stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Init
Perinteiset initit > SysVInit

AT&T:n vuonna 1983 julkaisema Unix System V toi mukanaan uudistetun initin. System V -tyylinen init perustuu ajotasoihin (runlevel), joita on tyypillisesti kahdeksan: 0–6 sekä S. Kukin ajotaso määrittelee joukon ajettavia prosesseja. Ajotasoista 0 on varattu järjestelmän sammuttamiseen ja 6 uudelleenkäynnistykseen. Tasot S ja 1 ovat ylläpitoon tarkoitettuja yhden käyttäjän tiloja. Loput tasot 2–5 ovat normaaleja monen käyttäjän tiloja, joiden käyttötarkoitus vaihtelee eri käyttöjärjestelmissä ja jakeluissa. Etenkin Linuxissa taso 5 on usein täysi graafinen tila X:llä ja tasot 3 sekä 2 tekstitiloja verkkoyhteydellä sekä ilman verkkoa.
Asetustiedostossa /etc/inittab on määritelty eri ajotasoilla suoritettavat toimenpiteet sekä oletusajotaso, johon järjestelmä siirtyy käynnistyksen yhteydessä. Käyttäjä voi vaihtaa ajotasoa telinit-komennolla. Normaalisti uudelle ajotasolle siirryttäessä ajetaan komentosarja /etc/init.d/rc, joka pysäyttää edellisen ajotason palvelut ja käynnistää uuden tason palvelut. Kullakin palvelulla on hakemistossa /etc/init.d oma komentosarjatiedosto, jota kutsumalla rc-skripti (tai käyttäjä) voi käynnistää ja pysäyttää palvelun. Jokaisella ajotasolla lisäksi on oma hakemisto (/etc/rc0.d, /etc/rc1.d, jne.), joka sisältää linkit tasolla käynnistettävien ja sammutettavien palvelujen /etc/init.d-komentosarjoihin. Ajotason vaihdon yhteydessä rc-skripti määrittää ajettavat pysäytys ja käynnistysskriptit näiden linkkien perusteella.
Uusi sukupolvi

Perinteisille initeille on kehitetty lukuisia nykyaikaisempia korvaajia. Aiemmasta poiketen nämä tukevat tyypillisesti palvelujen rinnakkaista käynnistämistä sekä palvelujen välisiä riippuvuussuhteita ja usein monipuolisempaa prosessien elinkaaren hallintaa. Monet pyrkivät myös korvaamaan tehtävien ajastamiseen käytettyjä työkaluja kuten cronin ja inetd:n. Mikään näistä ei ole kuitenkaan vielä noussut standardin asemaan SysVInitin tilalle.
Seuraavassa on listattu yleisiä uuden sukupolven inittejä:
Launchd on ollut käytössä Mac OS X:ssä versiosta 10.4 lähtien (vuodesta 2005). Se korvasi aiemmin käytetyt mach_initin ja BSD-initin sekä suuren osan SystemStarterin, cronin ja xinetdn toiminnallisuudesta.
Upstart perustuu riippuvuuksien sijaan tapahtumiin. Upstart on ollut käytössä ainakin Ubuntussa (versiosta 6.10 lähtien, vuodesta 2006) ja Fedorassa (versiosta 9 lähtien, vuodesta 2008).
systemd on Red Hatin ja freedesktop.org:n ylläpitämä init-prosessi, joka on yhteensopiva sysvinit-skriptien ja -komentojen kanssa ja tarjoaa myös oman konfigurointimahdollisuutensa. Kuten Upstart, systemd voi suorittaa eri toimintoja järjestelmätapahtumien johdosta. systemd on useimmissa Linux-jakeluissa vaihtoehtona tai oletuksena (mm. Fedora ja openSUSE) käytössä.
systemd:n mukana ollut udev-ohjelmisto on poistettu systemd-projektista koska firmwaren lataaminen on ytimen vastuulla.
Service Management Facility, on osa Sun Solarista versiosta 10 eteenpäin (vuodesta 2005).
Gentoo käyttää OpenRC:tä, jonka käynnistää SysVInit-järjestelmä. OpenRC aloittaa muut palveluprosessit. OpenRC tukee rinnakkaisuutta ja riippuvuuksia.
Initng pyrkii nopeuttamaan käynnistystä rinnakkaisuudella.
Runit
S6
GNU Shepherd, jota GNU Guix System käyttää oletuksena
Muita vaihtoehtoja ovat esimerkiksi need (SysVInitin laajennos) ja minit.
Aiheesta muualla

