stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Virginia af Forselles
Strömforsin ruukki

Strömforsin ruukki kuuluu vanhimpiin 1600-luvuilla perustettuihin Suomen rautaruukkeihin. Vuonna 1695 vapaaherra Johan Creutz perusti Petjärven kylään Kymijoen läntisimmän haaran varrelle ensimmäisen kankivasarapajan, jonka käyttövoimana oli koskien vesivoima kaikkina vuodenaikoina. Lisäksi läheisyydessä sijaitsivat laajat metsäalueet, joista saatiin raudanpolttamiseen välttämätöntä hiiltä.{Jutikkala&Nikander 1939, 737-738}
Alkujaan Petjärven rautaruukin/vasaran nimellä kulkenut ruukki sai nykyisen nimensä Strömfors uusien omistajiensa sukunimien mukaan Turun rauhan jälkeen 1744, jolloin ruukin ostivat Anders Nohrström ja Jakob Forsell (1696–1768), jotka laajensivat ruukin toimintaa perustamalla manufaktuuripajan, sahan ja myllyn.  Seuraavien vuosikymmenten aikana Jakob af Forselles onnistui hankkimaan omistukseensa laajoja alueita ja tiloja Elimäeltä ja Ruotsinpyhtäältä: kuollessaan 1768 hän omisti muun muassa Peippolan, Mustilan ja Moision suurtilat Elimäellä sekä Storbyn kartanon ja Strömforsin ruukin Ruotsinpyhtäällä.
Kauppaneuvos Jakob af Forsellesilla oli ollut suuri merkitys, paitsi Strömforsin ruukin ja alueen talouselämän kannalta, myös Loviisan kaupungin synnyssä: hän rakensi kaupungin ensimmäisen talon, nousi sen pormestariksi ja edusti sitä valtiopäivillä. Erotessaan pormestarin virasta 1764 Forselles sai kauppaneuvoksen arvon ja aateloitiin pari vuotta myöhemmin af Forselles-nimellä. Kauppaneuvoksen kuoleman jälkeen Strömforsin ruukki siirtyi Henrik Johan af Forsellesin omistukseen.
Teekkari

Teekkarifukseja matematiikan peruskurssin luennolla Teknillisessä korkeakoulussa.
Teekkari on teknillisten yliopistojen opiskelijoista käytetty nimitys. Myös monialayliopistojen teknillisten aineiden opiskelijoita ja nykyisen opintorakenteen mukaisia tekniikan kandidaatteja kutsutaan teekkareiksi.
Teekkarilakki

Teekkarilakki on ylioppilaslakkia muistuttava päähine, jota teekkarit käyttävät ensimmäisen opiskeluvuotensa vapusta lähtien. Lakkia käytetään ainakin Suomessa ja Ruotsissa. Suomessa lakki on valkoinen ja sen oikealle puolelle on kiinnitetty tupsullinen naru. Naru ja tupsu ovat mustaa silkkiä.
Lakin käyttämisestä on määritelty yksityiskohtaisella ohjesäännöllä, joita Suomessa ylläpitävät kunkin teknillisen yliopiston ylioppilaskunta tai monialaisen yliopiston tapauksessa teekkariyhdistys. Yleisen säännön mukaan teekkarilakki on kesälakki, jonka käyttöaika alkaa vappuna ja päättyy syksyllä lakinlaskijaisiin. Lakin ulkomuoto, lakin käyttöön liittyvät perinteet ja lakkia koskevat säännöt vaihtelevat jonkin verran paikkakunnittain.
Teekkarihaalari

Teekkarihaalari on teekkarien käyttämä asuste opiskelijatapahtumissa. Teekkarihaalari on helppo asuvalinta erilaisiin opiskelijatilaisuuksiin ja haalareilla voi suojata alla olevia vaatteita lialta.
Haalareiden käyttötavoissa on eroja eri yhdistysten välillä. Jotkut teekkarit käyttävät haalareita yritysvierailuilla, toiset suosivat virallisempaa pukeutumista.lähde? Myös yritysvierailun luonne saattaa vaikuttaa haalarien käyttöön: esimerkiksi Otaniemessä on tapana, että haalarit puetaan päälle yritysvierailuille lähinnä silloin, kun vierailut ovat osa pidempää matkaa, esimerkiksi muualle Suomeen kohdistuvaa parin päivän ekskursiota.lähde?
Haalariin kerätään usein kangasmerkkejä muistoiksi eri opiskelijatapahtumista ja niissä tavatuista muista opiskelijoista, joiden kanssa merkkejä on vaihdettu. Lisäksi monet yritykset jakavat opiskelijoille ilmaisia promootiomerkkejä messuilla ja yritysvierailuilla. Haalarimerkit ovat tärkein tapa modifioida opiskelijahaalareita, ja merkitön haalari voidaan nähdä passiivisuuden osoituksena. Joissain piireissä esiintyy myös kavereiden haalareihin piirtämistä ja kirjoittamista, etenkin haalareiden värin ollessa vaalea. lähde?
Haalarien väritys ja selässä oleva killan logo ilmaisee kantajansa opiskelupaikan sekä koulutusohjelman. Joissakin opiskelijapiireissä on tapana vaihtaa osa haalarin lahkeesta tai hihasta tyttö- tai poikaystävän, tai muuten tärkeän ihmisen kanssa. Ohjelmaa vaihdettaessa on mahdollista ommella uusien ja vanhojen haalareiden osia yhteen esimerkiksi siten, että ylä- ja alaosa tai eri lahkeet ovat erivärisiä.
Haalarit olivat tuttuja teekkareille tehtaissa ja rakennustyömailla jo 1900-luvun alkupuoliskolla, mutta varsinaiset teekkarihaalarit saivat alkunsa, kun vuonna 1959 opintonsa aloittaneiden vuorimiesten ryhmä Oopperan ystävät hankki itselleen omat haalarit, joita voi kutsua kurssihaalareiksi. Vuonna 1966 teekkarit järjestivät tempaussarjan Temppu'66, joka liittyi TKK:n muuttoon Helsingistä Otaniemeen. Tempauksessa käytettiin keskiruskeaa puuvillahaalaria. Eriväriset kiltahaalarit tulivat käyttöön 1980-luvulla. Haalarien käyttö on Suomessa levinnyt kattavasti myös muiden opiskelijoiden keskuuteen.
Laulut

Teekkareiden ensimmäinen laulukirja julkaistiin 1929. Sen aikalaiskritiikissä arveltiin ”riettaalla hengellä laadittujen laulujen herättävän inhoa ja kauhua vakavasti ajattelevissa piireissä”.
Teekkarihymni on perinteikäs teekkarilaulu, joka on tapana laulaa teekkaritapahtumissa vuorokauden vaihtuessa. Tempo, toistojen määrä ja nykyisin myös ensimmäisen säkeen sanat vaihtelevat paikkakunnittain. Hymni on sanoitettu 1800-luvun lopulla tai 1900-luvun alussa, mutta alkuperä on hämärän peitossa. 1940-luvulla fukseille on kerrottu sen sanojen löytyneen Tampereella 1918 kaatuneen teekkarin taskusta. Toisen versioiden mukaan laulu on sepitettu Turkin sodan tai jo Krimin sodan aikana. Toisaalta kuplettilaulaja Affu Tanner on väittänyt tehneensä sanat 1912 ryyppäjäisten aikana. Laulusta on kuitenkin todisteita jo Paavo Koposen teekkarihistoriikista ja lisäksi laulun alun sanat löytyvät jo teekkareiden laskiaiskulkuetta käsittelevästä Helsingin Sanomien uutisesta vuodelta 1907.
Asiaa tutkinut Tommi Syrjänen uskoo laulun syntyneen vuosien 1902–1905 välillä. Lähtökohtana olisi ollut 1900-luvun alussa suosittu laulu, joka on kuitenkin vaipunut unohduksiin.
Teekkarihymnin sanat Tampereella, Turussa ja Otaniemessä:
»Yö kuin sielu teekkarin on pimiä,
takajoukko nukkuu vain, nukkuu vain.
Tarhapöllön ääni kimiä,
kuuluu pappilasta päin, kuuluu päin.
Ja taas ja siis ja
yks, kaks, kolme, neljä, viis.» 
(Teekkarihymni)
Teekkarihymnin alkuperäisen version ensimmäinen säe kuului:  "Yö kuin sielu neekerin on pimiä.". Tämä nähtiin ongelmallisena neekeri-sanan käytön vuoksi. Syksyllä 2015 Tekniikan Akateemisten Teekkarivaliokunta kehotti teekkareita jättämään neekeri-sanan laulamatta.  Aalto-yliopiston ylioppilaskunta antoi myös syksyllä 2016 lausunnon, että teekkarihymnin sanat eivät  heijasta ylioppilaskunnan arvoja. Nykyisin teekkarihymnin alku vaihtelee paikkakunnittain: Tampereella, Turussa ja Otaniemessä ensimmäinen säe kuuluu "yö kuin sielu teekkarin on pimiä", Lappeenrannassa "yö jo Saimaan ylle alkaa hiipiä" ja Oulussa "yö kuin kaamos pohjoisen on pimiä".
Aiheesta muualla

Aalto-yliopiston ylioppilaskunta – AYY.
Tampereen Teekkarit ry – Tampereen yliopisto.
Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskunta – LTKY.
Oulun Teekkariyhdistys ry – OTY.
Tutti ry – Vaasan yliopisto.
Teekkarikomissio (Arkistoitu – Internet Archive) – Åbo Akademi ja Turun yliopisto.
Tietoa haalareista.
Ylen Elävä arkisto: Teekkareita ja teekkarihenkeä 1950-luvulta.
Teekkarivitsejä vuosien takaa (Arkistoitu – Internet Archive).
Vappuinen teekkarikaste Tammerkoskessa. Kuva vuodelta 2007.
Koneinsinöörikillan ja Sähköinsinöörikillan fukseja vetämässä köyttä Tela-Weeraa vastaan syksyllä 2015.
Tamperelainen teekkarilakki.
Teekkareita haalareissa teekkarilakkeineen.
Andrews

Andrews on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anthony Andrews (s. 1948), brittiläinen näyttelijä
Arthur Andrews (1909–2008), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
Bill Andrews (s. 1966), yhdysvaltalainen rumpali
Bruce Andrews (s. 1948), yhdysvaltalainen runoilija ja politiikan tutkija
Dana Andrews (1909–1992), yhdysvaltalainen elokuva- ja televisionäyttelijä
Dean Andrews (s. 1963), brittiläinen näyttelijä
Eamonn Andrews (1922–1987), irlantilainen televisiojuontaja
Elizabeth Andrews (1882–1960), walesilainen poliittinen aktivisti, suffragetti ja sosialisti
Ellesse Andrews (s. 1999), uusiseelantilainen ratapyöräilijä
Erin Andrews (s. 1978), yhdysvaltalainen urheilutoimittaja ja -selostaja
Giuseppe Andrews (s. 1979), yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja
Harry Andrews (1911–1989), englantilainen näyttelijä
Jessica Andrews (s. 1983), yhdysvaltalainen countrylaulaja
Jessie Andrews (s. 1992), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
Joely Andrews (s. 2002), pohjoisirlantilainen jalkapalloilija
Julie Andrews (s. 1935), englantilainen näyttelijä, laulaja ja lastenkirjailija
Keith Andrews (1920–1957), yhdysvaltalainen kilpa-ajaja
Keith Andrews (s. 1980), irlantilainen jalkapalloilija
LaVerne Andrews (1911–1967), yhdysvaltalainen kontra-alttolaulaja, The Andrews Sisters -yhtyeen jäsen
Mark Andrews (1926–2020), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja senaattori
Marvin Andrews (s. 1975), trinidadtobagolainen jalkapalloilija
Maxene Andrews (1916–1995), yhdysvaltalainen sopraanolaulaja, The Andrews Sisters -yhtyeen jäsen
Michael Andrews (artisti) (1928–1995), brittiläinen artisti
Michael Andrews (muusikko) (s. 1959), yhdysvaltalainen muusikko
Michael Andrews (rugby-pelaaja), australialainen rugby-pelaaja
Michael A. Andrews (s. 1944), yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen
Mickey Andrews (s. 1942), yhdysvaltalainen jalkapallovalmentaja
Mike Andrews (s. 1943), yhdysvaltalainen baseball-pelaaja
Naveen Andrews (s. 1969), englantilainen näyttelijä
Patricia Andrews (1918–2003), yhdysvaltalainen sopraanolaulaja, The Andrews Sisters -yhtyeen jäsen
Roy Chapman Andrews (1884–1960), yhdysvaltalainen luonnontieteilijä ja tutkimusmatkailija
Theresa Andrews (s. 1962), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja
Thomas Andrews (1873–1912), irlantilainen telakkayhtiön toimitusjohtaja ja laivojen suunnittelija
Thomas Andrews (1813–1885), irlantilainen fyysikko
Virginia C. Andrews (1923–1986), yhdysvaltalainen kirjailija.
Kuvitteellisia Andrewsejä

Archie Andrews, Justus, sarjakuvahahmo, yhdysvaltalainen teinipoika
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Choi

Choi on korealainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Choi Ae-yeong (1959–2008), eteläkorealainen koripalloilija
Choi Chol-Su (s. 1969), pohjoiskorealainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja
Choi Doo-ho (s. 1991), eteläkorealainen vapaaottelija
Choi Eun-hee (1926–2018), eteläkorealainen näyttelijä
Choi Gyeong-hui (s. 1966), eteläkorealainen koripalloilija
Choi Hong Hi (1918–2002), eteläkärealainen kenraali ja taekwondon kehittäjä
Choi In-jeong (s. 1990), eteläkorealainen kalpamiekkailija
Choi Jin-ri, Sulli (1994–2019), eteläkorealainen laulaja, lauluntekijä, malli ja näyttelijä
Choi Jin-sil (1968–2008), eteläkorealainen näyttelijä ja malli
Choi Jong-duk (s. 1954), eteläkorealainen jalkapalloilija
Choi Kang-hee (s. 1959), eteläkorealainen jalkapalloilija ja valmentaja
Choi Mi-sun (s. 1996), eteläkorealainen jousiampuja ja olympiavoittaja
Choi Min-Ho (s. 1980), eteläkorealainen judoka, olympiavoittaja ja maailmanmestari
Choi Minho (s. 1991), eteläkorealainen rap-artisti, Shinee-yhtyeen jäsen
Choi Min-sik (s. 1962), eteläkorealainen näyttelijä
Choi Sang-mok (s. 1963), Etelä-Korean vt. presidentti ja pääministeri
Choi Seou, aik. Choi Yong-jik (s. 1982), eteläkorealainen mäkihyppääjä
Choi Seung-hyun, T.O.P (s. 1987), eteläkorealainen rap-artisti ja näyttelijä
Choi Siwon (s. 1986), eteläkorealainen poplaulaja ja näyttelijä
Choi Soon-ho (s. 1962), eteläkorealainen jalkapalloilija
Choi Soon-sil (s. 1956), eteläkorealainen hengellinen saarnaaja
Choi Sung-hwan (1936–1981), pohjoiskorealainen säveltäjä
Choi Yo-Sam (1973–2008), eteläkorealainen nyrkkeilijä
Choi Yong-kun (1900 tai 1903–1972), pohjoiskorealainen armeijan komentaja ja ministeri
Choi Yu-jin (s. 1996), eteläkorealainen laulaja ja tanssija
Choi Yu-jung (s. 2000), eteläkorealainen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Choi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kamil Grabara

Kamil Grabara pelaamassa Kööpenhaminassa toukokuussa 2022.
Kamil Mieczysław Grabara (s. 8. tammikuuta 1999 Ruda Śląska, Puola) on puolalainen jalkapallomaalivahti. Hän on pituudeltaan 195-senttimetrinen ja edustaa Saksan pääsarjassa pelaavaa Wolfsburgia sekä Puolan maajoukkuetta.
Grabara on edustanut merkittävimpänä tanskalaista Kööpenhaminaa, jonka kanssa hän voitti kahdesti Tanskan pääsarjamestaruuden ja kerran Tanskan cupin. Hän pelasi joukkueessa 126 ottelua ja torjui niissä pallon 125 kertaa sekä pelasi 52 nollapeliä.
Grabara aloitti maajoukkueuransa edustaen jotain Puolan nuorisojoukkueita, kunnes liittyi ammattilaisjoukkueeseen kesäkuussa 2022. Hän on pelannut tammikuulle 2025 mennessä yhden ammattilaisottelun Kansojen liigassa. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 2022 mutta ei pelannut turnauksessa otteluakaan.
Orimattilan museot

Orimattilan museot tarkoittavat tässä artikkelissa Orimattilassa sijaitsevia museoita: kunnallisia Orimattilan taidemuseota ja Orimattilan kotiseutumuseota sekä muiden tahojen ylläpitämiä Artjärven kotiseutumuseota ja Orimattilan pullomuseota.
Orimattilan taidemuseo

Orimattilan taidemuseo sijaitsee punatiilisen Orimattilan kulttuuritalon yläkerrassa samassa rakennuksessa kaupunginkirjaston kanssa. Kunnan taidekokoelma perustettiin vuonna 1978. Nykyisissä tiloissaan Orimattilan taidemuseo on toiminut vuodesta 1993. Museossa on Taidesäätiö Ilmari ja Toini Wall-Hakalan kokoelmat, joissa on Marcus Collinin, Albert Edelfeltin, Akseli Gallen-Kallelan, Pekka Halosen, Eero Järnefeltin, Unto Koitisen, Aleksander Laureuksen, Berndt Lindholmin, Helene Schjerfbeckin, Maria Wiikin, Ferdinand von Wrightin, Magnus von Wrightin, Wäinö Aaltosen, Walter Runebergin, Ville Vallgrenin teoksia. Lisäksi museossa on Pentti Papinahon kokoelma, jossa on eri teoksia 30 vuoden ajalta.
Orimattilan kotiseutumuseo

Orimattilan kotiseutumuseo sijaitsee Viljamaalla Orimattilan kaupungin keskusta-alueella (Pappilantie 4). Se on Suomen museoliiton jäsenmuseo, johon käy museokortti, Museossa on maalaistalo aittoineen ja ulkorakennuksineen sekä siihen liittyvä sisustus sekä esineitä.
Artjärven kotiseutumuseo

Artjärven kotiseutuyhdistyksen ylläpitämä Artjärven kotiseutumuseo on Päijät-Hämeen vanhin kotiseutumuseo. Se sai alkunsa vuonna 1923 tehdyn lahjoituksen pohjalta. Museo on avoinna sopimuksesta.
Orimattilan pullomuseo

