stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tampereen ammattikorkeakoulu
Tampereen ammattikorkeakoulun kuvataiteen koulutusohjelma > Kuvataiteen koulutusohjelman lakkauttaminen

Syyskuussa 2013 Tampereen ammattikorkeakoulua ylläpitävä Pirkanmaan ammattikorkeakoulu Oy:n hallitus ei hakenut opetus- ja kulttuuriministeriöltä TAMKille enää toimilupaa kuvataiteen järjestämiseen, mikä merkitsi kuvataiteen koulutusohjelman lakkauttamista. Pyrkimykseksi ilmaistiin taiteen opetuksen sisällyttäminen jatkossa media-alan koulutukseen.
Opiskelijat ja kaupunki vetosivat koulutuksen jatkumisen puolesta, mutta opetus- ja kulttuuriministeriö vahvisti koulutuksen loppumisen joulukuussa 2013 myöntämissään uusissa toimilupapäätöksissä.
Aiheesta muualla

Tampereen korkeakouluyhteisö
Tampereen ammattikorkeakoulu
Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta Tamko
Tampereen ammattikorkeakoulun yrittäjyyden yksikkö Proakatemia
TAMKin verkkolehdet, somekanavat ja blogit
Tampereen ammattikorkeakoulu
Proakatemian logo
Liikunnan terveysvaikutukset

Liikunta vaikuttaa moniin elimiin.
Kohtuullisella liikunnalla on useita terveyshyötyjä, mutta liiallinen liikunta aiheuttaa monia terveysriskejä.
Liikunnallisia toimintoja harrastavat elävät keskimäärin kaksi vuotta muita pidempään. Vuonna 2016 julkaistussa suomalaistutkimuksessa havaittiin kuitenkin, ettei liikunta pidennä elinikää ihmisellä eikä muillakaan eläimillä, vaan pitkäikäiset liikkuvat muita enemmän sen vuoksi, että heillä on geneettisistä syistä parempi fyysinen suorituskyky.
Kuolleisuus

WHO on arvioinut, että liikkumattomuus olisi globaalisti neljänneksi merkittävin ennenaikaista kuolemaa ennustava tekijä. Vuonna 2016 julkaistun identtisiin kaksosiin perustuvan suomalaisen väitöskirjan mukaan aikuisiässä harjoitettu liikunta ei kuitenkaan pidennä elinikää. Liikunnalliset ihmiset elävät kyllä muita kauemmin, mutta syynä ei ole liikunta, vaan se, että heillä on muita paremmat geenit. Aktiivinen liikunta ei lisännyt myöskään koe-eläinten elinikää. Tutkimuksissa on havaittu, että perinnöllisesti matalan aerobisen suorituskyvyn omaavien ihmisten ruumiinlämpö on tavallista alhaisempi ja että heidän lihaksensa väsyvät tavallista nopeammin ja palautuvat hitaammin. Ero muihin säilyy mahdollisesta liikuntaharrastauksesta huolimatta altistaen metabolisille sairauksille, lihomiselle ja tavallista lyhemmälle eliniälle.
Maratonharjoittelun kaltainen hyvin intensiivinen liikunta lisää sydämen eteisvärinän riskiä ja saattaa johtaa jopa äkkikuolemaan.
Juoksuharrastuksen on havaittu vähentävän kuolleisuutta vain silloin, kun harrastaminen rajoittuu 1–2,4 viikkotuntiin ja vauhti on hidas tai kohtalainen. Liian rankka treenaaminen saattaa kuitenkin kuormittaa liikaa etenkin sydäntä ja verisuonistoa.
Fyysisesti raskaan palkkatyön on havaittu kuormittava liiallisesti muun muassa sydäntä ja verisuonia, mikä johtuu siitä, että sen vuorokautinen kesto on yleensä liian pitkä, eikä se sisällä riittävästi palautumistaukoja. Fyysisesti raskas työ sisältää terveysriskejä etenkin ikääntyvien työntekijöiden kohdalla. Vuonna 2019 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että sillä miesten neljänneksellä, jonka työ sisälsi eniten raskaiden taakkojen nostelua tai kantamista, lapiointia, lumenluontia tai takovia liikkeitä, oli 54 prosenttia suurempi kuolleisuus ja 70 prosenttia suurempi sydän- ja verisuonitautikuolleisuus, kuin vähiten kyseisiä toimintoja sisältäneiden miesten ryhmällä. Tutkittavat olivat 45–57-vuotiaita tutkimuksen alkaessa. Koulutuserojen mahdollinen vaikutus oli vakioitu pois tuloksista, mutta ei tuloerojen.
Sydän ja verisuonisairaudet

