stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ross Geller
Luonne

Suloisen luonteen omaava Ross on usein kömpelö ja hänellä on sosiaalisesti melko surkeat taidot, tosin hänellä on hyvä huumorintaju.  Myöhemmillä kausilla Rossin näytetään olevan myös hieman kärttyisä ja hermostuvan helposti. Jaksossa Rossin eväsleipä Ross käsketään sapattivapaalle hänen huudettuaan pomolle, joka oli syönyt hänen voileipänsä.
Läpi sarjan Ross tapailee monia naisia löytämättä sitä oikeaa. Monica on sanonut, että ennen kuin Carol jätti Rossin, mies ei ollut koskaan mustasukkainen, vaikka kaikki sitä häneltä odottivatkin, kun kaikki miehen tyttöystävät pettivät häntä. Rossin mustasukkaisuus ajaa myös Rachelin pois hänen luotaan.
Rossin ystävät kiusaavat häntä usein hänen ärsyttävästä tavastaan korjata ihmisten kielioppia.
Suhteet

Rossin kolme avioeroa olivat jatkuva vitsi läpi sarjan, ja toisinaan myös hänen kosimisalttiudellaankin vitsailtiin.
Suhteet > Carol

Ross erosi ensimmäisen kerran oltuaan naimisissa Carolin kanssa: Carol paljasti olevansa lesbo ja olevansa suhteessa kuntosalilla tapaamansa Susan Bunchin kanssa. Carol ja Ross tulevat kuitenkin usein hyvin toimeen, ja he jakavat lapsensa Benin huoltajuuden. Rossin ja Carolin ollaan sanottu olleen naimisissa vuodesta 1990. Toiselle vaimolleen Emilylle Ross sanoo tapailleensa Carolia neljä vuotta ennen naimisiinmenoa.
Vaihtoehtoisessa tarinassa Ross on yhä naimisissa Carolin kanssa, mutta heidän seksielämänsä on olematonta. Tajuamatta vaimonsa lesboutta Ross ehdottaa Carolille kimppakivaa. Myöhemmin, kun Rossin on pakko myöntää Carolin lesbous, Ross päätyy lohduttamaan Rachelia, jonka Barry-miehellä on suhde naapuruston koirankävelyttäjän kanssa.
Suhteet > Emily

Neljännellä kaudella Ross meneen naimisiin Lontoossa brittiläisen tyttöystävänsä Emily Walthamin (Helen Baxendale) kanssa. Kuitenkin seremoniassa Ross sanoo Emilyn nimen sijaan Rachelin nimen valansa aikana. Tämä johtaa suhteen päättymiseen.
Ross yrittää parantaa välinsä Emilyyn, mutta nainen vaatii, että Ross katkaisisi kaikki yhteytensä Racheliin. Kun Ross ei pysty tätä tekemään, he eroavat. Myöhemmin Emily menee uudelleen kihloihin, mutta soittaa Rossille kertoakseen epäilevänsä naimisiinmenoa. Rachel poistaa viestin vahingossa ja suostuttelee Rossin olemaan soittamatta hänelle takaisin.
Suhteet > Rachel

