stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen kansalaisuus
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Normaali menettely kansalaisuuden saamiseksi syntymän jälkeen on hakemus. Hakemuksella kansalaisuus voidaan pääsääntöisesti myöntää, jos
hakija on täyttänyt 18 vuotta tai sitä ennen avioitunut
hänen varsinainen asuntonsa ja kotinsa on ja on ollut Suomessa (asumisaika)
viimeksi kuluneet viisi vuotta keskeytyksettä (yhtäjaksoinen asumisaika) tai
seitsemän vuotta 15 ikävuoden täyttämisen jälkeen, joista viimeksi kuluneet kaksi vuotta keskeytyksettä (kerätty asumisaika)
hän ei ole syyllistynyt muulla kuin rikesakolla rangaistavaan tekoon eikä häntä ole määrätty lähestymiskieltoon (nuhteettomuusedellytys)
hän ei ole olennaisesti laiminlyönyt elatusvelvollisuuttaan tai julkisoikeudellisia maksuvelvoitteitaan
hän pystyy luotettavasti selvittämään, miten saa toimeentulonsa ja
hänellä on suomen tai ruotsin kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito tai näiden sijasta vastaavan tasoinen suomalaisen tai suomenruotsalaisen viittomakielen taito (kielitaitoedellytys)
Kansalaisuutta ei kuitenkaan myönnetä
jos epäillään, että kansalaistaminen voi vaarantaa valtion turvallisuutta tai yleistä järjestystä, tai
jos kansalaisuutta haetaan vain kansalaisuudesta seuraavan edun saamiseksi ilman, että hakija aikoisi asettua Suomeen, tai
jos kansalaistaminen muusta painavasta syystä hakijan tilanteen kokonaisvaltaisen tarkastelun perusteella on vastoin valtion etua.
Kansalaisuuden voi saada jo neljän vuoden yhtäjaksoisen (tai kuuden vuoden katkonaisen) maassa asumisen jälkeen, jos
hakija täyttää kielitaitoedellytyksen ja hänellä on kiinteät siteet Suomeen
hakija on Suomen kansalaisen aviopuoliso tai leski, mikäli aviopuolisot ovat asuneet yhdessä kolme vuotta.
hakija on saanut Suomesta pakolaisaseman tai suojelua  tai hän on tahtomattaan kansalainen.
Pohjoismaiden kansalaiset voivat saada kansalaisuuden asuttuaan maassa kaksi vuotta yhtäjaksoisesti.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella > Myönnetyt Suomen kansalaisuudet Tilastokeskuksen mukaan

| Vuosi | Suomen kansalaisuuden saaneet | Yhteensä vuodesta 1990 alkaen |
| --- | --- | --- |
1990: 899
| 1991 | 1 215 | 2 114 |
| 1992 | 876 | 2 990 |
| 1993 | 838 | 3 828 |
| 1994 | 651 | 4 479 |
| 1995 | 668 | 5 147 |
| 1996 | 981 | 6 128 |
| 1997 | 1 439 | 7 567 |
| 1998 | 4 016 | 11 583 |
| 1999 | 4 730 | 16 313 |
| 2000 | 2 977 | 19 290 |
| 2001 | 2 720 | 22 010 |
| 2002 | 3 049 | 25 059 |
| 2003 | 4 526 | 29 585 |
| 2004 | 6 867 | 36 452 |
| 2005 | 5 535 | 41 987 |
| 2006 | 4 433 | 46 420 |
| 2007 | 4 824 | 51 244 |
| 2008 | 6 682 | 57 926 |
| 2009 | 3 413 | 61 339 |
| 2010 | 4 334 | 65 673 |
| 2011 | 4 558 | 70 231 |
| 2012 | 9 087 | 79 318 |
| 2013 | 8 930 | 88 248 |
| 2014 | 8 260 | 96 508 |
| 2015 | 7 921 | 104 429 |
| 2016 | 9 375 | 113 804 |
| 2017 | 12 219 | 126 023 |
| 2018 | 9 211 | 135 234 |
| 2019 | 9 649 (10 062a) | 144 883 |
| 2020 | 7 816 (8 744a) | 152 699 |
| 2021 | 7 596a | 160 295 |
| 2022 | 10 510 | 170 805 |
| 2023 | 11 972a |  |
a = Maahanmuuttoviraston mukaan
Tilaston huippuvuosi on lihavoitu.




