stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kylmä kätkö

CIA:n hautamaljakon näköinen, sisältä ontto kylmä kätkö.
Kopio postilaatikon mallisesta kylmästä kätköstä, jonka avulla Aldrich Ames kommunikoi venäläisten kanssa.
Kylmä kätkö tai postilaatikko on kommunikaatiomenetelmä, jossa henkilöt käyttävät kommunikointiin ennalta sovittuun piilopaikkaan vietyä salaista kätköä. Kätkön avulla heidän ei tarvitse tavata kasvotusten tai hyödyntää ulkopuolista palvelua vaihtaakseen viestejä tai esineitä: riittää, että kumpikin heistä tietää, mitä kätköä he käyttävät. Siten vakooja ja operaatio eivät paljastu yhtä helposti. Toisaalta kätkö on tarpeeksi piilossa tai sulautuu ympäristöönsä niin hyvin, että ulkopuoliset eivät tiedä siitä. Kylmiä kätköjä saattavat käyttää esimerkiksi vakoojat tai toimittajat.
Yksi vakooja saattaa tuntea satojakin mahdollisia kätköpaikkoja. Kätköpaikan on oltava tarpeeksi syrjäisessä, hiljaisessa tai piilotetussa paikassa, jotta sivulliset eivät löydä sitä tai huomaa, kun sitä käytetään. Kätköpaikkaan ei myöskään saa päästä sade, lumi tai tuhoeläimet vahingoittamaan toimitettavia esineitä. Vakoojan ei tule käyttää samaa kätköä kahdesti.
Koronaviruspandemia Ranskassa

| Koronaviruspandemia Ranskassa |
| --- | --- |
 Varmistetut koronavirustapaukset alueittain (1. tammikuuta 2022)

Yleistä
Virus:  SARS-CoV-2
Tauti:  COVID-19
Lähtöpaikka:  Wuhan, Hubei, Kiina
Ensimmäinen tapaus
Aika:  24.1.2020
Paikka:  Bordeaux
Tapaukset
Vahvistetut:  5 747 214
Kuolleet:  106 101
Rokotetut:  17 164 131
 Tiedot päivitetty viimeksi 8.5.2021. 
Koronaviruspandemia Ranskassa on osa maailmanlaajuista koronaviruksen leviämistä. Ranskan ensimmäinen koronavirukseen sairastunut todettiin 24. tammikuuta 2020.
Tauti levisi alussa lähes hallitsemattomasti. Hallitus pyrki hillitsemään pandemiaa maaliskuusta lähtien muun muassa ulkonaliikkumiskiellolla. Ranskan terveydenhuolto ylikuormittui. Pahimmilla tautialueilla oli pulaa tehohoitopaikoista. Sairausaalto hiipui touko-kesäkuussa. Ranska hölläsi rajoituksia. Syksyllä nousi osui tautiaalto. Ranska kiristi rajoituksia lokakuun lopussa.
24. joulukuuta maassa oli 2 562 615 vahvistettua koronavirustartuntaa. Tautiin oli kuollut lähes 62 098.
Elokuussa 2021 uutisoitiin siitä, kuinka pandemia on iskenyt pahoin Ranskan merentakaisiin alueisiin, erityisesti Karibialla.
Kevään 2020 aalto

Ranska kehotti välttämään perinteistä poskisuudelmatervehdystä 2. maaliskuuta. Maassa oli tuolloin 100 koronavirustapausta. 59 oli sairaalassa, 12 parantunut ja kaksi kuollut.  Virus levisi helmikuun puolenvälin jälkeen karismaattisen kirkon juhlaviikolla.
Viranomaisten ohjeistukset eivät tehonneet ihmisiin.  Sairastuneiden luku kasvoi maaliskuun alusta huhtikuun alkuun.
Ranska julisti maahan lisää sulkutoimia 16. maaliskuuta. 17. maaliskuuta lähtien ulkona ei saanut liikkua ilman pätevää syytä.  Helmikuun lopussa Ranskan sairaaloiden potilaspaikat olivat loppumassa. Pariisissa oli 1 300 potilasta tehohoidossa. Huhtikuun alussa Ranska siirsi potilaita Itä-Ranskan pahimmilta epidemia-alueilta läntisten alueiden ja Saksan sairaaloihin. 8. huhtikuuta oli noin 7 000 tehohoidossa koko maassa, mikä oli pandemian silloinen huippu. Sairaalassa oli noihin aikoihin 31 000. Noihin aikoihin Ranskassa kuoli 500-600 päivässä.[lähde? ] Huhtikuun puolivälissä teho-osastot olivat yhä täynnä, vaikka potilasmäärä jo laskussa.
Toukokuussa enää Pariisin alueella oli normaalia suurempi kuolleisuus.
Ranska alkoi purkaa rajoituksiaan toukokuussa. 1. kesäkuuta Ranska avasi rannat, kahvilat ja koulut porrastetusti. Ranska avasi kahvilat 15. kesäkuuta myös Pariisissa.
Syksyn 2020 aalto