Orimattilan pullomuseo sijaitsee Viljamaalla Orimattilan keskustassa lähellä Orimattilan kotiseutumuseota ja on avoinna vapunpäivänä. Orimattilan pullomuseon kokoelmissaon erilaisia pulloja 1700-luvulta 1900-luvun puoleen väliin saakka, muun muassa virvoitusjuomatehtaiden pulloja, alkoholiliikkeiden pulloja, olutpulloja sekä apteekkien pulloja, kaikkiaan 1500 esinettä.
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut
| n k Perustiedot Wikidatassa: Orimattilan museot (Q25451814)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: Wikimedia-luetteloartikkeli
valtio: Suomi

Orimattilan kulttuuritalon sisäänkäynti.
Orimattilan kulttuuritalo.
Einari

| Einari, Einar |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Einari: 17. marraskuuta
– ruotsinkielinen:  Einar: 17. marraskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Eino, Eikka
Vastineita eri kielissä:  Eidnár, Enar
Nimen alkuperä:  Einar, yksin taisteleva
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Einari on suomalainen miehen etunimi. Einari on suomalainen muoto vanhasta pohjoismaalaisesta nimestä Einar, joka on tarkoittanut 'yksin taistelevaa' (vastaa islantilaista sanaa 'Einheri'). Almanakassa Einari on ollut vuodesta 1929 lähtien ja se on pysynyt yhtenä käytetyimmistä miestennimistä, varsinkin jälkimmäisenä nimenä. Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 20 656 miestä saanut nimen Einari ja 9 266 nimen Einar.
Tunnettuja Einari-nimisiä

Listan henkilöt ovat suomalaisia.
Einari Aaltonen (s. 1972), suomentaja ja runoilija
Einari Anttila (1892–1972), keskimatkojen juoksija
Einari Haaki (1895–1958), kauppias, yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Einari Halme (1892–1936), kapellimestari
Einari Hatakka (1927–2011), kauppias, yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Einari Jaakkola (1900–1992), maalaisliittolainen poliitikko, maatalousministeri 1959–1961
Einari Junttila (1901–1975), taidemaalari
Einari Karvetti (1897–1979), Maalaisliiton kansanedustaja
Einari Kaskimies (1904–1989), toimittaja ja tietokirjailija
Einari Ketola (1904–1980), näyttelijä
Einari Kilpelä (1937–2016), fotogrammetrian professori
Einari Kovero (1892–1976), runoilija
Einari Kropsu (1930–2017), kuoronjohtaja, säveltäjä, kapellimestari ja musiikkineuvos
Einari Kukko (1919–2013), yliagronomi, toiminnanjohtaja ja päätoimittaja
Einari Kurittu (s. 1989), jalkapalloilija
Einari Laaksovirta (1885–1935), juristi ja kansanvaltuutettu
Einari Lankinen (1911–1997), kirjailija
Einari Leino (1897–1938), kirjailija
Einari Lepistö (1916–2001), Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistyksen  pääsihteeri
Einari Luhanka (s. 1999), jääkiekkoilija
Einari Marvia (1915–1997), säveltäjä
Einari Merikallio (1888–1961), lintutieteilijä
Einari Mässeli (1898–1966), maastohiihtäjä
Einari Nieminen (1925–1996), Keskustan kansanedustaja ja kunnallisneuvos
Einari Oksa (1891–1953), kivääriampuja ja maailmanmestari
Einari Peura (1902–1995), rovasti, päätoimittaja ja kirjailija
Einari Rauhamäki (1883–1938), pastori
Einari Roitto (1900–1970), metsänhoitaja, yritysjohtaja ja metsäneuvos
Einari Ståhlberg (1885–1977), insinööri, kauppias, yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Einari Teräskivi (1890–1951), toimittaja, tietokirjailija, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
Einari Teräsvirta (1914–1995), arkkitehti, professori, telinevoimistelija ja olympiavoittaja
Einari Uusikylä (1890–1973), kuvataiteilija, miniatyyrimaalari
Einari Johannes Vehmas, E. J. Vehmas (1902–1980), taidekriitikko, Ateneumin  apulaisintendentti
Einari Vidgrén (1943–2010), teollisuusneuvos, metsäkoneyhtiö Ponssen perustaja
Einari Vuorela (1889–1972), runoilija
Einari Vuori (1921–2010), palomies ja kirjailija
Einari Välimäki (s. 1994), seiväshyppääjä
Einari Wehmas (1898–1955), taidemaalari
Einari Weijo (1881–1954), jääkärieversti
Einari Wuori (1884–1954), metsänhoitaja, virkamies ja metsäneuvos
Kuvitteellisia Einareita

Einari, Juice Leskisen kappaleessa Einarin polkupyörä, jossa nimi rytmittyy verbin narista kanssa: ”Nyt on iloinen Einari se, kun pyörä ei narise.”
Einari Epätoivo, Eppu Normaalin kappaleessa Murheellisten laulujen maa
Einari Keski-Pörhölä, hahmo televisiosarjoissa Pulttibois ja Manitbois, näyttelijänä Aake Kalliala
Einari Rapu, rapu animaatiosarjassa Paavo Pesusieni
Off the Ground

Off the Ground on Paul McCartneyn yhdeksäs sooloalbumi, julkaistu 1. helmikuuta 1993. Albumi merkitsi McCartneyn ensimmäistä studiojulkaisua 1990-luvulla ja seurasi vuonna 1989 ilmestynyttä “Flowers in the Dirt” -albumia.
Tausta ja äänitys

McCartney päätti äänittää albumin kiertuebändinsä kanssa, johon kuuluivat Linda McCartney, Hamish Stuart, Robbie McIntosh, Paul Wickens ja uusi rumpali Blair Cunningham. Äänitykset tapahtuivat “live in the studio” -menetelmällä, jossa koko bändi soitti kappaleet yhdessä otossa, mikä toi albumille välittömän ja raakan tunnelman.
Kappaleet ja teemat

Albumilla on yhteiskunnallisia teemoja käsitteleviä kappaleita, kuten eläinten oikeuksia puolustava “Looking for Changes” ja paremman maailman puolesta puhuvat “Hope of Deliverance” sekä “C’Mon People”. Lisäksi albumilla on kaksi Elvis Costellon kanssa kirjoitettua kappaletta, “Mistress and Maid” ja “The Lovers That Never Were”.
Julkaisu ja vastaanotto

“Off the Ground” nousi Britannian albumilistalla sijalle 5 ja Yhdysvalloissa sijalle 17. Singlet, kuten “Hope of Deliverance”, menestyivät erityisesti Euroopassa, saavuttaen Saksassa yli 250 000 myytyä kappaletta. Albumi sai vaihtelevia arvosteluja ja menestyi kaupallisesti paremmin Manner-Euroopassa kuin Isossa-Britanniassa tai Yhdysvalloissa.
Kappalelista > 1. “Off the Ground” – 3:40

2. “Looking for Changes” – 2:47
3. “Hope of Deliverance” – 3:22
4. “Mistress and Maid” – 3:00
5. “I Owe It All to You” – 4:51
6. “Biker Like an Icon” – 3:26
7. “Peace in the Neighbourhood” – 5:06
8. “Golden Earth Girl” – 3:45
9. “The Lovers That Never Were” – 3:43
10. “Get Out of My Way” – 3:32
11. “Winedark Open Sea” – 5:27
12. “C’Mon People” – 5:46
Salatut elämät – 25. esityskausi (2022–2023)