Lapsi voi saada kansalaisuuden yhdessä huoltajansa kanssa kanssahakijana. Yksin lapsi voi saada kansalaisuuden huoltajan tai edunvalvojan tekemällä hakemuksella, jos
hakemuksen tekijä on Suomen kansalainen ja lapsi asuu tämän luona
kansalaistamiseen on muutoin lapsen edun kannalta painava syy.
Lapsen kansalaistamisen edellytykset määräytyvät tämän iän mukaan.
Nuhteettomuusedellytyksen tarkoituksena on estää rikollisia saamasta Suomen kansalaisuutta. Edellytystä tulkitaan laajasti: myös rikos, josta ei ole tuomittu rangaistusta voidaan ottaa huomioon, jos hakija on siihen syyllistynyt. Pelkät rikesakot eivät vaikuta kansalaisuuden saamiseen. Maahanmuuttovirasto voi määrätä odotusajan, joka hakijan on elettävä nuhteettomasti ennen kansalaistamista.
Ehdottoman vankeusrangaistuksen odotusaika on kolmesta seitsemään vuotta vankeusrangaistuksen suorittamisesta eli ehdonalaisen vapauden koetusajan päättymisestä
ehdollisen vankeusrangaistuksen, yhdyskuntapalvelun ja nuorisorangaistuksen osalta odotusaika on kahdesta neljään vuotta rikoksen tekopäivästä ja
sakkorangaistuksen osalta yhdestä kolmeen vuotta rikoksen tekopäivästä.
Odotusaika voi useiden rangaistuksen takia pidentyä kuitenkin enintään kyseisestä lajista annettavaan maksimiaikaan. Odotusaika ulottuu aina vähintään ehdollisen vankeusrangaistuksen koeajan tai lähestymiskiellon loppuun. Odotusajan jälkeen on tehtävä uusi hakemus.
Hakemuksen hyväksymisestä ilmoitetaan tekstiviestillä.
Kansalaisuuden seuraukset

Suomen kansalaisuudesta seuraavat täydet poliittiset oikeudet, joista tärkein on oikeus äänestää ja asettua ehdolle valtiollisissa vaaleissa. Sosiaaliturvan osalta kansalaisuuden seuraukset eivät ole yksiselitteisiä. Useimmat sosiaaliturvaa koskevat lait rinnastavat maassa pysyvästi asuvan ulkomaalaisen kansalaiseen. Toisaalta ne sulkevat usein piiristään pois maan ulkopuolella asuvat kansalaiset. Euroopan unionin yhdentymiskehityksen johdosta useimpiin virkoihin ei tarvita enää Suomen kansalaisuutta, mutta poliisin, rajavartiolaitoksen, tullin, oikeuslaitoksen ja korkeimpien valtioelinten virkoihin kansalaisuutta edellytetään.
Suomen kansalaisuudesta seuraa aina automaattisesti Euroopan unionin kansalaisuus, joka oikeuttaa tietyin edellytyksin vapaasti liikkumaan, tekemään työtä ja nauttimaan asuinmaan sosiaaliturvaa Euroopan unionissa. Pohjoismaiden alueella nämä etuoikeudet ovat usein vielä unionisäädöksiäkin laajempia. Suomen passi, joka myönnetään ainoastaan maan kansalaiselle, oikeuttaa useissa maissa viisumivapauteen. Suomen kansalaisella on aina oikeus saapua Suomeen eikä häntä voida pääsääntöisesti luovuttaa vastoin tahtoaan toiseen valtioon.
Suomen kansalaisuudesta seuraa velvoitus noudattaa Suomen lakeja myös maan ulkopuolella. Suomalaisten toisiaan vastaan tekemät rikokset ovat tekopaikasta riippumatta Suomen rikoslain alaisia. Suomalaisella on myös velvollisuus noudattaa Suomen lainsäädäntöä toimiessaan kansainvälisillä merialueilla ja Etelänapamantereella. Verotuksessa ja kielitaitovaatimuksissa
Suomen kansalaisia saatetaan kohdella ulkomaalaisista poikkeavasti. Asevelvollisuus koskee vain Suomen kansalaisia ja kansalaisuudettomia Suomessa asuvia, jotka on täällä julistettu asevelvollisiksi.
Historiaa

