stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2014
Mitalistit > Taitouinti

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksinuinti |  Svetlana Romašina | 95,8333 |  Ona Carbonell | 93,7000 |  Anna Vološyna | 92,3333 |
| Pariuinti |  Venäjä Darja Korobova Svetlana Kolesnitšenko | 96,1000 |  Ukraina Lolita Ananasova Anna Vološyna | 92,9000 |  Espanja Ona Carbonell Paula Klamburg | 92,1667 |
| Joukkueuinti |  Venäjä Svetlana Kolesnitšenko Anisja Olhova Jelena Prokofjeva Alla Šiškina Marija Šurotškina Gelena Topilina Vlada Tšigireva Darina Valitova | 96,8333 |  Ukraina Lolita Ananasova Olena Gretšyhina Olga Kondrašova Oleksandra Sabada Kateryna Sadurska Anastasija Savtšuk Ksenija Sydorenko Anna Vološyna | 94,0667 |  Espanja Clara Basiana Alba María Cabello Ona Carbonell Margalida Crespí Sara Levy Meritxell Mas Cristina Salvador Paula Klamburg | 92,4667 |
| Yhdistetty vapaaohjelma |  Ukraina Lolita Ananasova Olena Gretšyhina Oleksandra Kašuba Kateryna Reznik Oleksandra Sabada Kateryna Sadurska Anastasija Savtšuk Ksenija Sydorenko Anna Vološyna Olha Zolotarova Dana-Mariia Klymenko Olga Kondrašova | 94,4333 |  Espanja Clara Basiana Clara Camacho Ona Carbonell Margalida Crespí Sara Gijón Thaïs Henríquez Cecilia Jiménez Sara Levy Meritxell Mas Cristina Salvador Alba María Cabello Paula Klamburg | 93,0333 |  Italia Elisa Bozzo Beatrice Callegari Camilla Cattaneo Linda Cerruti Francesca Deidda Costanza Ferro Manila Flamini Mariangela Perrupato Dalila Schiesaro Sara Sgarzi Alessia Pezone Federica Sala | 90,3333 |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Iso-Britannia | 11 | 8 | 8 | 27 |
| 2 |  Venäjä | 9 | 7 | 3 | 19 |
| 3 |  Italia | 8 | 3 | 12 | 23 |
| 4 |  Saksa | 6 | 8 | 8 | 22 |
| 5 |  Tanska | 6 | 1 | 2 | 9 |
| 6 |  Unkari | 5 | 6 | 6 | 17 |
| 7 |  Ranska | 5 | 4 | 3 | 12 |
| 8 |  Ruotsi | 3 | 6 | 1 | 10 |
| 9 |  Espanja | 3 | 5 | 5 | 13 |
| 10 |  Alankomaat | 3 | 5 | 2 | 10 |
| 11 |  Puola | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 12 |  Serbia | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 13 |  Ukraina | 1 | 3 | 7 | 11 |
| 14 |  Liettua | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 15 |  Valko-Venäjä | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 16 |  Färsaaret | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 17 |  Kreikka | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 18 |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 18 |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 18 |  Slovenia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 18 |  Suomi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 66 | 62 | 65 | 193 |
Aiheesta muualla

Berliinin uinnin EM-kisojen virallinen sivusto
VY Canis Majoris

| VY Canis Majoris |
| --- | --- |
 Aurinko ja VY Canis Majoris kokovertailussa. Katkoviivalla Maan kiertorata Auringon ympäri.
HD-designaatio:  HD 58061
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  7,95 (Vaihdellut välillä 6,5−9,6) mv
Valovoima:  270 000 aurinkoa
Lämpötila:  3 490 ± 90 K
Massa:  17 ± 8 M☉
Säde:  1420 ± 120 R☉
Tähdistö:  Iso koira
Epookki:  J2000
Rektaskensio (J2000):  07h 22m 58,3288s
Deklinaatio (J2000):  -25° 46′ 03,2355″
Etäisyys vv.:  3 820 valovuotta
Etäisyys pc.:  1 170 parsekia
VY Canis Majoris (VY CMa) on punainen hyperjättiläistähti Ison koiran tähdistössä. Se on yksi suurimmista tunnetuista tähdistä; tähden säteen on arvioitu vastaavan jopa 1300–1540 Auringon sädettä. Tähden massa kuitenkin vastaa vain noin 17 Auringon massaa.
VY Canis Majoris sijaitsee noin 3 820 valovuoden etäisyydellä Maasta. Toisin kuin useimmat hyperjättiläiset, VY Canis Majoris ei ole osa kaksois- tai suurempaa usean tähden järjestelmää, vaan se on yksittäinen tähti.
Koko

