stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sauli Lehtonen

| Sauli Lehtonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. huhtikuuta 1975 Pori
Kuollut: 9. syyskuuta 1995 (20 vuotta) Helsinki
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Aktiivisena:  1994–1995
Tyylilajit:  tango, iskelmä
Levy-yhtiöt:  MTV Musiikki
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sauli Tapani Lehtonen (10. huhtikuuta 1975 Pori – 9. syyskuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen iskelmä- ja tangolaulaja, joka kruunattiin kymmenenneksi tangokuninkaaksi Seinäjoen tangomarkkinoilla vuonna 1994. Lehtonen oli tunnettu siitä, että hän lauloi silmät suljettuina. Hän kuoli hirvikolarissa vuonna 1995.
Lehtosta pidettiin lahjakkaana ja luonnollisena laulajana, joka keskittyi ja eläytyi voimakkaasti esiintyessään. Lyhyen elämänsä aikana hän ehti tehdä vain yhden albumin, jonka myynti on ylittänyt platinalevyyn oikeuttavan rajan. Lehtosen kuoleman jälkeen ilmestyi lisäksi keskeneräiseksi jäänyt albumi, jota täydennettiin konserttitaltioinneilla.
Lapsuus ja nuoruus

Sauli Tapani Lehtonen syntyi 10. huhtikuuta 1975 Porissa, josta muutti jo lapsena Jyväskylään. Hänen äitinsä Sinikka Lehtonen oli ammatiltaan ompelija, kunnes hänet työllistänyt yritys lopetettiin. Tämän jälkeen hän hoiti erästä pyörätuolia käyttävää henkilöä seitsemän vuoden ajan. Sauli Lehtosen isä Heikki Lehtonen oli ammatiltaan autoilija. Hän ajoi lähinnä kuorma-autoja ja rekkoja.
Varhaislapsuutensa Sauli Lehtonen vietti Padasjoen Arrakoskella Päijät-Hämeessä. Lapsuutensa Sauli asui perheineen Palokassa Jyväskylän maalaiskunnassa. Saulin isä on kertonut pojan olleen lapsena luonteeltaan vilkas ja puhelias. Koulukavereidensa kanssa hän pelasi muun muassa jääkiekkoa, mutta vähitellen hän kuitenkin innostui musiikista. Kiinnostuksen syntyyn vaikutti osaltaan myös äidin tapa lauleskella pienelle lapselleen ja isän kitaransoitto.
Sauli Lehtonen innostui soittamaan vanhaa kitaraa, kävi pian alkeiskurssin Palokassa ja pääsi lopulta opiskelemaan Jyväskylän musiikkiopistoon kitaransoittoa. Hänellä oli nuorempana myös oma rockmusiikkia soittanut yhtye, joka harjoitteli tavallisesti erään yhtyeeseen kuuluneen pojan autotallissa. Saulin vanhemmat kuitenkin kehottivat häntä laulamaan jotain muuta kuin rockia, jottei ääni menisi aivan pilalle. Isä sai Saulin innostumaan iskelmämusiikin laulamisesta, ja vähitellen myös vanha tanssimusiikki alkoi vedota häneen. Sauli oli nuorena myös innokas kirjoittamaan lauluja. Hän myös sävelsi kitaralla ja sähköuruilla ja nauhoitti sävellyksiään nauhurillaan.
Teini-ikäisenä Sauli oli kesätöissä ja ansaitsi itse omat taskurahansa. Parin kesän jälkeen hänelle oli kertynyt tarpeeksi rahaa omaan kevytmoottoripyörään, jolla hän ajoi keikoille.
Peruskoulun jälkeen Sauli Lehtonen pääsi opiskelemaan julkishallintoa Jyväskylän kauppaoppilaitokseen, josta hänen oli tarkoitus valmistua merkonomiksi. Vuonna 1994 hän sai opiskelupaikan Keski-Suomen konservatoriossa läpäistyään pääsykokeet hyvin tuloksin. Hänen oli tarkoitus aloittaa opiskelu syksyllä. Saman vuoden kevätpuolella hän oli kuitenkin jo kiinnostunut Tangomarkkinoista.
Ura > Tangomarkkinat

