stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Siirtolaisuus Suomeen
Maahanmuuton historiaa > Maahanmuutto julkisessa taloudessa > Turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten aiheuttamat kulut > Paluuavustus

Vuoden 2023 Suomen ja Venäjän rajakriisin jälkeen Orpon hallitus alkoi kannustaa turvapaikanhakijoita poistumaan Suomesta nopeasti. Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneelle turvapaikanhakijalle maksettiin jopa 5 300 euroa paluuavustusta, jos hän suostui poistumaan heti. Myöhemmin poistuvillekin annettiin rahaa, mutta vähemmän. Hallituksen asetuksella avustussummat saatettiin samalle tasolle muiden Pohjoismaiden kanssa. Vapaaehtoisen paluun avustus voi olla rahallista tai aineellista, kuten palveluita tai tarvikkeita, joiden avulla palaaja voi esimerkiksi kouluttautua tai perustaa pienyrityksen. Avustusta ei voi saada toiseen EU-maahan, Schengen-valtioon tai sellaiseen maahan palaava, jonka kansalaiselta ei vaadita viisumia. Ihmiskaupan uhrit voivat saada avustusta kuitenkin myös näihin maihin.
Vapaaehtoisesti palaavia oli vuosina 2021−2023 ollut selvästi odotettua vähemmän. Paluuavustuksia oli myönnetty vuosittain noin sadalle palaajalle. Näistä valtaosa oli poistunut Irakiin. Vuonna 2022 palanneita oli Irakin jälkeen eniten Georgiaan ja Venäjälle. Maahanmuuttoviraston mielestä korotettukaan avustus ei keskeisten maiden kohdalla riittänyt tekemään vapaaehtoista paluuta houkuttelevaksi. Virasto piti ongelmallisena myös avustussummien porrastamista, jonka se näki haittaavan uudelleenkotoutumisen kestävyyttä ja pysyvyyttä.
Maahanmuuton historiaa > Terveys

Maahan muuttaessaan ulkomaalaiset kokevat terveytensä paremmaksi kuin ikäisensä suomalaiset. Terveimmiksi itsensä kokevat somalit, joista 90 prosenttia kokee terveydentilansa hyväksi. Suomessa asuvien maahanmuuttajien terveydenhoito kangertelee kuitenkin usein heikon kielitaidon vuoksi. Terveydenhoito keskeytyy usein muun muassa maahanmuuttajien vaihtaessa asuinpaikkaa. Kielitaidottomuus ja yksinäisyys lisäävät masennusta.
Vuonna 2020 julkaistun laajan tutkimuksen mukaan vuonna 1997 syntyneillä sellaisilla maahanmuuttajataustaisilla, joiden toinen vanhempi oli syntynyt ulkomailla liki neljäsosalla oli psykiatrinen diagnoosi. Sellaisilla henkilöillä, joiden molemmat vanhemmat olivat syntyneet Suomessa tämä osuus oli 16 prosenttia.
Vuoden 2022 tammikuussa yli puolet Helsingin Uuden lastensairaalan päiväkeskus Vuoren potilaista oli vieraskielisiä. Yksikössä hoidetaan muun muassa neurologisia ongelmia. Lähes puolet sairaalan infektioyksikön potilaista oli vieraskielisiä. Päivystyksessä vieraskieliset potilaat olivat hieman yliedustettuina.
Maahanmuuton historiaa > Koulutus > Koulukiusaaminen

Eräs monikulttuuristen koulujen ongelma on koulukiusaaminen. Maahanmuuttajataustaiset oppilaat ovat muita useammin sekä kiusaajia että kiusattuja. Kiusaamista ei tapahdu vain valtaväestön ja etnisten vähemmistöjen välillä, vaan myös yli etnisten vähemmistörajojen ja vähemmistöjen sisällä. Opettajien kokemuksia tutkineen Seija Blombergin mukaan perusopetukseen alkaa syntyä hyvämaineisia peruskouluja, jonne vanhemmat mielellään tuovat lapsensa, ja huonomaineisempia kouluja, joihin ei hakeuduta oman alueen ulkopuolelta. Erityisesti ne koulut, joissa on paljon maahanmuuttajataustaisia oppilaita menettävät oppilaita muihin kouluihin.
Maahanmuuton historiaa > Työllistyminen ja huoltosuhde

