stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vapaaehtoinen lapsettomuus
Vapaaehtoisen lapsettomuuden syitä > Vapaaehtoisen lapsettomuuden syyt Suomessa

Suomessa vapaaehtoista lapsettomuutta on tutkittu vähän. Tutkimuksessa on yleensä kiinnitetty huomiota vain joihinkin vapaaehtoisen lapsettomuuden puoliin, ja se on keskittynyt suurimmalta osin lääketieteeseen, jossa lapsettomuus on perinteisesti nähty vain hoitoa vaativana ongelmana.
Suomalaisessa aikuisuutta koskeneessa tutkimuksessa vapaaehtoista lapsettomuutta on hiukan käsitelty yhtenä aikuisuuden piirteenä vuonna 2015. Suomalaisten tutkimusten mukaan lapsettomuuden on todettu olevan yleisempää pienituloisten keskuudessa.
Väestöliiton vuoden 2022 perhebarometrissä käsiteltiin 20–45-vuotiaiden lapsettomien, ihannelapsiluvukseen nolla lasta maininneiden naisten ja miesten nimeämät 10 yleisintä syytä.
| Syy | Naiset (%) | Miehet (%) |
| --- | --- | --- |
| En ylipäänsä halua saada lapsia | 93 | 79 |
| Haluan tehdä muita minua kiinnostavia asioita | 78 | 69 |
| Joutuisin luopumaan nykyisestä elämäntyylistä | 74 | 64 |
| En (enää) halua sitoa itseäni pieniin lapsiin | 72 | 60 |
| En usko olevani sopiva vanhemmaksi | 68 | 54 |
| En pidä lapsista | 63 | 56 |
| Lapset eivät ole ajankohtaisia parisuhteessani | 40 | 38 |
| Huoli oman lapsen tulevaisuudesta ilmastonmuutoksen takia | 40 | 37 |
| Huoli uuden vauvan aiheuttamasta hiilijalanjäljestä | 36 | 23 |
| Minulla on jo haluamani lapsimäärä | 16 | 30 |
Useiden tutkijoiden ja myös Väestöliiton kanta on se, että valtio ei voi eikä sen pidä puuttua ihmisten perhesuunnitelmiin. Väestöliitosta on arveltu, että ympäristösyyt toimivat ikään kuin hyvänä selityksenä vapaaehtoiselle lapsettomuudelle.
Vuonna 2018 Ilta-Sanomat toteutti verkkokyselyn, jossa kysyttiin suurinta syytä vapaaehtoiseen lapsettomuuteen. Kyselyyn vastasi 15 325 vastaajaa. Vastaukset olivat suuruusjärjestyksessä seuraavat:
En halua lasta ollenkaan (21,8 %)
En halua lasta taloudellisen tilanteen takia (20,3 %)
Muu syy (18,9 %)
Minulla ei ole parisuhdetta (15,8 %)
En halua lasta opiskelujen takia (10,5 %)
En halua lasta työuran takia (7,0 %)
En voi saada biologisista / terveydellisistä syistä (4,4 %)
En halua lasta nykyisessä parisuhteessani (1,3 %)
Vuonna 2019 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että yli 15-vuotiaassa väestössä ilmastonmuutos on vaikuttanut 9 prosentilla päätökseen hankkia lapsia. 16–25-vuotiaista suomalaisista 42 prosenttia epäroi lasten hankintaa ilmastonmuutoksen vuoksi.
Vapaaehtoisesti lapsettomien piirteitä > Persoonallisuus

Tutkittaessa vapaaehtoisesti lapsettomien persoonallisuutta, he saivat sovinnollisuudessa ja ulospäinsuuntautuneisuudessa matalammat pisteet kuin ne, jotka halusivat tai joilla oli jo lapsia. Itsenäisyyden piirteissä vapaaehtoisesti lapsettomat saivat korkeammat pisteet kuin vertailuryhmä. Vapaaehtoista lapsettomuutta on perusteltu persoonallisuuden piirteillä, kuten ahdistuneisuudella, introversiolla, herkkyydellä ja perfektionismilla sekä kärsimättömyydellä, joita ei ole pidetty vanhemmille sopivina piirteinä. Myös vapaaehtoisesti lapsettomat itse ovat perustelleet valintaansa persoonallisuuden piirteillä, joihin ovat laskeneet itsekeskeisyyden, älykkyyden, nautinnonhaluisuuden ja mukavuudenhalun.
Vapaaehtoisesti lapsettomien piirteitä > Sosiaaliset suhteet

Vapaaehtoisesti lapsettomat ovat tavallista useammin perheen esikoisia tai ainoita lapsia. Saksassa vuonna 2016 tehdyssä tutkimuksessa todetaan, että keski-ikäisillä lapsettomilla on enemmän ystäviä, kuin samanikäisillä lapsia saaneilla henkilöillä ja lapsettomien ystävyyssuhteet myös säilyvät paremmin iän karttuessa.
Vapaaehtoisesti lapsettomien piirteitä > Onnellisuus

Norjalaistutkimus vuodelta 2012 toteaa, että lapseton on usein varsin onnellinen yksilö. Myös vuonna 2023 julkaistu systemaattinen katsaus aiempiin tutkimuksiin totesi, että lapsivapaalla elämäntavalla on positiivinen yhteys elämän tyytyväisyyteen. Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan naimattomat lapsivapaat naiset ovat äitejä onnellisempia ja terveempiä.  Erään tutkimuksen mukaan ihmisten elämänlaatu on parempaa ilman lapsia - erityisesti naisilla, sinkuilla, alemmissa sosiaaliluokissa ja vähemmän natalistisissa yhteisöissä.
Vapaaehtoisesti lapsettomien piirteitä > Älykkyys

Ulkomaisissa tutkimuksissa korkean koulutuksen ja lapsettomuuden välillä on todettu olevan yhteys. Psykologi Satoshi Kanazawa London School of Economicsista esitti vuonna 2013, että vähäinen äidinvaisto on yhteydessä korkeaan älykkyysosamäärään.
Vapaaehtoisesti lapsettomien piirteitä > Terveys

Mielenterveysongelmien ei ole todettu tanskalaisessa tutkimuksessa vuonna 2012 olevan sen yleisempiä lapsettomilla kuin lapsen saaneillakaan, mutta lapsettomuuden on todettu lisäävän kuolleisuutta.
Vapaaehtoisesti lapsettomien piirteitä > Talous

Saksassa tehdyn tutkimuksen mukaan äideillä on vähemmän varallisuutta kuin lapsivapailla naisilla.
Vapaaehtoisesti lapsettomien piirteitä > Arvomaailma

Tutkimuksen mukaan vapaaehtoisesti lapsettomien ja lapsen tehneiden arvomaailmalla ei ole juurikaan eroa ja ajatus vapaaehtoisesti lapsettomasta itsekkäänä uraohjuksena on myytti.
Vapaaehtoisesti lapsettomat ovat usein arvomaailmaltaan liberaaleja ja pitävät ympäristö- sekä eläinoikeusasioita tärkeinä. Maailmanlaajuisessa arvotutkimuksessa havaittiin, että halu pysyä lapsivapaana korreloi jälkimaterialististen arvojen, kuten ympäristönsuojelun, sekä liberaalien seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien kanssa. Tutkimuksen mukaan vanhemmat suosivat toisia vanhempia, kun taas lapsivapaat kohtelevat muita ihmisiä tasa-arvoisemmin lapsiluvusta välittämättä.
Vapaaehtoisesti lapsettomien piirteitä > Muut asiat

Vuonna 2024 tehdyssä vapaaehtoisesti lapsettomien Reddit-yhteisön kyselytutkimuksessa tutkittiin vapaaehtoisesti lapsettomien taustoja. Kyselyyn vastasi 3769, joista huomioitiin 2946 vastausta, koska kontrollikysymysten avulla saatiin karsittua vastauksista ei-vapaaehtoisesti lapsettomat. Suurin osa vastauksista tuli Yhdysvalloista. Vastausten perusteella "tavanomaisin" yhteisön jäsen oli 30-34 -vuotias heteroseksuaalinen sinkkunainen, jolla on alempi korkeakoulututkinto, vakaumukseltaan ateisti, ja joka haluaisi saada sterilisaation.
Eräät vapaaehtoisesti lapsettomat voivat kokea, että vapaaehtoisesta lapsettomuudesta kertominen ääneen muistuttaa kaapista ulos tulemista.
Ehkäisy

Vapaaehtoisesti lapsettoman tiedot ehkäisystä ovat usein hyvät. Osa vapaaehtoisesti lapsettomista on kokenut abortin, osa suhtautuu aborttiin kielteisesti uskonnollisin perustein, ja osalle abortin tekeminen olisi itsestäänselvyys, mikäli tulisi raskaaksi.
Ehkäisy > Sterilisaatio

Osa vapaaehtoisesti lapsettomista hankkii sterilisaation. Vapaaehtoisesti lapsettomien syyt sterilisaation hankintaan ovat yleensä vahva sitoutuminen päätökseen tai tunteeseen, että henkilö ei tule haluamaan lapsia. Sterilisaatio voidaan nähdä ratkaisuna vuosia jatkuneeseen ja elämänlaatua heikentäneeseen raskauden pelkoon. Vapaaehtoisesti lapsettomat ovat tuoneet esille, että sterilisaatio voidaan nähdä kansanterveydellisenä kysymyksenä, jolla parannetaan ihmisten elämänlaatua. Osa kokee sterilisaation myös eräänlaisena kehoa korjaavana toimenpiteenä, jota vertaa sukupuolen korjaamiseen. Syynä saattaa olla myös uskonnollinen vakaumus.
Ison kyselytutkimuksen mukaan vasektomian saaneet vapaaehtoisesti lapsettomat miehet ovat merkittävästi varakkaampia kuin lapsia hankkineet vasektomian saaneet miehet. Vasektomian saaneet lapsivapaat miehet ovat myös merkittävästi useammin ateisteja tai agnostikkoja verrattuna lapsia omaaviin. Vapaaehtoisesti lapsettomat vasektomian saaneet ovat keskimäärin myös muutaman vuoden nuorempia ja heillä on pienempi painoindeksi.
Suomessa steriloinnin ikäraja on kolmekymmentä vuotta, toisin kuin muissa Pohjoismaissa, joissa se on 25 vuotta, paitsi Tanskassa voi saada sterilisaation 18-24-vuotiaana kuuden kuukauden harkinta-ajan jälkeen.  Vapaaehtoisesti lapsettomat katsovat Suomen lainsäädännön sterilisaatiota kohtaan olevan vanhanaikaista ja itsemääräämisoikeutta rajoittavaa. Vapaaehtoisesti lapsettomat ovat kokeneet vaikeuksia saada lähetettä sterilisaatioon lääkärin haluttomuudesta johtuen.
Syrjintä ja tasa-arvokysymykset

Syrjinnällä tarkoitetaan yksilön tai ryhmän systemaattista torjumista tai asettamista muita huonompaan asemaan. Suomessa syrjintä on laissa kielletty vanhemmuuden, perhesuhteiden tai perheenhuoltovelvollisuuden perusteella. The Australia Instituten vanhemman tutkijan tohtori Lisa Heapin mukaan tasa-arvolait kieltävät syrjimästä ihmisiä sen perusteella, ovatko he vanhempia vai eivät ole.
Syrjintä ja tasa-arvokysymykset > Natalismi

Yhteiskunta kannustaa lasten tekoon erilaisin poliittisin tukitoimin (natalistisella väestöpolitiikalla) ja samalla normalisoi lapsiperheen yhteiskunnan perusyksikkönä, jolloin vapaaehtoisesti lapsettomatkin osallistuvat tukitoimiin verovaroin.
Syrjintä ja tasa-arvokysymykset > Työelämä

Suomessa vapaaehtoisesti lapsettomille tehdyssä kyselyssä havaittiin, että 42,9 % oli kokenut syrjintää työelämässä viimeisen viiden vuoden aikana. Iso-Britanniassa PwC:n tekemän tutkimuksen mukaan 28-40 -vuotiaista lapsettomista naisista 65 prosenttia koki, että lapsettomien naisten odotetaan tekevän enemmän työtunteja kuin lapsellisten työntekijöiden. Ongelmaksi on koettu, että joillakin työpaikoilla äidit ja isät saavat valita loma-aikansa ensin ja lapsettomia pyydetään jäämään ylitöihin. Päivähoitoalalla on esiintynyt suoranaista syrjintää työnantajan pitäessä saman koulutuksen omaavia perheellisiä työntekijöitä pätevämpinä kuin lapsettomia. Lastensuojelutyössä on tullut vastaan tilanteita, joissa perhe on kyseenalaistanut työntekijän ammattitaidon lapsettomuuden perusteella huostaanoton yhteydessä. Lapsettomiin on kohdistunut syrjintää siltä osin, ettei aikataulutus jousta heidän vuokseen.
Syrjintä ja tasa-arvokysymykset > Sterilisaatio

Lääkärit suhtautuvat joskus kielteisesti vapaaehtoisesti lapsettomien sterilisaatioaikeisiin. Joissain tapauksissa lääkäri on ollut asiaton tai kieltäytynyt kirjoittamasta lähetettä. Jotkut lääkärit ovat vaatineet sterilisaatiota haluavalta naiselta aviomiehen suostumusta toimenpiteeseen, joskus jopa kirjallisena. Toisinaan siviilisäädylläkään ei ole ollut lääkäreille niin väliä, vaan lääkärit ovat vaatineet miehen suostumusta silloinkin, kun kyseessä ei ole ollut aviopuolisot, vaikka laissa puhutaan nimenomaan aviopuolisoista. Vuonna 2013 Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry vaati julkisessa kannanotossa steriloimislain ikärajan laskemista 25 vuoteen, kuten muissa Pohjoismaissa.
Syrjintä ja tasa-arvokysymykset > Perhepolitiikka

Journalisti ja kirjailija Elinor Burkett on kritisoinut Yhdysvalloissa harjoitettua "perheystävällistä politiikkaa" ja todennut, että se on syrjivää ja naisvastaista. Burkettin mukaan "perheystävällisellä politiikalla" vanhemmuuden velvollisuudet ulkoistetaan muille ihmisille, vaikka vastuu olisi vanhemmilla. Burkettin mukaan epäoikeudenmukaisia tukia ovat esimerkiksi vain lapsiperheille suunnatut rahalliset tuet, eläke-etuudet, verotuskäytännöt ja palkattomat vapaat. Burkett kritisoi myös työnantajia siitä, että työnantajat suosivat työvuoroissa lapsiperheellisiä, ja huonommat työvuorot määrätään lapsivapaille työntekijöille.
Syrjintä ja tasa-arvokysymykset > Rakennuspolitiikka

Myös rakennuspolitiikan kohdalla on nähty ongelmia, mikä on käytännössä tarkoittanut sitä, että perheasuntoja väitetään rakennettavan liikaa.
Syrjintä ja tasa-arvokysymykset > Sananvapaus

Kesäkuussa 2024 uutisoitiin, että Venäjä valmistautuu julistamaan vapaaehtoisen lapsettomuuden "ääri-ideologiaksi". Maassa tehtiin jo vuotta aikaisemmin lakialoite, jonka nojalla vapaaehtoisesta lapsettomuudesta puhuminen alaikäisten kuullen kiellettiin. Lokakuussa 2024 Venäjän duuma hyväksyi yksimielisesti lain, joka kieltää "childfree-propagandan" levittämisen. Lainsäätämisen aikaan syntyvyys on ollut Venäjällä matalinta 25 vuoteen ja lisäksi Venäjän hyökkäys Ukrainaan on nostanut kuolleisuutta.
Asenteista > Asenteet vapaaehtoiseen lapsettomuuteen > Asenteet työpaikoilla

Työpaikoilla suhtautuminen vapaaehtoiseen lapsettomuuteen on usein myönteistä ja vapaaehtoisesti lapsettomia pidetään joustavina ja ahkerina työntekijöinä, jotka ovat vähän poissa. Työnantajat ovat joissakin tapauksissa kyselleet mahdollisesta lastenteosta ja kun vastaus on ollut kielteinen, siihen on suhtauduttu epäuskoisesti.
Työpaikan ilmapiiri voidaan kokea lapsettomia syrjiväksi erityisesti silloin, kun työpaikan enemmistöllä on lapsia. Tällöin työkaverit saattavat olla hyökkääviä, syyllistäviä tai ylenkatsovia lapsettomia kohtaan silloin, kun lapsettomuudessa on kyse vapaaehtoisuudesta. Lapsettomia on jätetty ulos kahvipöytäkeskusteluista, ja heistä on tuntunut siltä, ettei heitä oteta työyhteisöissä vakavasti.
Iso-Britanniassa Bristolin yliopisto on tuonut vapaaehtoisen lapsettomuuden osaksi inkluusiokoulutusta.
Asenteista > Asenteet vapaaehtoiseen lapsettomuuteen > Lääkäreiden asenteet

Yhteiskunnallinen näkemys naisten luontaisesta taipumuksesta äitiyteen on muotoutunut pitkälti lääketieteellisten käsitysten pohjalta.
Osa lääkäreistä nostaisi sterilisaation 30 vuoden ikärajaa ylemmäksi ja vetoaa vaatimuksessaan katumisriskiin. Jotkut lääkärit vastustavat sterilisaatiolain ikärajan laskua. Toisinaan lääkäri ainoastaan kysyy, että ymmärtääkö potilas toimenpiteen lopullisuuden.
Vapaaehtoisesti lapsettomien kohtaamisesta ei ole tehty selkeitä linjauksia sosiaali- ja terveydenhuollon alalla. Tällöin kohtaaminen jää työntekijän henkilökohtaisen suhtautumisen varaan.
Asenteista > Asenteet vapaaehtoiseen lapsettomuuteen > Kansainväliset asenteet

Lisääntyminen määrittyy monissa kulttuureissa naisen kunniaksi ja velvollisuudeksi. Esimerkiksi kehitysmaissa naisen asema on niin heikko, että mahdollisuutta lapsettomuuteen ei oikeastaan edes ole.
Suhtautumisen vapaaehtoiseen lapsettomuuteen on todettu olevan myönteisintä Skandinaviassa sekä Länsi-Euroopassa, mutta kielteisintä se on Itä-Euroopassa. EU-maissa keskimäärin neljä prosenttia miehistä ja kolme prosenttia naisista piti lapsettomuutta ihanteenaan. Vapaaehtoinen lapsettomuus on melko harvinaista ympäri Eurooppaa, mutta maakohtaisia erojakin löytyy. Itä-Euroopan maista Bulgariassa, Latviassa ja Liettuassa vapaaehtoinen lapsettomuus näyttää olevan hyvin harvinainen ilmiö, sillä sen esiintyvyys on 18-40-vuotiaiden keskuudessa noin yhden prosentin luokkaa. Virossa lasten hankintaan kannustetaan valtion perhepolitiikalla, ja perinteisiä sukupuolirooleja pidetään arvossa. Lasten hankkimattomuutta paheksutaan.
Britanniassa syntyi pääministerikilpailun loppuvaiheilla poliittinen kohu pääministeri Theresa Mayn lapsettomuudesta. Alankomaalaisen tutkimuksen mukaan 1960-luvulta 1990-luvulle vapaaehtoisen lapsettomuuden hyväksyntä nousi Hollannissa 20 prosentista 90 prosenttiin. Kiinassa vapaaehtoinen lapsettomuus on harvinaista ja perheen ydin muodostuu lapsista.
Vuonna 2024 Yhdysvalloissa republikaanien varapresidenttiehdokas J. D. Vance sai laajasti julkisuutta kritisoituaan lapsettomia naisia.
Asenteista > Vapaaehtoisesti lapsettomien oma asennoituminen

