stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Intian autoteollisuus
Intian autoteollisuuden tuotantomääriä

Maaliskuuhun 2019 päättyneenä budjettivuonna (vertailuna edellisvuosi) Intiassa valmistettiin yhteensä 30,9 miljoonaa (29,1 milj.) moottoriajoneuvoa. Tämä oli 6,3 (14,8) prosenttia edellisvuotta enemmän. Kappalemääräisesti eniten Intian autoteollisuus tuotti kaksipyöräisiä (mopoja ja moottoripyöriä), joita valmistettiin 24,5 miljoonaa. Henkilöautoja valmistettiin 4,0 miljoonaa, kolmipyöräisiä 1,3 miljoonaa ja hyötyajoneuvoja (mm. pakettiautot, kuorma-autot, linja-autot) 1,1 miljoonaa.
Kansainvälisen autovalmistajien järjestön OICA:n tilaston mukaan Intian autoteollisuus valmisti vuonna 2018  yhteensä 5,175 miljoonaa autoa (2017: 4,783 miljoonaa autoa) ja nousi kappalemäärällä mitattuna maailman 4. suurimmaksi autonvalmistajamaaksi Saksan ohi. Kappalemääräisesti tuotanto kasvoi 8,0 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Jo edeltävänä vuonna (2017) Intian autontuotanto oli ohittanut kappalemäärällä mitattuna Etelä-Korean autoteollisuuden. Intian vuoden 2018 autotuotannosta henkilöautoja oli 4,065 miljoonaa ja 1,110 miljoonaa hyötyajoneuvoa. Vuonna 2018 Intian osuus oli 5,8 % henkilöautojen, 4,4 % hyötyajoneuvojen ja 5,4 %  maailmanlaajuisesta kaikkien autojen valmistuksen kappalemäärästä.
Muutamaa vuotta aiemmin, eli vuonna 2015 Intia oli noussut Brasilian ohi maailman 5. suurimmaksi automarkkinaksi. Intian arvioitiin olevan tällä sijalla myös loppuvuonna 2019, vaikka autokauppa olikin maassa hiipunut edellisvuodesta.
Ajoneuvokannan kehitys 2000-luvulla

Oheinen pylväsdiagrammi kuvaa Intiassa rekisteröidyn ajoneuvokannan kehitystä vuosina 2006...2019. Ajoneuvojen lukumäärä (milj.) ilmenee kunkin vuosipylvään yläpuolelta. Rekisteröity ajoneuvokanta yli kaksinkertaistui vuosina 2010...2019. Kasvun jatkuessa moottoriajoneuvojen kokonaismäärä ylittänee Intiassa 300 miljoonaa vuonna 2020. Kaikista rekisteröidyistä moottoriajoneuvoista kaksipyöräiset muodostavat pääosan.
Rekisteröityjen autojen lukumäärän osalta on eri lähteiden välillä eroavaisuuksia. Yli 1,3 miljardin asukkaan Intian autoistumisasteen todetaan olleen vuonna 2018 jo yli 50 autoa tuhatta asukasta kohden. Yhteiskäyttöautoilla on oma vaikutuksensa automäärän kehityksessä.   Intian autoteollisuuden ja ajoneuvomarkkinan merkittävällä laajentumisella on selvä yhteys ajoneuvokannan ja siihen osana kuuluvan autokannan kasvuun.
Ajoneuvokannan kehitys 2000-luvulla > Sähkö- ja hybridiajoneuvot sekä tieliikenteen päästöt Intiassa

