stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lumous murtuu

| Lumous murtuu: Uskonto luonnonilmiönä> Breaking the spell: Religion as a natural phenomenon |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Daniel C. Dennett
Genre:  uskontotiede
Kustantaja:  Viking (Penguin)
Julkaistu:  2006
Suomennos
Suomentaja:  Kimmo Pietiläinen
Kansitaiteilija:  Paul Klee, kuva maalauksesta
Kustantaja:  Terra Cognita
Julkaistu:  2007
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  446
ISBN:  978-952-5202-96-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lumous murtuu: Uskonto luonnonilmiönä (engl. Breaking the spell: Religion as a natural phenomenon) on filosofi Daniel C. Dennettin vuonna 2006 ilmestynyt kirja, jossa Dennett vaatii uskonnon luonnontieteellistä tutkimusta. Kirjan on julkaissut suomeksi vuonna 2007 Terra Cognita suomentajana Kimmo Pietiläinen.
Dennettin mielestä useimmat uskontojen kannattajat vastustavat jyrkästi jokaista, joka haluaa tutkia heidän käytäntöjään ja uskomuksiaan luonnontieteen menetelmillä, jotka ovat hänen mukaansa parhaat ihmisten käytössä olevat tiedonhankinnan välineet. Dennett väittää, että uskonnon perimmäisiä kysymyksiä ympäröivästä salamyhkäisyydestä, ”lumouksesta” on luovuttava, jotta uskonto ymmärrettäisiin nykyistä paremmin ja jotta näihin kysymyksiin saataisiin järkiperäinen vastaus. Dennett sanoo, että uskonto on liian tärkeä asia jätettäväksi luonnontieteellisen tarkastelun ulkopuolelle.
Sisältö

Dennett aloittaa kirjansa totemalla, että hän on yhdysvaltalainen kirjailija ja että teos on suunnattu ensisijaisesti yhdysvaltalaiselle yleisölle. Hänen mukaansa monet kirjan esilukijat pitivät tätä seikkaa sekä ilmeisenä että häiritsevänä, kun taas harvat yhdysvaltalaiset lukijat edes huomasivat kyseisen painotuksen. Muihin teollisuusvaltioihin verrattuna Yhdysvalloissa on huomattavan paljon uskovaisia, ja Dennett halusi tavoittaa niin monta kansalaista kuin mahdollista, ei pelkästään yliopistomaailmasta.
Käännös

Kirjan suomentaja Kimmo Pietiläinen sai uskontokriittisen kirjallisuuden suomentamisesta Vapaa-ajattelijain liiton Väinö Voipio –palkinnon vuonna 2007. Palkintoperusteluissa sanottiin Pietiläisen kääntäneen kirjallisuutta, jota valtio ei ole halunnut tukea käännösapurahoin. Hänen kääntämänsä kirjat Lumous murtuu, Jumalharha (Richard Dawkins), ja Uskon loppu (Sam Harris) ovat herättäneet paljon keskustelua.
Aiheesta muualla

Jussi K. Niemelä: Uskonto vihdoinkin luonnontieteen hampaissa. Vapaa ajattelija 1/2007.
Pekka Wahlstedt: Darwinin opein uskontojen kimppuun[vanhentunut linkki]. Helsingin Sanomat 15.5.2007.
Tommi Sarlin: Jos usko onkin vain humpuukia. Uskontotieteilijä Ilkka Pyysiäisen haastattelu. Kirkko & kaupunki 20.8.2007.
Kimmo Ketola: Usko pahan alkujuurena. Uskonnontutkija 2/2007.
Ilkka Pyysiäinen: Epäilyksen varjo. Tieteessä tapahtuu 2/2007. (PDF)
Putte Wilhelmsson: Eliitin väittelyä rahvaan jumalista (Arkistoitu – Internet Archive). Tieteessä tapahtuu 3.6.2007.
Kuusiluodon saha

