stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tove Lo

| Tove Nilsson |
| --- | --- |
 Tove Lo esiintymässä elokuussa 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. lokakuuta 1987 (ikä 37) Tukholma, Ruotsi
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Tove Lo
Laulukielet:  englanti
Tyylilajit:  indie rock, pop
Soittimet:  piano ja lyömäsoitin 
Levy-yhtiöt:  Universal Music
Aiheesta muualla
tove-lo.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tove Lo, Tavastia-klubi Helsinki 2014.
Tove Lo (oik. Ebba Tove Elsa Nilsson, s. 29. lokakuuta 1987 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja ja lauluntekijä.
Hän on julkaissut EP-levyn Truth Serum (2014) sekä kolme studioalbumia , joista ensimmäinen on  Queen of the Clouds (2014). Hänellä on levytyssopimus Universal Music -levy-yhtiön kanssa. Toinen studioalbumi Lady Wood julkaistiin 28. lokakuuta 2016. Kolmas studioalbumi Blue Lips julkaistiin vuonna 2017. Neljännen studioalbuminsa Sunshine Kitty Tove Lo julkaisi 20. syyskuuta 2019.
Elämä > Lapsuus ja nuoruus

Tove Nilsson kasvoi tukholmalaisessa Djursholmin esikaupungissa. Hänen äitinsä on psykologi ja isä yrittäjä. Kumpikaan ei ole erityisen musikaalinen. Hän sai lempinimen ”Tove Lo” jo lapsena lumouduttuaan eläintarhassa näkemästään Tove-nimisestä ilveksestä (ruots. lo ’ilves’), ja ryhtyessään muusikoksi hän alkoi käyttää sitä taiteilijanimenään.
Tove Lo on kertonut eläneensä tavallisen lapsuuden, kunnes hän värjäsi teini-iässä hiuksensa vaaleanpunaisiksi ja alkoi kapinoida. Tähän vaikutti ainakin osaksi Kurt Cobainin ja Courtney Loven rakkaustarina, johon Tove ihastui 12-vuotiaana. Hän oli kyllästynyt turvalliseen elämäänsä ja halusi jotakin muuta.
Elämä > Koulutus

Tove Lo on opiskellut Rytmus-musiikkilukiossa.  Aloittaessaan opiskelunsa hän ei tuntenut itseään erityisen lahjakkaaksi. Lukio ei pitänyt pop-musiikkia kovinkaan suuressa arvossa, vaan panosti enemmän jazzin, rockiin ja souliin. Periksiantamattoman työn tuloksena Tove Lo pystyi asteittain kehittämään omaperäistä tyyliään. Vähitellen hän alkoi myös luottaa itseensä esiintyjänä ja kertoo hyötyneensä eniten juuri esiintymiskammon yli pääsemisestään. Hän kertoi myös, ettei hän keskity niinkään laulutekniikkaan vaan laulun merkitykseen.
Ura > Alkuvaiheet

2000-luvun alkupuolella Tove Lo aloitti soittouransa silloisen poikaystävänsä kanssa rock-yhtyeessä nimeltä Tremblebee. Yhtye kuitenkin hajosi heidän parisuhteensa päätyttyä. Samoihin aikoihin Tove Lo hankki ensimmäisen oman studionsa, joka oli hänen serkkunsa omistama vaja. Kertomansa mukaan hän kadotti ajantajunsa ja sulkeutui kylmään vajaan päiväkausiksi tekemään musiikkia. 23-vuotiaana hän sai sopimuksen Warner Chappell -kustannusyhtiön kanssa. Siellä Tove Lo on ollut kirjoittamassa kappaleita muille artisteille, kuten Icona Popille, Cher Lloydille ja Girls Aloudille.
Ura > 2012–2013: Sooloura ja läpimurto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Tänään ajattelen vähemmän miten laulan, ja enemmän mistä laulan. Haluan musiikkini todella koskettavan sitä hermoa, joka iskee suoraan sydämiinne. | ” |
– Tove Lo RadarOnline-verkkosivustolle.
Tove Lon ensimmäisen single, ”Love Ballad”, julkaistiin vuonna 2012. Hän sai kuitenkin enemmän huomiota maailmalla vasta kappaleiden ”Habits” ja ”Out of Mind” myötä. Tove Lon kappaleissa heijastui vahvasti hänen oma elämänsä, joista suurimman painon saavat huumeet ja rakkauselämä. Tove Lo kertoi haastatteluissaan kappaleidensa olevan hänelle tilaisuus olla rehellinen ihmissuhteistaan. Hän ei pelkää leimautumista, vaikka kertookin henkilökohtaiset tarinansa avoimesti.
Yhteistyö Hippie Sabotagen kanssa nosti Tove Lon Hot100US-listan 45. sijalle. Remix nousi myös iTunesin listoille Ellie Gouldingin jaettua sen Twitterissä. Tove Lo on nauttinut suosiosta myös muiden yhteistyöbiisien kautta. Vuonna 2013 julkaistut Lucas Nordin ”Run On Love” sekä Seven Lions with Myon and Shane 54 -kollektiivin ”Strangers” toivat hänen uralle nostetta kansainvälisesti.
Ura > 2014: Truth Serum ja konsertit ulkomailla

