stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The 5000 Spirits or the Layers of the Onion
Kappaleet > A-puoli

Chinese White – 3.35 (säv. Mike Heron)
No Sleep Blues – 3.50 (säv. Robin Williamson)
Painting Box – 4.00 (säv. Heron)
The Mad Hatter's Song – 5.35 (säv. Williamson)
Little Cloud – 4.02 (säv. Heron)
The Eyes of Fate – 4.57 (säv. Williamson)
Kappaleet > B-puoli

Blues for the Muse – 2.43 (säv. Williamson)
The Hedgehog's Song – 3.25 (säv. Heron)
First Girl I Loved – 4.50 (säv. Williamson)
You Know What You Could Be – 2.45 (säv. Heron)
My Name Is Death – 2.42 (säv.  Williamson)
Gently Tender – 4.42 (säv. Heron)
Way Back in the 1960s – 3.07 (säv. Williamson)
Kokoonpano

Licorice McKechnie – laulu, lyömäsoittimet
Robin Williamson – viulu, kitara, laulu, mandoliini, ud, gimbri, huilu, lyömäsoittimet
Mike Heron – kitara, laulu, huuliharppu
Danny Thompson – kontrabasso
John Hopkins – piano
Soma (Nazir Jairazbhoy) – sitar, tamboura
Arviot

Allmusic:
Aiheesta muualla

The 5000 Spirits or the Layers of the Onion discogs.com -sivustolla
Triatsolobentsodiatsepiinit

Triatsolobentsodiatsepiinit (TBZD) ovat bentsodiatsepiinijohdannaisten lääkkeiden ryhmä. Kemiallisesti ne eroavat muista bentsodiatsepiineista sillä että niissä on ylimääräinen fuusioitu triatsolirengas. Monet triastolobentsodiatsepiinit ovat 60-70-luvuilla lääkeyhtiöiden kehittämiä kokeellisia lääkeaineita joita ei ole viety kuluttajamarkkinoille esim. riippuvuusriskin tai muiden haittavaikutusten takia. Osasta näistä on sittemmin tullut ns. muuntohuumeita joilla ei ole lääketieteellistä käyttöä. Alraptsolaami, midatsolaami  triatsolaami on näistä lääke käyttöön tuotuja ryhmän aineita.
Esimerkkejä:
adinatsolaami
alpratsolaami (Xanor)
bromatsolaami
klonatsolaami
estatsolaami
flualpratsolaami
flubromatsolaami
flunitratsolaami
midatsolaami (Dormicum)
nitratsolaami
pyratsolaami
triatsolaami (Halcion)
tsapitsolaami
Tiiti Mendelin

Tiiti Mendelin (ent. Taskinen, s. 1941 Vaasa) on suomalainen taiteilija. Mendelin opiskeli 1960-luvulla kamera- ja elokuvataidetta Taideteollisessa oppilaitoksessa, joka sijaitsi tuolloin Ateneumissa. Valmistuttuaan hän työskenteli nimellä Tiiti Taskinen Fennada-Filmissä kuvaussihteerinä, muun muassa  Edvin Laineen Pohjantähti-trilogiassa. Akseli ja Elina -elokuvassa hän näytteli Rouva Rautajärveä. Hän asuu Kemiönsaarella.
Kuvataiteissa Tiiti Mendelinin pääasiallinen tekniikka on vesivärimaalaus eli akvarelli. Hän kertoo maalanneensa elämänsä aikana noin 4000 työtä, mukana myös kirjojen kuvituksia, julisteita ja levynkansia. Mendelinin taiteellisia teemoja ovat olleet muun muassa ihmisen koristautuminen, muinaiset kansat ja näyttämötaide.
Tiiti Mendelin on eläkeiässä tehnyt useita maalausmatkoja suomensukuisten kansojen pariin Volgan mutkaan ja Siperiaan.
Mendelinin retrospektiivinen näyttely "Näyttämöllä" oli Salon taidemuseo Veturitallissa 2013.
Theodosius I:n asetukset

