stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moriorien kansanmurha
Kansanmurhan kulku > Invaasion jälkeen

Maorien hyökkäyksestä selvinneet moriorit orjuutettiin ja pakotettiin raskaaseen työhän. Maorit erottivat morioriperheiden jäseniä toisistaan ja raiskasivat naisia. Maorien ja moriorien suhteista syntyneet lapset olivat täysiverisiin morioreihin verrattavia orjia, mikä oli melko lailla päinvastainen käytäntö, mihin maorit olivat tottuneet Uudessa-Seelannissa.selvennä Morioreja kiellettiin avioitumasta keskenään, puhumasta omaa kieltään tai harjoittamasta perinteistä uskontoaan. Eurooppalaiset kertoivat maorien viittaavan morioreihin termillä ”musta tyyppi”, millä todennäköisesti pyrittiin dehumanisoimaan morioreja edelleen. Aikalaiskertomuksia väkivaltaisuuksista on vain vähän ja suurin osa on tullut julki vasta jälkikäteen. Jopa moriorien omien kertomusten mukaan he kuolivat suruun, koska menettivät hengelliset siteensä maahansa ja esi-isiinsä.
Moriorien orjuus kesti lähes 30 vuotta. Kun heidät vapautettiin 1863, oli morioreja jäljellä vain 101. Moriorien huonolle kohtelulle on esitetty monia selityksiä. Ensinnäkin maorit saattoivat pitää moriorien rauhanomaista elämäntapaa osoituksena heikkoudesta, mistä nämä ansaitsivat rangaistuksen. Toisaalta syynä saattoi olla puhdas rasismi, jonka nojalla maorit katsoivat moriorien olevan alempia olentoja, joiden kuuluikin olla maoriheimojen orjia. Toisaalta osa maoriheimoista suojeli morioreja orjuuttajiltaan. Kaikki moriorit eivät myöskään hyväksyneet orjuutta, vaan yksinkertaisesti kieltäytyivät tekemästä käskettyä työtä.
Vuonna 1870 oikeusistuin antoi päätöksen, jolla se antoi Chathamsaaret kahdelle maoriheimolle huolimatta sitä, että nämä olivat lähteneet saarilta jo kauan sitten. Tämän jälkeen moriorit alettiin kuvata laiskoina ja typerinä. Stereotypia päätyi myös uusiseelantilaisiin alakoululukemistoihin.
Jälkipyykki

Moriorit yrittivät 1900-luvun alussa laskea, montako ihmistä maorit olivat tappaneet, ja päätyivät 118 mieheen ja 108 naiseen. Lukuun tosin kuuluivat vain aikuiset. Myöhemmin kuolonuhreja on arvioitu olleen jopa lähes 300 eli kuudesosa morioreista.
Vuonna 2021 Uuden-Seelannin hallitus tunnusti moriorit omaksi alkuperäiskansakseen, pyysi vääryyksiä anteeksi, maksoi morioreille 18 miljoonaa dollaria ja palautti näiden maat. Nykyisin suurimmalla osalla moriorien jälkeläisistä ei ole suhdetta kulttuurinsa. 2020-luvulla kieltä ja kulttuuria on kuitenkin alettu elvyttää mm. julkaisemalla moriorinkielisiä lauluja sekä kielen oppimiseen tarkoitettu älypuhelinsovellus Ta Rē Maoriori. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan Uudessa-Seelannissa asui melkein 600 morioriksi itseään kutsuvaa henkilöä.
Naisten parisprintti hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2011

Naisten parisprintti hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2011 järjestettiin 2. maaliskuuta. Kilpailu hiihdettiin perinteisellä tavalla ja siihen osallistui 16 joukkuetta.
Tulokset > Välierät

