stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viktor Klimenko
Diskografia > Albumit

Stenka Rasin (1970)
Milaja (1972)
Viktor Klimenko (1972)
Country & Eastern (1973)
Saanhan luvan (1974)
Kauneimmat joululaulut (1975)
Do Dna (1977)
Loista, pala, rakasta (1978)
Nadja (1979)
Jeesus on herra / Jesus är Herre (1981)
Minun Herrani ja Minun Jumalani Juhla! / Kristus lever (1982)
Halleluja, Jeesus saapuu / Halleluja – Jesus kommer! (1983)
Onnellinen mies (1985)
Jerusalem...minun silmäteräni / Jerusalem min ögonsten (1985)
Viktor Klimenko & Profetiat (1987)
Jerusalem (1987)
Mama (1987)
The Cossacks Album (1989)
Matkamiehen unten maa (1993)
Aarteet (1994)
Hymn till kärleken (1994)
20 suosikkia – Jokaiselle joku on kai rakkain (1996)
20 suosikkia – Stenka Rasin (1997)
Ljubovju Schivi (1998)
Viinipuu (1999)
Oi jouluyö (1999)
Viktor Klimenko & The Angels: Kaupunki tuolla (2002)
Viktor Klimenko & The Angels: Käymme joulun viettohon (2003)
Ajomies – Viimeisen emigrantin rakastetuimmat laulut 1-2 (2003)
Suomi huiput (2004)
Hetki – Kasakan hellä kosketus (2006)
Filmografia > Näyttelijänä

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1969 | Vodkaa, komisario Palmu  | Seppo ”Stenka” Sonkavaara |
| 2008 | Sauna  | Semenski |
| 2016 | Tappajan näköinen mies | eversti Telepnev |
Kirjallisuutta

Birger Thureson: Viktor Klimenko: Vapaa kasakka.  ((Viktor Klimenko: En fri kosack, 1986.) Suomentaneet Leila Haapa-aho, Juhani Nieminen ja Ulla Salava)  Vantaa:  Ristin Voitto, 1987.  ISBN 951-605-981-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viktor Klimenko (Arkistoitu – Internet Archive)
Klimenko Pomus.netin tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Viktor Klimenkon esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Viktor Klimenko Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kasakka Klimenko. Ylen Elävä arkisto
Klimenko, Viktor hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Ritva  Elonet  Uppslagsverket Finland 
Muut:  Europeana 
| n k Suomen euroviisuedustajat |
| --- | --- | --- |
| 1960-luku | Laila Kinnunen Marion Rung Laila Halme Lasse Mårtenson Viktor Klimenko Ann-Christine Fredi Kristina Hautala Jarkko ja Laura |  |
| 1970-luku | 1970 Markku Aro & Koivistolaiset Päivi Paunu & Kim Floor Marion Rung Carita Holmström Pihasoittajat Fredi & The Friends Monica Aspelund Seija Simola Katri Helena |  |
| 1980-luku | Vesa-Matti Loiri Riki Sorsa Kojo Ami Aspelund Kirka Sonja Lumme Kari Kuivalainen Vicky Rosti & Boulevard Boulevard Anneli Saaristo |  |
| 1990-luku | Beat Kaija Kärkinen Pave Maijanen Katri Helena CatCat 1995 Jasmine 1997 Edea 1999 |  |
| 2000-luku | Nina Åström 2001 Laura Voutilainen 2003 Jari Sillanpää Geir Rönning Lordi Hanna Pakarinen Teräsbetoni Waldo’s People |  |
| 2010-luku | Kuunkuiskaajat Paradise Oskar Pernilla Karlsson Krista Siegfrids Softengine Pertti Kurikan Nimipäivät Sandhja Norma John Saara Aalto Darude feat. Sebastian Rejman |  |
| 2020-luku | Aksel Kankaanranta Blind Channel The Rasmus Käärijä Windows95man feat. Henri Piispanen Erika Vikman |  |
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että Suomi ei osallistunut kilpailuun kyseisenä vuonna.
Brita Koivunen

