stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lammin reservikomppania
Kirjallisuutta

Saarinen, Eero-Eetu: Ensimmäiset asevelvolliset reservimiehet : Lammin, Urjalan, Oriveden ja Saarijärven reservikomppaniat 1883-99.  Helsinki:  Hata, 1967.  (suomeksi)
Suomen suuriruhtinaskunnan armeija 1880–1905
Henkivartioväen 3. Tarkk'ampujapataljoona (Helsinki)
Suomen 1. Uudenmaan Tarkk'ampujapataljoona (Helsinki)
1. Artjärven reservikomppania (Artjärvi)
2. Tuusulan reservikomppania (Tuusula)
3. Lohjan reservikomppania (Lohja)
4. Halikon reservikomppania (Halikko)
Suomen 2. Turun Tarkk'ampujapataljoona
5. Maarian reservikomppania (Maaria)
6. Uudenkaupungin reservikomppania (Uusikaupunki)
7. Ulvilan reservikomppania (Ulvila)
8. Ikaalisten reservikomppania (Ikaalinen)
Suomen 3. Vaasan Tarkk'ampujapataljoona
9. Närpiön reservikomppania (Närpiö)
10. Laihian reservikomppania (Laihia)
11. Alavuden reservikomppania (Alavus)
12. Kruunupyyn reservikomppania (Kruunupyy)
Suomen 4. Oulun Tarkk'ampujapataljoona
13. Oulun reservikomppania (Oulainen)
14. Oulun reservikomppania (Oulu)
15. Kemin reservikomppania (Kemi)
16. Kajaanin reservikomppania (Kajaani)
Suomen 5. Kuopion Tarkk'ampujapataljoona
17. Iisalmen reservikomppania (Iisalmi)
18. Suonenjoen reservikomppania (Suonenjoki)
19. Juuan reservikomppania (Juuka)
20. Joensuun reservikomppania (Joensuu)
Suomen 6. Mikkelin Tarkk'ampujapataljoona
21. Savonlinnan reservikomppania (Savonlinna)
22. Mikkelin reservikomppania (Mikkeli)
23. Mäntyharjun reservikomppania (Mäntyharju)
24. Taavetin reservikomppania (Taavetti)
Suomen 7. Hämeenlinnan Tarkk'ampujapataljoona
25. Lammin reservikomppania (Lammi)
26. Urjalan reservikomppania (Urjala)
27. Oriveden reservikomppania (Orivesi)
28. Saarijärven reservikomppania (Saarijärvi)
Suomen 8. Viipurin Tarkk'ampujapataljoona
29. Lappeenrannan reservikomppania (Lappeenranta)
30. Muolaan reservikomppania (Muolaa)
31. Rautjärven reservikomppania (Rautjärvi)
32. Sortavalan reservikomppania (Sortavala)
Suomen Rakuunarykmentti (Lappeenranta, vuodesta 1890)
Suomen Kadettikoulu (Hamina)
Jotkut yksiköistä lakkautettiin jo ennen 1905. Lakkauttamisen syynä oli se, etteivät suomalaiset suostuneet asevelvollisuuden laajentamiseen koko Venäjän keisarikuntaan, vaan olivat valmiita palvelemaan vain Suomen suuriruhtinaskunnan alueella. Suomen suuriruhtinaskunta korvasi asevelvollisuuden puuttumista niin kutsutuilla sotilasmiljoonilla, maksuille suuriruhtinaskunnalta Venäjän keisarikunnan budjettiin.
Landry Bonnefoi

