Talvisota
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Talvisota Wikimedia Commonsissa
Ylen Elävä arkisto – Suomi sodassa: Talvisodan ankarat päivät 1939–1940
Svenska Filminstitutet – Filmarkivet: Fyrmaktsmötet i Stockholm (1939). Pres. Kallion vierailu Pohjolan valtionpäämiestapaamisessa
Suomen puolustusvoimat: Talvisodan sähkeet
Ylen 12-osainen radiosarja Suomi talvisodassa
Luettelo kuolleista neuvostosotavangeista sodan aikana (Arkistoitu – Internet Archive) (135 kpl) Arkistolaitos.
Talvi- ja jatkosodan henkilöhistorialliset lähteet Arkistojen portti.
SA-kuva-arkisto
Talvisodan 105 päivää reaaliajassa. Yleisradion #sota39 päivittää sodan vaiheet päivä päivältä Twitterissä. 75 vuoden takaiset tapahtumat kerrotaan maan sotatilahallituksen käymien todellisten keskustelujen ja päätösten kautta twiiteiksi tiivistettynä.
Talvisota.fi Talvisodan tietokeskus. Sotamuseo.
Talvisodan kansallisen muistomerkin valokuvat. Talvisota-1939–1940.fi
Valtioneuvos Paasikivi lähdössä Helsingin rautatieasemalla Moskovan neuvotteluihin lokakuussa 1939. Saattajina vasemmalla silloinen pääministeri A. K. Cajander, eduskunnan puhemies Väinö Hakkila ja oikealla puoliso Alli Paasikivi.
Syksyllä 1939 Suomi ja Neuvostoliitto kävivät neuvotteluita Karjalankannaksen rajasta. Neuvostoliitto esitti uutta rajaa vedettäväksi lähelle Viipuria. Suomalaiset olivat valmiita tarjoamaan lähinnä rajan oikaisuja.
Neuvostoliitto erotetaan Kansainliitosta, Oki Räisäsen pilapiirros Helsingin Sanomissa.
Puna-armeijan hyökkäykset ja etenemiset 30. marraskuuta – 22. joulukuuta 1939.
Neuvostojoukot ylittävät Rajajoen.
Puna-armeija saavutti pääaseman, kuuluisammalta nimeltään Mannerheim-linjan, Karjalankannaksella 7. joulukuuta 1939.
  Mannerheim-linja
  Suomalainen divisioona (XX) tai armeijakunta (XXX)
  Neuvostoliittolainen divisioona (XX), armeijakunta (XXX) tai armeija (XXXX)
-XX- Suomalaisten divisioonien rajat

-XXX- Suomalaisten armeijakuntien raja
Laatokan Karjalan taistelut joulukuussa 1939. Puna-armeijan 8. Armeijan hyökkäys idästä ja tilanne hyökkäyksen pysähtyessä.
Kaatuneita neuvostosotilaita ja tuhottua kalustoa Raatteen tiellä.
Suomalainen sotilas tutkii tuubaa – yksi monista tuhotun 44. divisioonan mukana kulkeneista soittimista, jotka oli tarkoitettu Suomessa pidettävään voiton paraatiin.
Sodan loppupuolella 12. divisioonan esikunnan suojana kevyt ilmatorjuntatykki Vanhassa Loimolassa.
Karjalankannas talvisodan viimeisenä päivänä 13. maaliskuuta 1940.
Pikakivääri asetettu suksien päälle Nisalahdessa Viipurinlahden länsirannalla.
Neuvostoliitolle luovutetut alueet Moskovan rauhansopimuksessa 1940.
Kasapanoksilla tuhottu T-26-hyökkäysvaunu Oinalan lohkolla.
Talvisodan aikaista puolustuskalustoa. Vasemmalta: kasapanos, munakäsikranaatti, varsikäsikranaatti ja polttopullo (Molotovin cocktail).
Kaatuneita neuvostoliittolaisia joulukuussa 1939.
Vankien vaihto Vainikkalassa talvisodan päätyttyä 1940. Vapautettu lotta Sirkka-Liisa Uurasmaa.
Norjalaisia vapaaehtoisia Pohjois-Suomessa 1940.
Suomen jääpallomaajoukkue Tukholman olympiastadionilla 11.2.1940. Jääpallomaaottelu Ruotsi-Suomi oli osa myötätuntokampanjaa, joka Ruotsissa järjestettiin Suomen puolesta. Ottelusta saadut varat lahjoitettiin Suomen Punaiselle Ristille. Maaottelun alkuseremonioihin liittyi suomalaisen näyttelijän Ella Erosen suomeksi ja ruotsiksi lausuma Maamme-laulu.
Suomalaisjoukot tuhosivat neuvostopanssareita kasapanosten ja polttopullojen, ns. Molotovin cocktailien, avulla.
Sankarihautajaiset Joensuussa 19. toukokuuta 1940.