stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maisa Krokfors
Julkaisuja

Tikapuita pitkin: musiikin työkirja leikki-ikäisille, 1971
Tikapuita pitkin: opettajan ohjevihko, 1971
Zulu ja kumppanit: laulukuvakirja, 1972 (P. Ohlsin kanssa)
Alkuopetuksen musiikkisarja, 1973 (muiden kanssa)
Mussikka: musica 0: oppilaan kirja, 1973 (K. Ulvion kanssa)
Mussikka: musica 0: opaskirja, 1973 (K. Ulvion kanssa)
Päiväkotien musiikkitoiminnan tarkastelua, 1977 (muiden kanssa)
Lastenkirjasto-opas: Musiikkiaineisto lastenkirjastoissa ja sen valinnan periaatteet, 1978
Tuiki tuiki tähtönen: viittomalauluja lapsille, 1978 (muiden kanssa)
Lapsi ja musiikki: Soittaminen,  1981 (A. Lindebergin ja R. Niemisen kanssa)
Lapsi ja musiikki: Laulaminen, 1985 (K. Parviaisen kanssa)
Tuutulauluja ja syliloruja, 1988 (kirja ja C-kasetti, S. Perkiön kanssa)
Lapsi, kieli ja mieli: lasten kulttuurista ja kirjastosta: Musiikkia muksuille, 1990
Hei hip hurraa: lasten satuäänitteitä, 1991
Körö körö: lystiä leikkiä 0–3-vuotiaille, 1991 (L. Laaksosen ja M. Salon kanssa)
Mikkihiirestä markan possuun: lasten musiikkiäänitteitä, 1991 (muiden kanssa)
Mansikan rönsyjä, 2018
Malesian kielet

Eri kieliperheiden levinneisyys Malesiassa
Malesia on kielellisesti hyvin heterogeeninen maa. Ethnologuen mukaan maassa tavataan 131 elävää kieltä, joista suurin osa on uhanalaisia. Malaijin kielellä on vahva lain turvaama asema, mutta muiden yleisesti käytössä olevien kielten käyttöä ei ole kielletty. Lisäksi valtio kannustaa kansalaisia opiskelemaan kauppa- ja turistisektorille hyödyllisiä kieliä.
Malaiji

Malesian perustuslain mukaan maan ainoa virallinen kieli, joka on myös kansalliskieli, on malaiji. Valtiovalta käyttää kielestä nimitystä Malesian kieli (malaijiksi Bahasa Malaysia), jolla korostetaan sitä, että kieli on kaikkien malesialaisten yhteinen kieli, eikä vain etnisten malajien.
Malaiji on toiminut myös Malesiassa ja Indonesiassa puhuttavien malaijiin pohjautuvien pidgin- ja kreolikielten superstraattina.
Käytetyimmät maahanmuuttajakielet > Kiina ja tamili

Mandariinikiina on malesiankiinalaisten eniten käyttämä kieli, jota nämä käyttävät myös lingua francana keskenään sekä opetuskielenä näiden kouluissa. Muita käytettyjä siniittisiä kieliä ovat hokkien, kantoni ja hakka.
Vuodesta 1981 lähtien Malesiassa on virallisesti käytetty yksinkertaistettuja merkkejä, jotka vastaavat Manner-Kiinan järjestelmää. Perinteisiä merkkejä käytetään kuitenkin edelleen jonkin verran muun muassa kauppojen kylteissä, sanomalehdissä ja kalligrafiassa.
Kaikista malesianintialaisista noin 55 prosenttia on käynyt tamilinkielisiä kouluja. Tamilien keskuudessa etninen tausta on tärkeämpi kuin tamilin kielen puhuminen, minkä johdosta tamilien keskuudessa on raportoitu kielisiirtymää.
Käytetyimmät maahanmuuttajakielet > Englanti

