stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tapio Koivukari
Aiheesta muualla

Tapio Koivukari Prosak-proosaklubilla, Kirjastokaista-video
Jari Olavi Hiltunen: Maalaiskylän enkelit ja veijarit. Arvostelu Runeberg-palkitusta Unissasaarnaaja-romaanista. Kirjallisuuskritiikin verkkolehti Kiiltomato.net 21.2.2016.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia 
Muut:  IdRef
Hayley Chapman

Hayley Chapman (s. 19. tammikuuta 1992 Balaklava) on australialainen pistooliampuja.
Vuonna 2008 Chapman voitti kultaa nuorten Kansainyhteisön kisoissa Intiassa. Hän sijoittui Lontoon olympialaisissa 2012 25 metrin pistoolissa 34:nneksi. Myös hänen valmentaja-isänsä, David Chapman on ampuja.
Aiheesta muualla

Chapman Kansainvälisen Ampumaurheiluliiton sivuilla[vanhentunut linkki]
Yleisyysharha

Yleisyysharha (myös käsitteillä esiintymisharha ja frekvenssi-illuusio), joka tunnetaan myös nimellä Baader–Meinhof-ilmiö, on kognitiivinen vinouma, jossa henkilö huomaa tietyn käsitteen, sanan tai asian esiintyvän näennäisesti useammin sen jälkeen, kun on ensimmäisen kerran kiinnittänyt siihen huomiota.
Tämä johtaa uskomukseen, että kyseinen asia alkaa esiintyä yhtäkkiä useammin. Ilmiö on seurausta lisääntyneestä tietoisuudesta tiettyä lausetta, ideaa tai esinettä kohtaan, kuten esimerkiksi tietyn kappaleen kuulemiseen useammin tai punaisten autojen yhtäkkiselle huomaamiselle kaikkialla.
Nimi Baader–Meinhof-ilmiö syntyi vuonna 1994, kun eräs verkkokeskustelupalstan käyttäjä huomasi saksalaisen terroristiryhmän Baader-Meinhofin (Punainen armeijakunta) nimen toistuvan usein sen jälkeen, kun hän oli ensimmäisen kerran kuullut siitä. Hän kirjoitti kokemuksestaan keskustelupalstalla, mikä sai muut käyttäjät jakamaan omia samankaltaisia kokemuksiaan, ja näin ilmiö sai laajempaa tunnustusta. Termi frekvenssi-illuusio vakiintui käyttöön vuonna 2005, kun Stanfordin yliopiston kielitieteen professori Arnold Zwicky kirjoitti siitä blogissaan.
Rauman fransiskaanikonventti

Fransiskaanimunkkien rakentama Pyhän Ristin kirkko.
Rauman fransiskaanikonventti oli Raumalla 1400-luvun alkupuoliskolta vuoteen 1538 toiminut fransiskaaniluostari.
Perustaminen

Fransiskaanimunkkien asettumisesta Raumalle ei ole varmaa tietoa. Erään näkemyksen mukaan he saapuivat kaupunkiin vasta Rauman saatua kaupunkioikeudet vuonna 1442. On kuitenkin mahdollista, että munkit asettuivat paikkakunnalle jo vuosisadan alkupuolella, jonka jälkeen asutusta alkoi muodostua myös luostarin ympärille. Ensimmäinen kirjallinen maininta fransiskaanikonventista on jouluaatolta 1449, jolloin ritari Henrik Djäkn lahjoitti sille viljaa ja karjaa.
Luostarin toimintaa

Luostariyhteisö sijaitsi Vanhan Rauman pohjoispuolella Raumanjoen varrella. Kivikirkkoa paikalle ryhdyttiin rakentamaan 1400-luvun jälkipuoliskolla. Pyhän Ristin kirkko vihittiin käyttöön ilmeisesti vuonna 1512. Tutkija Markus Hiekkasen mukaan paikalla on saattanut olla puukirkko jo 1420-luvulla.
Munkkien toiminta ulottui Rauman ja lähiseutujen lisäksi pitkälle sisämaahan, aina Hämeeseen asti, sekä myös Pohjanlahden rannikkoa ylöspäin. Raumalla fransiskaanimunkit organisoivat keskieurooppalaiseen tapaan kaupungin köyhien ja sairaiden hoidon. Luostarin yhteyteen perustettiin myös koulu, Collegium Raumenses. Se lopetti toimintansa luostarin lakkauttamisen johdosta vuonna 1538. Rauman lisäksi fransiskaaneilla oli Suomessa luostarit Viipurissa ja Kökarissa.
Uskonpuhdistus lopettaa luostarin

