stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haskell
Esimerkki

Funktionaalisten ohjelmointikielien vastine hei maailma -ohjelmalle on kertomafunktio. Haskell-versio:
kertoma :: Integer -> Integer
 kertoma 0 = 1
 kertoma n = n * kertoma (n - 1)
Ensimmäisellä rivillä ilmaistaan, että funktion tyyppi on Integer -> Integer. Se tarkoittaa sitä, että funktio ottaa argumenttinaan yhden kokonaisluvun ja palauttaa toisen. (Näitä tyyppimäärittelyjä ei yleensä ole pakko kirjoittaa, sillä kääntäjät pystyvät yleensä päättelemään ne itse.) Toisella rivillä ilmaistaan, että nollan kertoma on yksi. Kolmas rivi kertoo, että lauseke kertoma n on arvoltaan sama kuin lausekkeen n * kertoma (n - 1) arvo. Haskellissa yhtäsuuruusmerkki siis tarkoittaa yhtäsuuruutta, kuten matematiikassakin. Siispä voi suoraan laskea että kertoma 2 = 2 * kertoma 1 = 2 * 1 * kertoma 0 = 2 * 1 * 1 = 2.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Haskellin kotisivu (englanniksi)
ilmainen Haskell-verkkokurssi
Haskell 98: Puhdasta funktionalismia nonstriktissä paketissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kanaherkun tuoksuinen johdatus funktionaaliseen ohjelmointiin (suomeksi)
| n k Yleisimmät ohjelmointikielet |
| --- | --- |
Tuotantokäytössä:  Ada  APL  Assembly  AWK  C  C++  C#  COBOL  Dart  Delphi  Eiffel  Erlang  Forth  Fortran  Go  Java  JavaScript  Kotlin  Lisp  Lua  Objective-C  Pascal  Perl  PHP  PostScript  Python  R  Ruby  Rust  Smalltalk  Swift  Tcl  TypeScript  Visual Basic 
Akateemiset:  CLU  Haskell  Logo  ML  OCaml  Prolog  Scheme 
Historialliset:  ALGOL  BASIC  Modula-3  MUMPS  Plankalkül  PL/I  Simula 
Luettelo yleisimmistä ohjelmointikielistä
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki
Heléne Fritzon

