stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karikatyyri
Karikatyyri ja taide

Karikatyyri on ollut kautta historian läheisesti tekemisissä muun kuvataiteen kanssa. Esimerkiksi ekspressionistit 1900-luvun alussa käyttivät maalauksissaan liioittelua ja vahvoja ääriviivoja, siis samoja tehokeinoja kuin karikatyristit. Claude Monet aloitti taiteilijauransa karikatyristinä.
Helene Schjerfbeck ihaili ranskalaista 1800-luvun kuvittajaa Constantin Guysia ja teki muutamia maalauksiaan hänen piirustustensa mukaan. Suomalainen ekspressionisti Tyko Sallinen toimi Hancockissa, Michiganissa vuosina 1912–1913 amerikansuomalaisen lehden pilapiirtäjänä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Claude Monet, Henri Cassinellin karikatyyri, n. 1855–1856
Tiedustelija

Tiedustelija on sotilas, joka on saanut erikoiskoulutuksen tiedusteluun. Tiedustelijoiden tehtävänä on tiedon kerääminen vihollisesta sekä tiedon toimittaminen sitä hyödyntäville tahoille. Tavallisesti tämän tehtävän suorittaminen edellyttää muun muassa taitoa pysyä piilossa viholliselta, tunnistaa kalustoa sekä viestivälinetaitoja. Tiedustelijalta vaaditaan lisäksi kovaa fyysistä kuntoa, koska tehtävään siirtymiset voivat olla useita kymmeniä kilometrejä.
Tiedustelijat Suomen puolustusvoimissa

Tiedustelijat käyttävät koulutushaaratunnuksenaan havua sissien tapaan. Varusmiesten koulutuksessa havumerkki ansaitaan yleisesti niin sanotun havumarssin päätteeksi.
Tiedustelijoiden koulutus on fyysisesti vaativampaa tavalliseen jääkärikoulutukseen verrattuna. Tiedustelijat toimivat yleensä vihollisen selustassa tai vihollisen läheisyydessä, jolloin myös henkinen rasitus on kovilla.
Tiedustelijoita koulutetaan seuraavissa joukko-osastoissa:
Porin Prikaati - panssaritiedustelijoita (myös mekanisoimattomia tiedustelijoita)
Panssariprikaati - panssaritiedustelijoita
Karjalan Prikaati - panssaritiedustelijoita/sissiradisteja (ent. sissikomppania)
Kaartin Jääkärirykmentti - asutuskeskustiedustelijoita
Uudenmaan Prikaati - rannikkotiedustelija
Rannikkoprikaati - meritiedustelu, merivartio (rajavartion reserviin)
Jääkäriprikaati
Kainuun Prikaati
Utin Jääkärirykmentti
Hämeen Rykmentti
Tiedustelijoita koulutetaan lisäksi mm. rajajääkärikomppanioissa.
Lapin rajavartiosto: Ivalon rajajääkärikomppania
Pohjois-Karjalan rajavartiosto: Onttolan rajajääkärikomppania
Aiheesta muualla

Artikkeli tiedustelijasta Hiisi06 harjoituksessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilta-Sanomien reportaasi tiedustelijoiden havumarssista vuonna 2016
Volkswagen Golf V

| Volkswagen Golf V |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Belgia  Etelä-Afrikka  Indonesia  Meksiko  Saksa  Ukraina
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2003–2009
Muut nimet:  Volkswagen Jetta SportWagen Volkswagen Rabbit
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback 5-ovinen farmari
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Volkswagen Golf IV
Seuraaja:  Volkswagen Golf VI
Teknisesti samankaltaisia:   A5-pohjalevyn mallit  Audi A3 (Typ 8P)  Audi TT (Typ 8J)  Audi Q3 (Typ 8U)  SEAT Altea  SEAT León (Typ 1P)  SEAT Toledo (Typ 5P)  Škoda Octavia (Typ 1Z)  Škoda Yeti  Volkswagen Beetle (A5)  Volkswagen Caddy (Typ 2K)  Volkswagen Eos  Volkswagen Golf VI  Volkswagen Golf Plus  Volkswagen Jetta V  Volkswagen Jetta VI  Volkswagen Scirocco (2008)  Volkswagen Tiguan I  Volkswagen Touran I 
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group A5
Moottori:  R4 R5 VR6
Iskutilavuus:  1,4–3,2 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti 6-vaihteinen kaksoiskytkin 7-vaihteinen kaksoiskytkin
Volkswagen Golf V (Typ 1K) on Volkswagenin Golf-mallin viides sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 2003–2008, farmaria vuoteen 2009 saakka. Pohjois-Amerikassa auto tuli markkinoille vuonna 2006 ensimmäisen sukupolven tavoin Volkswagen Rabbit -nimisenä. Golfin sedan-korinen rinnakkaismalli oli nimeltään Jetta.
Volkswagen Golf (2003–2009)