Ross rakastui Rachel Greeniin yhdeksännellä luokalla, ja koko ensimmäisen kauden ajan hän yritti kertoa tunteistaan Rachelille, tuloksetta. Kauden lopulla Chandler käskee Rossin unohtamaan Rachelin jahtaamisen. Ross lähteekin työmatkalle, jonka aikana Rachel saa vihdoin tietää Rossin tunteista.
Rachel menee tapaamaan Rossia lentokentälle, mutta mies saapuukin uuden tyttöystävänsä Julien kanssa. Ross saa vihdoin tietää Rachelin tunteista, he suutelevat ja ovat yhdessä vuoden ennen, kuin Rossin mustasukkaisuus Rachelin työkaveri Markista ajaa heidät erilleen. Ross kuvittelee heidän "olevan tauolla" Ross juo itsensä humalaan ja makaa Chloe-nimisen naisen (Angela Featherstone) kanssa. Kun Rachel saa kuulla tästä, hän jättää Rossin. Kohtaus oli niin tunteellinen, että sekä Jennifer Aniston että David Schwimmer itkivät.
Rachelilla ja Rossilla on on/off-suhde loppusarjan ajan, ja he menevät humalassa naimisiin Las Vegasissa. Kun he eivät saa avioliiton mitätöintiä, Ross joutuu eroamaan kolmannen kerran. Myöhemmin sarjassa he saavat Emma-vauvan. He kasvattavat tyttöä yhdessä siihen asti, kun Rachel joutuu riidan päätteeksi muuttamaan Joeyn luokse.
Kymmenennellä kaudella Rachel menettää työnsä Ralph Laurenilla, mutta saa työtarjouksen Louis Vuittonilta Pariisista.
Rachel sanoo Rossille tämän olevan hänen elämänsä tärkein henkilö, ja he harrastavat seksiä. Ross toivoo seuraavana aamuna voivansa palata yhteen Rachelin kanssa, mutta saa tietää, että Rachel näki sen vain parhaana tapana sanoa hyvästi. Ross ryntää lentokentälle kertoakseen Rachelille tunteistaan, muttei löydä häntä. Ross palaa asunnolleen, johon Rachelkin ilmestyy. Pari suutelee ja lupaa toisilleen ”Tämä se on. Ei enää pelleilyä.” Sarjan viimeisessä kohtauksessa he pitävät toisiaan käsistä. Spin-off-sarja Joeyssa Joey Tribbiani mainitsee, että kaikki hänen ystävänsä ovat asettuneet, naimisissa ja aloittamassa perheitään viitaten, että Ross ja Rachel ovat menneet uudestaan naimisiin - joko keskenään tai toisten kanssa.
Ura

Ross opiskeli paleontologiksi ja työskentelee myöhemmin New Yorkin esihistoriallisessa museossa. Eräässä jaksossa Ross väittää luopuneensa urasta koripalloilijana tullakseen paleontologiksi. Ross on myös väittänyt keksineensä fraasin Got Milk?. Hän väittää myös keksineensä alun perin idean Jurassic Parkiin. High schoolissa hän sai SAT-tasokokeista 1 250 pistettä.
Myöhemmin Ross työskentelee New Yorkin yliopistossa professorina ja aiheuttaa kitkaa kollegoidensa ja itsensä välille tapailemalla Elizabeth-nimistä opiskelijaa.
Ikä ja syntymäpäivä

Kaksi jaksoa sanovat Rossin syntymäpäivän olevan 18. lokakuuta: se sanotaan jaksoissa Emma itkee ja Viisi pihviä ja munakoiso. Kuitenkin jaksossa Vieraana George Stephanopoulus Joey ja Chandler ostavat liput New York Rangersin peliin juhliakseen Rossin syntymäpäivää 20. lokakuuta. Ross sanoo hänen syntymäpäivänsä olleen seitsemän kuukautta sitten. Syntymäpäiväkeskustelussa jaksossa Uusi tyttöystävä Ross sanoo syntymäpäivänsä olevan joulukuussa.
Myöskään hänen syntymävuottaan ei ole kerrottu tarkasti. Jaksossa Mistä kaikki alkoi, joka esitettiin syyskuussa 1994, Ross sanoo syntymävuotensa olevan 1967 tai 1968 sanoessaan ”Olen vain 26 ja olen eronnut.” Ross ja Chandler valmistuivat collegesta vuonna 1991. Kuitenkin kaudella seitsemän Ross mainitsee hypänneensä neljännen luokan yli.
Kahdeksannen kauden jaksossa Videonauha Ross kertoo fiktiivisestä tapahtumasta vuonna 1983 ja sanoo myös ”Olin kolmetoista?” sanoen syntyneensä joko vuonna 1969 tai 1970. Kausilla 3, 4 ja 5 hän sanoo olevansa 29-vuotias. Kun humalainen mies kutsuu Monicaa Rossin äidiksi Rossin hääjuhlissa, Monica sanoo tosiaan omaavansa ”30-vuotiaan pojan”. Jaksossa Kolmekymppinen, mä oon kolmekymppinen! seitsemännellä kaudella ystävykset mainitsevat olevansa kaikki surullisesti 30-vuotiaita ja kymmenessä vuodessa he ovat kaikki jo neljäkymmentä.
Lapset

Rossilla on kaksi lasta. Vanhempi, Ben, on Rossin ja Carolin poika, joka syntyi jaksossa Synnytys sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella. Ben asuu Carolin ja hänen vaimonsa Susanin luona. Ben on aluksi ujo, mutta Rachel käännyttää hänet hetkessä keppostelijaksi. Beniä näytteli Cole Sprouse. Häntä ei nähdä kovin paljon, mutta hänet mainitaan usein.
Rossin nuorempi lapsi on Emma, joka on Rossin ja Rachelin tytär. Hän sai nimensä Monicalta, joka halusi alun perin nimetä oman lapsensa Emmaksi. Monica kuitenkin antoi Rachelille luvan nimetä tytön Emmaksi, sanoen naisen olevan hänelle tärkeämpi kuin mikään nimi.
| --- | --- |
Tuotantokaudet:  Ensimmäinen kausi Mistä kaikki alkoi  Toinen kausi  Kolmas kausi  Neljäs kausi  Viides kausi  Kuudes kausi  Seitsemäs kausi  Kahdeksas kausi  Yhdeksäs kausi  Kymmenes kausi Loppu 
Hahmot:  Monica Geller  Rachel Green  Phoebe Buffay  Joey Tribbiani  Chandler Bing  Ross Geller 
Luojat:  David Crane  Marta Kauffman 
Musiikki: ”I'll Be There for You”
Aiheeseen liittyvät artikkelit:  Joey  Rachel-kampaus  Central Perk
Missourinsavikka

| Missourinsavikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Alaheimo::  Chenopodioideae
Suku::  Rikkasavikat Chenopodium
Laji::  missouriense
Kaksiosainen nimi
 Chenopodium missouriense  Aellen 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Missourinsavikka (Chenopodium missouriense) on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva kookaskasvuinen savikkalaji.
Ulkonäkö ja koko

Missourinsavikka kasvaa 30–120 senttimetriä korkeaksi. Useimmiten kasvi on kookaskasvuinen. Kasvin nuoret osat ovat tavallisesti jauhoisia. Varsi on pysty, kova ja runsashaarainen. Väriltään varsi on vihreä- tai punaraitainen, lehtihangat ovat usein punaisia. Kierteisesti kasvavat lehdet ovat usein väriltään tummanvihreitä. Lehtilapa on kasvin keskiosissa pituudeltaan tavallisesti yli 6 cm ja muodoltaan vinoneliömäinen ja tavallisesti niukkahampainen. Hampaat ovat teräviä, tyvihampaat ovat muita isompia. Ylimmät varsilehdet ovat usein kapeita, muodoltaan suikeita tai kapeanpuikeita sekä ehytlaitaisia. Vihreä kukinto on lehdetön, kapean tähkämäinen ja pienisykeröinen. Suomessa missourinsavikka kukkii syys-lokakuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Siemen on noin 1,2 mm pitkä, ympärykseltään pyöreä, terävähköreunainen, kiiltävä ja pinnaltaan melkein sileä. Suomessa missourinsavikka elää levinneisyysalueensa pohjoisrajoilla ja tuottaa erittäin harvoin siemeniä.
Muista savikkalajeista missourinsavikka muistuttaa läheisesti ainakin jauhosavikkaa (C. album) ja soijasavikkaa (C. probstii).
Levinneisyys

Missourinsavikka on alkujaan kotoisin Pohjois-Amerikasta, mutta on levinnyt tulokkaana muun muassa Eurooppaan. Suomessa lajia on tavattu harvinaisena maan etelä- ja länsiosista.
Elinympäristö

Suomessa missourinsavikka on harvinainen uustulokas, jota voi kasvaa erilaisilla joutomailla kaatopaikoilla, myllyillä ja satamissa.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Missourinsavikan levinneisyys Suomessa.
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q11883021  BioLib: 38672  Calflora: 1981  CoL: TXGK  EPPO: CHEMI  FNA: 242416283  FoIO: CHEMIS  GBIF: 6035721  GRIN: 454484  iNaturalist: 76281  IPNI: 56181-2  IRMNG: 11121579  ISC: 113230  ITIS: 20620  NBN: NBNSYS0200003527  NCBI: 1471214  Observation.org: 134470  Open Tree of Life: 3944398  Plazi: D4423792-28F0-4EA4-ABA4-EF7B1A414758  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:56181-2  Tropicos: 7200246  WFO: wfo-0000601523  Laji.fi: MX.41177
Myötähäpeä

Myötähäpeää kokeva saattaa kääntää katseensa pois tilanteesta.
Myötähäpeä on tunne, jossa henkilö kokee häpeää toisen ihmisen käyttäytymisen tai toiminnan vuoksi. Kyseessä on empaattinen reaktio, jossa ihminen tuntee häpeää, vaikka ei ole itse tehnyt mitään hävettävää. Ilmiöstä käytetään myös arkikielessä lyhennettä "myötis" ja englanninkielisessä tutkimuskirjallisuudessa termiä "vicarious shame" tai "second-hand embarrassment".
Syntymekanismi

Myötähäpeän taustalla on kaksi erilaista psykologista prosessia. Ensimmäinen on sosiaalisen identiteetin uhka, jossa henkilö kokee häpeää läheisen ihmisen tai samaan ryhmään kuuluvan henkilön toiminnasta, koska se uhkaa henkilön omaa sosiaalista identiteettiä. Toinen prosessi on kognitiivinen empatia, jossa henkilö asettuu toisen asemaan ja kuvittelee, miltä tilanne tuntuisi omalla kohdalla.
Myötähäpeä on voimakkainta läheisten ihmisten, kuten puolison, lasten tai vanhempien toimintaa kohtaan. Tämä johtuu siitä, että heidät mielletään osaksi samaa "ydinlaumaa". Evoluutiopsykologisesta näkökulmasta myötähäpeän kokeminen on ollut hyödyllistä, sillä yhteisön normien rikkominen on voinut johtaa ryhmästä sulkemiseen.
Ilmeneminen

Myötähäpeä voi ilmetä fyysisinä oireina kuten punastumisena, kuumotuksena, sydämen sykkeen nousuna tai hengityksen tiheytymisenä. Se voi myös aiheuttaa välttämiskäyttäytymistä, kuten katseen kääntämistä pois nolosta tilanteesta.
Tutkimusten mukaan myötähäpeää kokevat herkemmin henkilöt, joilla on korkea empatiakyky. Myötähäpeää voi kokea myös tilanteissa, joissa toinen osapuoli ei itse koe häpeää – esimerkiksi kun jollakulla on wc-paperia kengässään eikä hän itse huomaa sitä.
Jodie Williams

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jodie Williams |  Jodie Williams |  Jodie Williams |  |
Maa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Pariisi 2024 | 4 × 400 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Zürich 2014 | 4 × 100 m |  |
|  Hopeaa | Zürich 2014 | 200 m |  |
|  Pronssia | München 2022 | 4 × 400 m |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Toruń 2021 | 4 × 400 m |  |
|  Pronssia | Toruń 2021 | 400 m |  |
Maa:  Englanti
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Hopeaa | Glasgow 2014 | 200 m |  |
|  Pronssia | Glasgow 2014 | 4 × 100 m |  |
|  Pronssia | Birmingham 2022 | 400 m |  |
Jodie Williams (s. 28. syyskuuta 1993 Welwyn Garden City, Englanti) on brittiläinen pikajuoksija.
Zürichin EM-kilpailuissa 2014 Williams oli mukana Euroopan mestaruuden voittaneessa Ison-Britannian pikaviestijoukkueessa ja saavutti hopeaa henkilökohtaisella 200 metrin matkalla ajalla 22,46. Saman vuoden Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 hän saavutti hopeaa 200 metrillä ajalla 22,50. Pikaviestissä hän juoksi kolmannen osuuden Englannin pronssijoukkueessa. Toruńin EM-hallikilpailuissa 2021 hän saavutti hopeaa 4 × 400 metrin viestissä ja pronssia 400 metrillä. Birminghamin Kansainyhteisön kisoissa 2022 hän saavutti 400 metrillä pronssia. Saman kesän Münchenin EM-kilpailuissa hän sai 4 × 400 metrin viestissä pronssia. Pariisin olympialaisissa 2024 hän juoksi alkuerissä Ison-Britannian 4 × 400 metrin viestijoukkueessa, joka loppukilpailussa saavutti toisella kokoonpanolla pronssia.
EM-kilpailujen 200 metrillä Williams oli Amsterdamissa 2016 kuudes ja Münchenissä 2022 neljäs sekä Pariisin EM-hallikilpailuissa 2011 60 metrillä neljäs. Vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän oli 400 metrillä kuudes. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui 200 metrin välierissä. MM-kilpailuissa hän on edennyt välieriin 200 metrillä Moskovassa 2013 ja Dohassa 2019 sekä 60 metrillä MM-hallikilpailuissa 2012.
Williams voitti alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden 100 ja 200 metrillä Bressanonessa 2009. Hän saavutti 100 metrillä kultaa ja 200 metrillä hopeaa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Monctonissa 2010. Hän voitti saman ikäluokan Euroopan-mestaruuden 100 ja 200 metrillä sekä sai pronssia 4 × 100 metrin viestissä Tallinnassa 2011. Alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa 2013 Williams voitti 200 metrin juoksun ja oli 100 metrillä toinen. Hän juoksi myös Britannian hopeaa voittaneessa pikaviestijoukkueessa.
Williamsin ennätys 100 metrillä on 11,17 (2019) ja 200 metrillä 22,46 (2014).
Clifford Robinson

