stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aleš Kranjc
Ura > Seuraura

Kranjc on HK Jesenicen kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa 16-vuotiaana Slovenian pääsarjassa kaudella 1997–1998. Kranjc voitti sarjan puolustajien pistepörssin kaudella 2004–2005 tehoilla 15+11=26 ja kaudella 2005–2006 tehoilla 17+15=32. Hän voitti Slovenian-mestaruuden vuosina 2005, 2006 ja 2008. Kranjc voitti Jesenicessä myös Interligan mestaruuden vuosina 2005 ja 2006. Kaudella 2005–2006 hän edusti joukkuetta myös Continental Cupissa.
Kaudeksi 2006–2007 Kranjc oli siirtymässä Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskanin Södertälje SK:hon, mutta hän palasi kuitenkin ennen kauden alkua perhesyistä takaisin Jeseniceen. Joukkue siirtyi kaudeksi 2006–2007 pelaamaan Itävallan Erste Bank Eishockey Ligaa. Kranjc oli 11 osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Kaudella 2007–2008 hän oli Jesenicen tehokkain puolustaja tehoilla 5+17=22, kuten myös kaudella 2008–2009 tehoilla 9+27=36, joilla Kranjc jakoi EBEL:n puolustajien pistepörssin yhdeksännen sijan EC Salzburgin Lee Sweattin kanssa.
Kaudella 2009–2010 Kranjc jatkoi EBEL-uraansa itävaltalaisessa Vienna Capitalsissa ja kaudella 2010–2011 unkarilaisessa Alba Volán Székesfehérvárissa, jossa hän voitti myös kauden päätteeksi Unkarin-mestaruuden. Kaudeksi 2011–2012 Kranjc siirtyi Tšekin Extraligaan ja HC České Budějovicen riveihin. Hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Jiří Šimánekin kanssa lukemalla +10. Elokuussa 2012 Kranjc siirtyi koeajalle Saksan DEL-liigan Kölner Haieen. Syyskuussa hän sai joukkueeseen sopimuksen kaudeksi 2012–2013. Marraskuussa sitä jatkettiin vielä vuodella. Kranjc eteni Kölnin kanssa aina DEL:n finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei lopulta kuitenkin Eisbären Berlinin otteluvoitoin 3–1. Myös kaudella 2013–2014 Köln eteni finaaleihin, mutta tällä kertaa Saksan-mestaruuden vei ERC Ingolstadt otteluvoitoin 3–0.
Syyskuussa 2014 Kranjc siirtyi Venäjän toiseksi korkeimmalle sarjatasolle VHL-joukkue Kuban Krasnodariin, mutta viiden siellä pelatun ottelun jälkeen hän siirtyi lokakuussa try-outille Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskanin Södertälje SK:hon. Marraskuussa Kranjc sai joukkueeseen loppukauden 2014–2015 kattaneen sopimuksen. Kaudeksi 2015–2016 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Tšekin Extraligan Piráti Chomutoviin. Marraskuussa 2015 Kranjc siirtyi sieltä loppukaudeksi Itävaltaan EBEL-liigan Graz 99ersiin.
Kaudeksi 2016–2017 Kranjc siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella kansainvälisen Alps Hockey Leaguen slovenialaisjoukkue HDD Jesenicen riveihin.
Ura > Maajoukkueura

Kranjc edusti Sloveniaa Sotšin olympiakisoissa 2014 sekä Torinon, Vancouverin ja Sotšin olympialaisten karsinnoissa. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa vuosina 2003, 2006, 2008, 2011, 2013 ja 2015. Vuoden 2006 turnauksessa Kranjc oli pelipaikastaan huolimatta Slovenian paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Anže Kopitarin jälkeen tehoilla 4+2=6. Hän voitti myös turnauksen puolustajien maalipörssin. Kranjc pelasi myös B-sarjan MM-kilpailuissa vuonna 2000, I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2004 ja 2010 voittaen molemmista turnauksista lohkokultaa sekä IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2012, 2014 ja 2016 voittaen kultaa.
Kranjc pelasi myös alle 20-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2001, jolloin hän voitti kultaa. Kranjcilla oli turnauksessa Slovenian paras teholukema +7. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden C-sarjan MM-kilpailuissa vuosina 1999 ja 2000, joista jälkimmäisessä turnauksessa Kranjc voitti joukkueensa sisäisen maalipörssin ja jakoi turnauksen puolustajien maalipörssin voiton Itävallan Thomas Pöckin kanssa. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden B-sarjan EM-kilpailuissa vuonna 1997, C-sarjan EM-kilpailuissa vuonna 1998 ja I-divisioonan EM-kilpailuissa vuonna 1999.
Taraz

