stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vietnam Airlinesin lento 831

| Vietnam Airlinesin lento 831 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskoneen kaltainen Vietnam Airlinesin Tu-134B-3.
Yhteenveto
Päivämäärä:  9. syyskuuta 1988
Onnettomuustyyppi:  törmäys maastoon
Tapahtumapaikka:  Bangkok, Thaimaa
 :  13°57′49″N, 100°38′36″E
Lähtöpaikka:  Noi Bain kansainvälinen lentoasema, Hanoi, Vietnam
Määränpää:  Don Muangin kansainvälinen lentoasema, Bangkok, Thaimaa
Kuolleita:  76
Eloonjääneitä:  14
Lentokone
Konetyyppi:  Tupolev Tu-134A
Lentoyhtiö:  Vietnam Airlines
Rekisteritunnus:  VN-A102
Matkustajia:  84
Miehistöä:  6
Vietnam Airlinesin lento 831 oli Vietnam Airlinesin reittilento Hanoista Bangkokiin. Lennolla 9. syyskuuta 1988 käytetty Tupolev Tu-134A syöksyi maahan lähestyessään Bangkokin Don Muangin kansainvälistä lentoasemaa. Kone joutui lähestymisen aikana ukkosmyrskyyn, laskeutui liian alas ja osui maahan kuusi kilometriä lentoasemalta pohjoiseen. Turman syytä ei saatu selville, mutta koneen lentäjän mukaan siihen osui salama ennen maahansyöksyä.
Lennolla oli 84 matkustajaa ja kuusi miehistön jäsentä eli yhteensä 90 ihmistä, joista 76 kuoli onnettomuudessa. Kuolleiden joukossa olivat Vietnamin terveysministeri Đặng Hồi Xuân, Intian Vietnamin suurlähettiläs Arun Patwardhan sekä Japanin Hanoin suurlähetystön toinen sihteeri Kiyokata Ida.
Viljelykarkulainen

Siperianpihta (Abies sibirica) on yksi Suomen luonnossa viljelykarkulaisena esiintyvistä puulajeista.
Viljelykarkulainen on yleisnimitys viljellylle kasvilajille, joka on levinnyt kasvatus- tai istutuspaikaltaan muualle, uudelle kasvupaikalle. Tilanteesta riippuen viljelykarkulaisella voidaan tarkoittaa joko uusille kasvupaikoille siirtyneitä kasviyksilöitä tai kasvilajia, jonka yksilöitä on villiytynyt uusille kasvupaikoille. Viljelykarkulaisista voidaan käyttää myös termejä puutarhakarkulainen tai koristekasvikarkulainen tarkasteltavan lajin taustasta riippuen.
Viljelykarkulainen on luonnossa usein vieraslaji, yleensä uustulokas, mutta myös luonnossa alkuperäisinä esiintyvät lajit voivat esiintyä viljelykarkulaisina. Tällaisia ovat esimerkiksi vuorijalava (Ulmus glabra) ja metsävaahtera (Acer platanoides), joita kumpaakin esiintyy Suomen luonnossa sekä alkuperäisenä että viljelykarkulaisena. Osasta viljelykarkulaisia saattaa kehittyä haitallisia vieraslajeja, kuten kaukasianjättiputki (Heracleum mantegazzianum) ja jättipalsami (Impatiens glandulifera), jotka kumpikin ovat Suomessa alun perin viljelykarkulaisia.
Viljelykarkulaiset voidaan jaotella vakiintuneisiin ja satunnaisiin viljelykarkulaisiin. Vakiintuneet viljelykarkulaiset pystyvät lisääntymään uusilla kasvupaikoillaan sekä potentiaalisesti myös levittäytymään eteenpäin uusille kasvupaikoille, kun taas satunnaiset viljelykarkulaiset eivät pysty luomaan lisääntyvää populaatiota uudelle kasvupaikalleen.
Viljelykarkulaiset eroavat viljelyjäänteistä siten, että viljelykarkulaiset ovat levinneet kasvatuspaikoiltaan uusille kasvupaikoille, kun taas viljelyjäänteet ovat jääneet kasvamaan ainakin suurin piirtein alkuperäiselle kasvatuspaikalleen aktiivisen kasvatus- ja hoitotoiminnan loppumisen jälkeen. Tarkka rajanveto viljelykarkulaisen ja viljelyjäänteen välille voi kuitenkin joskus olla hankalaa.
Vuokkijärvi

