stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Panturkkilaisuus
Tausta

Jo 1700-luvun lopun ja 1800-luvun alun aikana julkaistiin teoksia, joissa pohdittiin turkkilaisten kansojen yhtenäisyyttä ja elämää eri hallintojen alaisena. Esimerkiksi Arthur Lumley Davids halusi kyseisistä kansoista käytettävän nimeä Turk eikä Tatar. Mustafa Celâleddin Paşa uskoi, että turkkilaiset ja eurooppalaiset periytyivät samasta "Touro-Aryan -rodusta". Arminus Vámbéry korosti turkkilaisten kansojen yhtenäisiä "turaanilaisia" ominaisuuksia, ja Léon Cahun koki "turaanilaisen rodun" tuoneen sivilisaation Eurooppaan.
Panturkkilaisuus ideana alkoi käytännössä vuoden 1883 julkaistusta krimintataari Ismail Gaspıralın perustamasta lehdestä nimeltään Tercuman. Siinä hän käytti iskulausetta Fikerde, telde ve eshte berdemlek (ajattelun, kielen ja toiminnan yhtenäisyys). Gaspıralı uskoi, että turkkilaiset, turkmeenit, mongolit, tataarit, uzbekit ja jakuutit kuuluivat kaikki "samaan perheeseen". Gaspıralın lehti levisi Venäjän turkinsukuisten kansojen keskuudessa. Osmanien valtakunnan viranomaiset kielsivät sen, mutta maan intellektuellit lukivat sitä ja inspiroituivat. Gaspıralı halusi luoda yhteisen turkkilaisen kielen ilman persialaisia ja arabialaisia lainasanoja. Tämä ei kuitenkaan ikinä toteutunut, pääsääntöisesti siksi, että samanlaisuuksistaan huolimatta turkkilaisilla kansoilla oli jo omat, toisistaan eroavat kielet.
Myös muut ajattelijat kirjoittivat aiheesta. Esimerkiksi kazanintataari Yusuf Akçura vuoden 1904 esseessään Och Tarzi Seyaset. Hän myös perusti lehden nimeltään Türk Yurdu. Vuonna 1908 aihetta vei eteenpäin azerbaidžanilainen Ali Husseinzade teoksessaan Turkileshmek, Islamlashmek, Zamanlashmek. Kaikista laajin teoreettinen teos on kuitenkin vuonna 1923 julkaistu The Basic Principles of Turkism, jonka kirjoitti turkkilainen Ziya Gökalp.
Panturkkilaisuus oli osmanien valtakunnassa suosiossa. Sittemmin Turkin tasavalta, joka oli konfliktissa Venäjän kanssa, ja etenkin presidentti Kemal Atatürk hylkäsi idean ja keskittyi enemmänkin Turkin turkkilaisten kansallisuusaatteeseen. Venäjän puolella aatteen tukahduttivat kommunistit.
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen panturkkilaisuus on kerännyt huomiota uudelleen, joskin vähäisissä määrin.
Yhdysvaltain Grand Prix 2024

|  Yhdysvaltain Grand Prix 2024  |
| --- | --- |
 19. osakilpailu 24 osakilpailusta kaudella 2024. 

Päivämäärä:  20. lokakuuta 2024
Rata:  Circuit of the Americas
Sijainti:  Austin, Texas, Yhdysvallat
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,513 km
Kilpailun pituus:  56 kierrosta, 308,405 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Paaluaika:  1.32,330
Sprinttikilpailu
Voittaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Toinen:   Carlos Sainz   (Ferrari)
Kolmas:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Palkintokoroke
Voittaja:   Charles Leclerc   (Ferrari)
Toinen:   Carlos Sainz   (Ferrari)
Kolmas:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Esteban Ocon   (Alpine-Renault)
Kierrosaika:  1.37,330 (kierroksella 53)
Yhdysvaltain Grand Prix 2024 (virallisesti Formula 1 Pirelli United States Grand Prix 2024) oli Formula 1 -kauden 2024 19. osakilpailu, joka ajettiin 20. lokakuuta Circuit of the Americasin moottoriradalla Texasissa Yhdysvalloissa.
Vapaat harjoitukset