Theodosiuksen asetukset olivat Theodosius I:n vuosina 391 ja 392 julkaisema säädöskokoelma, jossa valtuutettiin pakanoiden vainot. Asetusten myötä Thessalonikalaisedikti pantiin täytäntöön, tähän käskykirjeeseen vetosivat myös Theodosius, Gratianus ja Valentinianus II, kun vuonna 380 kristinusko julistettiin Rooman valtakunnan uskonnoksi ilman erillistä direktiiviä.
24. helmikuuta 391 annettu asetus: Nemo se hostiis polluat

Ensimmäinen asetus Nemo se hostiis polluat annettiin Mediolanumissa eli nykyisessä Milanossa 24. helmikuuta 391. Siinä kiellettiin pakanalliset uhrilahjat myös yksityisissä tilaisuuksissa, samoin temppeleihin ja pyhäkköihin pääsy kiellettiin sekä patsaiden ja muiden pyhien esineiden palvonta. Kieltojen rikkomisesta seurasi sakkorangaistus, jonka määrä oli viisitoista libraa kultaa. Asetus osoitettiin Rooman kaupungin Kaupunginprefekti (Praefectus urbi) Ceionius Rufius Albinukselle vuonna 391.
»Augustus keisari Theodosius kaupunginprefekti Albinukselle.
Kukaan ei saa häpäistä siveyttään uhririiteissä, ei uhrata viattomia uhreja, ei lähestyä pyhäkköjä, ei käydä temppeleissä eikä katsoa kuolevaisten veistämiä patsaita välttääkseen jumalallisen ja inhimillisen rangaistuksen. Tämä asetus koskee myös oikeuden tuomareita siten, että jos joku omistautuu näille rienaaville rituaaleille ja menee minkä tahansa paikkakunnan temppeliin joko omassa kaupungissaan tai matkoilla ollessaan tarkoituksenaan rukoilla, on hänen välittömästi maksettava 15 libraa kultaa. Tämä rangaistus on voimassa siihen saakka, kunnes määrätty summa osoitetaan maksetuksi julkisella todistuksella tuomarin edessä. Kuuden konsulikuvernöörin ja neljän varuskunnan päämiehen ja heidän alaisensa on valvottava tämän säädöksen täytäntöönpanoa.
Mediolanumissa 6. maaliskuuta Tatianuksen ja Symmachuksen konsulaatin alaisuudessa.»
Asetus 11. toukokuuta 391

Myönnettiin Concordiassa ja osoitettiin Virius Nicomachus Flavianukselle, Italian, Illyrian ja Afrikan pretoriaaniprefektille. Asetuksessa määriteltiin viralliset seuraamukset (lat. lapsi) niin sanotuille "kaatuneille", eli niille pakanoille, jotka oli kastettu kristinuskoon, mutta palanneet uudelleen oman uskontonsa pariin. (ks. myös kreikankielinen termi apostasia).
»Augustus keisarit Valentinianus II, Theodosius I ja Arcadius pretoriaaniprefekti Flavianukselle.
Ne, jotka ovat pettäneet pyhän, kristillisen uskon ja häpäisseet pyhän kasteen, on karkotettava sosiaalisesta yhteisöstä. Heidät vapautetaan velvollisuudesta antamasta todistusta tuomioistuimessa, ja kuten olemme jo määränneet, heillä ei oikeutta testamenttiin eikä oikeutta perintöön, kukaan ei voi osoittaa heitä perillisekseen. Niiltä, jotka on määrätty karkotettaviksi kauas ja pitkäksi aikaa, ellei heidän ole nähty maksavan suurempaa korvausta miesten keskuudessa, kielletään heiltä myös miesten esirukous.
Siinä tapauksessa, jos uudet käännynnäiset palaavat takaisin pakanuuden pariin, tätä moraalista häpeää ei voida poistaa katumuksella eikä heille myöskään pidä suoda erityistä puolustusta tai suojelua. Sillä ne, jotka ovat saastuttaneet uskon, jossa Jumalan ovat tunnustaneet, ja ylimielisen rienaavasti ovat muuttaneet jumalalliset mysteerit maallisiksi asioiksi, eivät voi säilyttää miellyttäviä asioita. Käännynnäiset kulkurit, varmasti kadotetut, maallikot pyhässä kasteessa, heille ei ole tarjolla minkäänlaista parannuskeinoa, johon turvautua, jotka muissa synneissä yleensä olisivat mahdollisia.
Concordiassa 5. toukokuuta Tatianuksen ja Symmachuksen konsulaatin alaisuudessa» 
()
Asetus 16. kesäkuuta 391

