stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinanriisihaikara
Levinneisyys

Pesii laajalla alueella Kiinassa ja Kaakkois-Aasiassa. Maailman populaation suuruus on huonosti tunnettu, ollen haarukassa 25 000–1 miljoonaa yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Pohjoiset populaatiot muuttavat Malakan niemimaalle ja Borneoon. Laji oli tavattu ennen Suomen havaintoa Länsipalearktisella alueella kolme kertaa. Kaikkien havaintojen on tulkittu koskevan lintutarhoista karanneita yksilöitä, joten niitä ei ole hyväksytty havaintomaiden lajilistoihin.
Elinympäristö

Pesii erityyppisillä kosteikoilla ja lammilla, sekä makeassa että suolaisessa vedessä.
Lisääntyminen

Laji pesii usein muiden haikaroiden muodostamissa yhdyskunnissa. Pesä on tavallisesti puussa, joskus myös korkeassa ruohokasvillisuudessa. Munamäärä on 3-6. Haudonta kestää noin 25 päivää, molemmat emot hautovat.
Ravinto

Kaloja, äyriäisiä, hyönteisiä ja sammakoita.
The Trial of Henry Kissinger

| The Trial of Henry Kissinger |
| --- | --- |
Kirjailija:  Christopher Hitchens
Kieli:  englanti
Kustantaja:  Verso
Julkaistu:  2001
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  307
ISBN:  978-1-85984-398-7
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
The Trial of Henry Kissinger on Christopher Hitchensin vuonna 2001 ilmestynyt kirja Yhdysvaltojen ulkopolitiikan vaikuttajan Henry Kissingerin väitetyistä sotarikoksista.
Aiheesta muualla

Erkki Tuomioja: Kissinger oikeuteen? Syyskuu 2001.
Stalker (yhtye)

Stalker esiintyy Neitivirta-rockissa Nurmeksessa 1988.
Stalker on alun perin vuosina 1980–1991 toiminut raahelainen rockyhtye. Alkuperäisessä kokoonpanossa soittivat Ilkka ”Ile” Nordström (laulu ja huuliharppu), Kauko Ilkko (kitara), Veikko Manninen (kitara), Timo Järvelä (basso) ja Martti Sovio (rummut). Yhtye sai nimensä Andrei Tarkovskin Stalker-elokuvan (1979) mukaan.
Stalker onnistui saamaan kappaleensa ”Meidän vapaus” Selecta-levy-yhtiön Vaahtopäät II -kokoelmalle vuonna 1981. Debyyttialbumi Ei kenenkään maalla julkaistiin Poko Rekordsin kautta elokuussa 1985. Albumin tuotti Eppu Normaalin Pantse Syrjä. Stalker kiersi ympäri Suomea ja teki yhteiskeikkoja muun muassa Juice Leskisen ja Eppu Normaalin kanssa, mutta jatkuvat miehistönvaihdokset haittasivat toimintaa: vuosien varrella Stalkerissa on soittanut 19 muusikkoa.
1980-luvun loppupuolella Stalker julkaisi muutamia singlejä. Yksi näistä oli yhteissingle ”Tension in the air”/”Blinds crosscrusade” neuvostoliittolaisen Provincea-yhtyeen kanssa.
Vuonna 1990 ilmestyi Stalkerin toinen albumi Kultahiekkaa, nyt CBS-merkillä. Albumilla soittivat Nordström, Ilkko, basisti Janne Huotari ja kitaristi Harri Nyman. Helsingin Sanomien Markku Fagerlund piti levyn teknistä tasoa hyvänä, mutta mahtipontista musiikkia moneen kertaan kuultuna. Hän antoi albumille kaksi tähteä viidestä.
Pian kakkosalbumin ilmestymisen jälkeen Stalker hajosi. 2000-luvulla Stalker esiintyi silloin tällöin. Kokoonpanossa soittivat laulaja Ilkka Nordström, kitaristit Kauko Ilkko ja Pekka Kolehmainen, basisti Kessu Raatikainen, rumpali Pasi Tyybäkinoja ja kosketinsoittaja Juho Ilkko.
Laulaja Ilkka ”Ile” Nordström kuoli kotonaan Raahessa 29. tammikuuta 2021. Hän oli syntynyt 1964.
Diskografia

Ei kenenkään maalla (Poko Rekords, 1985)
Kultahiekkaa (CBS, 1990)
Aiheesta muualla

http://www.raahenmusiikki.fi/extra/stalker.htm
Tría Nisiá

| --- | --- |
Sijainti:  36°17′39″N, 26°44′48″E, Astypálaia Kálymnos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  1,083 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Tría Nisiá (kreik. Τρία Νισιά, myös Trianísia, Τριανήσια; ”Kolme saarta”) on kolmen pienen Kreikan saaren ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Astypálaian ja Sýrnan saarten kaakkoispuolella. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on 1,083 neliökilometriä ja ne ovat asumattomia (2011). Hallinnollisesti Tría Nisián saaret kuuluvat Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Saarten etäisyys Sýrnasta on noin 3,8 meripeninkulmaa (noin 7 kilometriä) ja Astypálaiasta noin 25 meripeninkulmaa (noin 47 kilometriä).
Saaret

Saariryhmän saaret ovat:
|  | Nimi | Sijainti | Pinta-ala (km²) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Plakída (Πλακίδα) | 36°17′08″N, 26°44′41″E | 0,519 |
| 2 | Mesonísi (Μεσονήσι) | 36°17′59″N, 26°44′24″E | 0,420 |
| 3 | Stefánia (Στεφάνια) | 36°18′03″N, 26°45′33″E | 0,144 |
Triasetiini

| Triasetiini |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2,3-diasetyylioksipropyyliasetaatti
CAS-numero:  102-76-1
PubChem CID:  5541
SMILES:  CC(=O)OCC(COC(=O)C)OC(=O)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C9H14O6
Moolimassa:  218,202 g/mol
Sulamispiste:  -78 °C
Kiehumispiste:  258-260 °C
Tiheys:  1,1562 g/cm3
Liukoisuus veteen:  71,8 g/l (15 °C)
Triasetiini (C9H14O6) eli glyseryylitriasetaatti on estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa elintarvikkeissa lisäaineena, liuottimena ja kosmetiikassa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa triasetiini on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja kloroformiin.
Triasetiinia valmistetaan glyserolin ja etikkahapon tai etikkahappoanhydridin välisellä esteröintireaktiolla. Tuotteen joukossa on usein myös monoasetiinia ja diasetiinia.
Triasetiinia käytetään selluloosapohjaisten muovien liuottimena ja pehmentimenä, kosmetiikassa liuottimena ja fiksatiivinä, rakettipolttoaineiden sideaineina, biopolttoaineiden nakutustaestävänä lisäaineena ja elintarvikkeissa lisäaineena. Yhdisteen E-koodi on E1518.
Reichenau (saari)

Reichenau
Bodenjärven itäosa
| --- | --- |
Sijainti:  47°41′N, 09°03′E, Reichenau Baden-Württemberg Saksa
Vesialue:  Bodenjärvi
Korkein kohta:  412  m 
Pinta-ala:  4,3 km²
Suojelualue:  Insel Reichenau (d) 
| --- | --- |
Asukasluku:  5 100
Kieli:  saksa
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Reichenau on saari Bodenjärvessä eteläisessä Saksassa. Saari sijaitsee Reichenaun kunnan alueella länteen Konstanzin kaupungista. Saari on yhdistetty mantereeseen keinotekeoisella vuonna 1838 valmistuneella pengertiellä. Reichenau on pinta-alaltaan 4,3 neliökilometriä ja siellä asuu 5 100 ihmistä.
Saari listattiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 2000 luostarinsa ansiosta. Reichenaun luostarin kirkko on pyhitetty Neitsyt Marialle ja evankelista Markukselle. Lisäksi saarelle on rakennettu kaksi muuta kirkkoa, joista toinen on omistettu Pyhälle Yrjänälle ja toinen apostoli Pietarille sekä Paavalille.
Nykyään saari on kuuluisa myös vihannesfarmeistaan ja viinitarhoistaan. Wollmatinger Ried saaren vieressä on iso luonnonsuojelualue. Se on ruohikkoinen kosteikkoalue, jossa useat linnut pysähtyvät muuttonsa aikana.
Kuvagalleria

