stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Constanze Krehl

| Constanze Krehl |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 11.3.1991–2.10.2022  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. lokakuuta 1956 (ikä 68) Stuttgart, Länsi-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Saksan sosiaalidemokraattinen puolue
Aiheesta muualla
www.constanze-krehl.eu
Constanze Krehl (s. 14. lokakuuta 1956 Stuttgart, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko. Krehl edustaa sosiaalidemokraattista puoluetta. Krehl on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä maaliskuusta 1991 lokakuuhun 2022 saakka. Hän edusti Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Martin Schirdewan

| Martin Schirdewan |
| --- | --- |
 Martin Schirdewan vuonna 2023.
Euroopan parlamentin jäsen
 8.11.2017–  
Ryhmä:  GUE/NGL-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. heinäkuuta 1975 (ikä 49) Berliini, Itä-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Vasemmisto
Aiheesta muualla
www.martin-schirdewan.eu
Martin Schirdewan (s. 12. heinäkuuta 1975 Berliini, Itä-Saksa) on saksalainen vasemmistopoliitikko. Schirdewan edustaa Vasemmisto-puoluetta. Schirdewan on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä marraskuusta 2017 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa vasemmistoryhmää.
Helmut Scholz

| Helmut Scholz |
| --- | --- |
 Helmut Scholz vuonna 2014.
Euroopan parlamentin jäsen
 14.7.2009–  
Ryhmä:  GUE/NGL-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. kesäkuuta 1954 (ikä 70) Berliini, Länsi-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Vasemmisto
Aiheesta muualla
www.helmutscholz.eu
Helmut Scholz (s. 21. kesäkuuta 1954 Berliini, Länsi-Saksa) on saksalainen vasemmistopoliitikko. Scholz edustaa Vasemmisto-puoluetta. Scholz on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2009 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa vasemmistoryhmää.
RN Dardo (1900)

| RN Dardo |
| --- | --- |
 RN Dardo

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  F. Schichau, Elbing
Kölinlasku:  17. elokuuta 1899
Laskettu vesille:  7. helmikuuta 1900
Palveluskäyttöön:  16. maaliskuuta 1901
Poistui palveluskäytöstä:  18. maaliskuuta 1920
Tekniset tiedot
Uppouma:  315 t
Pituus:  62,05 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,50 m
Syväys:  2,60 m
Koneteho:  5 230 - 5 998 ihp
Nopeus:  31+ solmua (koeajot)
Miehistöä:  53–61
Aseistus
Aseistus:  1 × 76 mm/40 tykki 5 × 57 mm/43 tykkiä 2 × 356 mm torpedoputkea
RN Dardo (ital. Regia Nave Dardo) oli Italian kuninkaallisen laivaston Lampo-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Saksasta Elbingistä F. Shichaulta, missä köli laskettiin 17. elokuuta 1899. Alus laskettiin vesille 7. helmikuuta 1900 ja liitettiin laivastoon 16. maaliskuuta 1901.
Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 18. maaliskuuta 1920.
Donetskin kansallinen yliopisto

| Donetskin kansallinen yliopisto> Доне́цький націона́льний університе́т |
| --- | --- |
  

