stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hirvilampi (Kinnula)
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (14.456) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 174,1 metriä mpy.
Honkataipaleen rata
Aiheesta muualla

Operaatio Honkataipale (Arkistoitu – Internet Archive)
vaunut.org, kuva 53724: Honkataipaleen radan krokotiili-mallinen veturi, Jung 13950/1960, malli L40 B+B (0-4-4-0dh)
Heikki Tuominen (ministeri)

| Heikki Tuominen |
| --- | --- |
 1964
Suomen valtiovarainministeri
 Liinamaan hallitus 13.6.1975–30.11.1975  
Edeltäjä:  Johannes Virolainen
Seuraaja:  Paul Paavela
Suomen sisäasiainministeri
 Auran II hallitus 29.10.1971−23.2.1972 Sorsan I hallitus 4.9.1972–13.6.1975  
Edeltäjä:  Eino Uusitalo Martti Viitanen
Seuraaja:  Martti Viitanen Heikki Koski
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. joulukuuta 1920 Perniö
Kuollut: 21. heinäkuuta 2010 (89 vuotta) Helsinki
Heikki Aukusti Tuominen (5. joulukuuta 1920 Perniö – 21. heinäkuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, pankinjohtaja ja ministeri. Tuominen oli valtiovarainministeriön palveluksessa 1954–1968 ja Postipankin pääjohtajana 1968–1988. Hän oli toisena valtiovarainministerinä 1963–1964, sisäasiainministerinä 1971–1972 ja 1972–1975 sekä valtiovarainministerinä 1975. Tuominen toimi lukuisten rahalaitosten ja teollisuusyritysten johtoelimissä.
Elämäkerta

Tuominen syntyi Perniössä 1920. Hänen lakiopintonsa keskeytyivät talvisodan ja asepalveluksen johdosta. Reserviupseerikoulun jälkeen hän siirtyi konekiväärijoukkueen johtajaksi Rukajärven suuntaan. Asemasodan aikana hän suoritti ilmavoimien tähystäjäkurssin ja palveli sodan loppuajan Lentolaivue 6:ssa sukellusvenetorjunnassa ja tiedustelulentäjänä. Moskovan välirauhan aikana Tuominen toimi ilmavoimien esikunnassa ja hoiti yhteyksiä valvontakomissioon.
Tuominen aloitti virkamiesuransa Maatalousministeriön asutusasiainosastolla, jossa hän palveli vuoteen 1955 saakka. Sieltä hän siirtyi valtiovarainministeriöön hallitussihteeriksi. Vuosina 1962–1965 Tuominen toimi eduskunnan oikeusasiamiehen kansliassa ja perustuslakivaliokunnan sihteerinä. Tuominen ehti toimia samalla myös 2. valtiovarainministerinä Reino R. Lehdon virkamieshallituksessa vuonna 1963. Vuonna 1965 hän palasi valtiovarainministeriöön budjettipäälliköksi.
Tuominen toimi sisäasiainministerinä ensin Teuvo Auran virkamieshallituksessa vuonna 1971–1972 ja myöhemmin Kalevi Sorsan hallituksessa vuosina 1972–1975. Lisäksi hän oli vielä valtiovarainministerinä Keijo Liinamaan virkamieshallituksessa vuonna 1975.
Tuominen nimitettiin Postipankin pääjohtajaksi vuonna 1968. Pääjohtajakaudellaan hän johti Postipankkia liikepankiksi sekä kehitti sen ulkomaantoimintoja. Tuominen osallistui myös monien valtionyhtiöden liiketoimintaan, joita olivat Finnair, Neste, Pohjolan Liikenne, Sponsor, Teollisuusrahasto, Vientiluotto ja Mortage Bank of Finland. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1988.
Arvonimet ja palkinnot

Tuomiselle myönnettiin ministerin arvonimi vuonna 1988. Kaksi vuotta myöhemmin Japanin keisari myönsi hänelle pyhän aarteen ritarikunnan ensimmäisen luokan kunniamerkin. Jälkimmäinen liittyi hänen uraansa Postipankin pääjohtajakaudella. Samaten Tuomiselle on myönnetty muun muassa 4:nnen luokan Vapaudenristi, Suomen lentomerkki (honoris causa) ja Suomen Leijonan suurristi.
Aiheesta muualla

