stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eläimet
Historia ja evoluutio

Eläinlajit ovat erkaantuneet ja kehittyneet vuosimiljoonien kuluessa luonnovalinnan seurauksena, kun eläimet ovat joutuneet kilpailemaan toistensa kanssa rajallisista resursseista.
Ensimmäisten eläinten ilmestyminen maapallolle on vaikea ajoittaa, koska eläinten pehmeät ruumiit eivät jätä juurikaan fossiiliaineistoa. Vanhimmat merkit eläimistä löytyvät noin yhden miljardin vuoden takaa. Merieläinten määrä räjähti kasvuun kambrikaudella. Koska niillä oli jo kovia ruumiinosia, niistä on jäänyt myös paljon fossiileja. Kambrikauden lopulla kaikki eläinten nykyiset pääjaksot olivat jo syntyneet.
Ordovikikaudella olivat syntyneet ensimmäiset äyriäiset ja ensimmäiset leuattomat kalat. Trilobiittejä oli runsaasti. Kauden lopulla tapahtui joukkosukupuutto. Siluurikaudella syntyivät ensimmäiset leualliset kalat ja jättiläismeriskorpionit. Devonikausi tunnetaan ”kalojen aikakautena”, sillä niin leualliset kuin leuattomatkin kalat erilaistuivat nopeasti. Devonikauden päättänyt joukkosukupuutto hävitti 70 prosenttia eläinlajeista.
Osa maan lähellä eläneistä kaloista sopeutui vähitellen maaelämään. Näistä kehittyivät sammakkoeläimet ja matelijat. Hyönteiset runsastuivat; suurin osa niistä oli nykyisten kovakuoriaisten sukulaisia. Matelijat syrjäyttivät permikauden lopulla sammakkoeläimet nopean lisääntymisen ja kehittymisen ansiosta. Meressä elämä oli edelleen maata monipuolisempaa. Hiilikaudella hyönteiset pystyivät kasvamaan erittäin suuriksi.
Vaikka permikausi päättyikin suureen massasukupuuttoon, maaelämää hallitsivat vielä seuraavien aikakausien (trias-, jura-, ja liitukausi) aiempaa suurikokoisemmat liskot, dinosaurukset. Dinosaurusten valtakaudelle syntyivät myös ensimmäiset lentokykyiset dinosaurukset, joiden paleontologit uskovat olevan nykyisten lintujen esi-isiä. Dinosaurusten hävittyä liitukauden lopulla nisäkkäät ottivat niiden paikan ja runsastuivat. Eläinlajien lajiutumista edesauttoi mannerlaattojen ajautuminen erilleen. Ihminen saavutti hallitsevan asemansa viimeisten kymmenien tuhansien vuosien aikana.
Kaikista koskaan eläneistä eläinlajeista vain yksi prosentti on nykyisin enää olemassa. Moni laji on kuollut jossain monista joukkosukupuutoista.
Uhat

Ihmisväestön nopea kasvu etenkin 1900-luvulta alkaen on laajentanut ihmisen elinalueita villin luonnon kustannuksella ja kiihdyttänyt maapallon resurssien hyödyntämistä. Pellot, kaupungit ja tiet ovat nousseet paikoille, jotka aiemmin olivat villieläinten elinympäristöjä, ja jäljelle jääneet elinympäristöt ovat usein haitallisesti pirstaloituneet. Liiallinen metsästys, kalastus ja keräily uhkaavat monen lajin olemassaoloa, kuten norsun, sarvikuonon ja tiikerin. Ihmisen vaikutuksesta alueelta toiselle siirtyneet haitalliset vieraslajit ovat syrjäyttäneet monen seudun kotoperäisen lajiston, etenkin herkillä saarilla, kuten Uudessa-Seelannissa. Ihmisen tuottamat saasteet ovat myrkyttäneet etenkin ravintoketjun ylintä päätä. Ilmaston lämpeneminen uhkaa etenkin arktisten eläinten elinympäristöjä. Tästä kaikesta on seurannut monien eläinlajien vaarantuminen, sukupuuttojen kiihtyminen ja luonnon monimuotoisuuden aleneminen.
Ihminen pyrkii korjaamaan villieläimille aiheuttamaansa vahinkoa luonnonsuojelun edistämisellä. Siihen kuuluu esimerkiksi eläinten suojelu, luonnonsuojelualueiden perustaminen, villieläinkantojen elvyttäminen sekä vieraslajien torjunta.
Kirjallisuutta

