stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Córdoban moskeija
Tyyli > Pohjapiirustus

Moskeijassa on suorakaiteen muotoinen rukoussali. Käytävät ovat kohtisuorassa qiblaan eli suuntaan johon muslimit rukoilevat. Qibla-seinä ei kuitenkaan osoita Mekkaan, kuten sen pitäisi, jos rakennus olisi alun perin rakennettu moskeijaksi. Ero on noin 17 astetta, ja seinä suuntautuu etelään.  Pyhäkkö onkin luultavasti rakennettu aikansa katuverkon mukaiseksi.
Rukoussali on suuri ja tasainen, ja sen puukattoa tukevat hevosenkengän muotoiset kaaret. Noin 150 vuotta perustamisen jälkeen moskeijaa laajennettiin etelään ja siihen lisättiin katolle johtava portaikko. Rukouskutsu huudettiin luultavasti sieltä, sillä minareetin moskeija sai vasta parikymmentä vuotta tämän jälkeen. Rukoussali liitettiin kalifin palatsiin kävelysillalla. Moskeijaa laajennettiin myöhemmin vielä uudelleen etelän suuntaan. Suuria laajennusvaiheita oli kaikkiaan neljä.
1000-luvulle asti piha oli päällystämätön, ja siinä kasvoi sitruspuita ja palmuja, joita ensin kasteltiin sadevesisäiliöillä ja myöhemmin akvedukteilla. Arkeologiset tutkimukset viittaavat siihen, että istutetut puut muodostivat kuvioita kastelukanavien kanssa. Nykyään näkyvät kivikanavat eivät ole alkuperäisiä.
Muutos kirkoksi

Vuonna 1236 Ferdinand III valloitti Córdoban reconquistan edetessä, ja moskeija vihittiin kristityksi kirkoksi heti valloitusta seuranneena päivänä. Vuonna 1239 se pyhitettiin Pyhän Maria Jumalanäidin katedraaliksi. Alfonso X Viisaan aikana paria vuosikymmentä myöhemmin luotiin varovaisin muutoksin Villaviciosan kappeli ja Kuninkaallisen kappeli moskeijan keskelle. Myöhemmät kuninkaat lisäsivät kristillisiä piirteitä, kuten Kastilian Henrik II, joka rakensi kappelin uudestaan 1300-luvulla. Moskeijan minareetti muutettiin kellotorniksi ja varustettiin Santiago de Compostelan katedraalista muslimien varastamilla kirkonkelloilla.
Moskeijan merkittävin muutos tapahtui kun suuren rakennuksen keskelle rakennettiin vuoden 1523 jälkeen renessanssityylinen katedraali. Lisäys tehtiin Kastilian ja Aragonian kuninkaan Kaarle V:n luvalla, mutta hanketta myös vastustettiin jo alun alkaen vandalismina. Käsityöläiset ja arkkitehdit jatkoivat lisäyksien tekemistä rakennukseen aina 1700-luvun lopulle. Suuren moskeijan muuttaminen kristityksi kirkoksi saattoi auttaa rakennuksen säilymisessä vuosisatojen halki.
Tapahtumia Mezquitan vaiheilla

Cóordobasta 13 km päähän rakennettu palatsialue, Madinat al-Zahra oli kalifaatin ihmeistä suurin, mutta säilyi vain sata vuotta ennen kuin se hävitettiin sisällissodassa vuonna 1013.
Muslimit pitävät ilmailun perustajana Abbas ibn Firnasia. Kirjan "1001 Inventions" mukaan hän vuonna 852 hyppäsi Córdoban moskeijan minareetista leveän viitan avulla. Bagdadin kansainvälinen lentokenttä on nimetty hänen mukaansa. Tarina ei ole tosi, sillä Córdoban moskeija sai minareetin vasta vuonna 958.
Kalifi al-Mansur hävitti vuonna 997 Santiago de Compostelan. Vangiksi otetut kristityt orjat kuljettivat maanteitse kirkonkellot Córdoban moskeijaan muslimien voitonmerkiksi.
Espanjan muslimien neuvosto ehdotti vuonna 2004, että muslimit saisivat rukoilla Córdoban moskeijassa. Pyyntö ei herättänyt vastakaikua katolisessa kirkossa.
Pääsiäisviikolla vuonna 2010 kaksi järjestyksenvalvojaa loukkaantui vakavasti. Ongelmat alkoivat, kun puoli tusinaa itävaltalaista muslimia polvistui rukoilemaan turistikierroksen aikana. Järjestyksenvalvojat pyysivät miehiä jatkamaan kierrosta tai poistumaan. Kun kaksi heistä kieltäytyi, syntyi käsirysy, jonka päätteeksi molemmat pidätettiin. Poliisin mukaan toinen pidätetyistä oli varustautunut puukolla.
Galleria

