stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kroatian parlamentti

| Kroatian parlamentti Hrvatski sabor |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Puhemies:  Gordan Jandroković (HDZ)
Kokoonpano
Edustajia:  151 
Puolueet:  Hallitus (59)      Kroatian demokraattinen liitto (55)       HNS (4)  Hallituksen tukipuolueet (23)      Bandić Milan 365 (5)       HDS-HSLS-HDSSB (4)       SDSS (3)       sitoutumaton (11)  Oppositio (69)      SDP (29)       MOST (10)       HSS-D (5)       GLAS (4)       IDS-DDI (3)       HSU-SNAGA-NP (3)       ŽZ (2)       HRAST (1)       NHR (1)       NLM (1)       NS-R (1)       PH (1)       SIP (1)       Sitoutumaton (7) 
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  Kroatian parlamenttivaalit 2020
Kokouspaikka
 
 Saborska palača, Zagreb
Kotisivut
 http://www.sabor.hr/Default.aspx?sec=361 www.sabor.hr
Kroatian parlamentti (kroatiaksi Hrvatski sabor) on Kroatian yksikamarinen lainsäädäntövaltaa käyttävä elin, joka on nykymuodossaan perustettu vuonna 1990. Lainsäädännön lisäksi parlamentti voi armahtaa rikollisia..
Parlamenttiin kuuluu lain mukaan 100–160 jäsentä, jotka valitaan neljän vuoden välein. Tällä hetkellä parlamentilla on 151 jäsentä ja heillä on syytesuoja..
Vuodesta 2000 alkaen istuntosalin parvi, jolla on 52 paikkaa, on varattu parlamentin toimintaa seuraaville kansalaisille. Tämä kuuluu parlamentin tarjoamiin kansalaispalveluihin, joilla pyritään takaamaan kansalaisten osallistuminen politiikkaan ja päätöksenteon läpinäkyvyys. Kansalaispalvelut voidaan tuoda myös koulujen kansalaistaitojen tunneille..
Viimeisimmät vaalit pidettiin heinäkuussa 2020. Kroatian demokraattinen liitto säilytti suurimman puolueen asemansa ja voitti vaalit. Oppositiopuolueista koostuva blokki menetti paikkoja, ja blokkia johtanut sosiaalidemokraattien puheenjohtaja Davor Bernardić ilmoitti astuvansa syrjään puheenjohtajan paikaltaan vaalituloksen selvittyä..
Kunta Kinte

Kunta Kinte (myös Kunta Kante tai Kunte Kante, orjana Toby; noin 1750 Jufferee, Gambia – 1822 Virginia, Yhdysvallat) on hahmo yhdysvaltalaisen Alex Haleyn romaanissa Juuret ja siihen perustuvassa samannimisessä televisiosarjassa. Kunta Kinten esikuva oli mahdollisesti oikeasti elänyt gambialaissyntyinen mandinkamies, joka tuotiin Yhdysvaltoihin orjaksi 1760-luvulla. Tiedot Kunta Kintestä perustuvat Haleyn sukulegendoihin ja hänen Afrikasta keräämiinsä tietoihin.
Alex Haleyn mukaan oikea Kunta Kinte syntyi noin vuonna 1750 mandinkaheimoon Jufurehin kylässä Gambiassa. Kunta Kinten perhe oli islaminuskoinen . Kunta oli ilmeisesti 5. heinäkuuta 1767 Gambiasta lähteneestä Lord Ligonier -nimisessä orjalaivassa, joka saapui Marylandin Annapolisiin 29. syyskuuta. Sieltä hänet myytiin orjaksi Virginiaan. Pakoyrityksen seurauksena hänen oikea jalkateränsä katkaistiin.
Kuntakokous

