stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiovan kuvernementti

| Kiovan kuvernementti Київська губернія Киевская губерния |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Kiovan kuvernementin sijainti Venäjän keisarikunnan kartalla 1914.
Valtio:   Venäjä
Perustettu:  1708(–1775)
Osa Kiovan käskynhaltijakuntaa:  1775(–1796)
Perustettu uudelleen:  30. marraskuuta 1796
Lakkautettu:  6. kesäkuuta 1925
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kiova
Pinta-ala:  50999,5 km²
Väkiluku (1897):  3 559 229
Kiovan kuvernementti (ukr. Київська губернія, Kyjivska hubernija, ven. Ки́евская губе́рния, Kijevskaja gubernija) oli Venäjän keisarikunnan hallintoalue nykyisen Ukrainan alueella. Kuvernementti perustettiin vuonna 1708 tsaari Pietari Suuren ukaasilla. Kuvernementti lakkautettiin vuonna 1775, jolloin perustettiin Kiovan käskynhaltijakunta (Kijevskoje namestnitšestvo). Kuvernementti perustettiin uudelleen vuonna 1796 ja lakkautettiin lopulta vuonna 1925. Vuonna 1923 kuvernementti jaettiin kuuteen okrugiin aiempien kihlakuntien eli ujestien sijaan.
Tsaari Pietari Suuren ukaasilla synnytetty Venäjän keisarikunnan kuvernementtijako vuonna 1708. Vaaleanruskealla merkitty Kiovan kuvernementti sijaitsi tuolloin keisarikunnan lounaisrajalla.
Kiovan kuvernementin kartta (1821). Tuolloin kuvernementin rajat olivat muuttuneet huomattavasti vuoden 1708 tilanteesta.
Kuvernementin pääkaupunki oli Kiova. Kuvernementtiä ympäröivät 1900-luvulle tultaessa Minskin, Tšernigovin, Pultavan, Hersonin, Volynian ja Podolian kuvernementit.
Kuvernementissä oli vuonna 1900 kaksitoista kihlakuntaa eli ujestia, joiden keskukset olivat Berditšev, Vasilkov, Zvenigorodka, Kaniv, Kiova, Lipovets, Radomyšl, Skvira, Taraštša, Uman, Tšerkasy ja Tšigirin. Kuvernementin pinta-ala oli 50 999,5 km².
Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan kuvernementissä asui 3 559 229 asukasta. Heistä 2 819 145 (79,2 %) oli ukrainalaisia, 430 489 (12,1 %) juutalaisia, 209 427 (5,9 %) venäläisiä, 68 791 (1,9 %) puolalaisia ja 14 707 (0,4 %) saksalaisia. Lisäksi alueella asui pienempiä ryhmiä valkovenäläisiä, tataareja ja tšekkejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiovan kuvernementti Wikimedia Commonsissa
Venäjän keisarikunnan aikaisia venäläiskarttoja (venäjäksi) (kartolog.ru)
Väestön kielijakauma kuvernementissä 1897 (alasvetovalikosta kihlakunnittain) (englanniksi)
Kenneth Lowe

| Kenneth Lowe> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kenneth Charles Lowe
Syntynyt: 6. lokakuuta 1980 (ikä 44) Gary, Indiana, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Lempinimi:  Kenny
Pelipaikka:  Heittävä takamies
Pituus:  192 cm
Paino:  90 kg
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
1999–2004:   Purduen yliopisto
Seurajoukkueet
2004–2005 2005 2005–2006 ? 2009–2013:   Pınar Karşıyaka  Tampereen Pyrintö  Bayer Giants Leverkusen  Marinos de Anzoátegui  Tampereen Pyrintö
Kenneth Charles ”Kenny” Lowe (s. 6. lokakuuta 1980 Gary, Indiana) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Purduen yliopiston kasvatti Lowe pelasi heittävänä takamiehenä, ja hänet tunnettiin erinomaisena puolustajana. Lowe voitti suomalaisen Tampereen Pyrinnön joukkueessa Suomen mestaruuden kausina 2009–10 ja 2010–11, SM-pronssia kaudella 2008–09, Suomen (Liiga)cupin 2013 ja cup-hopeaa vuosina 2009 ja 2012.
Pelaajaura

