stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jorma Hynninen
Aiheesta muualla

Jorma Hynnisen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Jorma Hynninen, baritoni. Ylen Elävä arkisto.
Hynninen, Jorma hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Trove  Ritva  Elonet  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Yle  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
G4S

| G4S |
| --- | --- |

ISIN:  GB00B01FLG62
Perustettu:  2004
Toimiala:  Turvallisuus ja vartiointi
Henkilöstö:  yli 620 000
Kotisivu:  http://www.g4s.com/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
G4S:n auto vuodelta 2019.
G4S plc. (G4S) on kansainvälinen turvallisuus- ja vartiointialan konserni. Se toimii yli 120 maassa ja työllistää yli 620 000 henkilöä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Crawleyssa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Vuonna 2011 G4S:n liikevaihto oli 7,5 miljardia puntaa. Vuonna 2009 se oli maailman toiseksi suurin yksityisen sektorin työnantaja Wal-Martin jälkeen.
Suomessa sijainneet yhtiön toiminnot siirtyivät alkuvuonna 2016 yrityskaupalla norjalaiselle Sector Alarm -yhtiölle, joka muodosti niistä osan uutta Avarn Security -tytäryritystään.
Historia

Group 4 Securicor syntyi vuonna 2004, kun kaksi suurta turvallisuusalan yritystä, Securicor plc ja Group 4 Falck a/s, fuusioituivat.
Vuoden 2009 alusta alkaen konserni on tunnettu kansainvälisesti nimellä G4S plc.
G4S-yhtiöt Suomessa

Suomessa toimineet Falck-yhtiöt Falck Security ja Falck Cash Services muuttivat nimensä uuden omistajansa mukaisiksi muotoon G4S Security Services ja G4S Cash Solutions tammikuun 2007 alussa tai jo vuonna 2006.
Suomessa G4S työllisti vuonna 2012 keskimäärin 1 955 henkilöä ja teki liikevaihtoa sata miljoonaa euroa. Pääyhtiöitä Suomessa olivat G4S Security Services ja G4S Cash Solutions.
G4S-yhtiöt Suomessa > G4S Cash Solutions

G4S Cash Solutions Oy työllisti runsaat 600 henkeä. Yhtiön pääkonttori sijaitsi Vantaan Viinikkalan kaupunginosan Turvalaaksossa. Yhtiön ydintoiminto oli käteisen rahan ja muun arvoaineiston kuljetus ja käsittely. Lisäksi yhtiö ylläpiti käteis- ja maksuautomaatteja sekä tarjosi rahankäsittelypalveluja. Sen tytäryhtiö G4S Logistic Solutions Oy tarjosi myös kansainvälisiä turvakuljetuksia.
G4S-yhtiöt Suomessa > G4S Lukkoasema

G4S Lukkoasema Oy oli G4S Security Services Oy:n tytäryhtiö. Se työllisti noin 50 työntekijää Vantaan, Jyväskylän, Kajaanin, Oulun ja Tampereen viidessä toimipisteessään. G4S Lukkoaseman palveluihin kuuluivat rakennusten mekaaniset ja sähköiset lukitusjärjestelmät, oviautomatiikka, palonsulkujärjestelmät sekä avainhallintapalvelu.
G4S-yhtiöt Suomessa > G4S Security Services

G4S Security Services Oy:llä oli Suomessa noin 1 600 työntekijää vartiointi- ja tapahtumaturvallisuuspalveluissa sekä turvallisuuskoulutuksissa. Yhtiön pääkonttori sijaitsi Helsingin Pitäjänmäessä. G4S Security Services Oy:llä oli ISO 9001:2008 -sertifikaatti maaliskuusta 2011 lähtien.
G4S-yhtiöt Suomessa > Myynti helmikuussa 2016 Sector Alarm -yhtiölle

