stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raphael Lemkin
Elämä > Toisen maailmansodan aika

Saksan hyökättyä Puolaan toisen maailmansodan alussa Lemkin liittyi Puolan vastarintaliikkeeseen ja osallistui sissitoimintaan, kunnes haavoittui. Piileskeltyään kuukausia metsässä hän onnistui vuonna 1940 pakenemaan Ruotsiin. Hänen vanhempansa ja 47 muuta sukulaistaan kuolivat saksalaismiehityksen aikana holokaustissa ja kuolemanmarsseilla. Lemkin oli vierailevana luennoijana Tukholman yliopistossa, kunnes hän siirtyi vuonna 1941 Yhdysvaltoihin Duken yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan. Vuonna 1942 hän meni Washingtoniin, jossa hän teki analyysejä Yhdysvaltain sotaministeriön ylioikeusupseerin kanslialle ja konsultoi Board of Economic Warfare -elintä.
Lemkin alkoi jo Ruotsissa ollessaan kerätä tietoja eri väestöryhmien kohtelua koskevista määräyksistä ja säädöksistä Saksan miehittämissä maissa. Hän osoitti, että monia ei-saksalaisia kansallisuuksia pyrittiin joko tuhoamaan tai saksalaistamaan. Todisteina hän käytti muun muassa tietoja eri kansallisuuksille jaetuista ruoka-annoksista. Vuonna 1944 Lemkin julkaisi pääteoksensa Axis Rule in Occupied Europe, jossa hän analysoi Saksan miehitysvaltaa oikeudellisesta näkökulmasta. Tässä kirjassa hän käytti ensimmäisen kerran itse keksimäänsä uudissanaa genocide, kansanmurha. Hän johti sen kreikan sanasta genos (γένος), ’suku’, ja englannin päätteestä -cide, jonka kantasana on latinan caedere, ’tappaa, tuhota’. Lemkin määritteli sen tarkoittavan kansallisen tai etnisen ryhmän tuhoamiseen tähtäävää suunnitelmallista toimintaa, jonka kohteena ovat yksilöt ryhmän osana.
Elämä > Sodan jälkeen

Lemkin toimi Nürnbergin oikeudenkäynnissä yhtenä Yhdysvaltain pääsyyttäjän Robert H. Jacksonin oikeudellisista neuvonantajista. Lemkinin aloitteesta kansanmurhan käsite mainittiin oikeudenkäynnin syytekirjelmässä, mutta hänen pettymyksekseen yhtäkään syytetyistä ei tuomittu siitä. Hän yritti huonolla menestyksellä saada Pariisin rauhankonferenssia hyväksymään sopimuksen kansanmurhan kriminalisoinnista ja määräämisestä rangaistavaksi.
Seuraavaksi Lemkin suuntasi huomionsa Yhdistyneisiin kansakuntiin (YK). Hän alkoi ahkerasti lobata eri maiden YK-edustajia tekemään virallisen aloitteen kansanmurhan julistamisesta kansainväliseksi rikokseksi. YK hyväksyi asiaa koskevan päätöslauselman yksimielisesti vuonna 1946. Seuraavana vuonna YK:n pääsihteeri Trygve Lie pyysi Lemkiniä laatimaan yhdessä Henri Donnedieu de Vabresin ja Vespasian Pellan kanssa luonnoksen yleissopimukseksi kansanmurhan estämisestä. YK:n yleiskokous Pariisissa hyväksyi yleissopimuksen yksimielisesti 9. joulukuuta 1948. Kahdenkymmenen valtion ratifioitua sopimuksen se astui voimaan lokakuussa 1950. Lemkin oli iloissaan sopimuksen hyväksymisestä, vaikka siihen liitettiin eräitä varauksia ja siitä jäi pois Lemkinin luonnokseen sisältynyt kulttuurisen kansanmurhan käsite, joka olisi käsittänyt kieleen, perinteisiin ja monumentteihin kohdistuvan tuhoamisen. Erityisesti Neuvostoliiton vaatimuksesta myös poliittisten ryhmien tuhoaminen jätettiin pois kansanmurhan oikeudellisesta määritelmästä. Lemkin hyväksyi tämän rajauksen, sillä sopimusta olisi muuten tuskin hyväksytty.
Vuonna 1953 julkaisemassaan esseessä Soviet Genocide in the Ukraine Lemkin kutsui Ukrainan 1930-luvun tapahtumia ”klassiseksi esimerkiksi” kansanmurhasta, sillä hänen mukaansa Neuvostoliiton pyrkimyksenä oli ollut tuhota Ukrainan erillinen kulttuuri ja kansallinen yhteisö. Hän käytti kansanmurhan käsitettä tässä yhteydessä alun perin kaavailemassaan laajemmassa merkityksessä eikä uudessa kansainvälisen oikeuden mukaisessa ahtaammassa merkityksessä, joka viittaa lähinnä koko väestön tuhoamispyrkimyksiin.
Lemkin asui loppuikänsä Yhdysvalloissa. Hän oli vuodesta 1948 luennoitsijana Yalen yliopistossa ja vuodesta 1955 Rutgersin yliopiston oikeustieteen professorina. Häntä ehdotettiin useasti Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi. Lemkin kuoli sydänkohtaukseen 59-vuotiaana. Hänet on haudattu New Yorkiin Mount Hebronin juutalaiselle hautausmaalle. Kansanmurha-käsitettä on arvostellut brittiläinen oikeustieteilijä Philippe Sands, jonka mukaan se on tuonut identiteettipolitiikan kansainväliseen oikeuteen.
Lemkinin omaelämäkerta Totally Unofficial: The Autobiography of Raphael Lemkin julkaistiin postuumisti vuonna 2013.
Kirjallisuutta

