stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bruce – taivaanlahja

| Bruce – taivaanlahja> Bruce Almighty |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tom Shadyac
Käsikirjoittaja:  Steve Koren   Mark O'Keefe   Steve Oedekerk
Tuottaja:  Gary Barber   Roger Birnbaum
Säveltäjä:  John Debney
Kuvaaja:  Dean Semler
Leikkaaja:  Scott Hill
Pääosat:  Jim Carrey   Morgan Freeman   Jennifer Aniston
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Studios
Levittäjä:  Universal Studios Netflix Disney+
Ensi-ilta:   23. toukokuuta 2003    25. heinäkuuta 2003
Kesto:  101 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  80 000 000 dollaria
Seuraaja:  Evan taivaanlahja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bruce – taivaanlahja (Bruce Almighty) on Tom Shadyacin ohjaama komediaelokuva vuodelta 2003. Elokuvassa Bruce Nolanin (Jim Carrey) valittamisesta suivaantunut Jumala (Morgan Freeman) antaa tehtävänsä hetkeksi tämän harteille.
Juoni

Bruce Nolan on televisiotoimittaja buffalolaisella Eyewitness-uutiskanavalla. Hän ei onnistu saamaan paikkaa uutisankkurina ja useiden onnettomien tapahtumien jälkeen Bruce alkaa syyttää Jumalaa epäoikeudenmukaisesta kohtelusta ja huonosta työstä jumalana. Tämän jälkeen Jumala ottaa yhteyttä häneen ja antaa tälle voimansa, jotta Bruce voi todistaa olevansa parempi jumala.
Alkuhämmennyksen jälkeen Bruce alkaa käyttää uusia voimiaan oman etunsa tavoittelemiseen. Hän sabotoi kollegansa työtä saadakseen parempaa työtä uutistoimituksessa ja jopa muokkaa avovaimonsa rintoja ja seksiviettiä. Brucelle valkenee pian, että Jumalan työhön kuuluu myös muiden ihmisten huolien hoitaminen ja hän alkaa vastata ihmisten rukouksiin sähköpostin kautta.
Brucen jumalalliset voimat tekevät kuitenkin hallaa hänen parisuhteelleen, sillä hänen avovaimonsa kyllästyy Brucen itsekeskeisyyteen. Lopussa Bruce ymmärtää, että jumalan työt on parasta jättää Jumalan tehtäväksi, ja hän pyytääkin tätä ottamaan takaisin työnsä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jim Carrey   | … |   Bruce Nolan   |
|  Morgan Freeman   | … |   Jumala   |
|  Jennifer Aniston   | … |   Grace Connelly   |
|  Lisa Ann Walter   | … |   Debbie   |
|  Philip Baker Hall   | … |   Jack Baylor   |
|  Steve Carell   | … |   Evan Baxter   |
|  Catherine Bell   | … |   Susan Ortega   |
|  Sally Kirkland   | … |   Anita Mann   |
|  Nora Dunn   | … |   Ally Loman   |
|  Jack Jozefson   | … |   "koditon mies"   |
Vastaanotto

Elokuva sai melko vaihtelevan vastaanoton, Rotten Tomatoes -sivustolla elokuvan arvioista positiivisia on 49 %, ja Metacritic -sivustolla arvostelujen keskiarvo on 46/100.
Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 23. toukokuuta 2003 ja viikonlopun aikana se tuotti 85,7 miljoonaa dollaria, enemmän kuin mikään muu elokuva ikinä kaatuneiden muistopäivän viikonloppuna. Bruce – taivaanlahja säilytti kärkipaikkansa vuoteen 2006 asti, kunnes X-Men: Viimeinen kohtaaminen syrjäytti sen.  Kaiken kaikkiaan elokuva tuotti lähes 243 miljoonaa dollaria kotimaassaan ja 242 miljoonaa maailmanlaajuisesti.  Suomessa se oli 5. katsotuin elokuva vuonna 2003.
Elokuva kiellettiin Egyptissä ja Malesiassa islaminuskoisten uskonryhmien painostuksesta, koska ryhmät eivät hyväksyneet ihmisen voivan näytellä Jumalaa.   Malesiassa kielto myöhemmin peruttiin.
Muistimetalli

