stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2018 – Lohko F
Ottelut > Etelä-Korea vs. Saksa

Etelä-Korea  v  Saksa
| Etelä-Korea  | 2–0 |  Saksa |
| --- | --- | --- |
|  Kim Young-gwon  90+3'  Son Heung-min  90+6'  | Raportti |  |
| --- | --- |
           }}   Etelä-Korea :            }}   Saksa
Ottelut > Meksiko vs. Ruotsi

Meksiko  v  Ruotsi
| Meksiko  | 0–3 |  Ruotsi |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  Augustinsson  50'  Granqvist  61' (rp.)  Álvarez  74' (om.)  |
| --- | --- |
           }}   Meksiko :            }}   Ruotsi
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Viralliset otteluraportit (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| n k Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2018 |
| --- | --- |
Vaiheet:  Karsinnat  Lohkovaihe Lohko A  Lohko B  Lohko C  Lohko D  Lohko E  Lohko F  Lohko G  Lohko H  Pudotuspelit  Loppuottelu 
Yleistä:  Tilastot  Televisiointi  Kokoonpanot
Kuusjoki

| Kuusjoki> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Salo |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Nummijärvi Kuusjoella.
Sijainti:  60°31′15″N, 023°13′15″E
Lääni:  Länsi-Suomen lääni
Maakunta:  Varsinais-Suomen maakunta
Seutukunta:  Salon seutukunta
Kuntanumero:  308
Hallinnollinen keskus:  Kuusjoen kirkonkylä
Perustettu:  1886
– emäpitäjä:  Pertteli
Liitetty:  2009
– liitoskunnat:  Salo Halikko Kiikala Kisko Muurla Perniö Pertteli Suomusjärvi Särkisalo Kuusjoki
– syntynyt kunta:  Salo
Pinta-ala:  122,73 km²  (1.1.2008)
– maa:  122,54 km²
– sisävesi:  0,19 km²
Väkiluku:  1 724   (31.12.2008)
– väestötiheys:  14,07 as./km² (31.12.2008)
Ikäjakauma:  2007 
– 0–14-v.:  17,3 %
– 15–64-v.:  62,2 %
– yli 64-v.:  20,6 %
Kuusjoki on Suomen entinen kunta ja nykyään osa Salon kaupunkia Varsinais-Suomen maakunnassa.  Ennen kuntaliitosta Kuusjoki kuului Varsinais-Suomen maakuntaan ja Länsi-Suomen lääniin ja tätä ennen Turun ja Porin lääniin. Kuusjoen naapurikuntia sen ollessa itsenäinen olivat Pertteli, Koski, Halikko, Salo (vuoteen 1967 Uskela), Kiikala, Somero ja Marttila.
Kuusjoen slogan oli "Ihmisen kokoinen kunta".
Maantiede > Luonto

Luonnonympäristöltään Kuusjoki on savitasankoa, jota paikoin puhkovat kalliosydämiset moreenimäet. Vaihtelua maisemaan tuovat Halikonjoen sivujoen Kuusjoen ja sen suurimman sivuhaaran Viepjoen saveen uurtuneet matalahkot jokilaaksot ja muutamat suot. Pohjoisessa Someron rajalla kulkee katkonainen harjujakso, joka lähellä Kuusjoen, Kosken ja Someron rajaa laajenee Kerkolannummen sora- ja hiekkamuodostumaksi. Täällä sijaitsevat Kuusjoen ainoat järvet, joista 14 hehtaarin laajuinen, laskujoeton, syvä ja kirkasvetinen Nummijärvi Someron rajalla on suurin.
Maantiede > Kylät

Hämäläinen, Impola, Kanunki, Kurkela, Kuttila, Kuusjoenperä, Pappilankylä, Raatala ja Tiskarla.
Historia

