stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vuoka
Vuokien materiaaleja > Keramiikka

Uuninkestävät keramiikkavuoat valmistetaan fajanssista, kivitavarasta, posliinista tai jostakin erikoismassasta. Lasituksen kestävyys on tärkeää. Paksu keraaminen astia lämpenee metallisia hitaammin, joten ruoka voi vaatia pidemmän paistoajan.
Vuokien materiaaleja > Lasi

Lasiset uunivuoat valmistetaan tulenkestävästä lasimassasta, kuten Pyrexistä tai Jena-lasista. Lasivuoka ei johda lämpöä järin hyvin, joten sisäpinta on voideltava, ettei ruoka tartu siihen. Lasivuoka ei kestä liian nopeita lämmönvaihteluita.
Vuokien materiaaleja > Silikoni

Uusimpia vuokamateriaaleja on silikoni, josta valmistettuja vuokia ei tarvitse voidella lainkaan. Silikonivuokien haittapuolena on materiaalin löysyys: täytetty vuoka on varminta laittaa uuniin ritilällä nostaen.
Tunnettuja vuoassa valmistettavia ruokia

Cannelloni
Janssoninkiusaus
Jauhelihamakaronilaatikko
Kaalilaatikko
Kalalaatikko
Kinkkukiusaus
Lasagne
Lanttulaatikko
Makaronilaatikko
Maksalaatikko
Perunalaatikko
Peruna-jauhelihalaatikko
Porkkanalaatikko
Punajuurilaatikko
Silakkalaatikko
Tonnikalalaatikko
Etymologia

Sana vuoka on suomessa saamelainen laina (pohjoissaamessa vuohki) ja esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1860 G. E. Eurénin suomalais-ruotsalaisessa sanakirjassa, jossa sen käännöksenä on ”sätt, form” eli abstraktinen ”tapa, muoto”. Sittemmin sanan on virheellisesti käsitetty tarkoittavan konkreettista muottia; tässä merkityksessä se esiintyy ensimmäisen kerran F. F. Brummerin ruotsista suomeksi kääntämässä teoksessa Täydellinen käsikirja perheenemännille kaupungissa ja maalla vuonna 1885. Vuoka pääsi mukaan myös vuonna 1896 ilmestyneeseen Ilmi Hallsténin ja Lilli Liliuksen Kodin sanastoon, mikä vakiinnutti sen aseman yleiskielessä. Saamen sana on ilmauksessa ”vaka vanha Väinämöinen” esiintyvän sanan vaka etymologinen vastine.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoka Wikimedia Commonsissa
The Time Machine (1200 Microgramsin albumi)

| The Time Machine 1200 Micrograms |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: Joulukuu, 2004
 Tuottaja(t): 1200 Micrograms
 Tyylilaji: Psytrance
 Kesto: 63.19
 Levy-yhtiö: TIP World
1200 Microgramsin muut julkaisut
| Heroes of the Imagination 2003 | The Time Machine 2004 | Live in Brazil 2005 |
The Time Machine on psytrancea tuottavan 1200 Micrograms-yhtyeen kolmas studioalbumi. Levy julkaistiin vuonna 2004.
Kappaleet

The Creation – 5.51
Egypt (Land of the Pharoahs) – 7.15
Stoned Henge – 7.26
Shiva's India – 6.38
Rock Into the Future – 7.17
Glories of Greece – 6.11
The Mayans, Incas & Aztecs – 6.49
Garden of Eden – 7.31
1001 Arabian Nights – 8.21
Termistori

