stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Parkano
Nähtävyydet, luontoretkeilykohteet ja tapahtumat > Luontoretkeilykohteet

Kaidatvedet kuuluvat Natura 2000 -alueeseen. Järviketjun rannat ovat kallioisia ja jylhiä. Kaidatvedet on retkeily- ja kalastusalue 10 kilometrin päässä Parkanon kaupungin keskustasta. Maisemalautta Vesipääsky risteilee Kaidoillavesillä.
Alkkianvuori nousee 201 metrin korkeuteen meren pinnan yläpuolelle. Erikoisuutena ovat jääkauden jälkeisistä meri- ja järvivaiheista kertovat rantakivikot. Aluetta hoitaa Metsähallitus ja Järvi-Suomen Luontopalvelut. Alkkianvuori sijaitsee Kuivasjärvellä valtatie 3 länsipuolella; Parkanon keskustasta Alkkianvuorelle on matkaa noin 28 km,
Häädetkeidas muodostuu rämesoista sekä luonnonmetsistä, josta noin kolmasosa on jo suojeltu luonnonpuistona. Häädetkeidas sijaitsee Parkano-Karviantien 274 varrella Parkanon ja Karvian rajalla, Parkanon keskustasta sinne on matkaa vajaa 24 km.
Seitsemisen kansallispuisto on luonnonsuojelualue Ylöjärven Länsi-Aureessa ja Ikaalisten rajamailla. Siellä on merkittyjä reittejä ja luontopolkuja. Seitsemisen luontokeskus tarjoaa majoitusta kansallispuiston ulkoilu- ja retkeilymaastojen välittömässä läheisyydessä. Seitsemisen kansallispuisto on perustettu vuonna 1982 ja sitä hoitaa Metsähallitus. Parkanon keskustasta sinne on matkaa vajaa 33 km Parkano-Kurutien 332 kautta. Paroonin taival -niminen vaellusreitti kulkee Parkanosta Aurejärven kautta Seitsemisen kansallispuistoon.
Nähtävyydet, luontoretkeilykohteet ja tapahtumat > Tapahtumat

Toripäivä on perinteinen tapahtuma perjantaisin Parkanossa. Parkanon tori sijaitsee pääkadun varrella vanhassa keskustassa.
Art Festivo – musiikki- ja kulttuuritapahtumaa on vietetty vuodesta 1994 lähtien Parkanossa ja Kihniössä. Tarjolla on monipuolisia elämyksiä kaikenikäisille kulttuurista kiinnostuneille.
Pirkanmaan Erämessut on koko perheen tapahtuma Parkanossa.
Kesäisin Parkanon kaupungin keskustan puistoihin ja katujen varsille levittäytyy ITE-taidetta.
Käenkoskikeskuksen pihapiirissä sijaitsee kesäteatteri Parkka järvimaisemien lähettyvillä. Se on esittänyt vuosien saatossa lukuisia näytelmiä.
Nähtävyydet, luontoretkeilykohteet ja tapahtumat > Parkanon liikuntapaikkoja

Parkanon jäähallissa toimii Parkanon Kiekko ry, joka on perustettu 1983. Toiminta-ajatuksena oli tarjota lapsille ja nuorille mahdollisuuden harrastaa jääkiekkoa sekä auttaa jokaista lasta ja nuorta kehittymään toiveidensa ja kykyjensä edellyttämällä tavalla.
Parkanon Urheilutalo rakennettiin vuonna 1978 ja peruskorjattiin 2000. Se sijaitsee Pahkalan kaupunginosassa vesitornin vieressä. Urheilutalo on liikuntapaikka, tanssipaikka, konserttipaikka ja erilaisten tapahtumien järjestyspaikka. Urheiluhallissa voi pelata erilaisia palloilulajeja tai treenata kunto- ja painonnostosalissa.
Parkanossa on 3 urheilukenttää: Pahkalanniemi, Koulukeskus ja Viinikka.
Parkanossa on yksityisiä hevosharrastajia ja talleja. Parkanon Ratsastajat ry on aktiivinen parkanolainen vuonna 1984 alkanut ratsastusurheiluseura.
Ikaalisten Golfin maalaiskenttä sijaitsee Ikaalisten Riitialassa, noin 14 kilometrin päässä Parkanon keskustasta.
Nähtävyydet, luontoretkeilykohteet ja tapahtumat > Koskikalastus

Kalaisa Viinikanjoki virtaa Parkanon keskustaajaman ääressä. Joen pituus on 4 km, joista ylimmät 3 km kuuluvat Viinikanjoen erityiskalastusalueeseen. Parkanon Urheilukalastajat ry ylläpitää sen kalanhoitoa. Joen luontaiseen kalastoon kuuluvat taimenen ja kivisimpun lisäksi ahven, hauki, kuha, särkikalat, made ja kuore. Tietoa kalastusluvista ja säännöistä löytyy Parkanon Urheilukalastajien kotisivuilta.
Vahojärven osakaskunnan alueella luvan edellyttämät kosket ovat: Vesakoski, Lierunkoski, Riihikoski ja Lehtiniemenkoski. Koskien välinen jokialueen pituus on 2 km. Tärkein saaliskala on taimen. Tietoa Vahojärven osakaskunnan alueen koskikalastusluvista Vahojärven kotisivuilta.
Kulttuuri > Murre

Parkanon alueella puhutun kielen perustana on yläsatakuntalainen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Parkanon murre kuuluu yläsatakuntalaisen murteen pohjoisryhmään, joka on lähellä eteläpohjalaisia murteita.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Parkanon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianlihakeitto, lipeäkalakeitto, paistinjuusto ja Parkanon pernakakkoselvennä.
Tunnettuja Parkanossa syntyneitä tai asuneita henkilöitä > Metsäjohtajat

Hannu Raitio, ylijohtaja, FT
Gustaf Wrede af Elimä, metsänhoitaja, Parkanon paroni
Tunnettuja Parkanossa syntyneitä tai asuneita henkilöitä > Valtiomiehet ja poliitikot

Ivar Alanen, kansanedustaja
Aulis Juvela, kansanedustaja
Kari Kärkkäinen, kansanedustaja
Yrjö Pulkkinen, kansanedustaja
Tero Rönni, kansanedustaja
Walto Tuomioja, kansanedustaja
Eino Yliruusi, poliitikko
Tunnettuja Parkanossa syntyneitä tai asuneita henkilöitä > Designerit

Kari Asikainen, sisustusarkkitehti
Pertti Hakamäki, arkkitehti
Germund Paaer, graafinen suunnittelija
Tunnettuja Parkanossa syntyneitä tai asuneita henkilöitä > Kulttuurihenkilöt

Signe Brander, valokuvaaja
Martti Katajisto, näyttelijä
Jenni Janakka, kirjoittaja ja puhetaiteilija
Anelma Järvenpää-Summanen, kirjailija
Pauli Pentti, elokuva-alan toimija
Erkki Rajamäki, bassobaritoni
Raimo Roiha, pianisti ja säveltäjä
Sinikka Räike o.s. Ylitörmä, kuvanveistäjä ja taidemaalari
Satu Salonen, tietokirjailija
Saija Varjus, tangokuningatar
Tunnettuja Parkanossa syntyneitä tai asuneita henkilöitä > Urheilijat

Tero Järvenpää, keihäänheittäjä
Johanna Lehtinen o.s. Risku, kestävyysjuoksija
Heikki Leppänen, yleisurheilija
Toni Rajala, jääkiekkoilija
Kai Suikkanen, jääkiekkovalmentaja
Esa Utriainen, keihäänheittäjä, valmentaja
Annmari Viljanmaa, maastohiihtäjä
Tunnettuja Parkanossa syntyneitä tai asuneita henkilöitä > Kauneuden ammattilaiset

Tiina Jylhä, yrittäjä
Tunnettuja Parkanossa syntyneitä tai asuneita henkilöitä > Muut

Raja-Jooseppi (henkilö), erakko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Parkano Wikimedia Commonsissa
Parkanon kaupunki
Parkanon kaupungin karttapalvelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Parkanon harrastustoiminta
Parkanon kaupungikirjasto
Parkanon koulukampus
Parkanon Yrittäjät (Arkistoitu – Internet Archive)
Tilastokeskus – Parkanon avainluvut
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Viitasalo, Väinö (toim.): Parkanon keskusalueiden kyläkirja: Parkano käsittäen Kanan, Kivelän, Raiskionrannan, Käenmäken ja Rantalan eli Pappilan. Omakustanne, 2008.
| n k Pirkanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Akaa  Hämeenkyrö  Ikaalinen  Juupajoki  Kangasala  Kihniö  Kuhmoinen  Lempäälä  Mänttä-Vilppula  Nokia  Orivesi  Parkano  Pirkkala  Punkalaidun  Pälkäne  Ruovesi  Sastamala  Tampere  Urjala  Valkeakoski  Vesilahti  Virrat  Ylöjärvi 
Entiset kunnat:  Aitolahti  Akaa  Eräjärvi  Ikaalisten epäitsenäinen kauppala  Ikaalisten maalaiskunta  Karkku  Keikyä  Kiikka  Kiikoinen  Kuhmalahti  Kuru  Kylmäkoski  Luopioinen  Längelmäki (osa)  Messukylä  Mouhijärvi  Mänttä  Pohjaslahti  Sahalahti  Suodenniemi  Suoniemi  Sääksmäki  Teisko  Toijala  Tottijärvi  Tyrväntö (osa)  Tyrvää  Vammala  Viiala  Viljakkala  Vilppula  Äetsä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Teräksinen vesitorni pystytettiin Pahkalan kaupunginosaan 1970. Vesitorni on 40 metriä korkea ja vetoisuus 600 kuutiota.
Parkano vuoden 2008 joulukuussa.
Parkanon kirkko ja kellotapuli.
Parkanon keskustan hautausmaan sankarihautoja
Helluntaiseurakunnan tilat elokuussa 2006.
Parkanon rautatieasema
Pesäpallon miesten Mestaruussarjan kausi 1977

Pesäpallon SM-sarja 1977. Imatran Pallo-Veikot voitti Suomen mestaruuden. Cup -kilpailussa Kouvolan Pallonlyöjät voitti finaalissa Seinäjoen Maila-Jussit juoksuin 5–1.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imatran Pallo-Veikot | 22 | 15 | 3 | 4 | 160–84 | 33 |
| Jyväskylän Kiri | 22 | 15 | 1 | 6 | 169–95 | 31 |
| Kouvolan Pallonlyöjät | 22 | 12 | 3 | 7 | 157–98 | 27 |
| Hyvinkään Tahko | 22 | 12 | 1 | 9 | 148–132 | 25 |
| Kankaanpään Maila | 22 | 11 | 2 | 9 | 118–108 | 24 |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 22 | 11 | 2 | 9 | 104–113 | 24 |
| Vimpelin Veto | 22 | 10 | 3 | 9 | 118–128 | 23 |
| Alajärven Ankkurit | 22 | 9 | 2 | 11 | 137–146 | 20 |
| Nurmon Jymy | 22 | 9 | 1 | 12 | 110–131 | 19 |
| Jyväskylän Lohi | 22 | 8 | 2 | 12 | 102–139 | 18 |
| Oulun Lippo | 22 | 7 | 1 | 14 | 154–183 | 15 |
| Ulvilan Pesä-Veikot | 22 | 2 | 1 | 19 | 81–201 |   5 |
Kolme viimeistä joukkuetta putosi sarjasta. Tilalle nousivat suomensarjan lohkovoittajat Kiteen Urheilijat, Ilmajoen Kisailijat ja Helsinki-Pesis.
IPV: Jarmo Lipsanen, Teijo Kytösalmi, Matti Rapo, Ilpo Kytösalmi, Vesa Lipsanen, Jorma Lippojoki, Kari Uosukainen, Pentti Lipponen, Veli-Matti Aitala, Kari Stenberg, Jouko Hujanen, Rauli Rapo. Valmentaja: Olli Kokko. huoltaja: Lauri Oinonen.
Mestaruussarja > Ottelut

| ↓ koti /vieras → | IPV | JK | KPL | HT | KM | SMJ | ViV | AA | NJ | JLo | OuL | UPV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imatran Pallo-Veikot |  | 10–6 | 3–4 | 6–8 | 3–6 | 8–4 | 6–1 | 11–1 | 9–1 | 8–0 | 7–6 | 11–3 |
| Jyväskylän Kiri | 3–3 |  | 7–6 | 4–6 | 9–5 | 10–0 | 18–5 | 8–4 | 7–4 | 6–0 | 15–2 | 9–3 |
| Kouvolan Pallonlyöjät | 2–0 | 5–4 |  | 5–5 | 5–5 | 0–5 | 17–6 | 17–10 | 11–4 | 12–2 | 12–7 | 16–1 |
| Hyvinkään Tahko | 3–6 | 12–5 | 9–8 |  | 9–2 | 4–6 | 3–15 | 11–8 | 11–13 | 7–6 | 10–3 | 12–3 |
| Kankaanpään Maila | 6–8 | 2–5 | 5–1 | 4–3 |  | 10–1 | 7–3 | 14–5 | 5–4 | 6–9 | 7–3 | 13–7 |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 1–5 | 4–6 | 3–3 | 4–2 | 4–5 |  | 4–0 | 3–2 | 5–0 | 9–1 | 4–4 | 10–2 |
| Vimpelin Veto | 8–8 | 8–5 | 5–4 | 6–2 | 5–1 | 9–4 |  | 4–4 | 6–5 | 5–4 | 6–3 | 4–4 |
| Alajärven Ankkurit | 3–8 | 0–8 | 5–4 | 12–4 | 9–5 | 13–4 | 8–5 |  | 12–7 | 4–4 | 9–11 | 12–4 |
| Nurmon Jymy | 3–5 | 3–2 | 2–5 | 3–6 | 4–4 | 7–9 | 5–3 | 1–6 |  | 6–2 | 2–1 | 4–3 |
| Jyväskylän Lohi | 6–6 | 3–13 | 1–10 | 5–2 | 1–3 | 12–6 | 8–6 | 5–3 | 1–7 |  | 7–5 | 9–1 |
| Oulun Lippo | 5–18 | 9–12 | 5–3 | 5–14 | 8–2 | 5–8 | 8–1 | 4–6 | 12–15 | 12–6 |  | 15–6 |
| Ulvilan Pesä-Veikot | 4–11 | 1–7 | 4–7 | 3–5 | 2–1 | 5–6 | 0–7 | 4–1 | 6–10 | 2–10 | 13–21 |  |
Palkinnot

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pesäpalloilija | Kalevi Luoma | Jyväskylän Kiri |
| Vuoden lukkari | Mauri Pyhälahti | Seinäjoen Maila-Jussit |
| Lyöjäkuningas | Pekka Harjula | Kouvolan Pallonlyöjät |
| Kärkilyöjä | Kalevi Luoma | Jyväskylän Kiri |
| Etenijäkuningas | Pekka Sihvonen | Jyväskylän Lohi |
| Tehopelaaja | Pekka Peltomäki | Alajärven Ankkurit |
| Vuoden naispesäpalloilija | Riitta Mikkola | Seinäjoen Maila-Jussit |
| Vuoden naislukkari | Riitta Mikkola | Seinäjoen Maila-Jussit |
| Lyöjäkuningatar | Inka-Leena Lylymäki | Jyväskylän Kiri |
| Etenijäkuningatar | Maija Palosaari | Vetelin Urheilijat |
| vuoden tuomari | Jarmo Kokkonen |  |
| Fair Play -joukkue |  | Jyväskylän Kiri |
Karismaattinen liike

Karismaattinen liike eli karismaattinen kristillisyys on ekumeeninen kristillinen liike, joka korostaa sellaisia ilmiöitä, jotka ovat Uuden testamentin armolahjojen ilmentymiä. Karismaattinen liike läpäisee eri kirkkokuntia ja yhteiskuntaluokkia. Helluntailaisperäisen ja prostestanttisen kristillisyyden ohella karismaattinen kristillisyys on saanut vahvan jalansijan myös esimerkiksi katolisen kirkon piirissä. Yleisimmin karismaattisuudella viitataan kuitenkin helluntailais-karismaattiseen kristillisyyteen.
Karismaattiselle kristillisyydelle on ominaista Pyhän Hengen toiminnan korostaminen, jumalallisen läsnäolon kokemus sekä spontaani ja epämuodollinen uskonnonharjoittamisen tyyli. Keskeistä ovat Raamatun korinttolaiskirjeessä mainitut armolahjat. Eri karismaattisten kirkkojen, liikkeiden ja suuntausten painotukset ovat erilaisia. Karismaattisuuden käsite tulee kreikan armolahjaa tarkoittavasta sanasta kharisma.
Karismaattisen kristillisyyden kehitys voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen: helluntailaisuuden syntyyn ja leviämiseen, karismaattisuudeen laajentumiseen perinteisten kirkkokuntien pariin sekä uuskarismaattisuuteen. Karimaattista liikehdintää on tapahtunut myös eri mantereilla ja niiden välillä. Viime vuosikymmeninä yksi karismaattisuuden näkyvä ilmentymä on ollut maailmanlaajuisesti levinneet megakirkot.
Helluntailais-karismaattisiin seurakuntiin ja liikkeisiin kuului vuonna 2021 yli 655 miljoonaa jäsentä, mikä on yli neljäsosa maailman noin kahdesta miljardista kristitystä. Center for the Study of Global Christianity-keskuksen mukaan näistä noin 305 miljoonaa kuului karismaattisiin seurakuntiin ja liikkeisiin. Erityisen voimakasta karismaattisen kristillisyyden kasvu on Latinalaisessa Amerikassa, Afrikassa ja Kaakkois-Aasiassa.
Oppi

Raamatun mukaanlähde? armolahjat ovat Jumalan antamia erityistaitoja hengelliseen palveluun. Tunnetuimpiakenen mukaan? armolahjoja ovat kielilläpuhuminen, profetoiminen ja rukouksella parantaminen. Kielilläpuhuja puhuu vieraalla kielellä tai niin sanotulla enkelien kielellä, jonka joku toinen voi tulkita kuulijoiden ymmärtämälle kielelle. Profetoiminen tarkoittaa Jumalan tahdon tai sanojen tuomista jollekulle, joillekin tai johonkin tilaisuuteen. Karismaatikkojen mukaan yleisimpiä parantamisilmiöitä ovat jalkojen pidentämisetkenen mukaan?selvennä tai muut selvästi havaittavat muutokset. Ilmiön yleisyydestäkenen mukaan? huolimatta siitä on varsin vähän lääketieteellisiä tutkimuksiaselvennä.lähde?
Profetian, tiedonsanan, ilmestyksen, kielilläpuhumisen tai kielten selityksen kautta karismaatikot katsovat saavansa Jumalalta selkeitä viestejä siitä, miten heidän tulisi elää tai toimia. Osassa uudempaa karismaattista liikehdintää katsotaan Pyhällä Hengellä täyttymisen ilmenevän esimerkiksi ”pyhänä nauruna”, erilaisena nykimisenä, kaatumisena (ks. Niilo Yli-Vainio) tai juopumisen kaltaisena tilana.
Karismaattinen liike, samoin kuin muu herätyskristillisyys, korostaa konkreettisen, henkilökohtaisen jumalasuhteen merkitystä. Karismaattinen liike opettaa yleisesti, että Jumala voi puhua yksittäiselle kristitylle ja johdattaa rukouksen kautta elämässä oikeaan suuntaan. Toisin kuin monissa muissa herätysliikkeissä, ihmisestä jolla on armolahja, voi tulla karismaattisissa ryhmissä tärkeä Jumalan sanan ja tahdon tulkitsija. Tämä voi olla hyvä asia mutta voi myös aiheuttaa epätervettä vallankäyttöä seurakunnassa.
Positiivisen käsityksen mukaan karismaattisuuteen liittyy valoisa elämänasenne ja kokemus siitä, että Jumala lahjoittaa uskovalle ilon ja rauhan Pyhän Henkensä välityksellä. Negatiivisen käsityksen mukaan taas karismaatikko on henkilö, joka antautuu liiaksi tunteiden ja subjektiivisuuden valtaan uskonelämässään.
Karismaattinen liike ei ole opillinen liike vaan laaja-alainen ekumeeninen karismaattisuutta korostava herätysliike, joka pyrkii vaikuttamaan karismaattisten armolahjojen leviämisessä ja uudistamaan seurakuntia yli kaikkien seurakunta- ja kirkkokuntarajojen. Sakramenteissa karismaattiseen liikkeeseen kuuluvat noudattavat samanlaisia käytäntöjä kuin emäkirkkonsa, tai jos kyseessä on allianssipohjainen yhteisö, niin pidättäytyvät niistä turhien oppiriitojen välttämiseksi.
Historia > Tausta

Vaikka nykyaikaisen karismaattisen liikkeen synty usein ajoitetaan 1960-luvulle Yhdysvaltoihin, ammensivat nuo liikkeet paljon vanhemmasta amerikkalaisesta maallikkosaarnaajaperinteestä. Jo ennen itsenäistymistä Amerikan siirtokunnissa saavuttivat suosiota erilaiset hurmoshenkiset ja karismaattiset saarnaajat. Englantilainen saarnaaja George Whitefield kiersi runsaasti siirtokunnissa vaatimassa syntisiltä parannuksen tekoa. Hänen kuuluisin Amerikan-matkansa tapahtui 1739. Samoin kuin muut johtavat herätyssaarnaajat – muun muassa Jonathan Edwards Uudessa Englannissa ja Theodore Freylinghuysen New Jerseyssä – Whitefield julisti, että kaikki uskovat kristityt voivat kokea ”uudestisyntymisen”, jos he todella antavat sielunsa Kristukselle. Vaikka Whitefield puhui enemmän Jumalan rakkaudesta kuin helvetin kauhuista, kaikui hänen kantava äänensä kuin tuomion pasuuna syntisten korvissa. Ihmisiä kertyi tuhatmäärin kuulemaan virallisten kirkkojen ulkopuolella pidettyjä tulisia saarnoja. Whitefield tehosti julistustaan hurjalla naurulla, laulamalla kesken kaiken, rajuilla kädenliikkeillä ja pyörähdyksillä, jotka pian saivat hänen kuulijansa huudahtelemaan, tanssimaan ja kiemurtelemaan maassa. Tämä tulkittiin Herran hengen tarttumiseksi heihin.
Kääntymysten määrä paisui kaikkialla, minne Whitefield saapui. Aikakautta kutsutaan Yhdysvaltain historiassa ”suureksi herätykseksi” (”The Great Awakening”). Silti tämä ensimmäinen laaja uskonnollinen joukkoliike paloi pian loppuun. Se jätti kuitenkin amerikkalaiseen uskonnolliseen elämään vahvan tunnepohjaisen sävyn, ja siitä tuli esikuva myöhemmille herätysliikkeille, jotka ovat uudistaneet uskontoa Amerikassa ja nykyisin myös maailmanlaajuisesti.
Historia > Nykyisen karismaattisen liikkeen synty

Karismaattisen liikkeen katsotaan saaneensa alkunsa vuonna 1959 Kaliforniasta, Los Angelesin lähellä olevasta Van Nuyisin episkopaaliseurakunnasta. Liike herätti syntyaikanaan huomiota seurakunnassa ilmenneiden armolahjojen ja kielillä puhumisen vuoksi. Aikaisemmin nämä ilmiöt olivat tulleet esille pääasiassa vain helluntaiherätyksessä. Karismaattisen liikkeen keulakuvaksi nousi Van Nuyisin episkopaalisen Pyhän Markuksen korkeakirkollisen kirkon kirkkoherra Dennis Bennett, joka joutui eroamaan kirkostaan, kun oli kertonut kärsimyssunnuntaina huhtikuussa 1960 pitämässään kokouksessa täyttyneensä Pyhällä Hengellä. David J. du Plessis oli myös keskeinen vaikuttaja karismaattisessa liikkeessä. Bennett siirtyi Seattleen toisen episkopaaliskirkon papiksi ja saarnasi kokemuksistaan. Kirkko kasvoi varsin nopeasti, ja Bennett sai julkisuutta Newsweek- ja Time-lehdissä. Hän kirjoitti kokemuksistaan kirjan nimeltä Aamulla kello yhdeksän.
1960-luvulla karismaattisen liikkeen syntymiselle loivat maaperää karismaattiset kansainvälisesti tunnetut uskolla parantajat, kuten Oral Roberts, T. L. Osborn ja Kathryn Kuhlman. David Wilkersonin Risti ja linkkuveitsi ja John L. Sherill He puhuvat uusilla kielillä kirjat avasivat myös tietä karismaattiselle herätykselle. Liike sai runsaasti julkisuutta, kun tunnettuja julkisuuden henkilöitä, kuten muusikot Pat Boone ja Johnny Cash, liittyi mukaan siihen.
Täyden evankeliumin liikemiesten kansainvälinen veljesliitto (The Full Gospel Business Men's Fellowship International) on eri kirkkokuntiin kuuluvien kristittyjen liike- ja ammattimiesten ryhmä, jonka tarkoituksena on julistaa ”täyttä evankelista sanomaa henkikasteesta, jonka todisteena on kielilläpuhuminen”. Tämä ryhmä on erityisen paljon myötävaikuttanut karismaattisen herätyksen leviämiseen eri kirkkokuntiin.
Karismaattinen herätys oli yleensä rajoittunut protestanttisiin kirkkoihin vuoteen 1967 asti. Vuonna 1962 pidetty Vatikaanin toinen kirkolliskokous laati Pyhän Hengen työhön ja armolahjoihin positiivisesti suhtautuvan linjavedon. Katolisen kirkon karismaattinen herätys sai alkunsa siitä, kun kolmessa Yhdysvaltojen katolisessa yliopistossa joukko professoreja ja ylioppilaita oli kokoontunut pitkän ajan kuluessa rukoilemaan sekä tutkimaan apostolien tekoja.
Pittsburgissa sijaitsevan katolisen Duquesnen yliopiston professori Ralf Keifer ja professori William Storeyh olivat lukeneet David Wilkersonin Risti ja linkkuveitsi -kirjan sekä John L. Sherill kirjan He puhuvat uusilla kielillä. Nämä kirjat olivat tehneet heihin suuren vaikutuksen, olivat saaneet heidät kaipaamaan Pyhän Hengen täyteyttä. Keifer ja Storeyh ottivat yhteyttä karismaattisten protestanttien ryhmään ja saivat kokea henkikastekokemuksen ja kielilläpuhumisen, jonka vaikutuksesta karismaattinen liike alkoi katolisten keskuudessa.
Vaikutus tunnustuskunnittain > Luterilaisuus

Suomen luterilaisten keskuudessa karismaattinen liike levisi nopeasti helluntailaisen saarnaaja Niilo Yli-Vainion vuonna 1977 alkaneen suurkokoustoiminnan saaman suuren julkisuuden kautta. Ensimmäiset uutiset luterilaisen kirkon karismaattisesta liikkeestä ilmestyivät lehtiin vuonna 1978, jolloin lehdet kirjoittivat: ”Nyt kaatuu kirkossakin.” Vuonna 1995 karismaattista toimintaa oli 13 prosentissa luterilaisista seurakunnista.
Luterilaisen kirkon sisällä esiintyvä karismaattinen liike on tunnettu vuodesta 1978 lähtien nimellä Hengen uudistus kirkossamme. Toimintaa tukemassa ovat Kansan raamattuseura, Kansanlähetys ja Suomen raamattuopisto. Järjestöön kuuluu noin 2 000 jäsentä, ja järjestön lehtenä toimii Kädenojennus-lehti.
Suomessa karismaattinen herätys otettiin myönteisesti vastaan luterilaisten keskuudessa. Arkkipiispa Mikko Juva antoi myönteisiä lausuntoja herätyksestä muun muassa Suomen Kuvalehden sivuilla. Samoin uuteen herätykseen suhtautui Pirkkalan kirkkoherra Erkki Pennanen todeten, että rakkaus on uuden herätyksen tuntomerkki eivätkä kaatumiset ja kielilläpuhumiset, vaikka niihin kiinnitetäänkin eniten huomiota.
Karismaattisen liikkeen vaikutuksesta karismaattisen herätyksen vastaanottaneet kirkot saivat runsaasti uusia kävijöitä.
Leo Meller on voimakkaasti vaikuttanut karismaattisen liikkeen leviämiseen Suomessa järjestämällä karismaattisia kokouksia 1970-luvulla. Leo Meller kutsui toukokuussa 1972 Jim Palosaaren ja 40 Jeesus-liikkeen edustajaa Suomeen. Hakaniementorilla pidettiin ulkoilmakokous, ja sitten osallistujat marssivat Taivallahden kirkkoon. Jim Palosaari, jota kutsuttiin parrakkaaksi hippijohtajaksi, antoi Jeesus-liikettä koskevan haastattelun Helsingin Hospiz-kabinetissa Vuorikadulla, sanoen: ’’Jeesus-liike on Jeesuksen liikehdintää Pyhän Hengen vuodatuksessa.”
Karismaattinen liike jakaantui vuonna 1972 viiteen eri kanavaan: Täyden evankeliumin liikemiesten kansainväliseen veljesliittoon, useisiin seurakuntien ja pappien yhteysliikkeisiin, vuonna 1967 alkaneeseen katoliseen karismaattisuuteen, hippinuorten Jeesus-liikkeeseen ja yliopistonuorten keskuudessa vaikuttaneeseen Ylioppilaslähetys-liikkeeseen.
Suomen luterilaisen kirkon piirissä karismaattinen liike toimii suurimmaksi osaksi kirkon tiloissa ja siunauksella. Kirkon pappien ja päättäjien suhtautuminen karismaattisuuteen on kuitenkin kirjavaa ja vaihtelee sekä paikallisesti että riippuen siitä, minkä tyyppisestä karismaattisuudesta on kyse. Poikkeuksen tekee Nokia Missio, joka ajautui kirkon piiristä omaksi uskonnolliseksi yhdyskunnakseen. Hengen uudistus kirkossa -järjestön lisäksi luterilaisen kirkon piirissä vaikuttavia karismaattisia yhteisöjä ovat mm. Rukouspalvelu ry, Palatsiseurakunta ja Ilpoisten piiri.
Suomen kuuluisimpia luterilaisia karismaatikkoja ovat pastori Seppo Juntunen, lehtori Ulla-Christina Sjöman, ekonomi Pirkko Jalovaara sekä entinen Nokian kirkkoherra, Nokia Mission erotettu johtaja Markku Koivisto.
Vaikutus tunnustuskunnittain > Anglikaanisuus

Yhdysvalloissa episkopaalisen kirkon pappia Dennis Bennettiä pidetään usein yhtenä karismaattisen liikkeen uraauurtavista vaikuttajista.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa Colin Urquhart, Michael Harper, David Watson, Trevor Dearing ja muut ovat olleet samanlaisten liikehdintöjen alkuupanijoita.lähde?
Karismaattiselle liikkeelle merkittävä seurakunta on ollut Holy Trinity Brompton Lontoossa. Justin Welbyllä, joka on ollut Canterburyn arkkipiispa vuodesta 2013, on tausta karismaattisessa evankelikaalisuudessa.
John Wimberin vaikutus Euroopassa oli ehkä voimakkainta Lontoossa sijaitsevassa Sandy Millarin johtamassa Holy Trinity Brompton -seurakunnassa sekä piispa David Pytchesin johtamassa St Andrew’s Chorleywood -seurakunnassa. Holy Trinity Bromptonissa koetun uudistuksen myötä kehitettiin Alfa-kurssi joka on levinnyt evankelioinnin välineenä ympäri maailmaa.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Charismatic movement