Nuorisotiedon kirjasto
Yhteistyössä

Vuonna 1989 kirjasto vaihtoi nimensä Nuorisotiedon kirjastoksi. Nimen vaihdos selkeytti kirjaston asemaa itsenäisenä erikoiskirjastona eikä sitä enää sekoitettu minkään puolueen hallitsemaksi kirjastoksi. Kirjasto oli toimintansa loppuun saakka Pohjoismaiden ainoa nuorisoalan erikoiskirjasto. Vastaavaa nuorisoalan järjestön ylläpitämää kirjasto- ja tietopalvelukonseptia ei ole tiedossa muualtakaan maailmasta.
Vuonna 1992 kirjastoa tuohon saakka ylläpitänyt Kansalaiskasvatuksen Keskus yhdistyi kahden muun nuorisoalan toimijan, Nuorisotyön Keskuksen (NTK) ja Suomen Nuorisojärjestöjen Yhteistyöjärjestön (SNT) kanssa. Järjestön uudeksi nimeksi tuli tuossa vaiheessa Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry, nykyisin se on Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssi.
Järjestöt olivat jo ennen yhdistymistä muuttaneet yhteisiin toimitiloihin Vallilaan. Sijainti oli kirjastotoiminnalle huono, joten muutto Olympiastadionille vuonna 1994 paransi asiakasmääriä huomattavasti, vaikka kirjaston itsenäisen toiminnan jatkuminen oli muuton aikoihin uhattuna. Nuorisotutkimusseuran kannanotto muodostui kirjastolle tärkeäksi tuenilmaisuksi. Siinä seuran, kirjaston, Nuorisotutkimus-lehden ja tulollaan olleen Nuorisotutkimusohjelma 2000 -yhteistyö nähtiin merkittävänä koko nuorisotutkimuksen kentän näkökulmasta.
Itä-Pasilassa Nuorisotiedon kirjasto toimi vuodesta 2005 kesään 2021 saakka. Saman kesän lopulla Asemapäällikönkadun Allianssi-talon tiloista muutti myös Nuorisotutkimusseura ja -verkosto.
Internetin merkitys kasvoi 1990-luvulta alkaen ja se antoi sysäyksen toimintastrategian muutokselle. Viimeinen Nuoriso Suomessa -bibliografia koottiin vuonna 1995. Samana vuonna kirjasto siirtyi nettiaikaan ensimmäisten kirjastojen joukossa Suomessa. Reaaliaikaisesta verkossa toimivasta avoimesta online-tietokannasta oli huomattava apu kirjaston palvelujen toteutumiselle valtakunnallisesti. Eri puolilla Suomea sijaitsevista nuorisoalan oppilaitoksista päästiin tekemään suoria hakuja kirjaston aineistosta.
Nettiajan alkajaisiksi Allianssissa pystytettiin myös verkkopalvelu Pro Youth nuorten parissa työskenteleville. Myöhemmin se muuntui kirjaston organisoimana uudeksi Nuorisotiedon talo -verkkopalveluksi ja erilliseksi Allison-nuorten tietosivustoksi (1999), jonka pohjana oli Allianssin aiempi Nuorisotietopankki.  Näiden palvelujen ylläpidosta luovuttiin kokonaan vuonna 2017.
Kansalliskirjaston ja yliopistojen yhteiseen valtakunnalliseen Arto-tietokantaan (myöh. Melinda) ryhdyttiin tuottamaan nuorisotietoa. Humanistisen ammattikorkeakoulun syntyvaiheissa kirjasto tuki kirjastopalvelujen aloittamista Kanneljärven opistolle.
Humakin Nuorisotyön ja kansalaistoiminnan ylemmän AMK-tutkinnon alkuvuosina kirjasto toimi tutkinnon opiskelijoiden lähikirjastona ja yhteistyö Humakin kirjastoverkoston kanssa jatkui tiiviinä. Humakin kirjasto otti Nuorisotiedon kirjaston aineistoa osaksi omaa kirjastoaan, kun Nuorisotiedon kirjaston toiminta loppui Allianssissa kesäkuussa 2021. Siirron taustalla oli Allianssin hallituksen päätös ylläpidon lopetuksesta ja sitä tukemaan haettiin opetus- ja kulttuuriministeriöstä rahoitusta nuorisoalan tiedonhallinnan selvityshankkeeseen vv. 2019–2020.
Tiedonhallinnan hankkeen seurantaryhmässä olivat mukana Nuorisotutkimusverkosto, Nuorisotyön tallentaja Nuoperi, Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu (Xamk), Humanistinen ammattikorkeakoulu (Humak) ja Tampereen yliopisto. Verkkotiedote kirjaston lopetuksesta annettiin 10.5.2021. Muu keskustelu nuorisoalan tiedonhallinnasta jatkuu laajennetussa ryhmässä Humakin ja Xamkin vetovastuulla. Mietinnässä on ollut mahdollinen uuden yhteisen tietokannan/portaalin luominen nuorisotiedon alalle.
2000-luvulla Nuorisotiedon kirjaston toiminta painottui erityisesti tietopalveluun ja verkkoviestintään eri muodoissa. Omassa Allianssi-talossa toimivien järjestöjen lisäksi kirjaston yhteistyökumppani oli viime vuosina Nuorisotyön tallentamiskeskus Nuoperi. Järjestöyhteistyötä tehtiin esimerkiksi Mediakasvatusseuran ja Suomen nuorisokeskusyhdistyksen kanssa, jonka ylläpitämän seikkailukasvatusverkoston myötä kirjastoon saatiin täydennystä elämyspedagogiikan ja seikkailukasvatuksen erikoiskokoelmaan.
Kirjaston toiminnan kehittämisen tukena oli alusta lähtien kirjastotoimikunta, jossa oli edustajia useista muista kirjastoista sekä muun muassa Nuorisotutkimusverkostosta ja Helsingin kaupungin nuorisopalveluista. Toiminnan kehittäminen ja laadukas asiakaspalvelu tuottivat erinomaisen tuloksen. Vuosina 2008, 2010 ja 2013 järjestettyjen Kansallisten käyttäjäkyselyjen perusteella kirjasto onnistui tasaisesti parantamaan ja kehittämään toimintaansa. Esimerkiksi vuoden 2013 kyselyssä yleisarvosanaksi Nuorisotiedon kirjaston palveluiden toimivuudelle asteikolla 1–5 annettiin 4,6.
Nuorisotiedon kirjasto oli pitkään mukana  erikoiskirjastojen ja tietopalveluiden verkostossa (EriK). Uusin yhteistyöverkosto oli vuonna 2013 perustettu Yhteiskuntatieteellisten kirjastojen verkosto, jossa mukana olevia kirjastoja yhdistää se, että kokoelmista merkittävä osa edustaa yhteiskuntatieteitä. Verkoston pääasiallisena tavoitteena on jakaa tietoa kirjastojen palveluista ja kokoelmista.