Vaikka uudemmissa ajoneuvoissa moottorien energiatehokkuus on parantunut, ajoneuvojen moottorikoot ovat Intiassa keskimäärin kasvaneet (niin 2-pyöräisissä kuin henkilöautoissakin). Vain pieni osa Intian ajoneuvokannasta on ollut sähkö- tai hybridiajoneuvoja, jotka nekään eivät ole päästöttömiä. Siksi moottoriajoneuvojen tuotannon ja käytön synnyttämät kasvihuonekaasujen päästöt ovat lisääntyneet Intiassa huomattavasti 2010-luvulla.
Sähkökäyttöisten moottoriajoneuvojen markkinoilla on Intiassa tapahtunut merkittävää kasvua budjettivuonna 2019. Myytyjen sähköisten moottoriajoneuvojen kappalemäärä oli tuolloin 759 600, mikä oli yli kaksinkertaistunut edellisvuoteen verrattuna. Sähköisiä kaksipyöräisiä myytiin 126 000 (edellisvuonna 54 800 kpl), kolmipyöräisiä 630 000 ja sähköautoja 3 600 kappaletta (1 200 kpl edellisvuonna). Intian hallitus on esittänyt kaikkien uusien kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen sähköistämistä vuodesta 2023 lähtien. Sähköisiin ajoneuvoihin siirtymisen helpottamiseksi hallitus on myös esittänyt tarjouspyynnön 1 000 latausaseman perustamiseksi, joka toisi maahan vähintään 6 000 uutta ajoneuvojen latauspaikkaa.
Intiassa käynnistettiin vuonna 2019 sähköajoneuvoja edistävän FAME-hankkeen (engl. Faster Adoption and Manufacturing of Electric Vehicles in India) toinen vaihe (FAME II). Esimerkiksi Keralan osavaltiossa tähdätään miljoonan sähkökäyttöiseen moottoriajoneuvoon vuoteen 2022 mennessä. Hankkeen alkuvaiheessa tuetaan julkisen liikenteen siirtymistä sähköisiin ajoneuvoihin. Vähän myöhemmin tuetaan miljoonan yksityisomisteisen sähkökäyttöisen kaksipyöräisen, 500 000 sähköisen kolmipyöräisen, 55 000 nelipyöräisen moottoriajoneuvon ja 7 000 sähkölinja-auton hankintaa. Intiassa pyritään siirtymään uusissa moottorikooltaan pienissä (alle 150 cc) kaksipyöräisissä sähkömoottoreiden käyttöön vuoteen 2025 mennessä.
Sähköisiin moottoriajoneuvoihin siirtymistä perustellaan muun muassa liikenteen synnyttämien pienhiukkasten ja muiden epäpuhtauksien vaikutuksilla kaupunki-ilmanlaatuun ja terveyteen sekä sillä, että liikenne on energiateollisuuden jälkeen toiseksi suurin hiilidioksidipäästöjen lähde Intiassa. Maantieliikenteen osuus liikenteen CO2-päästöistä on 90 prosentin luokkaa.  Maailmanpankin tilastojen mukaan henkeä kohti laskettujen hiilidioksidipäästöjen määrä on Intiassa kasvanut yli puolitoistakertaiseksi vuosina 2006-2014 tasolle 1,7 tonnia vuodessa (2014). Intialaisten hiilidioksidipäästöt olivat tällöin vain 35 prosenttia maailman asukkaiden keskimääräisestä hiilidioksidipäästöstä henkeä kohden (5.0 t vuodessa). On arvioitu, että elintason kohotessa intialaisten henkeä kohden tuotetut hiilidioksidipäästöt yli kaksinkertaistuvat vuoden 2014 tasosta vuoteen 2030 mennessä noin 3,8-3,9 tonniin vuodessa.  Selvä enemmistö Intian energiantuotannosta pohjautuu fossiilisiin polttoaineisiin, erityisesti kivihiileen. Intia on maailman 4. suurin kivihiilen tuottaja, mikä on mahdollistanut kansallisesti tuotetun energialähteen käytön energiantuotantoa lisättäessä.
Autojen maahantuonti Intiaan

