stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Outokumpu
Kulttuuri ja tapahtumat > Tapahtumat

Outokummun perinteisiä kulttuuritapahtumia ovat kesäisin järjestettävät Outopia-päivä ja Kummun soitto sekä syyskuun alun monitaiteellinen Kaivos-festivaali. Outokummuun kesäkauden suurtapahtuma on Okufest-kaupunkifestivaali, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2015. Kesällä 2019 Okufestin pääesiintyjänä oli DJ Oku Luukkainen, joka on opiskellut ja asunut Outokummussa.
Vuosina 2006–2011 Outokummussa järjestettiin keväisin kulttuurifestivaali Kevätkumpu. Ohjelmassa oli elokuvaa, tanssia, kuvataidetta ja seminaareja. Tapahtuma sai alkunsa ammattiopiston kulttuurialan opiskelijoiden töiden esittelystä. Se ehti laajeta eri taiteenalojen valtakunnalliseksi tapahtumaksi, jolla oli myös kansainvälistä tunnettuutta. Outokummussa on 1990-luvulla järjestetty myös poikkitaiteellisia Aika Outo Aika -kulttuurifestivaalejasekä Artpora-taidenäyttely kesäisin Vanhassa kaivoksessa.
Outokummun lukio ja Kummun koulu ovat järjestäneet keväisin ja syksyisin musiikki-iltoja. Esityksiä on ollut kahtena päivänä; esiintyjinä ovat olleet koulujen oppilaat ja opettajat. Helmikuussa 2019 Outokummussa järjestettiin ensimmäinen Osallisuusviikko: kaikille avoin maksuton kaupunkitapahtuma, jossa järjestöt, yhdistykset ja kaupunki esittelevät toimintaansa sekä harrastus- ja vapaa-ajanviettomahdollisuuksia paikkakunnalla. Osallisuusviikon yhteydessä järjestettiin myös ensimmäinen Outokummun Järjestögaala, jossa palkitaan ansioituneita yhdistys- ja järjestötoimijoita. Tarkoituksena on, että Osallisuusviikko ja Järjestögaala vakiinnuttaisivat jatkossa paikkansa vuosittaisena tapahtumana.
Palorannan lava on Outokummun tanssilava. Siitä aiotaan kehittää kylätoiminnan keskus.
Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Outokummussa vuonna 1986.
Kulttuuri ja tapahtumat > Ruoka

Outokummun pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihakeitto nimeltä kaivossoppa sekä ruis-puolukkapuuro.
Matkailu

Outokummun Vanha Kaivos on kaupungin keskustassa sijaitseva historiallinen matkailu- ja elämyskohde, jossa toimii mm. Kaivosmuseo, Lasten Kaivos sekä kesäravintola.
Outokummun Erä- ja luontokeskus on monipuolinen, erämainen luontokohde Outokummun keskustan läheisyydessä.
CreaMentors Oy on laatinut vuonna 2010 Outokummun matkailun master plan -suunnitelman, jonka mukaan Vanhalla kaivoksella toimii vuonna 2015 Pohjois-Karjalan johtava, valtakunnallinen ja kansainvälistyvä perhematkailukohde, jossa vierailee vuosittain 100 000 kävijää. Kaupungin asukkaiden keskuudessa suunnitelmaa pidetään yleisesti utopistisena ja matkailun kehittämishankkeisiin kohdistuva voimakas vastarinta ja kritiikki on yleistä. Vanhan kaivoksen kävijämääräksi on ollut tapana ilmoittaa määrä, joka on usein moninkertainen myytyjen lippujen määrään verrattuna. Vanhan Kaivoksen operatiivisesta toiminnasta vastaa kaupungin tytäryhtiö Matkakumpu Oy, jonka toimitusjohtajana toimii Ulla-Riitta Moilanen.
Kansainvälinen matkailutie, Sininen tie, kulkee Outokummun kautta.
Suomen syvin reikä 2005–2018

Vuosina 2004–2005 kairattiin Outokummussa reikä, joka ulottuu 2 516 metrin syvyyteen. Reiän halkaisija on 22 cm. Tutkimuskäyttöön tehdyn reiän kairasi venäläinen valtionyritys Nedra, joka teki työn valtionvelkana Suomelle. Sitä käytetään geologisiin ja geofysikaalisiin tutkimuksiin. Vuonna 2018 Espooseen kairattu tutkimusreikä ohitti syvyydessä Outokummun reiän. Reikä on jo vuonna 2024 saavuttanut 6200 metrin syvyyden.
Kuntaliitossuunnitelma

