stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tomatillo
Viljely Suomessa > Idätys

Voidaan käyttää joko kaupasta ostetun hedelmän siemeniä tai puutarhaliikkeestä ostettuja siemeniä. Sopiva kylvöaika on huhti-toukokuun vaihteessa. Kuhunkin kylvöruukkuun kylvetään 3–4 siementä kylvömultaan, ja ne peitellään ohuesti. 6–8 cm pituiset taimet istutetaan omiin ruukkuihinsa voimakkaaseen kevytsoralla tai hiekalla jatkettuun ruukkukasvimultaan.
Viljely Suomessa > Kasvatus

Taimet siirretään ulos hallavaaran jälkeen. Taimen tyveä on hyvä lannoittaa kompostimullalla tai lannalla. Kasvi viihtyy ulkona aurinkoisessa ja tuulelta suojatussa paikassa joko istutettuna tai ruukussa.
Viljely Suomessa > Kukinta

Tomatilloon tulee useita painavia hedelmiä, joten varsien tukeminen voi olla tarpeen, etteivät ne taittuisi. Lehtihankoihin kasvavat uudet versot poistetaan sitä mukaa, kun niitä ilmaantuu. Uusia kukkia ja hedelmiä ilmestyy jatkuvasti heinäkuun puolivälistä elokuun loppuun. Hedelmät korjataan mahdollisimman suurina, sillä ne pysyvät taimessa pitkään hyvälaatuisina.
Taimi latvotaan, kun alkaa olla selvää, etteivät uudet hedelmät ehtisi enää kypsyä. Samalla poistetaan pienimmät raakileet, jotta isoimmat ennättävät kypsyä ennen pakkasia.
Kuvia

Nuori tomatillo
Kukka
Vihreitä hedelmiä
Aiheesta muualla

ITIS: Physalis philadelphica (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Physalis philadelphica (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q622525  Wikispecies: Physalis philadelphica  APDB: 119706  APNI: 97698  BioLib: 40748  BOLD: 438730  Calflora: 6483  CoL: 4HFJX  Ecocrop: 8556  EoL: 486222  EPPO: PHYIX  EUNIS: 184980  FloraBase: 6984  FNA: 200020565  FoAO2: Physalis philadelphica  FoC: 200020565  GBIF: 5341801  GRIN: 102411  iNaturalist: 51734  IPNI: 817532-1  IRMNG: 10594093  ISC: 109365  ITIS: 504374  IUCN: 109716592  MichiganFlora: 2706  NatureServe: 2.141177  NBN: NBNSYS0000014906  NCBI: 304130  NSWFlora: Physalis~philadelphica  NZOR: 6228e5c7-2152-4841-9bce-9914618eb575  NZPCN: 3010  Open Tree of Life: 788338  Plant List: kew-2549657  PLANTS: PHPH2  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:817532-1  SANBI: 2850-4  Tropicos: 29603031  VASCAN: 9371  WisFlora: 9102  WFO: wfo-0001024903
Raubasiini

| Raubasiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Metyyli-(1S,15R,16S,20S)-16-metyyli-17-oksa-3,13-diatsapentasyklo[11.8.0.02,10.04,9.015,20]henikosa-2(10),4,6,8,18-pentaeeni-19-karboksylaatti
CAS-numero:  483-04-5
PubChem CID:  441975
SMILES:  CC1C2CN3CCC4=C(C3CC2C(=CO1)C(=O)OC)NC5=CC=CC=C45
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C21H24N2O3
Moolimassa:  352,422 g/mol
Sulamispiste:  262,5–263 °C
Raubasiini eli ajmalisiini (C21H24N2O3) on indolirakenteisiin alkaloideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty lääketieteessä verenpainetta alentavana, rauhoittavana ja sedatiivisena aineena.
Ominaisuudet ja käyttö

Huoneenlämpötilassa raubasiini on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky kloroformiliuoksessa on –60. Raubasiinia esiintyy useissa kasveissa, muun muassa intiankäärmepuun (Rauvolfia serpentina) ja muiden käärmepuiden juurissa, ruusukataran (Catharanthus roseus) kuoressa ja johimbepuussa (Corynanthe johimbe).
Raubasiini sitoutuu α1-adrenergisiin reseptoreihin. Se aiheuttaa verisuonten laajenemista ja verenpaineen laskua. Yhdiste aiheuttaa noradrenaliinin, serotoniinin ja katekoliamiinin määrän vähenemistä aivoissa ja aikaansaa sedaation. Raubasiinia on käytetty korkean verenpaineen hoitoon yhdessä reserpiinin, almitriinin ja torajyväalkaloidien kanssa.
Aiheesta muualla

Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Raubasine (englanniksi)
ChemBlink: Raubasine (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Raubasine (englanniksi)
Tapio Rautalammi

| Tapio Rautalammi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. toukokuuta 1944 (ikä 80) Pori
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1964–1976
Seurat:  RU-38 Ässät FoPS VER Selb 1953
Valmennusura
Vuodet:  1976-1988 1993-2004
Seurat:  VER Selb (Oberliga)(pelaaja-valm.) RSC Bremerhaven (2. Bundesliga) Ässät (Jr. C SM-sarja) Ässät (SM-liiga)(apuvalm.) Ässät (Jr. A SM-liiga) Sport (II-divisioona) PaKa (II-divisioona) KJK (II-divisioona ja III-divisioona)
Tapio Rautalammi (s. 12. toukokuuta 1944 Pori) on suomalainen motocrosskuljettaja ja jääkiekkoilija. Motocrossia hän ajoi maajoukkueessa ja jääkiekkoa hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1964–1976 voittaen kaksi Suomen-mestaruutta.
Rautalammi edusti jääkiekon pääsarjaurallaan Rosenlewin Urheilijat-38:aa vuosina 1964–1967, Porin Ässiä vuosina 1967–1971 sekä vielä Forssan Palloseuraa kaudella 1975–1976. Hän pelasi pääsarjassa yhteensä 172 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 20 + 6 = 26 ja jäähymääränsä 66 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1967 ja 1971.
Ranskan kulttuuri

Ranskan kulttuuri on merkittävä kulttuuri monella alalla. Ranskan panos muun muassa tieteen, taiteen ja kirjallisuuden historiassa on ollut hyvin näkyvä. Ranskan kulttuuria on levittänyt myös ranskan kieli, jota puhuu ensimmäisenä tai toisena kielenään noin 300 miljoonaa ihmistä eri puolilla maailmaa.
Kieli

Ranskan kieltä puhutaan äidinkielenä Ranskan lisäksi Sveitsissä, Valloniassa, Monacossa, Brysselissä Belgiassa ja Quebecissa Kanadassa. Lisäksi muissa maissa on vähemmistöjä, jotka puhuvat ranskan kieltä äidinkielenään. Toisena kotimaisena kielenä ranskaa puhutaan erityisesti entisissä Ranskan siirtomaavaltioissa Afrikassa.
Ranskan kieltä puhuu arviolta 110 miljoonaa ihmistä äidinkielenään ja 190 miljoonaa toisena kielenään.
Ranskan kieli toimi 1600-luvulta 1900-luvulle vaikutusvaltaisimpana diplomatian ja muun kansainvälisen toiminnan kielenä. Se oli myös korkeakoulutetun eurooppalaisväestön työkieli kyseisenä ajanjaksona. Ranskan kielen kansainvälisen dominoivan aseman syrjäytti lopulta englannin kieli.
Ranskan kielen puhtautta vaalii Académie Française, jonka perusti 1600-luvulla kardinaali Richelieu.
Kirjallisuus

Varhaisin ranskankielinen kirjallisuus 1000-luvun alkuvuosisatoina oli eeppistä runoutta, kuten Rolandin laulu. Tavallisen kansan parissa eli vertauskuvallisten eläintarinoiden, faabelien perinne. Keskiajan runoilijoista merkittävin oli yksityiselämässään pahamaineinen François Villon. Eräs keskiaikainen proosakirjailija oli Geoffrey de Villehardouin.
Renessanssiajan kirjailijoita olivat humoristi François Rabelais, esseisti Michel de Montaigne ja runoilija Pierre de Ronsard.
1600-luvun klassismin aikana elivät Ranskan historian merkittävimmät näytelmäkirjailijat Pierre Corneille, Jean Racine ja Molière.
Valistusajan kirjailijoita olivat filosofit Voltaire, Montesquieu, ensyklopedisti Denis Diderot ja kasvatusteorioistaan tunnettu Jean Jacques Rousseau.
1800-luvun kirjailijoita ovat romantikot Victor Hugo ja George Sand, tummasävyiset runoilijat Charles Baudelaire, Arthur Rimbaud ja Paul Verlaine, realistit Stendhal, Gustave Flaubert, Honoré de Balzac, Émile Zola ja Guy de Maupassant sekä historiallisten romaanien kirjoittaja Alexandre Dumas vanhempi.
1900-luvun romaanikirjailijoita ovat surrealismin johtohahmo André Breton, vuosisadan merkittävin ranskalaiskirjailija Marcel Proust, eksistentialistit Jean-Paul Sartre ja Albert Camus sekä naisten oikeuksiin huomiota kiinnittänyt Simone de Beauvoir. Runoilijoita Paul Valéry ja Guillaume Apollinaire. Näytelmäkirjailijoita Edmond Rostand ja Jean Genet. 1950-luvun jälkeen Ranskassa on ollut vallalla niin sanottu uusi romaani tai antiromaani, jonka tekijöitä ovat Nathalie Sarraute, Michel Butor ja Alain Robbe-Grillet.
Tiede

