stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karelia Express
Tekijät

| --- | --- |
 Neljä Ruusua Ilkka Alanko  Kode Koistinen  Lade Laakkonen  Kämy Kämäräinen :  Tuotanto Rauli Eskolin – tuotanto, äänitys, miksaus, jousisovitukset (3), ohjelmointi  Jyrki Tuovinen – tuotanto ja äänitys (7, 9)  Erno Laitinen – äänitys  Pauli Saastamoinen – masterointi
Kaurismäki

Kaurismäki on suomalainen sukunimi. Nimeä kantaa kymmenen henkilöä. Tunnettuja nimen kantajia ovat:
Aki Kaurismäki (s. 1957), elokuvaohjaaja, akateemikko
Mika Kaurismäki (s. 1955), elokuvaohjaaja, Aki Kaurismäen veli.
Kaarasjoki

Kaarasjoki (pohjoissaameksi Kárášjohka, norj. Karasjok) on pinta-alaltaan Norjan toiseksi suurin kunta Ruijan eli Finnmarkin sisämaassa. Kunnan asukkaista noin 80 % on saamenkielisiä. Kaarasjoella sijaitsee Norjan Sámediggi eli saamelaiskäräjien keskuspaikka.
Kaarasjoen kunta rajoittuu pohjoisessa Porsangin kuntaan, koillisessa Tenon kuntaan, idässä Suomen Utsjoen kuntaan, kaakossa Suomen Inarin kuntaan, etelässä ja lännessä Koutokeinon kuntaan, sekä luoteessa Alattion kuntaan.
Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 2 543 asukasta.
Näkymä Kaarasjoen kylästä.
Historia

Kaarasjoki perustettiin vuonna 1866, erottamalla se Kirstadin kunnasta.
Sápmi Pride järjestettiin Kaarasjoella vuonna 2015.
Maantiede > Ilmasto

Norjan pakkasennätys −51,4 °C mitattiin Kaarasjoella 1. tammikuuta 1886. Lämpimin Kaarasjoella mitattu lämpötila on 32,4 °C heinäkuussa 1914.
Maantiede > Eläimistö

Vuonna 2022 kunnan alueella arviotiin elävän 16 karhua.
Kyliä ja paikkoja

Levajoki (norj. Levajok, pohjoissaameksi Leavvajohka)
Päiväskenttä (pohjoissaameksi Beaivvášgieddi)
Kuvia

Norjan saamelaiskäräjien rakennus Kaarasjoella.
Tunnettuja henkilöitä

Matti Aikio (1872–1929), kirjailija
Mari Boine (s. 1956), muusikko
Inga Ravna Eira (s. 1948), kirjailija
Iver Jåks (1932–2007), kuvataiteilija
Elin Kåven (s. 1979), laulaja
Tor Mikkel Wara (s. 1964), poliitikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaarasjoki Wikimedia Commonsissa
Tromssan ja Finnmarkin läänin kunnat
Alattio (Alta)
Bardu
Berlevåg
Båtsfjord
Dyrøy
Etelä-Varanki (Sør-Varanger)
Gamvik
Gratangen
Hammerfest
Harstad
Hasvik
Ibestad
Kaarasjoki (Karasjok)
Kaivuono (Kåfjord)
Kalsa (Karlsøy)
Koutokeino
Kierua (Skjervøy)
Kvæfjord
Lappea (Loppa)
Lavangen
Lebesby
Moseija (Måsøy)
Målselv
Naavuono (Kvænangen)
Nordkapp
Omasvuono (Storfjord)
Paatsivuono (Balsfjord)
Porsanki (Porsanger)
Raisi (Nordreisa)
Raisivuono (Sørreisa)
Salangen
Senja
Teno (Tana)
Tromssa
Uuniemi (Nesseby)
Vesisaari (Vadsø)
Vuoreija (Vardø)
Yykeä (Lyngen)
Norjan läänit | Norja
Kansan parissa 3

| Kansan parissa 3 Sielun Veljet |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 26. marraskuuta 1989 Tavastia-klubi, Helsinki
 Julkaistu: 21. tammikuuta 2009
 Tyylilaji: psykedeelinen rock
 Kesto: 41.38
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Sielun Veljien muut julkaisut
| Kansan parissa 2 2008 | Kansan parissa 3 2009 | Kansan parissa 4 2009 |
Kansan parissa 3 on suomalaisen Sielun Veljet -yhtyeen live-albumi, ja kolmas osa Provisualin tuottamasta livesarjasta. Se julkaistiin 21. tammikuuta 2009. Levy on äänitetty Softwood Music Under Slow Pillars -levyn kiertueella. Kappale Rundown But Romantic on ennenjulkaisematon.
Kappaleet