Viidennen sukupolven Golf esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2003. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin aiemmin keväällä esitelty Audi A3. Farmarimallia ei aluksi tullut markkinoille, vaan edellisen sukupolven Golf Variant säilyi tuotannossa vuoteen 2006 saakka. Se oli alun perin tarkoitus korvata kokonaan uusilla Touran- ja Golf Plus -malleilla, mutta tehtaan päätös sai kritiikkiä. Viidennestä sukupolvesta esiteltiin farmari vasta Geneven autonäyttelyssä keväällä 2007. Keulailmeeltään Variant vastasi sedan-korista Jettaa. Pohjois-Amerikassa mallia myytiin Jetta SportWagen -nimisenä.
Vuoden 2004 Euro NCAP -kolaritestistä Golf sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Bensiinimoottoreina olivat aluksi 1,4 16V (75 hv), 1,4 FSI (90 hv) ja 1,6 FSI (115 hv). Dieselmoottorit olivat pumppusuutintyyppiset 1,9 TDI (105 hv) ja 2,0 TDI (140 hv). Vuoden 2004 alussa tulivat 1,6 8V (100 hv), 2,0 FSI (150 hv) ja vapaasti hengittävä dieselmoottori 2,0 SDI (75 hv), keväällä lisäksi 1,9 TDI:n 90-hevosvoimainen versio. Vain Pohjois-Amerikassa oli tarjolla viisisylinterinen 2,5-litrainen (170 hv) bensiinimoottori.
Urheilullinen Golf GTI tuli markkinoille syksyllä 2004, ja siinä oli moottorina turboahdettu 2,0 TFSI (200 hv). Voimansiirtona oli kuusivaihteinen manuaali- tai DSG-kaksoiskytkinvaihteisto.
Malliston suorituskykyisimmäksi malliksi esiteltiin vuonna 2005 Golf R32, jonka moottorina oli 3,2-litrainen VR6 (250 hv).
Vuoden 2005 lopulla esiteltiin sekä turboahtimella että mekaanisella ahtimella varustettu 1,4 TSI (170 hv), joka oli Golf GT -mallin moottorina. Kyseiseen malliin sai myös 2,0 TDI:n 170-hevosvoimaisena. Seuraavana vuonna 1,4 16V:n teho nousi 80 hevosvoimaan ja TSI:stä tuli tarjolle myös 140-hevosvoimainen versio. 1,4 FSI poistui valikoimasta hieman myöhemmin.
Golf GTI:n 30-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 2006 esiteltiin GTI Edition 30, jossa moottorin teho oli nostettu 230 hevosvoimaan.
Kesällä 2007 1,6 FSI:n korvasi 122-hevosvoimainen 1,4 TSI, jossa ei ollut tehokkaammista versioista poiketen mekaanista ahdinta.
Toinen GTI-erikoismalli oli vuonna 2008 vain Alankomaiden markkinoille esitelty GTI Limited Edition 240, jonka moottorissa oli tehoa 240 hevosvoimaa. Mallia valmistettiin rajoitettu 300 kappaleen erä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Golf V Wikimedia Commonsissa
Volkswagen Golf V GTI
Volkswagen Golf V R32
Volkswagen Golf V GT
Volkswagen Golf V Variant
Olavi V

| Olavi V |
| --- | --- |
 
Norjan kuningas
Valtakausi:  21. syyskuuta 1957 – 17. tammikuuta 1991
Edeltäjä:  Haakon VII
Seuraaja:  Harald V