Aquileiassa 16. kesäkuuta 391 annetulla asetuksella jatketaan 24. helmikuuta 391 annettua asetusta, joka kieltää pakanakulttien palvonnan temppeleissä.
»Augustus keisari Theodosius I prefekti Evagriukselle ja Rooman Egyptin kuvernöörille.
Kenellekään ei myönnetä oikeutta suorittaa uhrirituaaleja, kukaan ei saa kiertää temppelien ympäri eikä suunnata katsettaan pyhäkköihin. Erityisesti on huomioitava niiden maalliset sisäänkäynnit, jotka on pidettävä suljettuina, sillä ne ovat este lainnoudattamiselle. Jos joku kannustaa muita rikkomaan näitä (antiikin) jumalia ja pyhiä asioita vastaan asetettuja kieltoja, tiedoksi rikkojalle, että häneltä riistetään mahdollisuus (indulgentia/ane) anteeksiantoon. Myös tuomarin, joka virassaan sortuu pyhänhäväistykseen ja rikkomukseen noissa turmeltuneissa paikoissa luottaen asemansa suomiin etuoikeuksiin, on maksettava kassaamme summa, joka vastaa 15 libraa kultaa, ellei hän ole jo korjannut virhettään maksamalla kyseisen summan varuskunnalle.
Aquileassa, 16. heinäkuuta Tatianuksen ja Symmachuksen konsulaatin alaisuudessa.» 
()
Asetus 16. kesäkuuta 391 > Pakanatemppelien sulkeminen

Pakanat, jotka edelleenkin edustivat valtaosaa valtakunnan asukkaista, eivät helposti hyväksyneet temppeleihin määrättyä palvontakieltoa. Niinpä kristillinen, keisarillinen armeija miehitti temppelialueen ja kristityistä luostareista saapuneet fanaatikko munkit tuhosivat antiikin patsaita ja temppeleitä piispan johdolla.
Erityisen merkittävä oli Serapeionin temppelialueen tapaus Aleksandriassa, Egyptissä. Aleksandrian piispa Theofilos pyysi Theodosiukselta lupaa muuttaa Dionysoksen temppeli kirkoksi. Tämä keisarillinen päätös aiheutti pakanoiden kapinan ja taisteluja kristittyjä vastaan käytiin kaduilla sen jälkeen, kun kristityt olivat tappaneet Dionysoksen temppelin papit. Pakanat linnoittautuivat Serapeioniin eli Serapiksen temppeliin, jota piiritti keisarillinen joukko-osasto, roomalaisen komentajan johdolla sekä Theofiluksen johtamat fanaatikot. Kapinaa johti Olympios, joka kannusti pakanoita kuolemaan ennemmin kuin luopumaan esi-isiensä uskosta. Kun kristityt olivat tappaneet kaikki Serapeionin ei-kristityt, valitsivat he muutamia ruumiita (ilmeisesti myös vankiloista tuotuja), joiden sanoivat olevan kristittyjä marttyyrejä, joita pakanat olivat ottaneet panttivangeiksi ja lopulta surmanneet. Eunapios kirjoituksissaan kyseenalaisti väitteen, että pakanat olisivat ottaneet kristittyjä vangeiksi.
Efesoksen Artemiin temppeli oli yksi maailman seitsemästä ihmeestä. Se sai myös osansa tuhoamisesta. Arkkipiispa Johannes Khrysostomos järjesti fanaattisten askeettien avulla hävitysretken Antiokiaan. Retken tarkoitus oli temppelien purkaminen ja epäjumalankuvien palvojien tappaminen. Sen sijaan Gazan piispa Porfyrios hävitti kuuluisan Marnas-jumalan temppelin maantasalle.
Aiheesta muualla

