stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kadettikunta

Kadettikunta ry on itsenäisen Suomen kadettikouluissa upseerin tutkinnon suorittaneiden upseerien ja Maanpuolustuskorkeakoulussa sekä puolustushaara-, aselaji- ja toimialakouluissa opiskelevien kadettien maanpuolustusaatteellinen yhteisö.
Itsenäisen Suomen Kadettikoulun ensimmäinen kurssi alkoi 25. tammikuuta 1919 ja päättyi 31. maaliskuuta 1920. Kadettikoulun vuosipäivän juhlaan kokoontuneet ensimmäisen kadettikurssin upseerit perustivat Kadettikunnan 27. tammikuuta 1921.
Kadettikunnan jäseneksi voidaan hyväksyä Suomen kansalaisena Suomessa upseerin tutkinnon suorittanut henkilö tai Suomen kansalaisena upseerin tutkintoa suorittava kadetti. Kadettikunnan hallitus hyväksyy upseerin tai kadetin jäseneksi hakemuksen perusteella.
Kadettikunnan nykyinen puheenjohtaja on kenraalimajuri Jari Kallio.
Kadettikunnan toiminnan tarkoituksena on
kadettiupseerien yhteenkuuluvuuden ylläpitäminen ja edistäminen
kadettiupseerien ammattitaidon kehittäminen
upseerin ammattiylpeyden ja arvostuksen vaaliminen
upseerikunnan verkottuminen turvallisuuden ja  maanpuolustuksen toimintakenttään ja osallistuminen asiantuntijoina siinä käytävään keskusteluun
kansalaisten maanpuolustustahdon vahvistaminen  jakamalla tietoa Suomen turvallisuuspolitiikasta ja  maanpuolustuksesta.
Kadettikunta julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää Kylkirauta-jäsenlehteä.
Aiheesta muualla

Kadettikunta
Jyväskylä Summer Jazz

DJ Teppo "Teddy Rok" Mäkynen esiintymässä vuoden 2007 jatseilla.
Jyväskylä Summer Jazz oli Jyväskylässä järjestettävä jazziin ja maailmanmusiikkiin keskittyvä musiikkifestivaali. Se järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1996.
Alkuaikoinaan festivaali keskittyi latinomusiikkiin, mutta ohjelmisto vuosien myötä kehittyi yleisemmin maailmanmusiikin suuntaan. Myös kaupungin omat muusikot kuten Jyväskylä Big Band, Joona Toivanen ja Olavi Louhivuori ovat olleet festivaaleilla vahvasti esillä. Konsertteja pidettiin niin kirkoissa kuin klubeilla, kuten Popparissa ja Lutakossa.
Jyväskylä Summer Jazzin järjestämisestä vastasi alkuaikoina jyväskyläläinen Jyzz ry.
K. V. Tegengren

Karl Vilhelm Tegengren (5. joulukuuta 1868 Vaasa – 16. tammikuuta 1934 Köyliö) oli suomalainen tilanhoitaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Henkilöhistoria

Karl Vilhelm Tegengrenin vanhemmat olivat Vaasan hovioikeuden hovioikeudenneuvos Ernst Wilhelm Tegengren (1835–1910) ja Anna Aline Boy (1837–1913). Perheessä oli kahdeksan lasta, joista Karl Vilhelm oli vanhin. Hänen nuorempia veljiään olivat kirjailija Jacob Tegengren ja kouluneuvos Gustav Tegengren. Karl Vilhelm Tegengren valmistui 1895 agronomiksi Mustialan maatalousoppilaitoksesta ja toimi sitten 30 vuoden ajan 1895–1925 Köyliön Vanhakartanon tilanhoitajana Köyliössä. Vaikka Tegengrenin toinen jalka oli vammautunut nuoruusvuosina sairastetun tuberkuloosin seurauksena niin ettei hän voinut kävellä pitkiä matkoja ilman tukea, hän pystyi silti hoitamaan tilanhoitajan tehtävät. Viimeiset vuotensa Tegengren vietti Köyliön Kepolan nummelle rakentamassaan talossa.
Tegengren oli naimisissa vuonna 1880 syntyneen Anna Lundströmin kanssa.
Teoksia

