stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rima Hassan

| Rima Hassan |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 16.7.2024–  
Ryhmä:  GUE/NGL-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1992 (ikä 32) Aleppo, Syyria
Kansalaisuus:  ranskalainen
Tiedot
Puolue:  Alistumaton Ranska
Rima Hassan (s. 28. huhtikuuta 1992 Aleppo, Syyria) on ranskalainen vasemmistopoliitikko. Hassan edustaa Alistumaton Ranska -puoluetta. Hassan on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2024 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa vasemmistoryhmää.
Hassanilta ja toiselta vasemmistoryhmän europarlamentaarikolta, Lynn Boylanilta evättiin helmikuussa 2025 pääsy Israeliin. Hassan oli muun muassa edistänyt Israeliin kohdistuneita boikottikampanjoita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rima Hassan Wikimedia Commonsissa
Rima Hassan Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k  GUE/NGL-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Saksa:  Demirel  Everding  Rackete  Schirdewan 
Ranska:  Aubry  Carême  Chaibi  Fourreau  Hassan  Mesure  Omarjee  Saeidi  Smith 
Italia:  Antoci  Della Valle  Furore  Lucano  Morace  Valentina Palmisano  Pedulla'  Salis  Tamburrano  Tridico 
Espanja:  Barrena Arza  Galán  Morreno  Serra Sánchez 
Alankomaat:  Hazekamp 
Belgia:  Botenga  Kennes 
Kreikka:  Arvanítis  Farantoúris  Kountourá  Pappás 
Portugali:  Martins  Oliveira 
Ruotsi:  Gedin  Sjöstedt 
Tanska:  Clausen 
Suomi:  Andersson  Kyllönen  Saramo 
Irlanti:  Boylan  Flanagan  Funchion 
Kypros:  Georgíou 
| n k   Ranskan Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Bellamy  Castillo  Gomart  Imart  Le Callennec  Morano 
Renew:  Allione  Boyer  Canfin  Devaux  Farreng  Gozi  Grudler  Guetta  Hayer  Keller  Loiseau  Vedrenne  Yon-Courtin 
G-EFA:  Camara  Cormand  Satouri  Sbai  Toussaint 
S&D:  Clergeau  Fita  Germain  Glucksmann  Jouvet  Kalfon  Lalucq  Laurent  Mebarek  Pellerin-Carlin  Rafowicz  Ridel  Sargiacomo 
ECR:  Bay  Maréchal  Peltier  Trochu 
Patriootit:  Androuët  Bardella  Brasier-Clain  Dauchy  Deloge  Disdier  Dussausaye  Frigout  Furet  Garraud  Griset  Jamet  Joron  Josserand  Leggeri  Leonardelli  Mariani  Nikolic  Olivier  Pennelle  Piera  Pimpie  Rechagneux  Rougé  Sanchez  Sorel  Thionnet  Tolassy  Valet  Varaut 
ESN:  Knafo 
GUE/NGL:  Aubry  Carême  Chaibi  Fourreau  Hassan  Mesure  Omarjee  Saeidi  Smith 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto
Eheytyshoito

Eheytyshoito, myös eheytysterapia, muutosterapia tai konversioterapia, on uskomushoitoa, jolla pyritään muuttamaan seksuaalivähemmistöihin kuuluvia ihmisiä kuten homoseksuaaleja heteroseksuaaleiksi sekä sukukupuolivähemmistöihin kuuluvia ihmisiä sukupuoleltaan joko mieheksi tai naiseksi.
Nykyisin käytössä olevat eheytyshoidot perustuvat etupäässä psykoanalyysiin tai uskonnollisiin keinoihin. Eheytyshoitojen kannattajien mukaan kyseessä on vapaaehtoinen ja toimiva hoitomuoto, joka on tarkoitettu ihmisille, jotka haluavat muuttaa omaa seksuaalisuuttaan.
Psykoanalyysi, psykiatria ja psykologian valtavirta ovat irtisanoutuneet eheytymisterapiasta vuoden 1973 jälkeen. Joissain maissa eheytyshoidot on kielletty, sillä niitä pidetään perusteettomina, tehottomina ja haitallisina. Laajan tutkimusnäytön perusteella eheytyshoito on tehotonta henkilön seksuaalisen suuntautumisen tai sukupuoli-identiteetin muuttamiseksi ja se voi aiheuttaa merkittäviä haittoja. Nykyisin homoseksuaalisuutta, biseksuaalisuutta ja sukupuolinormeista poikkeamista ei enää pidetä sairaalloisina tiloina, joita pitäisi hoitaa.
Perusta ja historia

