stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elsmere (Delaware)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elsmere (Delaware) Wikimedia Commonsissa
Delawaren osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Kent  New Castle  Sussex 
Kaupungit:   Delaware City  Dover (pääkaupunki)  Harrington  Lewes  Milford  New Castle  Newark  Rehoboth Beach  Seaford  Wilmington 
Kunnat (town):   Bellefonte  Bethany Beach  Bethel  Blades  Bowers  Bridgeville  Camden  Cheswold  Clayton  Dagsboro  Delmar  Dewey Beach  Ellendale  Elsmere  Farmington  Felton  Fenwick Island  Frankford  Frederica  Georgetown  Greenwood  Hartly  Henlopen Acres  Houston  Kenton  Laurel  Leipsic  Little Creek  Magnolia  Middletown  Millsboro  Millville  Newport  Ocean View  Odessa  Selbyville  Slaughter Beach  Smyrna  South Bethany  Townsend  Viola  Woodside  Wyoming 
Kylät:   Arden  Ardencroft  Ardentown
Esikunta- ja viestipataljoona

jääkäriprikaatin ja valmiusyhtymän
esikunta- ja viestipataljoona
pataljoona komentaja
pataljoonan esikunta
esikuntakomppania
viestikomppania
tiedustelukomppania
Esikunta- ja viestipataljoona on Suomen puolustusvoimissa pataljoona, johon on yhdistettynä prikaatin esikunta-, viesti-, tiedustelu- ja huoltokomppaniat yhdeksi joukkoyksiköksi. Aikaisemmissa organisaatioissa, kuten jalkaväkiprikaatissa huoltokomppania ja viestikomppania olivat suoraan prikaatin alaisia muodostamatta keskenään joukkoyksikköä.
Esikunta- ja viestipataljoonan tehtävänä on vastata esikunnan tarvitsemista palveluista, johto- ja viestijärjestelmän edellyttämien viestikeskusten suunnittelusta, perustamisesta ja ylläpidosta, huollosta sekä esikunnan päätöksenteossaan tarvitseman tiedustelutiedon hankkimisesta.
esikuntakomppania
viestikomppania
tiedustelukomppania
huoltokomppania
Energiaravintoaine

Perunat sisältävät paljon tärkkelystä, joka on hiilihydraatti ja runsas energianlähde.
Energiaravintoaineet antavat ihmiselimistölle päivittäiseen toimintaan tarvittavaa energiaa. Pääenergiaravintoaineita ovat hiilihydraatit, rasvat, valkuaisaineet (proteiinit) ja alkoholi (etanoli). Ruoan energiasisältö määräytyy sen sisältämien energiaravintoaineiden tyyppien ja niiden määrän mukaan.
Käyttö kehossa

Ihminen tarvitsee energiaa päivittäin kaikkiin elintoimintoihin, kuten aineenvaihduntaan, ruumiinlämmön ylläpitämiseen ja liikkumiseen. Osa energiaravintoaineista menee kuitenkin energian tuoton sijaan kehon rakenteiden ylläpitoon: esimerkiksi aminohapoista valta-osa menee lihasten, muiden kudosten ja entsyymien proteiinien tuottoon. Keho käyttää ravintoaineita myös kasvuun ja tilanne on tämä erityisesti lapsilla.
Ihmissoluissa energiaa tuotetaan energiaravintoaineista hapettamalla näitä aineita solujen mitokondrioissa. Tätä voidaan kuvaannollisesti verrata vaikkapa puun palamiseen, jossa puu hiiltyy hapen avulla palamattomiksi aineiksi vapauttaen samalla energiaa lämpönä ja valona. Mitokondrioissa energia säilötään ATP:ksi, jota voidaan käyttää tuomaan energiaa esimerkiksi entsyymireaktioihin, joissa ATP yleensä hajoaa ADP:ksi.
Keskeisiä ihmissolujen energiaravintoaineita pilkkovia aineenvaihduntareittejä ovat aminohappojen ureakierto, rasvahappojen beetaoksidaatio ja hiilihydraattien glykolyysi. Jotkin näissä muodostuvat aineet, kuten asetyylikoentsyymi-A, siirtyvät sitruunahappokiertoon, jossa ne hapettuvat hiilidioksidiksi ja vedeksi kemiallista energiaa vapauttaen. Tämä energia käytetään ylläpitämään happamuuseroja mitokondriokalvojen eri puolilla. Näiden erojen avulla ATP-syntaasit tuottavat ATP:tä.
Ylimääräinen energiaravintoaineiden energia varastoituu lihomista aiheuttaen rasvaksi rasvasoluihin. Tärkkelyksen ja muiden hiilihydraattien glukoosi kuitenkin varastoituu ensisijaisesti glykogeeniksi. Useat muutkin hiilihydraatit, kuten fruktoosi ja sorbitoli, varastoituvat pääsääntöisesti myös glykogeeniksi muunnuttuaan ensin glukoosiksi. Maksaan ihmisillä glukoosia mahtuu glykogeeninä noin 100 g ja luurankolihaksiin 350–700 g kehon lihasmassasta riippuen. Vasta näiden täytyttyä glukoosi alkaa runsaammassa määrin muuttua rasvaksi.
Paastossa ihmiskeho kuluttaa enintään muutamassa päivässä glykogeenin loppuun ja alkaa sitten kuluttamaan runsaammin kehon rasvaa. Normaalipainoinen ihminen kuluttaa noin 7 viikossa 12 kg painoisen rasvakudoksensa lähes loppuun, olettaen että hän juo vettä nestehukkakuoleman estämiseksi. Tämän jälkeen keho alkaa kuluttamaan nopeasti energiaksi muun muassa lihasten proteiineissa olevia aminohappoja, joita normipainoisella on kehossa noin 12 kg edestä. Kun kehon aminohappojen massasta on suunnilleen viikossa kulunut noin puolet, henkilö kuolee viimeistään energiaravintoaineiden puutokseen ellei ole tätä ennen kuollut vitamiinien tai hivenaineiden puutoksiin. Loppuja aminohapoista tarvitaan välttämättömiin elintoimintoihin, kuten kehon entsyymien valmistukseen.
Perusaineenvaihdunnassa kuluneesta energiasta maksa kuluttaa noin 27 prosenttia, aivot 19 prosenttia, luurankolihakset 18 prosenttia, munuaiset 10 prosenttia, sydän 7 prosenttia ja loput 19 prosenttia menevät muille elimille.
Ravintoaineiden energiatiheydet

| Ravintoaine | Energiatiheys> kJ/g | Energiatiheys> kcal/g | Joitakin esimerkkejä ja huomioita | kJ/g tai kcal/g lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sokerit ja muut hiilihydraatit* | 17 | 4 | Pöytäsokeri, fruktoosi, mallassokeri ja tärkkelys. |  |
| Rasvat* | 37 | 9 | Kaikki tyydyttyneet ja tyydyttymättömät rasvat sekä transrasvat. |  |
| Proteiinit (aminohapot)* | 17 | 4 | Liivate on painoltaan yli 90 % aminohappoja. |  |
| Alkoholi (etanoli) | 29 | 7 |  |  |
| Kuidut* | 8 | 2 | Pelkistäen voidaan sanoa, että ihmiset eivät saa energiaa ei-vesiliukoisista kuiduista, kuten selluloosasta, vaikka vähäisissä määrin suoliston bakteerit voivat käymisen kautta muuntaa selluloosaa ja muita ei-vesiliukoisia kuituja ravintoaineiksi ihmiselle. Energiaa saadaan vesiliukoisista kuiduista, kuten beetaglukaanista. |  |
| Orgaaniset hapot* | 13 | 3 | Etikkahappo, tauriini, bentsoehappo ja sitruunahappo. |  |
| Salatrimit* | 25 | 6 | Salatrimit ovat rasvan korvikkeena käytettyjä ja rasvoihin verrattuna vähäenergisempiä aineita. |  |
| Polyolit (moniarvoiset alkoholit)* | 10 | 2,4 | Sorbitoli, ksylitoli, maltitoli, isomalti, laktitoli, mannitoli ja erytritoli. |  |
| Erytritoli | 0,84 | 0,2 | Polyoli. Euroopan unionin maassa pakkauksiin voidaan merkitä 0 kcal/g. |  |
| Sorbitoli | 10,89 | 2,6 | Polyoli. |  |
| Ksylitoli | 10,05 | 2,4 | Polyoli. |  |
* Ravintoaineryhmien arvot ovat Euroopan unionin sisällä tiettyhin olettamuksiin perustuvia standardisoituja arvoja, joista osa on olettamuksien pohjalta pyöristettyjä arvoja ja/tai keskiarvoja. Yksittäisten ravintoaineiden energiatiheydet (esim. sorbitoli) voivat poiketa ravintoaineryhmän standardisoidusta keskiarvosta (esim. polyolit, joihin sorbitoli kuuluu). Taulukon kJ/g tai kcal/g arvot ovat toistensa pyöristyksiä riippuen viitatatusta lähteestä.
Ravintoaineiden energiatiheydet > Standardoitujen energiatiheyksien kritiikki

Pakkauksissa käytettyjä ravintoaineiden standardisoituja energiatiheyksiä on kritisoitu, sillä niiden pohjalta todellinen energian saanti ravinnosta voidaan arvioida hyvin väärin. Ravinnon todellinen energiapitoisuus riippuu hyvin monesta tekijästä, kuten ruokavalion kokonaiskoostumuksesta. Esimerkiksi kuitupitoinen ruokavalio voi laskea yksittäisten ruokien todellista energiatiheyttä suhteessa vähäkuituiseen ruokavalioon. Lisäksi suoliston bakteerit kykenevät aikaa myöten sopeutumaan ruokavalion pitkäaikaisiin muutoksiin, jolloin niiden kyky vapauttaa ravinnosta energiaa kehon käyttöön muuttuu. Myös yksittäiset ruokavalion tekijät, kuten jotkin makeutusaineet, voivat suosia ravintoaineita tehokkaammin vapauttavien suoliston bakteerien kasvua. Lisäksi keho käyttää eri ravintoaineita eri tavoin ja esimerkiksi aminohappoja keho käyttää ensisijaisesti proteiinien rakentamiseen energian tuoton sijaan. Kehon perustason aineenvaihdunta paitsi vaihtelee henkilöstä toiseen, myös usein hidastuu henkilön laihtuessa tai vanhetessa.
Saantisuositus

Energiaravintoaineiden tarve on yksilöllistä ja keskimääräiset suositukset eivät välttämättä sovi erityisryhmille, kuten raskaana oleville tai imettäville naisille. Keskimäärin ihminen tarvitsee energiaa kuitenkin noin 2 000–2 600 kilokaloria (kcal) päivässä.
2014 Suomen ravitsemussuositusten mukaan energiaravintoaineiden päiväsaannista 45–60 prosentin osuuden tulisi koostua imeytyvistä hiilihydraateista, 10–20 prosenttia valkuaisaineista (proteiineista) ja 25–40 prosenttia rasvoista, joista alle 10 prosenttia tyydyttyneistä rasvoista, 10–20 prosenttia kertatyydyttymättömistä ja 5–10 prosenttia monityydyttymättömistä. Rasvat on ilmaistu triglyserideinä eikä esimerkiksi vapaina rasvahappoina.
| Miehet> Ikä (vuotta) | Miehet> Henkilön paino (kg)* | Miehet> Perusaineenvaihdunta (kcal) | Miehet> Vähän liikkuva henkilö (kcal) | Miehet> Paljon liikkuva henkilö (kcal) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18–30 | 75,4 | 1 745 | 2 796 | 3 155 |
| 31–60 | 74,4 | 1 649 | 2 629 | 2 964 |
| 61–74 | 72,1 | 1 458 | 2 318 | 2 605 |
Naiset
| 18–30 | 64,4 | 1 386 | 2 247 | 2 510 |
| 31–60 | 63,7 | 1 315 | 2 103 | 2 366 |
| 61–74 | 61,8 | 1 195 | 1 936 | 2 175 |
* Paino vastaa painoindeksiä 23 ja perustuu pohjoismaisen väestön keskipainoihin.
Eino Leino (albumi)

| Eino Leino Vesa-Matti Loiri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Brushane Studio
 Julkaistu: 1978    1987 (CD) 
 Formaatti: LP-levy (GDL 2009)   C-kasetti (GDK 2009)   CD-levy (FGCD 1)
 Tuottaja(t): Levytuottajat 
 Tyylilaji: folk, iskelmä
 Kesto: 33.27
 Levy-yhtiö: Levytuottajat   Flamingo Music (CD)
 Levymerkki: Gold Disc   Flamingo (CD)
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi: 1. (joulukuu 1978) 
Vesa-Matti Loirin muut julkaisut
| Vesku Helismaasta 1977 | Eino Leino 1978 | Ennen viimeistä maljaa 1980 |
Eino Leino -sarjan muut julkaisut
|   | Eino Leino 1978 | Eino Leino 2 1980 |
Singlet albumilta Eino Leino
 ”Kun muistelen” / ”Laulajan laulu” Julkaistu: 1978 (GDS 223)
Eino Leino on suomalaisnäyttelijä Vesa-Matti Loirin kuudes studioalbumi vuodelta 1978. Albumi julkaistiin vuonna, jona runoilija Eino Leinon syntymästä tuli kuluneeksi 100 vuotta. Albumin menestyttyä loistavasti albumi aloitti Eino Leino -albumisarjan, jonka levytyksillä Loiri tulkitsee Leinon runoja uusin sävellyksin ja sovituksin. Albumi sisältää 10 sävellettyä tekstiä Leinon runotuotannosta. Albumin tunnetuimpia kappaleita ovat ”Lapin kesä”, ”Nocturne” ja ”Elegia”.
Albumi menestyi erinomaisesti ja nousi Suomen virallisen listan ykkössijalle pitäen sijaa viikon ajan. Yhteensä albumi pysyi listalla peräti 105 viikon ajan. Levy ylitti kulta- ja platinarajat vuonna 1980 ja viiden vuoden kuluttua vuonna 1985 levy ylitti tuplaplatinarajan. Vuoteen 2013 mennessä on myyty yhteensä 117 903 kappaletta ja on 40 myydyimmän kotimaisen musiikkialbumin joukossa.
Albumi julkaistiin Vexi Salmen Levytuottajat-levy-yhtiön Gold Disc -levymerkillä LP-levynä kahtena eri variaationa sekä C-kasettina. Ensimmäinen painos CD-levynä ilmestyi Flamingo-levymerkillä vuonna 1987. Fazer Music julkaisi uuden CD-levypainoksen vuonna 1999. Vuonna 1991 albumi julkaistiin yhdessä albumisarjan toisen osan kanssa LP-levynä Gold Disc-levymerkillä ja CD-levynä Flamingo-levymerkillä. Samainen painos julkaistiin uudelleen vuonna 2009 WEAn toimesta.
Taustaa

Vuonna 1978 Loiri oli tehnyt jo yli 10 vuoden ajan musiikkia, mutta Scandialla tehtyjen huumoripitoisia singlejä lukuunottamatta hänen varsinainen läpimurto musiikkimaailmassa oli vielä vailla tekijöitä. Loiri ei itse ollut aluksi aikeissa tehdä runoilija Eino Leinon satavuotisjuhlan kunniaksi albumia. Idea kuitenkin syttyi, kun Loiri oli keikalla Tavastia-klubilla Olli Ahvenlahden yhtyeen kanssa. Tekniikassa tuli ongelmia ja Loiri tulkitsi ilman säestystä aivan sattumalta Leinon runoon sävelletyn kappaleen. Keikan jälkeen yleisön joukossa ollut nuori säveltäjä Perttu Hietanen tuli tapaamaan Loiria ja antoi tälle kuunneltavaksi pari demokasettia, joihin hän oli äänittänyt Leinon runoihin sävellettyä musiikkia kitaran säestämänä. Loiri kuitenkin unohti kasetit Tavastian takahuoneeseen ja muutaman päivän kuluttua Hietasen soitettua Loiri muisti kasettien olemassaolon. Hän ajoi taksilla Tavastialle noutamaan unohtuneet demokasetit. Kuunneltuaan nauhat Loiri vaikuttui sävellyksistä ja hän sopi Hietasen kanssa levynteosta. Sovittajaksi pestattiin kitaristi Taisto Wesslin, joka orkesterinsa avulla hioi kappaleet kuntoon. Tämän seurauksena Wesslin merkittiin myös kappaleiden osasäveltäjäksi, joka oli Hietasen mielestä täysin väärä teko.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Perttu Hietanen & Taisto Wesslin, sanoittanut Eino Leino (runot) ja sovittanut Taisto Wesslin.
Kappaleet > A-puoli

Höyhensaaret – 4.24
Elegia – 3.56
Tulkaa kotiin – 3.30
Ja vuodet ne käy – 2.04
Laulajan laulu – 2.42
Kappaleet > B-puoli

Nocturne – 3.31
Väinämöisen laulu – 3.12
Hautalaulu – 2.26
Kun muistelen – 3.18
Lapin kesä – 4.24
Kokoonpano > Muusikot

Vesa-Matti Loiri – laulu
Kokoonpano > Muusikot > Taisto Wesslinin orkesteri

Taisto Wesslin – orkesterinjohtaja, kitarat
Rauno Lehtinen – sopraanosaksofoni ja viulu
Esa Katajavuori – piano, sähköpiano
Kalevi Nyqvist – harmonikka
Heikki Annala – kontrabasso
Tapani Ikonen – rummut
Kokoonpano > Muusikot > Jouset

Jorma Ylönen – viulut
Jussi Pesonen – viulut
Juhani Tiainen – viulut
Seppo Rautasuo – viulut
Jarmo Ahvenainen – alttoviulu
Veli-Pekka Bister – sello
Kokoonpano > Tuotanto

Osmo Walli – ulkoasu
Markku Lepola – kannen valokuvat
Martin Brushane – äänitys (Brushane Studio)
Levytuottajat – tuotanto
Leilah Sutherland

Leilah Sutherland (s. 22. maaliskuuta 1985) on englantilainen näyttelijä, joka esiintyi Alicia Spinnetin roolissa vuonna 2001 ilmestyneessä elokuvassa Harry Potter ja viisasten kivi. Sutherlandia ei enää pyydetty seuraavaan elokuvaan Harry Potter ja salaisuuksien kammio (2002), vaan hänen tilalleen tuli Rochelle Douglas.
Lauri Seiterä
Aiheesta muualla

Tivoli Seiterän kotisivut
Lassi Raitanen

| Lassi Raitanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. elokuuta 1994 (ikä 30) Kerava, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Suuri Taiteilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  176 cm
Paino:  85 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–2020
Seurat:  KooKoo (Mestis) Kiekko-Vantaa (Mestis) Jokipojat (Mestis) Unia Oświęcim (Puola)
Lassi Raitanen (s. 7. elokuuta 1994 Kerava) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi uransa lähes kokonaan Mestiksessä edustaen KooKoota, Kiekko-Vantaata ja Jokipoikia. Raitanen voitti Kiekko-Vantaassa Mestis-hopeaa vuonna 2017. Kaudella 2019–2020 hän toimi Jokipoikien varakapteenina ja Raitanen äänestettiin Mestiksen toiseen tähdistökentälliseen. Hän pelasi ainoat pääsarjaottelunsa Puolan Polska Hokej Ligan Unia Oświęcimissa uransa viimeisellä kaudellaan 2020–2021. Raitanen oli pelityyliltään hyökkäävä puolustaja.
Leheejärvi

| Leheejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°10′28″N, 24°47′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ormajoen valuma-alue (35.79)
Laskujoki:  Kopsjoki 
Järvinumero:  35.791.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,6 m  
Rantaviiva:  7,135 km  
Pinta-ala:  1,04222 km²   
Saaria:  3 
 fiLeheejärvi 
Leheejärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sairialan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 104 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy.
Etelä-Suomen Sanomien talo

| Etelä-Suomen Sanomien talo |
| --- | --- |
 Keltaisen rakennuksen yksityiskohta on siro torni.
Osoite:  Hämeenkatu 5
Sijainti:  Lahti
Koordinaatit:  60°58′56.2548″N, 25°39′11.1384″E
Valmistumisvuosi:  1908
Suunnittelija:  Matti Wuolle
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Etelä-Suomen Sanomien talo on Matti Wuolteen suunnittelema, vuonna 1908 valmistunut, Lahdessa sijaitseva rakennus. Se on vanhin jugend-tyyliä edustava rakennus kaupungissa.
Aluksi rakennusta kutsuttiin rakennuttajansa mukaan Mattilan taloksi. Vuonna 1919 rakennus tuli paikallisen sanomalehden Etelä-Suomen Sanomien käyttöön, mistä myöhempi nimi on saatu. Lehden toimituksen konttori siirtyi vuonna 1998 pois talosta, mutta palasi jälleen tilojen käyttäjäksi vuonna 2017.
Estadio Manuel Martínez Valero

| Estadio Manuel Martínez Valero |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Elche, Espanja
Koordinaatit:  38°16′01″N, 0°39′48″W
Avattu:  8. syyskuuta 1976
Omistaja:  Elche CF
Kenttä:  nurmi
Arkkitehti:  Juan Boix Matarredona
Käyttäjät
 Elche CF 
Katsojakapasiteetti
 36 017 
Kentän mitat
 105 × 68 m 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Estadio Manuel Martínez Valero on jalkapallostadion Elchen kaupungissa Espanjassa. Sitä käytetään Elche CF:n kotiotteluissa. Vuonna 1976 valmistuneelle stadionille mahtuu noin 36 000 katsojaa. Stadion on nimetty Elche CF:n entisen puheenjohtajan Manuel Martínez Valeron mukaan. Alun perin se tunnettiin yksinkertaisesti nimellä Nuevo Estadio (suom. uusi stadion).
Stadionilla pelattiin vuoden 1982 MM-kilpailuiden alkulohkon C otteluita. Myös Espanjan maajoukkue on pelannut otteluitaan stadionilla.
Aiheesta muualla

Stadionin esittely Elche CF:n sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Primera Divisiónin stadionit kaudella 2016–2017
Anoeta
Balaídos
Benito Villamarín
Butarque
Camp Nou
El Molinón
El Sadar
Estadio de la Cerámica
Gran Canaria
Ipurua
La Rosaleda
Los Cármenes
Mendizorrotza
Mestalla
RCDE Stadium
Riazor
San Mamés
Sánchez Pizjuán
Santiago Bernabéu
Vicente Calderón
Erik Höglund

Erik Höglund
Erik Höglund (1932–1998) oli ruotsalainen lasitaiteilija ja kuvanveistäjä. Hän työskenteli Bodalle 1953–1973, jolloin hän uudisti ruotsalaisen lasisuunnittelun. Vuodesta 1988 hän työskenteli Strömbergshyttanissa.
Höglundin tytär on kuvittaja Anna Höglund.
Kirjallisuutta

Gunnel Holmér: Från Boda till New York, Carlssons förlag, Borås 1986, ISBN 91-7798-079-4
Björn Ranelid: Mellan mörker och ljus. Erik Höglunds 80-tal, Carlssons förlag, Stockholm 1988, ISBN 91-7798-199-5
Aiheesta muualla

Webbplats för Erik Höglund-samlingen (Arkistoitu – Internet Archive)
Dan Gordan om Erik Höglund i Sköna Hem februari 2006[vanhentunut linkki]
Estadio Lluís Sitjar

| Estadio Lluís Sitjar |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Palma, Espanja
Koordinaatit:  39.5808°N, 2.6407°E
Avattu:  1945
Suljettu:  1999
Omistaja:  RCD Mallorca
Kenttä:  luonnonnurmi
Aiemmat nimet:  Es Fortí
Käyttäjät
 RCD Mallorca 
Katsojakapasiteetti
 18 000 
Kentän mitat
 103 × 69 metriä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Estadio Lluís Sitjar on jalkapallokenttä Palmassa.
Historia

Estadio Lluís Sitjar valmistui vuonna 1945, jolloin RCD Mallorca siirtyi pelaamaan stadionille. Stadion toimi seuran kotiareenana vuoteen 1999 saakka, jolloin se muutti uudelle kotiareenalle. Tämän jälkeen stadionia käytti vielä Mallorcan reservijoukkue, joka muutti pois kesällä 2007. Nykyisin Estadio Lluís Sitjar on pahoin rapistunut.
Emil Petaja

Emil Petaja
Emil Theodore Petaja (12. huhtikuuta 1915 Milltown, Montana – 17. elokuuta 2000 San Francisco, Kalifornia) oli amerikansuomalainen kirjailija. Hän kirjoitti etupäässä scifi- ja fantasiakirjallisuutta, mutta myös salapoliisi- ja lännentarinoita. Petaja hyödynsi tarinoissaan usein kalevalaista mytologiaa.
Petaja syntyi Montanassa suomalaissyntyisille vanhemmille. Hän aloitti kirjailijanuransa 1940-luvulla kirjoittamalla lyhyitä kertomuksia kioskikirjoihin, ja työskenteli samoihin aikoihin valokuvaajana ja myöhemmin kirjakaupan pitäjänä. Petaja muutti aikuistuttuaan Los Angelesiin ja kirjoitti siellä asuessaan 14 romaania ja 150 lyhyttä kertomusta. Hän käytti myös kirjailijanimeä E. Theodore Pine.
Vuonna 1995 tieteis- ja fantasiakirjailijoiden yhdistys Science Fiction and Fantasy Writers of America (SFWA) nimesi Petajan Author Emeritukseksi.
Litchfieldin piirikunta

Litchfieldin piirikunta (engl. Litchfield County) on Yhdysvaltojen Connecticutin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 180 333 vuonna 2019. Piirikunnan väkiluvultaan suurin asutuskeskus on Torringtonin kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1751.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Litchfieldin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Connecticutin osavaltio
| --- | --- |
Alueet:   Central Naugatuck River Valley  Gold Coast  Greater Bridgeport  Greater Danbury  Greater New Haven  Greater Hartford  Kaakkois-Connecticut  Litchfield Hills  Lounais-Connecticut  Lower Connecticut River Valley  Quiet Corner 
Piirikunnat:   Fairfield  Hartford  Litchfield  Middlesex  New Haven  New London  Tolland  Windham 
Kaupungit:   Ansonia  Bridgeport  Bristol  Danbury  Derby  Hartford (pääkaupunki)  Meriden  Middletown  Milford  New Britain  New Haven  New London  Norwalk  Norwich  Shelton  Stamford  Torrington  Waterbury  West Haven
Laina

Laina tarkoittaa rahalainaa tai esinelainaa. Tämä artikkeli käsittelee rahalainaa, jota kutsutaan myös velaksi tai luotoksi.
Sana laina merkitsee kahden osapuolen välistä sopimusta, jolla lainanantaja antaa rahamäärän, esineen tai tietyn paljouden esineitä lainanottajalle. Lainanottaja sitoutuu antamaan lainanantajalle (tai hänen määräämällensä henkilölle) takaisin yhtä suuren rahamäärän tai saman paljouden samanlaisia esineitä kuin hän on saanut. Suomen laissa laina ei kuitenkaan tarkoita rahan lainaamista, vaan esineen luovuttamista toisen käyttöön korvauksetta. Lainan tätä merkitystä on käsitelty artikkelissa esinelaina. Tässä artikkelissa käsitellään vain rahan lainaamista.
Rahalainasta lainanantaja voi vaatia itselleen korkoa. Korko on hyvitys siitä, että lainanottaja on saanut tilaisuuden hyötyä lainarahoista.
Käsitteitä

Oikeustieteessä eroteltiin aiemmin laina ja velka toisistaan siten, että velasta maksettiin korkoa ja lainasta ei. Nykyisin sanoilla velka, laina tai luotto voidaan tarkoittaa samanlaista velkasuhdetta.
Velka voi olla muutakin kuin lainaa. Esimerkiksi ostovelka syntyy ostettaessa velaksi.
Komittoitu laina tarkoittaa määrätarkoitukseen sidottua luotonnosto-oikeutta.
Lainan ominaisuuksia

Lainaa voi antaa ja ottaa joko yksittäinen ihminen (luonnollinen henkilö) tai juridinen henkilö kuten yritys tai pankki. Laina maksetaan takaisin sopimuksen mukaisesti joko kerralla tai vähitellen. Lainasta voidaan periä korkoa.
Lainasta syntyy velkasuhde. Lainanantajasta tulee velkoja, jolle laina on saaminen. Lainanottajasta tulee velallinen, jolla on velvoite huolehtia velan lyhentämisestä ja koronmaksusta. Jos kaksi tai useampi henkilö ottavat yhdessä lainaa, heti kutsutaan yhteisvelallisiksi (katso velallinen).
Jos lainanottaja on kuluttaja ja lainanantaja elinkeinonharjoittaja, laina katsotaan Suomessa kuluttajaluotoksi. Niitä koskevat erityissäädökset.
Lainan ominaisuuksia > Laina-aika

Lainoja on eri pituisia. Lainan pituus sovitaan lainanottajan ja lainanantajan kesken. Lyhytaikaisia lainoja ovat esimerkiksi pikavipit. Pitkäaikaisia lainoja ovat muiden muassa asuntolainat. Niiden keskipituus Ruotsissa oli 140 vuotta vuonna 2013, mikä johtui siitä, ettei lainoja juuri lyhennetty.