stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Andri Deryzemlja
Maailmancupin palkintosijat

Kausi 1998–1999: Oslo sprintissä kolmas
Kausi 2001–2002: Brezno-Osbrlie sprintissä kolmas
Kausi 2002–2003: Pokljuka sprintissä kolmas, Anterselva yhteislähdössä voitto
Kausi 2004–2005: Hanty-Mansijsk takaa-ajossa toinen
Kausi 2006–2007: Anterselva sprintissä kolmas
Kausi 2009–2010: Hanty-Mansijsk sprintissä kolmas
Kausi 2012–2013: Oslo sprintissä kolmas
Anne-Marie Appelgren

Anne-Marie Appelgren o.s. Granberg (9. elokuuta 1903 Helsinki – 29. tammikuuta 1940 Turku) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Anne-Marie Appelgrenin vanhemmat olivat kauppias John Granberg ja Anna Sigelius. Hän oli naimisissa vuodesta 1925 kenraalimajuri Arvid Appelgrenin (1876–1961) kanssa. Anne-Marie Appelgren sai surmansa talvisodan aikana Turun ilmapommituksessa.
Appelgrenin pojantytär on kirjailija Anne Marie Appelgren.
Teoksia

Bara en kontorsflicka. Söderström, Helsingfors 1924 (nimimerkillä May Hartman)
Act One

| Act One Beggars Opera |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : De Lane Lea Studios, Holborn, Lontoo
 Julkaistu: 1970
 Tuottaja(t): Bill Martin, Phil Coulter
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Kesto: 41.57
 Levy-yhtiö: Vertigo Records (6360018)
Beggars Opera muut julkaisut
|   | Act One 1970 | Waters of Change 1971 |
Act One on skotlantilaisen progressiivisen rock yhtyeen Beggars Operan esikoisalbumi.
Kappaleet > A-Puoli

Poet and Pesant – 7.10 (säv. Franz von Suppé)
Passacaglia – 7.04 (säv. Marshall Erskine, Virginia Scott)
Memory – 3.57 (säv. Erskine, Scott)
Kappaleet > B-Puoli

Raymond's Road – 11.49 (säv. Beggars Opera)
Light Cavalry – 11.57 (säv. Beggars Opera)
Kappaleet > Vuoden 1997 Remastered Edition CD Bonus Tracks

Sarabande – 3.32 (säv. Beggars Opera)
Think – 4.25 (säv. Beggars Opera)
Kokoonpano

Martin Griffiths – laulu
Ricky Gardiner – kitara
Alan Park – urut, piano
Marshall Erksine – basso
Raymond Wilson – rummut
Arviot

Allmusic:
Aiheesta muualla

Act One discogs.com -sivustolla
Act One progarchives.com -sivustolla
Anne-Marie (kuningatar)

| Anne-Marie |
| --- | --- |
 Anne Marie vuonna 2023
Kreikan kuningatar
Valtakausi:  18. syyskuuta 1964 – 1. kesäkuuta 1973

Syntynyt:  30. elokuuta 1946 (ikä 78) Kööpenhamina, Tanska
Puoliso:  Konstantin II (1964–2023)
Lapset:  Alexia Pavlos Nikolaos Theodora Philippos
Suku:  Glücksburg
Isä:  Fredrik IX
Äiti:  Ingrid (kuningatar)
Uskonto:  ortodoksi, aiemmin luterilainen
Anne-Marie (Anne-Marie Dagmar Ingrid, s. 30. elokuuta 1946 Amalienborgin linna, Kööpenhamina) on Kreikan entinen kuningatar, Tanskan prinsessa ja kuningatar Margareeta II:n sekä prinsessa Benedikten sisar. Hän on Tanskan kuninkaan Fredrik IX:n ja kuningatar Ingridin kolmesta tyttärestä nuorin.
Hän meni naimisiin 18. syyskuuta 1964 Ateenassa Kreikan kuningas Konstantin II:n kanssa. Heillä on viisi lasta:
Prinsessa Alexia, s. 10. heinäkuuta 1965
Kruununprinssi Pavlos, s. 20. toukokuuta 1967
Prinssi Nikolaos, s. 1.lokakuuta 1969
Prinsessa Theodora, s. 9. kesäkuuta 1983
Prinssi Philippos, s. 26. huhtikuuta 1986
Kuningasperhe lähti maanpakoon joulukuussa 1967. Anne-Marie sai vallankaappausten, vastavallankaappausyritysten ja nopeiden muuttojen aikana keskenmenon. Perhe asui ensin Roomassa ja vuodesta 1974 Englannissa. He vierailivat Kreikassa lyhyesti kuningatar Frederikan hautajaisissa 1983, yksityisesti 1993 ja säännöllisemmin vuodesta 2003.
Vuonna 2013 Konstantin II ja Anne-Marie asettuivat pysyvästi Kreikkaan. Konstantin kuoli vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anne-Marie (kuningatar) Wikimedia Commonsissa
Ammunta kesäolympialaisissa 2008