Sopivalla rasitustasolla harjoitettu liikunta vähentää selvästi riskiä kuolla sydän- ja verisuonisairauteen. Vuosia jatkuva runsas päivittäinen liikunnan harjoittaminen saattaa kuitenkin heikentää sydänterveyttä ja aiheuttaa sydän- ja verisuoniperäisiä kuolemia. Esimerkiksi ne, jotka ovat harrastaneet kolmikymppisinä vähintään viisi tuntia päivässä liikuntaa, sairastuvat eläkeiässä eteisvärinään todennäköisemmin kuin ne, jotka ovat  harrastaneet liikuntaa korkeintaan tunnin viikossa. Kuusikymppisenä harjoitettava kävely tai pyöräily suojaa kuitenkin eteisvärinältä, mikäli se pysyy maltillisella tasolla.
Sepelvaltimotautipotilaiden on havaittu hyötyvän kohtuullisesta liikunnasta, mutta runsas päivittäinen liikkuminen lisää pitkällä aikavälillä sydänkuolleisuutta.
Syöpä

Kohtalaisella liikunnalla on todettu olevan syöpää ehkäisevää vaikutusta, mutta intensiivistä liikuntaa harrastavat kuolevat syöpään useammin kuin liikuntaa harrastamattomat. Vähintään seitsemän tuntia viikossa liikkuvien rintasyöpäriski on 25 prosenttia pienempi verrattuna vähiten liikkuviin. Liikunta ehkäisee myös kohdunrungon ja paksusuolen syöpää sekä vähentää riskiä sairastua muun muassa verenpainetautiin, sepelvaltimotautiin, aivohalvaukseen, metaboliseen oireyhtymää ja kakkostyypin diabetekseen.
Mielenterveys

Liikunnalla on Cochrane-yhdistyksen vuonna 2013  julkaiseman tutkimuskatsauksen mukaan masennusta lievittävää vaikutusta, joka on teholtaan kuitenkin yhtä vaatimatonta kuin masennuslääkkeillä tai psykoterapialla. Laadukkaimmissa tutkimuksissa on lisäksi havaittu liikunnalla olevan vähemmän tehoa kuin vähemmän laadukkaissa.
Vuonna 2023 julkaistussa interventiotutkimuksista laadittujen tutkimuskatsausten yhteenvedossa havaittiin, että liikuntaryhmään arvottujen osanottajien masentuneisuuden, hermostuneisuuden ja elämäniloon sekä itsetuntoon liittyvien ongelmien kaltaiset hyvinvointia heikentävät oireet vähenivät verrokkeja enemmän ja työkyvyn, unenlaadun, virkeyden ja seksihalujen kaltaiset hyvinvointia lisäävät tekijät kohenivat verrokkeja enemmän. Oireiden lievittyminen näytti kuitenkin kutistuvan lähes olemattomaksi niissä tutkimuksissa, jossa käytettiin pitkäkestoista liikuntainterventiota. Tuloksiin on lilsäksi suhtauduttava varauksella, koska suurin osa tarkatelluista tutkimuksista havaittiin tieteellisesti epäluotettaviksi.
Aivoterveys > Aivojen tilavuus

Vuonna 2011 julkaistussa interventiotutkimuksessa havaittiin, että kolme kertaa viikossa suoritettava keskitehoinen aerobinen kuntoharjoittelu kasvatti eläkeikäisten koehenkilöiden aivojen hippokampuksen tilavuutta keskimäärin kahdella prosentilla vuoden aikana. Venytyksiä ja lihaskuntoharjoitteita tekevien verrokkien hippokampus kutistui samaan aikaan 1,4 prosenttia, mikä vastaa vanhusväestön keskiarvoa. Osanottajina oli 120 eläkeläistä.
Aivoterveys > Muisti

Liikunta uusintaa hermosoluja vähentäen riskiä sairastua muistisairauteen.
Aivoterveys > Psykiatriset häiriöt

