stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiutaleet

Leikatuista suurimoista valmistettuja kaurahiutaleita.
Hiutaleet ovat yleensä etenkin puurojen valmistukseen käytettyjä litistettyjä viljasuurimoita. Puurohiutaleiden lisäksi on olemassa myös esimerkiksi maissi- ja kookoshiutaleita sekä perunamuhennoksen valmistukseen tarkoitettuja perunahiutaleita.
Suomessa myytävät puurohiutaleet on yleensä lämpökäsitelty höyryttämällä, mikä hidastaa kauran sisältämän rasvan härskiintymistä parantaen hiutaleiden säilyvyyttä. Höyrytys tekee myös hiutaleiden rakenteesta kovempaa, mikä hidastaa niiden kypsymistä. Nykyisin on myynnissä myös pienten valmistajien höyryttämättömiä kaurahiutaleita, joista keitetyssä puurossa on  pehmeämpi koostumus ja voimakkaampi maku.
Käyttö

Hiutaleita käytetään puuroihin, velleihin ja leivontaan.
Isot kaurahiutaleet ovat kokonaisena litistettyjä kaurasuurimoita. Muiden kaurahiutaleiden valmistuksessa käytetään pilkottuja kaurasuurimoita. Pikakaurahiutaleet litistetään muita ohuemmiksi.
Kaurahiutaleiden kypsymisnopeus riippuu höyrytyksen lisäksi myös hiutaleiden koosta ja paksuudesta. Pikakaurahiutaleista voi keittää puuron muutamassa minuutissa.
Ohrahiutaleita käytetään puuroihin, leipiin ja sämpylöihin.
Perunahiutaleista valmistetaan perunasosetta.
Riisihiutaleet soveltuvat puuroihin ja velleihin.
Ruishiutaleista voi valmistaa ruispuuroa ja mysliä sekä leipiä ja piirakoita.
Sipulihiutaleita käytetään maustamiseen samaan tapaan kuin sipulia. Ne on valmistettu teollisesti leikkaamalla ja kuivaamalla.
Vehnähiutaleita käytetään puuroihin, velleihin, leipiin ja aamiaishiutaleiksi.
Maissihiutaleet on valmistettu maissimuroista litistämällä ja paahtamalla. Niitä käytetään maidon kanssa aamiaiseksi sekä kekseihin ja makeisiin. Ne sopivat myös ripoteltaviksi vihannesruokien ja piirakoiden pinnalle.
Kookoshiutaleet on valmistettu kookospähkinän kuivatusta siemenvalkuaisesta. Niitä voidaan käyttää jälkiruokiin, leivonnaisiin ja makeisiin.
Kottarainen

| Kottarainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Kottaraiset Sturnus
Laji::  vulgaris
Kaksiosainen nimi
 Sturnus vulgaris  Linnaeus, 1758 

Katso myös
   Kottarainen Wikispeciesissä   Kottarainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kottarainen (Sturnus vulgaris) on varpuslintu, joka kuuluu kottaraisten heimoon.
Koko ja ulkonäkö

Kottaraisen höyhenet ovat väriltään sateenkaarenväriset mustat. Nuoret linnut ovat kokonaan vaaleanruskeita elo–syyskuussa tapahtuvaan sulkasatoon saakka. Myös vanhat linnut sulkivat samaan aikaan, ja sulkasadon päätyttyä ovat nuoret ja vanhat linnut samanvärisiä. Sulkasadon kesto Suomessa on vanhoilla linnuilla keskimäärin 79 päivää, nuorilla 88 päivää. Kaulan alueen höyhenpeitteen muodostavat pitkät ja terävät höyhenet, jotka ovat koiraalla pidemmät. Nokka on keväällä kirkasvärinen keltainen, mutta muuten musta. Sukupuolet voi tarkkasilmäinen erottaa huhti–kesäkuussa nokan ja silmän värityksestä: koiraan nokan tyviosa on siniharmaa ja silmän iiris kokonaan tummanruskea, kun taas naaraan alanokan tyvi on punertavan valkoinen ja tummassa iiriksessä näkyy kapea vaalea rengas. Kottarainen liikkuu maassa kävelemällä ja sen lento on voimakasta ja suoraa. Lentotapa on hyvin samanlainen kuin tilhen.
Kottaraisen pituus on 19–22 cm, paino keskimäärin 59–88 g. Koiras on vähän kookkaampi kuin naaras.
Kottaraisen laulu on pitkäkestoinen ja polveileva, ja se sisältää Kirskahduksia ja tummia ääniä. Laulu on voimakkuudeltaan melko kova, ja lajilla on kyky imitoida muita lintulajeja tai esimerkiksi junan pillin ääniä. Koiras laulaa maaliskuulta toukokuulle. Syksyllä ne innostuvat uudelleen laulamaan, ja suurissa lepäilevissä parvissa meteli voi olla korvia huumaava. Tavallinen kutsuääni on lyhyt matalahko surahdus. Pesällään kottarainen varoittaa voimakkaalla rääkynällä ja äyskimisellä.
Vanhin suomalainen rengastettu kottarainen on ollut 14 vuotta 4 kuukautta 16 päivää vanha. Vanhin eurooppalainen yksilö on ollut tanskalainen, 22 vuotta 11 kuukautta.
Levinneisyys

