stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Särö (lehti)

| Särö |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Kustantaja:  Särö ry
Julkaisija:  Särö ry
ISSN:  ISSN 1796-394X
Perustettu:  2006
Päätoimittaja:  Mark Mallon
Kotikunta:  Porvoo
Kotimaa:   Suomi
Ilmestymistiheys:  kolme kertaa vuodessa
Aiheesta muualla
Kotisivu
Särö on suomalainen vuonna 2006 perustettu kolme kertaa vuodessa ilmestyvä kirjallisuus- ja kulttuurilehti. Lehdessä julkaistaan runoutta ja proosaa sekä kulttuuri- ja muuta elämää käsitteleviä esseitä ja artikkeleita. Lehden tavoitteena on löytää uusia runoilija- ja kirjailijakykyjä. Tekstin ohella lehti pitää tärkeänä kuvataidetta ja kuvallisuutta. Lehdessä on myös tiedeosasto. Lehteä julkaisevan kirjallisuus- ja kulttuuriyhdistys Särö ry:n muuhun toimintaan kuuluvat kirjoittajakoulutuksen ja klubi-iltojen järjestäminen. Vuodesta 2010 Särö on ylläpitänyt kirjailija- ja taiteilijaresidenssiä Frankfurt an der Oderissa.
Vuonna 2013 opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi Särölle kulttuurilehtien laatupalkinnon. Lisäksi Kultti ry myönsi lehdelle vuonna 2021 kunniamaininnan parhaasta sisällöstä.
Aiheesta muualla

Lehden kotisivut
Taistojen tiellä

Taistojen tiellä (Eespäin, eespäin, tiellä taistojen...) on yksi tunnetuimmista suomalaisista työväenlauluista. Se on peräisin 1920-luvulta.
Kappaleen sävel on Hannes Konnon alun perin Jää hyvästi isänmaa -nimiseen suojeluskuntamarssiin 1920-luvulla säveltämä. Ludvig Kosonen sepitti säveleen vuosikymmenen puolivälissä Nuorten työläisten lippulaulun Sörnäisten nuoriso-osaston lippulauluksi. Knut Kangas laati tähän vuorostaan vuonna 1929 uudet sanat, jolloin nykyinen Taistojen tiellä syntyi. Kappale jäi 1930-luvulla unohduksiin, mutta kohosi sotien jälkeen yhdeksi suosituimmista suomalaisista työväenlauluista, erityisesti työväentapahtumien yhteislauluna.
Aiheesta muualla

Taistojen tiellä Kalle Holmbergin laulamana (1972) Ylen Elävä arkisto.
Taistojen tiellä -kappaleen levytykset[vanhentunut linkki] Suomen ääntearkiston tietokanta 1901–1999. Viitattu 24.8.2011.
TRADIC

| TRADIC |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Bell Labs
Valmistettu:  1954
TRADIC (lyhenne sanoista TRAnsistor DIgital Computer) oli Bell Labsin vuonna 1954 rakentama täysin transistoripohjainen tietokone. Jean H. Felkerin johtama ryhmä rakensi tietokoneen Yhdysvaltain ilmavoimille.
Suuri osa tietokoneen kehityksen ongelmista liittyi muunnoksiin analogisesta tiedosta digitaaliseen ja päinvastoin.
Tietokone koostui noin 700 kärkitransistorista ja yli 10 000:sta diodista. Tietokone käytti germanium-transistoreja ja diodi-transistori- (DTL), diodi- (DL) ja diodi-resistorilogiikkaa (DRL).
Tietokoneen eduiksi aiempiin elektroniputkiin perustuviin tietokoneisiin verrattuna sanotaan:
suurempi nopeus
pienempi koko
korkeampi luotettavuus
parempi turvallisuus (ei korkeita jännitteitä)
alhaisempi virrankulutus
Tietokoneesta kehitettiin kevyempi lentokoneisiin sopiva versio (Flyable TRADIC).
Aiheesta muualla