Tove Lo julkaisi EP:n Truth Serum 3. maaliskuuta 2014. Levyn keskeisenä teemana oli hänen seurustelusuhteensa päättyminen. Levyä kehuttiin jo ennen sen ilmestymistä ja se oli 39. Heatseekers Albums -listalla ja 25. Ruotsin virallisella albumilistalla.
Tove Lo esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa Helsingin Tavastia-klubilla 25. maaliskuuta 2014. Lo on esiintynyt myös muualla maailmalla, kuten New Yorkissa ja Lontoossa.
Ura > 2016–2017: Lady Wood ja Blue Lips

Helmikuussa 2016 Tove Lo tuotti "Scars" -kappaleen joka esiintyi samana vuonna julkaistussa Outolintu-sarja: Uskollinen -elokuvassa. Lokakuussa 2016 ilmestyi artistin toinen studioalbumi Lady Wood, jolta julkaistiin kaksi singleä: "Cool Girl" ja "True Disaster".
Vuonna 2017 hän ja Lorde sanoitti yhdessä kappaleen "Homemade Dynamite", joka on Lorden Melodrama -albumin kolmas kappale. Marraskuussa ilmestyi artistin kolmas studioalbumi Blue Lips jolta julkaistiin kaksi singleä: "Disco Tits" ja "Bitches". Albumi on konseptialbumi, joka on eräänlainen jatko-osa edelliselle albumille.
Vaikutteet

Uransa alussa Tove Lo otti musiikillisia vaikutteita Kurt Cobainin ja Nirvanan Grunge-tyylistä. Vaikka hän myöhemmin vaihtoi grungesta poppiin, niin hänen dynamiikan käytössään (rauhalliset säkeet, pauhaavat kertosäkeet) on havaittavissa edelleen Nirvanalta kumpuavia vivahteita. Tove Lon idoli on Beyoncé, jota hän on kuvaillut sekä ulkonäöltään että lauluääneltään täydelliseksi. Tyyli-idolikseen hän on maininnut Janis Joplinin.
Tove Lo tunnetaan myös siitä, että hänellä on tapana vilauttaa paljaita rintojaan lavalla esiintyessään.
Tove Lo on myöntänyt käyttäneensä huumeita, ja menneensä kokeiluissaan joskus liiallisuuksiin. Impulsiivisuutta hän pitää sekä hyvänä että huonona ominaisuutenaan.
Diskografia > EP:t

Truth Serum (2014)
Diskografia > Studioalbumit

Queen of the Clouds (2014)
Lady Wood (2016)
Blue Lips (2017)
Sunshine Kitty (2019)
Dirt Femme (2022)
Diskografia > Singlet

”Love Ballad” (2012)
”Habits” (2013 )
”Out of Mind” (2013)
”Stay High” (ft. Hippie Sabotage) (2014)
”Talking Body” (2015)
”Timebomb” (2015)
”Moments” (2015)
”Scars” (2016)
”Cool Girl” (2016)
"Disco Tits" (2017)
"Glad He´s Gone (2019)
"Bad As The Boys (ft. Alma) (2019)
"Really don´t like u" (ft. Kylie Minogue) (2019)
"Sweettalk my hear" (2019)
"Bikini Porn" (2020)
"How Long" (2022)
"2 Die 4" (2022)
Diskografia > Vierailut

”Run on Love” – Lucas Nord (2013)
”Strangers” – Seven Lions with Myon and Shane 54 (2013)
”Heroes” – Alesso (2014)
”Come Back to Me” – Urban Cone (2015)
”Desire” – Years & Years (2016)
”Close” – Nick Jonas (2016)
”Say It” – Flume (2016)
"Get Up And Fight" – Muse (2018)
Aiheesta muualla

Tove Lon viralliset sivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  Europeana
Hentokynsikäs

| Hentomalikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Lyophyllaceae
Suku::  Valjukynsikkäät Leucocybe
Laji::  candicans
Kaksiosainen nimi
 Leucocybe candicans  (Pers.) Vizzini, P. Alvarado, G. Moreno & Consiglio 
Katso myös
   Hentokynsikäs Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hentokynsikäs eli hentomalikka (Leucocybe candicans, syn. Clitocybe candicans) on mahdollisesti myrkyllinen valjukynsikkäisiin kuuluva sienilaji. Väriltään se on valkea ja muistuttaa suuresti syötävää jauhosientä. Nimilaji on erityisesti kosteissa kuusikoissa viihtyvä, alalaji tai muoto dryadicola on tunturisieni.
Hentomalikasta tunnetaan ainakin kaksi muotoa tai alalajia: H. c. candicans ja H. c. dryadicola. Jälkimmäinen on hyvin pohjoinen muoto ja sidottu lapinvuokkoon. Hentomalikoista nimimuotoa on tavattu Suomessa, mutta dryadicolasta on ollut museonäytettä nimellä Clitocybe dryadum vuoteen 2005 mennessä vain yksi Inarin Lapista.
Eliel Lagercrantz

”Lagercrantzin kaappi” Jyväskylän yliopiston kirjaston kokoelmakeskuksessa.
Eliel Lagercrantz (26. joulukuuta 1894 Muolaa – 11. heinäkuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen saamen kieltä tutkinut kielitieteilijä.
Lagercrantzin vanhemmat olivat henkikirjoittaja Andreas Alfred Lagercrantz ja Elin Anna Teodolinda Holst. Hän pääsi ylioppilaaksi 1913, valmistui filosofian maisteriksi 1919 ja väitteli tohtoriksi 1927.
Lagercrantz teki tutkimusmatkoja Suomen, Ruotsin ja Norjan Lappiin vuosina 1918–1926 ja hän opiskeli myös Hampurin, Budapestin ja Pariisin yliopistoissa vuosina 1921–1927. Lagercrantz toimi Helsingin yliopiston saamen kielen dosenttina 1937–1964 ja hän sai professorin arvonimen 1965.
Suuren yleisön tuntema Lagercrantzin teos on Laulava Lappi. Jyväskylän yliopiston kirjastossa on Lagercrantzin tallettamia käsikirjoituksia, kirjeitä ym. sisältävä kaappi joka saadaan avata vasta Lagercrantzin syntymän 300-vuotispäivänä 26. joulukuuta 2194.
Teokset