Kuntakokous oli kunnanvaltuustojen edeltäjä, joka perustui Suomen säätyjen 6. helmikuuta 1865 päättämään asetukseen kunnallishallinnosta maalla. Tuolloin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntahallinto erotettiin maallisesta kunnallishallinnosta. Sitä ennen pitäjä oli tarkoittanut kirkollisveron keräämisaluetta ja hallintopitäjä maallisten verojen. Pitäjänkokouksia oli johtanut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnan kirkkoherra.
Jokaisella veroa maksavalla kuntalaisella, joka ei ollut toisen isäntävallan alainen,  oli oikeus saapua kuntakokoukseen ja käyttämään siellä puhe- ja äänivaltaa. Äänioikeus oli myös naisella, jos hän hallitsi itse omaisuuttaan. Yhtiöillä, alaikäisten holhoojilla, jakamattomilla kuolinpesillä ja konkurssipesän uskotuilla miehillä oli myös äänioikeus.
Äänivalta määräytyi veronmaksun mukaisesti siten, että verotettavasta sadan markan tulosta, josta kannettiin veroa kulloinkin määrättävä yksi veroäyri antoi yhden äänen oikeuden (vrt. v. 1872 säädetty kaupunkien kunnallisasetuksessa päätäntävaltaa alle 2000 asukkaan kaupungissa asetettiin käyttämään raastuvanoikeus, jossa vasta "kahden äyrin" kaupunkilaisilla oli yhden äänen äänioikeus). Korkein mahdollinen äänimäärä oli 1/6 kokouksessa fyysisesti läsnäolleiden äänimäärän summasta.
Toimeenpanoa varten kuntakokous asetti kunnallislautakunnan. Se oli näin kunnanhallituksen edeltäjä.
Koska osallistuminen kuntakokouksiin oli satunnaista, julkaistiin 15. kesäkuuta 1898 asetus maalaiskuntain kunnallishallinnosta, jossa mahdollistettiin siirtyminen välilliseen päättämiseen siten, että kuntakokous valitsi pysyviä kunnanvaltuusmiehiä, jotka olivat kunnanvaltuutettujen edeltäjiä.
»Jos kunta tahtoo erityisille valtuusmiehille antaa vallan kuntakokouksen oikeudella käytellä ja päättää kuntakokouksen käsiteltäviä asioita, olkoon se luvallista niillä ehdoilla kuin tässä jälempänä säädetään, jos kahdessa perättäisessä kuntakokouksessa, joista 19. pykälässä erittäin tarkoitetaan, ääniluvun mukaan kaksi kolmannesta läsnäolevista on yhtä mieltä.
Sellainen päätös on viivyttelemättä annettava kuvernöörille tiedoksi.»
Kuntakokoukselle itselleen jäivät kuitenkin päätettäviksi 32. pykälän mukaan:
lahjoituksen tai testamentin kautta kunnan omaisuudeksi tulleen kiinteistön tai oikeuden myyminen, panttaaminen tai vaihtaminen sekä sellainen välipuhe tai sovinto, joka niitä muuttaisi,
kiinteän omaisuuden ostaminen,
uusi yritys, jotka varten yleinen taksoitus on tarpeen,
lainan ottaminen kunnan yhteisiin tarpeisiin,
kuntakokouksen ja kunnallislautakunnan esimiehen, varaesimiehen, kunnanvaltuusmiesten, yhteiseen kuntakokoukseen lähetettävien edusmiesten sekä kunnallislautakunnan jäsenten ja varajäsenten, niin myös taksoitus- ja tutkijalautakunnan jäsenten vaali.
Kovalenttinen säde

Kemiassa voidaan arvioida kahden atomin A ja B välinen sidospituus R näiden atomien kovalenttisten säteiden summana,
R(AB) = r(A) + r(B).
Linus Pauling määritteli säteen r(A) puolittamalla
sopivan A-A kovalenttisen sidoksen pituuden. Sidospituuksien ja kovalenttisten säteiden tyypillisiä yksiköitä ovat pikometri (pm) tai Ångström (Å). 1 Å = 100 pm, 1 pm = 10−12 m.
Yleisemmin voidaan sovittaa sarja tiettyjen alkuaineiden kovalenttisia säteitä joukkoon mitattuja tai kvanttikemiallisesti laskettuja sidospituuksia antamatta erityisasemaa homonukleaarisille A-A sidoksille tai tietyille alkuaineille, kuten hiilelle.  Lisäksi sovitus voidaan tehdä erikseen yksin-, kaksin-
tai kolminkertaisille sidoksille. Näin on saatu taulukossa olevat säteet r1, r2 ja r3.
Vahvoja moninkertaisia sidoksia muodostaville alkuaineille kuten hiilelle on voimassa laki r1 > r2 > r3. Eräille vain heikkoja moninkertaissidoksia muodostaville alkuaineille voi esiintyä poikkeamia tästä, jos sidospituuden R moninkertaislyhenemä on pienempi kuin käytettyjen ligandien (kuten C) vastaava lyhenemä. Mainitut säteet r(A) riippuvat
oletetusta atomin A naapurien lukumäärästä eli koordinaatioluvusta, CN, erityisesti (d ja f) siirtymämetalleille.
Tetraedriset kovalenttiset säteet on tarkoitettu kiteille, joissa sidoksen A-B kummallakin atomilla on neljä naapuria tetraedrisissa sidoskulmissa. Esimerkkejä kiteistä ovat timantti, binääriset yhdisteet kuten ZnS tai GaAs, kolmen alkuaineen yhdisteet kuten kalkopyriittirakenne CuInS2 jne. Vuonna 2012 julkaistun sovituksen neliöllinen keskipoikkeama on vain 0.67 pm 30 alkuaineelle 48 yhdisteessä.
Kulkemus

