stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tulilordi

| Tulilordi |
| --- | --- |
 Tulilordi, Galactuksen neljäs apulainen
Luoja(t):  Gerry Conway & John Buscema
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  The Mighty Thor #225
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Pyreus Kril
Status:  Aktiivinen
Pituus:  192 cm
Paino:  99 kg (ollessaan Maan vetovoiman vaikutuksessa)
Edelliset ryhmäsidokset:  Galactus, Nova-joukot
Henkilöllisyydet:  Nova Centurio
Voimat:  Kosmisen voiman osittainen hallinta joka takaa valoa nopeamman lentonopeuden, haavoittumattomuuden ja kyvyn kanavoida kosmista energiaa liekin muodossa silmien ja sauvan kautta
Tulilordi (oikealta nimeltään Pyreus Kril) on Marvelin sarjakuvissa esiintyvä kosminen olento, mahtavan Galactuksen apulainen. Hahmo esiintyi ensi kerran The Mighty Thor-lehden numerossa 225. Tulilordin loivat Gerry Conway ja John Buscema.
Suomessa Tulilordi esiintyi ensimmäisen kerran Hämähäkkimies-lehden numerossa 6 (1989).
Historia

Pyreus Kril toimi avaruusalus Tienavaajalla upseerina, kun hänen ystävänsä ja päällikkönsä Gabriel Lan kaapattiin siirtosäteellä. Kril vannoi löytävänsä ystävänsä ja lähti jäjittämään sädettä, joka oli peräisin Galactuksen aluksesta. Galactus etsi uutta apulaista hänet pettäneen Hopeasurffarin tilalle, ja Gabriel Lan vaikutti kyvykkältä kandidaatilta.
Galactus teki Lanista supervoimakkaan Ilmakävelijän, joka palveli häntä uskollisesti. Kun voimakas avaruusrotu Ovoidit hyökkäsivät Galactuksen kimppuun, kuoli Ilmakävelijä käydyssä taistelussa puolustaessaan isäntäänsä.
Galactus siirsi Lanin hiipuvat elinvoiman robottiin, mutta se ei kuitenkaan mielyttänyt Galactusta. Hän lähetti robotin maapallolle kutsumaan Hopeasurffaria takaisin palvelukseen, mutta Hopeasurffari kieltäytyi ja tuhosi taistelussa Ilmakävelijän robotin. Koko tämän ajan Kril oli seurannut Galactusta.
Kril ei kuitenkaan tiennyt miten hänen ystävälleen oli käynyt vaan siirsi itsensä rohkeasti Galactuksen alukseen ja pyysi Gabriel Lanin vapauttamista. Krilin päättäväisyys teki Galactukseen vaikutuksen ja lupasi kertoa Lanin kohtalon, jos Kril suostuisi hänen uudeksi apulaisekseen. Kril suostui tarjoukseen, ja niin hänestä tuli Tulilordi.
Tulilordi joutui suorittamaan tehtävää maapallolle, missä hän tapasi Thorin, ukkosen jumalan. Thor tarjosi Odinin luomaa Tuhoajaa vastalahjaksi Tulilordin vapauttamisesta.
Tulilordi jäi maapallolle, vaikka hänen ei ollut pakko. Tämä johtui siitä, että kerrottuaan Krilille Lanin kohtalon, Galactus vaivitti tiedon tämän alitajuntaan. Nyt Tulilordi tunsi alitajuista vetoa maahan, jossa tutustui Kostajiin ystävystyen Herkuleksen kanssa ja taistellen Hämähäkkimiestä vastaan (Tulilordin lempiruoka on maapallolla valmistetut pizzat ja onnistui aiheuttamaan kärhämää paikallisessa pizzeriassa saaden näin Hämähäkkimiehen kimppuunsa). Myöhemmin löydettyään Ilmakävelijän robotin jäännökset hän vei ne avaruuteen ja hautasi eräälle asteroidille.
Myöhemmin Tulilordi palasi kotiplaneetalleen Xandarille vain löytääkseen sen tuhottuna. Avaruusroisto Nebula oli tuhonnut Xandarin ja Tulilordi on vannonut hänelle kostoa teostaan.
Historia > Tulkintoja seksuaalisuudesta

