stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Happomarjat
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Berberis
Suomen Lajitietokeskus: Happomarjat (Berberis)
Funet: Happomarjat (Berberis)
ITIS: Berberis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Berberis (englanniksi)
Flora of China: Berberis (englanniksi)
PheroBase: Floral volatiles of Genus Berberis (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q158503  Wikispecies: Berberis  APDB: 188624  APNI: 114147  BOLD: 121610  CoL: 39LV  EoL: 61051  EPPO: 1BEBG  FNA: 103816  FoAO2: Berberis  FoC: 103816  FoIO: berberis  GBIF: 3033893  GRIN: 1403  iNaturalist: 58728  IPNI: 3937-1  IRMNG: 1333459  ITIS: 18814  NBN: NHMSYS0000456429  NCBI: 22774  NZOR: cac7717f-f041-4f67-8296-1d1e85697275  Open Tree of Life: 880484  PLANTS: BERBE  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:328526-2  Tropicos: 40026670  VASCAN: 893  VicFlora: 6cc2e9c9-7c72-4397-8fe8-d3399bcfb928  WFO: wfo-4000004457  WoRMS: 426090
Harezm

Harezm tai Horezm (joskus myös Khwarezm; pers. ‏Khwārazm‎, uzb. Xorazm) on historiallinen alue Keski-Aasiassa nykyisten, Turkmenistanin ja Uzbekistanin alueella. Harezm sijaitsee Araljärven eteläpuolella Amudarjan varrella.
Harezm on keidasalue, jota ympäröivät Kyzylkumin ja Karakumin autiomaat sekä Ustjurtin tasanko. Alue on ollut tärkeä keskus useille entisille valtakunnille. Siellä puhuttu iranilainen horezmin kieli on jo sammunut.
Historia

Antiikin lähteet tuntevat Harezmin nimellä Chorasmia. Se oli osa muinaista Persiaa noin 500–300 eaa. minkä jälkeen alue kuului vaihtelevasti Aleksanteri Suuren seuraajavaltioihin ollen ajoittain myös itsenäinen.
Afrighidien hallitsijasuku hallitsi pääasiassa itsenäistä Chorasmian kuningaskuntaa 305–995. Kuningaskunta tosin oli välillä sassanidien ja umaijadien vasalli. Harezm kääntyi islamin 700-luvulla.
Alue irtautui itsenäiseksi Kovaresmian valtioksi 1000-luvun lopulla. Mongolit tuhosivat Kovaresmian 1200-luvulla, minkä jälkeen aluetta hallitsivat vuorollaan il-kaanit, timuridit ja šaibanidit. 1500-luvulla Harezmista tuli Hivan kaanikunnan keskus.
Venäjän keisarikunta yritti valloittaa Harezmin 1717 ja 1839, ja onnistui lopulta siinä 1873 jolloin Hivan kaanikunnasta tuli Venäjän protektoraatti. Venäjän vallankumouksen jälkeen kaanikunnasta muodostettiin lyhytikäinen Horezmin sosialistinen kansantasavalta, joka liitettiin Neuvostoliittoon vuonna 1924.
Aiheesta muualla

Mongolien tekemästä Harezmin tuhosta: Tom Phillips: Ihmiset, näin munasimme kaiken. 2018. S. 200–210. ISBN 978-952-04-0720-9. (Englanniksi Humans, A brief History of How We F*cked It All Up).
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harezm Wikimedia Commonsissa
Harjaginski

Harjaginski tai Harjaga (ven. Харья́гинский, Харья́га) on öljyntuotannon vuoksi perustettu tuotantotaajama Horei-Verin maalaiskunnassa Zapoljarnyin piirissä Nenetsian autonomisessa piirikunnan eteläosissa Pohjois-Venäjällä.
Taajama sijaitsee Petšoran sivujoen Usan oikeanpuoleisen eli pohjoisen sivuhaaran Kolvajoen yläjuoksulla. Taajamaan johtaa maantie etelästä Komin tasavallan Usinskista, jossa on rautatieasema ja lentokenttä.
Aiheesta muualla

Horei-Verin maalaiskunta piirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (zrnao.ru)
Valokuvia öljyntuotantotaajamasta (venäjäksi) (phorus.ru)
Ottomoottori

