stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Slovakian jääkiekkomaajoukkue
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Slovakian jääkiekkoliiton sivusto (slovakiksi)
Slovakia nationalteamsoficehockeyssä (englanniksi)
Miesten jääkiekon maailmanmestarit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1920  Kanada | 1924  Kanada | 1928  Kanada | 1930  Kanada | 1931  Kanada | 1932  Kanada | 1933  Yhdysvallat | 1934  Kanada |
| 1935  Kanada | 1936  Iso-Britannia | 1937  Kanada | 1938  Kanada | 1939  Kanada | 1947  Tšekkoslovakia | 1948  Kanada | 1949  Tšekkoslovakia |
| 1950  Kanada | 1951  Kanada | 1952  Kanada | 1953  Ruotsi | 1954  Neuvostoliitto | 1955  Kanada | 1956  Neuvostoliitto | 1957  Ruotsi |
| 1958  Kanada | 1959  Kanada | 1960  Yhdysvallat | 1961  Kanada | 1962  Ruotsi | 1963  Neuvostoliitto | 1964  Neuvostoliitto | 1965  Neuvostoliitto |
| 1966  Neuvostoliitto | 1967  Neuvostoliitto | 1968  Neuvostoliitto | 1969  Neuvostoliitto | 1970  Neuvostoliitto | 1971  Neuvostoliitto | 1972  Tšekkoslovakia | 1973  Neuvostoliitto |
| 1974  Neuvostoliitto | 1975  Neuvostoliitto | 1976  Tšekkoslovakia | 1977  Tšekkoslovakia | 1978  Neuvostoliitto | 1979  Neuvostoliitto | 1981  Neuvostoliitto | 1982  Neuvostoliitto |
| 1983  Neuvostoliitto | 1985  Tšekkoslovakia | 1986  Neuvostoliitto | 1987  Ruotsi | 1989  Neuvostoliitto | 1990  Neuvostoliitto | 1991  Ruotsi | 1992  Ruotsi |
| 1993  Venäjä | 1994  Kanada | 1995  Suomi | 1996  Tšekki | 1997  Kanada | 1998  Ruotsi | 1999  Tšekki | 2000  Tšekki |
| 2001  Tšekki | 2002  Slovakia | 2003  Kanada | 2004  Kanada | 2005  Tšekki | 2006  Ruotsi | 2007  Kanada | 2008  Venäjä |
| 2009  Venäjä | 2010  Tšekki | 2011  Suomi | 2012  Venäjä | 2013  Ruotsi | 2014  Venäjä | 2015  Kanada | 2016  Kanada |
| 2017  Ruotsi | 2018  Ruotsi | 2019  Suomi | 2021  Kanada | 2022  Suomi | 2023  Kanada | 2024  Tšekki |  |
Klusteri (tietotekniikka)

NEC:n tietokoneklusteri
Applen Xserve Cluster Node
Klusteri on useamman tietokoneen verkotettu malli, jossa yleensä yksi tietokone, joka toimii palvelimena, jakaa muiden tietokoneiden, eli noodien kesken tehtäviä. Näin saadaan esimerkiksi paljon laskenta-aikaa vaativa simulaatio suoritettua lyhyemmässä ajassa. Tämä on verrattavissa moniydinsuorittimeen tai moniprosessoriseen tietokoneeseen.
Klusterointimallit