Muistimetalli on metalliseos, joka muuttaa hilarakennettaan (kiderakenne) austeniittisen ja martensiittisen välillä lämpötilasta riippuen niin että muutos tapahtuu reversiibelin prosessin kautta. Kun hilarakenne muuttuu, kappaleen muoto palautuu samaksi kuin se oli aiemmin samassa hilarakenteessa. Yksinkertaisesti sanoen muistimetallit ovat ns. älykkäisiin materiaaleihin kuuluvia metalliseoksia joiden muotoa ja liikettä voidaan ohjata. Tällaisesta metallista tehty kappale siis muotoutuu aina saman muotoiseksi samassa lämpötilassa.
Tärkeimpiä muistimetalleja ovat seokset, jotka sisältävät tietyssä suhteessa joko
kuparia, sinkkiä, alumiinia ja nikkeliä,
kuparia, alumiinia ja nikkeliä tai
nikkeliä ja titaania.
Muodonmuutoksen riippuvuus lämpötilasta

Jäähtyessään muistimetallit muuttuvat austeniittisesta tilasta martensiittiseen tietyllä lämpötilavälillä. Tällöin niiden kiderakenne muuttuu pintakeskisestä kuutiollisesta tilakeskiseksi kuutiolliseksi. Muutos alkaa kullekin tällaiselle metallille ominaisessa lämpötilassa Ms ja on loppuun tapahtunut metallin jäähdyttyä lämpötilaan Mf. Päinvastainen muutos tapahtuu metallin lämmetessä, ja se alkaa jossakin lämpötilassa As ja on loppuun tapahtunut metallin kuumettua lämpötilaan Af. Jos kuitenkin kappaletta lämmitetään ja jälleen jäähdytetään toistuvasti niin, että sen olotila tällä tavoin muuttuu edestakaisin, nämä lämpötilat saattavat lopulta muuttua. Tätä ilmiötä sanotaan funktionaaliseksi väsymiseksi, ja se liittyy läheisesti materiaalin mikroskooppisen rakenteen muuttumiseen.
Muistimetallin muuttuminen martensiittisesta tilasta austeniittiseen riippuu ainoastaan lämpötilasta ja jännityksestä, ei lämpötilan muutoksen nopeudesta. Täten muutosprosessi on täysin reversiibeli eli palautuva. Tässä suhteessa se eroaa oleellisesti esimerkiksi teräksen rakenteen muutoksista. Jos kuuma hiilipitoinen austeniittinen jäähtyy nopeasti, se muuttuu martensiittiseen tilaan, mutta tämä muodonmuutos ei ole palautuva eikä teräksellä näin ollen ole muistimetallin ominaisuuksia.
Tässä kaaviossa vaaka-akseli (T) tarkoittaa lämpötilaa ja pystyakseli (ξ) martensiitin osuutta metalliseoksesta. Metallin olomuoto muuttuu sekä sen lämmetessä että jäähtyessä, mutta näiden välinen ero ja käyrän muoto riippuvat materiaalin ominaisuuksista kuten sen koostumuksesta ja karkaistuneisuudesta.
Yksi- ja kaksisuuntainen muotomuisti

Eri muistimetalleilla on erilaiset muistiominaisuudet. Kaksi tavallisinta tyyppiä ovat yksi- ja kaksisuuntainen muotomuisti.
Molemmissa ylläolevissa kuvissa tapahtumien kulku on jokseenkin samanlainen. Lähtötilassa (a) muistimetalli on martensiittisessa muodossa, josta sitä ensin väännetään joko palautuvasti yksisuuntaisen muisti-ilmiön aikaansaamiseksi tai niin paljon, että muodonmuutos on palautumaton (b). Sen jälkeen metallia kuumennetaan (c) ja jäähdytetään jälleen (d).
Yksi- ja kaksisuuntainen muotomuisti > Yksisuuntainen muisti-ilmiö

