stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Würselen
Maantiede

Würselen sijaitsee osavaltionsa lounaisosassa kuutisen kilometriä Aachenin keskustasta koilliseen ja noin 60 kilometriä Kölnistä länsilounaaseen. Se rajoittuu pohjoisessa Alsdorfiin, idässä Eschweileriin, etelässä Aacheniin ja lännessä sekä luoteessa Herzogenrathiin. Kaupungin lounaispuolella on Alankomaiden, Belgian ja Saksan yhteinen rajapyykki.
Würselen koostuu kolmesta osa-alueesta: Bardenberg, Broichweiden ja Würselen. Kaksi ensin mainittua olivat itsenäisiä kuntia ennen vuoden 1972 kuntaliitoksia. Kantakaupunki Würselen sijaitsee lounaassa, ja sitä erottaa Aachenin koillisista kaupunginosista moottoritie BAB 4. Bardenberg sijaitsee luoteessa ja Broichweiden idässä. Bardenbergiin kuuluva Pley sijaitsee Würselenin luoteeseen työntyvässä kielekkeessä, josta on vain parin kilometrin matka Alankomaiden rajalle. Würselenin keski- ja pohjoisosa ovat suurelta osin peltoa ja niittyä, kuten myös itäisin osa moottoritie BAB 44:n itäpuolella.
Historia

Würselenistä on varhaisin kirjallinen maininta vuodelta 870 muodossa Uuormsalt. 1260-luvulla Jülichin kreivi Wilhelm IV (1210–1278) rakennutti Würseleniin Burg Wilhelmsteinin, eli Wilhelmsteinin linnoituksen. Se on nykyisin rauniolinna. Vuodesta 1336 vuoteen 1798 Würselen oli osa Aachenin valtakuntaa, joka käytännössä tarkoitti Aachenin valtakunnankaupunkia ja sen lähiympäristöä. Nykyisessä kirjoitusasussaan Würselen on mainittu ensi kerran 1616. Ranskalaisvallan aikana 1794–1815 laajat alueet nyky-Würselenistä kuuluivat Eschweilerin kantoniin. Vuodesta 1816 Würselen oli osa Aachenin piirikuntaa, joka lakkautettiin 1971. Noin 337 neliökilometrin laajuinen piirikunta käsitti Aachenin kaupungin pohjois- ja itäpuoliset lähiseudut.
Kaupunkioikeudet Würselen sai 1924, jolloin siellä asui lähes 15 000 ihmistä. Toisen maailmansodan aikana 1944 Würselen tuhottiin lähes täysin: Aachenin taistelussa kaupunki oli useita viikkoja sotatoimien eturintamaa.
Würselenin talouselämää määritti vuosisatoja kivihiilenlouhinta. Grube Gouleyn kaivos suljettiin vuonna 1969 ja kaivosteollisuus päättyi siihen. Vuoden 1972 kuntaliitosten jälkeen Würselenin asukasluku nousi lähes 35 000:een.
Burg Wilhelmsteinin rauniolinnoituksen lisäksi Würselenin historiallisia rakennuksia ovat muun muassa Bardenberger Mühle, katolinen kirkko St. Peter und Paul ja Gut Kaisersruh.
Talous ja liikenne

Moottoritiet BAB 4 ja BAB 44 risteävät Würselenin keskustan kaakkoispuolella Aachenin risteyksessä. Keskustan ja risteyksen väliselle alueelle on rakennettu teollisuusalue Kaninsberg – Aachener Kreuz, jossa toimii muun muassa logistiikkayritys Offergeld Logistik ja tukkuliike Metro Deutschland. Suuri työllistäjä on sairaala Rhein-Maas Klinikum aivan ydinkeskustan tuntumassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Würselen, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Würselen
Würselenin sijainti Aachenin kaupunkialueella. Pienemmässä kuvassa alueen sijainti Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa.
Burg Wilhelmstein
Käännös suomeksi
Zack Phillips

| Zack Phillips |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. lokakuuta 1992 (ikä 31) Fredericton, New Brunswick, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  Saint John Sea Dogs (QMJHL) Houston Aeros (AHL) Iowa Wild (AHL) Providence Bruins (AHL) Atlanta Gladiators (ECHL) Chicago Wolves (AHL) Kalamazoo Wings (ECHL) Tingsryds AIF (Allsv.) Nottingham Panthers (EIHL) Fehérvár AV19 (EBEL) Toledo Walleye (ECHL) Worcester Railers (ECHL) Norfolk Admirals (ECHL) HK Dukla Michalovce (SloEL) JKH GKS Jastrzębie (Puola) TH Unia Oświęcim (Puola) Starbulls Rosenheim (Saksa3)
NHL-varaus:  28. varaus, 2011 Minnesota Wild
Zack Phillips (s. 28. lokakuuta 1992 Fredericton, New Brunswick) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. NHL:n kykyjenetsijäpalvelu arvioi Phillipsin Pohjois-Amerikassa pelaavista kenttäpelaajista sijalle 15. Minnesota Wild varasi hänet kuitenkin vasta numerolla 28 NHL:n varaustilaisuudessa 2011.
Pelaajaura

Ensimmäisellä kaudellaan Quebecin junioriliigassa Phillips sijoittui 44 pisteellä runkosarjan yhdeksänneksi tulokkaiden pistepörssissä. Pudotuspeleissä hän auttoi Saint John Sea Dogsin finaaleihin tehtailemalla kaksi maalia ja neljä maalisyöttöä 21 ottelussa. Finaaleissa joukkue kuitenkin hävisi Moncton Wildcatsille voittamalla kaksi ottelua kuudesta.
Kaudella 2010–2011 Phillips sijoittui pistepörssissä jaetulle kuudennelle sijalle tekemällä peräti 95 pistettä 67 ottelussa. Hänen joukkueensa eteni taas finaaleihin, joissa se voitti Gatineau Olympiquesin. Ratkaisevan kuudennen ottelun se voitti jatkoajalla 3–2.
Aiheesta muualla

Profiili National Hockey Leaguessa NHL.com. (englanniksi)
Wisin & Yandel

| Wisin & Yandel |
| --- | --- |
 Wisin (oik.) ja Yandel (vas.) esiintymässä vuonna 2008.
Tiedot
Toiminnassa:  1998–
Tyylilaji:  reggaeton
Kotipaikka:  Cayey, Puerto Rico
Laulukieli:  espanja
Jäsenet:  Wisin (Juan Luis Morera Luna)   Yandel (Llandel Vegulla Malavé Salazar)  
Levy-yhtiö:  WY Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Wisin & Yandel on vuonna 1995 perustettu reggaeton-duo Puerto Ricosta. Duon muodostavat Wisin (oik. Juan Luis Morera Luna) ja Yandel (oik. Llandel Vegulla Malavé).
Elämäkerta

Yandel (Llandel) syntyi tammikuun 14. päivä, vuonna 1977 ja Wisin (Juan Luís) joulukuun 19. päivä, vuonna 1979 ja kummatkin ovat kotoisin Puerto Ricosta.
Yandelilla on 2 poikaa vaimonsa Ednerisin kanssa, Andrian ja Derek. Wisin meni naimisiin vaimonsa Yomaira kanssa heinäkuun 26. päivä, vuonna 2008. Parilla on 2 lasta Yelena ja Dylan. Yandel oli Wisinin häissä bestman ja nykyään Yelenan kummisetä.
Duo on tehnyt yhteisiä kappaleita useiden tunnettujen artistien, kuten Nelly Furtadon, Enrique Iglesiasin, Bone Thugs-N-Harmonyn, R. Kellyn, David Bisbalin, Gloria Estefanin, Paris Hiltonin, Lenny Kravitzin, 50 Centin, Jennifer Lopezin ja Daddy Yankeen kanssa.
Líderes-kiertueen jälkeen marraskuussa 2013 duo jäi tauolle jäsenten sooloalbumiprojektien takia, ja syyskuussa 2014 duo ilmoitti työskennelleensä jälleen yhteisen raidan kanssa. Wisin on ilmoittanut VEVOn fanisession yhteydessä että duon on tarkoitus jatkaa täysimääräisesti jälleen vuonna 2016.
Albumit > Studioalbumit

