stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2005
Tapahtumia > Kesäkuu

1. kesäkuuta – EU.n perustuslaki hylättiin Alankomaissa järjestetyssä kansanäänestyksessä prosenttiluvuin 62–38.
2. kesäkuuta – Kampin keskus avattiin Helsingissä.
4. kesäkuuta – Yhdysvaltain puolustusministeriö Pentagon vahvisti Newsweek-aikakauslehden artikkelissaan julkaisemat tiedot, joiden mukaan Guantanamo Bayn vankileirin vartijat olivat monin eri tavoin häpäisseet islamilaisten pyhää kirjaa Koraania osana vankien kiduttamista, mutta kiisti väitteet Koraanien huuhtelemisesta WC-pöntöstä alas. Artikkeli oli aiheuttanut vakavia mellakoita mm. Afganistanissa, jossa 16 ihmistä oli saanut surmansa.
5.–19. kesäkuuta – Naisten jalkapallon EM-kilpailut Englannissa.
7. kesäkuuta – Norja juhli satavuotista itsenäisyyttään.
10. kesäkuuta – SDP:n puoluesihteeri Eero Heinäluoma valittiin puolueen puheenjohtajaksi Jyväskylässä pidetyssä puoluekokouksessa. Heinäluoman edeltäjä Paavo Lipponen oli johtanut puoluetta yhtäjaksoisesti vuodesta 1993.
13. kesäkuuta – Poplaulaja Michael Jackson todettiin syyttömäksi kaikkiin syytekohtiin häntä vastaan nostetussa oikeudenkäynnissä, jossa häntä syytettiin muun muassa 13-vuotiaan Gavin Arvizon hyväksikäytöstä ja alkoholin luovuttamisesta alaikäiselle.
14. kesäkuuta – Jamaikan Asafa Powell juoksi 100 metrillä maailmanennätyksen 9,77.
14. kesäkuuta – Turussa juhlittiin Linja-autoliiton kokouksen yhteydessä suomalaisen linja-autoliikenteen 100-vuotisjuhlaa. Noin 50 museolinja-autoa osallistui juhla-ajoon Uuteenkaupunkiin ja takaisin. Suomalainen linja-autoliikenne oli alkanut vuonna 1905 tällä reitillä.
29. kesäkuuta – Entinen Suomen Keskustan kansanedustaja Maria Kaisa Aula valittiin Suomen ensimmäiseksi lapsiasiavaltuutetuksi. Aulan toimipaikaksi tuli Jyväskylä.
30. kesäkuuta – Espanjan parlamentti hyväksyi samaa sukupuolta olevien avioliitot.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Romanian leun uudelleenarvotus.
1. heinäkuuta – Tasavallan presidentti Tarja Halonen nimitti uusiksi taiteilijaprofessoreiksi säveltäjä Kaija Saariahon, kirjailija Olli Jalosen, taidegraafikko Juho Karjalaisen sekä muusikko Maria Kalaniemen.
4. heinäkuuta – Deep Impactin törmääjä osui komeetta Tempel 1:een.
6. heinäkuuta – Kansainvälinen olympiakomitea myönsi Lontoolle vuoden 2012 kesäolympialaiset.
6. heinäkuuta   – G8-maat aloittivat kokouksensa Skotlannissa.
7. heinäkuuta – Terrori-iskujen sarja Lontoon metroissa ja busseissa. 55 ihmistä kuoli ja yli 700 loukkaantui.
8. heinäkuuta – Saksalainen industrial metal -yhtye Rammstein esiintyi Turun Ruisrockissa, keräten Ruisrockin ennätysyleisön.
8. heinäkuuta   – Aitoon kirkastusjuhlat alkoivat Luopioisissa ensimmäistä kertaa nelipäiväisinä. Uudeksi kävijäennätykseksi tuli 15 300 henkeä.
9. heinäkuuta – Seinäjoella pidetyillä 21. Tangomarkkinoilla valittiin tangokuninkaaksi Saska Helmikallio Imatralta ja tangokuningattareksi Kati Fors Helsingistä.
11. heinäkuuta – Yli 50 000 ihmistä osallistui Srebrenican joukkomurhan kymmenvuotismuistojuhlaan Bosnia ja Hertsegovinassa.
16. heinäkuuta – Kuudes Harry Potter -kirja, Harry Potter ja puoliverinen prinssi, julkaistiin.
15. heinäkuuta – Kaikkiaan kymmenen valtion alueella oleva niin sanottu Struven ketju hyväksyttiin Unescon maailmanperintöluetteloon.
18. heinäkuuta – Vihreän liiton entinen kansanedustaja Pekka Haavisto nimitettiin Euroopan unionin ensimmäiseksi erityisedustajaksi Darfurin alueelle Sudaniin.
21. heinäkuuta – Pienten räjähdysten sarja Lontoon metrossa.
22. heinäkuuta – Jelena Isinbajeva ylitti ensimmäisenä naisena seiväshypyssä viisi metriä.
26. heinäkuuta – Avaruussukkula Discovery laukaistiin.
Tapahtumia > Elokuu

2. elokuuta – Air Francen lento 358 tuhoutui tulipalossa Toronton Pearsonin lentoasemalla jouduttuaan ulos kiitotieltä.
2. elokuuta    – Nasan Merkurius-luotain Messenger lensi Maan ohi.
3. elokuuta – 17 upseerin johtama ”Oikeudenmukaisuuden ja rauhan neuvosto” ilmoitti kaapanneensa vallan kahden vuoden ajaksi Mauritaniassa päättääkseen parikymmentä vuotta hallinneen presidentti Ould Tayan hallinnon.
6.–14. elokuuta – Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut Helsingissä.
10. elokuuta – Copterlinen helikopteri putosi Suomenlahteen Viron edustalla. 14 henkeä sai surmansa.
12. elokuuta – Nasan Mars Reconnaissance Orbiter -luotain laukaistiin kohti Marsia klo 14.43 Suomen aikaa.
14. elokuuta – Helios Airwaysin lento 522 törmäsi vuoreen Ateenan pohjoispuolella surmaten 121 ihmistä.
21. elokuuta – Paavi Benedictus XVI teki ensimmäisen virallisen ulkomaanvierailunsa synnyinmaahansa Saksaan.
25. elokuuta – Muumipeikko sai Tampereelle oman patsaan.
29. elokuuta – Hurrikaani Katrina iski Yhdysvaltojen etelärannikolle surmaten oletettavasti tuhansia ja aiheuttaen kymmenien miljardien dollarien aineelliset vahingot. Suurin osa New Orleansin kaupunkia joutui tulvaveden alle kaupunkia suojanneiden tulvavallien murruttua.
Tapahtumia > Syyskuu

1. syyskuuta – Ensimmäinen lapsiasiavaltuutettu, valtiotieteen lisensiaatti Maria Kaisa Aula aloitti työnsä. Aula oli aiemmin toiminut Keskustan kansanedustajana vuosina 1991–2003 ja puolueen varapuheenjohtajana vuosina 1994–2002.
2. syyskuuta – Kansanedustaja Mari Kiviniemi nimitettiin ulkomaankauppaministeriksi Paula Lehtomäen jäätyä äitiyslomalle.
5. syyskuuta – Mandala Airlinesin lennolla 91 ollut Boeing 737-200-kone putosi mereen rajussa myrskyssä Medanissa, Indonesiassa.
7. syyskuuta – Egyptin presidentti Hosni Mubarak valittiin uudelle virkakaudelle. Kyseessä oli ensimmäinen Mubarakin kaudella pidetty presidentinvaali, jossa hänellä oli vastaehdokkaita. Vain 23 prosenttia äänioikeutetuista kävi vaaliuurnilla.
10. syyskuuta – Michael E. Brownin johtama tutkijaryhmä löysi kääpiöplaneetta Erisin kuun Dysnomian Keck-teleskoopilla.
13. syyskuuta – Maa- ja metsätalousministeri Juha Korkeaoja ilmoitti, että Maaseutuviraston sijoituspaikaksi tulee Seinäjoki.
15. syyskuuta – Kolmas kansainvälinen Jean Sibelius -kapellimestarikilpailu. Kapellimestari Esa-Pekka Salosen johtama tuomaristo päätti jättää kolme ensimmäistä palkintoa kokonaan jakamatta, koska se piti kilpailijoiden tasoa liian huonona.
15. syyskuuta – Venäjän ilmavoimien Su-27-hävittäjä eksyi suunnastaan Itämeren yllä ollessaan lennolla Lotinapellosta Kaliningradin alueelle ja putosi Liettuaan.
20. syyskuuta – Eteläisessä ja keskisessä Suomessa alkoi poikkeuksellinen lämpöaalto mikä jatkui paikoin liki kuukauden. Terminen kesä päättyi etelärannikolla lämpöaallosta johtuen vasta 13. lokakuuta. Ajankohta on ennätysmyöhäinen.
29. syyskuuta – Ulvilan kirkkoherra Kari Mäkinen valittiin Turun hiippakunnan uudeksi piispaksi. Edellinen piispa Ilkka Kantola erosi avioerostaan syntyneen kohun vuoksi.
30. syyskuuta – Jyllands-Posten julkaisi kohua herättäneet Muhammad-pilapiirroksensa.
30. syyskuuta – SDP vaihtoi kolmen ministerinsä tehtäviä hallituksessa ja nimitti kaksi uutta ministeriä. Valtiovarainministeri Antti Kalliomäki siirtyi opetusministeriksi ja hänen tilalleen tuli puolueen puheenjohtaja Eero Heinäluoma. Oikeusministeri Johannes Koskinen ja sosiaali- ja terveysministeri, Suomen pitkäaikaisimmaksi naisministeriksi noussut Sinikka Mönkäre joutuivat jättämään hallituksen ja heidän tilalleen nimitettiin liikenne- ja viestintäministeri Leena Luhtanen ja opetusministeri Tuula Haatainen. Uudeksi liikenne- ja viestintäministeriksi tuli kansanedustaja Susanna Huovinen.
Tapahtumia > Lokakuu

1. lokakuuta – Suomalainen metalliyhtye Sentenced piti jäähyväiskeikkansa Oulussa.
3. lokakuuta – Myllykosken Pallo voitti Suomen mestaruuden jalkapallossa.
4. lokakuuta – Hurrikaani Stan osui Meksikoon ja Keski-Amerikkaan surmaten yli 1 620 ihmistä.
7. lokakuuta – Nils Gustafsson vapautettiin kaikista häntä vastaan Bodominjärven murhien vuoksi nostetuista syytteistä. Syyttäjät eivät valittaneet päätöksestä. Gustafsson vaati valtiolta aiheettoman rikosepäilyn ja vapaudenriiston vuoksi 137 000 euron korvauksia ja sai myöhemmin 19 200 euroa.
8. lokakuuta – Maanjäristys Etelä-Aasiassa surmasi yli 70 000 ihmistä.
13. lokakuuta – Ilmatieteen laitos rekisteröi alkusyksyn poikkeuksellisen lämpöaallon päättyneeksi.
13. lokakuuta – Naltšikin hyökkäys: Noin 150–200 miehen joukko, joka kuului Kaukasian rintaman Yarmuk Jamaatiin, hyökkäsi Kabardi-Balkarian pääkaupunkiin Naltšikiin ja pyrki valtaamaan kaupungin lentokentän. Ainakin 35 viranomaista ja 14 siviiliä sai surmansa. Iskusta Kavkaz Centerissä vastuun ottaneen Šamil Basajevin mukaan 217:stä mujahideenistä 41 sai surmansa.
19. lokakuuta – Irakissa alkoi oikeudenkäynti syrjäytettyä presidenttiä Saddam Husseinia ja seitsemää muuta Baath-puolueen johtajaa vastaan.
21. lokakuuta – Nightwish-yhtye erotti solistinsa Tarja Turusen.
26. lokakuuta – Dingo julkaisi uuden albumin, Purppuraa, 11 vuoden tauon jälkeen.
26. lokakuuta – Iranin presidentti Mahmud Ahmadinežad vaati Teheranissa pitämässään puheessa Israelin ”pyyhkäisemistä pois kartalta” ja leimasi Natsi-Saksan suorittaman juutalaisten joukkotuhonnan myytiksi. Puhe herätti Israelissa ja länsimaissa vastalauseiden myrskyn. YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsi Ahmadinežadin puheen 28. lokakuuta. Israelin pääministeri Ariel Sharon vaati Iranin erottamista YK:sta.
27. lokakuuta – Kolme ulkomaalaistaustaista poikaa pakeni poliiseja muuntajapylvääseen Clichy-sous-Bois’n lähiössä Pariisin liepeillä ja sai sähköiskun. Kaksi poikaa kuoli, kolmas loukkaantui vakavasti. Tapaus laukaisi ennennäkemättömät siirtolaismellakat.
Tapahtumia > Marraskuu

