stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lars-Göran Åslund

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tatra 1970 | 15 km |  |
|  Pronssia | Tatra 1970 | 4 × 10 km |  |
Lars-Göran Åslund (s. 7. kesäkuuta 1945 Åsarna) on ruotsalainen maastohiihtäjä.
Åslund voitti maailmanmestaruuden 15 kilometrillä Vysoké Tatryn MM-kilpailuissa 1970. Samoissa kisoissa hän saavutti lisäksi viestipronssia sekä oli 50 kilometrillä viides ja 30 kilometrillä kuudes. Kaksi vuotta myöhemmin Sapporon talviolympialaisissa hän sijoittui viestissä neljänneksi ja 15 kilometrillä 18:nneksi. Falunin MM-kilpailuissa 1974 hän sijoittui viidenneksi 30 kilometrillä ja 41:nneksi 15 kilometrillä.
Åslund on pituudeltaan 185-senttinen ja työskenteli puhelinasentajana.
Aiheesta muualla

Lars-Göran Åslund Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Åken maailma

| Åken maailma> Åke och hans värld |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Allan Edwall
Käsikirjoittaja:  Allan Edwall
Perustuu:  Bertil Malmbergin romaaniin Pojan maailma (1924, suom. Karisto 1959)
Tuottaja:  Göran Lindgren
Säveltäjä:  Thomas Lindahl
Kuvaaja:  Jörgen Persson
Leikkaaja:  Lars Hagström
Tuotantosuunnittelija:  Anna Asp
Pukusuunnittelija:  Gertie Lindgren
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Sandrew Film AB Svenska Filminstitutet
Levittäjä:  Sandrew Film & Theater (käännä suomeksi)
Ensi-ilta:  1984
Kesto:  99 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Åken maailma (Åke och hans värld) on ruotsalaisen, näyttelijänä paremmin tunnetun Allan Edwallin ohjaama elokuva vuodelta 1984. Kuusivuotiaan pojan elämää ruotsalaisessa lääkäriperheessä 1920-luvulla kuvaava elokuva perustuu Bertil Malmbergin omaelämäkerralliseen romaaniin Pojan maailma vuodelta 1924. Ohjaaja Edwall esittää rehtori Godemania.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Martin Lindström  | … |  Åke   |
|  Loa Falkman  | … |  Åken isä   |
|  Gunnel Fred  | … |  Åken äiti   |
|  Katja Blomquist  | … |  Åken sisko Aja   |
|  Ulla Sjöblom  | … |  Åken isoäiti   |
|  Suzanne Ernrup  | … |  Anne-Marie   |
|  Björn Gustafson  | … |  Bergström   |
|  Alexander Skarsgård  | … |  Kalle Nubb   |
|  Stellan Skarsgård  | … |  Ebenholz   |
|  Allan Edwall  | … |  herra Godeman   |
|  Elisabeth Lee  | … |  rouva Godeman   |
|  Raymond Nederström  | … |  Kalle Nubbin isä   |
|  Per Olof Eriksson  | … |  setä Olsson   |
|  Marianne Stjernqvist  | … |  täti Olsson   |
|  Ernst Günther  | … |  pastori   |
|  David Boati  | … |  Lill Jonke   |
|  Lena Lindgren  | … |  kamfeeritäti   |
|  Gunnar Bergström  | … |  Affe   |
Elokuvan toi Suomeen Walhalla ry, ja sen ensi-ilta oli 20. joulukuuta 1985 Helsingin Yrjönkadun Nordia-teatterissa. Elokuva on julkaistu Suomessa myös VHS-videona ja esitetty Yleisradion tv-kanavilla 1988, 1994 ja 1996. Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano piti elokuvaa hieman kuivakkana ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Ålandsposten

Lehden ensimmäisen numeron etusivu.
Ålandsposten oli Helsingissä vuonna 1919 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti.
Otto Emanuel Anderssonin nimissä julkaistu Ålandsposten perustettiin vastustamaan Åland-lehden ja sen päätoimittajan Julius Sundblomin edustamaa pyrkimystä liittää Ahvenanmaa Ruotsiin. Sen taustaryhmä halusi säilyttää ahvenanmaalaiset osana suomenruotsalaista kansakuntaa. Kerran viikossa ilmestynyt lehti lopetettiin tarpeettomana Ahvenanmaan kysymyksen siirryttyä valtioiden väliseksi asiaksi.
Aiheesta muualla

