stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rita Vargas

| Rita Vargas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Rita Vargas de Freitas Matias
Syntynyt: 25. syyskuuta 1981 (ikä 43) Évora, Portugali
Asuinpaikka:  Helsinki, Suomi
Ammatti:  Taiteilija
Titteli:  Filosofian tohtori
Aiheesta muualla
Kotisivu
Rita Vargas (s. 25. syyskuuta 1981 Évora, Portugali) on Suomessa asuva portugalilainen taiteilija.
Tällä hetkellä Vargas työskentelee freelance-taiteilijana. Vargas keskittyy taiteessaan erityisesti grafiikkaan. Taiteessaan Vargas yhdistää taidehistoriaa, muistoja sekä eurooppalaisia ja aasialaisia vaikutteita.
Vargas on väitellyt filosofian tohtoriksi Jyväskylän yliopistosta taidehistoriasta. Hänen väitöskirjansa käsitteli taiteilijoiden liikkuvuuden vaikuttimia sekä identiteettiä. Kyseinen väitöskirja oli maailman ensimmäinen väitös, joka käsitteli taiteilijaresidenssejä. Vargas on opiskellut myös Évoran yliopistossa Portugalissa sekä Southamptonin yliopistossa, Englannissa. Vargas on opettanut grafiikkaa Jyväskylän kansalaisopistossa ja Jyväskylän kesäyliopistossa.
Vargasin töitä on ollut esillä Affection Adrift -nimeä kantaneessa yksityisnäyttelyssä Jyväskylän taiteilijaseuran ylläpitämässä Galleria Beckerissä kesällä 2021 ja aiemmin muun muassa jyväskyläläisissä Galleria Patinassa sekä Galleria Ratamossa. Lisäksi hän on koonnut kansainvälisen grafiikkanäyttelyn Galleria Ratamoon.
Keväällä 2019 Vargas perusti Helsinkiin Vargas Print Studion, joka toimii hänen työ- sekä opetustilanaan. Vargas Print Studion tavoitteena on ylläpitää tietoutta perinteisistä taidegrafiikan tekniikoista sekä tarjota muille taiteilijoille mahdollisuus opastukseen ja painokoneiden käyttöön. Työnsä ohella Vargas järjestää studiollaan myös taidegrafiikan työpajoja aloittelijoille.
Uransa aikana Vargas on asunut ja työskennellyt taiteilijana Japanissa, Saksassa, Britanniassa sekä Azoreilla.
Samia Yusuf Omar

Samia Yusuf Omar somaliksi Saamiya Yuusuf Cumar, arab. سامية يوسف عمر‎ s. (25. maaliskuuta 1991 Somalia – huhtikuun alku 2012 Välimeri, Maltan lähistöllä) oli somalialainen pikajuoksija, jonka päämatkat olivat 100 ja 200 metriä. Hän oli maansa lipunkantajana Pekingin olympialaisissa 2008. Hän osallistui 200 metrin juoksuun, jossa sijoittui alkuerässään viimeiseksi ajalla 32,16.. Hän oli maansa ensimmäinen naisurheilija olympiakisoissa.
Samia Yusuf Omar syntyi kuusilapsisen perheen vanhimpana vuonna 1991, jolloin presidentti Siad Barre oli juuri kukistettu ja verinen sisällissota käynnissä. Samia osallistui kansainvälisiin urheilukilpailuihin ensimmäisen kerran Djiboutissa 2008, jolloin kyseessä olivat Itä-Afrikan nuorten mestaruuskilpailut ja matkana 100 metriä, sijoitus oli viides kahdeksasta. Samana vuonna Addis Abeban Afrikan-mestaruuskisoissa samalla matkalla hän oli viimeinen. Olympialaisia varten hänen äitinsä oli jopa myytävä maata saadakseen matkan maksetuksi. Olympialaisten jälkeen hänen oli jopa salattava urheilutaustansa kotimaassaan harjoitusolosuhteiden ollessa muutenkin puutteelliset. Vuonna 2010 Samia siirtyi Etiopiaan harjoittelemaan. Hän ehti saavuttaa 200 metrillä ennätyksensä 23,00.
Samia Yusuf Omar halusi osallistua myös Lontoon olympialaisiin 2012. Keväällä 2012 alkoi liikkua huhuja hänen katoamisestaan, ja hänen katsotaan saaneen surmansa kalastajeveneen uppoamisessa Välimerellä matkalla Libyasta Italiaan.
Samiakävykki

