stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
TET (televisiokanava)
Kanavan sloganit ja logot > Vuosi 2013

TET:in lehdistöpalvelun mukaan yhdessä ukrainalaisten Interin, STB:n ja 1+1:n kanssa kanava voitti vuonna 2013 Ukrainian Design The Very Best Of  tv-suunnittelukilpailun. Kanavan taiteellisen johtajan Agnia Temtšurinan kertomana siinä kategoriassa TET:illä oli mukanaan 45 työtä, joista 16 valittiin šortlistalle. Voitti kanavan visuaalisen ilmeen suunnittelu eli logo, joka oli luotu pääyleisölle eli tytöille. Syksyisemmän logon toteutukseen lisätiin suloinen sammakko, joka lauloi "Haluan, että kesä ei lopu koskaan". Televisio-ohjelmien suunnittelulta TET:in tuotannosta voitti ”Iltajuoksu” (ukr. Вечірній гон) ja ”Lopeta, olen rakastunut!” (ukr.  Зупиніть, я закохалась!).
Kanavan sloganit ja logot > ”Hetki ja sinä hymyilet!”

Muutoksia kanavalla oli luvassa 12. elokuuta alkaen, jolloin kanavan väri muuttuu, kanava saa tästä eteenpäin uuden sloganin ja TET lupasi kertoa uudesta grafiikastaan vielä erikseen. Heinäkuun 19:ta päivänä vuonna 2019 kanavan yleistuottaja Victoria Šulženko kertoi, että slogan on päivitetty ja se on: "Hetki ja sinä hymyilet!" Muutoksia valmisteltiin TET:issä pitkään tavoitteena muuttaa kohdeyleisöä.  Šulženkon mukaan TET-kanava on nyt siirtynyt hieman vanhemmalle yleisölle ja ikähaarukka yltää 30 ikävuoteen. Sosiaalisissa mediassa aktiivisesti kiertävä video näytti käyttäjille ikkunan, jossa oli kanavan vanha identiteetti. Sitten katsoja siirtyi remontoituun huoneeseen, jossa seinät ja lattia maalattiin uudella, violetilla värillä ja vanha logo pakattiin. Yhtäkkiä korjaajia keskeytti mies, jolla oli saippuakuplia. Hetkessä läsnäolijat jättivät toimittamisensa ja alkoivat iloita siitä, mitä tapahtuu. Videon lopussa kanava esitteli uuden sloganinsa: "Hetki ja sinä hymyilet!" Vuonna 2019 toiseksi korkeimmalla sarjatasolla eli kuuden johtavan kanavan jälkeen menestyvien joukossa TET paransi hieman tulostaan.
Kanavan sloganit ja logot > Vuosi 2022

TET-kanava juhli syntymäpäiväänsä 24. tammikuuta, jolloin täytti 30 vuotta. Lähetyksen 30 vuotiasta ikää pidettiin sen verran merkityksellisenä, että kanava omisti koko vuoden 2022 syntymäpäivällensä. Vuoden 2022 Eurovision laulukilpailun voittanut ukrainalainen rap-yhtye Kalush äänitti TET:in 30-vuotisjuhlan kunniaksi kappaleen "Kaikki hymysi vuoksi".
TET suunnitteli lähetyksensä uudelleen alkaen 24.05.2022, jolloin kanavasta tuli entistä isänmaallisempi. Kanavan suunnittelu korosti rakkautta Ukrainaa kohtaan vaihtamalla päävärin keltaiseksi. Eli fontti, väri, lähetyksen pääelementit ja äänisuunnittelu muuttuivat, mutta TET-logo ei vaihtanut muotoaan, vaan se väritettiin lämpimän keltaiseksi. Lisäksi otettiin käyttöön toinen iskulause: "Valo voittaa aina pimeyden!". Media 1+1 ilmoitti 05.08.2022, että TET ja 1+1 yhdistävät ohjelmavoimansa. Tästedes katsojat näkevät TET-kanavalla Ukrainan tunnetuimmat televisio-ohjelmat ja optimismia lisätään motolla ”Valo voittaa aina pimeyden!”.
Kanavan sloganit ja logot > Vuosi 2023