Bugatti Veyronin moottori.
Bensiinimoottori on bensiinikäyttöinen polttomoottori, joka voi olla kaksi- tai nelitahtinen.
Tyypillisesti polttoaineseos muodostetaan sylinterin ulkopuolella ja sytytetään sytytystulpan avulla sähkökipinällä. 
Seos voidaan muodostaa kaasuttimessa, jolloin se johdetaan putkea pitkin sylinteriin, tai polttoaine voidaan syöttää polttoaineen ruiskutuksella.
Ottomoottorilla tarkoitetaan yleensä nelitahtista bensiinimoottoria, joka käyttää Nicolaus Otton mukaan nimettyä ottosykliä.
Historia

Kaksitahtista mäntämoottoria ehdotti Philippe LeBon vuonna 1801.
Étienne Lenoir kehitti vuosina 1858–60 ilmanpaineessa toimivan kaksitahtisen kaasumoottorin, joka ei käyttänyt puristusta.
Nelitahtista puristusta kuvasi Alfonse Beau de Rochas vuonna 1862 ja Lenoir teki tällä myös kokeiluita. Nicolaus Otto näki matkoillaan Lenoirin moottorin 1860-luvulla ja kehitti Eugen Langenin kanssa parannuksia. Vuonna 1876 Otto kehitti nelitahtisen moottorin, jossa käytetty seoksen esipuristus mahdollisti hyötysuhteen parannuksen. Polttoaineen puristukseen käytettävää neljää tahtia kutsutaan nykyään ottosykliksi.
Seoksenmuodostus

Ottomoottorissa polttoaine on perinteisesti sekoitettu imuilmaan kaasuttimessa tai imusarjassa 1980-luvulle asti. Polttoaineen ruiskutus korvasi kaasuttimen autoissa 1980-luvun lopulta lähtien.
Haitallisten pakokaasupäästöjen puhdistaminen kolmitoimikatalysaattorin avulla edellyttää tarkkaa seossuhteen säätöä, mikä ei ole mahdollista kaasuttimen avulla. Elektroninen ruiskutus on korvannut kaasuttimen sekä eräissä yhteyksissä käytetyn mekaanisen ruiskutuksen lähes täysin, mutta kaasutinta käytetään vielä esimerkiksi ruohonleikkureissa.
Syttymiskelpoisessa seoksessa polttoaine on kaasumaista ja sen pitoisuuden on oltava oikeassa suhteessa ilmassa olevan hapen määrään. Nykyisillä moottoripolttoaineilla teoreettisesti oikea seossuhde on noin 14,5 kilogrammaa ilmaa yhtä polttoainekiloa kohden. Sekä kaasuttimessa että suihkutuslaitteistossa oleellista on saada polttoaine pisaroitumaan imuilmavirtaan. Tämän jälkeen polttoaineen on höyrystyttävä, jotta se voi muodostaa syttymiskelpoisen seoksen. Polttoaineen höyrynpaineen on oltava riittävän suuri, jotta se höyrystyy ennen sylinteriä. Polttoaineen höyrystyminen kuluttaa lämpöenergiaa, mistä syystä imusarjaa joudutaan kylmissä olosuhteissa lämmittämään.
Osa polttoaineesta tiivistyy imusarjan seinämille erityisesti kaasutinmoottoreissa, jossa kaasuttimen ja sylinterien välimatka on merkittävä, sekä ns. yksipistesuihkutuksella varustetuissa moottoreissa. Imusarjan seinämillä oleva polttoainekalvo vaikeuttaa seossuhteen tarkkaa säätöä, koska se tuo järjestelmään hitautta. Monipistesuihkutusjärjestelmissä on sylinterikohtaiset suuttimet, jotka pyritään sijoittamaan mahdollisimman lähelle imuventtiiliä kalvon massan minimoimiseksi.
Kuormituksen säätö

