stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ydin (algebra)

Ydin liittyy matematiikassa hyvin moniin eri osa-aloihin ja siksi sen määritelmä vaihtelee tapauksen mukaan. Kuva liittyy oleellisesti siihen, miten kuvaus, relaatio tai muu yhteys käsitellään. Kuvauksia tarkastellessa ydin on niiden alkukuvien joukko, jotka kuvautuvat nollaksi. Nollalla on usein erityinen merkitys, se voi kuvata muun muassa nolla-avaruutta tai laskutoimituksen neutraalialkiota.
Lineaarialgebrassa kuvaus vektoriavaruuksien välillä voidaan kuvata matriisien avulla ja muunnoksen kuva ja ydin liittyvät muunnosyhtälöryhmien ratkeavuuteen ja dimensioihin.  Lineaarisilla kuvauksilla on suuri merkitys jo siksi, että analyysin perusoperaatiot derivaatta ja integraali ovat lineaarisia kuvauksia. Myös lineaarisia yhtälöryhmiä voidaan käsitellä lineaarisina kuvauksina.
Algebran kannalta lineaarikuvaus vektoriavaruuksien välillä liittyy laskutoimituksiin yhteen- ja kertolasku, sekä niiden neutraalialkioihin. Ne muodostavat ryhmähomomorfismin, tällöin ydin on niiden alkioiden kuva, jotka kuvautuvat neutraalialkiolle.
Kuvaus ja ydin

Kuvaus liittää joukon alkiot toisen joukon alkioihin yksikäsitteisesti. Joukkoja merkitään isoilla kirjaimilla, esim. A, B, U, V jne. Kuvausta merkitään yleensä f:llä (tai F:llä). Lähtöjoukon alkio x liittyy maalijoukon alkioksi f(x) , merkitään x→ f(x), jota voidaan myös merkitä y:ksi. x:ää kutsutaan alkukuvaksi ja maalijoukon alkioista muodostuu kuvajoukko, jota merkitään Im(f) tai Im f. Alkukuvaa voidaan merkitä f -1(y)=x. Ydin on niiden lähtöjoukon pisteiden joukko, jotka kuvautuvat maalijoukon nollaan ja sitä merkitään Ker(f)  tai Ker f. Voidaan käyttää myös merkintää N(f) .
Joukko-oppia ja ydin

Kuvausta kutsutaan surjektioksi, kun lähtöavaruuden kuva on koko maalijoukko. Kuvaus on injektio, kun jokainen kuva-alkio on sama kuin toinen kuva vain, kun alkukuvat ovat samat. Jos kuvaus on sekä surjektio että injektio, se on bijektio. Lineaarinen kuvaus, joka on bijektio on isomorfismi, jonka lähtö- ja kuva-avaruuksien dimensiot ovat samat. Lineaarikuvaus on injektio silloin ja vain silloin, kun Ker (f)  on nolla-alkio.
Lineaarikuvaus ja ydin