| Kuusiluodon saha |
| --- | --- |
Perustettu:  1901
Perustaja:  torniolainen And. Kurth & Co.
Lakkautettu:  1946
Kotipaikka:  Alatornio
Toimiala:  sahateollisuus
Emoyhtiö:  And. Kurth & Co (1901-1933) W. Rosenlew & Co (1933-1946)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuusiluodon saha oli vuosina 1901–1946 toiminut saha Alatornion kunnan Perämeren pohjukassa Kuusiluodon saaressa. Saha valmistui vuoteen 1901 mennessä, ja sahaus alkoi 29. helmikuuta 1901. Sahan perusti And. Kurth & Co, jonka omistajina olivat Antti Kurtin perilliset. Omistus siirtyi Kuusiluodon sahan käynnistyessä Antti Kurtin jälkeläisiltä veljenpojille Ferdinand, Anders ja Isak Kurthille. Koska saha oli pääosin rakennettu velkarahalla, saha joutui pian huonon kannattavuutensa vuoski rahoittajapankin eli Suomen Yhdyspankin haltuun. Pankki etsi sahalle uutta omistajaa, joksi löytyi vuonna 1910 porilainen  W. Rosenlew & Co. Vuoteen 1933 saha jatkoi vanhalla nimellä, mutta muutti silloin nimensä omistajan mukaan.[lähde? ]
Sahaustoiminta Kuusiluodossa jatkui vuoteen 1945 saakka jolloin sahan koneet luovutettiin Neuvostoliitolle sotakorvauksina ja sahan tukkivarasto myytiin Kemi Oy:lle. Edellisen vuoden syksyllä sahan työntekijöiden asuinrakennukset oli poltettu Lapin sodan aikana. Rosenlew päätti lopettaa sahan, koska sen kannattavuus oli jo pitkään ollut huono ja toiminnan jatkaminen olisi vaatinut uusia investointeja.[lähde? ]
Kuusiluodon saha sijaitsi samannimisellä saarella. Kuva etelästä eli mereltä käsin 1930-luvulla.
Kupittaa Tournament

Kupittaa Tournament on Turun Miekkailijoiden vuodesta 1978 järjestämä Suomen suurin miekkailukilpailu. Kilpailu on vuodesta 2002 ollut kansainvälisen miekkailuliiton FIEn B-kategorian kilpailu ja osa satelliittiturnausta.
Kupittaa Tournamentiin on sen historian aika osallistuneet muun muassa olympiavoittajat Johan Harmenberg ja Göran Flodström sekä maailmanmestarit Peter Barvestad ja Oksana Ermakova.
Aiheesta muualla

Kupittaa Tournament (Arkistoitu – Internet Archive)
Luettelo Laajasalon peruspiirin suojelluista rakennuksista

| 01 – Eteläinen suurpiiri |
| --- | --- |
 Eira ● Kampinmalmi ● Lauttasaari ● Taka-Töölö ● Ullanlinna ● Vironniemi
02 – Läntinen suurpiiri
 Haaga ● Kaarela ● Munkkiniemi ● Pitäjänmäki ● Reijola
03 – Keskinen suurpiiri
 Alppiharju ● Kallio ● Käpylä ● läntinen Käpylä ● Puu-Käpylä ● Pasila ● Vallila ● Vanhakaupunki
04 – Pohjoinen suurpiiri
 Itä-Pakila ● Länsi-Pakila ● Maunula ● Oulunkylä ● Tuomarinkylä
05 – Koillinen suurpiiri
 Latokartano ● Pukinmäki ● Malmi ● Puistola-Jakomäki ● Suutarila
06 – Kaakkoinen suurpiiri
 Herttoniemi ● Kulosaari ● Laajasalo
07 – Itäinen suurpiiri
 Mellunkylä ● Vartiokylä ja Myllypuro ● Vuosaari
08 – Östersundomin suurpiiri
 Östersundom
n k 
Tämä on luettelo Helsingin Laajasalon peruspiirin suojelluista rakennuksista. Laajasalon peruspiiriin kuuluu osa-alueina  Vartiosaari, Yliskylä, Jollas, Tullisaari, Kruunuvuorenranta, Hevossalmi, Villinki, Santahamina, Itäsaaret ja Aluemeri.
Suurin osa Laajasalon kaupallisista palveluista on keskittynyt Yliskylään, jossa on myös kirkko ja terveyskeskus. Helsingin kristillinen opisto, Suomen vanhin kristillinen kansanopisto, toimii saaren pohjoisosassa.
Luettelo

Päivitä lista manuaalisesti | SPARQL |
Tämä lista on luotu Wikidatassa olevaa dataa käyttämällä ja sitä päivittää määräajoin botti.
 Listan sisälle tehdyt muokkaukset poistetaan seuraavassa päivityksessä!

