stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sulkavan työväentalo

| Sulkavan työväentalo> Sulkavan työväentalo Tanhula |
| --- | --- |
Osoite:  Mikkolantie 11, 58700 Sulkava
Sijainti:  Sulkava
Koordinaatit:  61°47′05″N, 28°22′25″E
Valmistumisvuosi:  1911
Rakennuttaja:  Sulkavan työväenyhdistys
Omistaja:  Sulkavan työväenyhdistys
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  1
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sulkavan työväentalo Tanhula sijaitsee Sulkavan keskustassa. Se on maakunnallisesti arvokas ja siihen liittyy sekä rakennushistoriallisia että maisemallisia arvoja.
Historia

Sulkavalle perustettiin työväenyhdistys vuonna 1905. Työväenyhdistys siirsi vuonna 1911 Lohikoskelta pari vuotta aiemmin rakennetun työväentalon kirkonkylälle. Pystytys tehtiin talkoilla, rakennusmateriaalia saatiin osittain keräyksillä ja osittain ostettiin. Sisällissodan aikana vuonna 1918 talo oli valkoisten hallussa, jolloin se kärsi vaurioita. Taloon tehtiin laajennuksia vuosina 1954 ja 1966.
Rakennus

Työväentalo on hirsirunkoinen. Se on vuorattu laudoilla vuonna 1954. Talo on maalattu punaiseksi vuonna 1946 ja uudelleen vuonna 1971. Alkuperäinen pärekate on vuonna 1958 vaihdettu peltikatteeksi. Vuonna 1954 on sisäkattoon laitettu haltexlevyt ja sisäseiniin lastu- ja haltexlevyt. Talon alkuperäinen uunilämmitys on vuonna 1966 vaihdettu öljykeskuslämmitykseen. Samana vuonna on taloon asennettu vesijohto, viemäri ja wc. Myös talon ovet on uusittu vuonna 1966.
Talon vesikatto uusittiin vuonna 1986 ja keittiö on uusittu vuonna 1914.
Talossa on juhlasali, ravintola, keittiö, eteinen ja kahden huoneen ja keittiön asunto. Näyttämö on purettu vuonna 1959.
Toimintaa työväentalolla

Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvanäytöksiä bingoa, urheiluharjoituksia ja juhlia.
Svenska Handelsbanken

| Svenska Handelsbanken AB |
| --- | --- |

Osake:  OMXS: SHB A OMXS: SHB B
Markkina-arvo:   218 mrd. SEK (31.12.2017)
ISIN:  SE0000193120
Perustettu:  1871
Toimitusjohtaja:  Carina Åkerström
Puheenjohtaja:  Pär Boman
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Toimiala:  rahoitus
Liikevoitto:   21 025 milj. SEK (2017)
Tilikauden tulos:   16 102 milj. SEK (2017)
Henkilöstö:   11 832 (keskim. 2017)
Kotisivu:  www.handelsbanken.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Svenska Handelsbanken AB (publ) eli Handelsbanken on kansainvälisesti toimiva ruotsalainen pankkikonserni. Pankilla on toimintaa yli 20 maassa eri puolilla maailmaa, ja sen palveluksessa on yli 11 000 henkilöä.
Historia

Handelsbankenin perustamisen taustalla oli keväällä 1871 kärjistyneet ristiriidat silloisen Stockholms Enskilda Bankenin sisällä, minkä seurauksena Stockholms Enskilda Bankenista erosi kahdeksan hallituksen jäsentä, jotka päättivät uuden Stockholms Handelsbankin perustamisesta. Ensimmäisen konttorin toiminta alkoi 1. heinäkuuta 1871 Tukholman vanhassakaupungissa. Pankki listautui Tukholman pörssiin vuonna 1873, ja se on vanhin pörssissä listattu osake.
Frank Vang-Jensen aloitti vuonna 2015 Handelsbankenin toimitusjohtajana, mutta hänet erotettiin vain runsaan vuoden jälkeen elokuussa 2016. Vang-Jensenin seuraajaksi nousi Handelsbankenilla pitkän työuran tehnyt ja vuodesta 2002 varatoimitusjohtajana ollut Anders Bouvin.
Bouvinin aika pankin johdossa ei kestänyt pitkään hänen ilmoitettua lokakuussa 2018 jäävänsä eläkkeelle seuraavana vuonna. Handelsbanken oli tätä ennen ollut jo muutaman vuoden vaikeuksissa kustannusten kanssa, minkä lisäksi pankin Britannian-toiminnot olivat saaneet kritiikkiä sekä Britannian että Ruotsin valvontaviranomaisilta. Julkisuudessa oli myös esiintynyt väitteitä pankin sisällä tapahtuneesta naistyöntekijöiden seksuaalisesta ahdistelusta. Dagens Industrin lähteiden mukaan Bouvin oli pakotettu jättämään tehtävänsä, mutta Bouvin itse sanoi että kyseessä oli hänen oma päätöksensä.
Handelsbankenin varatoimitusjohtajana ollut Carina Åkerström valittiin Bouvinin seuraajaksi pankin uudeksi toimitusjohtajaksi helmikuussa 2019. Åkerströmistä tuli Handelsbankenin ensimmäinen naispuolinen toimitusjohtaja.
Liiketoiminta

Handelsbankenilla on maanlaajuinen konttoriverkosto kotimaansa Ruotsin lisäksi Britanniassa, Tanskassa, Suomessa, Norjassa ja Alankomaissa. Nämä maat se lukee sen kotimarkkinoiksi. 1970-luvulta lähtien pankin toiminta-ajatuksena on ollut organisaation hajauttaminen, millä on pyritty päätöksenteon tapahtumiseen lähellä asiakasta.
Handelsbankenilla on matala organisaatiorakenne, jossa on vain kolme päätöksentekotasoa. Pankki on yksi kustannustehokkaimmista pankeista. Siellä ei ole harjoitettu budjetointia 1970-luvun alun jälkeen.
Liiketoiminta > Toiminta Suomessa

Suomeen Handelsbanken perusti vuonna 1985 edustuston, joka muuttui suomalaiseksi pankiksi vuonna 1991. Vuonna 1995 Handelsbanken hankki omistukseensa terveen osan SKOP:n luottokannasta ja SKOP-rahoitus Oy:n, jonka nimi muutettiin Handelsbanken Rahoitus Oy:ksi.
Lokakuussa 2021 pankki päätti myydä Suomen liiketoimintonsa ja näin ollen vetäytyä Suomesta. Päätöksen hetkellä Handelsbankenilla oli Suomessa 27 konttoria ja se työllisti noin 600 henkilöä.
Toukokuun 31. päivä vuonna 2023 S-Pankki ilmoitti ostavansa Handelsbankenin Suomen henkilöasiakas- sekä varainhoito- ja sijoituspalveluliiketoiminnot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Svenska Handelsbanken Wikimedia Commonsissa
Handelsbanken-konserni (englanniksi, ruotsiksi)
Handelsbanken Suomi
Suomalaiset pankit
Aktia
Bigbank
Danske Bank
Evli
Handelsbanken
Hypo
Nordea
Nordnet
OmaSp
OP
POP-pankki
SEB
S-Pankki
Säästöpankkiryhmä
Ålandsbanken
Handelsbankenin pääkonttori Tukholmassa.
Alperinin–Brauerin–Gorensteinin lause

Ryhmäteoriassa Alperinin–Brauerin–Gorensteinin lause karakterisoi äärelliset yksinkertaiset ryhmät, joiden Sylowin 2-aliryhmät ovat kvasihedraalisia tai seppeleisiä. Nämä ovat isomorfisia joko kolmiulotteisen projektiivisen erikoisen lineaarisen ryhmän tai projektiivisen erikoisen unitaarisen ryhmän äärellisen kunnan suhteen tai Mathieun ryhmän kanssa. Todistus on 261 sivua pitkä.
Suolammi (Jämsä, Asemamäki)

| Suolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°53′34″N, 25°11′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Tulo-ojat:  oja Kastjärvestä
Laskuoja:  Kuoreoja Jaatilanjärveen
Taajamat:  Jämsän keskustaajama
Järvinumero:  14.518.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,8 m  
Pituus:  830 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,402 km  
Pinta-ala:  8,606 ha   
Saaria:  ei saaria
 fiSuolammi 
Suolammi on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsän keskustaajaman ja Jämsänkosken keskustaajaman puolivälissä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Suolammi on 850 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Se sijaitsee pienten mäkien ympäröimässä peltomaaksi raivatussa laaksossa. Lammen itäpuolella kohoaa Suolamminmäki, joka kohoaa lähes 130 metrin korkeuteen mpy. eli 40 metriä lammen yläpuolelle. Mäellä sijaitsee näkötorni, josta näkee ympäristön kulttuurimaisemaa ja lampea huonosti eteen kasvaneen puuston vuoksi. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja vain rantaviiva puskittunutta ja harvapuista aluetta. Puiden takana on jo peltomaata ja eteläpuolella Jämsän ammattiopistoon kuuluva entinen Puutarha- ja maatalousoppilaitoksen kampus. Lammen itärantaa seuraa läheltä Auvilasta Mulikon kautta Arvenmäkeen johtava kylätie (Auvilantie).
Vesistösuhteet

Suolammi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kirkko-ojan valuma-alueeseen (14.518) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,8 metriä mpy.
Kirkko-ojan valuma-alue kattaa Jämsän keskustaajaman itäosan ja Jämsän keskustan pienet puistolammet. Suolammi sijaitsee valuma-alueen keskiosassa ja sen läpi virtaa valuma-alueen pääuoma. Pääuoma alkaa Kastjärvestä ja jatkaa Jaatilanjärveen. Suomessa on kahdeksan yli hehtaarin laajuista Suolammia, joista kolme muuta sijaitsee Jämsässä: Suolammi (Jämsä, Salosvesi), Suolammi (Jämsä, Matokulma) ja Suolammi (Jämsä, Vekkula).
Suomen Kansanpuolue

| Suomen Kansanpuolue |
| --- | --- |
Perustettu:  3. helmikuuta 1951
Lopetti:  1965
Ideologia:  porvarillisuus, liberaalikonservatismi
Poliittinen kirjo:  Keskusta-oikeisto
Äänenkannattaja:  Polttopiste
Naisjärjestö:  Kansanpuolueen Naiset
Nuorisojärjestö:  Liberaalinen Nuorisoliitto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Kansanpuolue (KP) oli Suomessa vuosina 1951–1965 toiminut liberaali keskiluokan edunvalvontapuolue.
Kansanpuolueen aatteellisessa perustassa olivat vahvasti mukana kansallismieliset ja kristilliset arvot. Tärkein asia oli toimia keskiluokan edunvalvontaryhmittymänä. Jotkut liberaalit vastustivat Kansanpuoluetta, koska he edellyttivät neutraaliutta uskonnollisten näkemysten välillä, suosivat kansainvälisyyttä, eivätkä kannattaneet eturyhmäpolitikointia. Liberal International -järjestö ei hyväksynyt Suomen Kansanpuoluetta jäsenekseen hakemuksista huolimatta.
Historia

Kansanpuolue perustettiin helmikuussa 1951 Kansallisen Edistyspuolueen maakunnallisten järjestöjen ja Itsenäinen Keskiluokka -puolueen yhdistyttyä. Perustamiskokouksensa Suomen Kansanpuolue piti Laulumiesten ravintolassa Helsingissä 3. helmikuuta 1951. Ensimmäinen puheenjohtaja oli metsäekonomian professori Eino Saari.
Kansanpuolue osallistui Tuomiojan, Sukselaisen I, Fagerholmin III, Karjalaisen I ja Virolaisen hallituksiin. Puolue julkaisi Polttopiste-lehteä, joka parhaimmillaan ilmestyi kerran viikossa, tabloid-kokoisena sanomalehtenä.
Vuonna 1965 Kansanpuolue yhdistyi Vapaamielisten Liiton kanssa muodostaen Liberaalisen Kansanpuolueen.
Vaalimenestys

Eduskuntavaaleissa Suomen Kansanpuolue sai 8–13 kansanedustajaa ja noin 6–8 prosenttia äänistä. Kansanpuolueen ja Kansallisen Kokoomuksen välillä oli jyrkkä kilpailuasetelma. Eduskuntavaaleissa Kansanpuolueen lisätessä paikkamääräänsä paikat tulivat yleensä kokoomukselta ja päinvastoin.
Puheenjohtajat

Eino Saari 1951–1958
Veli Merikoski 1959–1960
Harras Kyttä 1961–1963
Esa Kaitila 1964–1965
Puoluesihteerit

Osmo Kupiainen 1951–
Pekka Malinen 1952–1960
Helge Halsti 1960–1965
Kansanedustajat

| --- | --- |
 Lassi Hiekkala  Armi Hosia  Veikko Hyytiäinen  Mikko Juva  Konsti Järnefelt  Esa Kaitila  Kaarlo Kajatsalo  Heikki Kannisto  Irma Karvikko  Harras Kyttä  Aare Leikola  Armas Leinonen :  Antti Linna  Leo Mattila  Helge Miettunen  Eino Ojajärvi  Pentti Pakarinen  Aukusti Pasanen  Eino Rauste  Eino Saari  Tuure Salo  Aaro Stykki  Juho Tenhiälä  Artturi Tienari
Aiheesta muualla

Suomen Kansanpuolueen ohjelmat Pohtiva – poliittisten ohjelmien tietovaranto
Alpersin tauti

Alpersin tauti on periytyvä häiriö, joka aiheuttaa aivojen harmaan aineen rappeuman ja maksavaurion. Oireet alkavat yleensä 0–2 vuoden iässä. Tauti on autosomaalisesti perityvä ja sen ilmaantuvuus vastasyntyneissä on 1:50 000 – 1:100 000.
Alpersin tauti johtaa usein kehitysviiveeseen ja -vammaisuuteen, spastisuuteen ja mahdolliseen halvaukseen, hypotoniaan,  dementoitumiseen ja kouristuksiin. Monilla on sokeuteen johtava optinen atrofia. Harvemmista tulee kuurosokeita.
Alpersin tautiin ei tunneta parantavaa eikä toistaiseksi edes sen kulkua hidastavaa hoitoa. Annettava hoito on lähinnä oireidenmukaista. Bernard Jacob Alpersin mukaan nimetty tauti johtaa yleensä kuolemaan ensimmäisen kymmenen vuoden aikana. Kuolema aiheutuu tyypillisimmin maksan, sydämen ja hengityselinten vaurioista.
Alpe Cermis

| Alpe Cermis |
| --- | --- |
Paikkakunta::  Cavalese, Italia
Vuori:: Cermis ja Cimon del To Della Trappola
Yläasema:: 2 267 m
Ala-asema:: 860 m
Korkeusero:: 1 407 m
Laskettelurinteitä:: 17 kpl, 26,035 km
Pisin rinne:: Olimpia – 7,2 km
Hiihtohissejä:: 8 kpl (3 gondolihissiä, 3 4-hengen tuolihissiä, 1 sompahissi, 1 mattohissi)
Lumetus:: Kyllä
Cermis
Näkymä Cermisille.
| --- | --- |
Sijainti:   Cavalese, Italia
Vuoristo:  Lagorai, Dolomiitit
Korkeus merenpinnasta:  2 229 m
Helpoin reitti:  Hiihtohissit tai autotie
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Alpe Cermis on Cavalesessa Italiassa Val di Fiemmen laaksossa sijaitseva talviurheilukeskus ja vuori.
Alpe Cermisin Olimpia laskettelurinne on tullut tutuksi Tour de Ski -hiihtokilpailun viimeisen etapin loppunousuna.
Vuorella on sattunut kaksi tuhoisaa hiihtohissionnettomuutta. 9. maaliskuuta 1976 maailman tuhoisimmassa hiihtohissionnettomuudessa kuoli 42 henkilöä hiihtohissin kaapelin katkettua. 3. helmikuuta 1998 Yhdysvaltain merijalkaväen EA-6B Prowler -lentokone katkaisi harjoittelulennolla hiihtohissin kaapelin, 20 henkilöä sai surmansa onnettomuudessa.
Suolammi (Juupajoki)

| Suolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°54′34″N, 24°32′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  suo-oja Särkijärveen 
Järvinumero:  35.615.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,3 m  
Rantaviiva:  0,47 km  
Pinta-ala:  1,254 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuolammi 
Suolammi  on Pirkanmaalla Juupajoella Hulippaan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (35.615) se kuuluu.
Tampereen palo 1865

Tampereen palo 1865 syttyi 19. elokuuta 1865. Palossa tuhoutui kokonaan 27 ja osaksi kuusi taloa kaupungin keskustasta. Kotinsa menetti 516 henkilöä eli noin 10 prosenttia kaupungin silloisesta väkiluvusta. Palo sai alkunsa Kauppakatu 10:ssä sijainneen kauppias C. J. Hildenin talon ulkorakennuksesta, ja se levisi nopeasti nykyiselle Satamakadulle saakka. Syttymissyy jäi lopulta epäselväksi, mutta tarina kertoo, että palo olisi saanut alkunsa tallinparvella yötään viettäneiden renkien huolimattomasta piipunpoltosta.
Palon seurauksena yliarkkitehti C. A. Edelfeltin 1868 laatimassa uudessa asemakaavassa Hämeenkadun leveydeksi tuli 30 metriä ja Esplanadin (nykyinen Hämeenpuisto) leveydeksi 60 metriä. Palon muistolaatta paljastettiin 1965, ja se sijaitsee Kauppakatu 10:ssä nykyisin olevan Ylioppilastalon seinässä.
Aiheesta muualla

Tampereen suurista tulipaloista viime vuosisadalla, Aamulehti, 29.08.1937, nro 231, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Säästöpankkiryhmä

| Säästöpankkiryhmä |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  säästöpankki, säästöpankkiosakeyhtiö
Perustettu:  1822
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  Pankki ja vakuutus
Tuotteet:  Pankki- ja vakuutustuotteet
Henkilöstö:  1 400
Kotisivu:  www.saastopankki.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Säästöpankkiryhmä on suomalainen pankkiryhmä, joka koostuu 15 itsenäisestä alueellisesta ja paikallisesta säästöpankista. Ryhmään kuuluvat Oma Säästöpankkia lukuun ottamatta kaikki suomalaiset säästöpankit.
Ryhmän pankkien markkinointinimi on Säästöpankki (ruots. Sparbanken) isolla alkukirjaimella. Ryhmän pankit ja eräät muut lähiyhteisöt muodostavat Säästöpankkien yhteenliittymän.
Historiaa

Suomessa toimi vielä vuoden 2014 alussa 29 itsenäistä säästöpankkia, jotka muodostivat yhden pankkiryhmän. Ryhmä oli kuitenkin hajoamassa. 25 säästöpankkia muodostivat uuden yhteenliittymän, Säästöpankkiryhmän. Oma Säästöpankki ja siihen yhdistyvät säästöpankit jäivät yhteenliittymän ulkopuolelle. Kaksi säästöpankkia yhdistyi Aktia Pankkiin.
Vuonna 2022 yksi ryhmän suurimmista pankeista, Liedon Säästöpankki, ilmoitti irtautuvansa Säästöpankkiryhmästä ja yhdistyvänsä Oma Säästöpankkiin. Eurajoen Säästöpankki oli tehnyt samoin edeltävänä vuonna. Turun Sanomissa Säästöpankkiryhmän kuvattiin olevan irtautumisten myötä kriisissä ja S&P Global Ratings ilmaisi raportissaan huolen ryhmän luottokelpoisuudesta. Liedon Säästöpankin irtautumisen myötä Säästöpankkiryhmä on joutunut irtisanomaan 21 ihmistä ja sen tasearvo pienenee noin 10 prosenttia.
Ryhmän rakenne

Yhtiömuodoltaan ryhmän säästöpankit ovat säästöpankkeja tai säästöpankkiosakeyhtiöitä. Säästöpankkimuotoisilla pankeilla ei ole varsinaisia omistajia. Niissä ylintä valtaa käyttää isännistö. Osakeyhtiömuotoisten säästöpankkien omistajia ovat säästöpankkisäätiöt, joissa ylintä valtaa käyttää valtuusto. Omistukseltaan poikkeuksellinen on Nooa Säästöpankki, joka on muiden säästöpankkien yhdessä omistama säästöpankkiosakeyhtiö.
Säästöpankkien yhteenliittymä on ryhmän säästöpankkien, keskusyhteisön, keskuspankin ja Sp-Rahastoyhtiön muodostama kokonaisuus. Keskusyhteisönä toimii Säästöpankkiliitto ja keskuspankkina Säästöpankkien Keskuspankki.
Säästöpankkiryhmään kuuluu yhteenliittymän lisäksi Sp-Henkivakuutusyhtiö, Sp-Koti -kiinteistövälitys sekä Säästöpankkien vakuusrahasto.
Säästöpankkiryhmään kuuluvat pankit

Säästöpankkiryhmään kuuluu yhteensä 15 pankkia. Pankeista 14 on ryhmän jäsenpankkeja, joiden lisäksi ryhmään kuuluu myös jäsenpankkien yhdessä omistama Nooa Säästöpankki.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aito Säästöpankki  Avain Säästöpankki  Helmi Säästöpankki  Koivulahden Säästöpankki (ruots. Kvevlax Sparbank)  |  Lammin Säästöpankki  Liedon Säästöpankki  Länsi-Uudenmaan Säästöpankki (ruots. Västra Nylands Sparbank)  Myrskylän Säästöpankki (ruots. Mörskom Sparbank)  Nooa Säästöpankki  Närpiön Säästöpankki (ruots. Närpes Sparbank)  |  Someron Säästöpankki  Säästöpankki Kalanti-Pyhäranta  Säästöpankki Optia  Säästöpankki Sinetti  Tammisaaren Säästöpankki (ruots. Ekenäs Sparbank) |
Aiheesta muualla

Säästöpankkien kotisivut
Suomalaiset pankit
Aktia
Bigbank
Danske Bank
Evli
Handelsbanken
Hypo
Nordea
Nordnet
OmaSp
OP
POP-pankki
SEB
S-Pankki
Säästöpankkiryhmä
Ålandsbanken
Huittisten Säästöpankin Säkylän konttori kesäkuussa 2013.
Suicide Commando

Johan van Roy
Suicide Commando on belgialainen EBM-yhtye, jonka perusti Johan van Roy vuonna 1986. Yhtyeen ensimmäinen pitkäsoitto julkaistiin kuitenkin vasta vuonna 1994 saksalaisen Off-Beat -levy-yhtiön kautta.
Tuotanto > Albumit

Critical Stage (1994)
Stored Images (1995)
Contamination (1996)
Construct-Destruct (1998)
Re-construction (1998)
Chromdioxyde (1999)
Mindstrip (2000)
Anthology (2002)
Axis of Evil (2003)
Bind, Torture, Kill (2006)
X20 (2007)
Tuotanto > Singlet ja EP:t

Comatose Delusion (2000)
Hellraiser (2000)
Love Breeds Suicide (2001)
Face Of Death (2003)
Cause of Death:Suicide (2004)
Cause of Death:Suicide / One Nation Under God (2004)
Menschenfresser / Godsend (2005)
Until We Die / Severed Head (2009)
Die Motherfucker Die (2009)
Tuotanto > DVD

Suicide Commando - The Live DVD (2007)
Tuotanto > C-kasetit

Suicide Commando (1988)
This is Hate (1989)
Industrial Rape I (1990)
Crap (1990)
Go to Hell (1990)
Into the Grave (1991)
Industrial Rape II (1991)
Black Flowers (1992)
Electro Convulsion Therapy (1993)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.suicidecommando.be – Viralliset kotisivut.
http://www.myspace.com/suicidecommando – MySpace-sivusto.
Suicide by My Side

| Suicide by My Side Sinergy |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1. elokuuta – 10. syyskuuta 2001; Studio Fredman, Göteborg, Ruotsi
 Julkaistu: 5. helmikuuta 2002
 Formaatti: CD, MCD
 Tuottaja(t): Fredrik Nordström & Sinergy
 Tyylilaji: power metal
 Kesto: 37.50
 Levy-yhtiö:  Spinefarm Records  Nuclear Blast
Listasijoitukset
  11. (3/2002)
Sinergyn muut julkaisut
| To Hell and Back 2000 | Suicide by My Side 2002 |   |
Suicide by My Side on power metal -yhtye Sinergyn kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2002 levymerkillä Nuclear Blast.
Kappaleet

I Spit on Your Grave – 4.03 (säv. Alexi Laiho, Kimberly Goss)
The Sin Trade – 3.48 (säv. Laiho, Marco Hietala)
Violated – 4.07 (säv. Laiho, Goss, Hietala, Latvala)
Me, Myself, My Enemy – 4.15 (säv. Hietala, Latvala)
Written in Stone – 4.20 (säv. Goss)
Nowhere for No One – 3.11
Passage to the Fourth World – 3.38 (säv. Laiho)
Shadow Island – 5.03
Suicide by My Side – 3.43 (säv. Laiho)
Remembrance – 1.59 (säv. Goss)
Kokoonpano

Kimberly Goss – laulu
Alexi Laiho – kitara, laulu
Roope Latvala – kitara
Marco Hietala – basso, laulu
Tonmi Lillman – rummut
Kokoonpano > Muut tekijät

Fredrik Nordström – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Patrick J. Sten – äänittäjä
Mika Jussila – masteroija
Thomas Ewerhard – kansikuva, layout
Toni Härkönen – valokuvat
Arvostelut

Allmusic:
Blabbermouth: 8/10
Metal Storm: 7.5/10
The Metal Observer: 8.5/10
Soundi:
Sputnik Music:
Aiheesta muualla

Albumi Suicide by My Side Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Suicide by My Side discogs.com -sivustolla
Suolammi (Jämsä, Vekkula)

| Suolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°00′53″N, 25°14′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  Myllyoja Palviaan 
Järvinumero:  14.221.1.162
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  174,6 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,625 km  
Pinta-ala:  1,821 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuolammi 
Suolammi  on Keski-Suomessa Jämsässä Vekkulan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 174,6 metriä mpy.
Amerikan Suomalainen

Amerikan Suomalainen voi tarkoittaa seuraavia asioita:
amerikansuomalainen, Pohjois-Amerikassa asuva suomalainen
Amerikan Suomalainen, Chicagossa vuosina 1894-1895 ilmestynyt sanomalehti, entinen Amerikan Suomalainen Lehti
Amerikan Suomalainen, Michiganin Hancockissa vuosina 1896–1899 ilmestynyt sanomalehti
Amerikan Suomalainen, Massachusettsin Fitchburgissa vuosina 1926–1930 ilmestynyt sanomalehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Amerikan Suomalainen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Altan

| Алтан |
| --- | --- |
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Ulus:  Amgan ulus
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Hallinnon tyyppi:  Maalaiskunta
 – Johtaja:  Vjatšeslav Okorokov
Väkiluku (2007):  925
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Postinumero:  678602
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Altan (jak.  ja ven. Алтан) on maalaiskunta (nasleg) Amgan ulusissa eli piirissä Sahan tasavallassa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa Amgajoen länsirannalla lähellä Megino-Kangalassin ulusin rajaa. Matkaa piirikeskukseen Amgaan on 120 kilometriä.
Asukasluvun kehitys:
1 100 (1989)
868 (2001)
925 (2007)
Altanissa on kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, klubi, terveyskeskus, koulu ja kauppa. Paikkakunnalla harjoitettava hevostalous tuottaa lihaa ja nautakarjatalous maitotaloustuotteita ja lihaa.