stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Palolampi
Henkilöitä

Erkki Palolampi (1908–1991), suomalainen sotakirjailija ja urheiluvaikuttaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Palolampi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Volkswagen Jetta II

| Volkswagen Jetta II |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Etelä-Afrikka  Jugoslavia  Kiina  Meksiko  Nigeria  Saksa  Yhdysvallat
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  1984–1992
Korimalli:  2-ovinen sedan 4-ovinen sedan
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Volkswagen Jetta I
Seuraaja:  Volkswagen Vento
Teknisesti samankaltaisia:  Volkswagen Corrado Volkswagen Golf II SEAT Toledo (Typ 1L)
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group A2
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,3–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  4-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen manuaali 3-vaihteinen automaatti
Volkswagen Jetta II (Typ 16E) on Volkswagenin Jetta-mallin toinen sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 1984–1992. Se on Golf II -mallin sedan-versio. Mallin seuraajaksi tuli Volkswagen Vento, jota myytiin kuitenkin edelleen Pohjois-Amerikassa Jetta-nimisenä.
Volkswagen Jetta II (1984–1992)

Toisen sukupolven Golfiin perustuva sedan-korinen Jetta esiteltiin alkuvuonna 1984. Edeltäjänsä tavoin se erosi Golfista neliskulmaisilla ajovaloillaan. Jettan 575-litrainen tavaratila oli luokkansa suurin. Malli oli saatavana kaksi- tai neliovisena.
Syksyllä 1987 malli sai muun muassa uuden etusäleikön. Lisäksi etusivuikkunoista poistettiin A-pilarin takana ollut ohut pystypalkki.
Toinen kasvojenkohotus tuli vuonna 1989, jolloin Jetta sai aiempaa suuremmat puskurit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Jetta II Wikimedia Commonsissa
Facelift-mallin (1987) Volkswagen Jetta II.
Facelift-mallin (1989) kaksiovinen Volkswagen Jetta II.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1994

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1994 olivat 58. maailmanmestaruuskilpailut. Ne pelattiin Italiassa; Bolzanon, Canazein ja Milanon kaupungeissa. Maailmanmestaruuden vei Kanada, joka voitti tasaisessa loppuottelussa Suomen rangaistuslaukauskilpailussa maalein 2–1 (3–2 rl.). Pronssia voitti Ruotsi, joka päihitti pronssiottelussa Yhdysvallat.
Suomi turnauksessa

Suomi pelasi vuoden 1994 kisoissa kahdeksan ottelua, ja eriä se pelasi loppuottelun jatkoerä mukaan laskien yhteensä 25. Ainoa erätappio joukkueelle tuli alkusarjassa Tšekkiä vastaan. Välierässä Suomi voitti Yhdysvallat ylivoimaisesti lukemin 8–0.
Suomi pelasi Milanossa loppuottelussa Kanadaa vastaan. Kanadan joukkueessa pelasivat muun muassa Rob Blake, Paul Kariya, Luc Robitaille, Joe Sakic ja Brendan Shanahan. Ottelu lähti kääntymään lopulta Kanadan eduksi tuomarivirheen takia. Leijonat johti Esa Keskisen kolmannessa erässä tekemällä maalilla 1–0, jonka hän teki Mikko Mäkelän syötöstä. Kanada nousi tasoihin vajaat viisi minuuttia ennen erän loppua, kun Rod Brind’Amour kaatoi Jari Kurrin sääntöjen vastaisesti ja Brind'Amour pääsi etulyöntiasemassa tekemään maalin ohi maalivahti Jarmo Myllyksen. Näin varsinainen peliaika päättyi lukemissa 1–1 ja jatkoerä jäi maalittomaksi. Lopulta Kanada voitti Suomen rangaistuslaukauskilpailussa.
Joukkueet

| --- | --- |
 Lohko A  Venäjä   Kanada   Saksa   Italia   Itävalta   Britannia :  Lohko B  Ruotsi   Tšekki   Yhdysvallat   Suomi   Ranska   Norja
Ottelu säilymisestä A-sarjassa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.5. |  Britannia | 2-5 |  Norja | Bolzano |  |
20:00: 
| 20:00 | (0-2, 2-0, 0-3)  | (0-2, 2-0, 0-3)  | (0-2, 2-0, 0-3)  | Yleisömäärä: 1 200 |  |
| 20:00 |    Ian Cooper − 28:09 Richard Fera − 36:38 |  0-1 0-2 1-2 2-2 2-3 2-4 2-5 |  13:22 − Geir Hoff 15:56 − Anders Myrvold   52:13 − Morten Finstad 52:46 − Espen Knutsen 53:51 − Jörgen Salsten     | Yleisömäärä: 1 200 |  |
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00:
Pudotuspelit

Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja.
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.5. |  Yhdysvallat | 3-1 |  Venäjä | Milano |  |
16:00: 
| 16:00 | (1-0, 2-0, 0-1)  | (1-0, 2-0, 0-1)  | (1-0, 2-0, 0-1)  | Yleisömäärä: 6 200 |  |
| 16:00 |  Craig Janney − 17:33 Scott Young − 23:53 Scott Young − 26:43 |  1-0 2-0 3-0 3-1 |     47:20 − Andrei Kovalenko     | Yleisömäärä: 6 200 |  |
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.5. |  Ruotsi | 7-2 |  Italia | Milano |  |
20:00: 
| 20:00 | (1-0, 4-0, 2-2)  | (1-0, 4-0, 2-2)  | (1-0, 4-0, 2-2)  | Yleisömäärä: 6 000 |  |
| 20:00 |  |  |      | Yleisömäärä: 6 000 |  |
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.5. |  Tšekki | 2-3 |  Kanada | Milano |  |
16:00: 
| 16:00 | (1-1, 1-1, 0-1)  | (1-1, 1-1, 0-1)  | (1-1, 1-1, 0-1)  | Yleisömäärä: 6 800 |  |
| 16:00 |  |  |      | Yleisömäärä: 6 800 |  |
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.5. |  Suomi | 10-0 |  Itävalta | Milano |  |
20:00: 
| 20:00 | (1-0, 4-0, 5-0)  | (1-0, 4-0, 5-0)  | (1-0, 4-0, 5-0)  | Yleisömäärä: 6 000 |  |
| 20:00 |  Christian Ruuttu − 14:22 Mikko Mäkelä − 28:48 Mikko Mäkelä − 31:36 Christian Ruuttu − 33:00 Janne Ojanen − 36:35  Jari Kurri − 43:44 Saku Koivu − 45:36 Timo Jutila − 46:17 Ville Peltonen − 54:19  Mika Strömberg − 59:2 |  1-0 2-0 3-0 4-0 5-0 6-0 7-0 8-0 9-0 10-0 |       | Yleisömäärä: 6 000 |  |
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00:
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.5. |  Suomi | 8-0 |  Yhdysvallat | Milano |  |
16:00: 
| 16:00 | (6-0, 2-0, 0-0)  | (6-0, 2-0, 0-0)  | (6-0, 2-0, 0-0)  | Yleisömäärä: 7 500 |  |
| 16:00 |  Mikko Mäkelä − 04:58 Hannu Virta − 05:44 Janne Ojanen − 10:32 Erik Hämäläinen − 12:21 Waltteri Immonen − 18:51 Sami Kapanen − 19:52 Jere Lehtinen − 22:21 Mikko Mäkelä − 38:55 |  1-0 2-0 3-0 4-0 5-0 6-0 7-0 8-0 |       | Yleisömäärä: 7 500 |  |
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.5. |  Ruotsi | 0-6 |  Kanada | Milano |  |
20:00: 
| 20:00 | (0-1, 0-2, 0-3)  | (0-1, 0-2, 0-3)  | (0-1, 0-2, 0-3)  | Yleisömäärä: 10 000 |  |
| 20:00 |   |  0-1 0-2 0-3 0-4 0-5 0-6 |  05:51 − Luc Robitaille 23:08 − Luc Robitaille 30:27 − Geoff Sanderson 45:47  − Paul Kariya 47:30 − Luc Robitaille 50:33 − Rod Brind'Amour     | Yleisömäärä: 10 000 |  |
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.5. |  Ruotsi | 7-2 |  Yhdysvallat | Milano |  |
16:00: 
| 16:00 | (1-0, 2-1, 4-1)  | (1-0, 2-1, 4-1)  | (1-0, 2-1, 4-1)  |  |  |
| 16:00 |  |  |      |  |  |
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.5. |  Suomi | 1-2 rl. |  Kanada | Milano |  |
20:00: 
| 20:00 | (0-0, 0-0, 1-1, 0-0)  | (0-0, 0-0, 1-1, 0-0)  | (0-0, 0-0, 1-1, 0-0)  | Yleisömäärä: 9 109 |  |
| 20:00 |  Esa Keskinen − 46:51 |  1-0 1-1 |   55:17 − Rod Brind'Amour     | Yleisömäärä: 9 109 |  |
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00:
Lopputulokset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Kanada
:  Suomi
:  Ruotsi
4.:  Yhdysvallat
5.:  Venäjä
6.:  Italia
7.:  Tšekki
8.:  Itävalta
9.:  Saksa
10.:  Ranska
11.:  Norja
12.:  Britannia
Mitalistijoukkueiden pelaajat