| Salatut elämät 25>  kausi (2022–2023) |
| --- | --- |
 
 Salattujen elämien tunnus vuosina 2019–2023. Otettiin käyttöön sarjan 20-vuotisjuhlakauden kunniaksi, 25.1.2019.
 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  MTV3 MTV Katsomo / C More
Ensimmäinen esitys:   2022-08-055. elokuuta 2022 (C More)  2022-08-088. elokuuta 2022 (MTV3 & MTV Katsomo) 
Viimeinen esitys:   2023-06-1616. kesäkuuta 2023 (C More)  2023-06-2222. kesäkuuta 2023 (MTV3 & MTV Katsomo) 
Esitysten määrä:  199
Kaudet
 ← Edellinen 24. kausi (2021–2022) Seuraava → 26. kausi (2023–2024)
Salatut elämät -saippuasarjan 25. kauden esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 8. elokuuta 2022. Kauden viimeinen jakso esitettiin 22. kesäkuuta 2023.
Kaudella sarjaan palasivat Aron Syrjän esittämä Leo Sievinen, Aaron Bojangin esittämä Benjamin Taalasmaa ja Esko Eerikäisen esittämä Petri Simola. Johanna Nurmimaan esittämä Paula Sievinen vieraili myös sarjassa kauden aikana. Jo edellisellä kaudella sarjassa vieraillut Aarni Kivinen palasi jälleen Panu Kaukovaaran rooliin.
Kauden alussa sarjasta poistui Tuuli Mattilan esittämä Susu Honkanen, näyttelijän jäätyä äitiyslomalle. Esko Eerikäisen ja Aron Syrjän hahmot Petri Simola ja Leo Sievinen poistuivat sarjasta helmikuun lopun 2023 jaksoissa. Maaliskuussa 2023 ensimmäisen kerran nähty Kris Gummeruksen hahmo Valtter Forss poistui sarjasta kesäkuun jaksossa.
Henkilöt > Päähenkilöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Esko Kovero  | … |  Ismo Laitela   |
|  Pete Lattu  | … |  Kalle Laitela   |
|  Tommi Taurula  | … |  Kari Taalasmaa   |
|  Maija-Liisa Peuhu  | … |  Ulla Taalasmaa   |
|  Inna Tähkänen  | … |  Elina Taalasmaa   |
|  Hanna Kinnunen  | … |  Salla Mattila   |
|  Aaron Bojang  | … |  Benjamin Taalasmaa   |
|  Nora Rinne  | … |  Camilla Mustavaara   |
|  Inkeri Mertanen  | … |  Dahlia Mustavaara   |
|  Raimo Grönberg  | … |  Gunnar Mustavaara   |
|  Timo Jurkka  | … |  Lasse Sievinen   |
|  Markku Pulli  | … |  Joonatan Sievinen   |
|  Teemu Lehtilä  | … |  Aaro Vaalanne   |
|  Maarit Poussa  | … |  Jutta Korhonen   |
|  Sami Uotila  | … |  Aki Nikkinen   |
|  Tuure Taskinen  | … |  Henrik Ekholm   |
|  Mia Ehrnrooth  | … |  Cindy Rintala   |
|  Jarkko Miettinen  | … |  Noel Axelsson   |
|  Tuuli Mattila  | … |  Susu Honkanen   |
|  Sofia Lehtinen  | … |  Laila Kajander   |
|  Konsta Hietanen  | … |  Miki Kajander   |
|  Elmeri Ylä-Rautio  | … |  Matias Kajander   |
|  Lenita Susi  | … |  Daniela Honkanen   |
|  Tiia Elg  | … |  Eva Tamminen   |
|  Monika Lindeman  | … |  Linda Eerikäinen   |
|  Emma Nopanen  | … |  Nella Tamminen   |
|  Vivi Wahlström  | … |  Viola Angervuo   |
|  Olga Heikkala  | … |  Mira Angervuo   |
|  Axel Milliam  | … |  Kristian Harju   |
|  Jasmin Voutilainen / Laura Allonen (sijainen) / Tiia Weckström  | … |  Aino Forss o.s. Kaukovaara   |
|  Sampsa Tuomala  | … |  Sampo Kaukovaara   |
|  Johanna Anttila  | … |  Joanna Lumijoki   |
|  Ronja Alatalo  | … |  Hanne ”Hani” Laitela   |