stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haploryhmä U (mtDNA)

U
| --- | --- |
Mahdollinen syntymäalue:  Länsi-Aasia
Mahdollinen syntymäaika:  46500 ± 3300 YBP
Edeltävä haploryhmä:  R
Seuraavat haploryhmät:  U1, U5, U6, U2'3'4'7'8'9
Määrittelevät mutaatiot:  A11467G, A12308G, G12372A
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Haploryhmä U (mtDNA) on Euroopan toiseksi yleisin äitilinjan haploryhmän tyyppi. Tyyppi on vanha ja laajalti levinnyt myös läntisessä, keskisessä ja eteläisessä Aasiassa. Äitilinjan haploryhmä U on kehittynyt ryhmästä R. Haploryhmä U jaetaan alaluokkiin U1, U2, U3, U4, U5, U6, U7, U8 ja U9.
Alkuperä

Mitokondrio-DNA:n U-haploryhmän kantaäiti eli noin 55 000 vuotta sitten. U-haploryhmä on kehittynyt MtDNA:n haploryhmästä R.
Aiheesta muualla

Phylotree: van Oven M, Kayser M. 2009. Updated comprehensive phylogenetic tree of global human mitochondrial DNA variation. Hum Mutat 30(2):E386-E394. http://www.phylotree.org Phylotree. doi:10.1002/humu.20921
Ian Loganin mtDNA-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Haplogroup.org U (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 | 38 | 39 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
  Ihmisen äitilinjan (mtDNA) haploryhmien polveutumiskaavio
|   | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   | L0 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   | L0 | L1 | L2 |   |   |   | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 |   |   |   | M | M | M | M | M | M | M | N | N | N | N | N | N |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | CZ | CZ | D | E | G | Q |   | O | A | S | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | R0 | R0 |   | pre-JT | pre-JT |   |   | P | P |   | U |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | HV | HV |   | JT | JT |   |   | P | P |   | K |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | H | V |   | J | T |   |   | P | P |   | K |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
Yhdistyneet kansakunnat

| Yhdistyneet kansakunnat> الأمم المتحدة (arabiaksi) United Nations (englanniksi) Organización de las Naciones Unidas (espanjaksi) 联合国 (kiinaksi) Organisation des Nations unies (ranskaksi) Организация Объединённых Наций (venäjäksi) |
| --- | --- |
 Yhdistyneiden kansakuntien lippu
 Yhdistyneiden kansakuntien päämaja New Yorkissa Yhdysvalloissa.
Perustettu:  24. lokakuuta 1945
Päämaja:  New York, Yhdysvallat (kansainvälinen vyöhyke)
Jäsenet:  193 jäsenvaltiota
Viralliset kielet:  arabia, englanti, espanja, kiina, ranska, venäjä
Pääsihteeri:  António Guterres
Tunnustukset:   Nobelin rauhanpalkinto (2001) Saharov-palkinto (2003)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yhdistyneet kansakunnat (YK) on maailmanlaajuinen hallitusten välinen yhteistyöjärjestö. YK perustettiin toisen maailmansodan jälkeen 24. lokakuuta 1945 San Franciscossa Kansainliiton korvaajaksi edistämään kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta, oikeudenmukaisuutta sekä ihmisoikeuksia.
YK:n organisaatio muodostuu kuudesta pääelimestä sekä New Yorkissa sijaitsevasta päämajasta. Pääelimet ovat yleiskokous, turvallisuusneuvosto, talous- ja sosiaalineuvosto, huoltohallintoneuvosto, kansainvälinen tuomioistuin ja sihteeristö. Niiden lisäksi YK:n rakenteeseen kuuluu ohjelmia ja rahastoja, erillisiä järjestöjä sekä erityisjärjestöjä.
YK:n perustamispäivä 24. lokakuuta on kansainvälinen Yhdistyneiden kansakuntien päivä, ja se aloittaa YK:n aseidenriisuntaviikon.
Organisaatio

YK:n organisaatio muodostuu kuudesta pääelimestä sekä New Yorkissa sijaitsevasta päämajasta. YK:n pääelimiä ovat yleiskokous, turvallisuusneuvosto, talous- ja sosiaalineuvosto, huoltohallintoneuvosto, kansainvälinen tuomioistuin ja sihteeristö. Näiden elimien tehtävät ja kokoonpano on määritelty Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjassa. Pääelimien lisäksi YK:n rakenteeseen kuuluu ohjelmia ja rahastoja, kuten Unicef ja UNHCR, erillisiä järjestöjä kuten IAEA ja WTO sekä erityisjärjestöjä kuten ILO, FAO ja WHO.
Yhdistyneiden kansakuntien viralliset kielet ovat puhujamäärältään maailman suurimpien kielien joukkoon kuuluvat englanti, ranska, espanja, venäjä, kiina ja arabia: näistä päivittäisessä käytössä ovat englanti ja ranska.
Organisaatio > Pääelimet > Yleiskokous

Yleiskokous on YK:n päätöksentekopaikka, johon jokainen jäsenvaltio voi osallistua. Yleiskokouksen istunnot pidetään kerran vuodessa New Yorkissa YK:n päämajassa syyskuun ja joulukuun välillä. Muina aikoina yleiskokouksen tehtäviä hoitavat kuusi pääkomiteaa ja YK:n sihteeristö sekä muut sen alaisuudessa toimivat järjestöt ja toimielimet.
Kaikilla jäsenvaltioilla on yleiskokouksessa yksi ääni. Useimmissa asioissa päätöksentekoon riittää yksinkertainen enemmistö. Suurissa kysymyksissä kuten budjetin hyväksymisessä ja kansainväliseen rauhaan liittyvissä kysymyksissä tarvitaan kahden kolmasosan enemmistö. Nykyään pyritään kuitenkin mieluiten yksimielisyyteen. Yleiskokouksen päätökset edustavat kansainvälisesti hyväksyttyjä käsityksiä ja yleistä moraalia, mutta yleiskokous ei kuitenkaan voi pakottaa maita noudattamaan päätöksiään. Jäsenvaltiot voivat myös käyttää yleiskokouksessa puheenvuoroja mistä tahansa aiheesta.
Organisaatio > Pääelimet > Turvallisuusneuvosto

YK:n turvallisuusneuvostolla on YK:n peruskirjan mukaan päävastuu rauhan ja turvallisuuden säilyttämisestä maailmassa. Neuvostolla on 15 jäsentä, joista viisi on pysyviä (Yhdysvallat, Venäjä, Kiina, Ranska ja Iso-Britannia) ja loput valitaan kaksivuotiskausiksi yleiskokouksessa. Turvallisuusneuvosto kutsutaan koolle tarvittaessa, ja sen päätöksiä on YK:n jäsenmaiden noudatettava. Turvallisuusneuvosto voi esimerkiksi asettaa maille taloudellisia pakotteita tai aseidenvientikieltoja, tai se lähettää jollekin alueelle rauhanturvajoukkoja tai valtuuttaa jäsenvaltiot käyttämään sotilaallisia keinoja rauhan turvaamiseksi. Turvallisuusneuvosto antaa myös lausuntoja pääsihteeriehdokkaista ja uusista jäsenmaista.
Organisaatio > Pääelimet > Talous- ja sosiaalineuvosto

YK:n talous- ja sosiaalineuvosto koordinoi YK:n ja sen ohjelmien ja erityisjärjestöjen taloudellisia asioita yleiskokouksen valtuuttamana. Sen toimialaan kuuluvat myös kehitysyhteistyön edistäminen ja yhteistyö kansalaisjärjestöjen kanssa sekä vuosituhattavoitteiden toteutumisen seuraaminen. Neuvostossa keskustellaan myös tärkeistä kansainvälisistä kysymyksistä. Neuvoston alaisuudessa toimii muun muassa YK:n ihmisoikeustoimikunta. Talous- ja sosiaalineuvostolla ei ole valtuuksia tehdä jäsenmaita sitovia päätöksiä. Neuvostoon kuuluu 54 maata, jotka yleiskokous valitsee kolmeksi vuodeksi kerrallaan.
Organisaatio > Pääelimet > Huoltohallintoneuvosto

YK:n huoltohallintoneuvosto perustettiin huolehtimaan siirtomaiden itsenäistymisestä, ja se valvoi 1990-luvulle asti huoltohallintoalueita. Sen jälkeen se ei ole ollut toiminnassa, ja se kokoontuu vain tarvittaessa.
Organisaatio > Pääelimet > Kansainvälinen tuomioistuin

Kansainvälinen tuomioistuin sijaitsee Haagissa Alankomaissa. Sen tärkein tehtävä on valtioiden välisten kiistojen selvittäminen. Valtioiden osallistuminen käsittelyihin on vapaaehtoista.
Organisaatio > Pääelimet > Sihteeristö

YK:n sihteeristö vastaa järjestön hallinnosta ja toteuttaa yleiskokouksen ja muiden toimijoiden päätöksiä. Sihteeristö toimii New Yorkissa, Genevessä, Wienissä ja Nairobissa. Sillä on seitsemän osastoa ja useita toimistoja, joissa työskentelee yhteensä noin 14 000 henkilöä yli 160 maasta. Sihteeristöä johtaa Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri, joka on myös YK:n hallinnollinen johtaja. Hänet valitaan viisivuotiskaudeksi. Nykyinen pääsihteeri on portugalilainen António Guterres, joka astui virkaansa vuoden 2017 alussa.
Organisaatio > Järjestöt

Yhdistyneiden kansakuntien järjestöt ovat YK-järjestelmän operationaalisia toimijoita. Ne myös osallistuvat oman alansa linjausten ja politiikkojen luomiseen. Järjestöjen päämajat sijaitsevat eri puolilla maailmaa, minkä lisäksi niillä on eri maissa kenttätoimistoja. Järjestöjen toiminta perustuu vapaaehtoisrahoitukseen. YK:n järjestöjä ovat rahastot ja ohjelmat, erityisjärjestöt sekä ulkopuoliset kumppanijärjestöt, jotka kuuluvat YK-järjestelmään mutta eivät toimi YK:n alaisuudessa.
Organisaatio > Järjestöt > Erityisjärjestöt

YK:n erityisjärjestöt ovat laillisesti itsenäisiä kansainvälisiä järjestöjä, joilla on omat sääntönsä, jäsenkuntansa, toimielimensä ja taloutensa. Jotkin niistä ovat aloittaneet toimintansa jo kauan ennen YK:n perustamista. Erityisjärjestöjen ja YK:n yhteistyö on määritelty niiden välisessä yhteistyösopimuksessa.
| Järjestö | Järjestö | Lyhenne | Päämaja | Perustettu | Kotisivu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö | FAO |  Rooma, Italia | 1945 | fao.org |
|  | Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö | ICAO |  Montreal, Kanada | 1947 | icao.int |
|  | Kansainvälinen maatalousrahasto | IFAD |  Rooma, Italia | 1977 | ifad.org |
|  | Kansainvälinen työjärjestö | ILO |  Geneve, Sveitsi | 1919 | ilo.org |
|  | Kansainvälinen merenkulkujärjestö | IMO |  Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta | 1959 | www.imo.org |
|  | Kansainvälinen valuuttarahasto | IMF |  Washington D.C., Yhdysvallat | 1945 | imf.org |
|  | Kansainvälinen televiestintäliitto | ITU |  Geneve, Sveitsi | 1865 | itu.int |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö | UNESCO |  Pariisi, Ranska | 1945 | unesco.org |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien teollistamisjärjestö | UNIDO |  Wien, Itävalta | 1985 | unido.org |
|  | Maailman postiliitto | UPU |  Bern, Sveitsi | 1874 | www.upu.int |
|  | Maailmanpankki | WBG |  Washington D.C., Yhdysvallat | 1945 | worldbank.org |
|  | Maailman terveysjärjestö | WHO |  Geneve, Sveitsi | 1948 | who.int |
|  | Maailman henkisen omaisuuden järjestö | WIPO |  Geneve, Sveitsi | 1967 | wipo.int |
|  | Maailman ilmatieteen järjestö | WMO |  Geneve, Sveitsi | 1950 | wmo.int |
|  | Maailman matkailujärjestö | UNWTO |  Madrid, Espanja | 1974 | unwto.org |
Organisaatio > Järjestöt > Rahastot ja ohjelmat

YK:n rahastot ja ohjelmat ovat yleiskokouksen päätöksellä perustettuja järjestöjä, joita on perustettu YK:n perustamisen jälkeen ilmenneisiin tarpeisiin. Rahastot ja ohjelmat toimivat taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen sekä ihmisoikeuksiin liittyvillä osa-alueilla, ja ne tekevät paljon kenttätyötä. Niillä on omat hallintoelimensä, ja suuri osa niiden rahoituksesta on vapaaehtoista eikä tule YK:n budjetista. Rahastojen ja ohjelmien jäseniksi lasketaan kaikki YK:n jäsenvaltiot.
| Järjestö | Järjestö | Lyhenne | Päämaja | Perustettu | Kotisivu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Maailman ruokaohjelma | WFP |  Rooma, Italia | 1960 | wfp.org |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien lastenrahasto | UNICEF |  New York, Yhdysvallat | 1946 | unicef.org |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma | UNEP |  Nairobi, Kenia | 1972 | unep.org |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma | UNDP |  New York, Yhdysvallat | 1965 | undp.org |
|  | * Yhdistyneiden kansakuntien pääomakehitysrahasto | UNCDF |  New York, Yhdysvallat | 1966 | uncdf.org |
|  | * Yhdistyneiden kansakuntien vapaaehtoiset | UNV |  Bonn, Saksa | 1970 | unv.org |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien väestörahasto | UNFPA |  New York, Yhdysvallat | 1969 | unfpa.org |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien asuinyhdyskuntaohjelma | UN-Habitat |  Nairobi, Kenia | 1978 | unhabitat.org |
Organisaatio > Järjestöt > Muita YK-organisaatioita

| Järjestö | Järjestö | Lyhenne | Päämaja | Perustettu | Kotisivu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|  | Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö | UNHCR |  Geneve, Sveitsi | 1950 | unhcr.org |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien tasa-arvojärjestö | UN Women |  New York, Yhdysvallat | 2010 | unwomen.org |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssi | UNCTAD |  Geneve, Sveitsi | 1964 | unctad.org |
|  | Kansainvälinen kauppakeskus | ITC |  Geneve, Sveitsi | 1964 | intracen.org |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelin | UNRWA |  Amman, Jordania | 1949 | unrwa.org |
|  | Yhdistyneiden kansakuntien hankepalvelujen toimisto | UNOPS |  Kööpenhamina, Tanska | 1949 | unops.org |
Organisaatio > Järjestöt > Yhteistyöorganisaatiot

| Järjestö | Järjestö | Lyhenne | Päämaja | Perustettu | Kotisivu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kansainvälinen atomienergiajärjestö | IAEA |  Wien, Itävalta | 1957 | iaea.org |
|  | Maailman kauppajärjestö | WTO |  Geneve, Sveitsi | 1995 | wto.org |
|  | Kemiallisten aseiden kieltojärjestö | OPCW |  Haag, Alankomaat | 1997 | opcw.org |
|  | Täydellisen ydinkoekieltosopimuksen valvontajärjestöä valmisteleva toimikunta | CTBTO PrepCom |  Wien, Itävalta | 1996 |  |
|  | Kansainvälinen rikostuomioistuin | ICC |  Haag, Alankomaat | 1998 |  |
|  | Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö | IOM |  Geneve, Sveitsi | 1951 |  |
|  | Kansainvälinen merioikeustuomioistuin | ITLOS |  Hampuri, Saksa | 1982 |  |
|  | Kansainvälinen merenpohjajärjestö | ISA |  Kingston, Jamaika | 1994 |  |
Organisaatio > Järjestöt > Kansalaisjärjestöt

Yhdistyneiden kansakuntien ihanteita vaalimaan ja järjestöä koskevaa tiedotusta hoitamaan on moniin maihin perustettu kansalaisjärjestöjä. Yksi näistä on Suomen YK-liitto.
Päämäärät ja toiminta

Yhdistyneiden kansakuntien päämäärät ja periaatteet määritellään YK:n peruskirjassa vuodelta 1945. YK:n neljä päämäärää ovat:
kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitäminen sekä toimiminen niitä vaarantavien uhkien poistamiseksi
kansakuntien välisten ystävällisten suhteiden kehittäminen
valtioiden välisen yhteistyön aikaansaaminen kansainvälisissä kysymyksissä sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistäminen
toimiminen kansainvälisenä keskuksena, joka auttaa eri maita yhteisten tavoitteiden saavuttamisessa.
YK on toiminut perustamisestaan lähtien useasti rauhanturvaajana konfliktien aikana ja rauhanrakennusprosesseissa. Se on avustanut kriisien keskellä ja tukenut yhteiskuntien jälleenrakennusta. Se on myös pyrkinyt ennalta ehkäisemään konfliktien syntyä ja vaikuttamaan kriisitilanteiden syihin jo ennen niiden laajenemista. Koska YK:lla ei ole omaa armeijaa, sen rauhanedistämistoiminta vaatii jäsenmaiden panostusta kuten sotilas- ja siviilihenkilöstön luovuttamista YK:n käyttöön.
YK edistää ihmisoikeuksia ja on luonut kansainvälisoikeudellisen ihmisoikeusnormiston. YK:n johdolla laadittu sopimusjärjestelmä kattaa huomattavan osan inhimillisen elämän osa-alueista. YK toimii myös aktiivisesti sopimusten toimeenpanon ja noudattamisen valvonnassa.
YK edistää taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä pyrkii poistamaan köyhyyttä ja vähentämään epätasa-arvoisuutta. Kestävän kehityksen edistämiseksi YK:n alaisuudessa toimii laaja verkosto erikoistuneita järjestöjä.
YK:n toiminta on osaltaan auttanut rauhanomaisen ratkaisun löytymisessä yli 80 entisen siirtomaavaltion itsenäistyessä ja noin 170 alueellisen konfliktin ratkaisussa. Maailmanjärjestö on ollut mahdollistamassa vapaita vaaleja ainakin 45 valtiossa. Lisäksi YK on auttanut yli 80 poliittisen, taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen sekä ihmisoikeuksiin liittyvän sopimuksen täytäntöönpanossa.
YK on julistanut useita kansainvälisiä vuosipäiviä, joita vietetään maailmanlaajuisesti sen jäsenvaltioissa. Joitain tällaisia teemapäiviä ovat Kansainvälinen rauhanpäivä, Maailman ruokapäivä ja Kansainvälinen lasten päivä.
Rahoitus

Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristö laatii sääntömääräisen talousarvion joka toinen vuosi, ja yleiskokous hyväksyy sen istunnossaan. YK:n sääntömääräinen budjetti vuosille 2016–2017 on 5,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Budjetista rahoitetaan esimerkiksi päämajan henkilöstön palkkoja ja matkustuskuluja. Rauhanturvatoimintaa, katastrofiapua tai alajärjestöjen kehitysyhteistyön rahoitusta ei lasketa kuuluvaksi sääntömääräisen talousarvion piiriin.
Jäsenvaltiot maksavat osuutensa niiden maksukykyyn perustuvan prosenttiasteikon mukaisesti, jonka yleiskokous on hyväksynyt.
Vuosina 2019–2021 suurimmat maksajat ja niiden osuudet sääntömääräisestä budjetista ovat:
| YK:n jäsenvaltio | Osuus YK:n budjetista % |
| --- | --- |
 Yhdysvallat: 22,000
 Kiina: 12,005
 Japani: 8,564
 Saksa: 6,090
 Britannia: 4,567
 Ranska: 4,427
 Italia: 3,307
 Brasilia: 2,948
 Kanada: 2,734
 Venäjä: 2,405
 Etelä-Korea: 2,267
 Australia: 2,210
 Espanja: 2,146
 Turkki: 1,371
 Alankomaat: 1,356
 Meksiko: 1,292
 Saudi-Arabia: 1,172
 Sveitsi: 1,151
 Argentiina: 0,915
 Ruotsi: 0,906
 Intia: 0,834
 Belgia: 0,821
 Puola: 0,802
 Algeria: 0,788
 Norja: 0,754
Muut jäsenvaltiot: 12,168
Vauraimmat jäsenmaat maksavat lisäksi vapaaehtoisia avustuksia, joilla rahoitetaan YK:n järjestöjen toimintaa.
Nobelin rauhanpalkinnot

Yhdistyneille kansakunnille, sen järjestöille ja sen alaisuudessa työskennelleille henkilöille on myönnetty useita Nobelin rauhanpalkintoja.
| Vuosi | Palkittu |
| --- | --- |
1950: Ralph Bunche, YK:n alipääsihteeri
1954: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö
1961: Dag Hammarskjöld, YK:n pääsihteeri
1965: Unicef
1969: Kansainvälinen työjärjestö
1981: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö
1988: YK:n rauhanturvajoukot
2001: YK ja sen pääsihteeri Kofi Annan
2005: Kansainvälinen atomienergiajärjestö ja Mohamed ElBaradei
2007: IPCC ja Al Gore
2013: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö
2020: Maailman ruokaohjelma
Historia > Atlantin julistuksesta Yhdistyneiksi kansakunniksi

Alun perin Yhdistyneet kansakunnat perustettiin liittoutuneiden maiden perustalle. Yhdistyneitä kansakuntia olivat ne maat, jotka liittyivät Winston Churchillin ja Franklin Rooseveltin 14. elokuuta 1941 taistelulaiva HMS Prince of Walesilla allekirjoittamaan kahdeksan kohdan Atlantin julistukseen. Julistuksessa määriteltiin Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan toista maailmansotaa koskevia tavoitteita, ja sitä on verrattu Yhdysvaltain presidentti Wilsonin neljäntoista kohdan ohjelmaan. Atlantin julistus oli osa Rooseveltin politiikkaa liittää Yhdysvallat toiseen maailmansotaan Britannian puolelle kuitenkaan sotaa itse julistamatta.
Akselivaltoja vastaan taistelleet liittoutuneet 26 valtiota allekirjoittivat tammikuussa 1942 Yhdistyneiden kansakuntien julistuksen, jonka pohjana toimi Atlantin julistus ja jossa käytettiin ensimmäistä kertaa termiä Yhdistyneet kansakunnat. Liittoutuneiden lisäksi julistuksen allekirjoitti 21 muuta valtiota. Britannian, Kiinan, Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton edustajat määrittelivät lokakuussa 1943 Moskovan julistuksissa, että kansainvälisen rauhan ylläpitämiseksi oli perustettava kansainvälinen järjestö. Sen hallintorakenteita alettiin suunnitella Dumbarton Oaksin konferenssissa lokakuussa 1944. Jaltan konferenssissa helmikuussa 1945 sovittiin kansakuntien kokouksien järjestämisestä San Franciscossa.
Yhdistyneiden kansakuntien peruskirja laadittiin huhti–kesäkuussa 1945 kokoontuneessa San Franciscon konferenssissa, jossa oli edustettuna 46 valtiota. Pohjana käytettiin ehdotuksia, jotka oli aiemmin laadittu Dumbarton Oaksin ja Jaltan konferensseissa. Peruskirjan allekirjoitti 26. kesäkuuta 1945 San Franciscossa 50 valtiota ja Puola myöhemmin 15. lokakuuta 1945. Se astui voimaan 24. lokakuuta 1945, kun turvallisuusneuvoston viisi pysyvää jäsentä ja suurin osa muista YK:n silloisista jäsenvaltioista oli sen ratifioinut.
YK:n jäsenyys määriteltiin avoimeksi kaikille ”rauhaa rakastaville valtioille”, jotka hyväksyvät peruskirjan vaatimukset ja ovat järjestön mielestä halukkaita ja kykeneviä täyttämään nämä vaatimukset käytännössä. Toisessa maailmansodassa hävinneellä puolella olleet valtiot saattoivat liittyä jäseniksi vasta myöhemmin, kun niiden suhteet voittajiin oli saatu sopimuksin selvitetyksi.