Seksuaalisen suuntautumisen eheytyshoidot on tarkoitettu homoseksuaaleille, jotka kokevat seksuaalisen suuntautumisensa sopimattomaksi itselleen ja haluavat muuttua. Eheytyshoitojen kannattajien mielestä homoseksuaaleilla tulisi olla oikeus saada eheytyshoitoja halutessaan sekä päättää itse omasta seksuaalisesta suuntautumisestaan, eikä heitä pitäisi pakottaa hyväksymään oma homoseksuaalisuutensa.
Eheytyshoidot perustuvat käsitykseen, että homoseksuaalisuus on joko huonoa, syntiä tai sosiaalisesti sopimatonta, ja että se johtuu joko sukupuoliroolisekaannuksesta, heikosta maskuliinisesta identiteetistä, heikosta sitoutumisesta omansukupuoliseen vanhempaan, masennuksesta, sikiönaikaisesta traumasta tai heikoista heterososiaalisista taidoista.
Aluksi yhteiskunta näki homoseksuaalisuuden moraalisena syntinä, minkä johdosta sitä lähtivät ensimmäisinä parantamaan uskonnolliset ryhmät. Kun homous patologisoitiin Yhdysvalloissa 1950-luvulla, parantajien joukkoon liittyivät myös psykoanalyytikot. Heidän mielestään homouden syy oli löydettävissä potilaan varhaislapsuuden ongelmista, jotka olivat korjattavissa psykoterapialla.
Homoseksuaalisuuden muutoshoitoja on kutsuttu useilla eri nimityksillä. Käsitteen eheytyshoito (engl. reparative therapy) lanseerasi yhdysvaltalainen psykologi Joseph Nicolosi vuonna 1991. Korjaamiseen viittaavalla termillä hän halusi korostaa sitä käsitystään, että eheytyshoidolla pyritään korjaamaan ongelma, joka estää täyden psykologisen kypsymisen. Nicolosi toimi myös yhdysvaltalaisen eheytysterapeuttien NARTH-järjestön johtajana. Järjestö on pyrkinyt saamaan homoseksuaalisuuden luokiteltua Yhdysvalloissa uudelleen henkiseksi häiriöksi ja edistämään sen hoitoja. Yhdysvalloissa toimii lisäksi useita uskonnollisia eheytyshoitojärjestöjä.
Hoitomuodot

Eheytyshoitoihin on kuulunut monenlaisia biologisia, käyttäytymistieteellisiä, kognitiivisia ja psykodynaamisia sekä uskonnollisia hoitomuotoja. Niitä ovat esimerkiksi sähköshokkiterapia yhdistettynä homoeroottisiin kuviin, kouristusterapia, pahoinvointia aiheuttavat lääkkeet, sukupuolihormonit, kivesimplantit, käyttäytymisterapia ja psykoanalyysi. Näistä menetelmistä useimmat on jo poistettu käytöstä, ja nykyisin eheytyshoidoissa keskitytään enimmäkseen psykoanalyysiin perustuviin menetelmiin.
Eheytysterapiaan voi kuulua esimerkiksi itseluokittelu heteroseksuaaliksi, rukoilu, Raamatun lukeminen, homoystävien ja homoelämäntyylin hylkääminen, omaan sukupuoleen kohdistuvien tunteiden tukahduttaminen, urheileminen, heteroseksuaaliset harrastukset ja lopulta heteroseksuaalinen avioliitto.
Hoitomuodot > Uskonnolliset eheytymiskurssit

