stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pysäköinti
Pysäköintitavat > Vinopysäköinti

Vinopysäköinti on rinnakkaispysäköintiä, mutta ajoneuvot ovat vinossa suhteessa kiveykseen, muodostaen terävän kulman kiveyksen kanssa. Kulma mahdollistaa helpomman ja nopeamman ajoneuvon asettelemisen ja vaatii pienemmän tilan asettelemiseen, minkä vuoksi pysäköintijärjestelyt mahtuvat pienempään tilaan. Vinopysäköintiä käytetään pysäköintipaikoilla ja toisinaan katujen varsilla.
Taskupysäköintiä kadun varrella
Rinnakkaispysäköintiä pysäköintialueella
Vinopysäköintiä pysäköintialueella
Vinopysäköintiä Linnankoskenkadulla Helsingissä.
Ongelmat

Ajoneuvojen lisääntyvä määrä lisää myös pysäköinnin kysyntää. Pysäköintipaikkojen määrää ei kuitenkaan voida lisätä loputtomiin, sillä pysäköintipaikat vievät aina tilaa joltain muulta. Näin ollen vapaan pysäköintipaikan löytäminen saattaa vaikeutua.
Ongelmat > Taloudellisuus

Usein kaupunkialueilla pysäköinnistä veloitetaan pysäköintimaksu. Joissain maissa pysäköintipaikan voi myös ostaa. Esimerkiksi vuonna 2006 Bostonissa pysäköintipaikka maksoi 250 000 Yhdysvaltain dollaria.
Liikennemerkit

Alla on lueteltuna suomalaisia pysäköintiin liittyviä liikennemerkkejä.
C37. Pysäyttäminen kielletty
C38 Pysäköinti kielletty
C39. Pysäköintikieltoalue
E2 Pysäköintipaikka
E3.1 Liityntäpysäköintipaikka
E3.2 Liityntäpysäköintipaikka
E4.1 Ajoneuvojen sijoitus pysäköintipaikalla suoraan
E4.2 Ajoneuvojen sijoitus pysäköintipaikalla vastakkain
E4.3 Ajoneuvojen sijoitus pysäköintipaikalla vinoon
H13.1. Pysäköintitapa
H13.2. Pysäköintitapa
H19.1 Pysäköintiajan alkamisen osoittamisvelvollisuus
H19.2 Pysäköintiajan alkamisen osoittamisvelvollisuus
H20 Maksullinen pysäköinti
Reynolds American

Reynolds Americanin rakennus.
Reynolds American, Inc. (NYSE: RAI) on yhdysvaltalainen holdingyhtiö, jonka tytäryrityksiin kuuluvat tupakkavalmistajat  R.J. Reynolds Tobacco Company, Santa Fe Natural Tobacco Company, Forsyth Tobacco, Lane Limited, Conwood Company (aiemmin American Snuff Company) ja  R.J. Reynolds Global Products, Inc.
Konsernin päämaja sijaitsee Winston-Salemissa Pohjois-Carolinan osavaltiossa. Konsernin liikevaihto vuoden 2006 lopussa päättyneellä tilikaudella oli 8,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Tilikauden liikevoitto oli 1,2 miljardia dollaria. Vuoden 2006 lopussa yrityksen taseen loppusumma oli 18,2 miljardia dollaria.
Reynolds American on Yhdysvaltain toiseksi suurin tupakkateollisuusyritys Altria Groupin jälkeen. Vuonna 2003 noin kolmannes kaikista Yhdysvalloista myydyistä savukkeista oli Reynolds Americanin valmistamia.
Aiheesta muualla