Historiallisesti Kuusjoen alue on muodostunut keskiajalla perustetun Uskelan kirkkopitäjän niistä kylistä, jotka ovat sijainneet Halikonjoen latvahaaran Kuusjoen varrella, erotuksena Uskelan muista kylistä, joista pääosa sijaitsi Uskelanjoen ja sen latva- ja sivuhaarojen varsilla. Aluksi nämä kylät kuuluivat Uskelan seurakunnan alaisuuteen joskus 1400-luvun alussa perustettuun Perttelin kappeliseurakuntaan.
Kuusjoesta tuli Uskelan kirkkopitäjään kuuluneen Perttelin kappeliseurakunnan saarnapiiri, jossa pidettiin omia jumalanpalveluksia, viimeistään vuonna 1699 ja saarnahuonekunta, jolla oli oma saarnahuone, mutta ei omaa pappia, vuonna 1822. Kun Perttelin kunta perustettiin vuonna 1867 ja Perttelistä tuli itsenäinen kirkkoherrakunta vuonna 1869, Kuusjoki oli aluksi osa Perttelin kuntaa ja seurakunnallisesti jatkoi Perttelin seurakunnan saarnahuonekuntana.
Itsenäinen kunta ja Perttelin seurakunnan kappeliseurakunta Kuusjoesta tuli vappuna 1886. Vuonna 1913 Kuusjoesta tuli myös itsenäinen kirkkoherrakunta. Kuusjoen taival itsenäisenä kuntana tuli näin kestäneeksi runsaat 122 vuotta ja itsenäisenä Kuusjoen seurakuntana runsaat 95 vuotta.
Kuusjoen kunta yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen, jolloin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin. Tilalle perustettiin Salon kaupungin ja em. kuntien alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.
Liikenne

Salosta Somerolle johtava kantatie 52 kulkee entisen Kuusjoen kunnan alueella lyhyen matkaa Kanungin kylässä lännessä. Kantatieltä 52 etelästä Salon suunnasta Kuusjoelle johtaa yhdystie 2407, joka jatkuu Kuusjoen Raatalan kautta Koskelle. Kuusjoen Impolassa tästä haarautuu kantatiehen 52 Kanungissa lähellä Someron rajaa  yhtyvä yhdystie 2404, jonka varrelle jää pääosa Kuusjoen asutuksesta. Näiden puolivälissä kantatieltä 52 Kuusjoen kirkolle johtaa vielä yhdystie 2408. Yhdystien 2404 ja kantatien 52 risteyksestä Kiikalaan johtaa Yhdystie 2405.
Koulut

Uusi Kuusjoen koulu ja päiväkoti valmistui 30. lokakuuta 2009 ja se on otettu käyttöön vuoden 2010 alussa. Samalla aiemmat Kurkelan, Raatalan ja Ylikulman koulut lopettivat toimintansa.
Nähtävyyksiä

Kuusjoen kirkko on vuodelta 1823. Sen yhteydessä oleva kellotapuli on vuodelta 1882 ja näiden lähellä sijaitsee kivinen makasiini vuodelta 1927. Kuusjoella toimi 1857–1890 Iloniemen lasitehdas. Sen rakennuksista on jäljellä enää kunnostettu paja. Samalla suunnalla on muinaislinnaksi mainittu Kaupinlinna, jonka historiallisuudesta ei ole varmuutta. Nummijärven rannalla on uimaranta.
Tunnettuja kuusjokelaisia

Kuusjoella ovat syntyneet tai vaikuttaneet muiden muassa seuraavat tunnetut henkilöt:
Erik Blomberg, elokuvaohjaaja, asui viimeiset vuotensa Kuusjoella
Aku Korvenoja, maanviljelysneuvos ja kansanedustaja, syntynyt Kuusjoella
Jalmari Kulmala, kansaedustaja
Kalle Kulmala, kansanedustaja
Evert Alexander Louhi, s. 2.9.1883 Kuusjoella. Amerikansuomalainen, kirjoitti kirjat The Delaware Finns (Humanity Press, 1925) ja New York Nights (Humanity Press, 1941)
Wilma Murto, seiväshyppääjä
Aulis Oja, historiantutkija, Kuusjoen kirkkoherran poika, kävi koulunsa Kuusjoella ja kirjoitti Kuusjoen ja lukuisten muiden lounaissuomalaisten kuntien pitäjänhistoriat
Harri Pystynen, sarjakuvapiirtäjä, asui Kuusjoella
Minna Vehmasto-Sulander, korkeushyppääjä
Kulttuuri > Murre

Kuusjoen alueella puhutun kielen perustana on itäinen Lounais-Suomen murre. Kuusjoen murre kuuluu Lounais-Suomen itäryhmän Halikon alaryhmään.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kuusjoen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ohraryyneistä ja porsaanmaksasta tehty maksamakkara sekä piimäjuusto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuusjoki Wikimedia Commonsissa
Kuusjoki-seura ry kuusjoki-seura.net. Viitattu 15.5.2009.[vanhentunut linkki]
Kuusjoen kirkko Rakennusperintörekisteri. Museovirasto. Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 21.6.2009.
Aiheesta muualla > Karttoja

