stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Meta

Meta (kreikan kielessä: μετά = ”jälkeen”, ”takana”, ”kanssa”, ”liittyen”), on etuliite, joka muodostaa käsitteen, joka on jonkin toisen käsitteen abstraktio.selvennälähde? Yhdyssanassa meta-etuliite saattaa viitata vaihdokseen tai toiseen tilaan siirtymiseen - esimerkiksi metamorfoosi tarkoittaa muodonmuutosta - tai käsitteen tarkasteluun toiselta, sitä ylemmältä tasolta. Esimerkiksi meta-analyysi tarkoittaa muiden analyysien tarkastelua ikään kuin niiden yläpuolelta tutkimalla niitä ja kokoamalla yhteen niiden tuloksia. Toisaalta metatyö tarkoittaa työtä, jonka kohteena on muu työ eli jonka sisältöä on muiden ihmisten töiden suunnittelu. Metafysiikka-termi juontaa kuitenkin alun perin juurensa siihen miten kääröt oli järjestetty Aristoteleen teosten kokoelmissa.
Haavankeltajäkälä

| Haavankeltajäkälä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Keltajäkälät Teloschistales
Heimo::  Teloschistaceae
Suku::  Keltajäkälät Xanthoria
Laji::  parietina
Kaksiosainen nimi
 Xanthoria parietina  (L.) Beltr. 
Katso myös
   Haavankeltajäkälä Wikispeciesissä   Haavankeltajäkälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haavankeltajäkälä (Xanthoria parietina) on keltaoranssi jäkälä, jota kasvaa puiden rungoilla ja kivipinnoilla. Se muodostaa leveäliuskaisia, pyöreähköjä laikkuja, joiden pinnalle nousee kanelinruskeita kotelomaljoja. Laji on hyvin yleinen maapallolla tundraa lukuun ottamatta, ja esimerkiksi Uuteen-Seelantiin sen arvellaan levinneen ihmisen vaikutuksesta.
Haavankeltajäkälää on käytetty lankojen värjäykseen. Siitä saadaan vaaleanruskeaa väriä, mutta ammoniakkikäsittelyllä on päädytty myös violetin ja liilan tapaisiin väreihin. Väriaineena on lähes yksinomaisesti antrakinonipigmentti nimeltä fyskioni eli parietiini.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Haavankeltajäkälä (Xanthoria parietina)
Luopioisten kasvisto: Haavankeltajäkälä (Xanthoria parietina)
Haavankeltajäkälä, Xanthoria parietina Pinkka. Viitattu 24.2.2023.
UniProt: Taxonomy - Xanthoria parietina (englanniksi)
ITIS: Xanthoria parietina (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Xanthoria parietina (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Xanthoria parietina (englanniksi)
Fungi of Great Britain and Ireland: Xanthoria parietina (englanniksi)
Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Xanthoria parietina (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Xanthoria parietina (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q475341  Wikispecies: Xanthoria parietina  AusLichen: 30020660  BioLib: 125112  CoL: 5C86X  EoL: 198033  EPPO: XNTHPA  FloraBase: 28194  GBIF: 2609969  iNaturalist: 55576  IndexFungorum: 410037  ITIS: 191783  MycoBank: 410037  NatureServe: 2.124298  NBN: NHMSYS0001501925  NCBI: 107463  NZOR: 7e5087c4-7243-4b23-a385-fd734d24c270  Observation.org: 18432  OBIS: 147709  Open Tree of Life: 1001387  PLANTS: XAPA2  SpeciesFungorum: 410037  WoRMS: 147709  Laji.fi: MX.66900
S/S Turisti

