stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tomaatti
Ulkonäkö ja koko

Tomaatti on ruohovartinen köynnös, luonnostaan 150–200 cm pitkä, mutta pensasmaisiakin lajikkeita on jalostettu. Versot kasvavat kärjestään, ja kun kärki lopettaa kasvunsa vanhuuttaan tai leikkaamisen takia, alemmat haarat ottavat sen tehtävän kasvupisteinä.
Tomaatti on kylmässä ilmastossa yksivuotinen, lämpimässä monivuotinen. Tomaatti voi elää kasvihuoneessa kolme vuotta.
Useimmilla lajikkeilla lehti koostuu yhdeksästä hammaslaitaisesta lehdykästä ja on 10–25 cm pitkä. Sekä varsi että lehdet ovat karvaisia. Keltaiset kukat ovat halkaisijaltaan 2–3 cm. Niissä on viisi terälehteä ja ne kasvavat terttuina. Kukan verholehdistä tulee tomaatin kanta. Kasvitieteellisesti ottaen tomaatin syötävä osa on marja.
Historia

Perun intiaanit käyttivät villitomaattia ravintokasvina jo noin 500 eaa. Ennen Kolumbuksen löytöretkiä tomaatin viljely oli levinnyt Väli-Amerikan kautta Meksikoon. Espanjaan ja muualle Eurooppaan tomaatti tuli Kolumbuksen toisen löytöretken tuliaisena vuonna 1498.
Aluksi tätä Perun omenaksi kutsuttua kasvia epäiltiin myrkylliseksi, ja se tuotiinkin vain koristekasviksi. Epäilyksiä oli omiaan herättämään se, että monet muut samaan heimoon kuuluvat koisokasvit todella ovat myrkyllisiä. Tomaatinkin vihreissä versoissa, joskaan ei kypsissä hedelmissä, on myrkyllisiä alkaloideja. 1700-luvulla espanjalaiset ja vähitellen myös italialaiset alkoivat syödä tomaatteja. New Orleansin kreolit käyttivät tomaatteja 1800-luvun alkupuolella. Ensimmäiset tunnetut ketsuppireseptit ovat amerikkalais-englantilaisen James Measen kirjassa vuodelta 1812 ja lontoolaisen William Kitchinerin kirjassa vuodelta 1816.
Suomeen tomaatti tuli 1870-luvulla. Tomaateistaan tunnetussa Närpiössä niitä alettiin viljellä 1916. Tomaatteja pidettiin pitkään haitallisina, ja enemmän niitä alettiin käyttää vasta sotien jälkeen.
Tomaatinkasvatus

Tomaatti on lämpöä vaativa kasvi. Hyvän kasvun varmistaa runsas valo ja tasainen 20–25 asteen lämpötila. Liian lämpimässä hedelmöittyminen vaikeutuu tai estyy kokonaan. Punaista väriainetta eli lykopeeniä ei muodostu liian korkeissa (29–32 °C) tai liian matalissa (noin 16 °C) lämpötiloissa.
Kulutus ja käyttö

Tomaattia hankittiin Suomen kotitalouksiin 1,17 kiloa kuukaudessa henkeä kohti vuonna 2016, kun määrä oli alle 170 grammaa vuonna 1966.
Tomaattia voidaan käyttää esimerkiksi salaatteihin, keittoihin, patoihin ja kastikkeisiin. Tomaateista voidaan myös puristaa mehua.
Tomaatteja voidaan kuivata aurinkokuivatuiksi tomaateiksi tai niistä voidaan valmistaa tomaattiketsuppia. Huomattava osa maailman tomaattisadosta käytetään ketsupin valmistukseen.
Ruoanlaitossa käytetään usein tomaattipyreetä tai tomaattimurskaa. Tomaattia käytetään etenkin italialaisessa ja meksikolaisessa keittiössä.
Ravintosisältö