| Taraz (Тараз) |
| --- | --- |
 Näkymä Tarazin kaupunkiin.
 vaakuna
 Taraz
 Koordinaatit: 42°54′N, 71°22′E 
Valtio:  Kazakstan
alue:  Jambılin alue
Väkiluku (2012)  ():  326 113
Aikavyöhyke:  UTC+5
Postinumero:  080001-080019
Suuntanumero(t):  +7 7262
 
 www.taraz.kz 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taraz (kaz. Тараз, ven. Тараз) on Kazakstanin eteläosissa Jambılin alueella, Taraz-joen varrella sijaitseva maan kuudenneksi suurin kaupunki. Kaupungin väkiluvun arvioitiin olevan 326 113 vuoden 2012 alussa. Aluehallinnollisesti kaupunki on Jambılin alueen alaisuudessa.
Paikkakunta tunnetaan jo 400-luvulta lähtien merkittävänä Silkkitien kauppapaikkana. Kaupungin nimeä on muutettu useasti historian saatossa. Vuoteen 1993 saakka kaupungin nimi oli Džambul (ven. Джамбул) ja aiemmin, Venäjän tsaarinvallan aikana se on tunnettu muun muassa nimellä Aulije-Ata (ven. Аулие-Ата).
Kaupunki on kasvanut huomattavasti myös Kazakstanin tasavallan aikana; kaupunki oli maansa 3. suurin kaupunki niin vuoden 1989, 1999 kuin 2009 väestönlaskennassakin.
| Vuosi | Väestö 1897 | Väestö 1959 | Väestö 1970 | Väestö 1979 | Väestö 1989 | Väestö 1999 | Väestö 2009 | Väestö 2012 (arvio) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&&011722.&&&&0011 722 | &&&&&&&&&0113346.&&&&00113 346 | &&&&&&&&&0187164.&&&&00187 164 | &&&&&&&&&0263793.&&&&00263 793 | &&&&&&&&&0303961.&&&&00303 961 | &&&&&&&&&0330125.&&&&00330 125 | &&&&&&&&&0320634.&&&&00320 634 | &&&&&&&&&0326113.&&&&00326 113 |

Kaupungissa on yliopisto. Kaupungin kautta kulkee eurooppatie E40 ja Kazakstanin eteläinen päärata. Kaupungissa on myös lentoasema.
Näkymä keskustasta.
Talaz-joki on melko pieni virta.
Aulie Atan moskeija.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taraz Wikimedia Commonsissa
Kennäälänlampi

| Kennäälänlampi |
| --- | --- |
 Kennäänlampi
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä, Laukaa
Koordinaatit:  62°24′14″N, 25°41′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Isojokeen 
Järvinumero:  14.296.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,5 m  
Pituus:  370 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,829 km  
Pinta-ala:  3,164 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKennäälänlampi 
Kennäälänlampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä ja Laukaassa Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,5 metriä mpy.
Robert Ylönen

| Robert Ylönen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. helmikuuta 1867 Leivonmäki, Suomen suuriruhtinaskunta
Kuollut: 14. huhtikuuta 1943 (76 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomi
Ammatti:  pappi, opettaja, rehtori
Muut tiedot
Koulutus: filosofian kandidaatti, teologian kandidaatti
    