Init linux.fi-wikissä (suomeksi)
GNU/Linuxin käynnistysprosessi linux.fi-wikissä (suomeksi)
A look at System V initialization, katsaus SysVInit-käynnistykseen vuodelta 2001 (englanniksi)
Understanding Init and Alternatives, luentomateriaali init-vaihtoehdoista (englanniksi)
A Survey of Unix Init Schemes (PDF), Yvan Royon, Stéphane Frénot 20.6.2007 (englanniksi)
Linux System Administrator's Guide / 9.1. init comes first (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Nukutavake

Nukutavake
Satelliittikuva atollista
| --- | --- |
Sijainti:  Nukutavake Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Tuamotu
Pinta-ala:  5,5 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  177 (2017)
Asutuskeskukset:  Tavananui
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Nukutavake on atolli Tuamotulla, Ranskan Polynesiassa. Sen pinta-ala on 5,5 neliökilometriä ja asukasluku oli 177 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Ensimmäisenä eurooppalaisena atollin löysi vuonna 1767 Samuel Wallis.lähde?
Średnia Krokiew

| Średnia Krokiew |
| --- | --- |

Sijainti
Paikkakunta:  Zakopane,  Puola
Koordinaatit:  49°16′46″N, 19°58′05″E
Avattu:  1950
Remontoitu:  2004
Purettu:  Malutka Krokiew
Muut mäet:  Adaś
Seura:  TS Wisła Zakopane, WKS Zakopane & Start Krokiew Zakopane
Średnia Krokiew im. Bronisława Czecha

K-piste:  85 metriä
Mäkikoko:  94 metriä
Mäkiennätys:  94,0 metriä  Łukasz Rutkowski (27.2.2008)
Naisten mäkiennätys:  94,0 metriä  Daniela Iraschko-Stolz (7.3.2010)
Kesämäkiennätys:  94,5 metriä  Tomasz Byrt (8.10.2009)
Naisten kesämäkiennätys:  91,0 metriä  Maja Vtič (22.7.2011)
Avattu:  1950
Remontoitu:  2004
Muovitus:  kyllä
Vauhtimäen pituus:  94,5 m
Keulan kulma:  10,5°
Alastulorinteen kulma:  34,4°
Mała Krokiew

K-piste:  65 metriä
Mäkikoko:  72 metriä
Mäkiennätys:  73,5 metriä  Kamil Stoch (25.2.2002)
Naisten mäkiennätys:  60,0 metriä  Joanna Szwab  Dana Vasilica Haralambie (8.3.2012, 8.3.2013)
Kesämäkiennätys:  68,5 metriä  Klemens Murańka (24.8.2007)
Naisten kesämäkiennätys:  57,5 metriä  Coline Mattel (24.8.2007)
Avattu:  1950
Remontoitu:  2004
Muovitus:  kyllä
Tornin korkeus:  luonnonmäki
Vauhtimäen pituus:  60 m
Keulan kulma:  10°
Maleńka Krokiew

