stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Protoavis

| Protoavis |
| --- | --- |

 Triaskausi 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Sauropsida
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Heimo::  Protoavidae
Suku::  Protoavis
Laji::  texensis
Kaksiosainen nimi
 Protoavis texensis  Chatterjee, 1991 
Katso myös
   Protoavis Wikispeciesissä   Protoavis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Protoavis texensis (”Texasin ensimmäinen lintu”) on sukupuuttoon kuollut lintulaji, joka saattaa olla ensimmäinen fossiloitunut lintu.
Protoavista kuvaillaan noin 30 senttimetrin korkuiseksi linnuksi, joka eli Texasin alueella 225–210 miljoonaa vuotta sitten. Vaikka se eli 75 miljoonaa vuotta ennen Archaeopteryxiä on protoavikselle oletettu hyvin lintumainen luuranko. Protoavis on rakennettu uudestaan lihansyöjälintuna, jolla on terävät hampaat ja silmät pään etupuolella, mikä viittaa siihen että se ehkä saalisti hämärässä tai pimeässä. Sillä oli vain pienet mahdollisuudet lentämiseen, mutta se ehkä pystyi lentämään ylös puihin.
Moiset olettamukset todistaisivat sitä, että protoavis oli oikeasti olemassa. Monet biologit epäilevät sen olemassaoloa muun muassa sen vuoksi, että kun laji löydettiin vuonna 1984, monen yksilön luut olivat kaikki sekaisin toistensa kanssa. Tämä saattaa johtua äkillisen tulvan aiheuttamista kuolemista. Löydön tehnyt Sankar Chatterjee oli vakuuttunut, että kaikki luut kuuluivat yhdelle tietylle lajille. Kuitenkaan kovin monia osia ei löydetty ja jotkut tahot epäilevät protoavisin olevan kokoelma monia eläimiä.
Jos protoavis todella oli olemassa se herättäisi monia kysymyksiä siitä, miten linnut kehittyivät dinosauruksista.
Potin satama

Potin satama
Potin satama (georg. ფოთის საზღვაო ნავსადგური, Potis sazghvao navsadguri) on tärkeä satama Mustanmeren itärannikolla Rioni-joen suulla Potin kaupungissa Georgiassa. Sen UN/LOCODE on GEPTI.
Potin satama on risteyskohta Transkaukasian käytävän eli TRACECAn varrella. Se on monikansallinen projekti, joka kulkee Taškentista Ašgabatin, Türkmenbaşyn, Bakun ja Potin kautta Constanțan satamaan Romaniassa ja Varnan satamaan Bulgariassa. Se liittää siten Keski-Aasian sisämaavaltiot ja Kaukasuksen alueen Itä-Eurooppaan.
Potin ohella Georgian toinen merkittävä satama on Batumin satama.
Historia