Los Reyes del Nuevo Milenio (2000)
De Nuevos a Viejos (2001)
De Otra Manera (2002)
My Vida... My Life (2003)
Pa'I Mundo (2005)
Wisin vs. Yandel: Los Extraterrestres (2007)
El Duo de la Historia, Vol. 1 (2009)
La Revolución (2009)
Los Vaqueros, el Regreso (2011)
Líderes (2012)
Los campeones del pueblo (2018)
La Gerencia (2019)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Würenlingen

| Würenlingen |
| --- | --- |
 Würenlingen sijaitsee kumpuilevassa Mittellandissa.
 vaakuna
 Würenlingen sijaitsee Pohjois-Sveitsissä.
 Würenlingen
 Koordinaatit: 47°31′38″N, 8°14′57″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Aargau
Hallintoalue (Bezirk):  Baden
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,37 km²
Korkeus:  327 - 555 m
Väkiluku (joulukuu 2013):  4 302
 – Väestötiheys:  459 as./km²
Postinumero:  5303
 
 www.wuerenlingen.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Würenlingen on kunta Pohjois-Sveitsissä, Aargaun kantonissa. Kunnassa on runsaat 4 000 asukasta.
Sijainti

Würenlingen sijaitsee Aarejoen varrella, Badenin pohjoispuolella, kymmenkunta kilometriä Saksan rajalta ja Reiniltä.
Liikenne

Valtatie H5 (saks. Hauptstrasse 5) Koblenzista Aarauhun kulkee Würenlingenin kautta. Kunnan eteläosassa, Untersiggenthalin vastaisella rajalla sijaitsee Siggenthal-Würenlingenin rautatieasema, jonka kautta kulkee Baden–Koblenz-rata.
Muuta

Würenlingenissä sijaitsee Paul Scherrer Institut, fysiikan tutkimuslaitos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Würenlingen Wikimedia Commonsissa
Flanderin kreivikunta

Flanderin kreivikunta vuonna 1477
Flanderin kreivikunta (ransk. Flandre, holl. Vlaanderen) oli kreivikunta ja yksi Ranskan ruhtinaskunnista, jonka hallitsijalla oli Ranskan päärin arvo. Kreivikunnan rajoilla sodittiin paljon aina vuodesta 866, kun kreivikunta katsotaan perustetuksi, vuoteen 1384 saakka, jolloin viimeinen Flanderin kreivi Louis de Male kuoli Saint-Omerissa. Flanderin kreivikunta on historiallinen kokonaisuus, jonka päättyy alueen jakoon uuden ajan koitteessa.
Alue

Flanderin kreivikunnan muinainen alue on vain osittain yhteneväinen nykyisen Belgian Flanderin alueen kanssa. Kreivikunnan alue sijaitsi maantieteellisesti lännempänä kuin nykyisin, sillä nykyiset provinssit Flanderin Brabant, Antwerpen ja Limburg eivät kuuluneet kreivikuntaan, ja toisaalta siihen kuului osia nykyisistä Ranskasta ja Alankomaista.
Historiallinen Flanderin kreivikunta koostui seuraavista nykyisistä alueista:
Belgiassa:
kaksi nykyisen valtion maakuntaa: Länsi-Flanderi (Brugge), ja Itä-Flanderi (Gent);
Romaaninen Flanderi, joka käsitti nykyisen Hainaut’n provinssiin liitetyn historiallisen Tournain alueen;
Ranskassa (Ranskan Flanderi):
Flaamilainen Flanderi (ransk. Flandre flamingante) eli niin sanottu ”Ranskalainen Westhoek” (hol. Franse Westhoek, ransk. Westhoek français), jossa puhutaan flaamia eli Nord-departementin alueen luoteisosassa, joka koostuu Bootlandista eli meritasangosta (Dunkerque) sekä sisemmästä Flanderista eli Sydän-Flanderista (ransk. Cœur de Flandre), jonka keskuksena on Houtland (Hazebrouck), ja Lysin tasangosta, jonka keskuksena on Armentières;
Romaanisesta eli ranskalaisesta Flanderista (Lille, Roubaix, Douai), joka oli Flanderin kreivikunnan laajennus ranskalaisen kulttuurin ja ranskan kielen picardin murteen alueelle;
Nämä alueet liitti Ludvig XIV Ranskan valtioalueeseen Lillen piirityksen jälkeen.
Alankomaissa Zeelantilainen Flanderi (hol. Zeeuws-Vlaanderen), joka on pieni alue Schelden suiston vasemmalla puolella, eli Zeelandin maakunnan eteläisin osa.
Artois Flanderin kreivikunnan lounaispuolella irrotettiin kreivikunnasta jo vuonna 1237.
Historia > Varhaishistoria

