stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gena Rowlands
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gena Rowlands Wikimedia Commonsissa
Gena Rowlands Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Komentopaikka

Doppler-ilmiöön perustuva tutka näyttää ympäröivää säätilaa.
Komentopaikka on tila, jossa kerätään taisteluun liittyvää tietoja ja välitetään se edelleen. Nämä ovat usein käytössä lippulaivoilla, esimerkiksi lentotukialuksilla. Ne sijaitsevat erillään laivan komentosillasta ja muusta toiminnasta, josta vastaa aluksen kapteeni ja muu henkilöstö. Huoneissa on tyypillisesti kattavia karttoja, tietokonepisteitä sekä tutka- ja kaikuluotausnäytöt.
Komentopaikka USS Carl Vinson -lentotukialukselta 2001.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Komentopaikka Wikimedia Commonsissa
King Kong (vuoden 1933 elokuva)

| King Kong |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Merian C. Cooper  Ernest B. Schoedsack 
Käsikirjoittaja:   James Ashmore Creelman  Ruth Rose 
Perustuu:  Merian C. Cooperin ja Edgar Wallacen tarinaan
Tuottaja:   Merian C. Cooper  Ernest B. Schoedsack 
Säveltäjä:  Max Steiner
Kuvaaja:   Eddie Linden  J. O. Taylor  Vernon L. Walker 
Leikkaaja:  Ted Cheesman
Tuotantosuunnittelija:  Carroll Clark
Pukusuunnittelija:  Walter Plunkett
Lavastaja:   Alfred Herman  Carroll Clark  Van Nest Polglase 
Erikoistehosteet:  Willis H. O'Brien
Pääosat:   Fay Wray  Robert Armstrong  Bruce Cabot  Frank Reicher 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  RKO Radio Pictures Incorporation
Levittäjä:  RKO Pictures
Ensi-ilta:   2. maaliskuuta 1933 (Yhdysvallat)  4. helmikuuta 1934 (Suomi) 
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  1 761 000 dollaria
Seuraaja:  King Kongin poika 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
King Kong on Merian C. Cooperin ja Ernest B. Schoedsackin tuottama ja ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1933. Se kertoo jättiläisgorilla King Kongista, joka vangitaan kadonneella, esihistoriallisella saarella ja tuodaan vasten tahtoaan sivistyksen pariin. Elokuva oli aikanaan maailmanmenestys ja pelasti tuotantoyhtiö RKO:n vararikolta. Elokuva sai jo samana vuonna jatko-osan King Kongin poika.
King Kong noudattaa perinteistä Hollywoodin seikkailuelokuvan kaavaa: tutkimusmatkailijat löytävät kartoittamattoman alueen, he kohtaavat ongelmia outoa jumalaa palvovien alkuasukkaiden kanssa, neito joutuu hätään ja sankari pelastaa lopulta neidon.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bruce Cabot  | … |  Jack Driscoll   |
|  Robert Armstrong  | … |  Carl Denham   |
|  Fay Wray  | … |  Ann Darrow   |
|  Frank Reicher  | … |  kapteeni Englehorn   |
|  James Flavin  | … |  Briggs   |
|  Victor Wong  | … |  kokki Charlie   |
Sovitukset

Kuuluisan brittiläisen kirjailijan Edgar Wallacen oli tarkoitus olla mukana kirjoittamassa elokuvan käsikirjoitusta. Hän kuitenkin sairastui ja kuoli ehtimättä kirjoittaa sanaakaan. Elokuvan käsikirjoitus julkaistiin romaanimuodossa ennen elokuvan julkaisua jo vuonna 1932. Romaanin kirjoittajiksi ilmoitettiin Edgar Wallace ja Merian C. Cooper, vaikka sen todellisuudessa kirjoittikin Delos W. Lovelace. Wallacen osuus tarinan kehittelyssä oli kaikista vähäisin, mutta kirjaa myytiin hänen nimellään.
King Kongin menestyksen siivittämänä RKO tilasi Cooperilta ja Schoedsackilta heti jatko-osan King Kongin poika, joka valmistui jo samana vuonna.
John Guillerminin ohjaama ensimmäinen uudelleenfilmatisointi King Kong (1976) siirsi tapahtumat 1970-luvulle ja sijoitti loppukohtauksen Empire State Buildingin sijasta vastavalmistuneeseen World Trade Centeriin.
Peter Jacksonin ohjaama toinen uudelleenfilmatisointi King Kong (2005) on sijoitettu 1930-luvulle ja on uskollisempi alkuperäiselle elokuvalle. Animaatiota ja mekaanisia nukkeja käyttäneistä edeltäjistään poiketen Jackson loi Kongin ja muut elokuvan hirviöt digitaalitekniikalla.
Aiheesta muualla

King Kong Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Katri Niskanen

| Katri Niskanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. toukokuuta 1986 (ikä 38) Oulu
Ammatti:  muotisuunnittelija
Vanhemmat:  Eero ja Tarja Niskanen
Puoliso:  Niklas Varisto
Lapset:  2 lasta
Katri Niskanen (s. 10. toukokuuta 1986 Oulu) on suomalainen muotisuunnittelija. Hän voitti Suomen Muodin huipulle -ohjelman ensimmäisen tuotantokauden vuonna 2009. Hän on valmistunut vaatesuunnittelijaksi Lahden muotoiluinstituutista. Niskanen perusti omaa nimeään kantavan vaatemerkin Helsingissä vuonna 2010. Katri Niskanen voitti vuonna 2014 Elle Style Awardseissa Vuoden Muotisuunnittelija -palkinnon.
Hän on suunnitellut iltapukuja Linnanjuhliin sekä hääpukuja. Linnanjuhlissa on nähty jo yli sata Niskasen suunnittelemaa pukua.  Vuonna 2023 Niskanen teki mittatilaustyönä puvun mm. Sanna Marinille ja yksiolkaiminen, keltainen iltapuku voitti Helsingin Sanomien lukijaäänestyksen ylivoimaisesti
Niskanen on avoliitossa Egotrippi-yhtyeen kitaristin Niklas Variston kanssa. Heillä on kaksi lasta. Maastohiihtäjät Iivo Niskanen ja Kerttu Niskanen ovat Katri Niskasen sisaruksia.
Aiheesta muualla

Katri Niskasen kotisivu katriniskanen.com. Viitattu 9.3.2017. (suomeksi)
Kim Kansas

Kim Kansas (myös nimillä Anssi Kansas, Ansa Kansas ja Kim Kansikas) on amerikansuomalainen entinen merimies, joka tuli 1960-luvun jälkipuoliskolla tunnetuksi Suomessakin transsukupuolisuutensa takia eräänlaisen elämäkertaelokuvan Olin mies (1967) myötä. Elokuva kertoo muun muassa hänen matkastaan sukupuolenkorjausleikkaukseen Helsinkiin.
Elokuvan myötä aiheeseen tarttui Hymy-lehti, ja Koti-Posti julkaisi marraskuussa 1967 jutun ”Muuan ihmiskohtalo: – Muutuin naiseksi, kertoo merimies Anssi Kansas.” Apu-lehti julkaisi tammikuussa 1968 ”yksinoikeudella” Kansasin kaksiosaisen elämäkertajutun.
Samana vuonna 1967 kuin Olin mies julkaistiin sai ensi-iltansa myös Kim Kansasin tuottama, Bing Jung -nimisen ohjaajan 71-minuuttinen elokuva nimeltä Peilileikki (Mirror Game). Se on selvänäköisyydestä kertova jännityskomedia, jonka pääosaa Kansas näytteli itse ja muissa osissa olivat muun muassa New Yorkissa asuneet kirjeenvaihtaja Jussi Himanka ja oopperalaulaja Kalle Ruusunen. Elokuva sai Suomessa ensi-iltansa Helsingin Joukolassa toukokuussa 1968. Myös sen markkinoinnissa käytettiin mainoslausetta ”Kim Kansas – ennen mies nyt nainen!”.
Vuonna 1971 Kim Kansas julkaisi elämäntarinansa 175-sivuisena omakustanteena nimeltä Juopa. Kirjan kannessa otsikko on kokonaisuudessaan Juopa erottaa miehen naisesta, hyvän pahasta, näkyvän näkymättömästä, elävät kuolleista.
Komentokieli

Komentokieli, myös komentosarjakieli tai skriptikieli on korkean tason ohjelmointikieli, joka tulkataan lennossa sen sijaan, että ohjelma käännettäisiin etukäteen. Komentokieltä voi käyttää yleiskäyttöisenä ohjelmointikielenä tai täsmäkielenä johonkin tiettyihin tehtäviin.
Komentotulkin (kuten Bash) ohjelmoinnilla voidaan automatisoida toistuvia tehtäviä esimerkiksi yhdistämällä useita Unix-komentoja. Komentotulkin ohjelmointia ei suositella resurssi- tai laskenta-intensiivisille tehtäville, suuren mittakaavan sovelluksille tai mikäli tarvitsee monimutkaisia tietorakenteita tai liukulukuaritmetiikkaa. Bash sisältää tuen muun muassa muuttujille, taulukoille, ehtolauseille, toistorakenteille ja funktioille.
Komentokieliä käytetään usein ohjelmoimaan toimintoja järjestelmään, joissa toiminallisuudet ovat jo valmiina käyttöliittymän kautta. Varsin verkkosivustoilla käytetään komentokieliä, joiden avulla selaimet elävöittävät verkkosivuja ja suorittavat toiminnallisuuksia osana asiakas-palvelin-mallia.
Komentokieliä ovat muun muassa JavaScript, Lua, Perl, Python, PHP ja VBScript. Myös esimerkiksi DOS-käyttöjärjestelmässä ja sen seuraajissa on tuki komentojono- eli eräkäsittelytiedostoille (tarkenne BAT), jotka ovat eräänlaisia käyttöjärjestelmän toimintoihin tukeutuvia ohjelmia, joiden luomiseen riittää pelkkä tekstinmuokkausohjelma. Tätä varten käyttöjärjestelmään lisättiin myöhemmin mm. ehtorakenteiden ja näppäimistösyötteen tulkinnan tuki. Monissa ohjelmissa on omia täsmäkieliä, joita voidaan käyttää vain niiden ohjelmien sisällä. Tällaisia ovat esimerkiksi erilaiset makrokielet. Komentoriviltä käytetyt komentokielet voivat olla rajoittuneita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Komentokieli Wikimedia Commonsissa
Karbogeenikaasu

Karbogeenikaasu on sekoitus hiilidioksidia ja happea. Karbogeenikaasun keksi Ladislas Meduna, unkarilaissyntyinen neurologi ja neuropatologi. Medunan alkuperäinen suhde oli 30 % hiilidioksidia ja 70 % happea mutta karbogeenikaasulla voidaan viitata mihin tahansa sekoitussuhteeseen näitä kahta kaasua.
Toimintamekanismi

Karbogeenikaasua hengitettäessä veren hiilidioksidipitoisuus nousee. Tämä aiheuttaa kokemuksen tukehtumisesta, koska aivot tulkitsevat hiilidioksidin määrän nousun happitason laskuna, kuten luonnollisessa tukehtumisessa tapahtuisi. Karbogeenikaasua hengitettäsessä keho reagoi kuin se ei saisi tarpeeksi happea: hengitys kiihtyy ja syventyy, pulssi kiihtyy ja solut vapauttavat alkaalisia puskuriaineita poistaakseen hiilidioksidia verenkierrosta.
Käyttö psykoterapiassa

Karbogeenikaasua käytettiin psykologiassa ja psykedeeliterapiassa selvitettäessä miten potilas reagoi muuntuneeseen tajunnan tilaan tai tunteeseen siitä että menettää kontrollin. Yksilöille, jotka reagoivat karbogeenikaasuun negatiivisesti, ei yleensä annettu muita psykoterapeuttisia aineita. Meduna antoi potilailleen karbogeenikaasua tuottaakseen heille tajunnan tilan, jossa he pystyivät Medunan avustuksella purkamaan ja käsittelemään neuroosinsa. Karbogeenikaasun sanotaan tuovan esiin alitajunnasta tukahdetettuja asioita niin että niiden uudelleen kokeminen vie ne mennessään.
Eräs potilas kertoi kokemuksestaan:
"Toisen henkäyksen jälkeen tuli värisyöksy, ensin hallitseva kerros kaunista ruusun punaa, sitten seurasi kirkkaiden värien ja mallien kerroksia, toiset geometrisiä, toiset siroja ja viehättäviä. Sitten värit erosivat; sieluni erosi ruumistani, kuin sitä olisi vedetty pois maan päältä ylöspäin, jossa se tavoitti yhteyden suurempaan Henkeen, mikä tuotti merkittävän, uudenlaisen rentoutumisen ja syvällisen turvan tunteen.
Karbogeenia käytetään terapiassa enää harvoin.
Muu käyttö

Karbogeenikaasua, jossa sekoitussuhde on 95 % happea ja 5 % hiilidioksidia, voidaan käyttää osana verkkokalvon valtimon sulkeutuman alkuhoitoa.
Karbogeenikaasua käytetään biologiassa tutkittaessa in vivo hapen ja hiilidioksidin kulkeutumista.
Kivihuulikala

| Kivihuulikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Huulikalat Labridae
Suku::  Ctenolabrus
Laji::  ruperstris
Kaksiosainen nimi
 Ctenolabrus rupestris  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Kivihuulikala Wikispeciesissä   Kivihuulikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kivihuulikala (Ctenolabrus rupestris) on huulikalojen heimoon kuuluvan sukunsa (Ctenolabrus) ainoa laji. Sitä esiintyy itäisellä Atlantilla, Välimerellä ja Mustallamerellä. Laji viihtyy rehevillä kallioisilla riutoilla yleensä noin 20–50 metrin syvyydessä, joissakin tapauksissa jopa vain 1 metrissä.
Tuntomerkit

Kivihuulikalan joidenkin yksilöiden tiedetään kasvaneen kokonaispituudeltaan 18-senttimetrisiksi. Lajin luontainen pituus on kuitenkin noin 11 senttimetriä. Kalan on väriltään selkäpuolelta punertavanruskea ja vatsasta vaaleampi. Pyrstöevän alkupäässä on musta täplä; myös selkäevän alussa on musta täplä, joka kuitenkin yleensä on heikosti erottuva.
Käyttö

Kaupalliset kalankasvattamot hyödyntävät kivihuulikalan ja sen sukulaislajin viherhuulikalan mieltymystä loisten syömiseen muiden kalojen päältä myyntiin tarkoitetun lohen puhdistamiseksi . Huulikalat pääsevät kuitenkin usein karkaamaan läpi kasvattamoiden verkkoaitojen, koska ne ovat lohta huomattavasti pienempikokoisia.
Monet alkuperäiskansat käyttävät kivihuulikalaa ravintonaan. Länsimaissa se on suosittu sekä julkisten akvaarioiden asukkina  että virkistyskalastuksen kohteena.
Kiviristi (elokuva)

| Kiviristi> Камінний хрест, Kaminnyi h’rest |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Leonid Osyka
Käsikirjoittaja:  Ivan Dratš Vasyl Stefanyk
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Neuvostoliitto (Ukraina)
Tuotantoyhtiö:  Dovzhenko Film Studios
Ensi-ilta:  1968
Kesto:  79 minuuttia
Alkuperäiskieli:  venäjä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiviristi (ukr. Камінний хрест, Kaminnyi h’rest) on Leonid Osykan ohjaama neuvostoliittolainen (ukrainalainen) elokuva, jonka ensi-ilta oli vuonna 1968.
Kiviristi kuuluu ohjaajansa tunnetuimpiin ohjaustöihin. Teos on arvostettu Ukrainan elokuvahistorian sadan parhaan elokuvan listan sijalle 5/100. Mustavalkoista teosta on luonnehdittu ukrainalaisen runollisen elokuvan parhaimmistoon kuuluvaksi ja maailman elokuvataiteen teokseksi, jolle ei ukrainaisen elokuvan joukosta löydy vertaista.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Daniil Iltšenko  | … |  Ivan Didukh   |
|  Borislav Brondukov  | … |  varas   |
|  Konstantin Stepankov  | … |  Mikhailo   |
|  Vasily Simtšitš  | … |  Georgiy   |
|  Antonina Lefty  | … |  Antonina   |
|  Ivan Mykolaitšuk  | … |  Mikola   |
|  Boris Savtšenko  | … |  Dmitro   |
|  K. Matejk  | … |  Ivan Didukhin vaimo   |
|  Oleksa Atamanjuk  | … |  Dmitryn ja Antoninan poika   |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kaminnyy khrest (englanniksi) (imdb.com)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:The Stone Cross (1968 film)
Käännös suomeksi
Klaus Dick

Klaus Dick (keskellä) vuonna 2000.
Klaus Dick (27. helmikuuta 1928 Köln – 25. helmikuuta 2024 Köln) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Kölnin arkkihiippakuntaan 24. helmikuuta 1953 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Guzabetan titulaaripiispaksi 17. maaliskuuta 1975. Piispaksi vihkiminen seurasi 19. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Joseph Höffner, jota avustivat Josef Frings, Johann Wilhelm Cleven, Augustinus Frotz ja Hubert Luthe.
Dick jäi eläkkeelle 24. helmikuuta 2003.
Kipu-tyttö

Kipu-tyttö on henkiolento suomalaisessa mytologiassa, joka tunnetaan lähinnä kivunlievitykseen käytetyistä loitsuista. Usein kiputyttöä kutsutaan Tuonen neidiksi.
Kipu-tyttö tekee ihmisille kipuja vääntämällä kipukiveä. Kipukivi on kipumäellä, kipuvuorella tai kipukukkulalla, ja joskus myös lähellä on kipukoski.  Joissain loitsuissa kiputytön kerrotaan itkevän.
Kipukivessä on reikä tai reikiä, jonne kipu-tyttöä pyydetään viemään kivut, sillä ei kivi kipuja itke, paasi vaivoja valita. On mahdollisia merkkejä siitä, että kipuvuorina on pidetty joitakin oikeita mäkiä. On myös oletettu, että reiällisillä kipukivillä voitaisiin tarkoittaa kuppikiviä.
Joskus Kipu-tytön sijaan puhutaan Kivuttaresta, joka on vanhempi naispuolinen henkiolento. Hän on kuitenkin kipujen keittäjä, eikä käytä kipukiveä, vaan keittää ihmisten kivut suuressa mustassa padassa.
Ketjukirje

Ketjukirje
Ketjukirje koostuu tavallisesti viestistä, jossa houkutellaan vastaanottajaa tekemään kirjeestä kopioita. Lähetetyt jäljennökset muodostavat ketjun, jota uusi lähettäjä jatkaa eteenpäin lähettämällä kopioita yhdelle tai useammalle vastaanottajalle.
Tavallinen mutta laiton, muunnelma ketjukirjeestä on pyramidihuijaus. Se perustuu siihen, että vastaanottaja kirjoittaa nimensä alimmaksi listalle ja lähettää pienehkön summan rahaa listan ensimmäiselle henkilölle. Ajatuksena on se, että levittämiseen osallistunut saa osanottajien suuren määrän ansiosta paljon rahaa, mutta pyramidi todellisuudessa yleensä luhistuu nopeasti ja vain ketjukirjeen alun perin liikkeelle panneet saavat rahaa.
Lukijoita voi houkutella ketjukirjeen levittämiseen monella tavalla. Rikastumislupauksen lisäksi on mahdollista, että taikauskoista vastaanottajaa uhataan huonolla onnella tai jopa fyysisellä väkivallalla, jos hän rikkoo ketjun. Ketjukirjeen sisältö muuttuu usein matkan varrella joko tarkoituksellisesti tai huonosti kopioidun tekstin takia.
Sähköpostin keksimisen myötä ketjukirjeistä on tullut suositumpia kuin pelkän kirjepostin aikana.kenen mukaan? Eräät Internet-palveluntarjoajat kuitenkin kieltävät niiden lähettämisen netiketissä tai käyttösäännöissä.
Ketjukirjeet voivat olla harmittomia, jos niitä käytetään hyvän maun mukaisesti eikä ketään uhkailla. Ketään ei myöskään houkutella tekemään mitään, mihin sisältyy riskejä tai vahingontekoa. Esimerkki harmittomasta ketjukirjeestä on sellainen, jossa pyydetään lisäämään nimi ja maa listalle sen seuraamiseksi, kuinka kauas maailmassa kirje leviää.
Aiheesta muualla

Mitä vikaa ketjukirjeissä on (englanniksi)
Ketjukirjeistä Internetissä
Klaus Egge

Klaus Egge vuonna suunnilleen vuonna 1935.
Klaus Egge (19. heinäkuuta 1906 Gransherad – 7. maaliskuuta 1979 Oslo) oli norjalainen säveltäjä. Hän ammensi tuotantoonsa vaikutteita maansa kansanmusiikista, mutta turvautui myös sarjallisiin tekniikoihin. Hyödyntäessään kaksitoistasäveljärjestelmää hän kuitenkin säilytti tonaalisuuden tunnun musiikissaan. Eggen sävellysten joukossa on muun muassa viisi sinfoniaa sekä konsertot pianolle, viululle ja sellolle.
Egge oli keskeinen vaikuttaja Norjan musiikissa paitsi säveltäjänä, myös musiikkikriitikkona ja Norjan säveltäjäliiton puhemiehenä. Hänestä tehtiin Pyhän Olavin ritarikunnan ensimmäisen luokan ritari vuonna 1958 ja komentaja 1977. Hänelle myönnettiin Norjan kulttuurineuvoston kunniapalkinto vuonna 1972.
Koskenniska (Iitti)

Koskenniska on kylä Iitin pohjoisosassa Kymijoen itärannalla. Vastarannalla on Vuolenkosken kylä sekä kylän posti- ja kauppapaikka Huutotöyry. Koskenniskassa on asukkaita alle 100, mutta väkiluku kasvaa kesäisin ”mökkiläisten” ansiosta merkittävästi.
Koskenniska on noin 80–120 metrin korkeudella merenpinnasta, korkeimpana kohtana Ojamäki.
Itä–länsi-suunnassa Koskenniskan kylän läpi kulkee osa Salpausselän harjua, johon vesi on puhkaissut aikanaan uoman, josta kohtaa varsinainen Kymijoki alkaa. Uomaan on tehty maantie- ja kävelysillat vehnämyllyn viereen. Silloilta näkyy joen alajuoksulla Koskenniskaan rakennettu vesivoimalaitos, jonka länsipuolella kuohui ennen voimalaitoksen rakentamista Pietilän koski. Yläjuoksulta, entisen Koskenniskan kosken alueelta, alkaa kesämökkien reunustama Konnivesi. Vesireitti jatkuu Heinolaan, jonne on matkaa vajaa 20 kilometriä, ja sieltä aina Päijänteelle asti. Kimolan uittokanava alkaa Koskenniskasta ja päättyy alajuoksulla Jaalaan Pyhäjärvelle. Vierumäki ja sen urheiluopisto vapaa-ajanviettomahdollisuuksineen on 15 km:n ja Lahti noin 35 km:n päässä. Kouvolaan matkaa kertyy noin 50 km.
Iitin kylät
Haapa-Kimola
Kauramaa
Kausala
Kimola
Kirkonkylä
Koliseva
Koskenniska
Lyöttilä
Muikkula
Niinimäki
Perheniemi
Radansuu
Saaranen
Sitikkala
Säyhtee
Sääskjärvi
Taasia
Tapola
Vuolenkoski
Koskenlaskijan morsian

Koskenlaskijan morsian tarkoittaa seuraavia asioita:
Koskenlaskijan morsian, Väinö Katajan romaani vuodelta 1914
Koskenlaskijan morsian, Erkki Karun ohjaama elokuva vuodelta 1923
Koskenlaskijan morsian, Valentin Vaalan ohjaama elokuva vuodelta 1937.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koskenlaskijan morsian”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Formula 1 -kausi 2023

Formula 1 -kausi 2023 oli Formula 1 -sarjan 74. maailmanmestaruuskausi.
Kilpailukalenteri > Perutut osakilpailut

| Kilpailun virallinen nimi | Kilpailu | Rata | Päivämäärä | Aika> Paik. | Aika>  | Raportti |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Qatar Airways Gran Premio del Made in Italy e dell’Emilia-Romagna | Emilia-Romagnan Grand Prix | Autodromo Enzo e Dino Ferrari, Imola | 21. toukokuuta | 15.00 | 16.00 | Raportti |  |
Lähteet:
Tallit ja kuljettajat > Uudet kuljettajat

Oscar Piastri debytoi McLarenin kilpakuljettajana.
Logan Sargeant debytoi Williamsin kilpakuljettajana.
Tallit ja kuljettajat > Paluun tehneet kuljettajat

Nico Hülkenberg teki paluun Haasin kilpakuljettajana ajettuaan edellisellä kaudella kaksi kilpailua Aston Martinilla.
Nyck de Vries teki paluun AlphaTaurin kilpakuljettajana ajettuaan edellisellä kaudella yhden kilpailun Williamsilla.
Tallit ja kuljettajat > Kuljettajavaihdokset

Fernando Alonso siirtyi Alpinelta Aston Martinille.
Pierre Gasly siirtyi AlphaTaurilta Alpinelle.
Tallit ja kuljettajat > Poistuneet kuljettajat

Sebastian Vettel lopetti Formula 1 -uransa kauden 2022 jälkeen.
Daniel Ricciardo ei saanut jatkosopimusta McLarenille. Hän siirtyi Red Bullille varakuljettajaksi ennen kuin palasi kilpakuljettajaksi AlphaTaurilla kesken kauden.
Nicholas Latifi ei saanut jatkosopimusta Williamsille.
Mick Schumacher ei saanut jatkosopimusta Haasille. Hän siirtyi Mercedekselle testi- ja varakuljettajaksi.
Tallit ja kuljettajat > Kauden aikana vaihtuneet kuljettajat

Daniel Ricciardo korvasi Nyck de Vriesin AlphaTaurilla heinäkuussa ennen Unkarin GP:tä.
Liam Lawson korvasi loukkaantunutta Daniel Ricciardoa AlphaTaurilla Hollannin GP:stä Qatarin GP:hen asti.
Tulokset > DHL Fastest Pit Stop Award

Kaudesta 2017 lähtien DHL on laskenut nopeimmat varikkopysähdykset MM-pisteinä, jolloin kyseisellä järjestelmällä DHL:n Nopein varikkopysähdys -palkinnon (engl. DHL Fastest Pit Stop Award) saa eniten pisteitä kerännyt talli.
| Nro | Kilpailu | Kuljettaja | Talli | Nopein varikkopysähdys | Raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Bahrainin Grand Prix |  Charles Leclerc (1.) |  Ferrari (1.) | 2,22 s | Raportti |
| 2 |  Saudi-Arabian Grand Prix |  Charles Leclerc (2.) |  Ferrari (2.) | 2,10 s | Raportti |
| 3 |  Australian Grand Prix |  Sergio Pérez (1.) |  Red Bull Racing (1.) | 2,11 s | Raportti |
| 4 |  Azerbaidžanin Grand Prix |  Sergio Pérez (2.) |  Red Bull Racing (2.) | 2,30 s | Raportti |
| 5 |  Miamin Grand Prix |  Carlos Sainz (1.) |  Ferrari (3.) | 2,21 s | Raportti |
| 6 |  Monacon Grand Prix |  Sergio Pérez (3.) |  Red Bull Racing (3.) | 2,15 s | Raportti |
| 7 |  Espanjan Grand Prix |  Sergio Pérez (4.) |  Red Bull Racing (4.) | 2,07 s | Raportti |
| 8 |  Kanadan Grand Prix |  Sergio Pérez (5.) |  Red Bull Racing (5.) | 2,23 s | Raportti |
| 9 |  Itävallan Grand Prix |  Lando Norris (1.) |  McLaren (1.) | 2,10 s | Raportti |
| 10 |  Britannian Grand Prix |  Lando Norris (2.) |  McLaren (2.) | 2,23 s | Raportti |
| 11 |  Unkarin Grand Prix |  Sergio Pérez (6.) |  Red Bull Racing (6.) | 1,98 s | Raportti |
| 12 |  Belgian Grand Prix |  Charles Leclerc (3.) |  Ferrari (4.) | 2,19 s | Raportti |
| 13 |  Hollannin Grand Prix |  Max Verstappen (1.) |  Red Bull Racing (7.) | 2,01 s | Raportti |
| 14 |  Italian Grand Prix |  Lando Norris (3.) |  McLaren (3.) | 2,13 s | Raportti |
| 15 |  Singaporen Grand Prix |  Sergio Pérez (7.) |  Red Bull Racing (8.) | 2,32 s | Raportti |
| 16 |  Japanin Grand Prix |  Charles Leclerc (4.) |  Ferrari (5.) | 2,23 s | Raportti |
| 17 |  Qatarin Grand Prix |  Lando Norris (4.) |  McLaren (4.) | 1,80 s | Raportti |
| 18 |  Yhdysvaltain Grand Prix |  Lando Norris (5.) |  McLaren (5.) | 2,07 s | Raportti |
| 19 |  Méxicon Grand Prix |  Carlos Sainz (2.) |  Ferrari (6.) | 2,35 s | Raportti |
| 20 |  São Paulon Grand Prix |  Max Verstappen (2.) |  Red Bull Racing (9.) | 2,22 s | Raportti |
| 21 |  Las Vegasin Grand Prix |  Oscar Piastri (1.) |  McLaren (6.) | 1,99 s | Raportti |
| 22 |  Abu Dhabin Grand Prix |  Carlos Sainz (3.) |  Ferrari (7.) | 2,16 s | Raportti |