stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Inkeriläisten kansannousu
Aiheesta muualla

Inkerin sankarillinen taistelu elämästä ja kuolemasta 15 vuotta sitten, Hakkapeliitta, 27.03.1934, nro 13-14, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Heimosodat 1918–1922 |
| --- | --- |
Viron vapaussota (1918–1920):  Viron Avustamisen Päätoimikunta  Pohjan Pojat  I Suomalainen Vapaajoukko 
Vienan retket (1918):  Muurmannin legioona  Karjalan rykmentti 
Aunuksen retkikunta (1919):    
Petsamon retket (1918 ja 1920):    
Inkeriläisten kansannousu (1918–1920):  Inkerin Väliaikainen Hoitokunta  Pohjois-Inkerin Hoitokunta  Kirjasalon tasavalta  Inkerin Pataljoona  Pohjois-Inkerin Rykmentti 
Itäkarjalaisten kansannousu (1921–1922):  Karjalan metsäsissit  Läskikapina 
 Heimoaate  Itä-Karjalan kysymys  Suur-Suomi-aate  Suomen sisällissota  Venäjän sisällissota  Tarton rauha 
Inkeriläisiä pakolaisia Raudun Raasulin tulliasemalla vuonna 1921.
Joey Palmroos

Joey Palmroos (s. 1989 Turku) on suomalainen elokuvaohjaaja.
Hän on ohjannut kaksi elokuvaa, Five Outlaws (2023) ja Delivery Run (2024).
Palmroos opiskeli Met Film Schoolissa. Hän toimi Pete Riskin apulaisena mainoskuvauksissa.
Hän on ohjannut mm. Signmarkin musiikkivideon.
Hänen aviopuolisonsa on Dora Palmroos. Heillä on yhteinen tytär ja oma tuotantoyhtiö nimeltä Arctic Renegades.
Aiheesta muualla

https://www.joeypalmroos.com/
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Nord-Fron

Nord-Fron on Norjan kunta Innlandetin läänissä Gudbrandsdalenin keskiosissa. Kunnan rajanaapureita ovat pohjoisessa Sel, idässä ja etelässä Sør-Fron, lounaassa Øystre Slidre ja lännessä Vågå. Kunnan hallinnollinen keskus on Vinstra, jonka lisäksi kunnassa sijaitsee Kvamin taajama. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 5 586 asukasta.
Historia

Nord- ja Sør-Fron olivat alun perin yksi kunta, joka jaettiin kahteen osaan ensimmäistä kertaa 1851. Kunnat liitettiin yhteen vuonna 1966 ja erotettiin taas omiksi kunnikseen toisen kerran vuonna 1977.
Kuvia

Kvamin kirkko
Peer Gynt -patsas Vinstran rautatieasemalla
Tunnettuja henkilöitä

Grete Berget (1954–2017), poliitikko
Ingar Sletten Kolloen (s. 1951), toimittaja ja tietokirjailija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nord-Fron Wikimedia Commonsissa
Innlandetin läänin kunnat
Alvdal
Dovre
Eidskog
Elverum
Engerdal
Etnedal
Folldal
Gausdal
Gjøvik
Gran
Grue
Hamar
Kongsvinger
Lesja
Lillehammer
Lom
Løten
Nord-Aurdal
Nord-Fron
Nord-Odal
Nordre Land
Os
Rendalen
Ringebu
Ringsaker
Sel
Skjåk
Stange
Stor-Elvdal
Søndre Land
Sør-Aurdal
Sør-Fron
Sør-Odal
Tolga
Trysil
Tynset
Vang
Vestre Slidre
Vestre Toten
Vågå
Våler
Østre Toten
Øyer
Øystre Slidre
Åmot
Åsnes
Norjan läänit | Norja
Minasgeraisinnapsija

| Minasgeraisinnapsija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Napsijat Pipromorphidae
Suku::  Napsijat Phylloscartes
Laji::  roquettei
Kaksiosainen nimi
 Phylloscartes roquettei  E.Snethlage, 1928 

