Myanmar
Talous

Myanmar saavutti 2015 alemman keskitulotason, ja maa oli kehittynyt ennen vuoden 2021 vallankaappauksia taloudellisesti. Köyhyysrajan alla eli vuonna 2005 yli 48 prosenttia asukkaista, mutta vuonna 2017 köyhyysrajan alitti enää vajaa 25 prosenttia asukkaista. Maailmanpankin vuoden 2022 simulaation mukaan vallankaappaus kumosi kahdessa vuodessa 2010-luvun kehityksen.
Myanmarin talouskasvu oli 2010-luvulla peräti kuusi prosenttia vuodessa. Kasvu on kuitenkin 2020-luvulla ollut negatiivista tai vain vähäistä. Taustalla on ollut sekä vallankaappaus että sen aiheuttamat levottomuudet että luonnonmullistukset. Konfliktit ovat ajaneet miljoonat ihmiset maansisäisiksi pakolaisiksi, minkä takia kaupankäynti ja logistiikka ovat vaikeutuneet. Inflaatio ja työttömyys ovat korkeita eikä tuontitavataa eikä sähköä ole tasaisesti saatavilla. Taifuuni Yagi vaikutti lisäksi syyskuussa 2024 suoraan lähes miljoonaan ihmiseen.
Itsenäistyessään vuonna 1948 Burma oli sodan köyhdyttämä. 1950-luvun lopulla talous alkoi jo näyttää toipumisen merkkejä, kunnes sotilasjuntta kaappasi vallan 1962 ja siirtyi sosialismiin kansallistaen kaupan ja teollisuuden. Talous ei kasvanut, kun hallitus panosti liikaa teollisuuteen maatalouden kustannuksella. Lisäksi ulkomaanavusta kieltäytyminen, sotilasvaltaisen hallituksen kyvyttömyys talouden uudistamiseen, jatkuvat sisäiset levottomuudet ja ulkomaisten sijoitusten vähyys johtivat maan vähittäiseen ajautumiseen köyhyyteen. 1980-luvun lopun talouskriisin jälkeen tehdyt uudistukset vapauttivat jonkin verran taloutta.
Maatalouden parissa työskentelee kaksi kolmasosaa Myanmarin työväestöstä. Viljelyskasveista tärkein on riisi, jota viljellään etenkin Irrawaddyn suistoalueella ja jota riittää myös vientiin. Vuoden 2011 vientimäärä on arvioitu 500 000 tonniksi.
Muista maataloustuotteista voidaan mainita sokeriruoko, pavut, vihannekset, maito, maissi, siipikarja, maapähkinät ja hedelmät.
Kalastus on maatalouden ohella merkittävä elinkeino. Teollisuutta maassa on suhteellisen vähän ja yksityissektori on pieni. Myanmar on maailman suurin tiikin tuottaja. Irrawaddyn laaksossa on jonkin verran maaöljy- ja maakaasuesiintymiä. Myanmarilla on merkittävät 540 miljardin kuutiometrin maakaasuvarat. Kaasun vienti on tärkein talouskasvun lähde. Kaivannaisista tina, antimoni, sinkki, kupari, kivihiili, volframi ja lyijy ovat merkittävimmät. Mogokin kaupungin seutu on yksi merkittävimmistä rubiinien, safiirien ja spinellien tuottajista. Myanmarin luonto ja historialliset nähtävyydet, kuten lukuisat buddhalaistemppelit, houkuttelevat maahan vuosittain noin 650 000 turistia.
Vuonna 2012 tärkeimmät vientimaat olivat edelleen Thaimaa, Intia ja Kiina, ja eniten virallista tuontia oli Kiinasta ja Thaimaasta. Virallisissa tilastoissa ei näy puutavaran ja huumeiden salakuljetus ulkomaille eikä kulutustavaroiden harmaatuonti naapurimaista.
Myanmarin epävirallinen talous kuuluu maailman suurimpiin. Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2020 tilastojen mukaan 81 prosenttia kaikista yrityksistä toimii epävirallisen talouden puolella. Luvussa ei ole mukana laittomat jalokivikaivokset, laiton puukauppa eikä huumekauppa. Laiton toiminta on lisääntynyt vallankaappauksen jälkeen, ja esimerkiksi YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan toimiston mukaan oopiumin tuotanto saavutti vuonna 2022 yhdeksän vuoden otannan huippulukeman.