stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hallintotiede
Hallintotiede tieteiden kentässä > Esiintyminen Euroopassa

Nimekkeelle 'hallintotiede' on muodostunut Suomessa kaksi merkitystä. Yhtäältä on kysymys tutkimusalueesta ja yliopistollisesta oppiaineesta. Toisaalta Suomen Akatemia soveltaa tutkimusalueluokituksessaan yksilöllistä nimekettä 'hallintotiede' (tutkimusaluenumero 6111) tarkoittaessaan kaikkia toistakymmentä Suomessa tutkittavaa ja opetettavaa hallintotiedettä ja lisäksi kenties myös huomattavaa osaa muusta hallinnon tutkimuksesta.
Muissa maissa ei oppiainetta hallintotiede sellaisenaan esiinny, mutta vertailukohteita on kuitenkin runsaasti. Niistä mainittakoon Public Administration, joka on perinteisesti suomennettu nimekkeellä julkishallinto, Public Policy, Public Affairs, Public Service ja hollanninkielisellä alueella laajalti levinnyt bestuur eli bestuurskunde, kirjaimellisesti 'ohjaus' mutta itse kuitenkin asiassa yhtä kuin 'hallinto'. Missään muussa maassa ei esiinny erityistä hallintotieteellistä tutkimus- ja koulutusalaa toisin kuin sen sijaan Suomessa. Muissa Pohjoismaissa hallinnon tutkimus on useimmissa yliopistoissa sijoitettu otsakkeen statsvetenskap eli kirjaimellisesti valtiotiede alle joko yhteydessä tai yhteydettä valtio-oppiin eli politiikan tutkimukseen. Suomen olosuhteista poiketen eräissä muissa maissa julkisen hallinnon kysymykset kelpaavat laajalti myös liiketaloustieteellisen tutkimuksen kohteiksi kuten on asian laita esimerkiksi Ruotsissa ja Norjassa.
Nimenomaan tutkimusalueena ja oppiaineena hallintotieteen lähitieteistä mainittakoon sosiologia, joiltakin osin valtio-oppi eli politiikan tutkimus sekä muun muassa määrättyjä johtamisen kysymyksiä ajatellen psykologia. Kun puolestaan tarkastellaan laaja-alaisemmin Suomessa esiintyviä kaikkiaan kymmentä hallintotieteellistä oppiainetta, lähitieteisiin on luettava myös kansantaloustiede, liiketaloustieteet eli kauppatieteet, oikeustieteellisiä tutkintoja tuottavat oikeustieteelliset oppiaineet sekä eräät luonnontieteet kuten maantiede hallintotieteelliselle aluetiede-nimiselle oppiaineelle sekä eräät muut luonnontieteet ja osin myös teknilliset tieteet hallintotieteelliselle ympäristöpolitiikka-oppiaineelle.
Hallintotiede tieteiden kentässä > Nimeke 'hallintotiede'

Hallintotiedettä sellaisenaan tunnetaan muualla maailmassa toisinkin lähikäsittein. Hallintotiedettä asemoidaan usein eri tavoin kuin Suomessa, mutta kuitenkin myös vakiintuneena tutkimusalueena ja akateemisena oppiaineena. Saksan kielen termi Verwaltungswissenschaft kehkeytyi alkujaan menneiden vuosisatojen ruhtinashovien hallinnan käyttöön silloisten kirjoittajien halutessa korostaa tarjoamiensa lähestymistapojen tieteellisyyttä. Tosin vanhemmassa saksan kielessä sana Wissenschaft viittasi yhtä paljon johonkin doktriiniin eli oppiin kuin siihen, mitä nykyisin tarkoitetaan sanalla 'tiede'. Nyttemmin Verwaltungswissenschaft esiintyy saksankielisellä kielialueella myös eräiden lähinnä valtio-oppiin sijoittuvien koulutusohjelmien määrätyn osion nimenä. Huomattava koulutus- ja tutkimuslaitos on puolestaan Saksan Speyerissa toimiva Hochschule für Verwaltungswissenschaften, siis nimekkeeltään monikollisena.
Ranskan kielessä ilmaus science administrative on pääasiassa nuorempaa perua kuin saksan kielen Verwaltungswissenschaft. Esimerkkinä sanan hallintotiede vastineista muissa kielissä mainittakoon myös monikkomuodossa ilmaistu nimeke International Institute of Administrative Sciences (IIAS). Kysymys on vuonna 1930 perustetusta kansainvälisestä järjestöstä, joka ilmaisee silloisia ja edelleen ajettuja pyrkimyksiä useiden eri alojen asiantuntemuksen yhdistämiseen hallinnon tutkimuksen ja hallintokäytännön ongelmia ratkaistaessa.
Englannin kielessä esiintyi maailmansotien välillä ilmaus science of administration tietyille pyrkimyksille soveltaa tieteellistä otetta siten kuin se tuolloin ilmaistiin hallinnon tutkimuksessa ja käytännön hallinnossa. Huomattavan tieteellisen lehden nimekkeenä puolestaan esiintyy Administrative Science Quartely kuitenkin ilman, että se paikantuisi millekään suorastaan yhtenäiselle, yksittäiselle tutkimusalueelle. Angloamerikkalaisissa yliopistoissa on tutkimus- ja koulutuslinjoja nimellä "Administrative Sciences" eli hallintotieteiden linja.
Virossa omaksuttiin maan saatua takaisin itsenäisyytensä Neuvostoliiton hajotessa tutkimusala- ja oppiainenimeke avaliku haldus, suoraan käännettynä 'julkishallinto' eli yhtä kuin tutkimus- ja opetuskohteen nimi. Erityistä joukkoa hallintotieteellisiä oppiaineita Suomen tapaan ei Virossa ole syntynyt. Itse asiassa tuo oppiaine on nimekkeen kannalta lakkautettu Tarton yliopistosta sillä seurauksella, että se esiintyy enää ainoastaan Tallinnan teknillisessä yliopistossa. Tallinnan yliopistossa eli entisessä Tallinnan kasvatustieteellisessä korkeakoulussa sekä Tarton yliopistossa oppiainenimekkeenä on nyttemmin riikiteadus eli 'valtiotiede' vastaavaan tapaan kuin Suomesta poiketen muissa Pohjoismaissa, joissa vastaavana kattokäsitteenä esiintyy statsvetenskap.
Hallintotieteen ja muiden hallintotieteiden opetus ja tutkimus Suomessa

Hallinnon tutkimusta ja opetusta tarjotaan Suomessa Helsingin, Itä-Suomen, Lapin, Tampereen ja Vaasan yliopistoissa sekä Åbo Akademissa Turussa. Hallintotiedettä voi opiskella Suomessa nimenomaan tuolla oppiainenimekkeellä kahdessa Suomen yliopistoista: Tampereen yliopistossa ja Lapin yliopistossa. Vaasan yliopistossa oppiainenimekkeenä on siis 1.8.2010 alkaen julkisjohtaminen. Helsingin yliopistossa voi opiskella yleisen valtio-opin aineessa hallinnon ja organisaatioiden tutkimuksen linjalla.
Hallintotieteissä voi pääaineena olla hallintotiede, hallinto-oikeus, julkisoikeus, finanssihallinto tai finanssioikeus. Hallintotieteiden opetuksessa käsitellään kuntien, valtion ja Euroopan unionin hallintojärjestelmiä sekä myös yleishyödyllisten ja yksityisten organisaatioiden toimintoja. Opintojen sisällöissä ja painotuksissa on eroja yliopistojen välillä.
Ammattikorkeakouluissa hallintotiede ei ole edustettuna sen enempää kuin muutkaan hallintotieteet. Tosin eräiden amk:kien tradenomiopintoihin sisältyy huomattavasti julkista hallintoa koskevaa ainesta.
Hallintotieteen ja muiden hallintotieteiden opetus ja tutkimus Suomessa > Tampereen yliopisto

Tampereen yliopiston hallintotieteen ensimmäinen "oppituoli" eli professuuri on Pohjoismaiden vanhin. Se perustettiin oppiaineen julkishallinto oppituolina vuonna 1965. Oppiainenimeke vaihtui hallintotieteeksi vuonna 1994.
Nykyisin hallintotieteellinen tutkinto-ohjelma on osa Tampereen yliopiston Johtamiskorkeakoulua. Hakukohteena on hallintotiede. Opintojen aikana on mahdollista valita opintosuunnakseen hallintotiede, julkinen talousjohtaminen, julkisoikeus, kunta- ja aluejohtaminen tai ympäristön ja alueiden politiikka. Näistä kaikista opintosuunnista voi valmistua hallintotieteiden kandidaatiksi, maisteriksi, lisensiaatiksi ja tohtoriksi. Lisäksi Johtamiskorkeakoulun hallintotieteiden tutkinto-ohjelmassa järjestetään neljää maisteriohjelmaa: Korkeakouluhallinnon ja johtamisen maisteriohjelma (KOHAMA), Tilintarkastuksen ja arvioinnin maisteriohjelma, Turvallisuushallinnon maisteriohjelma ja Master's Degree Programme in Research and Innovation in Higher Education (MARIHE). Turvallisuushallinnon maisteriohjelma on tarkoitettu poliisitaustaisille henkilöille.
Hallintotieteen ja muiden hallintotieteiden opetus ja tutkimus Suomessa > Vaasan yliopisto

Vaasan yliopistossa esiintyi runsaat kymmenen vuotta oppiaine julkishallinto. Se muutti nimekkeensä 'hallintotieteeksi' vuonna 1994. Kuten edellä mainittiin, 1.8.2010 alkaen oppiainenimeke on 'julkisjohtaminen'. Se sekä muut yliopiston hallintotieteelliset oppiaineet sijoittuvat nykyisin yliopiston filosofiseen tiedekuntaan, jonka muut ainesosat koostuvat yliopiston kielitieteellisistä oppiaineista.
Vaasan yliopistossa hallintotieteellisen oppiaineen julkisjohtaminen erityisosaaminen painottuu aikaisemman oppiaineen hallintotieteen lailla julkisen johtamisen tutkimukseen, hallintoa koskevaan vertailututkimukseen ja kansainvälisen hallinnon kysymyksiin. Julkisjohtaminen-oppiaineeseen on yliopistossa sijoitettu professorit HT Ari Salminen (emeritus) ja HT Esa Hyyryläinen. Opetukseltaan useilta osin julkisjohtamisen kanssa yhtenevän erillisen hallintotieteellisen oppiaineen sosiaali- ja terveyshallintotieteen professori on HT Pirkko Vartiainen.
Vaasan yliopistossa hallintotieteitä voi opiskella viidessä pääainevaihtoehdossa. Ne ovat aluetiede, julkisjohtaminen, julkisoikeus sekä sosiaali- ja terveyshallintotiede. Julkisjohtamisessa tarjotaan myös englanninkielistä kansainvälisen hallinnon ja viestinnän kysymyksiin keskittynyttä Intercultural Studies in Communication and Administration (ICS)-maisteriohjelmaa.
Hallintotieteen ja muiden hallintotieteiden opetus ja tutkimus Suomessa > Lapin yliopisto

Lapin yliopistossa hallintotieteessä tarjotaan yleislinjaksi julkishallintoa. Tämän kokonaisuuden yhteydessä toimivat yhdessä hallintotieteelliset erikoistumisalueet eli julkishallinnon tietohallinto ja johtamisen psykologia. Kolmesta hallintotieteen temaattisesta painotusalueesta valmistuu hallintotieteen kandidaatteja, maistereita, lisensiaatteja ja tohtoreita.
Lapin yliopistossa hallintotieteen oppiaine toimii yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa. Oppiaine on osa opetus- ja tutkimuspoolia, jossa hallintotieteen lisäksi ovat soveltavan psykologian (ts. johtamisen psykologian) ja johtamisen oppiaineet. Lapin yliopiston hallintotieteen oppituolin tausta on vuonna 1985 alkaneessa julkishallinnon oppiaineessa. Hallintotieteen opinnoissa professoreina toimivat vuonna 2013 hallintotieteen professorit HT, PhD Antti Syväjärvi ja HT Jari Stenvall sekä psykologian professori (johtamisen psykologia) PsT Juha Perttula.
Lapin yliopistossa hallintotieteiden pääaineena on nimenomaan hallintotiede. Tietohallinnon teemassa hallintotieteen lähitieteenaloina ja -oppiaineina esiintyvät oikeustiede (oikeusinformatiikka) ja julkisoikeus, kun taas johtamisen psykologiassa lähitieteenalana on soveltava psykologia. Tietohallinto keskittyy tiedon, tietoprosessien, johtamisen, tietotoimijoiden ja informaatioteknologian muodostamaan opetus- ja tutkimuskokonaisuuteen. Johtamisen psykologiassa kyse on ihmisten kohtaamisesta, kokemuksista, ymmärtämisestä ja johtamisesta eli henkilöstöhallinnon näkökulmista.
Hallintotieteen ja muiden hallintotieteiden opetus ja tutkimus Suomessa > Työllistyminen

