stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pakkasveri

| Pakkasveri> Frostbiten |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Anders Banke
Käsikirjoittaja:   Daniel Ojanlatva  Pidde Andersson 
Tuottaja:  Magnus Paulsson
Säveltäjä:  Anthony Lledo
Pääosat:   Petra Nielsen  Carl-Åke Eriksson  Grete Havnesköld  Emma Åberg  Jonas Karlström 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Solid Entertainment
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  Ruotsi 24. helmikuuta 2006
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pakkasveri on vuonna 2006 ensi-iltaan tullut ruotsalainen kauhuelokuva, jonka ohjasi Anders Banke. Elokuvan pääosissa esiintyvät Petra Nielsen, Carl-Åke Eriksson ja Grete Havnesköld.
Tarina

Lääkäri nimeltä Annika muuttaa tyttärensä Sagan kanssa pikkukaupunkiin Pohjois-Ruotsiin. 17-vuotias Saga ei ole aluksi lainkaan ilahtunut muutosta, mutta hän alkaa kuitenkin saada koulukavereita. Lääkäriäiti on iloinen päästessään suuren esikuvansa oppiin sairaalassa, mutta pian selviää, että pikkukaupungissa ei kaikki ole hyvin. Vampyyritarina on tehty kieli poskessa. Sitä on kuvattu myös Wallanderista tutusta kaupungissa Ystadissa.
Oligopsoni

Oligopsoni tarkoittaa taloustieteessä kilpailutilannetta, jossa markkinoilla on useita tietyn palvelun tai tuotteen ostajia, joilla on pienen ryhmänsä vuoksi markkinavoimaa vaikuttaa hintojen määräytymiseen. Tästä syystä oligopsoni lasketaan markkinahäiriöksi. Oligopsonillinen tilanne toimii vastaavasti kuin monopsoni.
Suomessa vähittäiskaupan keskusliikkeet ovat pitkään olleet oligopsoniasemassa. Tilanteesta ovat kärsineet sekä tuottajat, jotka ovat saaneet tuotteistaan alhaisen myyntihinnan, että ostajat, jotka joutuvat Suomessa maksamaan useista tuotteista EU-hintoja keskimääräistä korkeampia hintoja.
Lähde

Pekkarinen-Sutela: Avain kansantaloustieteeseen, WSOY, Juva 2004
Palo Alto (täsmennyssivu)

Palo Alto tarkoittaa seuraavia:
Palo Alto, kaupunki Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
Palo Alto, piirikunta Iowassa, Yhdysvalloissa
Palo Alto, kaupunki Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa
Palo Alto, kunta Texasissa, Yhdysvalloissa
Palo Alto, kunta Aguascalientesissa, Meksikossa
Palo Alto, paikka Nuevo Leónissa, Meksikossa
Palo Alto, paikka San Luis Potosíssa, Meksikossa
Palo Alto, paikka Chilessä
SS Palo Alto, vuonna 1919 valmistunut tankkeri
Palo Alto (elokuva), vuoden 2013 yhdysvaltalainen elokuva.
Paloaukean Museo

| Paloaukean Museo |
| --- | --- |
Tyyppi:  Sotahistoriallinen museo, paikallismuseo 
Osoite:  Laavupolku 15, 80400 Ylämylly  
Sijainti:  Ylämylly 
Perustettu:  2007  
Koordinaatit:  62°37′26″N, 29°32′46″E
 fiPaloaukean Museo 
  
Paloaukean Museo on kesäkuussa 2007 avattu Paloaukean Ajoneuvo- ja Asemuseo ry:n ylläpitämä museo, joka toimii Ylämyllyn varuskunnan entisellä asevarikolla Liperissä. Museossa on toiseen maailmansotaan liittyviä esineitä, muun muassa kenttätykki. Paloaukealle sijoittuu Väinö Linnan Tuntemattoman sotilaan alku.
Pakistanin kenraalikuvernööri

| Pakistanin kenraalikuvernööri |
| --- | --- |
 Governor-General of Pakistan
 
Virka-asunto:  Kenraalikuvernöörin palatsi
Nimittäjä:  Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija
Perustettu:  15. elokuuta 1947
Ensimmäinen:  Muhammad Ali Jinnah
Viimeinen:  Iskander Mirza
Lakkautettu:  23. marraskuuta 1956
Pakistanin kenraalikuverööri (engl. The Governor-General of Pakistan,urduksi: گورنر جنرل پاکستان‎), oli Britannian kruunun edustaja Pakistanissa ja toimi maan valtionpäämiehenä vuosina 1947–1956, jolloin Pakistanista tuli tasavalta.
Pakistanin kenraalikuvernöörit (1947–1956)

| Kenraalikuvernööri | Kenraalikuvernööri | Virkakausi | Puolue |
| --- | --- | --- | --- |
| Muhammad Ali Jinnah |  | 15. elokuuta 1947 – 11. syyskuuta 1948 | Muslimiliitto |
| Khwaja Nazimuddin |  | 14. syyskuuta 1948 – 17. lokakuuta 1951 | Muslimiliitto |
| Malik Ghulam Muhammad |  | 17. lokakuuta 1951 – 6. lokakuuta 1955 | sitoutumaton |
| Iskander Mirza |  | 6. lokakuuta 1955 – 23. maaliskuuta 1956 | Tasavaltalaispuolue |
Pallántio

| Pallántio Παλλάντιο |
| --- | --- |
 Pallántio
 Koordinaatit: 37°27′34″N, 22°21′38″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Trípoli
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4001010801
Väkiluku (2011):  197
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pallántio (kreik. Παλλάντιο) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Trípolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 197 (vuonna 2011).
Antiikin Pallantionin raunioita nykyisen kylän lähellä.
Pallántion kylä sijaitsee noin seitsemän kilometriä etelään Trípolin kaupungista. Se on ottanut nimensä antiikin ajan Pallantionin kaupungista, joka sijaitsi nykyisestä kylästä kolme kilometriä länteen. Nykyinen kylä, entinen Besýri (Μπεσύρι) tai Besíri (Μπεσίρι), nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1927. Pallántio muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Παλλαντίου, Topikí Koinótita Pallantíou).
Palovero

Valdemar IV Atterdag paloverottaa Visbyä 1361 (Carl Gustaf Hellqvistin maalaus, 1882).
Palovero eli sotavero tarkoittaa vihollisen valtaamiltaan alueilta verona ottamaa omaisuutta. Se tarkoitti vakuutusta tulipaloilta, niin ettei vihollinen sytyttänyt taloa tai kylää tuleen. Paloveroa ovat käyttäneet niin venäläiset ruotsalaiset kuin tanskalaisetkin.
Tanskan kuningas Valdemar IV Atterdag paloverotti Visbyn kaupungin 1361 valloittaessaan Gotlannin. Pietarsaaren kaupungille langetettiin palovero kun Isontalon Antti onnistui pakenemaan.
Oligosoma

| Oligosoma |
| --- | --- |
 Oligosoma otagense
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Scinciformata
Osalahko::  Skinkkimäiset Scincomorpha
Heimo::  Skinkit Scincidae
Alaheimo::  Eugongylinae
Suku::  Oligosoma  Girard, 1857
Lajit
 Katso teksti 
Katso myös
   Oligosoma Wikispeciesissä   Oligosoma Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oligosoma on skinkkien heimoon kuuluva liskosuku. Suvun skinkit ovat melko pienikokoisia, ja suvun lajeja tavataan ainoastaan Uudessa-Seelannissa sekä Australialle kuuluvilla Norfolkinsaarella sekä Lord Howen saarella.
Lajit

Sukuun kuuluu 52 lajia:
Oligosoma acrinasum
Oligosoma aeneum
Oligosoma alani
Oligosoma albornense
Oligosoma auroraense
Oligosoma awakopaka
Oligosoma burganae
Oligosoma chloronoton
Oligosoma elium
Oligosoma fallai
Oligosoma grande
Oligosoma hardyi
Oligosoma homalonotum
Oligosoma hoparatea
Oligosoma inconspicuum
Oligosoma infrapunctatum
Oligosoma judgei
Oligosoma kokowai
Oligosoma levidensum
Oligosoma lichenigera
Oligosoma lineoocellatum
Oligosoma longipes
Oligosoma maccanni
Oligosoma macgregori
Oligosoma microlepis
Oligosoma moco
Oligosoma newmani
Oligosoma nigriplantare
Oligosoma northlandi
Oligosoma notosaurus
Oligosoma oliveri
Oligosoma ornatum
Oligosoma otagense
Oligosoma pachysomaticum
Oligosoma pikitanga
Oligosoma polychroma
Oligosoma prasinum
Oligosoma repens
Oligosoma robinsoni
Oligosoma roimata
Oligosoma salmo
Oligosoma smithi
Oligosoma stenotis
Oligosoma striatum
Oligosoma suteri
Oligosoma taumakae
Oligosoma tekakahu
Oligosoma toka
Oligosoma townsi
Oligosoma waimatense
Oligosoma whitakeri
Oligosoma zelandicum
Oleuropeiini

| Oleuropeiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  32619-42-4
PubChem CID:  5281544
SMILES:  C(C(OCCC1=CC(O)=C(O)C=C1)=O)C2C(=CC)C(OC3OC(CO)C(O)C(O)C3O)OC=C2C(OC)=O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C25H32O13
Moolimassa:  540,5 g/mol
Sulamispiste:  89 - 91 °C
Kiehumispiste:  772,86 °C
Oleuropeiini on glykosyloitu seko-iridoidi[lähde? ], eräänlainen fenolinen katkera yhdiste, jota esiintyy vihreän oliivin kuoressa, lihassa, siemenissä ja lehdissä. Termi oleuropeiini on johdettu oliivipuun kasvitieteellisestä nimestä Olea europaea. Katkeran maun vuoksi oleuropeiini on poistettava kokonaan tai hajotettava, jotta oliivit olisivat syötäviä. Jalostettaessa karvaita ja syötäväksi kelpaamattomia vihreitä oliiveja syötäväksi tarkoitetuiksi oleuropeiini poistetaan oliiveista useilla menetelmillä, muun muassa upottamalla lipeään.
Tutkimus

Oleuropeiinia on ehdotettu proteasomin aktivaattoriksi.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database (HMDB): Oleuropein (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Oleuropein (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Oleuropein (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Oleuropein (englanniksi)
Paskolammi (Tammelan Hykkilä)

| Paskolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°49′05″N, 23°52′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  ei ole 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125-127,5 m
 fiPaskolammi 
Paskolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen.
Maantiede

Lammen pituus on 100 metriä ja leveys 60 metriä. Sillä ei ole tulo- eikä laskuojia. Lampea ympäröi Kiimasuosuo, jonka vedet johtuvat länsipäässä suo-ojiin, jotka virtaavat Kuivajärveen. Lähin loma-asunto sijaitsee itäpuolella olevalla moreenikummulla. Sinne johtaa metsäautotie valtatieltä 10. Lähellä sijaitseva Liukonlammi jää harjun toiselle puolelle ja se kuuluu Myllyjoen valuma-alueeseen.
Otto Kinkeldey

Otto Kinkeldey vuonna 1919
Otto Kinkeldey (27. marraskuuta 1878 New York, New York – 19. syyskuuta 1966 Orange, New Jersey) oli yhdysvaltalainen musiikkitieteilijä.
Kinkeldey valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi City College of New Yorkista vuonna 1898 ja humanististen tieteiden maisteriksi New Yorkin yliopistosta vuonna 1900. Hän sai opetusta myös Edward MacDowellilta Columbian yliopistossa vuoteen 1902. Tämän jälkeen Kinkeldey lähti Berliiniin, jossa hän opiskeli Kuninkaallisessa akateemisessa kirkkomusiikki-instituutissa ja Berliinin yliopistossa. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1909 väitöskirjallaan Orgel und Klavier in der musik des 16. Jahrhunderts. Kinkeldeyn opettajiin Berliinissä kuuluivat muiden muassa Robert Radecke, Hermann Kretzschmar ja Max Friedlaender.
Kinkeldey opetti Breslaun yliopistossa vuosina 1909–1914. Hän johti New York Public Libraryn musiikkiosastoa vuosina 1915–1923 ja 1927–1930. Kinkeldey oli vuosina 1923–1927 musiikin professorina Cornellin yliopistossa. Vuonna 1930 hänestä tuli ensimmäinen musiikkitieteen professori Yhdysvalloissa uuden Cornellin yliopistoon saadun nimityksen myötä. Hän toimi tässä tehtävässä ja yliopiston kirjastonhoitajana vuoteen 1946. Kinkeldey oli American Musicological Societyn ensimmäinen puheenjohtaja vuosina 1935–1936 ja 1941–1942. Hän luennoi vierailevana professorina monissa Yhdysvaltain yliopistoissa. Hänen julkaisuihinsa kuuluvat lukuisat artikkelit tieteellisiin lehtiin ja teos What We Know about Music (1946).
Kinkeldey oli Yhdysvaltain taide- ja tiedeakatemian jäsen vuodesta 1942. Hänellä oli kirjallisuuden kunniatohtorin arvo Princetonin yliopistosta. Hän kuoli Orange Memorial Hospitalissa New Jerseyssa 87-vuotiaana. Vuodesta 1967 American Musicological Society on myöntänyt Otto Kinkeldeyn mukaan nimettyä palkintoa ansiokkaimmasta edellisen vuoden aikana julkaistusta kirjasta musiikkitieteen alalla.
Paskolammi (Tammelan Torro)

| Paskolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°42′56″N, 23°39′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  oja Torronsuolle 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,7 m 
 fiPaskolammi 
Paskolammi on Kanta-Hämeessä Tammelan Torrolla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueen Kalliojärven (kuivatettu) valuma-alueeseen.
Maantiede

Lammen halkaisija on 80 metriä ja se sijaitsee Torronsuolle viettävän painauman pohjukassa. Lampea ympäröivä suo on keskeltä ojitettu ja lammen vedet virtaavat Torronsuolle toista ojaa myöten. Lammen rannat ovat metsäistä suomaata eikä niitä ole rakennettu. Yksi metsäautotie läheiseltä Haiponjärveltä johtaa suon länsirantaan.
Otto Kauppinen

Otto Kauppinen (s. 20. toukokuuta 1999) on suomalainen pesäpalloilija. Etenijäjokerina toimiva Kauppinen edustaa Superpesiksessä pelaavaa Kiteen Palloa. Hänen kasvattajaseuransa on Halsuan Toivo. Kaudella 2018 alkaneella urallaan Superpesiksessä Kauppinen on kauden 2019 päätyttyä pelannut 47 runkosarjaottelua, joissa on lyönyt neljä ja tuonut 35 juoksua sekä kerännyt 128 kärkilyöntiä. Lisäksi hän on pelannut kaksi pudotuspeliottelua, joissa on kerännyt yhden kärkilyönnin. Kauppinen pelasi B-poikien Itä-Länsi-ottelussa vuonna 2017 ja valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Kauppinen valittiin ensimmäiseen miesten Itä-Länsi-otteluunsa vuonna 2023
Nuoperi

Nuoperi on suomalaisen nuorisotyön tallentaja. Se ottaa lahjoituksina vastaan nuorisotyöhön liittyvää asiakirja-aineistoa, audiovisuaalista aineistoa, valokuvia ja kirjallisuutta. Lisäksi Nuoperi kerää alan muistitietoa haastatteluilla ja kyselyillä. Arkistoituina aineistot ovat tutkijoiden ja muiden kiinnostuneiden käytettävissä. Nuoperi toimii valtakunnallisesti opetus- ja kulttuuriministeriön rahoituksella. Sijaintipaikkana on etnologian oppiaine Turun yliopistossa.
Keruu, arkistointi ja digitointi

Nuoperin perustehtäviin kuuluvat nuorisoalan muistitiedon keruu, lahjoitusten vastaanotto ja toimittaminen arkistoihin, aineistojen digitointi, opastus oman työn tallentamiseen sekä alan seuraaminen ja sen tapahtumiin osallistuminen.  Nuoperi ohjaa lahjoituksina saadut aineistot sovittuihin päätearkistoihin, joissa taataan kullekin aineistotyypille asianmukaiset tallennusolosuhteet. Toiminnalla tähdätään myös aineistoon liittyvään tutkimustoimintaan sekä aineistojen saattamiseen yleisön tietoisuuteen ja käyttöön. Aineistoista on mm. tehty opinnäytetöitä. Tallennetut ja digitoidut aineistot on luetteloitu Nuoperin verkkosivuilla Arkistoaineistot-osiossa.
Keruu, arkistointi ja digitointi > Asiakirja-aineisto

Asiakirja-aineisto on sijoitettu Turun kaupunginarkistossa sijaitsevaan Nuorisoperinteen keskusarkistoon. Arkistossa on erityisesti pitkään nuorisotyössä toimineiden henkilöiden yksityisiä aineistoja, esimerkiksi kirjeenvaihtoa, puheita, matkakertomuksia ja päiväkirjoja eri vuosikymmeniltä.   Huomionarvoisia kokonaisuuksia ovat mm. nuorisotyön menetelmäopin kehittäjän  Kerttu Varjon päiväkirjat vuosilta 1939 - 1962   sekä murkkuikäisten sukupuolivalistajan ja nuortenohjelmien toimittajan Uma Aaltosen lahjoittamat aineistot.  Mukana on myös jonkin verran kuntien sekä opetus- ja kulttuuriministeriön lahjoittamaa asiakirja-aineistoa mm. kansainväliseen nuorisotyöhön, nuorisotyön lainsäädäntöön ja työpajatoimintaan liittyen. Kattavin lahjoituskokonaisuus on Suomen Nuorisoseurojen liiton Nuorison taidetapahtuma -aineisto , joka täydentyy opetusministeriön lahjoituksella. Alkuperäisaineistoihin on mahdollista tutustua Turun kaupunginarkiston tutkijasalissa. Digitoituja aineistoja voi kysyä suoraan Nuoperista.
Keruu, arkistointi ja digitointi > Audiovisuaalinen aineisto

Audiovisuaalisen aineiston kokoelma koostuu liikkuvan kuvan ja äänen tallenteista sekä dioista. Aiheina ovat mm. Nuorison taidetapahtuma ja Nuori Kulttuuri, raittiusvalistus, leirit, seminaarit ja festivaalit. Alkuperäisinä tallennusmuotoina on mm. kaitafilmejä, VHS-kasetteja, DVD-levyjä, avokeloja, C-kasetteja ja MiniDiscejä. Koska näiden katseleminen ja kuunteleminen on nykypäivänä hankalaa, aineistoa on digitoitu. AV-aineistot sijaitsevat Turun yliopiston Historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen arkiston TYKL-kokoelmassa, jossa ovat myös Nuoperin haastatteluaineistot.
Keruu, arkistointi ja digitointi > Muistitieto

Muistitietoa Nuoperi kerää työelämäkerrallisten ns. perushaastattelujen lisäksi teemoitetuilla haastatteluilla ja kyselyillä eri projektien yhteydessä. Kerätty muistitietoaineisto tallennetaan Turun yliopiston Historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen arkiston TYKL-kokoelmaan, jossa haastattelut ovat mm. tutkijoiden ja opiskelijoiden käytettävissä.
Keruu, arkistointi ja digitointi > Valokuvat

Valokuvat on aiemmin tallennettu Turun museokeskuksen valokuva-arkistoon. Nykyisin kuvat digitoidaan ja niitä on mahdollista saada Nuoperista esimerkiksi julkaisukäyttöön. Valokuvia on toiminnasta ja tapahtumista eri vuosikymmeniltä eri puolilta Suomea.   Pitkältä aikaväliltä kuvia on lahjoittanut mm. Suomen ensimmäinen kunnallinen kokopäiväinen nuorisotyöntekijä Ilmari Rinne, joka tunnetaan myös setlementti- ja kotiseututyöstään.
Keruu, arkistointi ja digitointi > Kirjallisuus

Kirjallisuus sijoitettiin aiemmin Nuorisotiedon kirjastoon.    Kaikille lahjoituksena saaduille kirjakokoelmille ei ole vielä löydetty uutta paikkaa kirjaston toiminnan päätyttyä kesällä 2021.
Julkaisut

Julkaisutoiminta on Nuoperin näkyvin tapa tehdä kerättyä ja tallennettua aineistoa tunnetuksi. Osa julkaisuista on valmistunut erillisprojekteina, osa on syntynyt aineistojen käsittelyn yhteydessä. Useiden julkaisujen tekemiseen on osallistunut kirjoittajia myös Nuoperin ulkopuolelta. Julkaisujen aiheita ovat mm. kansainvälinen nuorisoyhteistyö, musiikkinuorisotyö, nuorisotilat, nuorisotiedotus, nuorten  sukupuoli-identiteetit ja nuorisotyön sukupolvet. Aineistoja on käytetty myös opinnäytetöissä, joista muutamista Nuoperi on toimittanut julkaisut. Samoin Nuoperin omat julkaisut ovat olleet monen opinnäytteen lähdekirjallisuutta.
Julkaisut > Nuoperin julkaisut

100 + TARINAA NUORISOTYÖSTÄ - Virkistetty versio (toim. Minna Heikkinen ja Terhi Lehtonen 2021)
(NUORISO-)OHJATTUJA SÄVELIÄ (toim. Minna Heikkinen ja Terhi Lehtonen 2021)
Nuorisotyön sukupolvet XYZ - Kokemuksia kirjaimista (toim. Minna Heikkinen ja Terhi Lehtonen 2017)
100 tarinaa nuorisotyöstä -verkkokokonaisuus (2017)
MEIÄN NIMETKI ALKAA SAMALLA KIRJAIMELLA ja 18 muuta novellia (toim. Minna Heikkinen ja Terhi Lehtonen 2016)
(SUKU)PUOLITETTU NUORI - Uman palstojen meikatut pojat ja kaljut tytöt 1975 - 1985 (Anna Kemppinen, toim. Minna Heikkinen ja Terhi Lehtonen 2015)
Puss och kram - Nuorten Pohjola! (toim. Minna Heikkinen ja Terhi Lehtonen 2015)
NUORET, AJAT JA TILAT. Nuoret ja nuorisotilat eri vuosikymmeninä (Terhi Lehtonen 2013)
NUOPERI Nuorisotyön tallentamiskeskus 2002 - 2012 -juhlatoimintakertomus (toim. Minna Heikkinen ja Terhi Lehtonen 2012)
Pyörivään pyörään ei musta korppi pesäänsä tee! Nuorison taidetapahtuma ja Nuori Kulttuuri 1970 - 2010 (Reetta Pihlajavirta, toim. Minna Heikkinen 2011)
Mansikkahilloa ja karjalanpiirakkaa! Suomen ja Saksojen nuorisoyhteistyöstä (toim. Minna Heikkinen 2011)
Kiertokirjeistä KOTISIVUIHIN, postikorteista PIKAVIESTIMIIN (Minna Heikkinen 2010)
ITÄÄN! Nuoret mukana ystävyyskuntatoiminnassa (Terhi Lehtonen 2009)
Nuorisotyön mieli ja merkitys (toim. Minna Heikkinen 2009)
Suomen nuorisokeskukset 2008 CD-ROM (Terhi Lehtonen 2008) ja printtiversio (2019)
Lähtö ja Loitsu - Suomen ja Viron välisestä nuorisoyhteistyöstä (toim. Minna Heikkinen 2007)
Jos olisin tiennyt tekeväni historiaa… Ajatuksia nuorisotyön tallentamiseen (toim. Minna Heikkinen 2006)
Keinut, filmit, kerhot ja tatsat - Etnologinen katse nuorisokulttuuriin (toim. Minna Heikkinen 2006)
Sakit, lössit, jengit ja nappulat - Nuorisotyön vuosikymmenet (toim. Minna Heikkinen 2005)
Projektit

Nuoperilla on jatkuvasti käynnissä yksi tai useampi erityinen, johonkin tiettyyn nuorisotyön alueeseen liittyvä projekti.  Näiden tuloksina on syntynyt mm. nuorisotyön vuosikymmeniä esittelevä kiertonäyttely , seminaareja ja työpajoja sekä julkaisuja. Projektien yhteydessä kerätyt aineistot on tallennettu Nuoperin arkistoihin.
Projektit > Nuoperin aiempia projekteja

Nuorisotyötä minäkin tein -kilpakeruu, 2003
Kaitafilmit, rinkat ja asiapaperit -koulutustilaisuudet Turussa ja Oulussa, 2003
Mikrofoniystävyyttäkö? Kansainvälisyys nuorisotyössä 1965 - 1985 -seminaari Porissa, 2003
Teemakokous, 2004
Tutkimusryhmä Turun yliopiston kansatieteen oppiaineen kanssa, 2005 - 2006
Sakit, lössit, jengit ja nappulat - Nuorisotyön vuosikymmenet -kiertonäyttely, 2005 - 2008
Reinhard Wagnerin taidenäyttely, 2005
Arkistointiopas nuorisotyöntekijöille ja alan oppilaitoksille, 2005 - 2006
Suomen ja Viron nuorisoyhteistyö, 2005 - 2007
Etnologinen katse nuorisokulttuuriin -seminaari Turun yliopistossa, 2006
Valtakunnalliset nuorisokeskukset, 2007 - 2008
Kuntien nuorisotoimien rooli Suomen ja Neuvostoliiton välisessä ystävyyskuntatoiminnassa, 2007 - 2009
Kansan nuoret -työryhmä Turun yliopiston kansatieteen oppiaineen 50-vuotisjuhlaseminaarissa Etnologian näkymät ja asema 2000-luvulla, 2008.
Millaisen jäljen jätät jälkipolville? -työpaja Nuorisoyhteistyö Allianssi ry:n seminaariristeilyllä, 2008
Mieli ja merkitys -kirjahanke, 2008 - 2009
Nuorten tieto- ja neuvontapalvelut, 2008 - 2010
Kuntaliitokset, 2008 - 2010
Suomen ja Saksojen välinen nuorisoyhteistyö, 2010 - 2011
Nuorison taidetapahtuma ja Nuori Kulttuuri, 2009 - 2011
Nuorisotilat ennen ja nyt, 2010 - 2013
Onko nuorisotyöllä tulevaisuutta? -seminaari Turussa, 2011
Vapaaehtoiset nuorisotyössä, 2011 - 2012
Työhistoria hukassa -työpaja Nuorisoyhteistyö Allianssi ry:n seminaariristeilyllä, 2012
Nuoperin 10-vuotisjuhlaseminaari Helsingissä, 2012
Nuorisotyön ammattisanasto, 2013
Nuorisotyöntekijöiden päiväkirjat -nykydokumentointi, 2013
Pohjoismainen nuorisoyhteistyö, 2013 - 2015
Oletko prototyyppi? -työpaja Nuorisoyhteistyö Allianssi ry:n seminaariristeilyllä, 2014
(Suku)puolitettu nuori -kirjaprojekti kansatieteen pro gradun pohjalta, 2015
Unescon aineettoman kulttuuriperinnön -asiantuntijaryhmä, 2015 - 2018
Nykydokumentointiaineistoon liittyvä novelliprojekti Turun yliopiston luovan kirjoittamisen ryhmän kanssa, 2016
Kerttu Varjon vuosien 1939 - 1962 päiväkirjoista yhdeksänosainen lukukopiosarja, 2016
Nuorisotyön sukupolvet -kirjaprojekti 2016 - 2017
Nuoperin 15-vuotisjuhlaprojekti 100 tarinaa nuorisotyöstä, 2016 - 2017
15-vuotisjuhlavuoden Nuoperi-muistikirjat ja -kirjanmerkit, 2017
Nuoperi, ajat ja arkistot -aineistotietokanta, 2017 alkaen
Nuorisotyön MUSA JA ME, 2018 - 2021
Miten teknologia on muuttanut/muuttaa nuorisotyön tekemistä ja luonnetta? -työpaja Nuorisotyön Seniorien seminaarissa Tallinnassa, 2019
Suomen nuorisokeskukset 2008 -CD-ROM:ista printtiversio, 2019
Nuorisotyö-lehden vanhojen valokuvien digitointi ja tunnistaminen, 2019 alkaen
100 + TARINAA NUORISOTYÖSTÄ -juhlakirjaprojekti, 2020 - 2021
20-vuotisjuhlateemana nuorisotyön eetos, 2021 - 2022