stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kempele
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kempeleessä oli 17 535 asukasta, joista 16 734 asui taajamissa, 648 haja-asutusalueilla ja 153:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kempeleen taajama-aste on 96,3 %. Kempeleen taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Oulun keskustaajama* | 16 699 |
| 2 | Murto* | 35 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Kempeleen keskuspaikka Asemanseutu ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Oulun keskustaajamaa, joka ulottuu sekä Kempeleen että Oulun alueelle. Yhteensä Oulun keskustaajamassa on 200 400 asukasta ja sen pinta-ala on 201,26 neliökilometriä. Ketolanperän kylässä sijaitsee Murto-niminen osa-alue, joka on jakanut nimensä Tyrnävän kunnan puolella olevan samannimisen kylän mukaan mutta sittemmin Kempeleen kunnan kaavoituksessa kuulunut Ketolanperän osa-alueeseen.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kempeleessä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Kempeleen seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kempeleen alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.
Luonto

Kempele on muun Pohjanmaan tavoin tasaista lakeutta. Kunta on entistä merenpohjaa, jota luonnehtivat alavat ja laakeat niitty- ja peltomaisemat, sekä harvaa metsää kasvavat kankaat ja suot. Erityisesti kunnan itäosassa on laajoja suoalueita. Kempele kuuluu laajaan sedimenttikivialueeseen, niin sanottuun Muhoksen muodostumaan, joka Satakunnan hiekkakivien tavoin on säilynyt kulutukselta peruskallion vajoamassa. Muhoksen muodostuma ulottuu merelle päin leveänä vyönä Muhoksen, Tyrnävän, Limingan ja Kempeleen sekä Oulunsalon alueiden kautta aina Hailuotoon saakka. Sitä ympäröi lähes homogeeninen granaattivyö. Kalliopaljastumia alueella on vähän.
Kallioperää peittävät irtaimet maalajit paksuna kerroksena. Yleisimmät maalajit ovat savi, hiekka, turve ja moreeni, joka muodostaa kunnan itäosassa 5–10 metriä ympäristöstään kohoavia kumpareita. Korkeusvaihtelut ovat kunnan alueella vähäiset. Maasto on alavaa ja kohoaa loivasti Perämerestä pistävien Liminganlahden ja Kempeleenlahden tulvaniityiltä sisämaata kohti. Kirkon seudun maisemaan tuo vaihtelua vähäinen harjumuodostuma. Vaihtelevinta maasto on itäosassa, jossa on myös kunnan korkein kohouma Mourunkijärven pohjoisrannalla. Maankohoaminen, jonka nopeus on kahdeksan millimetriä vuodessa, aiheuttaa alati muutoksia rannikolla. Rantavedet Liminganlahdessa ja Kempeleenlahdessa ovat matalia, joten rantaviiva muuttuu nopeasti. Vielä 1500-luvun puolimaissa Kempeleen ja Oulunsalon välissä oli noin 2,3 kilometriä leveä merensalmi ja Kempele oli niemimaa. Maayhteys Kempeleen ja Oulunsalon välille syntyi todennäköisesti 1700-luvun alkupuolella. Kohoaminen on ollut nopeinta Kempeleen ja Limingan välisellä Isollaniityllä. Myös Kempeleenlahti on maantunut nopeasti.
Sisävesiä Kempeleessä on vähän. Ainoa huomattava järvi on Mourunkijärvi. Aikaisemmin rannikon vesijättömaalla oli useampiakin matalavetisiä järviä ja lampia, mutta ne ovat joko maatuneet tai kuivattu.
Liikenne

