stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vytautas Suuren yliopisto

| Vytautas Suuren yliopisto> Vytauto Didžiojo universitetas  VDU |
| --- | --- |
  

 lat. Universitas Vytauti Magni 
Perustettu:  1922–1949 (Liettuan yliopisto, Vytautas Suuren yliopisto, Kaunasin yliopisto),  uudelleenperustettu 1989 (Vytautas Suuren yliopisto)
Opiskelijoita:  noin 10 000
Sijainti:  Kaunas,  Liettua (54.8986°N, 23.9144°E)
Osoite:  K. Donelaičio g. 58, LT-44248 Kaunas, Liettua
Sivusto:  www.vdu.lt/en
Vytautas Suuren yliopisto (liett. Vytauto Didžiojo universitetas, VDU) on vuonna 1989 uudelleen perustettu, Liettuan Kaunasissa sijaitseva, liberaaleja arvoja korostava humanistinen yliopisto.
Yliopisto pohjaa historiansa ja nimensä sotien välillä vuonna 1922 perustetun Liettuan yliopiston perinteisiin. Tämä yliopisto perustettiin, koska maassa ei Ensimmäisen maailmansodan ja rajamuutosten tuloksena tuolloin ollut toimivaa yliopistoa. Kaunas toimi tällöin maan pääkaupunkina. Yliopiston nimi vaihdettiin vuonna 1930 Liettuan suuruuden ajan suurherttuan ja kansallissankarin mukaan Vytautas Suuren yliopistoksi. Vilnan palauduttua osaksi Liettuaa, yliopisto oli auttamassa Vilnan yliopiston uudelleenkäynnistämistä aktiivisesti. Neuvostomiehityksen aikana 1940 kansallissankaria korostava yliopiston nimi jouduttiin muuttamaan joksikin aikaa Kaunasin yliopistoksi. Saksalaismiehityksen aikana 1943 Vytautas Suuren yliopisto suljettiin. Yliopisto jatkoi toimintaansa vuonna 1944, mutta hajotettiin vuonna 1949 Filosofisen tiedekunnan Vilnaan siirtämisen seurauksena. Jäljelle jääneet tiedekunnista muodostettiin Kaunasin polytekninen instituutti ja Kaunasin lääketieteellinen instituutti, joista ovat sittemmin kehittynynyt Kaunasin teknillinen yliopisto ja Liettuan terveystieteiden yliopisto.
Vytautas Suuren yliopisto on noussut uudelleenperustamisen jälkeen jo ainakin joissain luokitteluissa maailman 700 parhaan yliopiston rankinglistalle, vaikka on nykyään aiempaa toimintaansa kapeampialaisempi yliopisto.
Rakennus, jossa Liettuan yliopisto perustettiin 1922.
Vytautas Suuren yliopiston päärakennusta (K. Donelaičio gatve 58).
Vytautas Suuren yliopiston Humanistisen tiedekunnan rakennus.
Kaunasin kasvitieteellistä puutarhaa, osa VDU:ta, sijaitsee Niemen-joen eteläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vytautas Suuren yliopisto Wikimedia Commonsissa
Ranking web of Universities: Vytautas Magnus University (englanniksi) (webometrics.info)
Ranking web of Universities: Lithuania (englanniksi) (webometrics.info)
Wallander – Veljekset

| Wallander: Veljekset> Wallander: Bröderna |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jørn Faurschou
Käsikirjoittaja:  Ola Saltin   Henning Mankell
Säveltäjä:  Adam Nordén
Kuvaaja:  Peter Mokrosinski
Pääosat:   Krister Henriksson  Johanna Sällström  Ola Rapace  Angela Kovács 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Svensk Filmindustri
Levittäjä:  SF Studios
Ensi-ilta:   2005-09-1414. syyskuuta 2005 (Ruotsi)  
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Edeltäjä:  Kylähullu
Seuraaja:  Pimeys
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Veljekset on kolmas elokuva Wallander-elokuvasarjassa. Ystadissa järjestetään suuret sotaharjoitukset ja samanaikaisesti tapahtuu useita julmia murhia, joissa uhrit ovat kaupungin varakasta väkeä. Epäilykset kohdistuvat armeijan reserviläisiin. Murhatuilla saattaa olla myös jokin yhdistävä tekijä.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Krister Henriksson  | … |  Kurt Wallander   |
|  Johanna Sällström  | … |  Linda Wallander   |
|  Ola Rapace  | … |  Stefan Lindman   |
|  Angela Kovács  | … |  Ann-Britt Höglund   |
|  Marianne Mörck  | … |  Ebba   |
|  Mats Bergman  | … |  Nyberg   |
|  Douglas Johansson  | … |  Martinsson   |
|  Fredrik Gunnarsson  | … |  Svartman   |
|  Allan Svensson  | … |  Johan Karlsson   |
Aiheesta muualla

Wallander – Veljekset Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Vuorijärvi (Kuru)

| Vuorijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°54′20″N, 23°33′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskuoja:  Kettuoja 
Järvinumero:  35.345.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,9 m  
Rantaviiva:  1,154 km  
Pinta-ala:  6,306 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVuorijärvi 
Vuorijärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kaidankylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Sikkilänjoen yläosan valuma-alueeseen (35.345) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,9 metriä mpy.
Vuorijärvi (Mänttä-Vilppula)

| Vuorijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa, Keski-Suomi
Kunnat:  Mänttä-Vilppula, Keuruu
Koordinaatit:  62°12′03″N, 24°17′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  Myllypuro 
Järvinumero:  35.622.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,6 m  
Rantaviiva:  4,61 km  
Pinta-ala:  48,601 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVuorijärvi 
Vuorijärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa ja Keuruulla Ylä-Kolkin kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu.
Vuorijärvi (Ruovesi, Murole)

| Vuorijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°47′53″N, 24°05′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Saarijärveen 
Järvinumero:  35.329.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175,9 m  
Rantaviiva:  0,586 km  
Pinta-ala:  1,365 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVuorijärvi 
Vuorijärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Muroleen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Rikalanjärven–Jouttenuksen valuma-alueeseen (35.329) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 175,9 metriä mpy.
Veli-Pekka Kautonen

| Veli-Pekka Kautonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. toukokuuta 1970 Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  V-P
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  189 cm
Paino:  93 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1988–2001
Seurat:  HIFK (SML) SaiPa (SML) Tappara (SML) Djurgårdens IF (SEL) Berlin Capitals (DEL) Kiekko-Espoo (SML) Krefeld Pinguine (DEL) Pelicans (SML) SV Ritten/Renon (Serie A) EV Duisburg (Saksa I)
NHL-varaus:  50. varaus, 1989 Calgary Flames
Veli-Pekka Kautonen (s. 9. toukokuuta 1970 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Rightin puolustaja pelasi urallaan yhteensä 462 SM-liigaottelua tehoin 65+108=173. Jäähyminuutteja tuli 494. Kautonen oli isokokoinen ja fyysinen puolustaja, joka osasi tarvittassa myös tapella. Pitkähköstä yhdentoista SM-liigakauden mittaisesta urastaan huolimatta Kautonen ei voittanut SM-mitaleita.
Ura

Kautonen on HIFK:n kasvatti. Hän debytoi SM-liigassa kaudella 1988–1989. Kautonen teki tulokaskaudellaan 36 ottelussa tehot 4+5=9. Kesällä 1989 NHL-joukkue Calgary Flames varasi hänet kolmannella kierroksella numerolla 50. Kautonen ei pelannut uransa alussa HIFK:ssa vielä kovin suuressa roolissa, ja hän siirtyi kaudeksi 1990–1991 SaiPan riveihin. Kautonen oli tehoilla 12+19=31 SaiPan tehokkain puolustaja ja koko SM-liigan neljänneksi tehokkain puolustaja Ilveksen Allan Measuresin ja Tapparan Jukka Marttilan kanssa. Hyvistä pisteistä ja yhden kauden henkilökohtaisesta piste-ennätyksestä huolimatta SaiPan kausi päättyi I-divisioonaan putoamiseen.
Vuodet 1991–1994 Kautonen pelasi Tapparassa. Hän palasi kaudeksi 1994–1995 HIFK:n riveihin. Kautonen oli tehotilastossa saldolla +33 kauden paras pelaaja, ja hänet palkittiin Matti Keinonen -palkinnolla. Kaudella 1995–1996 hän oli HIFK:n tehokkain puolustaja ja SM-liigan puolustajien pistepörssin kolmas Lukon Robert Nordmarkin kanssa. Kaudeksi 1996–1997 Kautonen siirtyi ulkomaille ja Elitserien-joukkue Djurgårdens IF:n riveihin. Hän siirtyi sieltä kuuden ottelun jälkeen loppukaudeksi Saksaan ja DEL-joukkue Berlin Capitalsiin.
Kautonen palasi kaudeksi 1997–1998 SM-liigaan ja siirtyi Kiekko-Espoon riveihin. Hän oli tehoilla 11+16=27 joukkueen tehokkain puolustaja ja SM-liigan viidenneksi tehokkain puolustaja Tapparan Timo Jutilan kanssa. Kautonen palasi yhden vuoden jälkeen kaudeksi 1998–1999 Saksaan ja siirtyi Krefeld Pinguinen riveihin. Kaudeksi 1999–2000 hän siirtyi Pelicansiin, mutta Kautonen palasi sieltä kesken kauden loppukaudeksi HIFK:hon, jossa hän pelasi vielä seuraavankin kauden 2000–2001.
Kaudeksi 2001–2002 Kautonen siirtyi Italian Serie A:n SV Ritten/Renonin joukkueeseen. Hän kuitenkin lähti joukkueesta 15 pelaamansa ottelun jälkeen ja siirtyi loppukaudeksi Saksan toiseksi korkeimman sarjatason, 2. Bundesligan EV Duisburgin riveihin. Kautonen lopetti siellä pelaajauransa kevääseen 2002.
Ura > Maajoukkue