Englanti on Malesian yleisin toinen kieli: noin 60 prosenttia väestöstä osaa sitä. Malesiassa puhuttava englanti perustuu siirtomaahistorian vuoksi suurimmaksi osaksi brittienglantiin. Tästä käytetään nimitystä Malesian standardienglanti.
Malesiassa englannin kielen puhujat jaetaan yleensä kolmeen ryhmään sen mukaan, kuinka hyvin kieltä osataan: parhaiten sitä osaavat englanninkielisiä kouluja käyneet, jonkin verran muunkielisissä kouluissa englantia opiskelleet ja ne jotka osaavat jonkin verran englantia, mutta eivät noudata kaikkia kielellisiä normeja. Viimeksi mainittua varianttia puhuvat tuppaavat myös sekoittamaan englantiin muista kielistä tulleita sanoja, ja käyttävät kieltä muutenkin melko puhekielisesti.
Englannin ja muiden yleisesti käytettyjen kielten välisestä sekakielestä käytetään nimitystä manglish. Se on helpotettua englantia, johon lisätään esim. malaijista tai kiinasta tulleita partikkeleita. Manglishia käyttävät lähinnä paikalliset, eivätkä turistit, joiden manglishin käyttöä pidetään lähinnä huvittavana.
Muut kielet

Noin 80 % kaikista Malesian alkuperäiskielistä on uhanalaisia ja suurin ongelma on kielen siirtyminen lapsille. Alkuperäiskielet jaetaan perinteisesti kahteen ryhmään sen perusteella, puhutaanko niitä Malakan niemimaalla vai Borneon saarella. Alkuperäiskieliä puhuu kokonaisuudessaan 18,8 % koko väestöstä. Malesiassa tavattavia alkuperäiskieliä ovat mm. kadazan, bajau, murut, lun, bruneian, rungus, bisaya, iranun, bawang, sungai, suluk ja sama.
Arabian kielellä on merkittävä asema muslimien keskuudessa islamin pyhänä kielenä. Maassa toimii useita arabian kieltä opettavia kouluja, ja henkilöitä, jotka hallitsevat kielen hyvin, kutsutaan kunnioittavasti nimellä ustaz tai ustazah.
Luettelo kalleimmista suomalaisista elokuvista
Aiheesta muualla

Jutila, Niko: Historian kalleimmat kotimaiset elokuvat Elokuvauutiset.fi.  21.7.2014.
Leppävirran reitti

Leppävirran reitti on läntisempi niistä kahdesta vesireitistä, joiden kautta Kallaveden reitti laskee Haukiveteen. Se kuuluu Vuoksen vesistöön ja kulkee Soisalon saaren länsipuolitse Leppävirran kautta Varkauteen.  Reitin vedet purkautuvat Haukiveden Siitinselälle Varkauden Huruskosken ja Ämmäkosken läpi. Näistä ensimmäisessä sijaitsee Stora-Enson omistama vesivoimalaitos.
Reitin varrella ovat Taipaleen, Konnuksen ja Naapuskosken sulkukanavat, joiden kautta kulkee Saimaan 4,35 metrin syväväylä Kuopioon ja Siilinjärvelle.
Toinen Kallaveden laskureiteistä on Soisalon itäpuolitse kulkeva ja kansallismaisemaksikin nimetty Heinäveden reitti, jota käytetään myös Kuopiosta Savonlinnaan johtavana laivaväylänä lähinnä matkailuliikenteessä.
Vuoksen vesistön kanavat
| --- | --- |
Heinäveden reitti:  Karvion kanava | Kerman kanava | Pilpan kanava | Vihovuonteen kanava
Iisalmen reitti:  Ahkiolahden kanava | Nerkoon kanava
Juojärven reitti:  Kaavinkosken kanava | Taivallahden kanava | Varistaipaleen kanava
Leppävirran reitti:  Konnuksen kanava | Naapuskosken kanava | Taipaleen kanava
Nilsiän reitti:  Lastukosken kanava | Juankosken kanava | Karjalankosken kanava
Pielisen reitti:  Joensuun kanava | Kaltimon kanava | Kuurnan kanava
Muita kanavia:  Ketveleen kanava | Kuivataipaleen kanava | Saarikosken kanava | Raikuun kanava | Saimaan kanava
Marcelo D2