Hallintotieteissä suoritettu tutkinto antaa valmiudet johtotehtäviin, hallinnon kehittämiseen ja asiantuntijatehtäviin. Työtehtävinä ovat esimerkiksi talous- ja kuntasuunnittelu sekä henkilöstön johtamis- ja kehittämistehtävät. Hallintotiedettä opiskelleet voivat käytännössä työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi suunnittelijana, ylitarkastajana, komisariona ja hallinto-oikeussihteerinä. Valmistuneet ovat usein töissä valtiolla, yrityksissä tai kunnissa.
Hallintotieteen ja muiden hallintotieteiden opetus ja tutkimus Suomessa > Hallinnon tutkimuksesta ja alan opetuksesta hallintotieteellisten oppiaineiden ulkopuolella Suomessa

Åbo Akademissa opetetaan oppiainetta offentlig förvaltning (kirjaimellisesti julkishallinto). Se on sukua hallintotiede-oppiaineelle samannimisenä kuin oppiaine hallintotieteen edeltäjä Tampereella ja Lapin yliopistossa sekä oppiaine julkisjohtaminen Vaasan yliopistossa. Oppiaine on ÅA:ssa sijoitettu valtiotieteiden laitokseen (statsvetenskapliga institutionen). Oppiaineen erityiset osaamisalueet ovat kunnallis- ja ympäristöhallinto. Tutkintonimekkeenä on politices kandidat, magister, licentiat ja doktor eli kirjaimellisesti kysymys on 'valtiotieteellisistä' tutkinnoista. Oppiaineen professoriksi on nimitetty PD Marko Joas.
Helsingin yliopistossa oppiaine yleinen valtio-oppi jakaantuu kolmeen linjaan, joista yhtenä on hallinnon ja organisaatioiden tutkimuksen linja. Linjalla toimii professorina VTT, KTM Pertti Ahonen sekä tutkimusjohtaja, professorin arvonimeä yliopiston päätöksellä kantava HT, KTL, OTK Markku Temmes. Helsingin yliopiston yhteydessä toimivassa Social- och kommunalshögskolanissa valtio-opin (statsvetenskap med förvaltning) suuntautumisvaihtoihin kuuluu förvaltningspolitik, kirjaimellisesti suomennettuna 'hallintopolitiikka'. Professori on PD Stefan Sjöblom.
Kuopion yliopistossa on terveydenhuollon kandidaatin, maisterin, lisensiaatin ja tohtorin tutkinto mahdollista suorittaa muun muassa oppiaineessa terveyshallintotiede, jonka professorit ovat ThT Juha Kinnunen ja HT Jari Vuori. Samojen tutkintojen oppiaineena on myös ns. sosiaalihallintotiede, jonka professorina on aloittanut Vuokko Niiranen. Terveyshallintotiede on samoin terveydenhuollon tutkinto-opintojen pääaineena Oulun yliopistossa, jossa aineen ma. professorina on TtT Leena Paasivaara.
Liiketaloustieteiden eli kauppatieteiden alalla on Suomessa laajalti levinnyt tutkimusalue ja oppiaine nimeltä organisaatio ja johtaminen. Myös sen piirissä tutkitaan eräitä hallinnon tutkimuksen aiheita. Aikaisemmin nimekkeenä oli laajalti suorastaan yrityksen hallinto.
Klassikoita oppiaineen hallintotiede kannalta

Lorenz von Stein (1815-1890) kuuluu alan perustajiin erityisesti saksankielisellä kielialueella. Hän korosti muun muassa Verwaltungswissenschaftin lähtökohtien moninaisuutta eli nykykieltä käyttäen alan monitieteisyyttä.
Max Weber (1864-1920) oli erittäin monipuolinen yleisyhteiskuntatieteilijä. Hän tutki muun muassa hallinnon organisoinnin, työetiikan, taloudellisen toiminnan organisoinnin ja uskonnollisen organisoitumisen kysymyksiä. Lisäksi hän oli huomattava yhteiskuntatieteiden metodologian kehittäjä.
F. W. Taylor (1856-1915) loi pohjaa johtamisen tieteelliselle tutkimiselle ja toi mukaan tehokkuuden vaatimuksen. Häneen on kohdistettu myös paljon kritiikkiä. Insinööritieteellinen ote hallintoon eli 'taylorismi' ei kuitenkaan ole suinkaan kadonnut oman aikammekaan hallinnon tutkimuksesta saati käytännön hallinnosta ja johtamisesta.
Parhaiten Yhdysvaltain presidenttinä tunnettu Woodrow Wilson (1856-1924) oli aikanaan yhdysvaltalaisen Princetonin yliopiston professori. Hän kuuluu julkisen hallinnon kansanvaltaan eli demokratiaan asemoinnin esitaistelijoihin ja tienraivaajiin korruption juurimiseksi pois julkisesta hallinnosta. Toisaalta Wilsonin käsitys siitä, että poliittiset ja hallinnolliset seikat tulisi ja voitaisiin tiukasti erottaa toisistaan, oli myöhemmän kokemuksen valossa varsin ongelmallinen.
Mary Parker Follett (1868-1933) tutki ihmisten johtamista ja loi pohjaa henkilöstöhallinnon tutkimukselle. Hän oli myös naispuolinen tienraivaaja hallinnon tutkimuksen alalla. Hän oli toisaalta vain yksi monista inhimillisen vastapainon tavoittelijoista 'taylorismille' joskin yksi ensimmäisistä määrätietoisesti tuohon suuntaan edenneistä.
Herbert A. Simon (1916-2001) loi pohjan taloustieteet haastavalle organisaatioteorialle. Simon on toistaiseksi ainoa Nobelin palkinnon saanut henkilö, jota voidaan luonnehtia varsinaisesti hallinnontutkijaksi erityisesti yliopistouransa alkuvaiheissa. Hän siis aloitti julkisen hallinnon tutkijana, joskin kunnostautui sittemmin muun muassa organisaatioteorian ja tekoälytutkimuksen alueella.
Peter Drucker (1909-2005) ansioitui monella tavoin johtamisen tutkimuksen alueella. Hänet on huomattu erityisesti yritysjohtamisen ja tavoitejohtamisen tutkimuksessa. Hän kuuluu toisaalta enemmänkin käytännön ja pohdinnan silloittajahenkilöihin kuin varsinaisiin tieteellisiin tutkijoihin.
Aiheesta muualla

Hallintotieteet (Opintoluotsi)
Huom! Vieraskieliset hakusanat kohdistuvat kirjaimellisesti kohteeseen 'julkishallinto' eikä 'hallintotiede'. Vaikka tämä ei ole väärin, viittaustapa on yksipuolinen.
Masao Harada

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Harada (vas.) vuonna 1934. |  Harada (vas.) vuonna 1934. |  Harada (vas.) vuonna 1934. |  |
Maa:   Japani
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Berliini 1936 | kolmiloikka |  |
Masao Harada (myöh. Fujie, jap. 原田 正夫 (藤江), Harada Masao (Fujie)), 22. syyskuuta 1912 Kameoka – 22. tammikuuta 2000 Jokohama) oli japanilainen kolmiloikan olympiamitalisti ja pituushyppääjä.
Harada voitti kolmiloikassa olympiahopeaa Berliinissä 1936, missä hän hävisi ainoastaan maanmiehelleen, samassa kilpailussa maailmanennätyksen loikkineelle Naoto Tajimalle. Harada kilpaili Berliinissä myös pituushypyssä jossa karsiutui loppukilpailusta. Hän voitti Japanin mestaruuden pituushypyssä vuosina 1935, 1936, 1938 ja 1939 sekä kolmiloikassa vuosina 1933, 1939 ja 1940. Vuonna 1934 hän teki kolmiloikassa Japanin ennätyksen. Haradan ennätykset olivat pituushypyssä 759 senttimetriä ja kolmiloikassa 15,73 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Masao Harada Wikimedia Commonsissa
Matti Ollila

