stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuhmola
Arkkitehtuuri

Arkkitehtuuriltaan 1920-luvun klassismia edustavan talon on suunnitellut helsinkiläinen arkkitehtitoimisto Tuovinen-Huttunen. Kuhmolan klassismia ilmentäviä piirteitä ovat muun muassa sisäänkäynnin pylväikkö, julkisivun pilasterit sekä korostettu päätyikkuna. Rakennusmateriaaleina ovat alaosassa tiili ja yläosassa hirsi.
Historia

Sota-aikana Kuhmolasta käsin harjoitettiin ilmavalvontaa. 1930-luvulla Kuhmolan piha-alueelle toteutettiin Kuhmoisten kirkonkylän ensimmäinen urheilukenttä.
Merkitys

Kuhmoislaisissa 1900-luvun alkupuolen asuinrakennuksissa on paljon klassismin piirteitä, joihin saatiin vaikutteita paikkakunnan näyttävistä rakennuksista, kuten Kuhmolasta sekä Kuhmoisten sahan asuin- ja konttorirakennuksesta. Kuhmoisten keskusta ja sen vanhimmat talot Kuhmola ja Heinon kirjakauppa on määritelty maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Koskenkorva-palkinto

Koskenkorva-palkinto oli 1990-luvun ajan pilke silmäkulmassa jaettu, Tampereen yliopiston taideaineiden laitoksella kirjallisuudenopiskelijoiden ainejärjestö Teeman ja yliopiston oppilaskunnan kulttuurijaoston yhteistyönä syntynyt kirjallisuuspalkinto. Palkinto jaettiin viimeisen kerran vuonna 1999, koska palkintoa oli alusta alkaen päätetty jakaa vain 1990-luvun ajan.
Koskenkorva-palkinnon virallisilla Internet-sivuilla palkinnon myöntämiskriteereistä sanotaan seuraavaa: "Yleisiä kriteerejä ei ole muuta kuin että voittaja ansaitsee jollain julkaisullaan kossupullon, eli teos on kossupullon arvoinen. Eri vuosina on kossupullon veroiseen suomalaisuuteen viitattu eri tavoin raadin lausunnoissa voittajasta."
Palkinnon väitetään syntyneen erään raadin jäsenen harhaluulosta, että Finlandia-palkinnon tarkoituksena oli antaa voittajalle palkinnoksi pullo samannimistä juomaa.
Koskenkorva-palkinnon voittajat

1990 Tapio Koivukari: Odinin korppi
1991 Heikki Hietamies: Koiran yö
1992 Tiina Pystynen: Onnenkoukku
1993 Matti Wuori: Titanicin kansituolit
1994 Markus Nummi: Kadonnut Pariisi
1995 Niina Repo: Varjo
1996 Bisquit: Petaa ja varmista
1997 Petri Tamminen: Miehen ikävä
1998 Arto Salminen: Varasto
1999 Jaakko Heinimäki: Seitsemän syntiä
Aiheesta muualla

Koskenkorva-palkinto Akateemisen kirjakaupan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Käsipallo kesäolympialaisissa 2016 – miesten turnaus

Miesten käsipalloturnaus vuoden 2016 kesäolympialaisissa alkoi 7. elokuuta ja päättyy 21. elokuuta. Ottelut pelataan Future Arenassa. Kultaa saavutti Tanska voitettuaan loppuottelussa Ranskan. Pronssia voitti Saksa.
Karsinnat

| Karsintatapa | Päivä | Isäntä | Paikat | Lopputurnaukseen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Isäntämaa | 2. lokakuuta 2009 |  Kööpenhamina | 1 |  Brasilia |
| 2015 MM-kilpailut | 15. tammikuuta – 1. helmikuuta 2015 |  Qatar | 1 |  Ranska |
| Pan-Amerikan kisat 2015 | 16.–25. heinäkuuta 2015 |  Toronto | 1 |  Argentiina |
| Aasian karsintaturnaus | 14.–27. marraskuuta 2015 |  Doha | 1 |  Qatar |
| Käsipallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2016 | 15.–31. tammikuuta 2016 |  Puola | 1 |  Saksa |
| Käsipallon Afrikan-mestaruuskilpailut 2016 | 21.–30. tammikuuta 2016 |  Kairo | 1 |  Egypti |
| Olympiakarsintaturnaus | 8.–10. huhtikuuta 2016 |  Gdańsk | 2 |  Puola |
| Olympiakarsintaturnaus | 8.–10. huhtikuuta 2016 |  Gdańsk | 2 |  Tunisia |
| Olympiakarsintaturnaus | 8.–10. huhtikuuta 2016 |  Malmö | 2 |  Slovenia |
| Olympiakarsintaturnaus | 8.–10. huhtikuuta 2016 |  Malmö | 2 |  Ruotsi |
| Olympiakarsintaturnaus | 8.–10. huhtikuuta 2016 |  Herning | 2 |  Tanska |
| Olympiakarsintaturnaus | 8.–10. huhtikuuta 2016 |  Herning | 2 |  Kroatia |
| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 12 |  |
Kumar Sanu

Kumar Sanu
Kumar Sanu (oik. Kedarnath Bhattacharya, s. 23. syyskuuta 1957 Kalkutta, Länsi-Bengali) on intialainen laulaja. Hänet tunnetaan parhaiten playback-laulajana hindinkielisessä elokuvateollisuudessa. Hän voitti viisi peräkkäistä parhaan mieslaulajan Filmfare Awards -palkintoa 1990-luvun alussa. Intian hallitus myönsi Sanulle Padma Shri -palkinnon vuonna 2009.
Palkinnot

Filmfare Awards
1991: Paras mieslaulaja – ”Ab Tere Bin” (Aashiqui)
1992: Paras mieslaulaja – ”Mera Dil Bhi Kitna Pagal Hai” (Saajan)
1993: Paras mieslaulaja – ”Sochenge Tumhe Pyaar” (Deewana)
1994: Paras mieslaulaja – ”Yeh Kaali Kaali Aankhen” (Baazigar)
1995: Paras mieslaulaja – ”Ek Ladki Ko Dekha” (1942: A Love Story )
Ehdokkuudet
1994: Paras mieslaulaja – ”Baazigar O Baazigar” (Baazigar)
1995: Paras mieslaulaja – ”Kuch Na Kaho” (1942: A Love Story)
1996: Paras mieslaulaja – ”Tujhe Dekha To” (Dilwale Dulhania Le Jayenge)
1996: Paras mieslaulaja – ”Tu Mile Dil Khile” (Criminal)
1998: Paras mieslaulaja – ”Do Dil Mil Rahe Hain” (Pardes)
1999: Paras mieslaulaja – ”Ladki Badi Anjaani Hai” (Kuch Kuch Hota Hai)
2000: Paras mieslaulaja – ”Aankhon Ki Gusthakiyaan” (Hum Dil De Chuke Sanam)
2003: Paras mieslaulaja – ”Sanam Mere Humraaz” (Humraaz)
2004: Paras mieslaulaja – ”Kisise Tum Pyar Karo” (Andaaz)
Screen Awards
1995: Paras mieslaulaja – ”Ek Ladki Ko Dekha” (1942: A Love Story)
Muut palkinnot
2009: Padma Shri Intian valtiolta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kumar Sanu Wikimedia Commonsissa
Kumar Sanu Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Käyttöliittymäkirjasto

Ikkunan suunnittelua Qt-työkaluilla, vasemmalla Qt-kirjaston tarjoamia komponentteja.
Käyttöliittymäkirjasto on käyttöliittymäkomponentteja sisältävä kirjasto, jonka avulla ohjelmat voivat toteuttaa graafisia käyttöliittymiä.
Esimerkiksi GTK+ on käyttöliittymäkirjasto, jota GNOME-työpöytäympäristö käyttää.
Käyttöliittymäkirjastoja

Motif
GTK+
Qt
Tk
FLTK
Swing (Java)
Lazarus Component Library (Free Pascal)
wxWidgets
Xlib
Microsoft Foundation Classes (MFC)
Visual Component Library (VCL, Delphi)
Win32 (WinAPI)
Windows Presentation Foundation (WPF)
Windows Forms (.NET)
Cocoa
Carbon
Käsipallo kesäolympialaisissa 2016 – naisten turnaus