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Santahamina | Helsingin piirijaon osa-alue |  |  | 60.1397°N, 25.0692°E | RKY: 1571  |  | Q2634733 |
Hevossalmi

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kallioniementie 3 | omakotitalo |  |  | 60.1603°N, 25.0544°E | Ratu: 36830  |  | Q98413364 |
| Kallioniementie 6 | rakennus |  |  | 60.1605°N, 25.0543°E |  |  | Q98413365 |
| Villa Bias, päärakennus | omakotitalo |  | 1880 | 60.159°N, 25.0549°E | Ratu: 36660  |  | Q98433555 |
| Villa Bias, uimahuone | uimahuone |  |  | 60.159°N, 25.0553°E |  |  | Q98433556 |
| Villa Kallioniemi, päärakennus | omakotitalo |  |  | 60.1594°N, 25.0569°E | Ratu: 36052  |  | Q98433579 |
| Villa Kallioniemi, veneilijöiden "messi" | omakotitalo |  |  | 60.1593°N, 25.0564°E | Ratu: 36053  |  | Q98433580 |
| Villa Lahdensivu, päärakennus | päiväkoti |  |  | 60.1649°N, 25.036°E | Ratu: 40311  |  | Q98433582 |
| Villa Lahdensivu, sauna | sauna |  |  | 60.1654°N, 25.0354°E |  |  | Q98433583 |
| Villa Norrmén, "Lilla villan" | omakotitalo | Arkkitehtitoimisto Thomé |  | 60.1634°N, 25.036°E | Ratu: 40315  |  | Q98433589 |
| Villa Nuottaniemi, päärakennus | omakotitalo |  | 1966 | 60.1641°N, 25.0367°E | Ratu: 40314  |  | Q98433591 |
| Villa Tallbacka, leikkimökki | leikkimökki |  |  | 60.1636°N, 25.0369°E |  |  | Q98433604 |
| Villa Tallbacka, päärakennus "Stora villan" | omakotitalo |  |  | 60.1634°N, 25.0375°E | Ratu: 40313  |  | Q98433608 |
| Villa Tallbacka, talousrakennus | talousrakennus |  |  | 60.1637°N, 25.0372°E |  |  | Q98433609 |
| Villa Vuorela, päärakennus | loma-asunto |  | 1951 | 60.1596°N, 25.0542°E | Ratu: 36750  |  | Q98433616 |
| Villa Wuorio | loma-asunto | Gesellius, Lindgren, Saarinen |  | 60.1604°N, 25.0429°E | Ratu: 40321  |  | Q98433617 |
| Villa Wuorio, Villa Bergvik eli vierastalo | loma-asunto |  | 1914 | 60.1602°N, 25.0446°E | Ratu: 40320  |  | Q98433618 |
Kruunuvuorenranta