Ferrarin Carlos Sainz oli vapaiden harjoitusten nopein ennen tallikaveriansa Charles Leclerciä ja Red Bullin Max Verstappenia.
Sprinttiaika-ajot

Verstappen ajoi sprinttipaalupaikalle ennen Mercedeksen George Russellia ja Leclerciä.
Sprinttikilpailu

Verstappen ajoi sprinttikilpailun voittoon, Sainz oli toinen ja McLarenin Lando Norris kolmas.
Aika-ajot

Norris ajoi paalupaikalle, Verstappen oli toinen ja Sainz kolmas.
Kilpailu

Leclerc ajoi kilpailun voittoon ennen Sainzia ja Verstappenia.
Lomma

| Lomma |
| --- | --- |

 Lomma
 Koordinaatit: 55°40′N, 13°5′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Lomman kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  4,82 km²
Väkiluku:  10 837
 – Väestötiheys:  2 248,3 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lomma on taajama Lomman kunnassa, Etelä-Ruotsissa. Se sijaitsee Malmöstä pohjoiseen ja Lundista länteen Juutinrauman rannalla. Taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 10 837 asukasta.
Lomma on aikaisemmin ollut kauppala. Lisäksi Lomma on ollut myös kaupunki, mutta se lakkautettiin jo ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Niinpä sitä ei yleensä luetakaan Ruotsin kaupunkien joukkoon.
Väestönkehitys

| Lomman taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 3 872 | 3 872 |
| 1965 | 1965 |    | 4 877 | 4 877 |
| 1970 | 1970 |    | 6 419 | 6 419 |
| 1975 | 1975 |    | 7 396 | 7 396 |
| 1980 | 1980 |    | 6 891 | 6 891 |
| 1990 | 1990 |    | 7 665 | 7 665 |
| 1995 | 1995 |    | 8 156 | 8 156 |
| 2000 | 2000 |    | 8 373 | 8 373 |
| 2005 | 2005 |    | 8 820 | 8 820 |
| 2010 | 2010 |    | 10 837 | 10 837 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Skånen läänin kuntien keskustaajamat
Selänpään lentokenttä

Selänpään lentokenttä (ICAO: EFSE) on Kouvolan Valkealassa sijaitseva Kouvolan Seudun Ilmailuyhdistys ry:n (KILY) ylläpitämä lentokenttä. Kesäisin kentällä on purjelento- sekä moottoripurjelentotoimintaa. Kentällä on myös kesäaikaan auki oleva kahvila, yhteiskeittiö (jossa mm. astianpesukone), grillikatos, sauna ja takkahuone, erilaisia majoitusmahdollisuuksia, vesivessat ja suihkut sekä pyykinpesukone.
Vuoden 1982 juhannuksena Selänpään lentokentällä järjestettiin Sun Dance -festivaali. Sun Dance oli kävijämäärältään yksi suurimmista Suomessa 1980-luvulla järjestetyistä rockfestivaaleista, esiintyjinä oli muiden muassa Ian Gillan, Hassisen Kone, Pelle Miljoona, Popeda, Hanoi Rocks ja Sleepy Sleepers. Kesäkuussa 1983 lentokentän maastossa kilpailtiin Kouvolan Rasti -72:n järjestämä Jukolan viesti. Vanhoillislestadiolaisten järjestämät suviseurat järjestettiin vuonna 2007 Selänpään lentokentällä.
Wexi Korhosen jännitysromaanin Sky Divers: tappajat taivaalta tapahtumia sijoittuu Selänpään lentokentälle.
Kentän historiaa

