stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1952
Lisätietoa

taulukon yksiköt: s (juoksut), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit)
kolmimaaottelun loppupisteet: Ruotsi 81, Suomi 64, Tanska 40
maaottelun loppupisteet (pisteet: 5, 3, 2, 1 ja viestipisteet: 5, 3): Suomi-Ruotsi 42-54, Suomi-Tanska 56-40, Ruotsi-Tanska 64-32
100 m:n juoksussa Pokki juoksi uuden Suomen ennätyksen
80 m:n aitajuoksussa sivuttiin Suomen ennätystä
Korkeushypyssä Pöntinen hyppäsi uuden Suomen ennätyksen
Pituushypyssä Österdahl ja Magnusson hyppäsivät uudet Suomen ja Ruotsin ennätykset
Kuulantyönnössä Tanskan Östergaard työnsi uuden Pohjoismaiden ennätyksen
Kiekonheitossa Koivuniemi ja Östergaard heittivät uudet Suomen ja Tanskan ennätykset
Keihäänheitossa Almkvist heitti uuden Ruotsin ennätyksen
Urheilullisesti kisajärjestelyt olivat hyvät, mutta yllättäen kilpailijoille ei ollut järjestetty ruokailua. Lisäksi Suomen joukkue oli majoitettu Kööpenhaminan ulkopuolelle Tanskan urheiluliiton harjoitusalueelle alkeellisiin majoitustiloihin.
Mykkiin kivet

Mykkiin kivien väliin muodostuva railo
Mykkiin kivet
Muista kivistä hieman erillään oleva lohkare pellon reunassa.
Mykkiin kivistä kertova infotaulu
Mykkiin kivet on Parikkalassa Kesusmaan kylässä sijaitseva suuri siirtolohkareryhmä.
Lohkareet ovat pegmatiittigraniittia tai graniittia, ja ne ovat todennäköisesti irronneet mannerjäätikön sulamisvaiheessa vajaan kilometrin päässä sijaitsevasta Mykkinmäen kalliorinteestä.
Mykkii on murteellinen muoto pyöreää kalliota tai mäkeä tarkoittavasta sanasta mykkiö tai mykkiä. Kivien nimi tulee mahdollisesti lähellä sijaitsevasta Mykkinmäen eli pyöreän mäen nimestä.
Limittäin kasautuneitten lohkareitten väliin on jäänyt luolamaisia käytäviä, joita paikalliset asukkaat käyttivät kansanperinteen mukaan piilopaikkana isonvihan vuosina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mykkiin kivet Wikimedia Commonsissa
Muovaus

Muovaus tarkoittaa kappaleen muodon muuttamista ainetta tiivistämällä harventamalla tai siirtämällä. Esimerkkejä muovaavista menetelmistä ovat taonta, taivutus ja pakotus. Muovaavista menetelmistä eroavat ainetta poistavat menetelmät kuten leikkaaminen ja lastuaminen, sekä ainetta lisäävät menetelmät kuten hitsaaminen ja terminen ruiskutus.
Muovaus
Hydraulinen muovaus
Kylmämuovaus
Kylmäveto
Meisto
Metallin kuumamuokkaus
Metallin kylmämuokkaus
Painosorvaus
Rullamuovaus
Suurnopeusmuovaus
Syväveto
Taivutus (metallioppi)
Taonta
Valssaus
Venytysmuovaus
Vierintämuovaus
Mustalampi (Kyyjärvi, Saunakylä)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°06′06″N, 24°43′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskupuro:  Mustalamminpuro Pekkasenjokeen 
Järvinumero:  14.647.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183,1 m  
Pituus:  590 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,39 km  
Pinta-ala:  8,539 ha  
Tilavuus:  0.000094 km³ 
Keskisyvyys:  1,1 m  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Keski-Suomessa Kyyjärvellä  Saunakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 590 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 93 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 2,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Pekkasenjoen valuma-alueeseen (14.647) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 183,1 metriä mpy.
Nativismi

Nativismi viittaa seuraaviin:
psykologinen nativismi, korostaa synnynnäisten tiedon ainesten olemassaoloa
nativismi, poliittinen ideologia, joka vastustaa vieraita kulttuureja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nativismi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mustalampi (Lemi, Tuuliainen)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Lemi
Koordinaatit:  61°01′47″N, 27°35′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Monolanjärveen 
Järvinumero:  14.192.1.030
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,6 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,618 km  
Pinta-ala:  2,353 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Etelä-Karjalassa Lemillä Tuuliaisen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 78,6 metriä mpy.
Mongolia kesäolympialaisissa 2016

Mongolia osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti 43 urheilijaa yhdeksässä lajissa.  Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi judoka Temuulen Battulga.
Joukkue > Jousiammunta

Mongoliasta jousiammuntaan osallistui Jantsangiin Gantögs.
Joukkue > Yleisurheilu

Yleisurheilussa Mongoliaa edustavat miesten puolelta Bat-Ochir Ser-Od, Gantulga Dambadarjaa sekä Tseveenravdan Byambajav, jotka osallistuvat maratoniin. Naisten puolella Mongoliaa edustavat Bayartsogt Munkhzayaa ja Luvsanlkhundegiin Otgonbayar osallistumalla myös maratoniin.
Joukkue > Nyrkkeily

Mongolia lähetti kuusi edustajaa olympialaisiin. Edustajat ovat Gankhuyagiin Gan-Erdene alemmassa kärpässarjassa, Kharkhuugiin Enkh-Amar kärpässarjassa, Erdenebatyn Tsendbaatar kääpiösarjassa, Dorjnyambuugiin Otgondalai kevytsarjassa, Baatasurkhiin Chinzorig ylemmässä kevytsarjassa ja Byambyn Tuvshinbat välisarjassa.
Joukkue > Judo

Mongolia sai kaikkiaan 13 judokaa Rion olympialaisiin, kahdeksan miestä ja viisi naista.
Joukkue > Ammunta

Mongolia sai lähetettyä kolme edustajaa Rion olympialaisiin. Kaikki heistä olivat naisia. Heistä Gankhuyagiin Nandizayaa
osallistui 10 metrin ilmakivääriin ja 50 metrin kivääriammuntaan, Otryadyn Gundegmaa 10 metrin ilmapistooliin ja 25 metrin pistooliin ja Tsogbadrakhyn Mönkhzyl 10 metrin ilmapistooliin ja 25 metrin pistooliin.
Mustalampi (Kouvola, Paljakka)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°11′18″N, 26°36′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Iso Pesäjärveen 
Järvinumero:  14.912.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,5 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,772 km  
Pinta-ala:  1,456 ha  
Saaria:  1 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Huhdasjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,2 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,5 metriä mpy.
Mustalampi (Luumäki, Kivimäki)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°56′25″N, 27°34′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Kukaslampeen 
Järvinumero:  14.191.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,4 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,706 km  
Pinta-ala:  2,651 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Kivijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Touhtiaisen–Ala-Kivijärven alueeseen (14.191) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,4 metriä mpy.
Mustalampi (Lemi, Huttula)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Lemi
Koordinaatit:  61°06′41″N, 27°50′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Joutlampeen 
Järvinumero:  14.197.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,9 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,442 km  
Pinta-ala:  1,017 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Etelä-Karjalassa Lemillä Kangasniemen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Hannanjoen valuma-alueeseen (14.197) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,9 metriä mpy.
Mykkä jumala

| Mykkä jumala |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jyrki Vainonen
Genre:  romaani
Kustantaja:  Loki-Kirjat
Julkaistu:  2003
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  184
ISBN:  978-951-8-25012-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Mykkä jumala on Jyrki Vainosen vuonna 2003 ilmestynyt romaani. Teoksen on kustantanut Loki-Kirjat.
Aiheesta muualla

Jan Blomstedt: Kun isästä tulee jumala. Helsingin sanomat 14.9.2003.
Markku Soikkeli: Maailma, jonka surrealisti lunasti. Kiiltomato.net 21.9.2003.
Putte Wilhelmsson: Paholainen hymyilee joutilaasti. Turun sanomat 11.12.2005.
Native Command Queuing

Native Command Queuingin avulla kiintolevy valitsee itse, missä järjestyksessä se suorittaa saamansa komennot. Oikeanpuoleisessa kuvassa tehtävien järjestystä muuttamalla ne on suoritettu kiintolevyn yhdellä kierroksella, kun ilman optimointia (vasemmalla) tarvitaan kaksi.
Native Command Queuing (NCQ) on SATA-standardin laajennus, joka mahdollistaa kiintolevyaseman sisäisen optimoinnin sen suhteen, missä järjestyksessä vastaanotetut luku- ja kirjoituskomennot käsitellään. Näin  kiintolevyn lukupään tarpeeton liike vähenee ja sen suorituskyky tehostuu yhtäaikaisten luku- ja kirjoituskomentojen käsittelyssä. Teoriassa se myös vähentää kiintolevyaseman kulumista turhien liikkeiden jäädessä vähemmälle.
Myös uudemmissa flash-muisteihin perustuvissa SSD-kiintolevyissä hyödynnetään NCQ-tekniikkaa. Niissä NCQ huolehtii siitä, että kiintolevyllä on tehtäviä suoritettavanaan silloinkin, kun isäntäjärjestelmä on varattuna.
NCQ edellyttää, että sekä kiintolevy että järjestelmä tukee sitä.
Mustalampi (Kouvola, Toikkala)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  60°58′44″N, 26°52′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Torasjoen valuma-alue (14.99)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.991.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,3 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,69 km  
Pinta-ala:  2,046 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Toikkalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 310 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Torasjoen valuma-alueella (14.99), jonka Torasjoen alaosan alueeseen (14.991) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,3 metriä mpy.
Mustalampi (Mikkeli, Rahikaisenkylä)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°47′36″N, 26°56′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Osonlampeen 
Järvinumero:  14.923.1.108
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,4 m  
Pituus:  740 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,829 km  
Pinta-ala:  8,311 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Rahikaisenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 740 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,4 metriä mpy.
Volmari Iso-Hollon patsas

Volmari Iso-Hollon patsas
Volmari Iso-Hollon patsas on Erkki Kannoston vuonna 1994 tekemä patsas, joka sijaitsee Keravalla Volmari Iso-Hollon aukiolla. Patsas kuvaa estejuoksun kaksinkertaista olympiavoittajaa, yleisurheilija Volmari Iso-Holloa.
Kannosto veisti patsaan Herttoniemessä, ja se valettiin pronssiin Kellokoskella. Patsas maksoi yhteensä lähes 400 000 markkaa.
Volmar (munkki)

Volmar (k. 1173) oli saksalainen munkki, joka oli Disibodenbergin luostarin priori ja nunnien rippi-isä. Hän oli Jutta Sponheimilaisen ohella Hildegard Bingeniläisen opettaja tämän nuoruudessa ja myöhemmin kirjuri. Volmar oli mahdollisesti alun perin Hirsaun luostarista. Mainzin teologeista koostunut lautakunta määräsi Volmarin Hildegardin avuksi näkyjen muistiin kirjoittamisessa.
Kun Hildegard ymmärsi näkynsä ainutlaatuiseksi kokemukseksi, hän katkaisi vaikenemisen ja keskusteli niistä Jutan kanssa, joka kertoi edelleen Volmarille. Volmar vuorostaan oli ensimmäinen henkilö, joka vahvisti Hildegardin näyt. Hän oli jonkin aikaa Hildegardin neuvojana, ja kun Hildegard joutui epäilysten valtaan, Volmar kehotti häntä noudattamaan Jumalan käskyä ja kirjoittamaan näyt muistiin. Volmar totesi Hildegardin harvinaisen hengellisen lahjan, hänestä tuli myöhemmin tämän sihteeri ja hyvä ystävä. He tunsivat toisensa yli 60 vuotta, ja kun Volmar kuoli 1173, Hildegard suri syvästi, sillä heidän ystävyytensä oli hyvin läheinen.
Volmar on saattanut olla Paholaisen ääni Hildegardin vertauskuvallisessa teoksessa Ordo virtutum, jossa Paholainen tavoittelee, viettelee ja lopulta menettää Sielun. Paholainen on ainoa hahmo, joka ei näytelmässä laula vaan huutaa, koska on joutunut eroon taivaallisesta harmoniasta.
Muovikassimuseo

Muovikassimuseo on yksityinen ja vapaamuotoinen muovikassien kokoelma, jonka materiaaleista järjestetään muutaman vuoden välein kesänäyttelyitä Perniössä, Salossa. Se voi pyynnöstä järjestää rajatuista teemoista pienoisnäyttelyitä myös muualla. Muovikassimuseon kokoelmien ydin on 1960–70-luvuilta, jolloin Timo Lapila pani talteen erikoisimpia muovikasseja. Ne olivat usein Amerplastin sovelluksia muovikassin monista käyttömahdollisuuksista.
Ensimmäiset näyttelyt järjestettiin 1990-luvun alussa Salon kirjastossa. Niiden teemoina olivat ”kauneimmat muovikassit” ja ”muovikassit ja yhteiskunta”. Sen jälkeen lyhytaikaisia näyttelyitä oli muun muassa Blue Sea Film Festivaleilla ja Paasikivi-Opistossa.
Vuonna 1986 Iltalehti kertoi, että Perniöön perustetaan muovikassimuseo. Tämän seurauksena Perniön kunnalle lahjoitettiin suuri erä muovikasseja, muun muassa Sinikka Suomisen kokoelma. Kun Turun Messujen Aarre 98 -näyttelyssä oli esillä Perniön Muovikassimuseo, se sai paljon julkisuutta ja lisää kassilahjoituksia. Tämän rohkaisemana ja lukuisien lahjoitusten moraalisesti velvoittamana Tarja ja Timo Lapila pystyttivät koko kesän mittaisen muovikassimuseon näyttelyn Perniön asemalle kesällä 1999. Samana vuonna muovikassi täytti lehtitietojen mukaan 40 vuotta. Sen jälkeisinä vuosina on laajentuneissa näyttelytiloissa ollut kesänäyttelyitä muutaman vuoden välein. Esillä on ollut myös muovikassimuseon ystävien järjestämiä näyttelyitä aiheinaan muun muassa t-paidat, hotellisaippuat, laiva-aiheiset postikortit ja valokuvat sekä postitaide.[lähde? ]
Museon kokoelmissa on muutamia kymmeniä tuhansia kotimaisia ja ulkomaisia muovi- ja paperikasseja. Näyttelyripustuksissa pääpaino on ollut kassien näyttävällä ulkonäöllä, erikoisilla julkaisijoilla ja käyttömuodoilla, museaalisuudella sekä kulttuurihistoriallisella erikoisuudella. Muovikassimuseolla on suuri määrä yksittäisiä ja pysyviä lahjoittajaystäviä, ja nykyisistä kasseista on suurin osa tullut kokoelmiin eri henkilöiden lahjoituksina. Lahjoitusten ja yhteydenottojen perusteella voidaan päätellä, että Suomessa on ollut suuri määrä muovikassien keräilijöitä. Keräilyn motiivina on ollut joko aito kierrätyskäytön suosiminen, muun muassa matonkuteiksi, tai sitten kaikelle keräilylle yhteinen halu säästää henkilökohtaisesti rakkaita ja ainutkertaisia kuvallisen esinemaailman tuotteita.[lähde? ]
Kiinteä muovikassimuseo Lapilan asunnolla entisellä konepajalla oli julkinen näyttelypaikka aina 2010-luvulle saakka, kunnes viranomaiset kielsivät toiminnan paloturvallisuuden vuoksi. Nykyään kokoelmasta on tehty kiertäviä näyttelyitä.
Aiheesta muualla

Yle.fi: Timo Lapila kerää muovikasseja
Muovikassimuseo pyörii lahjoituksilla Studio55.fi. 22.4.2009.
Mustalampi (Mikkeli, Paajalankylä)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°49′50″N, 27°13′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Nurmilampeen 
Järvinumero:  14.932.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,5 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,599 km  
Pinta-ala:  1,791 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Paajalankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 230 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,5 metriä mpy.
Mărășești (1920)

| Mărășești |
| --- | --- |
 Mărășești

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Pattisonin telakka, Napoli
Kölinlasku:  15. heinäkuuta 1914
Laskettu vesille:  30. tammikuuta 1918
Palveluskäyttöön:  Regia Marina: 15. toukokuuta 1918 (RN Nibbio)
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1963
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 432 t (standardi) 1 750 t (kuormattu)
Pituus:  94,18 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,47 m
Syväys:  3,5 m
Koneteho:  45 000 hv
Nopeus:  34 solmua
Miehistöä:  139
Aseistus
Aseistus:  3 × Armstrong 6" 1899 Pattern -tykkiä 4 × 3" tykkiä 4 × torpedoputkea
Mărășești oli Romanian kuninkaallisen laivaston Mărăști-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. Alus luovutettiin Neuvostoliitolle, joka liitti sen laivastoonsa.
Valmistus

Romania tilasi aluksen Napolista Pattisonin telakalta, missä köli laskettiin 15. heinäkuuta 1914. Alus laskettiin vesille 30. tammikuuta 1918 ja otettiin palvelukseen 15. toukokuuta Italian kuninkaallisessa laivastossa nimellä RN Nibbio.
Palvelus

Italian laivastossa alus osallistui ensimmäiseen maailmansotaan aivan sodan lopulla sekä sen jälkeen merialueiden valvontaan. Italia palautti sodan päätyttyä aluksen Romanian kuninkaalliselle laivastolle. Se saapui 1. heinäkuuta 1920 sisaraluksensa kanssa Constanțaan.
Alus oli 1925–1926 modernisoitavana Italiassa, jossa sen pääaseistukseksi vaihdettiin kaksiputkiset 4,7 tuuman 45 pituuskaliiperin Schneider-Canet-Armstrong M1918/19 etu- ja takakannelle ja keskilaivaan vastaava tykki yksiputkisena asennuksena. Alukselta poistettiin myös kaksi kolmituumaista tykkiä yläkansilta. Alusta modernisoitiin uudelleen 1939, jolloin korvattiin keskilaivassa ollut tykki kahdella kaksipiippuisella Hotchkiss 13,2 millimetrin konekiväärillä. Loput kolmituumaiset korvattiin kahdella Rheinmetall 37 millimetrin tykillä. Aluksen takakannelle asennettiin italialaiset syvyyspomminheittimet.
Puna-armeijan vallattua 30. elokuuta Constanțan sataman alus siirrettiin Neuvostoliiton laivastolle. Vuonna 1946 alus palautettiin Romanialle, joka nimesi sen D12:ksi. Alus oli koululaivana, kunnes se poistettiin palveluksesta 1960-luvun alussa.
Museum of Modern Art

| Museum of Modern Art |
| --- | --- |

 MoMAn sisäpiha ja eräs sen kahviloista.
Tyyppi:  Museo 
Sijainti:  Manhattan, New York
Perustettu:  1929
Johtaja:  Glenn D. Lowry
Kotisivut:  http://www.moma.org/
Koordinaatit:  
 fiMuseum of Modern Art 
    
Museum of Modern Art (MoMA) on taidemuseo New Yorkin Keski-Manhattanilla.
Historia

Museum of Modern Artin perusti vuonna 1929 rahoittajakolmikko Abby Aldrich Rockefeller (John D. Rockefeller, Jr.:n vaimo), Mary Quinn Sullivan ja Lillie P. Bliss. Rockefeller Jr. luovutti pääosan rahoituksesta rakentamiseen ja ylläpitoon.
Ensimmäisen johtajan Alfred H. Barrin aikana museon kokoelmat laajenivat pian pesämunaksi saaduista yhdeksästä työstä. MoMA:n nykyisen rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Philip L. Goodwin ja Edward Durell Stone, ja se avautui yleisölle 10. toukokuuta 1939.
Historia > Laajennukset

1950- ja 60-luvulla rakennusta laajennettiin Philip Johnsonin johdolla, 1980-luvulla Cesar Pellin, ja vuonna 2004 Yoshio Taniguchin johdolla. Vuonna 2019 valmistui Diller Scofidio + Renfron suunnittelema 4 366 m² suuruinen, 450 miljoonaa dollaria maksanut laajennusosa, joka jyräsi alleen viereisen kansantaiteen museon. Osa MoMA:sta ulottuu Jean Nouvelin suunnittelemaan viereiseen rakennukseen. MoMAn rakennus kattaa nyt suurimman osan läntiseen 54. katuun ja läntiseen 53. katuun sekä Fifth Avenueen ja Sixth Avenueen rajautuvasta korttelista.
MoMAn Keski-Manhattanin yksikkö suljettiin toukokuussa 2002. Japanilaisen arkkitehdin Yoshio Taniguchin suunnittelema rakennuksen uudelleenjärjestely avattiin marraskuussa 2004. MoMAn uudelleen avaaminen herätti ristiriitoja, koska sen pääsymaksu nousi kahdestatoista dollarista kahteenkymmeneen. Tästä huolimatta taidemuseon vuosittainen vierailijamäärä on noussut keskimäärin 2,5 miljoonaan kävijään.[lähde? ]
Kokoelma

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
MoMAn kokoelman osastot 
|  | Osasto | (englanniksi) |
|  | Arkkitehtuuri ja muotoilu | Architecture and Design |
|  | Piirustukset | Drawings |
|  | Elokuva | Film |
: Media
|  | Maalaustaide ja kuvanveisto | Painting and Sculpture |
|  | Valokuvaus | Photography |
|  | Grafiikka ja kirjankuvitus | Prints and Illustrated Books |
PS 1 ja taideradio

New Yorkin Queensissä sijaitseva nykytaiteen keskus P.S.1 liitettiin osaksi MoMAa tammikuussa 2000. P.S.1 on epävirallisempi, kokeellisempi ja pienimuotoisempi kuin MoMA:n Manhattanin yksikkö[lähde? ]. P.S.1 ylläpitää myös WPS1 taideradiota, josta voi kuunnella New Yorkin taideuutisia ja kulttuuriohjelmia.