Katso myös
   Minasgeraisinnapsija Wikispeciesissä   Minasgeraisinnapsija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Minasgeraisinnapsija (Phylloscartes roquettei) on erittäin uhanalainen Minas Geraisin osavaltiossa Brasiliassa elävä varpuslintu.
Kooltaan minasgeraisinnapsija on noin 11,5 cm. Lajin vatsa ja rinta ovat väriltään vihertävän keltaiset. Selkä ja pää ovat tummanvihreät. Linnun siivet ovat mustat ja niissä on keltaisia raitoja. Pyrstö on pitkä ja sen asento on suvulle tyypillisen pysty. Minasgeraisinnapsijan laulu on nopea ja rullaava prrr it tit-tit-tit. Lajin kutsuääni on terävä piip.
Minasgeraisinnapsijan elinympäristöä ovat kuivat metsät. Ravintonaan laji käyttää hyönteisiä. Lajin kannan kooksi arvioidaan 50–250 yksilöä. Suurin uhka lajille ovat metsien hakkuut, erityisesti Astronium urundeuva -puun hakkuiden vuoksi. Lisäksi metsää tuhoutuu kaivostoiminnan seurauksena.
Gunnar Myrttinen

Gunnar Myrttinen (14. lokakuuta 1922 – 31. lokakuuta 2004) oli suomalainen jalkapalloilija.
Puolustajana pelannut Myrttinen edusti urallaan Porvoon Weikkoja TUL:n sarjoissa ja 1. divisioonassa vuosina 1940–1948 sekä Kiffeniä mestaruussarjassa 1949–1953. Hän voitti Kiffenissä SM-pronssia 1949. Kaikkiaan Myrttinen pelasi viiden kauden aikana 80 mestaruussarjaottelua, joissa hän teki seitsemän maalia.
Myrttinen pelasi maajoukkueessa vuosina 1948–1952 kolme maaottelua.
Ürümqin mellakat 2009

Ürümqin sijainti.
Ürümqin mellakat 2009 puhkesivat 5. heinäkuuta 2009 Ürümqissa, Xinjiangin autonomisen alueen pääkaupungissa Luoteis-Kiinassa. Tapahtumat saivat alkunsa uiguurien mielenosoituksesta. Mellakoiden ensimmäiseen päivään arvioidaan olleen osallisena 1 000–3 000 uiguuria. Kaksi päivää myöhemmin sadat han-kiinalaiset ottivat yhteen sekä viranomaisten että uiguurien kanssa. Mellakoiden myötä Kiinan presidentti Hu Jintao poistui kesken G8-maiden huippukokouksesta ja palasi Kiinaan.
Väkivaltaisuudet liittyivät pitkäaikaiseen han-kiinalaisten ja uiguurien muslimivähemmistön väliseen etniseen konfliktiin. Mellakkaa edelsivät väkivaltaisuudet Guangdongin maakunnassa kymmenen päivää aiemmin, jolloin uiguurit olivat osoittaneet tyytymättömyyttään Kiinan hallituksen toimiin kahden uiguurityöläisen kuoleman suhteen. Viranomaiset kertoivat ainakin 197 ihmisen kuolleen sekä 1 721 haavoittuneen. Lisäksi mellakoissa tuhoutui useita ajoneuvoja sekä rakennuksia. Poliisi yritti tukahduttaa mellakoitsijoita kyynelkaasulla, vesitykeillä, panssaroiduilla ajoneuvoilla sekä tiesuluilla ja hallitus julisti useimmille kaupunkialueille ulkonaliikkumiskiellon. Viranomaiset myös sulkivat internetin sekä rajoittivat matkapuhelinten käyttöä yöllä.
Kapinan aikana pidätettiin maltillinen uiguurien asianajaja, taloustieteen professori Ilham Tohti tämän arvosteltua Kiinan hallituksen uiguureihin kohdistamaa politiikkaa.
Mellakoitsijoiden saamat syytteet