Robert Ylönen (11. helmikuuta 1867 Leivonmäki – 14. huhtikuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen pappi ja rehtori. Hän toimi myös siirtolaispappina Yhdysvalloissa 1800-luvun lopussa.
Robert Ylönen vihittiin papiksi 1893. Sen jälkeen hän suoritti filosofian kandidatti-tutkinnon vuonna 1900 ja teologian kandidaatti-tutkinnon 1903 Helsingin yliopistossa.
Ylönen toimi ylimääräisenä pappina eri puolilla Suomea vuodesta 1893 ja vuosina 1896-1899 siirtolaispappina Yhdysvalloissa ja samalla Michiganin Hancockissa sijaitsevan Suomi-opiston opettajana 1898-1899. Suomeen palattuaan hän toimi Nurmeksen vt. kirkkoherrana. Vonna 1904 hän siirtyi opettajaksi Lappeenrannan yhteiskouluun, jonka rehtorina hän toimi vuosina 1905-1914. Vuonna 1915 hänet nimitettiin Helsingin suomalaisen lyseon uskonnon ja filosofian alkeiden lehtoriksi, josta hän siirtyi täysinpalvelleena eläkkeelle.
Lappeenrannanssa ollessaan Ylönen toimi kaupunginvaltuustossa ja köyhäinhoitolautakunnassa vuosina 1905-1914.
Luettelo personaaliunioneista

Tämä on luettelo personaaliunioneista. Luettelossa on nykyiset personaaliunionit sekä historiallisia.
Personaaliunioneja > Nykyiset > Andorra

Ranskan presidentti on toinen kahdesta Andorran ruhtinaskumppanista
Personaaliunioneja > Nykyiset > Yhdistynyt kuningaskunta

Personaaliunionissa nykyisten commonwealth realmien kanssa
Kanada vuodesta 1867
Australia vuodesta 1901
Uusi-Seelanti vuodesta 1907
Jamaika vuodesta 1962
Bahama vuodesta 1973
Grenada vuodesta 1974
Papua-Uusi-Guinea vuodesta 1975
Salomonsaaret vuodesta 1978
Tuvalu vuodesta 1978
Saint Lucia vuodesta 1979
Saint Vincent ja Grenadiinit vuodesta 1979
Antigua ja Barbuda vuodesta 1981
Belize vuodesta 1981
Saint Kitts ja Nevis vuodesta 1983
Personaaliunioneja > Historialliset > Alankomaat

Personaaliunionissa  Luxemburgin kanssa vuosina 1815–1890.
Personaaliunioneja > Historialliset > Brandenburg

Personaaliunioni Preussin herttuakunnan kanssa vuodesta 1618, jolloin herttua Albrekt Fredrik kuoli ilman miespuolista perillistä ja hänen vävynsä Brandenburgin vaaliruhtinas Juhana Sigismundista tuli molempien maiden hallitsija. Brandenburgiin ja Preussiin säilyttivät erilliset hallitukset ja valtakunnalliset päätöksentekoelimet Berliinissä ja Königsbergissä vuoteen 1701 asti, jolloin Fredrik I yhdisti ne yhdeksi hallitukseksi.
Personaaliunioneja > Historialliset > Brasilia

Personaaliunioni   Portugalin kanssa  Maria I: n ja myöhemmin Juhana  VI: n välillä 16.12.1815-7.9.1822. Maria oli Portugalin ja Algarvesin  kuningatar vuosina 1777-1815, kun Brasilia, Portugalin siirtomaa, liitettiin Yhdistyneen Portugalin, Brasilian ja Algarvesin kuningaskuntaan. Mariaa seurasi hänen vanhempi poikansa ja hallitsi hänen nimissään vuodesta 1792, josta tuli kuningas Juhana VI .Hän hallitsi Brasiliaa vasta Yhdistyneen Portugalin, Brasilian ja Algarvesin kuningaskunnan purkamisen ja Brasilian itsenäisyyden jälkeen.
Personaaliunioni  Portugalin kanssa  Pedro I:n (Portugalissa Pedro IV) valtakaudella 10. maaliskuuta - 28. toukokuuta 1826. Pedro oli Portugalin, Brasilian ja Algarvesin kuninkaallinen prinssi kun hän julisti Brasilian itsenäisyyden vuonna 1822, jolloin hänestä tuli  maan ensimmäinen  keisari.Kun hänen isänsä (Juhana VI) kuoli, myös Pedrosta tuli Portugalin kuningas, mutta hän luopui Portugalin kruunusta 79 päivää myöhemmin vanhemman lapsensa prinsessa Maria da Glórian hyväksi josta tuli Portugalin kuningatar Maria II
Personaaliunioneja > Historialliset > Böömi