Ranskan akatemia on maailman mahdollisesti maineikkain tiedeakatemia ja monien muiden akatemioiden esikuva. Ranskan tieteen ja filosofian kenties maineikkain hahmo on René Descartes. Luonnontieteilijöistä Louis Pasteur on muun muassa antanut nimensä maidonsäilytysmenetelmälle ja luonut perustan modernille lääketieteelle. Antoine Lavoisier on puolestaan nykyaikaisen kemian isä. Filosofian historiaan ovat jääneet esimerkiksi Voltaire, Rousseau, Montesquieu, Auguste Comte ja Blaise Pascal.
Ruokakulttuuri

Ruoka ja juoma ovat tärkeitä ranskalaisen elämän osa-alueita. Eri alueiden viinit ja juustot ovat kansallisylpeyden aiheita. Päivän kolme pääateriaa ovat aamiainen, lounas ja illallinen. Maaseudulla lounas on usein suurin, mutta varsinkin kaupungeissa perheet panostavat yhteiseen illalliseen. Aamiainen on kevyt, mutta sekä lounaalla että päivällisellä on useita ruokalajeja, vähintään alkuruoka ja pääruoka.
Musiikki

Barokin ajan Ranskan säveltäjistä tunnettuja ovat Jean-Baptiste Lully ja François Couperin. Ranskan musiikin maineikkain kausi lienee 1800-luvun puolivälistä toiseen maailmansotaan kestänyt jakso. Silloin sävelsivät muiden muassa Camille Saint-Saens, Hector Berlioz, Georges Bizet, Claude Debussy ja Maurice Ravel. Nykysäveltäjistä maineikkain lienee Pierre Boulez. Maailmalla tunnetuin ranskalaisen musiikin laji on varmaankin chanson-laulu. Nykyaikaista ranskalaista musiikkia edustavat muun muassa Indila ja Alizée.
Kuvataide

Ranskasta on tullut paljon merkittäviä kuvataiteilijoita, etenkin 1800-luvulla. Heistä tärkeimpiä oli esimerkiksi impressionismin perustaja Claude Monet, Paul Cézanne, Paul Gauguin, realistisen maalaustaiteen pioneeri Gustave Courbet ja Edgar Degas. 1900-luvun Ranskaan muutti paljon modernisteja muun muassa Venäjältä, kuten Wassily Kandinsky ja Marc Chagall sekä Pablo Picasso Espanjasta. Maan oma tärkeä modernisti oli Georges Braque.
Ranskalaisista kuvanveistäjistä tärkein lienee Auguste Rodin ja valokuvataiteilijoista Henri Cartier-Bresson.
Elokuva

