stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirjallisuusvuosi 1801
Tapahtumia

Tanskalainen kirjailija Adam Gottlob Oehlenschläger oli silminnäkijänä Kööpenhaminan taistelussa, jossa Horatio Nelsonin johtama brittiläinen laivasto pommitti kaupunkia. Hän kuvasi päivän kulkua tekstissään April the Second 1801.
Ranska luovutti Rosettan kiven briteille Aleksandrian sopimuksen mukaisesti.
Unkarilainen kirjailija Ferenc Kazincky vapautui vankilasta ja omistaa loppuelämänsä unkarin kielen kehittämiselle.
Julkaisuja

Anders Björkqvist – Uskon harjoitus Autuuteen (postilla)
François-René de Chateaubriand – Atala
Maria Edgeworth – Belinda
Friedrich Schiller – Die Jungfrau von Orléans (suom. Orleansin neitsyt)
Destutt de Tracy – Projets d’éléments d’idéologie (ensimmäinen osa)
Kerttu Oksanen

Kerttu Matilda Oksanen (12. tammikuuta 1902 Hankasalmi – 25. huhtikuuta 1987 Pori) oli suomalainen runoilija.
Oksanen kävi keskikoulun ja toimi kirjurina, konekirjoittajana ja kanslistina, alkuun 1920–1930-luvuilla Tampereella. Sampo Haahtela on arvostelussaan nähnyt Oksasen runoissa omaperäisyyttä, mutta on todennut että Lukija ei saata olla panematta merkille tunteen laimeutta ja runokuvien selkeentymättömyyttä sekä melkoista runoteknillistä avuttomuutta.
Oksasen vanhemmat olivat mäkitupalainen Juho Oksanen ja Matilda (o.s. Viinikainen).
Teoksia

Yövalvojan taivasnäkyjä : uskonnollisia runoja. Gummerus 1937
Kisälli

Kisälli (< ruotsin sanasta gesäll ja saksan Geselle) oli ammattikuntalaitoksen aikana käsityöläisammateissa taso oppipojan ja mestarin välissä. Oppipoika sai kisällin arvon suoritettuaan kisällinnäytteen. Kisällin koulutuksen yhtenä vaiheena voi olla ns. kisällin vaellus, jonka aikana hän tutustui useiden mestarien menetelmiin ja paikallisiin työkulttuureihin. Kisällit eivät yleensä saaneet perustaa omaa liikettä, vaan he toimivat jonkun mestarin alaisuudessa.
Nykyäänkin kisälli on monissa käsityöammateissa käytössä arvonimenä. Suomessa tämän samoin kuin mestarinkin arvonimen myöntää nykyään Mestarikiltaneuvosto.
Kirjallisuusvuosi 1798

Kirjallisuusvuosi 1798 käsittelee vuoden 1798 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Malthusin teos Essay on the principle of population (kuudes painos 1826).
Tapahtumia

Saksalainen Alois Senefelder keksi litografiamenetelmän. Siitä tuli 1820-luvulla suosittu kuvitustekniikka. Sen avulla kirjoihin ja lehtiin voitiin tehdä kuvituksia.
Ivan Kotljarevskyin humoristinen runoelma Enejida julkaistiin ensimmäisenä ukrainankielisenä kaunokirjallisena teoksena.
Thomas Malthus esitti väestötieteellisessä teoksessaan An Essay on the Principle of Population, että ihmiskunnan väestönkasvu johtaisi ravinnon vähentymiseen henkeä kohden.
Jane Austen sai julkaisuvalmiiksi ensimmäisen romaaninsa Northanger Abbey. Teos kuitenkin julkaistiin vasta postuumisti vuonna 1817.
Julkaisuja

Christoph Gottfried Bardili – Briefe über den Ursprung der Metaphysik
Alexander Crichton – An inquiry into the nature and origin of mental derangement: comprehending a concise system of the physiology and pathology of the human mind and a history of the passions and their effects
Samuel Taylor Coleridge – The Rime of the Ancient Mariner (suom. Vanhan merimiehen tarina)
Samuel Taylor Coleridge & William Wordsworth – Lyrical Ballads
Johann Christian Fabricius – Supplementum Entomologiae Systematicae
Ivan Kotljarevskyi – Enejida
Lars Linderot – Ingen hinner framtill den eviga ron (hengellinen arkkiveisu, suom. Ikilevon maille jos matkasi on)
Thomas Malthus – An Essay on the Principle of Population
Kaukola (Kotka)