Naisten käsipalloturnaus vuoden 2016 kesäolympialaisissa alkoi 6. elokuuta ja päättyi 20. elokuuta. Ottelut pelattiin Future Arenassa. Turnaukseen osallistui 12 maata. Olympiakultaa voitti Venäjä, jolle mestaruus oli ensimmäinen. Loppuottelussa se voitti Ranskan. Kolmanneksi sijoittui Norja.
Karsinnat

| Karsintatapa | Päivä | Isäntä | Paikat | Lopputurnaukseen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Isäntämaa | 2. lokakuuta 2009 |  Kööpenhamina | 1 |  Brasilia |
| Käsipallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 2014 | 7.–21. joulukuuta 2014 |  | 1 |  Espanja1 |
| Afrikan karsintaturnaus | 19.–21. maaliskuuta 2015 |  Luanda | 1 |  Angola |
| Pan-Amerikan kisat 2015 | 15.–24. heinäkuuta 2015 |  Toronto | 1 |  Argentiina |
| Aasian karsintaturnaus | 20.–25. lokakuuta 2015 |  Nagoya | 1 |  Etelä-Korea |
| 2015 MM-kilpailut | 5.–20. joulukuuta 2015 |  Tanska | 1 |  Norja |
| Karsintaturnaus | 18.–20. maaliskuuta 2016 |  Metz | 2 |  Alankomaat |
| Karsintaturnaus | 18.–20. maaliskuuta 2016 |  Metz | 2 |  Ranska |
| Karsintaturnaus | 18.–20. maaliskuuta 2016 |  Aarhus | 2 |  Romania |
| Karsintaturnaus | 18.–20. maaliskuuta 2016 |  Aarhus | 2 |  Montenegro |
| Karsintaturnaus | 18.–20. maaliskuuta 2016 |  Astrakhan | 2 |  Venäjä |
| Karsintaturnaus | 18.–20. maaliskuuta 2016 |  Astrakhan | 2 |  Ruotsi |
| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 12 |  |
1 Norja voitti sekä Euroopan-mestaruuskilpailut että maailmanmestaruuden, joten lopputurnaukseen karsiutui Euroopan-mestaruuskilpailujen toinen Espanja.
Könönpelto

Könönpelto on asuinalue ja lähiö Varkaudessa Pohjois-Savossa. Könönpelto sijaitsee kaupungin kaakkoisosassa valtatie 23:n eli Järvisuomentien molemmin puolin, mutta pääosa asutuksesta on tien pohjoispuolella.
Könönpellon kolme pääkatua ovat Pitkälänniementie, Mustikkatie ja Atolantie, ja sieltä lähtee Kangaslammelle johtava yhdystie 4681. Taipaleen kanava sijaitsee Könönpellon länsipuolella.
Alueen rakennuskanta koostuu pääosin 1950-luvun rintamamiestaloista. Könönpellossa toimii myös päiväkoti, esikoulu ja ala-aste. Päiväkoti on Varkauden päiväkodeista toiseksi vanhin.
Suurista nälkävuosista 1866–1868 seuranneen kuolleisuuden vuoksi perustettiin uusi hautausmaa Könönpellon Varkausmäkeen. Hautausmaa on laaja Varkausmäen rinteille levittyvä alue, johon on muodostunut kapeita kumpuharjanteita syvine väliojineen. Hautauksia siellä toimitettiin pääasiassa keväällä 1868. Paikka sijaitsee noin puoli kilometriä koilliseen vuosina 1867–1868 rakennustyömaana olleesta Taipaleen kanavasta. Työllisyystyönä tehdylle kanavatyömaalle tuli työväkeä ympäri Suomea kaikkiaan 52 pitäjästä. Varkausmäessä sijaitseva nälkäänkuolleiden muistomerkki on pystytetty katovuodesta seuranneeseen nälänhätään kuolleiden Taipaleen kanavan rakentajien muistoksi. Muistomerkin teki puurtilalainen kivityömies Otto ja hänen poikansa Ilmari Tuure. Muistomerkki on tehty muuratuista luonnonkivistä kapenevaksi paadeksi, joka lepää leveällä alustalla. Muistopaaden keskellä on graniittinen muistolaatta, johon muistokirjoitus on uurrettu.
Kultainen pallo (Tunisia)

Kultainen pallo (ransk. Ballon d'Or) on tunisialaisen Assarih-lehden vuodesta 2006 lähtien vuosittain jakama palkinto, joka myönnetään parhaaksi valitulle Tunisian pääsarjassa pelaavalle tunisialaiselle jalkapalloilijalle.
Voittajat

| Vuosi | Voittaja | Seura |
| --- | --- | --- |
| 2006 | Yassine Chikhaoui | ES Sahel |
| 2007 | Amine Chermiti | ES Sahel |
| 2008 | Youssef Mouihbi | Club Africain |
| 2009 | Oussama Darragi | Espérance |
| 2010 | Zuhaier Dhaouadi | Club Africain |
2011: ei jaettu
| 2012 | Moez Ben Chérifa | Espérance |
| 2013 | Youssef Msakni | Espérance |
Aiheesta muualla

Oussama Darragi, 2009 best football player in Assarih's 4th referendum[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Tunisian jalkapallo
| --- | --- |
Miesten sarjat::  Ligue 1 • Ligue 2 • Ligue 3 • Ligue Amateur 4 • Tunisian jalkapalloliiga (1921–1957)
Miesten cupit::  Tunisian cup • Liigacup (1999–2007) • Supercup (1993–2001)
Maajoukkueet::  Tunisian maajoukkue • Tunisian A' maajoukkue • Tunisian olympiajoukkue • Tunisian alle 20-vuotiaiden maajoukkue • Tunisian alle 17-vuotiaiden maajoukkue • Tunisian naisten maajoukkue
Liitot::  Tunisian jalkapalloliitto
Palkinnot::  Kultainen pallo
Kutana

| Kutana |
| --- | --- |
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Saha
Ulus (piiri):  Suntarin ulus
Perustettu:  1873
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Hallinnon tyyppi:  Maalaiskunta (nasleg)
Väkiluku (2000):  1 025
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kutana (ven. Кутана) on nasleg eli maalaiskunta ja sen keskyskylä Suntarin ulusin eli Suntarin piirin pohjoisosassa Sahan tasavallassa Venäjällä. Keskuskylä sijaitsee Viljuin varrella 75 kilometriä pohjoiseen piirikeskuksesta Suntarista. Kyläalueeseen kuuluu myös Tumulin kylä, joka sijaitsee kehdeksan kilometriä keskuskylästä itään.
Kutanassa on kulttuuritalo, yhtenäiskoulu, terveysasema ja kauppa. Vuonna 2001 Kutanan kylässä oli 913 asukasta. Kutanan kylä on perustettu vuonna 1873.
Kutanassa harjoitetaan nautakarja- ja hevostaloutta.
Köpi Kuoppala

Köpi Kuoppala (s. 4. syyskuuta 1971 Seinäjoki) on suomalainen pesäpalloilija. Hän edusti urallaan Superpesiksessä Sotkamon Jymyä, Jyväskylän Kiriä, Muhoksen Pallo-Salamoita ja RPL-Riihimäkeä. Superpesiksen runkosarjassa hän pelasi 177 ottelua ja löi näissä seitsemän kunnaria ja 25 tavallista juoksua sekä toi 113 juoksua. Ylemmässä loppusarjassa hän pelasi 29 ottelua joissa löi kaksi kunnaria ja toi 17 juoksua. Hän sai SM-kultaa vuosina 1991 ja 1997 sekä SM-pronssia 1994.
Käyttöluotto

Käyttöluotto on suomalainen siruton yleisluottokortti. Korttia hallinnoi Nordea Rahoitus Suomi Oy.
Käyttöluotto-kortilla ei enää voi maksaa kaupoissa, mutta siltä voi siirtää rahaa pankkitilille. Uusia kortteja ei enää myönnetä (2017). Aiemmin Käyttöluotto-kortti kävi maksuvälineenä noin 15 000 liikkeessä. Kortteja on ollut noin 200 000.
Nordea Rahoitus on markkinoinut Käyttöluotto-kortinhaltijoille vaihtoa kansainväliseen Mastercard-korttiin.
Aiheesta muualla

www.kayttoluotto.fi
Kuori (albumi)

| Kuori (albumi) Ruoska |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2001
 Julkaistu: 25. lokakuuta 2002
 Tuottaja(t): Tuomo Valtonen
 Tyylilaji: industrial metal
 Kesto: 42.17
 Levy-yhtiö: Kråklund
Ruoskan muut julkaisut
|   | Kuori (albumi) 2002 | Riisu 2003 |
Kuori on industrial metal -yhtye Ruoskan ensimmäinen albumi. Se levytettiin vuosina 2001–2002. Kuorelta on tehty 2 musiikkivideota; Henrik Mennanderin ohjaama Kiroan, sekä Santtu Särkäksen ohjaama Epilogi.
Kappaleet

Kuori – 2.51
Koti – 3.52
Kiroan – 3.54
Ruma rakkaus – 4.26
Perkeleet – 3.45
Epilogi – 3.41
Propagandaa – 4.39
Aurinko ei nouse – 4.10
Armo – 3.29
Moraoikeus – 4.18
Suomi lukuina – 3.07
Arvostelut

Imperiumi.net:
Soundi:
Lehti (kasvitiede)

Erilaisia lehtiä.
Lehti on kasvin varren nivelestä kasvava peruselin. Tyypillisin lehti on kasvulehti, yleensä ohut ja vihreä kasvinosa, joka vastaanottaa auringon valoa yhteyttämistä varten. Kasvitieteellisesti myös neulaset ovat lehtiä. Joillakin kasvilajeilla lehdistä tai lehden osista voi olla kehittynyt erinäköisiä rakenteita, kuten monilla kaktuksilla (Cactaceae) piikkejä tai useilla hernekasveilla (Fabaceae) kärhiä. Lisäksi joillakin kasvilajeilla lehdet voivat toimia myös aineiden, kuten veden, varastona. Tällaisia kasveja kutsutaan (lehti)sukkulenteiksi.
Lehdistä voidaan erottaa kasvulehdet eli "tavalliset" lehdet, sirkkalehdet ja kukkalehdet. Kullakin kasvilajilla on yleensä aina tietynnäköiset kasvulehdet, jotka voivat olla erinäköiset kuin sirkkalehdet. Sirkkalehdet ovat kasvin ensimmäiset lehdet, ja niitä voi olla yksi, kaksi tai monta kappaletta. Kukkalehtiä ovat verholehdet, terälehdet, heteet ja emit. Ne ovat yleensä ulkonäöltään hyvinkin erinäköisiä kuin tavalliset kasvulehdet ja toimivat kasvin lisääntymisestä vastaavina kasvinosina. Kukkaa voi suojata myös erilliset suojuslehdet.
Nykyisten putkilokasvien yhteyttävät lehdet ovat rakenteeltaan suhteellisen samankaltaisia megafyllejä, mutta liekokasvien (Lycopodiaceae) lehdet ovat mikrofyllejä, jotka ovat rakenteellisesti sekä luultavasti myös kehityshistorialtaan erilaisia kuin muiden putkilokasvien lehdet. Nykyisten kortteiden (Equisetum) lehdet ovat surkastuneet hyvin pieniksi. Sammalista osalla on pienet lehdet, kuten lehtisammalilla (Bryophyta), ja osalla on sekovarsi, kuten maksasammalilla (Marchantiophyta).
Lehden osat ja niiden morfologia

Yleiset lehden osat ovat lehtilapa, lehtiruoti ja lehtikanta. Lehtilapa on kullakin kasvilajilla yleensä tietynkokoinen ja -muotoinen sekä siinä on tietynlainen lehtilaita ja suonituskuvio. Lehtilavan tyvellä tai kärjessä voi olla myös jokin erikoistuntomerkki. Lisäksi lehti voi kiinnittyä varteen jollain erityisellä tavalla, kuten esimerkiksi sepivästi.
Lehden osat ja niiden morfologia > Lehtilapa

