stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Camaiore

| Camaiore |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 vaakuna
 Camaiore
 Koordinaatit: 43°54′39″N, 10°14′34″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Toscana
Maakunta:  Lucca
Pinta-ala:  
 – Maa:  85,43  km²
Korkeus:  34 (min. 0 - maks. 1 221)  m
Väkiluku (2014):  32 591 
 – Väestötiheys:  381 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Camaiore on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Luccan maakunnassa. Se sijaitsee Tyrrhenanmeren rannalla ja kuuluu Versiliaan. Rannikolla sijaitsee kunnan väekkäin kylä Lido di Camaiore. Lidon ranta on yli neljä kilometriä pitkä, ja se on yksi Italian suosituimmista rantakohteista. Sisämaassa olevilla kukkuloilla olevat kylät ja lähellä sijaitsevat Apuaaniset Alpit ovat myös suosittuja retkikohteita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Camaiore Wikimedia Commonsissa
Carl Pehr Edvard Gadd

Carl Pehr Edvard Gadd (7. elokuuta 1800 Somero – 25. toukokuuta 1883 Helsinki) oli suomalainen senaattori ja Viipurin hovioikeuden presidentti.
Gaddin vanhemmat olivat laamanni Karl Kristian Gadd (1764–1817) ja Juliana Lovisa Burtz. Hän kävi pääsi ylioppilaaksi 1814 ja suoritti Turun akatemiassa tuomarintutkinnon 1817. Gadd sai varatuomarin arvon 1821.
Gadd oli Turun hovioikeudessa ylimääräisenä notaarina 1820–1822, kanslistina 1822–1827, kirjaajana 1827–1829 ja ylimääräisenä viskaalina 1829–1831. Hän oli Turun kunnallispormestarina 1831–1833 ja toimi sitten Turun hovioikeudessa asessorina 1833–1849 ja hovioikeudenneuvoksena 1849–1856. Gadd sai hovioikeudenneuvoksen arvonimen 1839. Gadd oli Suomen senaatin oikeusosaston jäsenenä 1856 ja hän toimi senaatin prokuraattorina 1856–1863. Viipurin hovioikeuden presidenttinä Gadd oli 1863–1868.
Gadd omisti 1840–1846 vanhemmiltaan perimänsä Härkälän kartanon Somerolla.
Gadd oli naimisissa vuodesta 1839 Lovisa Fredrika Tammelanderin kanssa.
Cincinnati Bengals

| Cincinnati Bengals |
| --- | --- |

Perustettu:  1968
Kotikenttä:  Nippert Stadium (1968–69)  Riverfront Stadium (1970–1999)  Paul Brown Stadium (2000–)
– kaupunki:  Cincinnati, Ohio
Maskotti:  Who Dey
Värit:  Musta, oranssi ja valkoinen
Omistaja:  Mike Brown
Päävalmentaja:  Zac Taylor
Saavutukset
Liigamestaruudet:  0
Konferenssin mestaruudet:  3   AFC: 1981, 1988, 2021
Divisioonan mestaruudet:  11   AFC Central: 1970, 1973, 1981, 1988, 1990  AFC North: 2005, 2009, 2013, 2015, 2021, 2022
Liigahistoria
Ennen NFL:ää:  American Football League (1968–69) AFL West (1968–69)
NFL aloitusvuosi:  1970
Divisioonahistoria:  American Football Conference (1970–) AFC Central (1970–2001)  AFC North (2002–)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cincinnati Bengals on amerikkalaista jalkapalloa pelaava joukkue NFL:ssä. Joukkueen kotipaikka on Cincinnati, Ohio. Cincinnati Bengals on yksi AFC:n pohjoisen divisioonan (AFC North) jäsenjoukkueista. Vuodesta 2000 lähtien Bengals on pelannut kotiottelunsa perustajansa mukaan nimetyllä Paul Brown Stadiumilla.
Parhaimmillaan Bengals on onnistunut voittamaan oman konferenssinsa kolmeen otteeseen, vuosina 1981, 1988 ja 2021. Näin vuosina seura pääsi myös pelaamaan NFL:n mestaruudesta finaalitapahtuma Super Bowliin.
Kalsan kirkko

