stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lihan terveysvaikutukset
Tutkimustietoa lihan terveysvaikutuksista > Kuolleisuus

Maaeläinten lihaa syövät elävät kauemmin kuin ne, joiden ruokavalioon se ei kuulu. Tämä johtunee siitä, että maaeläinten liha sisältää ihmiselle tarpeellisia proteiinia, rautaa ja sinkkiä sekä monia B-ryhmän vitamiineja.lähde?
Vuonna 2013 julkaistussa laajassa väestötutkimuksessa havaittiin, että siipikarjan lihan syöminen alentaa kuolemanriskiä tehokkaimmin, sillä riski on pienimmillään niillä, jotka syövät päivittäin keskimäärin 20–80 grammaa siipikarjan lihaa. Lisäksi niin sanottua punaista lihaa kannattaa tutkimuksen perusteella syödä 10–80 grammaa päivässä.
Vuonna 2019 julkaistussa myöhäiskeski-ikäisiä ja vanhuksia koskevassa tutkimuksessa havaittiin, että jokainen siipikarjan teollisesti prosessoimaton liha-annos korreloi noin 14 prosenttia pienemmän kuolleisuuden kanssa. Tuloksesta oli kuitenkin poistettu diabeteksen, korkean verenpaineen ja ylipainon vaikutus kuolleisuuteen. Broilerinlihan muuta lihaa hieman suuremman kuolleisuutta laskevan vaikutuksen on ajateltu johtuvan osaksi siitä, että siinä on vähemmän rautaa.
Jotkut tutkijat ovat esittäneet, että runsas punaisen lihan kulutus lisäisi kuolemanriskiä. Kansainvälinen tutkijaryhmä julkaisi vuonna 2019 kuitenkin metatutkimuksen, jonka mukaan teollisesti prosessoimattoman punaisen lihan kulutus ei nosta kokonaiskuolleisuutta. Tutkimuksessa tarkasteltiin siihen asti kertynyttä tutkimusnäyttöä, ja siinä tarkasteltuihin 61 tutkimukseen oli osallistunut yhteensä yli neljä miljoonaa tutkittavaa.
Vuonna 2019 julkaistiin yhdysvaltalaistutkimus, jossa tutkittavia vertailtiin kulutetun lihamäärän sijaan sen perusteella, olivatko he lisänneet tai vähentäneet lihankulutustaan. Tuloksena oli, että niillä, jotka olivat lisänneet päivittäin nauttimansa teollisesti prosessoidun sekä prosessoimattoman punaisen lihan yhteismäärää puolikkaalla tai sitä suuremmalla annoksella, oli 10 prosenttia suurempi kuolleisuus verrattun niihin, jotka olivat lisänneet kulutusta alle puolikkaalla annoksella. Kulutuksen pienentämisellä ei havaittu kuitenkaan olevan minkäänlaista vaikutusta kuolleisuuteen. Puolikas annos tarkoitti 43 grammaa, jos kyseessä oli pelkästään punainen liha, mutta vain 7–23 grammaa, jos kyseessä oli pelkästään prosessoitu punainen liha. Tutkimusaineistona käytettiin naisten osalta vuosina 1986–2010 suoritettua Nurses’ Health Study -tutkimusta ja miesten osalta vuosina 1986–2006 suoritettua Health Professionals Follow-up Study -tutkimusta.
Tutkimustietoa lihan terveysvaikutuksista > Ravitsevuus

Liha sisältää monia tärkeitä ravintoaineita kuten runsaasti hyvälaatuista proteiinia, A- ja B-vitamiineja sekä hyvin imeytyvää hemi-rautaa, sinkkiä, B12-vitamiinia, kaliumia ja fosfatyydikoliinia.
Rauta on välttämätöntä elimistön hapenkuljetukselle ja aivojen kehitykselle. Myös sinkkiä tarvitaan aivojen kehitykseen sekä myös DNA:n ja proteiinien valmistukseen, suvunjatkamiseen ja immuunijärjestelmän toimintaan. Riittävä proteiininsaanti puolestaan pidentää keskimääräistä elinikää.
Vuonna 2017 julkaistussa brittitutkimuksessa havaittiin, että naisilla, joiden keskimääräinen punaisen lihan kulutus oli alle 40 grammaa päivässä, esiintyi muita enemmän liian alhaisia sinkin, raudan, B12-vitamiinin ja kaliumin tasoja. Etenkin naudanlihassa on runsaasti tärkeitä ravintoaineita. Vuonna 2023 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että naudanlihaa syövät nuoret saivat ravinnosta vähintään 10 prosenttia muita enemmän rautaa, kaliumia, koliinia, B12-vitamiinia ja sinkkiä ja heidän joukossaan oli myös vähemmän folaatin- ja B6-vitamiinin puutteesta kärsiviä.
Tutkimustietoa lihan terveysvaikutuksista > Aivoterveys

