stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Issa

Issa voi tarkoittaa seuraavia:
Issa, antiikin aikainen kaupunki Illyriassa
Issa, Velikajan sivujoki Venäjällä
issat, Djiboutissa asuva somaliheimo
Issa Ber, Niger-joen päähaara Malissa
Bara Issa, Niger-joen sivuhaara Malissa
Issa Bery, Issabéry, kunta Goundamin piirissä Malissa
Ayn Issa, kaupunki Syyriassa
Issa tai Isa, muslimien Jeesuksesta käyttämä nimilähde?  (katso Jeesus islaminuskossa)
Issa, sukunimenä:
Abdullahi Issa (1922–1988), somalialainen poliitikko ja maan pääministeri 1949–1960
Darrell Issa (s. 1953), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
Kobayashi Issa (1763–1827), japanilainen runoilija
Marwan Issa (1965–2024), palestiinalainen Hamas-järjestön Izz ad-Din al-Qassam -prikaatien komentaja
Pierre Issa (s. 1975), eteläafrikkalainen jalkapalloilija
Issa, etunimenä:
Issa Hassan Al-Yasiri (s. 1942), irakilais-kanadalainen runoilija
Issa Bagayogo (1961–2016), malilainen laulaja ja soittaja
Issa Diop (s. 1997), ranskalainen jalkapalloilija
Issa Hayatou (1946–2024), kamerunilainen urheiluvaikuttaja
Issa Konare (s. 1980), senegalilainen koripalloilija
Issa Parvari (s. 1976), iranilainen karateka
Issa Rae (s. 1985), yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja, tuottaja ja ohjaaja
Issa Thiaw (s. 1992), senegalilainen jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Issa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pohjoismainen tasa-arvotiedon keskus

Pohjoismainen tasa-arvotiedon keskus (NIKK) oli vuonna 1995 perustettu sukupuoli- ja tasa-arvotutkimuksen yhteispohjoismainen osaamis- ja tietokeskus. NIKK:llä ei ollut virallista suomenkielistä nimeä, mutta keskuksen nimestä – Nordiskt institut för kunskap om kön – käytettiin suomennosta ”Pohjoismainen tasa-arvotiedon keskus”.
NIKK toimi Oslon yliopiston yhteydessä, ja sitä rahoitti Pohjoismaiden ministerineuvosto (PMN), joka lakkautti sen vuoden 2011 lopussa. Päätös lakkautuksesta tehtiin nopeasti ja ilman virallista perustelua. Syyksi on arveltu Norjassa käyty julkinen keskustelu naistutkimukselle ja feministiselle politiikalle myönnetyn julkisen tuen tarpeellisuudesta.
NIKK toimi pohjoismaisen sukupuolitutkimuksen ja tasa-arvopolitiikan välisenä sillanrakentajana. Se toimi aktiivisessa vuorovaikutuksessa Pohjoismaiden tasa-arvoministerien (MR-JÄM) ja tasa-arvoasiain virkamieskomitean (ÄK-JÄM) kanssa. NIKK osallistui pohjoismaisen tasa-arvoyhteistyön ohjelman ”Huomio sukupuoleen – tavoitteena tasa-arvoinen yhteiskunta” (2006–2010) toteuttamiseen.
NIKK ideoi, koordinoi ja toteutti hankkeita, joiden tavoitteena oli tarkastella tärkeitä tasa-arvo- ja sukupuolipoliittisia kysymyksiä, ja se pyrki myös takaamaan poliittisten keskustelujen ja aloitteiden laadun. Hankkeet käsittivät muun muassa Pohjoismaiden ministerineuvoston tasa-arvoyhteistyön ohjelmaa tukevia selvityksiä, katsauksia, raportteja ja tutkimushankkeita.
NIKK:in kustantama NIKK magasin -lehti ilmestyi kolme kertaa vuodessa, yleisesti kaksi numeroa skandinaavisilla kielillä ja yksi englanniksi. NIKK magasin toimi keskustelukanavana sukupuolentutkimuksen, tasa-arvopolitiikan ja tasa-arvotyön kentän välillä käytävälle dialogille.
Julia (täsmennyssivu)