| Kalsan kirkko Karlsøy kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2002.
Sijainti:  Kalsa, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1854
Suunnittelija:  Hans Ditlev Franciscus Linstow
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  570
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalsan kirkko (norj. Karlsøy kirke) on Kalsan kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1854.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalsan kirkko Wikimedia Commonsissa
Kangasalan jäähalli

| Kangasalan jäähalli |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Finnentie 38, 36200 Kangasala
Kenttä:  jää
Katsojakapasiteetti
 1000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kangasalan jäähalli on Kangasalla sijaitseva jäähalli, jonka yleisökapasiteetti on 1 000. Hallia käyttävät pääasiassa Kisa-Eaglesin juniorit, Eaglesin miesten edustus, harrastejoukkueet ja KaVon edustus. Halli rakennettiin vuonna 1996. Vuonna 2020 alettiin rakentamaan hallin viereen toista kaukaloa, joka valmistui vuonna 2021. Halli on pääasiassa Tapparan, Ilveksen ja Kisa-Eaglesin junioreiden käytössä.
Chathamin telakka

Chathamin historiallista telakkaa joelta kuvattuna.
Chathamin telakka (engl. Chatham Dockyard) sijaitsee Medwayjoen varrella Kentissä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kaksi kolmannesta siitä on Gillinghamin ja vain kolmannes Chathamin alueella. Telakka perustettiin uskonpuhdistuksen aikana, kun Englannin suhteet katolisiin maihin heikkenivät ja maan puolustuskykyä piti parantaa. Toiminta-aikanaan telakalta valmistui kuninkaalliselle laivastolle yli 500 alusta, ja se oli laivanrakennuksen, teollisen ja arkkitehtuuriteknologian huipulla. Telakan kulta-aikana sen palveluksessa oli 10 000 ammattitaitoista puuseppää ja se käsitti 1,6 neliökilometrin alueen.
Telakka suljettiin 1984, ja siihen kuulunut 34 hehtaarin Georgian telakka on Chatham Historic Dockyard Trustin ylläpitämänä ulkoilmamuseona.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chathamin telakka Wikimedia Commonsissa
Carl Pelo

Carl Johan Pelo (30. huhtikuuta 1895 Alaveteli – 4. joulukuuta 1958 Helsinki) oli Suomen puolustusvoimien kapteeni ja asesuunnittelija.
Pelo osallistui vapaussodassa Vöyrin kaartin mukana muun muassa Tampereen valtaukseen ja ylennettiin vänrikiksi. Suoritettuaan Kadettikoulun kurssin hän jäi palvelukseen Karjalan Kaartinrykmenttiin ja toimi siellä mm. komppanian päällikkönä aina vuoteen 1926 asti. Tämän jälkeen han siirtyi aseteollisuuteen valmistuttuaan insinööriksi, työskennellen mm. SAKOlla 1930-luvun alussa. Pelo suunnitteli runsaasti omia aseitaan, mutta ne eivät päässeet tuotantoon. Pelo ei osannut noudattaa ns. virkatietä vaan otti yhteyttä Puolustusministeriön ylinpään johtoon aina Mannerheimia myöten ja onnistui näin suututtamaan esimiehensä.
Pelo syytti Aimo Lahden ja Arvo Salorannan käyttäneen Lahti-Saloranta M/26 pikakiväärissä hänen P-25 pikakiväärissään olevia keksintöjään, mutta hävisi oikeudessa tapauksen.
Pelo pantentoi myöhemmin M54 nimellä tunnetun kiväärinsä alunperin jo vuonna 1931. Hän esitteli asetta Presidentti P. E. Svinhufvudille, Mannerheimille, ja puolustusministeri Arvi Oksalalle vuonna 1933.  Tämä prototyyppi oli 7,92x 57 mm kaliiperille, mutta ruotsalaisille esitelty 6,5x 55 mm. Hän yritti myydä asettaan myös Norjaan, mutta Norjan puolustusvoimat eivät olleet kiinnostuneet edes testaamaan asetta.
Ennen talvisotaa Puolustusvoimat ei nähnyt pikakiväärejä tarpeellisena, mutta neuvostoliittolaiset AVS-36, SVT-38 ja SVT-40 vakuuttivat tarpeen niille. Suomessa ei kuitenkaan ollut mahdollisuuksia alkaa valmistaa uusia asemalleja vähäisen tuotantokapasiteetin vuoksi. Pikakivääri Pelo pääsi testeihin lopulta vasta 1954. Suomen puolustusvoimat testasi asetta 7,62x54R kaliiperille ja Ruotsin puolustusvoimat 6,5x55 mm. Kumpikaan ei ottanut asetta käyttöön, koska aika oli ajanut sen ohi.
Pelo suunnitteli myös konepistoolin jota yritti saada kaupattua puolustusvoimille. Asetta testattiin 1956, mutta Puolustusvoimat ei kuitenkaan ollut kiinnostunut uusista konepistooleista. Puolustusvoimat nimittäin vaihtoi 1950-luvulla lopulla Interarms-yhtiön kanssa erän vanhentuneita aseita ja sotasaalisaseita 75 000 kappaleen erään Stenejä, joten Suomella oli riittävästi konepistooleja.
Suomen Puolustusvoimat oli myös jo päättänyt siirtyä 7,62x39 mm kaliiperiin, josta järjestettiin kilpailu jonka lopulta voitti kotimainen RK 60.
| Aseen nimi | Tyyppi | Valmistaja | Valmistusmaa | Valmistusvuodet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P-25 | pikakivääri |  | Suomi | 1925 |
| P-28 | pikakivääri |  | Suomi | 1928 |
| Carl Pelo M 1954 | pikakivääri | Valtion Kivääritehdas | Suomi | 1931-1954 |
| Pelo-konepistooli | konepistooli | SAKO | Suomi | 1956 |
Iso-Karvia