Kempeleen keskustaajama sijaitsee Pohjanmaan radan ja valtatien 4 läheisyydessä. Seututie 816 alkaa Kempeleen keskustaajamasta ja jatkuu Hailuodon Marjaniemeen saakka.
Historiallinen Pohjanmaan rantatie on aikoinaan kulkenut Kempeleen halki. Valtatie 4 kulki alun perin keskustaajaman kautta, mutta vuonna 1990 valmistunut moottoriliikennetie siirsi läpikulkuliikenteen pois keskustasta. Moottoriliikennetie parannettiin 2000-luvun alussa moottoritieksi ja sitä jatkettiin samalla Limingan Haaransiltaan. Nykyisin Limingan Haaransillan liikenneympyrästä alkava ”Vanha Nelostie” on numeroitu seututieksi 847. Merkittävä tieyhteys Kempeleessä on myös nykyisin Kempeleen keskustaajamasta Tyrnävän kunnan puolelle Murron kylään johtava Ketolanperäntie, joka oli ensimmäinen kunnantie, ja jonka linjausta on muutettu historian aikana muutamaan otteeseen. Kempeleen keskustaajamassa pari kilometrin pituinen yhdystie 8154 eli Piriläntie on osa vanhaa Pohjanmaan rantatien linjausta ja entistä valtatie 4:ää.
Kempeleen keskustaajamasta sekä Ylikylästä on useita päivittäisiä paikallisliikenteen vuoroja Ouluun. Liikennöitsijöinä toimii Oulun seudun liikenne. Kaukoliikenteen pikavuorot pysähtyvät Zeppelinin rampilla sekä Kempeleen keskustaajamassa, ja niistä vastaa muun muassa Käkelän Liikenne. Linja-autoliikennöitsijä Onnibus pysähtyy myös Zeppelinin rampilla.
Kempeleen keskustaajamassa Asemanseudun asuinalueella sijaitsee vuonna 1886 rakennettu rautatieasemarakennus. Matkustajaliikenne lopetettiin Kempeleen rautatieasemalla vuonna 1990. Matkustajaliikenne aloitettiin uudestaan kesäkuussa 2016. Vanha asemarakennus ei ole nykyisin käytössä, vaan asemalla on nykyaikainen 450 metriä pitkä asemalaituri odotuskatoksineen. Säännöllistä rautateiden tavaraliikennettä Kempeleessä ei ole.
Koulutus

Kempeleen keskustaajamassa toimii ammattikoulu OSAO:n Kempeleen-Limingan yksikkö. Kempeleen yksikössä voi opiskella muun muassa kuljetusalaa, ravintola- ja catering-alaa sekä puutarha-alaa. Puutarhuriksi Kempeleessä on voinut opiskella vuodesta 1952 lähtien, kun silloinen Kempeleen Puutarhurikoulu aloitti kunnan suurimmalla tilalla Pirilässä.
Kempeleen kirkon läheisyydessä sijaitsevassa koulukeskuksessa sijaitsevat Kirkonkylän koulu ja vuonna 1976 toimintansa aloittanut Kempeleen lukio. Kirkonkylän koulu aloitti toimintansa vuonna 1882 alkujaan kansakouluna. Ylikylässä sijaitseva Ylikylän koulu on tullut tunnetuksi muun muassa painotuksesta musiikkiin. Muut peruskoulut Kempeleessä ovat Ketolanperän kylässä sijaitseva Ketolanperän koulu, Linnakankaalla sijaitseva Linnakankaan koulu sekä Santamäen asuinalueella sijaitseva Santamäen koulu.
Kunnanvaltuusto

Paikat jakaantuivat seuraavasti vuoden 2021 kuntavaaleissa:
Keskusta 15 paikkaa (−3)
Kokoomus 8 paikkaa (+3)
SDP 6 paikkaa (−2)
Perussuomalaiset 6 paikkaa (+3)
Vasemmistoliitto 2 paikkaa (−1)
Vihreä liitto 1 paikka (0)
Kristillisdemokraatit 1 paikka (0)
Talous

Kempeleessä on pääkonttorit ja tuotantoa Lehto Groupilla, Polar Electrolla, PKC-Groupilla ja Ouman Oy:llä.
Urheilu