Koronavirustapausten määrä kasvoi elo-syyskuussa 2020. Eniten tapauksia oli suurissa kaupungeissa. Marseillen departementin 70:stä koronapotilaille varatuista tehohoitopaikasta 67 oli käytössä 9. syyskuuta. Syyskuun 1. päivänä vain 33 paikkaa oli ollut käytössä. Marseillessa 21 25:stä koronapotilaille varatuista tehohoitopaikoista oli käytössä.
Myös Bordeauxin tehohoitopaikat olivat lähellä loppumistaan 17. syyskuuta 2020.
Ranska sulki Pariisin ravintolat kahdeksi viikoksi 6. lokakuuta 2020 alkaen. Hallitus julisti poikkeustilan 14. lokakuuta 2020. Se asetti yöllisen ulkonaliikkumiskiellon Pariisiin ja kahdeksaan muuhun suurkaupunkiin alkavaksi 17. lokakuuta 2020. Sairaalassa oli tuolloin yli 9 100 potilasta. Ranska laajensi 22. lokakuuta 2020 öisen ulkonaliikkumiskiellon koko maahan. Ranska määräsi 30. lokakuuta alkavat laajat sulkutoimet. Noihin aikoihin oli sairaalassa noin 30000, hieman alle 3000 tehohoidossa..
8. marraskuuta oli uusien tartuntojen huippu, yli 800 tartuntaa/miljoona asukasta/7 päivää.
11. marraskuuta 2020 tehohoitopaikoista oli jäljellä enää 10%.
Aalto alkoi hellittää marraskuun lopussa. 26. marraskuuta oli  noin 200 tartuntaa/7 päivää/miljoona asukasta.  Ranska alkoi purkaa rajoituksia.
Kevään 2021 aalto

Tammi-maaliskuussa 2020 koronatapausten määrät taas nousivat. 28- maaliskuuta 2020 oli teho-osastolla 4 791 potilasta, ennätysmäärä sinä vuonna. Pariisin alueella tehohoito oli ylikuormittunut.
Koronaviruspandemian kehitys Ranskassa kaavamaisesti. Sininen, keltapalloinen käyrä uudet tapaukset päivittäin. Vihreä parantuneet, punainen aktiiviset tapaukset, harmaa kuolleet.
Ranskan koronavirusepidemian kevään 2020 aalto näkyy kuolleisuustilastoissa.
Kylmä pimeä aine

Kylmä pimeä aine (engl. Cold dark matter eli CDM) on alkuräjähdysteoriaan liittyvä pimeä aine, joka ei vuorovaikuta sähkömagneettisella säteilyllä merkittävästi ja jonka hiukkaset liikkuvat hitaasti. Useimmat kosmologit pitävät sitä selityksenä sille, miksi kaikkeus suuressa mittakaavassa siirtyi alun kosmisessa taustasäteilyssä havaittavan tasaisuuden jälkeen nykyiseen epätasaisuuteen[lähde? ].
Kylmän pimeän aineen koostumuksesta ei ole tietoa, mutta sen muodostavaksi hiukkaseksi on esitetty WIMP:iä.
Kristinusko Kolumbiassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Kolumbiassa. Kolumbian ylivoimaisesti suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu yli 90 prosenttia väestöstä.
Historia

Espanja valloitti Kolumbian alueen 1500-luvulla ja maa itsenäistyi vuonna 1819. 1900-luvulla maassa on käyty useita sissisotia. Samoin huumeidentuotanto ja väkivalta on ollut maassa runsasta. Katolinen kirkko on pyrkinyt toimimaan maassa välittäjänä konfliktitilanteissa. Protestanttinen lähetystyö saapui Kolumbiaan 1800-luvulla. Helluntaiseurakunnat ja itsenäiset seurakunnat vakiinnuttivat asemansa Kolumbiassa 1900-luvulla. Arviolta noin 50 prosenttia protestanteista kuuluu helluntaiseurakuntiin.
Kirkkojenväliset järjestöt

Useat kirkot ja järjestöt ovat muodostaneet Kolumbiassa verkoston, jolla pyritään tukemaan sosiaalisen ja poliittisen väkivallan uhreja. Protestanttiset kirkot ovat aktiivisesti mukana rauhan edistämisessä ja ihmisoikeuksien puolustamisessa. Protestanttien piirissä maassa toimii Kolumbian evankelinen neuvosto.
Kuokkalanpelto

| Kuokkalanpelto |
| --- | --- |
 Vuonna 1989 rakennettu luhtitalo Isopellon alueella
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Kuokkala
Kaupunginosa nro:  24
Väkiluku:  2 619 (2020)
Osa-alueet:  Pirttimäki, Isopelto
Postinumero(t):  40520
Kuokkalanpelto on kaupunginosa ja tilastoalue Jyväskylässä sekä osa Kuokkalan suuraluetta. Sen pienalueita ovat Pirttimäki ja Isopelto. Kuokkalanpellon väkiluku oli 2 619 vuoden 2020 lopussa.
Alueella sijaitsee päiväkoti, ja K-Market, jonka yhteydessä ovat myös postipalvelut. Alueen rakennuskanta koostuu omakoti-, rivi- ja kerrostaloista. Kuokkalanpellon vieressä sijaitsee myös Kuokkalan kaupunginosan keskusta, jossa on runsaasti palveluita.
Historiaa

Kuokkalanpellon kaupungistuminen alkoi 1980-luvulla. Tätä ennen alueella oli enimmäkseen 1940- ja 1950-luvuilla rakennettuja taloja. Kuokkalanpellon nykyinen rakennuskanta on valmistunut enimmäkseen 1980–1990-luvuilla ja 2000-luvun ensikymmenyksellä, mutta Pirttimäelle on rakennettu paljon taloja myös 2010-luvulla.
Kuvia

Kuokkalanpellon K-Market.
2010-luvulla valmistunut talo.
Pirttimäen pienaluetta.
Kohtalokas ennustus

| Kohtalokas ennustus> Life or Something Like It |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Stephen Herek
Käsikirjoittaja:  John Scott Shepherd Dana Stevens
Tuottaja:  John Davis Toby Jaffe Arnon Milchan Chi-Li Wong
Säveltäjä:  David Newman
Kuvaaja:  Stephen H. Burum
Leikkaaja:  Trudy Ship
Tuotantosuunnittelija:  Bill Groom
Pääosat:  Angelina Jolie Edward Burns
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  New Regency Productions Davis Entertainment Regency Enterprises Atchity Entertainment International Epsilon Motion Pictures
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix Fandango at Home (käännä suomeksi)
Ensi-ilta:   26. huhtikuuta 2002
Kesto:  103 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kohtalokas ennustus (engl. Life or Something Like It) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut romanttinen komedia, jonka ohjasi Stephen Herek. Elokuvan pääosia näyttelevät Angelina Jolie ja Edward Burns. Kohtalokkaan ennustuksen käsikirjoituksen laativat John Scott Shepherd ja Dana Stevens.
Juoni

Lanie Kerrigan on kunnianhimoinen televisiotoimittaja, joka elää näennäisesti täydellistä elämää. Kun koditon mies ennustaa Lanien kuolevan viikon sisällä, pinnallinen Lanie päättää laittaa elämänsä uusiksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Angelina Jolie  | … |  Lanie Kerrigan   |
|  Edward Burns  | … |  Pete Scanlon   |
|  Tony Shalhoub  | … |  profeetta Jack   |
|  Christian Kane  | … |  Cal Cooper   |
|  James Gammon  | … |  Pat Kerrigan   |
|  Melissa Errico  | … |  Andrea   |
|  Stockard Channing  | … |  Deborah Connors   |
|  Lisa Thornhill  | … |  Gwen   |
|  Gregory Itzin  | … |  Dennis   |
|  Max Baker  | … |  Vin   |
|  Andromeda Dunker  | … |  Mo   |
|  Jesse James Rutherford  | … |  Tommy   |
|  Veena Sood  | … |  tohtori   |
|  Eric Snellman  | … |  George   |
|  Theron Zahn  | … |  Steve   |
|  Amanda Tapping  | … |  Carrie Maddox   |
|  Dan Lewis  | … |  Jake Manning   |
|  Margo Myers  | … |  Lori Ruben   |
|  Christopher Shyer  | … |  Mark Laughlin   |
Tuotanto

Kohtalokas ennustus kuvattiin pääosin Washingtonin Seattlessa. Elokuvaa kuvattiin lisäksi Kanadan Vancouverissa. Kohtalokas ennustus kuvattiin 40 miljoonan dollarin budjetilla huhti-toukokuussa 2001.
Julkaisu ja vastaanotto

Kohtalokas ennustus sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 26. huhtikuuta 2002. Elokuvaa esitettiin elokuvateattereissa Yhdysvalloissa 66 päivän ajan kesäkuun 30. päivään asti. Elokuva tuotti tällöin 14 448 589 dollaria, ja ulkomailla Kohtalokas ennustus tuotti 2 424 082 dollaria. Yhteensä elokuva tuotti ilmestymisvuonnaan ainoastaan 16 872 671 dollarin lipputulot, mikä teki elokuvasta flopin. 20th Century Fox oli elokuvan levittäjänä.
Kohtalokas ennustus on saanut elokuvakriitikoilta lähinnä kielteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 121 arvostelun perusteella laskettuna kriitikoiden arvosteluista 28 prosenttia oli positiivisia. Angelina Jolien roolisuoritus sai Golden Raspberry -ehdokkuuden huonoimmasta naispääosasta vuonna 2003.
Elokuva julkaistiin ensimmäistä kertaa DVD:nä Yhdysvalloissa 15. lokakuuta 2002 ja Suomessa 19. marraskuuta 2003.
Aiheesta muualla

Kohtalokas ennustus Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kohtalokas ennustus Elonet.
Kohtalokas ennustus AllMoviessa. (englanniksi)
Kohtalokas ennustus Rotten Tomatoes -sivustolla (englanniksi)
Kohtalokas ennustus Box Office Mojossa (englanniksi)
Kuulonsuojaimet

Kuulosuojat. Suojaustaso SNR 35 dB, H 40 dB, M 32 dB ja L 23 dB.
Kuulonsuojaimet eli kuulosuojaimet suojaavat kuuloa melulta. Niitä käytetään esimerkiksi rakennustyömailla, armeijassa, lentokentillä, ampumisessa tai tehtailla kun halutaan suojautua voimakkaalta melulta sen häiritsevyyden vuoksi tai pyrittäessä estämään kuulovaurio. Suojaimien kanssa saatetaan käyttää myös korvatulppia.
Kuulosuojaimissa voi olla sisäänrakennettuna radio tai bluetooth-yhteys.
Passiiviset kuulosuojaimet vaimentavat kaikkia ääniä. Aktiivisiksi kutsutut suojaimet pystyvät suodattamaan pois tietynlaisia ääniä ja jättämään toisenlaisia ääniä suojainten käyttäjän kuultavaksi: tällöin käyttäjä vaikkapa kuulee puheen, muttei melua. Laitteissa on usein ulkopuolella mikrofoni, joka nauhoittaa ulkopuolista ääntä. Nauhoitteesta suodatetaan esimerkiksi tietyntaajuiset äänet pois kuulokkeen elektroniikan suorittamien algoritmien avulla. Suodattu nauhoite toistetaan lähes välittömästi kuulokkeiden käyttäjän korvaan kuulokkeiden sisällä olevasta kaiuttimesta.
Suojaustaso

Muun muassa Euroopan unionin maissa käytetty SNR-arvo (eng. Single Number Rating) kertoo desibeleinä kuinka paljon korvatulppa tai kuulosuojain vaimentaa ääntä. SNR vähennetään äänen todellisesta C-painotetusta voimakkuudesta desibeleinä (dBC), jolloin saadaan suojia oikein käyttävän A-painotettu äänialtistus (dBA). Painotuksesta kerrotaan alempana tarkemmin. Britannian Health and Safety Executive -järjestö (HSE) suosittelee lisäämään 4 dB lopulliseen arvoon tosimaailman tilannetta paremmin kuvaavan arvon saamiseksi, koska useimmat eivät käytä suojia täysin oikein. Eli
Jos melu on 100 dBC ja henkilöllä on SNR 28 dB -suojat, on henkilön äänialtistus suojaimia täysin oikein käytettäessä
Tähän voidaan lisätä HSE:n suosittelema 4 dB, jolloin altistus on 76 dBA. Suojaus riittää, sillä vasta noin yli 85 dB jatkuva melu voi aiheuttaa kuulovaurion. Tarpeettoman suuri suojaus voi estää kommunikoinnin, jolloin esimerkiksi työpaikalla suojien käyttäjä ei kuule jonkun varoitushuutoa häntä uhkaavasta vaarasta.
Myös SNR-arvoa todellisuutta paremmin vastaavaa HML-arvoa käytetään EU:ssa. Tällöin suojaimelle on annettu H (high), M (medium) ja L (low) arvot. Kuultu ääni lasketaan HML-kaavalla, joka on SNR-kaavaa hieman monimutkaisempi.
Suojaustaso > Äänenpainotus

C- ja A-painotukset ovat äänimittauksen standardeja. Vaikka desibelit sellaisenaan kertovat äänen todellisen voimakkuuden (ilmanpaineen), eivät ne kerro sitä, miltä ääni kuulostaa. Ihminen kuulee äänten ollessa hiljaisia parhaiten keskitaajuiset äänet: hyvin korkeat ja matalat äänet kuulostavat hiljaisemmilta kuin ne ovat. A-painotusta käytetään äänten ollessa hiljaisia, jolloin eri tajuuksisille äänille saadaan suunnilleen sama desibeliarvo näiden kuulostaessa samalta. Äänten ollessa kovia (yli 100 dB), ihmisen kuulokäyrä "litistyy" ja korkeat, keskikorkeat ja matalat äänet kuulostavat lähes yhtä voimakkailta. Tässä tilanteessa käytetään C-painotusta.
Aiheesta muualla

Laskin HML (high medium low) -numeroiduille suojaimille
Laskin SNR-numeroiduille suojaimille
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kralitzin salaisuus

| Kralitzin salaisuus> The Secret of Kralitz.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Henry Kuttner
Kieli:  englanti
Genre:  gotiikka, Cthulhu-tarusto
Kustantaja:  Popular Fiction Publishing Company
Julkaistu:  Weird Tales, lokakuu 1936
Ulkoasu:  pulp-lehti
Sivumäärä:  5
Suomennos
Suomentaja:  Ulla Selkälä & Ilkka Äärelä
Kustantaja:  Kustannus Oy Jalava
Julkaistu:  antologiassa Musta kivi, 1990
Sivumäärä:  9

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kralitzin salaisuus on yhdysvaltalaisen pulp-kirjailija Henry Kuttnerin kauhunovelli, joka julkaistiin Weird Tales -lehdessä lokakuussa 1936. Novelli edustaa vanhanaikaista goottilaista kauhua ja kertoo kirotun aatelissuvun viimeisestä vesasta, joka löytää linnastaan Helvettiin johtavan salakäytävän. Kertomus sai Weird Talesin lukijoilta myönteisen vastaanoton, ja myös H. P. Lovecraft kehui sitä. Novellissa on vaikutteita Lovecraftin Cthulhu-tarustosta, ja sen on vastavuoroisesti arveltu innoittaneen Lovecraftin runoa Yuggothin kylvö.
Juoni

»Kertomus hätkähdyttävästä paljastuksesta, joka valkeni Kralitzin kahdennellekymmenennelle ensimmäiselle paronille» 
(Weird Talesissa julkaistun novellin johdato)
Tarinan minäkertoja on Franz, Kralitzin 21. paroni. Hänen isänsä kertoo kuolinvuoteellaan Kralitzin huonetta ja sukulinnaa varjostavasta kirouksesta, mutta kieltäytyy paljastamasta yksityiskohtia, sillä ne ilmoitetaan kullekin pojalle vasta ajan ollessa kypsä. Kirous periytyy jo Kralitzin ensimmäisestä paronista, joka halusi raiskata eräästä luostarista suojaa hakeneen tytön. Kun apotti kieltäytyi luovuttamasta tyttöä, paroni poltti luostarin ja murhasi munkit.
Vuosia myöhemmin Franz havahtuu yösydännä ja havaitsee tummien hahmojen odottavan vuoteensa vierellä. Ne johdattavat hänet linnan alaiseen sukukryptaan ja sieltä salakäytävään, josta Franz ei ollut aiemmin ollut tietoinen. Käytävää pitkin hän päätyy helvetilliseen alamaailmaan, jossa hän kohtaa kuolleet esi-isänsä. Sukukokouksen aikana lauletaan, juodaan maljoja Franzin kunniaksi ja keskustellaan Yog-Sothothin, Cthulhun ja Yuggothin kaltaisista seikoista sekä ”uskomattomasta tavasta jolla Iodia, Alkulähdettä, palvotaan uloimpien galaksien takana”. Kaikki nauravat ja juopottelevat, mutta Franz panee merkille, että ilonpitoa sävyttää epämääräinen tuska ja piinatut uurteet ovat pinttyneet Kralitzin paronien kasvoihin.
Suvun kantaisä toteaa juhla-ajan olevan lopuillaan ja kehottaa Franzia palaamaan linnaansa. Hän toteaa kuitenkin myös, että vielä tulee monia uusia juhlia, joihin Franz saa osallistua. Niin Franz nousee takaisin kryptaan ja huomaa siellä sarkofagin, jota ei ollut aiemmin pannut merkille. Sarkofagiin on kaiverrettu sanat: ”Franz, 21. Kralitzin paroni”.
Kirjoittaminen ja julkaisu

Pulp-lehti Weird Talesin laaduikkampana pidetty kausi päättyi 1936–1937, kun H. P. Lovecraft ja Robert E. Howard kuolivat ja Clark Ashton Smith lopetti aktiivisen kirjoittamisen. Esiin nousi kuitenkin kaksi Lovecraftin nuorta suojattia: Henry Kuttner ja Robert Bloch. Kuttner julkaisi 1930-luvun jälkipuoliskolla kymmenkunta Cthulhu-tarustoon luettavaa kauhunovellia. Monet niistä hän kirjoitti 1936–1937 eli Lovecraftin vielä eläessä ja sai esikuvaltaan palautetta ja opastusta, vaikka suuri osa novelleista ilmestyikin vasta Lovecraftin kuoltua.
”Kralitzin salaisuus” oli Kuttnerin ensimmäinen Cthulhu-novelli.  Se ilmestyi pulp-lehti Weird Talesin lokakuun 1936 numerossa. Tarina muistuttaa Blochin novellia ”Juhlat luostarissa”, joka oli julkaistu tammikuun 1935 Weird Talesissa.
Robert M. Price huomauttaa ”Kralitzin salaisuuden” muistuttavan H. P. Lovecraftin runon Yuggothin kylvö sonetteja XVI–XVIII. Molemmissa kertoja löytää sukuasumuksestaan salakäytävän ja siirtyy sen kautta kuolemanjälkeiseen maailmaan, jota kirotut esi-isät asuttavat. Pricen mukaan on mahdollista, että Kuttnerin novelli innoitti Lovecraftia, joka luki ”Kralitzin salaisuuden” käsikirjoituksen työskennellessään Yuggothin kylvön parissa.
Vastaanotto

Kuttnerille lähettämässään kirjeessä Lovecraft kehui ”Kralitzin salaisuuden” vanhahtavaa tyyliä ja goottilaista tunnelmaa, mutta huomautti tarinan paikoin kärsivän ”nuoruuden liioittelusta”. Myös Weird Talesin lukijoilta tarina sai innostuneen vastaanoton.
Aiheesta muualla

The Secret of Kralitz Gutenbergissä (englanniksi)
The Secret of Kralitz Internet Speculative Fiction Databasessa (englanniksi)
Kulttuuriteollisuus

Tutkimus
Aatehistoria
Etnologia
Kulttuuriantropologia
Kulttuurihistoria
Kulttuurintutkimus
Keskeisiä käsitteitä
Kulttuuri
Populaarikulttuuri
Taide
Katso myös
Historia
Ihminen
Kieli
Yhteiskunta
Kulttuuriteollisuus on monimerkityksinen käsite, jolla kuvataan taiteen ja kulttuurin tuotantoa markkinataloudellisesta näkökulmasta. Ensimmäisenä termin otti käyttöön Theodor Adorno kriittisenä käsitteenä 1940-luvulla: hän viittasi sillä viihteellisen kulttuurin massatuotantoon. Nykyinen merkitys sai alkunsa 1980-luvulla. Kulttuuriteollisuus on tullut suomen kieleen käännöslainana englannista (cultural industry). Industry tarkoittaa tässä yhteydessä ennemminkin toimialaa kuin teollisuutta, mutta toisaalta käsite yhdistää taiteellisen luovuuden ja taloudellisen tuotannon.
Opetusministeriön kulttuuriteollisuustyöryhmän mukaan käsite voidaan määritellä usealla tasolla:
Ylimmällä tasolla se on merkityssisältöihin perustuvaa tuotantoa, jolloin siihen kuuluu myös perinteistä teollisuutta kuten esimerkiksi vaateteollisuus, jolla on vaikkapa tuotemerkkien kautta kuluttajalle sosiaalista tai symbolista merkitystä.
Toisella tasolla siihen kuuluu taiteen ja kulttuurin tekeminen sen synnystä aina jakeluun asti. Tällöin siihen kuuluvat luovan taiteen alueet kuten esimerkiksi kirjallisuus, musiikki, teatteri ja elokuva sekä järjestelmät, joilla niitä tuotetaan ja jaetaan.
Kolmannella tasolla määrittelyssä on mukana teosten kopioitavuus ja käsitettä rajaa kaupallinen menestys sekä laaja yleisö. Käsite kattaa tässä tapauksessa elokuvan, television, radion, kustannustoiminnan, ääniteteollisuuden, ja kulttuurinen sisältötuotannon.
Alimmalla tasolla käsite voi tarkoittaa kulttuuriyrittäjyyttä.
Kuningaspallo

Kuningaspallo- ja pitkäpallokentät
Kuningaspallo on Suomessa 1800-luvun loppupuolelta noin vuoteen 1914 pelattu pallonlyöntipeli. Kuningaspallon ensimmäinen virallinen ottelu pelattiin Oulussa vuonna 1901. Kuningaspallon säännöt kirjattiin ylös ja julkaistiin Suomen Valtakunnan Urheiluliiton perustaja Ivar Wilskmanin kirjassa vuonna 1903.
Kuningaspallon pohjalta professori Lauri Pihkala kehitti uuden pallonlyöntipelin, nimeltään pitkäpallo, josta vaiheittaisten muutosten jälkeen kehittyi pesäpallo. Vuonna 2016 Pohjois-Iin kylä elvytti kuningaspallon harrastus- ja liikuntamuodoksi Avoimet kylät ‑toiminnallaan.
Säännöt

Kuningaspallossa lyödään kotimaalista. Lyöntien turvin lyöjä saa edetä ulkomaaliin ja takaisin polttoheittoa väistellen. Juoksija palaa, mikäli ulkopelaajan heitto osuu häneen maalien välillä. Omalla lyönnillä ei ole pakko edetä, vaan etenijä saa jäädä odottamaan toisten lyöjien onnistuneita lyöntejä. Vuoronvaihto syntyy yhdestä palosta, ja voittajajoukkue on se, joka saa lyödä pidemmän aikaa.
Kuorejärvi (Saarijärvi)

| Kuorejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°49′37″N, 25°01′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskujoki:  Autionjoki Kalmarinselkään 
Järvinumero:  14.628.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,3 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  3,067 km  
Pinta-ala:  24,516 ha  
Tilavuus:  0,0001735 km³ 
Keskisyvyys:  0,71 m  
Suurin syvyys:  2,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuorejärvi 
Kuorejärvi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Kalmarin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 173 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 2,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Saukonpuron valuma-alueeseen (14.628) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,3 metriä mpy.
Kymmenkulmioluku

Kymmenkulmioluku on positiivinen kokonaisluku, joka on muotoa  n(4n-3), jossa n on positiivinen kokonaisluku. Esimerkiksi 27 on kymmenkulmioluku, koska
Kymmenkulmioluku saa nimensä siitä, että sen osoittamasta määrästä pisteitä voidaan muodostaa kuvio, joka koostuu erikokoisista kymmenkulmioista, joiden pisteistä osa on yhteisiä.selvennä Kymmenkulmioluku on yksi monikulmioluvuista.
Kymmenen ensimmäistä kymmenkulmiolukua ovat 1, 10, 27, 52, 85, 126, 175, 232, 297 ja 370.
Kuorejärvi (Tampere)

| Kuorejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°38′54″N, 23°59′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Myllylammiin 
Järvinumero:  35.318.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,5 m  
Rantaviiva:  0,805 km  
Pinta-ala:  1,691 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuorejärvi 
Kuorejärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Pohtolan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.