Lowe on Suomen pääsarjan kaikkien aikojen tarkimpia vapaaheittäjiä. Kaudella 2005–2006 hän oli runkosarjan tarkin vapaaheittäjä (onnistumisprosentti 90,1). Lowe piti pääsarjatason vapaaheittotarkkuuden kaikkien aikojen ykköstilaa hallussaan, kunnes Jeb Ivey siirtyi tilaston ensimmäiseksi 29. tammikuuta 2012.
Tammikuussa 2009 Lowe palasi Suomeen ja Pyrintöön.
Syyskuussa 2010 Lowe teki Pyrinnön kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Lowe valittiin Korisliigan kuukauden pelaajaksi helmikuussa 2012. Lokakuussa 2012 hän rikkoi Korisliigassa 3 000 runkosarjapisteen rajan.
Elokuussa 2012 Lowe teki Pyrinnön kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen, jolla hän aloitti jo kuudennen kauden Pyrinnössä.
Syksyllä 2013 Lowe lopetti ammattilaispelaajan uransa ja palasi Purduen yliopistoon avustavaksi videokoordinaattoriksi.
Pelityyli

Tampereen Pyrinnön päävalmentaja Pieti Poikola kuvaili vuonna 2011 Lowea vahvaksi puolustuspelaajaksi, joka on tarkka puolimatkan hyppyheittojen heittäjä.
Lowen tasokas puolustuspelaaminen huomioitiin jo yliopistotasolla. Pyrinnön apuvalmentaja Ilpo Rantanen kommentoi vuonna 2010 Lowea parhaaksi valmentamakseen pallollisen pelaajan puolustajaksi. Kirjoittaja Hippo Taatila luonnehti vapaamuotoisesti Lowea Pyrinnön Joe Dumarsiksi, joka tunnettiin loistavana puolustajana.
Saavutukset > Henkilökohtaiset palkinnot

Korisliigan kuukauden pelaaja helmikuussa 2012
Big Ten -konferenssin vuoden puolustuspelaaja 2003 ja 2004
Big Ten -konferenssin puolustustähdistössä 2003 ja 2004
Big Ten -konferenssin tarkin vapaaheittäjä kausilla 2002–2003 ja 2003–2004
Saavutukset > Joukkuesaavutukset

Suomen mestaruus 2010 ja 2011
SM-pronssia 2009
Suomen (Liiga)cup 2013
Suomen cup -hopeaa 2009 ja 2012
Yksityiselämä

Yliopistossa Lowe opiskeli johtamista. Hänen perheeseensä kuuluvat isä Jeffrey Lowen ja äiti Rose Brownin lisäksi kaksi siskoa ja yksi veli.
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999–2000 | Purdue | Big Ten | 21 | 38,5 % | 37,5 % | 69,6 % |  |  | 0,4 | 0,5 |  | 0,2 | 0,0 | 1,7 | 35 |
| 2000–2001 | Purdue | Big Ten | 32 | 50,3 % | 40,7 % | 86,5 % |  |  | 2,9 | 1,8 |  | 1,0 | 0,2 | 11,3 | 361 |
| 2002–2003 | Purdue | Big Ten | 27 | 46,7 % | 41,4 % | 88,7 % |  |  | 2,4 | 2,0 |  | 1,1 | 0,0 | 11,6 | 312 |
| 2003–2004 | Purdue | Big Ten | 28 | 43,1 % | 38,6 % | 86,6 % |  |  | 3,2 | 2,2 |  | 0,7 | 0,1 | 13,3 | 371 |
| 2005–2006 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 24 | 53,2 % | 38,1 % | 89,5 % | 0,8 | 2,5 | 3,4 | 1,7 | 2,1 | 1,9 | 0,1 | 18,3 | 438 |
| 2008–2009 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 19 | 54,5 % | 25,0 % | 89,7 % | 1,1 | 2,4 | 3,5 | 2,2 | 2,1 | 1,9 | 0,2 | 17,8 | 338 |
| 2009–2010 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 44 | 57,0 % | 36,6 % | 84,7 % | 0,5 | 3,5 | 3,9 | 2,0 | 2,7 | 1,3 | 0,1 | 19,2 | 845 |
| 2010–2011 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 42 | 49,9 % | 31,6 % | 87,6 % | 0,9 | 3,2 | 4,1 | 1,8 | 1,7 | 0,9 | 0,0 | 16,0 | 671 |
| 2011–2012 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 38 | 53,6 % | 36,6 % | 82,7 % | 0,7 | 3,3 | 4,0 | 1,7 | 2,4 | 1,1 | 0,0 | 15,9 | 605 |
| 2012–2013 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 27 | 50,0 % | 33,3 % | 82,5 % | 0,7 | 1,7 | 2,4 | 1,5 | 1,1 | 0,7 | 0,1 | 10,2 | 276 |
| 2012–2013 | Tampereen Pyrintö | EuroChallenge |  |  % |  % |  % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Yhteensä | Yhteensä | Big Ten | 108 | 46,5 % | 39,8 % | 86,4 % |  |  | 2,4 | 1,7 |  | 0,8 | 0,1 | 10,0 | 1079 |
| Yhteensä | Yhteensä | Korisliiga | 194 | 53,1 % | 35,1 % | 85,9 % | 0,7 | 2,9 | 3,6 | 1,8 | 2,1 | 1,2 | 0,1 | 16,4 | 3173 |
| Yhteensä | Yhteensä | EuroChallenge |  |  % |  % |  % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tilastot > Pudotuspelit

