stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Frans Helminen
Sotilasura Suomessa 1920–1930-luvuilla

Helminen määrättiin luutnanttina 5. huhtikuuta 1919 vakinaiseen palvelukseen Suomen armeijaan ensiksi Raskaaseen Tykistörykmenttiin 1919–1920 ja tämän jälkeen patterin päälliköksi ja myöhemmin patteriston komentajaksi kenttätykistörykmentti 3:een 1921–1927. Sotakorkeakoulun Helminen suoritti kurssinsa priimuksena 1927–1929 perehtyen ilmatorjuntaan ja sai yleisesikuntaupseerin arvon 1930. Seuraavaksi hän opetti tykistötaktiikkaa Sotakorkeakoulussa 1929–1932 sekä 1933–1934. KTR 3:ssa hän toimi komentajan sijaisena 1932–1933 ja komentajana 1934–1937. Tämän jälkeen hän siirtyi ilmatorjuntarykmentin komentajaksi 1937–1938. Vuodesta 1939 alkaen hän toimi Ilmavoimien esikunnassa ilmatorjuntajoukkojen tarkastajana.
Talvi- ja jatkosota

Talvisodassa Helminen toimi ilmatorjuntajoukkojen komentajana Ilmavoimien esikunnassa ja välirauhan aikana Ilmatorjuntaprikaatin komentajana. Jatkosodan hyökkäysvaiheessa hän oli Karjalan armeijan ilmatorjuntakomentajana. Vuosina 1942–1944 hän toimi ilmatorjuntakomentajana Ilmavoimien esikunnassa. Sodan aikana hän teki yhteistyötä ennestään 1920-luvulta tutun esimiehensä, Ilmavoimien komentajan kenraalimajuri Jarl Lundqvistin kanssa.
Sotien jälkeinen aika

Sodan jälkeen Helminen nimitettiin Ilmatorjuntatykistön komentajaksi 1. tammikuuta 1945. Hänestä tuli 30. kesäkuuta 1945 Ilmavoimien komentajan sijainen. Heinäkuusta 1946 vuoteen marraskuuhun 1952 asti Helminen oli Ilmavoimien komentajana. Uransa päätteeksi hän toimi Pääesikunnassa ilmapuolustuksen tarkastajana 1952–1954.
Ilmavoimien komentajana Helminen osallistui vuosien 1946–1947 Pariisin rauhankonferenssiin, jolloin hänen viransijaisenaan toimi eversti Richard Lorentz. Helmisen komentajavuodet osuivat ilmavoimien vaikeimpaan rauhanaikaiseen aikaan. Pariisin rauhansopimuksen rajoitusten ohella sotienjälkeisiä ilmavoimia rasittivat niin kalusto- kuin koulutusongelmatkin. Helmisen ponnisteluista huolimatta ilmavoimien tilanne huononi hänen komentajakautensa ajan, saavuttaen aallonpohjansa vuoteen 1951 mennessä. Helmisen siirto osaltaan liittyi puolustushaarojen uudelleenjärjestelyyn, jossa ilmatorjuntatykistö liitettiin jälleen maavoimiin.
Helminen oli ainoa ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjän armeijaan ilman aiempaa sotilaskoulutusta värväytyneistä suomalaisista vapaaehtoisista, joka yleni itsenäisen Suomen puolustusvoimissa kenraalikuntaan asti.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
 vänrikki 1915  kornetti 1915  luutnantti 1916  aliratsumestari 1918  luutnantti 1919  kapteeni 1919  majuri 1924  everstiluutnantti 1929  eversti 1937  kenraalimajuri 1946  kenraaliluutnantti 1951:
Dongfeng 31

