stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julius Saaristo
Sisällissodan jälkeinen aika

Saaristo palveli sisällissodan jälkeen edelleen komppanianpäällikkönä 2. Jääkärirykmentissä, joka nimettiin uudelleen ensin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi ja myöhemmin Savon jääkärirykmentiksi ja lopuksi Savon prikaatiksi. Hän toimi vuonna 1920 Repolassa Repolan ryhmän komentajana ja sen jälkeen Valasmossa Pälväjärven rintamaosastonpäällikkönä. Hän otti osaa Repolassa ja Porajärvellä käytyyn asema- ja sissisotaan. Hän toimi 1. syyskuuta 1925 – 1. syyskuuta 1926 Savon jääkärirykmentin 2. pataljoonan komentajan viransijaisena. Armeijasta hän erosi 30. marraskuuta 1927 ja astui 1. elokuuta 1928 Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja määrättiin Kuopion suojeluskuntapiirin 8. alueen päälliköksi, josta hänet siirrettiin 1. helmikuuta 1930 5. alueen päälliköksi.
Talvi- ja jatkosota

Talvisodan alkaessa Saaristo oli 23. pioneerikomppania päällikkönä. Hän osallistui komppanioineen taisteluihin Suvilahdella ja Kollaalla. Pioneerikomppaniasta hänet siirrettiin myöhemmin Osasto Tähtisen (JR 38) pioneerikomppaniaan ja otti sen mukana osaa taisteluihin Impilahdessa ja Laatokan saaristossa. Välirauhan aikana hän toimi samoissa tehtävissä kunnes jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin komentajaksi Pioneeripataljoona 3:een, jonka komentajana otti osaa taisteluihin Hyrsylässä ja Sotjärvellä. Hänet siirrettiin myöhemmin kotirintamalle ja hänet sijoitettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 8:n Alokaspataljoonan komentajaksi, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1942 saakka, jonka jälkeen hänet siirrettiin Sotilasvankileiri 6:n päällikön apulaiseksi ja vartiokomppanian päälliköksi, missä tehtävässä hän oli sodan loppuun saakka, jolloin erosi vakinaisesta palveluksesta. Hänet on haudattu Tampereelle.
Toiminta urheiluseuroissa

Julius Saaristo edusti urallaan Tampereen Pyrintöä, Viipurin Reipasta, Viipurin Urheilijoita ja Warkauden Urheilijoita. Urheilu-uransa jälkeen Saaristo toimi Warkauden Urheilijoiden puheenjohtajana vuosina 1931–1932.
Vanhuus

Julius Saaristo sairastui lopulta kurkkusyöpään, vaikka ei koskaan tupakoinut, ja eli loppuelämänsä Helsingissä Kivihaassa pienessä kaksiossa, sairaanhoitaja Helinä Saarelman asunnossa tämän kahden pojan kanssa. Helinä Saarelma oli Julius Saariston adoptoimaton kasvattitytär eli Juliuksen Olga-vaimon siskon tytär. Helinän isä ei koskaan suostunut viralliseen adoptioon, vaikka Julius olisi näin halunnut. Omia lapsia Saaristoilla ei ollut. lähde?
Saavutukset

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tukholma 1912 | keihäsmolemmat kädet |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | keihäs |  |
Olympiakultaa Tukholma 1912 (keihäänheitto molempien käsien yhteistulos 109,42 metriä, kisassa hän heitti ”paremmalla kädellä” epävirallisen maailmanennätyksen 61,00 metriä ja toisella kädellä 48,42)
Olympiahopeaa Tukholma 1912 (keihäänheitto, tulos 58,66 m)
Neljäs Antwerpen 1920 (keihäänheitto, jossa suomalaiset ottivat neloisvoiton, tulos 62,395)
Suomen mestari keihäänheitossa molempien käsien yhteistuloksessa vuosina 1910 (yhteistulos 97,24), 1911 (97,98) ja 1919 (111,46)
SM-hopeaa keihäänheiton yhteistuloksessa 1920, SM-pronssia paremmalla kädellä 1919 ja 1920
SM-hopeaa seiväshypyssä ja kymmenottelussa 1911, SM-pronssia seiväshypyssä 1910
Suomen ennätykset keihäänheitossa (yhteistuloksin): 1912 109,64 m, 1919 111,46 m ja 1923 112,39 m.
Armeijan mestari keihäänheitossa vuosina 1921 ja 1923
3. Divisioonan mestari keihäänheitossa vuonna 1919
2. Divisioonan mestari keihäänheitossa vuosina 1921, 1922 ja 1923
Armeijan mestari käsikranaatinheitossa vuosina 1921 ja 1922 ja kuulantyönnössä vuonna 1921
Hän oli myös mestariluokan ampuja sotilas- ja pienoiskiväärillä sekä sotilaspistoolilla, erikoismestariluokan ampuja kaksintaisteluammunnassa pistoolilla.
Pohjois-Savon suojeluskuntapiirin mestari pistoolikouluammunnassa vuonna 1935.
Aiheesta muualla

