stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
86 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
Tapahtumia

Gaius Marius valitaan seitsemännen kerran konsuliksi.
Sulla kukistaa Pontoksen joukot Khaironeian taistelussa.
Syntyneitä

1. lokakuuta – Sallustius, roomalainen historioitsija
Kuolleita

13. tammikuuta Gaius Marius, roomalainen kenraali ja poliitikko
Aarne Koskinen

Aarne Koskinen -nimisiä henkilöitä ovat olleet:
Aarne Koskinen, suomalainen liikemies ja matkakirjailija
Aarne Koskinen (1915–1995), suomalainen kommunistipoliitikko ja SKDL:n kansanedustaja
Aarne Antti Koskinen (1915–1982), suomalainen etnologian professori.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aarne Koskinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sula

Sula on kunta Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa. Kunnan maapinta-ala on 57 neliökilometriä ja väkiluku 9 720 vuoden 2024 alussa.
Sulan kunta muodostettiin vuonna 1977 erottamalla se Ålesundista. Ennen vuotta 1968 Sula oli Borgundin kunnan eteläinen osa.
Sulan hallinnollinen keskus on Langevåg, joka kuuluu Ålesundin taajamaan.
Media

Paikallislehti Sulaposten ilmestyy painettuna kerran viikossa.
Kuvia

Väkiluku vuosina 1977–2010. Vuoteen 1968 Sula oli osa Borgundin kuntaa, vuosina 1968–1977 se kuului Ålesundiin.
Langevågin kirkko
Langevåg
Tunnettuja henkilöitä

Kåre Nymark (s. 1974), jazztrumpetisti
Dag Inge Ulstein (s. 1980), poliitikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sula Wikimedia Commonsissa
Kunnan kotisivu (norjaksi)
Møren ja Romsdalin läänin kunnat
Aukra
Aure
Averøy
Fjord
Giske
Gjemnes
Hareid
Herøy
Hustadvika
Kristiansund
Molde
Rauma
Sande
Smøla
Stranda
Sula
Sunndal
Surnadal
Sykkylven
Tingvoll
Ulstein
Vanylven
Vestnes
Volda
Ørsta
Ålesund
Norjan läänit | Norja
Aarne Kivimäki

| Aarne Kivimäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. elokuuta 1911 Jyväskylä
Kuollut: 2. tammikuuta 1988 (76 vuotta)
Ohjaaja
Taiteilijanimet:  Olavi Kallas
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Aarne Akseli Kivimäki (25. elokuuta 1911 Jyväskylä – 2. tammikuuta 1988) oli suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän käytti myös taiteilijanimeä Olavi Kallas.
Kivimäki ohjasi 1940-luvulla neljä pitkää näytelmäelokuvaa, joista kolmeen hän teki myös itse käsikirjoituksen ja toimi yhdessä myös lavastajana. Hänen veljensä Eino Kivimäki (1916–1986) toimi elokuvien kuvaajana ja leikkaajana.
Kivimäkien ensimmäinen elokuva oli talvisodan jälkeen valmistunut mykkä jännityskomedia Kulkurin holhokki (1940), jossa oli Chaplin-vaikutteita. Seuraava elokuva oli Laura Sointeen samannimiseen romaaniin perustunut melodraama Miehen vankina (1943), joka jäi heidän ainoaksi vakava-aiheiseksi elokuvakseen. Kuvaajana toimi tällöin Eino Kivimäen sijasta Oskar Lindelöf. Tätä seurasivat veljesten viimeisiksi elokuviksi jääneet jännityskomedia Kaksi kivaa kaveria (1944) ja seikkailukomedia Huijarien huvittavat huiputtajat (1945).
Kivimäen veljekset harjoittivat elokuvanteon ohella elokuvien kiertue-esittämistä ja myös varsinaista elokuvateatteritoimintaa. Vaikka heidän omat elokuvansa eivät päässeet kriitikoiden suosioon, ne menestyivät varsin hyvin maaseudun kiertuenäytöksissä.
Afrikanuikkukana

| Afrikanuikkukana |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Uikkukanat Heliornithidae
Suku::  Podica
Laji::  senegalensis
Kaksiosainen nimi
 Podica senegalensis  (Vieillot, 1817) 
Alalajit
 P. s. camerunensis  P. s. petersii  P. s. senegalensis  P. s. somereni 
Katso myös
   Afrikanuikkukana Wikispeciesissä   Afrikanuikkukana Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Afrikanuikkukana (Podica senegalensis) on uikkukanoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan hyvin laajalla alueella Afrikassa.
Koko ja ulkonäkö

