stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elina Valtonen
Poliittinen ura > Ulkoministerinä 2023–

Valtonen johti Orpon hallituksen hallitusneuvotteluissa ulko- ja turvallisuuspolitiikasta vastannutta Kansainvälinen ja aktiivinen Nato-Suomi -työryhmää. Hänet nimitettiin Orpon hallituksen ulkoministeriksi 20. kesäkuuta 2023.
Valtonen kertoi elokuussa 2023, että Suomen ulkoasiainhallintoa uudistettaisiin tämän ulkoministerikaudella. Hänen mukaan resursseja ”painotettaisiin maihin, jotka ovat Suomen kannalta strategisesti merkittäviä”.
Joulukuussa 2023 Suomi solmi Yhdysvaltojen kanssa kahdenkeskisen DCA-sopimuksen. Sopimuksen myötä Suomi muun muassa avaa Yhdysvaltojen mahdolliseen käyttöön 15 sotilasaluettaan.
Suomi äänesti joulukuussa 2023 Gazan sodan aikaan YK:n yleiskokouksessa humanitääristä tulitaukoa Gazaan vaatineen päätöslauselman puolesta. Valtosen mukaan Suomi kannattaa humanitäärisen tulitauon lisäksi humanitäärisiä käytäviä.
Poliittinen ura > Ulkoministerinä 2023– > Arvioita

Ulkoministerinä Valtonen on saanut hyvät arviot, jopa oppositiopuolueiden poliitikot vain kehuvat häntä. Saksassa ja Keski-Euroopassa hän on saanut paljon mediahuomiota sujuvasti saksaa puhuvana. Ukrainan ja Gazan sodat pitivät häntä kiireisenä, samoin hänen johtamansa ulkoministeriön organisaatiouudistus. Hän johtaa 2 300 hengen organisaatiota.
Saksalaistoimittajat huomasivat Valtosen erittäin hyväksi haastateltavaksi paitsi kielen myös Saksan ja kulttuurin osaajana, joten hänestä voidaan tehdä pitkiäkin haastatteluja toisin kuin tavallisista ulkomaalaisista. Valtonen kehotti saksalaisia ymmärtämään, että "nykyajan fasistit tulevat idästä", ja ottamaan johtorooli taistelussa fasismia vastaan. Saksalaistoimittajan mukaan Suomesta on nyt tullut Saksalle roolimalli puolustukseen valmistautumisessa. UPIn tutkijan mukaan Valtonen on silti onnistunut olemaan tarpeeksi diplomaattinen ja on saavuttanut tärkeän roolin saksalaisessa keskustelussa. Valtosesta on tullut vastavoima liittokansleri Olaf Scholzin jahkailulle, joskin tuskin koko Saksa häntä tuntee.
Perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit kuitenkin protestoivat Valtosen päätöstä äänestää YK:n yleiskokouksessa 17.9.2024 Israelin laittoman Palestiinan-miehityksen tuomitsevan päätöslauselman puolesta. Norja, Islanti, Viro ja Ranska äänestivät samoin, Ruotsi ja Tanska tyhjää.
Vaalimenestys

| Eduskuntavaalit> Vaalit (vaalipiiri) | Eduskuntavaalit> Äänimäärä | Eduskuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- |
| 2011 (Uusimaa) | 3 144 | Varasijalla. |
| 2015 (Uusimaa) | 6 541 | Valittiin. |
| 2019 (Uusimaa) | 19 292 | Valittiin. |
| 2023 (Helsinki) | 32 562 | Valittiin. |
| Kuntavaalit> Vaalit (kunta) | Kuntavaalit> Äänimäärä | Kuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- |
| 2021 (Helsinki) | 15 793 | Valittiin. |
Näkemyksiä > Talouspolitiikka

