stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Unelmien poikamiestyttö
Tuotantokaudet > 4. tuotantokausi (2008)

DeAnna Pappas, joka esiintyi aluksi Unelmien poikamiehen 11. kaudella ja jonka silloinen poikamies Brad Womack torjui, valitsi Jesse Csincsakin ja torjui Jason Mesnickin. Heidän oli määrä mennä naimisiin 9. toukokuuta 2009, mutta pari erosi marraskuussa 2008. Pappas teki yllätyspaluun Unelmien poikamiehen 13. tuotantokaudelle, jossa Jason Mesnick etsii elämänsä rakkautta.
DeAnna Pappas on nykyään naimisissa Stephen Staglianon kanssa, jonka veli Michael oli mukana kilpailemassa Jillianin suosiosta Unelmien poikamiestytön 5.tuotantokaudella.
Tuotantokaudet > 5. tuotantokausi (2009)

Jillian Harris, jonka poikamies Jason Mesnick torjui Unelmien poikamiehen 13. kaudella, oli viides poikamiestyttö. Hän on myös ensimmäinen kanadalainen poikamiestyttö. Viidennen kauden ensi-ilta oli 18 toukokuuta 2009 ja kauden finaalissa Ed Swiderski kosi Jilliania. Kauden kilpailija Jake Pavelka valittiin seuraavaksi Unelmien poikamieheksi. Jillian ja Ed erosivat kesällä 2010.
Tuotantokaudet > 6. tuotantokausi (2010)

Ali Fedotowskysta, joka osallistui Unelmien poikamiehen 14. tuotantokaudelle, tuli kuudes poikamiestyttö. Sarja alkaa toukokuussa 2010. ja uudet jaksot alkavat 2013. Ali oli todella ihana tyttö mutta sitten hän joutui valitsemaan työnsä ja Jaken väliltä, mutta hän välitsi työnsä.
Tuotantokaudet > 7. tuotantokausi (2011)

Ashley Hebert osallistui Brad Womack'n toiselle kaudelle ja tuli kolmanneksi. Hän oli seitsemännen kauden poikamiestyttö. Hebert antoi viimeisen ruusun J.P. Rosenbaumille ja he ovat kihloissa. Häät olivat keväällä 2012. Nyt heillä on yhteinen poika.
Poikamiestytöt

| Kausi | Poikamiestyttö | Ammatti | "Voittaja" | Toiseksi tullut | Kosinta | Suhteen status |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Trista Rehn | terapeutti | Ryan Sutter | Charlie Maher | Kyllä | Pari meni naimisiin joulukuussa 2003 ja ovat vieläkin yhdessä, sekä kahden lapsen vanhemmat. |
| 2 | Meredith Phillips | meikkitaiteilija | Ian Mckee | Matthew Hickl | Kyllä | Pari meni kihloihin sarjan lopussa, mutta suhde päättyi helmikuussa 2005. |
| 3 | Jennifer Schefft | kustantaja | – | – | Ei | Hän torjui kaikki poikamiehet. |
| 4 | DeAnna Pappas | kiinteistövälittäjä | Jesse Csincsak | Jason Mesnick | Kyllä | Parin häiden piti olla 9. toukokuuta 2009, mutta he erosivat marraskuussa 2008. Finalisti Jason Mesnick oli Unelmien poikamiehen 13. kauden poikamies. |
| 5 | Jillian Harris | sisustussuunnittelija | Ed Swiderski | Kiptyn Locke | Kyllä | Pari oli kihloissa, mutta  erosivat kesällä 2010. Kilpailija Jake Pavelkasta tuli Unelmien poikamiehen 14. kauden poikamies. |
| 6 | Ali Fedotowsky | mainosalalla | Roberto Martinez | Chris Lambton | Kyllä | Pari erosi oltuaan yhdessä 1,5 vuotta. |
Aiheesta muualla

Ohjelman kotisivut. (englanniksi)
Unelmien poikamiestyttö TV.com:issa (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Èze

| Èze |
| --- | --- |

 vaakuna
 Èze
 Koordinaatit: 43°43′43″N, 7°21′42″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Provence-Alpit-Riviera
Departementti:  Alpes-Maritimes
Arrondissementti:  Nizza
Väkiluku (2010):  2 686 
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Èze on kunta Kaakkois-Ranskassa Alpes-Maritimesin departementissa Provence-Alpit-Rivieran alueella. Se sijaitsee Välimeren rannalla kymmenen kilometriä Nizzasta itään. Èzen kylä on rakennettu korkealle kukkulalle noin 500 metrin korkeuteen.
Èze kuuluu 16:n Nizzan lähellä sijaitsevan vuoristokylän matkailureittiin Route des Villages Perchés. Reitin muut kylät ovat Aspremont, Carros, Castagniers, Coaraze, Colomars, Duranus, Falicon, La Gaude, Lantosque, Levens, La Roquette-sur-Var, Saint-Blaise, Saint-Jeannet, Tourrette-Levens ja Utelle.
Col d'Èze

Èzen kylään nouseva tie on ollut suosittu reitti pyöräilykilpailuissa. Vuodesta 1969 lähtien se on ollut useasti maalietappina Pariisi–Nizza-ajossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Èze Wikimedia Commonsissa
Työsuhdeturva

Työsuhdeturva tarkoittaa työntekijälle säädettyä turvaa työn lainvastaista menettämistä kohtaan.
Työsuhdeturva muodostuu laajasta kokonaisuudesta sisältäen työntekijän irtisanomis- ja purkusuojan sekä irtisanomisaikoja ja lomauttamista koskevat säännökset, kuten työnantajan ja työntekijän väliset yhteistoimintaneuvottelut, velvollisuuden selvittää työntekijän uudelleensijoittamis- ja kouluttamismahdollisuudet ennen työsuhteen päättämistä, mahdolliset korvaukset laittomista irtisanomisista ja työntekijän takaisinottovelvollisuuden eräissä tilanteissa. Menettelysäännöksiin sisältyvät muun muassa työntekijän kuulemista ja varoituksen antamista koskevat vaatimukset.
Vaikutuksia > Tuottavuuden kasvu

Tutkimusten mukaan irtisanomisen helpottaminen parantaisi työntekijöiden tuottavuutta ja voisi siten nostaa palkkoja. Tätä mieltä olivat myös useimmat suomalaiset ekonomistit Ekonomistikoneessa. Myös luova tuho tehostuisi. Professori Klaus Kultti oli toista mieltä: kun myös heikommin tuottavat pääsevät töihin, se laskee työntekijöiden keskiarvoa (ja korkein keskiarvo saataisiin, kun vain tuottavin tekisi töitä).
Vaikutuksia > Työttömyys

Toimittaja Paavo Teittisen mukaan irtisanomisen helpottaminen ei juuri vaikuttaisi kokonaistyöllisyyteen mutta parantaisi työn tuottavuutta ja huono-osaisten mahdollisuuksia työllistymistä. Suomalaisekonomisteista (Ekonomistikone) kuitenkin 49 % katsoo, että työllisyys paranisi ja vain 13 %, että se ei paranisi. Professori Tom Berglundin mielestä yritysten ei tarvitsisi niin kauan empiä, työllistääkö jonkun vai ei. Palkansaajien Tuomas Kososen mukaan asia on epävarma, koska irtisanomisetkin lisääntyisivät. Tutkimusprofessori Tuomas Pekkarisen mukaan empiirinen todistusaineisto puoltaa työttömyyden vähenemistä. Osa epävarmoistakin katsoi sen ainakin lyhentävät työttömyysjaksoja, helpottavan työllistymistä ja vähentävän nuorten työttömyyttä ja pitkäaikaistyöttömyyttä.
Joidenkin tutkimusten mukaan korkea työsuhdeturva voimistaa työntekijöiden jakoa sisäpiirityöläisiin ja ulkopiirityöläisiin ja nostaa työntekijöiden kynnystä työllistää heikossa työmarkkina-asemassa olevia. Monien tutkimusten mukaan työsuhdeturva näyttäisi heikentävän muiden kuin parhaassa työmarkkinaiässä olevien miesten työllisyyttä. Korkea työsuhdeturva lisää pitkäaikaistyöttömyyttä, naisten ja nuorten työttömyyttä ja määräaikaisten työsuhteiden määrää.
Työpaikkojen suojeleminen irtisanomisilta pidentää työttömyyskausia sekä teoreettisten että empiiristen tulosten mukaan ja näyttää myös lisäävän työntekijöiden turvattomuutta. Työttömyyskorvaukset näyttävät olevan vähemmän haitallinen työntekijöiden suojelemisen muoto, vaikka ne heikentävätkin kannustimia. Eroraha (irtisanomiskorvaus) on puhdas tulonsiirto yritykseltä työntekijälle, mutta muut toimet kuten irtisanomisproseduurin kustannukset, oikeuskulut ja irtisanomisajat tuottavat suoranaista hyvinvointitappiota (deadweight costs).
Vaikutuksia > Työttömyys > Marginaaliryhmien työllisyys

Tutkimustiedon valossa irtisanomisten helpottaminen parantaisi heikko-osaisten mahdollisuuksia työllistyä. Tämä kattaisi monenlaisia marginaaliryhmiä, esimerkiksi syrjäytyneiden, nuorten, lasta kotona hoitavien ja muiden työmarkkinoille tulevien. Ammattiliitoissa heidän äänensä kuuluu heikosti tai ei lainkaan, esimerkiksi työttömistä työnhakijoista vain 40 % kuului keskusjärjestöjen liittoihin. Loput ovat yleensä nuorempia, pienituloisempia ja heikommin koulutettuja, ja heidän työhistoriansa on rikkonaisempi.
Vaikutuksia > Työttömyys > Työttömyyden keston kasvu

Blanchard ja Portugal (2000) arvioivat, että irtisanomissuoja ei vaikuta työttömyyden määrään, vain pidentää sen kestoa.
Lazearin tutkimus puolestaan viittaa siihen, että myös työttömyyden määrä kasvaisi, esimerkiksi erorahan nostaminen nollasta kolmeen kuukauteen lisäisi työttömyyttä 5,5 % ja vähentäisi työllisten osuutta 1 %:lla.
Vaikutuksia > Työttömyys > Työpaikan turvattomuus

Euroopan maissa työpaikka koetaan sitä turvattomammaksi mitä enemmän työpaikkoja suojellaan laeilla. Tällaisten irtisanomista vaikeuttavien lakien katsotaan myös vähentävän rekrytointeja: ne rakentavat muurin työllisyyden ja työttömyyden väliin, minkä vahvistavat sekä teoreettiset mallit että suurin osa empiirisistä tutkimuksista.
Työpaikkojen suojeleminen ja työntekijöiden turvattomuus olivat vuosituhannen vaihteessa Etelä-Euroopan maissa voimakkaampia kuin Pohjoisessa.
Vaikutuksia > Palkkataso

Lazearin mukaan irtisanomissuoja laskee vastaavasti palkkatasoa. Leonardi ja Pica (2006) totesivatkin Italian vuonna 1990 toteuttaman irtisanomissuojan kiristyksen vähentäneen aloituspalkkoja 6 %.
Vaikutuksia > Työmarkkinoiden vapauttaminen

Työ- ja tuotemarkkinoiden sääntely korreloivat vahvasti keskenään, ja näyttää siltä, että työmarkkinoiden vapauttaminen tehoaa paremmin, jos samalla vähennetään tuotemarkkinoidenkin sääntelyä.
Myös Kugler ja Pica (2003) saivat vastaavia tuloksia: Italiassa uusien yritysten vaikeus tulla tuotemarkkinoille ehkäisee työmarkkinasääntelyn purkamisen hyötyjä. Myös Koeniger and Vindigni (2003) ovat saaneet samanlaisia tuloksia.
Vaikutuksia > Työmarkkinoiden jakautuminen

Osa tutkijoista katsoo, että työsuhdeturva jakaa työmarkkinat sisä- ja ulkopiireihin. Ulkopiiriin kuuluu lähinnä nuoria, naisia, etnisiä vähemmistöjä ja vähiten osaavia työntekijöitä.
Vaikutuksia > Muut joustot

Tiukka työsuhdesääntely johtaa muiden joustojen lisääntymiseen, esimerkiksi työtuntien määrän.
”Tanskan malli”

Tanskassa on vallinnut pitkään hyvin korkea työllisyys. Siellä irtisanominen on helppoa, mikä vastaavasti tekee työllistymisen helpommaksi.
"Tanskan SAK":n (LO) pääekonomisti Jan Kaeraa Rasmussenin mukaan Tanskan "talous on joustava ilman, että joustavuus luo suurta eriarvoisuutta yhteiskunnassa. - - Lyhyet irtisanomisajat luovat vauhtia työvoimamarkkinoille."
Tanskassa työntekijän irtisanominen on helppoa: irtisanomisaikaa ei ole. Tavoitteena on, että työllistämispäätös ei tuntuisi työnantajista liian suurelta riskiltä. Näin Tanskassa on paljon pienyrityksiä. Työntekijän laatua ja sopivuutta on näet vaikea arvioida ennalta ja työvoiman kysyntä voi yhtäkkiä vähentyä, joten korkea irtisanomissuoja nostaisi työllistämiskynnystä. Myös ammattiliitot arvioivat helpon irtisanomisen laskevan työllistämiskynnystä.
Näkemyksiä

Kyselyiden mukaan kansa hyväksyisi laajasti irtisanomisen helpottamisen. Esimerkiksi vuonna 2018 puolet suomalaisista halusi helpottaa irtisanomista henkilöperustein ja kolmasosa vastusti.
Helsingin Sanomien mukaan ammattiyhdistysliike vastustaa helpotusta siksi, että he ovat töissä olevien asialla eivätkä kansantalouden tai työttömien, vaikka uudistus helpottaisi työllistymistä ja siirtäisi työntekijöitä sinne, missä heidän osaamistaan tarvittaisiin enemmän.
Aiheesta muualla

Irtisanomissuoja, työllisyys ja tuottavuus, Akateeminen talousblogi, 29.4.2018
1,2-dikloorietaani

| 1,2-dikloorietaani |
| --- | --- |

Tunnisteet
Muut nimet:  Etyleenidikloridi   1,2-etyleenidikloridi   Dikloorietaani
CAS-numero:  107-06-2
PubChem CID:  11
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2H4Cl2
Moolimassa:  98,96 g/mol
Ulkomuoto:  Neste
Sulamispiste:  –37,5 °C (236 K)
Kiehumispiste:  83,5 °C (357 K)
Tiheys:  1,235 g/cm3
Liukoisuus veteen:  veteen 0,87 g/100 ml (20 °C)
1,2-dikloorietaani, josta käytetään myös nimiä etyleenidikloridi, 1,2-etyleenidikloridi, dikloorietaani (C2H4Cl2) on orgaaninen liuotin, joka normaaliolosuhteissa on olomuodoltaan väritön, jähmeä neste, jolla on tunnusomainen haju. 1,2-dikloorietaani muuttuu tummaksi ilman, kosteuden ja valon vaikutuksesta. 1,2-dikloorietaanin rakennekaava on ClCH2CH2Cl, moolimassa 98,96 g/mol, sulamispiste –37,5 °C, kiehumispiste 83,5 °C, suhteellinen tiheys 1,235 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), liukoisuus veteen (20 °C) 0,87 g/100 ml, leimahduspiste 13 °C c.c., itsesyttymislämpötila 413 °C ja CAS-numero 107-06-2.
1,2-dikloorietaanin pääkäyttökohde on muoviteollisuudessa vinyylikloridin (CH2=CH-Cl) valmistus, mutta sitä käytetään myös lähtöaineena synteettisen tauriinin  teollisessa valmistuksessa. 1,2-dikloorietaania on käytetty myös lisäaineena lyijy-yhdisteitä sisältävissä bensiineissä.
1,2-dikloorietaani on Suomessa luokiteltu työministeriön päätöksellä syöpävaaralliseksi aineeksi.
Muita kloorietaaneja

