Luettelo jääkäreistä W
W > Viljo Johannes Wirta

(24. lokakuuta 1897 Helsinki –) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat puuseppä Juho Wirta ja Erika Vilhelmiina Enbäek. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Hanni Maria Bulowin kanssa, josta hän erosi vuonna 1927 ja avioitui toisen kerran vuonna 1929 Martta Dagmar Röstin kanssa. Rösti kuoli vuonna 1941 ja Wirta avioitui kolmannen kerran vuonna 1942 kirjakauppa-apulainen Aino Salmenheimon kanssa.
Wirta kävi viisi luokkaa Kallion yhteiskoulua Helsingissä ja Tampereen teknillisen opiston 1. vuosikurssin sekä suoritti sähköinsinööritutkinnon Saksassa Strelitzin teknillisessä opistossa vuonna 1923. Wirta liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 15. tammikuuta 1918, josta hänet siirrettiin 6. helmikuuta 1918 pataljoonan haupitsipatteriin. Wirta saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana jefreitteriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 1. patteriin, missä joukossa hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Messukylässä ja Tampereella. Tampereen valtauksen jälkeen hänet siirrettiin tykistön uudelleen järjestelyn yhteydessä Jääkäritykistöprikaatin 1. jääkäripatteriston 2. patteriin ja otti sen riveissä osaa taisteluihin Viipurissa.
Wirta palveli sisällissodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, josta hänet siirrettiin 30. syyskuuta 1918 alkaen Raskaaseen patteriin. Armeijasta hän erosi 9. huhtikuuta 1919 ja työskenteli sen jälkeen työnjohtajana Oy Agroksessa vuosina 1919 – 1920 ja toimitusjohtajana Lahnasuon turve ja sähkö oy:ssä vuosina 1923 - 1924 ja insinöörinä Muona oy:ssä vuosina 1924 - 1925. Vuonna 1925 hän perusti oman hienomekaanisen työpajan Helsinkiin ja pyöritti toimintaa vuoteen 1927 saakka. Vuonna 1928 hän siirtyi työnjohtajaksi K. E. Asplundin sähköliikkeen palvelukseen Hämeenlinnaan ja yrityksessä hän toimi vuosina 1930 - 1934 koustruktöörinä ja vuosina 1934 - 1936 toimistoinsinöörinä sekä vuodesta 1936 alkaen osastopäällikkönä Tampereen pellava - ja rautateollisuus oy:ssä. Hän oli myös vuodesta 1934 alkaen yleisen ammattilaiskoulun opettajana Tampereella ja julkaisi ammattialaansa koskevia kirjoituksia sanoma- ja aikakauslehdissä.
Wirta osallistui talvisotaan ilmapuolustustehtävissä ja jatkosodan puhjettua hänet komennettiin 69. Ilmasuojelukomppanian päälliköksi, mutta hänet vapautettiin palveluksesta jo ensimmäisenä sotavuonna. Myöhemmin hän toimi Tampellan konepajan henkilökunnan päällikkönä vuoteen 1945 saakka, jolloin siirtyi kattilaosaston piirustuskonttorin päälliköksi ja myöhemmin hän toimi tarjousosaston päällikkönä aina vuoteen 1965 saakka. Ylennykset: Jefreitteri 11. helmikuuta 1918, Aliupseeri 10. huhtikuuta 1918, Vääpeli 31. elokuuta 1918. Kunniamerkit:  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera,  Vapaudenmitali 2. lk;  Vapaudenmitali 2. lk. kansalaisansioista,  Vapaussodan muistomitali soljen kera,  Talvisodan muistomitali,  Jatkosodan muistomitali,  Jääkärimerkki,  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi, Tampellan konepajan 25-vuotis ansiomerkki.
Woldemar Weselow myöh. Wisa
Valter Wisén
Carl Erik Hilding Wolff
Carl Gustaf Robert Wolff