stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nimrod (Surface)

Nimrod.
Nimrod on Surface-televisiosarjassa esiintyvä eläinhahmo. Nimrod on luotu tietokoneella, ja se on sarjassa uusi lajiselvennä. Sarjassa Miles ja hänen kaverinsa Phil löytävät souturetkellään merestä munan. Munasta kuoriutuu uusi selkärankainen, jonka nimeksi Miles antoi Nimrod (joskus kutsumanimeltään Nim). Nim kuitenkin aiheuttaa merkittävää vahinkoa Milesin perheelle ja Miles joutuu Philin kanssa suuriin vaikeuksiin. Miles joutuu lopulta vapauttamaan Nimin, mutta joutuu itse Nimin lajitoverin puraisemaksi ja päätyy sairaalaan hoitoon. Nimrod parantaa Milesin, ja lopulta Nimrod joutuu tutkittavaksi laboratorioon, jossa Miles työskentelee.
Nimrodin lajia voi kuvailla kuolemattomaksi. Kun sarjassa on yritetty tappaa yksikin eläin, he heräävät eloon. Lajilla on myös kyky antaa sähköiskuja, jolla laji pyydystää ruokaa.
L/A Merisilta

Merisilta saapumassa Oulunsalon Riutunkariin
Merisilta saapumassa Oulunsalon Riutunkariin.
Lautta-alus L/A Merisilta on lautta-alus Meriluodon ohella toinen Perämerellä Oulunsalon Riutunkarin ja Hailuodon välillä liikennöivistä lautta-aluksista. Merisilta on kahdesta lautta-aluksesta suurempi. Aluksen on rakentanut Rauma-Repola Oy Uudenkaupungin telakalla vuonna 1988.
Alus liikennöi Oulunsalon ja Hailuodon saaren välisessä kapeassa salmessa. Lauttareitin pituus on 6 894 metriä, ja se on osa seututietä 816.
Tekniset tiedot

Kuivapaino: 1 022 tonnia
Kapasiteetti: noin 55 henkilöautoa
Autokannen pituus: 60,5 metriä
Autokannen leveys: 10,2 metriä
Hyötykuorma: 290 tonnia
Syväys: 3,6 metriä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta L/A Merisilta Wikimedia Commonsissa
Finferries: Hailuodon päälautta Merisillan aikataulu
Hailuoto
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Kirkonkylä · Huikku · Järventakusta · Koivukylä · Marjaniemi · Ojakylä · Pöllä · Santonen · Ulkokarvo · Vaski
Vesistöt ja vesialueet:  Haaralampi · Hannuksenlampi · Hannuksenrantalampi · Iso Sunijärvi · Kaakkurijärvi · Kangasjärvi · Kaunislampi · Kestinperä · Kurajärvi · Maasyvänlahti · Mäntylampi · Nuottajärvi · Ojakylänlahti · Pajuperänlampi · Pikku Sunijärvi · Pitkäjärvi · Potinlahti · Riestenkulju · Simpukkalampi · Syväkulju · Valkjärvi · Ämmänarkku
Muuta Hailuotoon liittyvää:  Hailuotolaiva · Hyypänmäki · Kirkko · Vanha kirkko · Hiidenniemen pooki · Keskiniemen pooki · Kotiseutumuseo · Luotokeskus · Merisilta-lautta · Meriluoto-lautta · Marjaniemen majakka · Retkeilyreitit · Hailuodon lentokenttä · Hailuodon Panimo
Nimrod Greenwood

