stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anna Lappalainen
Elämä

Kuopion maalaiskunnassa syntynyt Lappalainen menetti isänsä jo nelivuotiaana, minkä jälkeen hän asui sijaisperheissä, koska äiti ei pystynyt pitämään huolta kolmesta lapsestaan. Myöhemmin Lappalainen elätti itseään muun muassa esiintymällä laulajana Helsingin ravintoloissa ja teattereissa. 30-vuotiaana hän avioitui itseään 15 vuotta vanhemman miehen kanssa, mutta liitto ei kestänyt kuin vajaat kolme vuotta. Avioeron jälkeen Lappalainen ajautui taloudellisiin vaikeuksiin, ja lopulta viranomaiset toimittivat hänet levottoman käytöksen vuoksi pakkohoitoon Kivelän sairaalaan Helsingin Taka-Töölöön. Hoidosta päästyään Lappalainen asui hetken aikaa äitinsä kanssa, kunnes hän joutui jälleen psykiatriseen sairaalaan aggressiivisuutensa johdosta. Hänellä diagnosoitiin ensin skitsofrenia ja myöhemmin kaksisuuntainen mielialahäiriö (eli maanis-depressiivisyys), ja hänet sijoitettiin lopulta Kellokosken mielisairaalaan vuonna 1933.
Kellokoskella Lappalainen väitti elämänsä loppuun saakka olevansa Buckinghamin palatsissa syntynyt Englannin prinsessa Anna, jonka aarnikotka oli vauvana kuljettanut Suomeen. Sairaalassa hän viihdytti potilaita esiintymisillään ja sai myös oikeuden käydä alueen ulkopuolella harjoittamassa hierojan ammattiaan, jota hän oli tehnyt jo aikaisemminkin. Taiteellisesti lahjakas Lappalainen maalasi myös tauluja. 89-vuotiaana hänet siirrettiin Kellokoskelta Sipoossa sijaitsevaan Nikkilän sairaalaan, jossa hän kuoli 92-vuotiaana vuonna 1988. Hänet muistetaan elämänmyönteisenä ja iloisena persoonana, joka käytöksellään paransi koko elinympäristönsä ilmapiiriä.
Myöhempi kiinnostus

Vuonna 1995 Kellokosken sairaalan puistossa paljastettiin kuvanveistäjä Rauni Liukon suunnittelema muistomerkki, Prinsessa-veistos. Lappalaisen elämäkerta Kellokosken prinsessa ilmestyi vuonna 2010, ja samana vuonna tuli ensi-iltaan myös Arto Halosen ohjaama elokuva Prinsessa, jossa häntä esitti Katja Küttner. Halonen ohjasi elokuvan pohjalta musikaalin, jota esitettiin Tampereen Työväen Teatterissa vuosina 2013–2014. Musikaalissa Lappalaisen roolissa vuorottelivat Armi Toivanen ja Laura Alajääski.
Kirjallisuutta

Raitasuo, Ilkka; Siltala, Terhi: Kellokosken prinsessa.  Helsinki:  Like, 2010.  ISBN 978-952-01050-9-9
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Anna Lappalaisen (Kellokosken prinsessa) kirjoittama leikkisekki, jossa Kellokosken Säästöpankin leima.
Sarajärvi (Pudasjärvi)