Afrikanuikkukana voi kasvaa 50–66 cm pitkäksi, ja koiraat ovat naaraita kookkaampia. Ulkonäöltään sukupuolet muistuttavat enimmäkseen toisiaan. Koiraan päälaki ja niska ovat mustat ja pää on harmaa. Silmäkulmasta niskaan ulottuu valkoinen juova. Afrikanuikkukanan kyljet ovat ruskeat valkoisin raidoin. Selkä ja siivet ovat vihertävänruskeat, ja niissä on valkoisia täpliä. Naaraslintu on koirasta vaaleampi ja ruskeampi. Afrikanuikkukanan nokka on pitkä ja oranssi. Varpaissa on räpyläliuskat.
Levinneisyys ja elintavat

Afrikanuikkukanaa esiintyy laajalti Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa. Kuivimmilla alueilla Itä- ja Lounais-Afrikassa se ei elä. Lajin elinympäristöä ovat hitaasti virtaavat joet, järvet ja patoaltaat. Lintu liikkuu yleensä yksin tai pareittain vesikasvillisuuden suojissa. Afrikanuikkukanan ravintoa ovat muun muassa hyönteiset, nilviäiset, äyriäiset, sammakot ja kalat. Risupesänsä laji rakentaa veden ylle kurottaville oksille tai puunrungoille.
Aalsmeer

| Aalsmeer |
| --- | --- |
 Kukkahuutokauppa Aalsmeerissä.
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 52°15′N, 4°45′E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Pohjois-Hollanti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Pieter Litjens
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  32,24 km²
 – Maa:  20,49 km²
 – Josta vettä:  11,75 km² 
Väkiluku (30.11.2009):  29 073
 – Väestötiheys:  1 413 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  1430-1433
Suuntanumero(t):  0297
 
 www.aalsmeer.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aalsmeer on kunta Pohjois-Hollannin provinssissa Alankomaissa. Asukkaita kunnassa on 29 073 (30.11.2009) ja väestötiheys on 1 413 as./km². Kunnan pinta-ala on 32,24 neliökilometriä, josta vettä on 11,75 km². Aalsmeerin pormestarina toimii Pieter Litjens. Aalsmeerin vanha osa on maaperältään turpeista ja se sijaitsee suunnilleen merenpinnan tasolla. Tätä osaa ympäröivät polderit, joiden maaperä on savista ja ne sijaitsevat 3–5 metriä merenpinnan alapuolella.
Aikoinaan Aalsmeer tunnettiin ankeriaistaan, joista se on saanut nimensäkin: ”aal” = ankerias ja ”meer” = järvi. Nykyisin Aalsmeerissä on lukuisia taimistoja ja maailman suurin kukkahuutokauppa. Aalsmeeristä viedään paljon kukkia myös ilmateitse. Lisäksi paikkakunnalla on televisiostudioita. Aalsmeerille matkailu on tärkeä elinkeino.
Aalsmeerin naapurikunnat ovat Amstelveen idässä, Uithoorn kaakossa, Jacobswoude lounaassa ja Haarlemmermeer lännessä. Alankomaiden pääkaupunkiin Amsterdamiin on Aalsmeeristä matkaa 13 kilometriä.
Politiikka

Aalsmeerin pormestarina toimii Pieter Litjens. Aalsmeerin kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa ja ne ovat jakaantuneet seuraavasti:
CDA, kuusi paikkaa
PACT Aalsmeer, neljä paikkaa
VVD, viisi paikkaa
Aalsmeerse Belangen, kuusi paikkaa
Kuuluisia asukkaita