Evoluutio
Lipps, Jere H. & Signor, Philip W.: Origin and Early Evolution of the Metazoa.  Springer, 1992.  ISBN 978-0-306-44067-0
Nielsen, Claus: Animal Evolution: Interrelationships of the Living Phyla.  Oxford University Press, 2001.  ISBN 978-0-19-850681-2
Valentine, James W.: On the Origin of Phyla.  University of Chicago Press, 2004.  ISBN 978-0-226-84548-7
Yleisteoksia
Sumich, James L. & Morrissey, John Francis: Introduction to the Biology of Marine Life (8. painos).  Jones & Bartlett Publishers, 2004.  ISBN 978-0-7637-3313-1
Ruppert, Edward E.; Barnes, Robert D. & Fox, Richard S.: Invertebrate Zoology (7. painos).  Thomson-Brooks/Cole, 2004.  ISBN 978-0-03-025982-1
Pough, F. Harvey; Janis, Christine M. & Heiser, John B.: Vertebrate Life (8. painos).  Benjamin Cummings, 2008.  ISBN 978-0-321-54576-3
Dugatkin, Lee Alan: Principles of Animal Behavior (2. painos).  W. W. Norton, 2008.  ISBN 978-0-393-93169-3
Aiheesta muualla

Encyclopedia of Life – verkkotietosanakirja elämän muodoista (englanniksi)
GBIF – tietokanta eliölajien taksonomiasta ja levinneisyydestä maittain (englanniksi)
ARKive – kuvia, videoita ja äänitiedostoja sekä perustietoja maailman eliöistä (englanniksi)
IUCN Redlist – Eläinlajien uhanalaisuusluokitus (englanniksi)
Animal Diversity Web – Michiganin yliopiston eläintieteellinen museo (englanniksi)
Biologia
| --- | --- |
Osa-alueita:  Aerobiologia  Anatomia  Astrobiologia  Biokemia  Ekologia  Eliömaantiede  Eläintiede  Etologia  Evoluutiobiologia  Fysiologia  Genomiikka  Hydrobiologia  Iktyologia  Kasvipatologia  Kasvitiede  Kehitysbiologia  Kudosoppi  Meribiologia  Mikrobiologia  Molekyylibiologia  Muoto-oppi  Neurotiede  Paleontologia  Parasitologia  Perinnöllisyystiede  Sienitiede  Solubiologia  Systematiikka  Taksonomia  Toksikologia 
Käsitteitä:  abioottinen  aineenvaihdunta  biodiversiteetti  biomi  biotooppi  biosfääri  DNA  ekologinen lokero  ekosysteemi  eliöyhteisö  evoluutio  kelpoisuus  lisääntyminen  luonnonvalinta  populaatio  ravinto  sukkessio  uhanalaisuusluokitus  yhteyttäminen  pääjakso  kaari 
Aiheeseen liittyvää: biologian filosofia
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q729  Wikispecies: Animalia  ADW: Animalia  AFD: Animalia  CoL: N  EoL: 1  EPPO: 1ANIMK  Fauna Europaea: 1  Fauna Europaea (new): dada6f44-b7b5-4c0a-9f32-980f54b02c36  GBIF: 1  iNaturalist: 1  ITIS: 202423  Lygaeoidea Species File (new): 936783  MilliBase: 2  NZOR: f38e12bf-0be7-4f13-b739-e2bc1b763ae0  Paleobiology Database: 325038  WoRMS: 2  ZooBank: 0EA9A33B-6B31-4551-B4E2-A772AAF96231 
Tyypillisimpiä eläinsoluun kuuluvia soluelimiä.
Vehkalampi (Kuopio, Syvänniemi)

| Vehkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°52′25″N, 27°08′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Luodejärveen 
Järvinumero:  14.725.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,4 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,486 km  
Pinta-ala:  1,307 ha  
Suurin syvyys:  2 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Vehkalampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Syväniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,4 metriä mpy.
Itälampi (Kuopio, Syvänniemi)

| Itälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°51′50″N, 27°12′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Itälamminpuro Pitkäjärveen 
Järvinumero:  14.725.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0 km  
Pinta-ala:  0 ha  
Suurin syvyys:  0,6 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Itälampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Syväniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 360 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 0 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106 metriä mpy.
Valkeinen (Kuopio, Koskenkylä)

| Valkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°48′55″N, 27°15′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Pieneen Mäkilampeen 
Järvinumero:  14.724.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,7 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,49 km  
Pinta-ala:  1,258 ha  
Suurin syvyys:  3 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Valkeinen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Koskenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kuttajärven alueeseen (14.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,7 metriä mpy.
Leppilampi (Kuopio)

| Leppilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°49′59″N, 27°15′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.725.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,3 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,493 km  
Pinta-ala:  1,153 ha  
Suurin syvyys:  2,2 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Leppilampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Matilanjoen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 230 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,3 metriä mpy.
Luodejärvi (Kuopio)

| Luodejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°52′33″N, 27°09′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Keihäsjärveen 
Järvinumero:  14.725.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,6 m  
Pituus:  2 km  
Leveys:  550 m  
Rantaviiva:  5,757 km  
Pinta-ala:  50,607 ha  
Tilavuus:  0,00113834 km³ 
Keskisyvyys:  2,25 m  
Suurin syvyys:  7,3 m  
Saaria:  2 
 fiLuodejärvi 
Luodejärvi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Syväniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 550 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,14 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00114 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 7,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy.
Hoikkajärvi (Kuopio)

| Hoikkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°48′53″N, 27°19′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Hoikanjoki Matilanjokeen 
Järvinumero:  14.725.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122 m  
Pituus:  3,5 km  
Leveys:  430 m  
Rantaviiva:  8,009 km  
Pinta-ala:  56,968 ha  
Tilavuus:  0,00153475 km³ 
Keskisyvyys:  2,69 m  
Suurin syvyys:  8,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHoikkajärvi 
Hoikkajärvi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Pihkainmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 3,5 kilometriä pitkä, 430 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 57 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,53 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00153 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 8,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 8,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122 metriä mpy.
Cledos

| Cledos> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Vladislav Heponen
Syntynyt: 11. joulukuuta 1998 (ikä 26)
Ammatti:  rap-artisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Cledos
Laulukielet:  Suomi
Tyylilajit:  rap, hip hop, trap, rnb
Levy-yhtiöt:  Warner
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Cledos (oik. Vladislav Andreevich Heponen, ven. Владислав Андреевич Хепонен, s. 11. joulukuuta 1998) on Helsingistä kotoisin oleva rap-artisti, jonka omakustanne debyyttisingle ”Töis” nousi välittömästi viraalihitiksi julkaisunsa jälkeen kesällä 2017. Töis-musiikkivideota katsottiin YouTubessa yli 100 000 kertaa vajaassa kymmenessä päivässä, ja sitä on katsottu sittemmin jo yli 2 miljoonaa kertaa.
Ura

Elokuussa 2017 JVG tarjosi Cledokselle sopimuksen levy-yhtiöltään PME Recordsilta, mitä seurasivat single “Safe” sekä marraskuussa julkaistu ensi-EP ”Alo”. Kuuden kappaleen EP:ltä kolme nousivat ensimmäisen päivän aikana Suomen Spotifyn 50 kuunnelluimman kappaleen listalle. Cledos kuitenkin lähti levy-yhtiöltä seuraavana vuonna.
Cledos on vieraillut muun muassa Karri Koiran ja Abreun kappaleilla. Hän kuvailee musiikkiaan spontaaniksi, jossa ei ole erityistä sanomaa.
Cledos oli ehdolla Vuoden tulokas -kategoriassa vuoden 2018 Emma-gaalassa.
Cledos on ohjannut ja käsikirjoittanut lyhytelokuvan CEISSI yhdessä Kaverikarimin kanssa.
Cledos on esiintynyt muun muassa muotilehti Voguessa ja hänellä on oma vaatemallisto. McDonalds on myös julkaissut Cledos Meal -nimisen aterian artistin mukaan.
Yksityiselämä

Cledos on harrastanut muun muassa tanssia, telinevoimistelua ja parkouria ja hänellä on musta vyö taekwondossa.
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Listasijoitukset |
| --- | --- | --- |
| CEISSI |  Julkaistu: 14. elokuuta, 2020  Formaatti: CD, digitaalinen  Levy-yhtiö: Warner Music Finland | 1. |
| euro musik |  Julkaistu: 20. lokakuuta, 2023  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Warner Music Finland & Babyface | 1. |
Diskografia > Mixtapet

| Nimi | Julkaisutiedot | Listasijoitukset |
| --- | --- | --- |
| Boboff Tape |  Julkaistu: 30. toukokuuta, 2018  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: PME Records | 6. |
Diskografia > EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot | Listasijoitukset |
| --- | --- | --- |
| Alo EP |  Julkaistu: 9. marraskuuta, 2017  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: PME Records | – |
| KAZAMA |  Julkaistu: 2. heinäkuuta, 2021  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Warner Music Finland | 5. |
| #ULTRA |  Julkaistu: 7. kesäkuuta 2024  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Warner Music Finland & Babyface | 32. |
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Nimi | Albumilta | Listasijoitukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | "Töis" (feat. DAVI) | Alo EP | – |
| 2017 | "Safe" | Alo EP | – |
| 2018 | "Made In Italy" (feat. Mikael Gabriel) | Boboff Tape | 4. |
| 2018 | "Swipe" (feat. TIPPA, Gracias, Mikael Gabriel, Bizi & MD$) | Boboff Tape | 9. |
| 2019 | "PIDÄKII" | CEISSI | 9. |
| 2019 | "TÄN KAA" (feat. Bizi) | CEISSI | – |
| 2020 | "KYSYMYS" (feat. Pyhimys) | CEISSI | 1. |
| 2020 | "KILO" (feat. Gettomasa) | CEISSI | – |
| 2021 | "LIFE - Sun Luo" (feat. BEHM) | – | – |
| 2022 | "City" (feat. A36) | euro musik | 6. |
| 2022 | "Mis oot ollu" (feat. Fabe) | – | 9. |
| 2023 | "kilsoi" (feat. jambo) | euro musik | – |
| 2023 | "Kauemmas" (feat. ibe) | euro musik |  |
| 2023 | "Anteeks" | euro musik | 9. |
| 2023 | "Kuka se on" (feat. Isac Elliot) | euro musik | 3. |
| 2023 | "Jos mä oisin sä" | – | 1. |
| 2024 | "Kysyinksmä?" (feat. Turisti) | – | 11. |
| 2024 | "Kattomatta takas" (feat. Etta) | – | – |
| 2024 | "Leipä" | #ULTRA | 25. |
| 2024 | ''Me Vs. Maailma'' (feat. Sexmane) |  |  |
Diskografia > Vierailijana

| Vuosi | Kappale | Artisti | Albumilta | Muut vierailijat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | "Pelimoovei" | Karri Koira | – | Kube |
| 2017 | "Sokeri" | ibe | IBE | – |
| 2018 | "Valuu" | Bizi | Ääniviesti | – |
| 2018 | "BIGMACi" | Bizi | – | – |
| 2018 | "Amor Amor" | ABREU | Teipillä tai rakkaudella | – |
| 2019 | "LUNTA" [remix] | SKII6 | 6TAPE | – |
| 2019 | "Japanese Drip" | Kube | Hakunila Killah | – |
| 2020 | "Baby Girl" | Fabe | – | – |
| 2020 | "Tush" | TheoFuego | BUFFA | – |
| 2020 | "Pelkkii voittoi" | william | Shakespeare | – |
| 2021 | "Designer" | SHRTY | HEARTBREAK KID | – |
| 2021 | "Samma gamla vanliga" [remix] | A36 | – | ibe, Averagekidluke |
| 2022 | "20min" | Isac Elliot | Kävi miten kävi | william |
| 2022 | "Kato mua nyt" | DAVI | – | Fabe |
| 2022 | "YLöS/ALaS" | Nebi | TÄYTYY YMMÄRTÄÄ | – |
| 2022 | "Make-Up" | vitunleija | – | DAVI, william |
| 2022 | "Drama" | Mikael Gabriel | Big Steppa | – |
| 2022 | "Kädet ilmaan" | KERZA | – | – |
| 2023 | "Bikineis" | TUULI | W1NDY SEASON | – |
| 2023 | "Missi" | Korelon | Tunnettu Plugi | – |
| 2023 | "Triple A" | Jubel | – | NLE Choppa |
| 2023 | "Meidän pöytä" | vitunleija | – | Elastinen |
| 2024 | "Vaan sä" | Blacflaco | – | – |
| 2024 | ''Weak'' | Isac Elliot | - | william, Jore & Zpoppa, WILLEM |
| 2024 | ''Synttärit'' | LEWI |  | VJ |
Diskografia > Musiikkivideot