Yrityksen verkkosivut (englanniksi)
Ramón Daumal Serra

Ramón Daumal Serra (3. huhtikuuta 1912 Badalona – 10. helmikuuta 2008) oli espanjalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Barcelonan hiippakuntaan (vuodesta 1964 arkkihiippakunta) 30. heinäkuuta 1939 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Mathara in Proconsularin titulaaripiispaksi 22. lokakuuta 1968. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Luigi Dadaglio, jota avustivat Marcelo González Martín ja Gregorio Modrego y Casaus.
Daumal Serra jäi eläkkeelle 30. lokakuuta 1987.
Reino Rajaniemi

Reino Kalervo Rajaniemi (26. maaliskuuta 1919 Ylivieska – 11. heinäkuuta 1993) oli pappi, päätoimittaja, opettaja ja Suomen Kirkon Sisälähetysseuran oppilaitoksen johtaja.
Henkilöhistoria

Reino Rajaniemen vanhemmat olivat konduktööri Joonas Rajaniemi ja Amalia Vähäkangas. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1944–1956 oli sairaanhoitaja Eeva Annikki Mustakallio ja toinen vuodesta 1956 Meeri Tellervo Leppikangas. Rajaniemi tuli ylioppilaaksi 1939 ja suoritti teologian erotutkinnon 1945. Hän oli Suomen Merimieslähetysseuran palveluksessa 1949–1955, Raudaskylän Kristillisen Opiston uskonnonopettaja 1955–1960 ja Suomen Kirkon Sisälähetysseuran oppilaitoksen johtaja 1963–1971 ja 1973–1976. Vuosina 1971–1973 Rajaniemi työskenteli itsenäisen suomalaisen evankelisluterilaisen seurakunnan pastorina Thunder Bayssä Kanadassa. Rajaniemi toimi Kala- ja Pyhäjokilaakson kirjapaino  -osakeyhtiön toimitusjohtajana ja Kalajokilaakson päätoimittajana 1957–1960.
Julkaisuja

Paarlastia: tuokiokuvia merimiespapin matkoilta, 1954
Seurakunta toimii. 1, Seitsemäntoista illan lukuohjelmisto työ- eli ompeluseuroihin, opintokerhoihin ym. seurakunnallisiin toimintapiireihin, 1963, toim. Uriel Kailo, Viiri Hakkarainen, Reino Rajaniemi
Reijo Valta

| Reijo Valta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. lokakuuta 1967 (ikä 56) Kuopio
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  tietokirjailija ja runoilija
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Reijo Valta (22. lokakuuta 1967 Kuopio) on suomalainen tietokirjailija ja runoilija. Vallan laajaan tuotantoon kuuluu historiateoksia, suomennoksia, runoja ja sarjakuvia käsitteleviä tietokirjoja. Hänen tunnetuin teoksensa lienee Kapteeni Haddockin kirosanat kokoava Turskatti! Kapteeni Haddockin haukkumat vuodelta 1999.
Jyväskylän yliopistosta historiasta ja filosofiasta valmistunut Valta aloitti uransa liikenteen historiaa käsittelevillä teoksilla. Hän on kirjoittanut muun muassa vesiliikenteestä Pohjois-Savossa ja linja-autoilusta Oulussa. Lisäksi hän on kirjoittanut järjestöhistorioita.
Vallan sarjakuvakirjoitukset keskittyvät Tintin seikkailuihin, joista hän on tehnyt neljä teosta, mainitun Haddock-teoksen lisäksi esimerkiksi arumbajaintiaaneja käsittelevän etnografisen tutkielman. Valta on kirjoittanut myös Asterixin seikkailujen latinankielisistä lentävistä lauseista ja Aku Ankan maailmasta.
Filosofian alalta Valta on toimittanut (yhdessä Riitta Koikkalaisen kanssa) J.E. Salomaan teosten uusintajulkaisuja ja suomentanut antiikin kreikkalaisten filosofien fragmentteja (Anaksagoras, Melissos, Zenon Elealainen, Filolaos ja Diogenes Apollonialainen).
Vallan runotuotanto on kokeellista ja/tai pamfletoivaa. Esimerkiksi kokoelma Puista kasvavat (2009) on toteutettu valokuvaamalla. Valta on tehnyt yhteistyötä muun muassa Karri Kokon kanssa.
Runoteokset

Uusi suunta turvallisuustyöryhmällä, 2008
Vasemmalla kädellä, 2009
Istuutuu vilpittömästi, 2009
Puista kasvavat, 2009
Karri Kokko's Next Work, 2009 (yhdessä Sari Hakalan, Satu Kaikkosen ja Troy Lloydin kanssa)
Performassin jälkeen, 2010 (yhdessä Karri Kokon kanssa)
Kokoomus, 2010
Esteettinen elämys voidaan jättää sivuun, 2011
Muita teoksia

Muhammed, Kaltio ja mediastrategit: Ville Rannan sarjakuvasta noussut kohu helmikuussa 2006.  Oulu:  Jyväs-Ainola, 2007.  ISBN 978-952-5353-34-1.
Olemisen junnaava sitko: Kirjoituksia Aku Ankan maailmasta.  Oulu:  Jyväs-Ainola, 2009.  ISBN 978-952-5353-40-2.
MC Vittumeitsi ja muut merkityksettömät.  Jyväskylä:  Osuuskunta Jyväs-Ainola, 2016.  ISBN 978-952-5353-70-9.
Aiheesta muualla

Vallan Pois työpöydältä -blogi.
Kirjasampo.fi: Reijo Valta.
Ranganathanin lait

Ranganathanin laeilla tarkoitetaan viittä teesiä, jotka intialainen kirjastonhoitaja S. R. Ranganathan kehitti vuonna 1931. Niitä pidetään kirjastotieteen peruspilareina.
Nämä viisi "lakia" ovat:
Kirjat ovat käyttöä varten
Jokaiselle lukijalle kirja
Jokaiselle kirjalle lukija
Säästä lukijan aikaa
Kirjasto on kasvava organismi
Taustaa

Madrasin yliopiston kirjastonjohtajana Ranganathan tahtoi tehdä kirjastojen toiminnasta ammattimaista. Vuonna 1931 hän julkaisi kirjan, jossa esitteli viisi periaatetta, jotka määrittelevät kirjastojen tarkoituksen ja merkityksen. Periaatteet perustuvat Ranganathanin omiin kokemuksiin kirjastojen toiminnasta niin Isossa-Britanniassa, jossa hän opiskeli vuosina 1924–1925, kuin Intiassakin. Näitä Ranangathanin lakeja pidetään ensimmäisinä kirjastojen toimintaa määrittävinä ohjeina.
Viisi lakia > Ensimmäinen laki: Kirjat ovat käyttöä varten

Ranganathan huomasi työssään, että usein kokoelmien muodostamista pidettiin itseisarvona, eikä lukijoilla ollut välttämättä mahdollisuutta saada teoksia käsiinsä. Hän nostikin kirjojen tietosisällön konkreettisen kirja-esineen edelle. Kirjaston tarkoitus ei ole säilöä kirjoja, vaan tarjota niitä asiakkaille luettavaksi. Jotta kirjastojen kokoelmat ovat asiakkaiden käytettävissä, pitää kirjaston sijaita paikalla, johon on helppo tulla. Sen aukiolo- ja laina-ajat pitää suunnitella käyttäjäystävällisiksi. Samoin itse kirjastotilan, kalustuksen, valaistuksen ja lämpötilan, pitää palvella kaikkia asiakkaita ja houkutella kirjojen lukemiseen. Ehkä tärkeimpänä Ranganathan nostaa esiin ammattimaisen kirjastohenkilökunnan merkityksen. Kirjastonhoitaja ei voi enää olla vain passiivinen kirjojen säilyttäjä, vaan hänen pitää osallistua asiakkaiden palvelemiseen.
Viisi lakia > Toinen laki: Jokaiselle lukijalle kirja