Kempeleen Kiri on yleisseura, joka tunnetaan parhaiten pesäpallosta. Sekä miesten että naisten edustusjoukkueet pelaavat kaudella 2019 pesäpallon pääsarjassa Superpesiksessä. KeKin joukkueet nousivat miesten Superpesikseen kaudelle 2019 ja naisten Superpesikseen kaudelle 2012.
Kempeleessä toimi lentopallon SM-liigaa vuosina 2006–2009 pelannut Kempeleen Lentopallo. KempeLe pelasi pääsarjassa suurin satsauksin ilman mainittavaa menestystä. Joukkueeseen hankittiin muun muassa maajoukkuepelaaja Teppo Heikkilä, SM-liigan pistepörssin kolminkertainen voittaja Marko Aho ja SM-liigan parhaana pelaajana 2007 palkittu Pekka Kortteinen. Myös beach volley -pelaaja Anssi Hakala kuului joukkueen vahvuuteen. Edustusjoukkue siirtyi Ouluun kaudeksi 2009–2010 ja vaihtoi nimeksi Sun Volley.
Jääkiekkoseura Kiekko-Laser syntyi kun Kiekko-Oulu ja Kempeleessä ja Oulunsalossa toiminut Laser HT yhdistyivät. Suomi-sarjaan]] noustuaan, edustusjoukkue siirtyi Ouluun. Seuralla on edelleen junioritoimintaa Kempeleessä. Tunnetuin Laser HT:n kasvatti on Kempeleestä kotoisin oleva NHL-maalivahti Pekka Rinne.
Vammaishiihtäjänä menestynyt Pertti Sankilampi edusti Kempeleen Kiriä.
Paikkakunnalla toimii myös urheilun yleisseura Kempeleen Pyrintö, jalkapalloseura Ajax-Sarkkiranta ja salibandyseura Kempele Wild Duckz.
Tunnettuja Kempeleessä vaikuttaneita henkilöitä

Eeli Aalto, kuvataiteilija
Sari Aalto, vatsastapuhuja
Simo Aalto, taikuri
Pauliina Ainasoja, toimittaja
Justus Annunen, jääkiekkomaalivahti
Jyrki Anttila, oopperalaulaja
Janne Heikkinen, poliitikko, Kempeleen kunnanvaltuuston puheenjohtaja 2015–
Anna-Leena Härkönen, kirjailija-näyttelijä
Juhani Konola, opetusneuvos, laulujen sanoittaja
Oskari Korpikari, jääkiekkoilija
Rolf Peter Ollakka, palkkasotilas
Ari Paulow, kirjailija
Daniel Pesu, taidemaalari
Jussi Rasinkangas, säveltäjä, sanoittaja, luokanopettaja
Pekka Rinne, jääkiekkomaalivahti
Pertti Sankilampi, johtaja, kunnallisneuvos, hiihtäjä, seitsenkertainen paralympiavoittaja
Juha Sipilä, Suomen Keskustan entinen puheenjohtaja, kansanedustaja, Suomen pääministeri 2015–2019
Jarmo Stoor, kirjailija
Oliver Suni, jääkiekkoilija
Seppo Säynäjäkangas, Polar Electron perustaja
Eetu Takkula, kansanedustaja (Maalaisliitto)
Suvi Teräsniska, laulaja
Muuta

Kempele-sanan yhteydessä käytettävät sijamuodot ovat paikkakunnalla vakiintuneen tavan mukaisesti inessiivi (Kempeleessä), elatiivi (Kempeleestä) ja illatiivi (Kempeleeseen). Tosin ulkopaikkakuntalaiset käyttävät kunnasta varsin usein myös virheellisiä adessiivi- (Kempeleellä), ablatiivi- (Kempeleeltä) ja allatiivimuotoja (Kempeleelle).
Kempeleen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suutarinlohi, maitopotut, ruisleipä ja puolukkakiisseli.
Muuta > Kunnantalo

Kempeleen kunnantalon tilat sijaitsevat nykyään Vihiluodon kylässä Vihikarissa. Edellinen keskustaajamassa sijainnut kunnantalo purettiin vuonna 2019 sisätilaongelmien vuoksi.
Muuta > Z