Lineaarikuvaus kahden vektoriavaruuden välillä (alkiot vektoreita) välittää alkukuvan kertomisen vakiolla maalijoukon alkioon, joka saadaan samalla vakiolla kertomalla. Alkukuvien summa kuvautuu maalijoukossa kuvien summaksi. Yhdistettynä voidaan kirjoittaa L( t1 x1 + t2 x2 ) = t1 L(x1) + t2 L(x2), jossa L antaa kuvauksen lain, t1 ja t2 ovat reaalilukuja ja x1 ja x2 ovat vektoreita.
Lineaarikuvauksessa nimitetään ytimeksi kaikkien niiden lähtöjoukon pisteiden joukkoa, jotka kuvautuvat maalijoukon origolle. Ydintä merkitään Ker (L)=L-1 (0).
Kun vektoriavaruudet ovat äärellisiä, lineaarikuvausta voidaan kuvata käyttämällä yhtälöryhmiä, jossa kuvaus L : Rn → Rm kuvaa n-ulotteisen vektorin m-ulotteiseksi vektoriksi:
yi =  \sum _{j=1}^{n}aij xj
,  i = 1, … , m.
Muuttujat x1 , ... , xn  ovat riippumattomia muuttujia ja y1 , ... , ym ovat riippuvia muuttujia, luvut aij ovat kertoimia. Vektoriavaruus voi olla laajemmin rationaalinen, reaalinen tai kompleksinen, riippuen kertoimista aij. Muunnos voidaan esittää myös tauluesityksen avulla ja kirjoittaa matriisiesityksen avulla, y=Ax, jossa A on kertoimien muodostama matriisi. Sitä voidaan kutsua myös tensoriksi. Muunnos voidaan kirjoittaa auki:
{\begin{bmatrix}y_{1}\\\vdots \\\ y_{m}\\\end{bmatrix}} =
 {\begin{bmatrix}a_{11}&\cdots &a_{1n}\\\vdots &\ddots &\vdots \\a_{m1}&\cdots &a_{mn}\end{bmatrix}}
 {\begin{bmatrix}x_{1}\\\vdots \\\ x_{n}\\\end{bmatrix}}.
Ytimen etsiminen vastaa tällaisen yhtälöryhmän ratkaisemista ja kuvan etsiminen niiden pisteiden etsimistä, joilla yhtälöryhmä ratkeaa. Ratkaisu voidaan käyttää täysin vaihdettua taulua eli ratkaistaan, miten riippumattomat muuttujat voidaan lausua riippuvien avulla. Tällöin saadaan ratkaisuna ytimelle ja kuvalle joko nolla, asteluvultaan pienempi aliavaruus tai koko avaruus. Ytimen ja kuvan asteluvun summa on lähtöavaruuden asteluku. Kuva-avaruuden dimensio eli ulottuvuus on A:n aste.
Lineaarista yhtälöryhmää vastaa homogeeninen lineaarinen yhtälöryhmä
\sum _{j=1}^{n}aij xj=0,  i = 1, … , m.
Sen ratkaisu on N(A) eli A:n ydin. Jono (0, ... ,0) on homogeenisen yhtälön banaali ratkaisu ja se voi olla ainoa ratkaisu, näin on kun A on injektio.
Kun lähtöavaruuden dimensio on n ja maalijoukon p, kuvausmatriisin A aste on r, muodostavat homogeenisen yhtälön ratkaisut  (n-r) -ulotteisen vektoriavaruuden ja vastaavan transponoidun homogenisen yhtälöryhmän  (p-r) -ulotteisen vektoriavaruuden. Tärkeä erikoistapaus on n=p, jolloin A on säännöllinen, sen determinantti on nollasta eroava ja ydin on banaaliratkaisu eli nolla-alkio.
Mikäli banaali ratkaisu ei ole ainoa homogeenisen yhtälön ratkaisu, tulee ortogonaalisuusehdon täyttyä, eli kaikki transponoidun homogeenisen yhtälön ratkaisuvektorit ovat kohtisuorassa toisiaan vastaan. Vektoreita sanotaankin lineaarisesti riippuviksi, mikäli ne voi lausua toistensa lineaarikombinaationa.
Lineaarimuunnosta muistuttaa affiini kuvaus, jossa lisätään vielä vektori b: y=Ax+b. Affiini kuvaus kuvaa suorat suoriksi, tasot tasoiksi jne.
Algebra ja lineaarikuvaus

Ryhmän alkiot ovat liitännäisiä eli assosiatiivisia laskutoimituksen τ suhteen, kun (xτy)τz=xτ(yτz). Alkion neutraalialkiolle e pätee x=xτe ja käänteisalkiolle y pätee xτy = yτx = e. Abelin ryhmälle pätee lisäksi vaihdannaisuus xτy=yτx eli kommutatiivisuus. Kun f:E→E'  on kuvaus algebrallisten struktuurien (E,τ) ja (E',τ') välillä s.e. f(xτy)=f(x)τ'f(y), on se homomorfismi. Bijektiivinen homomorfismi on isomorfismi. Jos lisäksi E=E', se on automorfismi. Kun f(xτy)=f(x)τf(y) on kuvaus f ryhmähomomorfismi. Kun e on neutraalialkio E:ssä ja e’ E’:ssa, on Ker f =f−1(e’) ja Im f = f E.
Vektorialkioiden välillä voidaan laskea summa ja tulo, se on siis näiden alkioiden suhteen rengas, jonka ykköselementti on identtinen kuvaus. Summan suhteen kuvaus on myös Abelin ryhmä. Kun kuvauksella on vektoriavaruuden ja renkaan struktuuri, se on algebra.
Renkaan elementeille voidaan määritellä potenssit. Jos sen arvo on nollavektori, on se nilpotentti. Vektoriavaruuden alkioille voidaan määritellä potenssilausekekehitelmiä, projektioita, ominaisarvoja ja -vektoreita sekä kantoja. Tärkeä tapaus ovat ortogonaaliset eli kohtisuorat kannat. Jos lisäksi kannan alkioille on määritetty normi (kuvaa pituutta), joka on 1 kaikille kannan alkioille, on kanta ortonormaali. Yksi tärkeä erikoistapaus ovat Fourier’n sarjat (funktio esitetään ortonormaalin kannan ja Fourier-kertoimien avulla).
Ytimestä lisäksi muilla matematiikan aloilla

Ytimen käsite voidaan liittää myös laajempiin tapauksiin, joissa neutraalialkiota ei ole tai integraalilaskentaan, jossa kahden muuttujan muodostama integraalin ydin määrittelee muunnoksen, kuten esimerkiksi Greenin funktio lämmönjohtumiselle. Tärkeä erikoistapaus on konvoluutio ja sen ydin, jossa integraalimuunnoksen ydin riippuu muuttujien differenssistä.
Todennäköisyysteoriassa ja tilastotieteessä ydin on stokastisen prosessin siirtymäfunktio. Sitä käytetään muun muassa signaalinkäsittelyssä. Ytimen avulla voidaan epälineaarinen operaattori muuntaa lineaariseksi. Diskreetti funktio (esimerkiksi mittaustulos) voidaan muuntaa konvoluution avulla sarjaksi. Funktioita voidaan käsitellä esittämällä ne kompleksilukusarjoina, jota käytetään funktioiden analyyttisyyttä tutkittaessa.
143 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Syntyneitä

Marcus Antonius Orator, Roomalainen sotilas, poliitikko ja oraattori
Simonkylän koulu

Simonkylän koulu tarkoittaa seuraavia asioita:
Simonkylän koulu (Vantaa), peruskoulu Vantaalla
Simonkylän koulu (Parainen), peruskoulu Paraisten kaupungissa
Simonkylän koulu (Simo), entinen kyläkoulu Simonkylässä Simon kunnassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Simonkylän koulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Siegfried Wagner

Siegfried Wagner
Siegfried Wagner (6. kesäkuuta 1869 – 4. elokuuta 1930) oli saksalainen oopperasäveltäjä ja kapellimestari. Hänen vanhempansa olivat Richard Wagner ja Cosima von Bülow ja isoisänsä Franz Liszt.
Wagner opiskeli sävellystä isänsä kuoleman jälkeen Engelbert Humperdinckin johdolla ja toimi vuodesta 1896 Bayreuthin oopperafestivaalien kapellimestarina. Festivaalien taiteellinen johtaja hän oli vuosina 1908–1930. Wagner sävelsi uransa aikana 19 oopperaa, jotka ovat kuitenkin myöhemmin jääneet unohduksiin.
Wagnerin puoliso Winifred johti Bayreuthin festivaaleja miehensä kuoleman jälkeen natsi-Saksan aikana ja oli läheisissä väleissä muun muassa Adolf Hitlerin kanssa.
Teokset

Der Bärenhäuter (1898)
Herzog Wildfang (1900)
Der Kobold (1903)
Bruder Lustig (1904)
Sternengebot (1906)
Banadietrich (1909)
Schwarzschwanenreich (1910)
Sonnenflammen (1912)
Der Heidenkönig (1913)
Der Friedensengel (1914)
An allem ist Hütchen schuld! (1915)
Das Liebesopfer (1917)
Der Schmied von Marienburg (1920)
Rainulf und Adelasia (1922)
Die heilige Linde (1927)
Wahnopfer (1928)
Walamund (1928-29)
Wernhart (1929)
Das Flüchlein, das Jeder mitbekam (1929)
Siegfried Stohr

| Siegfried Stohr> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Italia
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1981
Talli(t):  Arrows
Kilpailuja:  13 (9 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix 1981
Viimeinen kilpailu:  Italian Grand Prix 1981
Siegfried Stohr (s. 10. lokakuuta 1952 Rimini) on entinen italialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui urallaan 13 osakilpailuun, muttei saavuttanut niistä yhtään MM-pistettä.
Stohr ajoi kilpakuljettajana Arrows-tallissa Riccardo Patresen tallikaverina kaudella 1981. Stohrin uran parhaaksi sijoitukseksi jäi Hollannin GP:sta ajettu seitsemäs sija. Hänen uransa viimeiseksi kilpailuksi jäi Italian Grand Prix 1981.
Tulokset

| Vuosi | Talli | Auto | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1981 | Arrows Racing Team | Arrows A3 | Cosworth V8 | USW DNQ | BRA Kesk. | ARG 9 | SMR DNQ | BEL Kesk. | MON Kesk. | ESP Kesk. | FRA DNQ | GBR Kesk. | GER 12 | AUT Kesk. | NED 7 | ITA DNQ | CAN | CPL | - | 0 |
Simonlinna

| Simonlinna |
| --- | --- |

Osoite:  Simonkatu 12, Annankatu 31–33
Sijainti:   Kamppi, Helsinki
Rakennustyyppi:  liike- ja toimistorakennus
Valmistumisvuosi:  1925
Suunnittelija:  Väinö Vähäkallio
Tyylisuunta:  1920-luvun klassismi
Julkisivumateriaali:  punatiili
Kerrosluku:  7
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Simonlinna on Helsingin Kampissa Simonkadun ja Annankadun kulmassa sijaitseva seitsenkerroksinen liike- ja toimistorakennus, joka valmistui vuonna 1925. Sen on suunnitellut arkkitehti Väinö Vähäkallio. Rakennuksen monumentaalinen muotokieli ja punatiilinen julkisivu edustaa pelkistettyä 1920-luvun klassismia.
Simonlinnassa oli 1920-luvulla kieltolain aikaan Cuba-niminen ravintola, joka toimi salakapakkana ja bordellina. Rakennuksessa sijainneet asunnot muutettiin 1960–1970 -luvuilla toimistotiloiksi. Porrashuoneiden alkuperäinen sisustus on hävitetty, ja rakennuksen ovet ovat uusittu.
Vuonna 2022 Suomen Asianajajaliiton kerrottiin muuttavan pois rakennuksesta, jolloin sinne vapautuu yli 600 metriä huoneistoalaa. Tilaa on suunniteltu muun muassa muutettavan takaisin asuinkäyttöön.
Ё

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ё ё
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
Ё on kyrillinen kirjain. Se sisältyy jakuutin, marin, ruteenin, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin. Jakuutin kielessä se tosin esiintyy vain venäjän kielestä lainatuissa sanoissa. Kirjaimella on eri äänne kuin latinalaisella kirjaimella Ë.
Kirjaimen keksi vuonna 1783 ruhtinatar Jekaterina Daškova ja sitä käytti ensi kertaa kirjallisissa julkaisuissa Nikolai Karamzin korvaamaan io-yhdistelmää joissain tapauksissa. Kirjainta nykyisin käytetään harvoin kirjoitetussa venäjässä, ja se korvataan е:llä (je), vaikka se kuuluukin oikeinkirjoitukseen. Ё:tä käytettiin yleisesti vielä toisen maailmansodan jälkeen, mutta se on jäänyt vähitellen käytöstä. Se kirjoitetaan edelleen sanakirjoihin, lastenkirjoihin ja kielen opiskelijoiden oppikirjoihin. Äidinkielenään venäjää puhuvat tuntevat sanojen oikean lausuntatavan oikeinkirjoituksen epätarkkuuksista huolimatta.
Huolellisessa oikeinkirjoituksessa kirjainta käytetään, esimerkiksi Aleksandr Solženitsyn ja kirjallisuuslehti Literaturnaja gazeta julkaisevat aina tekstinsä ё-kirjainta käyttäen.
Ääntäminen

Ё ääntyy tavallisesti vokaalina /o/ tai /jo/. Sen äännearvo on marissa /jo/, valkovenäjässä /jo/ ja venäjässä /o/tai /jo/.
Suomen Ö korvataan venäjäksi Ё. Esimerkiksi Ylöjärvi on venäjäksi Юлёярви.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | Ё | ё |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 0401 | 0451 |
| ISO 8859-5 | A1 | F1 |
| KOI8 | B3 | A3 |
| Windows-1251 | A8 | B8 |
| MS-DOS-koodisivu 866 | F0 | F1 |
| HTML | &#x0401; | &#x0451; |
1. krenatöörirykmentti

1. krenatöörirykmentti oli valkoisten länsiarmeijan Hjalmarsonin ryhmään kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentin komentaja oli everstiluutnantti Torsten Aminoff, jonka haavoituttua virkaa tekevinä komentajina olivat majuri Wilhelm Stjernschantz ja everstiluutnantti Waldemar Appelgren.
Sodan jälkeen rykmentistä muodostettiin Viipurin Vartiopataljoona
Joukko-osastot

Vaasan krenatööripataljoona
Komentaja: majuri Sixten Öberg.
Kristiinan krenatööripataljoona
Komentaja: kapteeni E. Schönberg, v.t. komentaja kapteeni Elis Hultkrantz.
Oulun krenatööripataljoona
Komentaja: everstiluutnantti Appelgren (haavoittunut), jääkärikapteeni Yrjö Rehnbäck.
Täydennyspataljoona
Komentaja: insinööri Lindberg, pataljoonan kutsuntapiiri oli Häme ja sijoituspaikka Tampere.
Shōbara

| Shōbara (庄原市) |
| --- | --- |
 Näkymä Bihokun puistoon
 lippu:  Symboli
 Shōbaran sijainti Hiroshiman prefektuurissa
 Shōbara
 Koordinaatit: 34°51′28″N, 133°01′02″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūgoku
Prefektuuri:  Hiroshiman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 246,49 km²
Väkiluku (11/2019):  34 912
 – Väestötiheys:  28,0 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Japaninpyökki
 – Kukka:  Kirsikka
 
 http://www.city.shobara.hiroshima.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shōbara (jap. 庄原市, Shōbara-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūgokun alueella Hiroshiman prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin koillisosassa Chūgokuvuorilla ja Kibin ylängöllä. Se rajautuu Shimanen, Tottorin ja Okayaman prefektuureihin. Shōbarassa on 34 912 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 1 246,49 neliökilometriä. Pinta-alaltaan se on maan suurin kaupunki Kansain alueen länsipuolella.
Kaupungin keskustan muodostava Shōbaran alue kehittyi Edo-kaudella markkinapaikkana ja Saijōjoella kulkevan vesiliikenteen päätepisteenä. Se on yhdessä Miyoshin kanssa Bingon seudun pohjoisosien (Bihoku) keskus. Kaupunkioikeudet Shōbaralle myönnettiin vuonna 1954, kun silloiseen Shōbaran maaseutukaupunkiin liitettiin kuusi ympäristön kyläkuntaa. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2005, kun siihen yhdistettiin Hiwan, Kuchiwan, Saijōn, Sōryōn, Takanon ja Tōjōn maaseutukaupungit. Kaupungin väkiluku on laskenut nopeasti Japanin nopean talouskasvun aikakauden päätyttyä. Merkittäviä elinkeinoja ovat riisin viljely ja karjatalous, mutta kaupungissa on myös erityyppistä teollisuutta. Shōkōvuorelta louhitaan pagodiittikiveä. Kaupungin lounaisosan Nanatsukaharassa toimii prefektuurin karjatalouden tutkimuskeskus.
Shōbaran nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Taishakun laakson kauniit luonnonalueet, jotka on otettu Hiba- ja Dōgovuoren tavoin Hiban–Dōgon–Taishakun puolikansallispuistoon. Kaupungin kulttuuriperintöä ovat useat kofun-hautakummut, linnanrauniot ja muut historialliset muistomerkit. Entsū-jin temppelin päähalli on nimetty yhdeksi Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden kohteista. Tärkeimpiä puistoja ovat kirsikankukistaan tunnettu Shōbaran Uenon puisto ja valtio-omisteinen, laaja Bihokun puisto. Kaupunkia palvelevat JR Nishi-Nihonin Geibi-linja ja Kisuki-linja.
Kuvia

Nakahonmachin kaupunginosaa
Entistä Saijōn maaseutukaupunkia
Uenon puistoa
Bingo-Ochiain rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shōbara Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
11.22.63

| 11> 22.63 |
| --- | --- |
Tyyli:  jännitys draama
Kestoaika:  54-81 minuuttia
Luoja(t):  Stephen King
Pääosissa:  James Franco Sarah Gadon Cherry Jones Lucy Fry George MacKay Daniel Webber T. R. Knight Kevin J. O'Connor Josh Duhamel Chris Cooper
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Hulu  Fox
Esitetty:  15. helmikuuta 2016 – 4. huhtikuuta 2016
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Ikäraja:  
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  J. J. Abrams Stephen King Bridget Carpenter Bryan Burk
Käsikirjoittaja(t):  Bridget Carpenter
Tuotantoyhtiö(t):  Carpenter B. Bad Robot Productions Warner Bros. Television
Aiheesta muualla
IMDb
11.22.63 on kirjailija Stephen Kingin menestysromaaniin 22.11.63 perustuva yhdysvaltalainen jännityssarja. Sarjassa päähenkilö Jake Epping (James Franco) matkustaa ajassa menneisyyteen tarkoituksenaan estää John F. Kennedyn salamurha. Yhdysvalloissa sarjaa on esittänyt Hulu. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Foxilla 11. huhtikuuta 2016. Suomessa sarja on katsottavissa Amazon Prime Video -suoratoistopalvelussa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  James Franco  | … |  Jake Epping / James Amberson   |
|  Chris Cooper  | … |  Al Templeton   |
|  Sarah Gadon  | … |  Sadie Dunhill   |
|  Lucy Fry  | … |  Marina Oswald   |
|  George MacKay  | … |  Bill Turcotte   |
|  Daniel Webber  | … |  Lee Harvey Oswald   |
|  Cherry Jones  | … |  Marguerite Oswald   |
|  Kevin J. O'Connor  | … |  Mies keltaisissa   |
|  T. R. Knight  | … |  Johnny Clayton   |
|  Josh Duhamel  | … |  Frank Dunning   |
144

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Tapahtumia

Antoninuksen vallin rakentaminen saatiin päätökseen.
Kuolleita

Kiinan Han-dynastian keisari Han Shundi
Scout 430

| Scout 430 |
| --- | --- |
 Kaatumisharjoitus Scoutilla.
Tyyppi:  Purjejolla
Suurin pituus (LOA):  4,25 m
Leveys:  1,64 m
Syväys:  0,18–1,00 m
Paino:  120 kg
Purjeet:  Isopurje ja fokka
Purjepinta-ala (iso ja fokka):  10 m2
Miehistö:  1–4
Suunnittelija:  Eivind Still
Scout 430 on alun perin partiolaisten käyttöön suunniteltu lasikuiturakenteinen kevytvene, joka on varustettu isopurjeella, fokalla, peräsimellä ja nostokölillä. Scoutiin on myös mahdollista kiinnittää pienehkö perämoottori, oli se sitten poltto- tai sähkömoottori. Tämän lisäksi soutaminenkin on mahdollista.
381 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku eaa. · 300-luku eaa. · 200-luku eaa.
Vuosikymmenet: 400-luku eaa. · 390-luku eaa. · 380-luku eaa. · 370-luku eaa. · 360-luku eaa. · 350-luku eaa. · 340-luku eaa. · 330-luku eaa. · 320-luku eaa. · 310-luku eaa. · 300-luku eaa. · 290-luku eaa.
Vuodet: 400 eaa. · 399 eaa. · 398 eaa. · 397 eaa. · 396 eaa. · 395 eaa. · 394 eaa. · 393 eaa. · 392 eaa. · 391 eaa. · 390 eaa. · 389 eaa. · 388 eaa. · 387 eaa. · 386 eaa. · 385 eaa. · 384 eaa. · 383 eaa. · 382 eaa. · 381 eaa. · 380 eaa. · 379 eaa. · 378 eaa. · 377 eaa. · 376 eaa. · 375 eaa. · 374 eaa. · 373 eaa. · 372 eaa. · 371 eaa. · 370 eaa. · 369 eaa. · 368 eaa. · 367 eaa. · 366 eaa. · 365 eaa. · 364 eaa. · 363 eaa. · 362 eaa. · 361 eaa. · 360 eaa. · 359 eaa. · 358 eaa. · 357 eaa. · 356 eaa. · 355 eaa. · 354 eaa. · 353 eaa. · 352 eaa. · 351 eaa. · 350 eaa. · 349 eaa. · 348 eaa. · 347 eaa. · 346 eaa. · 345 eaa. · 344 eaa. · 343 eaa. · 342 eaa. · 341 eaa. · 340 eaa. · 339 eaa. · 338 eaa. · 337 eaa. · 336 eaa. · 335 eaa. · 334 eaa. · 333 eaa. · 332 eaa. · 331 eaa. · 330 eaa. · 329 eaa. · 328 eaa. · 327 eaa. · 326 eaa. · 325 eaa. · 324 eaa. · 323 eaa. · 322 eaa. · 321 eaa. · 320 eaa. · 319 eaa. · 318 eaa. · 317 eaa. · 316 eaa. · 315 eaa. · 314 eaa. · 313 eaa. · 312 eaa. · 311 eaa. · 310 eaa. · 309 eaa. · 308 eaa. · 307 eaa. · 306 eaa. · 305 eaa. · 304 eaa. · 303 eaa. · 302 eaa. · 301 eaa. · 300 eaa. · 299 eaa.
21. divisioona

21. divisioona voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Asevoimien yhtymät

21. divisioona (talvisota)
Saksan 21. jalkaväkidivisioona
Saksan 21. panssaridivisioona
21. Waffen-SS-vuoristodivisioona Skanderbeg
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”21. divisioona”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.