stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaukasiankoira
Luonne ja käyttäytyminen

Kaukasiankoira on suojellut paimenia ja heidän laumojaan suurpedoilta Kaukasus-vuoristossa jo vuosisatoja. Erinomaiseksi vartijaksi kaukasiankoiran tekee sen luonne. Se rakastaa yli kaiken omaa laumaansa, ja vihaa tunkeilijoiksi ja uhaksi katsomaansa koko sydämestään säilyttäen epäilyksensä tuntematonta kohtaan pitkään vaarattomaksi havaitsemisen jälkeenkin. Laumansa jäseniksi koira hyväksyy miltei mitä tahansa isäntäänsä mukaillen ja leimaantuu niihin voimakkaasti. Koiran suunnitelmallinen sosiaalistaminen lauman ulkopuolisiin ihmisiin, tilanteisiin ja muihin eläimiin on välttämätöntä.
Kaukasialainen ei tunne luontaista pelkoa suurpetoja, kuten susia, ilveksiä, ahmoja tai karhuja kohtaan. Se ei kuitenkaan aktiivisesti hakeudu välikohtauksiin, mikäli ei tunne laumansa olevan uhattuna. Sillä on erittäin voimakas itsesuojeluvaiston ohittava laumansuojeluvietti, joten se tilanteen vaatiessa taistelee luovuttamatta kuolemaansa asti.
Kaukasiankoira tulee oikein kasvatettuna ja sosiaalistettuna toimeen sekä ihmisten että muiden eläinten kanssa, eikä sinällään poikkea yleisellä paikalla käytöksellään muista koiraroduista. Pois omalta reviiriltään oleva koira voi vaikuttaa flegmaattiselta tai jopa sairaalta, mutta tästä vaikutelmasta huolimatta ne tarkkailevat koko ajan ympäristön tapahtumia ja seuraavat isäntänsä reaktioita tapahtumiin valmiina suojelemaan tätä tai tämän omaisuutta. Laumansa ja isäntänsä keskuudesta erossa oleva kaukasiankoira on epäluuloinen, muttei hyökkäysviettinen, vieraita ihmisiä kohtaan mikäli sitä itseään ei suoranaisesti uhata.
Vastuunsa tuntevat kasvattajat eivät mielellään luovuta kaukasiankoiraa perheen ensimmäiseksi koiraksi. Vaikka kaukasiankoiran hankkimista harkitsevalla olisi aikaisempaakin kokemusta koirista, kaukasiankoira ei välttämättä ole suositeltava rotu suuren haasteellisuutensa takia.
Rodun kasvattaminen Tanskassa on ollut kiellettyä vuodesta 2010.
Alkuperä

