stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
R. Lee Ermey
Elämä

Ermey kuului Yhdysvaltain merijalkaväkeen vuosina 1961–1972 ja palveli Vietnamin sodassa, kunnes joutui haavoittumisen takia vetäytymään. Sodan jälkeen hän muutti Filippiineille, alkoi opiskella Manilan yliopistossa ja esiintyi lukuisissa filippiiniläisissä elokuvissa ennen rooliaan Francis Ford Coppolan elokuvassa Ilmestyskirja. Nyt (1979). Coppolan elokuva on yksi niistä, joissa Ermey toimi aseasiantuntijana.
Hänet tunnetaan kenties parhaiten roolistaan Stanley Kubrickin Full Metal Jacketissa (1987), jossa hän näytteli kovaotteista ja -sanaista vääpeli Hartmania. Ermey improvisoi itse noin puolet alokkaitaan simputtavan vääpelin repliikeistä. Tästä roolistaan hän sai Golden Globe-ehdokkuuden ja voitti The Boston Society of Film Criticsin palkinnon parhaasta miessivuosasta. Ermey parodioi Hartman-rooliaan Peter Jacksonin kauhukomediassa Kummituskopla, joka sai ensi-iltansa vuonna 1996.
Ermey on esiintynyt lukuisissa televisiosarjoissa ja elokuvissa tyylilajien vaihdellessa kauhusta (Seitsemän, 1995) lastenelokuviin (Toy Story – leluelämää, Toy Story 2, Toy Story 3). Hän on esiintynyt Texasin moottorisahamurhien uusintafilmatisoinneissa Texasin moottorisahamurhat (2003) ja Teksasin moottorisahamurhaaja – pahan alku (2006) sadistisena šeriffi Hoytina. Hänellä oli merkittävä rooli myös useita Oscar-ehdokkuuksia saaneessa elokuvassa Mississippi palaa (1988). Ermey vieraili muun muassa televisiosarjoissa Simpsonit ja House.
Ermey juonsi sotaohjelmaa nimeltä Mail Call History-kanavalla. Hänen viimeiset elokuvat olivat Solstice (2008), Cat Tale (2008, tietokoneanimaatio), ja Korttelivahdit (2012).
Ennen kuolemaansa Ermey oli ollut sairaalassa hoidettavana keuhkokuumeen takia, johon hän kuoli 74-vuotiaana huhtikuussa 2018.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1978 | The Boys in Company C | kersantti Loyce |  |
| 1979 | Ilmestyskirja. Nyt. | helikopterilentäjä |  |
| 1984 | Sodan varjossa | Gunny |  |
| 1987 | Full Metal Jacket | vääpeli Hartman |  |
| 1988 | Mississippi palaa | pormestari Tilman |  |
| 1989 | Fletch – hän elää | Jimmy Lee |  |
| 1989 | The Siege of Firebase Gloria | Hafner |  |
| 1990 | Demonstone | eversti Joe Haines |  |
| 1990 | The Rift | kapteeni Phillips |  |
| 1991 | The Terror Within | Von Demming |  |
| 1991 | Toy Soldiers | kenraali Kramer |  |
| 1993 | Hexed | Etsivä Ferguson | independent-elokuva |
| 1993 |  Sommersby | Dick Mead |  |
| 1994 | French Silk | päällikkö Crowder | elokuvasovitus, televisioelokuva |
| 1994 | Body Snatchers – hyökkäys jatkuu | kenraali Platt | elokuvasovitus |
| 1994 | Vaarallisella alueella | Stone |  |
| 1994 | Intohimona aseet | Frank Deacon |  |
| 1995 | Toy Story – leluelämää | Kessu | äänirooli |
| 1995 | Under the Hula Moon | everstiluutnantti J.P. |  |
| 1995 |  Seitsemän | poliisikapteeni |  |