Philippe Sands: Paluu Lembergiin: kansanmurha- ja rikos ihmisyyttä vastaan -käsitteiden juurilla (East West Street: On the Origins of Genocide and Crimes Against Humanity), suom. Titia Schuurman. Helsinki: Teos 2023 ISBN 978-952-363-390-2  (sisältää Lemkinin elämäkerran)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  SNAC  IdRef
Lentopallon miesten SM-sarjakausi 1974–1975

Lentopallon miesten mestaruussarjassa kaudella 1974–1975 pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertainen sarja, jossa kolme viimeistä putosi sarjasta ja vain yksi joukkue nousi tilalle. Mestaruuden voitti sarjanousija Pieksämäen NMKY. Mestaruus ratkesi kärkijoukkueiden kohdatessa päätöskierroksella Pieksämäellä. Ratkaisu näytti jo siirtyvän uusintaotteluun Kisan voitettua kaksi ensimmäistä erää, mutta lopulta Pieksämäen NMKY voitti ottelun ja Suomen mestaruuden erin 3-2(6-15,14-16,15-6,15-5,15-7).
Miesten SM-sarja

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräpisteet | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pieksämäen NMKY | 18 | 15 | 3 | 51-17 | 944-701 | 30 |
| Vammalan Kisa | 18 | 13 | 5 | 46-29 | 963-826 | 26 |
| Luolajan Kajastus | 18 | 10 | 8 | 37-34 | 882-856 | 20 |
| Karhulan Rateko | 18 | 9 | 9 | 36-35 | 877-832 | 18 |
| Kuopion Sale | 18 | 9 | 9 | 39-40 | 956-966 | 18 |
| Johanneksen Pojat | 18 | 9 | 9 | 32-37 | 851-883 | 18 |
| Lahden Kimmo | 18 | 8 | 10 | 31-42 | 848-912 | 16 |
| Palloiluseura Arsi | 18 | 6 | 12 | 31-40 | 809-908 | 12 |
| Porin Pyrintö | 18 | 6 | 12 | 31-41 | 851-940 | 12 |
| Hyvinkään Ponteva | 18 | 5 | 13 | 25-44 | 748-905 | 10 |
Uusinta suorasta putoamisesta: Palloiluseura Arsi - Porin Pyrintö 3-2 (15-3,10-15,15-9,7-15,15-8)
Hyvinkään Ponteva ja Porin Pyrintö putosivat suoraan. Haminan Arsi ja Lahden Kimmo karsintaan, jossa Arsi putosi.
Sarjaan nousi Lautta-Pojat.
Mestarit: Jouko Juvonen, Jussi Katainen, Reino Kosonen, Pauli Leikas, Seppo Nousiainen, Jouni Parkkali, Hannu Roimainen, Matti Rotinen. Valmentaja Aimo Pulkkinen.
Janne Leino

