stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tomoyuki Hirase
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 2000 | 2 | 0 |
| Yhteensä | 2 | 0 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 2000
1 Narazaki |
2 Nakazawa |
3 Matsuda |
4 Morioka |
5 Miyamoto |
6 Inamoto |
7 H. Nakata |
8 Myōjin |
9 Hirase |
10 Nakamura |
11 Miura |
12 Sakai |
13 Yanagisawa |
14 Motoyama |
15 Nishi |
16 K. Nakata |
17 Takahara |
18 Tsuzuki |
Valmentaja Troussier
Tompon piiri

Tompon piiri (ven. Томпонский район, Tomponski raion, jak. Томпо улууhа, Tompo uluuha) on kunnallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä. Piiri sijaitsee Aldanin sivujoen Tompon valuma-alueella. Se rajoittuu pohjoisessa Verhojanskin piiriin, idässä Oimjakonin, etelässä Ust-Majan, lounaassa Tattan sekä lännessä Ust-Aldanin ja Kobjain uluseihin (piireihin). Tompon piirin pinta-ala on 135 800 km². Merkittäviä elinkeinoja alueella ovat hevosten ja nautakarjan kasvatus.
Kuntajako

Tompon piirissä on kaksi kaupunkikuntaa (kursiivilla) ja seitsemän maalaiskuntaa eli naslegia ja näissä yhteensä 14 asutuskeskusta. Ulusin hallinnollinen keskus on Handygan taajama.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bajagantai  Džebariki-Haja  Megino-Aldan |  Ohotski-Perevoz  Sasyl  Teplyi Kljutš |  Tompo  Handyga  Ynga |
Asukasluvun kehitys

21 300 (1995)
15 100 (2006)
14 315 (2010)
Aiheesta muualla

O Tomponskom raione Piiristä Sahan tasavallan portaalissa. (venäjäksi)
Tompon piirin kartta
Sahan piirijako
Kaupunkipiirikunnat: Jakutsk | Žatai
Piirit ja ulusit: Abyi | Aldan | Allaiha |  Amga | Anabarin kansallinen | Bulun | Bytantain evenien kansallinen  | Gornyi | Hangalass | Kobjai | Megino-Kangalass | Lensk | Mirnyi | Moma | Nam | Nerjungri | Nižnekolymsk | Njurba | Oimjakon | Olenjokin kansallinen  | Oljokminsk  | Srednekolymsk  | Suntar | Tatta | Tompo | Tšuraptša | Ust-Aldan | Ust-Jansk | Ust-Maja | Verhnekolymsk  | Verhneviljuisk  | Verhojansk | Viljuisk  | Žiganskin kansallinen
Tukholman isku 2017

| Tukholman isku 2017 |
| --- | --- |

  
Paikka:  Tukholma, Ruotsi  59°19′57.8″N, 018°03′43.9″E
Kohde:  siviilit
Ajankohta:  7. huhtikuuta 2017  14.53  (UTC+2)
Iskutyyppi:  autoisku
Kuolleita:  5
Haavoittuneita:  15
Epäilty/epäillyt:  Rakhmat Akilov
Tekoväline:  varastettu kuorma-auto
Tukholman kuorma-autoisku on 7. huhtikuuta 2017 tapahtunut autoisku, jota Ruotsin poliisi tutkii terrori-iskuna. Iskussa epäilty ajoi ensin ihmisten päälle Drottninggatanilla ja sitten Åhlénsin tavaratalon seinään.
Tapahtumat

