stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kutaisin lentoasema
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
flyDubai: Kausittainen: Dubai
Red Wings Airlines: Kausittainen: Moskova-Domodedovo
SkyUp: Kausittainen: Harkova, Odessa
S7 Airlines: Moskova-Domodedovo
UIA: Kiova, Harkova
Ural Airlines: Moskova-Domodedovo
Vanilla Sky Airlines: Mestia, Natakhtari
Wizz Air: Ateena, Barcelona, Bari (alkaa 12 syyskuuta 2019), Basel/Mulhouse (alkaa 13 syyskuuta 2019), Beauvais, Berliini-Schönefeld, Budapest, Charleroi (alkaa 11 syyskuuta 2019), Kööpenhamina (alkaa 13 syyskuuta 2019), Dortmund, Eindhoven (alkaa 10 syyskuuta 2019), Gdansk, Hahn (alkaa 19 joulukuuta 2019), Hampuri (alkaa 20 joulukuuta 2019), Iraklion (alkaa 3 heinäkuuta 2020), Karlsruhe/Baden-Baden (alkaa 18 joulukuuta 2019), Katowice, Krakova (alkaa 18 syyskuuta 2019), Larnaka, Lontoo-Luton, Memmingen, Milan-Malpensa, Napoli (alkaa 20 joulukuuta 2019), Nizza (alkaa 20 maaliskuuta 2020), Nurnberg (alkaa 3 heinäkuuta 2020), Pisa (alkaa 18 joulukuuta 2019), Poznan (alkaa 18 syyskuuta 2019), Praha, Riika, Rooma-Fiumicino, Tukholma-Skavsta (alkaa 1 heinäkuuta 2020), Tallinna (alkaa 11 syyskuuta 2019), Thessaloniki, Treviso (alkaa 21 joulukuuta 2019), Turku (alkaa 3 heinäkuuta 2020), Vilna, Varsova, Wien, Wrocław
Kurjennokat

| Kurjennokat |
| --- | --- |
 Peltokurjennokka (Erodium cicutarium)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Geraniales
Heimo::  Kurjenpolvikasvit Geraniaceae
Suku::  Kurjennokat Erodium  L'Hér.
Katso myös
   Kurjennokat Wikispeciesissä   Kurjennokat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Erodium glandulosum
Kurjennokat (Erodium) on kasvisuku kurjenpolvikasvien heimossa. Sukuun kuuluu 120 hyväksyttyä lajia.
Kurjennokkalajeja

peltokurjennokka (Erodium cicutarium)
italiankurjennokka (Erodium gruinum)
pehmytkurjennokka (Erodium malacoides)
myskikurjennokka (Erodium moschatum)
neulakurjennokka (Erodium botrys)
resukurjennokka (Erodium brachycarpum)
viuhkakurjennokka (Erodium chium)
puikkokurjennokka (Erodium ciconium)
sinikurjennokka (Erodium crinitum)
liuskakurjennokka (Erodium laciniatum)
kivikkokurjennokka (Erodium manescavii)
merikurjennokka (Erodium maritimum)
saharankurjennokka (Erodium meynieri)
kampakurjennokka (Erodium neuradifolium)
anatoliankurjennokka (Erodium pelargoniiflorum)
marokonkurjennokka (Erodium salzmannii)
Erodium acaule
Tuntomerkkejä

Pohjoismaissa kasvaa kaksi kurjennokkalajia, yleinen peltokurjennokka ja hyvin harvinainen keskieurooppalainen tulokas myskikurjennokka, joka tunnetaan vain Suomesta. Ne ovat yksi- tai kaksivuotisia matalia punertavakukkaisia ruohoja, joilla on lohkohedelmä, jonka kärkiosa on huomattavan pitkä ja nokkamainen. Kurjennokat muistuttavat ulkonäöltään hieman joitain hentoja kurjenpolvilajeja (Geranium).
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kurjennokat (Erodium)
ITIS: Erodium (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Erodium (englanniksi)
Flora of China: Erodium (englanniksi)
Erodium lebelii
LAAS