Valokuvia Mezquitan arkkitehtuurista.
Mihrab
Kupolin sisäpuoli
Roomalainen silta ja moskeija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Córdoban moskeija Wikimedia Commonsissa
Historic Centre of Cordoba (englanniksi) (whc.unesco.org)
Mosque-Cathedral of Córdoba (englanniksi) (britannica.com)
Susana Calvo Capilla: The Visual Construction of the Umayyad Caliphate in Al-Andalus through the Great Mosque of Cordoba. Arts. Special Issue "Andalusi Architecture: Shapes, Meaning and Influences", 2018, 7. vsk, nro 3.  doi:https://doi.org/10.3390/arts7030036  ISSN 2076-0752  Artikkelin verkkoversio.
Moskeijassa oleva Patio de los Naranjos, joka toimii nykyisin puistona, ja rukoussaliin pystytetty katedraali.
Alexandra Maria Lara

| Alexandra Maria Lara |
| --- | --- |
 Alexandra Maria Lara vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. marraskuuta 1978 (ikä 46)
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Alexandra Plătăreanu
Merkittävät roolit:  Perikato Control Youth Without Youth Rush
Aiheesta muualla
www.alexandra-maria-lara.com
IMDb 
Elonet
Alexandra Plătăreanu eli Alexandra Maria Lara (s. 12. marraskuuta 1978) on romanialaissyntyinen nykyäänmilloin? Saksassa asuva näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa elokuvissa Der Tunnel (2001), Perikato (2004), Control (2007), Lukija (2008) ja Rush (2013).
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | Die Mädchenfalle - Der Tod kommt online | Silke Hartmann |  |
| 1998 | Die Bubi Scholz Story | Renate |  |
| 1999 | Our Island in the South Pacific | Sandra |  |
| 2000 |  Crazy | Melanie |  |
| 2000 |  Honolulu | Cleonise |  |
| 2001 | The Tunnel | Charlotte "Lotte" Lohmann |  |
| 2001 | Leo & Claire | Käthe Katzenberger |  |
| 2002 |  Naked | Annette |  |
| 2002 | Was nicht passt, wird passend gemacht | Astrid |  |
| 2002 | Liebe und Verrat | Marie Irimia |  |
| 2002 | Schleudertrauma | Doreen |  |
| 2003 | Trenck - Zwei Herzen gegen die Krone | prinsessa Amélie |  |
| 2003 | Leise Krieger | Nora | lyhytelokuva |
| 2004 |  Perikato | Traudl Junge |  |
| 2004 | Cowgirl | Johanna "Paula" Jakobi, murhanhimoinen nainen film-noirissa |  |
| 2005 | Vom Suchen und Finden der Liebe | Venus Morgenstern |  |
| 2005 | The Fisherman and His Wife | Ida Popescu |  |
| 2006 | Where Is Fred? | Denise Poppnick |  |
| 2006 |  Offset | Brindusa Herghelegiu |  |
| 2007 |  Control | Annik Honore | independent-elokuva |
| 2007 | Youth Without Youth | Veronica, Laura, Rupini |  |
| 2007 | I Really Hate My Job | Suzie | independent-elokuva |
| 2008 |  Lukija | Ilana Mather |  |
| 2008 | Baader Meinhof Komplex | Petra Schelm |  |
| 2008 | Santa Annan ihme | Axis Sally |  |
| 2009 | City of Life | Natalia Moldovan |  |
| 2009 | Koodinimi: Farewell | Jessica Froment |  |
| 2009 | Kaifeck Murder | Juliana Lukas |  |
| 2009 | The City of Your Final Destination | Deirdre Rothemund |  |
| 2010 |  Small World | Simone Senn |  |
| 2010 | Quartier lointain | Anna Verniaz |  |
| 2011 | Woman in Love | Sarah |  |
| 2012 |  Imagine | Eva |  |
| 2012 | Move On | Szefowa Lena |  |
| 2012 | Lullaby Ride | Livia |  |
| 2013 |  Rush | Marlene Lauda |  |
| 2014 |  Ranskalainen sarja | Leah |  |
| 2014 | Playing House | Mädchen am Bahnhof | lyhytelokuva |
| 2016 | The Most Beautiful Day | Mona |  |
| 2016 | Vier gegen die Bank | Freddie |  |
| 2016 | Sing | Rosita | äänirooli, saksankielinen jälkiäänitys |
| 2016 | Robby & Toby's Fantastic Voyager | Sharon Schalldämpfer |  |
| 2017 | Geostorm | Ute Fassbinder |  |
| 2017 | Only God Can Judge Me | Valerie |  |
| 2018 | Sealed Lips | Antonia Berger |  |
| 2018 | 25 km/h | Ingrid |  |
| 2018 | Happy New Year, Colin Burstead | Hannah |  |
| 2019 |  The Collini Case | Johanna Meyer |  |
| 2019 | Alfons Zitterbacke: Das Chaos ist zurück | Louise Zitterbacke |  |
| 2021 | The King’s Man |  |  |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Televisiosarja | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Mensch, Pia! | Pia Mangold | kymmenosainen minisarja |
| 1997 |  Faust | Laura | 1 jakso |
| 1998 | Tatort | Kerstin | 1 jakso |
| 1999 | Polizeiruf 110 | Meike | 1 jakso |
| 2000 | Etsivä Lea Sommer | Sabine Sasse | 1 jakso |
| 2002 |  Napoléon | kreivitär Marie Walewska | 3 jaksoa |
| 2002 |  Tohtori Zhivago | Tonya Gromyko Zhivago | kaksiosainen minisarja |
| 2004 | Der Wunschbaum | Camilla Senger, o.s. Hofmann | kolmiosainen minisarja |
| 2007 | The Company | Lili | 3 jaksoa |
| 2017-2018 | You Are Wanted | Hanna Franke |  |
Aiheesta muualla

