stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Halikon kirkonkylä
Kirkonkylän kylät

Toijalan kylä on aivan entisellä Salon vastaisella rajalla. Kylä on peräisin varhaiskeskiajalta. Toijalaan liitettiin vuonna 1919 Salon kauppalan vastaiset niin ikään varhaiskeskiaikaiset kylät Majala ja Nakola sekä Rintiön ja Valhojan yksinäistilat. Valtaosa näistä alueista liitettiin Saloon vuonna 1932. Suurin osa kylän omakotitaloista Halikon puolella on tehnyt viime aikoina tilaa kerrostaloille. Kylässä sijaitsee kauppa ja päiväkoti. Salon puolelle jääneet osat ovat muuttuneet teollisuusalueeksi. Kyläalueen pohjoisosa on taajama-alueen ulkopuolella olevaa Salaisten kulmakuntaa.
Putola sijaitsee Salitunojan itäpuolella ja Toijalan pohjoispuolella. Putolassa sijaitsi aikanaan Halikon postikonttori. Kantatilat Ylhäinen ja Rautio sijaitsevat yhä alkuperäisillä kylätonteillaan. Putola on kasvanut tasaisesti 1960-luvulta lähtien. Alueella on havaittavista jokaiselle vuosikymmenelle tyypillistä pientaloasutusta jo siirtoväen aikaisista tyyppitaloista 1990-luvun elementtitaloihin. Putola kaavoitettiin vuonna 1994, minkä jälkeen alue kasvoi nopeasti.
Halikon ydinkeskusta kuuluu varhaiskeskiaikaiseen Kärävuoren kylään. Kylä lienee Halikon tiheimmin asuttua, ja siellä on päiväkoti, seurakuntatalo, kunnanvirasto ja toinen Halikon pappiloista, Pikkupappila. Kylä on saanut nimensä korkeasta mäestä, jonka päällä on linnamainen Halikon vesitorni. Kärävuoren kyläalue jatkuu koilliseen Kurun omakotialueen halki Salaisten Kirjastolaan asti. Salitunoja erottaa Kärävuoden Putolasta.
Pappila sijaitsee aivan kirkonkylän pohjoislaidalla. Nimensä kylä on saanut siellä olevasta Halikon Isosta Pappilasta, entisestä kirkkoherran virka-asunnosta. Pappilasta on löydetty kolme kivikautista asuinpaikkaa. Nykyisin Pappilan maille on syntynyt Etu- ja Taka-Pappilan omakotialueet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Halikon kirkonkylä Wikimedia Commonsissa
Kuvia Halikosta ja sen kehityksestä
Suomen entisten kuntien (ml. nykyisten kuntien aiemmat) hallinnolliset keskukset
Iso eli Vanha Pappila.
Halikon kirkonkylää.
Maria I

Maria I voi tarkoittaa:
Maria I (1516–1558), Englannin kuningatar (Maria Tudor tai Maria Verinen)
Maria I (1542–1587), Skotlannin kuningatar (Maria Stuart)
Maria I (1734–1816), Portugalin kuningatar.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Maria I”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Maria Hill

| Maria Hill |
| --- | --- |
Luoja(t):  Brian Michael Bendis David Finch
Henkilötiedot
Ryhmäsidokset:  YPKVV Kostajat
Voimat:  Koulutettu agentti
Maria Hill on kuvitteellinen henkilö Marvel Comicsin julkaisemissa sarjakuvissa. Hän esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 2005 julkaistussa New Avengers #4 numerossa. Entisenä YPKVV (tai S.H.I.E.L.D.:n) jäsenenä hän on esiintynyt useissa sarjakuvissa, mukaan lukien Sisällissota-tarinassa.
Marvel Cinematic Universen elokuvissa Maria Hilliä näyttelee Cobie Smulders. Hill on esiintynyt elokuvissa The Avengers (2012), Captain America: The Return of the First Avenger (2014), Avengers: Age of Ultron (2015), Avengers: Infinity War (2018) ja Spider-Man: Far From Home (2019) sekä televisiosarjoissa S.H.I.E.L.D. Agentit (2013–2020) ja Secret Invasion (2023).
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Maria Hill
Matti J. Pulkka