DF-31 näytteillä Kiinan kansan vallankumousmuseossa.
Dongfeng-31 (DF-31, CSS-10) on Kiinan rajoitetun kantomatkan mannertenvälinen ohjus. Ohjus on kolmivaiheinen ja kiinteäpolttoaineinen, ja se perustuu sukellusveneestä laukaistavaan JL-2-ohjukseen. Tämä ohjus on huomattavasti parempi kuin nestemäistä polttoainetta käyttävät CSS-4-ohjukset, joiden laukaiseminen on hidasta. Ohjus otettiin käyttöön vuosien 2002–2003 aikana
Ohjuksesta on kaksi versiota; DF-31 kantaa 7 250 km, DF-31A kantaa 11 200 km. Ohjus kantaa yhden kappaleen megatonnin taistelukärkeä tai kolme 10, 90 tai 150 kilotonnin ydinkärkeä. Ohjuksen perustana olevan inertia- tai tähtisuunnistusjärjestelmän tarkkuus on 600-800 metriä, GPS:n kanssa 100 metriä (eräiden tietojen mukaan 300-400 metriä). Ohjuksen kärki painaa 1 050-1 750 kg.
1990-luvulla ainakin kaksi ohjuksen laukaisutestiä epäonnistui osien laatuongelmien takia.
.
Aiheesta muualla

Dong Feng-31 (CSS-10) Missile Defense Advocacy Alliance. Viitattu 31.8.2018 (englanniksi).
DF-31A, Intercontinental ballistic missile Military-Today.com. Viitattu 31.8.2018 (englanniksi).
GlobalSecurity.org DF-31  - China Nuclear Forces (englanniksi).
Federation Of American Scientists DF-31  - China Nuclear Forces (englanniksi).
Jantunen

Jantunen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Arvo Jantunen (1929–2018), koripalloilija, koripallovalmentaja ja -tuomari, käsipalloilija, jalkapalloilija ja pesäpalloilija
Eki Jantunen (s. 1951), muusikko ja televisiotoimittaja
Esa Jantunen (s. 1958), sisätautiopin professori ja ylilääkäri
Esa Jantunen (s. 1965), moukarinheittäjä
Esko Jantunen (s. 1954), Näkövammaisten keskusliiton puheenjohtaja
Hanna Jantunen (o.s. Järvinen, s. 1977), kestävyysjuoksija
Heli Jantunen (s. 1958), palkittu keksijä ja mikroelektroniikan professori, tieteen akateemikko
Jonne Jantunen (s. 1996), jääkiekkoilija, Marko Jantusen poika
Jyrki Jantunen (Njassa, s. 1962), radiotoimittaja ja muusikko
Leila Jantunen (1940–2024), kotitalousopettaja, keittokirjojen laatija ja televisiojuontaja
Marko Jantunen (s. 1971), jääkiekkoilija
Matti Jantunen (1880–1939), Parikkalassa asunut tehtailija ja Matti Jantusen Huopatehdas Oy:n (myöhemmin Jantuset Oy) perustaja ja johtaja
Matti Jantunen (s. 1946), ympäristöterveyden tutkimusprofessori emeritus
Mikael Jantunen (s. 2000), koripalloilija
Niilo Jantunen (1902–1974), jääpalloilija
Noora Jantunen (s. 1991), pesäpalloilija
Panu Jantunen (s. 1989), keskimatkojen juoksija
Pertti Jantunen (s. 1952), jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
Pertti Jantunen (1930–1951), pesäpalloilija ja jääpalloilija
Saara Jantunen (s. 1980), sotatieteiden tohtori, informaatiosodankäynnin asiantuntija
Tuulikki Jantunen (1922–2011), peruskoulun opettaja, lähetystyöntekijä ja kirjailija.
Kuvitteellisia Jantusia

Neiti Jantunen, B. Virtasen sarjakuvahahmo.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Perijä

| Perijä> L’Héritier |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Philippe Labro
Käsikirjoittaja:  Philippe Labro Jacques Lanzmann
Säveltäjä:  Michel Colombier
Kuvaaja:  Jean Penzer
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska Italia
Kesto:  110 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Perijä (L’Héritier) on Philippe Labron ohjaama ranskalais-italialainen jännityselokuva vuodelta 1973. Sen pääosissa näyttelevät Jean-Paul Belmondo,	Carla Gravina, Jean Rochefort, Charles Denner ja Jean Desailly.
Juoni

Ranskalaisen media- ja teollisuusimperiumin iäkäs omistaja saa surmansa lento-onnettomuudessa. Ainoa perijä on liikemiehenä itsekin toimiva poika (Belmondo), jonka nousua konsernin johtoon ei jostain syystä katsota hyvällä. Mies aloittaa omat tutkimuksensa perheyrityksen hämäristä kuvioista.
Tuotanto

Roomassa kuvatun elokuvan sivuosassa Belmondon hahmon poikana nähdään suomalaisen diplomaatin Antti Lassilan ja toimittaja Sirkka Lassilan kouluikäinen poika Matti Lassila (s. 1960). Hän matkusti Roomaan kuvauksiin sen jälkeen, kun oli jo perheineen kotiutunut sieltä Suomeen. Eräässä kohtauksessa Belmondo katsoo valokuvaa pojasta, jonka t-paidassa lukee ”Sahti Fan Club Sysmä”.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Paula Talaskivi luonnehti Perijää taidokkaaksi, epätavalliseksi ja myös ensi-iltansa aikoihin ajankohtaiseksi jännitystarinaksi, jossa Belmondo on vaihteeksi aivan asiallisessa ja vakavassa roolissa.
Hevostalous

Hevostalous tarkoittaa seuraavia asioita:
hevostalous, kotieläintalouden muoto
Hevostalous, Hevosurheilu-lehden entinen nimi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hevostalous”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Katja Aakkula

| Katja Aakkula> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
Elonet
Katja Aakkula on suomalainen laulaja ja laulunopettaja. Hän opettaa laulua Sibelius-Akatemiassa ja laulaa Hunajamelonit-yhtyeessä sekä KumKumMaa-lastenmusiikkiyhtyeessä. Hän esiintyi Helsingin kaupunginteatterin Hairspray-musikaalin pääosassa Tracy Turnbladina vuonna 2005. Hän on myös ääninäytellyt televisio-ohjelmissa, kuten Netflix-sarjassa Pentuakatemia sekä Muumilaakson tarinoiden uudemmassa jälkiäänityksessä. Lisäksi hän on antanut äänensä muun muassa Laa Laalle, Prinsessa Celestialle, Anniina Ballerinalle, Itse ilkimyksen Lucy Wildille, Tuhkimon Haltijatarkummille ja Trolls-elokuvan ilkeälle bergeniläiselle kokille.
Aiheesta muualla

Katja Aakkula Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet
Kreikan puolustusministeriö

| Puolustusministeriö Υπουργείο Εθνικής Άμυνας |
| --- | --- |
 Puolustusministeriön tunnus.
Perustettu:  1950
Valtio:  Kreikka
Ministeri:  Níkos Panagiotópoulos
Kreikan puolustusministeriö (kreik. Υπουργείο Εθνικής Άμυνας (YΠΕΘΑ), Ypourgeío Ethnikís Ámynas (YPEThA), ”Kansallisen puolustuksen ministeriö”) on Kreikan ministeriö, jonka alaan kuuluu Kreikan puolustushallinto, ja sen alaisuudessa toimivat Kreikan asevoimat.
Puolustusministeriö on perustettu vuonna 1950. Se yhdisti tuolloin aiemmat kolme puolustusasiain ministeriötä, sota-asiainministeriön, laivastoministeriön ja ilmavoimaministeriön. Ministeriötä johtaa puolustusministeri Níkos Panagiotópoulos (vuonna 2019, Mitsotákisin hallitus).
Organisaatio

Puolustusministeriön organisaatio on (vuonna 2019):
Siviilijohto
Puolustusministeri (Υπουργός Εθνικής Άμυνας, ΥΕΘΑ, Ypourgós Ethnikís Ámynas, YEThA)
Puolustusasiain varaministeri (Αναπληρωτής Υπουργός Εθνικής Άμυνας, ΑΝΥΕΘΑ Anaplirotís Ypourgós Ethnikís Ámynas, ANYEThA)
Puolustusasiain apulaisministeri (Υφυπουργός Εθνικής Άμυνας, ΥΦΕΘΑ, Yfypourgós Ethnikís Ámynas, YFEThA)
Neuvoa-antavat elimet
Puolustusneuvosto (Συμβούλιο Άμυνας, ΣΑΜ, Symvoúlio Ámynas, SAM)
Yleisesikuntapäälliköiden neuvosto (Συμβούλιο Αρχηγών Γενικών Επιτελείων, ΣΑΓΕ, Symvoúlio Archigón Genikón Epiteleíon, SAGE)
Puolustusesikunnan päällikkö (Αρχηγός Γενικού Επιτελείου Εθνικής Άμυνας, Α/ΓΕΕΘΑ, Archigós Genikoú Epiteleíou Ethnikís Ámynas, A/GEEThA)
Asevoimien puolustushaarojen ylimmät neuvostot (Ανώτατα Συμβούλια των Κλάδων των Εvόπλων Δυνάμεων, ΑΣΣ–ΑΝΣ–ΑΑΣ, Anótata Symvoúlia ton Kládon ton Evóplon Dynámeon, ASS–ANS–AAS)
Asevoimien puolustushaarojen yleisesikuntien päälliköt (Αρχηγοί των Γενικών Επιτελείων των τριών Κλάδων, Α/ΓΕΣ–Α/ΓΕΝ–Α/ΓΕΑ, Archigoí ton Genikón Epiteleíon ton trión Kládon, A/GES–A/GEN–A/GEA)
Johtokunnat
Taloudellisen suunnittelun ja tuen johtokunta (Γενική Διεύθυνση Οικονομικού Σχεδιασμού και Υποστήριξης, ΓΔΟΣΥ, Genikí Diéfthynsi Oikonomikoú Schediasmoú kai Ypostírixis, GDOSY)
Puolustusvälineiden ja investointien johtokunta (Γενική Διεύθυνση Αμυντικών Εξοπλισμών και Επενδύσεων, ΓΔΑΕΕ, Genikí Diéfthynsi Amyntikón Exoplismón kai Ependýseon, GDAEE)
Kansallisen puolustuspolitiikan ja kansainvälisten suhteiden johtokunta (Γενική Διεύθυνση Πολιτικής Εθνικής Άμυνας και Διεθνών Σχέσεων, ΓΔΠΕΑΔΣ, Genikí Diéfthynsi Politikís Ethnikís Ámynas kai Diethnón Schéseon, GDPEADS)
Muut osastot
Tiedotusosasto (Διεύθυνση Ενημέρωσης, Diéfthynsi Enimérosis)
Sotainvalidien ja sodan uhrien avustusrahasto (Ταμείο Αρωγής Αναπήρων και Θυμάτων Πολέμου, Tameío Arogís Anapíron kai Thymáton Polémou)
Yhdistetty hallintosektori (Ενιαίος Διοικητικός Τομέας, ΕΔΤ, Eniaíos Dioikitikós Toméas, EDT)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan puolustusministeriö Wikimedia Commonsissa
Υπουργείο Εθνικής Άμυνας (Arkistoitu – Internet Archive). Kreikan puolustusministeriön verkkosivut. (kreikaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Υπουργείο Εθνικής Άμυνας (Ελλάδα)
Kreikan ministeriöt
Digitaalisen hallinnon ministeriö
Infrastruktuuri- ja liikenneministeriö
Kansalaistensuojeluministeriö
Kehitys- ja investointiministeriö
Kulttuuri- ja urheiluministeriö
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö
Merenkulku- ja saaristoministeriö
Oikeusministeriö
Opetus- ja uskontoasiainministeriö
Puolustusministeriö
Sisäministeriö
Terveysministeriö
Turismiministeriö
Työ- ja sosiaaliministeriö
Ulkoministeriö
Valtiovarainministeriö
Ympäristö- ja energiaministeriö
Käännös suomeksi
Kuuloluut

Korva. 6 – vasara, 7 – alasin, 8 – jalustin.
Kuuloluita on ihmisellä kolme kappaletta – vasara (malleus), alasin (incus) ja jalustin (stapes) – ja ne sijaitsevat välikorvassa välikorvaontelossa. Kaikilla nisäkkäillä on edellä mainittuja korvaluun osia kolme kappaletta. Muilla selkärankaisilla on vain yksi kuuloluu, joka vastaa lähinnä jalustinta. Kaloilla ei ole kuuloluita.
Kuuloluuketjun toiminta

Vasaraluu on kiinni tärykalvossa, jonka värähtelyt siirtyvät kuuloluuketjun värähtelyiksi. Samalla ne vahvistavat ääntä. Kuuloluuketjun viimeinen jäsen, jalustin, on kiinni sisäkorvan eteisikkunassa, jonka kautta kuuloluiden värähtelyt siirtyvät sisäkorvan nesteen värähtelyiksi.
Kuuloluuketju vahvistaa äänen värähtelyä välikorvassa, koska tärykalvon koko on suhteessa moninkertainen verrattuna jalustimen litteään osaan, joka kiinnittyy eteiskäytävään. Ilman värähtely saa herkkäliikkeisen tärykalvon värähtelemään, mikä liikuttaa edelleen siihen ketjussa kiinnittynyttä kuuloluuketjua. Kuuloluuketjun viimeinen luu – jalustinluu (stapes) – välittää mekaanisen ilman värähtelyn eteisikkunan kautta nesteliikkeiden värähtelyksi sisäkorvan eteiskäytävään. Tämän seurauksena syntyy myöhemmin kuuloaistimus.
Kuuloluut

Vasaraluu
Alasinluu
Jalustinluu
Rae

Erikokoisia rakeita.
Rae on tavallisesti kuuropilvestä satanut pieni jääpallo tai jääpalanen.
Synty

Rakeet syntyvät voimakkaissa nousevissa ilmavirtauksissa ukkospilvien sisällä. Tällaiset nousuvirtaukset voivat otollisissa olosuhteissa olla jopa yli 30 metriä sekunnissa.
Rae alkaa syntyä niin sanotusta raealkiosta, jonka ympärille alkaa tiivistyä vesihöyryä ja jäätä. Kehittyvät raealkiot kulkeutuvat nousuvirtauksen mukana pilven alaosasta sen kylmempiin keski- ja yläosiin, missä ne jäätyvät ja kiinteytyvät. Syntyneet lumi- ja jääkiteet keräävät alijäähtynyttä pilvivettä pinnalleen ja kasvavat lumi- ja jäärakeiksi.
Rakeiden syntytapaa ei tunneta varmasti. Suurin kannatus on perinteisesti ollut teorioilla, joiden mukaan pilven lämpimässä alaosassa syntyneet nestemäiset pienet vesipisarat kulkeutuvat nousuvirtauksessa pilven yläosaan ja jäätyvät. Sen jälkeen ne putoavat alaspäin ja keräävät lisää massaa pilven alaosasta, minkä jälkeen ne nousevat uudelleen ylös. Tämän kiertoliikkeen vaikutuksesta jääpala saa ympärilleen aina uuden jääkerroksen. Joistakin rakeista on löydetty jopa 25 kerrosta.
Uudempien teorioiden mukaan rakeet syntyvät tasaisista nousuvirtauksista pilven sisällä. Jos rae kerää vettä nopeasti, se ei jäädy kokonaan ja siitä tulee läpinäkyvä, kun ilma karkaa siitä ennen jäätymistä. Kun rae taas jäätyy nopeasti, siitä tulee maitomaisen värinen.
Kun nousuvirtaus heikkenee tai rae on kasvanut tarpeeksi suureksi, rae putoaa pilvestä.
Tyypit

Rakeita on kahta eri tyyppiä. Jäärakeet ovat halkaisijaltaan viidestä millimetristä ylöspäin. Ne ovat usein osin läpinäkyviä ja pyöreähköjä, ja ne satavat korkeista kuuro- tai ukkospilvistä. Suuriksi rakeiksi niitä kutsutaan yli 20 millimetrin kokoisina ja jättirakeiksi yli 50 millimetrin kokoisina. Suomessa on mitattu suurimmillaan yhdeksän senttimetrin kokoisia rakeita, ja muualla maailmassa jopa 20 senttimetrin kokoisia rakeita. Jättirakeet liittyvät usein supersolu-ukkosiin, jotka ovat Suomessa kuitenkin harvinaisia.
Lumirakeet ovat halkaisijaltaan tavallisesti 3–8 millimetriä. Ne muodostuvat lumi- ja jääkiteistä ja satavat 5–8 kilometrin korkeuteen yltävistä kuuropilvistä. Niitä esiintyy etenkin loppukeväällä ja syksyllä, mutta myös kesäisin kylmänpurkausten yhteydessä. Lumirakeet muistuttavat muodoltaan timanttia. Ne ovat hauraampia kuin jäärakeet, eivätkä aiheuta vahinkoa.
Lisäksi kylminä vuodenaikoina voi matalista kerrospilvistä sataa muutaman millimetrin kokoisia lumijyväsiä.
Sataminen

Rakeet ovat suurimmillaan noin viiden kilometrin korkeudessa. Pudotessaan kohti maata pienet rakeet sulavat jonkin verran noin kolmen kilometrin korkeudesta alkaen. Suuret rakeet putoavat niin nopeasti, että ne eivät ehdi sulata ennen osumistaan maahan. Raekuuron rakeet ovat tavallisesti kooltaan, muodoltaan ja koostumukseltaan vaihtelevia.
Raekuuro voi alkaa hyvin nopeasti. Sen jäljiltä lämmin kesäilma voi muuttua kymmenenkin astetta kylmemmäksi. Rakeet voivat muodostaa maahan täysin valkoisen kerroksen.
Raekuurot ovat yleensä paikallisia ja osuvat vain muutaman kilometrin kaistaleelle. Kestoltaan ne ovat tavallisesti enintään viisi minuuttia. Joskus paikallaan pysyvä raesade saattaa kestää jopa 20 minuuttia. Kauempaa katsottuna raekuuro erottuu valkoisena juovana pilvestä kohti maanpintaa.
Esiintymisalueet

Raekuuroja esiintyy eniten keskileveysasteilla syvällä sisämaassa. Tropiikissa ja lähellä napoja sekä lauhkeiden merialueiden yllä raekuurot ovat harvinaisempia. Eniten raekuuroja esiintyy vuoristojen suojanpuolella. Tällaisia alueita ovat esimerkiksi Länsi-Argentiinan pampa, Po-joen laakso Italiassa, Etelä-Ranska, itäinen Uusi-Seelanti, Etelä-Afrikka ja Venäjän Kaukasus. Pohjois-Amerikan raevyöhyke sijaitsee Kalliovuorten suojanpuolella New Mexicosta Albertaan.
Vahingot

Raekuuron aiheuttamat vahingot riippuvat rakeiden koosta. Suurten rakeiden vaarallisuus perustuu niiden suureen massaan ja suureen putoamisnopeuteen. Koska ilmanvastus riippuu muun muassa massan ja pinta-alan suhteesta, suuri rae putoaa nopeammin, koska siinä on enemmän massaa pinta-alaan nähden. 2 cm:n läpimittainen rae putoaa vauhdilla 20 m/s. 7 cm:n rae putoaa vauhdilla 45 m/s.
Yli kahden senttimetrin kokoiset rakeet aiheuttavat esimerkiksi pieniä lommoja metallipinnalle, peltojen lakoontumista ja viemäreiden tukkeutumista. Suuremmat rakeet voivat rikkoa ikkunoita tai tuulilaseja, ja olla vaaraksi myös ihmisille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rae Wikimedia Commonsissa
Rae, jossa näkyy kerroksia.
Raekuuro Oulussa kesäkuussa 2009.
Raekuuron lommouttama auto Australian Queenslandissa.
Chersónisos

| Chersónisos Chersónisoksen kunta Χερσόνησος Δήμος Χερσονήσου |
| --- | --- |
 Liménas Chersonísou, Chersónisoksen satamakaupunki.
 Kunnan sijainti
 Chersónisos
 Koordinaatit: 35°19′N, 25°23.4′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  7108
 – Kuntakeskus:  Goúrnes
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  271,6 km²
Väkiluku (2011):  26 717
 – Kunnallis­yksikkö:  8 262
 – Kylä­yhdys­kunta:  3 165
 – Kylä:  1 115
 – Väestötiheys:  98,37 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.hersonissos.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chersónisos (kreik. Χερσόνησος; suomeksi joskus myös Hersonissos) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Χερσονήσου, Dímos Chersonísou), joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 271,6 neliökilometriä ja väkiluku 26 717. Varsinainen Chersónisos muodostuu kahdesta erillisestä asutuksesta, Chersónisoksen kylästä (myös Άνω Χερσόνησος, Áno Chersónisos), jonka väkiluku on 1 115; sekä tämän satamakaupungista, varsinaiselta nimeltään Liménas Chersonísou (Λιμένας Χερσονήσου), jonka väkiluku on 2 968. Kunnan kuntakeskus on Goúrnes.
Maantiede

Chersónisoksen kaupunki eli Liménas Chersonísou (”Chersónisoksen satama”) sijaitsee Kreetan saaren pohjoisrannikolla noin 25 kilometriä itään Iraklionista ja 9 kilometriä länteen Máliasta. Etäisyys Iraklionin lentoasemalle on noin 23 kilometriä ja Ágios Nikólaokseen noin 34 kilometriä. Kaupungin eteläpuolelta kulkee saaren päätie eli EO90-kansallistie, joka on osa Eurooppatietä 75. Vanha yläkylä Chersónisoksen kylä eli Áno Chersónisos sijaitsee rinteessä noin kaksi kilometriä kaupungista sisämaahan. Kuntaan kuuluvat Kreetan pohjoispuolella sijaitseva Dían saari sekä pienet saaret Aféntis Christós, Paximádi ja Petalídi.
Historia > Antiikki

Chersónisoksen paikalla on ollut asutusta viimeistään minolaisella kaudella. Antiikin aikana nykyisen kaupungin paikalla sijaitsi Khersonasoksen eli Khersonesoksen kaupunki, joka oli sisämaassa sijainneen Lyktoksen poliksen eli kaupunkivaltion satama. Se kukoisti hellenistisellä ja roomalaisella kaudella, ohittaen merkityksessä Lyktoksen, sekä vielä varhaisella bysanttilaisella kaudella. Antiikin aikaisesta kaupungista on säilynyt joitakin jäänteitä.
Historia > Myöhempi historia

Keskiajalla asutus siirtyi merirosvojen ja maanjäristysten vuoksi ylemmäksi vuorenrinteeseen, mihin kehittyi Chersónisoksen kylä. Siksi se tunnetaan myös ”Vanhana Chersónisoksena” (Παλιά Χερσόνησος, Paliá Chersónisos). Myöhemmin asutus palasi rannikolle antiikin aikaisen kaupungin paikalle, ”Uuteen Chersónisokseen” (Νέα Χερσόνησος, Néa Chersónisos) eli nykyiseen Liménas Chersonísouhun. Vielä vuonna 1900 Liménas Chersonísoussa oli vain 133 asukasta, ja vanha yläkylä säilyi pääasiallisena asutuksena 1960-luvulle saakka. Rannikolla sijaitseva kaupunki on kasvanut tämän jälkeen erityisesti seudun turismin lisääntymisen myötä.
Nykyinen Chersónisoksen kunta muodostui, kun Chersónisos, Episkopí, Goúves ja Mália yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Chersónisoksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Chersónisos | Avdoú | Avdoú | 357 |
| Chersónisos | Chersónisos | Ágios Ioánnis | 230 |
| Chersónisos | Chersónisos | Agkisarás | 100 |
| Chersónisos | Chersónisos | Agrianá | 346 |
| Chersónisos | Chersónisos | Análipsi | 1 343 |
| Chersónisos | Chersónisos | Aposelémis | 11 |
| Chersónisos | Chersónisos | Chatzaná | 20 |
| Chersónisos | Chersónisos | Chersónisos (Áno Chersónisos) | 1 115 |
| Chersónisos | Goníes | Goníes | 401 |
| Chersónisos | Kerá | Áno Kerá | 65 |
| Chersónisos | Kerá | Kerá | 19 |
| Chersónisos | Kerá | Kardiótissan luostari (Moní Kardiótissas) | 26 |
| Chersónisos | Liménas Chersonísou | Anissarás | 191 |
| Chersónisos | Liménas Chersonísou | Drápanos | 13 |
| Chersónisos | Liménas Chersonísou | Koutouloufári | 357 |
| Chersónisos | Liménas Chersonísou | Liménas Chersonísou | 2 968 |
| Chersónisos | Liménas Chersonísou | Piskopianó | 286 |
| Chersónisos | Potamiés | Potamiés | 371 |
| Chersónisos | Potamiés | Sfendýli | 43 |
Chersónisos: Yhteensä: 8 262
| Episkopí | Aïtánia | Aïtánia | 280 |
| Episkopí | Episkopí | Chochlakiés | 2 |
| Episkopí | Episkopí | Episkopí | 962 |
| Episkopí | Episkopí | Kakópetra | 13 |
| Episkopí | Episkopí | Skópela | 41 |
| Episkopí | Episkopí | Stamnoí | 191 |
| Episkopí | Galífa | Galífa | 122 |
| Episkopí | Kainoúrgio Chorió | Gálipe | 97 |
| Episkopí | Kainoúrgio Chorió | Kainoúrgio Chorió | 109 |
| Episkopí | Sgourokefáli | Sgourokefáli | 474 |
Episkopí: Yhteensä: 2 291
| Goúves | Anópoli | Anópoli | 218 |
| Goúves | Anópoli | Kokkíni Cháni (Cháni tou Kokkíni) | 1 755 |
| Goúves | Anópoli | Goúrnes | 1 628 |
| Goúves | Anópoli | Johannes Teologin luostari (Moní Agíou Ioánnou Theológou) | 3 |
| Goúves | Charasó | Charasó | 50 |
| Goúves | Charasó | Vorós | 40 |
| Goúves | Eliá | Ágios Romanós | 112 |
| Goúves | Eliá | Día (saari) | 0 |
| Goúves | Eliá | Eliá (Elaía) | 884 |
| Goúves | Eliá | Karterós | 810 |
| Goúves | Eliá | Stavroméno | 130 |
| Goúves | Epáno Vátheia | Ágios Ioánnis | 73 |
| Goúves | Epáno Vátheia | Epáno Vátheia | 151 |
| Goúves | Goúves | Agía Pelagía | 108 |
| Goúves | Goúves | Goúves | 539 |
| Goúves | Goúves | Kalivomoúris | 29 |
| Goúves | Goúves | Káto Goúves | 2 153 |
| Goúves | Goúves | Pelekitá | 140 |
| Goúves | Goúves | Skoteinó | 62 |
| Goúves | Kaló Chorió | Kaló Chorió | 290 |
| Goúves | Káto Vátheia | Káto Vátheia | 86 |
| Goúves | Káto Vátheia | Vatheianós Kámpos | 946 |
| Goúves | Káto Vátheia | Vrachókipos | 325 |
| Goúves | Kóxari | Ágios Georgios | 21 |
| Goúves | Kóxari | Kóxari | 178 |
Goúves: Yhteensä: 10 731
| Mália | Krási | Krási (Krásio) | 147 |
| Mália | Mália | Mália | 3 224 |
| Mália | Mochós | Mochós | 825 |
| Mália | Mochós | Stalída | 1 237 |
Mália: Yhteensä: 5 433
Yhteensä: 26 717