Perustettu:  15.7.1937 Stalinon kasvatus- tieteellinen valtioninstituutti   28.5.1965 Donetskin valtionyliopisto
Tyyppi:  yliopisto
Sijainti:  Donetsk (Vinnytsja), Donetskin alue, (Vinnytsjan alue)  UA (48.0041°N, 37.7975°E)
Osoite:  vul. 600-ritštšja 21, Vinnytsja, Ukraina(Itä-Ukrainan sotatilan johdosta yhteysosoite muualla)
Sivusto:  www.donnu.edu.ua
Donetskin kansallinen yliopisto (DonNU) (ukr.  Доне́цький націона́льний університе́т , Donetskyi natsionalnyi universytet, ven. Донецкий национальный университет, Donetski natsionalnyi universitet) on Itä-Ukrainassa, Donetskin kaupungissa sijaitseva suuri yliopisto.
Donetskin kansallinen yliopisto pohjautuu heinäkuussa 1937 perustettuun Stalinon (nyk. Donetskin) kasvatustieteellisen valtioninstituuttiin. Aluksi 20 luennoitsijaa vastasi 138 opiskelijan opetuksesta. Kurssikoot kasvoivat nopeasti, oppilaitos monipuolistui. Syyskuussa 1964 Donetskin kasvatustieteellisestä instituutista tehtiin neuvostojohdon päätöksellä Harkovan valtionyliopiston Donetskin haarayksikkö.  28. toukokuuta 1965 tästä muodostettiin Donetskin valtionyliopisto. Se kasvoi ja monipuolistui niin, että vuonna 1970 opetusta annattiin jo seitsemässä tiedekunnassa. Ukrainan itsenäistyttyä yliopisto nimettiin vuonna 2000 kansalliseksi yliopistoksi ja se sai vuonna 2004 autonomisen tutkimusyliopiston aseman.
Yliopistossa on nykyään 12 tiedekuntaa ja 76 ainelaitosta. Yliopistossa opiskelee yli 18 000 opiskelijaa, joista noin 300 tulee ulkomailta. Vuonna 2013 suoritetussa kahdensadan ukrainalaisen yliopiston vertailussa Donetskin yliopisto pisteytettiin Ukrainan 17. parhaaksi yliopistoksi. Vuoden 2014 vertailussa yliopiston sijaluku oli 20. Brittiläinen QS World University Rankings vertailun 2014 versio sijoitti yliopiston maailmanlaajuisesti sijaluvuille 701+ (yli 700). Espanjalainen Webometrics luokitteli yliopiston puolestaan kansallisesti sijaluvulle 24 ja maailmanlaajuisesti sijalle 3772.
Poikkeusjärjestelyt separatistitoiminnan takia syksyllä 2014

Syksyllä 2014 Donbassin sodan alettua Itä-Ukrainassa yliopisto antoi kotisivullaan yhteysosoitteekseen Donetskin kampuksen sijaan Länsi-Ukrainan Vinnytsjassa sijaitsevan hallinnollisen osoitteen. Niin sanotun "Donetskin kansantasavallan" Venäjä-mieliset separatistit olivat tuolloin vallanneet muun muassa DonNU:n päärakennuksen. Sittemmin separatistit ilmoittivat sulkevansa esimerkiksi yliopiston Ukrainan historian laitoksen, jonka opettajat eivät suostunet vannomaan uskollisuutta "kansantasavallalle". Aseistetut separatistit kertoivat siirtävänsä tilat Moskovan valtionyliopiston (MGU) ja Moskovan humanistisen valtionyliopiston sivutoimipisteiden käyttöön. Osoitteenmuutoksellaan ja kotisivuillaan yliopisto viestitti halustaan pysyä osana Ukrainan yliopistojärjestelmää. Opettajista suuri osa siirtyi työskentelemään uudessa osoitteessa Vinnitsassa, mutta opiskelu oli paljolti etäopiskelua. Useimmat Itä-Ukrainan separatistialueella aiemmin sijainneet yliopistot olivat siirtäneet ainakin hallintonsa pois kapinallisalueelta.
Donetskin kansallisen yliopiston päärakennus.
DonNU:n kerrostalomaisia rakennuksia.
Filologian tiedekunnan rakennus.
DonNU:n uudempaa rakennuskantaa - Talous- ja lakitieteellisen tiedekunnan rakennus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Donetskin kansallinen yliopisto Wikimedia Commonsissa
Donetsk National University (englanniksi) (topuniversities.com)
Donetsk National University[vanhentunut linkki] (englanniksi) (donnu.edu.ua)
Luke (nimi)

| Luke |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Lukas, Luukas 
Nimen alkuperä:  kreikan Loucas, Loukios tai latinan Lucas; ’Lucanian maakunnasta kotoisin oleva’ 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Luke on miehen etunimi. Se on Luukas-nimen englantilainen vastine.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Luke on joulukuuhun 2024 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä noin 490–500 miehellä. Luke-nimi ei ole mukana almanakassa, mutta se esiintyy Helsingin yliopiston almanakkatoimiston virallisessa koirien nimipäiväkalenterissa. Siinä Luken nimipäivä on 18. lokakuuta.
Kuvitteellisia Lukeja

Luke Cage, supersankari Marvel-sarjakuvissa
Luke Danes, henkilöhahmo televisiosarjassa Gilmoren tytöt
Luke Dunphy, henkilöhahmo televisiosarjassa Moderni perhe
Luke Jackson, nimihenkilö elokuvassa Lannistumaton Luke
Lucky Luke, sarjakuva- ja animaatiohahmo
Luke Skywalker, hahmo Tähtien sota -elokuvissa
Đurađ Branković

Đurađ I Branković (k. 1456), oli Brankovićin hallitsijasukuun kuulunut Serbian despootti.
Đurađ I oli Vuk Brankovićin poika ja tuli Serbian despootiksi vuonna 1427 enonsa Stefan Lazarevićin jälkeen. Serbia ulottui tuolloin Tonavasta aina Sjar-dagiin ja Adrianmerelle asti. Kahden voimakkaan naapurin, Unkarin kuningaskunnan ja Turkin, ympäröimänä hän harjoitti horjuvaa politiikkaa. Vuonna 1426 hän teki liiton Unkarin kanssa turkkilaisia ​​vastaan, mutta vuonna 1439 hän joutui pakenemaan Serbiasta sulttaani Murad II:n vallattuaan hänen maansa ja etsimään turvaa Unkarista. Vuonna 1444 hänen valtakuntansa palautettiin osittain Szegedinin rauhan välityksellä, ja Branković palasi Serbiaan. Branković ei osallistunut seuraaviin Unkarin ja Turkin välisiin sotiin, mutta sulttaani Muhammed II valloitti Serbian vuosina 1454–55 ja Branković itse kuoli Turkissa vankeudessa vuonna 1456.
Elisabetta Gualmini

| Elisabetta Gualmini |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. toukokuuta 1968 (ikä 56) Modena, Italia
Kansalaisuus:  italialainen
Tiedot
Puolue:  Demokraattinen puolue
Aiheesta muualla
www.elisabettagualmini.eu
Elisabetta Gualmini (s. 17. toukokuuta 1968 Modena, Italia) on italialainen poliitikko. Gualmini edustaa demokraattista puoluetta. De Gualmini on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Brando Benifei

| Brando Benifei |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. tammikuuta 1986 (ikä 38) La Spezia, Italia
Kansalaisuus:  italialainen
Tiedot
Puolue:  Demokraattinen puolue
Aiheesta muualla
www.brandobenifei.it
Brando Benifei (s. 1. tammikuuta 1986 La Spezia, Italia) on italialainen poliitikko. Benifei edustaa demokraattista puoluetta. Benifei on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Omistusoikeus

Omistusoikeus on yleisluonteinen valta vallita esineitä eli käyttää niitä ja määrätä niistä. Omistamisella viitataan usein nimenomaan yksityisomistamiseen, mutta se voi kattaa myös julkisen omistuksen.
Omistaminen on keskeinen yhteiskunnallinen instituutio. Se on tärkeä tutkimuskohde yhteiskunta- ja kulttuuritieteissä, kuten oikeustieteessä, taloustieteessä, politiikan tutkimuksessa, antropologiassa, historiassa ja filosofiassa.
Omistusoikeus yhteiskuntafilosofiassa

Omistamista on käsitelty yhteiskuntafilosofiassa antiikin ajasta alkaen. Omistamista käsitelleisiin filosofeihin kuuluvat muun muassa Platon, Aristoteles, John Locke, Georg Hegel, Pierre-Joseph Proudhon ja Karl Marx. Filosofiassa omistamista on yleensä käsitelty yleisellä periaatteellisella tasolla, ja siinä on hyödynnetty etenkin tekstipainotteista, historiallisesti ja sosiologisesti painottunutta tai käsiteanalyyttista lähestymistapaa.
Omistamisen perusluonteesta voidaan erottaa kaksi näkemystä. Ykseysnäkymyksen mukaan omistamiselle on tietty ydinsisältö, joka liittyy omistuksen eksklusiivisuuteen ja absoluuttisuuteen. Ykseysnäkemys on ollut vallitseva länsimainen käsitys omistamisesta. Sen sijaan kimpputeorian mukaan omistus koostuu vaihtelevista oikeuksista ja velvollisuuksista.
Omistusoikeus taloustieteessä

Taloustieteessä omistusoikeuksiin on perinteisesti katsottu kuuluvan oikeus käyttää hyödykettä tai voimavaraa, oikeus luovuttaa se ja oikeus ottaa itselleen sen tuotto. Omistusoikeudet kuuluvat tärkeimpiin taloudellisiin instituutioihin. Omistusoikeuksien selkeä määritteleminen ja vahva suojaaminen edistävät taloudellista tehokkuutta. Esimerkiksi monien luonnonvarojen liiallinen käyttö, kuten liikakalastus, on katsottu johtuvan siitä, ettei niillä ole omistajaa. Tehokkaan omistusoikeusjärjestelmän kriteereinä on pidetty omistusoikeuksien eksklusiivisuutta, eli kaikki omaisuudesta aiheutuvat tuotot ja kustannukset lankeavat vain omistajalle, omistusoikeuksien siirtokelpoisuutta, eli omistaja voi vapaasti luovuttaa omaisuutensa toiselle, ja omistusoikeuksien universaalisuutta, eli kaikki omaisuus on jonkun hallussa. Omistusoikeuksia tutkineen taloustieteilijän Armen Alchianin mukaan hyvin määritelty omistusoikeusjärjestelmä korvaa väkivaltaisen kamppailun resursseista rauhanomaisella kilpailulla markkinoilla, jossa resurssien käyttöä ohjaavat muiden preferenssit ja tarpeet, mikä myös vaikeuttaa syrjintää.
Omistusoikeus Suomen oikeudessa > Omistusoikeuden ja omaisuuden käsite

Omistusoikeus kuuluu yksityisoikeuden tärkeimpiin käsitteisiin. Suomessa omistusoikeudesta ei ole yleisiä säännöksiä, vaan se edellytetään oikeusjärjestyksessä tunnetuksi.
Omistusoikeus on perinteisesti määritelty periaatteessa täydelliseksi, toiset poissulkevaksi yksinoikeudeksi esineeseen. Tämä määritelmä pohjautuu saksalaiseen perinteeseen. Määritelmän mukaan omistusoikeuden tunnusmerkit ovat täydellisyys, eli omistaja voi käyttää esinettä ja määrätä siitä kaikin tavoin, joita ei ole erikseen rajoitettu, yksinomaisuus, eli omistusoikeus sulkee sivulliset pois esineen käytöstä, ja jakamattomuus, eli omistusoikeus voi kuulua vain yhdelle taholle. Määritelmän mukaan omistusoikeuden kohteena voi olla vain yksilöity aineellinen esine.
Omaisuudella oikeudellisessa merkityksessä ei tarkoiteta konrkeettisia esineitä vaan kaikkia varallisuusoikeuksia, mukaan lukien omistusoikeutta. Omaisuus jaetaan kiinteään omaisuuteen, johon kuuluvat omistusoikeus ja sitä lähellä olevat oikeudet kiinteistöön tai muuhun maa- tai vesialueeseen, ja irtaimeen omaisuuteen, johon kuuluvat kaikki muut varallisuusoikeudet, kuten omistusoikeus irtaimeen esineeseen, rajoitetut esineoikeudet kiinteisiin ja irtaimiin esineisiin, saamisoikeudet, immateriaalioikeudet sekä osuusoikeudet eri yhteisöihin. Suomen perustuslaissa säädetään omaisuudensuojasta, jonka mukaisesti jokaisen omaisuus on turvattu.
Omistusoikeus Suomen oikeudessa > Omistusoikeuden ja omaisuuden käsite > Omistusoikeuden käsitteen jaottelu

Suomalaisessa oikeuskirjallisuudessa omistusoikeuden käsite jaetaan vakiintuneesti kolmeen elementtiin tai momenttiin, joita ovat omistajan hallintaoikeus, omistajan kompetenssi ja tietynasteinen dynaaminen suoja. Tämän jaottelun esitti 1950-luvulla pohjoismaisesta tutkimuksesta vaikutteita saanut Simo Zitting, jonka mukaan omistusoikeus on omistajan oikeusasemaa, jonka sisältö määräytyy voimassa olevien oikeussääntöjen mukaan, kuvaava nimitys. Zitting hyödynsi omistusoikeuden hajottelua elementteihin tarkasteltaessa omistajanvaihdosta, joka voidaan sen avulla hahmottaa vaiheittaiseksi tapahtumasarjaksi, jossa luovutuksensaajan oikeusasema kehittyy eri henkilösuhteissa vaihe vaiheelta kohti täydellistä omistajan oikeusasemaa sen sijaan, että omistusoikeuden katsottaisiin siirtyvän kokonaisuutena "pistemäisesti" tietyllä hetkellä.
Omistajan hallintaoikeus tarkoittaa yksinomaista vapautta käyttää esinettä ja omistajan saamaa staattista suojaa tätä käyttövapautta estäviä tai häiritseviä sivullisia vastaan. Staattisen suojan keinoja ovat omistajankanteet sekä oikeus vaatia vahingonkorvausta ja rangaistusta omistusoikeuden loukkauksesta. Hallintaoikeutta kutsutaan myös primäärioikeudeksi, ja se muodostaa omistusoikeuden ydinmomentin. Omistajan kompetenssi tarkoittaa valtaa eli kelpuutusta oikeudellisesti määrätä omistusoikeudesta, eli tarkemmin juuri omistajan hallintaoikeudesta. Tähän kuuluu valta muun muassa luovuttaa omistusoikeus toiselle (luovutuskompetenssi), perustaa rajoitettuja esineoikeuksia (perustamiskompetenssi) ja testamentata omistusoikeus (testamenttauskompetenssi). Dynaamisella suojalla tarkoitetaan suojaa sivullisia kohtaan kollisiotilanteessa, jossa eri henkilöiden oikeudet ovat vastakkain. Omistajan katsotaan saavan dynaamista suojaa ainakin edeltäjänsä ulosmittaus- ja konkurssivelkojia vastaan.
Oikeuskirjallisuudessa on huomautettu, että omistusoikeuden käsitteen jaottelu elementteihin on käsitteellinen apukuvio, jonka avulla voidaan vastata vain tietyntyyppisiin kysymyksiin mutta ei toisiin, kuten kysymykseen omistusoikeuden yksityiskohtaisesta sisällöstä. Oikeuskirjallisuudessa on myös esitetty, että omistajan oikeusasemasta voidaan erottaa muitakin puolia ja että omistusoikeuden käsite voisi olla mielekkäämpää ymmärtää viittaavan vain omistajan hallintaoikeuteen koko omistajan oikeusaseman sijasta.
Omistusoikeus Suomen oikeudessa > Omistusoikeuden saaminen

Oikeustosiseikkoja, joiden perusteella henkilö saa omistusoikeuden esineeseen, kutsutaan saannoiksi. Saannot jaetaan alkuperäisiin saantoihin, joiden nojalla syntyy uusi omistusoikeus, ja omistajanvaihdossaantoihin, joiden perusteella omistusoikeus siirtyy. Omistajanvaihdossaannot jaetaan johdannaisiin saantoihin, joissa omistusoikeus siirtyy edeltäjän omistusoikeuden perusteella, ja kumoaviin saantoihin, joissa omistusoikeus siirtyy edeltäjän omistusoikeudesta riippumatta.
Omistusoikeus Suomen oikeudessa > Omistusoikeuden rajoitukset

Omistusoikeus ei ole rajoittamaton, vaan sitä on laissa rajoitettu ja sen käyttöä säännelty monilla tavoin. Olennaisin omistusoikeuteen puuttumisen muoto on pakkolunastus. Muihin omistusoikeuden rajoituksiin kuuluvat muun muassa kaavoitus- ja rakennuslainsäädäntö, ympäristön- ja luonnonsuojelu, eläinsuojelu, jokamiehenoikeudet, pakkotila ja šikaanikielto.
Omistusoikeus Suomen oikeudessa > Yhteisomistus

Kaksi tai useampi henkilöä voi yhdessä omistaa esineen, jolloin kyse on yhteisomistuksesta. Yhteisomistus on pääsääntöisesti määräosaista siten, että kukin yhteisomistaja omistaa tietyn määräosan esineestä. Tietyissä tilanteissa, kuten avoimen yhtiön ja jakamattoman kuolinpesän kohdalla, yhteisomistus on jaotonta, jolloin yhteisomistajat eivät omista tiettyä määräosaa vaan heille kuuluu tietty osuus kyseisestä varallisuudesta.
Brankovićin hallitsijasuku

Branković oli vanha serbialainen suku, jonka ensimmäinen merkittävämpi jäsen oli Branko, joka hallitsi Makedoniassa suuren Serbian kuninkaan Stefan Dušanin (1331–55) aikana.
Vuk Branković (k. 1398), Brankon poika, Serbian kuninkaan Lazarin vävy.
Đurađ I Branković (k. 1456), edellisen poika, Serbian despootti enonsa Stefan Lazarevićin jälkeen.
Đurađ II Branković (1645-1711), nimen viimeinen kantaja, Serbian viimeinen despootti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brankovićin hallitsijasuku Wikimedia Commonsissa
Brankovići Biographisches Lexikon zur Geschichte Südosteuropas (saksaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel 
Henkilöt:  Deutsche Biographie
Yamoussoukro

| Yamoussoukro |
| --- | --- |

 Yamoussoukro
 Koordinaatit: 06°49′N, 005°17′W 
Valtio:   Norsunluurannikko
Alue:  Lacs
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3 500 km²
Väkiluku (2014):  212 670
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yamoussoukro on Norsunluurannikon virallinen pääkaupunki. Vuoden 2014 väestönlaskennassa Yamoussoukrossa oli 212 670 asukasta.
Maantiede ja ilmasto

Yamoussoukro sijaitsee 270 kilometriä luoteeseen maan suurimmasta kaupungista Abidjanista.
Yamoussoukrossa on trooppinen ilmasto, talvella eli marraskuusta helmikuuhun sataa paljon vähemmän kuin kesällä.
Kaupungissa sijaitsee yksi maailman suurimmista kirkoista, vuonna 1990 paavi Johannes Paavali II:n käyttöön vihkimä basilika Notre Dame de la Paix de Yamoussoukro.
Historia

Norsunluurannikon itsenäistymisestä vuonna 1960 alkaen Yamoussoukro toimi maan kakkoskaupunkina.  Yamoussoukrosta tuli maan pääkaupunki maaliskuussa 1983, kun presidentti Félix Houphouët-Boigny oli määrännyt pääkaupungin siirrettäväksi kotikyläänsä. Käytännössä kuitenkin hallintotoiminnot siirtyivät hitaasti, ja maan suurin kaupunki Abidjan toimi pääkaupunkina 2000-luvulle asti.
Palvelut

Yamoussoukron lentoasemalla on yksi kiitotie, joka on kolme kilometriä pitkä. Kiitotie rakennettiin niin pitkäksi, että tarvittaessa sille voitaisiin lentää Concordella. Kaupungissa toimii maan ensimmäisen presidentin mukaan nimetty ammattikorkeakoulu, Institut National Polytechnique – Félix Houphouët-Boigny (INP-HB).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yamoussoukro Wikimedia Commonsissa
| n k Afrikan pääkaupungit |
| --- | --- |
Pääkaupungit:  Abuja, Nigeria  Accra, Ghana  Addis Abeba, Etiopia  Alger, Algeria  Antananarivo, Madagaskar  Asmara, Eritrea  Bamako, Mali  Bangui, Keski-Afrikan tasavalta  Banjul, Gambia  Bissau, Guinea-Bissau  Brazzaville, Kongon tasavalta  Conakry, Guinea  Dakar, Senegal  Djibouti, Djibouti  Dodoma, Tansania  Freetown, Sierra Leone  Gaborone, Botswana  Gitega, Burundi  Harare, Zimbabwe  Jamestown, Saint Helena  Juba, Etelä-Sudan  Kairo, Egypti  Kampala, Uganda  Khartum, Sudan  Kigali, Ruanda  Kinshasa, Kongon demokraattinen tasavalta  Libreville, Gabon  Lilongwe, Malawi  Lobamba, Swazimaa  Lomé, Togo  Luanda, Angola  Lusaka, Sambia  Malabo, Päiväntasaajan Guinea  Mamoudzou, Mayotte  Maputo, Mosambik  Maseru, Lesotho  Mbabane, Swazimaa  Mogadishu, Somalia  Monrovia, Liberia  Moroni, Komorit  Nairobi, Kenia  N’Djamena, Tšad  Niamey, Niger  Nouakchott, Mauritania  Ouagadougou, Burkina Faso  Port Louis, Mauritius  Porto-Novo, Benin  Praia, Kap Verde  Pretoria, Etelä-Afrikka Bloemfontein  Kapkaupunki  Rabat, Marokko  Saint-Denis, Réunion  São Tomé, São Tomé ja Príncipe  Tripoli, Libya  Tunis, Tunisia  Victoria, Seychellit  Windhoek, Namibia  Yaoundé, Kamerun  Yamoussoukro, Norsunluurannikko
Crazy in Love (Itzyn albumi)

| Crazy in Love Itzy |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. syyskuuta 2021
 Tyylilaji: K-pop
 Kesto: 51.09
 Levy-yhtiö: JYP Entertainment, Dreamus
Itzyn muut julkaisut
| What’z Itzy 2021 | Crazy in Love 2021 |   |
Singlet albumilta Crazy in Love
 ”Loco” Julkaistu: 24. syyskuuta 2021  ”Swipe” Julkaistu: 27. syyskuuta 2021
Crazy in Love on eteläkorealaisen tyttöyhtye Itzyn ensimmäinen studioalbumi. Albumi julkaistiin JYP Entertainmentin ja Dreamusin kautta 24. syyskuuta 2021. Albumi sisältää 16 kappaletta, mukaan lukien nimikkosinglen ”Loco”.
Tausta

Yhtyeen levy-yhtiö ilmoitti elokuun 13. päivä, että Itzy tulisi julkaisemaan saman vuoden syyskuussa ensimmäisen studioalbuminsa. Samalla julkistettiin myös sen nimi. Elokuun lopussa ilmoitettiin aikataulu koskien uutta albumia. Syyskuun 6. päivä julkaistiin albumin traileri ja seuraavana päivänä promokuvat. Syyskuun 10. päivä yhtye julkaisi albumin kappalelistan. ”Swipe” kappaleen teaser-video julkaistiin 21. syyskuuta, ja ”Loco” singlen teaser-video 22. syyskuuta.
Julkaisu

Itzy ilmoitti pitävänsä livetapahtuman albumin julkaisupäivänä. Itzy OutNow Comeback Show esitettiin Naver Now:n kautta 24. syyskuuta. Yhtye esittää nimikkosinglen ”Loco” The Kelly Clarkson Showssa 27. syyskuuta.