Intia on suojellut kotimaista autoteollisuuttaan ja ympäristönsä tilaa sekä ohjannut ulkomaisia maahantuojia toimimaan yhteisyrityksissä säätämällä erittäin korkeat henkilöautojen maahantuontitullit ja muut asiaan liittyvät maksut. Esimerkiksi uuden, rekisteröimättömän ja suoraan auton valmistajamaasta Intiaan maahantuodun henkilöauton tullimaksut ja muut kulut ovat yhteensä 119,65 % auton CIF-tuontihinnasta vakuutuksen ja rahtikulujen kanssa (lyhenteessä CIF: C= car value, I= insurance, F= freight, ks. Incoterm). Muulloin, esimerkiksi jos uusi auto on jo rekisteröity, sitä koskee 181,43 prosentin suuruinen tullimaksu ja muut kulut. Vähintään kaksi vuotta ulkomailla asuneen, ja vähintään vuoden omistajan hallussa olleen käytetyn auton tuonti on kuitenkin edellä mainittua edullisempaa. Arvoautojen osien maahantuonti on ollut huomattavasti edullisempaa (2015), sillä näiden tuontitulli on ollut 10 prosentin luokkaa, ja esiasennetuilla moottoreilla, kytkimillä tai vaihteistoilla 10-30 prosenttia. Lähestymisellä Intia on kannustanut ulkomaisia maahantuojia pystyttämään kokoonpanotehtaita Intiaan ja käyttämään intialaista alihankintaa. Vuodesta 2017 alkaen Intian ja EU:n välillä on ollut voimassa viisivuotinen arvoautojen maahantuontia koskeva kahdenvälinen sopimus, joka sallii 250 000 vähintään arvoauton maahantuonnin EU:sta vain 10 prosentin tuontiverolla. Kiintiön ylittävistä autoista tulee maksaa 30 prosentin vero. Vastaavasti EU alentaa tullimaksujaan intialaisvalmisteisille autoille.
Autoteollisuusyritykset ja suosituimmat ajoneuvomallit > Suuria intialaisia autoteollisuusyrityksiä

Suuria intialaisia autoteollisuuskonserneja ovat muun muassa:
Tata Motors
Mahindra & Mahindra
Ashok Leyland
Maruti Suzuki
Honda Motorcycle and Scooter India
Hero MotoCorp
Bajaj Auto
Eicher Motors
TVS Motor Company, ja sen emokonserni TVS Group
Monet länsimaiset, japanilaiset, korealaiset sekä Kiinan autoteollisuusyritykset ovat pyrkineet tuomaan automalliensa valmistusta Intiaan, joka on osaltaan vaikuttanut maan autoistumisasteen kasvamiseen. Esimerkkinä mainittakoon kiinalaiset SUV-valmistajat SAIC Motor ja Great Wall Motor.
Ford Motor Company investoi Intiassa tapahtuvaan autotuotantoon vahvasti 1990-luvun keskivaiheilta alkaen, muttei kyennyt kasvattamaan markkinaosuuttaan maassa edes kahteen prosenttiin. Syyskuussa 2021 se ilmoitti sulkevansa kaksi tehdasta, Sanandin kokoonpanotehtaan vuoden loppuun mennessä ja Chennain tehtaan vuoden 2022 puoleenväliin mennessä. Tämä merkitsee noin 4 000 työntekijän irtisanomista.
Autoteollisuusyritykset ja suosituimmat ajoneuvomallit > Suosituimmat kaksipyöräiset

Suosituimman kaksipyöräisen moottoriajoneuvon asemasta ovat kisailleet japanilaisen Hondan intialaisen tytäryhtiön Honda Motorcycle and Scooter Indian valmistama skootterimalli Honda Activa ja Hero MotoCorpin  valmistama moottoripyörä Hero Splendor. Esimerkiksi vuonna 2015 valmistettiin ja myytiin vuositasolla yli 2,4 miljoonaa Honda Activaa. Elokuuhun 2017 mennessä tätä skootterimalliperhettä oli myyty Intiassa kaikkiaan yli 15 miljoonaa kappaletta.
Lokakuussa 2019 Intian myydyimmät kaksipyöräiset moottoriajoneuvot olivat:
| Sija   (10/2019) | Valmistaja | mp- tai mopomerkki ja -malli | Myynti  (kpl) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Honda | Activa | &&&&&&&&&0281273.&&&&00281 273 |
| 2 | Hero | Splendor | &&&&&&&&&0264137.&&&&00264 137 |
| 3 | Hero | HF Deluxe | &&&&&&&&&0185751.&&&&00185 751 |
| 4 | Bajaj | Pulsar | &&&&&&&&&&095509.&&&&0095 509 |
| 5 | Honda | CB Shine | &&&&&&&&&&087743.&&&&0087 743 |
| 6 | TVS | Jupiter | &&&&&&&&&&074560.&&&&0074 560 |
| 7 | Bajaj | Platina | &&&&&&&&&&070466.&&&&0070 466 |
| 8 | Bajaj | CT100 | &&&&&&&&&&061483.&&&&0061 483 |
| 9 | TVS | Luna XL Super | &&&&&&&&&&060174.&&&&0060 174 |
| 10 | Suzuki | Access | &&&&&&&&&&053552.&&&&0053 552 |
Autoteollisuusyritykset ja suosituimmat ajoneuvomallit > Suosituimmat autonvalmistajat ja henkilöautomallit

Syyskuussa 2019 Intian myydyimmät automallit olivat
| Sija Intian  automyynnissä  (9/2019) | Automerkki  ja -malli | Valmistaja  | Myynti  (kpl) | Autoluokka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Maruti Dzire | Maruti | &&&&&&&&&&015662.&&&&0015 662 | pikkusedan (porrasperä) |
| 2 | Maruti Alto | Maruti | &&&&&&&&&&015079.&&&&0015 079 | hatchback |
| 3 | Maruti Swift | Maruti | &&&&&&&&&&012934.&&&&0012 934 | hatchback |
| 4 | Maruti Wagon R | Maruti | &&&&&&&&&&011757.&&&&0011 757 | hatchback |
| 5 | Maruti Baleno | Maruti Nexa | &&&&&&&&&&011420.&&&&0011 420 | hatchback |
| 6 | Maruti Vitara Brezza | Maruti | &&&&&&&&&&010362.&&&&0010 362 | katumaastoauto/crossover |
| 7 | Hyundai Elite i20 | Hyndai India | &&&&&&&&&&010141.&&&&0010 141 | hatchback |
| 8 | Maruti Eeco | Maruti | &&&&&&&&&&&09949.&&&&009 949 | tila-auto (pakettiauto) |
| 9 | Hyundai Grand i10 | Hyndai India | &&&&&&&&&&&09358.&&&&009 358 | hatchback |
| 10 | Hyundai Venue | Hyndai India | &&&&&&&&&&&07942.&&&&007 942 | katumaastoauto/crossover |
Suosituimmat intialaiset automallit ovat tyypillisesti myös maailman sadan eniten myydyn automallin listalla. Esimerkiksi vuoden 2018 automyynnin maailmanlistalta löytyy kolme Marutin automallia (Alto, Dzire ja Swift sijoilta 74, 75 ja 99). Lisäksi monet saman maailmanlistan sijalta 77 löytyvät Hyundai i20:t ovat intialaisvalmisteisia.
Kuvagalleriaa

Maruti Suzukin Dzire (2018) oli Intian myydyin henkilöauto syyskuussa 2019.
Maruti Suzukin Alto (malli 800 LXi; 2013).
Marutin Swift VXi (2009).
Marutin Wagon R LXi (2016).
Marutin Vitara Brezza edustaa katumaastureiden rynnistystä Intian automarkkinoilla.(kuvassa Suzukin Vitara SZ5).
Hyndai Elite i20 (2018).
Hyndai Grand i10 (2018) oli kuulunut usean vuoden ajan Intian ostetuimpien henkilöautomallien kärkikymmenikköön.
Hyundai Venue (2019).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Intialaisia autonvalmistajia Wikimedia Commonsissa
Honda Activa oli Intian ylivoimaisesti myydyin skootterimalli useana vuonna. Esimerkiksi vuonna 2015 sen eri versioita myytiin yli 2,4 miljoonaa kappaletta.
Autovalmistajan autokoulut ovat eräs tapa tehdä automerkkiä tutuksi ostajille, esimerkkinä Maruti Suzukin autokoulu (2007).
Japanilaisen Isuzun autotehdas Intiassa.
Hero Honda Splendor (2007).
Bajaj Pulsar 180 (2019).
TVS Jupiter -skootteri (2018)
Kenneth Holmberg

Kenneth Holmberg vuonna 2017.
Kenneth Gösta Holmberg (s. 26. toukokuuta 1949 Helsinki) on suomenruotsalainen kone- ja materiaalitekniikan emeritusprofessori. Hän toimi VTT:n tutkimusprofessorina 1993–2019. Hänen erikoisalansa on tribologia, joka tutkii kitkaa, kulumista ja voitelua.
Holmbergin tutkimukset ovat koskeneet ohuiden pinnoitteiden kitkaa ja kulumista erityisesti sovellettuna kulkuvälineisiin ja elektroniikkaan. Hän on julkaissut uraauurtavia tutkimuksia tietokonemalleista ja simuloinneista liikkuvissa kosketuksissa, E-kunnossapidosta sekä kitkan ja kulumisen globaalista vaikutuksesta energian kulutukseen, hiilidioksidipäästöihin ja talouteen. Hän on kirjoittanut useita tieteellisiä kirjoja, ja hän on kansainvälisesti tunnustettu ja palkittu tribologian asiantuntija. Hän toimi korkeimman hallinto-oikeuden tuomarina, yli-insinöörineuvoksena 2003–2017.
Huomionosoituksia

1990 Euromaintenance Award
2001 Svenska Tekniska Vetenskapsakademien i Finlandin (STV) kultamitali
2004 Suomen Kunnossapitoyhdistyksen kultamitali
2012 VTT Award
2017 Tribology Gold Medal
Julkaisuja

Holmberg, Kenneth: Elastohydrodynamic Lubrication Theory and Its Applications on Machine Elements.  (Diss. Koneinsinööriosasto, Koneensuunnittelu, A:1)  Espoo:  Teknillinen korkeakoulu, 1980.  ISSN 0358-5417  ISBN 951-752-100-6
Holmberg, Kenneth (1984): Friction in low speed lubricated rolling and sliding contacts. VTT Technical Research Centre of Finland, Espoo. ISBN 951-38-2014-9
Holmberg, Kenneth – Matthews, Allan: Coatings Tribology: Properties, Mechanisms, Techniques and Applications in Surface Engineering.  Amsterdam:  Elsevier, 1994.  ISBN 0-444-52750-8
Holmberg, Kenneth – Andersson, Peter – Erdemir, Ali (2012): "Global energy consumption due to friction in passenger cars." Tribology International, 47, s. 221–234
Holmberg, Kenneth – Laukkanen, Anssi – Turunen, Erja – Laitinen, Tarja (2014): "Wear resistance optimisation of composite coatings by computational microstructural modelling." Surface & Coatings Technology, 247, s. 1–13
Holmberg, Kenneth – Erdemir, Ali (2017): "Influence of tribology on global energy consumption." Friction, 5, s. 263–284
Holmberg, Kenneth – Erdemir, Ali (2019): "The impact of tribology on energy use and CO2 emission globally and in combustion engine and electric cars." Tribology International, 135, s. 389–396
Kuntavaalit 2025

Kuntavaalit 2025 järjestetään 13. huhtikuuta 2025, samaan aikaan vuoden 2025 aluevaalien kanssa.
Taustaa

Vuoden 2015 kuntalain myötä kuntavaalipäiväksi asetettiin karkausvuotta seuraavan vuoden huhtikuun kolmas sunnuntai. Pääsiäinen aikaisti vuoden 2017 kuntavaaleja viikolla, mutta vuoden 2021 kuntavaalipäivä olisi ollut suoraan 18. huhtikuuta. Vaaleja kuitenkin siirrettiin koronapandemian takia kesäkuulle.
Äänioikeus kuntavaaleissa määräytyy sen mukaan, missä kunnassa henkilö on kirjoilla 51 päivää ennen vaaleja. Lisäksi hänen pitää olla väh. 18-vuotias vaalipäivään mennessä ja täyttää jokin seuraavista ehdoista:
Suomen kansalainen
Jonkun toisen EU:n jäsenmaan, Norjan tai Islannin kansalainen, jolla on kotikunta Suomessa
Muiden kuin yllä mainittujen maiden kansalaiset, joilla on ollut kotikunta Suomessa väh. 2 vuotta ennen kohdekunnan määräytymistä (eli 51 päivää ennen vaalipäivää)
Aikataulut kuntavaaleissa

| Tapahtuma tai asia | Päivämäärä |
| --- | --- |
Kuntien asukaslukujen vahvistaminen vähimmäisvaltuustokokojen määrittämiseksi: 30.11.2024
Valtuustojen päätökset valtuustokoosta toimitettava oikeusministeriölle viimeistään: 31.12.2024
Äänioikeusrekisterin tietojen poimintapäivä (missä kunnassa kukin on äänioikeutettu ja vaalikelpoinen): 21.2.2025
Ehdokashakemusten jättöpäivä: 4.3.2025
Ehdokasasettelun vahvistaminen ja ehdokasnumeroiden arvonta: 13.3.2025
Ennakkoäänestys ulkomailla: 2.–5.4.2025
Ennakkoäänestys kotimaassa: 2.–8.4.2025
Vaalipäivä: 13.4.2025
Tulosten vahvistaminen: 16.4.2025
Kannatustutkimukset > Valtakunnalliset puoluekannatuskyselyt kuntavaaleissa

| Tutkimusaika | Gallup | Kokonaisotos | Puoluekantansa ilmoittaneet (%) | KOK>  | SDP>  | KESK>  | PS>  | VIHR>  | VAS>  | RKP>  | KD>  | LIIK>  | Muut | Johto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.2.–4.3.2025 | Taloustutkimus | 2 519 | 72 | 19,8 | 20,9 | 15,3 | 12,7 | 9,7 | 9,4 | 4,5 | 3,9 | 1,1 | 2,7 | 1,1 |
| 13.1.–3.2.2025 | Taloustutkimus | 2 604 | 72 | 20,8 | 22,0 | 14,5 | 12,9 | 10,2 | 9,8 | 3,9 | 3,0 | 0,5 | 2,4 | 1,2 |

| 13.6.2021 | Kuntavaalit 2021 | Kuntavaalit 2021 | Kuntavaalit 2021 | 21,4 | 17,7 | 14,9 | 14,5 | 10,6 | 7,9 | 5,0 | 3,6 | 1,6 | 2,9 | 3,7 |
Kannatustutkimukset > Kuntakohtaiset puoluekannatuskyselyt kuntavaaleissa > Helsinki

| Tutkimusaika | Gallup | Kokonaisotos | Puoluekantansa ilmoittaneet (%) | KOK>  | VIHR>  | SDP>  | VAS>  | PS>  | RKP>  | LIIK>  | KESK>  | KD>  | Muut | Johto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.–18.2.2025 | Tietoykkönen | 1 200 | 77 | 23,9 | 16,4 | 21,1 | 17,0 | 7,6 | 5,1 | 1,4 | 2,2 | 1,9 | 3,4 | 2,8 |
| 23.1.–14.2.2025 | Verian | 1 528 | – | 23,7 | 15,1 | 24,6 | 13,0 | 10,4 | 4,4 | 1,5 | 2,4 | 1,8 | 3,3 | 0,9 |
| 13.6.2021 | Kuntavaalit 2021 | Kuntavaalit 2021 | Kuntavaalit 2021 | 25,6 | 19,8 | 14,4 | 12,7 | 10,2 | 6,5 | 3,3 | 2,4 | 1,8 | 3,3 | 5,8 |
Kannatustutkimukset > Kuntakohtaiset puoluekannatuskyselyt kuntavaaleissa > Jyväskylä

| Tutkimusaika | Gallup | Kokonaisotos | Puoluekantansa ilmoittaneet (%) | SDP>  | KOK>  | VIHR>  | KESK>  | PS>  | VAS>  | KD>  | LIIK>  | RKP>  | Muut | Johto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.2.–2.3.2025 | Tietoykkönen | 743 | 57 | 27,2 | 16,0 | 11,9 | 13,8 | 10,6 | 12,7 | 5,0 | – | – | 2,8 | 11,2 |
| 13.6.2021 | Kuntavaalit 2021 | Kuntavaalit 2021 | Kuntavaalit 2021 | 19,1 | 18,3 | 17,4 | 13,6 | 12,9 | 9,8 | 5,7 | 1,0 | 0,3 | 1,9 | 0,8 |
Krooninen väsymysoireyhtymä
Sairauden nimen historia

