stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kun isällä on hammassärky

| Kun isällä on hammassärky |
| --- | --- |
 Sisäkkö (Emmi Jurkka), äiti (Naimi Kari) ja isä (Aku Käyhkö).
Ohjaaja:  Erkki Karu
Käsikirjoittaja:  Artturi Järviluoma
Tuottaja:  Erkki Karu
Kuvaaja:  Kurt Jäger
Leikkaaja:  Erkki Karu
Pääosat:  Aku Käyhkö   Naimi Kari
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi Oy
Ensi-ilta:  17. huhtikuuta 1922
Kesto:  24 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  ei tiedossa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kun isällä on hammassärky on vuonna 1922 valmistunut suomalainen Erkki Karun ohjaama lyhyt mykkäkomedia. Elokuvan ensi-ilta oli 17. huhtikuuta 1922 Porin Fennia-teatterissa.
Juoni

Perheen isä (Aku Käyhkö) saa kovan hammassäryn pelatessaan korttia ystäviensä kanssa. Hammassärky vaivaa häntä kovasti, mutta hän pelkää vielä enemmän hammaslääkäriin menemistä.
Näyttelijät

Naimi Kari	- Äiti
Aku Käyhkö	- Isä
Martti Tuukka	- Pelitoveri
Armas Fredman	- Hammaslääkärin potilas
Eino Jurkka	- Pelitoveri
Emmi Jurkka	- Sisäkkö
Toivo Louko	- Pelitoveri
Muut tekijät

Kurt Jäger  - kuvaus
Erkki Karu  - tuottaja, leikkaus
Carl Fager  - lavastus, studiopäällikkö
Armas Fredman  - kuvausapulainen
Aiheesta muualla

Arvostelu Mykkäelokuvasivustolla
Kujala (sukunimi)

Kujala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Anni Kujala (s. 1993), koripalloilija
Anssi Kujala (s. 1972), yhteiskunnallinen vaikuttaja ja valtiosihteeri
Edvard Kujala (1884–1964), maanviljelijä, kunnallisneuvos ja kansanedustaja
Elina Kujala (s. 1987), salibandyn pelaaja
Emilia Kujala (s. 1986), psykoterapeutti ja tietokirjailija
Heikki Kujala (1933–2002), pesäpalloilija
Jaakko Kujala (1882–1957), pienviljelijä ja kansanedustaja
Jari Kujala (s. 1969), harmonikansoittaja
Jarmo Kujala (s. 1959), kestävyysjuoksija
Johanna Kujala, kauppatieteilijä ja johtamisen professori
Jukka-Pekka Kujala (s. 1979), koripalloilija
Jussi Kujala (s. 1983), jalkapalloilija
Jussi Kujala (ent. Törnroos, 1878–1919), kansanedustaja, kirjailija ja päätoimittja
Kalervo Kujala (1927–1988), ruotsinsuomalainen kirjailija
Karoliina Kujala (s. 1987), salibandypelaaja, Elina Kujalan sisar
Kille Kujala (s. 1982), kehonrakentaja
Kustaa Kujala (1894–1963), jääkärikapteeni
Lauri Kujala (1907–1982), arkistonhoitaja ja tietokirjailija, arkistoneuvos
Maiju Kujala (myöh. Suotama, s. 1986), vapaaottelija
Mika Kujala (s. 1960), näyttelijä
Mikko Kujala (s. 1977), jalkapallovalmentaja
Nicholas Kujala (s. 1995), nuorisopoliitikko
Patrick Kujala (s. 1996), espanjalaissyntyinen suomalainen moottoriurheilija
Pekka Kujala (1947–1985), runoilija, lauluntekijä, säveltäjä, muusikko ja peruskoulun luokanopettaja
Pentti Kujala (1919–2005), everstiluutnantti
Riikka Kujala (s. 1995), koripalloilija
Samuel Kujala (s. 1995), näyttelijä
Seppo Kujala (s. 1980), kuulantyöntäjä
Susanne Kujala (s. 1976), urkuri ja harmonikkataiteilija, Veli Kujalan puoliso
Toivo Kujala (1894–1959), sähköasentaja ja poliitikko
Urho Kujala (s. 1957), suunnistaja
Veli Kujala (s. 1976), harmonikkataiteilija ja säveltäjä
Vesa Kujala, copywriter ja mainostoimiston perustaja
Viljo Kujala (1891–1977), kasvitieteilijä ja Metsäntutkimuslaitoksen professori
Yrjö Kujala (1920–2003), toimittaja ja kirjailija
Kuvitteellisia henkilöitä