Vuokkijärvi voi viitata näihin:
Vuokkijärvi, pitkä ja kapea järvi Suomussalmella
Vuokkijärvi, pienempi järvi Suomussalmella itärajalla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vuokkijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vuokki

Vuokki on alue Suomussalmella, Alue on saanut nimensä Vuokkijärven mukaan. Vuokki koostuu suurista erämaa-alueista, joiden lävitse kulkee Suomussalmen ja Kuhmon välinen Runon ja rajan tie. Vuokki jakautuu Yli-Vuokkiin ja Ala-Vuokkiin, joista jälkimmäinen sijaitsee talvisodasta tunnetun Raatteen tien läheisyydessä.
Sana "vuokki" tulee saamen kielestä, jonka vaikutus Kainuussa ja Koillismaalla on ollut aiemmin huomattava.
Viorica Ioja

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Viorica Ioja. |  Viorica Ioja. |  Viorica Ioja. |  |
Maa:   Romania
Naisten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | perämiehellinen nelonen |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Nottingham 1986 | perämiehellinen nelonen |  |
|  Hopeaa | Duisburg 1983 | perämiehellinen nelonen |  |
|  Hopeaa | Hazewinkel 1985 | perämiehellinen nelonen |  |
Viorica Ioja-Veres, unk. Ibolya Jozsa-Veres (s. 26. huhtikuuta 1962 Uivar, Timiș) on romanialainen soudun olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän on pituudeltaan 155 cm.
Ioja voitti Los Angelesin olympialaisissa 1984 kultaa perämiehellisessä nelosessa ja hopeaa kahdeksikossa. Hän voitti perämiehellisessä nelosessa maailmanmestaruuden Nottinghamissa 1986. MM-hopeaa hän saavutti samassa veneluokassa 1983 ja 1985.. Neljänneksi hän sijoittui 1981.
Väinö Marjanen

Edessä vasemmalla Väinö Marjanen, keskellä Risto Ryti ja oikealla Arvi Tynys syyskuussa 1941.
Väinö Salomon Marjanen (24. marraskuuta 1886 Nurmijärvi – 23. huhtikuuta 1962) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja rannikkotykistön komentaja.
Marjanen valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1914 ja osallistui Suomen sisällissotaan mm. Perä-Pohjolan joukoissa. Hän kävi tykistökoulun vuonna 1918 ja täydentäviä tykistöopintoja Italiassa vuonna 1921 sekä komentajakurssin vuosina 1925–1926 ja Sotakorkeakoulun toisen vuosikurssin vuonna 1933. Toimittuaan ensin teknisen toimiston päällikkönä ja patterin päällikkönä Marjanen nimitettiin Rannikkotykistörykmentti 1:n komentajaksi vuonna 1923. Hän toimi tehtävässä aina vuoteen 1942 asti. Talvisodassa hän johti Helsingin lohkoa sekä jatkosodassa Uudenmaan prikaatia. 1. maaliskuuta 1942 hänet sijoitettiin merivoimien esikunnan linnoitustoiminnan johtajaksi, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1946. Hänet ylennettiin everstiksi vuonna 1933.
Villié-Morgon

| Villié-Morgon |
| --- | --- |
 Villié-Morgon
 Koordinaatit: 46°09′47″N, 4°40′53″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Rhône-Alpes
Departementti:  Rhône
Arrondissementti:  Villefranche-sur-Saône
Väkiluku:  2 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Villié-Morgon on kunta itäisessä Ranskassa Rhônen departementissa Rhône-Alpesin alueella. Kunta kuuluu Beaujolais-viinin tuotantoalueeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Villié-Morgon Wikimedia Commonsissa
Vesipallo kesäolympialaisissa 2020 – naisten turnaus

Naisten vesipalloturnaus Tokion olympialaisissa 2020 pelattiin 24. heinäkuuta – 7. elokuuta 2021. Turnaukseen osallistui 10 joukkuetta, joista yksi paikka oli varattu isäntämaa Japanille. Turnauksen voitti Yhdysvallat, joka voitti loppuottelussa Espanjan. Unkari oli kolmas.
Karsinnat

