stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lyijysorsa
Levinneisyys

Lyijysorsan varsinainen levinneisyysalue on Australiassa. Harhailijoita tavataan myös Uudessa Seelannissa ja Papua Uusi-Guineassa.
Madeleine Milhaud

| Madeleine Milhaud> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1902 Pariisi, Ranska
Kuollut: 17. tammikuuta 2008 (105 vuotta) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  näyttelijä ja libretisti
Puoliso:  Darius Milhaud
Aiheesta muualla
IMDb 
Madeleine Milhaud (22. maaliskuuta 1902 Pariisi, Ranska – 17. tammikuuta 2008 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen näyttelijä ja libretisti. Hän oli säveltäjä Darius Milhaudin leski ja serkku.
Madeleine Milhaud syntyi Pariisissa. Hänen isänsä oli Aix-en-Provencesta ja äiti Belgiasta. Milhaud aloitti näyttelemisen jo nuorena, ja hänellä oli alalla pitkä työura.
Milhaud meni naimisiin säveltäjämiehensä kanssa vuonna 1925. Parille syntyi vuonna 1930 poika, Daniel. Darius Milhaud on omistanut Madeleinelle pianosarjansa La Muse Menagère. Madeleine Milhaud kirjoitti libretot miehensä oopperoihin Médée, Bolivar ja La mère coupable. Hän täytti maaliskuussa 2002 sata vuotta.
Kosti Linna

Kosti Kalevi Linna (11. heinäkuuta 1931 Viipuri – 18. helmikuuta 2006 Mäntsälä) oli suomalainen säveltäjä ja sanoittaja.
Aiheesta muualla

Kosti Linnan sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Kosti Linnan sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Kurt Haverbeck

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Amsterdam 1928 | joukkuekilpailu |  |
Kurt Haverbeck (22. helmikuuta 1899 – 16. maaliskuuta 1988) oli saksalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1928 kesäolympialaisissa Amsterdamissa ja kuului siellä lajissa pronssia saaneeseen joukkueeseen.
Kullervo Koivisto

Kullervo Koivisto (oik. Heikki Mattinen) on suomalainen pornoelokuvien tuottaja ja kuvaaja.
Henkilöhistoria

Kullervo Koivisto aloitti uransa 1980-luvulla Kalle-, Jallu-, Ratto-, Erotica-, ErotiCats jne. -pornolehtien valokuvaajana. Taiteilijanimi Kullervo Koivisto kehittyi myöhemmin, kun Jallun toimitussihteeri halusi ettei samanniminen henkilö esiintyisi kaikissa pornolehdissä. Koivisto haki elantonsa myös pornon ulkopuolelta. Hän teki kuvaustöitä myös muille Lehtimiehet-konsernin lehdille, kuten Hymylle ja Nykypostille.
Oman elämänsä stuntti -näyttely

Kullervo Koivisto päätti uransa pornokuvaajana vuonna 2011 Brande Arts -galleriassa  järjestettyyn Oman elämänsä stuntti -näyttelyyn. Valokuvanäyttelyyn Koivisto oli valinnut kuvia, joilla oli oma tarinansa. Kuvat eivät sisältäneet kovaa pornoa. Näyttelyn harvinaisuuksiin kuuluivat muun muassa ensimmäinen mallikuva Angelika Kalliosta, kuvia ex-missi Tarja Smurasta ja Marika Hakalasta, sekä kuva Lilli Suomalaisesta alastonmallina. Näyttelyssä oli esillä myös Rasputin-elokuvan kuvauksista otettuja kuvia ja Penthousessa 1980-luvulla maailmalle levinneitä kuvia, joissa Xena-tyyppinen nainen poseeraa niukassa taisteluasussa jäällä Laajasalon edustalla. Näyttelyn päätteeksi taiteiden yönä huutokaupattiin esillä olleiden töiden vedokset. Huutokaupan meklarina toimi Kauko Röyhkä, ja siitä saaduilla rahoilla lahjoitettiin maalaus- ja piirustustarvikkeita helsinkiläisille päiväkodeille.
Tunnustukset

