stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Trooppinen sademetsä
Kerrokset > Kenttäkerros

Kenttäkerros on sademetsän alin kerros, johon kuuluvat aluskasvillisuus, maaperä sekä puiden juuret. Sademetsän pohjassa on hämärää, sillä vain alle yksi prosentti ylimpien latvusten saamasta valosta päätyy kenttäkerrokseen asti.
Sademetsien maaperä on pääosin köyhää ja vanhaa. Maannos on tiilenpunainen lateriitti eli latosoli, ja maan ravinnekerros on vain 10 cm paksu. Ravinteet ovat huuhtoutuneet sadeveden mukana pois, ja laterisaation seurauksena jäljelle on jäänyt rauta- ja alumiinioksidia, jotka värjäävät maaperän punaiseksi. Päällimmäisenä kerroksena on runsaasti kuolleita lehtiä ja muuta kariketta, joka kosteissa ja lämpimissä olosuhteissa hajoaa nopeasti. Matojen sijaan humuksen hajottavat runsaslukuiset bakteerit, sienet ja termiitit, jotka tuovat ravinteet nopeasti takaisin kasvien käyttöön. Lahoaminen tapahtuu muutamassa vuorokaudessa tai viikossa. Näin maaperässä ei pysy ravinteita, kun vesi huuhtoo niitä pois ja kasvit ottavat ne heti omaan käyttöönsä. Sademetsien rehevyys perustuukin ennen kaikkea lehvästöön, minkä takia ne ovat huonoa viljelysmaata. Tuliperäisillä, nuorilla seuduilla maaperä saattaa olla ravinteikastakin, mutta nykyään tällaiset alueet on useimmiten raivattu viljelyskäyttöön.
Kenttäkerroksessa viihtyvät vain hämärään sopeutuneet kasvit, etupäässä lukuisat saniaislajit. Kukkivia kasveja on hyvin vähän, koska kukat ovat hyödyttömiä vähäisestä valosta johtuen. Siellä täällä kasvaa nuoria puiden taimia, jotka ovat hyvin hidaskasvuisia. Myös useita lehtivihreättömiä loiskasveja esiintyy, kuten Kaakkois-Aasian metsissä Rafflesia, joka kasvaa liaanien juuriloisena ja jonka kärpäsiä houkutteleva pahanhajuinen kukka on maailman suurin. Eräät kämmekkäkasvit puolestaan saavat ravintonsa ainoastaan mätänevistä kasvinjätteistä, kuten myös sienet, joita kerroksessa esiintyy runsaasti.
Jotkin puut kasvattavat suuret maanpäälliset juuret, jotka jakavat niiden painon laajalle alueelle ja siten pitävät ne paremmin pystyssä. Näyttävimpiä juurakkoja ovat kiilamaiset lankkujuuret ja kaarevat pönkkäjuuret.
Silloin tällöin myrskyn tai kuolemisen seurauksena latvuskerroksen puu kaatuu. Tällöin latvustoon syntyy aukko, josta pääsee runsaasti valoa aina kenttäkerrokseen asti. Kauan horroksessa alkaneet siemenet itävät, ja nuorten puuntaimien välillä alkaa ankara kilpailu siitä, mikä niistä ehtii täyttämään aukon. Ensimmäisinä täyteen mittaansa kasvavat hennot ja matalat puut. Ne kukkivat, tuottavat hedelmänsä ja kuolevat. Niiden jälkeen vahvemmat ja hitaasti kasvavat puut kuten mahonki ja tiikki ottavat niiden paikan ja kasvattavat runkonsa aina latvuskerrokseen asti.
Kerrokset > Keskikerros

Sademetsän keskikerroksen hämärässä kasvaa nuoria, ohutvartisia ja noin 20-metrisiä puita, jotka odottavat sopivan aukon syntymistä päästäkseen kasvamaan latvuskerroksen tasalle. Lisäksi siellä kasvaa melko harvakseltaan täysikasvuisia pensaita ja palmuja. Kerroksessa esiintyy useita lintuja, perhosia, lepakoita, sammakoita ja käärmeitä sekä vähäiseen valoon sopeutuneita epifyyttejä, kuten saniaisia ja sammalia. Ilma on kerroksessa seisovaa ja erittäin kosteaa.
Aluspuuston ja latvuskerroksen välissä on paljon tyhjää tilaa, sillä aluspuusto ei kasva kovinkaan korkeaksi. Tämä johtuu luultavasti siitä, että aluspuut eivät saisi riittävästi valoa, jos ne kasvaisivat liian lähelle latvuskerrosta.
Kerrokset > Latvuskerros