Senaatin kartasto  1:21 000. X.21.  Kansallisarkisto, Maanmittaushallituksen historiallinen kartta-arkisto, 1879.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa Viitattu 23.7.2011.
Suomen taloudellinen kartta  1:100 000. III:4 Loimaa.  Helsinki:  Maanmittaushallitus, 1927.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa Viitattu 23.7.2011.
| n k Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Aura  Kaarina  Kemiönsaari  Koski Tl  Kustavi  Laitila  Lieto  Loimaa  Marttila  Masku  Mynämäki  Naantali  Nousiainen  Oripää  Paimio  Parainen  Pyhäranta  Pöytyä  Raisio  Rusko  Salo  Sauvo  Somero  Taivassalo  Turku  Uusikaupunki  Vehmaa 
Entiset kunnat:  Alastaro  Angelniemi  Askainen  Dragsfjärd  Halikko  Hiittinen  Houtskari  Iniö  Kakskerta  Kalanti  Karinainen  Karjala  Karuna  Kemiö  Kiikala  Kisko  Korppoo  Kuusisto  Kuusjoki  Lemu  Loimaan kunta  Lokalahti  Maaria  Mellilä  Merimasku  Metsämaa  Mietoinen  Muurla  Naantalin maalaiskunta  Nauvo  Paattinen  Paraisten maalaiskunta  Perniö  Pertteli  Piikkiö  Pyhämaa  Rymättylä  Somerniemi  Suomusjärvi  Särkisalo  Tarvasjoki  Uskela  Uudenkaupungin maalaiskunta  Vahto  Velkua  Västanfjärd  Yläne 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Kuusjoen kirkko on vuodelta 1823.
Kuusjoen viljamakasiini.
NBA:n varaustilaisuus 1999

NBA:n vuoden 1999 varaustilaisuus pidettiin 30. kesäkuuta 1999 MCI Centerissä, Washingtonissa.
Varaukset > Ensimmäinen kierros

| --- | --- |
: = All-Star
| Nro | Pelaaja | Kansalaisuus | Joukkue | Koulu/Seurajoukkue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Elton Brand (PF) |  Yhdysvallat | Chicago Bulls | Duke |
| 2 | Steve Francis (G) |  Yhdysvallat | Vancouver Grizzlies | Maryland |
| 3 | Baron Davis (PG) |  Yhdysvallat | Charlotte Hornets | UCLA |
| 4 | Lamar Odom (F) |  Yhdysvallat | Los Angeles Clippers | Rhode Island |
| 5 | Jonathan Bender (F) |  Yhdysvallat | Toronto Raptors (Denveriltä, myytiin Indianalle Antonio Davisista) | Picayune H.S. (Picayune, MS) |
| 6 | Wally Szczerbiak (SF) |  Yhdysvallat | Minnesota Timberwolves (New Jerseyltä) | Miami (OH) |
| 7 | Richard Hamilton (SG) |  Yhdysvallat | Washington Wizards | Connecticut |
| 8 | Andre Miller (PG) |  Yhdysvallat | Cleveland Cavaliers (Bostonilta) | Utah |
| 9 | Shawn Marion (F) |  Yhdysvallat | Phoenix Suns (Dallasilta) | UNLV |
| 10 | Jason Terry (G) |  Yhdysvallat | Golden State Warriors (myytiin Atlantalle) | Arizona |
| 11 | Trajan Langdon (SG) |  Yhdysvallat | Cleveland Cavaliers | Duke |
| 12 | Aleksandar Radojević (C) |  Jugoslavia | Toronto Raptors | Barton County C.C. (Kansas) |
| 13 | Corey Maggette (SG/SF) |  Yhdysvallat | Seattle SuperSonics | Duke |
| 14 | William Avery (PG) |  Yhdysvallat | Minnesota Timberwolves | Duke |
| 15 | Frédéric Weis (C) |  Ranska | New York Knicks | Limoges (Ranska) |
| 16 | Ron Artest (SF) |  Yhdysvallat | Chicago Bulls (Phoenixilta) | St. John's |
| 17 | Cal Bowdler (PF) |  Yhdysvallat | Atlanta Hawks (Sacramentolta) | Old Dominion |
| 18 | James Posey (SG/SF) |  Yhdysvallat | Denver Nuggets (Milwaukeelta Phoenixin kautta) | Xavier (OH) |
| 19 | Quincy Lewis (SF) |  Yhdysvallat | Utah Jazz (da Philadelphia) | Minnesota |
| 20 | Dion Glover (SG) |  Yhdysvallat | Atlanta Hawks (Detroitilta) | Georgia Tech |
| 21 | Jeff Foster (PF/C) |  Yhdysvallat | Atlanta Hawks (myytiin Golden Statelle) | Southwest Texas State |
| 22 | Kenny Thomas (PF) |  Yhdysvallat | Houston Rockets | New Mexico |
| 23 | Devean George (SF) |  Yhdysvallat | Los Angeles Lakers | Augsburg |
| 24 | Andrei Kirilenko (F) |  Venäjä | Utah Jazz (Orlandolta) | TsSKA Moskova (Venäjä) |
| 25 | Tim James (SF) |  Yhdysvallat | Miami Heat | Miami (FL) |
| 26 | Vonteego Cummings (PG) |  Yhdysvallat | Indiana Pacers | Pittsburgh |
| 27 | Jumaine Jones (SF) |  Yhdysvallat | Atlanta Hawks (Portlandilta Detroitin kautta) | Georgia |
| 28 | Scott Padgett (PF) |  Yhdysvallat | Utah Jazz | Kentucky |
| 29 | Leon Smith (PF) |  Yhdysvallat | San Antonio Spurs | Martin Luther King H.S. |
Varaukset > Toinen kierros