S/S Turisti oli suomalainen sisävesimatkustajalaiva, joka kallistui voimakkaassa sivutuulessa ja upposi 25. marraskuuta 1937 Ristiinassa Saimaan Louhivedellä. Onnettomuudessa hukkui 11 henkilöä. Toisen lähteen mukaan onnettomuudessa hukkui 12 henkilöä ja lisäksi yksi pelastunut kuoli saamansa keuhkokuumeeseen. S/S Turistin kaatuminen oli Suomen kolmanneksi pahin sisävesilaivaonnettomuus.
Taipalsaarelaisen Otto Karkian omistama vajaat 20 metriä pitkä S/S Turisti liikennöi Lappeenrannasta Puumalan ja Anttolan kautta Mikkeliin. Turisti lähti kello 11.30 Mikkelistä kohti Lappeenrantaa. Kello 13 aikaan laiva jätti matkustajia ja tavaraa Juurisalmen tienoilla sijainneelle laiturille. Laivalla oli tässä vaiheessa nelisenkymmentä matkustajaa ja runsaasti lastia. Louhiselän Pulmionniemen kohdalla laiva oli kääntymässä reitiltään vasemmalle kohti Hauskan laituria poiketakseen siellä kun se törmäsi pohjakiveen noin 500 metriä rannasta. Törmäyksen säikäyttämät matkustajat ryntäsivät kannelle kerääntyen laivan tuulen alla olleelle laidalle jolloin alus voimakkaassa tuulenpuuskassa nopeasti kallistui ja upposi parissa minuutissa. Alus upposi 4-5 metrin syvyyteen pystyasentoon niin, että laivan savupiippu ja mastot jäivät näkyviin. Katto jäi noin puolen metriä veden pinnan alle. Toinen laivan pelastusveneistä ja molemmat pelastuslautat irtosivat ja ajelehtivat tiehensä, samoin kaikki kannella ollut irtotavara. Veden varaan jääneet ihmiset pysyttelivät pinnalla laatikoiden ynnä muiden varassa kunnes heidät saatiin kuljetettua rannalle laivan pelastusveneellä ja eräällä toisella pienellä veneellä. Pelastuneet useimmat viettivät yönsä läheisessä Innalan talossa sekä Haapalaisen torpassa. Rannalle ajautui laivasta erilaista tavaraa kuten pakkilaatikoita ja jauhosäkkejä.
Turisti nostettiin ylös 7. – 8. joulukuuta 1937 jolloin hylystä löydettiin kuuden onnettomuudessa kuolleen ruumiit. Laivassa todettiin onnettomuuden sattuessa olleen riittävä pohjalasti ja ohjaislaitteiden olleen kunnossa. Pinnalle saatu laiva hinattiin talvehtimaan läheiseen Hauskan laituriin.
S/S Turistin haaksirikon uhrien muistomerkki Ristiinan hautausmaalla.
Myöhemmin pidetyssä oikeudenkäynnissä laivan päällikkö Eino Reponen, perämies Antti Karkia ja Mikkelin satamamestari Heikki Loikkanen tuomittiin kuolemantuottamuksesta ja tuottamuksella aiheutetusta laivan uppoamisesta vankeustuomiohin ja korvauksiin. Korkein oikeus vapautti kuitenkin Loikkasen rangaistuksesta ja korvausvaatimuksista marraskuussa 1939, muiden tuomiot säilyivät ennallaan. S/S Turisti nostettiin ylös ja telakoitiin kesällä 1938 lähellä sijainneella Hauskan rannan laakakalliolle. Laivaa ei kuitenkaan saatu korjattua, vaan se romutettiin Hauskan rannassa ennen sotia.
Kirjallisuutta

Heikkinen, Kalevi: Matkustajalaiva Turistin haaksirikko Saimaalla.  Vantaa:  Kalevi Heikkinen, 1997.
Aiheesta muualla

10-12 ihmistä hukkui laivan kaatuessa Saimaalla, Aamulehti, 26.11.1937, nro 320, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Toistakymmentä ihmistä hukkunut Ristiinassa "Turisti"-laivan kaaduttua karilleajon jälkeen, Helsingin Sanomat, 26.11.1937, nro 320, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hirvittävä onnettomuus Saimaan vesillä, Uusi Suomi, 26.11.1937, nro 320, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
10 ihmistä hukkui hl. Turistin kaatuessa ja upotessa Saimaalla, Laatokka 27.11.1937, nro 136, s. 1, Kansalliskirjaston Digitoidut aineistot
Syksyn suru, Louhiveden murhenäytelmä, Kuva, 01.12.1937, nro 5, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jääkiekkolehti