Vuonna 2021 julkaistussa interventiotutkimusten tieteellisessä yhteenvedossa havaittiin, että ne masennuspotilaat, joiden saamaan standardihoitoon lisättiin liikuntaa, saivat muita potilaita 62 prosenttia paremmat pisteet kyselyistä, joissa kysyttiin masennuksen lisäksi myös esimerkiksi unettomuudesta, stressaantuneisuudesta, ahdistuksesta, syyllisyydentunteista, työkykyvyn ongelmista, kognitiivisista häiriöistä sekä päänsäryn ja ummetuksen kaltaisista somaattisista oireista. Tarkasteltujen tutkimusten tieteellinen luotettavuus oli kuitenkin hyvin heikko.
Vuonna 2021 julkaistussa interventiotutkimusten tieteellisessä yhteenvedossa havaittiin, että puolet niistä ahdistuneisuushäiriöistä kärsineistä potilaista, joiden hoitoon yhdistettiin liikuntaa, saivat muita potilaita 40 prosenttia paremmat pisteet kyselyistä, joilla mitattiin esimerkiksi  lihaskipuja ja -jännityksiä, tinnitusta, ummetusta, impotenssia, unenlaatua, väsymystä, keskittymis- ja muistivaikeuksia, stressaantuneisuutta, huolestuneisuutta ja masentuneisuutta. Katsauksessa tarkasteltiin 13 tutkimusta, joihin osallistui yhteensä yli 700 henkeä. Suuressa osassa tutkimuksia havaittiin kuitenkin tutkimuksen toteutukseen tai raportointiin liittyneitä ongelmia, jotka heikensivät niiden luotettavuutta.
Immuunipuolustus

Vuonna 2004 julkaistuissa yhteispohjoismaisissa ravitsemussuosituksissa esitettiin, että liikunnasta saatavat terveyshyödyt lisääntyisivät aina, kun liikunnan avulla kulutettujen kaloreiden määrä nousee. Määrältään tai kuormitukseltaan liiallinen fyysinen aktiivisuus heikentää kuitenkin tulehdustauteja ehkäisevää immuunipuolustusta. Liian raskaan fyysisen aktiivisuuden on havaittu esimerkiksi vähentävän imusolujen eli lymfosyyttien määrää sekä aiheuttavan niiden toimintahäiriön, pienentävän T-solujen suhdetta ja vähentävän syljessä esiintyvän immunoglobuliini A:n määrää. Pitkäkestoista tai raskasta liikuntaa harrastavilla esiintyykin kaksinkertainen määrä ylempiä hengitystieinfektioita kuin liikuntaa harrastamattomilla. Sen sijaan useita kertoja viikossa kohtuullisella kuormituksella harjoitettava maltillinen fyysinen aktiivisuus lisää elimistön vasta-ainetuotantoa ja aktivoi vastustuskyvyn kannalta olennaisten T- ja B-solujen toimintaa muutaman tunnin ajaksi.
Säännöllisesti liikuntaa harrastavilla ihmisillä esiintyy vuonna 2010 julkaistun tutkimuksen mukaan puolta vähemmän nuhakuumetta kuin muilla. Yhteys saattaa kuitenkin selittyä sillä, että tavallista terveemmät ihmiset harrastavat muita enemmän liikuntaa. Tätä selitysmallia tukee se, että puolta vähemmän nuhakuumeita sairastavat myös ne terveeksi itsensä kokevat, jotka eivät harrasta liikuntaa.
Lisääntymisterveys

Liian niukka energiansaanti lisää naisurheilijoiden riskiä saada kuukautishäiriöitä. Kolmanneksella suomalaisista naisurheilijoista on todettu olevan niitä.
Vammat ja loukkaantumiset