Kaikkiaan 83 henkilöä pidätettiin mellakoiden yhteydessä. Sanomalehti China Daily raportoi elokuun lopussa, että yli 200 uiguuria oli saanut syytteen asiasta ja että oikeudenkäynnit alkaisivat saman kuukauden aikana. Oikeudessa 21 henkilöä syytettiin "murhista, tuhotöistä, ryöstöistä ja omaisuuden vahingoittamisesta" ja lokakuussa kuusi uiguuria sai kuolemantuomion ja yksi elinkautisen vankeustuomion osuudestaan mellakointiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ürümqin mellakat 2009 Wikimedia Commonsissa
Ahvenlampi (Äänekoski, Liimattala)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°46′24″N, 25°44′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskuoja:  oja Isojokeen 
Järvinumero:  14.414.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,927 km  
Pinta-ala:  4,771 ha  
Tilavuus:  0,0001208 km³ 
Keskisyvyys:  2,53 m  
Suurin syvyys:  4,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Liimattalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 380 metriä pitkä, 170 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 120 800 kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 2,5 metriä. Suurin syvyys on 4,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Lampeen tulee muutama metsä- ja pelto-oja ja sen laskuoja lähtee pohjoisrannasta. Laskuoja kääntyy pian kohti kaakkoa ja yhtyy Isojokeen aivan sen alajuoksulla. Lammen vedenpinnan korkeus on 116 metriä mpy., joten laskuojan pudotukseksi kertyy 16,5 metriä.
Max Jensen

Max Jensen  (1. lokakuuta 1933 – 1979) oli ensimmäisiä suomalaisia judokoita. Ammatiltaan hän oli markkinointipäällikkö ja toimi ICI:llä. Jensen graduoi judon 1. danin Pariisissa elokuussa 1961 toisena suomalaisena. 2. danin hän graduoi Ichirō Abelle 17 heinäkuuta 1964 yhdessä Väinö Haukan kanssa. Jensen kirjoitti kaksi ensimmäistä suomenkielistä judo-kirjaa.
Judo – valkoisesta mustaan vyöhön, 1967
Judon salaisuudet ja musta vyö, 1973
Kilpailumenestys judossa

Max Jensen oli judon Suomenmestari alle 80 kg sarjassa vuosina 1963 ja 1964. Lisäksi hän voitti judon avoimessa sarjassa suomenmestaruuden vuonna 1963  ja hopeaa vuonna 1964
Veturitie

Alareunassa Veturitien kiertoliittymä. Pohjoiseen tie jatkuu Triplan alittavassa tunnelissa, kun taas heti liittymästä itään alkaa pääradan alittava Teollisuuskadun tunneli Vallilan suuntaan.
Veturitien kiertoliittymä kuvattuna Pasilansillalta.
Veturitie (ruots. Lokvägen) on noin 3,4 kilometriä pitkä katu Helsingin Pasilassa. Katu alkaa Nordenskiöldinkadulta. Nordenskiöldinkadun päässä katu haarautuu kahteen suuntaan. Itäisempi haara on suorana jatkeena Vauhtitielle. Sen jälkeen Veturitien oikealla puolella on Toralinna-niminen talo. Toralinnan jälkeen tulee risteys, josta lähtee vasemmalle Veturitien suuntainen Pasilankatu, joka päättyy Keski-Pasilan jälkeen takaisin Veturitielle.
Risteyksen jälkeen Veturitie muuttuu nelikaistaiseksi. Kaistoista reunimmaiset jatkuvat maan päällä, mutta keskimmäiset kaistat alittavat Keski-Pasilan kiertoliittymän tunnelissa. Koko Veturitie alittaa Pasilansillan ja Triplan kauppakeskuksen tunnelissa. Lisäksi junaradan ali on suunniteltu tunnelia, joka yhdistäisi Veturitien Rautatieläisenkatuun.
Aikaisemmin Veturitie kulki Pasilankadun molempien päiden välisellä osuudella vanhan tavararatapihan länsilaitaa myötäillen varsin lähellä Pasilankatua, josta sen erotti vain kapeahko vihervyöhyke. Kun kauppakeskus Triplaa vuonna 2015 alettiin rakentaa, tämä osuus Veturitiestä suljettiin ja liikenne ohjattiin Keski-Pasilan ohi Pasilankatua pitkin. Rakennustöiden yhteydessä Veturitie myös siirrettiin nykyiselle kohdalleen, jossa se avattiin liikenteelle vuonna 2019. Vuonna 2021 alkaneessa katuremontissa Veturitien linjausta siirrettiin edelleen lähemmäksi junarataa Triplan pohjoispuolella. Vapautuvaan tilaan rakennetaan Ratapihakortteleiksi kutsuttuja asuin- ja toimistorakennuksia. Veturitietä on sittemmin kutsuttu Keski-Pasilan pääkaduksi.
Triplan pohjoispuolella Veturitien itäpuolella sijaitsee Pasilan autojuna-asema, jonka jälkeen Pasilankatu päättyy takaisin Veturitielle. Pasilankadun risteyksen jälkeen Veturitie kulkee rantaradan yli, Hartwall Areenan ohi ja Hakamäentien ali. Sen jälkeen on pitkä, melko suora osuus. Tässä kohdassa kadun vasemmalla puolella on Ilmalan junavarikko ja oikealla puolella Ilmalan bussivarikko, jota käyttää Pohjolan Liikenne. Veturitie päättyy Metsäläntien ja Asesepäntien risteykseen, josta sama katu jatkuu nimellä Rajametsäntie.
Rakennuksia kadun varrella