Julia voi tarkoittaa seuraavia:
Julia, naisen etunimi
89 Julia, asteroidi
Julia, tieteelliseen laskentaan kehitetty ohjelmointikieli
Aqua Julia, antiikin aikainen akvedukti Roomassa
Basilica Julia, Julius Caesarin rakennuttama kokouspaikkana käytetty rakennus Rooman Forum Romanumilla
Curia Julia, Rooman senaatin kokouspaikkana toiminut rakennus Forum Romanumilla
Julia, Atlantilla vuonna 2010 riehunut hurrikaani
Ravintola Julia, ravintola Eerikinkadulla Turussa
Julia, elokuvateatteri Hyvinkäällä
Julia, yhdysvaltalaisen kirjailijan Peter Straubin kauhuromaani vuodelta 1975
Julia, Muistojeni Julia, Fred Zinnemanin ohjaama draamaelokuva vuodelta 1977
Julia Concordia, antiikin aikainen kaupunki Venetiassa, nykyinen Concordia Sagittaria
Julia, sukunimenä:
Didier Julia (s. 1934), ranskalainen poliitikko
Gaston Julia (1893–1978), ranskalainen matemaatikko, jonka mukaan on nimetty Julian joukko
Raúl Juliá (1940–1994), puertoricolainen näyttelijä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Julia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Naisjärjestöt Yhteistyössä – Nytkis

Naisjärjestöt Yhteistyössä – Kvinnoorganisationer i Samarbete NYTKIS ry on vuonna 1988 perustettu suomalaisten naisjärjestöjen yhteistyöjärjestö. Siihen kuuluu sekä poliittisia että ei-poliittisia järjestöjä – eduskuntapuolueiden naisjärjestöt, Naisjärjestöjen Keskusliitto, Sukupuolentutkimuksen seura ja Naisasialiitto Unioni – mikä tekee siitä maailmanlaajuisesti harvinaisen yhteenliittymän. Yli kaksikymmentä vuotta toimineeseen järjestöön kuuluu jäsenjärjestöjen kautta noin 600 000 naista.
NYTKIS tekee työtä naisten aseman parantamiseksi, todellisen tasa-arvon saavuttamiseksi ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden edistämiseksi Suomessa ja kansainvälisesti. NYTKIS-toiminnan painopisteinä on nykyisin muun muassa ehkäistä naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja naiskauppaa, valtavirtaistaa tasa-arvoperiaate sekä tasata vanhemmuudesta aiheutuvia työnantajakustannuksia. Toiminnan alusta asti tavoitteena on ollut lisätä naisten määrää yhteiskunnallisessa päätöksenteossa.
NYTKIS ottaa kantaa yhteiskunnallisiin asioihin lausuntojen ja mielipidekirjoitusten avulla, yleisötapahtumien ja alueellisten NYTKIS-verkostojen kautta sekä asiantuntijaelinten jäsenenä.
Marraskuussa 2024 Nytkis julkaisi laajaa huomiota mediassa saaneen, kuluttajapaneelin vastauksiin perustuvan kyselyn, jonka tulosten mukaan miehet pitäisivät laajasti naisten omana syynä heihin kohdistuvaa väkivaltaa. Asiantuntijan mukaan työn metodiset puutteet vaikeuttavat tulosten arviointia.
Aiheesta muualla

Nytkis
Mariahilf

| Vaakuna> Perustiedot | Sijainti> Perustiedot |
| --- | --- |
Pinta-ala:: 1,48 km²
Asukasluku:: 29 523 (2007)
Asukastiheys:: 19 812 as./km²
Koordinaatit:: 48°11′42″N, 16°20′59″E
Kotisivu:: www.wien.gv.at/mariahilf

Mariahilf on Itävallan pääkaupungin Wienin 6. kaupunginosa (saks. Gemeindebezirk). Kaupunginosa sijaitsee länteen Innere Stadtista ja kuuluu Wienin sisäkaupungin kaupunginosiin. Vuoden 2007 alussa kaupunginosan asukasluku oli 29 523.
Historia