Isäntämaa Japani pääsee suoraan ilman karsintoja olympiaturnaukseen. Vesipallon maailmanliigan kauden 2019 voittaja pääsee suoraan olympialaisiin. MM-kilpailuista 2019 pääsee paras joukkue, joka ei ole jo varmistanut paikkaansa turnauksessa, olympialaisiin. Viisi maanosaa (Amerikka, Oseania, Aasia, Eurooppa ja Afrikka) pelaavat omat karsintaturnaukset, joiden voittajat (tai parhaiten sijoittuneet, jos voittaja on jo saanut paikan olympialaisissa) pääsevät lopputurnaukseen. Viimeiset kaksi paikkaa ratkaistaan erillisessä karsintaturnauksessa.
Karsinnat > Paikkansa varmistaneet joukkueet

| Karsintatapa | Aika | Paikat | Maat |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Isäntämaa |  | 1 |  Japani |  |
| Vesipallon maailmanliiga 2019 | 4. – 7. kesäkuuta 2019 | 1 |  Yhdysvallat |  |
| Maailmanmestaruuskilpailut | 12. – 28. heinäkuuta 2019 | 1 |  Espanja |  |
| Pan-Amerikan kisat 2019 | 26. heinäkuuta – 11. elokuuta 2019 | 1 |  Kanada |  |
| Oseanian valinta |  | 1 |  Australia |  |
| Afrikan valinta |  | 1 |  Etelä-Afrikka |  |
| Euroopan-mestaruuskilpailut 2020 | 12.–26. tammikuuta 2020 | 1 |  Venäläiset olympiaurheilijat |  |
| Aasian kisat 2018 | 25. elokuuta – 1. syyskuuta 2018 | 1 |  Kiina |  |
| Kansainvälinen karsintaturnaus | 19.–24. tammikuuta 2021 | 2 |  Alankomaat    Unkari |  |
Lohkovaihe

Kansainvälinen uintiliitto FINA julkaisi maaliskuussa 2021 olympialaisten otteluohjelman.
Lohkovaihe > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Espanja | 3 | 0 | 1 | 71 | 37 | +34 | 6 | Pudotuspelit |
| 2 |  Australia | 3 | 0 | 1 | 46 | 33 | +13 | 6 | Pudotuspelit |
| 3 |  Alankomaat | 3 | 0 | 1 | 75 | 41 | +34 | 6 | Pudotuspelit |
| 4 |  Kanada | 1 | 0 | 3 | 48 | 39 | +9 | 2 | Pudotuspelit |
| 5 |  Etelä-Afrikka | 0 | 0 | 4 | 7 | 97 | −90 | 0 |  |
Lohko A ottelut
Lohkovaihe > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 3 | 0 | 1 | 64 | 26 | +38 | 6 | Pudotuspelit |
| 2 |  Unkari | 2 | 1 | 1 | 46 | 43 | +3 | 5 | Pudotuspelit |
| 3 |  Venäläiset olympiaurheilijat | 2 | 1 | 1 | 53 | 61 | −8 | 5 | Pudotuspelit |
| 4 |  Kiina | 2 | 0 | 2 | 51 | 50 | +1 | 4 | Pudotuspelit |
| 5 |  Japani | 0 | 0 | 4 | 44 | 78 | −34 | 0 |  |
Lohko B ottelut
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   Espanja  |  11  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   Espanja  |  11  |  |  |  5.8.  |  5.8.  |  |  |  |  |
|   |   Kiina  |  7  |  |  |  5.8.  |  5.8.  |  |  |  |  |
|   |   Kiina  |  7  |  |  |   Espanja  |  8  |  |  |  |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |   Espanja  |  8  |  |  |  |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |   Unkari  |  6  |  |  |  |  |
|   |   Alankomaat  |  11  |  |  |   Unkari  |  6  |  |  |  |  |
|   |   Alankomaat  |  11  |  |  |  |  |  |  |  7.8.  |  7.8.  |
|   |   Unkari  |  14  |  |  |  |  |  |  |  7.8.  |  7.8.  |
|   |   Unkari  |  14  |  |  |  |  |  |  |   Espanja  |  5  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |  |  |  |  |   Espanja  |  5  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |  |  |  |  |   Yhdysvallat  |  14  |
|   |   Australia  |  8  |  |  |  |  |  |  |   Yhdysvallat  |  14  |
|   |   Australia  |  8  |  |  |  5.8.  |  5.8.  |  |  |  |  |
|   |   Venäläiset olympiaurheilijat  |  9  |  |  |  5.8.  |  5.8.  |  |  |  |  |
|   |   Venäläiset olympiaurheilijat  |  9  |  |  |   Venäläiset olympiaurheilijat  |  11  |  |  |  |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |   Venäläiset olympiaurheilijat  |  11  |  |  |  |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |   Yhdysvallat  |  15  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Kanada  |  5  |  |  |   Yhdysvallat  |  15  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Kanada  |  5  |  |  |  |  |  |  |  7.8.  |  7.8.  |
|   |   Yhdysvallat  |  16  |  |  |  |  |  |  |  7.8.  |  7.8.  |
|   |   Yhdysvallat  |  16  |  |  |  |  |  |  |   Unkari  |  11  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Unkari  |  11  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Venäläiset olympiaurheilijat  |  9  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Venäläiset olympiaurheilijat  |  9  |
Mitalistijoukkueiden pelaajat

| Mitali | Joukkue |
| --- | --- |
Kultaa:  Yhdysvallat  Ashleigh Johnson, Maddie Musselman, Melissa Seidemann, Rachel Fattal, Paige Hauschild, Maggie Steffens, Stephania Haralabidis, Jamie Neushul, Aria Fischer, Kaleigh Gilchrist, Makenzie Fischer, Alys Williams, Amanda Longan, Adam Krikorian (valmentaja)
Hopeaa:  Espanja  Laura Ester, Marta Bach, Anni Espar, Beatriz Ortiz, Elena Ruiz, Irene González, Clara Espar, Pili Peña, Judith Forca, Roser Tarragó, Maica García, Paula Leitón, Elena Sánchez, Miki Oca (valmentaja)
Pronssia:  Unkari  Edina Gangl, Dorottya Szilágyi, Vanda Vályi, Gréta Gurisatti, Gabriella Szűcs, Rebecca Parkes, Anna Illés, Rita Keszthelyi, Dóra Leimeter, Anikó Gyöngyössy, Nataša Rybanská, Krisztina Garda, Alda Magyari, Attila Bíró
Viktor Rozov

| Viktor Rozov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1913 Jaroslavl, Venäjä
Kuollut: 2004 (90–91 vuotta) Moskova, Venäjä
Kansalaisuus:  Venäjä
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: venäjä
Tuotannon kieli: venäjä
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Viktor Rozov (1913 Jaroslavl, Venäjä – 2004 Moskova, Venäjä) oli neuvostovenäläinen näytelmäkirjailija ja näyttelijä. Hänen näytelmiensä päähenkilöt ovat usein tietään etsiviä nuoria. Hän on käsitellyt myös Stalinin aikaisen sosialismin ongelmia.
Näytelmään Vetšno živyje perustuu elokuva Kurjet lentävät.
Suomennetut näytelmät

Illansuusta puoleenpäivään: 3-näyt. näytelmä (S vetsera do poludnja), venäjän kielestä suom. Orvo Björninen, Helsinki: TNL 1975. (Näytelmämoniste Taideyliopiston kirjastossa)
Matkalla (V doroge, 1962); suom. Marja Jänis, Helsinki: TNL 1977 (Näytelmämoniste Taideyliopiston kirjastossa)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viktor Rozov Wikimedia Commonsissa
Vesileinikki ja rantakivet

| Vesileinikki ja rantakivet |
| --- | --- |

Nimi:  Vesileinikki ja rantakivet
Tekijä:  Eero Järnefelt
Valmistumisvuosi:  1895
Taiteenlaji:  maalaus
Korkeus:  38 cm
Leveys:  28 cm
Sijainti:  Ateneumin taidemuseo
Paikkakunta:  Helsinki
Vesileinikki ja rantakivet on Eero Järnefeltin (1863–1937) öljyvärimaalaus kankaalle, 38×28 cm, vuodelta 1895.  Maalaus on taiteilijan toinen teos tästä aiheesta. Teos kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.
Maalaus

Teos kuvaa realistisella otteella kukkivaa vesileinikkiä läpinäkyvässä rantavedessä. Maalauksessa on kuvattu kasvin ohella pientä virtausta, auringon valoa veden pinnassa sekä kiviä veden pohjalla. Teoksen antama vaikutelma on viileän herkkä hetki tuon kasvin elämästä sen karussa ympäristössä. Pehmentävänä tekijänä ovat sammaloituneet kivet pinnan alla - ne ikään kuin kertovat lämmön yhdistymistä sittenkin kasvin elämään. 
Eero Järnefeltin tätä aiemmassa unenomaisessa vesileinikkityössä kasvi oli kuvattu violetinsinistä tasaista taustaa vasten. Tämä rantavesiaiheinen teos puolestaan saa voimansa siitä, että se kuvaa taitavasti syvenevää vettä hennon kasvin kasvualustana.
Veteen liitetyt luontoaiheet, niin kasvit kuin eläimetkin, olivat Järnefeltille läheisiä. Hän oli kiinnostunut sekä suppeista että laajoista näkymistä, kuten Kolin kansallismaisemasta, joka on tullut monille suomalaisille tutuksi hänen töidensä kautta.
Aiheesta muualla

Vesileinikki ja rantakivet Ateneumin kokoelmissa[vanhentunut linkki]
Vesa Ranta

| Vesa Ranta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1973 (ikä 51)
Ammatti:  valokuvaaja, videokuvaaja, muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  metalli, hard rock
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  Sentenced 1989-2005 The Abbey (2021->) The Man-Eating Tree Anthony Cemetery Skyline
Aiheesta muualla
vesaranta.org
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Vesa Ranta (s. 20. heinäkuuta 1973 Muhos) on suomalainen muusikko ja valo- ja videokuvaaja.
Muusikko

Muusikkona Ranta tunnetaan erityisesti metalliyhtye Sentencedin rumpalina. Hän soitti yhtyeessä vuodesta 1989 yhtyeen lopettamiseen, syksyyn 2005 asti. 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa hän soitti myös muhoslaisessa Anthony-nimisessä yhtyeessä, joka julkaisi yhden demon ja singlen.
Sentencedin jälkeen Ranta soitti vuosina 2009–2017 The Man-Eating Tree -yhtyeessä, kunnes päätti keskittyä täysin kuvaamiseen.
Vuonna 2021 hän kuitenkin liittyi uuteen doom-metal-yhtyeeseen nimeltä The Abbey ja on myös kertonut vaikuttavansa yhtyeessä Kuumet, joten tauko muusikon urasta jäi melko lyhyeksi. Lisäksi hän soittaa uudessa suomalais-ruotsalaisessa superyhtyeessä Cemetery Skylinessa.
Kuvaaja, kuvajournalisti, videokuvaaja

Ranta opiskeli valo- ja videokuvausta Jaakkiman ja Voionmaan opistoissa vuosina 1994–1996 ja valmistui valokuvaajaksi Turun ammattikorkeakoulun Taideakatemiasta vuonna 2001. Rannan töitä on ollut esillä muun muassa Oulussa ja Helsingissä sekä Venäjän Nižni Novgorodissa ja Itävallan Bregenzissä. Sentencedin The Cold White Light- ja The Funeral Album -albumien kansitaiteet ovat Rannan tekemiä, ja hän on tehnyt kansitaidetta myös Poisonblackille, Solution 13:lle, Kypckille ja Kalmahille.
Rannan kuvaama ja Jenni Räinän toimittama Reunalla – tarinoita Suomen tyhjeneviltä sivukyliltä oli ehdolla vuoden 2017 Tieto-Finlandia-palkinnon saajaksi. Teos sai vuonna 2018 Botnia-palkinnon. Syyskuussa 2019 ilmestyy Rannan valokuvakirja Agony Walk – On the Road with Sentenced, joka on kuvattu Sentencedin kiertueilla vuosina 1995–2003.
Kuvataiteilijana Vesa Rannan teoksia on ollut lukuisissa soolo- ja ryhmänäyttelyissä niin Suomessa kuin Euroopassakin.
Vuodesta 2015 alkaen Ranta on kuvannut sekä kaupallisia videotuotantoja, että musiikkivideoita oman yrityksensä Kaira Filmsin kanssa muun muassa Amorphikselle, Swallow the Sunille, Sólstafirille, Kypckille ja Dark Tranquillitylle.
Ranta on Valokuvataiteilijoiden liiton, Oulun taiteilijaseuran ja Pohjoisen valokuvakeskuksen jäsen. Hän on toiminut myös viimeksi mainitun puheenjohtajana.
Palkinnot ja tunnustukset

Botnia-palkinto 2018 teoksesta Reunalla – tarinoita Suomen tyhjeneviltä sivukyliltä.
Kirjat

Katariina Vuori, Janne Pekkala & Vesa Ranta: Saunakeittokirja – ruokaa ja tunnelmia kiukaan lämmössä.  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7565-8.
Katariina Vuori & Vesa Ranta: Lottovoittajien pöydässä – tarinoita köyhyysrajan takaa.  Like, 2017.  ISBN 978-952-01-1463-3.
Jenni Räinä & Vesa Ranta: Reunalla – tarinoita Suomen tyhjeneviltä sivukyliltä.  Like, 2017.  ISBN 978-952-01-1648-4.
Vesa Ranta: Agony Walk – On the Road with Sentenced.  Western Siberia Media House, 2019.  ISBN 978-952-94-1766-7.
Aiheesta muualla

Vesa Ranta Photography
Sentencedin virallinen sivusto
Kaira Films
Sentenced
| --- | --- |
Studioalbumit:   Shadows of the Past  North from Here  Amok  Down  Frozen  Crimson  The Cold White Light  The Funeral Album 
Minialbumit:   The Trooper  Love & Death 
Kokoelmat:   Greatest Kills  Manifesto of Sentenced 
Singlet:   Killing Me, Killing You  No One There  Routasydän  Ever-Frost 
DVD:t:  Buried Alive
Vihreä fluoresoiva proteiini

Vihreä fluoresoiva proteiini (engl. green fluorescent protein, GFP) on nimensä mukaisesti proteiini, joka fluoresoi vihreää väriä. Proteiini löydettiin Aequorea victoria -meduusasta, ja Martin Chalfie, Osamu Shimomura ja Roger Y. Tsien saivat vuoden 2008 Nobelin kemianpalkinnon proteiinin löytämisestä ja kehittämisestä. Proteiinia käytetään hyödyksi biologian, biotekniikan ja lääketieteen tutkimuksissa liittämällä GFP:n geeni toisen proteiinin geeniin, jolloin tutkitun proteiinin muodostuessa se saadaan loistamaan vihreänä. Näin voidaan havaita, onko haluttua proteiinia muodostunut kudoksessa tai soluviljelmässä ja missä päin kudosta tai solua proteiinia  muodostuu.
GFP:stä on kehitetty myös muilla väreillä fluoresoivia variantteja.
GFP:n rakenne
Aequorea victoria -meduusa, josta GFP eristettiin ensimmäisen kerran
Eri väriä fluoresoivilla bakteerikannoilla piirretty kuva
GFP:tä ekspressoivia hiiriä
Vihreä herne -galaksi

Galaxy Zoon Vihreä herne -galakseja
Vihreä herne -galaksi on galaksityyppi, jonka galaksit ovat hyvin pieniä ja hohtavat kirkkaan vihreinä. Galaksityypin löysivät vuonna 2007 Galaxy Zoo -nimisen galaksien luokitteluun keskittyvän kansalaistiedeprojektin osallistujat. Vihreä herne -galakseja ei tule sekoittaa nyttemmin löydettyihin vihreä papu -galakseihin, jotka ovat myös kirkkaan vihreitä, mutta paljon massiivisempia.
Vihreä herne -galakseja on havaittu 1,5-5 miljardin valovuoden päästä. Niiden halkaisija on vain kymmenesosa ja massa noin sadasosa Linnunradasta. Pienestä koostaan huolimatta ne tuottavat tähtiä Linnunrataa kymmenen kertaa nopeammin. Vihreä herne -galaksit ovat tiheitä, ja niissä on vähän metallia, joten ne saattavat olla Sinisten kompaktien galaksien alatyyppi. Galaksien vihreä väri aiheutuu ionisoituneen hapen lähettämästä säteilystä.
Viljelty maa

Viljelty maa eli viljelymaa on maatalousmaata, jota käytetään maataloudessa kasvintuotantoon. Se voi olla peltoa, niittyä, viljeltyä laidunta tai hyötykasvien viljelyyn käytettävää puutarha-aluetta.
Viljelymaan maaperästä erotetaan multakerros eli ruokamulta, jankko ja pohjamaa.
Viljelymaa on termi tiluslajiluokituksessa. Viljelykelpoinen maa taas on tiluslajiluokituksen mukainen maa-alue, joka voidaan kohtuullisin kustannuksin raivata viljelykuntoon. Maan muodot tai maaperän ominaisuudet eivät saa liiaksi haitata maan käyttöä aiottuun tarkoitukseen.
Aiheesta muualla

Tutkimus: Kolmannes maapallon viljelysmaasta on tuhottu – kiireisiä toimia tarvitaan yle.fi
Viljelypalsta

Viljelypalsta on yleensä noin aarin kokoinen alue peltoa, jossa viljellään kasveja. Ruoaksi kelpaavien kasvien lisäksi palstalla voi kasvattaa myös kesäkukkia. Kaupungit vuokraavat tai myyvät  viljelypalstoja halukkaille palstaviljelijöille. Kaupunki huolehtii yleisten käytävien hoidosta ja kasteluveden saatavuudesta. Venäjällä palstaviljelmä on useimmiten aidattu korkealla aidalla ja portti lukittu. Neuvostoliiton aikana valtiolta vuokrattiin yksityisiä viljelypalstoja, mutta nykyään palstan lunastaminen on mahdollista.
Aiheesta muualla

Viljelypalsta on Kyllikin keilapallo Turun Sanomat.
Vihreä ilmastorahasto

Vihreä ilmastorahasto (Green Climate Fund, GCF)  on YK:n ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen (UNFCCC) ja Pariisin ilmastosopimuksen virallinen rahoitusmekanismi. Rahasto tukee kehittyvien maiden vähäpäästöistä ja ilmastokestävää kehitystä ja sillä on keskeinen asema  Pariisin sopimuksen toimeenpanossa.
Rahasto perustettiin vuonna 2010 Cancúnin ilmastokokouksessa. Ensimmäisen projektin rahoitus hyväksyttiin vuonna 2015.
Rahaston päätavoitteena on kehittyvien maiden vähähiilisen ja ilmastokestävän kehityksen tukeminen. Se rahoittaa laajamittaisia ohjelmia ja hankkeita, joiden avulla voidaan hillitä ilmastonmuutosta sekä parantaa maiden sopeutumista ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille. Lisäksi rahasto tukee maiden toimintavalmiuksien vahvistamista ja teknologian siirtoa.
Rahasto investoi muutoksiin neljällä sektorilla:
rakennettu ympäristö
energia ja teollisuus
ihmisten turvallisuus, toimeentulo ja hyvinvointi
maankäyttö, metsät ja ekosysteemit.
Se käyttää puolet rahoistaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja puolet sen vaikutusten lieventämiseen ja sopeutumiseen. Sen työtä ohjaavat seuraavat periaatteet:
Pyritään saamaan tehokkuutta lisäämällä synergiaa ilmastonmuutoksen hillitsemisen, siihen sopeutumisen ja kestävän kehityksen välillä
Ilmastoinnovaatiot: edistetään uusia teknologioita, liiketoimintamalleja ja käytäntöjä
Vähennetään rahoitusriskejä ja laajennetaan rahoituspohjaa.
Edistetään ilmastoriskien ja -mahdollisuuksien huomioon ottamista investointipäätöksissä rahoituksen sopeuttamiseksi kestävään kehitykseen
Viikinkihautajaiset

Viikinkihautajaiset vaihtelivat ajan, paikan, vainajan yhteisöllisen aseman ja toisaalta myös yksilöllisten mieltymysten mukaan. Käytössä olevat hautaustavat olivat kuitenkin joko hautaaminen tai polttohautaus. Eri hautaustavoilla ei ilmeisesti ollut uskonnon kannalta eroa.