stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mäkiluoto
Muistomerkit > Mac Elliotin hauta ja muistomerkki

Mäkiluodon varhaisempaan historiaan liittyy tarina merikapteeni Mac Elliotista, jotka olivat haaksirikkoutuneet vuonna 1794 saaren edustalla. Mac Elliot ja tämän perhe olivat menehtyneet haaksirikossa, ja aluksen miehistö hautasi heidät tarinan mukaan Mäkiluotoon paljaalle kalliolle rakennettuun hautaholviin. Paikalliskirjallisuudessa dokumentoitu rakennelma oli noin kahden metrin korkuinen, ja sitä ympäröi matala kiviaitaus. Holvin seinässä olevista aukoista oli nähtävissä kolme kalliolla makaavaa ruumista, joskin toisen lähteen mukaan ruumiita oli neljä, kaksi aikuista ja kaksi lasta.
Saarta käyttäneet kalastajat olivat jättäneet holvin rauhaan, mutta sen kävivät kaatamassa muutaman kirvesmiehen porukka Rönnskärin majakan kunnostuksen yhteydessä vuonna 1838. Hautakummun jäänteet olivat edelleen kallion päällä kesällä 1913, mutta venäläiset hävittivät ne ensimmäisen maailmansodan aikaisissa linnoitustöissään.
Porkkalan seutu oli yksi merkittävistä viinan salakuljetusreiteistä kieltolain aikana, minkä seurauksena irti päässeitä pirtukanistereja ajautui silloin tällöin myös Mäkiluotoon. Saaren rannoille ajautuneet kanisterit kiinnostivat ymmärrettävistä syistä linnakkeella 1920-luvun lopulla koulutettuja merivoimien reserviläisosastoja, joita johti silloinen luutnantti Eero A. Huima. Pirtunetsinnän vastapainoksi Huima keksi rakennuttaa muistomerkin Mac Elliotille vuonna 2015 puretun kasarmin koillisnurkalle. Tätä laivaston reserviläisten pystyttämää muistomerkkiä on myöhemmin kutsuttu virheellisesti myös Mac Elliotin haudaksi.
Muistomerkit > Krimin sodan hauta

Vanhin Mäkiluodossa säilynyt hauta on peräisin vuodelta 1854, jolloin saareen haudattiin lähteestä riippuen 20, 22 tai 40 koleraan kuollutta matruusia, jotka olivat palvelleet Oolannin sodan aikana Englannin ja Ranskan laivastojen aluksilla. Hautaus tapahtui ennen englantilais-ranskalaisen liittouman suorittamaa Viaporin pommitusta elokuussa 1855. Krimin sodan- tai ruttoon kuolleiden hautana tunnetun haudan vainajien paikat oli alun perin merkitty kivillä, ja niillä oli yhteinen puuristi.
Risti oli päässyt lahoamaan 1900-luvun alulle mennessä, mutta kivet olivat edelleen heikosti havaittavissa maaston seasta. Porkkalan saariston Söderskärin saarella tuolloin kesää viettäneet kuvanveistäjä Robert Stigell ja kivenhakkaaja Viktor Bergman tekivät vierailun Mäkiluotoon, missä paikallinen kalastaja esitteli heille Mac Elliotin ja Krimin sodan haudat. Nämä tekivät vaikutuksen vierailijoihin, ja Stigell esitti muistomerkin pystyttämistä jälkimmäiselle. Mustasta graniitista valmistettu muistokivi veistettiin Bergmanin kiviveistämöllä ja paljastettiin heinäkuussa 1903. Joidenkin lähteiden mukaan kiven olisi kustantanut englantilaissyntyinen kauppaneuvos Alice Borgström (o.s. Travers), joka oli teettänyt muistokiven myös Isosaaren linnakkeella sijaitsevalle Oolannin sodassa menehtyneen George Quinnellin haudalle. Englannin Helsingin konsuli Charles J. Cooke vieraili haudalla elokuussa 1906, ja teki vierailusta lyhyen kirjoituksen The Timesiin.
Muistokivi ja hauta reunustettiin alkuun matalalla kiviaidalla ilmeisesti saaren linnoittamisen aikana. Kiviaita korvattiin myöhemmin 17 kymmenentuumaisen kranaatin varaan ripustetulla ankkuriketjulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mäkiluoto Wikimedia Commonsissa
Rannikon Puolustaja. Mäkiluoto-mitali — osa rannikkotykistön nykyhistoriaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Mäkiluoto 1939-1940[vanhentunut linkki] Sotamuistomerkit – Tammenlehvä.fi
Mäkiluodon 12-tuumaisilla tykeillä varustettu kaksoistorni syyskuussa 1941.
Mäkiluodon linnake ilmakuvassa juuri ennen alueen luovutusta Neuvostoliitolle vuonna 1944.
Mäkiluodon kasarmi kesäkuussa 2013.
Suuronnettomuus

Suuronnettomuus eli katastrofi on onnettomuus, joka on erityisen vakava kuolleiden tai loukkaantuneiden määrällä taikka ympäristöön tai omaisuuteen kohdistuneilla vahingoilla mitattuna. Niitä voivat olla esimerkiksi isot liikenne-, räjähdys-, myrkky-, kaasu- ja ydinonnettomuudet. Suuronnettomuuksien hoitamisessa vaaditaan usein eri viranomaisten tai muiden tahojen yhteistyötä sekä kapasiteettia.
Erityyppisissä suuronnettomuuksissa johtovastuu on eri viranomaisilla heidän oman toimintansa lisäksi myös tukevien viranomaisten toiminnasta. Jos suuronnettomuus tapahtuu maa-alueella tai sisävesillä, johtaa pelastustoimintaa pelastustoimi, käytännössä aluepelastuslaitos. Jos kyseessä on vaaratilanne tai uhkatilanne, kuten kouluampuminen, terroriteko tai maastoetsintä, johtaa toimintaa poliisi. Maastoetsinnöissä poliisia voi avustaa vapaaehtoinen pelastuspalvelu. Mikäli merialueella tapahtuu onnettomuus, toimintaa johtaa rajavartiolaitoksen merivartiosto.  Jos onnettomuus on epidemia, pandemia tai joukkomyrkytys, on johtava viranomainen terveystoimi. Lentopelastuskeskus johtaa toimintaa, jos kyse on ilma-aluksen katoamisesta eikä sen tiedetä pudonneen maahan, sisävesiin tai mereen.
Onnettomuusvalmius

Suuronnettomuudessa tai häiriötilanteessa pelastusyhtymää. Sisäministeriön pelastusviranomaisella on oikeus antaa pelastustoimintaa koskevia käskyjä ja määrätä pelastustoiminnan johtajasta pelastusyhtymän osalta.
Suuronnettomuuden pelastustoimien organisaatio

