stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiskonta

Suomen rikoslaissa kiskonnaksi kutsutaan suhteettoman suuren rahan vaatimista joltakulta sopimuksen yhteydessä käyttäen hyväksi tämän taloudellista tai muuta ahdinkoa, ymmärtämättömyyttä tai ajattelemattomuutta. Kiskonnaksi kutsutaan myös koronkiskontaa eli suhteettoman suuren koron perimistä luotosta sen määrään, luottoaikaan ja muihin ehtoihin nähden.
Kiskonnasta tuomitaan sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta. Rikos voidaan tuomita myös törkeänä kiskontana, jos sillä on tavoiteltu huomattavaa hyötyä tai vahinkoa, tai se on tehty erityisen suunnitelmallisesti tai häikäilemättömästi. Törkeästä kiskonnasta tuomitaan vankeuteen enintään neljäksi vuodeksi.
Kiskunságin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Bács-Kiskun Unkari
Pinta-ala:  505,2 km2 
| --- | --- |
Tyyppi:  Unkarin kansallispuisto, kansallispuisto 
Perustettu:  1975 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kiskunságin kansallispuisto sijaitsee Unkarissa Tonavan ja sen sivujoen Tiszan välimaastossa. Puisto jakautuu seitsemään osaan, joista oleellisin on Kiskunságin pusta. Alueella järjestetään silloin tällöin karjatalouden esittelytapahtumia. Puiston alueella Pieni-Kumanian järvet, jotka ovat emäksisiä. Näillä järvillä esiintyy muuttolintuja, kuten avosetteja, hanhia ja pitkäjalkoja. Alueella on myös Kolonjärvi, missä esiintyy suokilpikonnia. Tämän järven läheisyydessä on Bikatorokin kukkula. Alueen järvillä kasvaa runsaasti vitoja ja lumpeita. Alueella olevilla suoniityillä esiintyy yhdeksän kämmekkäkasvia, etelänkurjenmiekka ja siperiankurjenmiekka. Suoalueet ovat osittain avosoita, mutta joissakin paikoin suomaaston reunoilla kasvaa leppiä. Tonavan jokisuistossa kasvaa tammia ja saarnia.
Kontojärvi

| Kontojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Rovaniemi
Koordinaatit:  66°46′25″N, 25°18′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kemijoen vesistö (65)
Järveen tulevat joet:  useita nimettömia tulouomia
Laskujoki:  Kontojoki
Järvinumero:  65.554.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,3 m 
Rantaviiva:  16,275 km 
Pinta-ala:  3,41 km² 
Tilavuus:  0,0141 km³ 
Keskisyvyys:  4,14 m 
Suurin syvyys:  19,5 m 
Saaria:  4
:  Hanskinsaari, Kojusaari, Kotasaari
 fiKontojärvi 
Kontojärvi on vaarojen reunustama järvi Rovaniemen länsiosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,4 neliökilometriä. Järveä ympäröivä maasto kohoaa melko jyrkästi muissa ilmansuunnissa paitsi pohjoisessa. Etäisyys Rovaniemen keskustasta on 33 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantiede

Kontojärven ulottuvuus etelästä koillisrannan Mukkalahden pohjukkaan on noin 4,55 kilometriä ja luoteisrannan Siikalahden pohjukkaan noin 4,5 kilometriä. Lahtia erottaa leveä Tornionniemi. Järven eteläosan Rimminniemi on pitkä ja kapea. Järven eteläpuolisko on pitkänkapeaa vesialuetta, pohjoispuolisko on huomattavasti leveämpi. Kontojärven pohja kumpuilee ja vähintään kymmenen metriä syviä alueita on kolme. Syvin piste on noin 20 metriä ja se sijaitsee järven keskivaiheilla. Lähes neliökilometri järven pinta-alasta on vähintään kolme metriä ja enintään neljä metriä syvä.
Kontojärven saariluku on neljä. Saaret sijaitsevat järven pohjoisosassa. Laajin saari on Hanskinsaari (noin 8,5 hehtaaria). Sen eteläpuolinen Kojusaari ja itäpuolinen Kotasaari ovat alle hehtaarin laajuisia. Aivan Hanskinsaaren kupeessa sijaitsee nimetön saari, jonka pituus on noin sata metriä ja leveys noin kymmenen metriä.
Kontojärven ranta-alue on valtaosin metsämaata. Vaarojen (Pyhävaara, Maunuvaara, Salmenvaara) korkeimmalla kohdalla Kontonulkin laella (noin 265 metriä mpy) sijaitsee näkötorni. Järven pohjoisella ja itäisellä rannalla on suhteellisen tiheää asutusta. Pohjoisrannan asutun alueen halki kulkee paikallistie 19691. Tie on rakennettu Kontojärven ja Mukkajärven väliselle alueelle. Järvien välinen etäisyys on pienimmillään noin 450 metriä.
Kontojärven luusua sijaitsee koillisessa Mukkalahden rannalla, josta alkaa itään Kontolampeen (96,2 metriä mpy) virtaava noin puolentoista kilometrin pituinen Kontojoki. Kontolammelta alavirta jatkuu Lamminjokena Marrasjokeen, joka laskee Ounasjokeen.
Kontojärven vesitilavuus on 14 143 000 kuutiometriä.
Kontojärvi (65.554.1.002) kuuluu Kontajoen valuma-alueeseen (65.554), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Marrasjoen valuma-alue (65.55) ja ensimmäinen on Ala-Ounasjoen alue (65.5). Kontajoen valuma-alueeseen kuuluu kaksitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kontojärvi on ainoa, jonka pinta-ala ylittää neliökilometrin. Sitä seuraa vajaan 80 hehtaarin laajuinen Mukkajärvi.
Kiskonjoki

Kiskonjoki on joen nimi, joita ovat:
Kiskonjoki, joki Polvijärvellä ja Juuassa
Kiskonjoki, joki Salossa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kiskonjoki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Khalid Yasin

Khalid Yasin
Khalid Yasin eli šeikki Khalid Yasin (s. 1946 Harlem, New York, Yhdysvallat[lähde? ]) on syntyjään yhdysvaltalainen kristitty ja nykyisin muslimi ja islamin opettaja. Hän kääntyi islamin uskoon 1960-luvulla.[lähde? ]
Yasin on tullut tunnetuksi ympäri maailman erityisesti ei-muslimeille suunnatuista islamia koskevista luennoista. Hän on lisäksi suosittu nuorempien muslimien joukossa.
Yasin on viettänyt pitkähköjä aikoja ainakin Britanniassa, Australiassa ja Hollannissa. Yasin on naimisissa, ja hänellä on 12 lasta.[lähde? ]
Yasin ja media

Yasin esiintyy aktiivisesti julkisuudessa ja on herättänyt myös paljon arvostelua ja korkean profiilin debattia, jopa maitten korkeinta johtoa myöten. Häntä näkyvästi arvosteleviin poliitikkoihin kuuluvat esimerkiksi Australian aiempi pääministeri John Howard ja Alankomaiden oikeistopuolueen johtaja Geert Wilders.
Yasinia on pidetty radikaalin islamin edustajana, ja erityisesti Australiassa hänen on väitetty lausuneen paljon länsimaisten arvojen kanssa ristiriidassa olevia opetuksia.
Aiheesta muualla

Khalid Yasinin kotisivut
Kiireellinen sijoitus

Kiireellinen sijoitus  on lastensuojelun toimenpide, jossa lapsi otetaan kiireellisesti  pois vanhemmiltaan ja sijoitetaan muualle asumaan.
Kiireellinen sijoitus tehdään silloin, kun silloin lapsen terveys tai kehitys on välittömässä vaarassa joko siksi, että hänestä ei pidetä tarpeeksi huolta, tai siksi, että lapsi itse käyttää päihteitä tai tekee rikoksia tai on vaaraksi itselleen. 
Siinä viranomainen puuttuu vakavasi ihmisten elämään ja yksityisyyteen, joten se tehdään vasta kun mikään muu keino ei auta lapsen turvaamiseksi. Päätöksen perusteluihin kirjataan, miksi kiireellinen sijoitus tehdään, mihin lapsi sijoitetaan ja miksi juuri tämä paikka on valittu.
Koutonen

