stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taistelevat läänitysvaltiot
Yhteiskuntakehitys

Siirtyminen Kevättä ja syksyä -kauden aristokraattisesta järjestelmästä byrokraattiseen jatkui. Nyt jopa alempien yhteiskuntaluokkien jäsenillä oli mahdollisuus nousta korkeisiinkin valtion virkoihin. Ihmiset muuttivat usein valtiosta toiseen. Muutamat miehet keräsivät tuhansia kannattajia ja haastoivat valtiaansa vallan. Heitä olivat mm. lordit Mengchang (孟嘗君) Qi-valtiosta, Pingyuan (平原君) Zhao:sta, Xinling (新陵君) Wei:stä ja Chunshen (春申君) Chu-valtiosta.
Hallinnon keskittämiseksi ja tehostamiseksi jatkettiin Kevättä ja syksyä -kaudella aloitettuja uudistuksia: upseereille maksettiin palkkaa läänien jakamisen sijaan, ja uusille aluille määrättiin komentajia sen sijaan, että ne olisi annettu aristokraateille. Täten hallitsija saattoi käyttää valtaansa keskitetysti, käskyjen noudattamisesta tuli nopeampaa ja luotettavampaa ja sodankäynti tehostui. Erityisen paljon uudistuksia tehtiin Qin-valtiossa, joka oli luonnonolosuhteiden puolesta melko hyvin eristäytynyt muista, suhteellisen köyhä ja jossa oli varsin vähän valtaapitävää aatelia.
Taistelevien läänitysvaltioiden ajanjaksolla Kiinassa kehittyi ajatus laista. Tämä laki oli objektiivinen, julkinen ja kaikkien ihmisten yläpuolella, sillä ohjattiin ihmisiä hierarkkisesti arvostettujen ja ei-arvostettujen tekojen mukaan. Sillä voitiin ohjata kaikkien toimintaa valtion mahdin ja yleisen rauhan suuntaan.
Väestö ja talous kasvoivat laajamittaisesta sodankäynnistä huolimatta. Raudan käyttö yleistyi. Valuraudan (jota Euroopassa alettiin käyttää vasta keskiajan lopulla) käyttö synnytti tavaroiden massatuotannon, kun samalla muotilla valmistettiin useita esineitä. Kupari- ja rautakolikoista tuli yleisiä maksuvälineitä. Kaupungeista tuli hallinnollisten keskusten lisäksi markkinapaikkoja ja käsityöläiskeskuksia. Kauppiaat saattoivat kerätä suuriakin omaisuuksia valtioidenvälisessä kaupassa. Rikkaat kauppiaat omistivat kaivoksia ja takomoita. Kaupankäynti ulottui ei-kiinalaisille alueille, kuten Mantšuriaan ja Koreaan; silkkiä myytiin Intiaan saakka. Ruoantuotantoa tehostivat uudet maataloustekniikat kuten keinokastelu.
Rikastuminen ei koskenut kaikkia väestönosia. Köyhät maanviljelijät velkaantuivat ja heidät ajettiin joskus pois mailtaan. Vuokraviljelijöiden, maatalouden työläisten ja velkaorjien (rangaistusorjuuden ohella ainoa orjuuden muoto Kiinassa) määrä kasvoi. Maattomat maanviljelijät päätyivät joko uusiin teollisuuden alan töihin tai uusille maa-alueille, joten vanhat kyläyhteisöt rikkoutuivat usein. Tällaiset olosuhteet mahdollistivat suuret uudistukset, jotka johtivat keskitetyn valtion syntyyn.
Taistelevat valtiot

Seitsemän taistelevaa valtiota olivat
Chu (楚, Wade-Giles: Ch'u, Tshu)
Han (韓)
Qi (齊, Wade-Giles: Ch'i, Tsi)
Qin (秦, Wade-Giles: Ch'in, Tsin)
Wei (魏)
Yan (燕)
Zhao (趙)
Muita taistelevia valtioita
Lu
Shu
Song
Teng
Yue
Zhongshan
Zhou-dynastian alue
Zou
Qin valtasi Kiinan