| Brita Koivunen |
| --- | --- |
 Brita Koivunen vuonna 1956.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Brita Lemmikki Einiö
Syntynyt: 31. elokuuta 1931 Helsinki
Kuollut: 12. huhtikuuta 2014 (82 vuotta) Helsinki
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Laulukielet:  suomi englanti
Aktiivisena:  1954–2005
Tyylilajit:  iskelmä
Levy-yhtiöt:  Warner Music Finland
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Brita Lemmikki Einiö (o.s. Koivunen; 31. elokuuta 1931 Helsinki – 12. huhtikuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hänen tunnetuimpiin levytyksiinsä kuuluvat käännösiskelmät ”Suklaasydän” (1956), ”Sävel rakkauden” (1957) ja ”Mamma, tuo mies mua tuijottaa” (1958). Nämä levyt ilmestyivät niin sanottuina savikiekkoina, joka oli Suomessa tuolloin vielä pääasiallinen äänitteiden julkaisuformaatti. ”Suklaasydämen” alkuperäisversion ”Mama’s Pearls” levytti yhdysvaltalainen laulaja Margaret Whiting, mutta levy jäi kotimaassaan melko vähälle huomiolle. ”Suklaasydämen” Suomessa saavuttamaa suosiota kuvastaa osaltaan se, että kappaleen taustalauluriffistä tuli yli 40 vuotta myöhemmin BumtsiBum! -ohjelman nimi.
Elämä

Alun perin Koivunen nousi maineeseen voitettuaan vuonna 1954 Helsingin työväentalolla järjestetyn kilpailun. Hän teki ensimmäisen levytyksensä ”Naisen – miehen” Börje Lampeniuksen kanssa, esiintyi Iskelmäkarusellissa ja sai kiinnityksen Onni Gideonin orkesteriin. Hän levytti monipuolisen uransa aikana myös lastenlauluja 1960-luvulla, mutta jazzia hän pääsi julkaisemaan vasta vuonna 1985. Hänen suosikkiartistejaan jazzin alalta olivat Peggy Lee, Anita O’Day ja Mel Tormé.
Brita Koivunen, Annikki Tähti ja Mauno Kuusisto ottivat vastaan Suomen ensimmäiset kultalevyt Kirsti Rautiaisen juontamassa Mainostelevision Tupla tai kuitti -ohjelmassa vuonna 1960.
Televisiossa Brita Koivunen esiintyi 1960-luvulla, joko yksin tai Eino Virtasen kanssa, muun muassa VEK-kolmikon (Jukka Virtanen, Aarre Elo ja Matti Kuusla) musiikkiohjelmissa sekä Aarne Tarkaksen sarjoissa Sisarukset (1965–1966) ja Kuten haluatte (1966–1970).
1990-luvun lopulla hän esiintyi 1950-luvun laulajatähdistä muodostetussa laulutriossa, jonka muita jäseniä olivat Pirkko Mannola ja Vieno Kekkonen. Koivusen vetäydyttyä terveyssyistä hänet korvasi triossa vuonna 2005 Marjatta Leppänen.
Brita Koivusen puoliso oli musiikin monitoimimies Paavo Einiö. Pariskunta avioitui vuonna 1955. Heillä oli yksi tytär ja kolme poikaa. Lapsista kaksi on adoptoituja. Einiö kuoli kesällä 2006.
Koivunen kuoli 12. huhtikuuta 2014 suolistosyöpään. Hän vietti viimeiset vuotensa hoitokodissa Helsingin Töölössä.
Diskografia

Brita Koivunen ja Olli Hämeen kvintetti (1957)
Brita ja Eikka laulavat lapsille (1960)
Brita Koivunen ja Eino Virtanen (1963)
Brita Koivunen (1974)
Unihiekkaa (1978)
Sävelkansio (1979)
As time goes by (1985)
Unohtumattomat (1992)
Brita, Pirkko ja Vieno – Kulta-ajan tähdet (1997)
20 suosikkia – Suklaasydän (1997)
Aiheesta muualla

Brita Koivunen Pomus.netin tietokannassa
Brita Koivusen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Yle Elävä arkisto: Brita Koivunen lauloi itäisiinkin sävelmiin jazzin svengin
Kallioniemi, Kari: / Koivunen, Brita (1931–2014). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 7.3.2008. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Muut:  Europeana
Koisayökkönen

| Koisayökkönen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Yökköset Noctuidae
Alaheimo::  Hypenodinae
Suku::  Schrankia
Laji::  costaestrigalis
Kaksiosainen nimi
 Schrankia costaestrigalis  (Stephens, 1834) 
Katso myös
   Koisayökkönen Wikispeciesissä   Koisayökkönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koisayökkönen (Schrankia costaestrigalis) on pienikokoinen yökkösiin lukeutuva perhoslaji.
Koko ja ulkonäkö

