stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Num3rot (3. tuotantokausi)
Jaksoluettelo > Killer Chat

Murhaaja houkuttelee chathuoneiden avulla pedofiilejä myynnissä oleviin taloihin ja murhaa heidät väkivaltaisesti. Larry valmistautuu matkaansa avaruuteen.
Jaksoluettelo > Nine Wives

Don etsii tiiminsä kanssa FBI:n kymmenen etsityimmän henkilön listalla olevaa kulttijohtajaa.
Jaksoluettelo > Finders Keepers

Kesken purjehduskisaa uponnut alus houkuttelee alueelle useita sitä etsiviä sukeltajia. Donin tulee löytää alus saadakseen ratkaistua erään sitä etsineen sukeltajan murha. Charlie joutuu vaikeaan tilanteeseen miettiessään, auttaako hän NSA:ta vai Donia.
Jaksoluettelo > Take Out

Kun kaksi poliisia murhataan ravintolaryöstöjen sarjassa, Don laittaa Charlien ennustamaan heidän seuraavan kohteensa.
Jaksoluettelo > End of Watch

17 vuotta sitten kadonneen poliisin virkamerkin löytyminen johtaa tutkinnan käynnistämiseen uudelleen.
Jaksoluettelo > Contenders

Yksi Davidin vanhoista ystävistä kutsuu hänet apuun tapauksessa, jossa häntä syytetään harjoitusvastustajansa murhaamisesta. Charlie puolustaa Larryn titteliä pokeriturnauksessa.
Jaksoluettelo > One Hour

Donin ollessa psykologinsa luona entisen jengipomon poika kidnapataan ja tekijät vaativat miljoonalunnaita maksettavaksi tunnin sisällä.
Jaksoluettelo > Democracy

Usean tuleviin vaaleihin liittyvän ihmisen murhat lavastetaan onnettomuuksiksi ja Donin pitää etsiä tekijät ennen kuin he iskevät uudestaan.
Jaksoluettelo > Pandora's Box

Lentokone syöksyy maahan keskellä metsää ja paikalle ensimmäisenä saapunut metsänvartija ammutaan.
Jaksoluettelo > Burn Rate

Elinkautiseen vankeuteen tuomitun kirjepommittajan suunnittelemia pommeja käytetään uudessa pommi-iskujen sarjassa. Kaikki merkit viittaavat edellisen tekijän opettaneeseen professoriin.
Jaksoluettelo > The Art of Reckoning

Kuolemaan tuomittu mies suostuu kertomaan vanhojen murhien ruumiideen kätköpaikkoja, jos hän saa tavata tyttärensä. Larry palaa takaisin maan pinnalle.
Jaksoluettelo > Under Pressure

Terroristit aikovat tehdä terrori-iskun Los Angelesiin.
Jaksoluettelo > Money For Nothing

50 miljoonan dollarin arvoinen lääkelasti ryöstetään ja FBI:n on löydettävä tekijät ennen kuin he poistuvat kaupungista. Tutkintaa häiritsevät kuitenkin parivaljakko, joka haluaa löytää rekan ennen Donia.
Jaksoluettelo > The Janus List

Mies uhkaa räjäyttää sillan jos Charlie ei vastaa jokaiseen hänen kysymykseensä oikein. Mies jää henkiin, mutta hänet on myrkytetty ja hän kuolee pian. Charlie alkaa kuitenkin miettimään tapausta enemmän ja sen takaa paljastuu paljon enemmän.
Latvian sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