2020-luvulla on esitetty näkemyksiä, joiden mukaan maahanmuuttajista syntyy Suomeen uusi alaluokka, eivätkä korkeasti koulutetutkaan maahanmuuttajat työllisty muihin kuin matalapalkka-alojen töihin. Aihetta koskevassa tutkimuksessa havaittiin, että tämä koskee ainakin Euroopan unionin ulkopuolelta tulevia maahanmuuttajia, kuten mustia afrikkalaisia. Monet opiskelijat, niin suomalaiset kuin ulkomaalaisetkin, menevät matalapalkkatöihin opiskeluaikana, mutta maahanmuuttajat jatkavat niissä opiskelemisen jälkeenkin. Aihetta tutkineen tohtori Quivine Ndomonin mukaan ei ole järkevää houkutella Suomeen opiskelijoita, jos heille ei ole tarjota Suomesta oman alan töitä.
Maahanmuuton historiaa > Työllistyminen ja huoltosuhde > Huoltosuhde

Työttömyysasteen ohella kansantaloudellisesti tärkeä tunnusluku on huoltosuhde eli väestömäärän suhde työssäkäyviin. Huoltosuhde on erityisen huono Afrikasta ja Lähi-idästä tulleilla. Vuonna 2003 kahdentoista suurimman kansalaisuusryhmän joukossa huonoimmat huoltosuhteet olivat Somalian ja Irakin kansalaisilla (9,7 ja 9,2), parhaat Ison-Britannian ja Viron kansalaisilla (1,9 ja 2,2). Kaikkien ulkomaiden kansalaisten joukossa huoltosuhde oli 3,0 ja koko väestössä 2,2. Mikäli maahanmuuton avulla halutaan vahvistaa Suomen ikääntymisen myötä heikkenevää huoltosuhdetta, tulisi maahanmuuttajien huoltosuhteen olla kantaväestöä parempi.
Työ- ja elinkeinoministeriö totesi vuonna 2018, että vaikka maahanmuuttajien työllisyysaste hyppäisikin nykyisistä 62,2 ja 57,7 prosentista 70 prosenttiin, niin sen myönteiset vaikutukset yhteiskunnalle näkyisivät vasta 2030-luvun kynnyksellä. Saman laskelman mukaan Suomen huoltosuhde ei muuttuisi millään lailla, jos maahanmuutto loppuisi täysin. Toisaalta maahanmuuton lisääminen voimakkaasti esimerkiksi niin, että Suomeen tulisi 8 000 tai 16 000 henkeä enemmän kuin vuonna 2019, olisi erittäin haastava tavoite muuttajien kotouttamisen kannalta. Lisäksi on otettava huomioon, että mikäli koko väestön työllisyysaste nousee 72 prosentista, on myös maahanmuuttajien työllistyttävä paremmin, jotta vaikutus taloudelliseen huoltosuhteeseen pysyisi edes nykyisellä tasolla. Näin ollen maahanmuutto ei ratkaise Suomen kestävyysvajetta, vaan voi korkeintaan olla pieni osa kokonaisratkaisua.
Maahanmuuton historiaa > Työllistyminen ja huoltosuhde > Työllistymisen esteitä > Työkyky

