stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keskiajan lämmin kausi

Rekonstruoituja lämpötilakuvaajia 2000 vuoden ajalta. Siniset käyrät ovat vanhempia, punertavat uudempia tutkimuksia.
Grönlannin rekonstruoitu lämpökäyrä, jossa keskiajan lämpökausi näkyy piikkinä luvun 1000 kohdalla.
Keskiajan lämmin kausi (tai keskiajan lämpökausi, keskiajan ilmasto-optimi) oli keskiajalla noin vuosien 600–1400 välillä ainakin Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa vallinnut verraten lämmin ajanjakso.
Lämpökauden olemassaolo on todettu geologisesta ja historiallisesta aineistosta. Kauden keskilämpötilaa on kuitenkin vaikea arvioida tarkkaan. On arveltu, että Euroopan lämpötilat olivat silloin 1–2 astetta korkeammat kuin 1900-luvun alussa.
Jotkin todisteet tukevat sitä käsitystä, että lämmin ilmastojakso ei koskenut vain pohjoista pallonpuoliskoa, vaan että se oli maailmanlaajuinen. Tähän viittaa esimerkiksi australialaisesta tippukiviluolasta löydetty happi-isotooppiaineisto.
Keskiajan lämpökausi vallitsi eri puolilla pohjoista pallonpuoliskoa hiukan eri aikoina. Jääkairausaineiston perusteella Grönlannissa kausi alkoi jo noin vuonna 600, ja lämpömaksimi saavutettiin siellä noin vuonna 1000. Keski-Euroopassa ja Länsi-Atlantin Bermudalla kauden on ajoitettu vallinneen vuosina 800–1350. Venäjän Euroopan-puoleisissa osissa ilmasto oli lämpimimmillään noin vuosina 950–1200. Muualla Euroopassa lämpimintä oli etenkin vuosina 1150–1300 sekä sitä ennen noin vuonna 900. Uralin alueella ei selviä merkkejä keskiajan lämpövaiheesta ole havaittu.
Puulustoaineiston perusteella Fennoskandian pohjoisosissa lämmintä oli vuosina 870–1100, kuten myös vuosina 1360–1570. Suomessa lämpökausi ajoitetaan aikavälille 980–1250, jolloin talvet olivat Keski-Suomessa erityisen lauhoja ja lumettomia. Norjassa viljakasvit kasvoivat huomattavasti pohjoisempana kuin nykyisin. Leudot ilmat tekivät mahdolliseksi sen, että Islanti ja Grönlannin lounaisosat asutettiin.
Keskiajan lämmintä kautta seurasi niin sanottu pieni jääkausi, jolloin ilma jälleen viileni Euroopassa.
Moni ilmastotutkija pitää keskiajan lämpövaihetta paikallisina ilmiöinä. Joidenkin toisten tutkijoiden mukaan kyse oli kuitenkin ilmaston luonnollisesta vaihtelusta kylmien ja lämpimien vaiheiden välillä. Tämän syklisen vaihtelun syitä ei tiedetä varmasti. Asia on tiedemaailmassa kiistanalainen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskiajan lämmin kausi Wikimedia Commonsissa
Ilmastonmuutos ja ilmaston lämpeneminen
| --- | --- |
Syyt:   Kasvihuoneilmiö  Kasvihuonekaasu  Hiilidioksidi  Metaani  Auringon aktiivisuus  Ilmaston viileneminen  Milankovićin jaksot  Vulkanismi  Laattatektoniikka  Termohaliinikierto 
Vaikutukset:   Ilmastopakolaisuus  Merien happamoituminen  Merenpinnan nousu  Tulvat  Sadannan muutokset  Kuivuuskaudet  Lämpöaallot  Äärimmäiset sääilmiöt  Trooppiset hirmumyrskyt 
Tiede:   Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC  Ilmastoherkkyys  Ilmastomalli  Palautekytkennät  Kaupunkisaarekeilmiö  Keskiajan lämmin kausi  Pieni jääkausi  Hiilinielu  Otsonikato  Historialliset vaikutukset 
Keskustelu ja politiikka:   Hillitseminen  Hinku-verkosto  Sopeutuminen  Kioton sopimus  Kööpenhaminan ilmastokokous  UNFCCC  Päästökauppa  Sternin raportti  Uusiutuva energia  Energiansäästö  Oregonin vetoomus  Energiapolitiikka  Euroopan unionin energiapolitiikka  Suomen energiapolitiikka  Kiinan energiapolitiikka
Keskiyön aurinko

Keskiyön aurinko Nordkapissa Norjassa.
Keskiyön aurinko Itivdleqin vuonossa Grönlannissa
Keskiyön aurinko (myös yötön yö tai polaaripäivä) on luonnonilmiö, jossa aurinko ei laske horisontin alapuolelle vuorokauden aikana. Siitä syystä ilmiö on kaamoksen vastakohta. Ilmiö johtuu maapallon pyörimisakselin kaltevuudesta kiertorataan nähden. Ilmiö esiintyy ainoastaan napapiireillä ja sitä korkeammilla leveysasteilla. Ilmiö on sitä pidempi, mitä lähempänä napa-alueita on. Esimerkiksi Suomen pohjoisimmassa kohdassa, Nuorgamissa aurinko on horisontin yläpuolella yhtäjaksoisesti toukokuun 16. päivästä heinäkuun 29. päivään saakka eli 74 päivän ajan.
Jos valo ei taipuisi ilmakehässä, napapiiri olisi sen alueen rajana, jossa auringon keski­piste pysyy yhtenä päivänä vuodessa horisontin yläpuolella koko vuorokauden. Pohjoisella napa­piirillä tämä tapahtuu kesä­päivän­seisauksena 21. tai 22. kesäkuuta, ja eteläisellä napapiirillä 21. tai 22. joulukuuta (eli silloin, kun pohjoispuoliskolla on talvipäivänseisaus). Samoin napa­piirit olisivat myös kaamoksen rajoina. Auringon suuri koko ja valon taipuminen saavat kuitenkin aikaan, että ainakin auringon yläreuna näkyy ympäri vuorokauden suunnilleen yhden  leveysasteen verran pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Suomessa tämä raja kulkee hieman Kemin eteläpuolitse. Samoin keskiyön auringon raja on noin yhden asteen verran eteläisen napapiirin pohjoispuolella.
Koska eteläisen napapiirin eteläpuolella ei ole pysyvää ihmisasutusta, voi yöttömän yön helpoiten kokea pohjoisella napapiirin alueilla - Alaskassa, Kanadassa, Grönlannissa, Islannissa, Norjassa, Suomessa, Ruotsissa ja Venäjällä. Päinvastainen tapahtuma, jossa aurinko ei vuorokauden aikana nouse horisontin yläpuolelle on nimeltään kaamos tai polaariyö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskiyön aurinko Wikimedia Commonsissa
Kestilän vaakuna

Kestilän vaakuna (1967–2008)
Kestilän vaakuna oli Kestilän kunnan tunnus. Vaakunaa voidaan pitää osittain puhuvana – sen aihe viittaa suoraan kunnan nimeen mutta myös entisaikojen kestikievaritoimintaan.
Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä ristikkäin kaksi hopeista puulusikkaa.” Vaakunan on suunnitellut Kaj Kajander, ja Kestilän kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 29. maaliskuuta 1967. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 21. heinäkuuta samana vuonna.
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Kestilä yhdistyi Piippolan, Pulkkilan ja Rantsilan kanssa Siikalatvan kunnaksi.
Kersti

| Kersti |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Vastineita eri kielissä:  Chris, Christel, Kerstin, Kirsi, Kirsti, Krista, Kristel 
Nimen alkuperä:  Kristiina
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kersti on naisen etunimi. Se on Kristiina-nimen virolainen lyhentymä. Kerstin nimipäivää vietetään Virossa 24. heinäkuuta.
Kersti-nimeä käytetään myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2020 mennessä ollut virallisena etunimenä 404 naisella.
Suomessa huomattavasti yleisempiä Kristiinan muunnoksia ovat muun muassa Kirsti, Kirsi, Krista ja Kerstin.
Tunnettuja Kerstejä

Kersti Bergroth (1886–1975), suomalainen kirjailija
Kersti Juva (s. 1948), suomalainen kirjallisuuden kääntäjä
Kersti Kaljulaid (s. 1969), Viron tasavallan 5. presidentti
Kersti Merilaas (1913–1986), virolainen runoilija ja kirjailija
Kersti Vuorjoki (1895–1991), suomalainen kätilötoiminnan kehittäjä
Kuvitteellisia Kerstejä

Kersti (ruots. Kerstin), nuorin Melukylän lapsista Astrid Lindgrenin kirjasarjassa.
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Kersti (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Rauno Kestilä

Rauno Kestilä (s. 9. marraskuuta 1940) on entinen suomalainen jalkapalloilija.
Laitahyökkääjänä pelannut Kestilä edusti urallaan Tampereen Kisatovereita 1960–1961, Tampereen Palloilijoita 1962–1963 sekä Upon Palloa ja sen seuraajaa FC Kuusysiä 1964–1972. Parhaimmillaan hän ylsi SM-pronssille Tampereen Palloilijoissa 1962 ja A-nuorten mestariksi TKT:ssa 1958. Kaikkiaan Kestilä pelasi kymmenen kauden aikana 202 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 36 maalia.
Kestilä pelasi maajoukkueessa vuonna 1964 yhden maaottelun, jossa hän teki myös maalin.
Otto Kestola

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten telinevoimistelu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten telinevoimistelu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten telinevoimistelu.EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Kööpenhamina 1959 | rekki |  |
|  Pronssia | Kööpenhamina 1959 | renkaat |  |
|  Pronssia | Luxemburg 1961 | rekki |  |
Otto Jalmari Kestola (s. 20. toukokuuta 1936 Viipuri) on entinen suomalainen telinevoimistelija. Hän edusti maataan kaksissa olympialaisissa ja saavutti EM-kilpailuissa kolme henkilökohtaista pronssimitalia.
Rooman 1960 kesäolympialaisissa Kestolan parhaat sijoitukset joukkuekilpailun kuudennen sijan lisäksi olivat 12. sija rekillä ja 14. sija nojapuilla. Hän sijoittui 12-ottelussa parhaana suomalaisena 16:nneksi mutta kisojen paras yksittäinen suomalaissuoritus oli Eugen Ekmanin kultamitali hevosella. Tokion 1964 olympialaisissa Kestola sijoittui kahdeksanneksi joukkuekilpailussa, 11:nneksi permannolla ja 58:nneksi 12-ottelussa. MM-kilpailuihin hän osallistui vuosina 1958 ja 1962.
Vuoden 1959 EM-kilpailuissa Kestola saavutti pronssia sekä rekillä että renkailla. Vuoden 1961 EM-kilpailuissa hän sai jälleen pronssia rekillä. Vuoden 1963 EM-kilpailuissa hän sijoittui rekillä neljänneksi. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa 6-ottelussa vuosina 1957 ja 1959 sekä joukkuekilpailussa vuosina 1957, 1959 ja 1961.
Kestola voitti Suomen mestaruuden moniottelussa vuosina 1960 ja 1962 sekä saavutti lisäksi viisi hopeaa ja kolme pronssia vuosina 1957–1974. Telinemestaruuksia hän voitti neljä vuosina 1962–1966. Hänestä käytettiin lempinimeä Voltti-Otto.
Otto Kestola valmensi omaa poikaansa Tapio Kestolaa, joka voitti eri voimistelutelineillä 12 Suomen mestaruutta vuosina 1982–1986 sekä edusti Suomea kaksissa EM-kilpailuissa. Tapio Kestola kuoli vuoden 1996 lopussa henkirikoksen uhrina.
Kesäjoki (joki)

Kesäjoki.
Kesäjoki (ven. Ле́тняя, Letnjaja) on Vienanmereen laskeva joki Karjalan tasavallan Kemin piirissä Venäjällä. Sen pituus on 77 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 1 020 neliökilometriä.
Joki saa alkunsa Kesäjärvestä (ven. Letnjeje), virtaa kohti itää ja laskee Vienanmereen autioituneen Kesäjoen kylän (Letnjaja Reka) luona. Kalalajeja ovat lohi, taimen, siika, ahven, hauki, made, säyne, särki ja lahna. Koskinen joki on houkutteleva retkeilykohde.
Give Us a Goal

| ”Give Us a Goal” Slade |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Daddio”
 Äänitetty : helmikuu 1978
 Julkaistu: 24. helmikuuta 1978
 Formaatti: 7" single, 12" single
 Tekijä(t): Noddy Holder, Jim Lea
 Tuottaja(t): Chas Chandler
 Kesto: 02.49
 Levy-yhtiö: Barn Records
Sladen muut singlet
| ”My Baby Left Me/That’s Alright Mama” 1977 | ”Give Us a Goal” 1978 | ”Rock ’n’ Roll Bolero” 1978 |
Musiikkinäyte
Alle 10%:n näyte kappaleesta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Give Us a Goal on brittiläisen Slade-yhtyeen 24. helmikuuta 1978 singlenä julkaisema jalkapalloaiheinen kappale, joka ei ole mukana millään yhtyeen studioalbumilla. Sen kirjoittivat yhtyeen jäsenet Noddy Holder ja Jim Lea ja tuotti Chas Chandler. ”Give Us a Goalin” ilmestymisen aikoihin Sladen suosio oli alamaissa, eikä single noussut Britannian singlelistalle.
”Give Us a Goalista” julkaistiin tavanomaisen seitsemäntuumaisen singlen lisäksi Italiassa 12-tuumainen versio, joka oli yhtyeen ensimmäinen 12" single. Singlen B-puolella ilmestyi kappale ”Daddio”.
Kappaleesta kuvattiin musiikkivideo jalkapalloseura Brighton & Hove Albionin silloisella kotistadionilla Goldstone Groundilla. Videolla Slade esittää kappaletta yleisölle ja pelaa jalkapalloa Brightonin joukkueen kanssa.
Työstö

”Give Us a Goalin” kirjoittivat Sladen solisti-kitaristi Noddy Holder ja basisti Jim Lea, ja sen tuotti yhtyeen manageri Chas Chandler. Lea teki kappaleeseen ensin sävellyksen, minkä jälkeen Holder ehdotti siihen jalkapalloaiheista sanoitusta. Ajatuksena oli pyrkiä miellyttämään yhtyeen ihailijoita, joista monet olivat jalkapallofaneja.
Jim Lea muisteli kappaleen syntyä vuonna 1991 julkaistulla Wall of Hits -videokokoelmalla:
»Kirjoitin sävelen ja sanoin Noddylle, että minulla on tämä rock ’n’ roll -sävellys ja se menee näin, ja Noddy sanoi: ”Tehdään kappale jalkapallosta, koska meillä on aina ollut tämä jalkapallokannattajakunta, kaulahuivit ,”You’ll Never Walk Alone” ja aina suuri myötäeläminen koko jalkapallohomman kanssa”. En ollut koskaan kovinkaan vakuuttunut jalkapallolaulun tekemisestä. Video oli silti hauska.»
”Give Us a Goal” äänitettiin alun perin tammi-helmikuussa 1978 Advision-studioilla Lontoossa, mutta se nauhoitettiin uudelleen helmikuussa Lontoon Olympic-studioilla. Kappaleessa Slade otti uudelleen käyttöön sen vanhat tavaramerkit kättentaputukset ja hieman yleisömäiset ryhmälaulut. Lisäksi alkuun ja loppuun miksattiin yleisön ääntä.
Julkaisu ja vastaanotto > Myynti ja painokset

”Give Us a Goal” julkaistiin 24. helmikuuta 1978, kun Sladen maalis-huhtikuun 1978 Britannian-kiertue oli alkamaisillaan. Singlen ilmestymisen aikaan yhtyeen suosio oli alamaissa, ja se esiintyi yliopistojen ja klubien kaltaisissa pienissä keikkapaikoissa. Myös yhtyeen uudet julkaisut olivat enimmäkseen kaupallisia floppeja, eikä ”Give Us a Goal” noussut Britannian singlelistalle. Gallup’s Weekly Sales Top 100 -listalla se ylsi kuitenkin sijalle 70. Slade esitti kappaleen brittiläisissä televisio-ohjelmissa Cheggers Plays Pop ja Get It Together. Record Mirror -lehdessä julkaistiin singlen piirretty mainos, jossa Sladen basisti Jim Lea on maalivahti ja yhtyeen muut jäsenet tekevät tälle maalin.
Chas Chandlerin omistama kustannusyhtiö Barn Records julkaisi singlen Britanniassa ja muualla Euroopassa omakustanteena. Singlestä on olemassa brittiläinen, irlantilainen, ranskalainen, saksalainen ja belgialainen seitsemäntuumainen painos. Lisäksi Italiassa julkaistiin 12-tuumainen versio, joka oli samalla Sladen ensimmäinen 12-tuumainen single. Singlen B-puolella ilmestyi kappale ”Daddio”, joka julkaistiin myös vuonna 2007 Slade B-Sides -kokoelmalla. ”Daddio” kertoo keski-iän kriisiä potevasta miehestä, joka viettää aikaansa mieluummin ulkona huvitellen kuin kotona istuen. Se on rockmainen kappale, jossa Jim Lea soittaa pianoa.
”Give Us a Goalia” ei julkaistu alun perin millään yhtyeen studioalbumilla, mutta se oli mukana bonuskappaleena Whatever Happened to Slade -albumin (1977) vuonna 2007 julkaistulla remasteroidulla versiolla, kuten myös B-puoli ”Daddio”. ”Give Us a Goal” ilmestyi myös vuoden 1980 kokoelmalla Slade Smashes.
Vuonna 2008 kappaletta käytettiin FIFA 09 -jalkapallopelin brittiläisissa tv-mainoksissa.
Julkaisu ja vastaanotto > Arvioita

Record Mirror arvosteli singlen 4. maaliskuuta 1978 ilmestyneessä numerossaan. Lehden kriitikon mukaan kappale ei toiminut. Artikkelissa kappaleen katsottiin sisältävän paljon sisua ja yhtyeelle tyypillistä raspilaulua, mutta päämäärä puuttuu. Kirjoittaja kuitenkin toivoi Sladen tekevän paluun huipulle, koska hän piti aikoinaan kovasti yhtyeen keikoista jo pelkästään niiden tunnelman takia. New Musical Expressin 22. huhtikuuta 1978 julkaistussa numerossa David Blake kirjoitti yhtyeen Hammersmith Odeonin konserttiarvostelun yhteydessä, että yhtyeen uusi hymni ”Give Us a Goal” tulee kiinnostamaan raivokkaita jalkapallofaneja, mutta ei ketään muita. Saksassa nuortenlehti Bravo sanoi Sladen hyökkäävän jälleen voimakkaasti ja kuvasi kappaletta kolmen minuutin vankaksi rockiksi.
Jukka Perttusen ja Keijo Väistön Sladen uraa käsittelevässä teoksessa Slade – hämmästyttävä rock’n’roll syndrooma ”Give Us a Goalista” kirjoitetaan, että ”ikävä kyllä kappale ei tällä erää omaa tarttuvuutta tuskin lainkaan” ja ”kertosäekin tuntuu kuin ohimennen kasaan hutaistulta, vaikka kokonaisuuden miksaukseen ja tuotantoon onkin selvästi nähty vaivaa”.
Musiikkivideo

Kappaleesta kuvattiin helmikuussa 1978 musiikkivideo jalkapalloseura Brighton & Hove Albionin silloisella kotistadionilla Goldstone Groundilla. Kentän käytön oli järjestänyt Sladen manageri Chas Chandler. Videossa yhtye esittää kappaletta yleisölle, ja mukana on myös kohtauksia, joissa yhtye pelaa jalkapalloa Brightonin joukkueen kanssa. Kappaleen esittäminen kuvattiin ennen Brightonin kotiottelua, kun taas jalkapallon pelaaminen oli kuvattu jo pari päivää aiemmin harjoitusottelun yhteydessä. Kuvauspäivinä oli niin kylmä, että kitaristi Dave Hill joutui käyttämään pipoa ja yhtye pystyi hädin tuskin pelaamaan.
Videon ohjaaja vaati kuvausryhmää kuvaamaan niin kauan, kunnes joku Sladen jäsenistä onnistuisi tekemään Brightonin maalivahdille maalin. Siinä kesti kauan, kunnes lopulta rumpali Don Powell sai pallon verkkoon.
Noddy Holder muisteli videon tekemistä vuonna 1991:
»Pelasimme itse asiassa Brightonin joukkueen kanssa ja he potkivat meistä paskat pihalle. Alan Mullery oli tuolloin heidän managerinsa ja hän huuteli joukkueelle sivurajalta ”Antakaa heille potku!”. Ja yhdessä kohtaa minun piti vetää rangaistuspotku – ja saisinko pallon verkkoon? Minun oli pitänyt yrittää kymmenen kertaa, ja lopulta maalivahti kieri kentällä naurusta.»
Singlen sisältö

7" single
Give Us a Goal – 2.49
Daddio – 2.30
12" single (Italia)
Give Us a Goal – 2.49
Daddio – 2.30
Kokoonpano

Muusikot
Noddy Holder – laulu, rytmikitara
Dave Hill – soolokitara, taustalaulu
Jim Lea – bassokitara, taustalaulu
Don Powell – rummut
Muut
Chas Chandler – tuottaja
”Give Us a Goalin” musiikkivideo kuvattiin Brighton & Hove Albionin kotistadionilla Goldstone Groundilla.
Kesäjärvi

| Kesäjärvi Летнее Озеро, Letneje Ozero |
| --- | --- |
 Kesäjärvi
 Koordinaatit: 64°29′28″N, 33°43′18″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Belomorskin piiri
Kunta:  Sosnavitsa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2013):  2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kesäjärvi (ven. Ле́тнее О́зеро, Letneje Ozero) on kylä Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 53 kilometriä Sosnavitsasta länteen. Vuonna 2013 kylässä oli kaksi asukasta.
1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Kesäjärvi kuului Suikujärven volostiin ja kyläkuntaan. Vuonna 1905 kylässä oli 23 taloa ja 137 asukasta. Neuvostoaikana Kesäjärvi kuului Lehdon kyläneuvostoon. Vuonna 1933 siellä oli 106 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia.
Kesäjärven rannalta on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja.
Erkki Kesäläinen

Erkki Kesäläinen (24. syyskuuta 1953 Tampere – 27. tai 28. syyskuuta 2018) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1970–1975.
Kesäläinen edusti SM-sarjassa Tampereen Ilvestä vuosina 1970–1971 ja 1972–1975. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 83 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 16 + 8 = 24 ja jäähymääränsä 34 minuuttia. Hän saavutti urallaan kaksi SM-pronssia.
Kesäjoki (Kuusema)

| Kesäjoki Летняя Река, Letnjaja Reka |
| --- | --- |
 Kesäjoki
 Koordinaatit: 65°8′29″N, 34°37′51″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Kemin piiri
Kunta:  Kuusema
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  entinen kylä
Väkiluku:  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kesäjoki (ven. Ле́тняя Река́, Letnjaja Reka) on autioksi jäänyt kylä Karjalan tasavallan Kemin piirin Kuuseman kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmereen laskevan samannimisen joen suussa 30 kilometriä Kuusemasta linnuntietä kaakkoon.
Kesäjoki on vanha pomorilaiskylä, jossa on venäläisten lisäksi asunut myös karjalaisia. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se kuului kyläkuntana Ponkaman volostiin. Vuonna 1905 Kesäjoella oli 42 taloa, kyytiasema, koulu ja 286 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Kemin piiriin kuulunut Kesäjoen kyläneuvosto. Vuonna 1933 kylässä oli 261 asukasta, joista valtaosa oli venäläisiä. Myöhemmin kyläneuvostoon kuuluivat myös Kesäjoen ja Lambinon asemat sekä joukko muita Muurmannin radan asutuksia.
Kylän rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat vuonna 1850 pystytetty tsasouna, hautausmaa ja joukko vanhoja aittoja.
Kesälahden vaakuna

Kesälahden vaakuna (1956–2012).
Kesälahden vaakuna oli Kesälahden kunnan tunnus ja puhuva vaakuna. Aiheen kukat viittaavat kesään ja kärki lahteen.
Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä hopeinen aaltokoroinen kärki, jossa kolme viisilehtistä punaista kukkaa asetettuina 1 + 2”. Vaakunan on suunnitellut Heikki Paaer, ja Kesälahden kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 30. syyskuuta 1955. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 3. helmikuuta 1956.
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2013 Kesälahden liityttyä Kiteen kaupunkiin.
Kesä Balkanilla

| Kesä Balkanilla |
| --- | --- |

Kirjailija:  Pekka Haavisto
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Wutum
Julkaistu:  1999
Sivumäärä:  196
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kesä Balkanilla on Pekka Haaviston vuonna 1999 julkaisema kirja, jossa hän kuvaa arviointityötä Kosovon sodan ympäristötuhoista.
Aiheesta muualla

STT-IA: Haavisto: Serbian eristäminen vaarallista. Verkkouutiset 30.11.1999.
Jani Saxell: Ympäristöstä tuli sodan pelinappula Balkanilla (Arkistoitu – Internet Archive). Vihreä lanka 10.12.1999.
Ginny, Ginny

| ”Ginny, Ginny” Slade |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Return to Base
 B-puoli: ”Dizzy Mama”
 Julkaistu: 25. toukokuuta 1979
 Formaatti: 7" single
 Tekijä(t): Noddy Holder, Jim Lea
 Tuottaja(t): Slade
 Kesto: 03.50
 Levy-yhtiö: Barn Records
Sladen muut singlet
| ”Rock ’n’ Roll Bolero” 1978 | ”Ginny, Ginny” 1979 | ”Sign of the Times” 1979 |
Ginny, Ginny on brittiläisen Slade-yhtyeen vuonna 1979 ilmestynyt kappale, joka julkaistiin singlenä yhtyeen tulevalta kahdeksannelta studioalbumilta Return to Base. Kappaleen kirjoittivat Sladen jäsenet Noddy Holder ja Jim Lea. Yhtyeen useimpien tuon ajan singlejen tavoin se ei menestynyt eikä noussut Britanniassa top 75 -listalle.
Kappale kertoo Ginny-nimisestä naisesta, johon laulajaminä ei tahdo saada kunnollista yhteyttä. Jim Lea piti kappaleesta hyvin paljon ja levytti sen myöhemmin uudestaan The Dummies -sivuprojektissaan.
Single julkaistiin Britanniassa pääasiassa keltaiselle vinyylilevylle painettuna, ja se oli samalla Sladen ensimmäinen värivinyyli. Singlen B-puoli oli ”Dizzy Mama”, joka ilmestyi myös vuonna 1981 yhtyeen studioalbumilla We’ll Bring the House Down.
Tausta

”Ginny, Ginny” ilmestyi aikana, jolloin Sladen suosio oli alamaissa ja yhtye esiintyi pienillä konserttipaikoilla, kuten yliopistoissa ja klubeilla. Yhtyeen levyt olivat pääasiassa kaupallisia floppeja. Sladen viimeisimmästä kuudesta singlestä vain kaksi oli päässyt Britanniassa listoille, eikä kumpikaan niistä ollut noussut 30 myydyimmän joukkoon.
Laulun synty

Musiikkinäyte
Alle 10%:n ääninäyte kappaleesta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Kappaleen kirjoittivat Sladen solisti-kitaristi Noddy Holder ja basisti Jim Lea. Sen työnimiä olivat ”Jeanie” ja ”Ginny Come and Get It While You Can”, kunnes sille annettiin sen lopullinen nimi ”Ginny, Ginny”. Yhtye soitti sitä esiintymisissään jo ennen sen levyttämistä. Yhtye tuotti singlen itse.
Ennen singlen julkaisua Jim Lea kertoi siitä ja yhtyeen haaveista paluusta listoille:
»Se on todella tarttuva, ja aiomme tehdä sen (palata listoille), joo. Lauluntekomme palaa aiempaa ytimekkäämpään tyyliin. Tarkoitan sitä, että kappaleet kuten ”Be” eivät ole kovinkaan ytimekkäitä, ne ovat nerokkaita, mutta eivät sen tyylisiä, että niitä voisi yhteislaulaa pubissa.» 
(Jim Lea)
Kappale kertoo Ginny-nimisestä naisesta, johon laulajaminä ei tahdo saada kunnollista yhteyttä.