stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lamminjärvi (Häijää)
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pituus on 140 metriä. Järveen laskee yksi pelto-oja ja sen luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 900 metriä pitkä laskuoja Karpalistonjokeen, joka laskee Tupurlanjärveen. Järven ranta on pääosin savipohjaista joutomaata, johon on rakennettu loma-asuntoja. Järvi sijaitsee aivan valtatien 11 varrella.
Historiaa

Lamminjärvellä toimitettiin järven vedenpinnan lasku vuosien 1840−1848 aikana.
Alinen Äimäjärvi

| Alinen Äimäjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°34′33″N, 22°53′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Kortejärveen 
Järvinumero:  35.165.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,4 m 
Rantaviiva:  1,046 km 
Pinta-ala:  3,724 ha  
 fiAlinen Äimäjärvi 
Alinen Äimäjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 130 metriä. Järveen ei laske ojia ja sen luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 1,1 kilometriä pitkä laskuoja Kortejärveen.
Järven rantaviiva on 1,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla on kaksi loma-asuntoa, joille johtaa tiet Pikku-Hyynilän käylästä.
Vesajärvi (Hämeenkyrö)

| Vesajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°38′43″N, 22°53′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  Niemenjoki 
Järvinumero:  35.159.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,5 m 
Rantaviiva:  8,215 km 
Pinta-ala:  1,45365 km² 
 fiVesajärvi 
Vesajärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Vesijärven valuma-alueeseen. Järvi on antanut ympäröivälle kylälle nimensä.
Maantiede

Järven pinta-ala on 145 hehtaaria ja sen pituus on 2,5 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla Niemenlahdessa, josta saa alkunsa 650 metriä pitkä Niemenjoki, joka laskee Hirvonjärveen.
Järven rantaviiva on 8,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa. Niemenlahti, Levonlahti ja järven pohjoisosat ovat heinittyneet ja kasvamassa umpeen, jonka vuoksi Oksjoen ja Niemenjoen edustat on ruopattu parinsadan metrin matkalta auki. Järvellä on saarena vain yksi luoto.
Historiaa

Vuonna 1899 on jätetty hakemus saada laskea Vesajärven vedenpintaa.
Hahmajärvi (Sastamala)

| Hahmajärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′54″N, 23°00′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskujoki:  Tomulanjoki 
Järvinumero:  35.163.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  76,5 m 
Rantaviiva:  3,872 km 
Pinta-ala:  68,308 ha  
 fiHahmajärvi 
Hahmajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa entisen Mouhijärven kunnan alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 68,3 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 750 metriä. Järveen laskee ympäröiviltä pelloilta ojia. Luoteesta laskee Valkijärven laskuoja, etelästä Iso-Hustun, Pikku-Hustun tai erään tekoaltaan yhteinen laskuoja. Hyynilänjoki virtaa Hahmajärven läpi, mutta tulojoki on Pukaranjoen niminen. Luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta joki jatkaa Tomulanjoen nimisenä.
Järven rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan savista peltomaata. Järven ympärillä on Hahmajärven, Venetmäen ja Pukaran kylät tiloineen. Loma-asuntoja on vähän.
Historia

Vuonna 1844 hämeenkyröläinen Johan Michelsson Riukulasta ja hänen kumppaninsa haki oikeutta laskeakseen Hahmajärven vedenpintaa. Tällainen on ilmeisesti saatu, koska myöhemmin vuonna 1848 haettiin järvenlaskulle kustannusten jaolle vahvistusta. Arkistossa on myös merkinnät padon kieltämiseksi (vuonna 1849), järven katselmuksesta (vuonna 1913) ja tukinuittoon liittyvistä järjestelyistä (vuonna 1928).
Alhonjärvi (Hämeenkyrö)

| Alhonjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°39′15″N, 22°56′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskujoki:  Mustanmyllynjoki/Kyröjoki 
Järvinumero:  35.166.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,2 m 
Rantaviiva:  5,09 km 
Pinta-ala:  0,87682 km² 
 fiAlhonjärvi 
Alhonjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 87,7 hehtaaria ja sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 600 metriä. Järveen laskee ympäristön suo-ojia ja pelto-ojia. Sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 9,7 kilometriä pitkä laskujoki Mustanmyllynjoki, jonka nimi muuttuu puolivälissä Kyröjoeksi. Kyröjoki yhtyy lopuksi Pukaranjokeen.
Järven rantaviiva on 5,1 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi peltomaata ja moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla on kuusi maatilaa ja joitakin loma-asuntoja, joille pääsee Hämeenkyröön johtavalta tieltä. Järvessä on yksi saari, jonka nimi on Karikivi.
Bar-le-Duc-2:n kantoni

Bar-le-Duc-2:n kantonin sijainti Meusen departementissa.
Bar-le-Duc-2 on Ranskassa yksi Meusen departementin kantoneista (yleisneuvoston vaalipiiri). Se käsittää neljä kokonaista kuntaa ja osan Bar-le-Ducin kaupungista. Kantonin alueella asui vuoden 2015 alussa 11 803 ihmistä. Bar-le-Duc-2:n kantonin keskustoimisto on Bar-le-Ducissa.
Kunnat

Bar-le-Duc-2:n kantonin kunnat:
Bar-le-Duc (osuus Ornayjoen oikealla puolella)
Behonne
Chardogne
Fains-Véel
Vavincourt
Senaatin papusoppa

| Senaatin papusoppa |
| --- | --- |
 Lautasellinen soppaa vuonna 2019
Alkuperä
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Kehittäjä(t):  epäselvä
Tiedot
Tyyppi:  keitto
Pääainesosat:  pavut, liha, sipuli, voi ja mausteet
Senaatin papusoppa (engl. Senate bean soup) on Yhdysvaltain senaatin ravintolassa päivittäin tarjoiltava keitto, joka on myös yksi senaatin perinteistä. Perinteisesti se valmistetaan valkoisista pavuista, savukinkusta, sipulista ja voista. Suolaa ja pippuria lisätään oman maun mukaan. Toisinaan soppaan voidaan lisätä myös perunaa.
Papusopan alkuperästä ei ole täyttä varmuutta, mutta sitä on tarjoiltu senaatissa joko vuodesta 1904 tai 1905 lähtien. Soppaperinteen isäksi nimetään joko demokraattien Frank Dubois tai republikaanien Knute Nelson.
Vuonna 1943, toisen maailmansodan aiheuttaman säännöstelyn takia, papusoppa poistettiin hetkellisesti senaatin ravintolan ruokalistalta. Tätä poikkeusta lukuun ottamatta papusoppa on muuten ollut ruokalistalla joka päivä. Vuoteen 1949 soppa oli senaatin ulkopuolella melko tuntematon, kunnes Valkoisen talon ensimmäinen naispuolinen valokuvaaja Marion Carpenter heitti lautasellisen keittoa häntä kritisoineen kolumnistin päälle, jonka mukaan Carpenter oli käyttänyt naisellista viehätysvoimaansa päästäkseen valokuvaamaan poliitikkoja.
Muut kuin senaattorit ja senaatin työntekijät voivat tilata keittoa kongressitalon vierailukeskuksesta. Tammikuussa 2025 keittoannos maksoi 6,25 dollaria.
Ala-Tervajärvi (Hämeenkyrö)

| Ala-Tervajärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°37′03″N, 22°55′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskujoki:  Kyröjoki 
Järvinumero:  35.166.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,7 m 
Rantaviiva:  0,453 km 
Pinta-ala:  0,01397 km² 
 fiAla-Tervajärvi 
Ala-Tervajärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Ala Tervajärvi , on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen halkaisija on 150 metriä. Järveen laskee ympäröivän peltoalueen oja. Järven  läpi laskee Kyröjoki, jonka luusua sijaitsee järven etelärannalla.
Järven rantaviiva on 0,45 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan peltomaata. Rannalla on yksi loma-asunto ja järven lähellä on maatila, joille johtaa tie Nukarinkulman kylältä.
Haimalainen

| Haimalainen |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala, Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°33′59″N, 23°03′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Pukaranjokeen 
Järvinumero:  35.163.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,3 m 
Rantaviiva:  0,413 km 
Pinta-ala:  1,1 ha  
 fiHaimalainen 
Haimalainen on Pirkanmaalla Sastamalassa ja Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen halkaisiaja on 150 metriä. Järveen laskee suo-ojia ja sen luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 2,2 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Pukaranjokeen kolme kilometriä ennen Hahmajärveä ja 500 metriä Kyröjoen liittymiskohdan alapuolella.
Järven rantaviiva on 0,41 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Vaikka se on metsäjärvi, on sille rakennettu neljä loma-asuntoa. Hämeenkyrön raja kulkee järven yli niin, että suurin osa järvestä jää Sastamalan puolelle.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Haimalampi".
DPI (kuvatekniikka)

Lähikuva mustetulostimen tulostamista pisteistä.
DPI (joskus dpi, lyhenne sanoista Dots per Inch, suom. pistetiheys tuumaa kohden) on kuvatekniikkaan liittyvä määrittely, jolla kerrotaan tavallisesti montako mustepistettä tulostin käyttää tuumaa kohden kuvan tulostuksessa. Termiä käytetään myös kuvanlukijoiden kykyjen ilmoittamiseen. Lasertulostimet käyttäytyvät eri tavalla, mutta ilmaisu on käytössä myös näille. Korkeampi DPI-arvo tarkoittaa pienempiä pisteitä ja tulostin voi tuottaa yksityiskohtaisempi kuvia sekä ohuempia viivoja. DPI-yksikköä käytetään myös tietokoneiden näyttötekniikassa, jossa se riippuu kahdesta asiasta: näytön kuvatarkkuudesta ja fyysisestä koosta. Korkeammalla tiheydellä käyttöliittymän esitystä on muutettava, jotta se näkyisi fyysisesti saman kokoisena käyttäjälle.
DPI:stä pyritään eroon pikselitiheyttä kuvattaessa ja pyrkimys on siirtyä metrijärjestelmän mukaiseen dpcm-yksikköön. Joissakin tapauksissa voidaan käyttää pistettä pikseliä kohden (dppx) yksikkönä.
Yksiköllä DPI voidaan tarkoittaa tulostettavan kuvan pistetiheyttä kun taas näytöllä näytettävälle kuvalle voidaan käyttää PPI-yksikköä: näiden käyttötapaukset voivat aiheuttaa usein sekaannuksia kun tarkoitetaan PPI-yksikköä mutta ilmoitetaan DPI-merkinnällä. Esimerkiksi Microsoft on alkujaan määritellyt "high-DPI" tilan näytölle, joka on välillä 120–144 PPI, mutta ilmoitettu DPI:llä. Näyttölaitteet ovat tästä kehittyneet edelleen. Verkossa kuvat voivat olla usein 72 PPI, mutta hyvälaatuiseen tulostukseen voidaan tarvita 300 DPI.
DPI ei ole sama asia kuin resoluutio. Resoluutio ei kerro pikselien kokoa tai niiden väliin jäävää tilaa joten tarvitaan myös tietoa näyttölaitteen fyysisestä poikkileikkausmitasta pistetiheyden laskemista varten.
Pasi Ilola

Pasi Juhani Ilola (s. 1975) on suomalainen yritysjohtaja ja verkkopalveluiden kehittäjä. Hän on toiminut perustamansa Starcart Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 2021.
Aiemmin urallaan hän on johtanut Postin Digitaalisten palveluiden yksikköä ja toiminut Suomi24 Oy:n toimitusjohtajana . Ilola on 1990-luvun puolivälissä perustetun digitoimisto Franticin perustajia ja toimi sen ensimmäiset vuodet yrityksen toimitusjohtajana.
Kirkkojärvi (Uotsola)

| Kirkkojärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°30′45″N, 22°55′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  Myllyoja Mätikköön 
Järvinumero:  35.164.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  64,3 m 
Rantaviiva:  6,976 km 
Pinta-ala:  92,36 ha  
 fiKirkkojärvi 
Kirkkojärvi on Pirkanmaalla Sastamalan Mouhijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 92,4 hehtaaria ja sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 800 metriä. Järveen laskee seitsemän pelto- tai metsäojaa, joista kaksi on järven laskuojia. Horvonoja on Hikijärven ja Leivinlammin alueen laskuoja ja Eskolanjokea myöten, joka on Kallojärven ja Ahvenjärven laskuoja. Kirkkojärven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 2,9 kilometriä pitkä Myllyoja, joka laskee Mätikköön. Kirkkojärven valuma-alueen pinta-ala on 43,2 km².
Järven rantaviiva on 7,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltomaata, jota on viljelty ainakin 1740-luvulta asti. Järven ympärillä on kylät Vestola, Eskola, Tervamäki, Mierola ja Vanhakirkko. Vanhakirkossa on sijainnut Mouhijärven seurakunnan vanha kirkko, josta on jäljellä hautausmaa.
Järven vedenlaatu on hyvä.
Historiaa

Vuonna 1848 haki rusthollari Josephsson lupaa purkaa Kirkkojärvestä Mätikköön virtaavan Myllyojassa olevan padon. Padon ainoa käyttötarkoitus on ollut aikaisemman myllyn toiminnan varmistaminen. Vuosina 1916 ja 1926 on järvellä toimitettu katselmukset. Varsinaiseen järven vedenpinnan laskemiseen saatiin lupa vuonna 1933. Luvan haki Kalle Järvinen.
Pikku-Köhkörö

| Pikku-Köhkörö |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°31′08″N, 23°02′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Iso-Köhköröön 
Järvinumero:  35.162.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,5 m 
Rantaviiva:  0,5 km 
Pinta-ala:  0,01628 km² 
 fiPikku-Köhkörö 
Pikku-Köhkörö on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen halkaisija on 180 metriä. Järveen laskee yksi metsäoja ja sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja Iso-Köhköröön.
Järven rantaviiva on 0,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalle on rakennettu kolme loma-asuntoa.
Tyydyttyneiden rasvahappojen terveysvaikutukset

Tyydyttyneiden rasvahappojen terveysvaikutuksista kehitettiin 1950-luvun Yhdysvalloissa teoria, jonka mukaan ne aiheuttaisivat sydän- ja verisuoni­sairauksia lisäten sen vuoksi myös väestön kuolleisuutta. Teoria tunnetaan Suomessa kolesteroliteoriana ja englannin kielessä sitä kutsutaan nimellä "diet-heart hypothesis". Teorian kehittänyt Angel Kies sai sille tukea vuonna 1953 ilmestyneestä kuuden maan kansallisia ravintotaseita ja sydänkuolemia vertailevasta tutkimuksestaan. Kiesiä on syytetty myöhemmin aineiston valikoivasta raportoinnista, sillä teoria ei olisi saanut vahvistusta, ellei hän olisi jättänyt pois 70 prosenttia alun perin hankkimastaan 20 maan tutkimusaineistosta.
Tyydyttyneen rasvan ja sydänsairauksien sekä kuolleisuuden välisestä positiivisesta korrelaatioista ei onnistuttu saamaan lukuisista yrityksistä huolimatta koskaan vakuuttavaa tieteellistä näyttöä, mikä käy ilmi yli kahdestakymmenestä vuoden 2011 jälkeen julkaistuista tieteellisten tutkimusten koontitutkimuksesta.
Tutkimuksissa on havaittu lisäksi, että niukka tyydyttyneen rasvan saanti moninkertaistaa riskin kuolla aivoverenvuotoon ja että tyydyttyneen rasvan runsaalla nauttimisella on monien muidenkin sairauksien riskiä pienentävää vaikutusta.
Kuolleisuus

Vuonna 2016 julkaistussa huolellisesti toteutetussa kaksoissokkoutetussa satunnaistetussa interventiotutkimuksessa havaittiin, että tyydyttyneen rasvan vaihtaminen 1-3 vuoden ajaksi runsaasti monityydyttymätöntä rasvaa sisältävään ruokaan lisää kuolleisuutta. Tutkimukseen osallistui yli 9000 minnesotalaisissa mielisairaaloissa hoidettua potilasta, jotka nauttivat kaikki ateriansa sairaalassa. Sairaalaruoan sisältämästä energiasta lähes 19 prosenttia tuli tyydyttyneestä ja 4 prosenttia monityydyttymättömästä rasvasta ennen kokeen alkua. Puolet ensimmäiseen tutkimusryhmään kuuluvien ruokavalion tyydyttyneestä rasvasta vaihdettiin maissiöljyyn ja maissiöljystä valmistettuun margariiniin, mikä lähes kolminkertaisti heidän linolihapon saantinsa. Toiseen ryhmään kuuluvien tyydyttyneiden rasvojen saantia ei muutettu, mutta heidän ruokavalioonsa lisättiin hiukan edellä mainittuja kasvirasvoja, jolloin heidän linolihapon saantinsa kasvoi 38 prosenttia. Tyydyttyneen rasvan saantia vähentäneen ryhmän jäsenten kuolleisuus oli 7 prosenttia suurempaa ja sydäntautikuolleisuus 13 prosenttia suurempaa kuin toisen ryhmän jäsenillä.
Vuonna 2018 julkaistussa kansainvälisessä PURE-väestöseurantatutkimuksessa  havaittiin, että sillä viidenneksellä, joka nauttii eniten tyydyttynyttä rasvaa, on 14 prosenttia pienempi kuolleisuus kuin sitä vähiten nauttivalla viidenneksellä. Tutkimus toteutettiin 18 maassa ja viidessä eri maanosassa, ja tutkittavia oli yli 130 000.
Diabetes

Väestöseurantatutkimukissa on havaittu, että ne ihmiset sairastuvat tavallista harvemmin kakkostyypin diabetekseen, joiden veressä on eniten pentadekaanihappoa.
Sydänterveys

Tyydyttynyt rasva laskee useimmilla ihmisillä veren insuliinipitoisuutta, millä on sydänterveyttä suojaavaa vaikutusta. Osa ihmisistä reagoi tyydyttyneeseen rasvaan kuitenkin päinvastaisella tavalla eli veren insuliinipitoisuus nousee heillä, mikä lisää sydän- ja verisuoni­sairauksien riskiä.
Väestöseurantatutkimukissa on havaittu, että ne ihmiset sairastuvat tavallista harvemmin sydän- ja verisuoni­sairauksiin, joiden veressä on eniten pentadekaanihappoa. Pentadeekaanihappoa esiintyy maidossa, märehtijöiden lihassa sekä eräissä kasveissa ja kaloissa.
Paastoveren suuri tyydyttyneen rasvan pitoisuus lisää sydänsairauksien riskiä. Tyydyttynyttä rasvaa sisältävän ruoan nauttimisen on uskottu sen vuoksi vaikuttavan haitallisesti sydänterveyteen, ja sen käyttöä on siksi ravitsemussuosituksissa suositeltu vältettävän ja sen sijaan on suositeltu käytettäväksi tyydyttymättömiä rasvoja.
Yksitoistajäseninen kansainvälinen tutkijaryhmä julkaisi kuitenkin vuonna 2021 tieteellisen vertaisarvioidun artikkelin, jossa todettiin, että kaikissa vuosina 2011-2021 julkaistuissa lähes 20 alan tutkimusten yhteenvetokatsauksissa päädyttiin siihen, ettei ole olemassa tieteellisiä perusteita rajoittaa tyydyttyneen rasvan saantia tai korvata tyydyttynyttä rasvaa monityydyttymättömällä.
Juuston käytön on havaittu liittyvän alhaisempaan sydän- ja verisuonitauti­riskiin, mutta vastaavia yhteyksiä ei ole raportoitu voin osalta. Vuonna 2016 julkaistu laaja systemaat­tinen katsaus ja meta-analyysi (9 tutkimusta, yhteensä 636 151 osanottajaa) ei löytänyt yhteyttä voin käytöllä ja sydän- ja verisuoni­tauteihin sairastumisella. Myöhemmin julkaistu laaja yhdysvaltalainen kohortti (521 120 osanottajaa, seuranta-aika 16 vuotta) havaitsi kuitenkin positiivisen yhteyden voin ja sydän- ja verisuonitauti­kuolemien sekä voin ja syöpäkuolemien välillä.
Aivoterveys

Vuonna 2018 julkaistussa kansainvälisessä tutkimuskatsauksessa havaittiin, että niukka tyydyttyneen rasvan saanti moninkertaistaa riskin kuolla aivoverenvuotoon.
Itä-Suomen yliopistossa vuonna 2014 hyväksytyn väitöstutkimuksen mukaan niillä naispuolisilla tutkittavilla, jotka saivat runsaasti tyydyttyneitä rasvahappoja maitotuotteista ja leipärasvoista 39-64-vuotiaana, esiintyi myöhemmällä iällä yli kolme kertaa enemmän lieviä kognitiivisia häiriöitä kuin vähän tyydyttynyttä rasvaa nauttineilla naisilla. Miehillä ei kuitenkaan havaittu vastaavaa korrelaatiota. Tyydyttyneiden rasvahappojen runsas saanti ei lisännyt myöskään riskiä sairastua Alzheimerin tautiin tai dementiaan.
Syöpä

Vuonna 2021 julkaistu laaja yhdysvaltalaiskohortti (521 120 osanottajaa, seuranta-aika 16 vuotta) havaitsi positiivisen yhteyden voin käytön ja syöpäkuolemien välillä (samoin kuin sydän-verisuonitauti­kuolemien välillä).
Vuonna 2005 julkaistun ruotsalaisen väestötutkimuksen mukaan paljon rasvaisia maitotuotteita nauttivilla naisilla esiintyy 40 prosenttia vähemmän paksusuolen syöpää kuin niillä jotka käyttävät niitä vain vähän tai ei lainkaan. Maitorasvan määrän ja paksusuolen syövän välinen yhteys on lineaarinen eli syöpäriski vähenee sitä enemmän, mitä useampia annoksia rasvaisia maitotuotteita ruokavalioon kuuluu. Suurin ehkäisevä vaikutus on juustolla, jota on nautittava vähintään 60 grammaa päivässä, jotta syöpäriski pienenisi. Tutkimukseen osallistui 60 000 naista, jotka olivat iältään 40–76-vuotiaita. Eläinkokeet ovat osoittaneet, että maitorasvan sisältämä konjugoitu linolihappo vähentää syöpään liittyvien mutaatioiden syntymistä paksusuolen keskiosassa eli koolonissa.
Ylipaino

Vuonna 2013 tehdyn yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan täysrasvainen maito ehkäisee tehokkaasti pikkulasten lihavuutta. Tutkijoiden mukaan syynä on se, että täysrasvainen maito pitää paremmin nälkää. Vuonna 2013 julkaistun 12-vuotisen ruotsalaisen seurantatutkimuksen mukaan maitorasvan runsas käyttö ehkäisee myös keski-ikäisten miesten keskivartalolihavuutta. Sen sijaan siitä, että rasvaiset maitotuotteet aiheuttaisivat lihavuutta ei ole olemassa lainkaan tieteellistä näyttöä.
Luuston terveys

Tyydyttyneen rasvan on todettu parantavan luuston terveyttä monella eri mekanismilla. Vuonna 2018 julkaistussa väestötutkimuksessa havaittiin, että mitä eniten tyydyttynyttä rasvaa nautitaan, sitä suurempi on luuntiheys.
Muita sairauksia

Väestöseurantatutkimuksissa on havaittu, että ne ihmiset sairastuvat tavallista harvemmin muun muassa verenpainetautiin ja ei-alkoholiperäiseen rasvamaksaan, joiden veressä on eniten pentadekaanihappoa.