Punaisen lihan syöminen korreloi vuonna 2021 julkaistun puolen miljoonan brittiläisen väestöseurantatutkimuksessa Alzheimerin taudin pienempään esiintyvyyteen siten, että punaisen lihan nauttiminen näyttäisi vähentävän sairastumisriskiä 30 prosentilla jokaista päivittäin nautittua 50 grammaa kohden.
Vuonna 2022 julkaistussa suomalaistutkimuksessa havaittiin, että eniten prosessoimatonta punaista lihaa syövät miehet menestyivät kognitiivisia kykyjä mittaavissa testeissä  paremmin kuin sitä vähiten syövät. Eniten prosessoitua punaista lihaa syövät menestyivät toisaalta heikommin kuin sitä vähiten syövät. Koulutus- ja tulotason sekä elintapojen vaikutus sairastumisriskiin huomioitiin tuloksessa.
Lihaa syövillä esiintyy myös 17 prosenttia vähemmän aivohalvauksia siitä huolimatta, että he ovat lihavampia ja heillä on korkeampi verenpaine ja suuremmat kolesteroliarvot kuin niillä, jotka eivät syö lihaa.
Tutkimustietoa lihan terveysvaikutuksista > Mielenterveys

Vuonna 2021 julkaistussa tieteellisten tutkimusten yhteenvedossa havaittiin, että lihaa syövillä esiintyi vähemmän masennusta, ahdistusta ja itsetuhoista käyttäytymistä. Yhteenveto perustui  18 tutkimukseen, joihin osallistui yhteensä yli 160 000 henkeä. Sellaiset tutkimukset jätettiin kuitenkin huomiotta, joissa tarkasteltiin annos-vastesuhdetta.
Liha sisältää runsaasti esimerkiksi sinkkiä ja koliinia. Joissakin tutkimuksissa sinkin on havaittu vähentävän masennuksen oireita. Eräässä tutkimuksessa sinkkiä sisältävä ravintolisä yhdistettynä mielialalääkkeeseen vähensi masennusoireita vaikeaa masennusta sairastavilla henkilöillä. Tutkimuksissa on kuitenkin todettu, että sinkin positiivisesta vaikutuksesta masennusoireisiin tarvitaan lisää näyttöä.
Koliinin vaikutuksista ihmiselle on toistaiseksi vain vähän tutkittua tietoa, eikä sen liiallisesta tai liian vähäisestä saannista ole olemassa tutkimusnäyttöä. Ruokaviraston mukaan koliinin puutosta ei ole raportoitu ihmisillä.
Vuonna 2022 julkaistussa väestötutkimuksessa havaittiin, että ravinnosta saatava koliini vähensi yhdysvaltalaisaikuisilla masennusoireita. Kyseessä oli tiettävästi ensimmäinen koliinin mielenterveysvaikutuksia selvittävä väestötutkimus, ja tutkijaryhmä toteaakin artikkelissa, että koliinin masennusoireita vähentävästä vaikutuksesta tarvitaan lisää tietoa.
Tutkimustietoa lihan terveysvaikutuksista > Syöpä