Kerala – 5.25
I Wanna Be a Frog – 3.46
Mushroom Moon – 4.06
Vicious Waltz – 3.21
Evil Kübl – 6.35
Rundown But Romantic – 4.58
Woe! The Maiden of My Heart – 2.52
Life Is a Cobra – 3.18
The Beast Has Taken Over in My Mind Again – 4.57
Old Masterpiece – 2.27
Hey-Ho, Red Banana – 2.19
Immortal Bliss – 3.31
Living in a Twisted World – 3.13
Kokoonpano

Ismo Alanko – laulu (1–6, 9–13), teräskielinen kitara (1–4, 6, 9–12), busuki (5), sello (7, 8), taustalaulu (7, 8)
Jukka Orma – nailonkielinen kitara, laulu (7), taustalaulu (1–3, 5, 6, 8, 9, 11–13)
Jouko Hohko – bassobalalaikka, laulu (8), taustalaulu (1, 3, 5–7, 11, 13)
Alf Forsman – gongo-rummut, isorumpu, gunguru-kellot ja muut lyömäsoittimet
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Sanna Salmenkallio – viulu
Karri Koivukoski – alttoviulu
Raoul Björkenheim – sähkökitara, marakassit
Arvostelut

Keskisuomalainen: negatiivinen
Soundi:
Kausaali

Kausaali-finaali on unkarin kielessä käytettävä sijamuoto, joka ilmaisee syytä (lat. causa) tai päämäärää (lat. finis). Kausaali-finaalin pääte on -ért. Suomessa sitä vastaa yleensä elatiivi tai tapaa ilmaiseva postpositio (takia, tähden, vuoksi).
miért?  'miksi?'
ő megharagszik ezért  'hän suuttuu tästä'
pénzért házasodik  'mennä naimisiin rahan vuoksi'
elmegy a boltba kenyérért  'hän menee kauppaan hakemaan leipää'
Sijamuodot
abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Jääpallon SM-sarja 1963

| SM-sarja 1962–1963 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Sarjajärjestelmä:  Yksinkertainen sarja
Mestari:  OPS
Toinen sija:  Vastus
Kolmas sija:  WP-35
Pudonneet joukkueet:  MP ja Reipas
Paras maalintekijä:  Kalevi Pirkola, OTP (18)
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1962 :  1964 → 
Jääpallon SM-sarja kaudella 1962-1963 ratkaistiin yksinkertaisessa sarjassa. Oulun Palloseura voitti mestaruuden, joka oli sille jo neljäs perättäinen. Veitsiluodon Vastus sijoittui hopealle. Mitali oli seuran ensimmäinen, ja ensimmäinen Lappiin mennyt jääpallomitali. WP-35 saavutti pronssia. Maalikuninkuuden voitti OTP:n Kalevi Pirkola 18 osumallaan.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Palloseura | 9 | 7 | 1 | 1 | 33–16 | 15 |
| Veitsiluodon Vastus | 9 | 6 | 2 | 1 | 40–20 | 14 |
| Warkauden Pallo -35 | 9 | 6 | 1 | 2 | 31–17 | 13 |
| Käpylän Urheilu-Veikot | 9 | 4 | 3 | 2 | 39–28 | 11 |
| Oulun Luistinseura | 9 | 3 | 4 | 2 | 34–26 | 10 |
| Oulun Työväen Palloilijat | 9 | 2 | 3 | 4 | 30–40 | 7 |
| Lappeenrannan Veiterä | 9 | 2 | 2 | 5 | 29–33 | 6 |
| Lappeenrannan Pallo | 9 | 3 | 0 | 6 | 22–32 | 6 |
| Mikkelin Palloilijat | 9 | 2 | 1 | 6 | 20–35 | 5 |
| Lahden Reipas | 9 | 1 | 1 | 7 | 15–46 | 3 |
Mestaruussarja > Ottelut