Rauman fransiskaanikonventti joutui lopettamaan toimintansa vuonna 1538 Kustaa Vaasan aloittaman uskonpuhdistuksen myötä. Samalla munkit karkotettiin Raumalta väkivalloin. Luostarialue muutettiin aluksi luterilaisen seurakunnan pappilaksi ja myöhemmin vuonna 1551 kuninkaankartanoksi. Joidenkin lähteiden mukaan Pyhän Ristin kirkosta tehtiin makasiini. Tieto ei välttämättä pidä paikkaansa, koska sen lasi-ikkunoita tiedetään korjatun vielä 1580-luvulla.
Pyhän Kolminaisuuden kirkon tuhouduttua tulipalossa vuonna 1640 fransiskaanien kirkko otettiin käyttöön luterilaisena kirkkona, jollaisena se toimii edelleen. Luostarin aikaisista rakennuksista saattaa 1800-luvun alussa laajennetun kirkon lisäksi olla jäljellä sen vieressä sijaitseva kirkonkellari, joka on mahdollisesti peräisin 1400-luvulta.
Fransiskaanien perintö nykypäivänä

Nykyään fransiskaanien muistoa vaalitaan Rauman seurakunnassa monin eri tavoin. Munkkien rakentama Pyhän Ristin kirkko on toiminut kaupungin pääkirkkona vuodesta 1640 lähtien. Raumalle perustettiin Suomen ensimmäinen diakonin virka 1800-luvulla jatkamaan fransiskaanimunkkien perinteitä vähäosaisten auttamisessa. Vuonna 1974 pystytettiin Pyhän Ristin kirkon edustalle munkkiveljeskunnan perustajan Franciscus Assisilaisen patsas.
Rauman seurakunta avasi vuonna 2010 kauppatorin laidalla sijaitsevan Franciscus-talon. Se toimii seurankuntalaisten kokoontumispaikkana ja vapaaehtoistyön keskuksena.
1500-luvun alun maalauksia kirkon holveissa.
Livet

| Livet |
| --- | --- |

Entiset nimet:  Korsets Budskap
Aihealue:  kristillinen aikakauslehti
Julkaisija:  Finlands svenska pingstmission
Perustettu:  1933
Päätoimittaja:  Patrik Abrams
Sitoutuneisuus:  helluntaiherätys
Kotikunta:  Vaasa
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  kuukausittain
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Livet (aik. Korsets Budskap) on vuodesta 1933 lähtien ilmestynyt kristillinen aikakauslehti. Lehti on Suomen ruotsinkielisen helluntaiherätyksen pää-äänenkannattaja. Lehti ilmestyi aluksi nimellä Korsets Budskap. Lehti on tunnettu nimellä Livet vuodesta 2009 lähtien. Lehden päätoimittajana toimii Patrik Abrams. Lehden omistaa Suomen ruotsinkieliset helluntaiseurakunnat. Lehden julkaisija on Finlands svenska pingstmission.
Historia

Livet-lehti perustettiin vuonna 1933 nimellä Korsets Budskap. Lehti muodostettiin suomenruotsalaisen helluntaiherätyksen yhteiseksi yhdyssiteeksi, kun omaa Herren Kommer -lehteä julkaissut Tabor-seurakunta yhdistyi Korsets Seger -lehteä julkaisseeseen Filadelfia-seurakuntaan.
Korsets Budskapista muodostui helluntailiikkeen äänenkannattaja, ja sitä julkaistiin kaksi kertaa kuukaudessa aina vuoteen 1994 saakka, jolloin lehdestä tuli kuukausilehti. Lehteä on tilattu lahjaksi sukulaisille ja ystäville evankelioimistarkoituksessa.
Lehden nimeksi tuli Livet vuonna 2009.
Ilkka Hautala