Outokumpu ja Liperi ilmoittivat marraskuussa 2006 suunnittelevansa selvityksen tekemistä kuntaliitoksesta. Outokummun kaupunginvaltuusto päätti 27.11.2006 yksimielisesti liitosselvityksen tekemisestä ja hyväksyi kuntaliitossopimuksen 18.6.2007. Mahdollisesta kansanäänestyksestä ei tehty päätöstä. Myös aikataulu oli avoin; liitos olisi voinut tapahtua vuosien 2008–2011 välillä. Kunnilla oli jo yhteinen sosiaali- ja terveysjohtaja. Yhteensä kunnissa on noin 18 400 asukasta. Liperin kunnanhallitus kuitenkin torjui yhdistymissopimuksen kesäkuussa 2007.
Syksyllä 2012 Outokumpu ja Joensuu päättivät aloittaa kuntaliitosselvityksen, vaikka kunnilla ei ole yhteistä maarajaa. Outokummun kaupunginvaltuusto päätti tammikuussa 2014 olla hyväksymättä liitosta.
Seurakunnat

Kaupungissa toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Outokummun seurakunta (ent. Kuusjärven seurakunta). Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Taipaleen ortodoksinen seurakunta toimii Outokummun alueella.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Outokummussa toimii Outokummun helluntaiseurakunta.
Tunnettuja kuusjärveläisiä ja outokumpulaisia

Sanna Antikainen, kansanedustaja (ps.)
Ensio Hartikainen, kauppaneuvos
Hanna Huttunen, kansanedustaja (kesk.)
Heikki Kirkinen, historioitsija
Valto Kokko, lasi- ja valaisinmuotoilija
Pentti Kotiranta, pianisti
Esko Kovero, näyttelijä
Esko Kuusela, kauppaneuvos
Pirkko Laakkonen, kansanedustaja (SKL)
Leena Lehtolainen, kirjailija
Vuokko Muje, kirjailija, sanoittaja
Jari Pehkonen, näyttelijä
Anna Puu (Puustjärvi), laulaja
Terhi Rannela, kirjailija
Matti Rönkä, toimittaja, kirjailija
Timo Tahvanainen, jalkapalloilija
Marko Terva-aho, toimittaja, juontaja
Timo Turunen, jääkiekkoilija
Pertti Voutilainen, Outokumpu Oy:n johtoon kuulunut vuorineuvos
Kim Väisänen, start up -sijoittaja
Kirjallisuutta

Kosunen, Sirkka (toim.): Kyläteillä. Alavi, Herneaho, Suvisranta kyläkirja. Outokumpu : Alavin kyläyhdistys, 2013.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Outokumpu Wikimedia Commonsissa
Outokummun kaupungin kotisivut
Tilastokeskus – Outokummun avainluvut
| n k Pohjois-Karjalan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Heinävesi  Ilomantsi  Joensuu  Juuka  Kitee  Kontiolahti  Lieksa  Liperi  Nurmes  Outokumpu  Polvijärvi  Rääkkylä  Tohmajärvi 
Entiset kunnat:  Eno  Kesälahti  Kiihtelysvaara  Nurmeksen maalaiskunta  Pielisensuu  Pielisjärvi  Pyhäselkä  Tuupovaara  Valtimo  Värtsilä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 2  3  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef 
Outokummun kirjasto.
Kulttuuritalo Marita.
Kummunkatua Outokummun keskustassa helmikuussa 2023.
Rhodoksen kolossi

| Rhodoksen kolossi |
| --- | --- |
 Rhodoksen kolossi, ennallistuspiirros vuodelta 1880.
Sijainti:  Rhodos (nyk. Ródoksen kaupunki, Ródos, Etelä-Egean saaret, Kreikka)
Koordinaatit:  36°27′04″N, 28°13′41″E
Rakennustyyppi:  patsas
Valmistumisvuosi:  n. 280 eaa.
Tuhoutui:  n. 227 eaa.
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rhodoksen kolossi  (myös Rodoksen kolossi, < lat. colossus < m.kreik. κολοσσός, kolossos, 'suuri patsas') oli suurikokoinen auringonjumala Heliosta esittänyt patsas Rhodoksen kaupungissa Rhodoksen (nyk. Ródos) saarella. Se oli yksi maailman seitsemästä ihmeestä.
Historia

Rhodoksen kolossi oli kiitollisuudenosoitus Rhodoksen suojelusjumalalle, auringonjumala Heliokselle. Rhodoslaiset uskoivat Helioksen pelastaneen heidät Syyrian hallitsijan Demetrios Poliorketeen piirityksestä vuonna 305 eaa. He halusivat rakentaa jumalalleen muistomerkin ja saivat kolossiin rahat myymällä piirityskoneet, jotka Demetrios oli vetäytyessään jättänyt.
Antiikin kirjailijan Filon Bysanttilaisen mukaan arkkitehti Khares Lindoslainen valoi vuonna 294 eaa. alkaen kolossin paikalla, mutta osina. Ensin valettiin jalkaterät, ja ne asetettiin paikoilleen valkoiselle marmorijalustalle. Seuraavaksi valettiin alaraajat, jotka asetettiin paikoilleen muottien avulla. Seuraavaksi tehtiin vartalo ja lopulta pää. Kolossi oli sisältä ontto, mutta sitä tuettiin sisältä päin rautakehikolla, jonka painona käytettiin kiviä.
Kolossin rakentaminen vei paljon pronssia ja saaren vaaditut metallivarat olisivat ehtyneet, mutta Rhodoksen kaupunki oli merkittävä kauppapaikka ja rhodoslaiset ostivat ulkomaalaisilta pronssia. Pronssia saatiin kuitenkin niin vähän, että kolossia saatiin jatketuksi vuosittain enintään 2,5 metriä.
Kolossi valmistui joko vuonna 290, 282 tai 280 eaa. Se jäi lyhytikäiseksi, sillä se tuhoutui maanjäristyksessä noin 227 eaa. (eri arvioissa 227–220 eaa.). Tuolloin kolossin polvet pettivät ja se romahti hajoten kappaleiksi. Egyptin hallitsija Ptolemaios III lupasi jälleenrakentaa patsaan, mutta Delfoin oraakkeli varoitti rhodoslaisia ja kielsi rakentamasta patsasta uudelleen. Rhodoksen kolossi lepäsi miltei 900 vuotta raunioina ja siitä tuli suosittu matkakohde. Romahtaneenakin se oli vaikuttava näky.
Arabit valtasivat Rhodoksen vuonna 654 jaa. ja myivät patsaan jäännökset syyrialaiselle juutalaiskauppiaalle. Kauppiaan kerrotaan kuljettaneen patsaan osina kotiinsa, mikä vaati 900 kamelia, ja myi osat eteenpäin. Tämän vuoksi Rhodoksen kolossin jäännöksiä ei ole löydetty.
Veistos

Rhodoksen kolossista tiedetään vain vähän. Edes sen tarkasta sijainnista ei ole varmaa tietoa. Patsas oli luultavasti noin 30 metriä korkea ja tehty suurimmaksi osaksi pronssista. Sillä uskotaan olleen liekkimäinen sädekehä, enkelimäiset kasvonpiirteet ja puoliavoin suu. Kolossin pelkkä koko varmasti herätti hämmästystä ja kunnioitusta. Sen kerrottiin kimaltaneen auringossa.
Kolossi esitetään usein sataman suulla hajareisin seisovana. Se olisi kuitenkin vaatinut patsaalta yli 120 metriä jänneväliä. Väite onkin luultavasti jonkun 1400-luvulla eläneen pyhiinvaeltajan mielikuvitusta. Luultavammin patsas seisoi kauempana tasaisella maaperällä marmorialustalla. Toisten lähteiden mukaan patsas olisi seisonut sataman aallonmurtajalla.
Roomalainen kirjailija Plinius vanhempi kertoi Rhodoksen kolossin olleen niin suuri, että ”harvojen käsivarret yltävät sen peukaloiden ympäri ja sen sormetkin ovat isommat kuin useimmat muut patsaat”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rhodoksen kolossi Wikimedia Commonsissa
Martin Heemskerckin kolossia esittävä maalaus 1500-luvulta.
Sid Meier’s Alpha Centauri

