stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aivoaneurysma
Hoito

Oireinen aneurysma pyritään yleensä leikkaamaan. Koska vain osa oireettomista aneurysmista puhkeaa ja aneurysman diagnostiikkaan liittyy riskinsä, hoidetaan oireettomia aneurysmia vain neurokirurgin tarkan harkinnan mukaan.
Aneurysma on suhteellisen usein molemminpuolinen. Jos toinen puoli vuotaa, kannattaa toisenkin puolen tila tarkistaa. Päätös toisen puolen pullistuman kirurgisesta hoidosta on tapauskohtainen. Hoitona on leikkaus, joka suoritetaan mahdollisimman pian. Leikkauksessa kirurgi viiltää potilaan päänahkaan ensin viillon, niin että päästään käsiksi kalloon. Kalloon porataan neljä reikää ”ruuduksi” eli yksi ylös, alas, vasemmalle ja oikealle. Kallon alapuolella on herkkä, latinalaiselta nimeltään dura mater -osa, joka viilletään auki yhtä kulmaa lukuun ottamatta ja sen alta löytyy aivopuoliskot. Aivopuoliskot erotetaan toisistaan erityisillä erottimilla. Mikäli leikkaus on onnistunut ja oikea paikka valittu, pitäisi aneurysman olla näkyvillä tässä vaiheessa. Aneurysman kaulaosaan laitetaan puristin, niin ettei siihen enää pääse verta. Päänsärkyjä on odotettavissa jonkin aikaa leikkauksen jälkeen.
Vaihtoehtona puristinhoidolle voidaan käyttää valtimon kautta läpivalaisukontrollissa aneurysmapussiin uitettavaa pientä metallikierukkaa. Metallikierukka aiheuttaa veren hyytymisen aneurysmapussin sisälle, jolloin vuotoriski pienenee. Tätä vaihtoehtoa käytetään yleensä erityisesti niihin aneurysmiin, jotka eivät anatomisen sijaintinsa takia ole leikkauksella hoidettavissa.
Esiintyminen ja riskitekijät

Aivoaneurysmien merkittävimmät riskitekijät ovat tupakointi, runsas alkoholin käyttö ja kohonnut verenpaine. Esiintyminen on usein suvuttaista, joten myös perinnöllisillä tekijöillä on merkitystä. Aivoaneurysmaa tavataan useammin naisilla kuin miehillä.  Tuntemattomasta syystä aivoaneurysmat ovat muita maita tavallisempia Suomessa ja Japanissa. Vuosittain Suomessa tapahtuu noin 1 000 aivoaneurysman vuotoa, mikä on väkilukuun suhteutettuna kaksi kertaa enemmän kuin muualla maailmassa keskimäärin. Kaikki aneurysmat eivät kuitenkaan puhkea, ja noin 100 000 suomalaisella on vuotamaton aivovaltimoaneurysma, joka ei aiheuta oireita tai tule ilmi.
Kirjallisuutta

Juhana Frösenin väitöskirja aivovaltimoaneurysmista (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Aiheesta muualla

Aivoverisuonisairaudet HUS
Aivoa­neu­rysman puhkea­mis­riski riippuu riski­te­ki­jöiden koko­nais­mää­rästä Lääkärilehti 2014
74 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
74 ← 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 →
Kardinaaliluku: seitsemänkymmentäneljä, (neljäkahdeksatta)
Järjestysluku: seitsemäskymmenesneljäs, (neljäskahdeksatta)
Tekijät: 1, 2, 37, 74
Alkutekijät:  2\cdot 37

Roomalainen numero: LXXIV
Binääriluku: 1001010
Oktaaliluku: 112
Duodesimaaliluku: 62
Heksadesimaaliluku: 4A
Vigesimaaliluku: 3E
74 (seitsemänkymmentäneljä) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 73 ja seuraa luku 75.
Matematiikassa