Arponen, Antti O.: / Saaristo, Julius (1891–1969). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 18.7.2000. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Vänrikki 11. helmikuuta 1918  Luutnantti 16. toukokuuta 1919  Kapteeni 16. toukokuuta 1921  Majuri 1944 |     |  Vapaudenristi 3. lk.  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Heimosotaristi  Jääkärimerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi  Suomen urheiluliiton kultainen kunniamerkki |
| n k  Miesten keihäänheiton olympiavoittajat |
| --- | --- |
 1908: Eric Lemming (tavallinen) - Eric Lemming (vapaa tyyli)  1912: Eric Lemming (yhden käden) - Julius Saaristo (molemmat kädet)  1920: Jonni Myyrä  1924: Jonni Myyrä  1928: Erik Lundqvist  1932: Matti Järvinen  1936: Gerhard Stöck  1948: Tapio Rautavaara  1952: Cyrus Young  1956: Egil Danielsen  1960: Viktor Tsybulenko  1964: Pauli Nevala  1968: Jānis Lūsis  1972: Klaus Wolfermann  1976: Miklós Németh  1980: Dainis Kūla  1984: Arto Härkönen  1988: Tapio Korjus  1992: Jan Železný  1996: Jan Železný  2000: Jan Železný  2004: Andreas Thorkildsen  2008: Andreas Thorkildsen  2012: Keshorn Walcott  2016: Thomas Röhler  2020: Neeraj Chopra  2024: Arshad Nadeem 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Tilastopaja 🔒  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Näkymä Riianlahden rannikko­asemista.
Urho Peltonen, Julius Saaristo ja Väinö Siikaniemi olympiakisoissa vuonna 1912.
Laivajärvi

Laivajärvi on kylä Tornion kaupungin alueella Lapin maakunnassa. Se sijaitsee Laivaniemen ja Kaakamon välissä. 
Laivajärvellä asuu noin 200–250 ihmistä. Laivajärveltä oli kotoisin 1960-luvulla uransa aloittanut, laulaja Esko Rahkonen, joka kuoli vuonna 2007.
Kirjallisuutta

Ahvenjärvi, Tauno & Vuento, Pertti (toim.): Laivaniemen rannoilta Laivajärven laitamille : historiaa ja perimätietoa. Laivaniemen ja Laivajärven kylätoimikunta, 1985. ISBN 951-99638-0-4.
Tornio
Kylät ja kaupunginosat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupunginosat | Kaupunginosat | Kylät | Kylät | Kylät | Kylät |  |
|  Suensaari  Kiviranta  Särkinärä  Pudas  Palosaari |  Luotomäki  Torppi Pikku-Berliini  Miukki  Kokkokangas |  Arpela  Pirkkiö  Puuluoto  Näätsaari  Kantojärvi |  Karunki  Martimo  Vojakkala  Liakka  Lautamaa |  Korpijärvi  Laivaniemi  Sattajärvi  Varajärvi  Raumo |  Ruottala  Laivajärvi  Kourilehto  Könölä  Kaakamo  Kukkola |  |
Urheilu
| --- | --- |
Liikuntapaikat: Pohjan stadion
Urheiluseurat: Tornion Pyry – Tornion Palloveikot – Tornion Pallo -47 – Tornion IHC - Alatornion Pirkat
Liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Rautatieliikenne: Aapajoen seisake – Alavojakkalan seisake –  Kalkkimaan rata – Karungin rautatieasema – Kolarin rata – Korpikylän rautatieasema – Kukkolan seisake – Oulu–Tornio-rata – Röyttän satamarata – Niemenpään rautatieasema – Tornio–Haaparanta-rata – Tornion rautatieasema – Tornio-Pohjoinen – Ylivojakkalan seisake
Sillat: Raumonjoen rautatiesilta – Tornionjoen rautatiesilta
Tieliikenne: Seututie 921 – Seututie 922 – Seututie 927 – Valtatie 21
Johanna Lamminen