Toralinna
Tripla
Pasilan autojuna-asema
Helsinki-halli
Ilmalan varikko
Poikkikadut etelästä pohjoiseen

Nordenskiöldinkatu
Veturitie (itäinen haara, kaakkoon)
Pasilankatu (luoteeseen/pohjoiseen)
Veturitallinkuja (kaakkoon)
kiertoliittymä: Pasilan tornikuja (länteen) ja Teollisuuskadun tunneli (itään); samassa kohdassa Veturitien yli kulkee Pasilansilta.
Firdonkatu (länteen)
Höyrykatu (länteen)
Laskumäki (koilliseen Pasilan autojuna-asemalle)
Suopolku (itään)
Pasilankatu (lounaaseen/etelään)
Hakamäentie
Areenakuja (kaakkoon)
Metsäläntie (länteen) ja Asesepäntie (itään); samasta risteyksestä eteenpäin jatkuu Rajametsäntie.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veturitie Wikimedia Commonsissa
Toralinna.
Pasilan autojuna-asema
Knud Heinrichsen

Knud tai Knut Heinrichsen (3. huhtikuuta 1923 Helsinki – 20. elokuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän edusti Kronohagens Idrottsföreningiä vuosina 1942–1946 ja voitti Suomen mestaruuden vuonna 1943.lähde? Myöhemmin hän toimi KIF:n puheenjohtajana vuosina 1967–1968.
Knud Heinrichsen isä Christian Marius Henrichsen (1883-1937) oli kotoisin Tanskan Asminderødistä, hänen äitinsä Josefiina Johantytär Kolanen (1885-1962) oli suomenruotsalainen.
Batin & Ryydin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 3 |  |
| ↙Kokoelmat | 1 |  |
| ↙EP:t | 1 |  |
| ↙Singlet | 12 |  |
Tämä artikkeli käsittelee suomalaisen yhtyeen Batin & Ryydin diskografiaa.
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Listasijoitukset> Albumilista  | Listasijoitukset>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Ehtaa tavaraa |  Julkaistu: 1989  Levy-yhtiö: Tippa Productio | 1 |  |
| Niin kallis on maa... |  Julkaistu: 1991  Levy-yhtiö: Poptori | 35 |  |
| Ryydimaa |  Julkaistu: 1998  Levy-yhtiö: Ryyd Records | – |  |
Kokoelmat

| Nimi | Julkaisutiedot |
| --- | --- |
Ryydimpää Tavaraa:  Julkaistu: 2002
EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot |
| --- | --- |
Spesiaali Edition:  Julkaistu: 1998
Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Listasijoitukset> Jukebox-lista | Myynti | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Ehtaa tavaraa” | 1989 | 1 | 4 | 1 | kultaa | Ehtaa Tavaraa |
| ”Voi Ryydana” | 1989 | – | 7 | (lista ei toiminnassa) | – | Ehtaa Tavaraa |
| ”Ryydjoulu” | 1989 | 3 | 7 | (lista ei toiminnassa) | – | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Tapsa on vanki” | 1990 | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Ryydimaa |
| ”Rapula” | 1990 | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Niin Kallis On Maa... |
| ”Saarna” | 1991 | 5 | – | (lista ei toiminnassa) | – | Niin Kallis On Maa... |
| ”Ehtaa tavaraa 22 ja 1/2” | 1991 | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Niin Kallis On Maa... |
| ”Räpyläjenkka” | 1997 | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | Ryydimaa |
| ”Ya-ya-yaa” | 1997 | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Kesäxi rapakuntoon” | 2020 | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Bat & Ryyd Boogie” | 2022 | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Ehtaa Peliä-Lätkäralli” | 2022 | – | – | (lista ei toiminnassa) | – | (julkaistu vain singlenä) |
Nils-Erik Mikander

