stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Humalalampi (Äänekoski)
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ala-Keiteleen lähi-alueeseen (14.411) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy.
Hortonomi (AMK)

Hortonomi (AMK) on puutarha-alan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Tutkinnon laajuus on 240 opintopistettä, ja sen suorittaminen kestää neljä vuotta. Hortonomiksi voi kouluttautua sekä puutarhatalouden että maisemasuunnittelun linjalta.
Puutarhatalouden koulutusohjelma

Puutarhatalouden hortonomi on puutarhakasvien tuotannon, käsittelyn ja tuotekehityksen asiantuntija. Puutarhatalouden koulutusohjelmassa voi suuntautua kasvihuonetuotantoon, avomaan ravintokasvituotantoon, taimitarhatuotantoon ja -kauppaan, luonnonmukaiseen viljelyyn, yritystoimintaan tai puutarhakasvien tuotteistamiseen, kuten tilaviinituotantoon. Hortonomit työskentelevät erilaisissa vastuullisissa tehtävissä kaupan, viljelyn, hallinnon, opetuksen ja neuvonnan alalla. Vankka pohja yritystaloudessa antaa edellytykset toimia haasteellisissa taloustehtävissä.
Maisemasuunnittelun koulutusohjelma

Maisemasuunnittelun hortonomi on maiseman sekä viherympäristön suunnittelun, rakentamisen ja ylläpidon ammattilainen. Maisemasuunnittelun opinnoissa voi suuntautua joko maisemasuunnitteluun tai viherrakentamiseen. Maisemasuunnittelua opiskelleet sijoittuvat yleensä suunnittelutoimistoihin tai kuntien palvelukseen suunnittelemaan yksityispihoja tai puistoja. Monet perustavat myös oman yrityksen.
Oppilaitokset

Vuonna 1910 perustettu Lepaan puutarhaopisto oli alkujaan ainut hortonomeja kouluttanut oppilaitos. Nykyisin hortonomeja valmistuu Hämeen ammattikorkeakoulun Lepaan yksikön lisäksi myös ruotsinkielisestä ammattikorkeakoulusta Noviasta (aik. YH Sydväst) Tammisaaresta.
Vuoden Hortonomi

Hortonomien Yhdistys ry valitsee vuosittain ansioituneen hortonomin Vuoden Hortonomiksi. Vuoden 2012 hortonomiksi valittiin maisemasuunnittelun lehtori Outi Tahvonen.
Aiheesta muualla

Puutarhatalouden koulutusohjelma (Opintoluotsi)[vanhentunut linkki]
Maisemasuunnittelun koulutusohjelma (Opintoluotsi)[vanhentunut linkki]
Hyvä päivä

| Hyvä päivä Samae Koskinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. maaliskuuta 2013
 Formaatti: CD / LP / digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Samae Koskinen, Jukka Immonen, Jori Hulkkonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 35.69
 Levy-yhtiö: The Fried Music
Listasijoitukset
  24.
Samae Koskisen muut julkaisut
| Kuuluuko, kuuntelen 2011 | Hyvä päivä 2013 | Henkilökohtainen ennätys 2015 |
Hyvä päivä on Samae Koskisen neljäs albumi, joka julkaistiin 22. maaliskuuta 2013. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 24.
Samae kertoo saaneensa inspiraatiota biiseihin hänen ja Antti Nylénin välisistä keskusteluista ja hänellä on ollut tarve tehdä biisejä täydellisistä päivistä.
Samae on pääasiallisesti tuottanut levyn kokonaan itse mutta Jukka Immonen oli avustavana tuottajana sekä neuvonantajana ja toimi myös A&R-henkilönä. Lisäksi Jori Hulkkonen tuotti Olit kaikki-kappaleen jolla hän myös vieraili vastaen syntetisaattori- ja rumpukoneraidoista.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Konsertti | 5.02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Hyvä päivä | 3.59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Tuu esiin aurinko | 3.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Spoon River | 3.47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Hullu nainen | 3.07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Olit kaikki | 4.04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Laulu & Haukku | 3.07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Läski mulkku | 2.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Ikävä | 3.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Mies jonka päässä pyörii kuolema | 4.17 |  |  |  |  |  |  |  |
Eeli Jaatinen

Eeli David Jaatinen (10. joulukuuta 1905 Tampere – 24. marraskuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, kuvittaja ja pilapiirtäjä. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja sai maalaamiseen Eero Järnefeltin opastusta. Hän työskenteli WSOY:lle ja Otavalle ja teki pilakuvia Veli Giovannin Pilajuttuja ja piirroksia -lehteen sekä Joulukärpäseen. Vuonna 1933 hän osallistui Tukholmassa pidettyyn suomalaisten humoristien näyttelyyn. Jaatisen 1940-luvulla saksalaisen painokuvan pohjalta maalaama suojelusenkeliä ja kahta lasta esittävä maalaus Suojelusenkeli on levinnyt tauluna moniin suomalaiskoteihin.
Jaatisen sarjakuvia olivat muun muassa Keskellä viidakkoa (Jännityslukemisto 1942−1943), Nuorenparin elämää (Kertomuksia 1933−1934) ja Insinööri Risto Karin seikkailuja (Lukemista kaikille 1938−1939). LIsäksi hän teki paljon kirjankansia, lehtikuvituksia ja postikortteja. Suomalaisen sarjakuvan ensyklopedian mukaan Keskellä viidakkoa on Jaatisen merkittävin sarjakuvatyö, joka ”viljelee tyylipuhtaasti Robinson Crusoesta ja Tarzanista tuttuja henkiinjäämis- ja selviytymisteemoja.”
Jaatinen teki WSOY:lle Riksi-sarjan ja sen edeltäjäsarjan 10mk romaanit kirjojen kansikuvat. Tyyliltään tunnistettavat kannet ovat Ville Hännisen mukaan totisia mutta vetäviä. Jokaisessa kannessa on Jaatisen signeeraus. Tyyli sopi erityisesti viihde- ja tietokirjallisuuteen. Hänen ideastaan syntyi Suomen historia kuvina (1957), johon tekstit on kirjoittanut Tauno Kuosa Jokamiehen Suomen historian pohjalta. Kirjan kansien kuvien rajaus on elokuvallinen ja värimaailma selkeä. Jaatinen teki kansikuvan myös muun muassa Erkki Palolammen sotakirjaan Kollaa kestää (1940). Jaatinen osallistui itsekin sotilaana talvi- ja jatkosotaan.
Aiheesta muualla

Kuvataiteilijamatrikkeli.
Esko Eklund

Esko "Sakke" Olavi Eklund (s. 1976) on Cannonball MC moottoripyöräkerhon johtaja.  Eklund on ollut mukana jengissä keskeytyksettä vuodesta 2013 alkaen. Lokakuussa 2021 hän oli "presidentti" sekä Heinolan osaston johtaja.
Vuonna 1976 syntynyt Eklund on aiemmin tuomittu rikoksista, jotka hän on tehnyt osana Cannonball MC:n toimintaa. Eklund on toiminut Cannonballin johdossa muutamia vuosia. Cannonball MC itse ei ole julkisuudessa kertonut nykyistä johtajaansa.
Marraskuussa 2021 Eklund ilmoitti käräjäoikeudelle antamassaan vastauksessa, että ei aio vastata Cannonball MC:n lakkauttamiskanteeseen. Vastauksessa Eklund kertoo, että ei ole Cannonballin johtaja tai edes jäsen.
Käräjäoikeus tuomitsi maaliskuussa 2022 Eklundin 13 vuoden vankeuteen muun muassa törkeistä huumausainerikoksista. Tuomiosta on valitettu hovioikeuteen, joka määräsi Eklundin vangittavaksi, mutta häntä ei ollut joulukuussa 2022 tavoitettu.
Emma Peura

Emma Peura (s. 1988 Kauhava) on suomalainen kuvataiteilija, joka tekee grafiikka sekä piirros- ja paperitaidetta. Peura on yksi Helsingin paperipaja -yhdistyksen kuudesta perustajajäsenestä. Hän toimii myös Suomen Taidegraafikot ry:n johtokunnassa ja Taiteen edistämiskeskuksen apurahalautakunnassa.
Peura on käyttänyt grafiikassa luonnonvärejä ja metsäsyövytykseksi kutsumaansa menetelmää, jossa kuparilaatta syövytetään happamalla maaperällä. Toinen Peuran käyttämä menetelmä on matkapiirros, jossa hän pitää eri kulkuneuvoilla matkustaessaan sylisään kuparilevyä, jonka pintaan kuivaneulapiikki kaivertaa auton tärinän, nytkähdysten ja liikkeiden aikaan saamat jäljet.
Peuran teoksia on ollut esillä vuodesta 2011 lähtien. 
Peura on valmistunut Kuvataideakatemiasta vuonna 2020. Aiemmin hän opiskeli taidegrafiikkaa Imatran taidekoulussa.
Aiheesta muualla

Emma Peura Kuvataiteilijamatrikkelissa
Emma Peuran verkkosivut
Hitachi (Ibaraki)

| Hitachi (日立市) |
| --- | --- |
 Näkymä Hitachiin Kaminen puistosta
 lippu:  symboli
 Hitachin sijainti Ibarakin prefektuurissa
 Hitachi
 Koordinaatit: 36°35′57″N, 140°39′05″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Ibarakin prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  225,78 km²
Väkiluku (10/2020):  173 750
 – Väestötiheys:  770 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Idänselkova
 – Kukka:  Kirsikka
 – Lintu:  Japaninmerimetso
 – Kala:  Sakuradako-mustekala
 
 https://www.city.hitachi.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hitachi (jap. 日立市, Hitachi-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Ibarakin prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin koillisosassa Tyynenmeren rannikolla. Kaupungin rannikko on jyrkkäpiirteinen, ja sisämaassa sen alue nousee Tagavuorille. Hitachissa on 173 750 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 225,78 neliökilometriä.
Hitachia palvelee JR Higashi-Nihonin Jōban-linja.
Kuvia

Oiwa-jinjan pyhäkön portti
Kaminen puistoa
Hitachin kaivoksen suuri savupiippu
Hitachi furyūmono -kulkue
Hitachin rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hitachi Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Erik Enge

Erik Enge voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Erik Enge (1852–1933), norjalainen poliitikko
Erik Enge (s. 1996), suomalais-ruotsalainen näyttelijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Erik Enge”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Erich Kästner (ensimmäisen maailmansodan veteraani)

Erich Kästner (10. maaliskuuta 1900 – 1. tammikuuta 2008) oli pitkäikäinen saksalainen. Hänestä tuli William Seegersin kuoltua heinäkuussa 2007 viimeinen elossa oleva ensimmäisen maailmansodan veteraani Saksan armeijasta.
Kästner liittyi armeijaan heinäkuussa 1918. Hän oli lakitieteen tohtori ja eli vanhuudessaan poikansa perheen kanssa Hannoverissa. Hän jäi leskeksi vaimon kuoltua 102-vuotiaana 2003 ja eli itse 107-vuotiaaksi.
Aiheesta muualla

http://einestages.spiegel.de/static/topicalbumbackground/1280/der_leise_tod_des_letzten_veteranen.html (saksaksi)
Hitachi-Naka

| Hitachi-Naka (ひたちなか市) |
| --- | --- |
 Kukkaloistoa Hitachin merenrantapuistossa
 lippu:  symboli
 Hitachi-Nakan sijainti Ibarakin prefektuurissa
 Hitachi-Naka
 Koordinaatit: 36°23′48″N, 140°32′05″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Ibarakin prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  99,93 km²
Väkiluku (08/2020):  154 633
 – Väestötiheys:  1 547 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Neidonhiuspuu
 – Kukka:  Nipponanthemum nipponicum
 – Lintu:  Idänsilkkikerttunen
 
 https://www.city.hitachinaka.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hitachi-Naka (jap. ひたちなか市, Hitachi-Naka-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Ibarakin prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin itäosassa Tyynenmeren rannikolla. Kaupunki on rakentunut Nakajoen suulle prefektuurin pääkaupungin Miton pohjoispuolelle. Hitachi-Nakassa on 154 633 asukasta (elokuussa 2020) ja sen pinta-ala on 99,93 neliökilometriä.
Hitachi-Nakan kaupunki perustettiin vuonna 1994 liittämällä yhteen Katsutan ja Nakaminaton kaupungit. Sisämaan Katsuta kehittyi historiallisesti 1940-luvulta lähtien Hitachi-yrityksen tehdaskaupunkina ja Miton esikaupunkina, Tyynenmeren rannikolla sijaitseva Nakaminato prefektuurin tärkeimpänä kalastussatamana. Kaupungissa on muun muassa elektroniikkateollisuutta ja autonosien valmistusta.
Hitachi-Nakaa palvelevat JR Higashi-Nihonin Jōban-linja ja Suigun-linja sekä Hitachi-Naka kaihin -rautatien Minato-linja.
Kuvia

Sakatsura Isosaki-jinja
Katsutan alueen kaupunkikuvaa
Isozakin rannikkoa
Hitachi-Naka kaihin -rautatien juna
Nakaminaton satama vuoden 1986 ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hitachi-Naka Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Hurrikaani Georgesin vaikutukset Louisianassa

Hurrikaani Georgesin tuhot aiheuttivat Louisianassa 30,1 miljoonan dollarin vahingot sekä kolme kuolonuhria. Hurrikaani Georges muodostui trooppisesta aallosta Atlantin valtamerellä ja saavutti 250 km/h olevan huippuvoimakkuuden 20. syyskuuta 1998. Useiden seuraavien päivien aikana myrsky kulki Isojen-Antillien läpi saapuen myöhemmin syyskuun 28. päivänä Meksikonlahteen. Hurrikaaniasteikon 2. luokkaa edustanut Georges saapui maalle Mississipissä ennen haihtumistaan lokakuun 1. päivänä. Ennen hurrikaanin rantautumista noin 500 000 Louisianan asukasta evakuoitiin alavilta alueilta. New Orleansin kaupunginjohtaja julisti hätätilan salliakseen liittovaltion avun pääsyn osavaltioon.
Lukuisat vesivallijärjestelmän ulkopuolella sijaitsevat kodit joutuivat myrskyvuoksen takia tulvan valtaamiksi, ja 85 kalamajaa Pontchartrainjärven rannalla tuhoutui. Georgesin takia arviolta noin 160 000 asuntoa jäi ilman sähköä, ja hurrikaanin hidas eteneminen sai aikaan huomattavaa rantaeroosiota. Sadanta oli Louisianan osavaltion alueella suurimmillaan 75,69 mm Bogalusassa, ja tuulen puuskat saavuttivat nopeuden 132 km/h. Hurrikaanin seurauksena Yhdysvaltojen hallituksen luonnonkatastrofien varalta toimiva virasto FEMA avasi koko osavaltion alueella 67 suojapaikkaa ja kattoi vakuutuskorvauksia yhteensä 14 150 532 Yhdysvaltain dollarin arvosta. Summaan kuuluivat myös korvaukset Puerto Ricon ja Mississipin alueelta. Clintonin johtama hallitus varasi 56 miljoonaa dollaria tuhoavustuksia Louisianan alueille, jotta nämä palautuisivat trooppinen myrsky Francesin ja hurrikaani Georgesin tuhoilta.
Taustaa

Hurrikaani Georges sai alkunsa trooppisesta itäaallosta, joka lähti Afrikan rannikolta syyskuun puolivälissä 1998. Se kulkeutui länteen päin ja voimistui kahden päivän päästä trooppiseksi matalapaineeksi. Syyskuun 16. päivänä trooppinen matalapaine muuttui trooppiseksi myrskyksi ja sitä seuraavana päivänä hurrikaaniksi. Myrsky saavutti huippuvoimakkuutensa syyskuun 20. päivänä, jolloin sen aiheuttamat tuulet puhalsivat nopeudella 250 km/h, vain hiukan hitaammin kuin 5. luokan myrskyssä Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla.
Seuraavien viiden päivän ajan hurrikaani kulki Isojen-Antillien läpi vaatien yli 600 kuolonuhria, pääasiassa Dominikaanisessa tasavallassa ja Haitissa. Hurrikaani Georges saapui Meksikonlahteen syyskuun 25. päivänä 2. luokan hurrikaanina.
Vaikutukset ja tuhot

Verrattuna Mississippissä, Alabamassa ja Floridassa aiheuttamiinsa ennätyksellisiin sademääriin hurrikaani Georges aiheutti suhteellisen vähän sadantaa Louisianassa, jonka huippuarvo oli Bogalusan 75,69 mm. Pahimmat vahingot olivat rajoittuneet osavaltion kaakkoisosaan ja keskittyneet Plaqueminesin ja St. Bernardin piirikuntien alueelle. 2,7 m korkea myrskyvuoksi mitattiin Gardene Bayssa ennen tallennusaseman sähköjen katkeamista. Kovat tuulet koettelivat suurinta osaa piirikunnasta, ja tuulenpuuskat yltyivät 132 km/h:iin asti. Voimakkaat tuulet ja myrskyvuoksi yhdessä veivät sähköt useimmilta alueella sekä saivat aikaan sen, että ainakin 50 vesivallijärjestelmän ulkopuolella olevaa kotia jäi tulvan valtaamaksi.
St. Tammanyn piirikunnassa myrskyvahingot rajoittuivat pääasiassa tuulen aiheuttamiksi vahingoiksi: tuulenpuuskat yltyivät 77 km/h:iin katkoen puita ja voimalinjoja. 1,3-metrinen myrskyvuoksi sai aikaan sen, että 20 kotia joutui tulvien kouriin piirikunnassa. Jeffersonin piirikunnassa tuulet puhalsivat kovimmillaan 88 km/h aiheuttaen vähäisiä kattovaurioita ja sähkökatkoja. Orleansin piirikunnassa 1,77-metrinen myrskyvuoksi tuhosi 85 puupaaluille rakennettua kalamajaa. Tuulet, jotka yltyivät 109 km/h:iin, jättivät 80 000 asuntoa ilman sähköä piirikunnassa. Koko osavaltiossa yhteensä 160 000 kodilta ja yritykseltä lähti sähköt hurrikaanin vuoksi. Kolme epäsuoraa kuolemantapausta voidaan lukea hirmumyrsky Georgesin aiheuttamaksi: kaksi miestä kaatui ja kuoli terveydellisistä syistä, joita evakuoinnin aiheuttama stressi pahensi, kun taas kolmas menehtyi tulipalossa, joka sai alkunsa kaatuneesta kynttilästä. Myrskytuhot maksoivat Louisianassa yhteensä noin 30,1 miljoonaa dollaria.
Hurmajärvi

| Hurmajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°33′45″N, 23°52′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.311.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115 m  
Rantaviiva:  0,894 km  
Pinta-ala:  2,058 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiHurmajärvi 
Hurmajärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Aitoniemen kaupunginosassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115 metriä mpy.
Estesioneuroblastooma

Estesioneuroblastooma on pahanlaatuinen kasvain, joka alkaa hajuepiteelistä. Oireita siinä ovat tukkoinen nenä, päänsärky ja verinen limaneritys. Kasvain voi näyttää polyypilta, eikä sitä välttämättä huomata erottaa poskiontelotulehduksesta. Diagnoosi viivästyy usein, jolloin paranemismahdollisuudet heikkenevät. Sairaus on edennyt jo pitkälle, kun kasvoihin ilmestyy pullistumia. Diagnoosia tehtäessä nenästä tai sivuonteloista otetaan koepaloja ja kuvataan TT-kuvauksella. Hoidoksi käytetään sädehoitoa ja leikkausta. Tauti sai julkisuutta ranskalaisen Chantal Sébiren anottua mahdollisuutta eutanasiaan.
Ernst I (Saksi-Coburg-Gotha)

Herttua Ernst, George Dawen maalaama muotokuva vuosilta 1818–1819.
Ernst I (2. tammikuuta 1784 Coburg – 29. tammikuuta 1844 Gotha) oli Saksi-Coburg-Gothan ensimmäinen herttua vuosina 1826–1844 ja sitä ennen Saksi-Coburg-Saalfeldin herttua vuosina 1806–1826 (nimellä Ernst III).
Ernst tuli Saksi-Coburg-Saalfeldin herttuaksi isänsä Fransin kuoltua vuonna 1806. Herttuakunta joutui samana vuonna Napoleonin armeijan miehittämäksi, mutta sai suvereeniutensa takaisin vuoden 1807 Tilsitin rauhassa. Ernst liittyi vuoden 1813 Leipzigin taistelun jälkeen uudelleen Napoleonin vastaiseen liittoon. Hän komensi Saksin V armeijakuntaa ja saartoi ranskalaiset Mainzissa. Vuoden 1815 Wienin kongressissa hänelle annettiin Lichtenbergin ruhtinaskunta, jonka hän vuonna 1834 myi Preussille. Hän antoi vuonna 1821 herttuakunnalleen perustuslain. Saksi-Gotha-Altenburgin herttua Fredrik IV kuoli vuonna 1825 ilman perillistä, ja seuraavana vuonna Ernst sai isännättömän herttuakunnan jaossa Saksi-Gothan luovuttuaan vastineeksi Saksi-Saalfeldin alueesta. Hänestä tuli näin Saksi-Coburg-Gothan yhteinen herttua nimellä Ernst I.
Ernst I:n ensimmäinen puoliso oli Saksi-Gothan herttuatar Louise vuosina 1817–1826, mutta liittoi päättyi eroon. Toisena puolisona oli vuodesta 1832 Württembergin prinsessa Maria. Ernst I:n seuraajaksi tuli hänen vanhin poikansa Ernst II. Nuorempi poika Albert avioitui Ernstin sisaren  Viktorian tyttären, Ison-Britannian kuningatar Viktorian kanssa, ja Albertista polveutuvat Ison-Britannian myöhemmät hallitsijat. Ernstin veli oli Belgian kuninkaaksi vuonna 1831 tullut Leopold I.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ernst I (Saksi-Coburg-Gotha) Wikimedia Commonsissa
Esther Brand

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Esther Brand |  Esther Brand |  Esther Brand |  |
Maa:   Etelä-Afrikka
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | korkeushyppy |  |
Esther Cornelia Brand (o.s. van Heerden, 29. syyskuuta 1922 Springbok, Pohjois-Kap, Etelä-Afrikan unioni – 20. kesäkuuta 2015 Bloemfontein) oli eteläafrikkalainen yleisurheilija. Hän voitti korkeushypyn kultaa Helsingin kesäolympialaisissa 1952 ja kilpaili samoissa kisoissa myös kiekonheitossa.
Erik Eriksen

| Erik Eriksen |
| --- | --- |

Tanskan pääministeri
 30. lokakuuta 1950 – 30. syyskuuta 1953  
Monarkki:  Fredrik IX
Edeltäjä:  Hans Hedtoft
Seuraaja:  Hans Hedtoft
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. marraskuuta 1902 Ringe, Tanska
Kuollut: 7. lokakuuta 1972 (69 vuotta) Esbjerg, Tanska
Tiedot
Puolue:  Venstre
Erik Eriksen (20. marraskuuta 1902 – 7. lokakuuta 1972) oli tanskalainen liberaalipoliitikko ja toimi Tanskan pääministerinä lokakuusta 1950 syyskuuhun 1953. Hän johti Tanskan oikeistoliberaalista Venstre-puoluetta 1950–1965. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli maanviljelijä.
Eriksen toimi aktiivisesti Venstren nuorisojärjestössä ja valittiin kansankäräjille vuonna 1935. Hän toimi maatalousministerinä Vilhelm Buhlin hallituksessa 1945 ja Knud Kristensenin hallituksessa 1945–1947.
Eriksenin ”VK-hallitus” oli vähemmistöhallitus Venstren ja Konservatiivisen kansanpuolueen kesken. Se ehdotti muutoksia maan perustuslakiin, jotka hyväksyttiin kansanäänestyksellä 1953. Vuonna 1952 hallitus sai läpi lain lapsilisästä.
Eriksenin pääministerikaudella 1950–1953 Venstre lähentyi konservatiiveja niin, että puolueiden niin sanottua VK-yhteistyötä ilmeni sittemmin myös oppositiotilanteessa. 1960-luvulla tämä tiivis suhde kuitenkin vaikeutti Venstren yhteistyötä Radikale Venstre -puolueen kanssa, mikä oli yksi syistä miksi Eriksen erosi Venstren puheenjohtajan paikalta 1965 ja sai seuraajakseen Poul Hartlingin.
Erikseniä kutsuttiin kotikylänsä mukaan ”Ringen oraakkeliksi”, koska hän oli erityisen taitava muotoilemaan lausuntonsa ympäripyöreiksi ja moniselitteisiksi.
Käännös suomeksi
Ernst Ising

| Ernst Ising> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. toukokuuta 1900  Köln, Saksa
Kuollut: 11. toukokuuta 1998 (98 vuotta)  Peoria, Illinois, Yhdysvallat
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Wilhelm Lenz
Instituutti:  Bradleyn yliopisto
Tutkimusalue:  Fysiikka
Tunnetut työt:  Ising-malli
Ernst Ising (10. toukokuuta 1900 Köln, Saksa – 11. toukokuuta 1998 Peoria, Yhdysvallat) oli saksalainen fyysikko, joka toimi professorina Bradleyn yliopistossa vuosina 1948–1976. Hänet tunnetaan spinhilaa simuloivan Ising-mallin kehityksestä. Vaikkakin Ising-mallin alun perin keksi Isingin väitöskirjan ohjaaja Wilhelm Lenz, Ising oli kuitenkin ensimmäinen, joka teki aiheesta julkaisun.
Ising aloitti vuonna 1919 matematiikan ja fysiikan opinnot Göttingenin yliopistossa ja jatkoi opintojaan Bonnin ja Hampurin yliopistoissa. Hampurissa Ising suuntautui Wilhelm Lenzin ohjauksessa teoreettiseen fysiikkaan tutkien ferromagnetismia ja valmistui tohtoriksi vuonna 1924. Väitöskirjassaan Ising simuloi magneettisen momentin yksiulotteista spinhilaa ohjaajansa kehittämällä mallilla, jossa spineillä on vain kaksi mahdollista arvoa: ylös ja alas (vaihtoehtoisesti 1 ja −1) ja nämä spinit vaikuttavat vain lähimpänä vierellään oleviin spineihin. Yksiulotteisella systeemillä ei esiinny faasimuutosta ja tästä Ising päätteli virheellisesti ettei useampiulotteisessakaan tapauksessa esiinny faasimuutosta.
Tämä malli tunnetaankin nykyään Ising-mallina.
Tohtoriksi valmistumisen jälkeen Ising työskenteli opettajana ja opiskeli filosofiaa ja pedagogisia opintoja. Hän meni naimisiin Johanna Ehmerin kanssa vuonna 1930. Adolf Hitlerin ollessa vallassa vuonna 1933 Ising ei saanut toimia virassaan, koska oli juutalainen. Vuonna 1934 hän kuitenkin sai työpaikan opettajana ja rehtorina juutalaislasten koulusta, jonka natsit kuitenkin tuhosivat vuonna 1939. Tämän jälkeen Isingit muuttivat Luxemburgiin. Koska Ernstin vaimo Johanna ei ollut juutalainen, Ernstiä ei poistettu maasta ja tämä työskenteli rautatietyömaalla. Hitlerin vallattua Luxemburgin Ernst joutui tekemään töitä Saksan armeijalle.
Vuonna 1947 Ising pääsi muuttamaan vaimonsa ja poikansa kanssa Yhdysvaltoihin. Siellä hän aluksi opetti fysiikkaa ja matematiikkaa Minotissa, Pohjois-Dakotassa. Vuotta myöhemmin hän muutti Peoriaan ja opetti Peorian yliopistossa fysiikkaa, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1976. Hän kuoli kodissaan Peoriassa vuonna 1998 ollessaan 98-vuotias.
Aiheesta muualla

Ernst Ising and the Ising model (englanniksi)
Bradleyn yliopisto – Dr. Ernst Ising (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
FK Vitosha Bistritsa

Futbolei Klub Vitosha Bistritsa (bulg. ФК Витоша) on bulgarialainen jalkapalloseura Bistritsan kylästä. Seura pelaa kaudella 2019–20 Bulgarian korkeimmalla sarjatasolla A PFG:ssä.