LAAS
Local-area augmentation system (LAAS) on Yhdysvalloissa käytössä oleva lentokoneiden laskeutumisen navigaatiojärjestelmä, joka tarkentaa GPS-satelliittipaikannuksen tarkkuutta koneen lähetysmisvaiheen tarkkuusvaatimuksiia vastaaviksi. Lentoasemilla on maa-asemia, jotka välittävät korjauksen VHF-taajuudella lentokoneisiin. International Civil Aviation Organization (ICAO) kutsuu tätä Ground Based Augmentation System -järjestelmäksi (GBAS). Järjestelmä korvannee ILS-järjestelmän.
Aiheesta muualla

FAA GPS Programs
FAA LAAS Fact Sheet
Stanford LAAS Page (Arkistoitu – Internet Archive)
Honeywell Aerospace - DGPS - Satellite Landing System (Arkistoitu – Internet Archive)
Thales ATM  Satellite Navigation Systems (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuorevesi (järvi)

| Kuorevesi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa, Keski-Suomi
Kunnat:  Mänttä-Vilppula, Jämsä
Koordinaatit:  61°58′07″N, 24°40′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  Melaskoski 
Järvinumero:  35.611.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,9 m  
Rantaviiva:  172,318 km  
Pinta-ala:  23,8049 km²  
Tilavuus:  0,146936 km³  
Keskisyvyys:  6,17 m  
Suurin syvyys:  46,3 m  
Valuma-alue:  350 km²  
Keskivirtaama:  3,3 m³/s  
Saaria:  100 
 fiKuorevesi 
Kuorevesi  on Keski-Suomessa Jämsässä ja Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Järvi on antanut nimen Kuoreveden kunnalle, ja siihen laskevat useimmat entisen kunnan alueen vesistä.
Vedenlaatu

Kuoreveden humuksen lievästi värjäämä vesi on laadultaan hyvää. Järven eteläosien peltovaltaiset rannat rasittavat järveä ravinteillaan, joita joutuu hajakuormituksen kautta veteen. Vedenlaatu kuitenkin paranee veden virratessa laajojen järvenselkien kautta kohti pohjoista. Veden ravinnepitoisuudet vaihtelevat ollen karujen ja lievästi rehevöityneiden järvien tasoilla. Veden happamuustaso on lievästi hapan. Veden kerrostuneisuuskausien aikana syvänteiden vesi kerrostuu voimakkaasti. Alusveden happipitoisuudet kuluvat silloin päällysvesien happitasoa alhaisemmaksi. Toisinaan pohjan lähellä on täysin hapetonta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Kuoreveden lähialueeseen (35.611) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,9 metriä mpy.
Järvi sijaitsee Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) eteläosissa sivussa vesireitin päävirtauksesta, joka laskee Keurusselän alueelta (35.62) vedet järven pohjoispäähän Mäntänlahteen. Tämä virtaus kulkeutuu länteen sekoittumatta muuhun järveen ja se laskee Melasjärvestä Kotaselkään (114 ha) ja siitä edelleen Ruoveteen. Kuoreveden muut järvenosat saavat pääosan vedestään järven eteläosaan laskevilta valuma-alueilta. Niistä laajin on Kertejoen valuma-alue (35.69), jonka laskujoki Kertejoki laskee Kovionselän Säynäänlahteen Kerteselältä. Pienempiä valuma-alueita ovat eteläpäähän laskeva Suinujoen valuma-alue (35.613), jonka laskujoki tuo sekä Hallin taajaman ympäristöstä vesiä että Syväjärven suunnalta Pihlaisjoen vesiä. Vessarinselkään laskee Tervajärven valuma-alue (35.614), jonka Tervajärvestä alkava laskujoki tuo sen ympäristön vesiä. Edellistä valuma-aluetta suurempi on Koivuselkään laskeva Lahnajoen valuma-alue (35.615), jonka laskujoki Lahnajoki lähtee Lahnajärvestä. Vielä on Vuohijoen valuma-alue (35.612), jonka oja laskee Melasjärven pohjoisrantaan Vilppulan ja Mäntän välistä. Muut järveen laskevat ojat on ryhmitelty Kuoreveden lähialueeseen (35.611).
Kuoreveden lähialueella on 18 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat järven länsirantaan Vuohiselkään laskeva Vittajärvi (30 ha) sekä sen viereinen Rauhalammi (3 ha). Vuohiselän eteläpuolisella niemimaalla kantatien 58 ympärillä sijaitsevat Valkeajärvi (11 ha), Heikinjärvi (4 ha), Säynäänjärvi (3 ha) ja Umpianjärvi (6 ha). Itärannalla sijaitseva Riihosjärvi on Kuoreveden lahti, mutta siihen laskee Saarijärvi (17 ha). Muita järviä ovat länsirantaan laskevat Pikkujärvi (3 ha), Pohjanlammi (2 ha), Särkijärvi (8 ha) ja Monninjärvi (2 ha). Itärantaan laskevat Paskolammi (1 ha), Särkisjärvi (3 ha), Pikkujärvi (3 ha) ja Virkajärvi (3 ha). Melasjärveen laskee vain Kapakkalammi (1 ha).
Järven lasku-uoma on Melaskoski, joka laskee Väliveteen (10 ha), joka laskee vuorostaan Keskikoskessa Kotaselkään. Pudotusta tällä välillä on puoli metriä. Tämä vesireitti tuo Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) vedet Ruoveden alueen (35.33) Paloselän alueelle (35.332).
Kutinkalla

