stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antti Niemi (jääkiekkoilija)
Rullakiekkoura

Jääkiekon ohella Niemi pelaa myös rullakiekkoa, jota monet jääkiekkoilijat harrastavat kesäisin. Hän osallistui lajin vuoden 2006 MM-kisoihin. Suomi voitti kisoissa pronssia.
Uran jälkeen

Antti Niemi ryhtyi kotikaupunkinsa Vantaan Mestiksessä pelaavan Kiekko-Vantaan osaomistajaksi vuonna 2023, mutta ei paljasta millä osuudella. Hän on kuitenkin seuran suurin omistaja. Muut omistajat ovat Anssi Aura, Otso Kivimäki, Ossi Kivimäki ja Jari Kolehmainen.
Saavutukset

Stanley Cup Chicago Blackhawksissa 2010 (ensimmäisenä suomalaisena jääkiekkomaalivahtina)
Suomen vuoden jääkiekkoilija 2010
35 nollapeliä NHL:n runkosarjassa
2 nollapeliä NHL:n pudotuspeleissä (tilanne 13.3.2015)
Niemen kasvattajaseura Kiekko-Vantaa on jäädyttänyt Niemen pelinumeron 39.
Yksityiselämä

Antti Niemi on naimisissa Jonna Nummelin-Niemen  kanssa, joka on TPS-legenda Timo Nummelinin tytär ja Suomen jääkiekkomaajoukkueen puolustajan Petteri Nummelinin sisko.
Aiheesta muualla

Antti Niemen pelaajakortti Jatkoajassa
Antti Niemi Eurohockey.com. (englanniksi)
Suomen joukkue – Talviolympialaiset 2014
3 Määttä |
4 Väänänen |
5 Kukkonen |
6 Salo |
8 Selänne (C) |
12 Jokinen |
15 Ruutu |
16 Barkov |
18 Lepistö |
21 Lehterä |
23 Salminen |
26 Immonen |
27 Kontiola |
28 Korpikoski |
31 Niemi |
32 Lehtonen |
36 Jokinen |
38 Hietanen |
40 Rask |
41 Pihlström |
44 Timonen (A) |
45 Vatanen |
50 Aaltonen |
64 Granlund |
71 Komarov (A) |
Valmentaja Erkka Westerlund
1863

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

1. tammikuuta – Yhdysvaltain presidentti vapautti suurimman osan Yhdysvaltain orjista presidentillisellä julistuksella.
10. tammikuuta – Lontoon metro avattiin.
22. tammikuuta – Tammikuun kansannousu alkoi Puolassa.
8. toukokuuta – Turun teatterielämä kärsi takaiskun, kun niin sanottu Chiewitzin teatteritalo tuhoutui tulipalossa.
18. toukokuuta – 4. heinäkuuta – Vicksburgin taistelu Yhdysvaltain sisällissodassa.
1.–3. heinäkuuta – Gettysburgin taistelu, Yhdysvaltain sisällissodan käännekohta.
1. elokuuta – Suomessa säädettiin kielireskripti, jonka mukaan virastoihin ja tuomioistuimeen voitiin jättää myös suomenkielisiä asiakirjoja, joskin ruotsin kieli pysyi edelleen virallisessa valta-asemassa.
26. elokuuta – Helsingfors Dagblad ehdotti Suomen lipuksi sinivalkoista ristilippua.
15. syyskuuta – Helsingissä avattiin valtiopäivät ensimmäisen kerran vuoden 1809 Porvoon valtiopäivien jälkeen.
26. lokakuuta – Englannin jalkapalloliitto perustettiin.
19. joulukuuta – Ensimmäinen nykymuotoisen jalkapallon ottelu pelattiin Englannissa.
31. joulukuuta – Länsi-Virginian osavaltio luotiin ja liitettiin Yhdysvaltoihin.
loppuvuosi – Prikaatikenraali Neville Bowles Chamberlainin johtama osasto lähti Ambelan sotaretkelle Brittiläisessä Intiassa.
Alfred Nobel keksi dynamiitin.
Punaisen Ristin kansainvälinen komitea perustettiin.
Kemiön ja Velkuan kunnat perustettiin.
Uno Cygnaeus perusti ensimmäisen suomenkielisen opettajaseminaarin Jyväskylään.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Pierre de Coubertin, ranskalainen opettaja, historioitsija ja urheilujohtaja, nykyajan olympialaisten perustaja (k. 1937)
12. tammikuuta – Vivekananda, hindumunkki ja tiedemies (k. 1902)
15. tammikuuta – Wilhelm Marx, saksalainen poliitikko ja valtakunnankansleri (k. 1946)
17. tammikuuta – David Lloyd George, brittiläinen poliitikko ja pääministeri (k. 1945)
19. tammikuuta – Werner Sombart, saksalainen taloustieteilijä ja sosiologi (k. 1941)
24. tammikuuta – Matti Kurikka, inkerinsuomalainen lehtimies, teosofis-sosialistinen kirjailija, Sointulan perustaja ja ensimmäinen presidentti (k. 1915)
19. helmikuuta – Axel Thue, yhdysvaltalainen matemaatikko (k. 1922)
27. helmikuuta – George Herbert Mead, filosofian professori ja sosiaalipsykologi (k. 1931)
12. maaliskuuta – Gabriele D'Annunzio, italialainen kirjailija (k. 1938)
21. maaliskuuta – Hugo Kaun, saksalainen säveltäjä, kapellimestari ja musiikinopettaja (k. 1932)
27. maaliskuuta – Mito Umeda, japanilainen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö (k. 1975)
30. maaliskuuta – Joseph Caillaux, ranskalainen valtiomies ja pääministeri (k. 1944)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

10. huhtikuuta – Arvi Grotenfelt, suomalainen filosofi (k. 1941)
12. huhtikuuta – Simo Korpela, suomalainen rovasti ja virsirunoilija (k. 1936)
29. huhtikuuta – Konstantinos Kavafis, kreikkalainen runoilija (k. 1933)
29. huhtikuuta – William Randolph Hearst, yhdysvaltalainen kustantaja ja mediamoguli (k. 1951)
10. toukokuuta – Kaarle Krohn, suomalainen kielitieteilijä, kansanrunouden tutkija ja professori (k. 1933)
23. toukokuuta – Eugen, Itävallan arkkiherttua ja sotamarsalkka (k. 1954)
25. toukokuuta – Camille Erlanger, ranskalainen säveltäjä (k. 1919)
1. kesäkuuta – Ferdinand von Wright, suomalainen toimitusjohtaja, kauppaneuvos, valtiopäivämies ja kansanedustaja (k. 1930)
2. kesäkuuta – Felix Weingartner, itävaltalainen kapellimestari, säveltäjä ja pianisti (kk. 1942)
21. kesäkuuta – Max Wolf, saksalainen tähtitieteilijä (k. 1932)
23. kesäkuuta – Christian Fredrik Michelet, norjalainen poliitikko (k. 1927)
26. kesäkuuta – Alfred Grenander, ruotsalainen arkkitehti (k. 1931)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

5. heinäkuuta – Anton Carl Illum, tanskalainen liikemies (k. 1938)
12. heinäkuuta – A. B. Mäkelä, suomalainen toimittaja, kirjailija ja työväenliikkeen vaikuttaja (k. 1932)
13. heinäkuuta – Margaret Murray, brittiläinen antropologi ja egyptologi (k. 1963)
26. heinäkuuta – Jāzeps Vītols, latvialainen säveltäjä (k. 1948)
30. heinäkuuta – Henry Ford, yhdysvaltalainen autotehtailija (k. 1947)
3. elokuuta – Géza Gárdonyi, unkarilainen runoilija (k. 1922)
3. elokuuta – Louis Sparre, ruotsalainen kreivi, taiteilija, graafikko, huonekalusuunnittelija ja kirjailija (k. 1964)
5. elokuuta – Niwa Kawamoto, japanilainen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö (k. 1976)
18. elokuuta – Georg Rosenlew, suomalainen teollisuusjohtaja (k. 1906)
19. elokuuta – Kaarlo Vuori, suomalainen taidemaalari (k. 1914)
30. elokuuta – Sergei Prokudin-Gorski, venäläinen kemisti ja valokuvaaja (k. 1944)
30. elokuuta – Frithiof Mieritz, saksalais-suomalainen arkkitehti (k. 1916)
3. syyskuuta – Hans Aanrud, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1953)
12. syyskuuta – Hermann Kutter, sveitsiläinen teologi (k. 1931)
13. syyskuuta – Arthur Henderson, vuoden 1934 Nobelin rauhanpalkinnon saanut brittiläinen poliitikko (k. 1935)
13. syyskuuta – Franz von Hipper, saksalainen amiraali (k. 1932)
15. syyskuuta – Horatio Parker, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 1919)
28. syyskuuta – Kaarle I, Portugalin kuningas (k. 1908)
30. syyskuuta – Reinhard Scheer, saksalainen vara-amiraali (k. 1928)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Charles Henry Martin, yhdysvaltalainen kenraalimajuri ja poliitikko (k. 1946)
5. lokakuuta – Ludwig Borchardt, saksalainen egyptologi (k. 1938)
8. lokakuuta – Fredrik Lilljekvist, ruotsalainen arkkitehti (k. 1932)
13. lokakuuta – Martin Aagaard, norjalainen taidemaalari (k. 1913)
16. lokakuuta – Austen Chamberlain, vuoden 1925 Nobelin rauhanpalkinnon saanut brittiläinen poliitikko ja ulkoministeri (k. 1937)
17. lokakuuta – Christian Theodor Holtfodt, norjalainen upseeri ja poliitikko (k. 1930)
22. lokakuuta – Ólafía Jóhannsdóttir, islantilainen opettaja ja naisasianainen (k. 1924)
8. marraskuuta – Eero Järnefelt, suomalainen taidemaalari (k. 1937)
14. marraskuuta – Leo Hendrik Baekeland, belgialais-yhdysvaltalainen kemisti, bakeliitin keksijä (k. 1944)
28. marraskuuta – Johan Henrik Rye Holmboe, norjalainen poliitikko (k. 1933)
7. joulukuuta – Pietro Mascagni, italialainen säveltäjä (k. 1945)
11. joulukuuta – Annie Cannon, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (k. 1941)
12. joulukuuta – Edvard Munch, norjalainen taidemaalari ja graafikko (k. 1944)
16. joulukuuta – George Santayana, espanjalais-yhdysvaltalainen filosofi (k. 1952)
21. joulukuuta – Sophie Mannerheim, suomalainen sairaanhoitaja ja ylihoitaja, marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimin sisar (k. 1928)
29. joulukuuta – Raffaele Calace, italialainen säveltäjä (k. 1934)
Syntyneitä > Tuntematon päivämäärä

Arabo, armenialainen sotilasjohtaja ja itsenäisyystaistelija (k. 1893)
Kuolleita > Tuntematon päivämäärä

Per Krafft (nuorempi), ruotsalainen taidemaalari (s. 1777)
Victor Loche, ranskalainen eläintieteilijä ja kapteeni (s. 1806)
Petter Widerholm, suomalainen kirjapainonomistaja
Muuta

Kirjallisuusvuosi 1863
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Löppönen

Löppönen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Anna Löppönen-Kauhanen (1873–1947), taidemaalari
Enok Löppönen (myös Lopponen, 1885–1963), suomalaissyntyinen painija, edusti Kanadaa
Heikki Löppönen (s. 1957), audiologi ja audiologian professori emeritus
Juha Löppönen, dokumenttielokuvien tuottaja
Petteri Löppönen, radion ja television uutistoimittaja
Santeri Löppönen (s. 1998), pesäpalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pudasjärven kirkonkylä

Pudasjärven kirkko.
Pudasjärven kirkonkylä eli Pudasjärven kylä sijaitsee Pudasjärven kaupungissa Pudasjärven rannalla seututien 855 varrella. Kirkonkylältä on matkaa keskustaajamaan Kurenalle noin kahdeksan kilometriä. Kylä on aiemmin ollut Pudasjärven hallinnollinen keskus, joka myöhemmin siirtyi Kurenalle.
Kirkonkylällä sijaitsee vuonna 1781 valmistunut, järjestyksessä kolmas, Pudasjärven kirkko sekä kellotapuli, hautausmaa ja vuonna 1960 avattu kotiseutumuseo, joka oli aiemmin viljamakasiinirakennus.
Noin neljän kilometrin säteellä kirkolta sijaitsevat Pudasjärven lentokenttä sekä Jyrkkäkoski.
Alueesta tuli eränkäyntialueita Perämeren rannikkoasutuksen vakiinnuttua keskiajalla. Ensimmäinen kirkko valmistui Pudasjärven pohjoisrannalle vuonna 1637.
Vares – Sheriffi

| Vares – Sheriffi |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Hannu Salonen
Käsikirjoittaja:   Hannu Salonen  Mika Karttunen 
Perustuu:  Reijo Mäen romaaniin Sheriffi
Tuottaja:   Markus Selin  Jukka Helle 
Säveltäjä:   Michael Klaukien  Andreas Lonardoni 
Kuvaaja:  Pini Hellstedt
Leikkaaja:  Kauko Lindfors
Lavastaja:  Antti Nikkinen
Pääosat:   Antti Reini  Jasper Pääkkönen  Jukka-Pekka Palo  Jukka Puotila  Karoliina Blackburn  Jarmo Perälä  Miska Kaukonen  Konsta Mäkelä  Robert Enckell  Ilkka Heiskanen  Hannele Laaksonen  Mikko Kouki  Mika Kujala  Eppu Salminen  Matti Onnismaa 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Solar Films
Ensi-ilta:   2015-01-077. tammikuuta 2015  
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 330 000 euroa
Katsojat:  110 013
Edeltäjä:  Vares – Pimeyden tango
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vares – Sheriffi on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut suomalainen rikoselokuva, jonka on ohjannut Hannu Salonen. Elokuva on Vares-elokuvasarjan yhdeksäs osa.
Suomen elokuvasäätiö myönsi elokuvalle 530 000 euron tuotantotuen. Elokuvaa kuvattiin kesällä 2014 Turussa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Antti Reini  | … |  Jussi Vares   |
|  Jukka Puotila  | … |  Sylvi   |
|  Jukka-Pekka Palo  | … |  Kalle Shostakovitsh   |
|  Jasper Pääkkönen  | … |  Kyypakkaus   |
|  Karoliina Blackburn  | … |  Milla   |
|  Jarmo Perälä  | … |  Seppo Räihä   |
|  Konsta Mäkelä  | … |  Martti Susimaa   |
|  Miska Kaukonen  | … |  Pekka Koskenlaskija   |
|  Robert Enckell  | … |  Niilo Rantala   |
|  Ilkka Heiskanen  | … |  komisario Markku Hautavainio   |
|  Hannele Laaksonen  | … |  Kreetta Valkama   |
|  Mikko Kouki  | … |  Janne Ruuhio   |
|  Arto Nieminen  | … |  Gorilla 1   |
|  Joonas Suominen  | … |  Gorilla 2   |
|  Uolevi Ojala  | … |  Turvamies   |
|  Mika Kujala  | … |  Victor   |
|  Eppu Salminen  | … |  kirjailija Juhani Luusalmi   |
|  Matti Onnismaa  | … |  pastori Alanen  |
Vastaanotto

Episodi-lehden Esa Karell antoi elokuvalle kolme tähteä ja piti Hannu Salosen valintaa ohjaajaksi onnistuneena. Hän kiitti arviossaan erityisesti Karoliina Blackburnin roolisuoritusta: ”Kerrankin Vareksen naisrooli on uskottava ja enemmän kuin tasavertainen Jussin rinnalla.”
Helsingin Sanomien Nyt-liite antoi elokuvalle kaksi tähteä. Pertti Avola kritisoi tarinaa ja hahmoja, jotka tuovat hänen mukaansa mieleen ”enemmän vanhat naiivit kioskidekkarit kuin nykypäivän”. Hänen mukaansa uusi ohjaaja onnistuu kuitenkin piristämään elokuvasarjan uusinta osaa.
Keskisuomalaisen kriitikko Marko Ahonen ja HS:n Avola nostavat molemmat esiin elokuvan yhtäläisyydet Quentin Tarantinon ja Robert Rodriguezin tyyliin. Ahonen kritisoi elokuvan heikkoa käsikirjoitusta ja ”tarinankerronnallista sekasotkua”. Hänen mukaansa ”lopputulos on lähempänä freakshowta kuin rikosjännäriä”.
Elokuva oli Suomen katsoituin ensi-iltaviikonloppunaan (31 744 katsojaa) ja myös toisella esitysviikollaan (20 464 katsojaa).
Assassin’s Creed III

| Assassin’s Creed III |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Ubisoft Montreal
Julkaisija:  Ubisoft
Jakelija:  Steam, Humble Store, Xbox Games Store, Nintendo eShop, Microsoft Store ja PlayStation Store
Ohjaaja:  Alex Hutchison
Tuottaja:  Francois Pelland
Käsikirjoittaja:  Corey May Matt Turner
Säveltäjä:  Lorne Balfe
Pelisarja:  Assassin’s Creed
Pelimoottori:  AnvilNext
Julkaistu:  PlayStation 3, Xbox 360NA 30. lokakuuta 2012EU 31. lokakuuta 2012 Wii U NA 18. marraskuuta 2012EU 30. marraskuuta 2012 Microsoft Windows NA 20. marraskuuta 2012EU 23. marraskuuta 2012 PlayStation 4, Xbox One  29. maaliskuuta 2019 Nintendo Switch  21. toukokuuta 2019
Lajityyppi:  toimintaseikkailu, hiiviskely
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo PEGI: 18
Alusta:  PlayStation 3, PlayStation 4, Wii U, Windows, Xbox 360, Xbox One, Nintendo Switch
Jakelumuoto:  Blu-ray, DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Assassin’s Creed III on Ubisoft Montrealin kehittämä ja Ubisoftin julkaisema toimintaseikkailupeli. Peli on julkaistu vuonna 2012 Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle ja Wii U:lle. Peli kuuluu Assassin’s Creed -sarjaan.
Assassin’s Creed III ilmestyi myyntiin useina versioina. Kauppoihin saapuivat Special Version, Join or Die Edition ja Freedom Edition. Viimeksi mainittu on todellinen keräilyversio, mutta Ubisoft markkinoi myös muita versioita keräilykappaleina. Freedom-edition sisältää esimerkiksi figuurin, litografiateoksen ja erikoisen metallikotelon.
Pelin paranneltu remastered-versio julkaistiin maaliskuussa 2019 Windowsille, PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle. Pelissä on paremmat grafiikat sekä parempi valaistus. 21. toukokuuta 2019 Assassin’s Creed III Remastered julkaistiin myös Nintendo Switchille.
Pelaaminen

Assassin’s Creed III on avoimeen pelimaailmaan sijoittuva toimintaseikkailupeli.
Pelisarjan edellisten osien pelattavat hahmot olivat Altaïr Ibn-La’Ahad ja Ezio Auditore da Firenze. Assassin’s Creed III:n päähahmo on noin 25-vuotias Ratonhnhaké:ton, joka tunnetaan myös nimellä Connor. Hänen äitinsä on mohawk-intiaani ja hänen isänsä brittiläinen Haytham Kenway, joka on myös pelattava hahmo. Connorin isoisä Edward Kenway seikkailee pelin neljännessä osassa Assassin’s Creed IV: Black Flag.
Peli sijoittuu 1700-luvun Pohjois-Amerikan brittiläisiin siirtokuntiin, joista sittemmin muodostui Yhdysvallat. Pelialue kostuu kahdesta suurkaupungista, Bostonista ja New Yorkista. Pelissä on myös suuri kaupunkien välinen alue, rajaseutu (engl. Frontier), josta löytyy myös kolme pientä kaupunkia, Lexington, Concord ja Monmouth. Rajaseudulta löytyy Davenportin kotitila, minne pelaaja saa pelin edetessä perustaa oman yhteisönsä.
Pelissä on runsaasti aseita, joihin lukeutuvat muun muassa tikarit, kirveet ja miekat. Pelaaja voi myös riisua vihollisen aseista ja käyttää niitä vastustajiaan vastaan. Tällä kertaa pelaaja voi käyttää täysikokoista muskettia. Ensimmäisessä pelissä esitelty, salamurhaajille tyypillinen sisääntaitettava terä (engl. hidden blade) tekee paluun, ja niitä voi käyttää edellisten pelien tapaan kahta kerrallaan tai erillisenä veitsenä. Uutena aseena voi nyt käyttää myös tuplapistooleja. Pelisarjan muiden osien tapaan Assassin’s Creed III:ssa esiintyy suuressa osassa parkour-tyylinen liikkuminen. Pelihahmo liikkuu erittäin nopeasti ja ketterästi, kyeten kiipeämään lähes mihin tahansa. Red Dead Redemptionin tapaan pelaaja voi myös metsästää riistaa ja myydä sitä. Pelaajan pitäisi saada metsästettyä eläinten huomaamatta ja lisäksi esimerkiksi pistoolilla tehty tappo pilaa nahan, jolloin siitä saa vain vähän rahaa.
Edellisistä osista tuttu moninpeli tekee paluun uusilla ominaisuuksilla, kuten yhteistyöhön perustuvalla susilauma-pelimuodolla (wolf pack).
Juoni

Peli sijoittuu Yhdysvaltain vapaussodan aikakaudelle 1700-luvulle, ja sen päähahmo on Desmond Milesin amerikkalainen esi-isä Connor Kenway. Pelissä esiintyy myös historiallisia henkilöitä kuten George Washington, Samuel Adams ja Benjamin Franklin.
Vastaanotto

| Vastaanotto> Yhteispisteet.Kerääjä | Vastaanotto> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
GameRankings: (PS3) 85.56% (X360) 84.92% (WIIU) 83.00% (PC) 80.75%
Metacritic: (PS3) 85/100 (WIIU) 85/100 (X360) 84/100 (PC) 80/100
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
Edge: 8/10
Eurogamer: 9/10
G4: 5/5
Game Informer: 9.5/10
GameSpot: 8.5/10
GamesRadar: 
GameTrailers: 9.2/10
IGN: 8.5/10
Official PlayStation Magazine (UK): 7/10
Official Xbox Magazine: 8.5/10
Joystiq: 
Assassin's Creed III sai yleisesti hyvän vastaanoton. Kriitikot ylistivät muun muassa visuaalisuutta, kerrontaa, taistelutyylejä, metsästysmekaniikkaa, laivastotehtäviä, mutta kritisoivat pikkuhäiriöitä pelissä. GameRankings ja Metacritic antoivat pelin PlayStation 3 -versiolle pisteet 85.56% ja 85/100, Xbox 360 -versiolle 84.92% ja 84/100, Wii U -versiolle 83.00% ja 85/100, ja PC-versio arvioitiin pistein 80.75% ja 80/100.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Assassin’s Creed III Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Pääsarja:   Assassin’s Creed  Assassin’s Creed II  Brotherhood  Revelations  Assassin’s Creed III  Black Flag  Unity  Rogue  Syndicate  Origins  Odyssey  Valhalla 
Muut pelit:   Altaïr’s Chronicles  Bloodlines  Discovery  Liberation  Identity  Chronicles 
Elokuvat:  Assassin’s Creed
Lyhytelokuvat:  Assassin’s Creed: Lineage
Animaatioelokuvat:   Assassin’s Creed: Ascendance  Assassin’s Creed: Embers 
Hahmot:   Desmond Miles  Altaïr ibn La-Ahad  Ezio Auditore da Firenze
Transformers (elokuva)

| Transformers |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael Bay
Käsikirjoittaja:   Roberto Orci  Alex Kurtzman 
Tarina:   John Rogers  Roberto Orci  Alex Kurtzman 
Perustuu:  Hasbron lelusarjaan Transformers
Tuottaja:   Don Murphy  Tom DeSanto  Lorenzo di Bonaventura  Ian Bryce  Steven Spielberg 
Säveltäjä:  Steve Jablonsky
Kuvaaja:  Mitchell Amundsen
Leikkaaja:   Paul Rubell  Glen Scantlebury  Thomas A. Muldoon 
Pääosat:  Shia LaBeouf Tyrese Gibson Josh Duhamel Anthony Anderson Megan Fox Rachael Taylor John Turturro Jon Voight
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  di Bonaventura Pictures
Levittäjä:   DreamWorks Pictures (Pohjois-Amerikka)  Paramount Pictures (kansainvälisesti) 
Ensi-ilta:   28. kesäkuuta 2007  2. heinäkuuta 2007  4. heinäkuuta 2007
Kesto:  143 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  n. 150 000 000 $
Tuotto:  709 709 780 $
Seuraaja:  Transformers: Kaatuneiden kosto
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Transformers on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteistoimintaelokuva, joka perustuu Hasbron Transformers-leluihin. Michael Bay ohjasi elokuvan ja vastaavana tuottajana toimi Steven Spielberg. Se on Transformers-elokuvasarjan ensimmäinen osa. Shia LaBeouf esittää Sam Witwickyä, joka joutuu osaksi ajoneuvoiksi muuntautumiskykyisten avaruusrobottien, Autobottien ja Decepticonien, välistä sotaa. Autobotit etsivät Allsparkiksi kutsuttua kuutiota jälleenrakentakseen kotiplaneettansa Cybertronin, kun taas Decepticonit haluavat luoda sillä koneistaan armeijan valloitustarkoituksiin. Muissa rooleissa Shia LaBeoufin lisäksi esiintyvät Tyrese Gibson, Josh Duhamel, Anthony Anderson, Megan Fox, Rachael Taylor, John Turturro, Jon Voight, sekä Optimus Primea ja Megatronia ääninäyttelevät Peter Cullen ja Hugo Weaving.
Don Murphy ja Tom DeSanto aloittivat elokuvan toteuttamisen vuonna 2003. Seuraavana vuonna Steven Spielberg liittyi elokuvan tuottajiin, ja Roberto Orci sekä Alex Kurtzman vaittiin käsikirjoittajiksi. Yhdysvaltain asevoimat ja General Motors lainasivat ajoneuvoja ja lentokoneita kuvauksia varten, mikä säästi rahaa ja lisäsi elokuvaan realismin tunnetta.
Transformers sai sekä faneilta että kriitikoilta sekalaisen vastaanoton ja tuotti noin 709 miljoonaa dollaria. Ylistävää kritiikkiä saivat LaBeoufin roolisuoritus sekä Cullenin paluu Optimus Primen ääninäyttelijäksi 80-luvun animaatiosarjan jälkeen. Elokuvalle on julkaistu tähän mennessä neljä jatko-osaa: Transformers: Kaatuneiden kosto (2009), Transformers: Kuun pimeä puoli (2011), Transformers – Tuhon aikakausi (2014) ja Transformers: Viimeinen ritari (2017).
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shia LaBeouf  | … |  Sam Witwicky   |
|  Tyrese Gibson  | … |  kersantti Robert Epps   |
|  Josh Duhamel  | … |  kapteeni William Lennox   |
|  Anthony Anderson  | … |  Glen Whitmann   |
|  Megan Fox  | … |  Mikaela Banes   |
|  Rachael Taylor  | … |  Maggie Madsen   |
|  John Turturro  | … |  agentti Simmons   |
|  Jon Voight  | … |  puolustusministeri John Keller   |
|  Kevin Dunn  | … |  Ron Witwicky   |
|  Julie White  | … |  Judy Witwicky   |
|  Michael O’Neill  | … |  Tom Banachek   |
|  Amaury Nolasco  | … |  Jorge "Fig" Figueroa   |
|  Zack Ward  | … |  kersantti Donnelly   |
|  William Morgan Sheppard  | … |  kapteeni Archibald Witwicky   |
|  John Robinson  | … |  Miles Lancaster   |
|  Travis Van Winkle  | … |  Trent DeMarco   |
|  Bernie Mac  | … |  Bobby Bolivia   |
|  Brian Stepanek  | … |  Sektori 7:n agentti   |
Rooleissa > Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Peter Cullen  | … |  Optimus Prime   |
|  Mark Ryan  | … |  Bumblebee   |
|  Darius McCrary  | … |  Jazz   |
|  Robert Foxworth  | … |  Ratchet   |
|  Jess Harnell  | … |  Ironhide, Barricade   |
|  Hugo Weaving  | … |  Megatron   |
|  Jimmie Wood  | … |  Bonecrusher   |
|  Reno Wilson  | … |  Frenzy   |
|  Charlie Adler  | … |  Starscream   |
Tuotanto > Kuvaukset

Elokuvaa on kuvattu muun muassa Los Angelesissa, White Sands Missile Rangessa ja Hooverin padolla.
Vastaanotto

Ennen elokuvan ensi-iltaa se sai sarjan faneilta paljon kritiikkiä muun muassa Megatronin pään ja erityisesti kasvojen ulkonäöstä.[lähde? ] Tämä sai tekijät suunnittelemaan pään kokonaan uudestaan. Myös Optimus Primen kulkuneuvomuoto sekä osittainen kasvomaskin puuttuminen sai valtavat negatiiviset reaktiot vanhojen fanien keskuudessa.[lähde? ] Tästä huolimatta Optimus Primen ulkonäölle ei tehty mitään.