Syntynyt:  2. heinäkuuta 1903 Sandringham, Englanti
Kuollut:  17. tammikuuta 1991 (87 vuotta) Oslo, Norja
Puoliso:  Märtha
Lapset:  Harald V Ragnhild Astrid
Suku:  Glücksburg
Isä:  Haakon VII
Äiti:  Maud
Uskonto:  luterilainen
| Mitalit> Maa:  Norja.miesten purjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Norja.miesten purjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Norja.miesten purjehdus. Olympialaiset  | Maa:  Norja> miesten purjehdus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Amsterdam 1928 | 6 m |  |
Olavi V (2. heinäkuuta 1903 Appleton House, Englanti – 17. tammikuuta 1991 Holmenkollen, Norja) oli Norjan kuningas 1957–1991. Hän syntyi Tanskan prinssi Carlin ja Ison-Britannian prinsessa Maudin poikana, ja hänet kastettiin nimellä Alexander Edward Christian Frederik. Hänen isänsä tultua 1905 Norjan kuninkaaksi Haakon VII:nä prinssi Alexander sai norjalaisen nimen Olav. Olavin serkku oli Ison-Britannian kuningas Yrjö VI. Heidän molempien isoisä oli Edvard VII.
Kruununprinssi Olav avioitui 21. maaliskuuta 1929 serkkunsa Ruotsin prinsessa Märthan (1901–1954) kanssa. Avioliitosta syntyivät tuleva kruununprinssi Harald sekä prinsessat Ragnhild ja Astrid.
Toisen maailmansodan aikana Olav vastusti isänsä rinnalla Saksan Norjan-miehitystä. Kun Norjan hallitus päätti lähteä maanpakoon, Olav tarjoutui jäämään maahan tukeakseen maansa kansalaisia. Kruununprinssinä hän sai laajan sotilaskoulutuksen, ja hänestä tuli liittoutuneiden kunnioittama taitava sotilasjohtaja. Vuonna 1944 kruununprinssi Olav nimitettiin Norjan puolustusvoimain päälliköksi, ja hänen johdollaan Saksan Norjassa olleet miehitysjoukot riisuttiin aseista.
Olav tuli kuninkaaksi Olavi V:nä hänen isänsä kuoltua 1957. Hallitsijana hän oli sangen suosittu muun muassa vaatimattomuutensa ja urheilusuoritustensa takia. Hän harrasti mäkihyppyä ja purjehdusta, jossa hän saavutti kultamitalin Amsterdamin olympialaisissa 1928.
Vuonna 1961 kuningas Olavi sai Nansen-palkinnon pakolaisten hyväksi tehdystä työstä.
Olavi V teki Suomeen kaksi valtiovierailua vuosina 1961 ja 1980. Kummankin vierailun isäntänä oli presidentti Urho Kekkonen. Kruununprinssinä ollessaan Olavi vieraili Suomessa prinsessa Märthan kanssa heinäkuussa 1936.
Kuningas Olavi V kuoli 17. tammikuuta 1991, ja hänen poikansa Harald V seurasi häntä hallitsijana.
Olavi V valittiin vuonna 2005 vuosisadan norjalaiseksi Norjan yleisradioyhtiön NRK:n järjestämässä äänestyksessä. Hän sai 41 % äänistä.
Kuningas Olavi V:n monogrammi.
Kruununprinssi Olav äitinsä kanssa vuonna 1909.
Olav vuonna 1923.
Olav ja Märtha vuonna 1929.
Olav vuonna 1930.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olavi V Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Haakon VII | Norjan kuningas 1957–1991 | Seuraaja: Harald V |
Pasifae

Daidalos esittelee puista lehmää Pasifaelle, roomalainen fresko, 1. vuosisata.
Pasifae (m.kreik. Πασιφάη, Pasifaē, lat. Pasiphaë) oli kreikkalaisessa mytologiassa mukaan Kreetan kuningatar, jonka puoliso oli kuningas Minos. Kun Minos ei suostunut uhraamaan jumalten antamaa valkoista härkää jumalille, rankaisi Poseidon Minosta antamalla Pasifaen rakastua härkään.
Toteuttaakseen himonsa Pasifae pyysi Daidalosta suunnittelemaan puisen lehmän. Tähän oikean lehmän nahkaan verhottuun laitteeseen Daidalos auttoi Pasifaen sisään ja vei sen niitylle, jolla härkä normaalisti laidunsi. Härkä yhtyi lehmän kanssa tehden Pasifaen raskaaksi, ja tämän seurauksena Pasifae synnytti myöhemmin Minotauroksen. Hänellä oli härän pää, mutta muuten ihmisen ruumis.
Errol Zimmerman