Valtonen on kuvannut linjaansa macronilaiseksi Ranskan sosiaaliliberaalin presidentin Emmanuel Macronin mukaan. Hän pitää markkinataloutta yksilönvapauksien mahdollistajana ja parhaana ratkaisuna köyhyyteen. Valtonen kannattaa alhaisempaa tuloverotusta ja on puhunut työn verotuksen keventämisen puolesta, joista yhtenä keinona on ansiotulojen tasaverotus. Hän kannattaa perusturvapohjaista sosiaaliturvaa, elinkeinovapauksia ja normien purkamista yksilönvapauskysymyksissä. Valtonen on arvostellut työmarkkinajärjestöjen erityiskohtelua lainsäädännössä ja vaatinut työehtosopimuksien yleissitovuuden poistamista. Lisäksi hän on puhunut mielestään ylisuuren julkisen sektorin pienentämisen tarpeellisuudesta.
Valtonen on kannattanut vuonna 2016 suorien yritystukien lakkauttamista, joista säästyvät noin miljardi euroa hän olisi käyttänyt yhteisöveron alentamiseen kuudella prosenttiyksiköllä. Samana vuonna Valtonen visioi, ettei yhteisöveroa olisi enää 20 vuoden kuluttua.
Valtonen ehdotti syyskuussa 2017 kokeilua, jossa ravintoloiden sääntely purettaisiin jollain alueella kokonaan. Hänen mukaansa asiakkaat turvaisivat ravintolan hygienian ja muun turvallisuuden sosiaalisen median avulla.
Näkemyksiä > Maahanmuuttopolitiikka

Valtonen suhtautuu myönteisesti paremman elintason perässä tapahtuvaan maahanmuuttoon. Hän peräänkuuluttaa työmarkkinoiden joustavoittamista niin, että erityisesti nuoret, osatyökykyiset, vammaiset, muualta muuttaneet ja uran vaihtajat pääsevät nykyistä paremmin työn syrjään kiinni.
Vuonna 2010 Elina Valtonen esitteli blogissaan Thilo Sarrazinin kirjaa Deutschland schafft sich ab ja totesi, että vuonna 2100 Saksassa saattaa asua 20 miljoonaa kantasaksalaista ja 35 miljoonaa muslimia. Jopa 80 prosenttia Saksassa asuvista nuorista muslimeista ei kokenut itseään saksalaisiksi, joten saksalainen kulttuuri voi kadota nopeasti, kun islam leviää Euroopassa. Heinäkuussa 2023 Elina Valtonen lausui vuoden 2010 kirjoituksestaan: Pidän sen kirjoittamista virheenä. En kuitenkaan puhunut enkä ollut kuullut väestönvaihtoteoriasta. En allekirjoita tällaista teoriaa. Valtonen kertoi myös, että kyseisinä aikoina avustajat kirjoittivat keskustelupalstoille hänen nimissään.
Näkemyksiä > Sosiaaliturva

Valtonen sanoo kannattavansa dynaamista hyvinvointitaloutta, jossa sosiaaliturva avaa ihmisille vaihtoehtoja ja mahdollistaa aina lisäansiot perusturvaa menettämättä.
Näkemyksiä > Sosiaaliturva > Perustili

Libera-ajatuspajassa Valtonen ideoi tulonsiirtojärjestelmän kokonaisuudistuksen, perustilin, jonka pohjalta Libera julkaisi Perustili-nimisen raportin yhdessä professori Paul Lillrankin ja vapaan toimittajan Marko Hamilon kanssa. Mallissa jokainen täysi-ikäinen suomalainen saisi 20 000 euron alkupääomalla varustetun perustilin, jolta voi nostaa rahaa vapaasti kuukausittaisen nostorajan puitteissa. Tiliä pääomitetaan työnteolla. Jokaisesta palkasta osa siirtyy suoraan perustilille ja tilille voi myös säästää tämän yli. Säästämiään, alkupääoman ylittäviä varoja jokainen voi sijoittaa vapaasti ja niitä voi käyttää myös toisen henkilön palkkaamiseen siirtämällä rahaa perustililtä toiselle. Työnantajamaksut suoritetaan automaattisesti. Tuloverot maksetaan vasta kun tililtä nostetaan rahaa. Tili käyttäytyy kuin perustulo, sillä se mahdollistaa työn ja sosiaalitukien yhdistämisen. Mallin kantava ajatus on, että työnteon pitää aina kannattaa. Perustilin voi viedä pakkaselle, ja tilin mahdollinen positiivinen saldo vapautuu eläkeiässä vapaaseen käyttöön. Negatiivinen saldo annetaan anteeksi.
Näkemyksiä > Sosiaaliturva > Ansioturvauudistus

Tammikuussa 2015 Sitra julkaisi Valtosen, Heikki Hiilamon, Osmo Soininvaaran, Juhana Vartiaisen ja Tuomas Pöystin kanssa asiantuntijaraportin ansiosidonnaisen työttömyysturvan uudistamiseksi. Raportissa ehdotetaan ansioturvan ulottamista kaikille suomalaisille ja turvan siirtämistä työttömyyskassoilta valtion alaisuuteen. Ehdotuksessa lyhennettäisiin ansiosidonnaisen päivärahan kestoa 250 päivään. Uudistuksen päämääränä on lisätä työn tarjontaa ja tehdä työttömyysturvasta kannustavampi.
Näkemyksiä > Ulko- ja turvallisuuspolitiikka

Valtonen on jo ennen vuoden 2015 eduskuntavaaleja vaalikonevastauksessaan kannattanut Naton jäsenyyttä.
Valtonen suhtautui kriittisesti Nord Stream -hankkeeseen. Hän teki vuonna 2016 hankkeesta kirjallisen kysymyksen Sipilän hallitukselle yhdessä Antero Vartian, Mikko Kärnän ja Anders Adlercreutzin kanssa.
Näkemyksiä > Muut kysymykset

Valtonen on valmis kieltämään turkistarhauksen eläinten hyvinvoinnin vuoksi ja haluaa kiristää olosuhteita, joissa eläimiä pidetään.
Helmikuussa 2018 Valtonen linjasi tiedotteessaan, ettei Sipilän hallituksen valmistelemaa esitystä sote-uudistukseksi, valinnanvapauslaiksi ja maakuntauudistukseksi tule viedä eteenpäin. Hänen mielestään malli ei saa aikaan säästöjä, ”eikä ole syytä olettaa, että malli parantaisi asiakkaiden palvelun laatua tai hoidon saatavuutta”.
Ulkoministerinä Valtonen Suomen puheenjohtajakauden alussa ETYJ:ssä helmikuussa 2025 siteerasi Neuvostoliiton Korkeimman neuvoston puheenjohtajaa Leonid Brežneviä sanoen: "Kaikille Euroopan kansoille pitää taata oikeus rauhaan."
Yksityiselämä

Valtosella on Jukka Lepomäen kanssa kaksi lasta. Tammikuussa 2021 Valtonen kertoi eroavansa miehestään ja huhtikuussa 2021 hän päätti ottaa vanhan sukunimensä takaisin. Marraskuusta 2022 alkaen Valtonen on seurustellut toimittaja ja juontaja Jussi Heikelän kanssa.
Valtosen isä on muun muassa Ilta-Sanomissa politiikan toimittajana työskennellyt Kari Valtonen. Hänen äitinsä on työskennellyt viestintäalan yrittäjänä.
Suomen lisäksi Valtonen puhuu englantia, ruotsia, saksaa ja ranskaa. Hän on kertonut saksan olevan hänen ”tunnekielensä” ja puhuvansa lapsilleen saksaa.
Valtonen kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon.
Teokset

Vapauden voitto.  Otava, 2018.  ISBN 9789511326441
Per

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Per tai PER voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:
Per, pohjoismainen miehen etunimi
Per, tanskalainen elokuva vuodelta 1975
Pér, unkarilainen kylä
Perseus, lyhenne Per, tähdistö
Perthin lentoasema, IATA-koodi PER, lentoasema
PER, Pentti E. Rantasen Lahdessa vuonna 2004 perustama valtuustoryhmä
per, kohti (peräisin latinasta); esimerkiksi jakolasku a/b voidaan lukea: a per b
perustettu tai perustanut, lyhenne per.
Krigsskoleutdannede offiserers landsforening

| Krigsskoleutdannede offiserers landsforening |
| --- | --- |

Perustettu:  1909
Tyyppi:  ammattiliitto
Kotipaikka:  Oslo
Toiminta-alue:  Norja
Jäsenet:  n. 2 200 (2024)
Puheenjohtaja:  Per Lausund
Kattojärjestö:  Akademikerne
Jäsenlehti:  Vor Hær
Aiheesta muualla
Sivusto
Krigsskoleutdannede offiserers landsforening (lyh. KOL) on Norjan puolustusvoimissa työskentelevien korkeakoulutettujen ammattiliitto, joka on perustettu vuonna 1909. Sillä oli noin 2 200 jäsentä vuonna 2024 ja se kuuluu Akademikerne-keskusjärjestöön.
Aiheesta muualla

