Götajoki
Joen kulku

Joki on sekä valuma-alueeltaan että virtaamaltaan Ruotsin suurin joki. Se alkaa Vänernin lounaispäässä kapenevasta lahdesta, joka jää Vänersborgin keskustaajaman ja Vargönin taajaman väliin. Jokea on heti vastassa vesivoimalaitos, joka estää joella vapaan liikkumisen. Vene- ja laivaliikennettä varten on kaivettu Vänersborgin lounaispuolelta virtaava nelikilometrinen Karls gravin kanava, joka hyödyntää Vassbottenin järveä tai lahtea. Joen alkuosuus katkeaa uudestaan kahdeksan kilometrin päässä Trollhättanissa kahteen vesivoimalaan, jotka laivaliikenne ohittaa sulkujen sääntelevää ohituskanavaa pitkin. Tätä seuraa noin 20 kilometriä pitkä osuus, joka on aluksi kapealaaksoinen, mutta aukeaa ennen Hjärtumia laajaksi peltoaukeaksi. Jokiosuus päättyy Lilla Edetiin, jossa sijaitsee rinnakkain vesivoimalaitos ja laivaliikenteelle sulut. Joen yläjuoksulla on jo pieniä saaria, mutta alajuoksulla niiden koko kasvaa. Joki jatkaa lähes saarettomana Götan ohitse Lödöseen, jossa tulevat ensimmäiset lietesaaret. Ne on otettu viljelyyn tasaisina ja matalina saarina. Ensimmäinen on saari Ängsholmen ja sitä seuraavat Bäcksholmen ja pienet kartassa nimettömät luodot. Ennen Älvängeniä jää päävirrasta sivuun mantereeseen osittain maatunut Signehögsholmen, joka on ollut 1,3 kilometriä pitkä luoto. Pian tämän jälkeen joki haarautuu Tjurholmenin ympärille. Tämä Älvängenin kohdalla sijaitseva lietesaari on yli 4 kilometriä pitkä ja enintään 700 metriä leveä. Joen kapeampaa haaraa kutsutaan Kungsledeniksi. Luotoa suojaamaan on rakennettu sen rantoja kiertävä tulvavalli.
Joki saapuu lietesaarien jälkeen mäkiselle seudulle, jonka kapenevassa laaksossa on kallioista huolimatta runsaasti savimaata. Kungälvin ja Bohusin taajamien välissä tapahtuu joen haarautuminen kahdeksi suuhaaraksi (bifurkaatio). Joki jatkaa etelään pitkin nimikkouomaansa, jota kutsutaan tässä yhteydessä toisella nimellään Göteborgsgrenen, kun suuri osa vedestä työntyy länteen pitkin Nordre älvin haaraa. Pohjoisessa suuhaarassa virtaa noin 2/3–3/4-osa Götaälvin vedestä . Joki kiertää ensin Sävtuvanin saaren molemmilta puolilta ja tämän jälkeen uoma haarautuu uudelleen Fästningsholmenin ympärillä. Fästningsholmen on korkea saari, mutta muut Nordre älvin saaret ovat lietesaaria. Joen suuhaarat sulkevat väliinsä suuren Hisingenin saaren ja laskevat sen jälkeen mereen 12 kilometrin päässä toisistaan. Hisingen on Ruotsin viidenneksi suurin ja asukasluvultaan toiseksi suurin saari. Vaikka sen rantaviivasta on yli puolet joenrantoja, voidaan Hisingenia pitää aitona saarena. Nordre älv on säilyttänyt luonnontilansa paremmin kuin Göteborgsgrenen, jonka maalaismaisema on teollistunut ja kaupungistunut Göteborgin kasvamisen myötä. Nordre älvillä tulee Fästningsholmenin jälkeen vastaan Skeppsholmen, Tjuvholmen ja pian myös Munkholmen, joka on jo 1,8 kilometriä pitkä lietesaari. Nordre älv avautuu estuaariin, jota kutsutaan Nordre älvs fjordiksi. Lahti on matala, hitaasti syvenevä ja sen erikoisuus on veden kerrostuminen makeaan päällysveteen ja suolaiseen alusveteen.
Kungälvin jälkeen Göteborgsgrenen jatkaa virtaamista kapeana jokena. Joen itärannat ovat korkeampia kuin viljellyt länsirannat. Vasta 9 kilometrin päässä jokihaarasta alkaa rantojen teollistuminen näkyä. Asuinalueiden eteen on muodostunut kapea molempia rantoja seuraava teollisuusvyöhyke. Kun joki saapuu Göteborgin keskustaan, muuttuu alue satama-alueeksi suurine betonilaitureineen. Satama-aluetta vastapäätä rannan tuntumassa sijaitsee Göteborgin vanhakaupunki. Joki päättyy neljän kilometrin jälkeen Älvsborgsfjordeniin, joka aukeaa edelleen Rivö fjordin saaristoksi. Keskustassa Götajokeen yhtyy idästä tuleva Sävån, joka tuo siihen kirkasta vettä. Samoin tekee etelän suunnasta virtaava Mölndalsån, joka tuo sitä vanhakaupungin kanaviin ja vallihautoihin.