Suuronnettomuuden sattuaessa saatetaan vaatia useiden viranomaisten yhteistoimintaa sekä tavanomaista suurempia määriä pelastustoimintaan osallistuvia henkilöitä. Toimialueen pelastustoimi perustaa pelastustoiminnan johtokeskuksen, PEL-JOKE:n, ennakkosuunnitelman tai pelastustoiminnan johtajan päätöksen mukaisesti. Sen katsotaan tulleen perustetuksi, kun osallistuvien tehtävät on jaettu, viestiliikenneyhteydet on kokeiltu ja tilannekuva ajanmukaistettu. Pelastustoiminta yleensä on kunnalliseen itsehallintoon liittyvää toimintaa, jossa kunnat ovat siirtäneet toimeenpanon aluepelatuslaitokselle.
PEL-JOKE johtaa pelastuskomppanioiden esikuntia ja pelastustoiminnan tukitoiminnan johtoelintä, TUJE:a. PEL-JOKE:n henkilöstö avustaa pelastustoiminnan johtajaa. Moniviranomaistoimintana PEL-JOKE:ssa voivat olla edustettuina pelastustoimi itse, poliisi, ensihoitopalvelu, sosiaalipäivystys, kriisipäivystys, puolustusvoimat, lentoyhtiö, vapaaehtoinen pelastuspalvelu jne. PEL-JOKE:n toiminta voidaan jaotella kolmeen ryhmään: tilanteen seurantaan ja tilanteesta johtuviina arvioihin, päätöksiin ja päätösten toimeenpanoon sekä viestintään.
Tilanteen seurannassa kootaan tilannetietoja, käsitellään niitä, ylläpidetään tilannekuvaa, jaetaan sitä. Tilanteesta pidetään karttaa ja tilannepäiväkirjaa. Tilannetietoja voidaan saada alemman tason johtoportailta, yhteistyöorganisaatioilta, joukkotiedonvälityksestä, kansainvälisiltä järjestöiltä ja muista lähteistä.
Päätöksiä tehdään säädösten, työjärjestysten ja suunnitelmien mukaisesti.
Viestintää kuuluu tiedonjakaminen omalla organisaatiolle tilanteesta ja sen muutoksista, yhteistyöviranomaisille. Ulkoisesti viestintään kuuluu tiedottaminen ja toimintaohjeiden antaminen väestölle sekä uutistiedottaminen joukkotiedonvälittäjille. Valvonnalla varmistetaan kokonaisuuden toiminta.
Poliisin johtojärjestelmä on kolmiportainen. Poliisin yleisjohtajana toimii päällystöön kuuluva poliisi, joka vastaa poliisin kenttätoiminnan operatiivisesta johtamisesta. Hän tukee poliisiyksikön johtoa ja varmistaa operatiivisen kenttäjohtamisen. Hän vastaa tilannekuvan muodostamisesta, voimavaroista ja toimintavalmiusasioista. Yleisjohtajan esimiehiä ovat poliisipäällikkö, polisipalvelut-linjan apulaispoliisipäällikkö, sekä valvonta- ja hälytystoiminnan sektorijohtaja ja esimieheksi erikseen määrätyt.
Poliisin tilannejohtaja johtaa tehtävän suorittamista.
Suuronnettomuustapauksessa poliisien tehtävät jakautuvat liikenteenohjaamiseen, eristämiseen, tutkintaan ja etsintään.
Suuronnettomuuden pelastustoimien organisaatio > PEL-JOKE

pelastustoiminnan johtokeskuksen johto-osa
pelastustoiminnan johtaja
pelastustoiminnan esikunta
pelastustoiminnan johtoryhmä
tilannearviointi
toimenpidepäätökset
pöytäkirjan pitäminen
tilannekeskus
tietojen kokoaminen, käsittely ja ylläpito
tilannekuvan ylläpito
tilanteen esittely, tilannekuvan jakaminen
viestien vastaanottaminen ja jakaminen
tilannepäiväkirjan pitäminen
viestintäkeskus
viestintä
tiedottaminen omalle organisaatiolle, yhteistöviranomaisille
tiedottaminen väestölle
viranomaistiedotteiden lähettäminen
uutistiedottaminen joukkotiedotusvälineille
uutisoinnin seuranta
kyselyihin vastaaminen Tarvittava onnettomuusvalmius määrittyy onnettomuuden suuruuden mukaan. Pienessä onnettomuudessa pelastusryhmä kykenee toimeenpanemaan pelastustoiminnan, keskisuuressa onnettomuudessa käytetään pelastusjoukkuetta, suuressa onnettomuudessa puolestaan pelastuskomppaniaa ja s
Suuronnettomuuden pelastustoimien organisaatio > TUJE

PEL-JOKE:n tueksi voidaan perustaa tukitoimintojen johtoelin, TUJE. Se tukee pelastustoimintaa ja huolehtii niistä, joilla ei ole fyysisiä vammoja, onnettomuuden uhrien omaisista ja henkisen huollon järjestämisestä. TUJE:n johtovastuu voi olla myös poliisilla.
Merellä tai muussa vesistössä kulkevaa alusta kohdannutta onnettomuutta kutsutaan haaksirikoksi, lakitekstissä myös haveriksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suuronnettomuus Wikimedia Commonsissa
Spin (suomalainen lehti)

Spin on Turun Science Fiction Seuran julkaisema scifiin, fantasiaan ja muuhun spekulatiiviseen fiktioon keskittyvä kulttuurilehti. Lehdessä julkaistaan muun muassa kotimaisia ja ulkomaisia spefinovelleja sekä arvosteluja, artikkeleita ja uutisia kirjoista, elokuvista, sarjakuvista ja muista spefiharrastajia kiinnostavista aiheista. Spin julkaisee vuosittain Nova-kirjoituskilpailun voittajan.
Spin on suomalaisen spefilehtien joukossa niin sanottu yleisaikakauslehti, joka käsittelee laajasti erilaisia kiinnostavia spekulatiivisia aiheita. Lehden sisällössä painottuvat uudet ilmiöt ja turkulaisuus.
Spin ilmestyy kahdesti vuodessa painettuna lehtenä. Samalla Verkko-Spiniin ilmestyy valitun teeman mukaista sisältöä. Verkko-Spiniä päivitetään myös painettujen numeroiden välissä.
Spinin historiaa

Spin on ilmestynyt vuodesta 1977 lähtien. Se on Suomen vanhin tieteis- ja fantasiakirjallisuuteen keskittyvä julkaisu, joka on ilmestynyt keskeytyksettä ensimmäisestä numerostaan saakka.
Lehden ensimmäinen päätoimittaja oli Markku Haapio. Haapio jatkoi päätoimittaja vuoteen 1980 asti, minkä jälkeen lehteä toimitti jonkin aikaa toimituskunta. Toimituskunnasta päätoimittajaksi nousi lopulta Kari Mäentaka.
Spinin ulkoasu ja sisältö ovat vaihdelleen vuosien ajan runsaasti. Siihen ovat vaikuttaneet päätoimittajien ja toimituskunnan vaihtuvuus sekä TSFS:n taloudellinen tilanne. Esimerkiksi numero 1/1990 on vain neljän sivun mittainen, kun taas numerossa 1/2000 oli peräti sata sivua.
Lehden julkaisutahti on myös vaihdellut paljon. Keskimääräisesti Spin on pyrkinyt ilmestymään neljä kertaa vuodessa. Välillä lehteä on kuitenkin julkaistu peräti kuusi kertaa vuodessa, kuten vuosina 1993–2001. Vuodesta 2016 lähtien Spin on ilmestynyt painettuna kaksi kertaa vuodessa (paitsi vuonna 2017, jolloin ilmestyi kaksiosainen English Special) opetus- ja kulttuuriministeriö muuttaessa pienlehtien apurahakriteerejään.
Lista Spinin päätoimittajista 1977–2024

Markku Haapio, 1977–1980
Kari Mäentaka, Timo Mäntylä ja Esa Riihonen (toimituskunta), 1980–1981*
Kari Mäentaka, 1982
Harri Haarikko, 1983–1986
Erkki Lindholm, 1986–1988
Ben Roimola, 1988–1992
Pasi Neva, 2/1990
Tero Ykspetäjä, 1993–1997
Shimo Suntila, 1997–2004
Leila Paananen (toimitussihteeri), 3–4/2004, 4b/2004*
Johanna Ahonen, 2005–2007
Tiina Männistö-Funk, 1/2008
Mari Saario, 2008–2010
Mirelle Aalto, 2010–2012
Milla Aalto, 2013–2014
Akseli Pekkarinen, 2015–2016
Anna Mattila, 2017–2021
Amanda Suomi 2021–2023
Emma Korhonen 2024–
* Lehdellä ei ollut päätoimittajaa.
Henna Tyynismaa

Henna Riikka Susanna Tyynismaa on suomalainen perinnöllisyystieteen professori. Hän toimii myös ryhmänvetäjänä Helsingin yliopiston kantasolujen ja metabolian tutkimusohjelmassa. Hänen erityisalaansa ovat mitokondriotaudit.
Yamcha

Yamchan alun perin käyttämä 樂 (kanji) symboli
Yamcha on Akira Toriyaman luoma kuvitteellinen hahmo Dragon Ball -sarjassa. Hän on yksi sarjan päähenkilöitä ja on ollut mukana jo Dragon Ballin alusta asti. Toisin kuin muut alkuperäisen Dragon Ballin päähenkilöt, Yamcha oli maantierosvo, mutta vaihtoi puolta kun hävisi taistelussa Son Gokulle. Yamchan paras kaveri on Puar ja Yamchan tekniikoita ovat Kamehameha, Sudenkita sekä Ki-Ammus. Yamcha on ihmiseksi melko voimakas, mutta ei yllä lähellekkään muiden Z-soturien tasoa. Majin Buu sagassa Yamcha oli lopettanut taistelemisen kokonaan.
Tekniikat: Kamehameha, Sudenkita tekniikka (Wolf Fang Fist) ja Ki-Ammus (Spirit Ball).
Mielensäpahoittaja Eskorttia etsimässä

| Mielensäpahoittaja Eskorttia etsimässä |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Mika Kaurismäki
Käsikirjoittaja:  Daniela Hakulinen Tuomas Kyrö
Tuottaja:  Jukka Helle Maria Kaurismäki Sophie Mahlo  Raoul B. Reinert Markus Selin Hanna Virolainen Ingvar Þórðarson
Säveltäjä:  Anssi Tikanmäki
Kuvaaja:  Jari Mutikainen
Leikkaaja:  Markus Leppälä
Pääosat:  Heikki Kinnunen Kari Väänänen Silu Seppälä Iikka Forss
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Solar Films
Levittäjä:  Nordisk Film ADS Service
Ensi-ilta:  9. syyskuuta 2022
Kesto:  109 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi saksa
Katsojat:  200 993 (Suomessa 28.10.2024 mennessä)
Edeltäjä:  Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja
Seuraaja:  Mielensäpahoittajan rakkaustarina
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mielensäpahoittaja Eskorttia etsimässä on Mika Kaurismäen ohjaama suomalainen komediaelokuva ja road movie, joka sai ensi-iltansa 9. syyskuuta 2022. Elokuva on kolmas osa Mielensäpahoittaja-elokuvasarjaa. Sarjan aikaisemmat osat ovat Mielensäpahoittaja (2014) ja Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja (2018).
Elokuvassa Heikki Kinnusen esittämä Mielensäpahoittaja matkustaa Saksaan etsimään tietynlaista Ford Escortia.
Aake Kallialan piti alun perin näytellä Mielensäpahoittajan veljeä Tarmoa ja elokuvaa ehdittiin kuvata puoliväliin Kallialan kanssa. Kalliala joutui vakavaan onnettomuuteen kesken kuvausten ja hänet vaihdettiin Kari Väänäseen.
Saksassa elokuva sai ensi-iltansa marraskuussa 2022 nimellä Grump – Auf der Suche nach dem Escort. Ja Islannissa maaliskuussa 2023 englanninkielisellä nimellä The Grump – in Search of an Escort.
Suomessa elokuva oli vuoden 2022 kolmanneksi katsotuin elokuva 192 689 katsojalla.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Heikki Kinnunen  | … |  Mielensäpahoittaja   |
|  Kari Väänänen  | … |  Tarmo   |
|  Iikka Forss  | … |  Hessu   |
|  Ville Tiihonen  | … |  Pekka   |
|  Tiina Lymi  | … |  Katri   |
|  Mari Perankoski  | … |  miniä   |
|  Silu Seppälä  | … |  Kolehmainen   |
|  Rosalie Thomass  | … |  Maria   |
|  Samu Haber  | … |  Otto   |
Kutšmagate

Kutšmagateksi kutsutaan tapahtumasarjaa, joka alkoi kun Ukrainan presidentin henkivartijamajuri Mykola Melnytšenko nauhoitti 300 tuntia presidentin puheluita. Niistä paljastui, että Ukrainan valtion aseidenvientiyrityksen Ukrspetseksportin (Укрспецекспорт) johtaja Valeri Malev olisi käynyt presidentti Leonid Kutšman kanssa 10. heinäkuuta 2000 keskustelua siitä, voisiko Yhdistyneiden kansakuntien vientikiellon alaiseen Irakiin viedä Koltšuga-tutkia, jotka voisivat varoittaa Irakia ennakkoon Yhdysvaltojen ja Britannian ilmavoimien toimista sekä parantaa Irakin strategista tiedustelua. Kauppahinta neljästä Koltšuga-laitteistosta olisi ollut 100 000 000 Yhdysvaltojen dollaria. Kauppa oli määrä suorittaa mahdollisesti jordanialaisen välittäjän kautta.
Melnytšenko pakeni Ukrainasta marraskuussa 2000 ja anoi Yhdysvalloista poliittista turvapaikkaa huhtikuussa 2001. Huhtikuun puolessavälissä 2002 Melnytšenko todisti San Franciscossa suuren valamiehistön edessä nauhoitustensa aitouden puolesta.
Kolme päivää ennen vientiepäilysten julkistamista Ukrainan parlamentissa Valeri Malev kuoli liikenneonnettomuudessa matkalla Zaporižžjasta Kiovaan Kamaz-kuorma-auton ajettua hänen Audinsa päälle. Entinen turvallisuuspalvelun upseeri Oleksandr Žyr, joka johti Ukrainan parlamentin aseidenvientiepäilyjä tutkivaa komiteaa, epäili, ettei onnettomuus ollut sattuma.
ILLIT

ILLIT (kor. 아일릿) (engl. I Will Be It) (tunnetaan aiemmin nimellä I'LL-IT) on 5-jäseninen eteläkorealainen tyttöryhmä BE:LIFT Labin alaisuudessa. Ryhmä perustettiin HYBEn ja JTBC:n yhteistyönä syntyneestä selviytymisshow'sta "R U Next?".
ILLIT:in logo
Jäsenet ovat Yunah, Minju, Moka, Wonhee ja Iroha. He tekivät debyyttinsä 25. maaliskuuta 2024 minialbumilla "SUPER REAL ME". SUPER REAL ME sisältää neljä kappaletta mukaan lukien pääsinglen ”Magnetic”.
Alun perin ryhmässä oli kuusi jäsentä, mutta ryhmän jäsen Youngseo poistui ryhmästä ennen "SUPER REAL ME"-albumin julkaisua.
ILLIT julkaisi toisen minialbuminsa "I'LL LIKE YOU" Lokakuun 21. päivä 2024.
'I’LL LIKE YOU’ -minialbumi sisältää kappaleet: ’I’ll Like You’ , ’Cherish (My Love)’ , ’IYKYK (If You Know You Know)’ , ’Pimple’ ja ’Tick-Tack’.
Ryhmä julkaisi kappaleesta ’Cherish (My Love)’ remix albumin 28. lokakuuta. 2024.
Jaffakeksi

Jaffakeksi halkaistuna.
Jaffakeksi (engl. Jaffa Cake) on keksin muotoinen leivonnainen, joka koostuu kakkupohjasta, alun perin appelsiinin makuisesta marmeladista sekä suklaakuorrutteesta. Jaffakeksien valmistuksen aloitti vuonna 1927 brittiläinen McVitie and Price, mutta se ei rekisteröinyt nimeä Jaffa Cakes tavaramerkiksi, joten muutkin valmistajat voivat myydä samannimisiä tuotteita.
Alkuperäiset jaffakeksit olivat appelsiinin makuisia ja nimetty Jaffa-appelsiinien mukaan. Nykyään jaffakeksejä valmistetaan erimakuisina  ja myös erimuotoisina, esimerkiksi suklaapatukkana. Muun muassa Fazer myy tai on myynyt Suomessa jaffakeksejä, joiden maku on esimerkiksi Julia-karkki, Jim-suklaapatukka, Tutti Frutti -karkit, Vihreät kuulat, maitosuklaa-mansikka, Aarrearkku-karkit, passiohedelmä, sitruuna, kuningatar, mesimarja, ananas tai omena-kaneli. Keksien makuvalikoima vaihtelee kausittain.
Jaffakeksejä valmistavat useat keksitehtaat ympäri maailman, ja niitä myydään monilla merkeillä, myös monien vähittäiskauppojen omilla merkeillä. LU myy jaffakeksejä myös nimellä Pim’s, Lidl myy niitä merkillä Sondey. Britanniassa jaffakeksejä myydään ainakin merkeillä Asda, Bahlsen Messino, Marks & Spencer, McVitie’s, Aldi Belmont, Tesco, Morrisons, Sainsbury’s ja Cadbury.
McVitie’s joutui Britanniassa 1990-luvulla oikeustaisteluun siitä, ovatko Jaffa Cakes -nimiset tuotteet keksejä (biscuit) vai alempaan arvonlisäverokantaan lukeutuvia kakkuja (cake). Yritykselle edullisempi kakku-tulkinta voitti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jaffakeksi Wikimedia Commonsissa
Maksapasteija

Maksapasteijaa vaalealla ja tummalla leivällä.
Tummaa maksapasteijaa leivällä. Lisukkeena sipulia ja cocktail-kurkkuja.
Maksapasteija (tansk. leverpostej, norj. leverpostei ja ruots. leverpastej) on maksasta tehty patee, joka on suosittu pohjoismaisessa ruokakulttuurissa. Se on alun perin lähtöisin Ranskasta ja saapui Pohjoismaihin 1800-luvun puolivälissä.
Valmistus

Maksapasteija tehdään yleensä porsaan tai vasikan maksasta, silavasta, sipulista, vehnäjauhoista ja kananmunasta. Maksa jauhetaan yleensä hienoksi, mutta ns. maalaismaksapasteijassa se on jätetty karkeammaksi. Ainekset sekoitetaan yhteen, maustetaan, ja kypsennetään vuoassa vesihauteessa. Tyypillisiä mausteita ovat meirami, timjami, musta-, valko- ja maustepippuri. Usein pasteijaan sekoitetaan hienonnettua anjovista, joka antaa ruoalle lisää umamia ja hienoisen makean maun.
Kuten muutkin hienonnettuun lihaan perustuvat ruoat, maksapasteija oli aikoinaan työläs ja kallis ylellisyystuote. Lihamyllyn keksiminen teki siitä suuren yleisön ruokaa.  Nykyään se on halpa leivänpäällinen. Se on silti perinteinen osa suomalaista pito- ja joulupöytää ja on osa ruotsalaista voileipäpöytää. Muutamat klassiset tanskalaiset voileivät sisältävät myös maksapasteijaa.
HC Kilppari

| HC Kilppari |
| --- | --- |

Perustettu:  2007
Kaupunki:   Turku
Kenttä:  Parkin kenttä
Värit:           
Sarja:  Maahockeyn SM-sarja Sisähockeyn SM-sarja
Puheenjohtaja:  Andrei Panschin
Päävalmentaja:  Andrew Scholfield, Tommi Rantala
 Kultaa:  Maahockey 8 (2013, 2014, 2015, 2016, 2018, 2019, 2020, 2022) Hockey5 3 (2018, 2019, 2021)  Sisähockey 7 (2010, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019)
 Hopeaa:  Maahockey 2 (2017, 2021) Hockey5 1 (2022)  Sisähockey 4 (2008, 2011, 2012, 2021)
 Pronssia:  Maahockey 3 (2010, 2011, 2012) Hockey5 1 (2017)  Sisähockey 2 (2013, 2020, 2023)
HC Kilppari on vuonna 2007 perustettu turkulainen maahockeyseura. HC Kilpparin miesten edustusjoukkue pelaa valtakunnallisessa maahockeyn ja sisähockeyn SM-sarjassa. Joukkue pelaa kotiottelunsa maahockeyn SM-sarjassa Parkin kentällä. Sisähockeyn SM-sarjan ottelut pelataan Samppalinnan Palloiluhallissa. HC Kilpparin juniorit pelaavat ja harjoittelevat ympäri vuoden ja osallistuvat Hockeyliiton järjestämiin turnauksiin.
Historia

