Rooman ja Kiinan väliset yhteydet
Kirjallisuutta

D. D. Leslie, K. H. J. Gardiner: The Roman Empire in Chinese Sources. Studi Orientali, 1996, 15. vsk.  Rooma.
Wilfred H. Schoff: Navigation to the Far East under the Roman Empire. Journal of the American Oriental Society, 1917, 37. vsk, s. 240–249.
Renessanssiaikainen rekonstruktio Ptolemaioksen maailmankartasta, johon on merkitty Silkkimaa (Serica) Koillis-Aasiassa maatien (Silkkitien) päässä sekä Qin (Sinae) kaakossa meritien päässä. Mahdollisesti del Chiericon laatima vuosina 1450–1475.
Renessanssiaikainen rekonstruktio Ptolemaioksen 11. Aasian alueellisesta kartasta. Vasemmassa laidassa Ganges, keskellä Kultainen niemimaa (Malakan niemimaa) ja oikealla Suuri lahti (Siaminlahti). Sinae-maa oli ilmeisesti pohjois- ja itärannikolla, joskaan sen satama Cattigara ei nähtävästi ole Mekongin suistoa pohjoisempana.
Varhaisen Läntisen Han-dynastian aikainen Mawangduin 3. haudasta löydetty silkkinen kartta, joka esittää Changshan ja Nanyuen kuningaskuntia Etelä-Kiinassa (etelä ylöspäin)
Vuonna 1532 Ming-dynastian aikana Kiinassa julkaistu maailmankartta, länsilaidassa Daqinguo (大秦國)
Sampulin villainen seinäverho Lopin piirikunnassa Kiinan Xinjiangissa esittää mahdollisesti Kreikkalais-baktrialaisen kuningaskunnan (250–125 BC) kreikkalaista sotilasta. Kuvan miehellä on siniset silmät, hän pitää kädessään keihästä ja hänen päässään näyttää olevan kreikkalaisessa taiteessa yleistä aihetta, myyttistä kentauria esittävä diadeemi.
Kiinalainen kuva Daqinin asukkaista Ming-dynastian aikaisessa ensyklopediassa Sancai Tuhui vuodelta 1609.
Maës Titianus matkusti Tashkurganiin saakka, joka antiikin aikana tunnettiin "Kivitornina" ja jota pidettiin porttina Kiinaan.
Läntisen Hanin aikaisia saviastioita, joiden reunoilla olevat veistokset esittävät tasapainoilevia akrobaatteja.
Itäisen Han-dynastian aikaisesta haudasta Kiinan Guangxista löydetty roomalainen vihreä lasikuppi.
Tang-dynastian keisari Tai Zong (hallitsi 626–649) ottaa hovissaan vastaan Tiibetin lähettilään Gar Tongtsen Yülsungin. Hovitaiteilija Yan Libenin maalaus vuodelta 641.
Kudottu silkkikangas Mawangduista, Hunanin maakunnasta Kiinasta Läntisen Han-dynastian ajalta 100-luvulta eaa.
Läntisen Han-dynastian aikainen sininen lasimalja.
Roomalaista lasia 100-luvulta
Napolin arkeologisessa museossa oleva pompeijilainen fresko, joka esittää mainadia silkkiasussa
Maalaus nimeltä Vihreän verhon erottamat, kiinalainen ja roomalainen taiteilija kilpailevat keskenään. Persialainen timuridien aikainen jäljennös vuodelta 1481, alkuperäisversion maalannut Nizami Ganjavi (1141–1209).
Kušaanien kuninkaallisesta kaupungista Begramista Afganistanista löydettyä roomalaista lasia vuosilta 52–125. Warwick Ballin mukaan esineet oli todennäköisesti tarkoitus kuljettaa Silkkitietä pitkin muiden lasitavaroiden mukana Kiinaan saakka.
Karghalikista Kiinasta löydetty Constantius II:n (337–361) aikainen pronssiraha.
700-luvun bysanttilainen silkkikangas, jossa on hevosen selässä taistelevan jousimiehen ja leijonan kuva.
Bysanttilaista tai espanjalaista kudottua silkkiä 800- tai 900-luvulta.
Aarnikotkia kirjaillussa silkkihameessa 1000-luvulta.
Parthian kuningas Orodes II vei Carrhaen taistelussa sotavangeiksi jountuneet roomalaiset Margianaan. Ei tiedetä, miten heille siellä kävi.
Käännös suomeksi