stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rory McIlroy
Ammattilaisura

McIlroy siirtyi ammattilaiseksi syksyllä 2007. Hän otti ensimmäisen ammattilaisvoittonsa Dubai Desert Classicissa 2009. Vuonna 2011 hän voitti Yhdysvaltain avoimen turnauksen ja alitti tuloksellaan 268 lyöntiä neljällä lyönnillä Jack Nicklausin lyöntiennätyksen. Vuonna 2012 McIlroy voitti PGA Championship -turnauksen, ja hänestä tuli samana vuonna myös kaikkien aikojen nuorin yli 10 miljoonaa dollaria palkintorahoina tienannut pelaaja.
Maailman ykköspelaajaksi McIlroy nousi vuonna 2012 ollessaan 22 vuoden ja 305 päivän ikäinen, toiseksi nuorimpana Tiger Woodsin jälkeen. McIlroy voitti Euroopan ja Yhdysvaltojen rahalistat vuonna 2012. Vuonna 2014 hän voitti useita turnauksia, kuten major-turnaukset British Openin ja PGA Championshipin. Hän on voittanut urallaan yhteensä neljä major-turnausta.
Golfin tullessa uutena lajina mukaan Rion olympialaisissa 2016, McIlroy päätti edustaa Ison-Britannian sijaan Irlantia.
Sponsorisopimus

McIlroy solmi tammikuussa 2013 viisivuotisen sponsorisopimuksen amerikkalaisen urheiluvälinejätti Niken kanssa.
Yksityiselämä

McIlroy seurusteli vuosina 2011–2014 tanskalaisen tennispelaajan Caroline Wozniackin kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto
Profiili European Tourin virallisella sivustolla
Profiili PGA Tourin virallisella sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Tšekki
Prorastomus

| Prorastomus |
| --- | --- |

 Keskieoseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sireenieläimet Sirenia
Heimo::  †Prorastomidae
Suku::  †Prorastomus  Owen, 1855
Laji::  sirenoides
Kaksiosainen nimi
 † Prorastomus sirenoides  Owen, 1855 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Prorastomus sirenoides on sukupuuttoon kuollut sireenieläin, joka eli eoseeniepookin aikana Jamaikalla. Se oli Pezosiren portellin löytymiseen saakka vuonna 2001 alkeellisin tunnettu sireenieläin. Se on suvun Prorastomus ainoa edustaja, sekä suvun että lajin on määritellyt Richard Owen vuonna 1855.
Piirteet

Lajista on löydetty vain kallo sekä osa kylkiluista ja selkärangasta. Se oli luultavasti noin 1,5 metriä pitkä, Toisin kuin nykyiset sireenieläimet, se vietti luultavasti aikansa lähinnä maalla. Sillä oli paksu kuono ja sen kaksoiskruunullisista poskihampaista on päätelty sen syöneen pehmeitä kasveja.
Propyyliamiini

| Propyyliamiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Propanamiini
CAS-numero:  107-10-8
PubChem CID:  7852
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C3H9N
Moolimassa:  59,11 g/mol
Ulkomuoto:  väritön neste
Sulamispiste:  –83 °C (190 K)
Kiehumispiste:  48 °C (321 K)
Tiheys:  0,719 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Sekoittuu veteen
Propyyliamiini on orgaaninen yhdiste, joka luokitellaan primääriseksi amiiniksi. Aine on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön hygroskooppinen neste, jolla on tunnusomainen haju. Aine on helposti syttyvää ja sen vesiliuos on keskivahva emäs. Propyyliamiinin kemiallinen kaava on C3H9N ja rakennekaava CH3(CH2)2NH2. Propyyliamiinista käytetään myös nimiä n-propyyliamiini, 1-aminopropaani ja propanamiini. Aine syövyttää metalleja kuten alumiinia, kuparia, tinaa ja sinkkiä.
Propyyliamiinin moolimassa on 59,11 g/mol, sulamispiste –83 °C, kiehumispiste 48 °C, tiheys 0,719 g/cm3, taitekerroin 1,3875–1,3895, leimahduspiste < –37 °C, itsesyttymislämpötila 320 °C ja CAS-numero 107-10-8. Aine sekoittuu veteen.
Propyyliamiinin isomeeri on isopropyyliamiini.
Propyyliamiinia käytetään lääkeaineiden ja maatalouskemikaalien valmistuksessa ja laboratorioreagnessina.
Aiheesta muualla