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Greenwood (takarivissä 4. vasemmalta) Helsingin olympiajoukkueessa 1952. |  Greenwood (takarivissä 4. vasemmalta) Helsingin olympiajoukkueessa 1952. |  Greenwood (takarivissä 4. vasemmalta) Helsingin olympiajoukkueessa 1952. |  |
Maa:   Australia
Miesten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | kahdeksikko |  |
Nimrod Greenwood (28. lokakuuta 1929 Uusi Etelä-Wales – 9. syyskuuta 2016 Terrey Hills, Sydney) oli australialainen soutaja ja olympiamitalisti.
Greenwood voitti kahdeksikoissa olympiapronssia Helsingissä 1952.
Greenwood kuoli 86-vuotiaana 9. syyskuuta 2016.
Koenigsegg CCR

| Koenigsegg CCR |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ruotsi
Valmistaja:  Koenigsegg
Valmistusvuodet:  2004–2006
Korimalli:  2-ovinen targa
Luokka:  superauto
Edeltäjä:  Koenigsegg CC8S
Seuraaja:  Koenigsegg CCX
Tekniset tiedot
Moottori:  V8
Iskutilavuus:  4700 cm3
Teho:  601 kW (806 hv)
Huippunopeus:  385 km/h
Kiihtyvyys:  3,2 s (0–100 km/h)
Vetotapa:  takaveto
Kulutus:  -
Koenigsegg CCR on Ruotsissa suunniteltu superauto, jota valmistaa Koenigsegg. CCR piti hetken hallussaan maailman nopeimman sarjatuotantoauton titteliä.
Yleistä

CCR perustuu Koenigsegg CC8S:n pohjalle. Erona vanhempaan malliin CCR:ssä on enemmän tehoa ja sen suorituskykyä on yleisesti parannettu. Tehonlisäyksen mahdollisti Lysholmin valmistama mekaaninen ahdin ja uusi titaaninen pakosarja. Tämän johdosta moottorista saadaan puristettua tehoa 806 hv (601 kW), kun kierrosluku on 6 900 rpm. Myös maksimivääntö on saatu kasvatettua 920 N·m:ään (5 700 rpm).
Ulkoisesti CCR näyttää edeltäjältänsä CC8S:ltä, mutta siihen on lisätty uusi sivuilmanottoaukko, paranneltu ajovalojärjestelmä, muokattu takapää, suuremmat jarrulevyt ja uusi etuspoileri parantamaan downforcea. Kuten CC8S, CCR on kahden istuttava coupe matkustamon taakse sijoitetulla keskimoottorilla ja ylöspäin aukeavilla ovilla.
Koenigsegg on elokuussa 2006 ilmoittanut CCR:n hinnaksi noin 590 000 dollaria eli noin 475 000 euroa.
Testaushistoria

CCR oli hetken maailman nopein tieliikenteeseen hyväksytty auto teoreettisella yli 385 km/h:n huippunopeudella.
Myöhemmin yhdysvaltalaisvalmisteinen SSC Ultimate Aero TT kuitenkin rikkoi nopeimman tieliikennekäyttöön tarkoitetun auton nopeusennätyksen 412,233 km/h huippunopeudellaan.
Barabus TKR:n väitetään yltävän nopeuteen 434 km/h. Tätä ei ole kuitenkaan vielä vahvistettu virallisesti, koska auto on vasta konseptivaiheessa.
Tekniset tiedot > Suorituskyky

Kiihtyvyys: 0–100 km/h 3,2 sekuntia
Huippunopeus: 392 km/h @6790 rpm (punaraja = 7600)
1/4 mailin kiihdytys: 9 sekuntia, 233 km/h loppunopeudella
Jarrutusmatka: 28 metriä (100–0 km/h)
Tekniset tiedot > Kori

Kaksiovinen, kahden istuttava coupe. Katon voi irrottaa ja sitä voi säilyttää konepellin alla olevassa tilassa. Kori on tehty hiilikuidusta.
Tekniset tiedot > Mitat

Maavara: 100 mm
Tavaratila: 120 litraa
Tekniset tiedot > Jousitus

Erillisjousitus, edessä ja takana.
Elektronisesti säädettävä maavara.
Tekniset tiedot > Jarrut