Liikunta vähentää  todennäköisyyttä saada osteoporoosista johtuva luunmurtuma. Liikunta lisää kuitenkin muiden tapaturmien riskiä siten, että tuhatta harrastetuntia kohti sattuu lajista riippuen keskimäärin noin 0,7- 3 vammaan johtavaa tapaturmaa. Liikuntavammat ovatkin Suomen suurin vammoja aiheuttava tapaturmaluokka.
Vuonna 2005 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että kolme prosenttia sotilaista sai toimintakykyä heikentävän tuki- ja liikuntaelinvamman joka toinen vuosi suoritettavan kuntotestin aikana. 56 prosenttia kyseisistä vammoista tuli vatsalihastreenissä käytettävän istumaan nousun yhteydessä, 32 prosenttia juoksun ja 11 prosenttia punnerruksen yhteydessä. Vammautumisen todennäköisyys ei riippunut siitä, kuinka usein osanottajat olivat harrastaneet kyseisiä harjoitteita tai muunlaista liikuntaa, vaan ainoa korrelaatio löytyi siitä, oliko sotilas kokenut vastaavan loukkaantumisen jo aiemmin. Tutkimukseen osallistui yli 1500 palkkasotilasta.
Urheiluseuroihin kuuluvilla nuorilla todetaan kaksi kertaa muita useammin loukkaantumisia ja rasitusvammoja. Heissä oli lähes puolet enemmän niitä, jotka harrastivat liikuntaa vähintään liikuntasuositusten minimimäärän.
Liian niukka energiansaanti lisää naisurheilijoiden vammautumisriskiä.
Nivelrikko

Useissa tutkimuksissa on havaittu, että esimerkiksi uimareilla, kilpavoimistelijoilla, painonnostajilla ja jalkapalloilijoilla esiintyy tavallista enemmän välilevyrappeumaa. Etenkin selkärangan kiertoliikkeet, hypyt, potkut ja selkärangan toistuva ojennus ja taivutus saattavat lisätä välilevyrappeuman riskiä. Vaikuttaa siltä, että nimenomaan ihmislajille epätyypilliset liikkeet lisäävät välilevyrappeuman riskiä.
Vuonna 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan nopeaa kävelyä tai hidasta juoksua harrastavien välilevyt ovat kuitenkin keskimääräistä paremmassa kunnossa toisin kuin nopeaa juoksua ja hidasta kävelyä harrastavilla. Kyseessä oli historian ensimmäinen tutkimus, jonka tuloksena oli, että liikuntaa harrastavien keskuudessa saattaa esiintyä vähemmän välilevyrappeuman riskitekijöitä.
Säännöllisen kävelyn on toisaalta havaittu lisäävän polven nivelrikon riskiä. 1-3 kertaa viikossa tapahtuvan säännöllisen juoksuharrastuksen taas on havaittu lisäävän istumatyöntekijöiden lonkan nivelrikon riskiä, kuten muunkin raskaan liikunnan.
Dynaaminen eli pumppaava lihastyö, jossa lihakset vuoroin supistuvat ja rentoutuvat, edistää lihaksen verenkiertoa ja aineenvaihduntaa. Sen sijaan staattinen eli paikallaan olevia asentoja ylläpitävä lihastyö kuormittaa huomattavasti niveliä. Esimerkiksi etukumara työskentelyasento aiheuttaa staattista jännitystä koko ylävartaloon. Työasentojen vaihteleminen, lepotauot ja taukojumppa vähentävät siksi nivelten yksipuolista kuormittumista.
Kipu

Alkavaa tai lievää nivelrikkokipua hoidetaan fysioterapeuttisilla harjoitteilla sekä ylikuormituksen ja liian toisteisen kuormituksen välttämisellä. Liikunnasta johtuva kivun lisääntyminen ei saisi kuitenkaan kestä yli kahta tuntia eikä liikunta saisi pahentaa öistä leposärkyä. Vuonna 1993 julkaistun saksalaistutkimuksen mukaan fysioterapeuttisten liikuntaharjoitteiden teko ei lievittänyt kuitenkaan akuuttia selkäkipua eikä ehkäissyt sen kroonistumista tai uusimista enempää kuin lumehoito. Tutkimus kesti kolme kuukautta ja siihen osallistui lähes 500 potilasta.
Aerobinen liikunta lievittää kuitenkin usein kroonista kipua. Kahdenkymmenen minuutin pituinen kuntopyöräily tuottaa keskimäärin puolen tunnin pituisen akuutin kivunlievityksen krooniseen selkäkipuun. Lisäksi kuuden viikon pituisen aerobisen harjoittelun on havaittu vähentävän kroonisen kivun voimakkuutta keskimäärin 20 prosentilla. Aerobinen liikunta kuljettaa selän pehmytkudoksiin muun muassa paranemista edistäviä ja jäykkyyttä vähentäviä verta ja ravinteita.
Liikunnan kipua puuduttava vaikutus perustuu myös kipuaistimusta vaimentavien mekanismien kuten selkäytimen takasarvessa sijaitsevien kipua estävien hermoyhteyksien aktivoitumiseen. Lisäksi liikunta lisää kipua lievittävien opioidien, serotoniinin ja endokannabinoidien tuotantoa. Rasittava liikunta lisää osalla ihmisistä myös endorfiinien tuotantoa.
Liikunnalla on myös keskushermoston yleistä toimintaa vaimentavaa vaikutusta. Liikunta aiheuttaa kipukroonikoilla kuitenkin päin vastoin usein keskushermoston toiminnan vilkastumista. Tällöin liikunnan kipua lievittävä vaikutus saattaa jäädä heikoksi tai liikunta saattaa jopa lisätä kipua. Lihaskuntoa parantava tai aerobinen liikunta saattavat myös lisätä kipualueen turvotusta, minkä vuoksi niitä ei suositella käytettäväksi esimerkiksi akuutin selkäkivun ensimmäisten kuuden viikon aikana.
Toimintakyky

