stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rob Pike

Robert "Rob" Pike (s. 1956) on kanadalainen ohjelmistosuunnittelija. Hän on työskennellyt aiemmin Bell Labs:ssa sekä nykyisin Googlella.
Pike on tunnettu työstään:
Blit (Bart Locanthin kanssa): ohjelmoitava bittikarttagrafiikkaa näyttävä pääte Unix-järjestelmille
Plan 9 käyttöjärjestelmä
UTF-8 merkistö, Ken Thompsonin kanssa
Go ohjelmointikieli
Pike on tehnyt kirjoja Brian Kernighanin kanssa: The Practice of Programming (ISBN 0-13-937681-X) ja The Unix Programming Environment (ISBN 0-201-61586-X).
Pike on myös mainittu patentissa US4555775B1 sen keksijänä.
Käännös suomeksi
Juho Piirainen

Johan Fredrik (Juho) Piirainen (12. huhtikuuta 1879 Kuopio – 22. joulukuuta 1917 Kokkola) oli suomalainen insinööri ja tehtailija joka murhattiin Kokkolassa joulukuussa 1917.
Piirainen oli muuttanut Kokkolaan Oulusta ja toimi Hakalahdessa sijainneen Kokkolan venemoottoritehtaan teknillisenä johtajana. Hän oli osallistunut aktivistien toimintaan Kokkolassa jo vuonna 1905 ja kuulunut jäsenenä Voimaliittoon. Marraskuussa 1917 hän oli järjestämässä S/S Equityn Saksasta tuomien aseiden vastaanottoa Kokkolassa yhdessä Astley Rodénin ja Gunnar Staudingerin kanssa.
Kokkolassa valmistauduttiin marras-joulukuun aikana 1917 tuleviin tapahtumiin hankkimalla ja varastoimalla aseita joita punaiset saivat venäläiseltä sotaväeltä ja suojeluskunnat taas Saksasta tulleen aselaiva Equityn mukana. Marraskuun suurlakon aikana kaupungissa oli tappelunnujakoita ja punaiset tekivät tarkastuksia paikallisten porvareiden koteihin etsien aseita. Poliisin tehtävät olivat kaupungissa siirtyneet punakaartin työväenmiliisille.
22. joulukuuta 1917 Kokkolan nykyisellä Mannerheimin aukiolla järjestettiin isot joulumarkkinat joiden yhteydessä valkoiset järjestivät Kokkolan raatihuoneen edustalla punaista miliisiä vastaan suunnatun protestikokouksen. Kokkolan punakaarti oli muutamaa päivää aiemmin vaatinut kaupunginvaltuustoa lakkauttamaan virallisesti entisen poliisilaitoksen ja myöntämään määrärahan sen korvaavalle miliisille. Valtuuston porvarijäsenet eivät tähän suostuneet ja miliisi aloitti sen vuoksi lakon. Kiihkeätunnelmaisen protestikokouksen aikana osapuolet syyttivät toisiaan kiihoituksesta ja tappolistojen tekemisestä vastapuolen edustajista. Myös Piirainen pit puheen protestikokouksessa arvostellen miliisin toimia. Edellisenä yönä lakossa olleet miliisit olivat vanginneet parikymmentä kaduilla partioinutta talonomistajaa ja sulkeneet heidät Kokkolan raatihuoneen kellarissa olevaan putkaan. Kokous päättyi käsirysyyn kun putkaan suljettuja yritettiin väkivalloin vapauttaa ja paikalle tullut venäläinen ratsuväenosasto lopetti markkinat ja kaupunkiin julistettiin ulkonaliikkumiskielto.
Piirainen ammuttiin myöhemmin saman päivän iltana kello 22 aikaan Mannerheimin aukiolla hänen ollessaan palaamassa kotiinsa. Polkupyöräänsä taluttanut Piirainen ammuttiin kun hän oli lukemassa pylvääseen kiinnitettyä ilmoitusta. Ampujan henkilöllisyys ei koskaan selvinnyt ja lehdet uutisoivat asiasta sen mukaan mikä sopi lehden omaan poliittiseen kantaan syyttäen siitä joko punaisia, venäläisiä sotilaita tai porvareiden lavastusta. Yleisemmin arvellaan että Piiraisen ampui joku jyrkän linjan punaisten kannattaja. Valkoiset nimittivät Piiraista myöhemmin suojeluskuntahistorioissaan "vapaussodan ensimmäiseksi uhriksi"
Kokkolaan saapunut Vaasan läänin kuvernööri sai tapaninpäivänä kaupunginvaltuuston ja työväenyhdistyksen edustajat tekemään sopimuksen järjestyksenpidosta ja kaupunkiin palkattiin 22 uutta miliisiä, joille kuvenööri lupasi lakkolaisten vaatiman vaaditun palkankorotuksen.
Piirainen haudattiin Ouluun.
Kirjallisuutta

