaatiot, hyvänlaatuiset paikalliset muutokset ja jotkin päätelevymuutokset. Näiden lisäksi kuvassa voidaan nähdä joitakin pehmytkudosrappeumaan ja rangan epävakauteen viittavia löydöksiä. Usein röntgenkuvaus ei ole kuitenkaan tarpeeksi luotettava näiden tilojen poissulkemiseksi tai muutosten vaikeusasteen arvioimiseksi.
TT-kuvausta tai TT-myelografiaa käytetään päivystysleikkauksen suunnitteluun, kun epäillään korkeaenergiaisen vamman aiheuttamaa nikamamurtumaa (päivystys-TT) tai magneettikuvaus on vasta-aiheinen tai kuvausmahdollisuutta ei ole. Myelografialla voidaan tarvittaessa arvioida myös sentraalista spinaalistenoosia, kun magneetti- ja TT-tutkimukset eivät ole mahdollisia, eli esim. kuormitustilanteissa skolioosipotilailla ja potilailla, joilla on selässä luudutusmateriaalia.
Tutkiminen > Fysiologiset tutkimukset

ENMG-tutkimus voi antaa lisätietoa hermojuurivaurion vaikeusasteesta, iästä ja sijainnista, kun tutkimus tehdään noin 3–8 viikon kuluttua oireiden alusta. Lisätiedosta on lisähyötyä lähinnä vain, kun kliinisen tutkimuksen ja kuvantamisen löydökset ovat epäselviä.
Isotooppitutkimuksella voidaan havaita tulehdus- ja syöpäpesäkkeet koko kehossa yhdellä kuvauskerralla. Pelkän selän tutkimiseen riittää magneettikuvaus.
Hoito > Strategia

Alaselkäkipua hoidetaan yleensä erilaisten terapeuttisten alojen, perusterveydenhuollon ja työterveyshuollon sekä fysiatrisen, ortopedisen ja neurokirurgisen erikoissairaanhoidon kesken, mutta luonnollisesti esim. selkärankareuma hoidetaan reumatologisessa erikoissairaanhoidossa.
Eri hoitomuotojen yhdistäminen on usein hyödyllisempää. Pitkittyvän epäspesifisen alaselkäkivun hoidossa voidaan yhdistää esim. neuvonta, manuaalinen terapia, työpaikkamuutokset, terapeuttinen harjoittelu ja kipulääkehoito. Samalla periaatteella on luotu erilaisia kuntoutusohjelmia ja -laitoksia.
Alaselkäkivun kesto auttaa asettamaan hoitosuunnan. Mitä pitkäaikaisemmasta ongelmasta on kyse, sitä isompi kuntoutuskokonaisuus on hyödyllinen. Aktiivinen kuntoutus on hyödyllistä aloittaa viimeistään pitkittyneeseeseen (6 viikon) alaselkäkipuun. Yksilöllistetty kuntoutus on todennäköisesti vakio-ohjelmaa hyödyllisempi. Potilaskeskeinen kuntoutus on oleellista, eli potilasta ohjataan löytämään omat ratkaisunsa hänen itsensä tärkeiksi kokemiin ongelmiin. On myös huomattavaa, että toistuvat lyhytaikaiset alaselkäkipujaksot hoidetaan yleensä aina samalla tavalla. Potilaan sitoutuminen kuntoutussuunnitelmaan on luonnollisesti välttämätöntä; erityisesti terapeuttinen harjoittelu vaatii potilaalta ponnistelua, jota ilman mahdolliset hyödyt jäävät saavuttamatta.
On myös hyvä muistaa, että vaikka alaselkäkipua ei onnistuttaisi vähentämään, alaselkäkivun liitännäisongelmia ratkaisemalla voidaan edelleen lisätä potilaan hyvinvointia.
Hoito > Seuranta

Pitkittyvästä alaselkäkivusta kärsivä potilas tarvitsee yleensä luotettavaa tukea oireidensa hallitsemiseksi ja toimintakykykynsä säilyttämiseksi. Kuntoutumisen seuranta voi olla yksi tapa tämän tuen vahvistamiseksi.
Nikamamurtuman paraneminen varmistetaan lannerangan röntgenkuvauksella seuraamalla.
Hoito > Neuvonta

Näyttöön perustuva, ajantasainen, perusteellinen ja yksityiskohtainen neuvonta (tai lyhytneuvonta, oppaat, tietolehtiset) voivat vähentää liike- ja kipupelkoa ja lisätä hoitoon sitoutumista sekä vähentää ainakin akuuttia ja subakuuttia epäspesifistä alaselkäkipua. Tietolähteiden laatuun on kiinnitettävä huomiota.
Tärkeintä on ymmärtää seuraavat seikat:
Lyhytkestoinen epäspesifinen alaselkäkipu on vaaratonta ja menee ohi useimmiten päivien ja korkeintaan viikkojen kuluessa. Uusiutuminen on tavallista, mutta uuden kipujakson ennuste on edelleen hyvä. Fyysinen aktiivisuus on hyödyllistä kohtalaisesta kivusta huolimatta.
Raajaan säteilevä kipu (iskiaskipu) häviää useimmiten ilman leikkaushoitoja noin 1–2 kuukaudessa ja ennuste on hyvä, kun neurologisia puutosoireita ei ole.
Vakavan sairauden epäilyn selvittämiseksi tehdyt erikoissairaanhoidon lisätutkimukset useimmiten poissulkevat epäilyn. Liiallista fyysistä aktiivisuutta vältetään tähän asti.
Hoito > Työterveystoimet

Sosiaalityöntekijä voi auttaa selvittämään, millaisiin sosiaalipalveluihin alaselkäkipu-potilas on oikeutettu.
Akuutti epäspesifinen alaselkäkipu on yleensä aihe korkeintaan lyhyelle sairauspoissaololle – tavoitteena on nopea työhönpaluu. Alaselkäkivun aiheuttaman työkyvyttömyyden pitkittyessä voidaan tavoitella paluuta työhön noin 4 viikon kuluttua. Työkokeilut ovat hyödyllisiä ja työhönpaluu voidaan nähdä joskus hoitavanakin toimena. Esim. Suomessa Kansaneläkelaitos vaatii 90 sairauslomapäivän jälkeen työterveyslääkärin tekemän työkykyarvion maksaakseen lisää sairauslomakorvauksia.
Työpaikan ympäristöön ja välineisiin kohdistuvilla muutoksilla (yhdistettynä kuntoutukseen) lienee mahdollista vähentää sairauspoissaoloja pitkittyvässä alaselkäkivussa.