stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moottoripyörä
Moottoripyörän rakenne > Moottori ja voimansiirto

Moottoripyörässä moottori, vaihteisto ja kytkin muodostavat useimmiten kiinteän kokonaisuuden. Moottori voidaan sijoittaa niin, että kampiakseli on pyörän pituusakselin suhteen joko pituus- tai poikittaissuunnassa. Mikäli kampiakseli on poikittain, tarvitaan sen ja vaihteiston sisäänmenoakselin välille ensiövedoksi kutsuttu voimansiirto, joka on useimmiten toteutettu ketjulla. Moottoripyörän kytkin on yleensä öljykylvyssä toimiva monilevykytkin. Ns. toisioveto välittää voiman vaihteiston ulostuloakselilta takapyörälle ketjun, hihnan tai kardaaniakselin avulla. Vaihteita on yleensä kuusi, joissakin viisi kappaletta. Automaattivaihteistojakin on ollut saatavilla, jopa kaksoiskytkinteknologiaan perustuvia automaattivaihteistoja.
Moottoripyörien moottorit ovat käytännöllisesti katsoen aina bensiinimoottoreita. Nykyaikaisissa katupyörissä käytetään yleisimmin nelitahtisia, nelisylinterisiä rivi- tai V-moottoreita. Myös kolmisylinteriset nelitahtiset rivimoottorit ovat yleistyneet 2000-luvulla. Motocross- ja enduropyörissä käytetään yleisimmin yksisylinteristä neli- tai kaksitahtimoottoria. Vastaavan tyyppisiä moottoreita käytetään myös useimmissa kevytmoottoripyörissä. Customeissa käytetään useimmiten nelitahtisia kaksisylinterisiä V-moottoreita, mutta myös nelisylinterisiä V-moottoreita, rivimoottoreita ja yksisylinterisiä moottoreita käytetään. Myös diesel- ja wankelmoottoreita on moottoripyörissä käytetty, mutta ne ovat jääneet harvinaisuuksiksi.  Sen sijaan eri sylinteriluvuilla varustettuja  vastaiskumoottoreita löytyy vielä nykyäänkin muutamien valmistajien mallistoista. Ahtamistakin ovat jotkut valmistajat historian saatossa kokeilleet, mutta toistaiseksi ahtimilla varustetut mp-moottorit ovat myös jääneet lähinnä muutamiin erikoismalleihin. Nykyaikaiset, autoista tutut elektronisesti ohjatut polttoaineen ruiskutusjärjestelmät syrjäyttivät vuosituhannen alussa vähitellen kaasuttimet myös moottoripyörämaailmassa. Nykyisin käytännössä kaikki moottoripyörät on varustettu polttoaineen monipistesuihkutuksella sekä kolmitoimikatalysaattorilla. Moottoripyörienkin pakokaasupäästöjä säätelevät EU-direktiivit ja ne ovat kiristyneet asteittain jo 1990-luvulta lähtien. Tämä on aiheuttanut haasteita etenkin kaksitahtisissa, mutta osin myös ilmajäähdytteisissä koneissa.
Moottoripyörän rakenne > Etupyöräntuenta