Johannes Fake Berghoef (1903–1994), arkkitehti
Jan Willem de Pous (1920–1996), ministeri
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aalsmeer Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (hollanniksi)
Kukkapörssi, Seura, 17.05.1939, nro 20, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kartta Aalsmeerin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Aasian kisat

Aasian kisat, (myös Asian Games tai Asiad) ovat monilajinen Aasiassa järjestettävä urheilukilpailu. Kisat järjestetään joka neljäs vuosi. Kisoja säätelee Aasian olympiakomitea Kansainvälisen olympiakomitean valvonnassa. Ensimmäiset Aasian kisat pidettiin 1951 Delhissä, Intiassa.
Vuoden 2018 Aasian kisat järjestettiin Jakartassa, Indonesiassa. Seuraavat kisat järjestetään Hangzhoussa, Kiinassa vuonna 2022.
Tapahtuman historia juontaa Kaukoidän mestaruuskilpailuihin (The Far Eastern Championship Games), joita järjestettiin Japanin Keisarikunnan, Filippiinien ja Kiinan tasavallan välillä vuosina 1913–1934. Vuoden 1938 kisat peruuntuivat, kun Japani hyökkäsi Kiinaan ja valloitti Filippiinit. Toinen maailmansota levisi Tyynellemerelle ja kisat taukosivat aina vuoteen 1951 saakka.
Toisen maailmansodan jälkeen alkoi Aasian dekolonisaatio, jonka seurauksena entiset siirtomaat alkoivat itsenäistyä. Tämä avasi mahdollisuuden herättää Aasian kisat jälleen henkiin.
Osallistujavaltiot

Lukuisten muutosten jälkeen nykyiset osanottajamaat ovat seuraavat
| Lyhenne | Kansakunta / KOK:n nimitys | Ensiesiintyminen | ISO-lyhenne | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AFG | Afganistan | 1936 | AFG |  |
| BAN | Bangladesh | 1984 | BGD |  |
| BHU | Bhutan | 1984 | BTN |  |
| BRN | Bahrain | 1984 | BHR |  |
| BRU | Brunei (IOC:n nimitys: Brunei Darussalam) | 1988 | BRN |  |
| CAM | Kambodža | 1956 | CAM |  |
| CHN | Kiina (IOC: nimitys: Kiinan Kansantasavalta) | 1932 | CHN | Kiinan tasavalta oli  "Kiina" 1932-1956 (mukaan lukien Hongkong)   nykyinen nimitys 1984 lähtien |
| HKG | Hongkong | 1960 | HKG | "Hongkong" HKG vuosina 1960-1994 |
| IND | Intia | 1900 | IND |  |
| INA | Indonesia | 1956 | IDN | IHO 1952   FIFA-code IDN |
| IRI | Iran (IOC:n nimitys: Iranin islamilainen tasavlata) | 1948 | IRN | FIFA-lyhenne IRN |
| IRQ | Irak | 1948 | IRQ |  |
| JOR | Jordania | 1968 | JOR |  |
| JPN | Japani | 1912 | JPN |  |
| KAZ | Kazakstan | 1996 | KAZ | osa RUS:ia 1900-1912   osa URS:ia 1924-1988 |
| KGZ | Kirgistan | 1996 | KGZ | osa RUS:ia 1900-1912   osa URS:ia 1924-1988 |
| KOR | Korean tasavalta (IOC:n nimitys: Korea) | 1948 | KOR |  |
| KSA | Saudi-Arabia | 1972 | SAU |  |
| KUW | Kuwait | 1968 | KWT |  |
| LAO | Laos (IOC:n nimitys: Laosin demokraattinen kansantasavalta)  | 1980 | LAO |  |
| LIB | Libanon | 1948 | LBN |  |
| MAC | Macao | - | MAC | without IOC recognition |
| MAS | Malesia | 1956 | MYS |  |
| MDV | Malediivit | 1988 | MDV |  |
| MGL | Mongolia | 1964 | MNG |  |
| MYA | Myanmar | 1996 | MMR | BIR 1948-1992 |
| NEP | Nepal | 1964 | NPL |  |
| OMA | Oman | 1984 | OMN |  |
| PAK | Pakistan | 1948 | PAK |  |
| PHI | Filippiinit | 1924 | PHL |  |
| PLE | Palestiina | 1996 | PSE | FIFA-lyhenne PAL |
| PRK | Korean demokraattinen kansantasavalta | 1972 | PRK |  |
| QAT | Qatar | 1984 | QAT |  |
| SIN | Singapore | 1948 | SGP |  |
| SRI | Sri Lanka | 1948 | LKA |  |
| SYR | Syyria (IOC:n nimitys: Syyrian arabitasavalta) | 1948 | SYR |  |
| THA | Thaimaa | 1952 | THA |  |
| TJK | Tadžikistan | 1996 | TJK | osa RUS:ia 1900-1912   osa URS:ia 1924-1988 |
| TKM | Turkmenistan | 1996 | TKM | osa RUS:ia 1900-1912   osa URS:ia 1924-1988   osa EUN:ia 1992 |
| TLS | Timor-Lesten demokraattinen tasavalta | 2004 | TLS | IOA 2000 |
| TPE | Taiwan  (IOC:n nimitys: Kiinalainen Taiwan) | 1984 | TWN | "Kiina" CHN vuosina 1932-1956   "Taiwan" TAI vuosina 1960-1964   "Kiinan tasavalta" ROC vuosina 1968-1972  nykyinen nimitys 1984 alkaen |
| UAE | Yhdistyneet arabiemiirikunnat | 1984 | ARE |  |
| UZB | Uzbekistan | 1996 | UZB | osa RUS:ia 1900-1912   osa URS:ia 1924-1988 |
| VIE | Vietnam (IOC designation: Viet Nam) | 1952 | VNM |  |
| YEM | Jemen | 1992 | YEM |  |
Järjestäjäkaupungit