| Errol Zimmerman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. huhtikuuta 1986 (ikä 38) Willemstad, Curaçao
Kansalaisuus:   Alankomaat
Potkunyrkkeilijä
Lempinimi:  The Bonecrusher
Aktiivisena:  2001–
Pituus:  190 cm
Paino:  108 kg
Kätisyys:  oikea
Seura(t):  Golden Glory (2001–)
Tilastot
Ottelut:  103
Voitot:  79
– tyrmäyksellä:  44
– päätöksellä:  35
Tappiot:  22
Ratkaisemattomat:  2
Errol Zimmerman (s. 20. huhtikuuta 1986 Willemstad, Curaçao) on curaçaon-hollantilainen [lähde? ] potkunyrkkeilijä.
Ura

Zimmerman syntyi Alankomaiden Antillieihin, josta hän muutti jo nuorena perheensä kanssa Alankomaihin, Bredaan. Zimmerman aloitti potkunyrkkeilyn kilpailemisen 15-vuotiaana ja voitti muun muassa vuonna 2008 K-1 World GP:n Amsterdamissa.
Potkunyrkkeily urallaan Zimmerman on otellut 89 kamppailussa voittaen niistä 71. Häviöitä hänellä on yhteensä 16, tasapelejä 1 ja päättämättömiä 1.
Hän on kokeillut myös kerran vapaaottelemista, mutta hävisi ottelunsa japanilaiselle Ikuhisa Minowalle 31. joulukuuta 2008.
Saavutukset

2008 K-1 World GP:n mestaruus
2005 K-1 Kanarian finalisti
2005 Hollannin potkunyrkkeilyn mestaruus
Tilastot

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivämäärä | Tulos | Vastustaja | Tapahtuma | Paikka | Tyyli | Erä | Aika |
| 31. joulukuuta 2008 | Tappio |  Ikuhisa Minowa | Dynamite!! 2008 | Saitama, Japani | Luovutus | 1 | 1:01 |
Afeidas (Ateenan kuningas)

Afeidas oli kreikkalaisessa mytologiassa Oksynteksen poika, joka seurasi isäänsä Attikan kuninkaana. Hänen lyhyeksi jääneen – vain vuoden mittaisen – valtakautensa jälkeen kuninkaaksi nousi hänen veljensä Thymoites.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Oksyntes | Attikan kuningas  1135/4 – 1134/3 eaa. Kuvitteellinen kronologia | Seuraaja: Thymoites |
Wendy Lawrence

| Wendy Lawrence |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Ura
Sotilasarvo:  laivaston kapteeni
Lennot

:  STS-67
 
:  STS-86
 
:  STS-91
 
:  STS-114
 
Wendy Lawrence (s. 2. heinäkuuta 1959)  on yhdysvaltalainen avaruuslentäjä, laivaston upseeri, insinööri ja helikopterilentäjä. Hän osallistui neljälle avaruussukkulalennolle, joista yksi oli ensilento sukkulaonnettomuuden jälkeen STS-114.
Jäälintu

Kuningaskalastajia on useita lajeja. Suomessa esiintyvä laji on Alcedo atthis. Antiikin kuvaukset jäälinnusta muistuttavat kalastajalintuja (Alcenidae).selvennä.
Jäälintu eli halkyon (m.kreik. ἁλκυών, halkyōn; lat. halcyon) on kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvä lintu, jonka kerrottiin pesivän meressä kelluvassa pesässä talvipäivänseisauksen aikaan. Siksi tuohon aikaan meri oli tyyni. Kertomus jäälinnusta liittyy Alkyonen (eli Halkyonen) myyttiin. Kertomuksessa naisen kerrottiin muuttuneen jäälinnuksi. Tätä myyttiä ja muodonmuutoksia yleisesti käsitellään muun muassa Platonin ja Lukianoksen nimiin laitetussa dialogissa Jäälintu.
Jäälintu yhdistetään useimmin kuningaskalastajaan, joskin sen kuvauksissa on piirteitä muistakin linnuista. Kuningaskalastajien heimo on Alcedinidae, ja Halcyon on eräs sen suvuista, joihin kuuluu esimerkiksi smyrnankalastaja (Halcyon smyrnensis).
Turun akatemiassa hyväksyttiin vuonna 1682 Anders Wanochiuksen johdolla Erik Humblan latinankielinen jäälintua käsittelevä väitöskirja De halcyone, joka julkaistiin vuonna 2009 myös suomeksi.
Kirjallisuutta