Vapaaehtoisesti lapsettomat kokevat ympäristön asenteet ja toistuvat kyselyt lapsista usein kielteisesti. Vapaaehtoisesti lapsettomat ovat usein väsyneitä toistuviin kyselyihin, joutumiseensa selittelemään valintaansa, kyllästyneitä lapsenteon luonnollistamiseen ja siihen, että joutuivat jatkuvasti painottamaan päätöksensä pysyvyyttä. He kokevat kyselyt valintojensa väheksymisenä ja aliarvioimisena.
Vapaaehtoisesti lapsettomilla itsellään on todettu olevan kaksi strategiaa selviytyä ihmisten suhtautumisesta johtuvista tilanteista, jotka ovat erilaisuuden kieltäminen ja erilaisuuden hyväksyminen. Erilaisuutensa kieltäjät voivat lykätä lastenhankintaa antaen toisten kuvitella, että he joskus hankkivat lapsia. He voivat myös kieltää ympäristöstä heijastuvat syytökset itsekkyydestä ja siitä, että he eivät pidä lapsista. Erilaisuutensa hyväksyjät taas näkevät oman erilaisuutensa etuna suhteessa niihin, joilla on lapsia. Lastenhankinta voi heidän näkemyksensä mukaan näyttäytyä alistumisena sosiaalisille normeille. He saattavat myös pitää vanhempia onnettomina ja ajatella heidän kielteisen suhtautumisen vapaaehtoista lapsettomuutta kohtaan johtuvan kateudesta.
Heillä on todettu myös kolme strategiaa, joilla he ylläpitävät myönteistä identiteettiä: stigmojen vastustus, minimointi ja välttely. Vastustus viittaa vapaaehtoisesti lapsettoman statuksen esittämisen ihailtavana, minimointi viittaa selityksiin, joilla kavennetaan poikkeamista ja välttely ilmenee selittelyä vaativien tilanteiden karttamisena.
Asenteista > Vapaaehtoisesti lapsettomien oma asennoituminen > Asenteet synnytykseen

Sukupuolesta riippumatta vapaaehtoisesti lapsettomat voivat nähdä synnytyksen hyvin negatiivisena asiana. Molemmat sukupuolet käyttävät siitä sanaa kivulias ja vaarallinen sekä likainen ja sotkuinen. Miehet voivat nähdä sen luonnollisena tapahtumana, mutta  naisten mielestä synnytyksellä ei välttämättä ole mitään tekemistä luonnon kanssa. Kumpaankin sukupuoleen vaikutti se, että he olivat kuulleet vastentahtoisesti kauhutarinoita synnytyksestä lähipiiriltään.
Miehet osaavat asennoitua myös vanhemman asemaan, jolloin synnytys näyttäytyy positiivisena. Naiset näkevät synnytyksen enemmän oman ruumiillisuutensa näkökulmasta, muiden ihmisten synnytysten sijaan. Miehille synnytys on etäisempi tapahtuma, koska he eivät voi sitä itse suorittaa.
Asenteista > Median vaikutus asenteisiin

Vapaaehtoinen lapsettomuus on saanut mediassa näkyvyyttä, mutta media välittää perhe-elämästä edelleenkin kuvaa sosiaalisena normina. Media on keskittynyt tuomaan vapaaehtoista lapsettomuutta esiin erilaisuutena sen sijaan, että se nähtäisiin vain yhtenä ihmisen ominaisuutena. TV-sarjoissa ja elokuvissa nähdään usein juoni, jossa nuoren naisen on mahdollista poiketa yhteiskunnan normeista, kunhan hän lopulta palaa valtavirtaan eli menee  naimisiin ja saa lapsia.
Paine lasten tekoon on suurempi median ja yhteiskunnan, kuin oman perheen puolelta. Journalismi, jossa ollaan huolissaan syntyvyyden laskusta ja kansantaloudesta, on ollut nousussa. Kärjistämällä saa vetäviä otsikoita, mutta samalla sen on todettu lisäävän syyttelyä lapsettomia kohtaan.
Tutkimusten perusteella erilaiset mediat vaikuttavat tuovan vapaaehtoisen lapsettomuuden esiin ristiriitaisin tavoin. Toisaalta vapaaehtoisesti lapsettomien oma ääni pääsee kuuluviin ja he pääsevät kertomaan omista kokemuksistaan, mutta toisaalta vapaaehtoinen lapsettomuus näyttäytyy ongelmallisena ja vapaaehtoisesti lapsettomiin kohdistuva puhe on kriittistä sekä tuomitsevaa. Yleisesti ottaen vapaaehtoiseen lapsettomuuteen liittyvät julkaisut ovat usein epävirallista materiaalia, kuten blogeja tai tarinajournalismia.
Median katsotaan kertovan yhä perinteisen ydinperheen ja kaikkivoipaisen superäidin tarinaa. Se kertoo tarinaa naisista ja pariskunnista, kun taas miesten kokemus mediassa jää vähemmälle huomiolle. Toisaalta pääosin vapaaehtoiseen lapsettomuuteen suhtaudutaan mediassa myönteisesti.
Asenteista > Uskonnollisten yhteisöjen asenteet

Evankelis-luterilaisen kirkon materiaalit eivät sisällä juuri mitään vapaaehtoisesta lapsettomuudesta, mikä on herättänyt myös kritiikkiä.
Asenteista > Nuorisoliikkeiden asennoituminen

Suomen partio kehitti ympäristöpelin, jossa vapaaehtoinen lapsettomuus on yksi vaihtoehto. Asiasta nousi kohu, koska sen koettiin kannustavan vapaaehtoiseen lapsettomuuteen.
Yhteisöt ja järjestöt > Internet

Vapaaehtoisesti lapsettomien Reddit-yhteisö (r/childfree) on ollut yksi nopeimmin kasvavia yhteisöjä verkkopalvelussa. Vuonna 2024 yhteisöön oli liittynyt 1,53 miljoonaa jäsentä. Vuonna 2020 yhteisössä oli 760 000 jäsentä.
Yhteisöt ja järjestöt > Suomi

Vapaaehtoisesti lapsettomille on perustettu vuonna 2012 oma yhdistys, Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry.
Yhdistyksen tarkoituksena on antaa vertaistukea toisille veloille, lisätä julkista keskustelua asiasta, edistää vapaaehtoisesti lapsettomien asemaa ja tasa-arvoa yhteiskunnassa ja laajentaa käsitystä perinteisestä perhemallista. Yhdistys haluaa tehdä asiastaan hyväksytyn ja julkisen, väheksymättä perinteisiä perhemalleja, vihaamatta tai arvostelematta ketään.
Yhdistys on koettu vapaaehtoisesti lapsettomien keskuudessa tärkeäksi. Yhdistyksen jäsenluku on kuitenkin aika pieni, sillä  vapaaehtoisesti lapsettomat kokevat valintansa henkilökohtaiseksi eivätkä näe tarvetta järjestäytyä sen takia.
Steriloimislain muuttamisesta aloitettiin keväällä 2017 kansalaisaloite "Steriloimislain ikäraja pohjoismaiseksi eli 25 vuotta ja lapsiluvuksi kaksi lasta", jossa edustajina oli Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry:n jäseniä. Kannatusilmoituksia kertyi vain 2 723 puolen vuoden aikana.
Yhdistys ajaa lapsettomien etua asuntopolitiikassa. Se on kiinnittänyt huomiota myös lapsettomien kohteluun sosiaaliturvan piirissä. Vuonna 2021 yhdistys teetti yhdessä tahattomasti lapsettomien yhdistyksen, Simpukan, kanssa työelämäkyselyn, jonka tuloksien mukaan lapsettomia todellakin syrjitään työelämässä.
Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry toteutti vuonna 2012 Tunti vanhukselle -kampanjan, joka sai jonkin verran huomiota mediassa. Kampanjalla pyrittiin vähentämään vapaaehtoisesti lapsettomiin kohdistuvia ennakkoluuloja, mutta sillä haluttiin myös kannustaa viettämään aikaa yksinäisten vanhusten luona.
Vuonna 2024 yhdistys kritisoi hallituksen kehysriihen linjausta, jonka mukaan sterilisaatioiden on tarkoitus poistua julkisen puolen terveyspalveluista vuodesta 2026 alkaen.
Kansainvälinen vapaaehtoisesti lapsettomien päivä

Kansainvälistä vapaaehtoisesti lapsettomien päivää (engl. International Childfree Day) vietetään vuosittain 1. elokuuta. Päivänä nostetaan esille ihmisiä, jotka ovat vapaaehtoisesti päättäneet olla hankkimatta lapsia eli elävät lapsivapaata elämää. Merkkipäivän tarkoituksena on myös lisätä tietoisuutta vapaaehtoisesta lapsettomuudesta.
Yhdysvaltalainen National Organization for Non-Parents -järjestö juhlisti päivää ensimmäisen kerran 1. elokuuta 1973 nimellä Non-Parents Day. Vuonna 2013 kirjailija Laura Carroll ehdotti merkkipäivän uudeksi nimeksi International Childfree Day.
Slangi

Vapaaehtoisesti lapsettomien yhteisöissä on syntynyt yhteisön sisäistä slangia.
Bingo. Bingolla tai bingottamisella tarkoitetaan, kun vapaaehtoisesti lapsettoman elämäntapaa kyseenalaistetaan vakiofraaseilla. Toistuviin kysymyksiin vastaaminen koetaan turhauttavana. Näiden kommenttien tarkoituksena on osoittaa, että lapsivapaa henkilö olisi väärässä tai viallinen. Nämä kommentit voidaan tulkita vähemmistöön kohdistuvaksi mikroaggressioksi, joka voi aiheuttaa vähemmistöstressiä. Bingo-fraaseja ovat esimerkiksi "Kuka huolehtii sinusta vanhana?", "Vihaatko lapsia?", "Sinun mielesi vielä muuttuu!" ja "Biologinen kellosi tikittää!".
Vela. Vapaaehtoisesti lapseton.
Vaikutukset kulttuurissa > Musiikki

Muusikko Dolly Parton on tuonut esiin, ettei hän halua lapsia. Hänen on perustellut valintaansa muun muassa sillä, että hän olisi joutunut luopumaan urastaan ja monista muista asioista lapsen takia.
Vaikutukset kulttuurissa > Elokuvat

Vuonna 2006 julkistu komediallinen tieteiselokuva Idiocracy (suom. Idioluutio) käsittelee satiirisesti vapaaehtoista lapsettomuutta. Elokuvassa älykkäät ihmiset lopettavat lisääntymisen, minkä seurauksena älykkyys laskee globaalisti ja maailma vajoaa sekasortoon liikakansoittumisen ohella.
Ohjaaja Maxine Trumpin dokumentissa To Kid or Not to Kid (2018) käsitellään naisten oikeutta olla hankkimatta lapsia.