Gayleague.com-sivustolla Pyreuksen ja Gabriel Lanin välinen suhde on tulkittu homoseksuaaliseksi pohjautuen seuraavaan Tulilordin vuoropuheluun Tähtiketun kanssa:
Tähtikettu: Doesn't your fiery nature ever burn simply for pleasure?
Tulilordi: Not the way you mean it, Eros! Not since the day Galactus made me the Firelord! Not since the day I lost my friend Gabriel---!.
Voimat ja varusteet

Koska Tulilordin fysiologia ja aineenvaihdunta on täysin erilaista ihmiseen verrattuna, on hän myös tavallista ihmistä huomattavasti voimakkaampi. Mikäli Tulilordi kanavoi kosmisen voimansa fyysisiin tekoihin kykenee hän nostamaan yli 50 tonnia.
Tulilordin todellinen voima onkin hänen kykynsä kanavoida ja hallita kosmista voimaa tähtitulen muodossa. Hänen vanha kehonsa adjustoitui sisältämään valtavia energiamääriä ja siksi Tulilordi onkin käytännössä elävä pienoistähti.
Hänessä on kaikki sähkömagneettisen spektrin ominaisuudet mitä oikeissa tähdissäkin on; lämpö, valo, painovoima, radioaallot etc. Maksimaalinen energiamäärä jonka hän voi kerralla tuottaa määräytyy hänen massansa mukaan. Kun hänen kehonsa kaikki atomit fuusioituvat on energiamäärä hänen kehossaan samaa mittaluokaa kuin mitä tähden uloimmassa kerroksessa. Pienimmälläkin energiamäärällä Tulilordi voi polttaa tiensä läpi minkä tahansa maapallolta löydettävän materiaalin (lukuun ottamatta adamantiumia).
Tulilordi voi ampua ja hallita liekkiään suvereenisti. Liekkinsä avulla Tulilordi voi myös lentää liki valonnopeudella. Tulilordi voi jopa matkustaa hyperavaruudessa ilman että siitä on hänelle vahinkoa. Tähtien painovoima kenttien avulla Tulilordi vastaavasti hiljentää vauhtiaan.
Vaikka Tulilordilla onkin kiinteä fyysinen keho, hän on käytännössä haavoittumaton fyysisille vaurioille. Tulilordin kehon kuumuus tuhoaa kaikenlaiset ammukset tai ohjukset ennen kuin ne edes koskettavat häntä. Tulilordi on immuuni sairauksille, ikääntymiselle ja väsymiselle (maitohappoa ei siis erity).
Hänen ei myöskään tarvitse enää syödä koska hänen kehossaan tapahtuva jatkuva fuusioreaktio tuottaa hänelle elinvoimaa. Tulilordin ei myöskään tarvitse hengittää ilmaa ja siksi hän pärjää loputtomiin avaruuden karkeissa oloissa.
Tulilordi kantaa mukanaan noin 166 senttimetrin mittaista sauvaa, jonka molemmat päät ovat jatkuvasti tulessa. Tulilordi käyttää sauvaansa lähitaisteluaseena ja navigoimisvälineenä. Hän suosii energiansa projektoimista sauvansa kautta mieluummin kuin kehostaan.
Voimat ja varusteet > Rajoitukset

Tulilordin suurin rajoitus ovat hänen aivonsa jotka ovat edelleen normaalit. Hän tarvitsee siksi esimerkiksi unta. Tästä syystä voimakas äkillinen isku voi tainnuttaa hänet, mutta vain purkamalla hänet molekyylitasolle asti voi Tulilordin tappaa.
Aiheesta muualla

Ihmeiden aika-sivuston osuus Tulilordista[vanhentunut linkki]
Saarijärven reitti

| Saarijärven reitti |
| --- | --- |
Koordinaatit:  62°46′17.75″N, 024°54′35.953″E
Sijainti:  Keski-Suomi
Valtio:  Suomi
Vesialue:  Kymijoen vesistö (14) Saarijärven reitin valuma−alue (14.6)
Saarijärven reitti on vesireitti Keski-Suomessa. Sen pituudeksi ilmoitetaan yleensä noin 80 kilometriä , yli 80 kilometriä  tai yli 95 kilometriä. Se kuuluu Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueeseen (14.6) ja sijaitsee Karstulan, Kyyjärven ja Saarijärven kuntien alueilla. Reitistä 28 kilometriä on jokia. Suurimmat järvet ovat Kalmarinselkä, Kiminginjärvi, Kyyjärvi, Mahlunjärvi, Pääjärvi, Saarijärvi ja Summanen.
Yleistä

Saarijärven reitin vesi on humuspitoista ja ravinnepitoisuudeltaan karua. Vesikasvillisuutta on vähän, mutta paikoittain vesisammalta on paljon. Erityisesti Heijostenkoskilla ja Riekonkoskella on runsas lajisto. Saarijärven reitin rannat ovat asuttuja ja viljeltyjä, etenkin koskipaikoilla. Reitillä on 22 koskea, joiden pituus on yhteensä 6,7 kilometriä ja putous yhteensä 42 metriä. Koko reitin pudotukseksi on ilmoitettu 58,7 metriä . Moni koskista on suojeltu koskiensuojelulailla ja ne ovat tärkeitä lisääntymispaikkoja kaloille. Saarijärven reitin alueella on 1 534 hehtaarin kokoinen Natura 2000 -alue. Lähes koko vesireitti ja sen rannat kuuluvat Natura-suojelun ja rantojensuojeluohjelman piiriin. Riekonkoskella on reitin laajin luonnonsuojelualue.
Saarijärven reitin kulttuurimaisema on valtakunnallisesti arvokas maisema-alue. Pellot ja laitumet ovat tyypillisesti rinteillä, jotka viettävät järviin. Asutus on perinteisesti ollut peltojen yläpäässä, pellon ja metsän välissä. Reittiä on aiemmin käytetty tukinuittoon ja koskien kohdalla on ollut vesimyllyjä.
Reitin kulku

On hieman tulkinnanvaraista, mitkä osat luetaan mukaan pääreittiin. Vesistöalueen pääuoma sisältyy siihen ainakin ala- ja keskijuoksun osalta. Joskus siihen lisätään vesistöalueella olevia sivureittejäkin. Pääuoman yläjuoksun vähävetiset uomat jätetään kuitenkin usein mainitsematta. Alla on lueteltu reitin pääuoman eri osuuksia alajuoksulta alkaen (suluissa on osuuden pituus), joista muodostuu 130 kilometriä pitkä reitti :
Huomioita

↑  Saarijärven reitin pääuoman pituudelle on vain vähän kirjallisuuslähteitä. Sen määrittäminen kartasta mittaamalla on hankalaa, jos jokien mutkittelu on voimakasta. Suuri osa pääuomasta on laajoja järvenselkiä, jossa matkan mittaaminen on helppoa. Leveät joet on mitattu kartoista, mutta latvavesien mutkittelevien jokien pituudet on haettu Paikkatietoikkunasta. Reitille kuuluvien vesistöjen luettelon sisältö on perusteltu artikkelin Saarijärven reitin valuma-alueen kappaleessa Pääuoma.
Aiheesta muualla

Saarijärven reitti, Natura 2000 -suojelualue
Rantanen, Paula: Korkeilla kankahilla, lehtoisilla rantahilla.  Maa- ja kotitalousnaiset, 2015.  ISBN 978-952-93-5040-7  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 31.7.2023).
Honkanen, Veijo: Elinympäristökunnostusten suunnittelu Saarijärven reitillä 2018.  Saarijärven kaupunki, 2018.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 31.7.2023).
Pajunen, Hannu: Saarijärven reitin yläosan kehitys jääkauden jälkeen. Geologi, 2013, nro 4, s. 106–116.  Artikkelin verkkoversio. (PDF) Viitattu 31.7.2023.
Vilkkilä, Tiina: VAPO:n turvetuotannon vesistökuormitus Saarijärven reitillä, Bioenergiakeskuksen julkaisusarja, nro 35, 2008
(14.6)
Suuri Kehittäjä

| Suuri Kehittäjä |
| --- | --- |
 Suuri Kehittäjä, Marvel-universumin yksi nerokkaimmista geeniteknikoista.
Luoja(t):  Stan Lee & Jack Kirby
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Thor Vol. 1 #134 (marraskuu 1966)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Herbert Edgar Wyndham
Status:  Aktiivinen
Ryhmäsidokset:  Ryhmä-X
Voimat:  Yli-inhimilliset voimat, haavoittumattomuus, regeneraatio, nero, mittaamattomat psyykkiset kyvyt, kyky nopeuttaa evoluution luonnollista kulkua organismeissa
Suuri Kehittäjä (esiintynyt Suomessa myös nimellä Evoluutio ja Kehittäjä, oikealta nimeltään Herbert Edgar Wyndham) on Marvel-kustantamon luoma sarjakuvahahmo. Hahmon loivat Stan Lee ja Jack Kirby. Suuren Kehittäjän ensiesiintyminen oli amerikkalaisessa Thor-lehden numerossa 134 (marraskuu 1966).
Voimat ja varusteet

Suurella Kehittäjällä ei ole yliluonnollisia fyysisiä voimia, mutta hänen "kehitetyt" aivonsa kykenevät ajattelemaan ja tekemään keksintöjä paremmin kuin 99,9% maapallon väestöstä. Suuri Kehittäjä omaa myös uskomattoman voimakkaat psyykkiset kyvyt, joiden avulla hän kykenee jopa järjestelemään materiaa uudelleen. Näiden psyykkisten voimien tarkka yläraja ei ole tiedossa.
Suuren Kehittäjän haarniska pystyy suojelemaan häntä säteilyiltä, paineenvaihteluilta, lämpötilanvaihteluilta, fyysisiltä vaurioilta ja paineelta (200 kPa neliötuumaa kohden). Haarniskaan on myös liitetty koje, joka kiihdyttää hänen paranemisreaktioitaan valtavasti, mikäli häntä uhkaa suurempi vaara kuin miltä hänen haarniskansa kykenee suojelemaan.
Koje on Suuren Kehittäjän suurimpia saavutuksia. Koska kyseinen laite voi myös kääntää evoluutiota taaksepäin, voisi Kehittäjä periaatteessa palata pelkästä henkisestä energiasta takaisin ihmiseksi. Tämän laitteen vaikutuksen Suuri Kehittäjä voi ohjata myös toiseen organismiin joka on enintään 30 metrin säteellä hänestä.
Koska Suuri Kehittäjä kykenee kiihdyttämään olentojen evoluutiota, häntä suojellaan usein tällaisten supervoimakkaiden eläinten taholta. Esimerkiksi Hulk on taistellut väkivahvaa Perijää vastaan. Lopulta kuitenkin paljastui, että Perijä olikin torakka tai kovakuoriainen, jonka evoluutiota oli kiihdytetty.
Saila Saari

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Pyeongchang 2018 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Ruotsi 2015 | jääkiekko |  |
Saila Saari (s. 1. marraskuuta 1989 Alavus) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Saari pelaa Kalevan Pallon liigajoukkueessa. Hän on pituudeltaan 170 cm.
Saaren kasvattajaseura on Alavuden Peli-Veikot, jota hän edusti 1. divisioonassa kaudet 2002–2008. SM-sarjassa hän on pelannut Jyväskylän Catsissa kaudella 2008–2009, JYPissä kausilla 2009–2016, Oulun Kärpissä kausilla 2016–2020 sekä KalPassa kaudesta 2020–2021 lähtien. Hän voitti Suomen-mestaruuden JYPissä kaudella 2015–2016 ja Kärpissä kausilla 2016–2017 sekä 2017–2018. SM-hopeaa hän sai KalPassa 2021 ja SM-pronssia Kärpissä 2019. Hänet valittiin SM-sarjan Fair play -pelaajaksi kausilla 2012–2013 ja 2017−2018 sekä All Stars -joukkueeseen kausilla 2014–2015 ja 2016–2017. Hän voitti pudotuspelien syöttötilaston 2019..
Saari on pelannut kauden 2020−2021 loppuun mennessä SM-sarjassa/liigassa 346 runkosarjaottelua. Niissä hän on tehnyt 193 maalia ja antanut 278 maalisyöttöä. Pudotuspeleissä hän on tehnyt 80 ottelussa 39 maalia ja antanut 44 maalisyöttöä.
Saari on ollut mukana myös Suomen naisten maajoukkueessa. Hän kuului pronssia saaneeseen joukkueeseen talviuniversiadeissa 2009. Hän sai pronssia ensimmäisissä aikuisten MM-kilpailuissaan, Ruotsissa 2015. Hän oli mukana myös neljänneksi sijoittuneessa Suomen joukkueessa MM-kilpailuissa 2016. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän saavutti pronssia. Alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa hän on saanut kultaa Euro Hockey Tourilla.
Saari on pelannut 118 naisten maaottelua ja kerännyt niissä tehopisteet 14+14=28. MM-kilpailuissa hän on tehnyt 12 ottelussa yhden maalin ja antanut kaksi maalisyöttöä. Olympialaisissa hän on pelannut kuusi ottelua ilman tehopisteitä.
Miaot

Miaot (kiin.: 苗族; pinyin: Miáozú; vietn.  Mèo tai H'Mông, thaiksi  แม้ว (Maew) tai ม้ง (Mong)) ovat kielellisesti ja kulttuurisesti toisiinsa liittyviä ryhmiä, joiden edustajat ovat levittäytyneet useiden valtioiden alueille Kaakkois-Aasiassa ja Kiinassa.
Alaryhmät

Miaot eivät muodosta yhtenäistä ryhmää, vaan heidät voidaan jakaa joidenkin tutkijoiden mukaan seitsemään tai kahdeksaankymmeneen eri alaryhmään. Jotkut taas pitävät alaryhmien määrää useampana satana. Alaryhmien identiteetin voimakkuus vaihtelee ryhmittäin, mutta lähes kaikki alaryhmätkin mieltävät kuitenkin itsensä miaoiksi. Esimerkiksi oman yhteisön ulkopuolelle naiminen ei ole aina sallittua, mutta puolison ottaminen toisista alaryhmistä on yleisesti hyväksyttyä. Eri alaryhmät jakautuvat kulttuurillisten ja murre-erojen kautta. Ulkopuoliset erottelivat etenkin 1800- ja 1900-luvuilla miaot eri alaryhmiin heidän vaatetuksensa perusteella. Esimerkiksi pitkäsarvi-miaot saivat nimensä käyttämiensä hiuslaitteiden kautta. Hmongit ovat hyvin läheistä sukua miaoille ja he polveutuvatkin etelään siirtyneistä miaoista.
Asuinalue ja lukumäärä

Miaot ja heidän eri alaryhmänsä ovat jakautuneet suurelle alueelle Kiinassa ja Kaakkois-Aasiassa. Kiinan vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan miaoja oli 8 940 116 ja vuonna 2010 yhteensä 9 426 007. Noin puolet Kiinan miaoista asuu Guizhoussa ja kolmasosa on jakautunut tasaisesti Sichuaniin ja Guangxiin. Loput asuvat lähinnä Guangdongissa. Hainanin saarella asuu yaoita, jotka luokitellaan usein virheellisesti miaoiksi. Miaoja on muuttoliikkeiden seurauksena myös Laosissa, Burmassa, Thaimaassa ja Vietnamissa.
Historia

Kiinalaiset arkeologit ja historioitsijat uskovat miaojen historian ulottuvan yli kahden vuosituhannen päähän. Tuolloin miaojen edeltäjät muuttivat Keltaisenjoen ja Jangtsen väliltä Keski-Kiinaan, jonne he perustivat San Miaon kuningaskunnan. Miaot joutuivat muuttamaan edelleen han-kiinalaisten Han- ja Song-dynastioiden vaikutusvallan kasvaessa. Osa miaoista asettui Hunaniin ja Guizhouhun, osan jatkaessa vielä etelämmäksi Guangxiin, Sichuaniin ja Yunnaniin. Yuan-, Ming- ja Qing-dynastioiden aikana osa muutti edelleen vieläkin etelämmäksi Laosiin, Vietnamiin, Burmaan ja Thaimaahan. Kun han-kiinalaisten tieltä ei voinut muuttaa kauemmaksi, miaot asettuivat vaikeasti viljeltäville ja näin vähän han-kiinalaisia siirtolaisia houkutelleille vuoristoseuduille.
Miaot eivät aina pelkästään paenneet han-kiinalaisten tieltä ja he saivatkin mainetta jatkuvista kapinoistaan. Läntisen Hunanin miaot kapinoivat vuosina 1795–1806, Guizhoussa 1854–1872 ja jälleen Hunnanissa vuonna 1936. Kiinan keskushallitus yritti vastata kapinointiin eri tavoin sulauttamispolitiikalla, pakkosiiroilla ja hävittämälläkin. Kiinan kommunistien noustua valtaan vuonna 1949 miaoille ja muille vähemmistöille alettiin suunnitella omia autonomisia alueitaan. Vuonna 1956 perustettiin kaksi miaojen autonomista kuntaa Guizhouhun ja vuonna 1958 zhuangien kanssa jaettu autonominen prefektuuri Yunnaniin. Sittemmin on perustettu kymmenen muutakin miaojen autonomista yksikköä eri puolille Kiinaa. Niiden lisäksi monet miaot asuvat muiden etnisten vähemmistöjen autonomisilla alueilla.
Kulttuuri

Miaot puhuvat miaon eli hmongin kieltä, joka kuuluu miao-jao-kieliin. Kieli jakautuu edelleen useisiin eri murteisiin. Monet miaot puhuvat äidinkielenään myös kiinaa tai kantoninkiinaa. Miaot asuvat tavallisesti kylissä, joiden koko vaihtelee korkeuden mukaan korkeammalla olevien asutuksien ollessa väkimäärältään pienempiä. Miaot viljelevät maata ja maanviljelytavat vaihtelevat alueittain. Lähellä han-kiinalaisia miaot harjoitavat tehokkaampia nykyaikaisia viljelytapoja, kun taas syrjäisemmillä alueilla harjoitetaan edelleen kaskiviljelyä. Miaot harjoittavat myös useita eri uskontoja. Osa heistä harjoittaa buddhalaisuutta ja taolaisuutta, kun taas osa ryhmistä kääntyi kristinuskoon lähetyssaarnaajien takia 1900-luvun alkupuolella. Osa miaoista harjoittaa myös animistista perinteistä uskoaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miaot Wikimedia Commonsissa
Radio86.fi: Leishan — Miao-kansan kehto
Pitkäsarvi-miaot saivat nimensä hiuslaitteestaan.
Qing-dynastian aikainen maalaus taistelusta miaoja vastaan vuonna 1795.
Miaomuusikkoja Guizhoussa.
Vie mut minne vaan

| ”Vie mut minne vaan” Yö |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Antaa soittaa
 Äänitetty : Harasoo-studio, Tampere, 1990
 Julkaistu: 12. joulukuuta 1990
 Formaatti: 7"
 Tuottaja(t): Jani Viitanen
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Yön muut singlet
| ”Kaipaan luoksesi kotiin” 1989 | ”Vie mut minne vaan” 1990 | ”Viivy aamukuuteen” 1991 |
Vie mut minne vaan on joulukuussa 1990 ilmestynyt Yön single, jolla ovat ensimmäistä kertaa mukana yhtyeen uudet jäsenet Jesu Hämäläinen, Frogley ja Mikko Kangasjärvi. B-puolen Hohto on Jussi Hakulisen ensimmäinen Yölle tekemä kappale sitten vuoden 1985. Single nousi Radio Ykkösen kokoamalla myyntilistalla sijalle 11.
Vuonna 2019 90's FIN Cover Boyz & Girlz! -yhtye teki kappaleesta cover-version.
Muusikot

Olli Lindholm – laulu
Jani Viitanen – kitara
Jesu Hämäläinen – basso
Frogley – rummut
Mikko Kangasjärvi – kosketinsoittimet
Kappaleet

Vie mut minne vaan – 3.48 (säv. Olli Lindholm, san. Ari Ahonen)
Hohto – 3.10 (säv. Olli Lindholm, san. Jussi Hakulinen)
Oulun Konepaja

Oulun Konepajan rakennuksia Pikisaaressa 1880-luvulla.
Oulun Konepaja Oy (Uleåborgs Mekaniska Werkstads Aktiebolag) oli suomalainen metalliteollisuusyritys, joka toimi Oulun Pikisaaressa.
Konepajan perusti englantilainen Herbert Barry vuonna 1873. Hän oli Kurimon ja Ämmän ruukkien omistajan The Finland Charcoal Iron Works Companyn toimitusjohtaja. Barry näki konepajassa mahdollisuuden jalostaa ruukkien tuottamaa rautaa, etenkin kun pohjoissuomalaisen puunjalostusteollisuuden laajentuminen loi kysyntää konepajatuotteille.  Barry ei kuitenkaan ehtinyt käynnistää konepajan toimintaa, jo vuonna 1874 hän myi konepajan maanmiehelleen W. F. Songeylle, joka vei perustamistoimet päätökseen samana vuonna. Rautateollisuuden suhdanteet kääntyivät kuitenkin laskuun ja ruukkiyhtiö ajautui konkurssiin 1878, jolloin myös Songey lähti Suomesta. Konepajan johtajaksi nousi vaasalainen insinööri Karl Löjfhjelm, joka lopulta nosti yhtiön taloudellisesti turvatulle pohjalle. Konepaja rakennettiin Pikisaaren kaupunginpuoleiseen osaan.
Konepaja valmisti monenlaisia käyttöesineitä kuten valurautaisia ja taottuja ruoanlaittovälineitä, työkaluja, peltiä ja muuta käyttötavaraa. Merkittävintä tuotantoa olivat kuitenkin konepajan valmistamat sahakoneistot sekä laivanrakennus. Konepaja toimitti sahakoneistoja ainakin Kestilän sahalle, Korkeasaaren sahalle, Saaren sahalle ja Röytän sahalle. Ensimmäiset konepajan valmistamat laivat olivat "Alku" ja 1878 valmistunut "Wilho", joka liikennöi Oulun alueella vuoteen 1888 asti.
Laivojenrakentaminen nousi 1900–luvun alussa konepajan tärkeimmäksi toiminnaksi. Tuolloin valmistuivat muun muassa Warma (1908) ja Luoto (1911). Suurin konepajan koskaan valmistamista laivoista on "Sokeri-Jussi", jonka Suomen Sokeri tilasi ennen talvisotaa syksyllä 1939. Sotien vuoksi laivan valmistuminen viivästyi ja laiva laskettiin vesille marraskuussa 1945 "Wilho" -nimiseksi muutettuna. Talvisodan alettua konepaja määrättiin valmistamaan kranaatinheittimien ammuksia, joita se valmistikin seuraavien viiden vuoden kuluessa lähes puoli miljoonaa kappaletta.
Sotien jälkeen konepajan tuotannosta suurin osa meni Sotevan kautta Neuvostoliittoon sotakorvauksina. Oulun Konepajan tehtäväksi annettiin hioma- ja jyrsinkoneita, säiliöitä, pumppuja ja lumpunkeittimiä.
Oulun Konepaja Oy myytiin 1950–luvulla Raahe Oy:lle. Konepajan toiminta Pikisaaressa loppui 1970–luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oulun Konepaja Wikimedia Commonsissa
Handledning i tjärbränning esittelee tervanpolttoa Oulun Konepajan patentoimilla uuneilla.
Oulun Konepaja -yhtiöt Pörssitiedossa
Saaga-Angelia Raudasoja

Saaga-Angelia Raudasoja (s. 14. lokakuuta 2002) on suomalainen pesäpalloilija. Raudasoja edustaa Superpesiksessä pelaavaa Manse PP:tä. Kaudella 2021 hän pelasi Seinäjoen Maila-Jusseissa. Raudasojan kasvattajaseura on Oulaisten Huima. Hän pelaa sisäpelissä kärkietenijänä. Raudasoja valittiin kaudella 2020 naisten Superpesiksen vuoden tulokkaaksi. 
Kaudella 2022 hänet valittiin ensimmäistä kertaa pesäpallon Itä–Länsi-otteluun  Raudasoja valittiin Itä–Länsi-otteluun myös kaudella 2023 ja kaudella 2024.
Kausi 2020 oli Raudasojan ensimmäinen Superpesiksessä. Hän on ennen kauden 2022 alkua pelannut urallaan 43 Superpesiksen runkosarjaottelua kärkietenijänä, tuonut niissä 64 juoksua ja tienannut 189 kärkilyöntipistettä. Urallaan hän on ennen kauden 2022 alkua lyönyt 3 kunnaria ja yhteensä 7 juoksua.
Raudasojan valmentajina toimivat Manu Vartia ja entinen 7-ottelija Tiia Hautala.
Saavutukset

Superpesiksen Vuoden tulokas: 2020
3 Itä–Länsi-ottelua: 2022, 2023, 2024
Superpesiksen etenijäkuningatar: 2022, 2023, 2024
Vuoden pesäpalloilija: 2024
Superpesiksen kuukauden pelaaja (2): elokuu 2022, kesäkuu 2024