| Jääkiekkolehti |
| --- | --- |

Lyhenne:  Jääkiekko
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  jääkiekko
Kustantaja:  Egmont Kustannus
ISSN:  ISSN 1238-0903
Levikki:  7 125 (2016)
Perustettu:  1993
Lakkautettu:  2021
Päätoimittaja:  Jukka Torvinen
Kotimaa:   Suomi
Sivukoko:  210x273 mm
Ilmestymistiheys:  10 kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jääkiekkolehti oli suomalainen jääkiekkoon erikoistunut aikakauslehti. Lehti painettiin PunaMustan painossa Tampereella. Lehti keskittyi pääosin SM-liigaan, mutta siinä käsiteltiin myös NHL- ja KHL-liigoja sekä maajoukkuejääkiekkoa.
Jääkiekkolehti oli perustettu vuonna 1993, ja sen viimeinen numero ilmestyi 9. joulukuuta 2021. Lehteä painettiin yhteensä 284 numeroa. Lehdellä oli parhaimmillaan noin 200 000 lukijaa, ja sen levikki oli suurimmillaan noin 75 000 kappaletta. Vuoden 2016 tilastojen mukaan levikki oli enää vain 7 125. Jääkiekkolehti lopetettiin vuonna 2021, kun sen lukijamäärät olivat pienentyneet tasaisesti jo kauan ja samaan aikaan paino- ja postikulut nousseet.
Tapaen taistelu (86/87)

Tapaen taistelu käytiin vuonna 86 tai 87 Rooman valtakunnan ja Daakian kuningas Decebaluksen johtamien joukkojen välillä.
Daakialaiset olivat sotaisa kansa, joka asutti muinaista Daakiaa, kuningaskuntaa Tonavan pohjoispuolella nykyisen Romanian alueella. He olivat tehneet jo vuosien ajan ryöstöretkiä Tonavan yli roomalaisten kimppuun. Vuonna 10 eaa. Marcus Vinicius oli vain vaivoin pystynyt torjumaan daakialaisten hyökkäyksen, eivätkä seuraavina vuosina rakennetut rajalinnakkeet onnistuneet pysäyttämään hyökkäyksiä. Vuonna 85 tehty hyökkäys päättyi Moesian maaherran Gaius Oppius Sabinuksen kuolemaan ja kiinnitti myös keisari Domitianuksen huomion, joka järjestikin seuraavina vuosina useita menestyksekkäitä vastahyökkäyksiä daakialaisia vastaan. Hän joutui kuitenkin pian lähtemään Roomaan ja jätti armeijan komennon pretoriaaniprefekti Cornelius Fuscukselle vuonna 87.
Fuscus ylitti Tonavan ja suunnitteli hyökkäävänsä daakialaisia vastaan selustasta. Armeijat kohtasivat lopulta Tapaessa, missä daakialaiset onnistuivat väijyttämään roomalaisten armeijan ja tuhoamaan täysin Legio V Alaudaen ja kaappaamaan legioonan tunnukset. Fuscus sai myös surmansa taistelussa.
K. H. Renlundin museo

| K>  H. Renlundin museo |
| --- | --- |
 K. H. Renlundin museo – Roosin talo
Tyyppi:  alueellinen vastuumuseo
Osoite:  Vingenkatu 18 A, 67100 Kokkola, Pitkänsillankatu 39, 67100 Kokkola ja Pitkänsillankatu 28, 67100 Kokkola  
Sijainti:  Kokkola
Perustettu:  26.3.1908
Ylläpitäjä:  Kokkolan kaupunki
Johtaja:  Joanna Kurth
Kotisivut:  Kotisivut
Koordinaatit:  63.837252°N, 23.130157°E
 fiK. H. Renlundin museo 
     
K. H. Renlundin museo on Kokkolassa toimiva museo, joka toimii alueellisena vastuumuseona Keski-Pohjanmaalla. Alueellinen vastuumuseo palvelee toiminta-alueellaan kulttuuriperinnön asiantuntijana. Vastuumuseotoiminta perustuu vuonna 2020 voimaan astuneeseen uudistuneeseen museolakiin. K. H. Renlundin museon alueellisiin vastuutehtäviin kuuluvat seuraavat kokonaisuudet: alueellisen museotoiminnan edistämistehtävä, alueellinen taidemuseotehtävä ja kulttuuriympäristötehtävä. Kulttuuriympäristötehtävä sisältää niin arkeologisen kulttuuriperinnön kuin rakennetun ympäristön ja korjausrakentamisen neuvonnan.
Alueellisen vastuumuseon toiminta-alueeseen kuuluvat Halsua, Kannus, Kaustinen, Kokkola, Lestijärvi, Perho, Toholampi ja Veteli.
Kokkolan keskustassa sijaitsevat Roosin talo (Pitkänsillankatu 39) sekä Museokortteli (Pitkänsillankatu 28). Jokaiseen museokohteeseen sekä niissä oleviin näyttelyihin on ilmainen sisäänpääsy.
Andreas Roos, J. E. Lindhin 1828 maalaama muotokuva.
Albert Gebhardin 1908 maalaama K.H. Renlundin muotokuva
Andreas Roosin (1785–1842) perheelleen rakennuttamassa Roosin talossa pääsee tutustumaan vaihtuviin taidenäyttelyihin, Roosin perheen elämään sekä ihailemaan liikemies K. H. Renlundin Kokkolan kaupungille lahjoittamaa Suomen taiteen kultakauden kokoelmaa. Kokoelmaan sisältyy taidetta sellaisilta taiteilijoilta kuin Pekka Halonen, Magnus Enckell, Beda Stjernschantz, Victor Westerholm ja Albert Edelfelt. Roosin talon pihapiirissä olevassa suolamakasiinissa pääsee tutustumaan Leo Torpan kamerakokoelmaan lauantaisin ja sunnuntaisin.
Roosin talon vieressä sijaitseva museokortteli on usean kohteen olohuonemainen kokonaisuus. Museokorttelissa sijaitsevan Näyttelyhallin ohjelmiston painopiste on nykytaiteessa, jota se esittää monipuolisesti, kansainvälistä marginaalitaidetta ja kotimaista ITE-taidetta unohtamatta. Lisäksi näyttelyhallilla järjestetään näyttelyihin liittyviä tapahtumia. Pedagogiossa on esillä yli 400-vuotiaan kaupungin vivahteikasta historiaa mukaansatempaavin tarinoin ja henkilöhahmoin. Lassanderin talossa voi tutustua 1700-luvun kauppiasperheen kotiin sekä mm. kaupankäynnin ja merenkulun historiaan.
Museon kokoelmat sisältävät myös paljon Veikko Vionojan maalauksia.
Museon omistuksessa on Englanninpuistoon sijoitettu barkassi, joka saatiin saaliiksi Halkokarin kahakassa vuonna 1854.
Muita museokohteita ovat muiden muassa Fredrik ja Anna Draken koti, Kaarlelan kotiseutumuseo, Kirjapainomuseo, Tankkarin hylkeenpyyntimuseo, Lohtajan kotiseutumuseo sekä Öjan kalastusmuseo.
Tielammit (Pori)

| Tielammit |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°33′41″N, 22°22′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Tielamminoja 
Järvinumero:  35.146.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  60,8 m 
Rantaviiva:  0,763 km 
Pinta-ala:  0,03382 km² 
 fiTielammit 
Tielammit ovat Porin Laviassa Satakunnassa sijaitsevat kaksi lampea, joka kuuluvat Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Jylhäjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Suuremman järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 180 metriä. Pienemmän lammen pituus on 160 metriä ja se on kapea. Lampia yhdistää oja ja niiden korkeusero on 10 senttimetriä. Pikkulammen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 3 kilometriä pitkä Tielamminoja.
Järven rantaviiva on 0,763 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin soista metsää, joka on ojitettu ja yhdistetty lampiin.
Keksalmi

| Keksalmi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Paikkakunta:  Pori (Lavia)
Koordinaatit:  61°32′17″N, 22°21′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Keksalminoja 
Järvinumero:  35.146.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,1 m 
Rantaviiva:  2,171 km 
Pinta-ala:  0,12537 km² 
 fiKeksalmi 
Keksalmi , joka kirjoitetaan myös Kekssalmi , on järvi Laviassa Porissa Satakunnassa. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Jylhäjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 12,5 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 350 metriä. Sen muoto on pitkä ja keskeltä kapea. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 2,5 kilometriä pitkä laskuoja Keksalminoja. Järveen laskee kolme muuta ojaa ympäröiviltä soilta.
Järven rantaviiva on 2,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pitkän eteläkärjen ranta on suota. Rannassa on vanha tila ja muutama loma-asunto. Järvelle pääsee Kullaan ja Lavian yhdystieltä.
Indonesian vaakuna

Indonesian vaakuna
Indonesian vaakuna (indonesiaksi Garuda Pancasila) on Indonesian kansallistunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella. Sen suunnitteli Pontianakin sulttaani Hamid II ja se hyväksyttiin maan viralliseksi vaakunaksi 11. helmikuuta 1950.
Vaakunan pääosan muodostaa garuda, jonka rinnassa on kilpi ja jaloissa tekstinauha, jossa lukee vanhalla jaavan kielellä Bhinneka Tunggal Ika (suom. yhtenäisyys moninaisuudessa).
Kilven viisi symbolia edustavat Indonesian valtion virallisen filosofian pancasilan viittä periaatetta: uskoa yhteen jumalaan (tähti), oikeudenmukaista ja sivistynyttä ihmisyyttä (ketju), Indonesian yhtenäisyyttä (Banianpuu), sisäisen tietouden ohjaamaa yksimielistä demokratiaa (bantengin pää) ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta (riisi ja puuvilla).
Quebec Remparts

| Quebec Remparts |
| --- | --- |

Perustettu:  1990
Entiset nimet:  Beauport Harfangs (1990–1997) Québec Remparts (1997- )
Kaupunki:   Quebec, Quebec
Kotiareena:  Centre Vidéotron
– kapasiteetti:  18 259
Sarjataso:  QMJHL
Divisioona:  Itä
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Patrick Roy
Päävalmentaja:   Patrick Roy
Mestaruudet:  Memorial Cup (1971, 2006)   QMJHL (1970, 1971, 1973, 1974, 1976)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Quebec Remparts on kanadalainen juniorijääkiekkojoukkue. Se pelaa Ligue de hockey junior majeur du Québecissa eli LHJMQ:ssa. Joukkueen kotiareena on Centre Vidéotron Quebecin kaupungissa, Quebecissa.
Joukkue

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
|   |  | Louis-Antoine Denault | L | 2006 | Québec, Québec, Kanada |
|   |  | Vincent Filion | L | 2004 | Shawinigan, Québec, Kanada |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 5 |  | Carter Hynes | L | 2006 | St. John’s, Newfoundland ja Labrador, Kanada |
| 20 |  | Peter Valent | L | 2005 | Nitra, Slovakia |
| 25 |  | Benjamin Vigneault | R | 2004 | Québec, Québec, Kanada |
| 77 |  | Alexandre Taillefer | L | 2008 | Richelieu, Québec, Kanada |
|   |  | Lucas Boisvert | L | 2004 | Trois-Rivières, Québec, Kanada |
|   |  | Étienne Desjardins | L | 2006 | Mirabel, Québec, Kanada |
|   |  | Alex Perreault | L | 2005 | Rochester Hills, Michigan, Yhdysvallat |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 2 |  | Jack Greenwell | R | H | 2005 | London, Ontario, Kanada |
| 6 |  | Andrew Gweon | R | KH | 2004 | Fredericton, New Brunswick, Kanada |
| 18 |  | Alexis Tanguay | L | OLH | 2005 | Lévis, Québec, Kanada |
| 19 |  | Loic Goyette | L | KH | 2005 | Laval, Québec, Kanada |
| 26 |  | Julien Béland | L | VLH | 2003 | Québec, Québec, Kanada |
| 49 |  | Gabriel Courchesne | L | KH | 2006 | Drummondville, Québec, Kanada |
| 92 |  | Justin Côté | L | VLH | 2004 | Salaberry-de-Valleyfield, Québec, Kanada |
| 94 |  | Zachary Marquis-Laflamme | R | OLH | 2004 | Lévis, Québec, Kanada |
|   |  | Maddox Dagenais | L | KH | 2008 | Montreal, Québec, Kanada |
|   |  | Charles-Olivier Villeneuve | L | VLH | 2004 | Les Cèdres, Québec, Kanada |
Lähde: EliteProspects
Joukkueenjohto