Mariahilf luotiin alun perin Wienin 5. kaupunginosaksi vuonna 1850 viidestä silloisesta esikaupungista, Gumpendorfista, Laimgrubesta, Magdalenengrundista, Mariahilfistä ja Windmühlesta. Vuonna 1861 Wiedenin jaon yhteydessä Mariahilfistä muodostui kaupungin 6. kaupunginosa. Nykyisessä koossaan ja muodossaan Mariahilf on ollut vuodesta 1862 lähtien.
Varhaisimmat tunnetut maininnat Gumpendorfin ja Laimgruben paikkakunnista on 1100- ja 1200-luvuilta.
Väestö

Vuoden 2001 väestölaskennan mukaan Mariahilfin suurimmat kieliryhmät saksan (73,5 %) jälkeen olivat serbia (5,6 %), turkki (3,5 %), kroatia tai sen burgenlandilainen variaatio (2,6 %) ja unkari (1,6 %). Suurimmat uskontoryhmät puolestaan olivat roomalais-katolisuus (47,4 %), islam (6,4 %), ortodoksisuus (6,0 %) ja protestantismi (5,2 %). Uskontoa tunnustamattomia oli 26,8 prosenttia kaupunginosan väestöstä..
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bezirksmuseum Mariahilf (Arkistoitu – Internet Archive)
5. heinäkuuta

5. heinäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 186. päivä (187. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 179 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Unto, Untamo
suomenruotsalainen kalenteri: Ulf
ortodoksinen kalenteri: Ahvo, Ohvo, Leimu, Sergei
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ulmmá
vanhemmissa kalentereissa: Anshelmus, Carolina, Charlotta, Cyrilla, Cyrillus, Epiphanius, Esaias, Melker
Kuolleita

1572 – Longqing, Kiinan keisari (s. 1537)
1666 – Albert VI, Baijerin kuningas (s. 1584)
1676 – Carl Gustaf Wrangel, ruotsalainen marsalkka (s. 1613)
1784 – Anna Rogel, suomalainen unissasaarnaaja (s. 1751)
1793 – Alexander Roslin, ruotsalainen muotokuvamaalari (s. 1718)
1826 – Sir Thomas Stamford Raffles, brittiläisen imperiumin virkamies, Singaporen perustaja ja lintutieteilijä (s. 1781)
1826 – Carl Maria von Weber, saksalainen säveltäjä (s. 1786)
1868 – Magnus von Wright, suomalainen taidemaalari (s. 1805)
1927 – Albrecht Kossel, vuoden 1910 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalainen lääkäri (s. 1853)
1938 – Juho Heikkinen (”Hallan Ukko”), suomalainen aktivisti ja valtiopäivämies (s. 1863)
1945 – John Curtin, Australian pääministeri (1941–1945) (s. 1885)
1953 – Ruffo Cafiero Titta (”Titta Ruffo”, ”Leijona”), italialainen oopperalaulaja (s. 1877)
1965 – Porfirio Rubirosa, dominicalainen diplomaatti (s. 1909)
1966 – György Hevesy (”George de Hevesy”), vuoden 1943 Nobelin kemianpalkinnon saanut unkarilainen fysikaalinen kemisti (s. 1885)
1969 – Walter Gropius, saksalainen arkkitehti (Bauhausin perustaja) (s. 1883)
1970 – Eine Laine, suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja sanoittaja (s. 1892)
1983 – Harry James, yhdysvaltalainen big band -muusikko (s. 1916)
1994 – Tapani Mattila, suomalainen jääkiekkoilija (s. 1940)
2000 – Dorino Serafini, italialainen kilpamoottoripyöräilijä ja Formula 1 -kuljettaja (s. 1909)
2001 – Hannelore Kohl, Saksan liittokansleri Helmut Kohlin puoliso (s. 1933) (itsemurha)
2004 – Hugh Shearer, Jamaikan pääministeri (1967–1972) (s. 1923)
2010 – Bob Probert, kanadalainen jääkiekkoilija (s. 1965)
2010 – Cesare Siepi, italialainen oopperalaulaja (s. 1928)
2011 – Mika Myllylä, suomalainen hiihtäjä (olympiavoittaja) (s. 1969)
2014 – Robert Jeangerard, yhdysvaltalainen koripalloilija (s. 1932)
2015 – Yōichirō Nambu, vuoden 2008 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut japanilainen teoreettinen fyysikko (s. 1921)
2016 – Kari Hautala, suomalainen koripalloilija (s. 1973)
2017 – Joaquín Navarro-Valls, espanjalainen toimittaja, Vatikaanivaltion tiedottaja (s. 1936)
2017 – Irina Ratušinskaja, neuvostoliittolainen toisinajattelija, runoilija ja kirjailija (s. 1954)
2018 – Claude Lanzmann, ranskalainen dokumentaristi (s. 1925)
2019 – Kirsti Ilvessalo, suomalainen tekstiilitaiteilija (s. 1920)
2021 – Richard Donald Schwartzberg (”Richard Donner”), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (s. 1930)
2022 – Jari Niemelä, suomalainen biologi, professori ja Helsingin yliopiston rehtori (s. 1957)
2023 – Coco Lee, amerikankiinalainen poplaulaja (s. 1975)
2023 – Jussi Roponen, suomalainen laulaja (s. 1947)
2024 – Jon Landau, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja (s. 1960)
2024 – Bengt I. Samuelsson, vuoden 1982 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ruotsalainen biokemisti (s. 1934)
2024 – Tapani Yli-Saunamäki, suomalainen yritysjohtaja (s. 1948)
Juhlapäiviä