Landry Bonnefoi (2014)
Landry Bonnefoi (20. syyskuuta 1983 Villeparisis) on ranskalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Ranskan liigassa pelaavaa SC Bastiaa.
Bonnefoi aloitti uransa AS Cannes'n joukkueessa vuonna 2000. Yhden kauden jälkeen hän siirtyi italialaisen suurseura Juventuksen organisaatioon, jossa pelasi kahden kauden ajan nuorten joukkueessa. Bonnefoi joutui kilpailemaan peliajasta ykkösjoukkueessa Gianluigi Buffonin, Christian Abbiatin ja Antonio Chimentin kanssa tuloksetta. Kaudella 2003-04 hän haki FC Messina Pelorosta lainapestin turvin, muttei pelannut kuin yhden ottelun.
Vuonna 2006 hän siirtyi lainalle Ranskan kakkosliigassa pelanneeseen FC Metziin suuremman peliajan toivossa. Hänen sopimuksessaan oli myös optio, jonka mukaan Metzillä oli mahdollisuus ostaa pysyvästi Bonnefoi kauden jälkeen itselleen. Peliaika ykkösveskari Christophe Marichez'n varjossa jäi kuitenkin vähiin.
Vuonna 2007 Bonnefoi jätti Juventuksen lopullisesti ja palasi kotimaahansa Dijon FCO:n paitaan. Bonnefoilla oli vaikeuksia saada riittävästi peliaikaa Dijonissa ja lopulta kesällä 2009 hän siirtyi seurasta Amiensiin. Bonnefoi torjui kolme kautta Ranskan Ligue 2:ssa pelanneen seuran ykkösmaalivahtina, kunnes kesällä 2012 siirtyi liigaan nousseen SC Bastian organisaatioon.
Lahden vanha ravirata

| Lahden vanha ravirata> Monttu |
| --- | --- |
 Ravikilpailut vanhalla raviradalla 1970-luvulla finna.fi
Sijainti:  Kärpäsenmäki, Lahti
Koordinaatit:  60.981779°N, 025.617671°E
Avattu:  1908
Suljettu:  1981
Omistaja:  Lahden Hevosystäväinseura ry
Lahden vanha ravirata sijaitsee kaupungin keskustan länsipuolella Salpausselän harjuun kuuluvalla Kärpäsenmäellä Lahden urheilukeskuksen tuntumassa. Vuonna 1908 valmistuneella radalla oli ravitoimintaa aina vuoteen 1981 saakka, jolloin otettiin käyttöön uusi Jokimaan ravikeskus.
Myös Lahden Montuksi kutsutun raviradan kavioura on vielä nykyäänkin maastossa, mutta kaikki siihen liittyvät rakenteet, mukaan lukien vuoden 1974 Kuninkuusraveihin valmistunut katsomorakennus, on purettu. Nykyään alueella on muun muassa BMX-pyöräilyyn tarkoitettu rata.
Lahden vanha ravirata toimi Kuninkuusravien näyttämönä kaikkiaan kymmenen kertaa. Seitsemät ensimmäiset kilpailut järjestettiin Lahdessa vuosina 1924–1930, ennen kuin tapahtuma lähti kiertämään eri raviradoille. Kuninkuusravit pidettiin Lahden vanhalla Montulla lisäksi vuosina 1946, 1958 ja 1974. Vuonna 1975 järjestettiin ensimmäisen kerran lämminverisille tarkoitettu suurkilpailu Suur-Hollola-ajo, joka on nykyään yksi Suomen merkittävimmistä ravitapahtumista.
Aiheesta muualla

Kuninkuusravit Lahdessa 1974 – YLE Elävä arkisto
Kuukanpää

| Kuukanpää |
| --- | --- |
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Tikkakoski–Nyrölä
Kaupunginosa nro:  63
Koordinaatit:  62°22′12″N, 25°43′23″E
Postinumero:  41120, 41160
 fiKuukanpää 
Kuukanpää on Jyväskylän 63. kaupunginosa kaupungin pohjoisosassa, Tikkakosken ja valtatien 4 itäpuolisella alueella. Virallisen kaupunginosan alue on Tikka-Mannilan ja Jylhänperän välistä maaseutua.
Lahden vesiurut