Pirkko Kujala, Virtauksen kaupunginhallituksen ent. puheenjohtaja televisiosarjassa Uusi päivä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
LATAM Colombia

| LATAM Airlines Colombia |
| --- | --- |

 IATA: 4C  –  ICAO: ARE 
Kutsukoodi:  LAN COLOMBIA
Perustettu:  1980 (AIRES) 2011 (LAN Colombia) 2016 (LATAM Colombia)
Laivaston koko:  13
Kohteiden määrä:  18
Solmukohdat:  El Doradon kansainvälinen lentoasema  José María Córdovan kansainvälinen lentoasema
Emoyhtiö:  LATAM Airlines Group
Kotipaikka:   Bogotá, Kolumbia
Kanta-asiakasohjelma:  LATAM Pass
Allianssi:  Oneworld (2013–2020)
Aerovías de Integración Regional S.A. (AIRES) eli LATAM Airlines Colombia (aiemmin LAN Colombia) (IATA: 4C, ICAO: ARE, kutsukoodi: LAN COLOMBIA) on LATAM Airlines Groupiin kuuluva kolumbialainen lentoyhtiö. Yhtiön tärkein lentoasema on El Doradon kansainvälinen lentoasema, ja se on Kolumbian toiseksi suurin lentoyhtiö Aviancan jälkeen.
Laivasto

LATAM Colombian laivasto tammikuussa 2023:
5 Airbus A319-100
8 Airbus A320-200
Käytävähauta

Irlannin Newgrangen käytävähauta lienee tunnetuin megaliittiajan käytävähauta.
Käytävähauta on yleensä megaliittinen hautatyyppi, jossa kapea käytävä vie maasta tai kivestä tehdyn kummun sisällä olevaan hautakammioon. Hautakammioita voi olla monta.
Monesti hautakammion muoto näyttää ylhäältä katsoen ristiltä. Ristityyppisiä rakennettiin muun muassa Pohjois-Irlannissa ja Walesissa 3500 eaa. alkaen. Gavrinisin ja Newgrangen haudat ovat käytävähautoja, samoin Etelä-Espanjan Los Millaresin haudat ovat käytävähautoja.[lähde? ]
Käyttöönottomittaukset

Käyttöönottomittaukset ovat osa sähköasentajan työn aikaista oman työnsä tarkastamista. Ensimmäisenä, tavallisesti asennusta suoritettaessa, käyttöönottotarkastuksessa varmennetaan aistinvaraisesti, että kaikki johtimet on kytketty ja kaikki sähkökalusteet, rasioiden suojakannet ja muut asennukseen kuuluvat osat on asiallisesti asetettu paikoilleen. Käyttöönottomittaukset tehdään kahdessa vaiheessa: ensin jännitteettömät käyttöönottomittaukset eli suojajohtimen jatkuvuusmittaus ja eristysresistanssin mittaus. Kun molemmat jännitteettömät käyttöönottomittaukset on suoritettu hyväksytysti ja hyväksytyin arvoin, voidaan jatkaa jännitteellisiin mittauksiin: oikosulkuvirran ja silmukkaresistanssin mittaaminen, kolmivaiheasennuksissa pyörimissuunnan tarkastus ja vikavirtasuojien virtojen ja toiminta-aikojen mittaaminen niissä kytkennöissä, joissa vikavirtasuoja on käytössä. Näistä toimenpiteistä laaditaan käyttöönottotarkastuspöytäkirja.
Konekesko

| Konekesko Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Kotisivu:  www.konekesko.com/fi-FI/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Konekesko Oy oli suomalainen yleistukkukauppaan erikoistunut yritys, jonka liikevaihto oli vuonna 2015 noin 269 miljoonaa euroa.  Konekesko Oy:llä on rakennus- ja materiaalinkäsittely-, maatalous- ja työkonekauppaa harjoittavat tytäryhtiöt Virossa, Latviassa ja Liettuassa. Konekesko on osa Kesko-konsernia.[lähde? ]
Maatalouskoneet-linja on liikevaihdollisesti Konekeskon suurin tuotelinja. Suomessa yrityksen myyntiverkostoon kuuluu 20 pistettä, joista pääosa on K-Maatalouskauppojen yhteydessä. Baltian maissa Konekeskolla on kahdeksan pisteen myyntiverkosto.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Konekeskon kotisivut (arkistoitu)
Konekeskon vaihtokoneet
Käytävä

Käytävä
Käytävä on huonetila tai muu rakennuksen sisäpuolinen osa, joka yhdistää rakennuksen eri osat toisiinsa ja toimii kulkuväylänä näiden välillä. Käytävät voivat myös yhdistää erillisiä rakennuksia tai muita kohteita toisiinsa. Eräs yleisimmistä käytävätyypeistä on porraskäytävä, joka yhdistää rakennuksen eri kerrokset.
Laajemmassa merkityksessä termillä käytävä voidaan tarkoittaa mitä tahansa muodoltaan pitkää ja kapeaa kulkuväylää, kuten puistokäytävä, jalkakäytävä ja ekologinen käytävä.
Kruger-sähke

Pilakuva Saksan keisarista Punchissa 1. helmikuuta 1896.
Kruger-sähke on Transvaalin presidentti Paul Krugerin 3. tammikuuta 1896 Saksan keisari Vilhelm II:lta saama onnittelusähke.
Sisältö

Suomennettuna sähkeen sisältö oli seuraava:
”Esitän Teille parhaat onnitteluni siitä, että Teidän ja kansanne on onnistunut ystävällismielisten valtioiden apuun vetoamatta omin voiminne voittaa ne aseistetut joukot, jotka ovat tunkeutuneet maahanne rauhan häiritsijöinä, ja palauttaa rauha ja maanne riippumattomuus.”
Merkitys

Voitolla Saksan keisari viittasi siihen, että 2. tammikuuta 1896 Leander Starr Jamesonin johtamat joukot, jotka olivat hyökänneet Transvaaliin 29. joulukuuta 1895, oli pakotettu laskemaan aseensa. Jamesonin tarkoitus oli ollut syöstä presidentti Kruger vallasta. Sähke herätti suurta kansainvälistä huomiota. Yhdistyneessä kuningaskunnassa se aiheutti ärtymystä ja saksalaisvastaisia reaktioita, koska britit olivat siihen asti pitäneet saksalaisia ystävinään. Nyt Saksan keisari oli yllättäen asettunut Paul Krugerin puolelle tilanteessa, jossa Kruger oli Yhdistyneen kuningaskunnan pahin vihollinen. Transvaalissa sähke tulkittiin merkiksi Saksan mahdollisesta tuesta tulevaisuudessa.
Kohtla

| Kohtla vald |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kohtlan entinen kunta Itä-Virumaalla.
 Koordinaatit: 59°20′N, 27°10′E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Itä-Virumaa
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  entinen kunta
 – Kunnanjohtaja:  Etti Kagarov
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  101 km²
Väkiluku (1.1.2008):  1 662
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.kohtlavv.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kohtla oli kunta Suomenlahden rannalla Itä-Virumaalla Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Toila, Kohtla ja Kohtla-Nõmme yhdistettiin uudeksi Toilan kunnaksi.
Pinta-alaa kunnalla oli 101 km². Asukkaita kunnassa oli 1 662 (1.1.2008). Asukkaista virolaisia oli 54 prosenttia, miehiä 49 % ja naisia 51 %. 1. kesäkuuta 2003 asukkaita oli 1 640. Kohtlan kunnanjohtaja on Etti Kagarov.
Historiaa

Vanhimmat arkeologiset löydöt Kohtlan alueelta ovat 3 000–4 000 vuoden takaa. Kohtlan kunta muodostui 1800-luvulla. 1. huhtikuuta 1939 Kohtla ja Järve yhdistyivät Kohtlaksi. Kunnantalo sijaitsi Järvellä. Liitoksessa syntynyt kunta oli 7 844 asukkaallaan Virumaan suurin. Kohtla sai kaupunkioikeudet vuonna 1945 ja menetti ne vuonna 1959, kun Kohtla liitettiin Kohtla-Järven kaupunkiin. Kohtlasta tuli itsenäinen kunta jälleen vuonna 1992.
Kunnan alueella sijaitsee monia baltiansaksalaisten kartanoita (Ontika, Kukruse, Järve, Kohtla, Toila ja Saka).
Kylät

Kohtlan kunnassa oli 17 kylää (vir. küla):
Amula, Järve, Kaasikaia, Kaasikvälja, Kabelimetsa, Kohtla, Kukruse, Mõisamaa, Ontika, Paate, Peeri, Roodu, Saka, Servaääre, Täkumetsa, Valaste ja Vitsiku.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kohtlan kunnassa oli 1 399 asukasta, joista 708 (50,6 %) oli virolaisia, 558 (39,9 %) venäläisiä ja 132 (9,4 %) muita kansallisuuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kohtla Wikimedia Commonsissa
LAZ

LAZ logo
Lvivin autotehdas (ukr. Львівський автомобільний завод, Lvivsky avtomobilny zavod) aiemmin Lvivin linja-autotehdas (ukr. Львівський автобусний завод) oli ukrainalainen autonvalmistaja. Se valmisti merkillä LAZ ennen kaikkea raskasta kalustoa, linja-autoja ja kuorma-autoja.
Tehdas perustettiin 1945 valmistamaan ZISin busseja länsi-Ukrainassa. Oma mallin LAZ 695 valmistus alkoi 1956.
Vuonna 2001 tehdas myytiin venäläiselle liikemiehelle Igor Tšurkinille, joka uudisti yrityksen toiminnan.
LAZ voitti tarjouskilpailun Euro-2012-jalkapallokilpailujen bussien toimituksista. Tämän jälkeen tilaukset vähenivät ja tehtaan väkeä irtisanottiin. Tehtaan kalusto vietiin  Dnipron bussitehtaalle, jossa LAZ-merkin tuotantoa oli tarkoitus jatkaa, ja vuonna 2014 tehdas takavarikoitiin ja huutokaupattiin.
LAZ-holdingilla oli tehtaat myös Dnipropetrovskissa ja Dniprodzeržynskissa.
Linja-autojen tuotanto jatkui vielä 2018, jolloin tehdas myi neljä А183 ja kolme А191-mallia.
LAZ-695
LAZ-699
LAZ-4202
LAZ-E183
Aiheesta muualla

Lvivsky avtomobilny zavod (Arkistoitu – Internet Archive)
Kääpiötäpläskunkki

Kääpiötäpläskunkki (Spilogale pygmaea), virallisemmalta suomalaiselta nimeltään Meksikontäpläskunkki on nisäkäslaji Mephitidae-heimosta. Se elää vain Meksikon Tyynenmeren rannikolla. Sitä esiintyy siellä metsissä ja pensaikkoissa kivisessä maaperässä, mutta he välttävät tiheitä metsiä ja soita. Lajin uhanalaisuusluokitus on vulnerable eli haavoittuva.
Käännös suomeksi
Kurt Swanljung

Kurt Erik Gustaf Swanljung (6. kesäkuuta 1918 Vaasa – 16. toukokuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen  yritysjohtaja ja vuorineuvos.
Swanljungin vanhemmat olivat rehtori Alfred Walter Swanljung ja farmaseutti Enni Kristina Eriksson ja puoliso vuodesta 1945 Hanna Hélène Louise Ehrnrooth, Carl Johan Ehrnroothin tytär. Swanljung tuli ylioppilaaksi 1937 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1945, varatuomarin arvon hän sai 1947. Swanljung oli ensin lakimies Wärtsilässä ja Kaukaksella ja sitten Joutseno-Pulpin selluloosatehtaan toimitusjohtaja vuodesta 1958. Hänestä tuli 1961 Sunilan sulfaattiselluloosatehtaan toimitusjohtaja ja 1966 Kymin toimitusjohtaja. Yhtiössä hän työskenteli eläköitymiseensä asti, vuoteen 1979, ja sitten vielä konsernin hallituksen varapuheenjohtajana kymmenen vuotta. Swanljung sai vuorineuvoksen arvon 1972.
Kummeli – Erittäin hyvin sanottu

| Kummeli – Erittäin hyvin sanottu |
| --- | --- |

Kirjailija:  Tuomas Marjamäki
Kansitaiteilija:  Pekka Sell
Kieli:  suomi
Genre:  elämäkerta
Kustantaja:  Docendo
Julkaistu:  24. syyskuuta 2015
Ulkoasu:  kovakantinen, taskukirja
Sivumäärä:  213 s.
ISBN:  978-952-291-179-7
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kummeli – Erittäin hyvin sanottu on Tuomas Marjamäen kirjoittama kirja, joka kertoo komediaryhmä Kummelin synnystä ja sen vaiheista. Kirjan julkaisi kustantamo Docendo syyskuussa 2015, ja siitä painettiin suurempi kovakantinen ja pienempi taskukirjaversio.
Sisältö

Kirja on kirjoitettu biografiseen tyyliin, ja se kertoo komediaryhmän synnystä, televisiosarjasta ja muista projekteista kronologisessa järjestyksessä. Kirjassa on runsaasti kuvitusta, joista osa on kirjaa varten otettuja ”promokuvia”, ja osa muun muassa Yleisradion arkistokuvia. Kirjan lopussa on luettelo jokaisesta televisiosarjan jaksosta ja kooste Kummeli-elokuvista.
Kirjassa ei esitetä kovin suuria paljastuksia Kummeli-jäsenten yksityiselämistä, vaikka siinä sivutaankin muun muassa Heikki Silvennoisen alkoholiongelmaa.
Vastaanotto

Kirja sai pääosin myönteisen vastaanoton. Kirja-arvosteluja kokoavalla Goodreads-sivustolla Kummeli – Erittäin hyvin sanottu on saanut 3,62 tähteä viidestä. Sydän-Hämeen Lehdessä sitä kutsuttiin ”Kummelin näkoiseksi kirjaksi”.
Toteutus

Kirjailija – Tuomas Marjamäki
Haastattelut – Timo Kahilainen, Heikki Silvennoinen, Heikki Hela, Heikki Vihinen, Olli Keskinen, Matti Grönberg, Jaana Aro
Graafinen suunnittelu – Pekka Sell
Kustantamo – Docendo
Kirjapaino – Saarijärven Offset Oy
Aiheesta muualla

Kummeli – Erittäin hyvin sanottu kustantamo Docendon sivuilla
Kurt Stenberg

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kurt Stenberg |  Kurt Stenberg |  Kurt Stenberg |  |
Maa:   Suomi
Miesten voimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lontoo 1908 | joukkuevoimistelu |  |
Kurt Enoch Stenberg (19. heinäkuuta 1888 Vaasa – 26. maaliskuuta 1936 Karhula) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti.
Stenberg voimisteli Suomen joukkueessa sen voittaessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908.
Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunta

| Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunta |
| --- | --- |

Perustettu:  1960
Pääsihteeri:  Tomas Kurenniemi
Puheenjohtaja:  Henriina Rantala
Liittohallitus (2024):  Jaakko Sirén (vpj.) Emilia Junnila (vpj.) Annu Jaakkola Mikko Nieminen Niilo Helander Niilo Hendolin Ohto Mäkinen Onni Nyman Pinja Ahlqvist
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunta (arkisesti Kokoomusopiskelijat tai Tuhatkunta, lyh. TuhKu) on suomalainen poliittinen opiskelijajärjestö. Tuhatkunta on Kansallisen Kokoomuksen jäsenliitto, johon kuuluu edelleen lukuisia pienempiä alayhdistyksiä lähes kaikista Suomen korkeakouluista [lähde? ]. Kokoomusopiskelijat on Nordens Konservativa Studentunionin (NKSU) ja The Centre Right European Association of Studentsin (CREAS) jäsen.
Kokoomusopiskelijoita yhdistää keskustaoikeistolainen arvopohja ja usko vapaaseen markkinatalouteen. Kokoomusopiskelijat asettaa listat lähes kaikissa Suomen korkeakoulujen lakisääteisissä edustajistovaaleissa joka toinen vuosi.[lähde? ]
Kokoomusopiskelijat on kriittinen osa kokoomusta; se esittää itsenäisesti oman poliittisen linjansa. Poliittisena ryhmittymänä kokoomusopiskelijat katsovat maailmaa myös opiskelijanäkökulmaa laajemmin.
Vuoteen 2012 asti ilmestynyt Oikein! oli kokoomusopiskelijoiden äänenkannattaja. Vuosina 1964–1982 ja 1994–2010 lehteä julkaistiin nimellä Tuhatkunta.
Politiikka > Koulutuspolitiikka

Koulutuspolitiikka on yksi Kokoomusopiskelijoiden keskeisimpiä painopistealueita. Kokoomusopiskelijat katsoo, että jokaisella tulee olla kykyjensä mukaiset mahdollisuudet opiskella ja kehittää itseään. Investointi koulutukseen on investointi Suomen tulevaisuuden hyvinvointiin. Kokoomusopiskelijoiden toiminnan painopisteet ovat koulutuksen resurssien turvaaminen, koulutuksen laadun ja sisällön kehittäminen ja kansainvälistyminen.[lähde? ]
Politiikka > Sosiaalipolitiikka

Kokoomusopiskelijat toimii opiskelijoiden taloudellisten opiskeluedellytysten turvaamiseksi. Opiskelijoiden toimeentuloon liittyvissä kysymyksissä pyritään sellaiseen tukijärjestelmään, jossa opiskelijan ei tarvitse ottaa lainaa elääkseen. Kokoomusopiskelijat näkee opiskelijoiden toimeentulon kehittämisen osana laajempaa sosiaalipoliittista uudistusta. Sukupolvinäkökulman tuominen hyvinvointipoliittiseen keskusteluun ja päätöksentekoon on olennainen osa Kokoomusopiskelijoiden toimintaa.[lähde? ]
Jäsenyhdistykset

Kokoomusopiskelijoihin kuuluu 17 yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa toimivaa jäsenyhdistystä.
| --- | --- |
 Aalto-yliopiston Kokoomusopiskelijat (AlKo)  Akateemiset Kansalliset Nuoret (AKN) (Turku)  Ammattikorkeakoulujen Kokoomusopiskelijat (AMKY) (koko maa)  Hämeen Kokoomusopiskelijat  Joensuun Opiskelevat Porvarit (JoPo)  Jyväskylän Kokoomusopiskelijat (JyKo)  Kansalliset jatko-opiskelijat (koko maa)  Kansalliset Ylioppilaat (KansY) (Helsinki)  Kauppakorkeakoulun Porvarit (KaPo) (Helsinki) :  Kuopion Tuhatkunta (KuTu)  Lakeuden Kokoomusopiskelijat (Seinäjoki)  Lappeenrannan kokoomusteekkarit (LKokT)  Oulun Kokoomusopiskelijat (OK)  Rovaniemen Kokoomusopiskelijat  Tampereen Kokoomusopiskelijat (TyKo)  Tampereen Kokoomusteekkarit (TKokT)  Vaasan Kampusporvarit
Talous > Rahoitus

| Rahoituksen lähde | 2023 | 2022 | 2021 | 2020 | 2019 | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 79 200 € | 79 200 € | 79 200 € | 88 000 € | 88 000 € | 96 500 € | 96 500 € | 95 000 € | 81 500 € | 81 508 € | 82 000 € | 82 000 € |

Kokoomusopiskelijoiden edellinen logo
Kultainen kivi

Kultainen kivi
Kultainen kivi, Kyaiktiyo, on buddhalaisten pyhiinvaelluspaikka Myanmarissa 160 kilometrin päässä Yangonista. Se sijaitsee kallion reunalla 1 100 metrin korkeudella ja sinne kiipeäminen kestää noin tunnin. Tarinan mukaan henkilö joka kiipeää kivelle saa aina rikkauksia. Pyhiinvaelluskausi on lokakuusta toukokuuhun ja jokaisen buddhalaisen toive on käydä ainakin kerran kultaisella kivellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kultainen kivi Wikimedia Commonsissa
Korpinurmikka

| Korpinurmikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Poöideae
Suku::  Nurmikat Poa
Laji::  remota
Kaksiosainen nimi
 Poa remota  Forselles 
Katso myös
   Korpinurmikka Wikispeciesissä   Korpinurmikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korpinurmikka (Poa remota) on pääasiassa Pohjois- ja Itä-Euroopassa kasvava suurikokoinen heinäkasvi. Suomessa korpinurmikka on rauhoitettu Oulun ja Lapin lääneissä ja luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi.
Ulkonäkö ja koko

Korpinurmikka on hyvin kookas heinä, joka kasvaa 80–150 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on löyhästi mätästävä ja usein pintarönsyllinen. Korsi on 4–8-nivelinen. Lehtitupet ovat leveitä ja litteitä. Lehdet ovat tasasoukkia, lehden kärki on keulamainen ja keskisuonten molemmin puolin on vihreä juova. Heleänvihreitten korsilehtien lapa on 10–15 cm pitkä, ohut ja veltto. Harsu röyhy on 15–30 cm leveä, pituutensa levyinen ja sen haarat pitkiä ja rihmamaisia. Tähkylät ovat 4–5-kukkaisia ja vaaleanvihreitä. Korpinurmikka kukkii kesä-heinäkuussa.
Levinneisyys

Korpinurmikan päälevinneisyysalue käsittää Fennoskandian, Baltian maat, Puolan, Pohjois-Ukrainan, Valko-Venäjän ja Länsi-Venäjän. Lisäksi lajia tavataan satunnaisemmin Keski-Euroopassa, Kaukasuksella, Pohjois-Venäjällä ja Keski-Aasiassa. Suomessa korpinurmikkaa tavataan paikoin yleisenä Satakunnasta ja Etelä-Hämeestä. Muualla Suomessa laji on harvinaisempi. Pohjoisimmat kasvupaikat ovat Rovaniemen korkeudella.
Elinympäristö

Korpinurmikka on kosteiden kasvupaikkojen kasvi. Sitä tavataan kosteissa lehdoissa, lehtokorvissa, lähteiköissä ja lähdepurojen varsilla. Korpinurmikka on harvinaistunut metsänhoidon ja soiden ojituksen takia.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Korpinurmikan (Poa remota) levinneisyys Suomessa
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Poa remota (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Poa remota (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Poa remota (englanniksi)
Flora of China: Poa remota (englanniksi)
Kujaku Ryū Goshinjutsu

Kujaku Ryū Goshinjutsu on belgialaisen Shihan Paul Pauwelsin, 10. dan (VJJF), kehittämä tyylisuunta. Tyylisuunta pohjautuu moderniin eurooppalaiseen jujutsuun ja on ennen kaikkea itsepuolustuslaji eikä siinä ole kilpailutoimintaa.
Tekniikoita löytyy seuraavilta osa-alueilta:
Kaatumistekniikoita (ukemiwaza)
Heittoja (nagewaza)
Potkuja sekä lyöntejä (atemiwaza)
Lukkoja (kansetsuwaza)
Hallintaotteita (katamewaza)
Kuristuksia (shimewaza)
Asetekniikoita
Hermopistepainallustekniikoita.
Kujaku Ryū Suomessa

Lajin on tuonut Suomeen Jussi "Luffe" Taskinen (3. dan). Taskisella oli kontakti Pauwelsiin ja alkuvaiheessa Pauwels kävi Suomessa Taskisen kutsumana pitämässä leirejä. Leirien yhteydessä virisi keskustelu kiinnostuneiden harrastajien joukossa Kujaku Ryū -tyylisuunnan seuraamisesta. Ensimmäisenä tyylisuuntaan Suomessa liittyikin vuonna 2005 Tora ry Porvoosta. Heti seuraavana vuonna tyylisuuntaan liittyi Jujutsuseura Naattijat Kuopiosta. Nykyisin Suomen pääkouluttajana toimii Veijo Hätinen 5. dan ja apulaiskouluttajana Wille Markkanen 5. dan.
Lajia harrastetaan tällä hetkellä viidellä paikkakunnalla, koska vuodesta 2008 alkaen Suonenjoella on toiminut Naattijoiden alajaosto ja vuodesta 2009 saakka Iisalmessa tyylisuuntaa on harjoiteltu Jujutsuseura Viäntäjissä. Viimeisinpänä tyylisuuntaan liittyi vuoden 2012 alkupuolella Tornion jujutsuseura ry.
Aiheesta muualla

Jujutsuseura Naattijat ry (Kuopio & Suonenjoki)
Tora ry (Porvoo) (Arkistoitu – Internet Archive)
Iisalmen kamppailuseura Vientäjät (Iisalmi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Tornion jujutsuseura ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Jujutsuliitto
Kultainen kiekko

Kultainen kiekko on Suomen jääkiekkoilijat ry:n vuosittain myöntämä palkinto, joka annetaan Mestiksen (vuoteen 2000 asti I-divisioonan) pelaajalle, jonka muut pelaajat ovat äänestäneet vuoden parhaaksi. Äänestys tapahtuu samalla tavalla kuin Kultaisen kypärän äänestys SM-liigassa, eli jokainen liigapelaaja antaa pisteet kolmelle parhaaksi näkemälleen pelaajalle: ensimmäiselle viisi, toiselle kolme ja kolmannelle yhden pisteen. Oman seuran pelaajaa ei saa äänestää. Palkinto on myönnetty kaudesta 1997–1998 alkaen ja ensimmäinen palkinnon saaja oli Hermeksen Antti Virtanen.