stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nils Torvalds
Ura

Torvalds oli 1960- ja 1970-luvuilla aktiivisesti mukana opiskelijapolitiikassa. Hän liittyi Suomen Kommunistiseen Puolueeseen vuonna 1969 ja erosi siitä 1982 . Hän oli mukana valtaamassa Vanhaa ylioppilastaloa 25. marraskuuta 1968 ja teki taloustieteen lopputyönsä Moskovassa. Eduskuntavaaleissa 1972 Torvalds oli SKDL:n ehdokkaana Uudenmaan vaalipiirissä keräten 803 ääntä.
Hän toimi muun muassa SKP:n vähemmistön eli niin sanottujen taistolaisten ruotsinkielisen lehden, NKP:ltä taloudellista tukea saaneen, Arbetartidningen Enhetin päätoimittajana vuoteen 1980 asti  ja oli myös vasemmistolaisen Folktidningen Ny Tidin avustajana. Torvalds oli Toimittajaliiton jäsen. lähde?
Vuonna 1982 Torvalds aloitti työt Svenska Ylessä. Vuosina 1982–1987 hän toimi Yle Aktuelltin ulkomaantoimittajana ja vuosina 1987–1990 Ylen ruotsinkielisten radiouutisten toimituspäällikkönä ja 1990–1994 uutispäällikkönä. Vuosina 1991–1995 Torvalds toimi Venäjän asioiden reportterina. Vuosina 1995–1999 hän oli Moskovan ja vuosina 2000–2004 Washingtonin kirjeenvaihtaja. Hän toimitti muun muassa New Yorkin World Trade Centerin terrori-iskujen yhteydessä erikoisjutun terrorismista.
Ura > Europarlamentaarikko

Torvalds oli RKP:n ehdokkaana vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa. Hän sai 14 044 ääntä ja jäi varasijalle. Heinäkuussa 2012 Torvalds nousi varasijalta europarlamenttiin RKP:n puheenjohtajaksi valitun Carl Haglundin tilalle. Vuoden 2014 eurovaaleissa Torvalds valittiin jatkokaudelle 29 355 äänellä. Europarlamentissa Torvalds on toiminut ALDE-ryhmässä, ja valittiin tammikuussa 2017 ryhmän varapuheenjohtajaksi.
Kaudella 2019–2024 Torvalds on budjettivaliokunnan (BUDG) jäsen, Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan (ENVI) jäsen sekä Valtuuskunta EU:n ja Venäjän parlamentaarisessa yhteistyövaliokunnan (D-RU) jäsen. Tämän lisäksi hän on Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan (ITRE) varajäsen ja Suhteista Yhdysvaltoihin vastaavan valtuuskunnan (D-US) varajäsen.
Hän on ollut myös muun muassa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) jäsen, rahanpesu-, veronkierto- ja veronpesuvaliokunnan (PANA) jäsen sekä kalatalousvaliokunnan (PECH) ja talous- ja raha-asiavaliokunnan (ECON) varajäsen.
Torvalds palkittiin vuoden 2018 Tiedonjyvä-palkinnolla ansioistaan Suomen metsien hiilinielun vaikutusten selvittämisessä.
Ura > Presidenttiehdokkuus

Nils Torvalds oli RKP:n presidenttiehdokas vuoden 2018 presidentinvaaleissa ja kannatti Naton jäsenyyttä. RKP:n puoluekokous valitsi hänet presidenttiehdokkaaksi 11. kesäkuuta, 2017. Vaalissa Torvalds sai 44 776 ääntä eli 1,5 prosenttia äänistä, ja sijoittui viimeiseksi.
Yksityiselämä

Nils Torvaldsin isä oli päätoimittaja ja kirjailija Ole Torvalds. Hänen äidinisänsä oli kirjailija Ernst von Wendt. Nils Torvalds puhuu sujuvasti ruotsia, suomea, englantia, saksaa ja venäjää. Lisäksi hän ymmärtää hollantia, tanskaa ja norjaa. Nils Torvaldsilla on viisi lasta, joista yksi on tietotekniikka-asiantuntija Linus Torvalds.
Kunnianosoituksia