Ravinnon liian suuren rautapitoisuuden on ajateltu saattavan lisätä paksusuolen syövän riskiä sen vuoksi, että rauta muodostaa paksusuolessa vapaita radikaaleja. Kuumalla pannulla paistetun tai grillatun lihan pintaan muodostuu lisäksi jonkin verran syöpävaarallisia heterosyklisiä amiineja ja polyaromaattisia hiilivetyjä.
WHO:n kansainvälinen syöväntutkimuskeskus IARC luokitteli vuonna 2015 punaisen lihan eli muun kuin muuta lihaa niukemmin rautaa sisältävän broilerin ja kalkkunan lihan "todennäköisesti syöpää aiheuttaviksi". Arvio perustui 28 väestötutkimuksesta vuonna 2011 laadittuun tutkimusyhteenvetoon, jossa havaittiin, että jokainen päivittäinen 100 gramman annos punaista lihaa lisäsi paksusuolen riskiä 17 prosentilla. Suurin osa tarkastelluista tutkimuksista oli laadittu länsimaissa. Aasian ja Tyynenmeren seudulla laadituissa tutkimuksissa ei löytynyt kuitenkaan minkäänlaista yhteyttä punaisen lihan kulutuksen ja paksusuolen syövän välillä.
Vuonna 2021 julkaistiin uusi väestöseurantatutkimusten yhteenveto, jonka mukaan eniten punaista lihaa syövillä esiintyi 10 prosenttia enemmän paksu- ja peräsuolen syöpää, 9 prosenttia enemmän rintasyöpää, 22 prosenttia enemmän maksasolusyöpää, 25 prosenttia enemmän kohdunrungon syöpää ja 26 prosenttia enemmän keuhkosyöpää kuin vähiten lihaa syövillä.
Britanniassa vuonna 2009 julkaistussa väestötutkimuksessa havaittiin toisaalta, että lihan syönnistä kokonaan pidättyvillä esiintyi 43 prosenttia enemmän paksusuolen syöpää, mutta 11 prosenttia vähemmän kaikkia syöpiä yhteensä kuin lihaa syövillä.
Muun kuin broilerin ja kalkkunan lihan syönnin tiedetään lisäävän syöpäriskiä tietyntyyppisten hiirten ruuansulatuselimistössä. Kyseisten hiirten immuunipuolustusjärjestelmä hyökkää erästä punaisesta lihasta löytyvää sokeria vastaan, mikä aiheuttaa niillä syövälle altistavan tulehdusreaktion.
Tutkimustietoa lihan terveysvaikutuksista > Haavainen paksusuolen tulehdus

Vuonna 2010 julkaistussa, 40–65-vuotiailla naisilla tehdyssä ranskalaistutkimuksessa havaittiin, että erittäin runsas kalan ja maaeläinten lihan nauttiminen lisää riskiä sairastua haavaiseen paksusuolen tulehdukseen.
Tutkimustietoa lihan terveysvaikutuksista > Diabetes

Vuonna 2010 julkaistussa yhdysvaltalaisessa metatutkimuksessa, joka kattoi yhteensä 20 tutkimusta ja 1 218 380 koehenkilöä havaittiin, ettei teollisesti prosessoimaton liha lisännyt diabeteksen riskiä.
Vuonna 2023 julkaistussa satunnaistettujen interventiotutkimusten yhteenvedossa havaittiin, että punaisen lihan nauttiminen vähentää aterianjälkeistä verensokerin nousua, eikä sillä ole merkitsevää vaikutusta muihin kakkostyypin diabeteksen riskitekijöihin.
Tutkimustietoa lihan terveysvaikutuksista > Painon kehitys

Vuonna 2015 julkaistun laajan tutkimuksen mukaan paljon nahatonta broilerinlihaa syövät ovat usein tavallista hoikempia. Paljon punaista lihaa syövät ovat usein tavallista lihavampia etenkin, jos he nauttivat sen kanssa paljon verensokeria nopeasti nostavia ruoka-aineita. Ne, jotka nauttivat liha-aterialla tärkkelyksen sijaan esimerkiksi vihanneksia, ovat puolestaan keskimääräistä hoikempia..
Tutkimustietoa lihan terveysvaikutuksista > Sydänterveys