Lehtilapa on lehden leveä osa. Yleisesti ottaen se voi olla yhtenäinen, eri tavoin liuskoittunut tai kerrannaislehti eli jakautunut erillisiin lehdyköihin. Lehtimuoto eli lehtilavan ulkomuoto on eri kasvilajeilla hyvinkin erilainen, ja usein se on kasvilajin hyvä tuntomerkki.
Eri muotoisista lehdistä käytetään suhteellisen vakiintuneita termejä, kuten esimerkiksi soikea (ellipsiä muistuttava), suikea (edellisen kaltainen, mutta pitkänomaisempi) ja puikea (ruodin lähellä leveä, mutta kärkeä kohti kapeneva). Liuskainen lehti voi olla sormiliuskainen kuten metsävaahteralla (Acer platanoides) tai pariliuskainen kuten tammella (Quercus robur). Kerrannaislehteä voidaan pitää liuskaisen lehden äärimuotona. Siinä lehtilapa on jakautunut erillisiin osiin, lehdyköihin, joilla kuitenkin on yhteinen ruoti ja kanta. Kerrannaislehtiä ovat esimerkiksi herneen tasapariset kärhelliset, kotipihlajan (Sorbus aucuparia) päätöpariset ja valkoapilan (Trifolium repens) kolmisormiset lehdet.
Lehtilavan muodoilla on usein määrätynlainen suonitus, joiden mukaan kasvin lehdet voidaan ryhmitellä kourasuonisiin, sulkasuonisiin ja silposuonisiin lehtiin. Esimerkiksi metsävaahteran (Acer platanoides) lehdet ovat kourasuonisia, rauduskoivun (Betula pendula) sulkasuonisia ja piharatamon (Plantago major) silposuonisia.
Lehden osat ja niiden morfologia > Lehtiruoti

Lehtiruoti on se osa lehdestä, jossa ei ole lehtilapaa. Lehtiruodin läpi kulkee johtojänne, jota pitkin lehden yhteyttämistuotteet voivat siirtyä muihin kasvinosiin. Lehtiruodin tehtävänä on myös ylläpitää lehden asentoa ja jäykkyyttä, ja täten helpottaa muun muassa kasvin valonsaantia. Toisinaan lehtiruoti voi puuttua kasvilta kokonaan, kun taas joillakin kasveilla lehtiruoti voi olla litistynyt ja leventynyt niin sanotuksi laakaruodiksi. Lehtilapa saattaa olla surkastunutkin, jolloin laakaruoti muodostaa lehden pääosan. Sellaista lehteä sanotaan ruotilehdeksi.
Lehden osat ja niiden morfologia > Lehtikanta

Lehtikanta on lehden varteen liittävä osa lehtiruodin päässä. Lehtikannassa voi olla lisämuodostumia, jollainen on muun muassa lehtikannan leventyminen niin kutsutuiksi korvakkeiksi, kuten esimerkiksi herneillä.
Lehden osat ja niiden morfologia > Termistöä

I Lehtimuotoja, lehtiasentoja ja lehtien kiinnittymistapoja:
1. neulasmainen
2. sirppimäinen
3. pyöreä
4. vinoneliömäinen
5. puikea, pitkäsuippuinen
6. viuhkamainen
7. puikea
8. ruusukkeellinen lehtiasento
9. vuorottainen lehtiasento
10. suikea, keihästyvinen
11. sormijakoinen
12. lusikkamainen
13. puikea, otakärkinen
14. suikea
15. jalkamaisesti sormiliuskainen
16. suikea, nuolityvinen
17. kaksi kertaa parilehdykkäinen, tasaparinen
18. tasasoukka
19. kilpimäinen
20. äimämäinen
21. herttamainen
22. pariosainen
23. sepivä kiinnittymistapa, vuorottainen lehtiasento
24. sormilehdykkäinen, kolmisorminen
25. kielimäinen, kiilatyvinen
26. vastaherttamainen
27. parilehdykkäinen, päättöparinen
28. kolme kertaa parilehdykkäinen
29. kolmiomainen
30. vastapuikea
31. parilehdykkäinen, tasaparinen
32. vastapuikea, typäkkä
33. sormiosainen
34. soikea
35. parijakoinen tai pariliuskainen
36. puikea, vinotyvinen
37. soikea
38. parilehdykkäinen tasaparinen
39. munuaismainen
40. kiehkurainen lehtiasento.
II Lehtilaitoja:
41. ripsilaitainen
42. nyhälaitainen
43. sahalaitainen
44. hienohampainen
45. toissahainen
46. ehytlaitainen
47. liuskainen
48. sahalaitainen
49. hienosahainen
50. mutkalaitainen
51. piikkilaitainen tai otalaitainen
52. poimulaitainen
III Lehtisuonituskuvioita:
53. sulkasuoninen, kaarevasuoninen
54. sulkasuoninen, verkottunut
55. suonitus halkihaaraista
56. suonitus pitkittäistä
57. kourasuoninen
58. silposuoninen
59. sulkasuoninen
60. verkkosuoninen
61. kourasuoninen, kilpimäinen lehtimuoto
Lehtiasento

Lehtien kiinnittyminen varteen toisiinsa nähden ei yleensä ole täysin satunnaista, vaan lehdet noudattavat usein jotain lehtiasentoa. Joissakin putkilokasviheimoissa monilla heimon lajeilla on keskenään samanlainen lehtiasento. Varsilehtien lehtiasento voi olla kiehkurainen tai kierteinen. Kiehkuraisesti olevat lehdet voivat edelleen sijoittua säteittäisesti tai vastakkaisesti. Kierteiset lehdet taas ovat vuoroittaisia tai kierteisiä. Ruusukkeinen lehtiasento on erikoistapaus lyhytnivelisillä kasveilla.
Lehtien väri

Lehtien vihreä väri on seurausta lehtivihreästä. Kasvukauden päättyessä lehtien väri voi kuitenkin vaihtua esimerkiksi keltaiseksi tai oranssiksi, kun lehtivihreä hajoaa ja lehdessä olevien muiden väriaineiden antama väri tulee näkyviin. Myös joidenkin ravinteiden puutos tai kuivuus voivat vaikuttaa lehden väriin.
Lehtien rakenne

Lehden varrenpuoleista pintaa kutsutaan lehden adaksiaaliseksi pinnaksi, joka on yleensä lehden yläpinta, ja varresta poispäin olevaa pintaa abaksiaaliseksi pinnaksi, joka on yleensä lehden alapinta. Toisinaan lehden adaksiaalisen ja abaksiaalisen pinnan erottaminen toisistaan on vaikeaa, sillä lehti voi olla kiertynyt tai kääntynyt kehityksensä aikana. Joillakin kasveilla lehden adaksiaalinen ja abaksiaalinen pinta voivat myös kasvaa eri tahtiin, minkä seurauksena lehti voi muuttua kourumaiseksi tai kehittyä lähes tai kokonaan yksipintaiseksi eli unifasiaaliseksi lehdeksi jommankumman pinnan suhteen, kuten esimerkiksi jättiagaavella (Agave americana).
Yhteyttävien lehtien pinnalla voi olla kutikula, jonka alla on lehden epidermi. Lehden ylä- ja alapinnan epidermin sisään jää mesofylli, jossa lehden yhteyttäminen pääosin yleensä tapahtuu. Mesofylli on tavallisesti suurimmaksi osaksi perussolukkoa eli parenkyymisolukkoa, jonka lomassa on yksi tai useampia johtojänteitä sekä toisinaan myös tukisolukkoa.
Liekokasvien (Lycophyta) mikrofylleissä on vain yksi haarautumaton johtojänne, jonka ympärillä on yhteyttävää solukkoa.
Kukkalehdet eroavat sisärakenteeltaan selvästi muista lehdistä.
Aiheesta muualla

Lehden osat
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Puikea, kevyesti mutkalaitainen, sulkasuoninen lehtilapa.
Kristinusko Paraguayssa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Paraguayssa. Paraguayn suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 89,6 prosenttia väestöstä. Protestanttiisiin kirkkoihin kuuluu noin 6,2 prosenttia väestöstä ja muihin kristillisiin kirkkoihin 1,1 prosenttia väestöstä.
Historia

Paraguay itsenäistyi Espanjasta vuonna 1811, minkä jälkeen maassa on ollut pitkään diktatuurihallinto. Roomalaiskatolisuus saapui Paraguayhin espanjalaisten mukana. Jesuiitoilla oli useita lähetystöjä Paraguayssa 1600- ja 1700-luvulla. Useiden vuosien ajan roomalaiskatolinen kirkko toimi hallinnon alaisuudessa, mutta se käytti merkittävää taloudellista ja poliittista valtaa. Vatikaanin II kokouksen jälkeen roomalaiskatoliset johtajat ovat vastustaneet väkivaltaa, moraalittomuutta ja korruptiota. Paraguayn suurin protestanttinen ryhmä on mennoniitit. Useat mennoniitit ovat pakolaisia Venäjältä.
Kristinusko Syyriassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Syyriassa. Syyrian väestöstä suurin osa on muslimeita. Kristittyihin lasketaan kuuluvaksi noin 10 prosenttia väestöstä. Suurimpia kristittyjä kirkkoja ovat ortodoksit, uniaattikirkko sekä nestoriolainen kirkko. Kristittyjen määrä saattaa kuitenkin olla nykyään vähäisempi, sillä monet ovat paenneet Syyrian sisällissotaa.
Tunnustuskunnat

Syyrian tärkeimpiä ortodoksisia kirkkoja ovat Kreikan ortodoksinen patriarkaatti, Syyrian ortodoksinen patriarkaatti ja Armenian apostolinen kirkko. Syyriassa on myös kuusi katolista riittiä: melkiitit, armenialaiset, syyrialaiset, maroniitit, latinalaiset ja kaldealaiset. Idän assyrialainen kirkko toimii myös Syyriassa. Tärkeimpiä protestanttisia kirkkoja ovat Syyrian ja Libanonin kansallinen evankelinen synodi ja Armenian evankelisten kirkkojen liitto.
Historia > Kristinusko historiallisessa Syyriassa

Kristinuskon ensimmäiset vaiheet sijoittuvat Syyriaan, joka oli kristinuskon kannalta strategisesti merkittävä paikka. Vuoden 70 tienoilla Jerusalemista maanpakoon ajetut tai paennet Jeesuksen seuraajat asettuivat Syyrian Antiokiaan. Barnabas otti yhteyttä Paavaliin Syyrian Tarsoksessa ja toi hänet Antiokiaan. He toimivat ja opettivat seurakunnan keskuudessa, joita alettiin kutsua kristityiksi. Nykyisen Syyrian ensimmäiset kristilliset seurakunnat toimivat Damaskoksessa ja Seleukeiassa ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla sekä Bosrassa ja Dura-Europoossa 100-luvulla.
Matteuksen evankeliumi on todennäköisesti peräisi Syyriasta. Vuoden 150 jälkeen assyrialaissyntyninen Tatianos kokosi evankeliumiharmonia Diatessaronin. Tätä käytettiin lähetystyössä Syyriasta ja Edessasta käsin eri puolille Aasiaa. Antiokia oli keskuspaikka kristinuskolla, josta kristityt levittäytyivät eri puolille. Edessa oli kristinuskon kolmas keskus ja merkittävä portti kristinuskon levittäytymisessä Aasiaan. Edessan yhteisön perustajana pidetään apostoli Taddeusta.
Parthialaisen rauhan kukoistuskaudella kristityt ja juutalaiset opiskelivat Edessassa hyvässä hengessä Raamatun kirjoituksia. Bardesanes rohkaisi kuningasta luomaan ystävälliset suhteet kristittyihin ja teki lähetystyötä kristinuskon nimissä. Bardesanes loi suhteita eri uskontojen välillä ja lopulta hänet julistettiin kirkonkiroukseen.