| Johanna Lamminen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1966 (ikä 58–59)
Kansalaisuus:   Suomi
Muut tiedot
Tunnustukset:  Suomen Leijonan ritarikunnan komentajamerkki (2018)
Hallitusjäsenyydet:  Cargotec, Sampo, Tekniikan edistämissäätiö, Cellmark, (tilanne 2022)
Tutkinnot:  TkT (Tampereen teknillinen yliopisto, 2016), MBA (TKK, 1999)
Siviilisääty:  naimisissa
Lapset:  poika
Kirsti Johanna Lamminen (s. 1966) on suomalainen yritysjohtaja ja tekniikan tohtori. Hän toimi kaasu- ja energiayhtiö Gasumin toimitusjohtajana vuodesta 2013 vuoteen 2021. Tätä ennen hän työskenteli muun muassa Danske Bank Oy:n toimitusjohtajana ja talousjohtajana sekä Evli Pankin talousjohtajana.
Lammisen aikana Gasum kehitti pohjoismaista kaasuekosysteemiä ja panosti olemassa olevan infrastruktuurin kehittämiseen. Yhtiö toteutti investointeja kasvattaakseen nesteytetyn maakaasun (LNG) ja biokaasun tuotantoa Pohjoismaissa sekä laajentaakseen bio- ja maakaasun tankkausasemaverkostoa. Yhtiön omistus siirtyi Lammisen aikana kokonaan Suomen valtiolle.
Luottamustehtävät

Lamminen toimii Cargotec:in, Sampo Oyj:n ja Cellmarkin hallituksissa. Lisäksi hän toimii Tekniikan edistämissäätiön ja Savonlinnan oopperajuhlien hallitusten puheenjohtajana. Lamminen on toiminut aiemmin Tieto Oyj:n, Evli Pankki Oyj:n ja Pohjan Voiman hallituksissa.
Koulutus

Lamminen valmistui Tampereen Teknillisestä yliopistosta tekniikan lisensiaatiksi vuonna 1994. Hän jatkoi opintojaan ja väitteli tekniikan tohtoriksi vuonna 2016. Väitöskirjassaan hän tutki julkisen terveydenhuollon tietojärjestelmähankintoja koskevaa päätöksentekoa. Työ oli otsikoitu ”An investment decision-making process for investments in clinical ICT systems in public health care organizations” (Investointipäätösprosessi investoitaessa kliinisiin tietojärjestelmiin julkisessa terveydenhuollon organisaatiossa).
Vuonna 1999 hän suoritti MBA-tutkinnon Teknillisessä korkeakoulussa.
Tunnustukset

Vuonna 2020 Talouselämä-lehti arvioi Johanna Lammisen Suomen talouselämän 3.(2017:10.) merkittävimmäksi päättäjänaiseksi ja vuonna 2018 sijalle 6. Tasavallan presidentti myönsi Lammiselle Suomen Leijonan komentajamerkin vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Suomen Kaasumarkkinan kehitys, Johanna Lammisen (Gasum) esitys Porissa 1/2015 (youtube.com)
Cargotec Oyj, hallituksen jäsenten tiedot, Johanna Lamminen.
Evli pankki Oyj, hallituksen jäsenten tiedot, Johanna Lamminen.
Tieto Oyj, hallituksen jäsenten tiedot, Johanna Lamminen
Suomenmaa artikkeli: Toimitusjohtaja uskoo biokaasuun (Arkistoitu – Internet Archive) 11.8.2015
Heidrick and Struggles, Johanna Lammisen haastatteluvideo, "What CEOs learn from board roles: An interview with Johanna Lamminen, CEO of Gasum and NED of Sampo and Cargotec", verkkoviite 8.2.2022. Haastattelijana Tuomo Salonen.
Castren & Snellman, Asiakastarina. Yritysjärjestelyt. Gasum. Johanna Lamminen kommentoi. Lämpöliiketoiminnan ja maakaasun vähittäismyyntiliiketoiminnan myynti. Päivätty 8.2.2017. Verkkoviittaus 8.2.2022.
Sami Saari