Lahden vesiurut vuonna 2013
Lahden vesiurut vuonna 2014
Lahden vesiurut on musikaalinen suihkulähde, joka sijaitsee Lahdessa Kariniemen puistossa, noin 300 metriä vanhan linja-autoasemalta länteen. Lahti Energia rakensi sen vuonna 1997. Vesiurut ovat toiminnassa kesä–marraskuussa.
Lahden vesiurut on Pohjoismaiden suurin musikaalinen suihkulähde.
Aiheesta muualla

Krupka, Minna: Saisiko olla aamutunnelmia tai iltapäivällä paratiisi? Lahden vesiurkujen näytökset kahdesti päivässä ESS - Päijät-Häme.  14.6.2017. Viitattu 23.6.2018.
Kuusi päivää, seitsemän yötä

| Kuusi päivää, seitsemän yötä> Six Days Seven Nights |
| --- | --- |
 Elokuvajuliste
Ohjaaja:  Ivan Reitman
Käsikirjoittaja:  Michael Browning
Tuottaja:  Ivan Reitman
Säveltäjä:  Randy Edelman Taj Mahal
Kuvaaja:  Michael Chapman
Leikkaaja:  Wendy Greene Bricmont
Pääosat:  Harrison Ford Anne Heche David Schwimmer Jacqueline Obradors
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Touchstone Pictures
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Netflix Disney+
Ensi-ilta:   12. kesäkuuta 1998  2. lokakuuta 1998
Kesto:  101 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  70 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuusi päivää, seitsemän yötä (engl. Six Days Seven Nights) on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut seikkailuelokuvan elementtejä sisältävä romanttinen komedia. Kauaissa kuvatun elokuvan ohjasi Ivan Reitman ja käsikirjoitti Michael Browning. Pääosissa ovat Harrison Ford, Anne Heche, David Schwimmer ja Jacqueline Obradors. Elokuva sai Yhdysvalloissa ensi-iltansa 12. kesäkuuta 1998.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Harrison Ford  | … |  Quinn Harris   |
|  Anne Heche  | … |  Robin Monroe   |
|  David Schwimmer  | … |  Frank Martin   |
|  Jacqueline Obradors  | … |  Angelica   |
|  Temuera Morrison  | … |  Jager   |
|  Allison Janney  | … |  Marjorie (Robinin pomo)   |
|  Douglas Weston  | … |  Philippe Sinclair   |
|  Cliff Curtis  | … |  Kip   |
|  Danny Trejo  | … |  Pierce   |
|  Ben Bode  | … |  Tom Marlowe (helikopterilentäjä)   |
|  Derek Basco  | … |  Ricky   |
|  Amy Sedaris  | … |  Robinin sihteeri   |
|  Long Nguyen  | … |  Merirosvo   |
|  Jake Feagai  | … |  Merirosvo   |
|  John Koyama  | … |  Merirosvo   |
Vastaanotto

Tv-maailma-lehdessä 2024 Arto Pajukallio harmitteli, ettei pääparin välille ehdi syttyä tarvittavaa kipinää kun osa ajasta käytetään turhaan sivujuoneen, jossa naisen ja miehen omat rakastetut lähentyvät toisiaan kotipuolessa yhteisessä huolessaan. Hän antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä.
Kuparihohde