Toista lakia pidetään kirjastonhoitajien työn kannalta merkittävimpänä. Kirjaston pitää palvella yhteisöään tasapuolisesti. Sen pitää pystyä tarjoamaan luettavaa jokaiselle yhteisön jäsenelle puuttumatta valintoihin tai yrittämättä estää tiedonsaantia. Kirjaston kokoelmatyössä pitää ottaa huomioon koko yhteisö ja pystyä arvioimaan myös tulevaisuuden tarpeita. Teokset pitää järjestää niin, että asiakkaiden on helppo löytää haluamansa. Kirjastonhoitaja ei saa olla portinvartija, eikä hän saa antaa omien mielipiteidensä tai ennakkoasenteidensa vaikuttaa työhönsä, vaan hänen on palveltava kaikkia tasapuolisesti ja yrittää työllään edistää tiedon saatavuutta.
Viisi lakia > Kolmas laki: Jokaiselle kirjalle lukija

Tämä laki liittyy Ranganathanin toiseen lakiin "jokaiselle on kirja" mutta keskittyy kirjan näkökulmaan. Siinä väitetään, että jokaiselle kirjaston kirjalle on mahdollinen lukija. Kirjastojen tehtävä on keksiä keinoja tarjota kirjoja asiakkaille. Keinoina Ranganathan esittää esimerkiksi avohyllyjä, jotka periaatteiden syntyaikaan 1930-luvun alussa olivat vielä harvinaisia kirjastoissa. Kolmas laki korostaa kirjaston työntekijöiden ammattitaitoa. Kirjat tulee luetteloida niin, että asiakkaiden on itse helppo löytää ne. Ranganathan kehittikin luettelointijärjestelmän Colon classification (CC), joka tunnetaan myös nimellä kaksoispisteluokitus tai fasettiluokitus. Tämän lisäksi kirjastohenkilökunnan tulee aktiivisesti tarjota asiakkaille mahdollisesti heitä kiinnostavaa luettavaa.
Viisi lakia > Neljäs laki: Säästä lukijan aikaa

Neljäs laki haastaa kirjaston hallinnon. Ranganathan esittelee monia keinoja kirjaston toiminnan tehostamiseksi ja asiakkaiden ajan säästämiseksi. Kirjaston kokoelmat pitää luetteloida niin tekijän, nimikkeen kuin aiheenkin mukaan tiedonhaun nopeuttamiseksi, ja kirjat pitää järjestää hyllyihin tai muuten saataville helposti ymmärrettävän järjestelmän mukaan. Materiaalit pitää järjestää asiakkaat huomioon ottaen. Toisin sanoen standardit ja ohjeet ovat suuntaa antavia. Kirjastohenkilökunnan ammattitaidon pitää olla niin hyvää, että näistä määräyksistä voidaan poiketa, jos se hyödyttää asiakasta nopeutamalla ja parantamalla hänen asiointiaan.
Viisi lakia > Viides laki: Kirjasto on kasvava organismi

Kirjaston on kyettävä muuttumaan ajan mukana. Kirjasto ei saa jämähtää paikoilleen vaan sen pitää antaa kasvaa ja muuttua. Kirjastorakennus pitää suunnitella niin, että kokoelmien ja toiminnallisuuksien kasvu otetaan huomioon. Kirjastojen kasvulla Ranganathan tarkoittaa myös henkilökunnan ja osaamisen kasvua. Kirjojen määrän kasvaessa myös työn määrä kirjastoissa kasvaa. Jotta kirjastot edelleen pystyvät palvelemaan asiakkaita hyvin täytyy henkilökunnan ja kirjaston toimintatapojen myös kehittyä.
Reynolds Price

| Reynolds Price> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1933 Macon, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat
Kuollut: 2011 (77–78 vuotta)
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Reynolds Price (1933 Macon, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat – 2011) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hän opetti useissa yliopistoissa.
Pricen teoksia luonnehtii paikallisuus ja mystiset viittaukset, joiden vuoksi hänen sanotaan muistuttavan William Faulkneria, mutta vaikutteita on kuitenkin enemmän tullut Eudora Weltyltä. Myös ironia ja komiikka ovat hänelle tunnusomaisia, joskin hän on romaanihenkilöidensä puolella. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös novelleja, runoja ja esseitä.
Suomennetut teokset