Alueen ensimmäiset asukkaat olivat siirtyneet jääkauden etenemisen myötä alueelta, mutta jotain jälkiä heistä on jäänyt noin vuodelta 700 000 eaa. erityisesti kalkkikivikerrostumiin.[lähde? ] Näistä muinaisista jäänteistä vanhin on Wimereuxissa.
Ensimmäiset homo sapiensiin liittyvät jäljet ovat ajalta 38 000 eaa.[lähde? ] Alue oli tällöin aroa, jossa paimennettiin poroja. Kuitenkin kehitys oli hidasta, sillä varhaisimmat maanviljelyyn ja metallien käyttöön liittyvät löydökset (Mont-St-Eloi, Wissant, Etrun, Mont-Noir, etc.). ovat noin vuodelta 3700 eaa.[lähde? ]
Noin vuoden 3 000 eaa. paikkeilla ilmasto muuttui ja alueen puusto runsastui. Tällöin saapui uusia asukkaita etelästä ja tältä ajalta ovat tiedot ensimmäisistä sodista alueella. Pronssikaudelta noin vuoden 1 500 eaa. paikkeilta on jäänteitä merkittävistä kulttuurivaihdannoista nykyisen Ison-Britannian alueen kanssa.
Historia > Kelttiläinen aika

Noin tuhat vuotta ennen ajanlaskumme alkua itäisestä Euroopasta tuli uusia asukkaita, jotka toivat mukanaan maanviljelyyn ja karjanhoitoon, eritoten hevosten hoitoon tarvittavaa tekniikkaa. Baijerissa asuneet keltit toivat alueelle mukanaan raudan käytön.
Toisella ja ensimmäisellä vuosisadalla ennen ajanlaskumme alkua oli belgien vuoro asettua alueelle. Uudet asukkaat assimiloituivat aiempien kelttien kulttuuriin, joskin he säilyttivät germaanisen kielensä ja tapansa. Alueen asutus oli melkoisen taaja, joskin se säilyi vielä maalaismaisena. Vain harvoin tehtiin asumuksiin varustuksia, jotka olivat tyypillisiä vain alueen keskuskylille. Alueelta oli voimakasta muuttoliikettä nykyisen Ison-Britannian alueelle ja se edisti kulttuuri- ja kauppasuhteiden kehitystä.
Pohjoisten seutujen vauraus ja hyvinvointi kiinnostivat myös Ceasaria ja alueen valloittaminen kesti pitkään. Kuitenkin samaan aikaan jatkui idästä päin tuleva muuttoliike ja alleen oli kyettävä sopeuttamaan uudet asukkaansa entisten kanssa.
Historia > Pax romana

Gallialais-roomalaisella ajalla alue oli yhdistetty suuralueseen nimeltään Belgia, jossa asuivat morin-heimon (kelttiläiset) asukkaat, nämä heimot tarjosivat tiukan vastustuksen roomalaisille valloittajille. Alue oli jaettu kaupunkeihin, joista useat olivat roomalaisten perustamia. Alue oli idästä länteen ja pohjoisesta etelään kulkevien teiden risteyksessä, ja roomalaisille hyvät tiet olivat todella tärkeitä. Myös aikakaudella elämä oli huvin maaseutukeskeistä ja se keskittyi kahden tuotantohaaran ympärille, viljan ja villan.
Kristinusko oli vielä hyvin heikoissa asemissa Maximianuksen ja Diolectianuksen aikana. Kuitenkin vuonna 445 Clodion le Chevelu, joka oli alueen frankkien johtaja ja roomalaisten voittaja valloitti tämän alueen Tournaita ja Cambraita myöten. Tätä valloitusta seurasi Attilan suosittamat ryöstöt ja valloitukset vuonna 449. Tällöin olivat kuitenkin latinan vaikutuksesta hävinneet kelttiläiset kielet, paitsi alueen pohjoisosassa. Alueen vauraus ilmeni voimakkaana väestönkasvuna, joskin invaasiot olivat alituisena uhkana.
Vuonna 486 Klodvig I valloitti maan, joka hänen jälkeläistensä aikana oli osa Neustriaa ja sitä hallitsivat ”metsänvartijat”. Vasta 600-luvulla käsitteistöön ilmaantui Flanderi, mutta se tarkoitti ilmestymisajankohtamaan vain Bruggen ympäristön seutua.
Historia > Varhaisvaiheet ja kasvu (866–1127) > Alkuvaihe (866–879)

Katso: Luettelo Flanderin kreiveistä
Flanderin kreivikunta sai 800-luvulla alueellisen sijaintinsa Lys-joen laaksosta, Schelden länsipuolella sekä Bruggen ja Saint-Omerin väliseltä alueelta. Suuri osa maa-alueesta oli mereltä vapautunutta alankoa. Alueella ylläpitivät muutaman karolingiperheet sekä hallinnollista, että kirkollista valtaa, mutta se ei ollut sidottuna alueen suoraan hallintaan.
Frankkien valtakunnan useat jaot (Verdun 843, Ribemont 880) ja eritoten normannien (viikingit) valloitusretket repivät ja heikensivät alueen tasapainoa. Tuleva kreivikunta sijaitsi frankkien kuningaskunnan rannikkoalueella (Francia occidentalis), eli Shelde-joesta etelään, jossa valtarakenteet kaikkien ensinnä heikkenivät. Syynä oli kuninkaallisen vallan kykenemättömyys taistella normanneja vartaan ja näiden suorittamat ryöstöretket, seurauksena tästä oli alueen väestön turvautuminen paikallisiin mahtimiehiin, jotta olisivat saaneet turvan jokapäiväisille toiminnoilleen.
Tässä historiallisessa tilanteessa tuli esiin Baudouin, ensimmäinen Flanderin kreiveistä. Omaten markiisin tittelin, hän oli tehtäviltään lähinnä rajakreivi. Hänen asemansa ja varallisuutensa kasvoivat lähinnä hänen vuonna 863 solmimastaan avioliitosta Judit Flanderilaisen, Kaarle Kaljupään tyttären, kanssa. Baudouin käytti valtaansa lähinnä Flanderin ”sydänalueella”, Bruggen kreivikunnassa, Gentissä ja Memposcissä (nykyisin Bergues). Nämä alueet yhdistettiin yhdeksi Flanderin kreivikunnaksi hänen seuraajansa aikana. Baudouinin kuollessa vuonna 879 vallan periytyminen sai kuninkaallisen vahvistuksen. Tämä sama perhe säilytti valtansa Flanderin kreivikuntaan aina vuoteen 1280 saakka.
Historia > Politiikan ja talouden kukoistus (1128–1280) > Elsassilaisen suvun vahvuus (1128–1191)

Elsassin Thierry, joka oli Lothringenin Thierry II:n (1128–1168) poika ja puolestaan hänen poikansa Elsassin Filip (1128–1191) olivat riittävän älykkäitä hallitakseen Flanderin kaupunkien hankalaa porvaristoa ja samalla he säilyttivät kaupunkien vapaudet. Hienovaraisella avioliittopolitiikalla he laajensivat kreivikunnan aluetta ja onnistuivat liittämään siihen Vermandois’n, Amiensin ja Boulognen kreivikunnan sekä Cambrain hiippakunnan.  Alueen tekstiiliteollisuus jatkoi ripeätä kasvuaan ja sitä jatkui aina 1300-luvun puoliväliin saakka. Kaupallinen toiminta keskittyi erityisesti viiden kaupungin markkinoilla, jotka olivat: Ypres, Brugge, Torhout, Lille sekä Messines (nyky-Flanderin Mesen). Flanderin verkaa myytiin eritoten Champagnen maakunnan markkinoilla ja ympäri Eurooppaa aina Genovasta Novgorodiin.
Flanderin vaakuna 1100-luvulta lähtien. Kultaisella pohjalla musta leijona, jolla punaiset kynnet ja kieli.
Ypresin kaupungin keskiaikainen Verkahalli (Lakenhal)
Zeuksen alttari

