Maanjäristykset Turkissa 6. helmikuuta 2023
Seuraukset > Vaikutukset infrastruktuuriin

Turkin ensimmäisessä kansainvälisessä avunpyynnössä todettiin edeltävän viikonlopun lumi- ja vesisateiden, sähkö-, tielinjojen sekä tietoliikenneyhteyksien katkeamisen vaikeuttavan pelastustöitä ja maanjäristyksen uhrien asemaa. Ainakin kaksi sairaalaa (Malatyassa ja Hatayjassa) sekä useita hotelleja on raportoitu romahtaneen. Lämpötila on matala, ja voi yöllä laskea pakkaselle, mistä syystä pelastustöillä on kiire, etteivät rakennuksiin loukkuun jääneet palellu. Turkin valtion ilmatieteellinen palvelu ja muut sääpalvelut ennustivat viileän sään jatkumista ja lumi- tai vesisateita järistysalueelle myös järistyspäivää seuraavan viikon aikana.
Pelkästään Turkissa ainakin 139 000 rakennusta todettiin sortuneen tai vaurioituneen niin pahoin, että ne tultaisiin purkamaan.  Tilapäismajoitukseksi on pystytetty yli 175 000 telttaa (toisen lähteen mukaan runsas 172 000 telttaa 16.2.2023 mennessä), ruoka- ja vaateapua on tarjottu. Turkin valtio on kertonut myöntävänsä asuntonsa menettäneille esimerkiksi taloudellista vuokra- ja muuttotukea sekä rahallista tukea myös läheisensä menettäneille. Maan 20 868 koulurakennuksista vain 95 tuhoutui tai vaurioitunut pahoin. Siksi kouluopetus jatkuu maanjäristysalueellakin maaliskuun alusta lähtien.
Syyllisiä on vaadittu vastuuseen. Oppositio syytti Turkin hallitusta siitä, ettei se ole pannut rakennusmääräyksiä toimeen. Maan hallitus puolestaan kehotti pidättämään ainakin 113 romahtaneiden rakennuksen rakentamisesta vastuullista. Runsas viikko järistyksen jälkeen julkaistu Turkin rakennusinsinöörikamarin (İMO) alustava raportti piti keskeisenä osasyinä suureen uhrimäärään huonosti perustettua rakentamista vuoden 2000 jälkeenkin joko peltomaalle, maanjäristyksessä "nestemäisesti" käyttäytyvälle maalle tai paikoille, joissa peruskallio on liian syvällä. Lisäksi kerrostalojen pohjakerrosten seinämät oli usein rakennettu heikoksi (tai heikkolaatuista materiaalia käyttäen) eikä rakennustarkastuksia ole tehty tehokkaasti, mikä on estänyt maanjäristyskestävyydeltään kelvottomien rakenteiden havaitsemisen. Vuonna 2018 julkaistun tilaston mukaan yli puolet Turkin rakennuksista - lähes 13 miljoonaa rakennusta - ei täyttänyt Turkin rakennus- ja turvallisuussäädöksiä. Kritiikin mukaan Turkissa valtaa yli 20 vuotta pitäneen AKP-puolueen toimilla on rajoitettu riippumattomien rakennus- ja arkkitehtuuriasiantuntijoiden mahdollisuutta esittää kantojaan rakennushankkeista. Monia kriittisiä rakennusalan asiantuntijoita on vangittu. Presidentti Erdoğan väitti puheessaan AFADille, että ”98 prosenttia maanjäristyksessä sortuneista taloista olisi rakennettu ennen vuoden 1999 maanjäristystä”. Väite herätti huomiota, todettiin epärealistiseksi ja sai kysymään, mikä Turkin 22 vuotta vallassa olleen presidentin ja hallituspuolueen vastuu on ollut maanjäristystä kestävän asumisen edistämisessä. Nopeasti todettiin ja paikoin satelliittikuvien perusteella näytettiin, että ainakin puolet helmikuun 6. päivän maanjäristyksessä luhistuneista rakennuksista oli rakennettu vuoden 1999 jälkeen. Vuonna 2018 maan hallitus jopa sääti armahduslain, jolloin heikkolaatuisten rakennusten korjausvastuusta saattoi yritys tai henkilö selvitä pienehköä sakkomaksua vastaan sen sijaan, että huteria rakennuksia rakentaneet ja hyväksyneet tahot olisivat joutuneet vastaamaan virheistään ja tekemään kalliita korjauksia rakennusten saattamiseksi normien mukaiseksi. Vastaavia säädöksiä oli annettu ennen aiempiakin vaaleja. Siksi esimerkiksi brittiläisen ULC-yliopiston hätätilasuunnittelun professori David Alexanderin mukaan helmikuun 6. päivän suuronnettomuuden aiheutti erityisesti löperö rakentaminen eikä maanjäristys. Vuosien 2012 ja 2022 välillä - AKP-puolueen ja presidentti Erdoğanin vallassaoloaikana - korruption tasoa mittaavan Transparency Internationalin korruptioideksissä Turkki putosi 47 sijaa alemmaksi sijalta 54 sijalle 101 kaikkiaan 174 maata sisältävällä listalla.
Järistyksen seurauksena noin 865 000 ihmistä majoittui Turkissa teltoissa (21.2.2023); noin 270 telttakylää oli pystytetty. Turkki on kertonut pyrkivänsä käynnistämään uusien asuinrakennusten rakentamisen maaliskuussa 2023. Asuintaloista pyritään rakentamaan 3-5 kerroksisia, niiden paikka pyritään valitsemaan geologian ja geofysiikan asiantuntijoiden avulla ja rakennusten laatuun kiinnitetään aiempaa suurempaa huomiota.
Yhdysvaltalainen pankkikonserni JPMorgan Chase arvioi, että maanjäristyksen suorat taloudelliset vahingot voivat vastata 2,5 prosenttia Turkin vuotuisesta bruttokansantuotteesta, eli noin 25 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Toisen, turkkilaista yrityssektoria - ja siis rakennusyrityksiäkin - edustavan tahon ensiarvion mukaan rakennuskannan tuhoutumisen korvaaminen voisi maksaa 70,8 miljardia dollaria.
Syyrian puolella kapinallisten hallitsema luoteisosa Turkin raja-alueella kärsi eniten. Maanjäristystuhot ja uhrit osuivat erityisesti neljään-viiteen Syyrian luoteisosan maakuntaan: Aleppon, Idlibin, Latakian, Haman ja Raqqan maakuntiin. 9 600 rakennusta on tuhoutunut kokonaan tai osittain (18.2.2023). Alepposta pohjoiseen sijaitsevalla naapurialueella, jota kapinalliset turkkimieliset ryhmät kontrolloivat, maanjäristyksen tuhoamia taloja oli hiljattain rakennettu hätäisesti suojaa tarvitseville pakolaisille. Syyrian sodan runtelema Aleppo on eräs kaupungeista, joka on kärsinyt maajäristyksen tuhoista. Turkin helmikuun 6. päivän 2023 järistysten seurauksena noin 20 000 syyrialaista palasi kotimaahansa, koska monet heistä olivat menettäneet järistyksessä kotinsa ja sukulaisensa.