| Sid Meier’s Alpha Centauri |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Firaxis Games
Julkaisija:  Aspyr Media (Mac)   Electronic Arts (Windows)   Loki Software (Linux)
Jakelija:  GOG.com ja Steam
Ohjaaja:  Sid Meier
Suunnittelija:  Brian Reynolds, Michael Ely ja Bing Gordon
Säveltäjä:  Jeff Briggs
Pelisarja:  Civilization
Julkaistu:  1999
Lajityyppi:  vuoropohjainen strategiapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  USK 12 
Alusta:  Linux, Macintosh, Windows
Jakelumuoto:  CD
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Sid Meier’s Alpha Centauri on Firaxis Gamesin kehittämä ja Electronic Artsin vuoropohjainen strategiapeli. Peli on julkaistu vuonna 1999.
Peli on Brian Reynoldsin ja Sid Meierin suunnittelema.
Pelille on julkaistu laajennusosa Sid Meier’s Alien Crossfire.
Peli tunnetaan lyhenteellä SMAC tai lyhyemmällä nimellä Alpha Centauri.
Juoni

Peli alkaa avaruusalus Unityn lähestyttyä Alfa Centaurin maankaltaista planeettaa Chironia. Avaruusalus tuhoutuu sabotaasin vuoksi, ja seitsemän eri ryhmittymän edustajat laskeutuvat eri puolille planeettaa.
Pelaaminen

Pelaaja omaksuu jonkin sivilisaation johtajan roolin ja pyrkii laajentamaan siirtokuntaa. Pelin voittamiseksi on monta eri tapaa.
Pelaaminen > Kaupungit

Kaupunkeja voidaan rakentaa, valloittaa ja tuhota. Kaupunki kerää resursseja (mineraaleja, energiakrediittejä ja ravinteita) ympäröivästä maastosta. Mineraaleilla voidaan rakentaa yksiköitä ja huoltaa niitä. Mineraaleja voidaan myös muuttaa energiaksi. Mitä enemmän ravinteita kerätään kaupunkilaisille ruuaksi, sitä nopeammin väkiluku kasvaa.
Yksiköiden, rakennusten ja salaisten projektien rakentaminen vaatii tietyn määrän mineraaleja. Joka vuorolla käynnissä olevaan rakennusprojektiin lisätään mineraaleja. Aurinkokennoista kerättävä energia jakautuu psyykeen (psych), talouteen (economy) ja tutkimukseen (labs). Psyyke kuvastaa sitä, kuinka paljon energiaa käytetään asukkaiden elintason parantamiseen. Talous edustaa energiakrediiteiksi muutettavaa määrää ja tutkimus tieteen rahoitusta. Energiakrediitit ovat pelin rahayksikkö.
Pelaaminen > Diplomatia

Pelaaja voi suorittaa useita diplomaattisia toimintoja toisen ryhmittymän kanssa. Teknologioita, energiakrediittejä ja kaupunkeja voidaan vaatia muilta ryhmittymiltä sodalla uhkaamalla.
Pelaaminen > Pelin voittaminen

Pelissä voi voittaa usealla tavalla:
Valloittamalla kaikkien muiden ryhmien kaupungit.
Talousvoitto saavutetaan keräämällä tarpeeksi energiakrediittejä (määrän, joka suurin piirtein riitäisi lahjomaan planeetan jokaisen kaupungin).
Diplomaatinen voitto vaatii ääntenenemmistön planeettaneuvostossa. Prosenttimäärä riippuu vaikeustasosta.
Saavuttamalla transsendenssin rakentamalla Ascent to Transcendence -projektin.
Pelaajan kanssa liittoutuneet ryhmittymät voittavat myös, mikäli yhteistyövoitto (Cooperative) sallittiin pelin alussa.
Sivilisaatiot > Spartan Federation

Militaristinen spartalaisryhmä on sotilaalliseen valmiuteen panostava kurinalainen yhteiskunta. Pelin alussa spartalaisilla on Doctrine: Mobility -teknologia ja he pystyvät rakentamaan sotilasyksiköiden prototyyppejä ilman ylimääräisiä mineraaleja. Heidän pääkaupunkinsa nimi on Sparta Command. Sotavalmisteluihin käytetty työvoima heikentää mineraalituotantoa kymmenellä prosentila.
Sivilisaatiot > Gaia’s Stepdaughters

Gaian tavoite on suojella planeetan luontoa ja estää ekologinen katastrofi. Heillä on pelin alussa Centauri Ecology -teknologia. Heidän pääkaupunkinsa on Gaia’s Landing. Gaialaiset pystyvät kaappaamaan planeetaan luonnossa kasvavia "mielimatoja".
Sivilisaatiot > University of Planet

"Planeetan yliopisto" arvostaa kehitystä ja tieteellistä tutkimusta. Heidän pääkaupunkinsa on University Base. Yliopistolla on pelin alussa Information Networks, sekä yksi satunnaisesti valittu teknologia. He myös saavuttavat tieteellisiä läpimurtoja 20 % muita nopeammin, mutta akateemisten tietoverkkojen avoimuus tekee heidät haavoittuvaisiksi muiden ryhmien vakoojille (probe teams).
Sivilisaatiot > Peacekeeping Forces

"Rauhanturvaajat" korostavat diplomatiaa, ihmisoikeuksia ja Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan noudattamista. Pelin alussa rauhanturvaajilla on Biogenetics-teknologia, ja he vetävät puoleensa älyllistä eliittiä, jonka vuoksi heidän joka neljäs asukkaansa on lahjakas (talent). Heidän pääkaupunkinsa on United Nations Headquarters.
Sivilisaatiot > Human Hive

"Ihmispesä" on totalitaristinen poliisivaltio. Hivellä on pelin alussa Doctrine: Loyalty -teknologia. Hiven väestönkasvu ja mineraalituotanto ovat 10 % muita korkeampia. Heidän pääkaupunkinsa on The Hive. Hive ajautuu helposti konfliktiin rauhanturvaajien ja uskovaisten kanssa.
Sivilisaatiot > Lord’s Believers

"Uskovaiset" edustavat kristillistä fundamentalismia ja suhtautuvat epäluuloisesti tieteelliseen kehitykseen. Heidän pääkaupunkinsa on New Jerusalem. Uskovaisilla on pelin alussa Social Psych -teknologia. Heillä on myös 25 prosentin bonus hyökkäykseen, heidän vakoojansa ovat normaalia tehokkaampia ja vihollisen vakoojien toiminta on vaikeampaa. He pystyvät varustamaan neljä sotilasyksikköä kaupunkia kohden ilman mineraalikuluja. Koska planeetta on heidän mielestään luvattu maansa, ekologinen vahinko on laajempi ja resurssituotanto sienikasvustossa on vähäisempää. Ryhmän tekoäly on aggressiivinen ja todennäköisesti ajautuu sotaan Yliopiston kanssa.
Sivilisaatiot > Morgan Industries

"Morganin teollisuustuotanto" edustaa kapitalismia ja vapaata markkinataloutta. Morganilla on pelin alussa Industrial Base -teknologia ja 100 ylimääräistä energiakrediittiä. He saavat myös bonuksen energiatuotantoon, mutta heidän kaupunkinsa eivät voi ylittää väkilukua neljä, ennen kuin Hab Complex -rakennus on valmis. Heidän pääkaupunkinsa on Morgan Industries.
Laajennusosan sivilisaatiot > Cult of Planet

Ryhmä fanaattisia planeetan palvojia. Heitä johtaa Profeetta Cha Dawn jonka uskotaan olevan "Planeetan äänen" fyysinen ilmentymä. Pelin alussa heillä on Social Psych- ja Centauri Ecology teknologiat käytössä.
Laajennusosan sivilisaatiot > Cybernetic Consciousness

Kyborgirotu jota johtaa Aki-Zeta 5, entinen norjalainen Aki Luttinen. Pelin alussa heillä on käytössä Information Networks- ja Applied Physics teknologiat.
Laajennusosan sivilisaatiot > Data Angels

Hakkereita ja krakkereita, vakoilun asiantuntijoita. Heidän johtajansa on Sinder Roze. Pelin alussa heillä on käytössä Information Networks- ja Planetary Networks teknologiat.
Laajennusosan sivilisaatiot > Free Drones

Teollinen- ja sosialistinen sivilisaatio joka lupaa olevansa työläisten taivas. Heitä johtaa esimies Domai. Pelin alussa heillä on käytössä Industrial Base teknologia.
Laajennusosan sivilisaatiot > Nautilus Pirates

Merenkultuun keskittynyt sivilisaatio jota johtaa kapteeni Ulrik Svensgaard. Piraateilla on pelin alussa Doctrine: Mobility- ja Doctrine: Flexibility teknologiat.
Laajennusosan sivilisaatiot > Manifold Caretakers

Muukalaisrotu jonka tehtävä on suojella "Kuuden monimuotoisuuden" voimaa. Johtajana toimii suojelija Lular H'minee. Muukalaiset tulevat planeetalle viisi vuotta myöhemmin kuin ihmiset ja pelin alussa heillä on Progenitor Psych-, Centauri Ecology-, Field Modulation-, Information Networks- ja Biogenetics teknologiat.
Laajennusosan sivilisaatiot > Manifold Usurpers

Muukalaisrotu jonka tehtävä on käyttää hyväkseen "Kuuden monimuotoisuuden" voimaa. Johtajana toimii valloittaja Judaa Maar. Muukalaiset tulevat planeetalle viisi vuotta myöhemmin kuin ihmiset ja pelin alussa heillä on Progenitor Psych-, Centauri Ecology-, Field Modulation-, Applied Physics- ja Biogenetics teknologiat.
Vastaanotto

| Sid Meier’s Alpha Centauri> Yhteispisteet.Kerääjä | Sid Meier’s Alpha Centauri> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
GameRankings: 91,88 % (perustuu 26 arvosteluun)
Metacritic: 92 (perustuu 19 arvosteluun)
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
Game Revolution: B+
IGN: 9,5/10
Peliä myytiin huhtikuusta kesäkuuhun vuonna 1999 yli 54 000 kappaletta, yhteensä noin 168 000 kappaletta.
Aiheesta muualla

Sid Meier's Alpha Centauri MobyGamesissa (englanniksi)
Virallinen sivu
| n k Sid Meier’s Civilization |
| --- | --- |
Viralliset:  Civilization  II Conflicts in Civilization  Test of Time  III Play the World  Conquests  IV Warlords  Beyond the Sword  Colonization  Revolution  V Gods & Kings  Brave New World  World  Revolution 2  Beyond Earth Rising Tide  VI Rise and Fall  Gathering Storm  VII 
Epäviralliset pelit:  Civilization: Call to Power  Call to Power II 
Liittyvät pelit:  Sid Meier’s Colonization  Sid Meier’s Alpha Centauri Alien Crossfire  Civilization IV: Colonization
Jos rakkaus jää…

| Jos rakkaus jää… Päivi Paunu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1976
 Studio : Finnvox- ja Finnlevy-studiot
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: LP-levy (SLP 636)   C-kasetti (SMK 5636)
 Tuottaja(t): Chrisse Johansson
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 45.44
 Levy-yhtiö: Scandia-Musiikki
 Levymerkki: Scandia
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Päivi Paunun muut julkaisut
| Huomiseen mä luotan vieläkin 1973 | Jos rakkaus jää… 1976 | Arkinen hartaus 1986 |
Jos rakkaus jää… on suomalaislaulaja Päivi Paunun viides, vuonna 1976 julkaistu studioalbumi. Albumi sisältää Paunun aiempien levyjen tapaan iskelmämusiikkia. Levy poikkeaa Paunun muusta tuotannosta, sillä sen kolmestatoista kappaleesta ainoastaan yksi on suomalaista alkuperää.
Albumi ei menestynyt kovin hyvin ja Paunu laittoi soolouransa tauolle. Paunu teki viimeisen studioalbuminsa kymmenen vuoden kuluttua, kun hän lauloi yhdessä Carissimi-kuoron kanssa Kari Kuuvan säveltämää gospelmusiikkia vain C-kasetilla julkaistulle albumille Arkinen hartaus (1986).
Kappalemateriaali

Levyn kolmestatoista kappaleesta kaksitoista on käännöskappaleita. A-puolen avausraitana on ”Ja yö on hiljaa”, joka on käännös yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Harriet Schockin kappaleesta ”My Heart”. Michel Berger’n säveltämä ”Samba-Mambo” tunnetaan alun perin ranskalaislaulaja France Gallin esittämänä. Myös Päivi Kautto-Niemi levytti kappaleen albumilleen Sun luokses jään vuonna 1979. ”Kaiken jälkeen” on albumin ainoa suomalainen kappale, jonka on säveltänyt Markku Kopisto ja sanoittanut Chrisse Johansson. ”Bla, bla, bla” on italialainen kappale, jonka huumoriryhmä Squallor lauloi alun perin vuonna 1974. Suomessa kappaleen levytti ensimmäisenä Pirjo Laitila vuonna 1975. ”Sunnuntaisin” puolestaan on Pertti ”Pertsa” Reposen tekemä käännös kanadalaislaulaja Anne Murrayn tunnetuksi tekemästä kappaleesta ”Sunday Sunrise”. Walesiläinen laulaja Mary Hopkin lauloi vuonna 1968 kappaleen ”Those Were the Days”, minkä Paunu levytti suomeksi nimellä ”Oi niitä aikoja” samana vuonna. Hopkinin alun perin vuonna 1971 tulkitsema ”Let My Name Be Sorrow” sai Johanssonin toimesta uuden sanoituksen nimellä ”Surun lapsi”. A-puolen päättää ”Se meitä voimakkaampi on”, jonka alkuperäisenä laulajana oli brasilialainen Astrud Gilberto.
B-puolen avaa ”Kokemusten summa”, jonka italialaislaulaja Loretta Goggi lauloi alun perin nimellä ”Dirtelo, non dirtelo”. Kappaleen suomennos on Johanssonin käsialaa. ”Maria, lapsi auringon” on käännös kreikkalaislaulaja Dimitra Galanin kappaleesta ”Maria me ta kitrina”. Kappaleen ovat levyttäneet Suomessa myös Titti Jonsson (1975) ja Anita Hirvonen (1977). Levyn nimikappaleen ”Jos rakkaus jää…” esitti alun perin ranskalaislaulaja Nicole Croisillen nimellä ”Je ne suis que de l’amour”. Stevie Wonderin säveltämä ja muun muassa Barbra Streisandin laulama balladi ”All in Love Is Fair” sai Johanssonin kynästä suomennoksen nimellä ”Nyt kaikki sallitaan”. Suomessa kappaleen levyttivät vuonna 1976 myös Kirka (albumilleen Lauantaiyö) sekä popyhtye Cascade (samannimiselle albumilleen). ”Joku päivä onnistaa” on Albert Hammondin tulkitseman ”Rivers Are for Boats” -kappaleen käännös. Levyn päättää italialaisen Dario Beldan Bembon säveltämä ”Aria”, jonka suomensi levyn tuottanut Johansson.
Kappaleet

Ja yö on hiljaa – 3.06 (alkup. ”My Heart”, säv. Harriet Schock, suom. san. Jukka Kuoppamäki, sov. Veikko Samuli)
Samba–Mambo – 2.35 (alkup. ”Sambo mambo”, säv. Michel Berger, suom. san. Pertti Reponen, sov. Olli Heikkilä)
Kaiken jälkeen – 2.56 (säv. Markku Kopisto, san. Chrisse Johansson, sov. Jori Sivonen)
Bla, bla, bla – 3.15 (alkup. ”Bla, bla, bla”, säv. Giancarlo Bigazzi – Daniele Pace – Totò Savio, suom. san. C. Johansson, sov. O. Heikkilä)
Sunnuntaisin – 3.10 (alkup. ”Sunday Sunrise”, säv. Mark James, suom. san. P. Reponen, sov. O. Heikkilä)
Surun lapsi – 3.15 (alkup. ”Let My Name Be Sorrow”, säv. Bernard Estardy – Martine Habib, suom. san. C. johansson, sov. V. Samuli)
Se meitä voimakkaampi on – 4.39 (alkup. ”Love Is Stronger Far Than We”, säv. Pierre Barouh – Jerry Keller – Francis Lai, suom. san. J. Kuoppamäki, sov. Taisto Wesslin)
Kokemusten summa – 3.30 (alkup. ”Direlo, non dirtelo”, säv. G. Bigazzi – T. Savio, suom. san. C. Johansson, sov. O. Heikkilä)
Maria, lapsi auringon – 3.18 (alkup. ”Maria me ta kitrina”, säv. Vasilis Dimitriou, suom. san. Titti Jonsson, sov. O. Heikkilä)
Jos rakkaus jää – 4.10 (alkup. ”Je ne suis que de l’amour”, säv. Pierre Bachelet, san. Pierre Delanoë, suom. san. C. Johansson, sov. O. Heikkilä)
Nyt kaikki sallitaan – 3.45 (alkup. ”All in Love Is Fair”, säv. Stevie Wonder, suom. san. C. Johansson, sov. O. Heikkilä)
Joku päivä onnistaa – 3.17 (alkup. ”Rivers Are for Boats”, säv. Albert Hammond, san. Hal David, suom. san. C. Johansson, sov. V. Samuli)
Aria – 4.48 (alkup. ”Aria”, säv. Dario Baldan Bembo, san. Sergio Bardotti, suom. san. C. Johansson, sov. V. Samuli)
Lähde: