stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alan Turing
Elämä > Tunnustus kuoleman jälkeen

Vuodesta 1966 lähtien Association for Computing Machinery on myöntänyt vuosittain Turing-palkinnon henkilölle, jolla on ollut merkittävä vaikutus tietotekniikan kehitykseen. Sitä on pidetty laajalti tietotekniikan vastineena Nobel-palkinnolle.
Turingille on annettu erityyppisiä kunnianosoituksia Manchesterissä, jossa hän työskenteli elämänsä loppupuolella. Vuonna 1994 osalle A6010-tiestä (kaupungin sisempi kehätie) annettiin nimi Alan Turing Way.  Manchesterissä paljastettiin 23. kesäkuuta 2001 Turingin muistopatsas. Se sijaitsee Sackville Parkissa Manchesterin yliopiston Whitworth Streetin rakennuksen ja Canal Streetin ”homokorttelin” välissä. British Logic Colloquium ja British Society for the History of Mathematics pitivät 5. kesäkuuta 2004 yliopistolla juhlat Turingin elämän ja saavutusten kunniaksi, ja samana kesänä avattiin yliopiston Alan Turing -instituutti. Heinäkuussa 2007 avattiin Alan Turing Building, jossa sijaitsevat yliopiston matematiikan tiedekunta, Photon Sciences Institute ja Jodrell Bank Centre for Astrophysics.
23. kesäkuuta 1998, Turingin 86. syntymäpäivänä, hänen elämäkertansa kirjoittaja Andrew Hodges paljasti English Heritagen virallisen sinisen muistolaatan hänen lapsuudenkodissaan Warrington Crescentissä Lontoossa, nykyisessä Colonnade Hotelissa. Turingin kuoleman 50-vuotispäivänä 7. kesäkuuta 2004 hänen entisellä asunnollaan Hollymeadessa, Wilmslow'ssa paljastettiin muistolaatta.
Useat yliopistot ovat kunnioittaneet hänen tietoteknisiä saavutuksiaan. 28. lokakuuta 2004 paljastettiin John W. Millsin valama pronssipatsas Surreyn yliopistossa Guildfordissa. Patsaalla muistettiin sitä, että Turingin kuolemasta oli kulunut 50 vuotta. Se esittää häntä kantamassa kirjoja kampuksen halki. Myös Bletchley Parkissa paljastettiin 19. kesäkuuta 2007 luonnollisen kokoinen Turingin patsas, joka painaa 1,5 tonnia. Stephen Kettle veisti sen puolesta miljoonasta walesilaisen saviliuskeen palasesta.
Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Gordon Brown pyysi 10. syyskuuta 2009 hallituksensa puolesta kirjallisesti anteeksi Turingin kohtelua:
Turingin saama tuomio kumottiin lopullisesti vuonna 2013, ja virallinen armahdusesitys hyväksyttäneen Britannian hallituksessa.
Vuonna 2014 sai ensi-iltansa Turingista kertova elokuva The Imitation Game. Elokuvan on ohjannut Morten Tyldum, ja Turingia näyttelee Benedict Cumberbatch.
Heinäkuussa 2019 Englannin keskuspankki julkisti, että uusiin 50 punnan seteleihin tulee kääntöpuolelle Alan Turingin kuva.
Elämä > Turing juoksijana

Alan Turing oli kansallisen tason maratoonari. Hän sijoittui viidenneksi Britannian vuoden 1948 olympiakarsinnoissa. Turing Relay -juoksukilpailu on kuusiosainen viestijuoksu joen rantaa pitkin Elystä Cambridgeen ja takaisin. Turing käytti reittiä juostessaan Cambridgessä; hänen paras aikansa maratonilla oli 2.46.
Kirjallisuutta

Hodges, Andrew: Alan Turing, arvoitus.  (Alkuteos: Alan Turing: The Enigma, 1992.)  Suomentanut Kimmo Pietiläinen. Helsinki:  Terra Cognita, 2000.  ISBN 952-5202-14-3
Copeland, B. Jack (ed.): The Essential Turing.  Oxford University Press, 2004.  ISBN 0-19-825079-7  (englanniksi)
Copeland, B. Jack  (ed.): Alan Turing's Automatic Computing Engine.  Oxford University Press, 2005.  ISBN 0-19-856593-3  (englanniksi)
Yates, David M.: Turing's Legacy: A history of computing at the National Physical Laboratory 1945–1995.  London Science Museum, 1997.  ISBN 0-901805-94-7  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hodges, Andrew: Alan Turing Stanford Encyclopedia of Philosophy.  2013. Viitattu 23.6.2018 (englanniksi).
Copeland, Jack & Proudfoot, Diane: The Turing Archive for the History of Computing AlanTuring.net. Viitattu 23.6.2018 (englanniksi).
Alan Turing Papers (Additional) (Alan Turingin kirjeitä) Archives Hub. Viitattu 23.6.2018 (englanniksi).
Kauppinen, Touko: Tietokoneen isän tuho Helsingin Sanomat.  11.12.2012. Viitattu 23.06.2018.
Turochamp – Searching for Bobby Fisher They Create Worlds.  6.2.2014. Viitattu 23.6.2018 (englanniksi).
O'Connor, J J & Robertson, E F: David Gawen Champernowne School of Mathematics and Statistics University of St Andrews, Scotland.  maaliskuu 2014. Viitattu 23.6.2018 (englanniksi).
Alan  Turing Great Minds, Great Thinkers. Viitattu 23.6.2018 (englanniksi).
Wilkins, Geoff: Alan Turing (pdf) Geoffwilkins.net. Arkistoitu 20.7.2016. Viitattu 23.6.2018 (englanniksi).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  Association for Computing Machinery  CiNii  DBLP  Google Scholar  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  Scopus  zbMATH 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef 
Tietokonehuone King's Collegessa on nykyään nimetty Turingin mukaan. Hän aloitti opiskelun koulussa vuonna 1931 ja hänestä tuli fellow vuonna 1935.
Kaksi mökkiä Bletchley Parkissa. Turing työskenteli täällä vuosina 1939–1940, ennen kuin siirtyi Hut 8:aan.
Kopio bombe-koneesta
Alan Turingia esittävä liuskekivipatsas Bletchley Parkissa. Taustalla valokuva hänestä.
Sininen muistolaatta.
Alan Turingin muistopatsas Sackville Parkissa.
Vaniljasokeri

Vaniljasokeria.
Vaniljasokeri on sokerista ja luonnonvaniljasta valmistettu makea mausteseos. Kotikeittiössä sitä voi valmistaa säilyttämällä vaniljatankoa ja sokeria samassa kannellisessa tölkissä. Tällaista maustettua sokeria käytetään leivonnassa ja jälkiruoissa. Sitä lisätään ruokaan vasta kiehumisen loputtua.
Aiheesta muualla

Meira: Vaniljasokeri (Arkistoitu – Internet Archive)
Yrtit ja mausteet
Euroopan kaukovaellusreitti E10

E10-reitti kartalla.
Euroopan kaukovaellusreitti E10 on yksi kahdestatoista Euroopan halki kulkevista kaukovaellusreiteistä. Reitti on 2 370 kilometriä pitkä. Se alkaa Suomen pohjoisosista etelään, minkä jälkeen reitti jatkuu Saksassa Rügenin saarelta. Saksassa reitti kulkee maan itäisistä osista esimerkiksi Mecklenburgin ja Lausitzin ohi. Tšekissä reitti alkaa Varnsdorfissa ja päättyy Studánkyyn, mistä se jatkuu Itävallassa. Reitti jatkuu Itävallasta Ranskaan Italian kautta. Ranskassa reitti päättyy Nizzaan.
Käännös suomeksi
Pastorin vaimo

| Pastorin vaimo |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Arttu Kapulainen
Käsikirjoittaja:  Arttu Kapulainen Leo Sjöman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Kesto:  15 minuuttia
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pastorin Vaimo on vuonna 2021 julkaistu Arttu Kapulaisen ohjaama lyhytelokuva, jonka pääosaa näyttelee Rosanna Kemppi. Elokuvan on tuottanut näyttelijä Leo Sjömanin perustama tuotantoyhtiö Hoka Films.
Lyhytelokuva valittiin mm. vuoden 2022 Beverly Hills sekä Santa Barbaran -elokuvafestivaaleille.
Juoni

Roosa (Rosanna Kemppi) valmistautuu näyttelemään ensimmäistä päärooliaan Pastorin Vaimossa. Saapuessaan kuvauspaikalle hän joutuu kohtaamaan ikävän yllätyksen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rosanna Kemppi  | … |  Roosa Heinonen  |
|  Leo Sjöman  | … |  Jan Luumurinta  |
|  Timo Torikka  | … |  Hannes  |
|  Pyry Nikkilä  | … |  Samu Silverberg  |
|  Saga Sarkola  | … |  Pamela Larssen  |
|  Saana Koivisto  | … |  Minna  |
|  Leena Uotila  | … |  Roosan äiti  |
|  Henri Kapulainen  | … |  Roosan isä  |
|  Samuli Niittymäki  | … |  Roosan mies  |
|  Sasu Koivula  | … |  Sulo  |
Ceyloninkaneli

| Ceyloninkaneli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Magnolianae
Lahko::  Laurales
Heimo::  Laakerikasvit Lauraceae
Tribus::  Cinnamomeae
Suku::  Kanelipuut Cinnamomum
Laji::  verum
Kaksiosainen nimi
 Cinnamomum verum  J. Presl 
Synonyymit
 Cinnamomum zeylanicum (vanh., ei enää tieteellisessä käytössä) 
Katso myös
   Ceyloninkaneli Wikispeciesissä   Ceyloninkaneli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ceyloninkaneli (Cinnamomum verum) on kanelipuiden sukuun kuuluva trooppinen puu, joka on peräisin Sri Lankan saarelta. Ceyloninkanelin nuorten versojen kuivatusta kuoresta jauhetaan mausteena käytettävää kanelia.
Ceyloninkaneli ei juurikaan sisällä myrkyllistä kumariinia. Halvemmassa kassiakanelissa kumariinia on yli 200-kertaisesti. Kassiakaneli on myös ceyloninkanelia voimakkaamman makuista ja siksi yleisemmin käytössä.
Aiheesta muualla

Food Component Database (FooDB): Ceylon cinnamon (Cinnamomum verum) (englanniksi)
Cinnamon Cinnamomum zeylanicum Plant Informational Database. Viitattu 19.1.2020. (englanniksi)
Katzer, Gernot: Ceylon Cinnamon (Cinnamomum zeylanicum Blume) Gernot Katzer’s Spice Pages.  11.1.1999. Viitattu 19.1.2020. (englanniksi)
Cinnamomum verum (cinnamon) Invasive Species Compendium – CABI. Viitattu 19.1.2020. (englanniksi)
Yrtit ja mausteet
Tim Conway

| Tim Conway |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. joulukuuta 1933 Willoughby, Ohio
Kuollut: 14. toukokuuta 2019 (85 vuotta) Los Angeles, Kalifornia
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1956–2016
Aiheesta muualla
IMDb 
Thomas Daniel ”Tim” Conway (15. joulukuuta 1933 Willoughby, Ohio – 14. toukokuuta 2019 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko.
Ura

Conway opiskeli Bowling Greenin osavaltionyliopistossa, jossa hän erikoistui puheeseen ja radioon. Hän aloitti uransa viihdeteollisuudessa radiossa. Hän otti tuolloin käyttöönsä etunimen ”Tim”, koska asemalla oli jo ennestään töissä Tom Conway -niminen näyttelijä. Palveltuaan armeijassa Conway palasi Clevelandiin, missä hän työskenteli Ernie Andersonin kanssa vuosina 1958–1962.
Conway nousi tunnetuksi toiseen maailmansotaan sijoittuneesta tilannekomediasta McHale’s Navy, jossa hän näytteli vuosina 1962–1966. Siitä hän sai myös vuonna 1963 uransa ensimmäisen Emmy-ehdokkuutensa. Komediasarjassa The Carol Burnett Show Conway näytteli vuosina 1967–1978. Hän oli vuodesta 1975 lähtien Carol Burnettin komediaryhmän keskeisimpiä jäseniä. Ohjelmasta hän voitti näyttelijänä kolme Emmyä ja käsikirjoittajana yhden.
Conway näytteli 1970-luvulla useissa Walt Disney Picturesin perhe-elokuvissa. Hänen ensimmäinen Disney-elokuvansa oli vuonna 1973 ensi-iltansa saanut Nanu – villimies viidakosta. Sitä seurasivat Omenapiiras-jengi, Gus – kaikkien aikojen aasinpotku ja Takkuturkki. Conwayn myös käsikirjoitti komediat They Went That-A-Way & That-A-Way ja The Prize Fighter. Hänellä oli 13-osainen sarja The Tim Conway Show vuosina 1980–1981 ja lyhytkestoinen Ace Crawford, Private Eye vuonna 1983.
Conway oli 1990-luvulla muun muassa säännöllinen vieras komediasarjassa Pulmuset. Vierailustaan sarjassa Coach Conway palkittiin Emmyllä. Hän vieraili myös televisiosarjoissa The Larry Sanders Show, Hei, olen Susan, The Drew Carey Show ja Hulluna sinuun. Samon katon sarjassa hän esiintyi säännöllisesti vuosina 2001–2005. Conway voitti uransa kuudennen Emmyn vierailustaan televisiosarjassa 30 Rock (2008). Tämän jälkeen hän näytteli vielä muun muassa sarjoissa C.S.I., Hot in Cleveland, Miehen puolikkaat ja Glee.
Kuolema

Conway kuoli  14. toukokuuta 2019 kotonaan Los Angelesissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tim Conway Wikimedia Commonsissa
Tim Conwayin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tim Conway Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Voice Chasers (Arkistoitu – Internet Archive)
Sisämaanpassi

Neuvostoliiton sisäinenpassi, 1926
Sisämaanpassi tai sisäinen passi on monissa entisissä Neuvostoliiton jäsenvaltioissa käytetty virallinen henkilöllisyystodistus, erityisesti Neuvostoliitossa käytetty propiska (ven. пропи́ска), jonka avulla maan hallinto pyrki kontrolloimaan ja seuraamaan kansalaisten liikkumista maassa. Sisämaanpassin keskeinen tarkoitus on ollut asuinpaikan rekisteröimisessä. Asuminen ilman paikallisella poliisilaitoksella rekisteröitymistä oli kiellettyä. Rekisteröitymisestä poliisilaitoksella sai leiman passiin. Neuvostoliitossa propiska oli virallinen henkilöllisyystodistus, ja harvoilla oli ajokortti. Neuvostoliiton romahtaessa virallisesta propiskajärjestelmästä luovuttiin.
Sisämaanpassiin kootaan samanlaisia tietoja kuin esimerkiksi Suomessa henkilötunnuksella tietokantaan. Nimen lisäksi entisissä neuvostomaissa voi sisämaan passissa olla merkintöjä suoritetusta asevelvollisuudesta, siviilisäädystä jne. Sisämaanpassissa entisissä neuvostomaissa usein mainitaan myös haltijansa kansallisuus, joka ei tarkoita kansalaisuutta, vaan maan sisäiseen luokitteluun kuuluvaan väestöryhmään kuulumista. Neuvostoliitossa Neuvostoliiton kansalaiset jakautuivat 126 kansallisuuteen. Avioitumisesta sisämaanpassiin sai leiman, ja naisilla oli tapana pyytää miestä näyttämään sisämaanpassinsa, jotta nainen pystyi varmistumaan että mies ei ole jo naimisissa.lähde? Tämä oli tärkeää myös sen vuoksi, että Neuvostoliitossa ei ollut ehkäisyvälineitä helposti saatavilla.
Sisämaanpassia suositellaan olevan aina mukana ulkona liikkuessa, sillä poliisi voi pysäyttää ja vaatia sisämaanpassin nähtäväksi. Sisämaanpassia ei voi käyttää matkustusasiakirjana niin kuin ulkomaanpassia tai Schengenin sopimusmaiden kesken passin korvaavaa matkustusoikeudellista henkilökorttia.
Kalevi Huuskonen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kalevi Huuskonen vuonna 1961. |  Kalevi Huuskonen vuonna 1961. |  Kalevi Huuskonen vuonna 1961. |  |
Maa:   Suomi
Miesten ampumahiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Uumaja 1961 | 20 km |  |
|  Kultaa | Uumaja 1961 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Hämeenlinna 1962 | joukkuekilpailu |  |
Kauko Kalevi Huuskonen (21. huhtikuuta 1932 Vesanto – 7. tammikuuta 1999) oli suomalainen ampumahiihdon maailmanmestari.
Huuskonen pääsi vuoden 1961 MM-kisojen Suomen joukkueen varamieheksi. Viimeistelyleirillä hän oli niin kovassa kunnossa, että hänen annettiin osallistua 20 kilometrin henkilökohtaiseen kilpailuun. Huuskonen voitti kaikkien yllätykseksi huonossa säässä hiihdetyn kilpailun ampumalla vain yhden ohilaukauksen. Voitto oli ensimmäinen suomalaisen voittama MM-kulta ampumahiihdossa. Samoissa kisoissa Suomi voitti myös joukkuekilpailun. Seuraavana vuonna Hämeenlinnan MM-kisoissa Huuskonen saavutti MM-hopeaa joukkuekilpailussa ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa kahdeksanneksi.
Huuskosen muita saavutuksia olivat PM-pronssi vuodelta 1960 ja SM-kilpailujen neljäs sija 1962. Vuonna 1961 hänet valittiin vuoden urheilijaksi. Huuskonen lopetti kilpauransa vuonna 1962 mutta kilpaili vielä senkin jälkeen sotilaiden kilpailuissa.
Nummi (Turku)