Jorma Matti Sakari Ollila (s. 1. tammikuuta 1950 Helsinki) on suomalainen elokuvantekijä. Hän opiskeli Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen linjalla, mistä valmistui taiteen maisteriksi.
Ollila on ohjannut ja tuottanut mainoselokuvia, tietoiskuja ja palkittuja teollisuuselokuvia. Hän on  työskennellyt tuotantopuolen eri tehtävissä kokoillan elokuvissa (mm. Risto Jarvalla järjestäjänä ja Mikko Niskasella tuotantopäällikkönä) ja apulaisohjaajana kansainvälisissä näytelmäelokuvatuotannoissa.
Vuonna 1979 hän oli yhdessä Kari Pöyryn kanssa tuottajana Matti Kassilan ohjaaman Natalia-komedian, joka oli aikansa menestys. Ollila oli tuotannonjohtajana Matti Kassilan ohjaamassa F. E. Sillanpään romaaniin perustuvassa Ihmiselon ihanuus ja kurjuus -elokuvassa. Elokuva palkittiin Suomessa neljällä Jussilla ja Ranskan Rouenissa Pohjoismaisen elokuvan festivaaleilla vuonna 1989 se sai kolme palkintoa.
Matti Ollila tuotti myös Kassilan viimeiseksi kokoillan elokuvaksi jääneen elokuvamaailmaan sijoittuvan jännityselokuvan Kaikki pelissä (1994), jonka raha-asioiden jälkiselvittelyissä Ollila tuomittiin puolentoista vuoden ehdolliseen rangaistukseen ja maksamaan 3,2 miljoonaa markkaa vahingonkorvauksia Suomen Elokuvasäätiölle ja yli 300 000 elokuvan valmistumisvaiheessa konkurssiin menneen tuotantoyhtiö Wonderfilmi Oy:n konkurssipesälle. Ollila oli myöhemmin apulaisohjaajana ja leikkaajana televisiolle tehdyissä F. E. Sillanpää -ohjelmassa sekä sarjassa Kassilan elokuvatuotannoista[lähde? ].
Matti Ollgren

| Matti Ollgren> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Matti Ollgren
Syntynyt: 19. huhtikuuta 1966 (ikä 58)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Takamies
Pituus:  184 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1983–1987:   Tampereen Pyrintö
Matti Ollgren (s. 19. huhtikuuta 1966) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen koripalloilija.
Ollgren pelasi miesten SM-sarjaa Tampereen Pyrinnössä vuosina 1983–1987, joista kaksi viimeisintä kautta hän merkittynä kokoonpanoon yhdessä ottelussa. Kaudella 1983–1984 Pyrintö sijoittui neljänneksi, ja Ollgren pelasi runkosarjassa 0,1 pisteen, 0,3 levypallon keskiarvoilla. Seuraavalla kaudella Ollgren pelasi 12 ottelussa 0,3 pisteen keskiarvolla.
Ollgren on myöhemmin valmentanut Raholan Pyrkivän nuorisojoukkueita.
Margaríti

| Margaríti Μαργαρίτι |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Margaríti
 Koordinaatit: 39°21′27″N, 20°26′18″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Thesprotia
Kunta:  Igoumenítsa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  200102
Väkiluku (2011):  2 491
 – Kylä­yhdys­kunta:  783
 – Kylä:  692
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  IN
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Margaríti (kreik. Μαργαρίτι) on Kreikan kylä sekä samanniminen Igoumenítsan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μαργαριτίου, Dimotikí Enótita Margaritíou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Thesprotian alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 491 ja varsinaisen Margarítin kylän väkiluku 692 (vuonna 2011).
Margarítin kylä sijaitsee linnuntietä noin 9 kilometriä koilliseen Párgasta ja noin 23 kilometriä kaakkoon Igoumenítsan kaupungista. Margarítin kunnallisyksikkö käsittää Igoumenítsan kunnan kaakkoisosan. Margaríti oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Igoumenítsan kuntaan yhdessä Parapótamoksen, Pérdikan ja Sývotan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Margarítin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Elefthéri | Elefthéri (Elefthério) | 222 |
| Elefthéri | Pyrgí | 50 |
| Kartéri | Kartéri | 248 |
| Katavóthra | Katavóthra | 250 |
| Katavóthra | Milokokkiá | 13 |
| Margaríti | Kalodíki | 18 |
| Margaríti | Margaríti | 692 |
| Margaríti | Palaiókastro | 73 |
| Mazarakiá | Kódra | 18 |
| Mazarakiá | Mazarakiá | 455 |
| Mazarakiá | Pánaina | 0 |
| Mesovoúni | Mesovoúni | 159 |
| Spatharaíoi | Mórfi | 202 |
| Spatharaíoi | Spatharaíoi | 91 |
Yhteensä: 2 491
Maya Bothe

Maya Bothe on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan tv-sarjasta Kriminalisti, jossa hän näyttelee rikoskomisario Alex Kelleriä. Hän on näytellyt myös sarjoissa Rikospaikalla ja Stolberg.
Aiheesta muualla

Maya Bothe Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Maya Bothen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Maya Le Tissier

Maya Le Tissier lokakuussa 2022.
Maya Le Tissier (s. 18. huhtikuuta 2002 Guernsey, Kanaalisaaret) on englantilainen jalkapalloilija. Hän edustaa WSL-liigassa pelaavaa Manchester Unitedia ja Englannin naisten maajoukkuetta. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maya Le Tissier Wikimedia Commonsissa
Meluaminen

Meluaminen oli aiemmin Suomessa vuoden 1889 rikoslain mukaan rikos.
Meluaminen kirkossa

Vuoden 1889 rikoslaissa säädettiin, että jos joku meluamalla tahallansa häiritsee jonkin Suomessa tunnustetun, luvallisen tai suvaitun uskontokunnan jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta tahi uskonnonharjoitusta, on rangaistus vankeutta korkeintaan kuusi kuukautta tai sakkoa.
Meluaminen yleisellä paikalla

Vuoden 1889 rikoslaissa säädettiin myös, että jos joku yleisellä tiellä, kadulla, kulkuväylällä tai muussa julkisessa paikassa, taikka julkisessa toimituksessa tahi yleisessä kokouksessa meluamalla tai kiroilemalla häiritsee rauhaa, häntä on rangaistava sakolla taikka vankeudella korkeintaan kolmeksi kuukaudeksi. Tämä pykälä kumottiin vuonna 1998.
Heikki Kinnunen (kävelijä)

Heikki Kinnunen (s. 5. marraskuuta 1976) on suomalainen kilpakävelijä. Hän edustaa Raision Ryhtiä ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2001 lähtien toiminut Juha Kinnunen. Kalevan kisoista Kinnunen on saavuttanut kaksi hopeaa 20 kilometrin kävelyssä sekä kultaa ja hopeaa 50 kilometrin kävelyssä. Ulkoradoilta hän on lisäksi voittanut kaksi kultaa 3 x 5 000 metrin kävelyviestissä. Sisäratojen SM-kilpailuissa Kinnunen on voittanut pronssia 5 000 metrin kävelyssä.
Matkailualan verkostoyliopisto

Matkailualan verkostoyliopisto on usean suomalaisen yliopiston muodostama matkailualan tieteellinen opintokokonaisuus. Se perustuu joulukuussa 1994 yliopistojen välillä tehtyyn sopimukseen, jonka tarkoituksena oli tarjota mukana olevien yliopistojen opiskelijoille matkailualan monitieteiset opinnot verkostoyliopistoperiaatteella.
Matkailualan verkostoyliopisto ei itsessään tuota maistereita, vaan sen tarkoituksena on tukea jäsenyliopistojen opiskelijoiden pääaineita tarjoamalla uusia mahdollisuuksia sivuainerintamalla.
Verkostoyliopiston opintoja tarjoavat Aalto-yliopisto, Hanken, Helsingin yliopisto, Itä-Suomen yliopisto, Lappeenrannan teknillinen yliopisto, Lapin yliopisto, Oulun yliopisto, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto sekä Åbo Akademi. Matkailualan verkostoyliopistossa tapahtuvaa opetusta ja tutkimusta koordinoidaan Savonlinnassa Itä-Suomen yliopiston yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekuntaan kuuluvasta matkailualan opetus- ja tutkimuslaitoksesta käsin.
Aiheesta muualla

Matkailualan verkostoyliopiston kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)