Kunnia-Jorma 2008
Love Hina

| Love Hina |
| --- | --- |
ラブひな   ('Love Hina)
Genre: romanttinen komedia 
Manga
Tekijä: Ken Akamatsu
Julkaisija:  Kodansha      Tokyopop
Sarjajulkaisulehti: Shūkan shōnen magazin
Ensimmäinen painatus: 21.10.1998 – 31.10.2001
Kirjojen lukumäärä: 14 
TV-anime
Ohjaaja: Yoshiaki Iwasaki
Studio: XEBEC
Lähetyskanavat:  TV Tokyo
Alkuperäinen lähetyskierros: 19.4.2000 – 27.9.2000
Jaksojen määrä: 25 
OVA
Ohjaaja: Yoshiaki Iwasaki
Studio: XEBEC
Jaksojen määrä: 3
Julkaisupäivät: 26.1.2002  26.2.2002   27.3.2002 
Love Hina (ラブひな) on japanilaisen Ken Akamatsun luoma mangasarja. Sarja ilmestyi alun perin Weekly Shōnen-lehdessä 21.10.1998 - 31.10.2001 ja myöhemmin itsenäisenä 14-osaisena laitoksena. Sarjakuvasta tehty animeversio, ilmestyi Xebec-studion tekemänä vuonna 2000. Animaatiota seurasi kaksi joulu- ja kevät- erikoisjaksoa televisiossa. Yksi ylimääräinen jakso on mukana vain DVD-julkaisussa. Tämän lisäksi sarjaan kuuluu myös kolmiosainen OVA-jatko-osa.
Juoni

Keitaro yrittää kolmatta kertaa päästä opiskelemaan Tokion yliopistoon. Syynä tähän on lupaus, jonka hän 15 vuotta sitten antoi eräälle tytölle. Asiassa on vain yksi ongelma sillä aikaa on kulunut niin paljon että hän on unohtanut kuka tuo tyttö oli. Keitaro ei kuitenkaan anna periksi, ja etsintä jatkuu. Lopulta hän saa isoäidiltään vastuulleen paikan tyttöjen asuntolan vahtina ja asuntolassa asuukin myös tutun oloinen tyttö.
Love Hina on draamallinen komedia, jonka huumori kumpuaa etupäässä Keitarōn yrityksistä selvitä tyttöjen täyttämässä ympäristössä. Se on näin samalla haaremi - tyyliä ja sitä pidetään tyylin keskeisenä edustajana. Komedia on slapstick-tyylistä sekä noloja tilanteita.
Hahmot on koottu edustamaan hyvin erilaisia ihmistyyppejä, jotka kuitenkin yhdessä muodostavat kokonaisuuden, joka kitkojen jälkeen toimii yhteen. Samalla hahmot oppivat hyväksymään paitsi toisensa myös omia puutteitaan. Naru Narusegawassa on katsottu olevan uudemmalle shōjo- ja shōnen - mangalle ja animelle ominaisen tsundere - tytön perustyyppi.
Manga

Alun perin Love Hina ilmestyi mangana (1998), josta myöhemmin vuonna 2000 tehtiin animesarja. Mangaa on ilmestynyt 14. kirjan verran. Vuonna 2002 Love Hina palkittiin "Best Manga, USA Release" arvonimellä.[lähde? ]
Anime

