stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Syklaamit

| Syklaamit |
| --- | --- |
 Idänsyklaami (Cyclamen persicum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Ericales
Heimo::  Esikkokasvit Primulaceae
Alaheimo::  Myrsinoideae
Suku::  Syklaamit Cyclamen  L.
Katso myös
   Syklaamit Wikispeciesissä   Syklaamit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Syklaamit (Cyclamen) on esikkokasveihin kuuluva kasvisuku, johon kuuluu noin 20 lajia. Ne ovat kotoisin laajalta alueelta Välimeren seudulta: Turkista, Italiasta ja Pohjois-Afrikasta. Luonnossa ne kasvavat usein vuoristoalueilla.
Laji idänsyklaami eli syklaami (Cyclamen persicum) on tavallinen koristekasvina. Kauniin ja värikkään kukintonsa vuoksi se on Suomessa yleinen ruukkukasvi, mutta etelämpänä sitä kasvatetaan puutarhoissa.
Lajeja

Cyclamen africanum
Cyclamen alpinum
Cyclamen balearicum
Cyclamen cilicium – kilikiansyklaami
Cyclamen colchicum
Cyclamen coum – balkaninsyklaami (sisältää lajin abhasiansyklaami Cyclamen abchasicum)
Cyclamen creticum
Cyclamen cyprium – kyproksensyklaami
Cyclamen graecum – kreikansyklaami
Cyclamen hederifolium – murattisyklaami
Cyclamen intaminatum
Cyclamen libanoticum
Cyclamen mirabile
Cyclamen parviflorum
Cyclamen persicum – idänsyklaami (syklaami)
Cyclamen pseudibericum – turkinsyklaami
Cyclamen purpurascens – alppisyklaami
Cyclamen repandum – hammassyklaami
Cyclamen rohlfsianum
Cyclamen somalense
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Cyclamen
Suomen Lajitietokeskus: Syklaamit (Cyclamen)
UniProt, Taxonomy: Cyclamen (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Genus Cyclamen (englanniksi)
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2006

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa
| Maakoodi: | Maakoodi: |  FIN |  FIN |  FIN |
| EAA:n jäsenliitto: | EAA:n jäsenliitto: | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto |
Göteborg 2006
Sijoitus mitalitaulukossa: 9.
|   |   | Yhteensä | miehet | naiset |
| Urheilijoita | Urheilijoita | 52 | 33 | 19 |
|  kultaa |  kultaa | 2 | 2 | - |
|  hopeaa |  hopeaa | 1 | 1 | - |
|  pronssia |  pronssia | - | - | - |
| pistesijat | pistesijat | 2 | 2 | - |
Osallistumisvuodet
 1934  • 1938 • 1946 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1969 • 1971 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2022
Suomi osallistui yleisurheilun EM-kilpailuihin 19. kerran. Suomen Urheiluliitto valitsi Göteborgin kisoihin 2006 55 urheilijaa. Näistä kolme loukkaantui jo ennen kisoja eikä päässyt mukaan. Suomen joukkueen tavoite oli kolme mitalia ja kuusi pistesijaa. Mitaleita tulikin kolme mutta pistesijoja vain kaksi. Suomi oli mitalitaulukon yhdeksäs.
Finalistit ja 12. parhaan joukkoon sijoittuneet

| Sija | Urheilija | Laji |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Jukka Keskisalo | estejuoksu |
| Kultaa | Olli-Pekka Karjalainen | moukarinheitto |
| Hopeaa | Tero Pitkämäki | keihäänheitto |
| 4 | Matti Mononen | seiväshyppy |
| 7 | Janne Holmén | maraton |
| 10 | Mikaela Ingberg | keihäänheitto |
| 11 | Paula Tarvainen | keihäänheitto |
| DSQ | Ville Tiisanoja | kuulantyöntö |
Miehet

| laji | pvm | urheilija | kilpailu | sijoitus | tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 7.8. | Jarkko Ruostekivi | Toiset alkuerät | 14. | 10,48 |
| 100 m | 7.8. | Simo Sipilä | Toiset alkuerät | 32. | 10,73 |
| 100 m | 7.8. | Nghi Tran | Toiset alkuerät | 30. | 10,67 |
| 200 m | 7.8. | Tommi Hartonen | Alkuerä | 39. | 21,22 |
| 1500 m | 7.8. | Jonas Hamm | Karsinta | Keskeytti | Keskeytti |
| Maraton | 13.8. | Janne Holmén | Finaali | 7. | 2.13.10 |
| Maraton | 13.8. | Jaakko Kero | Finaali | 36. | 2.27.45 |
| Maraton | 13.8. | Francis Kirwa | Finaali | 28. | 2.21.05 |
| Maraton | 13.8. | Tuomo Lehtinen | Finaali | Keskeytti | Keskeytti |
| Maraton | 13.8. | Suomi | Finaali | 7. | 7.02.00 |
| 3000 m ej | 9.8. ja 11.8. | Jukka Keskisalo | Finaali | Kultaa | 8.24,89 |
| 110 m aj | 11.8. | Marko Ritola | Alkuerä | 19. | 13,82 |
| 110 m aj | 11.8. | Juha Sonck | Alkuerä | 25. | 13,91 |
| 110 m aj | 11.8. | Olli Talsi | Alkuerä | 21. | 13,87 |
| 50 km kävely | 10.8. | Antti Kempas | Finaali | Keskeytti | Keskeytti |
| 50 km kävely | 10.8. | Jarkko Kinnunen | Finaali | 14. | 3.56.54 |
| Korkeus | 7.8. ja 9.8. | Oskari Frösén | Finaali | 9. | 227 |
| Korkeus | 7.8. ja 9.8. | Heikki Taneli | Karsinta | 19. | 219 |
| Korkeus | 7.8. ja 9.8. | Osku Torro | Karsinta | 23. | 215 |
| Seiväs | 10.8. ja 13.8. | Matti Mononen | Finaali | 4. | 565 |
| Pituus | 7.8. ja 8.8. | Tommi Evilä | Loukkaantui ennen kisoja. | Loukkaantui ennen kisoja. | Loukkaantui ennen kisoja. |
| Kuula | 7.8. | Conny Karlsson | Karsinta | 19. | 19,18 |
| Kuula | 7.8. | Ville Tiisanoja | Finaali | DQ | 19,48 |
| Kuula | 7.8. | Mika Vasara | Karsinta | 21. | 18,95 |
| Kuula | 7.8. | Tepa Reinikainen | Varamies | Varamies | Varamies |
| Kiekko | 10.8. ja 12.8. | Mikko Kyyrö | Karsinta | 18. | 58,59 |
| Kiekko | 10.8. ja 12.8. | Mika Loikkanen | Karsinta | 22. | 56,08 |
| Moukari | 9.8. ja 12.8. | Olli-Pekka Karjalainen | Finaali | Kultaa | 80,84 |
| Moukari | 9.8. ja 12.8. | David Söderberg | Karsinta | 18. | 72,49 |
| Keihäs | 7.8. ja 9.8. | Tero Pitkämäki | Finaali | Hopeaa | 86,44 |
| Keihäs | 7.8. ja 9.8. | Tero Järvenpää | Karsinta | 17. | 75,21 |
| Keihäs | 7.8. ja 9.8. | Teemu Wirkkala | Karsinta | 13. | 79,05 |
| Keihäs | 7.8. ja 9.8. | Antti Ruuskanen | Varamies | Varamies | Varamies |
| 10-ottelu | 10. - 11.8. | Jaakko Ojaniemi | Finaali | Keskeytti | Keskeytti |
| 10-ottelu | 10. - 11.8. | Lassi Raunio | Finaali | 19. | 7462 |
| 4x100 m viesti | 12.8. ja 13.8. | Timo Salonen,  Nghi Tran,  Jarkko Ruostekivi,  Tommi Hartonen, (varalla Simo Sipilä,  kotiinjäävänä Rami Jokinen) | Karsinta | 10. | 39,67 |
Naiset

| laji | pvm | urheilija | kilpailu | sijoitus | tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 8.9. | Heidi Hannula | Alkuerä | 24. | 11,64 |
| 200 m | 10.8. | Sari Keskitalo | Alkuerä | 16. | 23,55 |
| 400 m | 8.8. | Kirsi Mykkänen | Alkuerä | 22. | 53,34 |
| 1500 m | 7.8. | Johanna Lehtinen | Loukkaantui ennen kisoja. | Loukkaantui ennen kisoja. | Loukkaantui ennen kisoja. |
| Maraton | 12.8. | Maija Oravamäki | Finaali | 18. | 2.39.17 |
| 3000 m ej | 10.8. | Johanna Lehtinen | Loukkaantui ennen kisoja. | Loukkaantui ennen kisoja. | Loukkaantui ennen kisoja. |
| 100 m aj | 10.8. | Johanna Halkoaho | Alkuerä | 25. | 13,47 |
| 100 m aj | 10.8. | Piia Roslund | Alkuerä | 18. | 13,35 |
| 400 m aj | 7.8. | Ilona Ranta | Alkuerä | Keskeytti | Keskeytti |
| Korkeus | 8.8. | Hanna Mikkonen | Loukkaantui ennen kisoja. | Loukkaantui ennen kisoja. | Loukkaantui ennen kisoja. |
| Pituus | 11.8. | Natalia Kilpeläinen | Karsinta | 24. | 615 |
| Kolmiloikka | 8.8. | Natalia Kilpeläinen | Karsinta | 16. | 13,66 |
| Moukari | 7.8. | Sini Pöyry | Karsinta | 14. | 65,72 |
| Moukari | 7.8. | Merja Korpela | Karsinta | 31. | 60,86 |
| Keihäs | 12.8. ja 13.8. | Kirsi Ahonen | Karsinta | 24. | 53,33 |
| Keihäs | 12.8. ja 13.8. | Mikaela Ingberg | Finaali | 10. | 56,70 |
| Keihäs | 12.8. ja 13.8. | Paula Tarvainen | Finaali | 11. | 55,59 |
| Keihäs | 12.8. ja 13.8. | Taina Kolkkala | Varamies | Varamies | Varamies |
| Seitsenottelu | 7.8. - 8.8. | Niina Kelo | Finaali | 15. | 5956 |
| Seitsenottelu | 7.8. - 8.8. | Maija Kovalainen | Finaali | 18. | 5874 |
| Seitsenottelu | 7.8. - 8.8. | Salla Käppi | Finaali | 19. | 5849 |
| 4x100 m viesti | 12.8. ja 13.8. | Sari Keskitalo,  Johanna Manninen,  Ilona Ranta,  Heidi Hannula,  (varalla Kirsi Mykkänen,  kotiinjäävänä Anna Heiniö) | Karsinta | 11. | 44,32 |
Tamilla Abasova

| Mitalit> Maa:   Venäjä.ratapyöräily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.ratapyöräily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.ratapyöräily. Olympialaiset  | Maa:   Venäjä> ratapyöräily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Ateena 2004 | sprintti |  |
Tamilla Rašidovna Abasova (ven. Тамилла Рашидовна Абасова, s. 9. joulukuuta 1982 Moskova) on venäläinen ratapyöräilijä. Hän voitti sprinttimatkan olympiahopeaa Ateenan kesäolympialaisissa 2004. Seuraavan vuoden MM-kisoissa Los Angelesissa hän oli myös hopealla.
Suutari (täsmennyssivu)

Suutari tarkoittaa seuraavia:
suutari, kenkiä valmistava ja korjaava käsityöläinen
suutari (Tinca tinca), kalalaji
suutari (Monochamus sutor), sarvijäärälaji
suutari, räjähtämättä jäänyt pommi tai muu räjähde
Suomalaisena sukunimenä

Arvo Suutari (s. 1928), puutarhuri, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Eero Suutari (s. 1956), insinööri ja yrittäjä, kansanedustaja (Kokoomus)
Ina Suutari (s. 1991),  jalkapalloilija
Janne Suutari (s. 1981), jalkapalloilija
Joni Suutari (s. 1992), jääkiekkopuolustaja
Jukka Suutari (s. 1981), jääkiekko- ja urheiluvaikuttaja
Kaisa Suutari (s. 1969), jousiampuja
Katri Suutari (myöh. Ahonen, s. 1976), jousiampuja, Kaisa Suutarin sisar
Onni Suutari (s. 2003), jalkapalloilija
Sanna Suutari (s. 1977), malli ja televisioesiintyjä
Seppo Suutari (s. 1940), kymmenottelija
Vesa Suutari (s. 1967), liiketaloustieteen professori
Viljo Suutari (1903–1987), rautatieläinen, kirjailija ja toimittaja, Kuljetusliiton sihteeri
Virpi Suutari (s. 1967), dokumenttielokuvien tekijä, taiteilijaprofessori
Yrjö Suutari (s. 1948), lehtori ja eräkirjailija
Entisenä sukunimenä

Niilo Seljanti (ent. Suutari, 1928–2019), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Kuvitteellisia henkilöitä

Samu Suutari, Luihu-Linssi, lakimies, Mikki Hiiri -sarjakuvien hahmo
Jerusalemin suutari, vaeltava juutalainen, keskiaikaisten tarinoiden hahmo
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suutari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ségry

| Ségry |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 Ségry
 Koordinaatit: 46°53′29″N, 2°05′00″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Centre-Val de Loire
Departementti:  Indre
Arrondissementti:  Issoudun
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  33,1 km²
Väkiluku (2021):  489 
 – Väestötiheys:  14 as./km²
Kunnan numero:  36215
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ségry on kunta Ranskassa Indren departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee noin 10 kilometriä Issoudunin kaupungista kaakkoon.
Saint-Martinin kirkko
Kunnan alueella on Arnonjoen varrella entinen La Préen luostari. Sen perusti vuonna 1128 Bernhard Clairvaux’lainen. Luostari myytiin Ranskan suuren vallankumouksen aikana 1700-luvulla. Samalla luostarikirkko purettiin perustuksia myöten. Nykyään entisissä luostarirakennuksissa on loma-asuntoja sekä taiteilijoiden asuin- ja työtiloja.
Kunnan keskustassa oleva Saint-Martinin kirkko on rakennettu 1100-luvulla. Kirkon länsijulkisivu ja kuisti ovat luokittelu historialliseksi muistomerkiksi vuonna 1927.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ségry Wikimedia Commonsissa
T-paita

T-paita muistuttaa T-kirjainta. Kuvassa Wikipedia-T-paita.
T-paita tai t-paita on yleensä napiton, kaulukseton ja taskuton ohut paita, jossa on yleensä lyhyet hihat ja pyöreä tai V-mallinen pääntie. T-paidan nimen alkuperä on epäselvä. Usein nimen ajatellaan juontuvan paidan T-kirjainta muistuttavasta muodosta, mutta myös toisenlaisia teorioita nimen synnystä on olemassa. On esitetty mm. että nimi juontaisi Yhdysvaltain armeijan käyttämästä nimityksestä ”training shirt”.
T-paidat suunniteltiin alusvaatteiksi, mutta nykyään miehet käyttävät niitä usein myös ylävartalon ainoana asusteena ja naiset usein myös rintaliivejä lukuun ottamatta ylävartalon ainoana asusteena. T-paitoja on useita eri malleja sekä miehille että naisille ja eri ikäryhmille. T-paidat on usein koristeltu erilaisilla teksteillä tai kuvilla.
Monissa maissa esimerkiksi kansalaisliikkeet käyttävät T-paitoja yhteiskunnallisen vaikuttamisen keinona. Paitoihin kirjoitetaan iskulauseita, joiden toivotaan kiinnittävän vastaantulijoiden huomiota.
T-paitoja tuottaa tekstiiliteollisuus. Ne on tavallisesti valmistettu puuvillasta, polyesteristä tai näiden kahden sekoituksesta. Kustannusten säästämiseksi suuri osa T-paidoista valmistetaan nykyisin halvan työvoiman maissa, kuten Bangladeshissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Raivio, Ville: Valkoisen t-paidan vuosisata. Taloussanomat 26.5.2013.
Sōichirō Honda

| Sōichirō Honda> 本田宗一郎 |
| --- | --- |
 Sōichirō Honda vuonna 1964.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. marraskuuta 1906
Kuollut: 5. elokuuta 1991 (84 vuotta)
Insinööri
Koulutus:  Hamamatsu Advanced Institute of Technology (käännä suomeksi) ja Hamamatsu Shiritsu Futamata Elementary School (käännä suomeksi)
Yritykset:  Honda
Sōichirō Honda (jap. 本田宗一郎, Honda Sōichirō, 17. marraskuuta 1906 – 5. elokuuta 1991) oli japanilainen insinööri, teollisuudenharjoittaja ja Honda-yhtiön perustaja.
Hänen isänsä oli seppä ja äitinsä kutoja. Kun polkupyörien suosio kasvoi, isä perusti polkupyöräkorjaamon ja -kaupan. Lopetellessaan keskikoulua 15-vuotias Sōichirō Honda näki polkupyörälehdessä mainostettavan Art Shokain autokorjaamoa, jonne hän haki ja pääsi harjoittelijaksi. Art Shokailla hän sai perustiedot auto- ja moottoripyöräasioista, jotka olivat tärkeitä hänen myöhemmällä urallaan. Hän sai perustaa oman haarakonttorin 21-vuotiaana. Hän harrasti myös moottoriurheilua, mutta lopetti sen onnettomuuden jälkeen vaimonsa pyynnöstä.
Toisen maailmansodan aikana Sōichirō Honda valmisti osia lentokoneisiin, ja vuonna 1948 hän perusti Honda Motor Companyn. Vuoteen 1959 mennessä siitä kasvoi maailman johtava moottoripyörien valmistaja. Yritys alkoi valmistaa autoja vuonna 1963.
Honda johti perustamaansa yritystä vuoteen 1973 asti ja toimi myöhemminkin sen korkeana neuvonantajana. People-lehti listasi hänet vuonna 1980 ”vuoden 25 kiehtovimman ihmisen joukkoon”, kutsuen häntä ”Japanin Henry Fordiksi”.
Aiheesta muualla

Honda Motorcycle Hall of Famessa (englanniksi)
La historia de Soichiro Honda (Arkistoitu – Internet Archive)
T-luokka (hävittäjä)

| T-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  1 737-1 758 t (standardi) 2 545-2 586 t (kuormattu)
Pituus:  110,57 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,87 m
Syväys:  4,32 m
Koneteho:  40 000 shp
Nopeus:  36,75 solmua
Miehistöä:  180 normaalipalveluksessa tai 225 laivueenjohtajana
Aseistus
Meritorjunta:  4 x QF 4,7" Mk XII -tykkiä yksiputkisina CP Mk XXII -asennuksina 8 x 21" torpedoputkea
Ilmatorjunta:  2 x Bofors 40 mm  -ilmatorjuntatykkiä yksiputkisina asennuksina
T-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston hävittäjäluokka, jotka muodostivat vuoden 1940 hätäohjelman (engl. War Emergency Program) kahdeksan hävittäjää. Luokan alukset muodostivat aluksi saattuepalveluksessa niin kutsutun 6. hätälaivueen (engl. 6th Emergency Flotilla).
Alukset

Apuaseina olleet neliputkiset kaksinaulaiset oli korvattu Mk IV kaksiputkisilla Boforsin 40 millimetrin ilmatorjuntatykeillä, mitä kutsuttiin toisinaan Hazemeyer-asennukseksi. Asennuksessa oli tykit vakautettu, joten aluksen keinunta ei estänyt tarkkaa tulta. Tulenjohtokoneeseen oli kytketty tyypin 282 tutka.
| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Teazer | Cammell Laird, Birkenhead | 20. lokakuuta 1941 | 7. tammikuuta 1943 | 13. syyskuuta 1943 | muutettu tyypin 16 fregatiksi 1952 romutettu 7. elokuuta 1965 |
| HMS Tenacious (ex -HMS Tempest) | Cammell Laird | 3. joulukuuta 1941 | 24. maaliskuuta 1943 | 30. lokakuuta 1943 | romutettu kesäkuussa 1965 |
| HMS Termagant | William Denny and Brothers, Dumbarton | 25. marraskuuta 1941 | 22. maaliskuuta 1943 | 8. lokakuuta 1943 | muutettu tyypin 16 fregatiksi romutettu marraskuussa 1965 |
| HMS Terpsichore | Denny | 25. marraskuuta 1941 | 17. kesäkuuta 1943 | 20. tammikuuta 1944 | muutettu tyypin 16 fregatiksi 1954 romutettu toukokuussa 1966 |
| HMS Troubridge | John Brown and Company | 10. marraskuuta 1941 | 23. syyskuuta 1942 | 8. maaliskuuta 1943 | muutettu tyypin 15 fregatiksi 1957 romutettu toukokuussa 1970 |
| HMS Tumult | John Brown | 16. marraskuuta 1941 | 9. marraskuuta 1942 | 2. huhtikuuta 1943 | muutettu tyypin 16 fregatiksi 1950 romutettu 25. lokakuuta 1965 |
| HMS Tuscan | Swan Hunter and Wigham Richardson, Wallsend | 6. syyskuuta 1941 | 28. toukokuuta 1942 | 11. maaliskuuta 1943 | muutettu tyypin 16 fregatiksi 1952 romutettu 26. toukokuuta 1966 |
| HMS Tyrian | Swan Hunter | 15. lokakuuta 1941 | 27. heinäkuuta 1942 | 8. huhtikuuta 1943 | muutettu tyypin 16 fregatiksi romutettu 9. maaliskuuta 1965 |
Takahama

| Takahama (高浜市) |
| --- | --- |
 Takahaman kattotiilimuseo
 lippu:  Symboli
 Takahaman sijainti Aichin prefektuurissa
 Takahama
 Koordinaatit: 34°55′39″N, 136°59′16″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Tōkai
Prefektuuri:  Aichin prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13,11 km²
Väkiluku (04/2020):  49 298
 – Väestötiheys:  3 760,3 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kamferipuu
 – Kukka:  Chrysanthemum morifolium
 
 https://www.city.takahama.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Takahama (jap. 高浜市, Takahama-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Tōkain alueella Aichin prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa Kinuuranlahteen laskevan Sakaijoen suulla Okazakin tasangon lounaiskulmassa. Takahamassa on 49 298 asukasta (huhtikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 13,11 neliökilometriä.
Takahama kehittyi Edo-kaudelta lähtien Sanshū-kattotiilten (Sanshū-gawara) tuotantokeskuksena. Tiiliä arvostettiin esimerkiksi Edossa, jonne niitä vietiin. Toisen maailmansodan jälkeen tuotanto monipuolistui ja teollistui. Toinen tärkeä perinteinen käsityöteollisuuden ala on nukkejen valmistus. Niitä tuottaa Yoshihama ningyō. 1960-luvulta lähtien kaupungin rannikkoalueelle on sijoittunut myös kone- ja puuteollisuutta sekä autonosien valmistusta osana laajempaa Kinuuranlahden teollisuusvyöhykettä. Kaupungin pohjoisosassa toimii myös suuri kanankasvattamo. Kaupunkioikeudet Takahamalle myönnettiin vuonna 1970. Se on kasvanut nopeasti yhtenä Nagoyan esikaupungeista.
Takahaman nähtävyyksiin kuuluu kattotiilien valmistusta ja historiaa esittelevä Kawara-museo. Kaupunkia palvelee Nagoya-rautateiden Mikawa-linja.
Kuvia

Kasuga-jinja
Takahaman kaupungintalo
Oni-puiston veistoksia
Mikawa-Takahaman rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Takahama Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Tamir Cohen

Tamir Cohen (hepr. ‏תמיר כהן‎‎; s. 4. maaliskuuta 1984) on israelilainen jalkapalloilija. Hän on Avi Cohenin poika.
Cohen oli pelannut nuorisoseurassa jo ennen kuin aloitti vuonna 2002 ammattilaisuransa Maccabi Tel Avivissa. Hän siirtyi vuonna 2007 Maccabi Netanyaan ja vuonna 2008 Englannin valioliigan Bolton Wanderersiin.
Cohen on pelannut myös Israelin jalkapallomaajoukkueessa. Hänen pelipaitansa numero Bolton Wanderersissa on 25.
Susan Ruusunen

Susan Kristiina Ruusunen (vuoteen 2007 Kuronen, s. 25. syyskuuta 1970) on suomalainen pitopalvelu- ja cateringyrittäjä. Ruusunen tuli julkisuuden henkilöksi, kun hän vuonna 2006 seurusteli silloisen pääministerin Matti Vanhasen kanssa. Suhde herätti aikoinaan myös runsaasti kansainvälistä huomiota.
Kohukirja

Suhteen päätyttyä Ruusunen julkaisi sitä yksityiskohtaisesti käsittelevän kirjan Pääministerin morsian vuonna 2007. Vanhanen teki kirjasta tutkintapyynnön, ja tapaus eteni käräjäoikeuteen, joka kuitenkin hylkäsi syytteet. Vanhasen valitettua tuomiosta Helsingin hovioikeus määräsi Ruususelle sekä kirjan kustantajalle Kari Ojalalle sakkorangaistuksen yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä, ja heidät määrättiin maksamaan valtiolle 8 500 euroa. Kesäkuussa 2010 korkein oikeus vahvisti Ruususen ja Ojalan sakot mutta kumosi menettämisvaatimukset.
Yksityiselämä

Ruusunen oli Matti Vanhasen jälkeen parisuhteessa vuosina 2009–2020 ja hänellä on kolme jo täysi-ikäistä lasta, kaksi poikaa ja yksi tyttö aiemmasta liitostaan. Ruusunen toimii pitopalveluyrittäjänä yhdessä tyttärensä kanssa ja harrastaa vapaa-ajallaan näyttelemistä.
Patsas

Kansantaiteilija Tuomo Salosen Matti ja Susan -patsas pystytettiin Luvian terveyskeskuksen edustalle 2007.
Teokset

Pääministerin morsian.  Helsinki:  Etukeno, 2007.  ISBN 978-952-99593-4-1.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Susan Kurosen haastattelu.
Tuija Huokkola: Susan Kuronen - "Valtakunnan avautuja" (Suomi24-keskustelupalstalla olleen Vuosisadan rakkaustarina -viestiketjun analyysi) Prologi : puheviestinnän vuosikirja.  2008.
Sōka

| Sōka (草加市) |
| --- | --- |
 Matsubaran asuinlähiötä Sōkassa
 lippu:  symboli
 Sōkan sijainti Saitaman prefektuurissa
 Sōka
 Koordinaatit: 35°49′31.4″N, 139°48′19.2″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Saitama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  27,46 km²
Väkiluku (2017):  247 040
 – Väestötiheys:  8 996,4 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Krysanteemi
 – Puu:  Mänty
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.soka.saitama.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sōka (jap. 草加市, Sōka-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Saitaman prefektuurissa. Se sijaitsee Suur-Tokion alueella aivan Tokion metropolin pohjois- ja prefektuurin pääkaupungin Saitaman kaakkoispuolella. Kaupungissa on 247 040 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 27,46 neliökilometriä. Sōka on nimitetty yhdeksi Japanin erityiskaupungeista.
Edo-kaudella Sōka kehittyi Nikkō-kaidō-tien varren postiasemana (shukuba). Japanin kunnallishallinnon perustamisen yhteydessä vuonna 1889 Sōkasta tehtiin maaseutukaupunki. Kaupunkioikeudet se sai vuonna 1958, jolloin siellä oli yli 30 000 asukasta. Sen jälkeen se kasvoi voimakkaasti Tokion asuinlähiönä; sinne rakennettiin muun muassa suuri Matsubaran lähiö. Kaupunki tunnetaan esimerkiksi senbei-riisikekseistään (Sōka senbei).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sōka Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Suurisuukala

| Suurisuukala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Huulikalat Labridae
Suku::  Epibulus
Laji::  insidiator
Kaksiosainen nimi
 Epibulus insidiator  (Pallas, 1770) 
Synonyymit
 Epibulus striatus 
Katso myös
   Suurisuukala Wikispeciesissä   Suurisuukala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suurisuukala (Epibulus insidiator) on melko suurikokoinen huulikala.
Koko ja ulkonäkö

Suurisuukalalla on valkoinen pää ja ruskea vartalo, jossa kulkee keltainen pystyraita. Nimensä se on saanut suustaan, jonka se voi heilauttaa puolen kalan mittaiseksi lonksauttamalla leukaluunsa sijoiltaan. Kala voi kasvaa 35 cm:n pituiseksi.
Nuoret yksilöt ovat aivan erinäköisiä ja muistuttavat Wetmorella-suvun huulikaloja.
Alkuperä

Suurisuukaloja elää Indopasifisella merialueella 1–40 metrin syvyydessä.
Ravinto

Suurisuukala pyydystää joustavan leukaloukkunsa avulla erilaisia rapuja ja pieniä kaloja.
Aiheesta muualla

Värikuvia Animal Diversity Web
Tangokavaljeeri (Esko Rahkonen, 1980)

| Tangokavaljeeri Esko Rahkonen |
| --- | --- | --- |

Tangokavaljeeri
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1980
 Formaatti: LP
 Levy-yhtiö: CBS
Esko Rahkosen muut julkaisut
| Koska tulla saan 1979 | Tangokavaljeeri 1980 | Askel sydämeen 1980 |
Tangokavaljeeri on suomalaisen Esko Rahkosen studioalbumi vuodelta 1980.
Kappaleet

Ei erossa yhtään iltaa
Hymyilit silmin niin kirkkain
Jäätynyt lehti
Kotiseutuni
Kuljin onneni ohi
Liian onnellinen
Sadoin kitaroin
Sammunut liekki
Sua ilman
Tango linetta
Tangokavaljeeri
Yön musta