stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jerry Cotton
Aiheesta muualla

Musiikki-Mainos Ky Juntunen
Tarina Jerry Cottonista
Lefrançois, Vincent: Interview:Tapani Bagge. The  Finnish Pop  Culture Portal. Arkistoitu 11.5.2005.
Nykyri, Timo: Jerry Cotton: Serenadi G-ruudissa. Yle Uutiset. 27.11.2009. Arkistoitu 23.5.2012.
Eeva Hannula: Jerry Cottonien isä on monien murhien mies – viimeisenä hän kuoppasi Connecticutin kovaotteisen G-miehen 6.8.2017. Yle Uutiset.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 2  3  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel 2  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Henkilöt:  DDB 
Cotton ajoi 1960-luvulla vastaavalla Jaguar E-typellä
Kimmo Tauriainen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 16. maaliskuuta 1972
Syntymäpaikka: Rovaniemi, Suomi
Kuolinaika: tammikuu 2025 (52 vuotta)
Pelipaikka: vasen laitahyökkääjä
Pituus: 176 cm
Junioriseurat
1983–1992: RoPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1989–1992 | RoPS | 21 | (0) |
| 1993–1995 | KontU | 75 | (11) |
| 1996 | KePS | 21 | (2) |
| 1997 | GBK | 5 | (0) |
| 1998–2001 | Atlantis | 103 | (16) |
| 2002 | Start | 23 | (4) |
| 2003 | Jokerit | 22 | (0) |
| 2004–2005 | MyPa | 15 | (3) |
| 2006 | Atlantis | 24 | (9) |
| Yhteensä | Yhteensä | 309 | (45) |
Maajoukkue
| 1991 | Suomi U21 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kimmo Tauriainen (16. maaliskuuta 1972 Rovaniemi − tammikuu 2025) oli suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Tauriaisen ura alkoi Rovaniemen Palloseurasta. Hän nousi edustusjoukkueeseen kaudella 1989, jolloin RoPS voitti pronssia. Tauriainen pelasi Rovaniemellä neljä kautta kunnes siirtyi 1. divisioonassa pelanneeseen Kontulan Urheilijoihin. Hän edusti Kontua kolme kautta, minkä jälkeen hän päätyi niin ikään 1. divisioonassa pelanneiden Kemin Palloseuran ja Gamlakarleby Bollklubbin kautta Atlantikseen 1998. Tauriainen oli mukana nostamassa Atlantista Veikkausliigaan kauden 2000 päätteeksi ja voittamassa Suomen Cupia 2001. Atlantiksesta Tauriainen suuntasi Norjan pääsarjan IK Startiin. Yhden kauden jälkeen Tauriainen palasi Suomeen FC Jokereihin, josta hän siirtyi Myllykosken Palloon kaudeksi 2004. Hän kärsi kaudella pahasta loukkaantumisesta, mutta oli mukana voittamassa cupia. Seuraavalla kaudella Tauriainen voitti MyPassa mestaruuden. Tauriainen palasi vielä takaisin Atlantikseen 2006, mutta lopetti aktiiviuransa kauden päätteeksi polvivamman vuoksi.
Kimmo Tauriainen ei noussut veljiensä Pasin ja Vesan tapaan koskaan A-maajoukkueeseen, mutta hänellä on tilillään kaksi maaottelua futsalissa.
Pelaajauransa jälkeen Kimmo Tauriainen toimi liikelahja- ja painopäällikkönä veljensä Pasin perustamassa Duosport-urheiluliikeketjussa.
Tauriainen kuoli syöpään tammikuussa 2025.
Minnesotan kuvernööri

| Minnesotan kuvernööri |
| --- | --- |
 Governor of Minnesota
 Minnesotan sinetti
 Nykyinen kuvernööri Walz vuonna 2024
 Nykyinen Tim Walz 7. tammikuuta 2019 lähtien
Virka-asunto:  Kuvernöörin kartano
Nimittäjä:  suora kansanvaali
Kauden pituus:  4 vuotta, uusittavissa
Perustettu:  1858
Ensimmäinen:  Henry H. Sibley
Palkka:  127 629 $ vuodessa
Kotisivut:  https://mn.gov/governor/
Minnesotan kuvernööri (engl. Governor of Minnesota) on Minnesotan osavaltion korkein mahdollinen toimeenpanovaltaa käyttävä viranomainen. Nykyisenä kuvernöörinä toimii Tim Walz, joka astui virkaan 7. tammikuuta 2019.
Historia ja valtaoikeudet

Nykymuodossaan kuvernöörin virka perustettiin 24. toukokuuta 1858, jolloin kuvernööriksi valittiin Henry H. Sibley.
Vuodesta 1948 lähtien Minnesotan kuvernööri on avannut osavaltion kalastuskauden menemällä kalaan jollakin minnesotalaisella järvellä kalastuskauden ensimmäisenä viikonloppuna.
Kuvernööri vahvitaa lait (tai käyttää veto-oikeuttaan), nimittää osavaltion virastojen johtajat, pitää osavaltion lainsäädäntöelimelle vuotuisen puheen osavaltion tilasta, kutsuu lainsäädäntöelimen koolle ylimääräiseen istuntoon tarvittaessa. Mikäli kuvernööri ei voi hoitaa tehtäviään, niitä hoitaa varakuvernööri. Lisäksi kuvernööri on osavaltionsa kansalliskaartin ylipäällikkö, ellei Yhdysvaltain presidentti ole erikseen ottanut sitä komentoonsa.
Pätyvyysvaatimukset ja valinta

Osavaltion perustuslain mukaan kuvernöörin, ja varakuvernöörin, tulee täyttää seuraavat ehdot:
Yhdysvaltain kansalainen
väh. 25-vuotias
on asunut vakinainen asukas Minnesotassa väh. vuotta ennen vaaleja
Kuvernööri valitaan suoralla kansanvaalilla. Virkakauden pituus on neljä vuotta eikä niiden määrää ole rajoitettu millään tavalla.
Palkka ja etuudet

Vuonna 2022 kuvernöörin vuosipalkka oli 127 629 dollaria.
Kuvernöörin virka-asuntona toimii Minnesotan kuvernöörin kartano, joka sijaitsee Saint Paulin historiallisessa keskustassa.
Luettelo kuvernööreistä > Territorio

| Numero | Kuva | Nimi | Virassa | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alexander Ramsey | 1849–1853 | whig |
| 2 |  | Willis A. Gorman | 1853–1857 | demokraatit |
| 3 |  | Samuel Medary | 1857–1858 | demokraatit |
Lähde:
Luettelo kuvernööreistä > Osavaltio

| Numero | Kuva | Nimi | Virassa | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Henry H. Sibley | 1858–1860 | demokraatit |
| 2 |  | Alexander Ramsey | 1860–1863 | republikaanit |
| 3 |  | Henry Adoniram Swift | 1863–1864 | republikaanit |
| 4 |  | Stephen Miller | 1864–1866 | republikaanit |
| 5 |  | William Rainey Marshall | 1866–1870 | republikaanit |
| 6 |  | Horace Austin | 1870–1874 | republikaanit |
| 7 |  | Cushman Kellogg Davis | 1874–1876 | republikaanit |
| 8 |  | John S. Pillsbury | 1876–1882 | republikaanit |
| 9 |  | Lucius Frederick Hubbard | 1882–1887 | republikaanit |
| 10 |  | Andrew Ryan McGill | 1887–1889 | republikaanit |
| 11 |  | William Rush Merriam | 1889–1893 | republikaanit |
| 12 |  | Knute Nelson | 1893–1895 | republikaanit |
| 13 |  | David Marston Clough | 1895–1899 | republikaanit |
| 14 |  | John Lind | 1899–1901 | demokraatit |
| 15 |  | Samuel Rinnah Van Sant | 1901–1905 | republikaanit |
| 16 |  | John Albert Johnson | 1905–1909 | demokraatit |
| 17 |  | Adolph Olson Eberhart | 1909–1915 | republikaanit |
| 18 |  | Winfield Scott Hammond | 1915–1915 | demokraatit |
| 19 |  | Joseph A. A. Burnquist | 1915–1921 | republikaanit |
| 20 |  | J. A. O. Preus | 1921–1925 | republikaanit |
| 21 |  | Theodore Christianson | 1925–1931 | republikaanit |
| 22 |  | Floyd B. Olson | 1931–1936 | FLP |
| 23 |  | Hjalmar Petersen | 1936–1937 | FLP |
| 24 |  | Elmer Austin Benson | 1937–1939 | FLP |
| 25 |  | Harold Stassen | 1939–1943 | republikaanit |
| 26 |  | Edward John Thye | 1943–1947 | republikaanit |
| 27 |  | Luther Youngdahl | 1947–1951 | republikaanit |
| 28 |  | C. Elmer Anderson | 1951–1955 | republikaanit |
| 29 |  | Orville Freeman | 1955–1961 | DFL |
| 30 |  | Elmer L. Andersen | 1961–1963 | republikaanit |
| 31 |  | Karl Rolvaag | 1963–1967 | DFL |
| 32 |  | Harold LeVander | 1967–1971 | republikaanit |
| 33 |  | Wendell R. Anderson | 1971–1976 | DFL |
| 34 |  | Rudy Perpich | 1976–1979 | DFL |
| 35 |  | Al Quie | 1979–1983 | republikaanit |
| 36 |  | Rudy Perpich | 1983–1991 | DFL |
| 37 |  | Arne Carlson | 1991–1999 | republikaanit |
| 38 |  | Jesse Ventura | 1999–2003 | IAP |
| 39 |  | Tim Pawlenty | 2003–2011 | republikaanit |
| 40 |  | Mark Dayton | 2011–2019 | DFL |
| 41 |  | Tim Walz | 2019– | DFL |
Lähde:
CGI (yritys)

| CGI Inc>  |
| --- | --- |

Osake:  TSX: GIB.A NYSE: GIB
ISIN:  CA39945C1095
Perustettu:  1976
Toimitusjohtaja:  François Boulanger
Puheenjohtaja:  Serge Godin
Kotipaikka:  Montreal, Quebec, Kanada
Toimiala:  it-palvelut, konsultointi, ulkoistaminen
Liikevaihto:  12,87 mrd. CAD (2022)
Henkilöstö:  91 000 (2023)
Kotisivu:  www.cgi.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
CGI Inc. (lyhenne sanoista "Consultants to Government and Industry Incorporated") on kanadalainen it-alan konsultointi- ja ulkoistuspalveluita maailmanlaajuisesti tuottava yritys Sen asiakaskuntaan lukeutuvat niin julkisen- kuin yksityisen sektorin toimijat. CGI:n osake on noteerattu Toronton ja New Yorkin pörsseissä.
Historia

CGI:n perustaja on kanadalainen Serge Godin. Hän perusti yrityksen Quebecin kaupungissa kesäkuussa 1976 ollessaan 26-vuotias. Muutama kuukausi myöhemmin André Imbeau tuli mukaan Godinin liikekumppaniksi. CGI-nimi on lyhenne ranskan kielen sanoista “Conseillers en gestion et informatique” (engl. Consultants to Government and Industry).
CGI aloitti laajentumisen vuonna 1986 hankkimalla ulkoistamiseen erikoistuneita yrityksiä. CGI:n liikevaihto oli noin 25 miljoonan dollarin luokkaa, kun yhtiö teki ensimmäisen yrityskauppansa, jossa se hankki noin kahdeksan miljoonan dollarin liikevaihtoa tehneen BST:n. Rahoittaakseen yrityskaupan CGI listautui pörssiin.
Godin toimi perustamansa yhtiön toimitusjohtajana vuoteen 2006 asti, minkä jälkeen hänestä tuli CGI:n hallituksen puheenjohtaja.
CGI osti vuonna 2012 brittiläis-hollantilaisen kilpailijansa Logican noin 2,6 miljardin dollarin kauppahinnalla. Yrityskauppa kasvatti CGI:n koon yli kaksinkertaiseksi ja toi sen liiketoiminnan vahvemmin Euroopan-markkinoille. Ennen yrityskauppaa CGI:llä ei ollut toimistoa Suomessa tai työntekijöitä Pohjoismaissa. Logica oli hankkinut pohjoismaisen it-konsulttiyhtiö WM-datan vuonna 2007.
Vuonna 2016 CGI:n toimitusjohtajana aloitti George D. Schindler.
Keväällä 2019 CGI teki ostotarjouksen Acandosta, jolla oli noin 2 100 työntekijää viidessä maassa. Sen tärkeimmät toimintamaat ovat Ruotsi, Norja ja Saksa, mutta yrityksellä on liiketoimintaa myös Suomessa.
Kesällä 2023 CGI kertoi sijoittavansa tekoälyyn miljardi dollaria vuoteen 2026 mennessä. Suomessa yhteistyötä tehdään esimerkiksi Helsingin yliopiston kanssa, jonka Gen AID -tutkimushanketta CGI rahoittaa ja toimii myös sen teknologia- ja tutkimuskumppanina.
Organisaatio

Vuonna 2023 CGI työllisti noin 91 000 työntekijää ympäri maailman.
Organisaatio > CGI Suomessa

Suomessa CGI toimii CGI Suomi Oy -tytäryhtiön kautta. Yritys tarjoaa Suomessa IT-alan konsultointia, ohjelmistokehityspalveluja, IT-infrastruktuuriratkaisuja, tietojärjestelmien integraatiopalveluja, ohjelmistotuotteita sekä IT- ja liiketoimintaprosessien ulkoistamispalveluja.
Tuotteet

CGI:n tuotteita ovat esimerkiksi:
CGI PulseAI-ratkaisu, joka sisältää yli 35 tekoälymallia
Microsoftin tuotteisiin perustuvat ratkaisut, esimerkiksi Dynamics 365 -teknologialla toteutetut sovellukset.
Tunnustuksia

Vuonna 2023 CGI oli mukana Time-lehden maailman parhaat yhtiöt -listalla. 750 listatun yrityksen joukossa sen sijoitus oli 460.
Forbesin mukaan CGI on yksi maailman parhaista liikkeenjohdon konsulttiyrityksistä. Listalla oli 229 yritystä neljältä eri mantereelta, mutta niitä ei laitettu paremmuusjärjestykseen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
CGI Group (englanniksi, ranskaksi)
CGI Suomi
Olhavanlahti

| Olhavanlahti Волховская губа  (Laatokka lahti) |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Koordinaatit:  60°11′27″N, 32°21′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Laatokan valuma-alue
Lahteen tulevat joet:  Olhavanjoki, Säsjoki, Voronežka
Järvinumero:  01040300411102000010114
Mittaustietoja (lahti)
Pinnankorkeus:  4,8 m  
Pituus:  19 km  
Leveys:  29 km  
Keskisyvyys:  8 m  
 fiOlhavanlahti 
Olhavanlahti (ven. Во́лховская губа́, Volhovskaja Guba) on Venäjällä Leningradin alueella Laatokan etelärannassa sijaitseva leveäsuinen lahti.
Maantietoa

Olhavanlahden suu erottuu Laatokan rannikolla lännessä Ptinovin saaren (остров Птинов) Voronovin (Мыс Воронов) pohjoiskärjestä ja idässä Šurjagsi Nosin (Шурягский Нос) niemeen. Niemien välimatkasta saadaan lahdensuun leveydeksi 29 kilometriä. Lahti on niemenkärjistä mitattuna 19 kilometriä pitkä.
Laatokan etelärannikolla on yleistä, että sen rannat ovat matalia ja tasaisia. Järven pohja muodostuu täällä hiekasta, savesta ja mudasta. Hiekkapohjan joukosta pilkistää kivikoita. Lahden keskellä on 12–20 metriä syvää ja lahden keskisyvyys on noin 8 metriä. Vedessä 10 metrin syvyyskäyrä kulkee 5–20 kilometrin päässä rannasta ja 5 metrin syvyyskäyrä noin viiden kilometrin päässä. Lahden länsiranta on itäistä matalampaa, sillä itärannassa kulkee viiden metrin käyrä 2–3 kilometrin päässä. Laatokan vedenpintaa ei säännöstellä ja se voi vaihdella luontaisesti eri vuodenaikoina 1,2 metriä.
Pohjoistuulella lahteen muodostuu korkeita aaltoja. Laivojen liikenteelle on vuosina 1861—1866 rakennettu Laatokan kanava (ven. Новоладожский канал, Novoladožski kanal), joka on riittävän leveä ja syvä nykyaikaiselle proomuliikenteelle. Laatokan vanha kanava (ven. Староладожский канал, Staroladožski kanal) rakennettiin vuosina 1719—1731 ei kelpaa kaupalliselle liikenteelle, sillä se on ruoppaamatta jätettynä liian matala ja tietyillä osuuksilla se on aivan tukossa. Laivat kulkevat kanavan lisäksi Olhavanjoella, joka laskee lahteen. Se on purjehduskelpoinen Ilmajärvelle asti. Myös Säsjokea voi nousta ylös, mutta vain sen alajuoksulla. Kolmas lahteen laskeva joki on esimerkiksi Voronežka, joka on pieni joki.
Huomioita

1 2 3  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
1 2  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Волховская губа.
↑  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Птинов.
↑  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Шурягский Нос.
Aiheesta muualla

Ladoga (Laatokka), tietoa veneilijöille (ru)
Волховская губа (Olhavanlahden merikortti)
Petrokrepostin lahti

| Petrokrepostin lahti Петрокрепость  (Laatokka lahti) |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Korotka, Seuloskoi
Koordinaatit:  59°59′35″N, 31°18′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Laatokan valuma-alue
Lahteen tulevat joet:  Koponinjoki, Lavajoki, Seltikanjoki, Naasianjoki, Murjajoki
Lahdesta alkavat joet:  Neva
Taajamat:  Pähkinälinna, Imeni Morozova
Järvinumero:  01040300411102000010114
Mittaustietoja (lahti)
Pinnankorkeus:  4,8 m  
Pituus:  25 km  
Leveys:  27 km  
Keskisyvyys:  4 m  
 fiPetrokrepostin lahti 
Petrokrepostin lahti (ven. Петрокрепость tai myös ven. Шлиссельбургская губа, Šlisselburgskaja guba) on Venäjällä Leningradin alueella Laatokan etelärannassa sijaitseva leveäsuinen lahti. Lahden pohjukassa ja Nevajoen suulla sijaitsee keskiaikainen linnoitus Pähkinäsaaressa.
Maantietoa

Petrokrepostin lahdensuun itäinen reuna sijaitsee Morinin niemen (Морьин Нос, Morin nos) ja länsireuna noin 8 kilometriä pitkän Karedžan riutan (Кареджский риф, Karedžski rif) juuren välissä. Lahdensuun leveys on 27 kilometriä (18 kilometriä riutan kärjestä) ja lahden pituus yli 25 kilometriä. Lahden länsirannat ovat metsämaata, mutta etelä- ja itärannat kasvavat pensaita. Lahden suussa on 10–12 metriä syvää, mutta lahden rannat ovat hyvin matalia. Lahden viiden metrin syvyyskäyrä kulkee 3–7 kilometrin päässä rannasta. Matalikon pohjoisosassa, ja samalla keskellä lahtea, sijaitsee Zelentsyn (Зеленцы) saariryhmä. Lahden itäreunasta työntyy luoteeseen päin kahdeksan kilometriä pitkä Karedžan riutta. Sen kivikkoinen matalikko tai niemi, riippuen vesitilanteesta, jatkuu järvelle syventyen asteittain vedenpinnan alla. Riutan päässä on saari ja siinä majakka, molemmat saman nimiset kuin riuttakin. Länsirannalla toimii maamerkkinä Morjen kylän kirkko. Etenkin lahden itärannikko riutan lähellä on ohuen savikerroksen peittämää tai paljasta hiekkapohjaa. Matalat rannat kasvavat yleisesti tiheää ruovikkoa.
Lahden itärantaan laskevat Koponinjoki, Lavajoki, Seltikanjoki ja Naasianjoki. Länsirantaan laskee esimerkiksi pieni Murjajoki. Lahden lounaisrannassa sijaitsee Nevan joensuu. Neva on Laatokan laskujoki, joka virtaa 50 kilometrin päässä Pietarin läpi ja laskee Suomenlahteen.
Tuulen suunta vaikuttaa Laatokan vedenpinnan korkeuteen. Pohjoistuulella vesi voi nousta 0,9 metriä ja etelätuulella laskea 0,5 metriä. Lisäksi vedenpinta vaihtelee vuodenaikojen mukaan 1,2 metriä . Matalalla lahdella liikuttaessa tulee myös huomioida virtaukset. Vaikka Laatokkaa kiertävät virtaukset ohittavatkin lahden, alkaa Nevan imuvaikutus tuntua selvästi. Laskujoen virtaus on havaittavissa jo lahdensuulla, mutta se kasvaa etelään mentäessä ja Nevan joenniskalla se on jo 5–6 solmua.
Nevajoen itärannalla sijaitsee Pähkinälinnan kaupunki ja Vahriselkä sekä länsirannassa Seremetan kylä (Шереметьевка). Lahden länsirannikolla on useita kyliä. Etelärannalla sijaitsevat Naasian (Назия) ja Nižnjaja Šaldihan (Нижняя Шальдиха) kylät. Itärannalla sijaitsevat Priladožski, Lavrovon (Лаврово) ja Koboian (Кобоиа) kylät.
Laivaliikenne

Nevalta alkaa pohjoiseen johtava Koškinskin (Кошкинский) laivaväylä, jonka pituus on yli 10 kilometriä. Väylän matalin syväys on 4 metriä ja leveys on yleensä yli 85 metriä. Venäjän sisämaan ja valtamerien laivaliikenne ohittavat toisensa Nevalla. Nevan varressa on laiturit kivihiilelle ja öljylle sekä monelle muulle rahdille. Vesiliikenne Volgalle ja Vienanmerelle kulkee Laatokasta Syvärin kautta, joten lahti on vesiliikenteen solmukohta. Matalan rannikon ja sen vaikeiden tuulien vuoksi käyttää osa laivaliikenteestä etelärannikkoa seuraavaa suojaisaa Laatokan kanavaa, jota myöten voi ohittaa koko Laatokan ja kääntyä nousemaan Olhavanjokea ja Syväriä ylävirtaan päin.
Ilmavalokuva Pähkinäsaaren linnasta
Veneranta linnan edustalla
Venelaituri
Jokilaiva hiekkalastissa
Kaksi kalastuslaivaa talvilaiturissa
Laiva ohittamassa linoitusta
Leningradin kartta vuodelta 1954
Laatokan eteläranta
Laatokan kanavan reitti 1700-luvulla
Huomioita

1 2 3 4 5  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
↑  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Петрокрепость (бухта).
Pižinjoki

| Pižinjoki Обжанка, Obžanka |
| --- | --- |
 Näkymä joensuulle vuonna 2010
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Aunus
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Pižinjoen valuma-alue
Pinta-ala:  230 km²  
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Segežanjärvi 
 :  60.7420°N, 33.1335°E
Laskupaikka:  Laatokka, Piži
 :  60.8154°N, 32.817°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  24,5 m  
Laskukorkeus:  4,8 m  
Korkeusero:  19,7 m
Pituus:  26 km  
Kaltevuus:  0,76 m/km
Muuta
Pižinjoki (ven. Обжанка, Обжа, Obžanka, Obža ) on Venäjällä karjalan tasavallan Aunuksen kansallinen piirissä 26 kilometriä pitkä joki, joka laskee Laatokkaan.
Joen kulku

Joki alkaa Segežanjärven luoteisrannasta. Järvi sijaitsee Leningradin alueen ja Karjalan tasavallan rajalla Syvärin ja Pižinjoen valuma-alueiden vedenjakajalla. Järven itäiseltä rannalta alkaa toinen laskujoki Segežanjoki, joka on Syvärin sivu-uoma. Pižinjoen ympäristö on alavaa soistunutta metsäaluetta. Alueen suot on ojitetut ja joella on lukuisia  sivu-uomia, jotka ovat suo-ojien valtaojia. Joki virtaa luodetta kohti ja saapuu puolivälin jälkeen pieneen Pižin kylään, jonka läpi se virtaa. Kylästä on enää viisi kilometriä Laatokan rantaan. Joen alajuoksun maasto on suota. Joen uoma putoaa 20 metriä noin 26 kilometrin matkalla, jolloin kaltevuudeksi tulee 76 senttimetriä kilometriä kohti.
Valuma-alue

Joen valuma-alue on lähinnä asumatonta soistunutta ja ojitettua metsämaata, jonka kiinteä asutus keskittyy Pižin kylään. Valuma-alueen pinta-ala on 230 neliökilometriä . Valuma-alueen etelä- ja itäpuolella sijaitsee Syvärin valuma-alue ja idässä ja pohjoisessa Alavoisenjoen valuma-alue.
Alavoisenjoen valuma-alueen alaosa vuoden 1954 kartassa
Alavoisenjoen valuma-alueen yläosa vuoden 1954 kartassa
Huomioita

1 2  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Сегежское (озеро).
1 2  Asia on luettu vepsänkielisen Wikipedian artikkelista olo:Segežanjärvi.
1 2  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Обжанка.
1 2  Asia katsottu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
Aiheesta muualla