Marcelo D2
Marcelo D2 (oik. Marcelo Maldonado Gomes Peixoto, s. 5. marraskuuta 1967 Rio de Janeiro) on brasilialainen räppääjä. Marcelo D2 oli Planet Hemp -yhtyeen vokalisti. Tällä hetkellä hän tekee soolouraa. Marcelo D2 laulaa portugaliksi ja musiikissa on sambaa.
Marcelo D2 esiintyi vuoden 2006 Pori Jazzissa.
Diskografia

1998 - Eu Tiro é Onda
2001 - Hip Hop Rio
2003 - A Procura da Batida Perfeita
2004 - Acústico MTV
2006 - Meu Samba é Assim
2007 - Perfil
2008 - A Arte do Barulho
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pori Jazz: esiintyjäesittely (Arkistoitu – Internet Archive)
urbanawebsite (Arkistoitu – Internet Archive)
Lapin Balettiopisto

Lapin Balettiopisto on Rovaniemellä sijaitseva kannatusyhdistyksen ylläpitämä tanssin oppilaitos, joka on perustettu 1981.
Opetusaineet mm.
Lastentanssi 3-7-vuotiaille
Baletti
Nykytanssi
Aikuisten ryhmät: baletti, nykytanssi ja kehon huolto
Flamenco, tasoryhmät
Steppi
Lapin Balettiopistossa annetaan taiteen perusopetusta tanssissa. Oppilaat esiintyvät useissa näytöksissä vuosittain.
Aiheesta muualla

Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Leena Günther

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Leena Günther vuonna 2011. |  Leena Günther vuonna 2011. |  Leena Günther vuonna 2011. |  |
Maa:   Saksa
Naisten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 2012 | 4 × 100 m |  |
Leena Günther (s. 16. huhtikuuta 1991 Köln) on saksalainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksussa.
Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009 Günther voitti kultaa Saksan 4×100 metrin pikaviestijoukkueessa ja sijoittui kuudenneksi henkilökohtaisessa kilpailussa.
Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2010 Günther sijoittui 100 metrin juoksussa viidenneksi ajalla 11,67. 4×100 metrin viestissä hän juoksi Saksan joukkueessa hopealle.
Günther sai Ostravan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 hopeaa 100 metrillä ajalla 11,75. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 hän juoksi avausosuuden Sakasn voittaessa pikaviestin Euroopan-mestaruuden ajalla 42,51.
Hänen ennätyksensä 100 metrillä on Mannheimissa elokuussa 2011 juostu 11,33 s. 200 metriä hän on juossut parhaimmillaan aikaan 23,64 s.
Lendmann

Lendmann oli Norjan viikinki- ja keskiajalla mahtimies ja vasalli, joka oli saanut kuninkaalta maata vastineeksi maarauhan säilyttämisestä ja tuon maa-alueen hallitsemisesta kuninkaan nimissä. Lendmannit valittiin yleensä maalaisaatelin piiristä, mutta lendmannin asema ja arvonimi eivät olleet muodollisesti perinnöllisiä. Lendmanneista muodostettiin 1000- ja 1100-luvuilla aristokratia, joka yhdessä korkeimman papiston kanssa muodosti ”valtion kantavan luokan” ja ainakin ajoittain hallitsi valtakuntaa.
Maunu Lainparantajan ollessa kuninkaana lendmannit olivat arvoasteikossa heti jaarlien jälkeen korkeimmalla sijalla. Lendmannit saivat 15 markkaa vuodessa vastineena siitä, että he varustivat miehensä sotapalvelukseen kuninkaan puolesta. Vuonna 1277 lendmannin arvonimi korvattiin virallisesti paronin arvonimellä. Vuonna 1308 Haakon V lakkautti myös paronin arvon.
Lawrenceburg (Tennessee)

| Lawrenceburg |
| --- | --- |
 Davy Crockettin patsas.

 Koordinaatit: 35°14′37″N, 87°20′4″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Tennessee
Piirikunta:  Lawrence
Hallinto:  
 – Pormestari:  Blake Lay
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  32,6 km²
 – Josta vettä:  0,0 km² 
Korkeus:  273 m
Väkiluku (2010):  10 428
 – Väestötiheys:  331,1 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
Motto::  Where Tradition Meets Progress
 
 lawrenceburgtn.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lawrenceburg on kaupunki Tennesseen osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 10 428. Lawrenceburg on Lawrencen piirikunnan hallintokeskus.
Kuvia kaupungista

Lawrencen piirikunnan oikeustalo.
Lawrenceburgin vesitorni.
David Crockett State Park.
Lene Løseth

Lene Løseth (s. 26. marraskuuta 1986 Ålesund) on norjalainen alppihiihtäjä, joka edustaa Spjelkavik IL-nimistä seuraa.
Alppihiihdon maailmancupissa Løseth kilpaili ensimmäisen kerran joulukuussa 2004. Løsethin paras sijoitus maailmancupissa on 20:s sija pujottelusta Semmeringissä 29. joulukuuta 2008.
Åren MM-kilpailuissa 2007 Løseth oli 38:s suurpujottelussa ja 23:s pujottelussa.
Løseth lopetti uransa helmikuussa 2011.
Løsethin pikkusiskot Nina Løsethin ja Mona Løseth ovat myös alppihiihtäjiä.
Let It Be (kappale)

| ”Let It Be” The Beatles |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Let It Be
 B-puoli: ”You Know My Name (Look Up the Number)”
 Äänitetty : 1969, 1970 Abbey Road Studiosissa
 Julkaistu: 6. maaliskuuta 1970
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tekijä(t): John Lennon & Paul McCartney
 Tuottaja(t): George Martin
 Tyylilaji: rock, pop, gospel
 Kesto: 03.50
 Levy-yhtiö: Apple Records
The Beatlesin muut singlet
| ”Something / Come Together” 1969 | ”Let It Be” 1970 | ”The Long and Winding Road   1970” Yesterday   1976 |
Let It Be on The Beatles -yhtyeen kappale, joka julkaistiin vuonna 1970 singlenä sekä albumilla Let It Be.
Paul McCartney kirjoitti kappaleen kesällä 1968 kesken The Beatles -albumin riitaisia ja stressaavia äänityksiä. Hän oli nähnyt unen, jossa hänen edesmennyt Mary-äitinsä kehotti lohduttavasti poikaansa olemaan turhaan kiihtymättä asioista, eli ”antamaan olla” (engl. ”let it be”). McCartney kirjoitti kappaleen tämän unen pohjalta.
”Let It Be” on rock-tyylinen balladi, jossa on gospel-rytmi. Se nauhoitettiin Abbey Roadin studiolla 25.–31. tammikuuta 1969. Kun George Harrisonilta oli vielä 30. huhtikuuta 1969 lisätty kappaleeseen Leslie-kaiutinten kautta soitettu kitarasoolo, kappale jäi odottamaan julkaisua. Tammikuussa 1970 kappaleeseen vaihdettiin Harrisonilta toinen kitarasoolo sekä lisättiin Harrisonin ja McCartneyn taustalaulua, lisää rumpuja ja marakassit sekä tuottaja George Martinin säveltämät vaskisoitin- ja sello-osuudet. Uudet soittimet kuuluvat selkeämmin kappaleen albumiversiossa, jossa käytetään myös Harrisonin toista sooloa. Singleversiossa ne ovat tuskin kuultavissa.
Monia erilaisia harjoitusversioita kappaleesta kuullaan liki kahdeksantuntisessa televisiodokumentissa The Beatles: Get Back (2021), joka kuvaa Let It Be -albumin tekovaihetta perusteellisemmin kuin samasta materiaalista koostettu aiempi elokuva Let It Be (1970).
Kappale julkaistiin singlenä 6. maaliskuuta 1970 ja toukokuussa 1970 Beatlesin viimeisenä julkaistulla albumilla Let It Be.
Single ylsi listaykköseksi Yhdysvalloissa, Australiassa, Italiassa, Norjassa ja Sveitsissä sekä kakkoseksi Isossa-Britanniassa.[lähde? ] Vuonna 2022 Helsingin Sanomat pyysi yli 70:ää suomalaista musiikkialan vaikuttajaa nimeämään korkeintaan 20 itselleen juuri sillä hetkellä tärkeintä laulua paremmuusjärjestyksessä, minkä perusteella lehti laati sadan parhaan laulun listan. ”Let It Be” ylsi kyselyn kokonaistuloksissa sijalle 64.
Kokoonpano

Paul McCartney - laulu ja piano, marakassit, basso
John Lennon - kuusikielinen basso, taustalaulu
George Harrison - soolokitara, taustalaulu
Ringo Starr - rummut
Linda McCartney - taustalaulu (vain singlejulkaisussa)
Billy Preston - koskettimet
kreditoimattomat esiintyjät - trumpetti, pasuuna, saksofoni, sello
Maisajärvi

| Maisajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°15′31″N, 25°20′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.221.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,3 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,618 km  
Pinta-ala:  1,32 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMaisajärvi 
Maisajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Sallanmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy.
Let It Be (Laibachin albumi)

| Let It Be Laibach |
| --- | --- | --- |

Cover-albumin tiedot
 Äänitetty : 1988
 Julkaistu: 24. lokakuuta 1988
 Tuottaja(t): Laibach
 Tyylilaji: Industrial
 Kesto: 42.30
 Levy-yhtiö: Mute Records
Laibachin muut julkaisut
| Baptism 1987 | 'Let It Be' 1988 | Macbeth 1990 |
Let It Be on Laibach-yhtyeen pitkäsoitto. Levyllä on Laibachin versiot The Beatles -yhtyeen viimeisen albumin Let It Be kappaleista nimikappaletta lukuun ottamatta. For You Blue ja Maggie Mae eivät ole versioita Beatlesin levyllä olevista kappaleista; For You Blue on todellisuudessa versio Moondogin kappaleesta Crescent Moon March ja Maggie Mae on versio saksalaisesta kansanlaulusta Auf der Lüneburger Heide.
Kappaleet

Get Back – 4.25
Two of Us – 4.05
Dig a Pony – 4.40
I Me Mine – 4.41
Across the Universe – 4.15
Dig It – 1.30
I've Got a Feeling – 4.30
The Long and Winding Road – 1.53
One After 909 – 3.20
For You Blue – 5.24
Maggie Mae – 3.42  (Auf der Lüneburger Heide & Was gleicht wohl auf Erden)
Kappaleet John Lennon ja Paul McCartney, paitsi I Me Mine George Harrison, Dig It Harrison, Lennon, McCartney ja Ringo Starr sekä For You Blue Moondog (joskin kannessa merkitty Harrisonin tekemäksi). Maggie Mae on kansanlaulu, jonka sanoituksen on kirjoittanut Hermann Löns. Kaikki kappaleet sovittanut Laibach. Levyn nauhoittanut ja miksannut Iztok Turk ja Janez Krizaj studio Tivolissa Ljubljanassa 1988. Vieraililemassa Across the Universe -kappaleella Germania sekä Opus Dein kuoro Trbovljesta.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Harri Uusitorpan mielestä Laibachin Let It Be on mahtipontinen, metallinen ja moderni kopion kopio, josta on vaikea erottaa alkuperäistä kuvaa. ”Se on tietysti epäoleellista, sillä Beatles [--] on Laibachille vain väline, jonka kautta se alleviivaa omaa historialle ja tahallisille äärimmäisyyksille (nihilismi, totalitarismi, militarismi) rakentuvaa ’krittistä’ ideologiaansa.”
Lehtolohisieni

| Lehtolohisieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Hydnangiaceae
Suku::  Lohisienet Laccaria
Laji::  amethystina
Kaksiosainen nimi
 Laccaria amethystina  Cooke 
Katso myös
   Lehtolohisieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtolohisieni (Laccaria amethystina, aikaisemmin "sinipunainen lohisieni" tai "sinipunalohisieni") on pienikokoinen lohisienten sukuun kuuluva vähämerkityksinen ruokasieni.
Lehtolohisienen tunnusomaisin piirre lienee sinivioletti väri. Sienen lakki on 2–6 senttimetriä leveä, violetinvärinen, kosteusmuuntuva ja kuivana melkein valkoinen tai hieman harmaan-violetinsävyinen. Lehtolohisienen jalka on 3–10 senttimetriä pitkä, 4–8 millimetriä paksu ja valko-violettisävyisenkirjava. Heltat ovat harvat ja violetit. Sienen malto on violettia ja itiöpöly valkoista.
Lehtolohisieni kasvaa tavallisimmin lehtomaisissa metsissä ja puistoissa. Se kasvaa erityisesti pyökin ja tammen seuralaisena. Sieni voi kasvaa myös rehevissä havumetsissä. Lehtolohisientä esiintyy Etelä-Suomessa.
Lehtolohisieni on syötävä sieni, mutta se on mauttomuutensa takia vähämerkityksinen.
Lehtolohisienen tieteellinen nimi tulee latinan sanasta amethystinus, joka tarkoittaa ametistinväristä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Lehtolohisieni
Let Go (Redraman kappale)

| ”Let Go” Redrama mukana Kristinia DeBarge |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Reflection
 Julkaistu: 17. tammikuuta 2014
 Tyylilaji: rap, pop
 Kesto: 04.07
 Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment
Redraman muut singlet
| ”Clouds” 2013 | ”Let Go” 2014 |   |
"Let Go" on suomalaisartisti Redraman kappale, jonka Sony Music julkaisi singlenä 17. tammikuuta 2014. Kappaleella laulaa myös yhdysvaltalaisartisti Kristinia DeBarge. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo, joka julkaistiin videopalvelu YouTubessa singlen julkaisupäivänä. Sami Joensuun ohjaama video on kuvattu Los Angelesin vanhassa vankilassa.
Kappaleet

Let Go (mukana Kristinia DeBarge) – 4.07
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 3 
Suomen virallinen latauslista: 7 
Radiolista: 1
Leppävirran terveysasema

| Leppävirran terveysasema |
| --- | --- |
Osoite:  Savonkatu 17, Leppävirta (postios. PL 5, 79101 Leppävirta)
Sijainti:  Leppävirta
Koordinaatit:  62.4870°N, 27.7987°E
Leppävirran terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leppävirran terveysasema on Leppävirran kirkonkylässä toimiva kunnallinen terveysasema.  Terveyspalvelujen tuottamisesta vastaa Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin Kysteri-liikelaitos.
Terveysasema tarjoaa terveyskeskuspäivystystä päivittäin kello 8-18. Muulloin päivystystä on saatavilla Kuopion yliopistollisen sairaalan päivystyksestä (Puijonlaaksontie 2, Kuopio, C-ovi) ja Varkauden sairaalan päivystyksestä (Savontie 55, Varkaus).
Terveyskeskuksen laboratoriotoiminnoista vastaa Itä-Suomen laboratoriokeskuksen liikelaitoskuntayhtymä (ISLAB).
Aiheesta muualla

Leppävirran terveysasema - Palvelut (psshp.fi)
Lendut

Lendut ovat Kongon demokraattisessa tasavallassa Albertjärven luoteisrannikolla asuva kansa. He puhuvat nilosaharalaisten kielten keskisudanilaiseen ryhmään kuuluvaa kieltä. Vuonna 1980 lenduja arvioitiin olevan 300 000 henkeä.
Pääelinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, keräilytalous ja käsityöammatit. Lenduilla on rikas musiikkikulttuuri. He harjottavat perinteistä uskontoaan.
Lene

| Markku Leinonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: syyskuussa 1969
Muusikko
Taiteilijanimi:  M. Leinonen, M.L. Leinonen, Lene, Lene Lennartti, Lennart vom Kastraushaus
Tyylilajit:  stoner, sludge, doom, rock 'n' roll
Yhtyeet:  Terveet Kädet, The Sultans, The Kolmas, Billy Boys, Death Trip, Kürøishi, Plan E,
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Markku "Lene Lennartti" Leinonen on suomalainen muusikko. Hän on soittanut ainakin Terveet Kädet, The Sultans, The Kolmas, Billy Boys, Death Trip, Kürøishi ja Plan E -yhtyeissä. Leinonen on soittanut ainakin bassoa, kitaraa, rumpuja ja syntetisaattoreita.
Luettelo Jehovan todistajien oppimuutoksista

Luettelo Jehovan todistajien oppimuutoksista ja opin kehittymisestä aikajärjestyksessä.
Opit jotka olivat voimassa liikkeen alkaessa 1870-luvulla

Raamatussa ei ole virheitä tai epätarkkuuksia eikä ristiriitoja
Raamatussa esiintyvä jumalan nimi Jehova (JHVH) tulee sisällyttää raamatunkäännöksiin
Kolminaisuusopin kieltäminen
Jeesus on yksi Jumalan luomuksista
Pyhä henki ei ole persoona
Sielu ei ole kuolematon
Helvettiä ei ole olemassa
Jeesuksen uhrikuolemaan uskominen on pakollista pelastuksen saamiseksi
Jumala ei hyväksy spiritismiä
Jumala ei hyväksy haureutta, aviorikosta tai homoseksuaalisuutta
Papisto–maallikko-jako on epäraamatullinen
Muutokset vuoteen 1939 mennessä

1921: rokotukset kiellettiin
1927: "Uskollinen ja Ymmärtäväinen Orja" tunnistettiin kristittyjen joukoksi yksilön (Charles T. Russell) sijaan
1927: joulun ja syntymäpäivien vietto kiellettiin
1928: Gizan pyramidillä ei ole mitään tekemistä Jumalan tarkoituksien kanssa. Russellin vuosilaskelmat perustuivat pyramidin käytävien mittoihin.
1929: Roomalaiskirjeen 13:1 Suurvaltiaat ovat Jehova Jumala ja Jeesus Kristus
1930:
kaikki Russellin aikalaskelmat muutettiin
Jeesuksen toisen tulemisen alku siirrettiin vuodesta 1874 vuoteen 1914
Jeesuksen kruunaaminen taivaalliseksi kuninkaaksi siirrettiin vuodesta 1878 vuoteen 1914
"Jeesuksen Morsiusluokan" ylösnousemus siirrettiin vuodesta 1878 vuoteen 1918
viimeisten päivien alkamisvuosi siirrettiin vuodesta 1799 vuoteen 1914
maailmanloppu siirrettiin vuodesta 1914 "sukupolvioppiin", joka muuttui muutamia kertoja
1931: nimi "Jehovan todistajat" otettiin käyttöön
1932: profeettojen paluu kristillisiin seurakuntiin, eikä lihallisiin juutalaisiin
1935: suuren joukon tunnistaminen Ilmestyskirjan luvusta 7
1936: ristin käyttö uskonnollisena symbolina kiellettiin
1938: ehtoollisleipä ja -viini tunnistettiin Kristuksen ruumiin ja veren symboleiksi 144 000 taivaallisen toivon omaaville
1939: täysin puolueettomia "maailmallisissa toimissa"