Kuorma-autoa kuljettanut mieshenkilö ajoi vähän ennen kello 15 Ruotsin aikaa perjantaina 7. huhtikuuta 2017 ihmisten päälle Tukholman ydinkeskustassa Drottninggatanin kävelykatuosuudella. Lopuksi hän törmäsi kuorma-autolla Åhlénsin tavaratalon seinään, ja osa tavaratalosta syttyi tuleen.
Tavaratalossa annettiin hälytys ja sitä alettiin evakuoida.
Iskussa käytetty kuorma-auto oli varastettu aiemmin päivällä Spendrups-panimolta kesken lastin purkamisen. SVT:n ja Aftonbladetin mukaan kuorma-autossa oli jonkinlainen kotitekoinen pommi, joka ei kuitenkaan räjähtänyt iskussa. Kuorma-auto siirrettiin pois iskupaikalta perjantain ja lauantain välisenä yönä.
Poliisi sai tapahtumasta hälytyksen kello 14.53 Ruotsin aikaa, minkä jälkeen paikalle saapui mellakkapoliiseja. Liikkumista Tukholman keskustassa rajoitettiin, ja suurin osa siitä eristettiin kokonaan. Tavaratalo Åhlénsin lähellä olevista rakennuksista ei aluksi päästetty ihmisiä ulos, mutta poliisi alkoi päästää ihmisiä ulos noin iltakuudelta Ruotsin aikaa. Koko Tukholman metro- ja bussiliikenne pysäytettiin sekä Tukholman keskusrautatieaseman ohittava junaliikenne seisautettiin.
Viranomaiset alkoivat tyhjentää keskusrautatieasemaa ihmisistä. Valtiopäivien rakennus eristettiin kokonaan, ja korkeimpia virkamiehiä kehotettiin siirtymään suojattuihin tiloihin.
Joukkoliikenteen seisauttamisen takia ihmisiä jäi jumiin Tukholman keskustaan, joten monet tukholmalaiset päästivät keskustaan jumittuneita koteihinsa. Myös Tukholman kaupunki avasi keskustaan jumittuneille oleskelutiloja.
Ruotsin poliisin ensitietojen mukaan iskussa kuoli kolme ihmistä ja loukkaantui kahdeksan. Säpon mukaan kuolleita oli kaksi. Tiedot kuolleiden ja loukkaantuneiden määrästä vaihtelivat iskupäivän iltana mediassa. Illalla Ekot-radiokanava julkisti haavoittuneita hoitavan päälääkärin vahvistaman tiedon, jonka mukaan yhteensä 15 ihmistä on loukkaantunut. Heistä yhdeksän oli vakavasti loukkaantuneita. Myöhemmin illalla poliisi kertoi neljän henkilön kuolleen iskun seurauksena.
Yksi uhreista oli 11-vuotias koulutyttö, joka oli palaamassa kotiinsa. Yksi uhreista oli 41-vuotias brittiläinen mies, joka työskenteli Spotifylla. Toiset uhrit olivat belgialainen psykologi ja 69-vuotias ruotsalainen nainen. 28. huhtikuuta noin 60-vuotias nainen menehtyi vammoihinsa sairaalassa.
Tekijät