Termistorin symboli
Termistori on vastus, jonka resistanssi riippuu lämpötilasta. Termistoreita, joiden resistanssin lämpötilariippuvuus on negatiivinen eli joiden resistanssi pienenee lämpötilan kasvaessa, kutsutaan NTC-termistoreiksi. PTC-termistorien resistanssi sitä vastoin kasvaa lämpötilan kasvaessa. Termistoreita käytetään yleisesti lämpötilan mittauksessa ja säädössä, esimerkiksi lämpötila-antureina termostaateissa ja paloilmaisimissa.
Jos termistorin läpi kulkee niin pieni virta, että siitä aiheutuva tehohäviö ei merkittävästi lämmitä termistoria, sen resistanssiarvo kertoo ympäristön lämpötilan. Vaihtoehtoisesti termistorissa tapahtuvia tehohäviöitä voidaan käyttää hyväksi esimerkiksi ylikuormitussuojissa ja käynnistysvirran hallinnassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
ResistorGuide.com: Thermistor (englanniksi)
Tavor TAR-21

| Tavor TAR-21 |
| --- | --- |
 Tavor TAR-21 Israelin asevoimien historian museosta.
Tyyppi:  rynnäkkökivääri
Valmistaja:  Israel Military Industries (IMI)
Valmistusmaa:   Israel
Valmistusvuodet:  2002–
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  5,56×45 mm NATO
Aseen pituus:  720 mm
Piipun pituus:  460 mm
Paino (tyhjänä):  2,8 kg
Lipas:  Stanag-tankolipas
Kapasiteetti:  20/30 patruunaa
Ammuksen lähtönopeus:  910 m/s
Tehokas kantama:  550 m
Tulinopeus (laukausta/min):  750–900 lks/min
Tavor TAR-21 on israelilainen rynnäkkökivääri, jonka kehitys aloitettiin vuonna 1991 tarkoituksena korvata M16A1-, CAR-15- ja Galil-rynnäkkökiväärit. Ase on kaasumäntätoiminen ja bullpup-tyyppinen, eli laukaisukoneisto on liipaisinasetelman takana.
Israelin puolustusvoimat ei ole tehnyt suurta tilausta Tavor rynnäkkökivääreistä, mutta Intia on ostanut niitä 20 miljoonalla dollarilla.  Israeli Military Industriesista (IMI) yksityistetty Israel Weapon Industries  Ltd. (IWI) jatkaa Tavor OICW -projektia, missä paranneltuun Tavoriin yhdistettäisi kaikkein moderneinta elektroniikkaa.
Variaatioita

Tavor TAR-21
Tavor CTAR-21 (karbiiniversio)
Tavor MTAR-21 (mikroversio)
Tavor-2 (Päivitetty versio Tavor MTAR-21:stä)
Itselataava siviiliversio
Aiheesta muualla

Valmistajan kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Modern firearms
Teisifone

Teisifone (m.kreik. Τεισιφόνη, Teisifonē, lat. Tisiphone; ”Murhien kostaja”) oli kahden eri hahmon nimi kreikkalaisessa mytologiassa.
Erinys

Teisifone oli yksi kolmesta erinyksestä, kostottaresta, kreikkalaisessa mytologiassa. Syntytavasta on erilaisia versioita. Yhden mukaan hän, kuten sisarensa Alekto ja Megaira, oli saanut alkunsa veritipoista, jotka syntyivät Kronoksen kuohitessa sirpillä isänsä Uranoksen.[lähde? ]
Hesiodoksen mukaan sisarukset olivat Uranoksen (taivaan) ja Gaian (maan) lapsia. Tavallisesti ne kuitenkin mainittiin yön tyttäriksi.
Teisifonen ja sen sisarusten tehtävänä oli rangaista murhista, erityisesti silloin, kun ne kohdistuivat omaan sukuun.
Vergiliuksen eepoksessa Aeneis Teisifone kuvataan Tartaroksen porttien vakavaksi vartijaksi, joka vahtii yötä päivää yhä alaspäin vaeltavia sieluja
Alkmaionin tytär

Teisifone oli Alkmaionin ja Manton tytär. Alkmaion jätti Teisifonen ja tämän veljen Amfilokhoksen nuorina Korintin kuninkaan Kreonin luokse kasvatettavaksi. Teisifonen vartuttua ja tultua tavattoman kauniiksi, Kreonin puoliso myi tämän orjuuteen peläten tämän vievän miehensä mielenkiinnon kauneutensa avulla. Sattumalta Alkmaion kuitenkin osti tämän tuntematta tätä, ja hänen henkilöllisyytensä paljastui Alkmaionin palattua Korinttiin hakemaan lapsiaan.
Teiskon lentokenttä

Teiskon lentokenttä (IATA: EFTS) sijaitsee Tampereen Velaatassa entisen Teiskon kunnan alueella. Kenttä on Tampereen kaupungin omistama, ja sen käytöstä vastaa Tampereen Vauhtipuisto ry. Kentällä on harrastettu purjelento- sekä moottoripurjelentotoimintaa.
Teiskon lentokentällä ei ole ollut lentotoimintaa välillä 31. lokakuuta 2014 - 25.5.2017 , koska lentoluvan edellytyksenä olevan ympäristöluvan haltijan, aluetta aiemmin käyttäneen Tampereen Ilmailuyhdistys ry:n ja lentokentän vuokranneen Tampereen Vauhtipuisto ry:n välillä ei syntynyt voimassa olevaa käyttösopimusta. Tampereen Ilmailuyhdistys ry velvoitettiin 10. toukokuuta 2015 mennessä siirtämään rakennelmansa ja laitteensa pois alueelta. Tampereen Vauhtipuisto on hakenut ymäristölupaa lentopaikan pitoon ja on saanut sen 26.5.2017. Tämän jälkeen lentotoimiminta Teiskon lentokentällä on jatkunut.
Historia

Tampereella oli kaikki lentotoiminta keskitetty Härmälän lentoasemalle. Kun kenttä päätettiin lopettaa ja matkustajaliikenne siirtää uudelle Tampere-Pirkkalan lentoasemalle ilmavoimien kanssa, päätettiin rakentaa Teiskoon lentokenttä Tampereen Ilmailuyhdistyksen käyttöön. Kenttä valmistui vuonna 1983.
Aiheesta muualla

Tampereen Ilmailuyhdistys ry[vanhentunut linkki] – Teiskon lentokenttä
VFR Suomi/Finland – Teiskon lentopaikka (Arkistoitu – Internet Archive)
Lentopaikat.fi – Teiskon lentopaikka
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka
Tervajärvi (Pello, Lankojärvi)

| Tervajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°46′13″N, 24°19′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  67.942.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,2 m  
Rantaviiva:  1,177 km  
Pinta-ala:  5,602 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTervajärvi 
Tervajärvi  on Lapissa Pellossa Lankojärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lankojärven alueella (67.94), jonka Konttajoen alaosan alueeseen (67.942) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,2 metriä mpy.
Thomas Bhalerao

Thomas Bhalerao (1. helmikuuta 1933 Sangamner – 13. helmikuuta 2015) oli intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänestä tuli jesuiittojen jäsen 20. kesäkuuta 1953, ja hänet vihittiin papiksi 27. maaliskuuta 1965. Hän sai 15. toukokuuta 1987 nimityksen Nashikin hiippakunnan piispaksi, ja hänet vihittiin piispaksi 23. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Simon Ignatius Pimenta, jota avustivat Valerian D’Souza ja Charles Gomes.
Bhalerao erosi tehtävistään 31. maaliskuuta 2007.
Tavukoodi

Tavukoodi on välivaiheen koodi, jolle ohjelmointikielen kääntäjä voi kääntää ohjelman lähdekoodin kohdejärjestelmän konekielen sijaan.
Joidenkin ohjelmointikielien ohjelmat käännetää tavukoodiksi joko käännöksen välivaiheena (välikielenä) tai virtuaalikoneella suoritusta varten. 
Tavukoodi on konekieltä muistuttavaa, mutta abstraktimpaa ja koneriippumatonta. Tavukoodille voidaan myös tehdä helpommin turvallisuustarkastus ennen suorittamista.[lähde? ]
Tavukoodin kohde on yleensä abstrakti kone, joka ei ole minkään tietyn todellisen koneen kaltainen.
Tavukoodissa yleensä operaatiokoodi on yhden tavun mittainen, mutta käskyn kokonaispituus voi vaihdella.[lähde? ]
Tavukoodiksi käännettyjä ohjelmia ajetaan tavukooditulkilla, jota kutsutaan usein virtuaalikoneeksi, koska se muistuttaa käyttäytymiseltään tietokonetta. Etuna on siirrettävyys, samaa tavukoodia voidaan ajaa monilla eri laitteistoilla. Sama etu on tulkattavilla  komentosarjakielillä, mutta tavukoodi on yleensä vähemmän abstraktia, pienempää ja laitteistoläheisempää kuin komentosarjat. Tämä johtaa parempaan suoritusnopeuteen.
Java-kieli käännetään tavukoodiksi, jota ajaa Java-virtuaalikone.
.NET-alusta kääntää ohjelmat tavukoodiksi, jota Microsoft kutsuu välikieleksi (engl. Common Intermediate Language, CIL), jota suorittaa ajonaikainen ympäristö engl. Common Language Runtime, CLR).
Tavukoodi voidaan kääntää konekielelle suorituksen aikana ajonaikaisella kääntämisellä (engl. just-in-time compilation, JIT). Käännöksen tulos on mahdollista tallentaa seuraavia käyttökertoja varten.
Myös monet komentosarjakielet, mukaan lukien Perl, PHP ja Python käännetään aluksi tavukoodiksi, jota tavukooditulkki ajaa. Käännös tapahtuu täysin huomaamatta ohjelmaa käynnistettäessä. Käännetty tavukoodi voidaan myös tallentaa kiintolevylle uutta suorituskertaa varten.
Historiaa

Tavukoodi tarkoitti alun perin esimerkiksi BASIC-tulkissa ohjelman tiivistettyä tallennusmuotoa, jossa käskysanat korvattiin yksinkertaisesti numerolla (esimerkiksi "PRINT" → #05). Koska käskysanoja yleensä oli alle 256, yksi tavu riitti korvaamaan käskysanan. Tästä tuli nimitys tavukoodi. Usein näissä tallennusmuodoissa myös numerot korvattiin sisäisellä esitysmuodolla ja merkkijonot tallennettiin vain kerran. Tämä tavukoodi ei muuttanut ohjelman rakennetta mitenkään ja alkuperäinen esitysmuoto (mahdollisesti numeroiden tarkkaa esitysmuotoa lukuun ottamatta) oli palautettavissa täydellisesti tavukoodista.
Ensimmäinen yleisessä käytössä oleva virtuaaliselle pinotietokoneelle käännettävä välikieli oli USCD Pascal -järjestelmän p-koodi. Pitkään kaikki pinon käyttöön perustuvat välikieliratkaisut tunnettiin nimellä p-koodi vaikkei ne olleetkaan samanlaisia kuin alkuperäinen p-koodi.
Aikojen kuluessa (mahdollisesti ensiksi Java-ohjelmointikielessä) p-koodin tyyppistä välikieltä on alettu kutsua yksinkertaisesti tavukoodiksi ja tämä on korvannut vanhentuneen aiemman tavukoodin määritelmän.
Aiheesta muualla

The JavaTM Virtual Machine Specification
Java Virtual Machine Online Instruction Reference Manual (Arkistoitu – Internet Archive)
IBM:n developerWorksin artikkeli Java-tavukoodista
The Spy Next Door

| The Spy Next Door |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Brian Levant
Käsikirjoittaja:  Robert Simonds
Tuottaja:   Jonathan Bernstein  James Greer  Gregory Poirier 
Säveltäjä:  David Newman
Kuvaaja:  Dean Cundey
Leikkaaja:  Lawrence Jordan
Pääosat:   Jackie Chan  Amber Valletta  Billy Ray Cyrus  George Lopez  Magnús Scheving  Madeline Carroll 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Lionsgate  Relativity Media 
Levittäjä:  Lionsgate Netflix Amazon Video
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  28 000 000 dollaria
Tuotto:  45 082 365 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Spy Next Door on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elokuva, jonka on ohjannut Brian Levant. Elokuvan pääosassa esiintyy Jackie Chan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jackie Chan  | … |  Bob Ho   |
|  Amber Valletta  | … |  Gillian   |
|  Madeline Carroll  | … |  Farren   |
|  Will Shadley  | … |  Ian   |
|  Alina Foley  | … |  Nora   |
|  Magnús Scheving  | … |  Anton Poldark   |
|  Billy Ray Cyrus  | … |  Colton James   |
|  George Lopez  | … |  Glaze   |
|  Lucas Till  | … |  Larry   |
|  Katherine Boecher  | … |  Tatiana Creel   |
|  Maverick McWilliams  | … |  Chad   |
|  Quinn Mason  | … |  Carl   |
|  Margaret Murphy  | … |  Äiti   |
|  Esodie Geiger  | … |  Rehtori   |
Tervajärvi (Pello, Konttajärvi)

| Tervajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°49′19″N, 24°25′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Tornionjoen vesistö
Laskujoki:  oja Sirkkajokeen 
Järvinumero:  67.952.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,4 m  
Rantaviiva:  1,216 km  
Pinta-ala:  9,469 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTervajärvi 
Tervajärvi  on Lapissa Pellossa Konttajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,5 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Aalisjoen alaosan alueeseen (67.952) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,4 metriä mpy.
Teamcenter

Teamcenterin logo
Teamcenter on tuote- ja suunnittelutiedon hallintajärjestelmä, jolla hallitaan kaikki syntyvä tuotetieto tuotekehityksen aikaisesta informaatiosta työkulkuun sekä tarkastus- ja hyväksymisvaiheisiin. Ohjelmiston ominaisuuksiin kuuluvat muun muassa nimikkeiden, tuoterakenteen, yksilörakenteiden, työnkulun, muutosten ja dokumenttien hallinta. Ohjelmisto tukee myös after sales -toimintoja.
Yleistä

Järjestelmää tarjotaan eriasteisina käyttöönottoina. Teamcenter Express -kokonaisuudessa yleisimmät toiminnot ovat valmiiksi konfiguroituja. Normaalissa Teamcenter-kokonaisuudessa konfigurointi tehdään käyttöönottoprojektin aikana.
Teamcenter-tuoteperhe sisältää erillisenä myös CAD-tiedonhallinnan moduuleja. Tuettuna ovat mekaniikka-, elektroniikka- ja ohjelmistosuunnittelun ohjelmistot.
Kehittäjä:
Siemens PLM Software (aiemmin UGS)
Viimeisin versio:
Teamcenter 9.1 (julkaistu kesällä 2012)
Lisenssityyppi:
Yksityinen omistusoikeus
Aiheesta muualla

Siemens PLM Software
Metallitekniikka: Teamcenter lupaa alentaa ohjelmistokustannuksia[vanhentunut linkki]
Metallitekniikka: Wärtsilä valitsi Teamcenterin (Arkistoitu – Internet Archive)
Women’s Wear Daily WWD Thursday: Marimekko – Two Weeks to Market with New Software
CIMdata: Patria Standardizes on UGS’ NX and Teamcenter Product Lifecycle Management (PLM) Software
Tallinnan vesihuoltojärjestelmä

Tallinnan vesihuoltojärjestelmä (vir. Tallinna veevarustussüsteem) on muodostettu varmistamaan Tallinnan kaupungin asukkaiden käyttöön riittävä määrä raakavettä. Tallinnan seudulle on varauduttu tuomaan 200 000 m³ raakavettä vuorokaudessa. Järjestelmää koordinoi ja käyttää Tallinna Vesi, mutta vedenhankinnassa avustaa joukko pieniä yrityksiä tai yhteisöjä.
Yleistä

Raakavesi hankitaan kaupungin alueen pohjavesistä ja Tallinnan ympäristön pintavesistä. Vuonna 2009 pohjaveden osuus raakavedestä oli 10% ja pintaveden 90%. Pohjavettä pumpataan 29 kaivosta, jotka sijaitsevat eri puolilla kaupunkia. Pintavesi kootaan Tallinnassa sijaitsevaan Ülemistejärveen, jossa sijaitsee myös Ülemisten vedenpuhdistuslaitos (vir. Ülemiste Veepuhastusjaam). Pintavesi kerätään 1 864 km² laajuiselta alueelta, joka sisältää Pärnujoen, Jägala jõen ja Pirita jõen yläjuoksuja Pandiveren ylängöltä sekä niiden keskijuoksuja, ja vedet johdetaan sitten jokien välisten kanavien avulla Ülemistejärveen.
Kaivot

Kaivot sijaitsevat pääasiassa Nõmmen, Piritan, Meriväljan, Mähen, Kloostrimetsan ja Kakumäen kaupunginosissa. Kaivojen pohjavesi nostetaan kalkkikivikalliosta syvyyksistä, joiden muodostumisajat vastaavat iältään joko ediacara- ja kambri-kausien vaihdetta tai kambri- ja ordoviki-kausien vaihdetta. Näiden pohjavesien sisältävät mineraalit poikkeavat hieman toisistaan. Pohjavettä käytetään noin 68 000 m³ vuorokaudessa.
Pintavesijärjestelmä

Ülemistejärveen johdetusta pintavedestä voidaan puhdistaa asukkaiden käyttöön enintään 123 000 m³ vuorokaudessa, mutta tuotannon keskiarvo on ollut noin 60 000 m³. Pintavesiä ohjataan Ülemistenjärveen keräämällä ne tätä varten rakennettuihin tekojärviin, joita on kuusi: Vaskjalan tekojärvi, Kaunissaaren tekojärvi, Aavojan tekojärvi, Aruoja veehoidla, Raudoja veehoidla ja Soodlan tekojärvi. Tekojärvien väliin on rakennettu kahdeksan kanavaa ja niiden tueksi putkistoja yhteensä 66,9 kilometriä.
Vaskjala-Ülemiste kanal tuo vedet Pirita jõen Vaskjalan tekojärvestä Ülemistenjärveen. Pirita jõen yläjuoksulla sijaitsee suuri Paunkülan tekojärvi, jonne kerätään vettä varastoon kuivaa kautta varten. Pirita jõgi saa lisävettä Jägala jõesta kahta reittiä myöten. Lisävettä saadaan Jägala jõen keskivaiheilta Jägala-Pirita kanalista, joka alkaa Kaunissaaren tekojärvestä. Myös Jägala jõen yläjuoksulta johdetaan vettä Paunkülan tekojärveen Sae-Paunküla kanalia pitkin. Jägala jõen oma virtaama ei riitä Tallinnan tarpeisiin, vaan sitäkin täydennetään kahdella tavalla. Ensiksi, sen yläjuoksulle tuodaan vettä Pärnujoen latvoilta Jägala-Pirita kanalia pitkin kohtaan, joka sijaitsee Sae-Paunküla kanalin yläpuolella. Toiseksi, Jägäla jõen sivujoesta Aavojasta johdetaan vettä siinä olevasta Aavojan tekojärvestä Aavoja-Kaunissaare kanalia pitkin suoraan Kaunissaaren tekojärveen. Vastaavasti, Jägala jõen toisesta sivujoesta Soodla jõesta tuodaan Aavojan tekojärveen lisävettä suuremmasta Soodlan tekojärvestä. Sen vedet johdetaan ensin sen vieressä sijaitsevaan Raudoja veehoidlaan, josta lähtee länteen Raudoja-Aavoja kanal. Se laskee Aruoja veehoidlaan, josta on yhdysoja Aavojan tekojärveen.
Tällaisten mutkikkaiden kanavointien avulla voidaan johtaa monesta rinnakkaisesta joesta vettä lännessä sijaitsevaan Tallinnan Ülemistenjärveen. Kanavat kulkevat jokien luontaisiin laskusuuntiin nähden poikittain, joten ne ylittävät matkalla kohtaamansa luonnolliset joet.
Thomas Bewick

Thomas Bewick. James Ramsayn maalaama muotokuva.
Thomas Bewick (s. 12. elokuuta 1753 Mickley, Ovingham, Northumberland, Englanti – 8. marraskuuta 1828 Gateshead, Durham) oli englantilainen kaivertaja ja lintutieteilijä.
Bewickin isä John Bewick vuokrasi pienen hiilikaivoksen Mickley Bankista ja lähetti Thomasin kouluun läheiseen Ovinghamin kylään. Thomas oli heikko oppilas mutta osoitti jo hyvin nuorena piirtämisen lahjoja, vaikka ei koskaan opiskellut taidetta. 14-vuotiaana hänet esiteltiin Ralph Beilbylle, kaivertajalle Newcastlesta. Beilbyn pajassa Thomas oppi taitavaksi puun kaivertajaksi ja 1776 hänestä tuli Beilbyn yhtiökumppani.
Bewickin kuuluisin teos History of British Birds ilmestyi vuosina 1797–1804 ja Birds kaksiosaisena Land Birds ja Water Birds, lisäyksin vuonna 1821. Hän kuvitti useiden kirjailijoiden teoksia.
Vuonna 1786 Bewick avioitui Isabella Elliotin kanssa ja heille syntyi neljä lasta.
Bewickin kunniaksi on nimetty tarhapeukaloinen (Thryomanes bewickii) (John James Audubon, 1829). Myös pikkujoutsenen vanha nimi Cygnus bewickii on annettu hänen mukaansa.
The Thundermans

Les Thunderman (ransk. Les Thunderman, suom. Thundermanit) on yhdysvaltalaisen Nickelodeon-kaapelikanavan nuorille suunnattu tilannekomediasarja. Televisiosarjan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 14. lokakuuta 2013. Sen luoma Jed Spingarnin.
Päähenkilöt

Phoebe Thunderman (Kira Kosarin), nuori nainen, supersankari
Max Thunderman (Jack Griffo), nuori mies, Phoeben kaksoisveli ja pahis, vastakohta Phoebelle
Hank Thunderman (Chris Tallman), perheen isä ja supersankari Ukkosmies(engl. Thunder Man)
Barb Thunderman (Rosa Blasi), Phoeben ja Maxin äiti, Hankin vaimo
Professori Aivonen, (engl. Dr. Colosso), Maxin suosikki-superkonna
Billy (Diego Velasquez) ja Noora Thunderman (Addison Riecke), perheen nuorempia lapsia
Link Evilman, poikaystävä.
Sarjan juoni

Thundermanin perhe asuu kuvitteellisessa Hiddenvillen kaupungissa. Vanhemmat lapset Phoebe ja Max joutuvat pitämään supervoimansa salaisuutena. Perheen ainoa lapsi, josta tulee supersankari, on Phoebe.
The Audience’s Listening

| The Audience’s Listening Cut Chemist |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 11. heinäkuuta 2006
 Tuottaja(t): Cut Chemist
 Tyylilaji: soul, funk
 Kesto: 43.25
 Levy-yhtiö: Warner Bros.
Cut Chemistin muut julkaisut
|   | The Audience’s Listening 2006 | The Audience’s Following 2016 |
The Audience’s Listening on yhdysvaltalaisen dj-turntablisti Cut Chemistin esikoisalbumi, joka julkaistiin 11. heinäkuuta 2006.