Sataman rakentaminen Potiin aloitettiin pian sen jälkeen, kun Venäjän keisarikunta oli valloittanut paikan osmaneilta vuonna 1828. Vuonna 1858 Potille annettiin satamakaupungin asema, mutta vasta vuonna 1899 Potin pormestarin Niko Nikoladzen suojeluksessa rakennustyöt kiihtyivät, ja satama valmistui pääosin vuonna 1907. Kun Georgia julistautui itsenäiseksi Saksan tuella vuonna 1918, yhteistyösopimus maiden välille solmittiin juuri Potissa. Brest-Litovskin rauhan jälkeen saksalaiset joukot saapuivat Potin satamaan 15. maaliskuuta 1918 ja kaupunki toimi saksalaisten tukialueena joukkojen kuljettamiseksi muualle Georgiaan. Saksan antauduttua ensimmäisessä maailmansodassa Potiin ja Georgiaan saapuivat brittiläiset joukot.
Satama on sen jälkeen rakennettu uudelleen useita kertoja, viimeksi Alankomaiden valtion ja Euroopan unionin tuella.
Huhtikuussa 2008 Georgia myi 51 prosenttia Potin satama-alueesta Arabiemiirikuntien Ras Al Khaimahin emiraatin investointiviranomaiselle. Sopimuksen tarkoitus on kehittää alueelle vapaatalousalue (FEZ) 49 vuoden sopimuksella ja ottaa käyttöön uusi satamaterminaali. Suunnitelman toteutuksen avasi virallisesti Georgian presidentti Mikheil Saakašvili 15. huhtikuuta 2008.
8. elokuuta 2008 Venäjä pommitti Potin satamaa Etelä-Ossetian konfliktin kärjistyttyä. Georgian hallituksen lausunnon mukaan satama "tuhoutui täysin". Myöhemmin tarkennetuin tiedoin Venäjän ilmavoimat pommittivat Potin satamaa kahdesti: 9. elokuuta kello 00:12 upottaen merikartoitusaluksen ja kaupunkia 01:00. Sataman yhteydessä toimii myös Potin laivastoasema, jonka venäläiset joukot valloittivat elokuussa 2008. Laivastoasemalla tuhottiin sotilaskäyttöinen tutka ja rakennuksia.
Potin laivastoasema ja Potin satama olivat päiviä Venäjän federaation asevoimien hallussa 2008. Kuitenkaan Georgian transitoöljynvienti sataman kautta ei estynyt. Joukot tuhosivat sotilaallisia kohteita Potin laivastoasemalla sekä rannikkovartioston aluksia.
Aiheesta muualla

Poti Sea Port chart (Arkistoitu – Internet Archive).
Plan B

| Benjamin Paul Ballance-Drew |
| --- | --- |
 Plan B Archvesissa vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. lokakuuta 1983 (ikä 40)
Ammatti:  Räppäri, laulaja-lauluntekijä, näyttelijä, ohjaaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Plan B
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2005–
Tyylilajit:  Hip hop, grime, acoustic, soul
Soittimet:  Kitara
Levy-yhtiöt:  679, Atlantic, Pet Cemetery
Aiheesta muualla
time4planb.co.uk ja www.time4planb.co.uk
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Plan B, oikealta nimeltään Benjamin Paul Ballance-Drew (s. 22. lokakuuta 1983), on brittiläinen laulaja ja näyttelijä. Hänen ensimmäinen albuminsa, Who Needs Actions When You Got Words, julkaistiin vuonna 2006, ja toinen albumi, The Defamation of Strickland Banks, vuonna 2010.
Plan B:n toinen studioalbumi sijoittui Britannian albumilistan ykkössijalle. Albumi on myynyt Britanniassa kolme kertaa platinaa.
Drew on näytellyt elokuvissa Adulthood (2008), Harry Brown (2009) ja 4.3.2.1 (2010).
Diskografia

Who Needs Actions When You Got Words (2006)
The Defamation of Strickland Banks (2010)
Filmografia

Adulthood – Dabs (2008)
Harry Brown – Noel Winters (2009)
4.3.2.1 – Terry (2010)
Turnout – John (2011)
The Sweeney - George Carter (2012)
Aiheesta muualla

Plan B:n kotisivut
Plan B Myspacessa (englanniksi)
Ben Drew Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Poul Nyboe Andersen

| Poul Nyboe Andersen> Tanskan talousministeri |
| --- | --- |
 Poul Hartlingin hallitus 19. joulukuuta 1973 – 13. helmikuuta 1975  
Edeltäjä:  Per Hækkerup
Seuraaja:  Per Hækkerup
 Hilmar Baunsgaardin hallitus 2. helmikuuta 1968 – 11. lokakuuta 1971  
Edeltäjä:  Ivar Nørgaard
Seuraaja:  Per Hækkerup
Tanskan kauppaministeri
 Poul Hartlingin hallitus 19. joulukuuta 1973 – 13. helmikuuta 1975  
Edeltäjä:  Erling Jensen
Seuraaja:  Erling Jensen
Tanskan Pohjoismaa- ja ulkomaankauppaministeri
 Hilmar Baunsgaardin hallitus 2. helmikuuta 1968 – 11. lokakuuta 1971  
Edeltäjä:  Ove Hansen
Seuraaja:  Ivar Nørgaard
Kansankäräjäedustaja
 1971–1977  
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. marraskuuta 1913 Brørup, Tanska
Kuollut: 5. marraskuuta 2004 (90 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Venstre
Koulutus:  Kööpenhaminan yliopisto
Poul Nyboe Andersen (23. marraskuuta 1913 Brørup – 5. marraskuuta 2004) oli tanskalainen Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1971–1977 ja toimi Tanskan talous-, ulkomaankauppa- ja Pohjoismaa-ministerinä 1968–1971 sekä talous- ja kauppaministerinä 1973–1975.
Aiheesta muualla