Tuoreimman arvion mukaan VY Canis Majoriksen säde vastaa noin 1300–1540 Auringon sädettä. Erään vanhemman arvion mukaan tähden säde vastaisi jopa 1800–2100 Auringon sädettä, mikä tekisi siitä suurimman tunnetun tähden. Auringon paikalle asetettuna VY Canis Majoriksen pinta olisi Jupiterin radan ulkopuolella, joidenkin arvioiden mukaan jopa Saturnuksen rataakin kauempana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta VY Canis Majoris Wikimedia Commonsissa
Video Maan, Auringon, Siriuksen ja VY Canis Majoriksen kokovertailusta
| --- | --- |
Tähdet:  Sirius, ε CMa, δ CMa, β CMa, η CMa, ζ CMa, ο2 CMa, σ CMa, κ CMa, ο1 CMa, ν2 CMa, ω CMa, θ CMa, γ CMa, ξ1 CMa, ι CMa, τ CMa, ν3 CMa, 27 CMa, λ CMa, ξ2 CMa, π CMa, 15 CMa, 145 CMa, 29 CMa, μ CMa, 10 CMa, HD 47536, 11 CMa, FR CMa, R CMa, ν1 CMa, 17 CMa, 26 CMa, 12 CMa
Eksoplaneetat:  HD 47536 b
Valentin Loos

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Valentin Loos |  Valentin Loos |  Valentin Loos |  |
Maa:   Tšekkoslovakia
Miesten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Antwerp 1920 |  |  |
Valentin "Vilda" Loos (13. huhtikuuta 1895, Praha, Itävalta-Unkari – 8. syyskuuta 1942, Praha, Böömin ja Määrin protektoraatti, Saksan valtakunta) oli tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija, joka pelasi olympialaisissa vuosina 1920 ja 1924.
Loosin edustama Tšekkoslovakian maajoukkue voitti pronssia vuoden 1920 olympiaturnauksessa. Hän edusti maataan myös neljä vuotta myöhemmin järjestetyissä ensimmäisissä talviolympialaisissa.
Käännös suomeksi
Tranebergs Idrottsplats

| Tranebergs Idrottsplats> Tranan |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:   Tukholma
Koordinaatit:  59°20′4.92″N, 17°59′17.18″E
Avattu:  1911
Suljettu:  1935
Omistaja:  Djurgårdens IF
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Tranebergs Idrottsplats oli vuonna 1911 käyttöön otettu jalkapallostadion, joka sijaitsi Tukholmassa Tranebergin kaupunginosassa. Djurgårdens IF:n rakentama stadion toimi seuran kotikenttänä vuoteen 1935, jolloin alueen vuokrasopimus päättyi ja seura siirtyi nykyiselle kotiareenalleen Tukholman olympiastadionille.
Tranebergs IP:llä pelattiin vuonna 1912 kolme Tukholman olympialaisten jalkapallo-ottelua; Suomi–Italia, Suomi–Venäjä sekä Itävalta–Norja. Usean kilometrin päässä kaupungin keskustasta sijainneella kentällä pelatut ottelut eivät muodostuneet suureksi menestykseksi, jokaista kamppailua seurasi vain muutamia satoja katsojia.
Nykyään Tranebergin kentän alue on pääosin puistona. Sen laidalle on myös rakennettu asuintaloja.
Tämä ikuinen talvi

