stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rutajärvi (Orivesi, pohjoisin)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on C-kirjaimen muotoinen eli samalla hyvin kapea. Siinä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rutajärvet ovat autioita, mutta niiden lähelle tulee metsäautotie kantatieltä 66.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueeseen (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 183,1 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi suo-ojaa, joista yksi yhdistää sen viereiseen Rutajärveen. Järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Järvien vedet virtaavat suoalueen läpi Siikanevan eteläpuolelle Rooppiojaan.
Rutajärvi (Orivesi, eteläisin)

| Rutajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°48′22″N, 24°09′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  suo-oja Rooppiojaan 
Järvinumero:  35.745.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183,1 m  
Rantaviiva:  0,946 km  
Pinta-ala:  3,385 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiRutajärvi 
Rutajärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi. Samalla alueella on kaksi järveä, joilla on sama nimi, vaikka kartoissa lukee vain Rutajärvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Rutajärvien välissä on pieni mäki, joka muodostaa suolle metsäsaarekkeen, ja järvet on yhdistetty toisiinsa suo-ojalla. Järvi on autio eikä siinä ole mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat suomaata.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueeseen (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 183,1 metriä mpy. Järveen on johdettu viisi suo-ojaa, joista yksi yhdistää Rutajärvet toisiinsa ja pari johtaa pohjoiseen suolammin ohi alas Siikanevalle. Siellä virtaa Roopioja, johon laskuoja yhtyy.
Sari Järvi

Sari Elina Järvi (s. 12. heinäkuuta 1959 Helsinki) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen seitsenottelija. Hän edusti koko uransa ajan Viipurin Urheilijoita.
Kalevan kisoista Järvi saavutti seitsenottelun pronssia vuonna 1982. Lisäksi hän oli mukana viestijuoksun SM-kilpailuissa saavuttaen hopeaa 4 x 400 metrin viestijuoksusta vuonna 1983 sekä kaksi pronssia 4 x 100 metrin viestijuoksusta vuosina 1979 ja 1983.
Virallisiin kilpailuihin Järvi ei ole osallistunut vuoden 1984 jälkeen.
Sari Karjalainen

Sari Karjalainen on seuraavien naisten nimi:
Sari Aaltonen, o.s. Karjalainen suomalainen korkeushyppääjä
Sari Karjalainen, suomalainen pyörätuolicurlingin pelaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sari Karjalainen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Riihimäen vankileiri

Riihimäen vankileirin vankeja.
Riihimäen vankileiri oli Suomen sisällissodan jälkeen vuonna 1918 Riihimäen varuskunnan alueella toiminut vankileiri, jossa pidettiin enimmillään noin 8 500 punavankia. Heistä kuoli Suomen sotasurmat -tietokannan mukaan teloituksissa, nälkään tai kulkutauteihin yhteensä 981. Vankileiri lakkautettiin lokakuussa 1918 ja sen korvannut pakkotyölaitos keväällä 1921. Vankileirin muistomerkki sijaitsee Riihimäellä Tienhaaran kaupunginosassa.
Sisällissodan aika ja teloitukset

Riihimäen punakaarti sai paikkakunnalla sijaitsevan kasarmialueen hallintaansa sieltä poistuneilta venäläisiltä sotilailta maaliskuun lopussa 1918. Hangossa 3. huhtikuuta maihinnoussut Saksan Itämeren-divisioona puolestaan valtasi Riihimäen 22. huhtikuuta. Ennen vetäytymistään punaiset ampuivat samana päivänä yhdeksän kasarmissa pitämäänsä valkoista vankia. Yhteensä he olivat koonneet kasarmille 30 valkoista. Teloittajista ei ole varmaa tietoa, mutta todennäköisesti asialla ei ollut Riihimäen punakaarti vaan joku muualta tullut osasto.
Tämän jälkeen valkoiset teloittivat Riihimäellä ja muualla Hausjärven pitäjän alueella yhteensä 141 punakaartilaista. Suurin osa teloituksista tapahtui kasarmeilla. Riihimäen valtauksen jälkeen varuskunta oli saksalaisten hallinnassa aina kesäkuun alkuun saakka.
Vankileirin toiminta

