stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Italian Grand Prix 2018
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Osioiden ajat> 1. osio | Osioiden ajat> 2. osio | Osioiden ajat> 3. osio | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.20,722 | 1.19,846 | 1.19,119 | 1 |
| 2 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.20,542 | 1.19,629 | 1.19,280 | 2 |
| 3 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.20,810 | 1.19,798 | 1.19,294 | 3 |
| 4 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1.21,381 | 1.20,427 | 1.19,656 | 4 |
| 5 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.21,381 | 1.20,333 | 1.20,615 | 5 |
| 6 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1.21,887 | 1.21,239 | 1.20,936 | 6 |
| 7 | 55 |  Carlos Sainz | Renault | 1.21,732 | 1.21,552 | 1.21,041 | 7 |
| 8 | 31 |  Esteban Ocon | Force India-Mercedes | 1.21,570 | 1.21,315 | 1.21,099 | 8 |
| 9 | 10 |  Pierre Gasly | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.21,834 | 1.21,667 | 1.21,350 | 9 |
| 10 | 18 |  Lance Stroll | Williams-Mercedes | 1.21,838 | 1.21,494 | 1.21,627 | 10 |
| 11 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.21,783 | 1.21,669 |  | 11 |
| 12 | 35 |  Sergei Sirotkin | Williams-Mercedes | 1.21,813 | 1.21,732 |  | 12 |
| 13 | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Renault | 1.21,850 | 1.22,568 |  | 13 |
| 14 | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 1.21,801 | Ei aikaa |  | 20 |
| 15 | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.21,280 | Ei aikaa |  | 19 |
| 16 | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 1.21,888 |  |  | 14 |
| 17 | 16 |  Charles Leclerc | Sauber-Ferrari | 1.21,889 |  |  | 15 |
| 18 | 28 |  Brendon Hartley | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.21,934 |  |  | 16 |
| 19 | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 1.22,048 |  |  | 18 |
| 20 | 2 |  Stoffel Vandoorne | McLaren-Renault | 1.22,085 |  |  | 17 |
107 % aika: 1.26,179
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 53 | 1:16.54,484 | 3 | 25 |
| 2. | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 53 | +8,705 | 1 | 18 |
| 3. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 53 | +14,066 | 4 | 15 |
| 4. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 53 | +16,151 | 2 | 12 |
| 5. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 53 | +18,208 | 5 | 10 |
| 6. | 31 |  Esteban Ocon | Force India-Mercedes | 53 | +57,761 | 8 | 8 |
| 7. | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 53 | +58,678 | 14 | 6 |
| 8. | 55 |  Carlos Sainz | Renault | 53 | +1.18,140 | 7 | 4 |
| 9. | 18 |  Lance Stroll | Williams-Mercedes | 52 | +1 kierros | 10 | 2 |
| 10. | 35 |  Sergei Sirotkin | Williams-Mercedes | 52 | +1 kierros | 12 | 1 |
| 11. | 16 |  Charles Leclerc | Sauber-Ferrari | 52 | +1 kierros | 15 |  |
| 12. | 2 |  Stoffel Vandoorne | McLaren-Renault | 52 | +1 kierros | 17 |  |
| 13. | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 52 | +1 kierros | 20 |  |
| 14. | 10 |  Pierre Gasly | Scuderia Toro Rosso-Honda | 52 | +1 kierros | 9 |  |
| 15. | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 52 | +1 kierros | 18 |  |
| 16. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 52 | +1 kierros | 11 |  |
| Kesk. | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 23 | Kytkin | 19 |  |
| Kesk. | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Renault | 9 | Elektroniikka | 13 |  |
| Kesk. | 28 |  Brendon Hartley | Scuderia Toro Rosso-Honda | 0 | Kolari (Ericsson) | 16 |  |
| DSQ | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 53 | +56,320 | 6 |  |
Lähde: 
Max Verstappen ajoi maaliin kolmantena, mutta hän sai 5 sekunnin aikarangaistuksen kolarin aiheuttamisesta (Bottas).
Romain Grosjean ajoi maaliin kuudentena, mutta hänet hylättiin Renault’n protestin johdosta. Grosjeanin auton pohja ei täyttänyt sääntöjen vaatimuksia.
Tulokset > Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Muuta

Kimi Räikkösestä tuli vanhin paalupaikalle ajanut F1-kuljettaja sitten Nigel Mansellin.
Kimi Räikkönen ajoi Formula 1 -historian keskituntinopeudeltaan nopeimman kierrosajan. Lewis Hamilton rikkoi ennätyksen kaksi vuotta myöhemmin samalla radalla.
Kimi Räikkösen 100. palkintosija.
Sergei Sirotkinin ensimmäinen MM-piste.
Kummatkin Williamsit sijoittuivat pisteille sitten Malesian Grand Prix’n 2017.
Myrskylän kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Myrskylä
Valtuutettuja:  17
Johto:  Kristian Forsman (kesk.) (pj.)  Marjut Helske (kok.) (1. vpj.)  Jussi Salminen (kok.) (2. vpj.)
Myrskylän kunnanvaltuusto (ruots. Mörskom kommunfullmäktige) on Myrskylän kunnan ylintä päätösvaltaa käyttävä elin, jossa on nykyään 17 jäsentä aikaisemman jäsenmäärän oltua 21.
Valtuuston poliittinen jakauma koostuu kuuden puolueen valtuustoryhmistä ja yhdestä sitoutumattomasta edustajasta. Keskustan valtuustoryhmä on valtuuston suurin seitsemällä valtuutetullaan. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana on aiemmin toiminut muun muassa Lasse Virén. Nykyinen puheenjohtaja on Kristian Forsman.
Valtuustossa edustettuina olevien puolueiden kunnallisjärjestöjä ovat Myrskylän Kokoomus, Myrskylän Keskusta, Myrskylän työväenyhdistys (SDP), Myrskylän Kristillisdemokraatit, Myrskylän Ruotsalainen kansanpuolue ja Myrskylän Perussuomalaiset.
Myrskylän kunnanvaltuusto on yhden kerran, 1997, vapauttanut kunnanhallituksen tehtävistään.  Asia liittyi Myrskylän kunnanvaltuuston päätökseen lunastaa myynnissä ollut entinen tie- ja vesirakennushallituksen varikon kiinteistö, minkä Myrskylän kunnanhallitus jätti lunastamatta kunnallisella etu-osto-oikeudella. Uusi kunnanhallitus koostui suureksi osaksi samoista henkilöistä kuin edellinenkin.lähde?
Valtuuston kokoonpano 2021–2025

Kuntavaaleissa 2021 valittiin alla oleva kunnanvaltuusto vuosiksi 2021–2021, joka aloitti toimintansa 2021. Myrskylän kunnanhallituksen puheenjohtaja on Elmeri Nieminen ja varapuheenjohtaja Jesse Mårtenson. Muita kunnanhallituksen jäseniä ovat Bror Helenius, Tuomas Kauppinen, Lilia Leps, Satu Lindgren ja Sirkku Uljas.
| Valtuutettu | kunnallisjärjestö | lautakunnat ja muut luottamustehtävät 2021-2025 | valtuustot |
| --- | --- | --- | --- |
| Anttila Tiia |  Myrskylän Sos.-dem. Työväenyhdistys ry |  | 2021-2025 |
| Fabritius Niko |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry |  | 2021-2025, 2017-2020, 2013–2017 |
| Forsman Kristian |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry | Uudenmaan päihdehuollon kuntayhtymän yhtymäkokous  | 2021-2025, 2017-2020, 2013–2017, 2009–2012 |
| Hava Eeva |  sitoutumaton Vihreän liiton vaalilistalta | Uudenmaan liiton edustajainkokous, Eteva kuntayhtymän yhtymäkokous, Itä-Uudenmaan ja Porvoonjoen vesien- ja ilmansuojeluyhdistys ry, Syväjärvi-yhdistys ry  | 2021-2025, 2017-2020 |
| Helenius Bror |  Askola-Myrskylä-Pukkila Perussuomalaiset ry | kunnanhallituksen jäsen | 2021-2025, 2017-2020 |
| Helske Marjut |  Myrskylän Kokoomus ry |  | 2021-2025 |
| Jordberg Tuukka |  Askola-Myrskylä-Pukkila Perussuomalaiset ry |  | 2021-2025 |
| Kauppinen Sari |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry |  | 2021-2025 |
| Lindgren Satu |  Myrskylän Kokoomus ry | kunnanhallituksen jäsen, Itä-Uudenmaan aluepelastuslautakunta  | 2021-2025, 2017-2020 |
| Lindgren Sten |  Svenska Folkpartiet i Mörskom |  | 2021-2025, 2017-2020, 2013–2017, 2009–2012, 2005–2008, 2001-2004 |
| Lindqvist Mika |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry | Itä-Uudenmaan koulutuskuntayhtymän yhtymävaltuusto  | 2021-2025, 2017-2020, 2013–2017, 2009–2012, 2005–2008, 2001-2004 |
| Mårtenson Jesse |  Svenska Folkpartiet i Mörskom | kunnanhallituksen varapuheenjohtaja, Samkommunen för yrkesutbildning i Östra Nyland -kuntayhtymän yhtymäkokous  | 2021-2025, 2017-2020 |
| Nieminen Elmeri |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry | kunnanhallituksen puheenjohtaja, Kuntarahoitus Oyj, Kunta-asunnot Oy, Asunto Oy Virastotie, Myrskylän yrittäjät ry, Posintra Oy  | 2021-2025, 2017-2020, 2013–2017 |
| Niittymäki Soile |  Myrskylän Sos.-dem. Työväenyhdistys ry |  | 2021-2025 |
| Salminen Jussi |  Myrskylän Kokoomus ry |  | 2021-2025, 2017-2020, 2013–2017, 2009–2012 |
| Uljas Sirkku |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry | kunnanhallituksen jäsen | 2021-2025, 2017-2020, 2013–2017 |
| Virén Juho |  Myrskylän Kokoomus ry |  | 2021-2025, 2013-2017 |
Valtuuston kokoonpano 2017–2021

Kuntavaaleissa 2017 valittiin alla oleva kunnanvaltuusto vuosiksi 2017–2020, joka aloitti toimintansa 2017. Myrskylän kunnanhallituksen puheenjohtaja on Elmeri Nieminen ja varapuheenjohtaja Jesse Mårtenson. Muita kunnanhallituksen jäseniä ovat Bror Helenius, Tuomas Kauppinen, Lilia Leps, Satu Lindgren ja Sirkku Uljas.
| Valtuutettu | kunnallisjärjestö | lautakunnat ja muut luottamustehtävät 2017-2020 | valtuustot |
| --- | --- | --- | --- |
| Fabritius Niko |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry |  | 2017-2020, 2013–2017 |
| Forsman Kristian |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry | Uudenmaan päihdehuollon kuntayhtymän yhtymäkokous  | 2017-2020, 2013–2017, 2009–2012 |
| Hava Eeva |  sitoutumaton Vihreän liiton vaalilistalta | Uudenmaan liiton edustajainkokous, Eteva kuntayhtymän yhtymäkokous, Itä-Uudenmaan ja Porvoonjoen vesien- ja ilmansuojeluyhdistys ry, Syväjärvi-yhdistys ry  | 2017-2020 |
| Helenius Bror |  Askola-Myrskylä-Pukkila Perussuomalaiset ry | kunnanhallituksen jäsen | 2017-2020 |
| Henriksson Aki |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry |  | 2017-2020 |
| Kauppinen Tuomas |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry | kunnanhallituksen jäsen | 2017-2020 |
| Leps Lilia |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry | kunnanhallituksen jäsen | 2017-2020 |
| Lindgren Satu |  Myrskylän Kokoomus ry | kunnanhallituksen jäsen, Itä-Uudenmaan aluepelastuslautakunta  | 2017-2020 |
| Lindgren Sten |  Svenska Folkpartiet i Mörskom |  | 2017-2020, 2013–2017, 2009–2012, 2005–2008, 2001-2004 |
| Lindqvist Mika |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry | Itä-Uudenmaan koulutuskuntayhtymän yhtymävaltuusto  | 2017-2020, 2013–2017, 2009–2012, 2005–2008, 2001-2004 |
| Mårtenson Jesse |  Svenska Folkpartiet i Mörskom | kunnanhallituksen varapuheenjohtaja, Samkommunen för yrkesutbildning i Östra Nyland -kuntayhtymän yhtymäkokous  | 2017-2020 |
| Nieminen Elmeri |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry | kunnanhallituksen puheenjohtaja, Kuntarahoitus Oyj, Kunta-asunnot Oy, Asunto Oy Virastotie, Myrskylän yrittäjät ry, Posintra Oy  | 2017-2020, 2013–2017 |
| Rantanen Jari |  Myrskylän Sos.-dem. Työväenyhdistys ry | Askolan rakennus- ja ympäristölautakunta  | 2017-2020, 2017–2017, 2009–2012 |
| Salminen Jussi |  Myrskylän Kokoomus ry |  | 2017-2020, 2013–2017, 2009–2012 |
| Sjölund Henrik |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry | Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän valtuusto  | 2017-2020, 2013–2017, 2009–2012, 2005–2008, 2001-2004 |
| Sjölund Kaj |  Myrskylän Kokoomus ry | Kymenlaakson Sähköosakeyhtiö  | 2017-2020 |
| Uljas Sirkku |  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry | kunnanhallituksen jäsen | 2017-2020, 2013–2017 |
Valtuuston kokoonpano 2013–2017

Kunnallisvaaleissa 2012 valittiin alla oleva kunnanvaltuusto vuoksiksi 2013–2017, joka aloitti toimintansa 2013.
| Valtuutettu | kunnallisjärjestö |
| --- | --- |
Kristian Forsman (pj.):  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry
Jussi Salminen (1. vpj.):  Myrskylän Kokoomus ry
Jari Tuukkanen (2. vpj.):  Askola-Myrskylä-Pukkila Perussuomalaiset ry
Niko Fabritius:  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry
Jari Rantanen (Timo Fält 31.12.2016 asti):  Myrskylän Sos.-dem. Työväenyhdistys ry
Maria Hämäläinen:  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry
Elina Hänninen:  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry
Arja Kantola:  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry
Reijo Korhonen: Suomen Kristillisdemokraatit
Hannele Käenaho-Virtala: sitoutumaton, aikaisemmin Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
Mika Lindqvist:  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry
Sten Lindgren:  Svenska Folkpartiet i Mörskom
Jonna Mäenpää:  Myrskylän Sos.-dem. Työväenyhdistys ry
Hannu Nikkanen: Ruotsalainen kansanpuolue
Mervi Saarinen:  Askola-Myrskylä-Pukkila Perussuomalaiset ry
Jukka Panu:  Myrskylän Kokoomus ry
Henrik Sjölund:  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry
Elmeri Nieminen:  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry
Sirkku Uljas:  Keskustan Myrskylän Kunnallisjärjestö ry
Juho Virén:  Myrskylän Kokoomus ry
Salla Westman:  Myrskylän Kokoomus ry
Kunnallisvaalitulokset 1976–2017

| Vaalit | KOK | KESK | SDP | SMP PS | RKP | SKL KD | Muut | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1976 | 6 | 6 | 4 | 2 | 3 |  | – | 21 |
| 1980 | 5 | 7 | 4 | 2 | 3 |  | – | 21 |
| 1984 | 4 | 6 | 3 | 2 | 2 |  | – | 17 |
| 1988 | 4 | 6 | 3 | 2 | 2 |  | – | 17 |
| 1992 | 4 | 7 | 4 | 2 | 3 |  | 1a | 21 |
| 1996 | 4 | 9 | 3 | 2 | 3 |  |  | 21 |
| 2000 | 5 | 8 | 3 | 1 | 3 | 1 |  | 21 |
| 2004 | 4 | 8 | 4 | – | 3 | 2 |  | 21 |
| 2008 | 5 | 7 | 4 | 1 | 3 | 1 | – | 21 |
| 2012 | 4 | 9 | 3 | 2 | 2 | 1 |  | 21 |
| 2017 | 3 | 9 | 1 | 1 | 2 | – | 1b | 17 |
a Kolmoset b sitoutumaton, Vihreän liiton vaalilista
Lähde: Tilastokeskus ja Oikeusministeriö
Myrskylän kunta Itä-Uudenmaan hyvinvointialueella

Myrskylä kunta kuuluu Itä-Uudenmaan hyvinvointialueeseen. 23. tammikuuta 2022 järjestetyssä vaalissa kaksi myrskyläläistä valittiin aluevaltuustoon. Myrskyläläisistä oli joitain ehdokkaita. Myrskylässä oli 1508 äänioikeutettua Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen 79 249:stä äänioikeutetusta eli 1,90% äänioikeutetuista. Aluevaltuutetuista myrskyläläiset saivat 2/59 eli 2,22%.
| äänimäärä | tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Lindgrén, Satu | 294 | valittiin aluevaltuutetuksi |
| Forsman, Kristian | 112 | valittiin aluevaltuutetuksi |
| Mårtenson, Jesse | 47 | valittiin aluevaltuutetun varamieheksi |
| Eronen, Aku | 45 |  |
| Kurki, Sirpa | 57 |  |
| Rantala, Sinikka | 73 |  |
| Votkin, Päivi | 28 |  |
| Uljas, Sirkku | 24 |  |
| Ojanne, Teemu | 11 |  |
| Helske, Noora | 10 |  |
| Yrjas, Jenna | 10 |  |
Myrskylän kunta Itä-Uudenmaan hyvinvointialueella > Kristian Forsman

Kristian Forsman on Myrskylän kunnanvaltuuston puheenjohtaja, joka valittiin 23. tammikuuta 2022 järjestetyssä vaalissa Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen valtuustoon. Se aloittaa toimintansa 1. tammikuuta 2023. Hänen äänimääränsä jakautui seuraavasti:
| Kaupunki tai kunta | äänimäärä |  % |
| --- | --- | --- |
| Askola | 3 | 2,14 |
| Lapinjärvi | 2 | 1,43 |
| Loviisa | 0 | 0,00 |
| Myrskylä | 112 | 80,00 |
| Porvoo | 10 | 7,14 |
| Pukkila | 11 | 7,86 |
| Sipoo | 2 | 1,43 |
| Itä-Uudenmaan hyvinvointialue yhteensä | 140 | 100,00 |
Myrskylän kunta Itä-Uudenmaan hyvinvointialueella > Satu Lingren

Satu Lindgren on Myrskylän kunnanvaltuutettu ja Myrskylän kunnanhallituksen varapuheenjohtaja, joka valittiin 23. tammikuuta 2022 järjestetyssä vaalissa Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen valtuustoon. Se aloittaa toimintansa 1. tammikuuta 2023. Hänen äänimääränsä jakautui seuraavasti:
| Kaupunki tai kunta | äänimäärä |  % |
| --- | --- | --- |
| Askola | 8 | 1,97 |
| Lapinjärvi | 22 | 5,41 |
| Loviisa | 11 | 2,70 |
| Myrskylä | 294 | 72,24 |
| Porvoo | 24 | 5,90 |
| Pukkila | 45 | 11,06 |
| Sipoo | 3 | 0,74 |
| Itä-Uudenmaan hyvinvointialue yhteensä | 407 | 100,00 |
Suomen Joutsen