Längtan och andra skisser. Helios, Helsingfors 1906
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1986

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1986 järjestettiin 12.–28. huhtikuuta Moskovassa, Neuvostoliitossa. Kisat olivat järjestyksessään 51. jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut. Kultaa voitti Neuvostoliitto, hopeaa Ruotsi ja pronssia Kanada. Suomi sijoittui neljänneksi. Tämä Neuvostoliiton voitto pysyi 27 vuoden ajan viimeisimpänä isäntämaan mestaruutena. Vasta vuonna 2013 Ruotsi onnistui rikkomaan niin kutsutun kotikisojen kirouksen, mikä tarkoittaa, että kotikisoissa mestaruuden voittaminen on jääkiekkoilussa harvinaista.
Suomi turnauksessa

Suomen maajoukkue oli saanut turnaukseen uuden valmentajakaksikon, Rauno Korven ja Olli Hietasen. Edellisissä maailmanmestaruuskilpailuissa alkusarjassa hyvin pelannut Yhdysvallat oli Leijonien avausvastustaja. Ottelun alku oli vaikea, mutta Suomen kapteeni Kari Makkonen teki ottelun avausmaalin. Lopulta Suomi voitti tiukasti maalein 5–4, kun Makkosen hyökkäysketju teki yhteensä neljä maalia. Neuvostoliitolle Suomi hävisi lukemin 1–4, mutta Neuvostoliiton valmentaja Viktor Tihonov kuvaili Suomen peliä nykyaikaiseksi ja kurinalaiseksi. Ottelussa erinomaisesti pelasi Kari Eloranta. Kolmannen vastaan asettuneen jääkiekon suurmaan, Kanadan, Suomi voitti hyvällä pelillä maalein 3–2. Neljättäkin suurmaata vastaan Suomi pelasi hyvin, sillä ottelu Tšekkoslovakiaa vastaan päättyi 1–1-tasapeliin. Puola-voiton jälkeen Leijonat voitti Länsi-Saksan ylivoimaisesti lukemin 10–1. Alkusarjan viimeisessä ottelussa vastaan asettui viides suurmaa, Ruotsi. Ottelu päättyi 4–4-tasapeliin. Suomalaisista eritoten maalivahti Jukka Tammi ja valmentaja Korpi protestoivat Ruotsin kolmatta maalia, koska heidän mielestään Tammea rikottiin tilanteessa räikeästi. Ruotsin Anders "Masken" Carlssonin hyökkäysketju teki kaikki Ruotsin maalit.
Suomi oli kisoissa erittäin lähellä voittaa historiansa ensimmäisen mitalinsa maailmanmestaruuskilpailuista. Alkusarjan jälkeen Leijonat kohtasi uudelleen Ruotsin. Suomi johti mitalisarjan ottelussa Ruotsia lukemin 4–2. Voitto olisi taannut Suomelle mitalin. Kuitenkin ajassa 58.13 Ari Vuorelle tuomittiin kahden minuutin rangaistus, ja ajassa 59.20 Carlsson teki kavennusmaalin. Tilanteen jälken Suomi toimi oudosti ja jätti kavennusmaalin aikana kentällä olleet pelaajansa jäälle, jotka pelasivat lepsusti. Maalin jälkeisestä aloituksesta ehti nimittäin kulua peliaikaa vain 9 sekuntia, ja Carlsson teki jälleen maalin ja tasoitti pelin lukemiin 4–4, mikä jäi ottelun lopputulokseksi. Vastoin yleistä muistikuvaa tasapeliottelu ei kuitenkaan ratkaissut Suomen sijoittumista mitalien ulkopuolelle, vaan vasta Suomen viimeinen ottelu Kanadaa vastaani.
Kanada-ottelun alla Suomella oli 1 piste tasapelistä Ruotsin kanssa, mutta Kanadalla ei yhtään. Näin ollen tasapelikin olisi riittänyt Suomen voittoon, mutta Suomi hävisi Kanadalle. Ottelun ollessa tasatilanteessa 3–3 Suomi alkoi varmistella tasapeliä, mikä koitui Kanadan eduksi. Ottelun viime minuuteilla ajassa 57.26 Kanadan Tony Tanti teki ottelun voittomaalin Denis Potvin'n ja Mike Folignon syötöistä. Suomen sijoitus turnauksessa oli siis neljäs, minkä ohella se saavutti Euroopan-mestaruuskisoista pronssia.
Alkulohko

| Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Tappiot | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 7 | 7 | 0 | 0 | 32–9 | 14 |
|  Ruotsi | 7 | 5 | 1 | 1 | 34–18 | 11 |
|  Suomi | 7 | 4 | 2 | 1 | 28–18 | 10 |
|  Kanada | 7 | 3 | 0 | 4 | 24–22 | 6 |
|  Tšekkoslovakia | 7 | 2 | 1 | 4 | 17–17 | 5 |
|  Yhdysvallat | 7 | 2 | 0 | 5 | 27-28 | 4 |
|  Länsi-Saksa | 7 | 2 | 0 | 5 | 17–39 | 4 |
|  Puola | 7 | 1 | 0 | 6 | 15–43 | 2 |
Jatkolohkot > Euroopan-mestaruus

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | URS | SWE | FIN | BRD | POL | TCH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 5 | 5 | 0 | 0 | 23-8 | 10 |  | 4-2 | 4-1 | 4-1 | 7-2 | 4-2 |
|  Ruotsi | 5 | 3 | 1 | 1 | 25-15 | 7 |  |  | 4-4 | 4-2 | 12-3 | 3-2 |
|  Suomi | 5 | 2 | 2 | 1 | 20-12 | 6 |  |  |  | 10-1 | 4-2 | 1-1 |
|  Länsi-Saksa | 5 | 2 | 0 | 3 | 12-22 | 4 |  |  |  |  | 4-1 | 4-3 |
|  Puola | 5 | 1 | 0 | 4 | 10-28 | 2 |  |  |  |  |  | 2-1 |
|  Tšekkoslovakia | 5 | 0 | 1 | 4 | 9-14 | 1 |  |  |  |  |  |  |
Euroopan-mestaruuskisojen sarjataulukko laskettiin eurooppalaisten joukkueiden keskinäisistä alkusarjan otteluista.
B-sarja

B-sarja pelattiin Eindhovenissa, Alankomaissa 20.–29. maaliskuuta.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | SUI | ITA | DDR | FRA | NED | AUT | YUG | JPN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 7 | 6 | 0 | 1 | 38-20 | 12 |  | 4-1 | 1-5 | 8-2 | 11-3 | 4-3 | 4-2 | 6-4 |
|  Italia | 7 | 4 | 0 | 3 | 21-18 | 8 |  |  | 4-3 | 5-1 | 3-5 | 6-1 | 1-4 | 1-0 |
|  Itä-Saksa | 7 | 4 | 0 | 3 | 25-21 | 8 |  |  |  | 0-3 | 5-2 | 4-6 | 4-2 | 4-3 |
|  Ranska | 7 | 3 | 0 | 4 | 22-25 | 6 |  |  |  |  | 4-3 | 6-1 | 5-6 | 1-2 |
|  Alankomaat | 7 | 3 | 0 | 4 | 25-32 | 6 |  |  |  |  |  | 3-2 | 6-3 | 3-4 |
|  Itävalta | 7 | 3 | 0 | 4 | 24-27 | 6 |  |  |  |  |  |  | 5-2 | 6-2 |
|  Jugoslavia | 7 | 3 | 0 | 4 | 24-25 | 6 |  |  |  |  |  |  |  | 5-0 |
|  Japani | 7 | 2 | 0 | 5 | 15-26 | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sveitsi nousi A-sarjaan. Jugoslavia ja Japani putosivat C-sarjaan, josta B-sarjaan puolestaan nousivat Norja ja Kiina.
C-sarja