Kutinkalla
| --- | --- |
Sijainti:  65°19.6′N, 025°11.7′E, Ii Suomi
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kutinkalla, aiemmalta nimeltään Kutti, on asumaton saari Iin kunnassa Iijoen suiston edustalla, noin kolmen kilometrin päässä mantereelta. Varsinaisen Kutinkallan saaren itäpuolella sijaitsevat Pikku-Kutit, kaksi pienempää saarta ja yksi pieni luoto. Lähin toinen saari on kahden kilometrin päässä sijaitseva Iijokisuiston itäisin saari, Karhu.
Pääasiassa lehtimetsää kasvavat Kutinkallan saaret ovat matalia, ja niiden korkein kohta nousee alle kolmen metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle. Saaret sijaitsevat Iijokisuiston eteläpuolelle levittäytyvällä laajalla matalaikkoalueella. Pääsaarella on muutamia kalastajamajoja.
LA-radiopuhelin

LA-radiopuhelin
LA-radiopuhelin (eli lyhytaaltoradiopuhelin, lyhyemmin LA-puhelin tai ”lälläri”) on puhekielen yleisnimitys luvasta vapautetuille 27 MHz:n lyhytaaltoalueella toimiville radiopuhelimille. Käytössä on 23 tai 40 kanavaa.
Näiden puhelimien käyttö ei maksa mitään ja kaikki, jotka ovat lähialueella samalla kanavalla kuulevat toisensa. Puhelu tapahtuu yksivuoroisesti eli yksi puhuu kerrallaan.
LA-puhelimien kantama on yleensä noin 5–50 kilometriä olosuhteista ja laitteista riippuen. Muun muassa niin sanotulla hyvällä radiokelillä kantama saattaa olla jopa 1 000–2 000 kilometriä.
Nykyään suosittuja kämmenenkokoisia PMR446-puhelimia ei pidä sekoittaa LA-puhelimiin. PMR446-puhelimet kantavat yleensä enintään kolme kilometriä ja toimivat 446 MHz:n taajuusalueella. LA-/PR- ja CB-puhelimilla taas yleensä pääsee osalla kanavista ottamaan yhteyksiä keskenään.
Puhelimeen saa liittää erillisen antennin, jonka vahvistus on korkeintaan 3 dBd (desibeliä yli puoliaaltodipolin). Yleensä antennien vahvistus ilmoitetaan teoreettisesti tasaisesti (isotrooppisesti) säteilevälle antennille dBi, jolloin antennivahvistukseen sisältyy jo myös perusantennina pidetyn puoliaaltodipoliantennin vahvistus.
Viestintävirasto erittelee Suomessa kolme eri tyyppiä 27 MHz:n lupavapaille radiopuhelimille:
LA-puhelimet:
23 kanavaa (22+11A) AM+FM, lähetysteho enintään viisi wattia
PR-27-puhelin:
40 kanavaa vain FM, enintään 4 W
CB-puhelin:
40 kanavaa AM+FM+SSB enintään 4 W (AM), 4 W (FM), 12 Wpep (SSB). Aikaisemmin Suomessa oli EU-rajoitus, jonka mukaan amplitudimoduloidussa lähetyksessä ei saanut käyttää kuin 1 W:n tehoa. 26. maaliskuuta 2013 alkaen Viestintävirasto antoi päätöksen, jonka mukaan AM:n lähetysteho on saanut olla 1 W:n asemesta 4 W. Moninormi-CB-radiopuhelimessa tämän tehon saa valitsemalla Espanjan maa-asetukset.
Kirjallisuutta