Ålandsposten digitoituna kansalliskirjastossa
Ägläjärven tsasouna

| Ägläjärven tsasouna |
| --- | --- |
 Ägläjärven tsasouna ennen talvisotaa.
Sijainti:  Ägläjärvi Korpiselkä
Seurakunta:  Korpiselän ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1700- ja 1800-lukujen vaihde
Materiaali:  puu
Poistui käytöstä:  tuhoutunut vuoden 1944 jälkeen
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ägläjärven tsasouna oli yksi Korpiselän ortodoksisen seurakunnan tsasounista. Tsasouna sijaitsi Korpiselän kunnan itäosassa Ägläjärven kylässä. Ägläjärven tsasouna rakentaminen on ajoitettu 1700–1800-luvun vaihteeseen ja sitä korjattiin viimeksi 1930-luvulla. Ägläjärven tsasounassa oli avokuisti, jonka päällä oli kuusikulmainen kellotorni. Tornin lattia- ja kattolautojen päät oli muotoiltu siten, että niistä muodostui koristeellinen rengaskuvio tornin ympärille. Runkohuone jakaantui esi- ja sisähuoneeseen. Tsasouna oli ennen talvisotaa maalattu ainakin osittain valkoiseksi. Tsasouna oli ehjä vielä jatkosodan aikana, mutta on sittemmin tuhoutunut.
Ägläjärven tsasouna on ollut esikuvana vuonna 1954 valmistuneelle Myllykosken Jumalansynnyttäjän tsasounalle ja vuonna 1957 valmistuneelle Suomussalmen Kuivajärven Pyhän Nikolaoksen tsasounalle.
The Wolf of Wall Street
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leonardo DiCaprio  | … |  Jordan Belfort   |
|  Jonah Hill  | … |  Donnie Azoff   |
|  Matthew McConaughey  | … |  Mark Hanna   |
|  Jean Dujardin  | … |  Jean-Jacques Handali   |
|  Kyle Chandler  | … |  Greg Coleman   |
|  Jon Bernthal  | … |  Brad Bodnick   |
|  Jon Favreau  | … |  Lee Sorkin   |
|  Cristin Milioti  | … |  Teresa Petrillo   |
|  Rob Reiner  | … |  Max Belfort   |
|  Christine Ebersole  | … |  Leah Belfort   |
|  Margot Robbie  | … |  Naomi Lapaglia   |
|  Kenneth Choi  | … |  Walter   |
|  Joanna Lumley  | … |  Aunt Emma   |
|  Spike Jonze  | … |  Dwayne   |
|  Ethan Suplee  | … |  Toby Welch   |
|  Martin Klebba  | … |  Frank Berry   |
|  Katarina Čas  | … |  Chantalle   |
|  P. J. Byrne  | … |  Nicky Koskoff   |
|  Madison McKinley  | … |  Heidi   |
|  Barry Rothbart  | … |  Peter Diblasio   |
Vastaanotto > Tuotto

Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti yli 392 miljoonaa dollaria koko teatterilevityksensä aikana.
Vastaanotto > Arvostelut

Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kriitikoiden arvosteluista 75% oli positiivisia perustuen 204 arvosteluun. Vuonna 2016 The Wolf of Wall Street äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Dome Aki Lehti: 
Episodi Jussi Huhtala: 
Filmitähti Ursula Borg: 
Filmgoer Aleksi Salonen: 
Film-O-Holic Joonas Alanne: 
Helsingin Sanomat Jutta Sarhimaa: 
Iltalehti Tuomas Riskala: 
Ilta-Sanomat Tarmo Poussu: 
MTV3  Outi Heiskanen: 
V2  Jari Tapani Peltonen :
Vastaanotto > Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kenelle | Palkinnot ja ehdokkuudet> Voitto / Ehdokkuus |
| --- | --- | --- | --- |
| British Academy Film Awards | Ohjaus | Martin Scorsese | Ehdokkuus |
| British Academy Film Awards | Miespääosa | Leonardo DiCaprio | Ehdokkuus |
| British Academy Film Awards | Sovitettu käsikirjoitus | Terence Winter | Ehdokkuus |
| British Academy Film Awards | Leikkaus | Thelma Schoonmaker | Ehdokkuus |
| Golden Globe | Musikaali- tai komediaelokuva |  | Ehdokkuus |
| Golden Globe | Miespääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Leonardo DiCaprio | Voitto |
| Oscar | Elokuva |  | Ehdokkuus |
| Oscar | Ohjaus | Martin Scorsese | Ehdokkuus |
| Oscar | Miespääosa | Leonardo DiCaprio | Ehdokkuus |
| Oscar | Miessivuosa | Jonah Hill | Ehdokkuus |
| Oscar | Sovitettu käsikirjoitus | Terence Winter | Ehdokkuus |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Virallinen traileri
The Wolf of Wall Street Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Wolf of Wall Street Box Office Mojossa. (englanniksi)
The Wolf of Wall Street Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
The Wolf of Wall Street Metacriticissä. (englanniksi)
| n k Martin Scorsese |
| --- | --- |
Filmografia
Elokuvat:  Kuka kolkuttaa ovelleni (1967)   Vapauden verinen laulu (1972)   Sudenpesä (1973)  Alice ei asu enää täällä (1974)   Taksikuski (1976)  New York, New York (1977)   Kuin raivo härkä (1980)   Koomikkojen kuningas (1983)   Illasta aamuun (1985)   Suuret setelit (1986)   Kristuksen viimeinen kiusaus (1988)   New York Stories (1989)   Mafiaveljet (1990)  Cape Fear (1991)   Viattomuuden aika (1993)   Casino (1995)  Kundun (1997)  Bringing Out the Dead (1999)   Gangs of New York (2002)   Lentäjä (2004)  The Departed (2006)   Suljettu saari (2010)   Hugo (2011)  The Wolf of Wall Street (2013)   Silence (2016)  
Dokumentit:  Street Scenes (1970)   Italianamerican (1974)  American Boy: A Profile of Steven Prince (1978)   The Last Waltz (1978)   A Personal Journey with Martin Scorsese Through American Movies (1995)   My Voyage to Italy (1999)   The Blues: Feel Like Going Home (2003)   No Direction Home (2005)   Shine a Light (2008)   A Letter to Elia (2010)   Public Speaking (2010)   George Harrison: Living in the Material World (2011)   The 50 Year Argument (2014)
Zonianá

| Zonianá Ζωνιανά |
| --- | --- |
 Näkymä Zonianán kylään.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Zonianá
 Koordinaatit: 35°18′N, 24°50′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Réthymno
Kunta:  Mylopótamos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  730502
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,926 km²
Korkeus:  640 m
Väkiluku (2011):  1 117
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΡΕ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zonianá (kreik. Ζωνιανά) on Kreikan kylä sekä samanniminen Mylopótamoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ζωνιανών, Dimotikí Enótita Zonianón) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 117 (vuonna 2011).
Zonianá oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Mylopótamoksen kunnaksi yhdessä Geropótamoksen ja Kouloúkonaksen kanssa.
Maanviljely ja karjankasvatus ovat Zonianán asukkaiden pääelinkeinot.
Etymologia ja mytologia