Uskonnollisilla eheytyskursseilla homoseksuaaleja pyritään eheyttämään lähinnä uskonnollisin keinoin. Eheyttäminen perustuu siihen, että Jumala voi joidenkin ihmisten käsityksen mukaan eheyttää eli suoristaa ihmisen seksuaalisuuden alueen ”vinoutumiksi” tulkittuja ominaisuuksia.
Suomessa uskonnollisia eheytyskursseja järjestää muun muassa Suomen Elävät Vedet -yhdistys (ent. Aslan). Heidän kantansa tosin on, ettei Suomen elävillä vesillä ole ”eheyttämistekniikkaa”, jolla homoista ”käännytettäisiin” heteroita. Yhdistyksen mukaan jotkut sen toimintaan osallistuneet kertovat, että sielunhoitoprosessin jälkeen heidän homoeroottiset reaktionsa ovat muuttuneet spontaanisti, eivät pakottamalla. Kurssien puolustajat ovat vastanneet, että he pyrkivät eheyttämään vain niitä homoseksuaaleja, jotka haluavat eheytyä.
Indonesiassa muslimit käyttävät sairaiden parantamiseen manausta muistuttavaa rituaalia ruqyahia, mutta sitä on käytetty myös homoseksuaalien eheytykseen. Sen väitetään karkottavan demoneita, joiden katsotaan aiheuttavan homoseksuaalisuutta. Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan tällaisiin hoitoihin hakeutuneiden määrä on kasvanut tasaisesti vuodesta 2016 lähtien.
Hoitomuodot > Tulokset

Jotkut potilaat kertovat muuttuneensa eheytyshoitojen seurauksena heteroseksuaalisemmiksi. Esimerkiksi Joseph Nicolosi väitti 1990-luvulla kyenneensä parantamaan kolmasosan homoseksuaalisista potilaistaan ja lisäksi kohentaneen yhden kolmasosan heteroseksuaalisia toimintoja. Hän ei kuitenkaan halunnut esittää väitteilleen todennettavia todisteita. Eheytyshoitojen arvostelijat eivät ole hyväksyneet parantuneilla tehtyjen kyselyjen metodologiaa, päätelmiä ja objektiivisuutta. Fysiologisissa kiihottumiskokeissa on toistuvasti havaittu, että parantumisestaan kertoneet eivät hoidon jälkeenkään kiihotu heteroseksuaalisesti vaan edelleen homoseksuaalisesti. Parantuneiksi itseään kutsuvat kertovat sen sijaan muutoksista omassa identiteetissään, huomionsa kohdistumisessa ja käyttäytymisessään.
Laillisuus

Uusi-Seelanti: kielletty. Järjestäminen on ollut rangaistavaa heinäkuusta 2021 lähtien.
Saksa: kielletty alaikäisiltä toukokuusta 2020.
Malesia: laillista ja valtion tukemaa. Vuonna 2017 maan hallitus antoi tukensa eheytyshoidoille.
Taiwan: kielletty vuodesta 2017 lähtien. Lääkärit ja psykologit, jotka osallistuvat eheytyshoitojen järjestämiseen, voivat saada enimmillään 500 000 dollarin sakkoihin.
Yhdysvallat: kielletty kokonaan 20 osavaltiossa, viidessä osavaltiossa ja Puerto Ricossa kielto on paikallinen esimerkiksi piirikuntatasolla.
Malta: kielletty vuonna 2016; ensimmäisenä maana Euroopassa.
Brasilia: vuonna 1999 Brasilian psykologiliitto kielsi jäseniään osallistumasta eheytyshoitoihin. Vuonna 2017 brasilialainen tuomari otti kantaa psykologiliiton kieltoa vastaan, mikä johti mielenosoituksiin.
Kiina: tapauskohtainen. Suurin osa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöistä lähetetään erilaisiin näennäistieteellisiin laitoksiin. Henanissa oikeus määräsi vuonna 2017 julkisen sairaalan maksamaan korvauksia ja julkaisemaan anteeksipyynnön.
Espanja: kielletty viiden itsehallintoalueen alueella. Vuonna 2019 maan terveysministeri otti kielteisen kannan eheytyshoitoihin.
Vastustus > Syytöksiä toimimattomuudesta ja haitallisuudesta

