stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koko Kiinan naisliitto
Historia

Naisliitto perustettiin 3. huhtikuuta 1949 edistämään naisten oikeuksia ja tasa-arvoa. Järjestön alkuperäinen nimi oli koko Kiinan demokraattinen naisliitto (kiin.: 中华全国民主妇女联合会; pinyin: Zhōnghuá quánguó mínzhǔ fùnǚ liánhé huì), mutta nimi vaihdettiin nykyiseen muotoonsa järjestön kolmannessa yleiskokouksessa vuonna 1957.
Naisliiton kasvaessa sen oli yhä vaikeampi järjestää toimintaa ympäri maata, minkä vuoksi toiminnan ulottaminen kaikkialle perinteisiä kanavia pitkin. Tämän vuoksi ympäri maata perustettiin kilpailevia yhdistyksiä. 1990-luvulla Kiinassa toimi 6386 erilaista naisten asioita tarkoitettua järjestöä. Osa näistä liittyi naisliiton alaisuuteen saadakseen laillisen statuksen toiminnalleen. Vuonna 1994 liitolla oli yli 68 000 haaraosastoa ympäri Kiinaa.
Toiminta

Kommunistinen puolue on hyödyntänyt naisliittoa kannustaakseen kiinalaisia naisia hankkimaan enemmän lapsia. Vuonna 2023 Xi Jinping piti naisliitolle puheen, jossa hän kehotti liittoa "luomaan oikeaa käsitystä avioliitosta ja rakkaudesta, lasten hankkimisesta ja perheestä". Samana vuonna puheenjohtajaksi valittu Shen Yiqin sanoi, että hän aikoo puheenjohtajana ohjata nuorten seurustelua ja perheen perustamista koskevia arvoja kommunistisen puolueen laatimaan suuntaan.
Järjestö on käyttänyt suuria summia rahaa, jopa suurempia kuin mitä se on budjetoinut tasa-arvon edistämistyöhön, sosiaalisen median kommenttien valvontaan. Tavoitteena oli estää keskustelu sukupuolikysymyksistä ja sinkkuelämän hyvistä puolista.
Naisliitto on myös popularisoinut termin jämänaiset. Liitto käytti termia mm. kotisivuillaan, kunnes negatiivinen palaute johti sen poistamiseen.
Kysymys riippumattomuudesta

Vuodesta 1995 lähtien Kiinan viranomaiset ovat määritelleet naisliiton virallisesti kansalaisjärjestöksi. Tämä on kuitenkin kyseenalaistettu, koska järjestöllä on pitkä ja dokumentoitu historiallinen suhde kommunistiseen puolueeseen. Naisliitto on myös itse ollut haluton kutsumaan itseään kansalaisjärjestöksi, koska termillä viitataan Kiinassa valtionvastaisiin ryhmittymiin. Kansainvälisellä kentällä sen sijaan naisliitto on puhunut itsestään kansalaisjärjestönä. Tämän on tosin katsottu olevan pelkkä silmänkääntötemppu, jolla naisliitolle haetaan legitimiteettiä ja kansainvälistä rahoitusta.
Naisliitto on myös itse myöntänyt toimivansa kommunistipuolueen johdon alla luoden siltoja puoleen, hallituksen ja naisten välillä. Kommunistipuolueen paikallisosastot myös valvovat samantasoisia naisliiton paikallisosastoja kunta, piirikunta, prefektuuri, provinssi ja koko maan tasolla.
Zeniittikaukoputki

Zeniittikaukoputki.
Zeniittikaukoputki on tähtikaukoputki, joka on pystytetty kiinteästi niin, että se osoittaa aina suoraan ylöspäin, kohti zeniittiä.
Zeniittikaukoputken etu on se, että kiinteän pystytyksen vuoksi sen kuvakenttä on hyvin vakaa. Toisaalta sillä voi tarkkailla vain hyvin kapeaa osaa taivasta, rengasta jonka kaukoputken kuvakenttä piirtää taivaanpallolle tähtitaivaan liikkuessa Maan pyörimisliikkeen vuoksi. Zeniittikaukoputken tarkoitus onkin tehdä tarkkoja havaintoja zeniitin ympärillä näkyvien tähtien paikoista. Zeniittikaukoputket ovat usein liikuteltavia.
Ensimmäisen zeniittikaukoputken rakensi vuonna 1669 Robert Hooke, joka yritti mitata  \gamma  Draconis -tähden etäisyyttä parallaksin avulla. Hän käytti havainnoissaan zeniittikaukoputkea, joka oli rakennettu hänen taloonsa Lontoossa. Objektiivi oli talon katon läpi kulkevassa putkessa ja okulaaripää kaksi kerrosta alempana lattianrajassa. Hooke ei kuitenkaan ehtinyt tehdä kuin neljä havaintoa, ja hänen tuloksiaan ei uskottu kun hän väitti havainneensa pienen parallaksiliikkeen. Robert Hooken ja Christopher Wrenin suunnittelema Lontoon suuren tulipalon muistomerkki on rakennettu toimimaan myös zeniittikaukoputkena.
Aiheesta muualla

Lontoon suurpalon monumentti: http://en.wikipedia.org/wiki/Monument_to_the_Great_Fire_of_London
Juha Suonpää

Juha Suonpää (s. 1963) on suomalainen valokuvaaja ja valokuvauksen opettaja. Hän on oppiarvoltaan taiteen tohtori.
Suonpää on Tampereen Ammattikorkeakoulun kuvataiteen yliopettaja ja Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnan osa-aikainen luontokuvauksen professori.
Teokset

Naavametsän salaisuus; Juha Suonpää, Marja-Leena Korte. 1989
Ympäristökasvatuselokuvat ja -videot; Tero Pajukallio & Juha Suonpää. [1989]
Kiertotähti [Moniviestin]: video-opetuspaketti; Marja-Leena Korte, Juha Suonpää; kirjallisen osuuden kuvitus: Matti-Pekka Ratia, Marja-Leena Korte. 1990.
Maailma lainassa [Heijastuskuva]; Alice Karlsson; julkaisija: Ammattikasvatushallitus. 1990.
Omppu-orava; Juha Suonpää, Marja-Leena Korte. 1990
Taikaämpäri; Juha Suonpää, Marja-Leena Korte. 1990
Voimanpesä [Moniviestin]: energinen video-opetuspaketti: ala-aste; toimittajat: Juha Suonpää, Marja-Leena Korte-Suonpää; kuvitus: Visa Suonpää. [1992]
Karhunpennun kesä; Juha Suonpää, Marja-Leena Korte-Suonpää. 1993.
Metsä liikkuu, Juha Suonpää, Marja-Leena Korte-Suonpää; 1994
Luontokuvan totuudenhetki: keskustelua aitoudesta; Juha Suonpää. 2001
Petokuvan raadollisuus: luontokuvan yhteiskunnallisten merkitysten metsästys; Juha Suonpää. 2002
Sacred places: a journey among the tourist scenes of the world = Pyhät paikat: matka turismin näyttämöille. 2007
Valokuva on IN; Juha Suonpää; [julkaisijat]: Tampereen ammattikorkeakoulu, Suomen valokuvataiteen museo. 2011
Aiheesta muualla

Kuusi kuvaa Juha Suonpään elämästä. 9.1.2021 Yle Radio 1
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  IdRef 
Tässä, Valokuvia ja muistikuvia Vuoreksen metsistä ennen rakentamista, 2007–2012, osa seitsenosaisesta sarjasta, Tampere.
Zëri i Popullit

Enver Hoxhan hautajaisista kertova etusivu vuodelta 1985.
Zëri i Popullit (”Kansan ääni”) oli kommunistisen Albanian tärkein sanomalehti. Sen paperiversion julkaiseminen lakkasi vuonna 2015.
Ensimmäinen Zëri i Popullit oli Enver Hoxhan perustama ja johtama Albanian kommunistisen puolueen keskuskomitean maanalainen lehti. Sen ensimmäinen numero ilmestyi Tiranassa 25. elokuuta 1942. Päivää juhlittiin myöhemmin Albaniassa lehdistön päivänä. Lehteä julkaistiin eri muotoisena toisen maailmansodan ajan.
Zëri i Popullit perustettiin uudelleen Albanian työn puolueen päivälehdeksi marraskuussa 1948. Se oli maan tärkein sanomalehti, formaatiltaan Pravdaa muistuttanut nelisivuinen broadsheet. Lehden levikki oli 1980-luvulla 105 000 kappaletta. Maan toinen päivälehti oli tuolloin Albanian demokraattisen rintaman nimissä julkaistu Bashkimi.
Albanian työn puolueen muututtua Sosialistiseksi puolueeksi kesäkuussa 1991 Zëri i Popullit jatkoi sen äänenkannattajana, mutta jätti sirpin ja vasaran pois nimiöstään. Lehden muoto muuttui tabloidiksi, jonka viimeinen sivu oli englanniksi. Levikki oli 35 000 kappaletta vuonna 1995, jolloin Zëri i Popullit oli yhä Albanian suurin sanomalehti. Lehden paperiversion julkaiseminen lakkasi vuonna 2015.
Zeuksen kuvapatsas Olympiassa

Hollantilaisen taiteilijan Marten Heemskerckin kaiverruksessa hänen käsityksensä Feidiaan veistämästä Zeuksen patsas Olympiassa.
Zeuksen kuvapatsas Olympiassa oli antiikin aikainen kreikkalaisen kuvanveistäjän Feidiaan veistämä, ylijumala Zeusta esittänyt patsas Zeuksen temppelissä Kreikan Olympiassa. Se pystytettiin noin 430 eaa. Patsas oli tehty norsunluusta ja kullasta, ja se oli noin 13 metriä korkea. Se on yksi maailman seitsemästä ihmeestä.
Patsaan kuvaama Zeus piteli oikeassa kädessään siivekästä voittoa esittävää hahmoa ja vasemmassa kädessään valtikkaa, jonka päässä istui kotka. Päässään Zeuksella oli oliiviseppele. Zeus istui valtaistuimella, joka oli tehty eebenpuusta ja norsunluusta ja johon oli kaiverrettu mytologisia hahmoja ja kohtauksia. Patsas istui metrin korkuisella marmorijalustalla. Patsaan runko oli puuta, jonka päälle norsunluu kiinnitettiin.
Patsas siirrettiin Konstantinopoliin 300-luvun lopulla, missä se tuhoutui vuonna 462 tulipalossa.
Carl Zeller

Carl Zeller
Carl Adam Johann Nepomuk Zeller (19. kesäkuuta 1842 St. Peter in der Au, Itävalta - 17. elokuuta 1898 Baden bei Wien, Itävalta) oli itävaltalainen säveltäjä, joka tuli tunnetuksi erityisesti klassisen wieniläisoperetin edustajana.
Tausta

Jo lapsena Zellerillä oli erinomainen sopraanoääni ja hän liittyi 11-vuotiaana Wienin poikakuoro Wiener Sängerknabeniin. Äänenmurroksensa jälkeen Zeller opiskeli säveltämistä Simon Sechterin johdolla. Tämän lisäksi hän opiskeli myös lakia Wienin yliopistossa.
Zeller sävelsi lähinnä vapaa-aikoinaan. Hän työskenteli päätoimisesti ensin notaarina, minkä jälkeen hänet nimitettiin virkamieheksi Itävallan opetus- ja kulttuuriministeriöön 1873. Hän sai hovineuvoksen arvonimen.
Teokset

Zeller sävelsi seitsemän näyttämöteosta, jotka julkaistiin 22 vuoden aikana.
Jaconde; koominen 3-näytöksinen ooppera; (Libretto: Moritz West, ensi-ilta Theater an der Wien, 18. maaliskuuta 1876).
Die Fornarina; koominen 3-näytöksinen ooppera; (Libretto: Moritz West ja Richard Genée, München, 1878)
Capitän Nicoll, oder Die Carbonari; 3-näytöksinen operetti; (Libretto: Moritz West ja F. Zell, ensi-ilta Carltheater, Wien, 27. lokakuuta 1880)
Der Vagabund; 3-näytöksinen operetti; (Libretto: Moritz West ja Ludwig Held, ensi-ilta Carltheater, Wien, 30. lokakuuta 1886)
Lintukauppias (saks. Der Vogelhändler); 3-näytöksinen operetti; (Libretto: Moritz West &      Ludwig Held, ensi-ilta Theater an der Wien 10. tammikuuta 1891)
Der Obersteiger; 3-näytöksinen operetti; (Libretto: Moritz West ja Ludwig      Held, ensi-ilta Theater an der Wien, Vienna 5. tammikuuta 1894)
Der Kellermeister; 3-näytöksinen operetti (J. Brandt viimeisteli operetin säveltäjän kuoleman jälkeen); (Libretto: Moritz West, ensi-ilta Raimundtheater, 21. joulukuuta 1901).
Zákynthos (kaupunki)

| Zákynthos Ζάκυνθος |
| --- | --- |
 Zákynthoksen kaupunki.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Zákynthos
 Koordinaatit: 37°47′N, 20°54′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Zákynthos
Kunta:  Zákynthos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  330101
Väkiluku (2011):  16 810
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  9 773
 – Kaupunki:  9 772
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  291 00
Suuntanumero(t):  26950
Rekisterikilpi:  ΖΑ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zákynthos (kreik. Ζάκυνθος; ital. Zante tai Zacinto) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Zákynthoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ζακυνθίων, Dimotikí Enótita Zakynthíon) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Zákynthoksen saarella, Zákynthoksen alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 16 810 ja varsinaisen Zákynthoksen kaupungin väkiluku 9 772 (vuonna 2011). Zákynthoksen kaupunki on Zákynthoksen saaren pääkaupunki ja Zákynthoksen kunnan kuntakeskus.
Maantiede

Zákynthoksen kaupunki sijaitsee Zákynthoksen saaren itärannikolla. Zákynthoksen kunnallisyksikkö käsittää saaren itäosan. Lisäksi siihen kuuluvat Strofadien saariryhmän saaret Stamfáni ja Árpyia sekä Kalonísin saari. Zákynthoksen kaupunki on saaren suurin asutus ja pääsatama, ja paitsi saaren hallinnollinen myös taloudellinen ja kulttuurikeskus.
Historia > Antiikki

Nykyisen Zákynthoksen kaupungin paikalla sijaitsi jo antiikin aikana saaren poliksen eli kaupunkivaltion keskus Zakynthos. Antiikin aikaisesta kaupungista ei ole säilynyt nykyaikaan juuri mitään lukuun ottamatta vähäisiä rakennusten osia.
Historia > Nykyinen kaupunki

Nykyisen kaupungin rakennuskanta oli aiemmin sekoitus venetsialais-, ranskalais- ja englantilaistyylisiä rakennuksia, mutta suuri osa niistä tuhoutui Joonianmeren maanjäristyksessä vuonna 1953. Kaupunki on sittemmin rakennettu uudelleen.
Zákynthos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä uudeksi Zákynthoksen kunnaksi yhdessä Alykéen, Arkádioin, Artemisían, Elátian ja Laganáksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Nähtävyydet

Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat saaren suojeluspyhälle omistettu Pyhän Dionysioksen kirkko (Ágios Dionýsios), jossa on korkea kellotorni, sekä Móloksen Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko ja jälkibysanttilaisen taiteen museo. Kaupungissa oli aiemmin venetsialaisaikainen linna, mutta siitä on jäljellä vain raunioita. Zákynthoksen kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin neljä kilometriä kaupungista etelään.
Kunnallisyksikön osat

Zákynthoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ampelókipoi | Ampelókipoi | 1 606 |
| Ampelókipoi | Kalpáki | 324 |
| Argási | Argási | 639 |
| Argási | Kallitéros | 627 |
| Bocháli | Akrotíri | 155 |
| Bocháli | Bocháli | 876 |
| Bocháli | Kydóni | 112 |
| Gaïtáni | Gaïtáni | 1 899 |
| Vasilikós | Ágios Ioánnis | 8 |
| Vasilikós | Áno Vasilikós | 280 |
| Vasilikós | Kalonísi (saari) | 0 |
| Vasilikós | Vasilikós | 285 |
| Vasilikós | Xirokástello | 226 |
| Zákynthos | Moní Strofádon (luostari) | 1 |
| Zákynthos | Zákynthos | 9 772 |
Yhteensä: 16 810
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zákynthoksen kaupunki Wikimedia Commonsissa
Saaren suojeluspyhälle omistettu Pyhän Dionysioksen kirkko.
Marahouén alue

| Marahouén alue région de la Marahoué |
| --- | --- |
 Marahouén alue Norsunluurannikon kartalla.
Valtio:  Norsunluurannikko
Piirikunta:  Sassandra-Marahoué
Perustettu:  1997
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Bouaflé
Pinta-ala:  9 092,48 km²
Väkiluku (2014):  862 344
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CI-12
Marahouén alue (ransk. région de la Marahoué) on yksi Norsunluurannikon 31 alueesta, joka kuuluu Sassandra-Marahouén piirikuntaan maan keskiosassa. Sen hallinnollinen keskus on Bouaflé. Alueen pinta-ala on 9 092,48 neliökilometriä, ja vuoden 2014 väestönlaskennan asukkaita siellä on noin 862 300 asukasta.
Marahoué oli aiemmin yksi Norsunluurannikon 19 entisestä ylimmän tason hallintoalueesta, jotka lakkautettiin vuoden 2011 hallintouudistuksessa, kun maa jaettiin 14 piirikuntaan. Uudistuksessa Marahouén alueesta ja Haut-Sassandran alueesta muodostettiin Sassandra-Marahouén piirikunta.
Marahouén alue rajoittuu pohjoisessa Bérén alueeseen, idässä Gbêkên ja Bélierin alueisiin ja Yamoussoukron autonomiseen piirikuntaan, etelässä Gôhin alueeseen ja lännessä Haut-Sassandran alueeseen. Pinnanmuodostusta leimaavat tasainen ylänkö sekä muutamat alangot ja kukkulat.
Ilmasto on ekvatoriaalinen kaksine sadekausineen. Vuotuinen sademäärä on 1 800–2 000 millimetriä. Tärkeimmät vesistöt ovat Bandama ja Marahoué. Kasvillisuus on etelässä ja lännessä tiheää metsää ja etelässä ja idässä puusavannia.
Alue käsittää Bouaflén, Sinfran ja Zuénoulan departementit. Aliprefektuureja on 18. Kuntia ovat Bouaflé, Bonon, Gohitafla, Sinfra ja Zuénoula.
Asukkaat ovat etupässä guroja, bauleja ja jaureja. Lisäksi on paljon burkinalaisia.
Väestön elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit, kullankaivu ja teollisuus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat keittobanaani, jamssit, maissi, riisi ja maniokki. Myytäväksi tuotetaan kahvia, kaakaota ja sokeriruokoa. Tuotantoeläimiä ovat naudat, vuohet, siat ja siipikarja. Kullankaivua harjoitetaan sekä perinteisin että nykyaikaisin menetelmin. Teollisuus tuottaa virvoitusjuomia, olutta, kaakaota ja sokeria.
Alueen nähtävyyksiä ovat Marahouén kansallispuisto, Bazrén kutojat, Gohitaflan pyhät kivet, Bandaman ja Marahouén yhtymäpaikka Bozi sekä paikalliset musiikki- ja tanssiperinteet.
Dana Zátopková

| Dana Zátopková |
| --- | --- |
 Dana Zátopková (2009)
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. syyskuuta 1922 Karviná-Fryštát
Kuollut: 13. maaliskuuta 2020 (97 vuotta)
Puoliso:  Emil Zátopek
Uran tiedot
Laji:  keihäänheitto
| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Dana Zátopková Helsingissä |  Dana Zátopková Helsingissä |  Dana Zátopková Helsingissä |  |
Maa:   Tšekkoslovakia
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | keihäs |  |
|  Hopeaa | Rooma 1960 | keihäs |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bern 1954 | keihäs |  |
|  Kultaa | Tukholma 1958 | keihäs |  |
Dana Zátopková (omaa sukua Ingrová, 19. syyskuuta 1922 Fryštát, nyk. Karviná, Tšekkoslovakia – 13. maaliskuuta 2020 Praha, Tšekki) oli tšekkiläinen naisten keihäänheiton olympiavoittaja.
Urheilu-ura

Tšekkoslovakiaa edustanut Zátopková voitti olympiakultaa Helsingin kisoissa vuonna 1952 tuloksella 50,47 m (vain tuntia myöhemmin kuin hänen aviopuolisonsa Emil Zátopek oli voittanut kultaa 5 000 metrin juoksussa) ja hopeaa Roomassa 1960 tuloksella 53,78 m. Melbournen kisoissa 1956 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 49,83 m. Ensimmäisissä olympialaisissaan Lontoossa 1948 hän oli seitsemäs tuloksella 39,94.
Euroopanmestaruuden Zátopková saavutti 1954 Bernissä (tulos 52,91 m) ja 1958 Tukholmassa (56,02 m). Brysselin EM-kilpailuissa 1950 hän sijoittui viidenneksi tuloksella 41,34 m. Hän heitti keihään maailmanennätyksen 55,73 metriä Prahassa 1. kesäkuuta 1958 mutta menetti sen jo vajaat kaksi kuukautta myöhemmin.
Zátopkova voitti myös yhteensä 13 keihäänheiton Tšekkoslovakian mestaruutta vuosina 1946-1960.
Yksityiselämä

Zátopková syntyi itäisessä Sleesiassa ja opiskeli lukiossa Uherské Hradištěssa, jossa hänen isänsä toimi armeijan everstinä. Ennen keihäänheittoa hän harrasti käsipalloa ja voitti kaupunkinsa joukkueessa vuoden 1949 Tšekkoslovakian mestaruuden. Zátopková aloitti keihäänheiton työskennellessään tyttöjen liikuntaopistossa Zlínissä. Hän osoittautui nopeasti lajissa luonnonlahjakkuudeksi.
Dana tapasi tulevan aviomiehensä Emil Zátopekin Zlínissä yleisurheiluottelussa Belgradia vastaan vuonna 1947. Muutama päivä ennen ottelua Dana oli rikkonut Tšekkoslovakian naisten keihäänheiton ennätyksen samalla stadionilla, minkä kunnianosoitusseremonian aikana pari tututstui toisiinsa. Seuraavien kuukausien aikana he näkivät toisiaan useissa Tšekkoslovakian yleisurheilukisoissa ja pian aloittivat seurustelun. Sattumalta Danan isä oli ollut Emilin komentaja Uherské Hradištěssa. He kumpikin myös jakoivat täsmälleen saman syntymäpäivän.  Zátopekit menivät naimisiin Lontoon olympialaisten jälkeen 24.10.1948. Avioliitto kesti aina Emilin kuolemaan saakka vuonna 2000.
Zátopkova kuoli vuonna 2020 Prahan sotilassairaalassa. Sekä Danan, että Emilin hautapaikka sijaitsee Rožnov pod Radohoštěmin kylässä Itä-Määrissä.
Kunnianosoitukset

Zátopkoválle on myönnetty Kopřivnicen, Uherské Hradištěn sekä Prahan kunniakansalaisuudet.
Populaarikulttuurissa

Vuoden 2021 Zátopek-elokuvassa Zátopkováa näytteli Martha Issová, joka sai roolisuorituksestaan ehdokkuuden parhaasta naispääosasta Česky lev palkintogaalassa.
N’zi-Comoén alue

| N’zi-Comoén alue Région du N’zi-Comoé |
| --- | --- |
 Alueen sijainti Norsunluurannikon kartalla
Valtio:  Norsunluurannikko
Perustettu:  1997
Lakkautettu:  2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Dimbokro
Pinta-ala:  19 242 km²
Väkiluku (1998):  633 927
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CI-11
N’zi-Comoé (ransk. Région du N’zi-Comoé) on yksi Norsunluurannikon 19 entisestä alueesta. Se lakkautettiin vuoden 2011 hallintouudistuksessa, kun Norsunluurannikko jaettiin 14 piirikuntaan. Vuoden 1998 väestönlaskennan mukaan alueella oli 633 927 asukasta ja sen pinta-ala oli 19 242 neliökilometriä. Alueen pääkaupunki oli Dimbokro.
Hallintouudistuksessa N’zi-Comoén alueesta ja osasta Lacsin aluetta muodostettiin Lacsin piirikunta.
Pyhä Zephyrinus

| Pyhä Zephyrinus |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: Rooma
Kuollut: 20. joulukuuta 217 Rooma
Paavi
Paavius alkoi:  198/199
Paavius päättyi:  20. joulukuuta 217
Edeltäjä:  Pyhä Viktor I
Seuraaja:  Calixtus I
Pyhä Zephyrinus (k. 20. joulukuuta 217) oli katolisen kirkon johtaja, eli paavi vuosina 198/199 – 217. Hän oli syntyjään roomalainen ja asui koko elinikänsä ajan samassa kaupungissa. Zephyrinus kuoli 20. joulukuuta 217 18 vuoden pituisen paaviuskauden jälkeen. Hänen muistopäivänsä on 26. elokuuta.
Zeus Soterin ja Athene Soteiran temppeli

| Zeus Soterin ja Athene Soteiran temppeli> Διισωτήριον |
| --- | --- |
Sijainti:  Pireus, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°56′38″N, 23°38′40″E ?
Rakennustyyppi:  kreikkalainen temppeli
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zeus Soterin ja Athene Soteiran temppeli eli Diisoterion (m.kreik. Διισωτήριον, Diisōtērion) oli antiikin aikainen Zeukselle ja Athenelle omistettu kreikkalainen temppeli Pireuksen kaupungissa Attikassa Kreikassa. Temppeli oli Pireuksen merkittävimpiä.
Zeuksen ja Athenen kultti perustettiin Pireukseen aikaisintaan vuonna 493/492 eaa. Kultti oli omistettu ”Zeus Pelastajalle” ja ”Athene Pelastajalle”. Paikan Zeuksen kultti kytkeytyi todennäköisesti Ateenan Agoralla Zeuksen stoassa harjoitettuun Zeus Eleutherioksen kulttiin. Kyseiselle Zeukselle uhrattiin silloin, kun oli saatu vapauttava päätös oikeudessa. Pireuksessa kultti oli suosiossa erityisesti 300-luvulla eaa.
Temppeliin liittyi vuosittainen Diisoteria-juhla, jota vietettiin aina Skiroforion-kuussa vuodenvaihteen tienoilla. Temppeli oli Pireuksen harvoja rakennuksia, jotka selvisivät roomalaisten hyökkäyksestä Sullan johdolla vuonna 86 eaa. Pausanias piti 100-luvulla jaa. temppeliä Pireuksen tärkeimpänä nähtävyytenä.
Temppeli sijaitsi jossakin Kantharoksen sataman eli Pireuksen kauppasataman lähellä, todennäköisesti suhteellisen lähellä nykyistä Pyhän Kolminaisuuden katedraalia sekä Plateía Koraís -aukiota. Temppelistä ei ole säilynyt nykyaikaan mitään, ja se tunnetaan pääasiassa antiikin aikaisten kirjallisten kuvausten perusteella.
Pireuksen arkeologisessa museossa olevan niin kutsutun Pireuksen Athene -pronssiveistoksen on joskus ehdotettu olevan peräisin Pireuksen Zeuksen ja Athenen temppelistä, mutta tästä ei ole varmuutta.
Zanzanin alue

| Zanzanin alue Région du Zanzan |
| --- | --- |
 Alueen sijainti Norsunluurannikon kartalla
Valtio:  Norsunluurannikko
Perustettu:  1997
Lakkautettu:  2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Bondoukou
Pinta-ala:  38 251 km²
Väkiluku (1998):  701 005
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CI-08
Zanzan (ransk. Région du Zanzan) on yksi Norsunluurannikon 19 entisestä alueesta. Se lakkautettiin vuoden 2011 hallintouudistuksessa, kun Norsunluurannikko jaettiin 14 piirikuntaan. Vuoden 1998 väestönlaskennan mukaan alueella oli 701 005 asukasta ja sen pinta-ala oli 38 251 neliökilometriä. Alueen pääkaupunki oli Bondoukou.
Hallintouudistuksessa Zanzanin alueesta muodostettiin Zanzanin piirikunta ilman aluemuutoksia.
Ytterbium

Ytterbium (lat. ytterbium) on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Yb. Aineen eristi sveitsiläinen Jean Charles Galissard de Marignac vuonna 1878. Se sai nimensä ruotsalaisen Ytterbyn kylän mukaan. Ytterbium kuuluu harvinaisiin maametalleihin, tarkemmin lantanoideihin ja jaksollisen järjestelmän 3. sivuryhmään. Se on kiiltävä, hopeanvalkea ja pehmeä metalli.
Harvinaisella ytterbiumilla ei juuri ole kaupallisia käyttötarkoituksia sen korkean hinnan ja vaikean hyödyntämisen takia. Sitä voidaan käyttää teräksen ominaisuuksien parantamiseen ja muissa metalliseoksissa.