stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yleisurheilun alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2009
Mitalistit > Tytöt

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Jodie Williams | 11,39 WYL |  Allison Peter | 11,47 PB |  Ashton Purvis | 11,48 SB |
| 200 m |  Jodie Williams | 23,08 WYL |  Allison Peter | 23,08 WYL |  Ashton Purvis | 23,15 PB |
| 400 m |  Ebony Eutsey | 52,88 |  Michelle Brown | 53,44 |  Sandra Wagner | 53,52 PB |
| 800 m |  Cherono Koech | 2.01,67 CR |  Ciara Mageean | 2.03,07 PB |  Rowana Cole | 2.03,83 PB |
| 1 500 m |  Nelly Chebet Ngeiywo | 4.12,76 PB |  Gete Dima | 4.15,16 |  Amela Terzic | 4.16,71 PB |
| 3 000 m |  Purity Cherotich Rionoripo | 9.03,79 |  Jackline Chepngeno | 9.05,93 PB |  Genet Yalew | 9.08,95 PB |
| 2 000 m esteet |  Korahubsh Itaa | 6.11,83 WY |  Lucia Kamene Muangi | 6.11,90 PB |  Halima Hassen | 6.19,83 PB |
| 100 m aidat (76,2 cm) |  Isabelle Pedersen | 13,23 |  Kori Carter | 13,26 PB |  Bridgette Owens | 13,39 PB |
| 400 m aidat |  Vera Rudakova | 57,83 WYL |  Danielle Dowie | 58,62 |  Déborah Rodríguez | 59,71 PB |
| Korkeushyppy |  Alessia Trost | 187 |  Amy Pejkovic    Marija Kutšina | 185 PB | – | – |
| Seiväshyppy |  Angelica Bengtsson | 432 WYL |  Michaela Meijer | 410 |  Felícia Horváth    Tatjana Stetsjuk | 400 PB |
| Pituushyppy |  Lu Minjia | 622 |  Alina Rotaru | 609 |  Jennifer Clayton | 605 |
| Kolmiloikka |  Yana Borodina | 13,63 WYL |  Deng Lina | 13,57 PB |  Valerija Kanatova | 13,45 |
| Kuulantyöntö |  Lena Urbaniak | 15,28 |  Margaret Satupai | 14,96 SB |  Dong Yangzi | 14,65 SB |
| Kiekonheitto |  Li Shanshan | 51,65 |  Alex Collatz | 50,09 |  Shanice Craft | 49,15 |
| Moukarinheitto |  Barbara Špiler | 59,33 |  Kivilcim Kaya | 57,91 SB |  Bianca Lazar Fazecas | 56,41 PB |
| Keihäänheitto |  Anastasija Svetšnikova | 53,25 SB |  Wo You | 52,04 PB |  Laura Henkel | 51,47 PB |
| Seitsenottelu |  Katarina Thompson | 5750 WYL |  Laura Ikauniece | 5647 PB |  Kira Biesenbach | 5423 PB |
| 5 000 m kävely |  Jelena Lašmanova | 22.55,45 WYL |  Yanelli Caballero | 22.59,29 PB |  Svetlana Vasiljeva | 23.00,15 PB |
| Viesti |  Yhdysvallat:   Jordan Clark   Ashton Purvis   Briana Nelson   Ebony Eutsey | 2.04,32 WYL |  Unkari:   Anasztázia Nguyen   Krisztina Komiszár   Dorina Vincze   Lilla Loránd | 2.09,22 PB |  Romania:   Ana Maria Rosianu   Ana Georgiana Alungoaie   Sanda Belgyan   Adelina Pastor | 2.09,25 SB |
Åländska Segelsällskapet

