stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1687
Kuolleita

28. tammikuuta – Johannes Hevelius, puolalainen poliitikko ja tähtitieteilijä (s. [1611]])
1. helmikuuta – Olof Wallenstjerna, suomalainen tuomari ja Turun hovioikeuden asessori (s. 1611)
15. helmikuuta – Matthäus Merian (nuorempi), sveitsiläinen taidemaalari ja kaivertaja (s. 1621)
19. maaliskuuta – Robert Cavelier de La Salle, ranskalainen tutkimusmatkailija (s. 1643)
22. maaliskuuta – Jean-Baptiste Lully, ranskalainen säveltäjä
28. maaliskuuta – Constantijn Huygens, alankomaalainen runoilija (s. 1596)
1. syyskuuta – Henry More, englantilainen filosofi, teologi ja runoilija (s. 1614)
21. lokakuuta – Edmund Waller, englantilainen runoilija (s. 1606)
5. joulukuuta – Ercole Bernabei, italialainen säveltäjä (s. 1622)
16. joulukuuta – William Petty, brittiläinen lääkäri, filosofi, talous- ja tilastotieteilijä (s. 1623)
20. joulukuuta – Arendt Grape, saksalais-ruotsalainen porvari, kaivosyrittäjä ja lapinvouti (s. 1612)
29. joulukuuta – Canutus Hahn, ruotsalainen piispa (s. 1633)
Jean Mairet, ranskalainen näytelmäkirjailija (s. 1604)
Nicholas Mercator, saksalainen matemaatikko (s. 1620)
Herman Ross, suomalainen porvvari, raatimies ja Vaasan pormestari (s. 1636)
Afrikanmetsäkirvinen

| Afrikanmetsäkirvinen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Västäräkit Motacillidae
Suku::  Kirviset Anthus
Laji::  nyassae
Kaksiosainen nimi
 Anthus nyassae  (Neumann, 1906) 
Katso myös
   Afrikanmetsäkirvinen Wikispeciesissä   Afrikanmetsäkirvinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Afrikanmetsäkirvinen (Anthus nyassae) on afrikkalainen varpuslintu. Se elää Gabonissa, Angolassa, Namibiassa, Pohjois-Botswanassa, Mosambikissa, Malawissa, Zimbabwessa, Tansaniassa ja Kongossa. Siitä tunnetaan neljä alalajia. Oscar Rudolph Neumann kuvaili lajin holotyypin Etelä-Tansaniasta Sangesin ja Songean väliltä 1906.
1686

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

16. toukokuuta – nimellä Ikuinen rauha tunnettu Moskovan suuriruhtinaskunnan ja Puolan sopimus solmittiin.
3. syyskuuta – hyväksyttiin Suomen ja Ruotsin ensimmäinen protestanttinen kirkkolaki.
12. syyskuuta Budan taistelu Pyhän liiton ja Osmanien valtakunnan välillä.
Dragsfjärd perustettiin.
Syntyneitä

31. tammikuuta – Hans Egede, norjalainen Grönlannissa toiminut lähetyssaarnaaja (k. 1758)
29. huhtikuuta – Vasili Tatištšev, venäläinen valtiomies ja etnografi (k. 1750)
6. toukokuuta – Johannes Gezelius nuorin, Porvoon piispa (k. 1733)
24. toukokuuta – Gabriel Fahrenheit, saksalainen fyysikko (k. 1736
9. kesäkuuta – Andrei Osterman, saksalais-venäläinen kreivi ja valtiomies (k. 1747)
15. heinäkuuta – Jakob Immenius, suomalainen pitäjänapulainen (k. 1746)
17. elokuuta – Nicola Porpora, italialainen säveltäjä (k. 1768)
29. syyskuuta – Carl Johan Stiernstedt, ruotsalainen upseeri ja maaherra (k. 1753)
22. lokakuuta – Isak Björklund, suomalainen kirkkoherra, itämaisten kielten professori ja Turun akatemian rehtori (k. 1740)
31. lokakuuta – Senesino, Francesco Bernardi, italialainen kastraattilaulaja (k. 1759)
1. marraskuuta – Axel Löwen, ruotsalainen hallintomies ja kenraali (k. 1772)
23. joulukuuta – Samuel Madden, irlantilainen kirjailija (k. 1765)
Pietro Giuseppe Gaetano Boni, italialainen säveltäjä (k. 1741)
Samuel Forseen, suomalainen lääninsihteeri ja lainsuomentaja (k. 1746)
Simon Lindheim, suomalainen sotatuomari ja valtiopäivämies (k. 1760)
Jean-Baptiste Vivien de Châteaubrun, ranskalainen näyteläkirjailija (k. 1775)
Kuolleita

21. tammikuuta – François Blondel, ranskalainen arkkitehti (s. 1618)
26. huhtikuuta – Magnus Gabriel De la Gardie, ruotsalainen kreivi, upseeri ja valtiomies (s. 1622)
21. toukokuuta – Otto von Guericke, saksalainen valtiomies, fyysikko ja insinööri (s. 1602)
7. heinäkuuta – Frederik Ahlefeldt, tanskalainen kreivi (s. 1623)
10. heinäkuuta – Ercole Ferrata, italialainen kuvanveistäjä (s. 1610)
25. marraskuuta – Nicolaus Stenonis, tanskalainen fysiologi ja geologi (s. 1638)
11. joulukuuta – Louis II Condé, Condén ruhtinas (s. 1621)
Afrikanmetsärotta

| Afrikanmetsärotta> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Hiirimäiset jyrsijät Myomorpha
Yläheimo::  Muroidea 
Heimo::  Rottaeläimet Muridae
Alaheimo::  Varsinaiset hiiret ja rotat Murinae
Suku::  Praomys
Laji::   jacksoni
Kaksiosainen nimi
 Praomys jacksoni  (de Winton, 1897) 
Katso myös
   Afrikanmetsärotta Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Afrikanmetsärotta (Praomys jacksoni) on jyrsijälaji, jota tavataan lähes koko Saharan eteläpuolisessa keskisessä Afrikassa. Sen elinympäristöä ovat trooppiset ja subtrooppiset kosteat alankoalueiden metsät. Lajeja Praomys montis ja Praomys peromyscus pidettiin aiemmin omina, uhanalaisina lajeinaan, mutta tarkemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että kaikki kolme eläintä kuuluvat samaan, elinvoimaiseen lajiin.
Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin sudaninpehmohiri.
A. R. Koskinen

A. R. Koskinen.
Anders (Antti) Robert Koskinen (31. lokakuuta 1872 Veteli - 24. toukokuuta 1921 Turku) oli suomalainen kuoronjohtaja, kapellimestari ja säveltäjä. Hän toimi muun muassa Turun työväenyhdistyksen laulu- ja soittoryhmien johtajana vuosina 1907-1918.
Elämä ja ura

Keski-Pohjanmaalla syntynyt Koskinen työskenteli nuoresta lähtien suutarina Pietarissa. Hän opiskeli paikallisessa musiikkiopistossa ja ryhtyi vuosisadan vaihteessa johtamaan suutarien ammattiosaston kuoroa. Vuonna 1905 kuoro voitti ensimmäisen palkinnon Kansanvalistusseuran laulujuhlilla Turussa. Vuonna 1906 Koskinen valittiin Turun työväenyhdistyksen soittokunnan sekä mies- ja naiskuorojen johtajaksi. Työväenyhdistyksen mieskuoro voitti hänen johtamanaan ensipalkinnon Viipurin laulujuhlilla 1908. Vuonna 1909 hän toimitti työväenlauluja sisältäneen kirjan yhdessä Seth Heikkilän, Hilja Pärssisen ja Kaarlo Terhin kanssa.
Koskinen sovitti lukuisia kappaleita kuoroille ja sävelsi myös itse. Hänen tunnetuin teoksena on torvisoittokunnalle sävelletty Muistoja Pietarista. Suurin osa Koskisen sävellyksistä kuitenkin katosi sisällissodan yhteydessä. Sisällissodan aikana Koskinen toimi Turun punakaartin soittokunnan johtajana. Sodan jälkeen Koskinen pakeni Neuvosto-Venäjälle, josta hän keväällä 1920 palasi Turkuun. Koskinen jätti kuoronjohtajan tehtävät ja ryhtyi Sosialistin toimittajaksi vastaten ulkomaanosastosta ja toimien myös lehden musiikkiarvostelijana. Hän kuoli sydänkohtaukseen 48-vuotiaana.
Teokset

Heikkilä, Seth, ; Terhi, Kaarlo ; Pärssinen, Hilja ; Koskinen, A. R. (toim.): Työväen lauluja ja runoja.  (Uudistettu painos Työväen lauluja 1910)  Turku:  Sosialisti, 1909.
Aalto-3

| Aalto-3 |
| --- | --- |
 Aalto-3:n mock-up-malli Finnish Satellite Workshop -tapahtumassa tammikuussa 2019.
Organisaatio:  Aalto-yliopisto
Laukaisu:  2019 loppu tai 2020
Massa:  1,3 kg 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Aalto-3 on Aalto-yliopiston avaruustekniikan opiskelijaprojektina toteutettava CubeSat-nanosatelliitti, ja sen suunniteltu paino on 1,3 kg ja koko 10x10x10 senttimetriä. Tavoitteena on rakentaa avaruudessa toimiva, avoimen lähdekoodin periaatteita noudattava satelliitti. Sen ohjelmiston voisi kuka hyvänsä sittemmin ladata ja satelliitin voisi itse valmistaa. Kesäkuussa 2018 arvioitiin, että Aalto-3 voitaisiin laukaista avaruuteen parhaassa tapauksessa vuoden 2019 lopussa, mutta mahdollista on myös laukaisu vuoden 2020 puolella.
Yksi Aalto-3-projektin tavoitteista on kehittää maasatelliittiyhteyksien standardeja, ja pyrkiä osoittamaan Aalto-yliopistossa kehitetyn ohjelmistoradion käyttökelpoisuuden avaruusteknologiassa. Satelliittia on suunnitellut ja rakentanut runsaan 25 opiskelijan ydinryhmä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aalto-3 Wikimedia Commonsissa
Suomen satelliittisuunnitelmissa yllätyskäänne: Musta hevonen voi ohittaa laukaisujonoon jämähtäneet Aallot 5.1.2017. Viitattu 20.4.2017. (suomeksi)
Aalto-2

| Aalto-2 |
| --- | --- |
 Aalto-2 -satelliitin insinöörimalli Otaniemessä syyskuussa 2018.
Organisaatio:  Aalto-yliopisto
Kohde:  LEO
Laukaisu:  18. huhtikuuta 2017
Laukaisualus:  Kansainvälinen avaruusasema
Kohteessa:  25. toukokuuta 2017
Tehtävän kesto:  ~6 kuukautta
Massa:  2,072 kg
Kiertorata
Viitejärjestelmä:  Maakeskeinen
Inklinaatio:  51,64 astetta
Apogeum:  403 km
Perigeum:  424 km
Aalto-2 on Aalto-yliopiston avaruustekniikan opiskelijaprojektina toteutettu CubeSat-satelliitti, jonka kehittäminen alkoi vuonna 2012.
Kahden CubeSat-yksikön kokoinen Aalto-2 kuuluu eurooppalaiseen QB50-hankkeeseen, jonka suunnitelmana on laukaista 50 CubeSat-satelliittia matalalle maan kiertoradalle. Satelliitti läpäisi esisuunnittelukatselmuksen (PDR, lyhenne sanoista Preliminary Design Review) vuoden 2013 toukokuuhun mennessä. Aalto-2 ja 39 muuta nanosatelliittia on tarkoitus viedä Orbital ATK:n Cygnus-kapselin sisällä Atlas V -kantoraketilla Kansainväliselle avaruusasemalle maaliskuussa 2017. Satelliitit jaetaan kahteen erään. Ensimmäinen erä lähetetään kiertoradalleen 90 päivää toista erää aiemmin, jotta satelliitiparvi saataisiin mahdollisimman levittäytyneeksi. Parven on tarkoitus tutkia 90–320 kilometrin korkeudella sijaitsevaa alempaa termosfääriä, jonka läpi kulkiessaan satelliitit mittaavat muun muassa yläilmakehän plasman ominaisuuksia ja hiukkasia. Satelliitit ohittavat yleensä nopeasti termosfäärin ja joukkovoiman etu onkin siinä, että satelliittiparvi kerää enemmän ja monipuolisempaa dataa.
Aalto-2:n rakentaminen oli käynnissä maaliskuussa 2015. Satelliitti vapautettiin avaruusasemalta avaruuteen 25. toukokuuta 2017 ja sen signaali havaittiin ensimmäiseksi Japanissa. Satelliitti kuitenkin vikaantui muutaman päivän päästä eikä enää vastannut komentoihin.
Aiheesta muualla

Aalto-2 Aalto-yliopisto
584

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Tapahtumia

Authari valitaan pitkän interregnumin jälkeen langobardien kuninkaaksi.
Kuolleita

Kilperik I, Neustrian kuningas.
Afrikantikkanen

| Afrikantikkanen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Verreauxia
Laji::  africana
Kaksiosainen nimi
 Verreauxia africana  (J. Verreaux & E. Verreaux, 1855) 
Synonyymit
 Sasia africana 
Katso myös
   Afrikantikkanen Wikispeciesissä   Afrikantikkanen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Afrikantikkanen (Verreauxia africana) on länsiafrikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää Afrikan länsiosaa Kamerunin eteläosista Ugandaan, Angolaan ja Kongoon. Erillispopulaatioita on myös Liberiassa, Norsunluurannikolla ja Ghanassa. Jules Verreaux ja Edouard Verreaux kuvailivat lajin holotyypin Gabonista vuonna 1855.
733

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku
Vuosikymmenet: 690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku
Vuodet: 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809
Tapahtumia

Vikramaditya II astui valtaan Chalukyassa Intiassa.
Ympäristölupa

Ympäristölupa on ympäristöviranomaisen myöntämä lupa, joka tarvitaan ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttavaan toimintaan. Toimintojen luvanvaraisuus perustuu ympäristönsuojelulakiin (YSL 527/2014) ja sen nojalla annettuun ympäristönsuojeluasetukseen (YSA 713/2014). Uudelle toiminnalle ja toiminnan olennaiselle muutokselle tarvitaan lupa. Toimintaa ei saa aloittaa ennen sen myöntämistä. Ympäristölupaan kirjataan näkyviin toimintaan kohdistuvat lupamääräykset. Ne koskevat esimerkiksi päästörajoja, niiden seurantaa ja raportointia. Toimintaa valvotaan koko sen elinkaaren ajan.
Lupaviranomaiset

Lupaviranomaisena toimivat yleensä aluehallintovirastot (AVI). Kuitenkin ne ympäristöluvat, joiden myöntämistä ei ole erityisesti säädetty valtiollisen ympäristöviranomaisen toimivaltaan kuuluvaksi, myöntää kunnallinen ympäristönsuojeluviranomainen (yleensä ympäristölautakunta).
Lupaharkinta

Lupaharkinnassa arvioidaan, täyttääkö toiminta lain ja asetuksen vaatimukset. Myöntämisen edellytyksenä on, ettei toiminnasta aiheudu lupamääräykset ja sijoituspaikka huomioon ottaen terveyshaittaa, merkittävää muuta ympäristön (maaperän, pohjaveden, meren) pilaantumista, tai erityisten luonnonolosuhteiden huonontumista, tai vedenhankinnan, tai muun tärkeän yleisen käyttömahdollisuuden vaarantumista toiminnan vaikutusalueella. Toiminnasta ei saa aiheutua myöskään kohtuutonta rasitusta naapureille (yleensä melu).
YVA

Eräiden ympäristölupien myöntäminen edellyttää erityistä ympäristövaikutusten arviointimenettelyä (YVA-menettely). Tämä tulee kyseeseen joko Suomen valtion tekemisistä kansainvälisoikeudellisista sopimuksista johtuen, tai kun hankkeesta voi aiheutua merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia Suomen luonnon tai muun ympäristön erityispiirteiden takia.
Luvan saajan vastuita ja velvollisuuksia

Toiminnanharjoittaja on yleensä velvollinen ottamaan toiminnalleen lakisääteisen ympäristövahinkovakuutuksen. Luvan saajalla voi olla myös vastuu pilaantuneen maaperän ja pohjaveden puhdistamistarpeen selvittämisestä ja puhdistamisesta. Useissa tapauksissa edellytetään seuraamaan, sekä pysymään ennalta määritellyillä tasoilla päästöissä ja melussa. Lupaa myönnettäessä voidaan periä myös pantti, jonka saa takaisin vasta kun toiminnan loputtua on tehty hyväksytysti kaikki vaaditut toimenpiteet, kuten pilaantuneiden maiden poisto ja käsittely. Tällä varmistetaan se, että toiminnan päättyessä ympäristö ennallistetaan mahdollisimman alkuperäiseen kuntoon. Vastuu on ensisijaisesti toimijalla.
Ympäristöilmoitus

Toimijan on tehtävä tietyistä tilapäisistä toiminnoistaan ilmoitus ympäristöviranomaisille. Näitä ovat ympäristönsuojelulain 10. luvun mukaiset ilmoitukset, jotka koskevat tilapäistä melua ja tärinää, koetoimintaa ja poikkeuksellisia tilanteita, joista voi aiheutua ympäristöhaittoja, ja pilaantuneen maan puhdistamista koskeva ilmoitus. Ympäristölupaviranomainen antaa ilmoituksesta päätöksen, jossa voi olla toimintaa koskevia määräyksiä.
Lupavalvonta

Valvontaviranomaisina toimivat elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset (ELY) ja kunnan ympäristösuojeluviranomaiset.
Aiheesta muualla

Valtion ympäristöhallinto: Ympäristölupa
Valtion ympäristöhallinto: Tarvitaanko ympäristölupa?
Aluehallintovirasto: Ympäristöluvat (Arkistoitu – Internet Archive)
585

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Tapahtumia

Visigootit valloittavat sveebien kuningaskunnan Iberian niemimaalla.
Yōmei nousee Japanin keisariksi.
Kuolleita

Audeka, sveebien kuningas
Japanin keisari Bidatsu
Hermenegild, visigoottien prinssi ja marttyyri
Achinós

| Achinós Αχινός |
| --- | --- |
Valtiot:  Kreikka
Paikkakunta:  Visaltía, Sérres, Keski-Makedonia
Koordinaatit:  40°57′20″N, 23°39′18″E
Mittaustietoja
 fiAchinós 
Achinós (kreik. Αχινός eli Λίμνη Αχινού, Límni Achinoú, myös Tachinós, Ταχινός), antiikin Kerkinitis (m.kreik. Κερκινίτις, lat. Cercinitis), oli järvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se sijaitsi Strymónas (antiikin Strymon) -joen alemmassa laaksossa nykyisen Sérresin alueyksikön Visaltían kunnan alueella.
Kerkinitis-järvi merkittynä antiikin ajan Makedonian valtakunnan alueiden karttaan.
Antiikin aikana Kerkinitis sijaitsi Edoniin, Bisaltian ja Odomantiken välisellä alueella. Järven mainitsee muun muassa Arrianos, ja se on yhdistetty suurella varmuudella myöhempään Achinókseen. 1900-luvun alkupuolella järven alue oli soista kosteikkoa. Järvi kuivattiin vuosina 1931–1932. Kuivauksen suoritti Monx-Ulen -yhtiö. Visaltían kunnan osa Achinóksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä järvestä.
Afrikansuohaukka

| Afrikansuohaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Circinae
Suku::  Suohaukat Circus
Laji::  '’ranivorus
Kaksiosainen nimi
 Circus ranivorus  (Daudin, 1800) 
Katso myös
   Afrikansuohaukka Wikispeciesissä   Afrikansuohaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Afrikansuohaukka (Circus ranivorus) on haukkojen heimon suohaukkojen sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa maissa: Angola, Botswana, Burundi, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Kenia, Malawi, Mozambique, Namibia, Ruanda, Etelä-Afrikka, Etelä-Sudan, Sudan, Swazimaa, Tansania, Uganda, Sambia ja Zimbabwe. Lisäksi sitä esiintyy vaeltavaa Somaliassa sekä tuntematonta alkuperää olevana Keski-Afrikan tasavallassa, Etiopiassa ja Nigeriassa.
Populaatio on pienenemässä.
Laji esiintyy yleensä erityyppisillä soilla, eikä sitä  normaalisti esiinny metsissä.
Adrian Zandberg

| Adrian Zandberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Adrian Tadeusz Zandberg
Syntynyt: 4. joulukuuta 1979 (ikä 44) Aalborg, Tanska
Kansalaisuus:  Puolalainen
Ammatti:  Poliitikko
Poliitikko
Puolue:  Partia Razem
Puoliso:  Barbara Audycka-Zandberg
Lapset:  2
Adrian Tadeusz Zandberg (s. 4. joulukuuta 1979) on puolalainen poliitikko, historiantutkija, filosofian tohtori ja ohjelmoija.
Zandberg on vuonna 2015 perustetun Partia Razem -puolueen perustajia. Hän on istunut Puolan parlamentin Sejmin jäsenenä vuodesta 2019.
Aiheesta muualla

sejm.gov.pl (puolaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Adrian Zandberg
Käännös suomeksi
581

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Tapahtumia

Pohjoinen Zhou-dynastia kaatui Kiinassa ja Sui-dynastia yhdisti maan uudelleen.
Isorokko saapuu luultavasti ensi kerran Eurooppaan
Kuolleita

Gogo, Austrasian major domus.
Achládia

| Achládia Αχλάδια |
| --- | --- |
 Achládian kylä.
 Achládia
 Koordinaatit: 35°9′56″N, 26°3′15″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Lasíthi
Kunta:  Siteía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7204010301
Väkiluku (2011):  199
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Achládia (kreik. Αχλάδια; transl. myös Ahládia) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 199 (vuonna 2011).
Achládia sijaitsee saaren sisäosissa linnuntietä noin 7 kilometriä Siteían kaupungista lounaaseen. Achládia muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αχλαδίων, Topikí Koinótita Achladíon), johon kuuluvat varsinaisen Achládian kylän lisäksi kylät Kimouriótis ja Paraspóri. Koko yhdyskunnan väkiluku on 274.
Achládia on myös minolaisaikaisen ”huvilan” arkeologinen kohde, joka sijaitsee kylän lähellä ja on saanut siitä nimensä. Se on rakennettu uudella palatsikaudella noin 1600–1550 eaa. ja se osoittaa, kuinka kaupunkitalojen arkkitehtuuria käytettiin tuolloin myös pienemmissä asutuksissa. Lähes suorakulmaisen huvilan pinta-ala on noin 270 neliömetriä. Siinä on 12 huonetta, säilytystiloja ja muita tiloja sekä erillinen lisärakennus. Rakennuksen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuonna 1952.