stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailujen 2013 kokoonpanot
Lohko A > Tšekki

Päävalmentaja:  Miroslav Přerost
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- |
| MV | 1 | Patrik Bartošák |  Red Deer Rebels |
| MV | 2 | Jan Lukáš |  HC Olomouc |
| MV | 30 | Matěj Machovský |  Brampton Battalion |
| P | 4 | Patrik Urbanec |  PSG Zlín |
| P | 6 | David Musil |  Edmonton Oil Kings |
| P | 8 | Štěpán Jeník |  Oulun Kärpät U20 |
| P | 11 | Petr Šidlík |  Victoriaville Tigres |
| P | 12 | Tomáš Pavelka |  P.E.I. Rocket |
| P | 13 | Marek Hrbas |  Kamloops Blazers |
| P | 17 | Jan Štencel |  HC Vítkovice |
| H | 5 | Martin Frk |  Halifax Mooseheads |
| H | 10 | Petr Koblasa |  HC Energie Karlovy Vary |
| H | 15 | Jakub Vrána |  Linköpings HC U20 |
| H | 16 | Radek Faksa |  Kitchener Rangers |
| H | 18 | Vojtěch Tomeček |  Energie Karlovy Vary (U21) |
| H | 19 | Tomáš Hertl |  HC Slavia Praha |
| H | 20 | Dmitrij Jaškin |  Moncton Wildcats |
| H | 21 | Matěj Beran |  P.E.I. Rocket |
| H | 24 | Petr Beránek |  Orli Znojmo |
| H | 25 | Erik Němec |  HC Vítkovice Steel (U20) |
| H | 27 | Tomáš Hyka |  Gatineau Olympiques |
| H | 28 | Michal Švihálek |  HC České Budějovice |
| H | 29 | Lukáš Sedlák |  Chicoutimi Saguenéens |
Lohko B > Kanada

Päävalmentaja:  Steve Spott
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- |
| MV | 1 | Jake Paterson |  Saginaw Spirit (OHL) |
| MV | 30 | Malcolm Subban |  Belleville Bulls (OHL) |
| MV | 31 | Jordan Binnington |  Owen Sound Attack (OHL) |
| P | 4 | Morgan Rielly |  Moose Jaw Warriors (WHL) |
| P | 6 | Scott Harrington "A" |  London Knights (OHL) |
| P | 14 | Ryan Murphy |  Kitchener Rangers (OHL) |
| P | 16 | Xavier Ouellet |  Blainville-Boisbriand Armada (QMJHL) |
| P | 26 | Tyler Wotherspoon |  Portland Winterhawks (WHL) |
| P | 27 | Dougie Hamilton |  Niagara IceDogs (OHL) |
| P | 28 | Griffin Reinhart |  Edmonton Oil Kings (WHL) |
| H | 8 | Ty Rattie |  Portland Winterhawks (WHL) |
| H | 9 | Ryan Nugent-Hopkins "C" |  Oklahoma City Barons (AHL) |
| H | 11 | Jonathan Huberdeau "A" |  Saint John Sea Dogs (QMJHL) |
| H | 15 | Anthony Camara |  Barrie Colts (OHL) |
| H | 17 | J. C. Lipon |  Kamloops Blazers (WHL) |
| H | 18 | Ryan Strome |  Niagara IceDogs (OHL) |
| H | 19 | Mark Scheifele |  Barrie Colts (OHL) |
| H | 20 | Brett Ritchie |  Niagara IceDogs (OHL) |
| H | 21 | Phillip Danault |  Victoriaville Tigres (QMJHL) |
| H | 22 | Boone Jenner |  Oshawa Generals (OHL) |
| H | 23 | Nathan MacKinnon |  Halifax Mooseheads (QMJHL) |
| H | 24 | Mark McNeill |  Prince Albert Raiders (WHL) |
| H | 29 | Jonathan Drouin |  Halifax Mooseheads (QMJHL) |
Lohko B > Saksa