TET päivitti kevätkauden sloganiksi "Suurten ensi-iltojen iso kanava". Sodan alusta alkaen TET-televisiokanavalla pyrittiin näyttämään elokuvia ja sarjakuvia, jotka nostaisivat yleisön mielialaa ja auttaisivat toipumaan tapahtumista. Kanavan katsojat pitivät muutoksista ja TET pääsi maan viiden parhaan kanavan joukkoon. Kesällä 14. elokuuta 2023 lähtien TET:illä oli uusi slogan "Rakastunut elämään". TET:in kerrottiin päivittäneensä luovan alustansa, iskulauseensa, grafiikan ja sisältöruudukon. Kaikki nämä muutokset perustuivat tutkimustuloksiin koskien katsojien tarpeita ja toiveita viihteen parissa täysimittaisen hyökkäyksen aikana. Oksana Petrišinin mukaan juuri tutkimustulokset näyttivät, että pysyvän jännityksen ja stressin aikoina ukrainalaiset etsivät empatiaa, turvallisuutta ja positiivisuutta. Tästä syystä tämä tieto kaiverrettiin uuteen iskulauseeseen "Rakastunut elämään". Myös televisiokanavan grafiikka koki muodonmuutoksen. TET-kanavalla oli jo ennen päivitystä hyvä väripohja, joten lämpimän keltaisen päävärin lisäksi mukana on nyt vaaleanpunaisia, syvänsinisiä ja sinisiä värejä.
Kanavan sloganit ja logot > TET:in logoja

Logo 24.01.1997—30.11.2000
Virallinen logo 1997—2002
Kanavan logo, jossa sen aikaisempi nimi TET4, 01.12.2000— 31.05.2001
Logo kesällä v. 2001
Logo lokakuussa v. 2002
Logo helmikuussa v. 2003
Logo 24.04.2004— 29.08.2010
Logo kesäkuussa v. 2014
Logo tammikuussa v. 2015
Logo helmikuussa v. 2015
TV-kanavan "TET" neljästoista logo vuonna 2020
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta TET (televisiokanava) Wikimedia Commonsissa
Ensimmäinen logo 24. tammikuuta vuonna 1992
Logo 30.08.2010-13.02.2011
Logo alk. 06.02.2013
Logo 05.12.2019
Televisiokanavan "TET" viidestoista logo vuodelta 2022)
1520 Imatra

| 1520 Imatra> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  22. lokakuuta 1938
Muut nimet:  1938 UY ja 1938 YH
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  53,435  km
Pyörähdysaika:  18,635 h
Albedo:  0,062
Absoluuttinen magnitudi:  10,4  ja 10,59
Asteroidiluokka:  C-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,10 , 0,0956560  tai 0,09489844662285452
Inklinaatio:  15,25632 astetta tai 15,27389156723997 astetta
Keskianomalia:  215,32280 astetta tai 212,2354824800822 astetta
Kiertoaika:  5,5 vuotta ja 2 004,447599258545 vuorokautta
Periapsis:  2,8168313 au ja 2,815970908711122 au
Apoapsis:  3,413 au ja 3,406470977956902 au
Radan isoakselin puolikas:  3,1147786 au ja 3,111220940844917 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1520 Imatra on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen kaupungin mukaan.
Imatran likimääräinen läpimitta on 40 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,11 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5,5 vuotta.
1522 Kokkola

| 1522 Kokkola |
| --- | --- |
 1938 WO, 1949 WB 
Löytäminen
Löytäjät:  L. Oterma
Löytöaika:  18. marraskuuta 1938
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,3679 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,1949 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,5408 AU
Eksentrisyys:  0,0731
Kiertoaika Auringon ympäri:  3,644 vuotta
Keskiratanopeus:  19,36 km/s
Inklinaatio:  5,35°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  9,422 km
Pyörähdysaika:  5,83 h
Absoluuttinen kirkkaus:  12,43
Albedo:  0,206
1522 Kokkola  on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Liisi Oterma vuonna 1938 Iso-Heikkilässä Turussa. Pikkuplaneetta sai nimensä Kokkolan kaupungin mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksilla 1938 WO tai 1949 WB.
1518 Rovaniemi

| 1518 Rovaniemi |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  15. lokakuuta 1938
Muut nimet:  1928 TL, 1938 UA ja 1951 SH
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  8,48  km
Pyörähdysaika:  5,249 h
Albedo:  0,295
Absoluuttinen magnitudi:  12,4  ja 12,45
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,14 , 0,1437034  tai 0,1426829666385062
Inklinaatio:  6,71330 astetta tai 6,712767166823150 astetta
Keskianomalia:  64,82113 astetta tai 179,4895805426975 astetta
Kiertoaika:  3,32 vuotta ja 1 212,889909207103 vuorokautta
Periapsis:  1,9054181 au ja 1,908197942898403 au
Apoapsis:  2,545 au ja 2,543359341531399 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2251847 au ja 2,22577863975309 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1518 Rovaniemi on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen kaupungin mukaan.
Rovaniemen likimääräinen läpimitta on 16 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,22 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 4 kuukautta.
1524 Joensuu

| 1524 Joensuu> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  18. syyskuuta 1939
Muut nimet:  1931 EL, 1933 QO, 1936 DG, 1939 SB ja 1958 DH1
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  45,056  km
Pyörähdysaika:  9,276 h
Albedo:  0,064
Absoluuttinen magnitudi:  10,7  ja 10,82
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,12 , 0,1219758  tai 0,1205464540978983
Inklinaatio:  12,68755 astetta tai 12,69917741161946 astetta
Keskianomalia:  124,75702 astetta tai 125,8578741306764 astetta
Kiertoaika:  5,48 vuotta ja 2 001,615584806364 vuorokautta
Periapsis:  2,7292574 au ja 2,733596452304139 au
Apoapsis:  3,488 au ja 3,482983070381498 au
Radan isoakselin puolikas:  3,1084081 au ja 3,108289762101284 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1524 Joensuu on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen kaupungin mukaan.
Joensuun likimääräinen läpimitta on 29 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,11 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5,5 vuotta.
1530 Rantaseppä

| 1530 Rantaseppä> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  16. syyskuuta 1938
Muut nimet:  1938 SG
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  5,044  km
Pyörähdysaika:  3,5258 h
Albedo:  0,4
Absoluuttinen magnitudi:  13,2  ja 13,46
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,20 , 0,1987521  tai 0,1989389229379166
Inklinaatio:  4,41794 astetta tai 4,421795601979027 astetta
Keskianomalia:  197,84149 astetta tai 62,24200701913530 astetta
Kiertoaika:  3,37 vuotta ja 1 231,239031946072 vuorokautta
Periapsis:  1,8021689 au ja 1,800922105238769 au
Apoapsis:  2,696 au ja 2,695419451746392 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2492026 au ja 2,24817077849258 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1530 Rantaseppä on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tähtitieteilijä Hilkka Rantaseppä-Heleniuksen mukaan.
Rantasepän likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,25 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 4 kuukautta.
1525 Savonlinna

| 1525 Savonlinna> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  18. syyskuuta 1939
Muut nimet:  1930 SE ja 1939 SC
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  12,233  km
Pyörähdysaika:  14,634 h
Albedo:  0,045
Absoluuttinen magnitudi:  12,8  ja 12,98
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,27 , 0,2624756  tai 0,2632690943547429
Inklinaatio:  5,86716 astetta tai 5,867221401198306 astetta
Keskianomalia:  8,71346 astetta tai 4,384013107473238 astetta
Kiertoaika:  4,43 vuotta ja 1 617,631235745479 vuorokautta
Periapsis:  1,9893575 au ja 1,98684026957423 au
Apoapsis:  3,405 au ja 3,406825869174433 au
Radan isoakselin puolikas:  2,6973445 au ja 2,696833069374331 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1525 Savonlinna on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen kaupungin mukaan.
Savonlinnan likimääräinen läpimitta on 15 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,7 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 5 kuukautta.
1535 Päijänne

| 1535 Päijänne> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  9. syyskuuta 1939
Muut nimet:  1933 QE1, 1939 RC, 1944 OA, 1956 XB, 1985 XE2 ja A916 OB
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  23,836  km
Pyörähdysaika:  8,8448 h
Albedo:  0,164
Absoluuttinen magnitudi:  11,4  ja 11,61
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,19 , 0,1920080  tai 0,1930164515097884
Inklinaatio:  6,05704 astetta tai 6,057468519824638 astetta
Keskianomalia:  127,98425 astetta tai 47,57582059702742 astetta
Kiertoaika:  5,63 vuotta ja 2 057,378321165652 vuorokautta
Periapsis:  2,5582195 au ja 2,554711341702141 au
Apoapsis:  3,774 au ja 3,776796522322496 au
Radan isoakselin puolikas:  3,1661445 au ja 3,165753932012318 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1535 Päijänne on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen järven mukaan.
Päijänteen likimääräinen läpimitta on 32 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,17 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 8 kuukautta.
1536 Pielinen

| 1536 Pielinen> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  18. syyskuuta 1939
Muut nimet:  1929 RZ, 1931 ED, 1934 CW, 1939 SE, 1939 TP, 1939 UK, 1952 RW, A903 SF ja A916 RA
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  7,975  km
Pyörähdysaika:  66,22 h
Albedo:  0,253
Absoluuttinen magnitudi:  12,7  ja 12,84
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,19 , 0,1954795  tai 0,1950716577786779
Inklinaatio:  1,53439 astetta tai 1,535191830648221 astetta
Keskianomalia:  116,61698 astetta tai 238,5634253946837 astetta
Kiertoaika:  3,27 vuotta ja 1 195,549047132775 vuorokautta
Periapsis:  1,7731007 au ja 1,774474925794423 au
Apoapsis:  2,635 au ja 2,634550902287621 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2039223 au ja 2,204512913631099 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1536 Pielinen on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen järven mukaan.
Pielisen likimääräinen läpimitta on 8 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,2 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 3 kuukautta.
1548 Palomaa

| 1548 Palomaa> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  26. maaliskuuta 1935
Muut nimet:  1935 FK ja 1959 NF
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  30,761  km
Pyörähdysaika:  7,4961 h
Albedo:  0,045
Absoluuttinen magnitudi:  11,6  ja 11,72
Asteroidiluokka:  X-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,08 , 0,0789847  tai 0,081451666721627
Inklinaatio:  16,54534 astetta tai 16,55166910880569 astetta
Keskianomalia:  280,65927 astetta tai 345,2353634934256 astetta
Kiertoaika:  4,65 vuotta ja 1 699,985156538553 vuorokautta
Periapsis:  2,5676299 au ja 2,560549337931409 au
Apoapsis:  3,008 au ja 3,014659380356941 au
Radan isoakselin puolikas:  2,7878255 au ja 2,787604359144175 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1548 Palomaa on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1935 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty kemisti M. H. Palomaan mukaan.
Palomaan likimääräinen läpimitta on 21 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,79 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 8 kuukautta.
158 Koronis

| 158 Koronis |
| --- | --- |
 Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Koroniksesta.
Löytäminen
Löytäjät:  V. Knorre
Löytöaika:  4. tammikuuta 1876
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,87 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,71 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,03 AU
Eksentrisyys:  0,055
Kiertoaika Auringon ympäri:  1 778 päivää  4,87 vuotta
Inklinaatio:  1,00°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  35 km
Pyörähdysaika:  14,22 h
Albedo:  0,277
Asteroidiluokka:  S
158 Koronis on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi, jonka löysi V. Knorre vuonna 1876. Pikkuplaneetan nimi tulee kreikkalaisesta mytologiasta. Se tulee joko Apollonin rakastetun, tai vaihtoehtoisesti yhden Hyadeista mukaan, sillä molempien nimi on Koronis.
Koronis kuuluu Koronis-ryhmään, joka on pikkuplaneettaryhmä asteroidien päävyöhykkeellä. Ryhmä on syntynyt suuremman pikkuplaneetan hajotessa palasiksi törmäyksessä. Koronis on ryhmän nimikkokappale. Sen läpimitta on vain noin 35 kilometriä ja pyörähdysaika noin 14,22 tuntia. Tämän asteroidin radan inklinaatio on hyvin pieni, vain noin 1°.
1542 Schalén

