stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Herbert Schade

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Herbert Schade (vasemmalla) Helsingin olympialaisissa vuonna 1952. |  Herbert Schade (vasemmalla) Helsingin olympialaisissa vuonna 1952. |  Herbert Schade (vasemmalla) Helsingin olympialaisissa vuonna 1952. |  |
Maa:   Länsi-Saksa
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | 5 000 m |  |
Herbert Schade (26. toukokuuta 1922 Solingen – 1. maaliskuuta 1994 Solingen) oli saksalainen kestävyysjuoksija.
Schade oli jo nuorena innokas juoksija. Leipurin oppipoikana toimiessaan hän kuljetti sämpylät juosten perille. Toinen maailmansota katkaisi hänen kehityksensä, mutta 1947 hän aloitti harjoittelun uudelleen. 1948 hän voitti ensimmäisen Saksan mestaruutensa 5 000 metrin juoksussa ajalla 15.10,48. 10. elokuuta 1951 hän juoksi Tukholmassa ensimmäisenä saksalaisena 10 000 metriä alle 30 minuutin ajalla 29.55,4.
Helsingin olympialaisissa 1952 Schade ylsi urheilu-uransa suurimpaan saavutukseen juoksemalla pronssille 5 000 metrin ajalla 14.08,8 kilpailussa, jonka voitti Tšekkoslovakian Emil Zátopek. Myöhemmin Zátopekistä ja Schadesta tuli elinikäiset ystävät. Schade osallistui Saksojen yhteisessä joukkueessa myös Melbournen olympialaisiin 1956, jossa hän sijoittui 5 000 metrillä kahdenneksitoista ja 10 000 metrillä yhdeksänneksi.
1955 Saksan yleisurheiluliitto myönsi Schadelle Rudolf-Harbig-muistopalkinnon. Schade lopetti urheilu-uransa vuonna 1958.
Heinrich Landesmann

| Heinrich Landesmann |
| --- | --- |
 Heinrich Landesmann
Henkilötiedot
Syntynyt: 1821
Kuollut: 1902 (80–81 vuotta)
Kansalaisuus:  Itävalta
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Salanimi: Hieronymus Lorm
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Heinrich Landesmann, kirjailijanimi Hieronymus Lorm, (9. elokuuta 1821 Nikolsburg (nyk. Mikulov) – 3. joulukuuta 1902 Brno) oli itävaltalainen runoilija ja kirjailija.
Landesmann oli lapsena hyvin sairaalloinen, ja 15-vuotiaana hän oli jo lähes kuurosokea.[lähde? ]
Landesmann kirjoitti 16-vuotiaana useita runoja eri aikakauslehtiin. 1840-luvulla hänen ystävänsä neuvoivat häntä lähtemään Wieniin. Hän kävi myös Berliinissä, jossa hän otti salanimekseen Hieronymus Lorm. Hän meni 1856 naimisiin. Hän muutti 1873 Wienistä Dresdeniin ja vuonna 1892 Brnoon, jossa hän myös kuoli 81-vuotiaana vuonna 1902.
Landesmannin perusluonne kirjailijana on pessimistinen. Hänessä yhtyi filosofinen syvämielisyys runoilemislahjoihin. Hänen runsaasta tuotannostaan esimerkkejä ovat romaanit Gabriel Solmar (1863), Tote Schuld (1878), Der ehrliche Name (1880), novellikokoelmat Am Kamin (1856), Intimes Leben (1860) ja filosofis-kriittiset tutkielmat Philosophisch-kritische Streifzüge  (1873), Geflügelte Stunden (1875), Natur und Geist (1884), Der grundlose Optimismus (1894). Landesmannin runot ilmestyivät kokoelmana Gedichte (7. p. 1894).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heinrich Landesmann Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Heinrich Landesmann on Wikiaineistossa
Hengen hinta

| Hengen hinta> Winterschläfer |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tom Tykwer
Käsikirjoittaja:  Anne-Françoise Pyszora
Perustuu:  Anne-Françoise Pyszora romaaniin Expense of Spirit
Tuottaja:  Stefan Arndt
Säveltäjä:   Reinhold Heil  Tom Tykwer  Johnny Klimek 
Kuvaaja:  Frank Griebe
Leikkaaja:  Katja Dringenberg
Pääosat:   Ulrich Matthes  Floriane Daniel  Marie-Lou Sellem  Heino Ferch  Josef Bierbichler 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksa
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  1997
Kesto:  123 min
Alkuperäiskieli:  saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hengen hinta (Winterschläfer) on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut Tom Tykwerin ohjaama saksalainen elokuva. Sen on käsikirjoittanut Anne-Françoise Pyszora romaaninsa Expense of Spirit pohjalta.
Aiheesta muualla

Aro, Tuuve: Hengen hinta (Winterschläfer) MTV3 Uutiset.  14.5.2002. Viitattu 16.12.2021.
Heliologia

| --- | --- |
:  Määritelmä: Aurinkoa (kreik. helios) tutkiva tieteenala 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Heliologia. Katso heliologia Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Hiidentorni / Perimä vihassa ja verikostossa

| Hiidentorni / Perimä vihassa ja verikostossa Horna |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2000
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 125.04
 Levy-yhtiö: Woodcut Records
Hornan muut julkaisut
| Perimä vihassa ja verikostossa (EP) 1999 | Hiidentorni / Perimä vihassa ja verikostossa 2000 | Sudentaival 2001 |
Hiidentorni / Perimä vihassa ja verikostossa on suomalaisen black metal -yhtye Hornan kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 2000 levymerkillä Woodcut Records.
Kappaleet

Avaus / Kun lyömme Jumalan kodin liekkeihin – 5.39
Ikuisesti, kalpeina kuoleman muistoina – 5.14
Hiidentorni huokui usvansa – 4.31
Tappakaa Kristus – 2.50
Sanoista... pimeyteen – 2.42
Hänen synkkä myrskynsä – 8.05
Hornanväki – 6.20
Sinulle, mätäneva Jehova – 4.48
Örkkivuorilta – 4.01
Imperial Devastation – 5.36
Sword of Darkness – 4.45
White Aura Buried in Ashes – 4.52
Sormus ja silmä – 13.07
Kokonaiskesto: 01:12:30
Kappaleet > CD 2

Pimeys yllä pyhän maan – 4.11
Verikammari – 6.30
Ghash Inras – 5.15
Perimä vihassa ja verikostossa – 7.56
Korpin hetki – 3.36
Ihmisviha – 3.10
Kun synkkä ikuisuus avautuu – 3.26
Black Metal Sodomy – 2.15
Ordo Regnum Sathanas – 16.15
Kokonaiskesto: 52:34
Aiheesta muualla

Hiidentorni / Perimä vihassa ja verikostossa discogs.com -sivustolla
Albumi Hiidentorni / Perimä vihassa ja verikostossa Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Harakkakyyhkyt

| Harakkakyyhkyt |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Harakkakyyhkyt Reinwardtoena  Bonaparte, 1854
Katso myös
   Harakkakyyhkyt Wikispeciesissä   Harakkakyyhkyt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harakkakyyhkyt (Reinwardtoena) on kyyhkyjen heimoon kuuluva lintusuku. Suku on saanut nimensä saksalaisen Caspar Georg Carl Reinwardtin mukaan.
Harakkakyyhkyihin (Reinwardtoena) kuuluvia lajeja

Hopeaharakkakyyhky (Reinwardtoena browni)
Papuanharakkakyyhky (Reinwardtoena reinwardtii)
Töyhtöharakkakyyhky (Reinwardtoena crassirostris)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Reinwardtoena (englanniksi)
Herättäjä

Herättäjä on taruolento, joka herättää ihmisen vaaran uhatessa esimerkiksi huutamalla tämän nimeä tämän korvaan tai jopa tempaisemalla tätä voimakkaasti. Jotkut väittävät omistavansa oman herättäjän, joka valvoo heidän untaan. Kalevalassa kerrotaan valvovasta vaatteesta: Siinä mies makaelevi, uros unta ottelevi: mies makasi, vaate valvoi.
Herättäjien on kerrottu pelastaneen ihmisiä niin tulelta kuin päälle kaatuvalta puultakin. Eräässä suomalaisessa tarinassa henkilö on luottanut herättäjäänsä niin paljon, että hän on tervahaudan kytemistä vahtiessaan voinut rauhassa nukkua. Hän näet oli kokenut useamman kerran, että jos hauta syttyy ilmiliekkiin, herättäjä kyllä herättää.
Hiusvaha

Purkki hiusvahaa.
Hiusvaha on hiusten muotoiluun käytettävä tuote. Hiusvahan koostumus voi olla valmistajasta riippuen kovaa ”vahamaista” tai paksua kermaista.
Vaha eroaa hiusgeelistä siten, että se antaa pehmeämmän lopputuloksen, jota voi myös muotoilla helposti uudestaan. Hiusvahat antavat hiuksille luonnollisen näköistä tukea ja tuuheutta. Ne myös antavat vahasta riippuen hiukselle mattapinnan tai tuovat hiukseen kiiltoa.
Hispaniolantrogoni

| Hispaniolantrogoni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Trogonilinnut Trogoniformes
Heimo::  Trogonit Trogonidae
Suku::  Isojenantillientrogonit Priotelus
Laji::  roseigaster
Kaksiosainen nimi
 Priotelus roseigaster  (Vieillot, 1817) 
Katso myös
   Hispaniolantrogoni Wikispeciesissä   Hispaniolantrogoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hispaniolantrogoni (Priotelus roseigaster), myös Temnotrogon roseigaster, on trogonien heimoon kuuluva Hispaniolan saaren kotoperäinen lintu. Louis Jean Pierre Vieillot kuvaili lajin holotyypin Santo Domingosta vuonna 1817.
Herrfors

| Herrfors |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1937
Toimitusjohtaja:  Roger Holm
Toimiala:  energia
Kotisivu:  www.herrfors.fi/fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oy Herrfors Ab on Katternö-konserniin kuuluva energiayhtiö Pietarsaaren seudulla.
Historia

Vuonna 1900 Pietarsaaren kaupungille tarjottiin ostettavaksi Långforsin koskea Ähtävänjoen varrella. Kaupunki piti pyyntihintaa liian korkeana ja päätti sen sijaan panostaa kaupunkialueella sijaitsevaan puu- ja kivihiilivoimalaan. Kaksi maanviljelijää alkoivat tuottamaan sähkövirtaa Ähtävänjoen vedestä. Vuosisadanvaihteen jälkeen he asensivat generaattorin myllyyn Kållfors-koskella, noin kaksi kilometriä Långforsista alajuoksulle päin. Vuonna 1907 Herrfors-kosken äärellä sijainneeseen puuhiomoon hankittiin sähkögeneraattori. Sähköjohdot tehtaan lisäksi  vedettiin kestikievariin, Kolpin kouluun ja muutamaan lähialueen taloon.
Vuonna 1921 sekä Herrforsiin että Långforsiin avattiin voimalat. Kållby Kvarn & Kraftcentral Abn rakennuttama Långforsin voimala alkoi toimittaa sähkövirtaa Lepplaxiin, Kruunupyyhyn ja myöhemmin Kokkolaan. Yritysfuusion myötä vuonna 1963 Oy Herrfors Ab sai omistukseensa Herrforsin ja Långforsin voimalat. Oy Katternö Ab osti Oy Herrfors Ab:n vuonna 1976. Nykyisin Oy Herrfors Ab hoitaa kaiken sähkön- ja kaukolämmönjakelun Katternö-konsernin asiakkaille.
Gotlannin kunta

| Gotlannin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gotlannin lääni
Maakunta:  Gotlanti
Keskustaajama:  Visby
Kuntakoodi:  0980
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  3 134,98 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  60 124
 – Väestötiheys:  19,2 as./km²
 
 www.gotland.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gotlannin aikaisemmat kuntajaot. Pitäjien nimet on kirjoitettu pienimmällä tekstillä ja vuosien 1952–1970 kuntien nimet jonkin verran isommalla. Vuosien 1952–1970 kuntien rajat on merkitty roosanvärisinä.
Roman luostarin rauniot.
Gotlannin kunta on Ruotsin kunta, joka käsittää Gotlannin saaren Itämeressä ja läheisiä pienempiä saaria. Pienemmistä saarista tärkeimmät ovat Fårö, Stora Karlsö, Lilla Karlsö ja Gotska Sandön. Gotlannin kunta on ainoa Ruotsin kunta, joka käsittää kokonaisen maakunnan ja läänin alueen: Gotlanti muodostaa yksin Gotlannin maakunnan ja Gotlannin läänin.
Kunnan maapinta-ala on 3 134,98 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 60 124 henkeä (31.12.2020). Vuonna 2007 kunnassa oli 854,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 27,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunnan keskustaajama ja samalla suurin taajama on Visbyn kaupunki. Visby on Gotlannin ainoa kaupunki, minkä lisäksi Gotlannissa sijaitsee myös entinen Sliten kauppala.
Kunnan alueella sijaitsi aikaisemmin Roman luostari, mutta se on nykyään raunioina.
Kuntajaon kehitys

Ruotsin uudet kunnallislait astuivat voimaan vuonna 1863. Tämän ja vuoden 1952 kuntauudistuksen välisenä aikana Gotlannissa tapahtui vain pieni määrä aluejakomuutoksia. Vuonna 1886 perustettiin Hemsen taajaväkinen yhdyskunta samannimiseen kuntaan. Visbyn maalaiskunta liitettiin Visbyn kaupunkiin vuonna 1936 ja samana vuonna Othemin maalaiskunta muutettiin Sliten kauppalaksi.
Vuonna 1951 Gotlannissa oli 93 kunnallista toimijaa: yhdet maakäräjät, yksi kaupunki, yksi kauppala, yksi taajaväkinen yhdyskunta ja 89 maalaiskuntaa. Lisäksi oli joukko kuntaliittoja, koska monet pienet kunnat eivät yksin kyenneet selviytymään kaikista tehtävistään. Monissa kunnissa asui alle 100 asukasta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Gotlantiin muodostettiin seuraavat "suurkunnat" (pohjoisesta etelään lueteltuina):
Fårösund (aiemmat Bunge, Fleringe, Fårö ja Rute)
Lärbro (aiemmat Hall, Hangvar, Hellvi ja Lärbro)
Tingstäde (aiemmat Bro, Bäl, Fole, Hejnum, Lokrume, Lummelunda, Martebo, Stenkyrka, Tingstäde ja Väskinde)
Dalhem (aiemmat Ekeby, Dalhem, Ganthem, Gothem, Hörsne med Bara, Källunge, Norrlanda ja Vallstena)
Romakloster (aiemmat Akebäck, Ala, Anga, Barlingbo, Björke, Buttle, Endre, Follingbo, Gammelgarn, Guldrupe, Halla, Hejdeby, Kräklingbo, Östergarn, Roma, Sjonhem, Vänge ja Viklau)
Stenkumla (aiemmat Atlingebo, Enkelhem, Hogräns, Stenkumla, Tofta, Träkumla, Vall ja Västerhejde)
Klintehamn (aiemmat Västergarn, Sanda, Mästerby, Väte, Hejde, Klinte, Fröjel, Eksta ja Sproge)
Hemse (aiemmat Alva, Fardhem, Gerum, Hemse, Levide, Linde, Lojsta ja Rone)
Stånga (aiemmat Bur, När ja Stånga)
Ljugarn (aiemmat Alskog, Ardre, Etelhems, Garde, Lau ja Lye)
Havdhem (aiemmat Eke, Grötlingbo, Hablingbo, Havdhem, Näs ja Silte)
Hoburg (aiemmat Fide, Hamra, Sundre, Vamlingbo ja Öja).
Näistä kunnista Romakloster, Klintehamn ja Ljugarn saivat nimensä uuden kunnan keskustaajaman mukaan. Lisäksi Bogen maalaiskunta liitettiin Sliten kauppalaan. Visbyn kaupunkiin uudistuksella ei ollut vaakutusta. Hemsen taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuoden 1958 alussa.
Jo kymmenen vuoden kuluttua kuntauudistusta pidettiin riittämättömänä, sillä "suurkunnatkin" olivat monissa tapauksissa liian pieniä kyetäkseen selviytymään tehtävistään. Lääninhallitus ehdotti, että Gotlanti olisi jaettu kolmeen kuntaan:
Visby ympäristöineen
saaren pohjoisosa (keskustaajamana Slite)
saaren eteläosa (keskustaajamana Hemse)
Useimmat läänin kunnista puolestaan ehdottivat Gotlannin jakamista viiteen kuntaan, mutta Fårösund ehdotti vain yhden kunnan perustamista koko Gotlantiin. Huhtikuussa 1970 Ruotsin hallitus päätti, että Gotlanti muodostaisi 1.1.1971 alkaen vain yhden kunnan. Samalla lakkautettiin Gotlannin läänin maakäräjät, siirrettiin sen tehtävät uudelle kunnalle ja kyettiin välttämään kaksinkertainen hallinto.
Vuodesta 1999 lähtien Gotlanti on ollut mukana hallintokokeilussa Skånen läänin ja Länsi-Götanmaan läänin kanssa. Kokeilussa tiettyjä lääninhallitusten tehtäviä on annettu maakäräjien (Gotlannissa kunnan) hoidettavaksi.
Vaakuna

Vaakunaselitys:selvennä (Ruotsiksi: I rött fält en stående vädur av silver med beväring av guld, förande ett på korsstav av guld fästat rött banér med bård och fem flikar av guld.)
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Visbyn kaupunki oli ainoa kunta, jolla oli ennestään vaakuna käytössä. Vaakuna kuvaa Jumalan karitsaa (Agnus Dei) punaisessa kentässä. Uusi kunta päätti muokata Gotlannin kuntavaakunan samanlaiseksi kuin Gotlannin maakunnan vaakuna, jota Gotlannin läänikin käyttää. Vaakunakilven väriksi valittiin kuitenkin punainen kaupungin vaakunasta.
Visbyn kaupungin vaakuna.
Gotlannin kunnan vaakuna.
Gotlannin maakunnan ja läänin vaakuna.
Väestönkehitys

| Gotlannin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 59 054 | 59 054 |
| 1955 | 1955 |    | 56 927 | 56 927 |
| 1960 | 1960 |    | 54 196 | 54 196 |
| 1965 | 1965 |    | 53 742 | 53 742 |
| 1970 | 1970 |    | 53 722 | 53 722 |
| 1975 | 1975 |    | 54 400 | 54 400 |
| 1980 | 1980 |    | 55 346 | 55 346 |
| 1985 | 1985 |    | 56 144 | 56 144 |
| 1990 | 1990 |    | 57 108 | 57 108 |
| 1995 | 1995 |    | 58 120 | 58 120 |
| 2000 | 2000 |    | 57 313 | 57 313 |
| 2005 | 2005 |    | 57 488 | 57 488 |
| 2010 | 2010 |    | 57 269 | 57 269 |
| 2015 | 2015 |    | 57 391 | 57 391 |
| 2020 | 2020 |    | 60 124 | 60 124 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 3 260 | 5,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 662 | 1,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 3 169 | 5,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 50 300 | 87,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 463 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 437 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 172 935 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 88 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,2 %
18–64-vuotiaat: 59,8 %
65 vuotta täyttäneet: 22,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 6,0 | 5,8 |
|   | jalostus | 16,4 | 16,2 |
|   | palvelut | 74,5 | 75,1 |
|   | tuntematon | 3,1 | 3,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 26 010 | 27 150 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 95,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 17 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 58,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 23 796 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Visby | 22 593 |
| 2 | Hemse | 1 715 |
| 3 | Slite | 1 483 |
| 4 | Klintehamn | 1 363 |
| 5 | Vibble | 1 286 |
| 6 | Romakloster | 913 |
| 7 | Fårösund | 816 |
| 8 | Lärbro | 484 |
| 9 | Norra Visby | 453 |
| 10 | Burgsvik | 338 |
| 11 | Väskinde | 337 |
| 12 | Stånga | 317 |
| 13 | Västerhejde | 313 |
| 14 | Havdhem | 298 |
| 15 | Tingstäde | 265 |
| 16 | Roma | 261 |
| 17 | Ljugarn | 238 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Kappelshamn
Katthammarsvik
När
Lisäksi Roma kyrkbyn ja Romaklosterin taajamat ovat välillä olleet yhteenkasvaneina, jolloin taajamaa kutsuttiin nimellä Roma.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Alva
Ansarve och Tofta
Austers och Sudergårda
Barlingbo
Bjärges och Nickarve
Bjärs
Björkhage
Bro och Duss
Brohagen + Lillåkre
Burs
Dalhem och Hallvide
Eskelhem och Bringsarve
Etelhem
Garde
Gnisvärd och Smågårde
Gothem
Gute
Hablingbo och Medebys
Hangvar
Hägdarve och Dede
Hälge
Högklint och Nygårds
Hörsne
Kappelshamn
Katthammarsvik
Klinte
Klinte och Follingbo norra
klinte och Follingbo södra
Kräklingbo
Levide och Skinnarve
Linde
Lummelunda och Etebols
Lye
När
Othem
Othemars
Rone
Ronehamn
Sanda och Lekarve
Sjonhembacke och Haugbro
Själsö
Stenkumla
Sylfaste och Lere
Tofta strand (norra delen)
Tofta strand (södra delen)
Träkumla
Valleviken
Vänge
Västergarn och Stora Mafrids
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Björkhage
Buttle
Gurfiles
Gustavsvik+Annelund
Ljugarn
Sigsarve
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Gotlannin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Visby (29 valtuutettua)
Norra (21 valtuutettua)
Södra (21 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Gotlannin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 10 | 11 | 13 | 11 | 9 | 11 | 11 | 13 | 11 | 14 | 15 | 13 | 11 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 0 | 27 | 23 | 19 | 18 | 19 | 18 | 15 | 15 | 13 | 17 | 15 | 14 | 18 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 0 | 6 | 6 | 4 | 7 | 5 | 4 | 2 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 3 | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 6 | 4 | 5 | 4 | 4 | 4 | 7 | 8 | 4 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 28 | 27 | 27 | 30 | 28 | 28 | 25 | 30 | 23 | 28 | 24 | 24 | 21 | 18 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 1 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 7 | 8 | 7 | 6 | 7 | 7 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 33 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Akebäckin piiri
Alan piiri
Alskogin piiri
Alvan piiri
Angan piiri
Ardren piiri
Atlingbon piiri
Barlingbon piiri
Björken piiri
Bogen piiri
Bron piiri (Gotlanti)
Bungen piiri
Bursin piiri
Buttlen piiri
Bälin piiri
Dalhemin piiri (Gotlanti)
Ekebyn piiri (Gotlanti)
Eken piiri
Ekstan piiri
Endren piiri
Eskelhemin piiri
Etelhemin piiri
Fardhemin piiri
Fiden piiri
Fleringen piiri
Folen piiri
Follingbon piiri
Fröjelin piiri
Fårön piiri
Gammelgarnin piiri
Ganthemin piiri
Garden piiri
Gerumin piiri
Gothemin piiri
Grötlingbon piiri
Guldrupen piiri
Hablingbon piiri
Hallan piiri
Hallin piiri
Hamran piiri (Gotlanti)
Hangvarin piiri
Havdhemin piiri
Hejdebyn piiri
Hejden piiri
Hejnumin piiri
Hellvin piiri
Hemsen piiri
Hogränin piiri
Hörsne-Baran piiri
Klinten piiri
Kräklingbon piiri
Källungen piiri
Laun piiri
Leviden piiri
Linden piiri
Lojstan piiri
Lokrumen piiri
Lummelundan piiri
Lyen piiri
Lärbron piiri
Martebon piiri
Mästerbyn piiri
Norrlandan piiri
Närsin piiri
Näsin piiri (Gotlanti)
Othemin piiri
Roman piiri
Ronen piiri
Ruten piiri
Sandan piiri
Silten piiri
Sjonhemin piiri
Sprogen piiri
Stenkumlan piiri
Stenkyrkan piiri (Gotlanti)
Stångan piiri
Sundren piiri
Tingstäden piiri
Toftan piiri (Gotlanti)
Träkumlan piiri
Vallin piiri
Vallstenan piiri
Vamlingbon piiri
Viklaun piiri
Visbyn tuomiokirkkopiiri (Visby domkyrkodistrikt)
Vängen piiri (Gotlanti)
Väskinden piiri
Västergarnin piiri
Västerhejden piiri
Väten piiri
Öjan piiri (Gotlanti)
Östergarnin piiri