HC Kilppari perustettiin vuonna 2007, kun länsirannikolle muuttaneet entiset ja nykyiset maahockeyn pelaajat kokoontuivat yhteen ja päättivät luoda uuden maahockeytä eteenpäin vievän hockeyseuran. Tämän jälkeen seuran toiminta on laajentunut ja vuonna 2015 aloitettiin junioreille tarkoitetut hockeykerhot Turun seudulla. Turkulaisryhmä on voittanut maahockeyn miesten Suomen mestaruuden kahdeksan kertaa vuosina 2013–2016, 2018–2020 ja 2022. HC Kilpparin ensimmäinen miesten Suomen mestaruus sisähockeyssä on kaudelta 2010. Tämän lisäksi HC Kilppari on voittanut sisähockeyn Suomen mestaruuden kuusi kertaa peräkkäin vuosina 2014–2019. HC Kilppari on voittanut Hockey5 -pelimuodon Suomen mestaruuden kolme kertaa vuosina 2018, 2019 ja 2021.
HC Kilppari ylsi historiallisiin saavutuksiin vuosina 2018 ja 2019 voittamalla historiallisesti kolmen eri pelimuodon Suomen mestaruuden saman kalenterivuoden aikana (maahockey, sisähockey ja hockey5). Sisähockeykaudella 2014–2015 turkulaisryhmä kaatoi Kamchian (BUL) EuroHockey -turnauksessa sensaatiomaisesti Armenian, Georgian, Kreikan, Norjan ja Serbian mestarijoukkueet varmistaen sarjanousun Challenge I -tasolle.
Kaudella 2024 HC Kilppari jäi ilman mitalia maahockeyn miesten SM-sarjassa. Tätä ennen seura oli viimeksi jäänyt mitalitta kaudella 2009.
Sisäkaudella 2024-2025 HC Kilpparilla oli ensimmäistä kertaa edustusjoukkue naisten sisähockeyn SM-sarjassa, miesten myös pelatessa totutusti SM-sarjassaan.
Joukkueen kokoonpano kaudella 2022

| NRO | NIMI | PELIPAIKKA |
| --- | --- | --- |
| 1 | Luhta Jussi | maalivahti |
| 2 | Panschin Andrei | puolustaja |
| 3 | Lindroos Sami | puolustaja |
| 4 | Rantala Tommi | hyökkääjä |
| 5 | Lehtonen Pekka | puolustaja |
| 6 | Hirvioja Sampo (C) | puolustaja |
| 7 | Schmid Florian | keskikenttä |
| 8 | Lautaoja Juho | keskikenttä |
| 10 | Hirvioja Jouni | keskikenttä |
| 11 | Haapanen Henri | keskikenttä |
| 12 | Kangas Edvin | keskikenttä |
| 13 | Horelli Lauri | puolustaja |
| 14 | Örn Lauri | keskikenttä |
| 16 | Alenius Waltteri | keskikenttä |
| 17 | Taipale Otto | hyökkääjä |
| 18 | Leppänen Tuomo | keskikenttä |
| 19 | Scholfield Andrew | puolustaja |
| 20 | Katajisto Onni | maalivahti |
| 22 | Kallioniemi Tuomas | keskikenttä |
| 23 | Aro-Heinilä Asmo | hyökkääjä |
| 24 | Steedman Elliot | puolustaja |
| 25 | Hurrell David | puolustaja |
| 26 | Van Heerden Stephen | hyökkääjä |
| 27 | Äärelä Antti | keskikenttä |