| Kuparihohde |
| --- | --- |

Luokka:  sulfidimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  Cu2S
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  tummanharmaa
Asu:  rakeinen tai massamainen
Kidejärjestelmä:  rombinen tai heksagoninen
Kovuus Mohsin asteikolla:  2,5–3
Ominaispaino:  4,8–5,5 g/cm3
Optiset ominaisuudet
Kiilto:  himmeä metallikiilto
Viiru:  tummanharmaa
Aiheesta muualla
  Kuparihohde Commonsissa 
Kuparihohde (Cu2S) eli kalkosiitti on kuparisulfidi. Kuparihohteen kidejärjestelmä voi olla ortorombinen tai heksagonaalinen riippuen sen syntylämpötilasta. Kuparihohdekiteitä on tavattu omamuotoisena muualla maailmassa, mutta Suomessa sitä ei ole juurikaan löydetty.
Kuparihohde esiintyy yleensä rakeina tai hyvin hienorakenteisina massoina, jotka ovat tiiviitä. Tavallisesti se esiintyy kuparikiisun ja muiden kuparimineraalien kanssa. Väriltään kuparihohde on tumman lyijynharmaa. Sen viiru on samanvärinen. Ilman kanssa kosketuksiin joutuessaan kuparihohde patinoituu sinertäväksi. Kuparihohteen kiilto on himmeän metallimainen. Kuparihohteen kovuus on 2,5–3 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 4,8–5,5 g/cm³.
Kuparihohde muistuttaa hieman ulkonäöltään magnetiittia. Ainoat erot ovat, että kuparihohde ei ole magneettinen ja kovuus on magnetiittia alhaisempi.
Kuparihohdetta esiintyy muun muassa karsikivissä, pegmatiiteissa, kvartsijuonissa ja tummissa vulkaniiteissa.
Kuparihohde on kuparirikas sulfidimineraali, jossa on noin 80% kuparia. Muualla maailmassa se on tärkeä kuparimalmimineraali, mutta Suomessa sen merkitys on pieni.
Aiheesta muualla

Sari Grönholm (toim.), Reijo Alviola, Kari A. Kinnunen, Kari Kojonen, Niilo Kärkkäinen ja Hannu Mäkitie: Retkeilijän kiviopas, sivu 15, Kuparihohde, Geologian tutkimuskeskus (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Mindat: Chalcocite (englanniksi)
Webmineral: Chalcocite Mineral Data (englanniksi)
Lahden Seudun Kuntatekniikka

Lahden Seudun Kuntatekniikka Oy (LSKT) on kuntaomisteinen osakeyhtiö. Omistajia ovat Lahden ja Orimattilan kaupunki sekä Asikkalan, Hollolan ja Nastolan kunnat. Osakeyhtiön toiminta alkoi 1. tammikuuta 2009, aiemmin yritys toimi samojen kuntien omistamana liikelaitoksena. Kyseinen toimintamalli oli tällöin kuntatekniikan alalla täysin uusi.
LSKT tuottaa asiakkailleen kuntateknisiä palveluita, kuten viher- kadunhoito ja maanrakennuspalveluja sekä niihin liittyviä suunnittelu- ja rakennuttamispalveluita. Yritys osallistuu kehityshankkeisiin yhdessä yhteistyökumppaneiden kanssa.
LSKT huolehti myös Lahden kaupungin vastuulla olevista maanvastaanottopaikoista sekä hoitaa ajoneuvojen siirtämisestä ja romuajoneuvojen hävittämisestä annetun lain mukaiset kunnille kuuluvat tehtävät.
La sonnambula (vuoden 1980 levytys)

| La sonnambula  |
| --- | --- | --- |

 Äänitetty : 1980
 Levymerkki: Decca Records
muut julkaisut
|   | La sonnambula  |   |
Richard Bonyngen johdolla 1980 levytetty Unissakävelijä oli Joan Sutherlandille uran toinen, aikaisempi nauhoitettiin vuonna 1963.
Rooleissa

Amina – Joan Sutherland, sopraano
Elvino – Luciano Pavarotti, tenori
Lisa – Isobel Buchanan, sopraano
Kreivi Rodolfo – Nicolai Ghiaurov, basso
Teresa – Della Jones, mezzosopraano
Alessio – John Tomlinson, basso
Notaari – Piero de Palma, tenori
Orkesteri

