stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilmajoki
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Ilmajoen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 11 928 | 11 928 |
| 1985 | 1985 |    | 12 041 | 12 041 |
| 1990 | 1990 |    | 12 097 | 12 097 |
| 1995 | 1995 |    | 12 005 | 12 005 |
| 2000 | 2000 |    | 11 832 | 11 832 |
| 2005 | 2005 |    | 11 496 | 11 496 |
| 2010 | 2010 |    | 11 841 | 11 841 |
| 2015 | 2015 |    | 12 159 | 12 159 |
| 2020 | 2020 |    | 12 278 | 12 278 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Ilmajoen väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 98,2 prosenttia, ruotsinkielisiä 0,2 prosenttia ja vieraskielisiä 1,6 prosenttia. Ilmajoella asui vuoden 2023 lopussa 141 ulkomaan kansalaista, mikä on 1,1 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Ilmajoella 24 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (24) ja turkkilaiset (24).
Väestö > Uskonto

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ilmajoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Ilmajoen seurakunta
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Ilmajoella toimii Ilmajoen helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ilmajoen alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Talous

Ilmajoen työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (10.4%)
Jalostus (22.5%)
Palvelusektori (65.9%)
Muut sektorit (1.2%)
Talousalueena Ilmajoki kuuluu Seinäjoen seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 39 715 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 32. suurin.
Ilmajoella oli vuonna 2022 yhteensä 3 445 työpaikkaa ja kunnassa asui 5 469 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 38,2 prosenttia. Ilmajoen työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 65,9 prosenttia, jalostuksen 22,5 prosenttia ja alkutuotannon 10,4 prosenttia.
Ilmajoen työpaikkaomavaraisuus on 63,0 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 81,4 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,0 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Ilmajoella on 126,2 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Yritystoiminnalla on pitkät perinteet Ilmajoella, jossa on lähes 1 000 yritystä. Etelä-Pohjanmaan Yrittäjien vuosittain toteuttamassa selvityksessä Ilmajoki on ollut toistuvasti kärkisijoilla yrittäjämyönteisenä paikkakuntana. Ilmajoen tärkeimpiä toimialoja ovat rehu, maitotuotteet, logistiikka ja alkoholin tuotanto. Merkittäviä yrityksiä ovat jätehuoltoon erikoistunut Lakeuden Etappi, ilmanvaihtokoneita toimittava Energent sekä kone- ja laitevalmistukseen erikoistunut JPT-Industria. Ilmajoen suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluivat vuonna 2021 myös huonekaluliike Lähdesmäki, Maansiirto Veljekset Rinta sekä sähköasennusliike Ilmajoen Sähkökoje.
Ilmajoella toimii myös Logistiikkalaitokseen (ent. Länsi-Suomen Huoltorykmentti) kuuluva puolustusvoimien yksikkö, joka perustettiin kuntaan Lääkintävarikkona vuonna 1949. Taajaman eteläpuolella teollisuusalueella sijaitseva yksikkö kulkee kuntalaisten puheessa edelleen nimellä Lääkintävarikko. Se vastaa kenttälääkintäkaluston varastoinnista ja kunnossapidosta.
Talous > Teollisuus

Teollisuuslaitoksista suurin on Altian Koskenkorvan tehdas, jossa valmistetaan etanoliraaka-ainetta tunnettuun Koskenkorvan viinaan. Koskenkorvasta on tullut yksi Suomen merkittäviä brändejä, joka tunnetaan myös maailmalla.
Talous > Elinkeinorakenne

Ilmajoki on edistyksellinenlähde? pitäjä bio- ja ympäristötaloudessa. Paitsi, että Ilmajoki on uusiutuvassa sähkössä omavarainen, Altia tuottaa pääosan prosessienergiastaan sivujaepohjaisista peltobiomassoista. Laskunmäen voimakkaasti kasvava yritysalue on tunnettu kierrätysalaan erikoistuneista yrityksistään ja paikkakunnalla valmistetaan myös esimerkiksi jätevedenpuhdistuslaitteita ja energiatehokkaita ilmanvaihtoratkaisuja.
Ilmajokelaisista yrityksistä kolme on voittanut maakunnallisen yrittäjäpalkinnon: Kuljetusliike Koivulahti, Hellsten Flooring ja Lähdesmäki Oy. Kolme ilmajokelaista yritystä, Memorial Oy, JPT Industria ja Vision Bear Oy on valittu vuoden kasvuyritykseksi. Luomuliitto on valinnut vuoden 2008 luomuyrittäjäksi Ilmajoen Makkaramestarit. Yritys toimii Ilmajoen Pojanluoman kylässä.
Vuonna 2012 yksittäisistä peltohehtaareista on maksettu Ilmajoella 15 000–16 000 euroa. Vuonna 2013 korkein maksettu hehtaarihinta kipusi 22 000 euroon.
Koulutus