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008–2009 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 8 | 52,8 % | 29,6 % | 76,9 % | 1,0 | 1,1 | 2,1 | 1,3 | 3,8 | 1,1 | – | 17,5 | 140 |
| 2009–2010 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 13 | 52,3 % | 34,3 % | 89,2 % | 1,0 | 3,2 | 4,2 | 2,3 | 2,5 | 1,1 | 0,2 | 17,4 | 226 |
| 2010–2011 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 11 | 50,8 % | 53,9 % | 84,3 % | 0,7 | 3,6 | 4,4 | 2,4 | 2,2 | 1,4 | – | 18,2 | 200 |
| 2011–2012 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 11 | 56,8 % | 20,0 % | 89,3 % | 1,2 | 2,4 | 3,5 | 2,8 | 1,8 | 0,5 | – | 16,5 | 182 |
| 2012–2013 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 4 | 47,6 % | 0,0 % | 50,0 % | 0,3 | 1,3 | 1,5 | 0,5 | 0,8 | 1,0 | – | 5,3 | 21 |
| Yhteensä | Yhteensä | Korisliiga | 47 | 52,9 % | 33,3 % | 85,2 % | 0,9 | 2,6 | 3,5 | 2,1 | 2,3 | 1,0 | 0,1 | 16,4 | 769 |
Aponia

Aponia (m.kreik. ἀπονιά) on antiikin filosofian termi, joka tarkoittaa kärsimyksen puuttumista. Epikurolaisuuden mukaan aponia oli ruumiillisen nautinnon (hēdonē) huippu.
Kuten muut hellenistisen filosofian koulukunnat, myös epikurolaiset katsoivat, että ihmiselämän päämäärä on onnellisuus. Onnellisuus voitiin saavuttaa mielen tyyneyden kautta. Tällainen tila oli seurausta aponiasta, fyysisen kärsimyksen poistamisesta, ja ataraksiasta, kaiken mieltä häiritsevän poistamisesta. Epikurolaiset olivat hedonisteja siinä mielessä, että he pyrkivät nautintoon, mutta määrittelivät nautinnon omaperäisellä tavalla, kärsimyksen puutteeksi. Tästä oli seurauksena se, että nautinnon määrää ei ollut mahdollista kasvattaa enää sen yli, kun kärsimys oli poistettu. Sen jälkeen nautinto ei voinut enää lisääntyä, eikä näin ollen ollut mahdollista etsiä rationaalisesti lisää ruumiillisia nautintoja sen jälkeen kun aponia oli saavutettu.
Epikurokselle aponia oli yksi staattisista (katastemaattisista) nautinnoista, eli nautinto joka ihmisellä on silloin kun yhtään halua tai kärsimystä ei ole enää poistettavaksi. Tällaisen tilan saavuttaminen vaati kineettisten nautintojen, eli nautintojen joita ihmisellä on silloin kun haluja tai kärsimystä poistetaan, kokemista.
Käännös suomeksi
Kauppakeskus Revontuli