| Tämä ikuinen talvi Moonsorrow |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 16. kesäkuuta 1998
 Tuottaja(t): Henri & Ville Sorvali
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 42.55
 Levy-yhtiö: omakustanne
Moonsorrow’n muut julkaisut
| Metsä 1997 | Tämä ikuinen talvi  | Suden uni 2001 |
Tämä ikuinen talvi on metallimusiikkiyhtye Moonsorrow’n demo vuodelta 1998. Se uudelleenjulkaistiin omakustanne-EP:nä vuonna 2001. Demon avulla Moonsorrow sai solmittua levytyssopimuksen Plasmatica Recordsin kanssa . Demon teon aikana Ville Sorvalilla ei omien sanojensa mukaan ollut minkäänlaista laulutekniikkaa, minkä seurauksena hän menetti nauhoituksissa äänensä "käytännössä päiväksi".
Kappaleet

Taistelu Pohjolasta
Osa I - Luo veljien
Osa II - Punaisen lumen valtakunta
Osa III - Jäisten järvien kimalteessa
Vihreällä valtaistuimella
Talvi
Luopion veri
Kuun suru
Musiikki

Tämän ikuisen talven musiikki on huomattavasti erilaista kuin Moonsorrow’n myöhemmillä julkaisuilla. Demolla yhtyeen tyyli muistuttaa folk metallin sijaan lähinnä black metallia. Vuoden 2001 uudelleenjulkaisu miksattiin uudelleen ja se sisälsi lisättyjä kuoro-osuuksia . Alkuperäistä demoa tehtäessä yhtyeessä ei myöskään ollut rumpalia, vaan rummut oli tehty rumpukoneella.
Kokoonpano > Alkuperäisellä demolla

Ville Sorvali – basso, laulu, taustalaulu, koskettimet, kitara, rumpuohjelmointi
Henri Sorvali – Rumpuohjelmointi, taustalaulu, puhtaat lauluosuudet, kitara, koskettimet, basso
Kokoonpano > 2001 uudelleenjulkaisulla mukana myös

Marko Tarvonen
Mitja Harvilahti
Lord Eurén
Aiheesta muualla

Sanoitukset Moonsorrow’n kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Tohtori Dorcas

| Tohtori Lemuel Dorcas |
| --- | --- |
 Tohtori Lemuel Dorcas
Luoja(t):  Roy Thomas & John Buscema
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Sub-Mariner #5 (1968)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Lemuel Dorcas
Status:  Kuollut
Voimat:  Nerokas tieteellinen mieli
Tohtori Lemuel Dorcas on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen Sub-Mariner-lehden viidennessä numerossa (1968). Hahmon loivat Roy Thomas ja John Buscema.
Historia

Tohtori Lemuel Dorcas oli meribiologi, geneetikko, keksijä ja maailman hallintaa halajava valloittaja. Dorcas on vastuullinen olympiauimari Todd Arlissin muuttamisesta Tiikerihaiksi. Dorcas altisti pahasti vammautuneen Arlissin lukuisilla geneettisille kokeille, joiden avulla Arliss parani vammoistaan. Tohtori Dorcasin motiivit olivat kuitenkin pahantahtoiset, koska hän suunnitteli käyttävänsä Tiikerhaita välineenään maailmanvalloituksessa. Dorcas lähetti useita robotteja tutkimaan merenpohjaa sopivien hailajien löytämiseksi, jotta tämä voisi käyttää näiden geneettistä ainesta Arlissin parantamisessa. Sattumalta Kapteeni Ihmeen kanssa taistellut Namor kuitenkin löytyi uupuneena merenpohjasta. Dorcas päätti hyödyntää Namorin geneettistä materiaalia yhdessä julmimpien haiden kanssa ja loi Arlissista Tiikerihain. Tiikerihai ei kuitenkaan ollut yhteistyöhaluinen Dorcasin kanssa ja karkasi laboratoriosta.
Myöhemmin Dorcas yritti Lohikäärmemiehen avulla nujertaa Namorin, mutta epäonnistui. Raivostuneena Dorcas solmi liiton atlantislaisen sotalordi Krangin kanssa. Krang antoi tohtori Dorcasille koekappaleeksi uskollisen seuraajansa Orkan, jolle Dorcas antoi kokeillaan tappajavalaan voimat. Krang ja Dorcas käyttivät Orkan voimia ja lukuisia tappajavalaita apunaan hyökätessään Atlantikseen. Namorin ja Tiikerihain väliintulo kuitenkin estivät kaksikon suunnitelmat.
Dorcas ja Krang solmivat myöhemmin salaisen liiton Byrrahin kanssa. Kolmikko yritti estää Namorin kruunauksen Atlantiksen prinssiksi ja nostaa valtaistuimelle Namorin sijaan Byrrah. Namor vangitsi Dorcasin ja Krangin, jotka paljastivat, että Byrrah yritti juonillaan kohota hallitsijaksi. Myöhemmin Dorcas hyökkäsi jälleen Namoria vastaan Tiikerihain ja Attuman kanssa. Seuranneessa rajussa taistelussa Namorin kanssa yksi Dorcasin koneista kaatui tämän päälle murskaten pahansuovan tiedemiehen kuoliaaksi.
Voimat ja varusteet