| Suomen Joutsen |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Chantiers et Ateliers de Penhoët, St. Nazaire
Laskettu vesille:  7. elokuuta 1902
Palveluskäyttöön:  1930
Tila:  museo
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 900 t
Pituus:  93,8 m (kokonaispituus) 70,3 m (vesiraja)
Leveys:  12,2 m
Syväys:  3,4 m
Koneteho:  purjepinta-ala 1 678 m2
Nopeus:  12,5 solmua
Suomen Joutsen (entiset nimet Laënnec, Oldenburg) oli Suomen laivaston koululaiva, joka on nykyisin museolaivana Forum Marinumissa Turun Aurajoessa. Alus on kolmimastoinen teräsrunkoinen täystakiloitu purjelaiva, fregatti.
Valmistus

Nantesilainen Société Anonyme des Armanteurs Nantais tilasi aluksen Chantiers et Ateliers de Penhoëtin telakalta Saint-Nazairesta. Alus laskettiin vesille 7. elokuuta 1902 nimellä Laënnec.
Historia

Aluksen ensimmäisenä päällikkönä oli merikapteeni Turbé, jonka alaisuudessa alus teki kolme ensimmäistä matkaansa. Merikapteeni Achilles Guriec vastaanotti päällikkyydeen 1906 Turbén jäädessä eläkkeelle. Guriec sai 1916 sairaskohtauksen laivalla, jolloin päälliköksi nimitettiin kapteeni d' Emile Delanoë. Aluksella tehtiin kaikkiaan 15 matkaa, joista pisimmät Australiaan ja Etelä-Amerikkaan. Alus myytiin 1. joulukuuta 1920 Compagnie Plissonille, minkä jälkeen se oli kaksi vuotta ankkurissa St. Nazairessa. Alus myytiin marraskuun lopulla 1922 edelleen hampurilaiselle Hans Hinrich Schmidt  & Co varustamolle, joka nimesi aluksen Oldenburgiksi.
Koulu-rahtilaivana ollut alus sai 1928 uuden omistajan, Seefart Segelschiffs-Reederei G.m.b.H. Saksalaisomistuksessa alus teki kahdeksan matkaa, joista viimeinen päättyi 14. maaliskuuta 1930. Matkan jälkeen alus ankkuroitiin Bremerhaveniin.
Historia > Suomen laivastossa

Suomen valtio osti 1930 aluksen laivaston koululaivaksi. Merkittävin Suomen Joutseneen tehty muunnos oli moottoreiden asentaminen. Aluksen pääkoneiksi asennettiin kaksi 200 hevosvoiman Skandia-kuulamoottoria ja apumoottoreiksi kaksi pientä 8–15 hevosvoiman Skandia-kuulamoottoria. Pääkoneet osoittautuivat pian alimitoitetuiksi. Alus liikkui niillä lähinnä satamaan mennessään ja lähtiessään. Pisin ajomatka omilla koneilla oli matka Panaman kanavan läpi.
Historia > Valtameripurjehdukset

Ennen toista maailmansotaa alus ehti tehdä kahdeksan pitkää koulutuspurjehdusta, joiden aikana julkaistiin laivalla Joutsen-nimistä lehteä.
Ensimmäisen matkan puoliväliin laivan päällikkönä oli komentajakapteeni Arvo Alfred Lieto. Ensimmäisen matkan puolivälistä kahdeksannen matkan puoliväliin päällikkönä oli komentajakapteeni John William Konkola, joka oli jo ottaessaan tehtävän vastaan "albatrossi" eli kiertänyt Kap Hornin lastipurjelaivan päällikkönä, koska hän oli myös merikapteeni, toisin kuin useimmat meriupseereista. Hän jäikin viimeiseksi tämän oppiarvon suorittaneista Suomen Joutsenen päälliköistä. Viimeisen, kahdeksannen matkan puolivälistä päällikkönä oli kapteeniluutnantti Unto Voionmaa.
22.12.1931–22.5.1932. Matkareitti: Helsinki – Porkkalan majakka ( lähtö 28.12.) - Kööpenhamina (Tanska) – Trongisvágur (Färsaaret) – Hull (Englanti) – Las Palmas (Kanariansaaret, Espanja) – 5,5 astetta pohjoista leveyttä – Ponta Delgada (Azorit) – Vigo (Espanja) – Helsinki.
16.10.1932–3.6.1933. Matkareitti: Helsinki – Las Palmas (Kanariansaaret, Espanja) – Rio de Janeiro (Brasilia) – Montevideo (Uruguay) – Buenos Aires (Argentiina) – Saint Lucia (Pienet Antillit) – Saint Thomas (Neitsytsaaret) – Ponta Delgada (Azorit, Portugali) – Helsinki.
1.11.1933–15.5.1934. Matkareitti: Helsinki – Marseille (Ranska) – Aleksandria (Egypti) – Napoli (Italia) – Santa Cruz (Kanariansaaret) – Port-au-Prince (Haiti) – Lissabon (Portugali) – Helsinki.
31.10.1934–3.5.1935. Matkareitti: Helsinki – Cartagena (Espanja) – Pireus (Kreikka) – Saloniki (Kreikka) – Beirut (Libanon) – Haifa (Englannin Palestiina) – Aleksandria (Egypti) – Casablanca (Marokko) – Ponta Delgada (Azorit, Portugali) – Gravesend (Englanti) – Helsinki. Matkalla oli mukana Suomen vientiyhdistyksen teollisuustuotteiden vientinäyttely.
9.10.1935–2.7.1936. Matkareitti: Helsinki – Lissabon (Portugali) – La Guaira (Venezuela) – Cartagena (Kolumbia) – Colón (Panama) – Panaman kanava – Balboa (Panama) – Callao (Peru) – Valparaíso (Chile) – Kap Horn – Buenos Aires (Argentiina) – Rio de Janeiro (Brasilia) – Ponta Delgada (Azorit, Portugali) – Helsinki. Matkalla oli mukana Suomen vientiyhdistyksen teollisuustuotteiden vientinäyttely.
2.11.1936–1.5.1937. Matkareitti: Helsinki – Oporto (nykyinen Porto, Portugal) – Dakar (Senegal) – Ciudad Trujillo (nyk. Santo Domingo, Dominikaaninen tasavalta) – Vera Cruz (Meksiko) – Havanna (Kuuba) – New York (Yhdysvallat) – Oslo (Norja) – Helsinki. Matkalla oli mukana Suomen vientiyhdistyksen teollisuustuotteiden vientinäyttely.
20.10.1937–12.5.1938. Matkareitti: Helsinki – Funchal (Madeira) – Montevideo (Uruguay) – Tristan da Cunha (Isolle-Britannialle kuuluva saariryhmä eteläisellä Atlantilla) – Kapkaupunki (Etelä-Afrikka) – Calais (Ranska) – Helsinki.
27.10.1938–23.4.1939. Matkareitti: Helsinki – Bordeaux (Ranska) – Casablanca (Marokko) – Pernambuco (nyk. Recife, Brasilia) – San Juan (Puerto Rico) – Ponta Delgada (Azorit, Portugali) – Rotterdam (Hollanti) – Helsinki.
Historia > Sodat ja niiden jälkeen

Talvisotaa edeltäneiden yleisten harjoitusten alussa Suomen Joutsen varustettiin siirrettäväksi tukiasemaksi (Siir.TAs.). Alus siirrettiin 8. lokakuuta 1939 Helsingistä Hangon edustalle, jossa se samana iltana ankkuroitiin. Matka jatkui seuraavana päivänä Nauvon ankkuripaikalle, missä pääosa rannikkolaivastoa jo oli. Sotatoimien alkaessa alus siirrettiin Högsåran Keisarin satamaan, missä se joutui 30. marraskuuta ilmahyökkäykseen. Ilmauhan vuoksi alus hinattiin pohjoiseen Omenaisten saaren eteläpuolella Sådingholmassa, mistä se siirrettiin edelleen Nauvoon, viikkoa myöhemmin Kihdin selän länsireunaan Salsöhön ja edelleen Husön rantaan.
Alus joutui 12. tammikuuta 1940 Husössä ilmahyökkäyksiin. Alusta ja sen kyljessä ollutta sukellusvene Vetehistä vastaan hyökkäsi 3–4 kaksimoottorista pommikonetta, jotka pudottivat noin 2 000 metrin korkeudesta kaikkiaan 33 pommia. Lähin pommeista osui 15 metrin päähän, mutta Suomen Joutsen ei vaurioitunut, mutta ammusproomun Pargas 43 jolla meni palasiksi. Pommituksen jälkeen alus siirrettiin Flisön saaren pohjoispuolelle. Aluksen toiminta tukiasemana päättyi 30. tammikuuta talven vähennettyä laivaston toimintaa.
Jatkosodan alus oli sukellusveneiden ja moottoritorpedoveneiden emälaivana ja osallistui sotien jälkeen miinanraivaukseen tukialuksena. Aluksen mastot oli poistettu sotavuosina, joten sitä liikuteltiin hinaajalla.
Vuosina 1949–1955 Suomen Joutsenella  tehtiin Itämerellä pienehköjä edustus- ja koulutuspurjehduksia. Alus oli menossa käyttönsä jälkeen romuttamolle, mutta Niilo Wälläri vaati valtiolta loppusijoituspaikkaa. Alus sijoitettiin lopulta Turkuun.
Historia > Merimiesammattikouluna

Vuodesta 1960–1988 Suomen Joutsen oli merimiesammattikouluna Turussa kiinnitettynä Aurajoen rantaan Martinsillan viereen. Vuonna 1991 alus siirtyi valtiolta Turun kaupungin omistukseen museolaivaksi ja siirrettiin vuonna 2002 nykyiselle paikalleen Forum Marinum -museon yhteyteen lähemmäksi Aurajoen suuta.
Päälliköt

Päälliköt aluksen ollessa Suomen valtion omistuksessa:
Arvo Alfred Lieto, komentajakapteeni, merikapteeni, 23.11.1931–11.03.1932 Hän joutui palaamaan kotimaahan eversti Väinö Valveen käskystä tekemään selvitystä Färsaarilla tapahtuneesta onnettomuudesta.
John William Konkola, komentajakapteeni, merikapteeni, 11.3.1932–3.12.1938
Unto Adolf Voionmaa, kapteeniluutnantti, 3.12.1938–22.4.1941
Arno Valio Lapinjousi, komentajakapteeni 11.6.1948–27.4.1951
Alpo Kalervo Lamminen, komentajakapteeni, 27.4.1951–22.11.1952
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen Joutsen Wikimedia Commonsissa
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Auvinen, Visa: Suomen Joutsen kauppalaivastomme merimiesten kouluna.  (Valtion merimiesammattikoulu, Turun merimiesammattikoulu, Turun suomenkielinen merenkulkuoppilaitos)  Turku:  Suomen Joutsenen Valtameripurjehtijain perinneyhdistys ry, 2008.  ISBN 978-952-92-3856-9
Auvinen, Visa: Vierailijoita Suomen Joutsenella.  (Koululaivan vieraskirja kuvin ja taustoin kerrottuna)  Turku:  Suomen Joutsenen Valtameripurjehtijain perinneyhdistys ry, 2009.  ISBN 978-952-67235-0-1
Auvinen, Visa: Suomen Joutsen maamme viennin edistäjänä 1930-luvulla.  (Uivat vientinäyttelyt Suomen Joutsenella vuosina 1939-44)  Turku:  Suomen Joutsenen Valtameripurjehtijain perinneyhdistys ry, 2013.  ISBN 978-952-67235-4-9