stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Haute-Saônen kunnista

| 70512 | 70320 | La Vaivre |
| 70513 | 70000 | Vaivre-et-Montoille |
| 70514 | 70140 | Valay |
| 70515 | 70200 | Le Val-de-Gouhenans |
| 70516 | 70000 | Vallerois-le-Bois |
| 70517 | 70000 | Vallerois-Lorioz |
| 70518 | 70160 | Le Val-Saint-Éloi |
| 70519 | 70190 | Vandelans |
| 70520 | 70130 | Vanne |
| 70521 | 70700 | Vantoux-et-Longevelle |
| 70522 | 70240 | Varogne |
| 70523 | 70600 | Vars |
| 70524 | 70170 | Vauchoux |
| 70525 | 70120 | Vauconcourt-Nervezain |
| 70526 | 70210 | Vauvillers |
| 70527 | 70700 | Vaux-le-Moncelot |
| 70528 | 70100 | Velesmes-Échevanne |
| 70529 | 70100 | Velet |
| 70530 | 70110 | Vellechevreux-et-Courbenans |
| 70531 | 70700 | Velleclaire |
| 70532 | 70000 | Vellefaux |
| 70533 | 70700 | Vellefrey-et-Vellefrange |
| 70534 | 70240 | Vellefrie |
| 70535 | 70000 | Velleguindry-et-Levrecey |
| 70536 | 70000 | Velle-le-Châtel |
| 70537 | 70240 | Velleminfroy |
| 70538 | 70700 | Vellemoz |
| 70539 | 70130 | Vellexon-Queutrey-et-Vaudey |
| 70540 | 70700 | Velloreille-lès-Choye |
| 70541 | 70300 | Velorcey |
| 70542 | 70100 | Venère |
| 70545 | 70500 | Venisey |
| 70546 | 70180 | Vereux |
| 70544 | 70200 | La Vergenne |
| 70547 | 70400 | Verlans |
| 70548 | 70500 | Vernois-sur-Mance |
| 70549 | 70130 | La Vernotte |
| 70550 | 70000 | Vesoul |
| 70551 | 70130 | Vezet |
| 70552 | 70110 | Villafans |
| 70553 | 70110 | Villargent |
| 70554 | 70500 | Villars-le-Pautel |
| 70555 | 70160 | La Villedieu-en-Fontenette |
| 70557 | 70700 | Villefrancon |
| 70558 | 70240 | La Villeneuve-Bellenoye-et-la-Maize |
| 70559 | 70000 | Villeparois |
| 70560 | 70190 | Villers-Bouton |
| 70366 | 70700 | Villers-Chemin-et-Mont-lès-Étrelles |
| 70561 | 70110 | Villersexel |
| 70562 | 70110 | Villers-la-Ville |
| 70563 | 70000 | Villers-le-Sec |
| 70564 | 70300 | Villers-lès-Luxeuil |
| 70565 | 70190 | Villers-Pater |
| 70566 | 70170 | Villers-sur-Port |
| 70567 | 70400 | Villers-sur-Saulnot |
| 70568 | 70120 | Villers-Vaudey |
| 70569 | 70240 | Vilory |
| 70571 | 70300 | Visoncourt |
| 70572 | 70500 | Vitrey-sur-Mance |
| 70573 | 70310 | La Voivre |
| 70574 | 70180 | Volon |
| 70575 | 70190 | Voray-sur-l'Ognon |
| 70576 | 70500 | Vougécourt |
| 70577 | 70200 | Vouhenans |
| 70578 | 70150 | Vregille |
| 70579 | 70400 | Vyans-le-Val |
| 70580 | 70130 | Vy-le-Ferroux |
| 70583 | 70230 | Vy-lès-Filain |
| 70581 | 70200 | Vy-lès-Lure |
| 70582 | 70120 | Vy-lès-Rupt |
Vuokkiniemen kansalliskokous

Vuokkiniemi
Vuokkiniemen kansalliskokous 20. heinäkuuta 1941 oli suomalaisten Vuokkiniemellä järjestämä tapahtuma, jossa Karjalan vapautusliikkeen johto järjestäytyi virallisesti. Vienan ja Aunuksen kansa päätti julkilausuman mukaan liittyä Suomeen. Kokouksessa oli läsnä paikallisen väestön ohella heimopataljoonien johtoa ja Päämajan tiedotusosasto. Paikallista väestöä paikalla oli suhteellisen vähän. Tapahtuma nähtiin Suomessa ja ulkomailla suomalaisena propagandatemppuna.
Karjalan vapausliike