Poul Nyboe Andersen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Poul Nielsen

Poul Nielsen
Niels Poul "Tist" Nielsen (25. joulukuuta 1891 – 9. elokuuta 1962) oli tanskalainen jalkapalloilija.
Nielsen pitää yhdessä Jon Dahl Tomassonin kanssa hallussaan Tanskan jalkapallomaajoukkueen maaliennätystä, 52 maalia. Nielsen teki maalinsa ainoastaan 38 ottelussa, jotka hän pelasi vuosina 1912–1925. Maajoukkueessa hän voitti olympiahopeaa vuoden 1912 Tukholman kisoista. Seuratasolla Nielsen edusti Kjøbenhavns Boldklubia. Hän voitti joukkueen riveissä kuudesti Tanskan mestaruuden.
Aiheesta muualla

Profiili Tanskan jalkapalloliiton tietokannassa
Raimo Penttinen

Raimo Otso Kullervo Penttinen (17. lokakuuta 1931 Viipuri – 1. maaliskuuta 2003 Riihimäki) oli suomalainen viestialan kenraaliluutnantti.
Penttisen vanhemmat olivat majuri Reino Penttinen ja Mirja Kaarina Roiha ja hän oli vuodesta 1953 naimisissa Kerttu Anita Tossavaisen kanssa. Penttinen suoritti Kadettikoulun 1955 ja Sotakorkeakoulun 1963. Hän toimi 1. erillisen viestikomppanian opetusupseerina ja varapäällikkönä 1955–1958, Viestirykmentin komppanianpäällikkönä 1958–1961, Pääesikunnan toimistoupseerina 1963–1967, toimistopäällikkönä 1971–1972, osastopäällikkönä 1978–1980, viestitarkastajana 1981–1986 ja sotatalouspäällikkönä 1986–1991. Etelä-Suomen sotilasläänin esikunnan toimistopäällikkö Penttinen oli 1967–1971, Sotakorkeakoulun opettaja 1973–1976 ja Keski-Suomen viestipataljoonan komentaja 1976–1978. Penttinen julkaisi useita viestialan teoksia ja kirjoituksia. Hänet  ylennettiin vänrikiksi 1952, luutnantiksi 1955, yliluutnantiksi 1958, kapteeniksi 1962, majuriksi 1967, everstiluutnantiksi 1972, everstiksi 1978, kenraalimajuriksi 1986 ja kenraaliluutnantiksi 1990.
Viestiupseeriyhdistys on maalauttanut muotokuvan Penttisestä, viestialalla ansioituneena henkilönä.
Rollkur

Piirros hevosesta rollkurissa.
Hyvässä muodossa kulkeva kouluratsukko, hevosen nenäpii on perinteisen ihanteen mukaan pystysuorassa. Rollkurissa hevosen pää on taivutettuna kauas luotisuoran taakse, turpa lähellä rintaa tai jopa sen ohi kohti lapaa.
Rollkur (alun perin saks. Rollkur eli kirjaimellisesti "rullakuuri", myös rullaus, hyperfleksio) on kiistanalainen hevosten harjoitusmenetelmä, jossa hevosen kaulaa taivutetaan äärimmilleen verrattain pitkiä aikoja. Menettely voi olla myös vain hetkellinen kurinpalautustarkoituksessa.
Termistö