| Heléne Fritzon |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. syyskuuta 1960 (ikä 64) Kristianstad, Ruotsi
Poliitikko
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Asema:  Euroopan parlamentin jäsen 2.7.2019–
Vaalipiiri:  Ruotsi
Puoliso:  Henrik Fritzon
Heléne Fritzon (s. 29. syyskuuta 1960, Kristianstad, Ruotsi) on ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän toimi Ruotsin maahanmuutto- ja turvapaikkaministerinä vuodesta 2017 vuoteen 2019 asti. Ennen valitsemistaan ministeriksi hän toimi Kristianstadin kunnan pormestarina.
Fritzon valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heléne Fritzon Wikimedia Commonsissa
Heléne Fritzon Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k  S&D-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Saksa:  Barley  Bischoff  Bullmann  Burkhardt  Costanzo  Cremer  Ecke  Geier  Lange  Noichl  Repasi  Repp  Sippel  Wölken 
Ranska:  Clergeau  Fita  Germain  Glucksmann  Jouvet  Kalfon  Lalucq  Laurent  Mebarek  Pellerin-Carlin  Rafowicz  Ridel  Sargiacomo 
Italia:  Annunziata  Benifei  Bonaccini  Corrado  Decaro  Gori  Gualmini  Laureti  Lupo´  Maran  Moretti  Nardella  Picierno  Ricci  Ruotolo  Strada  Tarquinio  Tinagli  Topo  Zan  Zingaretti 
Espanja:  Ballarín Cereza  Cepeda  Fernández  Gálvez  García  Gómez López  González Casares  Homs Ginel  Jalloul Muro  López  López Aguilar  Luena  Maestre  Mendia Cueva  Moreno Sánchez  Pajín  Ros Sempere  Sánchez Amor  Sancho Murillo  Serrano Sierra 
Puola:  Biedroń  Scheuring-Wielgus  Śmiszek 
Romania:  Benea  Cârciu  Dîncu  Firea  Grapini  Manda  Mînzatu  Mușoiu  Negrescu  Nica  Tudose 
Alankomaat:  Chahim  Maij  Reuten  Wolters 
Belgia:  Ceulemans  Di Rupo  Tobback  Van Brempt 
Kreikka:  Arnaoútoglou  Maniátis  Papandréou 
Portugali:  Assis  Gomes  B. Gonçalves  S. Gonçalves  Mendes  Rodrigues  Tavares  Temido 
Unkari:  Dobrev  Molnár 
Ruotsi:  Danielsson  Dibrani  Eriksson  Fritzon  Incir 
Itävalta:  Grossmann  Heide  Regner  Schieder  Sidl 
Bulgaria:  Penkova  Vigenin 
Tanska:  Fuglsang  Schaldemose  Vind 
Suomi:  Guzenina  Heinäluoma 
Irlanti:  Ó Ríordáin 
Kroatia:  Borzan  Jerković  Matić  Picula 
Liettua:  Andriukaitis  Blinkevičiūtė 
Slovenia:  Nemec 
Latvia:  Ušakovs 
Viro:  Kaljurand  Mikser 
Kypros:  Mavrídis 
Luxemburg:  Angel 
Malta:  Agius Saliba  Attard  Bajada 
Ruotsin europarlamentaarikot
| n k   Ruotsin Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Kokalari  Lega  Polfjärd  Skyttedal  Tobé  Warborn 
Renew:  Al-Sahlani  Federley (2019–2020)  Karlsbro  Wiesner (2021–) 
G-EFA:  Dalunde (2020–)  Holmgren  Kuhnke 
S&D:  Bergkvist (2019–2024)  Danielsson (2019–2021)  De Basso (2021–)  Fritzon  Glanzelius (2024–)  Guteland (2019–2022)  Incir  Ohlsson (2022–) 
ECR:  Lundgren  Nissinen (2022–)  Stegrud (2019–2022)  Weimers 
GUE/NGL:  Björk 
| n k   Ruotsin Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Kokalari  Polfjärd  Teodorescu Måwe  Tobé  Warborn 
Renew:  Al-Sahlani  Karlsbro  Wiesner 
G-EFA:  Holmgren  Kuhnke  Lövin 
S&D:  Danielsson  Dibrani  Eriksson  Fritzon  Incir 
ECR:  Erixon  Timgren  Weimers 
GUE/NGL:  Gedin  Sjöstedt 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto
46 asteen sivuavat kaaret

46 asteen sivuavat kaaret ovat haloja, jotka sivuavat 46 asteen rengasta eri kohdista riippuen siitä kuinka korkealla Aurinko on horisontista. Suomessa 46 asteen sivuavia kaaria nähdään keskimäärin noin kaksikymmentä kertaa vuodessa.
Havaitseminen

46 asteen rengas ja 46 asteen sivuavat kaaret sekoittuvat helposti keskenään. Jos mahdollisesti esiintyvä 22 asteen rengas on kirkas, on 46 asteen päässä oleva halo melko varmasti 46 asteen rengas. Jos 22 asteen renkaan ylläsivuava kaari on kirkas, 46 asteen etäisyydellä sijaitseva halo on todennäköisemmin 46 asteen ylläsivuava kaari.
Terihi

Terihi
| --- | --- |
Sijainti:  Hiva Oa Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Marquesassaaret
Pinta-ala:  0,15 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Terihi on eteläisiin Marquesassaariin kuuluva asumaton saari Ranskan Polynesiassa.  Se sijaitsee noin kilometrin Moho Tanista eteläkaakkoon. Terihi liitettiin vuonna 1992 Motanen luonnonsuojelualueeseen.lähde?
Takapoto

Takapoto
Satelliittikuva Takapotosta
| --- | --- |
Sijainti:  Takaroa Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Tuamotu, Îles du Roi Georges
Pinta-ala:  15 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  501 (2017)
Asutuskeskukset:  Fakatopatere
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Takapoto on saari Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Seurasaariin. Saaren asukasluku oli 501 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Asukkaista suurin osa asuu Fakatopateren kylässä. Takapoto sijaitsee kahdeksan kilometriä Takaroan saaresta kaakkoon.
Anuanuraro