| Nummi> Nummisbacken |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Nummi korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Keskusta ja Nummi-Halinen
Koordinaatit:  60°27′30″N, 22°18′30″E
Väkiluku:  8 112 (31.12.2016)
Osa-alueet:  Kuuvuori, Nummenmäki, Paaskunta, Vatsela, Yo-kylä
Postinumero(t):  20500, 20540
Nummi (ruots. Nummisbacken; tunnetaan suomeksi myös nimillä Nummenmäki, Nummenpakka, Nummenpaka, Pakka ja Nopola) on Turun kaupunginosa. Se on pääasiassa vanhaa puutaloaluetta, mutta sen alueeseen kuuluu myös Ylioppilaskylä. Nummi sijaitsee muutaman kilometrin päässä keskustasta itään. Asutus sijaitsee sekä Vanhan Hämeentien–Itäharjun alueella että Kuuvuorella, jossa talot on rakennettu 1900-luvun alussa. Nummen kaupunginosaan kuuluu viisi pienaluetta, jotka ovat Kuuvuori, Nummenmäki, Paaskunta, Vatsela ja Yo-kylä.
Vuoden 2016 lopussa Nummen väkiluku oli 8 112. Kaupunginosan asukkaista 8,0 % oli alle 15-vuotiaita, 83,6 % 15–64-vuotiaita ja 8,5 % yli 64-vuotiaita. Asukkaista puhui suomea 77,7 %, ruotsia 6,6 % ja muita kieliä 15,7 %.
Alueella toimii Nummenpakan koulu, joka on aloittanut toimintansa vuonna 1883.lähde?
Historia

Nummen lähellä sijaitsee Vähäjoen ja Aurajoen yhtymäkohdassa Koroisten niemi, jossa 1200-luvulla sijaitsi piispan asuinpaikka ja tornilinna. Pyhän Katariinan kirkko hallitsee aluetta, ja sen suunnittelu ja rakennustyöt aloitettiin 1340-luvulla. Vitaaliveljet ryöstivät ja polttivat kirkon 1396. Se rakennettiin uudestaan kolmilaivaiseksi 1440-luvulla.
Nummen kylässä oli 1500-luvulla kuusi taloa: Pappila, Kuikkula, Kylä, Simola, Tammi ja Veräjänkorva (Korvala). Talot oli rakennettu umpikartanoiksi, jossa rakennukset ja aita sulkevat pihapiirin kokonaan. Vuoden 1827 Turun palon jälkeen asukkaat muuttivat halvempien hintojen perässä Kaarinan puolella olleeseen Nummenpakkaan. Vuonna 1905 se muodostettiin Nummenmäki-nimiseksi taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Alue siirtyi Kaarinalta Turulle vuoden 1939 alueliitoksessa, jonka yhteydessä taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
1960-luvun loppuun saakka viereisessä Itäharjun kaupunginosassa toimi Kupittaan Savi Oy, jonka tehtaalta johti kapearaiteinen Kupittaan savirata joen yli Halisten pellolle, josta raaka-ainesavi kaivettiin.
Nummenpakalta olivat kotoisin Turun ja Porin läänin maaherrat Erkki Härmä, Esko Kulovaara ja Paavo Aitio.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nummenmäen Pientalot ry
Kallio, Marja: Kaksitoista pakkalaista : merkkimiehiä ja muistikuvia Nummenpakalta. Turku-seura, 1982.
Turun suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Suuralueet: Kaupunginosat suuralueittain
1. Keskusta: I kaupunginosa · II kaupunginosa · III kaupunginosa · IV Martti · V Itäranta · VI kaupunginosa · VII kaupunginosa · VIII Port Arthur · IX Länsiranta · Iso-Heikkilä · Korppolaismäki1 · Kupittaa · Kurjenmäki · Mäntymäki · Nummi2 · Pihlajaniemi3 · Ruissalo · Turun satama · Vähäheikkilä4
2. Hirvensalo-Kakskerta: Friskala · Haarla · Illoinen · Jänessaari · Kaistarniemi · Kakskerta · Kukola · Lauttaranta · Maanpää · Moikoinen · Oriniemi · Papinsaari · Pikisaari · Satava · Särkilahti · Toijainen
3. Skanssi-Uittamo: Harittu · Ilpoinen · Ispoinen · Katariina · Koivula · Korppolaismäki1 · Luolavuori · Peltola · Pihlajaniemi3 · Puistomäki · Skanssi · Uittamo · Vasaramäki · Vähäheikkilä4
4. Varissuo-Lauste: Huhkola · Lauste · Vaala · Varissuo
5. Nummi-Halinen: Itäharju · Kohmo · Koroinen · Kurala · Halinen · Nummi2 · Oriketo · Pääskyvuori · Räntämäki
6. Runosmäki-Raunistula: Kaerla5 · Kastu · Kärsämäki · Raunistula6 · Runosmäki7
7. Länsikeskus: Kaerla5 · Kähäri · Mälikkälä · Pitkämäki · Runosmäki7 · Ruohonpää · Teräsrautela · Vätti
8. Pansio-Jyrkkälä: Artukainen · Pahaniemi · Pansio · Perno
9. Maaria-Paattinen: Haaga · Jäkärlä · Koskennurmi · Lentokenttä · Metsämäki · Moisio · Paattinen · Paimala · Saramäki · Tasto · Urusvuori · Yli-Maaria
Huomautukset:  1: Korppolaismäki kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 2: Nummi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Nummi-Haliseen. 3: Pihlajaniemi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 4: Vähäheikkilä kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 5: Kaerla kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 6: Raunistula kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 7: Runosmäki kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen.
Kuuvuorta vuonna 1978.
Dimitrie Bolintineanu

Dimitrie Bolintineanu
Dimitrie Bolintineanu (1826−1872) oli romanialainen runoilija. Hän otti 1840- ja 1850-luvulla osaa kotimaansa valtiolliseen taisteluun ja oli sen tähden kaksi kertaa maanpaossa. Bolintineanu on kirjoittanut suosittuja isänmaallisia runoja, Elena-nimisen romaanin, ja hän toimitti vuoden 1848 vallankumouksen jälkeen kansallisdemokraattista lehteä Poporul suveran.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dimitrie Bolintineanu Wikimedia Commonsissa
Redonit

Redonien alue kartassa oranssilla.
Redonit olivat gallialainen kelttiheimo. Klaudios Ptolemaioksen mukaan he asuivat senonien länsipuolella Breslejoen sivuhaaran Ligerin varrella. Redonien pääkaupunki oli Condate, nykyinen Rennes. Plinius vanhemman mukaan redonit olivat yksi Gallia Lugdunensiksessa asuneista kansoista diablindien ja turonien ohella. Gallian sodan aikana vuonna 57 eaa Julius Caesar lähetti yhden legioonan alistamaan venetit, redonit sekä muut kelttiheimot Seinen ja Loiren välillä. Caesarin mukaan redonit olivat yksi kelttien merivalloista, joiden alue ulottui valtamerelle asti. Vuonna 52 eaa redonit ja heidän naapuriheimonsa lähettivät Alesian taisteluun apujoukkoja Vercingetorixille.
Historian ja yhteiskuntaopin opettajien liitto

Historian ja yhteiskuntaopin opettajien liitto HYOL ry (ruots. Förbundet för lärarna i historia och samhällslara FLHS rf) on alan opettajien järjestö, jonka tehtävänä on historian ja yhteiskuntaopin opetuksen sisällöllinen ja pedagoginen kehittäminen. Se on perustettu vuonna 1947. Jäseniä liitossa oli vuoden 2023 lopussa 1 042, ja liiton jäsenmäärä on laskenut vuosittain. Esimerkiksi vuoden 2014 alussa jäseniä oli 1 495. HYOL:n toimisto on Helsingissä Mechelininkadulla. Paikalliskerhoja ja -yhdistyksiä on 26. HYOL tarjoaa alan täydennyskoulutusta eri puolilla Suomea sekä mielenkiintoisia opinto- ja kulttuurimatkoja ulkomaille. Liitto julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää pedagogista aikakauslehteä Kleioa sekä historian ja yhteiskuntaopin reaalikoekirjoja (Reki-kirja). Se myös järjestää useita koululaisille ja opiskelijoille suunnattuja vuosittaisia kilpailuja, jotka on suunniteltu tukemaan opettajaa historian ja yhteiskuntaopin opettamisessa.
Aiheesta muualla

HYOL.fi
Bulimia nervosa

| Bulimia nervosa> Luokitus |
| --- | --- |
ICD-10:  F50.2
ICD-9:  307.51
OMIM:  607499
MedlinePlus:  000341
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Bulimia nervosa tai bulimia on syömishäiriö, jossa henkilöllä on toistuvia ahmimiskohtauksia, joita seuraa hallitsemattomuuden tunne. Ahmimisen jälkeen ruoasta pyritään pääsemään eroon esimerkiksi oksentamalla, ulostuslääkkeillä tai paastolla. Bulimiaan sairastuvat ovat useimmiten nuoria tyttöjä tai naisia, mutta myös muut voivat sairastua siihen. Bulimian syytä ei tiedetä, mutta sen arvellaan liittyvän länsimaiden hoikkaan kehoideaaliin ja huonoon itsetuntoon. Bulimia alkaa yleensä epäonnistuneen laihdutusyrityksen seurauksena.
Syyt ja riskitekijät

Syömishäiriön tarkkoja syitä ei tiedetä, mutta on arveltu, että keskeisessä asemassa on länsimaiden ideaali hoikasta kehosta ja siihen pyrkivät liikunnan ja ruokavalion muodot. Perfektionismiin pyrkiminen ja huono itsetunto lisäävät vaaraa sairastua häiriöön. Myös läheisten ulkonäöstä huomauttaminen lisää riskiä. Jotakin vaikutusta sairauden puhkeamiseen on myös stressillä.
Sairauteen saattaa liittyä geneettistä alttiutta: jos lähisukulaisella on todettu bulimia, oma riski siihen sairastumiseen on kasvanut. Kromosomeissa 10 ja 11 sijaitsevat geenit vaikuttavat alttiuteen sairastua bulimiaan. Bulimiaan sairastumisen alttius on voimakkaasti perinnöllistä; kaksostutkimusten perusteella bulimisen oireyhtymän periytyvyys on tasoa 54–83 prosenttia. Tämä on lähes yhtä voimakas periytyvyys kuin anoreksian geneettinen periytyvyys, joka on tasoa 88 prosenttialähde?.