stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maastohiihdon Suomen Cup 2016–2017
Kilpailut > Naiset > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 30. lokakuuta | Vuokatti, Sotkamo | 3 × 4 km (v) | Oulun Hiihtoseura 1 Marjaana Pitkänen Riitta-Liisa Roponen Heli Heiskanen | Hämeenlinnan Hiihtoseura 1 Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen | Kainuun Hiihtoseura Anita Korva Anne Kyllönen Päivi Piminäinen |  |
| 2 | 15. tammikuuta | Jämi, Jämijärvi | 3 × 4 km (p) | Hämeenlinnan Hiihtoseura 1 Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen | Kainuun Hiihtoseura Anita Korva Anne Kyllönen Päivi Piminäinen | Vuokatti Ski Team Kainuu Eveliina Piippo Sanna Martikkala Vilma Nissinen |  |
| 3 | 5. helmikuuta | Keuruu (SM-kilpailut) | parisprintti (p) | Lempäälän Kisa 1  Leena Nurmi Aino-Kaisa Saarinen | Oulun Hiihtoseura 1  Marjaana Pitkänen Tiia Rantala | Siilinjärven Hiihtoseura 1  Päivi Roivainen Johanna Ukkola |  |
| 4 | 1. huhtikuuta | Kontiolahti (SM-kilpailut) | 3 × 5 km (1 p + 2 v) | Lempäälän Kisa Leena Nurmi Sanni Alatalo Aino-Kaisa Saarinen | Vuokatti Ski Team Kainuu Katri Lylynperä Vilma Nissinen Eveliina Piippo | Hämeenlinnan Hiihtoseura 1 Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen |  |
| 5 | 8. huhtikuuta | Ylitornio | 3 × 5 km (v) | Hämeenlinnan Hiihtoseura Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen | Vuokatti Ski Team Kainuu Katri Lylynperä Vilma Nissinen Eveliina Piippo | Lempäälän Kisa Leena Nurmi Eeva Nurmi Aino-Kaisa Saarinen |  |
Maitreya (henkilö)

Maitreya on Share International -ryhmän käsityksen mukaan kaikkien uskontojen tulevaksi odotetun johtohahmon nykyinen ruumiillistuma. Ryhmän mukaan Maitreya on tällä hetkellä maailmassa. Kannattajiensa mukaan Maitreya on myös tehnyt uskonnollisia tunnustekoja ja ilmestynyt eri hahmoissa ihmisille ympäri maailman — buddhalaisille buddhana, kristityille Jeesuksena, juutalaisille Messiaana, ja niin edelleen.
Idän tähti -järjestön mukaan Maitreya oli maailmanopettaja, joka toimi Krishnamurtin välityksellä.
Aiheesta muualla

Share Suomi ry
Maalammi

| Maalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°10′38″N, 25°50′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskujoki:  Maajoki Ruotsalaiseen 
Järvinumero:  14.141.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,7 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  450 m  
Rantaviiva:  3,917 km  
Pinta-ala:  26,283 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMaalammi 
Maalammi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Rutalahden kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 26 hehtaaria, se on 1,5 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Ruotsalaisen lähialueeseen (14.141) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,7 metriä mpy.
Maitotonkka