Latvuskerros muodostaa sademetsän tiheän katon, jonka läpi pääsee vain 10–15 % auringonvalosta. Latvusto pysäyttää myös rankkasateet, jotka muutoin veisivät pian maaperän pintakerrokset mennessään. Latvuskerros ulottuu useimmilla alueilla 20–40 metrin korkeuteen, Kaakkois-Aasiassa ja Australiassa jopa 70 metrin korkeuteen.
Latvuston puiden lehdet voivat uusiutua jatkuvasti, tai puu voi pudottaa kaikki lehtensä kerralla. Lehdet ovat asettuneet niin, että ne varjostavat toisiaan mahdollisimman vähän. Noin 80 prosenttia lehdistä on pitkänsoikeita ja teräväkärkisiä. Tämän ansiosta ne voivat ohjata sadeveden pois lehden pinnalta, jotta ravinteet eivät huuhtoutuisi pois ja sammalet, sienet ja levät eivät kasvaisi lehdellä.
Latvuskerroksessa elää ja käy monenlaisia eläimiä, kuten lintuja, apinoita, laiskiaisia, kissoja, puupiikkisikoja, muurahaiskarhuja, sammakoita, liskoja, käärmeitä ja hyönteisiä. Ne ovat kehittäneet erilaisia keinoja liikkua puiden välillä: jotkin hyppivät tai heilauttelevat itsensä oksalta oksalle, toiset liitelevät ilman läpi, ja muurahaiset muodostavat siltoja.
Latvusoksilla kasvaa lukuisia epifyyttisiä kasveja, kuten kämmekkä- ja ananaskasveja. Kasvit kilpailevat jatkuvasti pääsystä latvuskerrokseen. Epifyytit eivät normaalisti vahingoita isäntäkasvejaan, jotka antavat niille kasvualustan, mutta on olemassa myös kasveja, jotka ovat valmiita tappamaan päästäkseen osalliseksi auringonpaisteesta. Esimerkiksi kuristajaviikuna haarautuu isäntäpuun ympärille ja lopulta kuristaa sen kuoliaaksi, ja jäljelle jää vain kuristajaviikunan ontto verkkomainen runko.
Kerrokset > Ylin latvuskerros

Eräät puulajit kasvavat suotuisissa olosuhteissa vielä latvuskerrostakin korkeammiksi muodostaen ylimmän latvuskerroksen, joka saa erityisen runsaasti auringonvaloa. Nämä ylimmät puut ovat usein valtavan suuria ja leveälatvaisia. Niiden lehdet ovat paksut eikä niillä ole tippakärkeä, sillä kosteus ei kuitenkaan niillä kauan pysyisi. Jotkin puut saattavat pudottaa kaikki lehtensä juuri ennen runsasta kukintaansa.
Veden kiertokulku

Trooppisessa sademetsässä sataa lähes joka päivä. Sade kastelee puut läpimäriksi ja valuu metsää halkoviin jokiin ja virtoihin, jotka tulvivat kaikkein kosteimpina aikoina. Suuri osa sadevedestä jää puiden latvuksiin eikä valu maahan asti. Kuumuus muuttaa lehtikerrosten kannatteleman veden höyryksi, joka kohoaa metsän ylle sumuna, nousee ylös ja tiivistyy pilviksi, jotka satavat takaisin metsään.
Eliöstö

Sademetsissä esiintyy yli puolet, joidenkin arvioiden mukaan jopa 70–90 % kaikista maapallon eliölajeista. Eri alueiden sademetsät eroavat toisistaan selvästi lajistoltaan, ja usein jopa suvut ja heimot vaihtelevat. Lajimäärä on suurin neotrooppisissa sademetsissä ja vähäisin Afrikan sademetsissä.
Eliöstö > Kasvit

Sademetsän kasvit kasvavat ilmiömäisen nopeasti, sillä niillä on ihanteelliset olosuhteet: sademetsä on kostea ja tasaisen lämmin, ja siellä on riittämiin hiilidioksidia ja latvuksissa sekä aukkopaikoissa myös auringonvaloa. Sademetsä tuottaa kaikista ekosysteemeistä eniten biomassaa pinta-alayksikköä kohti.
Vaikka sademetsät kattavat vain kuusi prosenttia mantereiden pinta-alasta, arvioidaan niissä kasvavan ainakin 155 000 kasvilajia, mikä on noin puolet koko maapallon kasvilajeista. Monet niistä ovat endeemisiä eli kotoperäisiä omalle alueelleen, eikä niitä siten esiinny missään muualla.
Sademetsien puusto on hyvin monilajista, korkea- ja nopeakasvuista sekä tiheälatvuista. Yhdellä sademetsähehtaarilla voi kasvaa jopa sata puulajia, usein vain muutama yksilö kutakin lajia kohti. Tämä on seurausta sademetsien poikkeuksellisen suuresta biodiversiteetistä ja siitä, että kun tietyn puulajin yksilöt sijaitsevat kaukana toisistaan, on niitä mahdollisesti tuhoavien hyönteisten hankala levitä laajalle alueelle.
Lääkkeiden lähde

25 prosenttia länsimaissa käytettävien lääkkeiden vaikuttavista ainesosista on peräisin sademetsän kasveista. Niitä ovat esimerkiksi ehkäisyhormonit, piristävät aineet ja rauhoittavat lääkkeet. Eräästä madagaskarilaisesta punatalviosta (Catharanthus roseus) saadaan tehokasta lääkettä leukemiaa ja Hodgkinin tautia vastaan. Dioscorea-liaanin juurakoista puolestaan saadaan muun muassa kortisonia ja diosgeniinia, joka on ehkäisypillereiden tärkeä osa. Lääketeollisuus voikin olla merkittävä taloudellinen syy sademetsien säilyttämiseen. Ongelmana on kuitenkin lääkkeistä saatavan rahan virtaaminen länsimaisille lääkeyhtiöille sen sijaan, että paikalliset asukkaat voisivat tulla toimeen lääkekasveilla ja näin lopettaa sademetsien hakkuut.
Sademetsien tuhoaminen

Ihminen on toiminnallaan tuhonnut arviolta yli puolet maapallon alkuperäisistä sademetsistä. Pääsyynä tähän ovat olleet metsien hakkuu puuteollisuuden käyttöön sekä metsien kaskeaminen viljelys- ja karjankasvatuskäyttöön. Pahimmin ovat kärsineet Kaakkois-Aasian tiheään asutut alueet, ja monilta alueilta metsät ovat kadonneet jo kokonaan. Pelkästään Amazonin sademetsää tuhotaan noin 20 000 neliökilometriä vuosittain. Monet maat, kuten Brasilia, ovat asettaneet tiukkoja säädöksiä hakkuille, mutta laittomat hakkuut ovat varsin yleisiä. Brasilia on yksi maailman suurimmista lihantuottajista ja maailman suurin siipikarjan- ja naudanlihan viejä. Selvityksien mukaan epäkohtia lihantuotannossa ovat sekä työntekijöiden työolot ja työperäiset sairaudet että ympäristöongelmat. Karjankasvatus ja soijanviljely rehuteollisuuden tarpeisiin ovat johtaneet suurin sademetsien hakkuisiin kun sademetsiä muutetaan viljely- ja laidunmaaksi. Carnegie-instituutin vuonna 2010 julkaistun tutkimuksen mukaan hakkuiden ja ilmastonmuutoksen yhteisvaikutuksen seurauksena vuonna 2100 nykyisistä sademetsistä olisi jäljellä 18–45 prosenttia.
Useimmiten metsien tuhoaminen tapahtuu vaiheittain: aluksi puutavaraa hankkivat metsäyhtiöt raivaavat metsäalueen läpi teitä, joita pitkin alueelle saapuu toimeentulon toivossa paikallisia talonpoikia perheineen. He kaskeavat metsää pelloiksi, mutta muutaman sadon jälkeen jo entuudestaan vähäravinteinen maaperä on käynyt viljelykelvottomaksi. Lisäksi tuholaiset ja nopeakasvuiset trooppiset rikkaruohot vaikeuttavat viljelyä. Niinpä ihmiset joutuvat kaskeamaan lisää metsää viljelyskäyttöön. Osa vanhoista pelloista jätetään ruohokentiksi, joilla aletaan kasvattaa lihakarjaa ainakin osittain vientiin tarkoitettavaksi. Puutavaran saanti on suurin syy sademetsien tuhoamiseen sekä suorasti että epäsuorasti. Monilla kaadettujen sademetsien tilalla kasvatetaan nykyään esimerkiksi tiikkiviljelmiä, joiden ekologinen arvo on vähäinen. Siten myös tällaisen puutavaran suosiminen tuhoaa sademetsää välillisesti.
Koska monet sademetsien eliölajit elävät hyvin rajoittuneilla alueilla ja niiden määrä on tavattoman runsas, häviää sademetsien kadotessa monia lajeja, joita ei ole vielä edes ehditty löytää tai tutkia. Arvioiden mukaan vuosittain häviää sukupuuttoon jopa 50 000 lajia sademetsien tuhoamisen seurauksena.
Sademetsien tuhoaminen > Suojelu

Sademetsien hakkuiden lopettamiseksi on tehtävä laajoja suojelutoimia. Yksi keino välttää hakkuita on saada paikalliset asukkaat hyödyntämään puutavaran ja viljelymaiden sijaan sademetsien uusiutuvia luonnonvaroja, kuten pähkinöitä, hedelmiä sekä öljyä ja lääkeaineita tuottavia kasvinosia. Tällä tavalla he saisivat pitkällä aikavälillä hakkuita huomattavasti suuremmat tulot omistamastaan alueesta. Amazonasissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Uudessa-Guineassa on yhä runsaasti koskematonta sademetsää, jonka olemassaolo on tärkeää turvata. Osa tällaisista alueista on jo julistettu suojelualueiksi tai ne ovat sijainniltaan niin vaikeapääsyisiä tai kaupallisesti arvottomia, ettei niiden hyväksikäyttö ole kannattanut.
Samaan aikaan kun sademetsiä hakataan, on käynnissä myös laajoja puiden uudelleenistutusprojekteja. Tällaiset metsät ovat kuitenkin biodiversiteetiltään huomattavasti vähäisempiä verrattuna alkuperäisiin metsiin, jotka ovat saaneet kehittyä rauhassa miljoonia vuosia. Avohakkuiden sijaan sademetsissä on paikoin pyritty kestävään metsänhoitoon, jolloin esimerkiksi nuoret ja elinvoimaiset puut jätetään kasvamaan. Myös länsimaissa ihmiset voivat edistää sademetsien suojelua ostamalla vain kestävällä tavalla tuotettua puutavaraa. Sademetsäalueiden ostaminen suojelutarkoituksessa on tehokas tapa pelastaa ainakin osa maailman monimuotoisimmasta ekosysteemistä.
Sademetsät ja ilmakehä

Sademetsiä on perinteisesti kutsuttu "maapallon keuhkoiksi", sillä niiden arveltiin aiemmin tuottavan jopa 40 prosenttia maapallon ilmakehän hapesta. Tosiasiassa näin ei kuitenkaan ole, sillä sademetsät kuluttavat suurimman osan tuottamastaan hapesta tai jopa tuotantoaan suuremman määrän, ollen näin hapen nettokuluttajia.lähde? Maapallon todelliset keuhkot ovat valtamerten levät, jotka tuottavat suurimman osan hapesta.
Sademetsien tuhoamisella on kuitenkin suora yhteys kasvihuoneilmiön voimistumiseen. Sademetsien kaskeaminen ja kaatuneiden puunosien hajoaminen tuottaa ilmakehään vuosittain 2–3 miljardia tonnia hiiltä hiilidioksidin ja -monoksidin muodossa, mikä vastaa kolmannesta ilmakehään päätyvän ylimääräisen hiilidioksidin kokonaismäärästä.lähde? Lisäksi jos kaikkein eniten auringonvaloa saavan päiväntasaajan seudun pinta vaihtuu vihreästä metsästä paljaaksi, kasvaa maapallon pinnan saama säteilymäärä huomattavasti, ja albedovaikutukseksi kutsuttu ilmiö muuttaa ilmavirtojen ja sateiden kulkua laajoilla alueilla. Vaikka sademetsien vähentyminen ei todennäköisesti uhkaakaan maapallon happitasapainoa, on sillä hyvin merkittävä ilmastollinen vaikutus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
WWF:n Sademetsien Suojelu
Sademetsän suojelua (englanniksi)
Sademetsän suojelua (englanniksi)
Kasvillisuusvyöhykkeet
aavikko
aro
havumetsä
kylmyysaavikko
lauhkean vyöhykkeen sademetsä
lehtimetsä
monsuunimetsä
nahkealehtinen kasvillisuus
sademetsä
savanni
tundra
vuoristokasvillisuus
Trooppisten sademetsien levinneisyys maapallolla tummanvihreällä ja muiden sademetsien alueet hieman vaaleammalla vihreällä.
Sumuista pilvisademetsää Borneon Kinabalulla.
Trooppisen sademetsän kerrokset. Ylimmässä latvuskerroksessa kasvaa yksittäisiä suuria puita. Latvuskerros on tasainen kerros, jonka läpi valoa pääsee vain vähän. Keskikerroksessa on puunrunkoja sekä nuoria puita etenkin latvuston aukkokohdissa. Kenttäkerros on hämärä.
Malesialaisen sademetsän latvuskerros peittää tasaisesti koko alueen, mutta latvusten väliin jää pienet raot. Latvuston alla on avara keskikerros.
Kerttu Rissanen

Kerttu Matilda Rissanen (s. 23. helmikuuta 1996) on suomalainen näyttelijä, joka esitti Sanni Pohjosta Salatut elämät -saippuasarjassa tammikuusta 2014 kesäkuuhun 2020 asti.
Vuonna 2020 Rissanen osallistui Selviytyjät Suomi -kilpailuun, joka alkoi Nelosella 27. helmikuuta 2021. Ohjelma kuvattiin koronarajoitusten takia Haaparannan saaristossa. Ohjelmaan osallistui 16 julkisuudesta tunnettua henkilöä.
Rissanen valmistui Kallion ilmaisutaidon lukiosta ylioppilaaksi joulukuussa 2015. Vuonna 2016 hän sai ympäristötieteiden opiskelupaikan Helsingin yliopistosta. Syksyllä 2017 hän vaihtoi opiskelemaan valtiotieteelliseen tiedekuntaan pääaineenaan sosiaalitieteet. Rissanen kihlautui huhtikuussa 2022 Salatut elämät -vastanäyttelijänsä Sami Uotilan kanssa, jonka kanssa hän oli seurustellut vuodesta 2018 lähtien. Kesällä 2024 he erosivat.
Televisio- ja nettisarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli | Tyyppi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014–2020 | Salatut elämät | Sanni Pohjonen | televisiosarja |
| 2014 | Young Girl, Dream Girl | Sanni Pohjonen | nettisarja |
| 2016 | Bikineitä ja timantteja | Sanni Pohjonen | nettisarja |
| 2018 | Pihlajasatu | Sanni Taalasmaa | televisiosarja |
| 2018 | Pahainpäivä | Sanni Taalasmaa | nettisarja |
| 2021 | Selviytyjät Suomi |  | tositelevisiosarja |
Aiheesta muualla

Kerttu Rissanen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kerttu Rissanen Elonetissä.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Mika Parikka

Mika Parikka (s. 20. syyskuuta 1988) on suomalainen radiotoimittaja. Hän työskentelee YleX-radiokanavalla Poikelus, Pehkonen ja Parikka -ohjelmassa YleX Aamussa yhdessä Jenni Poikeluksen ja Jere Pehkosen kanssa.
Parikka on kotoisin Kirkkonummelta, ja hän valmistui Turun ammattikorkeakoulusta vuonna 2019.
Mika Parikka osallistui Selviytyjät Suomi -tositelevisiosarjan 8. kaudelle , sijoittuen kilpailussa kolmanneksi.
Audrina Patridge

| Audrina Cathleen Patridge |
| --- | --- |
 Audrina Patridge vuonna 2023.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Audrina Cathleen Patridge
Syntynyt: 9. toukokuuta 1985 (ikä 39) Los Angeles, California
Ammatti:  näyttelijä, malli
Puoliso:  Corey Bohan
Näyttelijä
Aktiivisena:  2006–
Merkittävät roolit:  Audrina – "The Hills"
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb
Audrina Cathleen Patridge  (s. 9. toukokuuta 1985) on yhdysvaltalainen televisioesiintyjä, näyttelijä ja malli. Hän tuli tunnetuksi MTV:llä esitetystä tv-sarjasta The Hills. Hän on osallistunut myös yhdysvaltalaiseen Dancing with the Stars -ohjelmaan, jossa sijoittui seitsemänneksi. Audrina perheineen sai myös MTV:lle oman sarjan nimeltä Audrina. Hänen perheeseensä kuuluvat vanhemmat Lynn Patridge (o.s. Clelland) ja Mark Patridge sekä sisarukset Casey Loza (o.s. Patridge), Marky Patridge ja Samanta Patridge.
The Hills -sarjan jälkeen Patridge on esiintynyt muun muassa elokuvissa Honey 2 ja Scary Movie 5, sekä toiminut eri mallitoimistojen keulakuvana.
Ura

Patridge on syntynyt Los Angelesissä, Kaliforniassa. Hän oli mukana tositelevisiosarjassa The Hills vuosina 2006–2010, jonka jälkeen hän on näytellyt muutamissa elokuvissa ja tv-sarjoissa. Patridge sai myös oman spin-off-sarjan nimeltä Audrina, jossa seurattiin hänen perheensä elämää The Hillsin jälkeen. Patridge on työskennellyt Quixote Studiolle and Epic Recordsille. Hän on ollut myös mukana Yhdysvaltain Tanssii tähtien kanssa -sarjassa. Hänen parinaan oli tanssija Tony Dovolani. Pari tippui kisasta kuudentena.
Yksityiselämä

The Hills -sarjan aikana Patridge oli pitkään on/off-suhteessa sarjassa esiintyneen Justin Brescian kanssa. Parin suhde oli yksi sarjan keskipisteistä. Patridgen ja Brescian erottua Patridge alkoi seurustelemaan vuonna 2008 Corey Bohanin kanssa. Heidän suhdettaan seurattiin Audrina-sarjassa. Marraskuussa 2015 Patridge ja Bohan ilmoittivat menneensä kihloihin. 18. joulukuuta 2015 pari ilmoitti odottavansa tyttövauvaa.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2009 | Into the Blue 2: The Reef | Kelsey |
| 2009 | Sorority Row | Megan Blaire |
| 2011 | Take Me Home Tonight | Audrina |
| 2011 | Honey 2 | Tuomari |
| 2013 | Scary Movie 5 | Christian Greyn orja |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2008 | MADtv |  |
| 2011 | Dream Maker | Tracy James |
Filmografia > Omana itsenään televisiossa

| Vuosi | Televisiosarja |
| --- | --- |
2006–2010: The Hills
2008: Do Not Disturb
2009: Family Guy
2010: Dancing with the Stars
2011: Audrina
2012: Celebrity Ghost Stories
Lo Bosworth

Lo Bosworth vuonna 2008.
Lauren Ogilvie ”Lo” Bosworth (s. 29. syyskuuta 1986 Laguna Beach, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen julkisuuden henkilö. Hän on esiintynyt MTV:n tositelevisiosarjoissa Laguna Beach ja The Hills.
Laguna Beach ja The Hills

Laguna Beachissa seurattiin Orangen piirikunnan nuorison elämää ja siinä esiintyi Bosworthin lisäksi hänen ystäviään. Tämän jälkeen Bosworth on esiintynyt myös Laguna Beachin spin-off-sarjassa The Hills, joka seuraa Bosworthin parhaan ystävän Lauren Conradin elämää Los Angelesissa.
Muuta

Bosworth on valmistunut UCLA-yliopistosta pääaineenaan taidehistoria.
Bosworthilta ilmestyi kirja The Lo-Down tammikuussa 2011.
Aiheesta muualla

Lo Bosworth Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Alankomaat
Juho Koiranen

Juho-Antti Kalevi Koiranen  (26. lokakuuta 1979 Lempäälä – 28. kesäkuuta 2004 Neptun, Romania) oli suomalainen pelimanni ja säveltäjä. Hän soitti monia soittimia, kuten viulua ja mandoliinia.  Kevään 2004 ajan hän toimitti Yle Radio 1:ssä Hau-Hau - nimistä kansanmusiikkiohjelmaa. Koiranen oli aktiivinen vaikuttaja muun muassa Suomen Munniharppuyhdistyksen hallituksessa. Hän on suunnitellut Sakkolan pitäjätunnuksista isännänviirin, joka valmistui vuonna 2004.
Koiranen oli yhdessä muutaman etnomusikologian opiskelijan kanssa perustamassa vuonna 1999 Rahvaanmusiikin kerhoa, etnomusiikin klubi-iltoja Tampereella. Tapahtuma toimii yhä edelleenkin kerran kuussa ja on sittemmin saanut yhdistyksen ympärilleen. Hän kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen 28. kesäkuuta 2004 ollessaan lomamatkalla Romaniassa.
Opinnot

Koiranen tuli ylioppilaaksi Lempäälän lukiosta 1998. Hänellä oli etnomusikologian opintoja filosofian maisterin tutkintoa varten Tampereen yliopistossa 1998–2004.
Juho-Antti Koirasen muistorahasto

Suomen Kansanmusiikkiliitto ja Koirasen perhe valitsevat vuosittain ansioituneita tai lupaavia alle 24-vuotiaita nuoria pelimanneja tai kansanmusiikin tekijöitä vastaanottamaan pienen kannustusstipendin Juho-Antti Koirasen muistorahastosta. Rahastoa kartutetaan Juho-Antin tupla-CD:llä Elävät työt, Siru Koirasen kirjalla Vesseli ja amputoitu perhe ja muistoadressilla Muistosi elää. Stipendi luovutetaan vuosittain Folklandia-risteilyllä.
Stipendin saajat ja vuoden nuori pelimanni-titteli:
2023 Kansanmusiikkiyhtye Marin Skraidu Smuidut
2022 Anni Saksman
2021 Josefiina Varis
2020 Kansanmusiikkiyhtye Miukeli
2019 Jasmin Harjanti
2018 Minja Survonen
2017 Arvid Lunden
2016 Kansanmusiikkiyhtye Hauru
2015 Lempäälän Helkanuoret
2014 Arttu Rajala
2013 Kansanmusiikkiyhtye Tradikaali
2012 Venla-Vanamo ja Sampo-Elias Asikainen
2011 Anna Wegelius
2010 Antti-J. Janka-Murros
2009 Valtteri Lehto
2008 Kansanmusiikkiyhtye Haka
2007 Veikuna
Levytykset

Röpönallen räppi (säv. ja san. Sundqvist, Mika) levyllä Titi-Nallen lauluja 1 (1989)
KirjastoautoRock, Ylä-Kulju Folkmen, (san. Janne Katajisto, säv. Juho Koiranen), mandoliini, laulu
Luunvalkoiset purjeet, (säv. Leinonen Ville) levyllä Suudelmitar (2004; raita 9): avustajana mandoliineineen
Missa ”L’homme armé” (säv. Dufay Guillaume); Aurinko, vesi ja tuuli (säv. Mäenpää Pekka)(laulajana kuorossa Pyhän Birgitan Laulajat 1999 PBL-01)
Oikarinen Mikko: Messuproduktio Lähde (laulajana kuorossa Nuorisokuoro Iktus 2001)
Elävät työt. Juho Koirasen sävellyksiä ystävien esittämänä. Juhon sävellyksistä koottu postuumi kaksoiscd-levy (2006)
Cesc Fàbregas

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Francesc Fàbregas Soler
Syntymäaika: 4. toukokuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Arenys de Mar, Espanja
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 175 senttimetriä
Paino: 74 kilogrammaa
Junioriseurat
1995–1997: Mataró
1997–2003: Barcelona
2003: Arsenal
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003–2011 | Arsenal | 212 | (35) |
| 2011–2014 | Barcelona | 96 | (28) |
| 2014–2019 | Chelsea | 138 | (15) |
| 2019–2022 | Monaco | 55 | (3) |
| 2022–2023 | Como | 17 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 518 | (81) |
Maajoukkue
| 2002–2003 | Espanja U16 | 8 | (0) |
| 2003–2004 | Espanja U17 | 14 | (7) |
| 2005 | Espanja U20 | 5 | (0) |
| 2004–2005 | Espanja U21 | 12 | (8) |
| 2006–2016 | Espanja | 110 | (15) |
| 2004 | Katalonia | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Francesc ”Cesc” Fàbregas Soler ['sɛsk 'faβɾəɣəs su'ɫeʁ̞] (s. 4. toukokuuta 1987 Arenys de Mar, Barcelonan maakunta, Espanja) on espanjalainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Hän edusti viimeksi Italian Serie B:ssä pelaavaa Comoa. Fàbregas pelasi yleensä keskikentän keskustassa pelintekijänä. Hänet tunnettiin erityisesti syöttötaidostaan.