Sana rollkur tulee saksan kielen sanasta Rollkur, joka tarkoittaa kirjaimellisesti rullakuuria tai kierintäkuuria ja viittaa kansanlääkinnälliseen käytäntöön, jossa vatsalääkettä ottanut potilas kierii kyljellään, jotta lääke leviäisi mahassa. Ratsastusmenetelmää tarkoittamaan termi otettiin käyttöön saksalaisessa hevoslehdessä St Georg. Menetelmää vastustavat käyttävät useimmiten termiä rollkur, ja sitä puolustavat puhuvat "syvästä" tai "pyöreästä muodosta".
Rollkur tunnetaan nykyisin hyvin myös nimellä ylitaivutus (hyperflexion) sekä useilla muilla nimillä. Se sekoitetaan usein muihin menetelmiin, joissa hevosen kaulaa ohjataan alas. Rollkurin huonon maineen takia kaikki hevosen kaulan asentoon vaikuttavat harjoitukset ovat nykyään huonomaineisia.
LDR-metodi (low, deep, round) on rollkurin tavoin hevosen kaulaa huomattavasti taivuttava metodi. Kansainvälisen ratsastusliitto FEI:n määritelmän mukaan rollkur on pakottava menetelmä, LDR ei. LDR:ää käytetään kuitenkin myös rollkurin synonyyminä.
Menetelmä

Rollkurissa hevosen kaulaa taivutetaan äärimmilleen verrattain pitkiä aikoja siten, että hevosen turpa osoittaa sen rintaa ja hartiaa kohti. Tällöin hevonen kulkee huomattavan paljon kuolaimen alla ja takana. Hevonen pystyy ylläpitämään vastaavaa asentoa itsenäisesti vain lyhyitä aikoja.
Pakottavaa rollkuria ei tule sekoittaa asentoihin, joissa:
hevonen saa venyttää kaulaansa eteen ja alas
hevonen väistää kuolainta taaksepäin, ja ratsastaja joutuu kuolaintuntuman säilyttääkseen pitämään ohjia verrattain lyhyinä,
peräänantoa virheellisesti tavoiteltaessa hevosen kaula taipuu liiaksi ja sen nenäpii on pystysuoran linjan takana.
Hevosvalmentaja Erica Frei kertoo blogissaan nähneensä videoita, joissa hevosia pidetään rollkur-asennossa minuutteja kerrallaan, joskus jopa kymmenen minuutin jaksoissa.
Historia

Newcastle-upon-Tynen herttua William Cavendish koulutti 1600-luvulla hevosia varakkaille: hänen väitetään ratsastaneen hevosia ylitaivutettuna.
Ranskalainen François Baucher julkaisi 1800-luvulla hevostaitokirjan, jossa hän esittää metodinsa, jossa ”hevosesta poistetaan kaikki vastustelu” taivuttamalla ja kääntämällä hevosen kaulaa jyrkästi. Metodi sai sekä ihailijoita että jyrkkää vastustusta. Baucher’n jälkeen elänyt James Fillis otti käyttöön taivutukset liikkeessä. Vain yhtä kättä ratsastaessa käyttämään pystynyt Saksan keisari käytti ratsastaessaan 1900-luvun vaihteessa voimakkaita kuolaimia ja taivutti hevosen kaulaa voimakkaasti, jotta tunsi olonsa turvalliseksi ratsailla.
esteratsastuksessa 1970-luvulla menestyneen Alwin Schockemöhlen tiedetään ratsastaneen hevosia erittäin taivutettuna gramaaniohjien avustuksella ja myös hypänneen niin. Julkisuuteen ylitaivutus tuli 80-luvun lopussa, kun saksalaisessa hevosalan lehdessä St Georgissa julkaistiin valokuvia menetelmästä ammattiratsastajan suorittamana. Ratsastaja ja hänen valmentajansa puolustivat tapahtunutta sillä, että kyseessä oli erittäin kertaluontoinen tapaus, joka liittyi hevosen tottelemattomuuden oikaisemiseen, ja että ylitaivutettu asento oli tahaton.
Rollkuria pidetään Anky van Grusvenin aviomiehen, kouluratsastaja Sjef Janssenin lanseeraamana. Grusven ja Janssen ovat molemmat olympiamitalisteja ja ovat kertoneet avoimesti ylitaivutusmetodin käytöstään.
Käyttö

Rollkuria tiedetään käytettävän erityisesti kouluratsastuksessa ja lännenratsastuksessa. Kouluratsastuksen korkean tason kilpailuissa monet menestyneet ratsastajat, esimerkiksi ennätystuloksen saavuttaneen Moorlands Totilasin ratsastajana tunnettu Edward Gal, käyttävät rollkuria. Kilpailuissa on voittorahoina kymmeniä tuhansia euroja, minkä uskotaan rohkaisevan kilpailijoita käyttämään kaikkia mahdollisia keinoja voiton toivossa, myös kiisteltyä rollkuria. Rollkurin kaltaista ylitaivutuksessa harjoittamista harjoitetaan myös reiningissä.
Perusteluja > Puolesta

Rollkurin uskotaan vahvistavan selän lihaksia sekä pyöristävän selkälinjaa. Vaikutus selkään on tärkein syy ylitaivutukseen. Toinen tärkeä syy on rollkurin lavan ja etujalkojen liikkeitä korostava vaikutus. Näyttävät etujalkojen liikkeet ovat seurausta hevosen tasapainon muuttumisesta ylitaivutetussa asennossa.
Rollkurin käytön puolustajat ovat vastanneet asennon epämukavuudesta väittäneille, että hevonen voimakkaana eläimenä protestoisi, jos menetelmä aiheuttaisi sille epämukavuutta. Hevosen liikefysiologian mukaan hevosen on voitava laskea kaulaansa saadakseen takaosansa ”alleen” eli kantamaan suurempaa osaa painosta. Lisäksi on olemassa käsitys, jonka mukaan hevonen kokee olonsa rauhallisemmaksi, kun sen pää saa olla alhaalla.
Ylitaivuttaen harjoitettu hevonen ei paina kättä vasten tai heitä päätään ylöspäin horjahtaessaan tai väsyessään. Grusvenin ja Janssenin mukaan ylitaivutus harjoitettaessa tekee harjoituksesta hevoselle vaativamman, jolloin kilpailusuoritus normaaliasennossa on verrattain helpompi ja sujuu paremmin.
Perusteluja > Vastaan

Rollkurin vastustajat kutsuvat menetelmää muun muassa hevoselle luonnottomaksi, koulutukselliseksi vippaskonstiksi, pakottamiseksi, vahingolliseksi ja jopa eläinrääkkäykseksi. Menetelmän aikaansaamaa ravia arvostellaan toispuoliseksi: etujalkojen liikkeet ovat kyllä näyttävät, mutta takaosan liikkeet eivät. Kritisoijat eivät myöskään välttämättä pidä kaulan asentoa tärkeänä selkälinjan muodolle verrattuna lantion asentoon.
Kurinpitomenetelmänä rollkuria pidetään hyvin voimakkaana, koska sen uskotaan rajoittavan hevosen hapensaantia ja näkökenttää sekä muuttavan sen tasapainoa. Rollkuria pidetään myös pakottavana menetelmänä. Menetelmän puoltajat korostavat, etteivät käytä apuohjia tai vedä ohjista kovakouraisesti. Vastustajat pitävät kouluratsastuksessa käytettäviä kankikuolaimia tarpeeksi voimaperäisenä välineenä pakottamiseen ja vertaavat ylitaivutusta käden selän taakse taivuttamiseen.
Rollkur-asennon ylläpitämistä pidetään hevoselle epäluonnollisena. Sen uskotaan voivan aiheuttaa lihasvaurioita ylivenymisen ja lihasväsymyksen kautta. Hevosurheilu-lehden haastattelussa hieroja Tuula Pursiainen kommentoi, ettei hyperfleksiota saisi teettää hevosella, jonka selkä on ”alhaalla” eli venyneessä asennossa, koska silloin kaulan nivelsiteet venyvät liiaksi. Samassa Hevosurheilun artikkelissa huomautetaan myös, että kuolaimen alla ja takana kulkeva hevonen voi helposti väistää kuolainapuja, ja etteivät rollkurin alaiset hevoset vaikuta rennoilta vaan hyvin jännittyneiltä.
Tutkimuksia

Kanadalaisessa Guelphin yliopistossa tutkittiin, vaikuttaako rollkur kielteisesti hevosen terveyteen. Tutkimuksessa annettiin hevosten valita Y-kirjaimen tavoin haarautuvassa käytävässä reitti ulos. Toisesta käytävästä poistumisen jälkeen hevosta ratsastettiin rollkur-asennossa ja toisesta tavanomaisesti. Hevosia oli opetettu yhdistämään vasemmanpuoleinen reitti rollkuriin ja oikeanpuoleinen tavalliseen asentoon. Tutkimuksessa oli myös testi, jossa vertailtiin hevosten pelkoreaktiota mittaustulosteen perusteella niiden kohdatessa epätavallisia näkyjä rollkur- tai normaaliasennossa. Tutkimuksessa havaittiin hevosten reagoivan voimakkaammin rollkur-asennossa. Tutkimuksen mukaan hevoset kokevat epämukavuutta rollkur-asennossa ja saadessaan valita välttävät sitä.
Sääntöjä ja kieltoja

FEI:n kouluratsastussääntöjen mukaan hevosen nenäpiin tulisi olla 45–90 asteen kulmassa maan pintaan nähden. FEI kielsi helmikuussa 2010 rollkurin eli ylitaivutuksen määritellen menetelmän ”hevosen kaulan taivuttamiseksi väkivaltaisin keinoin”. Erotuksena rollkurista ja hyväksyttävänä menetelmänä mainittiin LDR, jossa kaulaa taivutetaan ”käyttämättä tarpeetonta voimaa”. Erotusta on arvosteltu keinotekoiseksi ja tekopyhäksi.
Saksan ratsastusliiton mukaan ylitaivutus eli rollkur on selkeästi vastainen kouluratsastuksen periaatteille, muun muassa hevosen rentoudelle ja tyytyväisyydelle sekä etupään keveydelle.
Nykyisten kouluratsastuksen kilpailusääntöjen mukaan ratsukkoa ei arvostella eikä hylkäys voi tapahtua verryttelyn perusteella. Näin ollen vain verryttelyn aikana rollkuria käyttävää ratsastajaa ei voida hylätä kilpailusta.
Aiheesta muualla

Behind the Vertical, monipuolinen katsaus erilaisiin kaulan asentoihin ratsastettaessa (englanniksi)
Hevosurheilulehti, Sveitsin eläinsuojelulaki kieltää hyperfleksioon pakottamisen vuoden 2014 alusta (suomeksi)
Eri tavoin taivutettuja hevosia William Cavendishin kouluratsastuskirjasta.
Taivutusharjoitus 1920-luvulla julkaistusta Baucherin oppeja noudattavasta ratsastusoppaasta.
Edestä näyttävää ravia: vertaa ylhäällä olevan etujalan ja takajalan kulmia.
Pohjajoki

| Pohjajoki Lampinjoki |
| --- | --- |
 Lampinkoskea Pohjajoessa
Alkulähde:  Lampinjärvi
Laskupaikka:  Ahlainen
Maat:  Suomi
Valuma-alue:  57,3 km²
Pohjajoki (ruots. Norrån) eli Lampinjoki on Karvianjoen vesistöön kuuluva joki Porin Ahlaisissa Satakunnassa. Se saa alkunsa Ahlaisten Lampinjärvestä. Lampinjärveen laskee osa Pomarkun Isojärven vesistä Salmusojan, Poosjärven ja Poosjoen kautta. Pohjajoen valuma-alue 57,3 km2, ja joki laskee Keikveden lahteen Ahlaisissa. Joki virtaa yläjuoksullaan Ahlaisten Lampin kylän kautta ja sen alajuoksu kulkee Ahlaisten Ylikylän Pohjajoen kulmakunnan kautta.
Pohjajoki on yksi useita jokibifurkaatioita sisältävän Karvianjoen vesistön kolmesta lasku-uomasta. Kaksi muuta ovat Eteläjoki eli Ahlaistenjoki eli Noormarkunjoki Ahlaisissa ja Noormarkussa Porissa sekä Merikarvianjoki Merikarvialla ja Siikaisissa. Eteläjoki saa alkunsa Inhottujärvestä Noormarkussa ja Merikarvianjoki Isojärvestä Siikaisissa.
Onnenkosken kahvila sijaitsee valtatie 8:n varrella Pohjajoen yläjuoksulla.
QuizTaisto

| QuizTaisto |
| --- | --- |

Julkaisija:  FEO Media AB
Jakelija:  FEO Media AB
Julkaistu:   3. elokuuta 2012
Lajityyppi:  tietovisa
Pelimuoto:  onlinepeli
Alusta:  Android, iOS & Windows Phone
Hinnoittelutapa:  ilmainen
Jakelumuoto:  digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK      : 
QuizTaisto on ruotsalaisen FEO Media AB:n 3. elokuuta 2012 julkaisema tietovisamobiilipeli. Peli on saatavilla Androidille, iOSille ja Windows Phonelle.
Peli

QuizTaisto on tietovisapeli, jossa kaksi pelaajaa pelaa vastakkain. Kilpailu koostuu kuudesta kierroksesta, jossa jokaisessa molemmilla on kolme nelivaihtoehtoista kysymystä. Kysymykset ovat molemmille pelaajille samat, ja niissä on aina yksi oikea vaihtoehto. Kysymyskategorioita on 19, ja ne ovat Viihde & media, TV-sarjat, 2000-luku, Elokuvissa, Talous & politiikka, Pelit & Datailu, Urheilu, Musiikki & hittibiisit, Makujen maailma, Kieli & kirjallisuus, Taide & kulttuuri, Tekniikan ihmeet, Tunne kehosi, Tieteen maailma, Historian havinaa, Maailman ympäri, Myytit & uskonnot, Luonnon helmassa ja Sarjakuvat & piirretyt. Pelin voittaa se pelaaja, joka on saanut kuuden kierroksen jälkeen enemmän pisteitä kuin vastapelaajansa.
Peliin voi kirjoittaa myös omia kysymyksiä. Kirjoitettuaan kymmenen kysymystä, pelaaja saa hahmolleen kruunun. Pelaaja voi muokata hahmoa myös ostamalla maksullisen Premium-version.
Pelin ruotsinkielinen alkuperäisversio Quizkampen ilmestyi elokuussa 2012. Suomen versio ilmestyi vuonna 2013. Peli on julkaistu 15 kielelle.
Pohjois-Korean energiapolitiikka

Pohjois-Korean sijainti
Pohjois-Korean energiapolitiikka kertoo Pohjois-Korean energiankäytöstä ja energiapolitiikasta ja eri sidosryhmien näkemyksistä energian käytön kehitykseen ja ohjaamiseen mukaan lukien energiantuotanto, jakelu ja kulutus. Siihen sisältyvät lait, sopimukset, verot ja ohjauskeinot.
Energiantuotannossa Pohjois-Korea on ollut lähes omavarainen. Energiankulutus asukasta kohti oli IEA:n mukaan alle 10 %  Etelä-Koreaan verrattuna vuonna 2007. Pohjois-Korean väestömäärä oli noin puolet Etelä-Korean väestöstä vuonna 2007 (24 milj/48 milj). Sähkön kokonaiskulutus vuonna 2007 oli alle 5 % Etelä-Koreaan verrattuna (18,1/412,0).
Sähköä ei kuitenkaan ole läheskään kaikkialla saatavilla. CIA:n mukaan vuonna 2017 vain 36 % kaupunkialueista ja 11 % maaseudusta on sähköverkon piirissä.
Pohjois-Korea on julkaissut tavoitteekseen vähentää hiilidioksidipäästöjä 16,4 % joka vuosi 2030 mennessä, ja vähentää kasvihuonekaasuja yhteensä 36 prosenttia.
Energiantuotanto ja vienti

Pohjois-Korea tuottaa noin puolet sähköstään vesivoimalla, ja loput hiilivoimalla ja öljyllä.
| Energiantuotanto> .. | Energiantuotanto> .Väestö.(milj.) | Energiantuotanto> Sähkön.kulutus.(TWh) | Energiantuotanto> .CO2.Mt | Energiantuotanto> Energian.tuotanto.Mtoe | Energiantuotanto> Energian.vienti.Mtoe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | 20,2 | 25,1 | 116 | 33,2 | 4,3 |
| 1995 | 21,8 | 19,8 | 75 | 21,9 | 2,0 |
| 2000 | 22,9 | 16,3 | 70 | 19,7 | 1,0 |
| 2005 | 23,9 | 19,3 | 75 | 21,3 | -0,7 |
| 2010 | 24,5 | 18,2 | 49 | 7,8 | -1,9 |
| 2015 | 25,1 | 11,6 | 22 | 14,3 | -11,0 |
Vesivoima

Vesivoimaloita on lukuisia, erityisesti Chongchon-joen varrella. Huichonin vesivoimalassa on kymmenen patoa tuottamassa sähköä.
Vesivoimalat kuitenkin kärsivät Pohjois-Korean sääolosuhteista. Ankarat talvet aiheuttavat sekä vesipulaa että laiterikkoja, sekä kuumat kesät voivat pysäyttää voimalat kuivuuden vuoksi.
Kivihiili ja öljy

Pohjois-Korealla on kattavat kivihiilivarannot, ja se onkin ollut yksi maan vientituotteista. Kansainvälisten pakotteiden johdosta vienti on kuitenkin tyrehtynyt ja hiiltä on ryhdytty käyttämään polttoaineena aiempaa laajemmin maan sisällä.
Kiina on toimittanut Pohjois-Korealle teknologiaan kivihiilen muuntamiseen kaasuksi, jotta sitä voitaisiin käyttää logistisesti tehokkaammin hyödyksi. Hiilen hyödyntäminen kaasumuodossa on kuitenkin itse hiiltä haitallisempi ilmastolle.
Pohjois-Koreassa on vain yksi öljyä käyttävä voimala.
Maan öljyn käyttö on kokonaan Kiinasta tuodun öljyn varassa, ja tuontirajoitusten kiristyessä se alkoikin vuonna 2015 muuttamaan viimeistä öljyvoimaansa hiilivoimalaksi.
Ydinvoima

Pohjois-Korealla ei ole ydinvoimaa tuotantokäytössä, mutta se on kehittänyt sitä 60-luvulta asti Yongbyonin ydintutkimuslaitoksessa. Voimalaa on pyritty käyttämään myös ydinaseen kehittämiseen ainakin 90-luvulta asti.
Uusiutuva energia

Tuuli- ja aurinkovoimaloita rakennetaan sekä vanhoihin voimaloihin että uusien voimaloiden yhteyteen. Lisäksi aurinkoenergiaa hyödynnetään erityisesti kansalaisten toimesta paikkaamaan epävakaata sähköntuotantoa. Arviolta jopa 55 % talouksista on käytössään halpa ja pienitehoinen aurinkovoimala.
Aurinkoenergian osuus tuotannosta on kansainvälisten arvioiden mukaan pieni, vain 0,1 % kokonaistuotannosta.
Pohjois-Korea lähes sähköttömänä yöllä satelliittikuvassa
Pyongchonin lämpövoimala Pjongjangissa