stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Islamin pyhät kirjat
Tärkeimmät kirjat

Oppineet ovat eri mieltä siitä, kuinka paljon pyhiä kirjoja yhteensä on. Joidenkin mielestä niitä on 104, mutta toiset antavat muita lukuja. Uskovan tulee kuitenkin tuntea Koraanin ohella seuraavat pyhät kirjat, jotka mainitaan Koraanissa:
Toora: Koraanin mukaan Toora ilmestyi Moosekselle, mutta muslimit uskovat, että nykyinen Pentateukki on muuttunut vuosisatojen aikana vaikka sen ydinviesti onkin pysynyt samana. Mooses ja hänen veljensä Aaron käyttivät Tooraa saarnatakseen viestiä Israelin lapsille. Koraani kertoo, että Toora on pisimpään käytetty pyhä kirjoitus; juutalaiset käyttävät Tooraa nykyään ja kaikki heprealaiset profeetat varoittivat ihmisiä pyhien kirjoitusten muutoksista. Islamin mukaan Jeesus oli viimeinen profeetta, joka opetti Mooseksen lakia sen todellisessa muodossa. Islamin näkemys lähettiläistä kirjoineen ei vastaa historiallisia tosiasioita. Mooseksen osalta Euroopassa alkoi selvitä jo 1600-luvulla, että Tooralla oli useita kirjoittajia.
Psalmit: Koraani mainitsee Psalmien olevan Daavidille ilmestynyt pyhä kirjoitus. Muslimioppineet ovat usein ymmärtäneet Psalmien olevan pyhiä ylistyslauluja. Monet muslimioppineet ylistävät Psalmeja, mutta yleisesti katsotaan, että jotkin niistä kirjoitettiin vasta myöhemmin, ja että jälkimmäiset eivät ole jumalallista alkuperää. Länsimaissa on osoitettu, että Raamatun psalmit eivät ole kuningas Daavidin tekemiä, kuten aikaisemmin uskottiin.
Evankeliumi (Injil): Koraanin mukaan Evankeliumi oli profeetta Jeesukselle ilmestynyt pyhä kirja. Evankeliumi ei siis viittaa nykyiseen Uuteen testamenttiin vaan alkuperäiseen kirjaan, joka annettiin Jeesukselle. Nykyiset kanonisoidut evankeliumit eivät muslimioppineiden mukaan ole jumalallisesti ilmoitettuja vaan Jeesuksen elämää koskevia kertomuksia, jotka senaikaiset opetuslapset ja seuralaiset kirjoittivat. Nämä evankeliumit sisältävät islamin mukaan osia Jeesuksen opetuksista, mutta eivät edusta alkuperäistä Evankeliumia, joka oli yksittäinen Jumalan kirjoittama kirja. Jeesuksen kohdalla muslimien oletus yhdestä kirjasta syntyi ehkä siitä, että Syyriassa ei pitkään aikaan tunnettu Uuden testamentin evankeliumeja, vaan ainoastaan niistä tehty yhdistelmä eli niin sanottu "evankeliumiharmonia", joka tunnetaan nimellä Diatessaron. Sen kokosi 160-luvulla Tatianos Assyrialainen.
Koraanissa on myös viittaus Johannes Kastajan kirjaan. On mahdollista, että osia siitä katsotaan esiintyvän mandaelaisten pyhissä kirjoituksissa - kuten Genzā Rabbā. Mandaelaiset ja saabialaiset kunnioittavat Johannesta ja heidät mainitaan Koraanissa ihmisinä, jotka 'saavat palkkansa Jumalalta' - niin kuin juutalaiset ja kristityt.
Koraani vahvistaa aiemmin kirjoitetun

Koraani ilmoittaa vain vahvistavansa aiemmin annettujen pyhien kirjoitusten sanoman. Jae 5:62 vaatii seuraamaan Tooraa ja Evankeliumia:
”Te, joilla on Kirja, teidän uskonne ei perustu mihinkään ennen kuin noudatatte Tooraa, Evankeliumia ja sitä, minkä olette saaneet Herraltanne.”
Koraani painottaa, että se itse on pyhien kirjojen selitystä ja aikaisemmin annetun tiedon vahvistusta:
”Ei tätä Koraania ole sepitetty valheellisesti ilman Jumalan käskyä, vaan se on vahvistus sille, mitä oli ennen sitä, ja selvitys Kirjalle, jota ei voi epäillä” (10: 37).
Kirja, ”jota ei voi epäillä” on Toora, ja Koraanissa useimmin mainittu profeetta onkin juuri Mooses. Koraani liittää oman sanomansa perinteeseen ja julistaa Abrahamin uskoa, jota ei kuitenkaan missään sanota "islamiksi":
”Hän on määrännyt teille uskonnoksi saman uskonnon, jonka Hän antoi Nooalle ja jonka olemme ilmoittaneet sinulle ja jonka olemme säätäneet Aabrahamille, Moosekselle ja Jeesukselle” (42: 13).
Koraani puhuttelee yleisöä, jonka ajatellaan tuntevan hyvin Raamatun. Se haluaa ohjata heitä pois Raamatun virheellisestä ymmärtämisestä.
Profeettojen kääröt

Koraani mainitsee myös kaksi vanhaa 'kääröä':
Abrahamin kääröt: Abrahamin kääröjen uskotaan olevan yksi varhaisimmista pyhistä kirjoituksista, jotka annettiin Abrahamille ja joita Ismail ja Iisak käyttivät myöhemmin. Vaikka niihin viitataan usein 'kääröinä', monet kääntäjät ovat kääntäneet arabiankielisen sanan suhuf 'kirjoiksi'. Abrahamin kääröjen ajatellaan kadonneen, vaikka jotkin oppineet pitävät Abrahamin testamenttia, Muhammedin aikana tunnettua arabiankielistä ilmestyskirjaa kyseessä olevina kääröinä.
Mooseksen kääröt: Kääröt, jotka sisältävät Mooseksen ilmestykset ja jotka Mooses, Aaron ja Joosua mahdollisesti kirjoittivat ylös myöhemmin, eivät muslimien mukaan viittaa Tooraan vaan ilmestyksiin Tooran lisäksi. Jotkin oppineet ovat ilmaisseet, että ne voivat mahdollisesti viitata Herran sotien kirjaan, kadonneeseen tekstiin, josta kerrotaan heprealaisessa Raamatussa.
Arabiankielinen Diatessaron, mahdollinen selitys Jeesuksen "Evankeliumille".
Eetu Rissanen (jalkapalloilija)

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 15. lokakuuta 2002 (ikä 22)
Syntymäpaikka: Iisalmi, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 177 cm
Seura
Seura: PK-37
Junioriseurat
2014–2018: PK-37
2019–2020: KuPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2017–2018 | PK-37 | 21 | (3) |
| 2019 | KuPS | 4 | (0) |
| 2019–2020 | → SC KuFu-98 | 24 | (11) |
| 2020 | → VPS (laina) | 10 | (3) |
| 2020 | → VPS Akatemia (laina) | 1 | (1) |
| 2021 | KPV | 15 | (1) |
| 2022– | PK-37 | 54 | (86) |
| Yhteensä | Yhteensä | 129 | (105) |
Maajoukkue
| 2017 | Suomi U15 | 6 | (0) |
| 2018 | Suomi U16 | 10 | (4) |
| 2019 | Suomi U17 | 9 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 11. tammikuta 2025.
Eetu Rissanen (s. 15. lokakuuta 2002 Iisalmi) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Rissanen on Pallo-Kerho 37:n kasvatti. Hän siirtyi Kuopion Palloseuraan kaudeksi 2019. Ensiesiintymisen Veikkausliigassa Rissanenteki 16-vuotiaana 20. huhtikuuta 2019. Kaudella 2019 hän oli kentällä neljässä Veikkausliiga-ottelussa, pelaten pääosin A-junioreissa ja Kakkosta pelanneessa yhteistyöseura SC KuFu-98:ssa. Rissanen oli kuitenkin mukana Suomen mestaruuden voittaneessa KuPS:n joukkueessa. Rissanen lainattiin kesken kauden 2020 Ykkösessä pelanneen Vaasan Palloseuraan.
Eetu Rissanen on pelannut 25 poikamaaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia vuosina 2017–2019.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2019
A-junioreiden Suomen mestaruus 2019
Bouveault–Blanc-pelkistys

Yleinen esimerkki Bouveault–Blanc-pelkistyksestä
Bouveault–Blanc-pelkistys on kemiallinen reaktio, jossa alkalimetalli pelkistää esterin kahdeksi alkoholiksi. Reaktion raportoivat ensimmäisenä Louis Bouveault ja Gustave Louis Blanc vuonna 1903.
Reagenssit ja mekanismi

Bouveault–Blanc-pelkistyksessä käytetään pelkistimenä yleisimmin natriumia, mutta myös litiumia voidaan käyttää. Yleisin liuotin reaktiossa on etanoli tai jokin muu alkoholi. Aproottisiakin liuottimia, kuten tolueenia, voidaan käyttää, mutta tällöin reaktiossa on oltava mukana jokin alkoholi, esimerkiksi etanoli tai isopropanoli. Bouveault–Blanc-pelkistyksen reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa alkalimetalli luovuttaa elektronin esterille, jolloin muodostuu radikaalianioni. Anioni vastaanottaa protonin alkoholilta ja muodostuva neutraali radikaali ottaa vastaan elektronin alkalimetallilta. Muodostuva karbanioni vastaanottaa toisen protonin alkoholilta ja alkoksidiryhmän eliminaatio johtaa aldehydiin. Aldehydi ottaa vastaan elektronin alkalimetallilta ja muodostuneesta radkaalista syntyy alkoholi protonin- ja elektroninsiirtojen jälkeen.
Jos reaktiossa ei ole mukana alkoholia luovuttamaan protoneja, tapahtuu asyloiinikondensaatio. Bouveault–Blanc-pelkistyksen etuna on, että mahdollisten alkeenien kaksoissidokset eivät pelkisty tai isomeroidu. Reaktiota on käytetty teollisuudessa erityisesti rasvahappojen estereistä johdettujen pitkäketjuisten alkoholien synteeseissä. Reaktio vaatii kuitenkin suuria määriä natriumia, mikä on turvallisuusriski. Katalyyttisten vedytysmenetelmien ja metallihydridipelkistysten kehittyessä on Bouveault–Blanc-pelkistyksestä luovuttu teollisuudessa.
Platoninen rakkaus

Platoninen rakkaus (lat. amor platonicus) tarkoittaa syvää henkistä tai toverillista rakkautta. Sillä viitataan tyypillisesti epäaistilliseen rakkauteen. Platonisessa suhteessa kaksi henkilöä tuntee voimakasta kiintymystä toisiaan kohtaan, mutta suhteessa ei ole eroottisia aineksia.
Aston Martin Formula 1 -sarjassa

|  Aston Martin Aramco-Mercedes |
| --- | --- |

Koko nimi:  Aston Martin Aramco F1 Team
Päämaja:   Silverstone, Englanti
Tallipäällikkö:   Mike Krack
Tekninen johtaja:   Dan Fallows
Perustaja:  David Brown (David Brown Corporation) Lawrence Stroll (AMR GP Limited)
Kilpakuljettajat:  14.  Fernando Alonso 18.  Lance Stroll
Testikuljettajat:   Felipe Drugovich  Stoffel Vandoorne
Runko:  AMR24
Moottori:  Mercedes-AMG F1 M15 E Performance
Renkaat:  P Pirelli
Ensimmäinen kilpailu:  Hollannin GP 1959
Kilpailuja:  96 (95 starttia)
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  3
Sijoitus kaudella 2024:  5. (94 p.)
Aston Martin Aramco F1 Team on Aston Martinin Formula 1 -talli.
Kuljettajat

Roy Salvadori (1959–1960)
Carroll Shelby (1959)
Maurice Trintignant (1960)
Sebastian Vettel (2021–2022)
Lance Stroll (2021–)
Nico Hülkenberg (2022)
Fernando Alonso (2023–)
Aiheesta muualla

Aston Martinin F1-tallin kotisivut (englanniksi)
F1-talli Aston Martinin kotisivuilla (englanniksi)
Aston Martin Aramco F1 Team
Tallipäällikkö:
 Mike Krack


Kilpakuljettajat:
14.  Fernando Alonso ·  18.  Lance Stroll


Testikuljettajat:
34.  Felipe Drugovich ·   Stoffel Vandoorne


Formula 1 -autot:

DBR4 ·  DBR5 ·  AMR21 ·  AMR22 ·  AMR23 ·  AMR24
Kauden 2024 Formula 1 -tallit ja -kuljettajat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Red Bull Racing | Mercedes | Ferrari | McLaren | Aston Martin Aramco |
| 1. Max Verstappen  11. Sergio Pérez    | 44. Lewis Hamilton  63. George Russell    | 16. Charles Leclerc  55. Carlos Sainz  38. Oliver Bearman | 4. Lando Norris  81. Oscar Piastri    | 14. Fernando Alonso  18. Lance Stroll    |
| Alpine | Williams | RB | Kick Sauber | Haas |
| 10. Pierre Gasly  31. Esteban Ocon | 2. Logan Sargeant  23. Alexander Albon | 3. Daniel Ricciardo  22. Yūki Tsunoda | 24. Zhou Guanyu  77. Valtteri Bottas | 20. Kevin Magnussen  27. Nico Hülkenberg |
Formula 1 -valmistajat
| --- | --- |
Kaudella 2024:  Red Bull Racing  Mercedes  Ferrari  McLaren  Aston Martin Aramco  Alpine  Williams  RB  Kick Sauber  Haas 
Entiset valmistajat:  AFM  AGS  Alfa Romeo  AlphaTauri  Alta  Amon  Andrea Moda  Apollon  Arrows  Arzani-Volpini  Aston-Butterworth  ATS (Italia)  ATS (Saksa)  BAR  Behra-Porsche  Bellasi  Benetton  BMW Sauber  Boro  Brabham  Brawn  BRM  BRP  Bugatti  Caterham  Cisitalia  Coloni  Connaught  Connew  Cooper  Dallara  De Tomaso  Derrington-Francis  Eagle  Eifelland  Emeryson  EMW  ENB  Ensign  ERA  EuroBrun  Ferguson  FIRST  Fittipaldi  Fondmetal  Footwork  Force India  Forti  Frazer Nash  Fry  Gilby  Gordini  Hesketh  Hill  HWM  Honda  HRT  Jaguar  JBW  Jordan  Kauhsen  Klenk  Kojima  Kurtis Kraft  Lancia  Larrousse  LDS  LEC  Leyton House  Life  Ligier  Lola  Lotus  Lotus  Lyncar  Maki  Manor  March  Martini  Marussia  Maserati  Matra  McGuire  Merzario  Midland  Milano  Minardi  Modena  Onyx  OSCA  Osella  Pacific  Parnelli  Penske  Porsche  Prost  Racing Point  RAM  Rebaque  Renault  Rial  Sauber  Scarab  Scirocco  Shadow  Shannon  Simtek  Spirit  Spyker  Stebro  Stewart  Super Aguri  Surtees  Talbot  Talbot-Lago  Tec-Mec  Tecno  Theodore  Token  Toleman  Toro Rosso  Toyota  Trojan  Tyrrell  Vanwall  Veritas  Virgin  Williams (FWRC)  Wolf  Zakspeed 
Indianapolis 500 -tallit (1950–1960):  Adams  Deidt  Del Roy  Dunn  Elder  Epperly  Ewing  Hall  Kuzma  Langley  Lesovsky  Marchese  Meskowski  Moore  Nichels  Olson  Pankratz  Pawl  Phillips  Rae  Schroeder  Sherman  Stevens  Sutton  Trevis  Turner  Watson  Wetteroth 
Tallin logo kausilla 2022–2023.
Kolmiodraama

Kolmiodraama tai triangelidraama tarkoittaa kolmen henkilön välisiin rakkausristiriitoihin perustuvaa tapahtumasarjaa tai näytelmää.
Oskari Räisänen

Oki Räisäsen pilapiirros Maakansa-lehdessä vuonna 1931: Kyösti Kallio yrittää muodostaa hallitusta ja punnitsee vaa’alla ministeriehdokkaita (T. M. Kivimäki, Juho Niukkanen, Paavo Virkkunen, Hjalmar Procopé).
Oskari Vilhelm (Oki) Räisänen (9. huhtikuuta 1886 Iisalmi – 23. toukokuuta 1950 Helsinki) oli taiteilija ja Helsingin Sanomien pilapiirtäjä. Räisänen käytti myös nimimerkkejä Ansu, Okias, Räisänen, Räisäs-Oki, O. ja Savolaisia.
Räisäsen vanhemmat olivat kelloseppä Heikki Räisänen ja Maria Kristiina Vahlberg. Hän kävi kaksi vuotta reaali- ja porvarikoulua ja opiskeli sitten Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1904–1907. Räisänen oli pilapiirtäjänä Maakansa-lehdessä 1930–1932 ja Helsingin Sanomissa 1932–1950, seuraten lehdestä toiseen pakinoitsija Eeroa (Lassi Hiekkala), jonka pakinoita kuvitti. Räisänen piirsi pilakuvia myös Tuulispää- ja Kurikka-huumorilehtiin. Pilapiirrosten ohella Räisänen maalasi myös muotokuvia ja kuvitti vuonna 1923 Maiju Lassilan Tulitikkuja lainaamassa -teoksen. Hän osallistui yleisiin taidenäyttelyihin vuodesta 1906 lähtien ja piti kaksi yksityisnäyttelyä. Räisänen otti osaa myös Leipzigissa vuonna 1927 pidettyyn taidegrafiikkanäyttelyyn.
Räisänen oli naimisissa vuodesta 1913 piirustuksen opettaja Anna-Liisa Liukun kanssa.
Teoksia

Savolaisia: Savolaisia reistauksia ja rustauksia, murrejuttuja. Tekijän kuvittama.  Karisto 1921
Poliittista huumoria, valikoima Suomenmaassa julkaistuja päivän piirroksia. Oy Suomenmaa 1932
Poliittista huumoria.  1934
Lupsakoeta immeisiä.  Helsingin Sanomat 1941
Nauruj juurta.  Suomen Kirja 1943
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oskari Räisänen Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Mädäntynyt kuha

| Mädäntynyt kuha |
| --- | --- |

Nimi:  Mädäntynyt kuha
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistuspaikka:  Tyrvää
Valmistumisvuosi:  1884
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  44,5  cm
Leveys:  37  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum, Suomi
Mädäntynyt kuha on suomalaisen taiteilijan Akseli Gallen-Kallelan kankaalle maalaama öljyvärityö vuodelta 1884. Teos kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se hankittiin vuonna 1917. Maalaus on kooltaan 44,5 × 37 cm.
Gallen-Kallela maalasi työn myöhään syyskuussa tyrvääläisissä lapsuudenmaisemissaan. Hän oli tuolloin vain 19-vuotias. Teosta on pidetty hyvänä esimerkkinä nuoren Gallen-Kallelan kehittyneestä sivellintekniikasta. Sen on myös sanottu kuvaavan varsin kesyllä tavalla kuolemaa, joka on yksi Gallen-Kallelan taiteen toistuvista teemoista.
Aiheesta muualla

Mädäntynyt kuha (1884) Suomen Kansallisgallerian sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) - teoksen kuva
Maisema Korpilahdelta

| Maisema Korpilahdelta |
| --- | --- |

Nimi:  Maisema Korpilahdelta
Tekijä:  Yrjö Ollila
Valmistumisvuosi:  1913
Taiteenlaji:  Maisemamaalaus
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  100,5  cm
Leveys:  120,5  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Maisema Korpilahdelta on taiteilija Yrjö Ollilan dekoratiivinen öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1913. Kooltaan tämä maalaus on 100,5×120,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon (Hallonbladin) kokoelmiin, jonne se hankittiin sen valmistumisvuoden jälkeisenä vuonna 1914.
Maisema Korpilahdelta on Yrjö Ollilan dekoratiivista kolorismia. Kolme kylpevää naista on siinä saapunut rantaan kylpytunnelmissa. Ranta on hieman varjoisa ja puiden runsaat lehdet antavat kuvaa raikkaasta ilmasta.
Kylpyaihe oli tavallinen 1500-luvun keskiaikaisissa maalauksissa, joissa luvattiin naisille ikuista nuoruutta kylpemisellä. Ollila käytti aihetta, joka oli vallalla ajankohdan mytologiassa 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkupuolella. Terveys ja onni ovat onnentäyteistä alkutilaa, jota kaivattiin ja johon ihminen oli menettänyt yhteytensä. Maalaus voidaan lukea arkadisiin maalauksiin.
Aiheesta muualla

Maalaus Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Maisema Korpilahdelta.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Mustalaisnainen

| Mustalaisnainen |
| --- | --- |

Nimi:  Mustalaisnainen
Tekijä:  Helene Schjerfbeck
Valmistumisvuosi:  1919
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  66  cm
Leveys:  55,5  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Mustalaisnainen on suomalaisen taiteilijan Helene Schjerfbeckin öljyvärityö kankaalle vuodelta 1919. Kooltaan teos on 66×55,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Nanny ja Yrjö Kauniston lahjoituskokoelmaan.
Helene Schjerfbeckin Mustalaisnainen on ekspressiivinen sisäänpäin kääntyneen ihmisen ahdistuksen ja epätoivon huuto. Mustalaisnaisessa ei ole oikeastaan muuta selvää asiaa kuin tämä. Maasävyin maalatussa teoksessa, jota Schjerfbeck väliin hankasi saadakseen siitä väriä pois, istuva nainen suojaa käsillään itseään ollakseen näkemättä ja kuulematta. Schjerfbeck käytti Mustalaisnainen-maalauksessa vain muutamaa toisiaan lähellä olevaa värisävyä tämän käpertyneen, aggressiivisesti itseensä vetäytyneen naisen kuvaamiseen.
Vuosi 1919 oli Helene Schjerfbeckille itselleen vuosi, jolloin hän kävi läpi pettymyksen tunteitaan hyvän ystävän Einar Reuterin ilmoitettua yllättävästä kihlautumisestaan kesällä. Saman vuoden syksyllä Schjerfbeck joutui sydämensä takia joksikin aikaa sairaalaan. Hänen taiteensa synkkeni aiheiltaan ja sävyiltään noina aikoina selvästi. Mustalaisnaista on verrattu Edvard Munchin kuuluisaan maalaukseen Huuto. Aggressiivinen epätoivo ilmaistaan näissä kahdessa työssä eri tavoin; siinä missä Munchin hahmo ilmaisee pelkonsa ulos, Schjerfbeckin Mustalaisnainen vetäytyy. Hahmon olemus on paremminkin Munchin Melankolian (1906/1907) hahmon tapainen.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Mustalaisnainen.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Rakkauskirje

Rakkauskirje
Rakkauskirje on tapa osoittaa ihastumista ja rakkautta toiseen ihmiseen kirjeitse. Kirje voi olla myös utelu, miten vastaanottaja suhtautuu lähettäjän tunteeseen. Kirje voi sisältää usein myös esimerkiksi runoja.
Joidenkin tunnettujen ihmisten rakkauskirjeet on julkaistu kirjoiksi.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ranskalainen viinitupa

| Ranskalainen viinitupa |
| --- | --- |

Nimi:  Ranskalainen viinitupa
Tekijä:  Eero Järnefelt
Valmistumisvuosi:  1888
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  61  cm
Leveys:  74  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum, Suomi
Ranskalainen viinitupa tai Ranskalainen viinikapakka on 25-vuotiaan Eero Järnefeltin öljyvärimaalaus kankaalle, 61 × 74 cm, vuodelta 1888. Työ kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se hankittiin vuonna 1919.
Ranskalainen viinitupa syntyi Eero Järnefeltin ensimmäisellä Pariisin matkalla. Hän opiskeli ja työskenteli siellä vuosina 1886–1888. Hän oli opiskellut aikaisemmin Pietarin taideakatemiassa ja pietarilaisvaikutteiden katsotaankin näkyvän tässä naturalistisessa maalauksessa. Varsinkin maalauksen etualalla näkyvästä vanhasta miehestä pystyy ehkä enemmän havaitsemaan slaavilaista melankoliaa kuin ranskalaista naturalistis-positivistista tarkkailijaa. Ranskalaista naturalismia maalaus kuvaa aiheen puolesta muutoin hyvin: se kuvaa omaa aikaansa ja varsinkin sen arkipäivää. Järnefeltin kyky maalata paikan materiaalit totuudenmukaisesti liittää myös hänet tähän ketjuun, koska "totuudellisuus" oli heidän tärkeä vaatimuksensa. Maalauksen toinen mies on todennäköisesti Akseli Gallen-Kallela.
Aiheesta muualla

Järnefelt, Eero: Ranskalainen viinikapakka, 1888. Suomen Kansallisgallerian taidekokoelmat. Arkistoitu 31.3.2000.
Jalo Sihtolan muotokuva (Yrjö Ollila)

| Jalo Sihtolan muotokuva |
| --- | --- |

Nimi:  Jalo Sihtolan muotokuva
Tekijä:  Yrjö Ollila
Valmistumisvuosi:  1910
Taiteenlaji:  Muotokuva
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Vesiväri ja lyijykynä
Korkeus:  48,5  cm
Leveys:  38  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Jalo Sihtolan muotokuva on taiteilija Yrjö Ollilan vesiväri- ja lyijykynätyö vuodelta 1910. Kooltaan työ on 48,5×38 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan lahjoituskokoelmaan.
Yrjö Ollila maalasi ystävänsä, Jalo Sihtolan, muotokuvan yhdellä istunnolla. He olivat tutustuneet toisiinsa jo lapsina asuessaan toistensa naapurustossa Senaatintorin varrella. He olivat myös käyneet samaa koulua.Muotokuva maalattiin Ollilan ateljeessa, jossa oli kylmä. Siksi Sihtolalla on maalauksessa talvitakki päällään ja ajan muodin mukainen knalli vieressään. Hän sai muotokuvan lahjaksi taiteilijalta. Jalo Sihtola lahjoitti maalauksen vuonna 1956 Mika Waltarille, joka oli aina pitänyt työstä pitäen sitä parhaimpana Sihtolasta maalatuista muotokuvista. Myös Mika Waltari oli Jalo Sihtolan perhetuttuja jo lapsuudesta saakka.
Taulun takana kehyksessä lukee muun muassa: YRJÖ OLLILA: "Insinööri Jalo Sihtola" myös täysin näköinen sillä ajankohdalla 1910selvennä.
Aiheesta muualla

Teoksen kuva: Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Jalo Sihtolan muotokuva.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Käsityö

Valko-Venäjän Minskissä esillä olleita perinteisiä käsitöitä.
Yhdysvaltalainen kirvesmies työssään vuonna 1942.
Mosaiikkitöitä valmistetaan Espanjassa.
Käsityö on jonkin asian valmistamista käsin; joko työkaluja käyttämällä tai pelkästään käsin muotoilemalla, kuitenkin käyttämättä täysin automatisoitua työtapaa. Käsityö on ajatuksen ohjaama prosessi, joka sisältää idean tuotoksesta sekä tiedon sen toteuttamisesta. Käsityönä tehtävät esineet syntyvät perinteisimmin käden motorisilla taidoilla; käden, silmän ja tuntoaistihavaintojen yhteispelinä. Joskin monien, erityisesti luksus-esineiden sanotaan nykyään olevan käsityötä, vaikka käsityön osuus tuotannosta olisi ollut ainoastaan tuotteen viimeistely, kokoonpano ja tarkastus.
Käsityö mielletään usein harrastuksenomaiseksi toiminnaksi, mutta se voi olla myös nimitys kaupallisen tuotteen valmistustavasta. Ammattikäsityöläiset, jotka tekevät taiteellista työtä, kutsuvat itseään usein taidekäsityöläisiksi. Muotoilijat, jotka tekevät työnsä lähinnä käsityömenetelmin, voivat kutsua itseään käsityömuotoilijoiksi tai taideteollisiksi muotoilijoiksi (tehdäkseen eron teolliseen muotoiluun.)
Käsityön rooli elinkeinoelämässä

Teollistumista edeltäneenä aikana useimmat kotitalouksien käyttöesineistä, kuten puuastiat, tuohi- ja päreastiat, sukat, matot tai liinat valmistettiin itse. Käsityön osuus arkisesta työstä ja vapaa-ajasta on kuitenkin vähentynyt huomattavasti teollistumisen myötä. Ammattikäsityöläiset tekevät nykyään paljon matkamuistoja, taide-esineitä, sekä uniikkeja erikoistuotteita. Myös myynnin, markkinoinnin sekä tuotteistamisen merkitys on käsityöammattilaisen työssä suuri.
Tyypillisiä ja tunnetuimpia käsityöläisammatteja ovat suutarit, räätälit, uunimuurarit, kirvesmiehet, metallisepät, puusepät, kulta- ja hopeasepät sekä asesepät. Nykyaikana arvostettu käsityöammatti on esim. kirurgi jossa yhdistyy tietämys kädentaitoon.