Edessä ja takana jäähdytetyt levyjarrut, 362 mm x 32 mm.
Kuusimäntäiset satulat jokaisella levyllä.
Tekniset tiedot > Vanteet

Koenigseggin valmistamat magnesium-vanteet lukittavalla keskustalla.
Edessä: 20” x 11,5”
Takana: 22” x 15,5”
Tekniset tiedot > Renkaat

Michelin Pilot Sport 2 renkaat.
Edessä: 275/20–20”
Takana: 365/15–22”
Tekniset tiedot > Ohjaus

Tehostettu raidetanko-ohjaus. 2,7 kierrosta ääriasennosta ääriasentoon. Kääntösäde: 11 metriä.
Tekniset tiedot > Moottorin tiedot

Tyyppi: Cosworth Racing V8 alumiinilohko, 4 venttiiliä/sylinteri, kaksi sylinterin yläpuolista nokka-akselia/sylinteririvi. Venttiilikotelon kansi valmistettu hiilikuidusta.
Iskutilavuus: 4,7 litraa.
Puristussuhde: 8,6:1
Massa: 215 kg
Moottoriöljy: SAE 10W60 synteettinen.
Öljysäiliön tilavuus: 12 litraa
Polttoainejärjestelmä: Jaksollinen monipisteruiskutus. Lysholmin valmistama mekaaninen ahdin.
Moottorin kierrosluvun punaraja: 7 600 rpm. max rpm 8 000rpm
Tekniset tiedot > Vaihteisto

Tarkoituksenmukainen Cima 6-pykälinen vaihteisto.
Sisältää öljypumpun ja jäähdyttimen.
Torsen-tasauspyörästölukko.
Kaksilevyinen, halkaisijaltaan 215 mm, sintterikytkin, jota hallitaan elektronisesti.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto
Koenigsegg CCR (Arkistoitu – Internet Archive) - Korkearesoluutioisia kuvia CCR:stä
Koenigsegg CCR[vanhentunut linkki] - Matt Vella:n artikkeli
Koenigsegg kuvia ja tietoa (Arkistoitu – Internet Archive)
Autojen teknisiä tietoja ja tilastoja
2004 Koenigsegg CCR kuvia ja tietoa (Arkistoitu – Internet Archive)
Koenigsegg
CC
CCGT
CC8S
CCR
CCX
CCXR
Agera
Regera
One:1
Jesko
Gemera
CC850
Nilsiän ortodoksinen kirkko