| Kauppakeskus Revontuli |
| --- | --- |

Sijainti:  Rovaniemi
Avattu:  7. joulukuuta 2007
Omistaja:  Agore Kiinteistöt 
Liikkeiden määrä:  n. 30
Kerrospinta-ala:  41 000 m², vuokrapinta-ala 28 000 m²
Kerrosten määrä:  Kauppakeskus 1 kerros + 4 kerrosta toimistotilaa
Kävijämäärä:  2 Milj. (2020)
Vuosimyynti:  23,6 Milj. € (2020)
Pysäköintipaikkoja:  337
Kotisivu
Revontuli on Rovaniemellä sijaitseva kauppakeskus, joka on avattu 7. joulukuuta 2007.
Revontuli on rakennettu osittain Rovaniemen keskustaa halkovan valtatie 4:n päälle, ja siinä on suora liittymä valtatieltä kauppakeskuksen pysäköintihalliin. Pysäköintihallien lisäksi kauppakeskukseen on sisäänkäynti Koskikadulta ja kauppakeskus Rinteenkulmasta yhdyskäytävää pitkin. Kauppakeskus Revontuli ja Rinteenkulma sijaitsevat käytännössä samassa rakennuskompleksissa.
Aukioloajat

Kauppakeskuskäytävä on auki arkisin 8.00–21.00, lauantaina 8.00–21.00 ja sunnuntaina 11.00–20.00.
Palvelut

Kauppakeskus Revontuli sijaitsee Rovaniemen kaupungin keskustassa, Koskikadun ja Lapinkävijäntien risteyksessä. Kauppakeskus Revontulesta on suora yhteys vieressä sijaitsevaan Rinteenkulman kauppakeskukseen. Yhteensä näistä kahdesta kauppakeskuksesta löytyy yli 60 eri liikettä.
Revontulessa on noin 30 liikettä, joiden lisäksi kauppakeskuksen päällä on neljä kerrosta toimistotiloja, joissa sijaitsee muun muassa lääkäriasema Terveystalo ja Rovaniemen kaupungin toimipisteitä. Kauppakeskuksesta löytyy mm. Postin pakettipiste-automaatti ja Postin pakettiautomaatti, Emmy-laatikko ja Nosto-pankkiautomaatti.
Palvelut > Pysäköinti

Revontuli ja Rinteenkulma tarjoavat yhdessä yli 800 ilmaista autopaikkaa, joista 300 sijaitsee Kauppakeskus Revontulen lämpimässä pysäköintihallissa. Revontulen pysäköintihalliin voi pysäköidä kahdeksi tunniksi ilmaiseksi, tämän jälkeen pysäköinti maksaa 1€ alkavalta tunnilta. Pysäköinnistä vastaa Q-Park Finland Oy. Kauppakeskuksiin voi saapua autolla helposti suoraan E75-tien liittymistä tai Poromiehentien tai Lapinkävijäntien kautta.
Lämpimän pysäköintihallin lisäksi pysäköintipaikkoja löytyy myös ulkotasanteelta, Revontulen eteläpäädystä. Näillä paikoituksilla on käytössä pysäköintikiekkovalvonta.
Palvelut > Repolaisen Taukopaikka

Repolaisen Taukopaikka on Kauppakeskus Revontulessa sijaitseva ilmainen palvelu lapsiperheille. Taukopaikassa voi leikkiä, levätä, nauttia eväistä ja käyttää lastenhoito-wc:tä.
Tilasta löytyy aidattu leikkialue ja runsaasti erilaisia leluja ja kirjoja. Leikkialueen ohessa on keittiö ruokapöytineen ja mikroineen sekä lastenhoito-wc.
Repolaisen Taukopaikka löytyy Revontulen eteläpäädystä.
Liikkuminen kauppakeskuksessa

Kauppakeskus Revontulen tilat täyttävät helpon liikkumisen kriteerit. Revontulen kotisivuilta löytyy pohjakartta, johon on merkitty esteettömät wc-tilat sekä hissit. Revontulelta voi myös tarvittaessa lainata pyörätuolia. Kauppakeskus Revontuli on saanut Invalidiliiton myöntämän Helppo liikkua -tunnuksen.
Koirat

Kauppakeskus Revontuli on koiraystävällinen kauppakeskus. Kauppakeskuksessa saa asioida koiran kanssa, mutta osa liikkeistä on koiravapaata vyöhykettä.
Tapahtumat

Revontulessa järjestetään vuoden aikana useita eri tapahtumia. Yleisimmät vuosittain toistuvat tapahtumat ovat Lasten Lauantai ja joulun tapahtumat.
Aiheesta muualla

Kauppakeskus Revontulen kotisivut
Kauppakeskus Revontuli, Rovaniemi.
Anders Thalus Ericsson

Anders Thalus Ericsson (1801–1891) oli ruotsalainen konepiirtäjä ja ruukinpatruuna joka oli mukana käynnistämässä konepajateollisuutta Suomessa.
Ericssonin isä oli Eskilstunassa asunut tehtailija Anders Magnus Ericsson (1762–1829). Ericsson aloitti uransa konepiirtäjänä Samuel Owenin konepajassa Tukholmassa. Hän muutti toukokuussa 1836 Suomeen ja perusti yhdessä skotlantilaisen David Cowien ja Fiskarsin ruukin omistaneen John Jacob von Julinin kanssa höyrykoneita valmistaneen Suomen ensimmäisen konepajan Fiskars Mekaniska Verkstadin Fiskarsiin. Cowie ja Ericsson eivät kuitenkaan ajan mittaan olleet tyytyväisiä yhteistyöhön von Julinin kanssa ja niinpä he perustivat vuonna 1842 oman laivojen höyrykoneita ja höyrykattiloita valmistaneen konepajansa Ericsson & Cowien nimellä Turkuun. Molemmat siirtyivät kokonaan uuden yrityksen palvelukseen kun heidän sopimuskautensa von Julinin kanssa päättyi ja uusi konepaja pääsi aloittamaan toimintansa 1844.
Ericsson meni naimisiin Suomessa Tammisaaresta kotoisin olleen Emilia (Emma) Catharina Feilcken kanssa. Ericsson myi osuutensa Turun konepajasta vuonna 1857 John Jacob von Julinin veljelle Erik Julinille ja konepajan toiminta jatkui nimellä Cowie & Co. Ericssonistä tuli Teijon ruukin osaomistaja vuodesta 1863 alkaen. Liiketoimissaan menestynyt Ericsson palasi Ruotsiin 1871 ja asui vimeiset vuotensa Tukholmassa.
Kiusausten vuori

| Kiusausten vuori> Mount of Temptation |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Viljo Lampela
Käsikirjoittaja:  Viljo Lampela
Tuottaja:  Viljo Lampela
Säveltäjä:  Jaakko Salo Heikki Seppälä
Kuvaaja:  Niilo Harju
Leikkaaja:  Nils Holm
Pääosat:  Kaija Rahola Ilmo Launis Viljo Lampela
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  VL Production / Viljo Lampela
Ensi-ilta:  15. huhtikuuta 1960 Astor-teatteri, Helsinki
Kesto:  91 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiusausten vuori on Viljo Lampelan ohjaama elokuva vuodelta 1960. Parikymmentä vuotta elokuva-alalla toiminut Lampela oli mukana Moraalinen varustautuminen (MRA) liikkeen toiminnassa Suomessa. Värielokuva kuvattiin jo 1950-luvun puolivälissä Jordaniassa Länsirannan alueella ja Libanonissa. Jordanian silloinen kuningas Hussein esiintyi myös elokuvan lopussa. Rahoitusvaikeuksien vuoksi elokuvan valmistuminen kesti vielä neljä vuotta. Arvosteluissa elokuvaa pidettiin amatöörimäisesti toteutettuna, mutta värikuvausta kiitettiin. Elokuvan kuva- ja ääninegatiivit jäivät kehitystyön tehneeseen laboratorioon Kööpenhaminaan, jossa ne tuhottiin 1975.
Juoni

Elokuvassa kolme päähenkilöä yhdysvaltalainen öljy-yhtiön johtaja Jim Grace, australialainen rouva Dina Brent ja englantilainen pastori John Smith tulevat vierailulle Pyhään maahan. Heidän vaiheitaan seurataan Jerusalemissa, Bethlehemissä, Kuolleenmeren rannalla, Kiusausten vuorella ja Beirutissa. Elokuvassa tuotiin esille myös Palestiinan pakolaisongelma.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kaija Rahola  | … |  Dina Brent, eronnut rouva   |
|  Ilmo Launis  | … |  pastori John Smith   |
|  Viljo Lampela  | … |  Jim Grace, öljy-yhtiön johtaja   |
|  Anja Vuorinen  | … |  Irina, arabinainen   |
|  Eero Julin  | … |  insinööri Stan Swanson   |
Apor Péc

| Apor Péc> Transilvanian voivodi |
| --- | --- |
 1283  
Edeltäjä:  Roland Borșa
Seuraaja:  Roland Borșa
Henkilötiedot
Kuollut: 1307
Apor Péc (unk. Péc nembeli Apor) oli unkarilainen aatelinen, joka toimi Transilvanian voivodina vuonna 1283. Hänet nimitti tehtäväänsä Unkarin kuningas Ladislaus IV.
Arbre du Ténéré

Arbre du Ténéré vuonna 1961.
Ténérén puun korvannut monumentti joulukuussa 1985.
L’Arbre du Ténéré eli Ténérén puu oli Saharan autiomaassa kasvanut kierreakaasia, joka tunnettiin maailman syrjäisimpänä puuna. Se toimi aikanaan maamerkkinä Nigerin koillisosan Ténérén alueella kulkeneille karavaaneille. Puu oli niin tunnettu, että se oli ainoa puu, joka oli merkitty karttaan, jonka mittakaava oli 1:4 000 000.
L’Arbre du Ténéré oli viimeinen jäljelle jäänyt puu ajalta, jolloin aavikko ei ollut niin kuiva kuin nykyään. Puu oli ollut yksinään vuosikymmeniä. Talvella 1938–1939 puun lähistölle kaivettiin kaivo, ja ilmeni että puun juuret ulottuivat pohjaveteen 33–36 metriä maanpinnan alla.
Puu kuoli vuonna 1973 libyalaisen rekan törmättyä siihen. 8. marraskuuta 1973 kuollut puu siirrettiin Nigerin kansallismuseoon Niameyssä. Sen tilalle pystytettiin yksinkertainen metalliveistos symboloimaan puuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arbre du Ténéré Wikimedia Commonsissa
Kesuslampi

| Kesuslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°59′18″N, 27°25′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Nikinlampeen 
Järvinumero:  14.191.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,9 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,501 km  
Pinta-ala:  1,581 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKesuslampi 
Kesuslampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Huhtiniemen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Touhtiaisen–Ala-Kivijärven alueeseen (14.191) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 77,9 metriä mpy.
Kimmo Karjunen

Kimmo Tapio Karjunen (s. 23. huhtikuuta 1967 Lieksa) on valosuunnittelija, teatteritaiteen maisteri ja valosuunnittelun lehtori. Hänen töissään valo on osa kollektiivista kokonaistaideteosta. Suunnittelun lähtökohtina ovat tila sekä teoksen sisältö. Opettajana Karjunen keskittyy kokemuksellisuuteen.
Karjuselle myönnettiin marraskuussa 2009  taiteen valtionpalkinto, ensimmäisenä valosuunnittelijana Suomessa. Perusteluissa Karjusta luonnehdittiin ”tinkimättömäksi ja tyylitajuiseksi taiteentekijäksi sekä pioneerihenkiseksi uudenetsijäksi” ja ”perusteelliseksi ja inspiroivaksi opettajaksi, joka on työssään aina ajan tasalla”. Kriteerit allekirjoittanee sekä moni teatterintekijä että -kokija.
Aikaisemmin Karjunen on valittu muun muassa Teatterikorkeakoulun vuoden opettajaksi vuonna 2003. Tällä hetkellä hän toimii taiteellisten sekä opetustöidensä ohessa Suomen valo- ja äänisuunnittelijoiden liiton  puheenjohtajana, Teatterikorkeakoulun ja Ravintola DTM:n hallituksessa.
Valo-, kuva- ja äänisuunnittelija sekä lavastaja. Teatteritaiteen maisteri (TeM) Teatterikorkeakoulusta vuonna 1991. Hän on työskennellyt valosuunnittelun lehtorina Teatterikorkeakoulun valo- ja äänisuunnittelun laitoksella vuodesta 1995 alkaen, ja hänet nimettiin Teak:n vuoden opettajaksi 2003.
Taiteellisia töitä

Tanssiteoksia Jyrki Karttusen kanssa: Days of Disco (2009), Situation Room (2008), Ilman kuuta ja aurinkoa (2004), Yellow Happiness (2004), Keiju (2002), Alla (2001), 'Meryl (2001), Mr & Mrs Betlehem (2000), Digital Duende (1998).
Tanssiteoksia Ari Tenhulan kanssa: Dances with Myself (2003), Valotusaika (2002), Paiste (2000).
Teattereissa: Herttua Siniparran Linna ja Pajatso, Suomen Kansallisooppera, valosuunnittelu (2012), Naamiohuvit, Suomen kansallisooppera, valosuunnittelu (2010), Kaiku, nuoli ja ketju, Helsinki Dance Company, valosuunnittelu ja lavastus (2008), Maestro, Jyväskylän kaupunginteatteri, projisiosuunnittelu (2005), Oskar ja Mamma Rosa, Helsingin kaupunginteatteri, projisiosuunnittelu (2005).
Valosuunnitteluja myös muun muassa yökerho- ja ravintolatiloihin, laivoihin, sekä ulko- ja museokohteisiin: installaatio Ahvenanmaan merimuseon Pommern-laiva (2012), videoita visuaalisten taiteiden museo Malva (2022), valaistussuunnittelu Tampereen Tavara-asema (2022), elämysvalaistus Casino Tampere (2022-2024), valoteos näyttelyssä "Hillitön valo" (2024).
Kirjallisuutta

Humalisto, Tomi; Karjunen, Kimmo; Kilpeläinen, Raisa: Avauskulmia : kirjoituksia valosuunnittelusta. Määritä julkaisija! ISBN 978-952-7218-03-7.
Aiheesta muualla

Kimmo Karjusen valaistussuunnittelutoimisto MONOgraphic
Liikekieli.com Valosuunnittelija esittelyssä: Kimmo Karjunen
Taiteen valtionpalkinnot,Opetusministeriö, tiedotteet
Kivikkorastaat

| Kivikkorastaat |
| --- | --- |
 Kivikkorastas (Monticola saxatilis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Kivikkorastaat Monticola  Boie, 1822
Katso myös
   Kivikkorastaat Wikispeciesissä   Kivikkorastaat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kivikkorastaat (Monticola) on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. Kivikkorastaiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 13 lajia. Toisissa lähteissä esiintyy eri määrä sukuun kuuluvia lajeja.
Kivikkorastaisiin kuuluvia lajeja

Himalajankivikkorastas (Monticola cinclorhyncha)
Isokivikkorastas (Monticola rufiventris)
Kapinkivikkorastas (Monticola rupestris)
Kivikkorastas (Monticola saxatilis)
Madagaskarintasku (Monticola imerina)
Mantšuriankivikkorastas (Monticola gularis)
Namibiankivikkorastas (Monticola brevipes)
Pikkukivikkorastas (Monticola rufocinereus)
Pilkkasiipitasku (Monticola semirufus)
Rinnekivikkorastas (Monticola explorator)
Rotkotasku (Monticola sharpei)
Savannikivikkorastas (Monticola angolensis)
Sinirastas (Monticola solitarius)
Aiheesta muualla

ITIS: Monticola (englanniksi)
Aromaa

Aromaa on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Arttu Aromaa (s. 1995), jalkapalloilija
Asser Aromaa (1911–1989), insinööri, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
Eekku Aromaa (s. 1981), Sadankomitean pääsihteeri
Emanuel Aromaa, vuoteen 1894 Sylgren (1873–1933), kansanedustaja (SDP)
Jonni Aromaa, J. Huimapää (s. 1962), laulaja
Juho Aromaa, vuoteen 1901 Norrbacka (1878–1956), posteljooni, osuuskaupan johtaja ja kansanedustaja (SDP)
Kauko Aromaa (1943–2019), kriminologi
Kirsi Aromaa (s. 1958), balettitanssija
Teemu Aromaa (s. 1973), näyttelijä
Vihtori Aromaa, vuoteen 1906 Viktor Qvist (1872–1932), kansanedustaja (SDP).
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kodorisola

Kodorin sola
Kodorisola (abhaasiksi Кәыдырҭа, georg. კოდორის ხეობა) on Abhasiassa oleva jokisola, joka on muodostanut käytännössä Georgian hallussa pitämän alueen ja Georgiasta itsenäistymään pyrkivän Abhasian hallussapitämän alueen rajan.
Alue sijaitsee 1 300 – 3 984 metrin korkeudella merenpinnasta. Alueen ilmasto on vuoristoilmastoa, kosteaa ja lumista. Vuotuinen sademäärä ylittää 2 000 mm, josta 120 mm tammikuussa, 160 mm huhtikuussa ja 160 mm lokakuussa. Rajuja sateita on vuodessa noin 30 päivää, ja alueella on lunta maassa 180 päivänä vuodessa. Keskilämpötila tammikuussa on −3 °C, huhtikuussa 3 °C, heinäkuussa 14 °C ja lokakuussa 5 °C. Lämpötila on korkeimmillaan heinäkuussa, keskimäärin 28 °C.
Solan rinteillä on useita kyliä, kuten Škhara, Omarishara, Zemo Azhara, Kvemo Azhara ja Lata.