stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1972
Kuolleita > huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Franz Halder, saksalainen kenraali (s. 1884)
4. huhtikuuta – Stefan Wolpe, saksalainen säveltäjä (s. 1902)
6. huhtikuuta – Heinrich Lübke, Saksan liittopresidentti 1959–1969 (s. 1894)
6. huhtikuuta – Brian Donlevy, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1901)
7. huhtikuuta – Abeid Karume, Sansibarin presidentti ja Tansanian varapresidentti (s. 1905)
9. huhtikuuta – James F. Byrnes, yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri (s. 1879)
16. huhtikuuta – Yasunari Kawabata, vuoden 1968 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut japanilainen kirjailija (Kioto) (s. 1899)
20. huhtikuuta – Aarne Tarasti, suomalainen juristi, hallitusneuvos ja kansliapäällikkö (s. 1906)
21. huhtikuuta – Fritiof Billquist, ruotsalainen näyttelijä (s. 1901)
25. huhtikuuta – George Sanders, englantilainen näyttelijä (s. 1906)
27. huhtikuuta – Francis Nwia-Kofi Ngonloma (”Kwame Nkrumah”), Ghanan ensimmäinen presidentti (panafrikkalaisuuden perustaja) (s. 1909)
28. huhtikuuta – Rainer von Fieandt, suomalainen lakimies, pankinjohtaja ja Suomen pääministeri (s. 1890)
1. toukokuuta – Artur Rolén, ruotsalainen näyttelijä (s. 1894)
2. toukokuuta – J. Edgar Hoover, yhdysvaltalainen lakimies (FBI:n johtaja) (s. 1895)
4. toukokuuta – Edward Calvin Kendall, vuoden 1950 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (s. 1886)
13. toukokuuta – Dan Blocker, yhdysvaltalainen näyttelijä (Bonanza) (s. 1928)
18. toukokuuta – Sidney Franklin, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja ja -ohjaaja (s. 1893)
22. toukokuuta – Dame Margaret Rutherford, englantilainen elokuvanäyttelijä (s. 1892)
24. toukokuuta – Asta Nielsen, tanskalainen elokuvanäyttelijä (s. 1881)
28. toukokuuta – Edvard VIII, Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas (luopui vallasta 1936) ja Windsorin herttua (s. 1894)
8. kesäkuuta – Jimmy Rushing, yhdysvaltalainen blueslaulaja ja pianisti (s. 1901)
9. kesäkuuta – Rudolf Belling, saksalainen kuvanveistäjä (s. 1886)
10. kesäkuuta – Juhani Liedevaara, suomalainen radio- ja televisiotoimittaja (s. 1937)
11. kesäkuuta – Joakim Bonnier, ruotsalainen kilpa-autoilija (s. 1930)
11. kesäkuuta – Eero Väre, suomalainen laulaja ("Kipparikvartetti") (s. 1913)
13. kesäkuuta – Georg von Békésy, vuoden 1961 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut unkarilainen biofyysikko (s. 1899)
20. kesäkuuta – Aarno Niini, suomalainen fyysikko, pääjohtaja, ministeri ja professori (s. 1905)
23. kesäkuuta – Werner Klingler, saksalainen elokuvaohjaaja ja -näyttelijä (s. 1903)
Kuolleita > lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Louis Leakey, kenialainen arkeologi ja paleoantropologi (s. 1903)
5. lokakuuta – Henry Dreyfuss, yhdysvaltalainen teollinen muotoilija (s. 1904)
5. lokakuuta – Yrjö Sinkkonen, suomalainen Keskustapuolueen kansanedustaja (s. 1909)
