stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
A1-talli Alankomaat
A1 Grand Prix -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Runko Moottori Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005–2006 | B05/52 Zytek C |  | GBRSPR | GBRFEA | GERSPR | GERFEA | PORSPR | PORFEA | AUSSPR | AUSFEA | MALSPR | MALFEA | DUBSPR | DUBFEA | RSASPR | RSAFEA | INDSPR | INDFEA | MEXSPR | MEXFEA | USASPR | USAFEA | CHNSPR | CHNFEA | 69 | 7. |
| 2005–2006 | B05/52 Zytek C |  Jos Verstappen | Kesk. | 7 | Kesk. | 7 | 4 | Kesk. | 7 | 4 | 5 | 16 | 11 | 9 | 16 | 1 | 7 | 6 | 4 | 2 | 14 | Kesk. | Kesk. | 17 | 69 | 7. |
| 2006–2007 | B05/52 Zytek C |  | NEDSPR | NEDFEA | CZESPR | CZEFEA | BEISPR | BEIFEA | MALSPR | MALFEA | INDSPR | INDFEA | NZLSPR | NZLFEA | AUSSPR | AUSFEA | RSASPR | RSAFEA | MEXSPR | MEXFEA | SHASPR | SHAFEA | GBRSPR | GBRFEA | 57 | 5. |
| 2006–2007 | B05/52 Zytek C |  Jeroen Bleekemolen | 9 | 4 | 11 | 9 | 1 | Kesk. | 7 | 9 | 13 | DSQ | 4 | 5 | 5 | 4 | 4 | 6 |  | 17 |  |  | 6 | 5 | 57 | 5. |
| 2006–2007 | B05/52 Zytek C |  Renger van der Zande |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 9 |  | 9 | 4 |  |  | 57 | 5. |
| 2007–2008 | B05/52 Zytek C |  | NEDSPR | NEDFEA | CZESPR | CZEFEA | MALSPR | MALFEA | ZHUSPR | ZHUFEA | NZLSPR | NZLFEA | AUSSPR | AUSFEA | RSASPR | RSAFEA | MEXSPR | MEXFEA | SHASPR | SHAFEA | GBRSPR | GBRFEA |  |  | 87 | 7. |
| 2007–2008 | B05/52 Zytek C |  Jeroen Bleekemolen | 3 | 8 | 5 | 2 | 18 | 4 | 9 | Kesk. | 5 | 8 | 9 | 8 | 5 | 4 | 8 | 4 | 17 | 18 | 9 | 6 |  |  | 87 | 7. |
| 2007–2008 | B05/52 Zytek C |  Arie Luyendyk Jr. | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO |  |  | 87 | 7. |
| 2008–2009 | A1GP Ferrari M |  | NEDSPR | NEDFEA | CHNSPR | CHNFEA | MALSPR | MALFEA | NZLSPR | NZLFEA | RSASPR | RSAFEA | PORSPR | PORFEA | GBRSPR | GBRFEA |  |  |  |  |  |  |  |  | 75 | 4. |
| 2008–2009 | A1GP Ferrari M |  Jeroen Bleekemolen | 4 | 5 |  |  | 6 | 8 |  |  | 1 | 4 |  |  | 6 | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 75 | 4. |
| 2008–2009 | A1GP Ferrari M |  Robert Doornbos |  |  | 2 | 16 |  |  | 3 | 5 |  |  | 1 | DNS |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 75 | 4. |
| 2008–2009 | A1GP Ferrari M |  Dennis Retera |  |  | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO | PO |  |  |  |  |  |  |  |  | 75 | 4. |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:A1 Team Netherlands
Käännös suomeksi
A1-talli Australia

|  A1-talli Australia |
| --- | --- |

Perustettu:  2005
Lopetettu:  2009
Tallipäällikkö:   Alan Jones
Kilpakuljettajat:   John Martin
Runko:  A1GP
Moottori:  Ferrari
Renkaat:  M Michelin
Ensimmäinen kilpailu:  Britannian GP 2005
Kilpailuja:  39 (78 starttia)
Tuloksia
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  1
Sijoitus kaudella 2008–2009:  8. (36. p)
A1-talli Australia on australialainen talli, joka kilpaili A1 Grand Prix -sarjassa kausilla 2005–2006–2008–2009.
Iota Persei