| Janne Leino> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1969 Harjavalta, Satakunta
Ammatti:  laulaja, säveltäjä, sanoittaja, apteekkari
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  iskelmä, pop
Yhtyeet:  Charlies, Men In Black
Levy-yhtiöt:  TranSound, Kirsikka, Universal, Helsinki Records, Sony
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Janne Henrik Leino (s. 1969 Harjavaltalähde?) on apteekkari ja iskelmälaulaja, -sanoittaja ja säveltäjä. Hän on toiminut Charlies-orkesterin laulusolistina vuosina 2004–2010. Nykyään Janne Leino on soolouralla.
Ura

Janne kokeili soolouraa vuonna 1999 kun hän julkaisi TranSoundin kautta nimikkolevyn jossa oli viisi kappaletta. Kaikki levyn kappaleet ovat Janne Leinon säveltämiä ja sanoittamia. Seuraavana vuonna ilmestyi single Valontanssi, joka on Janne Leinon käsialaa. Singlellä oli myös kappale Mukaan vaan. Lisäksi singlellä oli taustalaulajina Mari Suominen ja T. Keränen.
Charles Plogmanin lähdettyä Charlies-yhtyeestä Janne liittyi Charliesiin, jossa hän oli laulusolistina. Lisäksi hän sanoitti myös Ystäväin-levylle osan kappaleista ja tehnyt yhdeksän käännöskappaletta kuten Kesälemmikkini ja Taivas on viilee.
Vuonna 2005 Janne vieraili Tammelan veteraanikuoron julkaisemalla Tammelan järvet-levyllä jossa oli mukana myös joitakin tunnettuja muusikoita kuten Erkki Liikanen ja Timo Tervomaa. Lisäksi Janne sanoitti pari kappaletta levylle, joista yhden Janne esitti itse. Janne on myös vieraillut Meiju Suvaksen levyllä Missä milloin vaan ja Pauli Haapalaisen levyllä Kaikille tähdet loistaa.
Janne Leino siirtyi musiikilliselle soolouralle vuonna 2010. Ensimmäinen soolosingle Matkaani teen julkaistiin 20.9.2010 (Universal Music Oy). Kappaleen ovat säveltäneet Maki Kolehmainen ja Mats Tärnfors ja sanoittaneet Jimi Constantine ja Eppu Uutinen. Seuraavana vuonna julkaistiin albumi Sytytä mut jonka kappaleista suurin osa on Maki Kolehmaisen säveltämiä. Lisäksi Janne Leino sanoitti kappaleen Puumanainen yhdessä Jimi Constantinen ja Eppu Uutisen kanssa ja toimi säveltäjänä kappaleelle Siirrän tuolin aurinkoon. Soolouralle lähdöstä asti Janne on tehnyt keikkoja Jari Sillanpään taustaorkesterina tunnetun Men In Black-yhtyeen kanssa.
Seuraavna sooloalbumin Suloinen julkaisi vuonna 2013 Sony. Levyllä on myös viidestä kappaleesta koostuva "Janne goes Hollywood" -osio ja Sanin kanssa julkaistu duetto "Joulukortti", joka tehtiin jo vuonna 2011. Leino on suunnittellut kolmatta sooloalbumia ja sille Suomi-filmi-elokuviin liittyvää teemaosiota.
Yksityiselämä