Alkulohkot
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | NOR | ROM | DEN | ESP | KOR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 4 | 4 | 0 | 0 | 42-7 | 8 |  | 6-3 | 7-0 | 18-3 | 11-1 |
|  Romania | 4 | 3 | 0 | 1 | 26-9 | 6 |  |  | 5-1 | 5-2 | 13-0 |
|  Tanska | 4 | 2 | 0 | 2 | 18-13 | 4 |  |  |  | 6-0 | 11-1 |
|  Espanja | 4 | 0 | 1 | 3 | 8-32 | 1 |  |  |  |  | 3-3 |
|  Etelä-Korea | 4 | 0 | 1 | 3 | 5-38 | 1 |  |  |  |  |  |
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | CHN | BUL | PRK | HUN | AUS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kiina | 4 | 3 | 1 | 0 | 35-4 | 7 |  | 9-1 | 9-1 | 2-2 | 15-0 |
|  Bulgaria | 4 | 3 | 0 | 1 | 13-16 | 6 |  |  | 2-1 | 5-2 | 5-4 |
|  Pohjois-Korea | 4 | 1 | 1 | 2 | 8-15 | 3 |  |  |  | 4-2 | 2-2 |
|  Unkari | 4 | 1 | 1 | 2 | 17-14 | 3 |  |  |  |  | 11-3 |
|  Australia | 4 | 0 | 1 | 3 | 9-33 | 1 |  |  |  |  |  |
Noususarja
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | NOR | CHN | BUL | ROM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 3 | 2 | 1 | 0 | 19-7 | 5 |  | 3-3 | 10-1 | (6-3) |
|  Kiina | 3 | 2 | 1 | 0 | 16-7 | 5 |  |  | (9-1) | 4-3 |
|  Bulgaria | 3 | 1 | 0 | 2 | 9-23 | 2 |  |  |  | 7-4 |
|  Romania | 3 | 0 | 0 | 3 | 10-17 | 0 |  |  |  |  |
Alempi loppusarja
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | DEN | HUN | ESP | PRK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tanska | 3 | 3 | 0 | 0 | 20-5 | 6 |  | 8-4 | (6-0) | 6-1 |
|  Unkari | 3 | 1 | 0 | 2 | 16-17 | 2 |  |  | 10-5 | (2-4) |
|  Espanja | 3 | 1 | 0 | 2 | 11-21 | 2 |  |  |  | 6-5 |
|  Pohjois-Korea | 3 | 1 | 0 | 2 | 10-14 | 2 |  |  |  |  |
Alkusarjassa pelattu keskinäinen ottelu siirtyi mukaan loppusarjan taulukkoon.
Ottelu 9. sijasta:  Etelä-Korea –  Australia 9–7
Kaskiniemi

Kaskiniemi (ruots. Svedjenabban) on kaupunginosa Pietarsaaressa. Alue liitettiin vuonna 1950 Pedersörestä (silloinen Pietarsaaren maalaiskunta) Pietarsaaren kaupunkiin.
Kebnekaisen lento-onnettomuus