Algeria: Itsenäisyyspäivä (1962).
Kap Verde: Itsenäisyyspäivä (1975).
Mansaari: Tynwald Day tai Parliament Day maailman vanhimman yhtäjaksoisesti toimineen parlamentin, Tynwaldin, kunniaksi) (1266).
Venezuela: Itsenäisyyspäivä (1811).
Church of the SubGenius: X-Day (1998).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 5. heinäkuuta: |  |
:   Georges Pompidou 1687 – Isaac Newtonin teos Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica julkaistiin.  1853 – Englantilainen liikemies Cecil Rhodes syntyi.  1911 – Ranskan pääministeri ja presidentti Georges Pompidou syntyi.  1946 – Louis Réardin kehittämät bikinit esiteltiin ensimmäisen kerran yleisölle.  1974 – Laukaassa tapahtui bussionnettomuus, jossa kuoli 12 ja loukkaantui 18 ihmistä.  1996 – Dolly-lammas, maailman ensimmäinen kloonattu nisäkäs, syntyi.  
Katso myös: kalenteri ~ 4. heinäkuuta, 6. heinäkuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Elannon pääkonttori

| Elannon pääkonttori |
| --- | --- |

Osoite:  Hämeentie 11A
Valmistumisvuosi:  1928
Käyttäjä:  Kansallinen audiovisuaalinen instituutti Helsingin opetusvirasto (1996–2016) Osuusliike Elanto (vuoteen 1995)
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Elannon pääkonttori on vuonna 1928 valmistunut arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelema toimistorakennus Helsingin Sörnäisissä. Rakennus sijaitsee Elannon korttelissa osoitteessa Hämeentie 11 A ja se toimi Osuusliike Elannon pääkonttorina vuosina 1928–1995. Pääkonttori myytiin vuonna 2005 amerikkalaisille yrityksille J. P. Morgan Real Estate ja Genesta Property:lle arvioilta noin 16 miljoonalla eurolla. Vuosina 1996–2016 talossa toimi vuokralla Helsingin opetusvirasto, joka muutti pois joulukuussa 2016. Nykyään talossa on toimistoja, ravintoloita ja tapahtumatila. Kansallinen audiovisuaalinen instituutti (KAVI) ja sen kirjasto muuttivat taloon talvella 2023–2024.
Tilat

Rakennuksen tiloihin rakennettiin alun perin niin hallinto-, toimi- kuin asuinkerroksiakin. Tiloja ovat muun muassa säästökassasali ja juhlasali, jonka tiloissa toimi Elannon Näyttämö -niminen harrastajateatteri lähes 80 vuoden ajan. Rakennuksen viidennessä kerroksessa tiedetään sijainneen Elannon luojan ja toimitusjohtaja Väinö Tannerin virka-asunto ja kuudennessa kahvila. Tilat ovat laajuudeltaan noin 11 000 neliömetriä. Nykyään osa tiloista suojeltu rakennustaiteellisesti arvokkaina. Rakennuksessa on myös paternosterhissi.
Arkkitehtuuri