| Kaukola |
| --- | --- |
 Kaukolanraittia
Kaupunki:  Kotka
Kaupunginosa nro:  18
Väkiluku:  1 084 (31.12.2012)
Osa-alueet:  Katajasuo
Postinumero(t):  48410
Kaukola on Kotkan kaupunginosa, joka sijaitsee kaupungin länsiosassa Kymijoen Koivukoskenhaaran länsipuolella. Kaukola on suurimmaksi osaksi omakotitaloaluetta, mutta kaupunginosan alueella on myös useita rivitaloja ja kerrostalo. Kaukola kuului Kymin kuntaan vuoteen 1976 saakka.
Asemakaavassa Kaukolaan kuuluu myös Katajasuon asuinalue. Kaukola–Pihkoon tilastoalueen asukasluvussa on mukana myös Pihkoon kylän alue.
Kirjallisuusvuosi 1795

Kirjallisuusvuosi 1795 käsittelee vuoden 1795 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Venäjän 1100-lukua kuvaava runoelma Laulu Igorin sotaretkestä (ven. Сло́во о полку́ И́гореве, Slovo o polku Igoreve) löytyi kreivi Aleksei Musin-Puškinin kirjastosta.
Venäjän kansalliskirjasto aloitti toimintansa Pietarissa.
Julkaisuja

Johann Wolfgang von Goethe – Römische Elegien
Immanuel Kant – Zum Ewigen Frieden. Ein philosophischer Entwurf (suom. Ikuiseen rauhaan, 2000)
Markiisi de Sade – La philosophie dans le boudoir (suom. Filosofia budoaarissa, eli, Epämoraaliset kasvattajat, 2003)
Markiisi de Sade – Aline et Valcour ou Le Roman philosophique
Friedrich von Schelling – Vom Ich als Princip der Philosophie oder über das Unbedingte im menschlichen Wissen ('Minästä filosofian prinsiippinä, tai ehdottomuudesta inhimillisessä tiedossa')
Friedrich Schiller – Über naive und sentimentalische Dichtung (kirjallisuustiedettä)
Friedrich Schiller – Über die ästhetische Erziehung des Menschen in einer Reihe von Briefen (kasvatustiedettä)
Thomas Spence – Spensonia
Jakob Tengström – Läseöfing för mina barn
Keskinen Kalliolampi

| Keskinen Kalliolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°30′54″N, 25°14′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskupuro:  Nurkkalanpuro Kivilampeen 
Järvinumero:  14.616.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  185,4 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,365 km  
Pinta-ala:  5,575 ha  
Tilavuus:  0.000088 km³ 
Keskisyvyys:  1,59 m  
Suurin syvyys:  2,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen Kalliolampi 
Keskinen Kalliolampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa  Kyynämöisen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 530 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 88 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 2,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Murronjoen alueeseen (14.616) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 185,4 metriä mpy.
Kerttu Reinius

Gertrud (Kerttu) Maria Reinius (15. heinäkuuta 1867 Kuorevesi – 9. tammikuuta 1953) oli suomalainen kirjailija ja pakinoitsija.
Teoksia

Selma Lagerlöf : Tösen från Stormyrtorpet  ; johdannolla ja sanastolla varustanut Gertrud Reinius. Ruotsalaisia koulutekstejä 1.       WSOY 1921, 2. painos 1927, 3. painos 1933. 4. painos 1937, 5. painos 1945
Selma Lagerlöf : Dunungen ; johdannolla ja sanastolla varustanut Gertrud Reinius. Ruotsalaisia koulutekstejä 8.       WSOY 1925, 2. painos 1929, 4. painos 1947
Verner von Heidenstam : Karolinerna ; johdannolla ja sanastolla varustanut Kerttu Reinius. Ruotsalaisia koulutekstejä 4.       4. painos WSOY 1936, 5. painos 1940, 6. painos 1949
Elämän polku : mietekirjan lehtiä.      WSOY 1948
Antelias elämä : mietelmiä ja pakinoita.      WSOY 1950
Nimimerkillä Koo Ärrä:
Mitä tarvitsen ollakseni onnellinen? ;  kirjoittanut Koo Ärrä.        Kerttu Reinius, Porvoo 1945
Kirjallisuusvuosi 1794

Kirjallisuusvuosi 1794 käsittelee vuoden 1794 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Ensimmäinen suomalainen lukuseura perustettiin Vaasaan.
Useita apotti Ignác Martinovicsin johtamaan salaliittoon osallistuneita kirjailijoita vangittiin Unkarissa. Heidän joukossaan olivat Ferenc Kazinczy ja Ferenc Verseghy.
Julkaisuja