Psykoanalyysi, psykiatria ja psykologian valtavirta ovat irtisanoutuneet eheytymisterapiasta vuoden 1973 jälkeen, jolloin Yhdysvaltain psykiatriyhdistys APA poisti homoseksuaalisuuden sairausluokituksesta ja jonka päätöstä Yhdysvaltain psykologiyhdistys APA seurasi pian.
Kansainvälisesti vaikutusvaltaisin mielenterveysalan ammattilaisten järjestö Yhdysvaltain psykiatriyhdistys hylkää eheytymisterapiat tehottomina ja potentiaalisesti tuhoisina. Se ilmoittaa vuosien 1998 ja 2000 lausunnoissaan lisäksi, että myös esimerkiksi suuret järjestöt The American Academy of Pediatrics, Yhdysvaltain psykologiyhdistys ja The National Association of Social Workers ovat antaneet eheytymisterapioita vastustavat lausunnot, koska niiden edustajat ovat huolissaan terapioiden asiakkaille mahdollisesti aiheuttamista vahingoista. Yhdysvaltain psykiatriyhdistyksen näkemys on saanut ylivoimaisen kannatuksen, joskin hyvin pieni psykologien, psykiatrien ja uskonnollisten ryhmien joukko vastustaa sitä. Vuonna 2009 Yhdysvaltain psykiatriyhdistys julkaisi myös päätöslauselman, jossa se suosittelee mielenterveyden ammattilaisille, etteivät he antaisi vääriä käsityksiä seksuaalisen suuntautumisen muutoksen tehokkuudesta lupaamalla muutosta tilanteissa, joissa henkilö kokee epämukavuutta oman tai toisten ihmisten seksuaalisen suuntautumisen suhteen.
Yhdysvaltain psykologiyhdistyksen presidentti Gerald P. Koocher totesi vuonna 2006 NARTHin tulkinnan mukaan, että hänen järjestöllään ei ole mitään eheytymisterapiaa vastaan, jos se tehdään potilaan omasta toiveesta ja aidosta muutoshalusta. Hänen mukaansa terapeutin velvollisuus on aina kunnioittaa potilaan valintaa ja auttaa potilaita saavuttamaan päämääränsä. Hänen mukaansa kuitenkin kun kyseessä on seksuaalinen suuntautuminen, terapeutin on oltava varma siitä, että potilaan halu muuttua ei johdu ympäröivän homofobisen yhteisön asettamista paineista, koska terapia ei muuta sosiaalisia ennakkoluuloja. Koocherin mukaan lisäksi potilaan on ymmärrettävä, että seksuaalisen suuntautumisen muuttamiseen tähtäävien terapioiden toimimisesta ei ole olemassa tieteellistä näyttöä ja että ne voivat jopa olla psyykkisesti vahingollisia.
Maailman terveysjärjestön Yhdysvaltojen osasto Pan American Health Organisation (PAHO) julkaisi keväällä 2012 kannanoton, jonka mukaan seksuaalista suuntautumista muuttavat ”terapiat” ovat vailla lääketieteellistä perustaa ja uhkaavat terveyttä.
Yhdysvaltalainen vuonna 1976 perustettu eheyttämisjärjestö Exodus International, joka kutsui itseään suurimmaksi ja vanhimmaksi homoseksuaaleja kristinuskon avulla eheyttäväksi järjestöksi, lopetti toimintansa kesäkuussa 2013 ja pyysi anteeksi toimintaansa. Exoduksen puheenjohtaja Alan Chambers myönsi olleensa osa ”tietämättömyyden järjestelmää”.
Vastustus > Kieltopyrkimyksiä