Maailman ensimmäinen julkinen elokuvaesitys pidettiin Pariisin Grand Caféssa 28. joulukuuta 1895. Antoine Lumière esitti siellä poikiensa August ja Louis Lumièren elokuvia. Esityksen mainoksissa käytettiin ensimmäisen kerran myös nimitystä ”cinématographe” (kreikan ”kinéma” (liike) ja ”graphein” (kirjoittaa, piirtää)). Tunnetuin Lumièren esittämistä elokuvista oli Juna saapuu asemalle, joka myös aiheutti elokuvahistorian ensimmäisen paniikin, koska katsojat uskoivat junan tulevan päällensä.lähde?
Lumièren veljesten elokuvaesitystä pidetään elokuvahistorian syntyhetkenä, vaikka samanaikaisesti muutkin olivat kehittäneet samankaltaisia elokuvatekniikkoja (muun muassa Thomas Alva Edison).lähde?
Yksi Lumièren esityksen katsojista oli Georges Méliès. Méliès oli taikateatterin johtaja ja hän tuli pian tunnetuksi erikoistehoste-elokuvistaan. Niistä tunnetuin on Matka kuuhun (1902). Lähes 14 minuutin pituinen elokuva oli vuoden 1902 mittapuun mukaan ylipitkä. Siitä huolimatta siitä tuli kansainvälinen menestys ja Méliès ohjasi arviolta 500 elokuvaa.
Lumièren veljesten ja Mélièsin vaikutus elokuvahistoriaan on ollut suuri. Méliès mainitaan usein näytelmäelokuvan isäksi, kun taas Lumièren veljeksiä pidetään dokumenttielokuvan isinä. Tosin Louis Lumièren ohjaamaa Puutarhuri on tiettävästi maailman ensimmäinen komediaelokuva.lähde?
Ehkä maineikkain ranskalaisohjaajista on elokuvan suuri humanisti Jean Renoir. Jean Renoirin lisäksi yksi vaikutusvaltaisimmista ranskalaisista ohjaajista oli Robert Bresson. Bresson on minimalistisella tyylillään vaikuttanut monen myöhemmän eurooppalaisen ja amerikkalaisen ohjaajan töihin.
Ranskassa Bresson vaikutti erityisesti uuden aallon ohjaajiin. Ranskasta liikkeelle lähtenyt elokuvan uusi aalto toi maailman tietoisuuteen 1960-luvulle tultaessa sellaiset ohjaajat kuin Jean-Luc Godard, Francois Truffaut, Claude Chabrol ja Éric Rohmer.lähde?
Ranskan elokuva-arkisto on alansa maineikkaimpia taidelaitoksia. Sen pitkäaikainen johtaja oli Henri Langlois.
1940-luvulta asti järjestetty Cannesin filmijuhlat ovat maailman kuuluisin elokuvafestivaali ja yksi maailman suurimmista mediatapahtumista.
Media

Ranskassa ilmestyy päivittäin lähes sata sanomalehteä. Useimmat niistä ovat yksityisomistuksessa eivätkä ole kytköksissä poliittisiin puolueisiin. Tunnetuin niistä on Le Monde, jolla on myös suurin levikki. Julkisrahoitteinen radiokanava France 1 lähettää ranskankielistä ohjelmaa sekä Manner-Ranskassa että merentakaisilla alueilla. Ranskankielistä maailmanlaajuista televisiokanavaa TV5 Monde rahoittavat Ranskan lisäksi Belgia, Sveitsi ja Kanada. Ranskan oma suurin kanava, TF1, on yksityisessä omistuksessa.
Ranskan kymmenen suurinta maksullista päivälehteä:
https://www.acpm.fr/Classement-personnalise/page/presse?section=1GP&family=1
Urheilu

Seuratuimpia urheilulajeja Ranskassa ovat jalkapallo, käsipallo, koripallo, rugby, pyöräily, purjehdus ja tennis. Ranska on isännöinyt vuosina 1938 ja 1998 jalkapallon MM-kilpailuja. Ranskan jalkapallomaajoukkue, les Bleus, on voittanut maailmanmestaruuden 1998 ja 2018 ja Euroopan mestaruuden vuosina 1984 ja 2000. Ranskan suurin stadion on 80 000 katsojapaikkaa käsittävä Stade de France, jossa pidettiin yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2003.
Vuosittainen Ranskan ympäriajo on ammattilaismaantiepyöräilyn merkittävin kilpailu. Ranskan avoin tennisturnaus on yksi neljästä arvostetusta Grand Slam-turnauksesta. Turnausta on viime vuosina hallinnut suvereenisti Espanjan Rafael Nadal.
Le Mansin 24 tunnin ajo yksi maailman tunnetuimmista autourheilukilpailuista. Toinen huomattava autourheilutapahtuma Ranskassa on Formula 1 -luokan Ranskan Grand Prix. Korsikalla puolestaan ajetaan Ranskan MM-ralli.
Ranskan koripallomaajoukkue on osallistunut lukuisia kertoja EM-kilpailuihin. Maan paras saavutus on EM-hopea vuodelta 1949. Olympialaisissa maa on ollut kahdesti hopealla. Maalla on myös useita NBA-pelaajia.
Petankki eli boules on ranskalainen metallikuulapeli, jota pelataan tyypillisesti multamaalla puiden alla. Se kehitettiin Marseillessa noin vuonna 1910.
Myös parkour on keksitty Ranskassa, Lissesissä, 1980-luvulla. Lajin keksijä on pääasiassa David Belle, mutta myös Sébastien Foucan on ollut mukana lajin kehittelyssä.
Tunnettuja ranskalaisurheilijoita ovat muun muassa judoka David Douillet, jalkapalloilijat Michel Platini, Thierry Henry ja Zinédine Zidane sekä Formula-ajaja Alain Prost, edesmennyt tennispelaaja ja vaatemerkin luonut René Lacoste sekä ralliautoilija Sébastien Loeb.lähde?
Urheilu > Olympialaiset

Ranskalaisen Pierre de Coubertin aloitteesta luotiin nykyaikaiset Olympialaiset kisat. Kaiken kaikkiaan Ranska on ollut olympialaisten isäntämaana viidesti eli Pariisissa järjestetyt kesäolympialaiset 1900 ja 1924 sekä talviolympialaiset 1924 Chamonix’ssa, 1968 Grenoblessa ja 1992 Albertvillessä. Kansainvälisen olympiakomitean päämaja oli aluksi Pariisissa ennen kuin se siirrettiin Lausanneen. Ranska on neljänneksi eniten mitaleja voittanut maa kesäolympialaisissa.lähde?
Juhlapäivät

| Ajankohta | Suomalainen nimi | Paikallinen nimi | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. tammikuuta | Uudenvuoden päivä | Jour de l’An |  |
| (Ensimmäinen perjantai ennen kevään ensimmäistä täysikuuta) | Pitkäperjantai | Vendredi Saint | Ylimääräinen vapaapäivä Bas-Rhinin, Haut-Rhinin ja Mosellen departementeissa |
| (Kevään ensimmäisen täysikuun jälkeinen sunnuntai) | Pääsiäinen | Pâques |  |
| (ks. yllä, seuraava päivä) | Pääsiäismaanantai | Lundi de Pâques |  |
| 28. huhtikuuta | Pyhän Pierre Chanelin päivä | Saint-Pierre-Chanel | Ylimääräinen katolilainen juhlapäivä Wallis- ja Futunasaarilla marttyyri Pierre Chanelin muistoksi |
| 1. toukokuuta | Vappu | Fête du Travail |  |
| 8. toukokuuta | Voiton päivä | Victoire 1945 | Toisen maailmansodan loppu |
| 22. toukokuuta | Orjuuden lakkauttamisen muistopäivä | Abolition de l’esclavage | Vain Martiniquen departementissa |
| 27. toukokuuta | Orjuuden lakkauttamisen muistopäivä | Abolition de l’esclavage | Vain Guadeloupen departementissa |
| (torstai 40 päivää pääsiäisen jälkeen) | Helatorstai | Ascension |  |
| (seitsemäs pääsiäisen jälkeinen sunnuntai) | Helluntai | Pentecôte |  |
| 10. kesäkuuta | Orjuuden lakkauttamisen muistopäivä | Abolition de l’esclavage | Vain Guayanan departementissa |
| 29. kesäkuuta | Autonomian juhla | Fête de l’autonomie | Ylimääräinen juhlapäivä Ranskan Polynesiassa autonomian saamiseksi alueelle |
| 14. heinäkuuta | Ranskan kansallispäivä | Fête Nationale | Bastiljin valtauksen vuosipäivä |
| 21. heinäkuuta | Victor Schoelcherin päivä | Fête Victor Schoelcher | Ylimääräinen juhlapäivä Guadeloupella ja Martiniquella orjuuden lakkauttajan, Victor Schoelcherin syntymäpäivän johdosta |
| 29. heinäkuuta | Terrirorion päivä | Fête du Territoire | Ylimääräinen juhlapäivä Wallis- ja Futunasaarilla Merentakaisen territorion statuksen saamisesta 29. heinäkuuta 1961 |
| 15. elokuuta | - | Assomption | Neitsyt Marian taivaaseenottaminen |
| 1. marraskuuta | Pyhäinpäivä | Toussaint |  |
| 11. marraskuuta | - | Commémoration de l’armistice de 1918 | Ensimmäisen maailmansodan loppu |
| 20. joulukuuta | Orjuuden lakkauttamisen päivä | Abolition de l’esclavage | Ylimääräinen juhlapäivä Réunionin departementissa |
| 25. joulukuuta | Joulupäivä | Noël |  |
| 26. joulukuuta | Tapaninpäivä | Saint-Étienne | Ylimääräinen juhlapäivä Bas-Rhinin, Haut-Rhinin ja Mosellen departementeissa |
| kuukalenterin 12 kuukauden 10 päivä | Id al-Adha | Aïd el-Kebir | Ylimääräinen juhlapäivä Mayottella, islamin tärkein juhla |
Kulttuurikohteita

Ranskan kulttuurimatkakohteista tunnetuimpia ovat Pariisin Louvre, joka on Seinejoen varrella. Louvre on maailman kolmanneksi suurin museo, jossa on yli 200 000 taideteosta antiikin ajoista 1800-luvun puoliväliin saakka, Eiffelin torni, Pompidou-keskus ja Versailles'n palatsi. Pariisin ulkopuolella tunnetuimpia kohteita ovat Parc Asterix, Disneyland Resort Paris, Puy du Foun teemapuisto ja luostarisaari Mont Saint-Michel.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ranskan kulttuuri Wikimedia Commonsissa
Hulluja nuo roomalaiset! Le Nouveau Monde 1/1996.
Joanna Palmén: Vive la culture!
Auguste Rodin, Victor Hugon rintakuva, 1889.
Ranskan ympäriajo vuonna 2005
Petankin pelaajia Cannesissa
Pekka Rautee

Pekka Rautee (s. 10. tammikuuta 1947 Nokia) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1969–1979 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.
Rautee edusti koko pääsarjauransa ajan Turun Palloseuraa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 307 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 117 + 111 = 228 ja jäähymääränsä 302 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 25 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 5 + 4 = 9 ja jäähyminuutteja 21. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia.
Pekka Rauteen veli Matti Rautee pelasi myös TPS:n joukkueessa lähes yhtä pitkään kuin isoveljensä.
Rauta(II)

| Rauta(II)hydroksidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  18624-44-7
PubChem CID:  10129897
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Fe(OH)2
Moolimassa:  89,866
Ulkomuoto:  Valkoinen kiinteä aine, hapettuessaan muuttuu vihertäväksi ja ruskeaksi
Tiheys:  3,4 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Rauta(II)hydroksidi eli ferrohydroksidi (Fe(OH)2) on rauta- ja hydroksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste.
Ominaisuudet ja valmistus

Rauta(II)hydroksidi on puhtaana valkoista veteen liukenematonta ainetta. Sen Fe2+-ionit hapettuvat kuitenkin ilman hapen vaikutuksesta hyvin helposti Fe3+-ioneiksi, jolloin väri muuttuu harmahtavan vihreästä vihreän kautta lopulta ruskeaksi rauta(III)hydroksidiksi. Vihreä yhdiste sisältää sekä Fe2+ että Fe3+-ioneja. Yhdiste liukenee hyvin huonosti veteen, mutta liukenee happoihin ja emäksiin. Esimerkiksi natriumhydroksidiin se liukenee muodostaen kompleksiyhdisteen, natriumtetrahydroksoferraatin(II) Na2[Fe(OH)4].
Rauta(II)hydroksidia valmistetaan rauta(II)yhdisteen vesiliuoksen ja alkalimetallihydroksidin välisellä reaktiolla. Veteen niukkaliukoinen rauta(II)hydroksidi saostuu.
Toinen putki vasemmalta on lähes täysin puhdasta rauta(II)hydroksidia
Rauta(II)hydroksidi hapettuu ilman hapen vaikutuksesta nopeasti vihreäksi
Rauta(III)

| Rauta(III)asetaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  1834-30-6
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  (CH3COO)3Fe
Moolimassa:  232,982
Ulkomuoto:  Punaruskea kiteinen aine
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Rauta(III)asetaatti ((CH3COO)3Fe) eli ferriasetaatti on rauta- ja asetaatti-ionien muodostama yhdiste. Yhdistettä käytetään tekstiilien värjäyksessä, katalyyttinä ja muiden rautayhdisteiden valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Rauta(III)asetaatti on punaruskeaa kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee happamiin liuoksiin ja etanoliin. Aineen kaava esitetään usein niin kutsuttuna emäksisenä rauta(III)asetaattina ((CH3COO)2FeOH). Sen rakenteessa rauta on kuitenkin kompleksi-ionina [Fe3(µ2-CH3COO)6(µ3-O)(H2O)3].
Rauta(III)asetaattia valmistetaan liuottamalla rautajauhetta tai -romua etikkahappoon ja hapettamalla muodostuneen liuoksen rautaionit hapetusluvulle +III happivirran avulla. Yhdistettä käytetään tekstiilien peittana ja värjäykseen, hapetusreaktioiden katalyyttinä ja muiden rautayhdisteiden ja musteiden valmistukseen.
[Fe3(µ2-CH3COO)6(µ3-O)(H2O)3]-ionin rakenne
Rauhan Tervehdys

| Rauhan Tervehdys |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Kustantaja:  Rauhan Tervehdys ry
ISSN:  ISSN 0356-2840 ja 1237-9077
Perustettu:  1907
Päätoimittaja:  Elsi Salovaara
Kotikunta:  Oulu
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  40 kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Rauhan Tervehdys on vuonna 1907 perustettu seurakuntalehti, joka ilmestyy Oulun seurakuntayhtymän, Hailuodon, Limingan, Lumijoen, Muhoksen ja Tyrnävän alueella.
Lehden levikki on vuonna 2023 noin 99 000 ja se ilmestyy 12 seurakunnan alueella torstaisin. Vuonna 2023 ilmestyy 40 numeroa. Lehteä julkaisee Rauhan Tervehdys ry.
Lehden historiaa

Rauhan Tervehdys oli alun perin hartauslehti, jota komministeri Uno Wegeliuksen perustama Oulun Veljeyspiiri kävi toimittamaan. Ensimmäinen lehti, numeroltaan 0, ilmestyi nelisivuisena 21. joulukuuta 1907. Toimitustyötä hoiti Wegeliuksen ohella kaksi muuta henkilöä. Lehden alkuaikojen levikki oli noin 2 000 kappaletta Oulussa ja lähiympäristössä, vuonna 1955 se oli 4 000, vuonna 1958 9 000, vuoden 1963 alussa 31 000 ja 2000-luvun jälkipuoliskolla jo noin 100 000. Lehti muistutti alun perin paljon samoihin aikoihin perustettua Kotimaa-lehteä.  Varsinaisia uutisia ja valokuvia lehdessä oli vuodesta 1917 alkaen, jolloin sen päätoimittajaksi tuli Georg Waenenberg. Hän toimi tehtävässä aina vuoteen 1931 saakka. Lehden toimitus sijaitsi Oulun NMKY:n tiloissa vuoteen 1940 asti.
Lehden lukijoille tuttu on myös sen pitkäaikainen pilapiirtäjä Erkki Kiiski.
Oulun Seurakunnallinen Veljeyspiiri julkaisi lehteä vuoteen 1921 saakka, sitten Pohjois-Pohjanmaan Nuorten Kristillinen Piirijärjestö, vuodesta 1939 alkaen nimeltään Oulun hiippakunnan Nuorten Kristillinen Piirijärjestö, aina vuoteen 1986 saakka. Tämän jälkeen lehden nimeä kantava yhdistys otti julkaisemisen hoitaakseen.
Äänilehtiversiona näkövammaisille Rauhan Tervehdys alkoi ilmestyä vuonna 1989 ja sähköisenä eli internet-versiona vuonna 2001. Vuoden 2012 alussa lehden nettisivujen sisältöä laajennettiin, ja nykyisin pdf-muotoisen näköislehden lisäksi sivuilla julkaistaan suurin osa lehden jutuista. Lehden Facebook-sivu perustettiin 2010 ja Instagram-sivu 2019.
Päätoimittajat

Seuraavat henkilöt ovat toimineet lehden päätoimittajina:
1907–1917: Uno Wegelius
1907–1931: Georg Waenenberg
1932–1941: Aarno J. Carlsted
1941–1948: Oskari Heikinheimo
1948–1962: Juhani Reinilä
1962–1965: Pentti Huttunen
1965–1976: Eino J. Pietilä
1976– Risto Pontela
Erkki Jokela
Risto Laitila
1980–1986: Tuomo Korteniemi
1986–1994: Marjaana Knuutila
1994–2004: Maarit Peltoniemi
2004–2005: Lea Lappalainen
2006–2010: Janne Kankaala
2010– vs. Elsi Salovaara
2014–2015: Heli Väyrynen
vt. 2015: Hannu Ojalehto
2016–2018: Rebekka Naatus
2018– Elsi Salovaara