Klusterointiratkaisut juontavat suurteholaskennan tarpeisiin ja myöhemmin syntyivät vikasietoisuuteen ja kuormituksen tasaamiseen tarkoitetut ratkaisut.
Tyypillisesti klusterit ovat jompaa kumpaa kahdesta päätyyppistä:
korkean tavoitettavuuden järjestelmä (engl. high availability), vikasietoisuus
korkean suorituskyvyn järjestelmä (engl. high performance), ryväslaskenta tai rinnakkaislaskenta
Korkean tavoitettavuuden järjestelmä ei käytä koko kapasiteettia jatkuvasti, vaan osa järjestelmästä on varalla vikatilanteissa jatkamiseen. "Failover" -tilanteessa suoritus siirtyy varalla olevaan järjestelmään vikaantuneesta järjestelmästä.
Korkean suorituskyvyn järjestelmä käyttää koko klusterin kapasiteettia laskennan tehostamiseen ja muistuttaa yksittäisistä tietokoneista muodostuvaa supertietokonetta.
Verkkopalveluissa klustereita käytetään myös kuormituksen tasaamiseen (engl. load balancing). Tyypillinen käyttökohde on DNS-nimipalvelu.
Pilvilaskenta on abstraktio palveluista ja laskentakapasiteetista, jota kuluttaja voi ostaa. Tämä ei varsinaisesti määrittele klusterointia mutta usein tarkoittaa klusterin käyttämistä palvelun tuottamiseen. Pilvilaskenta voidaan tarkoituksesta riippuen toteuttaa myös suurtietokoneella ajetuilla virtuaalikoneilla eikä varsinaista tietokoneklusteria.
Klusterit ovat hajautetun tietojenkäsittelyn tyyppi, jossa useat erilliset suorittimet käsittelevät osia tiedosta. Klusterit ovat yleensä rajattuja samaan lähiverkkoon, kun taas Grid-verkko on laajaverkkoon suunnattu.
Klusterit voivat olla rakenteeltaan symmetrisiä tai epäsymmetrisiä. Symmetrisessä klusterissa jokainen solmu voi olla yksittäinen tietokone ja klusterin rakentaminen on yksinkertaista. Epäsymmetrisessä klusterissa yksi tietokone toimii pääsolmuna tai edustakoneena, jonka toimii porttina ja muut solmut ovat minimaalisia.
Historiaa

Digital Equipment Corporation kehitti ensimmäiset mallit klustereista 1980 VAX-minitietokoneelle VMS-käyttöjärjestelmälle. Se ei ainoastaan tukenut rinnakkaista ajoa vaan myös levytilan ja oheislaitteiden jakamista.
Hajautettuja käyttöjärjestelmiä ovat kehittäneet muun muassa Apollo Computer (Domain/OS) ja Bell Labs (Plan 9).
Henkilökohtaisten tietokoneiden komponentit kehittyivät nopeammiksi ja halvemmiksi, ja niistä tuli yleisiä hyödykkeitä. Suuret valmistusmäärät ovat pudottaneet kappalehintoja ja kilpailun myötä suorituskyky on kehittynyt. Lisäksi avoimen lähdekoodin käyttöjärjestelmät kuten Linux laskivat ohjelmistokustannukset lähes nollaan. Tällöin tuli mahdolliseksi saada suurempi suorituskyky tietyntyyppisiin tarkoituksiin kustannustehokkaasti ja välttäen riippuvuuksia toimittajiin.
Tekniikka

Klusterissa muistiarkkitehtuuri on hajautettu (engl. Distributed Memory). Toisin kuin symmetrisessä moniprosessointitietokoneessa klusterin eri solmut (engl. node) vaativat oman kopion käyttöjärjestelmän ytimestä ajettavaksi.
Distributed Lock Manager (DLM) tarjoaa klusterissa yhdessä toimiville prosesseille hallitun pääsyn resursseihin kuten levyihin tai ohjelmiin.
Tiedostojärjestelmät kuten OCFS2 ja GFS2 käyttävät DLM:ää.
Järjestelmiä > Jyväslaskenta

Jyväslaskennan (tai ryväslaskenta) malli (engl. grid) – tarkoittaa myös verkkoa. Tämän tarkoitus on mahdollistaa hajautettu laskenta ympäri maailmaa usealla tietokoneella hyödyntäen alueellisia palvelimia jakamassa tehtäviä pieninä paketteina kotikoneille tai muille vastaaville laitteille. Usein grid-sovellutukset nojaavat vapaaehtoisten apuun. Näissä vapaaehtoistyöhön nojaavissa projekteissa on ideana, että asiakasohjelman asentaminen on käyttäjälle helppoa ja että saadaan halvalla paljon laskenta-aikaa. Mallia käytetään hyvin paljon tieteellisissä paljon laskentatehoa vaativissa projekteissa, kuten:
lifesaver – syöpälääkkeen etsintä
Climateprediction.net – tarkoituksena ennustaa seuraavan sadan vuoden sää.
SETI@home
Yksi tunnetuimmista grid-projekteista on SETI@home. Vaikkakin tämän projektin tarkkaa laskentatehoa ei voida mitata, koska käytössä olevien koneiden määrä vaihtelee, on se kuitenkin laskelmien mukaan maailman tehokkain yksittäinen supertietokone. Nykyään SETI@home käyttää Berkeleyn yliopiston kehittämää BOINC-järjestelmää (Berkeley Open Infrastructure for Network Computing}. Tällaisen voi huoletta asentaa vaikka kotikoneelle ja pitää sitä aina päällä kun konekin on. BOINC, kuten jo moni sen edeltäjistä, ovat sen verran kehittyneitä, että ne käyttävät vain sen verran laskenta-aikaa, mitä muilta prosesseilta jää yli. Tämä hoidetaan ohjelmien priorisoimisena. BOINC on jossain määrin verrattavissa idle-prosessiin.
Vaikkakin grid-laskennassa ei ole välttämätöntä käyttää tuhansia koneita maailmanlaajuisesti, saman voi tehdä harrastelija kotona esimerkiksi kymmenellä koneella käyttäen Mosixia hyväkseen, yleisesti ottaen kun puhutaan Grideistä tarkoitetaan tällaisia suuria tietokoneiden verkostoja.
Järjestelmiä > openMosix

openMosix on vapaa versio MOSIX-järjestelmästä. Molemmat on tarkoitettu ajettavaksi Linux-ympäristössä sekä ovat ilmaisia. Ainut konkreettinen eroavaisuus näiden järjestelmien välillä on lisenssi. openMosix julkaistaan GPL:n alaisenta ja Mosixin lisenssi on hieman rajoittuneempi.
Järjestelmiä > Mosix

Mosix-järjestelmät on tarkoitettu hieman tiukemmin sijoitettuun ympäristöön kuin Grid sellaisena kuin se yleisesti ymmärretään. Ne eivät myöskään ole yhtä helposti laajennettavissa. Mosixien hienouksiin kuuluu muun muassa käynnissä olevan prosessin siirtäminen noodilta toiselle ilman prosessin sammuttamista. Mosix on hyvin käytännöllinen ratkaisu esimerkiksi kotona 3D-mallinnusta harrastaville ja sopii myös normaalin koneen käyttöön. Ensisijaisesti nämä ovat kuitenkin klusteroituja supertietokoneita varten.
Järjestelmiä > Beowulf-klusteri

Beowulf-klusteri on niille, joille ei valmis tuote kelpaa. Toinen nimitys Tee-se-itse Linux/Unix -klusteri. Järjestelmän etuna on, että se toimii kuten on haluttu, eikä siinä ole ylimääräisiä prosesseja kuluttamassa resursseja. Myös järjestelmän malli voi olla tavallisuudesta poikkeava. Beowulf-klusterit tyypillisesti käyttävät valmiita yleisesti saatavilla olevia komponentteja (COTS).
Ensimmäiset Beowulf-klusterit kehitettiin vuonna 1993 NASA:ssa.
Järjestelmiä > Windows-klusterit

Windows-klusteri ei ole kovin suosittu ratkaisu hintansa ja suljetun ympäristön vuoksi, mutta joissakin tapauksissa niiden käyttö on välttämättömyys. Windows-klusterin etuja Unix-malleihin verrattuna ovat helposti skaalautuva järjestelmä ja nopea asennettavuus.lähde? Ne hallitsevat myös verkon kuorman jakamisen. Microsoftilla on kehityksessä oma Windows-käyttöjärjestelmä joka on suunniteltu erityisesti supertietokoneita varten.lähde?
Klusteri ja verkkoteoria

Verkkoteoriassa klusteri tarkoittaa verkon (järjestelmän) sisäistä, voimakkaasti verkotettua kokonaisuutta, sen sisäistä organisaatiota.
Klusterin "vastakohta" on järjestelmän liittyminen muuhun kokonaisuuteen, olemassaoloon, eli ns. heikot yhteydet. Jälkimmäiset ovat nimestään huolimatta systeemeille erityisen tärkeitä. Ihmisverkoissa ne esimerkiksi antavat klusterin yhtenäisestä tiedosta poikkeavaa, laajempaa tietoa.
Järjestelmän raja muodostuu klusterin ja heikkojen yhteyksien rajalle.
Klusteroitu levyjärjestelmä

Klusterointia voidaan hyödyntää tiedon prosessoinnin lisäksi myös tiedon tallentamiseen, jolloin käytetään RAID-tekniikkaa tai klusteroitua levyjärjestelmää.
Klusteroitu levyjärjestelmä tarkoittaa useiden kiintolevyjen tai levyryhmien käyttöä hajautetusti. Nämä jaetaan pääasiassa kahteen ryhmään: hajautettu levyjärjestelmä sekä jaettu levyjärjestelmä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
www.beowulf.org
BOINC – Berkeley Open Infrastructure for Network Computing
www.grid.org
Mosix
Open Mosix
www.TOP500.org – kahdesti vuodessa päivittyvä lista maailman 500:n tehokkaimman klusterin kärjestä.
Beowulf-klusteri The Borg
Kiitos tästä vuodesta

| Kiitos tästä vuodesta Eija Kantola |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1992
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 47.07
 Levy-yhtiö: Musiikki-Laiho
Muut kannet
 Uusintapainoksen kansikuva.
Eija Kantolan muut julkaisut
| Samppanjaruusu 1988 | Kiitos tästä vuodesta 1992 | Ilmaan noussut oon 1993 |
Kiitos tästä vuodesta on Eija Kantolan studioalbumi vuodelta 1992. Äänitteestä on julkaistu kaksi kansikuvaltaan toisistaan poikkeavaa versiota, ensin nimellä Eija Kantola ja sitten nimellä Eija-Riitta Kantola.
Levyllä on samat kappaleet samoina versioina kuin vuonna 1988 Chrisse Johanssonin levymerkillä CAJ julkaistulla LP:llä Samppanjaruusu, jolla Kantola esiintyi nimellä Eijariitta. Kantola ei katsonut Eijariitan nimellä tekemänsä ”omakustannetasoisen” albumin uusintajulkaisua nykyisellä taiteilijanimellään asialliseksi, vaan vei tekijänoikeusasian oikeuteen. Hänen mukaansa halvalla ja huonosti tehty Samppanjaruusu oli ”omakustannetasoa”, ja artisti paheksui levyn markkinoimista uudella taiteilijanimellään. Lohjan käräjäoikeus kielsi syksyllä 2002 VL-Musiikkia julkaisemasta materiaalia ja tuomitsi CD-levyt tuhottaviksi. Helsingin hovioikeus oli kuitenkin päinvastaisella kannalla, mutta korkein oikeus palautti vuonna 2005 käräjäoikeuden tuomion. Se korosti, että taiteilijalla on oikeus esiintyä haluamallaan nimellä ja että tekijän nimi on ilmoitettava juuri sellaisessa muodossa kuin tekijä itse haluaa. Nimeä Eija Kantola ei ollut mainittu Kantolan ja CAJ:n alkuperäisessä levytyssopimuksessa, joten sitä ei ollut lupa käyttää. Tämä ennakkopäätös mahdollistaa sen, että artistit voivat ajan kuluessa uudistaa tuotantoaan ja imagoaan vapaasti, ja kukin äänite on julkaistava sillä taiteilijanimellä kun on alun perin sovittu.
Kappaleet

Kaikki sovitukset on tehnyt Mika Toivanen.
Kiitos tästä vuodesta – 3.53 (säv. Mika Toivanen, san. Chrisse Johansson)
Luvannut en ruusutarhaa – 3.10 (Rose Garden, säv. Joe Souter, san. Pertti Reponen)
Vie meidät rakkauteen – 2.53 (Tango d'amor, säv. Leandros Papathanasiu, Klaus Munro, san. Chrisse Johansson)
Ranskalaiset korot – 3.37 (säv. Erik Lindström, san. Hillevi)
Entä nyt? – 4.50 (säv. Jukka Koivisto, san. Chrisse Johansson)
Se heinäkuu – 3.03 (säv. Jukka Koivisto, san. Chrisse Johansson)
Jippii! – 2.45 (säv. Mika Toivanen, san. Chrisse Johansson)
Sebastian – 3.45 (säv. Marco Cucinotta, san. Chrisse Johansson)
Samppanjaruusu – 3.35 (Stella romantica, säv. W. Oberbrandacher, W. Widemair, san. Chrisse Johansson)
Rakastunut – 3.10 (säv. Mika Toivanen, san. Chrisse Johansson)
Viisi pientä minuuttia – 2.04 (Five Minutes More, san. Chrisse Johansson)
Lähdit merta katsomaan – 3.45 (säv. Juhani Rasinkangas, san. Juhani Konola)
Satujen lapsi – 3.58 (säv. Jukka Koivisto, san. Chrisse Johansson)
Kesä saapuu sittenkin – 3.07 (säv. ja san. Jukka Koivisto)
Aiheesta muualla

Kiitos tästä vuodesta discogs.com -sivustolla
| n k Eija Kantola |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Samppanjaruusu  Kiitos tästä vuodesta  Ilmaan noussut oon  Yössä sielujen  Yön hiljaisuus  Tänään  Katseet  Sata suudelmaa  Kylmä kuuma ja kaunis  Rakkauden kiertokulku  Muistojen Bulevardi – Laila Kinnusen unohtumattomat laulut  Hyppy tuntemattomaan  Legendaa  Käärmetanssi  Peili  Kadonneet laulut  Kipinä 
Kokoelmat:  Parhaat  Parhaat – 20 suosikkisävelmää  Parhaat 40 hittiä  Yön Kuningatar (Kaikkien Aikojen Parhaat)  Eija Kantola – 30 v. juhlakokoelma 
Singlet:  ”Ranskalaiset korot” / ”Kesä saapuu sittenkin”  ”Samppanjaruusu” / Se heinäkuu”  ”Ainoa oikea” / ”Sua rantaan oottelen”
N’Diaye

N’Diaye on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alfred N’Diaye (s. 1990), senegalilainen jalkapalloilija
Diakité Fatoumata N’Diaye (s. 1954), malilainen diplomaatti
Keïta Rokiatou N’Diaye (s. 1938), malilainen maantieteilijä ja poliitikko
Khadim N’Diaye (s. 1985), senegalilainen jalkapalloilija
Lamine N’Diaye (s. 1956), senegalilainen jalkapalloilija ja valmentaja
Madior N’Diaye (s. 1983), senegalilainen jalkapalloilija
Makhtar N’Diaye (s. 1981), senegalilainen jalkapalloilija
Mouhamad N’Diaye (s. 1984), senegalilainen jalkapalloilija
Moussa N’Diaye (s. 1979), senegalilainen jalkapalloilija
Sidi el-Mokhtar N’Diaye (1916–1997), mauritanialainen poliitikko
Sylvain N’Diaye (s. 1976), senegalilainen jalkapalloilija
Ténéma N’Diaye (s. 1981), malilainen jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ilmaan noussut oon

| Ilmaan noussut oon Eija Kantola |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: CD
 Kesto: 39.06
 Levy-yhtiö: AXR
Eija Kantolan muut julkaisut
| Kiitos tästä vuodesta 1993 | Ilmaan noussut oon 1993 | Yössä sielujen 1994 |
Ilmaan noussut oon on Eija Kantolan studioalbumi vuodelta 1993.
Kappaleet

Tanssi, poika tanssi – 3.48 (säv. Mika Toivanen, san. Lari Sailo)
Jossakin – 3.29 (säv. Adam Schairer, Erich Offierowski ja Jean Frankfurter, suom. san. Aappo I. Piippo)
Varjojen alta – 2.44 (säv. Jukka Koivisto, san. Turkka Mali)
Matka päättyä ei saa – 4.03 (säv. ja san. Kari Kuuva)
Maailmamme – 3.18 (säv. Toivanen, san. Piippo)
Ei kauniimpaa – 3.05 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Ilmaan noussut oon – 2.50 (säv. John Barry ja Tim Rice, suom. san. Mali)
Louie – 2.38 (säv. Toivanen, san. Sailo)
Sua kutsui tuulet – 3.30 (säv. Vladimir Matetsky, suom. san. Mali)
Ainoa oikea – 2.37 (säv. Artie Butler, suom. san. Piippo)
Ikuinen nuoruus – 3.48 (säv. Toivanen, san. Sailo)
Vanha swingi – 3.50 (säv. Toivanen, san. Sailo)
Aiheesta muualla

Ilmaan noussut oon discogs.com -sivustolla
| n k Eija Kantola |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Samppanjaruusu  Kiitos tästä vuodesta  Ilmaan noussut oon  Yössä sielujen  Yön hiljaisuus  Tänään  Katseet  Sata suudelmaa  Kylmä kuuma ja kaunis  Rakkauden kiertokulku  Muistojen Bulevardi – Laila Kinnusen unohtumattomat laulut  Hyppy tuntemattomaan  Legendaa  Käärmetanssi  Peili  Kadonneet laulut  Kipinä 
Kokoelmat:  Parhaat  Parhaat – 20 suosikkisävelmää  Parhaat 40 hittiä  Yön Kuningatar (Kaikkien Aikojen Parhaat)  Eija Kantola – 30 v. juhlakokoelma 
Singlet:  ”Ranskalaiset korot” / ”Kesä saapuu sittenkin”  ”Samppanjaruusu” / Se heinäkuu”  ”Ainoa oikea” / ”Sua rantaan oottelen”
Kadonneet laulut

| Kadonneet laulut Eija Kantola |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 29. tammikuuta 2016
 Kesto: 30.26
 Levy-yhtiö: Magnum Music
Listasijoitukset
  28.
Eija Kantolan muut julkaisut
| Peili 2012 | Kadonneet laulut 2016 | Kipinä 2021 |
Kadonneet laulut on Eija Kantolan studioalbumi vuodelta 2016. Albumin taustoista ja sovituksista vastaa Mika Toivasen studio-orkesteri. Albumilta julkaistiin ennakkoon singlenä Dusty Springfieldin kappale ”Spooky”, joka sai Kyösti Mäkimattilan suomentamana nimekseen "Rakkauden leikki". Toinen single on "Vesipisaroiden laulu".
Kappaleet

Idän ja lännen tiet (From Russia with love) – 2.33
Ei aina käy niin (You only live twice) – 2.43
Pikku lurjus (Mon mec à moi) – 3.20
Vesipisaroiden laulu – 3.25
En koskaan (You don’t have to say you love me) – 2.55
Sade (Rain) – 3.05
Yksin – 2.56
Rakkauden leikki (Spooky) – 3.04
Maailmain (The end of the world) – 2.52
Se oli silloin (Let it be me) – 3.28
Yössä sielujen

| Yössä sielujen Eija Kantola |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1994
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 43.06
 Levy-yhtiö: AXR
Eija Kantolan muut julkaisut
| Ilmaan noussut oon 1993 | Yössä sielujen 1994 | Yön hiljaisuus 1994 |
Yössä sielujen on Eija Kantolan studioalbumi vuodelta 1994.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Mika Toivanen, ellei toisin mainittu.
Yössä sielujen – 3.16 (san. Ilkka Vainio)
Tuhkimo ja tanssikengät – 3.48 (san. Jukka Välimaa)
Menneisyys palaa – 3.16 (san. Välimaa)
Kaksi tuulta – 3.14 (san. Pirjo Nyman)
Sinut haluan – 3.42 (san. Välimaa)
Käy luonain eilinen – 3.53 (alkup. Yesterday Once More, säv. John Bettis ja Richard Carpenter, suom. san. Hector)
Kahden rytmi – 3.35 (san. Aappo I. Piippo ja Vainio)
Rakkauden katse – 2.45 (san. Välimaa)
Tahdon sun tietävän – 3.39 (san. Välimaa)
Oon saanut kuulla – 3.22 (san. Hector)
Sulle kuinka kertoisin – 3.12 (san. Turkka Mali)
Tää rakkaudelta näyttää – 2.51 (san. Piippo)
Yön kuningatar – 3.19 (san. Jorma Toiviainen)
Aiheesta muualla

Yössä sielujen discogs.com -sivustolla
| n k Eija Kantola |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Samppanjaruusu  Kiitos tästä vuodesta  Ilmaan noussut oon  Yössä sielujen  Yön hiljaisuus  Tänään  Katseet  Sata suudelmaa  Kylmä kuuma ja kaunis  Rakkauden kiertokulku  Muistojen Bulevardi – Laila Kinnusen unohtumattomat laulut  Hyppy tuntemattomaan  Legendaa  Käärmetanssi  Peili  Kadonneet laulut  Kipinä 
Kokoelmat:  Parhaat  Parhaat – 20 suosikkisävelmää  Parhaat 40 hittiä  Yön Kuningatar (Kaikkien Aikojen Parhaat)  Eija Kantola – 30 v. juhlakokoelma 
Singlet:  ”Ranskalaiset korot” / ”Kesä saapuu sittenkin”  ”Samppanjaruusu” / Se heinäkuu”  ”Ainoa oikea” / ”Sua rantaan oottelen”
Kokemäen Seuratalo

Kokemäen seuratalo on uudisrakennus vuoden 2001 tulipalon jälkeisestä saneerauksesta johtuen
Kokemäen Seuratalo on perinteinen seurantalo, joka sijaitsee Satakunnassa Kokemäellä Tulkkilan keskustassa olevalla Nuijan mäellä. Se on nykyään Kokemäen Seurataloyhdistyksen omistama ja hallinnoima juhla- ja kokoontumispaikka. Seuratalo on ollut maakunnan suurimpia seuraintaloja ja on vuoden 2001 tulipalon jälkeisen saneerauksen jälkeen jatkanut toimintaansa.
Seuratalo

Kokemäen Seuratalo sijaitsee puolen kilometrin päässä Kokemäen kirkosta aivan liikekeskuksen vieressä. Kiinteistöön kuuluu kaksi tonttia, joista suurempi on pysäköintialueena ja pienempi päärakennuksen sijaintipaikkana. Päärakennus on rakennettu peruskalliolle korkean mäen päälle. Tie, joka johtaa pääoven eteen, on varsin jyrkkä. Vaihtoehtoinen tie kulkee kallioreunan alla vasemmalla olevalle pysäköintialueelle, josta on myös yhteys pihalle. Pihalla on myös ulkorakennus, tupakkakatos ja roskakatos. Viereinen Sähkömuseo, joka on entinen muuntaja, käyttää Seuratalon tonttia pysäköintialueenaan.
Talossa on suuri juhlasali, jonka vieressä ravintolatilat. Laitoskeittiössä on tilaa pitopalveluiden valmistaa tarjoiluja jopa 300 hengelle. Esiintymislava on salin levyinen. Yläkerrassa on kolme erikokoista kokoushuonetta, suuri aula, keittiö ja parvi juhlasalin puolelle. Alakerran ravintolan katon päälle on rakennettu toistakymmentä metriä pitkä terassi.
Historia > Kalliopohja 1908–1918

Kokemäellä oli jo 1800-luvun lopulta alkaen ollut kasvava tarve järjestää erilaisille yhdistyksille kokoontumispaikkoja. Yhdistykset vuokrasivat erilaisia tiloja ja saneerasivat niitä toimintaansa varten, mutta mitään pysyvää ratkaisua ei ongelmalle syntynyt. Venäläisten sortovuosien aikana muodostettiin monia aatteellisia yhdistyksiä ja niiden kasvava suosio kypsytti kannattajat hankkimaan toimitiloja.
Vuonna 1905 perustettiin Kokemäen Suomenmielisten Seura, joka otti kantaa yhteiskunnan tapahtumiin, kokoontui monissa väliaikaisissa tiloissa. Kun Suomenmielisten Seurassa ehdotettiin vuonna 1907 rakennettavaksi oma talo, perustettiin asiaa hoitamaan toimikunta. Tontti hankittiin Tulkkilan laidalta Kilkun talon mailta paikasta, jota kutsuttiin silloin Laulukentänkallioksi ja jota nykyään kutsutaan Nuijanmäeksi. Talon piirustukset laati Arkkitehti Jalmari Kekkonen. Toimikunta sai rahoituksen ja lahjoituksien vastaanoton järjestettyä niin hyvin, että jo syyskuussa 1908 juhlittiin Kalliopohjaksi nimetyn talon vihkiäisiä. Talo maalattiin punaiseksi, sen pielilaudat valkoisiksi ja kattona oli pärekatto.
Kalliopohjassa kokoontuivat säännöllisesti talon omistaja Suomalainen Seura itse (nimi oli muutettu) sekä muun muassa Kokemäen Soittokunta, voimisteluseura, Kokemäen Kirkkokööri, Diagonaattiompeluseura, Karhu ja Kokemäen Nuorisoseura. Kokouksia pidettiin öljylamppujen valossa, mutta vuonna 1913 hankittiin taloon sähkövalot.
Juhannuksena vuonna 1915 tilanne Kokemäellä muuttui ratkaisevasti. Monet talot joutuivat luovuttamaan rakennuksia sotaväen majoittamiseen. Sotamiehiä saapui eri puolilta Venäjää myös Kokemäelle saamaan sotakoulutusta ja turvaamaan Suomea ensimmäisen maailmansodan aiheuttamalta epävarmuudelta. Myös Kalliopohjasta tehtiin kasarmi vuosiksi 1915-1918. Korvauksetta taloa käyttäneet sotilaat saattoivat sen huonoon kuntoon, vaikka Suomalainen Seura yritti välillä kunnostaa taloa näinä vuosina.
Venäjän hajaannus levisi syksyllä 1917 koko maahan ja Suomi julistautui itsenäiseksi 6. joulukuuta 1917. Suomessa olleet Venäjän armeijan joukot jäivät vielä tänne, koska niiden evakuoimista valmisteltiin Venäjän tilanteesta johtuen hitaasti. Kun Kalliopohjassa majoittuneet Kolpinon rykmentin sotilaat poistuivat 3. tammikuuta 1918 Kokemäeltä junalla, he sytyttivät lähtiessään Seuratalon palamaan.