Töis (2017)
Safe (2017)
Bägi (2017)
Made In Italy (2018)
Fendi Jeans (2018)
TÄN KAA (2019)
KYSYMYS (2019)
KILO (2019)
CEISSI (2019)
G Check Freestyle (Thugga Voice) (2022)
City (2022)
Mis oot ollu (2022)
kilsoi (2023)
Kauemmas (2023)
Kuka se on (2023)
Liian moni (2023)
Tuntuu hyvält (2023)
Kysyinksmä? (2024)
Kattomatta takas (2024)
Leipä (2024)
Joku jonka tunsin (2024)
Ei riitä (2024)
Aiheesta muualla

Cledos Instagramissa
CEISSI-lyhytelokuva
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Taiteenala:  MusicBrainz
Kortteisen työväentalo

| Kortteisen työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Kortteinen, Kaavi
Valmistumisvuosi:  1929?, 1952
Rakennuttaja:  Kortteisen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kortteisen työväentalo oli Kaavin kunnan Kortteisen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Kortteisen työväenyhdistys Valistus perustettiin vuonna 1905. Monet jäsenistä olivat Kortteisen hovin torppareita. Heti perustamisen jälkeen, vuonna 1906, yhdistys hankki oman lipun, jossa oli teksti ”Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen”. Vuonna 1910 yhdistyksellä oli 11 jäsentä, vuonna 1915 enää neljä. Ensimmäisen työväentalon hankinta-ajasta ei ole varmuutta. Vuonna 1934 Savo-lehti kirjoitti, että yhdistys oli vuonna 1929 saanut talon pystyyn, mutta se oli varojen puutteessa vielä jäänyt osin keskeneräiseksi. Vuonna 1930 talo määrättiin suljettavaksi kommunistilakien nojalla. Vuonna 1934 uutisoitiin, että yhdistys oli myynyt talonsa nimismiehelle ja nimismies edelleen Kaavin suojeluskunnalle. On kuitenkin luultavaa, että talo takavarikoitiin, ja nimismies sai näin oikeuden myydä sen. Suojeluskunta suunnitteli purkavansa talon siirtääkseen sen Kaavin kirkonkylään.
Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:oon. Yhdistys luultavasti sai talon jälleen haltuunsa, sillä myöhemmin kirjoitettiin, että toimittuaan vuosikaudet entisessä työväentalossa yhdistys oli vuonna 1952 rakentanut uuden. Osa uuden talon rakennusmateriaaleista saatiin vanhasta talosta, osa lahjoituksina. Rakennukseen osallistui talkoolaisia myös Vihtajärven, Mäntyjärven ja Kärenpään kylistä, yhteensä noin sata henkeä. Talo valmistui Kortteisen maantien varteen. Siitä muodostui suosittu nuorison kokoontumispaikka. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Rakennus

1952 valmistuneessa talossa oli sali, johon mahtui 240 henkeä, sekä näyttämö ja ravintola.
Luettelo Puolan pääministereistä

Tämä on luettelo Puolan pääministereistä
Puolan kuningaskunta (1916–1918)

| Järjestys | Valtionpäämies  (Syntynyt–kuollut) | Valtionpäämies  (Syntynyt–kuollut) | Virassa | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jan Kucharzewski (1876–1952) | 26. marraskuuta 1917 – 27. helmikuuta 1918 | sitoutumaton |
| 2 |  | Antoni Ponikowski (1878–1949) | 27. helmikuuta 1918 – 4. huhtikuuta 1918 | Kansallinen demokraattinen puolue |
| 3 |  | Jan Kanty Steczkowski (1862–1929) | 4. huhtikuuta 1918 – 23. lokakuuta 1918 | Kansallinen oikeistopuolue |
| 4 |  | Józef Świeżyński (1868–1948) | 23. lokakuuta 1918 – 3. marraskuuta 1918 | Kansallinen demokraattinen puolue |
| 5 |  | Władysław Wróblewski (1875–1951) | 3. marraskuuta 1918 – 14. marraskuuta 1918 | sitoutumaton |