Matti Jalmari Pulkka (8. marraskuuta 1903 Iisalmen maalaiskunta – 23. joulukuuta 1993) oli suomalainen 
rakennusmestari, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai talousneuvoksen ja teollisuusneuvoksen arvonimet.
Pulkan vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Pulkka ja Anna-Kaisa Lappalainen ja puoliso vuodesta 1948 opettaja Siiri Helena Pitkänen. Pulkka kävi kansakoulun ja Pohjois-Savon kansanopiston ja työskenteli sitten kotitilallaan. Käytyään Viipurissa Suomen Sahateollisuuskoulun uitto- ja metsälinjan hän valmistui metsäteknikoksi vuonna 1935 ja toimi sen jälkeen työnjohtajana useilla tie- ja siltarakennustyömailla. Suoritettuaan vielä Tampereen teollisuuskoulun vuonna 1938 hän jatkoi työskentelyään tietyömailla, mutta kouluttautui vielä kerran Kuopion teollisuuskoulussa, valmistuen rakennusmestariksi vuonna 1939.  Hänestä tuli ensin Kajaanin kaupungin rakennusmestari ja sitten Valkeakosken kauppalan rakennusmestari ja rakennustarkastaja, vuoteen 1941 saakka.
Talvisotaan linnoitustöissä osallistunut Pulkka toimi jatkosodan aikana valtiovarainministeriön sotavahinkoarvioimisosaston palveluksessa. Sotien jälkeen 1944–1947 hän oli Kuopion maanviljelysseuran asutustoimikunnan tehtävissä, toimien muun muassa kenttämestarina ja rakennusneuvojana. Pulkka perusti vuonna 1947 oman rakennustoimiston, joka suunnitteli ja urakoi useita asuin-, liike-, tuotanto-, koulu- ja muita julkisia rakennuksia sekä myöhemmin pientaloja. Vuonna 1964 hän perusti toimiston yhteyteen kiinteistö- ja välitysliikkeen. Rakennus- ja kiinteistöalojen järjestötoiminnassa sekä alueellisessa yhteistyössä mukana ollut, Iisalmen kaupunginvaltuuston jäsenenä toiminut Pulkka sai talousneuvoksen arvonimen vuonna 1963 ja teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1968.
Gnestan kunta

| Gnestan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Keskustaajama:  Gnesta
Kuntakoodi:  0461
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  461,11 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  11 421
 – Väestötiheys:  24,8 as./km²
 