Tohtori Dorcas omaa ikäisensä aktiivisesti kuntoilevan miehen fyysiset voimat.
Hänen todellinen voimansa on Dorcasin terävä äly ja mahtava tietous genetiikasta, jonka avulla hän on kyennyt sulauttamaan yhteen atlantislaisten ja merenelävien geneettisiä koodeja. Täten Dorcas on luonut useita yliluonnollisen voimakkaita olentoja.
Dorcas on myös mestarillinen insinööri ja on luonut useita uusia kehittyneitä hyökkäysaseita.
Ulf Kirsten

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 4. joulukuuta 1965 (ikä 58)
Syntymäpaikka:  Riesa, Itä-Saksa
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 172 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1983–1990 1990–2003 1983–2003 | Dynamo Dresden Bayer Leverkusen Yhteensä | 154 (57) 350 (182) 504 (238) |
Maajoukkue
| 1985–1990 1992–2000 | Itä-Saksa Saksa | 49 (14) 51 (20) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ulf Kirsten (s. 4. joulukuuta 1965 Riesa, Itä-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, joka oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Kirsten oli ensimmäinen pelaaja, joka pelasi sata maaottelua edustaen kahta eri maajoukkuetta. Hän pelasi Itä-Saksan maajoukkueessa 49 ottelua ja Saksan maajoukkueessa 51 ottelua. Hänen suurin saavutuksensa oli Saksan cupin voitto vuonna 1993.
Kirsten edusti Saksaa vuosien 1994 ja 1998 MM-kisoissa ja vuoden 2000 EM-kisoissa.
Aiheesta muualla