Etusiipien pohjaväri on kellanharmaa. Siiven kärkiosa on harmaanruskea ja etureunassa on siiven keskivaiheilla laaja, kolmionmuotoinen ja tumma varjostuma. Lisäksi siiven keskiosassa on musta, pitkänomainen laikku. Sisempi ja ulompi poikkiviiru erottuvat tummina ja etenkin sisempi poikkiviiru on terävästi mutkitteleva. Osa yksilöistä on kuvioinniltaan varsin himmeitä. Takasiivet ovat vaaleanharmaat ja niissä on tumma keskitäplä. Huulirihmat ovat pitkät ja muodostavat perhosen pään etuosaan kärsämäisen ulokkeen. Siipiväli 18–21 mm.
Levinneisyys ja lentoaika

Koisayökköstä tavataan koko Euroopassa pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Idässä levinneisyys ulottuu Syyriaan ja Kaukasukselle. Lajia tavataan myös Kanarian saarilla ja Madeiralla. Suomessa lajia tavataan jokseenkin yleisenä Kokkola-Ilomantsi-linjan eteläpuolella. Perhoset lentävät heinäkuun alkupuolelta syyskuun lopulle, luultavasti kahtena limittäisenä sukupolvena. Lennon huippu on heinä-elokuun vaihteessa.
Elinympäristö ja elintavat

Perhonen elää harvalukuisena valoisissa, kosteapohjaisissa metsissä ja niiden reunuksilla sekä pensaikkoisilla niityillä. Ne lentävät öisin ja tulevat sekä valolle että syötille. Toukkavaiheet tunnetaan erittäin huonosti. Talvehtiminen tapahtunee pienenä toukkana ja kotelo on yhteensidottujen lehtien välissä.
Koisayökkönen on tulokaslaji, jota on tavattu Suomesta vasta 1920-luvulta lähtien. Saattaa kuitenkin olla että perhosen pieni koko ja harvalukuisuus ovat voineet vaikuttaa melko myöhäiseen löytymiseen.
Ravintokasvi

Toukan ravintokasveiksi mainitaan kanerva (Calluna vulgaris), ajuruohot (Thymus) sekä maitikat (Melampyrum).
Aiheesta muualla

Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q217773  Wikispecies: Schrankia costaestrigalis  AFD: Schrankia_costaestrigalis  AfroMoths: SCHRCOST  BioLib: 53193  BOLD: 179057  CoL: 93M58  EUNIS: 309290  Fauna Europaea: 446788  Fauna Europaea (new): f236bdc3-028e-4a24-a807-84b16b23d67c  GBIF: 5113036  iNaturalist: 333910  IRMNG: 11299041  LepIndex: 292631  LoB: 4711  MaBENA: SchraCosta  NBN: NBNSYS0000006586  NCBI: 411963  NZOR: f51967ef-77d3-433a-a334-f07ecc3090a3  Observation.org: 9808  Open Tree of Life: 602685  Laji.fi: MX.62295
Bahrain

Bahrainin kuningaskunta eli Bahrain on pääosin autiomaan peittämä saarivaltio Persianlahden lounaisosassa. Bahrain on moderni arabimaa, joka on erikoistunut öljynjalostukseen ja kansainväliseen pankkitoimintaan. Bahrain on lentoliikenteen merkittävä solmukohta, ja telakkateollisuus on myös merkittävää.
Kuningas Fahdin pengertie yhdistää Bahrainin Saudi-Arabiaan ja toinen, pidempi silta Qatariin on suunnitteilla. Bahrainilla on maarajaa Saudi-Arabian kanssa pienellä Passport Islandin saarella.
Freedom House pitää Bahrainia yhtenä Lähi-idän pahimmista sortovaltioista.
Maantiede