Richard Bonynge, kapellimestari
National Philharmonic Orchestra
London Opera Chorus
Lahden Seudun Ekonomit

| Lahden Seudun Ekonomit ry |
| --- | --- |
Perustettu:  1946
Kotipaikka:  Lahti
Jäsenmäärä:  635
Puheenjohtaja:  Anu Tamminen
Hallitus:  Tuomas Hämäläinen, Mari Anttila, Mika Bono, Hanna Mäkinen, Tuula Nurminen
Aiheesta muualla
[www.lahdenseudunekonomit.fi Sivusto]
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lahden Seudun Ekonomit ry on Suomen Ekonomien Päijät-Hämeessä toimiva jäsenyhdistys. Se on perustettu 23. lokakuuta 1946. Yhdistys järjestää koulutustilaisuuksia, kiertokäyntejä maakunnan eri alojen yrityksissä sekä sosiaalisia tapahtumia.
Yhdistyksellä on vuosittain kaksi sääntömääräistä kokousta: syksyllä vaalikokous ja keväällä tilikokous.
Kuujjuaqin lentoasema

Kuujjuaqin lentoaseman sijainti Kanadassa
Kuujjuaqin lentoasema (IATA: YVP, ICAO: CYVP) on Kuujjuaqin kylässä Nunavikin alueella pohjoisessa Québecissä Kanadassa sijaitseva lentoasema. Lentokenttä sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä lounaaseen kylän keskustasta koordinaateissa 58°05′46″N, 68°25′37″W. Lentoasema on alueen lentoliikenteen keskus, ja sitä ylläpitää Kativikin aluehallinto.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Air Inuit: Aupaluk, Inukjuak, Kangiqsualujjuaq, Kangirsuk, Puvirnituq, Tasiujaq, jatkoyhteys Montrealiin, Québec
First Air: Iqaluit, Montreal
Kupariteollisuuspuisto

Kuva ilmasta
Kupariteollisuuspuisto on 100 hehtaarin kokoinen teollisuuspuisto Kokemäenjoen varrella Porissa. Kupariteollisuuspuistossa toimii useita kansainvälisiä yrityksiä sekä niiden yhteistyökumppaneita ja alihankkijoita, jotka tarjoavat alansa huippuosaamista sekä tekevät yhteistyötä kuparin jalostamisen saralla. Henkilöstöä alueella on yhteensä noin 1 400. Alueelle johtaa myös pistoraide Pori-Tampere radalta.
Historia

Suomen taloudellisen puolustusvalmiuden nostaminen 1930-luvun lopulla toi esille kotimaisen metallitehtaan perustamistarpeen. Päätös tehtaasta tehtiin kesäkuussa 1938, ja sijoituspaikaksi valikoitui Pori. Tehtaan rakennustyöt sattuivat käynnistyvän suursodan kynnykselle. Tehdas valmistui välirauhan aikana eli syksyllä 1940. Tuotannosta kolme neljäsosaa meni sotatarvikkeisiin, sodan jälkeen tehdas osallistui myös sotakorvauksiin. Parhaimmillaan 1960-luvun alkuvuosina yli 2 000 henkeä työllistänyt Porin kuparin- ja nikkelin jalostusyksikkö oli Outokummun suurin toimipaikka.
Outokumpu päätti 2000-luvulla keskittyä ruostumattomaan teräkseen. Vuonna 2004 Outokumpu myi Harjavallan kuparisulattonsa ja Porin tehtaiden kuparielektrolyysinsä ruotsalaiselle Boliden AB:lle sekä vuonna 2005 kupariliiketoiminnastaan pääosan ruotsalaiselle pääomasijoitusyhtiö Nordic Capitalille. Myydyn yhtiön nimi muutettiin toukokuussa 2006 Luvata Oy:ksi.
Outokummun yhden liiketoiminta-alueen muodosti aikaisemmin sen kokonaan omistama tytäryhtiö Outokumpu Technology Oyj. Lokakuussa 2006 Outokumpu myi pääosan tämän yhtiön osakekannasta ulkopuolisille sijoittajille, minkä jälkeen yhtiö listattiin Helsingin pörssiin. Keväällä 2007 Outokumpu Technology Oyj muutti nimensä Outotec Oyj:ksi. Kupariputkia valmistava Outokumpu Copper Tube and Brass -divisioona ei sisältynyt kauppaan. Huhtikuussa 2008 Outokumpu myi jäljellä olevan kupariputkiliiketoimintansa Cupori Group Oy:lle.
Luvata Oy myi valssaamoliiketoimintonsa saksalaiselle Aurubis AG -konsernille vuonna 2011.
Vuonna 2017 Nordic Capital myi Luvatan erikoisliiketoiminnan japanilaiselle Mitsubishi Materials Corporationille.
Yritykset alueella

Aurubis Finland Oy
Boliden Harjavalta Oy
Cupori Oy
Luvata Pori Oy
Metso Outotec Oy
Upcast Oy
Turun Kovakromi Oy
Kuukakku

| Kuukakku |
| --- | --- |
 Perinteisesti paistettu kuukakku.
Alkuperä
Alkuperämaa:  Kiina
Tiedot
Pääainesosat:  tavallisesti taikinakuori ja täyte
Kuukakku (yksink.: 月饼; perint.: 月餅; pinyin: yuèbǐng) on kiinalainen leivonnainen, jota tarjoilaan kiinalaisen kuukalenterin keskisyksyn juhlan aikaan syyskuun lopulla tai lokakuun alussa. Kuukakkuja on useita eri tyyppejä ja ne saattavat vaihdella esimerkiksi alueittain. Tyypillinen kakku koostuu taikinakuoresta ja täytteestä.
Kuukakun täyte.
Kuukakkujen tarjoilu liitetään keskisyksyn juhlintaan. Keskisyksyn juhlaa vietetään kiinalaisen kuukalenterin mukaan kahdeksannen kuukauden viidestoista päivä. Gregoriaanisen kalenterin mukaan päivä osuu yleensä syyskuun loppupuolelle tai lokakuun alkuun vuodesta riippuen. Kuukakkuja tarjoillaan usein teen kera. Kuukakkuja voidaan antaa esimerkiksi ystäville, perheenjäsenille tai työtovereille kunnioituksen osoituksena.
Kuukakkujen tarjoilu liittyy osaltaan myös tarinaan Kiinan historiasta. Tarinan mukaan mongolien perustamaa Yuan-dynastiaa vastaan juonitelleet kiinalaiset lähettelivät viestejä toisilleen kuukakkuihin piilotettuna ja lopulta mongolit voitettiin myöhemmässä taistelussa.
Kuukakkuja on useita eri tyyppejä ja ne saattavat vaihdella esimerkiksi alueittain. Kuukakut ovat tavallisesti muodoltaan pyöreitä tai neliskulmaisia. Kakussa on yleensä ohut taikinakuori ja täyte. Täytteenä voidaan käyttää esimerkiksi kuivattuja hedelmiä, pähkinöitä, siemeniä, sekä adsukipapu-, lootuksensiemen-, mustapapu- tai mungopaputahnaa. Joskus kakun keskelle lisätään täysikuuta kuvaava munankeltuainen. Uudempia ja suosituksi tulleita, mutta ei niin perinteisiä täytteitä ovat esimerkiksi durian, jugurtti, suklaa ja jäätelö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuukakku Wikimedia Commonsissa
Kuparisorsat

| Kuparisorsat |
| --- | --- |
 Kuparisorsa (Oxyura jamaicensis) (koiras)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Kuparisorsat Oxyura  Bonaparte, 1828
Katso myös
   Kuparisorsat Wikispeciesissä   Kuparisorsat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuparisorsat (Oxyura) on sorsien heimoon kuuluva lintusuku.
Kuparisorsiin (Oxyura) kuuluvia lajeja