Leino on valmistunut Helsingin yliopistosta vuonna 1995 proviisoriksi, farmasian lisensiaatiksi 2000 (teollisuusfarmasia) ja väittellyt farmasian tohtoriksi biofarmasian alalta 2004. Muista opillisista ansioista keskeisin on Executive Master of Business Administration (eMBA) koulutusohjelma Oulun yliopistosta vuonna 2009. Hän toimii yli 110-vuotiaan Oulun III Hansa Apteekin apteekkarina. Aikaisemmin hän toimi terveydenhuollon tukkukauppa Oriola Oy:ssä (nyk. Oriola-KD Oyj) Oulun toimipisteen paikallisjohtajana ja sittemmin Orion-yhtymässä Espoossa tukkukauppayksikön johtajana (1997–2004).lähde? Hän järjestää usein terveysaiheisia luentoja.
Leino on luonut myös ekologisen satukirjahahmon Hans Tuulimyllypoika, joka sadun muodossa opettaa lapsille luontoarvoja. Sen lisäksi Leino on osallistunut toisenkin kirjan tekemiseen.lähde?
Soolotuotanto > Albumit

Janne Leino (TranSound, 1999)
Sytytä mut (Universal, 2011)
Suloinen (Sony, 2013)
Soolotuotanto > Singlet

Valontanssi / Mukaan vaan (Kirsikka, 2000)
Päiväunta (Universal, 2011)
Matkaani teen (Universal, 2011)
Sofie (Universal, 2011)
Sytytä mut (Universal, 2011)
Joulukortti feat. Sani (Helsinki Records, 2011)
Ilta on kylmä yksin (Sony, 2012)
Suloinen (Sony, 2012)
Teokset

Hans Tuulimyllypoika ja sademetsän kutsu, kuvitus Susanna Nieminen. Kustannus HD, 2006. ISBN 952-5556-22-0
Aiheesta muualla

Janne Leinon verkkosivu
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Leivinhiiva

| Leivinhiiva |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Saccharomycetes
Lahko::  Saccharomycetales
Heimo::  Saccharomycetaceae
Suku::  Saccharomyces
Laji::  cerevisiae
Kaksiosainen nimi
 Saccharomyces cerevisiae  Meyen ex. E.C. Hansen 
Katso myös
   Leivinhiiva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leivinhiiva, myös oluthiiva, viinihiiva, (Saccharomyces cerevisiae) on kotelosieniin kuuluva yksisoluinen sienilaji. Se on yksi vanhimmista leivän kohotusaineista, jolla saadaan leivonnaisten pehmeä ja kuohkea rakenne sekä oluen ja viinin käymisen aikaansaaja. Hiiva on elävä hyötymikrobi. Tuoreena hiiva on kimmoisaa ja väriltään vaaleanharmaata. Se on elävää solukkoa, joka suotuisissa olosuhteissa alkaa toimia ja lisääntyä. Yhdessä grammassa hiivaa on 10 miljardia 0,01 millimetrin suuruista solua. Kaupasta ostettu hiiva koostuu yhteenpuristetuista hiivasoluista.
Käyttö

Hiivaa myydään monessa muodossa. Sitä on saatavana puristehiivan eli perinteisen tuorehiivan lisäksi muun muassa kuivahiivana, jossa hiiva on pieninä kuivina rakeina. Kuivahiivan aktivoimiseen tarvitaan lämpimämpi neste kuin tuorehiivan. Lisäksi on saatavilla nestemäistä hiivaa eli hiivakermaa, jota käytetään pääasiassa panimo- ja leipomoteollisuudessa, sekä pikahiivaa, jota käytetään esimerkiksi kiljun ja kotiviinin valmistukseen. Leivän valmistamisessa voidaan käyttää myös keinotekoisia kohotusaineita, kuten leivinjauhetta.
Leivonnassa hiiva sekoitetaan jauhojen, suolan ja lämpimän veden (tai maidon) kanssa. Taikina vaivataan ja jätetään kohoamaan ennen paistamista. Hiivasolut alkavat kasvaa taikinassa. Ne käyttävät energiakseen taikinan sisältämiä hiilihydraatteja, jolloin käymistuotteena vapautuu hiilidioksidia. Hiilidioksidikuplat aiheuttavat taikinan nousemisen. Paistettaessa hiivasieni kuolee.
Biologiset ominaisuudet