| Samiakävykki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Cycadophytina
Luokka::  Cycadopsida
Lahko::  Käpypalmut Cycadales
Heimo::  Samiakävykkikasvit Zamiaceae
Suku::  Samiakävykit Zamia
Laji::  pumila
Kaksiosainen nimi
 Zamia pumila  L. 
Katso myös
   Samiakävykki Wikispeciesissä   Samiakävykki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Samiakävykki (Zamia pumila) on Karibialla kasvava kasvi. Se kasvaa aluksi yksivartisena, mutta alkaa haarautua noin viiden vuoden ikäisenä.
Aikoinaan samiakävykkejä kasvoi Hispaniolan saarella, Kuubassa ja Puerto Ricossa. Nykyisin sen esiintymisalue rajoittuu Kuuban keskiosiin ja Dominikaaniseen tasavaltaan.
Kähkönen

Kähkönen on suomalainen sukunimi. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi on nykyisenä nimenä 3 306 henkilöllä ja entisenä 1 333:lla.
Tunnettuja Kähkösiä:
Aulis Kähkönen (1930–2016), liikkeenharjoittaja ja uimari
Esko Kähkönen (1927–2020), urheilutoimittaja, mäkihyppyvalmentaja
Heikki Kähkönen (1891–1962), painija
Jonne Kähkönen (s. 1973), ampumahiihtovalmentaja
Juho Kähkönen (1873–1918), Tikkurilan punakaartin päällikkö
Jyrki Kähkönen (s. 1967), aitajuoksija
Kaapo Kähkönen (s. 1996), jääkiekkomaalivahti
Lauri Kähkönen (1947–2016), opettaja, rehtori, SDP:n kansanedustaja, kaupunkineuvos
Marko Kähkönen (s. 1971), pesäpalloilija
Matti Kähkönen (s. 1956), diplomi-insinööri, yritysjohtaja, vuorineuvos
Outi Kähkönen (o.s. Aho), laulaja ja musiikkipedagogi
Pekka Kähkönen (1956–2015), oopperalaulaja
Pentti Kähkönen (s. 1932), kirjailija, suomentaja
Petrus Kähkönen (s. 1987), näyttelijä ja laulaja
Pyry Kähkönen (s. 1995), näyttelijä
Satu Kähkönen (myöh. Lipiäinen, s. 1996), ultrajuoksija, tekniikan tutkija
Severi Kähkönen (s. 2000), jalkapalloilija
Sirpa Kähkönen (s. 1964), kirjailija ja suomentaja
Timo Kähkönen (s. 1970), sarjakuvapiirtäjä
Toni Kähkönen (s. 1986), jääkiekkoilija
Urho Kähkönen (s. 1967), kuvataiteilija
Ville Kähkönen (s. 1984), yhdistetyn kilpailija
Aiheesta muualla

Kähkösten sukuseuran verkkosivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kauko Kuusela: Kähkönen - Keckman (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Samichlaus Bier

Samichlaus Bier on itävaltalaisen Schloss Eggenberg -olutpanimon olutmerkki, joka on Guinness World Recordsin mukaan maailman vahvin lager (14 %, kantavierre: 32°). Samichlausta painetaan myyntiin vain kerran vuodessa, joulukuun kuudentena päivänä. Valmistumisen jälkeen olutta säilytetään kymmenen kuukautta, kunnes se pullotetaan 0,33 litran pulloihin.
Sveitsiläinen Hürlimannin panimo valmisti Samichlausta (joka tarkoittaa Zürichin murteella joulupukkia) ensimmäisen kerran vuonna 1980. Viimeinen Hürlimannin panimon Samichlaus tuli markkinoille vuonna 1997 (pantu joulukuussa 1996). Ensimmäinen itävaltalaisen Eggenbergin panimon Samichlaus julkaistiin vuonna 2001.
Salma

| Salma |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  arabialainen nimi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Salma on arabialainen naisen etunimi. Se on ikivanha, jo ennen islamin syntyä käytetty nimi, joka pohjautuu mahdollisesti arabian kielen sanaan ’turvallinen’.
Suomessa Salma-nimen tiedetään olleen käytössä jo 1800-luvulla. Suurin osa tämännimisistä suomalaisista on kuitenkin syntynyt vasta 2000- ja 2010-luvuilla. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on elokuuhun 2023 mennessä kirjattu noin 430–440 Salma-nimistä naista tai tyttöä.
Salma on nykyään yksi Suomen tavallisimmista muslimien nimistä.
Tunnettuja Salmoja