Urho Kekkonen vieraili keväällä 1958 Kemissä, Rovaniemellä, Ranualla ja Pudasjärvellä. Kuvassa hän on Sarakylässä asuvan asutustilallisen Reino Vähäkuopuksen talossa tutkimassa kartalta hiihtoreittiään.
Sarajärvi eli Sarakylä on Pudasjärven kaupungin pohjoisosassa sijaitseva noin 400 asukkaan kylä. Sarakylä sijaitsee noin 60 kilometrin päässä kaupungin keskustaajamasta Kurenalta.
Sarakylän asutuksesta löytyy kirjallista aineistoa 1500-luvulta. Kylä on aiemmin ollut tiheään asuttua, mutta nykyään se on ollut kaupungin suurimpia muuttotappiokyliä viime vuosikymmeninä. Kylän asukasluku on enimmillään ollut noin 2 000. Sarajärveä suunniteltiin 1930-luvulla jopa omaksi kunnaksi, johon olisi liitetty myös naapurikyliä Ranuan kunnan puolelta. Toteutumattoman hankkeen puuhamiehenä oli paikallinen vaikuttaja Kalle Sarala.
Kylällä toimii Sarakylän koulu, jossa annetaan esiopetusta ja perusopetusta vuosiluokille 1–6. Lukuvuoden 2018 alussa oppilaita koulussa oli yhteensä 21. Kylän alueella kansakouluja oli aikoinaan enimmillään viisi. 1960-luvun alussa kylän alueella oli yhteensä noin 300 oppilasta.
Sarakylässä on aiemmin toiminut oma kyläkauppa. Kyläkaupan yhteydessä oli myös Pudasjärven Osuuspankin konttori. Kyläkaupalla oli myös oma myymäläauto. Nykyisin lähikauppa sijaitsee Rytingissä, josta löytyvät myös asiamiesposti, Pudasjärven Apteekin palvelupiste ja huoltoasema. Sarakylässä järjestetään vuosittain perinteiset Vattumarkkinat, jotka on järjestetty vuodesta 1989 lähtien. Ensimmäisinä vuosina markkinatapahtuma oli jopa viikon mittainen, mutta nykyvuosina markkinat on järjestetty elokuussa yhtenä viikonloppuna.
Sarakylässä on vuonna 1976 käyttöön otettu kappeli ja sen yhteydessä hautausmaa, jossa on 50 sankarivainajan haudat. Kappelissa järjestetään jumalanpalveluksia kuukausittain ja muita tilaisuuksia.
Kouva kuuluu osana Sarakylään, ja tämä vaaraseutu on osa Syötteen kansallispuiston aluetta.
Aiheesta muualla

Sarakylän alueen kyläseuran kotisivut
Pudasjärvi
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Aittojärvi: Aittojärvi  Hetekylä: Hetekylä – Keinäsperä  Hirvaskoski: Ervasti – Hirvaskoski – Kurki – Poijula  Iinattijärvi: Iinattijärvi  Jaurakkajärvi: Jaurakkajärvi   Kipinä: Kipinä – Kollaja –  Panuma – Taipaleenharju  Kurenala: Kurenalus (keskustaajama)  Pintamo: Pintamo  Pudasjärvi: Jaalanka – Jonku – Pudasjärven kirkonkylä – Ruottisenharju – Siivikko  Puhos: Puhos   Pärjänsuo: Livo – Pärjänsuo – Rytinki – Yli-Livo  Sarakylä: Kipinäsuo – Ruuhensuo – Sarajärvi  Siurua: Ala-Siurua – Siurua  Syötekylä: Syötekylä
Järviä, jokia ja muita vesistöjä:  Aittojärvi – Iijoki – Jaaskamonkoski – Jaurakaisjärvi – Jaurakkajärvi– Jongunjärvi – Mikanlampi – Ontamojärvi – Pudasjärvi – Sorvarinjärvi – Sotkajärvi
Nähtävyyksiä:  Pudasjärven kirkko – Sarakylän kappeli – Syötteen kansallispuisto
Muuta Pudasjärveen liittyvää:  Hirsikampus – Hirvisuo – Iijokiseutu – Iso-Syöte – Jyrkkäkoski – Kesäpilkin MM-kisat – Niemitalon Juustola – Pudasjärven lentokenttä – Litokaira – Olvassuo – Virkistysuimala Puikkari – Pudasjärven ufot – Syöte – Umpihankihiihdon MM-kisat
Vahdon kirkko