Kautonen kuului nuorena ikäkausimaajoukkueiden vakionimiin. Vuoden 1989 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän oli Suomen tehokkain puolustaja ja joukkueensa sisäisen syöttöpörssin voittaja seitsemällä syötöllään. Kautonen oli koko turnauksen puolustajien pistepörssin kolmas ja syöttöpörssin kuudes. Hän pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa myös vuonna 1990. Kautonen oli tehoilla 1+5=6 puolustajien pistepörssin kolmas Ruotsin Nicklas Lidströmin ja Tšekin Jiří Vykoukalin kanssa. Hän oli jälleen myös Suomen tehokkain puolustaja.
Vuonna 1988 Kautonen oli voittamassa alle 18-vuotiaiden EM-hopeaa.
Pelaajauran jälkeen

Pelaajauran lopetettua Kautonen siirtyi kykyjenetsijän hommiin heti seuraavaksi kaudeksi 2002–2003. Hän toimi vuodet 2002–2004 NHL-joukkue St. Louis Bluesin kykyjenetsijänä ja vuodesta 2004 Kautonen on toiminut New York Islandersin kykyjenetsijänä. Vuodesta 2006 hän on ollut Islandersin Euroopan scouttien päällikkö. Syyskuussa 2015 Kautonen nimitettiin Islandersin pelaajatarkkailun johtajaksi.
Vuoritalekana

| Vuoritalekana |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Isojalkakanat Megapodiidae
Suku::  Talekanat Talegalla
Laji::  jobiensis
Kaksiosainen nimi
 Talegalla jobiensis  Meyer, 1874 
Alalajit
 T. j. jobiensis  T. j. longicauda 
Katso myös
   Vuoritalekana Wikispeciesissä   Vuoritalekana Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vuoritalekana (Talegalla jobiensis) on kanalintujen lahkoon kuuluva lintulaji. Sen nimesi ja kuvaili Adolf Bernard Meyer vuonna 1874.
Koko ja ulkonäkö

Lajista tunnetaan kaksi alalajia, nimialalaji T. j. jobiensis ja T. j. longicaudus.
Esiintyminen

Vuoritalekana elää Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin maailmanpopulaation koko on noin 10 000–1 000 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen.
Elinympäristö

Vuoritalekanan elinympäristöä ovat trooppiset ja subtrooppiset alavat metsät ja vuoristometsät.
Lisääntyminen

Vuoritalekana rakentaa korkean pesäkummun kasveista ja naaras munii munansa tämän kummun sisään. Munat hautuvat lahoavien kasvien lämmössä. Laji käyttää myös helttatalekanan (Aepypodius arfakianus) pesäkumpua tämän päätettyä pesimisensä.
West Coast -jazz

| West Coast -jazz |
| --- | --- |
Alkuperä:  bebop, swing, klassinen
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Kehittymisen ajankohta:  1940-luku
West Coast -jazz eli länsirannikon jazz on jazzin tyylisuunta, joka kehittyi Los Angelesin alueella Yhdysvalloissa samoihin aikoihin, kun hard bop -suuntaus kehittyi New Yorkissa 1950- ja 1960-luvuilla. West Coast -tyyliä pidetään yleisesti cool jazzin suuntauksena.
Hard bopiin verrattuna maltillisemmalle ja vähemmän rajulle West Coast -jazzille ominaista ovat mietityt sovitukset ja sävelletyn materiaalin suuri määrä. Vaikka tyyli kukoisti aikansa, ei se missään vaiheessa ollut ainoa tyylilaji, jota soitettiin Yhdysvaltain länsirannikolla, vaikka näin nimestä voisi päätellä.
Pacific Jazz- ja Contemporary-levy-yhtiöt olivat parhaiten tunnettuja West Coast -jazzin levy-yhtiöitä, aivan kuten Blue Note oli suurin hard bopia julkaissut levy-yhtiö. Joitakin West Coast -jazzin pioneereja olivat Shorty Rogers, Gerry Mulligan, Chet Baker, Bud Shank, Bob Cooper, Jimmy Giuffre, Shelly Manne, Bill Holman, Manny Albam, André Previn, Cal Tjader ja Dave Brubeck kumppaninaan Paul Desmond.
Jotkut jazzkriitikot, kuten ranskalainen Hugues Panassié, väheksyivät West Coast -jazzia ja pitivät sitä epäaitona, koska suurin osa muusikoista oli valkoihoisia. Tyylilajilla oli kuitenkin myös omat afroamerikkalaiset edustajansa, kuten Curtis Counce, Chico Hamilton, Buddy Collette ja Hampton Hawes. Rotukysymyksestä huolimatta monia West Coast -jazzia edustavia levytyksiä on uudelleenjulkaistu vuosikymmenten takaa.
Aiheesta muualla

Pacific Jazz Records and the West Coast Sound (englanniksi)
Witiza

| Witiza |
| --- | --- |
 
Visigoottien kuningas
Valtakausi:  702–710
Edeltäjä:  Egica
Seuraaja:  Roderik

Syntynyt:  noin 686
Kuollut:  710 Toledo
Isä:  Egica
Äiti:  Cixilo
Witiza, myös Wittiza tai Vitiza (noin 686 – 710 Toledo) oli visigoottien kuningas vuosina 702–710. Hän oli kuningas Egican poika, ja seurasi isäänsä valtaistuimella vuonna 702. Sitä ennen hän oli toiminut muutaman vuoden isänsä kanssahallitsijana. Witizan valtaannousun tarkka ajankohta vaihtelee eri lähteissä, mutta se ajoittunee vuosille 700–702. Witiza mainitaan paheelliseksi mieheksi, jolla oli useita vaimoja ja jalkavaimoja.
Walking on Sunshine (soundtrack)

| Walking on Sunshine  |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Äänitetty : 2013
 Julkaistu: 23. kesäkuuta 2014
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: musikaali, pop
 Levy-yhtiö: Sony Classical
Walking on Sunshine: Original Motion Picture Soundtrack on brittiläisen Walking on Sunshine -musikaalielokuvan soundtrack, joka julkaistiin 23. kesäkuuta 2014. Elokuvassa esitetään 1980-luvun  hittikappaleita, kuten Madonnan ”Holiday”, Cyndi Lauperin ”Girls Just Want to Have Fun” ja Wham!-yhtyeen ”Wake Me Up Before You Go-Go”.
Soundtrackin musiikkiohjaajana toimi Anna Dudley, joka on tehnyt musiikkia useisiin elokuviin, kuten Oscarilla palkittuun Housut pois! -komediaan. Kappaleita esittävät kaikki elokuvan päänäyttelijät.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Esittäjä(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Holiday | Curtis Hudson, Lisa Stevens | Hannah Arterton |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Venus | Robbie van Leeuwen | Katy Brand, Annabel Scholey, Hannah Arterton |  |  |  |  |  |  |
| 3. | How Will I Know | George Merrill, Shannon Rubicam, Narada Michael Walden | Hannah Arterton, Danny Kirrane, Giulio Corso, Leona Lewis |  |  |  |  |  |  |
| 4. | The Power of Love | Gunther Mende, Candy DeRouge, Jennifer Rush, Mary Susan Applegate | Hannah Arterton, Annabel Scholey, Katy Brand, Danny Kirrane, Giulio Corso, Giulio Berruti, Leona Lewis |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Don’t You Want Me | Philip Oakey, Jo Callis, Philip Adrian Wright | Greg Wise, Annabel Scholey |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Walking on Sunshine | Kimberley Rew | Leona Lewis, Hannah Arterton, Katy Brand, Danny Kirrane, Giulio Corso, Giulio Berruti |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Eternal Flame | Susanna Hoffs, Tom Kelly, Billy Steinberg | Hannah Arterton |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Girls Just Want to Have Fun | Robert Hazard | Leona Lewis, Hannah Arterton, Katy Brand |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Wild Boys | Duran Duran | Danny Kirrane, Giulio Corso, Giulio Berruti |  |  |  |  |  |  |
| 10. | It Must Have Been Love | Per Gessle | Hannah Arterton, Giulio Berruti |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Faith | George Michael | Greg Wise, Annabel Scholey |  |  |  |  |  |  |
| 12. | White Wedding | Billy Idol | Katy Brand, Danny Kirrane, Annabel Scholey, Giulio Corso, Greg Wise, Hannah Arterton, Giulio Berruti |  |  |  |  |  |  |
| 13. | If I Could Turn Back Time | Diane Warren | Hannah Arterton, Giulio Berruti |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Wake Me Up Before You Go-Go | George Michael | Leona Lewis, Danny Kirrane, Katy Brand, Hannah Arterton, Annabel Scholey, Giulio Corso, Greg Wise, Giulio Berruti |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Walking on Sunshine Internet Movie Databasessa (IMDb.com)
Elokuvan virallinen traileri Youtubessa
Witold

Witold on pääasiassa Puolassa käytetty miehen etunimi. Tunnettuja Witold-nimisiä henkilöitä ovat:
Witold Baran (1939–2020), puolalainen keskimatkojen juoksija
Witold Gombrowicz (1904–1969), puolalainen kirjailija
Witold Kiełtyka (1984–2007), puolalainen death metal -muusikko
Witold Lutosławski (1913–1994), puolalainen säveltäjä
Witold Małcużyński (1914–1977), puolalainen pianisti
Witold Pilecki (1901–1948), puolalainen vastarintataistelija ja sotilas
Witold Rowicki (1914–1989), puolalainen kapellimestari
Witold Szalonek (1927–2001), puolalainen säveltäjä
Witold Waszczykowski (s. 1957), puolalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Witold Woyda (1939–2008), puolalainen miekkailija ja olympiavoittaja
Witold Zagórski (1930–2016), puolalainen koripalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Witold”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Walking on a Dream

| Walking on a Dream Empire of the Sun |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2007, Soundworks Music Studio ja Linear Recording (Sydney)
 Julkaistu: 4. lokakuuta 2008
 Tuottaja(t): Empire of the Sun, Peter Mayes, Donnie Sloan
 Tyylilaji: synthpop, electropop, dance-rock
 Kesto: 43.34
 Levy-yhtiö: Capitol
Listasijoitukset
  Billboard 200: 97.
Empire of the Sunin muut julkaisut
|   | Walking on a Dream 2008 | Ice on the Dune 2013 |
Singlet albumilta Walking on a Dream
 ”Walking on a Dream” Julkaistu: 30. elokuuta 2008  ”We Are the People” Julkaistu: 20. syyskuuta 2008  ”Standing on the Shore” Julkaistu: 12. kesäkuuta 2009  ”Without You” Julkaistu: 25. syyskuuta 2009  ”Half Mast (Slight Return)” Julkaistu: 15. tammikuuta 2010
Walking on a Dream on australialaisen elektronisen musiikin yhtye Empire of the Sunin esikoisalbumi, joka julkaistiin 4. lokakuuta 2008. Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 97.
Albumin nimikkosinglestä kuvattiin musiikkivideo, ja se kuvattiin Kiinan Shanghaissa Auringon valtakunta -elokuvan tapahtumaympäristössä. Toinen single, ”We Are the Peoplen”, kuvattiin Meksikossa.[lähde? ] Kolmas single ”Standing on the Shore” kuvattiin Perthissä.[lähde? ]
Kappaleet

Standing On the Shore – 4.24
Walking On a Dream – 3.18
Half Mast – 3.54
We Are the People – 4.27
Delta Bay – 3.14
Country – 5.04
The World – 4.37
Swordfish Hotkiss Night – 3.55
Tiger By My Side – 5.48
Without You – 5.00
Breakdown – 2.37 (iTunesin bonuskappale)
Arvostelut

Allmusic:
Metacritic: 61/100
Pitchfork Media: 6.4/10
Rolling Stone:
Soundi:
Rottenburg am Neckar

| Rottenburg am Neckar |
| --- | --- |

 vaakuna
 Rottenburg am Neckar
 Koordinaatit: 48°29′N, 8°56′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baden-Württemberg
Hallintopiiri:  Tübingen
Piirikunta:  Tübingen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  142,3 km²
Korkeus:  349 m
Väkiluku (30.6.2022):  44 360
 – Väestötiheys:  312 as./km²
Postinumero:  72108
Suuntanumero(t):  07472, 07478, 07457, 07073
 
 www.rottenburg.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rottenburgin sijainti Tübingenin piirikunnassa
Rottenburg am Neckar on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa lounaisessa Saksassa. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Stuttgartista lounaaseen. Kesäkuun 2022 lopussa kaupungissa oli 44 360 asukasta.
Rottenburg on Rottenburg-Stuttgartin roomalaiskatolisen hiippakunnan pääkaupunki.
Maantiede

Rottenburg sijaitsee Neckar-joen laaksossa Schönbuchin luonnonpuiston ja matalahkon Rammert-vuoriston välissä. Tübingenin keskusta sijaitsee kymmenisen kilometriä Rottenburgin keskustasta koilliseen.
Rottenburgin kaupunginosat ovat Rottenburg (Kernstadt), Bad Niedernau, Baisingen, Bieringen, Dettingen, Eckenweiler, Ergenzingen, Frommenhausen, Hailfingen, Hemmendorf, Kiebingen, Obernau, Oberndorf, Schwalldorf, Seebronn, Weiler, Wendelsheim ja Wurmlingen. Ensin mainittua lukuun ottamatta kaupunginosat ovat entisiä maalaiskuntia.
Kaudella 1961–1990 Rottenburgin keskilämpötila oli 8,3 °C ja vuotuinen sademäärä 795 mm.
Historia

Rottenburg am Neckar on Baden-Württembergin vanhimpia asuinpaikkoja. Alueella asuttiin jo neoliittisella kaudella ja edelleen kelttiläisellä ja roomalaisella kaudella. Keltit kutsuivat paikkakuntaa nimellä Sumelocenna. Roomalaisvallan aikana ajanlaskun ensimmäisinä vuosisatoina paikkakunnasta kehittyi alueensa merkittävä keskus. Roomalaiset väistyivät alemannien tieltä 200-luvulla. Nykyisen Rottenburgin tarkkaa perustamisvuotta ei tiedetä, mutta 1200-luvun lopulta on maininta Rotenburgin uudesta kaupungista (nova civitas). Sata vuotta myöhemmin kaupunki myytiin Habsburgin suvulle. 1400-luvulla prinsessa Mechthild von der Pfalz nosti Rottenburgin kukoistukseen. 1500-luvulla Rottenburgin vaiheita värittivät talonpoikaissota ja uskonpuhdistus. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana kaupunki kärsi ruttoepidemiasta ja etenkin vuoden 1644 suuresta tulipalosta. Uskonpuhdistuksen seurauksena Rottenburg säilyi katolisena kaupunkina, viereinen Tübingen puolestaan kääntyi luterilaisuuteen.
Uskonto määritti Rottenburgin elämänmenoa 1600- ja 1700-luvuilla. Katoliset luostarit eivät tahdittaneet ainoastaan hengellistä kulttuuria, vaan ne olivat myös merkittäviä talousvaikuttajia. Napoleonin sotien myötä Rottenburg liitettiin uuteen Württembergin kuningaskuntaan 1806. Teollistuminen alkoi 1800-luvun lopulla ja sitä avitti kaupungin liittäminen rautatieverkkoon 1861. Kuntaliitoksissa 1970-luvulla Rottenburgiin liitettiin suuri määrä ympäröiviä maalaiskuntia.
Rottenburgin museoita ovat muun muassa Diözesanmuseum Rottenburg ja Sumelocenna-Museum. Kaupungin maamerkki on St. Martinin tuomiokirkon torni.