Kaukasiankoiran tyyppisiä koiria tiedetään olleen jo 2 000–3 000 vuotta sitten.lähde? Sen uskotaan polveutuneen muinaisista kaukasialaisista koirista, ja se on levinnyt eri puolille Kaukasian vuoristoalueita ja Etelä-Venäjän aroja. Rotu on aluksi jalostunut paitsi luonnonvalinnalla, myös kaukasialaisten kansojen vaikutuksesta. Alun perin käyttötarkoituksena on ollut kotieläinten ja asumusten vartiointi ja suojelu.
Jo 100-luvulla eaa. mainittiin ensimmäisen kerran Armenian tsaari Tigran II:n armeijan kookkaat molossityyppiset koirat. Valikoiva rodunjalostus alkoi kuitenkin vasta 1920-luvun Neuvostoliitossa, ja siinä painotettiin fyysistä voimaa, tiheää ja vedenpitävää karvapeitettä, pelottomuutta, itsevarmuutta, tarkkaa kuuloaistia sekä hyvää näköaistia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rotujärjestö (Arkistoitu – Internet Archive)
Rotumääritelmä[vanhentunut linkki] (Suomen Kennelliitto)
| n k Venäläiset koirarodut |
| --- | --- |
FCI:  etelävenäjänkoira  itäsiperianlaika  jakutianlaika  kaukasiankoira  keskiaasiankoira  länsisiperianlaika  samojedinkoira  siperianhusky  venäjänmustaterrieri  venäjäntoy  venäjänvinttikoira  venäläis-eurooppalainen laika 
SKL:  englantilais-venäläinen ajokoira  itäeuroopanpaimenkoira  venäjänajokoira  venäjänbolonka  venäjänspanieli 
Muut RKF:n hyväksymät:  burjaattikoira  hortai  etelävenäjänvinttikoira  moskovanvahtikoira  nenetsinlaika  sulimovinkoira  venäjänsalonkikoira 
Harvinaiset:  eteläkaukasianvuoristokoira  kamtšatkanrekikoira  kaukasiantasankopaimenkoira  koillissiperianlaika  moskovsky drakon  pohjoiskaukasianpaimenkoira  siperianlammaskoira  tšukotkanrekikoira 
Sukupuuttoon kuolleet:  amurinlaika  evenkinlaika  irkutskinlaika  kostromanajokoira  kriminvinttikoira  medelan  moskovanvesikoira  tofolarinlaika  tšerkessiansusikoira  venäjännoutaja  venäjänsetteri 
Kaukasiankoiran pentu
Kaukasiankoiria azerbaidžanilaisessa postimerkissä.
Kaukasiankoira georgialaisessa postimerkissä.
Kaukasiankoira venäläisessä postimerkissä.
Kuin kuvastimessa

| Kuin kuvastimessa> Såsom i en spegel |
| --- | --- |
 Sven Nykvist ja Ingmar Bergman elokuvan Kuin kuvastimessa kuvauksissa.
Ohjaaja:  Ingmar Bergman
Käsikirjoittaja:  Ingmar Bergman
Tuottaja:  Allan Ekelund
Säveltäjä:  Erik Nordgren
Kuvaaja:  Sven Nykvist
Pääosat:  Harriet Andersson Gunnar Björnstrand Max von Sydow Lars Passgård
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  AB Svensk Filmindustri
Levittäjä:  Janus Films Netflix
Ensi-ilta:  1961
Kesto:  89 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuin kuvastimessa (ruots. Såsom i en spegel) on Ingmar Bergmanin ohjaama ruotsalainen elokuva vuodelta 1961.
Juonen tiivistelmä

Itsekeskeinen kirjailija ja leski David palaa Sveitsistä asumaan saarelle joksinkin aikaa lastensa Karinin ja Minusin sekä vävynsä Martinin kanssa. David on kaupallisesti menestyvä kirjailija, mutta hän toivoo joskus vielä saavansa kriitikkojen arvostusta. Tytär Karin sairastaa skitsofreniaa ja kuulee ääniä seinän takaa, mikä hänen mukaansa on merkki siitä, että jumala tulee pian. Tämä kamarinäytelmä perustuu roolihenkilöiden hyvin subjektiiviseen tulkintaan tuntikausien rauhallisesta etenemisestä, jonka katsoja näkee. Karinin sairaus pahenee elokuvan loppua kohti, ja lopulta hän kohtaa jumalan, vaikka se ei tapahdu niin kuin hän on ajatellut.
Elokuvasta

Elokuvan Kuin kuvastimessa on käsikirjoittanut ja ohjannut Ingmar Bergman.
Se on ensimmäinen osa Bergmanin trilogiasta, joka käsittelee uskoa, ja seuraavat osat ovat Talven valoa (1962) ja Hiljaisuus (1963). Elokuva on mustavalkoinen. Tapahtumat sijoittuvat saaristoon ja ne käsittelevät kirjailija "Davidia" (Gunnar Björnstrand) ja hänen lapsiaan "Karinia" (Harriet Andersson) ja "Minusia" (Lars Passgård) sekä vävyä "Martinia" (Max von Sydow), joka on lääkäri.
Elokuva sai parhaan ulkomaisen elokuvan Oscarin ja on saanut useita muita palkintoja. Se oli ehdolla Oscarin saajaksi sarjassa paras musiikki.
Elokuvan ensiesitys Suomessa oli 20. huhtikuuta 1962, ja se on esitetty useita kertoja televisiossa.
Näyttelijät

Harriet Andersson – Karin
Gunnar Björnstrand – David, kirjailija, hänen isänsä
Max von Sydow – Martin, lääkäri, Karinin puoliso
Lars Passgård – Fredrik eli Minus, Davidin poika
Musiikki (valikoima)

Johann Sebastian Bach: sarja nro 2 d-molli soolosellolle
Järvenpään kotiseurakunta

| Järvenpään kotiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Kristinusko
Perustettu:  2021
Pastori:  Sabu Kiriyapillai
Jäseniä:  90+
Aiheesta muualla
[jarvenpaankotiseurakunta.fi Sivusto]
Järvenpään kotiseurakunta on järvenpääläinen monikansallinen kristillinen seurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 2021 ja pastorina on tästä lähtien toiminut Sabu Kiriyapillai. Seurakunta on saanut jalansijaa erityisesti paikallisen maahanmuuttajaväestön keskuudessa, sillä kokoukset tulkataan sekä englanniksi että suomeksi.
Seurakunta kokoontuu Setlementti Louhelan tiloissa. Seurakunnan jumalanpalvelukset lähetetään suorana Youtubeen.
Jyväskylän steinerkoulu

| Jyväskylän steinerkoulu> Jyväskylän Rudolf Steiner -koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Wilhelm Schildtin katu 2, Jyväskylä
Koordinaatit:  62.2460°N, 25.7216°E
Perustettu:  1983
Rehtori:  Tomi Niiniketo
Luokat:  1–9
Verkkosivut
Jyväskylän steinerkoulu, aikaisemmin nimellä Jyväskylän Rudolf Steiner -koulu,  on Jyväskylässä toimiva 1983 perustettu steinerkoulu. Koulu on yksiluokkasarjainen. Perustamisestaan lähtien koulu alkoi kasvaa luokan verran vuodessa, kunnes se tuli yhdeksänvuotiseksi 1991. Vastaava kasvu alkoi uudestaan vuonna 1997, kun kouluun päätettiin perustaa nelivuotinen lukio, joka oli Lahden Rudolf Steiner -koulun toimintayksikkö. Lukio oli kurssimuotoinen mutta luokallinen lukio, jossa eri lukioluokille oli kullekin omat luokkahuoneensa. Koulun ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat 2001. Sittemmin koulun lukio on lakkautettu. Toisaalta kouluun kuuluu nyt myös esikoululuokka.
Koulu on toiminut hyvin monissa osoitteissa Jyväskylän läntisissä kaupunginosissa. Perustettaessa se toimi ensin yksityisopetusryhmänä. Sen toimitilat ovat olleet kokonaan tai osittain muun muassa Pyssymiehenkadulla Kortemäessä, Kypärätiellä Kypärämäessä, Kukkumäessä Kilpisen koulun kanssa samassa rakennuksessa sekä silloisen Cygnaeuksen koulun kanssa samassa rakennuksessa Mäki-Matissa. Nykyään koulu toimii Mäki-Matissa osoitteessa Wilhelm Schildtin katu 2, esiluokka kuitenkin Kypärämäessä Kypärätiellä. Vuosina 2017–2018 Jyväskylän steinerkoulun rehtorina toimi Teppo Lairio. Nykyään koulun rehtorina toimiva Tomi Niiniketo astui virkaan vuonna 2018.
Kuuluisia Jyväskylän Rudolf Steiner -koulun entisiä oppilaita

Oras Tynkkynen, kansanedustaja
Vili-Verneri Vanhala, freestylehiihtäjä
Aarni Virtanen, historioitsija
Juhana Vähänen, runoilija.
Aiheesta muualla