Flyable TRADIC: The First Airborne Transistorized Digital Computer doi:10.1109/85.801533 (englanniksi)
Takamaa (talous)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Takamaa (saks. Hinterland) on aiemmin käytetty nimitys rannikon asutuksen vaikutuspiiriin kuuluneista sisämaan alueista. Takamaa oli rannikkoseudun tarvitsemien ja tuottamien tavaroiden ja palvelujen hankinta- ja kulutusalue. Aikoinaan puhuttiin esimerkiksi sataman takamaasta. Nykyisin tällaisesta keskuspaikkakunnan vaikutusalueesta käytetään nimitystä talousalue.
SuunnitteluKortes

| SuunnitteluKortes Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1963
Toimitusjohtaja:  Esko Järvenpää (2004)
Kotipaikka:  Oulu, Suomi
Toimiala:  rakennesuunnittelu
Liikevaihto:  6,5 milj. €
Henkilöstö:  100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
SuunnitteluKortes Oy oli suomalainen suunnittelutoimisto, joka tuli tunnetuksi muun muassa monien 1980- ja 1990-luvuilla rakennettujen vinoköysisiltojen pääsuunnittelijana.
Ilmari Kortesluoma perusti nimeään kantavan suunnittelutoimiston vuonna 1963. Yrityksen osakekanta myytiin kansainväliselle konsulttiyritykselle WSP Groupille 2004. Oulun pääkonttorin lisäksi yhtiöllä oli toimistot Helsingissä ja Tampereella.
Siltojen lisäksi SuunnitteluKortes teki muitakin rakennesuunnittelutöitä. Yhtiö sai vuoden 1998 betonirakennepalkinnon Helsingin Tennispalatsin saneeraushankkeesta.
Yhtiön suunnittelemia siltoja

Jätkänkynttilä, Rovaniemi – 1989
Tähtiniemen silta, Heinola – 1993
Saamen silta, Utsjoki – 1993
Raippaluodon silta, Mustasaari – 1997
Kuvat silloista

Raippaluodon silta
Tähtiniemen silta
Saamen silta
Jätkänkynttilä
TTT-Klubi

TTT-Klubi on vuonna 2011 avattu Tampereen Työväen Teatterin ravintolanäyttämö. Se sijaitsee Hämeenpuistossa Tampereen työväentalossa. TTT-Klubin sisustuksen on suunnitellut lavastaja Hannu Lindholm, joka otti lähtökohdakseen 1920- ja 30-lukujen kabareen. TTT-Klubin miljöön on kuvailtu muistuttavan myös eurooppalaisten suurkaupunkien perinteisiä jazzklubeja.
TTT-Klubin katsomoon mahtuu 240 hengen istuva yleisö. Kaikilta istuimilta on esteetön näkymä lavalle. Katsomo ja näyttämö ravintolapalveluineen sijaitsevat toisessa kerroksessa. Sisäänkäynti, vaatesäilytys ja wc-tilat sijaitsevat katutasossa ensimmäisessä kerroksessa.
Ohjelmisto TTT-Klubilla muodostuu näytelmistä, elävän musiikin esityksistä sekä stand up -illoista. Ravintola on avoinna ainoastaan esitysten yhteydessä.
Avajaisohjelmisto

TTT-Klubin avajaisensi-iltana 5.10.2011 nähtiin pienoismusikaali 5 vuoden rakkaus, ohjaus Tuomas Parkkinen. Ensimmäisenä toimintavuotena esitettiin myös mm. Niskavuoren Aarnet -revyytä, jonka rooleissa olivat Ilpo Hakala, Jukka Leisti ja Pate Mustajärvi.
Useiden vuosien ajan TTT-Klubin ohjelmistossa on säilynyt Luolamies (näytelmä) esittäjänään Riku Suokas.
Aiheesta muualla

TTT-Klubin kotisivut
TTT-Klubi on pala Berliiniä Tampereella Tamperelainen 18.4.2020
TTT-Klubi tuo laatujazzia kaupunkiin[vanhentunut linkki] Aamulehti 9.2.2016
TTT-Klubilla otetaan erä totuuspainia[vanhentunut linkki] Aamulehti 19.11.2015
TTT-Klubi esittelee nuoren laulun voimaa Lost in Music -festivaalilla Riffi-lehti 7.10.2014
Takamatsun linna (Sanuki)

Takamatsun linnan koillistorni.
Takamatsun linna (jap. 高松城, Takamatsu-jō), myös Tamamon linna, on tasamaalla sijaitseva linna Japanissa, Kagawan prefektuurin Takamatsun kaupungissa. Linnan rakennustyöt alkoivat Ikoma Chikamasan johdolla vuonna 1587, ja työ saatiin päätökseen vuonna 1590.
Linnan alkuperäisistä rakennelmista ovat pystyssä vallihautojen ja muurien lisäksi vain portti ja kolme tornia, Meiji-restauraatiossa tuhottua keskustornia ollaan rakentamassa uudelleen. Linnan alueella on myös hyvin hoidettu puutarha.
Takamatsun linna tunnetaan yhtenä Japanin kolmesta Mizujirosta, "linnoista meressä". Linnan vallihauta täyttyykin suoraan merestä tulevalla vedellä.
Linnan keskustorni vuonna 1882
Venäjänlampi (Rautalampi)

| Venäjänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°35′27″N, 26°52′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Kolmisoppiin 
Järvinumero:  14.712.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,7 m  
Pituus:  610 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,425 km  
Pinta-ala:  7,933 ha  
Suurin syvyys:  16,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVenäjänlampi 
Venäjänlampi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Hoikankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 610 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Hankaveden alueeseen (14.712) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,7 metriä mpy.
TPz Fuchs

| Fuchs |
| --- | --- |

Aseen tyyppi:  kuljetuspanssariajoneuvo (6x6 APC)
Alkuperämaa:   Saksa
Palvelushistoria
Palvelusvuodet:  1979–
Valtion käytössä:   Saksa
Valmistushistoria
Suunnittelijat:  Daimler-Benz
Valmistajat:  Thyssen-Henschel (nyk. Rheinmetall Landsysteme)
Tekniset tiedot
Paino:  18 300 kg
Pituus:  6,83 – 7,30 m
Leveys:  2,98 m
Korkeus:  2,37 m
Miehistö:  2 + 8
Moottori:  Mercedes-Benz OM 402A V-8 -turbodiesel
Fuchs sisältä
TPz Fuchs Transportpanzer Fuchs (suom. kuljetuspanssarivaunu "Kettu") on saksalaisvalmisteinen kuljetuspanssariajoneuvo. Vaunu on Daimler-Benzin kehittämä ja niitä on valmistanut Thyssen-Henschel (nyk. Rheinmetall Landsysteme) 1970-luvulta alkaen. Fuchs oli järjestyksessä toinen Saksan liittotasavallan Bundeswehrille hankittu panssaroitu pyöräajoneuvo. Sen eri versioita on tehty miehistönkuljetukseen, korjaamovaunuiksi, räjähteiden raivaamiseen, ABC-tiedusteluun ja elektroniseen sodankäyntiin. Yhdistelemällä eri versioita ja varusteluita on nykyään olemassa 90:ä erilaista mahdollista vaunumallia eri tarkoituksiin. Valmistukseen näistä on päätynyt 32 erilaista.
Ensimmäinen tuotantoyksilö luovutettiin Saksan armeijan käyttöön vuonna 1979.
Aiheesta muualla

Tank Encyclopedia (englanniksi)
Taitankuonomarja

| Taitankuonomarja> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tacheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Melastomakasvit Melastomataceae
Alaheimo::  Olisbeoideae
Suku::  Kuonomarjat Memecylon
Laji::  teitense
Kaksiosainen nimi
 Memecylon teitense  Wickens 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Taitankuonomarja (Memecylon teitense) on melastomakasvien (Melastomataceae) heimoon ja kuonomarjojen (Memecylon) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta pensas tai puu, joka voi kasvaa korkeimmillaan 22 metriä korkeaksi. Rungon halkaisija voi olla 30 cm.
Taitankuonomarja kasvaa vuoristometsissä ja sademetsissä 1440–1950 metrin korkeudella merenpinnasta. Luonnossa lajia tavataan Keniassa. Taitankuonomarjan lisääntymiskykyisten yksilöiden lukumäärän on arvioitu olevan alle 1000 yksilöä. Vähäisen yksilömäärän sekä pienen ja rajoittuneen elinympäristönsä vuoksi taitankuonomarja on luokiteltu vaarantuneeksi (VU) lajiksi.
Taitankuonomarjaa on kerätty luonnosta paikallisesti puutavaraksi. Puutavaraa on käytetty muun muassa työkalujen kahvaosiin, puutolppiin sekä polttopuuksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Taitankuonomarja (Memecylon teitense)
JSTOR Global Plants: Memecylon teitense (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Memecylon teitense (englanniksi)
Säynätsalo (Kuhmoinen)

Säynätsalo
| --- | --- |
Sijainti:  Kuhmoinen Pirkanmaa Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  90 m 
Pinta-ala:  22,4 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Säynätsalo  on Päijänteen saari Pirkanmaalla Kuhmoisissa.
Maantietoa

Saari on 890 metriä pitkä, 380 metriä leveä ja sen pinta-ala on 22,4 hehtaaria . Se sijaitsee Tehinselän länsiosassa Tehinniemen ja Sarviniemen väliin jäävässä Säynätlahdessa. Siellä se on osa kuuden saaren ryhmää. Muut saaret ovat Hietasaari, Mäntysaari, Lammassaari, Varpussaari ja Takko. Säynätsalo on metsäsaari, jonka mäet yltävät 12 metrin korkeuteen Päijänteestä. Saaressa on neljä vapaa-ajan asuntoa.
Historiaa

Kuhmoisten seudun taloudellisessa kartassa vuodelta 1939 on saaren keskelle piirretty peltoa tai niittyä . Vuoden 1966 peruskartassa peltoa ei ole enää piirretty ja seuraavassa vuoden 1986 kartassa on saareen rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa.
Taisto Kaasinen

Taisto Kaasinen (1918–1980) oli suomalainen keramiikkataiteilija ja suunnittelija. Hän suunnitteli keramiikkareliefejä Ruotsin laivoille ja jäänmurtajille, eläinaiheisia keramiikkaveistoksia sekä abstrakteja teoksia.
Taisto Kaasinen työskenteli suunnittelijana Arabian posliinitehtaalla Helsingissä vuosina 1947–1952. Hän muutti Ruotsiin vuonna 1953 ja oli suunnittelijana ruotsalaisella Upsala Ekebyn tehtaalla ja työskenteli suunnittelijana myös Rörstrandilla. Vuonna 1962 Kaasinen palasi Suomeen ja Arabialle ja hän työskenteli Arabian taideosastolla vuosina 1963–1974.
Teoksia

Arabian tehtaalle suunniteltu eläinfiguurisarja
Ihmisiä, keraaminen reliefi. Hermannin seurakuntatalo, Helsinki 1967
Suuret setelit (täsmennyssivu)

Suuret setelit tarkoittaa seuraavia asioita:
Televisio:
Suuret setelit, suomalainen televisiosarja
Suuret setelit, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1986
Musiikki:
Suuret setelit, Four Catsin albumi vuodelta 1995
”Suuret setelit”, Four Catsin musiikkikappale vuodelta 1963
Kirjallisuus:
Suuret setelit, Carl Barksin sarjakuva-albumi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suuret setelit”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Särmäputket

| Särmäputket |
| --- | --- |
 Harjasärmäputki (Selinum carvifolia)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Alaheimo::  Apioideae
Suku::  Särmäputket Selinum  L.
Katso myös
   Särmäputket Wikispeciesissä   Särmäputket Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Särmäputket (Selinum) on kasvisuku sarjakukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu 11 lajia. Niitä esiintyy Euroopassa ja Aasiassa länsipuolella.
Särmäputket ovat kaksi- tai monivuotisia ruohovartisia kasveja. Niiden varret ovat sileitä tai harjanteisia sekä kasvutavaltaan pystyjä. Lehtituppien pituus vaihtelee, mutta lehdet ovat useaan kertaan parilehdykkäiset, ja lehdyköiden kärjet ovat valkoiset. Kukat ovat valkoisia tai punertavia, ja ne sijaitsevat sarjakukinnoissa. Hedelmä on muodoltaan pyöreä tai soikea lohkohedelmä, jonka hedelmyksissä on viisi harjannetta.
Pohjoismaissa esiintyy kaksi eteläosaan jäävää lajia: harjasärmäputki (Selinum carvifolia) ja silosärmäputki (Selinum dubium). Luhtasuoputkea muistuttavaa harjasärmäputkea kasvaa Suomessa maan eteläosassa merenrannoilla ja niityillä.
Lajeja

Selinum alatum
harjasärmäputki eli särmäputki (Selinum carvifolia tai carvifolium)
Selinum cryptotaenium
silosärmäputki, myös palleroputki ja niittykumina (Selinum dubium, syn. Cnidium dubium ja Kadenia dubia)
Selinum longicalycinum
Selinum rhodopetalum
Selinum vaginatum
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Särmäputket (Selinum)
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Särmäputket (Selinum)
ITIS: Selinum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Selinum (englanniksi)
Flora of China: Selinum (englanniksi)
Surrey (Kanada)

| Surrey (City of Surrey) |
| --- | --- |


 Surrey
 Koordinaatit: 49°11′56″N, 122°50′45″W 
Valtio:   Kanada
Provinssi:  Brittiläinen Kolumbia
Perustettu:  1879
Kaupunkioikeudet:  1993
Hallinto:  
 – Pormestari:  Dianne Watts
Pinta-ala:  
 – Maa:  316,41 km²
Korkeus:  0–134 m
Väkiluku (2016):  517 887 
 – Väestötiheys:  1 636,8  as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-8
 – Kesäaika:  UTC-7
Postinumero:  V3R–V3X, V4A, V4N, V4P
Suuntanumero(t):  604 ja 778
Motto::  The future lives here
 
 surrey.ca 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Surrey on Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa sijaitseva kaupunki. Se on provinssin toiseksi suurin kaupunki Vancouverin jälkeen ja kuuluu Vancouverin metropolialueeseen. Surrey muodostuu kuudesta kaupunkikeskuksesta, joita ovat Fleetwood, Whalley/City Centre, Guildford, Newton, Cloverdale ja South Surrey.
Surrey perustettiin 1879 ja se sai kaupunginoikeudet vuoden 1993 syyskuussa. Surreyssa asuu jo runsas 517 000 ihmistä ja se on yksi Kanadan nopeimmin kasvavista suurkaupungeista (468 251 as. (VL 2011) ja 394 976 as. (VL 2006)).  Kaupunkiin muuttaa joka kuukausi noin 800 ihmistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Surrey Wikimedia Commonsissa
The City of Surrey: A History by Jack Brown
Susanne von Nathusius

Susanne von Nathusius, kuvattu ehkä vuonna 1910.
Susanne von Nathusius: Tytön muotokuva.
Susanne Philippine von Nathusius (2. toukokuuta 1850 Königsborn – 30. joulukuuta 1929 Nietleben) oli saksalainen muotokuvamaalari. Hän työskenteli etupäässä Hallessa ja Pariisissa.
Tuleva taidemaalari syntyi tieteilijä Wilhelm von Nathusiuksen perheen kolmanneksi lapseksi. Kaikkiaan perheessä oli kuusi lasta. Rahahuolia perheellä ei ollut, sillä se oli suurmaanomistajia ja mukana teollisuusyrityksissä.
Alkuopetuksen Nathusius sai kotonaan ja aloitti taideopinnot Berliinissä. Myöhemmin hän opiskeli taidetta Pariisissa, missä hänen opettajiaan olivat Jean-Paul Laurens,  Carolus-Duran ja Jean-Jacques Henner. Ensimmäisen näyttelynsä hän piti vuonna 1880, Preussin kuninkaallisessa taideakatemiassa. Hänen teoksiaan oli esillä myös Chicagon maailmannäyttelyn naisten paviljongissa vuonna 1893.Myös Pariisin salonki otti hänen töitään näyttelyihinsä.Yksi hänen töistään palkittiin siellä hopeamitalilla.
Ensimmäisen maailman sodan alettua vuonna 1914 Nathusius joutui luopumaan Pariisin ateljeestaan. Hän organisoi kotipaikkakunnallaan Hallessa ompeluateljeen, jolla työllistettiin sotaleskiä.
Nathusiuksen töitä oli ensimmäisen kerran tarjolla huutokaupassa vuonna 2022, jolloin Pojan muotokuva, tuli myyntiin Sieglinin huutokauppahuoneelle.
Lisää aiheesta

http://stadtmuseumhalle.de/wer-konnte-die-seele-malen
Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 2019

Suomi kilpaili yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 2019 Dohassa, Qatarissa 27. syyskuuta – 6. lokakuuta 2019. Suomen joukkueessa kilpaili 22 urheilijaa 13 lajissa. Suomi jäi kilpailuissa mitaleitta; paras sijoitus oli Lassi Etelätalon neljäs sija keihäänheitossa.
Tulokset > Miehet

| Urheilija | Laji | Alkuerä> Tulos | Alkuerä> Sija | Välierä> Tulos | Välierä> Sija | Loppukilpailu> Tulos | Loppukilpailu> Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elmo Lakka | 110 m aj | 13,73 | 28 | Ei edennyt | Ei edennyt | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Topi Raitanen | 3 000 m ej | 8.32,44 | 29 | — | — | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Jarkko Kinnunen | 50 km kävely | — | — | — | — | 4.25.36 | 20 |
| Aku Partanen | 50 km kävely | — | — | — | — | Ei päässyt maaliin | Ei päässyt maaliin |
| Urheilija | Laji | Karsinta> Tulos | Karsinta> Sija | Loppukilpailu> Tulos | Loppukilpailu> Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Simo Lipsanen | kolmiloikka | 16,47 | 23 | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Lassi Etelätalo | keihäänheitto | 82,26 | 12 q | 82,49 | 4 |
| Oliver Helander | keihäänheitto | 80,36 | 19 | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Antti Ruuskanen | keihäänheitto | 75,05 | 28 | Ei edennyt | Ei edennyt |
Tulokset > Naiset

| Urheilija | Laji | Alkuerä> Tulos | Alkuerä> Sija | Välierä> Tulos | Välierä> Sija | Loppukilpailu> Tulos | Loppukilpailu> Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reetta Hurske | 100 m aj | 12,96 | 16 Q | 13,24 | 21 | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Anne-Mari Hyryläinen | maraton | — | — | — | — | 2.51.26 | 19 |
| Annimari Korte | 100 m aj | 12,97 | 18 Q | 12,97 | 17 | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Tiia Kuikka | 50 km kävely | — | — | — | — | Ei startannut | Ei startannut |
| Sara Kuivisto | 800 m | 2.03,15 | 20 | Ei edennyt | Ei edennyt | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Sara Kuivisto | 1 500 m | 4.08,85 PB | 25 | Ei edennyt | Ei edennyt | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Nooralotta Neziri | 100 m aj | 12,92 | 15 q | 12,89 SB | 14 | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Camilla Richardsson | 3 000 m ej | 9.53,06 | 38 | — | — | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Alisa Vainio | maraton | — | — | — | — | 2.56.30 SB | 26 |
| Urheilija> Urheilija.Tulos | Laji> Laji.Sija | Karsinta> .Tulos | Karsinta> .Sija | Loppukilpailu> . | Loppukilpailu> . |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ella Junnila | korkeushyppy | 1,80 | 28 | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Wilma Murto | seiväshyppy | 4,35 | 22 | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Taika Koilahti | pituushyppy | 6,35 | 27 | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Kristiina Mäkelä | kolmiloikka | 14,26 | 6 q | 13,99 | 12 |
| Krista Tervo | moukarinheitto | 68,25 | 21 | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Urheilija | Laji | 100 m aj | Korkeus | Kuula | 200 m | Pituus | Keihäs | 800 m | Yht>  | Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maria Huntington | Tulos | 13,32 | 1,83 | 12,21 | 24,72 | DNS | DNS | DNS | DNF | DNF |
| Maria Huntington | Pisteet | 1 077 | 1 016 | 675 | 913 | DNS | DNS | DNS | DNF | DNF |
Varissuon liikekeskus

Varissuon liikekeskus.
Varissuon liikekeskus (ent. Itäkeskus) on vuonna 1981 valmistunut liikekeskus, joka sijaitsee Turun Varissuon kaupunginosassa. Keskuksen alkuperäinen nimi oli Turun Itäkeskus; nimeksi muutettiin vuonna 2011 Varissuon liikekeskus.
Historia > Suunnittelu ja rakentaminen

Liikekeskuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Laiho−Pulkkinen−Raunio Oy, jonka käsialaa ovat myös alueen terveysasema, kirjasto ja kirkko, sekä rakensi Urakoitsijat Oy. Kaupunki halusi käyttää julkisissa rakennuksissa samaa suunnittelijaa yhtenäisen ilmeen saavuttamiseksi. Keskus valmistui vuonna 1981.
Tarkoituksena oli rakentaa keskuksesta koko itäisen Turun palvelukeskus, jonne olisi tultu ostoksille muualtakin. Keskus sijoitettiin kansirakenteen päälle, jotta Littoistentien erottamat Varissuon kaksi osa-aluetta yhdistyisivät ja niiden välille muodostuisi turvallinen jalankulkuyhteys. Ilmastoinnin yhteyteen suunniteltiin lämmöntalteenottojärjestelmä. Alun perin keskuksen yhteyteen oli tarkoitus rakentaa myös urheilukeskus, mutta suunnitelma ei toteutunut.
Vuonna 2007 Aberdeen Real Estate Fund Finland hankki liikekeskuksen omistukseensa 9,6 miljoonalla eurolla. Itäkeskus oli viimeinen seurakuntien omistama liikekiinteistö Turussa.
Historia > Idän basaari

Idän Basaari oli noin 1000 neliömetrin basaarimainen myyntialue joka avattiin 11. kesäkuuta 2010 ja se lopetti toimintansa vuonna 2012 kannattamattomana. Liike sijaitsi Varissuon liikekeskuksen pohjakerroksessa. Liikkeestä vastasi turkulainen Idän Basaari Oy, joka vuokrasi toimitiloja edelleen eksoottisia myyntituotteita eri puolilta maailmaa Suomeen tuoville yrittäjille. Basaarissa oli 11 liikettä, joiden lähes kaikki yrittäjät olivat maahanmuuttajataustaisia.
Palvelut

Liikekeskuksessa on Postin asiamiespiste. Lisäksi on päivittäistavarakauppoja, pesula, kioski, kampaamoja, leipomo, kodintarvikeliikkeitä ja useampi ravintola. Yhteensä liikkeitä on liikekeskuksessa 22.
Aiheesta muualla

Varissuon liikekeskus
Taisuke Muramatsu

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Taisuke Muramatsu
Syntymäaika: 16. joulukuuta 1989 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 176 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2008 2009–2010 2011–2017 2014 2016 2018– | Honda FC Shonan Bellmare Shimizu S-Pulse →Tokushima Vortis →Vissel Kobe Giravanz Kitakyushu | 7 (0) 80 (0) 96 (7) 15 (0) 5 (0) 3 (0) |
Maajoukkue
| 2012 | Japani U-23 | 1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Taisuke Muramatsu (jap. 村松 大輔, Muramatsu Taisuke; s. 16. joulukuuta 1989 Shizuoka) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Muramatsu kuului Japanin U-23 joukkueeseen kesäolympialaisissa 2012.
Aiheesta muualla

Soccerway
Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 2012
1 Gonda |
2 Tokunaga |
3 Ogihara |
4 H. Sakai |
5 Yoshida |
6 Muramatsu |
7 Ōtsu |
8 Yamamura |
9 Sugimoto |
10 Higashi |
11 Nagai |
12 G. Sakai |
13 Suzuki |
14 Usami |
15 Saitō |
16 Yamaguchi |
17 Kiyotake |
18 Andō |
Valmentaja Sekizuka