stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paradise PD
Juoni

Kevin Crawford liittyy kaupungin poliisiryhmään isänsä, poliisipäällikkö Randall Crawfordin vastusteluista huolimatta. Uusin tulokas saa tehtäväkseen selvittää isoa huumausainerikosta, mutta elämä sekopäisen poliisiryhmän keskellä ei ole helppoa.
»They’re bad cops. Not bad like no-nonsense. Not bad like cool. Bad like sh—y.
Paradise PD: They’re the worst responders.» 
(mainoslause)
Ääniroolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sarah Chalke (kaudet 1–3)   | … |   Gina Jabowski   |
|  Donna J. Fulks (kausi 4)   | … |   Gina Jabowski   |
|  David Herman  | … |  Kevin Crawford   |
|  Tom Kenny  | … |  poliisipäällikkö Randall Crawford   |
|  Kyle Kinane  | … |  Bullet   |
|  Cedric Yarbrough  | … |  Gerald Fitzgerald   |
|  Roger Black  | … |  Delbert   |
|  Dana Snyder  | … |  Dusty Marlow   |
|  Grey Griffin  | … |  pormestari Karen Crawford   |
Tuotanto

Netflix ilmoitti huhtikuussa 2018 tilanneen 10-jakson mittaisen ensimmäisen kauden sarjalle. Ensimmäisenä äänirooliin valittiin Rick and Morty -sarjasta tuttu Sarah Chalke.
25. heinäkuuta 2018 julkaistiin virallinen traileri ja samalla kerrottiin sarjan alkamispäiväksi 31. elokuuta 2018. Lokakuussa 2018 Netflix tilasi sarjasta toisen tuotantokauden Kolmas kausi julkaistiin maaliskuussa 2021. Neljäs ja viimeinen kausi julkaistiin joulukuussa 2022.
Aiheesta muualla

Paradise PD Netflix.com -sivustolla
Paradise PD Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pihapunavarpunen

| Pihapunavarpunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Pihapunavarpuset Haemorhous
Laji::  mexicanus
Kaksiosainen nimi
 Haemorhous mexicanus  (Müller, 1776) 
Synonyymit
 Carpodacus mexicanus 
Katso myös
   Pihapunavarpunen Wikispeciesissä   Pihapunavarpunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pihapunavarpunen (Haemorhous mexicanus) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Pihapunavarpusta tavataan suuressa osassa Meksikoa ja Yhdysvaltoja sekä Kanadan eteläosissa. Lajin kannankehitys on runsastuva, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Pekka Aschan

Petter Adolf (Pekka) Aschan (18. lokakuuta 1818 Laukaa – 3. kesäkuuta 1896 Sakkola) oli suomalainen matematiikan lehtori ja kirkkoherra. Aschan suomensi kreikkalaisen matemaatikon Eukleideen geometrian oppikirjan Alkeet kuusi ensimmäistä kirjaa.
Aschanin vanhemmat olivat Juvan kappalainen Gustaf Adolf Aschan (1794–1832) ja Sofia Gustava Arvidsson. Hän kävi Kuopion triviaalikoulua 1829–1834 ja Porvoon lukiota 1834–1837 päästen ylioppilaaksi 1837. Aschan valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1844. Hänet vihittiin papiksi Kuopion hiippakunnassa 1867. Aschanista tuli riemumaisteri 1894.
Aschan oli Kuopion lukiossa vt. lehtorina vuodesta 1844 ja vakinaisena matematiikan lehtorina vuodesta 1846. Hän toimi Kuopion yläalkeiskoulun tarkastajana 1857–1870. Aschanista tuli Sakkolan kirkkoherra 1873 ja hän jäi virasta virkavapaalle 1882. Rovastin arvon Aschan sai 1870.
Aschan oli naimisissa 1847–1874 Elise Aspelundin (k. 1874) kanssa.
Teoksia

Kuopio stifts matrikel : upprättad på grund af från församlingarne inkomna uppgifter. A. E. Rongain, Kuopio 1853
Tasannes-kolmiomitanto koulujen tarpeeksi. Pekka Aschan, Kuopio 1865
Murman J. W. & Aschan, P. 1866. Luotuis-Oppi Suomalaisille Alkeiskouluille. [Sisällys: Eläintiede suomalaisille alkeiskouluille 1. Nisäkkäät ja linnut (J. W. Murman); 2. Rustiaiset ja kalat sekä selkäpiittömät eläimet (P. Aschan); 3. Kasvit ja kivennäiset. (P. Aschan).] Turku: J. W. Lillja
Suomennoksia

Maamittauden alkeet : eli käytöllinen johdatus maapintain leveyden ja korkeuden mittaamiseen ja kartalle kuvailemiseen : yhteisen kansan ja maaviljelys-koululaisten hyödyksi ruotsalaisen painoksen mukaan suomennettu. Aschan, Kuopio 1857
Euklideen alkeista kuusi ensimmäistä kirjaa eli tasapinta-mitannon-oppi ; suomensi Pekka Aschan. Kuopio 1859, 2. painos Edlund, Helsinki 1875
Carl Emil Mundt : Tasapinta-mitannon alkeis-oppi ; suomensi Pekka Aschan. A. Manninen ja Fr. Ahlqvist; Suomentaja, Kuopio 1866
Eukleides Aleksandrialainen : Alkeet : kuusi ensimmäistä kirjaa, eli, Tasogeometria ; suom. Pekka Aschan ; nykysuomentanut ja kommentoinut Jyväskylän yliopiston lehtori Lauri Kahanpää ; epilogi Opetustavasta 1800-luvun alkupuolella ; katkelma Aatu Nykäsen väitöskirjasta vuodelta 1945. Lauri Kahanpää, Jyväskylä 2011
Pekka Järvelä

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Länsi-Saksa 1981 | jääkiekko |  |
Pekka Järvelä (s. 9. helmikuuta 1962 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli keskushyökkääjä.
Järvelä on valittu Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 175.
Seurajoukkueura

Järvelä edusti SM-liigassa Ilvestä (1979–1980 ja 1988–1989), Jokereita (1982–1983 ja 1990–1993), Kärppiä (1983–1985), JyP HT:tä (1985–1988) ja KalPaa (1993–1994). I-divisioonassa Järvelä pelasi KooVeessa ja FoPS:ssa. Pekka Järvelä voitti urallaan yhden Suomen mestaruuden, yhden hopean ja kolme pronssia. SM-Liigan All Starsiin hänet valittiin vuonna 1985 ja hänet palkittiin Kultaisella kypärällä vuonna 1987. Järvelä pelasi Ruotsissa Skellefteåssa kauden 1989–1990.
Maajoukkueura

Suomen jääkiekkomaajoukkueessa Järvelä pelasi 59 maaottelua. Hän oli mukana kaksissa MM-kisoissa.
Mediaura

Pelaajauran jälkeen Pekka Järvelä toimi vuosina 1994–1999 Hockey Nightin toimittajana ja kommentaattorina.
Aiheesta muualla

Järvelän tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kari Makkonen | Suomen kapteeni jääkiekon MM-kilpailuissa 1987 | Seuraaja: Timo Blomqvist |
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1987
1 Kamppuri |
2 Numminen |
3 Laksola |
5 Kuusisto |
6 Ruotanen |
7 Jutila |
8 Ojanen |
10 Susi |
12 Jalonen |
13 Jalo |
14 Kurkinen |
15 Järvi |
16 Virtanen |
17 Järvelä (C) |
19 Myllys |
20 Ruuttu |
22 Seppo |
23 Virta |
24 Mikkolainen |
25 Summanen |
26 Torkki |
29 Skriko |
30 Tammi |
Valmentaja Rauno Korpi
Pieni Muuratlampi

| Pieni Muuratlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°07′45″N, 26°12′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskujoki:  Leppäsenjoki Leppäseen 
Järvinumero:  14.318.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,4 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,492 km  
Pinta-ala:  1,219 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Muuratlampi 
Pieni Muuratlampi  eli myös Pieni-Muuratlampi  on Keski-Suomessa Toivakassa Huikon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Pitkäjoen valuma-alueeseen (14.318) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,4 metriä mpy.
Pieni Mäntylampi (Pihtipudas)

| Pieni Mäntylampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°19′04″N, 25°21′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Alvajärven valuma-alue (14.48)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.483.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,6 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,497 km  
Pinta-ala:  1,394 ha  
Tilavuus:  0.000030 km³ 
Keskisyvyys:  2,18 m  
Suurin syvyys:  3,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Mäntylampi 
Pieni Mäntylampi  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Seläntauksen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 30 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 3,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Alvajärven valuma-alueella (14.48), jonka Tervajoen valuma-alueeseen (14.483) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 167,6 metriä mpy.
Pirkkalankoivu