| Sami Saari |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 1962 (ikä 63) Tampere
Ammatti:  laulaja, kitaristi, säveltäjä, sanoittaja, sovittaja, tuottaja
Muusikko
Laulukielet:  suomi, englanti
Aktiivisena:  1982–
Tyylilajit:  soul (suomisoul), funk, blues
Soittimet:  kitara, laulu, kosketinsoittimet
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sami-Jussi Saari (s. 21. tammikuuta 1962 Tampere) on suomalainen laulaja, säveltäjä, sanoittaja, sovittaja ja kitaristi. Alkuperäiseltä ammatiltaan hän on 1982 ammattitutkinnon suorittanut suutari, mutta hän on toiminut ammattimuusikkona vuodesta 1982. Saaren sooloura alkoi vuonna 1997 julkaistusta Do re mi -albumista. Yhteensä Saari on julkaissut kahdeksan sooloalbumia, joista yksi on kokoelmalevy. Saari tunnetaan parhaiten hiteistään ”Ainutkertainen”, ”Sen luonteinen mies”, ”Mä teen oikein”, ”Onnen kyyneleet” ja ”Iisimmin”. Saaren pitkäaikainen taustayhtye oli Sami Saari & Cosmosonic.
Paitsi sooloartistina, Saari muistetaan Veeti & The Velvets -lauluyhtyeestä. Muusikkona Saari on soittanut myös muun muassa Kake Randelinin, Pave Maijasen ja Aki Sirkesalon yhtyeissä sekä Ali Alikosken johtamassa Ali & Rosvot -kokoonpanossa. Vuonna 2010 hänestä tuli Dallapé-orkesterin laulusolisti.
Saaresta on käytetty nimityksiä 'Suomisoulin kuningas' ja 'Suomisoulin kummisetä', mutta itse hän tituleeraa itseään ”suomalaisen soulmusiikin pienviljelijäksi ja suurkuluttajaksi”. Saari on tullut julkisuudessa tunnetuksi myös edesmenneen Aki Sirkesalon läheisenä ystävänä, ja tämän kuoleman jälkeen Saari on ottanut keikkaohjelmistoonsa Sirkesalon teoksia. Omien levytystensä lisäksi hän on vieraillut useiden artistien levyillä, 2010-luvulla etenkin suomalaisten rap-artistien levyillä, muun muassa Cheekin levyllä "Sokka irti". Monet räppärit ovat versioineet Saaren kappaleita omilla levyillään, muun muassa Cheek: Kyyneleet (alkup. Onnen kyyneleet), Brädi: Yksi ja ainoa (Ainutkertainen), Elastinen: Rikki (Rikki jo ennen sua).
Saarella on kaksi lasta. Hänestä ilmestyi tammikuussa 2022 kirjailija Laura Parkon kirjoittama kirja Ainutkertainen Sami Saari. Sami Saaren isä on  jääkiekkoleijona Eero Saari ja sisko squashin Suomen-mestari Marisanna Saari.
Yhtyeitä

Oona
Giddyups (kitaristina)
Veeti & The Velvets
Aki Sirkesalo ja Lemmen jättiläiset (kitaristina ja taustalaulajana)
Sami Saari & Cosmosonic
Sami Saari & Sonics
Sami Saari & Co.
Sami Saari Trio
Sami Saari & Soulbeat
Sami Saari & Bluesjuna
Sami Saari & Jazzpojat
Dallapé
Dirty Harry's Rock n' Roll Big Band (kitaristina ja taustalaulajana)
Soulmiehet (Sami Saari, Niko Ahvonen, Jussu Pöyhönen)
Sooloalbumit > Do re mi (1997)