Päävalmentaja:  Ernst Hofner
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- |
| MV | 1 | Marvin Cupper |  Shawinigan Cataractes |
| MV | 29 | Philip Lehr |  FASS Berlin |
| MV | 30 | Elmar Trautmann |  ERV Chemnitz 07 |
| P | 2 | Oliver Mebus |  Füchse Duisburg |
| P | 4 | Henry Haase |  Eisbären Berlin |
| P | 6 | Maximilian Faber |  Eisbären Berlin |
| P | 7 | Max Meirandres |  Starbulls Rosenheim |
| P | 8 | Stephan Kronthaler |  Landshut Cannibals |
| P | 10 | Steven Bär |  Löwen Frankfurt |
| P | 16 | Florin Ketterer |  EC Bad Tölz |
| P | 27 | Kilian Keller |  EHC Wolfsburg |
| H | 5 | Christian Kretschmann |  Krefeld Pinguine |
| H | 9 | Huba Sekesi |  Jamestown Ironmen |
| H | 11 | Leonhard Pföderl |  EC Bad Tölz |
| H | 14 | Nickolas Latta |  Sarnia Sting |
| H | 15 | Leon Draisaitl |  Prince Albert Raiders |
| H | 17 | Andreas Pauli |  EHC Red Bull München |
| H | 20 | Dennis Reimer |  Hannover Indians |
| H | 21 | Dominik Kahun |  Sudbury Wolves |
| H | 22 | Tobias Rieder |  Kitchener Rangers |
| H | 23 | Frederik Tiffels |  Muskegon Lumberjacks |
| H | 24 | Sebastian Uvira |  Oshawa Generals |
| H | 25 | Alexander Ackermann |  Heilbronner Falken |
Lohko B > Venäjä

Päävalmentaja:  Mihail Varnakov
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- |
| MV | 1 | Igor Ustinski |  Stalnie Lisi Magnitogorsk (MHL) |
| MV | 20 | Andrei Makarov |  Saskatoon Blades (OHL) |
| MV | 30 | Andrei Vasilevski |  Tolpar Ufa (MHL) |
| P | 5 | Albert Jarullin "A" |  Ak Bars Kazan |
| P | 7 | Artjom Sergejev |  Val d'Or Foreurs (QMJHL) |
| P | 9 | Nikita Nesterov "A" |  Traktor Tšeljabinsk |
| P | 22 | Andrei Mironov |  Moskovan Dynamo |
| P | 27 | Kirill Djakov |  Jugra Hanty-Mansijsk |
| P | 28 | Jaroslav Diblenko |  Atlant |
| P | 29 | Pavel Koledov |  Loko Jaroslavl (MHL) |
| H | 8 | Maksim Šalunov |  Traktor Tšeljabinsk |
| H | 10 | Nail Jakupov "C" |  Neftehimik Niznekamsk |
| H | 11 | Jevgeni Mozer |  Avangard Omsk |
| H | 12 | Andrei Sigarev |  SKA Pietari |
| H | 14 | Vladimir Tkašjov |  Ak Bars Kazan |
| H | 15 | Valeri Nitšuškin |  Traktor Tšeljabinsk |
| H | 16 | Nikita Kutšerov |  Rouyn-Noranda Huskies (QMJHL) |
| H | 17 | Anton Slepyšev |  Metallurg Novokuznetsk |
| H | 18 | Jaroslav Kosov |  Metallurg Magnitogorsk |
| H | 19 | Aleksandr Hohlatšov |  Moskovan Spartak |
| H | 21 | Kirill Kapustin |  Loko Jaroslavl (MHL) |
| H | 25 | Mihail Grigorenko |  Quebec Remparts (QMJHL) |
| H | 26 | Daniil Zharkov |  Belleville Bulls (OHL) |
Lohko B > Yhdysvallat

Päävalmentaja:  Phil Housley
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- |
| MV | 29 | Garret Sparks |  Guelph Storm (OHL) |
| MV | 30 | Jon Gillies |  Providence Friars (NCAA) |
| MV | 35 | John Gibson |  Kitchener Rangers (OHL) |
| P | 3 | Seth Jones "A" |  Portland Winterhawks (WHL) |
| P | 5 | Connor Murphy |  Sarnia Sting (OHL) |
| P | 6 | Mike Reilly |  Minnesota Golden Gophers (NCAA) |
| P | 8 | Jacob Trouba "A" |  Michigan Wolverines (NCAA) |
| P | 14 | Shayne Gostisbehere |  Union Dutchmen (NCAA) |
| P | 19 | Jake McCabe "C" |  Wisconsin Badgers (NCAA) |
| P | 27 | Pat Sieloff |  Windsor Spitfires (OHL) |
| H | 7 | Sean Kuraly |  Miami RedHawks (NCAA) |
| H | 10 | J. T. Miller |  Plymouth Whalers (OHL) |
| H | 12 | Mario Lucia |  Notre Dame Fighting Irish (NCAA) |
| H | 13 | Johnny Gaudreau |  Boston College Eagles (NCAA) |
| H | 15 | Alex Galchenyuk |  Sarnia Sting (OHL) |
| H | 16 | Riley Barber |  Miami RedHawks (NCAA) |
| H | 18 | Cole Bardreau "A" |  Cornell Big Red (NCAA) |
| H | 20 | Blake Pietila |  Michigan Tech Huskies (NCAA) |
| H | 21 | Ryan Hartman |  Plymouth Whalers (OHL) |
| H | 22 | Tyler Biggs |  Oshawa Generals (OHL) |
| H | 23 | Rocco Grimaldi |  North Dakota Fighting Sioux (NCAA) |
| H | 24 | Vincent Trocheck |  Saginaw Spirit (OHL) |
| H | 29 | Jim Vesey |  Harvard Crimson (NCAA) |
Luettelo ydinlaitostapahtumista (INES 1–3)

Tässä luettelossa on ydinlaitoksissa sattuneita onnettomuuksia (joista alan sisällä käytetään nimitystä tapahtuma), jotka ovat saaneet INES-luokituksen 1–3. Tapahtuman vakavuus on kymmenkertainen siirryttäessä asteikolla porrasta ylemmäksi. Tälle listalle luokiteltuja tapahtumia ei valvontaviranomainen ole katsonut tarpeeksi vakaviksi, jotta niitä voisi nimittää onnettomuudeksi; vasta INES-luokituksen 4–7 tapahtumat katsotaan onnettomuuksiksi, ja niistä on kerrottu luettelossa ydinonnettomuuksista. Tapahtumia, joilla ei ole turvallisuusmerkitystä, sanotaan "poikkeamiksi", ja ne luokitellaan asteikon alapuolelle tasoon 0.
Turvallisuuteen vaikuttavien ydinlaitostapahtumien vakavuutta mitataan Kansainvälisen Atomienergiajärjestön IAEA:n sekä OECD:n alaisen NEA:n INES-asteikolla. Tälle sivulle kerätään tapahtumia, joilla on katsottu olevan merkitystä ydinturvallisuuteen eli joiden INES-luokitus on yleensä ainakin 1. Jatkossa INES-luokitukset on kirjattu niiden ydinlaitostapahtumien kohdalle, joista se on tiedossa. INES-tiedot eivät ole täysin vertailukelpoisia eri maiden erilaisten raportointikäytäntöjen vuoksi, eikä niitä voi käyttää luotettavasti vertaamaan eri maiden ydinvoiman turvallisuutta.
Seuraavassa ovat Säteilyturvakeskuksen antamat määritelmät tapahtumille, jotka luokitellaan asteikolla 1–3:
3. Vakava tapahtuma:
Tapahtuma, jonka aiheuttamat radioaktiiviset päästöt ympäristöön "ylittävät viranomaisten hyväksymät päästörajat" mutta ovat tarpeeksi alhaisia, jotta "laitoksen ulkopuolisia vastatoimenpiteitä ei tarvita" tai
"Tapahtuma, jossa yksittäinen turvajärjestelmän lisävika saattaisi johtaa onnettomuuteen tai tarvittavat turvajärjestelmät olisivat toimintakyvyttömiä estämään onnettomuuden häiriötilanteen seurauksena" tai
"Tapahtuma, josta seuraa työntekijöille välittömiä terveyshaittoja aiheuttavia säteilyannoksia tai huomattava määrä radioaktiivisia aineita leviää laitoksen sisätiloihin".
Esim. useita turvallisuusjärjestelmiä vioittava tulipalo.
2. Merkittävä tapahtuma:
"Tapahtuma, jossa on merkittävä puute turvallisuuteen vaikuttavissa tekijöissä, mutta jossa turvallisuus on edelleen varmistettu mahdollisesta lisäviasta huolimatta" tai
"Tapahtuma, josta aiheutuu työntekijälle annosrajan ylittävä säteilyannos" tai
"Tapahtuma, joka johtaa radioaktiivisten aineiden merkittävään vapautumiseen laitoksen sisätiloissa alueille, joihin niiden ei ole suunniteltu pääsevän."
Esim. sähkönsaannin pitkäkestoinen katkeaminen ulkopuolisesta verkosta ja laitoksen toimiminen sen omalla sähköntuotannolla tai varavoimalla.
1. Poikkeuksellinen tapahtuma:
"Olennaisesti normaalista poikkeava toiminta tai laitoksen käyttötila, joka voi olla seurausta laiteviasta, käyttövirheestä tai puutteellisista menettelytavoista."
Esim. putkirikko kun kaikki varajärjestelmät toimivat suunnitellusti.
Ydinlaitostapahtumia on tähän mennessä sattunut tuhansia, joista tämä lista kattaa vain hyvin pienen osan.
Ydinlaitostapahtumia ulkomailla

1975 - Browns Ferry, Yhdysvallat, ei virallista luokitusta (arviolta INES 3)
28. heinäkuuta 1992 – Barsebäckin ydinvoimala, Barsebäck-2, Ruotsi, INES 2
12. toukokuuta 1998 – Civaux'n ydinvoimalaitos, Civaux-1, Ranska, INES 2
5. heinäkuuta 2001 – Chapelcrossin ydinvoimalaitos, Chapelcross-3, Britannia, INES 1
10. maaliskuuta 2003 – Paksin ydinvoimalaitos, Unkari, INES 3
25. heinäkuuta 2006 – Forsmarkin ydinvoimala, Forsmark-1, Ruotsi, INES 2
2008 Ranska INES 1
2008 Charleroin isotooppilaboratorio Belgia INES 3
Ydinlaitostapahtumia Suomessa

1. syyskuuta 1981 – Loviisan ydinvoimalaitos, Loviisa-2, INES 2
1991 – Olkiluodon ydinvoimalaitos, INES 2
5. lokakuuta 1999 – Loviisan ydinvoimalaitos, INES 1
8. syyskuuta 2001 – Loviisan ydinvoimalaitos, INES 1
11. toukokuuta 2005 – Olkiluodon ydinvoimalaitos, INES 1
4. lokakuuta 2007 – Olkiluodon ydinvoimalaitos, Olkiluoto-2, INES 1
Aiheesta muualla

IAEA kokoama web-tietokanta ydinlaitostapahtumista
Ydintekniikka
| --- | --- |
Ydinfysiikka:   Atomi  Fissio  Fuusio  Säteily  Radioaktiivisuus  Ionisoiva säteily  Ydinräjähdys  Fissiili  Vaikutusala  Kriittinen massa 
Ydinvoima:   Ydinvoiman käyttökohteet  Ydinpolttoainekierto  Säteilyturvallisuus  Ydinturvallisuus  Ydinjätehuolto  Geologinen loppusijoitus  Uraani  Uraanin esiintyminen  Uraanikaivos  Uraanin väkevöinti  Plutonium  Torium  Torium-ydinpolttoainekierto 
Ydinreaktori:   Kevytvesireaktori  Kiehutusvesireaktori  Painevesireaktori  VVER-reaktori  EPR-reaktori  RBMK-reaktori  MKER-reaktori  CANDU-raskasvesireaktori  AP1000-reaktori  Pieni modulaarinen reaktori  Hyötöreaktori  Kiihdytinreaktori  SCWR-reaktori  Nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori  Sulasuolareaktori  Kaksoisfluidireaktori  Fuusioreaktori 
Ydinaseet:   Ydinsota  Vetypommi  Neutronipommi  Ydinaseriisunta  Vaikutukset 
Ydinonnettomuus:   Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus  Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus  Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus  Luettelo ydinonnettomuuksista  Luettelo ydinlaitostapahtumista  Ydinvoimalan sydämen sulamisonnettomuus  Ydinaseonnettomuus  INES-asteikko 
Ydinvoima Suomessa:   Olkiluodon ydinvoimalaitos  Loviisan ydinvoimalaitos  Hanhikiven ydinvoimalaitos
Maaseutumaantiede

Maaseutumaantiede käsittää maaseutuun liittyviä maantieteellisiä seikkoja ja on osa kulttuurimaantiedettä. Maaseutumaantieteelliseen  tutkimukseen liittyvät monet seikat, kuten yhteiskuntapolitiikka ja antropologia, kuten myös sosiaalimaantiede ja talousmaantiede. Maaseutua voidaan määritellä sekä fyysisen maantieteen näkökulmasta, myös kulttuuristen seikkojen näkökulmasta. Maaseudun kehittämisessä tavoitteina ovat sosiaalinen tasa-arvoisuus sekä yhteiskunnallisten tarpeiden tyydyttäminen ekologiset ja eettiset arvot huomioon ottaen.
Marija (romaani)

| Marija> Марія: хроніка одного життя.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Ulas Samtšuk
Kieli:  ukraina
Genre:  historiallinen romaani
Julkaistu:  1934
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Marija (ukr. Марія: хроніка одного життя, Marija: h’ronika odnoho žyttja, ’Marija: tarina yhdestä elämästä’) on ukrainalaisen Ulas Samtšukin kirjoittama vuonna 1934 julkaistu historiallinen romaani. Se kuvaa ukrainalaisen talonpoikaisnaisen, Marijan, elämää alkaen noin vuoden 1861 maaorjien vapautuksesta ja päättyen 1930-luvun alkuvuosien nälänhätään. Samtšuk omisti kirjan Ukrainassa vuosina 1932–1933 nälkään kuolleille äideille.
Marija oli ensimmäinen Ukrainan nälänhätää kuvannut kaunokirjallinen teos. Se kuuluu ukrainalaisissa kouluissa suositeltuun lukemistoon ja on siten osa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen koulunsa käyneiden ukrainalaisten kulttuurimuistia.
Juoni ja merkitys

Marija koostuu kolmesta osasta, jotka ovat nimeltään ”Kirja Marijan syntymästä”, ”Kirja Marijan päivistä” ja ”Kirja leivästä”. Päähenkilö Marija syntyy 1800-luvun viimeisellä neljänneksellä pian vuoden 1861 maaorjien vapautuksen jälkeen, jota pidettiin talonpoikien keskuudessa mahdollisuutena päästä eroon pakkotyöstä ja nousta omalla työnteolla köyhyydestä. Kirja kertoo Marijan vaikeasta kasvusta aikuiseksi ja siitä, kuinka hän perheineen työstää maataan ahkerasti ja saa sen lopulta kukoistamaan. Marija jää kuusivuotiaana orvoksi ja hänen sukulaisensa hylkäävät hänet, ja hän joutuukin töihin jo hyvin nuorena. Hän on lukutaidoton ja pysyy kovasta työstään huolimatta alimmassa yhteiskuntaluokassa. Hänen kolme ensimmäistä lastaan kuolevat maaseudulla tyypillisiin tartuntatauteihin.
Marijan silmin seurataan, kuinka ukrainalaisia alkaa muuttaa 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa sankoin joukoin ulkomaille, koska viljavaa maata ei riitä kaikille. Vuoden 1917 vallankumouksia ja tšaarin vallan päättymistä pidetään talonpoikien keskuudessa aluksi mahdollisuutena parempaan elämään. Uusi hallinto pyrkii kuitenkin tuhoamaan uskonnon ja vanhat perinteet tuoden tilalle viisivuotissuunnitelmia ja tuotantokiintiöitä, joiden saavuttamatta jäämisestä seuraa pakotettu maatalouden kollektivisointi. Kun maanviljelijät kieltäytyvät joukoittain liittymästä kollektiiveihin, Stalinin johtama hallinto vie kaikki Ukrainan tuottamat maataloustuotteet ja ajaa kansan nälänhätään, jossa myös Marija kuolee vuonna 1933.
Nälänhädän syylliset, Venäjä ja venäläiset, kuvataan Marijassa toiseutettuina, mikä kuvastaa Samtšukin Ukrainan itsenäisyyttä ajanutta ideologiaa. Samtšuk osoittaa tarinalla, kuinka ulkomaailman vaikutus johtaa paikallisen elämäntavan tuhoon imperialismin ja militarismin kautta. Marijan tarina kuvaa, kuinka miljoonat seuraavat ylempää tulevia komentoja, aina Komsomolin jäsenistä mediaan, propagandisteihin ja paikallisiin ilmiantajiin. Yksi nälänhädän mahdollistaneiden joukkojen paikallisista jäsenistä on Marijan oma poika Maksym, joka kuvastaa Samtšukin näkemystä nälänhädän syyllisistä: maanpetturi, kommunisti, sadisti, ateisti ja venäjänkielinen.
Mesometeorologia

Mesometeorologia on meteorologian osa-alue, joka tutkii "keskikokoisia" sääilmiöitä. Ilmiöt ovat niin pieniä, ettei niitä voi analysoida synoptisen havaintoverkoston avulla, mutta niin suuria, ettei niistä saa kunnolla kuvaa yhden havainnon avulla.
Tutkimuskohteiden tyypillinen koko on kymmenen ja tuhannen kilometrin välillä.
Tunnettuja mesometeorologisia ilmiöitä ovat
ukkospilvijärjestelmät kuten derechot ja supersolut
merituuli-ilmiö
tornadot
sumut
Tärkeitä mesometeorologian työvälineitä ovat säätutka ja sääsatelliitti.
Medusa

Arnold Böcklinin Medusa-tulkinta noin vuodelta 1878.
Medusa (m.kreik. Μέδουσα) oli kreikkalaisessa tarustossa hirviömäinen naispuolinen olento, gorgo. Medusa pystyi muuttamaan ihmisen kiveksi katseellaan tai jos häntä katsoi suoraan silmästä silmään. Medusan sisaret olivat Euryale ja Stheino, jotka Medusasta poiketen eivät olleet kuolevaisia.
Taru

Roomalaisen Ovidiuksen Muodonmuutoksissa esiintyy tarinaversio, jonka mukaan Medusa oli alkujaan kaunis neito. Medusan kohtaloksi muodostui merenjumala Poseidon, joka raiskasi Medusan Pallas Athenen temppelissä. Pallas Athene vihastui, kun hänen pyhäkkönsä näin häpäistiin. Rangaistukseksi Pallas Athene muutti Medusan kultaiset hiukset käärmeiksi, koska ne olivat vietelleet Poseidonin. Joidenkin lähteiden mukaan Medusa oli ainoa olento, joka kykeni muuttamaan ihmisen kiveksi jos tätä katsoo. Toisaalta hän oli myös kuolevainen toisin kuin hänen sisarensa.
Taru > Perseuksen tehtävä: nouda Medusan pää

Serifoksen kuningas Polydektes teeskenteli, että hän kerää myötäjäisiä Hippodameiaa varten, ja vaati tuomaan hevosia lahjaksi. Oikeasti häntä ei kiinnostanut Hippodameia vaan veljensä Diktyksen suojatti Danae, Perseuksen äiti. Perseus eli kalastaja Diktyksen suojissa, joten hänellä ei ollut hevosia. Niinpä Perseus lupasi tuoda kuninkaalle mitä tahansa muuta tämä vain tahtoisi. Polydektes halusi päästä Danaen aikuisesta pojasta eroon, joten hän lähetti miehen noutamaan Medusan päätä häälahjaksi Hippodameialle. Tehtävää varten jumalatar Pallas Athene antoi Perseukselle kiiltävän kilven: sen avulla tämä voisi katsoa Medusaa kivettymättä. Hermes taas antoi Perseukselle sirpin. Nymfit puolestaan varustivat miehen runsaskätisesti: Perseus sai siivekkäät sandaalit, laukun ja Haadeen näkymättömäksi tekevän kypärän.
Perseus löysi gorgot nukkumasta Tartessoksesta. Perseus käytti apuna kilpensä peilipintaa ja leikkasi Medusalta pään. Haavasta nousi sekä Khrysaor-jättiläinen että siivekäs hevonen Pegasos: myöhemmin juuri Pegasos auttoi Perseuksen takaisin jumalten luo. Perseus nappasi Medusan pään mukaansa ja pakeni henkensä edestä kahta jäljelle jäänyttä sisarusta: hän pääsi karkuun vain siksi, että hänen päässään oli näkymättömäksi tekevä kypärä.
Joidenkin lähteiden mukaan Perseus vei Medusan verta lääketaidon jumala Asklepiokselle: osa verestä oli tappavaa myrkkyä kun taas toinen osa herätti kuolleet eloon.
Kerrotaan että Perseus pelasti Andromedan: hän käytti apunaan Medusan päätä ja kivetti sillä merihirviö Ketoksen. Andromeda oli kahlehdittu kallioon kiinni, sillä oraakkelin ennustuksen perusteella hänet oli päätetty uhrata merihirviölle. Andromedasta tuli Perseuksen vaimo.
Perseus palasi takaisin Serifokseen jossa paljastui, että hänen äitinsä Danae ja kuninkaan veli Diktys olivat joutuneet piiloutumaan temppeliin: Polydektes oli ryhtynyt väkivaltaiseksi. Tämän seurauksena Perseus tappoi Polydekteen: hän esitteli tälle Medusan päätä. Tämän jälkeen Perseus asetti Diktyksen kuninkaaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Medusa Wikimedia Commonsissa
Caravaggio, Medusa, 1597.
Giuseppe Cesari, Perseus ja Andromeda, (1620–1630).
Martti Lohikoski

Lohikoski 1930-luvulla.
Martti Lohikoski (10. marraskuuta 1912 Turku – 25. syyskuuta 2002 Hyvinkää) oli suomalainen Helsingin konservatorion rehtori, kuoronjohtaja ja laulaja.
Lohikosken vanhemmat olivat kuormausmestari Erkki Johannes Lohikoski ja Saima Maria Lindman. Hän kävi viisi luokkaa lyseota, valmistui merkonomiksi 1932 ja valmistui Viipurin musiikkiopistosta 1939.
Lohikoski oli opettajana Viipurin musiikkiopistossa 1943–1950, opettajana Helsingin konservatoriossa 1954–1960 sekä Helsingin konservatorion rehtorina 1960–1975. Hän oli Helsingin kaupungin suomenkielisen työväenopiston äänenkäytön opettajana 1957–1968 ja toimi Viipurin Lauluveikkojen johtajana 1951–1960 ja Helsingin Työväen Mieskuoron johtajana 1952–1962.
Lohikoski oli Suomen musiikkiopistojen liiton puheenjohtajana 1964–1976 ja kunniapuheenjohtaja vuodesta 1977. Suomen musiikinopettajien liiton varapuheenjohtajana hän oli 1962–1965. Ensimmäisen konserttinsa Lohikoski piti vuonna 1940.
Martti Lohikoski esiintyy muusikkona ja näyttelijänä elokuvassa Ketunhäntä kainalossa 1940. Lohikoski teki vuonna 1938 levytyksiä yhdessä Sointu-orkesterin kanssa ja hän soitti myös trumpettia Sointu-orkesterissa.
Aiheesta muualla

Laulaja Martti Lohikoski 1930-luvun lopulla, Museovirasto, Historian kuvakokoelma
Martti Lohikosken levytyksiä Youtubessa
Maa-apila

| Maa-apila |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit
Suku::  Apilat Trifolium
Laji::  subterraneum
Kaksiosainen nimi
 Trifolium subterraneum  L. (1753) 
Katso myös
   Maa-apila Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maa-apila (Trifolium subterraneum) on apiloihin kuuluva yksivuotinen hernekasvi. Se on tiiviin maanmyötäisesti kasvava valkokukkainen ruoho. Maa-apila esiintyy alkuperäisenä Euroopassa ja lähialueilla. Lajia kasvaa Etelä- ja Kaakkois-Euroopassa, Britteinsaarilla, Makaronesiassa, Välimeren ja Mustanmeren alueella sekä Lähi-idässä. Sitä kasvaa myös paikoin muualla maailmassa tulokaslajina, muun muassa Intiassa, Japanissa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Argentiinassa ja Kaliforniassa. Lajia käytetään maisemointi- ja rehukasvina.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Maa-apila (Trifolium subterraneum) Suomessa.
Katiskalahti

| Katiskalahti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kinnula
Koordinaatit:  63°20′38″N, 24°56′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskuoja:  kuivatusoja Ylä-Jäppään 
Järvinumero:  14.452.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,1 m  
Pituus:  820 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,806 km  
Pinta-ala:  7,018 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKatiskalahti 
Katiskalahti  on Keski-Suomessa Kinnulassa Silkkiperän lähellä sijaitseva järviä ja lampia sisältävä kosteikkoalue.
Maantietoa

Kosteikko on 820 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Ylä-Jäpän alueeseen (14.452) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,1 metriä mpy.
Meds

| Meds Placebo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : RAK Studios, Lontoo
 Julkaistu: 13. maaliskuuta 2006
 Tuottaja(t): Dimitri Tikovoi
 Tyylilaji: alternative rock, rock
 Kesto: 48.22
 Levy-yhtiö: Virgin
Muut kannet
 Erikoisversion kansi
Placebon muut julkaisut
| Once More with Feeling 2004 | Meds 2006 | Battle for the Sun 2009 |
Singlet albumilta Meds
 ”Because I Want You” Julkaistu: 6. maaliskuuta 2006 (vain UK)  ”Songs to Say Goodbye” Julkaistu: 6. maaliskuuta 2006  ”Infra-Red” Julkaistu: 19. kesäkuuta 2006  ”Meds” Julkaistu: 9. lokakuuta 2006
Meds on Placebon viides studioalbumi, joka julkaistiin 13. maaliskuuta 2006.