 www.gnesta.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gnestan taajama Frösjöniltä kuvattuna.
Lumpeita Frösjön-järvessä.
Björnlundan kotiseutumuseo.
Klämmingen-järvi.
Gnestan kunta (ruots. Gnesta kommun) on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Gnesta.
Kunnan maapinta-ala on 461,11 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 11 421 henkeä (31.12.2020).
Gnestan naapurikuntia ovat Södertälje, Trosa, Nyköping, Flen, Strängnäs ja Nykvarn.
Gnestan taajamassa sijaitsee Tukholman paikallisjunan linjan 37 päätepysäkki.
Vuonna 2007 kunnassa oli 80,75 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 17,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuodesta 1863 lähtien nykyisen Gnestan kunnan alueella oli seitsemän maalaiskuntaa, ja vuodesta 1883 lähtien Gnestan taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1941 yhdistettiin Gåsinge ja Dillnäs Gåsinge-Dillnäsin maalaiskunnaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksen yhteydessä alueelle muodostettiin kolme suurempaa kuntaa:
Daga (Björnlunda, Gryt ja Gåsinge-Dillnäs)
Tystberga (Torsåker ja viisi muuta maalaiskuntaa)
Gnesta (Frustuna ja Kattnäs).
Gnestan maalaiskunta muutettiin kauppalaksi 1955, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Tystberga liitettiin Nyköpingin kuntaan 1971. Vuonna 1974 Nyköpingiin liitettiin myös Daga ja Gnestan kunta (vuoteen 1970 kauppala). Gnesta ja Trosa erotettiin Nyköpingistä omiksi kunnikseen jälleen 1.1.1992. Nykyinen Gnesta koostuu alueista, jotka vuonna 1970 olivat Gnestan kauppala, Dagan maalaiskunta ja Torsåkerin pitäjä Tystbergan maalaiskunnassa.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Vihreässä kentässä kultainen koivu. (Ruotsiksi: I grönt fält en björk av guld.)
Gnestan kauppalalle vahvistettiin vaakuna vuonna 1957. Kun uusi Gnestan kunta muodostettiin vuonna 1992, uusi vaakuna perustui Dagan kihlakunnan sinettiin, joka sisälsi koivunoksan. Gnestan nykyinen vaakuna rekisteröitiin kunnalle Patentti- ja rekisterihallituksessa samana vuonna. Gnestaan kuuluvista entisistä kunnista Dagalla oli melko samanlainen vaakuna, joka sekin perustui vanhaan kihlakunnansinettiin. Gnestaan kuuluu myös osa Tystbergaa, jolla oli oma vaakuna.
Gnestan kauppala
(1957–1970)
Gnestan kunta
(1971–1973)
Dagan maalaiskunta
(1952–1970)
Dagan kunta
(1971–1973)
Tystbergan maalaiskunta
(1957–1970)
Väestönkehitys

| Gnestan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 7 263 | 7 263 |
| 1955 | 1955 |    | 7 039 | 7 039 |
| 1960 | 1960 |    | 6 784 | 6 784 |
| 1965 | 1965 |    | 6 389 | 6 389 |
| 1970 | 1970 |    | 6 222 | 6 222 |
| 1975 | 1975 |    | 7 525 | 7 525 |
| 1980 | 1980 |    | 8 085 | 8 085 |
| 1985 | 1985 |    | 8 268 | 8 268 |
| 1990 | 1990 |    | 8 949 | 8 949 |
| 1995 | 1995 |    | 9 711 | 9 711 |
| 2000 | 2000 |    | 9 768 | 9 768 |
| 2005 | 2005 |    | 9 958 | 9 958 |
| 2010 | 2010 |    | 10 360 | 10 360 |
| 2015 | 2015 |    | 10 649 | 10 649 |
| 2020 | 2020 |    | 11 421 | 11 421 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 197 | 11,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 319 | 3,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 875 | 8,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 8 258 | 77,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 246 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 1984 lopun tietoja ulkomailla syntyneistä ja Suomessa syntyneistä Gnestan kunnassa ei ole saatavilla, sillä tuolloin alue kuului vielä Nyköpingin kuntaan.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 195 317 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 21,2 %
18–64-vuotiaat: 58,2 %
65 vuotta täyttäneet: 20,6 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,4 | 3,3 |
|   | jalostus | 21,4 | 26,1 |
|   | palvelut | 71,7 | 69,6 |
|   | tuntematon | 1,4 | 1,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 919 | 4 952 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 58,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 506 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Gnesta* | 5 478 |
| 2 | Björnlunda | 827 |
| 3 | Stjärnhov | 549 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Gnestan taajamassa on 5 562 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Södertäljen kuntaan.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Hållsta
Laxne
Malmsjöstugan
Norrtuna
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Gnestan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1988 luvut ovat nollia, koska tuolloin Gnesta oli vielä osa Nyköpingin kuntaa.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 5 | 7 | 5 | 8 | 8 | 9 | 7 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 6 | 5 | 4 | 4 | 3 | 4 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 3 | 3 | 4 | 4 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 13 | 10 | 12 | 11 | 11 | 9 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Björnlundan piiri
Frustunan piiri
Grytin piiri (Södermanland)
Gåsinge-Dillnäsin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Frustuna
Daga
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Gnestan kunta ja Trosan kunta ovat vielä osa Nyköpingin kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Björnlunda
Dillnäs*
Frustuna-Kattnäs (Frustuna)
Gryt
Gåsinge-Dillnäs (Gåsinge)
Kattnäs* (Katrinenäs)
Torsåker
Seurakunnat > Kirkot

Björnlundan kirkko
Dillnäsin kirkko
Frustunan kirkko
Grytin kirkko
Gåsingen kirkko
Kattnäsin kirkko
Torsåkerin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gnestan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Gnesta kommun – Kuntajaon kehitys ja vaakuna ovat käännöstä.
Södermanlandin läänin kunnat
Kartta Gnestan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Mame Madior Boye

| Mame Madior Boye> Senegalin pääministeri |
| --- | --- |
 2001–2001  
Edeltäjä:  Moustapha Niasse
Seuraaja:  Idrissa Seck
Henkilötiedot
Syntynyt: noin 1940
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton
Mame Madior Boye (s. noin vuonna 1940) on senegalilainen juristi ja poliitikko, joka toimi Senegalin pääministerinä 2001–2002.
Boye oli tähtiopiskelija Dakarin yliopistossa ja pääsi jatkamaan opintojaan Pariisiin, missä hän opiskeli taloustiedettä ja oikeustiedettä. Hän eteni juristin uralla korkeimman oikeuden neuvonantajaksi ja työskenteli samaan aikaan suuren pankin juristina.
Boyen valinta pääministeriksi oli merkittävä muutos perinteisen miesvaltaisessa, pääosin islaminuskoisessa Senegalissa. Hän oli maan ensimmäinen naispääministeri ja jäi usein julkisuudessa karismaattisen presidentin Abdoulaye Waden varjoon. Kun yli tuhat matkustajaa hukkui senegalilaisen autolautan kaatuessa, presidentti syytti hallitusta tilanteen huonosta käsittelystä, hajotti hallituksen ja erotti pääministerin.
Aiheesta muualla

La déclaration de Politique Générale du Premier Ministre Mme. Mame Madior BOYE (ranskaksi)
Hello (yhtye)

Hello oli Bell Records -merkille levyttänyt, nuorisoa miellyttänyt glam rock -yhtye, joka perustettiin Englannissa vuonna 1971. Yhtyeen alkuperäinen nimi oli The Age. Englannin lisäksi he saivat suosiota myös Saksassa.
Yhtyeen top 10 -hittejä Britannian singlelistalla olivat ”Tell Him” (coverversio The Exciters -yhtyeen vuoden 1963 hitistä) ja ”New York Groove”, jonka oli kirjoittanut Argent-yhtyeen jäsen Russ Ballard.
Vuonna 1979 yhtye hajosi ilman levytyssopimusta. Kitaristi Keith Marshall julkaisi soolosinglen ”Only Crying” vuonna 1981. Se saavutti maailmanlaajuista listamenestystä.
Kokoonpano

Keith Marshall (s. 5. kesäkuuta 1956 Hampstead, North West London) – laulaja/kitaristi
Robert ”Bob” Bradbury (s. 14. tammikuuta 1956 Hampstead) – kitaristi
Victor ”Vic” Faulkner (s. 27. helmikuuta 1956 Hampstead) – basisti
Jeffrey ”Jeff” Allen (Glasgow) – rumpali
Diskografia > Singlet

You Move Me (1972)
C’mon
Another School Day (1973)
Tell Him (1974)
Game's Up
Bend Me Shape Me
New York Groove (1975)
Star Studded Sham
Teenage Revolution
Love Stealer (1976)
Seven Rainy Days
Let it Rock
Shine on Silver Light
Good old USA (1977)
Heart Get Ready for Love/Voodoo Eyes
Slow Motion (1978)
Feel this Thing (1979)
Way Beyond (2016)
Diskografia > Albumit

Keeps Us Off the Streets (1976)
Hello Again (1978)
Glam Rockers (1996)
New York Groove (1999)
The Glam Singles Collection' (2001)
Live (2013)
Aiheesta muualla

http://www.allmusic.com/artist/p18206
Hello, I’m Dolly

| Hello, I'm Dolly Dolly Parton |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1964–1966
 Julkaistu: 1967
 Tuottaja(t): Fred Foster
 Tyylilaji: country
 Kesto: 28.55
 Levy-yhtiö: Monument Records
Dolly Partonin muut julkaisut
| Hits Made Famous by Country Queens 1963 | Hello, I'm Dolly 1967 | Just Between You and Me 1968 |
Hello, I'm Dolly on yhdysvaltalaisen countrymuusikko Dolly Partonin esikoisalbumi vuodelta 1967. Se julkaistiin stereofonisena vinyylilevynä ja 8-raitana. Albumin avausraita "Dumb Blonde" on Partonin ensimmäinen Billboardin Hot Country Songs -listalle kohonnut musiikkikappale. Curly Putmanin kirjoittama "Dumb Blonde" oli julkaistu seitsentuumaisena singlenä 1966. Albumin tuotti Fred Foster.
Albumin kahdestatoista sävelteoksesta seitsemän on Dolly Partonin ja hänen enonsa Billy Owensin yhteistyötä. Owens auttoi siskontytärtään tämän muusikonuran varhaisvaiheessa. Kappaleet ovat aikakaudelleen tyypillisesti lyhytkestoisia, runsaasta kahdesta minuutista noin kahteen ja puoleen minuuttiin, joka oli tuolloin melko keskimääräinen kevyttä musiikkia edustavan kappaleen soittoaika.
Kaupallinen menestys

Hello, I'm Dolly nousi Billboardin Top Country Albums -listalle 11. marraskuuta 1967. Sen korkein sijoitus oli yhdestoista, jonka se saavutti 13. tammikuuta 1968. Listaviikkoja kertyi 14.
Suoratoistopalvelu Spotifyssa "Dumb Blonde" oli kerännyt noin 8,5 miljoonaa toistokertaa heinäkuun 2023 alkuun mennessä. "Something Fishy" oli saanut yli puoli miljoonaa toistoa. Muut kappaleet olivat saaneet niin ikään kuusinumeroisia lukuja. Partonin suurimpia hittejä, kuten "9 to 5", oli soitettu puolisen miljardia kertaa.
Arviot

Billboard arvioi Partonin äänen pikkulikkamaiseksi, mutta Lolita-vivahteella, kappaleessa "Dumb Blonde". Lehti piti erittäin hyvinä myös kappaleita "I Wasted My Tears", "I Don't Wanna Throw Rice", "Something Fishy" ja "Fuel to the Flame". Cashbox näki albumissa menestyksen ainekset ja kehui Partonin antia laulun saralla.
Kappaleet > A-puoli

Dumb Blonde (2:27)
Curly Putman
Your Ole Handy Man (2:09)
Dolly Parton
I Don't Wanna Throw Rice (2:22)
 Billy Owens, Parton
Put It Off Until Tomorrow (2:25)
Owens, Parton
I Wasted My Tears (2:18)
Owens, Parton
Something Fishy (2:07)
Parton
Kappaleet > B-puoli

Fuel to the Flame (2:39)
Owens, Parton
The Giving and the Taking (2:25)
Owens, Parton
I'm in No Condition (2:08)
Parton
The Company You Keep (2:33)
Owens, Parton
I've Lived My Life (2:35)
Lola Jean Dillon
The Little Things (2:25)
Owens, Parton
Georgia Eurovision laulukilpailussa