| 1542 Schalén |
| --- | --- |
 Asteroidin kolmiulotteinen mallinnos, joka on muodostettu inversiotekniikalla sen valokäyrästä.
Löytäminen
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  26. elokuuta 1941
Muut nimet:  1927 BH, 1936 UL, 1940 LP, 1941 QE, 1976 CA, A898 VD ja A924 NA
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  42,374  km
Pyörähdysaika:  7,516 h
Albedo:  0,068
Absoluuttinen magnitudi:  10,6  ja 10,59
Asteroidiluokka:  D-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,12 , 0,1163157  tai 0,1184856107485407
Inklinaatio:  2,76620 astetta tai 2,768631333379902 astetta
Keskianomalia:  70,03839 astetta tai 0,409600455046161 aste
Kiertoaika:  5,44 vuotta ja 1 988,482644679415 vuorokautta
Periapsis:  2,7341542 au ja 2,728003926922187 au
Apoapsis:  3,454 au ja 3,461353753917209 au
Radan isoakselin puolikas:  3,0940397 au ja 3,094678839262828 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1542 Schalén on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty ruotsalaisen tähtitieteilijän Carl Schalénin mukaan. Kansainvälisissä yhteyksissä asteroidin nimi voidaan kirjoittaa myös tarkkeettomassa muodossa Schalen.
Schalénin likimääräinen läpimitta on 37 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,1 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5,5 vuotta.
1541 Estonia

| 1541 Estonia> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  12. helmikuuta 1939
Muut nimet:  1930 FE, 1930 FV, 1939 CK, 1950 RG1, 1950 SR, 1959 RF1, A916 GE ja A923 VE
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  22,0  km
Pyörähdysaika:  12,89 h
Albedo:  0,14
Absoluuttinen magnitudi:  11,3  ja 11,59
Asteroidiluokka:  X-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,07 , 0,0699440  tai 0,06914928322191356
Inklinaatio:  4,87103 astetta tai 4,870442057558684 astetta
Keskianomalia:  115,55524 astetta tai 98,91292817468062 astetta
Kiertoaika:  4,6 vuotta ja 1 681,624328891506 vuorokautta
Periapsis:  2,5737747 au ja 2,57612584188827 au
Apoapsis:  2,961 au ja 2,958866602023475 au
Radan isoakselin puolikas:  2,7673329 au ja 2,767496221955872 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1541 Estonia on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Viron mukaan (latinaksi ja englanniksi Estonia).
Estonian likimääräinen läpimitta on 25 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,77 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 7 kuukautta.
1549 Mikko

| 1549 Mikko> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  2. huhtikuuta 1937
Muut nimet:  1935 SG1, 1937 GA, 1940 AO, 1949 YV ja 1951 ME
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  10,376  km
Pyörähdysaika:  8,74 h
Albedo:  0,359
Absoluuttinen magnitudi:  12,3  ja 12,38
Asteroidiluokka:  S-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,084083 , 0,0843816  tai 0,08310027985957924
Inklinaatio:  5,54846 astetta tai 5,546331931776582 astetta
Keskianomalia:  311,89997 astetta tai 65,12714486072578 astetta
Kiertoaika:  3,33 vuotta ja 1 217,0477845132 vuorokautta
Periapsis:  2,0425058 au ja 2,045477197274252 au
Apoapsis:  2,419 au ja 2,416247792588309 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2307391 au ja 2,23086249459393 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1549 Mikko on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1937 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Väisälän apen Mikko A. Levanderin mukaan.
Mikon likimääräinen läpimitta on 20 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,23 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 4 kuukautta.
1551 Argelander

| 1551 Argelander |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  24. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1930 BL, 1938 DC1, 1940 XD, 1951 XG1, 1953 GD1, 1957 KR ja 1962 XP
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  10,238  km
Pyörähdysaika:  4,063 h
Albedo:  0,222
Absoluuttinen magnitudi:  12,2  ja 12,31
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,07 , 0,0666028  tai 0,06594362878752248
Inklinaatio:  3,76148 astetta tai 3,760165310599676 astetta
Keskianomalia:  147,40494 astetta tai 213,8176214811703 astetta
Kiertoaika:  3,71 vuotta ja 1 353,710668821019 vuorokautta
Periapsis:  2,2349589 au ja 2,236959065734536 au
Apoapsis:  2,554 au ja 2,552814088596565 au
Radan isoakselin puolikas:  2,3944350 au ja 2,394886577167489 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1551 Argelander on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Löytö on tehty Turussa, ja se on nimetty Turun observatoriota vuosina 1823–1831 johtaneen F. W. A. Argelanderin mukaan.
Argelanderin likimääräinen läpimitta on 16 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,39 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 8 kuukautta.
10. SS-panssaridivisioona Frundsberg

| 10>  SS-panssaridivisioona Frundsberg |
| --- | --- |
 Divisioonan tunnusriimu
Toiminnassa:  2. tammikuuta 1943 – 8. toukokuuta 1945
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:   Waffen-SS
Aselajit:  Panssarijoukot
Koko:  divisioona
Sodat ja taistelut:  Operaatio Epsom Operaatio Market Garden Operaatio Nordwind (1945) Operaatio Sonnenwende
10. SS-panssaridivisioona Frundsberg (saks. 10. SS-Panzer-Division „Frundsberg“) oli Saksan Waffen-SS:n panssariyhtymä toisessa maailmansodassa.
Taustaa

Stalingradin taistelun jälkeen Schutzstaffel oli joutunut siirtämään kolme panssaridivisioonaa itärintamalle ja 9. ja 10. perustettiin niiden tilalle.
Perustaminen

Divisioonaa alettiin muodostaa alkuvuodesta 1943 Etelä-Ranskassa Charentessa mahdollista liittoutuneiden maihinnousua silmällä pitäen. Suurin osa miehistöstä oli vapaaehtoisia asevelvollisista, joista monet olivat jo palvelleet Reichsarbeitsdienst (RAD) -työpalvelussa.
Divisioona oli perustettaessa krenatööridivisioona, joka sai aluksi nimen ”Langemarck”. Myös nimeä ”Karl der Grosse” käytettiin. Divisioona muutettiin panssaridivisioonaksi kesäkuussa 1943 ja se sai syksyllä nimen ”Frundsberg” keisarillisen sotapäällikön Georg von Frundsbergin mukaan.
Palvelus

Maaliskuussa 1944 kenraalisotamarsalkka Erich von Manstein päätti siirtää 9. ja 10. SS-panssaridivisioonat itärintamalle, jossa Saksan 1. panssariarmeija oli motissa Kamenets-Podolskissa Zbrutš-joen itärannalle Tarnopolin itäpuolelle. Hyökkäys onnistui ja divisioona siirrettiin Puolaan reserviin. Kumpikin divisioona määrättiin 11. kesäkuuta 1944 takaisin Ranskaan torjumaan liittoutuneiden maihinnousua.
Divisioona asettui Caenin ja Villers-Bocagen välimaastoon ja aloitti vastahyökkäyksen brittiläistä VIII armeijakuntaa vastaan 27. kesäkuuta, minkä brittiläinen 11. panssaridivisioona torjui. Divisioona jäi heinäkuussa mottiin Caenin länsipuolelle liittoutuneiden vallattua kaupungin ja onnistui pakenemaan vain pahoja menetyksiä kärsineenä. Armeijaryhmä B:n raportin mukaan divisioona menetti kaikki panssarivaununsa ja se määrättiin täydennettäväksi Aacheniin.
Divisioona määrättiin torjumaan 9. SS-panssaridivisioona Hohenstaufenin kanssa liittoutuneiden hyökkäystä Operaatio Market Gardenissa. Se osallistui taisteluihin lähinnä Arnheimissa ja myöhemmin Elstissä. 27. lokakuuta osia divisioonasta määrättiin Heusdenin sillanpäähän Maas-joella ’s-Hertogenboschin pohjoispuolella turvaamaan 15. armeijan vetäytyminen joen yli ja sen kahden sillan tuhoaminen. Joulukuuhun divisioona taisteli Rurjoen rintamalle ja Linnichissa Aachenin pohjoispuolella.
6. joulukuuta 1944 divisioona siirrettiin huollettavaksi ja 6. SS-panssariarmeijan reserviksi Ardennien taistelussa, johon osallistui ainoastaan divisioonan ilmatorjunta- ja tykistöyksikköjä. Divisioonan joukkoja taisteli operaatio Nordwindissa Gambsheimin sillanpäässä.
Helmikuussa 1945 divisioona siirrettiin itärintamalle Armeijaryhmä Veikseliin Pommeriin vastahyökkäykseen operaatio Sonnenwende.
Huhtikuussa 1945 divisioona motitettiin Sprembergiin yhdessä 344. Volksgrenadier-divisioonan ja Führer-Begleit-divisioonan kanssa, mutta se onnistui murtautumaan joutuakseen vain muutaman tunnin kuluttua saarroksiin Kauschessa Drebkaussa. Hajanaisia joukkoja pakeni etelään ja antautui yhdysvaltalaisille Elben varrella.