| Pyhän Johannes Kastajan kirkko Nilsiän ortodoksinen kirkko |
| --- | --- |
 Nilsiän Pyhän Johannes Kastajan kirkko.
Sijainti:  Laitisenmäentie 1, Nilsiä (Kuopio)
Koordinaatit:  63.2052°N, 28.0700°E
Seurakunta:  Kuopion ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1954 (vihitty tsanounaksi)
Suunnittelija:  Toivo Paatela
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nilsiän ortodoksinen kirkko on Johannes Kastajan muistolle pyhitetty, Kuopion Nilsiän kaupunginosassa sijaitseva kirkkorakennus. Se rakennettiin alkujaan tsasounaksi ja sen piirustukset teki Toivo Paatela. Varat rakentamiseen oli saatu jälleenrakennusrahastosta ja puutavara lahjoittajilta. Tsasouna, nykyisin kirkko, on kokonaan puurakenteinen. Rakentajina olivat Veikko Toivanen ja Santeri Burge sekä runsaslukuinen talkooväki. Ikonit tsasounaan on maalannut Nikolai Karpin. Tsanounan vihki arkkipiispa Herman 31.10.1954.
Nilsiän ortodoksisen kirkon ikonostaasi.
Tsasouna peruskorjattiin vuosina 1990-1991 ja samassa yhteydessä rakennus muutettiin kirkoksi. Muutostyön suunnitteli ja johti insinööri Leo Tuutti, joka sittemmin on tunnettu isä Leona. Arkkipiispa Johannes vihki rakennuksen kirkoksi 13. kesäkuuta 1991. Ikonostaasin ja juhlapäivän ikonit on maalannut Tuulikki Likitalo. Johannes Kastajan syntymän juhlaikonin on maalannut Marjatta Huuhtanen ja Johannes Kastajan ikonin Pirkko-Anneli Peltola. Kirkkoon mahtuu 120 henkeä ja sen kellotornissa on seitsemän kelloa.
Sisäänkäynti kirkkoon on länsisuunnassa kohti itää, auringonnousua – valoa. Kirkko edustaa askeettista pyhittymistä. Eteinen kuvaa maailmaa, josta lähdemme liikkeelle, kirkkosali eli laiva kuvaa paikkaa, jossa olemme ikään kuin matkalla Jumalan valtakuntaa alttaria kohti. Matkalla olemisen merkiksi kirkossa seisotaan, samalla sillä osoitetaan kunnioitusta Jumalan edessä. Kirkkosalin vasemmalla puolelella on Pyhän Panteleimonin ikonin edessä matala vainajien muistelupöytä, johon kirkossakävijä voi sytyttää tuohuksen palamaan ja rukoilla edesmenneiden omaistensa ja ystäviensä puolesta.
Temppelijuhlaa eli praasniekkaa vietetään 24. kesäkuuta, Johannes Kastajan syntymäpäivänä. Kirkollisia toimituksia Nilsiässä on noin kerran kuukaudessa.
Aiheesta muualla

Nilsiän ortodoksinen kirkko (ortodoksi.net)
Nilsiän museo

| Nilsiän museo |
| --- | --- |
Tyyppi:  paikallismuseo
Sijainti:  Simolantie 41, 73300 Nilsiä (Kuopio)
Kotisivut:  www.nilsiankotiseutukeskus.fi/museo/
Koordinaatit:  63.22192°N, 28.07281°E
 fiNilsiän museo 
   
Nilsiän museo on Kuopion kaupungin Nilsiän pitäjän alueen kulttuuriperintöä esittelevä paikallismuseo. Museon toiminta avattiin yleisölle vuonna 1977 ensin aittamuseona, mutta on sittemmin laajentunut kattamaan koko Simolan talon pihapiirin. Museota ylläpitää Nilsiän perinne- ja kulttuuriyhdistys.
Museo ja museokahvila ovat avoinna hiihtoloma- ja kesälomakausina sekä tilauksesta.
Aiheesta muualla

Nilsiän museon esittelyä verkossa (emuseo.fi)
L/A Merituuli

L/A Merituuli, lautta-alus Odilista kuvattuna.
L/A Merituuli on ensimmäinen Oulunsalon ja Hailuodon välisellä lauttareitillä liikennöinyt lautta-alus. Nykyisin seututiehen numero 816 kuuluva lauttareitti otettiin käyttöön keväällä 1968. Sittemmin Merituuli liikennöi pitkään Turun saaristossa yhdessä lautta-alus Replot 2:n kanssa reitillä Korppoo–Norrskata.
Alus rahdattiin vuonna 2014 ahvenanmaalaiselle Rederi ab.Angsgardille, joka antoi sille uuden nimen Bärö. Alus on hoitanut raskaskuljetuksia Ahvenanmaan saaristossa sekä operoinut väliaikaisena aluksena Kumlingen ja Enklingen välillä.
Tekniset tiedot

rakentaja: Oy Wärtsilä Ab, Vaasan telakka
rakennusvuosi:1968
suurin pituus: 48,5 m
suurin leveys: 9,4 m
henkilöautojen lukumäärä: n. 27 kpl
kannen ajoradan hyötypituus: 46,5 m
kannen ajoradan hyötyleveys: 7,4 m
hyötykuorma: 130 ton
syväys: 3,5 m
kuivapaino: 560 ton
alikulkukorkeus:3,5/4,5 m
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta L/A Merituuli Wikimedia Commonsissa
L/A Merituuli saapumassa Houtskarin lauttarantaan.
Nilsiän kirkko