Toimiakseen tarkoituksenmukaisesti hiiva tarvitsee aikaa, happea, lämpöä ja ravintoa (esim. sokeri, hunaja) sekä nestettä (esim. maito, vesi). Hiiva saa ravintoa myös jauhojen tärkkelyksestä, ja lämmönlähteeksi käy kädenlämpöinen neste (tuorehiivalla 36 °C, kuivahiivalla 42 °C). Taikinan peittäminen liinalla ja sijoittaminen lämpimään paikkaan auttaa kohottamisessa. Hiiva saa aikaa toimia, kun taikinan, juuren tai leivonnaisten annetaan rauhassa kohota. Kohoamisen aiheuttaa hiilidioksidi.
Lämpimässä uunissa kaasut laajenevat edelleen, ja niin hiivaleivonnaiset tulevat kuohkeiksi. Tähän kohoamiseen ja kuohkeaksi tulemiseen hiiva tarvitsee erityisen sitkoverkon. Hiivataikinaan laitetaan aina vehnäjauhoja, sillä juuri vehnäjauhoissa on eniten sitkoa muodostavia varastoproteiineja gliadiinia ja gluteniinia, jotka jauhoista ja vedestä tehtyä taikinaa vaivattaessa järjestyvät gluteeniksi eli tiiviiksi, venyväksi ja joustavaksi verkostoksi, joka antaa taikinalle sen sitkon. Taikinaverkko luodaan jauhovalinnalla ja riittävällä vaivauksella. Hiivan tuottama kaasu vain laajentaa taikinaverkkohuokosia.lähde?
Historia

Suomen ensimmäinen leivinhiivatehdas perustettiin 1885 Janakkalaan Viralan polttimon yhteyteen. Hiivatehdas ja 1871 perustettu polttimo eli alkoholia tislaava tehdas sijaitsivat Viralan kartanon mailla mutta toimivat vuodesta 1935 lähtien eri yhtiöinä. Oy Viralan Hiivatehdas Ab:ssa oli 1937 henkilökuntaa 34. Tehtaan toiminta loppui 1943. Hiivatehtaita oli 1960-luvun alussa kolme eli Oy Alkoholiliike Ab:n Rajamäen tehtaat (perustettu 1888), Oy Lahden Polttimo Ab (perustettu 1897) ja W. Rosenlew & Co. Oy:n 1929 perustettu hiivatehdas Porissa.
Kirjallisuutta

Kauppila, Olli: Hiiva ennen ja nyt. Suomen hiivatehtaitten myyntiyhdistyksen 50-vuotisjulkaisu.  Helsinki:  Suomen hiivatehtaiden myyntiyhdistys, 1980.
Latikka, Olavi: Lahtelaisen hiivateollisuuden vaiheet 1897–1997. Suomen hiiva oy – perinteitä ja yhteistyötä.  Lahti:  Suomen hiiva, 1997.  ISBN 952-90-9165-6
Vehviläinen, Olli: Hiivan tarina. Suomen leivinhiivateollisuuden vaiheet 1885–1970.  Helsinki:  Suomen hiivatehtaitten myyntiyhdistys, 1970.
Aiheesta muualla