Onnea ja pitkää ikää (A Long and Happy Life), suom. Ritva Tiusanen, Helsinki: Otava 1963 Sarja: Kuukauden kirja: 3, 3
Reggiane Re.2004

| Re> 2004 |
| --- | --- |

Tyyppi:  Hävittäjäpommittaja
Alkuperämaa:   Italia
Valmistaja:  Reggiane
Tila:  Peruttu
Valmistusmäärä:  1 kpl
Reggiane Re.2004 oli toisen maailmansodan aikainen italialainen hävittäjäpommikone.
Suunnittelu

Re.2004 suunniteltiin Re.2005: n rinnalla tarkoituksena olla vaihtoehtoinen kotimaista moottoria käyttävä malli. Voimanlähteenä tuli toimia uusi nestejäähdytteinen 24 sylinterinen Isotta Frascini Zeta RC 24/60 moottori, joka tuotti 1250 hv (932 kW).
Vuonna 1942 koneen prototyyppi valmistui ja konetta tilattiin 10 kappaletta. Mutta tilaus peruttiin myöhemmin koska moottorin ylikuumenemisongelmaa ei saatu korjattua.
Tekniset tiedot

Lähde:
Tekniset tiedot > Yleiset tiedot

Miehistö: 1
Pituus: 8.35 m
Kärkiväli: 11.00 m
Korkeus: 3.5 m
Siipipinta-ala: 20.4 m2
Lentoonlähtöpaino: 3282 kg
Voimalaite: 1 x Isotta Frascini Zeta RC 24/60; 932 kW (1250hv)
Tekniset tiedot > Suoritusarvot

Suurin nopeus: 620 km/h
Lentomatka: 1000 km
Tekniset tiedot > Aseistus

2 x MG 151/20 20mm tykkiä (siivissä)
2 x Breda Safat 12,7mm konekivääriä (rungossa)
Pommeja, enintään 1000kg
Niemelänlampi (Uurainen)

| Niemelänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°29′05″N, 25°21′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lanneveden va (14.65)
Laskuoja:  oja Isojokeen 
Järvinumero:  14.653.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,1 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,787 km  
Pinta-ala:  4,088 ha  
Tilavuus:  0,0001777 km³ 
Keskisyvyys:  4,35 m  
Suurin syvyys:  10,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiNiemelänlampi 
Niemelänlampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa  Kyynämöisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 280 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 177 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,4 metriä ja suurin syvyys on 10,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Lanneveden valuma-alueella (14.65), jonka Kyynämöisen–Sääkspään alueeseen (14.653) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,1 metriä mpy.
Nostraattiset kielet

