Alkueliöt
Taksonomia

Alkueliöiden erottamista omaksi kunnakseen ehdotti ensimmäisenä Ernst Haeckel vuonna 1866, mutta ajatus oli vallalla yleisesti vasta 1900-luvun loppupuoliskolla. Alun perin alkueliöihin luettiin kaikki yksisoluiset elämänmuodot, kuten bakteerit, kunnes merkittävä jako aitotumaisten ja esitumaisten eliöiden välillä tehtiin. Molekulaaristen menetelmien kehittyminen systemaattisessa tutkimuksessa osoitti kuitenkin, että itse asiassa mitään yksittäistä ja yhtenäistä alkueliöiden kuntaa ei ole olemassa, vaan että kyseessä on joukko hyvin vanhoja itsenäisiä kehityslinjoja, joista vain ei evoluution kuluessa kehittynyt mitään erityisen merkittäviä elämänmuotoja.
Alkueliöiden luokittelu on vieläkin jatkuvassa muutoksen tilassa, sillä lajien sukulaissuhteet ovat olleet pitkään epäselvät. Luokittelua on sekoittanut muun muassa se, että monet yksisoluiset eliöt ovat evoluution kuluessa ottaneet soluihinsa viherhiukkasiksi toisia yhteyttäviä yksisoluisia eliöitä (endosymbioosi), mikä on sekoittanut tällaisia eliöitä kasvien ja viherlevien kehityshaaraan. Nykytutkijat ovat eriyttäneet alkueliöihin kuuluvia kehityslinjoja omiksi kunnikseen (esimerkiksi Chromalveolata tai Chromista), johon luetaan muun muassa rusko- ja kultalevät). Nykytutkimusten perusteella vaikuttaa siltä, että näitä kuntia on 6–10.
Alkueliöt on ulkoisten ominaisuuksiensa ja elintapojensa perusteella mahdollista jakaa erilaisiin ryhmiin: levämäiset (Algae) ovat yhteyttäviä ja muistuttavat siten kasveja; alkueläimiksi (Protozoa) on kutsuttu liikuntakykyisiä, jotka ovat kehittäneet toimintaperiaatteiltaan eläinten elimiä vastaavia soluelimiä; jotkut puolestaan muodostavat rihmastomaisia rakenteita sekä itiöitä ja siten muistuttavat sieniä. Tällainen jaottelu ei kuitenkaan kerro mitään näiden eliöiden keskinäisistä sukulaisuussuhteista, jotka ovat alkaneet selvitä vasta 2000-luvun alussa molekyylisystemaattisilla menetelmillä.
Alla on esitetty jaottelu, jossa on esitetty perinteisesti alkueliöiksi luokiteltujen eliöryhmien sijoittuminen eliökunnan luokittelussa niiden kehityshistoriallisten sukulaisuussuhteiden perusteella nykyisimmän käsityksen (Cavalier-Smith, Adl ym.) mukaan. Luokittelu voi tarkentua ja muuttua tutkimustiedon karttuessa.
Kunta Chromalveolata
Ruskeat levät (Heterokontophyta )
Ruskolevät (Phaeophyta)
Piilevät (Bacillariophyta)
Kultalevät (Chrysophyta)
Keltalevät (Xanthophyta)
Labyrinttisienet (Labyrinthulomycetes)
Ripsisiimasienet (Hyphochytridiomycetes)
Munasienet (Oomycetes)
Piiskaloisiot (Opalinea)
Nielulevät (Cryptophyta)
Tarttumalevät (Haptophyta)
Alveolata
Panssarilevät (Dinoflagellata)
Ripsieläimet (Ciliophora)
Itiöeläimet (Apicomplexa tai Sporozoa)
"Suurkunta" Archaeplastida
Kunta Kasvit ja viherlevät (Plantae tai Viridiplantae )
Näkinpartaislevät (Charophyta)
Viherlevät (Chlorophyta)
Punalevät (Rhodophyta)
Glaukofyytit (Glaucophyta)
Kunta Excavata
Euglenozoa
Silmälevät (Euglenoidea)
Harvasiimaeliöt (Kinetoplastida)
Metamonada
Ameboflagellaatit (Percolozoa)
Kunta Amoebozoa
Limasienet (Mycetozoa tai Myxomycota)
Amebat (Tubulinea)
Arkkiamebat (Archamoeba)
Kunta Rhizaria
Cercozoa
Verkkolevät (Chlorarachnea)
Möhösienet (Phytomyxea tai Plasmodiophoromycota)
Huokoseläimet (Foraminifera)
Säde-eläimet (Radiolaria)
Kunta Eläimet (Animalia tai Metazoa )
Radiata
Polttiaiseläimet (Cnidaria )
Rakkoloisiot (Myxozoa)
Aitotumaisten eri kehityshaarojen väliset sukulaisuudet
Päärynälevä (Macrocystis pyrifera).
Balantidium-ripsieläin
Paranvoi (Fuligo septica).
A: Chaos-ameba ja B: Actinophrys-leväsolu