Liiton verkkosivut (norjaksi)
| n k Norjan ammattiliitot |
| --- | --- |
LO:  Arbeiderbevegelsens Presseforbund  Creo – forbundet for kunst og kultur  Dramatikerforbundet  EL og IT Forbundet  Fagforbundet  Fellesforbundet  Fellesorganisasjonen  Forbundet for Ledelse og Teknikk  Forfatterforbundet  Handel og Kontor  Industri Energi  Kabinansattes Forbund  Norges offisers- og spesialistforbund  Norsk Arbeidsmandsforbund  Norsk Fengsels- og Friomsorgsforbund  Norsk Flygerforbund  Norsk Jernbaneforbund  Norsk Lokomotivførerforbund  Norsk Manuellterapeutforening  Norsk Nærings- og Nytelsesmiddelarbeiderforbund  Norsk Sjømannsforbund  Norsk Sjøoffisersforbund  Norsk Tjenestemannslag  Norske Idrettsutøveres Sentralorganisasjon  Skolenes landsforbund 
Unio:  Akademikerforbundet  Bibliotekarforbundet  Det Norske Diakonforbund  Det norske maskinistforbund  Forskerforbundet  Norsk Ergoterapeutforbund  Norsk Fysioterapeutforbund  Norsk Radiografforbund  Norsk Sykepleierforbund  Politiets Fellesforbund  Presteforeningen  Skatterevisorenes forening  Utdanningsforbundet 
Akademikerne:  Arkitektenes Fagforbund  Den norske legeforening  Den norske tannlegeforening  Den norske veterinærforening  Econa  Krigsskoleutdannede offiserers landsforening  Norges Juristforbund  Norsk Lektorlag  Naturviterne  Norsk Psykologforening  Samfunnsviterne  Samfunnsøkonomene  Tekna 
YS:  AVYO  Befalets Fellesorganisasjon  Delta  Farmasiforbundet  Finansforbundet  Kriminalomsorgens Yrkesforbund  Lærernes Yrkesforbund  Negotia  Norges Politilederlag  Norske Meierifolks Landsforening  Norsk Tollerforbund  Parat  Personellforbundet  SAFE  Skatteetatens landsforbund  Skolelederforbundet  STAFO  Yrkestrafikkforbundet
Den norske veterinærforening

| Den norske veterinærforening |
| --- | --- |

Perustettu:  1888
Tyyppi:  ammattiliitto
Kotipaikka:  Oslo
Toiminta-alue:  Norja
Jäsenet:  n. 3 600 (2024)
Puheenjohtaja:  Bente Akselsen
Kattojärjestö:  Akademikerne
Jäsenlehti:  Norsk Veterinærtidsskrift
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Den norske veterinærforening (lyh. DNV) on norjalainen eläinlääkärien ammattiliitto, joka on perustettu vuonna 1888. Sillä oli noin 3 600 jäsentä vuonna 2024 ja se kuuluu Akademikerne-keskusjärjestöön.
Aiheesta muualla

Liiton verkkosivut (norjaksi)
| n k Norjan ammattiliitot |
| --- | --- |
LO:  Arbeiderbevegelsens Presseforbund  Creo – forbundet for kunst og kultur  Dramatikerforbundet  EL og IT Forbundet  Fagforbundet  Fellesforbundet  Fellesorganisasjonen  Forbundet for Ledelse og Teknikk  Forfatterforbundet  Handel og Kontor  Industri Energi  Kabinansattes Forbund  Norges offisers- og spesialistforbund  Norsk Arbeidsmandsforbund  Norsk Fengsels- og Friomsorgsforbund  Norsk Flygerforbund  Norsk Jernbaneforbund  Norsk Lokomotivførerforbund  Norsk Manuellterapeutforening  Norsk Nærings- og Nytelsesmiddelarbeiderforbund  Norsk Sjømannsforbund  Norsk Sjøoffisersforbund  Norsk Tjenestemannslag  Norske Idrettsutøveres Sentralorganisasjon  Skolenes landsforbund 
Unio:  Akademikerforbundet  Bibliotekarforbundet  Det Norske Diakonforbund  Det norske maskinistforbund  Forskerforbundet  Norsk Ergoterapeutforbund  Norsk Fysioterapeutforbund  Norsk Radiografforbund  Norsk Sykepleierforbund  Politiets Fellesforbund  Presteforeningen  Skatterevisorenes forening  Utdanningsforbundet 
Akademikerne:  Arkitektenes Fagforbund  Den norske legeforening  Den norske tannlegeforening  Den norske veterinærforening  Econa  Krigsskoleutdannede offiserers landsforening  Norges Juristforbund  Norsk Lektorlag  Naturviterne  Norsk Psykologforening  Samfunnsviterne  Samfunnsøkonomene  Tekna 
YS:  AVYO  Befalets Fellesorganisasjon  Delta  Farmasiforbundet  Finansforbundet  Kriminalomsorgens Yrkesforbund  Lærernes Yrkesforbund  Negotia  Norges Politilederlag  Norske Meierifolks Landsforening  Norsk Tollerforbund  Parat  Personellforbundet  SAFE  Skatteetatens landsforbund  Skolelederforbundet  STAFO  Yrkestrafikkforbundet 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Uusi ylioppilastalo

| Uusi ylioppilastalo |
| --- | --- |
 Uusi ylioppilastalo vuonna 2021
Koordinaatit:  60°10′09.7″N, 024°56′24″E
Valmistumisvuosi:  1910
Suunnittelija:  Armas Lindgren ja Wivi Lönn
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Johannes Haapasalo, Melankolikko,  sangviinikko, flegmaatikko ja koleerikko.
Uusi ylioppilastalo (ruots. Nya studenthuset), alkuperäiseltä nimeltään Osakuntatalo, on Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan HYYn uudempi ylioppilastalo Helsingissä Mannerheimintien varrella, osoitteessa Mannerheimintie 5, Vanhan Ylioppilastalon vieressä. Nimestään huolimatta vuonna 1910 valmistunut rakennus ei ole HYYn uusin ylioppilastalo, sillä vuonna 2008 valmistui Domus Gaudium. Uusi ylioppilastalo on osa ylioppilaskunnan omistamaa Kaivopihan kiinteistöä. Siinä sijaitsevat HYYn keskustoimisto sekä useiden osakuntien ja muiden opiskelijajärjestöjen tilat. Lisäksi osa rakennuksesta on vuokrattu ulkopuoliseen liike- ja toimistokäyttöön.
Uusi ylioppilastalo valmistui vuonna 1910, ja sen suunnittelivat arkkitehdit Armas Lindgren ja Wivi Lönn. Rakennuksessa toimii edelleen viisi Helsingin yliopiston viidestätoista osakunnasta: Eteläsuomalainen osakunta, Savolainen osakunta, Varsinaissuomalainen osakunta, Åbo Nation ja Östra Finlands Nation. Uuden ylioppilastalon A-rappu on edelleen vain opiskelijatoiminnan käytössä.
Historia

Talon alkuperäinen nimi oli Osakuntatalo ja sen pääkäyttäjiä yliopiston suomenkieliset osakunnat: Eteläsuomalainen Osakunta, Hämäläis-Osakunta, Satakuntalainen osakunta, Varsinaissuomalainen osakunta, Viipurilainen osakunta ja Savolainen osakunta. Myöhemmin talossa ovat majailleet myös Karjalainen Osakunta, Kymenlakson Osakunta, Östrafinlands Nation sekä Åbo Nation.
1970-luvun alussa tilojen käyttö muuttui merkittävästi osakuntien menetettyä enemmistönsä HYYn edustajistossa. HYY korotti paljon osakuntien vuokria, ja Uuteen ylioppilastaloon jäivät vain Savolainen osakunta ja Varsinaissuomalainen Osakunta.
Rakennus

Sisätilojen jako on lähinnä Wivi Lönnin käsialaa, kun Armas Lindgren vastasi fasadin ulkoasusta.
Vuonna 1942 B-rappuun lisättiin kaksi kerrosta ja A-rappuun kattohuoneisto, joka nykyään tunnetaan nimellä Vinni.
Rakennuksen Ylioppilasaukiolle suuntautuvan pääsisäänkäynnin yläpuolella on neljä veistosta, jotka kuvanveistäjä Johannes Haapasalo teki Armas Lidgrenin ideoinnin mukaan. Vuolukiveen veistetyt hahmot kuvaavat neljää luonteenpiirrettä: melankolikko, sangviinikko, flegmaatikko ja koleerikko.
Kortteliin on avattu uusi hotelli ja Uuden ylioppilastalon tornikupolissa, jonne yleisöllä ei ennen ole ollut pääsyä, on nykyisin cocktailbaari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uusi ylioppilastalo Wikimedia Commonsissa
Uusi ylioppilastalo
Uusi Uusi Leppäsuon jättömaalle? – Ylioppilaslahti 4/99 (Arkistoitu – Internet Archive)
George Taylor (sarjakuvahahmo)

George Taylor on Teräsmies-lehdissä esiintynyt kuvitteellinen hahmo. Taylor toimii Metropolisin vanhimman sanomalehden Metropolis Daily Star:in päätoimittajana. Häntä pidetään myös toisen sarjakuvahahmon, Perry Whiten esikuvana. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran sarjakuvassa Action Comics #2 (Heinäkuu 1938) ja hänet loivat Jerry Siegel ja Joe Shuster. Hahmon nimi paljastettiin virallisesti Superman #2 numerossa vuonna 1939.
Sarjakuvien nk. Kultaisella Kaudella 1930- ja 40-luvuilla, Teräsmiehen alter ego Clark Kent työskenteli toimittajana Taylorin johtamassa Daily Starissa. Keväällä 1940 Taylorin toimittama sanomalehti muutti selittämättömällä tavalla nimensä Daily Planetiksi. Hän säilytti asemansa päätoimittajana saman vuoden marraskuuhun asti, jonka jälkeen uusi päätoimittaja Perry White otettiin käyttöön yhtäkkiä.
Vuoden 2011 New 52 -julkaisussa George Taylor esiteltiin uudelleen Action Comicsissa (vol. 2) #8 Daily Star -lehden kustantajana.
Vuoden 2020 piirroselokuvasovituksessa Superman: Red Son George Taylorin ääninäyttelijänä toimii Jim Ward.
Juha Siltala

Juha Heikki Siltala (s. 25. marraskuuta 1957 Alavus) on historioitsija ja Helsingin yliopiston Suomen historian professori, joka tunnetaan psykohistoriallisista tutkimuksistaan ja yhteiskuntakriittisistä kannanotoistaan.
Nuoruus ja opinnot

Juha Siltala väitteli filosofian tohtoriksi (Suomen historia) Helsingin yliopistosta 1985 aiheenaan Lapuan liikkeen toiminta 1930-luvulla. Hän työskenteli Suomen Akatemian tutkimusassistenttina 1985–1987 ja tutkijana 1989–1997 sekä Helsingin yliopiston tutkijana 1988–1989 ennen valintaansa yliopiston Suomen historian professoriksi 1997.
Ura

Siltalan erikoisalue on psykohistoria eli historiantutkimuksen suuntaus, jossa historian tapahtumia ja henkilöitä tulkitaan psykoanalyyttisten metodien avulla. Hän on teoksissaan uudelleentulkinnut Suomen lähihistoriaa psykohistoriallisin menetelmin. Jo väitöskirja Lapuan liike ja kyyditykset käsitteli psykologisesta perspektiivistä 1930-luvun alkupuolen joukkoliikettä. Suomalainen ahdistus (1992) käsittelee 1800-luvun herätysliikkeiden historiaa. Se pohtii pääosin herättäjien kuten Paavo Ruotsalaisen psyykkisiä tarpeita toiminnalleen, sen vaikutusta heränneisiin ja jossain määrin koko suomalaiseen psyykeen. Miehen kunnia (1994) ruotii suomalaisen miehen henkistä tarvetta voittaa häpeä onnistuneilla suorituksilla kansakoulusta vanhuuteen asti. Se perustuu 1980-luvulla kerättyihin omaelämäkertakirjoituksiin ja sen lähdeaineistona on siten 1900–1970 syntyneitä miehiä. Valkoisen äidin pojat (1999) psykoanalysoi 1800-luvun kansallisen herätyksen ajan suurmiehiä kuten Snellman, Cygnaeus ja Yrjö-Koskinen. Tämän Suomalainen ahdistus -trilogiaksi kutsutun sarjan jatkoksi Siltala lupasi analyysiä kansalaissodasta, mikä toteutui kirjassa Sisällissodan psykohistoria (2009). Tämän lisäksi hän on käsitellyt psykohistorian teoriaa teoksessaan The Dimension of Change in Psychohistory (1992) ja artikkeleissaan.lähde?
Näkemyksiä

Siltala tunnetaan myös näkyvänä yhteiskunnallisena keskustelijana ja yhteiskuntakriitikkona. Hän on arvostellut terävästi ”turbokapitalismiksi” ja ”hyperkilpailuksi” kutsumaansa nykyistä työelämää ja kantanut huolta ihmisten hyvinvoinnista sen armoilla. Suurta kohua herättänyt teos Työelämän huonontumisen lyhyt historia (2004) perustuu suomalaisten työläisten haastatteluihin ja maalaa synkän kuvan 2000-luvun työelämästä, jossa yksisilmäistä taloudellista etua ajavat yritykset polttavat työntekijänsä loppuun.
Siltalan mukaan perustulon tyyppinen ratkaisu tuoton jakamisesta markkinoiden ulkopuolella nousee väistämättä esiin, jos tuottavuuden kasvu ei välity palkoiksi ja työ irrotetaan työsuhteista. Siltalan mielestä vähintään kohtuullista on turvata työsuhteiden ulkopuolella työtä tekevien eläkkeet ja sairausvakuutus.
Teokset

Lapuan liike ja kyyditykset 1930.  (Väitöskirja: Helsingin yliopisto)  Helsingissä:  Otava, 1985 (2. painos 2005).  ISBN 951-1-08716-9
The Dimension on Change in Psychohistory. Studia Historica 33. SHS, Helsinki 1989.
Suomalainen ahdistus. Huoli sielun pelastumisesta. Otava, Helsinki 1992.
Miehen kunnia. Modernin miehen taistelu häpeää vastaan. Otava, Helsinki 1994.
Valkoisen äidin pojat. Siveellisyys ja sen varjot 1840–1918.  Helsinki:  Otava, 1999.  ISBN 951-1-14738-2
Työelämän huonontumisen lyhyt historia. Muutokset hyvinvointivaltion ajasta globaaliin hyperkilpailuun.  Helsinki:  Otava, 2004.  ISBN 978-951-1-21265-2
Sisällissodan psykohistoria.  Helsingissä:  Otava, 2009.  ISBN 978-951-1-23795-2
Nuoriso: Mainettaan parempi.  Helsinki:  WSOY, 2013.  ISBN 978-951-0-38581-4
Keskiluokan nousu, lasku ja pelot.  Otava, 2017.  ISBN 978-951-1314189
Pandemia - Kiihdytysajon äkkijarrutuksesta uuteen normaaliin.  Helsinki:  Otava, 2022.  ISBN 978-951-1-42574-8
Palkinnot

Siltalalle on myönnetty seuraavat palkinnot:
MTV:n kulttuuripalkinto 1992
Valtion tiedonjulkistamispalkinto 1993
Tieto-Finlandian kunniamaininta
Tieteentekijöiden liiton Vuoden tutkija -palkinto 1993
Väinö Tannerin säätiön Tanner-palkinto 2000
Kirkon tiedonvälityspalkinto 2004
Suomen sosiaalifoorumin tunnustuspalkinto 2005
Naistoimittajien yhdistyksen palkinto 2005
Suomalaisen tiedeakatemian jäsenyys 2014.
Aiheesta muualla

Siltalan haastattelu Helsingin yliopiston historianopiskelijoiden lehdessä Kronikassa.
Juha Siltala 375 humanistia -sivusto 20.11.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Logopedia

Logopedia on tieteenala, joka tutkii laaja-alaisesti ihmisäänen, puheen, kielen ja kommunikaation tavanomaista toimintaa sekä sen häiriötiloja ja näiden kuntoutusta. Logopedian tutkimustuloksia sovelletaan käytännön puheterapiassa.
Logopediaan kiinteästi liittyviä tieteenaloja ovat muun muassa lääketiede, neurologia, psykologia, neurolingvistiikka ja kielitiede.
Kommunikaation häiriötiloja

Afasia – Afasia on kielellinen häiriö. Se johtuu aivokudoksen vauriosta tai toimintahäiriöstä, joka on yleensä vasemman aivopuoliskon alueella. Yleisin syy aivovaurioon on aivoverenkiertohäiriö, aivoinfarkti tai aivoverenvuoto. Myös aivovammat ja aivokasvaimet voivat aiheuttaa afasiaa.
SLI – Lapsen kielellinen erityisvaikeus. Kutsuttiin ennen myös lasten dysfasiaksi.
Apraksia – Vaikeus suunnitella tahdonalaisia motorisia puheliikkeitä
Dysartria – Puhelihaksiston toimintakyvyttömyydestä johtuva puheen epäselvyys
Dementia – Aivokudoksen rapistumisesta johtuva kielellisten ja muiden kognitiivisten toimintojen heikentyminen
Dysfagia – Nielemisvaikeudet