stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kris Allen (albumi)

| Kris Allen Kris Allen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2009
 Julkaistu: 17. marraskuuta 2009
 Tuottaja(t): Andrew Frampton, Steve Kipner, Greg Kurstin, Mike Elizondo, Toby Gad, Eg White, Mike Flynn, Warren Huart, Tobias Karlsson, Joe King, Salaam Remi
 Tyylilaji: pop rock, alternative rock
 Kesto: 47.55
 Levy-yhtiö: Jive, 19
Listasijoitukset
  Billboard 200: 11.
Kris Allenin muut julkaisut
|   | Kris Allen 2009 | Thank You Camellia 2012 |
Singlet albumilta Kris Allen
 ”Live Like We’re Dying” Julkaistu: 21. syyskuuta 2009  ”The Truth” Julkaistu: 11. toukokuuta 2010  ”Alright with Me” Julkaistu: 13. lokakuuta 2010
Kris Allen on yhdysvaltalaisen laulajan, Kris Allenin debyyttialbumi. Kris Allen voitti American Idolin 8. kauden vuonna 2009. Albumi julkaistiin ensimmäisenä Britanniassa 16. marraskuuta 2009 ja 17. marraskuuta 2009 Amerikassa. Kris Allen on osallistunut suurimpaan osaan laulujen sanoituksissa ja sanoittanut kokonaan itse kappaleen "Red Guitar". Allen esitti albumiltaan kolme laulua, "Written All Over My Face", "Can't Stay Away," ja "Before We Come Undone" Miami Dolphins-juhlissa, ennen kuin hän suuntasi New Orleans Saintsiin 25. lokakuuta 2009.
Albumi sijoittui Billboard 200 -listalla parhaimmillaan sijalle 11.
Ensimmäinen single "Live Like We're Dying" esitettiin radiossa ensimmäisen kerran 21. syyskuuta 2009. Single julkaistiin digitaalisesti iTunesissa 25. syyskuuta 2009. Musiikkivideo kappaleesta julkaistiin 6. marraskuuta 2009. Albumin toinen single, "The Truth", julkaistiin 11. toukokuuta 2010. Kolmas single, "Alright with Me", julkaistiin 13. lokakuuta 2010.
Kappaleet

Live Like We're Dying – 3.32
Before We Come Undone – 3.31
Can't Stay Away – 3.19
The Truth – 4.40
Written All Over My Face – 3.34
Bring it Back – 3.42
Red Guitar – 4.27
Is it Over – 3.34
Let it Rain – 3.29
Alright with Me – 3.07
Lifetime – 3.38
I Need to Know – 3.34
Heartless – 3.42
Arvostelut

Allmusic:
Entertainment Weekly: B–
Aiheesta muualla

Kris Allen discogs.com -sivustolla
Henri Tajfel

Henri Tajfel
Henri Tajfel (22. kesäkuuta 1919 Wloclawek – 1982) oli puolanjuutalainen sosiaalipsykologi, joka kehitti sosiaalisen identiteetin teorian yhdessä John Turnerin kanssa.
Elämä ja ajattelu