Usein kävelyä sisältävää työtä tehneillä suomalaisilla on havaittu olevan 232 prosenttia suurempi riski eläkeiässä ilmenevään heikkoon toimintakykyyn verrattuna työntekijöihin, joiden työ oli sisältänyt vain harvoin kävelyä. Tutkimus toteutettiin vuosina 1981—2009 ja siinä kerättiin tietoja yli 6000 kuntatyöntekijän terveydestä, elintavoista ja harjoitettujen työtehtävien kuormittavuudesta
Painonhallinta

Liikunnan painonhallintaa edistävistä vaikutuksista on saatu ristiriitaisia tutkimustuloksia.
Iloa luontoliikunnasta.
Sveitsin jalkapallomaajoukkue

Sveitsin kokoonpano ottelussa Brasiliaa vastaan 2006
Sveitsin jalkapallomaajoukkue on Sveitsin jalkapalloliiton hallinnoima joukkue, joka edustaa Sveitsiä kansainvälisissä otteluissa.
Sveitsi on parhaimmillaan ollut MM-kisoissa puolivälierissä (1934, 1938 ja 1954). EM-kilpailujen lopputurnaukseen joukkue on selviytynyt kuusi kertaa ja ollut niissä parhaimmillaan kahdesti puolivälierissä (2020, 2024) sekä kerran neljännesvälierissä (2016).
Sveitsi on ainoa joukkue, joka on pudonnut jatkosta jalkapallon maailmanmestaruuskisoissa päästämättä ainoattakaan pelitilannemaalia. Tämä tapahtui vuonna 2006, jolloin Sveitsi hävisi Ukrainalle rangaistuspotkukilpailuissa 0–3. Samalla Sveitsistä tuli maailmanmestaruuskisojen ainoa joukkue, joka ei ole kyennyt maalintekoon rangaistuspotkukilpailussa.
Maailmanmestaruuskilpailut

1930 – Ei osallistunut
1934 – Puolivälierät
1938 – Puolivälierät
1950 – 1. kierros
1954 – Puolivälierät
1958 – Ei selviytynyt karsinnoista
1962 – 1. kierros
1966 – 1. kierros
1970–1990 – Ei selviytynyt karsinnoista
1994 – Neljännesvälierät
1998 – Ei selviytynyt karsinnoista
2002 – Ei selviytynyt karsinnoista
2006 – Neljännesvälierät
2010 – 1. kierros
2014 – Neljännesvälierät
2018 – Neljännesvälierät
2022 – Neljännesvälierät
Euroopanmestaruuskilpailut

1960–1992 – Ei selviytynyt karsinnoista
1996 – 1. kierros
2000 – Ei selviytynyt karsinnoista
2004 – 1. kierros
2008 – 1. kierros
2012 – Ei selviytynyt karsinnoista
2016 – Neljännesvälierät
2020 – Puolivälierät
2024 – Puolivälierät
Valmentajat

Karl Rappan (1960 – 11. marraskuuta 1963)
Alfredo Foni (1. heinäkuuta 1964 – 3. toukokuuta 1967)
Erwin Ballabio (24. toukokuuta 1967 – 2. marraskuuta 1969)
Louis Maurer (17. lokakuuta 1970 – 10. lokakuuta 1971)
René Hüssy (22. kesäkuuta 1973 – 8. syyskuuta 1976)
Miroslav Blažević (8. syyskuuta 1976 - 30. maaliskuuta 1977)
Roger Vonlanthen (30. maaliskuuta 1977 – 28. maaliskuuta 1979)
Léon Walker (5. toukokuuta 1979 – 21. joulukuuta 1980)
Paul Wolfisberg (24. maaliskuuta 1981 – 10. marraskuuta 1985)
Daniel Jeandupeux (12. maaliskuuta 1986 – 26. huhtikuuta 1989)
Uli Stielike (21. kesäkuuta 1989 – 13. marraskuuta 1991)
Roy Hodgson (26. tammikuuta 1992 – 15. marraskuuta 1995)
Artur Jorge (13. maaliskuuta 1996 – 18. kesäkuuta 1996)
Rolf Fringer (1. elokuuta 1996 – 11. lokakuuta 1997)
Gilbert Gress (25. maaliskuuta 1998 – 9. lokakuuta 1999)
Hans-Peter Zaugg (1999–2000)
Enzo Trossero (16. elokuuta 2000 – 6. kesäkuuta 2001)
Jakob Kuhn (15. elokuuta 2001 – 15. kesäkuuta 2008)
Ottmar Hitzfeld (2008–2014)
Vladimir Petković (2014–)
Kuuluisia pelaajia

| --- | --- |
 Max Abegglen  Stéphane Chapuisat  Alexander Frei  Alain Geiger  Heinz Hermann  Stéphane Henchoz  Philippe Senderos  Ciriaco Sforza :  Xherdan Shaqiri  Alain Sutter  Kubilay Türkyılmaz  Johann Vogel  Johan Vonlanthen  Hakan Yakın  Murat Yakın  Granit Xhaka
Tindouf

| Tindouf تيندوف‎ |
| --- | --- |
 Tindouf
 Koordinaatit: 27°40′31″N, 8°7′43″W 
Valtio:  Algeria
Maakunta:  Tindouf
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
Väkiluku (2008):  46 000
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tindouf (arab. تيندوف‎‎) on kaupunki ja Tindoufin maakunnan hallinnollinen keskus Algeriassa lähellä Marokon ja Mauritanian rajaa. Kaupungissa on 46 000 asukasta (vuonna 2008).
Tajakant-heimoon kuuluvat berberit perustivat Tindoufin Saharan keitaalle vuonna 1852. Reguibatin sahrawiheimo karkotti tajakantit vuonna 1895. Sen jälkeen paikka oli autiona, kunnes ranskalaiset joukot saapuivat alueelle vuonna 1932. Strategisesti tärkeällä rajaseudulla sijaitseva kaupunki on rakennettu Algerian itsenäistymisen jälkeen.
Tindoufin alueella on useita Algerian armeijan varuskuntia. Se toimii myös Länsi-Saharan itsenäisyyttä ajavan Polisarion tukikohtana. Kaupungissa on lentokenttä. Sen lähellä sijaitsee vuosina 1975–1976 perustettuja länsisaharalaisten pakolaisleirejä.
Thoma Simaku

Thoma(s) Simaku (s. 1958) on albanialainen säveltäjä. Hän opiskeli vuosina 1978–1982 Tiranan konservatoriossa Tonin Harapin johdolla[lähde? ]. Vuonna 1991 hän muutti Englantiin, jossa hän jatkoi opintojaan Yorkin yliopistossa.
Simakun teoksia on esitetty kaikkialla Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Australiassa ja Kaukoidässä.
Aiheesta muualla

Thoma Simaku (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tindirma

| Tindirma |
| --- | --- |
 Tindirma
 Koordinaatit: 16°7′53″N, 3°38′11″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Timbuktun alue
Piiri:  Dirén piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  5 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tindirma on maalaiskunta ja sen keskuskylä Timbuktun alueen Dirén piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen vasemmalla rannalla 30 kilometriä Diréstä lounaaseen. Kunnassa on 5 000 asukasta (vuonna 2009).
Tindirman kunta rajoittuu idässä Dirén, etelässä Niafunkén piirin Banikane Narhawan, lännessä Goundamin piirin Tonkan ja pohjoisessa Doukourian kuntiin. Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat songhaita, fulbeja, belloja, bozoja ja tuaregeja.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja bozojen harjoittama kalastus. Maatalous kärsii lisääntyvästä kuivuudesta. Palveluihin kuuluu kolme alakoulua.
The Old Shit

| The Old Shit Basshunter |
| --- | --- | --- |

Julkaisun tiedot
 Julkaistu: 2006
 Tyylilaji: Eurodance
 Levy-yhtiö: omakustanne
Basshunterin muut julkaisut
| LOL <(^^,)> 2006 | The Old Shit 2006 | Now You’re Gone – The Album 2008 |
The Old Shit - on Basshunterin toinen kokoelmalevy. Albumi sisältää Basshunterin varhaisimpia tuotoksia.
Kappaleet