Pellervon tutkimus kartoitti vuonna 2008 kyselyllä myös maahanmuuttajien työkykyä. Työssä olevista maahanmuuttajista hyvä tai erinomainen työkyky oli tutkimuksen mukaan 91 prosentilla. Lukema oli sama kuin valtaväestön palkansaajilla. Kyselyyn vastanneiden työttömien maahanmuuttajien työkyky oli vähintäänkin hyvä 76 prosentilla, kun vastaava lukema koko väestön työttömillä oli 61 prosenttia. Tutkimukseen vastanneista työttömistä maahanmuuttajista liki kaikki olivat myös työhaluisia. Tuloksista voi Yleisradion vuonna 2008 julkaiseman artikkelin mukaan päätellä, että moni työtön maahanmuuttaja pärjäisi työelämässä mainiosti, jos vain löytäisi työpaikan. Helsingin Sanomien artikkelin mukaan tuloksia vääristi kuitenkin se, että tutkimuksessa mukana olleet maahanmuuttajat edustivat keskimääräistä maahanmuuttajaväestöä paremmassa asemassa olleita: yliedustettuja olivat muita maahanmuuttajia keskimäärin paremmin työllistyvät venäläiset ja koulutetut maahanmuuttajat ja aliedustettuja pakolaistaustaiset maahanmuuttajat.
Maahanmuuton historiaa > Työllistyminen ja huoltosuhde > Tulot

Ulkomaalaistaustaisten mediaanitulo oli 13 730 ulkomailla syntyneillä ja 18 120 euroa Suomessa syntyneillä; suomalaistaustaisilla 23 000 euroa vuonna 2019.
Työ- ja elinkeinoministeriö julkaisi vuoden 2024 alussa selvityksen maahanmuuttajien pärjäämisestä työmarkkinoilla. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) toteuttamassa selvityksessä todettiin, että maahanmuuttajien tuloja ja nettotulonsiirtoja samanikäiseen suomalaistaustaiseen väestöön. Tuloiksi laskettiin palkka- ja yrittäjätulot. Nettotulonsiirrot tarkoittavat käytännössä summaa, joka jää jäljelle, kun ihmisten maksamista veroista vähennetään heidän saamansa tulonsiirrot, jotka ovat pitkälti sosiaalietuuksia. Kansainvälisen suojelun perusteella Suomeen saapuneet saavat selvityksen mukaan varsinkin ensimmäisinä Suomen-vuosinaan huomattavasti enemmän tulonsiirtoja kuin muut maahanmuuttajaryhmät. Työn ja opiskelun perusteella muuttaneiden sekä Euroopan unionin kansalaisten nettotulonsiirrot asettuvat kymmenessä vuodessa suomalaistaustaisten tasolle. Työluvalla tulleiden työllisyys ja tulot ovat ensimmäisinä vuosina korkeammat kuin suomalaistaustaisilla samana vuonna, mutta laskevat kymmenessä vuodessa hieman suomalaistaustaisten alapuolelle. Kymmenen vuoden asumisen jälkeen Euroopan unionin kansalaisten ja opiskelijan oleskeluluvalla tulleiden keskitulot ovat reilut 80 prosenttia samanikäisten suomalaistaustaisten tuloista. Kansainvälisen suojelun sekä perheenyhdistämisen perusteella saapuneiden työtulot ovat aluksi alhaiset. Kymmenen vuoden jälkeenkin työtulot ovat vain noin puolet suomalaistaustaisten tuloista.
Maahanmuuton historiaa > Yrittäjyys

Palvelualojen ja maahanmuuttajien asioihin erikoistuneen Vuonna 2007 NYP Yrityspalvelut-yrityshautomon asiakkaiden joukossa oli perustetuista yrityksistä vähän toista sataa eli kolmannes maahanmuuttajataustaisten perustamia.
Maahanmuuttajien perustamat yritykset työllistivät vuonna 2007 1,2 prosenttia kaikkien Suomessa toimivien yritysten työntekijämäärästä ja puolella niistä on palkansaajia, 15 prosentilla maahanmuuttajien yrityksistä oli yli viisi työntekijää. Maahanmuuttajien yritykset vastaavat 1,5 prosenttia yritysten kokonaisliikevaihdosta. 56 prosenttia maahanmuuttajien yrityksistä toimii Uudellamaalla. Suurimmat maahanmuuttajien yritysten toimialat ovat kauppa, kiinteistö- ja liike-elämän palvelut sekä majoitus- ja ravitsemisala. Pääosa yritysten perustajista oli Suomen lähialueilta ja muualta Euroopasta (noin 30 prosenttia) ja Aasiasta (noin 25 prosenttia) tulleiden yrityksiä; afrikkalaisten yrityksiä oli kolme prosenttia.
Helsingin Sanomien vuonna 2008 julkaiseman artikkelin mukaan maahanmuuttajat ovat lähteneet kantaväestöä halukkaammin yrittäjiksi koko 2000-luvun ajan. Yhteiskunta tukee maahanmuuttajien yrittäjyyttä monin tukitoimin. Vantaan Uusyrityskeskuksen toimitusjohtajan Risto Kuosmasen mukaan maahanmuuttajien lapset ovat alkaneet perustaa omia yrityksiä innokkaasti.
Suomessa toimi vuonna 2008 noin 250 000 yritystä ja Helsingin Sanomien mukaan noin 6 000 (2,5 prosenttia) oli kansalaisuudeltaan ulkomaalaisten omistuksessa. Ulkomaiden kansalaisia oli tuolloin 2,5 prosenttia väestöstä.
Matkailu- ja ravintola-alan edunvalvontajärjestö MaRa arvioi vuonna 2023, että Suomessa ravintola-alalla työskentelevistä 10–20 prosenttia puhuu äidinkielenään jotain muuta kuin suomea. Marraskuussa 2024 Yle uutisoi, että yhä useampi ravintola-alan yritys jää tarkastuksissa kiinni huonosta hygieniasta tai elintarviketurvallisuuden vaarantamisesta. Ravintoloiden henkilökunnan huono suomen kielen osaaminen on johtanut siihen, että yritysten hygienia- ja elinturvallisuusongelmien korjaaminen on pitkittynyt.
Maahanmuuton historiaa > Lastensuojelu

Vuonna 2020 julkaistun laajan tutkimuksen mukaan joka kymmenes vuonna 1997 syntyneistä maahanmuuttajataustaisista oli ollut lapsena lastensuojelussa sijoitettuna. Saman ikäryhmään kuuluvilla henkilöillä, joiden molemmat vanhemmat ovat syntyneet Suomessa, osuus oli 5 prosenttia.
Maahanmuuton historiaa > Kotoutuminen ja kotouttaminen

Kotouttaminen on maahanmuuttajien sopeuttamista elämään ja toimimaan uuden kotimaansa yhteiskunnassa. Se sisältää yleensä valtiovallan aktiivisia toimia, kuten maan kielen opetusta ja aktiivisia työllistämistoimia. Yleensä kotouttamiseen osallistuvat myös Punaisen Ristin kaltaiset järjestöt mutta myös maahanmuuttajien omat yhdistykset. Kotouttamisen tarkoituksena on luoda maahanmuuttajalle mahdollisimman nopeasti itsenäisen ja tasavertaisen kansalaisuuden vaatimat valmiudet. Laissa määritellään kotouttaminen määräaikaiseksi prosessiksi, yleensä kolmen vuoden mittaiseksi. Yhteiskuntaan sopeutuminen ja uuden elämän rakentaminen on todellisuudessa huomattavasti pidempiaikainen.
Maahanmuuttajien äänestysaktiivisuus on Suomessa alhainen. Esimerkiksi Vantaalla maahanmuuttajien ison määrän tiedetään liittyvän kunnan laskevaan äänestysaktiivisuuteen. Vuoden 2022 vaaleissa vain 38,1 prosenttia vantaalaisista äänesti ja äänestysprosentti oli maan alhaisin.
Maahanmuuton historiaa > Maahanmuuttajat kulttuurissa