| Kebnekaisen lento-onnettomuus 2012 |
| --- | --- |
 Norjan kuninkaallisten ilmavoimien C-130J Hercules
Yhteenveto
Päivämäärä:  15. maaliskuuta 2012
Onnettomuustyyppi:  Toistaiseksi tuntematon
Tapahtumapaikka:  Kebnekaise, Ruotsi
Lähtöpaikka:  Evenes, Norja
Määränpää:  Kiiruna, Ruotsi
Kuolleita:  5
Eloonjääneitä:  0
Lentokone
Konetyyppi:  Lockheed C-130J Super Hercules
Lentoyhtiö:  Norjan kuninkaalliset ilmavoimat
Rekisteritunnus:  5630
Matkustajia:  1
Miehistöä:  4
Tapahtumapaikka
Kebnekaisen lento-onnettomuus 2012 tapahtui, kun Norjan kuninkaallisten ilmavoimien C-130J Super Hercules Siv joutui onnettomuuteen yhteispohjoismaisen Cold Response -sotaharjoituksen yhteydessä Kebnekaisen tunturialueella 15. maaliskuuta 2012. Kone oli matkalla Norjan Evenesistä Ruotsin Kiirunaan hakemaan ihmisiä. 17. maaliskuuta ilmoitettiin, että koneen osia on löydetty laajalta alueelta. Onnettomuuden syy on toistaiseksi tuntematon, mutta koneen tiedetään törmänneen Kebnekaisen rinteeseen ja luultavimmin räjähtäneen. Säätila onnettomuushetkellä oli erittäin huono, mikä vaikeutti myös etsintätoimia. Onnettomuuspaikalta löydettiin ruumiinosia, ja koneen koko viisihenkinen miehistö kuoli turmassa.
Koneen osia, muun muassa moottori, löydettiin runsaasti elokuussa 2014, kun jäätiköt olivat sulaneet hyvin pieniksi.
K. Z. Tallgren

Kaarlo Zacharias Tallgren (21. heinäkuuta 1879 Ruovesi – 1. maaliskuuta 1932 Karjalohja) oli suomalainen kirkkoherra ja kristillinen kirjailija.
Tallgrenin vanhemmat olivat tuomiokapitulin asessori, rovasti Ivar Markus Tallgren (1850–1936) ja Jenny Maria Montin-Tallgren. Hän pääsi ylioppilaaksi 1897 Turun lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1901 ja filosofian maisteriksi 1903. Tallgren suoritti teologian erotutkinnon 1904 ja hänet vihittiin papiksi samana vuonna.
Tallgren oli Karjalohjan kirkkoherrana 1916–1926, Naantalin kirkkoherrana 1926–1927 ja uudelleen Karjalohjan kirkkoherrana vuodesta 1927 alkaen.
Tallgren oli naimisissa vuodesta 1908 Anna Elin Sjöblomin kanssa.
Teoksia

Pakanalähetys ja seurakunta. Turku 1914
Vankilapapin työmaalta: havaintoja ja mietteitä. Suomen lähetysseura, Kuopio 1917
Ihmistä varten: sanoja kansalle!. Tekijä, Turku 1917
Minä tulen pian: kehoitussanoja vanhoille, sairaille ja yksinäisille. Suomen lähetysseura, Helsinki 1929
Nuori Augustinus: monien rukouksien poika : elämän merellä kamppaileville. Suomen merimieslähetysseura, Helsinki 1930
Pyhää kuoria päin: päivätutkisteluja kodin ja koulun rakennukseksi. WSOY 1933
Suomennoksia

Olfert Ricard: Rukoilkaa lakkaamatta; tanskan kielestä suomentanut K. Z. Tallgren. Suomen merimieslähetysseura, Helsinki 1929
Olfert Ricard: Minkälaiseksi kuvittelet taivaan?: pyhäinpäivänä; tanskankielestä suomentanut K. Z. Tallgren. Suomen merimieslähetysseura, Helsinki 1929
Georg Conrad Rieger: Kalliolle rakennettu koti: puheita kristillisen kotielämän perusteista; saksankielestä mukaillen ja valikoiden suom. K. Z. Tallgren. Suomen lähetysseura, Helsinki 1930
Karl-Gustav Muromaa

Karl-Gustav Muromaa (30. huhtikuuta 1946 Kokkola – 12. huhtikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen prikaatikenraali, joka toimi muun muassa Uudenmaan prikaatin komentajana.
Muromaa syntyi turkisteknikko Lauri Muromaan ja Ingrid Kastrenin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 oli Anna-Maija Tikkanen.
Muromaa tuli ylioppilaaksi Gamlakarleby Svenska samlyceumista 1965, Kadettikoulusta hän valmistui 1970 ja Sotakorkeakoulusta 1979. Muromaa toimi opetusupseerina ja komppanianpäällikkönä  Uudenmaan prikaatissa 1970–1977, toimistopäällikkönä Vaasan sotilaspiirin esikunnassa vuodesta 1979, Pääesikunnan toimistoesiupseerina vuodesta 1983 ja puolustusministerin adjutanttina puolustusministeriössä vuodesta 1988. Hän oli puolustusministeriön toimistopäällikkö vuodesta 1990, ennen komentajakauttaan Uudenmaan prikaatissa 1992–1995. Vuosina 1990–1991 Muromaa toimi myös eduskunnan puolustusvaliokunnan sihteerinä. Helsingin sotilasläänin komentajaksi Muromaa nimitettiin 1996. Hän menehtyi sairauskohtaukseen 51-vuotiaana.
Muromaa ylennettiin vänrikiksi 1967, luutnantiksi 1970, yliluutnantiksi 1974, kapteeniksi 1977, majuriksi 1982, everstiluutnantiksi 1989, everstiksi 1991 ja prikaatikenraaliksi 1996.
Aiheesta muualla

Kuolleet. Prikaatikenraali Karl-Gustav Muromaa. HS 15.4.1998 (Viitattu 26.2.2017)
Katariina Kettunen

Katariina Frondelius (aikaisemmin Kettunen; 10. elokuuta 1914 Juva – 18. huhtikuuta 1995 Kauniainen) oli suomalainen kirjailija.
Katariina Kettunen kirjoitti teoksensa 1961 kertomistaan kokemuksista toisen maailmansodan ajalta ja sen jälkiselvittelyissä. Kettunen (kirjassa henkilönimellä Sofia Katharina Lautonen) vietti vuodet 1944–1946 keskitysleirissä Saksassa ja Itä-Euroopan maissa. Suomeen hän pääsi palaamaan Turkuun 9.1.1946. Kettunen oli saanut päävamman kovasta kohtelusta leiritysajan aikana. Hän vietti vanhuusajan Kaunialan sotavammasairaalassa ensimmäisenä tähän sairaalaan otettuna naisena. Kertomansa mukaan hänet valittiin Uudenmaan kauneimmaksi naiseksi vuonna 1934. Kettunen meni kahdesti naimisiin.
Teoksia

Piikkilankakaruselli : kokemuksia sodan runtelemassa Euroopassa. Tammi 1961
Aiheesta muualla

Vellamo Vehkakoski, Keskitysleirin kautta sotavammasairaalaan, Helsingin Sanomat, sivu A4, julkaistu 4.7.1993
Piikkilankakaruselli – Katariina Kettunen o.s. Lautonen selvisi Gestapon leiristä, Eeva, nr 10, 1961, Kustannusosakeyhtiö Eeva
Kanadansara

