Reikäleipäkunta
Reikäleipäkuntia toiminnallisesti ja historiallisesti määriteltynä

Kaikissa tapauksissa samannimiset kaupungit ja maalaiskunnat tai maalaiskunta ja siitä omaksi kunnakseen eronnut taajama eivät ole sijainneet toisiinsa nähden niin, että olisi muodostunut täydellinen enklaavi vaikka keskuskunnan ja ympäröivän maalaiskunnan toiminnallinen ja historiallinen suhde on muuten ollut samanlaisen kuin täydellisen enklaavin muodostavien kuntien tapauksessa. Esimerkiksi Loimaa rajoittui jo ennen Loimaan kunnan kuntaliitosta myös Ypäjään, Lohja ennen Lohjan kunnan kuntaliitosta myös Siuntioon, Uusikaupunki ennen Uudenkaupungin maalaiskunnan kuntaliitosta myös Kalantiin, Uskelasta eronnut Salo ennen Uskelan kuntaliitosta myös Halikkoon, ja Sääksmäestä eronnut Valkeakoski ennen Sääksmäen kuntaliitosta myös Pälkäneeseen, kun kauppalaksi ja sittemmin kaupungiksi muodostunut keskustaajama näiden tapauksissa sattui sijaitsemaan lähellä entisen emäkuntansa alueen jotain reunaa pikemmin kuin sen keskellä. Toiminnallisesti ja historiallisesti keskuskunnan ja ympäröivän kunnan suhde on kuitenkin näissä tapauksissa sama riippumatta enklaavin muodostumisesta tai kuntien nimistä, ja toinen merkitys käsitteelle reikäleipäkunta viittaakin tähän keskuskunnan ja ympäröivän kunnan toiminnalliseen ja historialliseen suhteeseen.
| Kehyskunta | Keskuskunta | Enklaavi lakannut | Lakkaamisen syy | Huomautus | Kuntamuodot/nimitykset | Kartta- lähde (vuosi) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alatornio | Tornio | 1973 | kuntaliitos | Alatornio oli Tornion ainoa rajanaapuri Suomessa, mutta kaupungilla oli rajaa myös Ruotsin Haaparannan kanssa. | maalaiskunta ja kaupunki | 1960 |
| Bromarv, Raasepori, Tammisaari, Tenhola | Hanko | – | ei ole lakannut | Hankoniemen maa-alueella Hangon ainoa rajanaapuri on ollut ensin Bromarv ja kuntaliitosten myötä myös Tenhola, Tammisaari ja Raasepori. Hangolla on kuitenkin vesirajaa myös Kemiönsaaren (ennen kuntaliitoksia Dragsfjärdin/vuoteen 1969 Hiittisten ja Västanfjärdin) kanssa. | ensimmäiset kaksi (maalais)kuntia, myöhemmät kaksi kaupunkeja, Hanko myös kaupunki | 1960 2012 2013 |
| Hyvinkään maalaiskunta | Hyvinkää | 1969 | kuntaliitos | Hyvinkään kaupungilla oli jo ennen kuntaliitosta pohjoisessa rajaa Riihimäen ja Hausjärven kanssa. | maalaiskunta ja kaupunki | 1947 |
| Jyväskylä | Muurame | – | ei ole lakannut | Jyväskylä ympäröi Muuramea lähes joka puolelta, mutta Muuramella on vähän vesirajaa myös Toivakan kanssa. | kaupunki ja kunta | 2013 |
| Kaarlela | Kokkola | 1977 | kuntaliitos | Kaarlela oli Kokkolan rajanaapurina idässä ja kaakossa, mutta etelässä kaupungilla oli rajaa myös Kruunupyyn kanssa (sekä lännessä Öjan kanssa ennen tämän liittymistä Kaarlelaan vuonna 1969). | maalaiskunta ja kaupunki | 1960 |
| Karjaan maalaiskunta | Karjaa | 1969 | kuntaliitos | Karjaan kauppalalla oli rajaa myös Pohjan ja Snappertunan kuntien kanssa. | maalaiskunta ja kaupunki | 1960 |
| Keminmaa | Kemi | – | ei ole lakannut | Keminmaa on Perämeren rannalla sijaitsevan Kemin pääasiallinen naapuri maa-alueilla, mutta Kemillä on idässä maa- ja merirajaa myös Simon kanssa sekä lännessä merialueilla Tornion kanssa. | (maalais)kunta ja kaupunki | 2013 |
| Kuopio | Siilinjärvi | – | ei ole lakannut | Kun Maaninka liitettiin Kuopioon vuonna 2015, Kuopio on siitä lähtien ympäröinyt Siilinjärveä kaikissa muissa ilmansuunnissa paitsi pohjoisessa, jossa Siilinjärven naapurina on Lapinlahti. | kaupunki ja kunta | 2015  |
| Lappee | Lappeenranta ja Lauritsala | 1967 | kuntaliitos | Lappee ympäröi Lappeenrannan kaupunkia ja Lauritsalan kauppalaa, mutta kaupunki ja kauppala olivat myös toistensa rajanaapureita. Lisäksi Lappeenranta rajoittui pohjoisessa Taipalsaareen. | maalaiskunta sekä kaupunki ja kauppala | 1960 |
| Lohjan kunta | Lohja | 1997 | kuntaliitos | Lohjan kaupungilla oli kaakossa erittäin lyhyt raja myös Siuntion kunnan kanssa, joten täyttä enklaavia ei muodostunut. | (maalais)kunta ja kaupunki | 1960 |
| Loimaan kunta | Loimaa | 2005 | kuntaliitos | Loimaan kaupungilla oli idässä yhteistä rajaa Ypäjän kunnan kanssa. | (maalais)kunta ja kaupunki | 1960 |
| Mustasaari | Vaasa | 2013 | kuntaliitos (Vähäkyrö Vaasaan) | Mustasaari ympäröi Vaasaa lähes joka puolelta, mutta Vaasalla oli vähän rajaa myös Maalahden kanssa. Kun Vähänkyrön kunta liitettiin Vaasaan vuonna 2013, Vähänkyrön alueesta muodostui eksklaavi, jolla on rajaa muidenkin kuntien kuin Mustasaaren ja Maalahden kanssa. | (maalais)kunta ja kaupunki | 2012 |
| Närpiö | Kaskinen | – | ei ole lakannut | Närpiö on ainoa rajanaapuri, mutta Kaskinen ulottuu merellä aluevesirajalle asti. | kaksi kaupunkia | 2013 |
| Oulujoki | Oulu | 1965 | kuntaliitos | Oululla ja Haukiputaalla oli yhteistä rajaa jo ennen Oulujoen liittämistä. | maalaiskunta ja kaupunki | 1960 |
| Pedersören kunta, Pietarsaaren maalaiskunta | Pietarsaari | – | ei ole lakannut | Pietarsaaren maalaiskunta ja sittemmin laajempi Pedersören kunta ympäröivät Pietarsaaren kaupunkia, mutta kaupungilla on jonkin verran rajaa myös Luodon kunnan ja Uudenkaarlepyyn kaupungin kanssa. | (maalais)kunta ja kaupunki | 2013 |
| Pernaja | Loviisa | 2010 | kuntaliitos | Pernaja ympäröi aiemmin Loviisaa kaikkialla paitsi idässä, jossa sillä oli rajanaapurina Ruotsinpyhtää. | (maalais)kunta ja kaupunki | 1960 |
| Pielisensuu | Joensuu | 1954 | kuntaliitos | Pielisensuu oli Joensuun pääasiallinen rajanaapuri, mutta kaupungilla oli lyhyt raja myös Kontiolahden kanssa. | maalaiskunta ja kaupunki | 1947 |
| Pyhäjärvi Ul | Karkkila | 1969 | kuntaliitos | Karkkilan kauppalalla oli rajaa myös Pusulan kanssa. | maalaiskunta ja kaupunki | 1960 |
| Seinäjoen maalaiskunta | Seinäjoki | 1959 | kuntaliitos | Idässä silloisella Seinäjoen kauppalalla oli rajanaapurina myös Nurmo ja maalaiskunta ympäröi kauppalaa kaikilla muilla ilmansuunnilla. | maalaiskunta ja kaupunki | 1947 |
| Sääksmäki | Valkeakoski | 1973 | kuntaliitos | Sääksmäki ympäröi Valkeakoskea etelässä, mutta pohjoisessa sillä oli rajaa myös Kangasalan ja Pälkäneen kanssa. | maalaiskunta ja kaupunki | 1960 |
| Tiukka | Kristiinankaupunki | 1973 | kuntaliitos | Tiukka ei ympäröinyt Kristiinankaupunkia kaikkialla maa-alueilla, vaan kaupungilla oli maarajaa myös Närpiön ja Lapväärtin kanssa. | maalaiskunta ja kaupunki | 1960 |
| Tuusula | Järvenpää | – | ei ole lakannut | Tuusula ympäröi Järvenpäätä kaikissa muissa ilmansuunnissa paitsi idässä, jossa Järvenpäällä on naapureina myös Mäntsälä ja Sipoo. | (maalais)kunta ja kaupunki | 2013 |
| Uskela | Salo | 1967 | kuntaliitos | Uskela ympäröi Saloa idästä, mutta lännessä Salolla oli rajaa myös Halikon kanssa. | maalaiskunta ja kaupunki | 1960 |
| Valkeala | Kouvola | 2009 | kuntaliitos | Valkeala ympäröi Kouvolaa joka puolelta lukuun ottamatta länttä, jossa kaupungilla oli rajaa myös Elimäen ja Kuusankosken kanssa. | (maalais)kunta ja kaupunki | 1960 |
| Vanaja | Hämeenlinna | 1967 | kuntaliitos | Vanaja ympäröi Hämeenlinnaa etelässä, mutta pohjoisessa Hämeenlinnan naapurina oli ensin Hämeenlinnan maalaiskunta ja sittemmin Hattula. | maalaiskunta ja kaupunki | 1960 |
| Äänekosken maalaiskunta | Äänekoski | 1969 | kuntaliitos | Äänekosken maalaiskunta ympäröi kauppalaa lännen suunnalla, mutta kauppalalla oli rajaa myös Suolahden ja Sumiaisten kanssa. | maalaiskunta ja kaupunki | 1960 |