Bonner, Gerald: The christianization of the roman empire crvp.org. Arkistoitu 28.6.2010. Viitattu 23 helmikuuta 2021.
Theofilos voittajana Serapeionin raunioilla vuonna 391 kädessään evankeliumi.
Tiedeakatemiain neuvottelukunta

Tiedeakatemiain neuvottelukunta (eng. Council of Finnish Academies) oli Suomen neljän tiedeakatemian, (Suomen Tiedeseura, Suomalainen Tiedeakatemia, Teknillisten Tieteiden Akatemia ja Svenska tekniska vetenskapsakademien i Finland) yhteiselin. Tiedeakatemiaa muodostivat 1. tammikuuta 2018 uuden Suomen Tiedeakatemiat -yhteistyöneuvoston, jolle siirtyivät aiemmin Tiedeakatemiain neuvottelukunnalle (TANK) kuuluneet tehtävät.  Yhteistyösopimuksen mukainen neuvoston ensimmäinen vastuuakatemia oli Suomalainen Tiedeakatemia. TANKin toiminta päättyi 31. joulukuuta 2017.
Organisaatio

Tiedeakatemiain neuvottelukuntaan kuului kahdeksan jäsentä, kaksi Suomalaisen Tiedeakatemian nimeämää jäsentä, kaksi Suomen Tiedeseuran nimeämää jäsentä sekä yksi Teknillisten Tieteiden Akatemian ja yksi Svenska Tekniska Vetenskapsakademien i Finlandin nimeämä jäsen. Lisäksi neuvottelukuntaan kuului kaksi jäsentä, jotka nimesi Tieteellisten seurain valtuuskunnan hallitus. Neuvottelukunnan toimikausi oli kolme vuotta.
Tiedeakatemiain neuvottelukunnan sihteeristö toimi  Tieteellisten seurain valtuuskunnan yhteydessä. Neuvottelukunnan toimitilat olivat Helsingissä Snellmaninkadulla.
Historia

Suomen Tiedeseura ja Suomalainen Tiedeakatemia perustivat Tiedeakatemiain neuvottelukunnan (silloin nimellä Suomen Tiedeakatemiain Valtuuskunta) vuonna 1975 edistämään tiedeakatemioiden yhteistyötä ja tehostamaan tiedeakatemioiden vaikutusta kansallisesti ja kansainvälisesti. Vuosina 2008–2011 se toimi nimellä Tiedeakatemiajaosto. Teknillisten tieteiden akatemia ja Svenska tekniska vetenskapsakademien i Finland tulivat sen jäseniksi vuonna 2003. Valtuuskunnan ensimmäinen puheenjohtaja oli kansleri Mikko Juva.
Thomas Dolby

Thomas Dolby
Thomas Dolby (oik. Thomas Morgan Robertson, s. 4. marraskuuta 1958) on brittiläinen muusikko. Hänen isänsä oli historian professori. Taiteilijanimi "Dolby" tulee Dolby Laboratories -yhtiöstä. Tämän lempinimen Thomas Robertson sai ystäviltään, jotka olivat ihmeissään hänen studionsa laitteistosta. Dolby Laboratories ei pitänyt siitä, että Thomas "Dolby" Robertson käytti yhtiön nimeä omana taiteilijanimenään ja nosti kanteen. Joksikin aikaa yhtiö onnistui estämään Robertsonia käyttämästä tavaramerkkiään muutoin kuin etunimensä yhteydessä.
Musiikillinen ura

