stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ivalo (nimi)
Nimen alkuperä

Nimi Ivalo on tanskalainen muoto grönlantilaisesta nimestä Ivalu, jonka merkitys on "jänne, suonilanka" tai kuvaannollisesti "jänteikäs, elinvoimainen" ja se on näin ollen eri alkuperää kuin Suomen paikannimi Ivalo, joka on saanut nimensä Ivalojoesta (saameksi Avveeljuuhâ).
Tunnettuja Ivaloja

Josephine Sophia Ivalo Mathilda, Tanskan prinsessa
Käännös suomeksi
Janne Leppälä

Janne Leppälä
Janne Leppälä (s. 13. toukokuuta 1986 Ilmajoki) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Haminan Palloilijoita.
Superpesiksen runkosarjassa Leppälä on pelannut 282 ottelua, joissa on lyönyt 125 (22+103) ja tuonut 93 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pelaamissaan runkosarjan otteluissa 556. Superpesiksen ylemmissä pudotuspeleissä Leppälä on pelannut 25 ottelua, joissa on lyönyt seitsemän (2+7) ja tuonut kolme juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt ylemmissä pudotuspeleissä kaikkiaan 34.
Ykköspesiksen runkosarjassa Leppälä on pelannut 20 ottelua. Lyötyjä hänelle on kertynyt 3+7 ja tuotuja 32. Kärkilyöntipisteitä Leppälä on kerännyt 103.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Janne Leppälä Wikimedia Commonsissa
Janus Hanski

| Janus Hanski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. joulukuuta 1968 (ikä 55) Helsinki 
Ammatti:  muusikko, laulaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  1984–
Aiheesta muualla
www.janushanski.com
IMDb
Elonet
Janus Hanski (s. 23. joulukuuta 1968 Helsinki) on suomalainen muusikko ja laulaja. Hänet tunnetaan erityisesti 1990-luvun televisiosarjoista Vintiöt, Trabant Express ja hän on Tervasaaren kesäteatterin toinen jäsen. 1980-luvun lopulla Hanski lauloi Uman Namu -nimisessä yhtyeessä, joka levytti EP-levyn Muoti vai kauneus (1985) ja LP-levyn Ulvova mylläri (1986). Vuonna 1995 Hanski levytti cd:n Vuorille kuuta ulvomaan (Bluebird) sekä näytteli Aleksi Mäkelän elokuvissa Romanovin kivet, Häjyt ja V2 – Jäätynyt enkeli. Vuonna 2005 ilmestyi levy Janus Hanski & Jäykkä Palatsi, joka sisältää Pekka Tegelmanin musiikkia.
Isänsä ohjelmistosta Hanski on levyttänyt ainakin kappaleen ”Painan vain pääni”, joka on Jean-Jacques Deboutin sävellys ja Tuula Valkaman suomeksi sanoittama. Seppo Hanski levytti kappaleen vuonna 1966 ja Janus vuonna 2011.
Vuonna 2012 Hanski osallistui Seinäjoen Tangomarkkinoille kilpailijana ja valittiin Turussa järjestetystä semifinaalista Seinäjoen finaaliin.
2016 sisarukset Janus, Anna ja Pinja toteuttivat ”Me Hanskit” -konserttikiertueen, jolla juhlistettiin perheen 50-vuotista taivalta suomalaisessa musiikkikentässä.
Janus Hanskin uusin levy "Muutama haave" julkaistiin huhtikuussa 2019. Seuraava countryvaikutteinen albumi on tulossa syksyllä 2020.
Hanski oli Ilkka Vainio -tuotannon osakas sekä toimitusjohtaja vuosina 2016–2019. Vuodesta 2019 Janus Hanskilla on ollut oma musiikkituotantoyhtiö Hanskit Company Oy.
Yksityiselämä

Hanski on ollut naimisissa vuodesta 2015. Janus Hanskin isä on muusikko Seppo Hanski ja hänen sisaruksistaan Anna ja Pinja ovat myös levyttäneet. Hanskin äidinisä on Pehr-Olof Sirén ja hänen isoäitipuolensa on tämän puoliso Anja Pohjola.
Hanski kärsii atooppisesta ihosta.
Lähteet ja viitteet

↑   YLE Radio Suomi – Viikon 19 levyuutuudet. Viitattu 28.11.2011.[vanhentunut linkki]
↑  Iltalehti.fi: He jatkavat tangokilpaa! Iltalehti. Viitattu 17.6.2012.
↑  Leena Ylimutka: Janus Hanski naimisiin! Iltalehti.  27.7.2015. Viitattu 28.7.2015.
↑  Hymy: Janus Hanskin hoito atopiaan: Avantouinti ja ravintolisät Hymy.  28.4.2009. Viitattu 5.4.2023.
Aiheesta muualla

Janus Hanskin kotisivut
Janus Hanski Elonetissä.
Janus Hanski Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jenni Asserholt

| Jenni Asserholt |
| --- | --- |
 Jenni Asserholt vuonna 2015
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. huhtikuuta 1988 Örebro, Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskus/laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  172 cm
Paino:  71 kg
Pelinumero:  42
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–2019
Aik. seurat:  HV71
Jenni Asserholt (s. 8. huhtikuuta 1988 Örebro, Ruotsi) on ruotsalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta pelasi myös laitahyökkääjänä. Asserholt pelasi HV71:ssa vuodet 2015–2019, kunnes ilmoitti maaliskuussa 2019, että lopettaa peliuransa. Asserholt laukoi vasemmalta. Hän on HC Örebro 90:n kasvatti. Asserholt saavutti hopeaa naisten jääkiekon talviolympialaisissa 2006 Ruotsin joukkueessa, jossa hän toimi puolustajana.
Tornion satama

Tornion sataman sijainti
Tornion satama (ruots. Torneå hamn, engl. Port of Tornio, LOCODE: FI ROY) on Tornion kaupungin eteläosissa, Röyttän saarella sijaitseva satama. Se tunnetaan myös nimellä Röyttän satama. Sataman suurimpia käyttäjiä ovat läheiset Outokumpu Oyj:n Tornion tehtaat. Satamaan johtaa 9,0 metrin syväväylä. Väylä on tarkoitettu enintään 165 metrin pituisille aluksille.
Röyttän satama 1950-luvulla. Taustalla vasemmalla Röyttän saha.
Tornion sataman siirtämisestä Röyttän saarelle päätettiin kaupungin vuoden 1762 palon jälkeen. Röyttän satama valmistui vuonna 1766. Myöhemmin 1800-luvun loppupuoliskolta lähtien sataman tärkeimpiä vientituotteita oli sahattu puutavara, jota sataman kautta toimitti maailmalle ennen kaikkea vuonna 1862 perustettu Röyttän saha. Sahan toiminta vilkaistui 1950-luvulla jolloin omistajaksi tuli pietarsaarelainen Oy Nars Ab ja vuodesta 1960 Rauma-Repola Oyj. Sahan toiminta päättyi vuonna 1986.
Satama-alueen lähistöllä Röyttässä sijaitsee Rajakiiri Oy:n kahdeksan maatuulivoimalan tuulipuisto, ja läheiselle merialueelle on suunniteltu suurempaa merituulipuistoa.
Vuonna 2017 Röyttän satama-alueelle valmistui LNG-terminaali, josta kaasua teollisuudelle, kaivoksille, merenkulkuun ja raskaaseen liikenteeseen Pohjois-Suomessa, -Ruotsissa ja -Norjassa.
Rahtimäärä

Tornion Röyttän sataman kautta kulki vuonna 2013 yhteensä 2,5 miljoonaa tonnia tavaraliikennettä. Tämä oli suurin rahtimäärä kymmeneen vuoteen. Satamassa vieraili tuolloin yhteensä 452 ulkomaanliikenteen alusta. Ulkomaanrahdista tuontia oli 1,434 ja vientiä 1,057 miljoonaa tonnia. Tuonnin suurimmat tavararyhmät olivat malmit ja rikasteet (0,735 milj. t), raakamineraalit ja sementti (0,277 milj. t), kivihiili ja koksi (0,217 milj. t) sekä metallit ja metallituotteet (0,128 milj. t). Viennin suurimmat tavararyhmät olivat metallit ja metallituotteet (0,935 milj. t) sekä malmit ja rikasteet (0,116 milj. t).
Tornion sataman vuosittainen rahtimäärä:
| vuosi | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteensä milj. tonnia | 1,7 | 1,6 | 1,9 | 1,6 | 1,6 | 1,3 | 2,0 | 2,0 | 2,3 | 2,5 |
Aiheesta muualla

Tornion Röyttän satamajärjestys (suomeksi) (tornio.fi)
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat:  Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat:  Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat:  Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat:  Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
Tietokonetekniikka

Tietokonetekniikka tutkii tietokoneiden yleisrakennetta ja sen eri osajärjestelmien teknologioita, kuten suorittimia, keskusmuistia, massamuisteja, syöttö- ja tulostuslaitteita, tietoliikenne-elektroniikkaa ja eri oheislaitteita. Se kuuluu osana tietotekniikkaan.
Yliopistoissa keskitytään tietokoneen toimintaperiaatteisiin ja tietokonetekniikka liitetään usein digitaalitekniikkaan, jolloin keskitytään piirien ja digitaalijärjestelmien suunnitteluun. Keskiasteen oppilaitoksissa tietokonetekniikka on käytännönläheisempää.
Tietolan koulu (Leppävirta)

| Tietolan koulu |
| --- | --- |
 Tietolan koulu on luokka-asteiden 0-10 erityiskoulu Leppävirralla. Tietolan kouluna tunnettu koulurakennus sijaitsee osoitteessa Savonkatu 49.
Sijainti:  Opetus liitetty osaksi Alapihan koulua: Leppävirrantie 14, 79100 Leppävirta
Tyyppi:  suomenkielinen erityiskoulu
Lakkautettu:  2018 (muodosti osan Leppäkertun koulusta)
Rehtori:  Ari-Pekka Isoniemi
Luokat:  0–10
Verkkosivut
Tietolan koulu oli Leppävirran keskustassa toimiva suomenkielinen erityiskoulu (luokka-asteet 0–10). Se toimi samassa pihapiirissä Leppävirran kirjaston ja Leppävirran lukion sekä kirkonkylän uuden päiväkodin kanssa. Samassa rakennuksessa on toiminut myös Leppävirran taidekoulu.
Vuonna 2005 erityiskoulua kävi 36 oppilasta. Sittemmin Tietolan koulu on yhdistetty Alapihan kouluun  ja näille rakennettiin Leppäkertun koulu, joka tuli 2018 lopussa uudisrakennukseen muuttaneiden koulun nimeksi.
Tietolan koulutaloa (Savonkatu 49).
Alapihan koulu Leppävirralla (Leppävirrantie 14).
Toba (Mie)

| Toba (鳥羽市) |
| --- | --- |
 Toban akvaario ja saaristoa
 lippu:  Symboli
 Toban sijainti Mien prefektuurissa
 Toba
 Koordinaatit: 34°28′53″N, 136°50′36″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Mien prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  107,34 km²
Väkiluku (02/2020):  18 387
 – Väestötiheys:  171,3 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Citrus tachibana
 – Kukka:  Dianthus japonicus
 – Lintu:  Kalalokki
 
 https://www.city.toba.mie.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Toba (jap. 鳥羽市, Toba-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Mien prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin itäosassa Tyynenmeren Isenlahden rannikolla Shiman niemimaan pohjoisosassa. Kaupungilla on monimuotoinen, rikkonainen riasrannikko lukuisine suppilomaisine lahtineen ja erikokoisine saarineen. Saarista merkittävimpiä ovat Tōshijima, Sugashima ja Kamishima. Sisämaassa on pääosin vuoristoa. Tobassa on 18 387 asukasta (helmikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 107,34 neliökilometriä.
Toba oli vanhastaan tärkeä suojasatama Japanin rannikkoa pitkin kulkeneella laivareitillä. 1500-luvun lopulla se toimi myös Kuki-klaanin laivaston tukikohtana. Kuki Yoshitaka rakennutti Tobaan linnan, ja sittemmin Edo-kaudella se kehittyikin linnanaluskaupunkina ja Toban daimiokunnan hallintokeskuksena. Kaupunkioikeudet osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa Toba sai vuonna 1954, kun Toban maaseutukaupunkiin liitettiin seitsemän muuta kuntaa. Tärkeimpiä elinkeinoja ovat matkailu, kalastus ja vesiviljely, mutta kaupunkiin on sijoittunut myös elektroniikkateollisuutta ja laivanrakennusta. Erityisen tunnettu Toba on naispuolisista ama-sukeltajistaan, jotka kalastavat merestä esimerkiksi merikorvia ja sazae-kotiloita (Turbo sazae). Rannikolle on rakennettu hotelleja ja muita lomakohteita.
Toban nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Toban akvaario, Mikimoton helmisaari ja Toban merimuseo. Kaupungin rakennettua kulttuuriperintöä edustavat Toban linnan raunioiden lisäksi Shōfuku-jin ja Kozō-jin buddhalaiset temppelit. Kaupungin alue kuuluu kokonaisuudessaan Ise-Shiman kansallispuistoon. Tobaa palvelevat JR Tōkain Sangū-linja sekä Kintetsu-rautateiden Shima-linja ja Toba-linja. Lauttayhteys liittää kaupungin Iragon niemimaalle Isenlahden toisella puolella.
Kuvia

Kamishiman saaren kallioita
Tōshin satama Tōshijimalla
Toban akvaario
Kintetsun juna Tobassa
Sightseeing-vene Tobassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toba Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Javon Francis

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Javon Francis olympialaisissa 2016. |  Javon Francis olympialaisissa 2016. |  Javon Francis olympialaisissa 2016. |  |
Maa:   Jamaika
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Rio 2016 | 4 × 400 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Moskova 2013 | 4 × 400 m |  |
|  Hopeaa | Doha 2019 | 4 × 400 m  |  |
|  Hopeaa | Doha 2019 | 4 × 400 m sekaviesti |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Pronssia | Gold Coast 2018 | 400 metriä |  |
|  Pronssia | Gold Coast 2018 | 4 × 400 metriä |  |
Javon Francis (s. 14. joulukuuta 1994) on jamaikalainen pikajuoksija, jonka päämatka on 400 metrin juoksu.
Francis voitti alle 20-vuotiaiden Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuden 4 × 400 metrin viestissä 2012. Barcelonan alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän oli samana vuonna 400 metrillä yhdeksäs. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän karsiutui 400 metrin välierissä ja juoksi ankkuriosuuden hopeaa saaneessa Jamaikan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa.
Francis karsiutui Pekingin MM-kilpailuissa 400 metrin välierissä. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui 400 metrin välierissä ja juoksi ankkuriosuuden hopeaa saaneessa Jamaikan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa. Birminghamin MM-hallikilpailuissa 2018 hän karsiutui 400 metrin välierissä. Hän saavutti Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018 pronssia 400 metrillä ja 4 × 400 metrin viestissä. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän juoksi alkuerissä 4 × 400 metrin viestissä. Loppukilpailussa Jamaika saavutti toisella kokoonpanolla hopeaa. Hän saavutti samoissa kilpailuissa hopeaa myös 4 × 400 metrin sekaviestissä.
Francis on voittanut 400 metrin Jamaikan-mestaruuden 2015 ja 2016.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 200 m | 20,52 | Kingston | 27. tammikuuta 2018 |
| 400 m | 44,50 | Kingston | 13. kesäkuuta 2015 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 400 m | 45,97 | Lubbock | 10. helmikuuta 2018 |
Lähteet ja huomautukset

↑  juoksi vain alkuerissä
1 2 3 4 5 6  Javon Francis JAM tilastopaja.net. Viitattu 27.8.2016. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
↑  4X400 METRES RELAY MIXED iaaf.org. Viitattu 4.11.2019. (englanniksi)
James Cardno

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten rattikelkkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten rattikelkkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten rattikelkkailu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Miesten rattikelkkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Garmisch-Partenkirchen 1936 | Neljän miehen kelkka |  |
James Farquhar Cardno (25. toukokuuta 1912 Fraserburgh – 15. toukokuuta 1975 Leeds) oli brittiläinen rattikelkkailija ja olympiamitalisti. Hän osallistui Garmisch-Partenkirchenin olympialaisiin 1936, joissa hän sijoittui kaksikkokilpailussa neljänneksi ja nelikkokilpailussa kolmanneksi.
Jekaterina Breško-Breškovskaja

Jekaterina Breško-Breškovskaja
Jekaterina Konstantinovna Breško-Breškovskaja (ven. Екатери́на Константи́новна Бре́шко-Брешко́вская; 1844–1934) oli venäläinen vallankumousjohtaja. Hänet tunnettiin lempinimellä babuška (isoäiti).
Breško-Breškovskaja oli syntyisin rikkaasta aatelisperheestä Vitebskin alueelta nykyisellä Valko-Venäjällä. Uskonnollinen vakaumus sai hänet kyseenalaistamaan maaorjuuden, ja hän teki avustustyötä talonpoikien joukossa 1860-luvulla. Breško-Breškovskaja oli 26-vuotias, kun hän vuonna 1871 lähti kotoa liittyäkseen anarkisti Mihail Bakuninin kannattajiin Kiovassa.
Hänet pidätettiin 1874 Pietarissa ja tuomittiin 1878 pakkotyöhön Siperiaan Venäjän vallankumousliikkeen ensimmäisessä suuressa oikeudenkäynnissä "193:n jutussa", jossa hänen ohellaan tuomittiin 192 muuta. 20 vuodeksi. Hänet armahdettiin 1896, ja sen jälkeen hän oli mukana perustamassa sosialistivallankumouksellisen ryhmää. Vuonna 1900 hän pakeni Sveitsiin ja oleskeli 1904–1905 Yhdysvalloissa, jossa hän piti puheita ja keräsi varoja puolueelle.
Breškovskaja palasi Venäjälle vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen.
Hänet pidätettiin jälleen 1907 ja karkotettiin taas 1910 Siperiaan. Kerenskin hallitus vapautti hänet 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen. Hän sai paikan väliaikaishallituksessa, joka kaatui bolševikkien lokakuun vallankumoukseen.
Breškovskaja vietti loppuelämänsä Tšekkoslovakiassa, jonne hän pakeni 1919. Ennen eläkkeellejääntiään hän järjesti venäjänkielistä opetusta Ruteniassa.
Breškovskajan poika oli kirjailija Nikolai Breško-Breškovski
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jekaterina Breško-Breškovskaja Wikimedia Commonsissa
Iraqi Airways

| Iraqi Airways |
| --- | --- |

 IATA: IA  –  ICAO: IAW 
Kutsukoodi:  IRAQI
Perustettu:  1945
Laivaston koko:  31
Kohteiden määrä:  38
Solmukohdat:  Bagdadin kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:  Bagdad, Irak
Avainhenkilö(t):  Munaf Abdulmunem Ajel (toimitusjohtaja)
Yhtiön sivut:  www.iraqiairways.com.iq
Iraqi Airways Company (arab. الخطوط الجوية العراقية‎, al-Khuṭūṭ al-Jawwiyyah al-ʿIrāqiyyah) (operoi nimellä Iraqi Airways) on Irakin kansallinen lentoyhtiö. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Bagdadin kansainvälisen lentoaseman vieressä. Kyseinen lentoasema on myös lentoyhtiön pääkenttä. Yhtiö lentää kansallisesti ja kansainvälisesti.
Iraqi Airways on Lähi-idän vanhimpia lentoyhtiöitä, ja se on osa Arab Air Carriers Organizationia.
Vuodesta 2015 lähtien yhtiö on ollut EU:n lentoyhtiöiden mustalla listalla, mikä tarkoittaa ettei se saa lentää Euroopan unionin alueella turvallisuuspuutteidensa takia.
Historia

Irakin kansalliset rautatiet perusti 1945 Iraqi Airwaysin. Yhtiö aloitti toimintansa 28. tammikuuta 1946 käyttäen viittä de Havilland D.H.89 Dragon Rapide-matkustalentokonetta Syyrian lennoilla.
BOACin avulla Iraqi Airways hankki kolme Vickers Viking -lentokonetta. Odottaessaan niitä yhtiö vuokrasi joulukuussa 1946 neljä Douglas DC-3 -konetta BOACilta. 1947 Iraqi Airways tilasi useita de Havilland Dove-koneita, joiden oli tarkoitus korvata Dragon Rapidet. Dovet saattiin Irakiin jo saman vuoden lokakuussa. Kolme Vikingiä saatiin 1947 loppuvuodesta ja DC-3:set palautettiin BOACille. Myöheemmin Iraqi Airways hankki vielä neljännen Vikingin.
Heinäkuussa 1953 Iraqi Airways päätti korvata Vickers Vikingit kolmella Vickers Viscount -koneella. Nämä koneet tulisivat lentämään kaikki kansainväliset lennot ulkomaille. Uusien koneitten myötä aloitettiin lennot Bagdadista Lontooseen välilaskulla. 1. huhtikuuta 1960 yhtiö itsenäistyi täysin rautatieyhtiöstä ja 1961 se tilasi Boeing 720B -koneita. Koneet oli tarkoitus saada Irakiin 1964, mutta lopulta kaupat Boeingeista peruutettiin.
1960-luvulla Iraqi Airways hankki neuvostoliittolaisia Tupolev Tu-124 -koneita ja brittiläisiä Hawker Siddeley Trident -koneita. Näiden koneiden avulla yhtiö pystyi lentämään sujuvasti Lähi-idässä, Afrikassa ja Euroopassa. Samoihin aikoihin Iraqi Airways hankki moderneja Iljušin Il-76 -rahtikoneita.
1970-luvulla yhtiö tarvitsi suurempia koneita New Yorkin reitille. Tämän takia Iraqi Airways hankki uusia Boeing 707- ja Boeing 747 -koneita.
Iraqi Airwaysin liikenne jatkui normaalisti Saddam Husseinista huolimatta 1990-luvulle asti.
Historia > Kuwaitin sota ja sen jälkimainingit

Yhdysvallat kielsi kansalaisiaan matkustamasta Iraqi Airwaysilla Kuwaitin miehityksen jälkeen. Yhdysvaltojen hallituksen määräyksestä kaikkien yritysten, joilla oli yhteyksiä Saddam Husseinin hallitukseen, tulisi lopettaa toimintansa Yhdysvalloissa. Kaikki Amerikan toimistot suljettiin. Iraqi Airways lopetti toimintansa YK:n pakotteiden takia ja sen kaikki 17 konetta piilotettiin eri paikoille, kuten Jordaniaan (jotkin parkkeerattiin Kuningatar Alian kansainvälinen lentoasemalle jossa ne seisovat edelleen. Kaksi konetta (Boeing 747-200 ja Boeing 747SP) lennätettiin Tozeur–Neftan kansainväliselle lentoasemalle, Tunisiaan. Nämäkin koneet ovat jääneet seisomaan käyttämättöminä.
Aloite lentojen jatkamisesta tehtiin toukokuussa 1991 ja YK hyväksyi sen. Helikopteriliikenne aloitettiin. Tammikuussa 1992 aloitettiin liikenne Bagdadista Basraan Ukrainalaisilla Antonov An-24 -koneilla. Lennot keskeytettiin silti nopeasti YK:n määräyksestä. Yhdysvallat ja Iso-Britannia määräsivät Irakin ilmatilan lentokieltoon, minkä vuoksi kotimaanlennotkin lopetettiin. 1990-luvulla hyväksyttiin ainoastaan muslimien pyhinvaelluslennot pyhiin paikkoihin kuten Mekkaan.
Historia > Lentoyhtiön elpyminen

30. toukokuuta 2003 (Irakin sodan jälkeen) Iraqi Airways kertoi suunnittelevansa ulkomaanlentojen uudelleenaloitamisesta. Oikeudet Iraqi Airways -nimen käytöstä siirrettiin uudelle yritykselle jonka nimi oli Iraqi Airways Company. Tämän yhtiön tulisi aloittaa lennot uudelleen, uusilla koneilla ja suojella sitä syytteeltä Saddam Husseinin ajan laittomuuksiin liittyen.
Lennot aloitettiin uudelleen 3. lokakuuta 2004 Bagdadista Ammaniin.
Ensimmäinen kotimaanlento tapahtui 4. kesäkuuta 2005 Bagdadin ja Basraan välillä, noin sadalle matkustajalle tarkoitetulla Boeing 727-200 -lentokoneelle. 6. marraskuuta 2005 aloitettiin lennot Teheraniin uudelleen 25 vuoden tauon jälkeen.
Kotimaanlennot Arbiliin ja Sulaimaniyyaan aloitettiin kesällä 2005.
2009 aloitettiin lennot Tukholmaan, Bahrainiin, Dohaan, Malmöhön, Karachiin, Düsseldorfiin ja Frankfurtiin. Lisäksi aloitettiin "Hadž"-lennot Jeddaan. Samana vuonna lentoyhtiö avasi myös internetsivustonsa.
Keväällä 2012 aloitettiin lennot Bagdadista Delhiin ja Mumbaihin ja Antalyaan.
Iraqi Airways tilasi huhtikuussa 2012 30 Boeing 737-800-ja 10 Boenig 787 Dreamlineria. Ensimmäiset koneet oli tarkoitus saada Irakiin joulukuussa 2012.
4. joulukuuta 2012 Iraqi Airways vastaanotti ensimmäisen Airbus A330 -koneensa.
27. helmikuuta 2013 aloitettiin lennot Kuwaitiin 22 vuoden hiljaiselon jälkeen. 2013 aloitettiin myös lennot Gatwickin kansainväliselle lentoasemalla, Lontooseen 23 vuoden tauon jälkeen.
Kesällä 2013 aloitettiin lennot Ankaraan ja Kööpenhaminaan ja vastaanotettiin ensimmäinen Boeing 737-800. Syksyllä lentoyhtiö kertoi aloittavansa lennot Pekingiin, Kantoniin ja Shanghaihin.
Iraqi Airways solmi 19. marraskuuta 2013 esisopimuksen Bombardierin kanssa viiden Bombardier CS300:n hankkimisesta ja 11 optiosta. Myöhemmin yritykset allekirjoittivat virallisen kaupan. Viiden lentokoneen listahinta oli 387 miljoonaa dollaria ja optioiden kanssa 1,26 miljardia dollaria.
Vuonna 2014 aloitettiin lennot Wieniin ja Kantoniin. ISIS-terroristijärjestön vallattua Mosulin lennot sinne keskeytettiin.
Nykyinen laivasto

Laivasto heinäkuussa 2016.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Matkustajapaikkoja |
| --- | --- | --- |
| Airbus A320-200 | 3 | 180 |
| Airbus A321-200 | 2 | 220 |
| Airbus A330-200 | 1 | 288 |
| Boeing 737-700 | 2 | 173 |
| Boeing 737-800 | 13 | 162 |
| Boeing 747-400 | 2 | 412 |
| Boeing 767-300ER | 2 | 239 |
| Boeing 777-200LR | 1 | 364 |
| Bombardier CRJ-900LR | 6 | 90 |
Nykyinen laivasto > Tilauksessa

Tilaukset heinäkuussa 2016
| Lentokone | Tilauksia | Optioita | Ensimmäinen toimitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Boeing 737-800 | 20 | 10 | 2013 |
| Boeing 787-8 | 10 | 5 | 2019 |
| Bombardier CS300 | 5 | 11 | 2016 |
Iraqi Airways Vickers Viscout
Iraqi Airways Hawker Siddeley Trident
Iraqi Airaysin Boeing 747-200
Iraqi Airwaysin kaksi hylättyä 747-200-konetta Tunisiassa.
Iraqi Airwaysin hylättyjä koneita Jordaniassa.
Iraqi Airwaysin Airbus A321.
Iraqi Airwaysin nykyaikainen Boeing 747-400.
YI-AST, Iraqi Airwaysin Boeing 737-800
Tsubasa Honda

| Tsubasa Honda> 本田 翼 |
| --- | --- |
 Tsubasa Honda vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. kesäkuuta 1992 (ikä 32)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb
Tsubasa Honda (jap. 本田 翼, Honda Tsubasa, 27. kesäkuuta 1992) on japanilainen näyttelijä ja malli. Hän on toiminut mallina Seventeen-, Love Berry- ja Non-no-lehdille sekä näytellyt muun muassa TV-sarjoissa sekä elokuvissa kuten Ao Haru Ride, Kishūteneki Terminal ja Koinaka.