stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Baker Mayfield

| Baker Reagan Mayfield |
| --- | --- |
 Mayfield vuonna 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. huhtikuuta 1995 (ikä 29) Austin, Texas
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  185 cm
Paino:  98 kg
Pelipaikka:  pelinrakentaja
Seura
Pelinumero:  17
Seura:  Tampa Bay Buccaneers
Sarja:  NFL
Pelaajaura
Aik. seurat:  Cleveland Browns   Carolina Panthers   Los Angeles Rams
NFL-varaus:  1. varaus, 2018 Cleveland Browns
Pääsarjaura:  2018–
Baker Reagan Mayfield (s. 14. huhtikuuta 1995 Austin, Texas) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Mayfieldin pelipaikka on pelinrakentaja. Mayfield edustaa NFL-joukkue Tampa Bay Buccaneersia.
Cleveland Browns varasi Mayfieldin ensimmäisenä pelaajana vuoden 2018 varaustilaisuudessa. Hän on edustanut myös Carolina Panthersia ja Los Angeles Ramsia. Yliopistourallaan Mayfield palkittiin muun muassa Heisman Trophyllä, joka annetaan parhaalle yliopistopelaajalle. Mayfield oli Heisman Trophyn kautta aikojen ensimmäinen palkinnon voittaja, joka on aloittanut yliopistouransa niin sanotulla walk-on -statuksella ilman stipendiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Baker Mayfield Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Metacritic

| Metacritic |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  www.metacritic.com
Rekisteröinti:  Vaihtoehtoinen
Kielet:  englanti
Omistaja:  Fandom Inc. aiemmin CBS Interactive CNET Networks
Luonut:  Jason Dietz, Marc Doyle, Julie Roberts
Avattu:  Tammikuu 2001
Metacritic on viihdeteollisuuden tuotteita arvioiva verkkosivusto. Sivuston piiriin kuuluvat musiikki, videopelit, elokuvat, televisiosarjat sekä aiemmin kirjat. Metacritic kokoaa monia arvosteluja yhteen ja esittää arvostelujen yhteenvetoja ja keskiarvoja.
Metacritic perustettiin tammikuussa 2001, ja on ollut vuodesta 2005 CNET:n omistuksessa.
Metacritic muuntaa eri arvostelujen pisteet prosenteiksi. Arvostelut, jotka eivät sisällä pisteitä, Metacritic arvioi yksittäin ja niille annetaan pisteet arvostelun sävyn perusteella.
Metacritic käyttää painotettua pisteytystä, eikä se paljasta, mitä painostusta se käyttää kullekin kriitikolle.
Aiheesta muualla

Metacritic (englanniksi)
CNET (englanniksi)
Vanhojenpäivä

Vanhojentanssit Helsingin Kattilahallissa 17. helmikuuta 2017.
Vanhojenpäivä (ruots. De äldstes dag) on suomalaisten lukion toisen vuoden opiskelijoiden viettämä juhlapäivä, jonka tunnusomaisimpina piirteinä ovat pukeutuminen juhlapukuihin sekä tanssiesitys, vanhojentanssit. Päivää vietetään perinteisesti abiturienttien penkinpainajaisia seuraavana päivänä (nykyisin yleensä vuoden seitsemännen viikon perjantaina) sen kunniaksi, että abiturienttien lopetettua koulutyönsä on lukion toinen luokka jäänyt koulun ylimmäksi.
Päivän kulku

Vanhojenpäivänä oli ennen tapana pukeutua vanhahtavaan tyyliin ja esittää tanssiaistansseja harjoitellun koreografian mukaan. Nykyään usein ostetaan tai vuokrataan uusia tanssipukuja. Tanssiin osallistuminen ei kuitenkaan ole kenellekään pakollista. Päivän ohjelma vaihtelee kouluittain ja paikkakunnittain. Useilla kouluilla esitys järjestetään kahdesti, jolloin ensimmäinen esitys on yleensä noin keskipäivän aikaan koulun muille oppilaille ja jälkimmäinen iltapäivällä tai alkuillasta vanhempia varten. Tanssien jälkeen voidaan mennä ravintolaan syömään muiden vuosiluokkalaisten kanssa, jatkaa tanssimista nykymusiikin tahtiin tai lähteä risteilylle. Joissakin lukioissa juhla on kaksipäiväinen, jolloin niitä vietetään sekä torstaina että perjantaina.
Pukeutuminen

Nykyisellään vanhojenpäivä on muodostunut kalliiksi tapahtumaksi varsinkin tytöille perheineen.lähde? Puvun ostamisen tai vuokraamisen lisäksi myös kampaus, ehostus ja kengät kasvattavat budjettia. Vanhojenpäivän alkuperäinen ajatus oli pukeutua kotoa tai muualta löydettyihin käytettyihin vanhoihin pukuihin ja näyttää vanhukselta.
Poikien asu on yleensä smokki, frakki tai saketti ja harvemmin historiallinen tai teatteripuku. Tytöillä on useimmiten leveähelmainen tanssimiseen sopiva iltapuku, mutta toiset valitsevat mieluummin cocktail-asun tai muuntyyppisen puvun. Joskus näkee myös kansallispukuja, suosittuihin malleihin kuuluu esimerkiksi muinaispuvuksi luokiteltu, näyttävä Tuukkalan puku. Myös saamenpuvut ovat yleisiä.
Suosittuja tyttöjen pukujen materiaaleja ovat esimerkiksi satiini, silkki ja sametti. Puvussa voi olla koristeita, kuten pitsiä, helmiä, kangasruusuja ja solmukkeita. Joillakin tytöillä on kuitenkin tavallinen iltapuku tanssiaispuvun sijaan vanhojen päivänä. Vanhantyylisen asun voi vuokrata, mutta ostettaessa tai itse ommeltaessa mielessä on usein historiallista pukua monikäyttöisempi asu, jota voi käyttää myöhemmin muunlaisissakin tilaisuuksissa. Pukuvalintojen on nähty kehittyneen jatkuvasti enemmän yhdysvaltalaisen prom-perinteen suuntaan.
Suosituimpia tyttöjen kampauksia ovat erilaiset nutturat, sillä tällainen kampaus kestää pitkään. Myös erilaiset kiharakampaukset ovat yleisiä, ja hiuksiin voidaan kiinnittää koristeita. Jo aamulla tehdään iltaehostus sen sijaan, että ehostusta muutettaisiin päivän aikana.
Joskus vanhojentansseissa voidaan nähdä tyttöparin osana myös smokkiin, frakkiin tai muuhun vastaavaan pukeutunut tyttö.
Tanssit

Vanhojentansseissa esitettäviä tansseja on useita, ja ne vaihtelevat kouluittain. Perinteisesti valikoimaan on kuulunut vanhoja salonkitansseja, 1900-luvun vaihteen muotitansseja sekä 1920- ja 1930-luvun tansseja. Perinteisiä tansseja ovat muun muassa:
salonkitanssit poloneesi, cicapo, wengerka, pas d’Espagne, pompadour ja la chaconne
paritanssit wienervalssi, kehruuvalssi, ja tango, jonka poika voi tanssia ruusu suussa
yhdysvaltalaiset kansantanssit Salty Dog Rag, Jiffy Mixer, Fireman’s Dance ja Virginia Reel
musikaalitanssit kuten Lambeth Walk, joka voidaan tanssia aurinkolasit päässä
Uusimpina esityksinä tansseissa on nähty myös esimerkiksi polkkaa, jenkkaa tai "Elvis-Rockia" buggin askelilla. Mukaan on otettu myös piiritansseja kuten suomalainen Katrilli tai venäläinen Troika.
Tansseja aletaan yleensä harjoitella erikseen sitä varten luodulla liikunnan soveltavalla kurssilla. Nykyisin on tullut tavaksi kehittää lisäksi vuosiluokan oma tanssi, joka yleensä poikkeaa tanssiaisten muusta linjasta sekä koreografian että musiikkivalinnan osalta. Nämä ovat tavanomaisesti olleet kollaaseja tunnetuista populaarimusiikin kappaleista.
Historia

Alkujaan pukukoodia ei mielletty niin tiukaksi, vaan puvuksi kelpasi esimerkiksi suvun vanha frakki.lähde? Tarkoitus oli nimenomaan pukeutua vanhahtavasti. Vanhojentanssiperinne syntyi Suomessa 1930-luvulla ja sen uskotaan saaneen alkunsa Helsingin normaalilyseosta eli Norssista. Tanssit alkoivat vähitellen yleistyä 1950–60-luvulta lähtien. Koko maan kattavasti perinne kuitenkin laajeni ja vahvistui verrattain hitaasti ja vasta 80-luvulle tultaessa tanssit saavutti vankan jokavuotisen asemansa kaikissa Suomen lukioissa. Vastaavaa siirtymäriittiä ei tunneta naapurimaista.
Helsingin jäähallissa järjestettiin vuonna 2005 Helsingin kaupungin kaikkien suomenkielisten lukioiden yhteiset vanhojen päivän tanssit. Myös ainakin Oulussa, Jyväskylässä, Lahdessa, Joensuussa, Hämeenlinnassa, Kokkolassa, Rovaniemellä sekä Imatralla järjestetään perinteisesti kaikkien lukioiden yhteinen tanssiesitys.
Espoon areenassa järjestettiin vuonna 2008 epävirallisesti Suomen suurimmat vanhojentanssit. Espoon 550-juhlavuoden kunniaksi areenalla tanssi yhteensä 1 478 nuorta, eli 739 paria kolmestatoista espoolaisesta lukiosta sekä myös Kauniaisten lukiosta. Säestyksen yhteensä 14 tanssiin tarjosi Tapiola Sinfonietta.
Aiheesta muualla

Parkkinen, Pia: Kuvat kertovat vanhojenpäivien muutoksen 30-luvulta nykyaikaan – vanhuuden ihannoinnista teiniprinsessoihin ja jenkkivaikutteisiin. Yle uutiset 17.2.2017.
Vanhojentanssien pukuloistoa 1950-luvulta tähän päivään. MTVuutiset.fi 18.2.2016.
Vanhojenpäivän viettoa vuonna 2007.
Vanhojentanssit Ouluhallissa 2009.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1938