Zeuksen alttari voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin alttareihin:
Zeuksen alttari, alttari Olympiassa
Zeus Agoraioksen alttari, alttari Ateenan Agoralla
Zeus Eleutherioksen alttari, alttari Zeuksen stoan edessä Ateenan Agoralla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Zeuksen alttari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Zagóri

| Zagóri Zagórin kunta Ζαγόρι Δήμος Ζαγορίου |
| --- | --- |
 Skamnélin kylä.
 Kunnan sijainti
 Zagóri
 Koordinaatit: 39°52′N, 20°42′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Ioánnina
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  1804
 – Kuntakeskus:  Asprángeloi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  995,3 km²
Väkiluku (2011):  3 724
 – Väestötiheys:  3,74 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΙΝ
 
 www.zagori.gov.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zagóri (kreik. Ζαγόρι eli Δήμος Ζαγορίου, Dímos Zagoríou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 995,3 neliökilometriä ja väkiluku 3 724 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Asprángeloi.
Zagórin seudun vanhat vuoristokylät tunnetaan yhteisnimellä Zagorochória. Ne muodostavat kulttuurialueen, joka on vuodesta 2023 lähtien myös Unescon maailmanperintökohde. Zagórin kunta syntyi, kun Anatolikó Zagóri, Kentrikó Zagóri, Pápigko, Týmfi ja Vovoúsa yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Zagórin kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anatolikó Zagóri | Agía Paraskeví | Agía Paraskeví | 13 |
| Anatolikó Zagóri | Anthrakítis | Anthrakítis | 70 |
| Anatolikó Zagóri | Demáti | Agía Varvára | 21 |
| Anatolikó Zagóri | Demáti | Ágios Geórgios | 38 |
| Anatolikó Zagóri | Demáti | Demáti | 43 |
| Anatolikó Zagóri | Demáti | Miliotádes | 186 |
| Anatolikó Zagóri | Demáti | Voutansaíoi | 39 |
| Anatolikó Zagóri | Dolianí | Dolianí | 55 |
| Anatolikó Zagóri | Elatochóri | Dílakko | 19 |
| Anatolikó Zagóri | Elatochóri | Elatochóri | 71 |
| Anatolikó Zagóri | Flampourári | Flampourári | 70 |
| Anatolikó Zagóri | Greveníti | Ámpelos | 0 |
| Anatolikó Zagóri | Greveníti | Greveníti | 193 |
| Anatolikó Zagóri | Itéa | Itéa | 70 |
| Anatolikó Zagóri | Itéa | Liápi | 63 |
| Anatolikó Zagóri | Karyés | Karyés | 119 |
| Anatolikó Zagóri | Kastanónas | Kastanónas | 30 |
| Anatolikó Zagóri | Kavallári | Kavallári | 78 |
| Anatolikó Zagóri | Makríno | Makríno | 36 |
| Anatolikó Zagóri | Pétra | Pétra | 153 |
| Anatolikó Zagóri | Potamiá | Potamiá | 31 |
| Anatolikó Zagóri | Trísteno | Trísteno | 71 |
Anatolikó Zagóri: Yhteensä: 1 469
| Kentrikó Zagóri | Ágios Minás | Ágios Minás | 19 |
| Kentrikó Zagóri | Áno Pediná | Áno Pediná | 144 |
| Kentrikó Zagóri | Arísti | Arísti | 128 |
| Kentrikó Zagóri | Arísti | Víkos | 26 |
| Kentrikó Zagóri | Asprángeloi | Asprángeloi | 165 |
| Kentrikó Zagóri | Dikóryfo | Dikóryfo | 33 |
| Kentrikó Zagóri | Dílofo | Dílofo | 24 |
| Kentrikó Zagóri | Dipótamo | Dipótamo | 20 |
| Kentrikó Zagóri | Elafótopos | Elafótopos | 51 |
| Kentrikó Zagóri | Elafótopos | Kalývia | 2 |
| Kentrikó Zagóri | Eláti | Eláti | 49 |
| Kentrikó Zagóri | Kaloutás | Kaloutás | 23 |
| Kentrikó Zagóri | Káto Pediná | Káto Pediná | 41 |
| Kentrikó Zagóri | Manassís | Manassís | 26 |
| Kentrikó Zagóri | Mesovoúni | Mesovoúni | 29 |
| Kentrikó Zagóri | Monodéndri | Monodéndri | 129 |
| Kentrikó Zagóri | Vítsa | Vítsa | 102 |
Kentrikó Zagóri: Yhteensä: 1 011
| Pápigko | Pápigko | Mikró Pápigko | 56 |
| Pápigko | Pápigko | Pápigko | 211 |
Pápigko: Yhteensä: 267
| Týmfi | Fragkádes | Fragkádes | 77 |
| Týmfi | Iliochóri | Iliochóri | 31 |
| Týmfi | Kapésovo | Kapésovo | 51 |
| Týmfi | Kípoi | Kípoi | 86 |
| Týmfi | Koukoúli | Koukoúli | 39 |
| Týmfi | Laḯsta | Laḯsta | 60 |
| Týmfi | Leptokaryá | Leptokaryá | 32 |
| Týmfi | Negádes | Negádes | 19 |
| Týmfi | Skamnéli | Skamnéli | 95 |
| Týmfi | Tsepélovo | Tsepélovo | 261 |
| Týmfi | Vradéto | Vradéto | 21 |
| Týmfi | Vrysochóri | Vrysochóri | 90 |
Týmfi: Yhteensä: 862
| Vovoúsa | Vovoúsa | Vovoúsa | 115 |
Vovoúsa: Yhteensä: 115
Yhteensä: 3 724
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zagóri Wikimedia Commonsissa
Δήμος Ζαγορίου. Zagórin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Epeiroksen alue
| --- | --- |
Ártan alueyksikkö:   Árta  Geórgios Karaïskákis  Kentriká Tzoumérka  Nikólaos Skoufás 
Ioánninan alueyksikkö:   Dodóni  Ioánnina  Kónitsa  Métsovo  Pogóni  Vóreia Tzoumérka  Zagóri  Zítsa 
Prévezan alueyksikkö:   Párga  Préveza  Zirós 
Thesprotian alueyksikkö:   Filiátes  Igoumenítsa  Soúli
Zeuksen luola