Alexandra Maria Lara Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  IdRef
Uusi aalto (Neljän Ruusun albumi)

| Uusi aalto Neljä Ruusua |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: syyskuu 1999
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tuottaja(t): Rauli Eskolin
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 48.47
 Levy-yhtiö: Parlophone / EMI
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Neljän Ruusun muut julkaisut
| Not for Sale 1998 | Uusi aalto 1999 | Popmuseo 2000 |
Singlet albumilta Uusi aalto
 ”Varjo” Julkaistu: toukokuu 1999  ”Hunningolla” Julkaistu: elokuu 1999  ”Luotsivene” Julkaistu: lokakuu 1999  ”Olen niin pop” Julkaistu: joulukuu 1999
Uusi aalto on suomalaisen Neljä Ruusua -yhtyeen yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin syyskuussa 1999. Albumin on tuottanut Rauli Eskolin ja valituissa kappaleissa Pekka Witikka. Levy on yhtyeen ensimmäinen suomenkielinen studioalbumi kuuteen vuoteen, kahden englanninkielisen levyn jälkeen, jotka julkaistiin nimellä 4R. Uusi aalto nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan kärkeen. Yhteensä listaviikkoja albumille kertyi yhdeksän. Levy ylitti kultarajan julkaisuvuonnaan, ja sitä on myyty yhteensä yli 22 500 kappaletta. Emma-gaalassa Uusi aalto oli ehdolla vuoden 1999 albumiksi.
”Varjo” julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä, ja se nousi singlelistan sijalle 15, radiosoittolistan sijalle viisi ja Rumban 50 Hittiä -listan 16. sijalle. Toinen single ”Hunningolla” nousi singlelistan kolmanneksi, radiolistan 19. sijalle ja 50 Hittiä -listan toiselle sijalle. Kappaleeseen kuvattiin myös Miikka Lommin ohjaama musiikkivideo, jolla vierailevat Tehosekoitin, Kalle Päätalo, Hassisen kone, Popeda, Yö ja HIM. Myöhemmin se palkittiin vuoden 1999 parhaana popvideona Jyrki Hit Awards -palkintogaalassa. Kolmas single ”Luotsivene” nousi fyysisen singlelistan sijalle 14, radiolistan 18. sijalle ja 50 Hittiä -listan sijalle 21. ”Olen niin pop” julkaistiin albumin neljäntenä singlenä.
Kappaleet

Kaikki san. Ilkka Alanko ja sov. Neljä Ruusua, ellei muuta mainittu.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Sovitus | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Olen niin pop | Ilkka Alanko | Neljä Ruusua, Rauli Eskolin | 3.22 |  |  |  |  |  |
| 2. | Varjo | Kode Koistinen |  | 4.05 |  |  |  |  |  |
| 3. | Hunningolla | Ilkka Alanko |  | 3.56 |  |  |  |  |  |
| 4. | Uusi aika | Kode Koistinen | Neljä Ruusua, Rauli Eskolin | 4.15 |  |  |  |  |  |
| 5. | Kun kaipaus iskee | Kode Koistinen | Neljä Ruusua, Rauli Eskolin | 3.59 |  |  |  |  |  |
| 6. | Luotsivene | Ilkka Alanko |  | 4.24 |  |  |  |  |  |
| 7. | Jos tahdot niin | Kode Koistinen |  | 3.46 |  |  |  |  |  |
| 8. | Elämä on ihanaa | Kode Koistinen | Neljä Ruusua, Rauli Eskolin | 5.09 |  |  |  |  |  |
| 9. | Viiden tähden metsä | Ilkka Alanko |  | 4.44 |  |  |  |  |  |
| 10. | Aamen | Ilkka Alanko |  | 5.06 |  |  |  |  |  |
| 11. | Apostoli | Ilkka Alanko |  | 6.01 |  |  |  |  |  |
Arvostelut

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Soundi: 
Soundin Jorma Jortikka kehui yhtyeen jättäneen ”tarpeettoman hieromisen” albumilla, keskittyen ”suoraviivaisen ja osin viimeistelemättömän karhean rockin runnomiseen”. Kiitosta keräsi myös tuottaja Rauli Eskolin, jonka ”modernit konerytmit ja oudot ujellukset ja pulputukset piipahtavat sopivasti sivuosissa”. Jortikka totesi myös Neljän Ruusun paluun suomen kieleen ”piristäneen” yhtyettä.
Tekijät

| --- | --- |
 Neljä Ruusua Ilkka Alanko  Kode Koistinen  Lade Laakkonen  Kämy Kämäräinen Muut esiintyjät Don Huonot – taustalaulu (8)  Ann Bell Fell – taustalaulu (9) :  Tuotanto Rauli Eskolin – tuotanto, äänitys ja miksaus (1–5, 7, 8, 11)  Pekka Witikka – tuotanto, äänitys ja miksaus (6, 9, 10)  Mikko Laiho – äänitys (1–5, 7, 8, 11)  Pauli Saastamoinen – masterointi  Teemu Kilponen – valokuvat  Kai Arponen – kannen suunnittelu  Gabi Hakanen – vastaava tuottaja
Tšuktšilaiset kielet

Kartta tšuktšilais-kamtšatkalaisisten kielten maantieteellisestä jakaumasta. Tšuktšilaiset kielet on merkitty violetin sävyillä.
Tšuktšilaiset kielet (joskus myös luoravetlaaniset tai tšuktšilais-korjakkilaiset kielet) on kamtšatkalaisten kielten ohella toinen tšuktšilais-kamtšatkalaisen kielikunnan haaroista. Sen kieliä puhutaan kahdella Venäjän kaukoidän autonomisella alueella, Tšukotkassa ja  Kamtšatkassa. Venäjän väestönlaskennan 2010 mukaan tšuktšilaisilla kielillä on jäljellä noin 7 000 puhujaa, joista suurin osa, noin 5 095, puhuu tšuktšia. Jäljelle jäävistä noin 1 665 puhuu korjakkia, ja loput alutoria sekä kerekkiä. Tšuktšilaisten etninen väkiluku on kuitenkin noin 25 000. Unesco on määritellyt kaikki tšuktšilaiskielet uhanalaisiksi kieliksi.
Venäjän väestönlaskenta 2021, joka ajoittuu loppuvuodelle 2021, tulee antamaan tuoretta tietoa myös tšuktšilaisten kielten ja kansojen nykytilasta.
Tšuktšilaisten ja kamtšatkalaisten kielten sukulaisuus on kyseenalaistettu. Joidenkin tutkijoiden mielestä kieliryhmät muodostavat tšuktšilais-kamtšatkalaisen kielikunnan, mutta toisten mielestä samankaltaisuus johtuu kielikontakteista.
Tšuktšilaisista kielistä vain tšuktšilla ja korjakilla on kirjoitettu kieli, joka sekin perustuu venäjän kyrilliseen kirjaimistoon.
Luokittelu

Tšuktšilaisia kieliä ovat:
tšuktši, puhutaan lähinnä Tšukotkassa.
korjakki, tunnetaan myös nymylaaninina, puhutaan Korjakian alueella Kamtšatkan aluepiirissä.
alutori, puhutaan Korjakiassa.
karaga (†) (alutorin murre tai joskus oma kielensä)
palana (alutorin murre tai joskus oma kielensä)
kerekki (†), puhutaan Tšukotkan etelärannikolla.
(†) Mahdollisesti kuollut sukupuuttoon.
Tšuktšilaisia kieliä on perinteisesti pidetty kahtena kielenä, tšuktšina ja korjakkina, koska tšuktšien ja korjakkien välillä vallitsi terävä etninen jako. Kerekin ja alutorin murteet, joita etniset tšuktšit ja korjakit puhuvat, eroavat kuitenkin yhtä paljon näistä lajikkeista kuin toisistaan. Siten tšuktšilaiskielet luokitellaan tällä hetkellä yleisesti neljäksi kieleksi, mutta sitä voitaisiin yhtä helposti pitää yhtenä kielenä, jolla on merkittävää dialektista vaihtelua.
Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet, ja näin ollen tšuktšilaiset kielet, luokitellaan toisinaan paleosiperialaisten kielten joukkoon, joka on kattava termi kieliryhmille, joilla ei ole tunnistettua yhteyttä toisiinsa ja joiden uskotaan edustavan Siperian kielikartan jäänteitä ennen turkkilais- ja tunguusikielten kehittymistä.
Foneettiset ominaisuudet

Konsonanttien refleksien suhteen mukaan -d- (-š-?) ja -r- ovat vastakkaisia:
r-murteet (tšuktši);
j-murteet ja viereiset murteet, joissa on sibilantti- ja sibilointirefleksit (apukin, itka, kamenski, kerekki, paren, tšavtšuuvi);
murteet -t - // - r-, jotka säilyttivät konsonanttien eron (alutori, karaga, palana).
Suurimmalle osalle tšuktšilais-kamtšatkalaiskielistä tyypillinen piirre on nousun synharmonismi (laajennus y > o, u > e, e > a): se on johdonmukaisimmin edustettuna tšuktšissa, mutta esiintyy myös palanassa, karagassa ja korjakissa. Se on käytännössä kadonnut alutorissa ja on kokonaan poissa kerekissä (jossa sitä on kompensoitu aksenttiharmonialla, joka koostuu korostettujen ja neutraalien tavujen vuorottelusta).
Kieliopilliset ominaisuudet

Laajalle levinnyt etuliite, mikä ei yleensä ole tyypillistä alueen muille suvuille (poikkeuksena kamtšatkalaiset kielet).
tšuktšilais-kamtšatkalaiskielissä ei ole adjektiiveja ja adverbejä itsenäisinä kategorioina.
Kieliopillista sukupuolta ei ole olemassa, mutta erotetaan kaksi tai kolme toimintaluokkaa:
ei-aktiivinen - esineiden ja eläinten nimitykset;
keskiaktiivinen - ihmisten nimitykset;
aktiivinen - eläinten omat nimet ja lempinimet, välittömässä ympäristössä olevien henkilöiden nimet.
Henkilöiden nimillä on persoonallisuusluokka eri sanaluokissa (kuten numerot, predikatiivit jne.).
On mahdollista käyttää eläinten nimiä toisessa ja kolmannessa luokassa (toisena esiintymisen kanssa).
Inaktiivisessa luokassa myös esineiden ja eläinten nimet ovat vastakkain, mikä paljastuu suhteellisissa ja possessiivisissa rakenteissa ja yhdistelmissä verbien kanssa. Toisin sanoen on itse asiassa mahdollista väittää olevan neljä toimintoluokkaa.
Kolme strategiaa aktanttien koodaukseen:
nominatiivi;
ergatiivi;
inklusiivi
+
antipassiivi.
Kirjallisuutta