Rakennus on tyyliltään 1920-luvun klassisismia ja yksi osa Elannon korttelin "punatiilistä osuusliikearkkitehtuuria". Julkisivun koristemuuraus on niukkaa. Rakennuksen vertikaalisuutta koristaa voimakas ja sen maamerkinomainen kahdeksankerroksinen kulmatorni, jonka ylimmässä kerroksen kohdalla on kello. Kaiku­kadun kautta sisäpihalle kuljettavan sisäänajoportin graniittipylväissä ja julkisivun erkkereissä voidaan nähdä vaikutteita ruotsalaisen Ragnar Östbergin Tukholman kaupungintalosta.
Muuta

Rakennuksen edessä, Kaikukadun vastakkaisella puolella paljastettiin vuonna 1985 Väinö Tannerin muistomerkki, kuvanveistäjä Kari Juvan suunnittelema Tannerin portti. Viereinen Väinö Tannerin kenttä (ent. Haapaniemen kenttä) on myös nimetty hänen mukaansa.
Rakennuksessa on kaksi Väinö Tannerin mukaan nimettyä ravintolaa, jotka molemmat avattiin vuonna 2018, Kaikukadun kulmassa toimiva Tanner ja kolmannessa kerroksessa oleva Väinö Kallio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elannon pääkonttori Wikimedia Commonsissa
Mestarit – Kaija Koo, Vesala, Ellinoora & Jenni Vartiainen

| Mestarit – Kaija Koo, Vesala, Ellinoora & Jenni Vartiainen> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2022–2022
Tyylilaji:  pop, iskelmä
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Kaija Koo   Jenni Vartiainen   Paula Vesala   Ellinoora  
Levy-yhtiö:  Warner Music Finland  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mestarit – Kaija Koo, Vesala, Ellinoora & Jenni Vartiainen on vuonna 2022 järjestetty konserttikiertue, jonka artistit olivat Kaija Koo, Paula Vesala, Ellinoora ja Jenni Vartiainen. Kiertue julkistettiin 28. maaliskuuta 2022 tiedotustilaisuudessa, jonka sisällöstä medialle ei ollut kerrottu ennakkoon mitään. Kiertuetta oli valmisteltu tässä vaiheessa jo parin vuoden ajan.
Konserteissa kuultiin jokaisen artistin isoimpia hittejä heidän itsensä ja toistensa esittämänä. Kappaleita kuultiin myös Vesalan ja Vartiaisen aiemmilta yhtyeiltä, PMMP:ltä ja Gimmeliltä. Kokoonpano julkaisi singleversion Kaija Koon alun perin levyttämästä ”Vapaa”-kappaleesta 14. lokakuuta 2022, viikkoa ennen ensimmäistä konserttiaan. Version tuotti Antti Riihimäki. Singlenä julkaistiin myös neljän kappaleen potpuri, sisältäen yhden kappaleen jokaiselta artistilta.
Yle esitti kiertueen Tampereen-keikan samana iltana televisiosta Yle TV1:llä ja Yle Areenassa 12. marraskuuta 2022. Konserttia katsoi Yle TV1:ltä keskimäärin 402 000 katsojaa. Yle julkaisi myös Pia Asikaisen ohjaaman dokumentin kiertueen valmisteluista.
Jäsenet

Kaija Koo
Jenni Vartiainen
Paula Vesala
Ellinoora
Kiertueen nimi

Maaliskuun lopussa 2022 konserttikiertue julkistettiin Mestarit areenalla -nimellä. Pian sosiaalisessa mediassa nimeä alettiin kritisoida laajasti, sillä se oli sama kuin 1990- ja 2000-luvun vaihteessa toiminnassa olleen Mestarit Areenalla -kokoonpanon kiertuenimi. Alkuperäisistä Mestareista hengissä olevat jäsenet Heikki ”Hector” Harma ja Pepe Willberg eivät myöskään hyväksyneet nimen uudelleenkäyttöä. Harma oli pettynyt, ettei konsertit järjestävä Warner ollut yhteydessä Harmaan, Willbergiin tai alkuperäisiä konsertteja järjestämässä olleeseen Antero ”Ande” Päiväläiseen.
Harma oli yrittänyt saada Warneria vaihtamaan konserttisarjan nimeä, mutta Warner ei ollut suostunut pyyntöön. Mestarit Areenalla ei kuitenkaan ole ollut rekisteröity tavaramerkki, joten Warnerilla oli oikeus käyttää nimeä. Warner Music Finland toimitusjohtajan Niko Nordströmin mukaan lupa nimen käyttöön oli saatu vuonna 2020 alkuperäiseltä järjestäjältä.
11. huhtikuuta 2022 tiedotettiin, että konserttikiertueen nimi tullaan vaihtamaan muotoon Mestarit – Kaija Koo, Vesala, Ellinoora & Jenni Vartiainen.
Konsertit

