stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vesa Virtanen

| Vesa Virtanen |
| --- | --- |
 Vesa Virtanen vuonna 2023
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. toukokuuta 1966 (ikä 58) Oulu
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  upseeri
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:  1989–
Komentajuudet:  Kainuun prikaati 2015–2017, Pääesikunta 2022-
Sotilasarvo:  kenraaliluutnantti
Ylennykset:  eversti 2012 prikaatikenraali 2016 kenraalimajuri 2020 kenraaliluutnantti 2022
Aiheesta muualla
CV
Vesa Juhani Virtanen (s. 6. toukokuuta 1966 Oulu) on suomalainen kenraaliluutnantti ja Pääesikunnan päällikkö.
Vesa Virtanen syntyi everstiluutnantti Pentti Virtasen ja farmaseutti Ella Koskisen perheeseen ja avioitui vuonna 1994 Sari Linkovuon kanssa. Virtanen tuli ylioppilaaksi Vehkalahden lukiosta 1985 ja valmistui Kadettikoulusta 1989. Virtasella on myös valtiotieteen maisterin tutkinto Helsingin yliopistosta vuodelta 1994. Esiupseeri- ja yleisesikuntaupseerikurssit hän suoritti 1996–1998. Uudenmaan jääkäripataljoonassa Virtanen oli opetusupseeri 1989–1990 ja komppanian varapäällikkö 1990–1992 ja Maanpuolustuskorkeakoulussa opettaja 1993–1995. Virtanen toimi YK:n sotilastarkkailijana entisessä Jugoslaviassa 1995–1996 ja osastoesiupseerina Helsingin sotilasläänin esikunnassa 1998–2000, osastoesiupseerina pääesikunnassa 2000, puolustusvoimain komentajan adjutanttina 2001 ja EU:n sotilaskomitean puheenjohtajan adjutanttina Brysselissä 2001–2004. Pääesikuntaan hän palasi osastoesiupseeriksi 2004 ja toimi siellä vanhempana osastoesiupseerina 2005–2007.
Ylemmän päällystön kurssin vuonna 2006 suorittaneesta Virtasesta tuli 2007 Uudenmaan jääkäripataljoonan komentaja vuoteen 2009 asti, jolloin hän siirtyi pääesikunnan henkilöstöosastolle erityistehtäviin. Osaston koulutussektorin johtajana hän toimi 2010–2012 ja vierailevana tutkijana Harvardin yliopistossa 2012–2013. Turvallisuuskomitean pääsihteeriksi puolustusministeriöön Virtanen nimitettiin 2013. Ylemmän johdon kurssin 2015 suorittanut Virtanen oli Kainuun prikaatin komentaja 2015–2017. Puolustusvoimien suunnittelupäälliköksi hänet nimitettiin 2017, Puolustusvoimien henkilöstöpäälliköksi 2021 ja Pääesikunnan päälliköksi 1. heinäkuuta 2022 alkaen.
Virtanen ylennettiin vänrikiksi 1986, luutnantiksi 1989, yliluutnantiksi 1991, kapteeniksi 1993, majuriksi 1998, everstiluutnantiksi 2006, everstiksi 2012, prikaatikenraaliksi 2016, kenraalimajuriksi 2020 ja kenraaliluutnantiksi 2022.
Alfred Colpaert

Alfred Colpaert (s. 29. lokakuuta 1957 Kruiningen, Alankomaat) on luonnonmaantieteen professori historia- ja maantieteiden laitoksella Itä-Suomen yliopistossa. Hän opiskeli Utrechtin yliopistossa syntymämaassaan Alankomaissa vuosina 1977–1981 ja valmistui filosofian maisteriksi Oulun yliopistosta 1986 ja filosofian tohtoriksi 1998. Hänet nimitettiin geoinformatiikan dosentiksi Oulun yliopistoon vuonna 2000.
Ura