| Iota Persei |
| --- | --- |

Bayerin designaatio:  Iota Persei,ι Persei , ι Per
HR-designaatio:  HR 937
HD-designaatio:  HD 19373
Muut designaatiot:  GJ 124,  BD +49°857,  LHS 166, LTT 11020, GCTP 647.00, SAO 38597, FK5 112, LFT 256, HIP 14632.
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  4,05 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  3,94 Mv
Valovoima:  2,2 aurinkoa
Spektriluokka:  G0 V
Väri-indeksi:  B-V 0,60  U-B 0,12
Lämpötila:  5 945 K
Massa:  1,3 M☉
Säde:  1,08 R☉
Muuttujatyyppi:  Ei
Pyörimisnopeus:  <10 km/s
Metallipitoisuus:  108% Aur
Ikä:  8,1  miljardia v
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Perseus
Rektaskensio (J2000):  03h 09m 04.02s
Deklinaatio (J2000):  +49° 36′ 47.8″
Etäisyys:  34,70±0,01 valovuotta eli  10,64±0,01 parsekia
Parallaksi:  94,93 ±0,67 mas
Säteisnopeus:  +50,0 km/s
Ominaisliike:  RA:1262,18  dekl:-91,60 mas/v
 Näkyy leveysasteiden 90° N  ja 41° S välillä. 
Iota Persei ( ι Persei /ι Per ) on Aurinkoa hieman muistuttava tähti 34 valovuoden päässä. Tähti liikkuu hyvin nopeasti, 92 km/s.
ACE-estäjät

ACE-estäjät (angiotensiinikonvertaasin estäjät) ovat lääkkeitä, joita käytetään pääasiassa kohonneen verenpaineen ja sydämen vajaatoiminnan hoitoon. ACE-estäjät laajentavat ääreisverisuonia ja tällöin sydämeen kohdistuva rasitus pienenee.
ACE:n estäjiä ovat enalapriili, kaptopriili, kinapriili, lisinopriili, perindopriili ja ramipriili.
ACE-estäjien avulla estetään angiotensiinin muodostumista. Vaikutus perustuu veressä olevan entsyymin, angiotensiinikonvertaasin estoon. Angiotensiini supistaa valtimoverisuonia. Kun valtimoverisuonet supistuvat, verenpaine kohoaa. ACE-estäjät estävät myös bradykiniinin hajoamista. Bradykiniini laajentaa verisuonia. Bradykiniinin hajoamisen estämisestä on hyötyä sydämen vajaatoiminnan lihaksen tervehdyttämisessä. Kun ACE-estäjät estävät verisuonia supistavien aineiden vaikutuksen reniini-angiotensiinijärjestelmässä, verisuonet laajenevat. Tällöin verenpaine alenee ja sydämen kuormitus vähenee. Tämä estää sydänlihaksen kasvua ja auttaa sydämen vajaatoiminnassa. ACE-estäjät sopivat esim. diabeetikoille, munuaissairauksien yhteydessä ja metabolista oireyhtymää sairastaville, joilla on kohonnut verenpaine. Sivuvaikutuksina ACE-estäjillä voi esiintyä ärsytysyskää ja verenpaineen laskun aiheuttamaa huimausta. ACE-estäjien käytön yhteydessä seurataan verikokein munuaisten toimintaa ja suola-nestetasapainoa. Lääkkeen teho saattaa alentua tulehduskipulääkkeiden käytön yhteydessä.
Ryhmän lääkkeitä ei suositella raskaana oleville, sillä ne voivat lisätä sikiön munuaisvaurioiden, epämuodostumien ja jopa sikiökuoleman riskiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rusketuslääkkeestä kenties apua sydän- ja verisuonisairauksien hoitoon (Arkistoitu – Internet Archive). Turun yliopisto, lääketieteellinen tiedekunta.
ACD-kehitysvammaoireyhtymä

ACD-kehitysvammaoireyhtymä on synnynnäinen kehityshäiriö, joka aiheuttaa pääasiassa kaljuutta, lyhytkasvuisuutta ja kehitysvammaisuutta. Lisäksi tyypillisiä piirteitä ovat luuston epämuodostumat, karies ja likinäköisyys.
ACD-kehitysvammaoireyhtymä on mahdollisesti autosomin kautta peittyvästi periytyvä. Se kuvattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1980, ja oireyhtymä on äärimmäisen harvinainen. Se on tähän mennessä todettu vain muutamalla ihmisellä.
ACD on akronyymi sanoista alopecia (kaljuus), contractures (kutistumat) ja dwarfism (kääpiökasvuisuus).
Aiheesta muualla

Kehitysvammahuollon tietopankki: ACD-kehitysvammaoireyhtymä  25.9.2004. Kehitysvammaisten Uudenmaan tukipiiri r.y. Arkistoitu 9.7.2001. Viitattu 15.4.2007. (suomeksi)
203550 Alopecia-contractures-dwarfism mental retardation syndrome OMIM, Online Mendelian Inheritance in Man; Johns Hopkins University. Viitattu 18.2.2012. (englanniksi)
Yle Kokkola

| Yle Kokkola |
| --- | --- |

 Yle Radio Suomi Kokkolan toimitilat Kokkolassa.
Avainhenkilöt:  Satu Takala
Kotipaikka:  Kokkola
Toimiala:  Keski-Pohjanmaan uutiset
Tuotteet:  televisio, radio, verkkouutiset
Henkilöstö:  39
Omistaja:  Yleisradio
Kotisivu:  Yle Kokkola
Huomioitavaa:  Yksikkö osana uutis- ja ajankohtaistoimintaa
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yle Kokkola tai Yle Radio Suomi Kokkola (aiemmin Radio Keski-Pohjanmaa ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Keski-Pohjanmaa toimituksen sijaitessa Kokkolassa.
Yle Radio Suomi Kokkola tekee juttuja radion ja internetin lisäksi myös Yle TV1:n Pohjanmaan uutisiin.
Taajuudet

Yle Radio Suomi Kokkolan lähetysasemat ja vastaavat taajuudet:
Evijärvi – 90,7 MHz
Kruunupyy – 97,6 MHz
Perho – 95,9 MHz
Sievi – 90,3 MHz
Aiheesta muualla

Yle Uutiset Kokkolan kotisivut
Yle Radio Suomen aluetoimitukset
Väinö Haapalainen

Väinö Haapalainen (30. toukokuuta 1893 Rautavaara – 8. marraskuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, muusikko ja kuoronjohtaja.
Elämä

Haapalaisen vanhemmat olivat opettaja ja kanttori Samuli Heikki Haapalainen ja Loviisa Rautiainen. Hänen puolisonsa vuodesta 1916 oli Bertta Malin. Myös heidän poikansa Väinö I. Haapalainen tunnetaan säveltäjänä. Haapalainen kävi Helsingin musiikkiopiston ja opiskeli myöhemmin Berliinissä ja Leipzigissa. Haapalainen muutti Viipuriin 1914 ja toimi aluksi orkesterimuusikkona vuosina 1919-1924, samoin kuin teatteri- ja sotilaskapellimestarina 1924–1928. Hän johti Karjalan laulua vuodet 1923–1940 ja Kalevan Laulajia 1941–1945. Haapalainen työskenteli myös Viipurin musiikkiopiston opettajana vuosina 1922–1924 sekä 1936–1940 ja Viipurin kirkkomusiikkiopiston opettajana 1922–1940.  Muutettuaan Helsinkiin 1940 hän jatkoi siellä kuoronjohtajana, laulunopettajana ja orkesterimuusikkona.  Haapalainen piti sävellyskonsertteja ja soitti alttoviulua jousikvarteteissa. Koulun ja kodin koraalikirja -teoksen hän julkaisi 1938.
Sävellyksiä

Haapalainen sävelsi muun muassa orkesterimusiikkia, kantaatteja ja kuorolauluja, mutta myös näytelmä- ja elokuvamusiikkia.
Sävellyksiä > Elokuvamusiikkia

Haapalainen sävelsi musiikin seuraaviin elokuviin, joista Suurin voitto -elokuvan musiikin nauhoituksessa hän lisäksi toimi orkesterinjohtajana ja pianistina.
Anna Liisa, 1945
Rakkautensa uhri, 1945
Suomisen Olli yllättää, 1945
Suviyön salaisuus, 1945
Vastamyrkky, 1945
Miesmalli, 1944
Suurin voitto, 1944
Vaivaisukon morsian, 1944
Tyttö astuu elämään, 1943
Valkoiset ruusut, 1943
Yrjänän emännän synti, 1943
Rantasuon raatajat, 1942
Sävellyksiä > Muuta musiikkia ja sovituksia

Satuooppera Kalastajaprinsessa (tuhoutunut)
Orkesterisävellykset Satu 1915, Preludium 1917, Kesäyö metsässä 1920, Eksoottinen scherzo 1923, Kivenvihan polska 1934, Pro Patria 1939
Kansanlaulusarja jousiorkesterille, 1924
Suomalaisia tansseja, 1930
Oi Kaanaanmaa poika- ja mieskuorolle, uruille ja orkesterille, 1930 (uusittu 1943)
Kimmon kosto sooloille, seka- tai mieskuorolle ja orkesterille, 1931 (uusittu 1944)
Jousikvartetti d-molli, 1931
Sinfoninen sarja, 1933
Puhallinsarja Pohjolan häät, 1934
Kaksi sarjaa sellokvartetille, 1934
Kansanomainen sarja, 1944 (alkujaan oboelle ja pianolle 1933)
Näytelmämusiikkia, muun muassa Markus-sedän näytelmään Pikku-Pirkko Pikkalasta ja Lempi Jääskeläisen näytelmään Kivikauden taru Häyrynmäellä
4 kantaattia (tuhoutuneet)
Noin 15 yksinlaulua, 5 duettoa, 15 seka-, 10 poika- ja mies-, 8 nais- ja 40 mieskuorolaulua sekä lastenlauluja
Sovituksia orkesterille, kuoroille ja yhtyeille
Huvudstaleden

Pusikkoon päättyvä moottoritieramppi Pampaslänkenin liittymässä.
Opiskelijoiden asuntoparakkeja hylätyllä moottoritiellä.
Huvudstaleden oli suunniteltu poikittaisyhteys Tukholman ja Solnan välille Brommaplanilta Essingeledenille ja Klarastrandsledenille. Väylää suunniteltiin kaupunkimoottoritieksi ja sen rakennustyöt aloitettiin 1964, mutta se ei koskaan kokonaisuudessaan valmistunut.
Historia

1950-luvulla tuli ajankohtaiseksi tieyhteyksien kehittäminen Tukholman keskikaupungin ja sen läntisten esikaupunkien välillä. Solnan vuoden 1958 yleiskaavassa ja "1960-luvun Tukholman liikenneväyläsuunnitelmassa" esitettiin tielinjaus Brommaplan–Ulvsundavägen–Bällstaviken–Huvudsta–Västra skogen–Karlbergs slott–Essingeleden–Klarastrandsleden. Rakennustyöt ensimmäisellä osuudella Ulvsundavägenin ja Frösundaledenin välillä aloitettiin 1964, samanaikaisesti Bällstavikenin ylittävän Huvudstabron-siltatyön kanssa. Ne molemmat vihittiin käyttöön 1967. Väylä suunniteltiin ja toteutettiin moottoritietasoiseksi. Tien jatkolle läpi Solnan tehtiin tilavaraukset ja risteäville kaduille rakennettiin sillat. Jopa eritasoliittymien rampit Essingeledenille rakennettiin valmiiksi. Rampit ovat vielä nykyäänkin nähtävissä Pampaslänkenin liittymässä.
Nykytilanne

Työtä ei alkuvaiheen jälkeen kuitenkaan jatkettu koska se olisi edellyttänyt alkuperäissuunnitelmista poiketen kilometrin pituisen tunnelin kaivamista Huvudstan alle ympäristönäkökulmien noustua esille. Joitain pienempiä töitä silti tehtiin Pampaksen liittymässä 1982–1984. Siellä Tomtebodan postiterminaalin suuntaan johtava ramppi päättyy nyt pusikkoon. Nykyään Norrbyledenin nimellä tunnetun tien itäpää on liitetty Frösundaledeniin ja siitä itäänpäin jatkuvalla 200 metrin hylätyllä moottoritiepätkällä on opiskelijoiden asuntoparakkeja.
Viron urheilu

Viron urheiluun sisältyy monenlaisia lajeja.
Olympialaiset

Viro on omana joukkueenaan osallistunut olympialaisiin vuosina 1920–1936 ja uudelleen vuodesta 1992 alkaen. Se on voittanut 13 kultamitalia ja yhteensä 41 mitalia.
Yleisurheilu

