stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Young Love (Mystery Jetsin kappale)

| ”Young Love” Mystery Jets featuring Laura Marling |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Twenty One
 Julkaistu: 10. maaliskuuta 2008
 Formaatti: vinyyli, CD ja digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Erol Alkan
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 03.25
 Levy-yhtiö: 679 Recordings
muut singlet
| ”Diamonds in the Dark” 2006 | ”Young Love” 2008 | ”Two Doors Down” 2008 |
Young Love on englantilaisen yhtyeen Mystery Jetsin ensimmäinen single heidän toiselta studioalbumiltaan Twenty One. Se julkaistiin 10. maaliskuuta 2008 CD:nä, vinyylinä ja digitaalisena latauksena. Toisin kuin useissa muissa Mystery Jetsin kappaleissa, jotka on laulanut Blaine Harrison, tässä kappaleessa laulaa yhtyeen kitaristi William Rees. Kappaleessa esiintyy myös laulaja-lauluntekijä Laura Marling.
Kappalelista > CD

”Young Love (feat. Laura Marling)” – 3:25
”Uber Liebe Gold (Flakes Dictaphone Demo)” – 3:05
Kappalelista > 7″ vinyyli

”Young Love (feat. Laura Marling)” – 3:25
”Metal Soul” – 3:01
”Young Love (Shoes Remix)” – 2:50
”Girl Shaped Gun” – 3:43
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Öregrund

| Öregrund |
| --- | --- |
 Öregrundin keskustaa mereltä.
 Öregrund
 Koordinaatit: 60°20′N, 18°26′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Uppsalan lääni
Maakunta:  Uplanti
Kunta:  Östhammarin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,44 km²
Väkiluku:  1 555
 – Väestötiheys:  637,3 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Öregrund on taajama ja entinen kaupunki Östhammarin kunnassa, Roslagenin saaristossa, Uplannissa Keski-Ruotsissa Ahvenanrauman tuntumassa. Kaupungissa on hieman alle 1 600 asukasta, ja se on siten yksi Ruotsin pienimmistä entisistä kaupungeista. Kaupunki perustettiin vuonna 1491 neljän Östhammarin kaupungin asukkaan aloitteesta. Turun piispa Arvid Kurki seurueineen hukkui vuonna 1522 Öregrundin edustalla pakomatkallaan Suomesta.
Öregrundin kaupungin vaakuna.
Väestönkehitys

| Öregrundin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 1 295 | 1 295 |
| 1965 | 1965 |    | 1 259 | 1 259 |
| 1970 | 1970 |    | 1 255 | 1 255 |
| 1975 | 1975 |    | 1 276 | 1 276 |
| 1980 | 1980 |    | 1 359 | 1 359 |
| 1990 | 1990 |    | 1 569 | 1 569 |
| 1995 | 1995 |    | 1 648 | 1 648 |
| 2000 | 2000 |    | 1 569 | 1 569 |
| 2005 | 2005 |    | 1 552 | 1 552 |
| 2010 | 2010 |    | 1 555 | 1 555 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Öregrund Wikimedia Commonsissa
Zigong (Sichuan)

| Zigong |
| --- | --- |
 Fuxijokea Zigongin Ziliujingin kaupunkipiirissä.
 Zigongin prefektuurin sijainti Sichuanissa, alla kaupungin sijainti Kiinassa.
 Zigong
 Koordinaatit: 29.342°N, 104.776°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Sichuan
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  4 373 km²
Väkiluku (2010)  ():  2 678 899
 – Väestötiheys:  612,6  as./km²
 – Metropolialue:  1 262 064 
Suuntanumero(t):  +86 (0)813
 
 www.zg.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zigong (kiin. 自贡市, Zìgòng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Sichuanin maakunnassa, 170 kilometriä Chengdusta eteläkaakkoon ja noin 40 kilometriä Neijiangista lounaaseen. Kaupunki sijaitsee Jangtsejoen sivuhaaran, Tuojoen (Tuojiang) vesistössä, sen pienemmän sivuhaaran (Fuxijoen) äärellä.
Kaupunki tunnetaan yli 1 900 vuoden ajalta suolatuotannostaan. Paikkakunnan nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Zigongin dinosaurusmuseo, Zigongin suolahistorian museo ja kiinalaisten värilyhtyjen museo.
Hallinnollinen jako

Vuonna 2010 Zigongin väkiluku oli 2,68 miljoonaa, joista varsinaisessa kaupungissa asui 1,26 miljoonaa. Piirikuntatasolla Zigong jakautuu neljään kaupunkipiiriin ja kahteen piirikuntaan seuraavasti:
1. Zìliújĭng Qū (自流井区), kaupunkipiiri, 346 403 as.
2. Dà'ān Qū (大安区), kaupunkipiiri, 382 245 as.
3. Gòngjĭng Qū (贡井区), kaupunkipiiri, 260 607 as.
4. Yántān Qū (沿滩区), kaupunkipiiri, 272 809 as.
5. Róng Xiàn (荣县), piirikunta, 590 640 as.
6. Fùshùn Xiàn (富顺县), piirikunta, 826 195 as.
Zigongin suolamuseo, aiempi suolakauppiaiden kiltatalo.
Zigongin dinosaurusmuseon näyttelyä (Mamenchisaurus youngi).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zigong Wikimedia Commonsissa
Zigongin dinosaurusmuseo (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (zdm.cn)
Zigongin hallinnollinen jako.
21. maailmanjamboree

Partiolaisia eri puolilta maailmaa 21. maailmanjamboreessa
21. maailmanjamboree on Englannissa järjestetty partiotapahtuma. Se pidettiin 27. heinäkuuta – 8. elokuuta 2007. Jamboreelle osallistui yli 38 000 partiolaista ympäri maailmaa sekä 8 600 muuta järjestelijää ja henkilökuntaa. Leiri pidettiin noin 70 kilometrin päässä Lontoosta sijaitsevassa Hylands Parkissa. Suomesta Englannin leirillä oli yli tuhat partiolaista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
21st World Scout Jamboree (Arkistoitu – Internet Archive)
Leirin suomalaiset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
PartioWikissä
Édouard Lartet

| Édouard Armand Lartet |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1801 Castelnau-Barbarens
Kuollut: 28. tammikuuta 1871 (69 vuotta) Seissan
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  paleontologia, geologia ja arkeologia.
Édouard Armand Isidore Hippolyte Lartet (15. huhtikuuta 1801 Castelnau-Barbarens – 28. tammikuuta 1871 Seissan) oli ranskalainen tuomari, paleontologi, geologi ja arkeologi. Hän on yksi tärkeimpiä paleontologian perustajia.
Elämäkerta

Lartet syntyi eteläranskalaiseen tilanomistajasukuun. Hän opiskeli oikeustiedettä vuosina 1820-1830 Toulousessa sekä luonnonhistoriaa Collège de Francessa. Opiskelun lopetettuaan hän toimi hetken asianajajana. Tutkimustyö viehätti häntä kuitenkin enemmän. Hänestä tuli johtava vaikuttaja paleoliittisessa tutkimusperinteessä.
Lartet teki ensimmäisen fossiililöytönsä vuonna 1834 lähellä Auchia Lounais-Ranskassa. Vuonna 1836 hän löysi ihmisapinan Pliopithecus fossiilin. Hänen työtään tuki englantilainen Henry Christy, kun hän alkoi tutkia luolia ja asuinsijoja Dordognessa vuonna 1863. Hän sai muun muassa selville, että varhaisimmat ihmiset elivät samaan aikaan kuin mammutit, luolakarhut ja villasarvikuonot. He löysivät suuren määrän poronluita ja sarvia, joihin oli kaiverrettu hevosia, peuroja ja poroja. Vuonna 1864 Lartet löysi mammutin luunpalan La Madeleinen luolasta. Luunpalaan oli kaiverrettu elävän mammutin kuva niin taitavasti, että se osoitti sen, että ihmisten ja mammuttien on täytynyt elää samalla ajalla.
Hän ymmärsi, että paleoliittinen kausi ei ollut samanlainen koko ajan. Christy ja Lartet ymmärsivät, että kivikausi koostui ihmisen kulttuurin vaiheista, ja he julkaisivat tutkimuksen ensimmäisen osan Reliquiae Aquitanicae vuonna 1865; (engl. Aquitanian Remains). Massiivinen tutkimus julkaistiin kokonaisuudessaan vasta Lartet´n kuoleman jälkeen vuonna 1875 nimellä Reliquiae Aquitanicae; Being Contributions to the Archaeology and Palaeontology of Périgord and the Adjoining Provinces of Southern France
Vuodesta 1869 kuolemaansa asti Lartet toimi professorina pariisilaisessa Jardin des Plantes -museossa, jonka alaa paleontologia on.
Lartet´n löytämiä esineitä, Toulousen museo

Porattua luuta.
Kaavin.
Fragmentteja.
Fragmentteja.
Lartet´n julkaisuja

Sur l’ancienneté géologique de l’espèce humaine dans l’Europe occidentale. 1860; (engl. Antiquity of Man in Western Europe)
Coexistence of Man and of the Great Fossil Mamnifers Characteristic of the Last Geological Period, 1861
Aiheesta muualla

La Madeleine - a rock shelter in the Dordogne with exquisite art objects from the Magdalenian
102 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Tapahtumia

Kiinalaiset valtasivat Kokandin.
Aquae Sextiaen taistelu, roomalaiset voittavat teutonit Gaius Mariuksen johdolla Aquae Sextiaessa (nykyinen Aix-en-Provence)
1030-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku
Vuosikymmenet: 990-luku · 1000-luku · 1010-luku · 1020-luku · 1030-luku · 1040-luku 1050-luku · 1060-luku · 1070-luku · 1080-luku · 1090-luku · 1100-luku
Vuodet: 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009 1010 · 1011 · 1012 · 1013 · 1014 · 1015 · 1016 · 1017 · 1018 · 1019 1020 · 1021 · 1022 · 1023 · 1024 · 1025 · 1026 · 1027 · 1028 · 1029 1030 · 1031 · 1032 · 1033 · 1034 · 1035 · 1036 · 1037 · 1038 · 1039 1040 · 1041 · 1042 · 1043 · 1044 · 1045 · 1046 · 1047 · 1048 · 1049 1050 · 1051 · 1052 · 1053 · 1054 · 1055 · 1056 · 1057 · 1058 · 1059 1060 · 1061 · 1062 · 1063 · 1064 · 1065 · 1066 · 1067 · 1068 · 1069 1070 · 1071 · 1072 · 1073 · 1074 · 1075 · 1076 · 1077 · 1078 · 1079 1080 · 1081 · 1082 · 1083 · 1084 · 1085 · 1086 · 1087 · 1088 · 1089 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109
1190-luku eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 1200-luku eaa. · 1100-luku eaa. · 1000-luku eaa.
Vuosikymmenet: 1200-luku eaa. · 1190-luku eaa. · 1180-luku eaa. · 1170-luku eaa. · 1160-luku eaa. · 1150-luku eaa. · 1140-luku eaa. · 1130-luku eaa. · 1120-luku eaa. · 1110-luku eaa. · 1100-luku eaa. · 1090-luku eaa.
Tärkeitä tapahtumia

1194 eaa.: Troijan sodan alku.
Tärkeitä henkilöitä

1192 eaa.: Shang-dynastian keisari Wu Ding kuoli.
2,4,6-trikloorianisoli

| 2,4,6-trikloorianisoli |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  87-40-1
PubChem CID:  6884
SMILES:  COC1=C(C=C(C=C1Cl)Cl)Cl
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H5Cl3O
Moolimassa:  211,47 g/mol
Sulamispiste:  60 °C (333 K)
Kiehumispiste:  140 °C
  
2,4,6-trikloorianisoli eli TCA (C7H5Cl3O) on aromaattinen orgaaninen yhdiste, anisolin kloorattu johdannainen, jota syntyy myös eräiden sienien ja bakteerien aineenvaihduntatuotteina. TCA on tärkein aiheuttaja korkkivikana tunnetulle viinin makuvirheelle.
TCA on myös pääaiheuttaja Etelä-Amerikasta tuoduissa kahvinpavuissa esiintyvälle Rio-y -ominaismaulle, jota kahvinharrastajapiireissä ei välttämättä pidetä makuvirheenä.
1192

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
Tapahtumia

Kolmas ristiretki päättyy epäonnistuneena.
Minamoto no Yoritomo perustaa Kamakura-shōgunaatin.
Kuolleita

Go-Shirakawa, Japanin keisari
Ōshima (Tokio)

| Ōshima (大島町) |
| --- | --- |
 Näkymä Miharavuorelle
 lippu:  symboli
 Ōshiman sijainti Tokion prefektuurissa
 Ōshima
 Koordinaatit: 34°45′01″N, 139°21′20″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Tokion metropoli
Aliprefektuuri:  Ōshiman aliprefektuuri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Maaseutukaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  90,76 km²
Väkiluku (09/2022):  7 170
 – Väestötiheys:  79 as./km²
Symbolit:  
 – Puu ja kukka:  Kamelia
 
 https://www.town.oshima.tokyo.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ōshima (jap. 大島町, Ōshima-machi) on Japanin maaseutukaupunki Tokion metropolissa. Se käsittää Izusaariin kuuluvan Izu Ōshiman saaren, joka sijaitsee Tyynessä valtameressä Izun niemimaan itäpuolella. Izu Ōshima on Izusaarista pohjoisin ja Japanin pääsaaria lähinnä. Ōshiman kunta on osa Ōshiman aliprefektuuria. Ōshimassa on 7 170 asukasta (syyskuussa 2022) ja sen pinta-ala on 90,76 neliökilometriä.
Maantiede

Ōshima on tuliperäinen saari, jonka keskellä kohoaa Miharayama, 758 metriä korkea aktiivinen tulivuori. Etäisyys Inatoriin Izun niemimaan rannikolla on noin 28 kilometriä. Saarella on muihin Izusaariin verrattuna suhteellisen paljon alavaa maata, mutta valtaosa sen alueesta on suojeltu ja metsän peitossa. Kunnan keskuskylä on Motomachi saaren länsirannikolla.
Kuroshiovirran ansiosta Ōshiman ilmasto on lämmin ja kostea. Lämpötilanvaihtelut ovat suhteellisen vähäisiä. Kunnan alue kuuluu Fujin–Hakonen–Izun kansallispuistoon.
Historia

Ōshimalla tiedetään olleen asutusta jo 8 000 vuotta sitten. Historiallisesti saari toimi muiden Izusaarten tavoin rangaistussiirtolana, jonne lähetettiin ihmisiä sisäiseen maanpakoon. Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla se oli bakufun eli sotilashallinnon suorassa hallinnassa. Meiji-restauraation jälkeen 1800-luvulla saari kuului useisiin eri prefektuureihin, ennen kuin se liitettiin Tokion prefektuuriin vuonna 1878.
Ōshiman maaseutukaupunki perustettiin vuonna 1956 liittämällä yhteen kuusi saarella sijainnutta kyläkuntaa: Habuminato, Moto, Nomashi, Okada, Sashikiji ja Senzu. Saari jouduttiin evakuoimaan vuonna 1986 Miharavuoren purkauksen vuoksi.
Talous

Turismi on merkittävin elinkeino. Perinteisesti Ōshima on tunnettu kolmesta asiasta: ”kamelioista, neidoista (paikallisella murteella anko) ja Miharavuoresta”. Kameliapuusta on perinteisesti tuotettu kameliaöljyä ja korkealaatuista puuhiiltä. Muita tärkeitä elinkeinoja ovat esimerkiksi koristekukkien viljely, maitotuotteiden tuotanto ja kalastus. Saaliskaloja ovat muun muassa japaninmakrilli (saba), Decapterus muroadsi (muroaji) ja Parapristipoma trilineatum (isaki).
Liikenne

Ōshimaan on Tokiosta säännöllisiä lento- ja laivayhteyksiä. Lauttayhteys on myös muun muassa Atamin ja Itōn kaupunkeihin Shizuokan prefektuurissa.
Kuvia

Habuminaton katukuvaa
Miharavuoren kraatteri
Ōshiman eläintarhaa
Fudeshima
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ōshima Wikimedia Commonsissa
Ōshiman maaseutukaupungin internetsivut (japaniksi)
103

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Kuolleita

Sextus Julius Frontinus, roomalainen kirjailija
1193

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
Syntyneitä

Johannes III Dukas, Bysantin keisari (k. 1254)
Kuolleita

4. maaliskuuta – Saladin, kurdilaissyntyinen muslimihallitsija, Egyptin ja Syyrian aijubidien dynastian perustaja (s. 1138)
23. joulukuuta – Thorlak Thorhallsson, islantilainen piispa ja pyhimys (s. 1133)
ATLAS (koelaitteisto)

| --- | --- |
   LHC PS SPS p Pb CMS LHCb ALICE ATLAS   Large Hadron Colliderin kiihdyttimet
Koeasemat
ATLAS: A Toroidal LHC ApparatuS
CMS: Compact Muon Solenoid
LHCb: LHC-beauty
ALICE: A Large Ion Collider Experiment
TOTEM: Total Cross Section, Elastic Scattering and Diffraction Dissociation
LHCf: LHC-forward
Kiihdyttimet
p ja Pb: Lineaarikiihdyttimet protoneille  ja lyijylle
(ei kuvassa): Proton Synchrotron Booster
PS: Proton Synchrotron
SPS: Super Proton Synchrotron
ATLAS (lyhenne sanoista A Toroidal LHC ApparatuS) on yksi LHC-hiukkaskiihdyttimen kahdesta yleiskäyttöisestä hiukkasilmaisimesta, toinen on CMS. ATLAS ja CMS löysivät Higgsin bosonin vuonna 2012.
Taustaa

Idea ATLAS -kokeesta syntyi vuonna 1991, jolloin LHC:tä alettiin suunnitella. ATLAS-kokeilua ehdotettiin sen nykyisessä muodossa vuonna 1992 ja tekninen suunnitelma annettiin vuonna 1994. Heinäkuussa 1997 ATLASin rakentaminen hyväksyttiin virallisesti. Ensimmäiset törmäykset mitattiin ATLASilla marraskuussa 2009.
Tutkimuskohteet

Kokeen tarkoituksena on tutkia ilmiöitä, joihin liittyy hyvin massiivisia hiukkasia, jotka eivät olleet havaittavissa aiemmilla vähäenergisemmillä hiukkaskiihdyttimillä. Tähän mennessä kaikki löydetyt hiukkaset on pystytty ennustamaan etukäteen standardimallin avulla.
LHC:ssä kaksi hiukkassuihkua törmäsivät ensimmäisessä vaiheessa noin 7 TeV energialla, mikä on noin 10 kertaa enemmän kuin mihin ennen LHC:tä pystyttiin. Ensimmäisen huoltokatkon (2012-2015) jälkeen energia nostettiin 13 TeViin. ATLASin tehtävänä on havainnoida näitä törmäyksiä. Koska ATLAS on yleiskäyttöinen hiukkasilmaisin, sillä mitataan sekä protoni-protoni että lyijyionien törmäyksiä. ATLASin on pystyttävä mittaamaan törmäyksissä syntyvien hiukkasten suunta, liikemäärä ja sähköisesti varatun hiukkasen merkki, mittaamaan elektronien, fotonien ja hadronien energia sekä tunnistamaan jo tunnetut tai vielä tuntemattomat hiukkaset.
Yksi ATLASin tärkeimmistä tehtävistä oli tutkia Higgsin bosonia, joka antaa joillekin hiukkasille massan. Higgsin bosonin löytämisen jälkeen ATLASilla tutkitaan myös uusia fysiikan teorioita kuten supersymmetriateoriaa ja supersäieteoriaa.
Osat ja toiminta