Christos, George: CB for the serious user : the practical handbook for Citizens’ Band radio.  Amersham:  Woodside Books, 1981.  (englanniksi)
Suhonen, Keijo & Vaittinen, Markku: LA-käsikirja.  Lahti:  kirjoittajat, 1987.
Tolvanen, Jukka: LA-puhelimet eivät katoa. Ajolinja : trucker magazine, 1996, nro 8, s. 14-15.  ISSN 0359-3010.
L2TP

| TCP/IP-pino |
| --- | --- |
sovelluskerros sovelluskerros: BGP · DHCP · DNS · ESMTP · FTP · HTTP · IMAP · IRC · LDAP · MGCP · NNTP · NTP · POP3 · RPC · RTP · RTSP · SIP · SMTP · SNMP · SOCKS · SSH · Telnet · TLS/SSL · XMPP  ·  (..lisää..)
kuljetuskerros kuljetuskerros: TCP · UDP · QUIC · DCCP · SCTP · RSVP · RIP · ECN
verkkokerros verkkokerros: IP (IPv4 ja IPv6) · ICMP (ICMPv6) · IGMP · IPsec
siirtoyhteyskerros: ARP · IS-IS · NDP · OSPF · L2TP · PPP
fyysinen kerros
L2TP (Layer 2 Tunneling Protocol) on VPN-tunnelointiprotokolla, joka toimii OSI-mallin 2. kerroksessa ja siten tukee myös ei-IP-protokollia.
L2TP:n juuret ovat vanhemmissa Ciscon ja Microsoftin L2F ja PPTP -protokollissa.[lähde? ]
Standardit

RFC 2661
RFC 3931 L2TPv3
RFC 5641
Kumarrus

Puolivartalokumarrus.
Maahankumarrus.
Kumarrus on sosiaalinen ele, jossa henkilö laskee päätään ja mahdollisesti ylävartaloaan toista henkilöä tai kohdetta kohti.
Kumartamista käytetään muun muassa tervehdittäessä. Se on lisäksi tapa ilmaista kohteliasta luonnetta sekä alistumista, kunnioitusta ja nöyrtymistä tervehdittävää kohtaan. Kumarrus voi merkitä kohteen palvontaa tai ihailua, armon hakemista, kiitosta tai katumusta.
Tavat

Kumartaa voi usealla eri tavalla. Sen syvyys on yleensä suoraan verrannollinen tervehtijän tervehdittävälle osoittamaan kunioituksen määrään. Myös kumarruksen kesto kertoo tervehtijän ja tervehdittävän suhteesta.
Tavat > Niskakumarrus

Tässä kumarrustyypissä tervehtijä taivuttaa ainoastaan niskaansa. Tämä on länsimaissa yleisin kumarruksen muoto. Niskakumarruksen harvinaisemmassa muodossa tervehtijä laskeutuu ensin polvilleen ja kumartaa sitten niskallaan. Tätä tapaa noudatetaan muun muassa ehtoollisen yhteydessä.
Tavat > Puolivartalokumarrus

Tämä kumarrustyyppi on niska- ja maakumarruksen välimuoto. Siinä taivutus alkaa vyötäröstä ja niska saattaa olla mukana.
Tavat > Maahan kumarrus / maakumarrus

Tämä kumarrustyyppi yhdistetään usein uskonnollisiin rituaaleihin ja palvontamenoihin. Siinä henkilö laskeutuu ensin polviensa varaan ja kumartuu sitten siten, että myös molemmat kämmenet sekä mahdollisesti myös otsa koskettavat maata.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kumartaminen Ylen Elävässä arkistossa
Lanunaukio

Lanunaukio on kuvanveistäjä Olavi Lanun kunniaksi kävelykaduksi muutettu Vapaudenkadun ja Aleksanterinkadun välinen osa Lahden Rautatienkatua kaupungin ydinkeskustassa.
Aukiolla on suihkulähde Aleksanterinkadun puoleisessa päässä ja aukio pidetään sulana talvellakin lämmittämällä. Suihkulähde suljetaan talveksi puisella kannella.
Lanunaukion ja Lahden kauppatorin välissä on Kansallis-Osake-Pankin 1900-luvun alkupuolelta oleva klassista tyyliä oleva Leijonalinna-nimellä aiemmin kutsuttu harmaagraniittinen rakennus, josta poistettiin Rautatienkadun nykyksen Lanunaukion puoleiset itäiset osat 1960-luvulla, joiden tilalle rakennettiin samankorkuinen funktionalistinen uudempi jatko-osa Kansallis-Osake-Pankin toivomuksesta.
Lanunaukion Rautatienkadun ja Lahden pääkadun, Aleksanterinkadun, risteyksessä oli Mediakulmaksi' nimitetty kokonaisuus, jossa sijaitsivat useiden medioiden katutoimitukset. Rautatienkadulta Aleksanterinkadulle johti sähköinen uutispalvelu, missä näkyivät päivän uutiset oikealta vasemmalla juoksevana tekstirivinä katutason ikkunoiden yläreunassa. Mediakulman paikalla on keväästä 2018 lähtien toiminut Olavi-niminen viinikahvila.
Rautatienkadun jatko Aleksanterinkadun risteyksestä Hämeenkadun risteykseen on myös muutettu pihakaduksi missä ainoastaan huoltoajo on sallittu. Rautatienkadun osuuden kautta huolletaan mm. Lahden Sokos-tavarataloa. Näin ollen kokonaisuutena kävelykatuajattelusta on se, että Vapaudenkadun ja Aleksanterinkadun välinen ajoyhteys on suljettu Lanunaukiolla samoin kuin sen aikaisempi jatke Aleksanterinkadun ja Hämeenkadun välistä. Tämä on vaikuttanut vähittäiskaupan sijoittumiseen. Toisesta kohtaa suora yhteys Aleksanterinkadulta Hämeenkadulle on poistettu Mariankadulla, jossa entiselle ajoväylälle on tehty yhtenäinen jalkakäytävä, sekä siirretty Hakkapeliittojen paluu -patsas entisen liittymän kohdalle keskelle Mariankatua, jolla toimivat ennen muun muassa A-halli, valokuvausliike Helios, Salpausselän Säästöpankki ja Päijät-Hämeen Osuuspankiksi muuttunut entinen Lahden seudun osuuspankki.
Kuusaanniemi

Kuusankosken tehdas Kuusaanniemessä
| Kuusaanniemi |
| --- | --- |
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Kuusankoski
Tilastoalue nro:  28
Väkiluku:  4  (2015)
Postinumero:  45700 Kuusankoski
Naapurialueet:  Mäyrämäki  Mattila  Tähtee  Kuusaa  Jokela (Valkeala)
Kuusaanniemi on tilastoalue Kouvolan Kuusankoskella. Se sijaitsee Kuusaan keskustan itäpuolella, entisen Kuusankosken kaupungin itäosassa. Kuusaanniemi on suurimmalta osin asumatonta teollisuusaluetta ja siellä oli vain 4 asukasta vuonna 2015. Kuusaanniemi on väkiluvultaan Kouvolan pienin tilastoalue. Kuusaanniemessä sijaitsee muun muassa Kuusankosken tehdasalue eli UPM Kymi, Kuusankosken ratapiha ja Eerolan golf-keskus eli KoskiGolf. Kuusaanniemi on myös entinen Iitin kunnan rekisterikylä, joka on kooltaan suurempi kuin tilastoalue.
Kuusaanniemessä on koko Kouvolan ja Kuusankosken suuralueen kaupunginosista eniten lapsia väkilukuun nähden, sillä Kuusaanniemen väestöstä puolet on alle 15-vuotiaita. Tämä johtuu siitä, että Kuusaanniemessä on vain 4 asukasta ja niistä 2 on alle 15-vuotiaita. Vuonna 2005 Kuusaanniemessä oli vielä 11 asukasta.
Kristinusko Pohjois-Amerikassa

Kristittyjen osuus maanosittain
Tämä artikkeli käsittelee kristinuskoa Pohjois-Amerikassa.
Historiaa

Englannista ja Skotlannista Amerikkaan tulleet puritaanit kuuluivat anglikaaniseen kirkkoon. Puritanismin arvot vaikuttavat yhä nykyään amerikkalaiseen uskonnollisuuteen.
Yhdysvallat

Yhdysvalloissa väestöstä noin 70 prosenttia on kristittyjä. Kristinuskon kannattajamäärä vaihtelee alueittain. Eteläisissä osavaltioissa kristittyjä on noin 75% väestöstä ja koillisissa osavaltioissa taas 65%. Yhdysvaltojen uskonnot pitkälti ovat tulleet siirtolaisten kautta. Uskonnot ovat jatkuneet edelliseltä sukupolvelta seuraavalle. Katolisia Amerikkaan on tullut katolisista maista, kuten Irlannista ja Italiasta. Luterilaisuus on levinnyt Yhdysvaltojen pohjoisiin osavaltioihin pohjoismaisten ja saksalaisten siirtolaisten myötä.
Yhdysvalloissa kristinusko on ollut pitkälti protestanttista ja Yhdysvaltojen protestanttiset ryhmät ovat jakautuneet evankelisiin kirkkoihin, valtavirran protestanttisiin kirkkoihin ja perinteisiin afroamerikkalaisiin.
Yhdysvalloissa on syntynyt jälkeenpäin uskonnollisia liikkeitä, jotka pitävät itseään kristillisinä, kuten esim. Jehovan todistajat ja mormonismi. Perinteiset kristilliset kirkot eivät pidä näitä kristillisinä.
Kanada

Kanadan väestö koostuu eri puolilta maailmaa saapuneista maahanmuuttajista ja monikulttuurisuus on kanadalaista yhteiskuntaa määrittelevä piirre. Kanadan kristillistyminen tapahtui anglikaanisten, katolisten, presbyteeristen ja muiden Yhdistyneen kuningaskunnan kirkkojen toimesta.
Kanadan väestöstä 53,5 prosenttia kuuluu kristillisiin kirkkoihin. Evankeliset ja helluntailaiset edustavat noin 29 prosenttia protestanteista ja seitsemää prosenttia kristittyjen kokonaismäärästä Kanadassa.
Kärrynpyörä

Kärrynpyörä voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kärrynpyörägalaksi
kärrynpyörä akrobatiassa
kärrynpyörä, tavaroiden kuljetukseen käytettyjen kärryjen renkaat, puiset
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kärrynpyörä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kutistesukka

Video kutistesukasta
Kutistesukka on elektroniikassa käytettävä sähköeriste, joka kutistuu kun sitä lämmitetään.
Kuumennukseen voi käyttää kuumailmapuhallinta. Sukkaa käytetään mm. kun halutaan laadukkaasti estää oikosulkujen syntyminen esimerkiksi liittimessä, jossa on useita johtimia vierekkäin. Samoin jos johdinta halutaan jatkaa niin että se näyttää yhtenäiseltä voi kutistesukka antaa laadukkaamman tuloksen. Sukka myös tukee liitosta mekaanisesti ja eristää sen galvaanisesti ympäristöstään. Kutistesukkia on eri kokoisia ja eri värisiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kutistesukka Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Heat-shrink tubing
Käännös suomeksi
Kutittaminen

Kutittaminen on ihmisen ruumiin koskettelua, jonka tarkoituksena on usein saada henkilö tahattomasti nauramaan. Jalkapohjien, vatsan, kainaloiden ja muiden kutittamiselle herkkien alueiden koskettelu sormenpäillä tai höyhenellä voi aluksi tuntua miellyttävältäkin, mutta jatkettuna siitä tulee tuskallista.
Kutittaminen kidutusmenetelmänä

Kutittaminen ei tehoa kaikkiin ihmisiin, mutta helposti kutiaville se voi olla todellista kidutusta. Kiinalaiset käyttivät kutittamista vanhan keisarikunnan aikoina yleisesti: uhrin jalanpohjat siveltiin hunajalla tai sokerivedellä, jota vuohet ja lampaat nuolivat. Se aiheutti kovan syyhyn ja usein pahan tulehduksen, sillä karkea kieli rikkoi nahan.  Japanilaiset käyttivät pehmeillä harjaksilla varustettuja siveltimiä tiukasti sidottujen naisten kutittamiseen, jolloin nämä joko kestävät kutittamisen liikkumatta tai muuten karkeat köydet hiertävät pahoin[lähde? ].
Kurt Hvitsjö

Kurt Carolus Hvitsjö (22. maaliskuuta 1921 Helsinki – 30. marraskuuta 1993 Lahti) oli suomalainen sisustusarkkitehti ja palkittu huonekalumuotoilija.
Hvitsjö valmistui sisustusarkkitehdiksi Taideteollisesta opistosta 1951 ja aloitti uransa Askon palveluksessa, kunnes vuonna 1954 siirtyi Iskulle. Hän suunnitteli aluksi erityisesti koulukalusteita ja myöhemmiin puisia kotien ja julkisten tilojen kalusteita ja voitti kaksi kertaa Vuoden huonekalu -kilpailun. Hvitsjö vastasi monista Iskun menestystuotteista muttei tuonut itseään esiin niiden suunnittelijana. 1980-luvun taitteeseen asti Hvitsjö johti Iskun tuotesuunnittelua ja jatkoi sen jälkeenkin pikkutuolien, ruokaryhmien ja makuuhuoneen kalusteiden suunnittelijana seuraajansa Raimo Räsäsen alaisuudessa.
Hvitsjön suunnittelemista kalusteista on 2010-luvun lopulla yhä tuotannossa julkisten tilojen Metro-neuvottelutuolisarja vuodelta 1964 sekä koulukalusteena paljon käytetty, vuonna 1955 Suomen VI Suurmessujen laatupalkinnolla palkittu pinottava Tuoli 50. Muita Hvitsjön tunnettuja tuotteita ovat 1950-luvulla suosittu Domus-vuodesohva, 1960-luvun sohvakalusto Maxim kaartuvine puuosineen, korkeaselkäisestä tv-tuolista tunnettu 1960-luvun Rosario-sarja, Libero-kirjahyllystö sekä Avotakka-sisustuslehden Vuoden huonekalu -äänestyksen 1979 voittanut Pepi-lastenkalustesarja.
Kurt Hvitsjö jäi eläkkeelle vuonna 1986. Hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.
Lanugo

| Lanugo |
| --- | --- |
 Lanugoa vauvan olkapäässä.
Luokitus
ICD-10:  84.2
ICD-9:  757.4
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Lanugo eli utukarvoitus on nukkamaista karvaa, jota kasvaa ihmissikiön iholla viidennestä raskauskuukaudesta alkaen. Useimmiten lanugo karisee sikiöltä seitsemännen tai kahdeksannen raskauskuukauden aikana, mutta joskus sitä tavataan vastasyntyneillä jopa parin viikon ikään asti.
Lanugon tarkoitus on auttaa lapsenkinan (vernix) tarttumista sikiön ihoon. Kina suojaa lapsen ihoa lapsivedeltä.
Vakavan aliravitsemuksen tai syömishäiriön yhteydessä, muun muassa anorektikoilla, lanugoa saattaa alkaa kasvaa vauvaiän jälkeenkin.
Aiheesta muualla

Kuva lanugosta (Arkistoitu – Internet Archive)
Kurt Hornfischer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kurt Hornfischer |  Kurt Hornfischer |  Kurt Hornfischer |  |
Maa:  / Saksa
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia |  Berliini 1936 |  yli 87 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa |  Helsinki 1933 | yli 87 kg |  |
|  Kultaa |  Rooma 1934 | yli 87 kg |  |
|  Kultaa |  Kööpenhamina 1935 | yli 87 kg |  |
Miesten vapaapaini
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa |  München 1937 | yli 87 kg |  |
|  Hopeaa |  Bryssel 1935 | yli 87 kg |  |
Kurt Hornfischer (1. helmikuuta 1910 Gera – 18. tammikuuta 1958 Nürnberg) oli saksalainen painija, nelinkertainen Euroopan mestari sekä olympiamitalisti.
Hornfischer voitti Wienin työläisolympialaisissa 1931 raskaan sarjan (yli 82,5 kg) mestaruuden.
Hornfischer paini olympiapronssia Berliinin kotikisoissa 1936 kreikkalais-roomalaisen painin yli 87-kiloisten sarjassa. Samalla tyylillä hän voitti sarjassaan kolme Euroopan mestaruutta peräkkäin vuosina 1933−1935. Vapaapainissa Hornfischer ylsi kerran Euroopan mestariksi (1937) ja kerran EM-hopealle (1935).
Hornfischer haavoittui toisessa maailmansodassa kuusi kertaa vakavasti. Hän kuoli 48 vuoden ikäisenä leikkauksen aiheuttamiin komplikaatiohin.