Levätään haudassa (säv./sov. Sami Saari / san. Aki Sirkesalo)
Ainutkertainen (säv./san. Timo Kiiskinen / sov. Sami Saari - Mitja Tuurala)
Sen luonteinen mies  (säv./san. Sami Saari - A. Alikoski / sov. Sami Saari - Kim Rantala - Mitja Tuurala - Tommi Viksten - Samuli Kosminen - Abdissa Assefa)
Do re mi (fa sol la ti), feat. Hosni Boudali -Do Re Mi (Forget about the Do and Think about Me)-  (säv./san. Earl King / sov. Sami Saari - Timo Kiiskinen - A. Alikoski - Hosni Boudali)
Sadepisaroita (säv./san. Timo_Kiiskinen / sov. Sami Saari - Mitja Tuurala)
Rauha maassa (säv. Sami Saari /san. A. Alikoski - A. Kulku  / sov. Sami Saari - Mitja Tuurala - Tommi Viksten)
Kaikki suuresta rakkaudesta (säv./san./sov. Sami Saari)
Mä teen oikein (säv./san. Tommi Viksten - A. Alikoski / sov. Tommi Viksten - Mitja Tuurala)
Vihreä absintti (säv. Sami Saari / san. Sami Saari - A. Alikoski / sov. Sami Saari - Kim Rantala - Mitja Tuurala - Tommi Viksten - Samuli Kosminen - Abdissa Assefa - Jukka Tuovinen)
Rakkautta tarvitaan (säv. Sami Saari / san. Sami Saari - Timo Kiiskinen /sov. Sami Saari - Aleksi Ahoniemi)
Tää on liikaa (säv. Sami Saari /san. Aki Sirkesalo /sov. Sami Saari - Kim Rantala - Mitja Tuurala - Tommi Viksten - Samuli Kosminen - Abdissa Assefa)
Valoa ja lämpöä (säv./san./sov. Sami Saari)
Tuottajat: Sami Saari, Tommi Viksten ja Mitja Tuurala
Sooloalbumit > Samtheman (1999)

Iisimmin (säv. / san. Antti Kleemola - Sami Saari / sov. Sami Saari - Sami Pitkämö - Niklas Nylund)
Onnen kyyneleet (säv. / san. Timo Kiiskinen / sov. Sami Saari - Niklas Nylund)
Jokainen meistä  (säv. / san. Sami Saari / sov. Sami Saari - Sami Pitkämö - Niklas Nylund)
Balsamia haavoille (säv. / san. Sami Saari / sov. Sami Saari - Mikko Paavola - Jukka Kiviniemi - Kim Rantala - Samuli Kosminen - Abdissa Assefa - Aleksi Ahoniemi - Mikko Koponen - Sami Pitkämö)
Kaksoiselämää (säv. / san. Sami Saari / sov. Sami Saari - Sami Pitkämö - Niklas Nylund)
Näkemiin (säv. Mikko Paavola / san. Sami Saari / sov. Sami Saari - Mikko Paavola - Niklas Nylund)
Humala (säv. / san. Sami Saari / sov. Sami Saari - Sami Pitkämö - Niklas Nylund)
Silmästä silmään -Signed, Sealed, Delivered, I'm Yours- (säv. / san. Stevie Wonder - Syreeta Wright - Lee Garrett - Lula Mae Hardaway / suom.san. Markku Salo / sov. Sami Saari - Mikko Paavola - Jukka Kiviniemi - Kim Rantala - Samuli Kosminen - Abdissa Assefa - Aleksi Ahoniemi - Mikko Koponen - Sami Pitkämö)
Nostalgiaa (säv. Aki Louhela / san. E. Ainesmaa - Sami Saari / sov. Sami Saari - Niklas Nylund)
Pienet hetket (säv. / san. Sami Saari / sov. Sami Saari - Sami Pitkämö)
Salaisuus (säv. / san. Sami Saari / sov. Sami Saari - Mikko Paavola - Jukka Kiviniemi - Kim Rantala - Samuli Kosminen - Abdissa Assefa - Aleksi Ahoniemi - Mikko Koponen - Sami Pitkämö - Niklas Nylund)
Älä mene (säv. / san. Sami Saari / sov. Sami Saari - Sami Pitkämö - Niklas Nylund)
Tuottaja: Niklas Nylund
Sooloalbumit > Turisti (2002)