”Här kommer Lennart”
”Counterstrike the Mp3”
”Smells Like Blade”
”Stay Alive”
”Storm of Fantasy”
”The Celtic Harmony & The Chilling Acid”
”The Night”
”T-Rex [Jurassic Park]”
”Waiting for the Moon”
”MoonTrip”
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Tindsvatnet

| Tindsvatnet |
| --- | --- |
Valtiot:   Norja
Paikkakunta:  Moskenes
Koordinaatit:  67°53′29″N, 13°00′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Tindselva
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  11 m
 fiTindsvatnet 
Tindsvatnet on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella Sørvågenin ja Tindin kylien vieressä. Siihen virtaa vettä sen pohjoispuoliselta Stuvdalsvatnet-järveltä sekä länsipuoliselta Tindstindenin vuorelta. Järven vesi laskee lyhyen Tindselva-joen kautta Norjan mereen.
Tess Slesinger

Tess Slesinger (16. heinäkuuta 1905 New York – 21. helmikuuta 1945) oli amerikanjuutalainen kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja.
Hän opiskeli Ethical Culture Society Schoolissa, Swarthmore Collegessa ja Columbian yliopistossa, missä hän suoritti kandidaatin tutkinnon englannin kielessä vuonna 1925. Hänen ensimmäinen merkittävä työnsä, Missis Flinders, julkaistiin 1932. Irving Thalberg tarjosi Slesingerille paikkaa käsikirjoittajana 1930-luvun puolivälissä ja Slesingerin käsikirjoittamiin elokuviin kuuluvat muiden muassa Hyvä maa (1937), Tanssi, tyttö, tanssi (1940) ja Brooklynissä kasvoi puu (1945).
Slesinger avioitui Frank Davisin kanssa vuonna 1936 ja liitosta syntyi kaksi lasta: Peter (s. 1937) ja Jane (s. 1938). Slesinger kuoli syöpään 39-vuotiaana ja hän oli kuolemansa jälkeen ehdolla parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinnon kategoriassa vuonna 1946.
Tess Ledeux

| Mitalit> Maa:  Ranska.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Ranska.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Ranska.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Maa:  Ranska> Naisten freestylehiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Peking 2022 | big air |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sierra Nevada 2017 | slopestyle |  |
|  Kultaa | Utah 2019 | big air |  |
|  Kultaa | Bakuriani 2023 | big air |  |
Tess Ledeux (s. 23. marraskuuta 2001 Bourg-Saint-Maurice) on ranskalainen freestylehiihtäjä. Hän saavutti big airissa olympiahopeaa vuonna 2022 ja on voittanut kolme maailmanmestaruutta.
Ledeux voitti ensimmäisissä arvokilpailuissaan Sierra Nevadan MM-kilpailuissa 2017 slopestylessa kultaa. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui slopestylen karsinnassa 15:nneksi. Utahin MM-kilpailuissa 2019 hän voitti kultaa big airissa. Aspenin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui slopstylessa neljänneksi ja big airissa seitsemänneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän saavutti big airissa hopeaa edellään kiinalainen Eileen Gu ja sijoittui slopestylessa seitsemänneksi. Bakurianin MM-kilpailuissa 2023 Ledeux voitti kultaa big airissa ja sijoittui 12:nneksi slopestylessa.
Ledeux on kilpaillut maailmancupissa vuodesta 2017. Hän voitti ensimmäisen maailmancup-kilpailunsa, Font Romeun slopestylen tammikuussa 2017. Hän on voittanut helmikuun 2023 loppuun mennessä kymmenen osakilpailua, kahdeksan slopestylessa ja kaksi big airissa. Hän voitti maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2020–2021 slopstylessa ja pipe & parkin yhteispisteissä sekä kaudella 2021–2022 big airissa.