Tomaatin energiasisältö koostuu lähinnä fruktoosista (hedelmäsokeri) ja glukoosista (rypälesokeri). Kirsikkatomaatti sisältää niitä erityisen paljon, minkä vuoksi se maistuu makeammalta kuin tavallinen tomaatti.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Energiaravintoaineet/100 g | Tomaatti | Kirsikkatomaatti |

| Energia | 20 kcal (84 kJ) | 27 kcal |
| Sokerit | 3,4 g | 4,55 g |
| Tärkkelys | 0,1 g | 0,9 g |
| Proteiini | 0,6 g | 0 g |
| Rasva | 0,3 g | 0 g |
| --- | --- |
Suojaravintoaineet/100 g : Tomaatti

Kalium: 290 mg
Magnesium: 11 mg
Kalsium: 9 mg
Fosfori: 30 mg
A-vitamiini: 66,8 µg
C-vitamiini: 14,1 mg
Karotenoideja: 4 106,2 µg
Tomaatti sisältää myös lykopeenia. Etenkin paseerattu tomaatti ja tomaattimurska ovat hyviä lykopeenin lähteitä, koska lykopeeni imeytyy parhaiten kuumennetusta tomaatista.
Terveysvaikutukset

Vuonna 2017 julkaistussa tieteellisten tutkimusten yhteenvedossa havaittiin, että niillä, jotka nauttivat päivittäin sata grammaa tomaattia, esiintyy kuusi prosenttia vähemmän aivoinfarkteja ja syöpiä verrattuna niihin, jotka eivät syö lainkaan tomaattia.
Etenkin kypsennettyä tomaattia sisältävien elintarvikkeiden syönti vähentää riskiä sairastua syöpään ja sydän ja verisuonisairauksiin, koska tomaatin lykopeeni-niminen karotenoidi imeytyy parhaiten kypsennetystä ruoasta. Tutkimusten mukaan sydäninfarktin ja aivohalvauksen riski oli kolminkertainen niillä miehillä, joiden veren lykopeenitasot olivat matalat verrattuna korkeampiin lykopeenimääriin. Tomaatin lykopeenin on todettu ehkäisevän esimerkiksi eturauhassyöpää ja masennusta. Lykopeenin on havaittu vähentävän hapettuneen LDL-kolesterolin määrää.
Eteläeurooppalaisten veren lykopeenitasot olivat kolme–neljä kertaa suuremmat kuin suomalaisilla vuonna 2002.
Ympäristövaikutukset

Kilogramma Suomessa myytävää tomaattia on aiheuttanut keskimäärin 2,5 kilogramman kasvihuonekaasupäästöt.
Säilytys

Tomaattia tulisi säilyttää yli 13 celsiusasteen lämmössä. Tätä viileämmässä niiden rakenne vetistyy ja maku heikkenee. Kylmiössä 13 celsiusasteessa tomaatit säilyvät pari viikkoa. Tomaatit kannattaa säilyttää paperipussissa.
Tuholaiset