Kottaraista esiintyy Euroopassa ja Länsi-Aasiassa, mutta ihmisen mukana se on levinnyt myös eteläiseen Afrikkaan, Pohjois-Amerikkaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Kottarainen on yksi maailman yleisimmistä linnuista, ja niitä arvioidaan olevan 45–110 miljoonaa yksilöä. Sopeutuvana ja kaikkiruokaisena lajina sitä pidetään haittaeläimenä monessa näistä uusista leviämisalueista. Länsi-Australiassa, jossa kottaraista ei ole esiintynyt luontaisesti, hallinto on palkannut vakituisia partioita ampumaan kaikki alueelle tulevat kottaraiset. Kottarainen on luokiteltu yhdeksi maailman sadasta haitallisimmasta vieraslajista.
Suomessa kottarainen pesii koko maassa, mutta on harvinainen Lapissa ja Koillis-Suomessa. Suomessa pesivä kottaraiskannan arvellaan olevan suuruudeltaan 80 000 – 100 000 paria. Euroopan pesimäkannan kooksi arvioidaan 35–50 miljoonaa paria, joista noin 1,5 miljoonaa paria Britteinsaarilla.
Kottarainen on paikkalintu Etelä- ja Länsi-Euroopassa, mutta näille alueille se myös muuttaa kylmemmiltä seuduilta sekä edelleen Espanjaan ja Pohjois-Afrikkaan. Suomalaiset kottaraiset talvehtivat pääasiassa Länsi-Euroopassa: Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Belgiassa ja Hollannissa. Keväällä se on aikaisimpia muuttolintujamme, jo maaliskuun alussa ensimmäiset pikkuparvet ilmestyvät taajamien laidoille. Syysmuutto on pitkäkestoinen ilmiö, mutta siinä on havaittavissa 2 huippua: heinä–elokuun vaihteen molemmin puolin ja lokakuussa. Ennen vanhaan syysparvissa saattoi olla kymmeniä tuhansia lintuja. Elo–syyskuussa parvet usein yöpyvät laajoissa ruovikoissa, missä melu on kovaa.
Elinympäristö

Kottarainen on elinpaikan suhteen laajakatseinen ja sitä voidaan löytää missä tahansa avoimessa maastossa peltomaisemista vesijättömaille. Nykyisin Etelä-Suomessa etenkin karjatilat ja hevostallit vetävät kottaraisia puoleensa, sillä lantakasoissa elää runsaasti lieroja ja toukkia. Ilmeisesti maatalouden muutosten vuoksi Suomen kottaraiskanta romahti 1970-luvulla. Tällä hetkellä lajin pesimäkanta näyttäisi olevan kasvussa. Kottarainen viihtyy hyvin myös taajamissa, jos sillä vain on sopivia pesäpaikkoja tarjolla. Kottarainen on parvilintu ja se voi muodostaa valtavia parvia, jotka joskus käsittävät jopa satoja tuhansia yksilöitä. Tällöin sen aiheuttama haitta muun muassa ulosteiden muodossa on jo merkittävä. Talvehtimispaikoilla Länsi-Euroopassa kottarainen on epätoivottu vieras, ja niitä on vainottu ankarasti muun muassa ampumalla ja myrkyttämällä. On raportoitu, että yöpymisruovikoihin on lentokoneesta sumutettu glykolia, mikä estää lintujen lentoonpääsyn, jolloin ne putoavat veteen ja hukkuvat. Erityisesti kirsikkaviljelmät kärsivät suuria tuhoja valtavien kottaraisparvien takia. Suomessakin talvehtii pieniä määriä kottaraisia lähinnä kaatopaikoilla.
Lisääntyminen