Monet ensimmäisen ja toisen polven maahanmuuttajat ovat tunnettuja kulttuurivaikuttajia Suomessa. Silti maahanmuuttajien oma kulttuuri on huonosti tunnettua. Tilanne on sama muuallakin Euroopassa. Nykyajan maahanmuuttajakirjailijoita ovat muun muassa Alexis Kouros, Wilson Kirwa ja Zinaida Lindén. Lindénin romaani Ennen maanjäristystä sai Runeberg-palkinnon vuonna 2005. Vuonna 2008 Keniasta kotoisin oleva juoksija-kirjailija Wilson Kirwa valittiin vuoden positiivisimmaksi suomalaiseksi.
Maahanmuuton historiaa > Maahanmuuttajat kulttuurissa > Maahanmuuttajakirjailijoita

Suomessa kirjailijoina toimineita maahanmuuttajia ovat muun muassa Hassan Blasim, Roxana Crisólogo, Nura Farah, Anne Fried, Neil Hardwick, Alexis Kouros, vuonna 2005 Runeberg-palkinnon saanut Zinaida Lindén, Alexandra Salmela, Roman Schatz, Pajtim Statovci ja Hella Wuolijoki.
Maahanmuuton historiaa > Maahanmuuton ilmiöitä > Maahanmuuttajien rikollisuus

Ulkomaalaisten rikollisuudella Suomessa tarkoitetaan sellaista Suomessa tapahtuvaa rikollisuutta, jossa rikoksen tekijä on jonkin muun maan kansalainen kuin Suomen tai ulkomaalaistaustainen. Jälkimmäisen määritelmä on vaihdellut vuosien kuluessa, mutta vuodesta 2012 Tilastokeskus määrittelee tällaiseksi henkilöksi ihmisen, jonka molemmat vanhemmat tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt ulkomailla. Ulkomaalaisten ja ulkomaalaistaustaisten tekemien rikosten määrä on lisääntynyt Suomessa 2000-luvulla.
Maahanmuuton historiaa > Maahanmuuton ilmiöitä > Valkoisten pako

Valkoisten pako (engl. white flight), Suomessa myös kantaväestön pako on länsimainen ilmiö, jossa kantaväestö muuttaa pois asuinalueilta, joissa maahanmuuttajien määrä on ylittänyt tietyn kipukynnyksen eli niin sanotun keikahduspisteen. Ilmiötä on havaittu myös Suomessa 2000-luvun alusta alkaen. Alueiden eriytymisestä johtuen eri alueiden koulujen väliset oppimistulokset ovat pääkaupunkiseudulla revenneet. 2020-luvulta alkaen keskiluokkaiset ovat alkaneet vältellä jo tiettyjä lähiöitä myös pikkukaupungeissa, ja ulkomaalaistaustaisten ja vieraskielisten väestöryhmien eriytyminen on osin jopa selvempää pääkaupunkiseudun ulkopuolella. Esimerkiksi Kuopio ja Jyväskylä ovat etnisesti jopa eriytyneempiä kuin pääkaupunkiseudun kaupungit. Vuonna 2023 kaupunkimaantieteen professori Mari Vaattovaara totesi, että Espoossa ja Vantaalla puolestaan rakennetaan alueita, jotka ovat lähtökohdiltaan eriytyneitä. Alueilla on runsaasti pieniä vuokra-asuntoja ja yksinasujia, matala tulotaso, paljon maahanmuuttajia ja vähän lapsiperheitä, ja nämä lapsiperheet kaupungin keskiarvoa pienituloisempia. Esimerkiksi hän nosti Perkkaan, jossa on keskimääräistä enemmän syntyperältään ulkomaalaisia kuin muualla Espoossa. Parkkaalla muita kuin kotimaisia kieliä äidinkielenään puhuvia on yli kolmasosa ja lapsista puolet. Vaattovaaran mukaan riskinä on, että Suomessa rakennetaan niitä ongelmia, joista Ruotsissa pyritään pääsemään eroon.
Maahanmuuton historiaa > Maahanmuuton ilmiöitä > Rasismi

Suomalainen rasismi ilmenee kantaväestön suhtautumisessa vähemmistöihin, vähemmistöjen suhtautumisessa kantaväestöön sekä vähemmistöjen suhtautumisessa toisiinsa. Vuonna 2008 rasistisista rikoksista epäillyistä 76 prosenttilla syntymämaa oli Suomi. Poliisiammattikorkeakoulun tutkimuksen mukaan vuonna 2008 poliisin tietoon tuli 53 uskonnolliseen taustaan perustuvaa viharikosepäilyä. Suurimmassa osassa rikosilmoituksia (17 kappaletta) tekojen kohteena olivat muslimit.
Maahanmuuton historiaa > Maahanmuuton helpottaminen

Vuonna 2008 Helsingin Sanomain pääkirjoitus käsitteli sitä, miten Pohjoismaissa on viime aikoina keskusteltu maahanmuuttamisen helpottamisesta, mutta toisaalta myös maahanmuuttopolitiikan kiristämisestä. Helpottamista on perusteltu sekä inhimillisistä syistä että Suomen kansantalouden kestokyvyn näkökulmasta. Pääkirjoituksen mukaan koulutetun työvoiman saatavuus tuottaa ongelmia, vaikka Euroopan unionin ulkopuolella asuu ihmisiä, jotka ovat halukkaita tulemaan töihin Suomeen. Monilla huipputeknologian aloilla koulutetulle työvoimalle ei ollut tuolloin riittävästi kysyntää Suomessakaan saati sitten kehitysmaissa. Maahanmuuttajien rahalähetykset ovat monessa kehitysmaassa merkittävä, virallista kehitysapua suurempi, tulonlähde. Lähtömaiden kannalta ammattitaitoisen työvoiman lähtö on myös ongelma. Köyhät maat menettävät parasta työvoimaansa ja osaamistaan. Pääkirjoitus toi esiin myös näkemyksen, että toisaalta lännessä pelkona on, että maahanmuuttajista voisi tulla työmarkkinoiden kurjalistoa, jolla murretaan palkkausta ja työlainsäädäntöä.
Maahanmuuttoon suhtautuminen > Suomi on maahanmuuttajille onnellisin maa

YK:n World Happiness Report -vertailun (2018) mukaan Suomi on maailman onnellisin maa maahanmuuttajille mutta myös suomalaisille. Sama tulos saatiin seuraavinakin vuosina.
Maahanmuuttoon suhtautuminen > Solidaarisuusliikkeitä

"Suomi sanoo tervetuloa" -kansalaispiknik järjestettiin 11. syyskuuta 2015 Helsingissä tarkoituksella osoittaa solidaarisuutta pakolaisille sekä vastustaa pelkoa ja vihaa. Järjestäjien mukaan Helsingissä kokoontui noin 3 500 ihmistä, mutta kansalaispiknikejä järjestettiin samaan aikaan ainakin 11 muussakin suomalaiskaupungissa. Sadat ihmiset kokoontuivat Tampereella, Turussa, Espoossa, Jyväskylässä, Vaasassa, Järvenpäässä, Mikkelissä, Oulussa, Kemissä ja Rovaniemellä.  Samana päivänä kymmenet tuhannet ihmiset myös ympäri Eurooppaa kokoontuivat  toivottamaan pakolaiset tervetulleiksi, sillä tapahtuma oli osa kansainvälistä #europesayswelcome -liikettä. Piknikin viestinä Suomessa oli:
Haluamme maailman tietävän, että olemme valmiita ottamaan pakolaisia vastaan. Haluamme, että heille taataan turvallinen reitti turvaan sekä ihmisarvoinen kohtelu. Suomi, jossa haluamme elää, avaa rajansa niille, joilla hätä on. Meillä on tilaa, meillä on varaa ja ennen kaikkea meillä on halu auttaa.
Kampanjan viesti oli  suunnattu silloiselle sisäministeri Petteri Orpolle, joka osallistui 14.9. Euroopan päättäjien kokoukseen pakolaiskriisistä. Kampanjamateriaaleissa julistettiin "Tervetuloa", "Suomi says welcome" ja "We have space/Meillä on tilaa". Tapahtuman tukijoina olivat muun muassa ministeri Elisabeth Rehn, arkkipiispa Kari Mäkinen sekä viihdetaiteilija Aira Samulin. Helsingissä yleisölle puhui muiden ohella suomensyyrialainen Rami Adham. Hän painotti työnteon merkitystä turvapaikanhakijoiden kotoutumisessa. Tunnetut muusikot esiintyivät tilaisuudessa, ja yrityksistä mukana olivat muun muassa Marimekko, Elisa, Aller, Finlayson, Rovio, Lundia ja Moomin Characters.
Maahanmuuttoon suhtautuminen > Politiikassa

Maahanmuuttopolitiikka ja siihen liittyvän lainsäädännön valmistelu Suomessa perustuvat hallituksen linjaamiin tavoitteisiin, EU:n yhteiseen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaan sekä kansainvälisiin sopimuksiin.
Vuoden 2021 lopulla tasavallan presidentti Sauli Niinistö totesi, että: "Olen muutamaan kertaan uudenvuodenpuheessa todennut, että nykymaailmassa ei ole oikein mahdollista toimia kovin löysällä lainsäädännöllä verrattuna verrokkeihin esimerkiksi Pohjoismaihin. Ruotsissa tämä selvästi näkyy, ja siellä lainsäädäntö kovenee kaikilta osin. Tanskassa ollaan kovin, kovin pitkällä. Me erotumme pohjoismaisista kumppaneista". Niinistön on tulkittu uudenvuodenpuheessaan nostaneen turvapaikkapolitiikan esille ja esittäneen, ettei Suomessa saisi olla asian suhteen naiivi.
Ennusteita maahanmuutosta Suomeen > Vuosina 2010–2024 tehtyjä arvioita ja ennusteita

Yleisradion MOT-ohjelmassa esitettiin vuonna 2010 arvio, jonka mukaan vuoden 2099 loppuun mennessä Suomessa maahanmuuttajista tulee enemmistö. Lisäksi ohjelmassa arvioitiin, että maahanmuutto lisääntyy muun muassa perheenyhdistämisten myötä.
Espoossa vieraskielisten määrä nousee vuonna 2018 tehdyn ennusteen mukaan 30 %:iin kaupungin asukkaista vuoteen 2030 mennessä, ja vuonna 2027 lähes joka toisen (43,3 %) 35–64-vuotiaan espoolaisen arvioidaan olevan vieraskielinen.
Vuonna 2021 Yleisradio uutisoi, että aluekehittämisen konsulttitoimiston MDI:n väestöennusteen mukaan Suomen väestönkasvu perustuu tulevaisuudessa täysin vieraskielisten määrän kasvuun. MDI:n mukaan vieraskielinen väestö kasvaa Suomessa puolella miljoonalla ihmisellä vuoteen 2040 mennessä. Maahanmuuttajataustaisten kuolleisuus on vähäistä, koska he ovat iältään nuorempia ja syntyvyyskin on suurempaa kuin kantaväestöllä. Vieraskielisiä on ennusteiden mukaan vuonna 2040 noin 900 000, kun heitä oli vuonna 2021 noin 400 000.
Vuonna 2024 Yleisradio uutisoi, että aluekehittämisen konsulttitoimiston MDI:n väestöennusteen julkaiseman väestöennusteen mukaan Suomeen muuttavien maahanmuuttajien määrä on kasvanut kymmenillätuhansilla viimeisen kahden vuoden aikana. Suomeen muutti hieman yli 30 000 maahanmuuttajaa vuonna 2021, ja vuonna 2023 luku oli yli 70 000.
Ennusteita maahanmuutosta Suomeen > Ilmastopakolaisuus

Ilmastonmuutoksen myötä yhä useammat maapallon kolkat muuttuvat asuinkelvottomiksi tulvien, kuivuuden tai kuumuuden takia. Myrskyt ja muut luonnonkatastrofit pyyhkivät altaan kyliä, kaupunkeja ja saarivaltioita. Sen sijaan Suomen ja muun Pohjois-Euroopan houkuttelevuus alueena kasvaa.
Suomessa ei ole juuri varauduttu ilmastopakolaisiin. Esimerkiksi Maahanmuuttovirastolla ei ollut vuonna 2017 erillistä ohjeistusta ilmastopakolaisuuteen liittyvien oleskelulupahakemusten käsittelyyn. Toisaalta sellaisia hakemuksia ei oltu vuoteen 2017 mennessä vastaanotettukaan. Luonnonkatastrofien heikentämät asuinolosuhteet on voitu mainita hakemuksissa muiden syiden joukossa. Ilmastopakolaisuudesta on kyllä virastossa keskusteltu, sillä se päivitti Somalian-hakemusten käsittelyohjeita, ja niissä otetaan huomioon kuivuus, josta maassa on kärsitty. Suomen Pakolaisavun toiminnanjohtaja Annu Lehtinen totesi vuonna 2017, että hän ei lähtisi muokkaamaan kansainvälisiä sopimuksia ilmastopakolaisuuden helpottamiseksi, vaan keskittyisi ilmastonmuutoksen torjuntaan.
Suomen osuus maailman bruttokansantuotteesta on Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan noin 0,35 prosenttia. Jos Suomi ottaisi samassa suhteessa ilmastopakolaisia 150 miljoonasta pakolaisesta, se tarkoittaisi yli 500 000 ilmastopakolaista Suomeen. Sitran johtava asiantuntija Vesa-Matti Lahti on arvioinut, että rankka lämpötilan nousu ja kilpailu ehtyvistä luonnonvaroista johtaisivat myös kriiseihin ja jopa sotiin maailmalla. Uhka on mahdollinen myös Suomessa.
Maahanmuuttoon liittyvä yritys- ja järjestötoiminta

Suomessa maahanmuuton tai monikulttuurisuuden  piirissä tai siihen liittyen toimii useita järjestöjä ja yrityksiä. Helsingissä toimii Martta-hotellin vastaanottokeskus, ja ministeri Anne Holmlund on mediassa liitetty Porin seudulla sijaitsevaan vastaanottokeskus-suunnitelmaan.lähde? Näitä järjestöjä ja yrityksiä ovat muun muassa:
Suomen Nuorisoyhteistyö – Allianssi
DaisyLiitto ry
Faces-festivaali
Hakunilan kansainvälinen yhdistys
Internations.org Finland
Kehys ry
Familia ry
Moniheli
Monika-Naiset liitto ry
Monikulttuurisuuskeskus Caisa
Multicultural Association of Porvoo ry - MAPorvoo
NYP Yrityspalvelut
Pakolaisneuvonta ry.
Paperittomat-hanke on Pakolaisneuvonta ry:n hanke, jossa tarjotaan paperittomille ja heitä työssään kohtaaville oikeudellista neuvontaa sekä tiedotetaan paperittomien oikeuksista.
Rasmus-verkosto, Rasismin ja muukalaispelon vastainen verkosto
Tilastoja > Ulkomaiden kansalaisten määrät Suomessa vuosittain

| Vuosi | Määrä |
| --- | --- |
2021: 296 464
2020: 278 917
2019: 267 629
2018: 257 572
2017: 249 452
2016: 243 639
2015: 229 765
2014: 219 675
2013: 207 511
2012: 195 111
2011: 183 133
2010: 167 954
2009: 155 705
2008: 143 256
2007: 132 708
2006: 121 739
2005: 113 852
2004: 108 346
2003: 107 003
2002: 103 682
2001: 98 577
2000: 91 074
1999: 87 680
1998: 85 060
1997: 80 600
1996: 73 754
1995: 68 566
1994: 62 012
1993: 55 587
1992: 46 250
1991: 37 579
1990: 26 255
1980: 12 843