stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sellon ampumavälikohtaus

| Sellon ampumavälikohtaus |
| --- | --- |
 Ambulansseja ja poliisiauto Sellon ulkopuolella ampumavälikohtauksen jälkeen
Paikka:  Sellon kauppakeskus, Leppävaara, Espoo, Suomi
Ajankohta:  31. joulukuuta 2009  noin 10.00– (UTC+2)
Iskutyyppi:  aseellinen hyökkäys
Kuolleita:  6 (hyökkääjä mukaan lukien)
Epäilty/epäillyt:  Ibrahim Shkupolli
Tekoväline:  9 mm:n CZ 75 -pistooli, teräase
Sellon ampumavälikohtaus tapahtui Espoon Leppävaarassa sijaitsevan kauppakeskus Sellon Prisma-myymälässä 31. joulukuuta 2009 noin kello 10. Välikohtauksessa kuoli neljä Prisman työntekijää. Lisäksi ampuja surmasi espoolaisessa yksityisasunnossa entisen naisystävänsä, jota poliisi pitää iskun pääasiallisena kohteena, ja lopuksi itsensä. Uhri oli hakenut apua useasti, mutta ei ollut onnistunut pääsemään eroon miehestään. Hän oli jopa soittanut hätäkeskukseen vähän ennen tekoa ja pyytänyt apua. Hätäkeskus oli vastannut, että ”elä nyt normaalisti siinä vaan”. Poliisi epäilee, että tapahtumien motiivina olivat ampujan ja hänen entisen naisystävänsä väliset ihmissuhdeongelmat, sillä mikään ampujan taustassa ei viittaa uskonnolliseen tai poliittiseen aktiivisuuteen.
Tapahtumien kulku

Poliisi sai ilmoituksen ampumistapauksesta kello 10.08. Kauppakeskuksen kaikki asiakkaat evakuoitiin ja alue eristettiin. Poliisi etsi ampujaa kauppakeskuksesta ja sen lähialueilta. Poliisi kielsi junien pysähtymisen Leppävaaran asemalla. Matkustajien tuli kiellon aikana käyttää Kilon tai Mäkkylän asemia. Junien pysähtymiskielto purettiin kello 15.41.
Tapahtumien kulku > Tekijä

Poliisin mukaan ampujaksi epäilty oli vuonna 1966 Mitrovicassa syntynyt Ibrahim Shkupolli. Hän oli Kosovon albaani, joka oli tullut Suomeen pakolaisena. Asuessaan 1990-luvulla useita vuosia Mikkelissä hänet tuomittiin muun muassa liikennerikkomuksista ja pahoinpitelyistä. Shkupolli oli tuomittu myös pahoinpitelystä vuonna 2001, ampuma-aserikoksesta vuosina 2004 ja 2007 sekä useisiin lähestymiskieltoihin nyt kuollutta entistä naisystäväänsä kohtaan, johon hänellä oli ollut 18 vuotta kestänyt suhde. Lisäksi hän on ollut keskusrikospoliisin tutkittavana laittoman maahanmuuton järjestämisestä. Uusimmat rikosepäilyt ainakin kahdesta petoksesta ja laittomasta uhkauksesta olivat ennen tätä ampumistapausta menneet Espoossa syyteharkintaan. Shkupolli oli hakenut Suomen kansalaisuutta mutta ei ollut saanut sitä rikollisen taustansa takia.
Poliisi sai heti ampumistapauksen jälkeen käyttöönsä tavaratalon valvontakameran nauhan, jolta voitiin seurata kaikkien ampumisten tapahtumakulku. Poliisi pystyi tämän vuoksi heti aloittamaan teosta epäillyn etsinnät.
Poliisin mukaan Shkupolli surmasi neljä uhreistaan laittomasti hallussaan olleella 9 mm:n kaliiperisella CZ 75 –pistoolilla. Ampumisessa käytetty ase oli anastettu Norjasta vuoden 1990 kesällä aseliikkeeseen tehdyn murron yhteydessä. Aseen kerrotaan olevan ”yleinen eri maiden armeijoiden ja poliisilaitosten palveluskäytössä”. Asetyyppiä tiedetään liikkuvan paljon myös laittomilla asemarkkinoilla. Ensimmäisen uhrinsa, asunnosta löydetyn naisen, hän surmasi teräaseella raa’aksi ja julmaksi kuvaillulla tavalla.
Tapahtumien kulku > Surmansa saaneet