ATLAS-havaitsimen putken, jossa LHC:n lähettämät hiukkassuihkut törmäävät, ympärillä on toinen toistaan suurempia sylintereitä. Ne voidaan jakaa neljään pääosaan: sisäinen ilmaisin (inner detector), kalorimetrit, myonispektrometri (muon spectrometer) ja magneettijärjestelmä. Jokainen näistä koostuu monista kerroksista. Sisäinen ilmaisin jäljittää hiukkasia tarkasti, kalorimetrit mittaavat helposti pysähtyvien hiukkasten energioita ja myonijärjestelmä tekee ylimääräisiä mittauksia kaiken muun läpäisevistä myoneista. Kaksi magneettikenttää taivuttaa varatut hiukkaset sisäisessä havaitsimessa ja myonispektrometrissa, minkä johdosta niiden liikemäärän voi mitata.
Ainoat vakaat hiukkaset, joita ei voi suoraan havaita, ovat neutriinot. Niiden läsnäolo on päätelty huomaamalla liikemäärän epätasapaino havaittujen hiukkasten kesken. Yksittäisen törmäyksen tuottamien kaikkien hiukkasten yhteenlasketun liikemäärän on nimittäin säilyttävä, eli oltava laboratoriokoordinaatistossa 0. Jotta neutriinojen havaitseminen toimisi, ilmaisimen on havaittava kaikki muut hiukkaset ilman katvealueita.
Osat ja toiminta > Sisäinen ilmaisin

Sisäinen ilmaisin mittaa suunnan, liikemäärän ja sähköisesti varautuneiden hiukkasten etumerkin jokaisessa protoni-protoni törmäyksessä. Se sisältää kolme erilaista järjestelmää, jotka toimivat magneettikentässä.
Sisäinen ilmaisin alkaa muutaman senttimetrin päästä protonisäteen akselista, laajenee 1,2 metrin säteelle, ja on seitsemän metriä pitkä, sädepiippu mukaan lukien.  Sen perustehtävä on jäljittää hiukkasia havaitsemalla niiden vuorovaikutuksen materiaalin kanssa, paljastaen yksityiskohtaista tietoa hiukkasen tyypistä ja sen liikemäärästä. Jäljen alkupiste antaa hyödyllistä tietoa hiukkasten tunnistamiseen; esimerkiksi, jos ryhmä jälkiä näyttää olevan lähtöisin eri pisteestä kuin alkuperäinen protoni-protoni törmäys, se saattaa olla merkki siitä, että hiukkaset tulivat törmäyksessä syntyneen pohjakvarkin hyvin pian törmäyksen jälkeen tapahtuneesta hajoamisesta. Sisemmässä ilmaisimessa on kolme osaa, jotka on selitetty alapuolella.
Osat ja toiminta > Sisäinen ilmaisin > Pikseli-ilmaisin

Pikseli-ilmaisin on sisäisen ilmaisimen kaikkein sisin osa. Se sisältää kolme kerrosta ja yhteensä 1 744 moduulia. Havainnointiaine on 250 nanometriä paksua piitä. Jokainen moduuli sisältää 16 lukemasirua ja muita elektronisia komponentteja. Pienin yksikkö, josta voidaan saada lukema, on pikseli. Yhdessä moduulissa on karkeasti ottaen 47 000 pikseliä. Pikseli-ilmaisimessa on kaikkiaan 80 miljoonaa lukemakanavaa, joka on n. 50 % kaikista ilmaisimen lukemakanavista. Pikseli-ilmaisin altistuu törmäyskohdan läheisyydessä suurille säteilymäärille, joten jokaisen komponentin täytyy olla säteilysuojattu.
Osat ja toiminta > Sisäinen ilmaisin > Puolijohderatailmaisin (semiconductor radiation tracker, STC)

Keskimmäinen osa sisempää ilmaisinta. Sen käyttötarkoitus ja rakenne on samanlainen kuin pikseli-ilmaisimella, mutta se koostuu pitkistä, kapeista liuskoista eikä pienistä pikseleistä, peittäen käytännössä suuremman alan. STC on koottu neljästä kaksinkertaisesta tasosta piiliuskoja ja sen pinta-ala on kaikkiaan 61 neliömetriä.