| 1995 | Kuolemaantuomittu | Clyde Percy |  |
| 1995 | Alcatraz – kohtaloni | tuomari Clawson |  |
| 1996 | Kummituskopla | kersantti Hiles | kulttielokuva |
| 1997 | Prefontaine – kiitävät sekunnit | Bill Bowerman |  |
| 1997 | Mediasota | Billy Paxton | televisioelokuva |
| 1997 | Switchback – Kilpajuoksu kuoleman kanssa | šeriffi |  |
| 1998 | Kuoleman leikki | Jerry |  |
| 1999 | Life | sheriffi Pike |  |
| 1999 | Toy Story 2 | Kessu | äänirooli |
| 1999 | The Apartment Complex | Frank Stanton |  |
| 1999 | You Know My Name | Nix |  |
| 2000 | On the Borderline | kapteeni Elias |  |
| 2000 | The Chaos Factor | eversti Ben Wilder |  |
| 2001 | Piru naiseksi | valmentaja Norton |  |
| 2001 | Rikospaikalla | herra Parker |  |
| 2001 | Seksiä vai läksyjä? | Casper Callahan |  |
| 2001 | Megiddo: The Omega Code 2 | presidentti Richard Benson | independent-elokuva |
| 2001 | Tapaus Furtwängler | kenraali Wallace |  |
| 2001 | Tehtävä – Pelastakaa kesäloma | eversti O'Malley | äänirooli |
| 2002 | Salton Sea | Verne Plummer |  |
| 2003 |  Texasin moottorisahamurhat | šeriffi Hoyt |  |
| 2003 |  Willard | herra Martin |  |
| 2005 | Man of the House – Kaikkien aikojen kyttäyskeikka | kapteeni Nichols |  |
| 2006 | Huisi hai | Jack | äänirooli |
| 2006 | Teksasin moottorisahamurhaaja – pahan alku | šeriffi Hoyt/Charlie Hewitt |  |
| 2006 | X-Men: Viimeinen kohtaaminen | kersantti | äänirooli |
| 2008 | Solstice – verenpunainen kesä | Leonard |  |
| 2010 | Toy Story 3 | Kessu | äänirooli |
| 2010 | An Okay Place to Eat | kersantti Muro | lyhytelokuva, äänirooli |
| 2012 |  Korttelivahdit | Manfred |  |
| 2013 | Cat Tale | kenraali Puddles |  |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Simpsonit | eversti Leslie Hapablap | äänirooli |
| 1996–1998 | All Dogs Go to Heaven: The Series | kersantti Yorkie | äänirooli |
| 1997 | Angry Beavers | kersantti Goonther | äänirooli |
| 1999–2000 | Roughnecks: The Starship Troopers Chronicles | Sky Marshall Sanchez | äänirooli |
| 1999–2001 | Jätti-robotti ja Punapää | kenraali Thornton | äänirooli |
| 2001 | Family Guy | valmentaja, kersantti | äänirooli |
| 2002 | Invader Zim | kersantti Hobo 678 | äänirooli |
| 2003 | Rakettijengi | Madison | äänirooli |
| 2003 | Fillmore | eversti Thrift | äänirooli |
| 2003 | Kim Possible | kenraali Sims | äänirooli |
| 2002–2010 | Mail Call | oma itsensä | dokumenttisarja |
| 2004 | The Grim Adventures of Billy & Mandy | kersantti | äänirooli |
| 2005 |  House | John House | vieraileva rooli |
| 2005 | My Life as a Teenage Robot | Kessu | äänirooli |
| 2007 | Paavo Pesusieni | vankilanjohtaja | äänirooli |
| 2008–2011 | Batman – pelottomat | Villikissa | äänirooli |
| 2009 | Lock n’ Load with R. Lee Ermey | oma itsensä | dokumenttisarja |
| 2012–2015 | Kung Fu Panda – Taianomaiset tarut | kenraali Tsin | äänirooli |
Filmografia > Videopelit