Kun muistimetallin lämpötila on tarpeeksi alhainen (Asn alapuolella), sitä voidaan taivuttaa tai vääntää monella tavalla, ja se säilyttää saamansa muodon, niin kauan kuin sitä ei ole lämmitetty niin paljon, että olotilan muutos alkaa tapahtua. Kuumennettaessa kappale muuttuu takaisin sen muotoiseksi kuin se oli ollut ennen sen taivuttamista tai vääntämistä, riippumatta siitä, minkä muotoiseksi se välillä oli muutettu.  Kun metalli jälleen jäähtyy, se säilyttää kuumana saamansa muodon, kunnes sitä jälleen taivutetaan tai väännetään.
Yksisuuntaisessa ilmiössä jäähtyminen korkeasta lämpötilasta ei saa aikaan makroskooppista muodonmuutosta. Sen lämmetessä muutos alkaa lämpötilassa As ja on valmis lämpötilassa Af , joka tavallisesti on 2 – 20 °C korkeampi. As vaihtelee eri metalliseoksilla −150 °C:n ja +200 °C:n välillä.
Yksi- ja kaksisuuntainen muotomuisti > Kaksisuuntainen muisti-ilmiö

Kaksisuuntaisessa muisti-ilmiössä materiaali muistaa kaksi muotoaan, joista toiseen se palautuu matalassa, toiseen korkeassa lämpötilassa. Joillakin materiaaleilla tämä voidaan saada aikaan käyttämättä edes ulkoista voimaa kappaleen taivuttamiseksi tai vääntämiseksi (sisäinen kaksisuuntainen ilmiö). Ilmiötä sanotaan "oppimiseksi". Muistimetalli voi "oppia" "muistamaan", minkä muotoinen se on ollut korkeassa lämpötilassa, ja kun sitä lämmitetään tarpeeksi, se muuttuu tuohon muotoon ja "unohtaa", minkä muotoinen se on ollut matalassa lämpötilassa. Kuitenkin se voidaan eri tavoin "opettaa" muistamaan, minkälaiseksi se oli väännetty matalassa lämpötilassa.
Jos tällaista muistimetallia kuitenkin kuumennetaan erittäin korkeaan lämpötilaan, muisti-ilmiö voi kadota. Tätä sanotaan "amnesiaksi."
Pseudoelastisuus

Kaupallisesti muistimetalleja käytetään muun muassa pseudoelastisten ominaisuuksien vuoksi, jotka metalli saa korkeassa lämpötilassa austeniittisessa tilassa. Esimerkiksi silmälasien kehyksiä on tehty muistimetalleista, joiden tilanmuutoslämpötila on riittävän alhainen. Tällöin ei haittaa, vaikka kehykset vääntyisivätkin, sillä jännityksen poistuttua ne palaavat välittömästi alkuperäiseen muotoonsa. Tämä johtuu pseudoelastisuudesta: vaikka metalli on austeniittisessa tilassa, jännitys muuttaa sen martensiittiseen tilaan, jossa se kestää suuriakin jännityksiä. Kun jännitys poistuu, metalli muuttuu takaisin austeniittiseen muotoon ja saa alkuperäisen muotonsa takaisin.
Näin ollen metallia voidaan taivuttaa, vääntää tai venyttää ja silti se palautuu alkuperäiseen muotoonsa,  kun tällaiset voimat lakkaavat vaikuttamasta. Sen vuoksi tällaisia kehyksiä on sanottu "lähes rikkoutumattomiksi", koska suurikaan taipuminen ei saa aikaan palautumattomia plastisia muodonmuutoksia.
Muistimetallin käyttöä purkutyömailla dynamiitin korvikkeena on myös tutkittu. Litistettyjä muistimetallikappaleita sijoitetaan purettavassa rakennuksessa kriittisiin paikkoihin rakenteessa, ja lämpötilaa muutettaessa ne laajenevat ratkaisevasti ja aiheuttavat rakennuksen sortumisen.
Historia

Ensimmäisen havainnot metalliseosten muistiominaisuuksista tehtiin 1930-luvulla. A. Ölander havaitsi kullan ja kadmiumin seoksen pseudoelastiset ominaisuudet vuonna 1930.  Vuonna 1938 Greninger ja Mooradian (1938) havaitsivat, että eräät messinkiseokset saavat martensiittisen muodon jäähtyessään ja menettävät sen lämmetessään. Varsinaista termoelastista muisti-ilmiötä tutkivat myöhemmin tarkemmin Kurdjumov ja Khandros (1949) sekä Chang & Read (1951).
Muistimetalleina toimivia nikkeli-titaaniseoksia kehitettiin ensimmäiseksi Naval Ordnance Laboratoryssä vuosina 1962-1963. Ne saivat kauppanimen Nitinol, joka on lyhenne sanoista Nickel Titanium Naval Ordnance Laboratories. Näiden huomattavat ominaisuudet havaittiin aluksi sattumalta. Eräässä kokouksessa laboratoriossa esiteltiin kappaletta, jota oli väännetty alkuperäisestä poikkeavaan muotoon useita kertoja. Yksi läsnä olleista teknisistä johtajista, David S. Muzzey, päätti kokeilla, mitä tapahtuu, jos hän kuumentaa kappaletta pitämällä piippua sen alla. Kaikkien hämmästykseksi se palautui alkuperäiseen muotoonsa.
Magneettiset muistimetallit

On olemassa toinenkin tyyppi muistimetalleja, ferromagneettiset muistimetallit (ferromagnetic shape memory alloy, (FSMA). Ne muuttavat muotoaan voimakkaassa magneettikentässä. Ne ovat erityisen kiinnostavia, koska magneettikentän muutokset saavat aikaan tilanmuutokset nopeammin ja tehokkaammin kuin lämpötilan muutokset.
Metalliseosten lisäksi myös joillakin polymeereilla on muistimetallin kaltaisia ominaisuuksia. Sellaisia on ollut kaupallisesti saatavissa 1990-luvun lopulta lähtien.
Aiheesta muualla

Tekniikkatalous.fi - Muistimetallivaahto tottelee magneettikenttää (Arkistoitu – Internet Archive)
Natasha Richardson

Natasha Richardson vuonna 1999.
Natasha Jane Richardson (11. toukokuuta 1963 Lontoo, Englanti – 18. maaliskuuta 2009 New York, Yhdysvallat) oli brittiläinen näyttelijä. Hänen vanhempansa ovat ohjaaja Tony Richardson ja näyttelijä Vanessa Redgrave. Hänen sisarensa on näyttelijä Joely Richardson.
Richardson opiskeli St Paul's Girls' Schoolissa ja Central School of Speech and Dramassa. Hän aloitti uransa jo lapsena ja näytteli myöhemmin muiden muassa elokuvissa Yövieraat (1986), A Month in the Country (1987), Orjattaresi (1990), Nell (1994), Ansa vanhemmille (1998), Unelmien Manhattan (2002), Vangitut (2005) ja Wild Child (2008). Hän sai vuonna 1998 Tony-palkinnon osastaan musikaalissa Cabaret Broadwaylla 1998.
Natasha Richardson solmi ensimmäisen avioliittonsa tuottaja Robert Foxin kanssa vuonna 1990, mutta se päättyi eroon vuonna 1992. Richardson tapasi näyttelijä Liam Neesonin elokuvan Nell kuvauksissa ja he menivät naimisiin vuoden 1994 lopulla. Pariskunnalle syntyi kaksi poikaa.[lähde? ]
Natasha Richardson kuoli 45-vuotiaana saatuaan vakavan aivovamman lasketteluonnettomuudessa Kanadassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Natasha Richardson Wikimedia Commonsissa
Natasha Richardsonin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Natasha Richardson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Natasha Richardson Elonetissä.
Belgian Grand Prix 2019

|  Belgian Grand Prix 2019  |
| --- | --- |
 13. osakilpailu 21 osakilpailusta kaudella 2019. 

Päivämäärä:  1. syyskuuta 2019
Rata:  Circuit de Spa-Francorchamps
Sijainti:  Stavelot ja Malmedy, Belgia
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  7,004 km
Kilpailun pituus:  44 kierrosta, 308,052 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Charles Leclerc   (Ferrari)
Paaluaika:  1.42,519
Palkintokoroke
Voittaja:   Charles Leclerc   (Ferrari)
Toinen:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kolmas:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Sebastian Vettel   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.46,409 (kierroksella 36)
Belgian Grand Prix 2019 (virallisesti Formula 1 Johnnie Walker Belgian Grand Prix 2019) oli Formula 1 -kauden 2019 13. osakilpailu, joka ajettiin 1. syyskuuta Circuit de Spa-Francorchamps’n moottoriradalla Belgiassa.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30. elokuuta | 11:00–12:30 | 12:00–13:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 19–20 °C | 28–32 °C | 58–62 % |
| 30. elokuuta | 15:00–16:30 | 16:00–17:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 23–24 °C | 38–40 °C | 39–42 % |
| 31. elokuuta | 12:00–13:00 | 13:00–14:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 26–27 °C | 34–37 °C | 39–52 % |
| 31. elokuuta | 15:00–16:00 | 16:00–17:00 | Aika-ajot |  Aurinkoinen | 29 °C | 40–41 °C | 35–36 % |
| 1. syyskuuta | 15:10–17:10 | 16:10–18:10 | Kilpailu |  Puolipilvinen | 17 °C | 27–28 °C | 52–59 % |
Lähde:
Vapaat harjoitukset

Haas-talli toi kisaviikonloppua varten päivitetyt aerodynaamiset osansa Romain Grosjeanin ja Kevin Magnussenin autoihin. Red Bull -talli asensi Alexander Albonin autoon päivitetyn Hondan moottorin, minkä seurauksena Albon sai lähtöruuturangaistuksen kilpailuun. Mercedes päivitti moottorinsa tehojen ja luotettavuuden osalta itselleen sekä Racing Pointille että Williamsille. Myös Renault toi viikonloppua varten päivitetyn moottorinsa Daniel Ricciardon ja Nico Hülkenbergin sekä McLarenin Carlos Sainzin autoihin. Ferrari sen sijaan antoi uuden moottoripäivityksensä Haasille ja Alfa Romeo Racingille testattavaksi, koska talli päätti ottaa päivityksen käyttöön vasta Italian osakilpailussa ja keskittyi siipien testaamiseen.
Ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Ferrari oli vähintään sekunnin muita talleja nopeampi, kun Sebastian Vettel oli harjoitusten nopein ja Charles Leclerc toinen. Mercedeksen Lewis Hamiltonin harjoitukset kärsivät kaasupolkimen aiheuttamasta tehohäviöstä. Toro Rosson Daniil Kvjatin kohdalla sen sijaan auton voimayksikön vääntömomentin muutos aiheutti pyörähtämisen La Source -mutkassa. Williamsin testikuljettaja Nicholas Latifi ajoi ensimmäiset vapaat harjoitukset George Russellin autolla. Harjoitusten erikoisin tilanne koettiin Racing Pointin Lance Strollin osalta, kun tämän auton moottorikate petti ja rikkoontui Kemmelin pitkällä suoralla, mikä aiheutti radalle virtuaalisen turva-auton.
Toisissa vapaissa harjoituksissa Racing Pointin vauhti oli lupaavaa, kun Stroll ja tallikaveri Sergio Pérez sijoittuivat tuloksissa kymmenen parhaan joukkoon, vaikka he kärsivät harjoitusten aikana moottorin ylikuumenemisesta, jonka seurauksena Pérezin auto pysähtyi harjoitusten viimeisten minuuttien aikana radalle. Myös Red Bullin Max Verstappenin kierrokset kärsivät voimayksikön ongelmista ja hänen sijoituksensa oli kuudes. Leclerc oli harjoitusten nopein ja Vettel toinen.
Kolmansien vapaiden harjoitusten aikana Hamiltonin auto sai vakavia vaurioita etuosaan, kun hän kolaroi ratareunukseen Les Fanges –osiolla. Ulosajo aiheutti radalle punaiset liput 15 minuutin ajaksi. Renault’n Ricciardon vauhti oli lupaavaa ja hän sijoittui harjoituksissa neljänneksi. Leclerc ja Vettel olivat jälleen harjoitusten nopeimmat kuljettajat.
Aika-ajot

Aika-ajojen ensimmäisen osion aikana usealla kuljettajalla oli teknisiä ongelmia. Verstappen havaitsi autossaan teknisiä ongelmia ensimmäisten kierrosten aikana ja joutui palaamaan varikolle korjaustöiden ajaksi. Williams-kuljettaja Robert Kubican moottori hajosi heti osion alussa muodostaen liekkejä. Myös Alfa Romeo Racingin Antonio Giovinazzin uusin päivitetty Ferrarin moottori hajosi ja hän pysähtyi La Source -mutkan ulostuloon viimeisten minuuttien aikana, minkä seurauksena radalla heilutettiin punaisia lippuja, ja osiota ei jatkettu enää riittämättömän ajan vuoksi. Mercedeksen mekaanikot ehtivät korjata Hamiltonin kolmansien vapaiden harjoitusten vauriot ja hän pystyi ajamaan aika-ajoissa.
Aika-ajojen toisessa osiossa Giovinazzi ei voinut ajaa moottoriongelmien vuoksi, ja Stroll sekä Albon puolestaan eivät ajaneet nopeimpia kierroksiaan aikaisemmin saamiensa lähtöruuturangaistusten vuoksi.
Aika-ajojen kolmannessa osiossa kuljettajat yrittivät ottaa mahdollisimman suuren hyödyn toistensa imu- ja vetoavusta, minkä seurauksena radalle muodostui ruuhkaa. Vettelin yritys parantaa suoritustaan sekä ajaa nopein kierrosaika ja paalupaikka kariutuivat ruuhkaan ja renkaiden suorituskyvyn heikkenemiseen. Leclerc ajoi paalupaikalle, tallikaveri Vettel oli toinen ja Hamilton kolmas.
Kilpailu

Kilpailun ensimmäisten kierrosten aikana koettiin kolaritilanteita, kun Verstappen ja Alfa Romeo Racingin Kimi Räikkönen osuivat toisiinsa. Verstappenin auton jousitus vaurioitui kolarissa, minkä seurauksena myös ohjaus petti ja hän keskeytti osuttuaan ratavalliin Eau Rouge -mutkassa. Turva-auto otettiin radalle siivoustöiden ajaksi, mikä pitkittyi Sainzin keskeyttäessä moottoririkkoon kierrosta myöhemmin Bussipysäkki-mutkaan. Räikkösen kilpailu meni pieleen kolarin seurauksena, kun hänen autonsa kuntoa tarkistettiin varikolla useamman kerran ja Räikkösen mukaan vaurioituneen pohjan vuoksi mitään merkittävää ei ollut enää tehtävissä kilpailun aikana. Ensimmäisen kierroksen aikana myös Ricciardo ja Stroll osuivat toisiinsa, jolloin Ricciardo joutui tulemaan varikolle vaihtamaan uudet renkaat, joilla taisteli kilpailun loppuun saakka, kunnes menetti niistä parhaimman pidon. Haas-kuljettajilla ei ollut kilpailun alkua lukuun ottamatta riittävästi suoravauhtia, jonka seurauksena heillä ei ollut mahdollisuuksia pistesijoille (Grosjeanin avauskierroksen kuudes sija muuttui lopulta 13:nneksi sijaksi).
Kilpailutilanteet muuttuivat merkittävästi viimeisten kierrosten aikana, kun Giovinazzi keskeytti kahdeksannelta sijalta ulosajoon ja McLarenin Lando Norris keskeytti viidenneltä sijalta moottoririkkoon ollen kuitenkin lopputuloksissa 11:s. Giovinazzin ja Norrisin keskeytysten seurauksena Hülkenberg nousi kahdeksanneksi.
Toro Rossolle kesken kauden siirretty Pierre Gasly taisteli pitkään Hülkenbergiä ja Magnussenia vastaan viimeisistä pistesijoituksista ja ajoi lopulta yhdeksänneksi, mitä hän kuvaili henkisesti raskaan kilpailun jälkeen onnistuneeksi suoritukseksi. Taistelu viidennestä sijasta käytiin Albonin ja Pérezin välillä, mikä tiukentui Pérezin yrittäessä pitää estelyllä Albon takanaan, jolloin Albon ajautui osittain nurmikon puolelle Kemmelin suoralla. Albon onnistui osittain radan ulkopuolelle ajautumisestaan huolimatta ohittamaan Pérezin ja tilanne tutkittiin kilpailun jälkeen, mutta kumpikaan kuljettaja ei saanut rangaistusta.
Kilpailun kärkikuljettajista Vettel ja Hamilton taistelivat pitkään toisesta sijasta, kunnes Vettel teki lukkojarrutuksen turva-auton jälkeisessä uusintalähdössä, menetti sijansa Hamiltonille ja aikaisen varikkopysähdyksen vuoksi joutui tulemaan uudelleen renkaidenvaihtoon. Leclerc ajoi paalupaikalta voittoon, Hamilton oli toinen ja Bottas kolmas.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Osioiden ajat> 1. osio | Osioiden ajat> 2. osio | Osioiden ajat> 3. osio | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1.43,587 | 1.42,938 | 1.42,519 | 1 |
| 2 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.44,109 | 1.43,037 | 1.43,267 | 2 |
| 3 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.45,260 | 1.43,592 | 1.43,282 | 3 |
| 4 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1:45.141 | 1:43.980 | 1:43.415 | 4 |
| 5 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 1.44,622 | 1.44,132 | 1.43,690 | 5 |
| 6 | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 1.45,560 | 1.44,103 | 1.44,257 | 10 |
| 7 | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 1.45,899 | 1.44,549 | 1.44,542 | 12 |
| 8 | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1.45,842 | 1.44,140 | 1.44,557 | 6 |
| 9 | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 1.45,732 | 1.44,707 | 1.44,706 | 7 |
| 10 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.45,839 | 1.44,738 | 1.45,086 | 8 |
| 11 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1.45,694 | 1.44,797 |  | 9 |
| 12 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 1.46,154 | 1.44,847 |  | 11 |
| 13 | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 1.46,000 | 1.45,047 |  | 16 |
| 14 | 23 |  Alexander Albon | Red Bull Racing-Honda | 1.45,528 | 1.45,799 |  | 17 |
| 15 | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1.45,637 | Ei aikaa |  | 18 |
| 16 | 10 |  Pierre Gasly | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.46,435 |  |  | 13 |
| 17 | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 1.46,507 |  |  | 15 |
| 18 | 26 |  Daniil Kvjat | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.46,518 |  |  | 19 |
| 19 | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 1.47,548 |  |  | 14 |
| 20 | 88 |  Robert Kubica | Williams-Mercedes | Ei aikaa |  |  | Varikko |
107 % aika: 1.50,838
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 44 | 1:23.45,710 | 1 | 25 |
| 2. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 44 | +0,981 | 3 | 18 |
| 3. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 44 | +12,585 | 4 | 15 |
| 4. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 44 | +26,422 | 2 | 12+1 |
| 5. | 23 |  Alexander Albon | Red Bull Racing-Honda | 44 | +1.21,325 | 17 | 10 |
| 6. | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 44 | +1.24,448 | 7 | 8 |
| 7. | 26 |  Daniil Kvjat | Scuderia Toro Rosso-Honda | 44 | +1.29,657 | 19 | 6 |
| 8. | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 44 | +1.46,639 | 12 | 4 |
| 9. | 10 |  Pierre Gasly | Scuderia Toro Rosso-Honda | 44 | +1.49,168 | 13 | 2 |
| 10. | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 44 | +1.49,838 | 16 | 1 |
| 11.† | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 43 | Voimayksikkö | 11 |  |
| 12. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 43 | +1 kierros | 8 |  |
| 13. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 43 | +1 kierros | 9 |  |
| 14. | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 43 | +1 kierros | 10 |  |
| 15. | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 43 | +1 kierros | 14 |  |
| 16. | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 43 | +1 kierros | 6 |  |
| 17. | 88 |  Robert Kubica | Williams-Mercedes | 43 | +1 kierros | Varikko |  |
| 18.† | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 42 | Ulosajo | 18 |  |
| Kesk. | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 1 | Voimayksikkö | 15 |  |
| Kesk. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 0 | Kolari (Räikkönen) | 5 |  |
Nopein kierros: Sebastian Vettel (Ferrari) 1.46,409 (kierroksella 36).
Lähde:
Tulokset > Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Muuta

Alexander Albon korvasi Pierre Gaslyn Red Bullin kilpakuljettajana ja Gasly siirtyi Toro Rossolle.
Ennen kilpailun alkua pidettiin minuutin kestänyt hiljainen hetki Formula 2:ien lauantain kilpailussa kuolleen Anthoine Hubertin muistolle. Kilpailun yhdeksännellätoista kierroksella yleisö nousi seisomaan kunnioittaakseen ajonumerolla 19 ajanutta ranskalaiskuljettajaa.
Charles Leclercin F1-uran ensimmäinen voitto.