74 on puolialkuluku ja siten yhdistetty luku.
74 on vajaa luku.
74 on palindromi senaarijärjestelmässä (2026).
74 on (65:n jälkeen) toiseksi pienin luku, joka voidaan muodostaa eri neliölukujen summana useammalla kuin kolmella tavalla:  7^{2}+5^{2},  8^{2}+3^{2}+1^{2},  7^{2}+4^{2}+3^{2} tai  6^{2}+5^{2}+3^{2}+2^{2}.
74 voidaan muodostaa peräkkäisten kolmiolukujen summana:  10+15+21+28.
Kun 74:ään lisätään se itse takaperin, saadaan neliöluku:  74+47=11^{2}.
74 kuuluu ”nälkäisiin lukuihin” (engl. hungry numbers), koska  2^{74} on pienin kahden potenssi, joka on positiivinen kokonaisluku ja sisältää piin likiarvon kolme ensimmäistä numeroa (314).
74 on kahden peräkkäisen alkuluvun (405 221 ja 405 227) keskiarvon kuutiojuuri.
Luonnontieteissä

74 on volframin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä.
Germanium-74 on germaniumin vakaa isotooppi.
Tina-124 on tinan raskain vakaa isotooppi. Sen neutroniluku on 74.
Telluuri-126 on telluurin raskain vakaa isotooppi. Sen neutroniluku on 74.
Jodi-127 on jodin vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi. Sen neutroniluku on 74.
Ksenon-128 on ksenonin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 74.
Muissa yhteyksissä

Eurooppatie E74 kulkee Ranskan ja Italian välillä.
Kantatie 74 kulkee Joensuun ja Ilomantsin välillä.
AK-74 on venäläinen rynnäkkökivääri.
Aili Elfsbacka

Aili Karolina Elfsbacka (5. heinäkuuta 1902 Tampere – 26. maaliskuuta 1954 Tampere) oli suomalainen taidemaalari. Hän toimi piirustuksenopettajana ammattikoulussa.
Elfsbacka opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1928–1931 ja  Académie de la Grande Chaumièressa Pariisissa vuonna 1950. Hänen taiteilijan debyyttinsä oli Tampereella 1931. Elfsbacka osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1941 ja 1945 sekä Suomen Taideakatemian 3-vuotisnäyttelyyn 1953. Ulkomailla hänen töitään oli näytteillä Berliinissä, Wienissä, Münchenissä, Bodenissa Ruotsissa ja Budapestissa 1943.
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Aili Elfsbacka
Aino Yliruokanen

Aino Sofia Yliruokanen (13. heinäkuuta 1910 Rovaniemi – 30. kesäkuuta 2008 Rovaniemi) oli suomalainen lastenlääkäri ja terveyspoliittinen vaikuttaja.
Yliruokasen vanhemmat olivat maanviljelijä Pekka Yliruokanen ja Greta Matilda Korkalo-Vitikka. Hän tuli ylioppilaaksi Rovaniemen keskikoulun jatkoluokilta 1928.  Yliruokanen opiskeli aluksi filologiaa Helsingin yliopistossa, mutta siirtyi sitten lääketieteelliseen tiedekuntaan, jossa hän suoritti lääketieteen lisensiaatin tutkinnon 1938. Hän työskenteli kandidaattivaiheessa useissa sairaaloissa ja valmistuttuaan muun muassa Rovaniemellä vastuulääkärinä. Hän meni vuonna 1939 Helsingin lastenklinikalle ja kun Talvisota syttyi, klinikan johtajana toiminut professori Arvo Ylppö antoi hänelle vetovastuun. Yliruokanen johti klinikan evakuoinnin Lepaan puutarhaopiston tiloihin. Jatkosodan myötä Aino Yliruokaselle tuli tehtäväksi järjestää lastensairaala Äänislinnaan, ja se sairaala toimi kesään 1944.
Lastentautien erikoislääkärin pätevyyden Yliruokanen sai 1949. Hän oli väitellyt lääketieteen tohtoriksi vuonna 1948 aiheenaan veriryhmät. Hän opiskeli vielä 1950-luvun alussa Yhdysvalloissa Harvardin yliopistossa, suorittaen siellä Master of Public Health (MPH) -tutkinnon.  Ulkomaisia projekteja Aino Yliruokasella oli muun muassa WHOn palveluksessa Delhissä, samoin kuin Nigeriassa. Hän työskenteli myös Lääkintöhallituksessa sekä Lapin lääninhallituksessa aikana, jolloin luotiin neuvolaverkostoa sekä siirryttiin ennalta ehkäisevään terveydenhuoltoon sekä luotiin perustaa julkiselle terveydenhuollolle ja terveyskeskuksille. Yliruokanen oli Lääkintöhallituksen neuvola- ja kouluylilääkäri vuodesta 1954 vuoteen 1957 ja tuli Lapin läänin apulaislääninlääkäriksi 1957. Eläkkeelle Yliruokanen, jolle myönnettiin lääkintöneuvoksen arvo, jäi vuonna 1975.
Aku Nikander