Love Hina animena sisältää 25 varsinaista jaksoa, kaksi erikoisjaksoa ja yhden 3-jaksoisen minisarjan, OVA:n (original video animation). Tarina sijoittuu pääosin ensimmäisestä jaksosta 24. jaksoon, ja niistä viimeisessä sarja kohtaa loppuhuipennuksensa. Vaikka 25. jakso ns. aloittaa tarinalle uuden puoliskon, se luokitellaan sarjan viimeiseksi jaksoksi eikä erikoisjaksoksi. 25. jakso saattaa vaikuttaa yllättävältä ja kuulumattomalta tarinaan siitä syystä että tarkoitus oli tehdä 24. jakson jälkeen sarjalle jatkoa. Odottamatta kuitenkin 25. jakson tuotannon jälkeen ei tuotantoyhtiöllä ollut enää varaa jatkaa sitä.
Jaksot:
1. Hot Spring
2. Arrow Signs
3. Swordplay
4. Diary
5. Exciting
6. Journey
7. Nowadays
8. Is This a Dream?
9. A Mystery
10. Transformation
11. Sing
12. Feminine
13. Adult
14. Turning Into Love?
15. Tall Tale
16. A Kiss?
17. Something's Fishy!
18. Let's!
19. Warm
20. A Trick?
21. Tremble
22. It Can't Be!
23. Crushed
24. Everybody
25. Don't cry!
Christmas Special: Silent Eve
Spring Special: I Wish Your Dream
Love Hina Again 1. : Kanako
Love Hina Again 2. : Keitaro
Love Hina Again 3. : Naru
MYEL-eläkevakuutus

Maatalousyrittäjän eläkelain mukainen vakuutus (lyhenne MYEL-eläkevakuutus) on Suomessa käytössä oleva viljelijöiden, metsänomistajien, kalastajien ja poronhoitajien sekä heidän perheenjäsentensä työeläkevakuutus. Vakuutusvelvollisuus koskee myös tieteen ja taiteen apurahansaajia. Tätä lakisääteistä vakuutusta hoitaa Maatalousyrittäjien eläkelaitos – Mela.
MYEL-vakuutuksesta maksetaan vastaavia eläkkeitä kuin muustakin työeläkejärjestelmästä ja eläkettä karttuu samalla tavalla kuin muissakin työeläkkeissä. MYEL nostaa kokonaiseläketurvaa, vaikka vakuutettu olisi lisäksi muussa yrittäjä- tai palkkatyössä.
MYEL-vakuutus on useimmille maatalousyrittäjille pakollinen. Jos yrittäjä ei kuulu pakolliseen vakuutukseen, hän voi ottaa vakuutuksen vapaaehtoisena.
MYEL-työtulo

Vakuutus perustuu MYEL-työtuloon, jonka mukaan lasketaan kaikki eläkkeet, korvaukset ja päivärahat.  MYEL-työtulo kuvaa maatalousyrittäjän tilallaan tekemää työpanosta. Työtulon määrityksessä pohjana käytetään maatalous- ja metsämaan pinta-alaa. Kalastajan ja poronhoitajan vakuutuksessa työtulon perusteena käytetään kalastustuloa ja porojen lukumäärää. Apurahansaajilla työtulo lasketaan myönnetyn apurahan määrästä.
MYEL-työtulosta lasketaan maatalousyrittäjän eläkkeet, korvaukset ja päivärahat. Myös vakuutusmaksut ja sijaisapumaksun suuruus lasketaan MYEL-työtulosta.
Etuudet

MYEL-eläkevakuutus oikeuttaa samoihin etuihin kuin muutkin lakisääteiset työeläkevakuutukset:
vanhuuseläke
osittainen vanhuuseläke
työkyvyttömyyseläke
työuraeläke
perhe-eläke
kuntoutusetuudet (kuntoutusraha, osakuntoutusraha ja kuntoutuskorotus)
osa-aikaeläke (ei enää myönnetä, voi olla maksussa vuonna 2023).
Lisäksi vakuutetun kuoleman jälkeen voivat lähiomaiset olla oikeutettuja ryhmähenkivakuutuskorvaukseen.
MYEL-vakuutettu maatalousyrittäjä ja apurahansaaja ovat oikeutettuja Mela-sairauspäivärahaan ja pakollisen MYEL-vakuutuksen rinnalla heillä on aina voimassa myös MATA-työtapaturmavakuutus. Maatalousyrittäjillä on mahdollisuus ottaa työtapaturmavakuutus myös vapaaehtoisena, ja karjataloutta harjoittavat maatalousyrittäjät ovat oikeutettuja lomituspalveluihin.
Vuoteen 2018 asti maatalousyrittäjien oli mahdollista hakea luopumistukea (lyhenne LUTU
), jolla tuetaan maatalouden rakennemuutosta ja tilan toiminnan jatkumista.
Aiheesta muualla

