stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pekka Autiovuori
Filmografia > Kuunnelmat

| Vuosi | Kuunnelma | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1966–1967 | Tuntematon sotilas | vänrikki Jalovaara |
| 1967 | Huvinäytelmän jälkeen | Huvinäytelmän tekijä |
| 1979–2011 | Knalli ja sateenvarjo | Richard Lamm |
| 1980-luvun alku | Maata etsimässä | Simon |
| 1984–1995 | Linnunradan käsikirja liftareille | Arthur Dent |
| 1988 | Kuka viritti ansan, Roger Rabbit? | Roger Rabbit |
| 2023 | Puutarhakaupungin murhamysteerit | Taksi Hai |
Aiheesta muualla

Pekka Autiovuori Elonetissä.
Pekka Autiovuori Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pekka Autiovuori ja Eero Melasniemi vuonna 1968
Metal Jukebox

| Metal Jukebox Helloween |
| --- | --- | --- |

Cover-albumin tiedot
 Julkaistu: 9. marraskuuta 1999
 Tuottaja(t): Helloween
 Tyylilaji: power metal
 Kesto: 57.24
 Levy-yhtiö: Castle Communications
Listasijoitukset
  31.
Helloweenin muut julkaisut
| Better Than Raw 1998 | Metal Jukebox 1999 | The Dark Ride 2000 |
Metal Jukebox on saksalaisen power metal -yhtye Helloweenin vuonna 1999 julkaistu coveralbumi.
Kappaleet

"He's a Woman – She's a Man" – Scorpions (Schenker/Meine/Rarebell) –  3:13
"Locomotive Breath" – Jethro Tull (Anderson) – 3:56
"Lay All Your Love on Me" – ABBA (Andersson/Ulvaeus) – 4:36
"Space Oddity" – David Bowie (Bowie) – 4:51
"From out of Nowhere" – Faith No More (Bordin/Bottum/Gould/Martin/Patton) – 3:19
"All My Loving" – The Beatles (Lennon/McCartney) – 1:44
"Hocus Pocus" – Focus (van Leer/Akkerman) – 6:43
"Faith Healer" – Alex Harvey (Harvey/McKenna) – 7:08
"Juggernaut" – Frank Marino (Marino) – 4:50
"White Room" – Cream (Bruce/Brown) – 5:46
"Mexican" – Babe Ruth (Shacklock) – 5:48
"Rat Bat Blue" – Deep Purple (Blackmore/Gillan/Glover/Lord/Paice) – 5:30 (Julkaistu ainoastaan Japanissa)
Kokoonpano

Andi Deris – laulu
Markus Grosskopf – basso
Michael Weikath – kitara
Roland Grapow – kitara
Uli Kusch – rummut
Arvostelut

AllMusic:
Soundi:
Aiheesta muualla

Metal Jukebox Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Metal Jukebox Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
See Emily Play

| ”See Emily Play” Pink Floyd |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Scarecrow”
 Äänitetty : toukokuu 1967, Sound Techniques, Lontoo
 Julkaistu: 16. kesäkuuta 1967
 Tekijä(t): Syd Barrett
 Tuottaja(t): Norman Smith
 Tyylilaji: psykedeelinen rock
 Kesto: 02.53
 Levy-yhtiö: EMI
Pink Floydin muut singlet
| ”Arnold Layne” 1967 | ”See Emily Play” 1967 | ”Flaming” 1967 |
See Emily Play on vuonna 1967 julkaistu Pink Floydin kappale, jonka on sanoittanut ja säveltänyt silloinen keulahahmo Syd Barrett. Barrett myös laulaa kappaleen. Vaikka kappale ei ollut yhtyeen esikoisalbumilla The Piper at the Gates of Dawn, siitä muodostui singlenä ilmestyessään hittiklassikko. Kappale julkaistiin myöhemmin erilaisilla kokoelmilla, ensimmäiseksi albumilla Relics (1971). B-puoli ”Scarecrow” julkaistiin yhtyeen esikoisalbumilla.
Kappaleet

See Emily Play
Scarecrow (myös albumilla The Piper at the Gates of Dawn nimellä ”The Scarecrow”)
Kokoonpano

Syd Barrett – laulu, kitara
Richard Wright – koskettimet, urut (kappale 2), taustalaulu (kappale 2)
Roger Waters – basso, taustalaulu (kappale 1)
Nick Mason – rummut, lyömäsoittimet
Thíra (kunta)

| Thíra Thíran kunta Θήρα Δήμος Θήρας |
| --- | --- |
 Thíran rantaa Firán kohdalta.
 Kunnan sijainti
 Thíra
 Koordinaatit: 36°25′N, 25°26′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Thíra
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  6001
 – Kuntakeskus:  Firá
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  90,69 km²
Väkiluku (2011):  15 550
 – Kunnallis­yksikkö:  14 005
 – Väestötiheys:  171,46 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  847 00, 847 02
Suuntanumero(t):  22860
Rekisterikilpi:  EM
 
 www.thira.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Thíra (kreik. Θήρα eli Δήμος Θήρας, Dímos Thíras) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Thíran alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala on 90,69 neliökilometriä ja väkiluku 15 550 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Firá eli Thíra.
Thíran kunta käsittää koko Santorínin saariryhmän, jonka pääsaaret ovat Thíra, Thirasía, Néa Kaméni, Palaiá Kaméni ja Aspronísi. Niiden lisäksi kuntaan kuuluvat pienemmät saaret Ágios Nikólaos, Askaniá, Christianí ja Escháti. Saaret kuuluvat Kykladien saaristoon.
Nykyinen Thíran kunta muodostui, kun Firá (Thíra) ja Oía yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Thíran kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Firá (Thíra) | Akrotíri | Ágios Nikólaos | 54 |
| Firá (Thíra) | Akrotíri | Akrotíri | 355 |
| Firá (Thíra) | Akrotíri | Fáros | 80 |
| Firá (Thíra) | Emporeío | Ágios Geórgios | 343 |
| Firá (Thíra) | Emporeío | Emporeío | 1 938 |
| Firá (Thíra) | Emporeío | Exomýtis | 126 |
| Firá (Thíra) | Emporeío | Períssa | 678 |
| Firá (Thíra) | Episkopí Goniás | Episkopí Goniás | 118 |
| Firá (Thíra) | Episkopí Goniás | Kamári | 1 344 |
| Firá (Thíra) | Éxo Goniá | Éxo Goniá | 326 |
| Firá (Thíra) | Éxo Goniá | Perivólia | 69 |
| Firá (Thíra) | Imerovígli | Imerovígli | 431 |
| Firá (Thíra) | Imerovígli | Panagía Kaloú | 104 |
| Firá (Thíra) | Karterádos | Éxo Gialós | 55 |
| Firá (Thíra) | Karterádos | Karterádos | 1 238 |
| Firá (Thíra) | Megalochóri | Megalochóri | 594 |
| Firá (Thíra) | Mesariá | Mesariá | 1 593 |
| Firá (Thíra) | Mesariá | Monólithos | 499 |
| Firá (Thíra) | Pýrgos Kallístis | Profeetta Elian luostari (Moní Profíti Ilía) | 19 |
| Firá (Thíra) | Pýrgos Kallístis | Órmos Athiniós | 9 |
| Firá (Thíra) | Pýrgos Kallístis | Pýrgos Kallístis | 884 |
| Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | Askaniá (saari) | 0 |
| Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | Aspronísi (saari) | 0 |
| Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | Christianí (saari) | 0 |
| Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | Escháti (saari) | 0 |
| Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | Éxo Gialós | 71 |
| Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | Éxo Katoikíes | 26 |
| Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | Mésa Katoikíes | 143 |
| Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | Néa Kaméni (saari) | 0 |
| Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | Órmos Firón | 0 |
| Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | Palaiá Kaméni (saari) | 1 |
| Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | Firá (Thíra) | 1 616 |
| Firá (Thíra) | Vóthonas | Agía Paraskeví | 57 |
| Firá (Thíra) | Vóthonas | Vóthonas | 699 |
| Firá (Thíra) | Vourvoúlos | Vourvoúlos | 535 |
Firá (Thíra): Yhteensä: 14 005
| Oía | Oía | Foinikiá | 222 |
| Oía | Oía | Koloúmpos | 23 |
| Oía | Oía | Oía | 665 |
| Oía | Oía | Órmos Ammoudioú | 23 |
| Oía | Oía | Órmos Arménis | 4 |
| Oía | Oía | Parádeisos | 92 |
| Oía | Oía | Thólos | 197 |
| Oía | Thirasía | Agía Eiríni | 39 |
| Oía | Thirasía | Agriliá | 2 |
| Oía | Thirasía | Órmos Kórfou | 5 |
| Oía | Thirasía | Potamós | 113 |
| Oía | Thirasía | Manolás (Thirasía) | 160 |
Oía: Yhteensä: 1 545
Yhteensä: 15 550
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thíra Wikimedia Commonsissa
Δήμος Θήρας. Thíran kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Etelä-Egean saarten alue
| --- | --- |
Ándroksen alueyksikkö:  Ándros
Kálymnoksen alueyksikkö:   Agathonísi  Astypálaia  Kálymnos  Leipsoí  Léros  Pátmos 
Kárpathos-Kásoksen alueyksikkö:   Kárpathos  Kásos 
Kéa-Kýthnoksen alueyksikkö:   Kéa  Kýthnos 
Kosin alueyksikkö:   Kos  Nísyros 
Míloksen alueyksikkö:   Kímolos  Mílos  Sérifos  Sífnos 
Mýkonoksen alueyksikkö:  Mýkonos
Náxoksen alueyksikkö:   Amorgós  Náxos ja Pienet Kykladit 
Pároksen alueyksikkö:   Antíparos  Páros 
Ródoksen alueyksikkö:   Chálki  Megísti  Ródos  Sými  Tílos 
Sýroksen alueyksikkö:  Sýros-Ermoúpoli
Thíran alueyksikkö:   Anáfi  Folégandros  Íos  Síkinos  Thíra 
Tínoksen alueyksikkö:  Tínos
Oskar Backman

Oskar August Backman (7. tammikuuta 1847 Ristiina – 7. tammikuuta 1915 Kotka) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies, joka toimi Kotkan pormestarina.
Backmanin vanhemmat olivat nimismies Anders Erik Backman ja Anna Lovisa Ehrencrantz. Hän tuli ylioppilaaksi 1866, suoritti tuomarintutkinnon 1871 ja sai varatuomarin arvon 1874. Backman oli Kotkan pormestari 1880–1903 ja sitten poliittisista syistä tehtävästä erotettu, kunnes palasi sitä uudestaan hoitamaan 1907. Hän sai kollegiasessorin arvon 1900.  Backman oli porvarissäädyssä Kotkan edustaja valtiopäivillä  1885.
Henrik Corte

Henrik Corte (k. 1680) oli  virkamies, Raahen kaupungin ensimmäinen pormestari ja menestyksekäs liikemies.
Saksalaista syntyperää oleva Corte tuli Pohjois-Pohjanmaalle 1640-luvun alussa, toimien ensin tukholmalaisen kauppiaan edustajana, sitten  Oulussa voutina vuodesta 1647 ja lääninhaltijana Pietari Brahen palveluksessa. Vuonna 1650 hänet määrättiin muuttamaan silloiseen Salon kaupunkiin. Siellä Corte paneutui tarmokkaasti Raaheksi myöhemmin nimetyn ja laajentuvan kaupungin kehittämiseen voutina ja pormestarina.  Raahen olot järjestettiin hänen johdollaan. Veroja hän keräsi kruunulle, kreivikunnalle ja kaupungille. Samalla Corte harjoitti itse menestyksellistä liiketoimintaa kaupungin porvarina, samoin kuin tervakauppaa Tukholmaan. Pormestariksi ryhtyessään hän oli saanut itselleen 12 vuoden verovapauden. Corte oli myös mukana perustamassa Kajaanin vapaaherrakuntaan suolankeittimöä ja potaskatehdasta ja omisti useita Pietari Brahen hänelle lahjoittamia maatiloja.  Raahen valtiopäivämies Corte oli vuonna 1672. Raahen vanhaan kirkkoon hän lahjoitti muun muassa saarnatuolin ja epitafin. Corten ensimmäinen puoliso oli Kristina Forbus (k. 1661) ja toinen Elisabet Root. Corten poika ensimmäisestä avioliitosta Henrik Corte nuorempi (1647–1708) seurasi isäänsä Raahen toisena pormestarina 26 vuoden ajan ja vielä tämän poika Gabriel Corte oli Raahen pormestari 1708–1728.
Malmön kaupunginkirjasto

| Malmön kaupunginkirjasto> Malmö stadsbibliotek |
| --- | --- |
 Kirjasto vuonna 2002.
Osoite:  Kung Oscars väg 11
Sijainti:  Malmö, Ruotsi
Rakennustyyppi:  kirjasto
Perustettu:  1905
Valmistumisvuosi:  1901 (vanha osa, kirjaston käyttöön 1946) 1997 (laajennusosa)
Suunnittelija:  John Smedberg  (vanha osa) Henning Larsen (laajennusosa)
Runkorakenne:  tiili, teräs
Julkisivumateriaali:  tiili, lasi
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Malmön kaupunginkirjasto (ruots. Malmö stadsbibliotek) on Ruotsin kolmanneksi suurimman kaupungin Malmön pääkirjasto. Se perustettiin vuonna 1905 ja oli aluksi yhdistyksen ylläpitämänä, kunnes toiminta siirtyi kaupungin alaisuuteen 1927. Kirjasto koostuu kahdesta rakennuksesta. Vanha osa, vuonna 1901 valmistunut tiilinen Slottet, oli alun perin museo ja muutettiin kirjastoksi vuonna 1946. Se jäi pieneksi jo 1960-luvulla, ja vuosikymmenten odotuksen jälkeen alettiin vuonna 1994 rakentaa tanskalaisen Henning Larsenin suunnittelemaa lisäosaa. Sen vihki 31. toukokuuta 1997 käyttöön pääministeri Göran Persson. Tämän jälkeen vanha osa peruskorjattiin, ja kokonaisuus oli valmis syksyllä 1999.
Vuonna 2006 Malmön kaupunginkirjastosta tuli Ruotsin ensimmäinen kirjasto, josta saattoi lainata videopelejä.
Syksyllä 2023 sosiaalisessa mediassa keräsi kansainvälistä huomiota oikeistokonservatiivisen Bulletin-verkkojulkaisun artikkeli, jossa väitettiin, että kirjaston arabiankielisellä osastolla olisi esillä arabiankielinen Taisteluni. Todellisuudessa kuvassa näkynyt kirja oli egyptiläisen kirjailijan kirjoittama Hitlerin elämäkerta, ja sen oli asettanut näkyville joku kirjaston asiakkaista. Oikea Taisteluni ei ole kirjaston hyllyssä, vaan sitä voi pyytää varastosta.
Kuvia

Vanha osa eli Slottet (John Smedberg, 1901)
Sisätiloja
Kokonaisuus puistosta nähtynä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malmön kaupunginkirjasto Wikimedia Commonsissa
Kirjaston verkkosivut (ruotsiksi)
Ilmari Ervamaa

Harald Ilmari Ervamaa (vuoteen 1935 Ervast; 27. kesäkuuta 1891 Tervola – 7. toukokuuta 1973 Kemi) oli suomalainen juristi ja asianajaja, joka toimi pitkään Kemin pormestarina. Hän edusti kokoomusta.
Ervamaan vanhemmat olivat lääninrovasti Petter Edvard Ervast ja Anna Castrén ja puoliso vuodesta 1921 sairaanhoitaja Hulda Matilda Pajari. Ervamaa tuli ylioppilaaksi 1910, valmistui 1914 filosofian ja 1920 lakitieteen kandidaatiksi ja sai varatuomarin arvon 1923. Myöhemmin hänestä tuli myös lakitieteen lisensiaatti. Ervamaa toimi asianajajana Oulussa vuosina 1923–1924 ja Kemin pormestarina vuosina 1924–1961, minkä jälkeen hän jäi eläkkeelle. Hän oli presidentin valitsijamies useaan otteeseen sekä Kemin kaupunginvaltuuston jäsen ja vuosina 1942–1945 myös kaupunginhallituksen jäsen. Kuorolaulua harrastanut Ervamaa oli Pohjan Mieslaulajat -kuoron ensimmäinen puheenjohtaja vuosina 1932–1947.
Sebastian von Knorring

Sebastian von Knorring (9. maaliskuuta 1815 Vehmaa – 7. tammikuuta 1903 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, juristi, pormestari ja valtiopäivämies.
Von Knorringin vanhemmat olivat tilanomistaja, kapteeni, vapaaherra Johan Fredrik Ludvig von Knorring ja Katarina Lovisa Wittfooth ja puoliso vuodesta 1842 Fredrika Ottiliana Flinckenberg (k. 1891). Hovioikeudenneuvos, valtiopäivämies Johannes Alarik von Knorring oli heidän poikansa. Sebastian Von Knorring tuli ylioppilaaksi 1832 ja suoritti tuomarintutkinnon 1837. Varatuomarin arvon hän sai 1840 ja kihlakunnantuomarin arvon 1852. Von Knorring oli Turun hovioikeuden  auskultantti 1837 ja Viipurin hovioikeuden auskultantti 1839. Toimittuaan vt. tuomarina hän oli Viipurin läänin maanjako-oikeuden vt. sihteeri 1853–1856 ja Rauman pormestari vuosina 1859–1863. Raaseporin tuomiokunnan tuomariksi hän tuli  1863 ja Mäntsälän tuomiokunnan tuomariksi 1874. Jääsken tuomiokunnan tuomarina von Knorring toimi 1878–1890. Hän oli aatelissäädyssä valtiopäiväedustaja  1888. Von Knorring oli kuollessaan Suomen vanhin lakimies.
Mathias Jaatinen

Axel Mathias Jaatinen (11. helmikuuta 1834 Pälkjärvi – 22. syyskuuta 1907 Helsinki) oli suomalainen tuomari ja valtiopäivämies, joka toimi Kokkolan pormestarina.
Jaatisen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Jaatinen ja Marias Könönen ja puoliso vuodesta 1869 Hilma Emilia Kristina Stenberg. Jaatinen tuli ylioppilaaksi 1869, suoritti tuomarintutkinnon 1865 ja sai varatuomarin arvon 1868. Hän oli Kokkolan pormestari 1869 ja Ruoveden tuomiokunnan tuomari 1886–1900. Jaatinen asui pitkään Vilppulassa ja osallistui siellä aktiivisesti kirkon rakennustoimikuntaan. Hän oli   porvarissäädyssä Kokkolan edustaja valtiopäivillä  1872.
Jakob Mölsä

Jakob (Jacob) Mölsä (Mölsé) (30. maaliskuuta 1826 Kerimäki – 5. joulukuuta 1882 Kuopio) oli juristi, joka toimi oikeuslaitoksessa ja Savonlinnan pormestarina. Hän oli Tammikuun valiokunnan jäsen ja valtiopäivämies.
Mölsä toimi Savonlinnan kaupungin pormestarina todennäköisesti 1855–1870. Tämän jälkeen hän toimi Viipurin hovioikeuden asessorina 1870–71 ja Kuopion tuomiokunnan tuomarina 1871 alkaen.
Mölsä toimi vuoden 1863 valtiopäiviä valmistelevassa Tammikuun valiokunnassa Kuopion, Joensuun, Mikkelin, Savonlinnan ja Heinolan kaupunkien yhteisesti valitsemana edustajana. Valtiopäivillä 1863–1864 Mölsä oli porvarissäädyssä Savonlinnan kaupungin edustajana. Hän oli valtiopäivillä suuren lähetystön jäsen, lakivaliokunnan jäsen, porvarissäädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen sekä valitsijamies.
Mölsän vanhemmat olivat torppari Jeremias Mölsä ja Anna Paakkunainen ja puolisot vuodesta 1858 Sofia Natalia Mölsä (k. 1859) ja vuodesta 1866 tämän sisar Klara Mölsä. Jakob Mölsä suoritti tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1854 ja sai varatuomarin arvon 1855.
Tita Rinnevaara

Tita Maria Rinnevaara (s. 1956) on suomalainen virkamies, joka on toiminut kaupunginjohtajana. Hän on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri.
Rinnevaara valittiin Pyhäjärven kaupunginjohtajaksi 2010 ja hän ehti istua virassa vuoden verran ennen kuin häntä ryhdyttiin erottamaan. Rinnevaara ehti tulla valituksi Heinolan kaupunginjohtajaksi, josta tehtävästä hänet erotettiin. Molemmat erottamiset päätyivät käräjille, mutta neuvottelujen jälkeen Rinnevaara luopui Pyhäjärvellä syytteistä ja sai 80 000 euron korvaukset. Kaupunginhallituksen puheenjohtajalle Jukka Tikanmäelle määrättiin sakot. Myös Heinolaa koskevasta jutusta hän sai korvaukset, noin 120 000.
Aiemmin Rinnevaara on työskennellyt Sampo-pankin sijoituspäällikkönä, Epilepsiasäätiön tutkimuskeskus Neuron johtajana ja 2001–2003 Merimaskun kunnanjohtajana.
Heikki Oksanen

Heikki (Eelis Henrik) Oksanen (10. syyskuuta 1915 Merikarvia – 7. tammikuuta 1989 Rauma) oli kaupunkineuvos, joka toimi yli kaksikymmentä vuotta Rauman kaupunginjohtajana.
Heikki Oksasen vanhemmat olivat työmies Herman Oksanen ja Maria Josefiina Mäntylä ja puoliso vuodesta 1943 sairaanhoitaja Hilkka-Liisa Viherä. Oksanen tuli ylioppilaaksi 1936 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1946. Hän oli kansanhuoltoministeriön osastosihteeri 1946–1948 ja sosialisoimiskomitean tutkija 1947–1948. Karkkilan kauppalanjohtajana Oksanen toimi 1948–1956 ja Rauman kaupunginjohtajana 1956–1977. Kaupunkineuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1982. Oksanen, joka osallistui sekä talvisotaan että jatkosotaan,  oli sotilasarvoltaan reservin kapteeni (1967).
Mårten Fredrik Ringbom

Mårten Fredrik Ringbom (Ringbohm) (15. helmikuuta 1770 Harju – 31. joulukuuta 1811 Turku) oli suomalainen juristi, pormestari ja valtiopäivämies.
Ringbomin  vanhemmat olivat Harjun ja Ylöjärven kappalainen Mårten Ringbom ja Sara Edenius ja puoliso vuodesta 1802 Katarina Eleonora Lindström (k. 1840). Ringbom tuli ylioppilaaksi 1787 ja suoritti tuomarintutkinnon 1792. Turun hovioikeuden auskultantti hän oli 1793 ja Tammisaaren vt. pormestari 1798 ja vakinainen vuodesta 1806. Hän oli porvarissäädyssä valtiopäiväedustaja  Porvoon valtiopäivillä 1809.
Albert Luoma

| Albert Luoma> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 22. toukokuuta 1907 – 31. heinäkuuta 1908  
Ryhmä/puolue:  Nuorsuomalaisen puolueen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Oulun läänin eteläinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. toukokuuta 1856  Oulu, Suomi
Kuollut: 26. tammikuuta 1913 (56 vuotta)  Turku, Suomi
Puoliso:  Amanda Snellman (1884–1900) Sofia Stenman (1901–1913)
Tiedot
Puolue:  Nuorsuomalainen Puolue
Albert Luoma (17. toukokuuta 1856 Oulu – 26. tammikuuta 1913 Turku) oli suomalainen poliitikko ja Turun hovioikeuden asessori ja Nuorsuomalaisen Puolueen kansanedustaja ensimmäisessä eduskunnassa.
Luoman vanhemmat olivat kunnankirjuri Mathias Luoma ja Elisabet Pelkonen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1876, suoritti yleisen oikeustutkinnon 1881 ja sai varatuomarin arvon 1884. Luoma aloitti uransa 1884 Oulun lääninhallituksen varalääninkamreerina ja oli sen jälkeen Raahen kaupungin pormestarina 1884–1907. Viimeksi hän oli Loimaan tuomiokunnan tuomarina 1907 ja Turun hovioikeuden asessorina 1907–1913.
Luoma oli kansanedustajana 1907–1908 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli jo aiemmin ollut mukana säätyvaltiopäivillä, porvarissäädyssä Raahen edustajana 1904–1905 ja 1905–1906. Luoma oli myös jäsen Turun kaupunginvaltuustossa ja oli mukana kirkolliskokouksessa.
Luoma oli naimisissa 1884–1900 Amanda Maria Snellmanin kanssa. Jäätyään leskeksi hän meni uusiin naimisiin vuonna 1901 Sofia Mathilda Stenmanin kanssa. Luoman poika ensimmäisestä avioliitosta oli Akateemisen kirjakaupan pitkäaikainen johtaja Väinö Luoma (1887–1952).
Albert Schogster

Robert Albert Bernhard Schogster (17. helmikuuta 1838 Sipoo – 25. joulukuuta 1918 Lappeenranta) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies, joka toimi Lappeenrannan pormestarina.
Schogsterin vanhemmat olivat kappalainen Albert Wilhelm Schogster ja Sofia Maria Wallgren ja puoliso vuodesta 1867 Ida Sigfridina Stenbäck. Schogster tuli ylioppilaaksi 1857, suoritti tuomarintutkinnon 1864 ja sai varatuomarin arvon 1870. Hän oli Lappeenrannassa oikeusraatimies ja vankilanjohtaja 1867 ja pormestari 1870–1895 ja sitten Lappeen kihlakunnan kruununvouti 1895–1902, toimien samalla rakuunarykmentin sotatuomarina Lappeenrannassa 1890–1902. Schogster sai kollegiasessorin arvon 1885. Hän oli porvarissäädyssä Lappeenrannan edustaja valtiopäivillä  1872, joiden täysistunnoissa hän ei kuitenkaan käyttänyt yhtään puheenvuoroa.
Fredrik Stenström

Fredrik Stenström (23. maaliskuuta 1857 Lohja – 18. tammikuuta 1920 Turku) oli suomalainen valtiopäivämies ja RKP:n kansanedustajana toiminut pormestari ja hovioikeudenneuvos.
Stenströmin vanhemmat olivat kruununnimismies Evert Viktor Stenström ja Maria Sofia Holm. Hän pääsi ylioppilaaksi 1876, suoritti yleisen oikeustutkinnon 1886 ja sai varatuomarin arvon 1889.
Stenström oli Nummen ja Pusulan piirin kruununnimismiehenä 1886, Uudenmaan läänin toisena varalääninsihteerinä 1887–1888, Lohjan ja Piikkiön tuomiokuntien vt. tuomarina 1888–1891 sekä Helsingin vt. siviilipoliisimestarina 1891. Hän oli sitten Hangon pormestarina 1891–1903 ja uudelleen 1906–1907. Stenström erotettiin pormestarin virastaan hallinnollista tietä 1903 ja hän oli välillä vuosina 1903–1906 asianajajana Helsingissä sekä vt. kunnallisraatimiehenä ja maistraatin notaarina. Stenström oli pormestarin toimen ohella myös Nummen pitäjän maanjako-oikeuden puheenjohtajana 1893–1907.
Stenström toimi vuonna 1907 Helsingin poliisimestarin apulaisena ja Turun hovioikeuden apujäsenenä. Viimeksi hän oli Turun hovioikeudessa asessorina 1907–1917 ja hovioikeudenneuvoksena 1917–1920.
Stenström oli Hangon edustaja  porvarissäädyssä valtiopäivillä 1894, 1897, 1899, 1900 ja 1904–1905. Hän oli  RKP:n kansanedustajana 1909–1910 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Stenström oli myös kirkolliskokouksen jäsen ja lisäksi hän oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen ja Turun rahatoimikamarin puheenjohtaja.
Fredrik Stenström oli naimisissa vuodesta 1887 Anna Vilhelmina Bergholmin kanssa.
1815

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

8. tammikuuta – Amerikkalaiset voittivat britit New Orleansin taistelussa.
20. maaliskuuta – Napoleon Bonaparte saapui Pariisiin karattuaan vankeudesta Elban saarelta.
9. kesäkuuta – Wienin kongressin päätösasiakirja allekirjoitettiin.
Luccan herttuakunta perustettiin.
18. kesäkuuta – Napoleon Bonaparte julistautui uudelleen Ranskan keisariksi.
18. kesäkuuta – Napoleon hävisi Waterloon taistelun.
22. kesäkuuta – Napoleon luopui vallasta 4-vuotiaan poikansa hyväksi. Napoleon II hallitsi vain kahden viikon ajan.
8. heinäkuuta – Ludvig XVIII palasi Pariisiin ja hänet asetetettiin uudelleen Ranskan kuninkaaksi.
15. heinäkuuta – Napoleon antautui Rochefortissa englantilaisille.
syyskuussa – Venäjä, Itävalta ja Preussi solmivat Pyhän allianssin.
15. lokakuuta – Napoleon saapui Saint Helenan saarelle, jonne hänet oli määrätty karkotettavaksi.
Tambora purkautui Indonesiassa.
Syntyneitä

1. huhtikuuta – Otto von Bismarck, Preussin pääministeri (k. 1898)
3. toukokuuta – Mads Ellef Langaard, norjalainen merikapteeni ja liikemies (k. 1891)
10. joulukuuta – Ada Lovelace, brittiläinen matemaatikko (k. 1852)