Kottarainen pesii puiden ja rakennusten koloissa ja sille kelpaavat mainiosti myös ihmisen tekemät linnunpöntöt. Pöntön korkeus on 350 mm, sisäseinän leveys 150–200 mm, lentoaukko 50 mm ja lentoaukon yläreunan etäisyys katosta 40 mm. Kottarainen pesii mielellään löyhissä yhdyskunnissa, ja esim. omakotitalon pihapiiriin kannattaa asettaa useita pönttöjä, jolloin pesiviä pareja saattaa asettua useita, jos vain ympäristö tarjoaa riittävästi ravintoa. Munia on yleensä 4, 5 tai 6, harvoin 7. Muninta alkaa Etelä-Suomessa huhtikuun 20. päivän jälkeen, pääosan kannasta muniessa Vapun tietämissä. Haudonta alkaa vasta viimeisen munan ilmestyttyä pesään ja se kestää noin 12 vrk. Sekä naaras että koiras hautovat päivisin vuorotellen, mutta öisin hautoo vain naaras. Poikaset kuoriutuvat hieman ennen toukokuun puoliväliä. Ne viipyvät pesässä lähes kolme viikkoa. Jo muutamia päiviä ennen pesästälähtöä ne kurkkivat lentoaukosta, odottaen emojen tuomaa ruoka-annosta. Molemmat emot ruokkivat poikasia. Varhaisina keväinä ensimmäiset kottaraispoikueet havaitaan maastossa toukokuun viimeisinä päivinä. Keskimäärin ne lähtevät pesästä vasta kesäkuun ensimmäisellä tai toisella viikolla. Poikueet viipyvät pesäpaikan lähellä vain päivän tai pari, jonka jälkeen ne lähtevät emojen opastuksella tutustumaan lähiseutujen laitumien, peltojen ja rantaniittyjen ruokamaihin. Poikueet kerääntyvät nopeasti suuriksikin parviksi, ja ne voivat kierrellä laajalla alueella, jopa Viroon ja Ruotsiin saakka.
Ravinto

Kottaraiset ovat kaikkiruokaisia, mutta erityisesti selkärangattomat ja erilaiset marjat kuuluvat sen ravintoon. Pesäpoikasia emot ruokkivat muun muassa lieroilla, toukilla ja kovakuoriaisilla. Tavallinen näky ennen kannan romahtamista oli kottaraisparvi pellolla traktorin perässä. Myös tunkioilta ja kaatopaikoilta löytyi runsaasti ravintoa kottaraisille. Loppukesällä varsinkin seljan ja tuomen marjat, sekä syksyllä pihlajanmarjat ovat kottaraisten herkkua. Vuorovesi- ja tulvarannoilla ne seuraavat vesirajaa, etsien erilaisia matoja ja nilviäisiä.
Artikkeleita

Halonen, Jorma 1975: Yksivuotias kottarainen Sturnus vulgaris pesivänä Pellossa. – Lintumies 3.1975 s. 107. SLY.
Ojanen, Mikko 1978: Kottaraisen poikuekoko Oulun seudulla 1963–1968. – Aureola 3:24–27.
Ojanen, M., Orell, M. & Hirvelä, J. 1979: The breeding biology of the Starling Sturnus vulgaris in northern Finland. – Holarct. Ecol. 2:81–87.
Ojanen, Mikko & Orell, Markku 1980: Havaintoja kottaraisen pesäloisinnasta Oulun seudulla. – Lintumies 4.1980 s. 177–179. LYL.
Pulliainen, Erkki, Helle, Pekka & Tunkkari, Paavo 1981: Räkättirastaan, tilhen, kottaraisen, punatulkun, taviokuurnan ja isokäpylinnun ruoansulatuskanavassa, sydämessä ja siivissä ilmenevistä sopeutumista. – Ornis Fennica 58:21–26.
Saurola, Pertti 1978: Mitä rengastusaineisto kertoo kottaraisesta? – Lintumies 3.1978 s. 90–98. LYL.
Solonen, Tapio 1986: Suomen kottaraiskannan kehitys viime vuosikymmeninä. – Lintumies 6.1986 s. 283–284. LYL.
Tenovuo, Rauno & Lemmetyinen, Risto 1970: On the breeding ecology of the Starling Sturnus vulgaris in the archipelago of the south-western Finland. – Ornis Fennica 47:159–166.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kottarainen (Sturnus vulgaris)
iNaturalist: Kottarainen (Sturnus vulgaris)
Kottarainen Radio Suomen viikon luontoäänenä
LuontoPortti: Kottarainen (Sturnus vulgaris)
Encyclopedia of Life (EOL): Sturnus vulgaris (englanniksi)
ITIS: Sturnus vulgaris (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Sturnus vulgaris, common starling (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Sturnus vulgaris (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q25469  Wikispecies: Sturnus vulgaris  ABA: eursta  ADW: Sturnus_vulgaris  AFD: Sturnus_(Sturnus)_vulgaris  ARKive: sturnus-vulgaris  Avibase: 94A4403295E2D9BE  BioLib: 8989  BirdLife: 22710886  BirdLife-Australia: common-starling  BOLD: 9649  BOW: eursta  BTO: bob15820  CoL: 5384V  eBird: eursta  EPPO: STURVU  EUNIS: 1292  EURING: 15820  Fauna Europaea: 97244  Fauna Europaea (new): d143f68a-d80e-452d-99d3-88c8b292285f  GBIF: 9809229  GISD: 74  GNAB: european-starling  IBC: common-starling-sturnus-vulgaris  iNaturalist: 14850  IRMNG: 10878529  ISC: 51979  ITIS: 179637  IUCN: 22710886  NatureServe: 2.103906  NBN: NHMSYS0000530628  NCBI: 9172  Neotropical: eursta  NZBO: common-starling  NZOR: 374ff3e6-11c9-4c10-a358-d38e9618ab08  Observation.org: 180  Open Tree of Life: 565813  Paleobiology Database: 365956  Paleobiology Database: 365956  TSA: 17004  WoRMS: 558591  Xeno-canto: Sturnus-vulgaris  ZooBank: 7787EBA6-FFA0-409A-A5AE-7704078D2648  Laji.fi: MX.36817 
Kottaraisen munia.
Kottarainen Vuosaaressa.
Jeffersonin muistomerkki

| Jeffersonin muistomerkki |
| --- | --- |
 Thomas Jeffersonin muistomerkki.
Sijainti:  Washington (DC), Yhdysvallat
Koordinaatit:  38°52′53″N, 77°2′13″W
Suunnittelija:  John Russell Pope Eggers & Higgins
Omistettu:  Thomas Jeffersonille
Materiaali:  marmori
Valmistusvuosi:  1939–1943
Avattu:  13. huhtikuuta 1943
1 Washington-monumentti, 2 Valkoinen talo, 3 Lincolnin muistomerkki, 4 Jeffersonin muistomerkki, 5 Kongressitalo
Jeffersonin muistomerkki (engl. Jefferson Memorial) on Yhdysvaltain kolmannen presidentin Thomas Jeffersonin muistomerkki Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonissa. Muistomerkin rakentaminen aloitettiin vuonna 1939 ja se valmistui vuonna 1943. Jeffersonin pronssinen patsas lisättiin muistomerkkiin vuonna 1947. Muistomerkin suunnitteli amerikkalainen arkkitehti John Russell Pope. Valkoisesta marmorista rakennettu muistomerkki edustaa uusklassista arkkitehtuuria.
Luoteen suunnalta.
Pohjoisesta.
Koillisesta.
Näkymä Jeffersonin muistomerkiltä Washington-monumentille.
Rakennuksen pyöreä muoto.
Päätykolmion veistos kuvaa Jeffersonia lukemassa itsenäisyysjulistuksen luonnosta.
Thomas Jeffersonin patsas muistomerkin sisältä.
Sisäpuolen friisin tekstissä Jefferson vannoo ikuista vihollisuuttaan tyranniaa vastaan.
Otteita Jeffersonin kirjoituksista on kaiverrettu neljään sisäpaneeliin.
5,8 m korkean pronssipatsaan veisti Rudolph Evans.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jeffersonin muistomerkki Wikimedia Commonsissa
Työsyrjintä

Työsyrjintä on työrikos, jossa työnantaja syrjii työnhakijaa tai työntekijää hänen henkilökohtaisiin ominaisuuksiinsa, taustaansa tai yksityiselämäänsä liittyvien seikkojen vuoksi. Tällaisia seikkoja voivat olla esimerkiksi rotu, ihonväri, kieli, sukupuoli, ikä, perhesuhteet, seksuaalinen suuntautuminen, terveydentila, uskonto tai poliittinen toiminta tai ammatillinen toiminta tai muu näihin rinnastettavissa oleva seikka. Työsyrjintä voi liittyä työpaikasta ilmoittamiseen, työhönottoon, työtehtäviin tai palvelussuhteen kestoon, ja siihen voi syyllistyä työnantaja tai työnantajan edustaja. Suomessa yhdenvertaisuuslaki edellyttää työnhakijoiden tasavertaista kohtelua. Työelämän syrjintä kielletään myös työsopimuslaissa.
Syrjintä työpaikkailmoituksissa

Työsuojelupiirit (nyk. aluehallintoviraston työsuojelun vastuualueiden edeltäjiä) julkaisivat vuonna 2008 selvityksen, jonka mukaan kaikilla aloilla toimivat, sekä isot että pienet yritykset ovat rikkoneet yhdenvertaisuuslakia ilmoituksissaan. Tällaisia ilmoituksia on julkaistu sekä lehdissä että työvoimahallinnon verkkosivuilla. Tyypillistä on, että työntekijältä edellytetään tiettyä ikää, sukupuolta tai täydellistä suomen kielen taitoa, tai että työntekijän pitäisi liittää kuvansa hakemukseen. Kuvan vaatiminen on perusteltua vain mallin tai näyttelijän työssä, mutta muissa ammateissa sitä voidaan pitää syrjivänä.lähde?
Silloin kun ilmoitus on syrjivä, työsuojeluviranomaiset lähettävät yritykselle selvityspyynnön, ja mikäli yritys rikkoo lakia uudestaan, poliisille jätetään tutkintapyyntö.
Syrjintä työhönotossa

Työnantaja ei saa työhönotossa syrjäyttää ehdokasta, joka on ansioituneempi kuin valituksi tullut, sillä yhdenvertaisuuslaki edellyttää työnhakijoiden tasavertaista kohtelua. Työnantajan pitää voida osoittaa, että valintaa ei ole tehty esimerkiksi iän tai sukupuolen perusteella, vaan sille on hyväksyttävä, esimerkiksi työn tai tehtävän laadusta johtuva syy. Sitä, onko kyseessä syrjintä vai ei, voidaan arvioida vertaamalla toisiinsa valitun ja valitsematta jääneen ansioita, kuten koulutusta tai työkokemusta.lähde? Työntekijältä on laitonta edellyttää sellaisia ominaisuuksia, jotka eivät ole välttämättömiä työn suorittamiseksi.
Syrjintä työtehtävissä

Työntekijää ei saa kohdella objektiivisesti katsoen epäedullisemmin kuin muita vastaavassa asemassa olevia työntekijöitä tai kuin mitä työmarkkinoilla on yleisesti hyväksyttyä ja tavanomaista. Epäedullinen kohtelu voi koskea jotain etua, velvollisuutta, toimenpidettä, valintaperustetta tai palkkausta. Muuten kyseessä on työsyrjintärikos, ellei työnantaja osoita, että kohtelu johtuu työstä, tehtävistä tai muusta tosiseikkoihin perustuvasta syystä.. Työsyrjintärikoksen tunnusmerkit täyttyvät, jos työntekijän epäedullinen asema johtuu laissa kielletyistä tai niihin verrattavista seikoista. Silloin edellytetään, että työnantaja on tiennyt tämä seikan eikä voi osoittaa mitään työhön liittyvää, hyväksyttävää syytä sille, että työntekijä on epäedullisessa asemassa.lähde?
Rangaistukset

Teko on rangaistava, vaikka syrjivää tarkoitusta ei voida näyttää toteen. Riittää, että työntekijä on joutunut epäedulliseen asemaan kielletystä syystä ja että tämä johtuu työnantajan toimista. Työnantaja voidaan tuomita työsyrjintärikoksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
Kirjallisuutta

Kinnunen, Krista: Miesten kanssa duunissa – Naisten kertomuksia työelämän syrjinnästä.  Helsinki:  Helsinki-kirjat, 2011.  ISBN 978-952-5874-84-6
Logan Sargeant

| Logan Sargeant |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Logan Hunter Sargeant
Syntynyt: 31. joulukuuta 2000 (ikä 24) Fort Lauderdale, Florida, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Formula 1 -ura
Auton numero:  2
Aktiivivuodet:  2023–2024
Talli(t):  Williams (2023–2024)
Kilpailuja:  37 (36 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  1
Ensimmäinen kilpailu:  Bahrainin GP 2023
Viimeinen kilpailu:  Hollannin GP 2024
Sijoitus kaudella 2024:  23. (0 p.)
Aiheesta muualla
www.logansargeant.com
| Henkilötiedot> Moottoriurheilija.Formula 2 |
| --- | --- |
Vuodet:  2021–2022
Tallit:  Carlin (2022) HWA Racelab (2021)
Kilpailuja:  31
Voittoja:  2
Paalupaikkoja:  2
Nopeimpia kierroksia:  0
Paras sijoitus:  4.
Aiheesta muualla
Logan Hunter Sargeant (s. 31. joulukuuta 2000 Fort Lauderdale, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rata-autoilija.
Hänet valittiin Williamsin Formula 1 -tallin nuorten kuljettajien akatemiaan lokakuussa 2021. Samana vuonna hän osallistui ensimmäistä kertaa FIA Formula 2 -sarjaan ajamalla ensimmäisen kilpailunsa Saudi-Arabian osakilpailussa.
Sargeant ajoi Williamsin kilpakuljettajana kaudella 2023. Hän saavutti uransa ensimmäiset pisteet Yhdysvaltain GP:stä, jossa hän alun perin ajoi sijalle 12, mutta hänet nostettiin jälkeenpäin viimeiselle pistesijalle kymmenenneksi Lewis Hamiltonin ja Charles Leclercin hylkäysten myötä. Kyseessä oli myös ensimmäinen yhdysvaltalaiskuljettajan saavuttama piste F1-sarjassa sitten Michael Andrettin ja kauden 1993.
Joulukuussa 2023 Sargeant teki Williamsin kanssa jatkosopimuksen kaudesta 2024. Williams kuitenkin irtisanoi Sargeantin huonojen tulosten ja useiden kolareiden vuoksi Hollannin GP:n jälkeen elokuussa 2024. Hänen kauden parhaaksi tuloksekseen jäi Saudi-Arabian GP:n 14. sija.
Formula 1 -tulokset > Tulokset kilpailuittain

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | Williams | BHR   | SAU   | AUS   | EMI   | MIA   | ESP   | MON   | AZE   | CAN   | GBR   | AUT   | FRA   | HUN   | BEL   | NED   | ITA   | SIN   | JPN   | USA TD | MXC TD | SÃP TD | ABU TD |  |  | – | – |
| 2023 | Williams | BHR 12 | SAU 16 | AUS 16† | AZE 16 | MIA 20 | EMI C | MON 18 | ESP 20 | CAN Kesk. | AUT 13 | GBR 11 | HUN 18† | BEL 17 | NED Kesk. | ITA 13 | SIN 14 | JPN Kesk. | QAT Kesk. | USA 10 | MXC 16† | SÃP 11 | LVG 16 | ABU 16 |  | 1 | 21. |
| 2024 | Williams | BHR 20 | SAU 14 | AUS WD | JPN 17 | CHN 17 | MIA Kesk. | EMI 17 | MON 15 | CAN Kesk. | ESP 20 | AUT 19 | GBR 11 | HUN 17 | BEL 17 | NED 16 | ITA   | AZE   | SIN   | USA   | MXC   | SÃP   | LVG   | QAT   | ABU   | 0 | 23. |
Formula 1 -tulokset > Kaudet numeroina