Henri Tajfel syntyi juutalaisperheeseen Wloclawekissa Puolassa. Toisen maailmansodan alkaessa hän oli kaksikymmenvuotias kemian opiskelija Sorbonnessa. Hänet kutsuttiin Ranskan armeijaan, ja seuraavana vuonna hän jäi saksalaisten vangiksi. Tajfelin juutalainen syntyperä ei kuitenkaan paljastunut, vaan häntä siirreltiin vankileiristä toiseen koko sota-ajan. Vapauduttuaan ja palattuaan kotiin hän totesi lähes kaikkien ystäviensä ja koko perheensä kuolleen. Tämä käännekohta suuntasi Tajfelin elämää kolmella tavalla. Ensinnäkin se herätti hänessä pysyvän kiinnostuksen ennakkoluuloisuutta kohtaan, toiseksi se sai hänet tiedostamaan oman kohtalonsa yhteyden ryhmänsä identiteettiin ja kolmanneksi se opetti sen, että juutalaisten surmaamista ei voi selittää psykologian avulla, vaan on ymmärrettävä kuinka psykologiset prosessit toimivat tietyssä sosiaalisessa ja poliittisessa kontekstissa.
Sodan loppuselvittelyjen aikana Tajfel työskenteli monissa organisaatioissa, muun muassa YK:n pakolaisavun palveluksessa, auttaakseen orpojen ja keskitysleiriltä pelastuneiden elämää uuteen alkuun. Vuonna 1946 hän aloitti psykologian opinnot ja valmistui vuonna 1954 Englannissa parhain arvosanoin.
Tajfelin varhaisin tutkimustyö sosiaalipsykologiassa edusti niin sanottua new lookia ja liittyi havaintojen yliarviointiprosesseihin. Vaikka hänen myöhäisempi ryhmienvälisten suhteiden tutkimuksensa näyttäisi olevan kaukana tästä, oli kaikessa jo kuitenkin kysymys siitä, kuinka sosiaaliset arvot muovaavat kognitiivisia prosesseja – tai oikeastaan, kuinka psykologinen toiminta muovaa laajamittaisia sosiaalisia prosesseja samalla kun se itse on niiden muovattavana. Tajfelin empiiriseen työhön liittyi terävää kritiikkiä reduktionismia kohtaan, ja eräässäkin tyypillisessä lausumassaan hän ilmaisee suuttumuksensa siitä, kuinka psykologit kehittelevät yksinkertaistettuja malleja samalla kun he suhtautuvat "tylsän välinpitämättömästi kaikkeen siihen, mitä ihmisten yhteiskunnasta tiedetään".
Vuonna 1967 Tajfel otti vastaan sosiaalipsykologian professuurin Bristolin yliopistossa, missä hän toimi kuolemaansa asti, vuoteen 1982. Pian Bristoliin saavuttuaan hän toteutti kuuluisat "minimaalisten ryhmien kokeet" paikallisista koulupojista koostuvilla lähes nimellisillä ryhmillä, jotka spontaanisti alkoivat noudattaa ryhmäkuuluvuuden mukaista sisäryhmän suosintaa. Näiden tutkimusten oli määrä edustaa perustasoa, jonka mukaan voitaisiin määritellä kollektiivisen ennakkoluuloisuuden välttämättömät ja riittävät edellytykset. Minimaalisten ryhmien kokeet siis osoittivat, että pelkkä luokittelu voi tuottaa ryhmien välistä erilaistumista. Tulosten perusteella Tajfel kehitti yhdessä John Turnerin kanssa sosiaalisen identiteetin teorian (SIT), joka usein tiivistetään seuraavasti:
Ihmiset määrittelevät itsensä ryhmäjäsenyyksiensä avulla ja saavuttaakseen myönteisen itsemäärittelyn pyrkivät saavuttamaan sisäryhmälleen etua tai paremmuutta vertailun kohteena oleviin ulkoryhmiin nähden.
Tajfelin ajattelua kokoava teos Human groups and social categories ilmestyi 1980-luvun alussa.
Harvanjärvi

| Harvanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Sonkajärvi
Koordinaatit:  63°38′20″N, 27°34′20″E
Järvinumero:  04.582.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,1 m 
Rantaviiva:  15,86 km 
Pinta-ala:  2,05 km² 
Tilavuus:  0,00706 km³ 
Keskisyvyys:  3,4 m 
Suurin syvyys:  14,7 m 
 fiHarvanjärvi 
Harvanjärvi on vähähumuksinen ja pitkäviipymäinen järvi Sonkajärvellä Pohjois-Savon pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 2,05 neliökilometriä. Järvi sijaitsee Sonkajärven keskustaajaman kaakkoispuolella. Etäisyys Kuopiosta on 82 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Harvanjärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,1 kilometriä. Järven ilmeeseen vaikuttaa voimakkaasti noin puolen neliökilometrin laajuinen ja 1,6 kilometriä pitkä Salonsaari. Järven eteläosa jakautuu lahtiin (Seppälänlahti, Kylmäkorvenlahti, Palosenlahti). Järven länsiosan muodostaa Komulanlahti. Pohjoiset ja koilliset osat kaartuvat Salonsaaren ympärille. Noin puolet Harvanjärvestä on kahdesta neljään metriä syvä. Syvin vyöhyke sijaitsee Salonsaaren länsipuolella. Järven pintaa laskettiin 1960-luvulla 70 senttimetriä.
Harvanjärven saariluku on viisi. Salonsaaren jälkeen laajin saari on runsaan hehtaarin laajuinen Lempinen järven kaakkoisosassa. Lempisen eteläpuolella sijaitsee Tiirinsaari. Komulanlahdella sijaitsee Latosaari ja Antinsaari. Harvanjärven länsiranta on Harvankylän kulttuurimaisemaa. Noin kilometri Harvanjärven kaakkoisrannalta itään sijaitsee Petäjäjärvi. Järvien välissä sijaitsee peltomaisema.
Harvanjärveen virtaa useita vähäisiä laskuojia. Harvanjärvi laskee noin 600 metriä pitkän Harvanjoen välityksellä pohjoiseen Väärä-järveen (103,5 metriä mpy).
Harvanjärven vesitilavuus on 7 060 000 kuutiometriä. Järven vesi on erittäin tummaa.
Harvanjärvi (04.582.1.016) kuuluu Matkusjoen alaosan alueeseen (04.582), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Harvanjärvi on Matkusjoen alaosan alueen laajin vakavesi. Toiseksi laajin on Väärä. Alueeseen kuuluu 23 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Hoidon vaikuttavuus

Hoidon vaikuttavuudella tarkoitetaan sitä, tuottaako annettu hoito tavoitellun tai riittävän terveyshyödyn. Lääkehoito koetetaan kaksoissokkotutkimuksilla, joissa toiseen ryhmään kuuluvat saavat lääkettä ja toiseen ryhmään kuuluvat plaseboa. Näistä plasebo edustaa vaihtoehtoa jossa hoidolla ei ole vaikuttavuutta. Lääke on vaikuttava kun se poikkeaa plasebosta. Hoidon vaikuttavuus on tärkeää sellaisen sairauden tapauksessa joka tuottaa korkean kustannuksen yhteiskunnalle. Tällainen on esimerkiksi diabetes, jonka hoitamisessa käytetyt diabeteslääkkeet ovat Kelan suurin korvauserä. Lääkettä tai hoitomuotoa tulisi käyttää vain jos se hyödyttää potilasta. Vaikuttavuudessa otetaan myös huomioon haittavaikutukset ja hinta suhteutettuna hyötyyn. Sairauksista on myös hoitoresistenttejä muotoja, jolloin potilas ei ole saanut kokeilluista hoidoista hyötyä. Esimerkiksi lääkeresistentin masennuksen esiintyvyys on Suomen väestössä noin yksi prosentti. Tarkemmin määriteltynä lääkeresistentti masennus on: "Masennus on lääkeresistentti, jos oireiden voimakkuus ei ole puolittunut lähtötilanteesta, vaikka hoito olisi toteutettu asianmukaisesti kahdella eri farmakologiseen ryhmään kuuluvalla masennuslääkkeellä".
Hoikanperä

Hoikanperä on parinsadan asukkaan kylä Kivijärven kunnassa Keski-Suomessa. Hoikanperä sijaitsee Hoikansalmen pohjoispäässä noin seitsemän kilometriä luoteeseen Kivijärven keskustasta.
Hoikanperällä toimi kyläkoulu 1990-luvun lopulle saakka yhtenä viimeisistä Kivijärven kyläkouluista.
Haryanvin kieli

| Haryanvi |
| --- | --- |
Oma nimi:  हरियाणवी (hariyāṇavī)
Tiedot
Alue:  Intia
Puhujia:  8 000 000
Kirjaimisto:  devanagari
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  indoiranilaiset kielet indoarjalaiset kielet
ISO 639-3:  bgc
 Ohje 
Haryanvi on indoarjalainen kieli, jota puhuu äidinkielenään 8 000 000 ihmistä Intiassa. Kieli luetaan indoarjalaisten kielten länsi-hindin haaraan, mutta haryanvin ja hindin puhujat eivät ymmärrä toisiaan. Haryanvin läheisin sukukieli on bradž.
Haryanvin puhujia on Intiassa Haryanan, Rajasthanin, Punjabin, Karnatakan, Himachal Pradeshin ja Uttar Pradeshin osavaltioissa sekä Delhissä. Kielellä ei ole kansallisen kielen asemaa Intiassa, ja väestönlaskennassa haryanvia äidinkielenään puhuvat lasketaan hindin puhujiksi.
Harwell CADET