Suomessa nimitys kansalaisuus tuli perustuslakiin vasta vuonna 1919. Siihen asti Suomessa asuvia sekä muilla tavoin riippuvaisia, ryhmänä erotuksena niihin, jotka eivät Suomeen kuuluneet, kutsuttiin hallitsijan alamaisiksi tai kotimaisiksi, asiayhteydestä riippuen. Vuosina 1772–1919 voimassa ollut perustuslaki toki määritteli eräitä asemia kuuluviksi vain niille, joista nykyisin käytettäisiin nimitystä kansalainen: maan hallituksen jäsenet, virkamiehet ja upseerit. Lisäksi pian suuriruhtinaskunnan autonomiassa vakiintui, että ilman lupaa (jollainen oli muun muassa passi) Suomeen saivat tulla ja oleskella vain ne, jotka saatettaisiin luokitella Suomen kansalaisiksi: ne jotka olivat suomalaisuutensa puolesta kelvollisia edellä mainittuihin virkoihin. Laki ei käyttänyt nimitystä kansalainen, vaan asia ilmaistiin: neuvoksiksi, siis hallituksen jäseniksi (joille suuriruhtinaskunnassa vähitellen vakiintui Suomen senaattorin nimike) sai nimittää vain ritareita tai herrasmiehiä, joiden molempien oli oltava syntyperäisiä suomalaisia. Siviili- ja sotilasvirkoihin puolestaan ei saanut nimittää ulkomaalaisia, paitsi tapauksessa, jossa tällaisen ottaminen suomalaiseksi tuottaisi maalle suurta kunniaa ja merkittävää hyötyä loistavien ja suurten ominaisuuksiensa kautta. Naturalisointiprosessi toisin sanoen oli laissa järjestetty käyttöön, mutta edellytykset olivat kovat ja käytännössä merkitsivät, että sisääntulo tapahtui Suomen aateliseksi naturalisoinnin reittiä, koska suuri kunnia ja maan hallitsijalle tuotettu hyöty (loistavalla ja hyväominaisuuksisella herrasmiehellä) olivat tekijöitä, joiden nojalla keisari-suuriruhtinaat antoivat suomalaisia aatelisarvoja.
Toisaalta, Suomessa syntynyt ulkomaalaisen lapsi katsottiin syntyperäiseksi suomalaiseksi, mikäli hän täytti uskontokriteerin: alun perin vaadittiin evankelisluterilaisuutta, mutta autonomian aikana kelpasivat myös ortodoksit.
Suomella oli Pietarissa passivirasto, joka otti vastaan ja ratkaisi venäläisten ja muiden ulkomaalaisten hakemuksia saada matkustaa Suomeen, tai jopa asettua oleskelemaan. Hyvin usein keisarillisilla käskyillä rajoitettiin passien myöntämisiä venäläisille, näiden kun ei eräiden keisareiden mielestä ollut niin kovin tarpeellista kulkea Suomeen. Sen sijaan suomalaiset, keisarin alamaisina, saivat matkustaa ja oleskella Venäjällä yhtä vapaasti kuin venäläiset itsekin.
Ranskalaisten aatteiden levitessä Suomeen monet ryhtyivät kutsumaan näitä oikeuksia, jotka syntyperäisille suomalaisille kuuluivat, kansalaisuudeksi. 1900-luvun alkuun mennessä idea oli jo niin vakiintunut, että niinä vuosikymmeninä luonnostellut uudet perustuslakiehdotukset alkoivat sisältää asialle nimikkeen kansalaisuus.
Aiheesta muualla

