stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Krimin kaanikunta
Osmanien valtakunnan vasalliksi

Vuonna 1475 Meñli I Giray pyysi Osmanien valtakunnalta tukea, sillä hän kiisteli sukulaistensa kanssa Krimin kaanikunnan valtaistuimen perimisestä. Turkkilaiset valtasivat Krimin niemimaan kaakkoisosassa olleen Kaffan, sekä Donin suussa olevan Azovin, sekä muita alueen venetsialaissiirtokuntia. He asettuivat tukemaan Meñliä, mutta vaativat tämän tunnustavan alamaisuutta Osmanien valtakunnalle. Meñli myöntyi ja Krimistä tuli Osmanien valtakunnan vasalli ja liittolainen.
Armeija

Kaanikunnan armeija oli menestynein Tšingis-kaanin ja hänen jälkeläistensä luoman mongolivaltakunnan seuraajavaltioiden armeijoista. Se voitti useimmat taistelunsa 1500-luvulle asti, jolloin hakapyssyt, varhaiset musketit ja kanuunat alkoivat yleistyä taistelukentillä Itä-Euroopassa, Lähi-idässä ja Aasian länsiosissa. Senkin jälkeen se pysyi pitkään varteenotettavana sotilasmahtina. Sen sotilaat olivat tyypillisesti taitavia ratsastajia, jonka vuoksi sen armeija oli kykenevä järjestämään pitkien matkojen sotaretkiä. Kaanikunta kävi omia sotiaan pitkään Moskovan Venäjää vastaan, ja onnistui muun muassa valtaamaan Moskovan vuonna 1572 kaani Nevlet Girayn johdolla Iivana IV:n ollessa Moskovan tsaarina ja taikauskoa levittäneen tohtori Eliseus Bomeliuksen ollessa hänen henkilääkärinään, samanaikaisesti paljon huomiota herättäneen Kassiopeian tähdistön supernovan kanssa, joskin Iivanan joukot löivät kuitenkin tataarit heinäkuussa ankarien taistelujen jälkeen. Osmanien liittolaisena Krimin tataarit sotivat muun muassa Ukrainassa, Kaukasuksella ja Persiassa.
Kaanikunnan loppu

Kaanikunta lakkasi olemasta kun se liitettiin Venäjän keisarikuntaan Katariina Suuren aikana 1783, ja Krimistä muodostettiin ensin Taurian oblasti ja vuodesta 1802 alkaen Taurian kuvernementti.
Krimin kaanikunnan ja lähialueiden kartta vuonna 1550.
Hansarayn palatsi ja moskeija Bahtšisaraissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krimin kaanikunta Wikimedia Commonsissa
Kromosomimutaatio

Kromosomimutaatiotyypit
Kromosomimutaatio on kromosomin rakenteen muutos. Kaikki kromosomimutaatiot edellyttävät kromosominmurtumaa eli kromosomin rakenteen katkeamista.
Kromosomimutaation tyypit:
Häviämä (deleetio), jossa kromosomista häviää jokin osa
Kahdentuma (duplikaatio), jossa kromosomiin liittyy toinen samanlainen osa toisesta kromosomista
Kääntymä (inversio), jossa kromosomin geenien järjestys muuttuu käänteiseksi tietyssä kromosomin osassa
Liittymä (insertio), jossa kromosomiin liittyy jokin toisen kromosomin osa tai osia muualta samasta kromosomista
Siirtymä (translokaatio), jossa kaksi erilaista kromosomia vaihtavat osia
Heteroosi

Heteroosi (risteytyselinvoima) on heterotsygoottisilla yksilöllä toisinaan ilmenevä parempi elinvoimaisuus. Se johtuu yksilön suotuisasta geeniyhdistelmästä. Monet yksilön kannalta edulliset alleelit dominoivat tällöin haitallisempia, resessiivisiksi jääviä alleeleja ja haitalliset ominaisuudet peittyvät (positiivinen epistasia).
Merkitys tuotannon tehostamisessa