Väestöseurantutkimuksissa on havaittu, että niillä, joiden veressä esiintyy runsaasti klupanodonihappoa (DPA) esiintyy 36 prosenttia vähemmän sydän- ja verisuonisairauksia. Muun muassa lihassa esiintyvällä DPA:lla vaikuttaisi olevan esimerkiksi verihiutaleiden kasautumista ehkäisevää spesifiä vaikutusta.
Vuonna 2010 julkaistussa yhdysvaltalaisessa metatutkimuksessa, joka kattoi yhteensä 20 tutkimusta ja 1 218 380 koehenkilöä, havaittiin, ettei teollisesti prosessoimaton liha lisännyt sydän- ja verisuonisairauksien riskiä.
Vuonna 2020 julkaistun väestötutkimuksen mukaan sillä viidenneksellä yhdysvaltalaisia miehiä, joka nauttii useimmin (teollisesti prosessoimatonta) punaista lihaa sisältävän aterian, hampurilaisen tai vastaavaa, esiintyy 24 prosenttia enemmän sydäninfarkteja kuin sillä viidenneksellä, joka nauttii kaikkein harvimmin punaista lihaa sisältäviä aterioita tai välipaloja. Niillä, jotka nauttivat päivittäin valkoista kalanlihaa sisältävää ruokaa, esiintyy jopa 54 prosenttia enemmän sydänkohtauksia kuin niillä, jotka syövät sen sijaan punaista lihaa sisältävää ruokaa. Tummaa kalanlihaa sisältäviä ruokia nauttivilla esiintyi 2000-luvulla kuitenkin jopa 46 prosenttia vähemmän sydänkohtauksia. Tumman kalanlihan nauttiminen ennen 2000-lukua sitä vastoin lisäsi sydänkohtauksia. Ilmiö saattaa selittyä valkoisen kalanlihan osalta sillä, että sitä nautitaan nykyisin usein leivitettyjen kalapuikkojen kaltaisena teollisena valmisruokana. Tutkimuksessa ei selvitetty kulutusmääriä, eikä riski kasvanut punaista lihaa sisältävien aterioiden osalta myöskään lineaarisesti syömiskertojen lisääntyessä.
Tutkimustietoa teollisesti prosessoidun lihan terveysvaikutuksista

Lihajalosteiden säilyvyyttä on yleensä parannettu savustamalla ja/tai lisäämällä niihin muitakin säilyvyyttä parantavia aineita kuin suolaa. Esimerkiksi valmismarinoidut lihasuikaleet saattavat sisältää jopa 16 erilaista lisäainetta, joita epäillään syyllisiksi niiden haitallisiin terveysvaikutuksiin. Suurin osa suomalaisesta broilerinlihasta myydään teollisesti marinoituna.
Tutkimustietoa teollisesti prosessoidun lihan terveysvaikutuksista > Kuolleisuus

Valmismarinoidun lihan, makkaran, kinkun, pekonin ja muiden teollisesti säillöttyjen lihavalmisteiden käyttö lisää kuolemanriskiä vuonna 2013 julkaistun eurooppalaistutkimuksen mukaan. Kun muut terveyteen vaikuttavat tekijät pyritiin ottamaan huomioon havaittiin, että kuolemanriski oli 10 prosenttia suurempi, jos lihajalosteita nauttii 40-80 grammaa päivässä, ja 20 prosenttia suurempi, jos määrä oli 80-160 grammaa. Ylimääräiset kuolemat johtuivat etenkin sydän- ja verenkiertoelinten sairauksista ja syövistä. Syyksi tulokseen on arveltu lihajalosteiden sisältämiä lisäaineita, kuten nitraattia ja fosfaattia sekä polysyklisiä aromaattisia hiilivetyjä, heterosyklisiä aromaattisia amiineja ja nitrosoamiineja.
Myös vuonna 2019 julkaistussa myöhäiskeski-ikäisiä ja vanhuksia koskevassa tutkimuksessa havaittiin, että jokainen teollisesti säilöttyjen lihajalosteiden ja punaisen lihan yhteenlaskettu laskennallinen annos korreloi keskimäärin 10 prosentin suuruisen kuolleisuuden lisäyksen kanssa. Tuloksesta oltiin kuitenkin poistettu margariininkäytön, diabeteksen, korkean verenpaineen ja ylipainon vaikutus kuolleisuuteen.
Tutkimustietoa teollisesti prosessoidun lihan terveysvaikutuksista > Syöpä

WHO luokitteli teolliset lihajalosteet syöpää aiheuttaviksi vuonna 2015 sillä perusteella, että sitä runsaasti käyttävillä oli todettu muita enemmän paksusuolen syöpää. Teolliset lihajalosteet joutuivat samaan haitallisuusluokkaan kuin tupakka tai asbesti. Luokitus tarkoittaa sitä, että on olemassa vahvaa tieteellistä näyttöä siitä, että makkarat ja muut teollisesti säilötyt lihatuotteet lisäävät terveysriskejä, mutta se ei tarkoita sitä, että esimerkiksi makkaran syönti olisi terveydelle yhtä vaarallista kuin tupakointi. Moniin kansallisiin terveyssuosituksiin lisättiin kehotus rajoittaa lihajalosteiden käyttöä. Suomalaisiin ravitsemussuosituksiin ei ole kuitenkaan liitetty tällaista kehotusta.
Vuonna 2019 julkaistu tieteellinen arviointi päätyi siihen, että prosessoidun lihan kulutuksen ja sairauksien välillä havaittu yhteys on niin heikko, että se selittyy todennäköisesti muulla tavalla kuin syy-seuraussuhteella.
Tutkimustietoa teollisesti prosessoidun lihan terveysvaikutuksista > Aivoterveys