K-piste:  35 metriä
Mäkikoko:  38 metriä
Mäkiennätys:  39,5 metriä  Paweł Słowiok
Naisten mäkiennätys:  32,5 metriä  Kamila Karpiel (12.2.2013)
Avattu:  1950
Remontoitu:  2004
Muovitus:  kyllä
Tornin korkeus:  luonnonmäki
Vauhtimäen pituus:  40 m
Keulan kulma:  9°
Średnia Krokiew on neljän käytössä olevan ja yhden puretun hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Zakopanessa Puolassa.
Średnia Krokiew stadionilla on järjestetty mäkihypyn veteraanien MM-kilpailut vuosina 1995 ja 2003. Stadionilla järjestetään säännöllisesti kansallisia kilpailuja.
Historia

Średnia Krokiew rakennettiin vuonna 1950. Rakennetut neljä hyppyrimäkeä olivat K65 Średnia Krokiew im. Bronisława Czecha, Mała Krokiew, Maleńka Krokiew ja Malutka Krokiew.
Vuoden 2004 remontissa kolmen suurimman mäen alastulorinteisiin asennettiin muovitus ja Malutka Krokiew purettiin. Malutka Krokiewin korvaavaksi mäeksi rakennettiin samana vuonna muovitettu Adaś, joka nimettiin Adam Małyszin mukaan.
Średnia Krokiew im. Bronisława Czecha

Średnia Krokiew im. Bronisława Czecha rakennettiin vuonna 1950, silloin K-piste sijaitsi 65 metrissä. Nykyisin K-piste sijaitsee 85 metrissä ja HS-piste 94 metrissä. Mäen alastulorinteeseen vaihdettiin muovitus vuonna 2004.
Średnia Krokiew im. Bronisława Czechassa on järjestetty normaalimäen MM-kilpailut vuonna 1962, talviuniversiadit vuosina 1993 ja 2001 ja mäkihypyn nuorten MM-kilpailut vuonna 2008. Mäestä järjestetään säännöllisesti Continental Cupin osakilpailuja.
Mäkihypyn MM-kilpailuissa mäen K-piste sijaitsi 65 metrissä, normaalimäen maailmanmestaruuden voitti norjalainen Toralf Engan.
Talviuniversiadeissa mäen K-piste sijaitsi 85 metrissä, Talviuniversiadi mestareiksi ovat hyppänneet vuonna 1993 japanialainen Naoto Itō ja joukkuekilpailussa Itävalta ja vuonna 2001 joukkuekilpailussa Slovenia ja normaalimäessä puolalainen Łukasz Kruczek.
Mäkihypyn nuorten MM-kilpailuissa miesten kilpailun voitti saksalainen Andreas Wank, naisten kilpailun voitti itävaltalainen Jacqueline Seifriedsberger ja joukkuekilpailun voitti Saksa joukkueella Felix Schoft, Severin Freund, Pascal Bodmer ja Andreas Wank.
Średnia Krokiew im. Bronisława Czecha > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 94,0 metriä on hypännyt Łukasz Rutkowski.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  Stanisław Bobak | 78,5 m |  |  |
| 15.3.1975 |  Bernd Eckstein | 78,5 m |  |  |
| 15.3.1975 |  Stanisław Bobak | 79,5 m |  |  |
| 15.3.1975 |  Henry Glaß | 79,5 m |  |  |
| 29.1.1983 |  Bogdan Zwijacz | 81,0 m |  |  |
| 12.3.1995 |  Grigori Kopylov | 82,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 10.2.2001 |  Łukasz Kruczek | 93,5 m | Talviuniversiadit 2001 |  |
| 27.2.2008 |  Łukasz Rutkowski | 94,0 m | Nuorten MM-kilpailut 2008 |  |
Średnia Krokiew im. Bronisława Czecha > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 94,0 metriä on hypännyt Daniela Iraschko-Stolz.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.2.2008 |  Sarah Hendrickson | 71,0 m | Nuorten MM-kilpailut 2008 |  |
| 28.2.2008 |  Jacqueline Seifriedsberger | 87,0 m | Nuorten MM-kilpailut 2008 |  |
| 28.2.2008 |  Elena Runggaldier | 89,0 m | Nuorten MM-kilpailut 2008 |  |
| 6.3.2010 |  Daniela Iraschko | 91,5 m | Continental Cup | Kaksi kertaa |
| 7.3.2010 |  Ulrike Gräßler | 93,0 m | Continental Cup |  |
| 7.3.2010 |  Daniela Iraschko | 94,0 m | Continental Cup |  |
Średnia Krokiew im. Bronisława Czecha > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 94,5 metriä on hypännyt Tomasz Byrt.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.8.1999 |  Dirk Else | 93,5 m | Continental Cup |  |
| 8.10.2009 |  Tomasz Byrt | 94,5 m | Veteraanien Puolan mestaruuskilpailut 2009 |  |
Średnia Krokiew im. Bronisława Czecha > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 91,0 metriä on hypännyt Maja Vtič.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.7.2011 |  Aleksandra Kustova | 52,0 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Joanna Gawron | 57,0 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Joanna Szwab | 57,5 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Anastasiya Veschekova | 59,5 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Sofja Tihonova | 62,0 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Irina Taktajeva | 68,0 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Dana Vasilica Haralambie | 70,5 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Katja Požun | 72,0 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Juliane Seyfarth | 74,0 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Vladěna Pustková  Roberta D’Agostina | 76,5 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Michaela Doleželová | 80,5 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Evelyn Insam | 83,5 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Špela Rogelj | 84,0 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Maja Vtič  Melanie Faißt | 86,0 m | Continental Cup |  |
| 21.7.2011 |  Katharina Althaus | 88,0 m | Continental Cup |  |
| 22.7.2011 |  Anna Rupprecht | 88,5 m | Continental Cup |  |
| 22.7.2011 |  Lisa Demetz | 90,5 m | Continental Cup |  |
| 22.7.2011 |  Maja Vtič | 91,0 m | Continental Cup |  |
Mała Krokiew