Jyväskylän steinerkoulun sivut
Neidonlähde

| Neidonlähde> Jungfrukällan |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ingmar Bergman
Käsikirjoittaja:  Ulla Isaksson
Tuottaja:  Ingmar Bergman
Säveltäjä:  Erik Nordgren
Kuvaaja:  Sven Nykvist
Leikkaaja:  Oscar Rosander
Pääosat:  Birgitta Pettersson Max von Sydow Birgitta Valberg Gunnel Lindblom Allan Edwall
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  AB Svensk Filmindustri
Levittäjä:  Janus Films Netflix
Ensi-ilta:  1960
Kesto:  86 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Neidonlähde (Jungfrukällan) on Ingmar Bergmanin ohjaama elokuva vuodelta 1960. Sen tarina perustuu keskiaikaiseen 1200-luvun balladiin "Herr Töres' döttrar", joka kertoo vauraan talonpojan tyttäristä. Elokuvan kuvaus on saanut vaikutteita Akira Kurosawalta ja Mauritz Stilleriltä. Kuvauksen toteutti Sven Nykvist.
Elokuva on kuvattu Taalainmaalla muun muassa Stuggforsenissa sekä Skattungbynissä.
Elokuva sai Oscar-palkinnon parhaana vieraskielisenä elokuvana vuonna 1960 ja oli ehdokkaana myös puvustuksesta. Elokuva sai myös parhaan ulkomaisen elokuvan Golden Globen vuonna 1961.
Juoni

Toren ja Märetan tytär Karin lähtee viemään kynttilöitä kirkolle sisarpuolensa Ingerin kanssa. Ingeri on katkera sisarpuoltaan kohtaan. Matkalla kolme paimenta raiskaa ja tappaa Karinin. Ingeri näkee tapahtuman, mutta pelästyy eikä uskalla palata kotiin kertomaan murhasta. Paimenet saapuvat Toren ja Märetan kotiin, jossa he yrittävät myydä Karinin vaatteita Märetalle. Totuus paljastuu vanhemmille, ja isä Tore kostaa murhaamalla paimenet. Perhe lähtee Karinin ruumiin luokse Ingerin johdattamana. Tore ei ymmärrä tyttärensä murhan sallinutta Jumalaa, mutta päättää rakentaa paikalle kirkon. Karinin ruumiin alta paljastuu lähde.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Birgitta Pettersson  | … |  Karin   |
|  Max von Sydow  | … |  Töre, Karinin isä    |
|  Birgitta Valberg  | … |  Märeta, Karinin äiti    |
|  Gunnel Lindblom  | … |  Ingeri, sisarpuoli   |
|  Allan Edwall  | … |  Kerjäläinen        |
|  Axel Düberg  | … |  Laiha paimen      |
|  Tor Isedal  | … |  Mykkä paimen      |
|  Ove Porath  | … |  Paimenpoika      |
|  Axel Slangus  | … |  Odin   |
|  Gudrun Brost  | … |  Piika Frida   |
|  Oscar Ljung  | … |  Renki Simon    |
Kohtelu Suomessa

Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ennakkotarkastuksessa 15. kesäkuuta 1961 ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten sitä ei saanut Suomessa laillisesti esittää. Elokuva vapautui sensuurista tarkastamon johtajan vaihduttua vuonna 1967, jolloin monet aiemmin kielletyt elokuvat uudelleentarkastuksissa vapautuivat sensuurista.
Aiheesta muualla

Neidonlähde. Elitisti.
Lammijärvi (Keikyä)

| Lammijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°15′39″N, 22°45′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kokemäenjoen yläosan alue (35.13), Keikyän alue (35.123)
Laskuoja:  lyhyt oja metsään 
Järvinumero:  35.123.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,1 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,505 km  
Pinta-ala:  1,512 ha  
Saaria:  ei saaaria
 fiLammijärvi 
Lammijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Keikyässä sijaitseva järvi.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 90 metriä. Järvellä ei ole tulo-ojia, mutta sen voi katsoa kuuluvat Kanalanojan valuma-alueeseen. Oja laskee Kokemäenjokeen Pehulan taajamassa. Järven rantaviiva on 0,51 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja metsäistä suota. Rannan läheisyydessä on vain yksi loma-asunto. Sinne johtaa metsätie Pehulasta.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Keikyän alueella (35.13), jonka Kanalanoja valuma-alueelle se kuuluu.
Historia

Lammijärven vedenpintaa laskettiin alemmaksi vuonna 1899.
Havaijilaistatuointi

Piirroskuva tatuoidusta havaijilaispäälliköstä
Havaijilaistatuointi, eli kākau, on nimitys perinteiselle havaijilaiselle tatuointiperinteelle. Se on yksi polynesialaisen tatuointiperinteiden pääsuuntauksista yhdessä tahitilais-, samoalais-, marquesaslais- ja maoritatuointien ohella.
Perinteen mukaan tatuoitava henkilö ei tee päätöstä siitä, millainen tatuointi hänelle tehdään, vaan tästä vastaavat kahuna-luokkaan kuuluvat henkilöt, jotka valvoivat myös itse tatuointiprosessin etenemistä kapu-sääntöjen mukaisesti. Tatuoinneissa ilmennetään henkilön sukutaustaa, asemaa yhteisössä sekä henkilökohtaisia saavutuksia, mutta loppupeleissä sen, miten ne kuvataan, päättää kahuna.
Vanhimmat havaijilaiset tatuointivälineet ajoittuvat 1100-luvulle, eli jo varhaiselle asutuskaudelle. Koska tatuointeja sai muun muassa henkilökohtaisista saavutuksista, näyttävät tatuoinnit olivat psykologisen sodankäynnin muoto havaijilaisten keskuudessa. Tatuoijilla itsellään oli merkittävä asema yhteisössä ja he olivat esim. ainoit ahenkilöitä, jotka saivat vuodattaa päällikön verta työnsä puolesta. Merkittävä osa havaijilaistatuoinnin historiasta on säilynyt 2000-luvulle asti suullisen tiedonvälityksen ansiosta. Tähän vaikutti se, että havaijin kirjakieltä alettiin kehittää vasta 1820-luvulla, jolloin sitä kehittäneet länsimaalaiset lähetyssaarnaajat alkoivat myös levittämään kristinuskoa, mikä vähensi tatuoinnin suosiota. Tatuointiperinteen suosion nousu 1990-luvulta lähtien on ollut osa laajempaa havaijilaisen kulttuurin elpymistä.
Tatuoinit tehdään valaanluusta ja puusta valmistetulla tatuointineulalla, jota isketään pienellä nuijalla. Havaijinkielinen nimitys tatuoinnille tulee sanoista ”iskeä (havaijiksi kā)” ja ”päälle (havaijiksi kau)”.
Keone Nunes oli pitkään ainoa perinteisiä havaijilaistatuointeja tekevä tatuointimestari, mutta on sittemmin saanut koulutettua itselleen useita seuraajia.
Mac Miller

| Mac Miller |
| --- | --- |
 Mac Miller vuonna 2017.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Malcolm James McCormick
Syntynyt: 19. tammikuuta 1992 Pittsburgh, Pennsylvania, Yhdysvallat
Kuollut: 7. syyskuuta 2018 (26 vuotta) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Muusikko
Taiteilijanimi:  Mac Miller, Delusional Thomas, EZ Mac, Larry Fisherman, Larry Lovestein, The Velvet Revival
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2007–2018
Tyylilajit:  rap
Soittimet:  rumpusetti, kitara ja piano 
Levy-yhtiöt:  Rostrum Records
Aiheesta muualla
macmillerswebsite.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Malcolm James McCormick (19. tammikuuta 1992 Pittsburgh, Pennsylvania, Yhdysvallat – 7. syyskuuta 2018 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) taiteilijanimeltään Mac Miller, oli yhdysvaltalainen rap-artisti.
Elämäkerta

Malcolm McCormick syntyi 19. tammikuuta 1992 juutalaiseen perheeseen Pittsburghissa Pennsylvaniassa Yhdysvalloissa. Opiskeltuaan vuoden Taylor Allderdice High Schoolissa hän päätti keskittyä hip hop -uraansa. Hän oli jo aiemmin ollut kiinnostunut hip hopista. Räppäyksen lisäksi Miller osasi soittaa pianoa, kitaraa ja rumpuja.
Ennen soolouraansa Miller kuului rap-ryhmään nimeltä The Ill Spoken Pittsburghista kotoisin olevan räppärin, Beedien, kanssa. Täytettyään 18 vuotta Miller allekirjoitti sopimuksen Rostrum Recordsin kanssa ja julkaisi mixtape-debyyttialbuminsa nimeltä K.I.D.S. elokuussa 2010. Hän kertoi ihailevansa mm. Big L:ää, Lauryn Hilliä, The Beastie Boysia ja OutKastia. Millerin debyyttialbumi Blue Slide Park julkaistiin 8. marraskuuta 2011, jota myytiin ensimmäisen viikon aikana 144 000 kappaletta.
Miller löydettiin kuolleena 7. syyskuuta 2018 kotoaan San Fernando Valleyssa.  Kuolinsyy oli huumeiden yliannostus. Hän oli ennen kuolemaansa käyttänyt kokaiinia, fentanyyliä ja alkoholia.
Diskografia > Albumit

Blue Slide Park (2011)
Watching Movies with the Sound Off (2013)
GO:OD AM (2015)
The Divine Feminine (2016)
Swimming (2018)
Circles (2020)
Balloonerism (2025)
Diskografia > Mixtapet

But My Mackin' Aint Easy (2007)
How High: The Mixtape (2008)
The Jukebox: Prelude to Class Clown (2009)
The High Life (2009)
K.I.D.S. (2010)
Best Day Ever (2011)
I Love Life, Thank You (2011)
Macadelic (2012)
Run on sentences (2013)
Delusional Thomas (2013)
Faces (2014)
Run on sentences volume 2 (2015)
Diskografia > EP:t

On and On and Beyond (2011)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 2  3  4 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  Europeana  IdRef 
Käännös suomeksi
Alppihiihto talviolympialaisissa 2018 – naisten syöksylasku

| Alppihiihto talviolympialaisissa 2018   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alppiyhdistetty |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Syöksylasku |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Suurpujottelu |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Pujottelu |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Supersuurpujottelu |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Joukkuekilpailu |  | seka | seka |  |  |  |  |

| n k  | n k  | n k  | n k  |  |  |  |  |
Alppihiihdon naisten syöksylaskun kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 21. helmikuuta 2018 Jeongseon Alpine Centressä, Gangwonissa, Etelä-Koreassa.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Mitalistit: 




| Sofia Goggia | Ragnhild Mowinckel | Lindsey Vonn |  |  |  |  |
|  Italia |  Norja |  Yhdysvallat |  |  |  |  |
Tulokset

Kilpailu järjestettiin kello 11.00.
| Sija | Nro>  | Nimi | Maa | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01  | 5 | Sofia Goggia |  Italia | 1.39,22 | +0,00 — |
| 02  | 19 | Ragnhild Mowinckel |  Norja | 1.39,31 | +0,09 |
| 03  | 7 | Lindsey Vonn |  Yhdysvallat | 1.39,69 | +0,47 |
| 04 4 | 3 | Tina Weirather |  Liechtenstein | 1.39,85 | +0,63 |
| 05 5 | 14 | Alice McKennis |  Yhdysvallat | 1.40,24 | +1,02 |
| 06 6 | 2 | Corinne Suter |  Sveitsi | 1.40,29 | +1,07 |
| 07 7 | 8 | Breezy Johnson |  Yhdysvallat | 1.40,34 | +1,12 |
| 08 8 | 13 | Michelle Gisin |  Sveitsi | 1.40,55 | +1,33 |
| 09 9 | 15 | Viktoria Rebensburg |  Saksa | 1.40,64 | +1,42 |
| 10 | 12 | Ramona Siebenhofer |  Itävalta | 1.40,98 | +1,76 |
| 11 | 6 | Kira Weidle |  Saksa | 1.41,01 | +1,79 |
| 12 | 17 | Nicole Schmidhofer |  Itävalta | 1.41,02 | +1,80 |
| 13 | 4 | Tiffany Gauthier |  Ranska | 1.41,04 | +1,82 |
| 13 | 1 | Cornelia Hütter |  Itävalta | 1.41,04 | +1,82 |
| 15 | 10 | Laurenne Ross |  Yhdysvallat | 1.41,10 | +1,88 |
| 16 | 23 | Jennifer Piot |  Ranska | 1.41,17 | +1,95 |
| 17 | 30 | Lisa Hörnblad |  Ruotsi | 1.41,63 | +2,41 |
| 18 | 29 | Romane Miradoli |  Ranska | 1.41,64 | +2,42 |
| 19 | 24 | Maruša Ferk |  Slovenia | 1.42,00 | +2,78 |
| 20 | 26 | Greta Small |  Australia | 1.42,07 | +2,85 |
| 21 | 22 | Valérie Grenier |  Kanada | 1.42,13 | +2,91 |
| 22 | 25 | Laura Gauché |  Ranska | 1.42,29 | +3,07 |
| 23 | 27 | Roni Remme |  Kanada | 1.42,80 | +3,58 |
| 24 | 34 | Maryna Gąsienica-Daniel |  Puola | 1.43,30 | +4,08 |
| 25 | 35 | Noelle Barahona |  Chile | 1.44,24 | +5,02 |
| 26 | 32 | Kateřina Pauláthová |  Tšekki | 1.44,69 | +5,47 |
| 27 | 28 | Alexandra Coletti |  Monaco | 1.45,04 | +5,82 |
| 28 | 36 | Ania Monica Caill |  Romania | 1.45,06 | +5,84 |
| 29 | 37 | Barbara Kantorová |  Slovakia | 1.45,99 | +6,77 |
| 30 | 38 | Kim Vanreusel |  Belgia | 1.46,51 | +7,29 |
| 31 | 39 | Elvedina Muzaferija |  Bosnia ja Hertsegovina | 1.46,80 | +7,58 |
| 32  | 9 | Lara Gut |  Sveitsi | DNF | +9,99  |
| 33  | 11 | Stephanie Venier |  Itävalta | DNF | +9,99  |
| 34  | 16 | Nadia Fanchini |  Italia | DNF | +9,99  |
| 35  | 18 | Federica Brignone |  Italia | DNF | +9,99  |
| 36  | 20 | Jasmine Flury |  Sveitsi | DNF | +9,99  |
| 37  | 21 | Nicol Delago |  Italia | DNF | +9,99  |
| 38  | 31 | Petra Vlhová |  Slovakia | DNF | +9,99  |
| 39  | 33 | Candace Crawford |  Kanada | DNF | +9,99  |
Alppihiihto talviolympialaisissa 2018 – naisten supersuurpujottelu

| Alppihiihto talviolympialaisissa 2018   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alppiyhdistetty |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Syöksylasku |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Suurpujottelu |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Pujottelu |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Supersuurpujottelu |  | miehet | naiset |  |  |  |  |
| Joukkuekilpailu |  | seka | seka |  |  |  |  |

| n k  | n k  | n k  | n k  |  |  |  |  |
Alppihiihdon naisten supersuurpujottelun kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 17. helmikuuta 2018 Jeongseon Alpine Centressä, Gangwonissa, Etelä-Koreassa.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Mitalistit: 




| Ester Ledecká | Anna Veith | Tina Weirather |  |  |  |  |
|  Tšekki |  Itävalta |  Liechtenstein |  |  |  |  |