stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harper Lee

| Harper Lee |
| --- | --- |
 Harper Lee vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1926 Monroeville, Alabama, Yhdysvallat
Kuollut: 19. helmikuuta 2016 (89 vuotta) Monroeville, Alabama, Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Harper Lee 
Äidinkieli: englanti 
Pääteokset:  Kuin surmaisi satakielen (1960)
 Nimikirjoitus
Palkinnot
 Pulitzer-palkinto 1961 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
George W. Bush myöntämässä Leelle Presidentin vapaudenmitalia vuonna 2007.
Nelle Harper Lee (28. huhtikuuta 1926 Monroeville, Alabama – 19. helmikuuta 2016 Monroeville, Alabama) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnetaan Pulitzer-palkitusta esikoisromaanistaan Kuin surmaisi satakielen (To Kill a Mockingbird, 1960).
Elämä ja ura

Harper Lee syntyi pienessä Monroevillen kaupungissa Alabaman osavaltiossa vuonna 1926. Hänen isänsä oli asianajaja Amasa Coleman Lee ja äitinsä Frances Cunningham o.s. Finch. Lee opiskeli Huntingdon Collegessa Montgomeryssa 1944–1945 ja lakia Alabaman yliopistossa 1945–1949, mutta opinnot jäivät kesken. Hän työskenteli 1950-luvulla New Yorkissa lentoyhtiön toimistossa ja kirjoitti vapaa-aikana.
Vuonna 1956 Leen ystävät Joy ja Michael Brown antoivat hänelle joululahjaksi vuoden palkan, jotta hän voisi keskittyä kirjoittamistyöhön. Lee alkoi kirjoittaa romaania nimeltä Go Set a Watchman, ja huhtikuussa käsikirjoitus oli valmis. Hän oli aloittanut myös toisen teoksen, The Long Goodbye, jonka vähän yli satasivuinen käsikirjoitus on luultavasti kadonnut. Kustantamo osti Go Set a Watchmanin käsikirjoituksen, mutta kustannustoimittaja pyysi Leetä muokkaamaan sen uudelleen. Tästä sai alkunsa romaani Kuin surmaisi satakielen.
Kuin surmaisi satakielen julkaistiin vuonna 1960. Teoksesta tuli heti menestys ja se voitti kaunokirjallisuuden Pulitzer-palkinnon vuonna 1961. Library Journalin äänestyksessä vuonna 1999 se valittiin vuosisadan parhaaksi romaaniksi. Romaanin pohjalta tehtiin vuonna 1962 ensi-iltansa saanut samanniminen elokuva, jonka on ohjannut Robert Mulligan ja käsikirjoitukseksi sovittanut Horton Foote.
Esikoisromaaninsa jälkeen Lee julkaisi vain muutamia aikakauslehtikirjoituksia. Hän asui kuuroutuneena ja lähes sokeana hoitokodissa eikä antanut haastatteluja. Hänen asioitaan hoitanut sisar Alice Lee kuoli 103-vuotiaana vuonna 2014.
Kuin surmaisi satakielen oli vuosikymmeniä Leen ainoa julkaistu romaani. Vuonna 2015 julkaistiin Leen 1950-luvun käsikirjoitus Go Set a Watchman (suom. Kaikki taivaan linnut).
Lee oli kirjailija Truman Capoten läheinen ystävä lapsuudesta asti ja auttoi tätä Kylmäverisesti-romaanin aineistotyössä. Capote puolestaan mainitaan Satakieli-romaanin Dillin esikuvaksi. Leen romaaniin Capote teki joitakin muutosehdotuksia.
Teokset

Kuin surmaisi satakielen.  ((To Kill a Mockingbird, 1960.) Suomentanut Maija Westerlund)  Jyväskylä:  Gummerus, 1961.
Kaikki taivaan linnut.  ((Go Set a Watchman, 2015.) Suomentanut Kristiina Drews)  Helsinki:  Gummerus, 2015.  ISBN 978-951-24-0122-2.
Aiheesta muualla