Tomaatin tuholaisia ovat vihannespunkki (Tetranychus urticae), jauhiaiset (Aleyrodidae), kirvat (Aphididae), eräät perhostoukat sekä monet lehtiä miinaavat kärpäslajit. Perhoslajeista tomaattia syövät ainakin:
Keiferia lycopersicella (ei Suomessa)
Manduca quinquemaculata (ei Suomessa)
Sphinx separata (ei Suomessa)
tomaattijäytäjäkoi Tuta absoluta (Suomessa tuontituholainen)
laskosyökkönen Euplexia lucipara
hietikkomaayökkönen Euxoa tritici
rantatarhayökkönen Lacanobia oleracea
kaaliyökkönen Mamestra brassicae
isomorsiusyökkönen Noctua pronuba
Chrysodeixis includens (ei Suomessa)
Neoleucinodes elegantilis (ei Suomessa)
Tomaatilla elävät kirvalajit ovat Aphis craccivora, Aphis fabae, Aphis gossypii, Aphis nasturtii, Aphis solanella (ei Suomessa), Aphis spiraecola (ei Suomessa), Aphis aurantii (ei Suomessa), Aphis citricidus (ei Suomessa), koisokirva (Aulacorthum solani), Brachycaudus helichrysi, Brachyunguis harmalae (ei Suomessa), ansarikirva (Macrosiphum euphorbiae), Myzus antirrhinii (ei Suomessa), sipulikirva (Myzus ascalonicus), orvokkikirva (Myzus ornatus), persikkakirva (Myzus persicae), kasvihuonekirva (Neomyzus circumflexus), Prociphilus erigeronensis (ei Suomessa), Rhopalosiphoninus latysiphon (ei Suomessa), Rhopalosiphoninus solani, Rhopalosiphoninus staphyleae, Rhopalosiphum padi, Rhopalosiphum rufiabdominale sekä Smynthurodes betae.
Tomaatilla esiintyviä sairauksia

Latvamätä
Perunarutto
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tomaatti (vihannestomaatti) – Solanum lycopersicum
ITIS: Solanum lycopersicum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Solanum lycopersicum (englanniksi)
Flora of China: Lycopersicon esculentum (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Garden tomato, Solanum lycopersicum (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Lycopersicon esculentum (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Solanum lycopersicum (tomato) (englanniksi)
Suomalaiset hyötypuutarhakasvit
| --- | --- |
Juurekset:  lanttu  mustajuuri  nauris  palsternakka  porkkana  piparjuuri  punajuuri  retiisi  selleri 
Kaalit:  keräkaali  kiinankaali  kukkakaali  kyssäkaali  lehtikaali  punakaali  parsakaali  ruusukaali  kurttu- eli savoijinkaali 
Kurkkukasvit:  kurkku  kesäkurpitsa  kurpitsa  spagettikurpitsa 
Mausteet:  basilika  humala  kirveli  krassi  kumina  kurkkuyrtti  kynteli  lipstikka  meirami  minttu  persilja  rakuuna  rosmariini  salvia  sitruunamelissa  tilli  timjami 
Mukulakasvit:  maa-artisokka  peruna 
Palkokasvit:  herne  härkäpapu  tarhapapu 
Sipulit:  hillosipuli  ilmasipuli  jättisipuli  purjo  sipuli  ruohosipuli  ryvässipuli  valkosipuli  vihersipuli 
Muut kasvikset:  endiivi  fenkoli  latva-artisokka  lehtisalaatti  lehtiselleri  mangoldi  maissi  paprika  parsa  pinaatti  raparperi  tomaatti 
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q23501  Wikispecies: Solanum lycopersicum  AoFP: 384  APDB: 120065  APNI: 69274  BioLib: 40769  BOLD: 438651  CoL: 4Y369  EoL: 392557  EPPO: LYPES  FloraBase: 47173  FoAO2: Solanum lycopersicum  GBIF: 2930137  GRIN: 101442  iNaturalist: 51737  IPNI: 316947-2  IRMNG: 11222025  ITIS: 521671  MichiganFlora: 2711  NatureServe: 2.150996  NCBI: 4081  NSWFlora: Solanum~lycopersicum  NZOR: b804d3f6-54f6-4531-85da-dfeeed3ecff8  NZPCN: 2775  Observation.org: 7482  Open Tree of Life: 378964  PFI: 4725  Plant List: tro-29605838  PLANTS: SOLY2  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:316947-2  RHS: 293619  Taxonomicon: 77560  Tropicos: 29605838  VASCAN: 9380  VicFlora: bede19ce-e3ad-48cd-a1bb-69d1348bfdb8  WisFlora: 13328  WFO: wfo-0001029216  Laji.fi: MX.39562 
Tomaatin kukka.
Pitkulaisia tomaatteja Suomesta
Kypsyviä tomaatteja.
Puumala