Koska ottomoottorissa polttoaineseoksen täytyy olla seossuhteeltaan lähes optimaalinen, kuormituksen säädössä ei voida käyttää yksinkertaista polttoaineen annostelua dieselmoottorin tapaan. Siksi ottomoottorin säätö perustuu moottorin sylintereiden saaman täytöksen hallintaan. Tähän voidaan käyttää eri menetelmiä ja myös niiden yhdistelmiä.
Kaasun virtauksen rajoittaminen säädettävällä kaasuläpällä. Helpon toteutuksensa vuoksi tämä menetelmä on perinteinen ja yleisimmin käytetty säätötapa. Säädettävällä kaasun virtausta vastustavalla kaasuläpällä hallitaan täytöstä tasaisesti. Menetelmän helpon toteutuksen hintana on moottorin huono hyötysuhde osakuormilla, sillä virtauksen rajoittaminen säädettävällä kaasuläpällä aiheuttaa pumppaushäviöitä.
Täytöksen hallinta imuventtiilin sulkemishetkeä säätämällä. Tähän on kaksi vaihtoehtoista tapaa. EIVC (early intake valve closing) perustuu siihen, että osakuormituksella imuventtiili suljetaan ennen imutahdin päättymistä, jolloin mäntä vetää imuventtiilin sulkeutumisen jälkeen sylinteriin hetkeksi alipaineen, johon käytetty energia välittömästi palautuu puristustahdin alussa. LIVC (late intake valve closing) perustuu siihen, että osakuormituksella imuventtiilin sulkeutumista myöhäistetään, jolloin puristustahdin alussa osa täytöksestä palautuu avonaisen imuventtiilin kautta takaisin imusarjaan.
Täytöksen hallinta pakokaasun takaisinkierrätyksen avulla. Pakokaasun takaisinkierrätys mahdollistaa periaatteessa säädön, jossa sylinterin täytöstä ei tarvitse rajoittaa kaasuläpällä tai venttiileillä. Takaisinkierrätetty pakokaasu syrjäyttää saman tilavuuden verran tuoretta seosta. Käytännössä menetelmän käyttöä rajoittaa eri polttoaineiden puutteellinen soveltuvuus pakokaasun takaisinkierrätyksen kanssa. Ottomoottoreissa polttoaineena tavallisesti käytetty bensiini ei sovi takaisinkierrätyksen kanssa yhtä hyvin kuin metanoli. Pakokaasun takaisinkierrätys on mahdollista toteuttaa myös imuventtiilin avautumista aikaistamalla tai pakoventtiilin sulkeutumista aikaistamalla. Molemmilla tavoilla jäännöskaasun osuus sylinterissä kasvaa.
Ottomoottoripalaminen > Syttyminen

Ottomoottorissa sylinterin ulkopuolella valmistettu seos sytytetään puristustahdin loppupuolella sytytystulpan kärkiväliin synnytettävällä sähkökipinällä. Ensimmäiset palamisreaktiot tapahtuvat siten sytytystulpan kärkivälissä, josta reaktiot lähtevät etenemään likimain pallomaisena laajenevana liekkirintamana. Tulevaisuudessa on mahdollistakenen mukaan?, että varsinkin korkean puristussuhteen moottoreissa turvaudutaan lasersytytykseen perinteisen kipinäsytytyksen sijasta.
Ottomoottoripalaminen > Liekin eteneminen

Ottomoottorissa liekki etenee sytytystulpasta kohti palotilan reunoja. Palaminen tapahtuu pääasiassa ohuehkossa liekkirintamassa. Palamisessa vapautuva lämpö nostaa kaasun
lämpötilaa, ja kaasu laajenee noin nelinkertaiseksi. Tällöin liekkirintaman ulkopuolella oleva palamaton kaasu puristuu kokoon ja liikkuu poispäin sytytystulpasta. Rintaman sisäpuolella olevat palaneet kaasut puristuvat myös kokoon ja liikkuvat kohti sytytystulppaa.
Liekin etenemisnopeus on kaasujen pyörteilyn ansiosta moninkertainen laminaariseen palamisnopeuteen verrattuna. Itse asiassa moottorin pyörimisnopeus vaikuttaa varsin vähän palamisen kestoon kammenkulmissa mitattuna, sillä pyörimisnopeuden kasvaessa kaasujen pyörteily voimistuu. Yleisesti ottaen palaminen kestää noin 20...30 kammenkulma-astetta pyörimisnopeudesta riippuen.
Ottomoottoripalaminen > Lämpötila

Koska liekkirintaman edellä oleva palamaton kaasu puristuu kokoon ennen palamistaan, palaneeseen kaasuun syntyy lämpötilajakautuma. Viimeksi palaneet alueet päätyvät matalimpaan
lämpötilaan ja ensimmäisenä palaneessa kaasussa on korkein lämpötila. Yleisesti ottaen lämpötila palaneessa kaasussa on 2 500–3 000 K.
Epänormaali palaminen > Nakutus

