Robert Koch -instituutin asiakirjat
Julkinen keskustelu > Mustanpoiston jälkeen > Median vastaanotto

Mustanpoiston jälkeen kävi selväksi, että asiakirjat ​​eivät tukeneet Multipolarin keskeistä väitettä, jonka mukaan "maaliskuussa 2020 ilmoitettu riskiarvion päivitys myöhempien sulkemistoimenpiteiden perustaksi ei perustunut RKI:n ammatilliseen arvioon, vaan ulkopuolisen toimijan poliittiseen ohjeeseen, jonka nimi on mustattu pöytäkirjoista." Mustan poistaminen teki Lars Schaaden nimen näkyväksi.
1. kesäkuuta 2024 ZDF:n puolesta puhunut Nils Metzger totesi, että pöytäkirjat eivät merkinneet uusia poliittisia skandaaleja, vaan vahvistivat aiemmin tunnettua kuvaa. RKI oli alusta asti keskustellut uudesta viruksesta ja toimenpiteistä sitä vastaan ​​kiistanalaisella ja tieteellisesti perustellulla tavalla. Paljastetut kohdat osoittivat myös, kuinka haastava ja toisinaan ylivoimainen tilanne oli ollut keskusviranomaisille aina terveysministeriöön asti, etenkin pandemian ensimmäisinä viikkoina. Joissain tapauksissa ministeriö itse asiassa puuttui sen alaisen RKI:n työhön, esimerkiksi 3.6.2020: "Tilanneraportti oli tarkoitus keskeyttää viikonlopuksi, mutta BMG [mustattu] on esittänyt vastalauseen. Saattaa olla olemassa pelko, että väestö tulkitsee tämän merkkinä siitä, että vaara on ohi."
Jotkut rokotteita ja muita aiheita koskevista mustatuista kohdista aiheuttavat skandaalin, jos ne ymmärretään väärin. Esimerkiksi pöytäkirjaan 8.1.2021 merkitty lause "Rokotteen vaikutusta ei vielä tunneta" ei koske jo 21.12.2020 hyväksytyn rokotteen perusvaikutusta, vaan yksinomaan rokotettuja henkilöitä, jotka ovat saaneet tartunnan. Tuolloin hyväksymistutkimuksia ei vielä ollut riittävästi tälle ihmisryhmälle.
Pöytäkirjasta paljastui myös, että viestinnässä oli ollut toistuvia ongelmia ja epäjohdonmukaisia ​​julkaisuja, joita jopa RKI:n työntekijät "eivät pystyneet ratkaisemaan". Der Spiegelin raportoitua näistä RKI-arvioiden epäjohdonmukaisuuksista toukokuussa 2020, RKI:n kriisitiimi keskusteli myöhemmin pitkään seurauksista. "Periaatteessa tiedetään, että meillä ei ole tarvitsemiamme resursseja, varsinkaan joillakin alueilla."
Kuten raportissa edelleen todettiin, sadat mustatut kohdat olivat tartuntaprosessin yksityiskohtaisia ​​kuvauksia, joita voitiin lukea myös silloin lehdistä. Herää kysymys, miksi tällainen julkisesti saatavilla oleva tieto piti ylipäätään poistaa. Kirjoittaja viittaa tässä yhteydessä tunnettuun ongelmaan, että viranomaiset käsittelevät asiakirjoja mahdollisimman kattavasti tällaisissa IFG-menettelyissä (Saksan tiedonvapauslaki), ja on sitä mieltä, että RKI ei ole tehnyt näin itselleen palvelusta vaan on sen sijaan ruokkinut salaliittohuhuja.
Toimittaja Elke Bodderas (Die Welt) sanoi 13. kesäkuuta 2024, että 5. toukokuuta 2020 päivätty, muokattu pöytäkirja aiheutti raivoa politiikassa ja tieteessä. Se osoittaa, "että liittohallituksen oletettavasti riippumattomat neuvonantajat vaihtoivat alaa ja siirtyivät politiikkaan". Jens Spahn ja Helge Braun (molemmat CDU:n edustajia) olivat vaatineet, että muodollisesti riippumaton RKI hyväksyisi ja toimittaisi tieteellisiä perusteita poliittisesti ennalta määrätyille ilmaantuvuusrajoille. Lothar Wieler ja Lars Schaade olivat olettaneet, että ilmaantuvuusarvo ainoana indikaattorina hylättäisiin teknisestä näkökulmasta. MDR Aktuellin haastattelussa Bodderas kritisoi sitä, että parhaillaan perustettava liittovaltion kansanterveysinstituutti (BIÖG) olisi vieläkin tiiviimmin sidoksissa ministeriöön.
13. kesäkuuta 2024 Beatrice Achterberg ja Jonas Hermann päättelivät NZZ-lehdessä julkaistussa artikkelissa, että pöytäkirjat esittivät RKI:n viranomaisena, joka oli liian hidas pandemian alussa, ja musertunut tapahtumien edetessä. Loppujen lopuksi RKI itse ei ilmeisesti tiedä mitä se todella haluaa olla, ja on horjunut pandemian aikana poliittisten neuvojen ja tieteellisen viestinnän välillä. "Tämä roolikonflikti on ratkaisematon ja siitä voi tulla ongelma tulevissa pandemioissa."