| Nilsiän kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Kirkonmäentie 1, Nilsiä
Koordinaatit:  63°12′11.7″N, 028°04′51.6″E
Seurakunta:  Järvi-Kuopion seurakunta
Rakentamisvuosi:  1905
Suunnittelija:  Josef Stenbäck
Materiaali:  kvartsiitti
Istumapaikkoja:  1200
Tyylisuunta:  kansallisromantiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nilsiän kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema, Kuopion Nilsiässä sijaitseva, vuonna 1905 valmistunut ja 1906 käyttöön vihitty kivikirkko. Tyyliltään kirkko on melko selväpiirteistä kansallisromantiikkaa, jossa on uusgoottilaisia piirteitä. Kirkkoon mahtuu 1 200 henkeä. Kirkon rakennusaine on kvartsiitti, joka on louhittu Nilsiän Tahkovuorelta. Nilsiän kirkko on Suomen ainoa kvartsiitista rakennettu kirkko.[lähde? ] Kirkon pieni erikoisuus on kivipintainen tornin huippu, mutta muu katto on peltiä. Nilsiän kirkko on suurin Stenbäckin suunnittelemista luonnonkivikirkoista nykyisen Suomen alueella. Kaikkein suurin Stenbäckin luonnonkivikirkoista oli Koiviston kirkko, joka ei toimi enää kirkkona vaan on kulttuuritalona.[lähde? ]
Alttaritauluna on Juho Rissasen 1907 maalaama Jeesuksen Golgatalle menoa kuvaava Ristin tie. Maalauksen malleina on käytetty paikallisia ihmisiä.[lähde? ] Vuonna 1928 kirkkoon laitettiin sähkövalot, ja seiniä korjailtiin muutama vuosi sen jälkeen. Kirkkoa on maalattu sisältä vuosina 1955 ja 1984. Vuonna 2014 kirkossa tehtiin pienimuotoinen remontti, jossa uusittiin muun muassa sähköjä. Kirkossa on 25-äänikertaiset Asko Rautioahon (Urkurakentamo Tuomi) suunnittelemat urut. Kirkon pihalla on Paavo Ruotsalaisen muistomerkki. Kirkon 100-vuotisjuhlan kunniaksi kanttori Petri Karaksela sävelsi ja kirjoitti libreton oopperaan Polvesta polveen.[lähde? ]
Sisäkuva lehteriltä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nilsiän kirkko Wikimedia Commonsissa
Nilsiän kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Nilsiän kirkko
Nilsiän helluntaiseurakunta

| Nilsiän helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1995
Pääkirkko:  Nilsiäntie 62 73300 Nilsiä
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nilsiän helluntaiseurakunta on Kuopion Nilsiällä toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1995. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Nilsiän keskustassa Nilsiäntiellä.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat viikoittaiset jumalanpalvelukset ja rukouskokoukset. Seurakunta tukee myös maakunnallista koulutyötä.
Historia

Helluntaiherätys saapui Nilsiään jo 1930-luvulla. Nilsiän helluntailaiset kuuluivat aluksi rukouspiirinä Kuopion helluntaiseurakunnan ja vuosina 1976–1995 Siilinjärven helluntaiseurakunnan alaisuuteen. Nilsiän helluntailaisten rukoushuone valmistui syksyllä 1987 ja itsenäinen paikallisseurakunta perustettiin vuoden 1995 alussa.
Kättely

Valtionjohtajat kättelemässä sopimuksen vahvistukseksi.
Tennisottelun päätteeksi ottelijat kättelevät.
Kättely eli kätteleminen on tervehdystapa, jossa osapuolet puristavat toistensa käsiä.
Historia