Helmikuussa 2016 norjalainen Sector Alarm -yhtiö osti G4S-konsernin Suomen toiminnot ja muodosti niistä yhdessä aiemmin ostamansa Turvatiimin kanssa uuden Avarn Security Finland -tytäryrityksen.
Kritiikki > Kuljetuksessa olleiden vankien pako

Huhtikuussa 1993 yhteensä kuusi G4S:n kuljettamaa vankia karkasi Isossa-Britanniassa. Paot aiheuttivat suurta kohua lehdistössä, sillä G4S oli tehnyt sopimuksen vankikuljetusten hoitamisesta vain seitsemää päivää aiemmin. Ensin kolme vankia karkasi kesken G4S:n hoitaman kuljetuksen, minkä jälkeen yhtiö vapautti vahingossa itse yhden vangin. Tämän jälkeen G4S piti lehdistötilaisuuden, jossa se lupasi huolehtia vangeista aiempaa paremmin. Hyvin pian lehdistötilaisuuden jälkeen vielä kaksi muuta vankia pakeni G4S:ltä.
Kritiikki > Tytäryhtiö Wackenhutin laiminlyönnit

Syyskuussa 2005 yhdysvaltalainen ammattiliitto syytti G4S:n tytäryhtiö Wackenhutia useista laiminlyönneistä seitsemässä sotilastukikohdassa, jossa yhtiö tuolloin toimi. Paikalla työskennelleiden G4S:n entisten työntekijöiden mukaan yhtiö ei muun muassa antanut työntekijöilleen riittävää koulutusta ampuma-aseiden käyttöön.
Maaliskuussa 2006 yhtiön entiset työntekijät syyttivät G4S:ää tehtävien laiminlyömisestä Yhdysvaltain ydinaseita säilyttäneiden alueiden kanssa. Työntekijöiden mukaan heidän esimiehensä muun muassa näyttivät uusille työntekijöille, missä he voisivat ottaa nokoset kesken vartiokierroksen. Vuonna 2007 ainakin kymmenen ydinaseita käsitellyttä varastoa siirsi alueiden vartioinnin Wackenhutilta toiselle yhtiölle.
Kritiikki > Jimmy Mubengain kuolema

Lokakuussa 2010 G4S olivat saattamassa karkotuspäätöksen saanutta Jimmy Mubengania pois Britanniasta. Kesken lennon Mubenga alkoi huutaa ja vaati karkotuspäätöksensä kumoamista. Tämän seurauksena G4S:n vartijat painoivat Mubengaa kovaa penkkiä vasten. Silminnäkijöiden mukaan Mubenga valitti vartijoille useasti hengitysvaikeuksiaan, mutta vartijat eivät reagoineet tähän mitenkään. Lopulta Mubenga menetti tajuntansa ja lento ohjattiin takaisin kentälle. Mubenga kuoli myöhemmin sairaalassa. Scotland Yardin henkirikosyksikkö tutki tapausta ja kuulusteli kolmea G4S:n vartijaa, mutta ketään ei tuomittu tapauksen johdosta.
Kritiikki > Lontoon olympialaiset

G4S:n oli määrä huolehtia Lontoon kesäolympialaisten turvallisuudesta, mutta yhtiöllä oli koko kisojen ajan käytettävissä huomattavasti vähemmän henkilökuntaa kuin sopimuksen mukaan tuli olla. 12. heinäkuuta Britannian hallitus joutui lähettämään kisa-alueelle 3 500 Britannian armeijan sotilasta korvaamaan puuttuvia G4S:n vartijoita. Kisojen soutu- ja melontapaikalla G4S:n vartijoiden käyttämät radiopuhelimet eivät toimineet, minkä vuoksi he joutuivat käyttämään kommunikointiin omia matkapuhelimiaan. Lisäksi yhtiön käyttämässä valvontakamerajärjestelmässä oli puutteita, joiden takia osa kameroista jouduttiin korvaamaan armeijan sotilailla.
22. heinäkuuta Lontoon olympiapuiston turvallisuudesta vastannut urakoitsija ilmoitti, että kolmannes G4S:n lupaamista vartijoista ei saapunut paikalle. Sen sijaan yhtiö oli lähettänyt urakoitsijalle ryhmän teini-ikäisiä, pääosin naispuolisia, opiskelijoita, joiden oli yhtiön mukaan tarkoitus paikata puuttuneet vartijat. Urakoitsija ei kuitenkaan uskonut näiden pystyvän takaamaan alueen turvallisuutta öisin, joten hän käännytti ryhmän saman tien pois.
Kritiikki > Orlandon yökerhon terrori-isku