| --- | --- |
Kultaa::  Kanada  Stéphane Fiset, Bill Ranford, Jamie Storr, Marc Bergevin, Rob Blake, Bobby Dollas, Steve Duchesne, Yves Racine, Luke Richardson, Darryl Sydor, Jason Arnott, Rod Brind'Amour, Kelly Buchberger, Shayne Corson, Nelson Emerson, Paul Kariya, Mike Ricci, Luc Robitaille, Joe Sakic, Geoff Sanderson, Brendan Shanahan, Steve Thomas, Pat Verbeek
Hopeaa::  Suomi  Pasi Kuivalainen, Jarmo Myllys, Jukka Tammi, Erik Hämäläinen, Waltteri Immonen, Timo Jutila, Marko Kiprusoff, Janne Laukkanen, Mika Strömberg, Hannu Virta, Mika Alatalo, Raimo Helminen, Sami Kapanen, Esa Keskinen, Saku Koivu, Jari Kurri, Jere Lehtinen, Mikko Mäkelä, Mika Nieminen, Janne Ojanen, Marko Palo, Ville Peltonen, Christian Ruuttu
Pronssia::  Ruotsi  Roger Nordström, Tommy Salo, Tomas Forslund, Kenny Jönsson, Jan Larsson, Nicklas Lidström, Tommy Sjödin, Mikael Andersson, Peter Andersson, Charles Berglund, Jonas Bergkvist, Patrik Carnbäck, Roger Hansson, Mikael Johansson, Roger Johansson, Patrik Juhlin, Fredrik Stillman, Mats Sundin, Magnus Svensson, Stefan Örnskög, Andreas Dackell,  Jörgen Jönsson
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Bill Ranford
Paras puolustaja:  Magnus Svensson
Paras hyökkääjä  Paul Kariya
Palkinnot > Median valitsema tähtijoukkue

Maalivahti:  Bill Ranford
Puolustajat:  Magnus Svensson,  Timo Jutila
Hyökkääjät:  Paul Kariya,  Saku Koivu,  Jari Kurri
Turnauksen pistepörssi

| Pelaaja | O | M | S | P |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Mats Sundin | 8 | 5 | 9 | 14 |
|  Paul Kariya | 8 | 5 | 7 | 12 |
|  Saku Koivu | 8 | 5 | 6 | 11 |
|  Valeri Kamenski | 6 | 5 | 5 | 10 |
|  Jari Kurri | 8 | 4 | 6 | 10 |
|  Magnus Svensson | 8 | 8 | 1 | 9 |
|  Mikko Mäkelä | 8 | 5 | 4 | 9 |
|  Igor Fedulov | 6 | 4 | 5 | 9 |
|  Andrei Kovalenko | 6 | 3 | 5 | 8 |
|  Jonas Bergqvist | 8 | 3 | 5 | 8 |
|  Jere Lehtinen | 8 | 3 | 5 | 8 |
O = Ottelut; M = Maalit; S = Syötöt; P = Pisteet
B-sarja

B-sarja kiekkoiltiin Tanskan Kööpenhaminassa.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | SUI | LAT | POL | JPN | DEN | NED | ROM | CHN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 7 | 6 | 1 | 0 | 52-9 | 13 |  | 2-1 | 3-3 | 10-3 | 2-1 | 10-0 | 5-0 | 20-1 |
|  Latvia | 7 | 6 | 0 | 1 | 61-9 | 12 |  |  | 7-0 | 9-3 | 6-2 | 4-2 | 12-0 | 22-0 |
|  Puola | 7 | 5 | 1 | 1 | 45-21 | 11 |  |  |  | 6-1 | 5-2 | 6-4 | 10-2 | 15-2 |
|  Japani | 7 | 3 | 1 | 3 | 37-38 | 7 |  |  |  |  | 7-5 | 2-2 | 7-4 | 14-2 |
|  Tanska | 7 | 3 | 0 | 4 | 31-27 | 6 |  |  |  |  |  | 5-3 | 4-2 | 12-2 |
|  Alankomaat | 7 | 2 | 1 | 4 | 23-33 | 5 |  |  |  |  |  |  | 4-3 | 8-3 |
|  Romania | 7 | 1 | 0 | 6 | 18-43 | 2 |  |  |  |  |  |  |  | 7-1 |
|  Kiina | 7 | 0 | 0 | 7 | 11-98 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sveitsi nousi A-sarjaan. Kiina putosi C-sarjaan.
B-sarja > B-sarjan pistepörssi

| Pelaaja | O | M | S | P |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Jens Christian Nielsen | 7 | 8 | 5 | 13 |
|  Andrejs Ignatovics | 7 | 5 | 8 | 13 |
|  Felix Hollenstein | 7 | 7 | 5 | 12 |
|  Norio Suzuki | 7 | 5 | 7 | 12 |
|  Miroslaw Tomasik | 7 | 4 | 8 | 12 |
O = Ottelut; M = Maalit; S = Syötöt; P = Pisteet
C-sarja

C1-sarja pelattiin Slovakiassa 18.-27. maaliskuuta.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Slovakia | 6 | 4 | 2 | 0 | 43-3 | 10 |  | 2-1 | 2-2 | 0-0 | 9-0 | 10-0 | 20-0 |
|  Valko-Venäjä | 6 | 5 | 0 | 1 | 35-11 | 10 |  |  | 4-2 | 6-3 | 6-3 | 5-0 | 13-1 |
|  Ukraina | 6 | 3 | 2 | 1 | 49-7 | 8 |  |  |  | 0-0 | 6-1 | 8-0 | 31-0 |
|  Kazakstan | 6 | 3 | 2 | 1 | 52-12 | 8 |  |  |  |  | 4-1 | 14-5 | 31-0 |
|  Slovenia | 6 | 2 | 0 | 4 | 26-27 | 4 |  |  |  |  |  | 8-2 | 13-0 |
|  Unkari | 6 | 1 | 0 | 5 | 14-47 | 2 |  |  |  |  |  |  | 7-2 |
|  Bulgaria | 6 | 0 | 0 | 6 | 3-115 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |
Pohjois-Korea ei osallistunut.
Slovakia nousi B-sarjaan.
C2-sarja

C2-sarja pelattiin Espanjassa 13.-19. maaliskuuta. Sarjaan järjestettiin karsinta marraskuussa 1993. Niissä Viro voitti Liettuan 8-3 kotonaan ja 8-1 vieraissa ja Kroatia voitti Turkin kahdesti kotonaan 34-1 ja 24-0.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Viro | 3 | 3 | 0 | 0 | 27-0 | 6 |  | 9-0 | 10-0 | 8-0 | 12-0 |  |  | 27-1 |
|  Espanja | 3 | 1 | 1 | 1 | 11-13 | 3 |  |  | 2-2 | 9-2 |  | 2-1 | 17-2 |  |
|  Etelä-Korea | 3 | 1 | 1 | 1 | 4-13 | 3 |  |  |  | 2-1 | 3-2 |  |  | 6-2 |
|  Kroatia | 3 | 0 | 0 | 3 | 3-19 | 0 |  |  |  |  |  | 3-2 | 2-0 |  |
|  Belgia | 3 | 3 | 0 | 0 | 23-6 | 6 |  |  |  |  |  | 5-3 | 5-2 | 13-1 |
|  Australia | 3 | 2 | 0 | 1 | 17-11 | 4 |  |  |  |  |  |  | 5-4 | 9-2 |
|  Israel | 3 | 1 | 0 | 2 | 13-12 | 2 |  |  |  |  |  |  |  | 7-2 |
|  Etelä-Afrikka | 3 | 0 | 0 | 3 | 5-29 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Viro nousi C1-sarjaan.
Aiheesta muualla

YLE Elävä arkisto: Milanon raskas rankkarihäviö 1994 (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
| n k Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
1920–1939: 1920 1924 1928 1930 1931 1932 1933 1934 1935 1936 1937 1938 1939
1940–1959: 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959
1960–1979: 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979
1980–1999: 1981 1982 1983 1985 1986 1987 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999
2000–2019: 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019
2020–2029: 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028
Huomioitavaa: Vuosina 1920–1928 maailmanmestaruuskilpailuja järjestettiin vain olympiaturnausten yhteydessä.  Vuosina 1932–1968 olympiaturnauksissa ratkaistiin myös kyseisen vuoden maailmanmestaruus. Vuosina 1940–1946 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu 2. maailmansodan vuoksi. Vuodesta 1972 lähtien olympiaturnauksilla ei ole ollut maailmanmestaruuskilpailujen arvoa. Vuosina 1972–1976 olympiavuosina järjestettiin erilliset maailmanmestaruuskilpailut. Vuosina 1980–1988 olympiavuosina ei järjestetty erillisiä maailmanmestaruuskilpailuja. Vuodesta 1992 lähtien olympiavuosina on järjestetty erillinen maailmanmestaruusturnaus. Vuonna 2020 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu koronaviruspandemian vuoksi.
Enmerkar

Enmerkar oli muinainen sumerilainen sankari ja myyttinen Urukin kuningas. Hänen uskotaan eläneen 3000-luvulla eaa. Enmerkar on Lugalbandan ja Gilgamešin ohella merkittävimpiä hahmoja säilyneissä sumerilaisissa taruissa. Enmerkar esiintyy kolmessa eepoksessa.
Eepoksessa Enmerkar ja Arattan herra kerrotaan, että Enmerkar on auringon jumala Utun poika. Enmerkar kadehtii Arattan kaupungin metalli- ja kivivarantoja, sillä hän haluaisi rakentaa niistä useita temppeleitä, etenkin temppelin Enki-jumalalle. Enmerkar pyytää apuun sisarataan, jumalatar Inannaa. Inannan neuvosta Enmerkar lähettää Arattan herralle uhkaavan vaatimuksen metallista ja kivistä. Arattan herra kuitenkin vaatii, että Enmerkar lähettäisi ensin Arattaan suuren määrän viljaa. Enmerkar täyttää vaatimuksen, mutta Arattan herra ei täytä omaa osaansa vaihtokaupasta. Loppuosa tekstistä ei ole säilynyt kokonaan, mutta Enmerkar on ilmeisesti lopulta voittoisa.
Eepoksessa Enmerkar ja Ensuhkeshdanna kerrotaan Arattan tuhosta. Arattan hallitsija Ensuhkeshdanna vaatii, että Enmerkar tulisi hänen vasallikseen. Enmerkar kieltäytyy ja julistaa olevansa jumalten suosikki ja että Ensuhkeshdannan pitäisi sen sijaan alistua Enmerkarille. Eräs pappi lupaa Ensuhkeshdannalle, että Aratta pystyy alistamaan Urukin valtansa alle. Mutta kun pappi saapuu Urukiin, vanha viisas nainen Sagburru ja kaksi jumalatar Nidaban poikaa surmaavat tämän. Kuultuaan papin kohtalosta Ensuhkeshdanna taipuu Enmerkarin vaatimuksiin.
Eepos Lugalbanda ja Enmerkar kertoo Lugalbandan sankarillisesta matkasta Arattaan. Eepoksen mukaan seemiläiset paimentolaiset olivat hyökänneet Urukiin. Pelastaakseen valtakuntansa Enmerkar tarvitsi Arattassa olevan Inannan apua. Enmerkar pyysi vapaaehtoisia hakemaan Inannaa, ja ainoastaan Lugalbanda suostui vaaralliselle matkalle. Lugalbanda saa Inannalta viestin välitettäväksi Enmerkarille, ja sen mukaan Enmerkarin tuli valmistaa erityisiä vesiastioita ja pyydystää outo kala eräästä joesta.
Keijo Huusko

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 5. elokuuta 1980 (ikä 44)
Syntymäpaikka: Kemi, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 180 cm
Junioriseurat
0000–1993: FC-88
1994–1996: VisanP
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1995–1996 | VisanP | 4 | (0) |
| 1997–1999 | KPT-85 | 56 | (8) |
| 2000 | PS Kemi | 6 | (0) |
| 2000–2001 | VPS | 42 | (9) |
| 2002–2003 | BK Häcken | 49 | (19) |
| 2004 | TP-47 | 25 | (9) |
| 2005 | Lyn Oslo | 16 | (4) |
| 2006–2007 | Strømsgodset IF | 41 | (6) |
| 2007 | → Strømsgodset IF 2 | 3 | (1) |
| 2008–2009 | Tromsø IL | 3 | (0) |
| 2010 | TP-47 | 10 | (1) |
| 2010–2011 | PS Kemi | 20 | (2) |
| 2011 | → FC-88 (laina) | 1 | (0) |
| 2011 | RoPS | 10 | (1) |
| 2012 | FC Kemi | 8 | (5) |
| 2012 | → TP-47 (laina) | 15 | (7) |
| 2013 | TP-47 | 20 | (8) |
| 2014 | Assi IF | 10 | (9) |
| 2014 | FC Kemi | 9 | (8) |
| 2015 | TP-47 | 19 | (1) |
| 2016 | FC Kemi | 8 | (1) |
| 2019 | Kemi City | 1 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 376 | (99) |
Maajoukkue
| 1998 | Suomi U18 | 10 | (2) |
| 2001 | Suomi U21 | 4 | (0) |
| 2004–2006 | Suomi | 8 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Keijo Antero Huusko (s. 5. elokuuta 1980 Kemi) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä tai keskikenttäpelaaja.
Seurajoukkueura

Huusko on kemiläisen FC-88:n kasvatti. Kemistä hänen tiensä vei Vaasan Palloseuran riveihin vuonna 2000, josta myöhemmin siirtyi Ruotsin pääsarjassa Allsvenskanissa pelanneeseen göteborgilaisseura BK Häckeniin vuonna 2002. Kahden Ruotsissa vietetyn vuoden jälkeen, Huusko palasi Suomeen vuonna 2004. Torniolainen Tornion Pallo –47 pestasi hyökkääjän noustuaan Veikkausliigaan. Erinomaisesti sujuneen kauden 2004 päätteeksi Huusko sai siirron Norjan pääsarjajoukkue FC Lyn Osloon. Lynistä hän siirtyi kaudeksi 2007 Norjan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Strømsgodset IF:iin ja siellä vietetyn vuoden jälkeen hän teki kolmivuotisen sopimuksen Tromsø IL:n kanssa. Huuskon polvi on operoitu useasti viimeisimmän Tromsø-sopimuksen aikana. Huusko purki sopimuksensa Tromsøn kanssa talvella 2010, kun sitä olisi ollut vielä jäljellä vielä kauden verran.
Huusko solmi entisen seuransa, Tornion Pallo -47:n, kanssa 4-vuotisen sopimuksen 26. helmikuuta 2010. Huuskon on määrä toimia pelaamisen ohella joukkueen urheilutoimenjohtajana ja apuvalmentajana. Kauden 2009 päätteeksi TP-47 oli pudonnut Kakkoseen.
Torniosta Huusko siirtyi kesken kauden 2010 PS Kemiin, jossa hän pelasi aina seuraavaan kauteen, jolloin hän siirtyi vahvistamaan Veikkausliigassa pelaavaa Rovaniemen Palloseuraa. Kauden 2012 alussa Huusko palasi Kemiin ja aloitti Kolmosessa pelanneessa kasvattajaseurassaan, joka oli muuttanut nimensä FC Kemiksi. Kesken kauden 2012 hän palasi naapurikaupunkiin Tornioon sen Kakkosessa pelaavaan TP-47:ään.
Maajoukkueura

Huusko on pelannut Suomen A-maajoukkueessa 8 peliä ja tehnyt niissä 2 maalia. Maajoukkueuransa ensimmäisen pelin Huusko pelasi Bahrainia vastaan 1. joulukuuta 2004. Tuossa pelissä Huusko teki myös maajoukkueuransa ensimmäisen maalin.
Futsal

Jalkapallon ohella Huusko on pelannut myös futsalia. Seuratasolla hän on edustanut FT Kemi-Torniota liigassa ja Ykkösessä. Huusko on pelannut myös maajoukkueessa 6 maaottelua.
Aiheesta muualla

Huusko Tromsø IL:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (norjaksi)
Eva Ryynänen

Eva Ryynänen 1960-luvun lopulla.
Eva Ryynänen (o.s. Åsenbrygg (Honkajärvi), 15. kesäkuuta 1915 Vieremä – 18. lokakuuta 2001 Lieksa) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hän käytti materiaalinaan erityisesti puuta. Hänen veistostensa aiheita olivat lapset, eläimet, luonto ja maalaistalon askareet.
Ryynänen kävi Suomen taideakatemian koulun 1934–1939. Taiteilijan debyyttinäyttely oli 1940. Hän on tehnyt yli 500 veistosta, joista 50 on ulkomailla. Ryynäsen ateljee sijaitsee Vuonisjärvellä lähellä Vuonislahden kylää, 28 kilometriä Lieksasta Joensuuhun päin. Ateljee, Ryynäsen kotitalo ja samassa pihapiirissä sijaitseva Paaterin kirkko ovat matkailunähtävyyksiä.
Ryynästen kotitalo
Ryynäsen puoliso oli maanviljelijä Paavo Ryynänen (k. 2002). Ryynäsen vanhemmat olivat Juho Åsenbrygg (Honkajärvi) ja Aino Å., o.s. Hujanen.
Tunnustukset ja palkinnot

Professorin arvonimi 1998
Pro Finlandia -mitali 1977
Ylä-Savon piällysmies -mitali 1988
Elias Lönnrot -mitali 1997
Kalevalan juhlavuoden mitali 1985
Paikallislehtien liiton Antti-palkinto 1985
Vuoden lieksalainen 1991
Pielisen taitaja -kunniakirja
Vuoden saapas 1978,
International woman of the year
Tapion pyy no 3
Lypsymestarimerkki no 2864
Eva Ryynäsen tekemiä taideteoksia

Pietari Brahen patsas, 1953, Lieksa.
Laulupuu, 1984, Nurmes.
Matti ja Liisa, 1989, Vieremä.
Eva ja Paavo Ryynäsen hautamuistomerkki pihalla
Paaterin kirkko.
Paaterin kirkossa oleva alttari
Kirjallisuutta

Ryynänen, Eva & Laininen, Margit (toim.): Karjalan kukkiva puu – Eva Ryynänen ja hänen taiteensa / The flowering tree of Karelia – Eva Ryynänen and her art.  (käännös: Pursiainen, Anna-Maija)  Helsinki:  Kirjapaja, 1977.  ISBN 951-621-165-8  (suomeksi), (englanniksi)
Vuorenmaa, Raija: Eva Ryynänen – kuvanveistäjä.  Helsinki:  Kirjapaja, 1994.  ISBN 951-625-233-8
Simola, Seppo & Tissari-Simola, Virpi: Paateri – Eva ja Paavo Ryynäsen taiteilijakoti.  Helsinki:  Kirjapaja, 2004.  ISBN 951-607-116-3
Sulopuisto, Sirpa & Potkonen, Pentti & Pyhäranta, Outi: Kaikkialla on kauneutta – kuvanveistäjä Eva Ryynänen.  Vuonislahti:  Vuonislahden Taiteilijatalo, 2015.  ISBN 978-952-93-5652-2
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eva Ryynänen Wikimedia Commonsissa
Eva Ryynäsen veistoksia Vieremällä
Savolaistyttö herättää huomiota kuvanveistäjänä, Suomen Kuvalehti, 27.10.1934, nro 44, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Outlander – Matkantekijä

| Outlander – Matkantekijä> Outlander |
| --- | --- |

Kestoaika:  55–60 minuuttia
Luoja(t):  Ronald D. Moore
Pääosissa:   Caitriona Balfe  Sam Heughan  Tobias Menzies  Sophie Skelton  Richard Rankin  David Berry 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat  Iso-Britannia 
Alkuperäiskieli:  englanti gaeli ranska
Verkko:    Starz   Yle TV1 
Esitetty:  9. elokuuta 2014 – jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  7
Jaksoja:  91 (luettelo jaksoista)
Tunnuskappale:  The Skye Boat Song, esittäjä Raya Yarbrough
Tuotanto
Käsikirjoittaja(t):   Ronald D. Moore  Diana Gabaldon 
Säveltäjä(t):  Bear McCreary
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Tobias Menzies, Sam Heughan ja Caitriona Balfe sarjan ensi-illassa vuonna 2014.
Outlander – Matkantekijä on yhdysvaltalais-brittiläinen draamasarja, jonka on luonut Ronald D. Moore. Outlander – Matkantekijä perustuu Diana Gabaldonin suosittuun Matkantekijä-kirjasarjaan ja kertoo kahden aikakauden välisestä aikamatkasta.
Sarja alkoi Starz-kanavalla vuonna 2014 ja Suomessa Yle TV1 aloitti sarjan esittämisen vuonna 2015.