stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kawakaze (1936)

| Kawakaze / 江風 |
| --- | --- |
 Kawakaze

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Fujinagata
Kölinlasku:  25. huhtikuuta 1935
Laskettu vesille:  1. marraskuuta 1936
Palveluskäyttöön:  30. huhtikuuta 1937
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 712 t (kuiva) 2 011 t (kuormattu)<(small>
Pituus:  107,5 m (vesiraja)
Leveys:  9,9 m
Syväys:  3,5 m
Koneteho:  42 000 shp
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  180
Aseistus
Aseistus:  5 × 127 mm/50 type 3 -tykkiä 2 × 13 mm ilmatorjuntakonekivääriä 8 × 61 cm torpedoputkea
Kawakaze (jap. 江風) oli Keisarillisen Japanin laivaston Shiratsuyu-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Fujinagatan telakalta. Sen köli laskettiin 25. huhtikuuta 1935 ja alus laskettiin vesille 1. marraskuuta 1936. Alus valmistui 30. huhtikuuta 1937.
Kallahdenharju

Kallahdenharju on harju Kallahdessa, Helsingin itäosassa. Harju syntyi 12 000 vuotta sitten mannerjäätikön sulamisvesien kasaamana. Se muodostaa kannaksen, joka yhdistää Kallahdenniemen mantereeseen. Harju jatkuu mereen vedenalaisilla hiekkasärkillä ja hiekkapohjana. Vedenalaisen harjun korkeimmat kohdat ovat nyt saaria, kuten Santinen ja Iso Leikosaari. Kallahdenharju kuuluu Kallahdenharjun luonnonsuojelualueeseen, joka rauhoitettiin vuonna 1973.
Luonto

Harjun kilpikaarnamäntymetsä on vasta noin 150-vuotiasta, koska Krimin sodan aikana Vuosaaresta kaadettiin paljon metsää linnoitustarpeisiin. Rannan tuntumassa kasvaa tervaleppää.
Vanhoissa puissa on paljon tikkojen hakkaamia koloja, joissa pesii muitakin kolopesijöitä. Harvinaisia kasveja harjulla on muun muassa pohjanvariksenmarja. Kallahdenharju kuuluu Helsingin ainoana valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan. Kallahdenharju on suojeltu, ja se kuuluu Natura 2000-alueeseen.
Ulkoilumahdollisuudet

Harjun päällä kulkee Kallvikinniementie, joka johtaa Kallahdenniemen kärjen suositulle uimarannalle. Harjulla on myös luontopolku, joka kulkee rantoja pitkin ja kiertää koko harjun. Tienviertä pitkin kulkee aidalla ajotiestä erotettu pyörätie. Varsinainen kävelytie kulkee luontopolkua pitkin.
Kuvia

Kallahdenharjua
Kallahdenkainalon uimaranta, taustalla Kallahdenharju.
Kallvikinniementietä talvella.
Kallahdenharjun luontopolkua.
Portaat luontopolulla.
Maisema harjulta Ramsinrannan suuntaan.
Kallahdenharjua Kallahden suunnasta talvella
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kallahdenharju Wikimedia Commonsissa
Kazuyuki Morisaki

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kazuyuki Morisaki
Syntymäaika: 9. toukokuuta 1981 (ikä 43)
Syntymäpaikka: Hiroshima, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 177 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1999–2018 | Sanfrecce Hiroshima | 504 (22) |
Maajoukkue
| 2001 | Japani U-20 |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kazuyuki Morisaki (jap. 森﨑 和幸, Morisaki Kazuyuki; s. 9. toukokuuta 1981 Hiroshima) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Morisaki kuului Japanin U-20 joukkueeseen nuorten MM-kilpailuissa 2001.
Aiheesta muualla

Soccerway
Kansallisdemokraatit (Ruotsi)

Nationaldemokraterna (ND, "Kansallisdemokraatit") on Ruotsidemokraatit-puolueesta vuonna 2001 lohjennut äärilaita, konservatiivinen nationalistipuolue. Heidän mukaansa Ruotsidemokraatit ovat luopuneet etnisyyskäsitteestä.
Ideologia

Puolue on konservatiivinen, nationalistinen ja äärioikeistolainen. Se haluaa muuttaa Ruotsin etnisesti yhtenäiseksi ja vastustaa maahanmuuttoa ei-länsimaista, liiallista ulkomaista yritysomistusta, moskeijoita, homoadoptioita, kivuliaita eläinkokeita ja EU:ta. Puolue kannattaa konservatiivisia perhearvoja.
Liittolaisia

Puolueen eurooppalaiseen liittoumaan Alliance of European National Movements kuuluvat mm. British National Party, Jobbik ja Front National ja Suomessa Vapauspuolue rp. Nationaldemokraternan edustajia puheenjohtajansa Marc Abramssonin johdolla oli vauhdittamassa suomalaisen Vapauspuolueen vaalikampanjaa huhtikuussa 2011 Turussa.
Puolue

Puolueella on kunnanvaltuutettuja Södertäljen ja Nykvarnin kunnissa. Puheenjohtaja on Marc Abramsson ja puolueen lehti Nationell Idag, nuorisojärjestö Nationaldemokratisk Ungdom ja naisliitto Nationella kvinnoförbundet.
Puolue > Hallitus

Valittu 6.9.2009:
Marc Abramsson, partiledare
Daniel Spansk, vice partiledare
Heinz Burgemeister, seniorordförande
Vávra Suk, sekreterare
Mattias Karlstrand, ledamot
Tomas Johansson, ledamot
Tommy Viklund, ledamot
Kankaan perhe

Kankaan perhe. Televisio-ohjelma. Mirja-Liisa ja Olavi Kankaan seitsemän musikaalista lasta.
Kankaan perhe on suomalainen televisio-ohjelma, joka kertoo seitsenlapsisesta musikaalisesta perheestä Multialla, Keski-Suomessa. Perheen isä, Olavi Kangas (1927–2016), oli tätä elokuvaa tehtäessä kansakoulun opettaja, kyläkoulun johtaja ja maanviljelijä. Hän on tehnyt mittavan työn multialaisen kulttuurin elvyttämiseksi ja säilyttämiseksi kouluttajana, säveltäjänä, muusikkona, laulajana ja kuoronjohtajana. Hän soitti kannelta, hanuria ja urkuharmonia. Olavi Kangas on ollut vuosikausia Multian kunnanvaltuustossa ja työskennellyt sen eri lautakunnissa. Ohjelman teon aikaan, vuonna 1975,  hän oli lisäksi Multian työväenyhdistyksen puheenjohtaja. Perheen äiti, Mirja-Liisa Kangas (1931–2013), huolehti seitsemästä lapsestaan ja talon puutarhasta ja karjasta. Hän toimi aktiivisesti Multian kulttuurielämässä. Ohjelmaa kuvattaessa hän lauloi Multian kirkkokuorossa.
Musiikkipitoisessa henkilökuvassa seurataan perheen elämää, musiikkiharrastusta ja esiintymisiä. Ohjelmaa varten perheen lapset lauloivat isänsä sävellyksiä sekä muun muassa Toivo Kuulan Iltatunnelman ja Marc-Antoine Charpentierin Kun rakkaus voittaa (Te Deum D-duuri H.146, 1. osa).
Musikaaliset lapset

Kaikki lapset ovat musikaalisia ja kaikki laulavat Kankaan perhekuorossa. Vuonna 1975 19-vuotias Kerttu soitti alttoviulua, 17-vuotias Maija harrasti laulua, 15-vuotias Helvi omistautui kitaran ja viulun soitolle, 14-vuotias Liisa ja 8-vuotias Minna soittivat viulua ja 12-vuotias Anna-Liisa alttoviulua. Perheen ainoa poika, Kalle 13, opiskeli sellonsoittoa.  Myöhemmin Minna Kankaasta on tullut merkittävä viulisti, joka on soittanut lukuisissa huippuorkestereissa, muun muassa Oopperaorkesterissa, Avantissa ja Suomalaisessa barokkiorkesterissa.  Anna-Leena on ollut Keski-Pohjanmaan kamariorkesterin vakituinen alttoviulisti,  ja Kalle Kangas on sellistinä ja sellotaiteen lehtorina aktiivisesti mukana Jyväskylän ja Keski-Suomen musiikkielämässä.
Isovanhemmat

Samassa talossa, Multian Mäenperässä televisio-ohjelman kuvausten aikaan asui kaikkiaan 11 henkeä. Ruokakuntaan kuuluivat myös Mirja-Liisan vanhemmat Liisa ja Eino Ahola. Lapset muuttivatkin kesäisin piha-aittaan nukkumaan.
Ohjelman tekijät

Kankaan perhe -ohjelman käsikirjoittivat Arja ja Erkki Pohjanheimo. Värifilmille kuvatun ohjelman ohjaaja on Erkki Pohjanheimo, kuvaaja Raimo Heikkonen ja äänittäjä Kari Hakala
Lähetykset

Kankaan perheen ensiesitys Yle TV1:ssä oli 18.10.1975, ja se uusittiin 20.5.1978. Ohjelman kesto on 40’56”.
Kankaan perhe – The Kangas Family meni myös Ylen kansainväliseen myyntiin, se oli esillä Montreux’n Kultaisen Ruusun festivaalilla 1976, ja elokuva esitettiin Gosteleradiossa, Neuvostoliiton televisiossa, Suomen itsenäisyyspäivänä 1976.
Televisio-ohjelma. Musikaalinen Kankaan perhe. Vasemmalta Maija, Anna-Leena, Liisa, Helvi, Kerttu, Minna, äiti Mirja-Liisa, Kalle ja isoisä Eino Ahola. Isä Olavi Kangas puuttuu kuvasta.
Kibiran kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Burundi
Pinta-ala:  40000 hehtaaria
| --- | --- |
Tyyppi:  kansallispuisto
Perustettu:  12. joulukuuta 1933 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kibiran kansallispuisto on Burundin merkittävin luonnonsuojelualue, ja maan suurin koskematon metsäalue. Sen pinta-ala on 40 000 hehtaaria. Puisto tunnetaan ennen kaikkea apinoistaan: siellä on simpansseja, paviaaneja, marakatteja ja gueretsoja.
Puisto sijaitsee Kongojoen ja Niilin välisellä vedenjakajalla. Se ulottuu Ruandan vastaiselle rajalle, ja muodostaa yhdessä Ruandan puolella olevan Nyungwen metsän kanssa laajan yhtenäisen metsäalueen. Alue on ollut lain suojaama jo vuodesta 1933. Se on ollut alkujaan kuninkaallisille varattu metsästys- ja hauta-alue.
Keravan terveyskeskus

| Keravan terveyskeskus |
| --- | --- |
 Keravan terveyskeskus tarjoaa julkisen palvelun terveyspalveluja Keravalla.
Osoite:  Metsolantie 2, 04200 Kerava
Sijainti:  Kaleva, Kerava
Koordinaatit:  60.4093°N, 25.0887°E
Omistaja:  Keravan kaupunki
Käyttäjä:  Keravan kaupunki, HUSLAB
Keravan terveyskeskus: Päivystys
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keravan terveyskeskus on Keravan Kalevan kaupunginosassa toimiva kunnallinen terveysasema.
Keravan terveyskeskuksen päivystys sijaitsee rakennuksen länsipäädyssä.
Terveyskeskus palvelee akuuttipotilaita arkisin virka-aikoina eli kello 8-16 (Metsolantie 2, C-rappu) . Muina aikoina terveydenhuollon akuuteissa tilanteissa asukkaita palvelee Peijaksen sairaalan yhteydessä Vantaalla (Sairaalakatu 1) toimiva terveyskeskuspäivystys.
Aiheesta muualla

Lasse Kivinen (26.1.2021) Tässä terveyskeskuksessa tehtiin pieni ihme: Potilaille riittää aikaa ja lääkärinvirat täyttyvät helposti (hs.fi)
Palvelumme lukuina Keravan kaupunki, kerava.fi. Viitattu 30.5.2019.
Keravan päivystys supistuu rajusti (4.10.2014) (Arkistoitu – Internet Archive) (keski-uusimaa.fi)
Kerava vuoti vahingossa potilastietoja huumehoidoista (8.11.2012) (Arkistoitu – Internet Archive) (ts.fi)
Keravan terveyskeskuksen ajanvaraus takkuilee (30.9.2010) (Arkistoitu – Internet Archive) (keski-uusimaa.fi)
Kuningaskuluttaja: Keravan palvelut asukkaiden arvioitavina (11.9.2003, päivitetty 15.4.2005) (yle.fi)
Kazuyoshi Miura

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 26. helmikuuta 1967 (ikä 57)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Pelipaikka: Hyökkääjät
Seura
Seura: Yokohama FC
Pelinumero: 11
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1982 1982-1985 1986 1987 1987-1988 1989 1990 1990-1998 1994-1995 1999 1999-2000 2001-2005 2005- 2005 | Juventus Santos Matsubara Brasil XV Novembro-Jaú Coritiba Santos Yomiuri / Verdy Kawasaki →Genoa Croatia Zagreb Kyoto Purple Sanga Vissel Kobe Yokohama FC →Sydney |  |
Maajoukkue
| 1990-2000 | Japani | 89 (55) |
Kazuyoshi Miura (jap. 三浦知良; s. 26. helmikuuta 1967) on japanilainen jalkapalloilija. Hän oli Aasian ja J. Leaguen vuoden pelaaja 1993.
Shizuokassa syntynyt Miura teki maajoukkuedebyyttinsä 26. syyskuuta 1990 ja pelasi siinä aktiivisesti vuoteen 2000.
Useiden japanilaisten ammattilaisseurojen ohella Miura on pelannut pitkiä aikoja Brasiliassa sekä lyhyempiä ajanjaksoja Italiassa (Genoa CFC), Kroatiassa (Dinamo Zagreb) ja Australiassa (Sydney FC).
Kun Miura pelasi elokuussa 2020 Japanin Cupissa vielä yli 53-vuotiaana, hän on pelaaja joka on pelannut peräti viidellä eri vuosikymmenellä.
Miura siirtyi tammikuussa 2022 lainasopimuksella neljännen sarjatason Suzuka Point Gettersin riveihin. Hän jatkaa uraansa vielä 56-vuotiaana ja on maailman vanhin ammattilaissarjassa pelannut jalkapalloilija.
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 1990 | 3 | 0 |
| 1991 | 2 | 0 |
| 1992 | 11 | 2 |
1993: 16
| 1994 | 8 | 5 |
| 1995 | 12 | 6 |
| 1996 | 12 | 6 |
| 1997 | 19 | 18 |
| 1998 | 1 | 0 |
1999: 0
| 2000 | 5 | 2 |
| Yhteensä | 89 | 55 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 1992
1 Matsunaga |
2 Ōtake |
3 Katsuya |
4 Horiike |
5 Hashiratani |
6 Tsunami |
7 Ihara |
8 Fukuda |
9 Takeda |
10 Ramos |
11 Miura |
12 Yamada |
13 Sakakura |
14 Kitazawa |
15 Yoshida |
16 Nakayama |
17 Moriyasu |
18 Jinno |
19 Maekawa |
20 Takagi |
Valmentaja Ooft
Japanin joukkue – Kuningas Fahdin cup 1995
1 Matsunaga |
2 Natsuka |
3 Tsunami |
4 Ihara |
5 Hashiratani |
6 Moriyasu |
7 Horiike |
8 Kitazawa |
9 T. Yamaguchi |
10 Ramos |
11 Miura |
12 Kikuchi |
13 Hasegawa |
14 Isogai |
15 M. Yamaguchi |
16 Fukuda |
17 Soma |
18 Yanagimoto |
19 Okano |
20 Kojima |
Valmentaja Kamo
Japanin joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 1996
1 Kojima |
2 Yanagimoto |
3 Sōma |
4 Ihara |
5 Omura |
6 Yamaguchi |
7 Honda |
8 Maezono |
9 Takagi |
10 Nanami |
11 Miura |
12 Michiki |
13 Hattori |
14 Okano |
15 Morishima |
16 Saito |
17 Akita |
18 Jo |
19 Shimokawa |
20 Narazaki |
Valmentaja Kamo
Kallajärvi (Orivesi)

| Kallajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°42′21″N, 24°29′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  oja Aakkolanjokeen 
Järvinumero:  35.751.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,5 m  
Rantaviiva:  0,607 km  
Pinta-ala:  2,384 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKallajärvi 
Kallajärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Leppähampaassa sijaitseva lampimainen järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee peltoalueen metsäsaarekkeessa kahden maatilan vieressä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsämaata paitsi etelässä, missä on peltoihin rajoittuvat rannat. Taloihin tulee tie valtatieltä 9.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,5 metriä mpy. Järven ainoa oja on sen laskuoja, joka lähtee ensin itään, mutta kääntyy sitten pohjoiseen ja laskee sitten Aakkolanjokeen 1,3 kilometrin päässä. Ojalla on pudotusta 11 metriä. Laskuojaan yhtyy idästä Karttiminjärven laskuoja.
Kibum

| Kibum> 기범 |
| --- | --- |
 Kibum vuonna 2012
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. elokuuta 1987 (ikä 37) Gangnam, Korean tasavalta
Ammatti:  laulaja, näyttelijä
Muusikko
Laulukielet:  korea
Aktiivisena:  2005-2009, sopimus purkautui 2015
Tyylilajit:  K-pop
Yhtyeet:  Super Junior, SM Town
Levy-yhtiöt:  SM
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kim Ki-bum (21. elokuuta 1987), tunnettu lyhyesti nimellä Kibum on eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä. Hän oli poikabändi Super Juniorin jäsen.
Keravanjoen koulu

Keravanjoen koulun yläkoulu (Jaakkolan toimipiste)
Keravanjoen koulu on Keravalla sijaitseva peruskoulu. Lukuvuonna 2020-2021 käytössä on ​Jaakkolan toimipiste, jossa toimivat vain luokat 1-3 ja 7-9.
Vuonna 2019 käynnistyi Keravajoen yhtenäiskoulun uuden rakennuksen rakentaminen. Uuteen kouluun suunniteltiin muutettavan elokuussa 2021.
Vuonna 2019 Keravajoen koulussa opiskeli 459 oppilasta (vuonna 2016 yhteensä 726 oppilasta). Vuonna 2019 osa vuosiluokista oli jo siirtynyt tilapäisesti toisiin kouluihin (aiemmin vuonna 2016 toimi vielä luokka-asteiden 1-6 alakoulu eli Laipilan toimipiste ja luokka-asteiden 7-9 yläkoulu eli Jaakkolan toimipiste).
Aiheesta muualla

Keravanjoen koulun kotisivu (kerava.fi)
Keravan vankila

Keravan vankila on Keravalla sijaitseva vankila. Hallinnollisesti vankila kuuluu Etelä-Suomen rikosseuraamusalueeseen.
Vankilassa on 94 vankipaikkaa avovankilaosastolla. Vankilaan sijoitetaan etupäässä nuoria, ulkomaalaisia sekä lyhyitä tuomioita suorittavia vankeja Etelä-Suomen läänistä. Suljettu osasto toimi osittain myös pidempiä tuomioita saaneiden väliaikaisena sijoituspaikkana. Syksystä 2016 alkaen vankilassa on vain avo-osasto. Suljetulla osastolla oli 95 paikkaa.
Historia

Keravan vankila rakennettiin 1891, alun perin Koivula-nimiseksi kasvatuslaitokseksi. 1890-luvun lopun ja 1900-luvun alkuvuosien aikana laitosta täydennettiin lisärakennuksilla, muun muassa suurella talousrakennuksella sekä työntekijöiden asuintaloilla. Vuonna 1927 kasvatuslaitos muutettiin Keravan nuorisovankilaksi, jolloin rakennuksiin tehtiin runsaasti muutoksia. Tässä yhteydessä, 1930-luvulla, rakennettiin myös erillinen sellisiipi. Rakennuskanta täydentyi vielä 1960-luvulla nuoriso-osaston rakennuksilla.
1.4.2009 Helsingin avovankilan Vantaan osasto lakkautettiin, missä yhteydessä osaston vangit, henkilökunta ja toiminnot siirrettiin Keravan vankilan alaisuuteen entisen nuoriso-osaston tiloihin.
Päärakennus poistettiin käytöstä syksyllä 2016 paloturvallisuusongelmien takia.
Khadga Prasad Oli

Khadga Prasad Oli vuonna 2018.
Khadga Prasad Sharma Oli (nepaliksi खड्गप्रसाद शर्मा ओली , Khaḍgaprasād Śarmā Olī; s. 22. helmikuuta 1952), joka tunnetaan nimellä KP Sharma Oli, on nepalilainen poliitikko. Hän toimi Nepalin pääministerinä vuosina 2015–2016 ja 2018–2021.
Oli on johtanut Nepalin kommunistista puoluetta vuodesta 2014. Nepalin autoritaarisen monarkian aikana Oli vietti vankilassa 14 vuotta radikaalin kommunistisen poliittisen toimintansa takia. Oli toimi Nepalin pääministerinä vajaan vuoden ajan lokakuusta 2015 elokuuhun 2016.
Joulukuun 2017 vaaleissa kommunististen puolueiden liittouma eli CPN-UML ja maolainen puolue saivat suuren vaalivoiton ja selvän enemmistön parlamenttiin. Kongressipuolue menestyi odotettua huonommin. Helmikuussa 2018 kommunistista puoluetta CPN-UML edustava KP Sharma Oli aloitti Nepalin uutena pääministerinä kommunististen puolueiden hallituskoalitiossa. Oli seurasi virassa kongressipuolueen Sher Bahadur Deubaa. Oli toimi pääministerinä heinäkuuhun 2021, jolloin pääministeriksi tuli jälleen Sher Bahadur Deuba.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khadga Prasad Oli Wikimedia Commonsissa
Kansallisarkiston digitaaliarkisto

Suomen Kansallisarkisto.
Digitaaliarkisto oli Suomen Kansallisarkiston ylläpitämä tietokanta, jossa oli digitoituna ja selainpalvelun avulla Internetissä katseltavina ja haettavina yleisesti käytettyjä Suomen historiaan liittyviä aineistoja. Tietokanta avattiin vuonna 2003 ja se suljettiin maaliskuussa 2022. Kaikki Digitaaliarkistoon tallennettu materiaali on siirretty tarkasteltavaksi Kansallisarkiston Astia-palveluun. Digitaaliarkistoon tallennettiin yhteensä yli 80 miljoonaa kuvatiedostoa. Vuonna 2021 palvelussa oli 1,2 miljoonaa käyntiä ja kuvatiedostoja avattiin 30 miljoonaa kertaa.
Sivu Viipurin läänin tuomiokirjasta vuodelta 1584.
Valtioneuvoston linnan alkuperäispiirustus, Senaatintorin puoli.
Digitaaliarkistoon sisältyneitä aineistoja olivat muun muassa erilaiset historialliset lähdesarjat, luettelot ja oppaat. Aineistoon sisältyi myös piirustuksia ja karttoja. Kartat eivät olleet palvelussa paikkatietomuodossa vaan muun aineiston tapaan kuvatiedostoina, joita oli mahdollisuus hakea esimerkiksi paikkakunnan nimellä. Aineisto karttui jatkuvasti. Aineistoja digitoitiin sekä värillisenä että harmaasävyisenä. Harmaasävyisenä digitoitiin aineistot, joissa värejä ei pidetty tutkimuksen kannalta merkittävinä.
Vuosina 2009 ja 2010 Kansallisarkisto (silloinen arkistolaitos) suoritti mittavat digitointihankkeet. Vuonna 2009 arkistolaitos digitoi aineistoja opetus- ja kulttuuriministeriön erillismäärärahan turvin noin 3,7 miljoonan tiedoston verran, ja seuraavana vuonna digitointihanke sisälsi noin 5,5 miljoonaa tiedostoa. Digitointihankkeissa olivat muun muassa seurakuntien kirkonkirjat luovutetuilta alueilta, voudintilit, osa läänintileistä, maanmittaushallituksen kartat sekä maakirjakartat Maanmittaushallituksen Uudistusarkistosta.
Palvelun aineistoja > Henkikirjat

Henkikirjat sisältävät seuraavien läänien ja alueiden henkikirjat:
Ahvenanmaan maakunta
Helsingin kaupunki
Hämeen lääni
Keski-Suomen lääni
Kuopion lääni
Mikkelin lääni
Oulun lääni
Pohjois-Karjalan lääni
Turun ja Porin lääni
Uudenmaan lääni
Vaasan lääni
Viipurin lääni
Kymen läänin ja Lapin läänin henkikirjat toistaiseksi digitoimatta
Palvelun aineistoja > Maanmittaushallitus

Maanmittaushallituksen vanhoja karttoja ja muita aineistoja:
Maakirjat ja kruununmaaluettelot
Alue- ja rajakartat
Maanmittaushallituksen historiallinen kartta-arkisto:
Kihlakunnankartat
Pitäjänkartat
Senaatinkartat
Uudistushakemistot
Palvelun aineistoja > Muita

Topografikarttojen kokoelmassa ovat Venäläiset topografikartat Sota-arkiston kokoelmasta
Kenraalikuvernöörinkanslia, suomenkieliset aktiluettelot
Asutuksen yleisluettelo sisältää 779 sivua Suomen eri pitäjien asukastietoja keskiajalta valituksen ajalle.
Norra Vallgrunds byarkiv (Raippaluoto)
Sattasniemen paliskunnan arkisto (Sodankylä); elinkeinoon, porotalouteen liittyviä asiakirjoja
Senaatin perinnöksiostokokoelma
Suomen asutuksen yleisluettelo
Suomen asutuksen yleisluettelon opas, jossa on mm. kuntien nimet eri aikoina käännöksinä
Suomen senaatin talousosaston registraattorinkonttorin asiakirjoja
Suomen ministerivaltiosihteerin viraston asiakirjoja
Tuomiokirjakortisto
Voudintilejä eri maakunnista
Yleiskarttakokoelmassa on karttoja Vanhan Suomen alueelta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kecskeméti, István: Kansallisarkiston digitointihanke (pdf) Arkistolaitos. Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 26.5.2010.
Astia-verkkopalvelu
Senaatin karttakokoelman Venäläinen topografikartta 1:42 000 vuodelta 1899 Maanmittaushallituksen historiallisesta kartta-arkistosta. Kartassa näkyy Vanajavesi Hattulan ja Tyrvännön alueella Hämeenlinnan pohjoispuolella.
Akseli Gallen-Kallelan piirtämä sotalentäjien merkki liitteineen vuodelta 1918
Puolustushallinnon kunniamerkkipiirustukset -kokoelmasta.
Kana (rockmuusikko)

Kana
Kana (jap. 香奈, 26. tammikuuta 1982 Tokio, Japani) on japanilainen laulaja, joka tunnetaan myös nimellä MOON -kana-. Hän aloitti uransa mallina Gothic & Lolita Bible -nimisessä lehdessä, jossa hän toimii vieläkin. Vuonna 1996 hän aloitti laulamisen yhtyeessä Starblues, mutta jättäytyi pian pois. Kana on esiintynyt jo vuodesta 1998, mutta hänen aktiivisempi uransa alkoi vasta vuonna 2000 hänen julkaistuaan ensimmäisen singlensä ja suurimman hittinsä Hebi-ichigo.
Diskografia > Albumit

Dōbutsu-teki ningen (2001)
Kikan-teki ningen (2002)
Ningen-teki ningen (2003)
Spade (2005)
Tsuki no usagi (2007)
Moon Dragon (2010)
Diskografia > Singlet

Hebi-ichigo (2000)
Chimame (2001)
Kūchū buranko (2001)
Niku (2001)
Anzen Pin (2002)
Diskografia > VHS

Kokoro no mori (2002)
Kana on nähty Suomessa kaksi kertaa: 1. maaliskuuta 2007 Kanan Euroopan-kiertueella ja 9. joulukuuta 2007 Helsingin Tsukiconissa, Gloriassa.
Aiheesta muualla

Viralliset Internet-sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiimajärvi (kylä)

Kiimajärvi oli suurehko kylä Viipurin läänin Pyhäjärvellä, Karjalankannaksella. Kylä sijaitsi Kiimajärven itärannalla. Naapurikyliä olivat Montrua pohjoispuolella, Jaama itäpuolella, Noitermaa kaakkoispuolella ja Porsaanmäki eteläpuolella. Järven vastarannalla, 2-3 kilometrin päässä, sijaitsivat Tiituan ja Musakanlahden kylät.
Kiimajärven keskuksena oli entinen lahjoitus­maa­tarkartano, jonka maista oli muodostettu noin 30 maatilaa lahjoitusmaiden lunastamisen jälkeen. Kylän maat sijaitsivat lavealla viljelysvyöhykkeellä Kiimajärven rannan tuntumassa. Kylän itäpuolella avautui Kiimajärven kangas, jonka halki kulkivat Vpl. Pyhäjärveltä Sakkolan asemalle johtava maantie ja Pietari–Hiitola-rautatie. Lähin rautatiepysäkki oli Noitermaassa, noin 2 kilometrin päässä kylän keskustasta.
Maatalous oli kylän pääasiallinen elinkeino. Vuonna 1929 kylässä viljeltiin peltoa yhteensä 281,23 ha, niittyä oli 91,38 ha ja metsämaata oli 1.037,99 ha. Vuonna 1943 oli viljelyksessä veroilmoitusten mukaan 374,60 ha. Maanviljelyksen lisäksi kylässä harjoitettiin kalastusta. Kylässä oli v. 1939 kirkonkirjojen mukaan yhteensä 333 asukasta. Kylä kuului Noitermaan kansakoulupiiriin.