Sairaus kuvattiin ensimmäisen kerran lääketieteellisessä kirjallisuudessa 1930-luvulla
, ja se liitettiin kansainväliseen ICD-tautiluokitukseen vuonna 1969 nimellä myalginen enkefalomyeliitti (ME-tauti) eli lihaskipuja aiheuttava myeliiniä tuhoava aivo-selkäydintulehdus. Sairaudesta käytettiin aiemmin myös nimityksiä myalgic encephalitis (myalginen enkefaliitti) ja myalgic encephalopathy (myalginen enkefalopatia).
Sairauden nimi muutettiin virusinfektiota seuraavaksi väsymysoireyhtymäksi (postviral fatigue syndrome) tautiluokituksen vuonna 1994 voimaan astuneessa kymmenennessä versiossa, mutta sairaudesta on käytetty viime vuosina yleisesti nimeä krooninen väsymysoireyhtymä (chronic fatigue syndrome, CFS). Suomessa on ollut aiemmin käytössä myös sairauden nimen tarkempi käännös krooninen uupumusoireyhtymä, joka kuvaa paremmin sairauden luonnetta, sillä sairaudessa on kyse pikemminkin ruumiillisesta uupumuksesta ja voimattomuudesta kuin tavanomaisesta väsymyksestä.
Vuonna 2011 kolmentoista maan asiantuntijoista koostuva kansainvälinen raati päätyi suosittamaan paluuta vanhaan tautinimekkeeseen myalginen enkefalomyeliitti, koska siihen mennessä oli kertynyt riittävää tieteellistä näyttöä sairauteen liittyvistä tulehduksellisista mekanismeista. Viime vuosina sairaudesta on alettu käyttää lyhennettä ME/CFS.
Vuonna 2015 Yhdysvaltain kansallisen akatemian lääketieteellinen instituutti suositti sairauden nimen muuttamista systeemiseksi rasitusintoleranssisairaudeksi (systemic exertion intolerance disease, SEID), joka kuvastaa sitä, että potilaan yleinen huonovointisuus tai uupumus pahenevat merkittävästi rasituksen jälkeen. Lisäksi suositeltiin, että sairaudesta käytettäisiin diagnoosikoodia G93.3 (virusinfektion jälkeinen krooninen väsymysoireyhtymä) siihen asti, kunnes sille saadaan uusi ICD-10-diagnoosikoodi, eikä potilaille annettaisi enää psykiatrista diagnoosikoodia F48.0, koska sen käytölle ei ole lääketieteellisiä perusteita.
Esiintyvyys

Nykyisin arvioidaan, että kroonista väsymysoireyhtymää esiintyy 0,2–0,4 prosentilla aikuisväestöstä. Suomessa on arviolta yli 10 000 ME/CFS-potilasta, joista suurin osa on täysin työkyvyttömiä. Suomen lääketieteellisessä ME/CFS-yhdistyksessä on arvioitu, että Suomessa saattaa olla useampi sata täysin omaisten hoidon varassa elävää, vaikean taudinkuvan omaavaa ME-potilasta.
Muiden autoimmuunisairauksien tavoin suurin osa sairastuneista on naisia. Tämä saattaa johtua hormonaalisista eroista miesten ja naisten välillä, sillä ME-taudin oireet muistuttavat hormonitasojen heilahteluun liittyviä vaihdevuosioireita. Arviot naispuolisten potilaiden osuudesta vaihtelevat 50−80 prosentin välillä. Oireyhtymä voi puhjeta missä iässä tahansa, ja se diagnosoidaan yleisimmin 30–40-vuotiaana.
Yhdysvaltain kansallisen lääketieteellisen akatemian mukaan noin 90 prosenttia ME-potilaista on  jäänyt ilman diagnoosia Merkittävä osa ME-potilaista on saanut myös väärän diagnoosin. Vaikka CFS on Maailman terveysjärjestön (WHO) viralliseen tautiluokitukseen kuuluva sairaus, lääkärit kyseenalaistavat usein koko sairauden olemassaolon ja antavat potilaille esimerkiksi masennusdiagnoosin.
Unitutkija Markku Partisen mukaan pitkäkestoinen väsymys selittyy 80 prosentilla ME-diagnoosin saaneista todellisuudessa jollain muulla syyllä kuten hoitamattomalla tulehduksella, borrelioosilla, diabeteksella tai uniapnealla.