Näkymä Reichenauhun Sveitsistä
Pyhän Yrjänän kirkko
Pyhän Pietarin ja Paavalin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Catholic Encyclopedia: Reichenau (englanniksi)
Reichenaun luostarisaari UNESCOn sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Unescon maailmanperintökohteet Saksassa
Aachenin tuomiokirkko
Alppien paalutalot
Augustusburg ja Falkenlust
Bamberg
Bauhaus-kohteet Weimarissa ja Dessaussa
Bayreuthin oopperatalo
Bergpark Wilhelmshöhe
Berliinin modernistiset asuinalueet
Corveyn luostari
Darmstädter Künstlerkolonie Mathildenhöhe
Dessau-Wörlitzin puutarha
Fagus-Werk
Hedeby ja Danevirke
Hildesheimin tuomiokirkko ja Mikaelinkirkko
Karpaattien ja Saksan pyökkimetsät
Kaupungintalo ja Rolandin patsas Bremenin torilla
Keski-Reinin laakson yläosa
Kölnin tuomiokirkko
Le Corbusierin arkkitehtoniset työt
Lorschin luostari
Luther-muistomerkit Eislebenissä ja Wittenbergissä
Lyypekki
Maulbronnin luostari
Messelin kaivoksen fossiilialue
Museumsinsel Berliinissä
Muskaunpuisto (jaettu Puolan kanssa)
Naumburgin katedraali
Quedlinburg
Rammelsbergin kaivokset, Goslar ja Ylä-Harzin vesihuoltojärjestelmä
Regensburg
Reichenaun luostarisaari
Roomalaiset monumentit, tuomiokirkko ja Liebfrauen-kirkko Trierissä
Rooman rajalinjat (jaettu Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa)
Sanssouci, Neues Palais, Charlottenburgin linna
Speicherstadt ja Kontorhausviertel Hampurissa
Speyerin tuomiokirkko
Stralsund ja Wismar
Vattimeri (jaettu Alankomaiden ja Tanskan kanssa)
Völklingenin rautaruukki
Wartburgin linna
Weimar
Wiesin pyhiinvaelluskirkko
Würzburgin linna
Zollvereinin hiilikaivokset Essenissä
Lauma (televisiosarja)

| Lauma |
| --- | --- |

Tyyli:  viihde
Kestoaika:  42 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  10. marraskuuta 2021 –  tauolla
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  4
Tuotanto
Tuottaja(t):  Veera Lappi
Vastaava(t) tuottaja(t):   Olli Haikka  Tomi Paajanen  Miia Lehtinen  Riku Riihilahti  Joonas Nordman  Lilli Blomberg (MTV) 
Ohjaaja(t):  Joonas Nordman
Käsikirjoittaja(t):  Pääkäsikirjoittajat: Pietari Vihula  Roope Salminen  Käsikirjoittajat: Yasir Gaily  Joonas Nordman  Fathi Ahmed  Köpi Kallio  Shirly Karvinen  Ernest Lawson  Heli Sutela 
Tuotantoyhtiö(t):  Yellow Film & TV
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Kultainen Venla Game Show 2021
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Lauma on marraskuussa 2021 MTV3-kanavalla alkanut Roope Salmisen juontama viihdeohjelma, jossa kilpailijoiden on tarkoitus vastata erilaisiin kysymyksiin samalla tavalla kuin muut kilpailijat, tietämättä mitä muut ovat vastanneet. Ohjelma perustuu Salmisen alkuperäisideaan, ja formaatin kehittämisessä oli mukana myös Joonas Nordman.
Ohjelman vakiokilpailijat ensimmäisellä kaudella ovat Ernest Lawson, Heli Sutela, Köpi Kallio, Fathi Ahmed ja Shirly Karvinen. Jokaisessa jaksossa on myös kolme vierasta.
Roope Salminen on kertonut, että ohjelma saisi jatkoa vielä tulevaisuudessa MTV3-kanavalla vähintään toisen tuotantokauden verran. Ohjelman toisen, kahdeksanosaisen tuotantokauden studiokuvaukset pidettiin joulukuussa 2023, joka esitetään televisiossa ja katsomossa keväällä 2025
Pelin kulku

Lauma on viihteellinen paneelishow, jossa panelisteilta kysytään kinkkisiä ja hauskoja kysymyksiä. Pelissä kerätään pisteitä, ja eniten pisteitä jakson loppuun mennessä saanut on jakson voittaja.
Pelin kulku > Peruskierrokset

Ennen jokaista lähetystä, panelistit ovat yksitellen ja muiden vastauksia tietämättä, vastanneet seitsemään erilaiseen kysymykseen. Heidän on täytynyt miettiä, mitä muut panelistit ovat kenties vastanneet samoihin kysymyksiin, sillä vain siten he voivat saada pisteitä.
Studiossa puidaan vastauksia kysymys kysymykseltä. Mitä useampi on vastannut samanlailla, sitä enemmän pisteitä he saavat. Pisteillä on myös merkitystä, kun edetään käänteiselle finaalikierrokselle.
Pelin kulku > Finaalikierros: Käänteinen kierros

Pelin viimeisellä kierroksella vastataan samantyylisiin kysymyksiin, kuin aiemmilla kierroksilla. Tällä kierroksella kuitenkin jokaisen pitää antaa oma vastaus, joka on jokin muu, kuin se mitä muut ovat vastanneet. Se panelisteista, joka onnistuu kirjoittamaan tauluun sellaisen vastauksen, joka on oikein, ja jota muut eivät ole kirjoittaneet, on jakson voittaja.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi (2021)

| Jakso | Ensiesitys MTV3:lla | Vieraat | Voittaja(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 10. marraskuuta 2021 | Sanna Stellan Antti Tuomas Heikkinen Elias Salonen | Elias Salonen |
| 2 | 17. marraskuuta 2021 | Eppu Salminen Ripsa Koskinen-Papunen Dennis Nylund | Ernest Lawson & Köpi Kallio |
| 3 | 24. marraskuuta 2021 | Viki Eerikkilä Minka Kuustonen Mikko Penttilä | Köpi Kallio |
| 4 | 1. joulukuuta 2021 | Karoliina Tuominen Jethro Rostedt Christoffer Strandberg | Ernest Lawson |
Viljandimaa

| Viljandimaa Viljandi maakond |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Viro
Kuntia ja kaupunkeja:  4
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Viljandi
 – Maaherra:  Kalle Küttis
Pinta-ala:  3 420,04 km²
Väkiluku (1.1.2018):  47 563
 – väestötiheys:  14 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  EE-84
 
Viljandimaa.ee
Viljandimaa eli Viljandin maakunta sijaitsee Võrtsjärven länsipuolella Etelä-Virossa Latvian rajalla. Maakunnan pääkaupunki on Viljandi.
Viljandimaan asukasluku on noin 48 000. Maakunnan pinta-ala on 3 420 km².
Maantiede

Viljandimaa on suureksi osaksi kumpuilevaa moreenimäkimaata ja Viron viljavimpia seutuja. Se on muinaisen Sakalan maakunnan ydinaluetta. Soomaan kansallispuisto sijaitsee osittain Viljandimaalla.
Kaupungit ja kunnat

Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Viljandimaa koostuu kolmesta kunnasta ja yhdestä kaupungista. Ennen kuntauudistusta kuntia ja kaupunkeja oli yhteensä 15.
Maakunnan kunnat ovat (asukasluku 1.1.2018):
Viljandi, 17 758 as.
Mulgin kunta, 7 652 as.
Põhja-Sakalan kunta, 8 203 as.
Viljandin kunta, 13 950 as.
Väestö

Vuonna 2011 Viljandimaalla oli 47 599 asukasta, joista 45 391 (95,4 %) oli virolaisia, 1 305 (2,7 %) venäläisiä ja 880 (1,8 %) muita kansallisuuksia.
Talous

Maakunnan teollisuudenaloja ovat puu- ja huonekaluteollisuus, metalli- ja tekstiiliteollisuus sekä maatalous ja elintarviketeollisuus.
Arussaaren ortodoksinen kirkko vuodelta 1873.
Suure-Kõpun kartanon päärakennus.
Heimtalin kartanon tislaamo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viljandimaa Wikimedia Commonsissa
| n k  Viljandimaa |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit (linn, haldusüksus) (1) |  Viljandi  |  |
| Kunnat (vald) (3) |  Mulgin kunta  Põhja-Sakalan kunta  Viljandin kunta  |  |
| Epäitsenäiset kaupungit (linn, asustusüksus) (5) |  Abja-Paluoja  Karksi-Nuia  Mõisaküla  Suure-Jaani  Võhma  |  |
| Pienkauppalat (alevik) (8) |  Halliste  Kolga-Jaani  Kõpu  Mustla  Olustvere  Ramsi  Viiratsi  Õisu  |  |
| Entiset kaupungit ja kunnat (12) |  Abja  Halliste  Karksi  Kolga-Jaani  Kõo  Kõpu  Mõisaküla  Paistu  Suure-Jaani  Tarvastu  Viiratsi  Võhma  |  |
| n k Viron maakunnat |
| --- | --- | --- |
|  Harjumaa  Hiidenmaa  Itä-Virumaa  Järvamaa  Jõgevamaa  Läänemaa  Länsi-Virumaa  Pärnumaa  Põlvamaa  Raplamaa  Saarenmaa  Tartumaa  Valgamaa  Viljandimaa  Võrumaa  |  Harjumaa  Hiidenmaa  Itä-Virumaa  Järvamaa  Jõgevamaa  Läänemaa  Länsi-Virumaa  Pärnumaa  Põlvamaa  Raplamaa  Saarenmaa  Tartumaa  Valgamaa  Viljandimaa  Võrumaa  |  |
Viljandimaan kunnat vuodesta 2017.
Viljandimaan kunnat vuoteen 2017.
Tribromietanoli

| Tribromietanoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2,2,2-tribromietanoli
CAS-numero:  75-80-9
PubChem CID:  6400
SMILES:  C(C(Br)(Br)Br)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2H3Br3O
Moolimassa:  282,744 g/mol
Sulamispiste:  81 °C 
Kiehumispiste:  92 °C
Tribromietanoli (C2H3Br3O) on bromattuihin alkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään anestesia-aineena laboratorioeläimillä.
Ominaisuudet, käyttö ja valmistus

Huoneenlämpötilassa tribromietanoli on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vähäisessä määrin veteen ja hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja bentseeniin. Yhdiste alkaa hajota lämmitettäessä jo ennen sulamispistettään. Tribromietanolin puuduttavat ja sedatiiviset vaikutukset johtuvat siitä, että yhdiste sitoutuu GABAA-reseptoreihin ja glysiinireseptoreihin. Yhdistettä on käytetty 1900-luvun alkupuolella anestesia-aineena myös ihmisillä, mutta nykyään sitä käytetään lähinnä hiirillä ja rotilla. Yhdiste aiheuttaa lihasten rentoutumista, mutta ei aiheuta hengityslamaa. Tribromietanoli on ärsyttävä yhdiste, ja sen käytön on havaittu aiheuttavan suolitukoksia, sairaalloisuutta, ja anestesian jälkeinen kuolleisuus koe-eläimillä on korkeampi verrattuna muihin anestesia-aineisiin.
Tribromietanolia valmistetaan pelkistämällä bromaalia alumiini-isopropoksidilla.
Mohamed Al-Fayed

| Mohamed Al-Fayed |
| --- | --- |
 Mohamed Al-Fayed vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. tammikuuta 1929  Aleksandria, Egypti
Kuollut: 30. elokuuta 2023 (94 vuotta)  Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Kansalaisuus:   egyptiläinen
Lapset:  Dodi Al-Fayed, Jasmine Al-Fayed, Karim Al-Fayed, Camilla Al-Fayed, Omar Al-Fayed
Mohamed Abdel Moneim Fayed (arab. محمد أنور شاكر عبد السيد الفايد‎, Muḥammad ’Anūr Šākir ‘Abd as-‎Sayyid al-Fāyid, 27. tammikuuta 1929 Aleksandria, Egypti – 30. elokuuta 2023 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) oli egyptiläissyntyinen liikemies, joka asui Britanniassa. Mohamed Al-Fayed omisti Harrodsin tavaratalon Lontoossa, Pariisin Ritz-hotellin sekä englantilaisen jalkapalloseuran Fulham FC:n.
Elämäkerta

Al-Fayed syntyi Bakosissa, lähellä Aleksandriaa, köyhän opettajan esikoiseksi. Hänellä oli monta työtä, hän myi kadulla Coca-Colaa ja sanomalehtiä. Hänen onnensa kääntyi, kun hän avioitui saudiarabialaisen asetehtailija Adnan Khashoggin sisaren Samira Khashoggin kanssa. Hän oli töissä Khashoggin yrityksessä Saudi-Arabiassa, jossa nousi vaikutusvaltaiseen asemaan. Al-Fayed perusti oman laivanvarustamon Egyptiin. Hän avioitui 1980-luvulla suomalaisen Heini Wathénin kanssa ja heillä oli neljä yhteistä lasta: muotisuunnittelijana toiminut Jasmine (s. 1980),lähde? lapsena kuuroutunut valokuvaaja Karim (s. 1983), hyväntekijä Camilla Al-Fayed (s. 1985) ja ympäristöaktivisti Omar (s. 1987). Al-Fayedilla oli kaksi suurta taloa Espoon Westendin Lyökkiniemessä.
Al-Fayed muutti Isoon-Britanniaan vuonna 1974 ja ryhtyi ostamaan hiilikaivoksia vuonna 1975. Hän rikastui kaivosalalla ja osti vuonna 1979 Hôtel Ritz Paris’n yhdessä veljensä kanssa. Samana vuonna Al-Fayed sai Ranskan kunnialegioonan jäsenyyden presidentti François Mitterrandilta.
Vuonna 1985 Al-Fayed ja hänen veljensä Ali ostivat lontoolaisen Harrods-tavaratalon 615 miljoonalla punnalla. Se myytiin Qatarin kuninkaallisen perheen sijoitusyhtiölle huhujen mukaan 1,5 miljardilla punnalla vuonna 2010.
Al-Fayed haki monta kertaa Britannian kansalaisuutta, mutta sitä ei myönnetty. Hänellä oli Egyptin kansalaisuus kuolemaansa asti.
Mohammed Al-Fayedin poika Dodi Al-Fayed kuoli 31. elokuuta 1997 auto-onnettomuudessa Walesin prinsessa Dianan kanssa Pariisissa. Al-Fayed piti onnettomuutta salaliittona, jonka taustalla olisivat olleet MI6 ja prinssi Philip. Al-Fayedin mukaan prinssi Philip ei pitänyt siitä, että Diana oli alkanut seurustella muslimitaustaisen Dodin kanssa.
Vuonna 2003 Al-Fayed muutti Surreystä Sveitsiin. Syynä oli Britannian korkea verotus, mutta taustalla oli myös hänen poikansa Dodi Al-Fayedin ja Dianan kuolema. Vuonna 2005 hän muutti takaisin Britanniaan, koska ”piti sitä kotinaan”.
Yksityiselämä

Al-Fayed solmi ensimmäisen avioliiton vuonna 1954 Samira Khashoggin kanssa. He saivat Dodi-nimisen pojan 1955 ja erosivat kahden avioliittovuoden jälkeen. Al-Fayed avioitui suomalaisen Miss Suomi -finalistin Heini Wathénin kanssa vuonna 1985. He saivat neljä lasta.
Kuolema

Al-Fayed kuoli Lontoossa 30. elokuuta 2023 94-vuotiaana. Hänen kuolinsyykseen ilmoitettiin vanhuus ja se julkistettiin 1. syyskuuta. Al-Fayedin hautajaiset järjestettiin perjantairukousten aikana Lontoon keskusmoskeijassa ja hänet haudattiin samana päivänä Barrow Green Courtin kartanon tiluksille, jonne on haudattu myös hänen poikansa Dodi.
Ahdistelusyytökset

Syyskuussa 2024, vuosi Al-Fayedin kuoleman jälkeen, BBC kertoi yli kahdenkymmenen Harrods-tavaratalon entisen työntekijän syyttävän tätä seksuaalisesta häirinnästä ja raiskauksista. Syytökset ajoittuivat yli 25 vuoden ajalle, ja nuorimmat uhrit olivat niiden mukaan 15–16-vuotiaita tyttöjä. Asian tultua julki asianajajat saivat samanlaisia yhteydenottoja yli sadalta naiselta muutaman päivän kuluessa.
Al-Fayed omisti lontoolaisen Harrodsin tavaratalon vuodesta 1985 aina vuoteen 2010 saakka. Brittiläinen toimittaja Craig Brown kertoi syyskuun lopulla 2024, että "kaikki tiesivät, että hän on raiskaaja". Ongelma asiassa oli se, ettei tästä voinut puhua esimerkiksi lehtien sivuilla, koska Britannian lainsäädäntö on kunnianloukkausasioissa ankara. Jos ihmiset uskaltautuivat kertomaan teoista eteenpäin, Al-Fayedin toiminnan "mahdollistajat" kävivät aggressiivisesti uhrien kimppuun, ja juristit uhkasivat asioista puhuvia oikeustoimilla. Tavaratalon nykyiset omistajat ovat olleet entisen omistajan toimista järkyttyneitä. Nykyomistajien julkaiseman tiedotteen lopussa on lomake, jonka avulla Al-Fayedin uhrit voivat ottaa yhteyttä.
Loppusyksystä 2024 esiin astui uusia uhreja, jotka kertoivat että Mohamed Al-Fayedin lisäksi tämän veli Salah Al-Fayed syyllistyi ahdisteluun ja raiskauksiin. Mohamed Al-Fayed tarjosi esimerkiksi yhdelle uhreista mahdollisuutta toimia veljensä Salahin assistenttina. Nuori nainen tarttui tilaisuuteen, sillä hän ajatteli että pääsee näin Mohamedin kynsistä. Toisin kävi: nainen uskoo että Salah huumasi hänet ja raiskasi sitten. Tekoon oli osallisena naisen arvion mukaan myös toinen mies. Nainen palasi työhön Harrodsille, ja pian häntä vaadittiin allekirjoittamaan vaitiolosopimus. Harrodsin nykyiset omistajat kannustavat naisia kertomaan rikoksista, jotta kaikki väkivallan ja kaltoinkohtelu uhrit saisivat äänen.
Kirjallisuutta

Bower, Tom: Fayed: The Unauthorized Biography.  Macmillan, 1998.  ISBN 0-333-74554-X  Teoksen verkkoversio (Internet Archive). (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Muut:  Te Papa (New Zealand)
Kaukokartoitus

Landsat 7 -satelliitti
Kaukokartoitus (engl. remote sensing, josta toisinaan lyhenne RS) on etämittausta, jossa mittalaite kulkee yleensä lentokoneen, helikopterin tai satelliitin mukana.
Yleensä avaruustutkimuksessa kaukokartoituksena pidetään vain Maan havainnointia avaruusaluksesta käsin (engl. Earth observation, yleinen lyhenne EO). Esimerkiksi Marsin havainnointi sitä kiertävältä luotaimelta pidetään planeettatutkimuksena ja NASAn Hubble-avaruusteleskoopin tekemät kaukohavainnot kuuluvat tähtitieteeseen.
Kaukokartoitussatelliitit havainnoivat, esimerkiksi kuvaavat, Maan pintaa (mukaan lukien meret ja muut vesistöt) ja ilmakehää sekä mittaavat maan geoidia, vetovoimaa ja magneettikenttää eri aallonpituuksilla.
Osa satelliiteista on sääsatelliitteja, osa eri alojen tutkimussatelliitteja. Sotilaallisia kaukokartoitussatelliitteja ovat tiedustelu- eli vakoilusatelliitit, jotka on listattu ao. artikkelissa.
Kaukokartoitus Suomessa

Kaukokartoitus Suomessa sai alkunsa Suomen ilmavoimien lentokuvauksena, johon tykistön kenraali Nenonen toi merkittävän panoksen 1920- ja 1930-luvulla. Ilmavoimien koneita käytettiin luonnonvarojen kartoitukseen yhteistoiminnassa Geologisen tutkimuskeskuksen, Geodeettisen laitoksen jne. mittauskampanjoissa. Veljekset Karhumäki on ollut merkittävä ilmavalokuvien ottaja.
1970-luvulla Suomessa alettiin vastaanottaa NOAAn sääsatelliittien dataa. 1980-luvulla Suomi liittyi EUMETSAT-sääsatelliittijärjestöön. 2000-luvulla useat tutkimusryhmät käyttävät useiden avaruusjärjestöjen kuvamateriaalia tutkimustyössään. Avaruustekniikan opetus Suomessa on painottunut kaukokartoitukseen. Kaukokartoitusaineistoja hyödynnetään runsaasti myös metsätaloudessa ja metsäntutkimuksessa. Metsän kaukokartoituksessa keskitytään juuri nyt lentokoneesta tehtävään laserkeilaukseen, jonka avulla saadaan jopa maastomittauksia tarkempaa 3D-puustotietoa.