Suomen vuoden 1938 mestaruuksista kilpailtiin Helsingissä Kaisaniemenlahdella 19.-20. helmikuuta. Ohjelmassa oli miesten kilpailu. SM-kilpailuun osallistui kaikkiaan 27 miesluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Birger Wasenius | 44,3 | 1 | 8.47,8 | 1 | 2.31,9 | 1 | 19.31,4 | 7 | 206,283 |
| 2 | Kurt Skutnabb | 45,9 | 3 | 9.05,2 | 5 | 2.32,0 | 2 | 18.49,6 | 1 | 207,566 |
| 3 | Antero Ojala | 45,9 | 3 | 9.08,0 | 6 | 2.33,0 | 3 | 18.49,7 | 2 | 208,185 |
| 4 | Lasse Parkkinen | 46,4 | 6 | 8.54,2 | 2 | 2.35,3 | 4 | 19.12,4 | 4 | 209,206 |
| 5 | Georg Hennum | 45,9 | 3 | 9.00,5 | 3 | 2.38,8 | 9 | 19.31,0 | 6 | 211,433 |
| 6 | Nils Bergholm | 47,6 | 17 | 9.10,7 | 7 | 2.44,2 | 16 | 19.38,3 | 8 | 216,318 |
| 7 | Pentti Laaksonen | 48,6 | 23 | 9.18,2 | 11 | 2.40,4 | 10 | 19.38,9 | 9 | 216,831 |
| 8 | Ahti Myllylä | 46,9 | 14 | 9.12,6 | 8 | 2.44,5 | 17 | 19.59,9 | 13 | 216,988 |
| 9 | Atle Salokangas | 47,9 | 19 | 9.14,4 | 9 | 2.38,4 | 6 | 20.21,4 | 16 | 217,210 |
| 10 | Hasan Abdrahim | 46,6 | 8 | 9.36,0 | 16 | 2.38,7 | 8 | 20.02,6 | 14 | 217,230 |
| 11 | Eino Luttinen | 47,5 | 16 | 9.21,0 | 12 | 2.43,7 | 15 | 19.42,3 | 10 | 217,281 |
| 12 | Esko Leppänen | 48,7 | 24 | 9.31,1 | 15 | 2.43,0 | 14 | 19.09,1 | 3 | 217,598 |
| 13 | Jarl Fredrik Sundén | 48,2 | 21 | 9.17,7 | 10 | 2.42,2 | 12 | 20.19,0 | 15 | 218,986 |
| 14 | Eino Leskinen | 46,4 | 6 | 9.39,1 | 17 | 2.48,8 | 21 | 19.45,1 | 11 | 219,831 |
| 15 | Onni Kilpeläinen | 46,6 | 8 | 9.42,5 | 19 | 2.47,0 | 20 | 19.48,6 | 12 | 219,946 |
| 16 | Paavo Tuomi | 51,8 | 26 | 9.22,7 | 13 | 2.57,1 | 26 | 19.29,5 | 5 | 225,578 |
|  | Åke Ekman | 45,8 | 2 | 9.01,3 | 4 | 2.36,0 | 5 | – | – |  –  |
|  | Keijo Lehdikkö | 46,6 | 8 | 9.39,1 | 17 | 2.41,2 | 11 | – | – |  –  |
|  | Paavo Lindfors | 46,7 | 13 | 9.28,6 | 14 | 2.45,1 | 18 | – | – |  –  |
|  | Kaarlo Paananen | 46,6 | 8 | 9.59,1 | 25 | 2.38,5 | 7 | – | – |  –  |
|  | Leo Lindell | 47,2 | 15 | 9.50,6 | 22 | 2.42,5 | 13 | – | – |  –  |
|  | Mauri Johama | 48,1 | 20 | 9.45,1 | 20 | 2.46,9 | 1 9 | – | – |  –  |
|  | Niilo Alava | 48,5 | 22 | 9.53,3 | 24 | 2.49,3 | 22 | – | – |  –  |
|  | Olavi Arjas | 47,6 | 17 | 10.23,0 | 26 | 2.52,7 | 25 | – | – |  –  |
|  | Lennart Suviola | 54,1 | 27 | 9.53,1 | 23 | 2.50,1 | 23 | – | – |  –  |
|  | Terho Hirvonen | 46,6 | 8 | - | NF | 2.51,0 | 24 | – | – |  –  |
|  | Eino Reunamo | 49,2 | 25 | 9.50,1 | 21 | - | NF | – | – |  –  |
Wasa Party Syndicate

Eclipse-tapahtuman mainos. 1992
Eclipse - The Second Chapter -tapahtuman mainos. 1992
Wasa Party Syndicate oli vuonna 1992 toiminut vaasalainen rave-tapahtumia järjestänyt ryhmä.
Wasa Party Syndicaten muodostivat DJ Jocka sekä MC Hyper M.
Assembly (tapahtuma)

