stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dynamic Systems Development Method
DSDM ja kohtalokkaita virheitä > Suurlähettiläskäyttäjän tietämystä ei arvostettu

Rahoitusalan järjestelmää kehittivät suunnittelijat ja ohjelmoijat, jotka olivat työskennelleet alalla ja tiesivät mielestään siitä kaiken. He lisäsivät järjestelmään uusia ominaisuuksia omien tulkintojensa ja ideoidensa pohjalta. Ryhmä oli kenties kaikkien aikojen liiketoimintaorientoitunein toteuttajaryhmä.
Ensimmäiset ongelmat ilmenivät liiketoiminnan määrittelyvaiheessa. Kehittäjien mielestä heidän hahmottamansa ratkaisut olivat luonnostaan parempia kuin suurlähettiläskäyttäjän (nainen) ja visionäärin. Siitä huolimatta suurlähettiläskäyttäjä suostui osallistumaan projektiin kolmena päivänä viikossa.
Ensimmäisen aikalaatikon tutkimusvaiheessa suurlähettiläskäyttäjä laati testiskenaarion. Saapuessaan testaamaan skenaariotaan aikalaatikon parantamisvaiheessa, hän totesi, että moduuli ei vastannut sovittua. Kehittäjät vakuuttivat jälleen tietävänsä kaiken. Yhden kehittäjän kuultiin sanovan: "She doesn't understand all that we can do for her, she's too stupid!"('Onpa tyhmä, kun ei ymmärrä, mitä me teemme hänen hyväkseen) Sen jälkeen suurlähettiläskäyttäjä jätti hankkeen lopullisesti.
Kehittäjät kehittivät väärän järjestelmän. Järjestelmä epäonnistui sekä toiminnallisesti että käytettävyydeltään.
DSDM ja kohtalokkaita virheitä > Käytettiin DSDM:ää nimellisesti

Kolmen toteuttajan projektissa projektipäällikkö ei ollut sisäistänyt DSDM:n yhdeksää periaatetta. Projektia johdettiin kuulopuheilla, eikä työryhmällä ollut DSDM:n koulutusta eikä kokemusta siitä. Ryhmän käyttäjä-jäsentä kutsuttiin suurlähettiläskäyttäjäksi, vaikka se ei ollut hänen työroolinsa. Projektia kutsuttiin DSDM-projektiksi ja DSDM:n termejä käytettiin huolettomasti.
Projektipäällikkö laati perinteisen projektiaikataulun, joka noudatti vesiputousmallia ja perustui tehtäviin. Virstanpylväät merkittiin "aikalaatikoiden" loppupisteiksi, ja ne olivat osin päällekkäisiä. Priorisointia suoritettiin satunnaisesti. Projektin vaiheet viivästyivät. Toteutumattomat tehtävät siirrettiin seuraavaan vaiheeseen.
Projekti toimitti sovitun järjestelmän mutta ylittäen aikataulunsa ja budjettinsa. Projektin johto totesi, että DSDM ei hyödytä heitä, ja se hylättiin. Projektin jäsenet olivat samaa mieltä.
DSDM ja kohtalokkaita virheitä > Projektilta puuttui testaus- ja laatusuunnitelma

Projektiryhmä oli omaksunut DSDM:n. Projektin aloitusvaiheessa teknisen yhteyshenkilön tehtävät jaettiin useammalle henkilölle ilman erityisvastuualueita. Työryhmässä ei ollut testaajaa.
Kehittäjät suorittivat komponenteille vain yksikkötestauksen. Muutamaa viikkoa ennen toimitusta kehitysryhmään lisättiin testausryhmä, joka totesi ohjelmistossa runsaasti ongelmia.
Testausryhmä ei priorisoinut tehtäviään. Suurlähettiläskäyttäjä ja tekniset yhteyshenkilöt eivät osallistuneet testausryhmän toimintaan. Toimitettu ohjelman suorituskyky oli huono ja eikä soveltunut käyttötarkoitukseensa.
DSDM ja kohtalokkaita virheitä > Projektista puuttui me-henki