Latvian SNT:n vaakuna
Latvian sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna oli  Latvian sosialistisen neuvostotasavallan tunnus lipun ohella. Se hyväksyttiin Latvian sosialistisen neuvostotasavallan viralliseksi vaakunaksi 25. elokuuta 1940.
Vehnän tähkät symboloivat maataloutta ja meren aallot merenkulkua. Vakiintuneen tavan mukaisesti vaakunaan on kuvattu myös aurinko. Yleensä sosialistisissa vaakunoissa kuvattiin nouseva aurinko lupaavan tulevaisuuden merkkinä, ja näin vaakunan suunnittelijat varmasti halusivat auringon tulkittavaksi. Toisaalta aurinko laskee Latvian länsipuolella olevan Itämeren taakse, joten vaakunan symboliikka voitiin helposti tulkita toisinkin. Punainen tähti sekä sirppi ja vasara symboloivat kommunismin voittoa ja maailmanlaajuista sosialististen maiden yhteisöä. Vaakunan ympärillä lukee Neuvostoliiton motto Kaikkien maiden proletariaatti, liittykää yhteen! latviaksi (Visu zemju proletārieši, savienojieties !) ja venäjäksi (Пролетарии всех стран, соединяйтесь!).
Neuvostotasavaltojen vaakunat
Armenian SNT | Azerbaidžanin SNT | Georgian SNT | Kazahstanin SNT | Kirgiisien SNT | Latvian SNT | Liettuan SNT | Moldavian SNT | Tadžikistanin SNT | Turkmenistanin SNT | Valko-Venäjän SNT | Ukrainan SNT | Uzbekistanin SNT | Venäjän SFNT | Viron SNT
Karjalais-suomalainen SNT (1940–1956) | Transkaukasian SFNT (1922–1936)
Kuoppalampi

| Kuoppalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Jaala)
Koordinaatit:  61°13′49″N, 26°27′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  Kuoppaoja Märkjärveen 
Järvinumero:  14.179.1.049
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,9 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,422 km  
Pinta-ala:  4,482 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuoppalampi 
Kuoppalampi Pyöriä Kuoppalampi on Kymenlaaksossa Jaalassa, Ansalahden pohjoispuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,5 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,9 metriä mpy.
Kuvitustaiteen valtionpalkinto

Kuvitustaiteen valtionpalkinto on Taiteen edistämiskeskuksen vuodesta 2013 jakama tunnustus kuvittajille. Vuonna 2017 palkinnon suuruus oli muiden valtionpalkintojen tapaan 14 000 euroa.
Palkitut

2013: Erika Kallasmaa
2015: Matti Pikkujämsä
2017: Jenni Tuominen
2020: Marika Maijala
Latokartano (yleiskäsite)

Latokartano eli karjatalo (ruots. ladugård) tarkoitti entisaikaan linnan tai pääkartanon alaista sivutilaa tai läheistä lampuotitilaa. Kuninkaanlatokartano (kungsladugård) oli kuninkaankartanon tai linnan yhteydessä toiminut karjatila, jota johti latokartanovouti. Se oli suurtila, joka vastasi linnan maanviljelystä ja karjanhoidosta tuottaen muonaa linnan väelle. 1600-luvun lopulla useimmista latokartanoista tuli itsenäisiä tiloja, joita kruunu vuokrasi. Rälssilatokartano tai rälssikarjatalo oli säteritilaan liitetty lampuotitila, joka nautti samasta verovapaudesta kuin itse säteritila.
Turun linnan latokartanoita olivat 1500-luvulla Iso-Heikkilän, Vähä-Heikkilän, Ruissalon, Kuusiston ja Lausteen kartanot, Hämeen linnan latokartanoita Ojoisten, Saaristen ja Hätilän kartanot, Olavinlinnan latokartanoita Aholahden ja Heikinpohjan kartanot ja Viipurin linnan latokartanoita Linnan ja Ykspään kartanot.
Kosenalanen

| Kosenalanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°07′53″N, 26°00′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Suolampeen 
Järvinumero:  14.142.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,718 km  
Pinta-ala:  3,372 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKosenalanen 
Kosenalanen  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Vierumäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (14.142) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy.
Lajune

Vaade linnusevaremeileselvennä Jõgeva–Mustvee maantien suunnasta.
Lajune
Lajune eli Laiuse (vir. Laiune, saks. Lais) on muinainen ritarilinna Virossa Jõgevan kunnassa.
Liivinmaan ritarikunta aloitti Lajusen rakentamisen 1300-luvun lopulla puolustaakseen maan itärajaa. Rakennus sai lopullisen muotonsa myöhäiskeskiajalla, ja 1400-luvun puolivälissä siihen lisättiin tykkitornit. Ruotsalaiset valloittivat sen Pietari Stolpen johdolla vuosina 1600 ja 1621. Vuonna 1634 linna päätettiin purkaa, mutta 1644 se kuitenkin määrättiin säilytettäväksi, ja vasta 1682 se sai lopullisesti hylkäystuomion. Kaarle XII joukkoineen vietti talven Lajusessa joulukuusta 1700 toukokuulle 1701. Suuren Pohjan sodan jälkeen Lajune jäi raunioiksi; aikoinaan se on ollut Liivinmaan suurin ja kaunein rauniolinna.
Aiheesta muualla

W. Tawaststjerna: Kaarle IX:n ja Sigismundin taistelu Viron Ja Liivinmaan omistamisesta. Historiallisia tutkimuksia XIX. Suomen historiallinen seura 1935 (pdf) Taistelusta s. 32–; Stolpesta s. 8 alaviitteessä taustatietoja, lisäksi runsaasti mainintoja artikkelissa.)
Lampela (Salla)

Lampela on entinen Sallan kylä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla Sallan alueella. Kylä on nykyisin asumaton. Se sijaitsee Vanhan-Sallatunturin itäpuolella Sallajoen varrella noin 12 kilometriä Sallan entisestä kirkonkylästä etelään. Sotien ja alueluovutusten jälkeen kotinsa manettäneet Lampelan asukkaat asutettiin Suomen puolelle jääneeseen Sallan Lapajärven kylään.
Lamperoúsa

Lamperoúsan saari.
| --- | --- |
Sijainti:  38°02′48″N, 24°16′30″E, Kárystos Euboia, Keski-Kreikka Kreikka
Saariryhmä:  Petalioí, Euboian saaret
Vesialue:  Petaliónlahti
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,332 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lamperoúsa (kreik. Λαμπερούσα; transl. myös Lamberoúsa) on Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin. Se sijaitsee Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella Marmárin kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,332 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Lamperoúsa kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.
Lamperoúsa on Petalioín saarista pohjoisimpia. Sen eteläpuolella sijaitsevat saariryhmän suurimmat saaret Megalónisos ja Chersonísi.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Πεταλιοί
Euboian saaret
| --- | --- |
Pääsaari:  Euboia
Alisaariryhmät:   Lichádes  Petalioí Avgó  Chersonísi  Foúnti  Lamperoúsa  Louloúdi  Makronísi  Megalónisos  Pontikóniso  Práso  Tragonísi 
Muut pienemmät saaret:   Agía Triáda  Ágios Andréas  Dimákos  Foniás  Gátza  Kavallianí  Kounéli  Ktyponísi  Mandiloú  Monoliá  Petoúsi  Pezonísi  Pontikonísi  Strongylí  Stýra
Konformaatio

Etaanin pallotikkumalli. Kaikki animaation kiertokulmat ovat erilaisia konformaatioita ja niitä on ääretön määrä.
Kemiassa konformaatio tarkoittaa kaikkia molekyylin kolmiulotteisia muotoja, joita muodostuu molekyylin yksöissidosten kiertyessä ja joidenkin sidosten välisten sidoskulmien muuntuessa ilman että kummassakaan tapauksessa kemiallisia sidoksia rikkoutuu. Myös trigonaalisten pyramidien inversiot (kuten amiinien) ja niiden kaltaiset muutokset voidaan lukea konformaatioiksi. Sidosten rikkoutuessa ja muodostuessa jälleen samojen atomien välille, olisi konformaatiomuutoksen sijaan kyseessä konfiguraation muuntuminen toiseksi konfiguraatioksi.
Konformaatio- ja konfiguraatiomuutosten kautta molekyylit voivat muuntua eri stereoisomeereiksi. Konformeerit ovat stereoisomeerejä. Konformeerejä ovat molekyylit, jotka konformaatiomuutoksen kautta saavuttavat paikallisen potentiaalienergiaminimin. Konformeerin energia kasvaa jos sen konformaatio muuttuu mittaamattoman pienen määrän eli infinitesimaalisesti. Tällöin molekyyli ei enää ole konformeeri. Molekyylillä voi olla monia konformeerejä, eivätkä ne kaikki ole kaikkein pienienergisimpiä mahdollisista konformeereistä. Pienienergisimmän konformeerin voidaan sanoa olevan globaalissa energiaminimissä paikallisen minimin sijaan.
Etaanin C-C-sidoksen kiertokulmien potentiaalienergiaerot pinkkinä käyränä, jonka huippuja kutsutaan energiavalleiksi. Energiaminimiä vastaa käyrän pohjan konformaatio A ja huipun maksimia B (esitetty Newman-projektioina). B omaa 12 kJ/mol (2.9 kcal/mol) suuremman energian kuin A. A on minimissä eli se on rotameeri, jollainen taas B ei ole. Etaani on valtaosan ajasta muodossa A sen energeettisen suotuisuuden takia.
Konformeria jaetaan alaluokkiin, kuten rotameereihin, joissa paikallinen energiaminimi saavutetaan vain yhden yksöissidoksen vapaalla kiertymisellä. Jos sidoskiertyminen ei ole vapaata vaikkapa steeristen esteiden takia, ovat nämä muuten samanlaiset molekyylit toistensa atropisomeerejä. Kiertyminen ei ole vapaata, jos siihen vaadittava energia on niin suuri (IUPAC ei ole määrittänyt kuinka suuri), ettei sitä käytännössä havaita.
Konformeriatyypit

Konformeriamuotoja ovat muun muassa
rotameria – yhden yksöissidoksen pienen energian vaatiman kiertymisen aiheuttama konformeria. Esimerkki: butaani.
atropisomeria – kuten edellä, mutta kiertyminen vaatii esimerkiksi steeristen esteiden takia niin suuren energian, että toistensa atropisomeerit voidaan erotella toisistaan. Esimerkki: BINAP.
rengaskonformaatiot – rengasrakenteiden molekyylien kuten syklohekseenin tuoli-kierrevene -konformeria.
laskostuminen – sanaa käytetään tavasta, jolla proteiinit ovat muodostaneet sekundääri- ja tertiäärirakenteensa.
akamptisomeria – 2018 löydetty tyyppi. Tämä ei kuitenkaan ole IUPAC:n tunnistama termi.
Konformeriatyypit > Rotameria

Rotameeri muuntuu toiseksi rotameeriksi vain yhden yksöissidoksen kiertymisen kautta. Kierros vaatii vain pienen energian. Esimerkki rotameriasta on butaani (CH3-CH2-CH2-CH3), jonka edeltävän kaavan tummennettujen hiilten välisen yksöissidoksen kiertyessä muodostuu kaksi eri rotameeriä (kuva alla).
Konformeriatyypit > Rotameria > Rotamerian analyysi

Vasen: elektroniparin omaava σ-orbitaali (HOMO) menee päällekkäin tyhjän hajottavan σ*-orbitaalin (LUMO) kanssa. Oikea: HOMO ja LUMO yhtyvät (hyperkonjugoituvat) korkea- ja pienienergiseksi orbitaaliksi. Elektronipari (kaksoisnuoli) miehittää alemman orbitaalin saaden aiempaa pienemmän energian.
Sidosten kiertymisen suotuisuutta selitetään kahdella tavalla:
steerinen hyljintä – ryhmien ollessa kohdakkain, voivat niiden elektronein täytetyt molekyyliorbitaalit hylkiä toisiaan erityisesti jos ryhmät ovat suuria.
vahventava hyperkonjugaatio – ryhmien ollessa lomittain, voi niissä oleva elektroniparilla täytetty sitova σ-orbitaali ja elektroneista tyhjä anti-sitova σ*-orbitaali mennä päällekkäin ja yhdistyä eli hyperkonjugoitua. Muodostuu yksi alkuperäistä hajottavaa orbitaalia korkeaenergisempi hajottava orbitaali ja sitovaa pienienergisempi sitova orbitaali. Sidoselektronipari siirtyy pienienergiselle orbitaalille, madaltaen konformaation potentiaalienergiaa lisäten siten tämän muotoisen konformaation suotuisuutta.
Hyperkonjugaation sijaan saatetaan myös sanoa kohdakkaisella konformaatiolla olevan kierto- eli torsionaalista jännitytystä (engl. torsional strain), erityisesti käsiteltäessä pieniä vedyn kaltaisia atomeja. Tällä viitataan ilmiöön, jossa kohdakkaisuus on epäsuotuisaa, muttei välttämättä kerrota, mistä epäsuotuisuus johtuu. Etaanilla lomittaisen konformaation suotuisuus johtuu lähinnä siitä, että energiaa madaltava hyperkonjugaatio on tässä muodossa mahdollinen. Etaanilla tämä selittää siis kohdakkaisen konformaation epäsuotuisuuden eli "torsionaalisen jännityksen" koska suotuisa hyperkonjugaatio lakkaa vaikuttamasta kohdakkaisessa muodossa.
Myös butaanissa hyperkonjugaatiota voidaan pitää merkittävimpänä tekijänä. Butaanin lomittaisessa konformaatiossa, joka on merkitty tämän osion alkukuvassa A:ksi, hyperkonjugaatio madaltaa konformaation energiaa hylkivien vaikutusten ollessa vähäisiä. B:ssä hyperkonjugaatio lisää suotuisuutta, mutta metyylit ovat lähellä toisiaan aiheuttaen vähäistä steeristä hyljintää. C:ssä hyperkonjugaatio ei pääse vaikuttamaan ja lähinnä tämä lisää C:n energiaa. D:ssä hyperkonjugaatio ei vaikuta ja metyylien toisilleen aiheuttama steerinen este lisää energiaa tästä vielä hieman.
Myös konjugaatio vaikuttaa. Konjugoimattomassa etaanissa kierähdys energiavallin yli vaatii 12 kcal/mol. Konjugoituneen sigma- eli s-cis-butadieenin yksöissidoksen kierto s-trans-muotoon vallin yli vaatii noin 30 kJ/mol, sillä konjugaatio antaa näennäiselle yksöissidokselle hieman kaksoissidosluonnetta. Dimetyyliformamidin tätä konjugoituneemman amidisidoksen 180° kierto vaatii jo 85 kJ/mol. Vertailun vuoksi 2-buteenin kierto vaatii energiaa jo noin 260 kJ/mol koska tässä on varsinainen kaksoissidos, jonka kierto vaatii piisidoksen väliaikaista rikkomista. 2-buteenissa kyse ei enää kuitenkaan ole konformeriasta, koska sidoksia rikkoutuu.
Konformeriatyypit > Atropisomeria

Atropisomeereissä jonkin yksöissidoksen kiertyminen on osin estynyttä, koska sidoksen täydellinen kiertyminen vaatii niin paljon energiaa ettei kiertymistä havaita käytännössä. Toistensa atropismeerit eivät spontaanisti muunnu toisikseen ja ne voidaan teoriassa erottaa toisistaan erillisinä aineina. Atropisomeerit voivat ilmentää aksiaalista kiraalisuutta. Esimerkkejä atropisomeriasta ovat jotkin substituoidut orto-bifeenylit (kuva), 1,1,2,2-tetra-tert-butyylietaani, BINAP, BINOL ja telentsipiini.
Konformeriatyypit > Rengaskonformeria

Rengaskonformeriaa ilmentävät molekyylit, joissa on rengasrakenteita. Esimerkki tästä on sykloheksaani, jossa energiaminimin muodostavat tuoliksi- ja kierreveneeksi kutsutut konformaatiot. Ne ovat siten toistensa konformeerejä.
Konformeriatyypit > Rengaskonformeria > Rengasjännitys

Orgaanisissa rengasrakenteissa näiden pyrkimys päästä eri konformaatioihin esimerkiksi hiilirungoltaan täysin tasomaisten rakenteiden sijaan selittyy ensisijaisesti sillä, että renkaiden hiilet pyrkivät muodostamaan ympärilleen sidokset tetraedrimuotoisesti neljään eri atomiin. Hiilissä sidosten orbitaalit ovat sp3-hybridisoituneet ihannetilanteessa noin 109.5° (tarkempi arvo noin 109.4712°) kulmiin suhteessa muihin sidoksiin. Kulmat muodostavat tetraedrin. Täysin tasomaisissa molekyyleissä kulmat eivät ole 109.5°, joten niillä on konformaation potentiaalienergiaa lisäävää rengasjännitystä. Muissa kuin tasomaisissa komformaatioissa kulmat ovat lähempänä 109.5° ihannekulmaa.
Esimerkiksi tasomaisen sykloheksaanin hiilten välisten sidosten kulmat olisivat 120° (katso säännöllinen kuusikulmio) aiheuttaen rengasjännitystä. Tämä on niin suurta ettei tasomuotoa ole olemassa. Tuolisykloheksaanin sidoskulmat ovat teoriassa ihanteelliset (109.5°), eikä rengasjännitystä siten ole. Tuolin sanotaan usein olevan rengasjännityksetön. Tämä ei ole totta lähinnä siksi, koska aksiaalisiin (katso Aksiaalisuus ja ekvatoriaalisuus) vetyihin vaikuttavat hylkivästi toiset saman puolen aksiaaliset vedyt. Siksi rengas pyrkii vähentämään tätä vuorovaikutusta litistymällä hieman, jolloin aksiaaliset vedyt taipuvat ekvatoriaalisemmiksi. Tuolin hiilten kulmat siksi ovat rengasjännityksen ja steerisen vaikutuksen välisenä kompromissina oikeasti noin 111.5°. Tähän hiili-hiili kulmaan vaikuttavat hieman myös hiilen sitomat vedyt. Kulmat ovat myös erilaiset hiilten ja vetyjen, sekä vetyjen ja vetyjen välillä, koska nämä eivät ole identtisiä ja vievät toisiltaan steerisesti eri verran tilaa.
Konformeriatyypit > Rengaskonformeria > Renkaiden hyperkonjugaatio ja muut vaikutukset

Hiilten väliset kulmat ovat lähes 109.5° myös venesykloheksaanissa. Siksi veneen voisi olettaa olevan energiallisesti suotuisa. Vedyt ovat kuitenkin veneessä kohdakkain, jolloin niiden σ- ja σ*-orbitaalit eivät voi kunnolla hyperkonjugoitua (katso Rotamerian analyysi). Tämä tekee veneestä epäsuotuisan. Lisäksi veneen päiden aksiaaliset vedyt tulevat lähelle toisiaan (kuva) aiheuttaen steerisen esteen, mutta tämä vaikutus on hyperkonjugaation osittaiseen puutteeseen verrattuna pieni. Kierrevenemuodossa vaikutukset ovat samankaltaiset kuin veneessä, mutta kiertynyt rakenne vähentää edeltäviä vaikutuksia; kiertymisen takia erityisesti hyperkonjugaatio pääsee vaikuttamaan potentiaalienergiaa madaltaen.
Hyperkonjugaation merkitys näkyy hyvin syklopentaanissa. Sen tasomuodossa, jota ei oikeasti ole olemassa, hiilten kulmat olisivat 108° (katso säännöllinen viisikulmio) – lähes ihanteelliset. Tasossa vedyt kuitenkin ovat kohdakkain, jolloin rakennetta vakauttavaa hyperkonjugaatiota ei ole. Siksi syklopentaanin kaikkein suotuisin konformeeri on taipunut kirjekuorikonformaatio, jossa hyperkonjugaatio vaikuttaa. Kompromissina kirjekuoressa kaikki rakenteen hiilikulmat kuitenkin pienenevät ja rengasjännitys kasvaa – kirjekuoren kulmat ovat 102–106°.
Konformeriatyypit > Rengaskonformeria > Renkaiden substituointi

Substituoituun hiilivetyrenkaaseen on liittynyt vetyjen tilalle substituentteja eli muita atomeita tai atomiryhmiä. Ryhmä olla vaikka hydroksyyli (katso sykloheksanoli). Monosubstituoidussa renkaassa ryhmiä on yksi, disubstituoidussa kaksi jne.
| Substi -tuentti | Tasapai-nova-kio, K | Aksiaalisen ja ekvatoriaali -sen energiaero, kJ/mol | Ekvatoriaali -muodon yleisyys, % |
| --- | --- | --- | --- |
| H | 1 | 0 | 50 |
| OMe | 2.7 | 2.5 | 73 |
| Me | 19 | 7.3 | 95 |
| Et | 20 | 7.5 | 95 |
| i-Pr | 42 | 9.3 | 98 |
| t-Bu | >3000 | >20 | >99.9 |
| Ph | 110 | 11.7 | 99 |
Substituoitu sykloheksaani pyrkii yleensä tuolikonformaatioon. Tästä se pyrkii rengaskäännöksen kautta tuoliksi, jossa mahdollisimman moni substituentti on ekvatoriaalisesti (katso Aksiaalisuus ja ekvatoriaalisuus). Substituentin koko vaikuttaa suotuisuuteen. Esimerkiksi suuren tert-butyyliryhmän (t-Bu, taulukko) ollessa substituenttina, on se yli 3000 kertaa suuremmalla todennäköisyydellä ekvatoriaalisessa asemassa kuin aksiaalisessa. Ekvatoriaalisen konformaation energia on 20 kJ/mol pienempi kuin aksiaalisesti substituoidun. Metoksiryhmä (OMe) taas on pienempi, joten sen ollessa substituenttina, se on vain 2,7 kertaa todennäköisemmin ekvatoriaalisesti.
Sykloheksaani voi olla disubstituoitu siten, että toinen substituentti on tuolissa aksiaalisesti ja toinen ekvatoriaalisesti. Jos nämä ovat identtisiä, ovat molemmat käännöksen tuolimuodot yhtä suotuisia. Jos toinen substituentti onkin suurempi, on se tuolimuoto suotuisampi, jossa isompi substituentti on ekvatoriaalisesti. Suotuisin konformeeri riippuu siis substituenttien koosta ja lukumäärästä edeltäviin sääntöihin pohjautuen.
Aksiaalisen substituoinnin epäsuotuisuus johtuu steerisestä esteestä, jonka muut aksiaaliset ryhmät aiheuttavat aksiaaliselle substituentille. Konformaatioita tarkastellessa tulee kuitenkin muistaa, että jotkin substituentit rajoittavat muiden substituenttien kääntymistä. Esimerkiksi karbonyyli (=O), jollainen on vaikkapa sykloheksanonissa, saa aikaan karbonyylin hiileen ja kahteen sen viereiseen hiileen tasomaisen rakenteen. Tämä johtuu karbonyylihiilen pyrkimyksestä asettua sidosorbitaaleiltaan tasokolmion muotoon sp2 hybridisaation takia.
Sykloheksaanin lisäksi muut renkaat kuten syklobutaani ja syklopentaani voivat läpikäydä omanlaisensa rengaskäännökset. Kaikki rengasrakenteet eivät tähän pysty. Esimerkiksi kaksirenkainen cis-dekaliinin voi läpikäydä rengaskäännöksen, mutta trans-muoto ei, koska toisen renkaan käännös vaatii tämän renkaan jonkin hiilten välisen sidoksen katkeamista.
Rengaskonformaatioiden nimet

Rengaskonformaatioita on useita ja näille on omat nimensä. Kruunu, josta on esimerkki alla taulukossa, on eräs muoto, jota esiintyy yli kahdeksan hiilen renkailla, joissa hiiliä on parillinen määrä.
Alla on joitain rengaskonformaatioiden esimerkkejä. Lista ei ole täydellinen, eikä listan renkaiden kaikkia mahdollisia konformaatioita ole esitetty. Osa renkaista on konformeerejä, osa ei ole.
| C lkm>  | Kuva | Konformaation nimi, eng>  nimi | Molekyylin nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 |  | Taipunut, puckered | Syklobutaani. |
| 5 |  | Kirjekuori, envelope | Syklopentaani. |
| 5 |  | Puolituoli, half-chair | Syklopentaani. |
| 6 |  | Tuoli, chair | Sykloheksaani. |
| 6 |  | Vene, boat | Sykloheksaani. |
| 6 |  | Kierrevene, twist-boat | Sykloheksaani. |
| 6 |  | Puolituoli, half-chair | Sykloheksaani. |
| 7 |  | Tuoli, chair | Sykloheptaani. |
| 7 |  | Vene, boat | Sykloheptaani. |
| 8 |  | Kruunu, crown | Syklo-oktaani. |
| 8 |  | Allas, tub | Syklo-oktaani. |
| 8 |  | Vene-vene | Syklo-oktaani. |
| 8 |  | Vene-tuoli | Syklo-oktaani. |
| 8 |  | Kierre tuoli-tuoli | Syklo-oktaani. |
| 8 |  | Kierre-vene-tuoli | Syklo-oktaani. |