Janne Könönen : Punaisen leijonan maa – Suomen hullu joulukuu 1917. Otava 2017 ISBN 9789511298281
Vieno Piironen

| Vieno Piironen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Vieno Irene Piironen
Syntynyt: 7. syyskuuta 1955 (ikä 69) Nurmes
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  elintarvikekemian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (ETM 1980, ETT 1987)
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Palkinnot:  SVR R1 (2007), Suomalaisen tiedeakatemian jäsen (2008–)
Vieno Irene Piironen (o.s. Mahanen; s. 7. syyskuuta 1955 Nurmes) on suomalainen elintarviketieteen tohtori, joka on toiminut elintarvikekemian professorina Helsingin yliopistossa.
Piironen tuli ylioppilaaksi Nurmeksen lukiosta vuonna 1974. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa, josta valmistui elintarviketieteen maisteriksi 1980 ja tohtoriksi 1987. Hänen suomenkielinen väitöskirjansa Helsingin yliopistoon (1986) oli otsikoitu Tokoferolit ja tokotrienolit elintarvikkeissa ja keskimääräisessä suomalaisessa ruokavaliossa. Useat kemiallisesti tokoferoleiksi tai tokotrienoleiksi luokiteltavat molekyylit toimivat ihmisen tarvitsemina rasvaliukoisina e-vitamiineina. Helsingin yliopiston elintarvikekemian dosenttina hän toimi 1992–1998.
Piironen työskenteli Helsingin yliopiston elintarvikekemian assistenttina vuosina 1980–1988, josta ajasta osan oli Suomen Akatemian virkaatekevä tutkimusassistentti (1984–1985). Sittemmin hän oli Helsingin yliopiston elintarvikekemian lehtori (1989–1997), väliaikainen professori (1995–1997), ja professori vuodesta 1998.
Piironen on keskittynyt tutkimustyössään muun muassa vitamiinien (A, E, D, K, folaatti, B12) esiintymiseen ruuassa, kemiallisiin ja ravitsemuksellisiin ominaisuuksiin ja merkitykseen ruokavaliossa ja pitoisuuden säätelytekijöihin. Hän on tutkinut ruokavalion kuidun mukana tulevia ainesosia, kuten viljojen bioaktiivisia yhdisteitä. Hän on tarkastellut lipidejä, esimerkiksi niiden hapettumista ja antioksidanttisia ominaisuuksia. Tutkittavana ovat olleet myös mikrolevien ainesosien käyttömahdollisuudet, erityisesti lipidit ja bioaktiiviset komponentit. Piironen on selvitellyt myös kasvipohjaisten proteiinilähteiden antiravintoaineita, ravintoainepitoisuutta ja makua.
Piirosen tieteellinen tuotanto käsitti vuoteen 2007 mennessä yli 50 referoitua tieteellistä artikkelia ja noin 50 kongressijulkaisua, kirjan kappaletta ja katsausartikkelia sekä lukuisia muita julkaisuja elintarvikekemian alalta. Sittemmin julkaisuja on syntynyt merkittävästi lisää. Hän on ohjannut yli 20 valmistunutta väitöskirjatyötä. Suomalaisen tiedeakatemian jäsen Piironen on ollut vuodesta 2008. Hän on Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. luokan ritari (SVR R1).
Aiheesta muualla

Terhi Pape-Mustonen (3.1.2017) Eroon kasvissyöjän pakollisesta ravintolisästä – tutkijat saivat fermentoimalla B12-vitamiinia viljaan ja härkäpapuun (maaseuduntulevaisuus.fi)
Tätä et tiennyt vitamiineista - 15 yllättävää faktaa! (6.4.2013) (is.fi)
Pirjo Mattila, Tessa Alanko, Juha-Matti Pihlava, Jarkko Hellström, Merja Eurola, Heikki Aro, Vieno Piironen & Hannu Korhonen (2005) Ruusunmarjojen ravintosisältö ja bioaktiiviset yhdisteet (tiivistelmä), (julkaisu pdf-tiedostona) (luke.fi)
Google Scholar -haku "Vieno Piironen" (englanniksi) (scholar.google.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki 
Muut:  IdRef
Kauppakeskus Grani

| Kauppakeskus Grani |
| --- | --- |
 Grani vuonna 2011
Sijainti:  Kauniainen, Kauniaistentie 7
Avattu:  2001
Arkkitehti:  Kai Wartiainen
Omistaja:  NREP
Kävijämäärä:  1,8 Milj. (2020)
Vuosimyynti:  35,8 Milj. € (2020)
Pysäköintipaikkoja:  130
Kotisivu
Kauppakeskus Grani on Kauniaisten keskustassa sijaitseva ostoskeskus.
Historia

Ennen kauppakeskuksen rakentamista samalle tontille oli rakennettu betoninen ostoskeskus vuonna 1966. Keskustasuunnitelman oli laatinut arkkitehti Otto-Iivari Meurman. Kaupunki päätti purkaa betonisen ostoskeskuksen vuonna 1991. Kauppakeskuksen paikalla olivat aiemmin Elanto-osuusliikkeen ja Helsingin Osakepankin toimitalot, jotka purettiin 1993 ja 2006. Arkkitehti Kai Wartiainen kutsui entistä ostoskeskusta Neuvostoliitoksi. Kauniaisten historian kirjoittanut Jaana af Hällström totesi, että vanha ostoskeskus edusti aikansa huippuarkkitehtuuria. Af Hällström piti Wartiaisen kommenttia liioiteltuna.
Kauppakeskus Grani

Arkkitehti Kai Wartiaisen suunnitteleman Kauppakeskus Granin rakennustyöt aloitettiin syyskuussa 1999 ja kauppakeskus valmistui 1. maaliskuuta vuonna 2001. Vuokrattavaa pinta-alaa oli 5440 neliötä, joista 820 neliötä oli varattu toimistoille. Autopaikkoja oli 234, joista 72 parkkipaikkaa sijaitsi paikoituskannella. Kauppakeskuksen vetureina toimivat Sesto, Alko, silmälasiliike ja kuntosali. Viikottaiseksi asiakasmääräksi povattiiin 17 500 asiakasta ja liikevaihdoksi 135 miljoonaa markkaa vuodessa. Kauppakeskuksessa kävi 1,5 miljoonaa asiakaskäyntiä vuonna 2002.
Granin arkkitehtuuria on arvosteltu, eikä pääsuunnittelija Kai Wartiainen itsekään pidä sitä täysin onnistuneena. Suurimpana ongelmana hän kuitenkin näkee rakennuksen ympäristön, jossa on varattu liikaa tilaa autoille ja tiealueille saavuttamatta viihtyisää pientä mittakaavaa. Kauniaisissa asuva yrittäjä, kirjailija Jari Sarasvuo on arvostellut ostoskeskuksen arkkitehtuuria ankarin sanakääntein.
Kauppakeskuksessa aloitettiin laajennus vuoden 2017 alussa ja se valmistui vuonna 2018.
Omistajat

Alunperin Granin omisti NCC. Vuonna 2003 uudeksi omistajaksi tuli suomalainen Oy Querenchia Ltd ja vuonna 2006 saksalainen Aareal. VVT Kiinteistösijoitus Oy omisti kaksi kolmasosaa Kauniaistentien varrella olevasta osasta. Tunnelitien puolella oleva osa kuului Elite Alfred Bergin rahastoon. Tanskalainen kiinteistösijoittaja Nrep osti kauppakeskuksen vuonna 2022. Nrep lupasi parantaa ostoskeskuksen tarjontaa.
Palvelut

Granin myymälöitä ovat muun muassa päivittäistavarakaupat S-market, K-Supermarket, Kauniaisten apteekki, Alko, Fitness24Seven, Delhi Rasoi, Guido's, Gateau, Kani Sushi, Kotipizza, Kiinteistömaailma, Life, Moms, MRoom, Pannacotta Home & Kitchen, Subway, SOL Pesulapalvelut, Instrumentarium, Studio Yin Yoga & Pilates ja Kauniaisten sosiaalipalvelut. R-kioski lopetti toiminnan toukokuussa 2024 ja yhtenä syynä mainittiin liian korkeat vuokrat. R-kioski käynnisti toiminnan uudelleen toisessa liikehuoneistossa lokakuussa 2024.
Aiheesta muualla

Kauppakeskus Grani Virallinen sivusto.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Kauppakeskus Grani (Q18659940)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: ostoskeskus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Kauniainen
koordinaatit: 60°12′36″N 24°43′44″E﻿ / ﻿60.21011748°N 24.7289807°E﻿ / 60.21011748; 24.7289807
Pikkukaivajavyötiäinen

| Pikkukaivajavyötiäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Cingulata
Heimo::  Vyötiäiset Dasypodidae
Alaheimo::  Euphractinae
Suku::  Myyrävyötiäiset Chlamyphorus  Harlan, 1825
Laji::  truncatus
Kaksiosainen nimi
 Chlamyphorus truncatus  Harlan, 1825 
 Pikkukaivajavyötiäinen levinneisyys
Katso myös
   Pikkukaivajavyötiäinen Wikispeciesissä   Pikkukaivajavyötiäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pikkukaivajavyötiäinen (Chlamyphorus truncatus) on vyötiäisten heimon pienin laji, jonka ruumis on alle vaaksan mittainen. Lyhyttä ruumista koristaa 2,5 cm pitkä häntä.
Maan alla lymyävää otusta tavataan vain Etelä-Amerikan eteläosien hiekkamailla. Maan pinnalle ne tulevat ilmeisesti vain kerran vuorokaudessa etsimään hyönteisiä ruuakseen. Pikkukaivajavyötiäinen onkin sopeutunut erinomaisesti maanalaiseen maailmaansa: taipuisa selkäkilpi ja lapiomaisten eturaajojen viisi vahvaa kynttä takaavat kaivutyön onnistumisen tukalissakin paikoissa.
Pikkukaivajavyötiäinen on sukunsa ainoa laji.
Pihlajaveden rautatieasema

Pihlajaveden rautatieasema (lyh. Ph) on rautatieliikennepaikka Pihlajaveden kylässä Keuruun kaupungissa, entisen Pihlajaveden kunnan alueella rataosalla Haapamäki–Seinäjoki. Liikennepaikalla pysähtyvät kaikki rataosalla liikennöivät taajamajunat. Kaikki henkilöjunat käyttävät raidetta 1. Haapamäen rautatieasemalle on matkaa 12,3 kilometriä.
Vuonna 1883 käyttöön otettu Pihlajaveden pysäkki sijoitettiin syrjäiselle paikalle muutamia kilometrejä kirkosta itään lähinnä junien kohtaamispaikaksi ja korotettiin asemaksi vuonna 1888. Aseman seutu kasvoi merkittävyydessään pian kirkonkylän veroiseksi, mutta ei koskaan erityisen suureksi taajamaksi. Arkkitehti Knut Nylanderin suunnittelema asemarakennus on valmistunut vuonna 1883 ja sitä laajennettiin arkkitehti Bruno Granholmin piirustusten mukaan vuonna 1902. Lipunmyynti asemalla lopetettiin vuonna 1972. Asemarakennus vaurioitui 1980-luvulla sattuneessa tulipalossa, minkä jälkeen junasuoritus siirrettiin parakkirakennukseen. Asemarakennus korjattiin entiselleen, mutta asema muutettiin samoihin aikoihin miehittämättömäksi.
Junakohtaukset miehittämättömällä liikennepaikalla tulivat mahdollisiksi, kun Pihlajavedelle asennettiin aukiajettavat vaihteet vuonna 1996 ja otettiin käyttöön radio-ohjaukseen perustuva kauko-ohjaus vuonna 1998 ensimmäisenä rautatieliikennepaikkana Suomessa. Tavaraliikenne Pihlajaveden asemalla lakkautettiin vuonna 1999, mutta asema on edelleen henkilöliikenteen käytössä ja junien kohtauspaikkana. Asema-alueen rakennukset siirtyivät vuonna 2007 Senaatti-kiinteistöille ja edelleen myyntiin. Asemarakennus on ollut postitoimiston ja nahka-alan yrityksen toimintojen loputtua tyhjillään.
Aseman lähettyvillä sijaitsee Pihlajaveden kyläkoulu. Koulun entinen nimi oli Pihlajaveden kunnan Aseman kansakoulu. Koulun ulkonäössä on vaikutteita asemarakennusarkkitehtuurista.
Pihlajaveden asemaa pommitettiin talvisodassa. Kolme puna-armeijan lentokonetta pudotti noin 30 pommia 29. joulukuuta 1939. Kolme ihmistä kuoli ja kolme raidetta vaurioitui. Aseman oven vieressä on tapausta käsittelevä muistolaatta.
Pihlajaveden asemapäälliköt

Matti Aatami Ravantti, 1967–70
Bruno Vilhelm Helminen, 2.9.1952–1.1.1967
Hugo Henrik Puusaari, 17.6.1937–2.9.1952
Väinö Verner Louhivaara, 12.6.1930–17.6.1937
Edvard Alarik Lybeck, 2.6.1928–12.6.1930
Väinö Gustaf Nikolainen, 31.5.1926–2.6.1928
Oskar Alvar Gröndahl, 28.5.1909–31.5.1926
Johan Ulrik Nörlund, 1895–1909
Karl Alfred Hjelt, 1893–95
Johan Alfred Holm, 1887–88
Lähde
Aiheesta muualla

Pihlajaveden kylä (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmakuva Pihlajaveden rautatieasemalta
Vanha ja uusi Pihlajaveden asemalla 1997 (Arkistoitu – Internet Archive)
Pikkuraippasammal

| Pikkuraippasammal |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Maksasammalet Marchantiophyta
Lahko::  Aitomaksasammalten lahko Jungermanniales
Heimo::  Korvasammalten heimo Jungermanniaceae
Suku::  Raippasammalet Anastrophyllum
Laji::  minutum
Kaksiosainen nimi
 Anastrophyllum minutum  (Schreb.) R. M. Schust. 
Katso myös
   Pikkuraippasammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikkuraippasammal (Anastrophyllum minutum) on maksasammallaji korvasammalten heimossa (Jungermanniaceae). Se on laajasti levinnyt laji, jota esiintyy Maan pohjoispuoliskolla ja Etelä-Afrikassa. Suomessa pikkuraippasammalta esiintyy aivan koko maan alueella. Se on yleinen ja uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen laji (LC).
Pikkuraippasammal kasvaa karuilla silikaattikallioilla, harvoin lahopuulla tai tuntureilla maalla.
Jyrki Kasvi

| Jyrki Kasvi |
| --- | --- |
 Jyrki Kasvi Worldcon 75 Hugo-palkintoseremoniassa Helsingissä 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. tammikuuta 1964 Pyhtää
Kuollut: 16. marraskuuta 2021 (57 vuotta) Espoo
Poliitikko
Puolue:  vihreät
Entiset puolueet:  nuorsuomalaiset
Asema:  kaupunginvaltuutettu
Vaalipiiri:  Uudenmaan vaalipiiri
Kotipaikka:  Espoo
Uskonto:  agnostisismi
Jyrki Jouko Juhani Kasvi (6. tammikuuta 1964 Pyhtää – 16. marraskuuta 2021 Espoo) oli suomalainen poliitikko, tietotekniikan journalisti ja tekniikanalan tutkija. Kasvi oli vihreiden kansanedustaja vuosina 2003–2011 ja 2015–2019 sekä yksi puolueen varapuheenjohtajista vuosina 2007–2011. Espoon kaupunginvaltuuston jäsen hän oli vuodesta 1997. Hän toimi lisäksi muun muassa International Parliamentarians' Association for Information Technology -järjestön (IPAIT) puheenjohtajana sekä Espoon kaupunginvaltuuston ja teknisen lautakunnan puheenjohtajana.
Tausta ja työura

Jyrki Kasvi oli kotoisin Pyhtäältä. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Ruotsinsalmen lukiosta Kotkasta vuonna 1983.
Kasvi opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa tuotantotalouden osastolla pääaineenaan työpsykologia ja valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1995. Hän työskenteli tutkijana Teknillisen korkeakoulun työpsykologian ja johtamisen laboratoriossa sekä Euroopan unionin IV ja V puiteohjelman asiantuntija-arvioijana ja evaluaattorina. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2003 aiheella ”Knowledge Support in Learning Operative Organisations” (Oppivan operatiivisen organisaation tietotuki).
Kasvi kirjoitti kahdeksan tietotekniikkaa ja tietoyhteiskuntaa käsittelevää kirjaa sekä toimi Suomen tieteiskirjoittajat ry:n jäsenlehden, Kosmoskynän päätoimittajana. Hän oli järjestön hallituksen jäsen vuosina 1987–1990. Hänet tunnettiin Mikrobitti-, C=- ja Pelit-lehtien avustajana, joskus käyttäen nimimerkkiä Wexteen. Suomen Getnolife-yhdistys valitsi Kasvin Vuoden nörtiksi 2003 ja Tietotekniikan liitto Vuoden tietotekniikkavaikuttajaksi 2008.
Pudottuaan eduskunnasta vuonna 2011 Kasvi siirtyi Tietoyhteiskunnan kehittämiskeskus Tieke ry:n palvelukseen tehtävänään luoda avoimen datan foorumi, joka edistää julkisten tietovarantojen avaamista ja hyödyntämistä. Pudottuaan eduskunnasta uudelleen vuonna 2019 Kasvi palasi Tiekeen osa-aikaiseen työsuhteeseen.
Kasvi kirjoitti kolumneja ja blogia säännöllisesti Pelit-lehteen, Kymen Sanomiin, Helsingin Sanomien Klik!-verkkopalveluun, Tietokone-lehteen, Tivi-lehteen ja Yle Uutisten verkkosivuille.
Politiikka > Kunnallispolitiikassa

Jyrki Kasvi valittiin Espoon kaupunginvaltuustoon nuorsuomalaisten listalta 363 äänellä vuonna 1996. Ensimmäisellä kaudellaan hän oli Espoon kaupunginhallituksen jäsen. Kasvi siirtyi nuorsuomalaisista vihreisiin toukokuussa 2000 yhdessä kolmen muun nuorsuomalaisvaltuutetun kanssa.
Kunnallisvaaleissa 2000 Kasvi uusi paikkansa vihreiden listalta 688 äänellä. Hän toimi teknisen lautakunnan puheenjohtaja vuodet 2001–2003 ja vihreän valtuustoryhmän puheenjohtajana 2002. Tapiolan seudun vihreiden puheenjohtaja hän oli 2001–2005.
Kunnallisvaaleissa 2004 Kasvi sai 822 ääntä. Hän toimi YTV:n hallituksen jäsenenä 2005–2007. Vaaleissa 2008 hänen äänimääränsä nousi jo 1995:een. Hän toimi kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajana 2009–2010 ja puheenjohtajana 2011–2012. Kunnallisvaaleissa 2012 Kasvi sai 1649 ääntä. Hänelle myönnettiin Espoo-mitali itsenäisyyspäivänä 2013. Vuodesta 2016 Kasvi oli ollut Länsimetro Oy:n hallituksen jäsen.
Vuoden 2017 kuntavaaleissa Kasvi sai 1 407 ääntä ja tuli valituksi jatkokaudelle Espoon kaupunginvaltuustoon. Hän toimi kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 2017−2019 ja vihreän valtuustoryhmän puheenjohtajana vuodesta 2019.
Politiikka > Kansanedustajana

Jyrki Kasvi oli nuorsuomalaisten eduskuntavaaliehdokkaana Uudenmaan vaalipiirissä vuosina 1995 ja 1999, muttei tullut valituksi. Hänet valittiin eduskuntaan vihreiden listalta 2 536 äänellä vuoden 2003 vaaleissa. Ensimmäisellä kaudellaan Kasvi toimi tulevaisuusvaliokunnan ja hallintovaliokunnan jäsenenä. Hän oli vihreän eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja 2005–2007.
Kasvi valittiin jatkokaudelle 4 880 äänellä vaaleissa 2007. Kaudella 2007–2011 hän oli tulevaisuusvaliokunnan varapuheenjohtaja ja liikenne- ja viestintävaliokunnan jäsen. Hän sai kansainvälistä julkisuutta vaalien alla käännettyään kotisivunsa Star Trek -sarjasta tutulle klingonin kielelle.
Kasvi toimi International Parliamentarians' Association for Information Technology -järjestön (IPAIT) puheenjohtajana 2007–2008.
Kasvi putosi eduskunnasta vuoden 2011 vaaleissa jääden 3 507 äänellä varasijalle. Hän oli ehdolla myös kevään 2015 eduskuntavaaleissa, sai 4 991 ääntä ja tuli valituksi.
Vuosina 2015–2021 Jyrki Kasvi oli Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.
Kasvi putosi eduskunnasta vuoden 2019 eduskuntavaaleissa saatuaan 3 591 ääntä.
Politiikka > Vihreissä

Jyrki Kasvi valittiin vihreiden varapuheenjohtajaksi vuonna 2007 ja hän toimi tehtävässä kaksi kautta eli vuoteen 2011. Kasvi toimi vihreissä tietoyhteiskuntatyöryhmän puheenjohtajana 2003–2011 ja viestintä- ja verkkoviestintätyöryhmän puheenjohtajana 2007–2009.
Kasvi toimi myös Vihreiden yrittäjien puheenjohtajana 2005–2006 ja Tieteen ja teknologian vihreiden puheenjohtajana 2011–2012. Hän oli Tekniikan akateemisten valtuuston jäsen 2005–2011 ja uudestaan vuodesta 2014.
Vuonna 2009 Kasvi oli ehdolla Euroopan parlamentin vaaleissa, muttei 16 009 äänellä tullut valituksi. Europarlamenttivaaleissa 2014 hän sai 9 178 ääntä.
Politiikka > Kannanottoja

Kasvi vastusti vuonna 2005 hyväksyttyä tekijänoikeuslain muutosta, joka tunnetaan myös lakia valmistelleen kulttuuriministeri Tanja Karpelan mukaan nimettynä Lex Karpelana. Alun perin Kasvi vaati muun muassa muutosta uuden lain kohtaan, joka kielsi tehokkaiden kopiosuojausten kiertämisen. Lain toisella kierroksella Kasvi myös esitti koko lain hylkäämistä, mutta ehdotus kaatui äänestyksessä.
Kasvi kannatti asepalveluksen uudistamista ja siviilipalveluksen korvaamista tietynlaisella ”pelastuspalveluksella”, joka koostuisi koulutuksesta suojelu- ja pelastustehtäviin.
Kasvi kannatti sekularismia, jossa julkinen valta on uskontokunnista riippumaton.
Politiikka > Vaalimenestys

| Eduskuntavaalit> Vuosi | Eduskuntavaalit> Vaalipiiri | Eduskuntavaalit> Puolue | Eduskuntavaalit> Äänet | Eduskuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Uusimaa | nuorsuomalaiset | 405 | ei valittu |
| 1999 | Uusimaa | nuorsuomalaiset | 850 | ei valittu |
| 2003 | Uusimaa | vihreät | 2 536 | valittu |
| 2007 | Uusimaa | vihreät | 4 880 | valittu |
| 2011 | Uusimaa | vihreät | 3 507 | varalla |
| 2015 | Uusimaa | vihreät | 4 991 | valittu |
| 2019 | Uusimaa | vihreät | 3 576 | ei valittu |
| Kunnallisvaalit> Vuosi | Kunnallisvaalit> Kunta | Kunnallisvaalit> Puolue | Kunnallisvaalit> Äänet | Kunnallisvaalit> Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Espoo | nuorsuomalaiset | 363 | valittu |
| 2000 | Espoo | vihreät | 688 | valittu |
| 2004 | Espoo | vihreät | 822 | valittu |
| 2008 | Espoo | vihreät | 1 995 | valittu |
| 2012 | Espoo | vihreät | 1 649 | valittu |
| 2017 | Espoo | vihreät | 1 401 | valittu |
| Europarlamenttivaalit> Vuosi | Europarlamenttivaalit> Puolue | Europarlamenttivaalit> Äänet | Europarlamenttivaalit> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | nuorsuomalaiset |  | ei valittu |
| 2009 | vihreät | 16 009 | ei valittu |
| 2014 | vihreät | 9 178 | ei valittu |
Yksityiselämä

Jyrki Kasvi oli naimisissa Maria Bomanin kanssa  vuodesta 1988, ja hänellä oli vuonna 1994 syntynyt lapsi. Puutarhuri Arno Kasvi on Jyrki Kasvin setä.
Kasvi kärsi virtsarakon syövästä ja siitä kehittyneestä munuaisaltaan panuroteelisyövästä, ja hänet leikattiin niistä kahdesti vuonna 2003. Vuonna 2009 lehdet kertoivat Kasvin olleen eduskunnan ahkerin taksinkäyttäjä ja ajaneen tammi–kesäkuun aikana taksilla yhteensä 263 kertaa. Pudottuaan eduskunnasta Kasvi kertoi taksin käytön johtuneen syövän uusiutumisesta ja hoidoista keväällä 2009, minkä vuoksi hän ei voinut käyttää julkisia liikennevälineitä. Kasvi sanoi, ettei kertonut julkisesti sairaudestaan, koska häntä oli aiemmin moitittu sen vuoksi äänestäjien myötätunnon kerjäämisestä. Munuaissyöpä uusiutui vuonna 2018, minkä vuoksi häneltä poistettiin toinenkin, jäljellä ollut munuainen. Häneltä jouduttiin poistamaan myös virtsarakko ja perna. Kasvi kertoi vuonna 2018 odottavansa pääsyä munuaissiirtojonoon ja oli kotidialyysihoidossa.
Kasvi kertoi Uuden Suomen blogissaan 30. tammikuuta 2021, että hänen maksaansa on ilmestynyt etäpesäkkeitä, joihin sytostaatit eivät ole tehonneet. Hoidot oli lopetettu ja hänet oli siirretty saattohoitoon. 14. kesäkuuta 2021 hän kertoi blogissaan saamansa syöpäsolujen mutaatioihin kohdistuvan kahden lääkkeen yhdistelmän toimivan ja maksan etäpesäkkeiden kutistuneen. Kasvi kuoli 16. marraskuuta 2021.