Lihajalosteiden nauttiminen korreloi vuonna 2021 julkaistun puolen miljoonan brittiläisen väestöreurantatutkimuksessa Alzheimerin taudin suuremman esiintyvyyteen kanssa siten, että lihajalosteiden nauttiminen näyttäisi lisäävän sairastumisriskiä yli 50 prosentilla jokaista päivittäin nautittua 25 grammaa kohden.
Tutkimustietoa teollisesti prosessoidun lihan terveysvaikutuksista > Sydän- ja verisuonisairaudet

Vuonna 2010 julkaistussa yhdysvaltalaisessa metatutkimuksessa, joka kattoi yhteensä 20 tutkimusta ja 1 218 380 koehenkilöä havaittiin, että paljon teollisesti prosessoituja eli säilöttyjä lihajalosteita nauttivilla esiintyi muita enemmän sydän- ja verisuonisairauksia ja diabetesta.
Vuonna 2010 julkaistussa yhdysvaltalaisessa metatutkimuksessa, joka kattoi yhteensä 20 tutkimusta ja 1 218 380 koehenkilöä, havaittiin lihajalosteiden käytön lisäävän muiden sydän- ja verisuonisairauksien paitsi aivohalvauksen riskiä.
Vuonna 2014 julkaistussa ruotsalaistutkimuksessa, jossa oli mukana 37 000 miestä, havaittiin että lihajalosteet lisäsivät sydämen vajaatoiminnan riskiä.
Tutkimustietoa teollisesti prosessoidun lihan terveysvaikutuksista > Diabetes

Vuonna 2010 julkaistussa yhdysvaltalaisessa metatutkimuksessa, joka kattoi yhteensä 20 tutkimusta ja 1 218 380 koehenkilöä, havaittiin lihajalosteiden käytön lisäävän muiden sydän- ja verisuonisairauksien paitsi aivohalvauksen riskiä. Myös diabeteksen riski lisääntyi.
Terveysvaikutuksiin liittyviä suosituksia > Suomen ravitsemussuositukset

Vuonna 2014 julkaistuissa suomalaisissa ravitsemussuosituksissa suositellaan, että sekä prosessoidun että punaisen lihan kulutus rajoitettaisiin terveyssyistä yhteensä puoleen kiloon kypsiä lihajalosteita ja lihaa viikossa, mikä vastaa 700–750 grammaa raakaa lihaa. Perusteluna oli ravitsemusneuvottelukunnan puheenjohtajan Mikael Fogelholmin mukaan se, että väestöseurantatutkimuksissa on havaittu, että vähemmän lihaa syövillä on hiukan pienempi kuolleisuus ja että paljon prosessoitua punaista lihaa syövillä esiintyy hiukan enemmän sydän- ja verisuonitauteja, paksusuolensyöpää ja tyypin 2 diabetesta kuin niitä vähän syövillä.
Terveysvaikutuksiin liittyviä suosituksia > Dublinin julistus

Yli tuhannen tutkijan allekirjoittamassa Dublinin julistuksessa todetaan, että tieteellisen näytön mukaan lihan ja muiden eläinperäisten tuotteiden säännöllinen nauttiminen edistää terveyttä. Etenkään lasten, nuorten, hedelmällisessä iässä olevien naisten, vanhusväestön sekä kroonisia sairauksia potevien ei pitäisi luopua eläinperäisestä ravinnosta, koska se sisältää sellaisia terveyttä suojaavia aineita, joista vallitsee puutosta jopa korkean elintason maissa.
Dublinin julistusta on arvosteltu sen merkittävistä yhteyksistä eläinteollisuuteen. Yksi julistuksen laatijoista ja sen julkistustilaisuuden koollekutsujista, professori Peer Ederer, on muun muassa kuvaillut veganismia "psykologista hoitoa vaativaksi syömishäiriöksi" ja verranut sitä Heaven's Gate -kulttiin. Hän on myös kutsunut EU:n ilmastotoimia "hysteerisiksi". Niinikään julistuksen koollekutsujana toiminut professori Frederic Leroy on julkisuudessa kutsunut kasvipohjaisia lihankorvikkeita "ruokavaliokomediaksi". Hän on myös esittänyt julkisuudessa, että vihreitä arvoja puolustavat ihmiset "salaa nauttisivat raivoisasta maailmanlopusta", ja kutsunut ilmastotoimia puolustavia poliitikkoja "tietämättömiksi, hyvesignaloiviksi typeryksiksi".
Julistusta arvostelleet asiantuntijat ovat kutsuneet sitä lihateollisuuden propagandaksi ja sanoneet, että sen sisältö ei vastaa tieteessä vallitsevaa yhteisymmärrystä, jonka mukaan eläinteollisuuden kielteinen vaikutus ympäristöön ja ihmisten terveyteen on merkittävää.
Michael Anckarswärd

| Michael Anckarswärd |
| --- | --- |
 Michael Anckarsvärd kuvattuna maamarsalkkana. Kuva noin vuodelta 1854–1855.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Michael Anckarsvärd, ennen aateloimista Crosswa
Syntynyt: 9. maaliskuuta 1742 Högfors, Västmanland
Kuollut: 23. maaliskuuta 1838 (96 vuotta) Karlslund
Ammatti:  sotilas ja valtiomies
Michael Anckarsvärd, ennen aateloimista Crosswa, (9. maaliskuuta 1742 Högfors, Västmanland – 23. maaliskuuta 1838 Karlslund) oli ruotsalainen sotilas ja valtiomies.
Sotilasuran alkuvaiheet

Michael Anckarsvärd oli syntyjään vallonialaisesta Crosswan ruukinomistajaperheestä. Hän opiskeli aluksi yliopistossa, mutta osallistui vuodesta 1759 alkaen Pommerin sotaan nuorena kersanttina Ruotsin kenttätykistön joukoissa, jolloin armeijan ylipäällikkö Augustin Ehrensvärd kiinnitti häneen huomiota ja värväsi hänet Ruotsin saaristolaivaston vänrikiksi.
Ehrensvärdin mukana Crosswa siirtyi palvelukseen Suomeen Viaporiin. Palvellessaan siellä saaristolaivastossa hän osallistui vuonna 1772 Kustaa III:n vallankaappaukseen. Tuestaan kuninkaalle hänet ylennettiin luutnantiksi ja aateloitiin nimellä Anckarsvärd.
Viaporissa Anckarsvärd vastasi ensin korjaustelakan rakentamisesta. Myöhemmin hän luotsipäällikkönä johti saariston kartoittamista. Anckarsvärdin ahkeruus palkittiin nimittämällä hänet vuonna 1784 saaristolaivaston parhaiten varustetetun osaston, Viaporin eskaaderin, komentajaksi. Tässä tehtävässään hän paneutui saaristolaivaston taistelutekniikoiden kehittämiseen.
Kustaan sota 1788–1790

Kustaa III:n laatiessa hyökäyssuunnitelmia Venäjää vastaan kevättalvella 1788 Anckarsvärd oli ainoa upseeri kuninkaan sisäpiirissä, joka vastusti sotaa Venäjää vastaan. Tämän takia hän joutui Kustaa III:n epäsuosioon ja pidettiin vuonna 1788 poissa Kustaan sodan sodanjohdosta. Ensimmäisenä sotavuonna 1788 hän johti molempia saaristolaivaston eskaadereja.
Anckarsvärd ei suoraan ollut mukana Anjalan liitossa elokuussa 1788, ja kielsi liittolaisia vierailemasta saaristolaivaston aluksissa ja komentamiensa upseerien allekirjoittamasta Anjalan liittokirjaa. Hän kuitenkin vastusti edelleen sotaa ja piti valtiopäivien koolle kutsumista välttämättömänä. Kustaa III:n silmissä Ackarsvärd oli petturi ja hänet vangittiin Viaporissa kevätalvella 1789 ja vietiin Tukholmaan odottamaan tuomiota. Valtakunnan ollessa sodasa Anckarsvärdin sotilaalliset taidot painoivat kuitenkin lojaalisuusepäilyjä enemmän. Kustaa III vapautti Anckarsvärdin kesällä 1789 ja ylensi hänet kenraaliadjutantiksi. Hänen vastuulleen tuli saaristolaivaston uudisrakentamisen vuoden 1790 sotakesää varten. Talven 1789–1790 aikana saaristolaivastoa laajennettiinkin lukuisilla pienemmillä aluksilla, kuten tukkisluupeilla, joilla tuli olemaan ratkaiseva merkitys seuraavana kesänä Ruotsinsalmen toisessa meritaistelussa saavutetuun voittoon.
Virkamiesura