| Iso-Karvia |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°52′58″N, 24°25′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  Holioja 
Järvinumero:  35.756.1.044
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,3 m  
Rantaviiva:  5,924 km  
Pinta-ala:  62,426 ha  
Suurin syvyys:  23 m  
Valuma-alue:  2 km²  
Saaria:  4 
 fiIso-Karvia 
Iso-Karvia  on Pirkanmaalla Juupajoella Lylystä 2,5 kilometriä länteen Ruoveden kunnanrajan tuntumassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 62 hehtaaria, ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi on pitkän muotoinen ja sen eteläpää päättyy Karvianlahteen. Järvi sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painanteessa. Mäkien jyrkät rinteet tekevät pohjoispuoliskon rannoista melko jyrkkiäkin. Niemennenä on itärannalla sijaitseva korkea mäki, jolla on lähes 40 metriä korkeutta. Vastarannalla laskeutuvat järveen Loukasvuoren rinteet, jotka ovat 30 metriä korkeat. Vuoren huippu sijaitsee kauempana ja se yltää yli 45 metriä järveä korkeammalle. Järven eteläpäässä kohoavat hieman kauempana Paltanmäki ja Hallamäki. Järvellä on kartan mukaan neljä tai viisi saarta , joista suurimman nimi on Saarikallio. Saaret sijaitsevat rannan tuntumassa ja Saarikallio sijaitsee järven keskivaiheilla sen itärannan tuntumassa. Järven rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaastoa. Sen haja-asutus muodostuu yhdestä taloudesta, joka on entinen maatila. Muut rakennukset ovat rannoilla sijaitsevia vapaa-ajan asuntoja. Niitä on 34 ja niille tulee tiet yhdystieltä 14293.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1972, 1977, 1994 ja 1995. Koska Iso-Karvia on Lylyjärvien valuma-alueen latvajärviä, on sen valuma-alue pieni ja sen vesi vahtuu hitaasti. Valuma-alueella on kuitenkin pinta-alana vain vähän metsämaata ja siksi vesi on väritöntä ja kirkasta. Vesi on hapanta, sillä veden happamuustaso vaihtelee pH 5,8–6,0, mutta toisaalta veden puskurikyky happamoitumista vastaan on kohtuullinen. Järven happitilanne on erittäin hyvä eikä lämpötilakerrostumisen aikana esiinny alusvedessäkään happivajetta. Veden ravinnetasot ovat karun järven tasolla. Kokonaisfosforipitoisuus on ollut vain 6 mikrogrammaa litrassa eli hyvin alhainen. Levämäärät ovat olleet pienet ja veden näkösyvyys on välillä jopa 5 metriä. Järven virkistyskelpoisuus ja samalla vedenlaatu ovat erinomaiset.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy. Järven laskuoja Holioja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee 1,5 kilometrin päässä Yli-Lylyjärveen. Ojalle tulee matkalla pudotusta 20,8 metriä.
Historiaa

Vuoden 1964 peruskartassa järveä kutsuttiin vielä nimellä ”Karvianjärvi”, mutta se muuttui kartoissa vuodesta 1979 alkaen Iso-Karviaksi. Samoin oli järven laskuoja aluksi ”Myllyoja”, mutta se on nykyään nimeltään Holioja. Vuoden 1954 kartassa on järven pohjoispäässä maatila ja sen eteläpäässä kaksi maatilaa. Laskuojan varrella on kartassa kaksi maatilaa lisää, joten laskuojan ympärillä olevat pellot jakautuvat jollakin tavalla niiden kesken.
Kalsidioli

| Kalsidioli |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  19356-17-3
PubChem CID:  5283731
SMILES:  C[C@H](CCCC(C)(C)O)[C@H]1CC[C@@H]\2[C@@]1(CCC/C2=C\C=C/3\C[C@H](CCC3=C)O)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C27H44O2
Moolimassa:  400,6426 g/mol
Kalsidioli eli 25-hydroksikolekalsiferoli (lyhennetään 25(OH)D) on aktiivisen D-vitamiinin esiaste. Sen kemiallinen kaava on C27H44O2 ja moolimassa 400,6426 g/mol.
Maksa muodostaa kalsidiolia kolekalsiferolista eli D3-vitamiinista. Osa kalsidiolista muuttuu elimistössä kalsitrioliksi, joka on varsinainen hormonaalisesti aktiivinen D-vitamiinin aineenvaihduntamuoto.
Elimistön D-vitamiinitilannetta määritettäessä mitataan nimenomaan seerumin kalsidiolipitoisuutta, joka antaa parhaan käsityksen D-vitamiinivarastosta. Kalsidiolilla voidaan hoitaa riisitautia ja osteomalasiaa.
Aiheesta muualla

Viinamäki, Osmo: D-vitamiini: Puutteellisesti ymmärretty, turhaan pelätty (arkistoitu). (Kappale 'Saanti ja metabolia') 27.8.2008.
PubChem: Calcifidiol (englanniksi)
DrugBank: Calcidiol (englanniksi)
Human Metabolome Database: Calcidiol (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Calcifediol (englanniksi)
Camargo

Camargo voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Camargo, kaupunki Cantabriassa Espanjassa
Camargo, kaupunki Boliviassa
Camargo, kaupunki Brasiliassa
Camargo, kaupunki Meksikossa
Henkilöitä

Alberto Lleras Camargo (1906–1990), Kolumbian presidentti 1958–1962
Alex Camargo, brasilialainen laulaja ja basisti, Krisiun-yhtyeen jäsen
Antonio Ignacio Camargo (1895–1961), venezuelalainen katolinen piispa
Christian Camargo (s. 1971), yhdysvaltalainen näyttelijä
Hebe Camargo (1929–2012), brasilialainen juontaja, laulaja ja näyttelijä
Joel Camargo (1946–2014), brasilialainen jalkapalloilija
Marie Camargo (1710–1770), ranskalainen balettitanssija
Maurício Grotto de Camargo (s. 1957), brasilialainen katolinen arkkipiispa
Wanessa Camargo (s. 1982), brasilialainen poplaulaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Camargo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Námestovo

| Námestovo |
| --- | --- |
 Hviezdoslavin aukio Námestovossa
 lippu:  vaakuna
 Námestovo
Valtio:  Slovakia
Alue:  Žilinan alue
Piiri:  Námestovon piiri
Ensimmäinen maininta:  1557
Hallinto:  
 – Pormestari:  Ján Kadera
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  44 474 km²
Korkeus:  614 m
Väkiluku (2018):  7 827
 – Väestötiheys:  180 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  029 01
Rekisterikilpi:  NO
 
 www.namestovo.sk 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Námestovo (unk. Námesztó; puol. Namiestów) on pieni kaupunki Pohjois-Slovakiassa. Se on Žilinan alueeseen kuuluvan Námestovon piirin hallintokeskus ja suurin kaupunki. Vuonna 2018 kaupungin väkiluku oli 7 827.
Etymologia