Sprachlehre des Südlappischen nach der Mundart von Wefsen. Bulletin 1. Kristiania etnografiske museum, Kristiania 1923
Sprachlehre des Westlappischen nach der Mundart von Arjeplog. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 55. Helsinki 1926
Wörterbuch des Südlappischen nach der Mundart vom Wefsen. Skrifter Instituttet for sammenlignende Kulturforskning. Serie B 4. H. Aschehoug, Oslo 1926
Strukturtypen und Gestaltwechsel im Lappischen. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 57. Helsinki 1927
Die Geheimsprachen der Lappen. Suomalais-ugrilaisen seuran aikakauskirja 42,2. Suomalais-ugrilainen seura, Helsinki 1928
Sprachlehre des Nordlappischen nach den seelappischen Mundarten. Bulletin 3. Oslo etnografiske museum, Oslo 1929
Lappisches Wortschatzbuch. Tekijä, Helsinki 1937
Lappischer Wortschatz 1-2. Lexica Societatis Fenno-Ugricae 6. Suomalais-ugrilainen seura, Helsinki 1939
Synopsis des Lappischen. Oslo Etnografiske Museums skrifter bind 2, hefte 4. Oslo 1941
Lapin kielen opas. Tekijä, Helsinki 1947
Entwicklungspsychologische Analyse lappischer Folklore. FF communications vol. 58:1, n:o 138. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1950
Laulava Lappi : Tunturinkävijän ja tutkijan elämyksiä ja mietteitä. WSOY 1950
Sielunelämän kehitys. WSOY 1954
Yksilön kehitys ja henkiset arvot. Kuopion kansallinen kirjapaino, Kuopio 1956
Lappische Volksdichtung 1 : West- und südlappische Texte; anhang: K. A. Jaakkolas Sammlung südlappischer Texte. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 112. Helsinki 1957
Lappische Volksdichtung 2 : Lyngenlappische, nordwestlappische und westfjodlappische Texte. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 115. Helsinki 1958
Lappische Volksdichtung 3 : Seelappische Texte des Varangergebiets. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 117. Helsinki 1959
Lappische Volksdichtung 4 : Seelappische Gesangsmotive des Varangergebiets mit Noten. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 120. Helsinki 1960
Lappische Volksdichtung 5 : See- und skolte-lappische Texte des südlichen Varangergebiets. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 124. Helsinki 1961
Lappische Volksdichtung 6 : Texte aus den see-, nord-, west- und südlappischen Dialekten. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 126. Helsinki 1963
Lappische Volksdichtung 7 : Sonagraphische Untersuchung lyrischer lappischer Volkslieder aus Karasjok und Enontekiö : Mit Noten und Erklärungen : Wörterverzeichnis : Sachregister : Schlusswort. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 141. Helsinki 1966
Aiheesta muualla

Eliel Lagercrantz SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)
Upplagsverket Finland: Eliel Lagercrantz (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalais-Ugrilaisen Seuran tutkimusarkisto : Eliel Lagercrantzin aineiston kuvaus (Arkistoitu – Internet Archive)
Jaana Kangas : Aikakapselin mysteeri: Eliel Lagercrantz kätki tutkimuksensa Jyväskylän yliopiston kirjastoon 300 vuodeksi, Jylkkäri - Jyväskylän ylioppilaslehti 23.4.2018
Eliel Lagercrantzin elämäkerta Kansallisbiografiassa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Ševtšenkon piiri (Zaporižžja)

| Ševtšenkon piiri Шевченківський район |
| --- | --- |
Valtio:  Ukraina
Alue:  Zaporižžjan alue
Piiri:  Zaporižžjan piiri
Kaupunki:  Zaporižžja
Perustettu:  1962 
Pinta-ala:  98,0 km²
Väkiluku (2015):  151 558
Zaporižžjan kaupunkipiirit. Ševtšenkon piiri on merkitty numerolla 7.
Ševtšenkon piiri (ukr. Шевченківський район, Ševtšenkivskyi raion) on yksi Ukrainan Zaporižžjan seitsemästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Zaporižžjan itäosassa, Dneprin vasemmalla rannalla sijaitsevan kaupunkipiirin pinta-ala on 98,0 neliökilometriä.
Piiri perustettiin vuonna 1962 irroittamalla osa kaupungin keskustan ja sen itäpuoliset alueet käsittäneestä Žovtnevin piiristä. Muodostettu itäinen kaupunkipiiri nimettiin runoilija Taras Ševtšenkon mukaan. Keskusta tunnetaan nykyisin nimellä Oleksandrivskin piiri.
Ševtšenkon piiri on Zaporižžjan väkirikkain kaupunkipiiri, joka kattaa noin kolmanneksen koko kaupungin pinta-alasta. Siellä asui noin 151 558 ihmistä (arvio 2015), ja aiemmin noin 157 100 (VL 2001).
Piirin alueella sijaitsevat muun muassa:
Motor Sitš -yhtiön päätoimipaikka.
Zaporižžjan kansainvälinen lentoasema (Міжнародний аеропорт «Запоріжжя»; IATA: OZH, ICAO: UKDE)
Ukrainan rautateiden rautatieasemat Zaporižžja-Vantažne (Запоріжжя-Вантажне) ja Peredatna (Передатна)
Pyhän Andreaksen katedraali (Свято-Андріївський кафедральний собор)
Lentokonemoottoreita esittelevä Bohuslajevin (Motor Sitšin) tekniikan museo
Motor Sitš -yhtiön päätoimipaikka.
Zaporižžjan kansainvälisen lentoaseman matkustajaterminaalia (terminaalia uusittu kuvan jälkeen).
Peredatnan rautatieasema.
Apostoli Andreakselle pyhitetty katedraali.
Bohuslajevin (Motor Sitšin) tekniikan museo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ševtšenkon piiri (Zaporižžja) Wikimedia Commonsissa
Ševtšenkon piirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM) (ukrainaksi) (openstreetmap.org)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Шевченківський район (Запоріжжя)
Käännös suomeksi
Žilinan rautatieasema