Personaaliunioni Puolan kanssa 1003–1004 (Böömin miehitys)
Personaaliunioni Puolan  1300–1306 ja Unkarin 1301–1305 kanssa
Personaaliunioni Luxemburgin kanssa  1313–1378 ja 1383–1388
Personaaliunioni Unkarin kanssa 1419–1439 (Sigismund Luxemburgilaisen valtakausi) ja 1490–1526
Personaaliunioni Itävalta ja Unkari 1526–1918 (paitsi vuosina 1619–1620)
Personaaliunioneja > Historialliset > Englanti

Personaaliunioni Tanskan kanssa  (1013–1014, 1018–1035 ja 1040–1042).
Personaaliunioni Normandian herttuakunnan kanssa (1066–1087, 1106-1144, 1154-1204/1259).
Personaaliunioni Anjoun kreivikunnan kanssa (1154-1204).
Personaaliunioni Ranskan kanssa  (1154–1214).
Personaaliunioni Aquitainen kanssa (1154–1453).
Personaaliunioni Ranskan kuningaskunnan kanssa (1422-1453).
Personaaliunioni Irlannin lordiprotektoraatin (1171–1542) ja Irlannin kuningaskunnan kanssa (1542–1801).
Personaaliunioni Skotlannin kuningaskunnan kanssa (1603–1707).
Personaaliunioni Yhdistyneen Alankomaiden kanssa (1689–1702).
Personaaliunioneja > Historialliset > Espanja

Leónin kuningaskunta, Galician kuningaskunta ja Asturian kuningaskunta (914-924).
Leónin kuningaskunta ja Kastiljan kruunu (1037-1065 ja 1072-1230).
Aragonin kruunu ja Navarran kuningaskunta (1076-1134).
Aragonin kruunu ja Sisilian kuningaskunta (1412-1516).
Aragonin kruunu ja Napolin kuningaskunta (1442-1458 ja 1504-1516).
Kastiljan kruunu ja Burgundin herttuakunta (1506)
Kastilan kruunu ja Aragonin kruunu (1479-1504), jolloin Espanjan kuningaskunta muodostui Kaarle V:n alaisuudessa
Itävallan arkkiherttuakunnan ja Habsburgien monarkian personaliunioni (1519-1521)
Personaliunionissa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kanssa (1519-1556) Kaarle I:n alaisuudessa.
Personaliunionissa  Napolin (1516-1714) ja Sardinian kuningaskunnan  ja (1516-1708),(1516-1713) ja Milanon  herttuakunnan kanssa (1540-1706).
Personaaliunionissa Habsburgien Alankomaiden  (1516-1581) ja Espanjan Alankomaiden kanssa (1581-1714).  Personaliunionissa Englannin kuningaskunnan kanssa (1556-1558).
Personaliunionissa Portugalin kuningaskunnan kanssa (1580-1640).
Personaaliunioneja > Historialliset > Georgia

Iberian kuningaskunnalla ja Kolkhisilla oli yhteinen hallitsija vuosina   300–90  eKr. (Parnavazianian dynastia).
Pontuksen kuningaskunnalla  Kolkhisilla oli yhteinen hallitsija vuosina  109 eKr–64 jKr.
1000-1010 Abhasian kuningaskunnalla ja Tao-Klardžetilla oli  yhteinen  hallitsi Bagrat III. Vuonna 1010 se yhdistettiin (yhdessä liitteenä olevan Kakheti-valtakunnan kanssa) yhteen Georgian kuningaskuntaan.
Mingrelian ja Abhasian ruhtinaskunnalla oli  vuosina  1557–1660 yhteinen Dadianian hallitsijasuku
Kartlin ja Kakhetin kuningaskunta yhtdistettiin yhden monarkian alaisuuteen vuosina  1513–1520 (Daavid X), 1625–1633 (Teimuraz I), 1648–1658 (Rostom), 1660–1664 (Vakhtang V), 1723 (Konstantin II/III), joka yhdistyi lopuksi Kartli-Kakhetin kuningaskunnaksi vuonna 1762 Erekle II:n  aikana
Imeretn ja Gurian ruhtinaskunta yhdistyi yhden hallitsijan alaisuuteen vuosiksi  1681–1683 (Yrjö IV/III), 1701–1702, 1713–1714 (Mamia III ja 1720 Yrjö VIII/IV).
Personaaliunioneja > Historialliset > Hannover