Vuoden 2016 Orlandon yökerhon terrori-iskun tekijä Omar Mateen oli ollut vuodesta 2007 lähtien töissä G4S:llä. Tänä aikana Yhdysvaltain keskusrikospoliisi FBI kuulusteli Mateenia useamman kerran. Lisäksi Mateen oli vain kuukausia ennen aloittamistaan G4S:llä erotettu edellisestä työstään Floridan osavaltion vankiloista vastaavalla Florida Department of Correctionsilla Mateenin Virginia Techin verilöylyn jälkeen vitsailtua tuovansa aseen työpaikkansa koulutustilojen luokkahuoneeseen. Koska G4S piti Mateenia töissä aseistettuna vartijana, vaikka FBI ja Floridan osavaltio pitivät Mateenia turvallisuusriskinä, mediassa arvosteltiin G4S:n puutteellisena pidettyjä työntekijöiden turvatarkastuksia ja G4S:n osakkeiden arvo putosi asiasta uutisoitaessa yli 200 miljoonaa euroa.
Kritiikki > Birminghamin vankilan laiminlyönnit

Elokuussa 2018 Britannian hallitus otti Birminghamin vankilan takaisin omaan hallintaansa G4S-yhtiöltä sen jälkeen, kun tarkastuskäynnillä oli huomattu vankilassa vakavia laiminlyöntejä. Paljastui, että vangit saivat käyttää vankilassa huumeita ja väkivaltaa lähes vapaasti henkilökunnan puuttumatta juuri mihinkään. Tarkastuskäynnin aikana tarkastajien autot sytytettiin tuleen vankilan pysäköintipaikalla. Sisätiloissa tarkastajat alkoivat voida pahoin kaikkialla leijuvasta huumeiden kärystä. He löysivät laitoksesta nukkuvia työntekijöitä ja lattioilta verta, rottien ulosteita ja oksennusta.
Kritiikki > Ihmisoikeusloukkaukset ja boikotit

Monet korkeakoulut ovat 2010-luvulla lopettaneet yhteistyönsä G4S:n kanssa muun muassa Länsirannan ihmisoikeusloukkausten ja yhtiön huonon maineen takia. Näitä ovat King’s College London ja Southamptonin yliopisto sekä Dundeen, Edinburghin ja Kentin yliopistojen ylioppilaskunnat Britanniassa sekä Oslon ja Bergenin yliopistot Norjassa. Myös Norjan öljyrahasto ja maan suurin eläkerahasto KLP ovat 2010-luvun lopulla poistaneet G4S:n sijoituskohteidensa listalta eettisistä syistä. Helsingin yliopisto vaihtoi opiskelijoiden ja henkilökunnan painostuksesta turvallisuuspalvelujensa toimittajaksi kesällä 2015 Turvatiimin, joka seuraavana vuonna yhdistyi G4S Suomen kanssa norjalaisomisteiseksi Avarn Securityksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
G4S Security Services
G4S plc. (englanniksi)
Alkoholimaksasairaus

Alkoholimaksasairaus kirroosi.
Alkoholimaksasairaus on liiallisen alkoholinkäytön aiheuttama maksavaurio. Alkoholi on länsimaissa keskeinen maksasairauksien aiheuttaja; esimerkiksi Suomessa jopa 90 prosenttia kirrooseista on alkoholin aiheuttamia. Alkoholimaksasairauden kehittyminen ja eteneminen on aina yksilöllistä. Yleisesti ottaen naiset kuitenkin sairastuvat huomattavasti vähemmästä alkoholinkulutuksesta kuin miehet. Alkoholimaksasairauteen kuoli vuonna 2007 Suomessa 1 145 ihmistä.
Runsas alkoholinkäyttö johtaa usein maksan rasvoittumiseen. Siitä maksa voi palautua ennalleen alkoholinkäytön loputtua. Lähes kaikille alkoholin suurkuluttajille kehittyy rasvamaksa. Alkoholihepatiittiin tilanne etenee osalla (10–35 prosentilla) suurkuluttajista. Alkoholin aiheuttama maksatulehdus voi jollakulla olla käytännössä oireeton ja toisella johtaa vakaviin komplikaatioihin, kuten askitekseen, enkefalopatiaan ja munuaisvaurioon.
Alkoholihepatiitissa maksa-arvot (ALAT, ASAT) voivat olla jopa tuhansia.
Alkoholin suurkuluttajista 8–20 prosenttia saa lopulta kirroosin, jossa toimiva maksakudos tuhoutuu. Pitkälle kehittynyt kirroosi ei parane ilman maksansiirtoa, mutta alkoholinkäytön loputtua kokonaan maksa voi saada jonkin verran toimintakykyään takaisin. Kirroosia sairastavilla maksa-arvot voivat olla koholla tai täysin normaalit. Kirroosi johtaa usein hengenvaarallisiin komplikaatioihin, kuten askitekseen. Lisäksi noin viisi prosenttia kirroosiin sairastuneista saa maksasyövän.
Yli 125 000 ihmistä kattaneen tutkimuksen mukaan säännöllinen kahvinjuonti ehkäisee alkoholimaksakirroosia. Kupillinen päivässä vähentää riskiä 20 prosentilla ja neljä kuppia jo 80 prosentilla.
Bonsai

Sekijoju-kaavan mukaan kasvatettu bonsaipuu: kasvi kasvaa kivellä ja sen juuret kiemurtelevat kiveä pitkin maahan, mistä se saa tarvitsemansa ravinteet. Mikäli puu on aidolla tekniikalla kasvatettu bonsai, sillä on ikää kymmeniä tai satoja vuosia. Tämä bonsai on kolmihammasvaahtera Acer buergerianum.
Malaganviikuna Ficus retusa Yhdysvaltojen Ohiossa. Puun juuret ovat osittain näkyvissä; osa niistä kiemurtelee puun itsensä halkeamissa. Puuta säilytetään kasvihuoneessa: Se ei ole ulkona talvehtiva bonsai.
Bonsai (jap. 盆栽  bonsai (ohje)) eli ”ruukkupuu” tarkoittaa puuta, joka on kasvatettu ruukussa niin, että se alkaa muistuttaa lajitovereitaan pienoiskoossa. Sana bonsai on japania ja merkitsee ”ruukkuistutusta” (bon = ruukku, sai = istutus).
On olemassa erityisiä puulajikkeita, jotka kasvavat puiden näköisiksi pienoispuiksi, mutta ne eivät ole oikeita bonsaipuita. kenen mukaan? Mikään puulaji ei automaattisesti kasva bonsaiksi, mutta teoriassa, mistä tahansa puusta voidaan kasvattaa bonsai – jotkin lajit vain soveltuvat bonsaitaiteeseen muita paremmin. Bonsaipuu tarkoittaa nimenomaan kasvia, joka on kasvatettu ruukussa ja joka huolellisella hoidolla alkaa muistuttaa oikeata, täysikokoista puuta. Bonsaipuita muotoillaan leikkelemällä niiden oksia ja juuria.
Bonsaitaidetta harrastetaan edelleen myös Kiinassa, missä siitä käytetään nimitystä pénjǐng (kiin. 盆景). Pénjǐng ei kuitenkaan ole aivan sama asia kuin bonsai, vaan siinä puita kasvatetaan puutarhoissa ja ne ovat suurempia kuin bonsait. Kuitenkin länsimaisessa kulttuurissa käsite bonsai käsittää japanilaisen bonsain, kiinalaisen pénjǐngin sekä korealaisen bunjaen.
Historia

Bonsait ovat alun perin lähtöisin Kiinasta, Han-dynastian ajalta (noin 200–220 eaa.). Itse puutarhataiteen, jonka osana bonsait ovat, uskotaan syntyneen noin vuosien 2200–255 eaa. välillä.
Kiinassa bonsaita kutsuttiin pénzāiksi (kiin. 盆栽). Pénzāin lähtökohtana oli vangita luonnollinen maisema pienoiskoossa – eli luoda miniatyyrimaisema. Pénzāi oli kuitenkin kookkaampi kuin bonsai. Myöhemmin pénzāita alettiin kasvattaa ruukussa ja näin syntyi punsai. Punsaissa puu muotoiltiin muistuttamaan jotakin eläintä kuten lintua tai jotain muuta olentoa kuten lohikäärmettä.
Bonsaita kuitenkin pidetään japanilaisina, koska japanilaiset ovat kehittäneet punsaista bonsain. Japaniin bonsait saapuivat 1100-luvulla. Bonsait levisivät Tang- tai Song-dynastian aikaan, 700–1300-luvulla myös Koreaan, missä niitä alettiin kutsua bunjaeksi.lähde? Japani harjoitti hyvin sulkeutunutta ulkopolitiikkaa yli 200 vuotta, 1800-luvulle. Vuonna 1853 yhdysvaltalainen kommodori Matthew Perry pakotti Japanin avautumaan. Japani otti osaa vuoden 1878 Pariisin maailmannäyttelyyn ja bonsaita oli tuolloin ensimmäisen kerran esillä Euroopassa, sekä yksitoista vuotta myöhemmin seuraavassa näyttelyssä vuonna 1889.
Suuren suosion bonsait saavuttivat vasta toisen maailmansodan jälkeen, kun kaukaisiin maihin lähetetyt suurlähettiläät ja muut diplomaatit alkoivat tuoda niitä tuliaisiksi ja matkamuistoiksi kotimaihinsa. Suomalaisten harrastajien käsiin ensimmäiset bonsait päätyivät 1970-luvulla. Nykyisin bonsaiharrastajia on Suomessa muutama sata.lähde?
Bonsain esimuodon saapumisesta Kiinaan on esitetty teoria, jonka mukaan ne toivat Kiinaan intialaiset buddhalaismunkit, jotka olivat huomanneet kasvien juurien kasvua ruukun avulla rajoittaessaan niiden alkavan kääpiöityä. Mitä käppyräisempi ja omituisempi kasvi oli, sitä arvostetumpi se oli ja sitä suurempina sen sisältämiä voimia pidettiin.
Ruukuissa kasvatettavia puita esittäviä piirroksia on löydetty noin 4 000 vuoden ikäisistä egyptiläisistä haudoista. Jo muinaisessa Egyptissä tiedetäänkin kasvatetun ruukkupuutarhoja. Nykyisen Intian alueella paikallisilla poppamiehillä oli tapana kasvattaa ruukussa erilaisia kasveja, joita he käyttivät rituaaleihin ja lääkintään. Myös arabialaisten karavaanien tiedetään kuljettaneen pieniä puita erilaisissa astioissa Aasian halki. Puita käytettiin lääkkeisiin tarvittavien kemikaalien lähteinä. Todennäköisesti ruukkupuita ei alun perin kasvatettukaan esteettisistä syistä. Myös kuuluisissa Babylonin riippuvissa puutarhoissa uskotaan kasvatetun ruukkukasveja – sikäli kuin näitä puutarhoja koskaan on ollutkaan.
Lajeista

Bonsaiksi kelpaa teoriassa mikä tahansa puu- tai pensaslaji taikka ylipäätään mikä tahansa kasvi, jolle kasvaa puumainen varsi. Tästä äärimmäisenä esimerkkinä voidaan mainita voikukka, josta voidaan koulia bonsai nostamalla kasvia vuosien mittaan vähitellen korkeammalle kasvualustastaan niin, että voikukan puumainen maavarsi lopulta muodostaa kukalle ”puuvarren”. Japanissa onkin noussut suosituksi tapa, jossa bonsai tehdään puiden sijasta luonnonkukista.
Mikään puulaji ei kasva automaattisesti ruukkupuuksi ilman erityishoitoa. Kuitenkin jotkin lajit sopivat muita paremmin bonsai-taiteen raaka-aineeksi. Suomalaisista kasveista muiden muassa katajaa, koivua ja mäntyä voidaan kasvattaa ruukussa. Suomen olosuhteissa bonsaita voidaan kasvattaa sekä sisällä että ulkona. Kansainvälisesti varsinkin kiinankatajaa pidetään erittäin hyvänä lajina bonsain kasvatukseen.
Sisäbonsaiksi sopivia kasveja ovat normaalit huoneolosuhteissa viihtyvät trooppiset tai vilpokasvit kuten limoviikuna, myrtti, sitruskasvit, chili ja granaattiomena. Trooppiset kasvit ovat siinä suhteessa helppohoitoisia, että ne viihtyvät sisätiloissa ympäri vuoden. Vilpokasvit puolestaan vaativat jonkinlaisen viileän talvehtimispaikan.
Ulkobonsaiksi käyvät mainiosti luonnonvaraiset puulajit kuten mänty, koivu, kuusi, leppä, haapa ja tammi sekä pensaskasvien kuten tarhakatajan, omenan ja tuhkapensaan taimet. Nämä selviävät pihalla ympäri vuoden. Puut vaativat talvesta selvitäkseen kuitenkin talvetustoimenpiteitä.
Bonsaiden kokoluokittelu

Bonsaiden luokitteluperusteena voidaan käyttää kokoa, kun tiedetään bonsain koko, peruskaava ja laji, voidaan siitä jo päätellä paljon. Bonsaita on hyvin erikokoisia: muutaman senttimetrin korkuisista yli metrisiin. Tyypillisesti bonsait kuitenkin ovat 20–60 senttimetrin korkuisialähde?. Kokoluokittelu on jossakin määrin vakiintumatonta ja tulkinnanvaraista.
Maksimissaan 7–10 senttimetriä pitkistä bonsaipuista käytetään nimitystä mame-bonsai (jap. 豆盆栽). Pienimmistä mame-bonsaista saatetaan käyttää myös nimitystä shito-bonsai. Kolmanneksi pienin kokoluokka on shōhin (jap. 小品盆栽), johon kuuluvien bonsaiden maksimikorkeus on 25–30 senttimetriä. Shōhinia isompien bonsaiden kokoa määritetään usein sillä, kuinka monta miestä tarvitaan siirtämään bonsaita paikasta toiseen.
Taide

Bonsaitaiteessa yhdistyvät estetiikka, huolenpito ja kärsivällisyys. Kasvi, muokkaus, kasvuaineksen pinta ja valittu astia muodostavat "taivaan ja maan yhteen astiaan", kuten japanilainen sanonta asian ilmaisee. Taiteessa pyritään saavuttamaan mahdollisimman luonnollinen lopputulos: bonsaissa ei tule näkyä mitään merkkejä ihmisen kädestä. Bonsain muotoilussa voidaan noudattaa erään mestarin ohjetta, jonka mukaan puun oksiston tulee näyttää siltä, että lintujen olisi helppoa lentää sen lävitse.
Valmis bonsai on kuin varttuneeseen ikään kasvanut puu pienoiskoossa. Suurikin puu näyttää pieneltä, kun sitä katsotaan tarpeeksi kaukaa. Bonsai tarjoaa saman näkymän, mutta lisää toisen ulottuvuuden: puu on niin lähellä, että sen yksityiskohtia on helppoa tarkastella.
Bonsain muotoilu on verrattavissa ikebanan tai minimalismin oppeihin, joissa kantavia teemoja ovat selkeys ja linjakkuus. Tällainen filosofia sopii luontevasti suomalaiseen kauneuskäsitykseen, jossa muodot ja materiaalit ovat pääosissa irrallisten yksityiskohtien sijaan.
Epäsymmetrisyys, rytmikkyys, tyhjän tilan esille tuominen ja hallittu kokonaisuus ovat bonsaitaiteilijan ohjenuoria. Itse kasvin rinnalla myös sen asuttama ruukku on katsottavissa osaksi bonsaita. Ruukun tehtävänä on tuoda esille puun muoto ja väri kaikkina vuodenaikoina. Bonsain esillepanossa on luontevaa suosia yksinkertaista ja koristelematonta alustaa. Sama pätee bonsain taustaan: esteettisesti ihanteellinen paikka bonsaille on tokonoma, joka on japanilaisessa huoneessa oleva syvennys. Tavallisesti bonsai asetetaan pienelle ja matalalle pöydälle.
Hoito

Bonsaiden kasvattaminen vaatii kärsivällisyyttä. Bonsai voidaan kasvattaa siemenestä tai pistokkaasta taikka siirtää luonnosta.
Siemenestä kasvatettaessa on maltettava odottaa, sillä prosessi on pitkänlainen. Taimen muotoilu voidaan aloittaa vasta noin vuoden kuluttua istutuksesta. Pistokkaista kasvattaminen on myös hankalaa. Sen onnistuminen vaatii, että pistokas saa tarpeeksi vettä juurten kasvamiseen. Hankalin tapa kasvattaa bonsai on siirtää sen alku luonnosta. Tämä on kuitenkin eniten bonsaifilosofian mukaista. Tuloksekkaita paikkoja etsiä taimia bonsaipuuksi ovat kalliot, kivet ja rannat. Suomen luonnosta löydetyt taimet eivät kuitenkaan voi olla sisällä ympärivuotisesti, vaan ne vaativat talvettamisen. Siksi niitä pitäisi säilyttää välillä myös kylmässä. Kellari sopii tähän tarkoitukseen hyvin. Hyviä Suomesta löytyviä bonsainalkuja ovat esimerkiksi männyt ja koivut.
Bonsaiden kasvattamiseen käytetään erilaisia erikoistyökaluja. Näistä tärkeimpiä ovat teräväkärkiset pihdit. Muotoiluun ja kääpiöintiin on käytettävissä erilaisia tekniikoita. Bonsaiden taivutteluun ja muotoiluun tarvitaan erilaisia metallilankoja. Muotoilussa juurten ja oksien keskinäisen suhteen täytyy pysyä sopivana. Taitamaton leikkely voi heikentää puuta tai jopa tappaa sen.
Bonsaipuun hoidosta tekee vaikeaa astian asettama rajoitus juurien kasvulle. Astioiden mataluus estää juuria laajenemasta, mikä tekee oikeaoppisesta kastelusta taidetta itsessään.
Ruukkupuiden kasvattaminen sisätiloissa on verrattain uusi ajatus. Japanilainen bonsai on ulkokasvi, joka otetaan sisälle korkeintaan muutamaksi päiväksi näyttelyä tai valokuvaamista varten. Pohjoisen ilmaston vuoksi Suomessa kasvatettavat bonsait elävät useimmiten sisätiloissa, joko kasvihuoneissa, verannoilla tai huonekasveina. Vaikka bonsaita kasvatetaan ruukuissa, ne eivät useinkaan viihdy sisätiloissa ympärivuotisesti. Talvisin on varmistettava, etteivät juuret pääse pakkasten aikana jäätymään, esimerkiksi hautaamalla puu osittain lumeen tai pitämällä sitä lasitetulla kuistilla.
Hoito > Multa ja kastelu

Bonsain kastelu on tasapainottelua yli- ja alikastelun välillä. Näistä ylikastelu on tavallisempaa. Ruukkuun istutettujen puiden hoidossa on erityisen tärkeää huolehtia ylimääräisen kasteluveden mahdollisuudesta virrata pois ja varoa mullan kuivumista. Kastelu on taitolaji: oppipojalle voidaan antaa bonsainmuotoilusakset ensimmäisinä päivinä, mutta kastelukannua hänelle ei anneta ennen vuosien opetusta. Jos multa on jatkuvasti läpimärkää, eivät juuret saa riittävästi happea. Lisäksi ne alkavat hiljalleen mädäntyä. Helpoiten tältä vältytään valitsemalla istutusmullaksi hyvin vettä läpäisevää laatua ja kastelemalla kasvia aina ja vain silloin, kun multa on ehtinyt jo hieman kuivahtaa. Toisaalta multa ei myöskään saa koskaan kuivua täysin, koska silloin juurien vedenottokyky lamautuu, jos näin pääsee tapahtumaan, on ruukku syytä upottaa vähäksi aikaa kokonaan veteen.
Veden haihtumiseen vaikuttavat lämpötila, ilmankosteus sekä astian materiaali, muoto ja koko. Bonsain kasvuastiassa on aina oltava reikä ja tämän pitää olla auki niin, että vesi pääsee tarvittaessa virtaamaan astiasta ulos. Sen lisäksi erilaiset bonsait tarvitsevat eri määriä vettä. Jokainen bonsai on yksilö, jota on opittava hoitamaan sille sopivalla tavalla. On vanha kiinalainen tapa antaa vettä bonsaille kolme kertaa: kerran astialle, kerran mullalle ja kerran kasville. On myös tärkeää kastella puun runkoa ja lehvästöä – puu voidaan jopa pestä, sillä se helpottaa puun hengittämistä. Kuitenkaan, jos bonsai on kukkiva, kukkia ei tulisi kastella, sillä tämä edistää kukkien häviämistä.
Bonsaita ei tulisi kastella letkulla – vedenpaine voi lennättää mullan astiasta pois. "Kovaa vettä" eli kalkkipitoista vesijohtovettä ei tulisi käyttää lainkaan. Bonsaille kaikkein parasta on sadevesi tai noin vuorokauden hapettumassa seisotettu vesijohtovesi.
Multakerroksen päällimmäiset sentit ovat bonsaille kaikkein tärkeimmät; ne vaikuttavat bonsain tärkeimpiin toimintoihin. Bonsai saa vetensä ja happensa (kaasujen vaihto tapahtuu) mullan pintakerroksen läpi.
Bonsai kasvaa verrattain pienessä ruukussa, joten bonsain multaa tulee lannoittaa säännöllisesti miedoin lannoittein. Hyviä ajankohtia lannoitukselle ovat kevät ja kesä – puun kasvuajat. Tällöin puuta lannoitetaan noin kahden viikon välein, kun taas muulloin kuukausittain tai harvemmin.
Kaupasta ostetut valmisbonsait – mallsait (englanninkielinen sanaleikki mall=ostoskeskus) eivät kuitenkaan ole oma bonsaityyppinsä vaan se on yleisnimi bonsaityyppisille kasvi-istutukselle joka on istutettu kuljetusta varten jonkinlaiseen saveen. Ajan myötä savi tukehduttaa juuret melko varmasti. Jos siis kasvin halutaan elävän pitkään, on multa syytä vaihtaa melko pian hankinnan jälkeen johonkin läpäisevämpään laatuun.lähde?