Euroopan parlamentti kehotti jäsenvaltioitaan vuonna 2018 kieltämään eheytyshoidot. Euroopan unionin jäsenvaltioista eheytyshoidot ovat kokonaan kieltäneet Malta vuonna 2016 ja Ranska vuonna 2022.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko on ottanut eheytyshoitoihin virallisesti kielteisen kannan vedoten  ihmisoikeuksiin. Kirkko ja kaupunki -lehden mukaan kolmasosa kirkolliskokouksen edustajista kannattaa eheytyshoitojen kieltämistä ja siihen tähtäävää Ehjänä syntynyt -kansalaisaloitetta vuonna 2021.
Vuonna 2017 Englannin kirkko otti kielteisen kannan eheytyshoitoja kohtaan ja vaati Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta kieltämään sen. Yorkin arkkipiispa, John Sentamu, sanoi, että eheytyshoito on teologisesti epälooginen ja sen järjestäminen pitäisi kieltää mahdollisimman nopeasti.
Vuonna 2019 mormonikirkko päätti olla vastustamatta Utahiin kaavailtua eheytyshoitojen kieltoa. Mormonit kuitenkin uskovat, että homoseksuaalit voivat käyttää rukoilua ”navigoidakseen elämän haasteiden keskellä”, mutta sillä ei voi muuttaa seksuaalista suuntautumista.
Suomen Psykiatriyhdistys julkaisi maaliskuussa 2021 eheytymisterapioiden vastaisen kannanoton, jossa se totesi niiden olevan psykiatrisen ammattietiikan vastaista toiminta ja siten kehotti jäseniään olemaan osallistumatta eheytyshoitojen toteuttamiseen ja olemaan suosittelematta niitä terveydenhuollon ulkopuolellakaan.
Seta on vaatinut kursseja lopetettaviksi ja esittänyt ensimmäisen kerran vuonna 2008, että eheytystoiminta kiellettäisiin lailla.
Eheytyshoitojen kriminalisointia ajava kansalaisaloite Ehjänä syntynyt keräsi vuonna 2021 hieman yli kuukaudessa vaadittavat 50 000 allekirjoitusta ja eteni saman vuoden elokuussa eduskunnan käsittelyyn. Aloite kaatui, kun sosiaali- ja terveysvaliokunta lopetti sen käsittelyn.
Huhtikuussa 2023 aloitettiin uuden eheytyshoitojen kriminalisoimista vaativan kansalaisaloitteen nimienkeruu Rikkomaton - kielletään eheytyshoidot. Se keräsi vaadittavat 50 000 nimeä kesäkuussa. Lain valmistelu ei ole Orpon hallituksen asia vaan eduskunnan lakivaliokunnan, jossa lain kannattajilla lasketaan olevan enemmistö. Kuitenkin valiokunnan puheenjohtaja, perussuomalaisten Juho Eerola on jäädyttänyt aloitteen käsittelyn. Hän perusteli asiaa mediavuodoilla. Perussuomalaisten ja Suomen Kristillisdemokraattien eduskuntaryhmien puheenjohtajat ovat ilmoittaneet, että eheytyshoitoja ei tulla kieltämään kyseisellä hallituskaudella.
Eheytyshoitojen laillisuus maittain:
  Kielletty eheytyshoidot seksuaalisen suuntautumisen tai sukupuolikäsityksen muuttamiseksi
  Lääketieteen ammattilaisten on kielletty suorittaa eheytyshoitoja
  Kielletty eheytyshoidot osalla hallintoalueista
  Eheytyshoitojen kielto käsitteillä tai suunnitteilla
  Ei kieltoja
Yhdysvaltain kaupungit ja piirikunnat, joissa alaikäisten eheytyshoidot on kielletty:
  Kielletty  Osavaltion laki kieltää paikallishallintoa kieltämästä eheytyshoitoja  Julkisen rahan käyttö alaikäisille suunnatun eheytyshoitojen rahoittamiseksi kielletty  Liittovaltion oikeus linjannut, että eheytyshoitojen kieltäminen on perustuslain vastaista  Ei kieltoa
Klas Hjalmar Gyldén

Klas Hjalmar Gyldén (5. huhtikuuta 1859 Porvoo – 23. helmikuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen Tampereen kauppaoppilaitoksen perustaja ja johtaja.
Gyldénin vanhemmat olivat filosofian maisteri, Porvoon yläalkeiskoulun konrehtori August Fredrik Gyldén (1818-1868) ja Gustava Charlotta Hoffström. Hän pääsi ylioppilaaksi Porvoon ruotsalaisesta lyseosta 1876 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1884.
Gyldén meni opintojensa ohella opettajauralle ja oli opettajana muun muassa Böökin alkeiskoulussa Helsingissä. Valmistuttuaan 1884 hän toimi sitten opettajana Tammisaaren alkeiskoulussa. Tampereelle Gyldén muutti 1890 perustaen sinne samana vuonna kauppaoppilaitoksen, jonka johtajana hän sitten oli lähes kolme vuosikymmentä vuoteen 1919 saakka.
Gyldén oli 1901–1918 Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä ja 1914 hän tuli Tampereen Osake-Pankin hallintoneuvoston jäseneksi. Vuonna 1899 Gyldén kutsuttiin jäseneksi hallituksen asettamaan kauppakoulukomiteaan. Hän toimi myös julkisissa ja yksityisissä tilintarkastustehtävissä sekä Tampereella että Helsingissä ja oli Tilintarkastajayhdistyksen toimihenkilönä useita vuosia.
Gyldén oli naimisissa vuodesta 1895 Agda Bremerin kanssa. Gyldénin veli oli Hufvudstadsbladetin aputoimittaja Karl Abraham August Gyldén (1851–1902).
Itä–Länsi-ottelu