| Ammunta kesäolympialaisissa 2008 > Kivääri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |
Pistooli
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |
| 50 m pistooli |  | Miehet |  |  |
Haulikko
| Skeet |  | Miehet |  | Naiset |
| Trap |  | Miehet |  | Naiset |
| Kaksoistrap |  | Miehet |  |  |
Pekingin kesäolympialaisissa 2008 kilpailtiin 9.–17. elokuuta 2008 yhteensä 15 eri lajissa, joista miehet yhdeksässä ja naiset kuudessa. Kilpailupaikkoina olivat pistooli- ja kiväärilajeissa Pekingin ampumaradalla ja haulikkolajeissa Beijing Shooting Range Clay Target Fieldissä.
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri | Abhinav Bindra  Intia | 700,5 (596+104,2) | Zhu Qinan  Kiina | 699,7 (597+102,7) | Henri Häkkinen  Suomi | 699,4 (598+101,4) |
| 50 m pienoiskivääri, makuu | Artur Aivazjan  Ukraina | 702,7 (599+103,7) | Matthew Emmons  Yhdysvallat | 701,7 (597+104,7) | Warren Potent  Australia | 700,5 (595+105,5) |
| 50 m pienoiskivääri, 3x40 ls | Qiu Jian  Kiina | 1272,5 (1173+99,5) | Juri Suh’orukov  Ukraina | 1272,4 (1174+98,4) | Rajmond Debevec  Slovenia | 1271,7 (1176+95,7) |
| 10 m ilmapistooli | Pang Wei  Kiina | 688,2 (586+102,2) | Jin Jong-oh  Etelä-Korea | 684,5 (584+100,5) | Jason Turner  Yhdysvallat | 682,0 (583+99,0) |
| 25 m olympiapistooli | Oleksandr Petriv  Ukraina | 780,2 (580+202,2) | Ralf Schumann  Saksa | 779,5 (579+200,5) | Christian Reitz  Saksa | 779,3 (579+200,3) |
| 50 m pistooli | Jin Jong-oh  Etelä-Korea | 660,4 (563+97,4) | Tan Zongliang  Kiina | 659,5 (565+94,5) | Vladimir Isakov  Venäjä | 658,9 (653+95,9) |
| Skeet | Vincent Hancock  Yhdysvallat | 145 (121+24) | Tore Brovold  Norja | 145 (120+25) | Anthony Terras  Ranska | 144 (120+24) |
| Trap | David Kostelecký  Tšekki | 146 (121+25) | Giovanni Pellielo  Italia | 143 (120+23) | Aleksei Alipov  Venäjä | 142 (121+21) |
| Kaksoistrap | Walton Eller  Yhdysvallat | 190 (145+45) | Francesco D’Aniello  Italia | 187 (141+46) | Hu Binyuan  Kiina | 184 (138+46) |
Pohjois-Korean kaksi mitalia 10 metrin ja 50 metrin pistoolissa voittanut Kim Jong-su antoi positivisen doping-näytteen ja hänen tuloksensa hylättiin sekä mitalit jaettiin seuraaviksi tulleille.
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri | Kateřina Emmons  Tšekki | 503,5 (400+103,5) | Ljubov Galkina  Venäjä | 502,1 (399+103,1) | Snježana Pejčić  Kroatia | 500,9 (399+101,9) |
| 50 m pienoiskivääri, 3x20 ls | Du Li  Kiina | 690,3 (589+101,3) | Kateřina Emmons  Tšekki | 687,7 (586+101,7) | Eglis Yaima Cruz  Kuuba | 687,6 (588+99,6) |
| 10 m ilmapistooli | Guo Wenjun  Kiina | 492,3 (390+102,3) | Natalja Paderina  Venäjä | 489,1 (391+98,1) | Nino Salukvadze  Georgia | 487,4 (386+101,4) |
| 25 m urheilupistooli | Chen Ying  Kiina | 793,4 (585+208,4) | Gundegmaa Otryad  Mongolia | 792,2 (590+202,2) | Munkhbayar Dorjsuren  Saksa | 789,2 (587+202,2) |
| Skeet | Chiara Cainero  Italia | 93 (72+21) | Kimberly Rhode  Yhdysvallat | 93 (70+23) | Christine Brinker  Saksa | 93 (70+23) |
| Trap | Satu Mäkelä-Nummela  Suomi | 91 (70+21) | Zuzana Štefečeková  Slovakia | 89 (70+19) | Corey Cogdell  Yhdysvallat | 86 (69+17) |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kiina | 5 | 2 | 1 | 8 |
| 2. |  Yhdysvallat | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 3. |  Tšekki | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 3. |  Ukraina | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 5. |  Italia | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 6. |  Etelä-Korea | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 7. |  Suomi | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8. |  Intia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9. |  Venäjä | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 10. |  Saksa | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 11. |  Mongolia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11. |  Norja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11. |  Slovakia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 14. |  Australia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14. |  Georgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14. |  Kroatia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14. |  Kuuba | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14. |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14. |  Slovenia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Ennätykset

Kisoissa syntyneet maailman- ja olympiaennätykset.
| Laji | Ennätys | Ennätys | Kilpailija | Kilpailija | Päivä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naisten 10 m ilmakivääri | ME (sivuava), OE | 400 | Kateřina Emmons |  Tšekki | 9.8.2008 |
| Naisten 10 m ilmakivääri | FOE | 503.5 (400+103.5) | Kateřina Emmons |  Tšekki | 9.8.2008 |
| Naisten 10 m ilmapistooli | OE | 391 | Natalja Paderina |  Venäjä | 10.8.2008 |
| Naisten 10 m ilmapistooli | FOE | 492.3 (390+102.3) | Guo Wenjun |  Kiina | 10.8.2008 |
| Miesten trap | FOE | 146 (121+25) | David Kostelecký |  Tšekki | 10.8.2008 |
| Naisten trap | FOE | 91 (70+21) | Satu Mäkelä-Nummela |  Suomi | 11.8.2008 |
| Miesten kaksoistrap | FOE | 190 (145+45) | Walton Eller |  Yhdysvallat | 12.8.2008 |
| Naisten 25 m urheilupistooli | OE (sivuava) | 590 | Gundegmaa Otryad |  Mongolia | 13.8.2008 |
| Naisten 25 m urheilupistooli | FOE | 793.4 (585+208.4) | Chen Ying |  Kiina | 13.8.2008 |
| Naisten 50 m pienoiskivääri, 3x20 ls | OE (sivuava) | 589 | Du Li |  Kiina | 14.8.2008 |
| Naisten 50 m pienoiskivääri, 3x20 ls | FOE | 690,3 (589+101,3) | Du Li |  Kiina | 14.8.2008 |
| Naisten skeet | FOE | 93 (72+21) | Chiara Cainero |  Italia | 14.8.2008 |
| Naisten skeet | FOE | 93 (70+23) | Kimberly Rhode |  Yhdysvallat | 14.8.2008 |
| Naisten skeet | FOE | 93 (70+23) | Christine Brinker |  Saksa | 14.8.2008 |
| Miesten 25 m olympiapistooli | OE | 583 | Keith Sanderson |  Yhdysvallat | 16.8.2008 |
| Miesten 25 m olympiapistooli | FOE | 780.2 (580+200.2) | Oleksandr Petriv |  Ukraina | 16.8.2008 |
| Miesten skeet | FOE | 145 (121+24) | Vincent Hancock |  Yhdysvallat | 16.8.2008 |
| Miesten skeet | FOE | 145 (120+25) | Tore Brovold |  Norja | 16.8.2008 |
ME=Maailmanennätys, OE=Olympiaennätys, FOE=Finaali olympiaennätys
Anatahan

Anatahan
| --- | --- |
Sijainti:  Pohjoissaaret Pohjois-Mariaanit Yhdysvallat
Saariryhmä:  Mariaanit
Korkein kohta:  788 m
Pinta-ala:  32 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Anatahan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Se sijaitsee Sariganin etelä- ja Farallon de Medinillan pohjoispuolella. Saipanille kertyy matkaa noin 120 kilometriä ja Guamille 320 kilometriä.
Anatahanin pinta-ala on 32 km². Saari on 9 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä. Korkein kohta on 788 metriä merenpinnasta. Saarella on 24,1 kilometriä rantaviivaa.
Anatahan muodostuu kerrostulivuoresta, jonka tiettävästi ensimmäinen purkaus alkoi 10. toukokuuta 2003. Uusia purkauksia on sattunut vuonna 2004, tammikuussa 2005 ja 6. huhtikuuta 2005. Huhtikuun 2005 purkaus oli voimakkain, ja savua nousi yli 15 000 metrin korkeuteen.
Anatahanilla ei ollut tulivuorenpurkauksen aikaan asutusta, sillä väestö oli jo aiemmin jouduttu evakuoimaan toisaalle. Saarella sattui maanjäristyksiä vuosina 1990 ja 1993.[lähde? ]
Alajärvi (Hämeenlinna)

| Alajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna, Hattula
Koordinaatit:  60°57′41″N, 24°21′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Räikälänjoen valuma-alue (35.89)
Laskujoki:  Koskenjoki Iso-Munakkaaseen 
Järvinumero:  35.892.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,5  m 
Rantaviiva:  44,5905 km  
Pinta-ala:  6,28352 km2 
Tilavuus:  0,0290042 km³ 
Keskisyvyys:  4,62 m  
Suurin syvyys:  19,1 m  
Saaria:  37 
 fiAlajärvi 
Alajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Hattulassa sijaitseva järvi. Hämeenlinnan kaupunkialueen taajaman lounainen reuna (Majalahden, Loimalahden ja Munakkaan kaupunginosat) ulottuu järven koillisrantaan asti.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 628 hehtaaria, ja se on 6,6 kilometriä pitkä ja 2,5 kilometriä leveä. Järvi on muodoltansa niin sokkeloinen, että sillä ei ole suuria selkiä missään. Sen rantaviivan pituus onkin 44,6 kilometriä. Järven vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy.
Maantietoa > Niemet ja lahdet

Lännestä lukien pohjoisrannasta työntyy järvelle Kotiniemi, jonka molemmille sivuille jäävät Inkalanlahti ja Haapastenlahti. Seuraava niemi on leveä Honkiniemi, jonka kainalossa on matala Kuuslahti. Seuraavat kaksi nimetöntä niemeä erottavat toisistaan Ventoolahti ja Kuivalahden itäpuolella on pitkä Hirvo eli Hirvonniemi. Seuraava niemi on Kokko eli Kokonniemi. Näiden välissä sijaitsee 1,4 kilometriä pitkä Majalahti ja Kokon itäpuolella on Sammonlahti. Järven koillisrannasta työntyy pitkänä esille Tervaniemi, joka erottaa läntisen Loimalahden Saunalahdesta. Itäisten Riisuunniemen ja Heponiemen välissä on Variksenlahti ja Heponiemen itäpuolella Vällänlahti.
Järven etelärannasta erottuu länsipäässä Liisankärki, jonka itäpuolen melko selväpiirteisellä rannalla erottuvat kolme lyhyttä niemennokkaa ja Renkovahanlahdessa oleva Renkovahan nokka. Kun Renkovahanlahti kaartuu pohjoiseen, erottuu siinä pitempi Karankärki. Sen itäpuolella on vähäinen Nuutiniemi, jonka itäpuolella ranta kaartuu etelään Kärkänmaanlahteen. Seuraavaan Pitkäkärkeen mennessä jää välille kolme lyhyttä niemeä, jotka kaikki ovat osa Rytöä. Rytön itäranta muodostuu Jumallahdesta ja sen Lahdenperästä, joiden yhteispituus on 1,1 kilometriä.
Maantietoa > Saaret ja järvenselät

Järvessä on saaria 37, joista neljä on yli hehtaarin, 22 yli aarin ja 11 alle aarin kokoisia. Saarten yhteispinta-ala on 29 ha ja rantaviivan yhteispituus on 8,0 kilometriä.
Suurin saarista on ulkoilualueena tunnettu Soininsaari, joka on yli 600 metriä pitkä ja 580 metriä leveä. Se jakaa järven kahtia niin, että pohjoispuolelle jää 50 metriä leveä salmi ja sen eteläpuolelle 200-metrinen salmi. Saaren koillispuolella alle 300 metrin päässä sijaitsee 250 metriä pitkä Vohlisaari, jolla on seuralaisinaan pienet Sikosaari ja Lammassaari. Soininsaaren kaakkoispuolella 300 metrin päässä sijaitsee 550-metrinen Jylhä, joka on vain 240 metriä leveä. Sen seuralaisia ovat 70-metrinen Kaitasaari sekä kolme pientä luotoa. Kotsaari on viimeinen yli hehtaarin saari, joka sijaitsee suurimman selän kaakkoispuolella Rydön edustalla. Se on alle 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen länsipuolella Pitkäkärjen edustalla sijaitsee pieni nimetön saari. Muista saarista voidaan mainita Verkkosaari ja sen seuralainen Jumallahden suulla, Variksenlahden suulla olevat kolme saarta, Saunalahden suuri saari, Kärkänmaanlahden ja Pimeälahden seitsemän saarta ja Nuutiniemen kolme saarta. Huomioitavaa on, etteivät Kiparasaari ja Nuottasaari ole enää saaria vaan niemiä.
Maantietoa > Järven syvyydet

Järvi on luodattu ja sen avulla laaditut syvyyskäyrät on painettu karttoihin. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 19,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee Hirvonniemen ja Tervaniemen puolivälissä. Järven tilavuus on 29 miljoonaa kuutiometriä.
Järvi jakautuu karkeasti arvioiden kahdeksi järvialtaaksi, joita yhdistää Nuutiniemen ja Hirvon välinen 200 metriä leveä salmi. Salmi on vain kolme metriä syvä, joten lämpötilakerrostuminen ei ala vielä salmessa. Suurin osa järvestä kuuluu Hämeenlinnaan, mutta järven luoteispäässä on pieni lahdenpohjukka Hattulan puolella. Läntinen järviallas on matalampi ja siellä löytyy yli 10-metrinen syvänne Kotiniemen edustalla. Se leviää Vohlisaaren lounais- ja koillispuolella 8-metriseksi syvänteeksi. Aivan Soininsaaren itärannassa järvi syvenee nopeasti yli 9-metriseksi syvänteeksi. Myös Kuivalahti on yli 8 metriä syvä. Muut syvänteet löytyvät itäpuolen järvialtaasta. Kotsaaren pohjoispuolelta alkaa yli 10-metrinen syvänne, joka jatkuu järvenselän poikki länteen Hirvon nemenkärjen edustalle. Syvänne laajenee jo Tervaniemen edustalta luoteeseen Sammonlahden suuhun asti. Tällä alueella se syvenee 15-metriseksi ja useassa kohdassa yllitetään 18 metriä.
Matalia lahtia ovat Lahdenperä ja Jumallahti, Valkama, Variksenlahti, Sammonlahti, Majalahti ja Renkonvahanlahti.
Maantietoa > Virkistys

Alajärvellä on hämeenlinnalaisten ja lähikuntien ulkoilualueita, kuten Tervaniemi ja Soininsaari. Loimalahdessa on hiekkaranta, jonka vesi on puhdasta; sinilevää on havaittu vain kuumina kesinä 2002 ja 2011.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Alajärven alueeseen, johon järvi kuuluu.
Varsinkin etelästä laskee järveen ojitettujen soiden kuivatusvesiä. Huomattavin laskujoki on Hattulan puolelta Inkalanlahteen laskeva Alajoki. Se on Takajärven laskujoki, johon yhtyy Myllyoja, joka on Teerisuon pohjoispuolelta alkavan valuma-alueen laskuoja, sekä sen lisäksi vielä pienen Verilammin laskuoja. Takajärveen laskee 25 muuta järveä tai lampea. Alajärven Inkalanlahteen laskee myös Kivioja, joka on Tömäjärven laskuoja. Tömäjärven kautta laskevat myös Mustalammi, Hepolammi ja Omettalammi. Vesajoki laskee järven eteläiseen lahteen, aivan Pimeälahden viereen. Se on Pyyttämön laskuoja, jonka kautta laskevat myös Vesajärvi ja Suvitiellinen. Jumallahden itärantaan laskee vielä Kaakkolammi.
Alajärven vedet laskevat pois järven kaakkoispäässä Valkamassa alkavalla Koskenjoella , joka laskee ensin Iso-Munakkaan kautta, sitten Välijoen nimisenä Pikku-Munakkaaseen, Jokilanjokena Suojärveen, Koskenjokena Viralanjärveen ja Kuotolanjärveen ja viimein Räikälänjokena Kernaalanjärveen, mistä Hiidenjoki saa alkunsa. Tämä laskee lopuksi Vanajaveteen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven länsirannoilla sijaitsivat Järvenkylä (ruots. Järvis by), Uotila, Soinisen saarella oleva torppa, Sammonlahdella sijaitseva Kokon torppa ja järven itäpäässä Wälen talo. Peltoja ei rannoilla näkynyt ollenkaan, mutta sieltä oli monissa paikoissa raivattu niittyjä.
Varhaisissa peruskartoissa on muutama paikannimi, joka on ajan saatossa muuttunut. Vuoden 1961 oli Kotsaari, joka muuttui seuraavassa vuoden 1976 kartassa Kotasaareksi. Vastaavalla tavalla on Kypäräsaari muuttunut Kiparasaareksi ja Jylhänsaari, Hirvonniemi ja Kokonniemi muuttuivat vuoden 1976 kartassa Jylhäksi, Hirvoksi ja Kokoksi.
Eräiden paikkojen rantaviiva on muuttunut karttapainosten välillä. Tällaisia kohteita ovat esimerkiksi Nuottasaari, joka on myöhemmin maatunut tai rakennettu niemeksi. Kärkänmaanlahdessa ovat saaret kasvaneet tai lisäänyneet ja eräs saari on katkennut kahdeksi saareksi. Rydönkärki on kasvanut pituutta. Sekä Saunalahden että Variksenlahden saaret että Verkkosaari ja sen seuralaiset ovat suurempia kuin aiemmin.
Aiheesta muualla

Hämeenlinnan luonto-opas (pdf) (Alajärvestä ja Soininsaaresta  s. 48-50) Hämeenlinnan kaupunki, hameenlinna.fi. Viitattu 19.10.2017.
(35.8)
Anne-Marie Berglund

Anne-Marie Linnea Berglund (31. tammikuuta 1952 Espoo – 6. maaliskuuta 2020 Tukholma) oli suomalaissyntyinen ruotsalainen runoilija, prosaisti ja kuvataiteilija. Hän muutti Ruotsiin nelivuotiaana.
Berglund debytoi vuonna 1977 runokokoelmalla Luftberusningen. Hänen myöhempien kokoelmiensa joukossa oli Jag vill stå träd nu vuodelta 2000. Hän sai useita palkintoja, muun muassa Ruotsin akatemian palkinnon vuonna 1995 (novellikokoelmasta Raserier), Dobloug-palkinnon vuonna 2002 ja Ruotsin radion runopalkinnon 2005.
Runokokoelmien lisäksi Berglundin tuotanto käsittää novellikokoelmia ja kuunnelmia, ja hän teki myös radioreportaaseja. Berglund asui ajoittain Ranskassa, ja Pariisilla on tärkeä osa monissa hänen teksteissään. Hän hyödyntää myös omaelämäkerrallisia aineksia, joista kehittelee unenomaisia maailmoja; eroottiset intohimot vievät kertojaminää absurdeihin ja nöyryyttäviin tilanteisiin. Teoksen Flicklekar (1983) proosarunoja säestää kirjailijan oma kuvitus.
Kirjailijan nimikkoseura (Anne-Marie Berglund-sällskapet) perustettiin vuonna 2020.
Aiheesta muualla

Anne-Marie Berglund. Svenskt kvinnobiografiskt lexikon.
Anthony Gerard Bosco

Anthony Gerard Bosco (1. elokuuta 1927 New Castle – 2. heinäkuuta 2013) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Pittsburghin hiippakuntaan 7. kesäkuuta 1952 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Labicumin titulaaripiispaksi 14. toukokuuta 1970. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi John Joseph Wright, jota avustivat Vincent Martin Leonard ja John Bernard McDowell.
Bosco sai 2. huhtikuuta 1987 nimityksen Greensburgin piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 30. kesäkuuta. Hän jäi eläkkeelle 2. tammikuuta 2004.
Anthony Gogo Nwedo

Anthony Gogo Nwedo (1912 – 12. helmikuuta 2000) oli nigerialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin spiritaanien papiksi 29. heinäkuuta 1945 ja nimitettiin Umuahian hiippakunnan johtoon 19. helmikuuta 1959. Piispaksi vihkiminen seurasi 17. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Charles Heerey, jota avustivat Joseph Brendan Whelan ja John of the Cross Anyogu.
Nwedo osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän jäi eläkkeelle 2. huhtikuuta 1990.
Andrelton Simmons

| Andrelton Simmons |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Andrelton A. Simmons
Syntynyt: 4. syyskuuta 1989 (ikä 35) Willemstad, Curaçao
Kansalaisuus:   Alankomaat
Baseballpelaaja
Pelipaikka:  Polttaja
Nyk. joukkue:  Los Angeles Angels of Anaheim
Sarja:  MLB
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2012–2015 2016–:  Atlanta Braves Los Angeles Angels of Anaheim
Andrelton A. Simmons (s. 4. syyskuuta 1989 Willemstad, Curaçao) on alankomaalainen baseballpelaaja, pelipaikaltaan polttaja. Hän edustaa MLB:n Los Angeles Angels of Anaheimia.
Simmons tunnetaan yhtenä MLB:n parhaista ulkopelaajista.
Ammattilaisura

Curaçaolta kotoisin oleva Simmons pelasi Yhdysvalloissa yliopistobaseballia. Atlanta Braves varasi hänet vuoden 2010 MLB:n varaustilaisuuden toisella kierroksella, ja MLB-debyyttinsä hän teki kesäkuussa 2012.
Simmons teki helmikuussa 2014 seitsenvuotisen jatkosopimuksen, arvoltaan 58 miljoonaa dollaria. Hänet kaupattiin marraskuussa 2015 Los Angeles Angels of Anaheimiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andrelton Simmons Wikimedia Commonsissa
Anthony Genge

Anthony Charles Genge (s. 22. toukokuuta 1952 Vancouver) on kanadalainen säveltäjä ja pianisti. Hän sai musiikin maisterin arvon Montrealin McGill-yliopistosta vuonna 1981 ja filosofian tohtorin arvon New Yorkin osavaltionyliopistosta, Buffalosta 1985. Hän aloitti uransa jazzpianistina teini-iässä. Hän opiskeli sävellystä Rudolf Komorousin johdolla Victorian yliopistossa (1976–9), Jo Kondon johdolla Tokiossa (1979) ja Bruce Matherin johdolla McGill-yliopistossa (1979–81). Hän saavutti säveltäjänä tunnustusta vuonna 1978, kun Eleven Steps voitti ensimmäisen palkinnon CBC:n kansallisessa nuorten säveltäjien radiokilpailussa. Hän voitti myös nuorten säveltäjien Robert Fleming -palkinnon 1981 ja Canadian Federation of University Women Creative Arts Awardin 1982. Vuonna 1981 Genge palasi Aasiaan tutkimaan Balin, Myanmarin ja Jaavan musiikkia.
Vuosina 1982–5 Genge opiskeli Morton Feldmanin johdolla New Yorkin osavaltionyliopistossa Buffalossa. Hän on myös itse opettanut eri yliopistoissa. Monet hänen sävellyksistään ilmentävät aasialaisvaikutteita. Useiden japanilaisvaikutteisten teosten lisäksi hän on säveltänyt indonesialaiseen gamelaniin viittaavan lyömäsoitinteoksen Sunda (1989). Gengeltä ovat tilanneet teoksia muiden muassa Purcell String Quartet (Music for String Quartet, 1981, versio jousiorkesterille 1988), Vancouver New Music Society (Streams II, 1984) ja Magnetic Band (Quartet (On a Misty Night), 1987).
Anodi

Anodi vastaanottaa elektroneja liuoksen atomeilta.
Anodi on  elektrolyyttisessä systeemissä se elektrodi, jolla hapetusreaktio tapahtuu. Kirjaimellisesti anodi tarkoittaa elektrodia, jolle negatiiviset ionit eli anionit virtaavat, kun kennoon kytketään ulkoinen jännite.
Sähkökemiallisessa parissa anodi toimii negatiivisena purkauslevynä. Ladattaessa sähkökemiallista paria elektronien virtaussuunta muuttuu, ja latauksen ajaksi anodista tulee positiivinen kohtio.
Sähköisissä komponenteissa, kuten elektroniputkessa tai diodissa, anodi on se elektrodi, joka vastaanottaa komponentin sisältä tulevat elektronit ja johtaa ne ulos komponentista. Siten anodilla on positiivinen jännite.
Anodin vastaelektrodi on katodi.