Bahrain muodostuu 33 saaresta, jotka ovat pääosin alavaa aavikkoa. Suurin saarista on nimeltään Bahrain, ja se käsittää 83 % valtion pinta-alasta. Se on pohjois-eteläsuunnassa 48 km pitkä ja leveimmältä kohdaltaan 16 km leveä. Sen korkein kohta on 122 m korkea Jabal al-Dukhan. muita saaria ovat Hawarsaaret (7 %), Al-Muharraq (4 % pinta-alasta), Umm Nasan (3 %) ja Sitra (2 %). Bahrainin pinta-alasta on hiekkaerämaata, ja vain 1 % viljelykelpoista maata. Viljelymaa keskittyy valtion pohjoisosaan. Sen lähivesillä on runsaasti kalaa.
Vuoden 2013 arvion mukaan maassa on viisi yli sadantuhannen asukkaan kaupunkia.
| nimi | 2001 laskenta | 2013 arvio |
| --- | --- | --- |
| Manama | 143 035 | 303 709 |
| Al-Muharraq | 91 307 | 183 196 |
| Madinat Hamad | 52 718 | 141 274 |
| Al-Riffa | 79 550 | 122 786 |
| 'Ali | 47 529 | 105 148 |
Bahrain on vihreämpi kuin monet naapureistaan Persianlahden alueella. Useimmat kasvilajit ovat sopeutuneet suolaiseen ympäristöön ja aavikon olosuhteisiin. Erilaiset palmut ovat yleisimpiä puita. Pensaikkoalueilla elää sinne erityisesti sopeutuneita lajeja, kuten mehikorvakasvilaji Zygophillum qatarense. Itäosan rannikon savikoilla talvehtii monia muuttolintuja.
Bahrainin talvi on leuto, kesä kuuma ja kostea. Pääosa sateista tulee marraskuun ja maaliskuun välisenä aikana. Kuivuus ja hiekkamyrskyt ovat sen vaarallisimpia sääilmiöitä.
Historia > Varhaishistoriasta itsenäistymiseen

Arkeologisten löytöjen perusteella on päätelty, että sumerilaiset asuttivat Bahrainin pääsaarta jo ennen vuotta 2000 eaa. Se tunnettiin nimellä Dilmun, ja se toimi kauppapaikkana sumerien ja Induksen laakson välillä. 300-luvulla se liitettiin sassanidien imperiumiin. 600-luvulla alueen valloittivat muslimit, jotka väistyivät portugalilaisten tieltä 1500-luvulla. Persialaiset veivät maan portugalilaisilta 1602. Nykyisen hallitsijasuvun esi-isä Ahmad ibn Al Khalifah syrjäytti persialaiset vuonna 1783. 1800-luvulla Britannia teki Bahrainin kanssa useita sopimuksia, joilla se lupasi suojata maata turkkilaisilta.
Vuonna 1913 Ottomaanien valtakunta ja Britannia allekirjoittivat sopimuksen, jolla tunnustettiin Bahrainin itsenäisyys. Maa jäi kuitenkin Britannian suojeluvaltioksi. Britannia vastasi saaren ulko- ja puolustuspolitiikasta. Bahrainin hallitsijalle jäi tehtäväkseen hoitaa saaren sisäpolitiikka.
Bahrainista löydettiin öljyä vuonna 1902, mutta poraus alkoi vasta vuonna 1931, ja tuotannon alettua seuraavana vuonna maa modernisoitui nopeasti. Se hyötyi 1970-luvun öljykriisistä ja hinnan noususta, ja monipuolisti talouttaan niin että se selvisi varsin hyvin, kun hinnat romahtivat 1980-luvun lopulla .
Historia > Bahrainin itsenäistyminen 1971 ja ensimmäinen emiiri

Bahrainia on hallinnut Al-khalifan dynastia vuodesta 1783 alkaen, vaikka maata jo ennen itsenäistymistä hallinneesta Isa bin Salman Al Khalifa tuli itsenäisen Bahrainin ensimmäinen emiiri.
Bahrain oli Britannian protektoraatti eli suojelualue vuoteen 1971 jolloin maa itsenäistyi. Sitä ennen Iran yritti monta vuotta vaatia aluetta itselleen väittämällä että Bahrain olisi Iranin 14. maakunta.
Itsenäisyyden jälkeen sunnalaiset ja šiialaiset ovat käyneet kiistoja keskenään. Vastustaakseen šiialaisia Bahrain on solminut puolustussopimuksia Saudi-Arabian ja muiden Persianlahden valtioiden kanssa. Bahrainin suhteita naapurimaahan Qatariin ovat haitanneet rajakiistat eräistä vähäisistä maa-alueista.
1970-luvulla alkaneen Libanonin sisällissodan myötä Bahrainista tuli arabimaiden pankkitoiminnan keskus Beirutin sijaan. Iranin islamilaisen vallankumouksen jälkeen vuonna 1979 šiiaenemmistö yritti vallankaappausta useasti hallitsevaa sunnieliittiä vastaan. Vuonna 1994 syntyi vakavia mellakoita naisten osallistuttua erääseen urheilutapahtumaan. Pitkin 1990-lukua maassa oli mellakoita, pääasiassa pääkaupungin ulkopuolella, joista tiukasti sensuroitu media pääasiassa vaikeni. Bahrainissa uskotaan Iranin lietsovan levottomuuksia.
Bahrain liittyi liittoutuneisiin voimiin Irakia vastaan Kuwaitin miehityksen jälkeen elokuussa 1990. Sen lentäjät tekivät iskuja Irakiin. Maassa on Yhdysvaltain viidennen laivaston tukikohta.
Historia > Uusi emiiri ja maan muuttuminen kuningaskunnaksi

Emiiri Isa bin Salman Al-khalifa kuoli vuonna 1999 ja hänen poikansa Hamad ibn Isa Al Khalifa nousi valtaan Bahrainin uudeksi emiiriksi vuonna 1999 ja toteutti poliittisia uudistuksia, jotka lisäsivät demokratiaa ja kansalaisvapauksia.
Vuonna 2001 päätettiin kansanäänestyksellä siirtyä perustuslailliseen monarkiaan. Vuonna 2002 Bahrain muuttui kuningaskunnaksi ja Bahrainin emiiristä isa bin Salman Al Khalifasta tuli Bahrainin ensimmäinen kuningas. Vuoden 2002 parlamenttivaalit olivat ensimmäiset yli 30 vuoteen, ja niissä myös naiset saivat asettua ehdolle. Vuoden 2004 vaaleissa šiiaoppositio sai yli 40 % äänistä, ja šiiamuslimi Jawad bin Salem al-Oraied nimettiin varapääministeriksi. Lokakuun 2010 parlamenttivaaleissa šiiapuolue paransi asemiaan niukasti.
Historia > Bahrainin levottomuudet vuonna 2011

Helmikuussa 2011 Manamaan kertyi tuhansia mielenosoittajia Tunisian ja Egyptin tapahtumien innoittamina. 27. helmikuuta USA:n Obaman hallinto asettui kuningas Khalifan tueksi. Levottomuuksien taustalla oli vanhat ristiriidat Bahrainin šiia- ja sunniväestön kesken. Kuningasperhe on sunneja, joilla on ollut hallitseva asema Bahrainin yhteiskunnassa. Šiialaiset taas ovat olleet köyhempää kansaa, joka on kokenut itsensä monin tavoin syrjityksi. Valtaosa hallitusta vastustaneista mielenosoittajista oli šiialaisia, kun taas sunnit pääsääntöisesti kannattivat hallitusta. Politiikassa sunnit hallitsivat myös siten, että vaalipiirit oli jaettu siten, että sunnilaiset alueet valitsivat enemmän edustajia kuin šiialaiset alueet. Kantaväestöstä šiialaiset kuitenkin muodostivat enemmistön, noin 70%Protestien jatkuessa ja kiihtyessä šiialaisten mielenosoittajien vaatiessa poliittisia uudistuksia Bahrainin hallitus pyysi apua Persianlahden maiden yhteistyöneuvoston (GCC) jäsenmailta.Maaliskuun puolivälissä maahan tuli tuhat saudiarabialaista sotilasta hallituksen tueksi ja Arabiemiraateista 500. Maa julistettiin kolmen kuukauden ajaksi poikkeustilaan. Seuraavana päivänä turvallisuusjoukot hajottivat mielenosoitukset.
Historia > Bahrain vuoden 2011 jälkeen

Bahrainissa on ollut ajoittain lähinnä shialaisen väestön mielenosoituksia myös vuoden 2011 suurten mielenilmausten tukahduttamisen jälkeenkin. Esim. keväällä 2012 oli suuria mielenosoituksia Saudi-Arabiaa sekä Bahrainin hallintoa vastaan.Vuoden 2014 vaalien alla šiiapuolue kiellettiin kolmeksi kuukaudeksi, ja sen kannattajat boikotoivat vaaleja. YK:n asettama komitea nuhteli maata šiiamuslimien oikeuksien polkemisesta. Siiapuolue Al-Wefaqin johtaja ja merkittävä uskonnollinen johtaja tuomittiin vankeuteen ja kaksi aktivistia tuomittiin kuolemaan poliittisesti värittyneissä oikeudenkäynneissä. Tammikuussa 2017 puhkesi eri puolilla Bahrainia mielenosoituksia, kun kaksi miestä teloitettiin syytettynä vuoden 2014 pommi-iskusta, jossa kuoli kolme poliisia.
Tammikuussa 2016 Bahrain katkaisi diplomaattiset suhteensa Iraniin pian sen jälkeen, kun Saudi-Arabia oli katkaissut omat diplomaattisuhteensa Iraniin. Bahrain on useaan otteeseen syyttänyt Iranin provosoivan Bahrainin shia-väestöä levottomuuksiin..
Kesäkuussa 2017 Bahrain katkaisi diplomaattisuhteet Qatariin yhdessä Saudi-Arabian, Egyptin ja Arabiemiraattien kanssa. Nämä maat syyttivät Qataria terrorisimin ja islamistien tukemisesta, mutta taustalla vaikuttavat Perianlahden alueen monimutkaiset valtapelit.
Politiikka > Hallitusmuoto