Yhdysvalloissa kehitetty hybridimaissi on heteroosin hyväksikäytön vanhimpia ja laajimpia sovelluksia. Maissin heterotsygoottisuus mahdollisimman monen geenin osalta varmistetaan kaksoisristeytyksellä. Suomessa vastaavanlaista menetelmää on käytetty muun muassa sokerijuurikkaan viljelyssä.
Eläimiinkin perustuvaa tuotantoa voidaan tehostaa heteroosilla. Suomessa näin tehdään yleisesti muun muassa kanojen lihan- ja munantuotannossa. Jalostuskanaloissa selvitetään parhaat risteytykset ja tuotetaan niiden poikaset. Poikaset myydään kanankasvattajille. Hybridikanat tuottavat enemmän munia (n. 10 %) ja kasvavat isommiksi kuin kanat, joihin heteroosia ei sovelleta.
Heteroosi ei ole pysyvää jalostusta, sillä sen vaikutus heikkenee seuraavissa sukupolvissa. Myönteisten alleeliparien määrä vähenee, sillä alleelit yhdistyvät sattumanvaraisesti ja homotsygoottien määrä lisääntyy.
Heteroosia hyödyntämällä saadaan suurempia kananmunia.
Kromikarbidi

| Kromikarbidi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  12012-35-0
PubChem CID:  3650773 ja 6099924
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Cr3C2
Moolimassa:  184,02
Ulkomuoto:  Harmaa kiteinen aine
Sulamispiste:  1895 °C
Tiheys:  6,68 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Kromikarbidi (Cr3C2) on kromi- ja karbidi-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään kovametallien valmistukseen ja pinnoitteena.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa kromikarbidi on harmaata kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on ortorombinen. Aine hajoaa kuumennettaessa hieman yli sen sulamispisteen, noin 1 900 °C:n lämpötilaan. Kromikarbidi ei liukene veteen, mutta liukenee kuumiin hapettaviin happoihin.
Kromikarbidia valmistetaan kuumentamalla kromi(III)oksidia ja hiiltä 1 600 °C:n lämpötilaan vedyn läsnä ollessa.
Kromikarbidia lisätään krominikkeliseoksiin parantamaan kovuutta ja korroosionkestävyyttä, työkaluejn terien pinnoittamiseen ja hitsauselektrodien valmistamiseen.
Kronia

| Kronia> Κρόνια |
| --- | --- |
Tyyppi:  uskonnollinen juhla Kronoksen kunniaksi
Päivämäärä:  Hekatombaion 12. (heinä-elokuu)
Järjestämistiheys:  vuosittain
Paikkakunta:  Ateena, Attika, Kreikka
Kronia (m.kreik. Κρόνια, lat. Cronia) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Kronokselle. Sitä vietettiin Hekatombaion-kuun 12. päivä eli nykyisen heinä-elokuun aikoihin, ja siitä oli peräisin kuukauden varhaisempi nimi Kronion.
Ateenalaisen perinteen mukaan Zeuksen isän Kronoksen kultin kaupungissa aloitti Kekrops. Kronoksella ja Rhealla oli yhteinen temppeli Kronoksen ja Rhean temppeli, joka sijaitsi lähellä Olympoksen Zeuksen temppeliä. Kronia-juhla oli viljakauden sadonkorjuujuhla. Isännät ja orjat viettivät sitä aterioimalla yhdessä.
Kronia-juhla tunnetaan myös muun muassa Rhodokselta, jossa Kronos yhdistettiin mahdollisesti foinikialaiseen Moolokiin. Roomassa Saturnalia vastasi monin tavoin Kroniaa.
Irma Heydemann

Irma Katariina Heydemann (o.s. Nikkola, s. 23. maaliskuuta 1936 Helsinki) on suomalainen päätoimittaja ja valtiotieteen maisteri (1963). Hän työskenteli lentoemäntänä vuoteen 1962 ja aloitti toimittajan työt vuonna 1966. Suomen Kuvalehdessä hän oli toimittajana vuosina 1969–1972 ja toimituspäällikkönä 1972–1975. Kotiliedessä hän oli toinen päätoimittaja vuosina 1975–1978 ja päätoimittajana Kotilääkärissä 1979–1991. Irma Heydemann on julkaissut teokset Avioero (Tuula Koskenniemen kanssa, 1971), Arvo Ylppö: Ihmisen ääni (toim. 1979) ja Suomen lapsen pitkä marssi (1980). Hän sai Aikakauslehtien liiton palkinnon vuoden tiedejutusta vuonna 1969.
Krokotiilimies (elokuva)