9. marraskuuta – Venus Express -avaruusluotain laukaistiin kohti Venusta.
9. marraskuuta – Ateneumin taidemuseo sai yli 12 miljoonan euron arvoisen lahjoituksen, kun helsinkiläinen lääkäri Nanny Kaunisto luovutti sille yhdessä miehensä, lääketieteen tohtori Yrjö Kauniston kanssa keräämänsä taidekokoelman. Kokoelmaan kuului 78 teosta, joista lähes puolet oli Helene Schjerfbeckin maalauksia.
14. marraskuuta – Moottoritie valtatie 4:llä Lahden ja Heinolan välillä avattiin yleiselle liikenteelle. Näin poistui yksi Suomen valtateiden pahimmista pullonkauloista.lähde?
19. marraskuuta – Yhdysvaltalaisjoukot tappoivat 24 ihmistä Hadithan verilöylyssä Irakissa. Tapaus paljastui vasta kesäkuun alussa 2006.
20. marraskuuta – Israelin pääministeri Ariel Sharon erosi oikeistolaisesta Likud-puolueesta ja perusti uuden Kadima-puolueen. Taustalla oli Sharonin päätös tyhjentää Gazan alueen israelilaiset siirtokunnat, mikä oli herättänyt vastustusta hänen oman puolueensa sisällä.
22. marraskuuta – Angela Merkelistä tuli Saksan ensimmäinen naispuolinen hallituksen johtaja.
Tapahtumia > Joulukuu

2. joulukuuta – Venäläissyntyinen saksalainen Alina Pogostkina voitti yhdeksännen kansainvälisen Jean Sibelius -viulukilpailun.
4. joulukuuta – Istuvan presidentin Nursultan Nazarbajevin ilmoitettiin saaneen murskavoiton Kazakstanin presidentinvaaleissa peräti 91 prosentin ääniosuudella. Vaaleja pidettiin yleisesti epärehellisinä.
6. joulukuuta – David Cameron valittiin Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivipuolueen puheenjohtajaksi.
9. joulukuuta   – Jyväskylä–Kirri-moottoritie valtatie 4:llä avattiin liikenteelle.
11. joulukuuta – Hertfordshiren öljyvaraston palo Lontoossa.
13. joulukuuta – Eduskunta hyväksyi äänin 134–45 hallituksen esityksen varallisuusveron poistamisesta vuoden 2006 alussa.
15. joulukuuta – Lohja–Lohjanharju-moottoritie avattiin liikenteelle.
22. joulukuuta – Oikeustieteen kandidaatti, varatuomari Pauliine Koskelo nimitettiin ensimmäisenä naisena Korkeimman oikeuden presidentiksi. Koskelo otti viran vastaan vuoden 2006 alussa, jolloin edellinen presidentti Leif Sevón siirtyi eläkkeelle.
26. joulukuuta – Tornion koiravaljakkoturma Kolarin radalla: kaksi italialaisturistia kuoli tasoristeysonnettomuudessa.
31. joulukuuta – YK:n kuusi vuotta kestänyt Unamsil-rauhanturvaoperaatio Sierra Leonessa päättyi.
31. joulukuuta – Tilkan sotilassairaala Helsingissä suljettiin.
Syntyneitä

21. tammikuuta – Darren Watkins Jr., yhdysvaltalainen tubettaja, striimaaja ja räppäri
1. maaliskuuta – m0nesy, venäläinen ammattilaistason Counter-Strike: Global Offensive -pelaaja
9. toukokuuta – Homare Okamura, japanilainen poplaulaja, lapsinäyttelijä ja malli
2. kesäkuuta – Tito Huovila, suomalainen tubettaja
26. kesäkuuta – Prinsessa Alexia, Alankomaiden kuningas Willem-Alexanderin ja kuningatar Máximan toinen tytär
28. kesäkuuta – Mei Yamazaki, japanilainen poplaulaja, lapsinäyttelijä ja malli
15. lokakuuta – Prinssi Christian, Tanskan kuningas Frederik X:n ja kuningatar Maryn esikoispoika ja Tanskan kruununprinssi
31. lokakuuta – Prinsessa Leonor, Asturian ruhtinatar, Espanjan kuningas Felipe VI:n ja kuningatar Letizian esikoistytär ja Espanjan kruununperillinen
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Roy J. Glauber, John L. Hall ja Theodor W. Hänsch
Nobelin kemianpalkinto: Yves Chauvin, Robert H. Grubbs ja Richard R. Schrock
Nobelin lääketieteen palkinto: Robin Warren ja Barry Marshall
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Harold Pinter
Nobelin rauhanpalkinto: Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA ja sen johtaja Mohamed ElBaradei
Nobelin taloustieteen palkinto: Robert J. Aumann ja Thomas Schelling
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 2005 Wikimedia Commonsissa
Aslama, Minna & Sonck, Fredrik & Wallenius, Jaana: Suomalainen televisiotarjonta 2005.  (Selvitys) Määritä julkaisija! Liikenne- ja viestintäministeriön julkaisuja 40/2006  ISBN 952-201-575-X  Teoksen verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kääpiöplaneetta Eris löydettiin 5. tammikuuta.
Mahmud Abbas valittiin palestiinalaisten presidentiksi 9. tammikuuta.
Rafik Haririn kuvilla peitetty BMW-avoauto.
Benedictus XVI valittiin uudeksi paaviksi edesmenneen Johannes Paavali II:n tilalle.
Ranskan presidentti Jacques Chirac, Ljudmila ja Vladimir Putin, Laura ja George W. Bush 60. voitonpäivän tilaisuuksissa Moskovassa 9. toukokuuta
Kampin keskus avattiin.
Terroristit iskivät Lontoon metrossa.
Suomenlahteen pudonnutta Copterlinen helikopteria nostetaan merestä.
Suurin osa New Orleansista jäi veden alle, kun hurrikaani Katrina iski Yhdysvaltojen rannikolle elokuun lopulla 2005.
Hurrikaani Wilma satelliittikuvassa.
Angela Merkel.
Hertfordshiren öljyvaraston palo 11. joulukuuta.
Katariina Juselius

Katariina Juselius on suomalainen sosiaalisen median vaikuttaja, juontaja, näyttelijä sekä vuosien 2019 ja 2021 Miss Suomi -finalisti.
Juselius aloitti vuonna 2024 musiikkiuran julkaisemalla Teflon Brothersin kanssa kappaleen ”Mikkeli mielessäin”. Suunnitteilla on uusien julkaisujen lisäksi klubikiertue.
Juselius on kotoisin Nurmijärveltä.
Gåsevadholmin linna

Gåsevadholmin linna.
Gåsevadholmin linna on Ruotsissa Kungsbackan kunnassa sijaitseva linna. Se on ollut olemassa 1300-luvulta asti. Vuonna 1531 hollantilaiset polttivat silloiset rakennukset, joiden oletetaan sijainneen noin 750 metriä pohjoiseen nykyisestä paikasta. Vuonna 1754 paikka siirtyi Itä-Intian komppanian johtajana toimineen Niclas Sahlgrenin omistukseen, joka rakennutti nykyisen päärakennuksen vuonna 1757. Rakennusten nykyinen ulkoasu on vuodelta 1856, jolloin ne rakennettiin uudelleen Adolf W. Edelsvärdin piirustusten mukaan. Nykyisin suuri osa linnasta on vuokrattu yksityiselle yritykselle ja tallit on vuokrattu Hallands ridgymnasium -koululle.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Slottsguiden.info: Gåsevadholms slott (ruotsiksi)
Uppsalan keskusrautatieasema

Uppsalan keskusrautatieaseman vanha osa.
Rautatieaseman pyöräparkki.
Uppsalan keskusrautatieasema (lyh. U, ruots. Uppsala centralstation, Uppsala C) on rautatieasema Ruotsin rataverkolla Uppsalan kaupungissa. Asemarakennus on valmistunut vuonna 1866 ja sen on suunnitellut Adolf W. Edelsvärd. Se rakennettiin rataosan Tukholma–Uppsala rakennustöiden yhteydessä.
Vuosina 2005–2011 asema-alueen rakennuksia remontoitiin ja alueelle rakennettiin matkakeskus. Myös koko Uppsalan ratapiha remontoidaan, ja ratapihan tasoylikäytävät korvataan alikulkutunnelilla. Remontin yhteydessä myös museorautatien Upsala–Lenna Jernväg asema, Uppsala Östra, muuttaa uudelle paikalle. Keskusrautatieaseman päärakennus entistetään, ja työn valmistuttua suurin osa aseman jalankulkuliikenteestä siirtyi pois asemahallista, kun kulkuyhteys asemalaitureille tunnelin kautta valmistui.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Banverket: Uppsalan ratapihan kunnostus (ruotsiksi)
Uppsala Resecentrum
Linderöd

| Linderöd |
| --- | --- |
 Linderödin kirkko
 Linderöd
 Koordinaatit: 55°55′57″N, 13°49′21″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstad
Väkiluku (31.12.2023):  473
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Linderöd on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 473 asukasta.
Tunnettuja henkilöitä

Amanda Fondell (s. 1994), laulaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Linderöd Wikimedia Commonsissa
Eino Haavisto

Eino Haavisto (22. maaliskuuta 1907 Pori – 8. joulukuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Haavisto näytteli lähinnä teattereissa, muun muassa Porin ja Tampereen teattereissa. Hän toimi Kouvolan Teatterin johtajana vuodet 1960–1963. Hän asui ja työskenteli Yhdysvalloissa ainakin kolmeen eri otteeseen: 1940- ja 1950-lukujen lopulla ja vuodesta 1963 lähtien.
Haavisto näytteli urallaan kuudessa suomalaisessa elokuvassa. Hänen ensimmäinen ja ehkä merkittävin elokuvaroolinsa oli Juuso Rantalan osa elokuvassa Paimen, piika ja emäntä (1938). Hänen aktiivisin elokuvakautensa sijoittui 1940-luvulle. Viimeinen elokuva oli Aurinkotuuli (1980).
Haavisto kuoli 82-vuotiaana vuonna 1989.
Filmografia

Paimen, piika ja emäntä (1938)
Varuskunnan "pikku" morsian (1943)
Varjoja Kannaksella (1943)
Sellaisena kuin sinä minut halusit (1944)
Kaikkien naisten monni (1952)
Aurinkotuuli (1980)
Pikkolan koulu

| Pikkolan koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Finnentie 40, Kangasala
Koordinaatit:  61.466244, 24.047054
Tyyppi:  yläaste
Rehtori:  Marko Salminen
Luokat:  7–9
Oppilaita:  700
Verkkosivut
Pikkolan koulu Pikonkankaalla keskustan välittömässä tuntumassa on Kangasalan suurin koulu, jossa on opiskelijoita yli 700. Pikkolassa annetaan opetusta luokille 7–9. Pikkolan koulussa toimivat myös joustavan perusopetuksen JOPO-luokka sekä kuntouttava luokka. Pikkolan koulu on jaettu kolmeen rakennukseen, joita ovat päärakennus, liikuntasali ja taitotalo. Pikkolan koulun rehtori on Marko Salminen.
Kööpenhamina

| Kööpenhamina (København) |
| --- | --- |
 Kuvakollaasi Kööpenhaminasta.
 vaakuna
 Kööpenhamina
 Koordinaatit: 55°40′0″N, 12°34′0″E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Pääkaupunkialue
Kunta:  Kööpenhaminan kunta
Perustettu:  1000-luku
Hallinto:  
 – Ylipormestari:  Lars Weiss
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  90,10 km²
Väkiluku:  799 033
 – Metropolialue:  2 057 124
Motto::  "Tårnenes by, Kongens København"
 
 www.kk.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kööpenhamina (tansk. København) on Tanskan pääkaupunki ja suurin kaupunki, joka sijaitsee Själlannin saarella, Juutinrauman salmen länsipuolella. Kaupungissa on noin 800 000 asukasta, metropolialueella noin kaksi miljoonaa.
Kööpenhamina on ollut Tanskan pääkaupunki vuodesta 1416. Kööpenhaminassa sijaitsevat kansankäräjät sekä korkein oikeus, korkein syyttäjäviranomainen, korkein poliisijohto sekä asevoimien ylin sotilasjohto. Nimeä Kööpenhamina on käytetty historian saatossa tarkoittamaan eri laajuutta eri yhteyksissä.
Kööpenhamina on sijoittunut hyvin kaupunkien viihtyisyyttä vertailevissa tutkimuksissa. Kaupungissa on hyvä pyöräilyinfrastruktuuri, ja se panostaa hiilipäästöjen vähentämiseen. Monet Tanskan merkittävistä kulttuurilaitoksista ja urheiluseuroista toimivat Kööpenhaminassa.
Nimen alkuperä

Kööpenhaminan nimi (tansk. København) tarkoittaa kauppiaiden satamaa. Varhaisin viittaus Kööpenhaminan nimeen on Hafn vuodelta 1186. Tämä nimi on pohjana latinalaiselle Hafnia-muodolle, jota käytettiin yleisesti keskiajalla. Nimi Havn tarkoittaa tanskaksi satamaa ja on todennäköisesti kaupungin alkuperäinen nimi.
Saxo käytti kaupungista latinaksi nimeä mercatorum portus. Saxo on käyttänyt tanskasta käännettyä nimimuotoa, joka vastaa vuoden 1231 muotoa Kiopmanhafn ja 1253 muotoa Købmannæhafn. Jälkimmäinen muoto osoittaa varmuudella, että nimen ensimmäinen osa on substantiivi kauppias taivutettuna genetiivin monikkomuotoon kauppiaat.
Maantiede ja ilmasto