Anuanuraro
| --- | --- |
Sijainti:  Hao Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Tuamotu, Gloucesterin herttuan saaret
Pinta-ala:  2,2 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Anuanuraro on atolli Ranskan Polynesiassa. Se on osa Îles du Duc de Gloucesterin saariryhmää. Atollin pinta-ala on 15,6 neliökilometriä, josta laguuni peittää 7,4 neliökilometriä. Siellä ei ole vakituista ihmisasutusta. Atolli sijaitsee noin 700 kilometrin päässä Tahitilta, Ranskan Polynesian pääsaarelta.
Keltahoususirkku

| Keltahoususirkku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sirkkulit Passerellidae
Suku::  Housusirkut Pselliophorus
Laji::  tibialis
Kaksiosainen nimi
 Pselliophorus tibialis  (Lawrence, 1864) 

Katso myös
   Keltahoususirkku Wikispeciesissä   Keltahoususirkku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltahoususirkku (Pselliophorus tibialis) on Keski-Amerikassa tavattava sirkkuleihin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan keltahoususirkku on noin 18 cm. Väritykseltään keltahoususirkku on lähes kokonaan hyvin tumman harmaa. Pää, kurkku, siivet ja pyrstö ovat hieman muuta ruumista tummemmat. Aikuisten lintujen reisissä on keltaiset höyhentupsut, jotka puuttuvat nuorilta yksilöiltä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Keltahoususirkkua tavataan Costa Ricasta sekä Panaman länsiosista. Lajin elinympäristöä ovat ylänkömaiden metsien reunat, tiheiköt, pensaikkoiset laaksot ja pensaikot soiden lähettyvillä. Elinympäristöt sijaitsevat useimmiten 1 500–3 000 metrin korkeudella merenpinnasta.
Elintavat ja ravinto

Keltahoususirkut liikkuvat useimmiten pareittain tai pieninä ryhminä ja saattavat liittyä sekaparviksi tangaroiden tai kerttulien kanssa. Laji käyttää ravintonaan marjoja ja kukkien mettä sekä myös hyönteisiä ja hämähäkkejä.
Jana Toom

