stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suonensisäinen käyttö
Terveydelliset riskit ja haitat > Anafylaktinen šokki

Kaikki opioidit voivat aiheuttaa suonensisäisesti käytettyinä allergista reaktiota muistuttavan histamiinin eritykseen liittyvän anafylaktisen šokin. Kodeiinin ja dihydrokodeiinin suonensisäinen käyttö voivat aiheuttaa muita opioideja herkemmin anafylaktisen šokin ja jopa hengenvaarallisen keuhkoödeeman ja näitä ei suositella käytettäväksi suonensisäisesti. Tuntemattomat jatkeaineet ja uudelleenkäytetyistä suodattimista kulkeutuvat mikrobit voivat myös johtaa allergiseen reaktioon (ns. "cotton fever").lähde?
Terveydelliset riskit ja haitat > Yliannostus ja kuolema

Suonensisäisessä käytössä yliannostuksen riski ja kuoleman vaara ovat korostuneita. Katukaupassa liikkuvien huumeiden vahvuudesta ja koostumuksesta ei ole tietoa, jolloin vaarana on yliannostus. Vuonna 2007 huumeperäisissä kuolemissa Suomessa huumeidenkäyttö oli ollut pitkäaikaisempaa, usein suonensisäistä riippuvuuskäyttöä.
Tyypillinen suomalainen yliannostuskuolema johtuu rauhoittavien lääke- ja huumeaineiden sekä alkoholin yhteiskäytöstä. Erityisesti opioidit kuten korvaushoidossa käytetty buprenorfiini ("subu") yhdistettynä alkoholiin, bentsodiatsepiineihin tai vaikkapa gammabutyrolaktoniin ("lakka") aiheuttavat helposti ja arvaamattomasti hengityslaman tai aspiraatiokuoleman (tukehtuminen oksennukseen).
Käytettyjen huumeruiskujen ongelma

Käytetyissä huumeruiskuissa on HIV- ja hepatiittisairauksien leviämisen vaara. Etenkin tuoreesta verestä voi saada tartunnan. Huumeruiskujen kanssa kosketuksiin joutuneille suositellaan HIV-testiä. Suomessa ei ole todettu kuitenkaan yhtään yleisellä paikalta paikalta lyötyneestä huumeruiskusta saatua hepatiitti- tai HIV-tartuntaa.
Käytetty huumeruisku tulee poimia paperin tai vastaavan avulla. Käytetty ruisku ja neula suositellaan laitettavan suljettavaan astiaan ja palautettavan apteekkiin, terveysasemalle, neulanvaihtopalveluita tarjoavaan terveysneuvontapisteeseen tai erilliseen huumeruiskujen keräysastiaan, joita on esimerkiksi joidenkin kaupunkien aukioilla ja yleisissä vessoissa. Lapsien tulisi olla koskematta ruiskuun ja heidän tulisi kertoa löydöstään aikuiselle.
Käytettyä huumeruiskua ei saa hävittää sekajätteen mukana, koska se on vaarallista jätettä.
Ongelman ratkaisemiseksi on esitetty muun muassa huumeruiskujen keräysastioiden määrän lisäämistä, huumeiden valvottujen käyttötilojen perustamista ja huumeiden käytön dekriminalisointia. Aiemmin julkisilla paikoilla harjoitettavaan suonensisäiseen huumeiden käyttöön on koitettu puuttua esimerkiksi sinisin valoin julkisissa vessoissa. Valoilla on tarkoitus vaikeuttaa suonten näkymistä. Niiden hyötyä on kritisoitu kuitenkin vähäiseksi.
Terveydenhuollolliset vaikutuspyrkimykset

Terveysneuvonnassa ensisijainen tavoite on suonensisäisen huumeidenkäytön välityksellä tarttuvien infektiotautien ehkäisy ohjaamalla mahdollisimman hygieeniseen tapaan käyttää aineita. HIV-riski liittyy pistovälineiden uudelleen- ja yhteiskäyttöön, joten pistämishygieniaan tähtäävää terveysneuvontaa perustellaan siten, että se on paras tapa vähentää pistämiseen liittyvää riskiä tilanteessa, jossa huumeidenkäyttöön ei voida vaikuttaa. Korvaushoidon tavoitteena on myös vähentää tai merkittävästi estää suonensisäiseen käyttöön ja yliannostukseen liittyviä riskejä. Neulojen ja ruiskujen vaihtaminen on tapa vähentää huumehaittoja.
Käytettyjen huumeruiskujen keräämiseksi on perustettu myös erityisiä keräyslaatikoita, joilla pyritään estämään huumeruiskujen jääminen yleisille paikoille.
Liittyvää lainsäädäntöä

Tartuntatautiasetuksessa edellytetään, että kunnan tulee huolehtia suonensisäisesti huumeita käyttävien käyttövälineiden vaihtamisesta tartuntatautien torjunnan edellyttämän tarpeen mukaan.
Sosiaali- ja terveysministeriön rokotusasetuksessa suositellaan antamaan hepatiittirokotus henkilölle, jolla on elinolosuhteidensa vuoksi lisääntynyt vaara saada hepatiitti A- tai B-tartunta. Tämän on tulkittu tarkoittavan myös suonensisäisesti huumeita käyttäviä sekä heidän seksikumppaneitaan ja samassa taloudessa asuvia henkilöitä.
Käytettyjen huumeruiskujen hallussapito ei ole laitonta, mutta poliisi voi katsoa huumeruiskun hallussapidon syyksi epäillä huumausaineen käyttörikosta.
Aiheesta muualla

Turvallisempaa pistämistä (Arkistoitu – Internet Archive) A-klinikkasäätiö.
Näin pistät oikein - ohje turvallisemmasta pistämisestä Suomen Lumme ry, A-klinikkasäätiö ja EHYT ry:n Mobiiliapu-hanke tuottivat yhteistyössä videon turvallisemmasta pistämisestä keväällä 2013.
Cleaning works: how to clean a used syringe
Koukussa piikkiin - suonensisäisten huumeiden käyttäjien kokemuksia pistämisestä ja sen pakonomaisuudesta Outi Harju, Sosiaalipsykologian Pro gradu, 2002.
Piikkikoukku - mitä ilmiön takana? (Arkistoitu – Internet Archive) Tiimi 1/2004.
KOUKUSSA PIIKKIIN Apua piikkiriippuvuudesta kärsiville A-klinikkasäätiö/OHJAT-projekti, 2007.
Huumeiden piikitysvälineitä: Sidettä, pumpulituppoja, huumeen valmisteluastia, steriiliä vettä, kondomi, alkoholipyyhettä, sekä eripaksuisia neuloja
Käytettyjen ruiskujen palautuslaatikko.
Einari Karvetti

Einari Karvetti
Frans Einari Karvetti (ent. Karlström) (16. huhtikuuta 1897 Naantalin maalaiskunta – 20. marraskuuta 1979 Naantali) oli suomalainen kansanedustaja ja maanviljelysneuvos.
Karvetin vanhemmat olivat maanviljelijä Frans Leander Karlström ja Vendla Josefina Wahlstén ja puoliso vuodesta 1924 farmaseutti Leima Irene Lehtiö. Karvetti oli koulutukseltaan agronomi. Hän toimi muiden tehtävien ohessa maanviljelijänä 1921–1960, Naantalissa sijainnut Karvetin tila hänen omistukseensa vuonna 1927.
Vuosina 1945–1962 Einari Karvetti toimi Lounais-Suomen Osuusteurastamon toimitusjohtajana, kunnes hänen poikansa Mauri Karvetti siirtyi toimitusjohtajaksi Einari Karvetin jäädessä eläkkeelle.Kansanedustajana Karvetti toimi Maalaisliitossa vuodesta 1933 vuoteen 1945. Hänen muita tehtäviään olivat muun muassa presidentin valitsijamies viitenä kertana sekä useiden valtuustojen ja neuvostojen puheenjohtajuus ja jäsenyys. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Karvetti sai vuonna 1947.
Aaro Kauppi

Aaro Kauppi Oulun keskusvaalilautakunnan kokouksessa
Aaro Kauppi (23. marraskuuta 1902 Haukipudas – 19. elokuuta 1979 Oulu) oli suomalainen maanviljelijä ja professori, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana Oulun läänin vaalipiiristä vuosina 1951–1954, 1956–1958 ja 1963–1966.
Kauppi suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1921 ja ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1928. Lakitieteen kandidaatiksi hän valmistui vuonna 1928, varatuomariksi 1935, lakitieteen lisensiaatiksi 1949 ja tohtoriksi 1950. Kauppi työskenteli muun muassa maanviljelijänä, Suomen maatalousosakepankin Oulun konttorin johtajana sekä Tampereen yliopiston kunnallispolitiikan professorina ja laitoksen esimiehenä. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana toimien kunnanvaltuuston jäsenenä Muhoksella. Presidentin valitsijamiehenä Kauppi toimi vuosien 1956 ja 1962 vaaleissa.
Kaupin vanhemmat olivat kauppias Isak Kauppi ja Maria Amanda Granlund. Kauppi oli naimisissa Kerttu Loviisa Paasivaaran kanssa vuodesta 1929 lähtien.
Reino Kangas

Reino Robert Kangas (20. huhtikuuta 1910 Paavola – 12. helmikuuta 1998 Ruukki) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja kansanedustaja (maalaisliitto/keskusta 1962–1975).
Kangas vaikutti seuraavissa eduskunnan toimielimissä: Laki- ja talousvaliokunta, puolustusvaliokunta ja sosiaalivaliokunta.
Reino Kangas oli sotilasarvoltaan alikersantti. Hän oli käynyt kansakoulun sekä maamieskoulun vuonna 1928. Kangas oli naimisissa Elma Margareeta Karhumaan (1913–1994) kanssa.
Kankaalla oli lukuisia luottamustoimia. Presidentin valitsijamiehenä hän toimi vuonna 1968. Lisäksi Kangas toimi Paavolan kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen puheenjohtajana, Kirkolliskokouksen, Keski-Pohjanmaan tuberkuloosiparantolan liittovaltuuston ja Ruukki Oy:n hallintoneuvoston jäsenenä. Siika–Pyhäjoki-alueliiton hallituksessa Kangas oli puheenjohtaja, Oulaisten parantolan liittovaltuustossa varapuheenjohtaja. Jäsen Kangas oli myös Revon Sähkö Oy:n, Imatran Voima Oy:n, Kemijoki Oy:n ja Keski-Pohjanmaan puhelinosuuskunnan hallintoneuvostoissa. Yhteisistä asioista Kangas huolehti lisäksi Heikinharjun B-mielisairaalan kuntainliiton liittovaltuustossa, Pohjolan Maidon ja Vesihuoltoliiton hallituksissa.
Aiheesta muualla

.aspx Reino Kangas Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Maalaisliiton ja Keskustapuolueen kansanedustajat
| n k Maalaisliiton ja keskustapuolueen kansanedustajat 1962–1966 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (53):  Antila  Erkkilä (1962–1963†)  Halinen  Hasu  Hautala  Holopainen  Honkanen  Häppölä  Jaakkola  Juntunen  Jussila  Jämsén  Kaasalainen  Kangas  Karpola  Kauppi (1963–1966)  Kekkonen  Kervinen  Kinnunen  Kleemola  Kähönen  Lahtela  Lahti  Laine  Liinamaa  Lintilä  Luukka  Mattila  Niemelä  Niskala (1962–1963†)  Paarman  Paaso  Pakkanen  Partanen  Pekkarinen  Pentti  Pohjonen  Ruutu  Ryhtä  Ryömä  Räsänen  Rönkkö  Saloranta  Sarjala  Savela  Sukselainen  Suorttanen  Svinhufvud  Sääskilahti  Timonen  Uusitalo  Vilmi (1963–1966)  Virolainen  Väänänen 
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1966–1970 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (49):  Antila (1967–1970†)  Eskelinen  Halinen  Hanhirova  Hasu (1967–1970)  Haukipuro  Holopainen  Honkanen (1967–1970)  Häppölä  Jussila  Jämsén  Kaarlonen  Kaarna  Kaasalainen  Kangas  Kankaanpää (1970)  Karjalainen  Karpola  Kekkonen  Lahtela (1966–1968†)  Lahti (1966–1967†)  Linna  Lintilä  Lottanen  Mattila  Niemelä  Niinikoski  Paarman (1968–1970)  Paaso  Pakkanen  Partanen  Pekkarinen  Pentti  Pohjonen  Ruutu (1967-1970)  Ryhtä (1966–1967)  Räsänen  Rönkkö  Saalasti  Saimo  Saloranta  Sarjala  Savela  Sileäkangas  Sinkkonen  Sukselainen  Suorttanen  Sääskilahti  Tiitu  Timonen (1966–1967)  Uusitalo  Vilmi  Virolainen  Volotinen 
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1970–1972 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (36):  Eskelinen  Hanhirova  Haukipuro  Härkönen  Jämsén (1970–1971)  Kaarlonen  Kaarna  Kaasalainen  O. Kangas  R. Kangas  Karjalainen  Karpola  Linna  Lintilä  Lottanen  Maijala  Mattila  Niemelä  Niinikoski  Partanen  Pekkala  Pekkarinen  Pekonen  Pohjonen (1971–1972)  Poutanen  Ruokola  Rönkkö  Saimo  Siikaniemi  Sinkkonen  Sutinen  Tähkämaa  Uusitalo  Vilmi  Virolainen  Väyrynen  Ääri 
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1972–1975 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (35):  Eskelinen  Haukipuro (1972–1973)  Härkönen  Jokela  Kaarna  O. Kangas  R. Kangas  Ah. Karjalainen  Ai. Karjalainen  Karpola  Linna  Lottanen  Manninen (1973–1975)  Martikainen  Mattila  Nieminen  Niinikoski  Pekkala  Pekkarinen (1972–1975†)  Pihlajamäki  Poutanen  Ruokola  Saimo  Saloranta  Saukkonen  Siikaniemi  Sileäkangas  Sukselainen  Suorttanen  Sutinen  Tähkämaa  Virolainen  Väyrynen  Yläjärvi (1975)  Ääri 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Olavi Kajala

Olavi Kajala vuonna 1951.
Olavi Ilmari Kajala (29. heinäkuuta 1905 Tampere – 24. maaliskuuta 1967 San Augustin, Gran Canaria) oli suomalainen ekonomi ja lakitieteen kandidaatti. Hän oli Lahden viides kaupunginjohtaja Uuno Takin jälkeen tämän tultua ministeriksi. Hän hoiti tehtävää vuosina 1942–1967. Häntä seurasi kaupunginjohtajana valtiosihteeri Teemu Hiltunen. Kansanedustajana Kajala oli SDP:n eduskuntaryhmässä 1939–1942, 1948–1951, 1954–1958 ja 1962–1966.
Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle 1.11.1966 Lahti-mitalin numero 1.
Lauri Kaijalainen

Lauri Kaijalainen pitämässä puhetta Rovaniemen kaupungintalon parvekkeella uuden vuoden yönä 1959-1960, jolloin Rovaniemi muutettiin kauppalasta kaupungiksi.
Lauri Vihtori Kaijalainen (21. maaliskuuta 1900 Laukaa – 5. syyskuuta 1965 Rovaniemi) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko, joka toimi Rovaniemen kauppalan- ja kaupunginjohtajana sekä Maalaisliiton kansanedustajana ja ministerinä.
Kaijalaisen vanhemmat olivat ratavartija Vihtori Kaijalainen ja Alma Loviisa Gustafsson.  Hän kävi keskikoulun ja työskenteli sitten Pohjolan Sanomain toimittajana 1919–1924, lehden vastaavana toimittajana 1924, Rovaniemi-lehden päätoimittajana vuosina 1924–1927 ja 1940–1944, Kalevan toisena toimitussihteerinä vuosina 1927–1928 sekä Lapin Kansan päätoimittajana vuosina 1928–1940.
Sodan jälkeen Kaijalainen toimi Pohjolan Sanomien Helsingin edustajana vuosina 1945–1948, Valtion tiedotuskeskuksen apulaisjohtajana 1945–1946 sekä Rovaniemen kauppalanjohtajana vuosina 1948–1959 ja kaupunginjohtajana 1960–1963.
Kaijalainen oli Maalaisliiton kansanedustajana Lapin läänin vaalipiiristä vuosina 1930–1948. Hän oli eduskunnan sivistysvaliokunnan puheenjohtajana 1936–1944 ja toimi kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Pekkalan hallituksessa vuosina 1946–1948. Kaijalainen oli mukana kunnallispolitiikassa Rovaniemen kauppalanvaltuuston jäsenenä. Hän oli myös Pohjois-Suomen teollistamistoimikunnan jäsen.
Kaijalainen sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 1962.
Punaperämuura

| Punaperämuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Kerttumuurat Euchrepomis
Laji::  callinota
Kaksiosainen nimi
 Euchrepomis callinota  (Sclater, 1855) 
Synonyymit
 Terenura callinota 

Katso myös
   Punaperämuura Wikispeciesissä   Punaperämuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punaperämuura (Euchrepomis callinota) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Punaperämuuraa tavataan Kolumbiassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, Guyanassa, Panamassa, Perussa Surinamessa ja Venezuelassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 5 150 000 km2. Lajia on kuvattu harvinaiseksi ja sen arvellaan olevan vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Laajan levinneisyysalueen takia se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kaarlo Kajatsalo

| Kaarlo Kajatsalo |
| --- | --- |

Suomen opetusministeri
 Fagerholmin III hallitus 29.8.1958–12.1.1959  
Edeltäjä:  Kustaa Vilkuna
Seuraaja:  Heikki Hosia
Kansanedustaja
 29.3.1954–19.2.1962  
Ryhmä/puolue:  Suomen Kansanpuolue
Vaalipiiri:  Kymen läänin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. syyskuuta 1909 Vehkalahti
Kuollut: 22. helmikuuta 1988 (78 vuotta) Espoo
Tiedot
Puolue:  Suomen Kansanpuolue
Kaarlo Viljam Kajatsalo (vuoteen 1945 Salo; 28. syyskuuta 1909 Vehkalahti – 22. helmikuuta 1988 Espoo) oli suomalainen Kansanpuoluetta edustanut poliitikko.
Kajatsalon vanhemmat olivat luotsi Gottfried Salo (e. Sjöblom) ja Wendla Karoliina Pitkänen. Kajatsalo pääsi ylioppilaaksi 1931, valmistui voimistelunopettajaksi 1935 ja suoritti kasvatusopin tutkinnon 1937.
Alkujaan Kajatsalo oli voimistelunopettaja ja toimi Lappeenrannan lyseon rehtorina vuosina 1948–1954 ja urheilun lehtorina Oulun yliopiston opettajanvalmistuslaitoksella 1963–1972. Hän oli kansanedustajana 1954–1962 Kymen läänin vaalipiiristä ja toimi opetusministerinä 1958–1959 Fagerholmin kolmannessa hallituksessa.
Kajatsalo oli myös Suomen Kansanpuolueen varapuheenjohtajana ja Nuorten Suomalaisten Liiton puheenjohtajana sekä toimi Lappeenrannan kunnallispolitiikassa, muun muassa kaupunginjohtajan varamiehenä. Silloiselle kapteeniluutnantti Kajatsalolle myönnettiin Mannerheim-risti 10. helmikuuta 1945 numerolla 189. Hän oli merivoimien ensimmäinen tällä korkeimmalla kunniamerkillä palkittu reservin upseeri.
The Voice of Finland (3. tuotantokausi)

| The Voice of Finland (3>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 

 
Alkuperämaa:  Suomi
Esittäminen
Verkko:  Nelonen
Ensimmäinen esitys:  2014-1-33. tammikuuta 2014
Viimeinen esitys:  2014-4-1818. huhtikuuta 2014
Kaudet
 ← Edellinen The Voice of Finland (2. tuotantokausi) Seuraava → The Voice of Finland (4. tuotantokausi)
The Voice of Finlandin kolmas tuotantokausi alkoi 3. tammikuuta 2014 ja päättyi 18. huhtikuuta 2014.
Ohjelmassa oli mukana vaiheet Ääni ratkaisee, Kaksintaistelu ja kaappaus, Knock out ja Suorat lähetykset. Ohjelmassa oli kuusi Ääni ratkaisee -jaksoa, neljä Kaksintaistelu-jaksoa, kolme Knock out -jaksoa ja neljä suoraa lähetystä.
Lisäksi tähtivalmentajatiimissä on tapahtunut muutoksia sillä Lauri Tähkän ja Paula Koivuniemen tilalle on tulleet tähtivalmentajiksi Mira Luoti ja Anne Mattila. Elastinen ja Michael Monroe jatkavat edelleen myös tähtivalmentajina. Ohjelmaa juonsivat Axl Smith ja backstage-toimittajana toimiva Jenni Alexandrova.
Kaksintaistelut

Mikäli toinen Kaksintaistelu-vaiheessa mukana ollut kilpailija pääsi jatkoon, hänet kaappasi toinen tähtivalmentaja painamalla nappia.
Kaksintaistelut > Jakso 1 (14.2.2014)

| Pari | Parin henkilöt | Parin henkilöt | Video | Kappale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Anne Carlsson  Jatkossa | Camilla Bäckman  Jatkossa |  | "I Say A Little Prayer" |
| 2 | Meeri Paavilainen  Ei jatkossa | Roni Leppä  Jatkossa |  | "Hanging On The Telephone" |
| 3 | Henri Potkonen  Jatkossa | Ville Pyykönen  Ei jatkossa |  | "Mandoliinimies" |
| 4 | Emma Schnitt  Jatkossa | Tiia Erämeri  Jatkossa |  | "Skyscraper" |
| 5 | Elina Hjelt  Jatkossa | Sonja Perkiö  Jatkossa |  | "I Drove All Night" |
| 6 | Satu Toivanen  Ei jatkossa | Jussi Kari  Jatkossa |  | "Where The Wild Roses Grow" |
Elastinen kaappasi Anne Carlssonin Miralta omaan tiimiinsä, nappia painoi Elastinen ja Michael.
Michael kaappasi Tiia Erämeren Elastiselta omaan tiimiinsä, nappia painoi Mira, Anne ja Michael.
Anne kaappasi Sonja Perkiön Michaelilta omaan tiimiinsä, nappia painoi Anne.
Kaksintaistelut > Jakso 2 (21.2.2014)

| Pari | Parin henkilöt | Parin henkilöt | Video | Kappale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | Johanna Johnson  Jatkossa | Maya Kurki  Jatkossa |  | "And I’m Telling You I’m Not Going" |
| 8 | Miklos Jeney  Ei jatkossa | Juho Schroderus  Jatkossa |  | "Of My Heart" |
| 9 | Sini Tuominen / Netta Pietilä  Jatkossa | Emmi Ahonen  Ei jatkossa |  | "Säännöt rakkaudelle" |
| 10 | Orel Rantonen  Ei jatkossa | Maija Aflatuni  Jatkossa |  | "That Don’t Impress Me Much" |
| 11 | Kide Leppäpohja  Ei jatkossa | Lee Angel  Jatkossa |  | "Dancing In The Dark" |
| 12 | Hulda Jokinen  Jatkossa | Sanna Hannus  Jatkossa |  | "Oothan tässä vielä huomenna" |
Mira kaappasi Maya Kurjen Elastiselta omaan tiimiinsä, nappia painoi Mira ja Anne.
Anne kaappasi Netta Pietilän Elastiselta omaan tiimiinsä, nappia painoi Anne.
Elastinen kaappasi Sanna Hannuksen Annelta omaan tiimiinsä, nappia painoi Elastinen.
Kaksintaistelut > Jakso 3 (28.2.2014)

| Pari | Parin henkilöt | Parin henkilöt | Video | Kappale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 | Sofia Tarkkanen  Jatkossa | Lauri Permanto  Ei jatkossa |  | "Nuori ja kaunis" |
| 14 | Jarmo Kantola  Jatkossa | Timo Kanerva  Ei jatkossa |  | "In the City" |
| 15 | Jemina Pouttu  Ei jatkossa | Toni Laaksonen  Jatkossa |  | "Nine To Five" |
| 16 | Kerttu Suonpää  Ei jatkossa | Erik Niemi  Jatkossa |  | "Let Her Go" |
| 17 | Tuulia Raita  Ei jatkossa | Julia Väyrynen  Jatkossa |  | "Still Into You" |
| 18 | Siru Airistola  Jatkossa | Kazumi Tanaka  Jatkossa |  | "The World Is Stone" |
Mira kaappasi Kazumi Tanakan Michaelilta omaan tiiminsä, nappia painoi Mira.
Kaksintaistelut > Jakso 4 (7.3.2013)

| Pari | Parin henkilöt | Parin henkilöt | Video | Kappale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 | Tuuli Okkonen  Jatkossa | Cecilia Strömman  Ei jatkossa |  | "Häävalssi mollissa" |
| 20 | Ivone Kätkä  Jatkossa | Anni Saikku  Jatkossa |  | "Me ei olla enää me" |
| 21 | Sini Alatalo  Jatkossa | Mari-Anneli Sarkkinen  Ei jatkossa |  | "One Day In Your Life" |
| 22 | Alex Cast  Ei jatkossa | Alexis Hjelt  Jatkossa |  | "The Reason" |
| 23 | Laura Tuhkala  Jatkossa | Janne Savolainen  Ei jatkossa |  | "Joka päivä ja joka ikinen yö" |
| 24 | Suvi Salmimies  Jatkossa | Pia Lipponen  Ei jatkossa |  | "Money Changes Everything" |
Michael kaappasi Ivone Kätkän Elastiselta omaan tiimiinsä, nappia painoi Michael.
Kaksintaistelut > Kaappaukset

| Kilpailija | Jakso | Edellinen tähtivalmentaja | Kaappauksen tehnyt tähtivalmentaja |
| --- | --- | --- | --- |
| Anne Carlsson | Jakso 1 (14.2.2014) | Mira Luoti | Elastinen |
| Tiia Erämeri | Jakso 1 (14.2.2014) | Elastinen | Michael Monroe |
| Sonja Perkiö | Jakso 1 (14.2.2014) | Michael Monroe | Anne Mattila |
| Maya Kurki | Jakso 2 (21.2.2014) | Elastinen | Mira Luoti |
| Netta Pietilä | Jakso 2(21.2.2014) | Elastinen | Anne Mattila |
| Sanna Hannus | Jakso 2 (21.2.2014) | Anne Mattila | Elastinen |
| Kazumi Tanaka | Jakso 3 (28.2.2014) | Michael Monroe | Mira Luoti |
| Ivone Kätkä | Jakso 4 (7.3.2014) | Elastinen | Michael Monroe |
Knock Out

Knock Out -vaiheessa kaksintaisteluista edenneet kilpailijat jaettiin pareiksi, jotka esittivät tähtivalmentajalleen valitsemansa kappaleen. Valmentaja valitsi toisen laulajista jatkoon livelähetyksiin.
Knock Out > Knock Out 1 (14.3.2014)

|  | Esiintyjä | Kappale | Tähtivalmentaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erik Niemi | "Who’s Lovin’ You" | Elastinen | Jatkoon |
| 1 | Alexis Hjelt | "Chasing Cars" | Elastinen | Putosi |
| 2 | Elina Hjelt | "Who Knew" | Michael Monroe | Putosi |
| 2 | Siru Airistola | "Nobody’s Wife" | Michael Monroe | Jatkoon |
| 3 | Camilla Bäckman | "Read All About It" | Mira Luoti | Jatkoon |
| 3 | Laura Tuhkala | "Kun aika on" | Mira Luoti | Putosi |
| 4 | Juho Schroderus | "Hiljaisuus" | Anne Mattila | Jatkoon |
| 4 | Netta Pietilä | "Feeling Good" | Anne Mattila | Putosi |
| 5 | Sini Tuominen | "Undressed" | Elastinen | Putosi |
| 5 | Emma Schnitt | "Clarity" | Elastinen | Jatkoon |
Knock Out > Knock Out 2 (15.3.2014)

|  | Esiintyjä | Kappale | Tähtivalmentaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Suvi Salmimies | "Fuckin Perfect" | Michael Monroe | Putosi |
| 1 | Roni Leppä | "Heaven In Your Eyes" | Michael Monroe | Jatkoon |
| 2 | Sofia Tarkkanen | "Lonely Boy" | Mira Luoti | Jatkoon |
| 2 | Maija Aflatuni | "Dream On" | Mira Luoti | Putosi |
| 3 | Ville Pyykönen | "Pettävällä jäällä" | Anne Mattila | Jatkoon |
| 3 | Hulda Jokinen | "Balladi" | Anne Mattila | Putosi |
| 4 | Anne Carlsson | "Skyfall" | Elastinen | Putosi |
| 4 | Johanna Johnson | "I Have Nothing" | Elastinen | Jatkoon |
| 5 | Jarmo Kantola | "16 Tons" | Michael Monroe | Putosi |
| 5 | Lee Angel | "Walking the Dog" | Michael Monroe | Jatkoon |
| 6 | Kazumi Tanaka | "My Heart Will Go On" | Mira Luoti | Putosi |
| 6 | Maya Kurki | "Come Together" | Mira Luoti | Jatkoon |
Knock Out > Knock Out 3 (21.3.2014)

|  | Esiintyjä | Kappale | Tähtivalmentaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Toni Laaksonen | "Breakeven" | Anne Mattila | Putosi |
| 1 | Sini Alatalo | "Unbreak My Heart" | Anne Mattila | Jatkoon |
| 2 | Anni Saikku | "Make You Feel My Love" | Elastinen | Jatkoon |
| 2 | Sanna Hannus | "Lumottu" | Elastinen | Putosi |
| 3 | Ivone Kätkä | "Que Hiciste" | Michael Monroe | Putosi |
| 3 | Tiia Erämeri | "The Voice Within" | Michael Monroe | Jatkoon |
| 4 | Julia Väyrynen | "Temporary Home" | Mira Luoti | Putosi |
| 4 | Tuuli Okkonen | "Ingalsin Laura" | Mira Luoti | Jatkoon |
| 5 | Jussi Kari | "My Kind of Love" | Anne Mattila | Jatkoon |
| 5 | Sonja Perkkiö | "Sorry Seems To Be The Hardest Word" | Anne Mattila | Putosi |
Suorat lähetykset > Suora lähetys 1 (28.3.2014)

|  | Esiintyjä | Kappale | Tähtivalmentaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Johanna Johnson | "Stronger" | Elastinen | Putosi |
| 2 | Jussi Kari | "High Hopes" | Anne Mattila | Jatkoon |
| 3 | Anni Saikku | "As Long as You Love Me" | Elastinen | Putosi |
| 4 | Ville Pyykönen | "Sua lemmin kuin järjetön mä oisin" | Anne Mattila | Putosi |
| 5 | Erik Niemi | "Treasure" | Elastinen | Jatkoon |
| 6 | Sini Alatalo | "Frozen" | Anne Mattila | Putosi |
| 7 | Emma Schnit | "My Kind of Love" | Elastinen | Jatkoon |
| 8 | Juho Schroderus | "Sorry Seems To Be The Hardest Word" | Anne Mattila | Jatkoon |