Seuran paviljonki Maarianhaminan Västerhamnissa.
Rödhamnin vierassatama.
Åländska Segelsällskapet eli ÅSS on pursiseura Ahvenanmaalta. Seura on muodostettu vuonna 1897, ja sillä on kotipaikka Maarianhaminan Västerhamnissa, jossa sillä on myös ravintola Segelpaviljongen. Paviljonki rakennettiin vuonna 1896 ja siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1922.
Seurassa oli 910 jäsentä vuonna 2005. Seuraan on rekisteröity 70 purjevenettä ja noin 150 moottorivenettä.
Seura ylläpitää kahta vierassatamaa, toinen on kotisataman yhteydessä, toinen Rödhamnissa noin 10 merimailia Maarianhaminasta etelään.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Е

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Е е
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
Е on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin. Jakuutin kielessä se tosin esiintyy vain venäjän kielestä lainatuissa sanoissa.
Latinalaisissa aakkosissa on samannäköinen merkki E. Unicodessa nämä ovat kuitenkin eri merkit.
Ääntäminen

Е ääntyy tavallisesti vokaalina /je/, /e/, /jɛ/ tai /jɛ/. Sen äännearvo on bulgariassa /ɛ/, makedoniassa /e/, marissa /e/, serbiassa /ɛ/, ukrainassa /e/, valkovenäjässä /jɛ/ tai /ɛ/ ja venäjässä /je/, /e/ tai /ɛ/. Ukrainassa äännettä /je/ merkitään kirjaimella є, ja valkovenäjässä ja venäjässä äännettä /ɛ/ merkitään myös kirjaimella э.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | Е | е |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 0415 | 0435 |
| ISO 8859-5 | B5 | D5 |
| KOI8 | E5 | C5 |
| Windows-1251 | C5 | E5 |
| MS-DOS-koodisivu 866 | 85 | A5 |
| HTML | &#x0415; | &#x0435; |
А

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
А а
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
А on kyrillinen kirjain ja lähes poikkeuksetta ensimmäinen kirjain kielestä riippumatta. Se sisältyy muun muassa bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.
Latinalaisissa aakkosissa on vastaava, samannäköinen merkki A. Unicodessa nämä ovat kuitenkin eri merkit.
Ääntäminen

А ääntyy tavallisesti vokaalina [a] tai [ʌ]. Sen äännearvo on [a] bulgariassa, makedoniassa, marissa, serbiassa, ukrainassa, valkovenäjässä ja venäjässä.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | А | а |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 0410 | 0430 |
| ISO 8859-5 | B0 | D0 |
| KOI8 | E1 | C1 |
| Windows-1251 | C0 | E0 |
| MS-DOS-koodisivu 866 | 80 | A0 |
| HTML | &#x0410; | &#x0430; |
Ólympos (Euboia)

Ólympos-vuori.
| --- | --- |
Sijainti:  Euboia, Keski-Kreikka, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 172 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ólympos (kreik. Όλυμπος) on vuori Euboian saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 172 metriä.
Ólympos sijaitsee Euboian keskiosissa linnuntietä noin 23 kilometrä itään Chalkídan kaupungista. Se muodostaa Dírfivuoren eteläisen jatkeen. Vuoren länsipuolella sijaitsee Lilántion eli Lelantoksen tasanko.
Ylijättiläinen

Nimeäminen · Luokittelu
Kehitys · HR-kaavio · Nukleosynteesi

Tähtijärjestelmä · Eksoplaneetta

Luettelot tähdistä
Synty ja kehitys
Synty · Prototähti · Esipääsarja · Pääsarja
Horisontaalihaara · Asymptoottihaara
Esiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumu
Wolfin–Rayetin tähti · Valesupernova
Supernova · Hypernova
Luminositeettiluokitus
Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)
Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)
Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)
Hyperjättiläinen
Spektriluokitus
O · B · A · F · G · K · M
Bariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti
Jäänteet
Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · Heliumplaneetta
Neutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko
Nukleosynteesi
Alfareaktio · Kolmialfareaktio · Heliumleimahdus
Hiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova
Yleiset ominaisuudet
Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti
Aiheeseen liittyvää
Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · Planeetta
Tähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · Tähdistö
Auringon ominaisuudet
Neljä sinistä ylijättiläistä ja yksi punainen ylijättiläinen tähtijoukossa NGC 4755
Ylijättiläinen on hyvin suuri ja kirkas tähti, jonka säde on jopa 1 000 Auringon sädettä ja massa 10–50 Auringon massaa. Niiden luminositeettiluokka on Ia tai Ib. Niiden kirkkaus on 5 000–100 000 -kertainen Aurinkoon verrattuna. Ylijättiläisiä kirkkaampia ovat vain luokan 0 hyperjättiläiset. Ylijättiläisen absoluuttinen kirkkaus on aina yli −4 magnitudia.[lähde? ]
Ylijättiläiset ovat lyhytikäisiä, mutta näkyvät melko kauas: tämän vuoksi monta ylijättiläistä on kirkkaimpien tähtien joukossa. Ylijättiläiset ovat yleensä korkeintaan 10–50 miljoonan vuoden sisällä lopustaan, supernovaräjähdyksestä. Monien ylijättiläisten kirkkaus vaihtelee, ja niissä tapahtuu kaasua sinkoavia purkauksia.
Kirkkaita luokan Ia ylijättiläisiä ovat siniset Saiph ja Aludra, sinivalkoinen Rigel, valkoinen Deneb ja keltainen Wezen. Himmeämpiä ylijättiläisiä, jotka kuuluvat luokkaan Ib, ovat mm. Canopus, Mirfak, Pohjantähti, Enif, Suhail, Antares ja Betelgeuze.
Valkoisen Denebin absoluuttinen kirkkaus on noin −7,2 magnitudia ja kirkkaus 60 000–250 000 Auringon kirkkautta. Tähden etäisyyttä ei ole pystytty tarkkaan arvioimaan. Deneb on 200–300 kertaa Aurinkoa suurempi, ja sen massa on 20–25-kertainen Auringon massaan verrattuna. Orionin päätähden Betelgeusen säde on noin 630 Auringon sädettä, kirkkaus 20 000 Auringon kirkkautta.
Ylijättiläisten ominaisuuksia

| Spektriluokka | Pintalämpötila | Säde auringon säde=1 | Massa auringon massa=1 | Absoluuttinen näennäinen kirkkaus MV | Kokonaissäteilyteho  eli bolometrinen Luminositeetti,  Auringon = 1 | Elokelpoisen vyöhykkeen säde AU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| O5 | 40 000 K | 30 | 70 | −6.6 | 11 000 000 | 3300 |
| B0 | 26 000 K | 30 | 25 | −6.4 | 2 600 000 | 1600 |
| A0 | 9 700 K | 60 | 16 | −6.3 | 35 000 | 190 |
| F0 | 7 700 K | 80 | 12 | −6.6 | 32 000 | 180 |
| G0 | 5 500 K | 120 | 10 | −6.4 | 30 000 | 170 |
| G5 | 4 800 K | 150 | 12 | −6.2 | 29 000 | 170 |
| K0 | 4 400 K | 200 | 13 | −6.0 | 29 000 | 170 |
| K5 | 3 800 K | 400 | 13 | −5.8 | 38 000 | 190 |
| M0 | 3 600 K | 500 | 13 | −5.6 | 41 000 | 200 |
Öland-luokka

| Öland-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  1 910 t (standardi) 2 438 t (kuormattu)
Pituus:  112 m (kokonaispituus)
Leveys:  11,2 m
Syväys:  3,4 m
Koneteho:  2-akselinen de Laval -turbiinimoottori 44 000 shp
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  210
Aseistus
Meritorjunta:  4 × 120 mm tykkiä 6 × 533 mm torpedoputkea 60 × miinaa
Ilmatorjunta:  6-7 × Bofors 40 mm ilmatorjuntatykkiä 8 × 25 mm ilmatorjuntatykkiä
Öland-luokka oli Ruotsin merivoimien kahden hävittäjän muodostama alusluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Öland | Kockums, Malmö | 1943 | 15. joulukuuta 1945 | 15. joulukuuta 1947 | poistettu palveluksesta 1. heinäkuuta 1978 |
| HMS Uppland | Karlskronavarvet | 1943 | 15. marraskuuta 1946 | 31. tammikuuta 1949 | poistettu palveluksesta 1. heinäkuuta 1979 |
Caymansaaret

Caymansaaret on kolmen saaren muodostama Britannian merentakainen alue Karibianmerellä Kuuban eteläpuolella. Saaret ovat osa merenalaista vuorijonoa, ja niiden pinta-ala on 264 neliökilometriä. Pääkaupunki on suurimmalla saarella Grand Caymanilla sijaitseva George Town. Caymansaarilla on noin 65 800 asukasta, ja paikallinen väestö koostuu pääosin brittien uudisasukkaiden ja afrikkalaisten orjien jälkeläisistä. Talous perustuu offshore-pankkitoimintaan ja matkailuun, ja maan bruttokansantuote asukasta kohden on Karibian korkein.
Kristoffer Kolumbus löysi saaret vuonna 1503, eikä niillä sitä ennen ole ollut arkeologisten todisteiden perusteella asutusta. Vakituinen asutus alkoi kehittyä 1730-luvulla, ja saaria hallittiin nimellisesti Jamaikalta. Caymansaarelaiset päättivät vuonna 1962 jäädä brittihallintoon Jamaikan itsenäistyessä.
Maantiede

Caymansaariin kuuluu kolme Karibianmeren saarta noin 290 kilometriä Jamaikasta luoteeseen. Suurin niistä on 197 neliökilometrin laajuinen Grand Cayman, johon kuuluu noin 90 prosenttia saarten maapinta-alasta. Kaksi pienempää saarta ovat Cayman Brac ja Little Cayman. Saaret ovat osa vuorijonoa, joka kulkee merenpinnan alla Belizestä Kuubaan. Pääkaupunki George Town sijaitsee Grand Caymanilla.
Caymansaarilla vallitsee trooppinen meri-ilmasto. Siellä on käytännössä kaksi vuodenaikaa, kuuma sadekausi toukokuun puolivälistä lokakuulle ja hieman viileämpi kuivakausi marraskuulta huhtikuulle. Sadekauden aikaan keskilämpötila on 29,1 astetta ja kuivan kauden aikaan 27,1 astetta. George Townin vuotuinen sadanta on noin 1 500 millimetriä. Itäisimmillä saarilla sataa hieman vähemmän. Hurrikaanikausi on kesäkuulta marraskuulle.
Vaikka meriveden korkeus on vuosituhansien kuluessa vaihdellut suuresti, saaret ovat pysyneet merenpinnan yläpuolella kahden miljoonan vuoden ajan. Niille on tullut vähitellen kasvi- ja eläinlajeja Isoilta Antilleilta, etenkin Kuubasta ja Jamaikalta, sekä myös Keski-Amerikasta ja Karibian itäosista. Osa näistä lajeista on eriytynyt Caymansaarilla kotoperäisiksi lajeiksi ja alalajeiksi.
Kolmasosa maa-alasta on mangrovesuota. Monet alkuperäiset metsät ovat hakattu viljeltyjen puiden tieltä. Caymansaaria ympäröivät vedet ovat monimuotoisia, ja niissä on koralliriuttoja. Merissä elää edelleen myös liemikilpikonnia, joista saaret saivat alkuperäisen nimensä ”Las Tortugas”. Saarten linnustoon kuuluu yli 180 lajia. Yleisimpiä niistä ovat antillienmölyturpiaali, ani, banaanikerttuli ja muutamat haikaralajit. Saarten kansallislintu on kuubanamatsoni, jonka alalajeja elää saarilla.
Hallinto ja politiikka

Caymansaarilla on rajoitettu itsehallinto. Caymansaarien valtionpäämies on Britannian monarkki, jota edustaa kuvernööri. Kuvernööri on vastuussa ulkosuhteista, puolustuksesta, sisäisestä turvallisuudesta ja poliisivoimista. Hallitusta johtaa pääministeri.
Caymansaarten ensimmäinen puolue progressiivinen demokraattinen puolue perustettiin vuonna 1991. Sen jälkeen saarilla on syntynyt myös muita puolueita. Vuoden 2017 parlamenttivaaleissa oli ehdokkaita kansan progressiiviselta liikkeeltä (PPM) ja Caymansaarten demokraattiselta puolueelta. Lisäksi vaaleissa sallitaan sitoutumattomat ehdokkaat. Sitoutumattomat saivat vuoden 2017 vaaleissa eniten paikkoja, mutta pääministerinä jatkoi PPM:n Alden McLaughlin. Parlamentissa on 20 paikkaa, ja niistä vaaleilla valitaan 18. Kaksi paikkaa on varattu varakuveröörille ja oikeuskanslerille.
Talous ja liikenne

Caymansaarten elintaso on Karibian korkeimpia, ja sen bruttokansantuote asukasta kohden on korkein. Talous perustuu pitkälti finanssialaan, matkailuun ja muihin palveluihin. Offshore-pankkitoimintaa ovat edesauttaneet välittömien verojen puute ja liberaalit pankkilait. Saaret ovatkin maailman suurimpia finanssielämän keskuksia, ja suurin osa maailman suurimmista pankeista on rekisteröitynyt saarille. Ulkomaalaista pääomaa saaren pankeille on tuonut etenkin tiukat säädökset pankkisalaisuudesta.
Caymansaaret on merkittävä matkailukohde, ja hallitus onkin investoinut matkailualaan huomattavasti. Sen vaikutus kasvoi kahdeksankertaiseksi 1970-luvun puolivälistä 1990-luvun alkuun. Suurin osa turisteista tulee Yhdysvalloista, ja saaret ovat erityisesti tunnettuja sukelluskohteena. Caymansaarilla yöpyi vuonna 2019 ennätyksellisesti yli 502 000 matkailijaa. Risteilyaluksilla saarilla vieraili 1,83 miljoonaa ihmistä.
Maataloudesta saa toimeentulonsa vain pieni osa saarelaisista. Saarilla viljellään sitruksia, banaaneja, mangoa, kookospähkinöitä, bataattia, jamssia ja tomaatteja sekä kasvatetaan jonkin verran nautaa ja siipikarjaa. Hallituksen omistuksessa on myös kilpikonnatila, jossa kasvatetaan kilpikonnia ruoaksi sekä kilven ja nahan takia. Suurin osa ruoasta joudutaan tuomaan saarille. Yhdysvallat on selvästi suurin kauppakumppani.
Saarilla on rahayksikkönsä, Caymansaarten dollari (KYD), joka on sidottu Yhdysvaltain dollariin kurssilla 1 KYD = 1,20 USD. Yhdysvaltain dollaria käytetään laajasti myös maksuvälinenä. Caymansaarten dollaria laskee liikkeelle Cayman Islands Monetary Authority.
Caymansaarten tärkein lentoasema on Grand Caymanilla oleva Owen Robertsin kansainvälinen lentoasema. Cayman Bracilla on Charles Kirkconnellin kansainvälinen lentoasema, ja Little Caymanilla on saarten välisiä lentoja varten Edward Boddenin lentokenttä. Cayman Airways on kansallinen lentoyhtiö. Grand Caymanin George Townilla on risteilyalusten satama, mutta pienempiä aluksia varten on oma satamansa sekä Grand Caymanilla että Cayman Bracilla.
Väestö

Caymansaarilla oli kansallisen tilastokeskuksen arvion mukaan vuoden 2018 lopussa 65 813 asukasta. Pääkaupungissa George Townissa asui 34 878 asukasta ja Grand Caymanin saarella yli 63 000 asukasta. Cayman Bracilla ja Little Caymanilla oli yhteensä vain hieman yli 2 000 asukasta. Asukkaista noin viidesosa on eurooppalaisia ja toinen viides osa afrikkalaisten orjien jälkeläisiä. Vuoden 2010 tilastojen mukaan 37,8 % oli syntynyt Caymansaarilla. Jamaikalla syntyneitä oli 24,1 %, Yhdysvalloissa syntyneitä 6,7 %, Britanniassa syntyneitä 5,0 %, Filiippineillä syntyneitä 4,4 % ja Hondurasissa syntyneitä 4,3 %. Väestönkasvu on ollut nopeaa. Vielä vuonna 1945 saarien asukasluku oli noin 7 000 mutta vuonna 2010 jo noin 55 000.
Englanti on saarten virallinen kieli, mutta monet osaavat espanjaa toisena kielenä. Suurin osa asukkaista on kristittyjä.
Caymansaarten yli 15-vuotiaiden lukutaitoaste oli vuoden 2007 tilastojen mukaan 98,9 prosenttia. Caymansaarten oppivelvollisuus koskee kaikkia 5–17-vuotiaita lapsia. Koulun aloitus riippuu siitä, käykö brittiläistä koulujärjestelmää vai yhdysvaltalaista koulujärjestelmää noudattavaa koulua. Julkisissa kouluissa opetus on ilmaista. Korkeakoulutusta tarjoaa vajaa kymmenen oppilaitosta. Vanhin niistä on vuonna 1970 perustettu International College of the Cayman Islands.
Kulttuuri

Vaikka Caymansaarilla on tiukat siteet Britanniaan, saarten kulttuuri on varsin vahvasti amerikkalaistunut. Etäisillä saarilla meri ja merenkulku ovat olleet aina tärkeitä. Perinteiset caymanilaistalot rakennettiin punomalla oksista kehikko ja täyttämällä se muurilaastilla. Rappaus maalataan pinkiksi, turkoosiksi tai vihreäksi. Kattomateriaalina käytettiin palmunlehviä, myöhemmin peltiä, ja katolle tullut sadevesi kerättiin talteen. Caymanilaisten perusruokaa saadaan merestä. Sitä ovat etenkin kilpikonnat ja suuret kotilot. Muita perinteisiä ruoka-aineita ovat limetit, hunaja, rommi ja kookos.
Caymansaarten kansallismuseo kokoaa saarten merenkulun historiaa ja kansallinen kulttuurisäätiö tukee paikallisia taideohjelmia ja ylläpitää Grand Caymanin F. J. Harquailin kulttuurikeskusta.
Kulttuuri > Urheilu ja vapaa-aika

Caymansaarten vedet ovat tunnettuja kirkkaudestaan, ja sukellus on suosittu harrastus. Saarilla kilpaillaan useissa eri urheilulajeissa. Truman Boddenin urheilukeskuksessa on muun muassa olympiastandardit täyttävä juoksurata ja kansainväliset standardit täyttävä jalkapallokenttä. Caymansaaret on osallistunut kesäolympialaisiin vuodesta 1976 ja talviolympialaisiin yhden kilpailijan voimin vuosina 2010 ja 2014. Kesäolympialaisiin se on lähettänyt 2–10 urheilijaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Caymansaaret Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Cayman Islands Wikivoyagessa (englanniksi)
Caymansaarten hallituksen sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Caymansaarten matkailuviranomainen (englanniksi)
Väli-Amerikan valtiot
| --- | --- |
Mantereen maat:   Belize  Costa Rica  El Salvador  Guatemala  Honduras  Meksiko  Nicaragua  Panama 
Saarivaltiot:   Antigua ja Barbuda  Bahama  Barbados  Dominica  Dominikaaninen tasavalta  Grenada  Haiti  Jamaika  Kuuba  Saint Kitts ja Nevis  Saint Lucia  Saint Vincent ja Grenadiinit  Trinidad ja Tobago 
Itsehallintoalueet:   Anguilla  Aruba  Bonaire  Brittiläiset Neitsytsaaret  Caymansaaret  Curaçao  Guadeloupe  Martinique  Montserrat  Navassa  Puerto Rico  Saba  Saint Barthélemy  Saint-Martin  Sint Eustatius  Sint Maarten  Turks- ja Caicossaaret  Yhdysvaltain Neitsytsaaret 
Caymansaarten kartta
Seven Mile Beach
Čunovo

| Čunovo |
| --- | --- |
 Cunovon kirkko
 vaakuna

Valtio:   Slovakia
Alue:  Bratislava
Piiri:  Bratislava V
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,62 km²
Väkiluku (2018):  1 447
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.cunovo.eu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Čunovo on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2004 alle tuhat asukasta. Se sijaitsee Tonavan etelärannalla ja kuuluu Bratislava V -piiriin.
Čunovossa on kanava, jossa on keinotekoinen koski, jossa voi harrastaa koskenlaskentaa.
Zdeněk Vítek

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Zdeněk Vítek |  Zdeněk Vítek |  Zdeněk Vítek |  |
Maa:   Tšekki
Miesten ampumahiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Hanti-Mansijsk 2003 | sprintti |  |
Zdeněk Vítek (s. 25. heinäkuuta 1977 Vrchlabi) on tšekkiläinen ampumahiihtäjä, joka on kilpaillut maailmancup-tasolla kaudesta 1997–1998 lähtien.
Vítek vei Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 viestin ankkuriosuutta ja Anterselvan MM-kisoissa 2007 toista osuutta – molemmilla kerroilla joukkue sijoittui viidenneksi. Hän sijoittui seitsemänneksi Östersundin MM-kisojen 2008 normaalimatkalla ja niin ikään seitsemänneksi MM-kisojen 2003 yhteislähdössä.
Vítek saavutti sprintin pronssia MM-kilpailuissa 2003. Yhden sakon pystypaikalta ampunut Vítek hävisi kilpailun voittaneelle – ampumapaikat nollilla selvittäneelle Ole Einar Bjørndalenille 52,9 sekuntia. Hän hävisi vain 2 sekuntia hopealle sijoittuneelle, niin ikään yhden sakon pystypaikalta ampuneelle Ricco Großille.
Maailmancupissa Vítek saavutti ensimmäisen palkintokorokesijansa oltuaan kaudella 1999–2000 Oberhofin takaa-ajokilpailussa kolmas. Ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan voittonsa hän saavutti Hochfilzenin normaalimatkalta kaudelta 2000–2001. Palkintokorokepaikkoja Vítekillä on yhteensä viisi kappaletta (kauden 2007–2008 jälkeen).
Б

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Б б
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
Б on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.
Ääntäminen

Б ääntyy tavallisesti soinnillisena bilabiaalisena klusiilina /b/, soinnillisena liudentuneena bilabiaalisena klusiilina /bʲ/ tai soinnillisena bilabiaalisena frikatiivina /β/. Sen äännearvo on bulgariassa /b/ tai /bʲ/, makedoniassa /b/, marissa /β/, serbiassa /b/, ukrainassa /b/, valkovenäjässä /b/ ja venäjässä /b/ tai /bʲ/.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | Б | б |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 0411 | 0431 |
| ISO 8859-5 | B1 | D1 |
| KOI8 | E2 | C2 |
| Windows-1251 | C1 | E1 |
| MS-DOS-koodisivu 866 | 81 | A1 |
| HTML | &#x0411; | &#x0431; |