| Ilkka Hautala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1986 (ikä 38–39)
Näyttelijä
Aktiivisena:  2013–
Merkittävät roolit:  Patrik Merivirta (Rantabaari)
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Ilkka Hautala (s. 1986, Jyväskylä) on suomalainen näyttelijä. Hän valmistui puhe- & draamataiteen opettajaksi Snellman-korkeakoulusta vuonna 2015. Lisäksi hän on opiskellut draamakasvattajaksi Jyväskylän Yliopistossa vuosina 2016-2018.
Hautala on lukenut äänikirjoja vuodesta 2018 lähtien. Hän on tehnyt myös standupia, improvisaatiota, freestyle hiphopia ja juontokeikkoja sekä opettaa sivutoimisesti teatteri-ilmaisua.
Suurelle yleisölle hän on tullut tunnetuksi muun muassa Patrik Merivirran roolista Rantabaari-sarjassa. Hän on ollut myös Talent Suomi -kilpailussa vuonna 2021. Hautala on kotoisin Pohjanmaalta.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva / TV-elokuva / Lyhytelokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Hoitotestamentti eli 7 inhimillistä tapaa kuolla | Jeesus |
| 2014 | Kristuksen morsian | Eurytmian opiskelija |
| 2017 | Jaettu rakkaustarina (engl. A Poly Love Story) |  |
| 2019 | Olen suomalainen | Laitapuolenkulkija puistossa |
| 2021 | Sorjonen: Muraalimurhat | Poliisiradio (voice over) |
| 2022 | Hyväveli | Uusnatsi |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Ex-onnelliset | Mies baarissa |
| 2018 | Salatut elämät | Baarimikko |
| 2018-2019 | Sorjonen | Poliisiradio / Uutistenlukija (voice over) |
| 2019 | TassuTV | juontaja |
| 2021 | Roba | Lipuntarkastaja |
| 2021 | Kansan vihollinen | avustaja |
| 2021 | Helsinki-syndrooma | IT-tukihenkilö |
| 2022 | Kotka 10 | Joel |
| 2022 | Jukka Lindströmin Sivuhistoria |  |
| 2022-2024 | Rantabaari | Patrik Merivirta |
| 2023 | Harjunpää | Neurologi |
| 2023 | Sunnuntailounas | Sambatonni-juontaja |
| 2024 | Lindan Huone | Korhonen |
| 2024 | Koskinen | Visa Saljonsaari |
| 2024 | Pohjolan laki | Juhani Kampela |
Pierre Gasly

| Pierre Gasly |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Pierre Gasly
Syntynyt: 7. helmikuuta 1996 (ikä 28) Rouen, Ranska
Kansalaisuus:   Ranska
Formula 1 -ura
Auton numero:  10
Aktiivivuodet:  2017–
Nykyinen talli:  Alpine (2023–)
Entiset tallit:  Toro Rosso (2017–2019) Red Bull (2019) AlphaTauri (2020–2022)
Kilpailuja:  154 (153 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  1
Palkintosijoja:  5
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  3
MM-pisteitä:  436
Ensimmäinen kilpailu:  Malesian GP 2017
Ensimmäinen voitto:  Italian GP 2020
Viimeisin voitto:  Italian GP 2020
Sijoitus kaudella 2024:  10. (42 p.)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.pierregasly.com
Pierre Gasly (s. 7. helmikuuta 1996 Rouen, Seine-Maritime, Ranska) on ranskalainen rata-autoilija.
Joulukuussa 2013 Gasly liittyi osaksi Red Bullin nuorten kuljettajien kehitysohjelmaa.
Gasly on kauden 2016 GP2-mestari. Vuonna 2017 hän kilpaili Super Formula -sarjassa ja toimi Red Bullin Formula 1 -tallin testi- ja varakuljettajana.
Gasly ajoi kausilla 2017 ja 2018 Formula 1 -sarjassa Toro Rosson kilpakuljettajana. Kaudella 2019 hän ajoi Red Bullin toisena kilpakuljettajana, kunnes hänet siirrettiin elokuussa takaisin Toro Rossolle heikkojen suoritusten vuoksi. Myöhemmin samalla kaudella Gasly ajoi ensimmäisen palkintokorokesijansa sijoittuen kolmanneksi Brasilian osakilpailussa.
Kausilla 2020–2022 Gasly ajoi AlphaTaurilla (ent. Toro Rosso), ja otti uransa ensimmäisen F1-osakilpailuvoittonsa Italian GP:ssä 2020. Gasly siirtyi kaudelle 2023 Alpine-talliin.
Ura

Gasly aloitti uransa karting-sarjoissa vuonna 2004. Vuonna 2011 Gasly kilpaili French F4 Championship -sarjassa voittaen neljä kilpailua sijoittuen sarjan kolmanneksi.
Ura > Formula Renault (2012–2014)

Vuonna 2012 Gasly siirtyi Eurocup Formula Renault -sarjaan. Hän saavutti kauden aikana yhden paalupaikan ja sijoittuen kilpailuissa parhaimmillaan kahdesti kolmanneksi. Loppupisteissä hän sijoittui sarjan kymmenenneksi. Samana vuonna hän ajoi Formula Renault NEC -sarjassa seitsemän kilpailua. Gasly jatkoi Eurocup Formula Renault -sarjassa vuonna 2013 voittaen sarjan mestaruuden.
Vuonna 2014 Gasly kilpaili Formula Renault 3.5 -sarjassa Arden-tallissa. Ensimmäisessä kilpailussaan Italian Monzassa hän pääsi heti palkintokorokkeelle sijoituttuaan kolmanneksi. Seuraavana viikonloppuna Gasly sijoittui Espanjassa Aragónin moottoriradalla sunnuntain kilpailussa toiseksi. Gasly saavutti lopulta kuusi kakkossijaa, kaksi kolmossijaa ja yhden paalupaikan mutta ei voittanut kertaakaan kauden aikana. Loppupisteissä hän sijoittui Carlos Sainz Jr. jälkeen sarjan toiseksi.
Ura > GP2 (2014–2016)

Gasly aloitti GP2-sarjassa kesken kauden 2014 siirryttyään Caterham Racingille loppukauden ajaksi. Hän sijoittui kilpailuissa parhaimmillaan 11:nneksi eikä saavuttanut pisteitä.
Kaudella 2015 Gasly kilpaili täyden kauden GP2:ssa siirtyen DAMS-talliin. Kauden toisena kisaviikonloppuna Gasly nousi ensimmäistä kertaa palkintokorokkeelle sijoituttuaan kolmanneksi sunnuntain sprinttikilpailussa. Hän saavutti kauden aikana 110 pistettä, kolme paalupaikkaa ja neljä palkintokorokesijoitusta sijoittuen sarjassa kahdeksanneksi.
Kaudella 2016 Gasly ajoi Prema Racing -tallissa. Hän ajoi Britannian, Unkarin, Belgian ja Abu Dhabin lauantain kilpailujen voittoon. Hän voitti sarjan mestaruuden kahdeksan pisteen erolla tallikaveriinsa Antonio Giovinazziin nähden keräten 219 pistettä.
Ura > Super Formula (2017)

Kaudella 2017 Gasly siirtyi Japanissa ajettavaan Super Formula -sarjaan.
Formula 1 -ura > Tulokset kilpailuittain