Ruotsin poliisi julkaisi tiedotustilaisuudessa kaksi kuvaa miehestä, josta se ilmoitti haluavansa lisätietoja. Poliisi otti iskupäivän illalla kaksi henkilöä kuulusteltavaksi, koska heillä uskottiin olevan tapahtumiin liittyviä tietoja. Myöhemmin illalla poliisi otti Aftonbladetin mukaan Märstassa kiinni poliisin ilmoitusta vastaavan miehen, joka tunnusti olevansa iskun tekijä. Poliisi vahvisti hieman myöhemmin tiedon pidätyksestä ja kertoi, että pidätetty henkilö on tunnistettu. Hän on 39-vuotias Uzbekistanista kotoisin oleva mies Rakhmat Akilov ja kuuluu alueen tadžikistanilaiseen vähemmistöön. Hän oli aiemmin Internetissä osoittanut sympatiaa terroristijärjestö Isisille. Hänellä kerrotaan olevan neljä lasta, asuvan Tukholman esikaupungissa ja työskentelevän rakennusalalla. Terrorismitutkijat ovat havainneet, että osa Keski-Aasiasta Venäjälle ja muihin maihin tulleista islaminuskoisista rakennustyöläisistä on radikalisoitunut. Tukholman ja vain muutamaa päivää aiemmin sattuneen Pietarin terrori-iskun tekijöiden välisestä yhteydestä ei ole kuitenkaan toistaiseksi näyttöä. Tutkijat ovat kuitenkin todenneet, että Kirgisian, Uzbekistanin ja Tadžikistanin islamistit tekevät yhteistyötä. Hän on elättänyt itsensä tekemällä pimeitä rakennusalan keikkoja ja lähettänyt omien sanojensa mukaan tuhansia euroja perheelleen, vaimolleen ja neljälle lapselleen.
Akilov oli tullut esille turvallisuuspoliisi Säpon tutkintavirrassa. Tiedot eivät kuitenkaan johtaneet jatkotoimiin, koska häntä ei pidetty uhkana. Poliisin mukaan hän on kielteisen päätöksen saanut turvapaikanhakija, joka on jäänyt Ruotsiin laittomasti. Turvapaikkaa hän oli anonut vuonna 2014. Viranomaiset eivät kuitenkaan pitäneet Akilovin perusteluita turvapaikan saamiseksi uskottavina. Hänen puheensa muuttuivat turvapaikan hakuprosessin aikana, joten viranomaiset eivät uskoneet hänen kertomustaan. Lopullisen kielteisen päätöksen Akilov sai syyskuussa 2016. Käännytyspäätöstä ei saatu pantua täytäntöön, sillä hän katosi viranomaisilta. Akilovia kehotettiin poistumaan maasta vielä vuoden 2016 aikana, mutta hän ei lähtenyt. Näin ollen poliisi etsintäkuulutti Akilovin 27. helmikuuta. Poliisipäällikkö Patrik Engström totesi, ettei Akilovia olisi välttämättä palautettu, vaikka hänet olisikin saatu kiinni. Epäonnistuneen käännytyksen paljastuttua Ruotsissa nousi keskustelu kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden palautusten tehostamisesta.
Expressenin mukaan poliisi oli iskua seuranneena päivänä kahdessa yhteydessä tuonut kuulusteltaviksi kuusi uzbekistnilaista. Lehden mukaan heistä neljä olisi otettu kiinni Vårbergissä, Tukholman esikaupunkialueella. Toiset kaksi on otettu kiinni Tukholman keskustan Kungsholmenilla. Aftonbladetin mukaan Kungsholmenilla kiinniotettuja olisi kolme. Akilov tunnusti iskun myös vangitsemisoikeudenkäynnissä.
Reaktiot

Ruotsin pääministeri Stefan Löfven piti kello 17.00 tiedotustilaisuuden, jossa hän kertoi epäillyn jääneen kiinni. Löfven piti tapausta selkeänä terrori-iskuna. Tukholman poliisi kuitenkin kiisti, että ketään olisi pidätetty iskun takia. Turvallisuuspoliisi Säpo kuitenkin käytti tapauksesta aluksi terrori-iskun sijaan nimeä ”attentat” (suom. isku).
Suomen poliisihallitus lähetti kaikille poliisiasemille kehotuksen lisätä näkyvyyttä paikoissa, joissa on paljon ihmisiä. Suomen rajavartiolaitos tehosti valvontaansa Helsingin satamissa ja Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Myös Norjassa turvatoimia kiristettiin; suurimmissa kaupungeissa ja Oslon lentokentällä poliisit kantoivat Reutersin mukaan asetta.
Suomen valtionjohto tuomitsi iskun. Presidentti Sauli Niinistö ilmoitti olevansa järkyttynyt iskusta ja esitti surunvalittelunsa. Hallituksen hätäkokouksen jälkeen pääministeri Juha Sipilä esitti hallituksen puolesta surunvalittelunsa Ruotsin pääministeri Löfvenille. Suomen hallituksen keskeiset ministerit pitivät iltakuudelta Suomen aikaa puhelinkokouksen Tukholman iskun takia. Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker esitti surunvalittelunsa komission puolesta ja kutsui iskua yhtä jäsenmaata vastaan iskuksi kaikkia vastaan. Pariisissa sijaitseva Eiffel-torni sammutti valonsa Tukholman iskun muistoksi. Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo totesi, ettei iskujen käsittely kuntavaalikampanjoinnissa ole sopivaa.
Oikeudenkäynti