Námestovon nimi on johdettu "edustajaa" tai "varajäsentä" merkitsevästä sanasta námesta (vrt. nykyslovakin námestník ja nykytšekin náměstek), mikä viittaa kaupungissa asuneisiin valakkeihin. Sen on esitetty juontuvan myös henkilönnimestä Namest, mikä ei kuitenkaan ole yhtä todennäköistä.
Maantiede

Námestovo sijaitsee Oravan tekojärven länsirannalla lähellä Puolan rajaa, noin 15 kilometrin päässä Tvrdošínista ja 30 kilometrin päässä Dolný Kubínista.
Historia

Ensimmäinen maininta Námestovosta on 1500-luvulta, jolloin alue asutettiin laajemmin. Kaupunki kasvoi nopeasti, koska se sijaitsi suotuisalla paikalla Puolaan johtavan kauppareitin varrella. Toisen maailmansodan lopulla kaupunki paloi. Oravan tekojärven rakentaminen vaikutti huomattavasti kaupungin elämään, sillä kaksi kolmannesta siitä jäi veden alle. Teollisuuden kasvu ja sitä seurannut asuntojen rakentaminen kasvattivat kaupunkia 1970-luvulla entisestään.
Väestö

Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan Námestovossa oli 8 135 asukasta, joista 98,65 prosenttia oli slovakkeja ja 0,65 prosenttia tšekkejä. Asukkaista 92,12 prosenttia oli roomalaiskatolisia, 4,95 prosenttia uskonnottomia ja 0,84 prosenttia luterilaisia.
Kuvia

Auringonlasku Oravan patojärven yläpuolella
Námestovo talvella
Námestovo syksyllä
Tunnettuja námestovolaisia

Jozef Kabaň
Dušan Tittel
Anton Bernolák
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Námestovo
Käännös suomeksi
Kalpeajuurekas

| Kalpeajuurekas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Omphalotaceae
Suku::  Juurekkaat Gymnopus
Laji::  dryophilus
Kaksiosainen nimi
 Gymnopus dryophilus  (Bull.) Murrill 
Katso myös
   Kalpeajuurekas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalpeajuurekas (Gymnopus dryophilus, syn. Collybia dryophila) on laakea kellanruskea tai vanhemmiten vaalealakkinen juurekaslaji. Sen heltat ovat valkoiset tai vanhemmiten vaalean puunväriset. Jalka on kellanruskea. Se kasvaa yleisenä metsissä sammalen seassa alkukesästä saakka.
Aiheesta muualla

Laji.fi: kalpeajuurekas (Gymnopus dryophilus)
Gymnopus dryophilus, kalpeajuurekas @ Natural Fungi in Finland
Jörg Roßkopf

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jörg Roßkopf kesäkuussa 2012.  |  Jörg Roßkopf kesäkuussa 2012.  |  Jörg Roßkopf kesäkuussa 2012.  |  |
Maa:   Saksa
Miesten pöytätennis
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 | nelinpeli |  |
|  Pronssia | Atlanta 1996 | kaksinpeli |  |
Jörg Roßkopf (s. 22. toukokuuta 1969 Dieburg) on saksalainen entinen pöytätennispelaaja, olympiamitalisti.
Roßkopf saavutti vuonna 1989 maailmanmestaruuden nelinpelistä parinsa Steffen Fetznerin kanssa. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän saavutti hopeaa nelinpelistä niin ikään Fetznerin parina. Samana vuonna hän saavutti myös kaksinpelin Euroopan mestaruuden Stuttgartissa. Atlantan olympialaisissa 1996 hän saavutti pronssia kaksinpelistä. 1998 hän voitti kaksinpelin maailmancupissa ja Euroopan mestaruuden nelinpelissä Eindhovenissa.
Lontoon olympialaisissa Roßkopf valmensi Saksan joukkueen olympiapronssiin.
Jörg Reber