Poliisi vahvisti kuuden henkilön saaneen surmansa. Näistä neljä oli miehiä ja kaksi naisia.  Shkupollin entinen naisystävä löydettiin samana päivänä kello 11.50 surmattuna asunnostaan. Poliisin mukaan hänet oli surmattu ensimmäisenä.
Kauppakeskuksessa surmattu 45-vuotias nainen oli Prisman henkilökuntaa ja 27–40-vuotiaat miehet Prisman esimiehiä. Shkupollin arvellaan tavoitelleen kauppakeskuksessa kohteekseen miestä, jota hän epäili entisen naisystävänsä uudeksi kumppaniksi. Tekojen motiivina saattoi olla myös kosto siitä, että henkensä menettäneet olivat estäneet ampujaa pääsemästä myymälään. Poliisi pitää mahdollisena sitä, että yksikään surmansa saaneista ei ollut valikoitunut tekijän kohteeksi sattumanvaraisesti. Keskusrikospoliisin tekemän esitutkinnan mukaan kaikki uhrit kuolivat heti saamiinsa vammoihin.
Kello 14.10 poliisi löysi Shkupollin kuolleena tämän Espoon Suvelassa sijainneesta asunnostaan, jossa hän oli ampunut itsensä.
Reaktioita

Suomen tasavallan presidentti Tarja Halonen, pääministeri Matti Vanhanen ja eduskunta esittivät surunvalittelunsa uhrien omaisille. Myös Viron presidentti Toomas Hendrik Ilves esitti surunvalittelunsa.
Vuoden 2009 pakolaisnaiseksi valittu Kosovon albaani Fatbardhe Hetemaj toivoo, ettei vastuuta tapahtuneesta sysättäisi muille kosovolaisille. Hän on järkyttynyt tragediasta ja korostaa, että teon olisi voinut tehdä kuka tahansa henkisesti järkkynyt henkilö kansallisuudesta riippumatta. ”Ilmeisesti hän on myös halunnut omistaa tämän entisen naisystävänsä”, Hetemaj kommentoi Shkupollin käyttäytymistä kosovolaistapojen näkökulmasta.
Pääministeri Matti Vanhanen oudoksui sitä, että Shkupollin oleskelulupaa oli jatkettu, vaikka hänen kansalaisuushakemuksensa oli rikostaustan takia hylätty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sellon ampumavälikohtaus Wikimedia Commonsissa
Muistokynttilöitä kauppakeskus Sellon edessä 3. tammikuuta 2010.
Haukijärvi (Ahmaus)

| Haukijärvi |
| --- | --- |
 Haukijärveä koillisesta heinäkuussa 2016.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Ulvila
Koordinaatit:  61°27′40″N, 22°20′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Haukioja 
Järvinumero:  35.152.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,4 m 
Rantaviiva:  0,937 km 
Pinta-ala:  0,05933 km² 
 fiHaukijärvi 
Haukijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sääksjärven alueeseen. Ulvilassa on toinenkin Haukijärvi.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja sen halkaisija on 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 4,5 kilometriä pitkä Haukioja, joka laskee Sammakkalahteen ja siitä Sääksjärveen.
Järven rantaviiva on 0,94 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin ojitettua ja metsäistä suota, jota kutsutaan Haukisuoksi. Suon laitaa sivuaa kantatie 41 ja siihen liittyvä Sääksjärven kylän kautta kulkeva maantie.
Chilen maanjäristys 2010

| Chilen maanjäristys 2010 |
| --- | --- |
 Mallinnettu maanjäristyksen keskus Maulen alueella Chilessä 27.2.2010.
Päivämäärä:  2010-02-2727. helmikuuta 2010
Aika:  06:34:11 UTC
Magnitudi:  8,8 (Mw)
Syvyys:  23 km
Episentrumin sijainti:  36.122°S, 72.898°W
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:   Chile  Amerikan Samoa   Australia  Ecuador  Costa Rica  Filippiinit   Kanada  Peru  Ranskan Polynesia  Meksiko  Uusi-Seelanti Yhdysvallat
Henkilövahingot:  kuolleet: ainakin 486 (7.4.)
Chilen maanjäristys tapahtui 27. helmikuuta 2010 Chilen keskiosissa Maulen alueella, ja se oli voimakkuudeltaan 8,8 momenttimagnitudiasteikolla. Aamuyöllä kello 3.34 (UTC−3) 10–30 sekuntia kestäneen järistyksen keskus oli 23 kilometrin syvyydessä ja 90 kilometrin päässä maan toiseksi suurimmasta kaupungista Concepciónista. Alueella raportoitiin myös jälkijäristyksiä, joista voimakkain oli 6,9 momenttimagnitudia. Jälkijäristyksia oli aina 3 000 kilometrin päässä São Paulossa Brasiliassa asti  Tsunamivaroitus annettiin 53 Tyynenmeren maahan.
Presidentti vaihtui Chilessä 11. maaliskuuta 2010, kun Sebastián Piñera astui virkaan Michelle Bacheletin tilalle.
Vaikutuksia

Maanjäristyksessä kuolleiden määrän ilmoitettiin ensin olevan huomattavasti korkeampi. 2. maaliskuuta 2010 uutisoitiin, että maanjäristyksessä kuoli lähes 800 ihmistä. 7. huhtikuuta kuolleita laskettiin olevan 486 ja lisäksi 79 kadonnutta.
Maanjäristys vaurioitti ainakin 500 000 rakennusta. Rakennusten joukossa olivat muun muassa Santiago de Chilen lentokenttä, joka suljettiin vaurioiden vuoksi väliaikaisesti ja vankila, josta pakeni yli 200 vankia vankilan seinän sorruttua. Erityisesti Concepciónissa ja rannikon kalastajakylissä tuhot olivat merkittävät. Myös Santiago de Chilen historiallinen keskusta kärsi pahoja vaurioita. Chile, maailman suurin kuparintuottaja, joutui katkaisemaan tuotannon monilla merkittävillä kuparkaivoksella.
Järistyksen jälkeen Concepciónissa ja muualla Maulen alueella ryösteltiin ja poltettiin ruokakauppoja. Hallitus määräsi alueelle öisen ulkonaliikkumiskiellon ja noin 10 000 sotilasta rauhoittamaan tilannetta. Yksi ihminen menehtyi poliisin ja väkijoukon yhteenotoissa. Presidentti Bachelet totesi, että Concepción "ei ole enää hallinnassa".
Suomen Santiagon-lähetystö alkoi järistyksen tapahduttua selvittämään maassa olevien suomalaisten tilannetta. Ulkoministeriö arvioi maassa olleen noin 200 suomalaista, joista suurimpaan osaan saatiin yhteys ensimmäisenä päivänä onnettomuudesta. Ulkoministeriön tietoon ei ole tullut luokkaantuneista suomalaisista. Lisäksi Ulkoministeriö selvitti Pääsiäissaarilla ja Havaijilla olleiden suomalaisten tilannetta.
Tsunami

Etelä-Amerikan mantereen edustalla, Tyynenmeren pohjan alla tapahtunut järistys aiheutti myös tsunamin, jonka korkeudeksi merenpinnan mittausasemilla havaittiin enimmillään runsas 2,3 metriä.
Tsunamiaalto eteni Chilen lisäksi Peruun, Ecuadorin, Costa Ricaan, Ranskan Polynesiaan ja Meksikon rannikolle.  Tsunamin raportoitiin osuneen esimerkiksi Juan Fernándezin saarille. Ihmishenkien menetykseltä vältyttiin Ranskan Polynesiassa, jossa tsunamiaalto kohosi neljään metriin. Havaijilla ja Australiassa tsunamiaallot eivät aiheuttaneet vakavia tuhoja.
Järistyksen nostattaman tsunaminvaaran takia annettiin aluksi alueellinen tsunamivaroitus (engl. warning), joka koski vain Chileä ja Perua; lisäksi annettiin huomautus (engl. watch) tsunamista Ecuadorille.   Pian tämän jälkeen jouduttiin antamaan lähes koko Tyynenmeren laajuinen tsunamivaroitus. Tsunamiaalto ylsi sunnuntaina Venäjälle ja Japaniin, ja myöhemmin samana päivänä varoitus peruttiin.
Chilen valtio myönsi parin päivän kuluttua tapahtumista epäonnistuneensa tsunamista varoittamisessa. Tsunami teki vakavaa tuhoa juuri Chilen rannikon kalastajakylissä.
Kansainvälinen apu

Euroopan unioni lupasi lähettää humanitaarista apua Chileen. Välittömänä apuna annettiin kolme miljoonaa euroa. YK:n puheenjohtaja Ban Ki-moon esitti suruvalittelut järistyksessä menehtyneitten omaisille.
Chile pyysi kansainvälistä apua kaksi päivää maanjäristyksen tapahduttua. Osa kansainvälisistä järjestöistä kuitenkin lähetti alueelle rahallista apua ja työntekijöitä jo tätä ennen. Punaisen Ristin kansainvälinen liitto päätti 28. helmikuuta lähettää Chileen 205 000 euroa rahallista apua. Chilen Punaisen Ristin vapaaehtoiset auttoivat onnettomuuden uhreja paikan päällä. Punaisen Ristin kansainvälinen liitto julkaisi 2. maaliskuuta maailmanlaajuisen avunpyynnön, jossa se pyysi 4,7 miljoonaa euroa Chilen Punaisen Ristin avustustöiden tukemiseen. Avustusoperaatiossa oli tarkoitus tarjota noin 15 000 järistysalueen asukkaalle avustustarvikkeita, telttoja ja pressuja, sekä varustaa kenttäsairaala.
Suomessa ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paavo Väyrynen päätti 3. maaliskuuta 400 000 euron humanitaarisesta avusta Chileen. Apu koordinoitiin Suomen Punaisen Ristin kautta. Suomen ja Norjan Punaisen Ristin kansalliset yhdistykset lähettivät yhteisen kenttäsairaalan Chileen maanjäristyksessä vaurioita kärsineeseen Temucon kaupunkiin. Sairaalassa oli paikat 50 potilaalle, vuodeosasto, kaksi leikkaussalia ja poliklinikka. Punaisen Ristin avustustarvikevarastot olivat olleet Chilen maanjäristyksen aikaan vähissä massiivisen Haiti-avustusoperaation takia, joten avustustoimintaa Chileen oli vaikea käynnistää. SPR päätti 4. maaliskuuta lähettää Chileen omasta katastrofirahastostaan 150 000 euroa. Se keräsi Suomessa järistyksen uhreille lahjoituksia tilisiirtoina ja lipaskeräyksenä. Muista suomalaisista järjestöistä ainakin World Vision käynnisti avustusoperaation Chileen. Lisäksi Kirkon Ulkomaanapu varautui avun lähettämiseen.
Aiemmat maanjäristykset Chilessä

Vuonna 1960 tapahtunut Suuri Chilen maanjäristys maan eteläkärjessä oli historian voimakkaimpia maanjäristyksiä (9,5 Mw). Concepciónissa on aikaisemminkin tapahtunut pahoja maanjäristyksiä mm. vuosina 1570,  1751 ja 1835. Ne aiheuttivat myös tsunameja. Santiagossa vakavia tuhoja aiheutti mm. Santiagon maanjäristys 1985. Vuoden 2010 maanjäristys oli Chilen historiassa 30 vuoteen pahin maanjäristys.
Maanjäristyksen tuhoja Concepciónin keskustassa.
Maanjäristyksen tuhoja pääkaupungissa Santiagossa.
Maat, joihin annettiin tsunamivaroitus.
Tsunamin aiheuttamaa tuhoa San Antoniossa.
Matěj Kovář

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 17. toukokuuta 2000 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Uherské Hradiště, Tšekki
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 196 cm
Seura
Seura: Bayer Leverkusen
Pelinumero: 17
Junioriseurat
–2018: 1. FC Slovácko
2018–2020: Manchester United
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2020–2023 | Manchester United | 0 | (0) |
| 2020–2021 | → Swindon Town | 18 | (0) |
| 2022 | → Burton Albion | 6 | (0) |
| 2022–2023 | → Sparta Praha | 28 | (0) |
| 2023– | Bayer Leverkusen | 3 | (0) |
Maajoukkue
| 2017 | Tšekki U18 | 3 | (0) |
| 2018–2019 | Tšekki U19 | 10 | (0) |
| 2019 | Tšekki U20 | 3 | (0) |
| 2021–2023 | Tšekki U21 | 11 | (0) |
| 2024– | Tšekki | 9 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 19. tammikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 19. tammikuuta 2025.
Matěj Kovář (s. 17. toukokuuta 2000) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Saksan Bundesliigassa Bayer Leverkusenia. Hän pelasi Tšekin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2024.
Kovář pelasi kotimaassaan 1. FC Slováckon junioreissa ja siirtyi Englantiin Manchester Unitediin vuonna 2018. Manchesterissa hän pelasi vain juniori- ja reservijoukkueissa. Hän aloitti liigauransa lainasopimuksilla Englannin ykkösliigassa Swindon Townissa kauden 2020–2021 alkupuoliskolla ja Burton Albionissa kauden 2021–2022 jälkipuoliskolla. Kauden 2022–2023 hän oli lainalla kotimaassaan Sparta Prahan joukkueessa. Hän pelasi 28 Tšekin liigan ottelua ja voitti mestaruuden.
Kovář siirtyi elokuussa 2023 saksalaisseura Bayer Leverkuseniin. Hän oli kauden 2023–2024 Bundesliigassa Lukas Hradeckýn varamaalivahti ja pelasi vain yhden liigaottelun tammikuussa Borussia Mönchengladbachia vastaan. Saksan cupissa Kovář pelasi neljä ottelua mutta oli loppuottelussa vaihdossa. Leverkusen voitti sekä liiga- että cupmestaruuden. Eurooppa-liigassa Kovář pelasi 12 ottelua, yhtä alkulohko-ottelua lukuun ottamatta Leverkusenin kaikki ottelut. Joukkue ylsi loppuotteluun, jonka se hävisi italialaisseura Atalantalle 0–3.
Kovář pelasi Tšekin nuorisomaajoukkueissa alle 18-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin yhteensä kolmattakymmentä ottelua. Hän pelasi Tšekin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2024 ystävyysottelussa Armeniaa vastaan ja toisen kerran kesäkuussa 2024 ystävyysottelussa Maltaa vastaan. EM–kilpailuissa 2024 hän pääsi kentälle Turkkia vastaan pelatun viimeisen alkulohko-ottelun 55. peliminuutilla ykkösmaalivahti Jindřich Staněkin loukkaannuttua. Syys-marraskuussa 2024 Kovář pelasi Tšekin kaikki kuusi Kansojen liigan ottelua.
Sävijärvi

| Sävijärvi |
| --- | --- |
 Sävijärvi etelästä nähtynä. Etualalla Sävijärveen liittyvä Vähäjärvi.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°38′14″N, 22°45′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  Sävijoki 
Järvinumero:  35.156.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,7 m 
Rantaviiva:  7,743 km 
Pinta-ala:  0,67141 km² 
 fiSävijärvi 
Sävijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 67,1 hehtaaria ja sen pituus on 2,0 kilometriä ja leveys 0,50 kilometriä. Siihen laskee ympäröivistä metsistä useita tulo-ojia, joista kaksi merkittävintä laskee järven pohjoisosaan. Sinne laskee luoteesta Lamminjärven ja Viljamaanjärven yhteinen laskuoja sekä Sävijoen pohjoinen osa. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 6,0 kilometriä pitkä Sävijoki, joka laskee Leppälammin ja 1,9 kilometriä pitkän Leppijoen kautta Kourajärveen. Sekä pohjoispäässä että eteläpäässä on lahdet, jotka muodostavat erilliset osat järvestä. Vähäjärveksi kutsuttu ja kapean salmen järven pääosasta erottava osa toimii luusuan laskupaikkana. Pohjoisosan salmi kapenee, koska rannat ovat heinittyneet ja ranta kasvaa hiljalleen umpeen. Kapeikossa on järven ainoa saari.
Järven rantaviiva on 7,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa, mutta osa rannoista rajautuu  moreeni- ja kalliopohjaiseen metsämaastoon. Rannoilla on useita maatiloja ja loma-asuntoja. Järven länsipuolella kulkee Suodeniemen ja Ikaalisen yhdistävä maantie.
Aiheesta muualla

Sävijärveen liittyviä aineistoja Suodenniemen Topoteekissa
Kirkkojärvi (Hämeenkyrö)

| Kirkkojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°41′36″N, 22°53′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  laskuoja Jyräjokeen 
Järvinumero:  35.159.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117 m 
Rantaviiva:  0,99 km 
Pinta-ala:  0,06048 km² 
 fiKirkkojärvi 
Kirkkojärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Vesijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Jyräjokeen, joka yhdyttyään Oksjokeen laskee Vesajärveen.
Järven rantaviiva on 0,99 kilometriä pitkä ja ranta on soista ja ojitettua metsämaastoa. Rannat ovat rakentamattomia, mutta järvelle vie yksi metsäautotie Vesajärven kylältä.
Lamminjärvi (Hämeenkyrö)

| Lamminjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°41′00″N, 22°52′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  laskuoja Jyräjokeen 
Järvinumero:  35.159.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m 
Rantaviiva:  0,607 km 
Pinta-ala:  0,01196 km² 
 fiLamminjärvi 
Lamminjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä Ihanankulmalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Vesijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 50 metriä. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa laskuoja Jyräjokeen ja siitä Oksjokeen, joka laskee Vesajärveen.
Järven rantaviiva on 0,61 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin soista metsämaastoa. Rantoja ei ole rakennettu eikä rantaan johda teitä. Lähellä on kaksi maatilaa, joiden pellot ympäröivät suota.
Bar-le-Duc

| Bar-le-Duc |
| --- | --- |
 Ornayjoki Bar-le-Ducissa.
 vaakuna
 Bar-le-Duc
 Koordinaatit: 48°46′19″N, 5°9′37″E 
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Grand Est
Departementti:  Meuse
Arrondissementti:  Bar-le-Duc
Kantoni:  Bar-le-Duc 1 ja   Bar-le-Duc 2
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Martine Joly
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  23,62 km²
Väkiluku (2006):  16 041
 – Väestötiheys:  679 as./km²
 
 www.barleduc.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bar-le-Duc on 16 041 asukkaan (2006) kaupunki Meusen departementissä Koillis-Ranskassa. Kaupunki on alueensa pääkaupunki. Bar-le-Ducin keskusta jakautuu yläkaupunkiin ja kukkuloiden ympäröimään jokilaaksoon sijoittuneeseen alakaupunkiin. Kaupallinen keskusta sijaitsee alakaupungissa kaupungintalon ja torin tuntumassa. Bar-le-Ducista on TGV-yhteys Pariisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bar-le-Duc Wikimedia Commonsissa
Uenon eläintarha

Uenon eläintarha
Ling Ling Uenon eläintarhassa syyskuussa 2007
Läntinen tasankogorilla Uenon eläintarhassa
Uenon eläintarha (jap. 恩賜上野動物園, Onshi Ueno Dōbutsuen) on vuonna 1882 perustettu Japanin vanhin eläintarha. Se sijaitsee Uenon puistossa Tokion Taitōssa. Siellä on yli 2 600 eläintä, jotka edustavat 464:ää lajia. Eläintarhan pinta-ala on 14,3 hehtaaria. Eläintarhaan tuotiin isopandoja ensimmäistä kertaa vuonna 1972 Kiinasta. Tämän jälkeen eläintarha jäi ensi kertaa ilman pandaa Ling Ling -pandan kuoltua 22-vuotiaana huhtikuussa 2008. Vuonna 2011 tarhaan tuotiin uusi pandapariskunta, Ri Ri ja Shin Shin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (japaniksi)
Ihananjärvi

| Ihananjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°40′24″N, 22°52′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  laskuoja Oksjokeen 
Järvinumero:  35.159.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,1 m 
Rantaviiva:  1,448 km 
Pinta-ala:  0,09806 km² 
 fiIhananjärvi 
Ihananjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä Ihanankulmalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Vesijärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 9,8 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 1,1 kilometriä pitkä laskuoja Oksjokeen, joka laskee Vesajärveen.
Järven rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan peltoihin rajoittuvaa suota. Rannalla on kolme loma-asuntoa ja yksi maatila.
Historiaa

Talollinen Isak Saukko haki kumppaneineen järvenlaskulle lupaa ja siitä päätöksen 21.12.1927.
Matolammi (Sastamala)

| Matolammi (Sastamala) |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°30′53″N, 23°03′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Sorvijärveen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,1 m 
 fiMatolammi (Sastamala) 
Matolammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Ovaalin muotoisen lammen pituus on 100 metriä eikä siihen laske ojia. Lampi sijaitsee Hepokrvessa olevalla suolla ja sen 800 metriä pitkä laskuoja päättyy Sorvijärveen. Sorvijärven vedet laskevat lopulta Saikkalanjokeen Tiisalanlammin kohdalla. Lammen ympäristö on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta ranta on soistunutta.
Iso-Hustu

| Iso-Hustu |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′20″N, 23°01′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Hahmajärveen 
Järvinumero:  35.163.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,4 m 
Rantaviiva:  2,037 km 
Pinta-ala:  14,675 ha  
 fiIso-Hustu 
Iso-Hustu on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 14,7 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 350 metriä. Järvi on kuitenkin keskeltä 90 metriä kapea. Järveen laskee ympäröivien peltojen ojia, mutta Pukkikallion viereen laskee kaakosta Pikku-Hustun ja erään tekolammen laskuoja. Iso-Hustun luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 750 metriä pitkä laskuoja Hahmajärveen.
Järven rantaviiva on 2,0 kilometriä pitkä ja ranta on peltoa ja puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvi on Hahmajärven kylässä ja sen ympäröi neljä maatilaa ja joukko loma-asuntoja.