Jos liekkirintaman edellä olevan palamattoman kaasun lämpötila kasvaa kokoonpuristumisen seurauksena riittävästi, kaasu saattaa syttyä itsestään. Tällöin palaminen tapahtuu erittäin nopeasti, räjähdyksenomaisesti, koko kaasutilavuudessa. Seurauksena paineaalto lähtee etenemään palotilassa ja heijastelee edestakaisin sen seinämien välillä. Tästä syntyy nakutusilmiölle ominainen terävä metallinen ääni. Moottorin rakenteille paineenvaihtelut ovat vahingollisia. Nakutuksen yhteydessä palotilan seinämien lämpötilat voivat myös kasvaa liian suuriksi.
Nakutusta voidaan parhaiten estää myöhäistämällä sytytystä. Tällöin suurin sylinteripaine jää alhaisemmaksi ja itsesytytystä ei pääse tapahtumaan. Toinen tärkeä seikka on polttoaineen nakutuskestävyys eli syttymisherkkyys. Parhaimpia ottomoottoripolttoaineita ovat lyhytketjuiset ja haaroittuneet alkaanit. Myös metyyliryhmät ja kaksoissidokset parantavat puristuskestävyyttä. Bentseeni olisi erittäin hyvä polttoaine, mutta se on valitettavasti myrkyllinen.
Nakutus asettaa ehdottoman rajan ottomoottorin puristussuhteelle ja siten myös hyötysuhteelle. Nykyaikaisissa ottomoottoreissa on nakutustunnistimet, joiden avulla moottorinohjausjärjestelmä pystyy säätämään sytytysennakon mahdollisimman suureksi siten, että moottori ei vielä nakuta.
Käyttämällä etanolia voidaan kasvattaa polttoaineen oktaanilukua. Väkiviinan oktaaniluku on 106 ja E85:llä yleensä yli 104. Myös metanoli, biokaasu, maakaasu ja puukaasu ovat puristuskestävyydeltään parempia kuin tavallinen moottoribensiini.
Polttoaineen nakutuskestävyyttä joudutaan käytännössä parantamaan lisäaineilla. Vuosikymmenten ajan lisäaineena käytettiin lyijytetrametyyliä ja -etyyliä, jotka kuitenkin osoittautuivat ympäristölle haitallisiksi lyijyaerosolipäästöjen takia. Lyijypohjaiset aineet korvattiin 1980-luvulta alkaen mm. metyylitertiääributyylieetterillä (MTBE), joka sekin on osoittautunut haitalliseksi. MTBE nimittäin on vesiliukoinen ja pahanmakuinen aine, joka pilaa jo pieninä pitoisuuksina veden juomakelvottomaksi.
Epänormaali palaminen > Muu epänormaali syttyminen

Polttoaineseos voi ottomoottorissa syttyä myös esimerkiksi liian kuumana käyvän sytytystulpan vuoksi. Toinen mahdollinen sytytyslähde on kuumana hehkuva karsta. Nämä saattavat aiheuttaa sytytyksen aivan liian aikaisin, mikä rasittaa suuresti moottorin osia.
Päästöt > Typen oksidit

Lämpötila palaneessa kaasussa nousee lähes 3 000 K:iin. Näin korkeassa lämpötilassa muodostuu typpimonoksidia (NO). Vaikka suurin osa hapesta sitoutuukin hiilidioksidiin ja veteen, happea sitoutuu myös typpimonoksidiin. Työtahdin aikana kaasut laajenevat ja niiden lämpötila laskee. Typen oksidien tasapainoreaktiot jähmettyvät korkean lämpötilan tasolle työtahdin aikana lämpötilan ja paineen laskiessa. Täten pakokaasussa on paljon enemmän typen oksideja kuin kemiallinen tasapaino edellyttäisi.
Päästöt > Hiilivedyt

Ottomoottorissa osa polttoaineseoksesta joutuu männän ja sylinterin väliseen rakoon, jonne liekkirintama ei pääse ja jonne siten jää palamatonta polttoainetta. Työ- ja poistotahdin aikana nämä kaasut osittain purkautuvat raosta ja joutuvat pakokaasuun. Toinen hiilivetypäästöjen lähde on palotilan seinämissä oleva huokoinen karsta, joka puristustahdin aikana absorboi hiilivetyjä ja työ- ja poistotahdin aikana vapauttaa ne. Kolmas lähde on voiteluöljykalvo, joka niin ikään absorboi ja desorboi hiilivetyjä. Luonnollisesti osa polttoaineesta voi myös jäädä palamatta, mikä näkyy hiilivetypäästöinä.
Päästöt > Etuja ja haittoja

Edut
hiljaisempi verrattuna dieselmoottoriin
ottomoottori ei aseta niin tiukkoja vaatimuksia rakenteiden jäykkyydelle kuin dieselmoottori, mikä johtaa pienempään painoon ja hintaan
polttoainelaitteet on helpompi valmistaa kuin dieselmoottorissa
tehokas pyörimisnopeusalue on suurempi kuin dieselmoottorissa
typen oksidien hallinta on helpompaa kuin dieselmoottorissa
haitat
huonompi hyötysuhde osakuormilla
suurempi hiilidioksidin tuotto kuin dieselmoottorissa
suurempi kulutus kuin dieselmoottorissa
palaminen epätäydellisempää kuin dieselmoottorissa, pakokaasut sisältävät häkää
Hyötysuhde

Polttomoottorin toiminnassa syntyy termistä hyötysuhdetta laskevia häviöitä johtuen muun muassa epätäydellisestä palamisesta ja moottorin sisäisestä rakenteesta. Puristuksen aiheuttama häviö, työsyklin hyötysuhde ja palamisesta saatava teho voidaan laskea ideaaliselle moottorille.
Carnot’n kiertoa sanotaan tehokkaimmaksi mahdolliseksi fysiikan lakien sallimaksi, mutta se on epäkäytännöllinen hitaudesta johtuen.
Ottomoottorille nimen antanut Nicolaus Otto.
Havainnekuva nelitahtimoottorin toimintaperiaatteesta.
1. Imutahti
2. Puristustahti
3. Työtahti
4. Pakotahti
O.C.

| O> C..The O.C. |
| --- | --- |

Tyyli:  Draama
Kestoaika:  42 minuuttia
Luoja(t):  Josh Schwartz
Pääosissa:   Peter Gallagher  Kelly Rowan  Benjamin McKenzie  Mischa Barton  Adam Brody  Chris Carmack  Tate Donovan  Melinda Clarke  Rachel Bilson  Alan Dale  Willa Holland  Autumn Reeser 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   FOX    MTV3
Esitetty:  5. elokuuta 2003 – 22. helmikuuta 2007
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  92
Tunnuskappale:  "California" mennessä ja Phantom Planet
Tuotanto
Tuottaja(t):   Loucas George  John Stephens  Mike Kelley  David Calloway 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Dave Bartis (kausi 1)  Bob De Laurentis  Doug Liman (kausi 1)  McG  Stephanie Savage (kausi 4; tuotantopäälikkö kausi 1-3)  Josh Schwartz 
Säveltäjä(t):   Christopher Tyng  Richard Marvin 
Levittäjä:  Warner Bros. Domestic Television Distribution
Aiheesta muualla
IMDb 
O.C. (The O.C.) on yhdysvaltalainen teinidraamasarja, joka kertoo Orangen piirikunnan, Kaliforniassa sijaitsevan Newport Beachin hienostoalueen teinien ja heidän vanhempiensa elämästä. Sarjan nimi on lyhenne Orangen piirikunnan englanninkielisestä nimestä Orange County. Tapahtumapaikoista ja nimestään huolimatta sarjaa kuvataan Los Angelesin piirikunnassa.
Sarjan päähenkilöitä ovat Chinosta Coheneille muuttava rikoksia tekevä nuori Ryan Atwood, varakkaasta perheestä kotoisin oleva Seth Cohen, tummatukkainen ja lujatahtoinen Summer Roberts sekä rikkaasta perheestä tuleva ongelmateini Marissa Cooper.
Sarjan pääkäsikirjoittajana toimi Josh Schwartz, joka itsekin asuu O.C.:n alueella ja jossa on hyvin paljon yhteneviä piirteitä roolihahmo Seth Cohenin kanssa.
Yhdysvalloissa on esitetty neljä kokonaista tuotantokautta. Sarjan katsojaluvut olivat kuitenkin vähitellen pudonneet alkuaikojen kymmenestä miljoonasta neljään miljoonaan, mikä johti sarjan lopettamiseen. FOX tilasi neljättä kautta 16 jaksoa, joista viimeinen esitettiin Yhdysvalloissa 22. helmikuuta 2007. Viimeinen jakso esitettiin Suomessa 26. kesäkuuta 2007. Sarjan tunnusmusiikin California esittää Phantom Planet.
Sarjan esitys Suomessa

