Joakim Håkans
Ura > Airiston Helmi ja Pohjanmaa-kohu

Vuonna 2010 Joakim Håkans omistama aluskaluston ostoon, huoltoon ja myyntiin erikoistunut Rederi Ab Fakir myi Merivoimilta romuna ostamansa vuonna 1956 rakennetun kuljetuslautta Kala-4:n Airiston Helmi Oy:lle pohjoismaisen alusmeklarin, Shipforsale Swedenin kautta. Airiston Helmi oli venäläisomisteinen matkailuyritys, joka oli hankkinut kiinteistöjä ja saaria Turun saaristosta. Yrityksen omistaja, Pavel Melnikov, ilmoitti aikovansa käyttää alusta osana rakentamaansa lomakylpylää. Melnikov remontoi kuljetuslautan pienoiskylpyläksi, jossa hyttitiloja laajennettiin ja niiden sisustus verhoiltiin tiikkipuun ja luksusmateriaalien avulla. Lautalle asennettiin porealtaat ja katos, sekä puolet lautan kannen kuljetuskapasiteetista muutettiin saunatiloiksi.
Airiston Helmen merenranta- ja saarikiinteistöhankinnat herättivät julkista keskustelua helmikuussa 2015, erityisesti liittyen venäläisten tahojen intresseihin Suomen merialueilla. Håkans päätyi osalliseksi Airiston Helmen ympärillä käytyä keskustelua, kun Iltalehti uutisoi "Airiston Helmi hankki käytössään olevat Merivoimien alukset suomalaisten välikäsien avulla." Merivoimien esikunnan johtava sotilaslakimies Jouni Honkala kommentoi kauppojen tehdyn parhaan tarjouksen perusteella, ja ettei Puolustusvoimilla ollut perusteita Kala-4:n rajoittaa jatkokauppoja. Kun vuonna 2018 Airiston Helmi joutui Suomen viranomaisten laajan ratsian kohteeksi, Håkans joutui jälleen osalliseksi uutisointia koskien venäläisomisteista yhtiötä. Iltalehden artikkelissa (IL 24.9.2018) väitettiin virheellisesti, että ”Alfons Håkans olisi välittänyt merivoimien materiaalilaitokselta ostamansa miinalaivat venäläisostajille. Varustamojätti Alfons Håkansin omistaja-toimitusjohtaja Joakim Håkans oli välittänyt muina miehinä Merivoimien materiaalilaitokselta ostamansa miinalaivat venäläisostajille Suomen armeijan numerotunnuksissa, nimissä ja väreissä.”  Artikkelista julkaistiin oikaisu, jossa Håkans selvensi ettei Alfons Håkans ollut myynyt Airiston Helmelle kalustoa, ja ettei Rederi Ab Fakir ollut myynyt alusmeklarin kautta kahta miinalaivaa, vaan yhden siviilikäyttöön soveltuvan kuljetuslautan.
Kesäkuussa 2022 syyttäjät nostivat Pavel Melnikovia vastaan syytteet törkeästä rahanpesusta, törkeästä kirjanpitorikoksesta ja törkeästä veropetoksesta. Syyttäjien mukaan Airiston Helmiä käytettiin kulissiyhtiönä, jonka tarkoituksena oli peitellä Melnikovin johtaman järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaa.
Pohjanmaa-alukseen liittyvä mediakohu alkoi joulukuussa 2015, kun Alfons Håkans teki tarjouksen huutokaupassa puolustusvoimien entisestä lippulaivasta. Pohjanmaa oli poistettu käytöstä ja asetettu myyntiin vuonna 2013, ja seisoi käyttämättömänä Upinniemen sotasatamassa. Pohjanmaan säilyttämisestä aihetuneet kustannukset olivat noin 10 000 euron kustannukset kuukaudessa. Alfons Håkans Oy teki miinalaiva Pohjanmaasta 350 000 euron ostotarjouksen ja ilmoitti suunnittelevansa aluksen käyttöä koululaivana, humanitaarisissa avustustehtävissä Välimerellä tai öljy- ja kaasukenttien sekä kalastuksen valvontaan. Puolustusvoimat eivät koskaan vastanneet Alfons Håkans Oy:n tarjoukseen, ja puolustusministeri Jussi Niinistö (ps.) ilmoitti Pohjanmaan romutettavan, romuttamisen arvioitujen nettokustannusten ollessa 248 100 euroa. Päätös herätti laajaa keskustelua mediassa, ja entinen puolustusministeri Stefan Wallin (r.) vetosi puolustusministeri Jussi Niinistöön (ps) Pohjanmaan romutusprosessin keskeyttämiseksi. Wallin katsoi, että aluksen romuttaminen olisi valtion omaisuuden tuhlausta ja että tarjouksia tulisi arvioida uudelleen. Hän korosti, että aluksen loppukäytöstä voitaisiin edelleen neuvotella, jos siitä ei ole riittävästi tietoa. Wallin ihmetteli, miksi entistä Merivoimien lippulaivaa ei haluttu myydä kotimaiselle toimijalle, kuten Alfons Håkans Oy:lle, joka oli aiemmin hankkinut kaksi Merivoimien käytöstä poistettua alusta huoltoaluksiksi. Wallinin mukaan oli erikoista, ettei varustamo saanut edes vastausta tarjoukseensa, jossa aluksen käyttötarkoituksiksi oli kirjattu merenkulun opiskelijoiden koulutus sekä kansainväliset valvontatehtävät.
Puolustusministeri Niinistö puolusteli myöhemmin blogissaan Pohjanmaan romutuspäätöstä toteamalla, että Håkansin esittämä suunnitelma aluksen käytöstä ei ollut tarpeeksi tarkka. Joakim Håkans kertoi olleensa yhteydessä Niinistöön, ja kertoi medialle ihmetteli, miksei varustamolta tiedusteltu tarkemmin heidän suunnitelmistaan, jos aiemmat kaupat todella olivat esteenä Pohjanmaan myynnille. Håkansin mukaan Pohjanmaa olisi jäänyt varustamon käyttöön, ja Puolustusvoimille toimitetussa kirjallisessa tarjouksessa oli esitetty aluksen mahdollisiksi käyttötarkoituksiksi koululaivana toimiminen Suomessa, humanitaariset avustustehtävät Välimerellä pakolaisveneiden valvonnassa sekä öljy- ja kaasukenttien valvonta Pohjanmerellä. Joakim Håkans kertoi medialle uskovansa, että hänen yhtiönsä Rederi AB Fakirin vuonna 2010 Airiston Helmelle myymä kuljetuslautta Kala-4:n kauppaan liittyvä julkinen keskustelu vaikutti Alfons Håkans Oy:n Pohjanmaa-aluksesta tekemän tarjouksen hylkäämiseen.