| Pirkkalankoivu> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Fagales
Heimo::  Koivukasvit Betulaceae
Alaheimo::  Betuloideae
Suku::  Koivut Betula
Laji::  pendula
Kolmiosainen nimi
 Betula pendula f. bircalensis 
Katso myös
   Pirkkalankoivu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pirkkalankoivu (Betula pendula f. bircalensis) on koivukasveihin (Betulaceae) kuuluva lehtipuu. Se on rauduskoivun liuskalehtinen muunnos.
Pirkkalankoivu on saanut nimensä Pirkkalasta vuonna 1862 löydetyn yksilön mukaan. Se tunnetaan myös nimellä liuskalehtikoivu.
Tuntomerkit

Pirkkalankoivu kasvaa noin 10–20 metriä korkeaksi. Puun varmimpia tuntomerkkejä ovat ehytlaitaiset lehdet sekä siro ja kapea rakenne.
Syksyisin pirkkalankoivun lehdet saavat himmeän oranssinkeltaisen värityksen.
Petrálonan antropologinen museo

| Petrálonan antropologinen museo Ανθρωπολογικό Μουσείο Πετραλώνων |
| --- | --- |
 Petrálonan antropologinen museo.
Tyyppi:  antropologinen museo
Sijainti:  Petrálona, Néa Propontída, Chalkidikí, Keski-Makedonia, Kreikka
Perustettu:  1979
Koordinaatit:  40°22′22″N, 23°10′4″E
 fiPetrálonan antropologinen museo 
   
Petrálonan antropologinen museo (kreik. Ανθρωπολογικό Μουσείο Πετραλώνων, Anthropologikó Mouseío Petralónon) on antropologinen museo Petrálonan kylässä Néa Propontídan kunnassa Kreikassa. Se esittelee Petrálonan luolasta tehtyjä löytöjä sekä laajemminkin paleoliittisen kauden Kreikkaa.
Museo on rakennettu vuonna 1978 ja avautui seuraavana vuonna. Se sijaitsee lähellä Petrálonan luolaa noin kahden kilometrin päässä itse kylästä ja noin 35 kilometrin päässä Thessalonikista. Näyttelytilojen lisäksi museossa on konservointitiloja, kokoustiloja ja tutkimuskirjasto.
Kokoelmat

Museossa on rekonstruktio Petrálonan luolasta sekä sieltä löydetystä niin kutsutusta Petrálonan kallosta, jonka ikä on noin 200 000 vuotta (eri arvioissa 160 000–700 000 vuotta), sekä luolasta löydetyn yli miljoona vuotta vanhan tulisijan jäänteet. Museossa on myös Néa Trígliasta löydettyjä noin 11 miljoonaa vuotta vanhoja kivi- ja luuesineitä, sekä erilaisia luola-asumusten edustalta tehtyjä löytöjä muun muassa Euboialta, Egeanmeren saarilta ja muualta Kreikasta.
Rekonstruktio Petrálonan luolasta.
Rekonstruktio Petrálonan luolasta.
Rekonstruktio Petrálonan kallon omistajasta.
Fossilisoitunut kilpikonna, n. 65 miljoonaa vuotta vanha.
Jäänteitä tulisijasta, yli miljoona vuotta vanha.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Petrálonan antropologinen museo Wikimedia Commonsissa
Perniönseudun Lehti

Perniönseudun Lehti on Perniössä Salossa ilmestyvä tilattava paikallislehti, joka leviää eteläiseen Saloon. Lehti ilmestyy kerran viikossa torstaisin. Lehteä julkaisee Perniönseudun Lehti Oy ja lehden päätoimittaja on vuodesta 2019 lähtien Aku Poutanen.
Lehti on perustettu nykyisellä nimellään vuonna 1944.
Aiheesta muualla

Perniönseudun lehti
Paradise Lost (täsmennyssivu)

Paradise Lost voi viitata seuraaviin asioihin:
Kirjallisuus

Kadotettu paratiisi (Paradise Lost), englantilaisen runoilijan John Miltonin runoelma
Heavy metal

