stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Timo Ruottinen
Ura säveltäjänä > Uspenie-vigilia

Ruottisen pop-messu Missa Popularis syntyi väljästi evankelis-luterilaisen kirkon piirissä, mutta myöhemmin hän erosi kirkosta. Uusi vaihe alkoi, kun Ruottista pyydettiin tilapäisvahvistukseksi laulamaan tenoria ortodoksiseen kuoroon Tampereella 1980-luvun alussa. Nykyisin Ruottinen on ortodoksi.
Ortodoksisuus on sittemmin vaikuttanut voimakkaasti Ruottisen sävellystyöhön. Ruottisen laajin liturgisen musiikin teos on noin kaksituntinen Uspenie-vigilia. Teos sai alkunsa jo vuonna 1984 ja valmistui 2018. Vigilian varhaisempia lauluja on julkaistu useammallakin levyllä.
Teos liittyy yhteen ortodoksien kirkkovuoden suurista juhlista eli Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen juhlaan, jota vietetään 15. elokuuta. Juhlan vigilia on edellisen päivän iltana. Vigiliassa on uutta sävellettyä tekstiä niin paljon, että siitä riittää laulettavaa jopa vanhan tradition mukaiseen kokoöiseen vigiliaan, joiden toimittaminen on nykyisin kuitenkin harvinaista.
Ruottinen sävelsi vigilian varhaiset elementit jo 1980-luvun alkupuolella (Alkupsalmi, Ehtooveisu, Juhlan tropari Oi Jumalansynnyttäjä, Kanonin 9. laulu Jokainen maan päällä syntynyt ja Aamuruskolaulu Te apostolit). Polyeleopsalmiin hän oli tehnyt luonnoksen, jonka hylkäsi silloin, mutta muokkasi sen perusideasta uuden kuorolaulun 2017 lisäten siihen vanhan tradition mukaisista psalmeista kaksi uutta psalmijaetta, joiden muotoilun arkkipiispa Leo hyväksyi.
Muita uusia, juhlavigilioissa yleisemminkin laulettaviksi sopivia kuorolauluja teoskokonaisuuteen syntyi 2010-luvulla ektenioiden ja vastaavien osien lisäksi hiukan vaativampi Juhlapäivän antifoni Monet himot. Uspenie-juhlan stikiiratekstejä on suomennettu runsaasti. Ruottinen puki ne kaikki sävelasuun käyttäen pohjana kullekin tekstille määrätyn oktoekhos-sävelmäjakson stikiirasävelmää.
Teos päättyy vuonna 2018 valmistuneeseen Suureen ylistysveisujaksoon, jonka tekstit ovat kristikunnan alkuajoilta. Jaksossa on neljä osaa. Ensin ovat Enkelten hymni evankelista Luukkaalta ja Varhaiskristilliset hymnitekstit, jotka piispa Hilarion käänsi - nämä tekstit tunnetaan lännessä Hilariuksen kiitosvirtenä. Edelliset muodostavat lännen kirkon messun Gloria-osan. Sitten tulevat Valikoidut jakeet Psalmien kirjasta ja Trishagion (Pyhä Jumala), joka on vanhimpia hymneistämme.
Uspenskin Katedraalikuoro lauloi osia teoksesta Uspenskin katedraalin 150-vuotisjuhlaviikolla 14.8.2018. Vuonna 2021 Timo Ruottinen on Ortodoksisten Kirkkolaulupäivien teemasäveltäjä.
Ruottinen on osallistunut myös yhteiskunnalliseen keskusteluun ortodoksisen kirkon kehittämisestä.
Fado

Ruottinen tutki 1980-luvulla Annastuuna-yhtyeen Mika Leppäsen kanssa portugalilaista fado-musiikkia, josta he tekivät useita artikkeleita muun muassa Aamulehteen ja Rytmiin. Ylelle syntyi kaksi radio-ohjelmaa. Lisäksi Ruottinen teki yksin radio-ohjelman Fado – Lissabonin laulu. Vuonna 1990 Leppänen ja Ruottinen julkaisivat singlen, jolla Leppänen lauloi kaksi Jaana Lapon fado-suomennosta, muut muusikot olivat Pekka Nylund, portugalinkitara ja Ari Salin, kitara.  Annastuuna julkaisi samalla kokoonpanolla kolme Lapon suomentamaa fadoa digiLP:llä SAUDADE, Elävänä Euroopan reunoilla tammikuussa 2022.Vuonna 2013 ilmestyi Timo Ruottisen tuottama, Portugalissa sikäläisten muusikoiden kanssa äänitetty fado-albumi Amália Tribute, jolla Kirsi Poutanen laulaa 14 Tarja Härkösen suomentamaa fadoa.
Diskografia > Säveltäjänä, sovittajana, sanoittajana

1969: Sataset: Uusia hengellisiä lauluja (EP-45/Sana ja sävel KRS 29)
1969: Logos-kvartetti: Minä nostan silmäni (EP-45/Sana ja sävel KRS 32)
1970: Timo Ruottinen: Psalmi 100 (Single-45/touch SST 1)
1971: Timpa & With Christ: Heinillä Härkien/Kontra: Neitsyt Marialla poika on (Single-45/touch SST 5)
1972: Kontra: Hän (Single-45/touch SST 4) (so)
1972: Kontra: Anokaa, niin teille annetaan (LP Hän on enemmän/Eri esittäjiä/Sana ja sävel KRLP 002)
1973: Manchester United: Kaksi maailmaa (LP Suomen kristillinen ylioppilasliitto SKYLP 5)
1973: Quirites: Herraa hyvä kiittäkää (single Nuorten keskus NKS 2) (so)
1974: Kuusankosken kirkon nuorisokuoro, joht. Tapani Rautasuo: Muodonmuutos  – Tuomiolla (LP Lähden kaikille kertomaan, KRTV 1001)
1976: Ecclesia: Muodonmuutos (c-kasetti Kuiskaan, nauran, huudan, laulan, Herättäjä-Yhdistys HYC 143)
1984: Kulkuripojat: Aalijummat (LP Rondo ROLP 59) (so)
1985: Annastuuna: Aittaanpyrkimislaulu (LP Sastamalan säveliä, Tyrvään Sanomat VALP 1)
1986:  Annastuuna (Annastuuna-yhtye 1979-80) (c-kasetti Otto OMK-001)
1986/2008 (c-kasetti/CD): Heikki Hela: Go down Moses (CD Musiikissa on sanomaa, Finngospel FGCD 5144) (so)
1986/2009 (c-kasetti/CD): Mika Leppänen: Sinapinsiemen (CD Gospelhittejä 3, Finngospel FGCD 5146) (so)
1989: Sauriat: Nyt olkaamme lujasti yhtä (LP SAU-LP 1)
1992:  Joensuun Yliopiston Ort. kuoro, joht. Risto Matsi: Joulukontakki, Tropari (CD Sinulle, oi… MPOY 01)
1993: Maija Kopra: Tiitiäisen tuutulaulu (CD Karvakuonot – Luusoppaa, Alba ABACD 02) (so)
1995: Tampereen ortodoksisen kirkon kuoro, joht. Timo Ruottinen: Oi Jumalansynnyttäjä (Alba NCD 5)
1998: Maija Salon musiikkileikkikoulun lapset: Joulupukki Mukkasi (CD Karvakuonot joulutuulella Alba ABACD 05)
1998: Nina Juhala: Satu-unta (CD Karvakuonot joulutuulella Alba ABACD 05)
1999: Tielaitoksen sekakuoro: Kantaatti Polusta tieksi – pojasta mieheksi (CD KANCD -99)
2003: Studiokuoro ja orkesteri: Apostolien teot kuunnelmasarja (4 CDtä YLE EXPC44)
2005: Gospel Covertajat: Oopiumilaulu (CD Voi sen sanoa toisinkin, GC 003)
2007: Kristoforos-kuoro, joht. Irina Tchervinskij-Matsi: Pyhä Jumala (CD Sinua Jumala, …, KRICD 07)
2007: Gospel Covertajat: Epätietoinen (CD Omituisten ihmisten seurassa, GC 007) (sä, sa)
2009: Annastuuna: Annastuuna (CD Alba ABACD 09)
2009: Joensuun Yliopiston Ort. kuoro, joht. Petri Nykänen: Eukaristia (CD Oi Kuningas…, MPOY 04)
2009: KPKO, kapellimestari Lauri Pulakka: Sikermä: Pienet sievät (CD LeikkikaluSatakieli, Alba ABCD 280)
2012: Jan Lehtola: La Caridad (CD Tahdon – Finnish Wedding Music, Alba ABCD 309:1-2)
2012: NCV Revisited: Muodonmuutos (CD Muodonmuutos, Rainmaker SLSCD 50264)
2014: Cappella Romana, joht. Ivan Moody: Alkupsalmi – Trishagion (CD Arctic Light, CR 412)
2015: Kiteen Nektarios-kuoro: Pyhän Nikolaoksen eksapostilario (CD Tähti syttyy ylle seimen, NEK 001)
2019: Ruamjai & The New Segment Orchestra: Missa Popularis (CD Alba ABCD 442)
2020: The New Segment Orchestra: Missa Popularis, Orchestral Backgrounds (CD Alba ABACD 22)
Diskografia > Tuottajana ym.

1992-2014: Kaikki suomalaisella Alba-levymerkillä julkaistut levyt
2015-2020: Kaikki suomalaisella Alba-levymerkillä julkaistut musiikkiäänitteet (vastaavana tuottajana tai osatuottajana)
2013: Kirsi Poutanen & Trio (Carlos Manuel Proenca, José Manuel Neto, Daniel Pinto) (CD ROK-137/ABCD 365)
2020: Väinö Linna 100, kirjailijan haastattelu 28.2.1964, haastattelijana Timo Ruottinen (CD Alba APCD 1)
Diskografia > Studiomuusikkona

1969: Sataset: Uusia hengellisiä lauluja (EP-45/Sana ja sävel KRS 29)
1971: Pappistrio Liperit: Paremmalla rannalla (EP-45/Sana ja sävel KRS 36)
1972: Lasse Heimonen: Pyydä niin paljon saat (LP RV 1007)
1990: Saudade: Suudella sua tahdon – Maria Lisboa (Single-45/Olarin Musiikki OMS1015)
2022:  Annastuuna SAUDADE Elävänä Euroopan reunoilla (Digijulkaisu Alba ABDLP 2)
Diskografia > Kuorolaulajana

1967: Tampereen Tuomiokirkon Nuorten Kamarikuoro, joht. Matti Vihtonen: Hän nousi (EP-45 / H-Y 13)
1968: Treen Tuomiokirkon Nuorten Kamarikuoro, joht. Matti Vihtonen: Jeesus puolees käännyn (EP-45 / H-Y 14)
1969: Tampereen Tuomiokirkon Nuorten Kamarikuoro, joht. Matti Vihtonen: Joulusta iloiten (EP-45 / H-Y 13)
1983/1998 (c-kasetti/CD): Tampereen ortodoksisen kirkon kuoro, joht. Risto Matsi: Vigilian ja liturgian lauluja (Alba NCD 11)
1986: Turun ja Tampereen ortodoksisten kirkkojen kuorot, joht. Pekka Torhamo: Kilvoitus ja hyvyys (LP PSHV 1)
1988: Tampereen Konservatorion Laulajat, joht. Leonid Bashmakov: Yhteys – Russian sacred concertos (NCD 1)
Tevänninjärvi

| Tevänninjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°22′13″N, 25°08′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Vähä-Kilpastiniin 
Järvinumero:  14.252.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,2 m  
Rantaviiva:  7,117 km  
Pinta-ala:  59,686 ha  
Saaria:  1 
 fiTevänninjärvi 
Tevänninjärvi Teväntijärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella Arrakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 60 hehtaaria, se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,2 metriä mpy.
Herrnhutilaisuus

Liikkeen alullepanija Nikolaus Ludwig von Zinzendorf.
Herrnhutilaisuus on kristillinen herätysliike, jonka katsotaan olevan lähtöisin pietismistä. Herrnhutilaisuus syntyi kreivi Nikolaus Ludwig von Zinzendorfin maatilalla 1700-luvulla. Zinzendorf otti vastaan vainottuja kristittyjä eri liikkeistä. Hänen maatilalleen tuli böömiläisveljiä (hussilaisia), ja schwenckfeldiläisiä.
Synty

Herrnhutilaisuus syntyi 1720-luvulla Saksin Oberlausitzissa kreivi Nikolaus Ludwig von Zinzendorfin tilalla Berthelsdorfissa, jonne böömiläisen puusepän Christian Davidin johtamat böömiläiset veljet olivat paenneet kotimaansa uskonvainoa. He ja heihin liittyneet rakensivat 1722 Berthelsdorfin viereen kylän, joka sai nimen Herrnhut, "Herran suoja". Vuonna 1727 kreivi von Zinzendorf antoi heille erityisen yhteiskuntajärjestyksen. Loppuvaiheessa alueella asui noin 500 protestanttista kristittyä. Yhteisön parissa alkoi herätys vuonna 1727 ehtoollisjumalanpalveluksessa Berthelsdorfin kylän luterilaisessa kirkossa. Uskovat perustivat rukousvartion, joka kesti päivittäin 24 tuntia. Tämä taukoamaton rukous jatkui koko vuorokaudet ja viikot ympäri yli sata vuotta.
Liike alkoi vuonna 1731 julkaista Päivän Tunnussanaa, jossa oli valittuja Raamatun jakeita. Herrnhutilaisuus erkani opillisesti ortodoksiluterilaisista ja pietismistä ja se alkoi saada omia painotuksiaan. Se erkaantui myös läheisestä toiminnasta metodistien kanssa.lähde?
Elokuussa 1732 kaksi ensimmäistä herrnhutilaista lähetystyöntekijää lähtivät Herrnhutista Karibialle Saint Thomasin saarelle. Tanskan Länsi-Intian kauppakomppania ei kuitenkaan antanut heille matkustuslupaa. He jopa tarjoutuivat orjiksi päästäkseen laivaan, mutta tähänkään ei myönnytty, koska valkoihoiset eivät voineet olla orjia. Lopulta he saivat tukea Tanskan kuninkaalta Kristian VI:lta ja pääsivät lähtemään. Grönlantiin lähti lähetystyöntekijöitä vuonna 1733. Ensimmäisten sadan vuoden aikana herrnhutilaiset aloittivat lähetystyön Ruotsin Lapissa, Etelä-Amerikan Surinamessa ja Guayanassa, intiaanien keskuudessa, Venäjällä, Etelä- ja Länsi-Afrikassa, Baltiassa, Sri Lankassa, Algeriassa, Persiassa, Labradorissa, Karibialla, kalmukkien keskuudessa, Intiassa ja Kaukasiassa. Osassa näistä maista työ jäi vain yritykseksi; esimerkiksi Etelä-Afrikasta lähetystyöntekijät karkotettiin, koska "he olivat kohdelleet mustia liian hyvin". Lähetystöntekijät tutkivat myös alueiden kieltä ja kulttuuria, tekivät etnologista tutkimustyötä ja perustivat sairaaloita ja kouluja.
Opetukset

Herrnhutilaiset toimivat luterilaisessa kirkossa ja kävivät niissä ehtoollisella. Heillä oli kuitenkin myös omaa veljeskunnan sisäistä hengellistä toimintaa. He halusivat erottua maailmasta omalla toiminnallaan ja noudattivat lähetyskäskyä. He pitivät omia hartauksia, lauluhetkiä ja jalkojenpesuseremonioita. Koska maatilalle oli tullut väkeä monista suuntauksista, se oli myös ekumeeninen. Seurakunnalla oli omia virkoja, esimerkiksi seurakuntavanhimmat, opettajat, diakonit ja myöhemmin myös oma piispa, joka oli vastuussa seurakuntavanhimmistolle. Toiminta oli pitkälti maallikkojohtoista, ja sakramentit nautittiin luterilaisen kirkon papeilta.lähde?
Nykytila

Päivän Tunnussanaa julkaistaan edelleen noin 62 kielellä. Nykyään herrnhutilaiseen veljesseurakuntaan arvioidaan kuuluvan noin 300 000 jäsentä. Sillä ei ole tarkkaa opillista näkökantaa uskontoon, ja se on ekumeeninen liike. Se hyväksyy esimerkiksi naispappeuden. Herrnhutilaisnuoret tuntevat Taizé-liikkeen omakseen.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Herrnhutilaisuus (Arkistoitu – Internet Archive) Kirkkohistorian kurssi, Opintoverkko.
Olavi Peltola: Mitä on pietismi?
Pahan väri

| Pahan väri |
| --- | --- |

Tyyli:  psykologinen draama
Kestoaika:  43 minuuttia
Pääosissa:   Milka Ahlroth  Eero Ritala  Jukka Rasila  Jaana Saarinen  Kari Hietalahti 
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  C More
Julkaistu:  2021
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  9
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):   Seija-Liisa Eskola  Anu Hukka  Antti Väisänen  Jani Hartikainen (MTV3 & C More) 
Linjatuottaja:  Annina Titoff
Ohjaaja(t):   Olli Ilpo Salonen  Aleksi Delikouras 
Käsikirjoittaja(t):  Pääkäsikirjoittaja: Miira Karhula  Käsikirjoittajat: Miira Karhula  Risto Karhula  Markus Laitinen  Johanna Hartikainen  Samuel Kirkhope 
Leikkaaja(t):   Hanna Kuirinlahti  Markus Leppälä 
Lavastaja(t):  Sasu Joutsi
Kuvaaja(t):   Joonas Pulkkanen  Samuli Ahonen 
Tuotantoyhtiö(t):  Warner Bros. International Television Production Finland
Aiheesta muualla
IMDb 
Pahan väri on syksyllä 2021 julkaistu yhdeksänosainen suomalainen psykologinen draamasarja, joka kertoo mielentilatutkimuksia tekevistä oikeuspsykiatreista.
Sarjassa Milka Ahlrothin ja Eero Ritalan esittämät lääkärit tekevät mielentilatutkimukset kolmelle suomalaiselle sarjamurhaajalle, jotka ovat ”hanskakuristaja”, ”myrkkyhoitaja” ja ”sarjahukuttaja”. Murhien tapahtumapaikat ja tekijöiden nimet on muutettu, mutta heidän esikuvinaan ovat olleet Michael Penttilä, Aino Nykopp-Koski sekä Pekka Seppänen. Murhaajien rooleissa ovat Jukka Rasila, Jaana Saarinen ja Kari Hietalahti.
Pahan värin ovat ohjanneet Olli Ilpo Salonen sekä Aleksi Delikouras ja sen pääkäsikirjoittajana toimi Miira Karhula. Tekijöiden mukaan sarja perustuu laajaan taustatutkimukseen.
Sarjan kolme ensimmäistä jaksoa julkaistiin C More -suoratoistopalvelussa 21. lokakuuta 2021, jonka jälkeen jaksoja julkaistiin yksi viikossa torstaisin.
Rooleissa > Keskeisissä rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Milka Ahlroth  | … |  Leena Talvitie   |
|  Eero Ritala  | … |  Kaius Helander   |
|  Jukka Puotila  | … |  Paavo Sirén   |
|  Jukka Rasila  | … |  Jani Anttila, ”Hanskakuristaja”   |
|  Jaana Saarinen  | … |  Aili Nygrén, ”Myrkkyhoitaja”   |
|  Kari Hietalahti  | … |  Petri Häkkinen, ”Sarjahukuttaja”   |
Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa |
| --- | --- | --- |
| 1 | Uhri numero 1 | 21. lokakuuta 2021 |
| 2 | Leenan painajaiset | 21. lokakuuta 2021 |
| 3 | Äideistä parhain | 21. lokakuuta 2021 |
| 4 | Raskasta työtä | 28. lokakuuta 2021 |
| 5 | Karvas jogurtti | 4. marraskuuta 2021 |
| 6 | Kuori murtuu | 11. marraskuuta 2021 |
| 7 | Lahjakas mies | 18. marraskuuta 2021 |
| 8 | Kynttilä muistolle | 25. marraskuuta 2021 |
| 9 | Piru parka | 2. joulukuuta 2021 |
Vastaanotto

Sarja sai ristiriitaisen vastaanoton. Helsingin Sanomien Leena Virtanen piti Pahan väriä halpana keittiöpsykologiana, joka ”vetoaa alkukantaiseen tirkistelynhaluun”. Hän ihmetteli, onko psykoterapiassa kyse vain salaisuuksien paljastamisesta. Hänestä sarja ei onnistu pelottamaan lainkaan, vaikka pahuudesta on kyse. ”Kun halvalla tehdään, ensimmäisenä tingitään tunnelmasta”, hän kirjoitti ja nosti esimerkiksi päällekäyvän arkistomusiikin, joka luo koko sarjalle oudon menneiden vuosikymmenten klangin. Hufvudstadsbladetin Pia Ingström antoi sarjalle yhden tähden viidestä ja kyseenalaisti todellisten rikosten käyttämisen viihteenä. Seura-lehden Onnimanni Liukkosen mukaan sarja maalaa uskottavan ja raa'an kuvan suomalaisista sarjamurhaajista ja sen kerronta on keskimääräistä kiinnostavampaa. ”Lähes huomaamaton huumori tekee kokemuksesta kiehtovalla tavalla erikoisen.”
Kalliojärvi (Padasjoki, Auttoinen)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°20′24″N, 25°09′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Vähä-Teväntiin 
Järvinumero:  14.252.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,9 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  620 m  
Rantaviiva:  4,994 km  
Pinta-ala:  22,521 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Auttoisen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 23 hehtaaria, se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,9 metriä mpy.
Lapajärvi (Padasjoki)

| Lapajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°21′01″N, 25°08′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Kalliojärveen 
Järvinumero:  14.252.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,6 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,728 km  
Pinta-ala:  1,912 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLapajärvi 
Lapajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Auttoisen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,6 metriä mpy.
Maijajärvi (Padasjoki)

| Maijajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°21′27″N, 25°09′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Tevänninjärveen 
Järvinumero:  14.252.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,8 m  
Pituus:  730 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  1,525 km  
Pinta-ala:  5,951 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMaijajärvi 
Maijajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Syrjäntaustan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,8 metriä mpy.
Iso Peltointaustanjärvi

| Iso Peltointaustanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°21′07″N, 25°05′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Vähään Peltointaustanjärveen 
Järvinumero:  14.252.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129 m  
Pituus:  870 m  
Leveys:  410 m  
Rantaviiva:  2,487 km  
Pinta-ala:  21,23 ha  
Saaria:  1 
 fiIso Peltointaustanjärvi 
Iso Peltointaustanjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Takaperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy.
Saarijärvi (Padasjoki, Syrjäntausta)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°21′08″N, 25°10′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Majajärveen 
Järvinumero:  14.252.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,9 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  2,046 km  
Pinta-ala:  9,961 ha  
Saaria:  2 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Syrjäntaustan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,0 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,9 metriä mpy.
Vähä Peltointaustanjärvi

| Vähä Peltointaustanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°21′23″N, 25°04′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Tyryjärveen 
Järvinumero:  14.252.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,9 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,108 km  
Pinta-ala:  3,741 ha  
Saaria:  1 
 fiVähä Peltointaustanjärvi 
Vähä Peltointaustanjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Vesijaon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,9 metriä mpy.
Laihanjärvi (Padasjoki)

| Laihanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°20′18″N, 25°05′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Isoon peltointaustanjärveen 
Järvinumero:  14.252.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,9 m  
Pituus:  600 m  
Leveys:  350 m  
Rantaviiva:  1,897 km  
Pinta-ala:  9,464 ha  
Saaria:  1 
 fiLaihanjärvi 
Laihanjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Takaperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,5 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,9 metriä mpy.