stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Energia Belgiassa
Energian tuotanto

Belgian energiankulutus vuonna 2022 jakaantui eri lähteiden kesken seuraavasti:
öljy: 36%
maakaasu: 26 %
ydinvoima: 22.5%
biopolttoaineet ja jätteenpoltto: 7,5%
kivihiili: 5%
aurinko ja tuulivoima: 2.5%
Öljy

Belgia kuluttaa päivässä 631 522 barrelia öljyä ja tuottaa siitä itse 24 423 barrelia (2016).
Belgialla on Antwerpenin suuri öljysatama ja sen ympärillä neljä jalostamoa ja paljon putkistoja. Tämä infrastruktuuri palvelee kotimaisen kulutuksen lisäksi naapurimaita.
Venäjän hyökättyä Ukrainaan Belgia lisäsi öljyn tuontia Norjasta ja Yhdysvalloista.
Ydinvoima

Maassa on viisi toimivaa ydinreaktoria ja kolme suljettua. Reaktorit sijaitsevat Doelin ja Tihangen ydinvoimaloissa.
Kivihiili

Vuonna 2022 Belgia poltti 4,9 miljoonaa tonnia hiiltä, tuotti siitä itse 1,27 miljoonaa tonnia, toi ulkomailta 4,5 miljoonaa ja vei ulkomaille 0,56 miljoonaa tonnia. Sen jäljellä olevat tunnetut hiilivarat ovat 4100 miljoonaa tonnia.
1800-luvulla Vallonian hiilikaivokset vauhdittivat maan teollistumista. Vuoteen 1917 mennessä kivihiilen louhinta oli alkanut myös maan koillisosassa, Limburgin ympäristössä. Valtakunnallinen kivihiilen tuotanto saavutti huippunsa 1950-luvulla. Tuotanto väheni vähitellen, kun Vallonian ja Limburgin kaivokset suljettiin: Eisdenin kaivos vuonna 1987 ja Belgian viimeinen kaivos Heusden-Zolderissa vuonna 1992.
Neljä entistä hiilikaivosta muodostavat Unescon maailmanperintökohteen Vallonian kaivoskohteet.
Välinehuoltaja

Välinehuoltaja on vastuussa sairaanhoidossa tarvittavien välineiden ja laitteiden puhdistamisesta ja käyttövalmiudesta: hän pesee, desinfioi ja steriloi ne sekä varmistaa niiden toimivuuden.
Välinehuoltaja työskentelee esimerkiksi sairaalan tai terveyskeskuksen välinehuoltokeskuksessa, leikkaussalissa tai laboratoriossa.
Välinehuoltajan ammattitutkinnon ja erikoisammattitutkinnon voi suorittaa toisella asteella näyttötutkintona.
Beneath... Between... Beyond...

| Beneath> .. Between... Beyond... Static-X |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 20. heinäkuuta 2004
 Tyylilaji: industrial metal
 Kesto: 61.18
 Levy-yhtiö: Warner Bros.
Listasijoitukset
  139.
Static-X:n muut julkaisut
| Shadow Zone 2003 | Beneath... Between... Beyond... 2004 | Start a War 2005 |
Beneath... Between... Beyond... on Static-X:n neljäs albumi sekä ensimmäinen kokoelma-albumi. Se julkaistiin 20. heinäkuuta 2004. Albumin kappaleet ovat suurimmaksi osaksi aikaisemmilla albumeilla esiintyneiden kappaleiden live- tai demoversioita.
Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 139.
Kappaleet

Breathe – 2.32
Deliver Me – 2.37
Anything But This – 4.03
S.O.M. – 3.22
Down – 3.15
Head – 2.46
So Real – 5.40
Crash – 3.35
Push It – 3.32 (JB's Death Trance Mix)
I'm With Stupid – 4.32 (Paul Barker Remix)
Burning Inside – 4.14
Behind the Wall of Sleep – 3.32
Gimme Gimme Shock Treatment – 2.03
I Am – 2.55 (demo)
Love Dump – 4.28 (demo)
Get to the Gone – 2.30 (live rehearsal demo)
New Pain – 2.49 (demo)
Otsegolectric – 2.53 (demo)
Kokoonpano

Wayne Static – laulu, kitara
Tripp Eisen – kitara
Tony Campos – basso, taustalaulu
Nick Oshiro – rummut
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi: 6,5 / 10
Edmund Ho

| Edmund Ho> Ho Hau-wah, 何厚鏵 |
| --- | --- |

Macaon hallintojohtaja
 20.12. 1999 – 20.12. 2009  
Seuraaja:  Fernando Chui
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. maaliskuuta 1955 (ikä 69)
Puoliso:  Tatiana Lau
Edmund Ho Hau-wah (kiin.: 何厚鏵; Jyutping: Ho4 Hau5-waa4; s. 13. maaliskuuta 1955) on macaolainen poliitikko, joka oli vuosina 1999-2009 Kiinan kansantasavallan erityishallintoalue Macaon hallintojohtaja.
Hänen poliittinen uransa alkoi 1986, jolloin hänestä tuli Kiinan kansan neuvoa-antavan poliittisen konferenssin jäsen. Kaksi vuotta myöhemmin hänet valittiin Kiinan kansankongressin jäseneksi. Valintakomitea valitsi hänet Macaon hallintojohtajaksi 15. toukokuuta, 1999. Vuonna 2004 hänet valittiin toiselle kaudelle. Macaon hallintojohtajan tehtävän jälkeen hänet valittiin vuonna 2010 Kiinan kansankongressin varapuhemieheksi.
Aiheesta muualla

Interview CNN, 1999 (englanniksi)
| n k Macaon hallintojohtajat |
| --- | --- | --- |
|  Edmund Ho Hau Wah (1999–2010)  Fernando Chui Sai On (2010–2019)  Ho Iat Seng (2019–)  |  Edmund Ho Hau Wah (1999–2010)  Fernando Chui Sai On (2010–2019)  Ho Iat Seng (2019–)  |  |
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF
Mallasjuoma

Pullotusta Lahdessa vuonna 1964.
Mallasjuoma (pitempi nimi Osakeyhtiö Mallasjuoma) oli kauppias Henrik Mattsonin poikiensa Ernst Mattsonin ja Maximillian Mattsonin kanssa 1912 perustama panimo.
Historia

Taustalla oli Henrik Mattsonin aiempi kokemus panimoalasta. Hän oli aloittanut oluenpanemisen jo vuonna 1874 ostamalla silloin Hollolaan kuuluneessa Niemessä sijainneen panimon, jonka kapteeni August Fellman ja apteekkari Wahlstedt olivat perustaneet vuonna 1872.
Vuonna 1902 Mattson siirsi panimotoiminnan silloisen Lahden kauppalan puolelle Vapaudenkadulle Uusi Olutpanimo Oy:n nimisenä. 1917 Uusi Panimo lakkautettiin ja sen tuotantorakennukset muutettiin asuinrakennuksiksi.
Mattson perusti poikiensa kanssa Osakeyhtiö Mallasjuoman tehtaan 1912 Lahden Päijänteenkadulle, mistä tuli Mallasjuoman toiminnan pääpaikka 1930-luvulle saakka. Mallasjuoma valmisti aluksi vain mietoja olutjuomia. Panimon alku oli vaikea, mutta ensimmäisen maailmansodan alkuvuosien huippusuhdanteessa 1916 tuotanto koostui miltei 3 000 000 litrasta mietoja olutjuomia, minkä saavuttamiseen sisällissodan jälkeen meni 20 vuotta.
Mattsoneiden kuoltua, 1920-luvulla yritystä johti entinen isännöitsijä (tehtaanjohtaja) Gunnar Åhfeldt-Arjamo. Suomeen tuli kieltolaki 1919 ja Mallasjuoma otti tuotantoonsa myös virvoitusjuomat. Vuoden 1932 jälkeen, kun kieltolaki kumottiin, alkoi Mallasjuoma tehdä II ja III veroluokkien oluita ja toi valikoimaan Lahden Erikois-oluen.
Mallasjuoma rakennutti 1930-luvun lopulla Sammonkadun ja Nastolankadun kulmaan viisikerroksisen tehtaan, joka oli tekniikaltaan yksi Euroopan nykyaikaisimmista.
1950-luvulta alkaen Mallasjuomasta tuli lahtelaisuuden vertauskuva mainonnassa. Tutuiksi koko maassa tulivat sanonnat: "Ei oo Lahden voittanutta!" ja myöhemmin "Moi lahtelaista!".
1970-luvulla Mallasjuoma oli Suomen johtava panimotalo, mutta 1980-luvulla se jäi kolmanneksi Hartwallin ja Sinebrycoffin jälkeen. Pitkien omistajuuteen liittyvien oikeuskiistojen jälkeen Mallasjuoma yhdistyi Hartwall-yhtymään 1988, ja Lahden tunnetut olut- ja virvoitusjuomamerkit hävisivät.
2008 Hartwall otti uudelleen tuotantoon Turun panimon Auran oluen tapaan entisen Mallasjuoman Lahden Sininen -nimisen oluen. Mallasjuoman tuotantolaitos Lahden keskustassa lopetettiin ja Hartwallin Etelä-Suomen tuotanto keskitettiin Lahdessa Kujalaan vuonna 2003.
Tehtaat

1957 Jyväskylän juomatehdas, Jyväskylä
1967 Toppilan Mallasjuomatehdas, Oulu/Toppila
1973 Wihurinkoski, Heinola
Muuta

Puhekielessä, erityisesti Lahdessa Mallasjuomaa on kutsuttu Malski -nimityksellä. Tällä nimellä kutsutaan myös aluetta Ristinkirkon pohjoispuolella, jossa on ollut Mallasjuoman panimo ja jonne on rakennettu kerrostaloasuntoja.
Aiheesta muualla

Lahden radio- ja tv-museo: Mallasjuoma ja lahtelaisuus mainoselokuvissa 1950-luvulta 1980-luvulle (Arkistoitu – Internet Archive)
Elävä arkisto: Spede Mallasjuoman sammakkomiehenä
Elävä arkisto: Nimikilpailun voittaja Lahden Erikois-B
Elävä arkisto: Ohran maltainen matka pellolta pulloon
Osakeyhtiö Mallasjuoma 1912-1962, Seppo Simonen, 1962
Mallasjuoman yhtiö- ja omistushistoriaa Pörssitiedossa
Batman ja Robin mainostavat Oy Mallasjuoman Batman-virvoitusjuomaa laskeutuen helikopterista Helsingissä 1966.
Klaus Korhonen

Klaus Kauko Korhonen (s. 1947 Rautio) on suomalainen helluntailiikkeen vaikuttaja ja pastori. Hän toimi Helsingin Saalem-seurakunnan johtajana vuosina 1998−2012 ennen eläkkeelle jäämistään. Koulutukseltaan Korhonen on teologian maisteri.
Korhonen on toiminut vuodesta 1971 helluntailiikkeen työntekijänä saksankielisessä Euroopassa ja Suomessa. Hänet tunnetaan liikkeen vaikuttajana, raamatunopettajana ja konferenssitapahtumien puhujana Suomessa ja useissa Euroopan maissa. Vuosina 2005–2009 hän toimi vasta perustetun Suomen Helluntaikirkon hallituksen puheenjohtajana ja on muun muassa kirkon eettis-opillisen työryhmän jäsen.
Suomessa Korhonen on toiminut seurakunnanjohtajana Oulun helluntaiseurakunnassa (1984–1995), Kuopion helluntaiseurakunnassa (1995–1998) ja Helsingin Saalem-seurakunnassa (1998–2012), joka on Suomen suurin helluntaiseurakunta. Seurakuntatyön ohella Korhonen on toiminut Iso Kirja -opiston vierailevana tuntiopettajana. Hän on ollut yksi Suomen edustajista Euroopan helluntailaisten PEF-yhteisössä (Pentecostal European Fellowship).
Helluntailiikkeen ulkopuolella Korhonen tunnetaan yhteiskristillisten ja ekumeenisten pyrkimysten puolestapuhujana ja helluntailaisten opinkäsitysten määrittelijänä. Hän on ollut ryhmänsä puheenjohtaja evankelis-luterilaisen kirkon ja helluntaiherätyksen välisessä neuvottelukunnassa. Korhonen on toiminut useiden vuosien ajan Suomen vapaakristillisen neuvoston (SVKN) hallituksessa ja Suomen ekumeenisen neuvoston (SEN) opillisessa jaostossa. Korhosen myönteinen suhde lestadiolaiseen sukutaustaansa on tullut usein esiin hänen kannanotoissaan.
Klaus Korhonen jäi kesällä 2012 eläkkeelle Helsingin Saalem-seurakunnan johtajan tehtävistä. Hänen seuraajanaan jatkoi Mika Yrjölä. Eläkkeelle jäätyään Korhonen on toiminut teologisena mentorina ja opettajana Itävallassa ja tehnyt vaimonsa kanssa vapaaehtoistyötä Romanian romanilasten koulutuksen kehittämiseksi.
Klaus Korhosella on vaimonsa Satun kanssa neljä lasta ja kahdeksan lastenlasta.
Teokset

Veljeyttä vai veljeilyä? Helsingin Saalem-seurakunnan suhde ekumeniaan vuosina 1928-1998.  Joensuun yliopisto, 2001.
Kuin avara meri.  Aikamedia, 2007.
Tyypillinen hellari ja muita kirjoituksia.  Aikamedia, 2010.
Siunausten kirja.  Aikamedia, 2014.
Paimenen päiväkirja.  Aikamedia, 2021.
Karpaattien timantit. Aikamedia, 2024
Junison-Moskova

| Junison-Moskova |
| --- | --- |
Perustettu:  2022
Kaupunki:  Moskova, Venäjä
Kotiareena:  VTB Arena
– kapasiteetti:  12 273
Sarjataso:  VHL
Värit:           
Toimitusjohtaja:   Denis Abdullin
Päävalmentaja:   Igor Gorbenko
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Junison-Moskova (ven. Юнисон-Москва) on venäläinen jääkiekkojoukkue Moskovan kaupungista. Seura pelaa tällä hetkellä maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla VHL-liigassa. Joukkue tekee yhteistyötä KHL-seura Vitjaz Podolskin kanssa.
Joukkue kaudella 2024-2025

| Maalivahdit> # | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|   |  | Rafael Hakimov | L | 2025 | Ufa, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto |
|   |  | Pjotr Matvejev | L | 2025 | Moskova, Venäjä |
|   |  | Maksim Sidorov | L | 2025 | Jaroslavl, Venäjä |
|   |  | Daniil Tšetšelev | R | 2025 | Habarovsk, Venäjä |
| Puolustajat> # | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 12 |  | Dmitri Rodionitšev | R | 2025 | Balahna, Venäjä |
| 16 |  | Stepan Mysljajev | L | 2026 | Tšeljabinsk, Venäjä |
|   |  | Ilja Kudrjašov | R | 2025 | Saratov, Venäjä |
|   |  | Igor Rydtšenko | L | 2025 | Samara, Venäjä |
|   |  | David Švangiradze | L | 2026 | Penza, Venäjä |
| Hyökkääjät> # | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Paikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 19 |  | Sergei Kolesnikov | L | OLH | 2025 | Novotšeboksarsk, Venäjä |
| 68 |  | Ivan Laritšev | L | VLH | 2025 | Nižni Tagil, Venäjä |
| 77 |  | Nikita Rtištšev | L | OLH | 2025 | Elektrostal, Venäjä |
|   |  | Ilja Anufrijev | R | H | 2025 | Podolsk, Venäjä |
|   |  | Jevgeni Gustomesov | L | H | 2025 | Tšeljabinsk, Venäjä |
|   |  | Artjom Ivanov | L | H | 2025 | Petropavlovsk-Kamtšatski, Venäjä |
|   |  | Jevgeni Rymarev | L | LH | 2025 | Öskemen, Kazakstanin SNT, Neuvostoliitto |
|   |  | Konstantin Ryžov | L | KH | 2025 |  |
|   |  | Daniil Skorikov | R | VLH | 2025 | Saratov, Venäjä |
|   |  | Aleksei Šubin | L | VLH | 2025 | Vologda, Venäjä |
|   |  | Daniil Tarasov | L | LH | 2025 | Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto |
|   |  | Razat Timirov | R | KH / VLH | 2025 | Nižnekamsk, Venäjä |
|   |  | Dmitri Tsiganov | R | VLH / P | 2025 | Jekaterinburg, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto |
Joukkue kaudella 2024-2025 > Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Igor Gorbenko
Apuvalmentaja: Andrei Pelevin
Apuvalmentaja: Vladimir Tšebaturkin
Maalivahtivalmentaja: Andrei Bolsunovski
Fysiikkavalmentaja: Anatoli Maksimov
Toimitusjohtaja: Denis Abdullin
Lähde: EliteProspects
Meksikonespanja

Meksikonespanja tai Meksikon espanja on espanjan kielen muoto, jota puhutaan Meksikossa. Meksikossa on enemmän espanjan puhujia kuin missään muualla.lähde?
Meksikon valtion rajat eivät ole täysin yhteensopivia meksikonespanjan puhuma-alueen kanssa. Meksikonespanjan piirteitä ovat esim. seseo, jossa /θ/ ja /s/ ääntyvät kumpikin /s/, sekä yeísmo, jossa /ʎ/ ja /ʝ/ ääntyvät kumpikin /ʝ/. Monessa sanassa on kirjainyhdistelmät <tz>  ja <tl>, jotka ääntyvät ([t͡s]) ja [t͡ɬ].
Meksikonespanjassa, kuten koko amerikanespanjassa, monikon toisen persoonan pronomini on ustedes eikä vosotros.
Galiameloni

| Galiameloni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliphytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Cucurbitales
Heimo::  Kurkkukasvit Curcurbitaceae
Suku::  Kurkut Cucumis
Laji::  melo
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Galiameloni on melonin lajike. Sen kuori on verkkomaisesti pilkullinen. Kuoren kuten myös hedelmämallon väri on vihertävänkeltainen. Hedelmä on maultaan makea.
Braden Fiske

Braden Fiske (s. 18. tammikuuta 2000) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on puolustuksen uloin linjamies. Fiske edustaa NFL-joukkue Los Angeles Ramsia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Länsi-Michiganin yliopiston ja Floridan osavaltionyliopiston joukkueissa. Rams varasi hänet toisella kierroksella 39. varausvuorolla vuoden 2024 NFL:n varaustilaisuudessa. Toukokuussa 2024 Fiske teki Ramsin kanssa nelivuotisen ja noin 9,41 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Fiske on pelannut 17 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on yhteensä 44 taklausta, kymmenen iskua pelinrakentajaan, 8,5 pelinrakentajan säkitystä, kaksi aiheutettua rähmäystä ja kaksi rähmäyksen palautusta. Fiske on pelannut kaksi NFL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hänellä on kaksi taklausta, kaksi iskua pelinrakentajaan ja 1,5 pelinrakentajan säkitystä. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
Träskinjärvi

| Träskinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lassila 
Mittaustietoja
Träskinjärvi (vanhemmissa teksteissä Räskinjärvi) on Karvianjoen vesistöön kuulunut kuivatettu järvi Lassilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnassa. Järvi kuului ennen järvenlaskua samaan järviryppääseen muun muassa Keskinenjärven ja Tervalammin kanssa. Tervalammi laski vetensä Lassilanjokeen Träskinjärven kautta.
Räskinkosken tilan omistajat hakivat luvan järven kuivatukseen 1860-luvulla, ja he myös toteuttivat kuivatuksen. Nykyään Träskinjärvi on suo, jolla kasvaa sekametsää.
Skandinavian historia

Skandinavian historialla tarkoitetaan Skandinavian alueen historiaa. Nykyiset Ruotsin, Norjan ja Tanskan valtiot sijaitsevat Skandinavian alueella.
Esihistoria > Pronssikausi

Skandinavian pronssikausi muodostui ydinalueista, jotka sijaitsivat nykyisen Tanskan alueilla, Pohjois-Saksassa, Etelä-Ruotsissa ja Norjan eteläisellä rannikkoalueella. Osa tutkijoista liittää sen kulttuuripiiriin myös Pohjois-Norjan alueet, Itämeren länsipuolella Pohjois-Ruotsin rannikkoalueet ja Itämeren itäpuolisia alueita kuten esimerkiksi Ahvenanmaan, Lounais-Suomen rannikkoseudun, Pohjois-Viron rannikon ja sen suuret saaret.
Únětice-kulttuuri on todennäköisesti esitellyt pronssin skandinaaveille, kun sen asuinalue laajeni idästä päin Saksan pohjoisosiin noin 2000–1700 eaa. Esineitä, kuparia ja pronssia vaihdettiin ainakin meripihkaan. Tämän kulttuurialueen seuraaja tumuluskulttuuri jatkoi pronssikauppaa, jolloin sekä pronssiesineitä että pronssimetallia virtasi Etelä-Skandinaviaan runsaasti.
Skandinavian pronssikulttuurissa hankittiin tarvittavat pronssiesineet aluksi valmiina, mutta myöhemmin niitä kierrätettiin sulattamalla ne uudelleen ja valamalla niistä uusia esineitä. Metalliesineistä tehdyt tutkimukset osoittavat, että näin toimittiin Etelä-Skandinaviassa koko pronssikauden ajan. Verrattaessa Skandinavian pronssikulttuuria muihin eurooppalaisiin samanaikaisiin kulttuureihin se erottuu muista arkeologisesti rikkaana pronssiesineiden löytöalueena.
Kiveen muotoiltu valinmuotti putkikirveelle
Valinmuotteja Württembergin lääninmuseossa Pohjois-Saksassa
Pilen kätkö Malmöstä, jonka romupronssista on aiottu valaa uusia esineitä
Minolaiselta Kreetalta peräisin oleva kuparinen harkko, jolla käytiin metallikauppaa.
Ateenan museossa kaksi harkkoa.
Esihistoria > Pronssikausi > Ilmasto

Skandinaavisen pronssikulttuurin aikana ilmasto oli nykyistä hieman lämpimämpi. Kivikaudella noin 2700 eaa. alkanut ilmaston lämpeneminen ei ollut vielä kohdannut noin 850–650 sattunutta kylmää kautta. Tanskassa ja Ruotsissa vallitsi samanlainen ilmasto kuin mitä nykyään on Keski-Saksassa ja Pohjois-Ranskassa. Tämä mahdollisti suhteellisen tiheästi asuvan väestön ainakin Tanskassa ja Skånessa, koska muiden elinkeinojen lisäksi maataloudesta sai hyvät sadot. Esimerkiksi Skandinaviassa olisi voinut tuohon aikaan kasvattaa viinirypäleitä.
Viikinkiaika

Viikinkiaikaa (n. 793–1066) leimasivat viikinkien ryöstöretket, valloitukset ja kaupankäynti. Viikingit tekivät monia löytöretkiä käyden Grönlannissa ja he olivat ensimmäisiä eurooppalaisia Pohjois-Amerikassa. Viikingit asuttivat Färsaaret ja Islannin sekä osia Britanniasta, Irlannista ja Normandiasta. Viikingit perustivat myös useita kuningaskuntia, kuten Jorvikin, Dublinin sekä Kiovan Rusin. Viikinkiaikana pohjoismaiset valtiot alkoivat vähitellen muodostua, ja aikakauden kuluessa kristinusko levisi pohjoismaihin heikentäen vähitellen alueen perinteisiä uskontoja. Viikinkiajan alkuna on usein pidetty tanskalaisviikinkien tekemää ryöstöretkeä Northumbriassa sijainneelle Lindisfarnen luostarisaarelle vuonna 793. Päättymisajankohtana pidetään vuonna 1066 käytyä Stamford Bridgen taistelua, jossa Norjan kuningas Harald Ankara sai surmansa. Myös hänen liittolaisensa Tostig Godwininpoika kaatui tuossa taistelussa.
Keskiaika > Kalmarin unioni

Kalmarin unioni oli personaaliunioni Pohjoismaissa vuosina 1397–1523. Personaaliunioniin kuuluivat aikoinaan Tanskan, Norjan ja Ruotsin valtakunnat. Näiden valtakuntien alueisiin kuuluivat myös suuri osa Suomesta, Islanti ja Färsaaret, pieni osa Pohjois-Saksaa ja aina 1470-luvulle asti sittemmin Skotlannille siirtyneitä saaria, kuten Shetlanti ja Orkneysaaret. Teoriassa myös Grönlanti oli unionin aluetta. Personaaliunionin jäsenvaltakunnat säilyttivät erilliset lakinsa ja valtaneuvostonsa, mutta niillä oli yhteinen kuningas.
Tinghøj on esimerkki kumpuhaudoista, joita rakennettiin Tanskassa varhaispronssikaudella.
Toivekonsertti 51

| Toivekonsertti 51 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1972–73
 Julkaistu: 1973
 Formaatti: LP-levy (SFLP 9540)   C-kasetti (FDE 143)
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 35.52
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Finnlevy
Toivekonsertti-sarjan muut julkaisut
| Toivekonsertti 50 1973 | Toivekonsertti 51 1973 | Toivekonsertti 52 1973 |
Toivekonsertti 51 on levy-yhtiön Finnlevyn julkaiseman Toivekonsertti -kokoelmalevysarjan 51., vuonna 1973 julkaistu kokoelma-albumi. Levyllä kuullaan suosittuja kappaleita pääasiassa tunnettujen iskelmälaulajien esittäminä.
Finnlevy julkaisi albumin vinyylilevynä ja C-kasettina vuonna 1973.
Kappaleet

Kai Hyttinen: Oi rakkain (albumilta Dirlanda) – 3.05 (alkup. ”Hello-a”, säv. & san. Hans van Hemert, suom. san. Leo Länsi, sov. tuntematon)
Irwin Goodman: Oli simmarit, sammarit, kummarit ja pipo (albumilta Las Palmas) – 2.35 (säv. I. Goodman, san. Emil von Retee, sov. Markku Johansson)
Karma: Katujen uhka (albumilta Karma) – 3.06 (alkup. ”Blockbuster”, säv. & san. Mike Chapman – Nicky Chinn, suom. san. Vexi Salmi, sov. Kalle Lae)
Tuula Siponius: Eviva Espanja (samannimiseltä singleltä) – 3.48 (alkup. ”Eviva España”, säv. Leo Caerts, san. Leo Rozenstraten, suom. san. V. Salmi, sov. tunt.)
Markku Aro: La-di-lii, la-di-laa (samannimiseltä singleltä) – 1.57 (alkup. ”La-di-li, la-di-lo”, säv. Chris Juwens, san. Leon Deane, suom. san. V. Salmi, sov. Nacke Johansson)
Pepe (Willberg) & Paradise: Musta ja valkoinen (albumilta Pepe & Paradise) – 3.38 (alkup. ”Black and White”, säv. Earl Robinson, san. David I. Arkin, suom. san. V. Salmi, sov. M. Johansson)
Johnny (Liebkind): Ihanaa elämää (albumilta Jonglööri) – 2.17 (alkup. ”Coconuts from Congoville”, säv. & san. Hans-Georg Moslener – Manfred Oberdörffer, suom. san. V. Salmi, sov. M. Johansson)
Jetit: Tule kotiin (samannimiseltä singleltä) – 3.33 (alkup. ”Delta Queen”, säv. & san. Terry Tassenberg, suom. san. L. Länsi, sov. M. Johansson)
Ragni Malmstén ja Yrjö Tähtelä: Kissankulman kauhu – Eemeli (albumilta Vaahteramäen Eemeli) – 3.01 (alkup. ”Hudedamej sånt barn han var”, säv. Georg Riedel, san. Astrid Lindgrenin kirjojen pohjalta, suom. san. Valma Aschan – Juha Vainio, sov. tunt.)
Juha ”Watt” Vainio ja Matti ”Pikkis” Kuusla: Tukka pois ja linnaan (samannimiseltä singleltä) – 3.09 (säv. ja sov. Aarno Raninen, san. J. Vainio)
Esa Pakarinen: Rukoilin, itkin ja vaikersin (albumilta Vihoviimeiset tangot) – 2.26 (alkup. ”Rakasta, kärsi ja unhoita”, säv. Kari Aava, san. Veikko Enckell, muok. san. L. Länsi, sov. Eino Virtanen)
Malando: Liljankukka (albumilta Malando soittaa Toivo Kärjen tangoja) – 3.17 (säv. Toivo Kärki, sov. Arie Malando)
Lähteet:
Tekijöitä

Markku Johansson – kapellimestari (2, 6, 7)
Nacke Johansson – kapellimestari (5, 7)
Aarno Raninen – kapellimestari (10)
Eino Virtanen – kapellimestari (11)
Irma Tapio – taustalaulu (8)
Heikki Jäntti – huuliharppu (8)
Antero Jakoila – kitarat (5)
Heikki Laurila – kitarat (5, 8)
Ilpo Kallio ja Matti Oiling – rummut ja lyömäsoittimet (8)
Esko Rosnell – rummut ja lyömäsoittimet (5)
Lähteet:
Tetramorium smaug

| Tetramorium smaug |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Yläheimo::  Ampiaismaiset pistiäiset Vespoidea
Heimo::  Muurahaiset Formicidae
Alaheimo::  Pistinmuurahaiset Myrmicinae
Suku::  Tetramorium
Laji::  smaug
Kaksiosainen nimi
 Tetramorium smaug  Hita Garcia & Fisher, 2012 
Katso myös
   Tetramorium smaug Wikispeciesissä   Tetramorium smaug Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tetramorium smaug on muurahaisten (Formicidae) heimoon ja pistinmuurahaisten (Myrmicinae) alaheimoon kuuluva hyönteislaji. Lajia tavataan Madagaskarissa, ja se elää kasvillisuudessa. Sen kuvasivat tieteelle ensimmäisen kerran Hita Garcia ja Fisher vuonna 2012.lähde?
Tetramorium smaug on nimetty J. R. R. Tolkienin Hobitti eli sinne ja takaisin-kirjan pääantagonisti lohikäärme Smaugin mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tetramorium smaug Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q14474427  Wikispecies: Tetramorium smaug  BOLD: 471032  EoL: 36509043  GBIF: 8227217  iNaturalist: 1139927  NCBI: 2567667  Open Tree of Life: 6283259  Plazi: 575E61C3-1E5B-DCFE-52C8-E7D9514737CA