Oikeudenkäynti Akilovia vastaan alkoi helmikuun puolivälissä 2018 Tukholmassa. Teon esitutkinta-aineisto julkistettiin 20. tammikuuta 2018 ja Akilov sai syytteen terroririkoksesta, yrityksestä terroririkokseen ja vaaran aiheuttamisesta. Oikeudenkäynti kestänee kolme kuukautta, kesäkuussa 2018 Akilov tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tukholman isku 2017 Wikimedia Commonsissa
Merikasarmin merenpuoleinen julkisivu valaistiin 8.-9. huhtikuuta 2017 väliseksi yöksi sinisellä ja keltaisella värillä Tukholman, Pietarin ja Lontoon iskujen uhrien kunnioittamiseksi.
Trinovantit

Kelttiheimojen asuinalueet Etelä-Englannissa.
Trinovantit (myös trinobantit, lat. Trinovantes) olivat kelttiheimo, joka asui Britanniassa nykyisen Essexin alueella. Sotaisten catuvellaunien päällikkö Cassivellaunus ajoi trinovantien päällikön Mandubraciuksen maanpakoon, ja tästä suuttuneet trinovantit solmivat vuonna 54 eaa. liiton Julius Caesarin kanssa. Caesar valloitti catuvellaunien pääkaupungin mutta joutui pian vetäytymään Galliaan.
Myöhemmin trinovantit rikkoivat Rooman kanssa tekemänsä sopimuksen, sillä roomalaiset perustivat siirtokunnan heimolta ryöstetylle alueelle. Trinovantit liittyivät ikeenien kuningatar Boudiccan kapinaan vuonna 60 ja hävittivät roomalaisten siirtokunnan Camulodunumin.
Turkin mielenosoitukset 2013

Turkin mielenosoitukset 2013 alkoivat 28. toukokuuta 2013 Turkin suurimmissa kaupungeissa. Mielenosoitukset alkoivat Istanbulista ympäristöaktivistiryhmän johtamana, joka halusi estää keskuspuiston, Taksim Gezi Parkin, korvaamisen uudelleenrakennettavalla Ottoman Taksim-kasarmilla (purettu 1940), johon kaavaillaan ostoskeskusta.
Mielenosoitukset muuttuivat mellakoiksi, kun poliisi hyökkäsi puiston vallanneen ryhmän kimppuun. Vaikka mielenosoituksella vastustettiin alun perin kauppakeskuksen rakentamista, muuttui se pian yleiseksi protestiksi hallitusta vastaan. Tämän jälkeen mielenosoitukset levisivät useisiin muihinkin turkkilaiskaupunkeihin ja muihin maihin, joissa on suuria turkkilaisvähemmistöjä. Mielenosoituksia järjestettiin Taksim-aukiolla Istanbulissa, Ankaran kaduilla, kuin myös monissa muissa kaupungeissa kuten Bursassa, Izmirissä, Samsunissa, Izmitissä, Konyassa, Antakyassa, Ispartassa, Adanassa, Eskişehirissä, Antalyassa, Diyarbakırissa, Trabzonissa ja Rizessä. Viimeksi mainittu on pääministeri Erdoğanin kotikaupunki.
Tomoyuki Sakai

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 29. kesäkuuta 1979 (ikä 45)
Syntymäpaikka: Saitama, Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1997-2000 2001-2003 2004-2007 2007-2008 2009 2010-2011 2011 2011-2012 2013 | JEF United Ichihara Nagoya Grampus Eight Urawa Reds Vissel Kobe Fujieda MYFC Pelita Jaya Persiwa Wamena Persiram Raja Ampat Deltras Sidoarjo |  |
Maajoukkue
| 2000 | Japani | 1 (0) |
Tomoyuki Sakai (jap. 酒井 友之; s. 29. kesäkuuta 1979 Saitama, Japani) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Tomoyuki Sakai edusti Japanin maajoukkuetta vuoden 2000 kesäolympialaisissa.
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 2000 | 1 | 0 |
| Yhteensä | 1 | 0 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 2000
1 Narazaki |
2 Nakazawa |
3 Matsuda |
4 Morioka |
5 Miyamoto |
6 Inamoto |
7 H. Nakata |
8 Myōjin |
9 Hirase |
10 Nakamura |
11 Miura |
12 Sakai |
13 Yanagisawa |
14 Motoyama |
15 Nishi |
16 K. Nakata |
17 Takahara |
18 Tsuzuki |
Valmentaja Troussier
Tōge

Tōge (jap. 峠, myös Touge) on Japanissa syntynyt moottoriurheilun lajityyppi, jossa ajetaan vuoristotiellä. Nimi viittaa vuoristosolaan, jossa ajaminen tapahtuu.
Tōge-kilpailun sanotaan olevan driftingin alkuperä. Vuoristosolassa ajamisesta on tullut osa japanilaista autoilukulttuuria ja tiet ovat muutoin vähäisellä käytöllä. Kilpailutyyppeinä ovat kelloa vastaan ajaminen yksitellen tai kahden auton välisenä kilpailuna. "Kissa ja hiiri" -tyylisessä kilpailussa pyritään vain välttämään suuren eron syntymistä johtavan ja seuraavan auton välillä, joiden roolit vaihtuvat ja kilpailu jatkuu ajojärjestystä vaihtamalla kunnes voittaja ratkeaa. Lisäksi drifting alkoi kuljettajan kykyjen näyttämisenä. Tunnetut kuljettajat ovat siirtyneet moottoriradoilla järjestettyyn ajamiseen ja jättäneet vuorisolassa ajamiset.
Yleinen virhe on yhdistää termi muuhunkin katukilpailuun (kuten drifting) eikä vain vuoristosolassa tapahtuvaan.
Käännös suomeksi
Trettenin kirkko

| Trettenin kirkko Tretten kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2017.
Sijainti:  Øyer, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1728
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Trettenin kirkko (norj. Tretten kirke) on Øyerin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1728.
Kuvia

Alttari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trettenin kirkko Wikimedia Commonsissa
Tummahorsma

| Tummahorsma |
| --- | --- |
 Vasemmalla (№ 1) rusohorsma (Epilobium roseum) ja oikealla (№ 2) tummahorsma.
Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Erittäin uhanalainen
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Horsmakasvit Onagraceae
Alaheimo::  Onagroideae
Tribus::  Epilobieae
Suku::  Horsmat Epilobium
Laji::  obscurum
Kaksiosainen nimi
 Epilobium obscurum  Schreb. 
Katso myös
   Tummahorsma Wikispeciesissä   Tummahorsma Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tummahorsma (Epilobium obscurum) on suuressa osassa Eurooppaa kasvava horsmakasvi. Suomessa se on uhanalainen ja rauhoitettu laji.
Ulkonäkö ja koko

Tummahorsma kasvattaa 20–90 cm korkean varren. Yläosastaan kauttaaltaan kaarikarvainen varsi on koheneva ja ilman edelliskesän kuivia lehtiä. Varren tyveltä lähtee pitkiä, valkoisia maarönsyjä. Tummanvihreät lehdet ovat nivelvälejä lyhyempiä ja usein lähes pystyjä ja ruodittomia. Muodoltaan ne ovat tylppätyvisiä, pitkulaisia ja tylppiä. Lehtien laita ja keskisuoni ovat karvaisia. Lehtien tyvestä lähtee pieniä haaroja. Kukinto on harsu, kapea ja karvainen. Kukat ovat pieniä ja purppuranpunaisia, terälehtiä on neljä. Kukan luotti on nuijamainen. Tummahorsma kukkii heinä-elokuussa.
Tummahorsma muistuttaa lähisukulaisistaan eniten harmaahorsmaa (E. lamyi) ja rusoamerikanhorsmaa (E. adenocaulon). Laji myös risteytyy helposti useiden muiden horsmalajien kanssa.
Levinneisyys

Tummahorsmaa tavataan Länsi- ja Keski-Euroopassa Espanjasta Kreikkaan ja Baltian maihin. Mantereen pohjoisosissa levinneisyysalue rajoittuu Etelä-Ruotsiin, -Norjaan ja -Suomeen sekä Karjalankannakseen. Lisäksi lajia on tavattu muun muassa Algeriasta, Turkista ja monilta Keski-Atlantin saarilta. Suomessa tummahorsmaa on tavattu vakinaisena vain muutamalta paikkakunnalta Etelä- ja Lounais-Suomesta, muun muassa Lohjalta, Nauvosta ja Korppoosta.
Elinympäristö