| Kulkemus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Puumala, Sulkava
Koordinaatit:  61°40′30″N, 28°24′20″E
Järvinumero:  04.121.1.144
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,4 m 
Rantaviiva:  46,3 km 
Pinta-ala:  5,77 km² 
 fiKulkemus 
Kulkemus on vähähumuksinen järvi Sulkavan eteläosassa Etelä-Savossa Pihlajaveden saaressa. Sen eteläiset lahdet sijaitsevat Puumalan alueella.  Kulkemuksen pinta-ala on 5,8 neliökilometriä ja rantaviivan pituus yli 46 kilometriä. Etäisyys Mikkelistä on 57 kilometriä itään ja Savonlinnasta 30 kilometriä lounaaseen.
Maantiede

Kulkemuksen keskiosasta lähtee lahtia joka ilmansuuntaan. Etäisyys järven etelärannalta pohjoisrannalle on seitsemän kilometriä. Rokanniemi ja Jouhiniemi jakavat järven pohjoisosan pitkiin ja kapeisiin lahtiin (Koskenlahti, Rokanlahti, Jouhilahti). Rokanniemi kohoaa noin 60 metriä järven pintaa korkeammalle. Kulkemuksen länsiosan Tonnaanlahden ranta on osin jyrkkä. Itäosan Puimoinlahtea ja Kotilahtea erottava Saariniemi kohoaa noin 40 metriä järven pintaa korkeammalle. Eteläosan Pitkäpohjan rannalla Jylhänmäki kohoaa noin 20 metriä järven pintaa korkeammalle.
Kulkemuksen keskiosassa sijaitsee useita saaria, joista Ukonsaari, Halmesaaret ja Mäntysaari ovat laajimmat. Ukonsaaren korkein kohta on 100 metriä merenpinnan yläpuolella.
Kulkemuksen eteläpuolinen Ruokojärvi (81,8 metriä mpy) laskee Pienen Ruokojärven (81,8 metriä mpy) kautta Kulkemuksen eteläkolkkaan. Kulkemuksen luusua sijaitsee Koskenlahden pohjukassa, josta lähtee Kaartilankoski Kaartilanlahteen, joka on osa Suur-Saimaata.
Kulkemuksen rannoilla on jonkin verran peltomaata ja haja-asutusta. Pääosin rannat ovat metsämaata.
Kulkemuksen vedenlaatu luokiteltiin vuonna 2016 erinomaiseksi.
Kulkemus (04.121.1.144) kuuluu Pihlajaveden alueeseen (04.121), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pihlajaveden-Kokonselän alue (04.12) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Pihlajaveden alue on järvien ja saarten mosaiikki, joka kattaa suuren osan Etelä-Savoa. Kulkemus on alueen toiseksi laajin järvi. Pihlajavesi  on selkeästi laajin, yli 700 neliökilometriä.
Kaupunginjohtajien yleiskokous

Kaupunginjohtajien yleiskokous  on merkittävä Euroopan laajuinen liike. Siinä on mukana paikallisia ja alueellisia viranomaisia, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti lisäämään energiatehokkuutta ja uusiutuvien energianlähteiden käyttöä alueillaan. Sitoumuksellaan kaupunginjohtajien yleiskokouksen osallistujat pyrkivät saavuttamaan ja ylittämään Euroopan unionin tavoitteen vähentää hiilidioksiidipäästöjä 20 % vuoteen 2020 mennessä.
EU:n ilmasto- ja energiapaketin hyväksymisen jälkeen vuonna 2008 Euroopan komissio perusti kaupunginjohtajien yleiskokouksen kannustaakseen ja tukeakseen paikallisten viranomaisten toimenpiteitä kestävien energiakäytäntöjen käyttöönotossa.
Kaupunginjohtajien yleiskokouksen osallistujat

Euroopan paikalliset viranomaiset kaikenkokoisilta paikkakunnilta pikkukylistä suurkaupunkeihin ja kaupunkialueisiin voidaan hyväksyä kaupunginjohtajien yleiskokouksen osallistujiksi.
Kaupungeilla, kunnilla ja muilla kaupunkialueilla on merkittävä tehtävä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä, sillä ne kuluttavat 3/4 EU:n alueella tuotetusta energiasta ja tuottavat samankokoisen osuuden hiilidioksidipäästöistä. Siksi paikallisilla viranomaisilla onkin hyvät edellytykset muuttaa asukkaiden käyttäytymistä ja käsitellä ilmasto- ja energiakysymyksiä yleistajuisella tavalla, etenkin huomioimalla julkisen ja yksityisen sektorin näkökulman ja sisällyttämällä kestävän energian kysymykset yleisiin paikallisiin kehitystavoitteisiin.
Viralliset velvoitteet

Kaupunginjohtajien yleiskokouksen vaikutus ei rajoitu pelkästään aikomusten julistamiseen. Päästäkseen itse asettamiinsa kunnianhimoisiin hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteisiin osallistujat sitoutuvat suorittamaan tiettyjä toimenpiteitä, raportoimaan toimistaan ja sallimaan toimiensa valvonnan. Ennalta määritettyjen aikarajojen puitteissa ne ottavat virallisesti suorittaakseen seuraavat tehtävät:
Riittävien hallintorakenteiden kehittäminen, mukaan lukien välttämättömiin toimiin tarvittavien henkilöstöresurssien kohdentaminen,
Päästötaseen laatiminen,
Kestävän energian toimintasuunnitelman lähettäminen vuoden kuluessa virallisesta kaupunginjohtajien yleiskokoushankkeeseen liittymisestä ja ohessa niiden konkreettisten toimien määritteleminen, joilla hiilidioksidipäästöjä on määrä vähentää vuoteen 2020 mennessä vähintään 20 prosenttia,
Täytäntöönpanoraportin toimittaminen vähintään kahden vuoden välein kestävän energian toimintasuunnitelman lähettämisen jälkeen arviointia, valvontaa ja vahvistusta varten.
Jotta välttämättömät paikalliset sidosryhmät saataisiin mukaan kestävän energian toimintasuunnitelmaan, osallistujat myös:
jakavat kokemusta ja osaamista muiden paikallisten viranomaisten kanssa,
järjestävät paikallisia energiapäiviä asukkaiden kestävään kehitykseen ja energiatehokkuuteen liittyvän tietämyksen lisäämiseksi,
osallistuvat kaupunginjohtajien yleiskokouksen vuosittaiseen seremoniaan, temaattisiin seminaareihin ja keskusteluryhmien tapaamisiin tai avustavat niissä,
levittävät sopivilla foorumeilla yleiskokouksen viestiä ja kannustavat erityisesti muita kaupunginjohtajia osallistumaan yleiskokoukseen.
Kestävän energian toimintasuunnitelmat

EU:n kunnianhimoisten energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi kaupunginjohtajien yleiskokouksen osallistujat sitoutuvat kehittämään kestävän energian toimintasuunnitelman (Sustainable Energy Action Plan, SEAP) vuoden kuluessa hankkeeseen sitoutumisestaan. Kunnanhallituksen hyväksymässä toimintasuunnitelmassa määritetään suunnitellut toimenpiteet ja järjestelyt, joilla osallistujat aikovat täyttää sitoumuksensa, niiden aikarajat ja määritetyt vastuut.
Käytännön opastusta ja selkeitä suosituksia SEAP-kehitysprosessia varten on erilaisissa teknisissä ja metodologisissa tukimateriaaleissa (kuten SEAP-ohjekirjassa ja -lomakkeessa ja nykyisiä menetelmiä ja työkaluja koskevissa raporteissa). Paikallisten viranomaisten käytännön kokemuksiin perustuvassa, läheisessä yhteistyössä Euroopan komission Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa kehitetyssä tukipaketissa on selvitetty yleiskokouksen osallistujille tärkeimmät periaatteet selkeästi, vaihe vaiheelta. Kaikki asiakirjat ovat ladattavissa sivuston www.eumayors.eu kirjastosta.
Koordinointi ja tuki > Yleiskokouksen koordinaattorit ja tukijat

Yleiskokouksen osallistujilla ei ole aina riittäviä työkaluja ja voimavaroja päästötaseen laskentaan, siihen liittyvän kestävän energian toimintasuunnitelman laatimiseen ja suunnitelmassa esiteltyjen toimintojen rahoittamiseen. Tämän vuoksi maakunnilla, alueilla, verkostoilla ja kuntaryhmittymillä on tärkeä tehtävä niiden auttaessa osallistujia noudattamaan sitoumuksiaan.
Yleiskokouksen koordinaattorit ovat eri hallintotasojen julkisviranomaisia (kansalliselta, alueelliselta ja maakuntatasolta), jotka antavat osallistujille strategista opastusta, rahoitusta ja teknistä tukea kestävän energian toimintasuunnitelmien kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten. Komissio erottaa toisistaan alueelliset koordinaattorit, jotka ovat kansallisen alatason hajautettuja viranomaisia – muun muassa maakuntia, alueita ja viranomaisten julkisia ryhmittymiä – ja kansalliset koordinaattorit, jotka ovat kansallisia julkisia elimiä – muun muassa kansallisia energiatoimistoja ja energiaministeriöitä.
Yleiskokouksen tukijat ovat EU:n laajuisia, kansallisia tai alueellisia verkostoja ja paikallisten viranomaisten yhteenliittymiä, jotka valjastavat lobbaus- tiedotus- ja promootiotoimintansa kaupunginjohtajien yleiskokoushankkeen tarkoituksiin ja tukevat sen osallistujien sitoumuksia.
Koordinointi ja tuki > Kaupunginjohtajien yleiskokouksen toimisto

Yleiskokouksen osallistujat ja sidosryhmät saavat päivittäin apua promootioasioihin, teknisiin ja hallinnollisiin ongelmiin kaupunginjohtajien yleiskokouksen toimistosta (CoMO). Sitä hallitsee Energy Citiesin johtama paikallisia ja alueellisia viranomaisia edustavien verkostojen yhteenliittymä, johon kuuluvat CEMR, Climate Alliance, Eurocities ja FEDARENE. Euroopan komission rahoittama CoMO on vastuussa koko hankkeen yleisestä koordinoinnista.
Koordinointi ja tuki > Euroopan unionin instituutiot

Osallistujien kestävän energian toimintasuunnitelmien laatimisen ja täytäntöönpanon tukemiseksi Euroopan komissio on osallistunut erityisesti kaupunginjohtajien yleiskokouksen osallistujille kohdennettujen rahastojen kehittämiseen. Niitä ovat muun muassa ELENA (European Local Energy Assistance, eurooppalainen paikallisen energian tuki) -väline, joka on perustettu Euroopan investointipankin kanssa suurille projekteille, sekä yhdessä saksalaisen KfW-pankkikonsernin kanssa perustettu ELENA-KfW, joka tarjoaa täydentävän lähestymistavan pienten ja keskisuurten kuntien kestävien sijoitusten aikaansaamiseen.
Euroopan komission lisäksi yleiskokous saa täyden tuen instituutioilta, mukaan lukien alueiden komitealta, joka on tukenut hanketta sen alusta asti, Euroopan parlamentilta, jossa pidettiin kaksi ensimmäistä allekirjoitusseremoniaa, sekä Euroopan investointipankilta, joka auttaa paikallisviranomaisia hyödyntämään sijoitusmahdollisuuksia.
Koordinointi ja tuki > Yhteinen tutkimuskeskus

Euroopan komission Yhteinen tutkimuskeskus tarjoaa hankkeelle teknistä ja tieteellistä tukea. Tiivistä yhteistyötä kaupunginjohtajien yleiskokouksen kanssa tekevä tutkimuskeskus huolehtii siitä, että osallistujat saavat selkeän teknisen ohjeiston ja lomakkeet, joita tarvitaan kaupunginjohtajien yleiskokouksen sitoumusten noudattamisessa sekä täytäntöönpanon ja tulosten valvonnassa.
Aiheesta muualla

Covenant of Mayors official Website
Directorate-General for Energy
Joint Research Centre
Energy Cities
Climate Alliance
Council of European Municipalities and Regions
Eurocities
Fedarene
Kuokkalan kansakoulu

Kuokkalan kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:
Kuokkalan kansakoulu (Kerimäki)
Kuokkalan kansakoulu (Lempäälä)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuokkalan kansakoulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kroatian parlamenttivaalit 2003

Kroatian parlamenttivaalit 2003 toimitettiin Kroatiassa 23. marraskuuta 2003. Vaalit olivat maan itsenäistymisen jälkeen neljännet. Vaaleissa valittiin 151 edustajaa Kroatian parlamenttiin. Vaalit voitti Kroatian demokraattinen liitto. Vaalien jälkeen voittajapuolue loi vähemmistöhallituksen, jossa oli HDZ:n lisäksi Kroatian talonpoikaispuolue, sosiaaliliberaalit/demokraattinen keskusta sekä eläkeläispuolue.
Tulokset

Puolueet saivat paikkoja seuraavasti:
Kroatian demokraattinen liitto: 66 paikkaa
SDP-IDS-SLD-LS: 43 paikkaa
HNS-SBHS-PGS: 11 paikkaa
Kroatian talonpoikaispuolue: 9 paikkaa
Oikeuksien puolue - Zagorian demokraattinen puolue: 8 paikkaa
Vähemmistöjen edustajat: 8 paikkaa
Kroatian sosiaaliliberaalinen puolue - Demokraattinen keskusta: 3 paikkaa
Eläkeläispuolue: 3 paikkaa
Demokraattinen talonpoikaispuolue: 1 paikka.
Kroatian parlamenttivaalit 1992

Kroatian parlamenttivaalit 1992 toimitettiin Kroatiassa 2. elokuuta 1992. Vaalit olivat ennenaikaiset. Vaaleissa valittiin 138 edustajaa tuolloin kaksikamariseen Kroatian parlamenttiin. Vaalit olivat maan itsenäisyyden ajan ensimmäiset. Vaalien äänestysprosentti oli noin 76. Ääniä annettiin n. 2,69 miljoonaa, joista n. 125 000 hylättiin. Vaalit voitti Kroatian demokraattinen liitto, joka sai lähes puolet äänistä ja 85 paikkaa parlamenttiin. Valituista kuusi oli naisia. Yleisimmät valittujen ammatit olivat opettaja tai professori (30) ja asianajaja (27). Vaalien jälkeen 8.9.1992 pääministeriksi nousi Hrvoje Sarinic.
Tulokset

Paikkajako vaalien jälkeen:
Kroatian demokraattinen liitto: 85
Kroatian sosiaaliliberaalinen puolue: 14
Kroatian sosiaalidemokraattinen puolue: 11
Kansanpuolue: 6
Oikeuspuolue: 5
Kroatian talonpoikaispuolue: 3
Serbipuolue: 3
Sitoutumattomia: 5
Alueellset ryhmät: 6.
Kolmas Aika

Kolmas Aika on kuvitteellinen ajanjakso J. R. R. Tolkienin Keski-Maassa.
Juoni

Kolmannen Ajan aloittavat ennen Sauronin ensimmäistä tuhoa Ihmisen ja Haltiain Viimeinen Liitto, jota seurasi Númenorin tuho. Se loppui vuonna 3021, kun Valtasormus tuhottiin ja Sauron lyötiin vihdoin lopullisesti. Kun Bilbo ja Frodo lähtivät Keski-Maasta, alkoi Neljäs Aika.
Kuokkalampi

Kuokkalampi voi tarkoittaa seuraavia:
Kuokkalampi, lampi Lappeenrannassa
Kuokkalampi, lampi Ruokolahdella
Kuokkalampi, lampi Sotkamossa
Kuokkalampi, lampi Suomussalmella.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Koputtaja

Koputtaja (Heimo cavernahabentidae) on Tony DiTerlizziin keksimä ja Holly Blackin kuvittama myyttinen olento Spiderwickin kronikat -fantasiakirjasarjasta.
Perustieto

Koputtajat ovat arvoituksellisia olentoja, jotka joissakin kulttuureissa tunnetaan paremmin nimellä vuoripeikko. Koputtajat elävät yleensä kaivoksissa, joissa ne matkivat kaivosmiesten tuottamia ääniä koputtelemalla kallionseinämiä. Kerrotaan että koputtajat jatkavat kaivauksia öisin ihmisten lähdettyä, mutta koska ne eivät ilmeisesti työstä metallia, ei tiedetä tarkkaan, mitä ne oikein etsivät.
Kaivosmiehet arvostavat koputtajia, sillä ne varoittavat lähestyvistä vaaroista, kuten käytävien romahduksista, seiniä paukuttamalla. Joskus jyskettä kuuluu kaikkialta kuin luolassa olisi kokonainen koputtajalauma, mutta se on ilmeisesti vain kaiun aiheuttama harha.
Koputtajat inhoavat viheltelyä ja kiroilua. Ne pudottavat pikkukivien ryöpyn niiden niskaan, jotka viheltävät, kiroilevat tai käyttäytyvät muuten epäkunnioittavasti niitä kohtaan.
Koputajat asuvat myös kaivoissa, luolissa ja joskus jopa kellareissa.
Ulkonäkö

Koputtajat ovat salamyhkäisiä olentoja, mutta harmillisen vähän näistä on tietoa kertynyt. Nämät lepakkomaiset olennot ovat täysikasvuisina noin 80 cm pitkiä ja kyyryasennossa kulkevia. Läpikuultavaa ihoa peittää persikkamainen nukka. Suuret korvat pystyvät liikkumaan erisuuntiin yhtä aikaa kuten kissoilla.
Etusormi on erikoistunut luolien seinämien koputtamiseen ja on täten muita sormia tavallista pidempi.
Monet koputtajat ovat myös mieltyneet ihmistavaroihin ja keräävät niitä, esimerkiksi kahvikupit ja vaatteiden riekaleet ovat kovassa suosiossa.
Kuka on Joe Louis?

| Kuka on Joe Louis?> Who Is Joe Louis? |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Piotr Tomaszewski, 1992.
Ohjaaja:  Juha Rosma
Käsikirjoittaja:  Juha Rosma Cezary Harasimowicz
Tuottaja:  Jukka Helle Tomasz Miernowski
Säveltäjä:  Esa Pulliainen Vesa Anttila
Kuvaaja:  Witold Adamek
Leikkaaja:  Jukka Nykänen
Lavastaja:  Janusz Sosnowski
Pääosat:   Ilkka Heiskanen Anna Majcher Vesa-Matti Loiri Artur Zmijewski
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi Puola
Tuotantoyhtiö:  Fantasiafilmi Studio Filmowe Dom
Ensi-ilta:  28. elokuuta, 1992
Kesto:  83 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuka on Joe Louis? on Juha Rosman ohjaama suomalais-puolalainen draamaelokuva vuodelta 1992.  Elokuva kertoo Joni Hurme -nimisestä nyrkkeilijästä, joka haluaa palata ottelemaan seitsemän vuoden tauon jälkeen.
Kroatian parlamenttivaalit 2007

Kroatian parlamenttivaalit 2007 järjestettiin Kroatiassa 25. marraskuuta 2007. Vaaleissa valittiin 151 edustajaa Kroatian parlamenttiin. Valituista 32 oli naisia. Vaaleissa annettiin n. 2,6 miljoonaa ääntä, ja äänestysprosentti oli noin 57,2 %. Vaaleissa oli 251 listaa ja 3 585 ehdokasta. Vaaleissa vaaliteemoiksi nousi talouskysymykset ja EU- ja Nato-asiat. Parlamentti hajotti itsensä ennen vaaleja 12.10.2007.
Tulokset

Paikkajako vaalien jälkeen:
Kroatian demokraattinen liitto: 66 paikkaa
Kroatian sosiaalidemokraattinen puolue: 56 paikkaa
Kroatian talonpoikaispuolue - Sosiaaliliberaalit: 8 paikkaa
Kansanpuolue: 7 paikkaa
Slavonian ja Baranjan demokraattinen liitto: 3 paikkaa
Istrian demokraattinen kokous: 3 paikkaa
Oikeistopuolue: 1 paikka
Eläkeläispuolue: 1 paikka.