Personaaliunioni  Ison-Britannian kuningaskunnan ja Irlannin kuningaskunnan kanssa  vuosina 1714 -1801.
Personaaliunioni Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyneen kuningaskunnan  kanssa vuosina 1801 -1807 ja uudelleen vuosina 1814 -1837, kun Viktoriasta tuli Britannian kuningatar ja hänen setänsä Ernst Augustista tuli Hannoverin kuningas
Personaaliunioni hajosi vuosiksi  1807 -1813 jolloin Hannover yhdistyi Westfalenin kuningaskunnan kanssa Napoleonin sotien aikana.Muutama kuukausi  Leipzigin taistelun jälkeen Hannoverin kuningaskunta perustettiin uudelleen
Personaaliunioneja > Historialliset > Italia

Persoonaunioni Etiopian keisarikunnan kanssa (1936–1941)
Persoonaunioni Albanian kuningaskunnan kanssa (1939–1943).
Personaaliunioneja > Historialliset > Itävalta

Persoonaunioni Böömin kruunun  maiden kanssa (1260–1276, 1306–1307, 1438–1439, 1453–1457, 1487–1490 ja 1526–1918).
Persoonaunioni Pyhän Tapanin kruunun maiden kanssa (1437–1439, 1444–1457, 1487–1490 ja 1526–1918).
Persoonaunioni Alankomaiden kanssa  (1714–1795).
Persoonaunioni Espanjan valtakunnan  kanssa (1519–1521).
Persoonaunioni Napolin kuningaskunnan (1714–1735), Sardinian kuningaskunnan  (1714–1720), Sisilian kuningaskunnan  (1720–1735), Parman herttuakunnan (1735–1748), Venetsian herttuakunnan (1797–1805) ja Lombardian  ja Venetian kuningaskunnan kanssa (1814–1859)
Persoonaunioni Slavonian kuningaskunnan (1699–1868), Serbian kuningaskunnan (1718–1739), Galician ja Lodomerian kuningaskunnan (1772–1918), Bukovinan herttuakunnan (1774–1918), Uuden Galician (1795–1809), Dalmatian kuningaskunnan  (1797–1805 ja  1814–1918) ja Bosnia ja Hertsegovinan kanssa (1878/1908–1918).
Personaaliunioneja > Historialliset > Islanti

Personaaliunioni Tanskan kanssa vuosina 1918-1944, jonka jälkeen Islannin kuningaskunnasta tuli tasavalta
Personaaliunioneja > Historialliset > Ison-Britannian kuningaskunta

Personaaliunioni Irlannin kuningaskunnan kanssa   (1707–1801).
Personaaliunioni  Braunschweig-Lüneburgin vaaliruhtinaskunnan kanssa (1714–1801).
Personaaliunioneja > Historialliset > Irlanti

Irlannin kuningaskunta oli personaaliunionissa kanssa Englannin kuningaskunnan kanssa vuosina    1542–1707, ja Ison-Britannian kuningaskunnan kanssa vuosina 1707–1801
Irlannin vapaavaltio oli personaaliunionissa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa  (de jure) vuosina   1922–1949 kunnes siitä muodostui Irlannin tasavalta
Personaaliunioneja > Historialliset > Kongon vapaavaltio

Personaaliunioni  Belgian kanssa vuosina 1885-1908, jolloin Kongon vapaastavaltiosta tuli Belgian siirtomaa. Ainoa hallitsija tänä ajanjaksona oli Leopold II, joka jatkoi Belgian kuninkaana kuolemaansa asti vuoteen 1909.
Personaaliunioneja > Historialliset > Kroatia

Personaaliunioni  Unkarin kuningaskunnan kanssa 1102–1918
Personaaliunioneja > Historialliset > Korea

Korea oli personaaliunionissa  Shenyangin ja Mongolian valtakunnan kanssa Yuan-dynastian aikana vuosina    1308–1313
Personaaliunioneja > Historialliset > Liettua

Personaaliunionissa Puolan kanssa vuosina  1386–1401, 1447–1492 ja 1501–1569; josta muodostui Puola-Liettuan liitto
Personaaliunioneja > Historialliset > Luxembourg

