stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Herukkaperhonen
Koko ja ulkonäkö

Herukkaperhosen siipien kärkiväli on noin 4 senttimetriä. Siivet ovat pohjaväriltään kirkkaan oranssit ja niissä on ruskeitä laikkuja. Siipiä reunustaa leveä, suklaanruskea nauha, johon etenkin takasiivissä liittyy oranssinkeltaisia täpliä. Siipien reunat ovat epätasaisen liuskaiset, minkä vuoksi lajia kutsutaan joskus myös liuskaperhoseksi. Alapuolelta lajin siivet ovat harmaanruskeat ja siipien ulkoreunassa on tummanvihreitä täpliä. Erityinen tuntomerkki on takasiiven alapinnalla näkyvä valkoinen, c-kirjaimen muotoinen kuvio, josta laji on saanut tieteellisen lajinimensä, c-album.
Vaikka herukkaperhonen on äkkiä katsottuna nokkosperhosen näköinen ja suunnilleen saman kokoinenkin, sen siipien yläpinnalla ei juuri koskaan ole vaaleankeltaista tai valkoista väriä ja siivet ovat muodoltaan huomattavasti nokkosperhosta liuskaisemmat. Nokkosperhosten joukosta herukkaperhosen erottaa helposti paljon keltaisemman yleisvärin perusteella.
Lajista tunnetaan muutamia poikkeavia värimuotoja.
♂
♂ △
♀
♀ △
Toukka
Levinneisyys ja lentoaika

Herukkaperhonen esiintyy Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Aasiassa Japaniin saakka. Suomessa se on levinnyt noin Oulun korkeudelle saakka. Sitäkin pohjoisempana lajia tavataan, mutta harvemmin. Herukkaperhonen on yleinen, mutta Etelä-Suomessakin selvästi nokkos- ja neitoperhosta harvalukuisempi perhonen yksilömäärällä laskettuna.
Herukkaperhonen lentää kahdessa sukupolvessa, ensimmäinen keväällä jopa maaliskuusta kesäkuuhun ja toinen sukupolvi heinäkuun lopulta jopa lokakuulle.
Elinympäristö ja elintavat

Herukkaperhonen elää kulttuuriympäristöissä, pihapiireissä, puutarhoissa sekä luonnonympäristöissä metsien ja teiden reunoilla sekä puoliavoimissa ympäristöissä. Keväällä ensimmäisen sukupolven naaraat munivat munat, jotka kesän aikana kehittyvät toukiksi, koteloituvat ja kuoriutuvat syksyllä toisen sukupolven aikuisina. Aikuinen yksilö talvehtii, usein vajoissa, autotalleissa tai muissa ulkorakennuksissa.
Ravintokasvit

Herukkaperhosen toukat ovat oligofageja ja syövät muun muassa herukkaa (Ribes) sekä nokkosta (Urtica). Aikuinen yksilö syö kukkien mettä, esimerkiksi pietaryrtin ja ohdakkeiden kukat vetävät niitä puoleensa. Herukkaperhoset saattavat myös syödä puiden mahlaa tai mädäntyneiden hedelmien käynyttä mehua.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Herukkaperhonen –  (Polygonia c-album)
Ötökkätieto: Herukkaperhonen (Nymphalis c-album)
Suomen Perhoset: Herukkaperhonen Nymphalis c-album
UniProt, Taxonomy: Polygonia c-album (englanniksi)
Mullerthal

Pikku Sveitsi
Mullerthal (luxemburgiksi Mëllerdall, saks. Müllertal) on alue Luxemburgin itäosassa. Alue tunnetaan myös nimellä Pikku Sveitsi (luxemburgiksi Kleng Lëtzebuerger Schwäiz, ransk. Petite Suisse Luxembourgeoise, saks. Kleine Luxemburger Schweiz) sen ja Sveitsin välillä olevien maantieteellisten samankaltaisuuksien vuoksi. Alueella on epätasaista ja kallioista maastoa, tiheitä metsiä, luolia ja lukematon määrä pieniä puroja. Toisin kuin Sveitsi, Mullerthal on hyvin alava jopa Luxemburgin muihin alueihin verrattuna, ja alueen korkein kohta on vain 414 metriä merenpinnasta.
Mullerthal on Luxemburgin ala-alueista pienin ja käsittää vain 7 % maan pinta-alasta. Alueen sisällä on vain yksi keskikokoinen asutus, Echternach, joka on myös Luxemburgin vanhin kaupunki. Mullerthalin pienempiä kyliä ovat muun muassa Beaufort, Berdorf, ja Consdorf.
Muller (jalkapalloilija)