Kokouksessa valittiin Karjalan vapausliikkeen johto, johon kuului 10 henkilöä eri puolilta Itä-Karjalaa ja kaksi varamiestä:
Probus Rahikainen, Jyskyjärvi
Paul Marttina, Säämäjärvi
Janne Rajamaa, Pistojärvi
Vasili Keynäs, Vuokkiniemi
Vilho Timonen, Uhtua
Onttoni Miihkali, Kiestinki
Simo Askola, Muujärvi
Lauri Kuntijärvi, Oulanka
Paavo Saarikoski, Kiestinki
Pauli Ipatti, Repola
ja varalla
Jussi Mattinen, Vuokkiniemi
Niilo Kiirikki, Rukajärvi
Maa ja vapaus

Maa ja vapaus on vanha sosialistinen tunnus, joka periytyy 1800-luvun venäläisiin anarkismiin viittaaviin sosialisteihin. Vuonna 1888 perustettu anarkistien lehti käytti tätä nimeä.
Tunnusta Tierra y Libertad käyttivät mm. Emiliano Zapata, Partido Liberal Mexicano ja siitä tuli Meksikon vallankumouksen tunnus. Myöhemmin sitä käytettiin Espanjan sisällissodassa.
Viipurin konepaja

Viipurin konepaja 1890-luvulla
Viipurin konepaja oli Viipurissa 1861 toimintansa aloittanut konepaja. Konepaja toimi Pantsarlahden kaupunginosassa vuosina 1864-1939 sekä edelleen Neuvostoliiton ja Venäjän aikana eri nimellä. Yritys tunnettiin myös nimellä Wiborgs Mekaniska Verkstad, Aktiebolaget.
Historia

Yritys perustettiin vuonna 1861 ja se valmisti esimerkiksi maatalouskoneita, ajoneuvoja, lukkoja ja nauloja. Vuonna 1864 yhtiö myytiin osakeyhtiölle, jonka eräänä osakkaana oli Hackman & Co. Yhtiöstä tuli sittemmin Viipurin Konepaja Oy. Konepajalle valmistui uusi valimo vuonna 1867. Vuonna 1869 rakennettiin iso telakka, höyrykattilatehdas, laituri ja suuri nosturi laivateollisuuden vahvistamiseksi. Yrityksen tuotteena oli tässä vaiheessa pääosin höyrylaivat. Se oli alansa johtava teollisuusyritys Suomessa, mutta ajautui ahdinkoon 1883. Tällöin sen vuokrasi E. Filemon Gallén. Hänellä oli jo vuodesta 1875 ollut ollut oma konepaja talossaan (Fredrikinkatu 14) Viipurissa.
Gallénin kuoltua vuonna 1893 konepaja teki vararikon ja se jaettiin kahtia. Gallénin poika insinööri Jalmar Gallén lunasti osan tehtaasta konepajaksi, jonka erikoisalana oli höyrylaivojen rakentaminen. Vuonna 1899 Viipurin konepaja siirtyi belgialaisen yhtiön omistukseen, joka laajensi yritystä merkittävästi.
Konepajan toiminta lakkasi vararikkoon 1908. Toiminta jatkui kuitenkin keskeytyksen jälkeen, sillä vielä 1930-luvun alussa Viipurin Konepaja ja Laivatelakka ilmoitti valmistavansa höyrykattiloita ja höyrykoneita.
Viipurin konepaja oli Gottfried Strömbergin ohella merkittävä suomalaisen sähköteknisen teollisuuden uranuurtaja. Se valmisti generaattoreita, moottoreita ja muuntajia. Myös höyrykoneiden ja -laivojen valmistajana telakka on ollut erittäin merkittävä.
Vuonna 1909 yritys aloitti paperikoneiden rakentamisen ja toimitti ensimmäisen Suomessa valmistetun paperikoneen Kissakosken paperitehtaalle Hirvensalmelle. Myös Leppäkosken ja Myllykosken tehtailla oli Viipurin konepajan valmistamia paperikoneita. Viipuri jouduttiin luovuttamaan sodan jälkeen ja yrityksen toiminta siinä muodossa päättyi siihen. Nykyäänkin Viipurin konepajan rakentamia laivoja on sisävesillä käytössä useita kymmeniä. Suuri osa Suomen teräsrunkoisista höyrylaivoista on rakennettu kyseisellä telakalla. Näitä ovat esimerkiksi S/S Salama ja S/S Hurma. Viipurin konepaja oli toimittanut myös Imatrankosken turistiköysiradan, joka oli toiminnassa vuosina 1872-1883.
Tuotteet