Päävalmentaja & Toimitusjohtaja: Patrick Roy
Apuvalmentaja: Benoit Desrosiers
Apuvalmentaja: Simon Gagné
Maalivahtivalmentaja: Pascal Lizotte
Videovalmentaja: David Rodrigue
Huoltopäällikkö: Stéphane Savard
Apulaistoimitusjohtaja & Pääkykyjenetsijä: Marc Chamard
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Quebec Rempartsin verkkosivut (ranskaksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Länsi-Telus | Itä-Telus | Rannikko-Telus |
| Blainville-Boisbriand Armada | Baie-Comeau Drakkar | Acadie–Bathurst Titan |
| Drummondville Voltigeurs | Chicoutimi Saguenéens | Cape Breton Screaming Eagles |
| Gatineau Olympiques | Quebec Remparts | Charlottetown Islanders |
| Rouyn-Noranda Huskies | Rimouski Océanic | Halifax Mooseheads |
| Sherbrooke Phoenix | Shawinigan Cataractes | Moncton Wildcats |
| Rouyn-Noranda Huskies | Victoriaville Tigres | Saint John Sea Dogs |
Päiväkauppa

Päiväkauppa (engl. day trading) on rahoitusinstrumenttien ostoa ja myyntiä tavoitteena hyötyä instrumentin päivänsisäisestä kurssivaihtelusta.
Päiväkauppaa tekevä sijoittaja pyrkii ennustamaan esimerkiksi teknisen analyysin avulla instrumentin päivän alimman hinnan, ja ostamaan instrumentin tällöin itselleen. Ostotapahtuman jälkeen sijoittaja pyrkii myymään ostamansa instrumentin pois päivän korkeimpaan hintaan, mutta kuitenkin viimeistään ennen markkinoiden sulkeutumista.
Tyypillisiä päiväkaupan kohteita ovat osakkeet, johdannaiset ja valuutat.
Päiväkauppa on taloudellinen spekulaatio, jota on pidetty negatiivisena sekä henkilökohtaisena käyttäytymisenä että siksi, että se aiheuttaa merkittäviä vahinkoja reaalitaloudelle.
Pörssikeinottelija Jesse Livermorea (1877-1940) on kutsuttu päiväkaupan varhaiseksi uranuurtajaksi.
Kiinan kansantasavallan pääministeri

| Kiinan kansantasavallan pääministeri |
| --- | --- |
 
 
 Nykyinen Li Qiang 11. maaliskuuta 2023 lähtien
Virka-asunto:  Zhongnanhai
Nimittäjä:  Kiinan kansantasavallan presidentti
Perustettu:  27. syyskuuta 1954
Ensimmäinen:  Zhou Enlai
Kotisivut:  State Council
Kiinan kansantasavallan pääministeri (yksink.: 国务院总理; perint.: 國務院總理; pinyin: guówùyuàn zǒnglǐ) on maan valtioneuvoston johtaja. Pääministeri valitaan presidentin tapaan näytösvaaleissa viiden vuoden välein.
Puoluevaltiossa Kiinan kommunistisen puolueen korkeilla kaadereilla on usein kaksi virkaa, joista toinen puolueessa ja toinen maan valtionhallinnossa. Pääministeri on yleensä KKP:n politbyroon pysyvän komitean toiseksi tärkeimmällä sijalla. Pääministeriä on tukenut vuodesta 1983 lähtien neljä varapääministeriä.
Nykyinen pääministeri on Li Qiang.
Pääministeri johtaa valtioneuvoston päivittäistä työtä. Pääministerin asema on ollut erityisen tärkeä maan talouspolitiikan ja joskus myös ulkopolitiikan kannalta. Esimerkiksi Zhou Enlailla oli merkittävä ulkopoliittinen rooli Mao Zedongin aikakaudella. Xi Jinpingin aikakaudella pääministerin asema on kuitenkin heikentynyt puolueen pääsihteeriin nähden.
Luettelo pääministereistä

| Pääministeri (Syntynyt–Kuollut) Vaalipiiri | Pääministeri (Syntynyt–Kuollut) Vaalipiiri | Pääministeri (Syntynyt–Kuollut) Vaalipiiri | Virassa | Virassa | Presidentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Zhou Enlai 周恩来 (1898–1976) Beijing | 1. lokakuuta 1949 | 8. tammikuuta 1976 | Mao Zedong |
| 2 |  | Hua Guofeng 华国锋 (1921–2008) Hunan | 2. helmikuuta  1976 | 10. syyskuuta 1980 | lakkautettu |
| 3 |  | Zhao Ziyang 赵紫阳 (1919–2005) Beijing | 10. syyskuuta 1980 | 24. marraskuuta 1987 | lakkautettu |
| 4 |  | Li Peng 李鹏 (1928–2019) Beijing | 24. marraskuuta 1987 | 17. maaliskuuta 1998 | Li Xiannian |
| 5 |  | Zhu Rongji 朱镕基 (1928–) Hunan | 17. maaliskuuta 1998 | 16. maaliskuuta 2003 | Jiang Zemin |
| 6 |  | Wen Jiabao 温家宝 (1942–) Gansu | 16. maaliskuuta 2003 | 15. maaliskuuta 2013 | Hu Jintao |
| 7 |  | Li Keqiang 李克强 (1955–2023) Shandong | 15. maaliskuuta 2013 | 11. maaliskuuta 2023 | Xi Jinping |
| 8 |  | Li Qiang 李强 (1959–) Zhejiang | 11. maaliskuuta 2023 | virassa | Xi Jinping |
Kanervan–Tukiaisen tekstiviestikohu

Ilkka Kanervan ulkoministeriys päättyi Kanervan–Tukiaisen tekstiviestikohun seurauksena.
Johanna Tukiainen joulukuussa 2010.
Kanervan–Tukiaisen tekstiviestikohu oli keväällä 2008 julkisuuteen tullut tapahtumasarja, jossa Suomen ulkoasiainministeri Ilkka Kanerva vaihtoi satoja sävyltään ”ehdottelevia ja flirttailevia” tekstiviestejä eroottisen tanssijan Johanna Tukiaisen kanssa. Kanerva jätti kohun takia ulkoministerin tehtävänsä 4. huhtikuuta 2008.
Kohu herätti huomiota ulkomaita myöten. Sen saamasta kansainvälisestä huomiosta kertoo myös se, että uutistoimisto Reuters valitsi Johanna Tukiaista esittävän kuvan vuoden 2008 merkittävimpien uutiskuvien joukkoon. Kuvan oli ottanut Lehtikuvan Markku Ulander.
Taustaa

Ilkka Kanervan yksityiselämä nosti hänet usein otsikoihin. Kanervalla oli naistenmiehen maine ja hän tunsi useita naispuolisia julkisuuden henkilöitä. Vuonna 2005 eduskunnan varapuhemiehenä toiminut Kanerva nostatti kohun lähetettyään lukuisia tekstiviestejä Vesa Keskisen naisystävänä tunnetuksi tulleelle Marika Fingerroosille. Viestejä saivat myös valokuvamallit Anne-Mari Berg ja Linda Sonntag sekä vaatesuunnittelija Olivia Kortelainen. Kohun johdosta Kanerva myönsi tehneensä virheen ja lupasi puolueelleen kokoomukselle, ettei tilanne toistuisi. Kanerva oli myös keväällä 2007 ulkoministeriksi tullessaan luvannut puoluejohtaja Jyrki Kataiselle, ettei hänen yksityiselämänsä aiheuttaisi enää kiusallisia tilanteita.
Tapahtumien kulku

Maaliskuussa 2008 Hymy-lehti kertoi Kanervan olleen viestinvaihdossa muun muassa eroottisena tanssijana toimineen Johanna Tukiaisen kanssa. Tukiainen sanoi saaneensa tekstiviestejä Kanervalta kaikkina vuorokauden aikoina. Yhteensä Kanerva lähetti sisällöltään "ehdottelevia ja flirttailevia" viestejä noin 200 kappaletta.
Kanervan tulkittiin aluksi kiistäneen tekstiviestien lähettämisen Ylen ruotsinkielisen toimituksen kysyttyä häneltä asiasta. Kanerva itse kertoi vain kieltäytyneensä kommentoimasta asiaa ja muutaman päivän kuluttua hän myönsi lähettäneensä viestit. 13. maaliskuuta 2008 Kanerva pyysi Brysselissä pitämässään tiedotustilaisuudessa anteeksi tapahtunutta ja pääministeri Matti Vanhanen piti tapausta loppuunkäsiteltynä.