| Vuosi | Videopeli | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2001 | Fallout Tactics: Brotherhood of Steel | kenraali Simon Barnaky |
| 2001 | Crash Bandicoot: The Wrath of Cortex | Vesielementtaali Wa-Wa |
| 2002 | Real War: Rogue States | Pre-mission Briefings Narrator |
| 2010 | Batman: The Brave and the Bold - The Video Game | Villikissa |
| 2013 | Call of Duty: Ghosts | Multiplayer Announcer (Drill Instructor) |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta R. Lee Ermey Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Korea  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  IdRef
Kalevan kisat 1950

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1950 Jyväskylässä 12.–13. elokuuta. Kisapaikkana oli Harjun kenttä. Kalevan maljan voitti Tampereen Pyrintö. Maratonjuoksu kilpailtiin Miehikkälässä 23. heinäkuuta. Kymmenottelu järjestettiin Lappeenrannassa 2.–3. syyskuuta. Naiset kilpailivat omissa mestaruuskisoissaan Valkeakoskella 12.–13. elokuuta.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Esko Inkala | 11,3 | Reino Sirén | 11,3 | Aake Mäkelä | 11,3 |
| 200 m | Esko Inkala | 22,4 | Pauli Tavisalo | 22,5 | Reino Sirén | 22,5 |
| 400 m | Rolf Back | 48,7 | Ragnar Graeffe | 49,1 | Jaakko Suikkari | 50,0 |
| 800 m | Ilmari Taipale | 1.52,5 | Olavi Talja | 1.52,9 | Denis Johansson | 1.53,5 |
| 1 500 m | Ilmari Taipale | 3.51,2 | Denis Johansson | 3.51,4 | Väinö Mäkelä | 3.52,0 |
| 5 000 m | Väinö Mäkelä | 14.20,2 | Hannu Posti | 14.20,4 | Väinö Koskela | 14.24,6 |
| 10 000 m | Pentti Salonen | 30.55,8 | Salomon Könönen | 31.08,4 | Paavo Ukkonen | 31.15,2 |
| 110 m aidat | Väinö Suvivuo | 15,5 | Risto Syrjänen | 15,6 | Olof Nyberg | 15,9 |
| 400 m aidat | Arvo Hyökyranta | 54,4 | Jorma Koivisto | 54,4 | Rainer Pelkonen | 54,8 |
| 3 000 m esteet | Erik Blomster | 9.12,2 | Urho Julin | 9.21,2 | Pauli Springare | 9.24,2 |
| Maraton | Vilho Partanen | 2.39.59 | Veikko Karvonen | 2.43.51 | Aarne Jung | 2.48.14 |
| Korkeushyppy | Kalervo af Ursin | 190 | Nils Nicklén | 190 | Erkki Kauppila Onni Nieminen Martti Lipasti Olavi Fält | 185 |
| Seiväshyppy | Valto Olenius | 425 | Jukka Piironen | 420 | Erkki Kataja | 420 |
| Pituushyppy | Jorma Valtonen | 704 | Jorma Valkama | 702 | Pentti Snellman | 697 |
| Kolmiloikka | Valdemar Rautio | 14,83 | Henning Åkermarck | 14,33 | Reino Hiltunen | 14,24 |
| Kuulantyöntö | Helge Nylund | 14,76 | Lars Bexar | 14,55 | Reijo Koivisto | 14,50 |
| Kiekonheitto | Tauno Karlsson | 47,33 | Olli Partanen | 47,29 | Veikko Nyqvist | 47,22 |
| Moukarinheitto | Reino Kuivamäki | 52,14 | Lauri Tamminen | 51,10 | Arvid Mujunen | 48,94 |
| Keihäänheitto | Toivo Hyytiäinen | 71,10 | Tapio Rautavaara | 68,67 | Pauli Vesterinen | 67,74 |
| 30 km kävely | Iivari Salminen | 2.47.04 | Pekka Viljanen | 2.57.21 | Hugo Kauri | 3.07.13 |
| Kymmenottelu | Yrjö Mäkelä | 6487 | Veikko Naatti | 6429 | Heikki Eränen | 6226 |
Naisten yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut 1950

Kilpailut järjestettiin Valkeakoskella 12.–13. elokuuta.
Naisten yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut 1950 > Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Hilkka Talvio | 12,8 | Kaisu Pelo | 12,9 | Irja Laitinen | 13,0 |
| 800 m | Anna-Liisa Kurki | 2.19,8 | Elvi Minkkinen | 2.21,8 | Anita Aittala | 2.23,0 |
| 80 m aidat | Sylvi Keskinen | 12,2 | Seija Pöntinen | 12,7 | Hely Sipilä | 12,9 |
| Korkeushyppy | Sisko Heikkilä | 145 | Hilkka Hakola | 142 | Terttu Laine | 142 |
| Pituushyppy | Maire Österdahl | 560 | Aili Reiko | 509 | Lola Smidtslund | 495 |
| Kuulantyöntö | Meeri Saari | 11,99 | Kaarina Koivuniemi | 11,50 | Eila Karhu | 11,20 |
| Kiekonheitto | Kaija Isosaari | 33,67 | Elli Kahila | 33,27 | Kaarina Koivuniemi | 32,34 |
| Keihäänheitto | Kaisa Parviainen | 40,65 | Terttu Sarkkinen | 40,07 | Mirja Rekola | 39,78 |
Huittulan työväentalo

| Huittulan työväentalo |
| --- | --- |
 Huittulan työväentalo 1900-luvun alussa
Osoite:  Huittulan harju, Sääksmäki
Sijainti:  Valkeakoski
Valmistumisvuosi:  1904
Purkuvuosi:  1962
Omistaja:  Huittulan Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Pituus:  21 m
Leveys:  11 m
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Huittulan työväentalo sijaitsi Sääksmäellä Huittulan Harju-nimisellä maapalalla, joka oli ostettu Saarelan talon lohkohuutokaupassa. Alun perin maapala oli yhdistyksellä vuokrattuna. Hirsirakenteinen työväentalo valmistui tälle paikalle 1904 talkootyönä. Huittulan Työväentalo huutokaupattiin purettavaksi ja poissiirrettäväksi 1962.
Historia > Yhdistyksen perustaminen ja alkuvaiheet

Huittulan Työväenyhdistys Alku perustettiin 16. helmikuuta 1902. Kokous pidettiin muurari Vilhelm Kollinin pirtissä. Jäseneksi liittyi 42 huittulalaista. Se oli Sääksmäen työläisten ensimmäinen oma yhdistys.
Historia > Oman talon hankkiminen

Oma talo valmistui vuonna 1904. Talon rakentajina olivat mm. V. Nurminen, Kustaa Pietilä, Jussi Helenius ja E. Nieminen. Rakennustarvikkeiden hankkimiseksi yhdistys laski liikkeelle osakelainan, jonka takuumiehinä oli 62 jäsentä. Rakennustarpeiden toimittaja oli A. Hagén. Lahjoittajina olivat jotkut kartanot ja muutama maanviljelijä taloon tarvittavien hirsien osalta.
Talo sisälsi juhlasalin, joka on 11 metriä leveä, 11 metriä pitkä, näyttämö on 6 metriä leveä ja 6 metriä pitkä, keittiö ja pukuhuone sekä eteinen. Koko rakennuksen pituus on 21 metriä ja leveys 11 metriä. Talo sijaitsi Huittulan harjun rinteellä vuokratontilla, matka Pohjan sahan laivalaiturille oli 2 kilometriä ja Kuurilan rautatieasemalle 10 kilometriä.
Huhtikuussa 1910 päätettiin ostaa talon maa-alue omaksi Saarelan talon huutokaupassa, ja elokuussa tämän Huittulan Harju-nimisen maapalan kauppa hyväksyttiin yksimielisesti. Palstatilasta erotettiin tonttimaaksi kolme tonttia, jotka vuokrattiin. Vuonna 1911 rakennettiin ulkohuone ja talon seinien alapuoli päätettiin laudoittaa, yläpuoli paperoida ja laittaa ikkunat kaksinkertaisiksi. Tammikuussa 1912 päätettiin hankkia näyttämön puoleiselle seinälle taidemaalaus, jonka toteutti taidemaalari M. Carlstedt. Päätöksen mukaan näyttämön päälle maalataan ”kaksi miehen kuvaa ja maapallon kuva väliin”. Huhtikuussa 1916 annettiin V. Nurmiselle rappujen ja arkistokirstun teko. Syksyllä päätettiin laittaa pukuhuoneen naulakot ja kalossihyllyt numeroituina.
Kun talo sisällissodan jälkeen oli saatu takavarikosta ja siistitty, sinne hankittiin uutta irtaimistoa tuhotun tilalle. Vuoden 1921 marraskuussa taloon hankittiin sähkö ja vuonna 1923 uusittiin talon pärekatto. Vuonna 1924 talossa tehtiin sisäkorjaus, jolloin sali tapiseerattiin ja taidemaalari Kalle Carlstedtin uudelleen maalaama kuva-aihe asetettiin uudelleen muotoillun näyttämöaukon päälle. Talon kunnostus tuotti jatkuvaa huolta erityisesti paloturvallisuuden osalta. Joulukuussa 1959 keskusteltiin vakavasti talon kohtalosta. Vihdoin 8. marraskuuta 1962 päätettiin myydä työväentalo Arvo Kujaselle purettavaksi ja poissiirrettäväksi. Ostaja säilytti Carlstedtin maalaaman reliefin ehjänä ja luovutti sen takaisin yhdistykselle, joka sitten puolestaan lahjoitti reliefin vuonna 1982 Valkeakosken kaupungille. Vuonna 1971 Huittulan Työväenyhdistys myi tontin Valkeakosken Sosialidemokraattiselle Kunnallisjärjestölle.
Toimintaa työväentalolla

Luokkataistelun merkit näkyivät helmikuussa 1905 järjestetyssä mielenosoituskulkueessa, jolla kiinnitettiin erityisesti huomiota äänioikeusasiaan. Valkeakosken Työväenyhdistyksen jäsenet marssivat työväentalolta eli ”torpalta” Huittulan Työväentalolle. Huittulan työväenyhdistyksen jäsenet tulivat vastaan Voipaalan mäelle, missä kajautettiin yhteisesti eläköönhuudot. Huittulan työväentalossa laulettiin lauluja Työväen laulukirjasta, joka samalla hyväksyttiin käyttöön. Päätöksenä oli näytelmä ”Vapauden sorto” ja lopuksi tanssia. Väkeä oli mukana 200-250 henkeä.
Sisällissodan aikana toiminta oli keskeytyksissä lähes vuoden. Työväentalo oli takavarikossa ja ensimmäinen kokous pidettiin Amanda Vahteran kodissa 5. tammikuuta 1919. Kun talo oli saatu takavarikosta ja siistitty, pidettiin tupaantuliaiset 13. heinäkuuta 1919. 1920-luvulla Huittulan Työväentalo oli suosittu iltamien pitopaikka, ja sitä vuokrattiin ahkerasti myös ulkopuolisille. Työväentalon purkamisen jälkeen yhdistyksen toimintaa jatkettiin muissa tiloissa.
Yhteinen Sääksmäen Työväenyhdistys syntyy

Vuonna 1990 syntyi keskustelua Sääksmäen sosialidemokraattisten työväenyhdistysten yhteenliittämisestä. Vuonna 1992 yhdistyminen toteutui siten, että Pohjois-Sääksmäen Työväenyhdistys ja Saarioispuolen-Tarttilan Työväenyhdistys lakkautettiin ja näiden yhdistysten jäsenet siirtyivät Huittulan Työväenyhdistyksen jäseniksi, joka muutti nimensä Sääksmäen Työväenyhdistykseksi 10. helmikuuta 1993. Jo aiemmin Huittulan Työväenyhdistykseen oli liitetty Tyrvännön Työväenyhdistys Koitto samalla periaatteella. Samassa yhteydessä Tarttilan työväentalo siirtyi uudelle yhdistykselle ja ensimmäinen yhteinen tapahtuma järjestettiin Tarttilan työväentalolla 15. elokuuta 1992.
Aiheesta muualla

SDP:n selvitys: Leskelä, Anssi: SDP:n työväentalot.  Työväen Sivistysliitto, 2018.
Hannu-Pekka Hänninen

Hannu-Pekka ”Hoopi” Hänninen (s. 27. heinäkuuta 1952 Helsinki) on suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja, joka työskenteli Ylellä vuosina 1977–2016, toimien koko tänä aikana Urheiluruudun juontajana.. Hänninen työskenteli Yleisradion Yle TV1:n urheilutoimituksessa vuosina 1977–1998, vuosina 1999–2006 YLE Tv-urheilussa ja vuosina 2007–2016 Yle Urheilussa. Ennen urheilutoimittajan uraa Hänninen oli lyhyen aikaa radion viihdetoimituksessa. Yleltä eläköitymisen jälkeen Hänninen on syksystä 2017 lähtien toiminut Eurosportin mäkihypyn ja yhdistetyn pääselostajana. Koulutukseltaan hän on ATK-instituutin datanomi.
Hänninen syntyi samana päivänä, jolloin Suomi voitti Helsingin olympialaisissa kolme kultamitalia. Hänen isoisänsä oli urheilukirjailija Eero A. Pulli.
Urheiluselostajana

Hänninen on selostanut monia urheilulajeja, viimeisimpinä jalkapalloa radiossa, mäkihyppyä, yhdistettyä ja uintia televisiossa. Hänninen selosti 1990-luvulla paljon yleisurheilua, yleensä yhdessä Kari Hiltusen kanssa: miehen ansioluetteloon mahtuvat muun muassa Kimmo Kinnusen maailmanmestaruuden ratkaisseen heiton selostus Tokion MM-kisoista vuodelta 1991 ja Sari Essayahin 10 kilometrin kävelyn voittoselostus Stuttgartin MM-kisoista 1993 sekä Aki Parviaisen voittoheiton selostus Sevillan MM-kisoista vuodelta 1999. Hänninen oli äänessä myös jo ensimmäisissä yleisurheilun MM-kilpailuissa Helsingissä vuonna 1983 Arto Bryggaren juostessa hopeaa 110 metrin aidoissa.
Olympialaisia Hänninen on selostanut televisiossa vuodesta 1984 ja jalkapallon arvokisoja pääselostajana vuodesta 1986 Meksikon kisoista lähtien. Jalkapallon varaselostajana ”Hoopi” sai tosin tulikasteensa jo Argentiinan MM-kisojen yhteydessä vuonna 1978; mies jopa selostikin pari alkusarjan ottelua Pasilan studiolta paikan päällä Argentiinassa tuolloin olleiden Anssi Kukkosen ja Pentti Salmen ollessa otteluruuhkan ja matkustamisen vuoksi estyneitä. Hännisen tilille mahtuvat jalkapallon EM-loppuottelun selostus vuodelta 1992 (Tanska–Saksa) sekä MM-loppuottelun selostus vuodelta 2002 (Brasilia–Saksa). MM-kisoissa hän on lisäksi selostanut pronssiottelun vuonna 1990 (Italia–Englanti). Vuoden 2014 kisoissa Hänninen ei selostanut televisiossa otteluakaan, mutta työskenteli radiossa Yle Puheella. Jalkapallon EM-kisoissa 2016 Hänninen oli niin ikään Yle Puheen pääselostaja. Hannu-Pekka Hänninen valittiin vuonna 2016 vuoden jalkapallotoimittajaksi.
Hänninen on toiminut myös Ylen MM- ja EM-jalkapallon sekä Mestarien liigan lähetysten tuottajana.
Talviolympialaisissa Hänninen on selostanut Matti Nykäsen pienen mäen olympiavoiton Calgaryssä 1988. Hän selosti myös Hannu Mannisen kultamitalisuorituksen Sapporon MM-hiihdoissa 2007.
Hänninen jäi eläkkeelle Rion olympialaisten jälkeen, mutta selosti Ylellä vielä mäkihyppyä ja yhdistettyä Lahden MM-kisoissa 2017. Hän juonsi Urheiluruutua viimeistä kertaa 3. syyskuuta 2016. Hännisen viimeinen selostus Ylellä oli uinnin MM-kilpailut 2017. 2000-luvulla hän meritoituikin myös uinnin ykkösselostajana Ylellä. Hänninen on selostanut kaikkien aikojen menestyksekkäimmän olympiaurheilijan, uimari Michael Phelpsin jokaisen olympiavoiton.lähde?
Lokakuussa 2017 Eurosport kertoi Hännisen selostavan kanavalle mäkihyppyä ja yhdistettyä kaudella 2017-18, yhdessä asiantuntijana toimivan Jani Klingan kanssa.
Odilo Clunylainen

Odilo Clunylaisen patsas, Basilique Saint-Urbain de Troyes
Odilo Clunylainen (962 Auvergne – 1048 Souvigny) oli Clunyn luostarin viides apotti. Odilo oli Auvergnen aatelissuvun jäsen ja liittyi Clunyn munkkiveljeskuntaan vuonna 991. Odilosta tuli luostarin apotti kolme vuotta myöhemmin. Hänen kaudellaan Cluny kehittyi nopeasti, ja samaan aikaan myös koko benediktiinien luostarilaitosta uudistettiin laajasti. Odilo saattoi alulle Pyhäinpäivän juhlan ja käytti clunylaisten vaikutusvaltaa taistelussa simoniaa ja laittomia avioliittoja vastaan. Odilo Clunylainen kanonisoitiin pyhimykseksi vuonna 1063. Hänen muistopäiväänsä vietetään 2. tammikuuta.
Unimog

Unimog.
Unimog IDEF '07 -näyttelyssä Turkissa.
Unimog (saks. Universal-motor-gerät) on saksalainen vuodesta 1947 valmistettu nelivetoisten kevytkuorma-autojen, maastohenkilöautojen ja kuorma-autojen mallisarja. 1950-luvulta lähtien Unimog-merkin ajoneuvoja tekee Daimler Truck -yhtiö Mercedes-Benz -merkillä.
Käyttökohteita

Autotraktoreiksi luokiteltavia Unimogeja on valmistettu sekä siviili- että sotilaskäyttöön. Unimogia on käytetty mm. putki- ja linjarakennusprojekteissa, kunnossapitotehtävissä, sammutus- ja pelastusajoneuvona sekä urakointi- ja viranomaistehtävissä.
Siviilikäytössä sitä on käytetty myös maataloustraktorin korvikkeena peltotöissä, ja siihen saattoi liittää vasemmalle puolelle jopa niittokoneen.
Käyttökohteita > Käyttö Suomessa

Autoa testattiin myös Suomessa maatalouskäyttöön 1950-luvun alussa, mutta sen korkea hinta esti Unimogin yleistymisen maatalouskäytössä Suomessa. 2010-luvulla Mercedes-Benz Unimogin työlaitealusta-mallia on voinut vuodesta 2018 lähtien rekisteröidä T1b-luokan traktoriksi. Saksassa saman on voinut tehdä jo vuosia.
Unimogeja käyttivät energia- ja maanrakennusyhtiöt. Vuoteen 1967 mennessä oli Suomessa sähkölaitosten käytössä yhteensä 68 Unimogia.
Suomen puolustusvoimien käytössä Unimogeja oli 1950-luvulta lähtien. Mallia Unimog D hankittiin vuosina 1955-1957 yhteensä 99 kappaletta ja mallia Unimog G samaan aikaan 69 kappaletta.
Autotraktoreita

Unimog U 34 L
Unimog U 40 L
Unimog U 52 L
Unimog U 54 L
Unimog U 66 L
Unimog U 70 L
Unimog U 72 L
Unimog U 80 L
Unimog U 84 L
Unimog U 90 L
Aiheesta muualla

Unimog U 1000 - U 1500 Agrar (Arkistoitu – Internet Archive) Konedata-sivulla
Käytetyt erikoisuudet: Mercedes-Benz Unimog, Moottori.fi / Henri Posa, 30.3.2020
Unimog-artikkeleita Tekniikan maailma -sivustolla
Unimog-artikkeleita Koneviesti-sivustolla
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lisätty todellisuus

Lisätty todellisuus (engl. augmented reality, lyh. ar tai AR) viittaa näkymään, johon on lisätty tietokonegrafiikalla tuotettuja elementtejä ja jota käyttäjä tarkastelee läpikatseltavien (see-through) näyttöjen kautta. Se on siis järjestelmä, jossa keinotekoista, tietokoneella tuotettua tietoa (kuva, ääni, video, teksti, GPS-informaatio) on lisätty näkymään todellisesta ympäristöstä.
Tunnettu esimerkki lisätystä todellisuudesta on Pokémon GO -peli, joka luo pääasiassa lisättyä todellisuutta oikean maailman kartalle, mutta tarjoaa pelaajille myös mahdollisuuden nähdä virtuaalista sisältöä mobiililaitteen kamerakuvan kautta.
Laajennettu todellisuus on kattotermi, joka sisältää lisätyn todellisuuden.
Määritelmä

Yhdysvalloissa asuva Ronald Azuma määritteli vuonna 1997 lisätyn todellisuuden seuraavasti:
Yhdistää todelliset ja virtuaaliset objektit todellisessa ympäristössä
Toimii interaktiivisesti ja reaaliaikaisesti
Kohdistaa todelliset ja virtuaaliset objektit toistensa kanssa
Lisätty todellisuus liittyy jatkumoon, jossa on liukuva jatkumo kevyesti lisätystä todellisuudesta kohti täydellisempää immersiota virtuaalitodellisuuteen.
Tehostettu todellisuus (mixed reality) on jatkumolla yhdistelmä lisättyä todellisuutta ja virtuaalitodellisuutta.