Dolbyn musiikki edustaa synthpopia (Suomessa tunnettu esim. nimellä synapoppi). Hän oli yksi tämän uuden aallon elektronisen alalajin edelläkävijöitä. Dolbyn läpimurtohittejä 1980-luvulla olivat muun muassa "She Blinded Me with Science" ja "Europa and the Pirate Twins".
Vuonna 1985 Thomas Dolby esiintyi Live Aid -konsertissa Lontoossa David Bowien yhtyeen kanssa.
Vuonna 1990 hän osallistui The Wall -hyväntekeväisyyskonserttiin Berliinissä, jonka oli järjestänyt Roger Waters. Dolby soitti koskettimia kappaleessa "Another Brick in the Wall (Part 2)".
Thomas Dolby on myös säveltänyt ja tuottanut musiikkia elokuviin sekä tietokonepeleihin.
Vuonna 2006 Thomas Dolby teki paluun konserttilavoille Sole Inhabitant Tour (Arkistoitu – Internet Archive) -kiertueen muodossa.
Vuonna 2011 Dolby julkaisi tupla-cd:n A Map of the Floating City julkaistuaan sisällön ensin kahtena EP-levynä: "Amerikana", "Oceanea" ja kolmantena nimeltään "Urbanoia", joka oli osa "Map of the Floating City" -verkkopeliä. Levyllä olivat vierailevina artisteina mm. Kevin Armstrong, Matthew Seligman (joista molemmat olivat esiintyneet myös The Flat Earth -levyllä), Dolbyn alkuperäinen bändikaveri Bruce Woolley, Dire Straits -yhtyeen Mark Knopfler, Regina Spektor, Natalie MacMaster, Eddi Reader ja Imogen Heap.
Muu toiminta

Vuonna 1988 Dolby muutti Englannista Yhdysvaltain Kaliforniaan ja meni naimisiin näyttelijätär Kathleen Bellerin kanssa. Heillä on kolme yhteistä lasta.
Thomas Dolby perusti uransa jälkeen menestyvän yrityksen Beatnik Inc. Se on teknologiayritys, jonka erikoisalaa ovat matkapuhelimien audioformaatit ja soittoäänet kuten esimerkiksi polyfoniset soittoäänet.
Dolbyn musikaalinen lahjakkuus on myös tullut ilmi monissa digitaalisissa soittoäänissä, joita hän on tehnyt satoja mukaan lukien mm. Nokian uuden polyfonisen merkkisoittoäänen. Hän on usein luennoitsijana teknologiakonferensseissa kuten COMDEXissa.
Maaliskuussa 2014 Thomas Dolby nimitettiin professoriksi Yhdysvaltain Baltimoressa sijaitsevaan Johns Hopkinsin yliopistoon.
Dolby julkaisi vuonna 2016 osittain omaelämänkerrallisen kirjan The Speed of Sound: Breaking the Barriers Between Music and Technology: A Memoir.
Julkaisut

Bruce Woolley and the Camera Club (1979)
The Golden Age of Wireless (1982)
The Flat Earth (1984)
Howard The Duck Soundtrack (1986)
Music from the Film 'Gothic'  (1987)
Aliens Ate My Buick (1988)
"The Mirror Song" (Toys-elokuvan soundtrackilta, 1992)
Astronauts and Heretics (1992)
Retrospectacle (kokoelma-albumi, 1994)
The Gate to the Mind's Eye (soundtrack ja albumi, 1994)
12x12 (remix-kokoelma, 1999)
Forty: Live (2001)
One of Our Submarines (remix-kokoelma, 2003)
A Map of the Floating City (2011)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thomas Dolby Wikimedia Commonsissa
Tielman Susato

| Tielman Susato |
| --- | --- |
 Tielman Susato vanhassa puupiirroksessa.
Henkilötiedot
Koko nimi:  tunnetaan myös nimillä Tilemannus Susato, Tylman Susato ja Thielman Suzato
Syntynyt: 1510 ja 1515 välillä Soest
Kuollut: noin 1570 tai myöhemmin
Ammatti:  musiikkikustantaja, säveltäjä ja soittaja
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tielman Susato (nimi tunnetaan myös muodoissa Tilemannus Susato, Tylman Susato ja Thielman Suzato) oli flaamilainen musiikkikustantaja, säveltäjä ja soittaja. Susato syntyi Soestissa Dortmundin lähellä todennäköisesti vuosien 1510 ja 1515 välillä. Hän toimi kalligrafina Antwerpenin katedraalissa vuonna 1529, mikä on varhaisin tieto hänen elämästään. Susato toimi nuottien painajana Antwerpenissä. 1500-luvulla nuottien painaminen oli vielä vaivalloinen prosessi joka sisälsi kolme työvaihetta: ensin painettiin viivasto, sitten nuotit ja lopuksi teksti. Uransa aikana Susato julkaisi noin 60 kirjaa moniäänisiä chansoneita, psalmeja (soutekerliedekens) ja motetteja, joista tehtiin myöhemmin lukuisia uudelleenjulkaisuja. Hän myös sävelsi messuja, yli 90 moniäänistä chansonia sekä tanssimusiikkia, mm. pavanoita, gagliardoja ja allemandeja, jotka sisältyvät Het derde musyck boexken ... alderhande danserye -kokoelmaan (1551). Susato kuoli mahdollisesti Ruotsissa vuonna 1570 tai myöhemmin.
Susaton poika Jacob (Jacques) osallistui isänsä julkaisutoimintaan viimeistään vuodesta 1558 ja otti tämän yhtiön hallintaansa 1561, mutta julkaisi vain yhden sävellyskokoelman (Orlando di Lasson Le premier livre de chansons) ennen kuolemaansa 1564.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tielman Susato Wikimedia Commonsissa
Tiitiäisen satupuu

| Tiitiäisen satupuu> Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Kirsi Kunnas
Kuvittaja:  Maija Karma
Kieli:  suomi
Genre:  runous, lastenkirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1956
Sivumäärä:  48
ISBN:  9789510040553

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tiitiäisen satupuu on runoilija ja lastenkirjailija Kirsi Kunnaksen kirjoittama ja graafikko Maija Karman kuvittama lastenlorukokoelma. Teoksen ensimmäinen painos julkaistiin vuonna 1956. Vuonna 1957 se palkittiin Valtion kirjallisuuspalkinnolla. Kokoelmassa on 43 lorua, joista tunnetuimpia ovat Haitula, Tunteellinen siili, Tiitiäisen tuutulaulu, Herra Pii Poo ja Ville ja Valle.
Tiedon auditointi

Tiedon auditointi on menetelmä, jolla kuvataan, mitä tietoa organisaatiolla on, kenellä sitä on ja miten se kulkee organisaatiossa. Tiedon auditoinnin käsite kuuluu tietojohtamisen tieteenalaan ja on yksi organisaatioiden tiedonhallinnan väline. Sitä käytetään usein alkutilakartoituksena organisaatioiden tiedolla johtamisen käynnistämiseen tai kehittämiseen.
Pääulottuvuudet

Tiedon auditoinnin pääulottuvuudet ovat organisaation tiedon auditointi (knowledge audit) ja tietohallinnon auditointi (knowledge management audit). Tiedon auditointi viittaa organisaation olemassa olevien ja puuttuvien tietoresurssien tunnistamisen ja nimeämisen prosessiin. Tietohallinnon auditoinnilla viitataan organisaation tiedon luomisen, hankinnan, käytön, säilyttämisen, levittämisen, siirtämisen, jakamisen ja uudelleenkäyttämisen prosesseihin eli siihen, miten tietoa organisaatiossa yleensä hallitaan.
Tiedon auditoinnilla pyritään tuomaan näkyväksi tiedolliset voimavarat ja tarpeet, joita organisaatio käyttää omaan arvonmuodostukseensa. Auditointiprosessin avulla kuvataan, mitä tietoa organisaatiolla on (ja vastavuoroisesti, mitä tietoa organisaatiossa tarvittaisiin), kuka tietää (ja kenen pitäisi tietää), missä tieto sijaitsee (ja missä tiedon olisi tarpeen sijaita) sekä tiedon kulku organisaatiossa. Tiedon auditointi voi paljastaa muutostarpeita esimerkiksi organisaation työyhteisöllisissä ja työntekijöiden henkilökohtaisissa käytännöissä, liiketoimintamalleissa tai käytettävissä teknologioissa.
Biloslavon ja Trnavcevicin mukaan tietohallinnon auditointi on tietohallinnon kompetenssin työväline. Sillä tunnistetaan organisaatioiden vahvuudet ja heikkoudet, ja se edistää parhaiden käytäntöjen muotoutumista eri aloilla. Liebowitzin ym. mukaan tietohallinnon auditointi on yksi tietohallinnon avainasioita. Auditoinnin avulla tarkastellaan ja analysoidaan tietohallintoa systemaattisesti organisaation sisällä ja asiakastarpeita organisaation ulkopuolella.
Toteuttaminen ja menetelmiä > Tiedon auditointi

Organisaation tiedon auditoiminen tietopääoman näkökulmasta voidaan toteuttaa monin eri mallein. Prosessia räätälöidään kohteen ja tavoitteenasettelun mukaan. Siihen liittyy yleensä avainhenkilöiden haastatteluja, kyselyjä, ryhmätyöskentelyä, tietosisällön inventointia sekä saatavuuden ja säilyttämisen määrittelyä, tiedon käyttötarpeiden ja relevanssin analyysia ja tiedon kulun kartoittamista henkilöiden ja prosessien välillä. Auditoimisen lopputuotteena syntyy analysoitu tietokartta, organisaation tilanteesta.
Tiedon auditoinnista syntyy kohteena olevalle organisaatiolle monenlaisia hyötyjä, joita ovat muun muassa käsitykset siitä
mitä tietoa organisaatiossa on tunnistettu olevan, miten se liikkuu ja miten sitä hyödynnetään,
mitä tietoa tarvitaan tukemaan organisaatiolle, tiimeille ja yksilöille asetettuja tavoitteita,
missä tieto sijaitsee mukaan lukien mahdolliset tietokuilut ja monisijainnit ja
onko tietopotentiaalia, jota ei nykyisellään hyödynnetä.
Lisäksi auditointiprosessi
tekee näkyväksi tiedonkulun ja viestinnän virtaamisen verkostoissa,
tuo esiin olemassa olevia hyviä käytäntöjä ja toimivuuden esteitä sekä
paljastaa tiedon merkityksen organisaation toiminnalle tuomalla sen näkyväksi ja samalla mitattavaksi hyödyksi.
Tiedon auditointi tähtää organisaation tiedollisen itseymmärryksen lisäämiseen. Se toimii usein ensiaskeleena organisaation tiedonhallinnan ja tietojohtamisen käynnistämiseen. Hyvin onnistunut tiedon auditointi voi itsessään toimia tiekarttanaselvennä ja tarjota ohjeistusta toiminnan kehittämiseen ja tehostamiseen.
Toteuttaminen ja menetelmiä > Tietohallinnon auditointi

Eri tutkijat ovat ehdottaneet useita tietohallinnon auditoinnin metodologioita ja prosesseja, esim. Perez-Solteron ym. mukaan näihin kuuluu organisaation ja keskeisten prosessien analysointi, auditoinnin prosessien valinta, tapaamisten järjestäminen, datan analysointi ja auditoinnin viimeistely. Cheungin ym. mukaan prosessiin kuuluu orientaatioselvennä ja taustatutkimus, tiedon auditointi, tietohallinnon strategian suunnittelu ja jatkuvat tiedon uudelleenauditoinnit.
Kootusti auditointi koostuu neljästä prosessiin perustuvasta vaiheesta: valmistelu, analyysi, toimeenpano sekä yhteenveto. Valmisteluvaihe sisältää tietohallinnon tavoitteen selventämisen, auditointisuunnittelun esittämisen ja auditointitiimin organisoimisen. Analyysivaihe pääosin jäsentää tietohallinnon auditoinnin tosiasiallista sisältöä, kuten tietohallinnon ympäristön, tietopääoman, tietohallinnon kompetenssin ja tietohallinnon suorituskyvyn tarkastelua. Toimeenpanovaihe sisältää tiedontarpeiden analyysin, tietoresurssien inventoinnin, tietokartoituksen ja niin edelleen. Yhteenvedossa arvioidaan auditoinnin tulos, raportti ja tiedon uudelleenauditoinnin toteutus.
Tiedon auditoimisen haaste

Tietoyhteiskunnassa tieto on entistä merkittävämpi lisäarvon ja kilpailuedun tuottaja. Organisaatioissa sijaitseva tieto on luonteeltaan usein näkymätöntä ja vaikeasti henkilöitävissä ja määrämitallistettavissa, mikä tekee siitä hankalasti auditoitavaa. Organisaatioiden tiedon käsitteellistämiseen liittyvät läheisesti aineettoman pääoman, inhimillisen pääoman ja hiljaisen tiedon käsitteet.[lähde? ]
Tikkaat

Tikapuut
Kotikäyttöön tarkoitetut siirrettävät tikkaat
Tikkaat eli tikapuut ovat rakenne, jota käytetään kiipeämiseen. Yleensä tikapuut koostuvat vaakasuuntaisista puolamaisista askelmista, jotka ovat kiinni yhdessä tai kahdessa pystytuessa. Pystytukina voivat toimia myös riippuvat köydet tai ketjut. Tikkaat voivat tosin muodostua myös suoraan seinästä ulkonevista puolamaisista askelmista, jolloin erillistä pystytukea ei tarvita.
Tikkaita on kolmentyyppisiä: seinään tai vastaavaan pintaan kiinteästi asennettuja, ylhäältä riippuvia (esimerkiksi köysitikkaat) sekä irrallisia, liikuteltavia. Viimeksi mainitut voivat olla vapaasti seisovia (yleensä A-mallisia) tai seinää vasten nojaamaan asetettavia.
Palotikkaat

Palotikkaat ovat lähinnä rakennuksen ulkoseinässä olevat kiinteät tikkaat, jotka mahdollistavat hätätilanteessa – kuten tulipalon aikana – poistumisen ylemmistä kerroksista ulkokautta. Ne johtavat yleensä maan pinnalta katolle saakka, joskus ikkunoiden vierestä. Joissakin malleissa tikkaat voidaan säilyttää normaalioloissa kokoon vedettyinä ylhäällä ikkunan luona ja laskea hätätilanteessa täyteen pituuteensa ulottumaan lähelle maan pintaa.
Kattotikkaat

Rakennuksen katolle kiinteästi asennettavia tikkaita voidaan käyttää huolto- ja palontorjuntatehtävissä. Tällaiset tikkaat voivat johtaa seinätikkailta katon harjalle tai myös vaakasuoraan pitkin katon harjaa.
Köysitikkaat

Köydestä valmistetut tikkaat tunnetaan myös nimillä jaakopinportaat ja köysiportaat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tikkaat Wikimedia Commonsissa