Personaaliunionissa Böömin kanssa  vuosina 1313–1378 ja 1383–1388.
Personaaliunionissa  Alankomaiden kanssa vuosina 1815- 1890 jolloin Vilhelm III:n kuoli ja hänen ainoa tytär  Vilhelmiina sta tuli kuningatar.  Luxembourgissa oli käytössä saalilainen laki jonka seurauksena Vilhelmiinan kaukainen sukulaisesta Aadolfista tuli Luxembourgin suurherttua jonka seurauksena personaaliunioni päättyi
Personaaliunioneja > Historialliset > Navarre

Personaaliunionissa Ranskan kanssa vuosina 1285-1328 Filip IV:n ja Johanna Navarralaisen avioliiton aikana ja heidän kolmen pojan hallitsija kauden aikana vuosina  1589 - 1620. Henrik IV:n valtakauden aikana Navarren kuningaskunta integroitui Ranskaan.
Personaaliunioneja > Historialliset > Norja

Knuut Suuri hallitsi Norjaa ja Tanskaa vuosina    999 -1014. Hän hallitsi myös Englantia vuosina  1013 -1014.
Sven Haaraparta   hallitsi  Englantia ja Tanskaa vuosina 1018 -1035. Hän hallitsi myös Norjaa vuosina  1028 -1035.
Personaaliunionissa Tanskan kanssa  1042–1047
Personaaliunionissa Ruotsin kanssa  1319 -1343.
Personaaliunionissa  Ruotsin kanssa 1449 - 1450.
Kalmarin unionissa Tanskan ja Ruotsin kanssa vuosina   1389-1397 ja vuosina 1521-1523
Personaaliunionissa Tanskan kanssa vuosina    1523 -1533.
Personaaliunionissa Ruotsin kanssa vuodesta 1814 ( Norja julistautui itsenäiseksi Tanskasta ja pakotettiin liittymään personaaliunioniksi Ruotsin kanssa vuoteen  1905 asti.
Personaaliunioneja > Historialliset > Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

Personaaliunioni  Sisilian kuningaskunnan kanssa vuosina  1194 -1254 Hohenstaufen dynastian aikana
Personaaliunioni Espanjan kanssa vuosina 1519 -1556  Kaarle V:n alaisuudessa.
Personaaliunioni Unkarin kanssa vuosina  1410–1439, 1556–1608, 1612–1740 ja 1780–1806.
Personaaliunioni  Napolin (1714–1735),  Sardinian (1714–1720), ja Sisilian kuninhaskunnan kanssa (1720–1735)
Personaaliunioneja > Historialliset > Puola

Personaaliunionissa Böömin kuningaskunnan kanssa vuosina 1300 -1306.
Personaaliunionissa Unkarin kuningaskunnan kanssa vuosina 1301–1305, 1370–1382 ja 1440–1444
Personaaliunionissa Liettuan suuriruhtinaskunnan kanssa vuosina   1386 -1401, 1447 -1492, ja 1501 -1569.
Personaaliunionissa Rutenian herttuakunnan kanssa 1658.
Personaaliunionissa Saksin vaaliruhtinaskunnan kanssa, 1697–1706, 1709–1733 ja 1734–1763.
Personaaliunionissa Venäjän keisarikunnan kanssa vuosina   1815 -1831.
Personaaliunioneja > Historialliset > Portugali

Personaaliunionissa Espanjan kanssa vuosina 1580- 1640 kuningas  Filip II:n  (Filip I Portugalissa) ja hänen poikansa Filip III :n  ja pojanpoikansa   Filip IV:n alaisuudessa
Personaaliunionissa  Brasilian keisarikunnan kanssa keisari Pedro I:n  (Pietari IV Portugalissa) valtakaudella vuosina  1826 - 1826.
Personaaliunioneja > Historialliset > Preussi

Brandenburg-Preussi: Brandenburgin markkreivikunta ja Preussin herttuakunta  (1618–1701).
Personaaliunionissa  Preussin kuningaskunnan ja Kuurinmaan ja Semigallian herttuakunnan kanssa josta tuli myöhemmin Baltian herttuakunta (1918).
Personaaliunionissa  Preussin kuningaskunnan ja Neuchâtelin ruhtinaskunnan kanssa vuosina  1707-1806 ja 1814-1848.
Personaaliunioneja > Historialliset > Romania

Personaaliunionissa   Valakian ja  Transylvanian kanssa vuosina 1599-1600 Mikael Rohkean alaisuudessa
Personaaliunionissa   Valakian, Moldavian ja Transylvanian kanssa vuosina 1600-  1601 Mikael Rohkean alaisuudessa
Personaaliunionissa   Valakian ja  Moldavian kanssa vuosina 1859-1862  Alexandru Ioan Cuzan alaisuudessa
Personaaliunioneja > Historialliset > Ruotsi

Personaaliunionissa Norjan kanssa vuosina 1319-1343
Kalmarin Unionissa Tanskan ja Norjan kanssa   1389-1397 ja  1521-1523
Personaaliunionissa Norjan kanssa  1449 -1450
Personaaliunionissa Puolan kuningaskunnan kruunun kanssa vuosina  1592 -1599.
Ruotsin kuninkaat yhdistivät kuningaskunnan Viron herttuakunnan (1581–1721), Liivinmaan (1629–1721), Karjalan ja  (1617–1721), Skånen (1645–1721), Bremen-Verden (1648–1719), Pommerin  (1630–1815), Wismarin ja  (1648–1803)  Inkerin kanssa (1583–1595 ja 1617–1721).
Personaaliunionissa Norjan kanssa 1814 -1905
Personaaliunioneja > Historialliset > Suomi

Suomen suuriruhtinaskunnan hallitsija oli Venäjän tsaari joka hallitsi tittelillä Suomen suuriruhtinas.
Personaaliunioneja > Historialliset > Saksi-Weimar ja Saksi-Eisenach

Saksi-Weimarin ja Saksi-Eisenachin herttuakunnat olivat personaaliunionissa   vuodesta  1741, jolloin Saksi-Eisenachin hallitsijasuku sammui  vuoteen 1809 asti , jolloin personaaliunioni yhdistettiin Saksi-Weimari-Eisenachin herttuakunnaksi
Personaaliunioneja > Historialliset > Schwarzburg-Rudolstadt ja Schwarzburg-Sondershausen

Schwarzburg-Rudolstadtin ja Schwarzburg-Sondershausenin herttuakunnat olivat personaaliunionissa  vuodesta1909, jolloin Schwarzburg-Sondershausenin prinssi Günther Victor peri Schwarzburg-Rudolstadtin  valtaistuimen vuoteen 1918 asti
Personaaliunioneja > Historialliset > Skotlanti

Personaaliunionissa  Englannin ja Pohjois-Humbrian ja Huntingdonin kreivikuntien kanssa eri aikoina aikana vuosina 1100 ja 1200. Personaaliunion  päättyi lopullisesti  skotlantilaisten voittoon itsenäisyyssodassa jonka jälkeen  Skotlanti ja Englanti irtautuivat
Jaakko VI:n nousi Englannin ja Irlannin valtaistuimelle Jaakko I:nä jonka seurauksena muodostui Englannin ja Irlannin kuningaskunta (1603–1707).
Vilhelm III Oranialainen nousi Vilhelm II:na Skotlannin valtaistuimelle jonka seurauksena Yhdistyneet provinssit liittyi (1689–1702) personaaliunioniksi Skotlannin kanssa
Personaaliunioneja > Historialliset > Sisilia

Personaaliunionissa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kanssa 1194-1254 Hohenstaufenin hallinnon alaisuudessa.
Personaaliunionissa Aragonin kruunun kanssa vuosina 1282-18585 ja 1409-1516
Personaaliunionissa Espanjan kuningaskunnan kanssa vuosina 1516-1713 Habsburgin ja Bourbonin hallitsijoiden alaisuudessa
Personaaliunionissa Savoy-dynastian kanssa 1713 - 1720 Viktor Amadeus II:n valta kaudella .
Personaaliunionissa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kanssa 1720-1734 Habsburg kuninkaan Kaarle VI: n  valta kaudella .
Personaaliunionissa Napolin kuningaskunnan kanssa 1735-1806 Bourbon hallitsijoiden alaisuudessa