21.10.2022 Espoo, Metro Areena
28.10.2022 Vaasa, Vaasan Sähkö Areena
29.10.2022 Turku, Gatorade Center
4.11.2022 Kuopio, Kuopio-halli
5.11.2022 Oulu, Ouluhalli
12.11.2022 Tampere, Nokia Arena
13.11.2022 Helsinki, Helsingin jäähalli
Konsertit > Muut esiintymiset

Mestarit vierailivat MTV3-kanavan Posse-ohjelman haastattelussa 14. lokakuuta 2022. Ohjelman päätteeksi he esittivät potpurin kappaleista ”Roviolla”, ”Rusketusraidat”, ”Nartut” ja ”Tule lähemmäs beibi”.
16. lokakuuta 2022 Mestarit vierailivat MTV3:n Tanssii tähtien kanssa -ohjelmassa haastattelussa. Ohjelman aluksi he esittivät versionsa Kaija Koon ”Vapaa”-kappaleesta.
Konsertit > Konserteissa esitetyt kappaleet

Vapaa (Kaija Koo, Vesala, Ellinoora & Jenni Vartiainen)
Supernaiset (Kaija Koo, Vesala, Ellinoora & Jenni Vartiainen)
Ihmisten edessä (Jenni Vartiainen)
Dinosauruksii (Ellinoora)
Nyt on lähtö (Vesala)
Minun tuulessa soi (Kaija Koo)
Duran Duran (Jenni Vartiainen)
Bäng bäng typerä sydän (Ellinoora)
Älä droppaa mun tunnelmaa (Vesala)
Sinä 4ever / Eden (Ellinoora & Jenni Vartiainen)
Kuka keksi rakkauden (Kaija Koo)
Uusia unelmia (Vesala)
Keinu (Jenni Vartiainen)
Nää yöt ei anna armoo / Pulkka (Kaija Koo & Vesala)
Leijonakuningas (Ellinoora)
Potpuri: Roviolla, Rusketusraidat, Nartut, Tule lähemmäs beibi (Kaija Koo, Vesala, Ellinoora & Jenni Vartiainen)
Nopee hopee (Kaija Koo & Vesala)
Funeral Song (Ellinoora)
Lautturi (Vesala & Jenni Vartiainen)
Kaunis rietas onnellinen (Kaija Koo)
Nettiin (Jenni Vartiainen)
2step (Ed Sheeran & Ellinoora)
Tytöt ei soita kitaraa (Vesala)
Missä muruseni on (Jenni Vartiainen)
Elefantin paino (Ellinoora)
Tinakenkätyttö (Kaija Koo)
Tequila (Kaija Koo, Vesala, Ellinoora & Jenni Vartiainen)
Potpuri: En pelkää pimeää, Epäröimättä hetkeekään, Carrie, Uu mama, Kuka sen opettaa, Junat ja naiset, Meille käy hyvin, Sori (Kaija Koo, Vesala, Ellinoora & Jenni Vartiainen)
En haluu kuolla tänä yönä (Kaija Koo, Vesala, Ellinoora & Jenni Vartiainen)
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Vapaa” | 2022 | – | 35 |
| ”Potpuri” | 2022 | – | – |
Aiheesta muualla

Konserttikiertueen verkkosivut
Tampereen Nokia Arenan konserttitaltio Yle Areenassa
Mestarit: Koko tarina -dokumentti Yle Areenassa
Kaija Koo
| --- | --- |
Studioalbumit:  Kun savukkeet on loppuneet  Tuulten viemää  Tuulikello  Unihiekkamyrsky  Operaatio jalokivimeri  Tinakenkätyttö  Mikään ei riitä  Viiden minuutin hiljaisuus  Joulukirkossa  H-Hetki  Irti  Kuka sen opettaa  Sinun naisesi  Taipumaton 
Kokoelmat:  Tuuleen piirretyt vuodet 1980–2000  Minä olen muistanut  Kaunis rietas onnellinen – Parhaat 1980–2011 
Sarjojen kokoelmat:  Suomen parhaat  Lauluja rakkaudesta  Tähtisarja – 30 suosikkia  Suomiklassikot 2 
Singlet:  ”Velho / Kolmen jälkeen aamulla”  ”Tyhjyys / Kuka huutaa”  ”Kaikki vanhat filmit”  ”Kun savukkeet on loppuneet”  ”Pelkään sua, pelkäät mua”  ”Kuka keksi rakkauden”  ”Hanat aukeaa”  ”Niin kaunis on hiljaisuus”  ”Tule lähemmäs beibi”  ”Kylmä ilman sua”  ”Seuraavassa elämässä”  ”Taivas sisälläni”  ”Viisi vuodenaikaa”  ”Tuulikello”  ”Maailman tuulet vie”  ”Minä muistan sinut”  ”Minun tuulessani soi”  ”Päivät lentää”  ”Siipiveikko”  ”Valomerkin aikaan”  ”Tinakenkätyttö”  ”Isä”  ”Ex-nainen”  ”Antaa olla”  ”Mikään ei riitä”  ”Yhtä kaikki”  ”Mentävä on”  ”Vapaa”  ”Kaunis rietas onnellinen”  ”Kuka sen opettaa”  ”Supernaiset”  ”Surulapsi”  ”Ajoin koko yön”  ”En pelkää pimeää”  ”Siniset tikkaat”  ”Nää yöt ei anna armoo”  ”Paa mut cooleriin”  ”Mun sydän”  ”Tule lähemmäs beibi 2018”  ”Pelkkää voittoo”  ”Onnellinen loppu”  ”Hullut päivät”  ”Taipumaton”  ”Sattuu”  ”Nopee hopee”  ”Vapaa (Mestarit)”  ”Onnea matkaan” 
Muuta:  Diskografia  Luettelo kappaleista 
| n k Jenni Vartiainen |
| --- | --- |
Diskografia
Studioalbumit:  Ihmisten edessä  Seili  Terra  Monologi 
Kokoelmat: Ihmisten edessä 2007–2019 
Singlet:  ”Tunnoton”  ”Ihmisten edessä”  ”Toinen”  ”Mustaa kahvia”  ”En haluu kuolla tänä yönä”  ”Nettiin”  ”Missä muruseni on”  ”Duran Duran”  ”Eikö kukaan voi meitä pelastaa?”  ”Minä ja hän”  ”Junat ja naiset”  ”Selvästi päihtynyt”  ”Suru on kunniavieras”  ”Eden”  ”Minä sinua vaan”  ”Turvasana”  ”Se oikea”  ”Väärään suuntaan”  ”Voulez-vous”  ”Made in Heaven”  ”Labyrintti”  ”Lanka”  ”Ihmisten edessä (ROOS+BERG Remix)”  ”Villit vedet” 
Muuta: Gimmel
Verkkoalustojen huonontuminen

Termin enshittification luoja Cory Doctorow vuonna 2022.
Verkkoalustojen huonontuminen eli enshittification (suomeksi esimerkiksi paskautuminen, paskistuminen tai paskiintuminen) on termi, jolla tarkoitetaan kaksipuolisina markkinoina toimivien verkkoalustojen laadun yleistä heikkenemistä. Esimerkkejä verkkoalustojen huonontumisesta ovat teknologiajättien, kuten Amazonin, Bandcampin, Facebookin, Googlen, Redditin, Twitterin ja Unityn, tarjoamien palvelujen ja tuotteiden heikentyminen kuluttajan näkökulmasta.
Käsitteen enshittification loi kirjailija Cory Doctorow marraskuussa 2022. Doctorow on myös käyttänyt englanninkielistä termiä platform decay (suom. alustan rappeutuminen) kuvaamaan samanlaista käsitettä. American Dialect Society valitsi sanan vuoden 2023 sanakseen.