Virolaisista yleisurheilijoista olympiakultaa ovat voittaneet kymmenottelija Erki Nool vuonna 2000 ja kiekonheittäjä Gerd Kanter vuonna 2008. Maailmanmestaruuden ovat voittaneet keihäänheittäjä Andrus Värnik vuonna 2005 ja Gerd Kanter kiekonheitossa vuonna 2007. Euroopan-mestareita ovat kuulantyöntäjät Arnold Viiding vuodelta 1934 ja Aleksander Kreek vuodelta 1938 sekä Erki Nool kymmenottelussa vuonna 1998.
Paini

Virolaiset voittivat painissa viisi olympiakultaa vuosina 1924–1936.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maastohiihtäjät Andrus Veerpalu ja Kristina Šmigun-Vähi voittivat kumpikin kaksi olympiakultaa 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä.
Jääkiekko

Virossa jääkiekon korkein sarjataso on Meistriliiga eli Coolbet Hokiliiga. Viron jääkiekkomaajoukkueen ensimmäinen ottelu oli 20. helmikuuta 1937 Suomea vastaan pelattu ottelu. Suomi voitti ottelun lukemin 2–1. Joukkue on pelannut viime aikoina jääkiekon maailmanmestaruuskisoissa 1. divisioonassa. Tallinnassa syntynyt Robert Rooba on pelannut SM-liigassa, Suomen korkeimmalla sarjatasolla, kohtalaisella menestyksellä.
Jalkapallo

Korkeimman jalkapallosarjatason nimi Virossa on myös Meistriliiga (tai Premium liiga). Parhaiten menestynyt joukkue on FC Flora, jolla on 12 mestaruutta, viimeisin vuodelta 2019.
Koripallo

Viron miesten koripallomaajoukkue sijoittui yhdeksänneksi Berliinin olympialaisissa 1936. Joukkue on pelannut Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuosina 1937, 1939, 1993, 2001 ja 2015; kahdessa ensimmäisessä turnauksessa se sijoittui viidenneksi ja vuonna 1993 kuudenneksi.
Virolainen Tiit Sokk kuului Neuvostoliiton olympiavoittajajoukkueeseen vuonna 1988.
Lentopallo

Viron miesten lentopallomaajoukkue on pelannut viidesti Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuodesta 2009 alkaen; parhaimmillaan se on sijoittunut 11:nneksi vuonna 2015.
Virolainen Viljar Loor kuului Neuvostoliiton olympiavoittajajoukkueeseen vuonna 1980.
AC3Filter

| AC3Filter |
| --- | --- |

 Kuvakaappauksen AC3Filter 1.63b
Kehittäjä:  Vigovsky Alexander
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  1. huhtikuuta 2002
Vakaa versio:  2.6.0b / 11. elokuuta 2009
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Äänenpakkaus
Alusta:   Windows
Ohjelmointikielet:  C++
Lisenssi:  GPL
Aiheesta muualla
ac3filter.net
AC3Filter on avoimeen lähdekoodiin perustuva Dolby Digital -purkaja, jonka avulla voi katsella esim. AC3-äänillä varustettuja DivX-elokuvia. Suodattimen asennuksen jälkeen kaikki DirectShow-rajapintaa käyttävät video-ohjelmat, kuten Windowsin oma Media Player, osaavat toistaa AC3/Dolby Digital -äänet oikein. Suodatin tukee lisäksi myös ProLogicII -ääniä.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
AC3Filter keskustelupalsta (Arkistoitu – Internet Archive)
Hämäläis-Osakunnan Laulajat

Hämäläis-Osakunnan Laulajat, HOL, on vuonna 1929 perustettu Suomen vanhin akateeminen sekakuoro. Kuoro esittää musiikkia laidasta laitaan ottaen vaikutteita eri aikakausista ja tyylilajeista. Kuorossa on noin 45 laulajaa, joista suurin osa on Helsingin yliopiston opiskelijoita. HOL on musiikillinen koti myös monelle ulkomaalaiselle opiskelijalle. Viime vuosina HOL on kantaesittänyt ahkerasti nimikkosäveltäjiensä Alex Freemanin ja Matthew Whittallin sekakuoroteoksia. Kuoro esiintyy säännöllisesti niin Helsingissä, Hämeessä kuin ulkomaillakin. Syksystä 2000 lähtien kuoroa on johtanut Esko Kallio. [lähde? ]
80-vuotisjuhlavuonnaan 2009 HOL julkaisi kuudennen äänilevynsä "Lehdellä - Among the Leaves", joka koostuu pääosin tuoreen kuoromusiikin ensiäänityksistä. Säveltäjinä levyllä ovat Jarmo Parviainen (1928–1994), Juho Miettinen (s. 1978), Alex Freeman (s. 1972) ja Matthew Whittall (s. 1975). "Lehdellä" valittiin Vuoden kuorolevyksi 2009 ja oli ehdolla Emma-palkinnon saajaksi sarjassa Klassinen albumi.
HOL:n tuorein äänilevy on toteutettu yhteistyössä Helsingin kaupunginmuseon kanssa. "Ajan aallot – sekakuoromusiikkia romantiikan ajan Helsingistä" sisältää unohtunutta varhaista suomalaista sekakuoromusiikkia Fredrik Paciuksen lauluista 1840-luvulta Oskar Merikannon kuoroteoksiin 1900-luvun alkuvuosilta.
Vuoden 2009 Tampereen Sävel -kuorokatselmuksessa Hämäläis-Osakunnan Laulajat sai korkeimman mahdollisen arvostelun eli kolme kultaleimaa.
Aiheesta muualla

HOL:n kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
HOL:n Facebook-sivu
Sulasol-lehden artikkeli Ajan aallot -levystä (Arkistoitu – Internet Archive)
Akane Saitō

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Akane Saitō
Syntymäaika: 12. tammikuuta 1993 (ikä 31)
Syntymäpaikka: Saitama, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 167 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  ????–2011 2011–2014 2015– | TEPCO Mareeze Urawa Reds AC Nagano Parceiro |  42 (4)  |
Maajoukkue
| 2011 | Japani | 1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Akane Saitō (jap. 齊藤 あかね, Saitō Akane; s. 12. tammikuuta 1993 Saitama) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Saitō debytoi Japanin maajoukkueessa maaliskuussa 2011.
Hyppykäsky

Hyppykäsky on ohjelmointikielissä lause, joka siirtää ohjelman suorituksen käskyn osoittamaan paikkaan.
Useissa ohjelmointikielissä on goto-lause, joka on yksi muoto hyppykäskylle. Eräissä tapauksissa käytetään setjmp() ja longjmp() funktioita käsittelemään poikkeustilannetta.
Ylemmän tason kielissä on tyypillistä käyttää toistorakenteita ja funktiokutsuja hyppykäskyjen sijaan. Etenkin goto-lauseen käytöstä Edsger Dijkstra on kirjoittanut tunnetun kirjoituksen ”Go To Statement Considered Harmful”.
Hyppykäskyjä käytetään vielä epärakenteellisessa ohjelmoinnissa kielissä, jotka eivät tue toistorakenteita kuten komentosarjakielissä.
Assemblyssä on tyypillistä toimia hyppykäskyillä esimerkiksi toistorakenteiden tai ehtolauseiden toteuttamiseen. Esimerkki toistorakenteesta Motorola 68000 -suorittimella, joka käyttää ehdollista dbra-käskyä (engl. decrement and branch) lukusarjan yhteenlaskussa:
move.l #ALKU, a0
    moveq #0, d0
    moveq #0, d1
    moveq #5, d2
loop:
    move.w (a0)+, d0
    add.l d0, d1
    dbra d2, loop
Hyppyleikkaus

Hyppyleikkaus on elokuvaleikkaus, jossa yhdistetään kaksi perättäistä samasta kohteesta otettua kuvaa, joiden välillä kameran sijainti on muuttunut vain vähän. Tällainen leikkaus aiheuttaa kohteen "hyppäämisen" kuvaruudulla epäjatkuvasti. Tästä syystä hyppyleikkausta pidetään rikkeenä klassista jatkuvuusleikkausta kohtaan. Jatkuvuusleikkauksella pyritään saamaan elokuva vaikuttamaan sekä ajallisesti että sijainnillisesti jatkuvalta.
Hyppyleikkaus voidaan saada aikaan yhdistämällä kaksi erikseen kuvattua kohtausta, joissa kameran sijainti muuttuu alle 30 astetta. Hyppyleikkaus voidaan tehdä myös leikkaamalla pois osa jatkuvasti kuvatusta kohtauksesta.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Jump cut
Albino Slug

| Albino Slug Buckethead |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. joulukuuta 2008
 Tyylilaji: instrumental rock, kokeellinen rock
 Kesto: 40.09
 Levy-yhtiö: Hatboxghost Music
Bucketheadin muut julkaisut
| From the Coop 2008 | Albino Slug 2008 | Slaughterhouse on the Prairie 2009 |
Albino Slug on avantgardistisen kitaristi Bucketheadin kahdeskymmeneskahdes studioalbumi joka ilmestyi konserttikiertueella 17. syyskuuta 2008.[lähde? ]
Kappaleet

The Redeem Team – 5.01
Siege Engine – 8.12
Pink Eye – 3.24
Dawn at the Deuce – 4.17
Flee Flicker – 2.34
Symmetrical Slug – 2.50
The Bight of Benin – 1.36
Fear of Salt – 2.56
Spooner Arks – 2.43
Electric Bell Blanket – 0.54
Tide Pools – 2.44
Shell Substitutions – 1.51
Forgotten Trail – 1.07
Käännös suomeksi
Akaniaceae

| Akaniaceae |
| --- | --- |
 Akania bidwillii
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Akaniaceae  Stapf, nom. cons.
Synonyymit
 Bretschneideraceae Engl. & Gilg, nom. cons. 
Suvut ja lajit
 Akania Akania bidwillii  Bretschneidera Bretschneidera sinensis 
Katso myös
   Akaniaceae Wikispeciesissä   Akaniaceae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Akaniaceae on kasviheimo, joka kuuluu lahkoon Brassicales. Heimoon kuuluu vain kaksi lajia. Bretschneidera sinensis kasvaa Lounais-Kiinassa ja siihen rajoittuvissa Vietnamin osissa sekä Taiwanissa. Akania bidwillii on itäaustralialainen.[lähde? ]
Tuntomerkit

Molemmat lajit ovat puita, toinen kausi- ja toinen ikivihanta. Lehdet ovat päätöpariset, lehdykän laita on piikikäs – hampainen tai ehyt. Lehdykän ruoti on turvonnut tai nivelikäs. Kukinto on tavallisesti haaraton. Verholehdet ovat kasvaneet yhteen vaihtelevissa määrin, ja terälehdet ovat toisinaan nupussa kierteisesti (kontortteja). Heteitä on kahdeksan tai kolme, harvoin neljä. Kukassa voi olla mesiäinen. Emin luotti on pieni ja kolmeliuskainen. Siemenaiheessa on kaksi usean solukerroksen paksuista kalvoa eli integumenttia ja sen varsi voi olla luokkimaisesti taipunut. Hedelmä on liiteluomainen kota. Paksukuorisessa siemenessä on toisinaan runsas endospermi ja alkiossa on kookkaat alkeis- eli sirkkalehdet. Kromosomiluku n = 9 (Bretschneidera).
Väinö Grönholm

| Väinö Grönholm |
| --- | --- |
 Wilho Sjöströmin muotokuva Väinö Grönholmista vuodelta 1929.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. heinäkuuta 1868 Kiikala
Kuollut: 10. helmikuuta 1936 (67 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  silmätautioppi
Väinö Grönholm (10. heinäkuuta 1868 Kiikala –10. helmikuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja Helsingin yliopiston kolmas oftalmologian eli silmätautiopin ylimääräinen ja myöhemmin vakinainen professori. Grönholmin isä oli rovasti Oskar Grönholm ja äiti Sofia Maria von Ackté, jonka veli Lorenz Nikolai Achté oli laulajatar Aino Acktén isä. Grönholm oli nelilapsisen perheen esikoinen.
Lääketieteen opinnot ja erikoistuminen

Grönholm valmistui ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta yksityislyseosta 18-vuotiaana vuonna 1887. Tämän jälkeen hän suoritti Keisarillisessa Aleksanterin-yliopistossa lääketieteen opintoihin valmistavan medikofiilitutkinnon vuonna 1890. Kaksi vuotta myöhemmin Grönholm suoritti lääketieteen kandidaatin tutkinnon. Lääketieteen lisensiaatiksi Grönholm valmistui vuonna 1896. Grönholm oli suunnitellut gynekologin uraa, mutta Helsingin yleisen sairaalan silmätautien osaston assistentin viran vapautuessa hän hakikin tätä tehtävää ja kouluttautui siinä silmälääkäriksi vuosina 1896–1900.