Jörg Reber EHC Bielin ja La Chaux-de-Fondsin välisessä ottelussa joulukuussa 2007.
Jörg Reber (s. 6. toukokuuta 1974 Grosshöchstetten, Sveitsi) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Kaudella 2011–2012 hän pelaa Sveitsin NLA-liigan SCL Tigersissa. Pituudeltaan Reber on 170 senttimetriä.
Reber esiintyy ensimmäisen kerran aikuisten maajoukkueessa 36-vuotiaana joulukuussa 2010, jolloin hän osallistuu Sveitsin jääkiekkomaajoukkueen mukana neljän maan väliseen turnaukseen. Kaksikymmentävuotiaiden MM-kisoihin Reber osallistui vuonna 1994.
Kalkyyli

Kalkyyli on yksinkertaisimmillaan aksioomista ja syntaktisista päättelysäännöistä muodostuva merkkijonoihin liittyvä formaali systeemi.[lähde? ] Aksioomat ja päättelysäännöt (tai laskusäännöt) esittävät, mitä kalkyylissä voidaan päätellä, eli ne esittävät sen, kuinka mielivaltaista lausetta on lupa käsitellä.[lähde? ]
Yleensä vaaditaan, etteivät päättelysäännöt saa olla liian monimutkaisia ollakseen periaatteessa ihmisen käytettävissä.[lähde? ] Tämän ajatellaan usein tarkoittavan sitä, että päättelysääntöjä voi olla vain äärellinen määrä, ja että on oltava mekaanisesti ratkaistavissa, milloin sääntöä on sovellettu oikein, milloin väärin. [lähde? ]
Esimerkki kalkyylistä

Määritellään yksinkertainen kalkyyli:
Määritelmä. Merkki. Symbolit "U" ja "I" ovat merkkejä.
Määritelmä. Merkkijonon induktiivinen määritelmä.
Jos x on merkki, niin x on merkkijono.
Jos x ja y ovat merkkijonoja, niin jono xy on merkkijono.
Kaikki merkkijonot saadaan ehdoilla 1–2.
Aksiooma. "I" voidaan päätellä.
Päättelysääntö 1. Jos x voidaan päätellä, niin se merkkijono, joka muodostuu liittämällä yhteen "U", x ja "U" tässä järjestyksessä, voidaan päätellä.
Päättelysääntö 2. Jos x voidaan päätellä, niin se merkkijono, joka muodostuu liittämällä yhteen x ja "I" tässä järjestyksessä, voidaan päätellä.
Yllä olevat säännöt ovat hiukan monimutkaiset siksi, että ne huomioivat muuttujan ja merkin nimen välisen eron.[lähde? ] Esimerkiksi päättelysääntöjen käytöstä voimme todeta, että koska "I" voidaan päätellä, voidaan "UIU" päätellä. Tällä perustella myös "UIUI" voidaan päätellä säännön 2 nojalla.[lähde? ]
Kalkyyli ja ristiriitaisuus