| Vahdon kirkko Vahto kyrka |
| --- | --- |
 Kirkko syyskuussa 2005
Sijainti:  Vahdontie 14, Vahto, Rusko
Seurakunta:  Ruskon seurakunta, Vahdon kappeliseurakunta
Rakentamisvuosi:  1803
Suunnittelija:  S. J. von Engeström
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Vahdon kirkko (ruots. Vahto kyrka) on Ruskon Vahdolla sijaitseva vuonna 1803 rakennettu puinen suorakaiteinen pitkäkirkko, joka suunniteltiin Tukholman yli-intendentinvirastossa. Vuonna 1837 kirkon ulkomuotoa uudistettiin länsipäädystä, johon rakennettiin kellotorni ja eteläisen pitkän sivun kohdalta, johon rakennettiin toinen eteinen. Vanhan kellotapulin alaosa on kirkon eteläpuolella varastona, yläosa purettiin, kun kellotorni rakennettiin. Kellot ovat vuosilta 1708 ja 1878. Kirkossa on suorakaiteiset ikkunat, holvikatto ja holvatut parvet sakastin ja asehuoneen yläpuolella. Kirkkoa on korjattu aiemmin vuosina 1873, 1875, 1879, 1903, 1909, 1951 ja 1965. Kirkon pinta-ala on 208 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 300 hengelle. Kirkon käytössä olevan alttaritaulun Ylösnousseen ilmestyminen ristin äärellä olevile opetuslapsille on maalannut Teodor Schalin 1906, vanhemman kirkon alttaritauluista Viimeinen tuomio Petter Lang 1747 ja vanhimman Ehtoollinen Lars Myra 1704.
Kirkon vanhat 8-äänikertaiset urut oli valmistanut Kangasalan urkutehdas 1928, niiden julkisivu oli Alberg Filénin uruista vuodelta 1876. Nykyiset urut ovat vuodelta 2001. Kirkon sisätilojen peruskorjaus tehtiin 1999, jolloin myös tuotiin esiin maalaukset lehtereiden reunuksissa. Kirkon ulkomaalaus taas tehtiin 2003.
Vahatjärvi

| Vahatjärvi Вагатозеро, Vagatozero |
| --- | --- |

Valtiot:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Prääsän piiri
Kunnat:  Jessoila
Koordinaatit:  61°44′16″N, 33°12′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Suojoki
Järveen tulevat joet:  Suojoki, Säpsänjoki
Laskujoki:  Suojoki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90 m
Pituus:  6,5 km
Leveys:  5 km
Rantaviiva:  22 km
Pinta-ala:  24,5 km²
Tilavuus:  0,035 km³
Keskisyvyys:  1,4 m
Suurin syvyys:  6,8 m
Valuma-alue:  7 480 km²
 fiVahatjärvi 
Vahatjärvi (ven. Вагато́зеро, Vagatozero) on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Prääsän piirin Jessoilan kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 24,5 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 7 480 neliökilometriä, keskisyvyys 1,4 metriä ja suurin syvyys 6,8 metriä.
Järven kautta virtaa Suojoki. Siihen laskee myös Säpsänjoki ja muutamia puroja. Pohjaa peittävät muta, hiekka, kivet, savi ja järvimalmi. Matalilla rannoilla on runsaasti vesikasveja.
Kalalajeja ovat lohi, siika, muikku, hauki, särki, salakka, lahna, säyne, pasuri, seipi, turpa, mutu, sulkava, kivennuoliainen, made, kuha, ahven, kiiski ja kivisimppu. Järvellä harjoitetaan kotitarve- ja virkistyskalastusta.
Spotlight (elokuva)