Nostraattiset kielet on toisilleen sukulaisiksi arveltujen kieliryhmien eli kieliperheiden ryhmä, joka on hypoteettinen ja kiistanalainen. Se on myös teorian mukaan lähin yläryhmä, joka yhdistää uralilaisia ja indoeurooppalaisia kieliä. Nostraattinen hypoteesi ei ole saanut kielitieteilijöiden keskuudessa laajaa kannatusta.
Nostraattisiin kieliin kuuluvat kieliryhmät[lähde? ]:
Indoeurooppalaiset kielet
Uralilaiset kielet
Altailaiset kielet
Joidenkin oletusten mukaan myös:
Afro-aasialais-seemiläiset kielet
Dravidakielet
Yllä mainittuihin kieliin kuuluisivat muiden muassa heprea, ruotsi, italia ja suomi.
Nostraattisia kieliä on esitetty yhdistävän useiden äännevastaavuuksilla perusteltujen kantasanojen, joita on puhuttu kantanostraatiksi kutsuttavassa kielessä ennen sen hajoamista ympäri maailmaa asettuneiksi tytärkieliksi ja kieliryhmiksi. Näitä sanoja olisi kaikissa nostraattisiin kieliin kuuluvissa kieliperheissä. Kantasanat eivät esiintyisi kaikissa yksittäisissä kielissä, mutta lähes kaikkiin ryhmän kieliin kuuluisi useita nostraattisia kantasanoja. Eräiden arvioiden mukaan nostraattisia kantasanoja olisi noin tuhat, näistä useita myös suomessa. Myös joitakin kieliopillisia päätteitä ja partikkeleita on esitetty nostraattisiksi, kuten uralilainen lokatiivi *-na (suomen essiivi) ja indoeurooppalainen prepositio *en (englannin in).
Nostraattisten kielten hypoteesi on eräiden suomen sanojen alkuperää koskevien käsitysten kanssa ristiriidassa. Useiden suomen sanojen, jotka on esitelty mm. muinaisina indoeurooppalaisina lainasanoina, selitetään nostraattisen hypoteesin mukaan olevan alkujaan omaperäisiä.[lähde? ]
| Nostratic (Illich-Svitych's spelling) | Nostratic (IPA) | Venäjä | Suomi |
| --- | --- | --- | --- |
| K̥elHä wet̥ei ʕaK̥un kähla | /K̕elHæ wet̕ei ʕaK̕un kæhla/ | Язык – это брод через реку времени,  (Jazyk, ėto brod čerez reku vremeni,) | Kieli on kahluupaikka ajan joen yli, |
| k̥aλai palhʌ-k̥ʌ na wetä | /k̕at͡ɬai palhVk̕V na wetæ/ | он ведёт нас к жилищу умерших;  (on vedët nas k žilišču umerših;) | se johdattaa meidät kuolleiden kylään; |
| śa da ʔa-k̥ʌ ʔeja ʔälä | /ɕa da ʔak̕V ʔeja ʔælæ/ | но туда не сможет дойти тот,  (no tuda ne smožet dojti tot,) | mutta ei voi tulla sinne se, |
| ja-k̥o pele t̥uba wete | /jak̕o pele t̕uba wete | кто боится глубокой воды.  (kto boitsja glubokoj vody.) | joka pelkää syvää vettä. |
(V=tuntematon vokaali)
(Huom. koska yllä oleva näyte on melko vanha, se saattaa sisältää vanhentuneita rekonstruktioita)
Aiheesta muualla

Mother Tongue, issue 31 – englanniksi, Useiden kielitieteilijöiden versioita nostraattisista kielistä  (Varoitus: isoja kuvatiedostoja.)
Marek Stachowski, "Teoria nostratyczna i szkoła moskiewska" (Arkistoitu – Internet Archive).(pdf) – LingVaria 6/1 (2011): 241–274
Nino Rota

