stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joona Leppälä
Teokset

Leppälä, Joona: ZoneVD Kiehtovan tiedon jäljillä.  Tammi, 23.09.2021.  ISBN 9789520433208
Leppälä, Joona: ZoneVD Uskomattoman tiedon jäljillä.  Tammi, 27.09.2022.  ISBN 9789520443702
Leppälä, Joona: ZoneVD Pelottavan tiedon jäljillä.  Tammi, 29.09.2023.  ISBN 9789520454371
Leppälä, Joona: ZoneVD Jännittävän Japanin jäljillä.  Tammi, 27.09.2024.  ISBN 9789520464110
Leppälä, Joona: ZoneVD Parhaiden pelien jäljillä.  Tammi, syksy 2025.
Aiheesta muualla

ZoneVD
ZoneVD:n Twitter-tili
ZoneVD:n Instagram-tili
Apatheia

Apatheia (m.kreik. ἀπάθεια; a-, ”epä-” + pathos, ”tunne”; ”vapaus tunteista”) on antiikin filosofian ja erityisesti stoalaisuuden termi, joka viittaa mielentilaan, jossa henkilö on vapaa tunteiden aiheuttamista häiriöistä.
Stoalaisuudessa

Siinä missä Aristoteles oli katsonut, että hyveelle on olleellista kultainen keskitie liiallisten ja liian vähäisten tunteiden välillä (metriopatheia), stoalaiset sen sijaan pyrkivät vapautumaan kaikista intohimoista eli passioista (apatheia, kirjaimellisesti ”ei-passioita”).
Nykyajan psykologian termi ”apatia” on peräisin apatheiasta. Stoalaiset on usein ymmärretty väärin, koska ”apatia” merkitsee nykyään muuta kuin antiikin aikana. Antiikin aikana sanaan ”tunne” tai ”passio” sisällytettiin suuri joukko inhimillisiä tuntemuksia ja intohimoja, joista monet olivat kielteisiä, kuten viha, pelko, kipu, nautinto, tuska, halu, jne. — näin ”passio” tarkoitti paitsi ”intohimoa” myös ”kärsimystä”.
Stoalaisten tavoitteena oli tosiasiassa siis vapautua kärsimyksestä apatheian kautta, eli olemalla objektiivinen, omaamalla ”selkeitä arvostelmia” todellisuudesta ja säilyttämällä mielentyyneys elämän hyvien ja huonojen hetkien aikana. Tarkoituksena ei ollut tunteiden täydellinen kuolettaminen, vaan niistä aiheutuvien ongelmien välttäminen niin, että turhista arvoarvostelmista luovutaan.
Stoalaisille apatheia oli paras rationaalisista tavoista reagoida ulkoisiin tapahtumiin, koska emme voi vaikuttaa asioihin, jotka ovat toisten ihmisten tahdon tai luonnon aiheuttamia — voimme vaikuttaa vain omaan tahtoomme (prohairesis). Apatheiassa oli kyse ulkoisten tapahtumien — eli meidän valtamme ulkopuolella olevien asioiden — aikaansaamien tunnevasteiden poiskitkemisestä.
»Aloita siis pikkuasioista. Öljysi on valunut maahan, viinisi varastettu; sano itsellesi: ”Tämä on sisäisen tyyneyden (apatheia) ja mielenrauhan (ataraksia) hinta.” Mitään ei saa ilmaiseksi.» 
(Epiktetos: Käsikirja XII.2.)
Stoalaisuudessa ”apatialla” ei näin ollen tarkoitettu ”tylsämielistä välinpitämättömyyttä”, kuten nykyään, vaan ennemmin objektiivisuutta ja ”selkeää arvostelmaa” todellisuudesta, sekä näistä seuraavaa järkkymätöntä mielenrauhaa. Apatheia ei tarkoittanut kaikkien tuntemusten menettämistä tai täydellistä irrottautumista maailmasta. Stoalainen joka tekee oikeita (hyveellisiä) arvostelmia ja tekoja osana maailmanjärjestystä kokee tyydytystä (eudaimonia) ja hyviä tunteita (eupatheia).
Muissa filosofioissa

Pyrrhonistiset skeptikot pyrkivät myös kitkemään tuntemukset silloin, kun niiden aiheuttama häiriö riippuu uskomuksista, mutta sallivat vain tuntemuksen säätelyn silloin kun ne ovat seurausta aistimuksista, kuten kivusta.
Myöhemmin termin omaksui Plotinos hänen kehittäessään uusplatonismia. Plotinokselle apatheia tarkoitti sielun vapautta tunteista silloin, kun se saavuttaa puhdistuneen tilan. Termi siirtyi myös varhaiskristilliseen opetukseen, jolloin apatheia merkitsi vapautta kurittomista vieteistä tai tarpeista.
Ahdistus (tunne)

Ahdistus on tunnetila, johon voi liittyä tuskaisuutta, pelokkuutta, paniikkioireita, huolestuneisuutta ja univaikeuksia. Ajoittainen ahdistus on osa kaikkien ihmisten elämää. Ahdistus muuttuu mielenterveyden häiriöksi, mikäli se on suhteettoman suurta (pieni tilanne tuottaa suurta ahdistusta), jatkuu pitkään stressaavan tilanteen jälkeenkin tai esiintyy ilman ulkoista syytä.
Syyt

Ahdistus on pelon tavoin normaali sopeutumisreaktio. Pelko on reaktio vaaraa ennustavaan ärsykkeeseen. Ahdistuksen kohde ei usein ole yhtä selkeä kuin pelon kohde, ja ahdistuksen kohde voi olla ajallisesti kauempana tulevaisuudessa. Pelko on aistilähtöistä, kun taas ahdistus on kognitiolähtöistä.
Pelko ja ahdistus esiintyvät hyvin samanlaisina eri eläimillä, eli ne ovat evolutiivisesti konservoituneita.
Monet lääkeaineet voivat aiheuttaa sivuvaikutuksena ahdistuneisuutta. Tällaisia lääkeaineita ovat muun muassa analgeetit, anestesia-aineet, väsyttävät antihistamiinit, antikolinergiset aineet, ehkäisytabletit, epilepsialääkkeet, sympatomimeetit, insuliini, kilpirauhashormonit, litium, masennuslääkkeet, Parkinsonin taudin lääkkeet, psykoosilääkkeet, sydänlääkkeet ja verenpainelääkkeet.
Ahdistuneisuushäiriöt ovat mielenterveyden häiriöitä, joiden oireisiin kuuluu ahdistuksen tunne. Ahdistuneisuushäiriöt ovat tavallisimpia mielenterveyden häiriöitä. Ahdistuneisuushäiriö puhkeaa yleensä ympäristötekijöiden ja perinnöllisen alttiuden yhteisvaikutuksesta. Ahdistuneisuus voi olla myös skitsofrenian ennakko-oire.
Hoito

Ahdistuneisuutta voidaan lievittää itse tai läheisen tukemana muun muassa
kirjaamalla ylös omia arvoja ja toiveita ja tekemällä näiden mukaisia elämänmuutoksia
kirjaamalla ylös aiemmin mieltä piristäneitä aktiviteetteja ja lisäämällä näitä elämään
parantamalla omaa elämänhallinnan tunnetta ja fyysistä terveyttä pyrkimällä säännöllisempään uni-, ruokailu- ja liikuntarytmiin
pitämällä päiväkirjaa havainnoiden omia ajatuksia, tunteita, tuntemuksia ja toimintaa eri tilanteissa
kirjaamalla ylös ahdistuksen mahdollisia syitä pohtimalla omaa elämää aina varhaisista kokemuksista lähtien
tunnistamalla ahdistusta edeltäviä varomerkkejä omassa mielessä tai toiminnassa ja harjoittelemalla näihin sopivia vasteita (esimerkiksi ajatuksen haastaminen)
kirjaamalla päivän aikana heränneet huolet ja käsittelemällä näitä päivään varatun lyhyen huolihetken aikana
ratkaisemalla tekemättömiä vaikeita päätöksiä listaamalla ja vertailemalla eri vaihtoehtojen hyötyjä ja haittoja
pohtimalla huolien todellista todennäköisyyttä ja niiden realisoitumisesta selviytymistä ja
altistumalla vähitellen pelon kohteelle mielikuvaharjoittelun kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ahdistus (tunne) Wikimedia Commonsissa
When You Wish Upon a Star

”When You Wish Upon a Star” on musiikkikappale vuoden 1940 piirroselokuvasta Pinocchio. Sen sävelsi Leigh Harline ja sanoitti englanniksi Ned Washington. Kappaleen esitti Samu Sirkan roolissa laulaja ja ääninäyttelijä Cliff Edwards. Kappale palkittiin parhaan laulun Oscar-palkinnolla ja elokuva sai lisäksi parhaan musiikin Oscar-palkinnon. Siitä tuli Disney-studion epävirallinen tunnuskappale.
Suomessa kappale on tullut tunnetuksi erityisesti siitä, että se esitetään vuosittain televisiossa aina joulun aikaan esitettävässä Samu Sirkan joulutervehdys -ohjelmassa. Samu Sirkan joulutervehdystä on esitetty katkeamatta television jouluohjelmistossa jo vuosikymmenten ajan.
Instrumentaalinen versio laulun alkutahdeista kuullaan myös Walt Disney Pictures -tuotantoyhtiön alkutunnuksen taustalla. Tunnusta käytettiin ensi kerran vuonna 1985 valmistuneessa elokuvassa Hiidenpata.
Suomeksi kappale on käännetty nimille ”Siellä tähti kaunein on” (san. Ilta Koskimies) ja ”Tähti toiveen toteuttaa” (san. Pekka Lehtosaari). Jälkimmäinen käännös tehtiin Pinocchio-elokuvan dubbaukseen vuonna 1995, ja sitä on käytetty myös Pinocchion uudelleenfilmatisoinnissa (2022) sekä lyhytelokuvissa Akun aivomyrsky (Donald's Dilemma, 1947) ja Olipa kerran elokuvastudio (2023).lähde?
Uskonto Andorrassa

Uskontokuntiin kuuluminen Andorrassa (2020)
Katolinen kirkko (89.5%)
Muut (8.8%)
Uskontokuntiin kuulumattomat (1.7%)
Tämä artikkeli käsittelee Andorran uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Vuonna 2020 Andorran väestöstä 89,5 % oli roomalaiskatolisia, 8,8 % muita ja uskontokuntiin kuulumattomia 1,7 %.
Kristinusko

Suurin osa, lähes 90 prosenttia, Andorran väestöstä on roomalaiskatolisia. Väestö koostuu suurelta osin Espanjasta, Portugalista ja Ranskasta tulleista maahanmuuttajista. Andorran kansalaisten osuus asukkaista on 37 prosenttia. Yleensä myös maahanmuuttajat ovat katolisia. Arviolta puolet katolisista on aktiivisia kirkossa kävijöitä.
Muita kristillisiä ryhmiä ovat muun muassa uusapostolinen kirkko, Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko (mormonit), useat protestanttiset kirkkokunnat, mukaan lukien anglikaaninen kirkko, jälleenyhdistymiskirkko ja Jehovan todistajat.
Muut uskonnot

Muihin uskonnollisiin ryhmiin kuuluvat muslimit, juutalaiset ja ja hindut. Muslimeihin lukeutuu pääasiassa noin 2 000 pohjoisafrikkalaista maahanmuuttajaa. Muslimit jakautuvat kahteen ryhmään, joista toinen on fundamentalistisempi. Juutalaisia on Andorrassa arviolta noin sata.
Voikkaa

| Voikkaa |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Voikkaa korostettuna.
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Kuusankoski
Kaupunginosa nro:  22
Tilastoalue nro:  21
Väkiluku:  2 604 (kaupunginosa)  1 541 (tilastoalue)  (2015)
Osa-alueet:  Voikkaa  Sikomäki  Hirvelä  Mattila  Mäentausta  Virtakivi  Pessa  Sydänmaa  Multamäki  Harjunranta
Tilastoalueet:  Voikkaa  Mattila
Postinumero:  45910 Voikkaa
Naapurikaupunginosat:  Kuusankoski  Pilkanmaa  Oravala (Valkeala)  Selänpää (Valkeala)  Valkealan kirkonkylä (Valkeala)  Jokela
Voikkaa on Kouvolan kaupunginosa ja tilastoalue, joka käsittää taajaman entisen Kuusankosken kaupungin pohjoisosassa Kymijoen itäpuolella. Voikkaalla toimi Voikkaan paperitehdas vuoteen 2006 saakka. Voikkaan postinumeroalueen (45910 Voikkaa) väkiluku oli 2 513 vuonna 2020.
Voikkaan paperitehdas lakkautettiin vuonna 2006.
Osa-alueet > Asuinalueet

Mattila
Voikkaan keskusta
Sikomäki
Virtakivi
Sipinmäki
Hirvelä
Osa-alueet > Liike- ja teollisuusalueet

Voikkaan keskusta
Voikkaan tehdas- ja yritysalue
Palvelut ja teollisuus > Kunnalliset ja julkiset palvelut

Voikkaan koulu (luokat 1–6)
Hirvelän koulu (luokat 7–9)
Voikkaan päiväkoti
Voikkaan urheilukeskus
Voikkaan pallokenttä
Tenniskenttä
Kuusankosken vapaapalokunta
Voikkaan linja-autoasema
Palvelut ja teollisuus > Kaupalliset palvelut

Sale Voikkaa
Voikkaan apteekki
K-Market Woikantori
Ottopiste
St1 Voikkaa -kylmäasema
Palvelut ja teollisuus > Kirkolliset palvelut

Voikkaan kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Voikkaa Wikimedia Commonsissa
Peda.net - Voikkaan synty ja kukoistus (Internet Archive)
Voikkaan uusi seurojentalo, Suomen Kuvalehti, 26.01.1935, nro 4, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kouvola
| --- | --- |
Kouvolan suuralue:  Kangas  Kaunisnurmi  Sarkola  Vahtero  Käpylä  Tornionmäki  Lehtomäki  Kankaro  Mielakka  Tykkimäki  Korjala 
Kuusankosken suuralue:  Mäyrämäki  Ruotsula  Rantakulma  Voikkaa  Mattila  Pilkanmaa  Tähtee  Mäkikylä  Naukio  Kuusaa  Kuusaanniemi  Keltti 
Anjalankosken suuralue:  Myllykoski  Inkeroinen  Sippola  Kaipiainen  Muhniemi 
Valkealan suuralue:  Niinistö  Valkealan kirkonkylä  Jokela  Kiehuva  Aitomäki  Utti  Selänpää  Tuohikotti  Vekaranjärvi 
Elimäen suuralue:  Koria  Vilppula  Elimäen kirkonkylä  Villikkala 
Jaalan suuralue:  Jaala  Karijärvi 
Voikkaan vesivoimalaitos
1913 rakennettu Voikkaan paloasema
Sanasjärvi (Nokia)

| Sanasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Nokia
Koordinaatit:  61°24′55″N, 23°16′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuloveden lähialue (35.135)
Tulo-oja:  oja Ylisenjärvestä
Laskuoja:  oja Kuloveteen 
Järvinumero:  35.132.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,9 m 
Pituus:  840 m  
Leveys:  480 m  
Rantaviiva:  2,311 km  
Pinta-ala:  19,399 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiSanasjärvi 
Sanasjärvi on Pirkanmaalla Nokialla Sarkolassa sijaitseva järvi.
Maantiede

Sanasjärven pinta-ala on 19,4 hehtaaria, ja sen pituus on 840 metriä ja leveys 480 metriä. Se on muodostunut pohjoisen Ahovaaran ja eteläisen Piikametsän mäkien väliin paikkaan, johon poikittainen Pöysärinmäen jatke ”patoaa”  järven. Ympäröivien mäkien rinteet putoavat paikoitellen melko jyrkkinäkin järveen. Korkein mäki on itärannassa Saarikonhaka, joka kohoaa lähes 25 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Järven rantaviiva on 2,3 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisranta rajautuu peltomaahan. Järven lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa, joista pohjoisessa sijaitseva näkyy järvelle. Rantaan on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Järvi kuuluu Sarkolan kylään.
Vesistösuhteita

Sanasjärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Kuloveden lähialueeseen (35.132) se kuuluu. Järveen laskee vain pelto-ojia sekä Ylisenjärven laskuoja, joka virtaa Ammeenpohjan lammen läpi. Ylisenjärven vieressä on vielä toinenkin lampi. Sanasjärven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 1,2 kilometriä pitkä laskuoja Kuloveden Sarkolanlahteen. Järven vedenpinnan korkeus on 88,9 metriä ja Kulovedellä 57,5 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 31,4 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Sanastenjärvi". Pohjoispuolen metsämaat on kartassa raivattu ilmeisesti Vahalahden niittymaiksi. Vanhan kartan rantaviivan erilaisuus nykykarttoihin verrattuna viittaa järvenlaskuun. Järvi kuului tuolloin Suoniemen pitäjään ja Tottijärven pitäjänraja ylitti vähän matkan päässä sijaitsevan Ylistenjärven. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa näkyy samanlainen poikkeama järven länsipään lahdessa, joten järvenlasku on mahdollisesti totta. Järven pohjoisrannat ovat lähes kokonaan peltomaata ja peltopalstoja sijaitsee myös lounaisrannassa. Vuoden 1953 peruskartassa on järven nimenä ”Sannasjärvi”. Tässä kartassa on järven länsipään lahteen ilmaantunut soistunut niemenkärki, joka puuttuu edellisistä kartoista. Järven ympäristön peltomaat ovat edelleen samanlaiset kuin taloudellisessa kartassa.
Aiheesta muualla

Kokemäenjoen vesistön vedensuojeluyhdistys: Sanasjärvi, 5.1.2015
Kokemäenjoen alue (35.1)
Nokian järvet
Pyhäjärvi
Kulovesi
Jokisjärvi
Teernijärvi
Vihnusjärvi
Tottijärvi
Alinenjärvi
Järvenjärvi
Ylinenjärvi
Tuulosjärvi
Hätikkäjärvi
Sanasjärvi
Otajärvi
Kalliojärvi
Taulajärvi
Ruokejärvi
Juojärvi
Kivikesku
Toivasjärvi
Porrasjärvi
Kyynijärvi
Murtoonjärvi
Kirstuanjärvi
Iso-Ahvenisto
Iso-Tappuri
Launiasjärvi
Koukkujärvi
Oksilammi
Ruutana
Siukolanjärvi
Juottojärvi
Hangaslammi
Ylinenjärvi
Heinijärvi
Haukijärvi
Korpijärvi
Heinijärvi
Pitkälammi
Jouttijärvi
Ylisenjärvenlammi
Hangaslammi
Vähäjärvi
Lilträskinjärvi
Iso Kakkurijärvi
Kahtalammi
Haukijärvi
Pieni Porrasjärvi
Pieni-Tappuri
Kiimalammi
Paskolampi
Pieni Koukkujärvi
Ylisenlammi
Jänninjärvi
Pikku-Matalus
Pannukakko
Uskonto Albaniassa

Uskontokuntiin kuuluminen Albaniassa (2011)
Islam (56.7%)
Katolinen kirkko (10.0%)
Ortodoksinen kirkko (6.8%)
Bektašit (2.1%)
Muut (5.7%)
Määrittelemätön (16.2%)
Ateismi (2.5%)
Tämä artikkeli käsittelee Albanian uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Vuonna 2011 Alankomaiden väestöstä 56,7 % oli muslimeita, 10 % roomalaiskatolisia, 6,8 ortodokseja, bektašeja 2,1 %, muita 5,7 % ja määrittelemättömiä 16,2 %.
Albanian kaikki moskeijat ja kirkot suljettiin vuonna 1967 ja uskonnonharjoittaminen  kiellettiin. Marraskuussa 1990 Albania ryhtyi sallimaan yksityisen uskonnonharjoittamisen. Suurin osa kansalaisista ei aktiivisesti harjoita mitään uskontoa.
Islam

Albanian suurin uskonnollinen ryhmä on sunnimuslimit ja suufilaiset bektašit, joihin kuuluu yhteensä 58,8 prosenttia väestöstä. Muita islamilaisia järjestöjä on 34 kappaletta.
Kristinusko

Albanian suurimmat kristilliset kirkkokunnat ovat katolinen kirkko ja ortodoksinen kirkko, joihin kuuluu yhteensä 16,8 prosenttia väestöstä. Lisäksi Albanissa on huomattava määrä protestanttisia uskontokuntia, joilla on 189 järjestöä, jotka liittyvät enimmäkseen Albanian evankeliseen liittoon.
Muut uskonnot

Albaniassa on huomattava määrä muita uskonnollisia ryhmiä, kuten bahait, Jehovan todistajat ja Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkon (mormonit) jäsenet. Muilla uskontokunnilla on yhteensä 22 järjestöä.
Canopy piloting

Canopy piloting tai swooppaus on nopeuslaskuvarjohyppylaji, jossa kilpailijat käyttävät pieniä ja erittäin ketteriä laskuvarjoja.
Kilpailut pidetään vesialueilla turvallisuuden vuoksi, ja niissä kilpailijat nopeuttavat varjojaan terävillä käännöksillä ennen vesipinnan ylittymistä ja kurssille astumista. Lajin kolme pääosaa ovat tarkkuuslasku, nopeus ja etäisyys. Uudempi laji, freestyle, jossa tehdään temppuja veteen koskien, on myös saanut suosiota.
Tarkkuuslaskussa kilpailijan on laskeuduttava mahdollisimman lähelle kohteen keskikohtaa. Nopeusosuudessa parhaan tuloksen saa kilpailija, joka lentää radan nopeimmin, ja etäisyysosuudessa paras tulos saadaan, kun varjo pysyy ilmassa mahdollisimman pitkään. Freestyle-kilpailussa hyppääjät tekevät temppuja, joita arvostelee tuomaristo vaikeuden, suorituksen ja taiteellisen tyylin perusteella.
Canopy piloting syntyi 1990-luvulla pienempien ja nopeampien laskuvarjojen kehittyessä, ja se oli aluksi tunnettu nimellä ”blade running”. Ensimmäinen maailmanmestaruuskilpailu pidettiin vuonna 2006, ja freestyle sai oman maailmanmestaruuskilpailunsa vuonna 2018.
Laji Suomessa

Suomessa on saavutettu merkittäviä tuloksia canopy piloting -kilpailuissa. Esimerkiksi Juho Mäntylä sijoittui Tanskassa 18.–20. heinäkuuta 2024 pidetyissä Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa toiseksi nopeudessa, tarkkuudessa ja yhteistuloksessa. Hän saavutti myös kolmannet sijat tarkkuudessa ja freestylessa.
Kirjolla

| Kirjolla |
| --- | --- |
Kestoaika:  28 min
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomen kieli
Verkko:  Yle
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuottaja(t):  Pauliina Moisander
Vastaava(t) tuottaja(t):   Anne Wahlström  Jarkko Luoma  Nina Stenros (Yle) 
Ohjaaja(t):  Helena Bäckman
Käsikirjoittaja(t):  Helena Bäckman
Tuotantoyhtiö(t):  Fremantle Finland
Aiheesta muualla
IMDb 
Kirjolla on Ylen tuottama suomalainen dokumentaarinen reality-sarja, joka seuraa autismikirjolla olevien henkilöiden elämää. Sarja sai ensi-iltansa vuonna 2023 ja on voittanut kaksi Kultaista Venlaa. Sarjan tuotannosta vastaa Fremantle Finland.
Tuotanto ja vastaanotto

Sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella seurattiin neljän autismikirjolla olevan henkilön – Kirin, Topin, Markuksen ja Juliuksen – arkielämää. Sarja nousi nopeasti Yle Areenan katsotuimpien ohjelmien joukkoon, ja sen jaksoja käynnistettiin yli kolme miljoonaa kertaa. Ohjelma sai pääosin positiivista palautetta ja sitä kiitettiin autismitietoisuuden lisäämisestä.
Sarja herätti myös kritiikkiä sosiaalisessa mediassa. Kritiikki kohdistui erityisesti tuotantoon ja siihen, että sarjan henkilögalleria nähtiin liian yksipuolisena. Yleisradion edustaja Ari Ylä-Anttila kommentoi kritiikkiä toteamalla, että päähenkilöt valikoituivat muun muassa sen perusteella, ketkä pystyivät sitoutumaan dokumentaarisen realityn tekoon.
Sarjan toinen tuotantokausi alkoi lokakuussa 2024. Uudella kaudella mukana ovat ensimmäiseltä kaudelta tuttu Topi sekä kolme uutta päähenkilöä: Vilhelmiina, Leena ja Mico. Toinen kausi laajentaa näkökulmaa muun muassa aikuisiällä diagnoosin saaneiden kokemuksiin.
Yhteiskunnallinen merkitys

Autismiliiton asiantuntija Pia-Maria Topi on korostanut sarjan merkitystä autismikirjon ymmärryksen lisäämisessä. Sarjan nimi viittaa autismin monimuotoisuuteen ja siihen, että kyseessä on laaja kirjo erilaisia ihmisiä, jotka hahmottavat maailmaa eri tavalla kuin ei-autistit.
Feta

| Feta |
| --- | --- |
 Fetaa.
Alkuperä
Alkuperämaa:  Kreikka
Tiedot
Tyyppi:  juusto
Pääainesosat:  lampaan- ja vuohenmaito
Feta (kreik. φέτα, féta, ”viipale”) on kreikkalainen suolaveteen säilötty valkoinen juusto, joka valmistetaan lampaan- ja vuohenmaidosta. Se on suosittu juusto ympäri maailman, ja sitä käytetään runsaasti muun muassa pöytäjuustona, leivonnassa ja salaateissa. Nykyisen kaltaista fetajuustoa on valmistettu Kreikassa jo antiikin ajalla viimeistään 700-luvulla eaa.
Fetaviipale kreikkalaisessa salaatissa.
Feta on valkoista, kuoretonta, halkeilevaa ja murenevaa. Se on normaalisti täysrasvaista, mutta myös vähärasvaisia muunnoksia on nykyisin saatavilla. Nykyisin fetaa saa myös laktoosittomana. Fetaa kypsytetään pari viikkoa ja säilötään suolattuina viipaleina tai kuutioina puutynnyrissä yleensä herassa tai suolavedessä. Se kypsyy kuukauden ajan.
Feta on kreikkalaisessa keittiössä oleellinen osa kreikkalaista salaattia, johon kuuluu salaatin päälle aseteltu suuri fetaviipale. Se on myös tyypillinen meze eli alkupala yhdessä muiden mezejen kanssa. Kummassakin tapauksessa feta maustetaan oreganolla ja neitsytoliiviöljyllä. Fetaa käytetään myös monissa muissa kreikkalaisen keittiön resepteissä, kuten saganaki ja spanakopita.
Euroopan unioni on myöntänyt kreikkalaiselle fetalle nimisuojan vuonna 2005. Lain mukaan vain Kreikassa valmistetusta vuohen- ja lampaanmaitojuustosta saa käyttää nimeä feta. Saksa ja Tanska vastustivat tätä, sillä myös niissä valmistettiin fetan kaltaisia juustoja, joita oli pitkään kutsuttu nimellä feta. Muissa maissa valmistettuja vastaavia juustoja myydään nykyisin esimerkiksi nimityksillä ”salaattijuusto” tai ”valkoinen juusto”. Monissa Balkanin maissa fetaa vastaa sirene-juusto ja turkissa beyaz peynir -juusto. Myös Kreikassa valmistetaan useita paikallisia fetankaltaisia juustoja, joilla on joku muu nimi; näihin kuuluu muun muassa manouri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Feta Wikimedia Commonsissa
Feta registered as Protected Designation of Origin
Fetamania - Feta's history, production and conservation methods, and recipes
A feta cheese recipe (Arkistoitu – Internet Archive) by David B. Fankhauser, PhD - University of Cincinnati Clermont College
Truth, Lies and Feta (Arkistoitu – Internet Archive) by Ellen Gooch, editor-in-chief, Epikouria Magazine
Dove (tuotemerkki)

| Dove |
| --- | --- |

Tuotetyyppi:  henkilökohtainen hygienia
Omistaja:  Unilever
Alkuperämaa:  Iso-Britannia
Perustettu:  1955
Kotisivu:  Dove.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dove on vuonna 1955 lanseerattu, monikansallisen Unileverin omistama kosmetiikkatuotemerkki jonka tuotteita myydään yli 50 maassa.
Dove tuli 2000-luvun puolivälissä tunnetuksi mainoskampanjastaan, joissa kosmetiikkamainonnassa yleensä käytettyjen ”täydellisen” kauniiden ammattimallien sijaan näytettiinkin luonnollisen näköisiä naisia persoonallisine piirteineen ja puutteineen. Tämä Campaign for Real Beauty (suom. ”kampanja todellisen kauneuden puolesta”) sisälsi ulkomainontaa, mainoselokuvia ja ilmoittelua aikakauslehdissä. Syksyllä 2022 yhtiön kampanja Helsingin Sanomissa herätti keskustelua. Lehti ei ollut tunnistanut somevaikuttajien nimissä lähetettyä mielipidekirjoitusta piilomainonnaksi.
Pärttylinyön verilöyly

Pärttylinyön verilöyly. François Dubois'n maalaus.
Pärttylinyön verilöyly (tunnettu myös nimellä Pariisin verihäät) oli joukko poliittisia murhia ja niitä seurannut katolisten väkivaltaisten mellakoiden aalto hugenotteja vastaan Ranskassa vuonna 1572. Mellakoinnin yllyttäjänä on pidetty Katariina de' Mediciä, Kaarle IX:n ja Henrik III:n äitiä. Se alkoi 24. elokuuta, Pyhän Bartolomeuksen (Pärttylin, nyk. Pertun) päivänä, vuonna 1572 hugenottien johtajan Gaspard de Colignyn murhalla ja levisi yli Pariisin ja myöhemmin muihin kaupunkeihin sekä maaseudulle. Mellakointi kesti kuukausia ja vaati tuhansien, mahdollisesti jopa kymmenien tuhansien ihmisten hengen. Se oli käännekohta Ranskan uskonsodissa radikalisoidessaan hugenotteja.