Bahrain on perustuslaillinen monarkia. Kuningas on ylin hallitsija, ja hänen sunnimuslimeihin kuuluvan sukunsa jäsenet pitävät hallussaan merkittäviä poliittisia ja sotilaallisia virkoja. Maassa on ollut pitkään jännitteitä sunnien ja šiiaopposition välillä. Parlamentissa on 40 jäsentä. Parlamentin ylähuone, 40-jäseninen (Majlis al-Shura) on myös kuninkaan nimittämä, alahuoneeseen (Majlis al-Nuwab) valitaan 40 jäsentä yhden paikan vaalipiireistä..
Freedom Housen raportin mukaan Bahrainista on tullut yksi Lähi-idän pahimmista sortovaltioista. Sen jälkeen, kun sunnijohtoinen monarkia kukisti väkivaltaisesti demokratiaa ajavan protestiliikkeen vuonna 2011, se on systemaattisesti poistanut poliittisia oikeuksia ja kansalaisvapauksia, hajottanut poliittisen opposition ja iskenyt raa'asti eri mieltä olevaan šiiaväestöön.
Manamassa on sijainnut vuodesta 1948 Yhdysvaltain 5. laivaston tukikohta.
Politiikka > Pääministeri

Kuningas nimittää maalle pääministerin ja hallituksen, nykyisen kuninkaan setä Khalifa ibn Salman Al Khalifa on ollut pääministerinä vuodesta 1971. Tämä tekee hänet maailman pitkäaikaisimmaksi pääministeriksi. Pitkäaikainen pääministeri on Bahrainissa erittäin vaikutusvaltainen henkilö ja hänellä on laajat verkostot sekä läheiset suhteet Saudi-Arabian kuningashuoneeseen. Bahrainin kruununprinssi ja kuninkaan vanhin poika Salman bin Hamad al-Khalifa on hallituksen varapääministeri vuodesta 2013. Kruununprinssi Salmanin ja hänen isosetänsä pääministeri Khalifan välillä on nähty olleen valtataistelua siitä, kumpi päättää hallituksen politiikasta.
Politiikka > Bahrainin ja Saudi-Arabian suhde

Bahrain on Lähi-idän pienin valtio ja se on poliittisesti, taloudellisesti ja diplomaattisesti erittäin riippuvainen suuresta naapurimaastaan Saudi-Arabiasta. Molempia maita hallitsee sunnilainen kuningasperhe. Bahrain on monella tavalla kuin jonkinlainen Saudi-Arabian erityistalousalue. Suuret määrät saudeja matkustaa säännöllisesti Bahrainiin, jossa he voivat nauttia omaa maataan vapaammasta kulttuurista. Bahrainissa on monissa hotelleissa sallittua tarjoilla alkoholia, naisilla ei ole yhtä tiukkoja pukeutumissääntöjä kuin Saudi-Arabiassa ja maassa on erilaisia viihdekeskuksia.. Arabikevään 2011 levottomuuksien tukahduttaminen ja kuningasperheen pysyminen vallassa Bahrainissa on ollut Saudi-Arabian tuen varassa. Bahrain on noudattanut ulkopolitiikassa tunnollisesti Saudi-Arabian tahtoa; Bahrain mm. meni nopeasti mukaan Saudi-Arabian ajamaan Qatarin eristämiseen ja Bahrain on diplomatiassaan puolustanut Saudi-Arabiaa kaikkia sitä vastaan esitettyjä syytöksiä vastaan. Bahrain on siinä määrin riippuvainen Saudi-Arabiasta, että tosiasiallisesta poliittisesta itsenäisyydestä ei enää voida puhua ainakaan vuoden 2011 jälkeen.
Bahrainin on myös katsottu olevan Lähi-idän arkkivihollisten Saudi-Arabian ja Iranin keskinäisen valtataistelun pelikenttä tai eräänlainen proxy-sodankäynnin kohde. Saudi-Arabia ja Bahrainin hallitus ovat syyttäneet Irania Bahrainin levottomuuksien lietsomisesta ja shialaisten kansannousun ajamisesta. Iran on kannanotoissaan tukenut Bahrainin shialaisten kapinointia, mutta kuitenkaan ei ole paljoa näyttöä siitä, että Iran olisi konkreettisesti vaikuttanut levottomuuksiin. Bahrainin shialaisia pidetään kuitenkin varsin nationalistisina.
Maakunnat

