stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1934

Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1934 Helsingissä
Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Helsingissä 17.-18. helmikuuta 1934. Kisapaikka oli Töölön pallokenttä.
| sijoitus | luistelija | maa | pisteet | 500m | 5000m | 1500m | 10> 000m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Bernt Evensen |  Norja | 220.418 | 50,1 (2) | 10.13,4 (5) | 2.30,1 (1) | 19.38,9 (6) |
| 2 | Birger Wasenius |  Suomi | 222.145 | 50,8 (3) | 10.03,0 (1) | 2.39,0 (10) | 19.20,9 (3) |
| 3 | Ivar Ballangrud |  Norja | 224.560 | 53,7 (15) | 10.08,3 (2) | 2.34,5 (3) | 19.30,6 (4) |
| 4 | Max Stiepl |  Itävalta | 225.582 | 54,5 (17) | 10.17,3 (9) | 2.35,0 (4) | 19.13,7 (2) |
| 5 | Åke Ekman |  Suomi | 225.935 | 52,1 (10) | 10.12,3 (4) | 2.41,1 (12) | 19.38,1 (5) |
| 6 | Charles Mathiesen |  Norja | 227.445 | 53,7 (15) | 10.26,2 (10) | 2.35,4 (5) | 19.46,5 (7) |
| 7 | Nils Bergholm |  Suomi | 227.752 | 51,8 (7) | 10.16,0 (6) | 2.43,7 (17) | 19.55,7 (8) |
| 8 | Armand Carlsen |  Norja | 231.255 | 55,9 (20) | 10.26,8 (11) | 2.46,5 (20) | 19.03,5 (1) |
| 9 | Kurt Skutnabb |  Suomi | 234.250 | 53,4 (13) | 10.38,3 (15) | 2.42,0 (14) | 21.00,4 (10) |
| 10 | R. Jürgenson |  Viro | 240.162 | 55,7 (19) | 10.55,3 (19) | 2.53,3 (22) | 20.23,3 (9) |
| NF4 | Aleksander Mitt |  Viro | 171.827 | 51,8 (7) | 10.35,6 (14) | 2.49,4 (21) | NF |
| NF4 | Haakon Pedersen |  Norja | 164.797 | 49,9 (1) | 10.43,3 (16) | 2.31,7 (2) | NF |
| NF4 | Georg Hennum |  Suomi | 170.137 | 53,4 (13) | 10.16,7 (7) | 2.45,2 (18) | NF |
| NC14 | Clas Thunberg |  Suomi | 166.003 | 50,9 (4) | 10.30,7 (12) | 2.36,1 (6) |  |
| NC15 | Hans Engnestangen |  Norja | 166.880 | 53,1 (20) | 10.10,8 (3) | 2.38,1 (8) |  |
| NC16 | Harry Haraldsen |  Norja | 167.767 | 51,5 (6) | 10.35,0 (13) | 2.38,3 (9) |  |
| NC17 | Michael Staksrud |  Norja | 168.090 | 52,9 (11) | 10.16,9 (8) | 2.40,5 (11) |  |
| NC18 | Antero Ojala |  Suomi | 171.503 | 51,8 (7) | 10.51,7 (18) | 2.43,6 (16) |  |
| NC19 | Jaakko Friman |  Suomi | 175.980 | 51,1 (5) | 11.43,8 (21) | 2.43,5 (15) |  |
| NC20 | Esko Leppänen |  Suomi | 176.297 | 54,9 (18) | 10.59,3 (20) | 2.46,4 (19) |  |
| NF1 | Kalle Paananen |  Suomi | 116.760 | NF | 10.43,6 (17) | 2.37,2 (7) |  |
| NS2 | Jānis Andriksons |  Latvia | 53.800 | NS | NS | 2.41,4 (13) |  |
| NS2 | Karl Wazulek |  Itävalta | 0.000 | NF | NS |  |  |
Speed Skating - World Allround Championships - 1933/1934
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1935

Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Oslon Frogner-stadionilla 16.-17. helmikuuta 1935.
| sijoitus | luistelija | maa | pisteet | 500m | 5000m | 1500m | 10> 000m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Michael Staksrud |  Norja | 196.425 | 43,9 (3) | 8.30,0 (1) | 2.24,3 (3) | 17.48,5 (1) |
| 2 | Ivar Ballangrud |  Norja | 198.620 | 45,4 (6) | 8.34,6 (2) | 2.23,4 (1) | 17.59,2 (4) |
| 3 | Hans Engnestangen |  Norja | 199.305 | 43,7 (2) | 8.44,6 (4) | 2.24,9 (5) | 18.16,9 (7) |
| 5 | Charles Mathiesen |  Norja | 200.953 | 46,3 (10) | 8.40,4 (3) | 2.26,2 (7) | 17.57,6 (3) |
| 6 | Birger Wasenius |  Suomi | 202.383 | 45,3 (5) | 8.49,0 (5) | 2.28,3 (11) | 18.15,0 (6) |
| 7 | Karl Wazulek |  Itävalta | 203.325 | 45,4 (6) | 8.53,8 (8) | 2.26,7 (8) | 18.32,9 (10) |
| 8 | Max Stiepl |  Itävalta | 204.022 | 47,0 (14) | 8.52,4 (7) | 2.27,2 (9) | 18.14,3 (5) |
| 9 | Jan Langedijk |  Alankomaat | 204.328 | 47,1 (15) | 8.54,8 (10) | 2.29,8 (14) | 17.56,3 (2) |
| 10 | Carsten Christensen |  Norja | 204.773 | 46,1 (9) | 8.55,8 (11) | 2.28,3 (11) | 18.33,2 (11) |
| 11 | Lou Dijkstra |  Alankomaat | 206.275 | 46,5 (12) | 9.00,2 (16) | 2.29,4 (13) | 18.39,1 (14) |
| 12 | Armand Carlsen |  Norja | 207.752 | 48,3 (18) | 9.00,1 (15) | 2.31,4 (15) | 18.19,5 (8) |
| 13 | Axel Johansson |  Ruotsi | 208.235 | 47,7 (17) | 8.56,8 (13) | 2.31,8 (17) | 18.45,1 (16) |
| 14 | Willi Sandtner |  Saksa | 208.487 | 47,1 (15) | 9.10,2 (18) | 2.31,4 (15) | 18.38,0 (13) |
| 15 | Jan Kalbarczyk |  Puola | 209.035 | 49,0 (19) | 8.59,2 (14) | 2.32,7 (18) | 18.24,3 (9) |
| 16 | Heinz Sames |  Saksa | 211.267 | 46,8 (13) | 8.55,9 (12) | 2.44,3* (20) | 18.42,2* (15) |
| 17 | Gösta Löf |  Ruotsi | 214.893 | 50,4 (20) | 9.15,4 (20) | 2.37,3 (19) | 18.50,4 (17) |
| NC18 | Clas Thunberg |  Suomi | 147.073 | 44,3 (4) | 9.06,4 (17) | 2.24,4 (4) |  |
| NC19 | Åke Ekman |  Suomi | 148.950 | 46,3 (10) | 8.54,5 (9) | 2.27,6 (10) |  |
| NC20 | Georg Krog |  Norja | 149.923 | 45,8* (8) | 9.14,9 (19) | 2.25,9 (6) |  |
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1931

Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Helsingissä Töölön Pallokentällä 21.-22. helmikuuta 1931.
| sijoitus | luistelija | maa | pisteet | 500m | 5000m | 1500m | 10> 000m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Clas Thunberg |  Suomi | 203.978 | 44,4 (1) | 9.06,3 (4) | 2.24,4 (1) | 18.56,3 (8) |
| 2 | Bernt Evensen |  Norja | 205.447 | 45,7 (2) | 9.06,6 (5) | 2.27,2 (2) | 18.40,4 (4) |
| 3 | Ivar Ballangrud |  Norja | 207.755 | 46,4 (3) | 9.11,8 (6) | 2.29,4 (4) | 18.47,5 (5) |
| 4 | Armand Carlsen |  Norja | 209.112 | 48,9 (16) | 9.03,5 (3) | 2.31,1 (5) | 18.29,9 (3) |
| 5 | Dolf van der Scheer |  Alankomaat | 209.502 | 46,5 (4) | 9.16,6 (8) | 2.29,0 (3) | 19.13,5 (12) |
| 6 | Rudolf Riedl |  Itävalta | 210.627 | 47,8 (11) | 9.20,5 (13) | 2.31,1 (5) | 18.48,2 (6) |
| 7 | Ossi Blomqvist |  Suomi | 211.670 | 46,9 (7) | 8.58,6 (1) | 2.47,4* (21) | 18.22,2 (1) |
| 8 | Uuno Pietilä |  Suomi | 212.085 | 47,8 (11) | 9.18,0 (9) | 2.34,8 (13) | 18.57,7 (10) |
| 9 | Jorma Ruissalo |  Suomi | 212.243 | 46,8 (6) | 9.15,0 (7) | 2.33,7 (9) | 19.34,2 (16) |
| 10 | Siem Heiden |  Alankomaat | 212.563 | 48,5 (15) | 9.24,6 (15) | 2.32,5 (7) | 18.55,4 (7) |
| 11 | Tokuo Kitani |  Japani | 213.860 | 47,2 (8) | 9.31,0 (17) | 2.33,9 (11) | 19.25,2 (15) |
| 12 | Alexander Alexejeff |  Suomi | 213.968 | 49,7 (20) | 9.19,8 (11) | 2.34,3 (12) | 18.57,1 (9) |
| 13 | Yrjö Päivinen |  Suomi | 214.612 | 47,9 (13) | 9.34,7 (18) | 2.33,5 (8) | 19.21,5 (13) |
| 14 | Fritz Jungblut |  Itävalta | 214.653 | 49,0 (18) | 9.25,0 (16) | 2.35,5 (15) | 19.06,4 (11) |
| 15 | Georg Rahmberg |  Ruotsi | 214.975 | 49,3 (19) | 9.19,6 (10) | 2.34,8 (13) | 19.22,3 (14) |
| 16 | Thorstein Stenbek |  Norja | 215.253 | 53,0* (21) | 9.01,6 (2) | 2.38,5 (19) | 18.25,2 (2) |
| 17 | Gunnar Almér |  Ruotsi | 215.477 | 46,5 (4) | 9.40,6 (20) | 2.33,8 (10) | 19.53,0 (17) |
| 18 | Yasuo Kawamura |  Japani | 216.783 | 47,6 (9) | 9.36,1 (19) | 2.35,5 (15) | 19.54,8 (18) |
| 19 | Shozo Ishihara |  Japani | 220.272 | 47,6 (9) | 9.53,4 (21) | 2.39,5 (20) | 20.03,3 (20) |
| 20 | Aleksander Mitt |  Viro | 220.453 | 48,0 (14) | 9.57,6 (22) | 2.37,6 (18) | 20.03,2 (19) |
| NC21 | Erling Lindboe |  Norja | 167.473 | 59,4* (22) | 9.20,4 (12) | 2.36,1 (17) |  |
| NC22 | Åke Ekman |  Suomi | 105.110 | 48,9 (16) | 9.22,1 (14) | NS |  |
Speed Skating - World Allround Championships - 1930/1931
Metsäkalmisto

Metsäkalmiston portti
Siunauskappeli
Metsäkalmisto (vir. Metsakalmistu) on Tallinnassa sijaitseva hautausmaa. Tallinnan Piritan kaupunginosassa sijaitsevalle hautausmaalle on haudattu monia Viron historian merkkihenkilöitä. Merkittävyydessään sitä voidaan verrata esimerkiksi Helsingin Hietaniemen hautausmaahan.
Historia

Metsäkalmisto on perustettu mäntykankaalle Kloostrimetsaan ('Luostarimetsä') vuonna 1933 kaupungin julkiseksi hautausmaaksi. Sen suunnittelussa on pyritty luonnonläheisyyteen ja vältetty upeita hautamuistomerkkejä lukuun ottamatta presidentti Konstantin Pätsin perhehautaa. Ensimmäinen Metsäkalmistoon haudattu henkilö on kirjailija Eduard Vilde, joka haudattin sinne 30. joulukuuta 1933.
Hautausmaan osat

Metsäkalmistossa sijaitsee muun muassa Kuulsuste küngas ('Kuuluisuuksien köngäs'). Kumpareelle on haudattu monia Viron historian merkkihenkilöitä eri aikakausilta, kuten Georg Ots, runoilija Lydia Koidula, kirjailija Anton Hansen Tammsaare, säveltäjä Raimond Valgre ja Viron presidentti Lennart Meri. Hautausmaa on jaettu eri osiin. Metsäkalmistossa on omat alueensa muun muassa kirjailijoille, kuvataiteilijoille, näyttelijöille, urheilijoille ja muille tunnetuille henkilöille. Metsäkalmistossa on myös muistomerkki Suomen-pojille eli Suomen puolella jatkosodassa taistelleille virolaisille vapaaehtoisille.
Siinä missä suomalainen hautausmaa rakentuu yleensä kirkon ympärille tasaiselle maalle, Metsäkalmisto on kirjaimellisesti metsän keskellä. Metsäkalmiston ainoa rakennus on funktionalistinen siunauskappeli, joka on valmistettu kalkkikivestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Metsäkalmisto Wikimedia Commonsissa
Poventsan korpit

| Poventsan korpit |
| --- | --- |

Kirjailija:  Reino Lehväslaiho
Kansitaiteilija:  Aimo Virtasalo
Kieli:  suomi
Genre:  sotaromaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1977
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  293
ISBN:  951-0-08175-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Poventsan korpit  on Reino Lehväslaihon kirjoittama sotaromaani, joka ilmestyi vuonna 1977.
Syksyllä 1943 sissikomppania saa tehtäväkseen räjäyttää huoltotukihdonselvennä Vienanmeren kanavalla. Venäläiset tekevät kuitenkin vastaiskun jo operaation alussa.
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1938

Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Davosin Jäästadionilla 5.-6. helmikuuta 1938.
| sijoitus | luistelija | maa | pisteet | 500m | 5000m | 1500m | 10> 000m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ivar Ballangrud |  Norja | 190.907 | 43,8 (10) | 8.20,2 (1) | 2.16,1 (2) | 17.14,4 (1) |
| 2 | Karl Wazulek |  Itävalta | 192.233 | 43,1 (7) | 8.27,9 (3) | 2.17,8 (7) | 17.28,2 (3) |
| 3 | Charles Mathiesen |  Norja | 192.660 | 44,7 (12) | 8.25,4 (2) | 2.17,1 (4) | 17.14,4 (2) |
| 4 | Alfons Bērziņš |  Latvia | 194.197 | 42,9 (4) | 8.37,5 (8) | 2.16,4 (3) | 18.01,6 (10) |
| 5 | Michael Staksrud |  Norja | 194.588 | 43,5 (9) | 8.41,0* (9) | 2.17,2 (6) | 17.45,1 (5) |
| 6 | Birger Wasenius |  Suomi | 194.777 | 43,4 (8) | 8.34,8 (7) | 2.19,4 (11) | 17.48,6 (6) |
| 7 | Aage Johansen |  Norja | 195.130 | 42,9 (4) | 8.43,5 (11) | 2.17,1 (4) | 18.03,6 (11) |
| 8 | Jan Langedijk |  Alankomaat | 195.560 | 45,0 (15) | 8.28,5 (4) | 2.21,9 (13) | 17.28,2* (3) |
| 9 | Lassi Parkkinen |  Suomi | 195.663 | 44,2 (11) | 8.32,7 (6) | 2.20,2 (12) | 17.49,2 (7) |
| 10 | Roelof Koops |  Alankomaat | 200.797 | 46,1 (18) | 8.47,6 (13) | 2.23,9 (14) | 17.59,4 (8) |
| 11 | Antero Ojala |  Suomi | 202.287 | 44,9 (13) | 8.52,5 (14) | 2.24,8 (16) | 18.37,4 (15) |
| 12 | László Hidvéghy |  Unkari | 202.567 | 46,7 (21) | 8.55,4 (16) | 2.24,8 (16) | 18.01,2 (9) |
| 13 | Gedeon Ladányi |  Unkari | 203.695 | 45,4 (16) | 9.03,7 (21) | 2.24,6 (15) | 18.34,5 (13) |
| 14 | Ernő Ladányi |  Unkari | 205.263 | 46,9 (23) | 9.00,4 (19) | 2.25,6 (18) | 18.35,8 (14) |
| 15 | Arthur Ritzi |  Sveitsi | 206.753 | 48,5 (25) | 8.54,4 (15) | 2.30,1 (22) | 18.15,6 (12) |
| 16 | Franz Bieser |  Saksa | 208.352 | 46,4 (19) | 9.11,3 (25) | 2.31,4 (23) | 18.47,1 (16) |
| 17 | David Barwa |  Saksa | 208.927 | 47,4 (24) | 9.10,1 (23) | 2.28,4 (20) | 19.01,0 (17) |
| 18 | Harry Tipper |  Iso-Britannia | 215.755 | 50,6 (26) | 9.17,5 (26) | 2.36,9 (24) | 19.02,1 (18) |
| NF4 | Max Stiepl |  Itävalta | 142.317 | 44,9 (13) | 8.31,5 (5) | 2.18,8 (9) | NF |
| NC20 | Hans Engnestangen |  Norja | 139.560 | 41,8 (1) | 8.44,6 (12) | 2.15,9 (1) |  |
| NC21 | Leo Freisinger |  Yhdysvallat | 140.340 | 41,9 (2) | 8.41,4 (10) | 2.18,9 (10) |  |
| NC22 | Georg Krog |  Norja | 143.633 | 42,3 (3) | 9.11,0 (24) | 2.18,7 (8) |  |
| NC23 | Hermann Schoellkopf |  Sveitsi | 149.147 | 45,4 (16) | 9.04,8 (22) | 2.27,8 (19) |  |
| NC24 | Willi Sandtner |  Saksa | 149.893 | 46,4 (19) | 8.56,6 (17) | 2.29,5 (21) |  |
| NS3 | Harry Haraldsen |  Norja | 97.130 | 42,9 (4) | 9.02,3 (20) | NS |  |
| NS3 | Jan Kalbarczyk |  Puola | 100.780 | 46,8 (22) | 8.59,8 (18) | NS |  |
| NF1 | Thomas Mott |  Iso-Britannia | 0.000 | NF | NS |  |  |
Speed Skating - World Allround Championships - 1937/1938
Phalaena

Phalaena oli Carl von Linnén vuonna 1758 kuvaama perhosten suku, johon hän sijoitti kaikki yöperhosiksi katsomansa lajit kiitäjiä lukuun ottamatta. Nykyään suku ei enää ole validi, sillä se ei ole monofyleettinen. Useat tieteilijät käyttivät Phalaena-sukua myöhemmin myös mittareiden (Geometridae) synonyyminä.
Suvun lajit on nykyään jaettu seuraaviin heimoihin:
Viuhkaperhoset Alucitidae
Silkkikehrääjät Bombycidae
Mittarit Geometridae
Yökköset Noctuidae
Koisat Pyralidae
Riikinkukkokehrääjät Saturniidae
Aitokoit Tineidae
Kääriäiset Tortricidae
Pouët

| Pouët |
| --- | --- |
Verkkosivusto:  http://www.pouet.net/
Kaupallinen:  ei
Luonut:  Laurent Raufaste
Demo
Kompo
Demoparty
Mod Archive
Pouët.net
Scene.org
demoscene.info
Abduction
Alternative Party
Assembly
The Gathering
Breakpoint
The Party
Pouët tai pouet.net on demoskenen hakemistopalvelu. Sivuston perusti vuonna 2000 Laurent Raufaste (Analogue). Nimelle ei ole varsinaista merkitystä, mutta se on onomatopoeettinen trumpetin ääntä muistuttava sana.
Pouët on samankaltainen kuin Scene.org, mutta sisältää myös kuvakaappauksia ja kommentointia jokaiselle tuotannolle tiedostolatauksen lisäksi.
Pouët sisältää useiden eri laitteistoalustojen tuotantoja.
Käännös suomeksi
Miami (täsmennyssivu)

Miami tarkoittaa seuraavia asioita:
Miami, Floridan osavaltion toiseksi suurin kaupunki Yhdysvalloissa
Miami, kaupunki Oklahoman osavaltiossa Yhdysvalloissa
Miami Beach, kaupunki ja rantalomakohde Miamin edustalla olevilla vallisaarilla
Miamit, Algonkin-kansoihin kuuluva alkuperäiskansa Yhdysvalloissa
Miami-Illinois, edellisten puhuma kieli
Miami, Ohiojoen sivujoki
Miami, suomalainen elokuva vuodelta 2017.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Miami”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Phaisan Hansawong

Phaisan Hansawong (s. 21. lokakuuta 1989) on thaimaalainen painonnostaja. Hän sijoittui Pekingin olympialaisissa 2008 alle 62-kiloisten sarjassa viidenneksi yhteistuloksella 294 kg. Hänen tuloksensa tempauksessa oli 132 kg ja työnnössä 162 kg. MM-kilpailuissa hän sijoittui 13:nneksi alle 69-kiloisten sarjassa vuonna 2010 ja 15:nneksi alle 56-kiloisten sarjassa vuonna 2007. Nuorten MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa alle 69-kiloisten sarjassa vuonna 2009 tasatuloksella kiinalaisen Lin Qingfengin kanssa mutta tätä 360 grammaa painavampana. Molempien yhteistulos oli 320 kg, ja Hansawong tempaisi 145 kg sekä työnsi 175 kg.
Poem-säätiö

Poem-säätiö ( säätiörekisterissä POEM - Säätiö) oli Oulun ja laajemmin Pohjois-Suomen alueella toiminut audiovisuaalisia tuotantoja tukenut säätiö, joka myönsi apurahoja käsikirjoittamiseen sekä korotonta laina- ja investointirahoitusta teosten kehittämiseen ja tuotantoon. Säätiö lakkautettiin vuonna 2016.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Pidättämiseen oikeutettu virkamies

Pidättämiseen oikeutettu virkamies on henkilö, jolla on oikeus tehdä pidätys. Pidättäminen on pakkokeino, joka loukkaa yksilönvapautta. Tämän vuoksi on oikeusvaltioissa tarkkaan määritelty, millä edellytyksillä ja kenen päätöksellä pidättämisen voi tehdä.
Pidättämiseen oikeutetut Suomessa

Pidättämisen voi Suomessa kohdistaa vain rikoksesta epäiltyyn. Siitä saa päättää ja sen saa suorittaa vain pidättämiseen oikeutettu virkamies. Asiasta säädetään pakkokeinolain (806/2011) 2 luvun 9 §:n 1 momentin 3 kohdassa.
Pidättäminen on eri asia kuin kiinniotto. Poliisimiehen tehdessä kiinnioton ilman pidättämismääräystä, on siitä viipymättä ilmoitettava pidättämiseen oikeutetulle virkamiehelle.
Pidättämiseen oikeutetut Suomessa > Pidättämiseen oikeutetun virkamiehen oikeuksia

Pidättämisen lisäksi heillä on useissa eri laeissa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia, kuten oikeus toimia esitutkinnan tutkinnanjohtajana tai päätösvalta vangitsemisvaatimuksesta tai vangin yhteydenpidon rajoittamisesta. Myös pakkokeinojen käytöstä yleensä päättää pidättämiseen oikeutettu virkamies.
Suomen laeissa pidättämiseen oikeutettu virkamies on laajalti käytetty käsite, johon viitataan usein esimerkiksi esitutkinnan tai poliisin toimivaltakysymyksissä. Pidättämiseen oikeutetuista virkamiehistä, jotka ovat poliiseja, käytetään myös nimitystä pidättämiseen oikeutettu poliisimies ja tullin tapauksessa nimitystä pidättämiseen oikeutettu tullimies.
Pidättämiseen oikeutettuja virkamiehiä ovat:
poliisiylijohtaja, Poliisihallituksen poliisijohtaja, poliisiylitarkastaja ja poliisi-tarkastaja, poliisipäällikkö, apulaispoliisipäällikkö, keskusrikospoliisin päällikkö ja apulaispäällikkö, suojelupoliisin päällikkö, esitutkintatehtäviin määrätty apulaispäällikkö, esitutkintatehtäviin määrätty osasto-päällikkö, esitutkintatehtäviin määrätty ylitarkastaja ja tarkastaja, liikkuvan poliisin päällikkö, apulaispäällikkö ja liikennepoliisitarkastaja, rikosylitarkastaja, rikostarkastaja, rikosylikomisario, ylikomisario, rikoskomisario ja komisario;
Tullihallituksen rikostorjuntaosaston päällikkö ja tullirikostorjunnasta vastaavien yksiköiden päälliköt, tullipiirin päällikkö ja sen rikostorjuntapäällikkö sekä tulliylitarkastaja, jonka Tullihallituksen rikostorjuntaosaston päällikkö tai rikostorjunnasta vastaavan yksikön päällikkö taikka tullipiirin päällikkö on määrännyt tutkinnanjohtajaksi;
rajavartiolaitoksen päällikkö ja apulaispäällikkö, rajavartiolaitoksen esikunnan raja- ja meriosaston osastopäällikkö, rajavartiolaitoksen esikunnan oikeudellisen osaston osastopäällikkö, apulaisosastopäällikkö, ylitarkastaja, rikosylitarkastaja ja rikostarkastaja, rajavartioston ja merivartioston komentaja ja apulaiskomentaja, rajavartioston ja merivartioston rajatoimiston ja meritoimiston päällikkö, Suomenlahden merivartioston Helsingin rajatarkastusosaston päällikkö ja varapäällikkö sekä vähintään luutnantin arvoinen rajavartiomies, joka on saanut tutkinnanjohtajalle rajavartiolaitoksessa säädetyn koulutuksen ja jonka rajavartiolaitoksen tai sen hallintoyksikön päällikkö on määrännyt tutkinnanjohtajaksi;
syyttäjä.
Pidättämiseen oikeutetuista puolustusvoimien virkamiehistä säädetään laissa erikseen.
Pidättämiseen oikeutetut Suomessa > Pakkokeinoista päättäminen

Tässä on lueteltu ja käsitelty niitä pakkokeinoja, joiden käytöstä voi yksin päättää tai sitä voi pyytää tuomioistuimelta pidättämiseen oikeutettu virkamies.
Pidättämiseen oikeutetut Suomessa > Pakkokeinoista päättäminen > Itse päätettävät pakkokeinot

Matkustuskielto: Esitutkinnan aikana matkustuskieltoa koskevasta asiasta päättää pidättämiseen oikeutettu virkamies. Ennen päätöksen tekemistä siitä on ilmoitettava syyttäjälle, joka voi ottaa kysymyksen päätettäväkseen. Syytteen nostamisen jälkeen matkustuskieltoa koskevasta asiasta päättää tuomioistuin.
Lähetyksen pysäyttäminen takavarikkoa varten: Rikoksesta epäillylle tarkoitettu tai häneltä lähtöisin oleva kirje, paketti tai muu vastaava lähetys saadaan ennen sen saapumista vastaanottajalle takavarikoida tai jäljentää, jos rikoksesta säädetty ankarin rangaistus on vähintään vuosi vankeutta.
Datan säilyttämismääräys: Pidättämiseen oikeutettu virkamies voi määrätä sen, jonka hallussa tai määräysvallassa data on, ei kuitenkaan rikoksesta epäiltyä, säilyttämään sen muuttumattomana. Määräyksestä on pyynnöstä annettava kirjallinen todistus.
Takavarikko: Takavarikoimisesta ensimmäiseksi neljäksi kuukaudeksi päättää pidättämiseen oikeutettu virkamies. Hän voi päättää myös takavarikkonsa kumoamisesta. Tämän jälkeen neljä kuukautta kerrallaan asiasta päättää tuomioistuin. Tuomioistuin saa päättää takavarikosta siitä syytettä käsitellessään tai takavarikon jatkoaikaa harkitessaan.Esine, omaisuus tai asiakirja voidaan takavarikoida, jos on syytä olettaa, että: 1) sitä voidaan käyttää todisteena rikosasiassa; 2) se on rikoksella joltakulta viety; tai 3) se tuomitaan menetetyksi.
Kotietsintä: Paikkaan kohdistuvasta etsinnästä (kotietsinnästä) päättää pidättämiseen oikeutettu virkamies.
Pidättämiseen oikeutetut Suomessa > Pakkokeinoista päättäminen > Salaiset pakkokeinot

Muun muassa telekuuntelua, televalvontaa, tukiasematietojen hankkimista, peiteltyä tiedonhankintaa, teknistä tarkkailua, teleosoitteen tai telepäätelaitteen yksilöintitietojen hankkimista, peitetoimintaa, valeostoa, tietolähdetoimintaa ja valvottua läpilaskua voidaan käyttää esitutkinnassa salassa niiden kohteilta.
Telekuuntelu on yleisen viestiverkon seuraamista
Televalvonta on tunnistamistietojen hankkimista viestistä tai laitteeseen sekä teleosoitteen tai telepäätelaitteen sijaintitiedon hankkimista taikka teleosoitteen käytön tilapäistä estämistä.
Kiireellisessä tapauksessa televalvonnan saa aloittaa heti ja sitä saa jatkaa kunnes tuomioistuin on käsitellyt asian.
Tuomioistuimelle on ilmoitettava 24 tunnin kuluessa televalvonnan aloittamisesta.
Tekninen kuuntelu
kun se kohdistuu vankiin
kun se kohdistuu epäiltyyn vakituiseen asumiseen tarkoitetun tilan ulkopuolella
kun kuuntelu- tai katselulaite on tarkoitus sijoittaa epäillyn käyttämään kulkuneuvoon tai siihen tilaan, jossa epäilty oleskelee
Tekninen katselu
Tuomioistuin päättää asuntokuuntelusta ja vangitun epäillyn teknisestä kuuntelusta, jos pidättämiseen oikeutettu virkamies sitä vaatii.
Pidättämiseen oikeutetut Suomessa > Muita valtuuksia, velvoitteita ja päätäntävastuita

Esitutkinnan aikana vangitsemisvaatimuksen tekee pidättämiseen oikeutettu virkamies. Syyttäjä voi ottaa asian käsittelyn itselleen.
Esitutkintaviranomainen saa olla puuttumatta esineen kuljetukseen, jos tämä on tarpeen tekeillä olevaan rikokseen osallisten henkilöiden tunnistamiseksi taikka tekeillä olevaa rikosta vakavamman rikoksen tai laajemman rikoskokonaisuuden selvittämiseksi (valvottu läpilasku).
Peitetoiminnalla tarkoitetaan tiettyyn henkilöön kohdistuvaa suunnitelmallista tiedonhankintaa käyttämällä soluttautumista, jossa tiedonhankinnan edellyttämän luottamuksen hankkimiseksi käytetään vääriä, harhauttavia tai peiteltyjä tietoja tai rekisterimerkintöjä taikka valmistetaan tai käytetään vääriä asiakirjoja. Keskusrikospoliisin tai suojelupoliisin päällikkö päättää peitetoiminnasta.
Tuomioistuimen on määrättävä vangittu päästettäväksi heti vapaaksi, jos edellytyksiä vangittuna pitämiseen ei enää ole.
Voidaan rajoittaa tutkintavangin ja kiinni otetun tai pidätetyn yhteydenpitoa muuhun henkilöön, jos on syytä epäillä, että yhteydenpito vaarantaa kiinniottamisen, pidättämisen tai tutkintavankeuden tarkoituksen.
Pidättämiseen oikeutetut muualla > Viro

Tutkintaviranomaisella on oikeus pidättämiseen. Jos henkilö saadaan kiinni rikoksesta itse teossa tai välittömästi teon jälkeen tai jos hän yrittää paeta, kuka tahansa voi viedä hänet poliisille pidätettäväksi.
Pidättämiseen oikeutetut muualla > Saksa

Yleinen syyttäjä tai poliisi voi pidättää epäillyn väliaikaisesti, jos hänet saadaan kiinni rikospaikalta tai hänen epäillään yrittävän paeta poistuessaan rikospaikalta. Yleinen syyttäjä tai poliisi voi myös pidättää epäillyn, jos viivästymisestä aiheutuu vaaraa ja asia on siksi kiireellinen, edellyttäen, että pidätysmääräyksen ehdot täyttyvät. Tämä edellyttää, että on olemassa pakottavia syitä epäillä henkilöä rikoksesta ja erityiset pidätysperusteet täyttyvät. Epäillyn pidätyshetkellä tuomari on jo voinut antaa pidätysmääräyksen yleisen syyttäjän pyynnöstä tai se voidaan antaa pidätyksen jälkeen. Pidätysmääräys voidaan antaa myös, jos tietyt tutkintatoimenpiteet, kuten kuulustelu tai henkilöön kohdistuva etsintä, on suoritettava käyttämällä pakkoa.