Kempeleessä on yleisessä käytössä Z-kirjain. Z-kirjainta on käytetty muun muassa kauppakeskus Zeppelinin, uimahalli Zimmarin ja monitoimihalli Zemppi Areenan nimissä. Lisäksi Kempeleestä löytyy Z-alkuinen yritysalue nimeltä Zatelliitti. Linnakankaan asuinalueelle ollaan suunnittelemassa tulevaisuudessa Zeniitti-nimistä matkailualuetta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kempeleen kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Kempeleen avainluvut
Kempele
| --- | --- |
Kempeleen alueista ja kylistä kertovat artikkelit:  Alakylä (kylä) · Asemanseutu (keskustaajaman keskuspaikka, asuinalue) · Hakamaa (teollisuusalue) · Juurussuo (kylä) · Ketolanperä (kylä) · Kirkonseutu (keskustaajaman osa) · Rajakorpi (kylä) · Vihiluoto (kylä, asuinalue, yritysalue) · Väärälänperä (kylä, asuinalue) · Ylikylä (keskustaajaman osa)  · Zatelliitti (yritysalue)
Kempeleen asuinalueista kertovat artikkelit:  Kempeleen keskustaajaman asuinalueet (keskustaajaman länsipuolen asuinalueet) · Ylikylä (keskustaajaman itäpuolen asuinalueet)
Muuta Kempeleeseen liittyvää:  Honkasen lasten- ja nuortentalo · Kempelehalli · Kirjasto · Kotiseutumuseo · Köykkyrin virkistysalue · Meijeri · Mourunkijärvi · Pappila (uusi) · Pappila (vanha) · Pyhän Kolminaisuuden kirkko · Rautatieasema · Tiilitehdas · Vanha kirkko · Vesitorni · Zeppelin · Zimmari
| n k Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alavieska  Haapajärvi  Haapavesi  Hailuoto  Ii  Kalajoki  Kempele  Kuusamo  Kärsämäki  Liminka  Lumijoki  Merijärvi  Muhos  Nivala  Oulainen  Oulu  Pudasjärvi  Pyhäjoki  Pyhäjärvi  Pyhäntä  Raahe  Reisjärvi  Sievi  Siikajoki  Siikalatva  Taivalkoski  Tyrnävä  Utajärvi  Vaala  Ylivieska 
Entiset kunnat:  Haukipudas  Himanka  Kestilä  Kiiminki  Kuivaniemi  Oulujoki  Oulunsalo  Paavola  Pattijoki  Piippola  Pulkkila  Rantsila  Rautio  Revonlahti  Ruukki  Saloinen  Temmes  Vihanti  Yli-Ii  Ylikiiminki 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Kempeleen kunnan rajat vuoden 1960 tilastokartassa.
Mourunkijärvi on Kempeleen kunnan ainoa järvi.
Kempeleen vanha rautatieasema, joka ei ole nykyisin enää käytössä.
Ylikylän koulu on tullut tunnetuksi painotuksestaan musiikkiin.
Kempelehalli.
Kempeleen kunnanraja.
Kertolasku

Kertolasku on yksi aritmetiikan laskutoimituksista ja jakolaskun käänteisoperaatio. Kertolasku on lyhennysmerkintä toistetulle yhteenlaskulle, jossa sama luku lasketaan yhteen monta kertaa. Esimerkiksi 3 · 2 (luetaan kolme kertaa kaksi) on sama kuin 2 + 2 + 2, eli kolme kakkosta laskettuna yhteen.
Kertolaskun tuloksesta käytetään nimeä tulo. Kertolaskun jäsenet ovat tekijöitä. Kahden luvun kertolaskussa ensimmäinen tekijä on kertoja ja jälkimmäinen kerrottava.  Lukujen 1–10 tulot luetellaan kertotaulussa.
Ominaisuuksia

Seuraavat laskulait pätevät kaikille kokonaisluvuille sekä myös reaaliluvuille ja kompleksiluvuille a, b ja c:
1 · a = a
0 · a = 0
Kertolaskun vaihdantalaki: a · b = b · a
Kertolaskun liitäntälaki: a · (b · c) = (a · b) · c
Kertolaskun osittelulaki: a · (b + c) = a · b + a · c
Merkintä