Etuhaarukan tehtävä on tukea etupyörä moottoripyörän runkoon. Etuhaarukka on nivelletty runkoon ohjauslaakerin välityksellä, mikä mahdollistaa etuhaarukan ja samalla etupyörän kääntämisen ohjaustangon avulla. Etujousitus liitetään keulan rakenteen vaatimalla tavalla etuhaarukkaan. Lähes kaikissa nykyaikaisissa pyörissä käytetään etupyörän tuentaan teleskooppihaarukkaa. Muita kiinnitystapoja ovat telelever, girder ja ns. risukeula.
Teleskooppihaarukka muodostuu ohjausakselista, kolmiopaloista ja kahdesta teleskoopista. Teleskoopit ovat kaksi sisäkkäistä putkea jotka pääsevät liukumaan toisiinsa nähden joustoliikkeen aikana. Teleskoopit yhdistävät pyörännavan kolmiopaloihin, kolmiopalat kiinnittävät teleskoopit ohjausakseliin ja ohjausakseli yhdistää kolmiopalat ohjauslaakerin kautta runkoon. Teleskooppihaarukat voidaan jakaa RSU (Right Side Up) ja USD (Up Side Down) tyyppeihin. RSU-keulassa sisempi liukuputki kiinnittyy kolmiopaloihin ja ulompi putki pyörännapaan. USD-keulassa sisempi putki kiinnittyy pyörännapaan ja ulompi vastaavasti kolmiopaloihin.
Teleskooppien sisälle on sijoitettu jouset sekä iskunvaimentimet. Jouset ovat poikkeuksetta teräksestä valmistettuja kierrejousia. Iskunvaimennus on yleensä toteutettu neste-ilma-iskunvaimennuksena.
Moottoripyörän rakenne > Takapyöräntuenta

Moottoripyörän takapyörä kiinnittyy aina takahaarukkaan, joka puolestaan kinnittyy nivelletysti runkoon ja jousiin, sekä iskunvaimentimeen, jos takapyörä on jousitettu. Jousitus perustuu yleensä joko stereo- ja monojousirakenteeseen. Monojousi hallitsee nykyään markkinoita. Monojousi-rakenteessa käytetään yhtä jousen ja iskunvaimentimen yhdistelmää. Stereojousituksessa jousi ja iskunvaimennin -yhdistelmiä on kaksi. Myös itse haarukka voi olla joko takapyörää molemmin puolin tukeva tai yksipuolinen. Takahaarukan rakenteeseen vaikuttaa myös toisiovedon toteutustapa. Kardaanivetoisissa pyörissä kardaanikotelo on osa takahaarukkaa. Skoottereissa moottori, voimansiirto ja takapyöräntuenta muodostavat yleensä yhtenäisen rakenteellisen kokonaisuuden.
Moottoripyörän rakenne > Jarrut

Rumpujarru
Levyjarru
Moottoripyörän jarrut ovat useimmiten hydraulisesti toimivat levyjarrut. Vanhemmissa moottoripyörissä käytettiin myös rumpujarruja. Levyjarrut ovat valta-asemassa paremman jäähtyvyyden ja jarrutustuntuman vuoksi. Nykyaikaisissa tehokkaissa moottoripyörissä on yleensä kolme levyjarrua, kaksi etupyörässä ja yksi takapyörässä. Useimmiten etujarrua käytetään ohjaustankoon oikealle puolelle sijoitetulla vivulla ja takajarrua oikean jalan polkimella.
Moottoripyöriin on tullut saataville lukkiutumattomia jarruja. Tällainen järjestelmä rajoittaa jarrutusvoimaa niin, että pyörät eivät voi jarrutuksen seurauksena alkaa luistaa vaan pyörivät ja ajovakaus säilyy.
Moottoripyörän rakenne > Hallintalaitteet ja istuimet

Kuljettaja istuu moottoripyörän satulassa ja tukee polvensa polttoainesäiliöön. Kuljettajan jalat lepäävät jalkatapeilla tai astinlaudoilla pyörän mallista riippuen. Käsillään kuljettaja pitää kiinni ohjaustangosta. Matkustajalle voi olla paikka kuljettajan takana jolloin hänelle on omat jalkatapit.
Tärkeimmät hallintalaitteet ovat ohjaustanko, jalkatapit, jarruvipu ja -poljin, kytkinvipu, kaasukahva ja vaihdepoljin. Ohjaustangolla käännetään etupyörää ja hallitaan siten moottoripyörän kallistumista ja kääntymistä. Jalkatapit toimivat jalkojen tukina. Jarruvivulla ja -polkimella käytetään moottoripyörän jarruja. Kaasulla säädellään moottorin käyntinopeutta ja vääntömomenttia. Vaihdepolkimen avulla valitaan ajotilanteeseen sopiva vaihde. Kytkinvivulla käytetään kytkintä vaihdetta vaihdettaessa, pysähdyttäessä ja liikkeelle lähdettäessä. Ohjaustankoon on myös sijoitettu katkaisija, josta moottorin voi sammuttaa. Lisäksi ohjaustankoon on sijoitettu useita katkaisijoita, joilla hallitaan valoja, vilkkuja ja muita moottoripyörään asennettuja laitteita.
Hallintalaitteiden sijoittelu on varsin vakiintunutta mutta eroavaisuuksiakin on: monet perinteiset brittiläiset ja eräät italialaiset valmistajat ovat sijoittaneet vaihdepolkimen oikean jalan käytettäväksi ja jarrupolkimen vasemmalle, kun valtaosassa pyöriä sijoittelu on päinvastainen.
Moottoripyörän rakenne > Polttoainesäiliö