William Blake –
Samuel Taylor Coleridge & Robert Southey – The Fall of Robespierre (näytelmä)
Johann Gottlieb Fichte – Einige Vorlesungen über die Bestimmung des Gelehrten
Johann Gottlieb Fichte – Grundlage der gesammten Wissenschaftslehre (alkuosa)
Thomas Hiärne – Ehst-, lyf- und lettlandische geschichte
Thomas Paine – The Age of Reason (ensimmäinen osa)
Ann Radcliffe – The Mysteries of Udolpho
Madame de Staël – Zulma : fragment d'un ouvrage
Mary Wollstonecraft – An Historical and Moral View of the Origin and Progress of the French Revolution
Kirjallisuusvuosi 1799

Kirjallisuusvuosi 1799 käsittelee vuoden 1799 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Suomalainen kartografi Carl Petter Hällström sai valmiiksi Suomen ja Suomen läänien kartat, jotka perustuivat hänen tutkimusmatkoihinsa.
Italialainen tutkimusmatkailija Giuseppe Acerbi teki matkan halki Suomen ja julkaisi matkasta myöhemmin kuvauksen Travels through Sweden, Finland and Lapland to the North Cape in the years 1798 and 1799.
Rosettan kivi löytyi Egyptistä. Jean-François Champollion pystyi kiven avulla lukemaan hieroglyfien tekstejä käyttämällä apuna koptin kielen tuntemustaan.
Julkaisuja

Hannah Adams – A Summary History of New-England
Johann Gottlieb Fichte – Appellation an das Publikum über die durch Churf. Sächs. Confiscationsrescript ihm beigemessenen atheistischen Aeußerungen. Eine Schrift, die man zu lesen bittet, ehe man sie confsicirt
Johan Christopher Frenckell – Kirjoi, jotka löytän mytäwixi Turusa, Joh. Christ. Frenckellin tykönä, sekä hänen kirjan-prändisä, Isolla Kirkoon-kaduilla, että myös kirjan-puodisa sillan päälle
Elisabeth Gunning – The Gipsey Countess
Mary Hays – The Victim of Prejudice
Johann Gottfried von Herder – Metakritik zur Kritik der reinen Vernunft
Friedrich Schiller – Wallenstein : ein dramatisches Gedicht (draamatrilogia)
Thomas Thorild – Maximum seu archimetria
Ulrika Widström – Erotiska sånger
Schillerin Wallenstein-näytelmän vuoden 1800 painos.
Kerttu Pitkänen

| Kerttu Pitkänen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. syyskuuta 1915 Turku
Kuollut: 24. joulukuuta 1989 Helsinki
Arvonimi: Kauppaneuvos (1965)
Muut tiedot
Yritys:  Salon Ria, Leninkiliite Lilite, Kirjokangas, Salon Lindblad, Metrohungaria
Asema:  Toimitusjohtaja, omistaja
Siviilisääty:  Naimisissa
Puoliso:  Kaarlo Leo Nurmi, Eino Erkki Pitkänen
Vanhemmat:  Juho Erik Juhonpoika Toivonen, Aleksandra Vilhelmina Sorjasaari
Kerttu Kyllikki Pitkänen, vuoteen 1940 Toivonen, vuoteen 1947 Nurmi (22. syyskuuta 1915 Turku – 24. joulukuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen tekstiilialan yrittäjä, yritysjohtaja ja kauppaneuvos.
Pitkäsen vanhemmat olivat suutari Juho Erik Juhonpoika Toivonen ja Aleksandra Vilhelmina Sorjasaari ja puolisot 1940–1941 Kaarlo Leo Nurmi ja 1947–1961 Eino Erkki Pitkänen. Pitkänen kävi keskikoulun ja kauppakoulun ja suoritti käsityöalan ja kirjanpidon kursseja. Opintomatkoja hän teki useisiin Keski-Euroopan maihin. Pitkänen oli turkisliikkeen pääkirjanpitäjä Turussa, Salon Rian johtaja ja sittemmin omistaja Helsingissä vuodesta 1945, Leninkiliike Liliten omistaja ja johtaja vuodesta 1945, Kirjokangas Oy:n toimitusjohtaja ja omistaja 1948–1985, Salon Lindblad Oy:n toimitusjohtaja ja omistaja vuodesta 1955 ja Metrohungaria Oy:n toimitusjohtaja ja omistaja vuodesta 1960. Hän oli myös Kappatehdas Salotar Oy:n osakas. Lottana sota-aikana toiminut Pitkänen oli viestintä- ja ilmatorjuntalotta 1939–1940 ja viestintälotta sotatoimialueella 1941 ja hän työskenteli myös Varsinais-Suomen lottapiirin kanslistina. Hänellä oli myös luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Pitkänen sai 1965.
Aiheesta muualla

Kerttu Pitkänen Biografiasampo.
Kit Ahern

Kathleen "Kit" Ahern (13. tammikuuta 1915 – 27. joulukuuta 2007) oli irlantilainen poliitikko. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli opettaja.
Ahern syntyi Atheassa, Limerickin kreivikunnassa. Hän oli ehdolla Seanad Éireanniin ensimmäistä kertaa vuonna 1963. Vuonna 1977 hänet valittiin Dáil Éireanniin.
92-vuotiaaksi elänyt Ahern muistetaan iirin kielen elinikäisenä tukijana. Hän oli jalkapalloilija Eoin Listonin täti.
Jääkiekko olympialaisissa

Jääkiekko on ollut olympialaisten ohjelmassa vuodesta 1920 lähtien. Naisten turnaus on ollut olympiaohjelmassa vuodesta 1998 alkaen. Kaikkien aikojen menestynein maa jääkiekossa olympialaisissa sekä miehissä että naisissa on Kanada.
Jääkiekon olympiahistoriaan liittyy turnauksen suhde ammattilaiskiekkoiluun. Lajin suurmaa Kanada boikotoi vuosien 1972 ja 1976 olympiaturnauksia, sillä Kansainvälinen jääkiekkoliito IIHF ei sallinut ammattilaispelaajien osallistumista olympiaturnaukseen. Kansainvälinen olympiakomitea salli ammattilaispelaajien osallistumisen Calgaryn vuoden 1988 olympiaturnaukseen. Vasta vuoden 1998 Naganon olympialaisiin osallistuivat maailman parhaat jääkiekkoilijat, kun NHL suostui ensimmäistä kertaa pitämään tauon olympialaisten ajaksi. NHL:ssä pelaavat jääkiekkoilijat eivät osallistuneet vuoden 2018 eikä 2022 kisoihin Vuoden 2018 talviolympialaisiin NHL-pelaajat eivät osallistuneet siksi, että Kansainvälinen jääkiekkoliitto ja Olympiakomitea eivät päässeet NHL:n ja sen pelaajien liiton kanssa yhteisymmärrykseen NHL pelaajien suurista vakuutuksista. Vuoden 2022 kisoihin NHL-pelaajien osallistuminen peruttiin lopulta muun muassa koronaviruspandemian vuoksi. Vuoden 2024 tilanteen mukaan NHL-pelaajat osallistuvat ainakin vuosien 2026 ja 2030 turnauksiin.
Mitalistit > Naiset

|  Naisten jääkiekon olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1998 Nagano tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Kanada (CAN) |   Suomi (FIN) |  |
| 2002 Salt Lake City tulokset |   Kanada (CAN) |   Yhdysvallat (USA) |   Ruotsi (SWE) |  |
| 2006 Torino tulokset |   Kanada (CAN) |   Ruotsi (SWE) |   Yhdysvallat (USA) |  |
| 2010 Vancouver tulokset |   Kanada (CAN) |   Yhdysvallat (USA) |   Suomi (FIN) |  |
| 2014 Sotši tulokset |   Kanada (CAN) |   Yhdysvallat (USA) |   Sveitsi (SUI) |  |
| 2018 Pyeongchang tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Kanada (CAN) |   Suomi (FIN) |  |
| 2022 Peking tulokset |   Kanada (CAN) |   Yhdysvallat (USA) |   Suomi (FIN) |  |
  Lähde: Olympedia – Ice Hockey — Ice Hockey, Men www.olympedia.org. Viitattu 17.2.2022. Olympic Medal Table – Ice Hockey olympics.com. Viitattu 17.2.2022. (englanniksi)
| Naisten jääkiekon olympiamitalit> Sija | Naisten jääkiekon olympiamitalit> Maa | Naisten jääkiekon olympiamitalit> Kultaa | Naisten jääkiekon olympiamitalit> Hopeaa | Naisten jääkiekon olympiamitalit> Pronssia | Naisten jääkiekon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kanada (CAN) | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 2 |  Yhdysvallat (USA) | 2 | 4 | 1 | 7 |
| 3 |  Ruotsi (SWE) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 4 |  Suomi (FIN) | 0 | 0 | 4 | 4 |
| 5 |  Sveitsi (SUI) | 0 | 0 | 1 | 1 |
Päivitetty: 17.2.2022
Lähde:
Mitalistit > Mitalitaulukko