| Joukkue | OPS | VV | WP35 | KUV | OLS | OTP | LV | LaPa | MP | Reipas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Palloseura |  |  | 2-0 |  |  | 2-2 |  | 4-1 | 4-1 |  |
| Veitsiluodon Vastus | 4-1 |  | 2-3 |  |  |  |  | 6-2 | 2-1 |  |
| Warkauden Pallo -35 |  |  |  | 2-3 | 2-2 | 3-2 | 5-3 |  |  | 10-0 |
| Käpylän Urheilu-Veikot | 2-5 | 2-2 |  |  |  | 5-5 |  | 7-3 | 9-0 |  |
| Oulun Luistinseura | 3-5 | 1-1 |  | 4-4 |  |  | 4-2 |  |  | 7-1 |
| Oulun Työväen Palloilijat |  | 3-9 |  |  | 3-3 |  | 4-8 |  |  | 3-1 |
| Lappeenrannan Veiterä | 1-2 | 4-8 |  | 5-3 |  |  |  | 1-2 |  | 2-2 |
| Lappeenrannan Pallo |  |  | 2-4 |  | 6-2 | 2-4 |  |  | 2-1 |  |
| Mikkelin Palloilijat |  |  | 1-2 |  | 2-8 | 7-4 | 3-3 |  |  | 4-1 |
| Lahden Reipas | 2-8 | 3-6 |  | 2-4 |  |  |  | 3-2 |  |  |
MP ja Reipas putosivat sarjasta.
Suomenmestarit

OPS:n joukkue: Jaakko Reiniharju, Pentti Ollikainen, Tuomo Kilponen, Raimo Okkonen, Pauli Heiskanen, Matti Kovalainen, Raimo Kaarela, Heikki Ollikainen, Seppo Alatalo, Juhani Turpeenniemi, Alpo Aho, Jorma Kukkonen, Kalevi Härmä, Kari Poikolainen, Aarne Palosaari, Seppo Kovala ja Juhani Veivo. Valmentaja: Reino Arvola
Suomenmestarit > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| OLS | 5 | 9 212 | 1842 |
| OPS | 4 | 6 504 | 1626 |
| WP-35 | 5 | 7 530 | 1506 |
| OTP | 4 | 4 932 | 1233 |
| KUV | 5 | 5 746 | 1149 |
| Vastus | 4 | 4 365 | 1091 |
| Veiterä | 5 | 5 263 | 1053 |
| LaPa | 4 | 2 954 | 739 |
| MP | 5 | 3 636 | 727 |
| Reipas | 4 | 1 222 | 306 |
| Yhteensä | 45 | 51 364 | 1141 |
Yleisömäärät kerätty Helsingin Sanomien otteluraporteista
Nousukarsinta

Suomensarja pelattiin kolmessa lohkossa ja lohkovoittajat pelasivat yksinkertaisen sarjan noususta SM-sarjaan.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | HIFK | VIFK | LaPT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 2 | 1 | 1 | 0 | 8-5 | 3 |  | 3-3 | 5-2 |
| Vasa IFK | 2 | 1 | 1 | 0 | 8-6 | 3 | - |  | 5-3 |
| Lappeenrannan Pallo-Toverit | 2 | 0 | 0 | 2 | 5-10 | 0 | - | - |  |
SM-sarjaan nousivat HIFK ja VIFK.
Kazanin koulusurmat

Kazanin koulusurmaaja Ilnaz Galjavijev
Kazanin koulusurmat tehtiin 11. toukokuuta 2021, kun Kazanin koulussa numero 175 Venäjän Tatarstanissa surmattiin yhdeksän henkilöä, joiden joukossa oli seitsemän oppilasta.
Tapahtumat

Tekopäivän aamuna kello 9.20 paikallista aikaa koululle saapui 19-vuotias mies, Ilnaz Galjavijev, joka oli valmistunut koulusta neljä vuotta aiemmin. Hän aloitti ampumisen, kun kaksi työntekijää yritti estää hänen pääsynsä koulun tiloihin. Haavoittuneet työntekijät onnistuivat painamaan hälytysnappia, ja viranomaiset saivat tiedon tapahtumista kello 9.25. Koulussa oli aamupäivällä sisällä 714 oppilasta ja 70 henkilökunnan jäsentä.
Tatarstanin kuvernööri Rustam Minnihanov ilmoitti tapahtumapäivänä, että koulun kahdeksannen luokan neljä mies- ja kolme naispuolista oppilasta sekä kaksi aikuista oli saanut surmansa ammuskelussa. Kuolleiden joukossa oli myös englannin kieltä opettanut 25-vuotias Elvira Ignatijeva.
Teot toteutettiin tekijän nimiin rekisteröidyllä Hatsan Escort -haulikolla, jonka tekijä oli ostanut 28. huhtikuuta. Koulusurmien uhrien hautajaisia vietettiin 12. toukokuuta 2021, joka julistettiin Tatarstanissa surupäiväksi. Tuolloin sairaalahoidossa oli teon jäljiltä yhä 23 henkilöä, joista kolme haavoittunutta lasta oli terveysministeri Mihail Muraškon mukaan vakavassa tilassa. Venäjän presidentti Vladimir Putin määräsi teon jälkeen asekontrollia koskeneet lait uudelleen tarkasteltaviksi.
Hyökkääjä

Hyökkäyksen tehnyt Ilnaz Galjavijev otettiin kiinni ja asetettiin syytteisiin murhista. Hän oli ilmoittanut teostaan etukäteen Telegramissa. Hänestä ei ollut entuudestaan merkintöjä poliisin eikä lastensuojeluviranomaisten tiedoissa. Ennen tekoaan tekijä oli opiskellut ammatillisessa oppilaitoksessa, josta hänet oli erotettu tekoa edeltäneen huhtikuun aikana opetukseen osallistumatta jättämisen johdosta.
Tutkimuskomitean puhehenkilön Svetlana Petrenkon mukaan Galjavijev oli tekoa edeltäneenä vuonna valittanut vakavista päänsäryistä ja oli saanut paikallisella klinikalla jonkin neurologisen häiriön diagnoosin. Perhe oli kuvannut tekijän käyttäytyneen lyhytpinnaisesti ja aggressiivisesti tekovuoden alusta alkaen.
Jääpallon SM-sarja 1955

| SM-sarja 1954–1955 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Ajankohta:  26.joulukuuta 1954- 12.helmikuuta 1955
Sarjajärjestelmä:  Yksinkertainen sarja
Mestari:  Veiterä
Toinen sija:  OPS
Kolmas sija:  WP-35
Pudonneet joukkueet:  Reipas ja KUP
Paras maalintekijä:  Vilho Kantanen, WP-35 ja  Tauno Timoska, KUV (17)
Suurin yleisömäärä:  6 215 (Veiterä-OPS)
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1954 :  1956 → 
Jääpallon Suomen mestaruus kaudella 1954-1955 ratkaistiin yksinkertaisessa sarjassa. Mitalikolmikko oli sama jo viidettä kautta peräkkäin, järjestys tosin vaihteli vuosittain. Lappeenrannan Veiterä voitti mestaruuden kolmen pisteen erolla Oulun Palloseuraan. WP-35 sai pronssimitalit.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lappeenrannan Veiterä | 9 | 8 | 0 | 1 | 41–21 | 16 |
| Oulun Palloseura | 9 | 6 | 1 | 2 | 38–24 | 13 |
| Warkauden Pallo -35 | 9 | 6 | 0 | 3 | 56–29 | 12 |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 9 | 4 | 2 | 3 | 32–29 | 10 |
| Joensuun Maila-Pojat | 9 | 5 | 0 | 4 | 29–29 | 10 |
| Vaasan IFK | 9 | 5 | 0 | 4 | 37-38 | 10 |
| Käpylän Urheilu-Veikot | 9 | 4 | 0 | 5 | 40–41 | 8 |
| Veitsiluodon Vastus | 9 | 2 | 1 | 6 | 22–33 | 5 |
| Viipurin Reipas | 9 | 2 | 1 | 6 | 29–38 | 5 |
| Kouvolan Urheilijain Palloilijat | 9 | 0 | 1 | 8 | 18–57 | 1 |
Mestaruussarja > Ottelut

| Joukkue | Veiterä | OPS | WP35 | HJK | JMP | VIFK | KUV | Vastus | Reipas | KUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lappeenrannan Veiterä |  | 2-0 |  |  |  | 5-0 | 7-4 |  |  | 5-2 |
| Oulun Palloseura |  |  | 6-0 | 2-2 |  |  |  |  | 6-3 | 7-3 |
| Warkauden Pallo -35 | 4-3 |  |  |  |  |  | 8-2 | 3-1 | 9-1 | 20-5 |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 4-5 |  | 3-2 |  | 1-2 |  | 8-6 | 6-3 |  |  |
| Joensuun Maila-Pojat | 1-5 | 3-6 | 3-2 |  |  | 6-5 |  | 4-0 |  |  |
| Vaasan IFK |  | 1-4 | 5-8 | 5-0 |  |  | 7-6 |  |  |  |
| Käpylän Urheilu-Veikot |  | 5-1 |  |  | 6-5 |  |  |  | 7-3 | 3-0 |
| Veitsiluodon Vastus | 2-4 | 5-6 |  |  |  | 4-5 | 2-1 |  | 2-1 |  |
| Viipurin Reipas | 4-5 |  |  | 3-3 | 3-1 | 3-4 |  |  |  |  |
| Kouvolan Urheilijain Palloilijat |  |  |  | 1-5 | 1-4 | 2-5 |  | 3-3 | 1-5 |  |
Uusintaottelussa putoamisesta Veitsiluodon Vastus voitti Viipurin Reippaan 5-1. Suomensarjasta nousivat pudonneiden Reippaan:n ja KUP:n tilalle OLS ja Porvoon Akilles.
Mestarijoukkue

Veiterän mestarijoukkue: Antti Paloheimo, Matti Hyväri, Juhani Halme, Arvo Raitavuo, Veikko Partanen, Risto Ovaska, Pentti Kekola, Aarne Airaksinen, Pentti Vartiainen, Matti Serenius, Hannu Airaksinen, Esko Pastinen ja Pertti Sipponen. Valmentaja: Pentti Pöysti
TUL:n SM-sarja

Työväen Urheiluliiton jääpallomestaruuden voitti Oulun Työväen Palloilijat, joka sai paikan seuraavan vuoden jääpallon SM-sarjaan. TUL:n mestaruus ratkaistiin viimeisen kerran.
TUL:n SM-sarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Työväen Palloilijat | 8 | 8 | 0 | 0 | 49–11 | 16 |
| Helsingin Jyry | 8 | 6 | 1 | 1 | 34–30 | 13 |
| Lappeenrannan Pallo-Toverit | 8 | 5 | 0 | 3 | 42–24 | 10 |
| Imatran Pallo | 8 | 3 | 2 | 3 | 32–22 | 8 |
| Kokkolan Jymy | 8 | 3 | 2 | 3 | 29–23 | 8 |
| Turun Pyrkivä | 8 | 3 | 0 | 4 | 29-30 | 6 |
| Savonlinnan Työväen Palloseura | 8 | 1 | 2 | 5 | 13–35 | 4 |
| Rauman Pallo | 8 | 1 | 2 | 5 | 23–49 | 4 |
| Helsingin Ponnistus | 8 | 0 | 1 | 7 | 20–47 | 1 |
Mestarijoukkue OTP: Pentti Veromaa, Jorma Hurskainen, Jorma Ollanketo, Paavo Laukka, Reino Kaarela, Eino Torvinen, Matti Isoherranen, Juhani Nisula, Heikki Ollikainen, Rauli Kampman ja Jouko Ahmala sekä Eero Koivunen. Huoltaja Alpo Viinikainen.
Liittojen välinen mestaruusottelu

Ei pelattu
Kaurisantilooppi

| Kaurisantilooppi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Nautaeläimet Bovidae
Alaheimo::  Vesiantiloopit Reducinae
Suku::  Vuohiantiloopit Pelea
Laji::  capreolus
Kaksiosainen nimi
 Pelea capreolus 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kaurisantilooppi eli vuohiantilooppi (Pelea capreolus) on vuohiantilooppien sukuun kuuluva sorkkaeläin.
Aikuinen kaurisantilooppi painaa 18–30 kg ja on 105–125 cm pitkä kuononkärjestä hännäntyveen. Sen säkäkorkeus on 70–80 cm. Tiheä, villainen turkki on harmaa, ja sen alaosa on tasaisen vaalea. Jalat ja pää ovat yleensä kellertävämpiä kuin vartalo, ja säären ja reiden etuosat ovat usein tummempia. Häntä on 10–20 cm pitkä, tuuhea ja pörröinen. Musta, paljas nenänpää on iso ja erottuu selvästi kuonon valkoisista karvoista. Silmäluomet ovat mustat, ja silmiä ympäröivät valkeat karvat. Korvat ovat pitkät ja kapeat ja pystyasennossa. Vain koirailla on sarvet; ne ovat sirot, pystysuorat ja 20–29 cm pitkät.
Kaurisantilooppeja elää Etelä-Afrikassa, Lesothossa ja Swazimaassa.
Kansainvälinen unipäivä

Kansainvälinen unipäivä on vuosittainen tapahtuma, jonka tarkoituksena on muistuttaa uneen liittyvistä tärkeistä asioista. Teemoja ovat mm. lääketiede, kasvatus, sosiaaliset näkökulmat ja liikenne. Päivän tarkoituksena on vähentää uniongelmia paremman ennaltaehkäisyn ja unihäiriöiden hallinnan avulla.
Kansainvälistä unipäivää vietetään vuosittain kevätpäiväntasausta edeltävänä perjantaina. Aiheena on liikenne, matkustus ja valppaus liikenteessä.
Aiheesta muualla

World Association of Sleep Medicine/World Sleep Day (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansainvälinen työläisten juhlapäivä

Haymarketin verilöyly 4. toukokuuta 1886.
Kansainvälinen työläisten juhlapäivä on työväenliikkeen kansainvälinen joukkokokous- ja mielenosoitusjuhla, jota vietetään 1. toukokuuta eli vapunpäivänä. Työväenliikkeen juhlapäivä (ransk. Fête du Travail) sai alkunsa Yhdysvalloissa 1800-luvulla. Toukokuun ensimmäinen oli Yhdysvalloissa ollut vanhastaan moving-day, päivä, jolloin työsopimukset oli uusittu ja työpaikkaa vaihdettu.
Toukokuun 1. päivänä 1886 järjestettiin Yhdysvalloissa laaja yleislakko, jossa vaadittiin kahdeksantuntista työpäivää. Kolme päivää myöhemmin chicagolaiset anarkistit kutsuivat koolle laajan mielenosoituksen lakon aikaisissa mellakoissa kuolleiden työläisten muistoksi. Mielenosoitusta seuranneessa Haymarketin verilöylyssä sai surmansa ainakin neljä työläistä sekä useita poliiseja. Välikohtauksen jälkeen seitsemän anarkistia tuomittiin kuolemaan ja heistä lopulta neljä teloitettiin. Pariisissa vuonna 1889 kokoontunut Toinen internationaali päätti, että ”Haymarketin marttyyreja” muistettaisiin maailmanlaajuisesti 1. toukokuuta 1890 ja ajankohta määrättiin kansainväliseksi työläisten mielenosoituspäiväksi.
Välitön esikuva tuli siis Amerikasta, mutta taustalla vaikutti myös keskieurooppalainen perinne. Myös Euroopassa vapun mielenosoitusten taustalla olivat työväenluokan elinolot. Suomessa työläisten vappujuhlien iskulause oli vuosikymmeniä ”kahdeksan tuntia työtä, kahdeksan tuntia virkistystä, kahdeksan tuntia lepoa”.
Yhdysvalloissa 1. toukokuuta vietettiin vuodesta 1921 ”amerikkalaistumispäivänä”, koska työväenpäivän (engl. Labor Day) viettämistä 1. toukokuuta pidettiin kommunistisena. Virallisesti 1. toukokuuta on ollut vuodesta 1958 ”uskollisuuspäivä” (Loyalty Day).
Suomessa työväen vappumarssit jakautuivat 1920-luvulta alkaen sosialidemokraattien ja kommunistien erillisiin kulkueisiin.
Aiheesta muualla

Vapun historiaa: Haymarket. Anarkistinen kirjasto.
Kalumbat

| Kalumbat |
| --- | --- |
 Kalumba (Jateorhiza palmata)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Kilpikiertokasvit Menispermaceae
Suku::  Kalumbat Jateorhiza  Miers
Katso myös
   Kalumbat Wikispeciesissä   Kalumbat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalumbat (Jateorhiza) on kilpikiertokasvien (Menispermaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi kaksi lajia, joiden lisäksi sukuun saattaa kuulua myös toiset kaksi lajia.
Lajeja

Jateorhiza macrantha
Jateorhiza palmata – kalumba
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Jateorhiza
Kansan palvelija (televisiosarja)

| Kansan palvelija> Слуга народу |
| --- | --- |

Tyyli:  komedia, poliittinen satiiri
Alkuperämaa:   Ukraina
Alkuperäiskieli:  venäjä
Jaksoja:  51
Tuotanto
Tuottaja(t):  Volodymyr Zelenskyi Andri Jakovlev Borys Šefir Oleksi Kirjuštšenko
Käsikirjoittaja(t):  Volodymyr Zelenskyi
Aiheesta muualla
IMDb
Kansan palvelija (ukr. Слуга народу, Sluha narodu) on ukrainalainen komediasarja, joka sai ensi-iltansa vuonna 2015. Sarja on ukrainalaisen koomikon Volodymyr Zelenskyin käsikirjoittama, tuottama ja tähdittämä.
Vuonna 2016 sarja sai jatkoa Kansan palvelija 2 -elokuvan muodossa. Tällä hetkellä Yle esittää sarjan kautta 2, joka on laajennettu versio elokuvasta.
Juoni

Zelenskyi esittää sarjassa Vasyl Holoborodko -nimistä historianopettajaa, joka valittaa oppilailleen maata riivaavasta korruptiosta. Oppilaat kuvaavat tämän ja lataavat sen YouTubeen, minkä johdosta Holoborodkoa aletaan pyytää ehdokkaaksi presidentinvaaleissa. Hän päättää lähteä kisaan ilman mitään aikaisempaa poliittista kokemusta. Hänen vaalikampanjansa keskeinen sisältö on korruption kitkeminen.
Presidentiksi noustuaan Holoborodko kokoaa hallituksensa oligarkien kontrollin ulkopuolisista ystävistään ja alkaa kitkeä korruptiota maasta. Oligarkit vastustavat tätä ja pyrkivät tekemään tyhjäksi uuden presidentin suunnitelmat parhaansa mukaan.
Holoborodkon perhe ja lähipiiri pääsevät myös osaksi maan korruptoitunutta järjestelmää, kun heille tarjotaan esimerkiksi sadan prosentin alennusta ostoksista ja poliisin apua uutta presidenttiä herjaavien koomikkojen hiljentämiseksi.
Ensimmäisessä jaksossa Holoborodkolle esitellään erilaisia ylellisiä rannekelloja. Presidentille mainitaan, että Putin käyttää sveitsiläistä Hublot-kelloa, johon Holoborodko reagoi kysyen ”Putin, Hublot?”, johon hänen avustajansa vastaa ”kyllä”. Putin Hublot -lausahdus kuulostaa samalta kuin ”Putin – huilo” (ven. Путин — хуйло, kirj. ”Putin on mulkku”), jota ukrainalaiset jalkapallofanit ovat huutaneet. Kyseisen vitsin sisällyttäminen johti siihen, että venäläinen TNT-kanava, joka esitti Kansan palvelijaa Venäjällä, veti sarjan kokonaisuudessaan pois ja ilmoitti, ettei alun perinkään aikonut näyttää kuin vain kolme ensimmäistä jaksoa. TNT:n omistaa Gazprom.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Volodymyr Zelenskyi  | … |  Vasyl Holoborodko  |
|  Stanislav Boklan  | … |  Ukrainan pääministeri  |
|  Viktor Saraikin  | … |  Vasylin isä  |
|  Natalja Sumska  | … |  Vasylin äiti  |
|  Olena Kravets  | … |  Vasylin ex-vaimo, keskuspankin johtaja  |
Lähde:
Vastaanotto ja reaktioita

Kansan palvelija sai Ukrainassa hyvän vastaanoton nousten nopeasti kaikkien aikojen katsotuimpien televisiosarjojen joukkoon. Sarja teki Zelenskyistä kuuluisan, ja hän onnistui vuonna 2019 hyödyntämään tätä suosiota, kun hänet valittiin Ukrainan presidentiksi.
Suomessa sarja näytettiin Yle Areenassa 2019–2020, mutta se ei herättänyt juurikaan kiinnostusta. Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022 sarja on kuitenkin noussut uuteen suosioon ja sen esitysoikeuksia on pyydetty uudestaan useissa maissa:
Suomi (Yle Areena)
Ruotsi (SVT)
Iso-Britannia (Channel 4)
Ranska (Arte)
Viro (TV3)
Saksa (Arte)
Bulgaria (NOVA)
Georgia (kanava ei vielä tiedossa)
Kreikka (ANT1)
Unkari (RTL Klub)
Moldova (Jurnal TV)
Romania (Pro TV)
Espanja (Telecinco)
Italia (La7)
Kanada (Vision TV)
Yle TV1 esittää sarjaa 21. maaliskuuta 2022 alkaen arkipäivisin klo 10.
Aiheesta muualla

Kansan palvelija -sarja Yle Areena