Selänpään lentokenttää alettiin suunnitella talvisodan aikana 1940 ja rakentamiseen ryhdyttiin välittömästi suunnitelman valmistuttua helmi–maaliskuussa. Ensimmäinen lentokone kävi kentällä jo elokuussa ja kaikki neljä kiitotietä, joista on nykyisin jäljellä kaksi, olivat valmiit syys–lokakuun vaihteessa. Enimmillään työvoimaa oli kesällä 270 henkilöä, 70 hevosta ja seitsemän autoa. Yhtä lanaa lukuun ottamatta työ tehtiin käsityökaluin. Alueelle rakennettiin myös useita majoitus- ynnä muita tiloja. Yksi majoitusparakeista on yhä olemassa ja KILY:n käytössä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Selänpään lentokenttä Wikimedia Commonsissa
Kouvolan Seudun Ilmailuyhdistys ry – Selänpään lentokenttä (Arkistoitu – Internet Archive)
VFR Suomi/Finland – Selänpään lentokenttä (Arkistoitu – Internet Archive)
Kouvolan Seudun Ilmailuyhdistys ry
Selänpään historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Lentopaikat.fi – Selänpään lentokenttä
Jatkosodan ensimmäinen ilmataistelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka 
Lentokentän muistolaatta
Sippola (kaupunginosa)

| Sippola |
| --- | --- |
 Sippolan kirkko
 Kaupungin kartta, jossa Sippola korostettuna.
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Anjalankoski
Kaupunginosa nro:  36
Tilastoalue nro:  33
Väkiluku:  1 498  (2015)
Osa-alueet:  Sippolan kirkonkylä  Liikkala  Ruotila  Savero  Haapala  Mataroja  Turpaa
Postinumerot:  46710 Sippola  46730 Ruotila  46750 Liikkala  46900 Inkeroinen  45460 Savero  46450 Enäjärvi
Naapurikaupunginosat:  Myllykoski  Keltakangas  Inkeroinen  Kaipiainen  Utti (Valkeala)
Sippola on Kouvolan kaupungin Anjalankosken suuralueen kaupunginosa ja tilastoalue. Se kattaa suurimman osan entisen Sippolan kunnan alueesta ja on suurimmilta osin maaseutua. Sen alueella sijaitsee Sippolan kirkonkylä ja Liikkalan kylä. Asukkaita Sippolan tilastoalueella on 1 498.
Kylät

Sippolan kirkonkylä
Hirvelä
Uutela
Mataroja
Järventausta
Liikkala
Ukkolanmäki
Mänttärinmäki
Ruotila
Alapää
Korjuksenkulma
Turkia
Savero
Saittara
Turpaa
Haapala
Kuvia

Liikkalan maantietä
Juustopadan muistomerkki
Sippolan koulu
Kosjärvi
Sippolan kirkko
Sippolan hovi
Savela (Jyväskylä)

| Savela |
| --- | --- |
 Kerrostalo Nokikujalla.
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Kypärämäki-Kortepohja, Kantakaupunki
Kaupunginosa nro:  8
Väkiluku:  2 171 (2020)
Osa-alueet:  Savela, Syrjälä
Postinumero(t):  40700, 40740
Lähialueet:  Kortepohja, Mäki-Matti, Kypärämäki, Nisula
Savela on Jyväskylän kaupunginosa Rautpohjan teollisuusalueen pohjoispuolella ja Kortepohjan eteläpuolella. Kaupunginosa jakautuu Savelan ja Syrjälän pienalueisiin, joiden yhteenlaskettu väkiluku oli 2 171 vuoden 2020 lopussa.
Pienalueet

Savelan pienalue kuuluu Kypärämäki-Kortepohjan suuralueeseen ja sijaitsee kaupunginosan länsipuolella, jonne kaupunginosan liikerakennukset sijoittuvat. Pienalueella on myös 2000–2010-luvuilla rakennettuja kerrostaloja. Savelan pienalue on identtinen samannimisen tilastoalueen kanssa.
Kaupunginosan itäosassa sijaitseva Syrjälän pienalue tunnetaan myös nimellä Palokunnanmäki, mikä johtuu alueella aiemmin sijainneesta paloasemasta. Pienalueen rakennuskanta koostuu enimmäkseen 1990-luvulla rakennetuista kerrostaloista, mutta siellä on myös 2010-luvulla valmistunut kerrostalokortteli. Syrjälä on myös osa Mäki-Matin tilastoaluetta ja kuuluu Kantakaupungin suuralueeseen.
Palvelut

Savelassa sijaitsee vuoden 2009 lopulla avattu S-market sekä K-Supermarket Länsiväylä. Alueella on myös Nesteen huoltoasema. S-market Savela on avoinna ympäri vuorokauden. Savelassa sijaitsee lisäksi Kopijyvän Jyväskylän toimipiste ja Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan asuntoja. Alueen läheisyydessä sijaitsee Jyväskylän Energia ja Savelan voimalaitos.
Kuvia

Vehkakujan kerrostaloja
S-market ja voimalaitos
Neste K -asema Savelassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Savela (Jyväskylä) Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki (Köhniöntaus)
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Suomen ammattiin opiskelevien liitto – Sakki

| Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI ry |
| --- | --- |
Perustettu:  1987
Toimiala:  Ammattiin opiskelevien etujärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Puheenjohtaja:  Patrik Tanner
Aiheesta muualla
www.sakkiry.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto — SAKKI ry perus­tet­tiin vuonna 1987 nimellä Suomen Ammattiin Opiskelevien Keskusliitto - SAKKI ry ajamaan ammattiin opiskelevien etuja.
Järjestö koostuu henkilö­jäsenistä, jäsen­opiskelija­kunnista sekä yhteisö­jäsenistä. Sakkia johtaa opiskelijoista koos­tu­va liitto­hallitus, jonka valit­see joka vuosi järjes­tet­tä­vä liitto­kokous. Lisäksi yhdistyksellä on palkat­tu­ja työn­tekijöitä, jotka pyörit­tä­vät päivit­täis­tä toimin­taa.
Järjestön toiminta

Järjestön tärkeimpiä yhteistyökumppaneita ovat valtakunnalliset sitoutumattomat opiskelijajärjestöt. Järjestö tarjoaa jäsenilleen maksullista opiskelijakorttia, jolla saa muun muassa valtakunnallisia matkustaja-alennuksia sekä paikallisia etuja. Sääntöjensä mukaan liiton tarkoitus on muun muassa toimia jäsentensä palvelu- ja edunvalvontajärjestönä kehittäen jäsenyyteen kuuluvia etuja.
Yhdistys tarjoaa jäsenistölleen neuvontaa. Yleensä kysymykset liittyvät työssäoppimiseen, arvosteluun, materiaalimaksuihin tai oppilaskunnan kuulemiseen.
Toiminta jaetaan palveluihin sekä edunvalvontaan. Sakki tuottaa koulutuksia ja tapahtumia jäsenillemme sekä ammattiin opiskeleville. Toiminnalla se tarjoaa opiskelijoille mahdollisuuden oppia ja päästä vaikuttamaan. Tämän lisäksi Sakki vaikuttaa ammatilliseen koulutukseen ja opiskelijoiden arkeen olemalla mukana eri hankkeissa sekä työryhmissä.
Järjestön toiminta > Historia

Sakki ry:n perustivat vuonna 1987 neljä SAK:hon kuuluvaa ammattiliittoa (Metallityöväen liitto, Rakennusliitto, VTY ja KTV) sekä yli 200 ammattiin opiskelevaa nuorta.
Amisbarometri

Amisbarometri on avoin data- periaatteeseen perustuva valtakunnallinen tutkimus opiskelevien arjesta. Ensimmäinen barometri julkaistiin vuonna 2015 ja uusimmat tulokset julkaistiin vuoden 2019 lopussa. Seuraava amisbarometri toteutetaan syksyllä 2021.
Next Step -messut

Sakki järjestää myös Suomen suurimmat Next Step- koulutus- ja työelämämessut. Valtakunnallisia messuja on järjestetty vuodesta 1990.
Messuilla esitellään peruskoulun päättäville jatko-opiskelumahdollisuuksia sekä tarjotaan ammattiin valmistuville tietoa työelämästä ja rekrytointimahdollisuuksia. Vuosittain messuilla vierailee noin 20 000 kävijää. Vuonna 2007 Sakki järjesti vastavalmistuville opiskelijoille ”Työelämään!”-messut, jossa opiskelijat kohtaavat työnantajat. Sittemmin uusi konsepti on siirretty osaksi Next Step -messuja. Next Step -messut järjestettiin edellisen kerran 22.–23.1.2014 Helsingin Messukeskuksessa.
Järjestön hallinto

Ylintä päätäntävaltaa käyttää liittokokous, joka järjestetään sääntöjen mukaisesti kahden vuoden välein. Liittokokouksessa hyväksytään toimintaa ohjaavat dokumentit kuten toimintasuunnitelma, strategia sekä poliittinen ohjelma (Amigaattori). Liittokokous valitsee myös hallituksen.
Sakkin jäsenopiskelijakunnat, jäsenet sekä yhteisöjäsenet ovat oikeutettu käyttämään päätösvaltaa liittokokouksessa. Sakkin säännöt määrittelevät,  kuka saa käyttää päätösvaltaa ja montako ääntä esimerkiksi yhdellä jäsenopiskelijakunnalla on käytössä. Sakkin aktiiviset jäsenet ovat yleensä myös henkilöitä, jotka päätyvät Sakkin hallitukseen.
Sakkin hallitus vastaa Sakkin strategisesta toiminnasta ja huolehtii, että liittokokouksen asettama toimintasuunnitelma toteutuu. Sakkin hallitus vastaa myös Sakkin henkilöstön palkkaamisesta ja on vastuussa liiton taloudesta yhdessä pääsihteerin kanssa. Sakkin poliittisessa toiminnassa noudatetaan liittokokouksen hyväksymää poliittista ohjelmaa (Amigaattoria), mutta sen ulkopuolella tehtävistä linjauksista vastaa hallitus.
Sakki on mukana erilaisissa hankkeissa, jotta ammattiin opiskelevien vaikuttavuutta voidaan kasvattaa ja parantaa entistä tehokkaammin. Hankkeiden painopisteet määrittelee liittokokouksen hyväksymä strategia, poliittinen ohjelma sekä toimintasuunnitelma.
Sakki on SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry:n jäsenjärjestö.
Järjestön hallinto > Toimisto

Sakkin henkilöstö vastaa operatiivisen toiminnan pyörittämisestä yhdessä hallituksen kanssa. Henkilöstö vastaa muun muassa liiton viestinnästä, tapahtumien ja koulutusten toteuttamisesta sekä valmistelee tulevan liittokokouksen materiaaleja yhdessä hallituksen kanssa. Sakkin hallitus hyväksyy viimeisenä kaikki liittokokoukseen menevät dokumentit.
Sakkin henkilöstön ja hallituksen jäsenet edustavat Sakkia eri työryhmissä. Sakkin linjat työryhmissä määrittelee liittokokouksen päättämä poliittinen ohjelma, toimintasuunnitelma sekä strategia. Työryhmissä nostetaan esiin myös oikeita kokemuksia opiskelijoilta, joita esimerkiksi Sakkin jäsenet ovat kertoneet Sakkin tapahtumassa.
Puheenjohtajat

| Vuodet | Puheenjohtaja |
| --- | --- |
1987 – 1990: Juha Kähärä
1990 – 1992: Seija Kirvesniemi
1992 – 1994: Jaana Kuisma
1994 – 1998: Eija Tanninen
1998 – 2000: Pirjo Väänänen
2000 – 2004: Reetta Kuosmanen
2004 – 2008: Kati Kokkonen
2008 – 2012: Susanna Haapalainen
2012 – 2015: Aleksej Fedotov
2015 – 2016: Musa Jallow
2016 – 2018: Jasmina Khabbal
2018 – 2020: Elias Tenkanen
2020 - 2022: Jutta Vihonen
2022 - 2023: Aale Päivinen
2023 - 2025: Patrik Tanner
Tunnettuja entisiä sakkilaisia

Eero Heinäluoma, oli mukana perustamassa Ammattiin Opiskelevia
Paavo Arhinmäki, toimi projektisihteerinä
Pinja Perholehto, toimi SAKKIn 2. varapuheenjohtajana, sittemmin projektikoordinaattorina ja sosiaalipoliittisen asiantuntijan sijaisena.
Talous > Rahoitus

| Rahoituksen lähde | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 395 000 € | 383 000 € | 377 000 € | 363 800 € | 377 000 € | 377 000 € | 377 000 € |
Aiheesta muualla