| Jana Toom |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014 –  
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1966 (ikä 58) Tallinna, Viro
Ammatti:  toimittaja, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Viron keskustapuolue
Tutkinnot:  Tarton yliopisto
Aiheesta muualla
yanatoom.ee
Jana Toom (vuoteen 2024 asti Yana Toom, os. Tšernogorova, ent. Litvinova, ven. Яна Тоом (Черногорова, Литвинова); s. 15. lokakuuta 1966) on virolainen poliitikko ja europarlamentaarikko vuodesta 2014. Syntyperältään vironvenäläinen Toom edustaa Viron keskustapuoluetta, hän toimi kansanedustaja 2011–2014, jonka jälkeen hän on nyt toista kauttaan europarlamentaarikkona. Viron kansalaisuuden Toom sai vuonna 2006.
Riigikogun vaaleissa 2015 Toom oli ääniharava Itä-Virumaalla saaden yli 11 500 ääntä  Vuoden 2019 riigikogun vaaleissa Toom sai 6195 ääntä, mutta europarlamenttivaaleissa valituksi tullessaan hänen paikkansa riigikogussa meni Dmitri Dmitrijeville. Tämä suuri pudotus äänimäärässä sai Toomin väittämään, että häntä vastaan kampanjoitiin ja venäjänkielisiä äänestäjiä kehotettiin boikotoimaan vaaleja.
Marraskuussa 2023 Virossa syntyi skandaali, jossa Yana Toom rahoitti Virosta valtionvastaisen toiminnan vuoksi karkotettujen venäläisten kansalaisuudettomien henkilöiden oikeusapukulut, jotta he voisivat mennä oikeuteen Viron valtiota vastaan Skandaali johti keskustapuolueen eroaaltoon, jonka seurauksena vuoden 2023 vaaleissa valituista 16 edustajasta jäljelle jäi erojen jälkeen seitsemän. Puheenjohtaja Mihhail Kõlvartin mukaan puolueen tilanne selittyi puheenjohtajavaalien kilpailulla ja puheenjohtajan venäjänkielisyydellä. Eroajista valtaosa oli vironkielisiä. Puolueesta eronnut entinen ministeri Tanel Kiik syytti Kõlvartia siitä, ettei hän tuominnut europarlamentaarikko Toomia venäläisten vaikuttaja-agenttien oikeudenkäyntikulujen maksamisesta.
Viron entinen pääministeri Jüri Ratas erosi puolueesta vuonna 2024 kertoen syyksi arvoeronsa puoluejohdon kanssa. Ratas täsmensi ettei olisi käytettävissä keskustapuolueen ehdokkaana europarlamenttivaalissa, jos Jana Toom olisi ehdolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jana Toom Wikimedia Commonsissa
Jana Toomin verkkosivut
Jana Toom Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k  Renew-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Saksa:  Eroglu  Glück  Hahn  Körner  Oetjen  Singer  Strack-Zimmermann  Streit 
Ranska:  Allione  Boyer  Canfin  Devaux  Farreng  Gozi  Grudler  Guetta  Hayer  Keller  Loiseau  Vedrenne  Yon-Courtin 
Espanja:  Agirregoitia Martínez 
Puola:  Kobosko 
Romania:  Barna  Tomac  Vasile-Voiculescu 
Alankomaat:  Azmani  Baljeu  García Hermida-Van Der Valle  Gerbrandy  Groothuis  Van Brug  Van Den Berg 
Belgia:  Cassart  Chastel  Vautmans  Verougstraete  Wilmès 
Portugali:  Cotrim de Figueiredo  Vasconcelos 
Ruotsi:  Al-Sahlani  Karlsbro  Wiesner 
Itävalta:  Brandstätter  Stürgkh 
Bulgaria:  Jontševa  Kabilov  Kjutšuk  Mintšev  Petrov 
Tanska:  Bosse  Christensen  Friis  Løkkegaard 
Suomi:  Henriksson  Katainen  Kulmuni 
Slovakia:  Cifrová Ostrihoňová  Hojsík  Karvašová  Ódor  Wiezik  Yar 
Irlanti:  Andrews  Cowen  Kelleher  McNamara  Mullooly  Ní Mhurchú 
Liettua:  Auštrevičius  Žalimas 
Slovenia:  Joveva  Šarec 
Latvia:  Ijabs 
Viro:  Paet  Toom 
Luxemburg:  Goerens 
Viron europarlamentaarikot
| n k   Viron Euroopan parlamentin jäsenet (2014–2019) |
| --- | --- |
EPP:  Kelam 
ALDE:  Ansip (2014)  Gräzin (2018–2019)  Kallas (2014–2018)  Paet (2014–)  Toom 
S&D:  Lauristin (2014–2017)  Padar (2017–2019) 
| n k   Viron Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Terras (2020–) 
Renew:  Ansip  Paet  Toom 
S&D:  Kaljurand  Mikser 
ID:  Madison 
| n k   Viron Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Ratas  Terras 
Renew:  Paet  Toom 
S&D:  Kaljurand  Mikser 
ECR:  Madison 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto
Jussi Niemi (täsmennyssivu)

Jussi Niemi -nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat:
Jussi Niemi, säveltäjä, sanoittaja ja kitaristi
Jussi Niemi, oik. Juho-Eino Niemi (1911–1981), maalaisliittolainen poliitikko, ministeri ja toimitusjohtaja
Jussi Niemi (s. 1950), yleisen kielitieteen professori
Jussi Niemi (1950–2023), musiikkitoimittaja ja -arvostelija.
Taravai

Taravai
| --- | --- |
Sijainti:  Gambier Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Gambiersaaret
Korkein kohta:  256 m
Pinta-ala:  5,7 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  6
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Taravai on Gambiersaarten toiseksi suurin saari Ranskan Polynesiassa. Sen pinta-ala on runsaat kahdeksan neliökilometriä. Taravai sijaitsee noin 1,5 kilometriä Mangarevan saaresta lounaaseen ja noin 300 metriä Angakauitain saaresta pohjoiseen. Taravain suurin kylä on saaren itärannikolla.selvennälähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taravai Wikimedia Commonsissa
Ranskan Polynesian saaret
| --- | --- |
Australsaaret:   Îles Maria  Marotiri  Raevavae  Rapa  Rimatara  Rurutu  Tubuai 
Gambiersaaret:   Akamaru  Angakauitai  Aukena  Kamaka  Kauku  Kouaku  Makapu  Makaroa  Mangareva  Manui  Mekiro  Papuri  Puaumu  Taravai  Temoe  Tokorua  Totegengie 
Marquesassaaret:   Eiao  Hatutu  Motu Iti  Motu Oa  Motu One  Nuku Hiva  Ua Huka  Ua Pu  Fatu Hiva  Fatu Huku  Hiva Oa  Moho Tani  Motu Nao  Tahuata  Terihi 
Seurasaaret:   Motu One  Bora Bora  Huahine  Maiao  Maupiti  Mehetia  Moorea  Mopelia  Raiatea  Scilly  Tahaa  Tahiti  Tetiaroa  Tupai 
Tuamotusaaret:   Ahe  Akiaki  Amanu  Anuanuraro  Anuanurunga  Fakarava  Fangataufa  Hao  Hereheretue  Hikueru  Makatea  Manihi  Mataiva  Matureivavao  Mururoa  Napuka  Nukutavake  Nukutepipi  Pinaki  Puka-Puka  Pukarua  Reao  Takapoto  Takaroa  Tematangi  Tenararo  Tenarunga  Tepoto Nord  Tepoto Sud  Tikehau  Tikei  Vahanga  Vahitahi  Vairaatea
Ahe