Colpaert on työskennellyt muun muassa Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksella ja Oulun yliopiston maantieteen laitoksella eri tehtävissä 1996–2003. Vuodesta 2004 Colpaert on työskennellyt Joensuun/Itä-Suomen yliopistossa luonnonmaantieteen professorina. Tammikuusta 2011 alkaen Colpaert toimii Itä-Suomen yliopiston historia- ja maantieteiden laitoksen johtajana. Colpaert on tutkinut laitumia ja laiduntamista muun muassa Lapissa, Namibiassa ja Tiibetissä sekä ollut mukana eri projekteissa, kuten ”Porotalouden inventointi Pohjois-Suomessa” -hankkeessa sekä ”Namibian Itä-Caprivin alueen laidunnus ja maankäyttö (LUENA[vanhentunut linkki])” -projektissa. Hän on myös ollut vastuuhenkilönä hydrologian mallinnusta ja kaukokartoitusta arvioivassa EU-projekteissa ”Arsgisip” ja jäsenenä Socrates Gis-Cdi opetuksen kehittämistoimikunnassa.
Julkaisuja

Manderscheid, Angela & Alfred Colpaert (2004). Workshop: Natural Pastures and Mobile Animal Husbandry Under Pressure. The Case of Lapland and the Tibetan Plateau. Editors, Rangifer Special Issue, No. 15
Kumpula, T; Colpaert, A; Wang Qian & A. Mandeerscheid  (2004).  Remote sensing in inventory of high altitude pastures  of the Tibetan plateau. Rangifer Special Issue, No. 15:53-63.
Colpaert, Alfred (2004). Muuttuva ilmasto. Poromies 5:32.
Kumpula, Jouko; Colpaert, Alfred & Mauri Nieminen (2004). Metsänkäsittelyn ja lumiolosuhteiden vaikutus porojen laidunten käyttöön Ivalon paliskunnassa. Poromies 5:48.
Kumpula, Jouko; Colpaert, Alfred; Anttonen, Marja & Mauri Nieminen (2004). Porohoitoalueen pohjoisimman osan (13 paliskuntaa) talvilaidunten uusintainventointi vuosina 1999-2003. Poromies 5:50.
Antikainen, Harri; Bendas, Dan; Marjaniemi, Kyösti; Myllyaho, Mauri; Oivo, Markku; Colpaert, Alfred; Jaako, Niina; Kuvaja, Pasi; Laine, Kari; Rusanen, Jarmo; Saari, Esko & Jouni Similä (2004). Mobile Environmental Information Systems. Cybernetis and Systems: An International Journal, Vol 35(7-8):737-751
Colpaert, Alfred (2005). Porolaidunten satelliittikuvapohjainen kartoitus. Riistatutkimuksen tiedote 198:12-13, Riista- ja kalatutkimus.
Kaartinen, Salla; Kojola, Ilpo & Alfred Colpaert (2005). Finnish wolves avoid roads and settlements. Ann. Zool. Fennici 42:in press.
Autio, Jyrki & Alfred Colpaert (2005). The impact of elevation, topography and snow load damage of trees on the position of the acual timberline on the fells in central Finnish Lapland. Fennia 183:1(15-36).
Simo Kyllönen, Alfred Colpaert, Hannu Heikkinen, Mikko Jokinen, Jouko Kumpula, Mika Marttunen, Kari Muje & Kaisa Raitio (2006). Conflict Management as a Means to the Sustainable Use of Natural Resources. Silva Fennica, 40(4): 687–728
Kumpula, J., Colpaert, A.. & Anttonen, M. (2007).  Does forest harvesting and linear infrastructure change the usability value of pastureland for semi-domesticated reindeer (Rangifer tarandus tarandus)? Ann. Zool. Fennici 44(3):161-178. ISSN 0023-455
Kumpula, J. & A Colpaert (2007). Snow contidions and usability value of pasture land for semi-domesticated reindeer (Rangifer tarandus tarandus) in northern boreal forest area. Rangifer, (27)1:25-39.
Korkalainen Timo, Pietiläinen Pekka and Colpaert Alfred (2007). The effect of total peat nitrogen on the height and volume of Scots pine (Pinus sylvestris L.) stands in three fertilized and drained peatlands in northern Finland. SUO (Mires and peat) 3-4:75:85
Colpaert, Alfred (2008). Paikkatietojärjestelmien ja Kaukokartoituksen Integraatio. Terra 120(2):115.
Kumpula, J.; Colpaert, Alfred & Ari Tanskanen (2008).  Porojen laidunten valinta muutuneessa metsä- ja maisemarakenteessa Keski-Lapissa. Suomen Riista, 54:69-82.
Andrea Anderson

| Mitalit> Naisten yleisurheilu.Maa:   Yhdysvallat | Mitalit> Naisten yleisurheilu.Maa:   Yhdysvallat | Mitalit> Naisten yleisurheilu.Maa:   Yhdysvallat | Naisten yleisurheilu> Maa:   Yhdysvallat |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sydney 2000 | 4 × 400 m |  |
Andrea Arlene Anderson (s. 17. syyskuuta 1977 Harbor City, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pikajuoksija.
Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1996 Anderson sijoittui 100 metrillä hopealle, ja voitti kultaa 4 × 100 metrin viestissä.
Anderson voitti kultaa 4 × 400 metrin viestissä Sydneyn olympialaisissa 2000. Hän ei juossut kuitenkaan finaalissa, vaan ainoastaan alkuerissä. Hän menetti väliaikaisesti mitalinsa Marion Jonesin jäätyä kiinni dopingista, mutta vuonna 2010 hänelle ja muulle viestijoukkueelle palautettiin mitalit takaisin, lukuun ottamatta Marion Jonesia.
100 metrillä Andersonin ennätys oli 11,43 sekuntia, 200 metrillä 23,44 ja 400 metrillä 51,18.
Valkjärvi (Kouvola, Repoveden kansallispuisto)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°11′13″N, 26°51′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskupuro:  puro Mustalampeen 
Järvinumero:  14.981.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,8 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  500 m  
Rantaviiva:  3,872 km  
Pinta-ala:  22,791 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi on Kymenlaaksossa Kouvolassa Repoveden kansallispuistossa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.
Luontoarvoja

Järvi sijaitsee Repoveden kansallispuistossa ja sen yhteydessä olevalla Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueella. Sen läntiset rantametsät kuuluvat suojelualueeseen ja itäiset kansallispuistoon, mutta sen vesialue ei kuulu kumpaankaan. Järvi sijaitsee retkeilyn kannalta katsoen keskiössä. Valkjärvelle tulee polkuja lännestä, koillisesta, idästä ja etelästä. Niitä kulkee rantametsässä järven länsi- ja eteläpuolella ja muualla kauempana järvestä. Länsirannan eteläosassa sijaitsee leiriytymisalue, jonka paikat tulee varata etukäteen. Pohjoispäässä sijaitsee nuotiopaikka, jonka yhteydessä on käymälä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Repoveden–Luujärven alueeseen (14.981) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,8 metriä mpy. Sen laskuopuro laskee 200 metrin päässä Mustalampeen.
Viirurintaorneero

| Viirurintaorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Viiruorneerot Thripadectes
Laji::  rufobrunneus
Kaksiosainen nimi
 Thripadectes rufobrunneus  (Lawrence, 1865) 
Katso myös
   Viirurintaorneero Wikispeciesissä   Viirurintaorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viirurintaorneero (Thripadectes rufobrunneus) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Viirurintaorneeroa tavataan Costa Ricassa ja Panamassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Viiruruohomaluri

| Viiruruohomaluri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Malurit Maluridae
Suku::  Ruohomalurit Amytornis
Laji::  barbatus
Kaksiosainen nimi
 Amytornis barbatus  Favaloro & McEvey, 1968 
Katso myös
   Viiruruohomaluri Wikispeciesissä   Viiruruohomaluri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viiruruohomaluri (Amytornis barbatus) on malurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Viiruruohomaluria tavataan Australiassa Queenslandissa, Uudessa Etelä-Walesissa ja Etelä-Australiassa. Lajin kannaksi on arvioitu noin 15 000 yksilöä. Laji on vähenemässä, mutta sen ei kuitenkaan uskota vielä olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Viirupyrstötrogoni

| Viirupyrstötrogoni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Trogonilinnut Trogoniformes
Heimo::  Trogonit Trogonidae
Suku::  Afrikantrogonit Apaloderma
Laji::  vittatum
Kaksiosainen nimi
 Apaloderma vittatum  Shelley, 1882 
Katso myös
   Viirupyrstötrogoni Wikispeciesissä   Viirupyrstötrogoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viirupyrstötrogoni (Apaloderma vittatum) on trogonien heimoon kuuluva afrikkalainen lintu. Sen esiintymisalue käsittää trooppisen Afrikan Nigeriasta Kameruniin, Ugandaan, Burundiin, Ruandaan, Keniaan, Tansaniaan, Sambiaan, Malawiin, Mosambikin pohjoisosaan, Kongon demokraattisen tasavallan itäosaan ja Biokon. George Ernest Shelley kuvaili lajin holotyypin Tansanian Mamboiosta vuonna 1882.
Viirupyrstökolibri

| Viirupyrstökolibri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Urochroa
Laji::  bougueri
Kaksiosainen nimi
 Urochroa bougueri  (Bourcier, 1851) 
Katso myös
   Viirupyrstökolibri Wikispeciesissä   Viirupyrstökolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viirupyrstökolibri (Urochroa bougueri) on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue ulottuu Andien rinteitä Kolumbian etelä- ja lounaisosista Ecuadoriin ja Koillis-Peruun. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Jules Bourcier kuvaili lajin holotyypin Ecuadorin Nanegalista vuonna 1851.
Veikko Hulkko (kauppaneuvos)

Veikko Olavi Hulkko (s. 27. helmikuuta 1932 Tornio) on suomalainen eläköitynyt insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.
Henkilöhistoria

Hulkon vanhemmat olivat kauppaneuvos Olavi Hulkko ja konttoristi Olga Alice (Liisi) Mäkelä. Hän avioitui 1954 Iris Hellä Maria Himbergin kanssa. Hulkko tuli ylioppilaaksi 1951 Oulun lyseosta ja valmistui insinööriksi Tekniska läröverket i Helsingforsista 1956. Hän oli
Oulun yliopiston teknillisen tiedekunnan tuntiassistentti 1961–1962, Oulun teknillisen oppilaitoksen mekaanisen teknologian tuntiopettaja 1962–1963, harjoittelija Oulu Oy:n säiliötyömaalla 1953 ja kattilatyömaalla 1954 sekä Degerfors Järnverks Ab:n piirustuskonttorissa Ruotsissa 1955.
Käyttöauto Oy:n työnjohtaja Oulussa Hulkko oli 1956–1957, Kymen Autoliike Oy:n korjaamopäällikkö Kotkassa 1958–1959, Käyttöauto Oy:n korjaamopäällikkö 1960–1961 ja teknillinen johtaja 1962, Merikosken ammattikoulun ammattiaineiden opettaja 1963 sekä Käyttöauto Oy:n, vuodesta 1985 Kiinteistö Oy Palveluteollisuustalo ja vuodesta 1988 Kiinteistö Oy Liiketulli, apulaisjohtaja 1964–1965, varatoimitusjohtaja 1966–1967, toimitusjohtaja 1968–1985 ja hallituksen puheenjohtaja 1986–1989.
Hulkko oli myös Elektrobit-yhtiön perustajaosakas ja sen hallituksen jäsen 1985–1997 ja puheenjohtaja 1985–1995. Oulun kaupunginvaltuuston jäsen Hulkko oli 1970–1976 ja kaupunginhallituksen jäsen 1969 ja 1972–1973. Hänellä on myös ollut useita liike-elämän ja muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Ruotsin kunniakonsuli Oulun läänissä Hulkko oli 1975–1997. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1996.
Julkaisuja

Entäpä jos... : Veikko Hulkon kirjoituksia, 1996
Onni on sivutuote: Veikko Hulkon kirjoituksia johtamisesta, yrittämisestä ja ihmissuhteista, 2016
Se tärkein hyvä: Veikko Hulkon kirjoituksia, 2020
Andesiitti

Mikroskooppikuva andesiitista.
Tumma perusaines andesiittia, kuvassa myös zeoliittia. Näytteen halkaisija 8 cm.
Andesiitista syntynyt pilari Sloveniassa.
Andesiitti on vulkaaninen tummanharmaa tai musta, usein porfyyrinen kivilaji. Se on muodostunut jäähtyneestä laavasta ja on pienikitestä kiveä. Se koostuu pääosin kvartsista ja plagioklaasista. Lisämineraaleina on yleisimmin biotiittia, sarvivälkettä ja pyrokseenejä. Andesiitti on saanut nimensä Andien vuoristosta, jossa sitä esiintyy runsaasti.
Andesiitti muodostuu andesiittilaavasta joka purkautuu pinnalle ja on pintakivi, samasta laavasta muodostuu myös muita kivilajeja esimerkiksi dasiittia joka on myös pintakivi. Jos laava jää syvälle maan alle siitä tulee kovassa paineessa kiteytynyttä suurikiteitstä kiveä joka on dioriittia. Dioriitti on taas syntytapansa mukaan syväkivi.
Aiheesta muualla

Virtanen, Sofia: 15 kilometrin syvyydestä tulivuoren alta löytyi valtava järvi – jopa suurimpien maanpäällisten järvien kokoinen Tekniikka & Talous.  5.11.2016. Viitattu 10.7.2018.
Mineralia Tampereen kivikerho ry.  1/2018. Arkistoitu 10.7.2018. Viitattu 10.7.2018.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Annalisa Tardino

| Annalisa Tardino> Euroopan parlamentin jäsen |
| --- | --- |
 2.7.2019–  
Ryhmä:  ID-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. huhtikuuta 1979 (ikä 45) Licata, Italia
Kansalaisuus:  italialainen
Tiedot
Puolue:  Pohjoisen liitto
Aiheesta muualla
annalisatardino.it
Annalisa Tardino (s. 30. huhtikuuta 1979 Licata, Italia) on italialainen poliitikko. Tardino edustaa Pohjoisen liitto-puoluetta. Tardino on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa Identiteetti ja demokratia -ryhmää.
Vesa Vuorenkoski

| Vesa Vuorenkoski |
| --- | --- |
 Vesa Vuorenkoski vuonna 2021.
Henkilötiedot
Kansalaisuus:  suomalainen
Poliitikko
Puolue:  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
Asema:  valtiosihteeri erityisavustaja
Vesa Vuorenkoski (s. 1974–1975) on suomalainen järjestöjohtaja ja politikan taustavaikuttaja. Vuorenkoski toimi vuosina 2021–2023 eurooppa- ja omistajaohjausministeri Tytti Tuppuraisen valtiosihteerinä. Aikaisemmin Vuorenkoski on työskennellyt yhteiskunta-asioiden päällikkönä, lakimiehenä sekä elinkeinopolitiikan asiantuntijana Akavassa. Vuorenkoski on toiminut myös Fountain Parkin johtajana sekä yrittäjänä. Vuorenkoski on työskennellyt myös erityisavustajana opetusministeriöissä vuosina 2005–2007 ja kansanedustajan avustajana eduskunnassa.
Koulutukseltaan Vuorenkoski on oikeustieteen ja valtiotieteen maisteri. Puoluetaustaltaan Vuorenkoski on sosiaalidemokraatti.
Ura

Vuorenkoski toimi vuosina 2021–2023 eurooppa- ja omistajaohjausministeri Tytti Tuppuraisen valtiosihteerinä. Hän avusti ja edusti ministeriä poliittisten linjausten muodostamisessa, ministeriöiden välisessä koordinoinnissa ja kantojen yhteensovittamisessa, hallitusohjelman toimeenpanossa ministerin toimialalla sekä EU-asioiden ja kansainvälisten tehtävien hoitamisessa.
Alketas

Alketas on antiikin Kreikassa käytetty miehen nimi. Se voi tarkoittaa seuraavia:
Alketas I, Makedonian kuningas
Alketas II, Makedonian kuningas
Alketas, Aleksanteri Suuren kenraali.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Alketas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Anderstorp

| Anderstorp |
| --- | --- |
 Anderstorpin kirkko
 Anderstorp
 Koordinaatit: 57°17′N, 13°38′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Gislavedin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  5,61 km²
Väkiluku:  4 965
 – Väestötiheys:  885,0 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Anderstorp on taajama ja entinen kauppala Gislavedin kunnassa Etelä-Ruotsissa. Se kuuluu Smålandin historialliseen maakuntaan ja Jönköpingin lääniin. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 965 asukasta.
Anderstorp sijaitsee noin 4 kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta Gislavedistä. Anderstorp kuuluu Gnosjöandanin kulttuurimaantieteelliseen alueeseen, ja siellä on monipuolista pienteollisuutta.
Anderstorpin taajaväkinen yhdyskunta perustettiin samannimiseen maalaiskuntaan vuonna 1943. Koko maalaiskunta muutettiin vuonna 1953 Anderstorpin kauppalaksi. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin kauppalasta tuli Anderstorpin kunta. Kunta liitettiin osaksi nykyistä Gislavedin kuntaa vuonna 1974. Kauppalalla ei ollut käytössään vaakunaa.
Anderstorpin kauppala kuului Anderstorpin seurakuntaan, joka on edelleen olemassa.
Anderstorpissa sijaitsee moottorirata Scandinavian Raceway. Sieltä on kotoisin myös käsipalloseura Anderstorp SK.
Väestönkehitys

| Anderstorpin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 2 426 | 2 426 |
| 1965 | 1965 |    | 3 095 | 3 095 |
| 1970 | 1970 |    | 4 099 | 4 099 |
| 1975 | 1975 |    | 4 386 | 4 386 |
| 1980 | 1980 |    | 4 594 | 4 594 |
| 1990 | 1990 |    | 4 955 | 4 955 |
| 1995 | 1995 |    | 5 003 | 5 003 |
| 2000 | 2000 |    | 5 116 | 5 116 |
| 2005 | 2005 |    | 4 987 | 4 987 |
| 2010 | 2010 |    | 4 965 | 4 965 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Anderstorp kasvoi yhteen Tokarpin kanssa vuonna 1970.
Käännös suomeksi
Aaro Vainio

| Aaro Vainio |
| --- | --- |
 Aaro Vainio vuonna 2012
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. lokakuuta 1993 (ikä 31) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Moottoriurheilija
ADAC GT Masters
Esikoiskausi:  2018
Nykyinen talli:  Team Rosberg
Aikaisemmat sarjat
2010 2011–2013:  Formula Renault 2.0 Eurocup GP3 Series
Mestaruudet
2017:  Campionato Italiano Gran Turismo – Super GT Cup
Aaro Vainio (s. 2. lokakuuta 1993 Espoo) on suomalainen autourheilija, jonka toistaiseksi parhaat saavutukset ovat Kartingin Super KF:n Euroopan mestaruus ja MM-kilpailun kakkostila syksyllä 2009 Maranello Kart -tehdastallissa sekä Italian Super GT Cupin voitto 2017. Vainio on myös voittanut mm. KF3-luokassa EM- ja SM-kultaa. Kausina 2011–2013 Vainio kilpaili GP3-sarjassa. Vainio on kuulunut AKK-Motorsportin valmennusryhmään vuodesta 2007.
Ura > 2009

Vainio teki marraskuussa 2009 managerointisopimuksen ranskalaisen F1-manageri Nicolas Todtin kanssa, joka manageroi muun muassa entistä F1-kuljettajaa Felipe Massaa.
Ura > Eurocup Formula Renault

Vainio on karting-sarjoissa parhaiten menestynyt suomalainen, ja häntä pidetään yhtenä Suomen lupaavimmista nuorista rata-autoilijoista. Kaudella 2010 Vainio ajoi Formula Renault 2.0 Eurocupissa ranskalaisessa Tech 1 Racing -tallissa sijoittuen sarjan neljänneksi, ajettuaan kaksi kertaa kolmanneksi ja kolme kertaa toiseksi.
Ura > World Series by Renault

Vuonna 2012 Aaro Vainio teki debyytin Formula Renault 3.5 -sarjassa Unkarin Hungaroringin radalla ajaen venäläisessä Team RFR -tallissa. Vainio otti ensimmäiset pisteensä Circuit Paul Ricardin radalla sijoittuen kilpailussa kuudenneksi. Kauden toiseksi viimeisessä kilpailussa Vainio otti jälleen pisteitä sijoittumalla kahdeksanneksi Barcelonan ensimmäisessä startissa. Toisessa startissa Vainio ajoi hienosti kilpailun kolmanneksi lähdettyään matkaan viidennestä lähtöruudusta. Vainio sijoittui lopulta sarjan 18:nneksi kerättyään 27 pistettä ajamistaan kuudesta kilpailusta.
Ura > Muut sarjat

Vainio ajoi parinsa Tuomas Tujulan kanssa Italian Super GT -sarjaa Lamborghinilla ja voitti sarjan mestaruuden vuonna 2017. Vuonna 2018 Vainio ajoi Saksassa GT3-luokan ADAC GT Masters -kisoja Team Rosbergin Lamborghini Huracan -autolla.
Ura > Kommentaattorina

Vainio lopetti kilpailemisen kolmeksi vuodeksi ja toimi kommentaattorina Formula 2 ja GP3-kilpailuissa MTV Maxilla. F1-kaudella 2016 hän toimi kommentaattorina Euroopan ja Saksan GP:ssä ja jatkoi pestissään satunnaisesti kaudesta 2017 eteenpäin.
Tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
Tulokset > GP3

| Kausi | Talli | Auto | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | Tech 1 Racing | Dallara GP3/10 | Renault | TURFEA 15 | TURSPR Kesk. | ESPFEA 3 | ESPSPR 20 | EURFEA Kesk. | EURSPR Kesk. | GBRFEA 11 | GBRSPR 18 | GERFEA 7 | GERSPR 13 | HUNFEA 5 | HUNSPR 7 | BELFEA 13 | BELSPR Kesk. | ITAFEA 22† | ITASPR 8 | 12 | 15. |
| 2012 | Lotus GP | Dallara GP3/10 | Renault | ESPFEA 3 | ESPSPR 4 | MONFEA 1 | MONSPR 7 | EURFEA 2 | EURSPR 7 | GBRFEA 3 | GBRSPR Kesk. | GERFEA 5 | GERSPR 6 | HUNFEA 5 | HUNSPR 7 | BELFEA 6 | BELSPR 14 | ITAFEA 11 | ITASPR 14 | 123 | 4. |
| 2013 | Koiranen GP | Dallara GP3/13 | AER | ESPFEA 5 | ESPSPR 1 | VALFEA 7 | VALSPR 2 | GBRFEA 11 | GBRSPR 8 | GERFEA 14 | GERSPA 11 | HUNFEA 1 | HUNSPR 9 | BELFEA 20 | BELSPR 22† | ITAFEA 16 | ITASPR 13 | ABUFEA   | ABUSPR   | 75 | 9. |
Tulokset > Formula Renault 3.5

| Kausi | Talli | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Team RFR | Zytek | ALC1   | ALC2   | MON1   | SPA1   | SPA2   | NÜR1   | NÜR2   | MOS1   | MOS2   | SIL1   | SIL2   | HUN1 Kesk. | HUN2 18 | LEC1 16 | LEC2 6 | CAT1 8 | CAT2 3 | 27 | 18. |