Lalla Salma, alk. Salma Bennani (s. 1978), Marokon kuninkaan Muhammad VI:n prinsessapuoliso
Salma Hayek (s. 1966), meksikolais-yhdysvaltalainen näyttelijä
Salma Khadra Jayyusi (1928–2023), palestiinalainen runoilija, kääntäjä ja kirjallisuudentutkija
Salma Paralluelo (s. 2003), espanjalainen jalkapalloilija
Salma Yaqoob (s. 1971), brittiläinen kansalaisaktivisti
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Salma (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Roure

Roure voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Roure, kunta Alpes-Maritimesin departementissa Ranskassa
Roure, kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Torinon metropolikaupungissa
Roure, sukunimenä:
Marta Roure (s. 1981), andorralainen laulaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Roure”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Roy Ikola

Roy Ikola (9. helmikuuta 1927 Eveleth, Minnesota, Yhdysvallat – 10. joulukuuta 2007 Sun City West, Arizona, Yhdysvallat) oli amerikansuomalainen jääkiekkomaalivahti, joka edusti urallaan Yhdysvaltoja. Ikola pelasi vuonna 1948 St. Moritzin olympialaisissa Yhdysvaltain Amatööriurheiluliiton AAU:n joukkueessa. Joukkue tosin edusti Yhdysvaltoja virallisesti vain avajaisissa. Toinen joukkue, eli USAHA:n joukkue oli epävirallisesti neljäs. Sijoitusta varjostivat epäilyt siitä, että joukkueessa oli ammattilaispelaajia, mikä ei ollut sallittua. Turnauksen alla pelaajat kiersivät kummassakin joukkueessa. Vuonna 1950 Ikola pelasi maalivahtina Colorado Collegen Tigers-jääkiekkojoukkueessa, kun se voitti National Collegiate Athletic Association NCAA:n yliopistojen jääkiekkomestaruuden.
Yksityiselämä

Roy Ikola syntyi John ja Sadie Nora Ikolan perheeseen. Hän liittyi laivastoon 18-vuotiaana ja pääsi pelaamaan Coloradon yliopistojoukkueeseen palattuaan takaisin siviiliin vuonna 1947.
Roy Ikolan veli Willard Ikola oli myös menestynyt jääkiekkomaalivahti. He ovat tiettävästi ainoat olympialaisissa maalivahteina pelanneet veljekset.
Rudolf Habsburgilainen (täsmennyssivu)

Rudolf Habsburgilainen voi tarkoittaa seuraavia historiallisia hallitsijoita:
Rudolf I Habsburgilainen, Saksan kuningas 1273–1291
Rudolf II, Itävallan herttua 1282–1283
Rudolf I Habsburgilainen, Böömin kuningas 1306–1307
Rudolf IV Habsburgilainen, Itävallan herttua (myöh. arkkiherttua) 1358–1365
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rudolf Habsburgilainen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Rudolf Hasse

Rudolf Hasse Auto Unionin ratissa vuoden 1937 Doningtonin Grand Prix'ssa
Rudolf Hasse (30. toukokuuta 1906 – 12. elokuuta 1942) oli saksalainen kilpa-autoilija. Hän ajoi Auto Unionilla Grand Prix -kilpailuja vuosina 1936–1939 ja voitti Belgian Grand Prix'n 1937. Uransa alkuvaiheilla hän kilpaili moottoripyörillä.
Hasse syntyi Mittweidassa Saksin osavaltiossa ja kuoli toisessa maailmansodassa.
Rudolf Hauschka

Rudolf Hauschka (6. marraskuuta 1891 Wien, Itävalta – 28. joulukuuta 1969 Eckwälden, Länsi-Saksa) oli itävaltalainen kemisti.
Hän opiskeli kemiaa ja lääketiedettä Wienissä ja Münchenissä vuosina 1908–1913. Oltuaan vuoden luonnontieteiden assistenttina hän saavutti tohtorin arvon. Ensimmäisen maailmansodan aikana Rudolf Hauschka toimi Itävallan armeijassa yliluutnanttina 1914–1918. Sodan jälkeen hän työskenteli Wienissä kemian- ja lääketieteen teollisuudessa pääkemistinä ja johtajana vuoteen 1925 saakka. Vuosina 1929–1935 Rudolf Hauschka työskenteli Sveitsissä Arlesheimissa Clinical-Therapeutic Institutessa, jonne hänet kutsui antroposofinen lääkäri Ita Wegman (1876–1943). Wegmanin ja Hauschkan tavoitteena oli kehittää luonnollinen lääkkeidenvalmistusmenetelmä, jossa ei tarvita säilöntäaineena alkoholia.
Hauschkan nimeä kantaa kosmetiikkasarja Dr. Hauschka, jota valmistaa myös antroposofisten lääkkeiden valmistajana tunnettu saksalainen lääketehdas Wala Heilmittel.
Kultavatsatikka

| Kultavatsatikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Kultatikat Colaptes
Laji::  punctigula
Kaksiosainen nimi
 Colaptes punctigula  (Boddaert, 1783) 