Itä–Länsi-ottelu on perinteinen pesäpallon arvo-ottelu, joka pelataan vuosittain Suomen itä- ja länsipuoliskon seurojen parhaista pelaajista koottujen joukkueiden kesken. Ensimmäinen Itä–Länsi-ottelu pelattiin vuonna 1932, ja ensimmäinen naisten Itä–Länsi vuonna 1961. Tapahtumaa ei järjestetty sotavuosina 1941, 1942 ja 1944 eikä koronaviruspandemian vuoksi vuonna 2020. Nykyisin samassa yhteydessä pelataan neljä eri Itä–Länsi-ottelua: miesten ja naisten otteluiden lisäksi B-poikien sekä B-tyttöjen Itä–Länsi (Nuorten Superpesis). Tämän lisäksi Itä–Länsi-otteluita pelataan C-, D- ja E-nuorten valtakunnallisilla leireillä. Sekä C-, D- ja E-nuorten aluesarjoissa pohjoisella, eteläisellä, itäisellä sekä läntisellä alueella.
Miehissä Itä johtaa Länttä lukemin 41–38 vuoden 2024 ottelun jälkeen. 10 peliä on päättynyt tasan. Naisissa Länsi johtaa Itää lukemin vuoden 2024 ottelun jälkeen 33–26. Kolmesti on pelattu tasan.
Ykköspesiksen Itä–Länsi-ottelut

Ykköspesiksessä järjestettiin omat Itä-Länsi ottelut muutaman kerran 1990-luvun alussa. Sen jälkeen ottelu nähtiin yhdesti vuonna 2004, ja sen jälkeen perinnettä on jatkettu vuodesta 2014.
Aikoinaan myös Suomensarjassa pelattiin Itä–Länsi-otteluita.
Aiheesta muualla

Itä–Länsi 2010, kuvagalleriat
Yle Elävä arkisto: Pesäpallon Itä–Länsi-historiaa
Naisten Itä–Länsi 1962–1987
Itä-Länsi historiaa PPL[vanhentunut linkki]
Itä-Länsi historiaa
| n k Itä–Länsi-ottelu |
| --- | --- |
Ottelut:  1932  1933  1934  1935  1936  1937  1938  1939  1940  1943  1945  1946  1947  1948  1949  1950  1951  1952  1953  1954  1955  1956  1957  1958  1959  1960  1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969  1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979  1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  2023  2024 
Luettelot:  10 Itä-Länsi-ottelua pelanneet 
Helsingin Itä-Lännen 2010 mainos.
Seinäjoen Itä-Lännen 2014 mainos.
Gyldén

Gyldén on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Axel Gyldén (1879–1916), suomalainen arkkitehti
Beata Sofia Gyldén (1804–1864), suomalainen runoilija
Claes Wilhelm Gyldén (1802–1872), maanmittauksen ja metsänhoidon ylihallituksen ylitirehtööri
Emma Gyldén (1835–1874), suomalainen taidemaalari
Eva Gyldén (1930–2006), suomalainen näyttelijä
Eva Gyldén (1885–1973), suomalainen kuvanveistäjä
Hugo Gyldén (1841–1896), suomalainen tähtitieteilijä
Klas Hjalmar Gyldén (1859–1930), suomalainen Tampereen kauppaoppilaitoksen perustaja ja johtaja
Nils Abraham Gyldén (1805–1888), klassillisen filologian professori Helsingin yliopistossa
Sofia Gustava Gyldén (1833–1919), suomalainen lahjoittaja
Muita merkityksiä

Gyldén, eräs Kuun kraatteri
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Miro Heiskanen

| Miro Heiskanen |
| --- | --- |
 Heiskanen elokuussa 2017
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. heinäkuuta 1999 (ikä 25) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Hessu, Heiska,  Super-Miro
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Dallas Stars
Sarja:  NHL
Pelinumero:  4
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Aik. seurat:  HIFK (SML)
NHL-varaus:  3. varaus, 2017 Dallas Stars
Miro Heiskanen (s. 18. heinäkuuta 1999 Espoo) on suomalainen jääkiekkopuolustaja ja maailmanmestari, joka pelaa NHL-joukkue Dallas Starsissa. Seura varasi hänet koko NHL:n varaustilaisuuden kolmantena pelaajana kesällä 2017, jolloin Heiskasesta tuli Aki Bergin (3. varaus vuodelta 1995) ohella kaikkien aikojen pienimmällä numerolla NHL:ään varattu suomalaispuolustaja. Heiskanen on kautta aikojen yksi parhaimmista NHL:ssa pelanneista suomalaispuolustajista.
Pelityyli

Elite Prospects -sivuston arvion mukaan Heiskanen on huipputason kahden suunnan puolustaja ja hyvä pelintekijä, jolla on perustaidot kaikkiin puolustajan rooleihin. Hänet mainitaan sulavaksi luistelijaksi, joka on ketterä, urheilullinen ja tasainen. Heiskanen liikuttaa kiekkoa korkealla itseluottamuksella ja tuo kiekkoa hyvin ylös. Hän ei myöskään kaihda fyysisiä tilanteita ja katkaisee hyvin vastustajan syöttölinjoja.
Muun muassa entinen NHL-pelaaja ja kykyjenetsijä Igor Larionov sekä toimittaja Craig Button ovat verranneet Heiskasta Nicklas Lidströmiin hänen pelinlukutaitojensa vuoksi. Häntä on usein verrattu pelityyliltään myös Scott Niedermayeriin, jota Heiskanen pitää myös yhtenä esikuvistaan. Nykypelaajista hän on itse maininnut esikuvikseen myös Erik Karlssonin ja Duncan Keithin, joista ensimmäiseen Heiskasta on myös julkisuudessa verrattu.
Faneille.com-sivuston toimittajan Toni Rajamäen keväällä 2016 kirjoittaman arvion mukaan pelipaikkaansa nähden varsin pienikokoinen Heiskanen on verrattavissa pelityyliltään Petteri Nummeliniin, sillä hän seuraa aina omien hyökkääjiensä liikkeitä. Rajamäki mainitsee Heiskasen vahvuuksina myös kiekolliset ratkaisut ja luistelutekniikan.
Ura > Seuraura > Juniorivuodet ja tulokaskausi SM-liigassa

Heiskanen on Espoo Bluesin kasvatti. Hänet palkittiin kauden 2010–2011 päätteeksi Blues Etelän parhaana puolustajana seuran omissa kauden päättäjäisissä. Heiskanen siirtyi 14-vuotiaana Helsingin IFK:hon kaudeksi 2013–2014. Hän nousi jo 16-vuotiaana ensimmäisellä A-juniorikaudellaan 2015–2016 joukkueensa kärkipuolustajiin ja teki 30 runkosarjaottelussa tehopisteet 3+11=14. Heiskanen ei kuitenkaan pelannut A-nuorten SM-liigan pudotuspeleissä, vaan vahvisti HIFK:n B-nuoria. Hänet palkittiin kauden päätteeksi A-nuorten SM-liigan vuoden tulokkaana Yrjö Hakala -palkinnolla.
Toukokuun 2016 lopulla Heiskanen teki HIFK:n kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Samana kesänä Salavat Julajev Ufa varasi hänet 52. pelaajana KHL:n varaustilaisuudessa. Heiskanen pelasi ensimmäisen ottelunsa HIFK:n liigajoukkueessa kaudella 2016–2017 ja pelasi ensimmäisen miesten pääsarjaottelunsa Mestarien liigassa 9. syyskuuta 2016 vieraissa tanskalaista Esbjerg Energya vastaan. Vain 17-vuotias Heiskanen sai ottelussa myös syöttöpisteen annettuaan kakkossyötön Juuso Puustisen tekemään ylivoimamaaliin.
SM-liigassa Heiskanen pelasi ensimmäisen ottelunsa runkosarjan 2016–2017 avauskierroksella 16. syyskuuta 2016 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 17.29 minuuttia. Heiskanen sai ottelussa myös syöttöpisteen Robert Leinon tekemään maaliin ja tehomerkinnän +2. Heiskanen sai myös kahden minuutin jäähyn koukkaamisesta. Ensimmäisen liigamaalinsa hän teki 20. syyskuuta 2016 vieraissa Oulun Kärppiä vastaan Juhamatti Aaltosen syötöstä. Heiskanen teki tulokaskaudellaan 37 runkosarjaottelussa tehopisteet 5+5=10, kahdeksassa pudotuspeliottelussa kolme syöttöpistettä sekä kuudessa CHL-ottelussa kolme syöttöpistettä. Hän oli runkosarjassa HIFK:n eniten maaleja tehnyt puolustaja Teemu Erosen kanssa.