| Sija | Erä | Lähtönumero | Maa | Urheilijat | Aika | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | 1 |  Slovenia | Katja Višnar Petra Majdič | 19:58.6 | Q |
| 2 | 1 | 2 |  Norja | Maiken Caspersen Falla Astrid Uhrenholdt Jacobsen | 19:59.6 | Q |
| 3 | 1 | 3 |  Ruotsi | Ida Ingemarsdotter Charlotte Kalla | 20:00.2 | Q |
| 4 | 1 | 5 |  Kanada | Perianne Jones Daria Gaiazova | 20:36.9 | q |
| 5 | 1 | 4 |  Japani | Masako Ishida Madoka Natsumi | 20:41.0 | q |
| 6 | 1 | 7 |  Tšekki | Eva Nývltová Ivana Janečková | 21:08.1 |  |
| 7 | 1 | 6 |  Kazakstan | Oksana Jatskaja Tatjana Roshina | 21:16.9 |  |
| 8 | 1 | 8 |  Ukraina | Zoia Zaviediejeva Vita Jakimtšuk | 22:45.7 |  |
| 1 | 2 | 9 |  Suomi | Aino-Kaisa Saarinen Krista Lähteenmäki | 20:04.0 | Q |
| 2 | 2 | 10 |  Italia | Arianna Follis Marianna Longa | 20:04.0 | Q |
| 3 | 2 | 12 |  Yhdysvallat | Sadie Bjornsen Kikkan Randall | 20:31.9 | Q |
| 4 | 2 | 11 |  Saksa | Stefanie Böhler Nicole Fessel | 20:33.9 | q |
| 5 | 2 | 13 |  Venäjä | Anastasia Dotsenko Julia Ivanova | 20:48.6 | q |
| 6 | 2 | 14 |  Viro | Piret Pormeister Triin Ojaste | 20:55.6 |  |
| 7 | 2 | 16 |  Liettua | Lina Kreivenaitė Ingrida Ardišauskaitė | 22:50.2 |  |
| 8 | 2 | 15 |  Yhdistynyt kuningaskunta | Rosamund Musgrave Sarah Young | 23:31.8 |  |
Q = joukkue pääsi jatkoon suoraan 
 q = joukkue pääsi jatkoon aikavertailun kautta
Tulokset > Finaali

| Sija | Lähtönumero | Maa | Urheilijat | Aika | Ero kärkeen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 3 |  Ruotsi | Ida Ingemarsdotter Charlotte Kalla | 19:25.0 |  |
|  | 9 |  Suomi | Aino-Kaisa Saarinen Krista Lähteenmäki | 19:28.3 | +3.3 |
|  | 2 |  Norja | Maiken Caspersen Falla Astrid Uhrenholdt Jacobsen | 19:29.1 | +4.1 |
| 4 | 10 |  Italia | Arianna Follis Marianna Longa | 19:40.1 | +15.1 |
| 5 | 1 |  Slovenia | Katja Višnar Petra Majdič | 19:43.5 | +18.5 |
| 6 | 5 |  Kanada | Perianne Jones Daria Gaiazova | 20:11.9 | +46.9 |
| 7 | 11 |  Saksa | Stefanie Böhler Nicole Fessel | 20:12.8 | +47.8 |
| 8 | 4 |  Japani | Masako Ishida Madoka Natsumi | 20:19.1 | +54.1 |
| 9 | 12 |  Yhdysvallat | Sadie Bjornsen Kikkan Randall | 20:21.5 | +56.5 |
| 10 | 13 |  Venäjä | Anastasia Dotsenko Julia Ivanova | 20:23.3 | +58.3 |
Ilostiikkaa

| Ilostiikkaa Ella Lahtinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1994
 Julkaistu: 1994
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Levymerkki: Prisma
Ella Lahtisen muut julkaisut
| Monen monta mukavaa 1992 | Ilostiikkaa 1994 | Tuulee 1999 |
Ilostiikkaa on Ella Lahtisen toinen sooloalbumi. Ennen tätä albumia hän on laulanut Tenavatähti 1992 -levyllä, Lapsen tähden -kokoelmalevyllä sekä tehnyt ensimmäisen sooloalbuminsa Monen monta mukavaa.
Levy on lastenmusiikkia ja sillä on uskonnollinen teema. Levyn on julkaissut Ristin voitto ry vuonna 1994.
Kappaleet

1+1
Merellä
Tosi jännä päivä
Hyvä mieli tarttuu
Isälle
Fiilisblues
Viljele ja varjele
Tyytyväinen Santeri
Osaat kyllä
Tosi kuin vesi
Aikuisten karuselli
Kuinka paljon enemmän
Musiikkivuosi 2017