| Žilinan rautatieasema  Železničná stanica Žilina |
| --- | --- |
 Žilinan rautatieasemaa (2015).
Perustiedot
Sijainti:  49.2272°N, 18.7461°E
Osoite:  P. O. Hviezdoslava, 010 01 Žilina, Slovakia
Kunta:  Žilina
Valtio:  Slovakia
Etäisyydet:  (Etäisyydet noin) Bratislava 201 km, Poprad-Tatru 141 km, Košice 242 km; Wien 267 km; Praha 462 km; Berliini 832 km; Budapest-Nyugati (Budapest Läntinen) 415 km 
Avattu:  1871
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  Slovakian tasavallan rautatiet
Kaukoliikenne:  eri puolille Slovakiaa ja ulkomaille, asema sijaitsee Tsekin tasavaltaan johtavan radan varrella.
Asemarakennus
Lipunmyynti:  kyllä
 Žilinan rautatieaseman sisällä on nähtävissä aseman koristeelliset ikkunamaalaukset.
Žilinan rautatieasema (slovakiksi Železničná stanica Žilina) on rautatieasema Slovakian pohjoisosassa Žilinan kaupungissa. Asema on yksi maansa keskeisimmistä ja kuuluu osana Slovakian tasavallan rautateiden (ŽSR) yhteensä 292:n rautatieaseman (2022) palveluverkostoon. Bratislava–Žilina ratayhteys on maan päärata pääkaupunkiin (120) ja Košice–Žilina -rata (180) maan itäosaan. Pohjoiseen johtava rataosuus (127) vie Tšekin tasavallan rajalle. Siltä radalta johtaa yhteys (129) myös Puolaan. Lisäksi etelään johtaa Žilina–Rajec -rata (126).
Vuonna 2023 Žilinan asemalla, sen läheisillä rataosuuksilla (runsas 14 km) ja aseman seudun liikenneyhteyksissä oli menossa korjaus- ja perusparannushanke, jossa rata rakennetaan 120 km/h ajonopeuden vaatimusten mukaiseen kuntoon. Samalla rautatieasemaa, ratapihaa ja alueen liikenneyhteyksiä uudenaikaistetaan.
Žilinan linja-autoasema sijaitsee 200 metrin päässä asemalta kaakkoon.
Žilinan asemalaitureita (2018), ennen 2020-luvun perusparannustöitä.
Žilinan ratapihan uudelleenrakentamisessa (meneillään 2023) radan ja laiturialueiden tasoa parannetaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Žilinan rautatieasema Wikimedia Commonsissa
IC-junayhteyksien haku (englanniksi) (zssk.sk)
Žilina: ODCHODY / DEPARTURES (lähituntien lähtevät junat)[vanhentunut linkki] (englanniksi) (zsr.sk)
Žilina: PRÍCHODY / ARRIVALS (lähituntien saapuvat junat)[vanhentunut linkki] (englanniksi) (zsr.sk)
Näkemiin Neuvostoliitto

| Näkemiin Neuvostoliitto> Hüvasti, NSVL |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Lauri Randla
Käsikirjoittaja:  Lauri Randla
Tuottaja:   Peeter Urbla  Mark Lwoff  Misha Jaari 
Kuvaaja:  Elen Lotman
Leikkaaja:   Leo Liesvirta  Andres Hallik 
Lavastaja:  Jaana Jüris
Pääosat:   Niklas Kouzmitšev  Nika Savolainen  Ülle Kaljuste  Tõnu Oja  Pääru Oja  Elene Baratašvili  Jekaterina Novosjolova 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Viro  Suomi 
Tuotantoyhtiö:   Exitfilm  Bufo 
Ensi-ilta:   2020-07-1010. heinäkuuta 2020  
Kesto:  86 min
Alkuperäiskieli:  suomi viro venäjä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Näkemiin Neuvostoliitto on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut inkeriläinen draamakomediaelokuva, joka on virolais-suomalaista tuotantoa. Sen on käsikirjoittanut ja ohjannut Lauri Randla. Se on ensimmäinen inkeriläinen elokuva.
Juoni

Elokuva sijoittuu Neuvostoliiton loppuaikoihin ja kertoo nuoren Johanneksen (Niklas Kouzmitšev) inkeriläisestä perheestä Neuvosto-Virossa. Vapaamielinen opiskelijaäiti (Nika Savolainen) on kallellaan länteen, kun taas isoäiti (Ülle Kaljuste) haluaisi pojasta kunnon neuvostokansalaisen. Omintakeinen perhe natisee liitoksissaan ja Viro kipuilee uudelleenitsenäistymisen kanssa samalla kun Johanneksen omat kasvukivut käyvät yhä kovemmiksi. Äidin lähtö Suomeen ja ensirakkaus tšetšeenityttö Veraan (Elene Baratašvili) mullistavat pojan elämän.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Niklas Kouzmitšev  | … |  Johannes   |
|  Nika Savolainen  | … |  Äiti   |
|  Ülle Kaljuste  | … |  Isoäiti   |
|  Tõnu Oja  | … |  Isoisä   |
|  Pääru Oja  | … |  Kolja-setä   |
|  Elene Baratašvili  | … |  Vera   |
|  Jekaterina Novosjolova  | … |  Lidia   |
Tuotanto

Elokuvan rahoittivat Eesti Filmi Instituut, Suomen elokuvasäätiö, Eurimages ja Eesti Kultuurkapital, ja se toteutettiin yhteistyössä Yleisradion kanssa. Elokuvan levityksestä Suomessa vastasi B-Plan Distribution.
Sekä Eesti Filmi Instituut että Suomen elokuvasäätiöt innostuivat hankkeesta nopeasti. Eesti Filmi Instituut ei ole aiemmin rahoittanut mitään elokuvaa yhtä suurella summalla.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Karjalainen Jussi Virratvuori: 
Etelä-Suomen Sanomat Jussi Virratvuori: 
Me Naiset Niko Ikonen: 
Keskisuomalainen Jussi Virratvuori: 
Hämeen Sanomat Heikki Ikonen: 
Voima Tuomas Rantanen: 
Episodi Jussi Huhtala: 
Hufvudstadsbladet Sara Ehnholm Hielm: 
Helsingin Sanomat Leena Virtanen: 

Alun perin maaliskuulle ensi-iltaan suunniteltu elokuva herätti etukäteen runsaasti kiinnostusta, ja osa pääkaupunkiseudulle kesäkuussa järjestyistä ennakkonäytöksistä myytiin loppuun.
Ștefan Petrescu

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ștefan Petrescu 1950-luvulla. |  Ștefan Petrescu 1950-luvulla. |  Ștefan Petrescu 1950-luvulla. |  |
Maa:   Romania
Miesten ammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | 25 m olympiapistooli |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Moskova 1958 | 25 m olympiapistooli |  |
Ștefan Petrescu (1. heinäkuuta 1931 Râmnicu Sărat, Romania – 1993) oli romanialainen pistooliampuja, olympiavoittaja ja MM-mitalisti.
Petrescu voitti olympialaisissa Melbournessa 1956 kultaa 25 metrin olympiapistoolissa. MM-kilpailuissa hän on saavuttanut pronssia Moskovassa 1958.
Olympialaiset

| Laji | 1956 | 1960 |
| --- | --- | --- |
| 25 m olympiapistooli |  Kultaa 587 (OE) | 5. 585 |
Rollins

Rollins on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Al Rollins (1926–1996), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
Brianna Rollins (s. 1991), yhdysvaltalainen pika- ja aitajuoksija
Brooke Rollins (s. 1972), yhdysvaltalainen asianajaja, ajatushautomon johtaja ja ministeriehdokas
Henry Rollins (s. 1961), yhdysvaltalainen laulaja, sanoittaja, runoilija, kirjailija ja näyttelijä, Rollins Band -yhtyeen johtaja
James Rollins (s. 1961), yhdysvaltalainen fantasia- ja jännityskirjailija
Jimmy Rollins (s. 1978), yhdysvaltalainen baseball-pelaaja
Kenny Rollins (1923–2012), yhdysvaltalainen koripalloilija
Rose Rollins (s. 1978), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
Seth Rollins (s. 1986), yhdysvaltalainen vapaapainija
Sonny Rollins (s. 1930), yhdysvaltalainen tenorisaksofonisti.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Heinävita

| Heinävita |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Vitakasvit Potamogetonaceae
Suku::  Vidat Potamogeton
Laji::  gramineus
Kaksiosainen nimi
 Potamogeton gramineus  L. 
Katso myös
   Heinävita Wikispeciesissä   Heinävita Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Heinävita (Potamogeton gramineus) on vitojen sukuun kuuluva laji. Uposlehdissä ei ole ruotia. Ne ovat muodoltaan suikeita ja kapeita ja ne ovat tyvestä suippoja. Lajilla on joskus kelluslehtiä, mutta ne voivat puuttua. Lehdet sijaitsevat kierteisesti. Kukinto on tähkä, jossa on jäykkä ja ylöspäin paksuneva perä. Hedelmä on oliivinvihreä ja luumarjamainen. Heinävita kukkii kesä- ja heinäkuussa. Sitä esiintyy järvissä, joissa, ojissa ja joskus myös murtovedessä.
Heinävita voi risteytyä useiden muiden vitalajien, kuten uistinvidan, ahvenvidan tai välkevidan, kanssa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Heinävita (Potamogeton gramineus)
Kasviatlas 2022: Heinävidan (Potamogeton gramineus) levinneisyys Suomessa.
Luopioisten kasvisto: Heinävita (Potamogeton gramineus)
United States Department of Agriculture (USDA): Potamogeton gramineus (englanniksi)
Flora of China: Potamogeton gramineus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q3206251  Wikispecies: Potamogeton gramineus  APNI: 66036  ARKive: potamogeton-gramineus  BioLib: 41909  BOLD: 126264  Calflora: 6813  CoL: 4M3QV  EoL: 1115958  EPPO: PTMGR  EUNIS: 193975  FNA: 222000289  FoC: 222000289  GBIF: 5301183  GRIN: 406383  iNaturalist: 78710  IPNI: 323120-2  IRMNG: 10892267  ITIS: 39032  IUCN: 167904  MichiganFlora: 2327  NatureServe: 2.142488  NBN: NBNSYS0000002131  NCBI: 55319  Observation.org: 2691  Open Tree of Life: 242991  PFI: 6710  Plant List: kew-308578  PLANTS: POGR8  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:323120-2  Tropicos: 26300094  VASCAN: 8301  WisFlora: 4623  WFO: wfo-0000769833  WoRMS: 715987  Laji.fi: MX.40132
Koitto

Koitto voi tarkoittaa seuraavia:
koitto, auringonnousu
Raittiusyhdistys Koitto, helsinkiläinen raittiusyhdistys
Koiton talo, Raittiusyhdistys Koiton vuonna 1907 rakennuttama talo Helsingissä
Koitto, 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa julkaistu raittiusaiheinen aikakauslehti
Osuusliike Koitto, Valkeakoskella 1925-1983 toiminut osuuskauppa
Aamun Koitto, ortodoksinen aikakauslehti
Noormarkun Koitto, noormarkkulainen urheiluseura
Pohjan Koitto, rovaniemeläinen urheiluseura
Vieremän Koitto, vieremäläinen urheiluseura.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koitto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.