Sarjaa on Suomessa esitetty tiistaisin iltakahdeksalta MTV3-kanavalla. Sarjan ensimmäistä tuotantokautta (27 jaksoa) alettiin esittää MTV3-kanavalla 30. marraskuuta 2004. Myös sarjan toinen tuotantokausi (24 jaksoa) ja kolmas tuotantokausi (25 jaksoa) on näytetty Suomessa kokonaan. Ensimmäisen tuotantokauden uusintajaksot pyörivät MTV3-kanavalla kesällä 2006, ja niistä ehdittiin esittää 15 ensimmäistä, ennen kuin kolmas tuotantokausi pyörähti käyntiin 5. syyskuuta 2006. Heti kolmannen tuotantokauden loputtua alettiin 13. maaliskuuta 2007 esittää neljättä eli viimeistä tuotantokautta. Syksyllä 2008 sarjaa alettiin esittää Sub-kanavalla. Sub aloitti O.C.:n uusinnat ensimmäisestä kaudesta lähtien kesällä 2011.
Näyttelijät

| Näyttelijä | Henkilö | Tuotantokaudet> 1 | Tuotantokaudet> 2 | Tuotantokaudet> 3 | Tuotantokaudet> 4 | Tuotantokaudet>  | Tuotantokaudet>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Benjamin McKenzie | Ryan Atwood |  |  |  |  |  |  |
| Logan Marshall-Green (& Bradley Stryker) | Trey Atwood |  |  |  |  |  |  |
| Daphne Ashbrook | Dawn Atwood |  |  |  |  |  |  |
| Kevin Sorbo | Frank Atwood |  |  |  |  |  |  |
| Alan Dale | Caleb Nichol |  |  |  |  |  |  |
| Amanda Righetti | Hailey Nichol |  |  |  |  |  |  |
| Kelly Rowan | Kirsten Cohen |  |  |  |  |  |  |
| Peter Gallagher | Sandy Cohen |  |  |  |  |  |  |
| Adam Brody | Seth Cohen |  |  |  |  |  |  |
| Linda Lavin | Sophie Cohen |  |  |  |  |  |  |
| Mischa Barton | Marissa Cooper |  |  |  |  |  |  |
| Melinda Clarke | Julie Cooper |  |  |  |  |  |  |
| Tate Donovan | Jimmy Cooper |  |  |  |  |  |  |
| Willa Holland (& Shailene Woodley) | Kaitlin Cooper |  |  |  |  |  |  |
| Rachel Bilson | Summer Roberts |  |  |  |  |  |  |
| Michael Nouri | Neil Roberts |  |  |  |  |  |  |
| Samaire Armstrong | Anna Stern |  |  |  |  |  |  |
| Michael Cassidy | Zach Stevens |  |  |  |  |  |  |
| Gary Grubbs | Gordon Bullit |  |  |  |  |  |  |
| Brandon Guinn | Spencer Bullit |  |  |  |  |  |  |
| Nikki Reed | Sadie Campbell |  |  |  |  |  |  |
| Ryan Donowho | Johnny Harper |  |  |  |  |  |  |
| Johnny Lewis | Dennis "Chili" Childress |  |  |  |  |  |  |
| Chris Pratt | Winchester "Che" Cook |  |  |  |  |  |  |
| Navi Rawat | Therese Diaz |  |  |  |  |  |  |
| Shannon Lucio | Lindsay Gardner |  |  |  |  |  |  |
| Kathleen York | Renee Wheeler |  |  |  |  |  |  |
| Olivia Wilde | Alex Kelly |  |  |  |  |  |  |
| Jeri Ryan | Charlotte Morgan |  |  |  |  |  |  |
| Paula Trickey | Veronica Townsend |  |  |  |  |  |  |
| Autumn Reeser | Taylor Townsend |  |  |  |  |  |  |
| Taylor Handley | Oliver Trask |  |  |  |  |  |  |
| Cam Gigandet | Kevin Volchok |  |  |  |  |  |  |
| Chris Carmack | Luke Ward |  |  |  |  |  |  |
| Brian McNamara | Carson Ward |  |  |  |  |  |  |