230 eaa. Qin valtasi Hanin
225 eaa. Wein
223 eaa. Chun.
222 eaa. Yanin ja Zhaon.
221 eaa., Qin valtasi Qin valtion
ja perusti Qin-dynastia.
Taistelevat valtiot. Qin valtasi kauden lopussa koko Kiinan.
The Crown (yhtye)

| The Crown |
| --- | --- |

Tiedot
Tyylilaji:  melodinen death metal, death metal, thrash metal, blackened death metal (alkuajat)
Kotipaikka:   Trollhättan, Ruotsi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Johan Lindstrand Marko Tervonen Marcus Sunesson Magnus Olsfelt Janne Saarenpää
Entiset jäsenet:  Jonas Stålhammar Tomas Lindberg Robert Österberg
Levy-yhtiö:  Black Sun (1995–1997) Metal Blade (1998–2004) Century Media (2009–)
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Crown on ruotsalainen death- ja thrash metal -yhtye. Yhtye  otti vaikutteita myös hard rockin puolelta. Yhtyeen nimi oli aluksi Crown of Thorns, mutta nimi vaihdettiin, koska samanniminen yhtye oli jo olemassa. The Crownin sanoitukset käsittelevät muun muassa uskontoja ja kapinoita. Yhtye ehti julkaista kolmentoista toimintavuotensa aikana seitsemän albumia. The Crown hajosi vuonna 2004 mutta bändi palasi takaisin yhteen joulukuussa 2009 uutena laulajanaan Jonas Stålhammar, sittemmin yhtyeen laulajaksi on jälleen palannut Johan Lindstrand.
Yhtyeen rumpali Henrik Axelsson erosi yhtyeestä vuonna 2022, ja tilalle liittyi Mikael Norén.
Jäsenet

Johan Lindstrand – laulu (1990–2001, 2002–2004, 2011–)
Marko Tervonen – kitara (1990–2004, 2009–)
Robin Sörqvist – Kitara (2013–)
Mattias Rasmussen – basso (2022–)
Mikael Norén – rummut (2022–)
Jonas Stålhammar – laulu (2009–2011)
Tomas Lindberg – laulu (2001–2002)
Robert Österberg – kitara (1990–1990)
Marcus Sunesson – Kitara (1993–2004, 2009–2013)
Janne Saarenpää – rummut (1990–2004, 2009–2014)
Henrik Axelsson – rummut (2014–2022)
Mangus Ossfelt – basso (1990–2004, 2009–2022)
Diskografia

Crown of Thorns: The Burning (1995)
Crown of Thorns: Eternal Death (1997)
Hell Is Here (1999)
Deathrace King (2000)
Crowned In Terror (2002)
Possessed 13 (2003)
Crowned Unholy (2004)
Doomsday King (2010)
Death Is Not Dead (2015)
Cobra Speed Venom (2018)
Royal Destroyer  (2021)
Forever Heaven Gone (1993)
Forget the Light (1994)
DVD:t
The Crown Invades Karlsruhe (2004)
14 Years of No Tomorrow (2006)
Aiheesta muualla

The Crown Tribute Page
Synteettinen biologia

Synteettinen biologia on uusi monitieteinen biologisen tutkimuksen ala, jossa suunnitellaan ja rakennetaan sellaisia biologisia funktioita ja järjestelmiä, joita ei tavata luonnossa.
Synteettisen biologian juuret ovat viime vuosikymmenten geeniteknologiassa ja 1990-luvulla esille nousseessa systeemibiologiassa. Synteettinen biologia on kohdannut myös kritiikkiä esimerkiksi kansalaisjärjestöiltä.
Historia

Ranskalainen kemisti Stéphane Leduc käytti termiä “synteettinen biologia” ensimmäistä kertaa jo 1900-luvun alussa. Puolalainen geneetikko Wacław Szybalski tuli lähemmäs termin nykymerkitystä 1970-luvulla, kun hän esitti, että teknologia tulee jossain vaiheessa mahdollistamaan uudenlaisten geneettisten systeemien ja jopa kokonaisten organismien synteettisen rakentamisen.
Ensimmäiset varsinaiset synteettisen biologian sovellukset tehtiin 2000-luvun alussa. Vuonna 2000 samassa Nature-lehden numerossa kaksi tutkijaryhmää esitteli keinotekoisesti rakennetut geenipiirinsä, joissa keinotekoisesti yhdistellyt geenit jäljittelivät biologisen kytkimen ja kellon piirteitä.
Monitieteisyys

