stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tore Stubberud

| Tore Stubberud |
| --- | --- |
 Stubberud vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. lokakuuta 1947 (ikä 77)
Ammatti:  kirjailija, filosofi, maanviljelijä
Kirjailija
Tuotannon kieli: norja
Esikoisteos:  Innsikter i farver (1977)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Tore Stubberud (s. 12. lokakuuta 1947) on norjalainen kirjailija, filosofi ja maanviljelijä. Hän on muun muassa perehtynyt ranskalaisten fenomenologien ajatteluun ja kääntänyt ranskalaista runoutta norjaksi. Hänen oma kaunokirjallinen esikoisteoksensa oli runokokoelma Innsikter i farver vuonna 1977. Romaaneissaan hänen kuvailee usein synkkiä tulevaisuudennäkymiä luonnosta vieraantuneessa maailmassa.
Teoksia

Innsikter i farver (runokokoelma, 1977)
Kjøtt i mørke (romaani, 2003)
Portrett av en kvinne fra det 21. århundre (romaani, 2006)
Duevennen (romaani, 2007)
Råtten sol (romaani, 2008)
Kjærlighet i integreringens tidsalder (romaani, 2009)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tore Stubberud Wikimedia Commonsissa
Titaanimies

| Titaanimies |
| --- | --- |
 Titaanimies, Rautamiehen vanha vihollinen
Luoja(t):  Stan Lee ja Don Heck
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Tales of Suspense #69
Henkilötiedot
Oikea nimi:  (I) Boris Bullski, (II) Gremlin, (III) ei tiedossa
Status:  Aktiivinen
Ryhmäsidokset:  (I) KGB, (II) Neuvostosupersotilaat
Edelliset ryhmäsidokset:  Titaanikolmikko, VihreäVapausRintama
Henkilöllisyydet:  Komentaja
Voimat:  Puku, joka suo kantajalleen kyvyn lentää, projektoida sädeiskuja käsistä ja yli-luonnolliset fyysiset voimat
Suhteet
Sukulaiset:  Ei tunnettuja (Bullski on naimisissa, mutta hänen vaimonsa nimeä ei tiedetä)
Titaanimies (esiintynyt Suomessa myös alkuperäisellä nimellään Titanium Man ja nimellä Titaniummies) on Marvel-kustantamon luoma superroisto, jonka ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisessa Tales of Suspense-lehden numerossa 69 (1965). Hahmon loivat Stan Lee ja Don Heck. Titaanimies on pääasiallisesti Rautamiehen vihollinen.
Voimat ja varusteet

Titaanimies käytti vihreää, Rautamiehen oman tapaista haarniskaa. Haarniska ei kuitenkaan ollut läheskään yhtä hienostunut kuin mitä Starkin. Tosiasiassa haarniska oli hyvin epävakaa. Tästä aiheutui esimerkiksi Gremlinin kuolema ja oletettavasti Titaanimiehen lukuisat tappiot.
Haarniskan avulla Bullski sai viisikymmenkertaiset voimat, joten hän kykeni nostamaan noin 58 tonnia. Haarniska kestää jopa suoran tykistökeskityksen ja antaa käyttäjälleen kyvyn lentää noin nopeudella 370 km/h 18 minuutin ajan, mikä antaa kantamaksi noin 111 km. Haarniskansa avulla Bullski kykeni myös ampumaan laserohjattuja plasmaiskuja käsistään.
Titaanimiehen voimalähde on hänen selkäänsä sijoitettu ydinvoimapatteri.
Titaanimies muissa medioissa

Titaanimies yhdessä Magneton kanssa esiintyivät Wings-yhtyeen kappaleessa "Magneto and Titanium Man" Venus and Mars-albumilla. Myös Purppuradynamo mainitaan laulussa. Laulussa kolme superroistoa yrittävät vakuuttaa laulajaa/kertojaa että naispuolinen poliisi joka yrittää pysäyttää pankkiryöstöä, onkin todellisuudessa pankkiryöstäjä.
Titaanimies esiintyy myös Rautamiehen animaatiosarjassa, jossa hahmon osuudet dubbasi Gerard Maguire. Sarjassa Titaanimies on Mandariinin voimakas alainen, mutta päätyy lopulta auttamaan Rautamiestä.
Aiheesta muualla