| Kanadansara |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sarat Carex
Laji::  tribuloides
Kaksiosainen nimi
 Carex tribuloides  Wahlenb. 
Katso myös
   Kanadansara Wikispeciesissä   Kanadansara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanadansara (Carex tribuloides) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon kuuluva monivuotinen kasvilaji. Kanadansara muistuttaa isokokoista jänönsaraa (Carex leporina), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan kukintotähkien ulkonäössä olevien pienten eroavuuksien perusteella.
Kanadansara on kasvutavaltaan mätästävä ja sillä on lyhyt juurakko. Varret ovat jäykkiä sekä terävän kolmisärmäisiä ja voivat kasvaa lähes metrinkorkuisiksi. Lehdet ovat noin 5 mm leveitä ja lehtien tyvitupet ovat harmaanmustia. Kukinnon alin tukilehti on yleensä kukintoa pidempi. Kanadansaran kukintona on 6–15 keskenään samannäköisestä tähkästä koostuva tähkistö. Tähkät sijaitsevat tiiviisti varren kärjessä ja ovat väriltään vihertäviä tai ruskehtavia. Hedekukat sijaitsevat tähkien tyvillä. Tähkäsuomut ovat kellanruskeita ja pullakoita lyhyempiä. Pullakoissa on näkyvissä suonia molemmin puolin ja niissä on myös leveä suuota. Emikukat ovat kaksiluottisia.
Kanadansara kasvaa kosteilla ja avoimilla kasvupaikoilla. Laji on kotoisin Pohjois-Amerikan itäosista, mutta on levinnyt myös Eurooppaan. Ruotsiin laji on levinnyt ulkomailta tuotujen heinänsiementen mukana, ja sitä kasvaa Ruotsissa teiden varsilla sekä erilaisilla joutomailla. Kanadansaraa ei kasva Suomessa.
Kanadansaran tieteellisen nimen lajinimi (tribuloides) tulee okarennokkien suvun tieteellisestä nimestä (Tribulus) ja tarkoittaa okarennokkienkaltaista.
Kaupungin juuret

| Kaupungin juuret |
| --- | --- |

Nimi:  Kaupungin juuret
Tekijä:  Otto Karvonen
Valmistumisvuosi:  2013
Taiteenlaji:  tilateos
Sijainti:  Kampin metroasema
Paikkakunta:  Helsinki
Koordinaatit:  60°10′08″N, 024°55′55″E
Kaupungin juuret on Otto Karvosen tekemä tilateos Kampin metroaseman laituritason katossa Helsingissä. Teos julkistettiin 24. syyskuuta 2013.
Helsingin taidemuseon tilaama veistoskokonaisuus koostuu seitsemästä eri osiosta. Teoksessa on yhteensä 735 kylttiä, joiden vahvuus on 3 mm. Kyltit ovat kiiltoanodisoitua alumiinia ja ne on asetettu laituritason kattoon seitsemäksi kidemäiseksi muodostelmaksi. Kylttien leveys on 15 cm ja pituus vaihtelee 70–140 cm.
Kylteissä olevat nimet on valittu satunnaisesti Suomessa ja muualla maailmassa olevista paikoista, joista nykyhelsinkiläiset ovat kotoisin. Kyltit osoittavat suoraan maapallon lävitse nimessä olevaan paikkaan. Paikka on määritelty Helsingin yliopiston maantieteen laitoksella. Kyltit on valaistu kohdevaloilla kahdesta tai kolmesta suunnasta.
Kylttiryppäät ovat metallisen virtaviivaisia ja tahrattoman kiiltäviä. Teos vaikuttaa elegantilla, arkkitehtonisella tyylikkyydellään.. Kaupungin juuret -teosta voi luonnehtia todella onnistuneeksi "site spesific" -teokseksi.
Veistosrykelmä liittää muualta tulleiden helsinkiläisten syntymäpaikat yhtenäisiksi ryhmiksi vahvistaen näin kaupunkilaisten yhteisöllisyyttä. Teos sivuaa myös kaupungin väestötutkimukseen ja identiteettiin liittyviä kysymyksiä.
Otto Karvonen opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa Helsingissä vuosina 1996–2000 ja suoritti maisteriopinnot Sanberg Instituutissa Amsterdamissa 2000 - 2002. Hän on tullut tunnetuksi performansseista, tilapäisistä veistoksista ja installaatioista. Kaupungin juuret on taiteilijan ensimmäinen pysyvä julkinen taideteos Helsingissä.
Kainin maa

| Kainin maa> The Land God Gave to Cain.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Hammond Innes
Kieli:  englanti
Genre:  jännitysromaani
Julkaistu:  1958
Suomennos
Suomentaja:  Jaakko Lavanne
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1959
Sivumäärä:  320
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kainin maa (engl. The land God gave to Cain) on Hammond Innesin jännitysromaani.
Juoni