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaitalahdenkuja 12 | omakotitalo |  | 1938 | 60.1743°N, 25.022°E | Ratu: 32988  |  | Q98413313 |
| Kaitalahdentie 16 | omakotitalo |  | 1989 | 60.1761°N, 25.0195°E | Ratu: 32961  |  | Q98413314 |
| Päätie 34a | omakotitalo |  | 1939 | 60.1721°N, 25.0221°E | Ratu: 33044  |  | Q98432265 |
| Päätie 5 | omakotitalo |  | 1933 | 60.1755°N, 25.0239°E | Ratu: 32998  |  | Q98432264 |
| Stansvikin kartano | kartanon päärakennus | Fabian Casimir Roswall |  | 60.1636°N, 25.0304°E | RKY: 1573 Ratu: 36089  |  | Q18662079 |
| Stansvikin kartanoalueeseen liittyvä Kaivoshuvila (36083) | loma-asunto |  |  | 60.1694°N, 25.0277°E | Ratu: 36083  |  | Q98432794 |
| Stansvikin kartanoalueeseen liittyvä Kaivoshuvila (36089) | kartanon päärakennus | Fabian Casimir Roswall |  | 60.1636°N, 25.0304°E | Ratu: 36089  |  | Q98432795 |
| Stansvikin kartanoalueeseen liittyvä Schaumanin huvila eli Tornihuvila | loma-asunto |  | 1958 | 60.1695°N, 25.0267°E | Ratu: 36082  |  | Q98432796 |
| Stansvikin kartanoalueeseen liittyvä vierasmaja ”Alppimaja” | loma-asunto |  |  | 60.1695°N, 25.0262°E | Ratu: 36101  |  | Q98432797 |
| Stansvikin kartanon entinen aitta- ja vajarakennus | talousrakennus |  |  | 60.1632°N, 25.0295°E | Ratu: 36087  |  | Q98432798 |
| Stansvikin kartanon kellarirakennus | talouskellari |  |  | 60.1636°N, 25.0293°E | Ratu: 36095  |  | Q98432799 |
| Stansvikin kartanon piikojen talo eli pitkähovi | loma-asunto |  |  | 60.1638°N, 25.0285°E | Ratu: 36064  |  | Q98432800 |
| Stansvikin kartanon punainen huvila eli renkien talo | loma-asunto |  |  | 60.1647°N, 25.032°E | Ratu: 36091  |  | Q98432802 |
| Stansvikin kartanon siipirakennus Keltainen huvila eli huvila Engel | omakotitalo | Carl Ludvig Engel |  | 60.1633°N, 25.0309°E | Ratu: 36088  |  | Q98432803 |
| Stansvikin kartanon tilanhoitajan talo | loma-asunto |  |  | 60.1639°N, 25.03°E | Ratu: 36090  |  | Q98432804 |
| Stansvikin kartanoon liittyvä entinen saunarakennus | sauna |  |  | 60.1643°N, 25.0271°E | Ratu: 36093  |  | Q98432805 |
| Stansvikin paviljonki | rakennus |  |  | 60.1651°N, 25.0333°E |  |  | Q98432806 |
| Varisluoto asuinrakennus | loma-asunto |  | 1975 | 60.1631°N, 25.0222°E | Ratu: 36065  |  | Q98433437 |
| Varisluoto talousrakennus | loma-asunto |  | 1975 | 60.1629°N, 25.0227°E | Ratu: 36065  |  | Q98433438 |
| Villa Idman | omakotitalo |  | 1905 | 60.1741°N, 25.0207°E | Ratu: 36740  |  | Q98433569 |
Läntinen Pihlajasaari

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pihlajasaaren kuulahylky | hylky |  |  | 60.1357°N, 24.9175°E | MJID: 1274  |  | Q18763106 |
Tullisaari

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aino Acktén huvila | huvila | Theodor Decker | 1877 | 60.1809°N, 25.0341°E | RKY: 1573  |  | Q10403832 |
| Deckerin huvila | loma-asunto | Theodor Decker | 1870 | 60.1787°N, 25.0309°E | RKY: 1573 Ratu: 40285  |  | Q98410197 |
| Deckerin huvilan talonmiehen asuinrakennus | omakotitalo |  |  | 60.1784°N, 25.0313°E | RKY: 1573 Ratu: 40286  |  | Q98410198 |
| Tullisaaren ulkoilupuisto, punainen asuinrakennus | pientalo |  |  | 60.1786°N, 25.0319°E | RKY: 1573 Ratu: 40283  |  | Q98433073 |
| Tullisaaren ulkoilupuisto, talousrakennus | talousrakennus |  |  | 60.1811°N, 25.0325°E | RKY: 1573 Ratu: 40279  |  | Q98433074 |
| Tullisaaren ulkoilupuisto, vaalea asuinrakennus | omakotitalo | Theodor Decker | 1870 | 60.1807°N, 25.0326°E | RKY: 1573 Ratu: 40277  |  | Q98433075 |
| Tullisaaren ulkoilupuisto, vihreä asuinrakennus | pientalo |  |  | 60.1812°N, 25.0321°E | RKY: 1573 Ratu: 40278  |  | Q98433076 |
| Tullisaaren ulkoilupuisto, vilja-aitta | talousrakennus |  |  | 60.1804°N, 25.036°E | RKY: 1573 Ratu: 40322  |  | Q98433077 |
Vartiosaari

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paloluoto (36365) | loma-asunto |  |  | 60.1779°N, 25.0826°E | Ratu: 36365  |  | Q98424648 |
| Paloluoto (36366) | loma-asunto |  |  | 60.177°N, 25.0836°E | Ratu: 36366  |  | Q98424645 |
| Tervaluoto | loma-asunto |  | 1897 | 60.1905°N, 25.0807°E | Ratu: 41264  |  | Q98433026 |
| Vasikkaluoto (41221) | loma-asunto |  | 1930 | 60.1928°N, 25.0797°E | Ratu: 41221  |  | Q98433439 |
| Vasikkaluoto (41222) | loma-asunto |  | 1950 | 60.192°N, 25.078°E | Ratu: 41222  |  | Q98433440 |
| Vasikkaluoto (41223) | loma-asunto |  |  | 60.1928°N, 25.0787°E | Ratu: 41223  |  | Q98433441 |
| Vasikkaluoto (41224) | rakennus |  |  | 60.1929°N, 25.079°E | Ratu: 41224  |  | Q98433442 |
| Vasikkaluoto huvila | rakennus |  |  | 60.1914°N, 25.0779°E |  |  | Q98433443 |
| Vasikkaluoto rantasauna | loma-asunto |  |  | 60.1921°N, 25.0774°E | Ratu: 41464  |  | Q98433444 |
Lumovalkut

| Lumovalkut |
| --- | --- |
 miekkavalkku (Cephalanthera longifolia)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Epidendroideae
Suku::  Lumovalkut Cephalanthera  Rich.
Katso myös
   Lumovalkut Wikispeciesissä   Lumovalkut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lumovalkut eli valkut (Cephalanthera) on kasvisuku kämmekkäkasvien heimossa. Lumovalkkuihin kuuluu noin 15 lajia.
Lajeja

suurvalkku (Cephalanthera damasonium)
miekkavalkku (Cephalanthera longifolia)
punavalkku (Cephalanthera rubra)
kreetanvalkku (Cephalanthera cucullata)
Lajit Suomessa

Suomessa kasvaa kaksi lumovalkkulajia, jotka ovat molemmat harvinaisia ja rauhoitettuja kalkkipitoista kasvupaikkaa vaativia kasveja. Valkokukkaista miekkavalkkua esiintyy Ahvenanmaalla ja punakukkaista punavalkkua vain Lohjan seudulla.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Lumovalkut – Cephalanthera
Kyläneuvosto

Kyläneuvosto (ven. се́льский сове́т, selski sovet, lyhenne сельсове́т, selsovet) oli työtätekevien edustajain neuvostoihin kuulunut paikallinen valtiovallan elin Neuvostoliiton maaseudulla. Muita alimman tason neuvostoja olivat taajamaneuvosto sekä kaupunkineuvosto sellaisissa kaupungeissa, joita ei ollut jaettu piireihin.
Kyläneuvosto käsitti väestön määrästä riippuen 15–35 edustajaa, jotka valittiin yleisillä vaaleilla kahden vuoden kausiksi. Edustajat kokoontuivat vähintään kuudesti vuodessa järjestettyihin istuntoihin valiten joukostaan toimeenpanevan komitean sekä joukon lautakuntia. Kyläneuvoston toimivaltaan kuului paikallista taloutta ja palveluita koskevien asioiden ratkaiseminen, yleinen järjestyksenvalvonta sekä talousarvion laatiminen. Äänestäjien lisäksi ne olivat vastuussa toiminnastaan ylemmän tason neuvostoille.
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen kyläneuvosto on säilynyt paikallisena hallintoelimenä eräissä entisissä neuvostotasavalloissa. Venäjällä ne on korvattu vuoden 2003 jälkeisen hallintouudistuksen mukaisella kuntajärjestelmällä, mutta eräillä alueilla kuten Dagestanissa ja Nenetsiassa sana selsovet esiintyy yhä maalaiskuntien nimissä.
Kyynijärvi

| Kyynijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Nokia
Koordinaatit:  61°30′11″N, 23°30′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  Kyynioja 
Järvinumero:  35.212.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,4 m 
Rantaviiva:  1,141 km 
Pinta-ala:  0,08488 km² 
Tilavuus:  0,000171 km³ 
Suurin syvyys:  5,7 m 
Valuma-alue:  7 km² 
 fiKyynijärvi 
Kyynijärvi  on Pirkanmaalla Nokialla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Kyynijärvi on osa Laajanojan valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 400 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Siihen laskee kaksi metsäojaa, joista pitempi lähtee Haukijärvestä Koukkujärven kaatopaikan vierestä, se kulkee autoratojen alla ja laskee järven koillisrantaan. Kyynijärven laskuoja on Kyynioja, joka lähtee etelärannasta ja kulkee valtatien 11 alitse ja mutkittelee Nokian asuinalueiden läpi etelään. Siellä se yhtyy Laajanojaan 300 metriä ennen sen laskemistaan Nokianvirtaan. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 36 vuorokautta. Lyhyt aika on seurausta järven pienestä tilavuudesta suhteessa sen laajaan valuma-alueeseen. Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Rannat ovat soistunutta metsämaata ja ne ovat autiot. Autoradalta tulee tie järven itärantaan ja eteläisiä rantoja seuraa kävelypolku. Valtatie 11 ohitta järven 150 metriä etelässä.
Vedenlaatu

Kyynijärven vedenlaatua on tutkittu usein 1970-luvun puolivälistä alkaen. Ennen kaatopaikan perustamista vedenväri oli ruskeaa, hyvin humuspitoista ja hapanta. Se voidaan selittää valuma-alueen suoperäisyydellä. Kyynijärvessä on pieni syvänne, jossa lämpötilakerrostuminen jättää harppauskerroksen alle tilavuudeltaan pienen alusvesimassan. Ennen kaatopaikan perustamista alusvedessä esiintyi lopputalvella hapettomuutta. Sen perimmäisenä syynä lienee veden sisältämä korkea humuspitoisuus, joka kulutti hapen kemiallisesti loppuun.
Kyynijärveen laskee muun muassa Haukijärven, Kirkaslammen, Koukkujärven ja Pienen Koukkujärven vedet. Valuma-alueella on sijainnut viime vuosikymmenet Koukkujärven kaatopaikka. Kyynijärveä on rasittanut Haukijärvestä virranneet kaatopaikan pilaamat vedet. Vuonna 1983 rakennettiin penger- ja allasjärjestely, jossa suoto- ja valumavesiä kerättiin tasausaltaaseen. Kerätyt vedet sadetettiin kaatopaikan eteläpuolisiin metsiin. Järjestelystä luovuttiin vuonna 1992, kun kaatopaikan vedet juoksutettiin viemärin kautta pois.
Viime vuosina veden happamuustaso on ollut normaali. Järven rehevyystaso on vaihdellut lievästi rehevän ja rehevän järven tasojen välillä. Veden fosforipitoisuus on viime vuosina joskus ylittänyt 50 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l), joka on korkea arvo. Fosforin arvot ovat kuitenkin heilahdelleet voimakkaasti, vaikka viemäröinti on estänyt uuden fosforin tulemisen järveen. Syy saattaa olla sisäisen kuormituksen lisääntyminen. Alusvesi on säännöllisesti hapetonta, mikä aiheuttaa sedimentteihin varastoituneiden ravinteiden liukenemistä takaisin veteen. Vaikka viemäröinti on parantanut veden muita ominaisuuksia, on sen laatuluokitus on vielä välttävä.
Historiaa

Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa oli Kyynijärven ja Haukijärven välisen ojan varrella joitakin peltoja, jotka metsitettiin vuosien 1964–1975 välisenä aikana. Samoihin aikoihin rakennettiin valtatie 11. Järvi kuului Kankaantaan jakokuntaan.
Aiheesta muualla

Huurinainen, Säde: Vanhojen kaatopaikkojen ympäristövaikutukset, tutkintotyö, Taml, Kemiantekniikka, 2007
(35.2)
Nokian järvet
Pyhäjärvi
• Kulovesi
• Jokisjärvi
• Teernijärvi
• Vihnusjärvi
• Tottijärvi
• Alinenjärvi
• Järvenjärvi
• Ylinenjärvi
• Tuulosjärvi
• Hätikkäjärvi
• Sanasjärvi
• Otajärvi
• Kalliojärvi
• Taulajärvi
• Ruokejärvi
• Juojärvi
• Kivikesku
• Toivasjärvi
• Porrasjärvi
• Kyynijärvi
• Murtoonjärvi
• Kirstuanjärvi
• Iso-Ahvenisto
• Iso-Tappuri
• Launiasjärvi
• Koukkujärvi
• Oksilammi
• Ruutana
• Siukolanjärvi
• Juottojärvi
• Hangaslammi
• Ylinenjärvi
• Heinijärvi
• Haukijärvi
• Korpijärvi
• Heinijärvi
• Pitkälammi
• Jouttijärvi
• Ylisenjärvenlammi
• Hangaslammi
• Vähäjärvi
• Lilträskinjärvi
• Iso Kakkurijärvi
• Kahtalammi
• Haukijärvi
• Pieni Porrasjärvi
• Pieni-Tappuri
• Kiimalammi
• Paskolampi
• Pieni Koukkujärvi
• Ylisenlammi
• Jänninjärvi
• Pikku-Matalus
• Pannukakko
Kupiainen

Kupiainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Alpo Kupiainen (1888–1937), toimittaja ja kirjallisuuden suomentaja
Antti Kupiainen (s. 1954), matemaattisen fysiikan professori ja akatemiaprofessori
Jari Kupiainen (s. 1961), päätoimittaja
Juuso Kupiainen (s. 1994), jalkapalloilija
Kerttu Kupiainen (o.s. Sihvonen, 1908–1998), kirjailija ja pakinoitsija, Unto Kupiaisen puoliso
Matias Kupiainen (s. 1983), kitaristi ja musiikkituottaja
Osmo Kupiainen (1909–1987), pesäpalloilija ja puoluesihteeri
Pekka Kupiainen (1929–2019), jalkapalloilija
Petteri Kupiainen (s. 1960), jalkapalloilija
Reijo Kupiainen (s. 1964), filosofi ja kasvatustieteilijä, professori
Unto Kupiainen (1909–1961), runoilija, kirjailija ja kääntäj, kirjallisuudentutkija ja professori, Alpo Kupiaisen poika
Muita merkityksiä

Kauppakeskus Kupiainen, kauppakeskus Kiteellä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Luontokeskus Petola

Kuhmon luontokeskus Petola on Metsähallituksen ylläpitämä Kuhmossa sijaitseva luontokeskus, joka on perustettu lisäämään ja levittämään tietoa Suomen suurpedoista. Keskuksesta saa tietoa pedoista, niiden ominaisuuksista ja käyttäytymisestä, pedoista tehdyistä tutkimuksista, populaatioista ja petoihin liittyvistä kansantaruista.
Keskuksen suurpetonäyttely keskittyy neljään Suomessa tavattavaan suurpetoon – karhuun, suteen, ilvekseen ja ahmaan sekä niiden ohella maakotkaan ja metsäpeuraan. Keskuksessa on myös väliaikaisia näyttelyitä vaihtuvin aihein.
Petolassa Metsähallituksen asiakaspalvelu tarjoaa tietoa Kuhmon ja Kainuun retkeily- ja virkistyskohteista, luonnonsuojelusta ja -suojelualueista.
Aiheesta muualla

Kuhmon luontokeskus Petola
Virtuaali-Petola
Maili Autio

Maili Autio
Maili Mandi Autio (23. elokuuta 1877 Saarijärvi – 2. toukokuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen kiinteistösijoittaja ja suurlahjoittaja. Toimittuaan muun muassa opettajana, maanviljelijänä, puoluesihteerinä ja KOP:n pääkonttorin kanslistina Autio alkoi sijoittaa helsinkiläisiin kiinteistöihin ja keräsi merkittävän omaisuuden, jonka lahjoitti kokonaan Suomen Kulttuurirahastolle.
Kylänlahti (Muurame)

| Kylänlahti |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Muurame
Koordinaatit:  62°07′56″N, 25°41′02″E
Mittaustietoja
 fiKylänlahti 
Kylänlahti on Päijänteen lahti Muuramessa. Pohjois- ja länsipuolella on Muuramen kirkonkylä, idässä Paavalinvuori. Lahteen laskee lounaasta päin Muuratjärvestä Muuramenjoki. Kylänlahden rannalla on uimaranta.
Kylänlahti

Kylälahden rautatieasema 2012
Kylänlahti on noin 120 asukkaan kylä Lieksassa. Lieksan keskustaan on matkaa 15 km, Nurmekseen 43 km ja Joensuuhun 108 km. Kylä sijaitsee Viekijärven rannan läheisyydessä. Kylänlahden halki kulkee vanha tie Lieksasta Nurmekseen. Ennen vuoden 1973 kuntaliitosta Kylänlahti oli osa Pielisjärven kuntaa.
Kylässä toimii Lieksan kristillinen opisto, joka on tunnettu myös Kylänlahden opistona.
Kylänlahden rautatieasema on rataosalla Joensuu–Kontiomäki. Asemalla pysähtyy päivittäin kaksi kiskobussivuoroa.