Entry in the who's who of Leverkusen
Bundesliigan maalikuninkaat
1964: Seeler • 1965: Brunnenmeier • 1966: Emmerich • 1967: Emmerich & G. Müller • 1968: Löhr • 1969: G. Müller • 1970: G. Müller • 1971: Kobluhn • 1972: G. Müller • 1973: G. Müller • 1974: Heynckes & G. Müller • 1975: Heynckes • 1976: Fischer • 1977: D. Müller • 1978: D. Müller & G. Müller • 1979: K. Allofs • 1980: Rummenigge • 1981: Rummenigge • 1982: Hrubesch • 1983: Völler • 1984: Rummenigge • 1985: K. Allofs • 1986: Kuntz • 1987: Rahn • 1988: Klinsmann • 1989: T. Allofs & Wohlfarth • 1990: Andersen • 1991: Wohlfarth • 1992: Walter • 1993: Kirsten & Yeboah • 1994: Kuntz & Yeboah • 1995: Basler & Herrlich • 1996: Bobic • 1997: Kirsten • 1998: Kirsten • 1999: Preetz • 2000: Max • 2001: Barbarez & Sand • 2002: Amoroso & Max • 2003: Christiansen & Élber • 2004: Aílton • 2005: Mintál • 2006: Klose • 2007: Gekas • 2008: Toni • 2009: Grafite • 2010: Džeko • 2011: Gómez • 2012: Huntelaar • 2013: Kießling • 2014: Lewandowski • 2015: Meier • 2016: Lewandowski • 2017: Aubameyang • 2018: Lewandowski • 2019: Lewandowski • 2020: Lewandowski • 2021: Lewandowski • 2022: Lewandowski
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1994
1 Illgner |
2 Strunz |
3 Brehme |
4 Kohler |
5 Helmer |
6 Buchwald |
7 Möller |
8 Häßler |
9 Riedle |
10 Matthäus |
11 Kuntz |
12 Köpke |
13 Völler |
14 Berthold |
15 Gaudino |
16 Sammer |
17 Wagner |
18 Klinsmann |
19 Kirsten |
20 Effenberg |
21 Basler |
22 Kahn |
Valmentaja Vogts
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1998
1 Köpke |
2 Wörns |
3 Heinrich |
4 Kohler |
5 Helmer |
6 Thon |
7 Möller |
8 Matthäus |
9 Kirsten |
10 Häßler |
11 Marschall |
12 Kahn |
13 Jeremies |
14 Babbel |
15 Freund |
16 Hamann |
17 Ziege |
18 Klinsmann |
19 Reuter |
20 Bierhoff |
21 Tarnat |
22 Lehmann  |
Valmentaja Vogts
Saksan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2000
1 Kahn |
2 Babbel |
3 Rehmer |
4 Linke |
5 Bode |
6 Nowotny |
7 Scholl |
8 Häßler |
9 Kirsten |
10 Matthäus |
11 Rink |
12 Lehmann |
13 Ballack |
14 Hamann |
15 Wosz |
16 Jeremies |
17 Ziege |
18 Deisler |
19 Jancker |
20 Bierhoff |
21 Ramelow  |
22 Butt  |
Valmentaja Ribbeck
Saksan demokraattisen tasavallan vuoden jalkapalloilija
1963: Kaiser • 1964: Urbanczyk • 1965: Weigang • 1966: Nöldner • 1967: Erler • 1968: Bransch • 1969: Vogel • 1970: R. Ducke • 1971: P. Ducke • 1972: Croy • 1973: Kreische • 1974: Bransch • 1975: Pommerenke • 1976: Croy • 1977: Dörner • 1978: Croy • 1979: Streich • 1980: Grapenthin • 1981: Grapenthin • 1982: Schnuphase • 1983: Streich • 1984: Dörner • 1985: Dörner • 1986: Müller • 1987: Müller • 1988: Thom • 1989: Trautmann • 1990: Kirsten • 1991: Gütschow
Tomelilla

| Tomelilla |
| --- | --- |
 Tomelillan rautatieasema.
 Tomelilla
 Koordinaatit: 55°32′30″N, 13°57′0″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Tomelillan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  5,68 km²
Väkiluku:  6 444
 – Väestötiheys:  1 134,5 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tomelilla on samannimisen Tomelillan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 444 asukasta.
Tomelilla oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Väestönkehitys

| Tomelillan taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 4 158 | 4 158 |
| 1965 | 1965 |    | 4 560 | 4 560 |
| 1970 | 1970 |    | 4 923 | 4 923 |
| 1975 | 1975 |    | 5 371 | 5 371 |
| 1980 | 1980 |    | 5 577 | 5 577 |
| 1990 | 1990 |    | 5 891 | 5 891 |
| 1995 | 1995 |    | 5 947 | 5 947 |
| 2000 | 2000 |    | 5 946 | 5 946 |
| 2005 | 2005 |    | 6 204 | 6 204 |
| 2010 | 2010 |    | 6 444 | 6 444 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Skånen läänin kuntien keskustaajamat
Theódoros Ziákas (kunnallisyksikkö)

| Theódoros Ziákas Θεόδωρος Ζιάκας |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Theódoros Ziákas
 Koordinaatit: 40°02′N, 21°20′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Länsi-Makedonia
Alueyksikkö:  Grevená
Kunta:  Grevená
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  150108
Väkiluku (2011):  1 297
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  510 32 511 00
Suuntanumero(t):  +30-2462-xxx-xxx
Rekisterikilpi:  PNx-xxxx
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Theódoros Ziákas (kreik. Θεόδωρος Ζιάκας; virallisesti Δημοτική Ενότητα θεόδωρου Ζιάκα, Dimotikí Enótita Theódorou Ziáka) on yksi Grevenán kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Grevenán alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 297 (vuonna 2011).
Theódoros Ziákaksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Grevenán kunnan keskiosissa. Se on nimetty makedonialaisen vapaustaistelija Theódoros Ziákaksen mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Spílaion kylä. Theódoros Ziákas oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Grevenán kuntaan yhdessä Ágios Kosmáksen, Avdéllan, Dotsikón, Filippaíoin, Górgianin, Irakleótesin, Mesoloúrin, Perivólin, Samarínan, Smíxin ja Véntzion kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Theódoros Ziákaksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Alatópetra | Alatópetra | 76 |
| Anavrytá | Anavrytá | 23 |
| Kosmáti | Kosmáti | 134 |
| Lávdas | Lávdas | 49 |
| Mavranaíoi | Mavranaíoi | 159 |
| Mavranaíoi | Mavronóros | 78 |
| Mavranaíoi | Stavrós | 52 |
| Monachíti | Monachíti | 98 |
| Panórama | Panórama | 32 |
| Polynéri | Polynéri | 85 |
| Prósvorro | Prósvorro | 39 |
| Spílaio | Spílaio | 187 |
| Tríkomo | Paróreio | 12 |
| Tríkomo | Tríkomo | 116 |
| Zákas | Perivoláki | 12 |
| Zákas | Zákas | 145 |
Yhteensä: 1 297
Tractus

"Absolve, Domine" tractuksen alku requiem-messusta.
Tractus on katolisen kirkon messun osa, joka korvaa Halleluja-osan paastojen aikana ja muun muassa requiem-messussa, jossa Halleluja-osan riemukkuutta pidetään sopimattomana. Tractus koostuu perinteisesti psalmin jakeiden laulamisesta toisella tai kahdeksannella kirkkosävellajilla.
Tordis Maurstad

| Tordis Maurstad |
| --- | --- |
 Tordis Maurstad poikansa Toralvin kanssa.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Tordis Elfrida Witzøe Maurstad
Syntynyt: 24. joulukuuta 1901 Kristiansund, Norja
Kuollut: 10. tammikuuta 1997 (95 vuotta) Oslo, Norja
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Helge Krog (vih. 1949) Alfred Maurstad (1925–1943)
Lapset:  Toralv Maurstad
Aiheesta muualla
IMDb
Tordis Elfrida Witzøe Maurstad (24. joulukuuta 1901 Kristiansund – 10. tammikuuta 1997 Oslo) oli norjalainen näyttelijä. Hän teki uransa Det Norske Teatretissa.
Maurstadin ensimmäinen puoliso oli näyttelijä Alfred Maurstad. Heidän pojastaan Toralv Maurstadista tuli niin ikään näyttelijä. Myöhemmin hän oli naimisissa kirjailija Helge Krogin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tordis Maurstad Wikimedia Commonsissa
Valkonaamaliitäjä

| Valkonaamaliitäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Ulappalinnut Procellariiformes
Heimo::  Ulappaliitäjät Procellariidae
Suku::  Vaalealiitäjät Calonectris
Laji::  leucomelas
Kaksiosainen nimi
 Calonectris leucomelas  (Temminck, 1835) 
Katso myös
   Valkonaamaliitäjä Wikispeciesissä   Valkonaamaliitäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkonaamaliitäjä (Calonectris leucomelas) on Tyynellämerellä pesivä valtamerilintu.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 48 cm ja siipien kärkiväli noin 120 cm.
Esiintyminen

Valkonaamaliitäjä pesii runsaana Japanissa ja useilla saarilla Japanin merialueella, sekä Etelä-Koreassa Sasudon saarella, missä rotat tuhosivat suuren osan pesinnöistä. Ne talvehtivat pääasiassa Australian pohjoisilla vesillä, mutta yksittäisiä harhailijoita on nähty Yhdysvaltain rannikolla ja muun muassa Israelissa. Maailman populaatio on kooltaan noin kolme miljoonaa yksilöä. Coenraad Jacob Temminck kuvaili lajin holotyypin Japaninmereltä Nagasakinlahdelta.
Ravinto

Ruokavalio koostuu enimmäkseen kaloista ja kalmareista. Laji seurailee usein anjovistroolareita.
Tordesillasin sopimus

Tordesillasin sopimusta säilytetään Lissabonin kansalliskirjastossa.
Kastilian/Espanjan ja Portugalin väliset siirtomaiden demarkaatiolinjat 1400- ja 1500-luvulla (Tordesillasin ja Zaragozan sopimukset).
Tordesillasin sopimus (esp. Tratado de Tordesillas, port. Tratado de Tordesilhas) oli Espanjan ja Portugalin välillä 7. kesäkuuta 1494 tehty sopimus, jolla maat jakoivat keskenään Euroopan ulkopuolisen maailman. Sopimuksessa määriteltiin etelä–pohjoissuuntainen jakolinja, joka kulki noin 1 800 kilometriä länteen Kap Verden saarista. Tämä jakolinja vastaa noin pituuspiiriä 47° W. Espanja sai jakolinjan länsipuoliset, Portugali puolestaan kaikki itäpuoliset alueet. Nimensä sopimus sai siitä, että se tehtiin Valladolidin lähellä sijaitsevassa Tordesillasin kylässä. Sen allekirjoittivat Portugalin kuningas Juhana III ja Espanjan kuningas Ferdinand II.
Edellisenä vuonna 1493 espanjalaissyntyinen paavi Aleksanteri VI oli antanut Tordesillasin sopimusta muistuttavan päätöksen, jossa jakolinja kulki noin 500 kilometriä länteen Kap Verden saarista. Paavin päätös oli siten ollut Espanjalle edullisempi kuin Tordesillasin sopimus.
Tordesillasin sopimus johti käytännössä siihen, että Portugali sai oikeuden Afrikasta ja Aasiasta löytyviin alueisiin sekä Brasilian itäosiin. Portugali sai Brasilian vahingossa, sillä sopimusta tehtäessä ei tiedetty Amerikan ulottuvan sovitun linjan itäpuolelle. Espanjalle jäi Brasilian itäosaa lukuun ottamatta koko Amerikka. Sopimuksen merkitystä vähensi kuitenkin se, että Ranska ja Englanti eivät olleet mukana sopimusneuvotteluissa. Sopimus näytti menettävän kokonaan merkityksensä vuonna 1580, kun Portugali liitettiin Espanjaan, mutta tämä jäi lyhytaikaiseksi. Sopimuksella voidaan sanoa olevan huomattava vaikutus vielä nykyäänkin, sillä Portugalille sopimuksen mukaan kuuluneessa Brasiliassa on portugalin kieli edelleen valtakielenä, kun taas lähes koko muussa Etelä-Amerikassa se on espanja.
Zaragozan sopimus 1529

Zaragozan sopimus (esp. Tratado de Zaragoza, port. Tratado de Saragoça) oli vastaava päätös itäisellä pallonpuoliskolla. Se solmittiin vuonna 1529. Sen mukaan nykyisen Indonesian seudut (silloiset Maustesaaret) samoin kuin juuri löydetyt Filippiinit kuuluivat Espanjalle. Sopimus oli tappio Portugalille, jonka alue alkoi vasta noin 1 500 km Maustesaarista itään päin.
Ullan kosinta

Ullan kosinta on suomalaisen taiteilijan Helge Dahlmanin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1960. Maalauksen koko on 46,5×55 cm, ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.
Dahlman ikuisti nukkeja tähän maalaukseen, johon kuuluvat pussihousuinen itämaisesti puettu kosijanukke, hörsylähameinen daaminukke sekä iso kukkakori. Tässä suurpiirteisesti maalatussa maalauksessa nuket elävät kosintahetken tunnelmaa punaisella pöydällä.[lähde? ]