Afrikankuparisorsa (Oxyura maccoa)
Argentiinankuparisorsa (Oxyura vittata)
Australiankuparisorsa (Oxyura australis)
Kuparisorsa (Oxyura jamaicensis)
Valkopääsorsa (Oxyura leucocephala)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 3., uudistettu painos (2018)
Kyrre Haugen Sydness

| Kyrre Haugen Sydness |
| --- | --- |
 Kyrre Haugen Sydness esittämässä Kapteeni Sapelihammasta vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. joulukuuta 1972 (ikä 51) Bergen, Norja
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Kapteeni Sapelihammas - merten kuningas Kuudes aisti
Aiheesta muualla
IMDb 
Kyrre Haugen Sydness (s. 15. joulukuuta 1972 Bergen) on norjalainen näyttelijä. Hänen yksi ensimmäisistä merkittävistä rooleistaan oli vuonna 2008 elokuvassa Max Manus ja hän on myöhemmin esiintynyt muun muassa Jo Nesbøn kirjaan perustuvassa elokuvassa Headhunters (2011).
Sydness näytteli 2000-luvulla useassa Unni Lindellin rikoskomisario Cato Isaksenista kertovien kirjojen televisioversioissa sivuhahmoa nimeltä Roger Høibakk. Vuonna 2011 hän näytteli norjalaista satuhahmoa Kapteeni Sapelihammasta televisiosarjassa Kapteeni Sapelihammas - merten kuningas (Kaptein Sabeltann - Kongen på havet). Hän on esittäny hahmoa myös vuoden 2014 elokuvassa Kaptein Sabeltann og skatten i Lama Rama ja Kristiansandin eläintarhan esityksissä.
Sydness esitti suursijoittaja Thomas Aunea draamakomedia-televisiosarja Lilyhammerin ensimmäisellä ja toisella tuotantokaudella. Vuodesta 2014 vuoteen 2016 Sydness esitti pääroolia, komisario Viggo Lustia draamasarjassa Kuudes aisti.
Filmografia > Elokuva

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | Mongoland | Mongoland | Kyrre |
| 2003 | Kvinnen i mitt liv | Kvinnen i mitt liv | Fredrik |
| 2008 | Max Manus | Max Manus | Jens Christian Hauge |
| 2008 | Lønsj | Lønsj | Odd |
| 2009 | Vegas | Vegas | Roger |
| 2010 | Mørke sjeler | Mørke sjeler | Richard Askestad |
| 2010 | Pax | Pax | Erik |
| 2010 | Jouluksi kotiin | Hjem til jul | Hroar |
| 2011 | Headhunters | Headhunters | Lander |
| 2014 | Kaptein Sabeltann og skatten i Lama Rama | Kaptein Sabeltann og skatten i Lama Rama | Kapteeni Sapelihammas |
| 2014 | Verden venter | Verden venter |  |
Filmografia > Televisio

| Televisio> Vuosi | Televisio> Suomenkielinen nimi | Televisio> Alkuperäinen nimi | Televisio> Rooli | Televisio> Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Skolen | Skolen | Hans | 5 jaksoa |
| 2004–2005 | Seks som oss | Seks som oss | Tobias Lønn | 4 jaksoa |
| 2005 | Drømmefangeren | Drømmefangeren | Roger Høibakk | Minisarja |
| 2005 | Slangebæreren | Slangebæreren | Roger Høibakk | Minisarja |
| 2007 | Størst av alt | Størst av alt | Jens | 6 jaksoa |
| 2007 | Nattsøsteren | Nattsøsteren | Roger Høibakk | Minisarja |
| 2008 | Sørgekåpen | Sørgekåpen | Roger Høibakk | Minisarja |
| 2008 | Varg Veum: Koira haudattuna | Varg Veum: Begravde hunde | Einar Bergene | Televisioelokuva |
| 2008–2009 | Honningfellen | Honningfellen | Roger Høibakk | 3 jaksoa |
| 2012–2013 | Lilyhammer | Lilyhammer | Thomas Aune | 5 jaksoa |
| 2014–2016 | Kuudes aisti | Det tredje øyet | Viggo Lust | 20 jaksoa |
Aiheesta muualla

Kyrre Haugen Sydness Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kuçovën piirikunta

| Kuçovën piirikunta Rrethi i Kuçovës |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Albania
Prefektuuri:  Berat
Lakkautettu:  2000
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kuçovë
Pinta-ala:  112 km²
Väkiluku (2001):  35 571
 – väestötiheys:  317,6 as./km²
Kuçovën piirikunta (alb. Rrethi i Kuçovës) oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Beratin prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Beratin maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 112 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 35 571 asukasta.
Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Kozare, Kuçovë ja Perondi. Pääkaupunkina toimi Kuçovë.
Lammin kotiseutumuseo

| Lammin kotiseutumuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  Kotiseutumuseo, paikallismuseo 
Sijainti:  Evontie 7, Lammi
Ylläpitäjä:  Lammi-Seura r.y.
Kotisivut:  www.lammiseura.net/museot.html
Koordinaatit:  61.0833°N, 25.0090°E
 fiLammin kotiseutumuseo 
   
Lammin kotiseutumuseo muodostuu kolmesta museorakennuksesta Hämeenlinnan Lammin pitäjän keskustaajamassa. Lammi-Seura omistaa omistaa nämä rakennukset esinekokoelmineen ja ylläpitää museotoimintaa niissä. Rakennukset ovat hirsimakasiini vuodelta 1835, tiilimakasiini vuodelta 1888 ja Alfred Kordelinin ajokaluvaja vuodelta 1964. Niissä toimivat museot ovat auki kesä- ja heinäkuussa sunnuntaisin kello 12–14 ja muuten sovittaessa tai erikseen ilmoitettaessa.
Pellava- ja sahtimuseo

Vanhassa lainajyvästön viljamakasiinissa toimiva Lammi-Seura ry:n ylläpitämä kotiseutumuseo on omistettu pellavalle ja sahdille. Pellava oli toiseen maailmansotaan saakka Lammille tunnusomainen viljelyskasvi. Museon alakerrassa on kuusi osastoa: sahti, nautintoaineet, opettaja Vilho Penttilän osasto, pellavapyykki, rusthollarin tyttären aitta ja pellavaa yövieraillekin. Yläkerran näyttely kertoo pellavan viljelystä alkaen maan muokkaamisesta aina kuidun jalostamiseen langoiksi ja kankaiksi. Museo on avattu vuonna 1962, ja se on sijoitettu vuonna 1888 rakennettuun tiiliseen lainamakasiiniin.
Alfred Kordelinin ajokalumuseo

Museoalueella on myös vuonna 1964 rakennettu vaunuhalli, Kordelinin ajokalumuseo, joka on Mommilassa sijainneen ajokaluvajan pienoiskopio. Vaunuhallista löytyy maanviljelysneuvos Alfred Kordelinin ajokalukokoelma.
Hirsimuseo

Rakennus on Adam Fredrik Jaakkolan vuonna 1835 rakentama hirsinen viljamakasiini. Nykyiselle paikalleen se on siirretty Turvantalon läheisyydestä vuonna 1977. Museorakennukseen on järjestetty esinekokoelma liittyen maa- ja kotitaloustöihin. Rakennus sijaitsee museorakennusten takana entisen pellavakeskuksen vieressä.
Kuurmanpohja-suunnitelma

Kuurmanpohja-suunnitelma oli 1910-luvulla useasti esitetty suunnitelma rakentaa Jääsken kunnan Kuurmanpohjan kylään 260 megawatin suurvesivoimala, johon suurin osa Saimaan vesistä olisi johdettu ohittaen Ylä-Vuoksen kosket. Suurin osa voimalan sähköstä olisi tullut Pietarin kaupungin käyttöön.