| Aku Nikander> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1990 (ikä 34) Lohja, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Seura:  Jämin Jänne
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  2016
Paras sijoitus:  59
 Tietolaatikko päivitetty 4. helmikuuta 2020 
Aku Nikander (s. 10. maaliskuuta 1990 Lohja) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Jämin Jännettä.
Nikander osallistui ensimmäiseen maailmancupin osakilpailuunsa Lahdessa 21. helmikuuta 2016. Hän oli yhdistelmäkilpailussa 59:s.
Skandinavia Cupissa Nikanderin paras sijoitus on 17. sija 20 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa Madonassa 7. helmikuuta 2013. Worldloppet-sarjassa Nikander kilpaili ensimmäisen kerran Finlandia-hiihdossa 2016, jossa hän oli viides. Hän sijoittui samassa kilpailussa toiseksi 2018.
Nikander oli mukana Universiadeissa 2013 ja 2015 ollen parhaimmillaan 12:s 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa Lago di Teserossa 21. joulukuuta 2013. Universiadeissa 2015 Nikander hiihti Leena Nurmen kanssa neljänneksi sekaparisprintissä.
SM-kilpailuissa Nikander on ollut henkilökohtaisella matkalla parhaimmillaan kuudes 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa Jämillä 2015. Kontiolahdella 2017 Nikander saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa hiihdettyään avausosuuden Jämin Jänteen hopealle sijoittuneessa viestijoukkueessa. Hän hiihti avausosuuden Jämin Jänteen voittaessa viestin Suomen-mestaruuden Imatralla 2019.
Aku Marsio

Aksel August (Aku) Marsio (3. maaliskuuta 1882 Helsinki – 28. heinäkuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Helsingin kaupungin sähkölaitoksen johtaja.
Aku Marsion vanhemmat olivat ylijunailija Juho Alfred Marsio ja Johanna Lovisa Näsman. Hän kävi Helsingin teollisuuskoulun 1903, suoritti yksityisoppilaana oppikoulukurssin ja valmistui insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1911. Marsio teki opintomatkoja Skandinavian maihin, Keski-Eurooppaan ja Englantiin.
Marsio oli Lahden kaupungin sähkölaitoksen johtajana 1910–1911 ja Helsingin kaupungin sähkölaitoksella käyttöinsinöörinä 1911–1919 sekä laitoksen toimitusjohtajana vuodesta 1919 lähtien. Hän oli Helsingin teollisuuskoulun johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1919, Suomen Sähkölaitosyhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 1927 ja Sähkötarkastuslaitoksen hallituksen puheenjohtajana vuodesta 1929. Marsio oli Sähkölakikomitean jäsenenä 1921–1924.
Marsio kuoli heinäkuussa 1938 56-vuotiaana sydänkohtaukseen huvilallaan Obbnäsissä Kirkkonummella.
Aku Marsio oli naimisissa vuodesta 1911 Elli Koskisen kanssa.
Aila Koivistoinen

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten yleisurheilu.Maastojuoksun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten yleisurheilu.Maastojuoksun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten yleisurheilu.Maastojuoksun MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Waregem 1973 | joukkuekilpailu |  |
Aila Hellevi Humalamäki (o.s. Koivistoinen, 19. tammikuuta 1952 Suonenjoki – 1980) oli suomalainen juoksija, joka edusti seuratasolla Kuopion Sisu-Veikkoja.
Koivistoinen kuului Suomen joukkueeseen, joka sai hopeaa Waregemin maastojuoksun MM-kilpailujen 1973 joukkuekilpailussa. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli 50:s. Kalevan kisoissa hän oli parhaimmillaan viides 3 000 metrillä Joensuussa 1972.
Uransa lopettanut Koivistoinen kuoli syöpään 28-vuotiaana marraskuussa 1980.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 2.20,0 | Kuopio | 1972 |
| 1 500 m | 4.40,6 | Oulu | 1971 |
| 3 000 m | 10.03,4 | Hyvinkää | 1973 |
Aili-Salli Ahde-Kjäldman

Aili-Salli Ahde ja Wivi Lönn: Hotelli Helka (1928).
Aili-Salli Ahde vuonna 1921
Aili-Salli Ahde-Kjäldman (25. tammikuuta 1892 Helsinki – 19. helmikuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja muotisuunnittelija.
Ahde-Kjäldman valmistui arkkitehdiksi vuonna 1919 Helsingin Teknillisestä korkeakoulusta ja toimi valmistuttuaan Armas Lindgrenin avustajana. Vuosina 1923–1928 hän työskenteli yhdessä Wivi Lönnin kanssa ja perusti sitten oman arkkitehtitoimiston. Hän sulki toimiston vuonna 1933 ryhtyessään muotisuunnittelijaksi. Ahde-Kjäldman toimi myös Suomen naisarkkitehtien yhdistyksen Architectan puheenjohtajana ja kirjoitti alan lehtiin.
Vuonna 1928 valmistunutta Ahde-Kjäldmanin ja Wivi Lönnin suunnittelemaa Nuorten Naisten Kristillisen Yhdistyksen taloa Helsingissä pidetään yleisesti Ahde-Kjäldmanin päätyönä. Rakennuksessa toimii nykyään hotelli Helka. Hotellin seinään on vuonna 2016 kiinnitetty Wivi Lönnin muistolaatta, jossa Ahde-Kjäldman mainitaan rakennuksen toisena suunnittelijana.
Ahde-Kjäldman piti Atelier La Robe -muotisalonkia 1930-luvulta 1950-luvulle (1931–1961). Hän meni naimisiin valaistusalalla työskennelleen Helge Kjäldmanin (1890–1971) kanssa vuonna 1937. Ahde-Kjäldmanin isä oli rakennusmestari ja kunnallisneuvos Juho Salomo Ahde (1851–1927). Ahde oli merkittävä rakentaja – hän rakennutti noin 40 isompaa rakennusta, usein yhteistyössä itseään kuusi vuotta nuoremman setäpuolensa Salomo Wuorion kanssa.
Aili Salli Ahde-Kjäldman oli naisarkkitehtien Tuumastukki-kerhon ja Architectan perustajajäsen sekä Architectan ensimmäinen puheenjohtaja.
Hauta on Hietaniemen hautausmaan vanhassa osassa Ahde & Wuorio sukuhaudassa. Hautakiven on tehnyt Wainö Aaltonen .
Teokset

Kotini vuosisadan lopun Helsingissä. WSOY, 1964. (Muistelmateos)
Jokaisen naisen kirja, toimittanut Lempi Torppa: Mitä puen ylleni? Arkkitehti Aili-Salli Ahde, Salon la Robe - sivut 202-231. Kustannusosakeyhtiö Kivi. 1945
Akure

| Akure |
| --- | --- |

 Akure
 Koordinaatit: 7°15′N, 5°12′E 
Valtio:  Nigeria
Osavaltio:  Ondo
Väkiluku (2016):  575 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Akure on kaupunki Lounais-Nigeriassa. Se on Ondon osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku oli vuonna 2016 noin 575 000. Enemmistö kaupungin asukkaista kuuluu joruboihin.
Aarnionperä

Aarnionperä on Salon kaupunginosa joka sijaitsee kahtena alueena Karjaskylänkadun (vanhan Muurlantien) varrella. Linnunpelto-niminen alue sijaitsee länsirinteessä, Karjaskylänkadun itäpuolella. Toinen, kauempana keskustasta oleva asuntoalue sijaitsee Kiskontien (Seututie 186) molemmin puolin paikalla, jossa vanhan Muurlantien ja uuden Kiskontien linjaukset yhtyvät.
Palvelut

Alueella sijaitsee Salon kaupungin Karjaskylän koulu.
Historiaa

Lukuisat muinaisjäännökset kertovat varhaisesta asutuksesta alueella. Karjaskylän koulun länsipuolella, Katinkallion mäen juurella, on sijainnut kivikautinen asuinpaikka ('Aarnionsuo'). Kivikaudella paikka on ollut kapean merenlahden pohjukassa. Aluetta ympäröivien mäkien huipuilta (Haukkamäki, Aarnionperämäki ja Katinkallio) on löydetty pronssikautisten hautaröykkiöiden jäännöksiä. Linnunpellon alueen läheisyydestä, alueen luoteispuolelta, on tehty rautakautiseen asutukseen ja kalmistoon viittaavia löytöjä.
Alueen vanhempi rakennuskanta on peräisin toisen maailmansodan jälkeiseltä jälleenrakennuskaudelta. Alue kuului Uskelan kuntaan ennen 1.1.1967 tapahtunutta Salon ja Uskelan kuntaliitosta. Ensimmäinen asemakaava alueelle vahvistettiin 29.3.1993. Vasta asemakaavan myötä alueelle on tullut suuremmassa määrin uutta asutusta.
Al-Bahr al-Ahmar (Egypti)

| Al-Bahr al-Ahmarin kuvernementti محافظة البحر الأحمر Muḥāfaẓat el Baḥr el Aḥmar |
| --- | --- |

 Lippu
 Sijainti
 Koordinaatit: 25°32′1″N, 33°26′18″E 
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Hurghada
Pinta-ala:  203 685 km²
Al-Bahr al-Ahmar (arab. محافظة البحر الأحمر‎, Muḥāfaẓat el Baḥr el Aḥmar) on yksi Egyptin kuvernementeista. Se sijaitsee Niilin ja Punaisenmeren välissä maan kaakkoisosassa. Kuvernementin pääkaupunki on Hurghada. Alueen pinta-ala on 203 685 km².
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Red Sea Governorate
Alexander Frey

| Alexander Frey |
| --- | --- |
 Alexander Frey (toinen oikealta) Svinhufvudin senaatin jälleentapaamisessa vuonna 1940.
Sisäasiaintoimituskunnan apulaispäällikkö
 Svinhufvudin I hallitus 27.11.1917–27.5.1918 Paasikiven I hallitus 27.5.1918–29.6.1918  
Kansanedustaja
 11.4.1917–31.10.1917  
Ryhmä/puolue:  Ruotsalainen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Uudenmaan läänin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. kesäkuuta 1877 Vehkalahti
Kuollut: 28. marraskuuta 1945 (68 vuotta) Helsinki
Tiedot
Puolue:  RKP
Alexander Frey (7. kesäkuuta 1877 Vehkalahti – 28. marraskuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen lakimies, pankinjohtaja ja Ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikko, joka toimi muun muassa kansanedustajana, senaattorina ja Tarton rauhanvaltuuskunnan jäsenenä. Frey oli vuonna 1917 Svinhufvudin senaatin jäsen ja toimi sisäasiaintoimituskunnan apulaispäällikkönä, jatkaen samassa tehtävässä Paasikiven senaatissa 1918. Frey on yksi Suomen itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajista. Hän omisti Storhilan maatilan Kirkkonummella. Frey toimi Pohjoismaiden Yhdyspankin johtokunnan puheenjohtajana 1919–1945 ja pankin pääjohtajana 1928–1945.
Frey pääsi ylioppilaaksi 1895 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1898 saaden maisterin arvon 1900. Tämän jälkeen Frey opiskeli lakia valmistuen lakitieteen kandidaatiksi vuonna 1903. Varatuomarin arvon hän sai vuonna 1906. Frey väitteli lakitieteen tohtoriksi vuonna 1911.
Freyn vanhemmat olivat kenraalimajuri Johan Adolf Frey nuorempi, Reitkallin kartanon omistaja, ja kauppaneuvoksentytär Sofie Pauline Bruun Haminasta. Alexander Freyn isoisä kollegiasessori Johan Adolf Frey vanhempi oli vuonna 1850 korotettu perinnölliseen venäläiseen aatelisarvoon Viipurin aatelistossa.
Senaattori Freyn vaimo oli Martha Gerda Maria Blomqvist (s. 26.7.1893, konemestari Berndt Blomqvistin ja Hilda Ekholmin tytär), jonka kanssa hän avioitui 1913. Heidän ainut lapsensa oli suurlähettiläs Åke Frey (1919–1978), Suomen täysivaltainen erikoislähettiläs Turkissa, Iranissa ja Afganistanissa.
Aiheesta muualla

.aspx Alexander Frey Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Alexander Frey Suomen ministerit. Valtioneuvosto.
Vihola, Teppo: / Frey, Alexander (1877–1945) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  8.6.2004. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Alexander Fredrik Procopé

Alexander Fredrik Procopé (18. elokuuta 1876 Helsinki – 11. joulukuuta 1956) oli suomalainen eversti, joka oli Suomen Valkoisen kaartin komentajana 1920-luvulla.
Procopén vanhemmat olivat kenraaliluutnantti Berndt Feodor Georg Procopé ja Matilda Helena von Knorring. Hän valmistui Haminan kadettikoulusta 1901 ja oli upseerina Suomen kaartissa sen lakkauttamiseen saakka 1906. Hän jäi lakkautuspalkalle ja toimi sitten liikemiehenä. Procopé astui uudelleen palvelukseen 1918 ja hän osallistui Suomen sisällissodan aikana muun muassa Tampereen taisteluun. Sodan jälkeen Procopé toimi Suomen Valkoisen kaartin komentajana 1919–1928 ja erottuaan virasta oli sen jälkeen yksityisenä liikemiehenä. Hän oli vielä sotilastarkkailijana Espanjan sisällissodassa.
Alexander Fredrik Procopén tytär oli muotoilija Ulla Procopé.
Aiheesta muualla

Suomen kaartin luutnantti Alexander Fredrik Procopé, europeana
Suomen Valkoisen Kaartin komentaja everstiluutnantti Alexander Fredrik Procopé 1920-luvun alussa, Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Toimitusjohtaja, eversti Alexander Fredrik Procopé kotioloissaan 1930-luvun alussa, Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Alalampi (Saarijärvi)

| Alalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°41′19″N, 24°35′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karankajärven va (14.66)
Laskupuro:  puro Emuulamminpuroon 
Järvinumero:  14.664.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  212,8 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,571 km  
Pinta-ala:  1,029 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlalampi 
Alalampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Puolimatkan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Karankajärven valuma-alueella (14.66), jonka Vihanninjoen valuma-alueeseen (14.664) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 212,8 metriä mpy.
Alfred Hierl

| Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset  | Maa:   Saksa>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Berliini 1936 | kaupallinen graafinen suunnittelu |  |
Alfred Hierl (8. maaliskuuta 1910 München – 25. syyskuuta 1950 Traunstein) oli saksalainen graafinen suunnittelija. Hän keskittyi enimmäkseen julistetaiteeseen. Hän osallistui Berliinissä vuoden 1936 kesäolympialaisten taidelajeihin neljällä työllään, joista Internationales Avusrennen toi hänelle hopeamitalin.
Hierl oli toisen maailmansodan aikana virallisen sotataiteilijan asemassa.
Opettajana Hierl toimi esimerkiksi taiteilija Paul Michaelisille.
Afroman

| Joseph Mortimer Foreman |
| --- | --- |
 Afroman Floridan Daytona Beachillä 11. lokakuuta 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. heinäkuuta 1974 (ikä 50)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Afro, Afroman
Laulukielet:  englanti
Tyylilajit:  hip hop, rap
Soittimet:  laulu, kitara
Levy-yhtiöt:  Universal Motown Records 
Aiheesta muualla
www.ogafroman.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Afroman (oikealta nimeltään Joseph Edgar Foreman, (s. 28. heinäkuuta 1974 Palmdale, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rap-artisti. Hän asuu Hattiesburgissa Mississipissä.
Afroman on tullut kuuluisaksi kappaleistaan "Because I Got High", "Crazy Rap" ja "Drunk 'n' High". Hän aloitti räppäämisen ollessaan kahdeksannella luokalla ja soitti rumpuja ja kitaraa kirkossa.
Diskografia > Albumit

My Fro-losophy (1999)
Because I Got High (2000)
Sell Your Dope (2000)
The Good Times (Greatest Hits) (2001)
Afroholic... The Even Better Times (2004)
Jobe Bells (2004)
4R0:20 (2004)
The Hungry Hustlerz: Starvation Is Motivation (2004)
Drunk n’ High (2006)
A Colt 45 Christmas (2006)
Waiting to Inhale (2008)
Frobama (Pot Head of State) (2008)
Greatest Hitz Live (2008)
One Hit Wonder (EP; 2014)
The N-Word (EP; 2015)
Happy To Be Alive (2016)
Cold Fro-T-5 And Two Frigg Fraggs (2017)
Grow up to be homeboys (2020)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Afroman Myscapessa (englanniksi)
Aino von Boehm

Aino von Boehm 1930-luvulla.
Aino Johanna von Boehm (o.s. Zitting, 16. heinäkuuta 1892 Liperi – 30. marraskuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Hän maalasi useita, yleensä värikkäitä ja iloisia kuvia Saimaalta, jonka rannalla Joutsenossa hän vietti suurimman osan kesistään.
Von Boehm opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa vuodet 1911–1914, 1921–1922, 1924 ja 1926. Hän opiskeli myös Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1928–1932. Ensinäyttelynsä hän piti Helsingissä vuonna 1933. Vuonna 1938 von Boehm voitti Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun seinämaalauskilpailun.
Aino von Boehm sai surmansa Helsingin pommituksessa talvisodassa. Hänen puolisonsa oli tuomari Eero von Boehm, ja heidän lapsiaan olivat taidemaalari Tuomas von Boehm ja opettaja Carmen Tawaststjerna. Taidemaalari Eero von Boehm (1949–2012) oli hänen lapsenlapsensa. Von Boehmin suku on lahjoittanut Aino von Boehmin ja Tuomas von Boehmin tauluja Joutsenon kaupungille, ja kokoelma on Lappeenrannan taidemuseossa.
Aiheesta muualla

Aino von Boehm Kansallisgallerian kokoelmissa
Alfred Hiilimies

Alfred Hiilimies, ent. Hihlman (2. elokuuta 1886 Kristiinankaupunki – 19. joulukuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen kanttoriurkuri, musiikkipedagogi ja -kriitikko, kuoronjohtaja, säveltäjä ja sovittaja.
Hiilimiehen vanhemmat olivat työnjohtaja Frans Fredrik Hihlman ja Ida Maria Rautio ja puoliso vuodesta 1917 Helmi Siiri Vähäkallio. Hiilimies opiskeli Helsingin musiikkiopistossa 1906–1910 ja sai yksityisopetusta laulussa Abraham Ojanperän johdolla. Helsingin Johanneksenkirkon kanttori hän oli yli 30 vuotta, vuodesta 1916 vuoteen 1950. Hän toimi myös laulunopettajana useissa eri oppilaitoksissa vuodesta 1916 vuoteen 1946. Uusi Suometar -lehden musiikkikriitikkona Hiilimies toimi 1912–1918. Helsingin opettajakuoron johtaja Hiilimies oli 1923–1937 ja kunniajohtaja vuodesta 1946. Kirkkomusiikkilehden toimittaja hän oli 1929–1931. Hän myös piti konsertteja sekä julkaisi, sävelsi ja sovitti lauluja. Hiilimies sai director musices -arvonimen vuonna 1926.
Polttoainemittari

Toyota Corollan polttoainemittari.
Polttoainemittari eli bensiinimittari (puhekielessä bensamittari) on autossa ja myös muissa kulkuneuvoissa yleensä kojetaulussa sijaitseva mittari, joka näyttää polttoainetankissa jäljellä olevan polttoaineen määrän. Polttoainemittari ei yleensä näytä jäljellä olevaa polttoainetta litroina, vaan summittaisen määrän viisarin avulla. Auton polttoainemittari toimii polttoainetankissa sijaitsevan kohon avulla, joka liikkuu polttoaineen määrän mukaan ylös ja alas.