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Toro Rosso | AUS   | CHN   | BHR   | RUS   | ESP   | MON   | CAN   | AZE   | AUT   | GBR   | HUN   | BEL   | ITA   | SIN   | MAL 14 | JPN 13 | USA   | MEX 13 | BRA 12 | ABU 16 |  |  |  |  | 0 | 21. |
| 2018 | Scuderia Toro Rosso | AUS Kesk. | BHR 4 | CHN 18 | AZE 12 | ESP Kesk. | MON 7 | CAN 11 | FRA Kesk. | AUT 11 | GBR 13 | GER 14 | HUN 6 | BEL 9 | ITA 14 | SIN 13 | RUS Kesk. | JPN 11 | USA 12 | MEX 10 | BRA 13 | ABU Kesk. |  |  |  | 29 | 15. |
| 2019 | Red Bull Racing | AUS 11 | BHR 8 | CHN 6 | AZE Kesk. | ESP 6 | MON 5 | CAN 8 | FRA 10 | AUT 7 | GBR 4 | GER 14† | HUN 6 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 95 | 7. |
| 2019 | Scuderia Toro Rosso |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | BEL 9 | ITA 11 | SIN 8 | RUS 14 | JPN 7 | MEX 9 | USA 16† | BRA 2 | ABU 18 |  |  |  | 95 | 7. |
| 2020 | AlphaTauri | AUS C | AUT 7 | STY 15 | HUN Kesk. | GBR 7 | ANI 11 | ESP 9 | BEL 8 | ITA 1 | TUS Kesk. | RUS 9 | EIF 6 | POR 5 | EMI Kesk. | TUR 13 | BHR 6 | SKR 11 | ABU 8 |  |  |  |  |  |  | 75 | 10. |
| 2021 | AlphaTauri | BHR 17† | EMI 7 | POR 10 | ESP 10 | MON 6 | AZE 3 | FRA 7 | STY Kesk. | AUT 9 | GBR 11 | HUN 5 | BEL 6 | NED 4 | ITA Kesk. | RUS 13 | TUR 6 | USA Kesk. | MXC 4 | SÃP 7 | QAT 11 | SAU 6 | ABU 5 |  |  | 110 | 9. |
| 2022 | AlphaTauri | BHR Kesk. | SAU 8 | AUS 9 | EMI 12 | MIA Kesk. | ESP 13 | MON 11 | AZE 5 | CAN 14 | GBR Kesk. | AUT 15 | FRA 12 | HUN 12 | BEL 9 | NED 11 | ITA 8 | SIN 10 | JPN 18 | USA 14 | MXC 11 | SÃP 14 | ABU 14 |  |  | 23 | 14. |
| 2023 | Alpine | BHR 9 | SAU 9 | AUS 13† | AZE 14 | MIA 8 | EMI C | MON 7 | ESP 10 | CAN 12 | AUT 10 | GBR 18† | HUN Kesk. | BEL 113 | NED 3 | ITA 15 | SIN 6 | JPN 10 | QAT 12 | USA 67 | MXC 11 | SÃP 7 | LVG 11 | ABU 13 |  | 62 | 11. |
| 2024 | Alpine | BHR 18 | SAU Kesk. | AUS 13 | JPN 16 | CHN 13 | MIA 12 | EMI 16 | MON 10 | CAN 9 | ESP 9 | AUT 10 | GBR DNS | HUN Kesk. | BEL 13 | NED 9 | ITA 15 | AZE 12 | SIN 17 | USA 12 | MXC 10 | SÃP 37 | LVG Kesk. | QAT 5 | ABU 7 | 42 | 10. |
| 2025 | Alpine | AUS   | CHN   | JPN   | BHR   | SAU   | MIA   | EMI   | MON   | ESP   | CAN   | AUT   | GBR   | BEL   | HUN   | NED   | ITA   | AZE   | SIN   | USA   | MXC   | SÃP   | LVG   | QAT   | ABU   | - | - |
Formula 1 -ura > Kaudet numeroina

| Kausi | Talli | Sijoitus | Kilpailut | Pisteet | Voitot | Palkinto- pallisijat | Paalu- paikat | Nopeimmat kierrokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Toro Rosso-Renault | 21. | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2018 | Scuderia Toro Rosso-Honda | 15. | 21 | 29 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2019 | Red Bull Racing-Honda | 7. | 12 | 63 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| 2019 | Scuderia Toro Rosso-Honda | 7. | 9 | 32 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 2020 | AlphaTauri-Honda | 10. | 17 | 75 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| 2021 | AlphaTauri-Honda | 9. | 22 | 110 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 2022 | AlphaTauri-RBPT | 14. | 22 | 23 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2023 | Alpine-Renault | 11. | 22 | 62 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 2024 | Alpine-Renault | 10. | 24 (23 starttia) | 42 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| Yhteensä (8 kautta) | Yhteensä (8 kautta) | Yhteensä (8 kautta) | 154 (153 starttia) | 436 | 1 | 5 | 0 | 3 |
Formula 1 -ura > Merkkipaalut

| Nro | Merkkipaalu | Ajetut GP:t | Osakilpailu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ensimmäinen kilpailu | 1 | Malesian GP 2017 |
| 2 | Ensimmäiset MM-pisteet | 7 | Bahrainin GP 2018 |
| 3 | Ensimmäinen nopein kierros | 29 | Kiinan GP 2019 |
| 4 | 100 MM-pistettä | 43 | Japanin GP 2019 |
| 5 | Ensimmäinen palkintosija | 46 | Brasilian GP 2019 |
| 6 | Ensimmäinen voitto | 55 | Italian GP 2020 |
| 7 | 200 MM-pistettä | 66 | Emilia-Romagnan GP 2021 |
| 8 | 300 MM-pistettä | 86 | Abu Dhabin GP 2021 |
| 9 | 100 kilpailua | 100 | Belgian GP 2022 |
| 10 | 400 MM-pistettä | 141 | Itävallan GP 2024 |
GP2-tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Caterham Racing | BHRFEA   | BHRSPR   | ESPFEA   | ESPSPR   | MONFEA   | MONSPR   | AUTFEA   | AUTSPR   | GBRFEA   | GBRSPR   | GERFEA   | GERSPR   | HUNFEA   | HUNSPR   | BELFEA   | BELSPR   | ITAFEA 17 | ITASPR Kesk. | RUSFEA 11 | RUSSPR 11 | ABUFEA 21 | ABUSPR 18 | 0 | 29. |
| 2015 | DAMS | BHRFEA Kesk. | BHRSPR 22 | ESPFEA 7 | ESPSPR 3 | MONFEA 14 | MONSPR 10 | AUTFEA 13 | AUTSPR 6 | GBRFEA 4 | GBRSPR 3 | HUNFEA 2 | HUNSPR 8 | BELFEA 19 | BELSPR Kesk. | ITAFEA Kesk. | ITASPR 12 | RUSFEA 2 | RUSSPR 5 | BHRFEA 6 | BHRSPR 7 | ABUFEA 5 | ABUSPR C | 110 | 8. |
| 2016 | Prema Racing | ESPFEA 3 | ESPSPR 2 | MONFEA 15 | MONSPR 13 | EURFEA Kesk. | EURSPR 2 | AUTFEA Kesk. | AUTSPR 7 | GBRFEA 1 | GBRSPR 7 | HUNFEA 1 | HUNSPR 7 | GERFEA DSQ | GERSPR 6 | BELFEA 1 | BELSPR 4 | ITAFEA 4 | ITASPR 2 | MALFEA 11 | MALSPR 3 | ABUFEA 1 | ABUSPR 9 | 219 | 1. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre Gasly Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Pierre Gasly Driver Databasessa
BWT Alpine F1 Team
Tallipäällikkö:
 Bruno Famin


Kilpakuljettajat:
10.  Pierre Gasly ·  31.  Esteban Ocon


Testikuljettajat:
61.  Jack Doohan


Formula 1 -autot:
A350 ·  A500 ·  A521 ·  A522 ·  A523 ·  A524
Kauden 2024 Formula 1 -tallit ja -kuljettajat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Red Bull Racing | Mercedes | Ferrari | McLaren | Aston Martin Aramco |
| 1. Max Verstappen  11. Sergio Pérez    | 44. Lewis Hamilton  63. George Russell    | 16. Charles Leclerc  55. Carlos Sainz  38. Oliver Bearman | 4. Lando Norris  81. Oscar Piastri    | 14. Fernando Alonso  18. Lance Stroll    |
| Alpine | Williams | RB | Kick Sauber | Haas |
| 10. Pierre Gasly  31. Esteban Ocon | 2. Logan Sargeant  23. Alexander Albon | 3. Daniel Ricciardo  22. Yūki Tsunoda | 24. Zhou Guanyu  77. Valtteri Bottas | 20. Kevin Magnussen  27. Nico Hülkenberg |
GP2-sarjan mestarit
Eurocup Formula Renault -sarjan mestarit
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Pierre Gasly Formula Renault 3.5 -sarjassa vuonna 2014.
Pierre Gasly Itävallan GP:ssä 2023.
Eu-LISA

| Eu-Lisa  |
| --- | --- |

 Eu-Lisan rakennus Tallinnassa.
Perustettu:  2011
Tyyppi:  Erillisvirasto
Toimivalta:  Euroopan unioni
Sijainti:  Tallinna, Viro
Johtaja:  Krum Garkov
Työntekijöitä:  137
Aiheesta muualla
Sivusto
eu-LISA eli viralliselta nimeltään Laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto on vuonna 2011 perustettu, Tallinnassa toimiva EU:n erillisvirasto. Tallinnan ohella virastolla on operatiivinen toimipaikka  Ranskan Strasbourgissa ja varatoimipiste Itävallan Sankt Johann im Pangaussa. Viraston palveluksessa on noin 137 ihmistä.
Eu-LISA ylläpitää ja hallinnoi suuria tietojärjestelmiä, joilla tuetaan EU:n oikeus- ja sisäpolitiikkaa. Tietojärjestelmillä esimerkiksi mahdollistetaan Schengen-maiden välinen viisumitietojen vaihto, jolloin matkustaminen EU-maiden välillä on sujuvaa. Järjestelmillä myös  määritetään, minkä EU-maan tulee käsitellä mikäkin turvapaikkahakemus. Eu-LISA myös antaa EU:n jäsenmaille teknistä tukea Euroopan turvallisuuden edistämiseksi tehtäviin toimenpiteisiin. Lisäksi virasto testaa rajavalvontajärjestelmään liittyvää uutta teknologiaa."
Aiheesta muualla

M. Oll (11.12.2014) Estonia to build new headquarters for European IT agency (englanniksi) (err.ee)
Wolinin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Wolinin saarella Luoteis-Puolassa, Länsi-Pommerin voivodikunnassa
Pinta-ala:  109,37 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Puolan kansallispuisto 
Perustettu:  1960
Hallinto:  Ympäristöministeriö
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Wolinin kansallispuisto (puol. Woliński Park Narodowy) on Oderjoen suulla Luoteis-Puolassa lähellä Saksan vastaista rajaa sijaitseva kansallispuisto. Puisto käsittää Wolinin saaren luoteisen osan. Puisto perustettiin vuonna 1960 ja sitä laajennettiin vuonna 1996 liittämällä siihen vesialueita. Puisto on pinta-alaltaan 10 937 hehtaaria (109,37 km2), josta metsän peitossa on 4 530 hehtaaria (45,30 km2). Puiston korkeus merenpinnasta vaihtelee 0–110 metrin välillä. Moreenikukkulat hallitsevat puiston maisemaa ja käsittävät noin 75 % alasta.
Galleria

Opaskyltti yhdellä puiston sisäänkäynneistä.
Järvenrantamaisemaa.
Itämeren rantamaisemaa.
Jyrkänne Wolinin kansallispuistossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wolinin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Ilulissat

| Ilulissat Jacobshavn |
| --- | --- |
 Ilulissatin satama
 Ilulissat
 Koordinaatit: 69°13′N, 51°6′W 
Valtio:   Tanska
Itsehallintoalue:   Grönlanti
Kunta:  Avannaata
Perustettu:  1742
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Jess Svane (Siumut)
Väkiluku (2011):  4 606
Aikavyöhyke:  UTC-3
Postinumero:  3952
 
 http://www.ilulissat.gl/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jäävuori Ilulissatin jäävuonossa
Ilulissat (tansk. Jacobshavn) on Grönlannin kolmanneksi suurin taajama; asukkaita siellä on 4 606. Se sijaitsee Grönlannin länsirannan puolivälissä, 200 km napapiirin pohjoispuolella. Ilulissat tunnetaan laajalti tanskankielisellä nimellään Jakobshavn, Jaakonsatama. Grönlanninkielinen nimi tarkoittaa jäävuoria.
Ilulissat on Grönlannin suosituin turistikohde läheisen jäävuonon takia. Jäävuono laskee länteen 40 kilometrin matkan Grönlannin jäätiköltä Diskonlahteen Ilulissatin kaupungin viereen. Sen itäpäässä on Jakobshavnin jäätikkö, joka on pohjoisen pallonpuoliskon eniten jäämassaa tuottava jäätikkö. Se etenee 20–35 metriä vuorokaudessa, ja siitä lohkeaa vuosittain noin 20 miljardia tonnia jäävuoria, jotka jatkavat matkaansa pitkin Ilulissatin vuonoa ja edelleen Atlantin valtamerelle. Suurimmat jäävuoret jämähtävät usein kiinni vuonoon leveytensä tai korkeutensa takia, ja saattavat viipyä siinä vuosien ajan, kunnes niiden taakse ahtautuvat uudet jäävuoret pakottavat ne liikkeelle. Ilulissatin jäävuono on Unescon maailmanperintökohde.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilulissat Wikimedia Commonsissa
Silja-Elisa Laitonen

| Silja-Elisa Laitonen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23.3.1988 Helsinki
Kansalaisuus:  Suomen
Ammatti:  kirjailija-käsikirjoittaja
Kirjailija
Äidinkieli: Suomen kieli
Tuotannon kieli: suomi
Aikakausi:  1940-1960
Tyylilajit:  kaunokirjallisuus
Aiheet:  naisten sotahistoria, naispoliisien historia
Esikoisteos:  Valinta (2022)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
    
Silja-Elisa Laitonen (s. 23. maaliskuuta 1988 Helsinki) on aiemmin poliisina työskennellyt suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut naisten sotahistoriaa sekä naispoliisien historiaa käsittelevän Suviranta-trilogian.  Laitonen toimii myös metalliyhtye Amygdalahin laulaja-kitaristina.