Jaakko Anhava: Maailman kielet ja kielikunnat.  Helsinki:  Gaudeamus, 1998.  (suomeksi)
Скорик П. Я.: Чукотско-камчатские языки // Языки народов СССР. Том 5. Монгольские, тунгусо-маньчжурские и палеоазиатские языки.  Leningrad. Määritä julkaisija! (venäjäksi)
Bernard Comrie: The Languages of the Soviet Union.  Cambridge University Press, 1981.  (englanniksi)
Володин А. П.: Чукотско-камчатские языки // Языки мира. Палеоазиатские языки.  Moskova. Määritä julkaisija! (venäjäksi)
Володин А. П.: О категории рода в языках Сибири.  Pietari. Määritä julkaisija! (venäjäksi)
Fortescue M.: Language Relations across Bering Strait: Reappraising the Archaeological and Linguistic Evidence.  Lontoo & New York:  Cassell, 1998.  ISBN 0-304-70330-3  (englanniksi)
Fortescue M.: Comparative Chukotko-Kamchatkan Dictionary.  Berliini:  Walter de Gruyter, 2005.  (englanniksi)
Мудрак О. А.: Этимологический словарь чукотско-камчатских языков. Määritä julkaisija! ISBN 5-7859-0141-2  (venäjäksi)
Мальцева А. А.: Именные классы в чукотско-корякских языках в диахронно-типологической перспективе. Määritä julkaisija! (venäjäksi)
Асиновский А. А.: Сопоставительная фонетика чукотско-камчатских языков. Määritä julkaisija! (venäjäksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: en:Chukotkan languages & ru:Чукотско-корякские языки
Käännös suomeksi
Wreckamovie

| Wreckamovie |
| --- | --- |
Verkkosivusto:  http://www.Wreckamovie.com/
Slogan:  Be the Future of Film! 
Kaupallinen:  ei 
Tyyppi:  Elokuvien kehitys- ja tuotantoympäristö 
Rekisteröinti:  lukuun ei, kirjoittamiseen kyllä
Kielet:  englanti (käytännössä ainoa)
Omistaja:  Star Wreck Studios Oy (kaupallinen)
Luonut:  Timo Vuorensola
Avattu:  helmikuu 2007
Suljettu:  syyskuu 2014
Sisällön lisenssi:  materiaali vapaasti käytettävissä, oikeudet vapaasti sovittavissa  
Nykyinen tila:  lopettanut
Wreckamovie (WAM) oli yhteisöllinen elokuvien tuotanto- ja kehitysympäristö, johon kuka tahansa pystyi liittymään luodakseen oman elokuva- tai muun audiovisuaalisen projektinsa ja saadakseen verkkoyhteisön tuen, tai etsiäkseen mielenkiintoisia elokuva- tai muita audiovisuaalisia projekteja liittyäkseen niihin avustajaksi. Sen päämääränä oli tehdä elokuvien tekemisestä helpompaa, tehokkaampaa sekä mahdollista kenelle tahansa.
Verkkosivusto lopetti toimintansa syyskuussa 2014 ylläpitokustannusten vuoksi.
Historia

Star Wreck Studios Oy:n ja Wreckamovien perusti ryhmä tamperelaisia elokuvantekijöitä, jotka vuonna 2005 julkaisivat suurta mainetta saavuttaneen vapaasti internetistä ladattavissa olevan Star Trek parodian Star Wreck: In the Pirkinning, joka on monin tavoin muuttanut käsityksiä elokuvien tuotantotavoista. Elokuvaa kehitti ja levitti poikkeuksellisesti internetin välityksellä toiminut innokkaiden harrastajien muodostama yhteisö. Varsinkin elokuvan näyttävät erikoistehosteet, jotka oli luotu aivan tavallisilla kotitietokoneilla ja miniatyyribudjetilla, herättivät suurta huomiota. Tästä ensimmäisestä kokopitkästä elokuvasta saamiensa kokemusten pohjalta tuotantotiimi ryhtyi kehittämään kaikille avointa ja helppokäyttöistä elokuvien tuotanto- ja kehitysympäristöä. .
Ominaispiirteet

Wreckamovieta voitiin Cisco Systems Finland Oy:n mukaan pitää malliesimerkkinä toisen sukupolven internetin avaamista mahdollisuuksista. Liiketoimintamallina se toimii täysin päinvastoin kuin elokuvia on totuttu tuottamaan perinteisesti. Tässä toimintamallissa yhteisö luo ja levittää elokuvaa, ja sen näin ensin jo saavutettua tunnettavuutta se voi myös alkaa tuottaa jotain.
Wreckamovie soveltui käytettäväksi kaikentyyppisiin audiovisuaalisiin projekteihin lyhytfilmeistä ja musiikkivideoista aina kokoillan elokuviin. Palvelussa kuka tahansa pystyi kokoamaan oman projektinsa ympärille sen kehittämisestä kiinnostuneita tukijoita pyytääkseen ja saadakseen apua erilaisissa tarpeellisissa tehtävissä. Se mahdollisti elokuvien kehittämisen yhdessä sitä tukevan yhteisön kanssa sekä siten todellisen vuorovaikutuksen yleisön kanssa jo elokuvan kehitysvaiheesta saakka.
Palvelu ei erottellut "ammattilaisia" "amatööreistä", vaan painotti innokkuuden merkitystä. Yhteisössä kuitenkin ymmärrettiin, että kaikkein parhaimmat tulokset saadaan yhdistämällä ammattimainen ote ja innokkuus.
Internetin ohella palvelun kehittäjät halusivat tukea elokuvien levittämistä kaikin mahdollisin muinkin tavoin aina perinteisestä teatterilevityksestä kännyköihin.  Tällöin olemassa olevaa kannattajayhteisöä voitiin hyödyntää erinomaisesti viraalimarkkinointiin.
Yhteisön toimintaperiaatteet

Projektinjohtajat ovat ystävällismielisiä diktaattoreita: He aloittavat projektit tietäen, että heillä on kaikki juridiset oikeudet edustaa sitä, muokata ideoita ja päättää sen kehittämisestä, tuotannosta sekä lisensioinnista.
Kaikki materiaali on vapaasti käytettävissä: Projekteihin osallistuvat käyttäjät ymmärtävät, että heidän toimittamaansa materiaalia ja ideoita voidaan käyttää vapaasti kaupallisesti ja ilman korvausta, ellei Projektinjohtajan kanssa ole toisin sovittu tai projektin käyttämän lisensioinnin ehdot toisin edellytä.
Sellaisen materiaalin, jonka käyttöoikeuksien luovuttamiseen palvelun käyttäjällä ei ole oikeutta, toimittaminen palveluun on kielletty.
Hanki ystäviä, kunnioita muita ja pidä hauskaa!
RIKO RAJOJA: Tee asioita, joita kukaan ei aiemmin ole tullut ajatelleeksi, koska vasta internet on tehnyt sen mahdolliseksi.
Nykyiset käyttäjät

Lokakuussa 2009 Wreckamoviessa kehitettiin yhä sen ensimmäistä suurtuotantoa, kokoillan scifiparodiaa Iron Sky. Jo aiemmin palvelua hyödyntäen oli valmistunut suomalainen kauhuelokuva Sauna. Kehitysympäristö oli avoinna yleisön käytettäväksi ja siinä oli avoimena yli 300 eri projektia.
Palkinnot

Vuonna 2008 Wreckamovie voitti MindTrek Grand Prix 2008 -palkinnon, 20 008 euroa.
Lokakuussa 2009 Wreckamovie valittiin 36 finalistin joukkoon SIME-konferenssin Rising Star of the North -kilpailussa, sijoittuen lopulta sijalle 23.
Aiheesta muualla

Wreckamovie kotisivu
havainnollinen fanivideo Wreckamoviesta