Tummahorsma kasvaa lähteiden ja lähdepurojen varsilla sekä märissä ojissa. Laji on heikko kilpailija ja vaatii kasvupaikan pysymistä avoimena. Se saattaakin ilmaantua vanhoille kasvupaikoilleen siemenpankin avulla kasvupaikan olosuhteiden muututtua suopeiksi esimerkiksi maan kaivamisen jälkeen. Tummahorsman suurimpia uhkia Suomessa ovat avo-ojien väheneminen salaojitusten myötä sekä rakentaminen.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Tummahorsman levinneisyys Suomessa.
ITIS: Epilobium obscurum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Epilobium obscurum (englanniksi)
Tummahorsman kukat.
Tongan musiikki

Tonga on saaristovaltio Oseaniassa.
Kansanmusiikki

Tongan musiikista ajalta ennen eurooppalaisten tuloa tiedetään suhteellisen vähän. Muun muassa lali-rumpujen tiedetään olleen olemassa jo silloin. Joitakin vanhoja kansanlauluja ja -tansseja on säilynyt näihin päiviin asti. Tunnetuimpia kansantansseja ovat muun muassa ula ja me'etu'upaki.
Populaarimusiikki

Tongalainen populaarimusiikki ei ole saavuttanut suurta suosiota kotimaansa ulkopuolella.
Tummahäränsilmä

| Tummahäränsilmä |
| --- | --- |
 Naaraspuolinen tummahäränsilmä
Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Vaarantunut  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Täpläperhoset Nymphalidae
Alaheimo::  Heinäperhoset Satyrinae
Tribus::  Satyrini
Suku::  Maniola
Laji::  jurtina
Kaksiosainen nimi
 Maniola jurtina  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Tummahäränsilmä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tummahäränsilmä (Maniola jurtina) on täpläperhosiin (Nymphalidae) kuuluva päiväperhoslaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).
Levinneisyys ja lentoaika

Tummahäränsilmän esiintymisalue ulottuu Pohjois-Afrikasta Eurooppaan ja Vähän-Aasian kautta Iraniin. Pohjoisessa sitä tavataan Etelä-Suomessa saakka ja idässä Uralille saakka. Lajin kanta Suomessa on heikentynyt muutamien vuosikymmenien aikana huomattavasti ja sitä tavataankin lähinnä Lounais-Suomessa, missä kanta on säilynyt muuta maata paremmin. Lentoaika on kesä-elokuu.
Koko ja ulkonäkö

Tummahäränsilmän siipien kärkiväli on noin 4 cm ja siivet ovat päältä tummanruskeat. Naaraat ovat hieman koiraita suurempia ja niiden siivissä on suuri punaruskea alue. Kummallakin on etusiivessään silmätäplä.
♂
△ ♂
♀
△ ♀
Elinympäristö ja elintavat

Tummahäränsilmän elinympäristöä ovat niityt ja pientareet. Laji talvehtii toukkana.
Ravintokasvi

Toukat käyttävät ravinnokseen erilaisia heinäkasveja (Poaceae), kuten nurmikat (Poa) ja tesma (Milium effusum).
Aiheesta muualla

Suomen Perhoset: Tummahäränsilmä
LuontoPortti: Tummahäränsilmä (Maniola jurtina)
Perhosopas: Tummahäränsilmä (Maniola jurtina) (Arkistoitu – Internet Archive)
Iltalehti: Tummahäränsilmä (Maniola jurtina) (Arkistoitu – Internet Archive)
UniProt, Taxonomy: Maniola jurtina (englanniksi)
Tuohi-kvartetti

| Tuohi-kvartetti> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1971–1971
Tyylilaji:  jazz
Jäsenet:  Teppo Hauta-aho, basso   Paroni Paakkunainen, saksofoni   Heikki Sarmanto, piano   Edward Vesala, rummut  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuohi-kvartetti tai Tuohi Quartet oli vuonna 1971 toiminut suomalainen jazz-kokoonpano, jossa soittivat basisti Teppo Hauta-aho, saksofonisti Paroni Paakkunainen, pianisti Heikki Sarmanto ja rumpali Edward Vesala. Yhtye koottiin Montreux’n jazzfestivaaleja varten ja yhtye voitti siellä järjestetyn EBU:n jazzyhtyekilpailun. Yhtye esiintyi Montreux’n lisäksi Newportin jazzfestivaaleilla Yhdysvalloissa.
Tuohi-kvartetti soitti Montreux’n yhtyekilpailussa sarjan, joka koostui kolmesta Sarmanno ja yhdestä Hauta-ahon sävellyksestä. Sarmannon sävellykset on julkaistu hänen soololevyllään Counterbalance hänen oman yhtyeensä soittamana ja Hauta-ahon sävellys on julkaistu Pekka Pöyryn kokoelmalevyllä Happy Peter Pöyryn kvartetin soittamana. Yhtye soitti sarjan kokonaisuudessaan Yleisradion televisio-dokumentissa.
Counterbalance (Sarmanto)
5-3-4 (Hauta-aho)
Moonflower (Sarmanto)
Seagull (Sarmanto)
Vaikka yhtye ei levyttänyt olemassaolonsa aikana, sen Montreux’n-esitys kappaleesta ”Seagull” julkaistiin vuonna 2013 kokoelma-albumilla Eteenpäin! Suomi-Jazz 1960–1975. Juhani Aaltosen piti soittaa yhtyeessä saksofonia, mutta sairastumisen vuoksi Paakkunainen korvasi hänet (yhtyeen nimi olisi ollut Juhani Aaltonen kvartetti).
Suomen videopeliala

Suomen videopeliala 
Suomen videopelialan historia
Videopelikulttuuri Suomessa
Videopelikulttuurin historia Suomessa
Luettelo suomalaisista videopeleistä
Luettelo suomalaisista shareware- ja freewarepeleistä
Suomen videopeliala muodostuu noin 260 pelitalosta, jotka kehittävät pelejä erityisesti mobiililaitteille, kuten matkapuhelimille ja tableteille. Peleihin liittyvää koulutusta on tarjolla yli 20 oppilaitoksessa. Pelialaa tukevia organisaatioita ovat IGDA Finland, Neogames ja Suomen Pelinkehittäjät ry.
Suomen videopelialan historia alkaa vuodesta 1979, jolloin julkaistiin ensimmäinen suomalainen videopeli Chesmac. Ensimmäinen kansainväliseen levitykseen päässyt peli julkaistiin vuonna 1986 ja ensimmäiset yritykset perustettiin 1990-luvulla. 1990–2000-luvun vaihteen IT-kuplan aikana perustettiin paljon mobiilipelitaloja. Kuplan puhjettua Nokia ylläpiti suomalaista pelialaa vuonna 2003 julkaistulla  N-Gage-pelilaitteella. Digitaalinen jakelu muodostui 2000-luvun lopulla suomalaisen pelialan kasvun pohjaksi. Startup-yrityksiä alettiin perustaa toden teolla vuonna 2011, kun kehittämisestä ja julkaisusta oli tullut pienillekin toimijoille helpompaa. Vuosina 2011–2014 perustettiin yhteensä 179 uutta pelitaloa. Vuonna 2015 suomalaiset peliyritykset julkaisivat yhteensä 145 peliä. Pelialan liikevaihto oli 1,8 miljardia vuonna 2014.
Tunnetuimpia yrityksiä ovat Supercell, Rovio, Remedy Entertainment, Bugbear Entertainment, Sulake, RedLynx, Frozenbyte, Housemarque, Small Giant Games, Next Games ja Colossal Order. Tärkeimpiä videopelejä ovat Remedyn kehittämä Max Payne, Bugbear Entertainmentin kehittämä Rally Trophy, Bloodhousen kehittämä Stardust, Supercellin kehittämä Clash of Clans, sekä Clash Royale  ja Rovion kehittämä Angry Birds. Yritysten lisäksi Suomessa on paljon pelikehitysharrastajia.