Väite kalkyylin ristiriidattomuudesta ymmärretään usein väitteenä, että kaikkia mahdollisia merkkijonoja ei voida johtaa.[lähde? ]Semanttinen perustelu tälle on, että ristiriidasta seuraa jokaisen lauseen totuus, ja toisaalta jotta kalkyylin päättelysysteemi olisi mielekäs, on sen tuotettava tosia lauseita jos aksioomat ovat tosia.[lähde? ] Yllä oleva kalkyyli on tässä mielessä ristiriidaton, koska merkkijonoa "UI" ei voida johtaa aksioomasta eikä päättelysääntöjen avulla muodostetuista merkkijonoista.[lähde? ]
Jos kalkyyli sisältäisi symbolin negaatiolle (ks. predikaattilogiikka), voitaisiin täsmentää yllä käytettyä syntaktista ristiriidan käsitettä.[lähde? ] Tällöin sanoisimme, että jos lause ja sen negaatio ovat pääteltävissä kalkyylissä, on se ristiriitainen.[lähde? ] Jos vielä antaisimme semanttisen teorian kalkyylille, voisimme ottaa käyttöön semanttisen ristiriidan käsityksen, jonka mukaan kalkyyli on ristiriitainen jos se sisältää lauseen joka on sekä tosi ja epätosi.[lähde? ]
Jörg Pfeifer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jörg Pfeifer vuonna 1978. |  Jörg Pfeifer vuonna 1978. |  Jörg Pfeifer vuonna 1978. |  |
Maa:   Itä-Saksa
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Montreal 1976 | 4 × 100 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1971 | 200 m |  |
Jörg Pfeifer (s. 19. maaliskuuta 1952 Merseburg, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää ja seuratasolla SV Hallea.
Pfeifer sijoittui 1970 Pariisin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 100 metrin juoksussa viidenneksi ja 200 metrillä neljänneksi. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 hän saavutti 200 metrillä pronssia ajalla 20,73. Montrealin olympialaisissa 1976 hän juoksi toisen osuuden Itä-Saksan hopeajoukkueessa 4 × 100 metrin viestissä.
Pfeifer juoksi 200 metrin sisäratojen maailmanennätyksen 21,10 vuonna 1976. Hän voitti DDR:n mestaruuden 200 metrillä 1971. Hänen ennätyksensä 100 metrillä on 10,49 (Dresden 1973; käsiaika 10,2 Leipzig 1971) ja 200 metrillä 20,60 (Potsdam 1974).
Pfeifer valmistui peruskoulunopettajaksi ja toimi valmennustehtävissä SV Dynamo Halle-Neustadtissa.
Carl P. Jensen

| Carl P>  Jensen.Tanskan Grönlanti-ministeri |
| --- | --- |
 Jens Otto Kragin II hallitus 26. syyskuuta 1964 – 2. helmikuuta 1968  
Edeltäjä:  Mikael Gam
Seuraaja:  A. C. Normann
Tanskan asuntoministeri
 Viggo Kampmannin I ja II sekä Jens Otto Kragin I hallitus 31. maaliskuuta 1960 – 26. syyskuuta 1964  
Edeltäjä:  Kaj Bundvad
Seuraaja:  Kaj Andresen
Kansankäräjäedustaja
 1953–1971  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Carl Peter Jensen
Syntynyt: 3. tammikuuta 1906 Kööpenhamina, Tanska
Kuollut: 20. elokuuta 1987 (81 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Carl Peter Jensen (3. tammikuuta 1906 Kööpenhamina – 20. elokuuta 1987) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1953–1971 ja toimi Tanskan asuntoministerinä 1960–1964 sekä Grönlanti-ministerinä 1964–1968.
Aiheesta muualla

Carl P. Jensen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Cincinnati Stingers

| Cincinnati Stingers |
| --- | --- |

Perustettu:  1975
Lakkautettu:  1979
Kaupunki:   Cincinnati, Ohio
Kotiareena:  Riverfront Coliseum
Sarja:  World Hockey Association (WHA)
Divisioona:  Itäinen (1975–1977)
Värit:  keltainen, musta          
Media:  WXIX-TV WKRC
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Cincinnati Stingers oli yhdysvaltalainen ammattilaistason jääkiekkojoukkue, joka pelasi entisessä World Hockey Association (WHA) -liigassa. Joukkue perustettiin vuonna 1975 ja sen kotikaupunki oli Cincinnati Ohion osavaltiossa.
Stingers pelasi WHA:ssa neljä kautta. Sen parhaiksi saavutuksiksi jäi selviäminen pudotuspeleihin kausilla 1976–1977 ja 1978–1979, joissa molemmissa se hävisi puolivälierissä. Joukkueessa aloittelivat ammattilaisuraansa Mark Messier ja Mike Gartner, jotka myöhemmin pelasivat maineikkaat urat NHL:ssä. Joukkueen paras pistemies sen historiassa oli Rick Dudley, joka teki 270 ottelussa 277 tehopistettä.
Kun WHA lopetti toimintansa kauden 1978–1979 päätteeksi, Stingersiä ja Birmingham Bullsia ei otettu mukaan WHA:n fuusioitua NHL:n kanssa. Kaudeksi 1979–1980 Stingers meni pelaamaan Central Hockey Leagueen, mutta lopetti toimintansa kesken kauden 33 ottelun jälkeen.