Aurinko (säv. / san. Sami Saari / sov. Sonics – Jarmo Saari)
Se on väärin (säv. / san. Sami Saari / sov. Jarmo Saari)
Naisen kanssa (säv. / san. / sov. Sami Saari)
Leijuvaa energiaa (säv. / san. Timo Kiiskinen / sov. Jarmo Saari)
Kristallipallo (säv. Sami Saari – V. Kuula / san. V. Kuula / sov. Teppo Mäkynen – Mikko Paavola)
Taivas saa odottaa (säv. Sami Saari – Mika Kuokkanen / san. Mika Kuokkanen / sov. Jarmo Saari – Sonics)
Zoomailen (säv. Sami Saari – Jarmo Saari – Mika Kuokkanen / san. Mika Kuokkanen / sov. Jarmo Saari – Aleksi Ahoniemi – Sonics)
Levotonta (säv. Mikko Paavola / san. Timo Kiiskinen / sov. Teppo Mäkynen – Mikko Paavola)
Turisti (säv. Sami Saari / san. Timo Kiiskinen / sov. Abdissa Assefa)
Raimunda tanssii (säv. / san. Sami Saari / sov. Jarmo Saari – Jukka Kiviniemi – Marko Timonen)
Kaltevaa pintaa (säv. Aleksi Ahoniemi / san. M.Keränen / sov. Teppo Mäkynen – Mikko Paavola)
Sonics (Sami Saari: laulu, kitara / Mikko Paavola: kitara / Jukka ”Jukkis” Kiviniemi: basso / Jukka Heikkinen: koskettimet, rhodes / Samuli Kosminen: rummut, ohjelmointi / Abdissa Assefa: perkussiot / Jukka Eskola: trumpetti, flyygelitorvi / Aleksi Ahoniemi: saksofoni, huilu)
Tuottajat: 
Jarmo Saari (1, 2, 3, 4, 6, 7 ja 10) /
Teppo Mäkynen & Mikko Paavola (5, 8 ja 11) /
Abdissa Assefa (9)
Sooloalbumit > Hits (2003)

Kunnioitusta
Ainutkertainen
Balsamia haavoille
Onnen kyyneleet
Tummuva yö
Kaksoiselämää
Pienet hetket
Zoomailen
Mä teen oikein
Sen luonteinen mies
Do re mi (fa sol la ti), feat. Hosni Boudali -Do Re Mi (Forget about the Do and Think about Me)-
Leijuvaa energiaa
Aurinko
Iisimmin
Naisen kanssa
Sooloalbumit > Neljäs (2005)

Uusi sukupolvi nousee
Rikki jo ennen sua
Langan toisessa päässä
Rakkauden tähden, feat. Emma Salokoski
Maailman sydän, feat. Ray Saari
Se on okei (kitarani minkä teit)
Julma maailma
Hei mies
Smalltalk
Tyylikkäimmät autot
Nälkä, jano ja kaipuu
Kuka maksaa viulut
Sooloalbumit > Vapaa (2009)

Hullu maailma -Crazy Mixed Up World-
Avaa
Pelaa aikaa -Keep on Running-
Se ei riitä
Puolivalmista
Valkoinen ässä
Sekoilemaan
Muuttuuko maailma
Lakataan odottamasta
Vapaa
Rock n' roll, feat. Dave Lindholm
Valtatie 66 -Route 66-
Puhaltaa -Purple Haze-
Sooloalbumit > Soulklassikot (2012)

Souljuna
Ylöspäin    -Move on Up-
Viimeinkin    -For Once in My Life-
Mitä tapahtuu, feat. Elastinen -What's Going On-
Isä oli kulkumies, feat. Tuomo ja Niko Ahvonen -Papa Was a Rollin' Stone-
Miten käy miehen pirstaleisen    -What Becomes of the Broken-hearted-
Ajellaan kahden, feat. Anna Puu -Cruisin'-
Vatkaan (feat. Niko Ahvonen)    -Shotgun-
Sellainen poika    -Wherever I Lay My Hat (That's My Home)-
Jos sä tahdot mä jään    -If You Want Me to Stay-
Paras lääke    -Diggin' on James Brown-
Valmistautukaa    -People Get Ready-
Sooloalbumit > Sami Saari ja Jazzpojat (2018)