| Georgia |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  GPB
Esiintymiset
Esiintymiskerrat:  16
Ensiesiintyminen:  2007
Paras sijoitus:  9. (2010, 2011)
Huonoin sijoitus:  20. (2016)
Paras pistemäärä:  136 (2010)
Huonoin pistemäärä:  15 (SF: 2014)
Viimeinen sija:  2 (SF: 2014, 2018)
Georgia osallistui vuonna 2007 Helsingissä ensimmäistä kertaa Eurovision laulukilpailuun. Se ilmoitti osallistumisestaan vuoden 2007 kilpailuun 27. lokakuuta 2006. Georgia oli jo jonkin aikaa ollut pätevä osallistumaan Euroviisuihin, mutta maan televisioyhtiö koki osallistumisen ajankohtaiseksi vasta tuolloin.
Georgiaa edusti vuonna 2007 Sopo Khalvaši kappaleella Visionary Dream (suom. näkijän uni) ja seuraavana vuonna edusti laulaja Diana Ghurtskaia kappaleella Peace Will Come (suom. rauha tulee).
Georgia ilmoitti elokuussa 2008, että se jää pois vuoden 2009 laulukilpailusta Etelä-Ossetian sodan vuoksi. Myöhemmin maa päätti sittenkin osallistua kilpailuun, koska Georgia voitti Lasten Eurovision laulukilpailussa ja sai Venäjältä 12 pistettä. Maa valitsi ehdokkaakseen Stefane & 3G:n esittämän kappaleen We Don't Wanna Put In. Euroopan yleisradiounioni tulkitsi laulun sanat poliittisiksi, mikä on vastoin Eurovision laulukilpailun sääntöjä. Esityskappale hylättiin ja Georgiaa pyydettiin joko kirjoittamaan uudet sanat tai lähettämään kokonaan uusi kappale. Maa kieltäytyi ja vetäytyi vuoden 2009 laulukilpailusta.
Vuonna 2012 Georgia karsiutui ensimmäisen kerran finaalista. "I'm a Joker" oli myös ensimmäinen laulu, jossa kuultiin osittain georgian kieltä, muut kappaleet on laulettu englanniksi. Vuonna 2018 kuultiin ensimmäinen georgiankielinen kappale.
Vuoden 2014 Euroviisuissa Georgian tuomariäänestyksessä tapahtui rikkomus, jota EBU ei sen kummemmin ole tuonut julkisuuteen. Rikkomus on kuitenkin sen verran vakava, että Georgia voi joutua kilpailukieltoon.
Georgian sijoitukset > Kaksivaiheinen loppukilpailu

Kilpailu muutettiin vuonna 2004 kaksiosaiseksi. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Semifinaalista pääsee jatkoon 10 maata.
| Vuosi | Artisti(t) | Kappale | Finaali | Pisteet | Semifinaali | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Sopo Khalvaši | Visionary Dream | 12 / 24 | 97 | 8 / 28 | 123 |
Georgian sijoitukset > Kaksi semifinaalia

Vuonna 2008 otettiin käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot taistelevat finaalipaikasta kaksiosaisessa semifinaalissa, josta finaaliin pääsee 20 maata.
| Vuosi | Artisti(t) | Kappale | Finaali | Pisteet | Semifinaali | Pisteet | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Diana Ghurtskaia | Peace Will Come | 11 / 25 | 83 | 5 / 19 | 107 |  |
| 2009 | Stephane & 3G | We Don't Wanna Put In | – | – | – | – | Vetäytyi kisoista |
| 2010 | Sofia Nižaradze | Shine | 9 / 25 | 136 | 3 / 17 | 106 |  |
| 2011 | Eldrine | One More Day | 9 / 25 | 110 | 6 / 19 | 74 |  |
| 2012 | Anri Jokhadze | I'm a Joker | – | – | 14 / 18 | 36 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia |
| 2013 | Nodi Tatišvili & Sophie Gelovani | Waterfall | 15 / 26 | 50 | 10 / 17 | 63 |  |
| 2014 | The Shin & Mariko Ebralidze | Three minutes to Earth | – | – | 15 / 15 | 15 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. Viimeinen sija. |
| 2015 | Nina Sublatti | Warrior | 11 / 27 | 51 | 4 / 16 | 98 |  |