| Nro | Pelaaja | Kansalaisuus | Joukkue | Koulu/Seurajoukkue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30 | John Celestand (PG) |  Yhdysvallat | Los Angeles Lakers (Vancouverilta) | Villanova |
| 31 | Rico Hill (F) |  Yhdysvallat | Los Angeles Clippers | Illinois State |
| 32 | Michael Ruffin (PF) |  Yhdysvallat | Chicago Bulls | Tulsa |
| 33 | Chris Herren (G) |  Yhdysvallat | Denver Nuggets | Fresno State |
| 34 | Evan Eschmeyer (C) |  Yhdysvallat | New Jersey Nets | Northwestern |
| 35 | Calvin Booth (C) |  Yhdysvallat | Washington Wizards | Penn State |
| 36 | Wang Zhizhi (C) |  Kiina | Dallas Mavericks | Bayi Rockets (Kiina) |
| 37 | Obinna Ekezie (C) |  Nigeria | Vancouver Grizzlies (Bostonilta) | Maryland |
| 38 | Laron Profit (SG/SF) |  Yhdysvallat | Orlando Magic (Golden Statelta) | Maryland |
| 39 | A.J. Bramlett (C) |  Yhdysvallat | Cleveland Cavaliers | Arizona |
| 40 | Gordan Giriček (SG) |  Kroatia | Dallas Mavericks (Torontolta) | KK Cibona (Kroatia) |
| 41 | Francisco Elson (PF) |  Alankomaat | Denver Nuggets (Seattlelta) | California |
| 42 | Louis Bullock (G) |  Yhdysvallat | Minnesota Timberwolves | Michigan |
| 43 | Lee Nailon (SF) |  Yhdysvallat | Charlotte Hornets | Texas Christian |
| 44 | Tyrone Washington (C) |  Yhdysvallat | Houston Rockets (Phoenixiltä) | Mississippi State |
| 45 | Ryan Robertson (G) |  Yhdysvallat | Sacramento Kings | Kansas |
| 46 | J.R. Koch (F) |  Yhdysvallat | New York Knicks | Iowa |
| 47 | Todd MacCulloch (C) |  Kanada | Philadelphia 76ers | Washington |
| 48 | Galen Young (G) |  Yhdysvallat | Milwaukee Bucks | UNC Charlotte |
| 49 | Lari Ketner (C) |  Yhdysvallat | Chicago Bulls (Detroitilta Atlantan kautta) | Massachusetts |
| 50 | Venson Hamilton (C) |  Yhdysvallat | Houston Rockets | Nebraska |
| 51 | Antwain Smith (F) |  Yhdysvallat | Vancouver Grizzlies (L.A. Lakersilta) | St. Paul's (VA) |
| 52 | Roberto Bergersen (G) |  Yhdysvallat | Atlanta Hawks | Boise State |
| 53 | Rodney Buford (SG) |  Yhdysvallat | Miami Heat | Creighton |
| 54 | Melvin Levett (G) |  Yhdysvallat | Detroit Pistons (Indianalta) | Cincinnati |
| 55 | Kris Clack (G) |  Yhdysvallat | Boston Celtics (Orlandolta Denverin kautta) | Texas |
| 56 | Tim Young (C) |  Yhdysvallat | Golden State Warriors (Portlandilta) | Stanford |
| 57 | Emanuel Ginóbili (SG) |  Argentiina | San Antonio Spurs | Viola Reggio Calabria (Italia) |
| 58 | Eddie Lucas (G) |  Yhdysvallat | Utah Jazz | Virginia Tech |
Aiheesta muualla

Basketball-Reference (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
NBA:n varaustilaisuudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1940-luku |  |  |  |  |  |  |  | 1947 | 1948 | 1949 |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 |  |  |  |  |  |  |  |
Baron Davis, 3. varaus
Lamar Odom, 4. varaus
Richard Hamilton, 7. varaus
Shawn Marion, 9. varaus
Ron Artest, 16. varaus
Manu Ginobili, 57. varaus
C (ohjelmointikieli)

| C |
| --- | --- |

Paradigma:  proseduraalinen
Tyypitys:  heikko, staattinen
Yleinen suoritusmalli:  käännetty
Muistinhallinta:  manuaalinen
Julkaistu:  1972
Kehittäjä:  Dennis Ritchie
Vakaa versio:  ISO/IEC 9899:2024
Merkittävimmät toteutukset:  GCC, Borland C, Visual C, Watcom C, LLVM/Clang, IBM XL C
Vaikutteet:  B, BCPL, Assembly
Vaikuttanut:  C++, D, Objective-C, C#
Murteet:  K&R C, ANSI C, C99, C*
Käyttöjärjestelmä:  Alustariippumaton
Uutisryhmä:  comp.lang.c
C on yleiskäyttöinen, imperatiivinen ja rakenteinen käännettävä tietokoneiden ohjelmointikieli, joka on levinnyt laajalle 1970-luvulta lähtien, jolloin Dennis Ritchie kehitti sen UNIX-käyttöjärjestelmää varten. Kielessä yhdistyvät koneenläheisyys ja korkean tason kielen ominaisuudet. C:n suosiota selittää kielen yksinkertaisuus, tehokkuus, joustavuus ja siirrettävyys. C:ssä itsessään ei ole paljoa varattuja sanoja, monet toiminnot tehdään funktiokirjastoilla. C++, Java, C# ja monet muut myöhemmät kielet perustuvat syntaksiltaan ja avainsanoiltaan C:hen.
C-kieli

C perustuu Ken Thompsonin kehittämään B-kieleen, jonka juuret ovat BCPL-kielessä. Kielen kehitys alkoi nimellä NB (New B). Kieli kehitettiin Bell Labsissa vuonna 1972 PDP-11:lle Unix-käyttöjärjestelmää varten, joka muutettiin assemblystä C:lle.
Kielen kehitykseen vaikuttivat muun muassa Alan Snyder, joka ehdotti boolean-operaattoreihin muutoksia ja esikääntäjän lisäämisen. Mike Lesk kirjoitti kielelle alustalta toiselle siirrettävän IO-kirjaston, josta myöhemmin muodostui C-kielen standardikirjasto. 1970-luvun lopulla Stephen Johnson aloitti Portable C Compiler (PCC) -kääntäjän kehittämisen, joka olisi helppo kohdistaa uudelle alustalle.
C-kieli tarkoitettiin alun perin pelkästään järjestelmäohjelmointiin, mutta se on saavuttanut suosiota myös sovellusohjelmien toteutuksessa. C yleistyi Unixin yleistyessä ja nykyisin käytännössä kaikki järjestelmäalustat käyttävät C-kieltä järjestelmäkielenään. C-kielen merkitys näkyy myös siinä, että monet kielet muistuttavat C:tä avainsanoiltaan ja syntaksiltaan, vaikka niiden toimintaperiaate ja käyttötarkoitus olisi erilainen. Jotkin uudemmat ohjelmointikielet, kuten C++, C# ja Java, pohjautuvat C-kieleen. Ne eivät kuitenkaan ole syrjäyttäneet C-kieltä täysin. Joidenkin korkean tason ohjelmointikielten toteutukset käyttävät C-kieltä välikielenä.
C-kielellä on seuraavia ominaispiirteitä:
Yksinkertainen ydinkieli, jonka lisäksi keskeisiä toimintoja toteutettu kirjastoissa
Minimalistinen määrä varattuja avainsanoja
Keskeisenä periaatteena rakenteellinen proseduraalinen ohjelmointi
Yksinkertainen ALGOL-sukulaiskielten tapainen tyyppijärjestelmä
Matalan tason pääsy tietokoneen muistiin osoittimien avulla
Parametrien välitys aliohjelmille joko arvoina tai viitteinä käyttämällä osoittimia
Funktio-osoittimet, jotka mahdollistavat yksinkertaisten jatkumoiden ja ad hoc -polymorfismin käytön
Leksikaalinen muuttujien määrittelyalue (lexical variable scoping)
Tietueet, käyttäjän luomat datatyypit (struct-avainsana) joiden avulla toisiinsa liittyviä muuttujia voidaan käsitellä yhdessä
C-esikääntäjä, jonka avulla voidaan mm. yhdistää useissa tiedostoissa sijaitsevaa lähdekoodia ja määritellä makroja
Yksinkertaisuuden tavoittelun vuoksi C-kielestä puuttuu suora tuki monille muista kielistä löytyville ominaisuuksille. Näitä ovat mm. vahva tyypitys (type safety), roskienkeräys, funktioiden ja operaattoreiden ylikuormitus, tuki säikeille, listojenkäsittely ym. Tosin useimmat näistä ominaisuuksista voidaan ohjelmoida C-kielellä epäsuorasti.
C-kielisen lähdekooditiedoston tunnus on tiedostopääte .c.
Standardit > K&R C

Kielen ensimmäinen "standardi" tunnetaan nimellä K&R C, joka perustuu kirjaan The C Programming Language, jonka Kerninghan ja Ritchie julkaisivat 1978.
Ritchien mukaan K&R C oli approksimaatio standardille, mutta muodollisen standardin tarve ilmeni, koska se ei ollut riittävän tarkka kielen yksityiskohdissa.
K&R sisälsi myös tietyn ohjelmointityylin. Tyyliin kuuluu tietty aaltosulkujen merkintätapa ja sisennysmäärä (kahdeksan välilyöntiä).
Standardit > ANSI C ja ISO C

Vuonna 1983 ANSI perusti X3J11-komitean standardoimaan C. Standardit koskevat paitsi itse kielen semantiikkaa ja syntaksia, myös eräitä peruskirjastoluokkia, jotka tulevat yleensä kunkin valmistajan toimittaman kääntäjän mukana. Suurin osa standardista perustuu Unix-ympäristössä käytettyyn C:hen, kuitenkin se osa Unixin C-kirjastosta, jota ei voi toteuttaa muissa ympäristöissä siirrettiin IEEE:lle ja siitä tuli osa POSIX-standardia.
ANSI X3.159-1989 hyväksyttiin vuonna 1989 ja tunnetaan nimellä ANSI C. ISO julkaisi kansainvälisen standardin nimellä ISO/IEC 9899:1990. Näihin viitataan myös nimillä C89 ja C90.
C-standardia laajennettiin 1990-luvun lopussa, jolloin syntyi ISO/IEC 9899:1999, joka myös tunnetaan nimellä C99.
ISO-standardin pääversiot:
ISO/IEC 9899:1990, C90
ISO/IEC 9899:1999, C99
ISO/IEC 9899:2011, C11
ISO/IEC 9899:2018, C18
ISO/IEC 9899:2024, C23
Uusien standardiversioiden julkaisusta huolimatta monet käyttävät edelleen C90-versiota.
Standardit > Ohjelmointikäytännöt

Vuonna 1990 MISRA (Motor Industry Software Reliability Association) julkaisi ohjenuoria C-kielen käyttöön kulkuneuvojen järjestelmissä. Tämä tunnetaan nimellä MISRA C.
CERT C on CERTin julkaisema joukko ohjelmointikäytäntöjä.
Esimerkkiohjelma

Esimerkkiohjelma, joka kysyy käyttäjältä kaksi lukua ja tulostaa niiden summan.
#include <stdio.h>
int main(void)
{
    int a, b, c;
    printf("Anna 1. luku:\n");
    scanf("%d", &a);
    printf("Anna 2. luku:\n");
    scanf("%d", &b);
    c = a + b;
    printf("Antamiesi lukujen summa on %d\n", c);
    return 0;
}
Kääntäjät

Kielelle on kehitetty useita kääntäjäohjelmia. 
Alan Snyder kehitti siirrettävää kääntäjää 1970-luvulla.
1980-luvun alussa lähes jokainen kääntäjä perustui Stephen Johnsonin PCC-kääntäjään ja vuonna 1985 oli jo useita itsenäisesti kehitettyjä kääntäjiä.
Yksi varhaisimpia kaupallisia C-kääntäjiä oli 1978 julkaistu Whitesmiths-yhtiön saman niminen kääntäjä, joka toteutti C-kielen siten kuin se määriteltiin version 6 Unixissa. Whitesmiths oli itsenäinen toteutus, eikä lainannut Unixin koodia. Kääntäjä oli saatavissa ainakin DEC PDP-11:lle, Intel 8080/Zilog Z80, Intel 8086 ja Motorola 68000 ja IBM System/370 ja System/36 -järjestelmiin.
Lifeboat Associatesin Lattice C oli ensimmäinen C-kääntäjä joka julkaistiin IBM PC:lle.
Microsoft lisensoi Lattice C:n ja julkaisi sen nimellä Microsoft C/C++.
Watcom C ja Borlandin Turbo C tulivat markkinoille 1980-luvun lopussa.
Laajalle levinneisiin kääntäjiin kuuluu GNU-projektin GCC.
CompCert C-kääntäjä on formaalisti verifioitu kääntäjä, joka on tarkoitettu turvakriittisten ja tehtäväkriittisien järjestelmien toteutukseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta C (ohjelmointikieli) Wikimedia Commonsissa
Suomalainen C-opassarja
Suomenkielinen Johdanto C-ohjelmointiin (60 ss.) (Arkistoitu – Internet Archive)
Coding Programmer Page / C Library Reference and Examples (englanniksi)
The syntax of C in Backus-Naur Form (englanniksi)
| n k Yleisimmät ohjelmointikielet |
| --- | --- |
Tuotantokäytössä:  Ada  APL  Assembly  AWK  C  C++  C#  COBOL  Dart  Delphi  Eiffel  Erlang  Forth  Fortran  Go  Java  JavaScript  Kotlin  Lisp  Lua  Objective-C  Pascal  Perl  PHP  PostScript  Python  R  Ruby  Rust  Smalltalk  Swift  Tcl  TypeScript  Visual Basic 
Akateemiset:  CLU  Haskell  Logo  ML  OCaml  Prolog  Scheme 
Historialliset:  ALGOL  BASIC  Modula-3  MUMPS  Plankalkül  PL/I  Simula 
Luettelo yleisimmistä ohjelmointikielistä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Muut:  IdRef 
The C Programming Language
32. sotasairaala

32. sotasairaala (32. SotaS) toimi talvi- ja jatkosodan aikana Oulussa, Muhoksella ja Haukiputaalla.
Jalkapallon seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailut 2014

Vuoden 2014 seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Marokossa 10. – 20. joulukuuta 2014 välisenä aikana ja ne olivat järjestykseltään 11. Kilpailuihin osallistui jokaisen kuuden maanosaliiton mestarijoukkue sekä isäntämaan kansallisen sarjan voittaja eli yhteensä seitsemän joukkuetta.
Järjestelyt

Vuosien 2013 ja 2014 kilpailujen isännyyttä hakivat Marokon lisäksi myös Etelä-Afrikka, Iran ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Lokakuussa 2011 FIFA ilmoitti muiden kolmen hakijan vetäytyneen kilvasta ja näin Marokon jääneen ainoaksi hakijaksi. Virallinen vahvistus vuosien 2013 ja 2014 kilpailujen järjestämisestä Marokossa saatiin 17. joulukuuta 2011.
21. elokuuta 2014 FIFA julkaisi lausunnon, jossa se piti kiinni päätöksestään ja uudelleenvahvisti Marokon kilpailuisännyyden, huolimatta huhuista koskien isäntämaan vaihtoa Länsi-Afrikassa helmikuussa 2014 alkaneen ebolaepidemian takia. Myöhemmin vuoden 2014 aikana Marokko perui järjestämästä vuoden 2015 Afrikan-mestaruuskilpailuja epidemian leviämisuhan takia, mutta ilmoitti kuitenkin järjestävänsä seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailut ja estävänsä pääsyn tulijoilta maista, joissa epidemiatapauksien määrä on suurimmillaan.