Harwell CADET
Harwell CADET oli euroopan ensimmäinen transistoripohjainen tietokone.
Tietokone otettiin säännölliseen käyttöön kokeellisessa muodossa elokuussa 1956.
Tietokone perustui kärkitransistoreihin, jotka olivat tuolloin ainoa saatavilla oleva tyyppi.
Tietokone rakennettiin Atomic Energy Research Laboratoryssa, Harwellissa Oxfordshiressä.
Kristinia DeBarge

| Kristinia DeBarge |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. maaliskuuta 1990 (ikä 34) South Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, tanssija, näyttelijä
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2003–
Tyylilajit:  pop, R&B
Levy-yhtiöt:  Sodapop Island Records Universal Music Group Manhattan Records
Aiheesta muualla
www.kristiniadebarge.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kristinia DeBarge ([krɪstɨˈniːə dɨˈbɑːrdʒ]; s. 8. maaliskuuta 1990 South Pasadena, Kalifornia) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. DeBarge on laulaja James DeBargen tytär ja hän on nuorin jäsen DeBarge-musiikkiryhmässä. Hän esiintyi ensimmäisen kerran valtakunnallisessa televisiossa vuonna 2003 American Idolin spin-offissa American Juniors. Vuonna 2009 DeBarge allekirjoitti Island Records -levy-yhtiön kanssa sopimuksen ja julkaisi heinäkuussa debyyttialbuminsa Exposed. Albumi debytoi Billboard 200 -listan sijalla 23. Toisen albuminsa, Young & Restless, hän julkaisi vuonna 2013.
Diskografia > Albumit

Exposed (2009)
Young & Restless (2013)
Back in the Day (2019)
Diskografia > Singlet

”Goodbye” (2009)
”Sabotage” (2009)
”Future Love” (2009)
”Cry Wolf” (2012)
”Ignite” (2013)
”Highe” (2013)
”Fadeout” (feat. Iamsu!) (2016)
”Crystal Ball” (2017)
”Pink Love” (2017)
”Hangover” (2018)
”Alright” (2018)
”Breathe” (2019)
”Back in the Day” (2019)
Diskografia > Vierailut

Redrama – ”Let Go” (2014)
Diskografia > Musiikkivideot

Goodbye (2009)
Sabotage (2009)
Cry Wolf (2012)
Le Go ft. Kristinia DeBarge  (2014)
Fadeout ft Iamsu (2016)
Crystal Ball (2017)
Pink Love (2017)
Aiheesta muualla

Kristinia DeBargen kotisivut
Kristinia DeBarge Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kristinehamn

| Kristinehamn |
| --- | --- |

 Kristinehamn
 Koordinaatit: 59°18.6′N, 14°6.5′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Kunta:  Kristinehamnin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  13,36 km²
Väkiluku:  17 839
 – Väestötiheys:  1 335,3 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kristinehamn on samannimisen Kristinehamnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 839 asukasta.
Kristinehamn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Kulttuuri > Picasson veistos

Kristinehamnissa on Picasson suunnittelema veistos, joka pystytettiin sinne 1965. Veistos on betonia ja 15 metriä korkea. Veistoksen taustalla oli Picasson ajatus, että joka maanosassa pitäisi olla pari hänen suurta veistostaan. Ensimmäinen tuli Kristinehamniin, sattumalta. Paikallinen taiteilija Bengt Olson oli Picasson ihailija. Hän tapasi Ranskassa Picasson kanssa työskentelevän norjalaistaiteilijan Carl Nesjarin ja vaati veistossuunnitelman nähtyään, että se pystytetään hänen kotikaupunkiinsa. Samaa veistosta havitteli New York, mutta Picasso suostui nähtyään kuvat sijoituspaikasta.
Kulttuuri > Kirjallisuus