| Nino Rota |
| --- | --- |
 Rota 1976
Henkilötiedot
Koko nimi:  Giovanni Rota Rinaldi
Syntynyt: 3. joulukuuta 1911 Milano, Italia
Kuollut: 10. huhtikuuta 1979 (ikä 67) Rooma, Italia
Ammatti:  säveltäjä
Muusikko
Tyylilajit:  elokuvamusiikki
Merkittävät teokset:  Kummisetä (elokuva)
Soittimet:  piano 
Palkinnot
 Parhaan musiikin Golden Globe -palkinto  Parhaan musiikin Oscar-palkinto 
Aiheesta muualla
www.ninorota.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Nino Rota vuonna 1923
Nino Rota (oik. Giovanni Rota Rinaldi, 3. joulukuuta 1911 Milano – 10. huhtikuuta 1979 Rooma) oli italialainen säveltäjä, joka tunnetaan erityisesti Federico Fellinin elokuviin tekemästään musiikista sekä Kummisetä-elokuvien musiikista. Kaikkiaan Rota sävelsi musiikin yli sataan elokuvaan, mutta myös paljon muuta musiikkia, esimerkiksi kymmenen oopperaa ja viisi balettia.
Rota syntyi musikaaliseen perheeseen Milanossa ja opiskeli Ildebrando Pizzettin oppilaana. Ollessaan vielä lapsi hän muutti Roomaan ja jatkoi opintoja Santa Cecilian konservatoriossa muun muassa Alfredo Casellan johdolla. Hän päätti opintonsa vuonna 1929. Rota muutti Yhdysvaltoihin, jossa eli vuodesta 1930 vuoteen 1932. Palatessaan Milanoon hän kirjoitti tutkielman renessanssiajan säveltäjästä Gioseffo Zarlinosta. Rota suoritti kirjallisuuden tutkinnon Milanon yliopistossa.
Rotta sai Golden Globe-palkinnon ensimmäisen Kummisetä-elokuvan musiikista ja Oscarin toisesta.
Elokuvia

| Vuosi | Alkuperäinen nimi | Suomenkielinen nimi |
| --- | --- | --- |
| 1943 | Il birichino di papà |  |
| 1944 | Zazà |  |
| 1947 | Vivere in pace | Rakas vihollinen |
| 1948 | Sotto il sole di Roma |  |
| 1949 | The Glass Mountain |  |
1951: Anna
| 1953 | I vitelloni | Vetelehtijät |
| 1954 | Star of India | Kuninkaan miekkamies |
| 1954 | La strada | La Strada – Tie |
| 1955 | Il bidone | Huijarit |
| 1955 | Amici per la pelle | Onnelliset vuodet |
| 1957 | Le notti bianche | Valkeat yöt |
| 1957 | Le notti di Cabiria | Cabirian yöt |
| 1958 | Fortunella | Fortunella - ruhtinatar laitakadulta |
| 1958 | El Alamein |  |
| 1959 | La grande guerra | Suuri sota |
| 1960 | Plein soleil | Kuuma aurinko |
| 1960 | La dolce vita | Ihana elämä |
| 1960 | Rocco e i suoi fratelli | Rocco ja hänen veljensä |
| 1962 | Mafioso |  |
| 1962 | Cronache di un convento |  |
| 1963 | Il Gattopardo | Tiikerikissa |
| 1963 | 8½ | Fellinin 8½ |
| 1964 | A Midsummer Night’s Dream |  |
| 1965 | Giulietta degli spiriti | Giulietta ja viettelykset |
| 1967 | The Taming of the Shrew | Kuinka äkäpussi kesytetään |
| 1968 | Romeo and Juliet | Romeo ja Julia |
| 1969 | Fellini Satyricon | Fellinin Satyricon |
1970: Waterloo
| 1971 | I clowns | Klovnit – onnellisten maa |
| 1972 | Roma | Fellinin Rooma |
| 1972 | The Godfather | Kummisetä |
1973: Amarcord
| 1973 | Film d’amore e d’anarchia | Rakkautta ja anarkiaa |
| 1974 | The Godfather: Part II | Kummisetä II |
| 1976 | Il Casanova di Federico Fellini | Fellinin Casanova |
| 1978 | Prova d'orchestra | Orkesteriharjoitus |
| 1978 | Death on the Nile | Kuolema Niilillä |
| 1979 | Hurricane |  |
Aiheesta muualla

Nino Rota Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Myytinmurtajat (9. tuotantokausi)

Myytinmurtajat (MythBusters) on yhdysvaltalainen televisiosarja. Jokaisessa jaksossa keskitytään kahteen tai useampaan kaupunkitarinaan, yleiseen uskomukseen, elokuvakohtaukseen tai nettihuhuun.
Kauden 9 jaksot 160 - 178 esitettiin Yhdysvalloissa vuonna 2011.
Jakso 160 - Vaarallinen tehtävä-maski

| --- | --- |
● Voiko maskilla pettää toisia Vaarallisen tehtävän tapaan?: Mahdollinen

● Leikkikenttäkarusellin saa ampumalla pyörimään.: Murrettu
Jakso 161 - Tappava sininen jää

| --- | --- |
● Huoneellisen kaasua saa räjähtämään leivänpaahtimella kuten elokuvassa Medusan isku.: Murrettu
● Lentokoneesta voi pudota jääkimpale vessan vuodon takia.: Vahvistettu
Jakso 162 - Juoksu veden päällä

| --- | --- |
● Veden päällä voi juosta kuten YouTube-videossa: Murrettu
● Räjähteeltä voi suojautua menemällä:: 
…Puisen pöydän taakse:: Vahvistettu
…auton taakse:: Vahvistettu
…metalliseen roskasäiliöön:: Vahvistettu
…betonitiiliseinän taakse:: Vahvistettu
Jakso 163 - Upottavat kuplat

| --- | --- |
● Kuplivassa vedessä on mahdotonta uida.: Mahdollinen
● Puuhun nuolella ammuttu dynamiitti katkaisee puun:: Murrettu
Jakso 164 - Räjähtävä viini

| --- | --- |
● Muinainen syyrialainen torpedo:: Mahdollinen
● Voiko palava viinilasti ampua korkkeja 30 metrin päähän ja kuulostaa konetuliaseelta:: Murrettu
Jakso 165 - Pettävät äänitehosteet

| --- | --- |
● Tämä ääni kuulostaa samaltaa kuin elokuvissa:: 
…isku:: Murrettu
…aseen latausääni:: Vahvistettu
…kalkkarokäärme:: Vahvistettu
…ase äänenvaimentimella:: Mahdollinen
…räjähdys:: Murrettu
● purjeveneen saa liikkeelle puhaltamalla  purjetta veneeseen sijoitetulla tuulettimella:: Vahvistettu
Jakso 166 - Agenttiauton kosto

| --- | --- |
● Salaisen agentin autossa voi olla toimivat: 
…renkaissa olevat piikit kuten elokuvissa  007 ja Kultasormi ja The Green Hornet: Vahvistettu
…konekivääri: Vahvistettu
● jäähän ammuttu luoti voi jäädä pyörimään siihen: Vahvistettu
Jakso 167 - Luotien väistelyä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ● On mahdollista väistää kaukaa ammuttu luoti, jos näkee aseen suuliekin ja välimatkaa on tarpeeksi. | Murrettu | Suuliekki ei näkynyt kuin 183 m etäisyydelle. |
| ● Vesi on yhtä kova laskeutumistalusta kuin asfaltti, jos putoaa tarpeeksi korkealta. | Murrettu | Asfaltti aiheutti enemmän vahinkoa. |
Jakso 168 - Renkaankorvikkeita

| --- | --- |
● Tyhjentyneen renkaan voi korjata: 
…täyttämällä rengas oljilla: Mahdollinen
…omatekoisella kelkalla: Murrettu
…puunrungosta leikatulla kiekolla: Vahvistettu
● renkaan tilalla voi: 
… ajaa vanteella: Mahdollinen
…laittaa metallisen viemärinkannen: Mahdollinen
● Vanteet vs. viemärinkannet: Vanteet toimi paremmin
● Hyrräkela voi syttyä kitkasta tuleen: Murrettu
Jakso 169 - Tulkoon valkeus

| --- | --- |
● Peilien avulla voi maanalaisen kammion valaista tyydyttävästi (elokuvasta Muumio): Mahdollinen, mutta naurettava
● Karanneen auton voi pysäyttää toisella autolla ajamalla sen eteen ja jarruttamalla:  Vahvistettu