Knidos
Rakennukset ja löydökset > Nykyisessä Tekirissä

Knidoksen kaupunkikeskuksen myöhemmältä paikalta nykyisestä Tekiristä tehdyt löydöt ajoittuvat pääosin 300-luvulta eaa. 600-luvulle jaa., vaikka myös joitakin tätä varhaisempia löytöjä on tehty. Kaupungin rakennusten arkkitehtuurissa on käytetty sekä doorilaista että joonialaista tyyliä ja joskus myös korinttilaista tyyliä.
Kaupungin rakennusten rauniot ovat kärsineet ajan kuluessa huomattavasti siitä, että niiden kiviä on viety uudelleenkäytettäväksi muualla aina 1800-luvulle saakka. Tämän on mahdollistanut kaupungin sijainti rannikolla, josta kivet on voitu helposti laivata pois.
Asemakaava ja kaupunginmuurit
Kaupungin ydinalue sijaitsi heti satamien ja niitä erottaneen kannaksen koillispuolella. Kaupungin muureja on säilynyt varsin hyvin, ja niiden reitti voidaan jäljittää niiden koko matkalta. Muureja on sekä akropoliin että alakaupungin ympärillä että Triopionin niemekkeellä.
Kaupungissa on ollut niin kutsuttu Hippodamoksen asemakaava eli ruutuasemakaava, joka kattoi sekä saaren että mantereen puolen. Mantereen puolella asemakaavassa oli neljä itä-länsisuuntaista pääkatua ja seitsemän pohjois-eteläsuuntaista pääkatua, jotka kohtasivat toisensa suorassa kulmassa. Pohjois-eteläsuuntaisissa kaduissa, jotka kulkivat rinteen vastaisesti, on porrastuksia. Kaupungin agora eli tori ja kauppapaikka sijaitsi sotasataman pohjoispuolella.
Afrodite Euploian temppeli
Kaupungin suojelijalle Afrodite Euploialle omistettu temppeli sijaitsi rinteessä kaupungin luoteisosassa. Se rakennettiin 300-luvulla eaa. Temppeli oli avoin monopteros-pyörötemppeli, joka edusti doorilaista tyyliä ja jota kiersi 18 pylvästä. Temppelissä käytettiin myös korinttilaista tyyliä joko sen sisäosan pylväissä tai jonkun myöhemmän muutoksen seurauksena. Rakentamiseen oli käytetty kalkkikiveä, hiekkakiveä ja marmoria.
Temppeli oli tehty Praksiteleen veistämän kuuluisan Afrodite-veistoksen, Knidoksen Afroditen, asunnoksi. Veistos oli tehty marmorista ja esitti rakkaudenjumalatarta alastomana. Se oli sijoitettu temppelin kammioon niin, että sen sekä etu- että takapuolella oli ovi, mikä mahdollisti veistoksen ihailun kummaltakin puolelta. Temppelin alttari sijaitsi sen itäpuolella. Samalla puolella oli portaat, jotka johtivat ylös temppelin jalustalle.
Temppeliä kunnostettiin jossakin vaiheessa sen historian aikana. Patsas oli temppelissä aina siihen saakka kunnes se vietiin Konstantinopoliin, jossa se tuhoutui tulipalossa. Temppelin rauniot löydettiin vuonna 1969.
Apollon Karneioksen temppeli
Afroditen temppelin eteläpuolella alempana rinteessä sijaitsi Apollon Karneiokselle omistettu doorilaista tyyliä edustanut temppeli, jonka luona mahdollisesti järjestettiin doorilaisen heksapoliin kisojen seremoniat. Ainakin osa temppelistä on tehty 100-luvulla eaa. Sen koko oli noin 19 × 11 metriä. Temppelille johti propylon, joka on ajoitettu noin vuoteen 300 eaa.
Dionysoksen temppeli
Kaupungin satamia erottaneen kannaksen pohjoispuolella sijaitsi Dionysokselle omistettu temppeli, joka edusti joonialaista tyyliä ja oli todennäköisesti peripteraalitemppeli. Se on tunnistettu Dionysoksen vaiheita esittäneiden friisien osien perusteella. Temppelin paikalla ovat nykyisin varhaisella bysanttilaisella kaudella rakennetun, temppelin kiviä uudelleenkäyttäneen kirkon rauniot.
Demeterin pyhäkkö
Demeterille omistettu pyhäkkö sijaitsi kaupungin itäpäässä ollella terassitasanteella. Pyhäköstä on löydetty istuvaa Demeteriä esittävä marmorinen kulttikuva, niin kutsuttu Knidoksen Demeter, joka on noin vuosilta 350–330 eaa. Se on nykyisin British Museumissa.
Muut temppelit
Dionysoksen temppelin pohjoispuolella olleella terassitasanteella sijaitsi pieni korinttilaista tyyliä edustanut tetrastyyli prostyyli temppeli. Se rakennettiin roomalaisella kaudella keisari Hadrianuksen aikana. Kaupungissa oli myös Afrodite Akraian ja Afrodite Doritiksen temppelit. Piirtokirjoitusten perusteella siellä tiedetään olleen myös Dioskuurien kultti ja näin oletettavasti myös pyhäkkö.
Stoa
Dionysoksen temppelin ja korinttilaistyylisen temppelin välissä sijaitsi pitkä doorilaista tyyliä edustanut stoa eli pylväshalli. Se oli rakennettu kahdessa vaiheessa, joista varhaisin ajoittuu 300-luvulle eaa. Rakennuksen pituus oli 132 metriä ja leveys 13 metriä.
Teatteri
Knidoksessa oli kaksi kreikkalaista teatteria. Niistä paremmin säilynyt ja tunnetumpi Knidoksen (pienempi) teatteri sijaitsi Dionysoksen temppelin itäpuolella lähellä kauppasataman pohjoisrantaa. Se rakennettiin alun perin hellenistisellä kaudella, mutta sitä kunnostettiin, muunneltiin ja laajennettiin roomalaisella kaudella, muun muassa lisäämällä siihen skene- eli näyttämörakennus. Teatterin katsomossa oli tilaa noin 5 000 hengelle. Se on säilynyt suhteellisen hyvin. Knidoksen suurempi teatteri, jossa oli tilaa noin 20 000 hengelle, sijaitsi akropoliin lounaisrinteessä. Siitä ei ole säilynyt nykyaikaan juuri mitään.
Satamat
Kaupungin satamat ovat edelleen hyvin näkyvissä, ja niiden aallonmurtajat ovat säilyneet hyvin. Etelänpuoleisen sataman eteläisempi aallonmurtaja on edelleen näkyvissä, kun taas pohjoisempi, joka on ollut enemmän alttiina aallokolle, erottuu veden alla esimerkiksi satelliittikuvassa.
Bysanttilaisaikaiset kirkot
Kaupungista on löydetty viiden varhaiselle bysanttilaiselle kaudelle 400–500-luvuille ajoittuvan basilikakirkon rauniot. Yksi niistä (nk. kirkko C) oli rakennettu, kuten jo todettua, Dionysoksen temppelin paikalle. Siitä on säilynyt geometrisin kuvioin koristeltua mosaiikkilattiaa. Toinen basilika, josta on myös säilynyt lattiamosaiikkeja, on niin kutsuttu Kleopatran basilika.
Muut rakennukset
Kaupungin kaakkoisosassa oli katettu rakennus, jota on aiemmin kutsuttu odeioniksi. Nykyisin sitä pidetään buleuterionina eli neuvoston kokouspaikkana. Muihin rakennuslöytöihin lukeutuu hellenistisen ja roomalaisen kauden talojen jäänteitä. Niiden seinämaalaukset ja stukkokoristelut ovat joissakin tapauksissa jäljitelleet doorilaista, joonialaista ja korinttilaista tyyliä.
Kaupungissa oli myös stadion, joka sijaitsi muurien ulkopuolella. Strabon mainitsee, että Knidoksessa oli Eudoksoksen observatorio (σκοπή, skopē), josta hän havaitsi Kanopos-tähden. Tämä observatorio ei ollut paljon muita taloja korkeampi. Sitä samoin kuin kaupungin lääketieteellisen koulukun rakennustakaan ei ole löydetty.
Hautausmaat
Kaupungin nekropolis sijaitsi sen itäpuolella. Alue ulottuu kaupunginmuureilta aina 10 kilometrin päähän. Nekropoliista on löydetty paljon sarkofageja sekä erityyppisiä hautoja. Osa haudoista on kaiverrettu kallioon, ja osa taas on erilaisia hautarakennuksia. Eräs hautarakennelma on noin 37 metriä sivuiltaan oleva aidattu temenos, jonka sisällä on ollut kaksi tai kolme pientä hautarakennusta.