Kuten useat nykyaikaiset biotieteen tutkimushaarat, synteettisen biologian tutkimus on hyvin tieteidenvälistä. Synteettinen biologia yhdistää tutkimuksessaan useita tieteenaloja, kuten biotekniikka, molekyylibiologia, biokemia, systeemibiologia, tietojenkäsittelytiede, insinööritieteet, bioinformatiikka, nanoteknologia ja geenitekniikka. Useissa tutkimushankkeissa on tavanomaisen kokeellisen ”märkälaboratorion” (wet lab) lisäksi ”kuivalaboratorio” (dry lab), jossa mallinnetaan ja analysoidaan dataa. Useilla synteettisen biologian tutkijoilla on tausta biologian ulkopuolelta, insinööritieteistä tai tietojenkäsittelytieteestä.
Monitieteisyys > Tekniikka

Synteettinen biologia tuo insinööritieteiden näkökulmaa biologiaan. Insinööritieteellinen näkökulma tarkoittaa, että biologin tulisi lähestyä ja muokata esimerkiksi soluja ja bakteereita samoilla periaatteilla kuin mitä insinööri käyttää suunnitellessaan ja rakentaessaan teknisiä laitteita. Koska synteettinen biologia on usein määritelty bioteknologian laajentamiseksi, sen ensisijainen tavoite on tuottaa uusia biologisia sovelluksia ihmiselle hyödyllisiin tarkoitusperiin. Tällaisia sovelluksia ovat esimerkiksi uusien biomateriaalien tuotanto, ekologisten polttoaineiden valmistus ja lääkeaineiden tehokkaampi syntetisointi.
Synteettinen biologia lainaa tutkimuksessaan tekniikan menetelmiä ja tapoja ymmärtää tutkimuskohteita. Esimerkiksi toisiaan säätelevien geenien toimintaa voi mallintaa samalla tavoin kuin sähköpiirin toimintaa muotoilemalla geeneille oman kytkentäkaavion. Tekninen lähestymistapa painottaa mallintamisen ja suunnittelun (design) merkitystä systeemin rakentamisesta erillisenä ja itsenäisenä vaiheena. Toinen tärkeä periaate on biologisten osien standardointi, eli luoda joukko yleisesti käytettyjä ja ennustettavasti käyttäytyviä osia. Näiden tekniikan menetelmien tavoitteena on tehdä biologisten systeemien muokkaamisesta yksinkertaisempaa, ennustettavampaa ja luotettavampaa.
Avainteknologiat

On olemassa useita teknologioita, joita voidaan hyödyntää synteettisessä biologiassa. Avainasemassa ovat biologisten osien standardointi DNA-sekvensointia ja -fabrikointia apuna käyttäen. Mittaukset erilaisissa olosuhteissa ovat tarpeen toistettavaa mallinnusta ja tietokoneavusteista suunnittelua varten.
Avainteknologiat > Standardoidut DNA-osat

Synteettisessä biologiassa eniten käytettyjä standardoituja DNA-osia ovat Tom Knight:n kehittämät BioBrick-osat [(http://dspace.mit.edu/handle/1721.1/21168)]. Näitä Legojen kaltaisia rakennuspalikoita voidaan yhdistellä keskenään DNA-kasausmenetelmillä ja lopulta siirtää elävään organismiin, kuten Escherichia coli -bakteeriin. Saatavilla olevia BioBrick-paloja ovat esimerkiksi promoottorit, ribosomin sitoutumiskohdat, koodaavat sekvenssit ja terminaattorit.
Avainteknologiat > DNA-synteesi

Useat yritykset tarjoavat geneettisten sekvenssien syntetisoimista edullisesti (noin 35 senttiä euroissa per emäspari) ja nopeasti.
Avainteknologiat > DNA-sekvensointi

