stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joshua Jackson
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Joshua Jackson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Joshua Jackson (Arkistoitu – Internet Archive) TV.comissa
Joshua Jackson on The Hour with George Stroumboulopoulos
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Ritva  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Isi hoitaa

| Isi hoitaa> Daddy Day Care |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Steve Carr
Käsikirjoittaja:  Geoff Rodkey
Tuottaja:  John Davis
Säveltäjä:  David Newman
Kuvaaja:  Steven Poster
Leikkaaja:  Christopher Greenbury
Pääosat:  Eddie Murphy Jeff Garlin Steve Zahn Regina King Anjelica Huston Lacey Chabert
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Revolution Studios
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:  2003
Kesto:  88 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:  Isi hoitaa 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isi hoitaa on vuonna 2003 valmistunut komediaelokuva. Elokuvan pääosissa ovat Eddie Murphy ja Jeff Garlin.  Sille tehtiin vuonna 2007 jatko-osa Isi hoitaa 2.
Juoni

Tunnollinen isä menettää hyvän työpaikkansa ja joutuu taloudelliseen ahdinkoon. Tilanteen pelastamiseksi hän avaa kahden ystävänsä kanssa päiväkodin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eddie Murphy  | … |  Charlie Hinton   |
|  Jeff Garlin  | … |  Phil Ryerson   |
|  Steve Zahn  | … |  Marvin   |
|  Kevin Nealon  | … |  Bruce   |
|  Regina King  | … |  Kim Hinton   |
|  Arthur Young  | … |  Nicky   |
|  Khamani Griffin  | … |  Ben Hinton   |
|  Max Burkholder  | … |  Max   |
|  Anjelica Huston  | … |  Mrs. Gwyneth Harridan   |
|  Leila Arcieri  | … |  Kelli    |
|  Laura Kightlinger  | … |  Sheila   |
|  Lacey Chabert  | … |  Jenny   |
|  Jonathan Katz  | … |  Dan Kubitz   |
|  Siobhan Fallon  | … |  Peggy    |
|  Lisa Edelstein  | … |  Crispinin äiti   |
Näyttelijät > Suomenkielisissä äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jarmo Koski  | … |  Phil Ryerson   |
|  Toni Wahlström  | … |     |
|  Birthe Wingren  | … |     |
|  Johanna Matila  | … |     |
|  Iikka Keskinen  | … |     |
|  Akseli Havas  | … |     |
|  Asta Havas  | … |     |
|  Iida Hakkarainen  | … |     |
|  Totti Hakkarainen  | … |     |
Näyttelijät > Suomenkielinen versio

| --- | --- |
Dubbausstudio:: Bel Air Studios
Ohjaus:: Iivo Baric
Käännös:: Jukka Keskinen
Äänitys:: Jaakko Suomalainen
Miksaus:: Jaakko Suomalainen
Tuottaja:: Tom Carpelan
Aiheesta muualla

Isi hoitaa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Transmontanonmastiffi

| Transmontanonmastiffi |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Portugali
Määrä:  Suomessa rekisteröity 2
Rodun syntyaika:  keskiaika
Alkuperäinen käyttö:  laumanvartija
Nykyinen käyttö:  laumanvartija
Muita nimityksiä:  cão de gado transmontano, Rafeiro Montano, Rafeiro Transmontano, Transmontano Mastiff, mâtin transmontano, Transmontano-Hirtenhund, mastín transmontano
FCI-luokitus:  ryhmä 2 Pinserin ja snautserin tyyppiset, molossikoirat ja sveitsinpaimenkoirat alaryhmä 2.2 Vuoristotyyppiset molossikoirat #368
Ulkonäkö
Paino:  uros 60–75 kg narttu 50–60 kg
Säkäkorkeus:  uros 75–85 cm narttu 68–78 cm
Väritys:  fawn, keltainen, sudenharmaa, brindle, fawn-valkoinen, kelta-valkoinen, sudenharmaa-valkoinen tai musta-valkoinen
Transmontanonmastiffi (port. cão de gado transmontano) on portugalilainen laumanvartija koirarotu, josta pitää huolta sen kasvattajien perustama yhdistys Associaçăo de Criadores do Căo de Gado Transmontano. Se oli vuonna 2019 kotimaassaan kolmanneksi suosituin portugalilainen rotu. Vuoden 2020 alussa Kansainvälinen Kennelliitto FCI tunnusti sen virallisesti roduksi. Vuoden 2020 lopulla Suomeen tuotiin ensimmäiset yksilöt, vuonna 2018 syntyneet uros ja narttu Portugalista.
Ulkomuoto

Rotu on keskipitkäkarvainen ja muistuttaa alentejonkoiraa ja keskiaasiankoiraa. Yleisin väritys ovat valkokirjava fawn-värisin, keltaisin, sudenharmain tai mustin merkein. Yksivärisistä sallitaan fawn, keltainen, sudenharmaa ja brindle. Urosten säkäkorkeus vaihtelee 75–85 cm ja paino 60–75 kg välillä, kun taas nartuilla vastaavat mitat ovat 68–78 cm ja 50–60 kg.
fawn-valkoinen
brindle-valkoinen
mustavalkoinen
Luonne ja käyttäytyminen

Transmontanonmastiffi on työssään väsymätön vartija.
Alkuperä

Rotu on kotoisin Tras-os-Montes'n alueelta eli entisestä Transmontanosta, jossa sitä tavataan edelleen paljon. Sen alkuperä on yhteinen kaikkien muiden iberialaisten mastiffien kanssa, ja se on sukua alentejonkoiralle, estrelanvuoristokoiralle ja castro laboreironkoiralle. Pohjois-Portugalissa transmontanonmastiffilla on edelleen jäljellä hyvät ominaisuudet alkuperäiseen työhönsä laumanvartijana ja yli 95 % populaatiosta toimii vieläkin kyseisessä tehtävässä.
Kaksi rodunedustajaa näyttelykehässä.
Luotsi-suihkukaivo

| Luotsi-suihkukaivo |
| --- | --- |

Nimi:  Luotsi-suihkukaivo
Tekijä:  Wäinö Aaltonen
Valmistumisvuosi:  1956
Taiteenlaji:  kuvanveisto
Teostyyppi:  Veistos
Korkeus:  hahmojen korkeus jalustasta 2,30 m, maasta 3,10 m
Sijainti:  Kirkkopuisto, Vaasa
Koordinaatit:  63°05′41.7″N, 021°36′39.9″E
Luotsipatsas on Vaasassa Kirkkopuistossa kaupungintalon vieressä sijaitseva patsas ja suihkulähde. Patsas esittää luotsia ja kipparia ruoriin lujasti tarttuneena. Kipparilla on päällään sadetakki ja päässä sydvesti. Suihkulähde on iltavalaistu.
Kevätmyrskyä

| Kevätmyrskyä |
| --- | --- |
Nimi:  Kevätmyrskyä
Tekijä:  Tauno Seppänen
Valmistumisvuosi:  1971
Teostyyppi:  Veistos
Korkeus:  255 cm
Leveys:  155 cm
Syvyys:  300 cm
Sijainti:  Karjasilta, Oulu
Kevätmyrskyä on Oulun Karjasillan kaupunginosassa Pohjankartanon edessä Yrjö Kallisen puistossa sijaitseva julkinen ulkoveistos. Veistoksesta järjestettiin vuonna 1967 kilpailu, jonka voitti vaalalaisen kuvanveistäjä Tauno Seppäsen (1918–1998) ehdotus. Veistoksen tekeminen mahdollisti taiteilijan työnsä ohella muurarina, karjanhoitajana ja maanviljelijänä työskennelleen Seppäsen siirtymisen kokopäivätoimiseksi kuvanveistäjäksi.
Mitoiltaan 255 x 155 x 300 senttimetriä oleva pronssista valettu veistos paljastettiin vuonna 1971.
15 cm sIG 33