UniProt: Taxonomy - Saccharomyces cerevisiae (englanniksi)
The Yeast Metabolome Database (YMDB) (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Saccharomyces cerevisiae:  Wikidata: Q719725  Wikispecies: Saccharomyces cerevisiae  CoL: 4TWCR  EoL: 1029744  EPPO: SACCCE  GBIF: 2599166  iNaturalist: 123330  IndexFungorum: 492348  IRMNG: 10384091  ITIS: 194157  MycoBank: 163963  NBN: NBNSYS0000016740  NCBI: 4932  NZOR: c1fda538-a8f8-4eaf-adc2-e910034eae2e  OBIS: 147593  Open Tree of Life: 356221  SpeciesFungorum: 492348  WoRMS: 147593  Laji.fi: MX.238995 
Mycoderma cerevisiae:  Wikidata: Q106300266  CoL: 44WK5  GBIF: 6768296  IndexFungorum: 166349  MycoBank: 166349  SpeciesFungorum: 166349 
Kuivahiivaa.
Lentopallon miesten SM-sarjakausi 1976–1977

Lentopallon miesten mestaruussarjassa kaudella 1976–1977 pelattiin kahdeksan joukkueen nelinkertainen sarja, jossa viimeiseksi sijoittunut joukkue putosi suoraan sarjasta ja yksi joukkue nousi tilalle. Lisäksi viimeistä edellinen joutui karsimaan sarjapaikastaan. Mestaruuden voitti Pieksämäen NMKY.
Miesten SM-sarja

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräpisteet | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pieksämäen NMKY | 28 | 24 | 4 | 78-30 | 1477-1102 | 48 |
| Lautta-Pojat | 28 | 18 | 10 | 69-58 | 1589-1542 | 36 |
| Vammalan Kisa | 28 | 15 | 13 | 61-56 | 1466-1397 | 30 |
| Lahden Kimmo | 28 | 13 | 15 | 51-62 | 1318-1422 | 26 |
| Luolajan Kajastus | 28 | 11 | 17 | 51-60 | 1322-1371 | 22 |
| Karhulan Veikot | 28 | 11 | 17 | 53-63 | 1395-1448 | 22 |
| Kuopion Sale | 28 | 11 | 17 | 45-63 | 1285-1399 | 22 |
| Rantaperkiön Isku | 28 | 9 | 19 | 51-66 | 1335-1506 | 18 |
Sarjaan nousi Raision Loimu. Kuopion Sale säilyi sarjassa karsittuaan Helsingin Eliten kanssa. Ottelut päättyivät 3-1 ja 1-3. Sale säilyi eräpisteiden perusteella.
Mestarit: Jouko Juvonen, Jussi Katainen, Reino Kosonen, Ari Kuikka, Pauli Leikas, Jouni Parkkali, Matti Rotinen, Otto Sivonen, Ahti Toivanen. Valmentaja Reino Kosonen
Lentopallon miesten SM-sarjakausi 1975–1976

Lentopallon miesten mestaruussarjassa kaudella 1975–1976 pelattiin kahdeksan joukkueen nelinkertainen sarja, jossa viimeiseksi sijoittunut joukkue putosi suoraan sarjasta ja yksi joukkue nousi tilalle. Lisäksi viimeistä edellinen joutui karsimaan sarjapaikastaan. Mestaruuden voitti Pieksämäen NMKY. Karhulan Rateko lopetti lentopallotoimintansa ja sen tilalla pelasi Karhulan Veikot.
Mestaruus ratkesi kärkijoukkueiden kohdatessa sarjan päätöskierroksella Vammalassa 28. maaliskuuta, jolloin Kisa hävisi Pieksämäen Namikalle 0-3 (5-15,15-17,9-15). Kisan voitto olisi siirtänyt ratkaisun uusintaotteluun.
Miesten SM-sarja