Kättely on historiallisesti lähinnä eurooppalainen tapa. Jo antiikin Kreikan Peloponnesoksella käteltiin tervehdittäessä, ja roomalaiset omaksuivat tavan kreikkalaisilta uskollisuuden ja luotettavuuden osoitukseksi. Keskiajalla kättelystä tuli Euroopassa sopimuksen vahvistusele ja ystävyyden osoituksen muoto. Kättely tervehdysmuotona oli erityisen suosittua Englannissa, mistä sen suosio levisi manner-Eurooppaan 1800-luvulla yhteiskunnallisen tasa-arvoistumisen myötä. Alimmat sosiaaliluokat omaksuivat kättelyn 1900-luvulla.
Kättelytapoja

Käden asennolla voidaan viestiä arvojärjestystä. Tasa-arvoisuutta viestittävien kättelijöiden kädet ovat samassa tasossa ja osapuolet pyrkivät puristamaan yhtä lujaa. Hallitseva osapuoli pyrkii pitämään kättään vastapuolen käden yläpuolella, kämmen hiukan alaspäin. Tästä on tullut kieleen nimitys yliote, jolla viitataan voitolla olemiseen. Jos toinen osapuoli ei halua tulla alistetuksi, voi hallitseva kättely-yritys tuntua hänestä loukkaavalta. Alistuva osapuoli pitää kättään alaotteessa kämmen ylöspäin, eikä purista kovin lujaa. Myös herkkiä käsiään suojelevat ihmiset, kuten muusikot tai kirurgit, saattavat käyttää alaotetta kätellessään.
Miehet, johtajat ja ulospäinsuuntautuneet ihmiset käyttävät yliotetta useammin kuin naiset, alemmassa asemassa olevat ja introvertit ihmiset. Aasialaisissa kulttuureissa suositaan usein heikkoa kädenpuristusta.
Korostetun hallitsevan, kämmen kokonaan alaspäin olevan kädenojennuksen voi riisua aseista asettamalla toisen kätensä vastapuolen käden päälle, tai jopa tarttumalla häntä ranteesta.
Kättelevien ihmisten kuvassa näyttää usein siltä kuin kuvassa vasemmalla oleva olisi dominoiva, sillä hänen kätensä peittää oikealla seisovan osapuolen käden. Tämän vuoksi poliittiset johtajat usein pyrkivät kätellessään seisomaan kuvan vasemmalla puolella.
Toisen osapuolen käteen kahdella kädellä tarttuminen (”käsihalaus”) osoittaa kiinnostusta ja ystävällisyyttä, mutta joskus se voi tuntua vastaanottajasta liian läheiseltä. Toisella kädellä voi tarttua vastapuolta myös ylempää käsivarresta: mitä ylempää, sitä läheisempi kontakti.
Rajoituksia

Terveysalan ihmiset neuvovat välttämään kättelemistä flunssa-aikoina, koska virukset ja bakteerit leviävät käsien kautta nopeasti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kättely Wikimedia Commonsissa
Venäjän presidentti Vladimir Putin (oik.) hallitsee kättelytilannetta nostamalla toisen kätensä vastapuolen (Yhdysvaltain presidentti George W. Bush) käden päälle. Ele voi viestiä myös läheisyyttä.
Kuorejärvi (Uurainen)

| Kuorejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°29′54″N, 25°37′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niiniveden valuma-alue (14.34)
Laskupuro:  Pahkapuro Häkinjärveen 
Järvinumero:  14.346.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,5 m  
Pituus:  1,9 km  
Leveys:  780 m  
Rantaviiva:  5,164 km  
Pinta-ala:  71,343 ha  
Tilavuus:  0,00264638 km³ 
Keskisyvyys:  3,71 m  
Suurin syvyys:  12,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuorejärvi 
Kuorejärvi  on Keski-Suomessa Uuraisissa Sälliperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 71 hehtaaria, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0026 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 12,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niiniveden valuma-alueella (14.34), jonka Häkinjärven valuma-alueeseen (14.346) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,5 metriä mpy.
Nikiaan muistomerkki

| Nikiaan muistomerkki |
| --- | --- |
 Nikiaan muistomerkin jäänteitä.
Sijainti:  Akropolis, Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′13″N, 23°43′37″E
Rakennustyyppi:  muistomerkki
Valmistumisvuosi:  320/319 eaa.
Tyylisuunta:  doorilainen
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Ateenan Akropolis 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nikiaan muistomerkki oli antiikin aikainen muistomerkki Ateenan Akropolis-kukkulan etelärinteellä Kreikassa. Se rakennettiin Nikiaan Nikodemoksen pojan johtaman khoroksen Dionysia-juhlan näytelmäkilpailussa vuonna 320/319 eaa. saavuttaman voiton kunniaksi.
Beulén portti, jonka monet osat ovat peräisin Nikiaan muistomerkistä.
Muistomerkki sijaitsi Dionysoksen teatterin länsipuolella ja myöhemmin rakennetun Eumeneen stoan itäpäässä. Se muistutti arkkitehtuuriltaan pientä kreikkalaista temppeliä ja edusti doorilaista tyyliä. Sen julkisivussa oli kuusi pylvästä. Myöhäisen antiikin ajalla 200-luvulla jaa. rakennus purettiin ja suuri osa sen rakenneosista käytettiin Akropoliin länsipään uuden, niin kutsutun Beulén portin rakentamiseen. Portissa on edelleen nähtävissä muistomerkissä olleita piirtokirjoituksia. Myös muistomerkin alkuperäisen sijaintipaikan lähistöltä on löydetty joukko siihen kuuluneita rakennosia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nikiaan muistomerkki Wikimedia Commonsissa
NHL:n varaustilaisuus 1992

NHL:n varaustilaisuus 1992 oli NHL:n 30. vuotuinen varaustilaisuus. Se järjestettiin  Montreal Forumissa, Montrealissa, 20. kesäkuuta 1992. Tampa Bay Lightning varasi ensimmäisenä tšekkoslovakialaisen puolustajan Roman Hamrlíkin. Yhtään suomalaista ei varattu ensimmäisellä kierroksella. Myöhemmillä kierroksilla varattiin kymmenen suomalaista.
Varaukset > 1. kierros