Kustaa III ei nimittänyt Anckarsvärdiä takaisin saaristolaivaston komentajaksi laivaston ylempien upseereiden pyynnöistä huolimatta. Vaikka Anckarsvärdillä oli kuninkaan luottamus sotilaana, Kustaa III ei luottanut hänen poliittisiin kantoihin. Tämän vuoksi hänet nimitettiin Kalmarin läänin maaherraksi vuonna 1790. Tätä tehtävää Anckarsvärd hoiti vuoteen 1810 saakka. Vuonna 1809 hänet kutsuttiin Ruotsin maamarsalkaksi valtiopäiville, jotka antoivat Ruotsille uuden hallitsijasuvun ja uuden valtiomuodon. Hän sai myös kreivin arvon ja ylennettiin kenraaliluutnantiksi.
Teokset

Anckarsvärd julkaisi muistelmia Kustaan sodan vuosilta 1788–1790.
Tankar om 1789 års fälttåg
Minnen från åren 1788–90
Malcolm Sinclair
Kirjallisuutta

Tu äst fallen såsom man faller för arga skalckar, 2. Sam. 3. cap. 34. vers. Sannat då majoren wid Uplands-regimente til fot: ... herr Malcom Sinclair, på hemresan ifrån Constantinopel, blef wid neigden af Breslau olyckeligen mördad och saligen i Herranom afsomande, den junii [sic] åhr 1739. Efter mångas åstundan, til yttersta ähre-tienst förestäld af Amicus Hyperboreus. Stockholm 1739
Selkjä ja täydellinen tieto sijtä, cuinga majori Malcom Sinclairi wäjytyx, ja sinä 27. p. kesä-cuusa wuonna 1739. Christianstadtin tykönä Schleisiasa, julmasti murhatux on tullut, cosca hän cuning:sen maij:tin corkiain asiain toimituxesa on ollut cotia tulosa Constantinopelista.  Majori Malcolm Sinclairi läxi matcaan ynnä Franskan cauppamiehen Couturierin canssa Constantinopelista sinä 15. p. huhti-cuusa st. n. wuonna 1739. ja tuli sinä 18. p. Adrianopeliin. Stockholmisa, prändätty cun. kirj. pränt. H. C. Merckelin leskeldä 1741
Aiheesta muualla

Diplomaattimurha 200 vuotta sitten, Hakkapeliitta, 28.03.1939, nro 13, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Muudan 200-vuotismuisto. Sinclairin murha, Helsingin Sanomat, 17.06.1939, nro 160, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Malcolm Sinclair (Swedish nobleman)
Käännös suomeksi
Nummenmaa

Nummenmaa on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Anna Raija Nummenmaa (o.s. Puhakka, 1946–2011), kasvatustieteilijä, professori
Lauri Nummenmaa (s. 1977), aivotutkija, professori, Anna Raija ja Tapio Nummenmaan poika
Tapio Nummenmaa (1931–2000), psykologi, professori, Anna Raija Nummenmaan puoliso
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Arthur Nordenswan

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Arthur Nordenswan ennen vuotta 1933. |  Arthur Nordenswan ennen vuotta 1933. |  Arthur Nordenswan ennen vuotta 1933. |  |
Maa:   Ruotsi
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Miesten ammunta
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | 50 m vapaapienoiskivääri, makuu, joukkue |  |
Arthur Georg Nordenswan (27. tammikuuta 1883 Tukholma – 29. joulukuuta 1970 Tukholma) oli ruotsalainen upseeri ja nuoruudessaan kilpa-ampuja. Sotilasurallaan hän toimi Saarlandin kansanäänestystä vuonna 1935 valvoneen ruotsalaissotilaista kootun valvontaryhmän komentajana ja Suomen talvisodan aikaan talvella 1940 ruotsalaisvapaaehtoisista kootun taisteluryhmä SFK:n komentajana Sallassa.