Maitotonkkia Ruotsin maaseudulla.
Maitoa siivilöidään tonkkaan lypsyn jälkeen Saksan demokraattisessa tasavallassa vuonna 1954.
Maitotonkka eli pystö on kannellinen astia, jota käytettiin maidon kuljetukseen esimerkiksi maito­kärryillä maitolaiturille ja siitä edelleen meijeriin. Tonkat olivat yleisemmin terästä tai alumiinisia. Maitotonkan murteellisia nimityksiä ovat myös hinkki, pääläri ja pänikkä.
Nykyään vanhoja maitotonkkia käytetään koriste-esineinä ja meijeriin kelpaamattoman maidon säilytyksessä vasikoille. Maitoteollisuuden nykyisin käyttämät tonkat ovat ruostumatonta terästä ja niitä tehdään useita eri kokoja.
Maidon jäähdytystä Tuomarinkylän kartanon navetassa Helsingissä 1967.
Maitotonkkia nostetaan maitoauton lavalle Läyliäisissä Lopella 1957.
Maitotonkkia lastataan maitoautoon Osuuskauppaa Mäki-Matin uuden meijerin lastauslaiturilla Jyväskylässä 1958.
Töölön tavara-asema, Helsingin kaupungin maitolaituri 1948.
Maitotonkat jäivät maidon keräilyssä käytöstä, kun maitoautot vaihtuivat lavallisista kuorma-autoista säiliöautoiksi ja maito maatiloilla alettiin jäähdyttää ja varastoida tilasäiliöissä. Tiloilla, joilla lypsy vielä kesällä tehtiin laitumella, tonkkia saatettiin käyttää maidon kuljetuksessa laitumelta tilasäiliöön tämän jälkeenkin. Muuta käyttöä vanhoilla pystöillä on edelleen suurina elintarvikeastioina esimerkiksi juomavedelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maitotonkat Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maitotonkat Suomessa Wikimedia Commonsissa
Carlander-Reuterfelt, Gunilla: ”Maitotonkan historia. Meijeriastioiden ja erityisesti maitotonkkien valmistuksesta Kellokoskella”. Julkaisussa: Laari 2012. Suomen maatalousmuseo Saran vuosikirja, s. 40–60. [Loimaa]: Suomen maatalousmuseo Sarka, 2013. ISSN 1796-3990.
Luettelo diplomaattisiin edustustoihin paenneista henkilöistä

Tämä on luettelo henkilöistä, jotka ovat paenneet diplomaattisiin edustoihin turvapaikan saamiseksi. Luettelo on kronologinen.
Jouhisara

| Jouhisara |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sarat Carex
Laji::  lasiocarpa
Kaksiosainen nimi
 Carex lasiocarpa  Ehrh. 
Katso myös
   Jouhisara Wikispeciesissä   Jouhisara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jouhisara (Carex lasiocarpa) on soilla ja rannoilla kasvava monivuotinen saralaji.
Ulkonäkö ja koko

Jouhisara kasvaa 30–100 senttimetriä korkeaksi. Sen pitkästä suikertavasta juurakosta kasvaa hoikkia, lähes liereitä varsia. Varren kanssa samanpituiset lehdet ovat kouruisia, lähes rihmamaisia, 1–2 millimetriä leveitä, väriltään tumman harmaanvihreitä. Jouhisaran kukinnossa on hede- ja emitähkiä yhdestä kolmeen. Tähkät ovat 1–3,5 cm pitkiä, pystyjä ja tiheäkukkaisia. Munanmuotoiset pullakot ovat enintään 5 millimetriä pitkiä ja tiheästi lyhytkarvaisia, mikä on yksi lajin erityistuntomerkeistä. Usein otakärkiset tähkäsuomut ovat pullakoiden pituisia.
Jouhisara risteytyy joidenkin muiden sarojen kanssa. Suomessa tunnetaan lajin ristemiä vankkasaran (Carex riparia), aapasaran (Carex rotundata) ja luhtasaran (Carex vesicaria) kanssa.
Jouhisaralla voi esiintyä jouhisarannoki (Anthracoidea intercedens) ja luhtasarannoki (Anthracoidea subinclusa) -nokisieniä.
Jouhisara Suomessa

Suomessa jouhisara kasvaa yleisenä koko maassa, etenkin itä- ja pohjoisosissa jopa erittäin yleisenä. Sen kasvupaikkoja ovat nevat, letot, korvet ja rannat, harvoin myös rämeet.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Jouhisaran (Carex lasiocarpa) levinneisyys Suomessa.
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Jouhisara (Carex lasiocarpa)
ITIS: Carex lasiocarpa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Carex lasiocarpa (englanniksi)
Flora of China: Carex lasiocarpa (englanniksi)
Kanopos (kaupunki)

| Kanopos> Κάνωπος.Sijainti |
| --- | --- |
 Kanopos
Koordinaatit:  31°18′48″N, 30°03′29″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  Abuqir (Abu Qir), Al-Iskandariyya
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  muinaisen Egyptin dynastiat Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Gynaikopolites, Delta, Egypti
Aiheesta muualla
  Kanopos Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanopos (m.kreik. Κάνωπος, Kanōpos, lat. Canopus tai Canobus) eli Pekuat (egypt. Pr-gwt) tai Genp (egypt. Gnp) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Gynaikopoliteen nomokseen.
Maantiede