Tuominen, Heikki hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Johannes Virolainen | Suomen valtiovarainministeri 1975 | Seuraaja: Paul Paavela |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Eino Uusitalo Martti Viitanen | Suomen sisäasiainministeri 1971−1972 1972−1975 | Seuraaja: Martti Viitanen Heikki Koski |
Hr. Ms. Banckert

Hr. Ms. Banckert voi tarkoittaa seuraavia Alankomaiden kuninkaallisen laivaston aluksia:
Hr. Ms. Banckert (1929), Admiralen-luokan hävittäjä
Hr. Ms. Banckert (D801), hävittäjä aiemmin Britannian kuninkaallisen laivaston Q-luokan hävittäjä HMS Quilliam (G09)
Hr. Ms. Banckert (F810), Kortenaer-luokan fregatti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hr. Ms. Banckert”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Horttanainen

Horttanainen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Antti Juhana Horttanainen (1854–1907), kauppias, maanviljelijä ja valtiopäivämies
Pasi Horttanainen, harmonikansoittaja.
Risto "Wildman" Horttanainen (es. Mikko Töyssy), Putouksen 13. tuotantokauden sketsihahmo
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hortobágyn kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Hajdú-Bihar Unkari
Pinta-ala:  801,4 km2 
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Hortobágyi Nemzeti Park 
Tyyppi:  Unkarin kansallispuisto, biosfäärialue, Natura 2000 ‑suojelualue 
Perustettu:  1973 
Luokitus:  Ramsar-alue (11. huhtikuuta 1979), International Dark Sky Park (d) (2011) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kansallispuiston sijainti Unkarissa.
Hortobágyn kansallispuisto on Unkarissa, Hortobágyn seudulla sijaitseva kansallispuisto. Lähellä sijaitsee myös Tokaj-Hegyaljan viininviljelyalue. Se on Unkarin vanhin kansallispuisto, joka on perustettu 1973. Puiston pinta-ala on 820 km2. Kansallispuiston alue on laajin ruohostoalue Euroopassa. Alueella on soita, joilla on suolavettä. Alueella on myös muita kosteikkoja, joiden läpi virtaa Tiszajoki, sekä ruohikoita. Alue on tasankoa, missä maaperä
on karua, kasvillisuus on tuulen pieksämää ja lämpötilojen vaihtelu on huomattava. Kansallispuistossa on istutettuja Przewalskinhevosia ja paljon lintuja, kuten isotrappi ja kurjet. Hortobagyn kansallispuisto on Unescon maailmanperintöluettelossa.
Hirvilampi (Heinola)

| Hirvilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°16′28″N, 26°16′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Imjärveen 
Järvinumero:  14.179.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,6 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,103 km  
Pinta-ala:  2,575 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHirvilampi 
Hirvilampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Hirvisalon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 87,6 metriä mpy.
Henry Bitok

Henry Bitok (s. 1. tammikuuta 1969) on kenialainen entinen maastohiihtäjä.
Bitok tuli vuonna 1996 urheiluvälinejätti Niken sponsoroimana Suomeen harjoittelemaan hiihtoa yhdessä maanmiehensä Philip Boitin kanssa tavoitteenaan Naganon olympialaiset 1998. Hän kiersi kaudella 1997–1998 Continental Cupin kisoja varsin heikolla menestyksellä. Naganossa vain yhdellä kenialaisella oli osallistumisoikeus, ja Bitokin rooliksi jäi toimia Boitin varamiehenä. Hän ei enää jatkanut hiihtouraansa seuraavalla kaudella, vaan siirtyi keskittymään maratonjuoksuun.
Aiheesta muualla

Washington Post: Just Do It? Just Let Them Be (englanniksi)
Heinuanjärvi

| Heinuanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°05′22″N, 24°25′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskujoki:  Heinuanjoki Hirvijokeen 
Järvinumero:  14.645.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,8 m  
Pituus:  890 m  
Leveys:  680 m  
Rantaviiva:  3,949 km  
Pinta-ala:  43,199 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeinuanjärvi 
Heinuanjärvi  on Keski-Suomessa Kyyjärvellä  Keskikylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 890 metriä pitkä, 680 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Napolanjoen valuma-alueeseen (14.645) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,8 metriä mpy.
Hietamonninen

| Hietamonninen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Panssarimonnit Callichtyidae
Alaheimo::  Monniset Corydoradinae
Suku::  Monniset Corydoras
Laji::  haraldschultzi
Kaksiosainen nimi
 Corydoras haraldschultzi  Knaack, 1962 
Katso myös
   Hietamonninen Wikispeciesissä   Hietamonninen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hietamonninen (Corydoras haraldschultzi) on monnisiin (Corydoras) kuuluva makean veden kalalaji. Sen luontainen elinympäristö on Etelä-Amerikan sisävesissä, Brasiliassa ja Boliviassa. Hietamonninen on yleinen akvaariokala.
Koko ja ulkonäkö