Vuonna 1994 Lehtonen päätti osallistua Seinäjoen Tangomarkkinoille. Aluksi hänen suunnitelmissaan olivat vuoden 1995 kilpailut, mutta lopulta hän päätti osallistua jo edeltävänä vuonna. Vanhemmat eivät kertomansa mukaan yllyttäneet häntä osallistumaan kilpailuun, vaan hän osallistui omasta tahdostaan. Lehtonen osallistui ensin alkukarsintoihin Laukaan Peurungassa ja selvisi jatkoon. Raisiossa semifinalisteja säesti Finlanders-yhtye, jossa soittanut Henri Kulmala kertoo huomanneensa Lehtosen lahjakkuuden, mistä syystä he ryhtyivät soittamaan yhdessä ja harjoittelemaan finaalia varten. Kaiken kaikkiaan kilpailuun osallistui 940 laulajaa.
Lehtonen herätti heti huomiota sekä yleisössä että tuomaristossa laulamalla silmät kiinni. Tästä muodostui kohta hänen tunnusmerkkinsä. Hän itse kuitenkin kertoi, ettei hän halunnut tavoitella huomiota vaan lieventää jännitystään.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Voi Tiina mihin me ollaan jouduttu. | ” |
– Sauli Lehtonen Tiina Räsäselle heidän voittojensa jälkeen.
Tangomarkkinoiden finaali järjestettiin lauantaina 9. heinäkuuta. Tapahtuman avasi silloinen Suomen oikeusministeri Anneli Jäätteenmäki, juontajina toimivat laulaja Arja Koriseva ja kirjailija-toimittaja Heikki Hietamies. Finaalissa Lehtonen esitti kappaleet ”La Cumparsita” ja ”Kun yö on valoton”. Lehtosen lisäksi finaalissa tangokuninkaan titteliä tavoittelivat Henri Hurme, Jari Sillanpää, Hannu Kause ja Teemu Kokko. Ensimmäistä kertaa Tangomarkkinoilla kävi niin, että vastuu tangokuninkaan valitsemisesta lankesi tuomariston puheenjohtajalle, koska Lehtonen ja Henri Hurme saivat saman pistemäärän, 67 ääntä. Tuomarina toiminut Päiviö Pyysalo ratkaisi tilanteen Lehtosen hyväksi, joten hänestä kruunattiin kymmenes tangokuningas. Pyysalo perusteli myöhemmin valinneensa Lehtosen siksi, että hänen persoonassaan oli särmää ja hän uskoi laulamiseensa voimakkaasti. Vaikka Hurme hävisi Lehtoselle täpärästi, heistä tuli ystävät. Lehtosen rinnalle tangokuningattareksi valittiin 18-vuotias Tiina Räsänen. Päiviö Pyysalon lisäksi tuomaristoon kuuluivat muun muassa Lasse Lintala, Tamara Lund ja Erkki Liikanen.
Voittajille annettiin Tangomarkkinoiden kymmenvuotisen historian kunniaksi kultaiset kruunut. Ne oli valmistanut lapualainen kultaseppä Jussi Ikola. Aurinkoisessa säässä käytyä kilpailua seurasi paikan päällä yhteensä 106 000 katsojaa, mikä oli runsaat 30 000 enemmän kuin edellisenä vuonna. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Tangomarkkinoilla ylitettiin 100 000 kävijän raja.
Ensimmäiset Lehtosen levyttämät kappaleet, ”Kun yö on valoton” ja ”Lauantai-illan tango”, julkaistiin albumilla Tangomarkkinat VII. Levylle on koottu vuoden 1994 Tangomarkkinoiden finalistien levyttämiä kappaleita.
Ura > Tangomarkkinoiden jälkeen

Tangomarkkinoiden voiton jälkeen Jyväskylän maalaiskunta onnitteli Lehtosta antamalla hänelle viirin ja taulun. Jo seuraavalla viikolla hän pääsi MTV3:n järjestämään tilaisuuteen Helsinkiin, jossa hänen esiintymistään yritettiin hioa. Lehtonen kuitenkin kertoi siitä olleen enemmän haittaa kuin hyötyä, sillä hän ei halunnut, että hänen persoonallista esiintymistapaansa muutettaisiin. Lehtonen ei erityisesti halunnut julkisuuteen, mutta silti hän antoi lähes aina pyydettäessä haastatteluja. Voiton myötä Lehtonen sai suosiota, ja hänellä oli paljon esiintymisiä. Hän esiintyi muun muassa syyskuussa 1994 televisiosarjassa Tuttu Juttu.
Henri Hurmeen ja hänen vaimonsa kautta Lehtonen tutustui Pirkko-Liisa Myllyharjuun. Myllyharjusta tuli Lehtosen tyttöystävä, mutta heidän seurustelunsa ehti kestää vain noin puoli vuotta. Lehtonen keikkaili tiheästi taustayhtyeenään tanssiorkesteri "Hopeinen Q", jonka kanssa hän teki ensimmäisen albuminsa Sauli Lehtonen & Hopeinen Q. Edel Records Finland Oy julkaisi albumin Lehtosen kuninkuusvuotena 1994. Levyn paras listasijoitus oli 30. sija vuonna 1995 viikolla 39. Levy sisälsi 12 kappaletta, kuten ”Valtameressä on saari” ja ”Kun tanssit kanssani tangon”.
Vuoden 1995 tangomarkkinoiden aikoihin Lehtosesta ja Räsäsestä julkaistiin reliefit Seinäjoen Urheilutalolla, jonne oli koottu myös aiempien vuosien tangokuninkaallisten kuvat. Reliefit teki taiteilija Liisa Äärynen, kuten aiempinakin vuosina. Lehtonen luovutti tittelinsä uudelle tangokuninkaalle Jari Sillanpäälle heinäkuussa 1995. Sillanpää oli edellisenä vuonna valittu tangoprinssiksi, kun Lehtosesta tuli kuningas.
Lehtonen alkoi tehdä uutta albumia Mun aika mennä on vuonna 1995, mutta sitä ei ehditty saada valmiiksi hänen eläessään, vaan albumi julkaistiin vasta 1996.
Yhdeksi Lehtosen viimeisistä konserteista jäi Helsingin juhlaviikoilla Olavi Virralle omistettu konsertti 4. syyskuuta 1995. Hän kuoli vain viisi päivää konsertin jälkeen.
Kuolema

Sauli Lehtonen oli 8. syyskuuta 1995 isänsä ajamassa autossa matkalla Helsingistä Elimäen Korialle pienessä vesisateessa. Porvoon moottoritiellä Sipoon Boxissa he törmäsivät hirveen noin kello 21.50. Onnettomuuspaikalle lähetettiin hätäpuhelun jälkeen Sipoon pelastuslaitoksen yksiköt ja Medi-Heli. Sauli Lehtonen kuoli saamiinsa vakaviin vammoihin aamuyöllä 9. syyskuuta Töölön sairaalassa. Kuollessaan hän oli vasta 20-vuotias. Hänen isänsä selvisi onnettomuudesta hengissä ja kertoi myöhemmin, ettei ole syyttänyt itseään, sillä tapahtuneelle ei voinut yhtään mitään.
Onnettomuusiltana Sauli Lehtonen oli palaamassa MTV3:n jääkiekko-ohjelman nauhoituksista. MTV3 näytti ohjelman televisiosta seuraavana päivänä, mutta Lehtosen esiintymiset oli leikattu pois. Kanava muisti Lehtosta hiljaisella hetkellä.
Kuolema uutisoitiin laajalti Suomessa, ja se oli monen lehden ykkösaihe. Muun muassa aihetta käsitellyttä Ilta-Sanomia myytiin ennätysmäärä.
Lehtosen hautajaiset pidettiin Palokan kirkossa silloisessa Jyväskylän maalaiskunnassa. Tiina Räsänen lauloi muistotilaisuudessa Petri Laaksosen kirjoittaman kappaleen ”Täällä Pohjantähden alla”. Lehtonen haudattiin Jyväskylän maaseurakunnan Seppälänkankaan (nyk. Lahjaharjun) hautausmaalle.
Mika Toivasen säveltämä ja Jorma Toiviaisen sanoittama ”Mun aika mennä on” jäi Lehtosen viimeiseksi levytykseksi, mikä voi kuulostaa enteelliseltä, vaikka laulu ei käsittelekään kuolemaa. Kappale oli tarkoitus nauhoittaa vielä uudestaan, mutta Lehtonen ehti kuolla ennen sitä. Kappale voitti Tangomarkkinoiden sävellys- ja sanoituskilpailun vuonna 1995 ja Sauli Lehtonen lauloi tuolloin tangon ensiesityksen.
Kuoleman jälkeen

Pauli Ruotsalainen maalasi Lehtosesta kuvan, joka oli tarkoitus laittaa onnettomuuspaikalle muistomerkiksi. Teos jouduttiin kuitenkin poistamaan turvallisuussyistä. Muistomerkistä syntyi paljon keskustelua, ja kansanedustaja Raimo Vistbacka teki jopa hallitukselle aiheesta kirjallisen kysymyksen. Uudenmaan tiepiirin olisi hänen mukaansa pitänyt vuokrata pieni alue, minne muistomerkin olisi voinut turvallisesti asettaa. Puolisentoista vuotta myöhemmin kiista päättyi, ja Ruotsalaisen teos lahjoitettiin Seinäjoelle Tango- ja Viihdemusiikin Edistämisyhdistys ry:n Olavi Virta -museoon.
Vuonna 1996 julkaistiin keskeneräiseksi jäänyt albumi Mun aika mennä on. Albumi sisältää kuusi studiossa nauhoitettua kappaletta sekä kaksitoista ennen julkaisematonta taltiointia Lehtosen konserteista Auran Nuortentalolla ja Uittamolla Turussa. Albumin paras listasijoitus on kymmenes sija vuoden 1996 viikolta 11. Lehtosen esikoisalbumi Sauli Lehtonen & Hopeinen Q myi platinaa, siis yli 50 000 kappaletta samana vuonna. Platinalevy annettiin Lehtosen vanhemmille Seinäjoella helmikuussa 1996. Albumia on myyty kaiken kaikkiaan 65 200 kappaletta.
Samana vuonna järjestettiin Lehtosen muistokonsertti, jonka liput myytiin hetkessä loppuun. Tilaisuuteen saapui lisäksi runsaasti ihmisiä, joilla ei ollut lippua. Mun aika mennä on -albumin myynti oli juuri ylittänyt 20 000 kappaleen rajan, mistä syystä kultalevy luovutettiin tilaisuuden yhteydessä Lehtosen vanhemmille.
Vuonna 2006 tangomarkkinoiden toimitusjohtaja Ari-Pekka Kuismin valitsi viisi merkittävintä tangolaulajaa. Hän sijoitti Sauli Lehtosen ensimmäiseksi ennen Jari Sillanpäätä, Eija Kantolaa, Marita Taavitsaista ja Tommi Soidinmäkeä.
Kuoleman jälkeen > Muistorahasto

Joulukuussa 1995 perustettiin nuorten laulajien opintoja ja koulutusta tukeva Sauli Lehtosen muistorahasto. Idean isä oli Auraviihde Oy:n toimitusjohtaja Seppo Kulmala, ja Lehtosen vanhemmat antoivat siihen luvan. Vuonna 1996 järjestetyn muistokonsertin tuotosta luovutettiin 45 000 Suomen markkaa Lehtosen muistorahastoon, minkä jälkeen rahaston kokonaisrahamäärä oli yli 90 000 markkaa.
Rahasto palkitsi ensimmäisenä vuoden 1993 tangoprinsessan Heidi Kyrön 18. helmikuuta 1997 Olavi Virran muistokonsertin yhteydessä. Kyrön stipendi oli 10 000 markan suuruinen. Muita palkittuja ovat muun muassa Anna Eriksson, joka palkittiin vuonna 1999 niin ikään 10 000 markan kannustusstipendillä, ja Etelä-Pohjanmaan musiikkiopiston rahasto ja Natalil Lintala, jotka saivat vuonna 2004 1 000 euron stipendin.
Muiden luonnehdintoja Lehtosesta

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Sauli oli vaatimaton, hiljainen ja luonnollinen, mutta työssään hyvin kunnianhimoinen. | ” |
– Päiviö Pyysalo
Sauli Lehtosen isä Heikki Lehtonen on kertonut, että Sauli oli pienenä varsin vilkas ja puhelias. Teini-iässä hän oli ahkera ja ansaitsi omat rahansa kesätöitä tekemällä. Kerrotaan myös, että hän oli tarpeen tullen melko utelias.
Lehtonen vaikutti ujolta, koska hän lauloi silmät kiinni, mutta tämä myös lisäsi hänen lavakarismaansa. Päiviö Pyysalo on kuvaillut Lehtosta vaatimattomaksi, hiljaiseksi, luonnolliseksi ja kunnianhimoiseksi. Vaatimattomuus näkyi muun muassa siinä, että Lehtosella ei ollut erityistä tarvetta päästä julkisuuteen.
Kun Ari-Pekka Kuismin nimesi Lehtosen merkittävimmäksi suomalaiseksi tangolaulajaksi, hän antoi perusteeksi Lehtosen äänen, nuoren iän ja dramaattisen kuoleman. Raision silloinen kaupunginjohtaja Kari Karjalainen kuvaili vuonna 2006 Lehtosta vaatimattomaksi laulajaksi, joka sai ihmisten päät kääntymään ja puheensorinan hiljentymään. Lehtosen tulkinnassa oli lisäksi mukana "sielu", joka on Karjalaisen mielestä tangon tärkein elementti.
Julkaisut

Lehtosen levyttämiä kappaleita on julkaistu kolmekymmentä. Osa on nimenomaan Lehtoselle sävellettyjä kappaleita, kuten ”Lauantai-illan tango” ja ”Mun aika mennä on”. Osa taas on muiden artistien aiemmin tunnetuksi tekemiä kappaleita, kuten ”Kun yö on valoton” ja ”Hopeinen kuu”. Lehtosen ohjelmistossa oli paljon Olavi Virran kappaleita. Seppo Kulmala on kertonut, että Lehtonen keräili tunnettujen laulajien – kuten Olavi Virran ja Henry Theelin – levyjä. Niistä hän etsiskeli omiin konsertteihinsa sopivia kappaleita.
Lehtosen esittämiä kappaleita on julkaistu lisäksi useilla kokoelma-albumeilla, joilla on eri esittäjiä.
Julkaisut > Albumit

1994 – Sauli Lehtonen & Hopeinen Q
1996 – Mun aika mennä on
1998 – Parhaat – 20 suosikkisävelmää (kokoelma-albumi)
Kaikkien aikojen parhaat – 30 klassikkoa
Julkaisut > Kaikki kappaleet

| --- | --- |
 Adios Mexico  Bettina  Elämäni tarina  Eron jälkeen  Hopeinen kuu  Hurmio  Häävalssi  Ikkunaprinsessa  Illalla illalla  Iloinen Amsterdam  Kun kuu jo nousee  Kun tanssit kanssani tangon  Kun yö on valoton  Kutsuu tanssi  Lauantai-illan tango :  Miller-tango  Muistojeni tango  Mun aika mennä on  Niin kauas sun luotasi  Odessa  Sireenien aikaan  Skokiaan  Soria moria  Sorsanmetsästys  Sulamith  Sydänsuruja  Tango Desiree  Tulethan  Valtameressä on saari  Yö äänetön
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Sauli Lehtonen Wikisitaateissa
Sauli Lehtosen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Sauli Lehtonen Ylen Elävässä arkistossa
Muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Internet Archive-arkistossa)
Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuninkaat
| --- | --- |
1980-luku:  1985: Kauko Simonen  1986: Teuvo Oinas  1987: Harri Lahti  1988: Kari Piironen  1989: Risto Nevala 
1990-luku:  1990: Jouni Raitio  1991: Jaska Mäkynen  1992: Mika Pohjonen  1993: Sebastian Ahlgren  1994: Sauli Lehtonen  1995: Jari Sillanpää  1996: Tomi Markkola  1997: Matti Korkiala  1998: Jouni Keronen  1999: Petri Hervanto 
2000-luku:  2000: Antti Raiski  2001: Erkki Räsänen  2002: Mikko Kilkkinen  2003: Kari Hirvonen  2004: Tommi Soidinmäki  2005: Saska Helmikallio  2006: Marko Lämsä  2007: Henri Stenroth  2008: Jukka Hallikainen  2009: Amadeus Lundberg 
2010-luku:  2010: Marko Maunuksela  2012: Pekka Mikkola  2013: Kyösti Mäkimattila  2014: Teemu Roivainen  2015: Aki Samuli  2016: Marco Lundberg  2017: Teijo Lindström  2018: Jarno Kokko  2019: Johannes Vatjus 
2020-luku:  2022: Keijo Hietikko  2023: Pasi Flodström  2024: Harri Hautaniemi 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana 
Valtatie 7:ää Sipoon kohdalla.
Taiteilija Pauli Ruotsalaisen maalaama muistoteos Sauli Lehtosesta. Teos oli tarkoitus asettaa onnettomuuspaikalle, mutta poistettiin turvallisuussyistä.
Consti

| Consti Oyj |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Asiakkaan ykköskumppani ja rakentamisen moniosaaja
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: CONSTI
Markkina-arvo:  81 333 063 euroa (9.12.2022)
ISIN:  FI4000178256
Perustettu:  2008
Toimitusjohtaja:  Esa Korkeela
Puheenjohtaja:  Petri Rignell
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  korjausrakentaminen, talotekniikka
Liikevaihto:   320,6 milj. euroa (2023)
Liikevoitto:   12,3 milj. euroa (2023)
Henkilöstö:  1008
Emoyhtiö:  Consti Oyj
Tytäryhtiöt:  Consti Korjausrakentaminen Oy, Consti Talotekniikka Oy
Kotisivu:  www.consti.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Consti Oyj on suomalainen rakennusalan yritys, joka tarjoaa kattavasti  korjausrakentamisen ja talotekniikan sekä valikoidusti uudisrakentamisen palveluita. Consti on perustettu vuonna 2008. Se listautui Helsingin pörssiin joulukuussa 2015. Constin pääkonttori sijaitsee Helsingissä. Yrityksen toimitusjohtajana toimii Esa Korkeela. Constilla on noin 1000 työntekijää. Vuonna 2023 sen liikevaihto oli 320,6 miljoonaa euroa. Vuonna 2015 Constille myönnettiin Avainlippu-tunnus.
Consti-konsernin emoyhtiö on Consti Oyj. Konserniin kuuluvat emoyhtiön kokonaan omistamina tytäryhtiöinä Consti Korjausrakentaminen Oy, Consti Talotekniikka Oy ja Sähkö-Huhta Oy. Constilla on neljä asiakasperusteisesti jaoteltua toimialaa: Consti Julkiset, Consti Taloyhtiöt, Consti Talotekniikka ja Consti Yritykset. Kaikkiin näihin sisältyy myös palveluliiketoimintaa, joka sisältää palvelu-urakointia sekä sopimusasiakkaille toteutettavat huolto- ja ylläpitopalvelut.
Constin asiakaskunta koostuu asunto-osakeyhtiöistä ja näiden isännöitsijöistä, julkisista tilaajista, kiinteistösijoitusyhtiöistä, yrityksistä ja teollisuuden toimijoista. Maantieteellisesti Constin toiminta on keskittynyt Suomen kasvukeskuksiin. Yhtiöllä on toimipisteet Helsingissä, Tampereella, Turussa, Lahdessa, Hämeenlinnassa, Jyväskylässä ja Oulussa.
Constin tavoitteena on olla alan edelläkävijä tarjoten kattavasti asiakkaiden tarpeiden mukaisia rakentamisen ja talotekniikan ratkaisuja. Kestävä kehitys ja ilmastonmuutoksen hillintä ovat vahvasti mukana yrityksen strategiassa.
Constin visio on olla asiakkaan ykköskumppani ja rakentamisen moniosaaja.
Constin missio on parantaa erinomaisella rakentamisen ja talotekniikan osaamisella suomalaisten rakennusten arvoa ja edistää ilmastonmuutoksen hillintää.
Katla

Katla
Katlan purkaus v.1918
| --- | --- |
Tyyppi:  jäätikön alla oleva tulivuori (en), tulivuori 
Sijainti:  Islanti
Korkeus merenpinnasta:  1 512 m
Purkautunut viimeksi:  1918
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Katla on Mýrdalsjökull-jäätikön alla sijaitseva tulivuori Islannissa. Katla on yksi Islannin aktiivisimpia tulivuoria ja on viimeisen tuhannen vuoden aikana purkautunut 20 kertaa. Viimeisin varmistettu purkaus tapahtui vuonna 1918. Yleensä vuori purkautuu 40–80 vuoden välein. Sen geoterminen aktiivisuus on noussut vuodesta 1999 lähtien ja siksi sitä tarkkaillaan jatkuvasti. Yleensä purkaukset Eyjafjallajökullin jäätiköllä ovat olleet alkuna myös Katlan purkauksille.
Katlan ovaalin muotoinen kaldera sijaitsee keskellä jäätikköä ja on läpimitaltaan noin kymmenen kilometriä. Jäätikön paksuus sen kohdalla on 200–700 metriä. Jäätikkö itse on eteläisin Islannin jäätiköistä ja peittää koko kalderan ja vuoren huippua osittain. Purkautuessaan tulivuori synnyttää massiivisen jökulhlaupin, jäätikköjokitulvan. Vuoden 1755 purkauksen huippukohdassa Katlan aikaansaaman jäätikköjokitulvan huipun on arvioitu olleen 200 000–400 000 m³/s (vertailun vuoksi Amazonin, Mississippin, Niilin ja Jangtsen yhteenlaskettu virtaama on noin 266 000 m³/s).
Etymologia

Nimi Katla on johdettu islannin kielen sanasta ketill ('kattila') – viitaten tulivuoren muotoon. Katla on myös suosittu naisten nimi Islannissa.
Historiallinen aktiivisuus

Vuodesta 930 alkaen on muistiinmerkitty 16 Katlan purkausta. Viimeisin suuri purkaus oli 1918 (VEI5), vuosina 1955 ja 1999 tapahtuneet purkaukset eivät rikkoneet jääkuorta. Purkausten välinen tauko on tunnetun historian pisin sitten 1918.
Suurimmat purkaukset tapahtuivat:
| --- | --- |
 1918 – VEI4 tai VEI5; noin 0,7 km3 materiaa purkautui ilmaan.  1860 – VEI4  1823 – VEI3  1755 – VEI5; 1,5 km3 materiaa. Jökulhlaup 200,000–400,000 m3/s  1721 – VEI5:  1660 – VEI4  1625 – VEI5  1612 – VEI4  1580 – VEI4  934 – VEI5 tai VEI6, 5 km3 tefraa ja 18 km3 laavaa
Suurin osa purkauksista aikaansai jökulhlaupin. Vuoden 934 purkaus oli suurimpia laavapurkauksia 10 000 vuoteen
Nykyinen aktiivisuus

Läheisen Eyjafjallajökullin jäätikön alla sijaitsevan Eyjafjalla-tulivuoren aktivoiduttua maaliskuussa 2010 tutkijat ovat ilmaisseet huolensa Katlan mahdollisesta purkautumisesta. Islannin presidentti Ólafur Ragnar Grímsson sanoi BBC:n haastattelussa 20.4.2010:
»[Katla] on paljon suurempi. Olemme nähneet vasta pienen harjoituksen siitä mitä tapahtuu - en sano "jos" - kun Katla tulee purkautumaan. Normaalisti se purkautuu kerran vuosisadassa...me [Islanti] olemme varautuneet... on korkea aika Euroopan hallitusten ja ilmailupiirien kautta Euroopan valmistautua tulevaan Katlan purkaukseen.»
9. lokakuuta 2010 tarkkailuasemissa havaittiin harmonista tärinää, jota pidettiin merkkinä tulevalle purkaukselle.
Kesäkuussa 2011 Katlassa havaittiin harmonista tärinää. Muutamien päivien kuluttua kalderassa havaittiin maanjäristys, joka osoittaa magman liikkuvan tulivuoren sisällä..
8.–9. heinäkuuta 2011 lisää harmonista tärinää. Islannin tiedotusvälineet ilmoittivat mahdollisuudesta, että jäätikönalainen purkaus on alkanut. 8. heinäkuuta 2011 jäätikkövesitulva katkaisi Hringvegurin Múlakvíslin kohdalta vieden sillan ja osan tiestä (jäätikköjoki, joka saa alkunsa Mýrdalsjökull-jäätiköltä). Tulvan syyksi epäillään pientä purkausta tai geotermistä toimintaa.
Jäätikön yli lentäneet helikopterit havaitsivat jäätikössä halkeamia, viitaten sulamiseen kalderan kaakkoisosassa.
29. elokuuta 2016 Katlassa havaittiin maanjäristyksiä, joista voimakkaimmat olivat 4,5 ja 4,6 magnitudia.
Purkaukset 900-luvulta nykyaikaan

| Vuosi | Purkaus alkoi | Kesto  (päiviä) | Purkausten väli (vuotta) | Voimakkuus | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 934 |  |  |  | VEI 5-6 | 5 km3 tefraa ja 18 km3 laavaa |
| 950 |  |  |  |  | Ajoitettu geologisesti |
| 960 |  |  |  | VEI 3 | Jäätikönalainen, ajoitettu geologisesti |
| 1050 ±50 |  |  |  |  | Ajoitettu geologisesti |
| 1077 ±2 |  |  |  | VEI 3 | Historialliset merkinnät |
| 1210 |  |  |  | VEI 4 | Ajoitettu geologisesti |
| 1245 |  |  |  | VEI 4 | Historialliset merkinnät |
| 1262 |  |  |  | VEI 5 | Historialliset merkinnät |
| 1311 |  |  |  |  | Historialliset merkinnät |
| 1357 ±3 |  |  |  | VEI 4-5 | Historialliset merkinnät |
| 1416 |  |  |  | VEI 4? | Historialliset merkinnät |
| 1440 |  |  |  | VEI 4 | Historialliset merkinnät |
| 1450 ±50 |  |  |  |  | Ajoitettu geologisesti |
| 1500 |  |  |  | VEI 4 | Ajoitettu geologisesti |
| 1550 |  |  |  | VEI 4 | Ajoitettu geologisesti |
| 1580 | 11.8. |  | ~80 | VEI 4 | Historialliset merkinnät |
| 1612 | 12.10. |  | 32 | VEI 4 | Historialliset merkinnät |
| 1625 | 2.9. | 13 | 13 | VEI 5 | Historialliset merkinnät |
| 1660 | 3.11. | ~60 | 35 | VEI 4 | Historialliset merkinnät |
| 1721 | 11.5. | ~100 | 61 | VEI 5 | Jökulhlaup aiheutti tsunamin Vestmannasaarille |
| 1755 | 17.10. | ~120 | 34 | VEI5 | Historialliset merkinnät |
| 1823 | 26.6. | 28 | 68 | VEI 3 | Historialliset merkinnät |
| 1860 | 8.5. | 20 | 37 | VEI 4 | Historialliset merkinnät |
| 1918 | 12.10. | 24 | 58 | VEI 4-5 | Viimeisin suuri purkaus, lahari siirsi rantaa 5 km |
| 1955 | 25.6 |  |  | VEI 0 | Jäätikönalainen,  aikaansai jökulhlaupin  |
| 1999 | 17.7 | n.30 |  | VEI 0 | Jäätikönalainen, jökulhlaup |
| 2011 | 8.7 |  |  | VEI 1(?) | Jäätikönalainen, jökulhlaup |