stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pv

Pv tarkoittaa seuraavia:
pienviljelijä, pv., pientilan maanviljelijä
PAN Air, IATA-koodi PV, lentoyhtiö
petavoltti, tunnus PV, jännitteen yksikkö
pikovoltti, tunnus pV, jännitteen yksikkö
Puolustusvoimat, PV, Suomen asevoimat
päivä, pv, vuorokausi
Suzuki PV, lyhyesti PV, Suzukin mopomalli.
Nokia 500

| Nokia 500 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  1. elokuuta 2011
Käyttöverkot:  WCDMA 850/900/1700/1900/2100, GSM/EDGE 850/900/1800/1900
Mitat:  111,3 × 53,8 × 14,1 mm
Paino:  93 g
Näyttö:  3,2 tuuman kapasitiivinen TFT-kosketusnäyttö (nHD), laajakuva 16:9
Näytön kuvatarkkuus:  640 × 360 pikseliä
Värien lukumäärä:  16 miljoonaa
Suoritin:  1 GHz
Muisti:  sisäistä muistia 2 Gt, MicroSD-muistikorttipaikka (tuki 32 Gt asti)
Kamera:  5 Mpix 4x zoomilla ja VGA-videokuvauksella (2x zoom)
Radio:  FM-radio, tuhansia ilmaisia internet-radioita
Musiikkisoitin:  MP3/eAAC+/AAC+/WMA (video MPEG4/H.263/H.264]])
Valmiusaika:  GSM maks. 500 h, WCDMA maks. 455 h
Puheaika:  GSM maks. 7 h, WCDMA maks. 5 h
Käyttöjärjestelmä:  Symbian Anna/Nokia Belle
Tiedonsiirto:  GPRS/EDGE luokka B (multislot-luokka 33), WLAN 802.11 b/g, HSDPA Cat10 (maks. 14,4 Mbps), HSUPA Cat6 (maks. 5,8 Mbps), Bluetooth 2.1
Liitännät:  Micro-USB 2.0-liitäntä (tiedonsiirto ja lataus), 3,5 mm ääniliitäntä, 2 mm latausliitäntä
Muuta:  Lähde: 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 500 on matkapuhelinvalmistaja Nokian Symbian^3-käyttöjärjestelmällä toimiva kosketusnäytöllinen älypuhelin. Puhelin maksoi noin 185 euroa. Nokia julkaisi puhelimen 1. elokuuta 2011. Puhelimen myyntipakkauksessa on mukana kolme eriväristä taustakuorta. Helmikuussa 2012 tulleessa  ohjelmistopäivityksessä käyttöjärjestelmä päivittyi Symbian Belleksi.
Tietoja

Nokia 500:ssa on 1 gigahertsin suoritin.
Tietoja > Paikannus

Puhelimessa on GPS-paikannus A-GPS-ominaisuudella sekä kompassi ja navigointiin siinä on Nokia Kartat.
Tietoja > Virtalähde

500:ssa on virtalähteenä 1110 milliamppeeritunnin Nokian BL-4U-akku (Li-Ion).
Tietoja > Selain

Tuetut merkintäkielet: HTML, XHTML, MP, WML ja CSS
Tuetut protokollat: HTTP v1.1 ja WAP
TCP/IP-tuki
Visual History-, HTML- ja JavaScript-tuki
RSS-lukija
Tietoja > Muita tietoja

Kiihtyvyystunnistin, läheisyystunnistin ja valoisuustunnistin
Värivaihtoehdot: musta, valkoinen, taivaansininen, korallinpunainen, pinkki, purppura, oranssi ja tumma hopea
Java MIDP 2.1
Qt 4.7
Web RunTime 7.3
FlashLite 4.0
Tehtäväluettelo, muistio, ääninauhuri, laskin ja kello
Angry Birds kokoversio
Aiheesta muualla