Bahrain on jaettu neljään maakuntaan (arab. محافظة‎, muḥāfaẓä):
Pääkaupunkialue Al-Manāmah (kartassa keltainen)
Al-Muharraq (kartassa ruskea)
Pohjoisosa Ash-Shamālīyah (Kartassa sininen)
Eteläosa Al-Janūbīyah (kartassa vaaleanpunainen)
Väestö

Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan Bahrainin väkiluku oli 1,50 miljoonaa. Väestöstä 20,1 prosenttia oli 0–14-vuotiaita, 76,7 prosenttia 15–64-vuotiaita, 3,2 prosenttia 65 vuotta täyttäneitä. Maan asukkaista 52,6 prosenttia oli ilman kansalaisuutta (non-bahraini). Ennusteen mukaan väkiluku kasvaa 1,95 miljoonaan vuoteen 2030 mennessä.
Arabia on Bahrainin virallinen kieli. Muita kieliä ovat englanti, farsi ja urdu.
Vuonna 2018 miehistä 99,9 % ja naisista 94,9 % osasi lukea. Vuonna 2022 miesten elinajanodotteeksi arvioitiin 77,6 vuotta ja naisten elinajanodotteeksi 82,2 vuotta.
Suurin osa Bahrainin väestöstä on muslimeja, ja islam on Bahrainin valtionuskonto. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 74,0 % asukkaista oli muslimeja. Bahrainin kansalaisista 99,7 % oli muslimeja, kun ilman kansalaisuutta olevista asukkaista 50,9 % oli muslimeja. Runsas siirtolaisten (non-citizen resident) muutto mm. Intiasta, Sri Lankasta ja Filippiineiltä on vähentänyt muslimien osuutta Bahrainin kokonaisväestöstä. Bahrainin kristityt ja hindut ovat lähinnä siirtolaisia, mutta Bahrainissa on myös pieni bahrainilaisten kristittyjen yhteisö. Bahrainissa on myös noin 30 kansalaisuuden omaavaa Bahrainin juutalaista. Bahrainin muslimeista noin 70 % on šiialaisia ja 30 % sunneja, mutta tästä ei ole virallisia tilastoja.
Bahrainin alkuperäisväestö on voimakkaasti jakautunut šiioihin ja sunneihin. Kuningasperhe ja hallitseva luokka ovat sunneja, ja sunnit ovat olleet yhteiskunnassa parempiosaisia ja šiiat köyhempiä. Kuitenkin maassa on myös rikkaita ja vaikutusvaltaisia šiialaisia perheitä sekä korkeita šiialaisia virkamiehiä.
Bahrainin kansalaisuutta voi anoa ei-kansalainen, joka täyttää seuraavat ehdot; asunut Bahrainissa vähintään 25 vuotta yhtäjaksoisesti (15 vuotta riittää toisen arabimaan kansalaisille), rikkeettömyys, sujuva arabian kielen taito sekä rekisteröity kiinteistö omistuksessa Bahrainissa.
Talous

Bahrainin on kiittäminen vauraudestaan öljy- ja maakaasuvarojaan sekä öljynjalostustaan. Kun varannot alkoivat ehtyä 1970-luvulla, hallitus on panostanut talouden monipuolistamiseen. Bahrain onkin nyt yksi Persianlahden johtavia pankki- ja tietoliikennekeskuksia.
Bahrainissa ei pidätetä tuloveroa eikä arvonlisäveroa. Sen sijaan työntekijät maksavat yhden prosentin sosiaalivakuutusmaksua, ja öljystä ja muista polttoaineista kannetaan veroa.