Nils-Erik ”Nipa” Mikander (s. 1936) on suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja. Hän pelasi enimmäkseen oikeana laitahyökkääjänä.
Mikander aloitti uransa 9-vuotiaana HJK:n C-junioreissa, ja vuonna 1954 hän nousi seuran SM-sarjassa pelanneeseen edustusjoukkueeseen. Vuonna 1957 hänet lainattiin Maakuntasarjassa pelanneeseen Lahden Pallo-Miehiin, jota valmensi silloinen Suomen maajoukkuevalmentaja Kurt Weinreich. LPM nousi Suomensarjaan Mikanderin tehdessä 17 maalia. Vuosiksi 1958–1959 hän palasi HJK:hon. Pallo-Poikien SM-sarjajoukkueessa hän pelasi kaudella 1960. Kaudeksi 1961 hän siirtyi pelaajavalmentajaksi Herttoniemen Urheilijoihin, joka nousi Suomensarjaan. HerU muuttui myöhemmin Herttuaksi, joka puolestaan fuusioitui Kiffeniin, jossa Mikander pelasi uransa loppuun, vuoteen 1974 asti.
Pelaajauransa jälkeen Mikander kuului Kiffenin edustusjoukkueen valmennusjohtoon 25 vuoden ajan aina 1990-luvun puoliväliin saakka, vaihdellen ykkös- ja kakkosvalmentajan roolissa. Myös Kiffenin ikämiestoiminnassa hän oli pitkään mukana 1970-luvulta lähtien. Hän kuului myös seuran ja sen jalkapallojaoston johtokuntaan. Kiffenin lisäksi Mikander valmensi välillä yhdessä Erkki Alajan kanssa HPS:aa kaudella 1984, Väinämöisen Palloa ja FC Canonia.
Nils-Erik Mikanderin veli Leo Mikander pelasi urallaan muun muassa HPS:ssa, jossa voitti Suomen mestaruuden kaudella 1957.
Taira Shinken

Taira Shinken (1897–1970) (jap. 平 信賢, Shinken Taira ) oli japanilainen kamppailulajien taitaja. Hän syntyi  (jap. 前里 信賢, Maezato Shinkennille) vuonna 1897 Kumen saarella Ryūkyū saarilla.
Karate

Vuonna 1922, Shinken matkusti työnhakuun Tokioon jossa hänet esiteltiin muun muassa Gichin Funakoshille. Tokiossa hän harjoitteli karatea vuodesta 1929 Moden Yabikun oppilaana ja tuli tämän kotioppilaaksi eli deshiksi vuonna 1934.
Seiko Fujita järjesti Shinken Tairan-sensein nuoren Motokatsu Inouen kobudo-ase opettajaksi
Aarre Klinga

Aarre Klinga (28. maaliskuuta 1930 Helsinki – 26. huhtikuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija, jääkiekkoilija ja käsipalloilija.
Jalkapalloa maalivahtina pelannut Klinga edusti urallaan Kiffeniä 1946–1957 ja 1963–1964 sekä Valkeakosken Hakaa 1958–1962. Klinga siirtyi Kiffeniin Helsingin Jalkapalloklubin B-junioreista. Hän nousi avauskokoonpanon pelaajaksi 1951 ja oli Kiffenin kapteeni sen voittaessa Suomen mestaruuden 1955. Kiffenin pudottua mestaruussarjasta Klinga siirtyi Hakaan, jossa hän voitti mestaruuden 1960 ja 1962 sekä Suomen Cupin Hakassa 1959 ja 1960. Kaikkiaan Klinga pelasi 16 kauden aikana 244 pääsarjatason ottelua. Klinga pelasi maajoukkueessa vuosina 1953–1959 yhteensä 10 maaottelua. Pelaajauran jälkeen Klinga toimi lyhyen ajan myös valmentajana Kiffenissä.
Käsipallossa Klinga pääsi Kiffenin edustusjoukkueeseen 17-vuotiaana. Hän edusti Kiffeniä vuosina 1947–1953, 1958–1960 ja 1963–1965. Klinga pelasi urallaan myös Ilveksessä, Karhun Pojissa, UK-51:ssä, HJK:ssa ja Katajanokan Haukoissa. Klinga voitti viisi sisäpelin ja kaksi ulkopelin Suomen mestaruutta. Hän oli myös neljästi SM-sarjan paras maalintekijä ja teki urallaan yli 1 500 maalia. Klinga edusti Suomea 10 A-maaottelussa.
Klinga pelasi myös jääkiekkoa hyökkääjänä. Hän edusti SM-sarjassa KIF:ia 1946–1953 ja Töölön Vesaa 1957–1958. Klinga oli kaudella 1952–1953 SM-sarjan paras maalintekijä.
Aarre Klinga oli koripalloilija Kari-Pekka Klingan isä.
(Everything I Do)

| ”(Everything I Do) I Do It for You” Bryan Adams |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Robin Hood: Prince of Thieves soundtrack ja Waking Up the Neighbours
 Julkaistu: 18. kesäkuuta 1991
 Formaatti: 7", CD-single
 Tekijä(t): Bryan Adams Michael Kamen Robert Lange
 Tuottaja(t): Robert Lange
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 06.33
 Levy-yhtiö: A&M
Bryan Adamsin muut singlet
| ”Only the Strong Survive” 1987 | ”(Everything I Do) I Do It for You” 1991 | ”Can’t Stop This Thing We Started” 1991 |
(Everything I Do) I Do It for You on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Bryan Adamsin kappale. Kappaleen ovat tehneet Bryan Adams, Michael Kamen ja Robert Lange. Se esiintyi kahdella albumilla samanaikaisesti julkaistaessa. Vuoden 1991 elokuvan Robin Hood – varkaiden ruhtinas soundtrack-albumilla ja Adamsin kuudennella studioalbumilla, Waking Up the Neighbours (1991).
Kappale oli valtava listamenestys kansainvälisesti, erityisesti Isossa-Britanniassa, missä se vietti 16 peräkkäistä viikkoa ykkössijalla UK Singles Charts -listalla (pisin aika brittien listojen historiassa). Se myös pysyi seitsemän viikkoa ykkössijalla Billboard Hot 100 -listalla ja yhdeksän viikkoa ykkösenä Adamsin kotimaan Kanadan Canadian Singles Charts -listalla.  Se oli ykköshitti monilla listoilla ja myi yli 15 miljoonaa kopiota maailmanlaajuisesti, tehden siitä Adamsin menestyneimmän kappaleen ja myös yhden kaikkien aikojen eniten myyneistä singleistä.
Adams, Kamen ja Lange voittivat vuoden 1992 Grammy-gaalassa Grammy-palkinnon ”Parhaasta elokuvaan tai televisoon tehdystä kappaleesta” ja se oli myös Oscar-ehdokkaana ”Parhaasta laulusta”, mutta se hävisi sen kappaleelle ”Beauty & the Beast”. Kappaleesta ovat myöhemmin tehneet coverin sadat artistit ympäri maailman.
Tausta

Muusikot kappaleen alkuperäisessä äänityksessä ovat Bryan Adams (laulu ja kitara), Bill Payne (piano), Mickey Curry (rummut), Larry Klein (basso), Keith Scott (kitara) ja Mutt Lange (koskettimet ja taustalaulu). Kappale kirjoitettiin Lontoossa olevassa studiossa, missä Adams työskenteli vuonna 1990, ja hän ja Lange tekivät sen 45 minuutissa.
Listasijoitukset ja sertifikaatit > Viikoittaiset listat

| Listat (1991) | Paras  sijoitus |
| --- | --- |
Australia (ARIA): 1
Belgia (Ultratop 50 Flanders): 1
Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 1
Canada Top Singles (RPM): 1
Canada Adult Contemporary (RPM): 1
Tanska (IFPI): 1
Eurooppa (Eurochart Hot 100): 1
Suomi (Suomen virallinen lista): 1
Ranska (SNEP): 1
Saksa (Official German Charts): 1
Irlanti (IRMA): 1
Italia (FIMI): 1
Alankomaat (Dutch Top 40): 1
Uusi Seelanti (Recorded Music NZ): 1
Norja (VG-lista): 1
Espanja (AFYVE): 1
Ruotsi (Sverigetopplistan): 1
Sveitsi (Schweizer Hitparade): 1
UK Singles (The Official Charts Company): 1
US Billboard  Hot 100: 1
US Billboard Hot Adult Contemporary Tracks: 1
US Billboard Hot Mainstream Rock Tracks: 1
Listasijoitukset ja sertifikaatit > Vuoden lopun listat

| Listat (1991) | Sijoitus |
| --- | --- |
Australia (ARIA): 1
Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 1
Alankomaat: 1
UK Singles Chart: 1
US Billboard Hot 100: 1
Listasijoitukset ja sertifikaatit > Vuosikymmenen lopun listat

| Listat (1990-1999) | Sijoitus |
| --- | --- |
UK Singles Chart: 7
US Billboard Hot 100: 37
Listasijoitukset ja sertifikaatit > Kaikkien aikojen listat

| Lista | Sijoitus |
| --- | --- |
UK Singles Chart: 17
US Billboard Hot 100: 18
Listasijoitukset ja sertifikaatit > Myynti ja sertifikaatit

| Alue | Sertifikaatti | Myynti/lähetykset |
| --- | --- | --- |
| Australia (ARIA)0 | 2x Platina | 140 000 |
| Itävalta (IFPI Austria) | Platina | 50 000 |
| Kanada (Music Canada) | 2x Platina | 200 000 |
| Ranska (SNEP) | Kulta | 508 000 |
| Saksa (BVMI) | Platina | 500 000 |
| Ruotsi (GLF) | Platina | 50 000 |
| Iso-Britannia (BPI) | 2x Platina | 1 820 000 |
| Yhdysvallat (RIAA) | 3x Platina | 4 100 000 |
Käännös suomeksi
Toshikazu Ichimura

Toshikazu Ichimura  (s. 12. joulukuuta 1941) on japanilainen budō-opettaja (aikido 6. dan shihan, iaidō 6. dan renshi) Hän oli Ruotsissa ja Suomessa 1970–1980 luvuilla vaikuttanut aikido-ohjaaja.
Ichimura-sensei toimi aikido-opettajana Skandinaviassa syksystä 1966 lähtien. Hän opetti aikidoa ja iaidōa leireillä yleisesti pohjoismaissa mutta vakituisesti hän opetti Uppsalassa, Ruotsissa. Suomessa hän piti ensimmäisen aikidoleirin 1970 Trygve Forsstenin kutsumana. Ichimura sensei myös tiettävästi opetti ensimmäisenä Suomessa iaidōa aikidoleirillä Pietarsaaressa toukokuussa 1971. Tällöin hän opetti ZNKR-iaidōa.  Aikidon pääopettajana Skandinaviassa hän lopetti joulukuussa vuonna 1986, jolloin hän palasi Japaniin luopuen budōharjoittelusta. Paluu johtui osaltaan sensein erimielisyyksistä ruotsalaisten oppilaittensa kanssa, osin hänen kääntymisestään kristinuskoon.
Suoritetut vyöarvot tai graduoinnit budōlajeissa

aikido 6. dan 9.1.1977 (Zaidan Hojin Aikikai, Kisshomaru Ueshiba)
iaidō 6. dan 1.5.1969 (Dai Nippon Butokukai, Zen Nippon Iaidō Renmei)
Suoritetut opettajaarvot budōlajeissa

aikido, shihan 9.1.1977 (Zaidan Hojin Aikikai, Kisshomaru Ueshiba)
renshi 1.5.1969 (Dai Nippon Butokukai, Zen Nippon Iaidō Renmei)
Hormuzd Rassam

| Hormuzd Rassam |
| --- | --- |
 Hormuzd Rassam vuoden 1854 paikkeilla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1826 Mosul, Osmanien valtakunta
Kuollut: 15. syyskuuta 1910 Hove, Yhdistynyt kuningaskunta
Koulutus ja ura
Instituutti:  British Museum
Tutkimusalue:  assyriologia arkeologia
Hormuzd Rassam (syyr. ܗܪܡܙܕ ܪܣܐܡ, arab. هرمز رسام‎; 1826 – 15. syyskuuta 1910) oli British Museumille työskennellyt assyriologi ja arkeologi. Tämän lisäksi hän toimi brittien diplomaattina ja virkamiehenä. Rassam syntyi Mosulissa tuolloisessa Osmanien valtakunnassa ja sai myöhemmin Britannian kansalaisuuden. Rassam löysi uransa aikana esimerkiksi tuhansia nuolenpääkirjoitusta sisältäneitä savitauluja.