7. lokakuuta – Erik Eriksen, tanskalainen poliitikko, pääministeri 1950–1953 (s. 1902)
15. lokakuuta – Jarl Axel Wasastjerna, suomalainen fyysikko (s. 1896)
16. lokakuuta – Leo G. Carroll, englantilainen näyttelijä (s. 1886)
18. lokakuuta – Edward Cooke, yhdysvaltalainen seiväshyppääjä (s. 1888)
19. lokakuuta – Sa’id ibn Taimur, Omanin sulttaani 1932–1970 (s. 1910)
26. lokakuuta – Auni Nuolivaara, suomalainen kirjailija (s. 1883)
26. lokakuuta – Igor Sikorsky, ukrainalaissyntyinen yhdysvaltalainen ilmailun uranuurtaja (helikopteri) (s. 1889)
28. lokakuuta – Artturi Vuorimaa, suomalainen kirjailija ja kapteeni (Lapuan liikkeen aktivisti) (s. 1890)
1. marraskuuta – Ezra Pound, yhdysvaltalainen runoilija (s. 1885)
3. marraskuuta – Helle Kannila, suomalainen kirjastoneuvos (kirjastolaitoksen perustaja) (s. 1896)
7. marraskuuta – Gustaf Hackzell, suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos (s. 1889)
8. marraskuuta – Martti Santavuori, suomalainen kirjailija ja everstiluutnantti (s. 1901)
10. marraskuuta – Aapo Similä, suomalainen säveltäjä ja laulaja (s. 1891)
11. marraskuuta – Berry Oakley, yhdysvaltalainen basisti (s. 1948)
12. marraskuuta – Rudolf Friml, tšekkiläis-yhdysvaltalainen säveltäjä (s. 1879)
16. marraskuuta – Vera Karalli, venäläinen balettitanssija, koreografi ja näyttelijä (s. 1899)
19. marraskuuta – Juuso Walden, suomalainen teollisuusjohtaja ja vuorineuvos (s. 1907)
20. marraskuuta – Erwin Stresemann, saksalainen eläintieteilijä (s. 1889)
25. marraskuuta – Hans Scharoun, saksalainen arkkitehti (s. 1893)
28. marraskuuta – Sibylla, Ruotsin prinsessa (s. 1908)
29. marraskuuta – Alex Matson, suomalainen kirjailija (s. 1888)
1. joulukuuta – Antonio Segni, Italian presidentti (s. 1891)
3. joulukuuta – Calle Flygare, ruotsalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterikoulun johtaja (s. 1907)
5. joulukuuta – Kenny Dorham, yhdysvaltalainen jazztrumpetisti ja säveltäjä (s. 1924)
9. joulukuuta – William Dieterle, saksalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja (s. 1893)
16. joulukuuta – Osmo Tiililä, suomalainen teologi ja professori (s. 1904)
20. joulukuuta – Günter Eich, saksalainen runoilija ja kirjailija (s. 1907)
21. joulukuuta – Anders Ringbom, suomalainen kemisti ja professori (s. 1903)
23. joulukuuta – Andrei Tupolev, neuvostoliittolainen lentokonesuunnittelija (s. 1888)
26. joulukuuta – Harry S. Truman, Yhdysvaltain presidentti (1945–1953) (s. 1884)
27. joulukuuta – Lester B. Pearson, vuoden 1957 Nobelin rauhanpalkinnon saanut kanadalainen diplomaatti ja Kanadan pääministeri (s. 1897)
28. joulukuuta – Paula Karasti, suomalainen kirjailija (s. 1898)
30. joulukuuta – Henry Christensen, tanskalainen poliitikko (s. 1922)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: John Bardeen, Leon Cooper ja John Schrieffer
Nobelin kemianpalkinto: Christian Anfinsen, Stanford Moore ja William Howard Stein
Nobelin lääketieteen palkinto: Gerald Edelman ja Rodney R. Porter
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Heinrich Böll
Muuta

Elokuvavuosi 1972
Kirjallisuusvuosi 1972
Musiikkivuosi 1972
Urheiluvuosi 1972
Videopelivuosi 1972
Pioneer 10 -luotain
Magnavox Odyssey -pelikonsoli
Brasilialainen Formula 1 -kuljettaja Rubens Barrichello.
Tjugo frågor

Tjugo frågor oli Ruotsin radion vuosina 1948–1960 esittämä visailuohjelma, jossa panelistit (Astrid Lindgren, Stig Järrel ja Kjell Stensson) pyrkivät arvaamaan juontaja Per-Martin Hambergin valitseman sanan enintään kahdellakymmenellä kyllä tai ei -kysymyksellä. Ohjelman esikuva oli yhdysvaltalainen Twenty Questions.
San Quirico d'Orcia

San Quirico d'Orcia on kunta Italiassa. Se kuuluu Sienan maakuntaan ja Toscanan alueeseen. Vuoden 2023 osavaltion mukaan kunnassa asui 2 572 asukasta 42,12 neliökilometrin alueella, joten asukastiheydeksi muodostuu 61 asukasta/km². Kristitty suojeluspyhimys on pyhimys Cirico, Julita Tarsolaisen (molemmat marttyyrikuoleman) poika, ja molempien yhteinen kirkon muistopäivä 16. kesäkuuta on siksi yhteisön juhla.
Castiglione d'Orcian, Montalcinon, Pienzan ja San Giovanni d'Asson yhteisöt ovat vierekkäin.
Panoraamakuva San Quirico d'Orciasta
Reijo Rautajoki

| Reijo Rautajoki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Reijo Eero Rautajoki
Syntynyt: 15. lokakuuta 1946 (ikä 78) Kajaani
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Rautsi
Pituus:  200 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1965–1966 1967–1968 1969–1970 1970–1971 1971–1973 1973–1976:   Tampereen Pyrintö  Tampereen Pyrintö  Tampereen Pyrintö  Helsingin NMKY  Pispalan Tarmo  Pantterit
Reijo Eero Rautajoki (s. 15. lokakuuta 1946) on suomalainen filosofian tohtori, tietokirjailija ja toimittaja. Työuransa hän teki liike-elämässä. Hän on tutkinut inkeriläisten historiaa ja on julkaissut useita teoksia.
Elämä ja ura

Rautajoen äiti oli inkeriläinen Elsa os. Dubbelman ja isä hämäläinen Eero Rautajoki. Molemmat olivat kansakoulunopettajia. Rautajoki kirjoitti ylioppilaaksi Kalevan yhteiskoulusta  1966. Hän opiskeli Tampereen yliopistossa historiaa. Opiskeluaikana hän toimi kesätoimittajana ja freelancerina. Filosofian maisteriksi hän valmistui vuonna 1973.
Työuransa aikana Rautajoki toimi useissa johtotehtävissä vakuutusalalla. Vuonna 1998 hän perusti Suomen Omaisuustieto Oy:n, joka toimi useiden vakuutusyhtiöiden alihankkijana vakuutus- ja korvauspalveluissa.
Eläkkeelle jäätyään Rautajoki ryhtyi tutkimaan  oman sukunsa ja inkeriläisten historiaa. Hänen väitteli tohtoriksi Itä-Suomen yliopistosta Joensuusta vuonna 2017. Väitöskirjassaan hän käsitteli inkeriläisten opettajien vaiheita jatkosodan aikana.
Rautajoki on kirjoittanut runsaasti lehtiartikkeleita sekä julkaissut paikallis- ja yhdistyshistoriikkeja.  Hän on toiminut luennoitsijana ja Inkeri-asiantuntijana myös Virossa ja Venäjällä.
Reijo Rautajoki perusti Suomen Akateemisen Inkeri-Seuran vuonna 2017 ja on toiminut sen puheenjohtajana. Hän sai Inkeriläisten Sivistysäätiön ansiomerkin 2019.
Sotilasarvoltaan Rautajoki on reservin kapteeni.
Rautajoen puoliso on Anne Rautajoki vuodesta 1972. Heillä on kaksi poikaa ja kolme lastenlasta.
Urheilu-ura

Tampereen Pyrinnön kasvatti Reijo Rautajoki edusti Pyrintöä miesten SM-sarjassa kolmella kaudella. Vuonna 1969 hän voitti Pyrinnössä Suomen cupin. Kaudella 1970–1971 Rautajoki edusti Helsingin NMKY:tä, jossa saavutti SM-pronssia ja cup-hopeaa. Sen jälkeen Rautajoki pelasi Pispalan Tarmossa ja Panttereissa, jossa saavutti SM-hopeaa kaudella 1973–1974. Hän osallistui senioreiden EM- kisoihin Helsingissä vuonna 2004 (hopeaa) ja MM-kisoihin Uudessa Seelannissa vuonna 2005 (5. sija).
Teokset