Zeuksen luola voi viitata seuraaviin luoliin:
Kreikassa
Díktin luola eli Psychrón luola, luola Díktivuorella Kreetan saarella
Ídan luola, luola Ídavuorella Kreetan saarella
Olympoksen Zeuksen luola, luola Akropolis-kukkulalla Ateenassa
Zeuksen luola, luola Zasvuorella Náxoksen saarella
Turkissa
Zeuksen luola, luola Kuşadasıssa Aydınissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Zeuksen luola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ágios Spyrídonas

Ágios Spyrídonas (kreik. Άγιος Σπυρίδωνας, kath.kreik. Άγιος Σπυρίδων, Ágios Spyrídon; ”Pyhä Spyridon”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Ágios Spyrídonas, kylä Dío-Ólympoksen kunnassa Pierian alueyksikössä Keski-Makedonian alueella
Ágios Spyrídonas, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Párosta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Agios Spyridonas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vyötä kupeesi ja tule!

| Vyötä kupeesi ja tule! Joose Keskitalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Pihlajamäen työhuone
 Julkaistu: 15. helmikuuta 2012
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Joose Keskitalo & Kolmas Maailmanpalo
 Tyylilaji: folk
 Kesto: 34.29
 Levy-yhtiö: Helmi Levyt
Listasijoitukset
 Suomen virallinen lista: 23.
Joose Keskitalon muut julkaisut
| Maan näkyjä 2011 | Vyötä kupeesi ja tule! 2012 | Ylösnousemus 2014 |
Kolmannen Maailmanpalon muut julkaisut
| Maan näkyjä 2011 | Vyötä kupeesi ja tule! 2012 |   |
Vyötä kupeesi ja tule! on Joose Keskitalon kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 15. helmikuuta 2012 levymerkillä Helmi Levyt. Se on viimeinen Kolmas Maailmanpalo -taustayhtyeen kanssa tehty albumi, jonka julkaisun jälkeen yhtye hajosi. Albumi on sävyltään alakuloinen ja haikea teos.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 49, mutta nousi seuraavalla listaviikolla sijalle 23. Albumi pysyi listalla yhteensä neljä viikkoa. Äänilevyjen erikoisliike Levy-Eskot valitsi albumin kuukauden albumiksi maaliskuussa 2012.