stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Abbevillen kulttuuri

Abbevillen kulttuurin käsikirves
Abbevillen kulttuuri on Euroopan alueella käytetty nimitys varhaiselle Acheulin kulttuurille.
Sen aikana ihmiset tekivät alkeellisia 2-puolisesti iskettyjä käsikirveitä eli nyrkki-iskureita yli 1,5–0,2 miljoonaa vuotta sitten. Kulttuurin löydöksiä on tehty Günz/Mindel jääkausien taitteesta noin 0,4 miljoonaa vuotta sitten. Käsikirves oli monikäyttötyökalu joka sopi leikkaamiseen, kaivamiseen ja kaapimiseen. Käsikirveen teossa oli suunnitelmallisuutta. Erään arvion mukaan Abbevillen osin hakattu kivi vaati yhden työvaiheen ja noin 25 iskua, myöhempi Acheulin kirves 2 vaihetta ja 65 iskua, Neandertalin ihmisen käsikirves 111 iskua neljässä työvaiheessa ja Cro-Magnonin ihmisen eli nykyihmisen käsikirves vaati 251 iskua yhdeksässä työvaiheessa.
Euroopassa Abbevillen kulttuuria edelsi Chellesin kulttuuri. Abbevillen kulttuuri oli Olduvain kulttuurin aikalainen. Käsikirveskulttuurit levisivät Afrikkaan, Länsi-Eurooppaan ja Länsi-ja Etelä-Aasiaan.
Heinolan museot

Heinolan museot muodostuvat kolmesta museokohteesta. Kaupunginmuseo kertoo Heinolan vaiheista esihistoriasta 1990-luvulle. Lisäksi siellä on interiöörejä  tai niiden osia eri aikakausilta. Heinolan kaupunginmuseon kokonaan uudistettu perusnäyttely otsikolla Made in Heinola avattiin elokuussa 2020. Taidemuseossa on pysyvästi esillä Kokoelma Spranger, joka esittelee eurooppalaista posliinia 1700—1900-luvuilta sekä Ministeri P. J. Hynnisen taidesäätiön kirjasto. Taidemuseo järjestää vaihtuvia näyttelyjä ympäri vuoden. Lääninkivalteri Aschanin talon portilta astutaan 200 vuotta ajassa taaksepäin talon pihaan ja puutarhaan. Sisällä kustavilaisen ajan huonekalut, tapetit ja käyttöesineet, ovet ja ikkunat, kertovat maaherran ajan Heinolasta. Talon puutarha on laadittu 1700-luvun lopun tapaan ja joka kesä siellä kasvatetaan tuon ajan hyöty – ja koristekasveja.
Heinolan kaupunginmuseo
Museorakennukset > Kaupunginmuseo

| Heinolan kaupunginmuseo |
| --- | --- |
Osoite:  Kauppakatu 14
Sijainti:  Heinola
Rakennustyyppi:  museo
Valmistumisvuosi:  1872
Omistaja:  Heinolan kaupunki
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heinolan kaupunginmuseon rakennuksen julkisivua leimaa pitkä ikkunarivi, joka on saanut molempiin päihinsä korosteeksi päätykolmiot eli frontonit reunimmaisten ikkunoiden päälle. Koristelu on vähäistä keskittyen lähinnä kattolistassa kulkevaan hammaslistaan sekä kuistin ikkunoiden ruutujakoon.
Talon rakennutti itselleen vuonna 1872 kauppias Ulrik Lindholm (1825–90). Hän oli kotoisin Hollolasta. Lindholm loi itselleen omaisuuden, johon kuului mm. viinatehdas ja useita kauppaliikkeitä. Hän määräsi testamentissaan koko omaisuutensa sosiaalisiin tarkoituksiin sekä mm. nykyisen museorakennuksen Heinolan kaupungille, joka muutti sen pian raatihuoneeksi. 
Heinolan kaupunginmuseo on toiminut rakennuksessa vuodesta 1984 lähtien. Taloa muutettaessa museoksi pyrittiin rakennuksen alkuperäistä asua palauttamaan mm. ottamalla esiin leveät lattialaudat, rakentamalla seiniä alkuperäisille paikoilleen sekä sulkemalla myöhemmin tehtyjä ikkuna- ja oviaukkoja. Rakennuksessa tehtiin remontti 2018-19, jossa uusittiin talotekniikkaa ja pintoja vanhaa kunnioittaen. Remontin yhteydessä laadittiin myös rakennushistoriaselvitys, jonka keskeiset tiedot julkaistiin perusnäyttelyn oheisjulkaisussa.
Museorakennukset > Heinolan taidemuseo

| Heinolan taidemuseo |
| --- | --- |
Osoite:  Kauppakatu 4
Sijainti:  Heinola
Rakennustyyppi:  museo
Valmistumisvuosi:  n. 1830
Omistaja:  Heinolan kaupunki
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heinolan taidemuseo aloitti toimintansa vuonna 1991 rakennuksessa, joka on valmistunut n. 1830. Rakennusmestarina toimi puuseppä Jacob Nygrén (1768–1836). Talon rakentajalle ominaisia piirteitä rakennuksessa ovat ruusu- ja laakerinlehtikoristeet. Talon ulkoasu on säilynyt lähes alkuperäisenä. Länsipäätyyn on joitain vuosia valmistumisen jälkeen lisätty osa, jossa toimi puoti. Rakennuksen kadunpuoleista julkisivua leimaavat komeilla päätykolmioilla, veistetyillä ruusu-laakerinlehtiaiheilla ja konsoleilla koristetut ikkunat. Niiden nykyinen ruutujako on peräisin 1800-luvun lopun korjauksesta. Julkisivua rytmittävät valkoiseksi maalatut pilasterit sekä nurkkia korostavat harkotukset. Sisäpuolen korjauksessa 1986 palautettiin huonejako alkuperäiseksi ja kuistin sisäänkäynti alkuperäiselle paikalleen. Kaikki puulattiat, jotka voitiin korjata, korjattiin. Ovet, ikkunat ja rintapaneelit maalattiin öljymaaleilla alkuperäisen savenharmaiksi. Salin ja päätyhuoneen kattojen alkuperäiset kattomaalaukset puhdistettiin ja täydennettiin. Sisätiloihin on myös jätetty muutamia puhdistamattomia alkuperäisiä kohtia sekä kattoihin että seiniin. Talon rakennutti perheelleen kauppias Aleksander Toropoff (1780–1852). Se myytiin 1916 Heinolan kaupungille. Sen jälkeen rakennus toimi Heinolan kaupunginhotellin matkustajahuoneina. Hotellikauden jälkeen talossa oli koululuokkia ja sitten teollisuustiloja. Rakennus korjattiin 1985–86, minkä jälkeen siitä tuli käsityöläistalo työhuoneineen ja myymälöineen.
Museorakennukset > Lääninkivalteri Aschanin talo

| Lääninkivalteri Aschanin talo |
| --- | --- |
Osoite:  Kauppakatu 3
Sijainti:  Heinola
Rakennustyyppi:  museo
Valmistumisvuosi:  n. 1785
Omistaja:  Heinolan kaupunki
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lääninkivalteri Aschanin talon ympäristö kertoo 1700-luvun lopun kaupunkitalomiljööstä ja Heinolan perustamisajasta. Talo valmistui 1780-luvun alussa Kymenkartanon läänin lääninkivalterin (poliisimestarin) perheen kodiksi. Mansardi- eli taitekattoisessa rakennuksessa on ollut alkuaan punamullalla sivelty pystyvuorilaudoitus ja ikkunaluukuilla varustetut 16- tai 4-ruutuiset ikkunat. Nykyinen keltamullattu vaakavuorilaudoitus sekä kuusiruutuiset ikkunat ovat peräisin 1840-luvun korjauksesta, joka on ollut talon viimeinen suuri korjaus. Silloin uusi rakennusjärjestys kielsi yhtä kerrosta korkeammat puutalot samoin kuin tulisijalla varustetut ullakkohuoneet. Samoin kiellettiin taite- eli mansardikatot. Tämän määräyksen mukaan talon taitekatto muutettiin satulakatoksi (harjakatto). Entisöinnin yhteydessä 1980-luvulla taitekatto palautettiin.
Talo edustaa monin tavoin 1700-luvun Heinolalle tyypillistä rakennusta, jossa on ns. karoliininen pohjakaava: keskellä on sali, sivuilla kaksi huonetta molemmin puolin ja salin edessä eteinen. Ullakkokerroksen molemmissa päissä on kamari. Rakennuksen sisäpuoli on säilynyt lähes kokonaan 1700-luvun asussa lukuun ottamatta keittiötä ja eteistä. Huoneissa on kustavilaiset paperitapetit sekä marmoroidut rintapaneelit. Ovet ovat kolmepeilistä rokokootyyppiä, katot ja lattiat alkuperäiset.
Lääninkivalterin talo on Suomessa harvinainen sisämaan 1700-luvun kaupunkitalo. Sisustuksineen, ulkorakennuksineen ja puutarhoineen se kertoo nykypäivän ihmisille asumisesta ja elämisestä 1700-luvun Heinolassa.
Heinolan Taidemuseon Ystävät ry

Heinolan Taidemuseon Ystävät ry:n tarkoituksena on edistää taidemuseotoimintaa ja siihen liittyvää kuvataiteen harrastusta Heinolan alueella sekä toimia kuvataidetta harrastavien ja siitä kiinnostuneiden henkilöiden ja yhteisöjen yhdyssiteenä. Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys tukee Heinolan taidemuseota taide- ja muin lahjoituksin, järjestää luentotilaisuuksia ja tutustumiskäyntejä sekä retkiä taidetilaisuuksiin. Yhdistys voi ottaa vastaan avustuksia, lahjoituksia ja testamentteja, omistaa toimintaansa varten tarpeellista irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä asianomaisen luvan saatuaan kerätä varoja järjestämällä arpajaisia, myyjäisiä ja talkootoimintaa. Yhdistyksellä on n. 400 jäsentä.
Aiheesta muualla

Heinolan museoiden verkkosivut
| n k Perustiedot Wikidatassa: Heinolan museot (Q11861976)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: museo
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Heinola

Heinolan taidemuseo
Lääninkivalteri Aschanin talo
Abassi

Abassi oli Nigerian efikien taivaanjumala. Abassin vaimo Atai pyysi Abassia tuomaan kaksi ihmistä, miehen ja naisen, maan päälle. Abassi pelkäsi kuitenkin, että ihmisolennot voisivat yrittää horjuttaa hänen asemaansa ja valtaansa, jolloin hän määräsi, että he eivät saa tehdä työtä eivätkä hankkia lapsia. Ihmiset kuitenkin unohtivat käskyt, jolloin Atai tappoi heidät ja aiheutti riitaa heidän lapsiensa kesken.
Sana "abassi" tarkoittaa jumalaa.
Eric Peterson

| Eric Peterson |
| --- | --- |
 Eric Peterson (oikealla) ja Alex Skolnick.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. toukokuuta 1964 (ikä 60)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Aktiivisena:  1983–
Tyylilajit:  thrash metal, heavy metal, death metal, black metal
Soittimet:  kitara, laulu
Yhtyeet:  Testament, Dragonlord, LEAH
Aiheesta muualla
www.deanguitars.com/eric_peterson.php
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Eric Peterson (s. 14. toukokuuta 1964) on yhdysvaltalainen kitaristi. Parhaiten Peterson tunnetaan Testament-nimisen thrash metal -yhtyeen perustajajäsenenä ja ainoana yhtyeessä koko ajan mukana olleena jäsenenä.
Peterson on myös perustanut Dragonlord-nimisen black metal -yhtyeen yhdessä Testamentin basistin, Steve DiGiorgion kanssa. Dragonlordissa Peterson on kitaran ohella ottanut vastuulleen myös laulajan tehtävät. Dragonlord on levyttänyt tähän mennessä kaksi albumia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Testament Legions
| n k Testament |
| --- | --- |
 Chuck Billy  Eric Peterson  Alex Skolnick  Greg Christian  Paul Bostaph   Nick Barker  Louie Clemente  Glen Alvelais  James Murphy  John Tempesta  Derrick Ramirez  Gene Hoglan  Steve DiGiorgio  Dave Lombardo  Steve Smyth  Jon Allen  "Metal" Mike Chlasciak 
Studioalbumit:  The Legacy  The New Order  Practice What You Preach  Souls of Black  The Ritual  Low  Demonic  The Gathering  First Strike Still Deadly  The Formation of Damnation  Dark Roots of Earth  Brotherhood of the Snake  Titans of Creation 
Livealbumit:  Live at Eindhoven  Return to the Apocalyptic City  Live at the Fillmore  Live in London 
Kokoelmat:  The Best of Testament  Signs of Chaos  The Very Best of Testament  Days of Darkness  The Spitfire Collection 
DVD:t:  Seen Between the Lines  Live at the Fillmore  Live in London 
Muuta:  diskografia 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Tšekki 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Väinö Heino