| Krokotiilimies> ”Crocodile” Dundee |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Peter Fairman
Käsikirjoittaja:  John Cornell Ken Shadie Paul Hogan
Tuottaja:  John Cornell
Säveltäjä:  Peter Best
Kuvaaja:  Russell Boyd
Leikkaaja:  David Stiven
Pääosat:  Paul Hogan Linda Kozlowski
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Australia
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures
Ensi-ilta:   24. huhtikuuta 1986  26. syyskuuta 1986  20. helmikuuta 1987
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  $8.16 miljoonaa dollaria
Tuotto:  $328 203 506 dollaria
Seuraaja:  Crocodile Dundee II – krokotiilimies
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Krokotiilimies (”Crocodile” Dundee) on vuonna 1986 valmistunut komediaelokuva, jonka pääosaa näyttelee australialainen Paul Hogan. Elokuvalle on tehty kaksi jatko-osaa, Crocodile Dundee II – krokotiilimies (1988) ja Crocodile Dundee Los Angelesissa (2001). Elokuva kertoo Mick ”Crocodile” Dundeesta, joka on australialainen krokotiilinmetsästäjä.
Tarina

Rento australialainen seikkailija saa tehtäväkseen esitellä amerikkalaiselle naistoimittajalle maansa takamaita. He rakastuvat, ja nainen kutsuu Dundeen vastavierailulle New Yorkiin.
Menestys

Elokuva on tuottanut yhteensä 360 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Paul Hogan voitti roolistaan Golden Globe -palkinnon parhaasta miespääosasta komedia- tai musikaalielokuvassa, ja elokuva oli Oscar-ehdokkaana parhaasta alkuperäiskäsikirjoituksesta.
Video-oppaassa vuodelta 1995 Esko Rautakorpi antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle neljä tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”erinomainen” tai ”lajivalio”. Hän kuvaili Krokotiilimiestä Tarzan-elokuvien inspiroimaksi vanhanaikaiseksi peruskomediaksi.
Ulises Heureaux

| Ulises Heureaux |
| --- | --- |
 Ulises Heureaux
Dominikaanisen tasavallan presidentti
 1882–1884  
Dominikaanisen tasavallan presidentti
 1888–1889  
Dominikaanisen tasavallan presidentti
 1889–1899  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1845
Kuollut: 26. heinäkuuta 1899
Ulises Hilarión Heureaux Leibert (1845 – 26. heinäkuuta 1899) oli Dominikaanisen tasavallan presidentti, joka johti maataan diktaattorin tavoin. Huono taloustilanne ja opposition ahdistelu johtivat kansansuosion laskuun ja lopulta Heureaux'n salamurhaan vuonna 1899.
Elämäkerta

Heureaux syntyi Puerto Platassa Dominikaanisen tasavallan Cibaon alueella vuonna 1845. Heureaux'n isä oli haitilainen, ja hänen äitinsä oli syntynyt Saint Thomasin saarella. Myöhemmin hänen musta ihonsa erotti hänet useimmista muista vallan tavoittelijoista. 1860-luvulla hän osallistui espanjalaisvallan syösseeseen vallankumoukseen ja oli yksi tärkeimmistä Gregorio Luperónin alaisista sotilaskomentajista. Maan itsenäistyttyä Heureaux toimi useissa korkeissa hallinnollisissa viroissa, ja vuonna 1882 hänestä tuli maan presidentti. Hänen virkakautensa päättyessä vuonna 1884 Heureaux väistyi, mutta jatkoi asioiden ohjaamista kulisseista käsin. Heureaux nousi jälleen presidentiksi vuonna 1888 ja Luperón, joka oli ollut hänen kilpailijansa vaaleissa, lähti maanpakoon Puerto Ricolle.
Seuraavien 12 vuoden ajan Heureaux johti maata diktaattorin elkein. Maan perustuslakia muutettiin tukemaan hänen hallintoaan, ja poliittiset vastustajat hiljennettiin. Hänen hallintokaudellaan maan pääasiallinen vientituote muutettiin tupakasta sokeriin, ja huonot taloudelliset päätökset johtivat Yhdysvaltojen kasvavaan vaikutusvaltaan maassa. Maa velkaantui. ja monet maan kansallisista varoista päätyivät amerikkalaisten käsiin. Huono taloustilanne ja tyrannimaiset otteet johtivat myös opposition kasvuun. Heureaux salamurhattiin 26. heinäkuuta 1899 Ramón Cáceres Vásquezin johtamassa salaliitossa.
Ulises Heureaux valokuvassa vuodelta 1893.
Hesperornis

| Hesperornis |
| --- | --- |
 Hesperornis regalis
 Myöhäisliitukausi 83,5–78 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Alaluokka::  †Hesperornithes
Lahko::  †Hesperornithiformes
Heimo::  †Hesperornithidae
Suku::  †Hesperornis  Marsh, 1872
Synonyymit
 Lestornis Marsh, 1876   Coniornis Marsh, 1893   Hargeria Lucas, 1903 
Lajit
 †H. regalis Marsh, 1872  †H. crassipes Marsh, 1876  †H. gracilis Marsh, 1876  †H. altus Marsh, 1893  †H. montana Schufeldt, 1915  †H. rossicus Nesov & Yarkov, 1993  †H. bairdi Martin & Lim, 2002  †H. chowi Martin & Lim, 2002  †H. macdonaldi Martin & Lim, 2002  †H. mengeli Martin & Lim, 2002 
Katso myös
   Hesperornis Wikispeciesissä   Hesperornis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hesperornis oli myöhäisliitukaudella elänyt esihistoriallinen, kookas ja lentokyvytön merilintu. Se kasvoi jopa 1,8 metriä pitkäksi. Suvusta tunnetaan useita lajeja. Paleontologi Othniel Charles Marsh löysi ensimmäisenä Hesperorniksen fossiileita Kansasin länsiosista Yhdysvalloista vuonna 1870. Löydösten merkittävä havainto oli linnun hampaat, jotka tukivat Marshin teoriaa lintujen polveutumisesta lihaa syöneistä teropodeista.
Luokittelu

Tutkijat ovat luokitelleet Hesperorniksen lintulahkoon Hesperornithiformes. Liitukauden kerrostumista on löydetty Hesperorniksen jälkeen myös muita hampaallisia lintuja Pohjois-Amerikasta, Kiinasta ja Pohjois-Koreasta. Hampaat ovat erittäin alkeellinen piirre lintujen kehityslinjassa: kaikki hampaalliset linnut kuolivat sukupuuttoon 65 miljoonaa vuotta sitten dinosaurusten kanssa.
Elintavat

Hesperornis vietti suurimman osan elämästään oletettavasti avomerellä kelluen ja kalaparvien perässä sukellellen. Linnun virtaviivainen ruumis, pitkät koivet ja räpyläjalat olivat eduksi sukeltamisessa. Kun lintu oli saavuttanut riittävän vauhdin veden alla, se saattoi ohjata ja tasapainottaa kulkuaan siipiensä avulla. Hesperornis vaelsi mahdollisesti joko uiden tai merivirtojen mukana ajelehtien.
Linnut kerääntyivät parittelu- ja pesimäaikoina saarille sekä kivisille riutoille suurina parvina. Hennot jalat eivät jaksaneet kannatella koko painoa maalla, joten linnut etenivät ryömimällä mahallaan ja työntämällä samalla itseään koivillaan. Hesperornis oli maalla helppo saalis dinosauruksille ja pesiä ryöstelleille lentoliskoille. Linnulla oli vihollisia myös meressä: sen luita on löydetty sekä haikalojen, mosasaurien että lukuisten muiden meripetojen fossiileista.
Kronoksen ja Rhean temppeli

| Kronoksen ja Rhean temppeli |
| --- | --- |
Sijainti:  Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′06″N, 23°44′01″E
Rakennustyyppi:  kreikkalainen temppeli
Valmistumisvuosi:  n. 150 jaa.
Tyylisuunta:  doorilainen
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kronoksen ja Rhean temppeli oli Kronokselle ja Rhealle omistettu kreikkalainen temppeli Ilissos-joen varrella Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsi Olympoksen Zeuksen temppelin eteläpuolella, kaakkoon Apollon Delfinioksen temppelistä.
Temppeli oli rakennettu roomalaisella kaudella noin vuonna 150 jaa. Se liittyi läheiseen suureen Zeuksen temppeliin, joka saatettiin valmiiksi hieman aiemmin Hadrianuksen aikana, sillä Kronos ja Rhea olivat Zeuksen vanhemmat. Jo tyranni Peisistratoksen, joka aloitti Zeuksen temppelin rakennuttamisen arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa., tiedetään rakennuttaneen Ateenaan myös Kronoksen ja Rhean temppelin. Se sijaitsi mahdollisesti roomalaisaikaisen temppelin paikalla.
Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Siitä on säilynyt lähinnä sen perustukset. Temppeliin liittyi oletettavasti Kronia-juhla.
Temppeli purettiin alueen muiden rakennusten tavoin noin vuonna 258, kun keisari Valerianus rakennutti alueen poikki muurin goottien ja herulien hyökkäyksen pelossa.
Leave Me Alone

| ”Leave Me Alone” Hanna Pakarinen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Lovers
 Tuottaja(t): Teropekka Virtanen
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 03.34 Album Version 03:02 Eurovision edit
 Levy-yhtiö: SonyBMG
Hanna Pakarisen muut singlet
| ”Go Go” 2007 | ”Leave Me Alone” 2007 | ”Hard Luck Woman” 2007 |
Leave Me Alone on Hanna Pakarisen kappale Lovers-albumilta vuodelta 2007. Kappaleen ovat säveltäneet Martti Vuorinen ja Mika Huttunen, sanoittaneet Martti Vuorinen ja Hanna Pakarinen. Kappaleesta tehtiin Euroviisujen vuoksi myös musiikkivideo.
Laulaja Ilta käänsi kappaleen sanoittaja Saara Törmän kanssa muotoon ”Mee nyt vaan pois”, ja esitti suomenkielisen version Vain Elämää ohjelman 15. tuotantokaudella.
Euroviisut

Leave Me Alone oli Suomen edustuskappale vuoden 2007 Euroviisuissa.
Suomi oli suoraan mukana finaalissa edellisvuoden voiton ansiosta. Pakarisen esiintymisvuoro oli viidentenä. Leave Me Alone sijoittui lopulta 17. saatuaan yhteensä 53 pistettä. Täydet 12 pistettä antoivat Islanti ja Ruotsi.
Single

Albumilla kappaleen kesto on 3.34, mutta Euroviisujen aikarajan vuoksi se editoitiin uuteen pituuteen.
Singlestä painettiin ainakin neljä eri versiota.
Leave Me Alone (Eurovision Edit)
Tell Me What To Do (Eurovision Edit)
Leave Me Alone (Eurovision Edit)
Tell Me What To Do (Eurovision Edit)
Leave Me Alone (Eurovision Edit)
Leave Me Alone (Eurovision Edit)
Love Is Like a Song
Aiheesta muualla

Kappaleen esittely YLE:n Eurovision-sivustolla
Hanna Pakarinen
| --- | --- |
Studioalbumit:   When I Become Me  Stronger  Lovers  Love in a Million Shades  Paperimiehen tytär  Olipa kerran elämä  Synnyin, elän, kuolen 
Singlet:   ”Love Is Like a Song”  ”Heaven”  ”Fearless”  ”How Can I Miss You”  ”When I Become Me”  ”Kiss Of Life”  ”Stronger Without You”  ”Damn You”  ”Go Go”  ”Leave Me Alone”  ”Hard Luck Woman”  ”Black Ice”  ”Make Believe”  ”Shout It Out Loud”  ”Love In a Million Shades”  ”Rescue Me”  ”Paperimiehen tytär”  ”Se yksi ainoa”  ”Miehet”  ”Sydän tuli vastaan”  ”Jokapäiväinen”  ”Olipa kerran elämä”  ”Herrojen kanssa pellon laidassa”  ”Penkki, puu ja puistotie”  ”Rakkauden jälkeen”  ”Sun aika tulee vielä”  ”Vuoretkin murtuu”  ”Täydellinen myrsky”  ”Elämä on elämää” 
Musiikkivideot:   How Can I Miss You  Stronger Without You  Go Go  Leave Me Alone  Black Ice  Love In A Million Shades  Se yksi ainoa  Miehet  Jokapäiväinen 
Muuta:  Diskografia
}}
Suomen euroviisuedustuskappaleet
| --- | --- |
1960–luku:   Valoa ikkunassa  Tipi-tii  Muistojeni laulu  Laiskotellen  Aurinko laskee länteen  Playboy  Varjoon – suojaan  Kun kello käy  Kuin silloin ennen 
1970–luku:   1970  Tie uuteen päivään  Muistathan  Tom tom tom  Älä mene pois  Viulu-ukko  Pump pump  Lapponia  Anna rakkaudelle tilaisuus  Katson sineen taivaan 
1980–luku:   Huilumies  Reggae OK  Nuku pommiin  Fantasiaa  Hengaillaan  Eläköön elämä  Päivä kahden ihmisen  Sata salamaa  Nauravat silmät muistetaan  La dolce vita 
1990–luku:   Fri?  Hullu yö  Yamma Yamma  Tule luo  Bye Bye Baby  1995  Niin kaunis on taivas  1997  Aava  1999 
2000–luku:   A Little Bit  2001  Addicted to You  2003  Takes 2 to Tango  Why?  Hard Rock Hallelujah  Leave Me Alone  Missä miehet ratsastaa  Lose Control 
2010–luku:   Työlki ellää  Da Da Dam  När jag blundar  Marry Me  Something Better  Aina mun pitää  Sing It Away  Blackbird  Monsters  Look Away 
2020–luku:   Looking Back  Dark Side  Jezebel  Cha cha cha  No Rules 
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että Suomi ei osallistunut kilpailuun kyseisenä vuonna.
Hanna esittämässä Leave Me Alonea Euroviisuissa.
Hessen (D184)

| Hessen |
| --- | --- |
 Hessen

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Stülcken-Werft
Kölinlasku:  15. helmikuuta 1961
Laskettu vesille:  4. toukokuuta 1963
Palveluskäyttöön:  8. lokakuuta 1968
Poistui palveluskäytöstä:  29. maaliskuuta 1990
Loppuvaihe:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  4 050 t
Pituus:  133,7 m
Leveys:  13,4 m
Syväys:  4,8 m
Koneteho:  72 000 shp
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  284
Aseistus
Aseistus:  3 × DCN 100 mm/L55 -tykkiä 4 × Breda 40 mm/70 Mod 64 -ilmatorjuntatykkiä 4 × MM38 Exocet -merimaaliohjusta 2 x Bofors 375 mm sukellusveneentorjuntaheitintä 4 × 533 mm torpedoputkea 2 × syvyyspommikiskoa 90 × Mk17 merimiinaa
Hessen (runkonumero D184) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja myöhemmin yhdistyneen Saksan laivaston Hamburg-luokan ohjushävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Hampurista Stülcken-Werftiltä, missä köli laskettiin 15. helmikuuta 1961. Alus laskettiin vesille 4. toukokuuta 1963 ja otettiin palvelukseen 8. lokakuuta 1968.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 29. maaliskuuta 1990 ja se myytiin romutettavaksi 8. syyskuuta 1991.
Stéphane Hessel

Stéphane Hessel maaliskuussa 2010.
Stéphane Hessel (20. lokakuuta 1917 Berliini, Saksa – 27. helmikuuta 2013) oli saksalaissyntyinen ranskalainen diplomaatti.
Hesselin vanhemmat olivat kääntäjä ja kirjailija Franz Hessel sekä Helen Grund, joiden elämän pohjalta Henri-Pierre Roché kirjoitti romaanin Jules ja Jim (1953) ja François Truffaut ohjasi siitä elokuvan Jules ja Jim (1962).
Perhe muutti Saksasta Ranskaan 1924. Hänen lisäkseen perheeseen kuului juutalainen isä, protestanttinen äiti ja Hesselin isoveli. Hessel aloitti opinnot École Normale Supérieuressa, mutta toinen maailmansota katkaisi ne. Kun Saksa oli vallannut Ranskan, Hessel joutui sotavangiksi. Hän pakeni Englantiin, jossa liittyi vastarintaliikkeeseen, palasi 1944 Ranskaan, joutui Gestapon vangiksi ja Buchenwaldin keskitysleirille, pakoyritysten jälkeen vielä kahdelle, mutta pääsi lopulta pakenemaan. Sodan päätyttyä hän toimi sihteerinä ryhmässä, joka laati YK:n ihmisoikeuksien julistuksen.
Poliittiselta kannaltaan sosialisti Hessel oli Ranskassa moraalinen auktoriteetti, joka piti kiinni periaatteistaan. Hesselin pamfletti Indignez-vous! (suom. Vastarintaan Atena, 2011) oli Ranskassa vuoden kirjasensaatio. Miljoonia kappaleita myyneessä, monelle kielelle käännetyssä kirjasessa Hessel esittelee epäkohtia, jotka ovat saaneet hänet vihastumaan: tuloerojen kasvu, hyvinvointivaltion heikentäminen, median ja pankkien ylivalta, laittomien siirtolaisten kohtelu ja erityisen painokkaasti tapa, jolla Israelin valtio kohtelee palestiinalaisia. Teos on ollut muun muassa Occupy-liikkeen innoittaja.
Hesselin kuoleman jälkeen Ranskan presidentti Francois Hollande sanoi Hesselistä, että "hänen suuttumuksensa ei tuntenut muita rajoja, kuin hänen oman elämänsä" ja "kun se päättyy, jättää hän meille jälkeensä opetuksen: olla hyväksymättä mitään epäoikeudenmukaisuutta".
Suomennettu teos

Vastarintaan!.  ((Indignez-vous!, 2011.) Suomentanut Pirjo Thorel)  Jyväskylä:  Atena, 2011.  ISBN 978-951-796-789-1
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirjoitus Stephane Hesselin kuolemasta Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]
The Guardian: Stéphane Hessel, writer and inspiration behind Occupy movement, dies at 95 (englanniksi)
France 24 - French writer and diplomat Stéphane Hessel dead at 95 (englanniksi)
Democracy Now! - Stéphane Hessel on Occupy Wall Street: Find the Time for Outrage When Your Values Are Not Respected (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  RISM  SNAC  IdRef
Kristian IV

| Kristian IV |
| --- | --- |
 Tanskan ja Norjan kuningas
 Kristian IV, Pieter Isaacsz 1611-1616
Tanskan ja Norjan kuningas
Valtakausi:  4. huhtikuuta 1588 – 28. helmikuuta 1648
Kruunajaiset:  29. elokuuta 1596
Edeltäjä:  Fredrik II
Seuraaja:  Fredrik III

Syntynyt:  12. huhtikuuta 1577 Hillerød, Tanska
Kuollut:  28. helmikuuta 1648 Kööpenhamina, Tanska
Hautapaikka:  Roskilden tuomiokirkko
Puoliso:  Anna Katarina Kirsten Munk
Lapset:  Christian Fredrik III Ulrik Sophie Elisabeth Pentz Leonora Christina Ulfeldt Valdemar Kristian Elisabeth Augusta Lindenov Christiane Sehested Hedevig Ulfeldt Dorothea Elisabeth Christiansdatter Christian Ulrik Gyldenløve Hans Ulrik Gyldenløve Ulrik Christian Gyldenløv
Suku:  Oldenburg
Isä:  Fredrik II
Äiti:  Sofie
Uskonto:  luterilainen
Nimikirjoitus:  
Kristian IV (12. huhtikuuta 1577 Frederiksborgin linna Kööpenhamina, Tanskan kuningaskunta – 28. helmikuuta 1648 Rosenborgin linna, Kööpenhamina) oli Tanskan ja Norjan kuningas vuosina 1588–1648.
Suku ja koulutus

Hänen vanhempansa olivat Fredrik II ja herttuatar Sophia von Mecklenburg-Güstrow (1557–1631). Hänellä oli kuusi sisarusta, joista hän oli kolmanneksi vanhin. Hänen vanhemmasta sisarestaan Anna Tanskalaisesta tuli Englannin kuningas Jaakko VI:n puoliso. Hänet kasvatettiin luterilaiseksi ja hän opiskeli latinaa, ranskaa, italiaa ja saksaa sekä matematiikkaa, navigointia, piirtämistä, sotilaallista komentoa, miekkailua ja tanssia.