Ahne ja pihi
Paperikuu
Miten tästä selvitään
Usko aina unelmiin
Kun sä oot noin fiksu
Tanssiaskeleet
Haluan laulaa
Emily
Helppo tai vaikee
Valehtele vaan
Ylpeä nuija
Maanantai
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sami Saari Wikimedia Commonsissa
Sami Saaren sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Sami Saaren sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Sami Saaren sovitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Groovymeisseli toi televisioon soulia ja klubitunnelmaa. Ylen Elävä arkisto.
Soulmiehet kotisivu
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  Europeana
Laivateollisuus

| Oy Laivateollisuus Ab |
| --- | --- |
Perustettu:  1945
Kotipaikka:  Turku, Suomi
Toimiala:  laivateollisuus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laivateollisuuden telakalta vuonna 1984 valmistunut Arnold Veymer, nykyisin Ruotsin merivoimien  HMS Trossö (A264).
Oy Laivateollisuus Ab oli Turun Pansiossa toiminut telakkayhtiö. Sen telakka sijaitsi Valmetin Pansion telakan lähellä. Yhtiö perustettiin vuonna 1945 Suomen sotakorvausvelvoitteiden täyttämiseksi, ja ensimmäisen laivansa se sai valmiiksi kaksi vuotta myöhemmin. Viimeinen Neuvostoliittoon sotakorvauksena tehty Laivateollisuuden alus oli kolmimastoinen erikoiskuunari Zarja, joka valmistui syksyllä 1952. Sen kaikki metalliosat piti valmistaa Outokummun piipronssista ja muista magnetoimattomista materiaaleista, jotta alus soveltuisi herkkiin magneettikenttien mittauksiin.
1950-luvun alussa Laivateollisuus oli Turun kolmanneksi suurin telakka noin 750 työntekijällään. Kaupungin ja koko maan suurin oli 2 900 työntekijän Crichton-Vulcan ja Valmetin Pansion telakalla työntekijöitä oli noin tuhat. Laivateollisuuden alkuvaiheen puukuunareista valikoimaa laajennettiin sotakorvausten päätyttyä muihin erikoisaluksiin.
Valmet osti Laivateollisuuden koko osakekannan vuonna 1973. Tämän jälkeen se toimi itsenäisenä tytäryhtiönä, kunnes vuonna 1983 perustettiin uusi, Valmetin Laivateollisuus Oy -niminen yhtiö, johon Laivateollisuus sulautui. Vuonna 1986 jälkimmäisen nimeksi muutettiin Oy Laivateollisuus Ab. Se liitettiin pian Wärtsilä Meriteollisuuteen, joka lakkautti telakan vuonna 1988.  Laivateollisuuden perinteitä liimapuurakenteiden tekijänä jatkaa Late-Rakenteet Oy..
Laivateollisuus-yhtiön perinnöstä muistuttavat Pansiossa edelleen sen työntekijöille rakennettu Pansion Laivateollisuuden asuinalue ja Laivateollisuudenkatu-niminen katu. Museovirasto on määritellyt arkkitehti Erik Bryggmanin suunnitteleman asuinalueen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Aiheesta muualla

V. Lundelin: LATE telakkana 1945–1990. 1998. ISBN 9789529102761.
Lamelli (arkkitehtuuri)

Lamelli tarkoittaa arkkitehtuurissa samanlaisena toistuvaa rakennusyksikköä. Yleensä lamelli on kerrostalon porraskäytävän ja siihen avautuvien huoneistojen sekä muiden tilojen muodostama kokonaisuus, porrasjakso. Lamelli voi olla myös rivi- tai ketjutalon osa, joka koostuu yhden asuntoyksikön tiloista. Lamelleista koostuvia pitkänomaisia kerrostaloja kutsutaan lamellitaloiksi , aikaisemmin myös kaitiotaloiksi. Ennen lamellitalo-sanan vakiintumista asemakaavaopin professori Otto-Iivari Meurman esitti teoksessaan Asemakaavaoppi vuonna 1947, että tällaista taloa nimitettäisiin kaitiotaloksi. Yhtenä esimerkkinä lamellirakennuksesta on Niinisalon tykistöprikaatin kasarmirakennus. Kyseessä on kolmikerroksinen rivitalokiinteistö, joka jakautuu A-, B- ja C-lamelleihin.
Töölöön valmistui lamellitaloja jo 1936. Juttu oli Helsingin Sanomissa 23.1.1936.
Mika Lahtonen

Mika Tapio Lahtonen (s. 19. toukokuuta 1970 Uusikaupunki)  on suomalainen toimittaja. Hän toimii Alibin päätoimittajana.