Kainin maaksi on sanottu Newfoundlandin erämaata. Se oli autiota ja villiä subarktista erämaata, jossa vain harva selvisi. Siellä on kuitenkin kaivettu kultaa. Tarinan aikana alueelle rakennetaan ensimmäistä koko erämaan halki kulkevaa rautatietä.
Iäkäs brittiläinen radioamatööri kuulee hätäkutsun alueelta, mutta häntä ei uskota. Hänen poikansa lähtee tutkimaan asiaa ja paljastaa ikäviä totuuksia, joista kuitenkin lupaa vaieta niin kauan kuin on tarpeen.
Tarinan lopussa kertoja sanoo, että tapauksen ytimessä ollut nuoripari pyysi häntä ainoana puolueettomana paikalla olleena kertomaan totuuden, koska ilman sitä heitä epäillään asiaan liittyvistä murhista. Kirjoittaja tekeekin näin, ja juorut vaikenevat.
Kameruninturturikyyhky

| Kameruninturturikyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Turturikyyhkyt Streptopelia
Laji::  hypopyrrha
Kaksiosainen nimi
 Streptopelia hypopyrrha  (Reichenow), 1910 
Katso myös
   Kameruninturturikyyhky Wikispeciesissä   Kameruninturturikyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kameruninturturikyyhky (Streptopelia hypopyrrha) on länsiafrikkalainen kyyhkylintu. Sen elinympäristö käsittää alueen Nigeriasta Pohjois-Kameruniin ja Tšadin lounaiskolkkaan. Lajia on tavattu myös Senegalissa, Gambiassa ja Togossa, mutta sen status näissä maissa on epäselvä. Lajin holotyypin kuvaili Anton Reichenow Benuejoelta Adamawasta 1910.
Karbonyyliryhmä

Karbonyyliryhmä (A ja B kuvaavat ryhmään liittyneitä atomeja)
Karbonyyliryhmä on orgaanisessa kemiassa funktionaalinen ryhmä, jossa hiili- ja happiatomi ovat kiinnittyneet toisiinsa kaksoissidoksella. Karbonyyliryhmä voi esiintyä molekyyleissä sellaisenaan, kuten ketoneissa, tai olla osa jotain isompaa funktionaalista ryhmää, kuten karboksyylihapoissa osa karboksyyliryhmää (-COOH) tai estereissä osa esteriryhmää (-COO-). Alla olevassa taulukossa on esitetty funktionaalisia ryhmiä, jotka sisältävät karbonyyliryhmän. Karbonyyliryhmä antaa näille yhdisteelle niille ominaisen kemiallisen luonteen.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhdisteryhmä | Aldehydit | Ketonit | Karboksyylihapot | Esterit | Amidit | Enonit | Happokloridit | Anhydridit |
Rakenne: 
| Rakennekaava | RCHO | RCOR' | RCOOH | RCOOR' | RCONHR' | RC(O)C(R')=CR''R''' | RCOCl | (RCO)2O |
Karbonyyliryhmän rakenne

Karbonyyliryhmän hiili- ja happiatomi ovat sp2-hybridisoituneet, joten niillä on kolme sp2-orbitaalia, joista yhdellä ne muodostavat σ-sidoksen ja p-orbitaaleilla π-sidoksen, aivan kuten alkeeneissa. Hapen kaksi vapaata elektroniparia miehittävät jäljellä olevat sp2-orbitaalit. Karbonyyliryhmän atomit ovat tasossa ja atomien väliset sidoskulmat ovat n. 120°. Karbonyylisidos on lyhyempi kuin yksinkertainen C–O-sidos. Hiili-happi kaksoissidos on poolinen, johtuen hapen elektronegatiivisuudesta. Koska karbonyylihiilellä on positiivinen osittaisvaraus, se on molekyylin elektrofiilinen osa (Lewisin happo), johon nukleofiilit pyrkivät reagoimaan. Vastaavasti karbonyylihappella on negatiivinen osittaisvaraus ja se on molekyylin nukleofiilinen osa (Lewisin emäs).