Punavankeja alettiin kokoamaan varuskunnan alueelle toukokuun 1918 alussa. Vankien määrä kasvoi, ja enimmillään heitä oli virallisen raportin mukaan 8 495. Kyseessä oli Suomen kuudenneksi suurin vankileiri.
Toukokuun 23. päivänä Riihimäen vankileirin vartiointi annettiin 5. Etelä-Pohjanmaan rykmentin vastuulle. Myöhemmin kesällä se nimettiin uudelleen Riihimäen vartiopataljoonaksi. Syyskuun joukkoarmahdusten myötä vankileiri lakkautettiin lokakuussa 1918 ja se muutettiin pakkotyölaitokseksi. Samalla se siirtyi siviiliviranomaisten hallintaan. Riihimäelle jäi enää kuritushuonetuomion saaneita vankeja, jotka siirrettiin vuoden 1920 loppuun mennessä joko Tammisaaren vankileirille tai Turun ja Lappeenrannan vankiloihin. Virallisesti Riihimäen pakkotyölaitos lopetettiin keväällä 1921.
Tunnettuja Riihimäen vankeileirillä olleita punaisia olivat muun muassa Onni Toivonen, Väinö Pohjaranta, Tyko Varto, Herman Helosalo ja Kalle Korpi.
Olosuhteet

Useiden muiden leirien tavoin myös Riihimäellä vangit joutuivat elämään aliravittuina ahtaissa ja epäinhimillisissä oloissa. Leirin ruokahuolto oli puutteellista ja ruokaa puuttui pahimmillaan jopa 2 000 vangilta. Koska elintarvikkeista oli pulaa, leivän sekaan leivottiin esimerkiksi olkia, joka aiheutti suolistotulehduksia. Myös hygienia leirillä oli lähes olematonta. Riihimäen vankileiri ei kuitenkaan ollut olosuhteiltaan pahimmasta päästä valkoisten perustamien lukuisten leirien joukossa.
Osa vangeista teki pakkotyötä liikemies H. G. Paloheimon mailla sijaitsevilla työsiirtoloilla. He saivat parempaa ravintoa kuin kasarmilla olevat vangit, ja heidän kohtelunsa oli asiallisempaa.
Muistomerkki ja hautapaikat

Riihimäen vankileirin muistomerkki sijaitsee Tienhaaran kaupunginosassa pääradan varrella. Se on samalla alueella, jonne haudattiin vajaat 200 leirillä kuollutta vankia. Tämän niin sanotun Lepolan hautausmaan lisäksi vankeja haudattiin myös Riihimäen hautausmaalle ja osa ruumiista lähetettiin vainajien kotiseuduille. Vankileirin perustamisvaiheessa hautauksia suoritettiin lisäksi kasarmialuetta ympäröiviin metsiköihin ja Riihimäen varuskuntakirkon lähistölle. Lepolan hautausmaan vihki syyskuussa 1918 vankileirin pappina toiminut Urho Valtari. Muistomerkki paikalle pystytettiin vuonna 1950.
Saber Tiger

| Saber Tiger, myöhemmin Saver Tiger |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1981–1987
Tyylilaji:  Heavy Metal
Kotipaikka:   Japani
Jäsenet:  KYO, hide, REM, TOKI, TETSU!
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saber Tiger oli X Japanista tunnetun Hideto "hide" Matsumoton esikoisbändi. Yhtye ei koskaan noussut kovin tunnetuksi ja sitä rassasi jatkuvat henkilövaihdokset, eikä siitä ole tiettävästi kuin muutama säilynyt hyvälaatuinen live-taltiointi, näitä ovat ainakin Origin of hide-sarjaan kuuluva vuoden 1986 joulukuun livetaltiointi, sekä yhtyeen entisen jäsenen Masayuki "Nick" Kanekon Internetiin julkaisema Break Out The Rock 1984 VHS DVD-muunnoksena. Yhtye julkaisi uransa aikana yhden LP-levyn. Yhtyeen musiikkia voi kuulla myös vanhoilla japanilaisten bändien kokoelma-albumeilla, sekä jo mainitun Origin of Hide -sarjan kahdella CD:llä, jotka sisältävät äänimuodossa yhtyeen livenauhoitteita.
Eräinen muiden ajan japanilaisyhtyeiden tapaan myös Saber Tigerissä oli pieniä natsielementtejä, esimerkiksi joissakin konserteissa hidellä oli natsiviiri. Yhtye joutui vaihtamaan nimensä vuonna 1986, koska Sapporossa olikin toinen samanniminen bändi. Tämän vaihdoksen myötä bändistä tuli Saver Tiger, mutta yhtye vaihtoi nimeään vielä kerran hiden kuoleman jälkeen kun vuonna 1999 osa entisistä jäsenistä herätti yhtyeen eloon nimellä yokosuka Saver Tiger. Tämä uudelleenperustaminen jäi aika lyhyeksi, ja jo 2001 se päätyi tauolle, eikä tiettävästi palaamisen merkkejä ole.
Jäsenet (laulu, kitara, kitara, basso, rummut)

XX.7.1982 asti 

Michael, hide, Nick, Tetsu, Ken 

XX.8.1982-1983 

Takk, hide, Nick, Tetsu, Ken 

1984 

Rolly, hide, Nick, JAM, Ken 

1985-1986 

Rolly, hide, REM, JAM, Ken 

1986 

KYO, hide, REM, TOKI, KILL with Power 

1986-1987 

KYO, hide, REM, TOKI, TETSU!
1999 

Rolly, REM, JAM, KILL with Power 

1999-2001 

Hideyuki, REM, JAM, KILL with Power
Diskografia

Demo (1985)
For Devil must be demo (1986)
Origin of hide Vol, 1 (2001)
Origin of hide Vol, 2 (2001)
Origin of hide Vol, 3 VHS (2002)
Aiheesta muualla

Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives (englanniksi)
Romanian naisten käsipallomaajoukkue

Romanian naisten käsipallomaajoukkue edustaa Romaniaa naisten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Se on voittanut maailmanmestaruuden vuonna 1962 sekä saavuttanut kolme muuta mitalia. Se on ollut mukana kaikissa sisäpelin vuodesta 1957 järjestetyissä MM-kilpailuissa. EM-kilpailuissa joukkue saavutti pronssia vuonna 2010. Aiemmin MM-ohjelmaan kuuluneessa ulkopelissä Romania voitti maailmanmestaruuden vuosina 1956 ja 1960.
Arvokilpailut > Olympialaiset

Neljäs: 1976
Seitsemäs: 2000, 2008
Yhdeksäs: 2016
Arvokilpailut > MM-kilpailut

Kultaa: 1962
Hopeaa: 1973, 2005
Pronssia: 2015
Neljäs: 1971, 1975, 1993, 1999, 2007
Viides: 1982, 1986
Kuudes: 1965
Seitsemäs: 1978, 1990, 1995
Kahdeksas: 2009
Yhdeksäs: 1957
Kymmenes: 2003, 2013, 2017
Kahdestoista: 1997, 2019
Kolmastoista: 2011, 2021
Seitsemästoista: 2001
Arvokilpailut > MM-kilpailut > Ulkopeli

Kultaa: 1956, 1960
Yhdeksäs 1949
Arvokilpailut > EM-kilpailut

Pronssia: 2010
Neljäs: 2000, 2018
Viides: 1996, 2008, 2016
Seitsemäs: 2002, 2004
Yhdeksäs: 2014
Kymmenes: 1994, 2012
Yhdestoista: 1998
Aiheesta muualla

Romanian käsipalloliiton kotisivut (romaniaksi)
Sadepuun maa

| Sadepuun maa> Raintree County |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Edward Dmytryk
Käsikirjoittaja:  Dalton Trumbo
Tuottaja:  Millard Kaufman David Lewis
Säveltäjä:  Johnny Green
Kuvaaja:  Robert Surtees
Leikkaaja:  John Dunning
Tuotantosuunnittelija:  William A. Horning
Pukusuunnittelija:  Walter Plunkett
Pääosat:   Elizabeth Taylor  Montgomery Clift 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer Netflix
Ensi-ilta:  1957
Kesto:  160 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sadepuun maa (Raintree County) on Edward Dmytrykin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1957. Se kertoo Yhdysvaltojen sisällissodan ajoista. Elizabeth Taylor oli osastaan Oscar-ehdokkaana.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Montgomery Clift  | … |  John Wickliff Shawnessey, idealisti, joka pettyy elämään ja lähtee sotaan   |
|  Eva Marie Saint  | … |  Nell Gaither, nuoruudenrakastettu, jonka John hylkää   |
|  Elizabeth Taylor  | … |  Susana Drake, neworleansilainen rikas nainen, jonka kanssa John menee naimisiin   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Sadepuun maa saa kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Saapasjalkakissa (vuoden 2011 elokuva)

| Saapasjalkakissa> Puss in Boots |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Chris Miller
Käsikirjoittaja:   Tom Wheeler  Brian Lynch  Will Davies  Tom Wheeler 
Tuottaja:   Joe M. Aguilar  Latifa Ouaou 
Säveltäjä:  Henry Jackman
Kuvaaja:  Gil Zimmerman (käännä suomeksi)
Leikkaaja:  Eric Dapkewicz
Pääosat:   Antonio Banderas  Salma Hayek  Zach Galifianakis  Billy Bob Thornton  Amy Sedaris 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  DreamWorks Animation
Levittäjä:  Paramount Pictures UIP-Dunafilm Netflix Fandango at Home (käännä suomeksi)
Ensi-ilta:   16. lokakuuta 2011  (Allure of the Seas)  28. lokakuuta 2011  (Yhdysvallat) 
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  $130 miljoonaa
Tuotto:  $555 miljoonaa
Seuraaja:  Saapasjalkakissa: Viimeinen toivomus
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saapasjalkakissa (Puss in Boots) on Dreamworksin animaatioelokuva, jonka päähenkilönä nähdään Shrek-elokuvasarjasta tuttu Saapasjalkakissa. Elokuva kertoo Saapasjalkakissan menneisyydestä, ja siitä, kuinka hän yrittää saada haltuunsa kultamunia munivan hanhen ystäviensä Tyyris Aleksanteri Tyllerön sekä Kitty Pehmotassun kanssa.
Tarina sijoittuu aikaan, jolloin Saapasjalkakissa ei ollut vielä tavannut Shrekiä.
Englanninkielisissä äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Antonio Banderas  | … |  Saapasjalkakissa   |
|  Salma Hayek  | … |  Kitty Pehmotassu   |
|  Zach Galifianakis  | … |  Tyyris Aleksanteri Tyllerö   |
|  Conrad Vernon  | … |  Raoul & Sotilas    |
|  Constance Marie  | … |  Imelda    |
|  Guillermo del Toro  | … |  Viiksetmies & Komandantti    |
|  Mike Mitchell  | … |  Jase Pavunvarsi    |
|  Rich B. Dietl  | … |  Palkkionmetsästäjä    |
|  Amy Sedaris  | … |  Anni    |
|  Billy Bob Thornton  | … |  Taavi   |
Suomenkielisissä äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Heikki Sankari  | … |  Saapasjalkakissa   |
|  Petra Karjalainen  | … |  Kitty Pehmotassu   |
|  Antti Luusuaniemi  | … |  Tyyris Aleksanteri Tyllerö   |
|  Kari Tamminen  | … |  Raoul & Sotilas    |
|  Anu Sinisalo  | … |  Imelda    |
|  Pertti Sveholm  | … |  Viiksetmies & Komandantti    |
|  Petri Hanttu  | … |  Jase Pavunvarsi    |
|  Arttu Wiskari  | … |  Palkkionmetsästäjä    |
|  Ella Pyhältö  | … |  Anni    |
|  Paleface  | … |  Taavi   |
Salmenkaitajoki

| Salmenkaitajoki |
| --- | --- |
 Salmenkaitajoki kevättalvella 2011
Alkulähde:  Äyräpäänjärvi
Laskupaikka:  Vuoksi
Maat:   Venäjä
Pituus:  14 km
Salmenkaitajoki (ven. Булатная, Bulatnaja) on joki Karjalankannaksella Viipurin ja Käkisalmen piirien rajalla Leningradin alueella Venäjällä. Salmenkaitajoki kuuluu Vuoksen vesistöön. Salmenkaitajoki on Äyräpäänjärven laskujoki ja se laskee Vuokseen. Salmenkaitajoki sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Suomelle kuuluessaan Salmenkaitajoki muodosti osan Muolaan ja Äyräpään kuntien välisestä rajasta.
Salmenkaitajoen kohdalla oli aikaisemmin yli kilometrin levyinen Puratsinsalmi. Vuoksen laskun myötä vuonna 1857 leveä salmi kuivui nykyiseksi joeksi.  Ennen kutistumistaan salmella liikennöi Moiniemen lautta.
Sakari Tahvanainen

Sakari Tahvanainen (13. kesäkuuta 1936 Ukkola, Eno – 1. lokakuuta 2016 Joensuu) oli suomalainen päätoimittaja ja maakuntasihteeri. Hän oli SDP:n aktiivijäsen.
Tahvanainen oli Pohjois-Karjala-lehden päätoimittaja 1967–1985. Hänet erotettiin tehtävästä, ja vuodet 1987–1994 hän oli Pohjois-Karjalan maakuntaliiton maakuntasihteeri.
Kirjallisuutta

Julkunen, Marja-Liisa: Sakari Tahvanainen : elämäntyönä oikeudenmukaisuus.  Joensuun Työväenyhdistys, 2017.  ISBN 978-952-93-8816-5.
Aiheesta muualla

Elämäntyönä työväenliike (Arkistoitu – Internet Archive)
Sakari Timonen

Kaapo Sakari Timonen (17. maaliskuuta 1915 Nurmes – 14. joulukuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen gynekologi. Hän työskenteli Naistenklinikan ylilääkärinä sekä naistentautien ja synnytysopin professorina Helsingin yliopistossa.
Elämäkerta

Timonen kirjoitti ylioppilaaksi 1934 Nurmeksen yhteiskoulusta ja suoritti lääketieteen kandidaatin tutkinnon 1937.
Sodan aikana hän toimi pataljoonan- ja prikaatinlääkärinä sekä lääkintäjoukkueen johtajana. Sodan jälkeen hän suoritti lääketieteen opintonsa loppuun ja valmistui vuonna 1945 lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta.  Hän sai naistentautien ja synnytyksen erikoislääkärin oikeudet 1949, ja vuonna 1950 hän väitteli tohtoriksi kohdun limakalvosolujen mitooseista.
Hän teki opintomatkoja ulkomaille jo ennen lääkäriksi valmistumistaan. Vuosina 1953-1954 hän oli Rockefeller-stipendiaattina Yhdysvalloissa ja perehtyi Geórgios Papanikoláoun (1883–1962) kehittämään kohdunsuun irtosolunäytteeseen, joka nykyään tunnetaan papa-kokeena. Sittemmin hänen johdollaan Suomessa ryhdyttiin toteuttamaan joukkotarkastuksia kohdunkaulan syövän toteamiseksi. Kun Timonen valmistui lääkäriksi 1945, kohdunkaulan syöpä oli kolmanneksi yleisin syöpä Suomessa. Timonen aloitti syöpäjärjestöjen kanssa seulonnat, jotka myöhemmin laajenivat koko maata koskevaksi lakisääteiseksi toiminnaksi. Seulontojen avulla opittiin löytämään paitsi syöpäsoluja myös niiden esiasteita. Tämä johti varhaiseen hoitoon, jolla lähes aina pystytään estämään alkavien solumuutosten kehittyminen syöväksi.
Timosen elämäntyön tuloksena Suomeen kehitettiin yksi maailman tehokkaimmista syövän toteamis- ja torjuntajärjestelmistä. Kunnat ovat vastanneet seulontanäytteiden ottamisesta ja tutkimisesta 2000-luvun alusta. Epäilyttävät tapaukset ohjataan jatkohoitoon julkisessa terveydenhuollossa. Syöpäjärjestöjen laskelmien mukaan Suomessa on tehty vuoteen 2007 mennessä noin kuusi miljoonaa seulontakoetta, ja niiden avulla on löydetty 9 000 syövän esiastetta, joiden kehittyminen syöväksi on pystytty estämään.
Timonen toimi Helsingin yliopistollisen keskussairaalan naistenklinikan apulaisylilääkärinä, apulaisprofessorina ja professorina 1956–1978 välisenä aikana. Hänen aikanaan aloitettiin laaja tutkimustoiminta Naistenklinikalla. Yhtenä edistysaskeleena isät pääsivät ensimmäistä kertaa mukaan synnytyksiin.
Sakari Timonen eli 101-vuotiaaksi. Hänet on haudattu Kulosaaren hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Sakari Timosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Risto Pelkonen, Markku Seppälä: in memoriam: Sakari Timonen 17.3.1915–14.12.2016 (muistokirjoitus) Lääkärilehti.  7.4.2017. Viitattu 14.4.2017.
Rolls-Royce Phantom VIII

| Rolls-Royce Phantom VIII |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Valmistaja:  Rolls-Royce Motor Cars
Konserni:  BMW
Valmistusvuodet:  2017–
Korimalli:  4-ovinen sedan
Luokka:  F-segmentti
Muotoilija:  Giles Taylor
Edeltäjä:  Rolls-Royce Phantom VII
Teknisesti samankaltaisia:  Rolls-Royce Cullinan
Rolls-Royce Phantom VIII on ylellinen neliovinen sedan, jonka brittiläinen Rolls-Royce Motor Cars julkisti heinäkuussa 2017. Siihen perustuu myös crossover-malli Rolls-Royce Cullinan.
Julkistus

Auto esiteltiin suoratoistona internetissä 27. heinäkuuta 2017. Yleisölle se näytettiin kaksi päivää myöhemmin, 29. heinäkuuta ‘The Great Eight Phantoms’-tilaisuudessa. Paikalle oli myös tuotu vanhoja Phantomeja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rolls-Royce Phantom VIII Wikimedia Commonsissa
Reeta-Leena Vestman

Reeta-Leena Vestman (o.s. Korhola, s. 1983 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, laulaja ja muusikko.
Filmografia > Elokuvat ja televisio

| Vuosi | Elokuva / Televisioelokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1993 | Routasydän | Riikka |
| 2002 | Salatut elämät | Jonna |
| 2013 | Ranka -lyhytelokuva | Kaaso |
| 2016 | Siskot | Reeta Vestman |
| 2017 | Baby Jane | Lastentarhanopettaja |
| 2017 | Valmentaja | Amerikkalainen uutisankkuri |
| 2017 | Pelimies | Kaunis nainen |
| 2023 | DREAMZzz | Izzie Garcia |
Lähde
Teatteri

Murhan ja rakkauden käsikirja, Törnävän kesäteatteri, Seinäjoki 2022
something rotten!/jotain mätää!, Törnävän kesäteatteri, Seinäjoki 2021
Tästä asti aikaa, Seinäjoen Kaupunginteatteri (2018)
Kalevala, Maiden of The Rainbow, Corris Line Productions 2018 New York City (ohj. Johanna Telander)
Naimakaupat Vegasissa (Honeymoon in Vegas), päärooli Betsy, Samppalinnan Kesäteatteri 2018 (ohj. Heikki Sankari)
Puhdistus, nuori Aliide, Kotkan Kaupunginteatteri 2017 (ohj. Miko Jaakkola)
Ronja Ryövärintytär, Syöjätär, Kotkan Kaupunginteatteri 2017 (ohj. Marinelle Eklund-Wasama)
Saturday Night Fever, naispäärooli Stephanie, Kotkan Kaupunginteatteri 2016-2017 (ohj. Snoopi Siren)
Suomi 99 -revyy, 16 eri sketsihahmoa, Kotkan Kaupunginteatteri 2016-2017 (0hj. Pia Lunkka)
Ylpeys ja ennakkoluulo, Neiti Bingley, Kotkan Kaupunginteatteri 2016 (ohj. Tommi Kainulainen)
The Sound of Music, päärooli Maria, Kuopion Kaupunginteatteri 2014-2015 (ohj. Olli-Matti Oinonen)
The Rocky Horror Show, naispäärooli Janet Weiss, Turun Kaupunginteatteri 2013-2014 (ohj. Marika Vapaavuori)
Viimeiset 5 Vuotta - The Last 5 Years, päärooli Cathy Hyatt, Suomen Musiikkiteatteriensemble 2013 (ohj. Jermo Grundström)
KAKOLA -rockmusikaali, päärooli Laura, Turun Kaupunginteatteri 2012 (ohj. Mikko Kouki)
Vaginamonologeja, kertoja ja laulaja, Linnateatteri 2013 (ohj. Satu Rasila)
Fred Astaire Cbaret, kapellimestari ja ohjaaja (RAM 2011)
Follies, Emily Whitman, Sir Jack Lyon's Theatre 2011 (ohj. Karen Rabinowitz)
Company, Kathy, York Gate Studios 2010 (ohj. Sam Kenyon)
Lähde
Diskografia > Albumit