Yrityksen toiminta oli jaettu kolmeen pääliiketoiminta-alueeseen: Konepaja, kattilapaja ja laivavarvi.
Tuotteet > Konepaja

Höyrykoneet
Paperikoneet
Viipurin Konepaja on valmistanut myös muita Suomeen toimitettuja paperikoneita 1900-luvun alussa.
Höyrykoneita
Pumppuja
Turbiineja
Lokomobiileja
Lokomotiiveja
Nostorainoja
Voimansiirtolaitoksia
Varusteita
Sahoja
Jää- ja jäähdytyskoneita
Tuotteet > Kattilapaja

Höyrykattiloita
Tulisijoja
Neste- ja kaasusäiliöitä
Silta- ja kattorakenteita
Tuotteet > Laivavarvi

Höyrylaivoja
Ruoppaajia
Laivatelakoita
Lotjia
Elevaattoreita
Viljelyherkkusieni

| Viljelyherkkusieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Agaricaceae
Suku::  Herkkusienet Agaricus
Laji::  bisporus
Kaksiosainen nimi
 Agaricus bisporus  (J.E.Lange) Imbach 
Katso myös
   Viljelyherkkusieni Wikispeciesissä   Viljelyherkkusieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viljelyherkkusieni eli herkkusieni (Agaricus bisporus) on maailman viljellyin sieni, jota on viljelty Ranskassa jo 1700-luvulta saakka. Suomessa viljely aloitettiin 1940-luvulla. Villinä viljelyherkkusieni kasvaa Etelä-Euroopassa. Herkkusieni on tuoreena kiinteä ja sen malto on vaaleaa. Vanhetessaan herkkusienen heltat aukeavat ja niiden väri tummuu. Eri herkkusienilajien määritys on usein vaikeaa.
Maultaan viljelyherkkusieni on mieto ja hieman pähkinämäinen. Herkkusieni sopii monenlaiseen ruoanlaittoon.
Herkkusienten viljely

Herkkusienet viljellään useimmiten kompostialustalla, jossa on lisäksi ravinteita ja mm. kipsiä. Valmiit kompostialustat ympätään eli niihin siirretään yleensä viljan jyvissä kasvatettua sienirihmastoa. Tässä rihmaston kasvuvaiheessa sopiva lämpötila on 24–26 astetta ja ilmankosteus 85–90 %. Valaistusta ei tarvita.
Kun idätysvaihe (15–18 vrk) on ohi, alusta jäähdytetään vegetatiivisen kasvun pysäyttämiseksi ja sienten muodostumisen käynnistämiseksi. Sienet poimitaan lakkien läpimitan ollessa 2–3 cm. Ensimmäisen parin päivän satojakson jälkeen tulee viikon kuluttua uusi sato, joka on yleensä ensimmäistä suurempi. Sienistä kerätään myös kolmas sato.
Nykyisin Suomeen tuotavista herkkusienistä merkittävä osa tuodaan muualta, kuten esimerkiksi Liettuasta muun muassa halvempien tuotantokustannusten vuoksi.
Herkkusienien viljely on samankaltaista tarkoin valvottua tuotantoprosessia kaikille Suomessa myytäville herkkusienille.
Lämpötila, puhtaus ja ilmankosteus ovat tarkoin säädeltyjä tekijöitä kasvatushuoneissa, joihin ei saa päästä kasvatukseen kuulumattomia bakteereja tai homeitiöitä.
Viljelyherkkusieni ruoanvalmistuksessa

