stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pesäpallon suomensarja 1992
Suomensarja > Länsilohko

Lohkossa uusina joukkueina pelasivat ykkössarjasta pudonneet Lohjan Kisa-Veikot ja Ulvilan Pesä-Veikot sekä maakuntasarjasta nousseet Vihdin Pallo, Mynämäen Vesa ja Jyväskylän Kiri. Lohkossa aiemmin pelannut Soinin Sisu siirtyi pohjoislohkoon.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikaalisten Tarmo | 22 | 19 | 1 | 2 | 237–91  | 39 |
| Lammin Luja | 22 | 15 | 2 | 5 | 226–105 | 32 |
| Loimaan Palloilijat | 22 | 16 | 0 | 6 | 191–139 | 32 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 22 | 14 | 1 | 7 | 234–148 | 29 |
| Lohjan Kisa-Veikot | 22 | 12 | 1 | 9 | 196–199 | 25 |
| Ulvilan Pesä-Veikot | 22 | 11 | 2 | 9 | 158–155 | 24 |
| Kauhajoen Karhu | 22 | 10 | 0 | 12 | 152–163 | 20 |
| Vihdin Pallo | 22 | 10 | 0 | 12 | 150–153 | 20 |
| Ylöjärven Pallo | 22 | 8 | 2 | 12 | 163–182 | 18 |
| Mynämäen Vesa | 22 | 4 | 3 | 15 | 122–230 | 11 |
| Jyväskylän Kiri | 22 | 3 | 1 | 18 | 119–242 |   7 |
| Jyväskylän Lohi | 22 | 3 | 1 | 18 | 111–252 |   7 |
Passenger (Mnemicin albumi)

| Passenger Mnemic |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu:  19. tammikuuta 2007    9. helmikuuta 2007    21. helmikuuta 2007
 Tyylilaji: melodinen death metal, industrial metal, alternative metal, metalcore
 Kesto: 47.16
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Mnemicin muut julkaisut
| The Audio Injected Soul 2004 | Passenger 2007 | Sons of the System 2010 |
Singlet albumilta Passenger
 ”Meaningless” Julkaistu: 19. joulukuuta 2006
Passenger on Mnemicin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2007 levymerkillä Nuclear Blast.
Kappaleet

Humanaut – 1.52
In the Nothingness Black – 5.02
Meaningless – 3.43
Psykorgasm – 4.13
Pigfuck – 4.26
In Control – 3.52
Electric I'd Hypocrisy – 3.52
Stuck Here – 4.41
What's Left – 4.10
Shape of the Formless – 4.07
The Eye on Your Back – 7.30
Zero Synchronized – 4.37 (Japanin bonuskappale)
Kokoonpano

Guillaume Bideau – laulu
Mircea Gabriel Eftemie – kitara, kosketinsoitin
Rune Stigart – kitara, kosketinsoitin
Tomas Koefoed – bassokitara
Brian Rasmussen – rummut
Arvostelut

AllMusic:
Blabbermouth:
Imperiumi.net:
Soundi:
Aiheesta muualla

Passenger discogs.com -sivustolla
Petri Alanko (kosketinsoittaja)

Petri Alanko (s. 1970 Lahti) on suomalainen säveltäjä, kosketinsoittaja ja tuottaja.
Hän toimi 1990-luvun alkupuolelta vuoteen 2008 saakka Hausmyllyn kosketinsoittajana ja tuottajana taiteilijanimellä Lowland. Hän on säveltänyt yhtyeen kappaleita yhdessä Jari Karjalaisen kanssa ja myöhemmin yksin. Hän on toiminut myös muiden artistien tuottajana. Lisäksi Alanko on toiminut kosketinsoittajana ja tuottajana Neon 2 -yhtyeessä.
Alanko on toiminut myös säveltäjänä muun muassa Remedy Entertainmentin videopeleissä Alan Wake, Quantum Break ja Control. Lisäksi hän on toiminut Yleisradiolla radiokanavien soundipäällikkönä.
DJ Orkidea on tehnyt yhteistyötä Alangon kanssa muun muassa albumilla Metaverse.
Alanko asuu Espoossa ja hänellä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut/blogi
Petri Alangon sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Peukaloiset (suku)

| Peukaloiset |
| --- | --- |
 Peukaloinen (Troglodytes troglodytes)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Peukaloiset  Troglodytes  Vieillot, 1809
Katso myös
   Peukaloiset (suku) Wikispeciesissä   Peukaloiset (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peukaloiset (Troglodytes) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Lajeja esiintyy  Pohjois-, Keski- tai Etelä-Amerikassa, Euraasiassa ja Pohjois-Afrikassa.
Peukaloiset ovat pieniä, 9-12 cm pitkiä ja noin 10 g painavia lintuja. Niiden höyhenpuku on ruskea, nokka suhteellisen pitkä, pyöreäkärkiset siivet lyhyet, jalat vahvat ja lyhyehkö pyrstö sojottaa tavallisesti pystyssä. Lento on nopeaa ja suoraviivaista. Koiraat voivat olla moniavioisia. Ne syövät pääasiassa hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia.
Peukaloisia on 12 lajia.
Lajit

Amerikanpeukaloinen Troglodytes hiemalis
Andienpeukaloinen Troglodytes solstitialis
Clarioninpeukaloinen Troglodytes tanneri
Falklandinpeukaloinen Troglodytes cobbi
Guatemalanpeukaloinen Troglodytes rufociliatus
Livertäjäpeukaloinen Troglodytes pacificus
Okrapeukaloinen Troglodytes ochraceus
Páramopeukaloinen Troglodytes monticola
Peukaloinen Troglodytes troglodytes
Pihapeukaloinen Troglodytes aedon
Socorronpeukaloinen Troglodytes sissonii
Tepuipeukaloinen Troglodytes rufulus
Peukalo

Peukalo ylhäällä
Peukalo (pollex, digitus primus, or digitus I.) on ihmisen kädessä laitimmainen sormi; oikeassa kädessä – kämmenen osoittaessa alaspäin – vasemmanpuoleisin ja vasemmassa oikeanpuoleisin. Peukalo on yleensä sormista paksuin. Peukalo liikkuu muita sormia vastaan mikä mahdollistaa hienomekaanisen peukalo-etusormi-otteen (pinsettiote). Ihmisen teknologisen ylivertaisuuden eläimiin verrattuna sanotaan liittyvän, aivojen lisäksi, tähän liikkeeseen. Se on eläinkunnassa hyvin harvinainen: opossumi, koala ja jotkut kädelliset pystyvät hiukan vastaavaan.
Useimmilla kädellisillä on peukalo.
Eleenä peukalon nostaminen pystyyn tarkoittaa monissa kulttuureissa asioiden olevan kunnossa tai kannustusta. Etenkin molempien peukaloiden nosto tarkoittaa onnistumisen toivomista ("pidetään peukkuja"). Peukalo alaspäin puolestaan on negatiivisuutta kuvaava ele, ja peukalon pitäminen vaakasuunnassa tarkoittaa neutraalia elettä. Sitä saatetaan käyttää, kun ei olla varmoja, mitä mieltä ollaan. Mielipiteen ilmaisun peukaloilla tausta on muinaisessa Roomassa, missä yleisö osoitti sillä toiveensa gladiaattorin kohtalosta. Ei kuitenkaan ole aikalaislähteitä, jotka vahvistaisivat siellä käytettyjen liikkeiden tarkoittaneen juuri ylös=OK ja alas=kuolemaan; tämä saattaa olla myöhempää tulkintaa.
Peukalon nostamisella on pyydetty kyytiä ("peukalokyytiä"), mutta joissakin kulttuureissa eleellä on poliittisia tai muuten sopimattomia merkityksiä.
Anatomia

Peukalossa on yksi nivel vähemmän kuin muissa sormissa. Peukalossa on lihaksia toisin kuin muissa sormissa. Se on pituudeltaan joillakin ihmisillä lyhyin sormi, toisilla pikkusormi on vielä lyhyempi. Peukalossa on kaksi luuta, phalanx distalis ja phalanx proximalis, ja sitä liikuttaa kahdeksan eri lihasta: opponens pollicis, abductor pollicis brevis, flexor pollicis brevis, adductor pollicis, flexor pollicis longus, abductor pollicis longus, extensor pollicis brevis ja extensor pollicis longus. Neljä ensimmäistä näistä lihaksista ovat kädessä ja loput tulevat kyynärvarresta.
Steve Cram

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Steve Cram |  Steve Cram |  Steve Cram |  |
Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | 1 500 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1983 | 1 500 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ateena 1982 | 1 500 m |  |
|  Kultaa | Stuttgart 1986 | 1 500 m |  |
|  Pronssia | Stuttgart 1986 | 800 m |  |
Steve Cram (s. 14. lokakuuta 1960) on entinen brittiläinen keskimatkojen juoksija.
Hän osallistui 1500 metrille vuoden 1980 Moskovan olympialaisissa, kuuluisien brittiläisten juoksijoiden voittaessa mitalit. Cram on Euroopan- ja Kansainyhteisön-mestari 1 500 metrillä vuonna 1982 ja vuonna 1986 sekä maailmanmestari Helsingissä vuonna 1983. Hän teki maailmanennätyksiä maililla vuosien 1985 ja 1993 välillä kilpaillen useimmiten ennätyksistä Said Aouitan kanssa. Olympiakisojen kultamitalia hän ei voittanut, kuitenkin hän saavutti hopeamitalin 1500 metrillä hävitessään Sebastian Coelle vuoden 1984 Los Angelesin olympiakisoissa.
Cram työskentelee nykyisin urheilukommentaattorina BBC:llä. Hänet on valittu BBC:n Vuoden urheilijaksi vuonna 1983.
Petri Ahonen

| Petri Ahonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  näyttelijä tanssija
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Salatut elämät - AP Isola Laura - Lauri Merimaa
Aiheesta muualla
IMDb 
Petri Ahonen (s. 7. tammikuuta 1971) on suomalainen näyttelijä ja tanssija. Näyttelijänä hän on tullut tutuksi Laura-sarjan Lauri Merimaana sekä Salatut elämät -sarjan Ari-Pekka ”AP” Isolana. Lisäksi hänet on nähty Maria Kallio -sarjan muutamassa jaksossa. Hän on tanssijana Scandinavian Hunksissa, jossa hän käyttää taiteilijanimeä ”Mauno”.
Yksityiselämä

Ahonen on naimisissa High Heels -tanssikoulun toimitusjohtajan ja tanssinopettajan Linda Ahosen kanssa. Parilla on kaksi lasta, Fiona ja Romeo. He asuvat Helsingissä. Ahonen on kotoisin Kotkasta.
Pentti Salmenkivi

| Pentti Uolevi Salmenkivi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. helmikuuta 1935 Kesälahti
Kuollut: 26. joulukuuta 2007 (72 vuotta) Viitasaari
Ammatti:  opettaja, pianisti, urkuri
Vanhemmat:  Reino Salmenkivi ja Elli Salmenkivi
Siviilisääty:  avioliitossa
Puoliso:  Toini Salmenkivi
Lapset:  Heini, Sari, Ari
Dir. mus. Pentti Uolevi Salmenkivi (4. helmikuuta 1935 Kesälahti – 26. joulukuuta 2007 Viitasaari) oli ammatiltaan luokanopettaja. Hänen toiseksi ammatikseen voidaan kuitenkin mainita pianisti-urkuri, sillä musiikilla oli merkittävä osa hänen elämässään.
Elämä

Kanttori-isä Reino Salmenkivi oli Pentin ensimmäinen pianon- ja urkujensoitonopettaja. Kun hän opiskeli opettajaksi Heinolassa, hänen soitonopettajanaan toimi diplomiurkuri Aimo Känkänen. Samoihin aikoihin alkoi myös Salmenkiven säestystoiminta. Aloitettuaan Viitasaarella Jurvansalo-Soliskylän ala-asteella johtajaopettajan tehtävät hän harjoitti pianonsoittoaan Jyväskylässä pianotaiteilijoiden Timo Mäkisen ja Dmitry Hintzen yksityisoppilaana. Opettajantyön ohella hän soitti niin piano- kuin urkusäestyksiäkin sadoissa eri konserteissa kotimaassa ja ulkomailla. Hän säesti muiden muassa  Jorma Hynnistä, Taru Valjakkaa, Margareta Haverista, Mauno Kuusistoa, Sulo Saaritsia, Aulis Tuimalaa ja Kalle Kinnusta. Ulkomaan säestysmatkat suuntautuivat Kanadaan, Saksaan, Neuvostoliittoon, Viroon, Ruotsiin ja Norjaan. Salmenkivi toimi vuosia myös Viitasaaren alueen musiikkiopistossa pianonsoitonopettajana.
Arvonimi

Director musices
Tuotanto

Pentti Salmenkivi: Urkumusiikkia (2005)
Petri Böckerman

Petri Böckerman on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulussa terveystaloustieteen professorina ja Palkansaajien tutkimuslaitoksella erikoistutkijana. Aiemmin hän työskenteli terveystaloustieteen professorina Turun yliopistossa. Böckerman on toiminut professorina Tampereen yliopistossa ja hän on Tampereen yliopiston dosentti erikoisalana työn taloustiede ja Turun kauppakorkeakoulun dosentti erikoisalana terveystaloustiede. Hän on työskennellyt tutkijana Palkansaajien tutkimuslaitoksella vuodesta 1996 lähtien.
Koulutukseltaan Böckerman on filosofian tohtori pääaineena kansantaloustiede. Hän väitteli Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 2003 otsikolla "Empirical Studies on Working Hours and Labour Market Flows".
Aiheesta muualla

Böckermanin henkilökohtainen kotisivu
Böckermanin tieteelliset julkaisut IDEASissa
Palpa

| Suomen Palautuspakkaus Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Toimitusjohtaja:  Pasi Nurminen
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  lajiteltujen materiaalien kierrätys
Omistaja:  seitsemän panimo- ja kauppayritystä
Kotisivu:  palpa.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Palpa eli Suomen Palautuspakkaus Oy on suomalainen yritys, joka hoitaa pullonpalautusta. Palpan kierrätysjärjestelmään kuuluu sekä lasisia että muovisia juomapulloja ja alumiinisia juomatölkkejä. Osa pulloista uusiokäytetään, osan materiaali kierrätetään. Tölkkien materiaali kierrätetään. Palpan kierrätysjärjestelmään kuuluvista juomapakkauksista saa palautettaessa pantin. Näistä pakkauksista palautetaan keskimäärin 97 prosenttia, tölkeillä ja lasipulloilla palautusprosentti on 98 ja 99, muovipulloilla taas 90.
Pantillisten juomapakkauksien historiasta

Vuoden 1952 kesäolympialaisten myötä Coca-Cola rantautui Suomeen, ja maahan luotiin lasisten juomapullojen palautusjärjestelmä. Siitä alkoi pantillisten juomapakkausten kehitystaival.
1980-luvulla juomapakkausjärjestelmään tuli uusi pantillinen, uudelleentäytettävä muovipullo, jota kutsuttiin myöhemmin myös ekopulloksi. Uudelleentäytettävistä muovipulloista luovuttiin vuonna 2008.
Tölkit tulivat Palpan panttijärjestelmän piirin vuonna 1996 ja kierrätysmuovipullot vuonna 2008. Kierrätyslasipullot liitettiin osaksi Palpan kierrätysjärjestelmää vuonna 2012. Ne olivat aiemmin kuuluneet Alkon omaan kierrätysjärjestelmään.
Palpan järjestelmään kuuluvat juomapakkaukset

Palpan panttijärjestelmä on erittäin kattava: siihen kuuluu suurin osa Suomessa myytävistä virvoitusjuoma-, vesi-, kivennäisvesi-, olut-, siideri-, lonkero- ja urheilujuomapulloista ja -tölkeistä. Kierrätysmuovipullon tulon myötä pantillisiksi ovat tulleet myös muun muassa lähdevesi, sima, jäätee ja uusimpana tulokkaana viini. Alkon tuotteista myös moni ”taskumatti”-kokoinen muovipullo on pantillinen. Pantilliset kierrätysmuovipullot tunnistaa panttimerkinnästä. Lidl-kauppaketjun muovisilla juomapakkauksilla on oma kierrätysjärjestelmänsä Lidl-kaupoissa, Lidlin lasipullot ja tölkit kuuluvat nykyään Palpa-järjestelmään.
Palpan kierrätysjärjestelmään voivat liittyä yritykset, jotka valmistavat juomia Suomessa tai maahantuovat juomia Suomeen. Palpa tarkistaa uudet juomapakkaukset, testaa ja tarkistaa ne ja päättää, mitkä se hyväksyy järjestelmään. Palpan pitää myös hyväksyä kaikki pakkauksiin tehdyt muutokset.
Tämänhetkisten elinkaaritutkimusten perusteella erilaisia juomapakkausvaihtoehtoja ei voida yksiselitteisesti asettaa paremmuusjärjestykseen, vaan tärkeintä on, että pantilliset juomapakkaukset palautetaan riippumatta siitä, onko kyseessä pullo tai tölkki.
Palpan järjestelmään kuuluvat juomapakkaukset > Lasipullo

Uudelleentäytettävät lasipullot ovat kuuluneet panttijärjestelmään vuodesta 1951 lähtien. Lasipullojen palautusaste vuonna 2013 oli lähes sata prosenttia. Pullon on palautettaessa oltava tyhjä ja ehjä, sillä automaatti tunnistaa pantillisuuden pullon muodosta. Palauttamisen jälkeen lasipullot kuljetetaan takaisin panimoon, jossa ne pestään ja täytetään uudelleen. Yksi lasipullo kiertää keskimäärin 33 kertaa. Tämän jälkeen lasi murskataan ja lasimassa uusiokäytetään. Uudelleentäytettäviä lasipulloja hallinnoi Ekopulloyhdistys ry samoin kuin aikaisemmin uudelleentäytettäviä muovipullojakin.
Palpan järjestelmään kuuluvat juomapakkaukset > Tölkki

Tölkit ovat kuuluneet panttijärjestelmään vuodesta 1996 lähtien.
Tölkeissä kiertää raaka-aine, alumiini. Palautetut tölkit sulatetaan ja materiaalista tehdään uusia juomatölkkejä. Yksi tölkki voi kiertää ikuisesti, sillä raaka-aineena alumiini ei kulu eikä hajoa. Lisäksi alumiinin kierrätys on erittäin kannattavaa, sillä tölkin valmistus uusiokäyttöön vie vain viisi prosenttia ensivalmistusprosessin energiasta: käytännössä esimerkiksi yhden alumiinitölkin kierrätyksestä säästyneellä energialla voi polttaa hehkulamppua neljän tunnin ajan. Tölkkien palautusaste vuonna 2013 oli 95 prosenttia, ja tölkki on kasvattanut suosiotaan juomapakkauksena keveytensä ja kestävyytensä ansiosta.
Palautettaessa tölkin on oltava ehjä, sillä automaatti tunnistaa pantillisuuden viivakoodista. Pantittomatkin tölkit voi palauttaa palautusautomaatteihin, sillä Palpa kierrättää myös pantittomat tölkit.
Vuonna 2009 Suomessa täytettiin yhteensä 899 miljoonaa juomatölkkiä, ja kierrätettiin 936 miljoonaa tölkkiä. Alumiinisia juomatölkkejä tuotiin 1990- ja 2000-luvuilla Suomeen muun muassa Puolasta, Ruotsista, Saksasta ja Britanniasta, kunnes vuonna 2013 valmistus aloitettiin Suomessa monikansallisen Rexamin tehtaalla Mäntsälässä ja puolalaisomisteisen Can-Packin tehtaalla Hämeenlinnassa.
Palpan järjestelmään kuuluvat juomapakkaukset > Kierrätysmuovipullo

Kierrätysmuovipullot ovat kuuluneet panttijärjestelmään vuodesta 2008 lähtien, jolloin ne pääosin korvasivat aikaisemmin käytössä olleet uudelleentäytettävät muovipullot.
Kierrätysmuovipullot ovat polyetyleenitereftalaattia. Palautetut pullot rouhitaan ja käsitellystä materiaalista voidaan valmistaa erilaisia lopputuotteita. Värittömistä pulloista tehdään uusien pullojen lisäksi muun muassa sadetakkeja. Värilliset taas päätyvät esimerkiksi fleece-puseroiksi, solmioiksi, repuiksi, laukuiksi, lenkkitossuiksi ja ympäristöystävällisten puhelinmallien raaka-aineeksi.
Vuoden 2010 aikana pantillisia kierrätysmuovipulloja palautettiin yli 15 000 tonnia. Vuonna 2013 kierrätysmuovipullojen palautusaste oli 92 prosenttia.
Pantin saa vain ehjistä pulloista, joiden etiketti on tallella ja vahingoittumaton. Automaatti tunnistaa pantillisuuden etiketin viivakoodista. Tyhjät muovipullot palautetaan korkillisina, jotta myös korkit saadaan kierrätykseen.
Palpan järjestelmään kuuluvat juomapakkaukset > Kierrätyslasipullo

Kierrätyslasipullot liitettiin osaksi Palpan kierrätysjärjestelmää vuonna 2012. Aikaisemmin kierrätyslasipullot kuuluivat Alkon hallinnoimaan kierrätysjärjestelmään. Uudistuksen myötä kierrätyslasipullot voi palauttaa samaan automaattiin kuin muutkin Palpan hallinnoimat pantilliset juomapakkaukset.
Pantin saa kierrätysjärjestelmään kuuluvista kierrätyslasipulloista, jotka ovat palautettaessa ehjiä, tyhjiä ja joiden etiketti on vahingoittumaton. Pantillisuuden tunnistaa Alkon hyllymerkinnästä ja ostokuitin tiedoista. Kaikissa pantillisissa lasipulloissa ei välttämättä ole panttimerkintää. Kierrätyslasipullot kannattaa palauttaa korkillisina, jolloin myös korkit saadaan kierrätykseen.
Kierrätyslasista valmistetaan joko uusia lasipulloja tai vaahtolasia, jota käytetään routaeristeissä, harkoissa tai kevytbetonissa. Kierrätyslasin uusiovalmistus on energiatehokasta: jokainen kierrätyslasista valmistettu tonni uusiolasia kuluttaa noin 30 prosenttia vähemmän energiaa kuin sen valmistus neitseellisistä raaka-aineista.
Pantit

Kun kuluttaja ostaa juoman, jonka pakkaus kuuluu Palpan kierrätyjärjestelmään, hän maksaa pakkauksesta pantin. Palauttaessaan tyhjän juomapakkauksen kaupan palautusautomaattiin hän saa kuitin, jolla kassa maksaa pantin takaisin kuluttajalle. Pantin suuruus riippuu juomapakkauksesta.
Hallinto

Palpa on osakeyhtiö, jonka kotipaikka on Helsinki. Yhtiön toimitusjohtaja on Pasi Nurminen. Yrityksen päätoimialaksi on Verohallinnolle ilmoitettu lajiteltujen materiaalien kierrätys.
Palpan omistavat seitsemän panimoa ja kaupan alan yritystä: Hartwall, Olvi, Sinebrychoff, Alko, Inex Partners, Ruokakesko ja Tuko Logistics.
Aiheesta muualla

Pantilliset Palpa.
Per Erik Rundquist

Per Erik Rundquist
Per Erik Gunnar Rundquist (22. maaliskuuta 1912 Tukholma – 12. joulukuuta 1986) oli ruotsalainen kirjailija, joka kirjoitti psykologisesti ja tyylillisesti onnistuneina pidettäviä nuoruusikää kuvaavia teoksia, rakkaus- ja avioliittoromaaneja sekä novelleja ja runoutta. Rundquistin teoksista on suomennettu Kalla mig Ismael (suom. Lola). Romaaneissaan Rundquist kuvaa myös Välimeren seudun ympäristöä. Hän julkaisi myös runokokoelman Punkten (1980).
Suomennetut teokset

Lola (Kalla mig Ismael), suom. Kyllikki Mäntylä, WSOY 1952 (suomennos julkaistu tekijänimellä Per E. Rundqvist)
Pasuri

| Pasuri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särkikalat Cyprinidae
Alaheimo::  Leuciscinae
Suku::  Blicca  Heckel, 1843
Laji::  bjoerkna
Kaksiosainen nimi
 Blicca bjoerkna  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Abramis bjoerkna 
Katso myös
   Pasuri Wikispeciesissä   Pasuri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pasuri (Blicca bjoerkna) on särkikalojen heimoon kuuluva rehevissä sisä- ja murtovesissä viihtyvä kalalaji. Pasuri on sukunsa (Blicca) ainoa laji. Pasuria ei käytetä suuressa määrin ihmisravinnoksi, koska se on ruotoinen ja mauttomana pidetty kala.
Ulkonäkö ja koko

Pasuri kasvaa 20–25 senttimetrin mittaiseksi ja painaa alle kilon. Pasurin voi sekoittaa pieneen lahnaan, mutta sillä on suuremmat silmät ja punaiset evät. Pasurilla on 43–48 suomua kylkiviivalla ja suomut ovat isommat kuin lahnalla, jolla on yli 50 suomua kylkiviivalla.
Levinneisyys

Pasuria esiintyy Euroopassa Ranskasta Uralille, ei kuitenkaan Italiassa, Kreikassa ja entisen Jugoslavian maissa. Suomessa pasuri elää etupäässä Etelä- ja Järvi-Suomessa.
Lisääntyminen

Pasuri kutee kesä- tai heinäkuussa, kun veden lämpötila on yli 17 celsiusastetta. Pasuri voi risteytyä helposti lahnan tai sorvan kanssa, jos kutuaika ja paikka ovat samat. Jälkeläiset eivät kuitenkaan pysty enää lisääntymään.
Aiheesta muualla

Luontoportti: Pasuri (Abramis bjoerkna)
ITIS: Blicca bjoerkna (englanniksi)
Pesäpallon Suomenmestaruuskilpailut 1925

Pesäpallon Suomenmestaruuskilpailut 1925 oli SM-kilpailujen neljäs kausi. Mestaruuden voitti Lahden suojeluskunta nousten finaalissa neljän juoksun takaa-ajoasemista voittoon.
Kuten Lahden suojeluskunnan menestys osoittaa oli suojeluskuntien pesäpalloilu kovalla tasolla. Järjestön mestaruuskilpailut olivatkin SM-kisoja suurempi tapahtuma. Niihin osallistui kokonaista 20 joukkuetta. Etelä-Hämeen piiri, jonka joukkueessa osa lahtelaisistakin pelasi, jäi kilpailussa kakkoseksi. Mestaruuden voitti Pohjois-Häme, jonka pelaajisto koostui Toijalan Vauhdin ja Tampereen Pyrinnön pelaajista. Helsingin piiri, jonka pelaajisto oli Helsingin Pallonlyöjistä ja Pallo-Tovereista jakoi kolmannen sijan Jyväskylän piirin kanssa, joten menestys sijoittui molemmissa kilpailuissa samoille seuduille.
Pesäpalloilijoiden yhteistyö Palloliiton kanssa ei sujunut toivotulla tavalla ja pesäpalloilijat anoivat SVUL:n jäsenyyttä. Järjestö ottikin pesäpallon ohjelmaansa ja uuden pesäpallojaoksen perustava kokous pidettiin 27. toukokuuta 1925.
Mitalistijoukkueet

Lahden suojeluskunnan joukkueen pelaajat:
Paavo ”Papa” Laine
Lauri ”Pisa” Laune
Lauri ”Lasse” Salminen
Paavo ”Nuta” Nuotio
Jaakko ”Jaska” Luhtanen
E. Koskelainen
Olli ”Lumppe” Veijola
Pauli ”Pali” Hannula
Tauno ”Tanne” Byckling (Alhava)
Tampereen Pyrinnön joukkueen pelaajat:
Aarnio
Urho Veneskoski
V. Perkola
O. Ladau
Jonni Saari
Väinö Veneskoski
Niemi
P. Aaltonen
Toivo Tarkka
Helsingin Pallonlyöjät:
Väinö Kinnunen
Erik Salin
Aarne Taiminen
Yrjö Koskinen
Ville Lindström
Niilo Mikkola
Eino Kajaste
"Vege" Tuominen
Gustaf Palmros
Toijalan Vauhti:
Jussi Väliniemi (1)
Toivo Seppälä (2)
Yrjö Lahtinen (3)
Hannes Alha (4)
Yrjö Kotikoski (5)
Mauno Mäenpää (6)
Jaakko Kilpi (7)
Tauno Heiliö  (8)
Jaakko Paasio (9)
Arvo Luotonen
Olavi Holsti
Jalmari Lapinleimu
Yrjö Heikkinen
Peukalo-Liisa

Vilhelm Pedersenin alkuperäistä kuvitusta satuun.
Peukalo-Liisa (tansk. Tommelise) on tanskalaisen Hans Christian Andersenin satu, jonka hän julkaisi ensimmäisen kerran vuonna 1835 Kööpenhaminassa.
Juoni

Eräänä päivänä muuan nainen kysyy vanhalta noidalta, miten hän voisi saada lapsen. Noita vastaa: ”Istuta tämä siemen purkkiin ja katso mitä tapahtuu!”. Siemenestä kasvaa kuin kasvaakin valtava tulppaani, jonka sisällä istuu hyvin pieni tyttö, noin peukalon kokoinen. Nainen nimeää hänet Peukalo-Liisaksi. Eräänä päivänä, kun Peukalo-Liisa on nukkumassa, sammakot kaappaavat hänet. Kovakuoriaiset pelastavat hänet, mutta hylkäävät metsään. Sieltä Liisa löytää asuinpaikan erään hiiren luota. Lopussa hän menee naimisiin kokoisensa prinssin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peukalo-Liisa Wikimedia Commonsissa