Suomen Leijonan ritarikunta (Suomi, 2021)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nils Torvalds Wikimedia Commonsissa
Nils Torvaldsin verkkosivut
Nils Torvalds Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k Suomen presidentinvaalin 2018 ehdokkaat |
| --- | --- |
 Sauli Niinistö (val.yhd.)  Pekka Haavisto (Vihr.)  Laura Huhtasaari (PS)  Paavo Väyrynen (val.yhd.)  Matti Vanhanen (Kesk.)  Tuula Haatainen (SDP)  Merja Kyllönen (Vas.)  Nils Torvalds (RKP) 
RKP:n ehdokkaat Suomen presidentinvaaleissa
Eduskunnan suorittama vaali

1919: C. G. E. Mannerheim 

Valitsijamiesten vaali

1925: Karl Söderholm  | 1950: J. K. Paasikivi  | 1956: Ralf Törngren | 1962: Urho Kekkonen  (vähemmistö)| 1968: Urho Kekkonen| 1978:  Urho Kekkonen | 1982: Jan-Magnus Jansson 

Suora kansanvaali

1994: Elisabeth Rehn | 2000: Elisabeth Rehn | 2006: Henrik Lax | 2012: Eva Biaudet | 2018: Nils Torvalds
Suomen europarlamentaarikot
| n k   Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet (2009–2014) |
| --- | --- |
EPP:  Itälä (2009–2012)  Essayah  Korhola  Pietikäinen  Sarvamaa (2012–2014) 
ALDE:  Haglund (2009–2012)  Jäätteenmäki  Pakarinen  Takkula  Torvalds (2012-2014) 
S&D:  Jaakonsaari  Repo 
G-EFA:  Cronberg (2011–2014)  Hassi  Hautala (2009–2011) 
EFD:  Soini (2009–2011)  Terho (2011–2014) 
| n k   Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet (2014–2019) |
| --- | --- |
EPP:  Pietikäinen  Sarvamaa (2014–2019)  Stubb (2014)  Virkkunen 
ALDE:  Jäätteenmäki  Katainen (2018–2019)  Rehn (2014–2015)  Takkula (2015–2018)  Torvalds  Väyrynen (2014–2018)  Vehkaperä (2018–2019) 
S&D:  Jaakonsaari  Kumpula-Natri 
ECR:  Halla-aho  Ruohonen-Lerner (2015–2019)  Terho (2014–2015) 
G-EFA:  Hautala 
GUE/NGL:  Kyllönen 
| n k   Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Korhola (2024)  Pietikäinen  Sarvamaa (2019–2024)  Virkkunen 
Renew:  Katainen  Pekkarinen  Torvalds 
G-EFA:  Alametsä (2020–)  Hautala  Niinistö 
S&D:  Heinäluoma  Kumpula-Natri 
ID & ECR:  Hakkarainen  Huhtasaari (2019–2023)  Ruohonen-Lerner (2023–) 
GUE/NGL:  Modig 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  MEP-hakemisto  Ritva  Elonet  Uppslagsverket Finland
Alexander Wilhelm Lyra

Lyran kuolinilmoitus Päivälehden 15. päivän numerossa vasemmalla keskellä.
Alexander Wilhelm Lyra (15. toukokuuta 1834 Sysmä – 13. huhtikuuta 1904 Porvoo) oli suomalainen pappi, rovasti ja moninkertainen valtiopäivämies.
Lyran vanhemmat olivat kappalainen Adolf Lyra ja Eva Maria Karolina Streng. Hänet vihittiin papiksi 1857, mutta 1863–1871 hän toimi opettajana Siitosen kansakoulussa Sortavalassa. Jaakkiman kappalainen hän oli 1871–1878 ja kirkkoherra Helsingissä 1878–1904. Lyra vihittiin 1885 Porvoon tuomiokapitulin asessoriksi, missä tehtävässä hän toimi kuolemaansa saakka. Hän oli edustaja kirkolliskokouksissa 1876–1898 ja otti osaa pappissäädyn edustajana valtiopäiville 1877, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 
1899 ja 1900, kuuluen maltillisiin suomenmielisiin ja vaikuttaen muun muassa Sortavalan seminaarin perustamiseen.  Lyra työskenteli myös pyhäkoulujen puolesta. Hän oli Suomen Pyhäkouluyhdistyksen perustajia ja sen ensimmäinen puheenjohtaja vuodesta 1888. Lyran julkaisemia teoksia ovat muun muassa Rippikouluun valmistava kristillisyyden opetus (1884) ja Piplian historian opettaminen (1894). Lyran puoliso vuodesta 1862 oli Ida Adolphina Lyra.
Aiheesta muualla