| # | Pelaaja | Kansallisuus | Pelipaikka | Varaaja | Joukkue | Sarja  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Roman Hamrlík |  Tšekkoslovakia | P | Tampa Bay Lightning | HC Zlín | Tšekkoslovakian jääkiekkoliiga |
| 2 | Aleksei Jašin |  Venäjä | KH | Ottawa Senators | Dynamo Moskova | IVY:n mestaruussarja |
| 3 | Mike Rathje |  Kanada | P | San Jose Sharks | Medicine Hat Tigers | WHL |
| 4 | Todd Warriner |  Kanada | VLH | Quebec Nordiques | Windsor Spitfires | OHL |
| 5 | Darius Kasparaitis |  Venäjä | P | New York Islanders | Dynamo Moskova | IVY:n mestaruussarja |
| 6 | Cory Stillman |  Kanada | VLH | Calgary Flames | Windsor Spitfires | OHL |
| 7 | Ryan Sittler |  Kanada | VLH | Philadelphia Flyers | Nichols High School | USHS-NY |
| 8 | Brandon Convery |  Kanada | KH | Toronto Maple Leafs | Sudbury Wolves | OHL |
| 9 | Róbert Petrovický |  Tšekkoslovakia | OLH | Hartford Whalers | HK Dukla Trenčín | Tšekkoslovakian jääkiekkoliiga |
| 10 | Andrei Nazarov |  Venäjä | VLH | San Jose Sharks | Dynamo Moskova | IVY:n mestaruussarja |
| 11 | David Cooper |  Kanada | P | Buffalo Sabres | Medicine Hat Tigers | WHL |
| 12 | Sergei Krivokrasov |  Venäjä | OLH | Chicago Blackhawks | TsSKA Moskova | IVY:n mestaruussarja |
| 13 | Joe Hulbig |  Yhdysvallat | VLH | Edmonton Oilers | St. Sebastian's School | USHS-MA |
| 14 | Sergei Gontšar |  Venäjä | P | Washington Capitals | Traktor Tšeljabinsk | IVY:n mestaruussarja |
| 15 | Jason Bowen |  Kanada | P | Philadelphia Flyers | Tri-City Americans | WHL |
| 16 | Dmitri Kvartalnov |  Venäjä | VLH | Boston Bruins | San Diego Gulls | IHL |
| 17 | Sergei Bautin |  Venäjä | P | Winnipeg Jets | Dynamo Moskova | IVY:n mestaruussarja |
| 18 | Jason Smith |  Kanada | P | New Jersey Devils | Regina Pats | WHL |
| 19 | Martin Straka |  Tšekkoslovakia | KH | Pittsburgh Penguins | Skoda Plzeň | Tšekkoslovakian jääkiekkoliiga |
| 20 | David Wilkie |  Yhdysvallat | P | Montreal Canadiens | Kamloops Blazers | WHL |
| 21 | Libor Polášek |  Tšekkoslovakia | KH | Vancouver Canucks | HC Vítkovice | Tšekkoslovakian jääkiekkoliiga |
| 22 | Curtis Bowen |  Kanada | VLH | Detroit Red Wings | Ottawa 67's | OHL |
| 23 | Grant Marshall |  Kanada | OLH | Toronto Maple Leafs | Ottawa 67's | OHL |
| 24 | Peter Ferraro |  Yhdysvallat | KH | New York Rangers | Waterloo Blackhawks | USHL |
Varaukset > Suomalaiset

| # | Pelaaja | Kansallisuus | Pelipaikka | Varaaja | Joukkue | Sarja  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 | Tuomas Grönman |  Suomi | P | Quebec Nordiques | Tacoma Rockets | WHL |
| 34 | Jarkko Varvio |  Suomi | OLH | Minnesota North Stars | HPK | SM-liiga |
| 88 | Jere Lehtinen |  Suomi | VLH | Minnesota North Stars | Kiekko-Espoo | I-divisioona |
| 101 | Janne Grönvall |  Suomi | P | Toronto Maple Leafs | Lukko | SM-liiga |
| 102 | Sami Helenius |  Suomi | P | Calgary Flames | Jokerit | A-nuorten SM-liiga |
| 107 | Markus Ketterer |  Suomi | MV | Buffalo Sabres | Jokerit | SM-liiga |
| 178 | Juha Lind |  Suomi | VLH | Minnesota North Stars | Jokerit | A-nuorten SM-liiga |
| 205 | Marko Tuomainen |  Suomi | VLH | Edmonton Oilers | Clarksonin Yliopisto | NCAA |
| 229 | Teemu Numminen |  Suomi | KH | Winnipeg Jets | Stoneham High School | USHS-MA |
| 255 | Jukka Tiilikainen |  Suomi | OLH | Los Angeles Kings | Kiekko-Espoo | I-divisioona |
NHL:n varaustilaisuus 1993

NHL:n varaustilaisuus 1993 oli NHL:n 31. vuotuinen varaustilaisuus. Se järjestettiin  Colisee de Quebecissa (nykyään Colisée Pepsi), Quebec Cityssä, 26. kesäkuuta 1993. Ottawa Senators varasi ensimmäisenä Alexandre Daiglen. Ainoa suomalainen ensimmäisellä kierroksella varattu pelaaja oli Saku Koivu, jonka Montreal Canadiens varasi 21. varausvuorolla. Myöhemmillä kierroksilla varattiin vielä seitsemän suomalaista.