Lukianos: Jäälintu. Teoksessa Lampén, Ernst: Terve, Lukianos!.  Helsinki:  Otava, 1924.
Aigeus

Aigeus oraakkelin luona.
Aigeus (m.kreik. Αἰγεύς) oli kreikkalaisessa mytologiassa Ateenan kuningas ja Theseuksen isä. Hänen oli vaikea saada miespuolista perillistä, minkä takia hän kävi Delfoin oraakkelin puheilla.  Kotimatkalla hän siitti lapsen, josta tuli Theseus. Kotiin palattuaan hän meni naimisiin Medeian kanssa. Aikuistuttuaan Theseus saapui Ateenaan, Medeia yritti surmata tämän, mutta Aigeus tunnisti poikansa ja pelasti tämän viime hetkellä.
Hän surmasi itsensä hukuttautumalla mereen, kun luuli poikansa kuolleen Minotauroksen labyrintissä. Tätä meren osaa kutsutaan siksi Aigeianmereksi (tai Egeanmereksi).
Amfiktyon

Amfiktyon (m.kreik. Αμφικτυών) oli kreikkalaisessa mytologiassa Deukalionin ja Pyrrhan poika, tai joidenkin myyttien mukaan hän kuullui maasta syntyneisiin. Hänen sisaruksiaan olivat Hellen ja Protogeneia.
Amfiktyon oli alun perin Thermopylain kuningas, joka nai Kranaoksen, Ateenan kuninkaan, ja Pediaksen tyttären. Myöhemmin hän kuitenkin syrjäytti Kranaoksen vallasta julistaen itsensä Ateenan kuninkaaksi. Hänen valtakauttansa kesti 12 vuotta kunnes hänet karkotti Erikhthonios.
Legendan mukaan Delfoin Amfiktyoniliitto, jonka tehtävänä oli suojella ja ylläpitää Apollonin temppeliä Delfoissa ja Demeterin temppeliä Anthelassa Thermopylain lähellä, olisi ollut Amfiktyonin perustama. Liiton kaksitoista jäsentä kokoontuivat Thermopylaissa keväisin ja Delfoissa syksyisin.
Jalmari Kulmala

| Jalmari Kulmala> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 6.4.1945–21.7.1948  
Ryhmä/puolue:  SKDL
Vaalipiiri:  Turun eteläinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. maaliskuuta 1899 Tammela
Kuollut: 7. toukokuuta 1986 (87 vuotta) Salo
Ammatti:  muurari
Jalmari Konstantin Kulmala (1. maaliskuuta 1899 Tammela – 7. toukokuuta 1986 Salo) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SKDL:n kansanedustajana vuosina 1945–1948. Maanalaisessa kommunistisessa liikkeessä vaikuttanut Kulmala oli 1930–1940-luvuilla kahdesti vankilassa poliittisen toimintansa vuoksi.
Elämä

Tammelan Kalliossa syntyneen Jalmari Kulmalan vanhemmat olivat talollinen Kaarle Kulmala (1861-1925) ja Serafia Enqvist (1857-1937). Vuonna 1909 perhe muutti Kuusjoen Kuttilaan, jossa hän kävi kansakoulun ja teki maatöitä kotitilallaan. Sisällissodan aikana Kulmala taisteli punakaartissa ja oli sodan jälkeen vangittuna. Myöhemmin hän työskenteli muurarina Kuusjoella, kunnes lähti radanrakennustöihin Kanadaan 1924. Vuosikymmenen lopussa Kulmala palasi kotimaahan ja oli muurarina Uskelan Mököisessä.
Suomeen palattuaan Kulmala lähti maanalaisen kommunistisen liikkeen toimintaan. Vuonna 1929 hän kuului viranomaisten lakkauttaman Salon Nuorten Työläisten Opintoyhdistyksen johtokuntaan ja oli seuraavana keväänä perustamassa kielletyn Suomen kommunistisen nuorisoliiton paikalliskomiteaa. Kulmala vangittiin kesällä 1930 ja hän sai kahden vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksen valmistelusta. Laittomaan järjestöön kuulumisen ohella Kulmalan katsottiin levittäneen kiihotuskirjallisuutta. Vapauduttuaan 1933 hän työskenteli jälleen muurarina Salossa. Talvi- ja jatkosodan ajan Kulmala oli turvasäilössä.
Kulmala valittiin eduskuntaan 1945. Hän oli presidentin valitsijamiehenä 1956 ja 1962 presidentinvaaleissa. Kulmala oli myös Salon kauppalan- ja kaupunginhallituksen jäsen ja hän toimi Salon kauppalanvaltuuston ja kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajana.
Perhe

Jalmari Kulmalan ensimmäinen puoliso oli kuusjokilainen Hilma Maria Saarnio (1899-1949), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1921. Leskeksi jäätyään Kulmala meni vuonna 1951 naimisiin halikkolaisen Elsa Sofia Johanssonin (ent. Louhosto, s. 1896) kanssa. Kansanedustaja Kalle Kulmala oli hänen veljensä.
Rassolnik

Rassolnik leningradilaisittain. Se sisältää naudan munuaisia.
Rassolnik (ven.  рассольник) on venäläinen hapan keitto. Se saa makunsa suola- tai maustekurkuista ja niiden happamasta säilöntäliemestä.
Valmistus

Rassolnikiin käytetään suola- tai maustekurkkuja, ohrasuurimoita, sipulia, tilliä, ja joskus smetanaa. Keitto voidaan tehdä kasvisversiona (tämä on ollut suosittua paastonaikaan), mutta yleensä siihen tulee jotakin lihaa. Yleensä käytetään kanaa tai naudanlihaa, ja erityisesti aikaisemmin naudan tai porsaan munuaisia.
Historia

Nykyisen muotonsa rassolnik sai 1900-luvun alkupuolella Venäjän vallankumouksen jälkeen. Sen edeltäjiä edeltäjiä olivat nimellä kalya tunnetut happamat liha-, sieni ja vihanneskeitot. 1800-luvulla nimeä rassolnik käytettiin suolakurkulla maustetuista lihapiirakoista, jotka mainitaan mm. Nikolai Gogolin teoksissa.
Neuvostoaikana rassolnik Leningradin tapaan tuli suosituksi. Se tehtiin lihaliemeen ja siinä käytettiin naudanlihaa tai naudan munuaisia. Uusia ainesosia olivat peruna ja porkkana, ja ohrasuurimot korvattiin joskus riisillä. Höysteenä tarjotaan yleensä smetanaa.
Rassolnik Moskovan tapaan tehdään kanaliemeen, liha on kanaa tai ankkaa, ja keitossa on persiljaa ja mukulaselleriä. Smetanan sijaan rassolnik tarjoillaan hyydytetyn munamaitoseoksen kanssa.
Aiheesta muualla

Sapuskaa, harashoo! - Rassolnik (Valmistusohje) MTV Uutiset.  18.2.2013.
Kirke

Kirke tarjoamassa juomaa Odysseukselle. John William Waterhouse, 1891.
Kirke (m.kreik. Κίρκη, Kirkē, lat. Circe) on kreikkalaisessa mytologiassa jumalatar ja velho. Kirke oli auringonjumala Helioksen ja okeanidi Persen tytär ja Aieteen ja Pasifaen sisar. Kirken kerrotaan muuttaneen monet rakastamansa miehet eläimiksi, varsinkin jos he hyljeksivät häntä.
Odysseia

Homeroksen eepoksessa Odysseia Kirken kuvataan asuvan Aiaian saarella palatsissa, joka sijaitsi tiheän metsän keskellä olevalla aukiolla. Sen ympärillä kuljeskeli vieraille ystävällisiä susia ja leijonia, jotka todellisuudessa olivat Kirken eläimiksi loihtimia miehiä.
Kirke kutsui Odysseuksen merimiehet juhlapäivälliselle ja muutti nämä sioiksi. Vain Eurylokhos epäili petosta eikä nauttinut ateriaa. Hän pakeni kertomaan Odysseukselle ja muille laivaan jääneille miehille toveriensa kohtalosta. Odysseus lähti pelastamaan miehistönsä, mutta matkalla hänet pysäytti Hermes, joka kehotti häntä nauttimaan taikayrttiä, molybdeenikukkaa, joka estäisi Kirken taian vaikutuksen. Hermes myös kehotti Odysseusta karkaamaan miekkansa kanssa Kirken kimppuun uhaten tappaa tämän kun tämä yrittäisi muuttaa Odysseuksen eläimeksi taikasauvallaan, jolloin Kirke pyytäisi häntä makaamaan kanssaan. Tähänkin Odysseuksen tulisi suostua, mutta vasta sen jälkeen, kun hän olisi vannottanut Kirkea olemaan tekemästä hänelle mitään pahaa, koska muuten Odysseus menettäisi sängyssä sekä rohkeutensa että miehuutensa.
Kaikki tapahtui juuri kuten Hermes oli kertonut, ja Kirke muutti siat takaisin  miehiksi. Odysseuksen ja Kirken suhde jatkui koko vuoden, jonka ajan Odysseus miehineen vietti saarella. Kirke myös neuvoi Odysseusta kysymään ohjeita kotiinpaluuta varten Teiresiaalta ja opasti itsekin, miten välttää vaaroja matkalla.
Kirken lapsiksi mainitaan hänen Odysseuksen kanssa saamansa Agrios, Latinos ja Telegonos. Hyginus lisää joukkoon Nausithooksen, mutta väittää Latinoksen syntyneen suhteesta Telemakhoksen kanssa. Näiden lisäksi hänen kerrotaan synnyttäneen Faunoksen Poseidonille.
Roomalaiset runoilijat käyttivät Kirkeä myös omissa kirjoituksissaan. Hänen kerrottiin muuttaneen Ausonian kuninkaan Picuksen tikaksi ja Skyllan Odysseuksenkin kotimatkallaan kohtaamaksi hirviöksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirke Wikimedia Commonsissa
Demofon

Demofon vapauttaa isoäitinsä Aithran. Valkopohjakyliksin sisäpuoli, n. 470–460 eaa.
Demofon (m.kreik. Δημοφῶν) oli kreikkalaisessa mytologiassa Ateenan kuningas. Hän oli Theseuksen ja Faidran poika ja siten Akamaan, jonka kanssa hän osallistui Troijan sotaan, veli. Molempien mainitaan olleen niiden neljänkymmenen sankarin joukossa, jotka piiloutuivat Troijan hevoseen. Sodan jälkeen hän vaati isoäitinsä Aithran, joka oli siepattu Helenan kanssa yhtä aikaa, palauttamista. Helenan oltua asiasta samaa mieltä Agamemnon päästi tämän vapaaksi.
Paluumatkalla Demofon nousi maihin Traakian Bisalterissa ja rakastui siellä Fyllikseen, Traakian kuninkaan tyttäreen. Hän nai tämän ja peri samalla valtaistuimen. Demofon jatkoi matkaansa edelleen Ateenaan luvaten palata takaisin. Kun näin ei kuitenkaan tapahtunut, riisti Fyllis itseltään hengen.
Demofonin oletetaan tuoneen Troijasta palladionin mukanaan Ateenaan. Hän myös myönsi turvapaikan herakleideille Ateenasta suojaksi Eurystheukselta. Demofonin kuoltua pudottuaan hevosen selästä hänen pojastaan Oksynteksesta tuli kuningas.
Kekrops I

Kekrops sellaisena kuin hänet oli kuvattu palermolaisessa ruukkumaalauksessa.
Kekrops oli Ateenan ja Attikan tarunomainen ensimmäinen kuningas ja sen kulttuurin sekä linnan perustaja. Hän on puolimyyttinen henkilö, joka on taruissa puoliksi ihminen ja puoliksi käärme. Hänen ajatellaan hallinneen noin vuosina 1556 - 1506 eaa. Ateenaa kutsutaan antiikin lähteissä joskus "Kekropsin kaupungiksi".
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Aktaios | Attikan kuningas  1556/5 – 1506/5 eaa. Kuvitteellinen kronologia | Seuraaja: Kranaos |