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräpisteet | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pieksämäen NMKY | 28 | 24 | 4 | 76-25 | 1403-1007 | 48 |
| Vammalan Kisa | 28 | 22 | 6 | 70-36 | 1447-1175 | 44 |
| Lautta-Pojat | 28 | 16 | 12 | 62-48 | 1329-1249 | 32 |
| Luolajan Kajastus | 28 | 15 | 13 | 54-52 | 1331-1276 | 30 |
| Karhulan Veikot | 28 | 13 | 15 | 56-58 | 1397-1425 | 26 |
| Kuopion Sale | 28 | 13 | 15 | 53-55 | 1270-1315 | 26 |
| Lahden Kimmo | 28 | 8 | 20 | 44-66 | 1283-1390 | 16 |
| Johanneksen Pojat | 28 | 1 | 27 | 8-83 | 714-1337 | 2 |
Sarjaan nousi Rantaperkiön Isku. Lahden Kimmo säilyi sarjassa voitettuaan karsinnassa Helsingin Eliten 3-1 ja 3-0.
Mestarit: Jouko Juvonen, Jussi Katainen, Reino Kosonen, Ari Kuikka, Pauli Leikas, Jouni Parkkali, Matti Rotinen, Otto Sivonen, Ahti Toivanen. Valmentaja Reino Kosonen
Lentopallon miesten SM-sarjakausi 1963–1964

Lentopallon miesten mestaruussarjassa kaudella 1963–1964 pelattiin kahdentoista joukkueen runkosarja, jossa neljä viimeistä putosi sarjasta ja kaksi uutta nousi tilalle. Sarja jakautui ensimmäisen kerran kahdelle kalenterivuodelle, kun ulkosarjat siirrettiin sisäkentille. 4.2.1963 SVUL:n lentopallo irtisanoutui Lentopallokomiteasta ja Suomen Lentopalloliitto alkoi järjestää SM-sarjaa. Rantaperkiön Isku, Koiton Riento, Pirkkalan Viri, Helsingin Visa ja Luolajan Kajastus eivät lähteneet mukaan Lentopalloliiton sarjaan vaan jatkoivat Lentopallokomitean SM-sarjassa, josta käytännössä muodostui TUL:n mestaruussarja. Suomen Työväen Urheiluliitto vetäytyi syrjään yhteistoiminnasta.
Sarjaohjelman laadinnassa oli onnistuttu siinä mielessä, että mestaruus ratkesi sarjan viimeisellä kierroksella kärkijoukkueiden kohdatessa Helsingissä. Käpylä oli kärsinyt ensimmäisen tappionsa vasta viimeistä edellisellä kierroksella, kun taas Kimmo oli aiemmin kärsinyt SaPKolle puhtaan 0-3 -tappion. Tasaisessa loppuottelussa peri voiton ja Suomen mestaruuden Lahden Kimmo erin 2-3 (15-13,10-15,12-15,15-10,8-15). Pronssimitalit nappasi JoPo lyömällä päätösottelussaan LaPon 3-1. Myös viimeinen putoaja ratkesi viimeisellä kierroksella, kun FC-57 peittosi itselleen säilymisen kannalta merkityksettömässä ottelussa Pyrinnön 3-2.
Miesten SM-sarja > Runkosarja

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräpisteet | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lahden Kimmo | 11 | 10 | 1 | 30-11 | 570–401 | 20 |
| Käpylän Lentopalloilijat | 11 | 9 | 2 | 31-8 | 554–405 | 18 |
| Johanneksen Pojat | 11 | 9 | 2 | 29-15 | 561–491 | 18 |
| Karhulan Karto | 11 | 9 | 2 | 29-18 | 602–525 | 18 |
| Helsingin Tarmo | 11 | 7 | 4 | 27-12 | 510–402 | 14 |
| Savonlinnan Pallokerho | 11 | 6 | 5 | 22-18 | 480–476 | 12 |
| Lautta-Pojat | 11 | 5 | 6 | 20-23 | 527–517 | 10 |
| Kuopion NMKYU | 11 | 4 | 7 | 22-23 | 568–566 | 8 |
| Porin Pyrintö | 11 | 3 | 8 | 15-28 | 454–572 | 6 |
| Finnish Chemicals-57, Keikyä | 11 | 2 | 9 | 11-29 | 442–558 | 4 |
| Koskenmäen Kisailijat | 11 | 2 | 9 | 10-30 | 432–549 | 4 |
| Turun Toverit | 11 | 0 | 11 | 2-33 | 283–521 | 0 |
Sarjaan nousivat Lahden Kakkonen ja Valkeakosken Isku-Veikot.
Mestarit: Juhani Aallonen, Pentti Aallonen, Raimo Huotari, Olavi Koskinen, Pertti Koskinen, Erkki Kostensalo, Sauli Lahti, Tauno Lahti, Raimo Päärilä.
Miesten SM-sarja > Lentopallokomitean SM-sarja

| Joukkue | O | V | H | Erät | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koiton Riento | 9 | 9 | 0 | 27-8 | 18 |
| Helsingin Visa | 9 | 8 | 1 | 25-12 | 16 |
| Rantaperkiön Isku | 9 | 7 | 2 | 24-9 | 14 |
| Luolajan Kajastus | 9 | 5 | 4 | 20-17 | 10 |
| Koiviston Isku | 9 | 5 | 4 | 19-14 | 10 |
| Pirkkalan Viri | 9 | 4 | 5 | 18-16 | 8 |
| Haagan Terä | 9 | 4 | 5 | 13-20 | 8 |
| Idänpään Toive | 9 | 2 | 7 | 11-23 | 4 |
| Käpylän Urheilijat | 9 | 1 | 8 | 9-25 | 2 |
| Valkeakosken Koskenpojat | 9 | 0 | 9 | 5-27 | 0 |
Mestarit: Pekka Uljas, Niilo Uljas, Keijo Repo, Olavi Leinonen, Väinö Enlund, Juhani Vanhanen, Veikko Ahtomaa, Matti Hotari, Pertti Teinilä, Rauno Teuvala ja Jaakko Jaakkola.
Lentopallon miesten SM-sarjakausi 1968–1969

Lentopallon miesten mestaruussarjassa kaudella 1968–1969 pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertainen sarja, jossa kaksi viimeistä putosi sarjasta ja kaksi uutta joukkuetta nousi tilalle. Mestaruuden voitti Luolajan Kajastus.
Miesten SM-sarja

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräpisteet | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luolajan Kajastus | 18 | 17 | 1 | 51-9 | 856-472 | 34 |
| Kuopion NMKY | 18 | 14 | 4 | 45-29 | 905-861 | 28 |
| Lahden Kimmo | 18 | 12 | 6 | 42-33 | 932-919 | 24 |
| Koiton Riento | 18 | 11 | 7 | 39-27 | 845-777 | 22 |
| Käpylän Lentopalloilijat | 18 | 9 | 9 | 35-34 | 847-853 | 18 |
| Johanneksen Pojat | 18 | 8 | 10 | 34-39 | 851-911 | 16 |
| Pirkkalan Viri | 18 | 6 | 12 | 32-44 | 882-986 | 12 |
| Karhulan Rateko | 18 | 6 | 12 | 29-42 | 891-923 | 12 |
| Lautta-Pojat | 18 | 5 | 13 | 29-43 | 875-922 | 10 |
| Rantaperkiön Isku | 18 | 2 | 16 | 14-50 | 646-906 | 4 |
Mestarit: Heikki Heino, Reino Heino, Toivo Laakso, Erkki Mattila, Mikko Mäkinen, Jukka Palomäki, Markku Palomäki, Kalevi Roisko, Jouko Siira. Valmentaja: Olavi Ruusunen.
Miesten SM-sarja > Karsintasarja

| Joukkue | O | V | H | Erät | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finnish Chemicals-57 | 8 | 6 | 2 | 20-8 | 12 |
| Kouvolan Lentopalloilijat -57 | 8 | 6 | 2 | 20-11 | 12 |
| Vartiokylän Wartti | 8 | 5 | 3 | 17-10 | 10 |
| Kokkolan Jymy | 8 | 3 | 5 | 13-17 | 6 |
| KKV | 8 | 0 | 8 | 3-24 | 0 |
Sarjaan nousivat Finnish Chemicals-57, Kouvolan Lentopalloilijat -57.