Lähes kaikissa moottoripyörissä polttoainesäiliö on sijoitettu näkyvälle paikalle suoraan kuljettajan etupuolelle. Säiliö on varsinkin nykyaikaisissa katupyörissä muotoiltu siten että kuljettaja saisi mahdollisimman hyvän tuen säiliöstä. Näissä pyörissä säiliö on useimmiten käytännöllisesti katsoen kuljettajan sylissä ja kuljettajan reidet tukeutuvat sen kylkiin. Polttoainesäiliöt valmistetaan katupyöriin useimmiten teräksestä. Enduro- ja motocross-pyörissä valmistusmateriaali on yleensä muovi.
Moottoripyörän rakenne > Katteet

Katettuja moottoripyöriä
BMW C1
Peraves Ecomobile
Katteet parantavat aerodynamiikaa ja suojaavat kuljettajaa tuulelta sekä jonkin verran myös sateelta. Katteet valmistetaan ABS-muovista. Aikoinaan katteita on tehty myös alumiinista. Teknisesti parhaita ovat lasi- ja hiilikuidusta valmistetut katteet, joita tosin käytetään yleensä vain kilpapyörissä. Katteiden koko ja määrä vaihtelevat moottoripyörän mallista riippuen; ne voivat peittää pyörän lähes kokonaan tai katteita ei pyörässä välttämättä ole lainkaan.
Moottoripyörän rakenne > Muut varusteet

Edellä mainitun lisäksi moottoripyörään tarvitaan ainakin polttoainesäiliö ja satula. Valot ja mittarit ovat myös tarpeen katukäytössä. Moottoripyöriin asennetaan usein laukkuja tavaroiden kuljettamista varten. Nykyään pyörissä voi olla joko kiinteästi tai jälkiasennuksena asennettuina mitä erilaisimpia lisävarusteita kuten esim. ajotietokone, vakionopeudensäädin, varashälytin, radio, navigaattori, kahvan- ja istuinlämmittimet, sähkötoimiset tuulilasit jne.
Nykyisin moottoripyörät saatetaan varustaa vetoluiston estojärjestelmällä, joka ei salli takapyörän luistoa kiihdytettäessä. Lisäksi uudemmissa, etenkin tehokkaammissa moottoripyörissä saattaa olla keulimisen estojärjestelmä, joka estää moottoripyörän tahattoman ja äkkinäisen keulimisen. Nykyaikaisissa moottoripyörissä saattaa löytyä myös mahdollisuus vaikuttaa hallintalaitteiden avulla avustimien toimintaan, jolloin kuljettaja voi itse omien mieltymystensä ja ajotaitojensa mukaan vaikuttaa, kuinka paljon avustimet puuttuvat ajotilanteisiin esimerkiksi erilaisissa sää tai pito-olosuhteissa ajettaessa.
Rengaspaineita voidaan valvoa erillisten tunnistimien avulla.
Moottoripyörän jousituksen ja iskunvaimennuksen säätö voi olla sähköinen, jolloin jousitusta voidaan säätää matkustajien ja kuorman muuttuessa.
Etuhaarukassa voi olla ohjausvaimennin, joka rauhoittaa etuhaarukan kääntymisliikkeitä ja estää ns. voblausta etenkin suuremmilla ajonopeuksilla. Hienoimmissa sovelluksissa ohjausvaimennin voi olla elektronisesti ohjattu, jolloin vaimentimen toiminnassa otetaan huomioon mm. ajonopeus, kallistuskulma jne.
Erilaisia moottoripyöriä

Erilaiset moottoripyörämallit poikkeavat toisistaan huomattavasti käyttötarkoituksen mukaan.
Maastossa ajettaviksi suunnitelluissa enduro- ja motocrosspyörissä on suuret joustovarat, paljon maavaraa ja kevyt rakenne.
Katupyörissä taas on tehokkaat moottorit, aerodynaaminen muotoilu sekä jäykät rungot ja alustat, jotta ne olisivat vakaita suurissa nopeuksissa.
Supermoto-moottoripyörä on kiteytettynä enduro-moottoripyörä koville alustoille kuten asfaltille tarkoitetuilla renkailla, vanteilla, jousituksella ja jarruilla .
Custom-moottoripyörille ominaista ovat suurella iskutilavuudella ja hyvin maltillisella viritysasteella varustetut vääntävät V-moottorit, matala istuinkorkeus sekä muita moottoripyörätyyppejä edempänä sijaitsevat jalkatapit tai astinlaudat. Chopperissa on pitkä etuhaarukka ja korkea ohjaustanko.
Matka- ja sport-touring-pyörät on suunniteltu mm. ajoasennoltaan pidempien matkojen taittamiseen ja niissä on yleensä hyvä istuin myös matkustajalle.
Nakupyöriä ovat perinteiset katumoottoripyörät, joissa on pysty ajoasento ja joissa ei ole ylimääräisiä katteita .
Skootteri on pienipyöräinen moottoripyörä, jossa istuimen ja ohjaustangon väli on ainakin osittain avoin.
Suzuki Hayabusa on urheilullinen matkapyörä.
Honda CB 750 Four
Honda Gold Wing on cruiser-tyyppinen iso matkamoottoripyörä.
Harley-Davidson Road King
Vespa-skootteri
125-kuutioinen Honda Monkey.
Chopper-tyyppinen moottoripyörä Easy Rider -elokuvan tyyliin.
Mika Kallion KTM125-ratamoottoripyörä.
Gas Gas -merkkinen trial-moottoripyörä.
Ajovarusteet

Ajovarusteet suojaavat moottoripyöräilijää ajon aikana paitsi tuulelta ja sateelta, myös lentäviltä esineiltä, kuten hyönteisiltä ja pikkukiviltä. Onnettomuustilanteissa, kolareissa ja kaaduttaessa ajovarusteet ja varsinkin niihin sijoitetut suojat ja vahvikkeet suojelevat ruhjeilta ja muilta vammoilta. Ajopuvun tulee olla niin luja, ettei se repeä kaatumistilanteessa. Useimmat tavanomaiset takit eivät ole riittävän lujia vaan repeytyvät kaatuneen liukuessa tai pyöriessä maassa. Moottoripyöräilijän tärkeimpänä varusteena pidetään kypärää, joka suojaa päätä iskuilta. Kypärässä on yleensä visiiri, joka suojaa silmiä ja kasvoja. Ellei visiiriä ole, käytetään kypärän yhteydessä ajolaseja. Moottoripyöräilijän tärkeimpiä ajovarusteita ovat:
Moottoripyöräkypärä (pakollinen)
Ajopuku
Selkäsuoja
Ajokengät
Ajokäsineet
Ajaminen

Moottoripyörällä ajaminen on suhteellisen vaativaa. Moottoripyöräilijän on liikennetilanteiden lisäksi hallittava ajoneuvonsa tasapainoa ja kääntymistä sekä tarkkailtava erityisesti tienpinnan laatua. Moottoripyöräilijän on otettava autoilijaa paremmin huomioon epätasaisuudet, tiellä lojuvat esineet, tuulen vaikutukset, irtohiekka, öljyläikät ja muut pitoon ja ajoneuvon hallintaan vaikuttavat tekijät.
Pienillä nopeuksilla, joita käytetään mm. pysäköintipaikoilla tai talutettaessa, moottoripyörää ohjataan kääntämällä etupyörää kääntymissuuntaan ja kuljettajan painonsiirron avulla. Suuremmilla nopeuksilla moottoripyörä saadaan kääntymään kääntämällä etupyörää ulkokaarteen suuntaan (nk. vastaohjaus), ja kuljettaja voi ainoastaan vahvistaa kääntymistä ja pienentää vaadittavaa kallistuskulmaa siirtämällä painoansa sisäkaarteen suuntaan.
Ranskalaisten tilastojen mukaan moottoripyörä on selvästi vaarallisempi kuin auto tai mopo (vakavat onnettomuudet suhteessa ajoneuvojen määrään: autot 0,42 %; mopot 1,40 %; moottoripyörät 1,83 %)
Polttoaineen kulutus

Autoon verrattuna moottoripyörä on pienempi ja kevyempi. Tavallisimmat perheautot painavat noin 1 200–1 600 kilogrammaa, kun moottoripyörät painavat vain 150–350 kg. Siten kiihdytettävää massaa on moottoripyörissä selvästi vähemmän ja myös massasta riippuva vierintävastus on moottoripyörässä pienempi kuin autossa. Kuitenkin moottoripyörä kuluttaa usein yhtä paljon tai jopa enemmän polttoainetta kuin auto. Tähän vaikuttaa suuresti kuljettajan ajotapa. Teknisiä syitä suurelle kulutukselle ovat se, että moottoripyörien ilmanvastukset ovat korkeita, ja se, että niiden moottorit ovat hyötysuhteeltaan heikkoja.
Ilmanvastuksen aiheuttaman voiman kaava on F = 0,5·ϱ·Cd·A·v², missä ϱ on ilman tiheys, Cd on ilmanvastuskerroin, A on ajoneuvon (ja kuljettajan) otsapinta-ala, ja v² on nopeuden neliö. Autossa otsapinta-alan A suuruus on yleensä noin 2–3 neliömetriä, ja moottoripyörässä se on 1–1,5 neliömetriä. Tavallisen henkilöauton ilmanvastuskerroin on 0,25–0,35:n luokkaa, kun moottoripyörän ja kuljettajan yhteinen ilmanvastuskerroin vaihtelee sporttipyörän 0,4:stä matkapyörän 0,6:een. Siten suuremmilla nopeuksilla moottoripyörän ilmanvastus voi nousta samalle tasolle kuin henkilöautolla.
Moottoripyörien moottoreilla on mahdollista saavuttaa niiden iskutilavuuteen nähden suuria vääntömomentteja ja tehoja, eli parhaimmillaan niiden hyötysuhde on erittäin korkea. Kuitenkin tähän hyvään hyötysuhteeseen pääseminen edellyttää sitä, että moottoria käytetään korkealla käyntinopeudella. Tavallisesti hyötysuhde on tätä heikompi. Polttoaineenkulutuksen pienentämiseksi moottorit tulisi optimoida matalammille käyntinopeuksille, ja tavallisilla ajonopeuksilla käyntinopeuksia tulisi madaltaa.
Moottoripyörä moottoriurheilussa

Moottoripyöriä käytetään useissa moottoriurheilulajeissa, kuten ratamoottoripyöräilyssä, motocrossissa, endurossa ja moottoripyörätrialissa. Menestyneitä suomalaisia moottoripyöräilijöitä ovat muiden muassa Raine Lampinen, Jarno Saarinen, Mika Kallio, Heikki Mikkola, Juha Salminen, Kari Tiainen ja Yrjö Vesterinen.
Historia

Ensimmäisen  moottoripyörän rakensivat saksalaiset Gottlieb Daimler ja Wilhelm Maybach vuonna 1885. Se oli ensimmäinen bensiinikäyttöinen kulkuneuvo. Saksalainen, Münchenissä toiminut Hildebrand & Wolfmüller valmisti moottoripyöriä sarjatuotantona vuosina 1894–1897 ensimmäisenä maailmassa.
Moottoripyörä Suomessa > Moottoripyörien valmistus Suomessa

Suomessa on harjoitettu jonkin verran moottoripyörien valmistusta, mutta varsinaista sarjatuotantoa ei ole ollut. Turkulainen polkupyöriä valmistanut Rautateollisuus Oy Pyrkijä teki 1930-luvun lopulla noin sadan kappaleen koesarjan saksalaiseen NSU-moottoripyörään perustuneita kevytmoottoripyöriä, joissa oli saksalainen kaksitahtinen moottori. Toiminta katkesi toisen maailmansodan syttymiseen, eikä yritys enää sodan jälkeen jatkanut kevytmoottoripyörien tuotantoa. Valmistuneita Pyrkijä-kevytmoottoripyöriä on tiettävästi säilynyt kaksi kappaletta. Vielä vuonna 1963 Pyrkijä kuitenkin rakensi yhden kilpamoottoripyörän prototyypin, joka saavutti saman vuoden Pyynikinajossa kuudennen sijan.
Turkulainen polkupyörien valmistaja Tunturipyörä suunnitteli 1950-luvun alussa vakavissaan moottoripyörien sarjatuotannon aloittamista ja valmisti 24 pyörän koesarjan vuonna 1951. Suuri osa koesarjasta myytiin tehtaan työntekijöille ja Tunturipyörän piirimyyjile, joilta oli tarkoitus saada kokemuksia ja palautetta. Varsinaisen sarjavalmistuksen oli määrä aikaa vuonna 1952. Moottorien vaikean saannin vuoksi se ei kuitenkaan päässyt alkuun. Lisäksi pyörien hinta olisi noussut liian korkeaksi ulkomaisiin moottoripyöriin verrattuna. Vuonna 1953 aikana Tunturi-moottoripyöriä saatiin valmiiksi 126 kappaletta, minkä jälkeen tuotanto päättyi. Myöhemmin 1960-luvulla Tunturipyörän tehtaalla koottiin itävaltalaisia Puch-moottoripyöriä.
Hangossa toiminut Veljekset Helkaman Tehdas valmisti vuosina 1958–1967 Hopeanuoli- ja Hopeasiipi-skoottereita sekä Vasama-kevtymoottoripyöriä. Rovaniemeläinen Polar Metal Plast rakensi vuosina 1975–1977 noin 150 kappaletta Winha-moottoripyöriä.
Vuonna 2022 suomalaisen Verge Motorcycles Oy:n kerrottiin aloittavan sähkömoottoripyörien sarjavalmistuksen Tallinnassa.  Yrityksen tuotteet erottaa kilpailijoista vanteen ulkokehästä ripustettu takapyörä, joka sisältää sähkömoottorin.  Vergen Suomen-yhtiö on holdingyhtiö, jolla ei ole toimitusjohtajaa. Yrityksen tuotekehitys tapahtuu ulkomailla. Yrityksellä on innovaatiokeskus San Franciscossa ja kivijalkaliike Monacossa. Valmistusyhtiö sijaitsee Virossa. Vuoden 2023 marraskuuhun mennessä pyöriä oli rakennettu 20 kpl, joista oli toimitettu 8 kpl. Yhtiö hakee rahoitusta 12 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainalla.
Moottoripyörä Suomessa > Moottoripyörä lainsäädännössä

Ajoneuvolain 12§ mukaan moottoripyörä on kaksipyöräinen moottorikäyttöinen ajoneuvo, jossa ei ole sivuvaunua (ajoneuvoluokka L3e) tai jossa on sivuvaunu (ajoneuvoluokka L4e), ja joka on varustettu moottorilla, jonka sylinteritilavuus on suurempi kuin 50 vuocm, kun kyseessä on polttomoottori, tai jonka suurin rakenteellinen nopeus on suurempi kuin 45 kilometriä tunnissa. Liikenteen turvallisuusvirasto (Trafi) rekisteröi L3e-luokan moottoripyöräksi myös Piaggion kolmipyöräisen MP3-skootterin, jota kolmipyöräisyydestään huolimatta ajetaan kaksipyöräisen tavoin. Poikkeuksena on MP3:n perusmallia leveämmällä raidevälillä ja jalkajarrulla varustettu LT-malli.
Moottoripyörän kuljettamiseen vaadittavat ajokorttiluokat määritellään ajokorttilain 4§:ssä, ajokortin saamisen vähimmäisiät on määritelty ajoneuvolain 5§:ssä . Vaadittava ajokortti määräytyy teho-painosuhteen, iskutilavuuden ja moottoritehon perusteella. Moottoripyörää kuljettamiseen oikeuttavia ajokorttiluokkia on kolme, A1, A2 ja A.
A1-luokan ajokortti oikeuttaa kuljettamaan moottoripyörää, jonka moottoriteho on korkeintaan 11 kW, iskutilavuus enintään 125 cm³ ja teho/painosuhde enintään 0,1 kW/kg. Tällaista moottoripyörää kutsutaan kevytmoottoripyöräksi ja ajo-oikeuden eli A1-luokan ajokortin saa aikaisintaan 16-vuotiaana.
A2-luokan ajokortti oikeutta kuljettamaan alle 35 kW:n tehoista moottoripyörää, jonka teho-painosuhde on alle 0,20 kW/kg ja jota ei ole muunnettu ajoneuvosta, jonka teho on yli kaksi kertaa suurempi. A2-luokan ajokortin saa aikaisintaan 18-vuotiaana.
A-luokan ajokortti oikeuttaa kuljettamaan kaikkia moottoripyöriä niihin kytkettyine hinattavine ajoneuvoineen. A-luokan ajokortin voi saada aikaisintaan 24-vuotiaana tai omattuaan A2-luokan ajokortin vähintään kaksi vuotta.
Vuonna 1989 ja sitä ennen myönnetyt auton kuljettamiseen oikeuttavat ajokortit (AB, ABC jne.) oikeuttavat edelleen kuljettamaan kaikenkokoisia moottoripyöriä.
Moottoripyörämerkkejä

Suomen 15 yleisintä moottoripyörämerkkiä vuonna 2020:
Honda
Yamaha
Suzuki
Harley-Davidson
Kawasaki
BMW
KTM
Triumph
Piaggio
Husqvarna
Vespa
Jawa
Aprilia
Ducati
Moto Guzzi
Kirjallisuutta

Esko Mauno: Moottoripyörän tekniikka.  Alfamer.
Taskinen, Kimmo & Seger, Edvard: Pyörän viemää: Suomalainen moottoripyöräkirja.  Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7684-6
Vartiainen, Juha: Kustomeita härmästä.  Helsinki:  Readme.fi, 2010.  ISBN 978-952-220-008-2
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moottoripyörä Wikimedia Commonsissa
Harley-Davidsonin V-moottori
Teleskooppihaarukka yhdellä jousella. Teleskoopit ovat RSU-tyyppiä.
Hondan takahaarukka.
Ohjaustanko ja mittaristo.
Hondan istuin avattuna.
Yamahan polttoainesäiliö.
Honda Super Cub on maailman eniten valmistettu moottoriajoneuvo.
Kypärä
Moottoripyöräilyä Intiassa ilman suojavarusteita.
Daimler-Maybachin ensimmäisen moottoripyörän ("Reitwagen") replika.
Kolmipyöräinen moottoripyörä Piaggio MP3.
Villemarkus Elorinne

Villemarkus Elorinne (s. 1967) on Vuoden mies 1993 -kilpailun voittaja.
Elorinne on valmistunut erityisopettajaksi.lähde? Hänen isänsä on oopperalaulaja Jorma Elorinne ja siskonsa laulaja Jippu eli Meri-Tuuli Elorinne.
Aiheesta muualla

Villemarkus Elorinteen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Villemarkus Elorinne Elonetissä.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Luettelo suomalaisten muusikoiden taiteilijanimistä – M
M

M. Helminen (Markku Juhani Valtonen)
M. Idiman (Jari Pauli Kalevi Semi)
M. Maccartnee (Veikko Karttunen)
M. Turma (Reino W. Palmroth)
M. Vilperi (Veikko Karttunen)
Maarit (Maarit Hurmerinta)
Macce Taanila (Markku Taanila)
Magnum (Sami Wolking)
Maija Baric (Anita Maija-Liisa Baric)
Maire Tammenlaakso (Maire Pohjanheimo)
Mamba Koskinen (Arto Koskinen)
Mana (oikea nimi ei tiedossa)
Manna Korpi (Veikko Juntunen)
Manu Ainasoja (Teuvo Ainasoja)
Manu Teittinen (Mauno Teittinen)
Manuel De L'achteur (Jari Semi)
Marco Hietala (Marko Tapani Hietala)
Marcus Eje (Einar Englund)
Maria Dolores (Maria Hänninen)
Maria Lessig (Marja Lajamo)
Marie Holvi (Vilho Jylhä)
Mariska (Anna Maria Rahikainen)
Marin Lautaru (Marin Lauter)
Marita Antsola (Marita Kaija Tellervo Jama)
Marja-Riitta Väkevä (Marja-Riitta Kuusi)
Marketta Joutsi (Marketta Alajoutsijärvi)
Markku Aro (Markku Tuomas Puputti)
Markku DeFrost (Juha Hirvonen)
Marko Olavi Haronen (Marko Olavi Härönen)
Marko Timonen (Marko Heikki Timonen-Heinilä)
Markko Keränen (Erkki Antero Mäkinen)
Markus Allan (Allan Isberg)
Martta Backman (Martta Edit Maria Kontula)
Martti (Martta Edit Maria Kontula)
Martti Ounamo (Toivo Kärki)
Martti Servo (Juhani Kokko)
Masi Luoma (Martti Kalevi Luoma)
Matias Arne (Aarne Salonen)
Matias Time (Heikki Johannes Hakola)
Matias Vilperi (Veikko Matias "Moko" Karttunen)
Mato Valtonen (Markku Valtonen)
Matthau Mikojan (Matti Mikkonen)
Matti Esko (Matti Eskonniemi)
Matti Lehto (Olavi Virta)
Matti Metsä (Toivo Kärki)
Mauno Lehto (Ilkka Jussi Vainio)
Mauri Mannakorpi (Rauli Somerjoki)
Max (Jukka Kuoppamäki)
Maxim Yomma (Timo Tapio Kosonen)
Merica (Meri Holopainen)
Merikarhu Andersson (Unto Satoranta)
Michael "Mike" Monroe (Matti Fagerholm)
Micky (Mika Kauppinen)
Migé Amour (Mikko Henrik Julius Paananen)
Miisa Linden (Mirja-Liisa Linden)
Mikki Kauste (Mika-Antti Kauste)
Mikael Alanäykki (Esko Alanen)
Mikael Andre (Paul Johansson)
Mike Koskinen (Heikki Juhani Koskinen)
Mikko von Hertzen (Magnus Mikael von Hertzen)
Mikko Lennon (Mikko Markus Leinonen )
Miku December (Mikael Karlsson)
Mirja Lähde (Juha Vainio)
Misty Fingez (Miika Salminen)
Modeno-Piatti (Jukka Kuoppamäki)
Moko Karttunen (Veikko Matias Karttunen)
Mongo Aaltonen (Tapio Aaltonen)
Mono Junk (Kimmo Rapatti)
Moog Konttinen (Mauri Ilmari Konttinen)
Mosse Enqvist (Mårten Enqvist)
Mosse Groundstroem (Måns Groundstroem)
Mosse Vikstedt (Johan Vikstedt)
Mr. Lordi (Tomi Putaansuu)
Mr Sif Taf (Tarmo Frulander)
Mr. Francois (Francois de Godzinsky)