Zonianán nimi viittaa kreikkalaisen mytologian ylijumala Zeukseen. Zeus syntyi ja kasvoi Kreetan saarella. Zeuksen on sanottu myös olevan haudattu Kreetan saarelle. Yksi väitetyistä hautapaikoista on Zoun luola Zonianássa Kefála-kukkulan kaakkoisrinteellä. Luolan katto on romahtanut, mahdollisesti maanjäristyksen seurauksena. Kerrotaan, että luola on täynnä kultaa. Toiset taas sanovat Zeuksen olevan kuolematon.
Erään tarinan mukaan Zas-niminen (genetiivimuoto: Zou) paimen oli paimentamassa lammas- ja vuohilaumaansa nykyisen Zonianán kylän alueella. Zonianán alueella kasvoi tuohon aikaan sankka metsä. Zas juotti laumaansa kolmen kilometrin päässä nykyisestä Zonianán keskustasta sijaitsevalla Diskurioún lähteellä. Zas kadotti kerran erään Amálthi-nimisen vuohen, mutta löysi sen sitten pieneltä lähteeltä vettä juomasta. Löydön jälkeen Zas asettui asumaan paikalle ja nimesi sen itsensä mukaan Zoulianáksi. Nykyisin Zonianán kylän kaakkoisosa kantaa Zoulianá-nimeä. Amálthi-vuohen löytämä lähde sai nimen Neró ts' Amálthis (kreik. Νερό τσ' Αμάλθης, suom. ”Amálthin vesi”). Sittemmin paikkakunta on tunnettu myös nimellä Zou to Lákko.
Kreikkalaisen mytologian mukaan Idavuorella (nyk. myös Psiloreítis) asui idalaisia daktyleita, joiden tehtävänä oli suojella Zeusta tämän ollessa pieni. Daktyleiden synnystä kerrotaan monia erilaisia tarinoita. Erään tarinan mukaan nymfi Ankhialen koskettaessa Oaksian maata, juoksi maasta kymmenen idalaisiksi daktyleiksi kutsuttua miestä. Zonianánkin halki virtaava Mylopótamos-joki tunnettiin antiikin aikana nimellä Oaksis. Joki saa alkunsa Psiloreítikselta. Oaksian maa voi tarkoittaa myös antiikin Aksosta, jonka alaisuuteen Zonianánkin alue kuului.
Maantiede

Zonianá on osa Mylopótamoksen kuntaa, Réthymnon alueyksikköä ja Kreetan aluetta. Zonianán entinen itsenäinen kyläkunta oli pinta-alaltaan 17,926 neliökilometriä. Vuonna 2011 Mylopótamokseen liitetyn Zonianán naapurikunnat olivat Kouloúkonas lännessä ja pohjoisessa, Anógeia idässä ja entiseen Iraklionin prefektuuriin kuulunut Tympáki etelässä. Zonianásta on matkaa Iraklioniin 43 kilometriä ja Réthymnoon puolestaan 52 kilometriä.
Kreetan korkein vuori Idavuori sijaitsee Zonianán kupeessa.
Historia

Kreetalla syntynyt italialainen Francesco Barozzi mainitsee vuonna 1577, että nykyinen Zonianá olisi ollut Axoksen kuningaskunnasta ja Anógeiasta erillään ja tunnettu nimellä So. Kuitenkin ensimmäinen Zonianáa koskeva asiakirja on vasta vuodelta 1821. Zonianán väestö on aina ollut täysin kreikkalaista siitäkin huolimatta, että Kreeta on ollut muun muassa saraseenien, venetsialaisten ja osmanien valloittama.
Historia > Taistelua osmanivaltaa vastaan

Zonianálaiset osallistuivat vuoden 1770 kapinaan saaren etelärannikon Sfakiássa laivanvarustaja Daskalogiánniksen johdolla. Daskalogiánniksen oli tarkoitus saada apua venäläisiltä, joiden oli tarkoitus harhauttaa osmaneita toisaalla. Osmanit kukistivat kapinan ja Daskalogiánnis tapettiin. Vuonna 1821 M. Melitakas -niminen Zonianán asukas taisteli osmaneita vastaan Kreetalla, mutta haavoittui taistelussa Brahímossa eli nykyisessä Peramássa ja kuoli myöhemmin.
Kaksikymmentä zonianálaista lähti vuonna 1866 turvaan vuorille tarkoituksenaan päästä Arkádin luostariin saakka. Siellä 17 heistä sai surmansa. Zonianán asukkaat voittivat yhdessä eräiden mylopótamoslaisten kanssa osmanien Omer pašša Lataksen Péra Halépassa ja saivat ryöstösaaliksi kanuunan, jonka he piilottivat Zonianáan. Nykyisin kanuuna on esillä Chanián merenkulkumuseossa. Seuraavana päivänä osmanit mursivat zonianálaisten vastarinnan ja pääsivät paikkakunnalle. Osmanit kuulustelivat paikallisia, mutta kukaan ei tunnustanut, missä kanuuna oli. Tämän jälkeen osmanit alkoivat tappaa ihmisiä ja polttivat Zonianán.
Osmani Kumandar Redic pašša yritti muiden kylien tapaan rakentaa marraskuussa 1867 Kavkaloúdin kylään tornia, mutta epäonnistui zonianálaisten hangoiteltua vastaan. Tästä seurasi jälleen Zonianán polttaminen, jo toisen kerran puolen vuoden sisällä. Myöhemmin kylä poltettiin erään laulun mukaan vielä kolmannenkin kerran. Laulussa todetaan, että vaikka kylä poltettaisiin kolmesataa kertaa, eivät zonianálaiset tottelisi aghoja. Muutaman vuoden kuluttua zonianálaiset yhdessä Malevísin laakson ja Mylopótamoksen asukkaiden kanssa saartoivat osmanit Iraklionissa.
Historia > Osana Kreikkaa

Kolmetoista Zonianán asukasta kuoli Balkanin sotien aikana 1900-luvun alussa. Toisen maailmansodan aikana 19 zonianálaista sai surmansa. Jälleen Kreikan sisällissodassa neljä ihmistä kuoli.
Zonianá lähiseutuineen tunnetaan lammasvarkauksistaan, joita paikallisväestön keskuudessa pidetään jopa hyväksyttävänä perinteenä. Lammasvarkauksien vuoksi lammaspaimenet ja maanviljelijät riitelevät säännöllisesti. Vuosina 1996–1997 zonianálaiset riitelivät lammasvarkauksista peramálaisten kanssa ja Kreikan valtion turvallisuusyksikkö Eidikí Katastaltikí Antitromokratikí Monáda (kreik. Ειδική Κατασταλτική Αντιτρομοκρατική Μονάδα, EKAM) joutui riisumaan zonianálaisia järjestelmällisesti aseista. Lammasvarkailla on oikeustoimien uhatessa tapana mennä vannomaan syyttömyyttään Aksoksen koillispuolella sijaitsevan Pyhän Jorgoksen kirkon ihmeitä tekevän ikonin eteen.
Marraskuussa 2007 Kreikan poliisin tekemissä ratsioissa pidätettiin 42 zonianálaista miestä epäiltyinä ryöstöihin, huumerikoksiin, murhayritykseen sekä luvattomiin aseisiin. Huhtikuussa 2009 Kreikan pääkaupungissa Ateenassa alkaneessa oikeudenkäynnissä miehiä syytetään räjähteiden ja aseiden hallussapidosta sekä kannabiksen kasvatuksesta ja myynnistä. Lisäksi zonianálaismiehet ovat ryöstäneet pankkiautomaatteja puskutraktoreiden avulla.
Osa miehistä sai lisäksi syytteen murhayrityksestä, sillä he olivat kertoman mukaan ampuneet AK-47-rynnäkkökiväärein poliiseja, jotka olivat etsineet Zonianásta huumeiden salakuljettajia. Ampumisessa yksi poliisi halvaantui pysyvästi ja kaksi muuta lievemmin. Ampumistapauksen jälkeen Zonianáa piiritti viikkojen ajan kymmeniä poliiseja helikoptereineen ja panssaroituine ajoneuvoineen. Oikeudenkäynnissä kuullaan noin 400 todistajaa.
Kreetalaiset kantavat aseita yleisesti ja verikostokin tunnetaan saarella, vaikka viimeisin verikosto tapahtui 1940-luvulla Sfakiássa.
Kulttuuri

Zonianássa järjestettiin vuonna 2008 paimenten juhla, joka sai jatkoa elokuussa 2009. Elokuun 2009 juhlassa tarjoiltiin ruokaa sekä siellä oli esillä 250 kilogrammaa painava juusto.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Zonianássa toimii Dionissis Potamianoksen perustama vahamuseo, jossa on esillä 87, tai toisen lähteen mukaan 103, Kreetan historiaan liittyvää vahatyötä. Museossa ovat esimerkiksi taiteilija El Greco, kirjailija Níkos Kazantzákis, poliitikko Elefthérios Venizélos ja runoilija Vitséntzos Kornáros vahaan ikuistettuna.
Zonianássa sijaitsee Sfentónin tippukiviluola, jolla on pituutta 145 metriä ja tilavuutta puolestaan yli 3 000 neliömetriä. Luolassa on 270 metriä pitkä polku, jota pitkin vierailijat voivat kulkea. Alle yksi kolmasosa luolasta on suljettu vierailijoilta. Luolassa asuu muun muassa lepakkoja. Luolasta on löydetty merkkejä ihmisten toiminnasta neoliittiselta ja varhaiselta minolaiselta kaudelta. Luolaa on lisäksi käytetty muun muassa piilopaikkana osmaneita vastaan. Kerran Sfakiásta kotoisin ollut Sfentónis-niminen sissi oli piiloutunut luolaan ja valmisti lihaa luolansuulla. Eräs nuori mies näki Sfentóniksen ja meni lähemmäksi kysymään, josko saisi lihaa. Sfentónis kuitenkin tappoi miehen joko kiukuissaan tai sen vuoksi, että pelkäsi miehen paljastavan hänen piilonsa.
Zonianán kylästä 5–6 kilometriä Idavuorelle päin sijaitsee Nisí-niminen (kreik. Νησί, saari) paikka. Nisí oli aikaisemmin ”saari”, sillä lännessä se rajoittui Oáxis-jokeen, etelässä pieneen sivujokeen sekä idässä ja pohjoisessa Roussa-järveen, joka nykyisin on kuivanut. Nisíltä on löydetty saviruukunkappaleita, ja siellä on mitáton rauniot. Mitátoa on käytetty levähdyspaikkana ja siellä on valmistettu juustoa. Nisín eteläpuolisen sivujoen läheisyydestä on löydetty kirvestä muistuttava työkalu.
Zonianássa, Angouridianán tuntumassa, sijaitsee Makariá-niminen paikka, joka legendan mukaan oli antiikinaikainen kaupunki. Makariásta on löydetty hautoja sekä siellä on säilynyt savesta ja kivestä rakennettua muuria. Makariásta on löydetty myös puoliksi tuhoutuneita viinipuristimia sekä ruukkuja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zonianá Wikimedia Commonsissa
Kirkko Zonianássa.
Näkymä Sfentónin tippukiviluolan lähistöltä.
Näkymä Zonianásta kohti lähikyliä. Etualalla viiniköynnöksiä.
Martijn Wydaeghe

Martijn Wydaeghe (s. 1. syyskuuta 1992) on belgialainen kartanlukija.
Ura

Wydaeghe aloitti ralliuransa vuonna 2012 ja toimi kartanlukijana useille kuljettajille belgialaisissa ralleissa. Hän nousi tasolla ja toimi Philip Craccon kartanlukijana Rally de France Alsacessa seuraavana vuonna. Vuonna 2015 hän aloitti Mats van den Brandin kartanlukijana JWRC-sarjassa ja Guillaume de Méviusin kartanlukijana vuonna 2018. Vuoden 2021 alussa hän siirtyi Thierry Neuvillen kartanlukijaksi rallin MM-sarjaan.
Kaudella 2024 Wydaeghe ja Thierry Neuville voittivat kuljettajien mestaruuden. Mestaruus on ensimmäinen Belgialaisen kuljettajan mestaruus.
Åbo Tidning

Lehden ensimmäisen varsinaisen numeron etusivu.
Åbo Tidning oli Turussa vuosina 1882–1906 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti.
Ruotsinmielinen Åbo Tidning perustettiin kielikysymyksessä neutraalin Åbo Underrättelserin kilpailijaksi. 1880-luvulla sen toimitussihteerinä työskenteli kansansivistyspyrintöjä ajanut John Hedberg, joka vaikutti myös julkaisuyhtiön kansanlehden Västra Finlandin perustamiseen. Sortovuosina Åbo Tidning oli linjaltaan perustuslaillinen ja kesällä 1901 se oli kaksi kuukautta viranomaisten lakkauttamana. Åbo Underrättelserin muututtua ruotsinmielisemmäksi lehtien välisestä kilpailusta päätettiin luopua. Åbo Tidning lakkasi ilmestymästä vuoden 1907 alusta ja sen sisarlehdet Västra Finland ja Turun Lehti siirtyivät uuden yhtiön omistukseen.
Aluksi seitsemän ja vuonna 1906 kuusi kertaa viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 1500 kappaletta vuonna 1900.
Päätoimittajat

Ernst Rönnbäck (1883–1884)
Gustaf Alexander Cygnaeus (1885–1906).
Aiheesta muualla

Åbo Tidning Historiallisessa sanomalehtikirjastossa
Thomas Van der Plaetsen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Thomas van der Plaetsen Daegussa 2011. |  Thomas van der Plaetsen Daegussa 2011. |  Thomas van der Plaetsen Daegussa 2011. |  |
Maa:   Belgia
Miesten yleisurheilu
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Sopot 2014 | seitsenottelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Amsterdam 2016 | kymmenottelu |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Kultaa | Kazan 2013 | kymmenottelu |  |
|  Kultaa | Gwanju 2015 | kymmenottelu |  |
Thomas van der Plaetsen (s. 24. joulukuuta 1990 Gent) on belgialainen kymmenottelija.
Van der Plaetsen voitti kymmenottelun kultaa alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009 uusilla ennätyspisteillään 7769. Sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui kuudenneksi. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Ostravassa 2011 hän voitti kultaa uudella ennätyksellään 8157 pistettä. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui 13:nneksi pistein 8069. Hän voitti 2013 kultaa Kazanin universiadeissa ennätyspisteillään 8164 ja sijoittui 15:nneksi Moskovan MM-kilpailuissa 2013 uudella ennätyksellään 8255.
Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 Van der Plaetsen saavutti seitsenottelussa pronssia Belgian ennätyspisteillä 6259 pisteellä. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 hän sijoittui kymmenenneksi. Van der Plaetsen valittiin Belgian vuoden urheilijaksi 2014.
Syyskuussa 2014 Van der Plaetsen antoi istukkahormonia sisältäneen dopingnäytteen. Positiivisen dopingnäytteen syyksi paljastui kivessyöpä, joten positiivinen dopingtulos kumottiin. Vuonna 2015 hän saavutti kultaa opiskelijoiden MM-kilpailuissa vuoden 2013 tapaan. Pekingin MM-kilpailuissa hän sijoittui 14:nneksi pistein 8035.
Van der Plaetsen voitti kymmenottelun Euroopan-mestaruuden Amsterdamissa 2016 pistein 8218. Rio de Janeiron olympialaisissa hän sijoittui kahdeksanneksi ennätyspisteillään 8332. Hän keskeytti kymmenottelun Lontoon MM-kilpailuissa 2017 ja Berliinin EM-kilpailuissa 2018. Hän sijoittui kuudenneksi Glasgow'n sisäratojen EM-kilpailuissa 2019 ja yhdeksänneksi Dohan MM-kilpailuissa 2019. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän keskeytti kymmenottelun.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde: Tilastopaja, IAAF
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

100 metrin juoksu – 11,04 s (2014)
400 metrin juoksu – 48,64 s (2011)
1 500 metrin juoksu – 4.32,52 min (2011)
110 metrin aitajuoksu – 14,36 s (2021)
Korkeushyppy – 217 cm (2011)
Seiväshyppy – 545 cm (2019)
Pituushyppy – 790 cm (2021)
Kuulantyöntö – 14,12 metriä (2014)
Kiekonheitto – 48,81 metriä (2018)
Keihäänheitto – 65,31 metriä (2013)
Kymmenottelun pisteet – 8430 (2021)
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

60 metrin juoksu – 7,13 (2014)
1 000 metrin juoksu – 2.40,50 (2014)
60 metrin aitajuoksu – 8,06 (2014)
Korkeushyppy – 213 (2014)
Seiväshyppy – 550 (2019)
Pituushyppy – 778 (2014)
Kuulantyöntö – 14,32 (2014)
Seitsenottelun pisteet – 6259 NR (2014)
NR = maan ennätys
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thomas Van der Plaetsen Wikimedia Commonsissa
Thomas van der Plaetsenin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Thomas van der Plaetsen val.be -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics  Tilastopaja 🔒