Ruotsalaisen kirjailijan Marcus Grahnin esikoisteos Picasso valde också Kristinehamn ei varsinaisesti kerro Picassosta eikä Kristinehamnista, vaan avioparista, jonka mies kadottaa vaimonsa ja yrittää löytää hänet. Kiintopiste on kuitenkin Kristinehamn.
Media

Paikallislehti Nya Kristinehamns-Posten ilmestyy kolmesti viikossa.
Väestönkehitys

| Kristinehamnin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 20 142 | 20 142 |
| 1965 | 1965 |    | 20 460 | 20 460 |
| 1970 | 1970 |    | 21 043 | 21 043 |
| 1975 | 1975 |    | 21 146 | 21 146 |
| 1980 | 1980 |    | 20 285 | 20 285 |
| 1990 | 1990 |    | 19 340 | 19 340 |
| 1995 | 1995 |    | 19 274 | 19 274 |
| 2000 | 2000 |    | 17 934 | 17 934 |
| 2005 | 2005 |    | 17 836 | 17 836 |
| 2010 | 2010 |    | 17 839 | 17 839 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristinehamn Wikimedia Commonsissa
Värmlannin läänin kuntien keskustaajamat
Highlandsin piirikunta

Highlandsin piirikunta (engl. Highlands County) on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 106 221 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Sebringin kaupunki. Piirikunta perustettiin 23. huhtikuuta 1921.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Highlandsin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Hopeanuoli

Hopeanuoli on:
Nimitys Mercedes-Benzin kilpa-autoille 1930-luvulla
Nimitys McLarenin F1-autoille kauden 1997 ensimmäisestä voitosta alkaen
Hopeanuoli, lännensarjakuva
Hopeanuoli, manga- ja animesarja
Hopeanuoli, Hopeanuoli-mangan ja -animen päähenkilö
Hopeanuoli (Silver Streak), vuoden 1976 elokuva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hopeanuoli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Highlights From The Ultimate Collection

| Highlights From The Ultimate Collection Michael Jackson |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2004
 Tyylilaji: pop, soul, R&B
 Levy-yhtiö: Epic Records Legacy Recordings
Michael Jacksonin muut julkaisut
| Twelves 2003 | Highlights From The Ultimate Collection 2004 |   |
Highlights From The Ultimate Collection on Michael Jacksonin promo-albumi, joka julkaistiin vuonna 2004.
Kappaleet

I Want You Back
Rock With You
She's Out Of My Life
Wanna Be Startin' Somethin'
Billie Jean
Scared Of The Moon
Bad
Man In The Mirror
Cheater
You Are Not Alone
Beautiful Girl
We've Had Enough
Highlife

Highlife on Ghanassa ja Sierra Leonessa 1920-luvulla syntynyt populaarimusiikin tyylilaji. Sen tärkeimpiä soittimia ovat vaskipuhaltimet ja kitarat. Highlifessa on vaikutteita mm. jazzista.
Tunnettuja highlife-artisteja ja -yhtyeitä

S. E. Rogie
George Darko
Rex Lawson
Prince Nico Mbarga
Osibisa
Daddy Lumba
Kahdentoista patriarkan testamentit

| Kahdentoista patriarkan testamentit> Διαθήκαι των ιβ' πατριαρχών |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  anonyymi kirjoittaja
Kieli:  heprea tai koinee-kreikka
Genre:  apokryfinen kirjoitus
Julkaistu:  100-luku eaa. – 200-luku
Suomennos
Suomentaja:  Johannes Seppälä
Kustantaja:  Joensuun yliopisto
Julkaistu:  1994
Sivumäärä:  56 s.
ISBN:  951-708-222-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kahdentoista patriarkan testamentit (m.kreik. Διαθήκαι των ΙΒ' πατριαρχών, Diathēkai tōn 12 patriarkhōn) on Raamattuun pohjautuva apokryfinen kirjoitussarja. Se on pseudepigrafinen teos, joka sisältää patriarkka Jaakobin 12 pojan vähän ennen kuolemaansaselvennä pitämiksi väitettyjä opetuspuheita. Armenian apostolinen kirkko lukee sen osaksi Vanhan testamenttinsa kaanonia. Sitä pidetään apokalyptisenä kirjallisuutena.
Alkuperä

Testamentit on kirjoitettu hepreaksi tai kreikaksi, ja ne saivat lopullisen muotonsa ajanlaskumme toisella vuosisadalla. Tutkijat ovat eri mieltä siitä, ovatko ne alkujaan juutalaisten kirjoittamia ennen ajanlaskumme alkua, joskin kristityt olisivat myöhemmin tehneet niihin lisäyksiä, vai ovatko ne varhaisten kristittyjen kirjoittamia, joskin ne siinäkin tapauksessa saattavat osittain pohjautua aikaisempiin hepreaksi tai arameaksi kirjoitettuihin lähteisiin.
Länsi-Euroopassa Testamentit teki tunnetuksi 1200-luvulla Lincolnin piispa Robert Grosseteste, jonka niistä laatima latinankielinen käännös tuli heti suosituksi. Grosseteste uskoi, että ne ovat aitoja Jaakobin kahdeltatoista pojalta peräisin olevia teoksia ja että niissä olevat selvästi kristilliset lisäyksetkin olisivat aitoa juutalaista profetiaa. Hän syyttikin juutalaisia siitä, että nämä olisivat salanneet Testamentit "niissä olevien Vapahtajaa koskevien ennustusten vuoksi".[lähde? ]
Kun Testamentteja 1500-luvulla tutkittiin aikansa kriittisillä menetelmillä, Grossetesten käsitys niiden alkuperästä hylättiin, ja seuraavien neljänsadan vuoden ajan niitä väheksyttiin, sillä niitä pidettiin vain kristillisinä väärennöksinä. Useimmat nykyiset tutkijat ovat taipuvaisia pitämään testamentteja kristillisenä teoksena, vaikka sillä olisikin juutalaisia esikuvia. Qumranista Kuolleenmeren käsikirjoitusten joukosta on tosin löydetty niitä muistuttavien tekstien katkelmia, mutta ei ole varmaa, onko kyseessä sama teos.
Etiikka

Testamentit ovat luonteeltaan kehotuksia, ja näin ollen eettisillä ohjeilla on niissä keskeinen sija. Niissä on monia eettisiä aiheita, joista ensisijaisena on Jumalan käskyjen totteleminen. Siltä kannalta on mielenkiintoista havaita, että Testamenttien etiikka yleensä alkaa hyvin täsmällisesti: kukin testamentti käsittelee jotakin tiettyä pahetta tai hyvettä. Usein siitä tehdään yhteenveto viittaamalla hyvin väljästi ja yleisluontoisesti Jumalan lakiin ja käskyihin.
Toinen teema, jota niiden tutkijoista erityisesti Hollander on laajasti käsitellyt, on Joosefin osuus etiikassa. Häntä pidetään usein esimerkillisenä hyveellisenä miehenä, ja patriarkkojen tekoja usein punnitaan vertailemalla heitä Joosefiin.[lähde? ]
Etiikka > Charlesin näkemykset

Robert Henry Charles tutki Testamentteja 1900-luvun alussa ja käänsi ne englanniksi. Hänen käsityksensä mukaan ne oli kirjoittanut noin sata vuotta ennen ajanlaskumme alkua muuan fariseus, joka ihaili hasmonealaisten hallitsijasukuun kuulunutta ylipappi Johannes Hyrkanosta. Hänen mukaansa teos nykyisessä muodossaan tosin sisältää myös varhaisten kristittyjen tekemiä lisäyksiä, mutta ainoastaan niiden uskonnollisia dogmeja käsittelevissä, ei eettisiä ohjeita sisältävissä kohdissa.
Charlesin mukaan teoksen pääasiallinen ja ylivertainen arvo on sen eettisissä opetuksissa, jotka on tehnyt kuolemattomiksi niiden vaikutus Uuden testamentin kirjoittajien ja jopa itsensä Jeesuksen ajatuksiin. Charles pitikin ilmeisenä, että Jeesuksen on täytynyt tuntea teos tai ainakin jotkin kohdat siitä.
Charlesin mukaan Testamentit helpottavat rakentamaan sillan sen kuilun yli, joka erottaa Vanhan ja Uuden testamentin etiikan. Nykyaikaiselle lukijalle Testamenttien pääasiallinen arvo ei ole niiden runsassanaisissa raamatullisen tekstin muunnelmissa vaan niiden eettisissä opetuksissa, joista Charles kiinnitti huomiota erityisesti seuraaviin:[lähde? ]
»
Rakastakaa Herraa koko elämässänne, ja toisianne totisin sydämin. (Daan 5:1)
Rakastakaa toisianne kok sydämestänne. Ja jos joku tekee syntiä sinua vastaan syntiä, sano hänelle rauhassa, vihan myrkyn karkottaen, äläkä kanna sielussasi kavaluutta. Jos hän tunnustaa ja katuu, anna hänelle anteeksi, ja jos hän kieltää, älä väittele hänen kanssa, ettet hänen ehkä vannoessaan joutuisi kaksinkertaiseen syntiin. (Gaad 6:3–4)
Rakasta tekin Herraa ... ja rakastakaa lähimmäistä... (Benjamin 3:1–3)
Vihassa on sokeus, eikä silloin näe kasvoja totuudessa. (Daan 2:2).
Kauna on pahaa. (Gaad 5:1)»
Sisältö

Kahdentoista patriarkan testamentit pohjautuvat 1. Mooseksen kirjan kohtaan 49:1–27, jossa Jaakob siunaa kaksitoista poikaansa Egyptissä ennen kuolemaansa. Kirja on jaettu kahteentoista osaan Jaakobin kahdentoista pojan mukaan, joista jokainen esitetään kyseisen pojan viimeisinä sanoina. Kussakin osassa kyseinen patriarkka ensin kertoo oman elämäkertansa, keskittyen vahvuuksiinsa, hyveisiinsä tai synteihinsä. Näiltä osin teos perustuu osittain Vanhan testamentin kertomuksiin, osittain juutalaiseen perimätietoon. Kerrottuaan elämäntarinansa kukin patriarkka kehottaa kuulijoitaan kilvoittelemaan hyveissä ja välttämään syntejä. Useimmat testamentit päättyvät profeetallisiin näkyihin.
Testamentit ovat:
Ruubenin testamentti aivoituksista
Simeonin testamentti kateudesta
Leevin testamentti pappeudesta ja ylpeydestä
Juudan testamentti miehuullisuudesta ja haureudesta
Isaskarin testamentti hyvyydestä
Sebulonin testamentti laupeudesta ja armosta
Daanin testamentti vihasta ja valheesta
Naftalin testamentti luonnollisesta hyvyydestä
Gaadin testamentti kaunasta
Asserin testamentti pahuudesta ja hyvyyden kaksista kasvoista
Joosefin testamentti siveydestä
Benjaminin testamentti mielen puhtaudesta.
Sisältö > Ruuben

Ruubenin testamentti varoittaa ennen kaikkea himosta, ja Ruubenin synti oli siinä, että hän oli ollut sukupuoliyhteydessä isänsä jalkavaimon Bilhan kanssa. On todennäköistä, että kirjoittaja halusi joka tapauksessa käsitellä haureuden teemaa, ja hän sijoitti sen Ruubenin kohdalle, koska Ruubenin suhde Bilhaan mainitaan kanonisessa Raamatussa.[lähde? ]
Testamentissa tähän lisätään, että Ruuben katseli salaa, kun Bilha kylpi, ja että kun Bilha myöhemmin juopui, Ruuben raiskasi hänet. Tämä perustuu ensimmäisen Mooseksen kirjan jakeen 49:4 tulkintaan, jonka mukaan sanojen "kuohahdat kuin vesi" pitäisikin olla "kuohahdat vedessä", sekä vastaavaan kohtaan Riemuvuosien kirjassa. Samantapainen kohtaus esiintyy Raamatussa myös Toisessa Samuelin kirjassa, jossa kerrotaan Daavidista ja Batsebasta.
Testamentti esittää naiset syynä Katselijoiden ja yleensäkin miesten lankeemukseen, Bilha kuitenkin poikkeuksena yhdenmukaisesti Riemuvuosien kirjan kanssa. Toiselta puolen Joosef esitetään ihanteena, koska hän ei suostunut Potifarin vaimon houkutuksiin.