Projektin kehityshenkilöstön ja tilaajaorganisaation välimatka oli 80 kilometriä. Projekti alkoi lupaavasti. Ilmeni kuitenkin, että suurlähettiläskäyttäjä ei voinut olla muiden tehtäviensä takia läsnä kehitysryhmässä. Kehitysryhmäkään ei voinut järjestää työskentelyä suurlähettiläskäyttäjän luona, koska organisaation infrastruktuuria ei haluttu saattaa yhteensopivaksi.
Projektin edetessä tilaajan ja toimittajan yhteishenki katosi. Yhteyttä pidettiin sähköpostilla ja puhelimitse. Toteuttajien viestit olivat ammattislangia, eivätkä tilaajat ymmärtäneet niitä. Niin mielenkiinto projektiin katosi.
Projekti toimitettiin, mutta tilaajat olisivat tahtoneet osallistua enemmän kehitystyöhön. Kehitystyössä pitäisi saada liiketoimintaosaaminen siirretyksi toteuttajille ja edelleen kehitettävään järjestelmään.
Aiheesta muualla

DSDM Consortiumin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Agile Alliance (Arkistoitu – Internet Archive)
Asiakkaan osallisuus projektissa.
Kolme pizzaa ja juusto.
Aikalaatikkoprosessi
Aikalaatikkoprosessi lineaarisella asteikolla
Piililammi

| Piililammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°38′10″N, 25°44′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Kolmisoppiseen 
Järvinumero:  14.833.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,1 m  
Pituus:  510 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  1,126 km  
Pinta-ala:  3,69 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPiililammi 
Piililammi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Taipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 510 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,1 metriä mpy.
Andrei Loktionov

| Andrei Loktionov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. toukokuuta 1990 (ikä 34) Voskresensk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  179 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  TsSKA Moskova
Sarja:  KHL
Pelinumero:  90
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–
Aik. seurat:  Lokomotiv Jaroslavl (RSL/KHL) Los Angeles Kings (NHL) Manchester Monarchs (AHL) New Jersey Devils (NHL) Albany Devils (AHL) Carolina Hurricanes (NHL) Metallurg Magnitogorsk (KHL)
NHL-varaus:  123. varaus, 2008 Los Angeles Kings
Andrei Vjatšeslavovitš Loktionov (ven. Андре́й Вячесла́вович Локтио́нов; s. 30. toukokuuta 1990 Voskresensk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-joukkue TsSKA Moskovassa. Loktionov on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa.
Ura > Seuraura

Loktionov on Himik Voskresenskin kasvatti. Hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä Spartak Moskovan kakkosjoukkueessa, Venäjän kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Pervaja Ligassa 15-vuotiaana kaudella 2005–2006. Kaudella 2006–2007 Loktionov pelasi samaa sarjaa Lokomotiv Jaroslavlin kakkosjoukkueessa. Kaudella 2007–2008 hän debytoi Jaroslavlin miesten Superliigajoukkueessa, jossa Loktionov pelasi viisi runkosarja- ja yhden pudotuspeliottelun ja teki yhden syöttöpisteen.
Los Angeles Kings varasi Loktionovin viidennellä kierroksella 123. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa kseällä 2008. Samana kesänä myös OHL-joukkue Windsor Spitfires varasi hänet CHL:n varaustilaisuuden seitsemäntenä pelaajana. Loktionov voitti Spitfiresissä kauden 2008–2009 päätteeksi Memorial Cupin.
Loktionov siirtyi kaudeksi 2009–2010 Los Angelesin organisaatioon. Hän pelasi pääosan kaudestaan sen farmijoukkueessa AHL:n Manchester Monarchsissa. Loktionov pelasi kauden aikana yhden NHL-ottelun. Hän pelasi AHL:n runkosarjassa vain 29 ottelua, koska loukkasi olkapäänsä marraskuussa 2009. Kauden 2010–2011 Loktionov aloitti NHL:ssä, jossa pelasi kauden aikana yhteensä 19 runkosarjaottelua tehopistein 4+3=7. Loktionov teki NHL-uran avausmaalinsa 19. lokakuuta 2010 Carolina Hurricanesia vastaan. Loppukaudesta hän loukkasi taas olkapäänsä ja pelasi kaudella AHL:ssä yhteensä 34 runkosarjaottelua. Kaudella 2011–2012 hän pelasi NHL:ssä 39 runkosarja- ja kaksi pudotuspeliottelua tehopistein 3+4=7. Los Angeles voitti kauden päätteeksi NHL:n mestaruuden Stanley Cupin.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Valko-Venäjä 2014 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Suomi 2007 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Kazan 2008 | jääkiekko |  |
Loktionov pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Venäjän maajoukkueessa vuosina 2007 ja 2008. Vuonna 2007 Venäjä voitti turnauksen ja vuonna 2008 hopeaa. Lisäksi Loktionov pelasi alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2008.
Pelityyli

Loktionovin vahvuuksia ovat pelinrakentaminen, kädet, kahden suunnan pelaaminen, pelisilmä, syöttötaito, mailatekniikka, kiekonhallinta ja rauhallisuus. Loktionovin heikkouksiin kuuluu fysiikan ja voiman puute sekä loukkaantumisherkkyys. Lisäksi hän on keskinkertainen luistelija.
Lindsey Stirling

| Lindsey Stirling |
| --- | --- |
 Lindsey Stirling esiintymässä vuonna 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1986 (ikä 38)
Ammatti:  viulisti, performanssitaiteilija, säveltäjä
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Tyylilajit:  klassinen crossover, pop, dancepop, klassinen, hip hop, dubstep
Soittimet:  viulu
Levy-yhtiöt:  Capitol Records ja Concord Records 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lindsey Stirling (s. 21. syyskuuta 1986) on yhdysvaltalainen viulisti, tanssija, performanssitaiteilija ja säveltäjä. Hän esittää koreografioituja viuluesityksiä sekä livenä että musiikkivideoilla, kuten hänen YouTube-kanavallaan nimimerkillä lindseystomp, jonka hän loi vuonna 2007. Helmikuuhun 2016 mennessä hänen videoillaan oli yli 1,2 miljardia katsojaa. Vuonna 2010 Stirling ylsi semifinaaleihin America’s Got Talent -ohjelman viidennellä tuotantokaudella, jossa hänet tunnettiin nimellä Hip Hop Violinist.
Vuodesta 2010 lähtien Stirling on julkaissut kolme albumia, EP-levyn ja useita singlejä. Hänen esittämänsä musiikkityylit vaihtelevat klassisesta popmusiikkiin ja hip hopista dubstepiin. Alkuperäiskappaleiden lisäksi hän on myös esittänyt omia versioitaan muiden muusikoiden kappaleista ja eri ääniraidoista. Maaliskuussa 2014 Stirling ilmoitti tekevänsä keikan Suomeen saman vuoden lokakuussa. Suomen esitys tapahtui 4. lokakuuta.
Kiertueet

Lindsey Stirling 2012/2013 Tour
Lindsey Stirling 2014/2015 Tour
Diskografia

Albumit
Lindsey Stirling (2012)
Shatter Me (2014)
Brave Enough (2016)
Warmer in the Winter (2017)
Artemis (2019)
Snow Waltz (2022)
Duality (2024)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lindsey Stirling Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana
Kinn (täsmennyssivu)

Kinn voi viitata johonkin seuraavista:
Kinn, kunta Norjassa
KNM Kinn, Norjan laivaston sukellusvene
Catherine Aird, oik. Kinn Hamilton McIntosh (1930–2024), englantilainen rikoskirjailija
Nurkostam

| Nurkostam> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1998–
Tyylilaji:  vaihtoehtorock taiderock elektroninen musiikki progressiivinen rock elokuvamusiikki
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Tero Koski, kitara, kosketinsoittimet   Toni Nurmi, laulu, basso   Janne Tamminen, kitara   Eljas Tikanmäki, rummut   Tomi Hyttinen, rummut  
Levy-yhtiö:  indie
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurkostam on suomalainen taiderock-yhtye Tampereelta. Yhtyeen rungon muodostaa alkuperäisjäsenistä koostuva kolmikko Tero Koski, Toni Nurmi ja Janne Tamminen.
Nurkostam julkaisi ensimmäisen levynsä, XIII:n, vuonna 2005. Debyyttialbumi sai hyvän vastaanoton. Progressiiviseen musiikkin keskittynyt Colossus-lehti arvosteli levyn kuvaten musiikkia syvälliseksi ja yhtyettä erittäin lupaavaksi. Tästä alkaneen pitkäjänteisen työn tuloksena Radio957 kuvasikin radiotiedotteessaan Nurkostamia Tampereen progelegendaksi.
Vuonna 2007 Nurkostam toteutti Tapani Hiedaniemen Katalyytti-lyhytelokuvan musiikkiraidan. Elokuva voitti IIK!!-kauhuelokuvafestivaaleilla ensimmäisen palkinnon. Yhteistyö jatkui Pakkanen-lyhytelokuvan parissa vuonna 2010.
Vuonna 2010 valmistui Tampereen palolaitoksen historiasta kertovan dokumenttifilmin ääniraita.
Historia > Yhtyeen perustaminen

Nurkostam-jäsenet tutustuivat Tampereen yhteiskoulun lukiossa. Myöhemmin Tero Koski suoritti musiikkiteknologin opintojaan Tampereen konservatoriossa ja vuonna 2004 hänen oli määrä suorittaa yhtyesoittoon ja multi-instrumentalismiin liittyvä kurssi. Suorituksena esitettiin Kolme kuningasta -konsertti, jossa esiintyi Nurkostam. Jokainen jäsen sävelsi yhden pitkän teoksen konserttia varten. Nämä sävellykset olivat ensimmäiset sävellykset Nurkostam-nimikkeellä. Konsertissa säveltäjä itse esitti kosketinsoitinosuudet ja muut jäsenet hoitivat basso- ja rumpuosuudet.
Historia > Nurkostam (2005–)

Nurkostam-nimi on muodostettu perustajajäsenten sukunimien ensimmäisistä tavuista. Nimi otettiin virallisesti käyttöön vuonna 2005 julkaistun levyn myötä. Yhtyeeseen liittyi XIII-levyn äänityksiin rumpali Tomi Hyttinen ja laulaja Aki Tulikari. Molemmat esiintyvät levyllä muutamalla raidalla. III of Dreamers -albumin nauhoituksista lähtien kokoonpanoon on kuulunut myös rumpali Eljas Tikanmäki.
Nurkostam on esiintynyt vuodesta 2006 lähtien Tampereella järjestettävässä Uforock-tapahtumassa toimien viimeisinä vuosina tapahtuman pääesiintyjänä.
Vuonna 2010 Nurkostam esitti Uforockissa The Beatles -yhtyeen Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band -albumin kokonaisuudessaan. Esitys oli albumikokonaisuuden osalta ensiesitys Suomessa ja se noteerattiin laajasti Aamulehdessä sekä Tamperelaisessa. Vuoden 2011 alussa Nurkostam sai Sgt. Pepper -esityksen vauhdittamana mahdollisuuden esiintyä Tampere Beatles Happening -tapahtumassa Tampere-talossa. Loppuvuodesta 2011 Nurkostam osallistui Yleisradion järjestämään Uuden Musiikin Kilpailuun kappaleella ”Under the Sun”.
Kokoonpano

Tero Koski – kitara, muut soittimet
Toni Nurmi – basso, laulu
Janne Tamminen – kitara, taustalaulu, koskettimet
Eljas Tikanmäki – rummut
Tomi Hyttinen – rummut
Aki Tulikari– laulu, puhe
Diskografia

XIII (2005)
III of Dreamers (2009)
C (2010)
1908 - DVD (2011)
EEE (2011)
Filmografia

| Vuosi | Nimi | Englanninkielinen nimi | Tehtävä | Laji | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Katalyytti | Catalyst | Säveltäjä | lyhytelokuva | IIK!-elokuvakilpailun voitto |
| 2010 | Pakkanen | The Coldness | Säveltäjä | Lyhytelokuva |  |
Laitteisto

Nurkostam on tunnettu omaperäisestä sointimaailmastaan. Suuri osa tätä sointia on yksi Suomen monipuolisimmista kosketinsoitinkokoelmista, joka sisältää paljon harvinaisia elektronisia instrumentteja. Nurkostamin käytössä on muun muassa kaksi harvinaista Mellotronia sekä Synclavieria.
Aiheesta muualla

Yhtyeen verkkosivut
Nurkostam Myspacessa (englanniksi)
Nurkostam Last.fm:ssä (englanniksi)
http://www.imperiumi.net/index.php?act=albums&id=9577, III of Dreamers -levyarvio
http://ylex.yle.fi/musiikki/kellari/nurkostam, Nurkostam YleX-sivulla
http://www.hitlantis.com/#/nurkostam, Nurkostam Hitlantis-sivustolla
Rahkajärvi (Sysmä)

| Rahkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°39′43″N, 25°43′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Jävätjärveen 
Järvinumero:  14.833.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,2 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,51 km  
Pinta-ala:  1,771 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRahkajärvi 
Rahkajärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Vintturin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 200 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy.
Saarijärvi (Hartola)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°45′55″N, 25°50′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Saarijärveen 
Järvinumero:  14.836.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,4 m  
Pituus:  670 m  
Leveys:  440 m  
Rantaviiva:  1,982 km  
Pinta-ala:  20,555 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Sydänmaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 670 metriä pitkä, 440 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Ventalanjoen valuma-alueeseen (14.836) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,4 metriä mpy.
Saarijärvi (Luhanka)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Luhanka
Koordinaatit:  61°46′11″N, 25°49′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Sarvanjoki Sarvanjärveen 
Järvinumero:  14.836.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,2 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  1,9 km  
Pinta-ala:  10,187 ha  
Saaria:  3 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Keski-Suomessa Luhangalla  Sydänmaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 470 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,2 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Ventalanjoen valuma-alueeseen (14.836) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,2 metriä mpy.
Sarvanjärvi

| Sarvanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Luhanka, Joutsa
Koordinaatit:  61°46′59″N, 25°51′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Sarvanjoki Karijokeen 
Järvinumero:  14.836.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,3 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,662 km  
Pinta-ala:  2,879 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSarvanjärvi 
Sarvanjärvi tai Sorvanlampi on Keski-Suomessa Luhangalla ja Joutsassa Sydänmaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 250 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Ventalanjoen valuma-alueeseen (14.836) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy.
Siitimenjärvi

| Siitimenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä, Hartola
Koordinaatit:  61°41′07″N, 25°46′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Myllyjoki Lahnalampeen 
Järvinumero:  14.833.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,3 m  
Pituus:  1,7 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  9,776 km  
Pinta-ala:  65,394 ha  
Saaria:  2 
 fiSiitimenjärvi 
Siitimenjärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Hartolassa Hirvipohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 65 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,3 metriä mpy.
Välimeren lingua franca

| Lingua franca> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Välimeri
Puhujia:  hävinnyt käytöstä
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  pääasiassa romaanisiin kieliin perustunut pidgin.
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  -
ISO 639-3:  pml
 Ohje 
Välimeren lingua franca eli sabir oli Välimerellä puhuttu pidginkieli. Kieltä puhuttiin 1000-luvulta 1800-luvulle, ja sen puhujat olivat esimerkiksi kauppiaita, merirosvoja ja orjakauppiaita, jotka yhteisen äidinkielen puuttuessa tarvitsivat kielen kanssakäymiseen toistensa kanssa. Kieli muodostui pääasiassa italian ja oksitaanin pohjalta, mutta se sai vaikutteita muistakin läntisen Välimeren alueella puhutuista kielistä kuten kreikastalähde?, espanjasta ja portugalista. Ajan kuluessa myös ranskan kieli alkoi vaikuttaa Välimeren lingua francassa voimakkaasti ja korvasi sen lopulta käytöstä kokonaan.
Nimityksestä

Välimeren lingua franca tunnettiin Egyptissä nimellä lisan al ifrang' ja Pohjois-Afrikassa nimillä sabir sekä myöhemmin petit mauresque. Lännessä nimitys lingua franca tuli yleiseen käyttöön 1600-lukuun mennessä. Kielen nimi franca tulee arabien tavasta kutsua kaikkia länsieurooppalaisia "frankeiksi".
Nimitys lingua franca muuttui myöhemmin merkitykseltään tarkoittamaan mitä tahansa sellaista kieltä, jota jollakin laajalla alueella yleisesti osaavat muutkin kuin sen äidinkieliset puhujat ja jota erikieliset yleisesti käyttävät keskinäiseen kommunikointiin yleisesti silloinkin, kun se ei ole kummankaan äidinkieli. Alkuperäinen Välimeren lingua franca ei siis itse asiassa ollut lingua franca termin nykyisessä merkityksessä, koska se ei ollut kenenkään äidinkieli.
Historia

Lingua franca sai alkunsa ehkä jo ristiretkien aikaan Palestiinan rannikolla venetsialaisten, genovalaisten ja pisalaisten kauppiasyhteisöissä. Tämän kielen yhteys myöhemmin Välimerellä puhuttuun kieleen ei kuitenkaan ole täysin selvä. Ensimmäiset tunnetut viitteet Välimeren kielestä Pohjois-Afrikasta ovat 1400-luvulta. Siellä kielen kehittymiseen vaikuttivat italialaiset, joita alueella oli paitsi kauppiaina myös etenkin barbareskien ottamina orjina. Kieli levisi edelleen, kun Pohjois-Afrikasta puolestaan myytiin orjia Italian kaupunkeihin. Aikalaiskuvauksissa on säilynyt aikalaisten kuvauksia kielestä ja muistiin kirjoitettua kieltäkin. Karthagon raunioilla vieraillut John Covel kuvaili kieltä 1670-luvulla italian ja espanjan sekoitukseksi, jota sen puhujat käyttävät murtaen. Espanjalainen runoilija Juan del Encina käytti kieltä laulussaan villancico. Kieltä löytyy myös Molièren näytelmästä Le bourgeois gentilhomme eli Porvari aatelismiehenä. Kielen käytön korvasi lopulta oikeaoppisempi ranska 1800-luvulla. Jotkut lingua francan sanoista säilyivät kuitenkin käytössä Pohjois-Afrikan rannikolla 1900-luvun alkuun.
Piirteet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Se ti sabir, Ti respondir; Se non sabir, Tazir, tazir. Mi star Mufti: Ti qui star ti? Non intendir: Tazir, tazir. | ” |
–  Lingua francaa Molièren näytelmästä Porvari aatelismiehenä.
Lingua francasta on jäänyt jäljelle pääasiassa vain sanastoa, eikä kaikkien sanojen tarkkaa merkitystä tiedetä. Lisäksi sanojen oikeinkirjoitus oli hataraa. Pienet muutokset kirjoituksessa saattoivat vaihtaa sanan merkitystä kokonaan. Esimerkiksi sana massar tarkoitti tappaa, mutta sana masseria tarkoitti maatilaa. Tunnetusta sanastosta noin 65 % – 70 % tulee italiasta ja 10 % espanjasta. Kieli vaihteli jonkin verran alueittain ja se saatettiin jakaa Levantin, Egyptin ja yhteen tai kahteen Pohjois-Afrikan alueelliseen muotoon. Lingua franca käsitti yhteensä noin 2 000 sanaa, kun tavallisesti pidginkielissä on käytössä noin 700–1 500 sanaa.
Diogo Homemin kartta Euroopasta, Pohjois-Afrikasta ja Välimerestä vuodelta 1563.