| Clifford Robinson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Clifford Ralph ”Cliff” Robinson
Syntynyt: 16. joulukuuta 1966 Buffalo, New York, Yhdysvallat
Kuollut: 29. elokuuta 2020 (53 vuotta)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Lempinimi:  Uncle Cliffy
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä / Sentteri
Pituus:  208 cm
Paino:  102 kg
NBA-varaus:  36. varaus 1989 (Portland Trail Blazers)
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
1985–1989:  Connecticutin yliopisto
Seurajoukkueet
1989–1997 1997–2001 2001–2003 2003–2005 2005–2007:  Portland Trail Blazers Phoenix Suns Detroit Pistons Golden State Warriors New Jersey Nets
Aiheesta muualla
www.unclecliffy.com
Clifford Ralph ”Cliff” Robinson (16. joulukuuta 1966 Buffalo, New York – 29. elokuuta 2020) oli yhdysvaltalainen koripalloilija. Robinsonin vuodet 1989–2007 kestänyt pelaajaura NBA:ssa on sarjan historian pisimpiä. Hänet palkittiin vuonna 1993 NBA:n vuoden kuudentena pelaajana, ja vuonna 1994 hänet valittiin NBA:n tähdistöotteluun. NBA:n puolustustähdistön kakkoskentälliseen Robinson nimettiin kahdesti.
Elämä ja urheilu-ura

Isona laitahyökkääjänä tai sentterinä pelannut Robinson pelasi vuosina 1985–1989 yliopistokoripalloa Connecticutin yliopiston joukkueessa. Portland Trail Blazers varasi hänet NBA:han 36. vuorolla vuoden 1989 varaustilaisuudessa. Robinson pelasi NBA:ssa vuosina 1989–2007 edustaen viittä eri seuraa. Pisimpään, vuodet 1989–1997, hän edusti Trail Blazersiä, minä aikana hänet palkittiin vuonna 1993 NBA:n vuoden kuudentena pelaajana ja valittiin NBA:n tähdistöotteluun vuonna 1994. NBA:n puolustustähdistön kakkoskentälliseen hänet valittiin vuosina 2000 ja 2002. Robinson pelasi NBA-urallaan yhteensä 1 380 runkosarjaottelua ja on yksi sarjan historian eniten otteluja pelanneista pelaajista.
Robinson sai pelaajaurallaan useammin kuin kerran pelikiellon marijuanan käytöstä tai NBA:n huumausainesääntöjen rikkomisesta. Hän kertoi haastattelussa käyttäneensä kannabista pelaajauransa ja yksityiselämänsä suorituspaineiden aiheuttaman stressin hoitoon ja välttääkseen vahvoja reseptilääkkeitä. Robinson piti kannabiksen käyttöään myös osasyynä pelaajauransa pitkään kestoon. Hän toimi pelaajauransa jälkeen kannabistuoteyrittäjänä. Vuonna 2014 hän kilpaili Selviytyjät-tositelevisiosarjassa.
Maaliskuussa 2017 Robinson sai infarktin joka halvaannutti hänen kehonsa vasemman puoliskon: hänen raajojensa liikuntakyky toipui sittemmin varsin hyväksi. Vuosi tämän jälkeen hänen leuastaan poistettiin kasvain, ja vuonna 2019 hänet leikattiin syövän vuoksi. Robinson kuoli 53-vuotiaana 29. elokuuta 2020.
Vahingonilo

Shakkipelin äärellä: kuvan vasemmalla puolella voittajan ja sivustaseuraajan ilmeissä heijastuu vahingonilo
Vahingonilo on tunne, jossa henkilö kokee mielihyvää toisen ihmisen epäonnesta tai vastoinkäymisestä. Saksankielinen termi schadenfreude on kansainvälisesti tunnettu nimitys tälle ilmiölle.
Ominaisuudet

Vahingonilo on universaali inhimillinen ilmiö, jota esiintyy kaikissa kulttuureissa. Esimerkiksi kiinankielessä vastaava käsite on xìng zāi lè huò. Tutkimusten mukaan vahingonilon kokeminen on yleisempää henkilöillä, joilla on matala itsetunto, ja se liittyy persoonallisuuden niin kutsuttuun pimeään triadiin (narsismi, machiavellismi ja psykopatia).
Tyypit

Tutkimuksissa on tunnistettu neljä vahingonilon päätyyppiä:
Kompensoiva: Henkilö kokee mielihyvää, kun sama vastoinkäyminen kohtaa muita, jonka hän on itse kokenut
Identifioiva: Liittyy suoraan kilpailuasetelmaan tai vastakkainasetteluun
Vastenmielinen: Perustuu puhtaasti epämiellyttäviin tunteisiin toista kohtaan
Oikeudenmukainen: Koetaan, kun epäreilusti toiminut henkilö kohtaa vastoinkäymisiä
Sosiaalinen media on vahvistanut vahingonilon ilmenemistä, sillä se mahdollistaa jatkuvan vertailun muihin ja etäännyttää ihmisiä toisistaan, mikä vähentää empatiaa.
Rakennetun emootion teoria

Rakennetun emootion teoria (aiemmin teoria emootiosta käsitteellisenä aktina) on tieteellinen teoria, joka selittää tunteen kokemuksen ja havainnon. Teorian esitti Lisa Feldman Barrett ratkaistakseen asian, jota hän kutsuu ”emootioparadoksiksi” , minkä hän väittää hämmentäneen emootion tutkijoita vuosikymmeniä, ja jota hän kuvailee seuraavasti: ihmisillä on eläviä ja intensiivisiä kokemuksia emootiosta jokapäiväisessä elämässään: he raportoivat näkevänsä emootioita, kuten ”vihaa”, ”surua”, ja ”iloa” toisissa ihmisissä, ja he kertovat kokevansa ”vihaa”, ”surua” ja niin edelleen itsessään. Tästä huolimatta  psykofysiologiset ja neurotieteelliset todisteet ovat epäonnistuneet antamaan johdonmukaista tukea tällaisille erottuville kokemuksen luokille.  Sen sijaan kokeellinen näyttö asiasta esittää, että se mikä aivoissa ja kehossa on olemassa, on affekti, ja että emootiot rakennetaan lukuisten aivojen verkostojen toimiessa yhdessä.
Huolimatta tästä todistejoukosta, useimmat muut emootioteoriat olettavat, että emootiot ovat geenien varustamia, eivät opittuja, ja ne tuotetaan aivoissa niihin erikoistuneissa piireissä: vihan piiri, pelon piiri, ja niin edelleen. Tällainen näkökanta liittyy hyvin yhteen emootioon liittyvien yleisten käsitysten kanssa. Rakennetun emootion teoria haastaa nämä oletukset.  Se esittää, että nämä emootiot (usein ”perusemootioiksi” kutsutut) eivät ole biologisesti määräytyneitä, vaan sen sijaan ne ovat ilmiöitä, jotka ilmaantuvat tietoisuuteen kunakin hetkenä perustavamman laatuisista ainesosista.
Teorian selostus

Teoria voidaan esittää yksinkertaisessa muodossaan seuraavasti:
”Jokaisena hereillä olon hetkenä aivosi käyttävät menneitä kokemuksiasi, käsitteiksi järjestettyinä, ohjatakseen tekojasi ja antaakseen aistimuksillesi merkityksen. Kun kyseessä olevat käsitteet ovat emootiokäsitteitä, aivosi rakentavat emootion ilmentymän. ”
Yksityiskohtaisemmin, emootion ilmentymät rakennetaan koko aivoissa lukuisten aivojen verkostojen yhteistyönä. Tähän rakentamiseen kuuluvat ainesosat sisältävät kehoaistin, käsitteet, ja sosiaalisen todellisuuden.  Kehoaistin ennakoinnit toimittavat tietoa kehon tilasta, ja lopulta tuottavat perustavaa laatua olevat affektiiviset miellyttävän , epämiellyttävän, kiihottuneisuuden ja rauhallisuuden tunteet. Käsitteet ovat ruumiillistunutta tietoa (kulttuuristasi), emootiokäsitteet mukaan lukien. Sosiaalinen todellisuus järjestää yhteisen yksimielisyyden ja kielen, mikä tekee emootion havaitsemisesta mahdollisen saman kulttuurin jakavien ihmisten kesken.
Analogiana ajattele väriä. Ihmiset kokevat värit erillisinä luokkina: sinisenä, punaisena, keltaisena ja niin edelleen, ja nämä kategoriat vaihtelevat eri kulttuureissa. Värin fysiikka on kuitenkin jatkuvaa nanometreinä mitattavia aallonpituuksia ultravioletista infrapunaiseen. Kun ihminen kokee kohteen ”sinisenä”, hän käyttää (tiedostamattaan) värikäsitteitään luokitellessaan tämän aallonpituuden. Ja itse asiassa ihmiset kokevat laajan aallonpituuksien alueen ”sinisenä.”
Samalla tavoin emootioiden ajatellaan yleensä olevan erillisiä ja erotettavissa olevia – pelko, viha, ilo – kun taas affekti (kehoaistin tuottama) on jatkuvaa. Rakennetun emootion teoria esittää, että kunakin hetkenä aivot ennakoivat  ja luokittelevat kehoaistin ennakointien välityksellä ja oman kulttuurin emootiokäsitteiden avulla, rakentaakseen emootion ilmentymän, aivan kuten erilliset värit havaitaan. Tämä prosessi ilmentää kokemusta ”emootion saamisesta.”
Esimerkiksi kun jonkun aivot ennakoivat käärmeen läsnäolon samoin kuin käärmeen kohtaamisesta seuraavan epämiellyttävän affektin, nuo aivot saattaisivat luokitella ja rakentaa ”pelon” kokemuksen. Tämä prosessi tapahtuu jo ennen kuin mikään todellinen aistihavainto käärmeestä saavuttaa tietoisuuden. Tämän vastakohtana ”perusemootioiden” tutkija sanoisi, että henkilö ensin näkee käärmeen, ja tämä aistimus laukaisee sille omistautuneen ”pelkopiirin” aivoissa.
Teorian aiempia versioita

Teorian vanhemmat inkarnaatiot puettiin sanoiksi ydinaffektin  pikemminkin kuin kehoaistin termeillä. Ydinaffekti on neurofysiologinen tila, joka on kuvailtavissa kahdessa ulottuvuudessa:
Mielihyvä vs. mielipaha, mitattuna jatkuvalla asteikolla positiivisesta negatiiviseen
Korkea vs. matala kiihottuneisuus, joka määritetään jatkuvalla asteikolla näiden ääripäiden välillä
Alkuperäisen käsitteellisen teorian mallin mukaan emootio tuotetaan, kun henkilö luokittelee oman ydinaffektiivisen tilansa käyttäen tietoa emootiosta. Tänä teoria yhdistää elementtejä kielitieteellisestä suhteellisuudesta ja affektiivisesta neurotieteestä.
Termin ”ydinaffekti” esittivät ensi kerran painettuna Russell ja Barrett vuonna 1999 lehdessä Journal of Personality and Social Psychology , missä sitä käytettiin viittaamaan affektiivisiin tunteisiin, jotka ovat osa jokaista tietoista tilaa (kuten Wundt asian esitti vuoden 1889 teoksessaan System der Philosophie).  
Termi ”ydinaffekti” näyttäisi olleen käytössä myös ilmaisuna, joka liittää käyttäytymisen neuropsykologisen ymmärryksen sairaalloisesta affektista juurisyynä mihin tahansa inhimilliseen käyttäytymiseen.
Tähän liittyvää

Joseph LeDoux on esittänyt samankaltaisia näkemyksiä.