MYEL-eläkevakuutus
Maatalousyrittäjien eläkelaitos
Maanalainen kaupunki

Montrealin maanalaista kaupunkia, Bonaventuren metroasemaa,
Maanalainen kaupunki[lähde? ] tarkoittaa kaupungissa olevia, toisiinsa liittyviä maanalaisia tiloja. Tilojen tarkoitus voi olla suojapaikka, toimistotila tai asuintila. Maanalaisia kaupunkeja voivat olla julkisen liikenteen tilat, mausoleumit, kellari, vesisäiliöt tai viemärit. Historiallisia maanalaisia kaupunkeja ovat katakombit sekä piilo- tai turvapaikoiksi rakennetut maanalaiset kaupungit, kuten Derinkuyun maanalainen kaupunki. Useat historialliset maanalaiset kaupungit ovat suosittuja turistikohteita.
Termillä viitataan useinkenen mukaan? nykyisiin moderneissa suurkaupungeissa sijaitseviin maanalaisiin tiloihin ja niitä yhdistäviin tunneleihin, joissa voi sijaita kauppakeskuksia, toimistotiloja, väestönsuojia, metroasemia tai muita palveluita[lähde? ]. Sisäänkäynti voi olla maanpäällisistä rakennuksista, joita tunnelit yhdistävät tai maanalaisilla kaupungeilla voi olla omia sisäänkäyntejä.
Maanalaiset kaupungit ovat hyödyllisiä etenkin erittäin kylmissä tai kuumissa ilmastoissa, sillä maanalaiset tilat mahdollistavat ympärivuotisen toiminnan kontrolloidussa ilmastossa. Myös maailman suurkaupungeissa on kiinnostusta asuintilojen laajentamisesta maan alle.selvennä
Ehkäpä tunnetuimpia maanalaisia kaupunkeja ovat Kanadan Montrealissa sijaitseva RÉSO ja Guinnesin ennätysten kirjan mukaan suurin maanalainen kauppakeskus Toronton PATH, jossa on 371 600 m2 myymälätilaa. Chicagon keskustassa puolestaan on Pedway, jalankulkijoille tarkoitettu maanalaisista käytävistä ja katujen yläpuolella olevista katetuista kävelysilloista koostuva verkosto. Pedway yhdistää yli 50 liikekeskustan rakennusta tosiinsa, ja kymmenet tuhannet kaupunkilaiset käyttävät Pedwayta päivittäin.
Helsingin maanalainen kaupunki

Helsingin maanalaiseen kaupunkiin kuuluvat Asematunneli, Rautatientorin ja Kampin metroasemat ja liiketilat. Kampin metroasema on yhteydessä Kampin kauppakeskukseen, ja maan alla sijaitsevat esimerkiksi pitkän matkan bussiterminaali ja suuri pysäköintihalli. Maanalainen yhteys löytyy myös Sokokselle ja Stockmannille.
Myös Kaisaniemen, Hakaniemen ja Sörnäisten metroasemien yhteydestä löytyy samankaltaisia, mutta pienempiä maanalaisia tiloja. Helsingissä maan alla sijaitsee myös ostoskäytäviä, tietokonehalleja, liikuntapaikkoja, kaukolämpöputkia, metro- ja huoltotunneleita sekä pysäköintitiloja. Helsingin maanalainen yleiskaava on tiettävästi ainoa laatuaan maailmassa.
Käännös suomeksi
Lyijytapakulo

| Lyijytapakulo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tapakulot Rhinocryptidae
Suku::  Tapakulot Scytalopus
Laji::  speluncae
Kaksiosainen nimi
 Scytalopus speluncae  Ménétries, 1835 
Katso myös
   Lyijytapakulo Wikispeciesissä   Lyijytapakulo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lyijytapakulo (Scytalopus speluncae) eli aiemmalta nimeltään hiiritapakulo  on pienikokoinen eteläamerikkalainen varpuslintu.
Esiintyminen

Lyijytapakulot elävät Etelä-Amerikassa Brasilian kaakkoisosan kosteissa vuoristometsissä noin 540 000 neliökilometrin alalla. Lajin taksonomia on epäselvä, sillä siitä on vastikään (Maurício 2005) erotettu omaksi lajikseen eteläisempi serramadorintapakulo S. pachecoi aikaisemmin erotetun hiiritapakulon S. notorius lisäksi.
Aiheesta muualla

The Brazilian species complex Scytalopus speluncae:how many times can a holotype be overlooked? (Revista Brasileira de Ornitologia, 16(1):78-81) (englanniksi)
Arthur Grosset (valokuvia)
Ääntä[vanhentunut linkki], Äänen metadata Macaulay Library
Luettelo jääkiekon Ruotsin mestareista
Svenska mästerskapet (1922–1951)

| Vuosi |  Mestari |  Hopeaa |
| --- | --- | --- |
| 1922 | IK Göta | Hammarby IF |
| 1923 | IK Göta | Djurgårdens IF |
| 1924 | IK Göta | Djurgårdens IF |
| 1925 | Södertälje SK | Västerås SK |
| 1926 | Djurgårdens IF | Nacka SK |
| 1927 | IK Göta | Djurgårdens IF |
| 1928 | IK Göta | Södertälje SK |
| 1929 | IK Göta | Södertälje SK |
| 1930 | IK Göta | AIK |
| 1931 | Södertälje SK | Hammarby IF |
| 1932 | Hammarby IF | Södertälje SK |
| 1933 | Hammarby IF | IK Göta |
| 1934 | AIK | Hammarby IF |
| 1935 | AIK | Hammarby IF |
| 1936 | Hammarby IF | AIK |
| 1937 | Hammarby IF | Södertälje SK |
| 1938 | AIK | Hammarby IF |
1939: Sarjaa ei pelattu kylmän talven vuoksi.
| 1940 | IK Göta | AIK |
| 1941 | Södertälje SK | IK Göta |
| 1942 | Hammarby IF | Södertälje SK |
| 1943 | Hammarby IF | IK Göta |
| 1944 | Södertälje SK | Hammarby IF |
| 1945 | Hammarby IF | Södertälje SK |
| 1946 | AIK | Södertälje SK |
| 1947 | AIK | IK Göta |
| 1948 | IK Göta | UoIF Matteuspojkarna |
1949: Sarjaa ei pelattu Ruotsin MM-kisojen vuoksi.
| 1950 | Djurgårdens IF | Mora IK |
| 1951 | Hammarby IF | Södertälje SK |
Division I (1952–1975)

Kursivoituna kirjoitettu sarjamuotoisten kausien toiseksi sijoittunut.
| Vuosi |  Mestari |  Hopeaa |
| --- | --- | --- |
1952: Mestaruutta ei jaettu olympialaisten vuoksi.
| 1953 | Södertälje SK | Hammarby IF |
| 1954 | Djurgårdens IF | Gävle GIK |
| 1955 | Djurgårdens IF | Hammarby IF |
| 1956 | Södertälje SK | Djurgårdens IF |
| 1957 | Gävle GIK | Djurgårdens IF |
| 1958 | Djurgårdens IF | Skellefteå AIK |
| 1959 | Djurgårdens IF | Leksands IF |
| 1960 | Djurgårdens IF | Södertälje SK |
| 1961 | Djurgårdens IF | Skellefteå AIK |
| 1962 | Djurgårdens IF | Västra Frölunda IF |
| 1963 | Djurgårdens IF | Skellefteå AIK |
| 1964 | Brynäs IF | Leksands IF |
| 1965 | Västra Frölunda IF | Brynäs IF |
| 1966 | Brynäs IF | Västra Frölunda IF |
| 1967 | Brynäs IF | Västra Frölunda IF |
| 1968 | Brynäs IF | AIK |
| 1969 | Leksands IF | Brynäs IF |
| 1970 | Brynäs IF | Västra Frölunda IF |
| 1971 | Brynäs IF | Leksands IF |
| 1972 | Brynäs IF | Leksands IF |
| 1973 | Leksands IF | Södertälje SK |
| 1974 | Leksands IF | Timrå IK |
| 1975 | Leksands IF | Brynäs IF |
Elitserien/SHL (1976–)

| Vuosi |  Mestari |  Hopeaa | Runkosarjan voittaja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1976 | Brynäs IF | Färjestad BK | Brynäs IF |
| 1977 | Brynäs IF | Färjestad BK | Brynäs IF |
| 1978 | Skellefteå AIK | AIK | Brynäs IF |
| 1979 | Modo AIK | Djurgårdens IF | Modo AIK |
| 1980 | Brynäs IF | Västra Frölunda IF | Leksands IF |
| 1981 | Färjestad BK | AIK | Skellefteå AIK |
| 1982 | AIK | IF Björklöven | Färjestad BK |
| 1983 | Djurgårdens IF | Färjestad BK | Färjestad BK |
| 1984 | AIK | Djurgårdens IF | AIK |
| 1985 | Södertälje SK | Djurgårdens IF | Djurgårdens IF |
| 1986 | Färjestad BK | Södertälje SK | Färjestad BK |
| 1987 | IF Björklöven | Färjestads BK | Färjestad BK |
| 1988 | Färjestad BK | IF Björklöven | Djurgårdens IF |
| 1989 | Djurgårdens IF | Leksands IF | Djurgårdens IF |
| 1990 | Djurgårdens IF | Färjestad BK | Färjestad BK |
| 1991 | Djurgårdens IF | Färjestad BK | Djurgårdens IF |
| 1992 | Malmö IF | Djurgårdens IF | Färjestads BK |
| 1993 | Brynäs IF | Luleå HF | Västerås IK |
| 1994 | Malmö IF | Modo Hockey | Leksands IF |
| 1995 | HV71 | Brynäs IF | Djurgårdens IF |
| 1996 | Luleå HF | Västra Frölunda HC | Luleå HF |
| 1997 | Färjestad BK | Luleå HF | Leksands IF |
| 1998 | Färjestad BK | Djurgårdens IF | Djurgårdens IF |
| 1999 | Brynäs IF | Modo Hockey | Modo Hockey |
| 2000 | Djurgårdens IF | Modo Hockey | Djurgårdens IF |
| 2001 | Djurgårdens IF | Färjestads BK | Djurgårdens IF |
| 2002 | Färjestad BK | Modo Hockey | Färjestad BK |
| 2003 | Västra Frölunda HC | Färjestad BK | Västra Frölunda HC |
| 2004 | HV71 | Färjestads BK | HV71 |
| 2005 | Frölunda HC | Färjestad BK | Frölunda HC |
| 2006 | Färjestads BK | Frölunda HC | HV71 |
| 2007 | Modo Hockey | Linköpings HC | Färjestads BK |
| 2008 | HV71 | Linköpings HC | HV71 |
| 2009 | Färjestads BK | HV71 | Färjestads BK |
| 2010 | HV71 | Djurgårdens IF | HV71 |
| 2011 | Färjestads BK | Skellefteå AIK | HV71 |
| 2012 | Brynäs IF | Skellefteå AIK | Luleå HF |
| 2013 | Skellefteå AIK | Luleå HF | Skellefteå AIK |
| 2014 | Skellefteå AIK | Färjestads BK | Skellefteå AIK |
| 2015 | Växjö Lakers | Skellefteå AIK | Skellefteå AIK |
| 2016 | Frölunda HC | Skellefteå AIK | Skellefteå AIK |
| 2017 | HV71 | Brynäs IF | Växjö Lakers |
| 2018 | Växjö Lakers | Skellefteå AIK | Växjö Lakers |
| 2019 | Frölunda HC | Djurgårdens IF | Färjestads BK |
Madeleine Olsson Ericksson

| Madeleine Olsson Ericksson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. elokuuta 1945 (ikä 79) Göteborg
Muut tiedot
Omaisuus:  1,5 miljardia dollaria (3/2018)
Yritys:  Stena-konserni
Madeleine Olsson Ericksson (s. 25. elokuuta 1945) on ruotsalainen gynekologi, yritysjohtaja ja miljardööri. Hän on laivanvarustaja Sten A. Olssonin vanhin lapsi ja on Stena-konsernin pääomistajia. Tyttönä hän luuli, ettei hän perisi yrityskonsernin omistajuutta, joten hän opiskeli gynekologiksi. Vuonna 1996 hänestä tuli Sten A. Olssonin tutkimus- ja kulttuurisäätiön puheenjohtaja. Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi hänen varallisuudekseen 1,5 miljardia dollaria.
Käännös suomeksi
Kosti Lahti

Kosti Harald Lahti (10. heinäkuuta 1899 Pori – 7. joulukuuta 1925 Tuusula) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.
Lahti kävi keskikoulun ja toimi sitten näyttelijänä muun muassa Joensuun teatterissa ja Kuopion teatterissa. Hän oli Suur-Karjala-lehden uutisosaston toimittajana 1921–1922 ja Savo-lehden toimittajana 1923–1925. Lahti osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten joukoissa ja Viron vapaussotaan Pohjan Pojat -rykmentin riveissä.
Lahti kirjoitti kaksi jännitysromaania Tiukalle otti, mutta selvä tuli ja Kuoleman kurimosta takaisin elämään ja lisäksi novelleja ja kertomuksia joita julkaistiin eri lehdissä. Viimeksi hän kirjoitti tulevaisuuden sotaa käsittelevän suuren rauhanromaanin, joka ei ole ilmestynyt.
Lahti kuoli 26-vuotiaana Syvänrannan sanomalehtimiesten lepokodissa Tuusulassa. Häneltä jäi puoliso ja kaksi lasta
Teoksia

Humoristilauluja: Kosti Lahden lauluja, osa 1. Otto Andersin, Pori 1921
Tiukalle otti, mutta selvä tuli: kertomus uuden kommunistikapinan kukistamisesta Suomessa. Otava 1923
Maataistelukone

Su-25KM Scorpion
Maataistelukone (myös rynnäkkökone) on yleensä raskas tai keskiraskas lentokone, joka on suunniteltu tuhoamaan maakohteita. Ensimmäisen kerran maataistelukoneita käytettiin toisessa maailmansodassa.
Toisen maailmansodan jälkeen maataistelukoneita on alettu kutsua rynnäkkökoneiksi niiden tunkeutumiskyvyn vuoksi. Nykyaikaisia rynnäkkökoneita ovat muiden muassa A-10 Thunderbolt II ja Suhoi Su-25.
Historia

Ensimmäiset maataistelukoneet eivät olleet kovin hyvin panssaroituja, ja niitä oli vaikea ohjata. Sittemmin niitä paranneltiin, ja neuvostoliittolaiset kehittivät Iljušin Il-2 -koneen. Sen panssari oli varsin vahvaa (4–12 mm). Puolustuksena siinä oli eteenpäin ampuvan tykkiaseistuksen ohella yksi taka-ampujan käyttämä, 12,7 mm konekivääri perässä. Maataistelukoneita käytettiin myös upottamaan sukellusveneitä ja laivoja raskaiden hävittäjäkoneiden ohella.
Maanalainen kaivos

Hiilikaivos Kentuckyssä, Yhdysvalloissa, 1946.
Maanalainen kaivos on paikka, jossa malmia louhitaan tunneleista käsin. Maanalaisessa kaivoksessa joudutaan malmin ja sivukiven irrotuksen ja poiston lisäksi rakentamaan runsaasti infrastruktuuria: tunneleita, sähköverkostoa, tuuletuskanavia ja vesijohtoja. Tunnelit joudutaan usein myös tukemaan joko pultein, verkotuksin tai betonoimalla.
Louhinnan valmistelu vaatii maanalaisissa kaivoksissa runsaasti aikaa. Tunneleista käsin malmi louhitaan maanalaisista louhoksista eri menetelmillä, jotka riippuvat malmin ja sen isäntäkiven luonteesta, rakenteesta ja asennosta. Yksittäinen louhos saattaa valmisteluvaiheessaan vaatia runsaasti erillisiä tunneleita muun muassa porausta ja räjäytystä sekä lastausta ja malmin kuljetusta varten. Malmi voidaan kuljettaa ylös kaivoksesta joko kuorma-autoilla, vinokuljettimilla, tai kaivoshissin avulla. Isommissa maanalaisissa kaivoksissa on usein myös maanalaiset murskaamot, huolto- ja korjaamotiloja, sosiaalitiloja ja esimerkiksi Pyhäsalmen kaivoksessa maailman syvin sauna.
Työturvallisuus

Maanalaiset kaivokset ovat riskialttiita työpaikkoja. Vaaroja ovat muun muassa sortumat, tulvat, tulipalot ja myrkylliset kaasut. Mitä syvemmällä kaivostoimintaa harjoitetaan, sen suurempi on kallioperässä vallitseva paine. Tämä vaikeuttaa toimintaa ja lisää kallion tukemisen tarvetta. Tämän vuoksi työturvallisuudesta huolehtiminen ja kulunvalvonta on oleellinen osa maanalaista kaivostoimintaa.
Länsimaissa kaivostoiminta on nykyisin yleensä pitkälle koneistettua ja osin automatisoitua. Kehitysmaissa kaivostoiminta on työvoimaintensiivisempää toimintaa, jossa käsityöllä on edelleen merkittävä osuus. Sama näkyy myös työturvallisuudessa. Vaarallisimpia kaivoksia ovat hiilikaivokset, joissa muun muassa Kiinassa kuolee vuosittain tuhansia ihmisiä kaasuräjähdysten ja niiden aiheuttamien sortumien seurauksena.
Suomen maanalaisia kaivoksia

Suomessa on useita maanalaisia kaivoksia. Näistä vuonna 2007 toiminnassa olivat muun muassa
Elijärven kaivos
Hituran kaivos
Pahtavaaran kaivos
Pyhäsalmen kaivos
Suurikuusikon kaivos
Madeleine Onne

| Madeleine Onne> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. syyskuuta 1960 (ikä 64) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  Suomen Kansallisbaletin johtaja (2018–2022)
Muut tiedot
Edeltäjä:  Kenneth Greve
Seuraaja:  Javier Torres
Madeleine Onne (s. 9. syyskuuta 1960 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen balettitanssija ja balettipedagogi. Hän oli Suomen Kansallisbaletin taiteellinen johtaja. Onne aloitti tehtävässä elokuussa 2018 Kenneth Greven lopetettua 10-vuotisen kautensa. Hänen virkansa päättyi 31.7.2022.
Onne aloitti balettitanssijana Tukholman Kuninkaallisessa baletissa vuonna 1978 ja kuusi vuotta myöhemmin hänet nimitettiin ensitanssijaksi. Hän työskenteli tanssijana vuoteen 2002, jolloin hänet valittiin Tukholman Kuninkaallisen baletin johtajaksi. Johtajana hän työskenteli vuoteen 2008 ja seuraavana vuonna hän aloitti Hongkongin baletin johtajana ja toimi siellä vuoteen 2017.
Onne perusti 1990-luvun jälkipuolella Tukholmassa yhä toimivan tanssiryhmän Stockholm 59º North.
Vuonna 2012 Onne oli yksi Helsingin kansainvälisen balettikilpailun tuomareista. Vuonna 2017 Onne aloitti Houstonin balettiakatemian johtajana Yhdysvalloissa.