Peruskoulujen ja lukion lisäksi Ilmajoella on kaksi koulutuskeskus Sedun toimipistettä, Maatalous- ja metsäoppilaitos (Sedu Ilmajoentie) ja Sedu Rengonharju. Kunnassa toimivat myös Etelä-Pohjanmaan Opisto sekä Seinäjoen ammattikorkeakoulun elintarvike- ja maatalouslinjat Ilmajoen kampuksella, osin samoissa tiloissa Sedu Ilmajoentien kanssa.
Kulttuuri > Tapahtumat

Ilmajoen suurin tapahtuma on vuosittain järjestettävä Ilmajoen musiikkijuhlat. Tapahtuma palkittiin vuonna 2017 vuoden festivaalina. Musiikkijuhlien oopperat kuvaavat Suomen kansakunnan vaiheita. Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Ilmajoella vuonna 1985.
Kulttuuri > Museot

Ilmajoella sijaitsevia museoita ovat Ilkan kentän ääressä sijaitseva Ilmajoen museo, vanhan pohjalaistalon esimerkki Yli-Lauroselan talomuseo sekä kelloseppätaitoa ja alkoholin tuotantoa esittelevä yksityinen Koskenkorva-museo.
Kulttuuri > Taide

Ilmajoella sijaitsevia julkisia taideteoksia ja nähtävyyksiä ovat Ilkan kenttä ja siellä sijaitsevat Ilkan patsas vuodelta 1924 sekä Lakeuden raivaaja -patsas vuodelta 1954, Nuijamiesten muistomerkki Koskenkorvan Piirtolankankaalla sekä Jaakko Ilkan kotitalon muistomerkki Koskenkorvalla.
Kulttuuri > Ruoka

Ilmajoen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa. Perinneruokia tarjoavat Ilmajoen keskustan Kestikartano, joka on perustettu vuonna 1971 nimellä Jussin Kestikartano, sekä tilausravintolana toimiva Koskenkorvan Trahteeri.
Kulttuuri > Luontokohteet

Alajoen kauniit peripohjalaiset lato- ja jokimaisemat
Santavuori ja sen näkötorni, sekä tuulivoimalat
Seitsemän sillan pyöräreitti kulkee läpi Ilmajoen kulttuurimaiseman.
Tuoresluoman lehdot, Länsi-Suomen ympäristökeskuksen mukaan suojeltava lehto
Tuoresluoma, Loukasmäen lähde, Hassulannevan lähde ja Kilsukylän lähde, Länsi-Suomen ympäristökeskuksen mukaan arvokkaita pienvesiä.
Kulttuuri > Urheilu

Ilmajoella on yli kaksikymmentä toimivaa urheiluseuraa ja reilut seitsemänkymmentä julkisessa käytössä olevaa liikuntapaikkaa. Tunnetuimmat ilmajokelaiset urheilumuodot ovat paini ja pesäpallo. Kunnan keskustassa Urheilutiellä sijaitseva Ilmajoki-halli tarjoaa mahdollisuuksia urheiluun niin harraste- kuin kilpatasollakin. Palveluvalikoimaa täydentää sen yhteydessä toimiva Virkistysuimala Pore. Toinen suosittu liikuntakeskittymä on Koskenkorvan kylässä sijaitseva Honkalanmäen urheilukenttä, jossa harrastetaan yleisurheilua ja jalkapalloa. Kentän läheisyydessä sijaitsevat myös Koskenkorvan urheilutalo ja pesäpallostadion.
Urheilun saralla Ilmajoki on kasvattanut useita menestyneitä painijoita kuten Arvo Haaviston ja Marko Yli-Hannukselan. Myös keihäänheittäjä Tero Pitkämäen kotikunta on Ilmajoki. Tämän lisäksi Ilmajoella on miesten superpesisjoukkue Koskenkorvan Urheilijat (KoU), joka pelaa kotiottelunsa Koskenkorvalla sijaitsevalla pesäpallostadionilla. Naisten pesäpalloa Ilmajoella puolestaan edustaa Ilmajoen Kisailijat (IK), jonka edustusjoukkueet pelaavat ottelunsa keskustan tuntumassa sijaitsevalla Keskuskentällä. Vaikka Ilmajoki yhdistetäänkin pesäpalloon ja painiin, niiden harrastajamäärä ei yhteenlaskettunakaan yllä jalkapallon tasolle. Talvella pelattavista lajeista salibandy on noussut Ilmajoella ykköslajiksi. ISB Ilmajoki toimii ilmajokisten omana seurana, joka on perustettu vuonna 2000.
Ilmajokiset 15 olympiaurheilijaa maalataan kankaalle. Maalausprojekti valmistuu vuoteen 2021 mennessä, jolloin Ilmajoen Kisailijat täyttää 100 vuotta. Olympiaurheilijat maalaa taiteilija Jussi Toukonen ja valmiit taulut ripustetaan Ilmajoki-hallin seinälle.
Kulttuuri > Ilmajokiset olympiaosallistujat

| Vuosi | Paikkakunta | Urheilija | Laji | Sijoitus | Tulos tai aika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1924 | Pariisi | Arvo Haavisto | Vapaapaini 66 kg | Pronssi |  |
| 1928 | Amsterdam | Arvo Haavisto | Vapaapaini 70 kg | Kulta |  |
| 1936 | Berliini | Arvo Haavisto | Painituomari |  |  |
| 1936 | Berliini | Veikko Peräsalo | Korkeus | Kahdestoista | 185 |
| 1936 | Berliini | Jaakko Pietilä | Vapaapaini 72 kg | Seitsemäs |  |
| 1948 | Lontoo | Pentti Siltaloppi | 3000 esteet | Viides | 9.19.6 |
| 1952 | Helsinki | Kalle Haapasalmi | Kr-room. paini 67 kg | Viides |  |
| 1952 | Helsinki | Kaleva Niemi | Painituomari |  |  |
| 1960 | Rooma | Matti Laakso | Kr-room. paini 73 kg | Kuudes |  |
| 1964 | Tokio | Matti Laakso | Kr-room. paini 78 kg | Seitsemäs |  |
| 1972 | München | Matti Laakso | Kr-room. paini 82 kg | Yhdeksäs |  |
| 1960 | Rooma | Jussi Rintamäki | 400 aidat | Viides | 50,98 |
| 1960 | Rooma | Jussi Rintamäki | 4×400 viesti | Karsiutui, alkuerät neljäs | Joukkueaika 3.11,90 |
| 1960 | Rooma | Kaleva Niemi | Painituomari |  |  |
| 1968 | Mexico | Martti Laakso | Kr-room. paini 63 kg | Kuudes |  |
| 1972 | München | Martti Laakso | Kr-room. paini 62 kg | Seitsemäs |  |
| 1988 | Soul | Juha Ahokas | Kr-room. paini 98 kg | Poistettu, kierros 2/7 |  |
| 1992 | Barcelona | Juha Ahokas | Kr-room. paini 130 kg | Seitsemäs |  |
| 1996 | Atlanta | Juha Ahokas | Kr-room. paini 130 kg | Neljästoista |  |
| 2004 | Ateena | Juha Ahokas | Kr-room. paini 130 kg | Seitsemästoista |  |
| 1992 | Albertville | Mika Kuusisto | Viestihiihto 4×10 km | Pronssi | Oma aika 25.25,9 Joukkueaika 1.41.22,9 |
| 1992 | Albertville | Mika Kuusisto | 30 km hiihto | Kahdeskymmeneskuudes | 1 tunti 28.45,6 |
| 1992 | Albertville | Mika Kuusisto | 50 km hiihto | Kahdeskymmeneskolmas | 2 tuntia 13.09,3 |
| 1996 | Atlanta | Marko Yli-Hannuksela | Kr-room. paini 68 kg | Viidestoista |  |
| 2000 | Sydney | Marko Yli-Hannuksela | Kr-room. paini 76 kg | Pronssi |  |
| 2004 | Ateena | Marko Yli-Hannuksela | Kr-room. paini 74 kg | Hopea |  |
| 2000 | Sydney | Tero Katajisto | Kr-room. paini 54 kg | Kahdeksastoista |  |
| 2008 | Peking | Jarkko Ala-Huikku | Kr-room. paini 60 kg | Kahdeksastoista |  |
| 2012 | Lontoo | Jarkko Ala-Huikku | Kr-room. paini 60 kg | Kuudestoista |  |
| 2004 | Ateena | Tero Pitkämäki | Keihäs | Kahdeksas | 83,01 |
| 2008 | Peking | Tero Pitkämäki | Keihäs | Pronssi | 86,16 |
| 2012 | Lontoo | Tero Pitkämäki | Keihäs | Viides | 82,60 |
| 2016 | Rio de Janeiro | Tero Pitkämäki | Keihäs | Karsiutui | 79,56 |
| 2016 | Rio de Janeiro | Tero Välimäki | Kr-room. paini 66 kg | Viidestoista |  |
Liikenne

Ilmajoen halki kulkevat valtatiet 3, 19 ja 18 sekä kantatie 67. Hiljattain rakennettu valtatie 19 eli Seinäjoen itäinen ohikulkutie alkaa Ilmajoen Rengonkylän kohdalta ja kulkee ohi Seinäjoen keskustan Nurmoon. Tie on Suomen toiseksi vilkkain etelä-pohjoissuuntainen liikenneväylä Helsinki–Jyväskylä–Oulu-valtatien jälkeen. Kantatie 67 on maakunnan sisäisen liikenteen valtasuoni, jossa autoja kulkee lähes 10 000 vuorokaudessa.
Ilmajoen Rengonkylässä sijaitsee kansainväliset mitat täyttävä yksityisesti operoitu lentokenttä. Lisäksi kunnan lävitse kulkee Suupohjan ratana tunnettu rataosa Seinäjoki–Kaskinen. Ilmajoelta on 17 kilometriä Seinäjoelle, 70 kilometriä Vaasaan, 150 kilometriä Tampereelle ja 360 kilometriä Helsinkiin.
Hallinto ja politiikka > Hallinto

Ilmajoen kunnanjohtaja vuodesta 2022 on Ari-Pekka Laitalainen.
Ilmajoen kunnanvaltuustossa on 35 paikkaa. Kuntavaaleissa 2021 äänestysvilkkaus oli 58,2 %. Ilmajoen kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Ahti Ranto (kesk.) ja kunnanhallituksen puheenjohtajana Antti Ålander (kesk.).
Hallinto ja politiikka > Politiikka

Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | KESK | KESK | PS | PS | KOK | KOK | SDP | SDP | KD | KD | VIHR | VIHR | VAS | VAS | muut | muut | Johto |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Johto |
| 2008 | 2 484 | 40,5 | 845 | 13,8 | 1 576 | 25,7 | 1 003 | 16,3 | 178 | 2,9 |  |  | 51 | 0,8 |  |  | 14,8 |
| 2012 | 2 124 | 36,4 | 977 | 16,7 | 1 406 | 24,1 | 995 | 17,0 | 334 | 5,7 |  |  |  |  |  |  | 12,3 |
| 2017 | 2 639 | 45,2 | 652 | 11,2 | 1 270 | 21,8 | 965 | 16,5 | 250 | 4,3 |  |  | 49 | 0,8 | 9 | 0,2 | 23,8 |
| 2021 | 1 983 | 36,2 | 1 154 | 21,1 | 1 092 | 19,9 | 654 | 11,9 | 429 | 7,8 | 144 | 2,6 | 23 | 0,4 |  |  | 15,1 |
Tunnettuja ilmajokisia > Yhtyeet, yhdistykset tai ryhmät

Könnin mestarit
Ahonkylän flikat
Marit ja Mikot
Jack Meatbeat & the Underground Society
Me Wokkivihannekset
Risto Oja-Lipastin yhtye
Kirjallisuutta

Armas Luukko: Etelä-Pohjanmaan historia I–II Osa II Keskiaika ja 1500-luku.
Armas Luukko: Etelä-Pohjanmaan historia III Sisältää jakson nuijasodasta isoonvihaan eli koko 1600-luvun.
Aulis J. Alanen: Etelä-Pohjanmaan historia IV Isosta vihasta Suomen sotaan 1700–1809
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ilmajoen kunta
Tilastokeskus – Ilmajoen avainluvut
| n k Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alajärvi  Alavus  Evijärvi  Ilmajoki  Isojoki  Isokyrö  Karijoki  Kauhajoki  Kauhava  Kuortane  Kurikka  Lappajärvi  Lapua  Seinäjoki  Soini  Teuva  Vimpeli  Ähtäri 
Entiset kunnat:  Alahärmä  Jalasjärvi  Jurva  Kortesjärvi  Lehtimäki  Nurmo  Peräseinäjoki  Seinäjoen maalaiskunta  Töysä  Ylihärmä  Ylistaro 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Ilmajoen kylät ja rajanaapurit.
Yli-Lauroselan talomuseo.
Superpesis-joukkue Koskenkorvan Urheilijoiden kotipelit ovat suosittu urheilutapahtuma Ilmajoella.
August-palkinto

August-palkinto on vuosittain jaettava ruotsalainen kirjallisuuspalkinto. Palkinnon on myöntänyt vuodesta 1989 alkaen Ruotsin kustannusyhdistys Svenska Förläggareföreningen kolmessa sarjassa:
Kaunokirjallisuuden August-palkinto
Tietokirjallisuuden August-palkinto
Lasten- ja nuortenkirjallisuuden August-palkinto
Ehdokkaita palkintoon voivat lähettää kaikki ruotsalaiset kustantajat. Palkintojenjakotilaisuus järjestetään Berwaldhallenissa Tukholmassa. Palkinnon arvo on 100 000 kruunua.
1980-luku

Kaunokirjallisuus: Cecilia Lindqvist, Tecknens rike (suom. Merkkien valtakunta)
1990-luku

Kaunokirjallisuus: Lars Ahlin, De sotarna! De sotarna!
Kaunokirjallisuus: Sven Delblanc, Livets Ax (suom. Elon tähkä)
Kaunokirjallisuus: Niklas Rådström, Medan tiden tänker på annat
Tietokirjallisuus: Gunnar Broberg ym., Gyllene äpplen
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Peter Pohl ja Kinna Gieth, Jag saknar dig, jag saknar dig! (suom. Sinä ja minä ikuisesti)
Kaunokirjallisuus: Kerstin Ekman, Händelser vid vatten (suom. Tapahtui veden äärellä)
Tietokirjallisuus: Peter Englund, Ofredsår (suom. Suuren sodan vuodet)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Mats Wahl, Vinterviken (suom. Veden tuolla puolen)
Kaunokirjallisuus: Björn Ranelid, Synden (Bonnier Alba), suom. Synti (Otava 1995)
Tietokirjallisuus: Leif Jonsson ym., Musiken i Sverige I-IV (Fischer & Co)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Ulf Nilsson, Mästaren och de fyra skrivarna (Natur och Kultur), suom. Mestari ja hänen neljä kirjuriaan (Tammi 1995)
Kaunokirjallisuus: Torgny Lindgren, Hummelhonung (Norstedts Förlag), suom. Kimalaisen mettä (Tammi 1996)
Tietokirjallisuus: Maria Flinck, Tusen år i trädgården. Från sörmländska herrgårdar och bakgårdar (Tiden)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Rose Lagercrantz, Flickan som inte ville kyssas (Brombergs)
Kaunokirjallisuus: Tomas Tranströmer, Sorgegondolen (Bonniers), suom. Surugondoli (Tammi 1997)
Tietokirjallisuus: Maja Hagerman, Spåren av kungens män (Prisma, 1996 ISBN 91-518-2927-4)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Ulf Stark ja Anna Höglund (kuvittaja), Min syster är en ängel (Alfabeta Bokförlag, 1996, ISBN 91-7712-722-6)
Kaunokirjallisuus: Majgull Axelsson, Aprilhäxan (Prisma), suom. Huhtikuun noita (WSOY 2000)
Tietokirjallisuus: Sven-Eric Liedman, I skuggan av framtiden (Bonnier Alba)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Annika Thor, Sanning eller konsekvens (roman) (BonnierCarlsen), suom. Totuus vai tehtävä (Tammi 2000)
Kaunokirjallisuus: Göran Tunström, Berömda män som varit i Sunne (Bonniers), suom. Kuuvieras (Gummerus 1999)
Tietokirjallisuus: Bengt Jangfeldt, Svenska vägar till S:t Petersburg (Wahlström & Widstrand)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Henning Mankell, Resan till världens ände (Rabén & Sjögren), suom. Matka maailman ääriin (WSOY 2006)
Kaunokirjallisuus: Per Olov Enquist, Livläkarens besök (Norstedts Förlag), suom. Henkilääkäri (Gummerus 2000)
Tietokirjallisuus: Jan Svartvik, Engelska - öspråk, världsspråk, trendspråk (Norstedts Ordbok)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Stefan Casta, Spelar död (Opal)
2000-luku

Kaunokirjallisuus: Mikael Niemi, Populärmusik från Vittula (Norstedts Förlag), suom. Populäärimusiikkia Vittulajänkältä (Like 2001)
Tietokirjallisuus: Dick Harrison, Stora döden (Ordfront Förlag)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Pija Lindenbaum, Gittan och gråvargarna (Rabén & Sjögren), suom. Henna ja harmaat sudet (WSOY 2002)
Kaunokirjallisuus: Torbjörn Flygt, Underdog (Norstedts Förlag), suom. Alakynnessä (WSOY 2003)
Tietokirjallisuus: Hans Hammarskiöld, Anita Theorell, Per Wästberg, Minnets stigar  (Max Ström)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Sara Kadefors , Sandor slash Ida, suom. Hei Sandor, täällä Ida (Tammi 2003)
Kaunokirjallisuus: Carl-Johan Vallgren, Den vidunderliga kärlekens historia (Bonniers), suom. Tarina merkillisestä rakkaudesta (Tammi 2003)
Tietokirjallisuus: Lars-Olof Larsson, Gustav Vasa - landsfader eller tyrann? (Natur och Kultur)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Ulf Nilsson ja Anna-Clara Tidholm, Adjö, herr Muffin
Kaunokirjallisuus: Kerstin Ekman, Skraplotter (Bonniers), suom. Raaputusarvat (Tammi 2005)
Tietokirjallisuus: Nils Uddenberg, Idéer om livet (Natur och Kultur)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Johanna Thydell, I taket lyser stjärnorna, suom. Katon kokoinen tähtitaivas (Otava 2004)
Kaunokirjallisuus: Bengt Ohlsson, Gregorius, suom. Gregorius (Bazar 2006)
Tietokirjallisuus: Sverker Sörlin, Världens ordning och Mörkret i människan, Europas idéhistoria
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Katarina Kieri, Dansar Elias? Nej!
Kaunokirjallisuus: Monika Fagerholm, Den amerikanska flickan, suom. Amerikkalainen tyttö (Teos 2006)
Tietokirjallisuus: Lena Einhorn, Ninas resa
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Bo R. Holmberg ja Katarina Strömgård, Eddie Bolander & jag, suom. Soitellaan, faija (Otava 2006)
Kaunokirjallisuus: Susanna Alakoski, Svinalängorna (suom. Sikalat)
Tietokirjallisuus: Cecilia Lindqvist, Qin
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Per Nilsson, Svenne
Kaunokirjallisuus: Carl-Henning Wijkmark, Stundande natten (suom. Saapuva yö)
Tietokirjallisuus: Bengt Jangfeldt, Med livet som insats (suom. Panoksena elämä)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Sven Nordqvist, Var är min syster? (suom. Hurja hassu siskoni)
Kaunokirjallisuus: Per Olov Enquist, Ett annat liv
Tietokirjallisuus: Paul Duncan ja Bengt Wanselius, Regi Bergman
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Jakob Wegelius, Legenden om Sally Jones
Kaunokirjallisuus: Steve Sem-Sandberg, De fattiga i Łódź (suom. Lódzin kurjat)
Tietokirjallisuus: Brutus Östling ja Susanne Åkesson, Att överleva dagen
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Ylva Karlsson, Katarina Kuick, Sara Lundberg ja Lilian Bäckman, Skriv om och om igen
2010-luku

Kaunokirjallisuus: Sigrid Combüchen, Spill. En damroman
Tietokirjallisuus: Yvonne Hirdman, Den röda grevinnan
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Jenny Jägerfeld, Här ligger jag och blöder
Kaunokirjallisuus: Tomas Bannerhed, Korparna
Tietokirjallisuus: Elisabeth Åsbrink, Och i Wienerwald står träden kvar
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Jessica Schiefauer, Pojkarna (suom. Pojat)
Kaunokirjallisuus: Göran Rosenberg, Ett kort uppehåll på vägen från Auschwitz (suom. Lyhyt pysähdys matkalla Auschwitzista)
Tietokirjallisuus: Ingrid Carlberg, Det står ett rum här och väntar på dig – Berättelsen om Raoul Wallenberg
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Nina Ulmaja, ABC å allt om det
Kaunokirjallisuus: Lena Andersson, Egenmäktigt förfarande - en roman om kärlek (suom. Omavaltaista menettelyä – romaani rakkaudesta)
Tietokirjallisuus: Bea Uusma, Expeditionen. Min kärlekshistoria (suom. Naparetki. Minun rakkaustarinani)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Ellen Karlsson ja Eva Lindström, Snöret, fågeln och jag
Kaunokirjallisuus: Kristina Sandberg, Liv till varje pris
Tietokirjallisuus: Lars Lerin, Naturlära
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Jakob Wegelius, Mördarens apa (suom. Merten gorilla)
Lähde
Kaunokirjallisuus:  Jonas Hassen Khemiri, Allt jag inte minns (suom. Kaikki se mitä en muista)
Tietokirjallisuus: Karin Bojs, Min europeiska familj. De senaste 54 000 åren (suom. Homo Europaeus: eurooppalaisen ihmisen pitkä historia)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Jessica Schiefauer, När hundarna kommer (suom. Ester & Isak)
Kaunokirjallisuus: Lina Wolff, De polyglotta älskarna
Tietokirjallisuus: Nina Burton, Gutenberggalaxens nova. En essäberättelse om Erasmus av Rotterdam, humanismen och 1500-talets medierevolution
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Ann-Helén Laestadius, Tio över ett
Kaunokirjallisuus: Johannes Anyuru, De kommer att drunkna i sina mödrars tårar (suom. He hukkuvat äitiensä kyyneliin)
Tietokirjallisuus: Fatima Bremmer, Ett jävla solsken: En biografi om Ester Blenda Nordström
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Sara Lundberg, Ågeln i mig flyger vart den vill
Kaunokirjallisuus: Linnea Axelsson, Ædnan (suom. Ædnan: Maa meissä)
Tietokirjallisuus: Magnus Västerbro, Svälten: hungeråren som formade Sverige
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Emma Adbåge, Gropen
Kaunokirjallisuus: Marit Kapla, Osebol
Tietokirjallisuus: Patrik Svensson, Ålevangeliet. Berättelsen om världens mest gåtfulla fisk (suom. Ankeriaan testamentti)
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Oskar Kroon, Vänta på vind
2020-luku

Kaunokirjallisuus: Lydia Sandgren, Samlade verk (suom. Yksityiskohdat)
Tietokirjallisuus: Elin Anna Labba, Herrarna satte oss hit: Om tvångsförflyttningarna i Sverige
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Kristina Sigunsdotter ja Ester Eriksson, Humlan Hanssons hemligheter
Kaunokirjallisuus: Elin Cullhed, Eufori: en roman om Sylvia Plath (suom. Euforia: romaani Sylvia Plathista)
Tietokirjallisuus: Nils Håkanson, Dolda gudar: en bok om allt som inte går förlorat i en översättning
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Johan Rundberg, Nattkorpen
Kaunokirjallisuus: Ia Genberg, Detaljerna (suom. Yksityiskohdat)
Tietokirjallisuus: Nina van den Brink, Jag har torkat nog många golv
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Ellen Strömberg, Vi ska ju bara cykla förbi (suom. Mehän vaan mennään siitä ohi)
Kaunokirjallisuus: Andrev Walden, Jävla karlar
Tietokirjallisuus: Per Svensson, Zorn – Ett liv, en tid
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Oskar Kroon ja Hanna Klinthage, Vitsippor och pissråttor
Kaunokirjallisuus: Tony Samuelsson, Kungen av Nostratien
Tietokirjallisuus: Christian Rück, Ett liv värt att leva
Lasten- ja nuortenkirjallisuus: Linda Bondestam, Chop chop. En tapper jordbos berättelse
Aiheesta muualla

Augustpriset
Björn Ranelid, palkittu vuonna 1994.
Ulf Stark, palkittu vuonna 1996.
Henning Mankell, palkittu vuonna 1998.
Dick Harrison, palkittu vuonna 2000.
Per Wästberg, palkittu vuonna 2001.
Johannes Anyuru palkittiin 2017.