| Vuosi | Kerta | Isäntäkaupunki | Maa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1951 | 1. | New Delhi |  Intia |
| 1954 | 2. | Manila |  Filippiinit |
| 1958 | 3. | Tokio |  Japani |
| 1962 | 4. | Jakarta |  Indonesia |
| 1966 | 5. | Bangkok |  Thaimaa |
| 1970 | 6. | Bangkok |  Thaimaa |
| 1974 | 7. | Teheran |  Iran |
| 1978 | 8. | Bangkok |  Thaimaa |
| 1982 | 9. | New Delhi |  Intia |
| 1986 | 10. | Soul |  Korean tasavalta |
| 1990 | 11. | Peking |  Kiina |
| 1994 | 12. | Hiroshima |  Japani |
| 1998 | 13. | Bangkok |  Thaimaa |
| 2002 | 14. | Busan |  Korean tasavalta |
| 2006 | 15. | Doha |  Qatar |
| 2010 | 16. | Kanton |  Kiina |
| 2014 | 17. | Incheon |  Korean tasavalta |
| 2018 | 18. | Jakarta |  Indonesia |
| 2022 | 19. | Hangzhou |  Kiina |
| 2026 | 20. | Nagoya |  Japani |
| 2030 | 21. | Doha |  Qatar |
| 2034 | 22. | Riad |  Saudi-Arabia |
↑  Alkuperäinen isäntämaa oli Korean tasavalta
↑  Alkuperäinen isäntämaa oli Pakistan
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aasia olympiakomitea (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kartta Aasian kisojen järjestämispaikoista
Acura ZDX

| Acura ZDX |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kanada
Valmistaja:  Acura
Konserni:  Honda
Valmistusvuodet:  2009–2013
Korimalli:  5-ovinen katumaasturi
Luokka:  J-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Acura MDX Honda Crosstour
Tekniset tiedot
Vetotapa:  takaveto neliveto
Mitat
Pituus:  4 887 mm
Leveys:  1 994 mm
Korkeus:  1 595 mm
Acura ZDX takaa
Acura ZDX on Acuran valmistama 5-ovinen katumaasturi. ZDX:n nimi oli alun perin tarkoitus olla Acura MSX. Auto esiteltiin ZDX -nimellä New Yorkin autonäyttelyssä huhtikuussa 2009 ja sen ensimmäinen mallivuosi oli 2010. ZDX:n valmistus lopetettiin 2013.
Myyntiluvut Yhdysvalloissa

| Vuosi | Myyntiluvut |
| --- | --- |
2009: 79
2010: 3 259
2011: 1 564
2012: 775
2013: 362
2014: 78
2015: 2
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Acura ZDX Wikimedia Commonsissa
Aarno Vehviläinen