Käyttöohjeet[vanhentunut linkki]
Nokia 500 – Tuki
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nokia 500 Wikimedia Commonsissa
Potamós (Amorgós)

| Potamós Ποταμός |
| --- | --- |
 Potamóksen kylä nähtynä Órmos Aigiálisin kylästä.
 Potamós
 Koordinaatit: 36°53′48″N, 25°58′37″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Náxos
Kunta:  Amorgós
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6701000206
Väkiluku (2021):  86
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Potamós (kreik. Ποταμός) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Amorgóksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 86 (2021).
Näkymä Potamóksen kylästä, taustalla Nikoúrian saari.
Potamóksen kylä sijaitsee Amorgóksen koillisosassa hieman etelään saaren pohjoisrannikolla sijaitsevasta Órmos Aigiálisin satamakylästä. Se on osa Aigiálin kyläyhdyskuntaa. Potamós koostuu kahdesta osasta, jotka ovat Áno Potamós (”Ylä-Potamós”) ja Káto Potamós (”Ala-Potamós”). Kylän rakennuskanta edustaa perinteistä valkoista kykladista arkkitehtuuria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Potamós Wikimedia Commonsissa
Putlaus

Putlausuuni
Putlaus (engl. puddling) on Henry Cortin 1784 kehittämä mellotusmenetelmä, jolla takkiraudasta valmistetaan keittoterästä. Putlausta pidetään Siemens-Martin -prosessin edeltäjänä, ja se oli ensimmäinen tapa tuottaa teollisesti terästä.
Prosessi

Putlaus tapahtuu oheisen kuvan kaltaisessa hematiitilla vuoratussa putlausuunissa. Sen pohjalle lasketaan masuunista takkirautaa, jota hämmennetään rautakangen avulla. Seokseen sekoitetaan rautamalmia, kuten hematiittia, sekä kalkkia. Samanaikaisesti vasemmassa laidassa olevassa palokammiossa poltetaan liekkiä (usein kivihiiltä tai koksia), ja palokaasut johdetaan seoksen yli; panos ja polttoaine eivät joudu kosketuksiin toistensa kanssa. Tällöin seoksen lämpötila nousee noin 1 500 °C tienoille, ja seos pysyy sulana. Putlauspanokseen voidaan lisätä myös romua lämpökuorman tasapainottamiseksi. Ympäristö on voimakkaasti hapettava, ja rautamalmin ja kalkkikiven oksidit polttavat takkiraudassa olevan ylijäämähiilen pois. Kalkkikivi muodostaa rikin ja fosforin kanssa kuonaa, joka voidaan erottaa panoksesta. Putlauksella saadaan aikaan keittoterästä, ja tyypillinen panoskoko on noin 300 kg. Putlattaessa seoksen sulamispiste kohoaa hiilen palaessa jatkuvasti, ja seoksen saavuttaessa puuromaisen viskositeetin teräs on valmista. Teräs laskettiin noin 40 kg kokoisiksi kuuliksi, jotka edelleen taottiin ja valssattiin lopputuotteiksi.
Ongelmat

Putlaus oli ennen Bessemer-prosessia ainoa teollinen tapa tuottaa terästä. Sen pullonkaulana oli skaalattavuus: putlausuunin kokoa ei voitu kasvattaa, vaan ainoa tapa kapasiteetin lisäämiseen oli rakentaa uusia putlausuuneja. Putlausuuni ei myöskään kyennyt tuottamaan riittävän korkeaa lämpötilaa teräksen pitämiseksi sulassa faasissa. Vasta Siemens-Martin -prosessin keksiminen ratkaisi skaalaus- ja sulatusongelman.
Näkövamma