Ammattiin Opiskelevat - SAKKI ry
M/S Sea Wind

| M/S A Wind |
| --- | --- |
 Sea Wind Tukholman saaristossa tammikuussa 2011.
Tyyppi:  Rahtilaiva
Lippuvaltio:   Kamerun
IMO-numero:  7128332
MMSI-numero:  276815000
Tunnuskirjaimet:  ESKE (2015-) SDNE (-2015)
Aiemmat nimet:  1972–1984: Svealand 1984–1989: Saga Wind 1989–: Sea Wind
Aiemmat omistajat:  1972–1981: Stockholms Rederi Ab Svea 1981–1982: Johnson Line Ab 1982–1983: Ab Svenska Lastbils Ab 1983–1992 Scandinavian Ferry Line Ab (vuonna 1986 varustamo muutti nimensä Swecarrier Rederi Ab:ksi) 1992–1993: Silja Line Oy 1993–?: SeaWind Line Ab
Rakennustelakka:  Helsingørs Skipsværft, Helsingør,  Tanska
Rakennusnumero:  397
Vesillelasku:  17. marraskuuta 1971
Luovutettu:  11. maaliskuuta 1972
Status:  liikenteessä
Tekniset tiedot
Pituus:  155 m
Leveys:  22 m
Syväys:  5,2 m
Bruttovetoisuus:  15 879 brt
Koneisto:  4 × MaK 8M 453 diesel
Koneteho:  7 350 kW
Nopeus:  31,5 km/h
Nopeus:  17 kn
Hyttejä:  90
Matkustajia:  260
Lastikapasiteetti:  1 270
Lähteet:  
Sea Wind Turun satamassa Tallinkin väreissä 15. toukokuuta 2010.
M/S Sea Wind on rahtilaiva, joka oli varustamoyhtiö Tallinkin omistuksessa vuoteen 2022 asti. Se liikennöi reitillä Vuosaari–Tallinna vuosina 2015–2019 ja reitillä Vuosaari–Muuga vuosina 2019–2022, kunnes se myytiin Rudniki Shipping Ltd:lle.
Alus on rakennettu vuonna 1972 Helsingørs Skipsværftin telakalla Helsingørissä, Tanskassa, ja alun perin se oli nimeltään Svealand.
Tekniset tiedot

Sea Windilla on pituutta 155 metriä, leveyttä 22 metriä ja syväys on 5,2 metriä. Laivan koko tilavuus (bruttovetoisuus) on 15 879 bruttorekisteritonnia ja matkustus- ja lastitilojen tilavuus (nettovetoisuus) 4 843 nettorekisteritonnia. Aluksen kuollut paino eli kantavuus on 4 010 tonnia. Aluksen lastikapasiteetti on 1 270 metriä. Laivan huippunopeus on 17 solmua.
Laivan pääkoneina on neljä MaK 8M 453 -dieselmoottoria, jotka yhdessä kehittävät 7 350 kilowatin tehon.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tallink Silja: Suomi–Ruotsi Sea Wind Linella
Seuraa Sea Windin liikkeitä Northernbaltic.se -palvelussa (ruotsiksi, englanniksi)
Rajavartiolaitos: Matkustaja-autolautta Sea Windillä uhkaava tulipalo Ahvenanmerellä
Videoita Sea Windin ja sen matkustajien pelastusoperaatiosta Ålandstidningenin sivuilla[vanhentunut linkki] (ruotsiksi)
Kuvia aluksesta (Arkistoitu – Internet Archive)
Tallink Silja
| --- | --- |
Nykyiset alukset:   Baltic Princess  Baltic Queen  Galaxy  Megastar  MyStar  Regal Star  Romantika  Sailor  Silja Europa  Silja Serenade  Silja Symphony  Star  Victoria I 
Entiset alukset:   Isabelle  Sea Wind  Superstar 
Muuta:   Harri Hylje  Tallink Hotels