Ahe
Satelliittikuva atollista.
| --- | --- |
Sijainti:  Manihi Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Tuamotu
Pinta-ala:  12 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  491 (2017)
Suurin kaupunki:  Tenukupara
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ahe on koralliatolli Tuamotun saariryhmässä Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Manihin saaresta lounaiseen ja pääsaari Tahitista noin 450 kilometriä koilliseen. Ahella oli 491 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa, ja sen ainoa kylä on Tenukupara, jonka asukasluku on noin sata.lähde?
Atollin pinta-ala on 183 neliökilometriä, josta laguuni peittää noin 145 neliökilometriä. Laguunilta on yhteys ympäröivään mereen.
Tepoto

Tepoto
Kartta Tepotosta
| --- | --- |
Muut nimet:  Pukapoto
Sijainti:  Napuka Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Tuamotu, Îles du Désappointement
Pinta-ala:  2 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  50 (2017)
Asutuskeskukset:  Tehekega
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Tepoto on saari Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Tuamotun saariryhmään. Saaren asukasluku oli 50 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Tepoton suurin kylä on Tehekega. Saarta kutsutaan joskus nimellä Pohjois-Tepoto, jotta sitä ei sekoitettaisi samannimiseen kolmen asumattoman atollin ryhmään Tuamotussa.
Saaren löytäjä vuonna 1765 oli brittiläinen kapteeni John Byron. Hän nimesi Tepoton ja Napukan yhteisellä nimellä Islands of Dissapointment, koska niiden asukkaat suhtautuivat tulijoihin vihamielisesti.
Mopelia

| Mopelia |
| --- | --- |
 Mopelia satelliittikuvassa
Maantiede
Muut nimet:  Maupihaa
Merialue:  Tyynimeri
Saaria yht.:  4
Suurin saari:  Motu Mopelia
Pinta-ala:  2,6 km²
Valtio
Valtio:  Ranska
Territorio:  Ranskan Polynesia
Kunta:  Maupiti
Väestö
Väkiluku:  20 (2017)
Mopelia tai Maupihaa on atolli Seurasaarilla Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Suojanpuoleisiin saariin.
Atolli on karkeasti 8 km leveä, ja sen laguuni on noin 40 m syvä. Atollin riutat mahdollistavat vain yhden pienen kulkureitin pois atollin länsipuolelta. Atollin itäosat ovat kapeaa, tiheään kasvanutta pienten saarien ketjua. Pääsaaren Motu Mopelian ja muiden saarten yhteispinta-ala on 2,6 km². Atollin ainoa kylä sijaitsee pääsaarella. Vuonna 2017 saaren asukasluku oli 20.
Samuel Wallis löysi atollin 1767 yhdessä Motu Onen ja Fenua Uran kanssa. 1917 saarelle perustettiin Papetee company, jonka kolme työntekijää valmistivat kopraa, kasvattivat sikoja ja kanoja ja keräsivät kilpikonnia. Myöhemmin saarelle perustettiin toinen yritys, joka istutti saarille kookospalmuja.
Ainakin osa-aikaisesta alkuperäisasutuksesta kertovat arkeologiset löydöt mm. kalastusvälineistä.
Käännös suomeksi
Antti Helander

Antti Daniel Helander (24. helmikuuta 1851 Haapajärvi – 7. elokuuta 1929 Viipuri) oli suomalainen rehtori, valtiopäivämies ja tietokirjailija.
Henkilöhistoria

Helanderin vanhemmat olivat Sotkamon kirkkoherra, rovasti Reinhold Helander (1824–1881) ja Sofia Forsman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1869 Oulun ruotsalaisesta alkeisoppilaitoksesta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1877 Helsingin yliopistosta sekä suoritti kasvatusopin tutkinnon 1886. Helander toimi Turun suomalaisen yksityislyseon opettajana ja johtajana 1879-1887 ja vuodesta 1887 Viipurin suomalaisen klassillisen lyseon maantiedon ja suomen kielen vanhempana lehtorina. Hän oli myös koulun rehtori vuodesta 1910 alkaen. Helander jäi eläkkeelle 1926. Helander oli pappissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1899 ja 1900. Hän oli myös Viipurin kaupunginvaltuuston jäsen 1899–1907. Vuonna 1919 hän julkaisi muistelmateoksen ''Koulumiehen muistoja ja kokemuksia.
Teoksia

Suomalainen stilistiikki : suomalaisia oppilaitoksia varten teoksessa Kertomus Viipurin suomalaisesta klassillisesta lyseistä lukuvuodelta 1892-1893. Clouberg ja K., Viipuri 1893
Kodin ja koulun yhteisvaikutuksesta : palanen induktiivista koulupedagogiikkia teoksessa Kertomus Viipurin suomalaisesta klassillisesta lyseistä lukuvuodelta 1894-1895. Clouberg ja K., Viipuri 1895
Oppikirja kansantaloudessa : kauppakouluja varten. Clouberg ja K., Viipuri 1895, 2. painos nimellä  Kansantalouden oppikirja : kauppakouluja varten. Wiipurin sanomain kirjapaino, Wiipuri 1900
Oppikirja Suomen taloudellisessa lainsäädännössä : kauppakouluja varten. Wiipurin sanomain kirjapaino, Wiipuri 1897, 2. korj. ja lisätty painos nimellä Suomen taloudellisen lainsäädännön oppikirja kauppakouluja varten. Otava 1904
Tyylioppi : alkeisharjoituksia ja ainejäsennyksiä kansa-, tyttö- ja oppikouluja varten. 2. korjattu ja lisätty painos Otava 1903
Viipurin museo : opastava luettelo. 1. Viipurin museo, Viipuri 1909
Viipurin museo : opastava luettelo. 2. Viipurin museo, Viipuri 1913
Viipurin museo : opastava luettelo. 3. Viipurin museo, Viipuri 1917
Koulumiehen muistoja ja kokemuksia. Kustannus oy. Kirja, Tampere 1919
Wiipurin museo : opastava luettelo. 4. Viipurin museo, Viipuri 1919, lisäpainos N:o 5 1921
Wiipurin museo : opastava luettelo. 6. Viipurin museo, Viipuri 1923
Wiipurin museo : opastava luettelo. 7. Viipurin museo, Viipuri 1926
Henrik Piipponen

Henrik Piipponen (30. tammikuuta 1843 Kiihtelysvaara – 31. heinäkuuta 1922 Uusikirkko) oli pappi, opettaja ja valtiopäivämies.
Henkilöhistoria

Henrik Piipposen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Piipponen ja Brita Vatanen ja puoliso vuodesta 1869 Nina Olivia Relander. Piipponen tuli ylioppilaaksi Kuopion lyseosta, valmistui pedagogian kandidaatiksi 1868 ja suoritti teologian erotutkinnon 1878 ja pastoraalitutkinnon 1881. Papiksi hänet vihittiin 1879. Piipponen toimi Joensuun yläalkeiskoulun opettajana 1869–1877, Kontiolahden kirkkoherra hän oli 1892–1913 ja Uudenkirkon vuodesta 1913. Lääninrovasti Piipponen sai rovastin arvonimen vuonna 1896. Hän toimi Joensuun kaupunginvaltuuston puheenjohtajana kaksitoista vuotta ja oli pappissäädyn jäsen valtiopäivillä 1891, 1897 ja 1899. Piipponen oli vuonna 1874 perustamassa Karjalatar-lehteä, joka oli Karjalaisen ensimmäinen nimi.
Teoksia

Mietteitä kasvatuksesta ja opetuksesta koulussa : uskon-opin ja historiallis-kielitieteiden opettaja-virkoihin päästäksensä julkisesti tarkastettaviksi esitettyjä, 1868
Kristillinen kirkkovuosi, 1879
Uusi kuwa-aapinen, 1881
Aiheesta muualla

Salo, Henna 2009. Henrik Piipponen koulumiehenä ja yhteiskunnallisena vaikuttajana Joensuussa 1869–1892. Pro gradu -tutkielma, Joensuun yliopisto. 83 s.
Suomen pappissäädyn valtiopäivämiehet
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Maiao

Maiao
Maiao mereltä katsottuna
| --- | --- |
Sijainti:  Moorea-Maiao Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Seurasaaret
Korkein kohta:  154 m
Pinta-ala:  8,8 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  335 (2012)
Suurin kaupunki:  Taora
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Maiao on saari Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Seurasaarten ryhmään. Saarella on seitsemän kylää. Saaren pinta-ala on kymmenen neliökilometriä. Maiaon korkein kohta on 154 metriä merenpinnan yläpuolella.
Vuonna 2012 saaren asukasluku oli 335.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maiao Wikimedia Commonsissa
Ranskan Polynesian saaret
| --- | --- |
Australsaaret:   Îles Maria  Marotiri  Raevavae  Rapa  Rimatara  Rurutu  Tubuai 
Gambiersaaret:   Akamaru  Angakauitai  Aukena  Kamaka  Kauku  Kouaku  Makapu  Makaroa  Mangareva  Manui  Mekiro  Papuri  Puaumu  Taravai  Temoe  Tokorua  Totegengie 
Marquesassaaret:   Eiao  Hatutu  Motu Iti  Motu Oa  Motu One  Nuku Hiva  Ua Huka  Ua Pu  Fatu Hiva  Fatu Huku  Hiva Oa  Moho Tani  Motu Nao  Tahuata  Terihi 
Seurasaaret:   Motu One  Bora Bora  Huahine  Maiao  Maupiti  Mehetia  Moorea  Mopelia  Raiatea  Scilly  Tahaa  Tahiti  Tetiaroa  Tupai 
Tuamotusaaret:   Ahe  Akiaki  Amanu  Anuanuraro  Anuanurunga  Fakarava  Fangataufa  Hao  Hereheretue  Hikueru  Makatea  Manihi  Mataiva  Matureivavao  Mururoa  Napuka  Nukutavake  Nukutepipi  Pinaki  Puka-Puka  Pukarua  Reao  Takapoto  Takaroa  Tematangi  Tenararo  Tenarunga  Tepoto Nord  Tepoto Sud  Tikehau  Tikei  Vahanga  Vahitahi  Vairaatea
Johan Danielsson

| Johan Danielsson |
| --- | --- |
 Danielsson vuonna 2022.
Ruotsin asuntoministeri
 Anderssonin hallitus 30. marraskuuta 2021 – 18. lokakuuta 2022  
Edeltäjä:  Märta Stenevi
Seuraaja:  Andreas Carlson
Ruotsin apulaistyömarkkinaministeri
 Anderssonin hallitus 30. marraskuuta 2021 – 18. lokakuuta 2022  
Seuraaja:  Johan Pehrson (työmarkkinaministeri)
Euroopan parlamentin jäsen
 2. heinäkuuta 2019 – 30. marraskuuta 2021  
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. kesäkuuta 1982 (ikä 42)  Borlänge, Ruotsi
Tiedot
Puolue:  sosiaalidemokraatit
Tutkinnot:  Linköpingin yliopisto (valtiotieteiden maisteri)
Aiheesta muualla
www.regeringen.se/sveriges-regering/arbetsmarknadsdepartementet/johan-danielsson
Johan Danielsson (s. 30. kesäkuuta 1982 Borlänge) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän oli Ruotsin asunto- sekä apulaistyömarkkinaministeri 2021–2022. Vuosina 2019–2021 hän toimi meppinä. Hän on aiemmin työskennellyt keskusammattijärjestö LO:ssa. Hän on kotoisin Borlängestä ja opiskellut valtio-oppia Linköpingin yliopistossa.
Yksityiselämä

Danielsson elää avoliitossa ja hänellä on kaksi lasta.