Via Appia
Reitti > Roomasta Capuaan

Via Appian ensimmäinen osa Roomasta Capuaan oli pääosuus, josta kaikki myöhemmät jatkeet ja haaraumat olivat riippuvaisia. Osuuden asemapaikat olivat:
| Kaupunki tai muu asema | Nykyinen paikka | Etäisyys edellisestä> mailia | Etäisyys edellisestä> km (n.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rooma | Rooma |  |  |
| Ad nonum |  | 9 | 13,3 |
| Bovillae | Marino | 3 | 4,4 |
| Albanum |  | 2 | 3,0 |
| Aricia | Ariccia | 2 | 3,0 |
| Sublanuvio (Sub Lanuvio) | Genzano di Roma | 14 | 20,7 |
| Ad Sponsas | Velletri | 14 | 20,7 |
| Tres tabernae | Cisterna di Latina | 3 | 4,4 |
| Tripontium |  | 10 | 14,8 |
| Forum Appii | Borgo Faiti | 10 | 14,8 |
| Ad medias | Mesa di Pontinia | 9 | 13,3 |
| Tarracina (Tarracinae, Anxur) | Terracina | 10 | 14,8 |
| Fundi | Fondi | 13 | 19,2 |
| Formiae | Formia | 13 | 19,2 |
| Minturnae | Minturno | 9 | 13,3 |
| Sinuessa | Mondragone | 9 | 13,3 |
| Pons Campanus |  | 9 | 13,3 |
| Ad octavum |  | 9 | 13,3 |
| Casilinum | Capua | 5 | 7,4 |
| Capua | S. Maria Capua Vetere | 3 | 4,4 |
Osuuden pituus oli 132 roomalaista mailia eli noin 194 kilometriä. Tie oli Roomasta Tarracinaan lähes täysin suora, ja siksi myös asemapaikat on ollut suhteellisen helppo paikantaa. Kaupunkien välille merkityt asemapaikat olivat yleensä lähinnä tieasemia, mutationes, joissa pidettiin hevosia vaihtoa varten.
Roomasta Caecilia Metellan haudalle
Via Appia sai tavallaan alkunsa jo Serviuksen muurien sisäpuolelta Circus maximuksen kaakkoispään lähellä olleesta teiden risteyksestä, johon tuli muun muassa tie pohjoisesta Colosseumilta päin. Ei kuitenkaan tiedetä, oliko tällä muurien sisäpuolisella osuudella joku oma nimi. Varsinaisesti Via Appian katsotaan alkaneen Serviuksen muurien Porta Capena -portilta. Noin puoli mailia portin jälkeen Via Appia erkaantui Via Latinasta, joka kulki idempänä, niin että Aurelianuksen muureista tiet kulkivat eri porteista. Portti, jonka kautta Via Appia lopulta poistui Roomasta, tunnettiin nimellä Porta Appia; nykyisin siitä käytetään nimeä Porta San Sebastiano. Muurien välisellä alueella tiellä oli kolme triumfikaarta, jotka oli pystytetty Drusuksen, Trajanuksen ja Lucius Veruksen kunniaksi. Drusuksen nimiin on liitetty nykyaikaan säilynyt niin kutsuttu Drusuksen riemukaari, joka ei kuitenkaan todellisuudessa liity häneen.
Tien ensimmäinen mailipylväs sijaitsi noin 120 metriä Porta Appian ulkopuolella, sillä etäisyydet mitattiin aina Porta Capenalta. Heti Porta Appian ulkopuolella sijaitsi Marsin temppeli. Noin puolen mailin päässä Porta Appiasta tie ylitti Almo (nyk. Almone) -joen. Joen jälkeen tie teki huomattavan mutkan, mutta kulki toisesta mailipylväästä saakka hyvin suoraa linjaa Bovillaehen Albanolaisvuorten juurelle.
Via Appian varrella, sekä jo Serviuksen ja Aurelianuksen muurien välillä että viimeksi mainitun ulkopuolella, oli lukuisia hautoja. Tien varrella on ollut myös monia merkittäviä rakennuksia, joista monista on säilynyt huomattavia osia. Tien vasemmalla puolella pian Almon ylittämisen jälkeen sijaitsi keisarillinen Getan hauta. Vähän myöhemmin tien vasemmalle puolella on suuri hauta, joka tunnetaan Priscillan hautana. Se oli Domitianuksen vapautetun Abascantiuksen ja tämän vaimon Priscillan muistomerkki, josta Statius esittää yksityiskohtaisen kuvauksen. Heti sen jälkeen tien vasemmalla puolella on Domine Quo Vadis -kirkko eli Pyhän Neitsyt Marian kirkko (Santa Maria delle Piante). Se sijaitsee paikalla, jossa Roomasta pakoon lähtenyt apostoli Pietari perimätiedon mukaan kohtasi Jeesuksen. Kirkossa on marmorikivi, jossa on Jeesuksen jalanjäljiksi kutsutut jäljet (tosin nykyisin kirkossa on kiven kopio).
Suunnilleen toisen mailin kohdalla, tien oikealla puolella, sijaitsevat Pyhän Calixtuksen (San Calliston) katakombit ja noin 2+1⁄2 mailin kohdalla Pyhän Sebastianuksen (San Sebastianon) katakombit. Hieman Pyhän Sebastianuksen katakombien jälkeen tien vasemmalla puolella sijaitsivat keisarillinen Maxentiuksen mausoleumi, joka tunnetaan myös Valerius Romuluksen mausoleumina, sekä Maxentiuksen huvila, johon kuului Maxentiuksen circus.
Samoin tien vasemmalla puolella, lähes tarkalleen kolme mailia Roomasta, sijaitsi Via Appian haudoista huomattavin ja tunnetuin, Caecilia Metellan mausoleumi. Metella oli Quintus Caecilius Metellus Creticuksen tytär ja Crassuksen vaimo. Tornimainen mausoleumi muutettiin keskiajalla osaksi linnaa, joka tunnetaan nimellä Castrum Caetani. Mausoleumi on säilynyt nykyaikaan hyvin, ja se on tunnettu bukranion-koristeensa ansiosta nimellä Capo di Bove. Tien toisella puolella on Pyhän Nikolaoksen kirkko San Nicola a Capo di Bove.
Caecilia Metellan haudalta Bovillaehen
Caecilia Metellan hautaa seuraavan osuuden huomattavimpiin hautoihin lukeutuu Servilius Quartuksen hauta tien vasemmalla puolella noin 3+3⁄4 mailia Roomasta.
Via Appian viidennen mailipylvään lähellä sijaitsi Ustrinum eli paikka, jossa kuolleiden ruumiit poltettiin, ennen kuin tuhkat sijoitettiin tien varren lukuisiin hautoihin. Viiden mailin (quinti) kohdalla sijaitsi Quintilliusten huvila, jonka rakennuttivat vuoden 151 konsulit, veljekset Sextus Quintillius Valerius Maximus ja Sextus Quintillius Condianus. Commoduksen surmautettua heidät rakennuksesta tuli todennäköisesti keisarillinen huvila. Rakennuskokonaisuudesta on säilynyt huomattavia raunioita.
Lähempänä kuudetta mailia, tien vasemmalla puolella, sijaitsi suurikokoinen pyöreä mausoleumi, joka tunnetaan nykyisin nimellä Casal Rotondo. Se on ehjänä ollut Caecilia Metellan mausoleumiakin suurempi. Sitä on aiemmin ehdotettu Messalla Corvinuksen haudaksi. Rakennus on nykyisin keskiaikaisen maatalon perustana. Mausoleumin raunioiden vieressä sijaitsee arkeologi Luigi Caninan muinaislöytöjensä marmorinpalasista kokoama tiiliseinämä.
Noin kahdeksan mailin kohdalla sijaitsi pieni temppeli. Sitä on joskus ehdotettu Herculeen temppeliksi, jonka Domitianus rakennutti tai kunnostutti, mutta säilyneiden raunioiden perusteella rakennus vaikuttaa todellisuudessa olevan varhaisempi. Yhdeksän mailin eli Ad nonumin tieaseman kohdalla on keisarikaudella rakennetun huvilan rauniot sekä suuri pyöreä tiilirakennelma, jota pidetään keisarillisena Gallienuksen mausoleumina. Siihen haudattiin Gallienuksen lisäksi myös Severus II.
Bovillaesta Ariciaan
Noin 11–12 mailin kohdalla Via Appia alkoi nousta Albanolaisvuorille, mitä kesti noin kolmen mailin verran, joskin nousu oli aluksi hyvin loivaa. Bovillaen kaupunki jäi hieman tien oikealle puolelle. Se esiintyy Tabula Peutingerianassa yhtenä tien asemista, mutta sen etäisyys Roomasta on merkitty siinä virheellisesti 10 mailiksi; todellinen etäisyys oli 12 mailia.
Tämän jälkeen tie nousi edelleen suoraa linjaansa noudattaen Albanumin kukkulalle, joka sijaitsi 14 mailin päässä Roomasta. Tien varrella sijaitsi Domitianuksen huvila. Kaksi mailia myöhemmin tie ohitti Arician, ja poikkesi sen kohdalla suorasta linjasta, jota oli kulkenut niin kauan, laskeutuen kaupungin juurella olleeseen laaksoon jyrkkää rinnettä, joka tunnettiin nimellä Clivus Aricinus. Hieman myöhemmin se kulki laakson alimman osan yli massiivista pengertietä pitkin.
Ariciasta Tarracinaan
Arician jälkeenkin Via Appia poikkesi jonkin verran suoralta linjalta kukkuloita ja järviä kierrellessään. Lanuvium jäi tien oikealle puolelle, ja tien varrrella sen kohdalla sijaitsi tieasema Sublanuvio (Sub Lanuvio). Sen jälkeen tie laskeutui Albanolaisvuorten takaiselle tasangolle ja saavutti Tres tabernaen tieaseman. Forum Appii sijaitsi 43 mailipylvään kohdalla, ja pylväs on löydetty alkuperäiseltä paikaltaan. Tämä osoittaa samalla Itinerarium Antonini Augustin tähän saakka antamat etäisyydet täsmälleen oikeiksi. Tien alkuperäistä kiveystä on ollut näkyvissä useissa paikoissa Arician ja Tres tabernaen välillä.
Tämän jälkeen tie jatkoi viivasuoraan tasangon ja Pontisten soiden läpi. Tres tabernaen ja Forum Appiin välillä sijaitsi Tripontium, josta alkoi 19 mailin mittainen ja tästä nimen Decennovium saanut soiden läpi kulkenut kanavaosuus, joka kulki tien vierellä. Noin 8+1⁄2 mailia Forum Appiista ja suunnilleen kanavaosuuden puolivälissä sijaitsi tästä nimensä saanut tieasema nimeltä Ad medias. Kanava päättyi hieman ennen Tarracinaa, ja matka jatkui jälleen maitse. Tarracina oli 62 mailin tai pelkästään Itinerarium Antonini Augustia seuraamalla 61 mailin päässä Roomasta.
Tarracinasta Capuaan
Tarracinasta Via Appian reittiä voidaan seurata helposti vielä Fundiin. Sen varrelta on löydetty tältä osuudelta paljon huviloiden ja hautojen raunioita. Hieman Tarracinan jälkeen tie kulki kapeikosta nimeltä Lautulae eli Ad Lautulas, joka oli puolustuksen kannalta merkittävä paikka ja esiintyy siksi usein Rooman historiassa. Fundista Formiaehen tie kulki vuoristossa. Sen perustuksista ja silloista on säilynyt paljon jäänteitä. Formiaen ja sen lähiseudun huviloiden jäänteet reunustavat tietä noin kahden mailin matkalta. Hautoja ulottuu Minturnaehen saakka. Minturnae sijaitsi Liris (nyk. Garigliano) -joen rannalla lähellä sen suuta.
Liriksen ylitettyään tie jatkoi Tyrrhenanmeren rannalla olleeseen Sinuessaan, jonka jälkeen se kääntyi itään eli sisämaahan päin kohti Capuaa. Casilinumissa kolme mailia ennen Capuaa Via Appia yhdistyi Via Latinan kanssa ja ylitti Vulturnus (nyk. Volturno) -joen. Kokonaisetäisyydeksi Roomasta Capuaan tulee 132 mailia, tai pelkästään Itinerarium Antonini Augustia seuraamalla 131 mailia.
Haaraumat
Via Appiasta erkani sen ensimmäisellä osuudella useita haaraumia. Niistä tärkeimpiä olivat:
Via Ardeatina erkani Via Appiasta pian Almo-joen ylityksen jälkeen ja eteni lähes suoraa linjaa Ardeaan 23 mailin päässä Roomasta.
Via Antiatina erkani Via Appiasta hieman ennen Bovillaeta ja eteni suoraa linjaa Antiumiin 38 mailin päässä Roomasta.
Via Setina erkani Via Appiasta pian Tripontiumin jälkeen ja eteni suoraa linjaa Setiaan.
Eräs haara, jonka nimeä ei tiedetä, erkani Via Appiasta Minturnaessa ja kulki 18 mailin matkan Via Latinan varrella sijainneeseen Teanumiin. Sieltä tie jatkui Allifaen ja Telesian kautta Beneventumiin.
Via Domitiana oli Via Appian rannikolla kulkeneen osuuden jatko Sinuessasta Volturnumin, Cumaen ja Puteolin kautta Neapoliihin. Se sai nimensä rakennuttajastaan keisari Domitianuksesta.
Capuan ja Neapoliin välillä kulki myös suora tie suunnilleen niiden puolivälissä sijainneen Atellan kautta.