| Kausi | Talli | Sijoitus | Kilpailut | Pisteet | Voitot | Palkinto- pallisijat | Paalu- paikat | Nopeimmat kierrokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | Williams-Mercedes | 21. | 22 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2024 | Williams-Mercedes | 23. | 15 (14 starttia) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Yhteensä (2 kautta) | Yhteensä (2 kautta) | Yhteensä (2 kautta) | 37 (36 starttia) | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Formula 1 -tulokset > Merkkipaalut

| Nro | Merkkipaalu | Ajetut GP:t | Osakilpailu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ensimmäinen kilpailu | 1 | Bahrainin GP 2023 |
| 2 | Ensimmäiset MM-pisteet | 18 | Yhdysvaltain GP 2023 |
| 3 | Viimeinen kilpailu | 37 | Hollannin GP 2024 |
The Anthropocene Extinction

| The Anthropocene Extinction Cattle Decapitation |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 7. elokuuta 2015
 Tuottaja(t): Dave Otero
 Tyylilaji: Tekninen Death Metal, Deathgrind
 Kesto: 46.19
 Levy-yhtiö: Metal Blade Records
Cattle Decapitationin muut julkaisut
| Monolith of Inhumanity 2012 | The Anthropocene Extinction 2015 | Medium Rarities 2018 |
Singlet albumilta The Anthropocene Extinction
 ”Cannibalistic Invasivorism” Julkaistu: 19. kesäkuuta 2015
The Anthropocene Extinction on Cattle Decapitationin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 7. elokuuta 2015.
Teema

The Anthropocene Extinction käsittelee ihmiskunnan ympäristövaikutusten seurauksia, kuten Tyynenmeren jätepyörrettä.
Kappaleet

Manufactured Extinct – 4.40
The Prophets Of Loss – 4.07
Plagueborne – 4.58
Clandestine Ways (Krokodil Rot) – 4.34
Circo Inhumanitas – 4.03
The Burden Of Seven Billion – 1.23
Mammals In Babylon – 4.09
Mutual Assured Destruction – 2.42
Not Suitable For Life – 3.16
Apex Blasphemy – 3.45
Ave Exitium – 3.06
No Light And No Life – 3.24 (bonuskappale)
Cannibalistic Invasivorism – 4.00 (bonuskappale)
Kokoonpano

Travis Ryan – laulu
Josh Elmore – kitara
Derek Engemann – bassokitara
Dave McGraw – rummut
Kokoonpano > Vierailevia muusikoita

Philip Anselmo – kertomus aiheesta "The Prophets Of Loss"
Kokoonpano > Muita muusikoita

Author & Punisher – "Plagueborne" esittely
Jürgen Bartsch (Betlehem) – puhuttu sana aiheesta "Pacific Grim"
Arvostelut

Kaaoszine: 6/10
Aiheesta muualla

The Anthropocene Extinction Discogsissa. (englanniksi)
Albumi The Anthropocene Extinction Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtaja

Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtaja oli pääministeriä vastaava Neuvostoliiton hallituksen johtaja. Ministerineuvoston puheenjohtaja valittiin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean sisäisellä äänestyksellälähde?.
Vuosina 1923–1946 virka oli ”kansankomissaarien neuvoston puheenjohtaja”. Se oli tarkoitettu Neuvostoliiton vaikutusvaltaisimmaksi viraksi, mutta Leninin kuoleman jälkeen Stalin muokkasi kommunistisen puolueen pääsihteerin asemasta maan vaikutusvaltaisimman roolin. Korkeimmista neuvostojohtajista pitivät näitä virkoja yhtä aikaa Stalin (1941–1953) ja Nikita Hruštšov (1958–1964).
Puheenjohtajat > Kansankomissaarineuvoston puheenjohtajat

| Puheenjohtaja (syntynyt–kuollut) | Puheenjohtaja (syntynyt–kuollut) | Virkakausi |
| --- | --- | --- |
|  | Vladimir Lenin   (1870–1924) | 6. heinäkuuta 1923  – 21. tammikuuta 1924 |
|  | Aleksei Rykov   (1881–1938) | 2. helmikuuta 1924 – 19. joulukuuta 1930 |
|  | Vjatšeslav Molotov   (1890–1986) | 19. joulukuuta 1930 – 6. toukokuuta 1941 |
|  | Josif Stalin   (1878–1953) | 6. toukokuuta 1941 – 15. maaliskuuta 1946 |