| Spotlight |
| --- | --- |
 Virallinen juliste.
Ohjaaja:  Tom McCarthy
Käsikirjoittaja:   Tom McCarthy  Josh Singer 
Tuottaja:   Blye Faust  Steve Golin  Nicole Rocklin  Michael Sugar 
Säveltäjä:  Howard Shore
Kuvaaja:  Masanobu Takayanagi
Leikkaaja:  Tom McArdle
Pukusuunnittelija:  Wendy Chuck
Pääosat:   Mark Ruffalo  Michael Keaton  Rachel McAdams  Liev Schreiber  John Slattery  Brian d’Arcy James  Stanley Tucci 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Anonymous Content  First Look Media  Participant Media  Rocklin/Faust  Open Road Films 
Levittäjä:  Open Road Films InterCom Netflix Hulu
Ensi-ilta:   2015-09-033. syyskuuta 2015 (Venetsia)  2015-11-066. marraskuuta 2015 (Yhdysvallat)  
Kesto:  128 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Spotlight on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Tom McCarthy. Sen on käsikirjoittanut McCarthy yhdessä Josh Singerin kanssa. Elokuvan pääosissa esiintyvät Mark Ruffalo, Michael Keaton, Rachel McAdams, Liev Schreiber, John Slattery ja Stanley Tucci. Spotlight kertoo The Boston Globe -sanomalehden tutkivan journalismin ryhmästä, joka paljasti vuonna 2002 katolisen kirkon vuosikymmeniä jatkuneet lasten hyväksikäyttötapaukset Bostonissa. The Globe voitti reportaasillaan Pulitzer-palkinnon vuonna 2003, ja paljastus aloitti maailmanlaajuisen ilmitulovyöryn katolisen kirkon piirissä.
Spotlight sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla 3. syyskuuta 2015 ja Yhdysvalloissa 6. marraskuuta 2015.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Mark Ruffalo   | … |  Michael Rezendes   |
|  Michael Keaton   | … |  Walter Robinson   |
|  Rachel McAdams   | … |  Sacha Pfeiffer   |
|  Liev Schreiber   | … |  Marty Baron   |
|  John Slattery   | … |  Ben Bradlee Jr.   |
|  Brian d’Arcy James   | … |  Matt Carroll   |
|  Stanley Tucci   | … |  Mitchell Garabedian   |
Vastaanotto

Spotlight on saanut laajasti kehuja elokuvakriitikoilta. Arvosteluja keräävä sivusto Rotten Tomatoes on laskenut elokuvalle pistemäärän 96% perustuen 240 arvosteluun, joiden keskimääräinen arvosana on 8,9/10. Metacriticissä elokuvalla on 93 pistettä 100:sta merkiten ”yksimielisen ylistäviä” arvioita.
Vastaanotto > Palkinnot

Spotlight voitti parhaan elokuvan Oscarin ja palkinnon alkuperäisestä käsikirjoituksesta. Lisäksi elokuva oli ehdolla parhaan ohjauksen, miessivuosan (Mark Ruffalo), naissivuosan (Rachel McAdams) ja leikkauksen (Tom McArdle) kategorioissa.
Se oli myös ehdolla kolmeen Golden Globe -palkintoon parhaasta draamaelokuvasta, ohjauksesta ja käsikirjoituksesta.
Vastaanotto > Palkinnot > Kriitikoiden arvioita

Spotlight on ollut useiden kriitikoiden listalla yhtenä vuoden 2015 parhaista elokuvista.
Vuonna 2016 Spotlight äänestettiin BBC:n kyselyssä vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.
Aiheesta muualla

Spotlight Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Spotlight Box Office Mojossa. (englanniksi)
Spotlight Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Spotlight Metacriticissä. (englanniksi)
| n k Parhaan elokuvan Oscar-palkinnon saaneet elokuvat |
| --- | --- |
1927/1928–1940:  Siivet (1927/28)  Broadwayn sävel (1928/29)  Länsirintamalta ei mitään uutta (1929/30)  Cimarron (1930/31)  Grand Hotel (1931/32)  Cavalcade (1932/33)  Tapahtui eräänä yönä (1934)  Kapina laivalla (1935)  Ziegfeld, naisten kuningas (1936)  Emile Zolan elämä (1937)  Komedia meistä ihmisistä (1938)  Tuulen viemää (1939)  Rebekka (1940) 
1941–1960:  Vihreä oli laaksoni (1941)  Rouva Miniver (1942)  Casablanca (1943)  Kulje tietäni (1944)  Tuhlattuja päiviä (1945)  Parhaat vuodet (1946)  Hiljainen sopimus (1947)  Hamlet (1948)  Kaikki kuninkaan miehet (1949)  Kaikki Eevasta (1950)  Pariisin lumoissa (1951)  Suuri maailmansirkus (1952)  Täältä ikuisuuteen (1953)  Alaston satama (1954)  Marty (1955)  Maailman ympäri 80 päivässä (1956)  Kwai-joen silta (1957)  Gigi (1958)  Ben-Hur (1959)  Poikamiesboksi (1960) 
1961–1980:  West Side Story (1961)  Arabian Lawrence (1962)  Tom Jones – hulivilihurmuri(1963)  My Fair Lady (1964)  Sound of Music (1965)  Kunnian mies (1966)  Yön kuumuudessa (1967)  Oliver! (1968)  Keskiyön cowboy (1969)  Panssarikenraali Patton (1970)  Kovaotteiset miehet (1971)  Kummisetä (1972)  Puhallus (1973)  Kummisetä osa II (1974)  Yksi lensi yli käenpesän (1975)  Rocky (1976)  Annie Hall (1977)  Kauriinmetsästäjä (1978)  Kramer vastaan Kramer (1979)  Tavallisia ihmisiä (1980) 
1981–2000:  Tulivaunut (1981)  Gandhi (1982)  Hellyyden ehdoilla (1983)  Amadeus (1984)  Minun Afrikkani (1985)  Platoon – nuoret sotilaat (1986)  Viimeinen keisari (1987)  Sademies (1988)  Palveluksessanne, Miss Daisy (1989)  Tanssii susien kanssa (1990)  Uhrilampaat (1991)  Armoton (1992)  Schindlerin lista (1993)  Forrest Gump (1994)  Braveheart – taipumaton (1995)  Englantilainen potilas (1996)  Titanic (1997)  Rakastunut Shakespeare (1998)  American Beauty (1999)  Gladiator (2000) 
2001–:  Kaunis mieli (2001)  Chicago (2002)  Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (2003)  Million Dollar Baby (2004)  Crash (2005)  The Departed (2006)  Menetetty maa (2007)  Slummien miljonääri (2008)  The Hurt Locker (2009)  Kuninkaan puhe (2010)  The Artist (2011)  Argo (2012)  12 Years a Slave (2013)  Birdman or (The Unexpected Virtue of Ignorance) (2014)  Spotlight (2015)  Moonlight (2016)  The Shape of Water (2017)  Green Book (2018)  Parasite (2019)  Nomadland (2020)
Urheiluvuosi 2004

Urheiluvuosi 2004 käsittelee vuoden 2004 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Yleiskilpailut

Kesäolympialaiset 13.–29.8. Ateenassa. Kisoihin osallistui 11 099 urheilijaa ja ennätyksellisesti 202 maata. Kisojen menestynein maa oli Yhdysvallat ja menestynein urheilija kuusi kultaa ja kaksi pronssia voittanut uimari Michael Phelps. Kisojen aikana tehdyissä dopingtesteissä jäi kiellettyjen aineiden käytöstä kiinni yli 20 urheilijaa. Suomen joukkue jäi ensi kertaa kesäolympialaisissa ilman kultamitalia.
Kesäparalympialaiset 17.–28.9. Ateenassa. Kisoihin ilmoittautui 3 846 urheilijaa 136 maasta. Ohjelmaan kuului 19 urheilumuotoa ja mitalilajeja oli 519.
Alppihiihto

Maailmancupkausi 2003–2004 päättyi 10.–14.3. Sestrieressä, Italiassa. Cupin kokonaiskilpailun voittajat olivat Itävallan Hermann Maier ja Ruotsin Anja Pärson. Suomen Kalle Palander sijoittui toiseksi sekä pujottelu- että suurpujottelucupissa..
Amerikkalainen jalkapallo

38. Super Bowl 1.2. Houstonissa. New England Patriots voitti Carolina Panthersin 32–29. Ottelun arvokkaimpana pelaajana palkittiin Patriotsin pelinrakentaja Tom Brady.
Ammunta

Ateenan olympialaisissa miehet kilpailivat kymmenessä ja naiset seitsemässä ampumalajissa. Menestynein maa oli Kiina, joka voitti neljä kultamitalia. Kaikkiaan mitaleille ylsi 22 maata. Pistooliampuja Ralf Schumann voitti kolmannen kerran olympiakultaa. Suomalaisista Marko Kemppainen ampui skeetissä hopeaa.
Ilma-aseiden Euroopan-mestaruuskilpailut 22.–28.3. Győrissä, Unkarissa. Ukraina voitti viisi kultamitalia, jotka kaikki tulivat naisten lajeista. Unkari ja Venäjä voittivat kolme kultaa.
Haulikkolajien Euroopan-mestaruuskilpailut 22.–28.6. Nikosiassa, Kyproksella. Ruotsi voitti kolme kultamitalia.
Ampumahiihto

Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut  6.–15.2. Oberhofissa, Saksassa. Norjan Liv Grete Poirée voitti neljä kultamitalia ja hänen ranskalainen puolisonsa Raphaël Poirée kolme kultaa, yhden hopean ja yhden pronssin. Saksan Ricco Groß voitti kultaa takaa-ajosta ja viestistä.
Autourheilu

Rallin maailmanmestaruuskausi alkoi tammikuussa Monte Carlo -rallilla ja päättyi 12.–14.11. ajettuun Australian ralliin. Osakilpailuja oli kuusitoista. Ranskalainen Citroën-kuljettaja Sébastien Loeb voitti kartanlukijansa Daniel Elenan kanssa maailmanmestaruuden 36 pisteen erolla Subarulla ajaneeseen norjalaiseen Petter Solbergiin. Virolainen Ford-kuljettaja Markko Märtin sijoittui MM-pisteissä kolmanneksi. Loeb voitti kauden aikana kuusi, Solberg viisi ja Märtin kolme osakilpailua. Espanjan Carlos Sainz voitti Argentiinan rallin ja Suomen Marcus Grönholm kotimaansa rallin. Valmistajien maailmanmestaruuden voitti Citroën.
Formula 1:n maailmanmestaruuskausi alkoi maaliskuussa Australian GP:llä ja päättyi 24.10. ajettuun Brasilian GP:hen. Osakilpailuja oli kahdeksantoista. Saksalainen Ferrari-kuljettaja Michael Schumacher voitti uransa seitsemännen maailmanmestaruuden ja voitti kauden aikana ennätykselliset 13 osakilpailua. MM-pisteissä toiseksi sijoittui brasilialainen Rubens Barrichello 34 pistettä tallikaverilleen hävinneenä ja kolmas oli BAR-tallissa ajanut britti Jenson Button. Barrichello voitti kauden aikana kaksi osakilpailua ja Juan Pablo Montoya, Jarno Trulli sekä Kimi Räikkönen yhden. Ferrari voitti tallimestaruuden ylivoimaisesti.
Jyrki Järvilehto ja Marco Werner voittivat American Le Mans Series -sarjan mestaruuden LMP1-luokassa kaudella 2004.
Baseball

MLB:n mestaruuden voitti Boston Red Sox, joka oli lokakuussa pelatussa World Seriesissä St. Louis Cardinalsia parempi otteluvoitoin 4–0. Mestaruus oli Red Soxin ensimmäinen vuoden 1918 jälkeen.
Ateenan olympialaisissa Kuuba voitti loppuottelussa Australian 6–2. Pronssille sijoittui Japani.
Biljardi

Snookerin maailmanmestaruusturnaus 21.4.–3.5. Sheffieldissä, Englannissa. Englantilainen Ronnie O'Sullivan voitti loppuottelussa skotlantilaisen Graeme Dottin 18–8.
Curling

Maailmanmestaruuskilpailut 17.–23.4. Gävlessä, Ruotsissa. Miesten loppuottelussa Kanada voitti Yhdysvallat 8–3. Naisten loppuottelussa Kanada voitti Norjan 8–4. Molemmissa sarjoissa pronssia sai Sveitsi.
Golf

Masters-turnaus 8.–11.4. Augustassa. Yhdysvaltain Phil Mickelson voitti yhden lyönnin erolla eteläafrikkalaiseen Ernie Elsiin.
Yhdysvaltain avoin turnaus 17.–20.6. Southamptonissa, New Yorkissa. Etelä-Afrikan Retief Goosen voitti kahden lyönnin erolla isäntämaan Phil Mickelsoniin.
Britannian avoin turnaus 15.–18.7. Troonissa, Skotlannissa. Yhdysvaltain Todd Hamilton voitti uusinnassa Etelä-Afrikan Ernie Elsin.
PGA Championship 12.–15.8. Kohlerissa, Wisconsinissa. Fidžin Vijay Singh voitti uusinnassa yhdysvaltalaiset Justin Leonardin ja Chris Marcon.
Naisten Yhdysvaltain avoin turnaus 1.–4.7. South Hadleyssa, Massachusettsissa. Yhdysvaltain Meg Mallon voitti kahden lyönnin erolla ruotsalaiseen Annika Sörenstamiin.
Naisten Britannian avoin turnaus 29.7.–1.8. Sunningdalessa. Emäntämaan Karen Stupples voitti viiden lyönnin erolla Australian Rachel Teskeen.
Ryder Cup 17.–19.9. Bloomfield Hillsissä, Michiganissa, Yhdysvalloissa. Euroopan joukkue voitti Yhdysvallat ylivoimaisesti pistein 18,5–9,5.
Jalkapallo

UEFA-cupin loppuottelu 19.5. Göteborgissa. Espanjalainen Valencia voitti ranskalaisen Marseillen 2–0.
Mestarien liigan loppuottelu 26.5. Gelsenkirchenissä. Portugalilainen FC Porto voitti ranskalaisen AS Monacon 3–0.
Euroopan-mestaruuskilpailut 12.6.–4.7. Portugalissa. Euroopan-mestaruuden voitti Kreikka, hopealle sijoittui loppuottelun 1–0 hävinnyt isäntämaa Portugali ja kolmannen sijan jakoivat välierien häviäjäjoukkueet Alankomaat ja Tšekki. Kisojen parhaana pelaajana palkittiin Kreikan Theódoros Zagorákis ja paras maalintekijä oli Tšekin Milan Baroš.
Ateenan olympialaisten miesten kultaa voitti Argentiina, joka voitti loppuottelussa Paraguayn 1–0. Pronssille sijoittui Italia. Naisten loppuottelussa Yhdysvallat voitti Brasilian jatkoajalla 2–1. Pronssia sai Saksa.
Jousiammunta

Ateenan olympialaisissa henkilökohtaisen kultamitalin voittivat Italian Marco Galiazzo ja Etelä-Korean Park Sung-hyun. Etelä-Korea voitti molemmat joukkuekilpailut.
Judo

Ateenan olympialaisten judokilpailuissa sekä miehet että naiset ottelivat seitsemässä painoluokassa. Japani voitti kahdeksan kultamitalia ja loput voitot jakaantuivat kuudelle maalle. Yhteensä mitalimaita oli 24. Kevyimpien luokkien mestarit tekivät historiaa, kun miesten alle 60-kiloisissa Tadahiro Nomura voitti kolmannen olympiakultansa ja naisten alle 48-kiloisissa Ryoko Tani neljännen olympiamitalinsa.
Jääkiekko

Miesten maailmanmestaruuskilpailut 24.4.–9.5. Ostravassa ja Prahassa, Tšekissä. Kanada voitti mestaruuden 5–3-loppuotteluvoitolla Ruotsista. Pronssiottelussa Yhdysvallat voitti Slovakian rangaistuslaukauskilpailussa. Kanadan Dany Heatley oli pistepörssin ja maalintekijätilaston ykkönen (8+3=11), ja hänet valittiin myös kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Naisten maailmanmestaruuskilpailut 30.3.–6.4. Halifaxissa ja Dartmouthissa, Kanadassa. Loppuottelussa Kanada voitti Yhdysvallat 2–0. Suomi sai pronssia voitettuaan pronssiottelussa Ruotsin 3–2. Pistepörssin kärjessä oli Kanadan Jennifer Botterill (3+8=11), ja paras maalintekijä oli Kanadan Jayna Hefford (7 maalia).
Maailmancup 30.8.–14.9. Kahdeksan joukkueen turnauksen otteluja pelattiin Suomessa, Ruotsissa, Tšekissä, Saksassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Suomi voitti välierissä Yhdysvallat 2–1 ja selviytyi Torontossa pelattuun loppuotteluun, jossa se hävisi Kanadalle 2–3. Kanadan Vincent Lecavalier valittiin kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi.
NHL:n loppuotteluissa Tampa Bay Lightning voitti historiansa ensimmäisen Stanley Cupin, kun se oli Calgary Flamesia parempi otteluvoitoin 4–3.
Jääpallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailut 1.–8.2. Ruotsissa. Maailmanmestaruuksista pelattiin 24. kerran ja Suomi voitti ensimmäisen maailmanmestaruutensa noustuaan loppuottelussa Ruotsia vastaan 1–4-tappioasemasta jatkoajalla 5–4-voittoon. Pronssia sai Venäjä, joka välierissä hävisi Suomelle 3–4. Kisojen maalikuningas oli kymmenen maalia tehnyt Suomen Ari Holopainen. Suomen mestarijoukkueen päävalmentaja oli Esko Tammilehto.
Naisten maailmanmestaruuskilpailut 18.–22.2. Lappeenrannassa, Suomessa. Naisten ensimmäisen maailmanmestaruuden voitti Ruotsi, jolle Venäjä hävisi loppuottelussa 0–7. Pronssiottelussa Suomi voitti Norjan 8–1.
Koripallo

Ateenan olympialaisten miesten turnauksessa kultaa voitti Argentiina, joka kukisti loppuottelussa Italian 84–69. Yhdysvallat jäi yllättäen pronssille. Naisten turnauksessa Yhdysvallat voitti kultaa, Australia sai hopeaa ja Venäjä sijoittui pronssille.
NBA:n loppuotteluissa Detroit Pistons voitti Los Angeles Lakersin otteluvoitoin 4–1. Kauden parhaana pelaajana palkittiin Minnesotan Kevin Garnett ja loppuotteluiden parhaana Detroitin Chauncey Billups.
Käsipallo

Ateenan olympialaisten miesten kultaa voitti Kroatia, jolle Saksa hävisi loppuottelussa 26–24. Pronssia sai Venäjä. Naisten turnauksessa Tanska voitti kultaa, loppuottelun jatkoajalla hävinnut Etelä-Korea sai hopeaa ja Ukraina sijoittui pronssille.
Lentopallo

Ateenan olympialaisten miesten loppuottelussa Brasilia voitti Italian 3–1. Pronssia sai Venäjä. Naisten turnauksessa Kiina voitti kultaa, loppuottelun erin 3–2 hävinnyt Venäjä sai hopeaa ja Kuuba sijoittui pronssille.
Maahockey

Ateenan olympialaisten miesten loppuottelussa Australia voitti Alankomaat jatkoajalla 2–1. Pronssia sai Saksa. Naisten loppuottelussa Saksa voitti Alankomaat 2–1 ja pronssille sijoittui Argentiina.
Melonta

Ateenan olympialaisissa miesten ohjelmaan kuului yhdeksän ja naisten ohjelmaan kolme ratamelontalajia. Koskimelonnassa miehillä oli kolme lajia ja naisilla yksi. Saksa oli menestynein maa neljällä kultamitalilla. Unkari voitti kolme kultamitalia ja Natasa Janics oli kisojen ainoa kaksinkertainen kultamitalisti. Kajakkinelosissa kultaa voittanut Saksan Birgit Fischer voitti uransa kahdeksannen olympiakullan. Koskimelonnassa sekä Ranska että Slovakia voittivat kaksi kultaa. Kaikkiaan mitaleille ylsi 20 maata.