Näkövammaisuuden symboli.
Vuodesta 2015 Kanadan liittovaltion hallitusten ministerinä toimineen Carla Qualtrough:n näkökyky on vain 10 prosenttia normaalista.
Näkövamma on silmän näkökykyä heikentävä vamma. Vamma voi olla synnynnäinen tai vamman voi aiheuttaa sairaus tai tapaturma. Tavallisimpia näkövammoja aiheuttavia sairauksia ovat silmäpohjan perinnölliset rappeumat (yleisimpänä verkkokalvorappeuma), silmäpohjan ikärappeuma, glaukooma, näköhermojen ei-synnynnäiset viat sekä diabeettinen retinopatia. Tapaturmien osuus on alle kaksi prosenttia kaikista tapauksista. Vamman vakavuuden asteen perustella näkövamma voidaan luokitella joko sokeudeksi tai heikkonäköisyydeksi.
Määritelmä

Näkövammaiseksi ihmiseksi luokitellaan heikkonäköinen tai sokea ihminen, jonka näkökykyä ei pysty korjaamaan normaaliksi silmälasien avulla ja jolla ei kummassakaan silmässä ole normaalia näköä. Maailman terveysjärjestö WHO:n määritelmän mukaan näkövammaisen laseilla korjatun paremman silmän näöntarkkuus on alle 0,3. Sokeaksi luokitellaan henkilö, jonka näöntarkkuus on alle 0,05 tai näkökenttä alle 20 astetta. Täydellisesti sokeat ihmiset ovat harvinaisia, ja sokeat saattavat nähdä esimerkiksi valon ja jopa hahmoja.
Syyt ja yleisyys

Maailmanlaajuisesti merkittävin näkövammojen aiheuttajat ovat korjaamattomat taittoviat, kuten likinäköisyys, kaukotaittoisuus ja hajataittoisuus, ja harmaakaihi, joka on erityisen yleistä kehitysmaissa. Teollistuneissa maissa sen sijaan silmänpohjan rappeuma on huomattavasti yleisempi kuin harmaakaihi. Muita merkittäviä näkövammaisuuden syitä ovat glaukooma, sarveiskalvon sameus, diabeettinen retinopatia, lapsuusiän sokeus, trakooma ja jokisokeus. Lapsuusiän sokeuden aiheuttajat vaihtelevat maailmanlaajuisesti huomattavasti. Pienituloisissa maissa esimerkiksi tuhkarokosta tai A-vitamiinin puutteesta johtuva sarveiskalvon arpeutuminen on yleinen, kun rikkaammissa maissa yleinen lapsuusiän sokeuden syy on retinopatia, eli ennenaikaisesti syntyneen vauvan verkkokalvon verisuonten epänormaali kehittyminen. Näkövammaisuutta aiheuttavat lisäksi esimerkiksi näköhermon ja näköratojen viat, jotka voivat olla seurausta synnynnäisestä silmän kehityshäiriöstä, synnytykseen tai sen jälkeiseen vaikeaan sairauteen liittyvästä hermovauriosta, perinnöllisesti näköhermon surkastumasta, MS-taudista, aivokasvaimesta, aivoverenvuodosta tai päävammasta.
WHO:n mukaan maailmassa on 285 miljoonaa näkövammaista ja heistä 39 miljoonaa on sokeita. Peräti 90 prosenttia kaikista näkövammaisista elää kehitysmaissa, ja arviolta 80 prosenttia kaikista näkövammoista voidaan hoitaa tai voitaisiin välttää. Noin 19 miljoonaa lasta on näkövammaisia. Heistä 12 miljoonalla olisi helposti korjattavissa oleva taittovika, mutta noin 1,4 miljoonaa lasta on parantumattomasti sokeita. Suomessa näkövammasta kärsii arviolta 50 000 - 60 000 henkilöä. Heistä suurin osa on heikkonäköisiä; sokeita on noin 10 000.
Ongelmia ja apuvälineitä > Liikkuminen

Näkövammat vaikuttavat suuresti yksilön liikkumiseen, jolloin esimerkiksi suunnistautuminen ja etäisyyksien sekä tasoerojen arviointi hankaloituvat. Liikkumista vaikeuttavat myös puutteellinen värinäkö, hämäräsokeus, häikäistyminen, puutteellinen näkökenttä ja sopeutumattomuus valaistuksen muutoksiin. Mahdollisia vaaratilanteita aiheuttavat myös kompastumiset, putoamiset ja törmäämiset. Omatoimista liikkumista helpottavat kuntoutus, oikeat asenteet ja ympäristön muokkaus. Näkövammaista lasta opetetaan kiinnittämään huomiota kehon hallintaan, muiden aistien käyttämiseen, suuntavaiston kehittämiseen ja liikkumisen apuvälineiden käyttämiseen. Aikuisena näkönsä menettäneelle henkilölle uuden liikkumistavan opettelu voi tuntua vaikealta.
Liikkumista helpottavia apuvälineitä ovat valkoinen keppi ja opaskoira. Valkoista keppiä käyttävät sekä sokeat että heikkonäköiset, ja sen avulla tunnustellaan kulkureitin esteettömyys. Lisäksi se viestittää muille liikkujille, että kepin käyttäjän näkö ei ole normaali. Valkoisia keppejä on erilaisia, ja kepin pituus, käyttötapa ja tarve vaihtelevatkin. Yleensä keppi on kokoontaitettava ja tehty heijastavasta materiaalista. Opaskoira puolestaan opastaa sokeaa henkilöä kulkureitin valinnassa ja auttaa näin väistämään esteitä ja löytämään turvallisen reitin. Lisäksi näkövammaiselle on hyötyä esimerkiksi kiikareista, joiden avulla voi vaikkapa lukea opasteita, ja häikäisyä estävistä ja kontrastia parantavista suodatinlaseista.
Ongelmia ja apuvälineitä > Tiedonsaanti

Tiedonsaanti on näkövammaiselle haaste, ja tiedonsaannin perustana on tällöin Louis Braillen 1800-luvulla kehittämä pistekirjoitus, jossa aakkoset on kirjoitettu kuuden pisteen yhdistelminä. Pistekirjoituksen perustat ovat samanlaiset kaikkialla maailmassa, ja kuuden pisteen avulla pystytään tuottamaan 63 erilaista merkkiä. Sokealle pistekirjoitus on kirjoitus- ja lukutaidon edellytys. Se on merkittävä tekijä esimerkiksi kielen oppimisessa. Pistekirjoitusta pystytään tuottamaan itse esimerkiksi pistekirjoitustaululla ja pistimellä, pistekirjoituskoneella ja tietokoneeseen liitettävällä pistetulostimella.
Tiedonsaantia ja lukemista helpottavat näkövammaisilla myös erilaiset suurennuslaitteet. Suurennuslasi on yksinkertainen laite, jolla voi helpottaa lukemista. Suurennuslaseja on saatavilla lisäksi erityyppisiä, ja ne voi olla varustettu myös valaisimella. Paljon lukevalle henkilölle tehokas apuväline on lukutelevisio, johon kuuluu kamera, näyttö ja lukupöytä. Kamera suurentaa kohteen näytölle, ja käyttäjä voi itse valita esimerkiksi suurennuskoon, tarkkuuden ja kirkkauden.
Digitaalisessa ympäristössä on ensiarvoisen tärkeää, että se on suunniteltu saavutettavaksi. Näkövammainen käyttää monesti erilaisia elektronisia apuvälineitä, kuten pistenäyttöä, ruudunluku- ja suurennusohjelmaa. Ohjelmien ja verkkosivustojen saavutettavuus on olennaista apuvälineiden oikean toiminnan kannalta.
Ongelmia ja apuvälineitä > Jokapäiväiset askareet

Näkövammat vaikeuttavat erilaisten kodin perusaskareiden hoitamista, esimerkiksi ruoanlaitto, tavaroiden löytäminen ja yleisestä siisteydestä huolehtiminen vaikeutuvat. Tavallisillakin tuotteilla pystyy helpottamaan tavaroiden löytämistä. Kontrastieroja käyttämällä esimerkiksi tumma leipä erottuu paremmin vaalealta lautaselta ja maito tummasta lasista. Näkövammaisille on suunniteltu myös esimerkiksi omia kelloja ja ajastimia. Kelloissa voi olla suurempi näyttöä ja selkeä kontrasti, ja lisäksi markkinoilla on pisterannekelloja, joiden kellotaulua voi tunnustella, ja puhuvia kelloja. Isonäppäinpuhelimissa on isot näppäimet, ja näppäinten välit ovat helposti tunnistettavissa sormilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta näkövamma Wikimedia Commonsissa
Näkövammaisten liitto
Ylen Elävä arkisto, Reijo Perälä, Sokean kädet näkevät*
Viherkaihi on maailman yleisimpiä näkövamman aiheuttajia.
Sokea opaskoiran kanssa.
Pistekirjoitusta
Näkövammaisille suunniteltu kello, jossa on pistemerkkejä.
Potamós (Korfu)

| Potamós Ποταμός |
| --- | --- |
 Potamós
 Koordinaatit: 39°37′29″N, 19°52′40″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Korfu
Kunta:  Keski-Korfu ja Diapontiset saaret
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  3201010107
Väkiluku (2011):  3 840
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Potamós (kreik. Ποταμός) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Korfun saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Potamós on osa saaren pääkaupungin Korfu kaupungin kaupunkiyhdyskuntaa. Kaupungin väkiluku on 3 840 (vuonna 2011).
Potamóksen kylää postikortissa vuodelta 1910.
Potamós, suomeksi ”Joki”, sijaitsee lähellä saaren itärannikkoa noin neljä kilometriä länteen Korfun kaupungin keskustasta. Se on saaren kolmanneksi suurin kaupunki pääkaupungin ja Kanálin jälkeen, ja se on nykyisin käytännössä Korfun kaupungin esikaupunkialuetta. Kaupunki on saanut nimensä sen vierestä virtaavasta pienestä joesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Potamós Wikimedia Commonsissa
Naisten Salibandyliigan kausi 2017–2018

| Naisten Salibandyliigan kausi 2017–2018 |
| --- | --- |
Laji:  Salibandy
Järjestyksessä oleva kausi:  30.
Maa:  Suomi
Joukkueiden määrä:  10
Sarja alkoi:  16. syyskuuta 2017
Kultaa:  SB-Pro
Hopeaa:  Classic
Pronssia:  EräViikingit
Alempi sarjataso:  I divisioona
Naisten Salibandyliigan kausi 2017–2018 on Naisten Salibandyliigan 30. kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähti tamperelainen Classic. Edellisen kauden päätteeksi Steelers tippui sarjasta. Tilalle nousi I-divisioonan voittaja ÅIF. Kausi pääsarjassa on ÅIF:lle sen ensimmäinen. Kauden päätteeksi SB-Pro voitti loppuottelussa Classicin.
Joukkueet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | Kotikaupunki | Kotikenttä | Päävalmentaja |
| Classic | Tampere | Tampere Areena | Katriina Saarinen |
| EräViikingit | Helsinki | Mosahalli | Markus Huhtimo |
| Koovee | Tampere | Spiral-halli | Tiina Röning |
| NST | Lappeenranta | Lappeenrannan urheilutalo | Joonas Haapala |
| O2-Jyväskylä | Jyväskylä | Palokan koulukeskus | Kari Saukkonen |
| PSS | Porvoo | Salibandyhalli Aurora | Jukka Kouvalainen |
| SB-Pro | Nurmijärvi | Campo-Sport Center | Matti Kaipio |
| SSRA | Oulu | Kastellin monitoimitalo | Timo Kukkonen |
| TPS | Turku | Leaf-Areena | Aki Vilander |
| ÅIF | Sipoo | Ingman-Areena | Jugi Kettunen |
Runkosarja

Runkosarjaan osallistuu kymmenen joukkuetta. Näistä kahdeksan parasta etenee pudotuspeleihin ja kaksi huonointa putoamiskarsintaan. Putoamiskarsinnassa runkosarjassa 9. sijoittunut joukkue pelaa 1. divisioonassa toiseksi sijoittunutta ja 10. sijoittunut 1. divisioonan voittajaa vastaan.
Helsinkiläinen M-Team ilmoitti luopuvansa sarjapaikasta edellisen kauden päätteeksi. Samoin jyväskyläläinen Happee ilmoitti luopuvansa sarjapaikasta johtuen usean pelaajan siirtymisestä O2-Jyväskylään.
Kaudesta 2017–18 lähtien kaikki pääsarjojen ottelut pelataan ratkaisuun saakka. Jos ottelu on varsinaisen peliajan jälkeen tasan, pelataan ensin viiden minuutin jatkoaika. Jatkoajalla sovelletaan niin sanottua kultainen maali-sääntöä eli ottelu päättyy ensimmäiseen maaliin. Jos peli on edelleen tasan jatkoajan jälkeen, voittaja ratkaistaan rangaistuslaukauskilpailussa. Ottelun voittaja saa aina kaksi pistettä, mutta ottelun häviäjä saa yhden pisteen, jos ottelu on päättynyt varsinaisella peliajalla tasan. Jos joukkue häviää varsinaisella peliajalla, ei joukkue saa pistettäkään.
Runkosarja > Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Classic  | 18 |  14 |  1  |  0  |  3  | 150 |  62 | +88 | 30 |
| 2 |  SB-Pro  | 18 |  12 |  2  |  0  |  4  | 133 |  75 | +58 | 28 |
| 3 |  PSS  | 18 |  12 |  2  |  0  |  4  |  83 |  51 | +32 | 28 |
| 4 |  EräViikingit  | 18 |  10 |  2  |  0  |  6  |  94 |  72 | +22 | 24 |
| 5 |  Koovee  | 18 |  11 |  0  |  1  |  6  | 121 |  79 | +42 | 23 |
| 6 |  SSRA  | 18 |  9  |  0  |  2  |  7  |  84 |  82 | +2 | 20 |
| 7 |  TPS  | 18 |  7  |  1  |  2  |  8  |  93 |  76 | +17 | 18 |
| 8 |  NST  | 18 |  2  |  0  |  3  |  13 |  60 | 135 | -75 | 7 |
| 9 |  ÅIF  | 18 |  3  |  0  |  0  |  15 |  46 | 117 | -71 | 6 |
| 10 |  O2-Jyväskylä  | 18 |  2  |  0  |  0  |  16 |  45 | 159 | -114 | 4 |
Runkosarja > Ottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Koti \ Vieras  |  CLA |  ERV  |  KV |  NST |  O2J |  PSS |  SBP |  SSRA |  TPS |  ÅIF  |
|  Classic  | — |  7–3  |  12–6  |  13–0  |  16–2  |  4–5  |  8–7  |  8–3  |  10–4  |  8–2  |
|  EräViikingit  |  3–4  | — |  2–6  |  9–3  |  7–1  |  2–6  |  8–4  |  5–2  |  4–3 (rl)  |  7–4  |
|  Koovee  |  2–6  |  6–7  | — |  5–4  |  13–0  |  4–1  |  4–8  |  9–3  |  6–3  |  7–4  |
|  NST  |  7–17  |  3–4 (ja)  |  1–11  | — |  7–4  |  3–4 (ja)  |  7–8 (ja)  |  4–7  |  0–11  |  3–4  |
|  O2-Jyväskylä  |  2–14  |  2–9  |  1–14  |  4–3  | — |  4–5  |  2–11  |  3–7  |  5–11  |  3–0  |
|  PSS  |  1–3  |  8–2  |  9–6  |  9–2  |  4–0  | — |  6–3  |  6–1  |  2–1  |  3–0  |
|  SB-Pro  |  3–2  |  6–5  |  7–6 (rl)  |  10–2  |  13–3  |  5–4  | — |  3–5  |  5–1  |  16–2  |
|  SSRA  |  3–4 (ja)  |  3–5  |  6–5  |  3–6  |  9–4  |  6–1  |  3–6  | — |  5–2  |  4–1  |
|  TPS  |  7–6  |  1–5  |  2–5  |  8–2  |  12–2  |  3–4  |  3–5  |  7–6 (ja)  | — |  5–3  |
|  ÅIF  |  2–8  |  3–7  |  3–6  |  4–3  |  4–3  |  2–4  |  4–13  |  3–8  |  1–9  | — |
Pudotuspelit

Puolivälierien otteluparit määrittyvät suoraan runkosarjan sijoituksien mukaan: runkosarjan voittaja kohtaa runkosarjassa 8. sijoittuneet, toinen kohtaa seitsemännen jne. Välierien otteluparit määräytyvät myös runkosarjan sijoituksien mukaan, joten turnauspuun järjestys saattaa muuttua.
Tilastot > Runkosarja > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Seura | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Nina Rantala | Classic | 46 | 24 | 70 |
| 2. | Veera Kauppi | Koovee | 30 | 28 | 58 |
| 3. | Oona Kauppi | Koovee | 37 | 15 | 52 |
| 4. | Milla Nordlund | TPS | 20 | 21 | 41 |
| 5. | Eliisa Alanko | Classic | 26 | 12 | 38 |
| 6. | Jenna Saario | TPS | 15 | 20 | 35 |
| 7. | Karoliina Kujala | SB-Pro | 21 | 13 | 34 |
| 8. | Ella Alanko | Classic | 13 | 20 | 33 |
| 9. | Sanni Nieminen | Classic | 15 | 16 | 31 |
| 10. | Heidi Lirkki | SB-Pro | 17 | 12 | 29 |
Tilastot > Runkosarja > Parhaat maalintekijät

| # | Pelaaja | Seura | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Nina Rantala | Classic | 46 |
| 2. | Oona Kauppi | Koovee | 37 |
| 3. | Veera Kauppi | Koovee | 30 |
| 4. | Eliisa Alanko | Classic | 26 |
| 5. | Laura Rantanen | TPS | 22 |
| 6. | Karoliina Kujala | SB-Pro | 21 |
| 7. | Milla Nordlund | TPS | 20 |
| 8. | Heidi Lirkki | SB-Pro | 17 |
| 9. | Jenna Saario | TPS | 15 |
| 9. | Sanni Nieminen | Classic | 15 |
Tilastot > Runkosarja > Parhaat syöttäjät

| # | Pelaaja | Seura | Syötöt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Veera Kauppi | Koovee | 28 |
| 2. | Nina Rantala | Classic | 24 |
| 3. | Milla Nordlund | TPS | 21 |
| 3. | Tuulia Aho | Koovee | 21 |
| 5. | Jenna Saario | TPS | 20 |
| 5. | Ella Alanko | Classic | 20 |
| 7. | Hanna Sipiläinen | Classic | 17 |
| 8. | Sanni Nieminen | Classic | 16 |
| 8. | Mia Karjalainen | PSS | 16 |
| 10. | Kristiina Kauppila | Classic | 15 |
| 10. | Oona Kauppi | Koovee | 15 |
Tilastot > Runkosarja > Jäähypörssi

| # | Pelaaja | Seura | 2 min | 5 min | 10 min | 20 min | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Milla Nordlund | TPS | 5 | 2 | 0 | 1 | 40 |
| 2. | Iina Siirilä | TPS | 8 | 0 | 0 | 0 | 16 |
| 3. | Anna-Sofia Lassila | NST | 6 | 0 | 0 | 0 | 12 |
| 4. | Mirva Laitinen | EräViikingit | 3 | 1 | 0 | 0 | 11 |
| 5. | Rina Rautala | O2-Jyväskylä | 5 | 0 | 0 | 0 | 10 |
Potamoí

| Potamoí Λίμνη Ποταμών |
| --- | --- |
 Potamoí-järvi.
Valtiot:  Kreikka
Paikkakunta:  Réthymno, Kreeta
Koordinaatit:  35°16′52″N, 24°34′13″E
Mittaustietoja
Pinta-ala:  16 km²
Tilavuus:  0,023 km³
 fiPotamoí 
Potamoí (kreik. Ποταμοί eli (Τεχνητή) Λίμνη Ποταμών, (Technití) Límni Potamón, Potamoín tekojärvi) on tekojärvi Kreetan saarella Kreikassa. Se on Kreetan suurin järvi ja koko Kreikan yhdeksänneksi suurin tekojärvi. Sen pinta-ala on 16 neliökilometriä. Potamoí on suurimmillaan noin 12 kilometriä pitkä ja noin kolme kilometriä leveä.
Potamoí-järvi sijaitsee Amárin laaksossa noin 25 kilometriä kaakkoon Réthymnon kaupungista. Se luotiin vuonna 2009 rakennetulla padolla, ja syrjäytti samalla Kournás-järven saaren suurimpana järvenä. Tekojärveä käytetään muun muassa kasteluun maataloudessa. Se on myös nopeasti muodostumassa tärkeäksi lintualueeksi. Järvi rakennettiin Euroopan unionin tuella. Järven tilavuus on noin 23 miljoonaa kuutiometriä.
Potamoín tekojärvi ja pato.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Potamoín tekojärvi Wikimedia Commonsissa
Nurmi

Nurmi yleisnimenä voi tarkoittaa seuraavia:
nurmi, pelto, jolla kasvaa nurmirehua eli tuoretta, vielä korsiintumatonta heinää ja muita nurmikasveja
nurmi (joskus myös "luonnonnurmi"), matalaksi leikatun nurmikon pinta urheilukentällä, golfkentällä tms. alustana erilaisille urheilulajeille kuten jalkapallo ja golf, erotuksena tekonurmesta.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nurmi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
RN Roma (1940)

| RN Roma |
| --- | --- |
 Roma

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cantieri Riuniti dell'Adriatico, Trieste,  Italia
Kölinlasku:  18. syyskuuta 1938
Laskettu vesille:  9. kesäkuuta 1940
Palveluskäyttöön:  14. kesäkuuta 1942
Poistui palveluskäytöstä:  Saksan ilmavoimien upottama 9. syyskuuta 1943
Tekniset tiedot
Uppouma:  41 376 t (standardi) 51 508 t (kuormattu)
Pituus:  240,10 m (kokonaispituus)
Leveys:  32,95 m
Syväys:  10,44 m
Koneteho:  138 035 shp
Nopeus:  30 solmua (37 km/h)
Miehistöä:  1 920
Aseistus
Aseistus:  9 x 381 mm/L50 -tykkiä kolmoistorneissa 12 x 152 mm/L55 Model 1934 -tykkiä kolmoistorneissa 12 x 90 mm/L50 ilmatorjuntatykkiä 20 x 37 mm ilmatorjuntatykkiä 32 x 20 mm ilmatorjuntatykkiä
RN Roma (ital. Regia Nave Roma) oli Italian kuninkaallisen laivaston toisessa maailmansodassa palvellut Vittorio Veneto -luokan taistelulaiva, jonka Saksan ilmavoimat upottivat 9. syyskuuta 1943 Fritz-X-liitopommilla Italian antauduttua ja aluksen ollessa menossa Maltalle antautumaan.
Valmistus

Alus tilattiin Cantieri Riuniti dell'Adriaticolta Triestestä, missä köli laskettiin 18. syyskuuta 1938. Alus laskettiin vesille 9. kesäkuuta 1940 ja otettiin palvelukseen 14. kesäkuuta 1942.