Kertolaskua merkitään tavallisesti rivinkeskisellä pisteellä eli kertopisteellä (·). Vaihtoehtoisesti etenkin yleiskielessä käytetään vinoristiä eli kertomerkkiä (×) tai joskus sen korvikkeena x-kirjainta. Varsinkin ohjelmointikielissä kertolaskun merkkinä käytetään asteriskia (*).
Luvuilla laskettaessa kertomerkki merkitään aina näkyviin, mutta algebrassa se jätetään kirjaimella merkityn luvun edestä usein pois. Esimerkiksi x · y = xy, ja 5 · x = 5x, mutta aina kirjoitetaan 5 · 4.
Välilyöntien käytöstä kertomerkin yhteydessä standardi SFS 4175 toteaa seuraavasti:
Kertomerkin kummallekin puolelle tulee yleensä välilyönti, mutta välit voidaan jättää pois, jos kerrottavat ovat pelkkiä lukuja tai algebrallisia tunnuksia.
Jos tietokoneella kirjoitettaessa halutaan estää lausekkeen tai yhtälön jakautuminen eri riveille, voidaan käyttää niin sanottuja sitovia välilyöntejä.
Tietokonejärjestelmissä, joissa on käytössä laajennettu suomalainen näppäimistö, rivinkeskinen piste voidaan kirjoittaa pitämällä alhaalla alt gr ‑näppäintä ja shift- eli vaihtonäppäintä samaan aikaan kun painetaan x-kirjaimen näppäintä. Vinoristi puolestaan kirjoitetaan muuten samalla näppäinyhdistelmällä mutta ilman vaihtonäppäintä.
HTML-koodiin rivinkeskinen piste voidaan kirjoittaa myös &middot;‑entiteettinä (joka alkaa &-merkillä ja päättyy puolipisteeseen) ja vinoristi vastaavasti &times;‑entiteettinä.
Kertolaskutapoja > Allekkain 1

Aivan kuten yhteenlasku, kertolasku voidaan suorittaa allekkain.
Allekkain kertolaskussa kerrottava merkitään kertojan yläpuolelle. Toisin kuin yhteenlaskussa, kertolaskussa ei periaatteessa ole merkitystä sillä, ovatko desimaalit kohdakkain. Aluksi kerrottava kerrotaan kertojan oikeimmalla desimaalilla, ja saadun osatulon ykköset merkitään kertovan numeron kohdalle. Näin jatketaan, kunnes on kerrottu koko kertojalla. Saadut osatulot lasketaan yhteen. Samoin kuin yhteenlaskussa, usein joudutaan merkitsemään lukuja "muistiin".
Esimerkki:
{\begin{matrix}\ \ 79\\\cdot \ 76\end{matrix}} \over \
Kertominen aloitetaan oikealta: 6 · 9 = 54, ykkösten alle 4 ja muistiin: 5
, sitten 6 · 7 = 42 + muistista 5 = 47 = kymmenien alle 7 ja muistiin: 4 eli satojen alle 4; 79 · 6 = 474.
{\begin{matrix}\ \ 79\\\cdot \ 76\end{matrix}} \over {\begin{matrix}474\end{matrix}}
Jatketaan: 7 · 9 = 63, kymmenien alle 3 ja muistiin: 6
, sitten 7 · 7 = 49 + muistista 6 = 55 = satojen alle 5 ja muistiin: 5 eli tuhansien alle 5; 79 · 7 = 553.
\ \ \ {{\begin{matrix}\ \ 79\\\cdot \ 76\end{matrix}} \over {\begin{matrix}474\\\!\!\!\!\!\!\!+5530\end{matrix}}} \over {\begin{matrix}\ 6004\end{matrix}}
Kertolaskutapoja > Allekkain 2

Karl Menninger esittelee kirjassaan Laskemisen taitokeinoja erilaisen tavan kertoa allekkain. Päinvastoin kuin tavallisessa allekkainlaskussa, kerrotaan ensin kohdakkain olevat numerot ja sitten ristiin viereiset ja niin edelleen. Merkitsemällä kaksinumeroiset osatulot oikeille paikoilleen lasketaan yhteen ja saadaan tulo.
Esimerkki: Lasketaan tulo 123 · 321.
Ensimmäisessä vaiheessa kerrotaan sadat (S), kymmenet (K) ja ykköset (Y) keskenään ja merkitään osatulot kaksinumeroisina viivan alle:
123                      S · S = 1 · 3 = 3 → 03
 ·321                      K · K = 2 · 2 = 4 → 04
 ----
 030403                    Y · Y = 3 · 1 = 3 → 03
Sitten kerrotaan ristiin: S·K + K·S, K·Y + Y·K:
123
 ·321
 ----
 030403                    S·K + K·S = 1·2 + 3·2 = 8 → 08
  0808                     K·Y + Y·K = 2·1 + 3·2 = 8 → 08
Lopuksi kerrotaan: S·Y + Y·S:
123
 ·321
 ----
 030403
  0808
   10                      S·Y + Y·S = 1·1 + 3·3 = 10
Lopuksi lasketaan yhteen:
123
 ·321
 ----
 030403
  0808
   10
  ---
  39483
Toinen esimerkki, tällä kertaa suoraan merkittynä:
387
·765
----
214835
 7482
  64
----
296055
Kertolaskualgoritmeja

Tietokoneita ohjelmoitaessa on otettava huomioon eri operaatioiden vaatimat erilaiset suoritusajat. Tätä varten on kehitetty allekkain kertolaskua nopeampia menetelmiä, esimerkiksi Schönhagen-Strassenin algoritmi, Karatsuban kertolaskualgoritmi ja nopea Fourier'n muunnoksen algoritmi.
Tulo-operaattori

Usean tekijän, esimerkiksi lukujonon tuloa voidaan lyhyesti merkitä tulo-operaattorilla. Merkintä vastaa isolla sigmalla (Σ) merkittyä summaa, mutta operaattorimerkkinä on iso pii (Π). Esimerkiksi sadan ensimmäisen positiivisen kokonaisluvun tulo voidaan merkitä
1\cdot 2\cdot 3\cdot \ldots \cdot 99\cdot 100=\prod _{i=1}^{100}i.
Kirjallisuutta

Thompson, Jan & Martinsson, Thomas: Matematiikan käsikirja.  Helsinki:  Tammi, 1994.  ISBN 951-31-0471-0
Kertomerkki
Keskuskauppakamari

Keskuskauppakamari (lyhenne K3) on Suomen kauppakamarien yhteistyöelin. Se pyrkii edistämään yritysten toimintaedellytyksiä ja yrittäjyyttä. Keskuskauppakamarin toimintaa säätelee kauppakamarilaki (1.11.2002/878).
Keskuskauppakamarin toimintaa ovat yritysten edunvalvonta, elinkeinoelämän itsesääntelytehtävät ja julkiset tehtävät. Keskuskauppakamarin yhteydessä toimivat muun muassa seuraavat toimielimet: välimieslautakunta ja lunastuslautakunta (nimeävät jäsenet välimiesoikeuksiin), kiinteistönarviointilautakunta (hyväksyy ja valvoo auktorisoituja kiinteistöarvioijia (AKA)), tavarantarkastajalautakunta (hyväksyy ja valvoo tavarantarkastajia (HTT)) ja liiketapalautakunta (antaa lausuntoja hyvän liiketavan mukaisesta toiminnasta).
Keskuskauppakamarin alaisuudessa aiemmin toiminut tilintarkastuslautakunta on siirtynyt Patentti- ja rekisterihallitukselle 1.1.2016 alkaen.
Keskuskauppakamari myöntää Suomen elinkeinoelämän tunnustuksena ansiomerkkejä.
Historia

Keskuskauppakamari perustettiin 17. heinäkuuta 1918 Helsingin pörssitalossa.
Kauppakamariryhmä

Keskuskauppakamari ja 19 alueellista kauppakamaria muodostavat Suomen kauppakamariryhmän. Kauppakamareilla on yli 20 000 jäsentä, joista valtaosa on yrityksiä (2016). Yrityksistä 45 prosenttia edustaa palvelualoja, 25 prosenttia kauppaa, 20 prosenttia teollisuutta ja 10 prosenttia muita toimialoja. Lisäksi kauppakamarien jäseniin kuuluu julkisyhteisöjä, elinkeinonharjoittajia, kuntia ja yhdistyksiä. Jäsenyys on organisaatiokohtainen.
Etelä-Karjalan kauppakamari
Etelä-Pohjanmaan kauppakamari
Etelä-Savon kauppakamari
Helsingin seudun kauppakamari
Hämeen kauppakamari
Keski-Suomen kauppakamari
Kuopion kauppakamari
Kymenlaakson kauppakamari
Lapin kauppakamari
Länsi-Uudenmaan kauppakamari
Oulun kauppakamari
Pohjanmaan  kauppakamari
Rauman kauppakamari
Riihimäen-Hyvinkään kauppakamari
Satakunnan kauppakamari
Pohjois-Karjalan kauppakamari
Tampereen kauppakamari
Turun kauppakamari
Ålands handelskammare
Organisaatio

Keskuskauppakamarissa ylintä päätösvaltaa käyttää valtuuskunta, joka muodostuu alueellisten kauppakamarien valitsemista edustajista. Edustajien lukumäärä määräytyy suhteessa kauppakamarien jäsenten lukumäärään. Hallituksen puheenjohtaja toimi vuosina 2017-2021 UPM-Kymmene Oyj:n toimitusjohtaja Jussi Pesonen. Vuodesta 2022 hallituksen puheenjohtajana on toiminut OP Ryhmän pääjohtaja Timo Ritakallio. Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja oli toukokuun 2010 alusta syksyyn 2017 asti filosofian tohtori Risto E. J. Penttilä. Maaliskuussa 2018 toimitusjohtajana aloitti Juho Romakkaniemi.
Keskuskauppakamarin organisaatio koostuu kuudesta yksiköstä. Yksiköt ovat markkinat ja pelisäännöt, liikenne ja infra, verotus ja talouspolitiikka, riidanratkaisu, palvelut ja resurssit sekä viestintä ja sidosryhmät. Lisäksi Keskuskauppakamarin kanssa tiiviissä yhteistyössä toimivat Suomen Nuorkauppakamarit ry, ICC Suomen osasto sekä European Business Leaders’ Convention (EBLC).
Keskuskauppakamarin ansiomerkit

Keskuskauppakamarin ansiomerkki on tunnustus työstä yrityksen ja Suomen elinkeinoelämän puolesta. Merkkejä myönnetään työvuosien, elämäntyön tai erityisen merkittävän teon johdosta elinkeinoelämän palveluksessa.
Aiheesta muualla

Keskuskauppakamarin sivusto
Keskuskauppakamarin ansiomerkit
uutishuone
Facebook-sivu
Twitter-tili
LinkedIn
Youtube-kanava
| n k Suomalaiset julkisoikeudelliset yhdistykset |
| --- | --- |
Nykyiset:  Kalatalousalue  Kauppakamari  Keskuskauppakamari  Liikenneturva  Maanpuolustuskoulutusyhdistys  Metsänhoitoyhdistys  Opiskelijakunta  Osakunta  Paliskunta  Riistanhoitoyhdistys  Suomen Asianajajaliitto  Suomen Punainen Risti  Ylioppilaskunta 
Entiset:  Kriminaalihuoltoyhdistys  Metsästäjäin keskusjärjestö  Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio  Raha-automaattiyhdistys  Riistanhoitopiiri  Tilusrauhoitusyhdistys
Keteenit

Keteenien yleinen rakenne
Keteenit ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa on karbonyyliryhmä kiinnittyneenä alkylideeniryhmään. Keteenien yleistä rakennetta voidaan kuvata kaavalla R1R2C=C=O. Yksinkertaista ryhmään kuuluvaa yhdistettä kutsutaan keteeniksi eli etenoniksi.
Ominaisuudet

Keteenien yleisessä rakenteessa R1R2C=C=O voivat ryhmät R1 ja R2 olla joko alkyyli-, aryyli- tai asyyliryhmiä. Keteenit ovat hyvin reaktiivisia johtuen karbonyyliryhmän ja hiili-hiili-kaksoissidoksen kumuloidusta luonteesta ja ne reagoivat herkästi niin nukleofiilien kuin elektrofiilien kanssa. Karbonyyliryhmän hiiliatomi on hyvin elektrofiilinen ja reagoi nukleofiilien, kuten amiinien ja alkoholien kanssa. Elektrofiilit kuten halogeenit reagoivat keteenien hiili-hiili-kaksoissidokseen elektrofiilisella additiolla. Keteenit osallistuvat myös useisiin sykloadditioihin ja tällaisia ovat muun muassa [2+1]-, [2+2]-, [3+2]- ja [2+4]-sykloadditiot. Esimerkiksi β-laktaamirenkaita voidaan valmistaa keteenin ja imiinin välisellä [2+2]-sykloadditiolla. Keteenien voimakkaan reaktiivisuuden vuoksi ne usein tuotetaan reaktioissa in situ.
Valmistus

Keteenejä voidaan käyttää orgaanisissa synteeseissä ja paperinkäsittelyssä. Teollisesti merkittävimmät ovat keteeni eli etenoni ja diketeeni. Keteenejä voidaan valmistaa usealla tavalla. Laboratoriossa keteenejä valmistetaan usein halogenoiduista tai halogenoimattomista happoklorideista vahvan emäksen kuten trimetyyliamiinin avulla, jolloin sivutuotteena muodostuu vetykloridia.
Happoklorideista voidaan valmistaa keteenejä myös sinkin, trifenyylifosfiinin tai mangaani- tai kromikarbonyyliyhdisteiden avulla. Tämä toimii erityisesti alyyli- ja aryyliketeenien valmistukseen. Muita käytettyjä tapoja on ketonien pyrolyysi, karboksyylihappojen, happoanhydridien tai esterien anhydraus korkeassa lämpötilassa tai diatsokarbonyyliyhdisteistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keteenit Wikimedia Commonsissa
Kevätkääpä

| Kevätkääpä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Käävät Polyporaceae
Suku::  Jalkakäävät Polyporus
Laji::  ciliatus
Kaksiosainen nimi
 Polyporus ciliatus  Fr. 
Katso myös
   Kevätkääpä Wikispeciesissä   Kevätkääpä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kevätkääpä (Polyporus ciliatus) on jalallinen, sitkeä, laholla lehtipuulla kasvava yksivuotinen kääpälaji. Kevätkäävän lakki on säännöllisen pyöreä, 4–7 senttimetriä läpimitaltansa. Malto on vaaleaa ja hyvin sitkeää, kuivana lähes puumaisen kovaa niin, että itiöemä on tunnistettavissa vielä pitkään, sienen kuolemankin jälkeen. Kevätkääpä ilmestyy varhain keväällä ja itiöemiä voi nähdä vielä syksyllä. Se on jossain määrin yleinen koko maassa.
Aiheesta muualla

Sepon sieniopas: Kevätkääpä
Laji.fi: Kevätkääpä (Polyporus ciliatus)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Lentinus substrictus:  Wikidata: Q96932901  Wikispecies: Polyporus ciliatus  CoL: 3T5WQ  Fungorum: 812111  GBIF: 9445944  iNaturalist: 1079910  MycoBank: 812111  NatureServe: 2.1152330  NCBI: 2660563  NZOR: 2675a15d-de7b-476c-bf6a-199ce226ecf1 
Boletus substrictus:  Wikidata: Q96933044  CoL: MD7T  Fungorum: 231484  GBIF: 6016244  MycoBank: 231484