Pääosa Kööpenhaminasta sijaitsee Sjællandilla, pieni osa Amagerin saarella. Kaupunki on enimmäkseen varsin tasaista, mutta sen luoteisosassa on Søborgin ja Høje Gladsaxen 50 metriä korkeat mäet. Kööpenhamina on yksi harvoista pääkaupungeista, joka ei sijaitse valtion päämantereella: toinen päämantereen ulkopuolella sijaitseva pääkaupunki on Päiväntasaajan Guinean pääkaupunki Malabo.
Kööpenhaminan lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin päivän keskimääräinen ylin lämpötila on noin 20 astetta. Kylmimpien kuukausien, tammi- ja helmikuun, keskimääräinen alin lämpötila on −2 astetta. Talvien kylmyys ja lumisuus vaihtelee vuosittain. Talven 2007–2008 keskilämpötilat olivat samankaltaisia kuin tavallisesti Etelä-Euroopassa, kun taas 2009–2010 satoi lunta sen verran kuin Suomessa keskimääräisenä talvena. Kesät ovat 1990- ja 2000-luvuilla tulleet huomattavasti lämpimämmiksi ja vähäsateisemmiksi. Sadetta esiintyy ympäri vuoden: eniten heinäkuussa (57 mm), vähiten helmikuussa (24 mm)  Keskimäärin sadepäiviä on 11–17 joka kuukaudessa, mikä merkitsee, että keskimäärin joka toinen tai kolmas päivä sataa.
Historia

Själlanin suorannalla on ollut asutusta jo varhaisella kivikaudella eli 8000 vuotta sitten. 2010-luvun alussa, metron laajennustöiden yhteydessä, uusien metroasemien paikoilla tehtiin arkeologisia kaivauksia. Raatihuoneentorin läheltä löytyi 18 hautaa, jotka ovat olleet osa isoa hautausmaata kaupungin muurien sisäpuolella. Tutkijoiden mukaan on todennäköistä, että Kööpenhamina on ollut kaupunki jo viikinkiaikana vuosian 800–1050. 700-luvulla kaupungissa on ollut Gammel Strandin kohdalla venelaitureita, jotka kertovat kalastajaasutuksesta alueella. Vuodelta 845, nykyisen Kongens Nytorvin paikalla, on todennäköisesti sijainnut viikinkimaatila.
Historia > Kauppakaupunki (1167–)

Kööpenhaminan sijainti Juutinrauman vieressä on vaikuttanut merkittävästi kaupungin asemaan Tanskan taloudellisena ja strategisena keskuksena. Kööpenhamina oli 1100-luvun puoliväliin saakka vähäinen kalastajakylä, kunnes piispa Absalon rakensi linnan sinne vuonna 1167 paikalle, jossa nykyisin on Christiansborg. Absalon rakensi linnoituksen puolustaakseen aluetta merirosvoilta ja siitä lähtien se on toiminut maan vallan keskuksena. Vuonna 1186 paikkaa kutsuttiin nimellä Hafn.
Linnoittaminen nosti kylän asukaslukua myös linnoituksen ulkopuolella. Edullisella paikalla sijaitseva satama edisti Kööpenhaminan nousua ja siitä tuli tärkeä kauppakeskus (kaupungin nimi tarkoittaa kauppasatamaa). Hansaliitto hyökkäsi sen kimppuun useasti havaittuaan sen potentiaaliseksi kilpailijakseen. Kaupungin perustamisasiakirja on vuodelta 1254 ja sen on allekirjoittanut arkkipiispa Jakob Erlandsen. Tuolloin kaupungissa oli noin 5 000 asukasta. Kööpenhaminasta tuli Tanskan pääkaupunki vuonna 1416. Tuolloin Slotsholmenille rakennettiin uusi linnoitus sekä armeijan ja laivaston päämajat siirrettiin Kööpenhaminaan.
Slotsholmenin linnat toimivat 1400-luvulta lähtien kuninkaallisena asuntona ja myöhemmin kansankäräjien ja hallituksen kotipaikkana. Vielä nykyäänkin kuninkaallinen palatsi sijaitsee Kööpenhaminassa. Vuonna 1497 perustettiin Kööpenhaminan yliopisto. Vuosina 1534–1536 käytiin Tanskan viimeinen sisällissota. Kööpenhaminalaiset tukivat maanpaossa olevaa Kristian II:ta ja kaupunki antautui piirityksen jälkeen. Kansainvälisesti kuuluisa rokokoo-kompleksi Amalienborg Frederiksstadenissa on ollut kuninkaallisen perheen koti vuodesta 1794 lähtien.