Harper Leen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Pikku Olvasjärvi

| Pikku Olvasjärvi |
| --- | --- |
 Järven etelärantaa itään päin katsottuna.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Utajärvi, Juorkuna
Koordinaatit:  65°06′55″N, 27°01′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Pikkuoja
Järvinumero:  60.075.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119 m
 fiPikku Olvasjärvi 
Pikku Olvasjärvi on Utajärven kunnan Juorkunan kylässä sijaitseva  Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva  järvi. Se sijaitsee Isosta Olvasjärvestä lyhimmillään vain seitsemisen sataa metriä pohjoiseen Keinäsperälle menevän metsäautotien  vieressä. Järvestä lähtevä Pikkuoja laskee Kavalan talon paikan kohdalla Piltuanjokeen ja edelleen Nuorittajoen kautta Perämereen. Järvi on asumaton itärannan kesämökkiä lukuun ottamatta, rannat ovat erittäin matalat ja soistuneet.
Utajärvi
| --- | --- |
Kylät:  Ahmas | Alakylä | Ala-Naama | Ala-Niska | Autio | Juorkuna | Järvikylä | Kangaskylä | Kernilä | Kivijärvi | Kormunkylä | Marttisjärvi | Murronkylä | Naamankylä | Niska | Ojakylä | Potku | Sanginkylä | Sipolankylä | Sapilasmaa | Sotka | Särkijärvi | Tervolankylä | Utanen | Ylisuvanto | Yli-Utos
Järvet, lammikot ja lähteet:  Ahmasjärvi | Ahvenlampi (Sanginkylä) | Ahvenlampi (Juorkuna) | Hakojärvi | Iso Karvasjärvi | Iso Kivijärvi | Iso Olvasjärvi | Iso-Timonen | Juorkuna | Kaihlanen | Kirkaslampi | Kivi-Sorsua | Kivijärvi | Korpinen | Kärkkäänjärvi | Lauttalampi | Marttisjärvi | Matkalampi | Mustalampi | Nuanjärvi | Palonen | Penikkajärvi | Pieni Torvenjärvi | Pikku Karvasjärvi | Pikku Olvasjärvi | Pikku-Säynäjä |Pikku-Timonen | Pontema | Puutturinjärvi | Saari-Sorsua | Sanginjärvi | Siiralampi | Sotkajärvi | Särkijärvi | Säynäjä |Torvenjärvi | Vaaranlampi | Valkiaisjärvi | Vähä-Ruohonen
Joet ja purot:  Kiiminkijoki | Kivijoki | Koivujoki | Korpisenoja | Naamanjoki | Nuanjoki | Oilinginoja | Oulujoki | Piltuanjoki | Piltunginjoki | Poikajoki | Potkunjoki | Sanginjoki | Särkijoki | Säynäjäjoki | Tilanjoki | Timo-oja | Utosjoki
Luonnonsuojelualueet:  Olvassuon luonnonpuisto | Rokuan kansallispuisto
Rakennukset ja rakennelmat:  Ahmaksen kalevalainen perinnekylä | Ahmaskosken silta | Ala-Utoksen voimalaitos | Maijan kivi |  Utajärven kirkko | Utajärven kivipuisto | Utasen voimalaitos
Muistomerkit, laatat ja veistokset:  Sankarivainajien muistomerkki (1950) | Karjalaan jääneiden muistomerkki (1958) | Roomari-patsas (1985) | Veteraanikivi (1991) | Merilän suvun koskenlaskijoiden muistomerkki (2000) | Runonlaulajien muistomerkki (2003)
Museot:  Utajärven kotiseutumuseo | Ylisipolan kotiseutumuseo
Liikenne:  Ahmaksen rautatieasema | Niskan seisake | Oulu–Kontiomäki-rata | Rokuan rautatie | Seututie 836 | Seututie 837 | Sotkan seisake | Utajärven rautatieasema | Valtatie 22 | Yhdystie 8300
Peter Carlsson

| Peter Carlsson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1963 (ikä 61)
Kansalaisuus:   Ruotsi
Tennispelaaja
Pituus:  183 cm
Paino:  77 kg
Kätisyys:  vasen
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  101. (18.11.1985)
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  2. kierros (1987)
Ranskan avoimet:  1. kierros (1987)
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Peter Carlsson (s. 13. huhtikuuta 1963 Tukholma) on ruotsalainen entinen tennispelaaja ja nykyinen tennisvalmentaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 119 huhtikuussa 1987 ja nelinpelissä sijalle 101 marraskuussa 1985. Australian avoimissa 1987 Carlsson voitti ensimmäisellä kierroksella Jason Stoltenbergin, mutta hävisi toisella kierroksella John Frawleylle.
Nykyisin hän valmentaa Henri Kontista. Aikaisemmin hän on valmentanut muun muassa Tomas Enqvistiä, Jonas Björkmania, Kenneth Carlsenia ja Robin Söderlingiä.
Harper (Liberia)

| Harper |
| --- | --- |
 Näkymää Harperista; valkoinen rakennus kuvan keskellä on Maryland College of Our Lady of Fatima
 Harper
 Koordinaatit: 4°22′40″N, 7°42′30″W 
Valtio:   Liberia
Piirikunta:  Maryland
Väkiluku (2008):  23 517
Aikavyöhyke:  UTC0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Harper (myös Cape Palmas) on satamakaupunki Liberian kaakkoisosassa Cape Palmasin niemellä. Harper on nimetty Robert Goodloe Harperin mukaan. Kaupungin väkiluku vuonna 2008 oli noin 23500 henkilöä.
Historia

Vuonna 1833 joukko Pohjois-Amerikasta vapautuneita orjia asettui asumaan Cape Palmasin niemelle. He joutuivat kuitenkin vaikeuksiin paikallisen greboväestön kanssa, minkä seurauksena Marylandin tasavalta liitettiin Liberian valtioon vuonna 1857.
Vuodesta 1953 lähtien Harperissa on toiminut roomalaiskatolilainen korkeakoulu Maryland College of Our Lady of Fatima ja vuodesta 1978 teknillinen korkeakoulu William V. S. Tubman College of Technology. Kaupungissa on myös muita valtion sekä kirkon oppilaitoksia, kirjasto, sairaala sekä useita kirkkoja. Harperin satama on toiminut vuodesta 1960 alkaen ja sen kautta viedään maailmalle puutavaraa sekä kumia. Vuonna 1978 kaupunkiin avattiin myös sokerinjalostamo.
Talous

Harper on satamakaupunki, jonka sataman kautta kulkee Maryland Logging Companyn hakkaamaa puutavaraa sekä kumia, jota tuotetaan Cavallan plantaaseilla noin 24 km päässä sisämaassa. Kaupungissa toimii myös sokerinjalostamo.
Liikenne

Harperissa on satama ja sieltä on myös lentoyhteys pääkaupunki Monroviaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harper (Liberia) Wikimedia Commonsissa
Pieraccini-säätiö

Pieraccini-säätiö eli Fondazione Pieraccini (virallisesti Siv ja Rolando Pieraccini säätiö sr) oli Suomessa vuosina 2009–2017 toiminut säätiö, joka tuki ja edisti Suomen ja Italian välisiä kulttuurisuhteita.
Säätiöllä oli julkaisusarja Suuria suomalaisia – Great Finns, jossa esiteltiin eri alojen merkittäviä suomalaisia vaikuttajia. Julkaisusarjan ensimmäinen teos oli neljällä kielellä julkaistava Martti Ahtisaaren Nobel-puhe. Säätiön perusti ja sitä hallinnoi Rolando Pieraccini, joka on vuodesta 1975 työskennellyt Suomessa kustantajana ja bibliofiilina ja pitänyt taidegalleriaa. Ateneumin taidemuseo sai häneltä vuonna 2008 lahjoituksena italialaisia 1900-luvun taiteilijoita käsittävän kokoelman. Pieraccinin kustantamo Eurographica julkaisee numeroituina kappaleita julkaistavia signeerattuja teoksia.
Pieraccini on itse ja säätiönsä kautta lahjoittanut 1960-luvulla aloittamansa taidekokoelman teoksia Ateneumin taidemuseolle. Lahjoitusvaiheessa teoksia oli 700, mutta kokoelma on karttunut myöhemmin. Vuonna 2012 hän lahjoitti säätiönsä kautta Ateneumille Giorgio Morandiin etsauksen Casa del campario a Grizzana (1929). Teos on neljäs lahjoitettu Morandin teos. Lahjoitukseen kuului muitakin teoksia, muun muassa yhdeksän Marino Marinin teosta ja seitsemäntoista Nunzio Gulinon teosta. Pieraccinin Ateneum-kokoelman arvioidaan olevan laajin ja kattavin italialaisen 1900-luvun grafiikan kokoelman maailman museoista. Ateneum on julkaissut kokoelmaa esittelevän teoksen Maestri italiani del Novecernto italiaksi ja suomeksi.
Aiheesta muualla

Ateneumille suurlahjoitus.
Hautausmaan rotat

| Hautausmaan rotat> The Graveyard Rats.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Henry Kuttner
Kieli:  englanti
Genre:  kauhu
Kustantaja:  Popular Fiction Publishing Company
Julkaistu:  Weird Tales, maaliskuu 1936
Ulkoasu:  pulp-lehti
Sivumäärä:  5
Suomennos
Suomentaja:  Ulla Selkälä & Ilkka Äärelä
Kustantaja:  Kustannus Oy Jalava
Julkaistu:  antologiassa Outoja tarinoita 1, 1990
Sivumäärä:  10

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hautausmaan rotat (The Graveyard Rats) on yhdysvaltalaisen pulp-kirjailija Henry Kuttnerin kauhunovelli vuodelta 1936. Se ilmestyi Weird Talesin maaliskuun numerossa ja oli Kuttnerin ensimmäinen julkaistu novelli. Helmikuun 1936 Weird Talesissa häneltä oli tosin jo julkaistu runo ”Ballad of the Gods”.
”Hautausmaan rottia” ei ollut kuvitettu (lukuun ottamatta pientä tarinaan liittymätöntä vinjettiä), eikä Kuttnerin nimeä mainittu lehden kannessa. Novelli sai kuitenkin Weird Talesin lukijain parissa hyvän vastaanoton, ja se on edelleen Kuttnerin tunnetuin kauhutarina.
Hautausmaan rotat ilmestyi suomeksi Markku Sadelehdon toimittamassa ja Jalavan julkaisemassa antologiassa Outoja tarinoita 1. Novellin mukaan on nimetty vuonna 2010 ilmestynyt sähköinen Kuttner-kokoelma The Graveyard Rats and Other Stories.
Juoni

”Massonin äijä”, salemilaisen hautuumaan hoitaja, tienaa ylimääräistä ryöstelemällä vainajien koruja ja muita hautoihin pantuja arvoesineitä. Hautausmaan alla risteilee onkaloita, joissa elävät rotat ovat ruokavalionsa ansiosta kasvaneet luonnottomiin mittoihin. Eräänä yönä Masson avaa haudan ja näkee, kuinka hänen saaliinsa katoaa rottien mukana luolaan. Hän ryömii perään, eksyy ja jää lopulta ansaan erääseen rottien tyhjentämään ruumisarkkuun. Ennen tukehtumistaan hän tajuaa rottien saapuneen aterialle.
Vastaanotto

Robert Bloch kirjoitti Weird Talesin kirjepalstalla ”Hautausmaan rottien” vedonneen häneen suuresti ja vertasi sen tyyliä H. P. Lovecraftiin: ”Näköjään [Kuttner] osaa arvostaa kohtauksiinsa kirjoittamaansa kauhua; tarinassa on päällekäyvän uhkan tunnelmaa, jolla hekumoidaan sanan myönteisessä merkityksessä. Mainio pikku kertomus.” Kalifornialainen lukija ylisti maaliskuun 1936 Weird Talesia parhaaksi pitkään aikaan ja kehui ”Hautausmaan rottien” vastaavan käsitystään ”aidosta oudosta tarinasta”. Hän halusi löytää muita saman kirjoittajan tarinoita ja pohdiskeli, oliko kyseessä vakioavustajan käyttämä nimimerkki. Päätoimittaja vastasi tähän, että Kuttner oli nuori mutta lahjakas, ja ennusti tälle suurta tulevaisuutta. Muuan missourilainen puolestaan piti ”äärimmäisen lyhyttä tarinaa” maaliskuun numeron parhaana. Kehuista huolimatta ”Hautausmaan rotat” ei voittanut lukijaäänestystä, vaan maaliskuun parhaaksi tarinaksi valittiin Eando Binderin ”The Crystal Curse”.
Tarinassa esiintyvä ghul herätti lukijapalstalla keskustelua vielä kuukausia novellin julkaisun jälkeen. Kuttnerin mukaan hirviön mukanaolo teki tarinasta vakuuttavamman, mutta philadelphialainen lukija oli toista mieltä: ”Jos rotat olivat niin [nälkäisiä], mikseivät ne hyökänneet ghulin kimppuun haudankaivajan sijasta? Rotat syövät nälkäisenä mitä tahansa. Kuttner oli jo nostattanut kauhun ihailtaviin korkeuksiin, eikä ghulin mukaantulo lisännyt siihen paljoakaan.”
Peter Haining (1976) kirjoitti Kuttnerin saavuttaneen ”hetkessä mainetta ensimmäisellä julkaistulla novellillaan, – – karmaisevalla tarinalla vanhasta hautausmaan vartijasta joka tapasi kohtalonsa raivoavien rottien hampaissa. Kuttner ei koskaan enää täysin yltänyt tuon kertomuksen tehoon”. Markku Sadelehdon (1990) mukaan ”Hautausmaan rotat” on ”Kuttnerin kuuluisin ja vähiten vanhentunut saavutus kauhun alalla.” Aikakoneen Eija Elo suhtautui novelliin kielteisemmin. Outoja tarinoita 1:n arvostelun mukaan ”Ulla Selkälän ja Ilkka Äärelän suora ja nopeatahtinen käännös pelastaa Kuttnerin rottatarinan – se tuntui kai niin keinotekoiselta kamalta, kun tuttavapiiriin sattuu kuulumaan oikea rotta.” Tähtivaeltajan Toni Jerrmanin mukaan novellin idea on vahva, mutta sen kauhutehoa ei ole onnistuttu saavuttamaan täydellisesti.
Harpejji

| Harpejji |
| --- | --- |

Soitinryhmä:  kielisoittimet
Alkuperämaa / ‑alue:  Yhdysvallat
Soittimen ääniala:  a - a5
Liittyvä musiikin tyylilaji:  eri tyylilajeja
Samankaltaisia soittimia:  piano, kitara, Chapman Stick, StarrBoard
Harpejji on Marcodi Musical Productsin valmistama kielisoitin. Harpejjia soitettaessa käytettävä tapping-tekniikka mahdollistaa kymmenen sormen käytön, mikä on harvinaista kielisoittimille. Harpejjin kehitti Tim Meeks halutessaan yhdistää pianon ja kitaran hyvät puolet. Jokainen Harpejji tilataan Marcodilta erikseen custom-työnä, ja ne valmistetaan Marylandissa, Yhdysvalloissa.
Kehitys

Harpejjin kehitti Tim Meeks turhautuessaan pianon soiton rajoitteellisuuteen. Meeks piti enemmän kielisoitinten kuin pianon soitinväristä, mutta piti kielisoittimien soittamista hankalampana. Etsiessään ratkaisua hän törmäsi Chapman Stickiin – kitaran tyyliseen soittimeen, jota soitettiin tapping-tekniikalla ja näin mahdollisti kahdeksan sormen käytön. Meeks piti Chapman Stickin soittamisen opettelua liian vaikeana. Hän kuitenkin piti soitinta kiinnostavana ja pyysi soittimen kehittäjää Emmet Chapmania valmistamaan hänelle Chapman Stickin, jonka voisi asettaa vaakatasoon ja jossa olisi useita uusia ominaisuuksia. Chapman ei kiireiltään ehtinyt tehdä tätä, mutta kertoi John Starretista, jolla oli samankaltainen idea, StarrBoard. Meeks osti häneltä StarrBoardin prototyypin ja kehitti ideaa eteenpäin. Kuuden vuoden työskentelyn jälkeen Meeks sai valmiiksi ensimmäisen mallin, jota tultiin myöhemmin kutsumaan nimellä Harpejji d1, vuonna 2007. Ensimmäisen patentin soittimelleen hän haki keväällä 2007. Meeks rupesi työskentelemään ystävänsä Jason Melanin kanssa, ja he perustivat Marcodi Musical Products, LLC - yhtiön 4. huhtikuuta 2007 Marylandiin.
Tammikuussa 2010 esiteltiin uusi malli Harpejji k24. Edelliseen malliin d1:een verrattuna siinä oli uusia soittoa helpottavia ominaisuuksia.
Viritys

Harpejjissa on 24 kieltä, jotka on viritetty kokosävelaskeleen päähän toisistaan. Virityksen ansiosta Harpejjin soittaminen on hyvin loogista – esimerkiksi duuriskaalojen muoto pysyy aina samanlaisena, vaikka sen aloittaa eri sävelestä. Harpejjin matalin ääni on pieni a ja korkein viisiviivainen a, joten sen ääniala käsittää viisi oktaavia.
Mallit

Harpejji d1
Harpejji g16
Harpejji k24
Aiheesta muualla

www.marcodi.com, Harpejjia valmistavan yhtiön viralliset sivut
www.infohost.nmt.edu/~jstarret/StarrBoard.html (Arkistoitu – Internet Archive), StarrBoard, Harpejjin edeltäjä
Instruments of the World - Harpejji, Music Aloud
StarrBoard, Harpejjin edeltäjä
Piksillaatio

Piksillaatio
Piksillaatio on stop motion -animaatiotekniikka, jossa näyttelijöitä käytetään animaatiofilmissä ikään kuin elävinä nukkeina. He ottavat erilaisia asentoja, ja kutakin asentoa valotetaan filmille yhden tai useamman ruudun verran. Tämä tuottaa valmiissa elokuvassa erikoisen, nykivän liikevaikutelman.
Piksillaatiota käytti tiettävästi ensi kerran Segundo de Chomón jo vuonna 1908. Tekniikan kuuluisin esimerkki on Norman McLarenin Oscar-palkinnon voittanut lyhytelokuva Naapurit (1952). Piksillaatio on ollut myös hyvin suosittu mainoksissa ja rockvideoissa (esimerkiksi Peter Gabrielin Sledgehammer).
Helminauha

| Helminauha |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2007–
Tyylilaji:  iskelmä- ja tanssimusiikki
Kotipaikka:  Jyväskylä, Suomi
Laulukieli:  suomi englanti
Jäsenet:  Aki Hytönen, rummut, laulu   Aleksi Korpela, kitara, laulu   Markus Kokkonen, laulu   Miika Viinikainen, bassokitara, laulu   Kalle Kämäräinen, haitari, koskettimet  
Entiset jäsenet:  Lassi Siekkinen, laulu   (2007-2008)   Kari Leppänen, laulu   (2008-2009)   Mikko Heikkinen, laulu   (2009-2011)  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helminauha on vuonna 2007 perustettu suomalainen yhtye, jonka ohjelmistoon kuuluu iskelmä- ja tanssimusiikkia. Alkuaikoina yhtye tunnettiin nimellä "Tahdissa". Helminauha valittiin musiikkitoimittajien toimesta vuoden 2013 tanssittajatulokkaaksi.
Kokoonpano

Aki Hytönen – rummut, laulu (2007–)
Aleksi Korpela – kitarat, laulu (2007–)
Markus Kokkonen – laulu (2011–)
Miika Viinikainen – bassokitara (2007–)
Kalle Kämäräinen – Harmonikka, kosketinsoittimet (2007–)
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Mikko Heikkinen – laulu (2009–2011)
Kari Leppänen – laulu (2008–2009)
Lassi Siekkinen – laulu (2007–2008)
Levytykset

Haitari ja kesäyö -single (2010)
Toisesta todellisuudesta -single (2013)
Mitä tahdot -single (2013)
Helminauha -Albumi (2017)
Miks ei aina voi olla lauantai -single (2021)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Helminauha -yhtyeen esittely Gramofonin sivuilla
Toisesta todellisuudesta Youtubessa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helminauha Wikimedia Commonsissa
Piercarlo Ghinzani

| Piercarlo Ghinzani |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: Riviera d'Adda 
Kansalaisuus:   Italia
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1981,1983–1989
Talli(t):  Osella, Toleman, Ligier, Zakspeed
Kilpailuja:  111 (76 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  2
Ensimmäinen kilpailu:  Belgian GP 1981
Viimeinen kilpailu:  Australian GP 1989
Piercarlo Ghinzani (s. 16. tammikuuta 1952, Riviera d'Adda, Lombardia) on entinen italialainen kilpa-ajaja. Hän ajoi Formula 1:ssä kausina 1981 ja 1983–1989. Hänelle kertyi 76 GP-starttia ja kaksi MM-pistettä Yhdysvaltain GP:stä 1984.
Ghinzani saavutti 19. MM-sijan vuonna 1984, joka oli hänen uransa paras. Ghinzani hylättiin kaksi kertaa, Britannian GP:ssä 1987 ja Ranskan GP:ssä 1988.
Formula 1 -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1981 | Osella | USW | BRA | ARG | SMR | BEL 13 | MON DNQ | ESP | FRA | GBR | GER | AUT | NED | ITA | CAN | LVS |  | 0 | 31 |
| 1983 | Osella | BRA DNQ | USW DNQ | FRA DNQ | SMR DNQ | MON DNQ | BEL DNQ | USE Kesk. | CAN DNQ | GBR Kesk. | GER Kesk. | AUT 11 | NED DNQ | ITA Kesk. | EUR Kesk. | RSA Kesk. |  | 0 | 28 |
| 1984 | Osella | BRA Kesk. | RSA WD | BEL Kesk. | SMR DNQ | FRA 12 | MON 7 | CAN Kesk. | USE Kesk. | USA 5 | GBR 9 | GER Kesk. | AUT Kesk. | NED Kesk. | ITA 7 | EUR Kesk. | POR Kesk. | 2 | 19 |
| 1985 | Osella | BRA 12 | POR 9 | SMR NC | MON DNQ | CAN Kesk. | USE Kesk. | FRA 15 | GBR Kesk. | GER |  |  |  |  |  |  |  | 0 | 27 |
| 1985 | Toleman |  |  |  |  |  |  |  |  |  | AUT DNS | NED Kesk. | ITA DNS | BEL Kesk. | EUR Kesk. | RSA Kesk. | AUS Kesk. | 0 | 27 |
| 1986 | Osella | BRA Kesk. | ESP Kesk. | SMR Kesk. | MON DNQ | BEL Kesk. | CAN Kesk. | USE Kesk. | FRA Kesk. | GBR Kesk. | GER Kesk. | HUN Kesk. | AUT 11 | ITA Kesk. | POR Kesk. | MEX Kesk. | AUS Kesk. | 0 | 27 |
| 1987 | Ligier | BRA | SMR Kesk. | BEL 7 | MON 12 | USE Kesk. | FRA Kesk. | GBR DSQ | GER Kesk. | HUN 12 | AUT 8 | ITA 8 | POR Kesk. | ESP Kesk. | MEX Kesk. | JPN 13 | AUS Kesk. | 0 | 24 |
| 1988 | Zakspeed | BRA DNQ | SMR Kesk. | MON Kesk. | MEX 15 | CAN 14 | USE DNQ | FRA DSQ | GBR DNQ | GER 14 | HUN DNQ | BEL Kesk. | ITA Kesk. | POR DNQ | ESP DNQ | JPN DNQ | AUS Kesk. | 0 | 33 |
| 1989 | Osella | BRA DNPQ | SMR DNPQ | MON DNPQ | MEX DNPQ | USA DNPQ | CAN DNPQ | FRA DNPQ | GBR DNPQ | GER DNPQ | HUN Kesk. | BEL DNPQ | ITA DNPQ | POR DNPQ | ESP Kesk. | JPN DNPQ | AUS Kesk. | 0 | - |
Pjotr Leštšenko

Pjotr Leštšenko
Pjotr Konstantinovitš Leštšenko (ven. Пётр Константинович Лещенко, 14. kesäkuuta 1898 – 16. heinäkuuta 1954) oli laulaja ja venäläisen tangon pioneeri.
Hän esiintyi lähes yksinomaan venäjän kielellä, ja maailmanlaajuisesti tunnetuksi on noussut kappale "Serdtse" ("Sydän"). Hän oli aikanaan kansan keskuudessa huomattavan suosittu, mutta musiikki joutui Romanian hallituksen epäsuosioon, ja laulaja kuoli 56-vuotiaana romanialaisen vankilan sairaalassa.
Pikku Orajärvi

| Pikku Orajärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Espoo
Koordinaatit:  60°18′13″N, 24°35′00″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,9 m 
Pinta-ala:  0,0065 km²
 fiPikku Orajärvi 
Pikku Orajärvi on noin 65 aarin laajuinen metsälampi luoteisessa Espoossa. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Nuuksiossa. Nuuksion Pitkäjärvi sijaitsee Pikku Orajärven lounaispuolella. Edellistä lähempänä lounaassa sijaitsee Käkilampi. Idässä on Orajärvi, ja välissä on noin sadan metrin levyinen kannas. Hieman kauempana idässä sijaitsee Urja. Suomen luontokeskus Haltia on puolestaan noin 1,8 kilometriä lounaaseen.
Pikku Orajärveä ympäröivä maasto kohoaa paikka paikoin 100 metriä merenpinnan yläpuolelle. Vesistösuhteiltaan Pikku Orajärvi kuuluu Lakistonjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Vantaan päävesistössä.
Aiheesta muualla

Paikkatietoalusta: Pikku Orajärvi
Pelottaa

| Pelottaa Iskias |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 13. elokuuta 2007
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 07.31
 Levy-yhtiö: Pisa Records
Iskiaksen muut singlet
|   | Pelottaa 2007 | Hulluksi teit 2008 |
Pelottaa on suomalaisen Iskias-yhtyeen debyyttisingle, jonka Pisa Records julkaisi 13. elokuuta 2007. Singlen ensimmäinen kappale ”Huomisen kyynel” – käännös Paul Oxley’s Unitin kappaleesta ”Spanish Bars” – oli Suomen virallisella latauslistalla seitsemän viikkoa. Singlen nimikappale ”Pelottaa” on yhtyeen omaa käsialaa.
Kappaleet

Huomisen kyynel (alkup. Spanish Bar)
Pelottaa
Arviot

Imperiumi.net:
Petsamon kihlakunta

Petsamon kihlakunta (ruots. Petsamo härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Lapin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Inari
Petsamo
Utsjoki
Kihlakunnan maapinta-ala oli 31 071,40 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 8 537 henkeä (31.12.1939).
Peter Cawley

Peter Cawley vuonna 2017.
Peter Cawley (s. 9. syyskuuta 1965, Walton-on-Thames, Englanti, Iso-Britannia) on englantilainen entinen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli puolustus.