15 cm sIG 33 Belgradin sotilasmuseossa Serbiassa.
15 cm sIG 33 (15 cm schweres Infanteriegeschütz 33) oli saksalainen vuonna 1927 käyttöönotettu 150 mm haupitsi, joka oli yleisesti Saksan jalkaväen tulitukiaseena toisessa maailmansodassa.
sIG 33 on tyypiltään "pataljoona- tai rykmentintykiksi" kutsuttu ase (saks. Infanteriegeschütz, engl. infantry cannon). Tykki kuuluu jalkaväkiyhtymän kalustoon ja organisaatioon. Tämän tyyppisistä tykeistä sIG 33 on viimeisiä ja raskaimpia. Suuren kaliiperin kompensoimiseksi tykin putki on lyhyt ja lavetti kevyt. Varhaiset tuotantomallit oli tarkoitettu hevosvetoisiksi ja pyörät olivat puiset. Myöhemmissä malleissa on teräksiset pyörät ja umpikumirenkaat. Jousittamatonta tykkiä ei voi hinata moottorivetäjälläkään yli 20 km/h.
Lyhyen putken ja matalan lähtönopeuden vuoksi tykin kantama jää 6 kilometriin. 15-cm Igr. 38 ja 15-cm Igr. 33 -kranaatin paino on 38 kg.
Saksalaisen jalkaväkirykmentin tykkikomppaniaan kuului tyypillisesti neljä kevyttä 7,5 cm leIG 18 -tykkiä ja kaksi sIG 33 -tykkiä.
sIG 33 osoittautui luotettavaksi aseeksi, joka oli parhaimmillaan juoksuhautojen, linnoitusten ja bunkkereiden tuhoamisessa. Tämä jäikin sen pääasialliseksi käyttötarkoitukseksi, sillä se oli liian raskas siirrettäväksi miesvoimin pitkiä matkoja.
Tykin kehitystyö alkoi jo 1925 "keskiraskaan kranaatinheittimen" nimikkeellä. Kun Reininmaa vapautui Ranskan miehityksestä kehitys jatkui 1926 Rheinmetallilla Düsseldorfissa. Tykki tuli armeijan käyttöön virallisesti 1933 ja käyttö jatkui toisen maailmansodan loppuun.
Vuonna 1936 tuli käyttöön sIG 33 Ausf. A -versio ja vuonna 1938 sIG 33 Ausf. B, jossa lavetti oli kevytmetallia ja terästä. Tästä kuitenkin luovuttiin sodan aikana materiaalipulan vuoksi. Kumipyörillä varustettu versio oli nimikkeeltään sIG 33 (Kfz).
Tykkiä valmisti AEG Hennigsdorfissa ja Böhmischen Waffenfabrik Strakonitzissa. Kaikkiaan 4600 valmistettiin.
Telatykkiversiot

Tykistä tehtiin myös lukuisia telatykkiversioita, jossa ase asennettiin ajoneuvoalustalle. Tällöin se sopi myös panssarijoukkojen ja motorisoidun jalkaväen tukiaseeksi. Alun perin se asennettiin vanhentuneen Panzer I -panssarivaunun alustan päälle ja tykin miehistö suojattiin kevyellä sivu- ja etupanssaroinnilla. Versio osoittautui kuitenkin huonon tasapainon vuoksi vaaralliseksi, koska tykin valtava rekyyli saattoi kaataa vaunun. Viimeinen sIG 33 Pz Ib poistettiin käytöstä itärintamalla 1943.
Seuraavien mallien alustoina käytettiin raskaampia panssarivaunuja Panzer II ja Panzer 38(t) ja lopulta myös Panzer III -vaunuja, kun ne poistettiin rintamakäytöstä.
Brummbär, Panzer IV -alustalle asennettu rynnäkkötykki kantoi tykin varioitua versiota 15cm Sturmhaubitze (StuH) 43.
15 cm sIG 33 (Sf) auf Panzerkampfwagen I Ausf B
15 cm sIG 33 auf Fahrgestell Panzerkampfwagen II (Sf)
Sturm-Infanteriegeschütz 33B
Geschützwagen 38M für s.I.G.33/2 (Sd.Kfz. 138/1) "Grille" Ausf. K
Grille Ausf. H.
Tekniset tiedot

(korotusalue ja sivusuuntausalue muuttuivat eri telatykkiversioiden mukaan)
Kaliiperi: 149,1 mm
Putkipituus: 11 kaliiperia (1650 mm)
Ammuspaino: 15,3 kg
Lähtönopeus: 240 m/s
Tulinopeus: noin 5 laukausta/min
Korotusalue: -4 – +75°
Sivusuuntausalue: +/- 12.5°
Kantama: 4,7 km
Tuliasemapaino: 5 900 kg
Aiheesta muualla