| Puumala |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°31′25″N, 028°10′40″E
Maakunta:  Etelä-Savon maakunta
Seutukunta:  Mikkelin seutukunta
Kuntanumero:  623
Hallinnollinen keskus:  Puumalan kirkonkylä
Perustettu:  1868
Kokonaispinta-ala:  1 237,75 km² 94:nneksi suurin 2022 
– maa:  794,11 km²
– sisävesi:  443,64 km²
Väkiluku:  2 100 251:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  2,64 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  6,8 %
– 15–64-v.:  49,2 %
– yli 64-v.:  44,0 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,8 %
– ruotsinkielisiä:  0,3 %
– muut:  2,9 %
Kunnallisvero:  6,6 % 297:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Niina Kuuva
Hallituksen puheenjohtaja:  Harri Kautonen
Kunnanvaltuusto:  19 paikkaa
– puheenjohtaja:  Matti Viialainen
  2021–2025    • Kesk.   • SDP   • PS   • Kok.   • KD:   9 5 2 2 1
www.puumala.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Puumalan satamatori ja Puumalansalmen silta elokuussa 2009.
Puumala on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu 2 100 ihmistä, ja sen pinta-ala on 1 237,75 km2, josta 443,64 km2 on vesistöjä, kokonaispinta-alasta jopa 36 prosenttia. Väestötiheys on 2,64 asukasta/km2. Puumalan naapurikunnat ovat Juva, Mikkeli, Ruokolahti, Savitaipale, Sulkava ja Taipalsaari. Puumalansalmi, jonka rannalla myös kunnan keskus sijaitsee, on Saimaan laiva- ja veneliikenteen solmukohta. Puumalassa on asukaslukuun suhteutettuna toiseksi eniten vapaa-ajan asuntoja Suomessa.      
Puumala on eräs Suomen vakaimpia kuntia talouden suhteen: talousluvut ovat rikkoneet kasvuennätyksensä kuusi vuotta peräkkäin, budjetti ollut ylijäämäinen lähes kahdella miljoonalla ja vuosikate on Suomen korkeimpia. Puumalaa kutsuttiinkin yhdessä lehtiartikkelissa Saimaan alueen talousihmeeksi. Puumalan työllisyys on kasvanut, ja työllisyysaste oli vuonna 2018 oli 71,8 prosenttia. Talouskasvun arvioidaan nostavan vuonna 2018 työllisten määrän 2,6 prosenttia edellisvuotta korkeammaksi.
Maantiede

Puumala on saaristokunta, jolla on 3 000 rantakilometriä ja yli 700 saarta. Kesäisin Puumala vetää puoleensa niin mökkiläisiä, veneilijöitä kuin muitakin lomalaisia. Kesän aikana on useita eri vapaa-ajan tapahtumia, joista yksi on Siltakemmakat. Puumalan suurimman hiekkarannan, Pistohiekan, ympäristössä järjestetään kesäisin lavatansseja.
Puumalassa on hiekkarantoja, luolia ja rotkoja. Lintusalon Telkonniemessä on hiidenkirnu.
Puumalan Johannes Kastajan kirkko on Taavetti Rahikaisen 1830–1832 rakentama puinen ristikirkko, johon mahtuu 1 200 henkeä.
Puumalan Natura-kohteita ovat saimaannorpan elinalueena tunnetut Lietvesi, Luonteri ja Katosselkä-Tolvanselkä sekä Sielusenmäen aarnimetsäalue ja Puumalan Suurisuo.
Maantiede > Kylät