Kanopoksen kaupunki sijaitsi Niilin läntisimmän suuhaaran suussa. Suuhaara sai tästä nimen Kanopoksen suuhaara. Lähellä sijaitsi myös Kanopoksen kanava. Aleksandrian perustamisen jälkeen Kanopos sijaitsi siitä noin 120 stadioninmittaa eli noin 21 kilometriä itään.
Antiikin aikaiset maantieteilijät sijoittivat Aasian ja Afrikan rajan Kanopoksen kohdalle, siinä missä nykyisin se sijoitetaan idemmäksi Suezin kanavan kohdalle.
Historia

Kanopos oli aina Aleksandrian perustamiseen saakka Niilin suiston tärkein satama. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Menelaoksen perämiehestä Kanopoksesta, joka kuoli ja haudattiin kaupungin paikalle kreikkalaisten palatessa Troijan sodasta. Todennäköisemmin nimi oli kuitenkin peräisin egyptiläisestä Kanopos (Kanobos) -jumalasta.
Kanopos kuului Gynaikopoliteen nomokseen, tosin se mainitaan myös Meteliteen/Menelaiteen nomoksen pääkaupunkina. Satamakaupunkina Kanopoksessa oli paljon merimiehiä ja ulkomaalaisia, ja sen väestö oli sekoitus egyptiläisiä ja kreikkalaisia. Se tunnettiin lukuisista erilaisista uskonnollisista juhlistaan, löyhästä moraalistaan sekä punaisesta hennaväristään, joka oli suosittua itämaiden naisten parissa kynsien maalaamiseen. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Kanōbitēs (Κανωβίτης).
Kanopos taantui Aleksandrian perustamisen jälkeen, ja esiintyy historiassa vain harvoin enää kristillisen ajan koitettua. Se oli kuitenkin varhaisella kristillisellä kaudella Aleksandrian metropoliitan alainen piispanistuin. Nykyisin se on katolisen kirkon titulaaripiispan istuin (Canopus, Canopitanus).
Rakennukset ja löydökset

Kanopoksesta on löydetty joitakin jäänteitä. Kirjallisten lähteiden perusteella kaupungissa oli Zeus-Kanopokselle omistettu temppeli, jota kunnioittivat yhtä lailla egyptiläiset kuin kreikkalaisetkin. Siellä oli myös Serapeion eli Serapiksen pyhäkkö, jossa toimi tämän oraakkeli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanopos Wikimedia Commonsissa
Maansiirros

Maansiirros on tapahtuma, jonka seurauksena maa- ja kallioperän lohkot ovat liikkuneet niin, että näkyville on tullut vanhoja päällekkäisiä sedimenttejä. Maansiirroksista on usein löytynyt mm. fossiileja ja myös jääkausien muodostamia kivikerroksia. Suurista maansiirroksista voivat syntyä mm. lohkovuoristoja. Maansiirroksia ja niiden vaikutuksesta syntyneitä lohkovuoristoja ja rotkoja esiintyy esimerkiksi Itä-Afrikan hautavajoamassa, missä Afrikan itäinen osa on erkanemassa Afrikan mantereesta.
Maitotyttö

| Maitotyttö |
| --- | --- |

Nimi:  Maitotyttö
Tekijä:  Albert Edelfelt
Valmistumisvuosi:  1889
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  73,5  cm
Leveys:  60,5  cm
Kokoelma:  Unknown
Maitotyttö on taidemaalari Albert Edelfeltin maalaama öljyvärityö kankaalle vuodelta 1889. Teos tunnetaan myös nimillä La laitière ja Maidontuoja. Maalauksen korkeus on 73,5 ja leveys 60,5 senttimetriä. Teos esittää soutavaa nuorta naista veneessä ja hänellä on kyydissään maitotonkka. Albert Edelfelt maalasi työn Haikossa.
Maalaus oli ollut saman ranskalaisen suvun omistuksessa 1900-luvun alusta lähtien ja se myytiin vuonna 2016 huutokauppakamari Sothebyn huutokaupassa yksityiskokoelmaan.
Kirjallisuutta