1-kloorietaani
1,1-dikloorietaani
1,1,1-trikloorietaani
1,1,2-trikloorietaani
1,1,1,2-tetrakloorietaani
1,1,2,2-tetrakloorietaani
pentakloorietaani
heksakloorietaani
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
1,2-dikloorietaanin kansainvälinen kemikaalikortti
Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): 1,2-dikloorietaani[vanhentunut linkki]
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 1,2-Dichloroethane (englanniksi)
Inchem: 1,2-Dichloroethane CAS N°: 107-06-2 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf) (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): 1,2-Dichloroethane (englanniksi)
2. kaupunginosa

2. kaupunginosa tai II kaupunginosa tarkoittaa jonkin kaupungin kaupunginosaa, jolle on kaupunginosia numeroitaessa annettu järjestysnumeroksi 2. eli roomalaisilla numeroilla II. Joissakin kaupungeissa toiselle kaupunginosalle on annettu järjestysnumeron lisäksi myös nimi.
Toisia kaupunginosia

Forssassa: Ojalanmäki
Helsingissä: Kluuvi
Hämeenlinnassa: Koilliskulma
Ikaalisissa: Kurinranta
Joensuussa: II kaupunginosa
Jyväskylässä: Harju
Keravalla: Kilta
Kotkassa: 2. kaupunginosa
Kuopiossa: Vahtivuori
Lohjalla: Ahtsalmi
Mikkelissä: Maunuksela
Naantalissa: Viluluoto
Oulussa: Vaara
Porissa: Teljä
Tampereella: Tammerkoski
Turussa: II kaupunginosa
Vaasassa: Hietalahti
Valkeakoskella: 2. kaupunginosa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”2. kaupunginosa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vanessa Ferrari

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Vanessa Ferrari vuonna 2013. |  Vanessa Ferrari vuonna 2013. |  Vanessa Ferrari vuonna 2013. |  |
Naisten telinevoimistelu
Maa:   Italia
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | permanto |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Århus 2006 | moniottelu |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 2013 | permanto |  |
|  Pronssia | Århus 2006 | eritasonojapuut |  |
|  Pronssia | Århus 2006 | permanto |  |
|  Pronssia | Stuttgart 2007 | moniottelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Volos 2006 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Amsterdam 2007 | moniottelu |  |
|  Kultaa | Amsterdam 2007 | permanto |  |
|  Kultaa | Sofia 2014 | permanto |  |
|  Hopeaa | Volos 2006 | permanto |  |
|  Hopeaa | Milano 2009 | permanto |  |
|  Pronssia | Bryssel 2012 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Basel 2021 | permanto |  |
Vanessa Ferrari (s. 10. marraskuuta 1990 Orzinuovi, Brescia) on italialainen telinevoimistelija.
Vanessa Ferrari saavutti vuoden 2004 junioreiden EM-kilpailuissa hopeaa neliottelussa sekä pronssia puomilla ja joukkuekilpailussa. Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla sekä Välimeren kilpailuissa kultaa neliottelussa, hypyssä, puomilla, permannolla ja joukkuekilpailussa sekä hopeaa eritasonojapuilla.
Vuonna 2006 Vanessa Ferrari siirtyi naisten sarjaan. Hän johdatti Italian yllättävään joukkuekilpailun EM-kultaan keräten kilpailun parhaat pisteet. Lisäksi hän sai hopeaa permannolla. Syksyllä 2006 Ferrari voitti naisten neliottelun maailmanmestaruuden. Hän sai samoista kilpailuista lisäksi pronssia eritasonojapuilta ja permannolta.
Vuonna 2007 Vanessa Ferrari voitti neliottelun ja permannon Euroopan mestaruuden sekä saavutti neliottelussa MM-pronssia. Vuoden 2009 EM-kilpailuissa hän sai hopeaa permannolla. Hän saavutti EM-pronssia joukkuekilpailussa 2012. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui permannolla neljänneksi. Välimeren kisoissa 2013 hän sai kultaa neliottelussa, permannolla ja joukkuekilpailussa sekä pronssia puomilla. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän saavutti permannolla hopeaa. Hän voitti permannon Euroopan-mestaruuden Sofiassa 2014.
Ferrari oli olympialaisten permantokilpailussa toistamiseen neljäs Rio de Janeirossa 2016. Hän saavutti samalla telineellä hopeaa vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa.
Aiheesta muualla

Vanessa Ferrarin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (italiaksi)
Yhdysvaltain kongressitalon valtaus 2021

Yhdysvaltain kongressitalon valtaus tapahtui 6. tammikuuta 2021. Yhdysvaltain istuvaa presidenttiä Donald Trumpia tukevat mielenosoittajat järjestivät Yhdysvaltain pääkaupungissa Washington DC:ssä ”Save America” -mielenosoituksen. Sen yhteydessä he tunkeutuivat kongressin kongressitaloon, jossa oli käynnissä vuoden 2020 presidentinvaalien valitsijamieskokouksen tulosten vahvistaminen. Edustajainhuoneen ja senaatin yhteisistunto jouduttiin keskeyttämään.
Tapahtumissa kuoli viisi ihmistä. Heistä yksi oli nainen, jonka ampui siviilipukuinen poliisi. Yksi kuolleista oli poliisi, joka kuoli torstaina 7.1.2021 sairaalassa. Kolme muuta kuoli poliisin mukaan ”terveyssyistä”, joita ei ole täsmennetty. Ainakin 14 poliisia loukkaantui, joista yksi vakavasti.
Kongressin johto evakuoitiin kongressitalosta Washingtonissa sijaitsevaan Fort Lesley J. McNairin sotilastukikohtaan. Istunto jatkui myöhemmin, jolloin kongressi vahvisti valitsijamieskokouksen tuloksen, ja Joe Biden valittiin virallisesti seuraavaksi Yhdysvaltain presidentiksi.
Osa ulkopolitiikan tutkijoista ja medioista piti tapahtunutta epäonnistuneena vallankaappausyrityksenä. Tapahtumaa on kuvattu sanoilla maanpetos, kapina, levottomuus, ja terrorismi, Trumpin yritykseksi toteuttaa vallankaappaus ja suurimmaksi haasteeksi Yhdysvaltain demokratialle sisällissodan jälkeen.
Suunnittelu

Presidentti Trump esitti 19. joulukuuta Twitterissä kutsun tulla osoittamaan mieltä Washingtoniin loppiaisena. Hän twiittasi: “Be there, will be wild” (Tulkaa sinne, siitä tulee villiä). Sen jälkeen Facebookiin syntyi useita eri suuruisia tapahtuma- ja suunnitteluryhmiä. Joulukuun 21. TheDonald.win -foorumilla esitettiin, että haluttu vaikutus voidaan saavuttaa vain hyökkäämällä kongressiin ja valloittamalla se. Mielenosoitusten järjestämiseen ja markkinointiin osallistui myös Valkoisen talon henkilökuntaa ja Trumpin vaalikampanjan entisiä työntekijöitä.[lähde? ]
Yhtä järjestäjää loppiaisen mielenilmauksella ei ollut, vaan lupaa protestoida olivat hakeneet muun muassa Trump-marsseille aikaisemmin osallistuneet Yhdysvaltain äärioikeistoa edustavat ryhmät Proud Boys, Women for America ja Oath Keepers. Osa ryhmistä ilmoitti ennakkoon välttävänsä käyttämästä tunnuksiaan, kuten värejä, lippuja tai tietynlaisia vaatteita. Tavoitteena oli sulautua massaan ja hämärtää sitä, keitä protesteissa todella olisi mukana. Proud Boysin johtaja Enrique Tarrio sanoi haastattelussa jo uuden vuoden aattona, että ryhmän jäsenet jakautuisivat pääkaupunkiin "pienissä tiimeissä" ilman normaalisti käyttämäänsä keltamustaa vaatetusta.
Tapahtuman aikana ulkoa toimivat verkkoagitaattorit rohkaisivat osallistujia väkivaltaisuuteen. Väkijoukon striimattua videoita toiminnastaan kommentoijat rohkaisivat osallistujia tunkeutumaan Capitol-rakennukseen.
Tapahtumat

Presidentti Donald Trump oli aloittanut keskipäivän paikkeilla keskiviikkona 6. tammikuuta 2021 ”Save America” -kokoontumisen lähellä Valkoista taloa. Trump kertoi puheessaan kokoontujille marssista Pennsylvania Avenueta pitkin Yhdysvaltain kongressitalolle, jossa samana päivänä oli tarkoitus kongressin kokouksessa vahvistaa presidenttiehdokas Joe Bidenin valinta Yhdysvaltain seuraavaksi presidentiksi.
Presidentti Trump sanoi puheessaan:
»
Jos te ette taistele helvetisti, teillä ei ole enää maata.»
ja
»Te ette koskaan saa takaisin maatamme heikkoudella. Teidän on näytettävä voimaa ja teidän on oltava vahvoja. Aiomme vaatia, että kongressi toimii oikein ja laskee mukaan vain ne valitsijamiehet, jotka on laillisesti ehdokaslistalla. Tiedän, että kaikki täällä olevat marssivat kohta Capitolin rakennukselle, jotta saamme teidän äänenne tänään kuuluviin rauhallisesti ja isänmaallisesti.»
Puheen päätyttyä väkijoukko alkoi liikkua kohti kongressitaloa. Reitti oli suljettu muutaman kilometrin päässä poliisin estein. Noin kello 13.10 paikallista aikaa väkijoukko oli alkanut kerääntyä kongressitalon molemmille puolille huutaen iskulauseita. Poliisi käytti joukkojen hallintaan kyynelkaasua samalla kun väkijoukko yritti kaataa poliisiesteitä.
Poliisien linjat murtuivat, ja väkijoukko pääsi poliisiesteiden läpi Capitol Plaza -aukiolla kongressitalon itäpuolella. Valtaajat pääsivät edelleen nopeasti sisään itse kongressitaloon itäisestä sisäänkäynnistä. Sisällä väkijoukko jatkoi senaatin ja edustajainhuoneen kokoontumistiloihin. Rakennuksessa olleet senaattorit joutuivat tällöin keskeyttämään kokoontumisensa. Edustajainhuoneen sisäänkäynti tukittiin barrikadein, joita valvoivat aseistetut vartijat. Noin tunnin kuluttua tapahtumien alusta väkijoukkoa alkoi saapua rakennukseen myös sen länsipuolelta ikkunoita rikkoen ja lukittuja ovia hajottaen. Osa joukosta oli varustautunut taisteluvälinen. Tapahtuman kuva-aineistossa mellakoitsijat huutavat ”Hirttäkää Mike Pence”.
Ensimmäiset laukaukset ammuttiin noin kello 15.00, kun ilmavoimien veteraani Ashli Babbitt yritti tunkeutua ikkunasta sisään edustajainhuoneeseen. Ensiavusta huolimatta hän kuoli vammoihinsa. Rakennuksen toisessa päässä väkijoukko oli päässyt sisään senaatin kokoontumistiloihin, jossa heistä otettiin valokuvia esimerkiksi senaatin puhemiehen tuolilla. Yksi mielenosoittajista oli murtautunut edustajainhuoneen puhemiehen Nancy Pelosin toimistoon.
Lopulta kritiikin kiihtyessä Trump kehotti kannattajiaan palaamaan koteihinsa. Kongressitalo oli turvattu kello 17.40 mennessä. Washingtonin pormestari Muriel Bowser oli määrännyt edelleen ulkonaliikkumiskiellon, joka alkoi kello 18.00. Tilannetta valvomaan tuli tuhansia kansalliskaartin, FBI:n ja salaisen palvelun henkilöstöä.
Valtaukseen osallistuneita > Valtaajien käyttämät symbolit

Tunkeutujilla oli mukanaan erilaisia lippuja ja symboleita. Ainakin yhdellä oli konfederaation sotalippu. Esillä oli myös keltainen käärmeen ja tekstin ”don't tread on me” (suom. älä tallaa minua) sisältävä Gadsden-lippu, jonka ottivat käyttöön libertaarit Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Se on nykyisin käytössä myös liittovaltion vastaisten valkoista ylivaltaa kannattavien väkivaltaisten ryhmien tunnuksena. Yhdysvaltain historian museo otti haltuunsa joitakin tunkeutujien rakennukseen jättämiä esineitä, kuten lippuja, tarroja ja kylttejä.