Out ' n Loud (2014)
Husky Resuce - Ship of Light (Catskills Records 2010)
Mikko Salmi - Jeesuksen ikäinen mies (Edel Records, 2009)
Husky Rescue - Other World, Remixies and Rarities (Catskill Records 2007)
Husky Rescue - Ghost Is Not Real (Catskills Records 2007)
Pepe Deluxe - A Spare Time Machine (Catskills Records 2007)
Reetaleena - Avaimet (Universal Music 2005)
Husky Rescue - Country Falls (Catskills Records 2005)
Bomfunk Mc's - Reversed Psychology (Universal Music 2004)
Olavi Uusivirta - Nuoruustango (Universal Music 2003)
Diskografia > Singlet

Jouluna he kaikki ovat täällä (2020)
Reeta Vestman & The Roots of Love - May This Be Love / Gypsy Eyes (Presence Records 2015)
Husky Rescue:
Summertime Cowboy  (2004)
New Light of Tomorrow  (2004)
Sleep Tight Tiger  (2004)
City Lights  (2004)
Diamonds In the Sky  (2006) #18
My Home Ghost  (2006) #18
Nightless Night  (2007)
Caravan  (2007)
We Shall Burn Bright  (2009)
Sound of Love  (2010)
They Are Coming  (2010)
Reetaleena: Sun on turha (2004)
Sun on turha
Sinun valoosi (akustinen studiolive)
Elokuvaa
Olavi Uusivirta feat. Reetaleena: Sininen Huvimaja (2003)
Yksityiselämä

Vestmanin perheeseen kuuluvat aviomies Heikki Vestman ja kaksi lasta. Vestmanin äiti on poliitikko Eija-Riitta Korhola ja isä professori Atte Korhola.
Aiheesta muualla

Reeta-Leena Korholan haastattelu City-lehdessä
Sari Juntunen

Sari Juntunen (o.s. Juhola, s. 25. marraskuuta 1964) on suomalainen kestävyysjuoksija ja maratonin kaksinkertainen Suomen mestari. Juntunen voitti SM-kultaa maratonilla vuosina 1992 ja 1998. Hän on saavuttanut yhteensä kuusi SM-mitalia.
SM-mitalit

Kultaa
Hopeaa
Pronssia
Sahalinintuomi

| Sahalinintuomi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Tuomet Prunus
Laji::  ssiori
Kaksiosainen nimi
 Prunus ssiori  F.Schmidt, 1868 
Katso myös
   Sahalinintuomi Wikispeciesissä   Sahalinintuomi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sahalinintuomi (Prunus ssiori) on tuomiin kuuluva kasvilaji, joka on kotoisin Pohjois-Japanista, Sahalinin saarelta ja Kuriileilta. Joitakin luonnollisia esiintymiä voi olla myös mantereella Venäjällä ja Kiinassa. Lajin erikoinen tieteellinen nimi tulee ainun kielestä, jossa sanan merkitys on "kitkerä".
Käyttö

Sahalinintuomea viljellään jonkin verran Japanissa ja Sahalinilla syötävien hedelmien vuoksi. Ainut ja eräät muut kansat valmistavat puusta erilaisia esineitä, kuten metsästysaseita, soittimia ja huonekaluja.
Sahalinintuomen kuori on vaalea ja pitsimäinen.
Käännös suomeksi