Vastausten maailma. Visailijan kertauskirja. Helsinki: Ringnet Oy 2004.
Vaietut. Inkeriläistytön selviytymistarina tsaarin Venäjältä Kekkosen Suomeen. Tampere: Mediapinta 2010.
Höljäkkä – tositarkoituksella. Nurmes: Höljäkän nuorisoseura 2012.
Vaiettu sotapakolaisuus. Inkeriläiset opettajat jatkosodan aikana. Itä-Suomen yliopisto 2017.
Dubbelmanin suvun tarina 1850–2000. Helsinki: Suomen Akateeminen Inkeri-Seura ry 2017.
Pantterit – 80 vuotta koripalloa ja elämää. 1938–2018. Helsinki: Pantterit ry 2018.
Vaiettu vaellus. Inkeriläisten leirit 1942–1944. Siirtolaisuusinstituutti 2020.
Inkeriläinen äitini. Pelon täyttämä elämä. Into Kustannus 2022.
Välispoliitine kursimuutus Soomes 1944. aastal: ingerlased ohverdati vastulauseid esitamata. Teoksessa -ingerimaa mälupaigad: järjepidevus ja katkestus. Rara. Eesti Akadeemilise Ingerimaa Seltsi ja Eesti Rahvusraamatukogu, 2022.
My Ingrian Mother. A Life Full of Fear. Suomen Akateeminen Inkeri-Seura ry 2024.
Lehtibulbuli

| Lehtibulbuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Bulbulit Pycnonotidae
Suku::  Viherbulbulit Phyllastrephus
Laji::  scandens
Kaksiosainen nimi
 Phyllastrephus scandens  Swainson, 1837 
Synonyymit
 Pyrrhyrus scandens 

Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lehtibulbuli (Phyllastrephus scandens) on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Lehtibulbulia tavataan Afrikassa Senegalista Kongon demokraattiseen tasavaltaan, Etelä-Sudaniin, Ugandaan ja Tansaniaan ulottuvalla alueella. Lajin on kuvattu olevan paikallisesti yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Sveriges Radio P1

Sveriges Radio P1 eli SR P1 on Ruotsin yleisradioyhtiön Sveriges Radion valtakunnallinen radiokanava. Sen ohjelmisto on puhepainotteinen, ja se sisältää muun muassa uutisia, kulttuuria, tiedettä, filosofiaa ja radioteatteria. Kanava vastaa pitkälti Yle Puhe -kanavaa.
Kanavaa voi kuunnella FM-taajuuksilla Ruotsissa, Suomessa Lapin läänin länsirajalla ja koko Ahvenanmaalla, digitaalisesti Ruotsissa sekä maailmanlaajuisesti internetissä. P1:n tunnuslause on "puhuva kanava" (ruots. den talande kanalen). Kanava kuuluu Suomessa myös Telian kaapeli-TV-verkossa Meri-Lapissa ja Rovaniemellä, Anvian kaapeli-TV-verkossa Vaasan, Seinäjoen ja Kokkolan alueella ja DNA:n kaapeli-TV-verkossa Oulussa.
SR P1 kuuluu Meri-Lapissa taajuudella 91,3 MHz. Lähetin sijaitsee Ruotsin Kalixissa Teracomin radio- ja TV-asemalla. Telian kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Meri-Lapissa taajuudella 93,1 MHz ja Rovaniemellä taajuudella 94,5 MHz.
Anvian kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Vaasan ja Seinäjoen alueella taajuudella 98,0 MHz ja Kokkolan alueella 89,6 MHz.
DNA:n kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Oulussa taajuudella 99,3 MHz.
Aiheesta muualla

Sveriges Radion virallinen kotisivu
P1:n virallinen kotisivu
Super Bowl LVIII

Super Bowl LVIII oli järjestyksessään 58. NFL-liigan loppuottelu. Siinä ratkaistiin NFL-kauden 2023 mestari. Ottelu pelattiin 11. helmikuuta 2024 liigan uusimmalla stadionilla Allegiant Stadiumilla Las Vegasissa. Ottelussa kohtasivat San Francisco 49ers ja Kansas City Chiefs.
Kansas City Chiefs voitti San Francisco 49ersin jatkoajalla pistein 25–22.
Sveriges Radio P4

Sveriges Radio P4 eli SR P4 on Ruotsin yleisradioyhtiön Sveriges Radion valtakunnallinen radiokanava. Kanavan ohjelmisto koostuu alueellisista lähetyksistä, musiikista, urheilusta ja puheesta, ja se vastaa kanavaprofiililtaan Yle Radio Suomea. Kanavan tunnuslause on "aikuinen kanava" (ruots. den vuxna kanalen). P4 on Ruotsin kuunnelluin kanava.
Kanavalla on 25 alueasemaa. Kaikki alueasemat lähettävät suomenkielisen Sveriges Radio Finskan ohjelmaa arkisin kello 18.10–19.00.
P4:n lähetyksiä voi kuunnella FM-taajuuksilla Ruotsissa, Suomessa Lapin läänin länsirajalla ja koko Ahvenanmaalla sekä maailmanlaajuisesti internetissä. Radiokanavaa voi Suomessa kuunnella myös Telian kaapeli-TV-verkossa Meri-Lapissa ja Rovaniemellä sekä Anvian kaapeli-TV-verkossa Vaasan, Seinäjoen ja Kokkolan alueella.
SR P4 Norrbotten kuuluu Meri-Lapissa taajuudella 102,2 MHz. Sen lähetin sijaitsee Ruotsin Kalixissa Teracomin radio- ja TV-asemalla. Soneran kaapelitalouksissa kanava kuuluu Meri-Lapissa taajuudella 96,4 MHz ja Rovaniemellä taajuudella 98,8 MHz.
Anvian Kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Vaasan ja Seinäjoen alueella taajuudella 100,6 MHz ja Kokkolan alueella 92,4 MHz.
Aiheesta muualla

Sveriges Radion virallinen kotisivu
P4:n virallinen kotisivu
Gt

Gt tarkoittaa seuraavia:
GB Airways, IATA-koodi GT, lentoyhtiö
gigatavu, tunnus Gt (myös GB), digitaalisen tiedon tallennuskapasiteetin yksikkö
gigatesla, tunnus GT, magneettivuon tiheyden yksikkö
gigatonni, tunnus Gt, räjähdyksen voimakkuuden yksikkö
gin tonic, GT, alkoholijuomasekoitus
glutamyylitransferaasi, GT, entsyymi
Golf Talma, GT, suomalainen golfseura
Grani Tennis, GT, suomalainen tennisseura
Gran Turismo, GT, autopelisarja
Gran Turismo, GT, autotyyppi
Alfa Romeo GT, automalli
GT by Citroën, automalli
Ford GT, automalli
Mercedes-AMG GT, automalli
Opel GT, automalli
GT Bicycles, GT, polkupyörävalmistaja
Guatemala, ISO 3166-1 -koodi GT, valtio tai muu maantieteellinen alue.
GT, suomalainen huoltoasemaketju
Gt Company, suomalainen kevyen musiikin yhtye
Growtopia, lyhenne GT, Robinson Technologiesin kehittämä videopeli
bruttovetoisuus, (engl. gross tonnage) GT
Gotlands Tidningar, GT, ruotsalainen sanomalehti
Göteborgs-Tidningen, GT, ruotsalainen sanomalehti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Gt”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Västra Bispgården

| Västra Bispgården |
| --- | --- |
 Västra Bispgården
 Koordinaatit: 63°01′31″N, 16°37′54″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jämtlandin lääni
Maakunta:  Jämtland
Kunta:  Ragunda
Väkiluku (31.12.2023):  411
Västra Bispgården on taajama Ragundan kunnassa Jämtlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 411 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Västra Bispgården Wikimedia Commonsissa
Sigge Fürst

| Sigge Fürst |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. marraskuuta 1905 Tukholma, Ruotsi
Kuollut: 11. kesäkuuta 1984 (78 vuotta) Danderyd, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Aiheesta muualla
IMDb
Sigurd "Sigge" Fürst (3. marraskuuta 1905 Tukholma – 11. kesäkuuta 1984 Danderyd) oli ruotsalainen näyttelijä ja laulaja. Hän kävi poliisikoulun, mutta hakeutui sen jälkeen viihdealalle. Fürstin läpimurto oli Folkets gröna ängar -revyy vuonna 1933, ja 1930-luvun lopulla hän oli suosittu esiintyjä kansanpuistoissa. Fürst näytteli myös 131 elokuvassa ja oli vuosina 1963–1974 kiinnitettynä Dramateniin. Hänet muistetaan myös Frukostklubben-radio-ohjelman juontajana vuosina 1946–1978.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sigge Fürst Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  IdRef
Nilsiä

| Nilsiä> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kuopio |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  63°12′15″N, 028°05′00″E
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Seutukunta:  Koillis-Savon seutukunta
Kuntanumero:  534
Hallinnollinen keskus:  Nilsiän keskustaajama
Perustettu:  1869
– kaupungiksi:  1998
Kuntaliitokset:  Juankoski (osa, 1973)
Liitetty:  2013
– liitoskunnat:  Kuopio Nilsiä
– syntynyt kunta:  Kuopio
Pinta-ala:  847,72 km²  (1.1.2012)
– maa:  711,58 km²
– sisävesi:  136,14 km²
Väkiluku:  6 528   (31.12.2012)
– väestötiheys:  9,17 as./km² (31.12.2012)
Nilsiän kirkko, J. Stenbäck 1905.
Nilsiä on entinen Suomen kaupunki Pohjois-Savon maakunnan itäosassa. Kunnassa asui lakkautushetkellä 6 528 ihmistä ja sen pinta-ala oli 847,72 km2, josta 136,14 km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli 9,17 asukasta/km2. Nilsiän naapurikunnat olivat Juankoski, Kuopio, Lapinlahti, Rautavaara ja Siilinjärvi.
Nilsiän kunta perustettiin vuonna 1869. Kaupunki Nilsiästä tuli vuonna 1998.
Nilsiäläisen maiseman ominaispiirteitä ovat monet järvet ja mäet. Nilsiän merkittävin matkailukohde on Tahkovuori, jolla toimii Pohjois-Suomen ulkopuolisista laskettelukeskuksista suurin, Tahko. Muita merkittäviä kohteita ovat Paavo Ruotsalaisen kotisaari Aholansaari, 270 metriä korkea Pisavuori, 313,7 metriä korkea Kinahmi, joka sijaitsee Halunan ja Tahkon välillä sekä Kinahmin pohjoispään itäpuolella sijaitseva Louhosareena. Louhosareenalla järjestettiin kesäisin muutamia ooppera- ja konserttiesityksiä, joista ainakin yksi oopperaesitys televisioitiin. Järjestävän tahon tehtyä konkurssin areena oli vuosia käyttämättömänä. Nilsiän Louhosareena kuitenkin myytiin yksityiseen omistukseen vuonna 2017, ja siellä järjestetään nykyään esimerkiksi kesäteatteriesityksiä ja konsertteja.
Tahkolahden rannasta on löytynyt mammutin poskihammas vuonna 1873.
Nilsiän suurimmat järvet ovat Syväri ja Vuotjärvi.
Nilsiässä ilmestyy paikallislehti nimeltään Pitäjäläinen.
Nilsiä liitettiin Kuopion kaupunkiin 1. tammikuuta 2013. Nilsiän keskustaajamasta muodostettiin Kuopion 50. kaupunginosa.
Kyliä

lähde?
Ahmapuro, Eitikansalo, Hakkarala, Haluna, Hipanlahti, Kaaraslahti, Keyritty, Konttimäki, Lastukoski, Lukkarilansaari, Mikkajärvi, Murtolahti, Niinimäki,  Nilsiä, Onkivesi, Pajujärvi, Pajulahti, Palonurmi, Pieksä,(Pieksänkoski), Raatti, Reittiö, Ruokonen (Ruokoiskylä), Siikajärvi, Sydänmaa, Syvärilä, Sänkimäki, Vuotjärvi.
Ystävyyskuntia

Varstu, Viro, 1990–
Võrun maakunta, Viro, 1990–
Palo- ja pelastuspalvelut

Nilsiän paloasemalla Simolantiellä sijaitsevat yksiköt:  PS 063 tarkastusauto, PS 621 sammutusauto, PS 6212 sammutusauto, PS 623 säiliöauto, PS 627 ensivaste- ja miehistöauto, PS 6282 (Vene), Öljyntorjuntakärry ja mönkijä. Nilsiän satamassa on myös PS 628 (Vene). Nilsiässä on puolivakinainen palokunta.
Nilsiän ensihoito- ja sairaankuljetuspalveluja tuottaa Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri.
Tunnettuja nilsiäläisiä tai Nilsiässä syntyneitä

Eino O. Ahonen (1914–1975), helluntaisaarnaaja
Jani Hartikainen (s. 1975), jalkapalloilija
Antti Heikkinen (s. 1985), toimittaja ja kirjailija
Tauno Kuosmanen (1928–2008), yrittäjä, tunnettiin ”Nilsiän öljysheikkinä”
Leevi Launonen (s. 1955), kristillinen kirjailija, kasvatustieteilijä, lauluntekijä, sanoittaja, Ristin Voiton päätoimittaja
Päivö Parviainen (1912–2015), rovasti, lähetyssaarnaaja
Eero ”Safka” Pekkonen (s. 1954), muusikko ja näyttelijä
Pauli Pitkänen (1911–1941), maastohiihdon kolminkertainen maailmanmestari
Velimatti Ranta (s. 1963), tanssija, koreografi ja näyttelijä
Helena Rissanen (s. 1949), Pirkkalan pormestari
Taavi Rissanen (1864–1934), kansanedustaja
Paavo Ruotsalainen (1777–1852), herännäisjohtaja
Pentti Y. Sipilä (1925–2002), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Raimo Tuomainen (1957–), terveyssosiologi, runoilija
Osmo Vepsäläinen (1931–2017), kansanedustaja
Satu Vihavainen (s. 1957), oopperalaulaja.
Urheiluseuroja

Apassit
Nilsiän Karateseura
NilSki
NP-H
Nujakka
Pisan Peikot
SB Savo
SB Raatti
Nilsiän Naisvoimistelijat
Bujinkan Shinden dojo
Team NLä SB
Nilsiän UA
Kulttuuri > Tapahtumat

Tahko juhannus-musiikkifestivaalia on juhlittu vuosittain juhannusviikonloppuna vuodesta 2015. Festareilla esiintyy Suomen eturivin artisteja.
Nilsiän musiikkileiri järjestetään vuosittain kesällä. Leirejä ja kursseja on tarjolla lapsille, nuorille sekä aikuisille. Leiri huipentuu leirikonserttiin. Nilsiän musiikkileirin ovat aikoinaan käyneet mm. Lenni-Kalle Taipale, Jari Sillanpää ja Timo Tuppurainen. Ensimmäinen Nilsiän musiikkileiri järjestettiin vuonna 1956. Vuodesta 2022 Nilsiän musiikkileiristä vetovastuun otti Nilsiän elävän musiikin yhdistys Nilsiän Elmu ry.
Nilsiän harrastajateatteri tarjoaa esityksiä kesäisin ja ympäri vuoden. Kesällä 2022 teatteri esitti näytelmän Opri, jonka ohjasi Antti Heikkinen ja Eveliina Paussoi. Kesäteatteri sijaitsee samassa pihapiirissä Nilsiän kotiseutukeskuksen ja museon kanssa. Kesäteatterin katettu penkkikatsomo on mitoitettu n. 250 hengelle.
Nilsiässä on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Nilsiässä viisi kertaa: 1906, 1920, 1952, 1985 sekä 2017.
Kulttuuri > Nilsiäläisiä artisteja

Marja-Liisa Kuosmanen, Toivo Kärki -laulukilpailun voittaja 2003
Heli Ruotsalainen, iskelmälaulaja
Kulttuuri > Nähtävää

Aholansaari
Kinahmi
Mäkiaution rotko
Nilsiän museo
Nilsiän reitti
Pisan luonnonsuojelualue
Tahkovuori
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Nilsiän perinneruoaksi valittiin kokkelipiimästä ja ohrajauhoista keitetty piimävelli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nilsiä Wikimedia Commonsissa
Nilsiän kaupunki Suomen Kaupunkioppaassa
Suomen sukuhistoriallinen yhdistys: Nilsiä
Savon Matkailu (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Pohjois-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Iisalmi  Joroinen  Kaavi  Keitele  Kiuruvesi  Kuopio  Lapinlahti  Leppävirta  Pielavesi  Rautalampi  Rautavaara  Siilinjärvi  Sonkajärvi  Suonenjoki  Tervo  Tuusniemi  Varkaus  Vesanto  Vieremä 
Entiset kunnat:  Iisalmen maalaiskunta  Juankoski  Kangaslampi  Karttula  Kuopion maalaiskunta  Maaninka  Muuruvesi  Nilsiä  Riistavesi  Säyneinen  Varpaisjärvi  Vehmersalmi 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland