Yövesi
Maantietoa

Yöveden on pituus Ristiinan Pökkäänlahdelta Vekarasalon saarelle 27 kilometriä ja sen suurin leveys on Himalansaaren kohdalla noin 10 kilometriä. Järvialueen, tai myös lahden taikka järvenselän, pinta-ala on erään lähteen mukaan 58  ja toisen lähteen mukaan 77,4 neliökilometriä . Yöveden luoteispää sijaitsee Ristiinassa, jonka kirkonkylä on rakennettu Linnaniemeen. Niemen lounaispuolella on Pökkäänlahti ja koillispuolella Juurilahti. Lahdet yhtyvät Savisalon edustalla ja saaren takana alkaa kuusikilometrinen Uittamonsalmi, joka on 250–1 600 metriä leveä. Salmi aukeaa Mustansaarenselälle, joka on Aartamaniemen eteläpuolella parikilometrinen saareton selkä. Mustasaaren ja Aartamaniemen pohjoispuolella on rikas saaristo, jonka länsipäässä sijaitsee laguunimaisia lahtia kuten Raivolahti, Pyöriälahti ja Pirttilahti. Yövedellä on laskettu olevan 366 saarta . Heiniemen itäpuolella sijaitsee suuri Himalansaari, jonka Taponiemen kohdalla on Yövesi kaventunut 700 metriä leveäksi. Täällä sijaitsee Astuvan saari. Seuraavaksi aukeaa Salonselkä, joka seuraa kaartaen Himalansaarta etelään Käenniemenselkään. Salonselän kollispuolelle jää kuusikilometrinen saaristo, joka loppuu Lehtisenselkään. Käenniemenselkä jatkuu länteen päin ja se kaartaa Pöllänvetenä Himalansaaren ympäri kohti pohjoista yhtyen takaisin Yöveteen kapean Siltasalmen kautta. Käenniemenselkä jatkuu myös itään, jossa se kohtaa Kaijatsaaren, Vekarasalon ja Liiansaaren. Saarten takana idässä sijaitsee Tammovesi, joka johtaa Ruokoveteen, ja saarten takana kaakossa sijaitsee Hampunsalmen ja Kuitinselän takana Liittokivenselkä ja siten myös Suur-Saimaa. Hampunsalmea seuraa Mikkelin ja Puumalan välinen kuntaraja, joka nousee pohjoiseen Lehtisenselälle ja kääntyy koilliseen päin Ruununveteen, joka alkaa seurata Hurissalon saaren rantoja kohti pohjoista. Ruununveden Nikinsalmesta ei tule paljoakaan vettä, mutta veneet mahtuvat siitä väylälle, joka vie ne Louhiveden itäpäähän. Louhivesi on pohjoisempana sitä seuraava rinnakkainen järvenselkä ja se johtaa lännessä Ukonveteen ja Mikkeliin. Louhiveden ja Yöveden välillä on toinenkin vesiyhteys. Sen kaksikanavainen yhteys kulkee Someenjärven kautta . Järven eteläpäässä sijaitsee Kirkkotaipaleen kanava ja sen pohjoispäässä Varkaantaipaleen kanava, jossa on Kallioniemen ravintola ja vierassatama. Yöveden itäpäästä pääsee Liiansaaren länsipuolelta etelään pitkin Hinkanveden lahtea ja Virtasalmen kautta Helistelahteen, josta aukeaa Houtunsaaren takaa pieni Ieselkä.
Yöveden Käenniemenselällä sijaitsee Saimaan syvin kohta, jota paikalliset kutsuvat ”Käenniemen kaivoksi”. Syvyyttä tällä kohdalla on 86 metriä, ja syvänne sijaitsee Pienen- ja Suuren Riuttasaaren eteläpuolella . Muita maininnan arvoisia syvänteitä on, sillä esimerkiksi Haukkavuorenselkä on 49 metriä syvä, Ristiinan lähellä sijaitseva Mustansaarenselkä on 44 m syvä, Salonselkä on 71 metriä ja Lehtisenselkä on 55 metriä syvä. Yleensä Yöveden selät ovat yli 20 metriä syviä kauttaaltaan.
Suur-Saimaalta tulee Liittokivenselältä Kuitinselän ja Hampunselän kautta syväväylä, joka kaartaa Riuttasaarien edustalta Salonselälle. Siellä se haarautuu luoteeseen Someenjärven kautta Louhiveden syväväylälle. Se haarautuu myös länteen Uittamonsalmen kautta lahden perälle johtavaksi syväväyläksi. Väylä on merkitty Pökkäänlahdelle, Juurilahdelle ja Pelloksen vaneritehtaan satamaan. Ristiina on Yöveden ainoa taajama-alue. Rannoilla sijaitsee pieniä kulmakuntia. Pökkäänlahdella on Rahikkala ja Pellosniemi, Savisalon kohdalla on Mielua, Mustansaarenselällä Taipale, Pyöriälahdella Hartikkala, sitten tulee etelärannalla Heiniemi ja Himalansaari, Salonselän pohjoispuolella on Tiirola, Tiirolan itäpuolella on Suurlahti ja Hinkanvedellä on Jukara. Yöveden pohjoispuolella kulkee Louhiveden väliin jäävällä niemellä kulmakuntia yhdistävä tie Ristiinaan. Yöveden eteläpuolen kulkee Ristiinan kautta valtatie 13, josta tulee Yöveden etelärannan kulmakunnille monia kyläteitä.