Paradise Lost, brittiläinen goottimetalliyhtye
”Paradise Lost”, samannimisen yhtyeen kappale albumilta Lost Paradise (1990)
Paradise Lost, Cirith Ungol -yhtyeen albumi  vuodelta 1991
Paradise Lost, samannimisen yhtyeen albumi vuodelta 2005
Paradise Lost, Symphony X -yhtyeen albumi vuodelta 2007
Paradise Lost, Tommi Salmelan albumi vuodelta 2023
Muu musiikki

Paradise Lost, Krzysztof Pendereckin ooppera vuodelta 1978
”Paradise Lost”, japanilaisen muusikon Kayan kappale albumilta Glitter (2006)
Elokuvat

Paradise Lost (TV-elokuva), vuoden 1971 televisioelokuva, joka perustuu Clifford Odetsin vuoden 1935 näytelmään
Paradise Lost: The Child Murders at Robin Hood Hills, dokumenttielokuva
Paradise Lost 2: Revelations, jatko-osa edelliseen dokumenttielokuvaan
Kamen Rider 555: Paradise Lost, elokuvaversio samannimisestä japanilaisesta tv-sarjasta
Turistas (vaihtoehtoiselta nimeltään Paradise Lost), vuoden 2006 kauhuelokuva, ohjannut John Stockwell
TV-sarjojen jaksot

”Paradise Lost”, Star Trek: Deep Space Nine -jakso vuodelta 1996
”Paradise Lost”, Stargate SG-1-jakso vuodelta 2003
”Paradise Lost”, Eureka Seven -animesarjan jakso vuodelta 2005
”Paradise Lost”, Kasvottomat sotilaat -jakso vuodelta 2007
”Paradise Lost”, Bionic Woman -jakso vuodelta 2007.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Paradise Lost”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pernoonkoski

Pernoonkoskien Sittaränniä alimmassa koskiportaassa.
Pernoonkoski on Kymijoen koski Kotkassa. Koski sijaitsee joen itäisen laskuhaaran eli Pernoonhaaran alkuosassa. Pernoonkoski on Kymijoen putouskorkeudeltaan suurin vapaana virtaava koskialue ja sitä pidetään Etelä-Suomen parhaana koskimelontapaikkana. Alue on suojeltu koskiensuojelulailla ja se kuuluu Kymijoen Natura 2000 -alueeseen (FI0401001).
Maantiede

Pernoonkosket koostuvat useista erillisistä koskista, jotka yhdessä muodostavat 1,2 km pitkän kolmiportaisen koskialueen. Koskissa on putouskorkeutta yhteensä noin 5 metriä ja pinta-ala on 16 hehtaaria. Koskissa on niitä jakavia saaria ja välissä suvantoja.
Ylimmän koskiportaan muodostavat myös Torminvirtana tunnettu Myllykoski ja Vääräänkoski (Vääränkoski). Joen pääväylässä sijaitseva suhteellisen syvävetinen Myllykoski on isoine aaltoineen ja stoppareineen koskimelojien suosima harjoittelupaikka ja se kuuluu koskiluokituksen luokkaan II. Vääräänkoski on kapeampi, matalampi ja luonteeltaan puromaisempi. Se kuuluu koskiluokkaan I ja on laskettavissa soutuveneellä tai avokanootilla.
Keskimmäisen koskiportaan muodostaa pääväylässä sijaitseva Ruhankoski eli Karkuuskoski (Karkkuus) ja Ruhanväärä. Ruhankoski kuuluu koskiluokkaan II.
Alimpana ovat vierekkäin Pykinkoski, Tukkiränni ja Sittaränni. Pykinkoski (luokka I) joen länsireunassa on luonteeltaan Vääräänkosken kaltainen kapea, matala ja kivikkoinen ränni, jonka voi laskea avokanootilla. Tukkiränni (luokka II+) on alaportaan keskimmäinen koski, joka on saanut nimensä voimakkaasta vaakapyörteestä eli stopparista, johon aikoinaan uitettavat tukit jäivät pyörimään pitkäksikin toviksi. Voimakkaasta stopparista johtuen Tukkirännin laskeminen sopii ainoastaan kokeneille koskimelojille. Sittaränni (luokka II) on voimakasvirtainen, matala ja kivikkoinen koski joen itäreunassa. Sittaränni sopii kokeneille koskimelojille.
Pernoonkoskien Myllykoskea ylimmässä koskiportaassa.
Peter Sallis

| Peter Sallis |
| --- | --- |
 Peter Sallis vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 1921 Twickenham, Middlesex, Yhdistynyt kuningaskunta
Kuollut: 2. kesäkuuta 2017 (96 vuotta) Northwood, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Elaine Usher (1957–65)
Lapset:  1
Näyttelijä
Aktiivisena:  1946–2010
Merkittävät roolit:  Norman Clegg (Vielä virtaa) Wallace (Wallace ja Gromit)
Palkinnot
 Annie-palkinto – Paras ääninäyttely elokuvassa (2006) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Peter John Sallis (1. helmikuuta 1921 Twickenham, Middlesex – 2. kesäkuuta 2017 Northwood, Lontoo) oli englantilainen näyttelijä, jonka tunnetuimpia rooleja ovat muun muassa Norman Clegg englantilaisessa komediasarjassa Vielä virtaa, Wallacen ääni Wallace ja Gromit -animaatioelokuvissa sekä vesirotan ääni nukkeanimaatiosarjassa Kaislikossa suhisee.
Nuoruus

Peter Sallis syntyi Twickenhamissa 1. helmikuuta 1921 Harry ja Dorothy Sallisille. Sallis kävi Michendenin oppikoulun Southgatessa, minkä jälkeen hän päätti seurata isäänsä pankkialalle. Toisen maailmansodan aikaan Sallis liittyi Britannian kuninkaallisiin ilmavoimiin (RAF). Sallisia ei hyväksytty ilmajoukkoihin johtuen sairaudesta, joka saattoi saada hänet menettämään tajuntansa suurilla korkeuksilla, joten hän ryhtyi radiomekaanikoksi ja opetti radiotoimintojen käyttöä RAF Cranwellissa.
Ura

Sallis aloitti näyttelijänuransa ollessaan Kuninkaallisissa ilmavoimissa, kun yksi hänen oppilaistaan tarjosi hänelle pääroolia Noël Cowardin Heinäkuumeseen perustuvassa amatöörinäytelmässä. Sodan jälkeen hänet valittiin Royal Academy of Dramatic Artsiin. Sallis teki ensiesiintymisensä ammattinäyttelijänä Richard Brinsley Sheridanin The Scheming Lieutenant -näytelmässä vuonna 1946.
Sallis aloitti televisiouransa BBC:n Samuel Pepysistä kertovassa sarjassa vuonna 1958. Tämän jälkeen hän esiintyi muun muassa televisiosarjoissa Doctor Who ja Veijareita ja pyhimyksiä, kunnes vuonna 1973 hän aloitti Norman Cleggin roolissa komediasarjassa Vielä virtaa. Sallis esiintyi sarjassa sen loppuun saakka, ja oli ainoa näyttelijä joka esiintyi sarjan jokaisessa jaksossa.
Vuonna 1983 Sallisille tarjottiin Wallacen ääniroolia Aardman Animationsin Wallace ja Gromit -animaatiossa Suurenmoinen huviretki. Sallis otti roolin vastaan, ja animaatio julkaistiin lopulta vuonna 1989. Hän jatkoi Wallacen roolissa vuoteen 2010 saakka. Vuonna 2006 hän sai Annie-palkinnon ääniroolistaan elokuvassa Wallace & Gromit: Kanin kirous.
Sallis jäi eläkkeelle Vielä virtaa -sarjan päätyttyä vuonna 2010.
Yksityiselämä

Sallis avioitui näyttelijä Elaine Usherin kanssa vuonna 1957. He erosivat vuonna 1965, mutta asuivat yhdessä vuoteen 1999 saakka. Parin poika Crispian työskentelee lavastussuunnittelijana.
Sallis nimettiin brittiläisen imperiumin ritarikuntaan vuonna 2007. Hän kuoli 96-vuotiaana näyttelijöiden lepokoti Denville Hallissa 2. kesäkuuta 2017. Sallis on haudattu Vielä virtaa -kollegansa Bill Owenin viereen Upperthongissa sijaitsevan St Johnin kirkon hautausmaalle, lähelle Holmfirthin kylää, jossa sarja kuvattiin.
Aiheesta muualla

Peter Sallisin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Plebeijit

Plebeijit (lat. plebeii) olivat alempi Rooman valtakunnan kahdesta yhteiskuntaluokasta. He olivat vapaita, mutta jos he eivät maksaneet esimerkiksi velkojaan, he saattoivat joutua orjiksi. Ylempi yhteiskuntaluokka olivat patriisit, eikä avioliittoja luokkien välillä sallittu ennen vuotta 445 eaa. Plebeijeitä varten perustettiin vuonna 494 eaa. kansantribuunin virka, johon ei voitu valita patriisia. Tämä oli ainoa alemmalle luokalle avoin virka, mutta sillä oli suuret oikeudet. Uskonnolliset asemat oli myöhemminkin rajattu vain patriiseille. Yhteiskuntaluokkien välille tuli joskus niin suuria erimielisyyksiä, että plebeijit ottivat perheensä ja tavaransa ja lähtivät kaupungista leiriytyen sen ulkopuolelle, kunnes heidän vaatimuksiinsa suostuttiin. Näin kävi 494 eaa., 450 eaa. ja 287 eaa. Plebeijit olivat tavallista kansaa. Heillä ei aluksi ollut samanlaisia oikeuksia kuin patriiseilla, mutta he olivat paremmassa asemassa kuin orjat. Taistellen plebeijit kuitenkin saavuttivat samat kansalaisoikeudet kuin patriiseilla oli.
Pieni Naarajärvi (Kinnula)

| Pieni Naarajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kinnula
Koordinaatit:  63°15′57″N, 25°12′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Naarajärveen 
Järvinumero:  14.443.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,6 m  
Pituus:  950 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  2,665 km  
Pinta-ala:  19,072 ha  
Tilavuus:  0,0001666 km³ 
Keskisyvyys:  0,87 m  
Suurin syvyys:  1,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Naarajärvi 
Pieni Naarajärvi  on Keski-Suomessa Kinnulassa  Naaraperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 950 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 166 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 1,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Kivijärven alueeseen (14.443) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy.
Pertti Hannus

Pertti ”Pakeri” Hannus on suomalainen muusikko, pastori ja musiikinopettaja. Hannus soitti 1970-luvun alussa porilaisessa rock-yhtyeessä nimeltä Elonkorjuu. Hän palasi yhtyeeseen vuosien tauon jälkeen vuonna 2004. Pakeri soittaa rumpuja yhtyeessä. Hannus toimii useissa porilaisissa peruskouluissa musiikinopettajana.
Pierre-Samuel du Pont de Nemours

| Pierre-Samuel du Pont de Nemours |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. joulukuuta 1739 Pariisi, Ranskan kuningaskunta
Kuollut: 6. elokuuta 1817 (77 vuotta) Wilmington, Delaware, Yhdysvallat
Muut tiedot
 Nimikirjoitus
Pierre-Samuel du Pont de Nemours (14. joulukuuta 1739 Pariisi, Ranskan kuningaskunta – 6. elokuuta 1817 Wilmington, Delaware, Yhdysvallat) oli ranskalainen taloustieteilijä ja valtiomies. Hänen poikansa perustivat amerikkalaisen Dupont-teollisuussuvun kaksi haaraa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre-Samuel du Pont de Nemours Wikimedia Commonsissa
Plectroglyphidodon johnstonianus

| Plectroglyphidodon johnstonianus |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Koralliahvenet Pomacentridae
Suku::  Plectroglyphidodon
Laji::  johnstonianus
Kaksiosainen nimi
 Plectroglyphidodon johnstonianus  Fowler & Ball, 1924 
Katso myös
   Plectroglyphidodon johnstonianus Wikispeciesissä   Plectroglyphidodon johnstonianus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Plectroglyphidodon johnstonianus on koralliahventen heimoon kuuluva kalalaji. Se kasvaa enimmillään noin 14 senttimetriä pitkäksi, ja sitä tavataan Intian valtameressä ja Tyynessämeressä Afrikan itärannikolta Havaijille, Madquesassaarille ja Pitcairnille.
Sukukypsät P. johnstonianus -yksilöt liikkuvat usein koralliriuttojen ulkoreunan rinteillä. Laji käyttää ravinnokseen levää ja todennäköisesti korallien polyyppeja.
Lisääntymiskaudella laji muodostaa pareja. Laji kiinnittää munansa alustaan, ja koiraat vartioivat munia.