Demo
Kompo
Demoparty
Mod Archive
Pouët.net
Scene.org
demoscene.info
Abduction
Alternative Party
Assembly
The Gathering
Breakpoint
The Party
Partyjen tunnelmaa vuonna 2004
Tunnelmaa vuonna 2002
Assembly (puhekielessä usein Assyt) on Suomessa järjestettävä tietokonefestivaali, joka on lajissaan maailman suurimpia. Vuodesta 1992 lähtien järjestetty tapahtuma oli alun perin demoskene-kulttuurin keskeinen vuosittainen tapahtuma, mutta nykyisin ennen kaikkea pelaajien tapahtuma. Suuri osa kävijöistä tuo tapahtumaan omat tietokonelaitteistonsa, joilla voi muun muassa hyödyntää tapahtuman nopeaa verkkoyhteyttä.
Vuodesta 2007 lähtien tapahtumaa on järjestetty kaksi kertaa vuodessa, joista Assembly Winter alkuvuodesta, yleensä helmikuussa ja Assembly Summer kesäisin, yleensä elokuussa. Molemmat tapahtumat pidetään Helsingin Messukeskuksessa. Talvitapahtuma keskittyy pelaamiseen, kesätapahtuma jatkaa perinteistä Assembly-perinnettä laaja-alaisena tietokonefestivaalina.
Desert Planet -yhtye esiintymässä Assemblyillä 2008
Muiden demopartyjen tapaan Assemblyn ohjelmaan kuuluu kilpailut eli kompot, joita järjestetään useissa kategorioissa, kuten demoissa, tietokonegrafiikassa ja musiikissa. Perinteisten ja tärkeimpien kompojen rinnalle on vuodesta 1994 alkaen otettu myös pelikompoja. Verkkopelit muodostavat nykyään tärkeän osan Assemblyä. Assemblyillä esiintyi artisteja ja DJ:itä, muun muassa Machinae Supremacy on esiintynyt kahdesti ja viimeksi vuonna 2011.
Assemblyn järjestämisestä vastaa yli kahdesta sadasta vapaaehtoisista koostuva Assembly Organizing, muodollisesti Assembly Organizing Oy. Pääjärjestäjinä ovat lähes koko tapahtuman historian toimineet Pekka Aakko (Pehu/Accession) ja Jussi Laakkonen (Abyss/Future Crew).
Historiaa

Ensimmäisen kerran Assembly järjestettiin 24.-26. heinäkuuta vuonna 1992 Kasavuoren koulukeskuksessa Kauniaisissa, ja se oli jo tällöin yli 700 kävijällään suurin Suomessa koskaan järjestetty demotapahtuma ja lanparty. Seuraavina vuosina tapahtuman kävijämäärä moninkertaistui vuosittain, jota heijastaa myös tapahtumapaikan koon kasvaminen. Vuonna 1994 tapahtuma järjestettiin jo Helsingin jäähallissa ja vuodesta 1995 Helsingin messukeskuksessa.
CNN on tehnyt lyhyen katsauksen tapahtumaan vuonna 1994.
Vuonna 1999 Assembly siirtyi Hartwall-areenalle. Vuonna 2014 Summer Assembly siirtyi jälleen Helsingin Messukeskukseen tapahtuman kasvun johdosta.
Vuonna 2007 alkaneet Assembly Winter -tapahtumat järjestettiin ensin Tampereella Tampereen Messu- ja Urheilukeskuksessa. Vuosina 2010-2013 talvitapahtuma järjestettiin Helsingissä Kaapelitehtaalla. Vuodesta 2014 lähtien Assembly Winter on järjestetty Helsingin Messukeskuksessa.
Assemblyä on kritisoitu jo lähes alkuvuosista alkaen asiaan perehtymättömien vieraiden houkuttelusta esimerkiksi lehtimainoksin sekä liiallisesta kaupallisuudesta. Demopartyt olivat perinteisesti olleet underground-tapahtumia, joista eivät edes tienneet juuri muut kuin piireissä liikkuvat. Nykyisin demoskene on avoimempi kuin 1990-luvun alkupuolella, mutta esimerkiksi pelaajien haluttomuus sulkea koneidensa näytöt kilpailujen ajaksi on aiheuttanut ristiriitatilanteita vielä viime vuosinakin.
Vuodesta 2015 lähtien näyttöjä ei ole tarvinnut sulkea.
Vuodesta 2000 alkaen Assembly on huomioinut demoskeneläiset erityisryhmänä tarjoamalla kunnostautuneille demontekijöille - niin uusille kuin vanhoillekin - mahdollisuuden halvempiin oldskool-lippuihin ja päähallista erilliseen oldskool-alueeseen. Tietoinen keskittyminen demoskeneen on onnistunut pitämään tapahtuman suosittuna myös alkuperäisen kohderyhmänsä keskuudessa, minkä ansiosta Assembly ei ole pelkistynyt pelkäksi valtavaksi LAN-tapahtumaksi tanskalaisen vastineensa The Partyn tapaan.
9. marraskuuta 2006 Assembly sai Mindtrek Grand Prix -pääpalkinnon, 20 002 euroa. Kilpailun päätuomari Risto Linturi sanoi palkinnon heijastavan mm. sitä, että tapahtuma on osaltaan vaikuttanut esimerkiksi menestyneen suomalaisen peliteollisuuden syntymiseen.
2. elokuuta 2015 Yleisradio esitti Assemblyjen demokompon suorana Yle TV2:lla. Osana demokompon televisioesitystä esitettiin kommentaattorien mielipiteitä demoista ja studiosegmentti.
Vuonna 2018 Telia osti enemmistöosuuden Assembly Organizing Oy:stä. samana vuonna assembly järjestää CS:GO turnauksen Gamexpo 2018 tapahtumassa.
Vuonna 2023 Telia myi kaikki osakkeensa Assembly Organizing Oy:stä tämän yrityksen johdolle, ja pitkäaikaisille tapahtuman järjestäjille.
Boozembly

Vuodesta 1995 asti läheisissä metsissä alettiin järjestää varjotapahtumana Boozemblyä, joka on tapaamispaikka sekä Assemblyn virallisille kävijöille, että ulkopuolisille tietokoneharrastajille ja heidän kavereilleen. Boozemblyssä on mahdollista käyttää päihteitä, mikä ei ole sallittua Assemblyillä. Myöhemmin it-alan yritykset ovat sponsoroineet Boozemblyyn ilmaisia alkoholijuomia. Boozemblystä on Assemblyn tavoin muodostunut tärkeä osa Suomen demoskene-kulttuuria.
Korona-ajan vaikutukset tapahtumaan

Poikkeuksellisesti Assembly Winter 2021 ja Summer 2020 -tapahtumat järjestettiin verkon välityksellä Messukeskuksen sijaan koronaviruspandemian takia. Assembly Summer 2021 -tapahtuma siirrettiin ensin lokakuulle 2021, mutta jouduttiin lopulta perumaan kokonaan.
Nykytilanne

Assembly on edelleen kansainvälisesti arvostetuimpia ja suurimpia demotapahtumia. Vuonna 2003 se houkutteli Hartwall Areenalle noin 6 600 kävijää kotimaasta ja ulkomailta, ja näistä yli kolmella tuhannella oli mukana oma tietokone. Vuoden 2009 tietojen mukaan kävijämäärä on vakiintunut reiluun 5 000:een.
Kompot

Tapahtumassa kilpaillaan mm. seuraavissa lajeissa, tosin kompot vaihtelevat jonkin verran vuosittain:
Demo sekä 1 ja 4 kilotavun intro (kokorajoitettu demo). Vanhoille laitteille on oma sarjansa. Wild Demo-sarja on tarkoitettu mobiililaitteille,selaimessa ajettaville esityksille ja muihin yleisestä poikkeavalle alustoille.
Oldskool-kompot, eli vanhoille laitteille toteutettu demo, musiikki ja grafiikka. Oldskool-kompot korvasivat Commodore 64 -kilpailut 2000-luvun vaihteessa.
Grafiikka, eli liikkumattomat kuvat. Aiemmin jaoteltu koneen mukaan ja myöhemmin piirrettyyn ja mallinnettuun; nykyisin jaotteluna piirretty ja vapaasarja sekä extreme-grafiikka. Vanhempien laitteiden "pikseligrafiikka-kompo" tuli erillisenä mukaan myöhemmin.
Musiikki. Aluksi tracker-musiikki, myöhemmin jaottelu tyylin (esim. tanssi- vai kuuntelumusiikki) eikä formaatin mukaan. Lisäksi fast music, jossa aikaa tekemiseen on vähän. 2018 tracker-musiikkikompo teki paluun.
Pelinkehitys
Lyhytelokuva (ennen wild demo)
Levykkeen ja CD:n heitto ja kori- sekä jalkapallo
Dance Dance Revolution, Counter-Strike, StarCraft 2 sekä useita muita pelikilpailuja
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tapahtuman kotisivut
Ylen Elävä arkisto: Assembly – demojuhlasta tietokonekulttuurin suurtapahtumaksi
Assembly Winning Demos Youtube.com
Verkkopelitapahtumat
Assembly Winter (Tampere)
Getonline
Guru (Lahti)
HaapisLan (Iitti)
HolloLan (Hollola)
Hykolan
Insomnia (Pori)
LahtiLan (Lahti)
Lantrek
MindTrekLan
PartyLan
RiekaleLAN
Solid Summerparty (Helsinki)
Vectorama (Oulu)
Boozembly-varjotapahtuma vuonna 2005
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1915

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1915 olivat kuudennet viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut. Kilpailut käytiin Helsingissä Eläintarhan urheilukentällä 19.–20. kesäkuuta 1915 Helsingin IFK:n järjestäminä. Kilpailuissa juostiin myös naisten 100 metrin henkilökohtainen mestaruuskilpailu.
Miehet > Miehet 4 × 100 metriä

| Sija | Seura | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin IFK I | John Engberg, Waldemar Wickholm, Valentin Malinovski, Paul Jefimoff | 44,8 |
| 2 | Helsingin Kisa-Veikot I | Valter Gustafsson, Toivo Latvio, Erkki Kättö, Lauri Lång | 45,6 |
| 3 | Helsingin IFK II | B. Halén, H. Lilja, G. Joutseno, Ola Fogelberg | 45,8 |
Miehet > Miehet 1 600 metriä

(800 + 400 + 200 + 200)
| Sija | Seura | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin IFK | Ola Fogelberg, Waldemar Wickholm, J. Engberg, Paul Jefimoff | 3.49,6 |
| 2 | Helsingin Kisa-Veikot | Eino Elo, Erkki Kättö, Valter Gustafsson, Toivo Latvio | 4.00,1 |
3:
Miehet > Miehet 5 × 2 000 metriä

| Sija | Seura | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Kisa-Veikot | Einari Teräskivi, Erik Schönberg,Eino Elo, Tatu Kolehmainen, Albin Stenroos | 30.17,3 |
| 2 | Metsäkylän Kurssi | A. Pekkanen, V. Klemola, N. Järvelä, V. Peltonen, A. Merisalo | 30.19,1 |
| 3 | Helsingin IFK | O. Bärlund, Hj. Nyström, E. Sandblom, E. Nylund, Valter Nyström |  |

3 000 metrin piirienvälisen joukkuejuoksun voitti Helsinki, toisena Finlands Svenska Gymnastik- och Idrottsförbund
Naiset > Naiset 4 × 100 metriä

| Sija | Seura | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Turun Urheiluliitto | Irma Svensson, Lempi Kanerva, Lisie Nyström, Olga Mauritsson | 56,9 |
| 2 | Turun Riento | Martta Lindvall, Ester Linsberg, Alli Nyman, Tyyne Sandström | 58,5 |
| 3 | Helsingin Jyry | Elina Arenius, Hilda Nieminen, Aune Hauska, Anni Ahonen | 58,6 |
Naiset > Naiset 100 metriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lisie Nyström | Turun Urheiluliitto | 14,1 |
| 2 | Martta Lindvall | Turun Riento | 14,2 |
| 3 | Anni Toivio | Tampereen Yritys | 14,7 |
Venejärvi (kylä, Kolari)

Venejärvi on Kolarisa sijaitseva kylä. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla Suur-Teuravuoman suoalueen laidalla noin 35 kilometrin päässä Kolarin kirkonkylästä.
Historia

Vanhimmat merkit Venejärven asutuksesta ovat jo kivikaudelta 9 000 vuoden takaa, mutta pysyvä asutus vakiintui vasta 1700-luvulla. Maa- ja metsätalouden sekä poronhoidon ohella kylän elinkeinoihin kuului aikaisemmin myös tervanpoltto. Venesjärven kautta kulkee alun perin 1870-luvulla rakennettu telatie, joka on noin kuuden kilometrin pituinen Venejärven, Kurtakon ja Teurajärven kylät yhdistävä pitkospuureitti. Venejärvellä sijaitsee myös Kärsimysten majana tunnettu jatkosodan aikainen metsäkaartilaisten piilopaikka.
Venejärveltä on kotoisin muun muassa SKDL:n kansanedustaja Eemeli Lakkala, joka oli Lapin merkittävimpiä korpikommunismin edustajia.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1946

Suomen vuoden 1946 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä Helsingin olympiastadionilla 26.-27.tammikuuta. Ohjelmassa oli sekä miesten. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 26 miesluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Naisten kilpailut järjestettiin 16.-17. helmikuuta. Osanottajia oli vain yksi eli Eevi Huttunen. Ajankohdan vahva naisluistelija Verné Lesche kilpaili kyseisenä talvena Norjassa ja Neuvostoliitossa eikä pystynyt osallistumaan SM-kisoihin.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lassi Parkkinen | 48,6 | 10 | 9.06,2 | 1 | 2.29,8 | 1 | 17.55,2 | 1 | 206,913 |
| 2 | Kalevi Laitinen | 47,4 | 4 | 9.15,4 | 2 | 2.29,8 | 1 | 18.12,4 | 3 | 207,493 |
| 3 | Martti Salomaa | 48,1 | 8 | 9.20,8 | 4 | 2.29,8 | 1 | 18.10,6 | 2 | 208,643 |
| 4 | Matti Tuomi | 47,6 | 5 | 9.17,5 | 3 | 2.30,6 | 5 | 18.46,2 | 8 | 209,860 |
| 5 | Kurt Skutnabb | 49,4 | 13 | 9.22,8 | 5 | 2.30,5 | 4 | 18.34,6 | 5 | 211,577 |
| 6 | Pentti Lammio | 46,8 | 11 | 9.24,4 | 6 | 2.32,5 | 7 | 18.33,0 | 4 | 211,723 |
| 7 | Birger Grönqvist | 50,6 | 17 | 9.28,2 | 7 | 2.33,6 | 8 | 18.38,4 | 7 | 214,540 |
| 8 | Reino Evävaara | 49,4 | 13 | 9.46,8 | 10 | 2.33,8 | 9 | 19.16,2 | 10 | 217,517 |
| 9 | Esko Leppänen | 50,8 | 18 | 9.40,8 | 8 | 2.37,8 | 14 | 18.37,0 | 6 |  217,330  |
| 10 | Mauri Suomalainen | 46,7 | 2 | 10.14,0 | 18 | 2.34,4 | 12 | 19.51,4 | 12 |  219,137  |
| 11 | Vilho Raami | 47,6 | 5 | 10.05,4 | 15 | 2.33,8 | 9 | 20.16,8 | 13 |  220,267  |
| 12 | Kalevi Uotila | 53,8 | 23 | 9.44,2 | 9 | 2.34,9 | 7 | 19.06,2 | 9 |  226,163  |
| 13 | Leo Lievonen | 53,0 | 22 | 9.59,4 | 14 | 2.43,5 | 19 | 19.39,0 | 11 |  226,390  |
|  | Aarre Helanterä | 46,6 | 1 | 9.52,8 | 13 | 2.30,8 | 6 | – | – |  –  |
|  | Antero Ojala | 47,7 | 7 | 10.20,6 | 21 | 2.34,2 | 11 | – | – |  –  |
|  | Atle Salokangas | 49,2 | 12 | 9.49,6 | 11 | 2.35,0 | 13 | – | – |  –  |
|  | Eino Salomaa | 50,2 | 16 | 10.15,0 | 20 | 2.39,2 | 15 | – | – |  –  |
|  | Georg Hennum | 49,8 | 15 | 9.51,2 | 12 | 2.39,2 | 16 | – | – |  –  |
|  | Toivo Sormunen | 52,4 | 21 | 10.13,0 | 17 | 2.40,8 | 17 | – | – |  –  |
|  | Keijo Lehdikkö | 48,4 | 9 | 10.33,8 | 22 | 2.43,4 | 18 | – | – |  –  |
|  | Eino Reunamo | 51,8 | 20 | 10.35,2 | 23 | 2.45,4 | 20 | – | – |  –  |
|  | Reino Vuorinen | 47,2 | 3 | 10.05,8 | 16 | - | - | – | – |  –  |