Katso myös
   Kultavatsatikka Wikispeciesissä   Kultavatsatikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultavatsatikka (Colaptes punctigula) on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue ulottuu Panaman itäosasta Etelä-Amerikan pohjoisosaan ja Amazoniaan aina Bolivian luoteisosaan, itäiseen Peruun ja Brasilian Mato Grossoon. Lajista tunnetaan kuusi alalajia. Pieter Boddaert kuvaili lajin holotyypin Cayennesta vuonna 1783.
Roy Henkel

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lake Placid 1932 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sveitsi 1935 |  |  |
Reinhold ”Roy” Henkel (22. elokuuta 1905 Briesen, Saksan valtakunta – 6. lokakuuta 1981 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia) oli kanadalainen jääkiekkoilija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.
Henkel kuului Kanadan miesten maajoukkueen kokoonpanoon sen voittaessa olympiakultaa Lake Placidissa 1932 ja maailmanmestaruuden Sveitsissä 1935.
Aiheesta muualla

Roy Henkel Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Rudolf Graber

Rudolf Graber (13. syyskuuta 1903 Bayreuth – 31. tammikuuta 1992) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Eichstättin hiippakuntaan 1. elokuuta 1926 ja nimitettiin Regensburgin hiippakunnan johtoon 28. maaliskuuta 1962. Piispaksi vihkiminen seurasi 2. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Julius August Döpfner, jota avustivat Joseph Schröffer ja Josef Hiltl.
Graber osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän jäi eläkkeelle 14. syyskuuta 1981. Samalla hän sai nimityksen Regensburgin apostoliseksi hallitsijaksi, jona hän toimi, kunnes erosi 17. syyskuuta 1982.
Rudolf Glötzner

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.Intern. University Games  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.Intern. University Games  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.Intern. University Games  | Maa:   Saksa> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Wien 1939 |  seiväshyppy |  |
Rudolf Glötzner (1. helmikuuta 1917 Küstrin – 25. helmikuuta 2010 Weiden) oli saksalainen seiväshyppääjä. Hänen uransa ajoittui 1930-luvun lopulle ja päättyi toisen maailmansodan aikaan. Paras menestys tuli vuoden 1938 Pariisin EM-kisoissa, jossa hän sijoittui 10-ottelussa neljänneksi.
Glötzner saavutti aluksi urallaan kolme Saksan juniorimestaruutta eli 1937 korkeushypyssä, 1938 seiväshypyssä ja 10-ottelussa. Sen jälkeen hän saavutti neljä Saksan aikuisten mestaruutta seiväshypyssä eli ensin sotavuosina 1940, 1941 ja 1942 ja vielä sodan jälkeen 1948. Lisäksi hän oli viisi- ja 10-ottelun Saksan mestari vuonna 1940. Juuri ennen maailmansotaa elokuussa 1939 Glötzner saavutti ylioppilaiden maailmankisoissa seiväshypyn mestaruuden tuloksella 410 cm.,,
Rudolf Glötznerin urheilu-uran ongelmaksi tuli syksyllä 1939 käynnistynyt Toinen maailmansota, jolloin suurkilpailuja ei järjestetty - ainoastaan kansallisia mestaruuskilpailuja ja muutama maaottelu olivat suurimmat kilpailutapahtumat. Niinpä Glötzner oli mukana Saksan joukkueessa syyskuussa 1940 käydyssä kolmimaaottelussa Suomi-Ruotsi-Saksa Helsingissä, jossa hänet valittiin parhaaksi saksalaisurheilijaksi voitettuaan yllätyksellisesti pituushypyn ja oltuaan seiväshypyssä Suomen Eero Lähdesmäen jälkeen toinen samalla tuloksella 400 cm Glötznerin kilpailu-uralla osuivat olympiavuodet 1940, 1944 ja 1948, joista kahta ensimmäistä kisaa ei järjestetty ja vuoden 1948 Lontoon olympialaisissa Saksalla ei ollut osallistumisoikeutta. Parhaat tuloksensa päälajeissa, seiväshypyssä ja 10-ottelussa, hän teki elokuussa 1939 Berliinissä 10-ottelussa 7073 pistettä ja elokuussa 1942 Berliinissä juuri ennen Saksan urheilutoiminnan lopetusta seiväshypyssä 416. Glötznerin pituusennätys 773 cm oli vuoteen 1968 Yläpfalzin ennätys.
Glötzneriä voi pitää "self-made-manina", sillä hänellä ei ollut urallaan erityistä valmentajaa. Urallaan hän edusti paikallista TB Weidenia.  Hän toimi seuran puheenjohtajana uransa jälkeen vuosina 1951-1963. Lisäksi Rudolf Glötzner oli avainasemassa paikkakuntansa tenniksen kehittämiseksi osana paikallista TC Grün-Rot-seuraa. Hän menestyi myös tenniksessä ja oli useita kertoja  oli kaupungin mestari tenniksessä; viimeksi vuonna 1965 48-vuotiaana.
Siviiliammatiltaan Glötzner oli lääkäri. Hän opiskeli lääketieteen tohtoriksi Münchenissä ja toimi urallaan aluksi lääkärinä kotiseudullaan Weidenissa. Vuodesta 1954 hän toimi yksityislääkärinä erikoistuen gynekologiaan.
Saif ibn Umar

Arabivalloittajia
Saif ibn Umar (k. 786–809) oli 700-luvulla elänyt historioitsija, joka asui Kufassa. Hän kirjoitti sittemmin kadonneen teoksen Kitāb al-futūh al-kabīr wa-l-ridda ("Suuri kirja valloituksista ja Ridda-sodista"). Se oli myöhemmän historioitsija al-Tabarin (839–923) pääasiallinen lähde Ridda-luopumussodista ja islamin varhaisista valloituksista.  Al-Dhahabin mukaan Saif kuoli Harun al-Rashidin (786–809) hallituskauden aikana.
Julius Wellhausenin (1844–1928) esittämän kritiikin jälkeen Saifia on lähteenä pidetty epäluotettavana.
Käkisalmen yhteislyseo

Käkisalmen yhteislyseo oli Käkisalmella Karjalan kannaksella toiminut valtion oppikoulu. Koulun edeltäjiä olivat yksityiset Käkisalmen reali- ja porvarikoulu sekä Käkisalmen yhteiskoulu. Koulu siirrettiin syksyllä 1944 Turkuun ja se on toiminut siellä Turun yhteislyseon, Turun normaalilyseon ja viimeksi Turun normaalikoulun nimellä.
Vuonna 1884 Käkisalmella toiminut valtion reaalikoulu muutettiin kaksiluokkaiseksi alkeiskouluksi. Vuonna 1887 Käkisalmen kaupunginvaltuusto anoi alkeiskoulun laajentamista viisiluokkaiseksi yhteiskouluksi. Suomen senaatti ei suostunut anomukseen ja luovutti sitten alkeiskoulun Käkisalmen kaupungin ylläpidettäväksi. Kaksiluokkainen Käkisalmen reali- ja porvarikoulu aloitti toimintansa syksyllä 1892. Koulu laajennettiin 1893 nelivuotiseksi ja vuonna 1898 se sai valtionavun viisiluokkaista yhteiskoulua varten. Vuonna 1905 koulun yhteyteen perustettiin yliopistoon johtavat yksityiset jatkoluokat. Nämä luokat siirtyivät 1912 Käkisalmen kaupungin omistukseen ja samalla koulun nimeksi tuli Käkisalmen yhteiskoulu. Yhteiskoulu siirtyi valtion haltuun keskikoulun osalta 1923 ja lukioluokkien osalta 1930. Tällöin koulusta tuli kahdeksanluokkainen Käkisalmen yhteislyseo.
Käkisalmen yhteislyseolle valmistui 1935 kuusikerroksinen koulutalo, jonka olivat suunnitelleet arkkitehdit Hjalmar Åberg ja Yrjö Sadeniemi.
Käkisalmen yhteislyseo lakkautettiin talvisodan jälkeen 1940 mutta jatkosodan aikana se saattoi aloittaa uudelleen toimintansa Käkisalmella 1942. Syksyllä 1944 koulu siirrettiin Turkuun ja se sai nimekseen Turun yhteislyseo. Vuonna 1957 koulun nimeksi tuli Turun normaalilyseo ja vuonna 1974 koulu muutettiin Turun yliopiston alaisuudessa toimivaksi Turun normaalikouluksi.
Kirjallisuutta