Suomen kansalaisuus Maahanmuuttovirasto
Suomen kansalaisuuden saaneet (Arkistoitu – Internet Archive) Tilastokeskus
Kansalaisuuslaki Finlex
Suomen kansalaisuuden saaneet 1990–2007
Kokkolan kaupunginkirjasto

| Kokkolan kaupunginkirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  pääkirjasto: Isokatu 3, 67100 Kokkola
Koordinaatit:  pääkirjasto: 63.83594°N, 23.13028°E
Tyyppi:  yleinen kirjasto, kaupunginkirjasto
Kokoelman koko:   383 549 (2020)
Lainauksia vuodessa:   608 509 (2020)
Asiakkaita:    13 865 (2020)
Johtaja:  Susann Forsberg
Työntekijöitä:   38,6 (2020)
Kotisivut
Kokkolan kaupunginkirjasto (ruots. Karleby stadsbibliotek) toimii Kokkolassa kuudessa eri toimipisteessä, lähikirjastoa, jotka sijaitsevat Koivuhaassa, Kälviällä, Lohtajalla sekä Ullavan kirkonkylällä että Rahkosessa. Kokkolassa toimii myös yksi kirjastoauto.
Kokkolan kaupunginkirjasto toimi Keski-Pohjanmaan maakunnan maakuntakirjastona vuoden 2017 loppuun asti, jolloin maakuntakirjastot lakkautettiin. Kirjasto sai maakuntakirjastostatuksen tammikuussa vuonna 1995 ja oli yksi kahdesta nuorimmasta Suomen maakuntakirjastosta Hämeenlinnan ohella.
Kaupunginkirjasto ylläpitää pääkirjastossa Chydenica-kotiseutukokoelmaa, johon kirjasto hankkii pääasiassa Kokkolaa koskevaa aineistoa ja valikoiden muuta Keski-Pohjanmaata käsittelevää aineistoa.
Toimipisteet

| Kirjaston toimi- pisteen nimi | Osoite | Koordinaatit | Kuva | Lisätietoja (www-sivu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koivuhaan kirjasto | Koivuhaan palvelukeskus, Mäntynäädänkatu 6, 67800 Kokkola | suuntaa antava: 63.8265°N, 23.0711°E |  | Koivuhaan kirjasto, Koivuhaan kirjasto (kokkola.fi) |
| Kokkolan kirjastoauto | Isokatu 3, 67100 Kokkola |  |  | Kirjastoauto (Kokkola), Kirjastoauto (kokkola.fi) |
| Kokkolan pääkirjasto | Isokatu 3, 67100 Kokkola | 63.83594°N, 23.13028°E |  | Kokkolan kaupunginkirjasto, Pääkirjasto (kokkola.fi) |
| Kokkolan pääkirjaston lehtilukusali | Isokatu 3, 67100 Kokkola | 63.83594°N, 23.13028°E |  | Kokkolan pääkirjaston lehtilukusali, Pääkirjasto - Lehtilukusali (kokkola.fi) |
| Kälviän kirjasto | Kälviäntie 46, 68300 Kälviä | 63.85834°N, 23.46064°E |  | Kälviän kirjasto, Kälviän kirjasto (kokkola.fi) |
| Lohtajan kirjasto | Metsäpellontie 2, 68230 Lohtaja | 64.02228°N, 23.51093°E |  | Lohtajan kirjasto, Lohtajan kirjasto (kokkola.fi) |
| Rahkosen kirjasto | Rahkosen koulu ja monitoimitalo, Rahkosentie 246, 68390 Rahkonen | 63.60774°N, 24.02623°E |  | Rahkosen kirjasto, Ullavan kirjasto (kokkola.fi) |
| Ullavan kirjasto | Veikko Vienojan koulu, Vionojantie 29, 68370 Ullava | 63.70312°N, 23.89412°E |  | Ullavan kirjasto, Ullavan kirjasto (kokkola.fi) |
Kentauri

| Kentauri |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Centaurus
Lyhenne:  Cen
Genetiivi:  Centauri
Rektaskensio:  13h
Deklinaatio:  -50°
Ala taivaasta:  1060 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  9
Kirkkain tähti:  Alfa Centauri (-0,01 mag.)
Meteoriparvet:  Alfa Centauridit  Omicron Centauridit  Theta Centauridit
Naapuri- tähdistöt:  Ilmapumppu  Köli  Kompassi  Etelän risti  Vesikäärme  Vaaka  Susi  Kärpänen  Purje
 Näkyy leveysasteiden +30° ja −90° välillä 
Kentauri (latinaksi Centaurus, genetiivi Centauri) on kirkas ja laaja eteläisen taivaan tähdistö. Se sijaitsee Vesikäärmeen hännän alla, Suden ja Purjeen välissä, ja ympäröi kolmelta suunnalta Etelän ristiä. Tähdistön eteläosan halki kulkee Linnunrata, ja siinä sijaitsee muun muassa kirkas Auringon naapuritähti Rigil Kentaurus sekä kirkkain pallomainen tähtijoukko Omega Centauri. Kentauri ei näy lainkaan Suomessa, sillä tähdistön pohjoisraja on deklinaatio −30, joka nousee eteläisimmässä Suomessa juuri horisontin tasolle.
Kentauri Johannes Heveliuksen Uranographiassa vuodelta 1690. Peilikuva.
Mytologia

Kentaurin tähtikuvio esittää Kreikan mytologian Kheironia, kentauria, joka muista kaltaisistaan poiketen oli viisas ja hyväluonteinen. Muinaiset kreikkalaiset olivat mieltyneet hevoseen, eivätkä ilmeisesti voineet uskoa sen yhdistämisen ihmisen kanssa tuottavan kokonaan pahaa olentoa. Näin ollen kentauri on ainoa antiikin kuvitelluista hirviöistä, jolle on osoitettu myös hyviä ominaisuuksia. Taruissa kentaurit hyväksyttiin ihmisten seuraan, ja Peirithooksen ja Hippodameian häissä he olivat vieraiden joukossa. Juhlissa Eurytion, yksi kentaureista, juovuttuaan viinistä, yritti kuitenkin tehdä väkivaltaa morsiamelle. Muut kentaurit seurasivat hänen esimerkkiään ja syntyi hirvittävä tappelu, jossa useita heistä tapettiin.
Kaikki kentaurit eivät kuitenkaan olleet sellaisia kuin Peirithooksen töykeät vieraat. Kheiron sai opetusta Apollonilta ja Artemiilta, ja hänet tunnettiin taidoistaan ​​metsästyksen, lääketieteen, musiikin ja ennustamisen alalla. Monet kreikkalaisen mytologian arvostetuimmat sankarit, kuten Akhilleus, Asklepios, Herakles ja Iason, olivat hänen oppilaitansa.
Kerran Herakles ampui Kheironia vahingossa myrkkynuolella, ja päästäkseen kivuistaan tämän oli luovuttava kuolemattomuudestaan. Zeus salli Kheironin kuolla ja sijoitti hänet tähtitaivaalle. Myös Jousimiehen tähdistön on usein nähty esittävän Kheironia, vaikkei hänen tunnusmerkkinsä ollutkaan jousi.
Joskus Kentauri on yhdistetty Nuolen tähdistöön, jonka se ampuu kohti Kotkaa. Kotka kidutti Prometheusta, jonka Kheiron pyrki pelastamaan. Kentauri näyttää jahtaavan Suden tähdistöä, joka kulkee sen edellä taivaan kiertyessä.
Tähtiä

Alfa (α) Centauri tunnetaan myös arabiankielisellä nimellä Rigil Kentaurus, hepreankielisellä nimellä Toliman ja mahdollisesti latinasta peräisin olevalla nimellä Bungula. Se on taivaan neljänneksi kirkkain tähti (−0,03 magnitudia) ja samalla Auringon lähin naapuritähti 4,4 valovuoden etäisyydellään. Se on myös kaksoistähti, jonka komponentit kiertävät toisensa 80 vuodessa ja ovat tällä hetkellä Maasta katsottuna noin 20 kaarisekunnin päässä toisistaan. Alfa Centauri A on G2 V -spektriluokan keltainen kääpiö, samaan luokkaan kuuluvaa Aurinkoa hieman kirkkaampi ja suurempi. Alfa Centauri B on himmeämpi, ja sen spektriluokka on K1 V.
Proxima Centauri ("lähin" latinaksi) löytyi vuonna 1915, kun Robert Innes mittasi tähtien ominaisliikkeitä Alfa Centaurin lähellä. Hän huomasi himmeän tähden, jolla oli samanlainen liike kuin Alfa Centaurilla. Tähdet ovat todennäköisesti jollain tavalla yhteydessä toisiinsa, ja usein järjestelmä luetaankin kolmoistähdeksi, jolloin Proxima saa tunnuksen Alfa Centauri C. Toistaiseksi ei olla kuitenkaan varmoja, kiertääkö se kahta muuta komponenttia. Proxima Centauri on punainen kääpiötähti, jonka näennäinen kirkkaus on vain +10,7 magnitudia ja absoluuttinen kirkkaus paljon sitäkin pienempi. Se on vielä hieman lähempänä Aurinkoa kuin Alfa Centauri A ja B. Se on mahdollista havaita keskikokoisella harrastajakaukoputkella, mutta vaikea löytää alueen lukuisten himmeiden tähtien seasta.
Hadar (β Centauri) on tähdistön toiseksi kirkkain tähti (+0,61 magnitudia), ja koko taivaankin tähdistä se on vielä 11:nneksi kirkkain. Se on erittäin valovoimainen sinivalkoinen jättiläistähti ja sijaitsee 525 valovuoden päässä. Yhdessä Alfa Centaurin kanssa se toimii suunnannäyttäjänä Etelän ristiin.
Syvän taivaan kohteita

Omega Centauri (NGC 5139) on Linnunradan suurin ja taivaan kirkkain pallomainen tähtijoukko. Se on helppo havaita paljain silmin, ja niinpä Johannes Bayer antoi sille 1600-luvun alussa oman tähdille tarkoitetun designaation ω. Peilikaukoputkella, jonka objektiivin halkaisija on vähintään 15 senttimetriä, erottuu joukosta jo yksittäisiä tähtiä. Se on noin 17 000 valovuoden päässä ja sisältää useita miljoonia tähtiä.
Centaurus A (NGC 5128) on epätavallinen galaksi 4,5 astetta Omega Centaurista pohjoiseen. Se on spiraaligalaksin ja elliptisen galaksin välimuoto, jonka halki kulkee tumma pölystä ja kaasusta koostuva vyöhyke, joka on havaittavissa pienehkölläkin kaukoputkella. Galaksi on aktiivinen ja se on Linnunrataa tuhat kertaa voimakkaampi radiosäteilyn lähde.
NGC 3918 on melko laaja planetaarinen sumu.
Linnunradan tähtipilvien alueella sijaitsee avonaisia tähtijoukkoja, kuten NGC 5617 ja NGC 5316.
Kolmijuovatetra

| Kolmijuovatetra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Ylälahko::  Ostariophysi
Lahko::  Tetrakalat Characiformes
Heimo::  Tetrat Characidae
Alaheimo::  Incertae sedis
Suku::  Hyphessobrycon
Laji::  heterorhabdus
Kaksiosainen nimi
 Hyphessobrycon heterorhabdus  (Ulrey, 1894) 
Katso myös
   Kolmijuovatetra Wikispeciesissä   Kolmijuovatetra Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolmijuovatetra (Hyphessobrycon heterorhabdus) on tetrojen (Characidae) heimoon kuuluva trooppisissa vesissä elävä kalalaji. Kolmijuovatetraa tavataan ainoastaan Amazon-joessa Brasilian ja Kolumbian alueella. Kolmijuovatetra on kooltaan hyvin pieni ja sen maksimipituus on vain 3,6 senttimetriä. Kala on väritykseltään harmaa, ja sen kyljissä on paksu vaakaviiva, jonka yläosa on punainen ja alaosa musta.
Kalan tieteellisen lajinimen heterorhabdus ensimmäinen osa hetero tulee muinaiskreikan kielen sanasta ἕτερος (héteros) ja merkitsee "muuta" tai "erilaista". Jälkimmäinen osa tulee muinaiskreikan sanasta ῥάβδος (rhábdos), ja merkitsee "tankoa" tai "sauvaa".
Kirjallisuuslehti

Kirjallisuuslehti on julkaisu, jossa julkaistaan kirjallisuutta, kuten novelleja, runoja sekä esseitä. Suomessa julkaistaan kirjallisuuslehtiä vain muutamia, muun muassa Parnasso.
Tero Turkki

Tero Turkki (1978 – 22. huhtikuuta 2015) oli suomalainen mäkihyppääjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla 1990-luvun puolivälissä.
Turkki sijoittui maailmancupin osakilpailussa parhaimmillaan 13:nneksi Garmisch-Partenkirchenissä uudenvuodenpäivänä 1995. Hän oli maailmancupin kilpailuissa lisäksi kolme kertaa sijoilla 26.–29. Continental Cupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kuudenneksi kaudella 1994–1995.
Turkki voitti tammikuussa 1995 Jyväskylässä normaalimäen Suomen-mestaruuden.
Kolmetoista assyrialaista kirkkoisää

Pyhä Davit Garedželi 1700-luvun miniatyyrissä.
Kolmetoista assyrialaista kirkkoisää (georg. ათსამეტი ასურელი მამანი, Atsameti asureli mamani) olivat Georgian kirkon perinteen mukaan ryhmä lähetyssaarnaajia, jotka saapuivat 500-luvulla Mesopotamiasta Georgiaan tukemaan kristinuskon kehitystä maassa. Georgialaiset kirkkohistorioitsijat pitävät heitä useiden luostareiden perustajina ja maan asketistisen liikkeen käynnistäjinä.
Assyrialaisista kirkkoisistä kerrotaan keskiaikaisissa georgialaisissa hagiografisissa teksteissä. Muissa lähteissä niistä ei ole tietoa. Jotkut elämäkerroista on laadittu vasta 1700-luvun synaksariumia varten, mutta neljä on alkuperäisiä, ja niistä on säilynyt myös suoria käännöksiä. Tekstien ajoittaminen ja niiden attribuointi on aiheuttanut kiistoja. Joidenkin elämäkertojen kirjoittajiksi on ehdotettu georgialaisia katolikoksia Arsen I:tä (830–887) ja Arsen II:ta (955–980). Muut tekstit, joiden kirjoittajaa ei tunneta, on saatettu laatia aiemmin 600-luvun lopussa.
Monet luostarit Georgiassa on nykyisin nimetty assyrialaisten kirkkoisien mukaan. Niitä pidetään heidän perustaminaan, ja sanotaan, että he ja heidän lukuisat opetuslapsensa johtivat niitä. Keskiajalla näillä uskonnollisilla instituutioilla oli tärkeä asema kristityn georgialaisen identiteetin muodostamisessa.
Kirjallinen ja suullinen perinne mainitsee jopa 19 assyrialaista munkkia, jotka toimivat Georgiassa 500-luvulla, ja siten luku 13 olisi lähinnä symbolinen. Nykytutkijat eivät ole yksimielisiä siitä, olivatko munkit syyrialaisia vai syyrialaisten kouluttamia georgialaisia, lähetyssaarnaajia vai syyrialaisia pakolaisia, monofysitistejä vai diofysitistejä: Syyriassa monofysitismi oli jäänyt alakynteen, kun taas Georgia oli edelleen valtaosin monofysitistinen valtio.
Tärkeimmät assyrialaiset kirkkoisät olivat:
Davit Garedželi (დავით გარეჯელი) – Daavid Garedžalainen
Ioane Zedazneli (იოანე ზედაზნელი) – Johannes Zedazenilainen
Abibos Nekreseli (აბიბოს ნეკრესელი) – Abibos Nekresiläinen
Šio Mghvimeli (შიო მღვიმელი) – Šio Mghvimeläinen
Ioseb Alaverdeli (იოსებ ალავერდელი) – Joosef Alaverdilainen
Anton Martqopeli (ანტონ მარტყოფელი) – Anton Martqopilainen
Tadeoz Stepantsmindeli (თადეოზ სტეფანწმინდელი) – Taddeus Stepantsmindalainen
Piros Breteli (პიროს ბრეთელი) – Pyrrhos Bretiläinen
Ise Tsilkneli (ისე წილკნელი) – Jesse Tsilkanilainen
Stepane Khirseli (სტეფანე ხირსელი) – Tapani Khirsalainen
Isidore Samtavneli (ისიდორე სამთავნელი) – Isidor Samtavisilainen
Mikael Ulumboeli (მიქაელ ულუმბოელი) – Mikael Ulumbolainen
Zenon Iqaltoeli (ზენონ იყალთოელი) – Zeno Iqaltolainen
Aiheesta muualla

Iraklii Chikhladze, Giga Chikhladze: The Yezidi Kurds and Assyrians of Georgia – Journal of the Central Asia & the Caucasus (englanniksi)
13 Assyrian Holy Fathers (englanniksi)
The Assyrians of Georgia: Ethnic Specifics Should be Reserved (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kinkerit

Kinkerit Konnevedellä.
Kinkerit, lukukinkerit eli lukuset olivat rippikoulua edeltäneitä opetus- ja kuulustelutilaisuuksia Suomen maaseutualueilla. Kinkereillä opeteltiin muun muassa lukemaan ja luettiin katekismusta sekä Raamattua. Opettajana toimi usein pappi, kanttori tai lukkari. Yleisesti kinkereitä järjestettiin kansakoulujen yleistymiseen asti. Nykyään niitä järjestetään edelleen maaseudulla. Kaupungeissa kinkeritoiminta on hiipunut. Paikallisesti niillä on edelleen merkitystä sosiaalisina tilaisuuksina sekä seurakunnan toiminnan ja toimihenkilöiden esittelytilaisuuksina. Kinkereitä järjestettiin vuonna 2005 noin 3000.
Maaseudulla on edelleen seurakuntia, jotka on jaettu kinkeripiireihin, usein kylittäin. Kinkerit järjestestetään piireittäin kouluilla, seurakunnan tiloissa ja kodeissa. Entisaikaan kinkerit järjestettiin useimmiten isoissa maataloissa, joiden kesken järjestämisvastuu vaihteli. Tilaisuuksissa oli uskonnollisen ohjelman lisäksi myös tarjoilua, jonka osalta esiintyi myös jonkinasteista kilpailua. Haluttiin näyttää mitä oma tila pystyy tarjoamaan.
Kinkerit-sana on lainaa muinaisruotsin sanasta gengiärdh tai gingerdh, joka tarkoitti arvovieraiden vastaanottajaisvalmisteluja tai tuotelahjaa mm. ruokavaroja, jotka varattiin matkakestitykseksi esimerkiksi kuninkaalle, piispalle tai heidän edustajilleen. Ensimmäinen löydetty kirjallinen maininta on vuodelta 1681 papeille koottavaa vuotuisveroa koskevassa asetuksessa, jossa se tarkoittaa kestitystä. Mutta jo vuonna 1765 siitä on kirjallinen todiste merkityksellä "opetustilaisuus".
Samasta sanasta tulee myös Mikkelin Kenkäveron pappilan nimi. Kenkien kanssa tuolla nimellä ei ole mitään tekemistä, vaan ruotsin gengiärdh on kansan suussa vain vääntynyt samalta kuulostavaksi kengäksi.
Aiheesta muualla

Tunnetteko tällaisia merkkejä Y. X Y' Y/?, Seura, 15.12.1937, nro 50, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot