stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hampe Faustman
Filmografia

| --- | --- |
 Näyttelijä 1940 Med livet som insats  1941 En kvinna ombord  1942 Rid i natt!  1943 Älskling, jag ger mig  1943 Det brinner en eld  1943 Katrina  1943 Kvinnor i fångenskap  1943 En vår i vapen  1943 Natt i hamn  1943 Sonja  1944 Excellensen  1944 Vi behöver varann  1944 Mitt folk är icke ditt  1944 Den osynliga muren  1945 Brott och Straff  1945 Skådetennis  1946 Medan porten var stängd  1946 När ängarna blommar  1946 Harald Handfaste  1948 Lars Hård  1949 Smeder på luffen  1952 Hon kom som en vind  1955 Kärlek på turné  1957 Aldrig i livet  1961 De sista stegen :  Ohjaaja 1943 Sonja  1943 Natt i hamn  1944 Vi behöver varann  1944 Flickan och Djävulen  1945 Brott och Straff  1946 När ängarna blommar  1946 Harald Handfaste  1947 Krigsmans erinran  1948 Lars Hård  1948 Främmande hamn  1949 Smeder på luffen  1950 Restaurant Intim  1951 Neljä rakkautta  1951 Guld i gröna skogar  1952 Hon kom som en vind  1952 Ubåt 39  1953 Kvinnohuset  1954 Gud Fader och tattaren  1954 Café Lunchrasten  1955 Resa i natten  1955 Kärlek på turné Käsikirjoittaja 1943 Sonja  1946 När ängarna blommar  1947 Krigsmans erinran  1949 Smeder på luffen  1951 Neljä rakkautta Tuottaja 1955 Kärlek på turné
Aiheesta muualla

Den dubble Hampe Faustman
Hampe Faustman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Ruotsi 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  Europeana 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Hampe Faustman
Käännös suomeksi
V. V. Giri

| Varahagiri Venkata Giri |
| --- | --- |

Intian presidentti
 3. toukokuuta 1969 – 24. elokuuta 1974  
Edeltäjä:  Zakir Hussain
Seuraaja:  Fakhruddin Ali Ahmed
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1894
Kuollut: 24. kesäkuuta 1980 (85 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Intian kongressipuolue
Varahagiri Venkata Giri (teluguksi వరాహగిరి వేంకటగిరి, Varāhagiri Vēṅkaṭagiri; 10. elokuuta 1894 Baharampur – 24. kesäkuuta 1980 Chennai) oli intialainen poliitikko, joka toimi maansa neljäntenä presidenttinä vuosina 1969–1974.
Giri opiskeli oikeustiedettä Irlannissa University College Dublinissa, jossa hän liittyi Sinn Féin -puolueeseen. Hänestä tuli puolueen johdon erityisesti  James Connollyn, Pádraig H. Pearsenin ja Éamon de Valeran ystävä. Vuonna 1916 Giri osallistui pääsiäiskapinaan, mikä johti hänen karkottamiseensa Irlannista.
Intiaan palattuaan Giri liittyi työväenliikkeeseen. Hänestä tuli rautatieläisten liiton puheenjohtaja ja ammattiliittojen kongressin puheenjohtaja. Maansa itsenäistytyttyä hänet lähetettiin suurlähettilääksi Ceylonille, ja valittiin sen jälkeen parlamenttiin. Vuonna 1967 hänestä tuli varapresidentti. Zakir Hussainin kuoltua vuonna 1969 kesken virkakauden Giri toimi vt. presidenttinä. Hän vetäytyi virasta vain muutamaksi kuukaudeksi voidakseen asettua ehdolle vaaleissa, jotka hän sitten voitti. Giri toimi kuvernöörinä Uttar Pradeshissa vuosina 1957-1960, Keralassa 1960-1965 sekä Mysoressa 1965–1967.
Studio 303

Studio 303 Helsingin Malmilla sijaitseva Jarno ”Jabba” Patalan omistama musiikkistudio, joka perustettiin vuonna 1981. Se on Suomen vanhin pienstudio.
Studiolla ovat äänittäneet muun muassa Charon, Kärtsy Hatakka, Kauko Röyhkä, Kotiteollisuus, Lapinlahden Linnut ja Piirpauke.
Aiheesta muualla

Kotisivu
Hans Ditlev Franciscus Linstow

| Hans Ditlev Franciscus Linstow |
| --- | --- |
 Carl Peter Lehmannin maalaama muotokuva vuodelta 1842.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. toukokuuta 1787 Hørsholm, Tanska
Kuollut: 10. kesäkuuta 1851 (64 vuotta) Kristiania, Norja
Ammatti:  arkkitehti
Arkkitehti
Koulutus:  arkkitehti, juristi
Merkittävät työt:  Oslon kuninkaallinen linna
Hans Ditlev Franciscus Linstow (4. toukokuuta 1787 Hørsholm, Tanska – 10. kesäkuuta 1851 Kristiania, Norja) oli tanskalaissyntyinen Norjassa vaikuttanut arkkitehti, jonka tunnetuin suunnittelutyö on Oslon kuninkaallinen linna. Lisäksi hän piirsi malleja, joihin pohjautuen rakennettiin yli 70 kirkkoa. Linstowilla oli myös juristin koulutus.
Kuvia

Linstowin päätyö, Oslon kuninkaallinen linna.
Linstow teki myös aloitteen linnalle johtavan paraatikadun (nykyinen Karl Johans gate) avaamisesta sekä sitä ympäröivästä ruutukaavasta.
Linstowin tyyppipiirustukseen perustuva Hornindalin kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hans Ditlev Franciscus Linstow Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  KulturNav  RKD Artists  ULAN 
Muut:  IdRef
Hangon Hyrskyt

Hangon Hyrskyt (lyh. HaHy) on hankolainen urheiluseura, jossa harrastetaan salibandyä, keilailu, yleisurheilulajeja, kamppailulajeja, kiipeilyä ja frisbeegolfia.
HaHyn Salibandy on emoseuran Hangon Hyrskyjen alla toimiva salibandyjaos.
Seuran salibandytoiminta alkoi vuonna 2000. Miesjoukkueen toimintaa alkoi kaudella 2002-03 Suomen Salibandyliiton 6. divisioonassa.
2000-luvun alkupuolella Hyrskyjen salibandytoimintaa oli vilkasta ja mukana Suomen Salibandyliiton sarjoissa oli useampia juniori- ja aikuisjoukkuetta. 2010-luvulla junioritoiminta kuitenkin hiipuui ja kaudella 2013-14 seuralla on kaksi miesten joukkuetta ja yhden naisjoukkueen.
Seuran edustusjoukkue pelasi kaudella 2012-13 2.divisioonassa. Joukkuetta valmentaa Andreas Nordlund.
Miesten edustusjoukkueen sarjasijoitukset

| Kausi | Sarjataso | Sijoitus | Maalier | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003-04 | VI-divisioona | 2 | 172-38 | 33 |
| 2004-05 | V-divisioona | 2 | 131-44 | 30 |
| 2005-06 | IV-divisioona | 1 | 103-36 | 32 |
| 2006-07 | III-divisioona | 4 | - | - |
| 2007-08 | III-divisioona | 8 | - | - |
| 2008-09 | IV-divisioona | 1 | - | - |
| 2009-10 | III-divisioona | 4 | - | - |
| 2010-11 | III-divisioona | 2 | 88-67 | 22 |
| 2011-12 | III-divisioona | 1 |  |  |
| 2012-13 | II-divisioona | 11 | 130-174 | 12 |
Aiheesta muualla

Seuran sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilpo Repo (toim.), Hangon hyrskyt ry 1925-1985
Takamoto Katsuta

| Takamoto Katsuta |
| --- | --- |
 Katsuta Keski-Euroopan rallissa vuonna 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. maaliskuuta 1993 (ikä 31)
Kansalaisuus:   Japani
WRC-ura
Aktiivivuodet:  2016–
Kartanlukija(t):  Aaron Johnston Keaton Williams Daniel Barritt
Nykyinen talli:  Toyota Gazoo Racing
Kilpailuja:  74
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  5
Erikoiskoevoittoja:  41
MM-pisteitä:  391
Ensimmäinen kilpailu:  Suomen ralli 2016
Sijoitus kaudella 2024:  6. (116 p.)
Takamoto Katsuta ajamassa Suomen rallissa vuonna 2017.
Takamoto Katsuta (s. 17. maaliskuuta 1993 Nagoya, Japani) on japanilainen ralliautoilija. Katsuta ajaa Toyota Gazoo Racing -tallissa rallin maailmanmestaruussarjassa.
Ura

Katsuta aloitti 12-vuotiaana ajamalla kartingia Japanissa. Kartingista hän siirtyi Formula Challenge Japanin pariin vuonna 2010 ja voitti sarjan mestaruuden vuonna 2011. Hän ajoi myös Japanin Formula 3 -sarjassa, jossa hän sijoittui kolmanneksi vuonna 2012 ja toiseksi vuonna 2013.
Vuonna 2014 Katsuta ajoi myös rallia All Japan Rally Championship -sarjassa ja vuonna 2015 hänet liitettiin Toyota Gazoo Racingin nuorten kuljettajien ohjelmaan. Hän ajoi WRC2-sarjassa vuosina 2017, 2018 ja 2019. Vuonna 2019 hän ajoi ensimmäinen kilpailunsa WRC-autolla Saksassa.
Katsuta nousi ensimmäistä kertaa palkintopallille WRC-luokassa Safari-rallissa 2021 sijoittumalla toiseksi. Katsutan piti vetäytyä vuoden 2021 Akropolis-rallista kun hänen kartanlukijansa Keaton Williams palasi kotiin perhettä koskevan syyn vuoksi. Williams oli korvaamassa Daniel Barrittia, joka loukkasi selkänsä aiemmin kaudella. Aaron Johnston aloitti Katsutan kartanlukijana kauden kolmessa viimeisessä rallissa.
MM-rallikaudelle 2023 Katsuta liittyy Toyotan päätalliin. Kaudella 2022 hän ajoi Toyotan toisessa tiimissä Toyota Gazoo Racing Next Generation.
Kaudella 2024 Katsuta ajoi Toyotalla, mutta sortui muutamassa kilpailussa virheeseen, jonka myötä talli veti hänet pois Chilen rallista. Katsuta palasi Keski-Euroopan rallissa ja Japanissa, jossa hän kuuli kilpailun lopussa ajavansa myös seuraavalla kaudella täyden sarjan tallissa. Katsutan omien sanojen mukaan hän kiirehti ja asetti itselleen menestyspaineita, joka johti virheisiin.
Rallin MM-sarjan tulokset

(Tulosselitteet)
| Kausi | Talli | Auto | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Tommi Mäkinen Racing | Ford Fiesta R5 | MON   | SWE   | MEX   | ARG   | POR   | ITA   | POL   | FIN 27 | GER   | GBR C | FRA   | ESP   | GBR   | AUS   | 0 | – |
| 2017 | Tommi Mäkinen Racing | Ford Fiesta R5 | MON   | SWE 22 | MEX   | FRA   | ARG   | POR 36 | ITA 14 | POL   | FIN Kesk. | GER   | ESP 51 | GBR   | AUS   |  | 0 | – |
| 2018 | Tommi Mäkinen Racing | Ford Fiesta R5 | MON   | SWE 11 | MEX   | FRA 35 | ARG   | POR 26 | ITA Kesk. | FIN Kesk. | GER   | TUR   | GBR   | ESP 24 | AUS   |  | 0 | – |
| 2019 | Tommi Mäkinen Racing | Ford Fiesta R5 | MON 13 | SWE Kesk. | MEX   | FRA 14 | ARG 16 | CHL 14 | POR 21 | ITA Kesk. |  |  |  |  |  |  | 1 | 25. |
| 2019 | Tommi Mäkinen Racing | Ford Fiesta R5 Mk. II |  |  |  |  |  |  |  |  | FIN Kesk. |  | TUR   | GBR 14 |  | AUS C | 1 | 25. |
| 2019 | Tommi Mäkinen Racing | Toyota Yaris WRC |  |  |  |  |  |  |  |  |  | GER 10 |  |  | ESP 39 |  | 1 | 25. |
| 2020 | Toyota Gazoo Racing | Toyota Yaris WRC | MON 7 | SWE 9 | MEX   | EST Kesk. | TUR   | ITA Kesk. | MNZ 20 |  |  |  |  |  |  |  | 13 | 13. |
| 2021 | Toyota Gazoo Racing | Toyota Yaris WRC | MON 6 | ARC 6 | CRO 6 | POR 4 | ITA 4 | KEN 2 | EST Kesk. | BEL Kesk. | GRE | FIN 37 | ESP 40 | MNZ 7 |  |  | 78 | 7. |
| 2022 | Toyota Gazoo Racing NG | Toyota GR Yaris Rally1 | MON 8 | SWE 4 | CRO 6 | POR 4 | ITA 6 | KEN 3 | EST 5 | FIN 6 | BEL 5 | GRE 6 | NZL Kesk. | ESP 7 | JPN 3 |  | 122 | 5. |
| 2023 | Toyota Gazoo Racing | Toyota GR Yaris Rally1 | MON 6 | SWE Kesk. | MEX 23 | CRO 6 | POR 33 | ITA 40 | KEN 4 | EST 7 | FIN 3 | GRE 6 | CHL 5 | EUR 5 | JPN 5 |  | 101 | 7. |
| 2024 | Toyota Gazoo Racing | Toyota GR Yaris Rally1 | MON 7 | SWE 45 | KEN 2 | CRO 5 | POR 29 | ITA 35 | POL 8 | LAT 6 | FIN 41 | GRE 30 | CHL WD | EUR 4 | JPN 4 |  | 116 | 6. |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
/ Takamoto Katsuta Facebookissa
Profiili eWRC-sivustolla (englanniksi)
Agnes Börjesson

Agnes Börjesson, kuva teoksesta Svenskt Porträttgalleri XX
Agnes Björnesson: Italialainen nainen kaivolla (Taormina)
Agnes Börjesson (1. toukokuuta 1827 Uppsala, Ruotsi – 26. tammikuuta 1900 Alassio, Italia) tunnettu myös etunimellä Agneta oli ruotsalainen taidemaalari. Hän maalasi kuvia arkielämästä, historiasta  sekä interiöörejä. Häneltä tilattiin myös joitain muotokuvia.
Böjessonin isä oli pappi ja kirjailija Johan Börjesson ja äiti vapaaherratar Fredika Gustafva Fock. Vuodet 1852–1853 Börjesson opiskeli Kööpenhaminassa Constatin Hansenin oppilaana ja vuodet 1858–1862 Tukholman käsityökoulussa. Hän opiskeli taidetta hyvänä opettajana pidetyn Johan Christoffer Bocklundin yksityisoppilaana, sillä taideakatemia ei vielä hyväksynyt naisoppilaita. Hänelle myönnettiin matkastipendi ja hän matkusti Düsseldorfiin opiskellakseen sikäläisessä taideakatemiassa. Hän matkusti myös Pariisiin, mutta opiskeli Düsseldorfissa vuodet 1868–1871 ja 1873–1874. Osa hänen matkoistaan suuntautui Marokkoon ja Italiaan.
Näyttelyitä Börjesson piti Göteborgissa ja Tukholmassa. Göteborgin taideyhdistys osti hänen töitään. Häneltä tilattiin Kvillen kirkon altaaritaulu ja hän sai töitään näytteille taideakatemiaan. Suuri kunnia oli saada töitä esille vuoden 1897 yleiseen taide- ja teollisuusnäyttelyyn joka pidettiin Tukholmassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Agnes Börjesson Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Ruotsi 
Taiteenala:  KulturNav  Musée d'Orsay  RKD Artists  ULAN 
Muut:  Europeana
Hattfjelldal

Hattfjelldalin väestökehitys vuosina 1951–2010.
Hattfjelldal (eteläsaameksi Aarborte) on kunta Nordlandin läänissä Norjassa. Sen rajanaapureita ovat pohjoisessa Hemnes, lännessä Grane ja Vefsn sekä etelässä Røyrvik. Idässä kunta rajoittuu Ruotsiin, Västerbottenin lääniin.
Hattfjelldal irrotettiin Vefsnistä vuonna 1862. Nykyiset rajansa se sai 1964, jolloin Røssvatnetin pohjoispuoliset alueet liitettiin Hemnesiin. Noin puolet kunnan väestöstä asuu Hattfjelldalin taajamassa, joka on myös kunnan ainut taajama ja hallintokeskus. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 1 278 asukasta.
Hattfjelldalin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hattfjelldal Wikimedia Commonsissa
Nordlandin läänin kunnat
Alstahaug
Andøy
Ballangen
Beiarn
Bindal
Bodø
Brønnøy
Bø
Dønna
Evenes
Fauske
Flakstad
Gildeskål
Grane
Hadsel
Hamarøy
Hattfjelldal
Hemnes
Herøy
Leirfjord
Lurøy
Lødingen
Meløy
Moskenes
Narvik
Nesna
Rana
Rødøy
Røst
Saltdal
Sortland
Steigen
Sømna
Sørfold
Tjeldsund
Træna
Tysfjord
Værøy
Vefsn
Vega
Vestvågøy
Vevelstad
Vågan
Øksnes
Norjan läänit | Norja
Raakaa voimaa

| Raakaa voimaa Popeda |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 18. syyskuuta 1981
 Julkaistu: 1981
 Tuottaja(t): Repa Hammar & Popeda
 Tyylilaji: Rock
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Listasijoitukset
 Suomi: 26. (marraskuu 1981)
Popedan muut julkaisut
| Hullut koirat 1981 | Raakaa voimaa 1981 | Mustat enkelit 1982 |
Raakaa voimaa on suomalaisen Popeda-yhtyeen ensimmäinen livealbumi. Se äänitettiin Ikurin Virelässä 18. syyskuuta 1981 ja julkaistiin samana vuonna.lähde?
Kappaleet > A-puoli

"Blues" – 2:10
"Mauno soittaa stereoo" – 2:48
"Minä elän" – 2:55
"Raakaa voimaa" – 3:35
"Vankilalaulu" – 4:30
"Huummetta" (+ intro) – 4:15
Kappaleet > B-puoli

"Mua yks nainen" – 3:06
"Da da" – 3:02
"Raswaa koneeseen" – 2:30
"Bebobbahobbin'" – 2:13
"Ei ole heleppoo" – 2:30
"Hullut koirat" – 4:43
"Yksi yö" – 3:05
Tekijät > Kokoonpano levyllä

Pate Mustajärvi: laulu
Arwo Mikkonen: kitara
Ari Puukka: kitara
Jyrki Melartin: basso
Kai Holm: rummut
Tekijät > Muut

Äänitys: MSL-Mobile / Mika Sundqvist
Tuotanto & Mixaus: Repa Hammar & Popeda
Kannen valokuvat: Mäsi
"Popeda kiittää kotiyleisöä tuesta, roudareitaan roudaamisesta ja Lehtisen Eeboa kuulutuksista, jotka jäivät vahingossa pois tältä levyltä."
Kvartsi

| Kvartsi |
| --- | --- |
 Kvartsikiteitä
Luokka:  Mineraali
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  SiO2
Molekyylipaino:  60,08 g/mol
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  Yleensä väritön, monia värillisiä muunnoksia
Asu:  Yleensä rakeinen tai kiteinen, myös massiivinen
Kidejärjestelmä:  α-kvartsi: trigoninen β-kvartsi: heksagoninen
Kaksostus:  Dauphinen-, Japanin- tai Brasilian lain kaksostus
Lohkeavuus:  Epäselvä
Murros:  Simpukkamurros
Taottavuus:  Murenee taottaessa
Kovuus Mohsin asteikolla:  7
Tiheys:  2,65–2,66 g/cm3
Optiset ominaisuudet
Optiset ominaisuudet:  Yksiakselinen (+)
Kiilto:  Lasin- tai rasvankiilto
Taitekerroin:  nω = 1,543–1,545 nε = 1,552–1,554
Kahtaistaitto:  δ = 0.009
Viiru:  Valkoinen, väritön
Läpinäkyvyys:  Läpinäkyvä
Lähteet
  
Aiheesta muualla
  Kvartsi Commonsissa 
Kvartsi on hyvin yleinen hohkasilikaattimineraali maankuoressa, ja se on tärkeä kivilajeja muodostava mineraali. Kemialliselta koostumukseltaan se on piidioksidia (SiO2). Kvartsista on käytetty kansanomaista nimitystä ukonkivi.
Esiintyminen

Kvartsi on hyvin yleinen mineraali felsisissä syväkivissä. Hiekkakivi ja kvartsiitti ovat pääasiassa kvartsia, ja sitä esiintyy rakeina muiden mineraalien seassa myös muun muassa graniitissa, gneississä ja kiilleliuskeessa. Kivissä kvartsi esiintyy anhedrisinä eli vierasmuotoisina rakeina, joille tunnusomainen piirre on rasvakiilto. Kvartsi voi esiintyä euhedrisinä eli omamuotoisina kiteinä erilaisissa onkaloissa ja raoissa. Sana kvartsi on peräisin saksalaisilta kaivostyöntekijöiltä.
Mineralogia ja ominaisuudet

Kvartsi kuuluu hohkasilikaattien ryhmään, ja sillä on kaksi eri olomuotoa: normaali α-kvartsi ja korkean lämpötilan β-kvartsi. Muodonmuutos α-kvartsista β-kvartsiin tapahtuu noin 573 °C:n lämpötilassa (846 K; 1,063 °F). Se koostuu pii-happi-tetraedrien muodostamasta verkkomaisesta rakenteesta. Rakenne on hyvin väljä, minkä vuoksi kvartsin tiheys on varsin alhainen (2,65 g/cm3). Kvartsin sidokset ovat hyvin lujia, mikä antaa sille sen tyypillisen kovuuden (Mohsin kovuus 7) ja simpukkamurroksen. Kvartsin kirkkaus, lasimainen kiilto ja alhainen taitekerroin (n. 1,5) johtuvat myös sen kiderakenteesta. Kvartsin pietso­sähköiset ominaisuudet johtuvat siitä, että sen rakenteesta puuttuvat peilitasot ja symmetriakeskus. Kvartsilla on myös pyrosähköisiä ominaisuuksia.
Muunnokset

Kvartsia esiintyy monina erilaisina muunnoksina. Ideaali, puhdas kvartsi eli vuorikide tai vuorikristalli on kirkasta ja läpinäkyvää. Muinaiset kreikkalaiset uskoivat tällaisen kirkkaan ja puhtaan kvartsin olevan kovassa paineessa muodostunutta jäätä. Itse asiassa sana kristalli on peräisin kreikan kielen jäätä tarkoittavasta sanasta. 
Valkoista muunnosta kutsutaan maito- eli lumikvartsiksi. Valkoisen värin aiheuttavat mikroskooppisen pienet fluidisulkeumat, jotka ovat jääneet kiteen sisään sen kasvaessa. Fe3+-pitoiset muunnokset ovat väriltään joko violetteja (ametisti) tai keltaisia (sitriini). Sitriini on väriskaala, joka muuttuu keltaisesta kalpean ruskeaan. Luonnollisesti sitriinit ovat harvinaisia.
Ruskeat muunnokset (savukvartsi ja morion) sisältävät epäpuhtauksina alumiinia. Näissä muunnoksissa osa kvartsin piiatomeista on korvautunut alumiinilla. Vihreä muunnos tunnetaan nimellä krysopraasi, ja sitä esiintyy muuttuneissa ultramafisissa eli ultraemäksisissä kivissä. Se sisältää sulkeumina pieniä määriä hapettunutta nikkeliä. Aventuriini puolestaan sisältää sulkeumina rutiilia. Vaaleanpunainen kvartsin muunnos on nimeltään ruusukvartsi, ja sen värin aiheuttaa hyvin pienikiteinen ja kuituinen materiaali, joka on sukua dumortieriitti-nimiselle mineraalille. Kalsedoni on yleisnimi kaikille krypto- eli piilokiteisille kvartsin muunnoksille. Nämä muunnokset ovat usein vyöhykkeellisiä ja raitaisia. Esimerkkejä erityyppisistä kalsedoneista ovat akaatti, onyksi, jaspis, aventuriinikvartsi ja karneoli.
Käyttö

Kvartsilla on monia käyttötarkoituksia, sitä käytetään esimerkiksi lasin, optisten kuitujen ja pietsosähköisten kiteiden valmistuksessa. Kvartsin värikkäitä muunnoksia käytetään korukivinä.
Kivikaudella kvartsia on käytetty pienikokoisten työkalujen ja tarve-esineiden, kuten kaapimien, naskalien, nuolenkärkien yms. valmistamiseen. Tyypillisesti kvartsikappaleessa olevat säröt rajoittavat siitä valmistettavien esineiden kokoa. Kvartsia on käytetty myös tuluksissa yhdessä karkun eli tulusraudan kanssa. Todennäköisesti tämä käyttö on antanut kvartsille sen vanhan, suomenkielisen nimen ukonkivi – "Iski tulta Ilmarinen, välähytti Väinämöinen...".lähde?
Eräs tärkeä puhtaan kvartsin lähde on Minas Geraisin alue Brasiliassa, jossa on paljon karkearakeisia pegmatiitteja. Yksi tärkeimmistä kvartsilähteistä sijaitsee Spruce Pine nimisessä kaupungissa Pohjois-Carolinassa Yhdysvalloissa, josta louhitaan lähes kaikki piikiekkoihin käytetty kvartsi.
Ametistikiteitä
Kirkkaita ja läpinäkyviä kvartsikiteitä eli vuorikiteitä
Ruusukvartsia
Sitriiniä
Aiheesta muualla

Handbook of Mineralogy: Quartz (pdf) (englanniksi)
Castanet-le-Haut

Castanet-le-Haut on kunta Hérault’n departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Vuonna 2012 kunnassa oli 196 asukasta.
Croix de Mounis
Peruskoulu

Japanilaisen peruskoulun luokka
Peruskoulu on koulu, joka muodostaa yleissivistävän koulutuksen perustan. Sitä voidaan kutsua perusasteen tai ensimmäisen asteen oppilaitokseksi. Peruskoulu on koko ikäluokkaa koskeva yhtenäiskoulu, joka alkaa tavallisesti noin 4–7-vuotiaana ja kestää maasta riippuen noin kahdeksan–kymmenen vuotta. Peruskoulua edeltää useassa maassa esikoulu, ja peruskoulun jälkeen siirrytään joko jatko-opintoihin toisen asteen oppilaitokseen tai vaihtoehtoisesti työelämään. Nykyään peruskoulu on useimmissa maissa pakollinen ja osa oppivelvollisuutta.
Bukarest

| Bukarest (București) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Bukarest
 Koordinaatit: 44°25′57″N, 26°06′14″E 
Valtio:  Romania
Ensimmäinen asiakirjamaininta:  1459
Hallinto:  
 – Pormestari:  Sorin Oprescu
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  228 km²
 – Metropolialue:  5 046 km²
Korkeus:  60–90 m
Väkiluku (2007):  1 677 985
 – Väestötiheys:  7 360 as./km²
 – Metropolialue:  2 042 000
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.pmb.ro 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bukarest (rom. București [bukuˈreʃtʲ]) on Romanian pääkaupunki. Se on 1,6 miljoonalla asukkaallaan myös maan suurin kaupunki. Kaupunki sai nimensä 70 vuotta eaa. daakialaisen Bucur-nimisen paimenen mukaan, jonka alueelle Dâmbovițajoen varteen alkoi muodostua "Bucurin kylä". Ensimmäiset merkinnät historiankirjoihin kaupunki sai vasta 1400-luvulla, kun ruhtinas Vlad Țepeș rakennutti alueelle voivodilinnan.
Vuonna 1862 Bukarestista tuli Romanian pääkaupunki, joka kokosi taiteilijoita, älymystöä ja eliittiä. Bukarestille annettiin lempinimeksi ”Pikku Pariisi” (”Micul Paris”). Kaupunki sai kokea molemmat maailmansodat, vuoden 1940 maanjäristyksen sekä Nicolae Ceaușescun valtakauden. Vuoden 2011 väestönlaskennassa Bukarestissa oli 1 677 985 asukasta. Metropolialue mukaan laskettuna Bukarest on Euroopan unionin yhdeksänneksi suurin kaupunki.
Maantiede

Bukarest sijaitsee Dâmbovițan varrella. Dâmbovița virtaa Argeșiin, joka on Tonavan sivujoki.
Kaupungin alueella sijaitsee useita järviä, joista tärkeimpiä ovat Herăstrău, Floreasca, Tei ja Colentina. Keskustassa on myös pieni tekojärvi Cișmigiu, jonka ympärille on rakennettu puisto. Cișmigiun puisto avattiin vuonna 1847 saksalaisen arkkitehdin Carl F.W. Meyerin suunnitelmia mukaillen. Muita tärkeitä kaupungin puistoja ovat Herăstrăun puisto sekä Bukarestin kasvitieteellinen puutarha. Kasvitieteellinen puutarha on Romanian suurin yli 10 000 lajin kokoelmallaan. Puisto oli Romanian kuningasperheen suojeluksessa.
Bukarest sijaitsee alangolla, jota aikoinaan peittivät laajat metsäalueet. Kuten monen muunkin tuon aikakauden kaupungin, myös Bukarestin sanotaan olevan rakennettu  seitsemän kukkulan keskelle. Kaupungin pinta-ala on yhteensä 226 km2.
Kaupungin kanssa samalla pituuspiirillä 26°05'48" E ovat Helsingin ja Johannesburgin kaupungit, ja samalla leveyspiirillä 44°24'49" N sijaitsevat Belgrad, Geneve, Bordeaux sekä Minneapolis.
Maantiede > Ilmasto

Köppenin ilmastoluokituksen mukaan Bukarest kuuluu kesäkuumaan mannerilmastoon (luokka Dfa). Sijaintinsa vuoksi kaupungin talvet voivat olla tuulisia ja lämpötila laskee nollan alapuolelle. Kesän keskilämpötila on 23 astetta, vaikka helleaikoina lämpötilat voivat nousta jopa 35–40 asteeseen.
Historia > Bukarestissa solmitut rauhat

28. toukokuuta 1812, Venäjä-Turkin sodan rauha
3. maaliskuuta 1886, Serbian-Bulgarian sodan rauha
10. elokuuta 1913, Toisen Balkanin sodan rauha
4. elokuuta 1916, Romanian ja Entente cordialen sekä Venäjän välinen rauha
6. toukokuuta 1918, Romanian ja Keskusvaltojen rauha.
Hallinto

| Sektori | Pinta-ala | Asukasluku (2005) | Väestötiheys /km2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sektori 1 | 67.5 | 229 238 | 3396.1 |
| Sektori 2 | 32 | 360 750 | 11 273 |
| Sektori 3 | 34 | 393 226 | 11 565 |
| Sektori 4 | 34 | 299 414 | 8806.3 |
| Sektori 5 | 30 | 282 935 | 9431.2 |
| Sektori 6 | 38 | 359 396 | 9457.8 |

Bukarestin hallinnollinen järjestelmä poikkeaa muun Romanian järjestelmästä, sillä se on ainoa kaupunki, joka ei kuulu mihinkään piirikuntaan. Kaupungin 55-paikkaista kaupunginvaltuustoa on johtanut pääpormestari Sorin Mircea Oprescu vuodesta 2008.. Kaupungin hallinto on jaettu kuuteen itsenäiseen sektoriin, jolla jokaisella on oma pormestari, kaupungintalo sekä 27-paikkainen valtuusto. Kaupunginvaltuusto tekee päätöksiä koko kaupunkia käsittelevistä asioista (sähkö- ja vesijohdot, päätiet sekä julkinen liikenne) kun taas sektorit yksittäistä ihmistä koskevista asioista (koulutus, sivutiet, puistot).