Propyyliamiinin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: Propylamine (englanniksi)
ChemBlink: Propylamine (englanniksi)
Prosessiteollisuus

Prosessiteollisuus on yhteisnimitys teollisuuden haaroille, joissa jalostettava raaka-aine etenee erilaisesta fysikaalisesta ja kemiallisesta käsittelyvaiheesta toiseen.
Prosessiteollisuutta ovat muun muassa metsäteollisuus, kemianteollisuus, kaivosteollisuus, terästeollisuus, öljynjalostamot sekä selluloosa-, paperi- ja sementtitehtaat.
Prosessiteollisuuden perustutkinto on kemian alan sekä paperi- ja puualan yhteinen ammatillinen perustutkinto. Tutkinnon perusteet löytyvät Opetushallituksen verkkosivuilta.
Aiheesta muualla

Metsäteollisuus.fi
Proskenion

Amfiaraionin teatterin proskenionin jäänteet.
Proskenion (m.kreik. προσκήνιον, proskēnion, lat. proscenium/proscaenium) oli antiikin kreikkalaisessa teatterissa näyttämö, joka sijaitsi skenen (skēnē) eli näyttämörakennuksen etuosassa. Proskenionin sivuilla sijaivat usein paraskēniat eli näyttämörakennuksesta katsomoon päin työntyneet siipiosat.
Alun perin näyttelijät esiintyivät maan tasalla orkhestralla suoraan skenen edessä yhdessä kuoron (khoros) kanssa. Proskenion kehittyi viimeistään klassisen kauden jälkimmäisellä puoliskolla 300-luvun eaa. alussa. Tuolloin se korotettiin pylväiden varaan näyttämölavaksi. Proskenion sai nimensä siitä, että näyttämörakennus oli alun perin teltta, jossa säilytettiin teatterin varusteita. Esitys tapahtui teltan edessä, pro skēnion.
Proskenionin kehittymisen jälkeen näyttelijöiden toiminta siirtyi yhä enemmän sen päälle, samaan aikaan kun orkhestralle jääneet kuorot menettivät draamoissa merkitystään. Hellenistisellä kaudella proskenionin merkitys korostui, ja se kohosi yhä ylemmäs orkhestran tasosta. Lopulta proskenion kehittyi kaksikerroksiseksi, niin että alemmalla osalla oli katto ja ylempään johti useita ovia. Osa toiminnasta siirtyi ylös proskenionin katolle.
Roomalaisessa teatterissa proscaenium oli kreikkalaista proskenionia pitempi ja leveämpi, ja varustettu pulpettikatolla. Kattoon voitiin kiinnittää esirippu, jollaista kreikkalaisessa teatterissa ei käytetty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta proskenion Wikimedia Commonsissa
Propiolaktoni

| Propiolaktoni |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Oksetan-2-oni
CAS-numero:  57-57-8
PubChem CID:  2365
SMILES:  C1COC1=O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C3H4O2
Moolimassa:  72,062 g/mol
Sulamispiste:  –33,4 °C
Kiehumispiste:  162 °C (hajoaa)
Tiheys:  1,146 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 370 g/l (25 °C)
Propiolaktoni eli β-propiolaktoni (C3H4O2) on laktoneihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä. Aikaisemmin yhdistettä käytettiin myös desinfiointiaineena.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa propiolaktoni on väritöntä nestemäistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen, mutta myös hydrolysoituu veden vaikutuksesta 3-hydroksipropaanihapoksi. Propiolaktoni liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja kloroformiin. Propiolaktoni reagoi monien nukleofiilien kuten amiinien ja alkoholien kanssa ja näissä reaktioissa yhdisteen neliatominen rengas hajoaa. Propiolaktoni polymeroituu kuumennettaessa tai happojen tai emästen vaikutuksesta Propiolaktoni on karsinogeeninen eli syöpää aiheuttava yhdiste.
Valmistus ja käyttö