Aarno Johannes Vehviläinen (s. 15. elokuuta 1944 Parikkala) on suomalainen kenraalimajuri evp.
Vehviläinen syntyi agrologi Vilho Vehviläisen ja Vieno Hämäläisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1971 oli diplomikosmetologi Aila Alice Kymäläinen (k. 2010). Toimittaja ja juontaja Kimmo Vehviläinen on heidän poikansa.
Vehviläinen tuli ylioppilaaksi Rovaniemen yhteislyseosta 1963, Kadettikoulusta hän valmistui 1967 ja Sotakorkeakoulusta 1977. Vehviläinen toimi opetusupseerina Pohjan prikaatissa 1967 ja sitten Reserviupseerikoulussa opetuspseerina 1967–1972 ja komppanianpäällikkönä 1972–1975. Turun sotilaspiirin esikunnassa hän oli toimistoupseeri ja -päällikkö 1975–1981 ja Länsi-Suomen sotilasläänin esikunnan toimistopäällikkö 1981–1983. Pataljoonaupseerina Suomen YK-valvontajoukossa Vehviläinen toimi 1983–1984, opetusupseerina Taistelukoulussa 1984–1987, pataljoonankomentajana Savon Prikaatissa 1987–1989, uudelleen Taistelukoulussa esiupseerikurssien johtajana vuodesta 1989 ja YK:n suomalaisen valvontajoukon komentajana Libanonissa vuodesta 1992. Vehviläinen toimi komentajana Jääkäriprikaatissa  vuodesta 1993 ja uudelleen Libanonissa UNIFIL:in apulaiskomentajana (DFC) vuosina 1996–1997. Hänet nimitettiin Itäisen maanpuolustusalueen esikunnan päälliköksi vuonna 1997. Maanpuolustuskorkeakoulun rehtori Vehviläisestä tuli keväällä 2001 Seppo Tanskasen jälkeen.
Vehviläinen ylennettiin vänrikiksi 1964, luutnantiksi 1967, yliluutnantiksi 1970, kapteeniksi 1973, majuriksi 1979, everstiluutnantiksi 1987, everstiksi 1993 ja prikaatikenraaliksi 1998. Kenraalimajuri Vehviläisestä tuli vuonna 2001.
Albumi (täsmennyssivu)

Albumi on kokoelma samanlaisia asioita, usein luonteeltaan taiteellisia. Tarkemmin albumi voi tarkoittaa seuraavia:
albumi, roomalaisten tiedonantotaulu
musiikkialbumi
erisnimenä: Albumi, Jari Sillanpään äänilevy vuodelta 2008
myös Albumi, Maukka Perusjätkän albumi vuodelta 1997
valokuva-albumi, kokoelma valokuvia, yleensä kirjan muodossa
sarjakuva-albumi, sarjakuvakokoelman sisältävä kirja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Albumi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Acura RDX

| Acura RDX |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Valmistaja:  Honda
Valmistusvuodet:  2006–
Korimalli:  4-ovinen katumaasturi
Luokka:  J-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Honda CR-V Honda Civic Honda Crosstour
Acura RDX on Acuran ensimmäinen kompakti katumaasturi. Se otti MDX:n paikan MDX:n kasvettua koossa ja hinnassa. Alun perin RDX jakoi saman pohjalevyn Honda CR-V:n kanssa, mutta kolmannen sukupolven esittelemisen jälkeen sillä on oma.
Autoa valmistetaan Hondan East Liberty Auto Plant -tehtaalla, Ohiossa.
Sukupolvet

Ensimmäinen sukupolvi
(2007–2012)
Toinen sukupolvi
(2013–2018)
Kolmas sukupolvi
(2019–)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Acura RDX Wikimedia Commonsissa
Akaan kaupunginkirjasto

Akaan kaupunginkirjaston päätoimipiste on kaupungin keskustaajamassa Toijalassa sijaitseva Akaan pääkirjasto. Kaupunginkirjastoon kuuluu lisäksi Viialan kirjasto ”Vilkku”. Akaan kaupunginkirjasto on osa PIKI-kirjastojen kirjastokimppaa.
Akaassa kirjastopalveluja alkoi tarjota lainakirjasto vuonna 1861. Aluksi toimintaa kesti pari vuotta. Lainakirjasto jatkoi toimintaansa vuonna 1874.
Lainakirjasto sijaitsi aluksi Akaan kansakoululla, josta toiminta laajentui Kylmäkoskelle.
Aarno Voipio

| Aarno Voipio |
| --- | --- |
 1975
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. elokuuta 1928 Helsinki
Kuollut: 11. helmikuuta 1990 Asikkala (61 vuotta)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  ylijohtaja, professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Instituutti:  Merentutkimuslaitos
Tutkimusalue:  meritiede
Aarno Veikko Voipio (18. elokuuta 1928 Helsinki – 11. helmikuuta 1990 Asikkala) oli Merentutkimuslaitoksen ylijohtaja 1975–1990, professori ja Itämeren suojelukomission pääsihteeri (1980–1984).
Voipion vanhemmat olivat teologian professori Aarni Voipio ja Elma Charlotta Soininen. Aarno Voipio kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1947. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1954, filosofian lisensiaatiksi 1958, ja filosofian tohtoriksi 1959. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (1958) oli otsikoitu The kinetics of the decomposition of nitramide in aqueous solvent mixtures. Hän toimi Helsingin yliopiston fysikaalisen kemian dosenttina vuosina 1962–1970.
Hän aloitti työuransa Helsingin yliopiston kemian laitoksen assistenttina (1954–1959) ja tutki fysikaalista kemiaa. Vuodesta 1959 hän toimi Merentutkimuslaitoksella. Siellä hän oli ensin assistenttina vuodet 1959–1972, sitten yleisen meritieteen osaston johtaja (1972-1975) sekä lopulta ylijohtaja ja professori (1975–1990). Hän tutki poikkitieteellisesti ravinteiden ja haitallisten aineiden kulkeutumista ilmakehästä ja vesistöistä Itämereen ja sijoittumista sedimenttiin. Voipio kehitti kollegoineen tutkimusmenetelmiä merisedimenttien analysoimiseksi luotettavasti aikasarjojen avulla. Tutkimuksista julkaistiin Voipion toimittama ja osin laatima The Baltic Sea -niminen monografia (1981), josta aiheesta ilmestyi myöhemmin lyhyempi versio myös suomeksi ja ruotsiksi. Ylijohtajana Voipio kehitti Merentutkimuslaitosta aiempaa monipuolisemmaksi. Antarktis -sopimuksen astuttua voimaan 1984 laitos ryhtyi tutkimaan Eteläistä jäämerta. Hänen aikanaan otettiin myös käyttöön Aranda -tutkimusalus.
Voipio toimi useissa eri alansa järjestöissä ja toimikunnissa. Hänellä oli merkittävä asema Itämeren suojelutyössä. Hän oli Suomenlahtitoimikunnan puheenjohtaja vuosina 1971–76, Itämeren väliaikaisen suojelukomission tieteellis-teknisen työryhmän puheenjohtaja (1975–1979) ja Itämeren suojelukomission ensimmäinen pääsihteeri (1980–1984).
Voipio päätoimitti Suomen Kemistilehteä vuosina 1964–1967. Hänen oma tieteellinen tuotantonsa käsittää tutkimuksia fysikaalisen kemian, merentutkimuksen ja vesiensuojelun alalta. Hän oli Suomalsien tiedeakatemian jäsen vuodesta 1976 ja Suomen tiedeseuran jäsen vuodesta 1980. Hänelle oli myönnetty Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki.
Voipio menehtyi sairauskohtaukseen vain muutama kuukausi ennen kuin hänen oli määrä jäädä eläkkeelle. Voipion seuraaja Merentutkimuslaitoksen ylijohtajana oli Pentti Mälkki.
Voipio tunnettiin kamarimusiikin ystävänä, joka soitti huilua. Hänen puolisonsa vuodesta 1952 oli Raija Hillervo Kivi-Koskinen (s. 1928).
Aasinkorva

Aasinkorva voi tarkoittaa:
aasinkultakorva (Syngonium auritum), köynnöskasvi
kansanomainen nimitys muulinkultakorvalle (Syngonium podophyllum)
aasinkorva (Otidea onotica), kotelosieni
aasin (Equus asinus) korva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aasinkorva”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
A Shout from the Night

| A Shout from the Night / Huuto yöstä Vaurio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1984
 Tyylilaji: hardcore punk
 Kesto: 25.23
 Levy-yhtiö: Rock-O-Rama Records, Svart Records
A Shout from the Night on suomalaisen punkyhtye Vaurion ensimmäinen ja ainoa studioalbumi. Sen julkaisi vuonna 1984 saksalaisen Rock-O-Rama Records.
Svart Records julkaisi levyn uusintajulkaisuna levyn alkuperäisellä nimellä Huuto yöstä vuonna 2014.
Kappaleet

Sodanjulistus – 1.53
Harhaa – 1.37
Irti kahleista – 1.48
Viimeinen ilta – 1.15
Kunnian kentät – 2.30
Petos – 1.17
Huuto yöstä – 3.15
B-puoli:
Vapaa vankila – 1.39
Tangoa kahdelle – 1.32
Aistin vihan ja pelon – 1.14
Viikonloppuanarkisti – 1.53
Harmaa maanantai – 1.58
Vapaus – 1.10
Musta unelma – 2.41
Tekijät

Sauke: laulu
Masa: kitara
Sidi: basso
Minni: rummut
Äänitys: Juuso Nordlund
Sovitus (musiikki)

Sovitus on musiikkitermi, joka tarkoittaa tietoisesti tehtyjen, tavallisesti nuotinnettujen esitysversioiden luomista ennestään olemassa olevista sävellyksistä. Sovitus voi joko tarkentaa tai muuttaa alkuperäisen sävellyksen yksityiskohtia, mutta sävellyksen kokonaishahmoon sovituksessa ei kajota.
Sovituksiksi ei katsota kuulonvaraisesti periytyneiden sävellysten, kuten kansanmusiikin, versioita, improvisoituja koristeita tai kadensseja, jotka voivat varioida esityksestä toiseen. Myöskään tekstien liittämistä soitinsävellyksiin tai vokaaliosuuksien vaihtoa ei pidetä sovituksina, ellei näistä aiheudu musiikillista muutosta. Sovituksia eivät liioin ole sitaatti-, alluusio- tai kollaasitekniikoiden käyttöä sisältävät, eivätkä toisen säveltäjän teemaan perustuvia muunnelmateokset.
Yhdysvaltalainen The American Federation of Musicians määrittelee sovittamisen "taidemuodoksi, joka valmistelee ja mukauttaa jo valmiiksi sävelletyn teoksen esittämisen ei-alkuperäisessä muodossaan". Sovitukseen voi sisältyä uudelleenharmonisointi, sävelmän kehittäminen sellaiseen muotoon että se täysin vastaa melodista, harmonista sekä rytmillistä rakennetta.[lähde? ]
Hyvän sovituksen kriteerit

Tyydyttävän sovituksen tulisi
Tarjota kontrastia korkeiden ja matalien äänten välillä
Välttää voimakkaasti tuplaantuvia osuuksia
Olla riittävän avoin jotta eri soittimien musiikilliset linjat voidaan kuulla selvästi
Varmistaa, että kaikki orkesterin soittimet eivät soittaisi läpi koko sävelmän.[lähde? ]
Sovituksen lajit > Esityskokoonpanon muuttaminen

Tavallisin sovituksen muoto on muuttaa sävellyksen alkuperäistä soitinkokoonpanoa pysyen muutoin uskollisena sävellykselle. Tämä voi tapahtua instrumenttia vaihtamalla, instrumenttikokoonpanoa supistamalla (esimerkiksi orkesteriteosten pianosovitukset), tai instrumenttimateriaalia kasvattamalla kirjoittamalla uusille instrumenteille uusia ääniä.