| Jääkiekon olympiamitalit> Sija | Jääkiekon olympiamitalit> Maa | Jääkiekon olympiamitalit> Kultaa | Jääkiekon olympiamitalit> Hopeaa | Jääkiekon olympiamitalit> Pronssia | Jääkiekon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kanada | 14 | 6 | 3 | 23 |
| 2 |  Neuvostoliitto | 7 | 1 | 1 | 9 |
| 3 |  Yhdysvallat | 4 | 12 | 2 | 18 |
| 4 |  Ruotsi | 2 | 4 | 5 | 11 |
| 5 |  Suomi | 1 | 2 | 8 | 11 |
| 6 |  Iso-Britannia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6 |  Tšekki | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8 |  Yhdistynyt joukkue | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 8 |  Venäläiset olympiaurheilijat | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 10 |  Tšekkoslovakia | 0 | 4 | 4 | 8 |
| 11 |  Venäjä | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 11 |  Saksa | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13 |  Venäjän olympiakomitea | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 14 |  Sveitsi | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 15 |  Länsi-Saksa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 15 |  Slovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 32 | 32 | 32 | 96 |
Lähde: Ice Hockey Olympedia. Viitattu 20.2.2022. (englanniksi)
Medal Standings (2022) olympics.com. Viitattu 20.2.2022. (englanniksi)
Talviolympialaiset vuonna 1980
Talviolympialaiset vuonna 1998
Talviolympialaiset vuonna 2002
Talviolympialaiset vuonna 2006
Talviolympialaiset vuonna 2010
Keskinen Hakojärvi

| Keskinen Hakojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°15′12″N, 25°11′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Hakojärveen 
Järvinumero:  35.787.1.063
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,9 m  
Rantaviiva:  0,455 km  
Pinta-ala:  1,094 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen Hakojärvi 
Keskinen Hakojärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen luonnonsuojelualueeseen .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,9 metriä mpy.
Keskinen Hanhijärvi

| Keskinen Hanhijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°47′57″N, 24°17′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  suo-oja Isoon Hanhijärveen 
Järvinumero:  35.754.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,1 m  
Rantaviiva:  0,814 km  
Pinta-ala:  3,513 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen Hanhijärvi 
Keskinen Hanhijärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Siikanevan eteläpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan eteläpuolisen järviylängön itäreunalla. Se on L-kirjaimen muotoinen ja se sijaitsee Ison Hanhijärven itäpuolella ojitetulla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja avosuota.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi ojitetun suon ojaa. Sen laskujokena toimii suon johto-oja, josta vesi poistuu länteen Pikku Hanhijärven läpi Isoon Hanhijärveen. Tämä laskee vuorostaan Jokihaaran kautta Jouttijokeen.
Kenneth Greve

| Kenneth Greve> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. elokuuta 1968 (ikä 56) Kööpenhamina, Tanska
Kansalaisuus:  tanskalainen
Ammatti:  Suomen Kansallisbaletin entinen johtaja, balettitanssija, koreografi, balettimestari
Puoliso:  Marie-Pierre Greve
Lapset:  2
Muut tiedot
Edeltäjä:  Dinna Bjørn
Seuraaja:  Madeleine Onne
Kenneth Greve (s. 11. elokuuta 1968 Kööpenhamina, Tanska) on tanskalainen balettitanssija, koreografi ja balettimestari. Hän toimi Suomen Kansallisbaletin johtajana vuosina 2008–2018.
Ura

Greve opiskeli Tanskan kuninkaallisen teatterin balettikoulussa vuodesta 1976[lähde? ] ja School of American Balletissa. Hän oli tanssijana New York City Balletissa, Pariisin oopperassa, Stuttgartin baletissa ja Wienin valtionoopperassa. Greve oli Tanskan kuninkaallisen balettin ensitanssija vuosina 1992–2008.
Ura > Suomen Kansallisbaletti 2008–2018

Greve aloitti Suomen Kansallisbaletin taiteellisena johtajana vuonna 2008. Kansallisoopperan säätiön hallitus perusteli valintaansa Greven vahvalla klassisen baletin tuntemuksella ja kokemuksella nykytanssista sekä Greven erinomaisilla kansainvälisillä kontaktiverkostoilla.
Greven alun perin Prahan baletille tekemänsä versio Joutsenlammesta esitettiin Kansallisbaletissa syksyllä 2009. Vuonna 2010 Kansallisbaletissa ensi-iltansa sai Greven luoma baletti Scheherazade. Samana vuonna osa Kansallisbaletin tanssijoista arvosteli Ylen jutussa Greveä tanssijoiden ylikuormittamisesta. Jutun tanssijat kertoivat tanssijoiden sairauslomapäivien kaksinkertaistuneen vuotta aiemmasta. He kuvailivat Greven johtamistyyliä mielivaltaiseksi ja oikukkaaksi. Kansallisoopperan ja -baletin silloinen pääjohtaja Päivi Kärkkäinen kertoi puhuneensa Greven kanssa tämän johtamistyylistä.
Vuonna 2012 ensi-iltansa sai Greven luoma kokoillan baletti Lumikuningatar, joka oli sekä yleisö- että arvostelumenestys. Se oli vuosikymmeniin ensimmäinen Suomen Kansallisbaletille tehty kotimainen kokoillan balettiteos.
Vuonna 2013 Greven sopimusta taiteellisena johtajana jatkettiin vuoteen 2018. Kansallisoopperan säätiön hallituksen mukaan Greven kaudella yleisön kiinnostus balettia kohtaan oli pysynyt korkealla ja Kansallisbaletin taiteellinen taso oli noussut.
Häirintäkohu Kansallisbaletissa

Maaliskuussa 2018 seitsemän Kansallisbaletin tanssijaa kertoi Helsingin Sanomien jutussa Greven epäasiallisesta käytöksestä. Tanssijat syyttivät Greveä jo vuosia jatkuneesta kiusaamisesta, manipuloinnista, koskettelusta ja seksuaalista häirinnästä. Greve vapautettiin esimiestehtävistä 26. maaliskuuta 2018, mutta jatkoi kuitenkin johtajana kautensa loppuun 31. heinäkuuta 2018 asti. Greven 10-vuotisen kauden kunniaksi suunniteltu jäähyväisgaala ”Kiitoksin, Kenneth” sai uuden nimen ”Tanssin tähden”, eikä Greveä eikä hänen koreografioitaan esitetty gaalassa. Ruotsalainen Madeleine Onne aloitti Greven seuraajana Kansallisbaletin johtajana elokuussa 2018.
Myöhemmin kaikki hänen koreografiansa poistettiin ohjelmistosta Greven käytöksen ja siitä koituneiden seurauksien vuoksi.
Yksityiselämä

Greve on naimisissa ranskalaisen balettitanssija Marie-Pierren kanssa ja heillä on kaksi lasta.
Klassinen

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Klassinen (latinan sanasta classicus ’ensiluokkainen’) voi viitata ainakin seuraaviin:
antiikin kreikkalais-roomalainen kulttuuri ja kulttuuriperintö
klassismi, musiikin ja kuvataiteen tyylisuuntaus 1700- ja 1800-luvuilla
länsimainen taidemusiikki yleisesti, eli klassinen musiikki termin laajemmassa merkityksessä
suppeammassa merkityksessä wieniläisklassinen eli klassismin musiikki
klassinen mekaniikka, fysiikka ennen suhteellisuusteoriaa ja kvanttifysiikkaa
klassinen logiikka, jossa jokainen väittämä on joko tosi tai epätosi, vastakohtana sumealle logiikalle
arkikielessä löyhemmin mikä tahansa sellainen, mitä pidetään perinteisenä, vakiintuneena tai ”vanhaa hyvää aikaa” edustavana.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Klassinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirintövaara

Kirintövaara ja Kirintöjärvi
Kirintövaara (390 m), on talviurheilukeskus laskettelurinteineen Posiolla, eteläisessä Lapissa. Se sijaitsee noin 10 kilometriä Posion keskustaajamasta itään eli Kuusamoon päin. Pohjoiseen päin viettäviä laskettelurinteitä on kolme sekä lastenrinne varustettuna omalla lasten mattohissillä. Lisäksi on pieni hyppyrimäki hissineen, jotka eivät liene käytössä. Korkeuseroa on 110 metriä, yläasema on 387 metrin korkeudella.
Kirintövaara on osa Yli-Kitkan länsipuolista Riisitunturin vaara- ja tunturijonoa, jonka voi nähdä vaaran ylärinteiltä. Vaaran huipulle johtaa tie, jolta avautuu näköala etelään Yli-Kitkalle. Lisäksi vaarassa mutkittelee valaistu leveä hiihtolatu.