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Muller Pereira Roque
Syntymäaika: 15. marraskuuta 1990 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Barretos, Brasilia
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 189 cm
Paino: 77 kg
Seura
Seura: PS Kemi
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009–2010 | Mirandela | 8 | (0) |
| 2010 | Oliveira Douro | 8 | (0) |
| 2011–2012 | Tigres |  |  |
| 2012–2013 | Internacional | 0 | (0) |
| 2013–2014 | Ferroviária |  |  |
| 2014 | Bragantino | 0 | (0) |
| 2015 | Tourizense | 12 | (0) |
| 2015 | Gondomar | 2 | (0) |
| 2016– | PS Kemi | 0 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 30 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 29. helmikuuta 2016.
Muller Pereira Roque (s. 15. marraskuuta 1990 Barretos) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PS Kemi Kingsiä. Pelipaikaltaan Muller on keskuspuolustaja.
Muller siirtyi vuonna 2010 portugalilaisesta Mirandelasta toiseen portugalilaisseuraan Oliveira Douroon, jossa hän pelasi vain puolisen vuotta. Vuodet 2011–2012 Muller pelasi kotimaansa Tigres do Brasilissa ja vuodet 2012–2013 Internacionalin kakkosjoukkueessa. Vuodet 2013–2014 hän pelasi niin ikään brasilialaisessa Ferroviáriassa. Huhtikuussa 2014 Muller siirtyi Clube Atlético Bragantinoon, josta hän siirtyi helmikuussa 2015 portugalilaiseen Tourizenseen. Tourizensessa Muller pelasi 12 ottelua. Helmikuussa 2016 Muller siirtyi Suomen Veikkausliigan PS Kemiin.
Mullerin isoveli Maicon on myös ammattilaisjalkapalloilija. Hän on voittanut muun muassa Eurooppa-liigan, Primeira Ligan ja pelannut Mestarien liigaa FC Porton paidassa. Myös Mullerin toinen veli Maurides on pelannut Portugalin Primeira Ligassa.
Herukkakoi

| Herukkakoi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Seulakoimaiset Incurvarioidea
Heimo::  Seulakoit Incurvariidae tai aamunkoit Prodoxidae
Suku::  Lampronia
Laji::  capitella
Kaksiosainen nimi
 Lampronia capitella  (Clerck, 1759) 
Katso myös
   Herukkakoi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Herukkakoi eli herukka-aamukoi (Lampronia capitella) on koko Suomessa esiintyvä paha herukan tuholainen, jonka torjunta on vaikeaa. Keväisin herukkakoin toukat kaivautuvat silmujen sisään ja tuhoavat muutaman silmun kokonaan kunnes päätyvät lopuksi verson päätesilmuun. Kukinnan alkaessa toukka koteloituu ja aikuiset kuoriutuvat kesäkuun alussa. Lentävät naaraat munivat herukan pieniin raakileisiin, joiden sisällä toukat kehittyvät aiheuttaen raakileen kuivumisen.
Luokitus ja ruumiin rakenne

Herukkakoi kuuluu hyönteisten (Insecta) luokkaan, perhosten (Lepidoptera) lahkoon ja seulakoiden (Incurvariidae) heimoon.
Perhosilta puuttuu sisäinen tukiranka ja niiden vartalo koostuu kolmesta osasta: pää (caput), keskiruumis (thorax) ja takaruumis (abdomen). Niitä peittää lähes yhtenäinen karvoitus ja suomukerros. Perhosilla on kaksi siipiparia, joista etumaiset ovat yleensä kookkaimmat ja kirjavimmat. Tuntosarvet ovat nivelikkäät. Naaraiden tuntosarvet ovat yleensä yksinkertaisempia kuin koiraiden, koska koiraat käyttävät tuntosarviaan lähinnä naaraiden etsimiseen paritteluaikana.
Toukka on jaokkeinen, päätä lukuun ottamatta siinä on 13 jaoketta, joista kolme ensimmäistä muodostaa keskiruumiin ja loput kymmenen takaruumiin. Keskiruumiin kolmeen jaokkeeseen liittyvät nivelikkäät jalkaparit kuhunkin. Takaruumiiseen liittyvät vatsajalat, jotka eivät ole varsinaisia raajoja, vaan ulokkeita, jotka päättyvät terävien koukkujen riviin.
Aikuisen herukkakoin siipiväli on 14–17 millimetriä. Etusiivet ovat ruskeat, joissa on kolme laajaa hopeanvalkoista täplää.  Takasiivet ovat vaaleammat ja tuhkanharmaat. Pää on okran keltainen. Toukka on ennen talvehtimista vaalea. Talvehtinut toukka on punainen, jonka pää, niska, peräkilpi ja rintajalat ovat mustat. Tällöin toukan pituus on 4 millimetriä.  Täysikasvuinen toukka on ennen koteloitumistaan 10–11 millimetriä pitkä ja harmahtavan vihreä, jonka takaruumiissa näkyy punertavaa väritystä.
Elinkierto

Perhoset käyvät läpi täydellisen muodonmuutoksen, joiden vaiheet ovat aikuinen, muna, toukka ja kotelo.
Aikuiset herukkakoit kuoriutuvat koteloista kesäkuussa ja lentelevät iltapäivisin herukkapensaiden ympärillä. Naaraat munivat raakileisiin 1–2 munaa kuhunkin. Naaras munii yhteensä noin 50 munaa.  Herukkakoin munintalento kestää 2–3 viikkoa.  Aikuiset elävät 9–10 päivää.  Vastakuoriutuneet toukat kaivautuvat raakileen sisään ja syövät siemeniä. Toukat poistuvat raakileista hyvin aikaisin, jo heinäkuun alussa ja etsiytyvät talvehtimaan.  Herukkakoin toukat talvehtivat herukkapensaiden oksissa etenkin alaosissa kuoren raoissa, oksahangoissa sekä maassa karikkeissa kutomansa valkean suojakopan sisässä.
Lämpötilan noustessa useampana päivänä muutamaan asteeseen, toukat kiipeävät oksille ja kaivautuvat silmuihin, joiden sisuksia ne syövät.  Toukat tunkeutuvat usein silmuihin jo ennen niiden avautumista.  Tämä tapahtuu yleensä maalis-huhtikuussa. Silmujen tuhoaminen päättyy tavallisesti toukokuun lopulla. Toukka koteloituu kukinnan aikoihin silmujen sisään tai pensaan tyvelle. Etelä-Suomessa herukoiden kukinta alkaa yleensä toukokuun puolivälin paikkeilla, maan keskiosissa toukokuun lopulla ja pohjoisessa kesäkuun ensimmäisinä viikkoina.
Vioitukset

Munista kehittyvät toukat kaivautuvat raakileiden ja siementen sisään. Vioittuneet raakileet punertuvat tai tummuvat ja varisevat ennenaikaisesti maahan. Yleensä toukkien aiheuttama vioitus marjoissa ei ole kovinkaan suuri, sillä se kohdistuu vain pienimpiin ja nuorimpiin marjoihin, jolloin suuremmat arvomarjat säästyvät.
Talvehtineet toukat kaivautuvat keväällä silmun sisään ja syövät usein silmujen sisällön täysin piloille, jolloin silmusuomut varisevat pois hienona hilseenä.  Yleensä toukka tuhoaa kokonaan 2–3 silmua ja päätyy lopuksi verson päätesilmuun. Tuhoutuneista silmuista ei kehity lainkaan lehtiä eikä kukkia.  Latvasilmun tuhoutuessa oksat muuttuvat luutamaisiksi, mikä vaikeuttaa sadonkorjuuta. Osasta silmuja, joihin toukat ovat tunkeutuneet myöhemmässä vaiheessa, voi kyllä kehittyä kituvia versoja, jotka myöhemmin kuihtuvat. Lievää vioitusta ei yleensä huomata, mutta jos toukkia on runsaasti, voivat kokonaiset oksat tai pensaat jäädä lehdettömiksi. Tuhot voivat muodostua suuriksi etenkin viileinä keväinä, jolloin silmujen kehitys on hidasta. Silmuvioitus heikentää myös tulevien vuosien sadontuottoa. Tuhot vaihtelevat vuosittain paljon, pahimmillaan silmuvioitus voi olla lähes täydellinen.
Herukkakoi vioittaa sekä musta- että punaherukkaa, joskus myös karviaista. Laji esiintyy yleensä Etelä- ja Keski-Suomessa, mutta toukkien aiheuttamia tuhoja on todettu aina Pohjois-Suomea myöten.
Torjunta

Herukkakoin runsastuminen on pyrittävä estämään, koska vioitusten seuraukset vaikuttavat useita vuosia. Seuranta tehdään tarkkailemalla silmujen vioitusastetta keväisin tai käyttämällä feromonipyydyksiä.
Herukkakoita varten tarkkailupyydykset asetetaan touko-kesäkuun vaihteessa pensaisiin tai erillisiin tukikeppeihin korkeintaan pensaan latvuksen tasolle. Pyydyksen tehokas vaikutussäde ei ole tarkkaan tiedossa, mutta se on mahdollisesti yli 50 metriä. Riippuen tarkkailun tavoitteista pyydyksiä voidaan sijoittaa joko alueille missä on havaittu vioituksia tai koko viljelylohkon alueelle noin 100 metrin päähän toisistaan.
Loispistiäisiä esiintyy yleisesti, mutta ne eivät pysty riittävästi estämään vioituksia. Sinitiainen etsii tehokkaasti toukkia keväällä. Kemiallinen torjunta on kuitenkin usein tarpeen. Torjunta voidaan kohdistaa talvehtimasta tuleviin toukkiin varhain keväällä, silmusta toiseen siirtyviin toukkiin silmujen kärkien vihertyessä tai täysikasvuisiin toukkiin ennen niiden koteloitumista. Aikuisten torjunta kukinnan jälkeen on myös mahdollista. Kemialliseen torjuntaan sopivat pyretriini-valmisteet. Niitä käytetään juuri ennen kukintaa tehtäviin ruiskutuksiin.
Jos kasvusto nuorennetaan leikkaamalla ja hävittämällä kaikki oksat huhtikuussa voidaan herukkakoin toukat hävittää pellolta. Jos kasvusto leikataan alkukesällä kukinnan loppuun mennessä estyy naaraiden muninta, kun kukkivia versoja ei kehity lainkaan. Torjuntakeinona nuorennusleikkaus edellyttää, että kaikki lähistön Ribes-kasvustot käsitellään samoin.
Aiheesta muualla

Ötökkätieto: Herukka-aamunkoi (Lampronia capitella)
iNaturalist: Herukka-Aamukoi (Lampronia capitella)
MTT: Herukkakoi (Lampronia capitella)
Naturhistoriska riksmuseet: Lampronia capitella (ruotsiksi)
UniProt: Taxonomy - Lampronia capitella (currant shoot borer) (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Lampronia capitella (englanniksi)
UK moths: Lampronia capitella (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Lampronia capitella, the Currant shoot borer (englanniksi)
Mitä silmät ei nää (kappale)

| ”Mitä silmät ei nää” Juha Tapio |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Mitä silmät ei nää
 Julkaistu: Kesäkuu 2003 
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.43
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Juha Tapion muut singlet
| ”Syksy” 2001 | ”Mitä silmät ei nää” 2003 | ”Ukkosta ja ullakolla” 2003 |
Mitä silmät ei nää on suomalaisartisti Juha Tapion kappale hänen samannimiseltä studioalbumiltaan. Sen julkaisi Warner Music Finland albumin ensimmäisenä singlenä kesäkuussa 2003. Kappale ei sijoittunut singlelistalle, mutta oli kuitenkin radiokanavien toiseksi soitetuin kappale.
Kappaleet

Mitä silmät ei nää – 3.43
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Radiolista: 2
Moisés Dueñas

| Moisés Dueñas |
| --- | --- |
 Moisés Dueñas Nevado
Henkilötiedot
Koko nimi:  Moisés Dueñas Nevado
Syntynyt: 10. toukokuuta 1981
Kansalaisuus:   Espanja
Pyöräilijä
Pituus:  174 cm
Paino:  64 kg
Laji:  Maantiepyöräily
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2004-2005   2006-2007   2008:  Relax-Bodysol / Relax-Fuenlabrada   Agritubel   Barloworld
Suurimmat voitot
 Regio-Tour 2007 
 Tiedot päivitetty: 9. kesäkuuta 2010 
Moisés Dueñas Nevado (s. 10. toukokuuta 1981 Salamanca) on espanjalainen maantiepyöräilijä. Hän on edustanut ammattilaisurallaan talleja Relax, Agritubel ja Barloworld. Dueñas on voittanut urallaan kaksi etappikilpailua: Tour de l'Avenir -ajon vuonna 2006 ja Regio-Tourin 2007.
16. heinäkuuta 2008 Ranskan antidopingjärjestö ilmoitti, että Dueñas oli antanut EPO:a sisältäneen dopingnäytteen Ranskan ympäriajon neljännen etapin jälkeen.
Helsingin Taiteilijaseura

| Helsingin Taiteilijaseura ry |
| --- | --- |

Perustettu:  1967
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  ~ 850
Puheenjohtaja:  Satu Kalliokuusi
Aiheesta muualla
Helsingin Taiteilijaseura
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Helsingin Taiteilijaseura (HTS) on helsinkiläisten kuvataiteilijoiden järjestö, joka perustettiin vuonna 1967. 
Seura ylläpitää taidelainaamoa Rikhardinkadun kirjaston alakerrassa ja lasten ja nuorten kuvataidekoulua sekä kurssikeskusta aikuisille Kaapelitehtaalla.
Helsingin taiteilijaseuran Galleria Katariina sijaitsee Rikhardinkadulla Helsingissä. Seura järjestää näyttelyitä myös Suomenlinnan HAA Galleriassa, Malmitalolla ja keskustakirjasto Oodissa. Seuran puheenjohtajana on toiminut syksystä 2020 lähtien kuvataiteilija Satu Kalliokuusi.
Aiheesta muualla

Helsingin Taiteilijaseuran kotisivu
Helsingin Taiteilijaseuran Taidelainaamon nettigalleria
Herttuanjärvi

| Herttuanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°40′00″N, 23°57′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  Rasinjoki 
Järvinumero:  35.982.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,2 m 
Rantaviiva:  2,681 km 
Pinta-ala:  0,32512 km² 
Suurin syvyys:  12 m 
 fiHerttuanjärvi 
Herttuanjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Liesjärven Koivusenkulmalla oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 450 metriä. Siihen laskee pelto-, metsä- tai suo-ojaa, yksi on Lintumaanjärven ja Levoniemenjärven yhteinen laskuoja Syrjälänpuro, ja toinen on pienen Kakarilammin laskuoja. Myös Likolammin vedet päätyvät järveen. Sen luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä Rasinjoki, joka laskee Liesjärveen.
Järven rantaviiva on 2,7 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven pohjoisrannat ovat peltomaata. Rannoille on rakennettu maatiloja ja loma-asuntoja, joille johtaa tiet Liesjärveltä. Itärannalla sijaitsee Honkapirtti, jonka yhteydessä on uimaranta.
Luonnontila

Järvellä on pienialainen syvänne, jossa on 12 metriä vettä, ja näissä syvyyksissä vesi kerrostuu lämpötilan mukaan. Koska järvi on lievästi rehevä ja sen vesi sisältää kohtalaisesti ravinteita, kuluttavat pieneliöt hapen toisinaan loppuun järven alusvesissä. Järven yleisluokitus on kuitenkin hyvä.
Historia

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Hertua järvi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimenä luki "Herttojärvi". Eri puolilla järveä oli silloin tilat "Wähä-Hertto" ja "Iso-Hertto". Näiden nimet ovat nykyään "Herttua"-loppuisia.
Moisés Solana

| Moisés Solana |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Meksiko
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1963–1968
Talli(t):  Scuderia Centro Sud, Team Lotus, Cooper Car Company
Kilpailuja:  8
Ensimmäinen kilpailu:  Meksikon Grand Prix 1963
Viimeinen kilpailu:  Meksikon Grand Prix 1968
Moisés Solana Arciniega (26. joulukuuta 1935 – 27. heinäkuuta 1969) oli meksikolainen F1-kuljettaja. Hän osallistui kahdeksaan F1-osakilpailuun kausina 1963–1968. Hän oli parhaimmillaan kymmenes Meksikon GP:ssä 1964, eikä hän saanut urallaan yhtäkään pistettä.
Solana kilpaili myös F2-luokassa vuonna 1968 Lotuksella Jaraman radalla Madridissa. Hän testasi myös Ferrarin F2-autoa ja ajoi Lolalla ja McLarenilla USSRC- ja CanAm-sarjoissa vuosina 1966–1968 voittaen ensimmäisen USRRC pistekilpailun Group 7 -sarjoissa ensimmäisessä kansallisessa kilpailussa Méxicossa. Hän yhä pitää kaikkia ennätyksiä Meksikon tiekilpailukategoriassa ja Meksikon Magdalena Mixhugan radalla.
Solana oli pitkään ainoa kuljettaja, joka on kilpaillut F1-sarjassa autolla numero 13. Tämä tapahtui Meksikon GP:ssä 1963. Numeroa käytettiin F1-sarjan osakilpailussa seuraavan kerran vasta kaudella 2014, kun Pastor Maldonado valitsi sen itselleen. Solana menehtyi heinäkuussa 1969 kilpa-ajossa menetettyään McLareninsa hallinnan ja törmättyään siltaan.
Himalajantragopaani

| Himalajantragopaani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Aitokanat Phasianidae
Suku::  Tragopaanit Tragopan
Laji::  temminckii
Kaksiosainen nimi
 Tragopan temminckii  (Gray, 1831) 
Katso myös
   Himalajantragopaani Wikispeciesissä   Himalajantragopaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tragopan temminckii
Himalajantragopaani (Tragopan temminckii) oli vanhalta nimeltään tiibetintragopaani.  Se on aasialainen kanalintu.
Koko ja ulkonäkö

Himalajantragopaanin päässä on kaksi sarvea. Vartaloltaan se on fasaanin muotoinen lintu. Pituus on 15–23 cm, siipien kärkiväli 44–59 cm, paino 970–1120 grammaa.
Levinneisyys

Himalajantragopaani elää Tiibetissä, Kiinassa, Pohjois-Intiassa, ja Koillis-Vietnamissa.
Elinympäristö

Himalajantragopaani elää vuoristoisilla seuduilla 2–3 km:n korkeudessa.
Lisääntyminen

Himalajantragopaani tekee 4–6 munaa.
Ravinto

Himalajantragopaani syö siemeniä ja hedelmiä.
Miika Tossavainen

Miika Tossavainen (s. 1977) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa kaudella 2008-2009 Oulun Ettan riveissä, Lentopallon 1-sarjassa. Tossavainen on pelannut urallaan Kempeleen Lentopallossa, Oulun Ettassa, Oulun Kiskossa, Saloisten Salamassa ja Kempeleen Pyrinnössä. Kaudella 2006-2007 Tossavainen oli Kempeleen SM-liigajoukkueen kapteeni. Hän oli nostamassa Kempeleen Lentopalloa kauden 2006 päätteeksi historiallisesti SM-liigaan.
Saavutukset

SM-liiganousu 2006
1-sarjan voitto 2006
Muskogee

Muskogee voi tarkoittaa seuraavia:
Muskogee, kaupunki Oklahomassa, Yhdysvalloissa
muskogeet eli creekit, intiaaniheimo
muskogee eli creekin kieli, creekien puhuma kieli
muskogee-kielet, pohjoisamerikkalainen kielikunta
20 suosikkia – Muskogee, Hurriganesin kokoelma-albumi vuodelta 2001
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Muskogee”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mestarien liigan loppuottelu 2015

Mestarien liigan loppuottelu 2015 oli Euroopan seurajalkapalloilun korkeimman kilpailun, Mestarien liigan kauden 2014–2015 viimeinen ottelu. Ottelu pelattiin italialaisen Juventuksen ja espanjalaisen Barcelonan välillä Berliinin olympiastadionilla, Saksassa 6. kesäkuuta 2015.
Kumpikin joukkue eteni suoraan kilpailun lohkovaiheeseen. Barcelona voitti oman lohkonsa, kun taas Juventus tuli toiseksi Atlético Madridin jälkeen. Pudotuspeleissä Juventus voitti Borussia Dortmundin, Monacon ja Real Madridin; Barcelona sai vastaansa Manchester Cityn, Paris Saint-Germainin ja Bayern Münchenin. Molemmilla joukkeilla oli mahdollisuus voittaa triplamestaruus, sillä he olivat kumpikin voittaneet maansa sarjan ja cupin.
Barcelona meni johtoon ottelun neljännellä minuutilla Ivan Rakitićin maalilla. Toisella puoliajalla Juventuksen Álvaro Morata tasoitti ottelun. Luis Suárez vei Barcelonan takaisin johtoon 68. minuutilla ja Neymar viimeisteli loppulukemiksi 3–1 pelin viime minuuteilla.
Mestaruus oli Barcelonan viides.
Ottelu

| --- | --- |
           }}   Juventus :            }}   Barcelona 
| --- | --- |
 Ottelun paras pelaaja:  Andrés Iniesta (Barcelona) Apulaiserotuomarit:  Bahattin Duran (Turkki)  Tarık Ongun (Turkki)  Neljäs erotuomari:  Jonas Eriksson (Ruotsi):  Säännöt: 90 minuuttia.  30 minuutin lisäaika jos tarpeen.  Rangaistuspotkukilpailu jos yhä tasatilanteessa.  Seitsemän vaihtopelaajaa.  Enintään kolme vaihtoa.
Mitä saisi olla?

| Mitä saisi olla? Nyrkkitappelu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 29. huhtikuuta 2016
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Lauri Eloranta
 Tyylilaji: punk rock
 Kesto: 31.05
 Levy-yhtiö: Stupido Records
Nyrkkitappelun muut julkaisut
| Haluan olla rocktähti ja saada paljon naisia 2014 | Mitä saisi olla? 2016 | Isosta nyrkistä naamaan 2020 |
Singlet albumilta Mitä saisi olla?
 ”Haureus sekoittaa mun pään” Julkaistu: 29. tammikuuta 2016  ”Sun lapset on mun lapsia nyt” Julkaistu: 15. huhtikuuta 2016
Mitä saisi olla? on punkyhtye Nyrkkitappelun kolmas studioalbumi. Se julkaistiin CD-formaatissa 29. huhtikuuta 2016 levymerkillä Stupido Records. Albumin vinyylipainos julkaistaan 13. toukokuuta 2016. Aiemmilla julkaisuilla tutut naisia käsittelevät ja provosoivat sanoitukset on jätetty kokonaan pois. Myös kappaleiden äänenlaatu on rosoisempi sekä tempo on verrattain edeltäjiänsä hitaampi. Albumin teemana toimii onnistuneet ja epäonnistuneet rockmuusikot.
Ensimmäinen single ”Haureus sekoittaa mun pään” julkaistiin 29. tammikuuta 2016, jolloin sen musiikkivideo oli ensinäytössä Radio Rockin verkkosivulla. Albumin kappale ”Sun lapset on mun lapsia nyt” julkaistiin singlenä musiikkivideon kera 15. huhtikuuta 2016. Albumin on äänittänyt ja tuottanut Lauri Eloranta.
Vastaanotto

Kaaoszinen Ville Kangasniemi antoi albumille seitsemän pistettä kymmenestä. Hän kehui kappaleiden älykkäitä sanoituksia ja rytmikästä soitantaa, todeten albumin sisältävän kuitenkin ”muutaman veisun, jotka mielellään skippaisi”. Soundin Antti Luukkanen antoi albumille ristiriitaisen arvion. Hän piti joitakin kappaleita sisällöttöminä, mutta erityisesti albumin hitaammat kappaleet saivat kehuja.
Kappaleet

Mitä saisi olla? – 3.08
Kaksipäinen kotka – 3.16
Tää hetki saa mut pian aivovaurioon – 2.45
Poissa kartalta – 3.12
Mitä mä saan? – 3.52
Mä oon vitun fiksu – 3.01
Asun sohvalla – 2.18
Ulkonäöllä ja sukunimellä – 2.54
Haureus sekoittaa mun pään – 3.26
Sun lapset on mun lapsia nyt – 3.13
Arvostelut

Kaaoszine.fi: 7/10
Soundi: