stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fotonidesinfiointi
Sinisen valon vaikutus mikrobeihin > Teho eri mikrobeihin

| Sairaalainfektion aiheuttaja ECDC:n  tutkimuksessa (osuus kaikista tapauksista) | Sinisen valon tutkimuksessa   käytetty mikrobi | Aallonpituus | Annos | Vähenemä | Vähenemä | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Escherichia coli (15.9%) | Escherichia Coli | 405 nm | 65 J/cm2 | > 99,9% | 3,6 log10 | (Barneck et al., 2016)  |
| Staphylococcus aureus (12.3%) | MRSA | 470 nm | 55 J/cm2 | > 99,999% | 5 log10 | Bumah et al., 2015; Bumah,  Masson-Meyers and Enwemeka, 2015)  |
| Enterococcus spp. (9.6%) | Enterococcus faecalis | 405 nm | 886 J/cm2 | > 99,99% | 4,7 log10 | (Gupta et al., 2015) |
| Pseudomonas aeruginosa (8.9%) | Pseudomonas aerunginosa | 405 nm | 55 J/cm2 | > 99,9% | 3,6 log10 | (Barneck et al., 2016)  |
| Klebsiella spp. (8.7%) | Klebsiella pneumoniae | 405 nm | 180 J/cm2 | > 99,9% | 3,9 log10 | (Maclean et al., 2009)  |
| Coagulase-negative staphylococci (7,5%) | Staphylococcus epidermidis | 405 nm | 118 J/cm2 | > 99,999% | 5,1 log10 | (Gupta et al., 2015)  |
| Candida spp. (6.1%) | Candida albicans | 415 nm | 70 J/cm2 | > 99,999% | 5,4 log10 | (Zhang et al., 2016)  |
| Clostridium difficile (5,4%) | Clostridium difficile | 405 nm | 48 J/cm2 | > 99,99% | 4 log10 | (MacLean et al., 2013) |
| Enterobacter spp. (4.2%) | Enterobacter cloacae | 400 nm | 92 J/cm2 | > 90% | 1 log10 | (Halstead et al., 2016)  |
| Proteus spp. (3.8%) | Proteus vulgaris | 405 nm | 144 J/cm2 | > 99,99% | 4,7 log10 | (Maclean et al., 2009)  |
| Acinetobacter spp. (3.6%). | Acinetobacter baumannii | 405 nm | 108 J/cm2 | > 99,99% | 4,2 log10 | (Maclean et al., 2009)  |
Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC, European Centre for Disease Prevention and Control) tutki vuosina 2011–2012 yhteensä 29:n Euroopan valtion sairaalainfektioiden aiheuttajia 1 149:stä sairaalasta ja 273 753:lta potilaalta.  Lisäksi taulukkoon on eri julkaisuista koottu sinisen valon tehokkuus kyseisen mikrobin inaktivointiin. Vaikka mikrobien biologinen vaste siniseen valoon vaihtelee, nähdään sen kuitenkin vaikuttavan kuolettavasti kaikkiin.
Katalyysipinnoite

Fotonidesinfiointijärjestelmän tehoa voidaan parantaa katalyysipinnoitteen avulla. Pinnoitteessa hyödynnetään fotokatalyysinä tunnettua ilmiötä. Fotokatalyysissä valon energian avulla käynnistetään kemiallinen reaktio, joka muodostaa lyhytikäisiä reaktiivisia happiyhdisteitä.  Reaktion käynnistämiseen tarvitaan katalyyttinä toimiva aine, esimerkiksi titaanidioksidi (TiO2), jota käytetään esimerkiksi ruokien väriaineina (E171), aurinkorasvoissa, hammastahnoissa ja kosmetiikassa.  Fotokatalyysiin perustuvia pinnoitteita käytetään muun muassa itsepuhdistuvissa julkisivuissa, ikkunoissa ja ilmanpuhdistimien suodattimissa. Fotokatalyysi ilmiönä on tunnettu jo vuosikymmeniä, mutta vasta 2010-luvulla sitä on hyödynnetty laajemmin kun TiO2.-pinnoitteet suunniteltiin reagoimaan näkyvään siniseen valoon.
Fotonidesinfioinnin käyttökohteita

Sairaalat: Leikkaussalit, laboratoriot, sulkutilat, välinehuolto, potilashuoneet, saniteettitilat
Hammashoitolat: Hoitohuoneet, välinehuolto
Hoivakodit: Saniteettitilat, keittiöt, eristystilat, hoitovälineet
Päiväkodit ja koulut: Saniteettitilat, keittiöt, leikkikalujen desinfiointi
Eläinlääkäriasemat: Leikkaussalit, hoitohuoneet, laboratoriot
Lääketeollisuus: Puhdastilat, laboratoriot, sulkutilat
Laboratoriot: Puhdastilat, sulkutilat, vetokaapit
Elintarviketeollisuus: Tuotantotilat, laboratoriot, sulkutilat, tuotantolinjastot, varastot
Elektroniikkateollisuus: Puhdastilat, sulkutilat
Eläintenkasvatus: Siankasvatus, siipikarjankasvatus, lypsykarjankasvatus, kananmunatuotanto
Urheiluopistot: Pukuhuoneet, liikuntatilat, saniteettitilat, välinepuhdistus
Ruokakaupat ja ravintolat: Tiskihuolto, paistopisteet, varastot, elintarvikemyymälät, saniteettitilat
Laivat ja muut alukset: Hytit, keittiöt, saniteettitilat, lasten leikkipaikat
Muut vastaavat
GP3 Britannian Grand Prix 2012

|  GP3 Britannian Grand Prix 2012 |
| --- | --- |
 4. osakilpailu 8 osakilpailusta kaudella 2012. 

Päivämäärä:  7. heinäkuuta 2012
Sijainti:  Silverstone Circuit, Northamptonshire, Yhdistynyt kuningaskunta
Rata:  Moottorirata   5,901 km

Lauantain kilpailu
Pituus:  14 kierrosta
Sää:   Pilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Mitch Evans
Talli:  MW Arden
Aika:  1.51,892
Nopein kierros
Kuljettaja:   António Félix da Costa
Talli:  Carlin
Aika:  1.53,951 (kierroksella 13)
Palkintokoroke
Voittaja:   António Félix da Costa  (Carlin)
Toinen:   Mitch Evans  (MW Arden)
Kolmas:   Aaro Vainio  (Lotus GP)
Sunnuntain kilpailu
Pituus:  14 kierrosta
Sää:   Pilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:  {{{{{paalulta lähtijän maa genetiivissä2}}} lippu}} {{{paalulta lähtijä2}}}
Talli:  {{{paalulta lähtijän talli2}}}
Aika:  {{{paaluaika2}}}
Nopein kierros
Kuljettaja:   Tio Ellinas
Talli:  Marussia Manor Racing
Aika:  1.59,829 (kierroksella 14)
Palkintokoroke
Voittaja:   William Buller  (Carlin)
Toinen:   Conor Daly  (Lotus GP)
Kolmas:   Patric Niederhauser  (Jenzer Motorsport)
GP3 Britannian Grand Prix 2012 oli GP3-kauden 2012 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 7.–8. heinäkuuta Silverstonen moottoriradalla Englannissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Britannian GP:n ohessa.
Tulokset > Pitkä kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27 |  António Félix da Costa | Carlin | 14 | 27:14.410 | 3 | 25+2 |
| 2 | 4 |  Mitch Evans | MW Arden | 14 | +7.062 | 1 | 18+4 |
| 3 | 3 |  Aaro Vainio | Lotus GP | 14 | +8.783 | 2 | 15 |
| 4 | 1 |  Daniel Abt | Lotus GP | 14 | +16.136 | 6 | 12 |
| 5 | 2 |  Conor Daly | Lotus GP | 14 | +22.156 | 5 | 10 |
| 6 | 9 |  Tio Ellinas | Marussia Manor Racing | 14 | +22.325 | 11 | 8 |
| 7 | 26 |  Alex Brundle | Carlin | 14 | +38.448 | 10 | 6 |
| 8 | 18 |  Kevin Ceccon | Ocean Racing Technology | 14 | +41.719 | 7 | 4 |
| 9 | 6 |  Matias Laine | MW Arden | 14 | +42.314 | 4 | 2 |
| 10 | 21 |  Patric Niederhauser | Jenzer Motorsport | 14 | +44.489 | 17 | 1 |
| 11 | 29 |  Tamás Pál Kiss | ATECH CRS Grand Prix | 14 | +53.795 | 21 |  |
| 12 | 20 |  Robert Visoiu | Jenzer Motorsport | 14 | +60.061 | 16 |  |
| 13 | 25 |  Giovanni Venturini | Trident Racing | 14 | +62.451 | 14 |  |
| 14 | 22 |  Facu Regalia | Jenzer Motorsport | 14 | +63.081 | 13 |  |
| 15 | 15 |  Kotaro Sakurai | Status Grand Prix | 14 | +65.140 | 9 |  |
| 16 | 14 |  Marlon Stöckinger | Status Grand Prix | 14 | +72.707 | 25 |  |
| 17 | 16 |  Alice Powell | Status Grand Prix | 14 | +86.048 | 18 |  |
| 18 | 23 |  Vicky Piria | Trident Racing | 14 | +1:34.318 | 15 |  |
| 19 | 8 |  Fabiano Machado | Marussia Manor Racing | 14 | +1:38.754 | 22 |  |
| 20 | 19 |  Robert Cregan | Ocean Racing Technology | 14 | +1:39.170 | 24 |  |
| 21 | 24 |  Antonio Spavone | Trident Racing | 14 | +1:39.960 | 20 |  |
| 22 | 7 |  Dmitri Suranovitš | Marussia Manor Racing | 14 | +1:40.812 | 19 |  |
| 23 | 30 |  Fabio Gamberini | ATECH CRS Grand Prix | 13 | +1 kierros | 23 |  |
| Kesk. | 31 |  Ethan Ringel | ATECH CRS Grand Prix | 2 | DNF | 26 |  |
| Kesk. | 28 |  William Buller | Carlin | 0 | DNF | 8 |  |
| DNS | 5 |  David Fumanelli | MW Arden | 0 | Ei startannut | 12 |  |
| DNQ | 17 |  Carmen Jordá | Ocean Racing Technology | 0 | Karsiutui |  |  |
Lähde:
Tulokset > Sprintti kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 28 |  William Buller | Carlin | 14 | 29:49.526 | 28 | 15 |
| 2 | 2 |  Conor Daly | Lotus GP | 14 | +8.577 | 4 | 12 |
| 3 | 21 |  Patric Niederhauser | Jenzer Motorsport | 14 | +30.017 | 10 | 10 |
| 4 | 9 |  Tio Ellinas | Marussia Manor Racing | 14 | +37.529 | 3 | 10+2 |
| 5 | 20 |  Robert Visoiu | Jenzer Motorsport | 14 | +52.038 | 15 | 6 |
| 6 | 27 |  António Félix da Costa | Carlin | 14 | +1:03.722 | 8 | 4 |
| 7 | 18 |  Kevin Ceccon | Ocean Racing Technology | 14 | +1:05.954 | 1 | 2 |
| 8 | 30 |  Fabio Gamberini | ATECH CRS Grand Prix | 14 | +1:06.482 | 23 | 1 |
| 9 | 8 |  Fabiano Machado | Marussia Manor Racing | 14 | +1:07.321 | 19 |  |
| 10 | 26 |  Alex Brundle | Carlin | 14 | +1:20.941 | 2 |  |
| 11 | 4 |  Mitch Evans | MW Arden | 14 | +1:22.894 | 7 |  |
| 12 | 22 |  Facu Regalia | Jenzer Motorsport | 14 | +1:23.503 | 13 |  |
| 13 | 15 |  Kotaro Sakurai | Status Grand Prix | 14 | +1:24.203 | 14 |  |
| 14 | 29 |  Tamás Pál Kiss | ATECH CRS Grand Prix | 14 | +1:28.143 | 11 |  |
| 15 | 19 |  Robert Cregan | Ocean Racing Technology | 14 | +1:44.079 | 20 |  |
| 16 | 25 |  Giovanni Venturini | Trident Racing | 14 | +1:52.408 | 12 |  |
| 17 | 31 |  Ethan Ringel | ATECH CRS Grand Prix | 14 | +1:54.151 | 24 |  |
| 18 | 6 |  Matias Laine | MW Arden | 13 | DNF | 9 |  |
| 19 | 24 |  Antonio Spavone | Trident Racing | 13 | DNF | 21 |  |
| 20 | 7 |  Dmitri Suranovitš | Marussia Manor Racing | 12 | DNF | 22 |  |
| 21 | 23 |  Vicky Piria | Trident Racing | 12 | DNF | 18 |  |
| Kesk. | 1 |  Daniel Abt | Lotus GP | 11 | DNF | 5 |  |
| Kesk. | 14 |  Marlon Stöckinger | Status Grand Prix | 11 | DNF | 16 |  |
| Kesk. | 3 |  Aaro Vainio | Lotus GP | 11 | DNF | 6 |  |
| Kesk. | 16 |  Alice Powell | Status Grand Prix | 9 | DNF | 17 |  |
| DNS | 5 |  David Fumanelli | MW Arden | 0 | Ei startannut | 12 |  |
| DNQ | 17 |  Carmen Jordá | Ocean Racing Technology | 0 | Karsiutui |  |  |
Lähde:
Formula 1 -kausi 1958

Mike Hawthorn Ferrarillaan Argentiinan GP-kilpailussa.
Formula 1 -kausi 1958 oli Formula 1 -historian 9. kausi. Kauden voittajaksi nousi ensimmäistä kertaa brittiläinen kuljettaja. Hän oli Mike Hawthorn vain yhden pisteen erolla maamieheensä Stirling Mossiin. Hawthorn voitti kauden aikana vain yhden kilpailun. Kaudella kuoli neljä kuljettajaa. Kausi oli myös ensimmäinen, jolloin kilpailtiin valmistajien maailmanmestaruudesta. Ensimmäinen mesteruus meni Vanwallille.
Kilpailut

| Nro | Kilpailu | Päivämäärä | Rata | Voittaja | Talli | Raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Argentiinan GP | 19. tammikuuta | Buenos Aires |  Stirling Moss |  Cooper-Climax | Raportti |
| 2 |  Monacon GP | 18. toukokuuta | Monaco |  Maurice Trintignant |  Cooper-Climax | Raportti |
| 3 |  Hollannin GP | 26. toukokuuta | Zandvoort |  Stirling Moss |  Vanwall | Raportti |
| 4 |  Indianapolis 500 | 30. toukokuuta | Indianapolis |  Jimmy Bryan |  Epperly-Offenhauser | Raportti |
| 5 |  Belgian GP | 15. kesäkuuta | Spa-Francorchamps |  Tony Brooks |  Vanwall | Raportti |
| 6 |  Ranskan GP | 6. heinäkuuta | Reims-Gueux |  Mike Hawthorn |  Ferrari | Raportti |
| 7 |  Britannian GP | 19. heinäkuuta | Silverstone |  Peter Collins |  Ferrari | Raportti |
| 8 |  Saksan GP | 3. elokuuta | Nürburgring |  Tony Brooks |  Vanwall | Raportti |
| 9 |  Portugalin GP | 24. elokuuta | Boavista |  Stirling Moss |  Vanwall | Raportti |
| 10 |  Italian GP | 7. syyskuuta | Monza |  Tony Brooks |  Vanwall | Raportti |
| 11 |  Marokon GP | 19. lokakuuta | Ain-Diab |  Stirling Moss |  Vanwall | Raportti |
Valmistajien pisteet

| Sija | Valmistaja | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Vanwall | 48 |
| 2 | Ferrari | 40 |
| 3 |  Cooper-Climax | 31 |
| 4 |  BRM | 18 |
| 5 | Maserati | 6 |
| 6 |  Lotus-Climax | 3 |
| 7 |  Connaught | 0 |
| 8 | OSCA | 0 |
| 9 |  Porsche | 0 |
Årås

| Årås |
| --- | --- |
 Årås
 Koordinaatit: 60°46′38″N, 4°55′57″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Vestland
Kunta:  Austrheim
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,7 km²
Väkiluku (2023):  601
 – Väestötiheys:  858,6 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Årås on taajama Austrheimin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 601 vuonna 2023.
Graduated Fool

| Graduated Fool Anouk |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Wisseloord Studios Hilversum, Alankomaat
 Julkaistu: 22. marraskuuta 2002
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 45.30
 Levy-yhtiö: Dino Music
Listasijoitukset
  3.
Anoukin muut julkaisut
| Urban Solitude 1999 | Graduated Fool 2002 | Update 2004 |
Graduated Fool on Anoukin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 22. marraskuuta 2002.
Albumi nousi toisella listaviikollaan Alankomaiden MegaCharts-listan kolmannelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 33 viikkoa.
Kappaleet

Too Long – 3.55
Everything – 4.24
Hail – 3.53
Who Cares – 4.37
Graduated Fool – 3.52
Stop Thinking – 4.18
No Time to Waste – 3.57
Searching – 3.54
Margarita Chum – 4.19
I Live for You – 3.40
Bigger Side – 4.41
Arvostelut

Rockzine.nl:
Farzaneh Rezasoltani

| Farzaneh Rezasoltani> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. syyskuuta 1985 (ikä 39)
Uran tiedot
Pituus:  157 cm
Laji:  maastohiihto 
 Tietolaatikko päivitetty 27. helmikuuta 2015 
Farzaneh Rezasoltani (pers. ‏فرزانه رضاسلطانی‎, Farzāne Rezāsoltāni; s. 13. syyskuuta 1985) on iranilainen maastohiihtäjä. Hän on 157 senttimetriä pitkä ja painaa 53 kilogrammaa.
Rezasoltani kilpaili vuoden 2014 talviolympialaisissa Sotšissa, jossa hän osallistui vain naisten kymmenen kilometrin kilpailuun ollen 70:s. Rezasoltani kilpaili myös vuosien 2013, 2015, 2017 ja 2021 MM-kilpailuissa, joissa hänen paras sijoituksensa on 87:s sija vuoden 2015 MM-kilpailuiden sprintistä Falunista.
Rezasoltanin suosikkihiihtäjä on Petter Northug.
Zmago Sagadin

Zmago Sagadin
Zmagoslav "Zmago" Sagadin (s. 1. marraskuuta 1952, Celje) on slovenialainen koripallovalmentaja. Hän on aloitti valmentamisen jo vuonna 1974 ja toimii nykyisin KK Zadarin päävalmentajana. Sagadin on voittanut urallaan kerran Saporta Cupin sekä Adrianmeren liigan.
Aiheesta muualla

Euroliiga
Ziva David

Ziva David on kuvitteellinen hahmo televisio­sarjassa NCIS Rikostutkijat. Ziva Davidia näyttelee Cote de Pablo, joka tuli televisiosarjaan vasta kolmannella kaudella. Ziva David tuli Mossadista ja aloitti työnsä NCIS:n ja Mossadin yhteysupseerina, ja seitsemänellä kaudella hänestä tuli kokonaan NCIS:n agentti. Zivan isä on Mossadin johtaja Eli David, joka kuoli 10. tuotantokaudella. Ziva David korvasi alun perin Caitlin "Kate" Toddin (Sasha Alexander), jonka Zivan velipuoli Ari Haswar ampui. Ziva lähtee 11. tuotantokauden alussa, ja hänet korvaa NSA:n analysoija Eleanor Bishop (Emily Wickersham).
Perhe

Isä: Eli David
Äiti: Rivka David
Sisarukset: Ari Haswari
Talia David
Ziva syntyi Israelissa
Zivan sisko Talia "Tali" David kuoli Hamasin itsemurhaiskussa. Tali oli perheen nuorin ja vain 16-vuotias, kun hän kuoli.
Zivan velipuoli oli aikeissa kosia Zivan lapsuuden ystävää, mutta hän ei ehtinyt ennen kuolemaansa.
Ari Haswari kuoli, koska Ziva ampui hänet pelastaakseen esimiehensä, Leroy Jethro Gibbsin, hengen.
Zivan perhe on juutalainen.
Zivan kollega ja ystävä Anthony "Tony" DiNozzo ampui Zivan silloisen poikaystävän Michael Rivkinin itsepuolustukseksi. Ziva suuttui Tonylle, lähti tiimistä ja palasi takaisin Mossadiin. Ziva jäi vangiksi Somaliaan, ja hänen oltuaan siellä kuukausia Gibbsin tiimi pelasti hänet. Silloin Ziva päätti ryhtyä kokoaikaiseksi NCIS agentiksi ja antoi anteeksi Tonylle.
Hänelle jäi huonot välit isänsä kanssa, eivätkä he ikinä saaneet niitä selvitettyä.
Hänen isänsä murhasi Mossadin varajohtaja Ilan Bodnar.
Ziva lähtee NCIS:stä, koska hän ei pitänyt siitä millainen hänestä oli tullut vaan halusi uuden alun. Viimeisessä kohtauksessa Ziva suutelee Tonya.
François Albert-Buisson

François Albert-Buisson (3. toukokuuta 1881 Issoire Ranska – 21. toukokuuta 1961 Aix-en-Provence) oli ranskalainen teollisuusmies, farmasian ja oikeustieteen tohtori sekä Rhône-Poulenc-yhtiön pitkäaikainen pääjohtaja. Hän oli myös Ranskan akatemian jäsen.
Elämäkerta

François Albert-Buissonin isoisä oli puukenkätehtailija. Hän itse aloitti farmasian opiskelun Pariisissa ja suoritti tieteessä tohtorin tutkinnon, mutta hän suoritti tämän ohella oikeustieteen tohtorin tutkinnon.
Opintojaan hän hyödynsi toimimalla yrityshallinnon parissa eri aloilla. Hän perusti Théraplix’in, joka keskittyi farmaseuttiseen tuotantoon. Lisäksi hän toimi teollisuuden ja pankkitoiminnan eri aloilla ja oli pitkään, 1936–1959, Rhône-Poulencin pääjohtaja. Hän osallistui myös useisiin kansainvälisiin taloustapaamisiin.
Luottamustoimenaan hän toimi konsulituomarina, Seinen alueen taloustuomioistuimen presidenttinä (1930–1934), valtiovarainministerin kabinettipäällikkönä (1924–1925). Issoiren kunnanjohtajana (1925–1941) sekä Puy-de-Dômen senaattorina (1937–1940).
Kunnianosoitukset

Albert-Buissonille myönnettiin hänen elinaikanaan muun muassa seuraavat akateemiset ja viralliset kunnianosoitukset:
Académie des sciences morales et politiques, jäsen (1936)
Académie des sciences morales et politiques, vakinainen sihteeri (1951)
Institut de France, kansleri (1953)
Ranskan akatemian jäsen (1955)
Ranskan kunnialegioonan suurristi (1961)
Teokset

Le Problème des poudres, au point de vue technique, économique et national (1913)
Le Chèque et sa fonction économique (1923)
La Crise économique (1926)
De la validité des clauses tendant à parer, dans les contrats, aux inconvénients de l'instabilité monétaire (1926)
Le Nouveau Régime de l'administration municipale (1926)
De la nature juridique des groupements d’obligataires et de la validité de leurs actes (1927)
La transmission des « billets » de fonds et le privilège du vendeur (1928)
Les Groupements d'obligataires. Étude juridique, économique et législative (1930)
La Morale et les Affaires (1931)
Le Statut de la faillite (1932)
La Déviation du droit en période de crise économique (1932)
Dynamisme économique et stabilité des lois (1933)
La Sécurité juridique, condition de la prospérité économique (1934)
Le Statut légal du fonds de commerce (1934)
Le Chancelier Antoine Duprat (1935)
Michel de l'Hospital (1950)
Le Cardinal de Retz (1955)
Les Quarante au temps des lumières (1956)
Aiheesta muualla

Ranskan akatemian elämäkertatiedosto (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:  Émile Mâle | Ranskan akatemian jäsen  Tuoli 2 1955–1961 | Seuraaja: Marc Boegner |
Fotoni

| Fotoni |
| --- | --- |

Symboli:   \gamma 
Rakenne:  Alkeishiukkanen
Perhe:  Bosoni
Ryhmä:  Mittabosoni
Vuorovaikutus:  Sähkömagneettinen vuorovaikutus
Löydetty teoreettisesti:  Albert Einstein
Elinaika:  Stabiili
Sähkövaraus:  0
Spin:  1
Fotoni eli valokvantti tai valohiukkanen on sähkömagneettisen vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen (mittabosoni). Tyhjiössä fotoni kulkee vakionopeudella c = 299 792 458 m/s, eli noin 300 000 km sekunnissa. Fotonilla ei ole lepomassaa eikä sähkövarausta (tai varaus on ainakin alle 10−46 kertaa alkeisvaraus). 
Sen kuljettama energia ja liikemäärä ovat verrannollisia säteilyn taajuuteen. Aineen kohdatessaan fotoni hidastuu tai absorboituu. Fotoneilla on sekä aaltoliikkeen että hiukkasten ominaisuuksia. Fotonin spin on 1.
Näkyvä valo koostuu fotoneista, kuten kaikki sähkömagneettinen säteily: radioaallot, infrapuna- ja ultraviolettivalo sekä röntgen- ja gammasäteily. Fotoneilla on erilaisia aalto- ja hiukkasluonteen yhteisiä ominaisuuksia. Niitä ovat mm. emissio, absorptio, taittuminen ja heijastuminen.
Modernin fotonin mallin kehitti Albert Einstein vuosien 1905 ja 1917 välillä selittämään kokeiden tuloksia, jotka eivät käyneet yhteen perinteisen valon aaltomallin kanssa. Erityisesti fotoniteoria sisälsi energian riippuvuuden valon aallonpituudesta ja selitti aineen ja säteilyn kyvyn olla termodynaamisessa tasapainossa. Muut fyysikot yrittivät selittää näitä puoliklassisilla malleilla, joissa valoa kuvattiin edelleen Maxwellin yhtälöillä, mutta valoa emittoivat tai absorboivat esineet oli kvantisoitu. Vaikka puoliklassiset mallit edistivät kvanttimekaniikan kehitystä, kokeet osoittivat todeksi Einsteinin hypoteesin valon hiukkasluonteesta.
Fotoniteorian keksiminen mahdollisti teoreettisen ja kokeellisen fysiikan edistysaskeleet kuten laserin, Bosen–Einsteinin kondensaatin, kvanttikenttäteorian ja kvanttimekaniikan todennäköisyystulkinnan. Hiukkasfysiikan standardimallin mukaan fotonit tuottavat kaikki sähkö- ja magneettikentät ja ovat itse tulosta aika-avaruuden symmetrian vaatimuksesta. Fotonien ominaisuudet – varauksen, massan ja spinin – määrittää mittasymmetria.
Vuonna 2017 tehdyssä tieteellisessä kokeessa saatiin viitteitä siitä, että ihminen kykenee aistimaan yhden ainoan fotonin lähettämää häviävän pientä energiaa, vaikka se ei synnytäkään aivoissa normaalia valoaistimusta. Myös sammakoiden sauvasolut kykenevät reagoimaan yksittäisiin fotoneihin.
Nimestä ja merkinnöistä

Fotonin alkuperäinen nimi oli Einsteinin tekstissä valokvantti (das Lichtquant). Nykyinen termi 'fotoni' tulee kreikan kielen valoa tarkoittavasta sanasta φῶς. Sen otti käyttöön 1926 kemisti Gilbert Newton Lewis, joka julkaisi spekulatiivisen teorian, jonka mukaan fotonit olivat tuhoutumattomia ja niitä ei ollut mahdollista luoda. Lewisin teoriaa ei hyväksytty, ja se oli ristiriidassa havaintojen kanssa, mutta uusi termi otettiin lähes välittömästi käyttöön.
Fysiikassa fotonia merkitään kreikkalaisella gamma-kirjaimella γ. Symboli on todennäköisesti peräisin gammasäteilystä, jonka havaitsi ja nimesi vuonna 1900 Paul Ulrich Villard ja osoittivat valon muodoksi 1914 Ernest Rutherford ja Edward Andrade. Kemiassa ja optiikassa fotoneja merkitään usein  h\nu \!, joka merkitsee fotonin energiaa. Tässä   h\!  on Planckin vakio ja  \nu \! on fotonin taajuus. Vaikka fotonilla ei ole lepomassaa on sillä kuitenkin energiasta riippuva relativistinen liikemassa, jonka suuruus voidaan laskea relaatiosta  E=h\nu \!=mc^{2}.
Fysikaaliset ominaisuudet

Fotoni on massaton, sillä ei ole sähkövarausta, eikä se hajoa spontaanisti. Fotonilla on kaksi mahdollista polarisaatiotilaa ja sitä kuvataan kolmella parametrillä: aaltovektorilla, joka määrittää aallonpituuden  \lambda \!, ja kulkusuunnalla. Fotoneja syntyy luonnossa monissa prosesseissa: esimerkiksi kun sähkövarausta kiihdytetään, atomin elektroni tai ydin siirtyy matalammalle energiatasolle, tai kun hiukkanen ja antihiukkanen annihiloituvat. Fotoneja absorboituu noiden ilmiöiden T-käänteisissä tapahtumissa, esimerkiksi hiukkas–antihiukkasparin syntyessä tai atomin tai hiukkasen siirtyessä korkeampaan energiatilaan.
Koska fotoni on massaton, se liikkuu tyhjiössä nopeudella  c\! ja sen energia 
 E\! ja liikemäärä  \mathbf {p}  ovat suhteessa  E=c\,p\!. Vertailun vuoksi lepomassallisilla hiukkasilla suhde on erityisen suhteellisuusteorian mukaan  E^{2}=c^{2}p^{2}+m_{0}^{2}c^{4}\!.
Fotonin energia ja liikemäärä riippuvat vain taajuudesta  \nu \! tai yhtäpitävästi aallonpituudesta  \lambda \!.
Tästä seuraa että:
jossa  \hbar \equiv h/2\pi \! on Diracin vakio,  \mathbf {k}  aaltovektori (jonka aaltoluku on  k\equiv 2\pi /\lambda \!) ja  \omega \equiv 2\pi \nu \! kulmataajuus.  \mathbf {k}  osoittaa fotonin etenemissuuntaan.
Fotoni kantaa myös spiniä, joka ei riipu sen taajuudesta. Spinin itseisarvo on   {\sqrt {2}}\hbar  ja aaltovektorin suuntainen komponentti (helisiteetti)  \pm \hbar . Tämä vastaa fotonin kahta mahdollista polarisaatiotilaa.
Tämän merkitys on, että hiukkasen ja sen antihiukkasen annihiloituessa täytyy syntyä ainakin kaksi fotonia: törmäävillä hiukkasilla ei ole liikemäärää niiden massakeskipistekoordinaatistossa, kun taas fotonilla on. Täten liikemäärän säilymislain mukaan kahden syntyvän fotonin liikemäärän täytyy olla nolla.
Klassisen teorian sähkömagneettisen säteilyn energia ja liikemäärä voidaan ilmaista fotonien muodossa: esimerkiksi säteilypaine johtuu fotonien liikemäärän sitoutumisesta kohteeseen.