Väinö Johannes Heino (27. helmikuuta 1893 Rauma – 6. tammikuuta 1944) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat työmies Johan Pihl ja Amanda Tamlander. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Alma Elviira Leppälän kanssa.
Opinnot

Heino oli kansakoulun käynyt.
Jääkärikausi

Heino oli ammatiltaan merimies ja oli palveluksessa suomalaisessa parkkilaiva Plejonessa, kun ensimmäinen maailmansota syttyi. Sodan syttyessä saksalaiset kaappasivat parkin Pohjanmerellä 9. elokuuta 1914 ja kuljettivat sen miehistöineen Hampuriin, missä heidät internoitiin, mutta kun hänelle tuli tilaisuus päästä vapauteen niin hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 10. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Heino osallistui Polangenissa vuonna 1917 järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).
Suomen sisällissota

Heino saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueen varajohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, Vuohiniemellä ja Säiniöllä sekä Viipurissa.
Sisällissodan jälkeinen aika

Heino siirrettiin sisällissodan jälkeen suoritetun armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä Suomen valkoisen kaartin 7. komppaniaan ja 17. elokuuta 1918 alkaen Karjalan kaartin rykmentin 1. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 28. helmikuuta 1919 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön paikallispäälliköksi ensin Pohjois-Lohjan suojeluskuntaan ja myöhemmin Pornaisten suojeluskuntaan. Suojeluskunnista hän erosi 1. kesäkuuta 1920 ja toimi sen jälkeen erilaisissa tilapäistöissä.
Talvi- ja jatkosota

Talvisotaan Heino osallistui 29. Kuormastokomppanian päällikkönä. Välirauhan aikana hän palveli Huoltokoulutuskomppaniassa ja Ampumatarvikevaraston päällikkönä. Jatkosotaan hän osallistui Topografipataljoonan kartoituskomppaniassa ja palvelikin komppaniassa koko sodan ajan.
Jääkäripataljoona 27:n 3. komppania.
Elisa Heinonen

Elisa Heinonen-Lanki (s. 2. kesäkuuta 1944 Viipuri) on suomalainen taidemaalari ja kuvataiteilija. Hän asuu Kotkassa ja tunnetaan taiteilijanimellä Elisa Heinonen. Varsinaisilta etunimiltään hän on Ruuth Elisabet. Hänen isänsä oli muuntoaseman päivystäjä Valtter Heinonen ja äitinsä parturi Sylvi o.s. Liukkonen. Elisa Heinosella on kaksi tytärtä.
Taide

Elisa Heinosen taiteessa on nähtävissä hallittua kolorismia ja moniaistisuutta. Hänen taulujensa aiheet vaihtelevat kotiseudun ominaispiirteistä aina Välimeren kulttuurin lähteisiin ja Pyhän maan tapahtumiin. Elisa Heinonen maalaa akryyliväreillä. Hän käyttää töissään ohuita värikerroksia esimerkiksi veden pinnan maalaamiseen, mutta maalaa myös syviä voimakkaita pintoja. Tauluissa näkyy usein luonnon muutoksen hetket, kun jotakin on tulossa.
Taidekoulutus

Elisa Heinonen opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1965-1969 ja hän debytoi Kouvolassa vuonna 1965.
Näyttelyt

Elisa Heinonen on osallistunut yli sataan ryhmänäyttelyyn. Yksityisnäyttelyitäkin hänellä on ollut monia kymmeniä. Ulkomailla Elisa Heinosen taidetta on ollut nähtävillä Pariisissa, Portossa, Bellagiossa, Harbinissa Kiinassa, Firenzessä, Soulissa, Pietarissa, Bielefeldissä, Lontoossa, Tukholmassa, Genevessä, Torunissa, Hagenissa ja Varsovassa.
Julkinen taide

Elisa Heinosen taidetta on nähtävillä mm. Savonlinnan, Kouvolan ja Hämeenlinnan taidemuseossa.
Aiheesta muualla

kirja: Kotkan Taiteilijaseura ry, Kotka, 2005.
kirja: Kuvataidetta Kanta-Hämeestä, toim. Maija Helasvuo; Hämeen läänin taidetoimikunta, 1996, ISBN 951-53-0985-9.
Kärkkäinen

Kärkkäinen on suomalainen sukunimi. Se voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilöt

Aulis Kärkkäinen (s. 1952), yritysjohtaja, yrittäjä ja keksijä
Eeva Kärkkäinen (s. 1989), poliitikko ja politiikan taustavaikuttaja
Elise Kärkkäinen (1954–2018),  englantilaisen filologian professori
Hannes Kärkkäinen (1902–1938), uimahyppääjä
Heini Kärkkäinen (s. 1966), pianisti
Ilkka Kärkkäinen (s. 1960), graafinen suunnittelija ja mainostoimiston perustaja
Ilpo Kärkkäinen, harmonikansoittaja ja iskelmälaulaja
Jaana Kärkkäinen (s. 1960), pianisti
Jani ”Jantsa” Kärkkäinen (1969–2008), muusikko, päätoimittaja
Janne Kärkkäinen (s. 1976), muusikko
Jonna Kärkkäinen (taiteilijanimi Jo Angel, s. 1982), laulaja, säveltäjä ja sanoittaja
Juha Kärkkäinen (s. 1967), liikemies ja lehtikustantaja
Jukka Kärkkäinen (s. 1961), näyttelijä
Jukka Kärkkäinen (s. 1972), elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Kaisa Kärkkäinen (s. 1986), pesäpalloilija
Kalle Kärkkäinen (1907–1953), huonekalutehtailija ja teollisuusneuvos
Kari Kärkkäinen (s. 1970), poliitikko
Kata Kärkkäinen (myöh. Souri, s. 1968), malli, käsikirjoittaja ja kirjailija
Kauko Kärkkäinen (1921–1988),  pappi, kirjailija ja opettaja
Kerttu Kärkkäinen (myöh. Räisänen, 1881–1951), opettaja ja kirjailija, Lauri Kärkkäisen tytär
Lauri Kärkkäinen (1851–1922), kauppaneuvos, kauppias, teollisuudenharjoittaja
Lauri Kärkkäinen (1903–1988), maanmittausneuvos, yli-insinööri
Matti Kärkkäinen (s. 1945), metsätieteilijä, tietokirjailija, professori
Mikko Kärkkäinen (s. 1980), mailapelaaja, diplomi-insinööri
Olli-Pekka Kärkkäinen (s. 1958), suunnistaja, suunnistus- ja kestävyysurheiluvalmentaja
Olli Kärkkäinen, taloustieteilijä
Pekka Kärkkäinen (Pekka von Cräutlein, s. 1951), sirkusklovni, muusikko ja koominen taikuri
Pertti Kärkkäinen (1933–2017), suurlähettiläs
Petteri Kärkkäinen (s. 1978), jalkapalloilija, futsalpelaaja, jalkapallovalmentaja
Pyry Kärkkäinen (s. 1986), jalkapalloilija
Päivi Kärkkäinen (o.s. Nummi, s. 1955), televisiotoimittaja, Suomen Kansallisoopperan pääjohtaja
Sanna Kärkkäinen, endurokuljettaja
Seppo Kärkkäinen (1935–2022), taidemaalari ja -graafikko
Suvi Kärkkäinen (s. 1997), jalkapalloilija
Tapani Kärkkäinen (s. 1962), kääntäjä, toimittaja ja kustannustoimittaja
Tapio Kärkkäinen (s. 1942), koripalloilija
Tomi Kärkkäinen (s. 1969), jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
Tommi Kärkkäinen (s. 1969), säveltäjä
Tuomas Kärkkäinen, graafinen suunnittelija, kuvittaja ja muusikko
Tuulikki Kärkkäinen (s. 1946), kotitalousopettaja, rehtori, lehtori, sukututkija ja kirjailija
Veli-Matti Kärkkäinen (s. 1958), kristillinen kirjailija ja teologian professori
Viki Kärkkäinen (1883–1946), toimittaja, kääntäjä ja runoilija
Yrjö Kärkkäinen (1918–2017), Rajavartiolaitoksessa palvellut kenraaliluutnantti
Muut

Kärkkäinen, tavarataloyritys
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Muhammed-pilapiirrosjupakka

Muhammadin kasvot.
- Jyllands-Posten -lehdessä julkaistut kiistanalaiset Muhammad-pilapiirrokset, syyskuulta 2005.
Muhammed-pilapiirrosjupakka alkoi kahdentoista profeetta Muhammedia esittävän pilapiirroksen julkaisemisesta Tanskan suurimman päivälehden Jyllands-Postenin sivuilla 30. syyskuuta 2005. Lehti ilmoitti halunneensa asiasta käydyn julkisen keskustelun kautta kokeilla, onko sananvapaus Tanskassa kaventunut maahan muuttaneiden muslimien vaikutuksesta. Kysymys nousi esille, koska islamilaisuudesta kertovaan lastenkirjaan oli vaikea saada kuvittajia. Islamin valtasuuntaus sunnalaisuus on kuvakielteinen.
Islamilaisen maailman reaktio

Useat muslimit sekä Tanskassa että muualla suuttuivat kuvista, sillä islamilaisessa perinteessä ei pidetä hyväksyttävänä kuvata profeettaa. Pilakuvat eivät kuitenkaan herättäneet kohua niiden julkaisemisen jälkeisen kuukauden aikana. Kohu aiheutui, kun muutamat tanskalaiset imaamit kiersivät muslimimaissa levittämässä tietoa kuvista. Erityisen loukkaavaksi koettiin Kurt Westergaardin kuvaa, jossa profeetta Muhammadilla on turbaanissaan pommi, jossa lukee islamilainen uskontunnustus: ”Ei ole muuta jumalaa kuin Jumala ja Muhammed on hänen profeettansa.” Se yhdistää profeetan suoraan terrorismiin.
Islamilaisen maailman reaktio > Islamilaisten maiden diplomaattien tapaamispyyntö

Bosnia ja Hertsegovinan ja Turkin suurlähettiläiden lisäksi Afrikasta Algerian, Egyptin, Libyan ja Marokon, Aasiasta Indonesian, Irakin, Iranin, Pakistanin sekä Saudi-Arabian suurlähettiläät sekä palestiinalaishallinnon yleisvaltuuskunnan päällikkö allekirjoittivat Tanskan pääministerille 25. lokakuuta 2005 kirjeen, jossa he pyysivät tapaamista asiaa koskien. Pääministeri Anders Fogh Rasmussen ei suostunut tapaamaan diplomaatteja vedoten siihen, ettei hän voinut puuttua lehdistön vapauteen.
Vastaukseen tyytymättömät tanskalaiset aktiivimuslimit eivät kuitenkaan tyytyneet tähän vaan matkustivat Lähi-itään etsimään tukea asialleen.
Islamilaisen maailman reaktio > Lähi-idässä vihan lietsomiseen käytetyt väärennetyt kuvat

Ryhmä tanskalaisia imaameja, muun muassa Ahmed Akkari ja Abu Laban matkustivat Lähi-idässä, missä esiteltiin asiasta eri Lähi-idän maissa puhuessaan kolmea alatyylistä pilakuvaa, joita ei kuitenkaan Jyllands-Postenissa ollut julkaistu.
Tanskalaisen lehden Ekstra Bladetin haastattelussa 5.2.2006 pilakuvaprotestin edustajana toiminut Ahmed Akkari perusteli väärennettyjen piirrosten käyttämistä sillä, että ne auttoivat näyttämään, kuinka vihamielisesti tanskalaiset muslimeihin suhtautuvat.
Islamilaisen maailman reaktio > Ostoboikotteja

Tapahtuman seurauksena joissain islaminuskoisissa maissa kuten Saudi-Arabiassa ja Egyptissä on järjestetty laajoja tanskalaistuotteiden boikotteja. Boikottilistoille ovat joutuneet esimerkiksi Legot, Carlsberg-oluet ja meijeriyhtiö Arla Foods, joka pysäytti Riadissa sijaitsevan tehtaansa. Vaikutusta oli myös lääketehdas Novo Nordiskille ja Danfossille.
Boikotti iski raskaasti etenkin tanskalaiseen Arlaan, joka ilmoitti Lähi-idän liiketointen olevan ”raunioina”. Arla lomautti jo aiemmin 125 työntekijää ja lyhensi 40 työpäivää.
Myös norjalaistuotteita boikotoitiin. Myös Suomen islamilaisen yhdyskunnan imaami Khodr Chehab kutsui kuvia loukkaaviksi ja sanoi, että suomalaiset muslimit ovat ryhtyneet boikotoimaan tanskalaisia tuotteita.
Huhtikuussa 2006 Osama Bin Laden vaati länsimaisia ja yhdysvaltalaisia tuotteita boikottiin pilakuvien vuoksi.
Islamilaisen maailman reaktio > Diplomatiaa

Jotkut muslimimaat kutsuivat myös diplomaattejaan kotiin Tanskasta. Tietyt ääriainekset jopa uhkasivat tanskalaisten ja norjalaisten henkeä. Ajoittain puhuttiin myös ruotsalaisten olevan vaarassa. Tanskalaisten ja norjalaisten käskettiin lähteä palestiinalaisalueilta. 30. tammikuuta palestiinalaiset poistivat EU:lle Gazassa työskentelevät tanskalaiset ja norjalaiset.
Tanskalaiset Abu Laban ja Ahmed Akkari kiersivät yli kymmenessä islamilaisessa maassa kertoen, miten heikosti islaminuskoisia Tanskassa kohdellaan.
Islamilaisen maailman reaktio > Mielenosoituksia

Tanskan ja Norjan lippuja poltettiin laajoissa mielenosoituksissa muslimimaissa. Palestiinalaisalueella poltettiin lisäksi Tanskan pääministerin Anders Fogh Rasmussenin kuvia 1. helmikuuta 2006. Professori Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan mielenosoituksissa ei ole kyse vihasta vaan islamilaisessa maailmassa yleisestä tavasta reagoida asioihin. Nämä reaktiot saattavat Hämeen-Anttilan mukaan kulttuurierojen takia tuntua skandinaaveista ylimitoitetulta.
Lännessä korostettiin sananvapautta, johon puuttumista ei ole katsottu sopivaksi. Boikottia vastaan jopa järjestettiin "osta tanskalaisia tuotteita"-kampanja. Tanskan pääministeri Anders Fogh Rasmussen sanoi olevansa sanaton siitä, että ihmiset, joiden on annettu tulla asumaan Tanskaan, ovat kampanjoimassa ympäri arabimaita lietsoen vihaa Tanskaa ja tanskalaisia kohtaan. 2. helmikuuta Fogh Rasmussen esiintyi al-Arabiya-kanavalla, jossa hän kiisti Tanskan hallituksen vastuun kuvista ja toivoi, ettei kriisiä syvennettäisi entisestään.
Jotkut muslimit kuitenkin myös puolsivat pilapiirrosten uudelleenjulkaisua, jotta jokainen voisi itse päättää ovatko ne loukkaavia. Eräät myös huomauttivat, että juutalaisia ja Israelia demonisoivat pilapiirrokset ovat yleisiä arabilehdistössä.
Islamilaisen maailman reaktio > Tappo- ja pommiuhkauksia

Pilapiirrokset tehneiden henkeä uhattiin. Jyllands-Postenin päätoimitus evakuoitiin pommiuhan takia. 30. tammikuuta islamistinen organisaatio nimeltään mujahediiniarmeija yllytti terrori-iskuihin kaikki mahdollisia kohteita vastaan Tanskassa ja Norjassa.
Norjan puolustusvoimain tutkimuslaitoksen FFI:n Brynjar Lian mukaan Jyllands-Posten lehti on selvästi tärkein maali jihadisteille Euroopassa.
Eräs reaktio vaati Euroopan unionin niiltä mailta, joissa ilmestyvissä lehdissä piirrokset julkaistiin, anteeksipyyntöä uhkavaatimuksena. Al-Aksan marttyyrien prikaatit vaati 2. helmikuuta 2006 kello 20:een mennessä anteeksipyyntöä. Runsas tunti uhkavaatimuksen määräajan kulumisesta umpeen Nablusissa kidnapattiin saksalainen Christoph Kasten lyhyeksi aikaa. Hänet vapautettiin kuitenkin pian.
4. helmikuuta 2006 ilmoitettiin sähköpostilla, että alankomaalaisen De Volksrant -lehden toimituksessa olisi pommi. Sitä ei ollut.
8. helmikuuta 2006 lupasi talebanien eräs komentaja, mullah Dadullah, 100 kiloa kultaa pilapiirtäjän murhaamisesta. Norjalaisen, tanskalaisen tai saksalaisen sotilaan surmaamisesta hän lupasi viisi kiloa kultaa. Kyseisiä kansallisuuksia oli noihin aikoihin ISAF-joukoissa Afganistanissa.