Suomen katujengit
Historia > 2020-luvulla

Marraskuussa 2020 ulkomaalaistaustaisten nuorten kerrottiin liikkuneen Helsingissä ryöstelemässä väkivaltaisesti. Näissäkin rikoksissa tekijöiden porukka vaihteli tilanteen mukaan.
Marraskuussa 2020 muun muassa Helsingin Sanomat ja Yleisradio uutisoivat nuorten häiriökäyttäytymisestä, rikollisuudesta ja siitä, että pääkaupunkiseudulla liikkuu 100–150 vaarallisesti käyttäytyvää nuorta. Tuolloisen sisäministeri Maria Ohisalon ja asiantuntijoiden mukaan kyseiset nuoret ovat pääosin maahanmuuttajataustaisia. Iltalehti uutisoi, että kyseiset ulkomaalaistaustaiset jenginuoret ovat iältään 13–20-vuotiaita. Nuorista tekee Helsingin Sanomien ja Iltalehden mukaan erityisen vaarallisia se, että heillä on taipumus käyttää väkivaltaa ikätovereitaan kohtaan. Toisinaan väkivaltaan sisältyy myös teräaseiden käyttöä, kuten Vallilan puukotuksessa syksyllä 2020. Puukotus johti uhrin kuolemaan ja herätti laajaa huomiota Suomessa syksyllä 2020. Tilastokeskuksen mukaan alaikäisten ryöstöissä ulkomaalaistaustaiset ovat yliedustettuina.
Lokakuussa 2021 Helsingin poliisilaitoksen rikostutkintayksikön johtaja Markku Heinikari totesi, että suurimmalla osalla katujengeihin kuuluvista miehistä on maahanmuuttajatausta ensimmäisessä tai toisessa polvessa, eli heidän vanhempansa tai he itse ovat syntyneet ulkomailla. Tuolloin vajaaseen kymmeneen jengiin kuului arviolta sata noin 20-vuotiasta miestä mutta myös alaikäisiä. Katujengien toiminta oli muuttunut huomattavasti huonompaan suuntaan syksyn 2021 aikana, sillä vuosina 2020–2021 nuorten teräaseiden käyttö oli lisääntynyt. Lisäksi katujengeihin liittyvien henkilöiden kynnys käyttää ampuma-asetta vaikutti Heinikarin näkemyksen mukaan alentuneen selvästi, ja syyskesän 2021 aikana pääkaupunkiseudulla tapahtui useita ampumistapauksia, joista oli sivullisillekin vaaraa. Jengit ovat osallisina myös tiettyjen asuinalueiden huumekaupassa.
Tammikuussa 2022 pääkaupunkiseudulla toimi poliisin mukaan vajaat kymmenen katujengiä, ja niissä keskeisiä henkilöitä oli satakunta. Valtaosa heistä oli ulkomaalaistaustaisia nuoria miehiä mutta mukana oli myös alaikäisiä. Poliisin tutkinnassa oli tuolloin useita katujengeihin liittyviä törkeitä väkivaltarikoksia sekä ampumistapauksia, joissa vaarassa on ollut myös sivullisia.
Yleisradio haastatteli alkuvuonna 2022 neljää katujengiläisten lähipiiriin kuuluvaa tai heidän liikkeitään seuraavaa nuorta. Haastateltujen mukaan Suomen katujengeissä on kyse ”Ruotsin meiningin larppaamisesta”, eli sen kopioimisesta ja siihen eläytymisestä. Ruotsissa surmattiin tuolloin ampuma-aseilla enemmän ihmisiä kuin koskaan aikaisemmin. Surmissa oli usein kyse rikollisjengien välisistä alueriidoista tai yhteenotoista. Joukko pääkaupunkiseudulla asuvia nuoria pyrkii luomaan niin sanottua biiffiä eli erimielisyyttä eri kaupunginosien välille. Mallia oli otettu Ruotsin lisäksi Yhdysvalloista, jossa eri kaupunginosien katujengien ja räppäreiden välillä on raakaa väkivaltaa ja jopa tappoja sekä murhia. Yleisradion tietojen mukaan Kaivohuoneelle suunnitellussa joukkotappelussa oli kyse nimenomaan niin sanottujen blockien eli kaupunginosien jengien ja räppäreiden välisestä riidasta. Se alkoi alun perin sosiaalisessa mediassa ja ryöstäytyi käsistä vuoden 2021 loppusyksyllä. Poliisi havaitsi kuitenkin tilanteen vakavoitumisen syksyn kynnyksellä ja aloitti salaisen tiedonhankinnan rikosten ennaltaehkäisemiseksi. Kun Helsingin käräjäoikeus oli antanut alkukesällä 2022 kymmenen vuoden vankeusrangaistuksen niin sanotussa katujengijutussa, Helsingin Sanomat totesi pääkirjoituksessaan, että ei ole sattumaa, että tuomituilla jengiläisillä on maahanmuuttajatausta ja että he ihannoivat väkivaltaista gangsta rap -kulttuuria, jossa eri jengit käyvät ikään kuin sotaa toisiaan vastaan.
Vantaalla loppukesällä 2022 tapahtuneessa katujengien välisessä yhteenotossa loukkaantui vakavasti yksi katujengeihin liittyvä henkilö. Espoossa taas sivullisen ihmisen asuntoon lensi luoti, kun katujengeihin liittyvät henkilöt ampuivat aseella kerrostalon pihalla. Lisäksi elokuussa Vantaalla tapahtui kaksi murhan yritystä, joista poliisi epäili kolmea parikymppistä miestä. Poliisin mukaan espoolaiseen L-City-katujengiin ja helsinkiläiseen numeroa 47 tunnuksenaan käyttävään Kurdish Mafia -jengiin liittyvät henkilöt ampuivat toisiaan kohti. Ammuskelu tapahtui Leinelässä. Todennäköisin syin murhan yrityksestä vangittiin 22-vuotias helsinkiläisjengin johtohahmo, räppäri Milan Jaff. Lisäksi vangittuina olivat 19-vuotias espoolaiseen L-City-jengiin liittyvä räppäri sekä 24-vuotias useista rikoksista aiemmin tuomittu espoolaisjengiin kytkeytyvä mies. Murhan yrityksestä epäillyllä L-City-jengin 24-vuotiaalla jäsenellä oli yhteyksiä Mantaqa-rikollisjengiin. Syyskuussa 2021 Milan Jaff apureineen oli tulittanut Espoossa omakotitaloa, jossa oli käynnissä kilpailevan L-City-jengin juhlat. Räppäri Kerza eli Kerim Khalid Ahmed Muslah tuomittiin 2021 kolmen vuoden neljän kuukauden vankeuteen tapon yrityksestä hänen puukotettuaan yhtä Milan Jaffin Kurdish Mafia -jengin pääjäsenistä. Kesäkuussa 2023 Kerza vangittiin uudelleen epäiltynä neljästä tapon yrityksestä, jotka olivat tapahtuneet 23. maaliskuuta Espoossa. Jaffiin yhdistetty katujengi tuli nimetyksi tunnuksella 47. Se on kansainvälisesti tunnettu, kurdien maailmalla käyttämä luku, joka viittaa sekä turkkilaiseen Mardinin kaupunkiin että AK-47-rynnäkkökivääriin.
Kun helsinkiläisjengi Kurdish Mafian ja espoolaisen L-Cityn väkivaltaisia yhteenottoja käsiteltiin oikeudessa lokakuussa 2022, Vantaan käräjäoikeuteen tehtiin pommiuhkaus. Samana päivänä Helsingin käräjäoikeus antoi tuomion laajasta huumausainerikoskokonaisuudesta, johon liittyivät Mantaqa-jengi sekä Katiska-vyyhtiin sotkeutuneita henkilöitä.
Katujengien yhteenotot on julkisuudessa yhdistetty kostonkierteisiin. Kostoa ovat ruokkineet räpmusiikki ja kärjistäneet sosiaalinen media. Kuin veljet -kirjan tekijät eli Helsingin Sanomain rikostoimittaja Anne Kantola, STT:n rikos- ja oikeustoimittaja Jecaterina Mantsinen ja entinen rikollinen ja huumekauppias Omos Okoh alkoivat kirjaa tehdessään kuulla tihenevästi viittauksia aikuiseen kurditaustaiseen mieheen, joka liittyy Suomen katujengi-ilmiöön. Hän oli tullut huijatuksi huumekaupassa, ja häntä on nimitetty Nimikirjainmieheksi. Hän oli maksanut merkittävän summan huumausaineista toiselle jengille, mutta jäänyt huumeitta ja tullut nolatuksi. Sitten Nimikirjainmies keksi aseistaa toimettomia nuoria miehiä, kuten kurditaustaisia turvapaikanhakijoita. Mies oli nuoria muutamaa vuotta vanhempi, hänellä oli autokorjaamo ja hän puhui hyvää suomea. Riidat alkoivat kärjistyä tavalla, jossa kirjan kirjoittajat kuvaavat Kaivohuoneen operaation olleen vain pintaraapaisu todellisista tapahtumista. Viime vuosien katujengiytymisilmiössä operaatiota on pidetty poliisin merkittävänä onnistumisena hillitä väkivaltaa. Nimikirjainmies sai myös Milan Jaffin mukaan jengisotaan. Viranomaislähde on vahvistanut, että 47-jengin todennäköisin johtaja on Nimikirjainmies ja Jaff on enemmänkin keulakuva.
Lokakuussa 2022 poliisijärjestöjen liiton puheenjohtaja Jonne Rinne sanoi, että Suomessa toimii 11 katujengiä, joissa on yhteensä 200 jäsentä. Jengit toimivat pääosin Helsingin ja Turun seuduilla. Pääkaupunkiseuduilla toimi kymmenen jengiä, joissa on sata keskeistä jäsentä. Helsingin poliisin mukaan jengien kehitys oli Ruotsiin verrattuna Suomessa vasta alussa. Kun kesäkuussa 2023 Ruotsissa Farstan metroaseman edustan ampumavälikohtauksessa kuoli 15-vuotias poika ja 45-vuotias mies, niin Ruotsin poliisi totesi, että jengien ampumavälikohtauksia on jo ympäri maata, Suomen poliisi arvioi, että tuon kaltainen ampumavälikohtaus on mahdollinen myös Suomessa ja että Ruotsin ilmiöt ovat rantautuneet myös Suomeen.
Vuoden 2022 lopussa Varsinais-Suomen käräjäoikeus jakoi tuomiot ryöstöliigan jäsenille, joita johti 19-vuotias päätekijä Abdullahi Hassan Huseen. Oikeuden mukaan miehen toiminnassa oli kyse ”häikäilemättömästä tavasta hankkia rahaa asianomistajille aiheutetusta pelosta, ahdistuksesta ja kärsimyksestä välittämättä”. Joulukuussa poliisi kertoi, että jengitoimintaan liittyvät nuoret ovat poliisin mukaan enimmäkseen toisen polven maahanmuuttajia.
Vuoden 2024 lopussa poliisi tunnisti Tampereella kolme jengiytymiselle otollista ryhmittymää. Ryhmittymät kertovat olevansa Härmälästä, Tesomalta ja Hervannasta. Ryhmittymiin kuuluu kantasuomalaisia, ensimmäisen ja toisen polven maahanmuuttajia sekä romaneja. Arvion mukaan romaninuoret ovat ryhmittyneet muiden kanssa vuoden 2023 lopulla. Osa ryhmittymissä olevista nuorista tekee rikoksia, kuten huumausainerikoksia ja ryöstöjä. Niitä tehdään niin yksin kuin vaihtuvissa kokoonpanoissa. Samaan aikaan Pohjanmaalla oli havaittavissa huumekaupassa uusia suuntauksia, erityisesti Pietarsaaressa ja Kokkolan seudulla noussut jengikulttuuri. Pohjanmaan poliisin mukaan tilanne ei tuolloin ollut vielä aivan samanlaista kuin Ruotsissa, mutta luultavasti menossa siihen suuntaan. Alueen väkivalta- ja omaisuusrikokset liittyvät vahvasti huumeisiin. Viranomaisten on vaikea valvoa Pohjanmaalla huumekauppaa, koska suurin osa kaupasta tapahtuu nimettömänä verkossa. Poliisi käyttääkin peitetoimintaa huumeiden myynnin torjunnassa. Myös Pohjanmaalla niin sanotut roadmanit toimivat huumekuriireina suurista kaupungeista pienempiin. Pienillä paikkakunnilla he myyvät huumeet alihankkijoille ja käyttäjille.
Vuoden 2024 joulukuussa Espoossa tapahtui Suomen ensimmäinen murha, jota tutkii poliisin katujengitutkintaryhmä.