Arno Forsius: Lyra (Lyyra) -suku ja sen pappeja Hollolan seudun seurakunnissa (Arkistoitu – Internet Archive) (Viitattu 20.4.2014)
Suomen pappissäädyn valtiopäivämiehet
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Maupiti

Maupiti
Maupitin atolli satelliittikuvassa
| --- | --- |
Sijainti:  Maupiti Ranskan Polynesia Ranska
Korkein kohta:  Teurafaatui, 380 m
Pinta-ala:  13,5 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  1 231
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Maupiti on yksi Suojanpuoleisista saarista Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee 40 kilometrin päässä hieman suuremmasta Bora Boran saaresta ja joidenkin satojen kilometrien päässä Tahitista. Maupitin pinta-ala on ainoastaan noin 13,5 neliökilometriä, ja siellä on noin 1 200 asukasta.lähde? Saarella on lentoasema, jonka kautta kulki vuonna 2014 noin 22 500 matkustajaa.
Napuka

Napuka
Satelliittikuva atollista.
| --- | --- |
Sijainti:  Napuka Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Tuamotu, Îles du Désappointement
Korkein kohta:  7  m 
Pinta-ala:  8 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  234 (2017)
Asutuskeskukset:  Tepukamaruia
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Napuka on koralliatolli Tuamotu-saarilla Ranskan Polynesiassa. Atollilla oli 234 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa. Sen suurin kylä on Te Puka Maru Ia. Atollin maapinta-ala on noin kahdeksan neliökilometriä.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Napuka Wikimedia Commonsissa
Ranskan Polynesian saaret
| --- | --- |
Australsaaret:   Îles Maria  Marotiri  Raevavae  Rapa  Rimatara  Rurutu  Tubuai 
Gambiersaaret:   Akamaru  Angakauitai  Aukena  Kamaka  Kauku  Kouaku  Makapu  Makaroa  Mangareva  Manui  Mekiro  Papuri  Puaumu  Taravai  Temoe  Tokorua  Totegengie 
Marquesassaaret:   Eiao  Hatutu  Motu Iti  Motu Oa  Motu One  Nuku Hiva  Ua Huka  Ua Pu  Fatu Hiva  Fatu Huku  Hiva Oa  Moho Tani  Motu Nao  Tahuata  Terihi 
Seurasaaret:   Motu One  Bora Bora  Huahine  Maiao  Maupiti  Mehetia  Moorea  Mopelia  Raiatea  Scilly  Tahaa  Tahiti  Tetiaroa  Tupai 
Tuamotusaaret:   Ahe  Akiaki  Amanu  Anuanuraro  Anuanurunga  Fakarava  Fangataufa  Hao  Hereheretue  Hikueru  Makatea  Manihi  Mataiva  Matureivavao  Mururoa  Napuka  Nukutavake  Nukutepipi  Pinaki  Puka-Puka  Pukarua  Reao  Takapoto  Takaroa  Tematangi  Tenararo  Tenarunga  Tepoto Nord  Tepoto Sud  Tikehau  Tikei  Vahanga  Vahitahi  Vairaatea
Örkelljungan kunta

| Örkelljungan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Örkelljunga
Kuntakoodi:  1257
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  319,50 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  10 499
 – Väestötiheys:  32,9 as./km²
 
 www.orkelljunga.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Örkelljungan kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Örkelljungan kunta (ruots. Örkelljunga kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Örkelljunga.
Kunnan maapinta-ala on 319,50 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 499 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 23,66 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1911 Örkelljungan maalaiskuntaan muodostettiin Örkelljungan taajaväkinen yhdyskunta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Örkelljungan maalaiskuntaan liitettiin Ryan maalaiskunta. Taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1962. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Örkelljungan kunta liittämällä Örkelljungaan vielä Skånes-Fagerhultin maalaiskunta.
Väestönkehitys

| Örkelljungan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 8 537 | 8 537 |
| 1955 | 1955 |    | 8 832 | 8 832 |
| 1960 | 1960 |    | 8 565 | 8 565 |
| 1965 | 1965 |    | 8 407 | 8 407 |
| 1970 | 1970 |    | 8 731 | 8 731 |
| 1975 | 1975 |    | 8 843 | 8 843 |
| 1980 | 1980 |    | 9 306 | 9 306 |
| 1985 | 1985 |    | 9 294 | 9 294 |
| 1990 | 1990 |    | 9 661 | 9 661 |
| 1995 | 1995 |    | 9 650 | 9 650 |
| 2000 | 2000 |    | 9 428 | 9 428 |
| 2005 | 2005 |    | 9 553 | 9 553 |
| 2010 | 2010 |    | 9 631 | 9 631 |
| 2015 | 2015 |    | 9 831 | 9 831 |
| 2020 | 2020 |    | 10 451 | 10 451 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 508 | 15,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 326 | 3,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 639 | 6,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 358 | 74,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 44 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 51 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 173 180 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 84 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,6 %
18–64-vuotiaat: 58,0 %
65 vuotta täyttäneet: 22,4 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,6 | 3,9 |
|   | jalostus | 35,9 | 35,5 |
|   | palvelut | 58,8 | 59,2 |
|   | tuntematon | 1,6 | 1,5 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 806 | 4 170 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 91,3 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 70,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 889 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Örkelljunga | 4 818 |
| 2 | Skånes-Fagerhult | 856 |
| 3 | Åsljunga | 659 |
| 4 | Eket | 409 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Boalt
Harbäckshult
Skånes Värsjö
Åsljunga norra
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Tockarp
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Örkelljungan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 11 | 12 | 13 | 13 | 12 | 15 | 13 | 12 | 10 | 13 | 12 | 8 | 9 |  |
|   | Keskustapuolue | 15 | 14 | 12 | 10 | 8 | 9 | 8 | 8 | 6 | 5 | 5 | 4 | 3 | 3 |  |
|   | Liberaalit | 5 | 4 | 5 | 3 | 5 | 4 | 4 | 2 | 3 | 7 | 3 | 4 | 2 | 0 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 5 | 4 | 7 | 7 | 5 | 4 | 4 | 4 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 12 | 11 | 12 | 14 | 13 | 12 | 9 | 15 | 12 | 14 | 14 | 11 | 11 | 8 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 5 | 10 | 12 |  |
|   | Muut | 0 | 2 | 1 | 0 | 2 | 3 | 4 | 3 | 3 | 1 | 2 | 4 | 1 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 41 | 37 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Ryan piiri
Skånes Fagerhultin piiri
Örkelljungan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Örkelljunga
Rya
Skånes-Fagerhult
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Rya
Skånes-Fagerhult (Fagerhult)
Örkelljunga
Seurakunnat > Kirkot

Ryan kirkko
Skånes-Fagerhultin kirkko
Åsljungan pienkirkko
Örkelljungan kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Örkelljungan kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Örkelljunga kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Skånen läänin kunnat
Kartta Örkelljungan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Piia-Noora Kauppi

| Piia-Noora Kauppi |
| --- | --- |
 Piia-Noora Kauppi SuomiAreena-tapahtumassa vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. tammikuuta 1975 (ikä 49) Oulu
Muut tiedot
Hallitusjäsenyydet:  UPM, Sulava
Järjestöjäsenyydet:  mm. Helsingin Diakonissalaitoksen säätiön valtuuskunta, Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun tukisäätiön valtuuskunta
Tutkinnot:  OTK (Helsingin yliopisto, 1997)
| Piia-Noora Kauppi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. tammikuuta 1975 
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Kotipaikka:  Tuusula
Piia-Noora Pauliina Kauppi (s. 7. tammikuuta 1975 Oulu) on konsulttiyritys Odgers Berndtsonin osakas ja entinen kokoomuksen europarlamentaarikko (1999–2008). Hän työskenteli Finanssiala ry:n (FA) toimitusjohtajana vuosina 2008-2023.
Koulutukseltaan Kauppi on oikeustieteen kandidaatti. Hän on lisäksi opiskellut kauppatieteitä Helsingin Kauppakorkeakoulussa ja tehnyt jatko-opintoja Harvardin ja Yalen yliopistoissa Yhdysvalloissa.
Poliittinen toiminta

Kauppi liittyi lukioaikoina kokoomukseen, koska puolue oli myönteinen Suomen EY-jäsenyyttä kohtaan. Hän toimi aktiivisesti Kokoomuksen Nuorten Liitossa ollen Oulun läänin Kokoomuksen Nuoret ry:n puheenjohtaja 1993–1994 sekä KNL:n varapuheenjohtaja vuosina 1996–1997. Ansioistaan kokoomusnuorissa Kaupille on myönnetty Kokoomuksen Nuorten Liiton kultainen ansiomerkki vuonna 2013.
Valmistuttuaan oikeustieteellisestä Kauppi toimi Kokoomuksen eduskuntaryhmän vs. eduskuntasihteerinä ja lainsäädäntösihteerinä vuosina 1997–1999. Samalla hän toimi Oulun kunnallispolitiikassa kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä vuosina 1996–1999. Hän oli myös Pohjois-Pohjanmaan Kokoomus ry:n varapuheenjohtaja vuosina 1998–2006.
Poliittinen toiminta > Europarlamentaarikkona 1999-2008

Kauppi valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 1999 ja uudelleen vuoden 2004 vaaleissa 62 914 äänellä. Kauppi on edelleen Suomen nuorimpana mepiksi valittu henkilö. Kauppi oli europarlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan, lakivaliokunnan ja naisten oikeuksien valiokunnan jäsen vuosina 2004–2006. Hän keskittyi erityisesti finanssimarkkinoita koskeviin lainsäädäntöhankkeisiin. Kauppi toimi myös jäsenenä parlamentin USA-valtuuskunnassa ja toisella kaudellaan hän oli myös Kiina-valtuuskunnan jäsen ja pyrki pitämään esillä ihmisoikeuskysymyksiä sekä edistämään kestävän ratkaisun löytymistä Tiibetin kysymykseen.
Kauppi oli Euroopan parlamentin rahoitusmarkkinafoorumin puheenjohtaja, pk-yrityksiä edustavan SME Unionin varapuheenjohtaja sekä European Internet Foundation EIF:n perustajajäsen. Hän perusti vuonna 2000 parlamentin reformiryhmän (Campaign for Parliamentary Reform), jonka muita perustajajäseniä olivat mm. Ruotsin nykyinen komissaari Cecilia Malmström, Tanskan pääministeri Helle Thorning-Schmidt sekä Ison-Britannian varapääministeri Nick Clegg. Ryhmään liittyi vuonna 2004 myös Alexander Stubb. Ryhmä ajoi mm. siirtymistä yhteen istuntopaikkaan , läpinäkyvää kulukorvauskäytäntöä, mahdollisuutta allekirjoittaa lainsäädäntöehdotukset sähköisillä allekirjoituksilla sekä parlamentin tulkkipolitiikan uudistamista.
Kauppi tuki myös iranilaista Kansan mujahedin -järjestöä ja sen poistamista EU:n terroristijärjestöjen listalta. Hän oli jäsen myös kuolemanrangaistusta vastustavassa ryhmässä, seksuaalivähemmistöjen oikeuksia ajavassa ryhmässä, vammaiskysymyksiä käsittelevässä ryhmässä, Itämeri-ryhmässä ja ydinenergia-ryhmässä ja metsä-ryhmässä. Hän on toiminut myös Ydinenergianuoret-järjestössä.
Kauppi kiinnitti poliittisella urallaan erityisesti huomiota EU:n perustuslailliseen kehittämiseen. Hän oli mm. perussopimusta uudistaneen perustuslaillisen konventin työssä Euroopan parlamentin edustajana. Hän kannatti sisämarkkinoiden avaamisen jatkamista, transatlanttista yhteistyötä, eurooppalaisen tietoyhteiskunnan mahdollisuuksiin tarttumista sekä yhtenäistä eurooppalaista pankkivalvontaa.
Haastatteluissa Kauppi on nostanut esiin myös herkkiä teemoja. Hän on arvostellut muun muassa kansanedustajien Nato-kannan panttaamista, ja sanonut perusturvan olevan liian suuri, jos sen varassa elävillä on varaa tehdä asioita, joihin pienipalkkaisilla työssäkäyvillä ihmisillä ei ole mahdollisuuta.
Vuonna 2005 The Wall Street Journal syytti Kauppia EU:n rahanpesulain vesittämisestä.Kauppi myönsikin tehneensä rahanpesudirektiiviin useita pankkialaa miellyttäneitä muutosehdotuksia, joilla pyrittiin tekemään lainsäädännöstä järkevämpää ja tehokkaampaa. Vuonna 2008 Piia-Noora Kauppi äänestettiin Friends of the Earth Europen European Coalition for Corporate Justicen äänestyksessä Worst Conflict of Interest -palkinnon saajaksi, eräänä perusteena pankkilobbareiden asian ajaminen.
Kauppi toimi poliitikkoaikanaan Kalevan, Nykypäivän, Ylioppilaslehden sekä Ylen vakituisena kolumnistina.
Ura politiikan jälkeen > Finanssiala ry:n toimitusjohtajana 2008-2023

Finanssialan Keskusliitto nimesi Kaupin kesäkuussa 2008 toimitusjohtajakseen.  Vuodesta 2017 alkaen järjestön nimi on ollut Finanssiala ry (FA). Toimitusjohtajana Kauppia edelsi Satu Huber. Esitellessään uuden toimitusjohtajan FA:n hallituksen puheenjohtaja Reijo Karhinen totesi, että Kaupilla on finanssialan edunvalvonnan näkökulmasta valmiina toimivat verkostot niin kotimaan kuin Euroopankin tasolla.
Kaupin valinta edunvalvontajärjestön johtoon herätti myös arvostelua. Voittoa tavoittelematon tutkimus- ja kampanjaryhmä Corporate Europe Observatory antoi Kaupille Vuoden pahin eturistiriita -palkinnon. CEO väitti Kaupilla olevan läheiset suhteet finanssialalle ja hänen valintansa FK:n toimitusjohtajaksi muodostavan jääviysongelman. Kauppi oli nimityksestään huolimatta osallistunut finanssialaa koskeviin keskusteluihin, mikä ilmeni myös parlamentin istunnon pöytäkirjasta. Vuoden 2009 alusta FK:n toimitusjohtajana aloittaneen Kaupin tilalle Euroopan parlamenttiin nousi Eva-Riitta Siitonen.
Kaupin aikana Finanssialan Keskusliiton toiminta laajeni kattamaan myös arvopaperivälittäjien ja sijoitusrahastojen kotimaisen edunvalvonnan. Liiton strategia uudistettiin vuoden 2011 aikana ja keväällä 2012 FK:ssa käytiin yt-neuvottelut toiminnan tehostamiseksi ja kulujen karsimiseksi.
Syksyllä 2013 Kaupin asemasta FK:n johdossa ja keskusliiton edunvalvonnan kustannuksista nousi erimielisyyksiä. Yhtenä tyytymättömistä pidettiin OP-Pohjolaa. Kauppia pidettiin liiallisen myönteisenä Björn Wahlroosia sekä Nordeaa kohtaan. OP-Pohjola –ryhmän pääjohtaja Reijo Karhinen totesi haastattelussaan, ettei hän missään vaiheessa halunnut ajaa Kauppia pois tehtävistään. Kauppi jatkoikin tehtävässään. Kauppi ilmoitti elokuussa 2022 lopettavansa työnsä FK:n johdossa marraskuun lopussa 2022.
Kauppi on Ylen Aamu-TV:n vakituinen Jälkipörssi-ohjelman vieras.
Ura politiikan jälkeen > Konsulttiyrityksen osakkaana 2023-

Tammikuusta 2023 lähtien Kauppi on työskennellyt konsulttiyritys Odgers Berndtsonin osakkaana.