Mała Krokiew rakennettiin vuonna 1950. Nykyisin K-piste sijaitsee 65 metrissä ja HS-piste 72 metrissä. Mäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus vuonna 2004.
Mała Krokiew > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 73,5 metriä on hypännyt Kamil Stoch.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.3.1995 |  Don West | 40,0 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Kurt Elimä | 47,0 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Ingvart Tornangen | 49,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Kurt Elimä | 50,0 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Ingvart Tornangen | 50,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Guttorm Bakke | 57,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Guttorm Bakke | 58,0 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Christian Berggrav | 61,0 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Veijo Strandén | 61,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Sergey Tcherviakov | 62,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Nils-Olav Kongsvik | 63,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Grigori Kopylov | 64,0 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 25.2.2002 |  Kamil Stoch | 73,5 m |  |  |
Mała Krokiew > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 60,0 metriä ovat hypänneet Joanna Szwab ja Dana Vasilica Haralambie.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.1.2011 |  Joanna Szwab | 41,5 m | Lotos Cup |  |
| 10.2.2010 |  Joanna Szwab | 56,5 m | Lotos Cup |  |
| 8.3.2012 |  Joanna Szwab | 60,0 m | Lotos Cup |  |
| 8.3.2013 |  Dana Vasilica Haralambie | 60,0 m | Lotos Cup |  |
Mała Krokiew > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 68,5 metriä on hypännyt Klemens Murańka.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.8.2007 |  Andrzej Gąsienica | 54,5 m | FIS Youth Jumping |  |
| 24.8.2007 |  Patryk Dunajski  Aleksi Salmensuu | 59,5 m | FIS Youth Jumping |  |
| 24.8.2007 |  Grzegorz Miętus | 66,5 m | FIS Youth Jumping |  |
| 24.8.2007 |  Tomasz Byrt  Aleksander Zniszczoł | 67,5 m | FIS Youth Jumping |  |
| 24.8.2007 |  Klemens Murańka | 68,5 m | FIS Youth Jumping |  |
Mała Krokiew > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 57,5 metriä on hypännyt Coline Mattel.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.8.2007 |  Coline Mattel | 57,0 m | FIS Youth Jumping |  |
| 24.8.2007 |  Coline Mattel | 57,5 m | FIS Youth Jumping |  |
Maleńka Krokiew

Maleńka Krokiew rakennettiin vuonna 1950. Nykyisin K-piste sijaitsee 35 metrissä ja HS-piste 38 metrissä. Mäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus vuonna 2004.
Maleńka Krokiew > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 39,5 metriä on hypännyt Paweł Słowiok.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.3.1995 |  Aarne Kuisma  Reidar Finanger | 31,0 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Ingvart Tornangen  Kalevi Neuvonen | 32,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Taisto Tolvanen | 33,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Nils-Olav Kongsvik | 34,0 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 11.3.1995 |  Nils-Olav Kongsvik | 34,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 | ´ |
| 11.3.1995 |  Grigori Kopylov | 34,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
|  |  Paweł Słowiok | 39,5 m |  |  |
Maleńka Krokiew > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 32,5 metriä on hypännyt Kamila Karpiel.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.2.2008 |  Joanna Gawron | 29,5 m | Lotos Cup |  |
| 7.1.2012 |  Magdalena Pałasz | 32,0 m | Lotos Cup |  |
| 8.1.2012 |  Magdalena Pałasz | 32,0 m | Lotos Cup | ´ |
| 8.1.2012 |  Joanna Gawron | 32,0 m | Lotos Cup |  |
| 12.2.2013 |  Kamila Karpiel | 32,5 m | Lotos Cup |  |
Malutka Krokiew

Malutka Krokiew rakennettiin vuonna 1950. Malutka Krokiewin K-piste sijaitsi 30 metrissä. Malutka Krokiew purettiin vuonna 2004, mäessä ei ollut muovitusta.
Malutka Krokiew > Mäkiennätyksen kehittyminen

Mäkiennätyksen 24,5 metriä hyppäsi Odd Aarnes.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.3.1995 |  Leif Pedersen | 20,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 10.3.1995 |  Robert Hein | 21,0 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 10.3.1995 |  Odd Aarnes | 26,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 10.3.1995 |  Olai Lie | 21,0 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 10.3.1995 |  Olaf Malin | 23,0 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
| 10.3.1995 |  Odd Aarnes | 24,5 m | Veteraanien MM-kilpailut 1995 |  |
Adaś

Adaś rakennettiin muovitettuna vuonna 2004. Mäen K-piste sijaitsee 15 metrissä ja HS-piste 18 metrissä. Adaś on nimetty Adam Małyszin mukaan.
Adaś > Mäkiennätyksen kehittyminen

Mäkiennätyksen 18,5 metriä on hypännyt Dawid Jarząbek.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.12.2004 |  Krystian Karpiel  Bartosz Gąsienica-Laskowy | 17,0 m |  |  |
| 23.12.2005 |  Krzysztof Leja | 17,5 m |  |  |
| 28.12.2005 |  Krzysztof Leja | 17,5 m |  |  |
| 22.12.2007 |  Andrzej Pałasz | 17,5 m |  |  |
| 1.1.2009 |  Dawid Jarząbek | 17,5 m |  | ´ |
| 1.1.2009 |  Dawid Jarząbek | 18,5 m |  |  |
Adaś > Kesämäkiennätyksen kehittyminen

Kesämäkiennätyksen 16,5 metriä on hypännyt Krystian Karpiel.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25.9.2004 |  Krystian Karpiel | 16,0 m | Avajaiset | Avajaishyppy |
| 26.9.2004 |  Krystian Karpiel | 16,5 m |  |  |
Aalborg Portland Park

| Aalborg Portland Park |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Aalborg, Tanska
Koordinaatit:  57°3′5.4″N, 9°53′56.76″E
Avattu:  1960
Remontoitu:  2002
Omistaja:  Aalborgin kunta
Hoitaja:  Aalborg BK
Kenttä:  luonnonnurmi
Kustannukset:  98 000 000 DKK
Arkkitehti:  Friis & Moltke A/S
Käyttäjät
 Aalborg BK 
Katsojakapasiteetti
 13 600 
Kentän mitat
 105 x 70 metriä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Aalborg Portland Park, tunnetaan myös nimellä Aalborg Stadion, on jalkapallostadion Aalborgissa Tanskassa. Aalborg Portland Park on Tanskan pääsarjajoukkue Aalborg BK:n kotikenttä, jossa joukkue pelaa kotiottelunsa. Stadioninin katsojakapasiteetti on 13 600, joista 8 600 on istumapaikkoja ja 5 000 seisomapaikkoja. Kansainvälisisissä otteluissa katsojakapasiteetti on 10 500, kun kaikkiin katsomoihin asennetaan istuimet.
Aalborg Portland Park jalkapallo-ottelun aikana.
Josef Grönberg

| Josef Grönberg> Juuso Mikkola |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  Jos. Grönberg
Syntynyt: 19. helmikuuta 1813 Ylöjärvi
Kuollut: 11. tammikuuta 1903 (89 vuotta) Messukylä
Ammatti:  kirkkoherra ja valtiopäivämies
Arvonimi: varapastori 1845, rovasti 1862, riemumaisteri 1886
Vanhemmat:  Anders Mikkola ja Brita Kaisa Johanintytär Makkarus
Puoliso:  Selma Katarina Fransiska Bergroth
Lapset:  Frans Josef, Selma Josefina, Lydia, Hanna, Eliel Filemon, Carl, Aleksandra Olivia, Julia Angelika, Julius Ferdinand ja Agnes Elina
Muut tiedot
Lempinimet:  Jos Grönperi
Aktiivisena:  1849−1903
Merkittävät teokset: Evankelis-luterilaisen kirkon tunnustuskirjat eli Liber concordiae, suomentanut Josef Grönberg
Messukylän kirkko valmistui vajaassa vuodessa. 
Vihittiin käyttöön vuonna 1879.
Messukylän kirkon tienoo 1900-luvun alussa.
Josef (Jos.) Grönberg, alk. Juuso Mikkola (19. helmikuuta 1813 Ylöjärvi – 11. tammikuuta 1903 Messukylä) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies, joka toimi Messukylän kirkkoherrana 42 vuoden ajan.
Lapsuus- ja kouluvuodet

Grönbergin vanhemmat olivat Ylöjärven Mikkolan talollinen, kirkonisäntä Antti Mikkola (Anders Johansson) ja Brita Kaisa Makkarus (Kaisa Johansdotter).
Juuso oli eloisa lapsi, mutta heiveröisyytensä ja sairastelunsa vuoksi perheen ainoa aikuisikään elänyt poika suunnattiin opintielle. Talon perijäksi tuli poikaa 16 vuotta vanhempi sisar. Perheen poika lähetettiin 6-vuotiaana Tampereelle ruotsia oppimaan ja sitten 8-vuotiaana vuonna 1821 Porin triviaalikouluun. Pojan suomalainen nimi Juuso muutettiin ajan tavan mukaan hienommaksi, Josef Grönbergiksi. Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1829 jo 16-vuotiaana ja lähti yliopistoon. Hänet vihittiin 22-vuotiaana papiksi 1835, ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi sekä maisteriksi 1836. Pastoraalitutkinnon Grönberg suoritti 1850.
Pappina

Grönberg oli aluksi kirkkoherran apulaisena ja välivuodensaarnaajana Keuruulla 1835–1837 sekä Eurassa pitäjänapulaisen sijaisena 1837. Hänestä tuli Tampereen kaupungin vt. saarnaaja 1837–1838 virkapaikkanaan Tampereen vanha kirkko sekä kaupunginsaarnaaja 1838–1858. Messukylän kirkkoherraksi Grönberg valittiin 1858 ja hän astui virkaan 1861 hoitaen sitä kuolemaansa saakka 1903. Vt. lääninrovastina hän toimi 1865–70 sekä lääninrovastina 1879–1899.
Vuonna 1841 hän avioitui Ruoveden kirkkoherran tyttären Selma Katarina Fransiska Bergrothin kanssa. Heille syntyi 10 lasta, joista viisi varttui aikuisiksi.
Tampereen kaupunki kuului Messukylän emäseurakuntaan aina Grönbergin kuolemaan saakka. Senaatti oli asettanut vuonna 1870 itsenäistymisen ehdoksi sen että silloisten Messukylän kirkkoherran ja Tampereen kaupunginsaarnaajan tuli olla virastaan eronneita ja Tampereelle tuli rakentaa uusi kirkko. Kaupunginsaarnaaja Anders Oskar Törnudd siirtyi muualle 1879 ja uusi Aleksanterin kirkko valmistui 1881. Eläkkeitä ei tunnettu, siksi virat yleensä vapautuivat vasta kuoleman kautta. Niinpä kansan keskellä kerrottiin, että Tampere erotetaan Messukylästä, kun Grönberg kuolee. Hän osoittautui pitkäikäiseksi. Kuollessaan Grönberg oli lähes 90-vuotias. Hänet on haudattu Messukylän Keskiselle hautausmaalle. Kivessä nimenä on Jos. Grönberg. Sanonta muuttikin muotoaan: ”Tampere erotetaan Messukylästä, jos Grönberg kuolee”. Kansan suussa kirkkoherran nimi muuntuikin ”Jos Grönperiksi”. Messukylän kirkkoherran virka tuli avoimeksi vasta 1903 Grönbergin kuoltua. Itsenäinen Tampereen kaupunkiseurakunta aloitti toimintansa 1. toukokuuta 1904 Grönbergin kuolemaa seuranneen armovuoden päätyttyä.
Grönbergin kirkkoherra-aikana rakennettiin kolme kirkkoa. Vuosikymmeniä jahkailun alla ollut Messukylän uuden kirkon rakentaminen käynnistyi ja se tapahtui uskomattoman nopeasti, vajaassa vuodessa. Kirkko vihittiin vuonna 1879. Kaupungin puolella valmistui vuonna 1879 Finlaysonin kirkko tehtaan kustantamana ja vuonna 1880 Aleksanterin kirkko. Vuonna 1880 vihittiin Kalevankankaan hautausmaa ja vuonna 1891 Messukylän kirkon hautausmaa.
Grönberg kuului herännäisyyteen ja lukeutui myöhemmin ns. raamatulliseen suuntaan. Hän suomensi useita kirjoja, mm. luterilaiset tunnustuskirjat.
Grönberg tunnettiin voimakkaana ja sanavalmiina saarnamiehenä. Seurakunnalliset asiat Grönberg hoiti selvästi ja reippaasti. Luonteeltaan hän oli päättäväinen, harvinaisen suorasukainen ja jäykkä, joskus omavaltainenkin. Kun sortovuosina oli kysymys kuulutetaanko laiton asevelvollisuuslaki vai ei, oli Grönberg tokaissut apulaiselleen: ”Se sinaattiko tässä luulee päällepäsmärinä olevansa. Pistä paperikoriin”. Erään kerran Grönberg aloitti saarnansa seuraavasti ”Taas on Takahuhdissa tapeltu ja Vehmaisissa tehty huorin. Minä jätän teidät kaikki saatanalle!”. Vihkiessään 1880 uutta Kalevankankaan hautausmaata hän julisti ”Tässä teille tamperelaiset on se paikka, jossa ei auta advokaattien temput eikä sikunasihteerien koukut. Täällä kaikki teidän riitanne päättyvät, ei täällä ylimyksiin vedota. Täällä vallitsee Jumalan totuus”.