Nukleotidien tarkka järjestys DNA-molekyylissä määritetään DNA-sekvensoinnilla. Synteettiset biologit käyttävät DNA-sekvensointia työssään useisiin eri tarkoituksiin. Kokonaisen genomin kattavasta sekvenssistä saa paljon tietoa tutkittavasta organismista. Näillä tiedoilla tutkijat voivat rakentaa uusia biologisia osia ja laitteita. Sekvensoinnilla biologit voivat myös tarkistaa, että suunnitellut systeemit on rakennettu oikein.
Tutkimusalueita

Ala on jakaantunut useampaan eri tutkimusalueeseen, joissa standardoidaan biologisia osia sekä muokataan biomolekyylejä ja perimää. Standardoitujen biologisten elementtien, kuten hyvin tunnettujen DNA-komponenttien ja niistä koostuvien geneettisten piirien avulla, voidaan systemaattisesti suunnitella ja rakentaa biologisia laitteita aikaisempaa nopeammin . Teolliseen tuotantoon ehtineet synteettisen biologian esimerkit ovatkin aineenvaihdunnanmuokkaamiseen alalta, mistä yksi esimerkki on mikro-organismin muokkaaminen tuottamaan malarialääkkeen aihioyhdistettä.
Tutkimusalueita > Synteettisten geenipiirien ja metaboliareittien rakentaminen

Monet ensimmäisistä synteettisen biologian sovelluksista ovat olleet keinotekoisesti rakennettuja geenipiirejä.
Tutkimusalueita > Minimaaliset solut ja genomit

Synteettinen biologia pyrkii selvittämään myös elämän minimiehtoja, kuten esimerkiksi sitä, kuinka vähillä geeneillä bakteeri kykenee säilymään hengissä. Tällä on ainakin kolme tarkoitusta. Ensinnäkin se auttaa ymmärtämään elämän alkuperään liittyviä kysymyksiä. Toisaalta se auttaa tutkijoita ymmärtämään paremmin solunsisäistä monimutkaista toimintaa ja esimerkiksi geenisäätelyn periaatteita. Lisäksi synteettisen biologian isäntäsoluksi (engl. chassis) pyritään rakentamaan mahdollisimman vähän toimintoja sisältävä bakteeri. Ajatuksena on, että tällaista solua olisi helpompi ohjelmoida DNA-osilla ja geneettisillä piireillä kuin monimutkaisempia soluja.
Tutkimusalueita > Epäluonnolliset geneettiset systeemit

Synteettisen biologian piirissä on tutkittu myös luonnollisille DNA:n emäspareille vaihtoehtoisia geneettisiä aakkosia.
Bioturvallisuus ja eettiset kysymykset

Tieteellisten lupausten ja haasteiden lisäksi synteettinen biologia asettaa myös kysymyksiä koskien etiikkaa ja sovellusten turvallisuutta. Monet synteettisen biologian etiikkaan ja turvallisuuteen liittyvät kysymykset eivät ole täysin uusia, vaan ovat nousseet esille jo aikaisemmin geeniteknologian ja geenimanipuloitujen organismien (GMO) yhteydessä.
Bioturvallisuus ja eettiset kysymykset > Bioturvallisuus

Synteettisen biologian riskien kohdalla voidaan tehdä erottelu turvallisuuden (security) ja varovaisuuden (safety) välillä. Turvallisuudella tarkoitetaan tässä strategista varautumista esimerkiksi bioterrorismiin ja vastaavanlaisiin tarkoituksellisiin biologisten komponenttien vaaraa aiheuttaviin käyttöihin. Varovaisuudella viitataan puolestaan niihin varotoimenpiteisiin ja kontrollitoimiin, joihin tieteentekijät ovat velvollisia mahdollisten vahinkojen minimoimiseksi.
Synteettisen biologian varovaisuuden ytimessä on kysymys uusien synteettisten organismien suunnitelluista ja odottamattomista vaikutuksista. Yksi yleisimmistä uhkakuvista on synteettisesti muokatun organismin pääsy laboratoriosta ulos luontoon. Tällaisella tahaton leviäminen voi aiheuttaa ympäristö- ja terveysriskejä tai ekologista vahinkoa. Tämän vuoksi synteettisen biologian sovellutusten käytössä on pyritty noudattamaan varovaisuusperiaatetta, ja synteettisten organismien käyttöä ja tutkimusta on säädelty samoin periaattein kuin geenimuunneltujen organismien käyttöä. Toisaalta synteettinen biologia voi lisätä bioteknologian turvallisuutta kehittämällä organismeja, jotka vaativat lisääntyäkseen kemiallisia yhdisteitä (esimerkiksi keinotekoisia nukleotideja), joita ei ole saatavilla luonnosta. Tällaisten turvajärjestelmien tavoitteena on taata, etteivät synteettiset organismit kykene lisääntymään laboratorion ulkopuolella.
Lisäksi uhkakuvana voivat olla myös tahalliset väärinkäytökset, eli synteettisen biologian hyödyntäminen rikollisessa toiminnassa, kuten biologisten aseiden kehittämisessä (bioterrorismi). Ne perustuvat kysymykseen kaksoiskäytöstä, eli että synteettisen biologian sovelluksia voi käyttää sekä rauhanomaisiin että vahingoittaviin tarkoituksiin. Tämän vuoksi geenitekniikassa on pyritty säätelemään mahdollisesti vaarallisten patogeenien saatavuutta, jotta estettäisiin niiden muokkaaminen ja leviäminen.
Bioturvallisuus ja eettiset kysymykset > Synteettinen biologia ja bioetiikka

J. Craig Venterin tutkimusryhmä suunnitteli ja rakensi ensimmäisen synteettisellä genomilla toimivan bakteerisolun 2010. Noin reilun miljoonan emäsparin kokoinen synteettinen genomi perustui Mycoplasma mycoides -bakteerin pienikoiseen genomiin. Uusi bakteerilaji sai nimekseen Mycoplasma laboratorium, ja tutkimusryhmä julisti sen ensimmäiseksi synteettiseksi organismiksi. Tutkimus herätti näkyvyyttä ensimmäisenä esimerkkinä ”elämän luomisesta” ja Yhdysvalloissa perustettiin erillinen bioeettinen komissio arvioimaan synteettisen elämän seurauksia. Lisäksi komissio arvioi nousevan synteettisen biologian eettisiä seurauksia ja sen tarvittavaa sääntelyä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Akatemia: Synteettinen biologia (Arkistoitu – Internet Archive)
European Academies Science Advisory Council (EASAC): Synteettinen biologia: tiivistelmä (suomenkielinen versio) (pdf)
Biotekniikan neuvottelukunta (BTNK): Synteettinen biologia, Helsinki 2013 (pdf)
Synteettisen biologian ERA-NET -verkosto ERASynBio
Tony Martin (pyöräilijä)
Saavutuksia

Lähde: Cycling Archives
São Paulon Grand Prix 2023

|  São Paulon Grand Prix 2023  |
| --- | --- |
 20. osakilpailu 22 osakilpailusta kaudella 2023. 

Päivämäärä:  5. marraskuuta 2023
Rata:  Autódromo José Carlos Pace
Sijainti:  São Paulo, Brasilia
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,309 km
Kilpailun pituus:  71 kierrosta, 305,879 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Paaluaika:  1.10,727
Sprinttikilpailu
Voittaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Toinen:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Kolmas:   Sergio Pérez   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Palkintokoroke
Voittaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Toinen:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Kolmas:   Fernando Alonso   (Aston Martin Aramco-Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Kierrosaika:  1.12,486 (kierroksella 61)
São Paulon Grand Prix 2023 (virallisesti Formula 1 Rolex Grande Prêmio de São Paulo 2023) oli Formula 1 -kauden 2023 20. osakilpailu, joka ajettiin 5. marraskuuta Interlagosin moottoriradalla São Paulossa Brasiliassa.
Vapaat harjoitukset

Vapaiden harjoitusten nopein oli Ferrarin Carlos Sainz ennen tallikaveriaan Charles Leclerciä ja Mercedeksen George Russellia.
Aika-ajot

Red Bullin Max Verstappen ajoi paalupaikalle, Leclerc oli toinen ja Aston Martinin Lance Stroll kolmas.
Sprinttiaika-ajot (Sprint Shootout)

McLarenin Lando Norris ajoi sprinttipaalupaikalle ennen Red Bullin Verstappenia ja Sergio Péreziä.
Sprinttikilpailu

Verstappen ajoi sprinttikilpailun voittoon, Norris oli toinen ja Pérez oli kolmas.
Kilpailu

Verstappen ajoi kilpailun voittoon, Norris oli toinen ja Aston Martinin Fernando Alonso kolmas.
Thomas Jefferson Rusk

Thomas Jefferson Rusk
Thomas Jefferson Rusk (5. joulukuuta 1803 – 29. heinäkuuta 1857 oli yhdysvaltalainen poliitikko ja juristi. Hän oli Texasin tasavallan sotaministeri maaliskuusta huhtikuuhun 1836 ja uudestaan lokakuusta 1836 marraskuuhun 1837 sekä Texasin korkeimman oikeuden puheenjohtaja vuosina 1838–1840. Hän oli senaatin jäsen vuodesta 1846 kuolemaansa asti. Hän teki itsemurhan.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Thomas Jefferson Rusk
Temples of Ice

| Temples of Ice Venom |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1990
 Julkaistu: 31. toukokuuta 1991
 Tuottaja(t): Kevin Ridley, Venom
 Tyylilaji: heavy metal, thrash metal
 Kesto: 39.24
 Levy-yhtiö: Under One Flag
Venomin muut julkaisut
| Prime Evil 1989 | Temples of Ice 1991 | The Waste Lands 1992 |
Temples of Ice on äärimetalliyhtye Venomin seitsemäs studioalbumi. Albumilla jatkaa sama kokoonpano kuin edellisellä albumilla Prime Evilillä.
Vastaanotto

| Vastaanotto> Arvostelupisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Arvostelupisteet.Pisteet |
| --- | --- |
AllMusic: 
Rock Hard: 
Temples of Icen ilmestyessä Venomin suosio oli ollut jo pitkään laskussa. Laulaja-basisti Tony ”Demolition Man” Dolan oli tyytymätön albumin kansikuvaan ja tuotantoon ja koki hyvää kappalemateriaalia menneen sen vuoksi hukkaan. Rock Hardin aikalaisarvostelussa albumia kuvailtiin ammattitaitoiseksi ja kohtuullisen onnistuneeksi muttei kuitenkaan niin hyväksi, että se kykenisi pitämään yhtyeen kulttisuosiota yllä tai tyydyttämään vanhojen fanien nostalgiaa. Metal Express Radion kriitikko Lior Stein kuvaili Temples of Icea vuonna 2008 julkaistussa arvostelussa ”ihan hyväksi”.
Kappaleet

Tribes – 3.44
Even in Heaven – 3.57
Trinity MCMXLV 0530 – 3.33
In Memory of (Paul Miller 1964–90) – 4.17
Faerie Tale – 4.21
Playtime – 3.18
Acid – 4.13
Arachnid – 2.42
Speed King (Deep Purple -cover) – 3.31
Temples of Ice – 6.44
Kokoonpano

Demolition Man – laulu, bassokitara
Mantas – soolokitara
Al Barnes – rytmikitara
Abaddon – rummut
Aiheesta muualla

Temples of Ice Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Temples of Ice Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Venom
| --- | --- |
Studioalbumit:   Welcome to Hell  Black Metal  At War with Satan  Possessed  Calm Before the Storm  Prime Evil  Temples of Ice  The Waste Lands  Cast in Stone  Resurrection  Metal Black  Hell  Fallen Angels  From the Very Depths  Storm the Gates 
Livealbumit:   Official Bootleg  Eine Kleine Nachtmusik  Second Coming (Live at Dynamo 1996)  Bitten  Witching Hour  Live from the Hammersmith Odeon Theatre 
Kokoelmat:   From Hell to the Unknown...  The Singles 80–86  Acid Queen  In Memorium  The Book of Armageddon  Kissing the Beast  Leave Me in Hell  Skeletons in the Closet  Old, New, Borrowed and Blue  Black Reign  From Heaven to the Unknown  New Live & Rare  Buried Alive  The Collection  The Court of Death  The Venom Archive  Greatest Hits & More  Darkest Hour  Kissing the Beast  Lay Down Your Soul!  In League with Satan  Witching Hour – The Best of Venom  The Seven Gates of Hell – Singles 1980-1985  MMV  In Nomine Satanas – The Neat Anthology (40 Years in Sodom)  Sons of Satan: Rare and Unreleased 
EP:t:   Canadian Assault  American Assault  French Assault  Hell at Hammersmith – Alive in 85  Scandinavian Assault  Japanese Assault  German Assault  Tear Your Soul Apart  Venom ’96  100 Miles to Hell
Drum (elokuva)

| Drum |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Zola Maseko
Käsikirjoittaja:  Jason Filardi
Tuottaja:   Jason Filardi  Andreas Grosch  Zachary Matz  Matt Milich  Andreas Schmid  Chris Sievernich  Rudolf Wichmann 
Säveltäjä:   Cédric Gradus Samson  Terence Blanchard 
Kuvaaja:  Lisa Rinzler
Leikkaaja:  Troy T. Takaki
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Etelä-Afrikka Saksa Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Armada Pictures  Drum Pty. Ltd.  Industrial Development Corporation of South Africa  Nova Films  VIP 2 Medienfonds 
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  94 min
Alkuperäiskieli:  saksa englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Drum on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut eteläafrikkalaisen Zola Masekon ohjaama elokuva, joka sai  afrikkalaisen elokuvan FESPACO-elokuvajuhlien 2005 pääpalkinnon.
Toivo Vähäkallio

Toivo Vähäkallio.
Toivo Reijo Vähäkallio (vuoteen 1906 Vilander; 28. heinäkuuta 1888 Helsinki – 6. helmikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Teknillisen korkeakoulun professori.
Vähäkallion vanhemmat olivat Hietalahden puusepäntehtaan työnjohtaja Niilo Vilander ja Anna Blom. Hän pääsi ylioppilaaksi 1907 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1913. Vähäkallio oli rautatiehallituksen palveluksessa vuosina 1914–1925 toimien valtionrautateiden ratakonttorin teknillisen toimiston ylimääräisenä insinöörinä 1914–1919, siltaosaston johtajana 1919–1923 sekä rautatiehallituksen apulaisjohtajana ja siltarakennustoimiston esimiehenä 1923–1925. Hän oli sitten Teknillisen korkeakoulun rakennustekniikan ja insinööritieteiden lehtorina vuodesta 1925 ja huoneenrakennustekniikan professorina vuodesta 1945 vuoteen 1954. Hän toimi myös rakennusalan konsulttina ja laati konstruktiosuunnitelmia siltoihin sekä tuotanto- ja asuinrakennuksiin. Vähäkallio johti vuodesta 1934 alkaen valtion lentokone- ja tykkitehtaan tehdasalueiden suunnittelua Jyväskylän Rautpohjaan. Hän oli perushankintaohjelman rakennustöiden suunnittelun ja rakentamisen johtavana insinöörinä 1938–1942.
Toivo Vähäkallion vanhempi veli oli arkkitehti Väinö Vähäkallio. Toinen hänen veljistään oli Reino Vähäkallio joka oli yksi Akateemisen Karjala-Seuran kolmesta perustajajäsenestä. Toivo Vähäkallion poika Pentti Vähäkallio (1920–2000) oli Teknillisen Korkeakoulun rakennetekniikan professorina.
Emily Skaja

| Emily Skaja> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: Illinois, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  runoilija
Muut tiedot
Koulutus: Millikin University
Merkittävät teokset: Brute
Tunnustukset:  Academy of American Poets
Emily Skaja on yhdysvaltalainen runoilija. Hän voitti vuonna 2018 Academy of American Poets-palkinnon. Graywolf Press julkaisi Skajan debyyttirunokokoelman Bruten vuonna 2019. Tällä hetkellä Skaja asuu Memphisissä.
Emily Smith

Emily Smith voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Emily Smith, englantilainen kirjailija
Emily Smith (s. 1981), skotlantilainen laulaja
Emily Smith (s. 1992), australialainen maahockeypelaaja
Emily Smith (s. 1995), australialainen kriketinpelaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Emily Smith”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.