Musiikkivuosi 2017 käsittelee vuoden 2017 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

HIM-yhtye ilmoitti lopettavansa vuoden loppuun mennessä
8. joulukuuta oli Jean Sibeliuksen päivä
Julkaisuja > Tammikuu

6. tammikuuta – Ed Sheeranin hittisingle ”Shape of You” julkaistiin
Julkaisuja > Huhtikuu

14. huhtikuuta – Little Dragonin viides albumi Season High julkaistiin
Julkaisuja > Kesäkuu

2. kesäkuuta – Dua Lipan esikoisalbumi Dua Lipa julkaistiin
17. heinäkuuta – Com Truisen albumi Iteration julkaistiin
Julkaisuja > Marraskuu

29. marraskuuta – Ibeyin albumi Ash julkaistiin
Kilpailuja

Uuden Musiikin Kilpailu 2017
Eurovision laulukilpailu 2017
Kuolleita

Chester Bennington
Chuck Berry
Lil Peep
Tom Petty
Palkintoja

Vuoden albumin Grammy-palkinto - 25
NBA-kausi 2013–2014

NBA-kausi 2013–2014 oli NBA-koripalloliigan 68. kausi. Runkosarja alkoi 29. lokakuuta 2013 ja päättyi 16. huhtikuuta 2014, jonka jälkeen käynnistyivät pudotuspelit. San Antonio Spurs haki revanssin edelliskauden finaalivastustajastaan Miami Heatista voitettuaan tämän 15. kesäkuuta päättyneessä finaalisarjassa voitoin 4–1.
Tapahtumia

Memphis Grizzlies sai 8. helmikuuta Atlanta Hawksia vastaan käydyssä ottelussa vain yhden vapaaheiton, mikä on kaudella 1954–55 aloitetun tilastoinnin ennätys.
Runkosarja

V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja
Runkosarja > Pelaajatilastot

| Kategoria | Pelaaja | Joukkue | Tilasto |
| --- | --- | --- | --- |
| Pisteitä per ottelu | Kevin Durant | Oklahoma City Thunder | 32.0 |
| Levypalloja per ottelu | DeAndre Jordan | Los Angeles Clippers | 13.6 |
| Syöttöjä per ottelu | Chris Paul | Los Angeles Clippers | 10.7 |
| Riistoja per ottelu | Chris Paul | Los Angeles Clippers | 2.5 |
| Torjuntoja per ottelu | Anthony Davis | New Orleans Pelicans | 2.8 |
| Pelitilanneheittojen tarkkuus | DeAndre Jordan | Los Angeles Clippers | 67.6% |
| Vapaaheittojen tarkkuus | Brian Roberts | New Orleans Pelicans | 94.0% |
| Kolmen pisteen heittojen tarkkuus | Kyle Korver | Atlanta Hawks | 47.2% |
Palkitut pelaajat

Arvokkain pelaaja (MVP): Kevin Durant, Oklahoma City Thunder
Vuoden tulokas: Michael Carter-Williams, Philadelphia 76ers
Vuoden puolustuspelaaja: Joakim Noah, Chicago Bulls
Paras kuudes pelaaja: Jamal Crawford, Los Angeles Clippers
Kehittynein pelaaja: Goran Dragić, Phoenix Suns
Vuoden valmentaja: Gregg Popovich, San Antonio Spurs
Finaalien MVP: Kawhi Leonard, San Antonio Spurs
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta NBA-kausi 2013–2014 Wikimedia Commonsissa
NBA:n kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1940-luku |  |  |  |  |  |  | 1946–47 | 1947–48 | 1948–49 | 1949–50 |
| 1950-luku | 1950–51 | 1951–52 | 1952–53 | 1953–54 | 1954–55 | 1955–56 | 1956–57 | 1957–58 | 1958–59 | 1959–60 |
| 1960-luku | 1960–61 | 1961–62 | 1962–63 | 1963–64 | 1964–65 | 1965–66 | 1966–67 | 1967–68 | 1968–69 | 1969–70 |
| 1970-luku | 1970–71 | 1971–72 | 1972–73 | 1973–74 | 1974–75 | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2010-luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 |  |  |  |  |  |  |
IRCnet

IRCnet on yksi suurimmista IRC-verkoista. Suomessa IRC on yleensä ymmärretty nimenomaan IRCnet-verkkona. Suomalaiset IRC-palvelimet sijaitsevat pääosin tässä verkossa.
Historia

IRCnet muodostui eräänlaisena haarautumana EFnetistä vuonna 1996. Haarautuminen oli seurausta kiistasta, joka koski operaattorien valtaoikeuksia ja nicknamejen törmäystilanteissa sovellettavaa palautuskäytäntöä.
Huhun mukaan IRCnet syntyi virallisesti kun suuri yhdysvaltalainen EFnet-palvelin katkaisi varoituksetta linkkinsä eurooppalaisiin palvelimiin ja jätti näin syntyneen eurooppalaisen yhteisön itsenäistymään. Eurooppalaiset EFnetin palvelimet liittyivät IRCnetiin ja saivat myöhemmin seuraa myös vastaavista japanilaisista ja australialaisista palvelimista.
EFnetistä irtautuneen verkon sisään jäi myös maailman ensimmäinen IRC-palvelin (tolsun.oulu.fi) ja tämän vuoksi uuden verkon nimeksi omaksuttiin IRCnet, jota oli aikaisemmin käytetty yleisnimenä mille tahansa IRC-verkolle.
IRCnet on ollut synnystään asti yksi suurista IRC-verkoista. Alkuaikoina verkko oli toisella sijalla EFnetin jälkeen, mutta nousi muutamaksi vuodeksi 2000-luvun alussa maailman suurimmaksi verkoksi. Vuodesta 2002 muut verkot ohittivat IRCnetin käyttäjämäärässä nopean kasvunsa vuoksi, mutta IRCnetin käyttäjämäärät kasvoivat myös vuoteen 2005 asti saavuttaen 125 000 samanaikaisen käyttäjän huippumäärän. Mainitusta vuodesta eteenpäin IRCnetin käyttö ja palvelinten määrä on hiipunut hitaasti.
Nykytila ja verkon luonne

IRCnetissä on vuonna 2019 keskimäärin 27 000 samanaikaista käyttäjää ja hieman alle 30 palvelinta. Näillä määrillä IRCnet sijoittuu toiseksi suurimmaksi IRC-verkoksi maailmassa freenoden jälkeen.
IRCnet on IRC-verkkona hyvin perinteinen ja siitä puuttuu monia muiden verkkojen teknisiä ominaisuuksia. IRC-operaattorit eivät valvo tiukasti kanavia ja IRCnetillä ei ole erityistä "tarkoitusta", vaan verkko on tarkoitettu yleiseen keskusteluun vaihtelevista aiheista.
Aiheesta muualla

IRCnet.com
IRCnet.info
III (Brädin albumi)

| III Brädi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. toukokuuta 2014
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rap, R&B
 Kesto: 36.53
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 4.
Brädin muut studioalbumit
| Näis kengis 2012 | III 2014 |   |
III on suomalaisen rap-artisti Brädin kolmas studioalbumi, joka julkaistaan Rähinä Recordsin kautta 16. toukokuuta 2014. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan neljännelle sijalle.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Mukana | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Hätähuuto | Toni Wirtanen | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Aamupala | Nikke Ankara | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Teen tän näin | Illi | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Uimaan | PistePiste | 3.23 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Anna palaa | Tuomas Kauhanen | 4.05 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | B=MC2 |  | 2.56 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Joku päivä | Herrasmiesliiga | 3.43 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Kunnon muija | Nikolai Alho | 3.13 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kotiin |  | 4.51 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | III | Uniikki & Jannika B | 4.24 |  |  |  |  |  |  |
Mount Warning

Mount Warning
Mount Warning nähtynä Clarrie Hallin padolta.
| --- | --- |
Tyyppi:  kilpitulivuori 
Sijainti:   Uusi Etelä-Wales, Australia
Vuoristo:  Australian Kordillieerit
Korkeus merenpinnasta:  1 156 m
Prominenssi:  952 m
Suojelualue:  Wollumbinin kansallispuisto (en) 
Purkautunut viimeksi:  n. 22 Ma
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Mount Warning, Australian alkuasukkaiden kielellä Wollumbin on vuori Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa Australiassa. Se on osa valtavaa eroosion kuluttamaa muinaista kilpitulivuorta, joka purkautui viimeksi yli 20 miljoonaa vuotta sitten. Vuoren korkeus on 1 156 metriä, ja sitä ympäröivä alue on nykyään kansallispuisto, jossa on esimerkiksi etelänpyökkejä kasvavaa subtrooppista sademetsää.
Nimi

Australian alkuperäisasukkaat antoivat vuorelle nimen Wollumbin. Brittiläinen tutkimusmatkailija James Cook havaitsi laivastaan vuoren ensimmäisenä eurooppalaisena vuonna 1770 ja antoi sille nimeksi Mount Warning mikä tarkoittaa suomeksi ”varoituksen vuorta”, jotta myöhemmät merenkävijät osaisivat varoa alueen riuttoja.
Mount Warning iltahämärässä.
Mount Warning
Mount Warning nähtynä Tweed Riveriltä.
Uki-kylä, taustalla Mt Warning ja Mt Uki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mount Warning Wikimedia Commonsissa
Häädetjärvi

| Häädetjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°01′53″N, 22°45′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Samminluoma 
Järvinumero:  35.557.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,3 m 
Rantaviiva:  7,332 km 
Pinta-ala:  0,99748 km² 
 fiHäädetjärvi 
Häädetjärvi  on Pirkanmaalla Parkanossa Koskenkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Häädetjärvi on Samminluoman valuma-alueen pääjärvi.
Maantietoa

Järven pituus on 2,3 kilometriä, leveys 950 metriä ja sen pinta-ala on 100 hehtaaria. Se sijaitsee Häädetkeitaan ja Pajanevan välissä ja sen itäpuolelle jää Järventauskangas. Järven pohjoispäähän laskee suo-ojia sekä itä- että länsipuolelta. Eteläpäässä sijaitsee Samminluoman laskuojan luusua. Samminluoma laskee 3,6 kilometriä Koskenkylään, missä se yhtyy Kovesjokeen oikealta. Samminluomaan laskee myös Vehkuri. Järvi on muodoltaan pitkä ja kapea. Eteläosaa kutsutaan Samminlahdeksi. Pohjoisempana ovat vielä Nevalahti, jota reunustaa avosuo, ja Pahkamanlahti, jossa sijaitsee järven ainoa ja noin 100 metriä pitkä saari. Rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä. Järven läheisyydessä on ollut Häädetjärven ja Sammin maatilat, joista Sammi on enää toiminnassa. Eteläpäässä sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa.
Luonnonsuojelu

Pohjoisempana ollut 500 hehtaarin Häädetkeitaan luonnonpuisto saa laajennuksen, jossa siihen liitetään 1 500 hehtaaria suoalueita eteläpuolelta. Alueen mukana myös Häädetjärvi tulee kuulumaan eteläpäätä lukuun ottamatta tähän laajennettuun Natura 2000 -alueeseen (FI0336004).
Historiaa

Vanhassa 1800-luvulla laaditussa pitäjänkartassa järven, jonka nimi kirjoitettiin ”Hääräjärvi”, rantoja oli jo raivattu. Järven koillispäässä sijaitsi maatila, jonka rakennuksia on siellä vieläkin. Maatilalla oli ympärillään peltoja ja niittyjä oli raivattu Pajanevalta.
Ilotulitusrakettisota

Rakettisotaa
Ilotulitusrakettisota (kreik. Рουκετοπόλεμος, Rouketopólemos, kirjaimellisesti ”Rakettisota”) on perinteinen vuosittainen tapahtuma, joka järjestetään joka pääsiäinen Vrontádoksen kaupungissa Chíoksen saarella Kreikassa.
Ilotulitusrakettisota liittyy kreikkalaiseen perinteeseen ampua ilotulitteita pääsiäisyönä. Vrontádoksessa tavasta on kehittynyt kilpailu, jossa kaupungin kahden kirkon, Ágios Márkos (Pyhän Markuksen kirkko) ja Panagía Erythianí (Neitsyt Marian kirkko), joukkueet ottavat mittaa toisistaan. Joukkueet ampuvat tuhansittain omatekoisia ilotulitusraketteja omalta puoleltaan tavoitteenaan osua vihollisjoukkueen kirkon kellotorniin.
Kumpikin kirkko on rakennettu kukkulalle laakson vastakkaisille puolille ja niiden välinen etäisyys on noin 400 metriä. Tapahtumaa edeltävinä päivinä kirkot ja läheiset rakennukset suojataan etukäteen, jotta ne eivät syttyisi tuleen, ja muun muassa niiden ikkunat peitetään. Kumpikin joukkue virittää suuren määrän raketteja valmiiksi riveissä oleviin telineisiin. Ammuttavien rakettien määräksi mainitaan 60 000–80 000. Sota alkaa keskiyöllä ja on käynnissä samaan aikaan kun kirkoissa vietetään pääsiäisyön liturgiaa. Voittajan määrittämiseksi osumat lasketaan kirkkojen torneista seuraavana päivänä, mutta yleensä kumpikin joukkue pitää itseään voittajana, ja niin kilpailu uusitaan seuraavana vuonna.
Tapahtuman alkuperästä ei ole varmuutta. Paikallisen perimätiedon mukaan se on peräisin osmanivallan ajalta. Erään version mukaan osmanit olisivat estäneet paikallisia juhlimasta pääsiäistä perinteisellä ortodoksisella tavalla. Tämän seurauksena paikalliset järjestivät ”sodan”, jonka tarkoituksena oli pitää turkkilaiset loitolla, niin että pääsiäistä voitiin viettää halutulla tavalla. Toisen version mukaan pääsiäistä olisi juhlistettu alun perin tykinlaukauksilla, kunnes osmaniviranomaiset kielsivät tykit peläten kreikkalaisten käyttävän niitä kapinointiin. Näin tapahtuma muuttui ilotulitusrakettisodaksi.
Tapahtuma on suosittu turistinähtävyys.
Aiheesta muualla

Rocketwar. Tapahtuman verkkosivut. (englanniksi) (kreikaksi)
Ilotulitus (albumi)

| Ilotulitus Ilona |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1989
 Tuottaja(t): T. T. Oksala
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Ilonan muut julkaisut
| Ähäkutti 1988 | Ilotulitus 1989 | Periodi 1986–1990 2006 |
Ilotulitus (Ilona) on Ilonan vuonna 1989 julkaisema pop-rock-levy, jossa oli yhtyeen omia ja cover-kappaleita. Muista yhtyeistä joitain lauluja olivat tekemässä Sami Ruusukallio ja Jaana Rinne. Levyn tunnettuja kappaleita ovat mm. Kitaraasi rakastan, Tuhma poika, Pojat ja Kello käy.
Kappaleet

A:
Kitaraasi rakastan 3:42
Tuhma poika 3:23
Näkemiin 	3:38
Messumatka 	3:40
En sua saanutkaan 	3:32
Pojat
B:
Kello käy
Ilotulitus 	2:48
Pieni nainen 	2:46
Kaipaus 	2:42
Reunalla 	3:54
Mitä Kuuluu Perjantai? 	2:59
Auringon haalistamaa 	2:01
Ilovaisk

| Ilovaisk (Іловайськ) |
| --- | --- |
 Muistomerkki Ilovaiskin rautatieaseman edustalla.
 Ilovaisk
 Koordinaatit: 47.925°N, 38.199°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Kaupunkipiiri:  H’artsyzk
Rautatieasema:  1869
Kaupungiksi:  1938
Väkiluku (2013):  15 949
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ilovaisk (ukr. Іловайськ) on Itä-Ukrainan Donetskin alueen H'artsyzkin kaupunkipiirissä, linnuntietä noin 29 kilometriä aluekeskus Donetskin itäkaakkoon sijaitseva kaupunki ja merkittävä  Ukrainan rautateiden risteysasemana Donetskin itäpuolella.
Ilovaisk on syntynyt 23. joulukuuta 1869 avatun, alkujaan pienen, linjan Kursk-Harkova-Azov (Asovanmeri) rautatien risteysaseman numero 17 paikalle. Asema nimettiin seudun suurmaanomistajan I. H. Ilovaiskin mukaan. 1920-luvun alkupuolelle tultaessa Ilovaiskin asema ja ympäröivä kylä oli kasvanut. Kehitys sai pontta alueelle 1880- ja 1890- luvulla perustetuista hiilikaivoksista ja tehtaista, joiden seurauksena rakennettiin uusia raiteita ja aseman merkitys kasvoi rahtiliikenteessä, kuten hiilen, viljan ja rakennustarvikkeiden kuljetuksessa. Vuonna 1903 kylässä asui 943 henkeä, joista noin 300 oli rautatieläisiä.  Kaupungin aseman paikkakunta sai vuonna 1938.
Ukrainan tilastokeskuksen arvion mukaan Ilovaiskissa oli vuoden 2013 alussa 15 949 asukasta. Asukasluku on pienentynyt neuvostovuosista, sillä esimerkiksi vuonna 1970 asukkaita oli noin 20 200.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilovaisk Wikimedia Commonsissa
Lucian Kim, 4.11.2014: The Battle of Ilovaisk: Details of a Massacre Inside Rebel-Held Eastern Ukraine (englanniksi) (newsweek.com)
Jussi Niemeläinen ja Suvi Turtiainen: Näin Ukraina hävisi – HS selvitti, mitä sodan ratkaisu­viikkoina tapahtui rintamalla (14.9.2014) (hs.fi)
Timothy Ash: Massacre at Ilovaisk proves turning point in Russia's war against Ukraine (10.9.2014) (englanniksi) (kyivpost.com)
Alec Luhn: Anatomy of a Bloodbath (6.9.2014) (englanniksi) (foreignpolicy.com)
Survivors recall Ilovaisk massacre (3.9.2014) (englanniksi) (kyivpost.com)
Ukraine conflict: Fierce battle for town of Ilovaisk (20.8.2014) (englanniksi) (bbc.com)
Natalja Smirnitskaja

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Neuvostoliitto> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Bryssel 1950 | Keihäänheitto |  |
Natalja Smirnitskaja (omaa sukua Djatlova, ven. Наталья Васильевна Смирницкая (Дятлова), 8. syyskuuta 1927 – 2004) oli Neuvostoliittoa edustanut yleisurheilija, joka kilpaili keihäänheitossa. Hän voitti kultaa Brysselin EM-kisoissa 1950 tuloksella 47,55 metriä. Smirnitskaja paransi keihäänheiton maailmanennätystä kahdesti vuonna 1949 ja oli maailmanennätyksen haltija vuoteen 1954 saakka. Urheilu-uransa jälkeen hänet palkittiin Neuvostoliiton urheilumestariksi (ven. заслуженный мастер спорта СССР).
Naurislampi

Naurislampi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Naurislampi, lampi Heinävedellä
Naurislampi, lampi Joensuussa
Naurislampi, lampi Juvalla
Naurislampi, lampi Multialla
In absentia (täsmennyssivu)

In absentia voi tarkoittaa:
Latinankielistä sanontaa, joka tarkoittaa poissaollessa
Oikeustermiä In absentia
Albumia In Absentia
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”In absentia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Natalja Sokolova

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Montréal 1976 | 4 × 400 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Rooma 1974 | 4 × 400 m |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Hopeaa | Sofia 1977 | 400 m |  |
Natalja Dmitrievna Sokolova (s. 6. lokakuuta 1949 Moskova) on Neuvostoliittoa edustanut entinen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili pikajuoksussa. Hänen seuransa oli Moskovan Dynamo.
Sokolova oli mukana maansa pronssia voittaneessa 4 × 400 metrin viestijoukkueessa Rooman EM-kisoissa 1974. Hän osallistui olympialaisiin kerran, Montréalissa 1976. Sokolova kilpaili tuolloin 400 metrillä, jolla hän pääsi välieriin saakka ja 4 × 400 metrillä, jolla hän voitti pronssia yhdessä Inta Kļimovičan, Ljudmila Aksenovan ja Nadežda Iljinan kanssa. Hän sai 400 metrin henkilökohtaiselta matkalta hopeaa vuoden 1977 universiadeista, joissa hän juoksi matkan 52,15 sekunnissa.
Sokolovan ennätys 400 metrillä oli 51,43 sekuntia, jonka hän juoksi vuonna 1976.