Koutonen on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Gustaf Koutonen (1910–1977), moukarinheittäjä
Johannes (Juho) Koutonen (1894–1959), jääkäri
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kirkwoodin aukko

Merkittävimmät Kirkwoodin aukot.
Kirkwoodin aukot ovat Aurinkokunnan asteroidivyöhykkeen kohtia, joilla on hyvin vähän asteroideja. Ne ovat Jupiterin aiheuttamia. Kiertoaika kunkin Kirkwoodin aukon kohdalla on jokin tasainen murtoluku Jupiterin kiertoajasta. Esimerkiksi 2,5 AU:n kohdalla on 1:3 kiertoaikaresonanssi Jupiterin kanssa. 1:3 kiertoaikaresonanssi tarkoittaa kiertoaikojen tasamurtolukuista suhdelukua.
Kirkwoodin aukkoja vastaavia ovat myös esimerkiksi Saturnuksen renkaiden aukot, kuten Encken ja Cassinin jaot.
Kirkwoodin aukot asteroidivyöhykkeellä

1,9 AU (2:9 resonanssi)
2,06 AU (1:4 resonanssi)
2,25 AU (2:7 resonanssi)
2,5 AU (1:3 resonanssi) jolla ovat kuitenkin myös Alinda-ryhmän asteroidit.
2,706 AU (3:8 resonanssi)
2,82 AU (2:5 resonanssi)
2,95 AU (3:7 resonanssi)
3,27 AU (1:2 resonanssi), mutta myös Griqua-ryhmän asteroidit.
3,7 AU (3:5 resonanssi)
Merkittävimmät aukot ovat 1:3, 2:5, 3:7, ja 1:2 resonanssit. 1:1 resonanssissa ovat ns. troijalaiset asteroidit.
Aiheesta muualla

Article on Kirkwood gaps at Wolfram's scienceworld
Oulun yliopisto - Tähtitieteen osasto - Kirkwoodin aukot (Arkistoitu – Internet Archive)
Kierrejalkajuurekas

| Kierrejalkajuurekas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Omphalotaceae
Suku::  Säiejuurekkaat Rhodocollybia
Laji::  prolixa
Kaksiosainen nimi
 Rhodocollybia prolixa  (Bolton) Antonín, Halling & Noordel. 
Katso myös
   Kierrejalkajuurekas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kierrejalkajuurekas (Rhodocollybia prolixa aik. Collybia distorta) on kupera tai laakealakkinen punaruskea säiejuurekaslaji. Sienen malto on vaalean kellanruskeaa. Heltat ovat aluksi valkeat ja vanhemmiten ruskettuvat. Jalka on valkoinen tai punertava sekä uurteinen tai kierteinen. Sieni kasvaa havumetsissä melko harvinaisena. Se ei ole ruokasieni.
Aiheesta muualla

Kierrejalkajuurekas (Collybia distorta). Luontonetti. Arkistoitu 22.9.2008. Viitattu 7.5.2021.
Kosti Ranta

Kosti Ranta (1952)
Esa Kosti Ranta (23. marraskuuta 1918 Peräseinäjoki – 22. maaliskuuta 2003 Turku) oli suomalainen metsänhoitaja, virkamies ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen vuonna 1969.
Rannan vanhemmat olivat Juho Kustaa Ranta (entinen Glad) ja Fanny Johanna Grönlund ja puoliso vuodesta 1942 Maissi Lemmikki Mäkiö. Ranta tuli ylioppilaaksi 1927 Jyväskylän  lyseosta ja valmistui metsänhoitajaksi 1942 Helsingin yliopistosta. Hän oli ensin Metsähallituksen hiilitoimiston metsänhoitaja ja apulaisjohtaja 1942–1946, Valtion polttoainetoimiston palveluksessa 1946–1949, Aavasaksan puutavara Oy:n toimitusjohtaja 1950, Oulu Oy:n metsänhoitaja 1950, Valtion polttoainetoimiston Länsi-Suomen tarkastuspiirin ylimetsänhoitaja 1950–59, sitten hetken Vapon apulaisjohtaja ja toimitusjohtaja 1960–1981.
Ranta vaikutti muun muassa Turveteollisuusliitossa vuodesta 1970 ja Pienpuualan toimikunnan puheenjohtajana 1960–1964.
Koutokeinon yläaste

Koutokeinon yläasteen kyltti
Koutokeinon yläaste (pohjoissaameksi Guovdageainnu nuoraidskuvla, norj. Kautokeino ungdomsskole) on yläaste Norjan Koutokeinossa. Koulussa on 115 oppilasta (2007) Koulun rehtori on Ellen J. Sara Eira.
Kootut levyt osa 10 (Olavi Virta)

| Kootut levyt osa 10 Olavi Virta |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1953
 Julkaistu: 1994
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Jarmo Santavuori
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 58.10
 Levy-yhtiö: Warner Music
Olavi Virta muut julkaisut
| Kootut levyt osa 9 1994 | Kootut levyt osa 10 1994 | Kootut levyt osa 11 1994 |
Kootut levyt osa 10 on vuonna 1994 julkaistu Olavi Virran kokoelmalevy, johon on koottu hänen levytyksiään vuosilta 1953.
Kappaleet

Unessa luoksein saavuit (valssi) (2:53)
Sonny boy (foxtrot) (2:49)
Sanovat sitä ihmeelliseksi (slowfox) (2:56)
Jos sinut saan (foxtrot) (2:59)
Sinun silmiesi tähden (foxtrot) (2:55)
Olen luonasi tänään (foxtrot) (3:13)
Sininen tango (tango) (2:32)
Sä pakoon pääse et (duettona Seija Lampilan kanssa) (foxtrot) (2:48)
Mustasukkaisuutta (tango) (3:27)
Kutsu (tango) (2:37)
La cumparsita (tango) (2:39)
Pohjantähden alla (hidas valssi) (3:09)
Lauantaisaunassa (jenkka) (3:00)
Sun suudelmas (rumba-beguine) (2:57)
La jesucita (samba) (2:46)
Kevään kukkaiskellot (tango) (2:48)
Untako vain? (tango) (3:04)
Sellaista on elämä (valssi) (3:05)
Kaksi ratsumiestä (foxtrot) (duettona Eero Väreen kanssa) (2:51)
Salonkylän ponteva likka (foxtrot) (2:43)
Koutroúlis

| --- | --- |
Sijainti:  Kíssamos, Chaniá, Kreeta, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 071 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Koutroúlis (kreik. Κουτρούλης) on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 071 metriä.
Koutroúlis-vuori sijaitsee Kreetan länsipäässä Kíssamoksen kunnassa Chanián alueyksikössä. Koutroúliksen pohjoisrinteessä sijaitsee Sirikárin rotko. Vuoren itäpuolella sijaitsee Apopigádi-vuori.
Kootut kertomukset (Edgar Allan Poe)

| Kootut kertomukset |
| --- | --- |

Kirjailija:  Edgar Allan Poe
Kieli:  englanti
Julkaistu:  2006
Suomennos
Suomentaja:  Jaana Kapari-Jatta
Kustantaja:  Teos
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kootut kertomukset on kokoelmateos, johon on suomennettu Edgar Allan Poen kaikki novellit. Kokoelman on suomentanut Jaana Kapari-Jatta ja kustantanut kustannusosakeyhtiö Teos vuonna 2006. Jaana Kapari-Jatta sai varoja teoksen suomentamiseen Suomen kirjallisuuden tiedotuskeskukselta.
Poeta on suomennettu aiemmin runsaasti, mutta eri pohjalta, sillä Kaparin mukaan ”Poeta on ennen minua suomennettu nimenomaan kauhukirjailijana” -- ”[a]iemmat suomentajat ovat keskittyneet iskevyyteen ja latistaneet runollista ilmaisua.”
Aiheesta muualla

Leena Filpus: Kootut kertomukset Kauppalehti Presso 21.10.2006.
Juri Nummelin: Kootut kertomukset ensi kertaa suomeksi[vanhentunut linkki]. Turun sanomat 25.11.2006.
Jukka Parkkinen: Kauhun ja dekkarin isä löi leikiksi - Edgar Allan Poen kootut kertomukset paljastavat uusia piirteitä vanhasta tutusta. Helsingin Sanomat 9.12.2006.
Marjatta Ripsaluoma: Kootut kertomukset. Keskipohjanmaa 2006.
M. G. Soikkeli: Kootut kertomukset. Portti 1/2007.
Martti-Tapio Kuuskoski: Kootut kertomukset. Mensalainen 1/2007. (PDF)
Kierot mielet

Kierot mielet on tubettaja ja teologian tohtori Ville Mäkipellon kirjoittama true crime -tietokirja. Kirjan kustansi Otava. Kirja kertoo maailman oudoimmista sarjamurhaajista. Kirja on julkaistu painettuna, E- ja äänikirjana. Äänikirja julkaistaan uutena kokeiluna 24:ssä osassa joulukalenterina 2023 joulukuun 1. päivästä 24. päivään.
Yleiskatsaus

Kirja kertoo tositarinoita outojen sarjamurhaajien maailmasta. Siinä kerrotaan esimerkiksi mikä sai italialaisen perheenäidin valmistamaan uhreistaan saippuaa ja miten arvostettu brittilääkäri onnistui surmaamaan yli 200 potilastaan jäämättä kiinni. Kirjassa kerrotaan kahdeksasta maailman oudoimpiin kuuluvasta sarjamurhaajasta, heidän uhreistaan ja miten ammattilaiset tutkivat ja tulkitsivat tapauksia.
Vastaanotto

6.– 13. joulukuun 2023 varatuimpien tietokirjojen listalla Kierot mielet on kahdeksas. Saman listan kuudennelta sijalta löytyy myös Mäkipellon Paavo Huotarin kanssa kirjoittama Sensuroitu.
Kirkupöllöset

| Kirkupöllöset |
| --- | --- |
 Idänkirkupöllönen (Otus scops)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Kirkupöllöset Megascops  Kaup, 1848
Katso myös
   Kirkupöllöset Wikispeciesissä   Kirkupöllöset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkupöllöset (Megascops) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku, jonka edustajat elävät uudella mantereella. Aiemmin ne luettiin pöllösten sukuun (Otus).
Kirkupöllöset

amazonianpöllönen (Megascops watsonii)
amerikanpöllönen (Megascops guatemalae)
andienpöllönen (Megascops ingens)
eteläamerikanpöllönen, myös pampapöllönen (Megascops choliba)
etelänkirkupöllönen (Megascops trichopsis)
guatemalanpöllönen (Megascops barbarus)
idänkirkupöllönen (Megascops asio)
kolumbianpöllönen (Megascops colombianus)
lännenkirkupöllönen (Megascops kennicottii)
meksikonkirkupöllönen (Megascops seductus)
mustalakkipöllönen (Megascops atricapilla)
panamanpöllönen (Megascops clarkii)
perunkirkupöllönen, myös bolivianpöllönen (Megascops koepckeae)
perunpöllönen (Megascops roboratus)
pilvimetsäpöllönen (Megascops marshalli)
puertoriconpöllönen (Megascops nudipes)
rusopöllönen (Megascops vermiculatus)
tumbesinpöllönen (Megascops petersoni)
tupsupöllönen (Megascops sanctaecatarinae)
tyynenmerenpöllönen (Megascops cooperi)
valkokurkkupöllönen (Megascops albogularis)
vuorimetsäpöllönen (Megascops hoyi)
Aiheesta muualla

ITIS: Megascops (englanniksi)
Koagulointi

Koagulointi tarkoittaa toimenpidettä, joka aiheuttaa sakeutumista, hyytymistä tai jauheen eli hiutaleiden muodostamista. Koaguloituminen on kemiallinen prosessi.
Koagulointi-termiä käytetään esimerkiksi lääketieteessä kuvaamaan tapahtumaa, jossa verenvuoto tyrehdytetään tuhoamalla pieni kudosalue vuotokohdasta lämmöllä, sähköllä tai muulla tavalla.
Proteiinit jähmettyvät eli koaguloituvat lämmön vaikutuksesta, esimerkiksi kananmunan kovettuminen keitettäessä on koaguloitumista. Proteiinien koaguloitumisen voi aiheuttaa myös pH:n tai suolaisuuden muutos. Proteiinit myös tuhoutuvat koaguloituessaan, mistä käytetään termiä denaturoituminen.
Koagulaatio on aerosolifysiikassa käytetty termi ilmiöstä, jossa ilmassa olevat aerosolipisarat yhdistyessään kasvavat suuremmiksi.
Vedenpuhdistuskemikaalien aiheuttama sakkautuminen ja saostuminen, joka sitoo samalla veden epäpuhtauksia, on myös koaguloitumista.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koagulointi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirkwallin lentoasema

Kirkwallin lentoasema (IATA: KOI, ICAO: EGPA) on Orkneysaarien päälentoasema. Se sijaitsee 4,6 kilometriä Kirkwallista kaakkoon.
Lentoasema rakennettiin vuonna 1940 RAF:n käyttöön läheisen laivastotukikohdan puolustukseksi. Vuodesta 1943 eteenpäin kenttää käytti Royal Naval Air Service. Kentän omistus siirtyi vuonna 1948 Britannian siviili-ilmailuministeriölle ja vuonna 1986 nykyiselle omistajalle, Highlands and Islands Airportsille.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Loganair: Aberdeen, Edinburgh, Glasgow, Inverness, Sumburgh, Eday, North Ronaldsay, Papa Westray, Sanday, Stronsay, Westray Kausittainen: Bergen, Fair Isle
Onnettomuudet

25. lokakuuta 1979 Alidairin Vickers Viscount (G-BFYZ) vaurioitui korjauskelvottomaksi laskeutumisonnettomuudessa Kirkwallissa. Kone suistui kiitotieltä, kun potkuri osui maahan. Koneen nokkapyörä romahti, kun kone osui risteävän kiitotien reunaan. Onnettomuudessa ei kuollut kukaan.
Käännös suomeksi
Kiittämätön

| Kiittämätön Gasellit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2011–2012, Oulunkylä ja Siltamäki, Helsinki
 Julkaistu: 4. huhtikuuta 2012
 Tuottaja(t): Musajusa, K.V.N & Lobo, Dank Doog, Jani tai Pete, DJ Kridlokk
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 38.47
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 26.
Gasellien muut julkaisut
| Gasellit EP 2010 | Kiittämätön 2012 | Aina 2013 |
Kiittämätön on rap-yhtye Gasellien ensimmäinen pitkäsoitto, joka julkaistiin Monsp Recordsin kautta 4. huhtikuuta 2012. Albumin kappaleesta "Ime huiluu" julkaistiin musiikkivideo toukokuussa 2011, kappaleesta "Pillist kii" marraskuussa 2011, kappaleesta "Hiki" maaliskuussa 2012 sekä kappaleesta "Kiittämätön nilkki" kesäkuussa 2012. Albumi nousi ilmestymisviikollaan (15/2012) Suomen virallisen listan sijalle 26. Albumista on julkaistu myös 300 kappaleen rajoitettu vinyylipainos.
Kappaleet

Ime huiluu – 3.15
Hiki – 3.37 (feat. VilleGalle)
Sydämetön panomies – 3.26
Toivottu ku tulehdus – 3.55 (feat. Pasi Saasta)
Onneks olkoon – 4.39
Pillist kii – 3.39 (feat. Tohtori Käärme)
Kaikki tai ei mitään – 3.43 (feat. Jodarok)
Ahtaalla – 4.03
Vitusti – 3.56
Kiittämätön nilkki – 4.34
Biitit

Musajusa: 1, 2, 5, 7
K.V.N & Lobo: 3, 9
Dank Doog & Musajusa: 4
Jani tai Pete: 6, 8
DJ Kridlokk: 10
Arvostelut

Soundi:
Kirikulaht

| Kirikulaht |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Hiidenmaa
Kunnat:  Hiidenmaan kunta
Koordinaatit:  58°59′09″N, 22°29′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Armi jõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Armi jõgi
Lasku-uoma:  salmi
Järvinumero:  vee2051340
Mittaustietoja
Rantaviiva:  9,481 km
Pinta-ala:  1,14 km2 
Saaria:  3
 fiKirikulaht 
Kirikulaht  on Virossa Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaan saarella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on laguunimainen merestä irti kuroutumassa oleva flada, jolla on salmen kautta yhteys mereen Reiginlahdessa, mutta johon virtaa myös makeaa vettä sisämaan ojista. Järven pinta-ala on 114 hehtaaria (ha) ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 4,2 ha. Siihen laskee useita ojia, joista huomattavimmat ovat laskuoja Kajumerestä, Pihlaoja (myös Pihla jõgi), jolla on suuri valuma-alue, ja lyhyt oja viereisestä järvestä Kööna-aukosta. Järven rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä ja se on enimmäkseen ruohikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Kõrgessaaren pienkauppala sijaitsee järven länsipuolella ja Reigin kirkko sijaitsee 700 metriä rannasta kaakkoon.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (vir. rannikujärv (mereveega ajutiselt ühenduses olev veekogu)).
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (vir. halotroofne tai soolatoiteline, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikoiden järven kartoitusta. Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.
Kallynteria

| Kallynteria> Καλλυντήρια |
| --- | --- |
Tyyppi:  uskonnollinen juhla Athenen kunniaksi
Päivämäärä:  Thargelion 28.(?) (touko-kesäkuu)
Järjestämistiheys:  vuosittain
Paikkakunta:  Ateena, Attika, Kreikka
Kallynteria (m.kreik. Καλλυντήρια, Kallyntēria, lat. Callynteria) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Athenelle. Sitä vietettiin Thargelion-kuussa eli nykyisen touko-kesäkuun aikoihin.
Kallynteria oli puhdistus- ja sovitusjuhla Athenen lepyttämiseksi ennen sadonkorjuun alkua. Se liittyi läheisesti Plynteria-juhlaan, jossa Erekhtheionissa sijainnut Athenen kulttikuva ja sen vaatteet pestiin. Kallynteriassa Athenen temppeli siivottiin ja mahdollisesti myös siellä palaneen ikuisen tulen öljy vaihdettiin.
Kallynterian päivämäärää ei tunneta varmuudella. Usein se on sijoitettu Plynteriaa edeltäneeseen päivään eli Thargelion-kuun 24. päivään. Nykyisin kuitenkin katsotaan, että sitä vietettiin Plynterian jälkeen, ja sen arvellaan sijoittuneen kuun 28. päivään.
Kalma

Kalma voi tarkoittaa:
kuolema, kuolo
kalman väki, kirkkomaiden ja kalmistojen haamut ja haltijat, kuolemaan liittyvä taikavoima ja näiden aiheuttama sairaus
Kalma, 1990-luvun alussa ilmestynyt sarjakuvalehti
Kalma eli Niko Hurme, Nick Gore (s. 1974), suomalainen rockmuusikko, Stala & SO.n nykyinen ja Lordin entinen basisti
Kalma, Soulgrind-yhtyeen studioalbumi vuodelta 1999
Sukunimenä:
Aulis Kalma (1899–1975), suomalainen arkkitehti
Fenna Kalma (s. 1999), alankomaalainen jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kalma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Khalid Yafai

| Khalid Yafai Ylemmän kärpässarjan maailmanmestari |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1989 (ikä 35) Birmingham
Kansalaisuus:   Yhdistynyt kuningaskunta
Nyrkkeilijä
Painoluokka:  kärpässarja
Kätisyys:  oikeakätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  25
Voitot:  25
– tyrmäysvoitot:  15
Ratkaisemattomat:  0
Klalid Yafai (s. 11. kesäkuuta 1989) on englantilainen kärpässarjan nyrkkeilijä ja hallitseva WBA-liiton maailmanmestari.
Amatööriura

Amatöörinä Yafai edusti Englantia kesäolympialaisissa 2008 häviten puolivälierissä Kuubaa edustaneelle Andry Laffitalle.