stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Litmanen (Pieksämäki)

| Litmanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°18′57″N, 27°16′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.794.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,2 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  2,791 km  
Pinta-ala:  20,051 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLitmanen 
Litmanen  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Jakolan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 380 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Salvosen valuma-alueeseen (14.794) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,2 metriä mpy.
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2002

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2002 järjestettiin Tampereella, Pirkkahallissa 16.–17.2.2002. Käytetty juoksurata oli 300 metriä pitkä.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Markus Pöyhönen | 6,63 | Samsa Tuikka | 6,72 | Tuomas Näsi | 6,80 |
| 200 m | Samsa Tuikka | 21,45 | Stefan Koivikko | 21,59 | Jaakko Ojaniemi | 21,71 |
| 400 m | Petri Pohjonen | 48,22 | Kimmo Haapasalo | 48,47 | Tuomas Kaikkonen | 48,64 |
| 800 m | Juha Kukkamo | 1.49,67 | Wilson Kirwa | 1.49,71 | Kristian Jäger | 1.54,28 |
| 1 500 m | Juha Kukkamo | 3.47,50 | Jari Matinlauri | 3.48,05 | Sami Valtonen | 3.48,08 |
| 3 000 m | Juha Hellstén | 8.06,90 | Jussi Utriainen | 8.06,99 | Marko Kotila | 8.10,14 |
| 60 m aidat | Tatu Pussila | 7,93 | Juha Sonck | 8,03 | Matti Niemi | 8,10 |
| 300 m aidat | Jussi Heikkilä | 36,39 | Janne Mäkelä | 36,44 | Juha Lehto | 37,64 |
| 5 000 m kävely | Jani Lehtinen | 20.34,66 | Eero Turpeinen | 21.43,78 | Heikki Kinnunen | 22.31,47 |
| Korkeushyppy | Mika Polku | 220 | Ville Vepsäläinen | 218 | Heikki Pärnä | 212 |
| Seiväshyppy | Mikko Latvala | 550 | Toni Latvala | 540 | Vesa Rantanen | 535 |
| Pituushyppy | Kenneth Kastrén | 781 | Tommi Evilä | 766 | Simon Sundsten | 752 |
| Kolmiloikka | Johan Meriluoto | 16,31 | Janne Harju | 16,02 | Mikael Inkeroinen | 15,44 |
| Kuulantyöntö | Tepa Reinikainen | 20,25 | Timo Aaltonen | 19,85 | Ville Tiisanoja | 19,83 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Johanna Manninen | 7,34 | Siina Pylkkä | 7,48 | Carla Bosco | 7,51 |
| 200 m | Johanna Manninen | 23,88 | Carla Bosco | 24,63 | Camilla Wirén | 24,96 |
| 400 m | Suvi Myllymäki | 55,25 | Milla Kelo | 55,74 | Minna Järvenpää | 56,40 |
| 800 m | Suvi Myllymäki | 2.07,23 | Minna Nummela | 2.08,41 | Mari Järvenpää | 2.08,80 |
| 1 500 m | Mari Niskanen | 4.22,33 | Minna Nummela | 4.23,72 | Ulla Tuimala | 4.23,96 |
| 3 000 m | Ulla Tuimala | 9.21,40 | Elina Lindgren | 9.21,72 | Kirsi Valasti | 9.22,67 |
| 60 m aidat | Johanna Halkoaho | 8,29 | Emma Montell | 8,34 | Katja Salivaara | 8,43 |
| 300 m aidat | Ilona Ranta | 41,38 | Tea Hytönen | 42,28 | Milla Kelo | 42,36 |
| 3 000 m kävely | Outi Sillanpää | 13.16,70 | Tiina Muinonen | 14.22,25 | Marja Penttinen | 14.32,18 |
| Korkeushyppy | Marianne Mattas | 184 | Katja Vainikainen | 181 | Hanna Mikkonen | 181 |
| Seiväshyppy | Teija Saari | 390 | Birgitta Ivanoff | 385 | Anne Latvala | 367 |
| Pituushyppy | Johanna Halkoaho | 619 | Tiia Hautala | 611 | Niina Saarman-Bartholdi | 605 |
| Kolmiloikka | Natalia Kilpeläinen | 13,61 | Niina Kelo | 13,05 | Teija Hannila | 12,97 |
| Kuulantyöntö | Niina Kelo | 14,50 | Hennariikka Järvinen | 13,76 | Maria Arokallio | 13,21 |
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2003

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2003 järjestettiin Kuortaneella, Kuortaneen urheiluopiston Kuortanehallissa 22.–23.2.2003. Käytetty juoksurata oli 200 metriä pitkä.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Tuomas Näsi | 6,74 | Tommi Hartonen | 6,76 | Jaakko Ojaniemi | 6,76 |
| 200 m | Jaakko Ojaniemi | 21,40 | Ari Kauppinen | 21,80 | Mikko Karppi | 22,25 |
| 400 m | Janne Mäkelä | 47,97 | Ari Kauppinen | 48,26 | Mikko Karppi | 48,62 |
| 800 m | Juha Kukkamo | 1.50,99 | Anders Rockas | 1.51,39 | Mikko Purmonen | 1.53,69 |
| 1 500 m | Anders Rockas | 3.50,04 | Juha Kukkamo | 3.50,36 | Mikael Talasjoki | 3.52,29 |
| 3 000 m | Mikael Talasjoki | 8.06,97 | Jussi Utriainen | 8.08,81 | Tuomo Lehtinen | 8.09,66 |
| 60 m aidat | Matti Niemi | 7,85 | Juha Sonck | 7,88 | Marko Ritola | 7,91 |
| 5 000 m kävely | Jani Lehtinen | 20.18,14 | Eero Turpeinen | 21.25,24 | Timo Viljanen | 22.53,33 |
| Korkeushyppy | Oskari Frösén | 225 | Mika Polku | 212 | Jussi Tasala | 209 |
| Seiväshyppy | Toni Latvala | 545 | Mikko Latvala | 540 | Vesa Rantanen | 523 |
| Pituushyppy | Tommi Evilä | 750 | Kenneth Kastrén | 748 | Saku Kostet | 730 |
| Kolmiloikka | Tommi Evilä | 15,55 | Janne Harju | 15,52 | Pasi Takki | 15,48 |
| Kuulantyöntö | Tepa Reinikainen | 20,69 | Arsi Harju | 20,37 | Jani Illikainen | 18,35 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Elina Lax | 7,48 | Johanna Halkoaho | 7,53 | Elisa Hakamäki | 7,65 |
| 200 m | Sari Keskitalo | 24,42 | Carla Bosco | 24,64 | Kirsi Mykkänen | 24,86 |
| 400 m | Milla Kelo | 55,66 | Kirsi Mykkänen | 56,00 | Mari Järvenpää | 56,32 |
| 800 m | Mari Järvenpää | 2.09,30 | Minna Järvenpää | 2.09,65 | Minna Nummela | 2.10,32 |
| 1 500 m | Ulla Tuimala | 4.19,90 | Anni Tuimala | 4.22,94 | Minna Nummela | 4.27,57 |
| 3 000 m | Ulla Tuimala | 9.11,10 | Elina Lindgren | 9.24,13 | Anni Tuimala | 9.35,98 |
| 60 m aidat | Johanna Halkoaho | 8,30 | Manuela Bosco | 8,33 | Niina Kelo | 8,44 |
| 3 000 m kävely | Outi Sillanpää | 14.16,89 | Mirke Hämäläinen | 14.36,56 | Päivi Huuhtanen | 14.38,44 |
| Korkeushyppy | Hanna Mikkonen | 184 | Tiia Hautala | 178 | Pia Lindroth | 175 |
| Seiväshyppy | Saara Laaksonen | 405 | Teija Saari | 400 | Anne Latvala | 395 |
| Pituushyppy | Johanna Halkoaho | 621 | Natalia Kilpeläinen | 617 | Heli Paloranta | 610 |
| Kolmiloikka | Natalia Kilpeläinen | 13,68 | Niina Kelo | 13,31 | Elina Sorsa | 13,02 |
| Kuulantyöntö | Niina Kelo | 14,38 | Maija Kovalainen | 14,08 | Hennariikka Järvinen | 13,93 |
Élie Blanchard

| Mitalit> Maa:   Kanada. Olympialaiset .Miesten haavipallo | Mitalit> Maa:   Kanada. Olympialaiset .Miesten haavipallo | Mitalit> Maa:   Kanada. Olympialaiset .Miesten haavipallo | Maa:   Kanada> .Miesten haavipallo |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | St. Louis 1904 | joukkuekilpailu |  |
Joseph Élie Blanchard (3. elokuuta 1881 Montreal – 12. joulukuuta 1941 Montreal) oli kanadalainen haavipalloilija. Hän kilpaili vuoden 1904 kesäolympialaisissa Saint Louisissa ja kuului siellä kultaa voittaneeseen Winnipeg Shamrocks -joukkueeseen.
Luettelo Albanian lentoyhtiöistä

Tämä on luettelo lentoyhtiöistä, joilla on tai on ollut Albanian siviili-ilmailuviranomaisen myöntämä toimintalupa.
Nykyiset lentoyhtiöt

| Lentoyhtiö | IATA | ICAO | Kutsutunnus | Aloitti toiminnan  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belle Air | LZ | LBV | ALBAN-BELLE | 2005 |
Entiset lentoyhtiöt

| Lentoyhtiö | IATA | ICAO | Kutsutunnus | Aloitti toiminnan | Lopetti toiminnan  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ada Air | ZY | ADE | ADA AIR | 1991 | 2007 |
| Albanian Airlines | LV | LBC | ALBANIAN | 1991 | 2011 |
| Albatros Airways | 4H | LBW | ALBANWAYS | 2004 | 2006 |
| Star Airways | 4S | STB | - | 2010 | 2011 |
| Tafa Air | - | - | - | 2009 | 2010 |
Belle Airin BAe 146 Nënë Terezan kansainvälisellä lentoasemalla
Käännös suomeksi
Ludwig von Bertalanffy

Ludwig von Bertalanffy vuonna 1926.
Ludwig von Bertalanffy (19. syyskuuta 1901 Wien – 12. kesäkuuta 1972 New York) oli saksalais-kanadalainen biologi ja filosofi. Hän oli yksi keskeisimmistä yleisen systeemiteorian kehittäjistä. Teorialla on sovellutuksia mm. biologiassa, taloudessa, psykologiassa ja väestötieteissä.
Teoksia

Kritische Theorie der Formbildung (1928)
Lebenswissenschaft und Bildung (1930)
Das Gefüge des Lebens (1937)
Vom Molekül zur Organismenwelt (1940)
Das biologische Weltbild (1949)
Biophysik des Fliessgleichgewichts (1953)
"Die Evolution der Organismen", teoksessa Schöpfungsglaube und Evolutionstheorie (1953)
"An Essay on the Relativity of Categories", julkaisussa Philosophy of Science, Vol. 22, No. 4, pp. 243–263 (1955)
Stammesgeschichte, Umwelt und Menschenbild, Schriften zur wissenschaftlichen Weltorientierung Vol 5 (1959)
Modern Theories of Development (1962)
Robots, Men and Minds: Psychology in the Modern World (1967)
General System theory: Foundations, Development, Applications (1968)
The Organismic Psychology and Systems Theory (1968)
Perspectives on General Systems Theory. Scientific-Philosophical Studies, E. Taschdjian (toim.) (1975)
A Systems View of Man: Collected Essays, toim. Paul A. LaViolette (1981)
Kutemajärvi (Orivesi)

| Kutemajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°38′40″N, 24°10′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (35.73)
Laskujoki:  oja Ylisen Jokijärveen 
Järvinumero:  35.734.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,1 m  
Rantaviiva:  10,35 km  
Pinta-ala:  59,426 ha  
Saaria:  4 
 fiKutemajärvi 
Kutemajärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Siitamassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 59 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Vaikka järvellä on suuret ulkomitat, ei sitä huomaa järvellä ollessa. Vaikka järvellä onkin pituutta, ei se ole leveä. Itään työntyy 750 metriä pitkä lahti ja etelässä sijaitsee 450 metriä pitkä kapea Saukkolahti. Se sijaitsee valtatien 9 pohjoispuolella Siitamasta koilliseen Kuteman kulmakunnalla. Järven itärannasta kohoaa Kutemavuori 65 metrin korkeuteen. Muota maanpinnan muotoja on pieni Rantavuori, joka on kokonaan kalliota. Järvellä on kartan mukaan neljä saarta, joista suurin on nimeltään Isosaari. Se on 240 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on kartasta mitattuna 1,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 10,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven haja-asutus muodostuu kahdesta kiinteästä taloudesta ja yli 30 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet valtatieltä haarautuvalta yhdystieltä 14199. Järven pohjoispään luoteispuolella sijaitsee Oriveden kaivos, jolla on myös nimi Kutemajärven kaivos.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy. Siihen on johdettu ympäröiviltä soilta ja metsistä ojia. Tärkeimmät ojat tuovat vettä Sarvisuolta, jonka länsipuolella sijaitsee Oriveden kaivos, Vuorentaustankorvesta Alaisensilmäkkeen kautta, Rökäslammin kautta, Yläisenvuoren ympäristöstä ja Ahvenaisista. Järven laskujoki lähtee järven eteläpäästä ja se virtaa etelään laskien 4,5 kilometrin päässä Myllyjärveen ja sitten Vesijärven Vanhankylänlahteen. Matkalla joki virtaa Ylisen Jokijärven ja Alisen Jokijärven läpi.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli samanniminen metsäjärvi, jonka rannoilla ei ollut asutusta. Laskujoen varrelta oli raivattu niittymaata ja joidenkin niittyjen vieressä oli torppariasutusta.
Vuosien 1954 ja 1956 peruskartoissa järven ainoat kaksi maatilaa sijaitsivat itäisen lahden pohjukassa. Oriveden ja Tampereen välinen maantie kulki talojen ohitse ja tie seurasi järven pohjoisrantoja tiiviisti.
Zero 7

Sia Furler ja Zero 7 esiintymässä.
Zero 7 on Henry Binnsin ja Sam Hardakerin muodostama elektronisen musiikin yhtye Lontoosta. Yhtyeen musiikki voidaan luokitella ryhmiin downtempo, acid jazz ja soul. Yhtyettä on verrattu usein ranskalaiseen Airiin. Ensimmäiset julkaisut olivat remiksejä muiden artistien kappaleista. Vuonna 2001 Zero 7 julkaisi ensimmäisen albumin Simple Things. Levystä tuli erittäin suosittu, sitä myytiin yli 300 000 kappaletta. Yhtyeen toinen levy, When It Falls, ei ollut yhtä hyvä menestys.
Albumit

Simple Things (2001)
When It Falls (2004)
The Garden (2006)
Yeah Ghost (2009)
Aiheesta muualla

zero7.co.uk
Élie Cartan

Élie Cartan vuonna 1904.
Élie-Joseph Cartan (9. huhtikuuta 1869 Dolomieu – 6. toukokuuta 1951 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko, joka tutki Lien ryhmiä.
Cartan oli köyhästä perheestä, mutta poikkeuksellisen lahjakkuutensa takia sai valtion stipendejä ja pääsi opiskelemaan École Normale Supérieureen. Samaan aikaan kun hän teki siellä väitöskirjaansa, Sophus Lie oli vierailevana tutkijana Pariisissa. Cartanin panos Lien algebroiden määrittelemisessä oli merkittävä.
Cartanista tuli lehtori Montpellierin yliopistoon, missä hän jatkoi Lien algebrojen tutkimista- Vuonna 1896 hän siirtyi Lyonin yliopistoon, jossa hän keskittyi lineaarialgebraan. Vuonna 1912 hän palasi Pariisiin, Sorbonnen yliopistoon, missä hän kehitti spinorit. Cartan valittiin Ranskan tiedeakatemiaan vuonna 1931 ja Royal Societyn ulkomaiseksi jäseneksi vuonna 1947.
Cartanin artikkelit differentiaaliyhtälöistä ovat innovatiivisia. Viimeisinä vuosinaan hän tutki lähinnä differentiaaligeometriaa.
Vaikka Cartan oli teoreetikko, hänellä oli kyky selittää monimutkaisia asioita tavalliselle opiskelijalle ymmärrettävästi.
Ludwig Yorck von Wartenburg

Ludwig Yorck von Wartenburg, Ernst Gebauerin maalaama muotokuva vuodelta 1835.
Johann David Ludwig Yorck von Wartenburg (vuoteen 1814 pelkkä Yorck; 26. syyskuuta 1759 Potsdam, Preussi – 4. lokakuuta 1830 Klein-Öls, Sleesia) oli preussilainen kreivi ja sotamarsalkka, jolla oli merkittävä rooli Napoleonin sotien loppuvaiheessa.
Yorck aloitti sotilasuransa Preussin armeijassa vuonna 1772 junkkerina jalkaväkirykmentissä, mutta hänet erotettiin 1779 tottelemattomuuden vuoksi. Sen jälkeen hän siirtyi Hollannin palvelukseen ja osallistui 1783–1784 kapteenin arvoisena Itä-Intiassa käytyyn sotaan. Hänet otettiin takaisin Preussin armeijaan 1787 ja hän sai mainetta Puolassa 1794 käytyjen taisteluiden aikana sekä opettaessaan kevyelle jalkaväelle hajautettua taistelutaktiikkaa. Kun sota Napoleonia vastaan syttyi 1806, Yorck nimitettiin aluksi jääkärirykmentin komentajaksi. Jenan taistelussa lokakuussa kärsityn tappion jälkeen hän johti pakenevan Preussin armeijan jälkijoukkoa ja mahdollisti Altenzaunin viivytystaistelussa 26. lokakuuta pääarmeijan perääntymisen Elben yli. Hän jäi 6. marraskuuta Lyypekissä vakavasti haavoittuneena ranskalaisten vangiksi. Vapautumisensa jälkeen Yorck  ylennettiin 1807 kenraalimajuriksi ja nimitettiin ensin länsipreussilaisen prikaatin komentajaksi ja sittemmin kevyen jalkaväen tarkastajaksi. Hänellä oli keskeinen rooli tuolloin käynnistyneessä Preussin armeijan uudistamisessa, varsinkin uudenlaisten taistelutaktiikoiden omaksumisen osalta. Hän valmensi jalkaväkeä tiedustelun ja ampumaketjujen käytössä. Yorck kuitenkin vastusti kenraali August von Gneisenaun liberaaleja armeijareformeja.
Yorck nimitettiin 1811 Länsi- ja Itä-Preussin kenraalikuvernööriksi. Kun Preussi seuraavana vuonna joutui osallistumaan Napoleonin sotaretkeen Venäjää vastaan, Yorck toimi aluksi preussilaisia joukkoja komentaneen kenraali Julius von Grawertin alaisena, kunnes hänet nimitettiin tämän paikalle. Ranskalaisten sekasortoisen vetäytymisen aikana Yorck tapasi venäläisen kenraali Hans Karl von Diebitschin ja solmi omavaltaisesti tämän kanssa 30. joulukuuta 1812 Tauroggenin sopimuksena tunnetun puolueettomuussopimuksen Preussin ja Venäjän välillä. Sopimus avasi Preussille mahdollisuuden liittyä Napoleonin vastaiseen liittokuntaan, minkä vahvisti kuningas Fredrik Vilhelm III:n kaksi kuukautta myöhemmin allekirjoittama Kaliszin sopimus. Näin alkaneessa ”Saksan vapaussodassa” 1813–1815 Yorck toimi menestyksekkäästi armeijakunnan komentajana Gebhard Leberecht von Blücherin alaisuudessa. Lokakuussa 1813 käydyn Wartenburgin taistelun jälkeen hän sai 1814 kreivin arvon nimellä Yorck von Wartenburg sekä maalahjoituksen Klein-Ölsistä Sleesiasta. Hän vetäytyi armeijasta sodan päätyttyä vuonna 1815, mutta sai vielä 1821 ylennyksen sotamarsalkaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ludwig Yorck von Wartenburg Wikimedia Commonsissa
Élie Doté

| Élie Doté |
| --- | --- |

Keski-Afrikan tasavallan pääministeri
 2005–2008  
Edeltäjä:  Célestin Gaombalet
Seuraaja:  Faustin-Archange Touadéra
Henkilötiedot
Syntynyt: 1947 Bangui
Élie Doté (s. 1947 Bangui) on keskiafrikkalainen poliitikko. Presidentti François Bozizé nimitti hänet maan pääministeriksi 13. kesäkuuta 2005. Dotéa oli edeltänyt Célestin Gaombalet. Vuonna 2006 Dotésta tuli myös maansa talousministeri. Tammikuussa 2008 hänen seuraajakseen pääministerinä astui Faustin-Archange Touadéra.
Doté on naimisissa ja hänellä on kuusi lasta.
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2006

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2006 järjestettiin Tampereella, Pirkkahallissa 25.–26.2.2006. Käytetty juoksurata oli 300 metriä pitkä.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Visa Hongisto | 6,74 | Nghi Tran | 6,76 | Jarkko Ruostekivi | 6,77 |
| 200 m | Nghi Tran | 21,25 | Samsa Tuikka | 21,61 | Antti Vainionpää | 22,00 |
| 400 m | Ari Kauppinen | 47,83 | Antti Toivonen | 48,06 | Juha Kukkamo | 48,43 |
| 800 m | Juha Kukkamo | 1.54,54 | Niclas Sandells | 1.54,79 | Robert Rotkirch | 1.54,83 |
| 1 500 m | Riku Marttinen | 3.48,19 | Niclas Sandells | 3.48,21 | Mikael Bergdahl | 3.50,62 |
| 3 000 m | Arto Aalto | 8.18,26 | Konstantin Kutilainen | 8.18,29 | Jarkko Hamberg | 8.19,71 |
| 60 m aidat | Olli Talsi | 7,70 | Vesa Korjus | 8,04 | Markus Vilén | 8,06 |
| 300 m aidat | Kimmo Haapasalo | 36,72 | Juha Selänpää | 37,56 | Teemu Linkosaari | 38,40 |
| 5 000 m kävely | Antti Kempas | 20.19,36 | Jani Lehtinen | 20.31,25 | Timo Viljanen | 21.14,50 |
| Korkeushyppy | Osku Torro | 226 | Oskari Frösén | 224 | Jussi Viita | 214 |
| Seiväshyppy | Matti Mononen | 549 | Vesa Rantanen | 537 | Mikael Westö | 537 |
| Pituushyppy | Samir Abbassi | 756 | Juho-Matti Pimiä | 747 | Joni Rautanen | 739 |
| Kolmiloikka | Johan Meriluoto | 15,83 | Aleksi Tammentie | 15,17 | Mikko Kivinen | 15,00 |
| Kuulantyöntö | Ville Tiisanoja | 19,96 | Robert Häggblom | 19,58 | Mika Vasara | 19,46 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Heidi Hannula | 7,27 | Sari Keskitalo | 7,53 | Anna Heiniö | 7,56 |
| 200 m | Sari Keskitalo | 23,99 | Kirsi Mykkänen | 24,32 | Anna Heiniö | 24,76 |
| 400 m | Kirsi Mykkänen | 53,61 (SE) | Suvi Myllymäki | 55,47 | Mari Järvenpää | 55,96 |
| 800 m | Suvi Myllymäki | 2.08,59 | Annika Rikberg | 2.08,98 | Minna Järvenpää | 2.10,77 |
| 1 500 m | Annika Rikberg | 4.44,00 | Minna Järvenpää | 4.45,51 | Tarja Vesaluoma | 4.45,77 |
| 3 000 m | Mari Järvenpää | 9.33,06 | Maija Oravamäki | 9.35,19 | Tarja Vesaluoma | 9.36,31 |
| 60 m aidat | Johanna Halkoaho | 8,23 | Katri Hiltunen | 8,38 | Piia Roslund | 8,51 |
| 300 m aidat | Ilona Ranta | 41,01 (SE) | Jenniina Halkoaho | 42,77 | Kristiina Auno | 43,01 |
| 3 000 m kävely | Outi Sillanpää | 13.45,53 | Tiina Muinonen | 14.07,78 | Maija Sippola | 14.36,16 |
| Korkeushyppy | Alina Mattila | 183 | Jonna Anias | 176 | Ilona Ikonen | 172 |
| Seiväshyppy | Minna Nikkanen | 416 | Aino-Maija Karvinen | 411 | Eeva Niemelä | 383 |
| Pituushyppy | Jaana Kontturi | 610 | Maija Kovalainen | 603 | Johanna Halkoaho | 600 |
| Kolmiloikka | Natalia Kilpeläinen | 13,76 | Jonna-Janette Eriksson | 13,07 | Niina Kelo | 13,06 |
| Kuulantyöntö | Niina Kelo | 14,87 | Tanja Mäkinen | 14,66 | Hennariikka Järvinen | 14,53 |
Luettelo Albanian kaupungeista

Tirana.
Durrës.
Vlorë.
Elbasan.
Shkodër.
Fier.
Tämä on luettelo Albaniassa sijaitsevista kaupungeista.
Aakkosjärjestyksessä

Bajram Curri
Ballsh
Berat
Bilisht
Borshi
Bulqizë
Burrel
Cërrik
Çorovodë
Delvinë
Divjak
Durrës
Elbasan
Ersekë
Fier
Fushë-Krujë
Gjirokastër
Gramsh
Has
Himarë
Kamzë
Kavajë
Këlcyrë
Klos
Koplik
Korçë
Krujë
Krumë
Kuçovë
Kukës
Laç
Lezhë
Librazhd
Lushnjë
Maliq
Mamurras
Mavrovë
Memaliaj
Patos
Peqin
Peshkopi
Përmet
Pogradec
Poliçan
Pukë
Rrëshen
Rrogozhinë
Roskovec
Sarandë
Selenicë
Shëngjin
Shijak
Shkodër
Tepelenë
Tirana
Tropojë
Valbonë
Vlorë
Suurimmat kaupungit

Vuonna 2011 suurimmat kaupungit olivat
Tirana
Durrës
Vlorë
Elbasan
Shkodër
Fier
Korçë
Berat
Zimmerwaldin kokous

Kokouksen pitopaikkana ollut hotelli Beau Séjour. Värilitografia vuodelta 1864.
Zimmerwaldin kokous oli sveitsiläisessä Zimmerwaldin kylässä lähellä Berniä 5.–8. syyskuuta 1915 järjestetty kokous, johon osallistui eurooppalaisista sosialidemokraattisista puolueista 38 edustajaa, jotka vastustivat ensimmäistä maailmansotaa ja militarismia. Aloitteen kokouksen järjestämiseksi oli tehnyt sveitsiläinen Robert Grimm yhdessä italialaisten sosialistien kanssa.
Osallistujia tuli niin ympärys- ja keskusvaltojen kuin puolueettomienkin maiden puolueista. Osallistujat edustivat omissa puolueissaan vähemmistöä. Kokouksesta sai alkunsa sodanvastainen Zimmerwaldin internationaali, joka järjesti maailmansodan jatkuessa vielä kaksi muuta konferenssia, Kienthalissa Sveitsissä huhtikuussa 1916 ja Tukholmassa syyskuussa 1917, ennen kuin hajaantui linjaerimielisyyksiin. Zimmerwaldin internationaalin vasemmistosiipi perusti sittemmin 1919 Moskovassa kommunistisen Kolmannen internationaalin, jonka päämääränä oli maailmanvallankumous ja proletariaatin diktatuuri. Vasemmistososialistiset ryhmät erosivat myöhemmin tästä internationaalista ja perustivat vuonna 1921 niin sanotun Wienin internationaalin, joka yhdistyi vuonna 1923 Toiseen internationaaliin Sosialistiseksi työväen internationaaliksi, jonka keskuspaikkana oli Lontoo.
Zimmerwaldin kokouksen osanottajat allekirjoittivat kovien kiistojen jälkeen Zimmerwaldin julistuksen, jonka luonnoksen oli laatinut kokoukseen osallistunut Lev Trotski. Zimmerwaldin julistuksessa tuomittiin reformististen sosialistien harjoittama sotaa tukenut politiikka ja kehotettiin sotaakäyvien maiden työläisiä kääntämään aseet oman maansa kapitalisteja vastaan ja muuttamaan imperialistinen sota vallankumoukselliseksi sisällissodaksi.
Vähemmistönä kokoukseen osallistuneet vallankumousta kannattaneet edustajat muodostivat Leninin johdolla niin sanotun Zimmerwaldin vasemmistoryhmän, johon kuuluivat Leninin ohella Grigori Zinovjev Venäjältä, Jānis Bērziņš-Ziemelis Latviasta, Karl Radek Puolasta, Julian Borchardt Saksasta, Fritz Platten Sveitsistä sekä Zeth Höglund ja Ture Nerman Ruotsista. Leninin johtama Zimmerwaldin vasemmisto syytti myöhemmin Zimmerwaldin internationaaliin osallistuneita horjuviksi kautskylaisiksi, jotka eivät suostuneet tekemään lopullista pesäeroa perinteisiin sosialidemokraattisiin puolueisiin ja järjestöihin. Zimmerwaldin kokous muodosti myöhemmin tärkeän osan Neuvostoliiton virallisessa syntyhistoriassa, ja sen muistoa pidettiin yllä Neuvostoliitossa ja sen vaikutuspiiriin kuuluneissa maissa.
Suomen Sosialidemokraattinen Puolue liittyi Zimmerwaldin internationaaliin kesäkuussa 1917 pidetyssä 9. puoluekokouksessaan.