stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zero (Mega Man)

X ja Zero Mega Man X4 -pelin kansikuvassa.
Zero Mega Man Zero -pelin kansikuvassa.
Zero (ゼロ, Zero) on videopelihahmo Capcomin Mega Man -pelisarjassa. Hänen ensiesiintymisensä oli Mega Man X -sarjan ensimmäisessä pelissä. Zero on androidi ja korkealuokkainen Maverickien metsästäjä Maverick Hunters -organisaatiossa, jonka tehtävänä on suojella ihmiskuntaa erakoituneilta reploideilta, jotka tunnetaan englanniksi nimellä "Mavericks". Zero toimii myös oppaana ja pitkäaikaisena ystävänä X:lle, Mega Man X -sarjan päähenkilölle. Hän jatkaa rooliaan Mega Man Zero -sarjan päähenkilönä neljän pelin ajan ja sivuhahmona Mega Man ZX -sarjassa. Hän on lisäksi tehnyt esiintymisiä crossover-peleissä vierailevana hahmona.
Zeron kehitti Keiji Inafune, kun hän yritti luoda uutta päähenkilöä X-sarjalle, mutta Zero päätyi toissijaiseksi päähenkilöksi peliin, koska hän erosi ulkonäöllisesti liikaa alkuperäisestä Mega Manista. Zero-sarjassa (kehittänyt Inti Creates) Zero toimi päähenkilönä, ja hänen ulkonäköänsä muutettiin niin, että hän näyttäisi enemmän ihmiseltä. Zero on sittemmin ollut myös pienessä sivuroolissa ZX-sarjassa Model Z -muodossa.
Tarina

Pelisarjan tarinassa tohtori Wily loi Zeron viimeisenä luomuksenaan ennen kuolemaansa, tarkoituksenaan luoda kehittynyt robotti, joka pystyisi tuhoamaan Mega Manin. Zeron ohjelmoinnissa oli virheitä, joka teki hänestä väkivaltaisen ja haluttoman noudattamaan käskyjä, jonka vuoksi Wily sulki hänet kapseliin. Zero herätettiin vuosikymmeniä myöhemmin Maverick hunters -ryhmän puolesta, mutta kontrolloimaton Zero tuhosi löytäjänsä. Taistellessaan myöhemmin Maverick Hunters -organisaation komentajaa Sigmaa vastaan, Zeron kypärän jalokivi hajosi ja hän menetti tajuntansa. Herättyään hän ei enää osoittanut merkkejä väkivaltaisuudesta ja hänestä tuli Maverick Hunter.
Zero: Fever Part 2

| Zero: Fever Part 2 Ateez |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 1. maaliskuuta 2021
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tyylilaji: k-pop, hip-hop, EDM, synthpop
 Kesto: 24.07
 Levy-yhtiö: KQ Entertainment
Ateezin muut julkaisut
| Zero: Fever Part 1 2020 | Zero: Fever Part 2 2021 | Into the A to Z 2021 |
Singlet albumilta Zero: Fever Part 2
 ”Fireworks (I'm the One)” Julkaistu: 1. maaliskuuta 2021
Zero: Fever Part 2 on eteläkorealaisen Ateez-yhtyeen kuudes minialbumi, joka julkaistiin 1. maaliskuuta 2021. Albumista julkaistiin kolme eri versiota A, Diary ja Z. Albumia ennakkotilattiin 350 000 kappaletta. Albumi koostuu seitsemästä kappaleesta, ja sen nimikkosinglen ”Fireworks (I'm the One)” musiikkivideo julkaistiin samana päivänä kuin itse albumi. Zero: Fever Part 2 sulauttaa eri genrejä yhteen, kuten esimerkiksi hip-hopia, EDM:ää ja synthpoppia.
Yhtyeen räppäri Mingi ei osallistunut albumin promootioihin ahdistuneisuuden takia. Mingi kuitenkin osallistui kappaleiden sanoittamiseen ja nauhoittamiseen.
Kappaleet

| Zero: Fever Part 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Sovitus | Kesto |  |  |  |  |
| 1. | ”Fireworks (I'm the One)” | Eden, Ollounder, Leez, Kim Hongjoong, Song Mingi | Eden, Leez, Ollounder, Buddy | Eden, Leez, Ollounder, Buddy | 3.29 |  |  |  |  |
| 2. | ”The Leaders” | Eden, HLB, Ollounder, Kim Hongjoong, Song Mingi | Eden, HLB, Ollounder, Peperoni, Oliv | Eden, Ollounder, Peperoni, Oliv | 3.12 |  |  |  |  |
| 3. | ”Time of Love” | Eden, Leez, Ollounder, Peperoni, Oliv, Kim Hongjoong, Song Mingi | Eden, Leez, Ollounder, Peperoni, Oliv | Eden, Ollounder, Leez, Peperoni, Oliv | 2.56 |  |  |  |  |
| 4. | ”Take Me Home” | Eden, Leez, Ollounder, Kim Hongjoong, Song Mingi | Eden, Leez, Ollounder | Eden, Leez | 3.41 |  |  |  |  |
| 5. | ”Celebrate” | Eden, Ollounder, Leez, Peperoni, Oliv | Eden, Leez, Ollounder, Peperoni, Oliv | Eden, Leez, Ollounder, Peperoni, Oliv | 3.16 |  |  |  |  |
| 6. | ”Take Me Home” (englanninkielinen versio)  | Eden, Leez, Ollounder, Kim Hongjoong, Song Mingi | Eden, Leez, Ollounder, | Eden, Lez | 3.41 |  |  |  |  |
| 7. | ”I'm the One” (Heat-topping versio)  | Eden, Ollounder, Leez, Kim Hongjoong, Song Mingi | Eden, Leez, Ollounder | Peperoni, Oliv | 3.52 |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 24.07 |  |  |  |  |
Zamak

Zamak tai samakki on sinkin metalliseos, joka sisältää seosmetalleina enimmäkseen alumiinia, magnesiumia ja kuparia.
Samakkiseokset ovat kevyitä verrattuna esimerkiksi teräksiin ja niitä käytetään erilaisten esineiden kuten ovenkahvojen ja moottorien osien valmistamiseen valamalla ja työstämällä. Seokset ovat huokoisia joten murtolujuus ja kulutuksenkesto eivät yllä terästen tasolle. Väri vaihtelee hopeanharmaasta kuparinvivahteiseen, jolloin seosta voidaan käyttää myös koriste-esineisiin. Samakkiesineitä voidaan päällystää esimerkiksi kromilla, kuparilla tai hopealla, mutta myös alumiinilla. Pinta voidaan käsitellä myös jollain titaaninitridin johdoksella tavoiteltaessa kestävähköä sävypintaa.
Ludwig von Köchel

Ludwig von Köchel
Ludwig Ritter von Köchel (14. tammikuuta 1800 Stein – 3. kesäkuuta 1877 Wien) oli itävaltalainen musiikkitieteilijä, kirjailija, säveltäjä, kasvitieteilijä ja julkaisija. Hänet tunnetaan parhaiten Wolfgang Amadeus Mozartin teosten luetteloijana.
Köchel opiskeli lakia Wienissä ja toimi 15 vuoden ajan arkkiherttua Karl von Österreich-Teschenin neljän pojan yksityisopettajana. Hänet palkittiin aatelisarvolla ja runsaalla määrärahalla, jonka turvin hän vietti loppuelämänsä yksityisenä tutkijana. Köcheliä arvostettiin elinaikanaan suuresti hänen kasvitieteellisistä tutkimuksistaan. Kasvitieteen lisäksi hän oli kiinnostunut geologiasta ja mineralogiasta ja oli myös suuri musiikin ystävä.
Vuonna 1862 hän julkaisi kronologisesti järjestetyn luettelon Mozartin teoksista. Köchelin luettelo oli mittakaavaltaan ja tasoltaan laajin siihen mennessä julkaistu. Korjattuja laitoksia on julkaistu useita myöhemmin. Mozartin teoksiin viitataan nykyään usein Köchelin numerolla (esim. KV 626 tarkoittaa Mozartin Requiemia).
Köchel järjesti myös Mozartin teokset 24 luokkaan, joita Breitkopf & Härtel käytti julkaistessaan ensimmäisen täydellisen laitoksen Mozartin teoksista vuosina 1877–1905 (hanketta oli rahoittamassa osittain Köchel itse).
Yrjö Rantanen

| Yrjö Rantanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Yrjö Aukusti Rantanen
Syntynyt: 23. huhtikuuta 1950 Tampere
Kuollut: 14. tammikuuta 2021 (70 vuotta)
Kansalaisuus:  suomalainen
Shakinpelaaja
Titteli:  suurmestari
Elo-luku:  2 320 (tammikuussa 2014)
Yrjö Aukusti Rantanen (23. huhtikuuta 1950 Tampere – 14. tammikuuta 2021) oli suomalainen shakin suurmestari.
Rantanen oppi shakin jo nuorena, mutta alkoi pelaamaan aktiivisesti vasta täytettyään 18 vuotta. Rantasen isä Matti Rantanen oli myös vahva pelaaja.
Rantasesta tuli suurmestari vuonna 1980. Henkilökohtaisia Suomen mestaruuksia hänellä oli pitkässä pelissä kaksi ja pikapelissä viisi. Hän edusti Suomea shakkiolympialaisissa yhdeksän kertaa vuosina 1972–1990. Hän edusti muun muassa Tammer-Shakkia, Tampereen Shakinystäviä ja Salon Shakkikerhoa.
Aiheesta muualla

FIDE-kortti: Yrjö Rantanen (englanniksi)
Yrjö Rantanen ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
Zamba

Zamba
Zamba on argentiinalainen kansantanssi. Se on cueca-tapainen tanssi, jota tanssitaan yleensä parin kanssa. Tanssityylin oletetaan saaneen alkunsa Saltan maakunnasta tai sen läheltä. Se levisi Argentiinaan 1830-luvulla. Tanssin nimi, Zamba, tulee siirtomaalaisaikaisesta termistä "Zambo", joka viittaa ihmisiin, joilla on afrikkalaisia ​​tai intiaanilaisia ​​juuria. Zamballe sopiva musiikkisoitin on perinteinen argentiinalainen rumpu nimeltä "Bombo leguero" ja kitara.
Zamban rytmi on yleensä hidas.
Kungälv

| Kungälv |
| --- | --- |
 Kungälv Bohusin linnoituksesta katsottuna.
 Kungälv
 Koordinaatit: 57°52′N, 11°59′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Kungälvin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  11,52 km²
Väkiluku:  22 768
 – Väestötiheys:  1 976,4 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kungälvin taajama vuoden 1990 rajauksen mukaan.
Kungälv on samannimisen Kungälvin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 768 asukasta.
Kungälvin kaupunki perustettiin vuonna 1612. Ruotsissa siirryttiin 1970-luvun alun kuntauudistuksessa yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin kaupungit virallisesti lakkautettiin.
Media

Paikallislehti Kungälvs-Posten ilmestyy kahdesti viikossa.
Väestönkehitys

| Kungälvin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 6 310 | 6 310 |
| 1965 | 1965 |    | 9 365 | 9 365 |
| 1970 | 1970 |    | 11 621 | 11 621 |
| 1975 | 1975 |    | 12 764 | 12 764 |
| 1980 | 1980 |    | 16 693 | 16 693 |
| 1990 | 1990 |    | 18 740 | 18 740 |
| 1995 | 1995 |    | 20 181 | 20 181 |
| 2000 | 2000 |    | 20 454 | 20 454 |
| 2005 | 2005 |    | 21 139 | 21 139 |
| 2010 | 2010 |    | 22 768 | 22 768 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Kungälv kasvoi yhteen Ytterbyn kanssa vuonna 1980.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Länsi-Götanmaan läänin kuntien keskustaajamat
Zimri-Lim

Zimri-Lim oli Syyrian Marin kuningas n. 1775–1761 eaa, hän oli Marin kuninkaan Yahdun-Limin poika. Assyrian Shamsi-Adad I oli valloittanut Marin hänen isänsä kuoltua, mutta Zimri-Lim onnistui pakenemaan ja hän oli maanpaossa Yamhadissa. Shamsi-Adad I:n kuoltua Zimri-Lim kukisti Marin assyrialaisen kuninkaan ja nousi valtaistuimelle.
Zimri-Lim oli aluksi hyvissä väleissä Babylonian kuninkaan Hammurabin kanssa ja antoi omia joukkojaan tämän sotilaallisiin kampanjoihin. Historiallisesti merkittävin oli Larsan kuninkaan Rim-Sin I:n kukistaminen, koska sen ansiosta Larsan dynastian ajankohta on helpommin ajoitettavissa.
Muutama vuosi Larsan kukistamisen jälkeen Hammurabi kuitenkin hyökkäsi Mariin ja valloitti sen.
Zimrilim noudatti kanaanilaisia tapoja. Kun Mariin oli suunnitteilla uusia hallinnollisia rakennuksia, Zimrilim pyysi Daagonin, Ishtarin ja Adadin kulttipappien tutkia enteitä uhrieläinten maksoista ja muista sisälmyksistä. Sotaretkille ei lähdetty ennen kuin kanaanilaiset papit olivat ennustaneet esimerkiksi uhrilampaan nytkähtelyn perusteella, kannattaako sotaretki vai ei.
Zimrilimin palatsien seinille maalattiin monivärisiä freskoja, mikä oli uutta rakennustaiteessa. Zimrilim keräsi Mariin valtaisan arkiston nuolenpääkirjoitustauluja. Paitsi sumerilaisia nuolenpääkirjoituksia, arkistossa on akkadin- ja heetinkielisiä nuolenpääkirjoitustekstejä.
Totally Vulgar – Live at Tuska 2013

| Totally Vulgar – Live at Tuska 2013 Abhorrence |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 28. kesäkuuta 2013
 Julkaistu: 10. helmikuuta 2017
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: death metal
 Kesto: 34.28
 Levy-yhtiö: Svart
Abhorrencen muut julkaisut
| Completely Vulgar 2012 | Totally Vulgar – Live at Tuska 2013 2017 | Megalohydrothalassophobic 2018 |
Totally Vulgar – Live at Tuska 2013 on suomalaisen death metal -yhtyeen Abhorrencen livealbumi. Se julkaistiin 10. helmikuuta 2017 levymerkillä Svart Records. Kappaleet on nimensä mukaisesti nauhoitettu yhtyeen vuoden 2013 Tuska-festivaalilla.
Yhtye juhlistaa albumiaan tekemällä neljän keikan kiertueen yhdessä Demilichin kanssa.
Imperiumin Serpent antoi albumille arvosanan 7,5/10. Hän sanoi yhtyeen välttävät räikeät soittomokat ja kuulostavan energiseltä, suurimman ongelman piillessä itse hiomattomissa kappaleissa.
Kappaleet

Intro – The Cult – 1.49
Pestilential Mists – 3.31
Holy Laws of Pain – 3.08
Devourer of Souls – 4.38
Caught in a Vortex – 3.35
Adoration of Abscessed Cadavers – 4.00
Pleasures of Putrid Flesh – 4.57
Disintegration of Flesh – 3.51
Vulgar Necrolatry – 4.59
Arvostelut

Imperiumi.net:
Inferno:
Kaaoszine:
Aiheesta muualla

Totally Vulgar – Live at Tuska 2013 Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Totally Vulgar – Live at Tuska 2013 Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2007

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 2007 järjestettiin Rovaniemellä Lapin Urheiluopistolla 17.–18.2.2007. Käytetty juoksurata oli 190 metriä pitkä.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Olli Okkonen | 6,75 | Esa Liukkonen | 6,80 | Nghi Tran | 6,81 |
| 200 m | Nghi Tran | 22,23 | Tomi Javanainen | 22,34 | Teppo Heimo | 23,19 |
| 400 m | Ilari Porkka | 49,60 | Mustapha Mabrouki | 50,72 | Rami Oravakangas | 51,12 |
| 800 m | Mikko Lahtio | 1.54,71 | Tommy Granlund | 1.55,09 | Rami Oravakangas | 1.55,57 |
| 1 500 m | Mikael Bergdahl | 3.50,89 | Niclas Sandells | 3.53,11 | Tommy Granlund | 3.57,54 |
| 3 000 m | Mikael Bergdahl | 8.18,45 | Janne Ukonmaanaho | 8.19,02 | Konstantin Kutilainen | 8.21,54 |
| 60 m aitajuoksu | Juha Sonck | 7,88 | Antti Korkealaakso | 7,99 | Markus Vilén | 8,00 |
| 5 000 m kävely | Antti Kempas | 20.26,62 | Timo Viljanen | 22.56,35 | Janne Havukainen | 23.21,61 |
| Korkeushyppy | Oskari Frösén | 220 | Jussi Viita | 212 | Osku Torro | 208 |
| Seiväshyppy | Matti Mononen | 540 | Mikael Westö | 515 | Jere Bergius | 505 |
| Pituushyppy | Petteri Lax | 777 | Juho-Matti Pimiä | 767 | Joni Rautanen | 738 |
| Kolmiloikka | Aleksi Tammentie | 15,36 | Ville Välimäki | 14,89 | Daniel Sjölind | 14,71 |
| Kuulantyöntö | Robert Häggblom | 20,07 | Conny Karlsson | 19,76 | Seppo Kujala | 19,29 |
| 4×190 m | Närpes Kraft  Mats-Johan Hagman  Rickard Mitts  Joakim Ålund  Johan Nordmyr | 1.30,28 | Joensuun Kataja  Matti Ikäheimonen  Ville Välimäki  Jussi Välimäki  Teemu Kejonen | 1.32,62 | Rovaniemen Lappi  Vili Koskiniemi  Ossi Peltoniemi  Toni Nikkeri  Mikko Kelottijärvi | 1.33,18 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Ilona Ranta | 7,34 | Sari Keskitalo | 7,37 | Seyi Omojuwa | 7,47 |
| 200 m | Sari Keskitalo | 24,21 | Ilona Ranta | 24,42 | Jenniina Halkoaho | 25,11 |
| 400 m | Jenniina Halkoaho | 56,21 | Suvi Myllymäki | 56,27 | Maisa Korri | 57,68 |
| 800 m | Suvi Myllymäki | 2.09,73 | Minna Järvenpää | 2.10,72 | Päivi Varis | 2.12,32 |
| 1 500 m | Mari Järvenpää | 4.24,34 | Minna Nummela | 4.31,77 | Tarja Vesaluoma | 4.34,75 |
| 3 000 m | Tarja Vesaluoma | 9.52,39 | Suvi Miettinen | 9.54,66 | Mira Tuominen | 10.00.97 |
| 60 m aitajuoksu | Johanna Halkoaho | 8,26 | Emma Montell | 8,46 | Salla Rinne | 8,57 |
| 3 000 m kävely | Outi Sillanpää | 14.28,27 | Anna Karrila | 15.07,02 | Jenni Lahtinen | 15.19,68 |
| Korkeushyppy | Alina Mattila | 181 | Reetta Kallio | 179 | Mari Sepänmaa | 176 |
| Seiväshyppy | Minna Nikkanen | 400 | Vanessa Vandy | 395 | Tiina Taavitsainen | 375 |
| Pituushyppy | Noora Pesola | 610 | Heidi Lindell | 597 | Pauliina Tuomaala | 594 |
| Kolmiloikka | Natalia Kilpeläinen-Bäck | 13,32 | Elina Sorsa | 12,57 | Marjo Laamanen | 12,49 |
| Kuulantyöntö | Hennariikka Järvinen | 14,74 | Niina Kelo | 14,74 | Salla Rinne | 13,01 |
| 4×190 m | Lahden Ahkera  Seyi Omojuwa  Maisa Korri  Päivi Varis  Noora Pesola | 1.39,86 | Aavasaksan Urheilijat  Emma Aidanpää  Emma Montell  Sari Välimaa  Ida Aidanpää | 1.41,42 | IK Falken  Caroline Backa  Caroline Wärn  Jannica Rönnqvist  Karin Storbacka | 1.41,69 |
Kutemajärvi (järvi Kangasniemellä)

| Kutemajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°09′24″N, 26°44′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Härkäjärven valuma-alue (14.96)
Laskujoki:  Alajoki Juvaniin
Järvinumero:  14.962.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,9 m  
Pituus:  6,002 km  
Leveys:  1,577 km  
Rantaviiva:  32,903 km  
Pinta-ala:  4,81051 km²  
Tilavuus:  0,00532122 km³  
Keskisyvyys:  1,11 m  
Suurin syvyys:  2,16 m  
Saaria:  10 
 fiKutemajärvi 
Kutemajärvi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kutemajärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Kutemajärvi on 6,0 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 481 hehtaaria eli 4,8 neliökilometriä. Siinä on 10 saarta, joiden pinta-ala on 12 hehtaaria eli noin noin 2,4 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi on yli hehtaarin suuruisia ja 8 yli aarin kokoisia. Suurin saari on nimeltään Lamposaari.
Järvi on huomattavan matala ja humuspitoinen. Se on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 5,32 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00532 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 1,1 metriä. Sen syvänteessä on 2,2 metriä syvää . Järven rantaviivan pituus on 32,9 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 4,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Kutemajärven alueeseen (14.962) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,9 metriä mpy.
Kutemajärvi laskee Alajoen kautta Härkäjärveen ja sitä kautta Kyyveteen.
Ylä-Havanka

| Ylä-Havanka |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°10′55″N, 23°30′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  Havanganoja 
Järvinumero:  35.416.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,5 m  
Rantaviiva:  7,644 km  
Pinta-ala:  1,14729 km²  
Saaria:  7 
 fiYlä-Havanka 
Ylä-Havanka  tai myös Ylä-Havankajärvi  on Pirkanmaalla Virtain Kantoperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 115 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä ja sillä on avoin järvenselkä. Järven pohjoisrannassa työntyy esille Äijävainaa, joka on rannan suurin niemi. Sen itäpuolelle jäävät Kantoniemenlahti ja Haukilahti, joiden edustalla sijaitsevat saaret Isokari ja Pikkukari sekä yksi nimetön luoto. Niemen länsipuolella sijaitsee Aaltolanlahti, jossa on kaksi rannanläheistä saarta. Järvessä on kartan mukaan seitsemän saarta ja loput saarista sijaitsee yksi länsirannalla ja viimeinen etelärannan tuntumassa. Järven etelärannassa ovat Vähäniemi ja Koniniemi sekä Pitkälahti.
Järven rantaviivan pituus on 7,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on painoin soistuvaa rantametsikköä. Rannat ovat alavaa maastoa. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu 14 taloudesta, joista kolme ovat maatiloja. Pohjoisrannan taloudet muodostavat Kantoperän kulmakunnan. Rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3352 ja Havangan kylälle johtavalta tieltä. Pohjoisrannassa sijaitsee Kantoperän rukoushuone.
Luontoarvoja

Ylä-Havanka on matala runsashumuksinen järvi (MRh), jonka kemiallinen tila on hyvä ja ekologinen tila on asiantuntija-arvion mukaan hyvä.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Ylä-Havangan vedenlaatua seurataan turvetuotannon ympäristövaikutuksien vuoksi jatkuvasti. Näiden tulosten perusteella järvi on rehevöitynyt. Tässä on käytettävissä mittaustuloksia vuosilta 2005–2011. Niiden mukaan humuksen suuri määrä näkyy esimerkiksi veden värilukuna, joka on ollut keskimäärin 193 Pt mg/l, ja sameutena, joka on ollut keskimäärin 2,1 FTU. Näytteenhakumatkoilla on yleensä mitattu näkösyvyys, joka on viimeisenä vuonna ollut 0,8 metriä. Sameus johtuu usein kiinteän aineksen määrästä, joka on ollut 2,7 mg/l, mutta myös pieneliöistä, joita täässä tutkimuksessa kuvastaa levän klorofyllipitoisuudet vedessä. Ne ovat olleet keskimäärin 15 μg/l. Veden väriin vaikuttavat ylipäätään kaikki veteen liuenneet aineet, joista rautapitoisuus on tärkein tunnusluku. Rautaa on esiintynyt keskimäärin 1 975 μg/l.
Pieneliöiden määriin vaikuttavat veteen liuenneet ravintoaineet, joista typpi ja fosfori ovat tärkeimmät. Rehevyystutkimuksissa määritetään kokonaisfosforipitoisuus, joka on ollut keskimäärin 33 μg/l, ja kokonaistyppipitoisuus, joka on vastaavasti ollut 809 μg/l. Molemmat ilmentävät rehevyystason kohoamista. Kun samalla levien klorofyllipitoisuudet ovat olleet 15 μg/l, niin järveä voi jo pitää rehevöityneenä. Vaikka rehevöityminen on eliöiden elinmahdollisuuksille hyvä asia, on sillä suomalaisessa järvessä varjopuolensakin. Rehevien järvien yksilömäärät ovat suuret, mutta niiden lajikirjo on yksipuolisempi. Järven pohjaan laskeutuvan mudan määrä kasvaa ja pohjasedimentteihin kasaantuu runsaasti ravinteita. Kun vedessä on runsaasti ravinteita ja esimerkiksi humusta, kuluttavat ne veteen liuennutta happea kemiallisesti. Kun järven vesi on lämpötilakerrostunutta, jää pohjan lähellä sijaitsevat viilemämpi vesikerros ilman happitäydennystä pitkäksi aikaa ja sen happipitoisuus alkaa laskemaan. Lopulta siinä vesikerroksessa voi esiintyä happivajausta, mikä häiritsee happea hengittävien eliöiden elinmahdollisuuksia. Samalla alkavat sedimenttien ravinteet liueta takaisin veteen ja happiongelma pahenee entisestään. Tämä ilmiö on Ylä-Havangassakin havaittavissa. Veden happipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 60 %, mutta ne ovat saattaneet välillä laskea 20–30 % asti.
Ravinnetilanteen ollessa levien kannalta otollinen, lisääntyvät ne suuresti ja lopputuloksena järvellä saattaa esiintyä leväkukintoja. Levätutkimuksessa havaittiin Ylä-Havangassa levien biomassaksi 8,92 mg/l. Näin suuri määrä viittaisi rehevöitymiseen ja ilmaisisi järven tyydyttävää ekologista tilaa. Suurin osa leveästä (93 %) kuuluu Gonyostomum semen -limaleviin. Se on erityisesti rehevöityneiden humusvesien valtalajistoa.
Luontoarvoja > Turvetuotanto valuma-alueella

Järven valuma-alueella sijaitsee Kortenevan turvetuotantoalue (34 hehtaaria), jonka valmistelu alkoi vuonna 1972 ja tuotanto 1974. Tuotantoalueen kuivatusvedet purkautuvat Ylä-Havankaojaa myöten Ylä-Havankaan ja siitä edelleen Havankaojaa myöten Havanganjärveen. Myös Pihtinevan turvetuotantoalueen kuivatusvesiä joutuu Ylä-Havankaan.
Luontoarvoja > Kunnostushanke

Ylä-Havankajärvelle on annettu lupa kunnostaa rehevöitynyt järvi. Metsäkeskuksella on käynnissä Huomisen Havanka-projekti, jolla pyritään parantamaan myös Ylä-Havankajärven tilaa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Havanganjärven valuma-alueeseen (35.416) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,5 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään ympäröiviltä soilta ja metsistä. Luoteispuolella sijaitsevasta Isosta Kortejärvestä saattaa tulla laskuvesiä, mutta Pienestä Kortejärvestä tuskin tulee vettä järveen, sillä niiden korkeuserot ovat huomattavat. Järven laskuoja on Havanganoja, joka lähtee järven itärannasta ja joka laskee 4,8 kilometrin päähän Havanganjärven luoteispäähän. Ojalla on pudotusta tällä matkalla 49,4 metriä. Vesireitti jatkuu seuraavaksi Vaskiveteen.
Liu Bocheng

| Liu Bocheng |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. joulukuuta 1892
Kuollut: 7. lokakuuta 1986 (ikä 93) Peking
Sotilashenkilö
Taistelut ja sodat:  Pohjoisen sotaretki  Pitkä marssi Kiinan–Japanin sota (1937–1945) Kiinan sisällissota Kiinan–Intian sota
Sotilasarvo:  Kiinan marsalkka
Liu Bocheng (Wade-Giles: Liu Po-cheng, 刘伯承; 4. joulukuuta 1892 – 7. lokakuuta 1986) oli Kiinan kommunistisen puolueen jäsen ja  sotilasarvoltaan marsalkka. Hän liittyi kommunisteihin vuonna 1911 ja osallistui Kiinan sisällissotaan sekä Japanin vastaiseen sotaan.
Liu toisena oikealta valokuvassa vuodelta 1938.