Mjölkflickan Albert Edelfelts brev. Elektronisk brev- och konstutgåva (Albert Edelfeltin kirjeet. Elektroninen julkaisu).  2014−2020. Maria Vainio-Kurtakko & Henrika Tandefelt & Elisabeth Stubb, Svenska litteratursällskapet i Finland. (ruotsiksi)
Maanselkä

Maanselkä voi tarkoittaa seuraavia:
Maanselkä, vaarasuomalainen kylä Sotkamon ja Nurmeksen rajalla
Maanselkä, vedenjakaja, joka erottaa toisistaan Itämereen ja Jäämereen laskevat vesistöt
maanselkä, varsinkin Koillis-Suomessa vedenjakajaa tarkoittava yleisnimitys
Maanselkä, laaja vedenjakajaseutu Vaara-Suomessa
Maanselän rautatieasema, rautatieliikennepaikka
Maanselkä, sukunimenä:
Asmo Maanselkä, Suomen Kristillisdemokraattien puoluesihteeri.
Karin Mamma Andersson

Karin Mamma Andersson (s. 28. helmikuuta 1962 Luulaja Norlanti Ruotsi) on ruotsalainen taiteilija.
Andersson on käynyt Ruotsin Kuninkaallisen taidekorkeakoulun 1986-1993. Hän asuu ja työskentelee Tukholmassa. Hänen avopuolisonsa on taiteilija Jockum Nordström (s. 1963). Andersson alkoi käyttää lisänimeä Mamma vitsin vuoksi oppilasnäyttelyn yhteydessä 1992, mutta siitä on tullut taiteilijanimi, jota hän käyttää edelleen.
Hän on tehnyt Nobel-palkinnon diplomin 2004 ja 2005 Elfriede Jelinekille ja Harold Pinterille, ja hän sai 2006 pohjoismaisen Carnegie Art Awardin ensipalkinnon, jonka suuruus oli miljoona kruunua.
Tyylillisesti Anderssonin voi yhdistää ruotsalaisen luonnonlyriikan perinteeseen, ja maalauksissa on nähty samoja sävyjä kuin Ernst Josephsonin ja Carl Fredrik Hillin maalauksissa sekä Gunnar Frödingin runoissa, mutta myös mediamaailman nykyaikaa. Värimaailma tuo myös mieleen Aasian.
Karin Mamma Anderssonin näyttely oli Helsingin Taidehallissa syksyllä 2007. Vuonna 2003 hänen tuotantoaan oli esillä Venetsian biennaalissa. Vuonna 2009 Andersson sai ansioistaan pohjoismaisille taiteilijoille jaettavan Prinssi Eugenin mitalin.
Karin Laukkanen

| Karin Laukkanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Karin Laukkanen
Syntynyt: 31. lokakuuta 1962 (ikä 61) Hofors, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Koripalloilija
Maajoukkueet
1981–1983:   Ruotsi
Ottelut (pisteet):  14 (45)
Valmennusura
 1997–1998:  Solna Torpan Pojat (naiset)
Aiheesta muualla
FIBA
Karin Laukkanen (s. 31. lokakuuta 1962 Hofors) on ruotsalainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Laukkanen pelasi Ruotsin naisten maajoukkueessa vuosina 1981–1983 14 maaottelua 3,2 pisteen keskiarvolla. Hän kuului maajoukkueen turnauskokoonpanoon vuosien 1981 ja 1983 EM-kilpailuissa.
14-vuotiaana Ruotsin pääsarjassa debytoinut Laukkanen voitti pelaajana kolme Ruotsin mestaruutta. Pelaajanuransa jälkeen hän toimi valmentajana muun muassa Ruotsin pääsarjassa. Laukkanen valmensi Suomessa pääsarjassa pelannutta Torpan Poikien naisten joukkuetta kaudella 1997–1998 joukkueen jäädessä runkosarjassa viimeiselle sijalle.
Laukkanen puhuu suomea ja sai Ruotsin kansalaisuuden vasta 16-vuotiaana: hänen isänsä oli suomalainen ja saapui Ruotsiin ensimmäisen kerran sotalapsena.
Maanselkä (vedenjakaja)

Maanselkä on eri vesistöalueita erottava korkeahko vedenjakaja-alue. Tavallisimmin Maanselällä tarkoitetaan Pohjois-Suomen kautta kulkevaa vedenjakajaa, joka erottaa toisistaan Itämereen ja Jäämereen laskevat vesistöt. Tämä Maanselkä jatkuu Suomessa myös Kuusamon ja Kainuun alueella, jossa se erottaa Jäämeren lahteen, Vienanmereen laskevat vesistöt Oulujoen ja Pielisen valuma-alueeseen kuuluvista vesistöistä.
Koillis-Suomessa nimitystä maanselkä käytetään myös vedenjakajista yleensä. Niinpä maanseläksi voidaan kutsua myös esimerkiksi Vuoksen ja Oulujoen vesistöt erottavaa maanselkää Kainuun ja Pohjois-Karjalan välillä. Siellä on myös samanniminen Maanselän kylä. Pielisen ja Pohjois-Savon vesistöjä erottava pohjois-eteläsuuntainen vedenjakaja-alue on myös maanselkä.
Maksamme velkaa

| ”Maksamme velkaa” Apua! Orkesteri |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 1985
 Formaatti: 12" maxisingle
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 07.25
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Listasijoitukset
  1. (huhtikuu 1985)
Maksamme velkaa oli vuonna 1985 ilmestynyt Apua! Orkesterin single.
Kyseessä oli Juice Leskisen säveltämä ja sanoittama hyväntekeväisyyskappale, jolla kerättiin varoja Etiopian nälänhädän uhreille. Sen esikuvina toimivat vuonna 1984 ilmestynyt brittiläisen Band Aid -projektin single Do They Know It's Christmas? sekä amerikkalaisten artistien keväällä 1985 levyttämä We Are the World.
Kappaleen soolo-osuudet laulavat (esiintymisjärjestyksessä) Heinäsirkka, Pate Mustajärvi, Tiina Tiikeri, Pave Maijanen, Tuula Amberla, Martti Syrjä, Ismo Alanko ja Neumann.[lähde? ]
Single nousi Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle, myyden yhteensä yli 13 000 kappaletta, saavuttaen kultalevyrajan. Laulu on myöhemmin julkaistu myös useilla Poko Rekordsin kokoelmalevyillä. Levyn Maksamme velkaa levytti uudelleen vuonna 2005 Artistit Auttavat Aasiaa–2005 -niminen suomalaismuusikoista koostunut ryhmä. Tuotto luovutettiin Aasian tsunamiuhrien auttamiseksi.
Kappaleet

A-puoli
Maksamme velkaa – 3.50 (säv. Juice Leskinen, san. Juice Leskinen, sov. Anssi Tikanmäki)
B-puoli
Etiopiumia kansalle – 3.35 (säv. Juice Leskinen, san. Juice Leskinen, sov. Anssi Tikanmäki)
KHL:n tähdistökentällinen

KHL:n tähdistökentällinen on KHL-kauden jälkeen julkaistava tähdistökentällinen. Siihen nimetään jokaiselle pelipaikalla kauden paras pelaaja: maalivahti, kaksi puolustajaa, kaksi laitahyökkääjää ja keskushyökkääjä. KHL perustettiin vuonna 2008
Tähdistökentällinen vuosittain

| --- | --- |
 laitahyökkääjä • keskushyökkääjä • laitahyökkääjä puolustaja • puolustaja maalivahti 2008–2009 Danis Zaripov  • Aleksei Tereštšenko  • Aleksei Morozov  Ilja Nikulin  • Kevin Dallman  Georgi Gelašvili  2009–2010 Sergei Mozjakin  • Marcel Hossa  • Aleksandr Radulov  Sergei Zubov  • Dmitri Kalinin  Michael Garnett  2010–2011 Sergei Mozjakin  • Igor Grigorenko  • Aleksandr Radulov  Kirill Koltsov  • Sandis Ozolins  Erik Ersberg  2011–2012 Mikhail Anisin  • Roman Červenka  • Aleksandr Radulov  Dmitri Kalinin  • Kevin Dallman  Aleksandr Jerjomenko  2012–2013 Sergei Mozjakin  • Viktor Tihonov  • Aleksandr Radulov  Ilja Nikulin  • Ilja Gorohov  Aleksandr Jerjomenko  2013–2014 Sergei Mozjakin  • Justin Azevedo  • Danis Zaripov  Ondřej Němec  • Ilja Gorohov  Curtis Sanford  2014–2015 Artemi Panarin  • Steve Moses  • Aleksandr Radulov  Maksim Tšudinov  • Nikita Zaitsev  Anders Nilsson  2015–2016 Sergei Mozjakin  • Jan Kovář  • Aleksandr Radulov  Chris Lee  • Nikita Zaitsev  Ilja Sorokin  2016–2017 Sergei Mozjakin  • Jan Kovář  • Vadim Šipatšov  Jakub Jeřábek  • Viktor Antipin  Igor Šestjorkin  2017–2018 Nikita Gusev  • Justin Azevedo  • Dmitri Kagarlitski  Bogdan Kiselevitš  • Nikita Trjamkin  Pavel Francouz  2018–2019 Mihail Grigorenko  • Teemu Hartikainen  • Ilja Mikhejev  Darren Dietz  • Nikita Nesterov  Juha Metsola
Léon Serpollet

| Léon Serpollet |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. lokakuuta 1858 Culoz
Kuollut: 11. helmikuuta 1907 (48 vuotta) Pariisi
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  insinööri
Léon Serpollet (4. lokakuuta 1858 Culoz – 11. helmikuuta 1907 Pariisi) oli ranskalainen insinööri joka valmisti höyryautoja veljensä Henri Serpolletin kanssa.
Serpollet myös ajoi kilpaa veljensä Henrin kanssa valmistamillaan autoillaan. Hän saavutti maanopeusennätyksen. Se tapahtui kun hän ajoi 120 kilometriä tunnissa vauhdilla Nizzan promenaadilla vuonna 1902. Se oli sikälikin merkittävä että vauhti oli parempi kuin mihin polttomoottoreilla pystyttiin.[lähde? ]
Hänen asiakkaisiinsa kuuluivat muiden muassa Persian šaahi sekä kuningas Edvard VII.[lähde? ]
Kunnianosoitukset

Serpolletin patsas on Jean Boucherin veistämänä. Se sijaitsee Pariisin 17. arrondissementissä Saint Ferdinandin aukiolla. Pariisin 18. arrondissementtissa on hänen mukaansa nimetty puisto Parc Léon Serpollet. Hänelle myös myönnettiin Kunnialegioonan kunniamerkki vuonna 1900.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Léon Serpollet Wikimedia Commonsissa
Anciennes Serpollet, Gardner-Serpollet, Darracq-Serpollet Guide Automobiles Anciennes. Viitattu 26.1.2021. (ranskaksi)
Tissot, Janine: Léon Emmanuel Serpollet les Actus DN. Viitattu 26.1.2021. (ranskaksi)
Renault, Alex: Serpollet « Oeuf de Pâques » (1902) Lautomobileancienne.com.  4.10.2016. Viitattu 26.1.2021. (ranskaksi)
Serpollet, (1858-1915) Laberezina.com/. Viitattu 26.1.2021. (ranskaksi)
Jousiammunta kesäparalympialaisissa 2016

Jousiammunnassa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäparalympialaisissa 15. kertaa. Kilpailut käytiin 10.–17. syyskuuta. Eri sarjoja oli yhteensä yhdeksän. Kilpailumuotoja oli kolme, joissa kaikissa oli sarja miehille, naisille ja sekapareille. Kilpailumuotoja olivat taljajousi, vastakaari- eli tähtäisjousi sekä pyörätuoliluokka. Kilpailut käytiin Sambadrome Marquês de Sapucaíssa.
Mitaliyhteenveto

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ei käytyjä kilpailuja
Kilpailut ja mitalistit

Avoimessa luokassa saa kilpailla sellaiset urheilijat, joilla on toimintakykyrajoituksia jaloissa ja keskivartalossa, mutta käsien toimintakyky on normaali. Pyörätuoliluokassa W1 kilpailevat sellaiset, joilla myös käsien toimintakyky on heikentynyt, kuten neliraajahalvaantuneet.
| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
Miehet, taljajousi tiedot: 
Miehet, tähtäinjousi tiedot: 
Miehet, W1 tiedot: 
Naiset, taljajousi tiedot: 
Naiset, tähtäinjousi tiedot: 
Naiset, W1 tiedot: 
Sekapari, taljajousi tiedot: 
Sekapari, tähtäinjousi tiedot: 
Sekapari, W1 tiedot:
Karin Kull

Karin Johanna Kull (26. helmikuuta 1929 Helsinki – 31. heinäkuuta 2018) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Teoksia

Har jag någonsin berättat.... Söderström, Helsingfors 1979
Småstad : kåserier. Östra Nylands tryckeri, Lovisa 1986
Karin Lindberg

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lindberg 1950-luvulla. |  Lindberg 1950-luvulla. |  Lindberg 1950-luvulla. |  |
Maa:   Ruotsi
Naisten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | yhteisvoimistelu |  |
|  Hopeaa | Melbourne 1956 | yhteisvoimistelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Basel 1950 | joukkuekilpailu |  |
Karin Elisabet Lindberg (myöh. Lindén, 6. lokakuuta 1929 Kalix – 2. joulukuuta 2020 Örebro) oli ruotsalainen telinevoimistelija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.
Lindberg voitti yhteisvoimistelussa olympiakultaa Helsingissä 1952 ja olympiahopeaa Melbournessa 1956. Hänen muut olympiasijoituksensa kärkikymmenikköön tulivat joukkuekilpailussa, missä Ruotsi oli Lontoossa 1948 ja Helsingissä neljäs ja Melbournessa kahdeksas, ja hypyssä, jossa hän sijoittui Helsingissä seitsemänneksi. MM-kilpailuista hän voitti Baselissa 1950 kultaa joukkuekilpailusta.
Luettelo diplomaattisista edustustoista Azerbaidžanissa

Tämä on luettelo diplomaattisista edustustoista Azerbaidžanissa. Bakussa on 65 suurlähetystöä.
Suurlähetystöt > Bakussa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Afganistan   Algeria   Argentiina   Itävalta   Valko-Venäjä   Belgia   Brasilia   Bulgaria   Kiina   Kolumbia   Costa Rica   Kroatia   Kuuba   Tšekki   Egypti   Viro   Ranska   Georgia   Saksa   Kreikka   Unkari   Intia |   Indonesia   Iran   Irak   Israel   Italia   Japani   Jordania   Kazakstan   Korean tasavalta   Kuwait   Kirgisia   Latvia   Libya   Liettua   Malesia   Meksiko   Moldova   Marokko   Alankomaat   Norja   Pakistan   Palestiina |   Peru   Puola   Portugali   Qatar   Romania   Venäjä   Saudi-Arabia   Serbia   Espanja   Sudan   Ruotsi   Sveitsi   Tadžikistan   Turkki   Turkmenistan   Ukraina   Yhdistyneet arabiemiraatit   Yhdistynyt kuningaskunta   Yhdysvallat   Uzbekistan   Venezuela |
Edustustot > Bakussa

Euroopan unioni (valtuuskunta)
Dagestan
Pohjois-Makedonia (Taloustoimisto)
Pohjois-Kypros (Edustusto)
Tatarstan
Pääkonsulaatit

| --- | --- |
 Gəncəssä  Georgia   Turkki:  Nahitševanissa  Iran   Turkki