| Wayne Dalglish (& Austin Dolan) | Brad Ward |  |  |  |  |  |  |
| Jackson Rathbone | Justin |  |  |  |  |  |  |
| Corey Price (& Shane Haboucha) | Eric Ward |  |  |  |  |  |  |
Musta = vakituinen
Harmaa = vieraileva
Valkoinen = ei esiinny
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi | Ensiesitys Suomessa | Käsikirjoittaja | Ohjaus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pilot | Mallikansalainen | 30.11.2004 | Josh Schwartz | Doug Liman |
| 2 | The Model Home | Unelmakoti | 7.12.2004 | Josh Schwartz ja Allan Heinberg | Doug Liman |
| 3 | The Gamble | Uhkapeliä | 14.12.2004 | Jean Espenson | Ian Toynton |
| 4 | The Debut | Tanssiaisdebyytti | 21.12.2004 | Allan Heinberg ja Josh Schwartz | Dan Attias |
| 5 | The Outsider | Ulkopuoliset | 28.12.2004 | Melissa Rosenberg | Jesús Treviño |
| 6 | The Girlfriend | Tyttöystävä | 4.1.2005 | Josh Schwartz | Steve Robman |
| 7 | The Escape | Pakoon! | 11.1.2005 | Josh Schwartz, Erica Messer ja Debra J. Fisher | Sandy Bookstaver |
| 8 | The Rescue | Isän tyttö | 18.1.2005 | Melissa Rothenberg ja Allan Heinberg | Michael Lange |
| 9 | The Heights | Sopeutumisvaikeuksia | 25.1.2005 | Debra J. Fisher ja Erica Messer | Patrick Norris |
| 10 | The Perfect Couple | Täydellinen pari | 1.2.2005 | Allan Heinberg | Michael Fresco |
| 11 | The Homecoming | Kotiinpaluu | 8.2.2005 | Josh Schwartz ja Bryan Oh | Keith Samples |
| 12 | The Secret | Salaisuus | 22.2.2005 | Allan Heinberg ja Josh Schwartz | James Marshall |
| 13 | The Best Chrismukkah Ever | Joulun ihme | 1.3.2005 | Stephanie Savage | Sanford Bookstaver |
| 14 | The Countdown | Rakkaudentunnustus | 8.3.2005 | Josh Schwartz | Michael Fresco |
| 15 | The Third Wheel | Kolmas pyörä | 15.3.2005 | Melissa Rosenberg | Sandy Smolan |
| 16 | The Links | Likaista peliä | 22.3.2005 | Debra J. Fisher ja Erica Messer | Michael Lange |
| 17 | The Rivals | Törmäyskurssilla | 29.3.2005 | Josh Schwartz | Ian Toynton |
| 18 | The Truth | Totuuden hetki | 19.4.2005 | Allan Heinberg | Rodman Flender |
| 19 | The Heartbreak | Särkyneet sydämet | 26.4.2005 | Josh Schwartz | Lev Spiro |
| 20 | The Telenovela | Rakkauden kiemurat | 3.5.2005 | Stephanie Savage | Sanford Bookstaver |
| 21 | The Goodbye Girl | Jäähyväiset tytöille | 10.5.2005 | Josh Schwartz | Patrick Norris |
| 22 | The L.A | Ilta Hollywoodissa | 17.5.2005 | Josh Schwartz | David Barrett |
| 23 | The Nana | Yllätysvierailu | 24.5.2005 | Allan Heinberg | Michael Lange |
| 24 | The Proposal | Kosinta | 31.5.2005 | Liz Friedman ja Josh Schwartz | Helen Shaver |
| 25 | The Shower | Kihlajaiset | 7.6.2005 | J.J. Philbin | Sandy Smolan |
| 26 | The Strip | Polttarit Las Vegasissa | 14.6.2005 | Allan Heinberg | James Marshall |
| 27 | The Ties That Bind | Hääjuhlat | 21.6.2005 | Josh Schwartz | Patrick Norris |