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: ru:Обжанка & olo:Segežanjärvi
Käännös suomeksi
Naasianjoki

| Naasianjoki Назия, Nazija |
| --- | --- |
 Naasianjokea Murmanskin valtatien lähellä
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Korotka
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Laatokan valuma-alue
Pinta-ala:  332 km²  
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Maluksinin suoalue
 :  59.6692°N, 31.4738°E
Laskupaikka:  Laatokka, Ala-Naasia
 :  59.9014°N, 31.3605°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  56 m  
Laskukorkeus:  4,8 m mpy. 
Pituus:  42 km  
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Naasianjoki  (ven. Назия, Nazija ) on Venäjällä Leningradin alueen Korotkan piirissä virtaava 43 kilometriä pitkä joki, joka laskee Laatokkan etelärantaan Petrokrepostin lahdella Nazijassa.
Joen kulku

Naasianjoki saa alkunsa Maaluksan kylän lähellä sijaitsevalta Maluksinin suoalueelta (ven. Малуксинский Мох, Maluksinski Moh). Joki virtaa aluksi kohti luodetta ja se kääntyy ennen Slavjankan laajaa asuinaluetta (ven. Славянка) kohti pohjoista Laatokan rantaan asti. Siellä se virtaa Priladožskin (Приладожский) kautta rannikolle, jossa joenvarressa on Ala-Naasian kylän asutusta. Joen yli kulkee Priladožskin kohdalla valtatie Kuolan valtatie. Laatokan rannikolla se leikkaa ensin Vanhan Laatokan kanavan läpi (ven. Новоладожский канал) ja sitten vielä uuden Laatokan kanavan läpi. Muun muassa tämänkin joen vesi täydentää kanavasta poistuvaa vettä eikä kanavassa tarvita tämän takia sulkulaitteita.
Joki on alajuoksulla 4–10 metriä leveä ja varsinkin alajuoksu kelpaa melontaan. Priladožskin kylän jätevedet on johdettu jokeen puhdistamattomina.
Historiaa

Joen nimen etymologia johdetaan suomalais-karjalaisesta sanasta nasia, jolla arvellaan tarkoitetun ”myrkkymarjoja” (Волчьи ягоды ). Niitä on kasvanut alueella paljon. Joen varrella on sijainnut Markkovan seurakuntaan kuuluneita inkerinsuomalaisia kyliä. Nykyään suurin asutuskeskus on Priladožskin taajama. Naasian taajama sijaitsee idempänä Lavajoen varrella.
Alueella olevista soista on nostettu runsaasti turvetta ja turvesoiden kuivatusoja on aina johdettu Naasianjokeen.
Naasianjoen valuma-alue

Naasianjoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueeseen ja se laskee suoraan Laatokkaan. Laatokan laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Joen pituus on 42 kilometriä ja sen valuma-alueen pinta-ala on 332 neliökilometriä. Suurin sivujoki Mustajoki (ven. Чёрная, Tšornaja) yhtyy siihen Priladožskissa 5,2 kilometriä joensuusta. Mustajoki on 21 kilometriä pitkä ja sen valuma-alue on 92,6 neliökilometriä . Mustajoen latvahaarat sijaitsevat Slavjankassa asti. Keskijuoksulla sijaitsevat sivu-uomat Kjanga (Кянга) ja Barskovyi (Барсковый), jonka alueella on kaksi järveä. Järvet ovat Dolgojen pinta-ala on noin 20 hehtaaria , ja Barskoje (Варское). Yläjuoksulla sijaitsevat Svelenkaja (Свеленькая) ja Sidorvka (Сидорвка). Naasianjoella on vielä yksi luetteloitu järvi Krugloje, jonka pinta-ala on vain  2 hehtaaria . Kaivannaisten ottamisen jälkeen on vesi valloittanut monet kuopat, joten tekolampia on alueella runsaasti.
Yksityiskohta vuoden 1863 kartassa kanavasta Naasianjoen kohdalla
Laatokan kanava Naasianjoen kohdalla vuonna 1909
Naasianjoen valuma-aluetta vuoden 1954 kartassa
Huomioita

1 2 3  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
1 2 3 4 5  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Назия (река).
↑  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Волчьи ягоды.
Käännös suomeksi