Propiolaktonia valmistetaan formaldehydin ja keteenin välisellä reaktiolla, jota katalysoivat Lewis-hapot kuten sinkkikloridi. Yhdistettä voidaan valmistaa myös 3-halogenipropaanihapoista. Propiolaktonia käytetään orgaanisen kemian synteeseissä ja siitä valmistetaan muun muassa hartseja, alaniinia ja muita yhdisteitä. Aine tappaa mikrobeja, minkä vuoksi sitä on käytetty desinfiointiaineena, mutta karsinogeenisuuden vuoksi tästä käytöstä on luovuttu.
Propamokarbi

| Propamokarbi |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Propyyli-N-[3-(dimetyyliamino)propyyli]karbamaatti
CAS-numero:  24579-73-5
PubChem CID:  32490
SMILES:  CCCOC(=O)NCCCN(C)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C9H20N2O2
Moolimassa:  188,27 g/mol
Sulamispiste:  64,3 °C (hydrokloridisuola)
Tiheys:  1,16 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Propamokarbi (C9H20N2O2) on karbamaatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa propamokarbi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja poolisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja asetoniin sekä hieman etyyliasetaattiin. Aineen fungisidiset ominaisuudet perustuvat soluseinän heikentymiseen ja läpäisevyyden kasvuun. Propamokarbi tehoaa vain munasieniin.
Propamokarbia valmistetaan N,N-dimetyylipropaani-1,3-diamiinin ja propyyliklooriformiaatin reaktiolla. Usein siitä tehdään hydrokloridisuola.
Propamokarbia käytetään muun muassa nurmien ja koristekasvien munasienitautien torjuntaan. Aine on hyväksytty käytettäväksi kasvinsuojeluaineena muun muassa Euroopan unionin alueella.
Aiheesta muualla

PubChem: Propamocarb (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Propamocarb (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Propamocarb (englanniksi)
Projekti 955

Borei-luokan sukellusveneiden kaaviokuva
Borei-luokan sukellusveneen malli
Projekti 955 "Borei" (ven. Борей, suom.  Pohjatuuli) (Nato-raportointinimi Borei) on Venäjän laivaston neljännen sukupolven ballistisin ohjuksin vatustettujen ydinsukellusveneiden muodostama alusluokka. Suunnitteluvaiheessa luokan projektikoodina oli 935 ennen sen muuttamista 955:ksi.
Suunnittelu

Uuden veneen suunnittelu aloitettiin 1996 ja ensimmäinen vene laskettiin vesille helmikuussa 2008. Sitä varten aloitettiin uuden ballistisen ohjuksen suunnittelu. Ohjuksen suunnittelu kuitenkin hylättiin ja se korvattiin Topol-M:n sukellusveneestä laukaistavalla versiolla, joka sai nimen Bulava (Nato-raportointinimi SS-NX-30). Vene suunniteltiin uudelleen uutta ohjusta varten, tässä yhteydessä myös projektikoodi muuttui. Borei-luokan veneet ovat ensimmäiset uudet strategiset ohjusveneet Venäjän laivastossa sitten Neuvostoliiton romahtamisen 1991 ja niiden oletetaan olevan palveluksessa aina 2040-luvulle.
Luokan alukset ovat 170 metriä pitkiä sekä uppoumaltaan pinta-ajossa 14 720 tonnia ja sukelluksissa 24 000 tonnia. Voimanlähteenä on yksi ОК-650В-ydinreaktori. Suurin nopeus veden alla on 25 solmua. Veneisiin piti sijoittaa sama määrä ohjuksia kuin Typhoon-luokan, 20 kpl, mutta määrää vähennettiin kuuteentoista Bulavan suuremman massan (36,8 tonnia) vuoksi. Veneet rakentaa Sevmašpredprijatije Severodvinskissa.
Vuoteen 2017 mennessä oli tarkoitus ottaa käyttöön kahdeksan venettä, joilla piti korvata käytöstä poistuvia Typhoon- ja Delta III -luokan veneitä.
Alukset

| # | Nimi | Kölinlasku | Vesillelasku | Palvelukseen | Laivasto | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| K-535 | Juri Dolgoruki | 2. marraskuuta 1996 | 12. helmikuuta 2008 | 10. tammikuuta 2013 | Pohjoinen laivasto |  |
| K-550 | Aleksandr Nevski | 19. maaliskuuta 2004 | 13. joulukuuta 2010 | 23. joulukuuta 2013 | Tyynenmeren laivasto |  |
| K-551 | Vladimir Monomah | 19. maaliskuuta 2006 | 30. joulukuuta 2012 | 19. joulukuuta 2014 | Tyynenmeren laivasto |  |
|  | Knjaz Vladimir | 30. heinäkuuta 2012 | 17. marraskuuta 2017 | 12. kesäkuuta 2020 | Tyynenmeren laivasto |  |
|  | Knjaz Oleg | 27. heinäkuuta 2014 | 16. heinäkuuta 2020 | 21. joulukuuta 2021 | Tyynenmeren laivasto |  |
|  | Generalissimus Suvorov | 26. joulukuuta 2014 | 24. joulukuuta 2021 | 29. joulukuuta 2022 | Pohjoinen laivasto |  |
|  | Imperator Aleksandr III | 18. joulukuuta 2015 | 29. joulukuuta 2022 | 30. marraskuuta 2023 | Tyynenmeren laivasto |  |
|  | Knjaz Požarski | 23. joulukuuta 2016 |  | 2023 | Pohjoinen laivasto |  |
|  | Maršal Žukov | 9. toukokuuta 2020 |  | 2026 (arvio) |  |  |
|  | Maršal Rokossovski | 9. toukokuuta 2020 |  | 2027 (arvio) |  |  |

Tätä luokkaa seuraavan luokan suunnittelu on jo aloitettu. Seuraajan, Arcturus-luokan ensimmäisen sukellusveneen suunnitellaan tulevan käyttöön vuonna 2037.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Projekti 955 Wikimedia Commonsissa
Federation of American Scientists: 935 Borei (englanniksi)
RIA Novosti: Borei-luokan esikoinen Juri Dolgoruki kuvissa (englanniksi)
Neuvostoliiton ja Venäjän strategiset ohjussukellusveneet (SSG, SSBN)
Projekti 644 (Whiskey Twin Cylinder) |
Projekti 665 (Whiskey Long Bin) |
Projekti 651 (Juliett) |
Projekti 629 (Golf)

Projekti 658, 658M, 658T, 658U (Hotel) | Projekti 659 (Echo I) | Projekti 675 (Echo II)

Projekti 667A "Navaga", "Nalim" (Yankee)

Projekti 667B "Murena" (Delta I) |
Projekti 667BD "Murena-M" (Delta II) |
Projekti 667BDR "Kalmar" (Delta III) |
Projekti 667BDRM "Delfin" (Delta IV)

Projekti 941 "Akula" (Typhoon)

Projekti 955 "Borei"
K-535, Juri Dolgoruki, koeajossa heinäkuussa 2010
Propaanihappoanhydridi

| Propaanihappoanhydridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Propanoyylipropanoaatti
CAS-numero:  123-62-6
PubChem CID:  31263
SMILES:  CCC(=O)OC(=O)CC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H10O3
Moolimassa:  130,14 g/mol
Sulamispiste:  -45 °C
Kiehumispiste:  168,1–168,4 °C
Tiheys:  1,011 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Propaanihappoanhydridi eli propionihappoanhydridi (C6H10O3) on karboksyylihappoanhydrideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä muun muassa propaanihapon estereiden ja amidien valmistamiseen.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa propaanihappoanhydridi on väritöntä nestettä. Yhdisteellä on erittäin voimakas pistävä haju. Propaanihappoanhydridi reagoi veden kanssa muodostaen propaanihappoa. Aine liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Propaanihappoanhydridin reaktiot ovat tyypillisiä karboksyylihappojen anhydrideille ja se esimerkiksi muodostaa alkoholien kanssa estereitä ja amiinien kanssa amideja. Propaanihappoanhydridi ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä ja voi aiheuttaa syövytysvammoja joutuessaan silmiin tai iholle.
Valmistus ja käyttö

Propaanihappoanhydridiä valmistetaan teollisesti joko kuumentamalla propaanihappoa noin 240 °C:n lämpötilaan ja tislaamalla muodostuva vesi pois tai propaanihapon ja propionyylikloridin välisellä reaktiolla. Muita tapoja ovat propionialdehydin hapetus koboltti- tai kupariasetaatin toimiessa katalyyttinä tai eteenin, hiilimonoksidin ja propaanihapon reaktio, jota katalysoivat nikkelikarbonyyli, nikkelijodidi tai kobolttijodidi.
Propaanihappoanhydridiä käytetään erityisesti propaanihapon esterien ja amidien valmistamiseen. Merkittäviä siitä saatavia estereitä ovat muun muassa eräät hajusteet sekä muovien pehmentiminä käytettävät selluloosan, öljyjen ja rasvojen esterit. Lisäksi yhdistettä käytetään väriaineiden, lääkkeiden ja alkydihartsien valmistamiseen.
Propiofenoni

| Propiofenoni |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-fenyylipropan-1-oni
CAS-numero:  93-55-0
PubChem CID:  7148
SMILES:  CCC(=O)C1=CC=CC=C1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C9H10O
Moolimassa:  134,17 g/mol
Sulamispiste:  18,6 °C
Kiehumispiste:  217,5 °C
Tiheys:  1,01 g/cm3
Liukoisuus veteen:  2 g/l (20 °C)
Propiofenoni (C9H10O) on aromaattisiin ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden aineiden valmistuksessa ja hajusteissa.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa propiofenoni on väritöntä tai vaaleankeltaista nestettä. Yhdisteellä on sille tyypillinen miellyttävä kukkaismainen tuoksu. Propiofenoni liukenee erittäin huonosti veteen, mutta huomattavasti paremmin useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin, bentseeniin ja tolueeniin. Yhdiste reagoi aromaattisille yhdisteille ja ketoneille tyypillisin tavoin.
Valmistus ja käyttö

Propiofenonia voidaan valmistaa bentseeniin ja propionyylikloridin tai propaanihapon välisellä Friedel–Crafts-asylointireaktiolla ja katalyyttinä käytetään alumiinikloridia. Toinen tapa on bentsoehapon ja propaanihapon välinen reaktio 440–520 °C:n lämpötilassa. Tässä reaktiossa katalyyttinä käytetään kalsiumasetaatin ja alumiinioksidin seosta.
Propiofenonia voidaan käyttää hajusteissa sekä hajukomponenttina että muiden tuoksujen vaikutusta voimistavana aineena. Muita käyttökohteita ovat käyttö polymerointiprosesseissa herkistimenä sekä lääkkeiden kuten efedriinin, fenyylipropanoliamiinin ja fenmetratsiinin valmistuksessa.
Proguaniili

| --- | --- |


Proguaniili
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(1E)-1-[amino-(4-kloorianiliino)metylideeni]-2-propan-2-yyliguanidiini
Tunnisteet
CAS-numero: 500-92-5
ATC-koodi: P01BB01
PubChem CID: 6178111
DrugBank: DB01131
Kemialliset tiedot
Kaava: C11H16N5Cl 
Moolimassa: 253,738
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 129 °C 
Liukoisuus veteen: 0,156 g/l 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 75 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: n. 20 h
Ekskreetio: Virtsan mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Proguaniili eli klorguanidi tai kloroguanidi (C11H16N5Cl) on biguanideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä malarian estolääkityksenä. Proguaniili on WHO:n julkaisemalla tärkeimpien lääkeaineiden listalla.
Ominaisuudet ja käyttö

Proguaniili on aihiolääke ja metaboloituu ihmisen maksassa vaikuttavaksi triatsiinirakenteiseksi yhdisteeksi. Proguaniili vaikuttaa inhiboimalla malarialoisioiden dihydrofolaattireduktaasia, minkä seurauksena malarialoisioiden tarvitseman foolihapon biosynteesi estyy. Yhdiste on tehokas erityisesti loision kehittyviä yksilöitä vastaan. Proguaniilia käytetään lähinnä malarian estolääkityksenä yhdessä klorokiinin tai atovakonin kanssa. Lääkitys aloitetaan muutama päivä ennen matkan alkua ja kestää noin viikon ajan matkan päättymisen jälkeen. Lääkkeen korkean hinnan vuoksi se on yleensä käytössä vain matkan ollessa lyhytkestoinen.
Haittavaikutukset

Proguaniili on yleisesti erittäin hyvin siedetty lääkeaine. Suurina annoksina haittavaikutuksia voivat olla pää- ja vatsakipu, huonovointisuus, ripulointi, ihottuma ja unettomuus.
Synteesi

Proguaniilia valmistetaan p-kloorianiliinista ja disyandiamidista, jotka reagoivat ensimmäisessä vaiheessa p-kloorifenyylidisyandiamidiksi. Tämä välituote reagoi toisessa vaiheessa isopropyyliamiinin kanssa proguaniiliksi.
Prováti (Lefkas)

| --- | --- |
Sijainti:  38°36′30″N, 20°56′19″E, Lefkas Lefkas, Jooniansaaret Kreikka
Saariryhmä:  Tilevoḯdes, Jooniansaaret
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,107 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Prováti (kreik. Προβάτι, kath.kreik. Προβάτιον, Provátion) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin, ja sijaitsee Joonianmeressä Kastóksen saaren koillispuolella itään Kálamoksen saaresta. Saaren pinta-ala on 0,107 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Prováti kuuluu Lefkaksen kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Prosodia

Prosodia on yleisnimitys puhutun kielen niille ilmiöille, jotka ainakin potentiaalisesti ylittävät yksittäisen äänteen alan eli voivat olla laajempia kuin yksittäinen äänne. Prosodiaan luetaan äänteiden ja lausumien keston sekä puhenopeuden (= temporaaliset eli aikaan liittyvät ominaisuudet), sävelkorkeuden ja sen muodon eli sävelkulun (= tonaaliset ominaisuudet), äänenvoimakkuuden ja äänenlaadun (= dynaamiset ominaisuudet) sekä äänensävyn ja -värin tapaiset ilmiöt.
Kuten Ilse Lehiste on huomauttanut, prosodian voi joko yrittää määritellä tai esittää ominaisuuksien luettelona (kuten yllä). Kummassakin tavassa on heikkoutensa. Jos prosodian määrittelee puheesta erotettavan segmentin eli äänteen rajat ylittäviksi ilmiöiksi, keston, sävelkorkeuden jne. tapaiset ilmiöt eivät ole prosodisia, kun ne toteutuvat yksittäisessä äänteessä; ja kääntäen, kielissä esiintyy myös segmentaalisiksi katsottuja ilmiöitä kuten assimilaatioita niin, että ne joissakin tapauksissa koskevat pidempää äännejaksoa. Esimerkiksi konsonanttiyhtymien soinnillistuminen tai soinnitontuminen venäjässä tapahtuu niin, että konsonanttiyhtymän viimeinen konsonantti määrää koko yhtymän soinnin. Pelkän luettelon antaminen prosodisiksi katsottavista kielenpiirteistä ei kuitenkaan vaikuta tieteen kannalta riittävän täsmälliseltä.
Käytännössä prosodian määritelmä ja prosodisiksi katsottujen ominaisuuksien luettelo täydentävät toisiaan. Vaikka ensin prosodiset piirteet määriteltäisiin vähintään kahdessa äänteessä esiintyviksi ilmiöiksi, ne tämän jälkeen yleensä luetellaan määritelmästä riippumatta. Yksi toistuva ratkaisu on lisätä määritelmään sana usein tai tavallisesti: prosodisia ovat ominaisuudet, jotka usein tai tavallisesti esiintyvät äännettä laajempina (esim. ).
Osa prosodiasta katsotaan kielelliseksi eli lingvistiseksi, osa paralingvistiseksi eli kielen mukana kulkevaksi mutta ei-kielelliseksi. Edellisellä tarkoitetaan kielenpiirteitä, jotka erottavat sanan tai pidemmän lausuman merkityksiä toisistaan, jälkimmäisellä taas piirteitä, jotka vaikuttavat ainoastaan sanotun sävyyn tai tulkintaan. Kirjoitetussa kielessä etenkään paralingvistinen prosodia ei näy kuin pieneltä osin: usein välimerkit tai erilliset ääntömerkit tai eri tehosteiden kuten kursiivin tai lihavoinnin käyttö toimivat prosodisten vihjeiden tavoin lauserakenteen tai kirjoittajan tarkoituksen selventäjinä.
Jotkut suomalaiset tutkijat ovat käsitteellisesti halunneet vielä erottaa prosodian ja prosodiikan esimerkiksi siten, että prosodia viittaisi prosodisten ominaisuuksien runousopilliseen tai paralingvistiseen, prosodiikka nimenomaan kielelliseen käyttöön. Nykyisin prosodiikka-termiä ei enää juuri tapaa, vaan se on yleisesti korvautunut prosodialla.
Prosodiset ominaisuudet

Prosodiset eli suprasegmentaaliset ominaisuudet  ovat eräitä sanojen ja lauseiden merkityksiä luovia ominaisuuksia segmentaalifoneemien rinnalla. Termi suprasegmentaali(nen) nimessä viittaa siihen, että puhevirrasta ominaisuuksia ei ole mahdollista segmentoida eli tiukasti lineaarisesti erotella kuten esimerkiksi kirjoituksesta kirjaimia (grafeemeja); jotkut tutkijat kuitenkin vastustavat termiä, koska se tuntuu asettavan segmentaalisen tason kielen tai kielenpuhujan kannalta prosodista perustavammaksi.
Prosodiset ominaisuudet jaetaan useimmiten kolmeen tai neljään pääryhmään: 1) temporaaliset eli aikaan liittyvät ominaisuudet: kesto, kvantiteetti, tempo eli puhenopeus, 2) tonaaliset eli puhesäveleen liittyvät ominaisuudet: tooni (sanasävel, korko) ja intonaatio (lausesävel, sävelkulku) ja 3) dynaamiset eli puheen havaittuun voimakkuuteen liittyvät ominaisuudet: paino tai sana- ja lausepaino (aksentti). Joskus omaksi pääryhmäkseen esitetään myös 4) puheen rytmiset ominaisuudet.
Prosodisten ominaisuuksien takana ovat fysikaaliset tai akustiset ominaisuudet, joihin ne perustuvat ja joiden avulla ne toteutuvat: aika, intensiteetti ja taajuus, joita kutsutaan mm. prosodisten ominaisuuksien foneettisiksi korrelaateiksi. Fysikaalisten ja ihmishavaintoon pohjautuvien ominaisuuksien suora ei ole suora eikä yksi yhteen. Joissakin tapauksissa eri ominaisuudet myös sisältävät toisensa: esimerkiksi koska taajuus on ajan käänteisluku ( f=1/t , missä  t on aika), kesto ja taajuus eivät voi olla täysin riippumattomia toisistaan.
Suomessa edellä mainituilla ominaisuuksilla ei ole kestoa lukuun ottamatta fonologista eli merkityksiä erottavaa tehtävää. Niin sanotuissa sävelkielissä sanan merkitys muuttuu sävelkulkunsa mukaan eli sävelkulku on niissä distinktiivinen eli merkityksiä erottava fonologinen ominaisuus. Esimerkiksi mandariinikiinassa sanalla voi olla nouseva, laskeva, nouseva-laskeva tai tasainen sävelkulku, ja kukin näistä erottaa sanoja toisistaan siinä kuin segmentaaliset äänteetkin.
Toisaalta myös kvantiteettikielissä kuten suomessa, joissa sanat eroavat toisistaan äänteiden pituuden mukaan, kestoeron voisi analysoida myös prosodiseksi, jopa sanasävelestä aiheutuvaksi. Suomen kieliopin kuvauksissa on yleensä kuitenkin päädytty ns. identiteettiryhmätulkintaan, jossa pitkän äänteen – niin vokaalin kuin konsonantinkin – muodostaa kaksi peräkkäistä samaa foneemia.