Opening Salvo: sIG 33 by Michael J. Canavan, Sr
Basware

| Basware Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
ISIN:  FI0009008403
Perustettu:  1985
Toimitusjohtaja:  Jason Kurtz
Puheenjohtaja:  Dean Jacobson
Kotipaikka:  Espoo, Suomi
Liikevaihto:   80,5 milj. € (2023)
Liikevoitto:   9,7 milj. € (2023)
Henkilöstö:  291
Kotisivu:  www.basware.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Baswaren pääkonttori on Quartetto Business Parkissa, Espoon Leppävaarassa.
Basware on suomalainen AP automation palveluntarjoaja, joka tarjoaa huippuluokan ostoreskontran automatisointiratkaisuja, hyödyntäen tekoälyä ja koneoppimista. Baswaren ratkaisut toimivat saumattomasti eri ERP-järjestelmien kanssa ja noudattavat kansainvälisiä verosäädöksiä. Yritys oli pitkään listattuna Helsingin pörssissä, mutta se poistui sieltä yksityisomistukseen siirryttyään. Yrityksen palvelut on suunnattu erityisesti suurille, globaalisti toimiville organisaatioille.
Basware auttaa talousjohtajia maailmanlaajuisissa yrityksissä automatisoimaan monimutkaiset ja työläät laskutusprosessit, pysyen samalla ajantasalla säädösten muutoksista. AP-automaatio- ja laskutusohjelmistomme parantaa tehokkuutta jo muutamissa kuukausissa, samalla kun se vähentää virheitä ja riskejä. Tarjoamme ainutlaatuisen yhdistelmän automaatiota, kattavaa palvelua ja syvällistä asiantuntemusta, jotta asiat sujuvat asiakkaillemme vaivattomasti. Siksi maailman tehokkaimmat ostoreskontraosastot luottavat Baswareen käsitellessään yli 220 miljoonaa laskua vuodessa. Basware. Now it all just happens.™
Historia > 1985–1996

Basware on perustettu vuonna 1985 nimellä Baltic Accounting Systems. Baltic Accounting System kuului amerikkalaiseen yrityskokonaisuuteen ja sen asiakkaita olivat muun muassa OKO ja Teboil. Kun amerikkalainen päämies ajautui vaikeuksiin, se halusi myydä tytäryhtiön. Vuonna 1990 sen osti viisikko, joilla kaikilla oli tausta kauppakorkean it-puolelta: Hannu Vaajoensuu, Ilkka Sihvo,  Kirsi Eräkangas, Antti Pöllänen ja Sakari Perttunen. Windows alkoi yleistyä yritysmaailmassa, mutta sille ei juuri ollut tarjolla sovellustarjontaa, jota Basware alkoi tarjota.
Basware-nimi otettiin käyttöön vuonna 1993.
Historia > 1997–2010

Yhtiö kasvoi varsin tasaisesti vuoteen 1997 saakka, jolloin se työllisti kaksikymmentä henkilöä. Silloin yritys alkoi ideoida asiakkaidensa kanssa sähköistä laskujen käsittelyä, mukana olivat muun muassa Stockmann ja Steveco. Tavoitteena oli tehdä järjestelmä, joka auttaisi suurten yritysten laskutulvan hallinnassa. Tuote herätti paljon kiinnostusta, sillä yritysten infra ja käytettävien koneiden tehot mahdollistivat sähköistämisen. Samana vuonna myös kirjanpitolakia uudistettiin ja tilinpäätösaineiston sähköinen arkistointi hyväksyttiin. Basware rakensi laskujen kierrättämisen tuttuun ja käytössä olevaan järjestelmään: sähköpostiin.
Yrityksen kansainvälistäminen aloitettiin vuonna 1998. Lisärahoitusta tuotekehitykseen ja kansainvälistymiseen haettiin pörssistä. Listautumista varten yhtiölle nimitettiin vuonna 1999 ensimmäinen toimitusjohtaja, Hannu Vaajoensuu. Listautuminen sai liikkeelle lähes 55 000 sijoittajaa ja kassaa kasvatettiin reilulla kahdeksalla miljoonalla eurolla, mikä oli enemmän kuin edellisen vuoden liikevaihto.
Luodakseen yhtenäisen konsernikulttuurin Basware muutti liiketoimintamalliaan radikaalisti vuonna 2002. Yritykselle luotiin arvot, liiketoiminta yhdenmukaistettiin ja pääkonttorin roolia kasvatettiin. Myös yrityksen markkinointia, tuotestrategiaa ja taloushallintaa yhdenmukaistettiin. Vaajoensuu toimi Baswaren toimitusjohtajana vuoteen 2004 asti, jolloin hän vaihtoi paikkaa hallituksen puheenjohtajana toimineen Ilkka Sihvon kanssa. Vuosina 1997–2004 Basware kasvoi vuosittain 50–65 prosenttia.
Vuonna 2006 Basware-konsernin liikevaihto oli noin 60 miljoonaa euroa ja sen tuotteita myytiin kolmessakymmenessä maassa. Loppukäyttäjiä tuotteilla on puoli miljoonaa. Baswarella oli tytäryhtiöt Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa, Saksassa, Hollannissa, Isossa-Britanniassa, Ranskassa ja Yhdysvalloissa ja se työllisti lähes viisisataa työntekijää. Syyskuussa se osti laskuautomaatioratkaisuja tarjoavan brittiläisen Digital Vision Technologiesin.
Vuonna 2007 Baswaren osuudeksi maailmanmarkkinoista arvioitiin  olevan noin kymmenes. Se oli useissa maissa markkinajohtaja ja useimmiten 2–3 suurimman joukossa.
Historia > 2011–

Vuonna 2011 Ilkka Sihvoa   Baswaren toimitusjohtajana seurasi Esa Tihilä, joka toimi roolissa vuoteen 2016 asti. Hänen aikanaan yhtiön pörssiarvo nousi 370 miljoonasta euroa 570 miljoonaan euroon. Hän vastasi muun muassa yhtiön kansainvälistymisestä ja verkkolaskuoperaatioiden luomisesta. Tihilän seuraaja oli Vesa Tykkyläinen.
Vuonna 2017 yli puolet Baswaren liikevaihdosta tuli pilvipalveluista. Aiempaan lisenssipohjaiseen liiketoimintaan verrattuna Baswaren kuukausi- tai vuosilaskutukseen perustuva liiketoiminta oli helpommin ennustettavaa. Suurin osa yhtiön liikevaihdosta tuli ulkomailta.
Keväällä 2018 Baswaren organisaatio jaettiin kolmeen toimintoon: Products (tuotteet), R&D and Production (tuotekehitys ja tuotanto) ja Business Development and Alliances (liiketoiminnan kehitys ja allianssit). Vuoden lopulla yhdysvaltalainen Tradeshift ilmoitti aikeistaan tehdä ostotarjous Baswaresta.
Tradeshiftin ostotarjouksen kariutumisesta kerrottiin helmikuussa 2019, kun Baswaren hallitus tiedotti päättäneensä keskustelut, kun yhtiö oli ilmoittanut, ettei se kykenekään tekemään tarjousta. Huhtikuussa Klaus Andersenista tuli Tykkyläisen seuraaja toimitusjohtajana.
Toukokuussa 2019 Basware kertoi siirtyvänsä toimintokohtaiseen organisaatioon.
Huhtikuussa 2022 Baswaresta tehtiin jälleen ostotarjous. Yhdysvaltalainen pääomasijoittajien ryhmä julkaisi Baswaresta ostotarjouksen, jonka hyväksymistä yhtiön hallitus suositteli. Ostotarjouksessa Baswaresta tarjottiin noin 620 miljoonaa euroa, mikä oli yli tuplasti yhtiön ostotarjousta edeltänyttä markkina-arvoa enemmän.
Elokuussa 2023 Baswaren toimitusjohtajaksi nimitettiin Jason Kurtz, joka toimi yhtiön väliaikaisena toimitusjohtajana vuoden alusta lähtien. Hän on keskeisessä roolissa uudistanut yhtiön strategiaa ja johtanut sen kasvua.
Organisaatio

Baswaren toimitusjohtajaksi nimitettiin elokuussa 2023 Jason Kurtz, joka toimi väliaikaisena toimitusjohtajana tammikuusta alkaen. Hallituksessa on puheenjohtaja Dean Jacobson sekä jäseniä, jotka edustavat Baswaren nykyistä omistajakonsortiota, johon kuuluvat Accel-KKR, Long Path Partners ja Briarwood Capital Partners. Baswaren Suomen toimistot sijaitsevat Espoossa, Tampereella ja Porissa, ja yhtiöllä on yli 1300 työntekijää. Sen palveluja käytetään yli 170 maassa.
Tuotteet

Baswaren päätuotteita ovat:
Basware Purchase-to-Pay, pilvipalvelupohjainen ohjelmistoratkaisu, jolla hallitaan yritysten hankinnasta maksuun -prosessia. Tuotetta voi laajentaa erilaisilla lisäarvopalveluilla.
Basware Network, avoin verkosto, joka yhdisti vuonna 2020 globaalisti yli 2 miljoonaa yritystä ja organisaatiota.
Vuonna 2020 yli 70 prosenttia Baswaren myynnistä muodostui pilvipalveluista. Pilvipalvelu tarjoaa käyttäjille aina viimeisimmän version ohjelmistosta, joten ohjelmistoa ei tarvitse ylläpitää. Basware tarjoaa myös dataan perustuvia palveluita. Kun yhtiöllä on hallussaan paljon tietoa yritysten sähköisestä laskutuksesta, se voi kertoa asiakkaille, ketkä niiden toimittajia ovat, maksavatko he joitakin laskuja kahteen kertaan sekä analysoimaan esimerkiksi, maksavatko he joistain palveluista tai hyödykkeistä enemmän vai vähemmän kuin vastaavat yritykset keskimäärin.
Baswaren uudet palvelut sisältävät muun muassa Basware Touchless Invoicing -ratkaisun, joka tarjoaa täysin automatisoidun laskunkäsittelyn. Lisäksi Basware on kehittänyt uusia ominaisuuksia hankintatoimen prosesseihin, kuten nopeutetut tarjouskyselyt ja ostopyyntöjen hyväksynnän suoraan sähköposteista. Näitä palveluita täydentävät analytiikkatyökalut sekä tekoäly- ja koneoppimispohjaiset ratkaisut, jotka parantavat käyttäjäkokemusta ja tehokkuutta.
Näiden uusien ratkaisujen lisäksi Basware tarjoaa asiakaspalvelu- ja menestyspalveluja, joiden avulla yritykset voivat hyödyntää teknologiaa täysimääräisesti.
Aiheesta muualla

Basware
Saari-Jouhteninen

| Saari-Jouhteninen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°46′00″N, 27°11′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Tie-Jouhteiseen 
Järvinumero:  14.728.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,532 km  
Pinta-ala:  5,638 ha  
Suurin syvyys:  4,6 m  
Saaria:  3 
  [ ohje ]  
Saari-Jouhteninen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Jouhtenisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 520 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan kolme saarta. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy.
Kangas-Petäinen (Kuopio)

| Kangas-Petäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°46′45″N, 27°08′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Pieni Petäjäjoki Petäjäjokeen 
Järvinumero:  14.728.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,7 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  5,443 km  
Pinta-ala:  92,178 ha  
Tilavuus:  0,00254392 km³ 
Keskisyvyys:  2,76 m  
Suurin syvyys:  8,1 m  
Saaria:  1 
 fiKangas-Petäinen 
Kangas-Petäinen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Hautolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 92 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,54 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00254 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 8,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,7 metriä mpy.
Sikonen (Kuopio)

| Sikonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°46′11″N, 27°11′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Miilu-Jouhteiseen 
Järvinumero:  14.728.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,889 km  
Pinta-ala:  2,893 ha  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Sikonen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Jouhtenisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124 metriä mpy.
Valkeislampi (Suonenjoki)

| Valkeislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°40′43″N, 27°13′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.728.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,6 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,631 km  
Pinta-ala:  2,455 ha  
Suurin syvyys:  5,2 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Valkeislampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Salmisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy.
Matolampi (Kuopio, Hautolahti)

| Matolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°47′47″N, 27°07′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Leväseen 
Järvinumero:  14.728.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,2 m  
Pituus:  810 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,568 km  
Pinta-ala:  10,902 ha  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Matolampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Hautolahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 810 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,2 metriä mpy.
Miilu-Sikonen

| Miilu-Sikonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°46′06″N, 27°11′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Saari-Jouhteiseen 
Järvinumero:  14.728.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,903 km  
Pinta-ala:  2,446 ha  
Suurin syvyys:  15 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Miilu-Sikonen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Jouhtenisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 420 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.