Hietamonninen kasvaa varsin kookkaaksi, jopa 8 senttimetrin pituiseksi. Hietamonnisella on oranssin- tai kellanoranssiväriset rintaevän piikit, mikä on harvinaista monnisilla. Hietamonnisen kuono on lyhyt ja terävä. Väritykseltään hietamonninen on vaaleanharmaa, ja päällä on tummanruskeaa kuviointia.
Alkuperä

Hietamonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta Brasilian ja Bolivian alueilta.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Kuten muutkin monniset, hietamonninen oleilee mieluiten pohjassa, jonka soran pitää olla pienirakeista ja pyöreää ilman teräviä reunoja, jotta se ei vahingoita siihen viiksiään. Hietamonninen viihtyy hyvin parvessa.
Hietamonninen on kutenut vankeudessa ilmeisesti vain muutaman kerran.
Vesiolot

Sopiva veden lämpötila on 22–28 °C, pH 6–8 ja veden kovuus dH 2–25.
Holy Crossin hautausmaa (Culver City)

Holy Crossin hautausmaa (engl. Holy Cross Cemetery) on roomalaiskatolinen hautausmaa Culver Cityssä, Los Angelesin piirikunnassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Hautausmaa sijaitsee osoitteessa 5835 West Slauson Avenue. Holy Crossin hautausmaata ylläpitää Los Angelesin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta.
Holy Cross avattiin vuonna 1939 ja se käsittää 200 eekkerin (81 hehtaaria) alueen. Holy Cross on tullut myös tunnetuksi kuuluisista haudatuistaan. Useimmat kuuluisuudet on haudattu "The Grotto" -nimiselle alueelle, joka sijaitsee hautausmaan lounaisosassa.
Lista joistakin kuuluisista ja merkittävistä haudatuista

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Nimi | Elinvuodet | Ammatti |
| Jean Acker | 1893–1978 | Näyttelijä ja Rudolph Valentinon ensimmäinen vaimo |
| Sara Allgood | 1879–1950 | Näyttelijä |
| Mary Astor | 1906–1987 | Näyttelijä |
| Ray Bolger | 1904–1987 | Näyttelijä ja tanssija |
| Charles Boyer | 1899–1978 | Näyttelijä |
| Daws Butler | 1916–1988 | Ääninäyttelijä |
| John Candy | 1950–1994 | Näyttelijä ja komedienne |
| Walter Catlett | 1889–1960 | Näyttelijä |
| Pinto Colvig | 1892–1967 | Näyttelijä |
| Jackie Coogan | 1914–1984 | Näyttelijä |
| Charles Correll | 1890–1972 | Näyttelijä ja koomikko |
| Bing Crosby | 1903–1977 | Näyttelijä ja laulaja |
| Dennis Crosby | 1934–1991 | Näyttelijä ja laulaja |
| Lindsay Crosby | 1938–1989 | Näyttelijä ja laulaja |
| Virginia Davis | 1918–2009 | Lapsinäyttelijä ja tanssija |
| Jimmy Durante | 1893–1980 | Näyttelijä ja koomikko |
| John Farrow | 1904–1963 | Ohjaaja |
| John Ford | 1894–1973 | Ohjaaja |
| Jack Haley | 1898–1979 | Näyttelijä ja koomikko |
| Henry Hathaway | 1898–1985 | Ohjaaja ja tuottaja |
| June Haver | 1926–2005 | Näyttelijä |
| Allison Hayes | 1930–1977 | Näyttelijä |
| Rita Hayworth | 1918–1987 | Näyttelijä ja tanssija |
| Spike Jones | 1911–1965 | Muusikko ja koomikko |
| Jim Jordan | 1896–1988 | Näyttelijä ja koomikko |
| Marian Jordan | 1898–1961 | Näyttelijä ja komedienne |
| Norman Kerry | 1894–1956 | Näyttelijä |
| Mario Lanza | 1921–1959 | Näyttelijä ja laulaja |
| Gene Lockhart | 1891–1957 | Näyttelijä |
| Frank Lovejoy | 1912–1962 | Näyttelijä |
| Bela Lugosi | 1882–1956 | Näyttelijä |
| William Lundigan | 1914–1975 | Näyttelijä |
| Fred MacMurray | 1908–1991 | Näyttelijä |
| George Marshall | 1891–1975 | Ohjaaja ja käsikirjoittaja |
| May McAvoy | 1899–1984 | Näyttelijä |
| Leo McCarey | 1898–1969 | Ohjaaja |
| Audrey Meadows | 1926–1996 | Näyttelijä |
| Ricardo Montalbán | 1920–2009 | Näyttelijä |
| Edmond O’Brien | 1915–1985 | Näyttelijä |
| Helen O’Connell | 1920–1993 | Laulaja |
| Kid Ory | 1886–1973 | Pasunisti ja orkesterinjohtaja |
| Anita Page | 1910–2008 | Näyttelijä |
| Chris Penn | 1965–2006 | Näyttelijä |
| Jean Peters | 1926–2000 | Näyttelijä |
| ZaSu Pitts | 1894–1963 | Näyttelijä |
| Rosalind Russell | 1907–1976 | Näyttelijä |
| Ann Rutherford | 1917–2012 | Näyttelijä |
| Nazli Sabri | 1894–1978 | Egyptin viimeinen kuningatar |
| Mack Sennett | 1880–1960 | Näyttelijä, ohjaaja ja tuottaja |
| Jo Stafford | 1917–2008 | Laulaja |
| Sharon Tate | 1943–1969 | Näyttelijä |
| Ned Washington | 1901–1976 | Sanoittaja |
| Loretta Young | 1913–2000 | Näyttelijä |
Aiheesta muualla

Holy Crossin hautausmaa Find a Grave -sivustolla (englanniksi)
Hernesaari (Santahamina)

Hernesaari on puolustushallinnon henkilökunnan mökkisaari Helsingin edustalla Santahaminan sotilasalueella, Santahaminasta itään ja Villingistä etelään. Saaren pinta-ala on 12,6 ha. Saaressa on vanha kalastajatorppa 1800-luvun puolivälistä. Saari on yhteenkasvanut kahdesta saaresta, joita vanhempina aikoina kutsuttiin yhteisnimellä Ryssholmen.
Hirvilampi (Mikkeli, Korpijärvi)

| Hirvilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°44′11″N, 27°00′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.140
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,6 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,807 km  
Pinta-ala:  2,971 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHirvilampi 
Hirvilampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Korpijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy.
Hirvilampi (Mäntyharju, Vekaranjärvi)

| Hirvilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°11′31″N, 27°01′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  Hirvilamminoja Kaljujärvi-Kaitaan 
Järvinumero:  14.984.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,5 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  530 m  
Rantaviiva:  2,948 km  
Pinta-ala:  16,242 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHirvilampi 
Hirvilampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Vekaranjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,0 kilometriä pitkä, 530 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Tervajärven valuma-alueeseen (14.984) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,5 metriä mpy.
Hernesniemi

Hernesniemi on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Antti Hernesniemi (s. 1950), lääkäri, säveltäjä ja pianisti
Emilia Hernesniemi, muotialan vaikuttaja ja elokuvaohjaaja
Herkku Hernesniemi (1955–2015), poliitikko
Juha Hernesniemi (1947–2023), neurokirurgi
Mika Hernesniemi (s. 1973), jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hernepyssy

Hernepyssy (puhekielessä myös lutku, kortsupyssy, kortsari tai floppari) on lasten leikkikalu. Yksinkertaisimmillaan hernepyssy on ontto putki, jolla voidaan ”ampua” pieniä ”ammuksia”, kuten kuivattuja herneitä. Hernepyssy voidaan valmistaa esimerkiksi koiranputkesta tai vaateripustimien muoviputkista. Ammuksina voi käyttää esimerkiksi kuivattuja herneitä, pihlajanmarjoja, pieniä kiviä, marjoja tai hauleja.
Hernepyssy voi toimia puhallusputken periaatteella, mutta sen voi valmistaa myös kiinnittämällä esimerkiksi teipillä putken toiseen päähän kumihansikkaista leikatun sormen tai ilmapallon, jota venyttämällä ammus ammutaan. Jälkimmäisen tyyppinen, ritsaa periaatteeltaan muistuttava hernepyssy on suusta ladattava. Sitä voi muunnella esimerkiksi laittamalla siihen kahvan ja teippaamalla monta lutkuputkea yhteen tai laittamalla putken päähän tyhjän virvoitusjuomapullon, josta on pohja leikattu irti, jolloin ampumisesta lähtee tavallista kovempi ääni. Koska tämän tyyppisellä hernepyssyllä ammuttavat esineet voivat saavuttaa paljon suuremman lähtönopeuden, on se varsin vaarallinen lelu. Sillä ammutun herneen osuminen lihakseen on kivuliasta ja saattaa aiheuttaa mustelman. Lyijyhaulilla ammuttu laukaus voi saavuttaa jopa nopeamman lähtönopeuden kuin joistakin ilmakivääreistä ammuttu laukaus.
Usein hernepyssyillä leikitään vain ampumalla herneitä ihmisiä päin, mutta niillä voi käydä myös leikkisotaa.
Henrik Achrenius

Henrik Achrenius (5. marraskuuta 1730 Sievi – 17. kesäkuuta 1798 Kalajoki) oli suomalainen runoilija ja Kalajoen nimismies. Osa hänen runoistaan, kuten "Tawallinen Morsian Tanssi" jäljitteli ruotsalaista kustavilaisen ajan runoutta. Sen lisäksi hän kirjoitti Aisopoksen eläinsatuja kalevalamitassa (Caxi neljättä kymmendä satua) sekä suomensi Ovidiuksen teoksia.
Elämänvaiheet

Henrik Achrenius kuului tunnettuun Achreniuksen pappis- ja runoilijasukuun, hänen vanhempansa olivat Sievin kappalainen Simo Achrenius ja Maria Bång. Hän oli Simo Achreniuksen veli ja Abraham Achreniuksen veljenpoika.
Henrik Achrenius kävi yhdessä vanhemman veljensä Simonin kanssa Oulun triviaalikoulua ja he pääsivät ylioppilaiksi 1749. Henrik opiskeli jonkin aikaa Turun akatemiassa mutta joutui lopettamaan koulun isän kuoleman takia. Vuonna 1757 hän meni naimisiin Kalajoella Kalajoen pitäjänkirjuri Gabriel Calamniuksen tyttären Katariina Helena Calamniuksen kanssa ja alkoi hoitaa Kalajoen nimismiehen ja tilityskomissaarin virkaa. Myöhemmin hänestä tuli appensa jälkeen myös Kalajoen pitäjänkirjuri ja hän peri myös Calamniusten omistaman Sandholman (Santaholma) tilan.
Achrenius kirjoitti tilapäisrunoja ajankohtaisista tapahtumista sekä runoja muun muassa häitä varten. Hän sai vaikutteita erityisesti ruotsalaiselta runoilijalta Carl Michael Bellmanilta. Uskonnollisia aiheita Achrenius käsitteli vain runossaan "Katoowaisuudesta", joka kuvaa kuoleman ja häviämisen kaikkivaltaa. Runo on lähellä Cajanuksen virttä "Etkös ole ihmisparka".
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Katso, kuinka kasoawat,  kukoistawat,  yrtit, kaikki kaunihit!  Mutta owat muuttumahan,  puuttumahan,  aina warsin walmihit.  Kusa etu, eläwillä,  liikkuwilla,  luonto luja tawataan?  Muutos niisä, niin kuin muisa  olennoisa  hakematta hawaitaan.  Eipä pyydä pysywätä  kestäwätä,  Olla alla auringon;  Yhden katowaisen siaan  toinen piaan  tulee, saapi olennon”. | ” |
Henrik Achreniuksen runoja

Terve Poica Pohjanmaalda 1754, Elias Niblingin väitöskirjaa varten sepitetty onnitteluruno
Muistoruno. 1765 (Sievin kirkon vihkiäisiin)
Runot Kruunun Wiina keitoxista. 1777
Wiinasta Walitus Wirsi/Runo raukan kuolemasta. 1777
Runot Calajoen pitäjän suurimman osan rajan suojelusmiesten luvattoman poijes tulon ylitse. 1790
Tavallinen Morsian Tanssi. julkaistu 1850
Laulu Papin Frouwille 1. Päivänä Touko kuusa 1792. julkaistu 1822
Katoowaisuus. julkaistu 1832
Henrik Achreniuksen suomennoksia

Caxi Neljättä Kymmendä Satua. 1775
Ovidiuksen elegia Aestus erat.
Marseljeesin ensimmäinen suomenkielinen teksti.
Yxi Uusi Lystillinen Weisu. 1790-luvulla (Bellmanin Fredmanin 15. epistolan suomennoa)
Kirjallisuutta suomeksi

Henrik Achrenius: Runot vuosilta 1754–1797. Toimittanut Matti Piispa. WSOY, 2003.
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Henrik Achreniuksen e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta
Kirjasampo.fi
Markus Jääskeläinen, Ajankuvaa arkistojen kätköistä
Henrik Hansen (jalkapalloilija)

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Henrik Hallenberg Hansen
Syntymäaika: 28. heinäkuuta 1979 (ikä 45) 
Syntymäpaikka: , Tanska
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 178 cm
Seura
Seura:  SønderjyskE
Tehtävä: päävalmentaja
Junioriseurat
:  Næstved
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1998–2002 |  Næstved |  |  |
| 2002–2005 |  Esbjerg | 29 | (0) |
| 2005–2007 |  SønderjyskE |  |  |
| 2007–2008 |  Horsens |  |  |
| 2008–2010 |  OB |  |  |
| 2010 | →  SønderjyskE (laina) |  |  |
| 2010–2011 |  OB |  |  |
| 2011–2015 |  SønderjyskE |  |  |
Valmennusura
2015–2017:  SønderjyskE U19 (apuv.)
2017–2018:  SønderjyskE (apuv.)
2018–2021:  OB (apuv.)
2022–:  SønderjyskE

Henrik Hansen (s. 28. heinäkuuta 1979) on tanskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Tammikuusta 2022 lähtien hän on toiminut SønderjyskEn päävalmentajana.
Ura

Hansen aloitti pelaajauransa Næstved IF:ssä. Hän teki pitkän uran Tanskassa aloittaen alemmilla sarjatasoilla ja nousten Tanskan Superliigan pelaajaksi Esbjergissä kaudella 2002/03. Hansen lopetti pelaajauransa 36-vuotiaana kauden 2014/15 jälkeen SønderjyskEn joukkueessa.
Valmennusuransa Hansen aloitti SønderjyskEssä alle 19-vuotiaiden joukkueen apuvalmentajana kesällä 2015. Tammikuussa 2017 hänestä tuli seuran edustusjoukkueen apuvalmentaja. Hän toimi tehtävässä kauden 2017/18 loppuun saakka, kunnes siirtyi toisen ex-seuransa OB:n apuvalmentajaksi. Hän työskenteli OB:ssa Jakob Michelsenin, Michael Henningsenin ja Andreas Almin apuvalmentajana.
Tammikuussa 2022 Hansen palasi SønderjyskEen, kun hänestä tuli kesään 2024 ulottuvalla sopimuksella seuran päävalmentaja.
Aiheesta muualla

Esittely AC Horsensin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Esittely Tanskan jalkapalloliiton sivustolla
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Michael Boris | SønderjyskE päävalmentaja 1/2022– | Seuraaja: – |
Huonokuuloisuus

Huonokuuloisuus on kuuroutta lievempi kuuloelimen vamma. Alenema johtuu yleensä korvan rakenteellisesta tai hermostollisesta viasta ulkokorvassa, sisäkorvassa tai välikorvassa. Huonokuuloisille on apuvälineitä, joilla parannetaan kommunikaatiokykyä, muun muassa kuulolaitteet ja induktiosilmukat. Huonokuuloiset käyttävät kommunikoinnissa enimmäkseen puhetta. Vaikeasti huonokuuloiset saattavat käyttää apunaan myös viittomakieltä tai tukiviittomia.
Kuulovamman vaikeusasteluokitus kuulokynnysten keskiarvon perusteella EU:n asiantuntijatyöryhmän (1996)[lähde? ] mukaan:
Lievä kuulovamma 20–40 desibeliä (dB)
Keskivaikea kuulovamma 40–70 dB
Vaikea kuulovamma 70–95 dB
Erittäin vaikea kuulovamma 95 dB tai enemmän.
Kuulovammojen asteen luokituksessa käytetään usein puheäänialueelta (500, 1 000, 2 000 ja 4 000 kHz) mitattujen kuulokynnysten keskiarvoa paremmin kuulevassa korvassa. Mikäli tämä keskiarvo on alle 20 dB, katsotaan kuulon olevan normaali. Ikääntymisestä johtuvaa kuulonalenemaa kutsutaan presbyakuusiksi.