Antti Komonen : Käkisalmen yhteiskoulu 1892 - 1932, Käkisalmi 1932
Matti Kähäri : Käkisalmen yhteiskoulu - yhteislyseo 1892-1944, Helsinki 1974
Kähtävä

Kähtävä on Alavieskan kylä Rautiontien eli yhdystie 7720:n varrella, kunnan keskustasta noin 4 km Rautioon päin. Kylässä on noin 250 asukasta.
Historia

Kylän alueelta löytyneet kampakeraamiset esineet on ajoitettu noin 3000 eaa. -vuosituhannelta peräisin oleviksi. Pähkinäsaaren rauhan rajakirjassa mainitaan Kähtävän jääneen Novgorodin omistukseen, mutta Ruotsilla olevan kuitenkin majavien pyyntioikeus Kähtävänojan alueella. Tutkija Aarre Alopaeus on arvioinut kylän nimen juontuvan Pähkinäsaaren rauhan aikoihin ja olevan peräisin latinan kielisestä, käki-lintua tarkoittavasta kedheve-sanasta. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus on puolestaan arvellut nimen juontuvan inarinsaamen kielen termistä kähtee, joka tarkoittaa kaakkuria.
Kähtävänojan varrelle ensimmäiset pysyvämmät asukkaat asettuivat 1400-luvun lopulta, ja 1500-luvulta on löydetty mainintoja neljästä talosta.
Kylässä sijaitseva Mattilanperän taloryhmä on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Se on Museoviraston mukaan edustava ja hyvin säilynyt esimerkki Pohjanmaan jokilaaksokylien takamaille 1700-luvun loppupuolella syntyneistä kruununtiloista.
Aiheesta muualla

Kähtävän kyläyhdistyksen sivusto
Alahautala, Raili: Kähtävä. Sukupolvien perintö. Ylivieska 2001.
Saiga

Saiga voi tarkoittaa:
Saiga , nisäkässuku, johon kuuluu kaksi lajia:
Saiga borealis
Saiga tatarica – saiga eli saiga-antilooppi
Saiga, venäläinen asemallisto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Saiga”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Saigon (joki)

| Saigon |
| --- | --- |
 Saigonjoki virtaa Hồ Chí Minhin kaupungin halki.
Alkulähde:  Hon Quanin ylänkö, Bình Phước
Laskupaikka:  Đồng Nai/Soài Rạp
Maat:   Vietnam  Kambodža
Pituus:  256 km
Virtaama:  54 m³/s
Valuma-alue:  5000 km²
Saigon (vietn. Sông Sài Gòn) on joki eteläisessä Vietnamissa. Se saa alkunsa Bình Phướcin maakunnasta Kambodžan rajan tuntumasta. Joki virtaa mutkitellen noin 210 kilometriä etelään Hồ Chí Minhin kaupunkiin, jonka itäpuolella se yhtyy Đồng Nai -jokeen. Tästä yhtymäkohdasta virtaus jatkuu edelleen noin 40 kilometriä Etelä-Kiinan mereen Mekongjoen suiston pohjoispuolelle.
Saigon on nykyisin varsin saastunut joki, ja pikaiset toimet sen pelastamiseksi ovat tarpeen.
Kyllikki Malin

Hilja Alli Kyllikki Malin (sukunimi vuodesta 1935 Malisto; 5. marraskuuta 1894 Anjala – 11. tammikuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.
Teoksia

Nimellä Kyllikki Malin:
Kangastusta. WSOY 1925
Pappilan mäeltä : kertomuksia. WSOY 1929
Nimellä Kyllikki Malisto:
Kylpevä kuu : runoja ja nelisäkeitä. Kansankirja, Helsinki 1946
Kampausalan piirustus ja muotoilu. WSOY 1958, 2. painos 1967
P. J. Hannikainen aikalaistensa parissa. SULASOL. Pohjois-Karjalan piiri, Joensuu 1980
Kyllikki Leisti

Anna Kyllikki Leisti, o.s. Tarvainen (24. helmikuuta 1924 Kuusamo – (kuoleman julkistamispäivä 21. marraskuuta) 2023) oli suomalainen kirjailija.
Leistille myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun I luokan mitali sotaveteraanina 27. huhtikuuta 2019.
Teoksia

Elian vaunu : kuunnelma. 1973
Kulttuurin vartijat : kuunnelma. 1971