Hamula, Harmaala, Himahuuha, Huhtimaa, Hurissalo, Huuhkaala, Hämälänmäki, Ihalainen, Jukarainen, Junninmäki, Kaipaala, Kauppila, Keriniemi, Kietävälä, Kiljula, Kirkonkylä, Kitula, Kokkola, Kontila, Kyllölä, Lampila, Launiala, Lieviskä, Liimattala, Lintusalo, Luukkola, Maunola, Miettula, Muuramäki, Niinimäki, Niinisaari, Ollila (Otasalo), Oritsalo, Pellilä, Petäjäniemi, Pirttimäki, Piskola, Pitkälahti, Repola, Rokansalo, Ruokotaipale, Ryhälä, Sepänkylä, Sipilänsaari, Sopala, Sorjola, Torsantaka, Valtola, Vehkaranta ja Vesiniemi.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Puumalassa oli 2 208 asukasta, joista 1 091 asui taajamassa, 1 088 haja-asutusalueilla ja 22:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Puumalan taajama-aste on 50,1 prosenttia. Kunnassa on vain yksi taajama, Puumalan kirkonkylä.
Historia

Puumala kuului alun perin Sääminkiin. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1616 ja pitäjä vuonna 1635. Keskiajalla Puumalan läpi kulki aikanaan tärkeä kauppareitti Savonlinnan ja Viipurin välillä. Tie on toiminut 1640-luvun jälkeen virallisena postireittinä. Puumalan kirkonkylässä käytiin Kustaa III:n sotaan liittyviä taisteluita vuonna 1788, ja Puumalan kirkko vaurioitui niissä. Myöhemmin vuonna 1790 taisteluja käytiin myös Puumalassa Pirttimäen kylässä. Puumalansalmen rannalla sijaitseva kirkonkylän satama oli 1900-luvun alusta tärkeä puutavaran vientisatama. Kuopion ja Pietarin väliä kulkevat laivat pysähtyivät siellä.
Rokansaareen rakennettiin taisteluhautoja ensimmäistä maailmansotaa varten. Myös Salpalinja kulki Puumalan läpi.
Ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Puumalassa 1. lokakuuta vuonna 1875. 1950-luvulle saakka Puumalassa opiskeltiin myös kiertokoulussa. 1950-luvun puolivälissä Puumalassa oli 17 kansakoulua, mutta nykyisin Puumalassa on vain yksi koulu.
Puumalan lakkautetut kyläkoulut: Kyllölän koulu, Haukkoniemen koulu (1959), Kaipaalan koulu (1961), Hämälänmäen koulu (1962), Närtesalon koulu (1962), Ollilan koulu (1962), Sopalan koulu (1966), Rokansalon koulu (1968), Ruokotaipaleen koulu (1971), Huuhkalan koulu (1972), Lieviskän koulu (1979), Lintusalon koulu (1979), Ryhälän koulu (1987), Kietävälän koulu (1991), Luukkolan koulu (2004), Sepänkylän koulu (2007), Harmaalan koulu (2009) ja Hurissalon koulu (2011).
1980-luvulla jokaiselle Savon kunnalle valittiin omat nimikkoruoat. Puumalan perinneruoiksi äänestettiin tattaririeska sekä sianlihasta, sipulista ja kananmunista keitetty munapaisti.
Vuonna 1980 eristetty puumala-virus on nimetty Puumalan mukaan, joka oli sen ensimmäinen löytöpaikka.
Hallinto

Puumalan kunnanjohtaja oli Matias Hilden vuodesta 2011 vuoteen 2021. Hän oli virkavapaalla 2017–2019 toimiessaan kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläisen erityisavustajana. Marraskuusta 2017 huhtikuuhun 2019 kunnanjohtajana toimi Niina Kuuva. Matias Hilden palasi kunnanjohtajaksi 2.5.2019 alkaen. Syksyllä 2020 Hilden valittiin Ruokolahden uudeksi kunnanjohtajaksi. Hilden lopetti työt Puumalassa tammikuun 2021 lopussa. Uudeksi kunnanjohtajaksi valittiin kunnanhallituksen päätöksellä ennenkin Puumalan kunnanjohtajana toiminut Niina Kuuva. Kunnanvaltuusto vahvisti päätöksen tammikuun puolessa välissä. Kuuva aloitti työssään huhtikuussa 2021. Helmikuun alusta huhtikuuhun asti kunnanjohtajat tehtävät oli jaettu kolmelle kunnan virkamiehelle.
Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista kaudella 2021–2025 yhdeksän kuuluu Keskustalle. Valtuustoa johtaa Sosialidemokraattinen puolue ja hallitusta Keskusta. Valtuuston puheenjohtajana toimii Matti Viialainen ja hallituksen puheenjohtajana Harri Kautonen.
Talous

Puumalan elinkeinorakenteessa palvelut on suurin sektori. Koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelut ja muu julkinen sektori työllisti vuoden 2017 lopussa kunnan työssäkäyvistä 27 prosenttia; kauppa, liikenne, ravintola- ja majoituspalvelut 22 prosenttia; maa-, metsä- ja kalatalous 20 prosenttia; rakentaminen 8 prosenttia, teollisuus 7 prosenttia ja muut elinkeinot 16 prosenttia,
Vuonna 2016 kolme eniten yhteisöveroa maksanutta yritystä olivat Maansiirto Backman, kirjolohia kasvattava Puumalan Lohi ja PuuLem, joka harjoittaa maatalouteen liittyvää hakkuu-, kuljetus- ja metsänparannustöitä ja liikennettä.
Puumala voi taloudellisesti erinomaisesti verrattuna muihin alueen kuntiin. Puumalan tulot ylittävät menot ja vuonna 2017 ylijäämää kertyi 1,6 miljoonaa euroa. Puumalan vuosikate on Suomen suurimpia. Kunnalla on enemmän varoja kuin velkaa, ja se teki vuonna 2017 neljättä kertaa peräkkäin ennätystuloksen. Puumalaa kutsutaankin joskus ”Saimaan talousihmeeksi”
Puumalassa naisten mediaanipalkka oli vuoden 2017 verotuksessa 1,53-kertainen miesten mediaanipalkkaan verrattuna, syinä ilmeisesti miesten suuri osuus alkutuotannossa ja naisten suuri osuus korkeaa koulutusta vaativissa ammateissa.
Koulutus

Varhaiskasvatusta annetaan Puumalan keskustassa sijaitsevassa päiväkodissa sekä perhepäiväkodissa Hurissalon kylässä. Perusopetus (luokat 1–9) sekä esiopetus järjestetään Puumalan yhtenäiskoulussa kunnan keskustassa. Lisäksi Puumalassa toimii kansalaisopisto.
Puumalassa oli lukio vuosina 1974–2009 ja Mikkelin etä- ja aikuislukion sivutoimipiste vuoteen 2015 saakka. Kyläkouluista viimeisimpänä lakkautettiin Hurissalon koulu vuonna 2011.
Liikenne

Puumalan keskusta sijaitsee kantatie 62 varrella. Tietä on parannettu välillä Huuhkala–Käyhkää vuonna 2018 leventämällä sitä rekoille paremmin sopivaksi ja pengertämällä turvallisuuden lisäämiseksi.
Keskustaajamassa sijaitsee Puumalansalmen silta, jonka alitse kulkee Saimaan syväväylä.
Mikkelin, Puumalan, Imatran ja Savonlinnan välillä kulkevat linja-autot. Puumalan lähimmät rautatieasemat sijaitsevat noin 64 kilometrin päässä Imatralla ja noin 72 kilometrin päässä Mikkelissä. Lähimmät lentoasemat sijaitsevat Puumalasta noin 80–100 kilometrin etäisyyksillä Lappeenrannassa ja Mikkelissä.
Kevättalvella 2019 kunta suoritti asukkaille tutkimuksen liikenteen kehittämisestä niin taajama- kuin haja-asutusalueillakin.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Puumalan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 3 686 | 3 686 |
| 1985 | 1985 |    | 3 595 | 3 595 |
| 1990 | 1990 |    | 3 431 | 3 431 |
| 1995 | 1995 |    | 3 251 | 3 251 |
| 2000 | 2000 |    | 3 041 | 3 041 |
| 2005 | 2005 |    | 2 807 | 2 807 |
| 2010 | 2010 |    | 2 477 | 2 477 |
| 2015 | 2015 |    | 2 260 | 2 260 |
| 2020 | 2020 |    | 2 131 | 2 131 |
Lähde: Tilastokeskus.
Seurakunnat

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista Puumalan alueella toimii Mikkelin tuomiokirkkoseurakunnan alaisuudessa toimiva Puumalan alueseurakunta. Puumalassa toimi oma seurakunta vuodesta 1616 vuoden 2022 loppuun. Vuoden 2023 alusta Puumalan seurakunta on ollut osa Mikkelin tuomiokirkkoseurakuntaa.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Puumalan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Palvelut

Kirkonkylällä palvelevat muun muassa Puumalan kirjasto, urheiluhalli ja Puumalan hyvinvointiasema.
Keskustassa toimivat lisäksi K-Market Puumala, Sale, kahvilat Kuittinen ja Siltakahvio, kuohuviinibaari Kupliva, kukkakauppa, kirpputori, ravintolat Poiju, Hovi, Satama, Virta ja Kamil-Puumala Pizza, apteekki, Alko, Halpalinna, Puumalan Pesula, elokuvateatteri Kino Saimaa, Neste Puumala sekä ValKar OY eli Puumalan Teboil.
Kunnanjohtajia

Sakari Tuomola 1969–1970
Raimo Kainu 1970-luvulla
Veikko Tikkanen 1978–1984
Kari Kitunen 2002 –2011
Matias Hilden 2011–2017 ja 2019–2021
Niina Kuuva 2017–2019 (vs.) ja 2021–
Tunnettuja Puumalassa syntyneitä, kuolleita tai vaikuttaneita henkilöitä

Elsa Heporauta (1883–1960), kirjailija
Matias Hilden, Imatran kaupunginjohtaja
Kari Kitunen (s. 1948), juristi, entinen korkeimman oikeuden jäsen
Sonja Kuittinen (s. 1990), näyttelijä, muusikko yhtyeessä Sofa
Kaikki Puumalan puolesta -näyttelijät: Timo Hagman, Olli-Pekka Hämäläinen, Harri Kautonen, Pasi Partanen, Jukka Summanen, Aki Torniainen ja Paavo Valtonen
Jalmari ”Jallu” Reponen, erikoinen luonnonlapsi, jonka kotitila muutettiin museoksi
Nestori Reponen, laulun esikuva
Tiina Vaittinen, tutkija, yhteiskuntatieteiden tohtori
Ystävyyskunta

Bengtfors, Ruotsi. Yhteistyö on loppunut eikä Bengtforsia löydy virallisesta listauksesta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Puumalan kunnan kotisivut
Tilastokeskus - Puumalan avainluvut
Puumalan seurakunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Saimaan saarelaiset olivat kahdesti vuodessa vankeudessa (dokumentti Lintusalosta 1971)
| n k Etelä-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enonkoski  Hirvensalmi  Juva  Kangasniemi  Mikkeli  Mäntyharju  Pieksämäki  Puumala  Rantasalmi  Savonlinna  Sulkava 
Entiset kunnat:  Anttola  Haukivuori  Jäppilä  Kerimäki  Mikkelin maalaiskunta  Pertunmaa  Pieksänmaa  Pieksämäen maalaiskunta  Punkaharju  Ristiina  Savonranta  Sääminki  Virtasalmi 
Puumalan kirkko.
Puumalan keskusta sijaitsee kantatie 62 varrella.
Tampereen liikenne

Höyrylaiva Kuru ja muut sisävesihöyrylaivat olivat Näsijärven alueen tärkein kulkuneuvo 1950-luvulle saakka.
Tampereen liikenne jakautuu tie-, raide-, lento- ja vesiliikenteeseen. Tampere on liikenteellisesti keskeisessä paikassa, ja sieltä pääsee sekä teitä että rautateitä pitkin kaikkiin suuntiin. Lentoliikennettä palvelee Pirkkalan kunnassa sijaitseva kansainvälinen Tampere-Pirkkalan lentoasema. Lisäksi kesäisin on sisävesiliikennettä sekä Näsijärvellä että Pyhäjärvellä.
Tieliikenne

Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkiin kulkee Helsingistä valtatie 3, joka rakennettiin moottoritieksi vaiheittain vuosien 1964 ja 2000 välillä. Pituutta tiellä on 160,6 kilometriä ja se onkin Suomen pisin moottoritie. Tampereelta Nokialle kulkee yhdeksän kilometrin pituinen moottoritie (valtatie 12). Tampereen kolmas moottoritie, Tampereen kehätie, valmistui itäosaltaan (valtatie 9) vuonna 1996 välille Atala (Tampere) – Lakalaiva (Tampere). Kehätien länsiosa Lakalaivasta Ylöjärvelle (Tampereen läntinen kehätie, valtatie 3) valmistui vaiheittain 1970- ja 1980-luvuilla. Se parannettiin moottoritieksi 2000-luvulla; osuuden Kalkku–Pirkkala avajaiset olivat lokakuussa 2006, ja kokonaisuudessaan läntinen kehätie oli valmis joulukuussa 2008. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä. Valtatie 12 alittaa Tampereen keskustan vuonna 2016 valmistunutta Rantatunnelia pitkin.
Tampereen kaupunkiliikenteessä matkoista tehdään noin 60 prosenttia autolla. Vuoden 2019 lopussa Tampereella oli rekisteröitynä 105 169 ajoneuvoa, joista henkilöautoja oli 95 171. Ajoneuvokanta kasvoi 996 ajoneuvolla eli noin 1,0 % vuoteen 2018 verrattuna. Autojen määrän kasvu on lisännyt myös Tampereen liikennemääriä pääteillä ja -kaduilla. Kokonaisliikennesuorite eli päätie‐ ja pääkatuverkon yhteenlaskettu ajoneuvokilometrien määrä on kasvanut 2010-luvun aikana noin 1-2 % vuodessa.
Joukkoliikenne

Tampereen seudun joukkoliikenne vastaa joukkoliikenteen viranomaisena Tampereen seudun eli Tampereen, Kangasalan, Lempäälän, Nokian, Oriveden, Pirkkalan, Vesilahden ja Ylöjärven alueella.
Tampereen seudun linja-autoliikenne kattaa Tampereen sekä muiden seudun kuntien linja-autoilla liikennöitävän paikallis- ja seutuliikenteen. Vuonna 2013 Tampereen sisäisestä linja-autoliikenteestä vastasi 71-prosenttisesti liikennelaitos Tampereen Kaupunkiliikenne. Kaupungissa toimi myös johdinautoliikenne vuosina 1948–1976.
Tampereen raitiotie muodostaa kaupungin liikennejärjestelmän rungon. 7. marraskuuta 2016 Tampereen kaupungivaltuusto päätti raitiotien rakentamisesta äänin 41–25 (1 tyhjä). Nykyisellään kaupungissa kulkee linjat 1 ja 3, joista 3 muodostaa Hervannan linjan ja 1 Itä-Länsi runkolinjan.
Tampereen seudun joukkoliikenteen matkustajamäärät ovat nousseet vuosittain. Kun vuonna 2014 matkustajien kokonaismäärä oli 32 miljoonaa, määrät kohosivat vuonna 2019 jo 41,3 miljoonaan. Päivittäisiksi käyttäjämääriksi muunnettuna vuonna 2019 seudun joukkoliikenteellä tehtiin keskimäärin 113 300 matkaa päivässä.