Viljelyherkkusienet säilyvät parhaiten +2...+5 asteen lämpötilassa. Paperipussi suojaa haihtumiselta.
Ruskeissa herkkusienissä on suurempi kuiva-ainepitoisuus, joten ne menettävät vähemmän painostaan ruoanlaitossa. Herkkusieniä voi käyttää kypsennettynä muun muassa salaateissa, keitoissa, padoissa, kastikkeissa ja wokeissa. Herkkusienet, erityisesti portobellotselvennä, tulee aina kypsentää niiden sisältämien karsinogeenisten yhdisteiden hajottamiseksi[lähde? ].
Viljelyherkkusieni on ravintoarvoltaan vähäenergiainen, mutta sisältää monipuolisesti kivennäisaineita.
| ravintotekijä | määrä / 100 g | muuta |
| --- | --- | --- |
| Energiaa | 67  kJ / 16 kcal |  |
| Hiilihydraatteja | 0,3 g | (imeytyvien osuus) |
| Proteiinia | 2,1 g |  |
| Rasvaa | 0,3 g | monityydyttymättömiä 0,2 g |
| Kaliumia | 364 mg | n. 10 % päivän saantisuosituksesta |
| Magnesiumia | 10 mg |  |
| Fosforia | 98 mg | n. 16 % päivän saantisuosituksesta |
| K-vitamiinia | 0,30 µg |  |
| Riboflaviinia (B2) | 0,42 mg | n. 25 % päivän saantisuosituksesta |
| Tiamiinia (B1) | 0,10 mg |  |
| Kuitua (liukenematon) | 2,3 mg |  |
Aiheesta muualla

Fineli: Herkkusienen ravintoainepitoisuudet (Arkistoitu – Internet Archive)
MushroomExpert: Agaricus bisporus (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Common mushroom (Agaricus bisporus) (englanniksi)
Maija Ruuskanen

| Maija Ruuskanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Maija Helena Ruuskanen
Syntynyt: 10. heinäkuuta 1976 (ikä 48) Savonlinna
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  säveltäjä, kapellimestari, muusikko, musiikinopettaja, musiikkiterapeutti
Muusikko
Laulukielet:  suomi, englanti, ruotsi
Tyylilajit:  teatterimusiikki, klassinen musiikki, kamarimusiikki, jazz, laulelma, pop
Soittimet:  piano, kosketinsoittimet, hang, haitari, laulu
Yhtyeet:  Ruuskanen Railio Company, Ruuskanen Railio Strings
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Maija Helena Ruuskanen (s. 10. heinäkuuta 1976 Savonlinna) on suomalainen säveltäjä ja muusikko. Ruuskanen on opiskellut Sibelius-Akatemiassa ja valmistui musiikin maisteriksi (MuM) vuonna 2006.  Ruuskanen on säveltänyt musiikkia lukuisiin näyttämöteoksiin (Suomen Kansallisteatteri, Teatteri Metamorfoosi, Musiikkiteatteri Kapsäkki), ohjannut kaksi kuunnelmaa, julkaissut ja tuottanut levyjä (muun muassa Herääminen (ooppera), Puluboin ja Ponin lauluja, Samassa unessa), pyörittänyt Ruuskanen Railio Klubia ja toiminut useiden eri artistien pianistina.
Koulutus

Sibelius-Akatemia, musiikin maisteri (MuM), Musiikkikasvatuksen osasto (2006)
Pianomusiikin osasto, B-tutkinto (2002)
Erityispainotuksina sävellyksen lisäksi musiikkiliikunta ja musiikkiterapia
Sävellyksen opettajat muun muassa Olli Kortekangas ja Heikki Valpola
Sävellykset ja kuunnelmaohjaukset (valikoiden)

Äärimmäisyys (2021), ooppera, Musiikkiteatteri Kapsäkki
Lehman-trilogia (2020), Espoon kaupunginteatteri
Neljä laulua Mia-Marie Taleghanin runoihin (2019), laulusarja sopraanolle Johanna Engelbarth
Saksofonikvartetto (2018), Akateeminen Saksofonikvartetti
Herääminen - tarina ihmisestä, joka väsyi jaksamaan (2017), ooppera, Musiikkiteatteri Kapsäkki
Vaskivuorentie 20 (2017), kuunnelma, Radioteatteri, YLE
Mauri ja vähä-älypuhelin (2016), näytelmä, Suomen Kansallisteatteri
Puluboin ja Ponin teatteri (2015), musiikkinäytelmä, Suomen Kansallisteatteri
Puistokabaree (2015), musikaali, Musiikkiteatteri Kapsäkki
Bodyscapes (2015), ääniteos, Viron Arkkitehtuurimuseo, Tallinna
Puputyttö (2014), kuunnelma, Radioteatteri, YLE
Sauna (2011), sanaton naamionäytelmä, Teatteri Metamorfoosi
Levytykset (säveltäjä, tuottaja)

Herääminen – tarina ihmisestä, joka väsyi jaksamaan (2017)
Puluboin ja Ponin lauluja (2016)
Lehmän lauluja (2013)
Ruuskanen Railio Strings: Samassa unessa (2012)
Ruuskanen Railio Company: Tänään (2006)
Musikaalit, musiikkiteatteri ja musiikkinäytelmät

Mustu loukko (2023). Käsikirjoitus ja ohjaus Markus Leikola.
Näkymätön nainen (2023), musiikkinäytelmä.  Käsikirjoitus Pasi Lampela ja Reidar Palmgren. Ohjaus Markus Järvenpää.
Sivullinen (2021). Ohjaus Davide Giovanzana.
Puistokabaree (2015), kiertävä musikaali. Käsikirjoitus ja ohjaus Valto Kuuluvainen.
Puluboin ja Ponin teatteri (2015), musiikkinäytelmä. Ohjaus Jukka Rantanen, Suomen Kansallisteatteri
Fedja-setä, kissa ja koira (2012), näytelmä. Ohjaus Jukka Rantanen, Suomen Kansallisteatteri
Mielen päällä (2010), musiikkinäytelmä. Ohjaus Mia Pätsi
Näytelmät joihin säveltänyt musiikin ja vastannut äänisuunnittelusta

Lehman-trilogia (2020). Ohjaus Davide Giovanzana | tuotanto Suomen Kansallisteatteri, Espoon kaupunginteatteri, TTT & Teatteri Metamorfoosi
Mauri ja mini-isoveli (2018), näytelmä. Ohjaus Irene Aho, Suomen Kansallisteatteri (2018), Teatteri Imatra (2019)
Mauri ja vähä-älypuhelin (2016), näytelmä. Suomen Kansallisteatteri (2016), Teatteri Imatra (2017)
Kalevala dell’arte (2007), naamionäytelmä. Ohjaus Davide Giovanzana ja Soile Mäkelä | dramaturginen tutor Carlo Boso
Viorica Susanu

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Viorica Susanu soudun maailmanmestaruuskilpailuissa 2012. |  Viorica Susanu soudun maailmanmestaruuskilpailuissa 2012. |  Viorica Susanu soudun maailmanmestaruuskilpailuissa 2012. |  |
Maa:   Romania
Naisten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Sydney 2000 | kahdeksikko |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | perämiehetön kaksikko |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | kahdeksikko |  |
|  Kultaa | Peking 2008 | perämiehetön kaksikko |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Aiguebelette 1997 | kahdeksikko |  |
|  Kultaa | Köln 1998 | kahdeksikko |  |
|  Kultaa | St. Catharines 1999 | kahdeksikko |  |
|  Kultaa | Luzern 2001 | perämiehetön kaksikko |  |
|  Kultaa | Sevilla 2002 | perämiehetön kaksikko |  |
|  Hopeaa | Luzern 2001 | kahdeksikko |  |
|  Hopeaa | Milano 2003 | kahdeksikko |  |
|  Hopeaa | München 2007 | kahdeksikko |  |
|  Pronssia | Aiguebelette 1997 | pariairokaksikko |  |
|  Pronssia | Milano 2003 | perämiehetön kaksikko |  |
|  Pronssia | München 2007 | perämiehetön kaksikko |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Poznań 2007 | kahdeksikko |  |
|  Kultaa | Ateena 2008 | perämiehetön kaksikko |  |
|  Kultaa | Varese 2012 | kahdeksikko |  |
Viorica Susanu (s. 29. lokakuuta 1975 Galați, Romania) on romanialainen soutaja ja lajin nelinkertainen olympiavoittaja, joka asuu Galațissa, Romaniassa.
Saavutukset > Olympialaisissa

Kesäolympialaiset 2000:
Soudun naisten kahdeksikon olympiakulta Romanian joukkueessa
Kesäolympialaiset 2004:
Soudun naisten perämiehettömän kaksikon olympiakulta Georgeta Damianin parina
Soudun naisten kahdeksikon olympiakulta Romanian joukkueessa
Kesäolympialaiset 2008:
Soudun naisten perämiehettömän kaksikon olympiakulta Georgeta Andrunachen parina
Soudun naisten kahdeksikon olympiapronssi Romanian joukkueessa
Saavutukset > Soudun maailmankestaruuskilpailuissa

Soudun MM-kilpailuissa Susanu on saanut mitaleita vuosina 1997–1999, 2001–2003 ja 2007. Hän on voittanut kilpailuista yhteensä yksitoista mitalia, joista viisi on kultaisia, kolme hopeisia ja kolme pronssisia.
Vietnam kesäolympialaisissa 2020

Vietnam osallistunee Tokion kesäolympialaisiin 2020. Vietnamilaisurheilijat ovat saavuttaneet kaksi paikkaa kahdessa lajissa (tilanne 25. marraskuuta 2019).
Mitalistit

Ei mitalisteja
Joukkue > Uinti

Yksi vietnamilaisuimari on rikkonut vaadittavan tulosrajan.
| Urheilija | Matka | Alkuerät> Aika | Alkuerät> Sija | Välierät> Aika | Välierät> Sija | Loppukilpailu> Aika | Loppukilpailu> Sija | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nguyễn Huy Hoàng | Miehet 800 m vapaauinti |  |  |  |  |  |  |  |
Joukkue > Voimistelu > Telinevoimistelu

Lê Thanh Tùng varmisti paikan miesten hyppy-kilpailuun.
| Urheilija | Kilpailu | Karsinta>  | Karsinta>  | Karsinta>  | Karsinta>  | Karsinta>  | Karsinta>  | Karsinta> Yhteispisteet | Karsinta> Sija | Loppukilpailu>  | Loppukilpailu>  | Loppukilpailu>  | Loppukilpailu>  | Loppukilpailu>  | Loppukilpailu>  | Loppukilpailu> Yhteispisteet | Loppukilpailu> Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lê Thanh Tùng | Miesten hyppy | — | — | — |  | — | — |  |  | — | — | — |  | — | — |  |  |
Maa ilmasta

| Maa ilmasta> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2016–
Jäsenet:  Benjami Koskinen, kitara   Aapo Lankinen, rummut   Santeri Kettu, basso   Aapo Nieminen, kitara  
Levy-yhtiö:  Luova Records
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maa ilmasta on suomalainen instrumentaalirock-yhtye. Se on perustettu Jyväskylässä vuonna 2016 ja on julkaissut kaksi albumia, ISO YÖ vuonna 2021 ja Kaunis kesäkaupunki vuonna 2023. Jälkimmäisellä albumilla vierailee muun muassa Olavi Uusivirran yhtyeessä vaikuttava Timo Kämäräinen.
Diskografia

ISO YÖ (2021)
Kaunis kesäkaupunki (2023)
Majuanjärvi (Asikkala)

| Majuanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°14′32″N, 25°17′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.222.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,2 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,137 km  
Pinta-ala:  5,123 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMajuanjärvi 
Majuanjärvi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Iso-Äiniön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Äiniönjoen valuma-alueeseen (14.222) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,2 metriä mpy.
Maria Radner

Maria Friderike Radner (7. toukokuuta 1981 Düsseldorf, Saksa – 24. maaliskuuta 2015 Le Vernet, Ranska) oli saksalainen oopperalaulaja, äänialaltaan altto.
Hän kuoli Germanwingsin lennon 9525 turmassa.
Maria Rantala

| Maria Rantala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1980
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  suunnistus
Maria Rantala (s. 1980) on suomalainen suunnistaja.
MM-kilpailuissa Rantalan paras saavutus on pitkän matkan 15. sija jonka hän on saavuttanut kaksi kertaa Århusin MM-kilpailuissa 2006 ja Trondheimin MM-kilpailuissa 2010.EM-kilpailuissa hänen paras saavutuksensa on kuudes sija Primorskon EM-kilpailuista vuodelta 2010. Sama tulos on myös hänen paras sijoituksensa suunnistuksen maailmancupin osakilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hänen paras saavutuksensa on 23. sija vuodelta 2010. Nuorten MM-kilpailussa hän saavutti MM-pronssin viestissä Nove Mestossa vuonna 2000. Henkilökohtaisilla matkoilla hänen paras saavutuksensa on pitkän matkan kymmenes sija samalta vuodelta. Rantala voitti Venlojen viestin vuonna 2003 Tampereen Pyrinnön joukkueessa.
Viorica Dăncilă

| Viorica Dăncilă |
| --- | --- |

Romanian pääministeri
 29. tammikuuta 2018 – lokakuu 2019  
Edeltäjä:  Mihai Fifor (virkaatekevä) Mihai Tudose
Seuraaja:  Ludovic Orban
Kansanedustaja
 2009–2019 (Euroopan parlamentti)  
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. joulukuuta 1963 (ikä 60) Roșiorii de Vede, Romania
Tiedot
Puolue:  sosiaalidemokraattinen puolue
Tutkinnot:  Öljy- ja kaasuyliopisto   Politiikan tutkimuksen ja julkishallinnon kansallisyliopisto
Vasilica Viorica Dăncilă (s. 16. joulukuuta 1963 Roșiorii de Vede, Romania) on romanialainen poliitikko, joka valittiin tammikuussa 2018 maan ensimmäiseksi naispuoliseksi pääministeriksi. Euroopan parlamentin jäsenenä hän toimi 2009–2018.
Nuoruus, opiskelu ja työura

Dăncilă syntyi vuonna 1963 eteläisessä Teleormanin piirikunnassa Roșiorii de Veden kaupungissa. Hän valmistui 1988 Ploieștin Öljy- ja kaasuyliopistosta. Hän toimi 1989–1997 opettajana Videlessä.
Dăncilă työskenteli 1998–2009 romanialaisessa öljy-yhtiö Petromissa tuotannon valvontaan liittyvissä tehtävissä. Maisteriksi hän valmistui 2006 Bukarestin Politiikan tutkimuksen ja julkishallinnon kansallisyliopistosta.
Poliittinen ura

Dăncilă liittyi 1996 sosiaalidemokraattisen puolueeseen (PSD). Hän toimi 2000–2003 PSD:n Videlen naisten järjestön puheenjohtajana ja istui 2004–2008 Videlen kunnanvaltuustossa. Teleormanin piirikunnanvaltuustossa Dăncilă oli 2008–2009.
Hänestä tuli europarlamentaarikko 21. tammikuuta 2009, kun Titus Corlățean ja Cătălin Nechifor siirtyivät Euroopan parlamentista Romanian parlamenttiin. Dăncilă valittiin jatkokaudelle vuoden 2009 eurovaaleissa. Dăncilă toimi 2010–2014 PSD:n naisten järjestön varapuheenjohtajana ja 2014–2015 virkaatekevänä puheenjohtajana. Vuonna 2015 hänestä tuli virallinen puheenjohtaja. Eurovaaleissa 2014 Dăncilă valittiin toistamiseen europarlamenttiin.
Dăncilă nimettiin tammikuussa 2018 Romanian ensimmäiseksi naispuoliseksi pääministeriksi Mihai Tudosen eron jälkeen. Hän on Romanian kolmas pääministeri seitsemän kuukauden sisään. Dăncilăa pidetään PSD:n puoluejohtajan Liviu Dragnean liittolaisena, joka ei itse voi asettua pääministeriksi vaalirikkomusten takia. Dăncilă on luvannut vähentää byrokratiaa, nostaa palkkoja ja rakentaa tuhansia kilometrejä uusia valtateitä ja rautateitä. Dăncilăn hallitus kaatui lokakuussa 2019 luottamuslauseäänestyksessä.
Dăncilă asettui ehdokkaaksi presidentivaalissa syksyllä 2019. Toisella kierroksella hänellä on vastassaan presidentti Klaus Johannis, jonka odotetaan voittavan vaalin. Johannis valittiinkin toiselle kaudelle yli 60% ääniosuudella presidentinvaalien toisella kierroksella marraskuussa 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viorica Dăncilă Wikimedia Commonsissa
Viorica Dăncilă Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Malina (Malinan albumi)

| Malina Malina |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2003
 Tyylilaji: pop, folk
 Levy-yhtiö: Payner
Malinan muut julkaisut
| Ognena zvezda 2001 | Malina 2003 |   |
Malina (bulg. Малина) on bulgarialaisen pop-folk-laulaja Malinan toinen albumi. Sen julkaisi levy-yhtiö Payner vuonna 2003.
Kappaleet

Leden svyat
Samo me običay
Tragvam si
Kaži običam te
Lyubovta e
Samo mig (remix)
Samo me običay (remix)
Običam ludo лудо
Dve oči
Ne plači, zamalči
Ostani
Samo mig
Aiheesta muualla

Malina discogs.com -sivustolla (englanniksi)