Marvel Directory-sivuston osuus Gremlinistä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Titaanimiehen taisteluhaarniska esittelyssä (suomennos Lauri "Mail-Man" Narinen).
Titan-sukellusveneen onnettomuus

| Titan-sukellusveneen onnettomuus |
| --- | --- |
 OceanGaten suunnitteleman ja rakentaman Titan-sukellusveneen kokonaismitat
Päivämäärä:  18.–22. kesäkuuta 2023
Tapahtumapaikka:  Pohjois-Atlantti, RMS Titanicin hylyn lähellä
Koordinaatit:  41°43′57′′ N 049°56′49′′ W
Syy:  painerungon rikkoutuminen johtaen luhistumiseen
Kuolleita:  5
-sukellusveneen kuljettaneen MV  -tutkimusaluksen lähtöpiste (1) ja määränpää RMS  hylyn alueella (2), jossa yhteys  katkesi.
Titan-sukellusveneen onnettomuus tarkoittaa OceanGate Expeditionsin sukellusvene Titanin katoamista 690 kilometriä Kanadan rannikolta kesäkuussa 2023. Sukellusveneellä oli tarkoitus mennä katsomaan RMS Titanicin hylkyä. Aluksessa oli viisi henkilöä, muun muassa sen ohjaajana toiminut OceanGaten toimitusjohtaja Stockton Rush. OceanGate ilmoitti 22. kesäkuuta 2023 kaikkien sukellusveneessä olleiden kuolleen onnettomuudessa.
Tapahtumat

Yhdysvaltalaisen OceanGate Expeditionsin sukellusvene Titan siirrettiin perjantaina 16. kesäkuuta 2023 tutkimusalus MV Polar Princellä St John'sista Newfoundlandista Pohjois-Atlantille. Viidelle hengelle suunniteltu sukellusvene kuljetti matkustajia katsomaan RMS Titanicin hylkyä. Alus saapui 17. kesäkuuta sukelluspaikalle, noin 690 kilometrin päähän Newfoundlandin rannikolta. Sukellus alkoi seuraavana päivänä kello 9.30 Newfoundlandin kesäaikaa (12.00 UTC).
Yhteys Titaniin menetettiin tunti ja 45 minuuttia sukelluksesta, jonka oli määrä kestää 11 tuntia. Siinä vaiheessa sukellusvene saattoi olla noin 3 300 metrin syvyydessä. Alkoi suurimittainen etsintäoperaatio, johon osallistui useita eri laivoja, lentokoneita ja kauko-ohjattu vedenalainen ajoneuvo. Aluksi toiveita miehistön henkiinjäämisestä herättivät merenalaisten kuuntelulaitteiden havaitsemat koputusäänet, joiden todettiin myöhemmin kuitenkin tulleen etsintöjä toteuttaneilta aluksilta. Hengitysilman arvioitiin loppuvan torstaina 22. kesäkuuta noin kello 10 (UTC). Myöhemmin samana päivänä löydettiin romua, joka oli peräisin sukellusveneestä. Romun todettiin viittaavan siihen, että sukellusvene oli menettänyt paineistuksen ja tuhoutunut. OceanGate ilmoitti 22. kesäkuuta kaikkien sukellusveneessä olleiden kuolleen. Sukellusveneen luhistuminen olisi tapahtunut millisekunneissa, ja matkustajat todennäköisesti kuolivat heti.
Viimeiset tuhoutuneen sukellusveneen osat löytyivät lokakuussa 2023. Samalla löytyi myös oletettuja ihmisjäänteitä.
Matkustajat

Onnettomuudessa kuolivat kaikki aluksessa olleet viisi henkilöä:
Shahzada Dawood (48), pakistanilais-brittiläinen liikemies
Suleman Dawood (19), Shahzada Dawoodin poika
Hamish Harding (58), brittiläinen liikemies ja seikkailija
Paul-Henri Nargeolet (77), Ranskan laivaston entinen komentaja, syvänmerensukeltaja
Stockton Rush (61), aluksen ohjaaja ja OceanGaten toimitusjohtaja
Kukin matkustaja maksoi kahdeksan päivän retkestä 250 000 Yhdysvaltain dollaria eli noin 229 000 euroa. Rush oli ollut aluksen ohjaajana vuodesta 2021 lähtien ja kyseessä oli hänen viides sukelluksensa. Rushin mukaan sukellusten vaikeuteen vaikuttavat merivirtaukset, jotka vaihtelevat päivittäin ja kausittain sekä eri syvyyksien mukaan.
OceanGaten turvallisuuskritiikki

Yhtiötä oli aiemmin kritisoitu siitä, että turvallisuussäännöistä ei välitetty riittävästi. Vuodesta 2018 useat asiantuntijat olivat esittäneet epäilyksiä aluksen kyvystä kestää syvänmeren sukelluksia sillä perusteella, että se oli valmistettu hiilikuidusta eikä sitä ollut virallisesti testattu vakautta, lujuutta, turvallisuutta ja suorituskykyä koskevien alan turvallisuusstandardien osalta. Lisäksi aluksen ohjaaminen oli toteutettu langattomalla Logitech F710 -peliohjaimella, jossa oli muunnellut analogiset ohjaussauvat.
Rush itse piti alustaan turvallisena ja sivuutti kritiikin väittäen, että alan toimijat tahtoivat estää uusia yrittäjiä pääsemästä markkinoille. Hänen mukaansa määräykset myös estivät kaupallisen sukellusvenealan kasvua ja innovaatiota. Toisaalta hän oli vedonnut siihen, että riskinotto kuului elämään, ja luotti voivansa tehdä matkan turvallisesti, vaikka hän "rikkoisikin sääntöjä". Ainakin vuoden 2022 sukelluksella matkan riskit oli tuotu esille myös matkustajien allekirjoittamassa vastuuvapauslausekkeessa, joka vapautti OceanGaten vastuusta siinä tapauksessa, jos matkalla sattuisi jotain. Mainitut riskit olivat fyysiset vammat, traumat ja kuolema.
OceanGaten turvallisuuskritiikki > Aiemmat sukellukset

Vuodesta 2021 lähtien Titan oli tehnyt yhteensä 13 sukellusta, joista kaksi suuntautuivat RMS Titanicin hylylle. Viimeisin sukellus oli hylylle suuntautuneista matkoista kolmas. Myös aiemmilla Titanilla tehdyillä sukelluksilla oli tapahtunut yhteysongelmia, joiden aikana sukellusvene ei kyennyt kommunikoimaan ulkomaailman kanssa. Teknisiä ongelmia oli ollut myös työntövoimajärjestelmän, luotaimen, kompassin ja aluksen tietokoneiden kanssa, eikä sukellusveneellä ja sukelluksessa avustavalla laivalla ollut keinoa paikantaa toisiaan.
OceanGaten toimitusjohtaja ja Titanin ohjaaja Stockton Rush vuonna 2015
Triplane

Triplane tarkoittaa seuraavia asioita:
kolmitaso (engl. triplane), lentokone, jossa on kolme kantosiipeä päällekkäin
Sopwith Triplane, ensimmäisen maailmansodan aikainen kolmitasoinen hävittäjälentokone
Triplane Turmoil, tietokonepeli, jossa soditaan ensimmäisen maailmansodan aikaisilla lentokoneilla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Triplane”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tiiton koulu

Tiiton koulu (aiemmin Tiiton kansakoulu) on peruskoulun alakoulu Haapajärven Tiitonrannalla, Kalajoen länsirannalla noin kolme kilometriä Haapajärven keskustasta luoteeseen. Koulussa on satakunta oppilasta ja viisi opettajaa. Kouluaikojen ulkopuolella koulun liikuntatiloja käyttävät muun muassa Jokilatvaopisto ja Tanssiopisto Uusikuu.
Historiaa

Tiitonrannan koulupiiri perustettiin jo Venäjän vallan aikana 1902, mutta oma koulu saatiin vasta vuoden 1925 paikkeilla. Se toimi aluksi vuoden Uuno Hedetniemeltä vuokratuissa tiloissa, opettajana Alma Aaltonen. Poikien käsitöitä opetti aluksi Jalmari Haapanen ja toiseksi kansakoulunopettajaksi tuli 1927 Katri Aaltonen.
Oma koulurakennus valmistui vuonna 1934 Esa Tiitolta ostetulle tontille. Siihen tuli uudeksi opettajaksi Fanni Kyrölä. Sotien aikana koulu oli armeijan käytössä ja evakoiden majoituspaikkana, jatkosodan jälkeen muutaman viikon ajan kulkutautisairaalana lavantauti- ja kurkkumätäepidemian vuoksi.
Tiiton koulun lisärakennus liikuntasaleineen valmistui 1992.
Toimivia dimensioita

Toimivia dimensioita on taiteilija Lars-Gunnar Nordströmin (1924–2014) maalaus vuosilta 1960–1962. Ateneumin taidemuseo hankki tämän öljyllä masoniittilevylle maalatun maalauksen, kooltaan 174 cm × 122 cm, kokoelmiinsa vuonna 1970.
Toimivia dimensioita sisältää kirkkain värein maalattuja tasaisia väripintoja sekä geometrisen tarkkoja muotoja. Nordströmin muotomaailma koostui usein vastakohtapareista sekä niiden välisistä suhteista. Näitä vastakohtapareja Nordströmille ovat positiivinen ja negatiivinen, avoin ja suljettu, puoleensavetävä ja torjuva, hajauttava ja kokoava, kupera ja kovera sekä staattinen ja dynaaminen.
Aiheesta muualla

Toimivia dimensioita. (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen Kansallisgalleria.
Fredrik Vilhelm I (Preussi)

| Fredrik Vilhelm I |
| --- | --- |
 Preussin kuningas Fredrik Vilhelm I, Antoine Pesne n. 1733
Preussin kuningas ja Brandenburgin vaaliruhtinas
Valtakausi:  25. helmikuuta 1713 – 31. toukokuuta 1740
Edeltäjä:  Fredrik I
Seuraaja:  Fredrik II Suuri
Sijaishallitsija:  Sophia Dorothea

Syntynyt:  Friedrich Wilhelm 14. elokuuta 1688 Cölln, Berliini, Brandenburg-Preussi
Kuollut:  31. toukokuuta 1740 (52 vuotta) Potsdamin kaupunkipalatsi, Potsdam, Preussin kuningaskunta
Hautapaikka:  Friedenskirche, Sanssoucin linnan puisto, Potsdam
Puoliso:  Sophia Dorothea
Lapset:  Vilhelmiina Fredrik II Suuri Friederike Louise Filippa Charlotta Sofia Dorothea Loviisa Ulriika August Vilhelm Anna Amalia Henrik  August Ferdinand
Suku:  Hohenzollern
Isä:  Fredrik I
Äiti:  Sophie Charlotte
Uskonto:  kalvinisti
Nimikirjoitus:  
Fredrik Vilhelm I (saks. Friedrich Wilhelm I.); (14. elokuuta 1688 Cölln, Berliini, Brandenburg-Preussi – 31. toukokuuta 1740 Potsdamin kaupunkipalatsi, Potsdam, Preussin kuningaskunta) oli Preussin kuningas vuodesta 1713 aina kuolemaansa vuoteen 1740 asti. Brandenburgin vaaliruhtinaana hän hallitsi nimellä Fredrik Vilhelm II. Hänet tunnetaan myös lempinimellä Sotilaskuningas (saks. Soldatenkönig).
Kruununprinssi Friedrich Wilhelm Daavidina linko kädessään, Anthoni Schoonjans 1702
Kruununprinssi Friedrich Wilhelm Mustan kotkan ritarikunnan risti nauhassa, Samuel Theodor Gericke n. 1701
Suku ja koulutus

Friedrich Wilhelm kuului Hohenzollernin sukuun. Hänen vanhempansa olivat Preussin ensimmäinen kuningas Fredrik I ja prinsessa Sophia Charlotta von Hannover (1668–1705). Hänen enostaan tuli Ison-Britannian kuningas Yrjö I. Friedrich Wilhelm oli heidän ainoa aikuiseksi elänyt lapsensa, vanhempi veli kuoli jo alle puolivuotiaana.
Vanhempien suhde muistutti hänen omaa tulevaa avioliittoaan: kuningas Fredrik I rakasti syvästi puolisoaan, mutta kuningatar Sophia Charlotte ei ollut kiintynyt tähän. Lisäksi kuningatar oli vahvasti mukana hovin politiikassa, mitä Friedrich Wilhelm ei tullut aikanaan suomaan omalle puolisolleen.
Lapsuudessaan tuleva Sotilaskuningas esiintyi mielellään. Hänet nähtiin kuninkaallisen baletin näyttämöllä esittämässä lemmenjumala Amoria. Kun Fredrik Vilhelm täytti kuusi vuotta, hänelle annettiin opinto-ohjaaja eli gouverneur ja hugenottitaustainen kotiopettajatar Marthe de Roucoulle. Hänen kasvatuksessaan tähdättiin luonteen kehittämiseen ja ihmisenä kasvamiseen. Opinto-ohjaajansa kreivi Alexander zu Dohnan ja varsinaisen opettajansa Jean Philippe Rebeurin kautta hän sai tiukan kalvinistisen kasvatuksen, jonka ennaltamääräytymisoppi pelotti syvästi poikaa, joka oli ulkoa karkea mutta sisältä hyvin herkkä. Toistuvasti ​​ilmenevä tilapäinen hallitsematon käytös,  ankarat raivokohtaukset ja villit ärtymyksen purkaukset näkyivät jo hänen lapsuudessaan. Hänellä oli myös ylikorostunut vastenmielisyys kaikkea vain opittua kohtaan, jonka taustalla oli halu olla kosketuksissa konkreettiseen todellisuuteen.
Itsevaltiuden ajan Euroopassa hallitsija eli käytännössä kaikkien lakien yläpuolella. Siksi tulevan hallitsijan tuli oppia hillitsemään vihansa ja torjumaan paheita. Säästäväisyyttä pidettiin tärkeänä. Toisinajattelijoitakin tuli suvaita. Myös ajan kirjallinen sivistys kuului tulevan hallitsijan opetussuunnitelmaan, mutta tämä ei osoittanut niitä kohtaan juuri mitään kiinnostusta. Kun äiti Sophia Charlotta kuoli vuonna 1705, määräsi isä Fredrik I, että tuolloin jo 16-vuotta täyttänyt poika tulee kasvattaa inhoamaan oopperaa ja tanssia, jotka äidin mielestä olivat olleet tärkeä osa kasvatusta.
Kuningas

Fredrik Vilhelm I nousi valtaistuimelle vuonna 1713. Melko pian kävi selväksi, että hallitsija oli erityylinen kuin edeltäjänsä. Uusi hallitsija osoittautui säästäväiseksi mieheksi. Palatsin edustiloihin asettui työskentelemään virkamiehistöä ja hyväpalkkaiset hoviarvonimet muutettiin pelkiksi arvonimiksi ilman palkkaa. Palatsin henkilökuntaa vähennettiin ja antiikkiesineistöä laitettiin myyntiin. Osa sivupalatseista vuokrattiin tai muutettiin sairashuoneiksi.
Suuri poikkeus säästäväisyyteen tehtiin, kun Fredrik Vilhelm päätti pitää edustustilaisuuksia. Hallitsijan määräys oli että ulkovaltojen suurlähettiläille ja vieraileville ruhtinaille täytyi pitää yhtä juhlavat vastaanotot ja antaa hienot majoitustilat kuin Wienissä tai Pariisissa.
Yksityiselämä

Vapaa-aikaansa hallitsija vietti kuuluisuutta saavuttaneessa "tupakkakollegiossaan". Fredrik Vilhelm kutsui sinne upseereja, diplomaatteja ja maassa vierailleita kuuluisuuksia. Siellä hovitavat ja koukeroinen etiketti olivat kiellettyjä. Seuraan valitut olivat ehdottoman luotettavia ja valtion asioista voitiin puhua ilman pelkoa niiden vuotamisesta ovien ulkopuolelle. Kuningas nautti, kun saattoi olla vain yksi kavereistaan joilla oli lupa laskea leikkiä hänen heikkouksistaan.
Tupakkakollegio kokoontui säännöllisesti. Siellä keskusteltiin kaikesta mahdollisesta mikä tuli mieleen, mutta paljon käytettiin aikaa ajankohtaisen politiikan pohtimiseen. Jokaiselle jäsenelle tarjottiin ruukkukaupalla olutta ja kuninkaan itsensä tekemää ruokaa. Illan kuluessa miehet humaltuivat ja pilanteko meni välillä myös fyysiseksi.
Yhdessä August II Väkevän kanssa Fredrik Vilhelm perusti "Raittiuden vihaajien seuran". Tupakkakollegiossa istuminen ja Raittiuden vihaajien seura lopulta romuttivat hallitsijan terveyden. Häntä vaivasivat vesipöhö ja kihti.
Vapaahetkinään Fredrik Vilhelm harrasti myös öljyvärimaalausta. Häntä kiinnosti myös musiikki ja erityisen paljon hän oli kiinnostunut Händelin teoksista. Puolisonsa harrastamia viihteellistä musiikkia, tanssia, teatteria ja muotia hän piti kevytmielisyytenä sekä paheksui tämän uhkapelaamista. Hän vihasi kaikenlaista joutilaisuutta ja laiskottelua ja saattoi hakata ihmisiä kadulla kepillä, mikäli huomasi näiden velttoilevan.
Persoonallisuus

Fredrik Vilhelmin elämäntyö liittyi läheisesti hänen ristiriitaiseen persoonallisuutensa. Hän oli kristinuskon ajama, fanaattisesti työskentelevä ja demonisesti vaativa autokraatti, armeijan, byrokratian ja talouden asiantuntija, joka alisti alamaistensa yksilöllisen onnen valtionvallan ja hyvinvoinnin kehitykselle. Hänen puritaaninen, käytännönläheinen mielensä halveksi taidetta ja tiedettä, jotka eivät olleet heti sovellettavissa. Hän ajoi filosofi Christian Wolffin vuonna 1723 maanpakoon Hallen yliopistosta väärien syytösten perusteella ja yritti myöhemmin kehittää omaa älyllistä persoonallisuuttaan laajemmin, yrittäessään saada Wolffin palaamaan takaisin.
Hän pilkkasi Tiedeakatemiaa, koska ei voinut soveltaa heidän tietämystään käytännön poliittisiin pyrkimyksiinsä. Hän maalasi vain kääntääkseen huomionsa pois tuskastaan. Hänen sosiaalinen vuorovaikutuksensa pysyi hiomattomana, tupakkakollegion tovereiden käytöstavat ja vitsit olivat karkeita, henkisyys ei voinut koskaan kukoistaa hänessä. Kuolemanaiheet piinasivat häntä jo nuorena, samoin kuin kihdin aiheuttama ankara kipu, ja ajoi häntä eteenpäin fanaattisen valtion rakentamisen ja ihmisten muokkaamisen tiellä. Äärimmäisen ärtyisenä, hänen epäluottamuksensa saattoi muuttua patologiseksi ja jopa johtaa paranoiaan. Hän vaati muilta ihmisiltä, myös perheeltään, epäinhimillistä objektiivisuutta ja äärimmäistä tottelevaisuutta  sekä siirsi sotilaskurin koskemaan myös siviilielämäänsä. Hän välitti muista ihmisistä, mutta pystyi näkemään heidät vain oman kristillisen ihmiskuvansa ja moraalisen kurinalaisuutensa kautta ja oletti muiden myös toimivan samalla tavalla.
Viimeiset vuodet ja perintö

Kuninkaan viimeisinä elinvuosina hän sai usein väkivaltaisia kohtauksia, joiden aikana hän löi ihmisiä kepillä sekä ulkona kadulla että palatsissa sekä heitteli tavaroilla lapsiaan. Tämä oli vaikea tilanne hänen perheelleen, sillä hän pakotti heidät usein jäämään luokseen kokonaiseksi päiväksi, aamusta yhdeksästä alkaen aina nukkumaanmenoon asti eikä suostunut päästämästä heitä lähtemään aikaisemmin.
Kuningas kärsi viimeisinä elinvuosinaan sairauskohtauksista mm. kihdistä ja vesipöhöstä, jotka pakottivat hänet käyttämään usein pyörätuolia. Puoliso Sophia Dorothea määrättiin huolehtimaan hänestä jatkuvasti. Kuningatar poistui harvoin huoneesta ​​moneen kuukauteen ennen puolisonsa kuolemaa, muuten kuin seuratakseen kuningasta tämän liikkuessa pyörätuolillaan.
Marraskuun alussa 1739 kuningas joutui sairauden viimeisen vaiheen kouriin. Kuningatar lähetti hakemaan kruununprinssiä yöllä 26. toukokuuta 1740 kuninkaassa tapahtuneen muutoksen tähden. Kun Friedrich saapui Potsdamin kaupunkipalatsiin Rheinsbergin linnasta, josta hän oli matkannut täyttä vauhtia, hän hämmästyi nähdessään kuninkaan tuolissaan puutarhassa; tämä oli kuitenkin vain hetkellinen mielenilmaisu. Kuningas kävi pitkän loppukeskustelun kruununprinssin kanssa, sekä jätti juhlalliset ja hellät jäähyväiset kuningattarelle, pojilleen ja tyttärilleen sekä muille sukulaisilleen.
Kuolinpäivänään Fredrik Vilhelm käski viedä itsensä kuningattaren asuntoon ja sanoi tälle: "Nouse, minulla on vain muutama tunti elinaikaa, ja minulla olisi ainakin ilo kuolla käsivarsillesi." Kuningatar kuitenkin johdatettiin ulos huoneesta, kun 51-vuotias Fredrik Vilhelm veti viimeiset hengenvetonsa poikansa ja seuraajansa Fredrikin käsivarsilla.
Fredrik Vilhelm haudattiin Potsdamin varuskuntakirkkoon. Toisen maailmansodan aikana Adolf Hitler käski piilottaa kuninkaan sekä Fredrik Suuren arkun ensin Berliiniin ja myöhemmin suolakaivokseen Bernteroden ulkopuolelle suojellakseen sitä eteneviltä liittoutuneiden joukoilta. Arkut löysivät amerikkalaiset miehitysjoukot, jotka hautasivat ne uudelleen Marburgin Pyhän Elisabetin kirkkoon (Elisabethkirche) vuonna 1946. Vuonna 1953 arkut siirrettiin Hohenzollernin linnaan, missä ne pysyivät vuoteen 1991 saakka, jolloin Fredrik Vilhelmin arkku lopulta asetettiin Fredrik Vilhelm IV:n rakennuttaman Friedenskirchen, Kaiser Friedrich Mausoleumin alttarin portaille, joka sijaitsee Sanssoucin linnan alueella Potsdamissa. Alkuperäinen musta marmorisarkofagi vahingoittui Hohenzollernin linnassa ja nykyinen on kuparinen kopio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fredrik Vilhelm I (Preussi) Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Fredrik I | Preussin kuningas 1713–1740 | Seuraaja: Fredrik II Suuri |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Fredrik I | Brandenburgin vaaliruhtinas 1713–1740 | Seuraaja: Fredrik II Suuri |
Kruununprinssi Friedrich Wilhelm rintapanssarissa, rinnalla  Mustan kotkan ritarikunnan nauha ja tähti n. 1710
Kruununprinssi Friedrich Wilhelm ratsailla puolalaisella Słobitystä (Schlobitten) peräisin olevalla hevosellaan, Paul Carl Leygebe 1706
Preussin kuningas Fredrik Vilhelm I haarniskassa, Samuel Theodor Gericke 1713
Kuningas Fredrik Vilhelm I joukkojen uudessa univormussa, taustallaan piiritetty Stralsund 1715, Antoine Pesne 1729
Fredrik Vilhelmin ja Sophia Dorothean vanhimmat lapset: kruununprinssi Friedrich 3-vuotiaana lempisisarensa 6-vuotiaan Wilhelminen kanssa, Antoine Pesne 1715
Fredrik Vilhelm I:n ja Sophia Dorothean pojat: Friedrich, August Ferdinand, August Wilhelm ja Friedrich Heinrich. Francesco Carlo Rusca 1737
Puolan kuningas August II ja kuningas Fredrik Vilhelm I, Louis de Silvestre n. 1733
Kuninkaan tupakkakollegio Wusterhausenin linnassa n. 1737
Kuninkaan itsestään maalaama omakuva, 1737
Wusterhausenin metsästyslinna
Torcha!

| Torcha! Waltari |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : toukokuussa 1992 Laryy Place, Helsinki
 Julkaistu: 1992
 Tuottaja(t): Mikko Karmila
 Tyylilaji: techno, death metal, sinfoninen rock
 Kesto: 60.59
 Levy-yhtiö: Emergo Records
Waltarin muut julkaisut
| Monk Punk 1991 | Torcha! 1992 | Pala leipää 1993 |
Torcha! on vuonna 1992 julkaistu Waltarin toinen albumi.
Kappaleet

Lights on – 4.55
The Lie of the Zombie – 4.44
I Held You So Long – 4.41
Dedicated to the Flyers – 2.46
Lust of Life – 4.45
Vogue – 4.18
Till the Music Nation – 3.43
Fool's Gold – 5.09
You Know Better – 3.49
Dance Electric – 3.47
Jukolauta (Don't Make it) – 2.10
Death Party – 5.15
I'm a Believer – 1.22
Fuckadelican Garden – 6.23
Waltari-Laipio – 3.20
Kokoonpano

Kärtsy Hatakka – basso, laulu, taustalaulu, syntetisaattori, piano, rumpuohjelmointi, taputukset, melodica
Jariot Lehtinen – kitara, huudot, taustalaulu
Janne Parviainen – rummut
Sami Yli-Sirniö – kitara, laulu, taustalaulu, mandoliini, taputukset, syntetisaattori, piano
Ali Suviala – murina, taustalaulu
Archzie – taustalaulu
Jasse Salonen – taustalaulu
Kelly Ketonen – taustalaulu
Late – taustalaulu
Mursu – taustalaulu
DJ Spinner – levysoitin
Tuomo – timpani (5)
Mikko Kuikka – viulu (11)
Pete Walli – sitar (14)
Mikko "Toothbrush" Karmila – tuotanto, äänitys, miksaus