stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kokkolan Pallo-Veikot
Stadion

KPV:n kotistadion on vuonna 1935 avattu Kokkolan keskuskenttä. Sen kokonaiskapasiteetti on noin 3 000 katsojaa, ja katsomopaikoista noin 700 on katettuja. Kentällä ei ole valaistusta eikä lämmitystä.
Sarjanousu Veikkausliigaan kaudeksi 2019 pakottaa seuran kehittämään keskuskentän olosuhteita. Kokkolan kaupunginhallitus ilmoitti marraskuussa 2018 ehdottavansa valtuustolle noin 900 000 euron satsauksia. Siitä vuoden 2019 talousarvioon varataan 700 000 euroa katettuihin katsomopaikkoihin ja pieniin parannuksiin kentällä. Veikkausliigassa pelaamiseen vaaditaan esimerkiksi katettuja katsomopaikkoja vähintään 1 500 hengelle, joten Kokkolan kaupunki on suunnitellut 800 hengen katetun katsomon vuokraamista kauden 2019 alkuun mennessä. Sen sijaan niin ikään liigapaikan vaatima valaistus on tulossa keskuskentälle vasta vuonna 2020. Valojen puuttumisen vuoksi syksyn 2018 liigakarsintaottelu KPV–TPS vastaan jouduttiin aloittamaan keskiviikkona jo kello 14. Kokkolan kaupunginvaltuusto päätti marraskuussa 2019 yksimielisesti, että keskuskentälle hankitaan kaudelle 2019 siirrettävä katsomo ja kaudelle 2020 valaistus.
Kokkolan keskuspuistoon suunnitellaan urheilukeskusta, johon tulisi myös jalkapallostadion.
Pelaajat ja valmentajat > Nykyinen joukkue

Tilanne 5. maaliskuuta 2020.
Saavutukset

Suomen mestari: 1969
SM-hopeaa: 1973
SM-pronssia: 1971, 1975
Suomen Cupin finaalissa: 1982 FC Haka–KPV 3–2, 2006 HJK–KPV 1–0
Tilastoja ja ennätyksiä

Kausia pääsarjatasolla: 18
Otteluita pääsarjatasolla: 414
Voittoja: 156
Tasapelejä: 105
Tappioita: 153
Tehdyt maalit: 581
Päästetyt maalit: 584
Eniten tehtyjä maaleja kaudessa: 49 (1982)
Vähiten päästettyjä maaleja kaudessa: 13 (1969)
Yleisöennätys: 5 806 v. HJK (1969)
Tilastot > Sarjasijoituksia

| Kausi | Sarja | Sija | O | V | T | H | TM–PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Ykkönen | 5. | 27 | 11 | 6 | 10 | 40–43 | 39 |
| 2017 | Ykkönen | 3. | 27 | 12 | 9 | 6 | 42–26 | 45 |
| 2018 | Ykkönen | 2. | 27 | 16 | 4 | 7 | 44–26 | 52 |
| 2019 | Veikkausliiga | 11. | 27 | 7 | 4 | 16 | 32–47 | 25 |
| 2020lähde? | Ykkönen | 8. | 22 | 8 | 4 | 10 | 38–34 | 28 |
| 2021lähde? | Ykkönen | 7. | 27 | 11 | 8 | 8 | 35–30 | 41 |
| 2022 | Ykkönen | 5. | 27 | 9 | 9 | 9 | 32–45 | 36 |
| 2023 | Ykkönen | 11. | 27 | 4 | 9 | 14 | 27-45 | 21 |
| 2024 | Ykkönen | 2. | 27 | 18 | 5 | 4 | 52-32 | 59 |
Tilastot > Europelit

1K = Ensimmäinen kierros
| Kausi | Sarja | Kierros | Maa | Joukkue | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970–1971 | Euroopan Cup | 1K |  | Celtic FC | 0–9, 0–5 |
| 1974–1975 | UEFA Cup | 1K |  | FC Köln | 1–5, 1–4 |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
| n k Jalkapallon Suomen-mestarit |
| --- | --- |
Voittajat:  1908: Unitas  1909: PUS  1910: ÅIFK  1911: HJK  1912: HJK  1913: KIF  1914: ei pelattu  1915: KIF  1916: KIF  1917: HJK  1918: HJK  1919: HJK  1920: ÅIFK  1921: HPS  1922: HPS  1923: HJK  1924: ÅIFK  1925: HJK  1926: HPS  1927: HPS  1928: TPS  1929: HPS  1930: HIFK  1931: HIFK  1932: HPS  1933: HIFK  1934: HPS  1935: HPS  1936: HJK  1937: HIFK  1938: HJK  1939: TPS  1940: järjestettiin cup-kilpailu  1941: TPS  1942: HT  1943: ei pelattu  1944: VIFK  1945: VPS  1946: VIFK  1947: HIFK  1948: VPS  1949: TPS  1950: I-Kissat  1951: KTP  1952: KTP  1953: VIFK  1954: Pyrkivä  1955: KIF  1956: KuPS  1957: HPS  1958: KuPS  1959: HIFK  1960: Haka  1961: HIFK  1962: Haka  1963: Reipas  1964: HJK  1965: Haka  1966: KuPS  1967: Reipas  1968: TPS  1969: KPV  1970: Reipas  1971: TPS  1972: TPS  1973: HJK  1974: KuPS  1975: TPS  1976: KuPS  1977: Haka  1978: HJK  1979: OPS  1980: OPS  1981: HJK  1982: Kuusysi  1983: Ilves  1984: Kuusysi  1985: HJK  1986: Kuusysi  1987: HJK  1988: HJK  1989: Kuusysi  1990: HJK  1991: Kuusysi  1992: HJK  1993: Jazz  1994: TPV  1995: Haka  1996: Jazz  1997: HJK  1998: Haka  1999: Haka  2000: Haka  2001: TamU  2002: HJK  2003: HJK  2004: Haka  2005: MyPa  2006: TamU  2007: TamU  2008: FC Inter  2009: HJK  2010: HJK  2011: HJK  2012: HJK  2013: HJK  2014: HJK  2015: SJK  2016: IFK Mariehamn  2017: HJK  2018: HJK  2019: KuPS  2020: HJK  2021: HJK  2022: HJK  2023: HJK  2024: KuPS 
| n k Ykkönen |
| --- | --- |
Joukkueet (2025):  Atlantis FC  EPS  FC Inter 2  FC Jazz  JJK  KPV  KuPS Akatemia  MP  OLS  PKKU  RoPS  Tampere United 
Kuva ottelusta Jippo–KPV Joensuun keskuskentällä vuonna 2008.
Kokkolan keskuskenttä kesäkuussa 2017.
Larsson
Larsson salanimenä

Jukka Larsson, kirjailija Pirkko Saision (s. 1949) salanimi
Kuvitteellisia henkilöitä

Maria Larsson, päähenkilö Jan Troellin ohjaamassa elokuvassa Ikuistetut hetket
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Seksuaalisuus ja islam

Mufti antaa ohjeita seksuaalisuutta koskevassa kysymyksessä. Kuva Osmanien valtakunnasta vuonna 1721
Šarialain mukainen naisten pukeutuminen on hyvin peittävää. Tarkoituksena on hillitä naisen herättämää seksuaalista houkutusta.
Islamissa sukupuoliroolit ovat selkeät. Sukupuolia on kaksi ja kummallakin on omat tehtävänsä. Homoseksuaalista tai biseksuaalista identiteettiä, sukupuolenkorjauksia (lukuun ottamatta Irania) tai transvestismia ei hyväksytä. Sukupuolet pitävät etäisyyttä toisiinsa. Vähäisetkin sukupuolten väliset kontaktit tulkitaan seksuaalisiksi, jopa katsekontakti, mikä johtaa herkästi naisten seksuaaliseen häirintään julkisilla paikoilla. Islamissa kaikki sukupuolisuuteen ja lisääntymiseen liittyvä on epäpuhdasta ja vaatii niin sanotun suuren pesun (ghusl). Hyväksyttyjä yhdyntätapoja ovat vaginaalinen ja osittain suuseksi. Islamilaisten maiden kouluissa ei anneta minkäänlaista sukupuolikasvatusta.
Seksuaalisuuden ilmauksia säätelee Jumalan laki, šaria. Se perustuu Koraaniin ja profeetta Muhammedin sunnaan, joka on annettu hänestä kertovissa haditheissa. Kun muslimi haluaa saada tietoa Jumalan lain määräyksistä, hän ei kuitenkaan käänny suoraan näiden lähteiden puoleen vaan pyytää opastusta oman moskeijansa imaamilta tai muilta uskonoppineilta. Nykyisin on käytettävissä myös internetsivuja, joilla uskonoppineet antavat fatwoja eli oppineita mielipiteitä asioista, joita heiltä on kysytty. Fatwalla on erikoinen luonne: toisaalta se on yhden oppineen näkemys asiasta, mutta toisaalta se on islamiin sisältyvän yksimielisyysperiaatteen nojalla aina myös täysin pätevä islaminuskon mukainen kanta. Fatwat voivat olla keskenään ristiriidassa, mutta tällöinkin kaikki ovat islamin mukaisia näkemyksiä.
Homoseksuaalisuus

Islaminuskon mukaan homoseksuaalisuus on kielletty, ja siitä seuraa ankara rangaistus. Tämä šarialain määräys on voimassa kaikissa muslimaissa Turkkia lukuun ottamatta. Eräissä muslimimaissa rangaistus homoseksuaalisuudesta on ruoskinta, toisissa on voimassa kuolemantuomio, joka pannaan muutamissa maissa toimeen kivittämällä, kuten šaria vaatii.
Alastomuus

Alastomuus on muslimeille vierasta. Naisten tulee peittää kehonsa, käsivartensa ja säärensä, ja miesten tulee peittää polvien ja navan välinen alueensa. Kaunistautuminen on usein hyve.
Esiaviollinen seksi

Seksi kuuluu vain avioliittoon, ja esiaviollinen ja avioliiton ulkopuolinen seksi ovat rikoksia niin miehelle kuin naisellekin. Nuoren naisen seurustelu voi johtaa kunniaväkivaltaan tai kunniamurhaan.
Raiskaus

Vain naisen väkisin penetroiminen katsotaan sukupuoliseksi väkivallaksi. Raiskauksella pitää olla neljä todistajaa, jotta mies voidaan tuomita; joissain muslimimaissa naiset syyllistetään raiskatuksi tulemisesta, ja heidät joskus surmataan tai pakotetaan naimisiin raiskaajansa kanssa. Avioliitossa tapahtuvaa raiskausta ei ole kriminalisoitu islamilaisissa maissa.
Erikoislääkäri ja terapeutti Pirkko Brusilan mukaan muslimeilla seksuaalisuuden käsite on kantasuomalaisia laajempi. Tämä voi johtaa myös raiskaukseen, vaikka ei sitä tietenkään oikeuta.
Ehkäisy

Ehkäisy on useimmissa muslimimaissa sallittua, mutta ei esimerkiksi Pakistanissa.
Aikuisten rintaruokinta

Islamissa nainen voi toimia miehen työtoverina ainoastaan, jos he ovat sukulaisia, mikä tarkoittaa, että he eivät voi islamilaisen lain mukaan mennä naimisiin. Sukulaisuussuhde voi syntyä myös niin, että nainen on imettänyt miestä, koska tällöin naisesta tulee henkilön "äiti". Tällöin he voivat katsoa toisiaan ja olla kahdestaan ilman valvontaa. Yksi tai kaksi kertaa ei tähän kuitenkaan riitä.
Monet hadithit ilmoittavat, että sääntö koskee vain alle kaksivuotiaana tapahtunutta imetystä. Toisaalta on haditheja, joissa aikuisten rintaruokinta on vahvistettu keinoksi luoda sukulaissuhde aikuisten välille. Niitä on etenkin kokoelmassa Sunan  an-Nasa'i.   Muuan niistä kuuluu:
"Aisha kertoi: Jumalan lähettiläs käski Abu Hudhaifahin vaimoa rintaruokkimaan Salimia, miehensä vapautettua orjaa, jotta aviomiehen suojeleva mustasukkaisuus laantuisi. Vaimo rintaruokki miestä, kun tämä oli aikuinen."
Sunan Ibn Majan tallentama hadith kertoo, miksi ilmoitus puuttuu Koraanista:
”Aishan kerrotaan sanoneen: kivittämistä ja aikuisen rintaruokintaa koskevista jakeista tuli kymmenen kertaa ilmoitus, ja niitä koskeva paperi oli tyynyni alla. Kun Jumalan lähettiläs kuoli, olimme kaikki mietteissämme hänen kuolemastaan, ja kesy lammas söi paperin.”
Islamilaisen luokituksen mukaan kyseisen hadithin luotettavuusaste on hasan eli "hyvä". Paperia ei kuitenkaan vielä ollut Lähi-idässä 600-luvulla.
Suuseksi

Suuseksi ei ole sinänsä šarian vastaista, mutta eräät fatwat suhtautuvat siihen kielteisesti.  Suuseksin harjoittamista pidetään laajalti avioparin (miehen ja naisen) yksityisenä avioelämään kuuluvana asiana, joka voi olla osana esileikkiä. Tätä tulee kuitenkin käyttää vain stimulaationa, valmistautuessa yhdyntään. Ejakulointi suuhun on ankarasti kiellettyä. Kriittisten näkemysten mukaan "kunnon muslimin" ei tulisi harrastaa suuseksiä. Esimerkiksi mufti Ebrahim Desai on todennut, että suuseksi on ihmisille nöyryyttävää, eivätkä sitä harrasta edes karjaeläimet. Desain perustelun mukaan suun ja kielen tehtävä on ylistää Jumalaa, jolloin niiden käyttäminen puolisonsa tyydyttämiseen on ihmiselle alentavaa.
Kuukautiset

Seksi kuukautisten aikana on kiellettyä. Sormen voi kuitenkin työntää vaginaan, jos pitää hansikkaita.
Paratiisi

Islamissa seksuaalinen käyttäytyminen on tarkkaan säädeltyä. Toisin kuin kristinuskossa, islaminuskossa monet säännöt muuttuvat Paratiisissa päinvastaisiksi. Siellä seksuaalisuuden toteuttaminen on tärkeä osa taivaan iloja. Islamiin kuuluva mielikuva Paratiisista ei ensijaisesti korosta yhteyttä Jumalaan, vaan etusijalla ovat seksi ja ylellisyys.  Myös naiset voivat päästä Paratiisiin, mutta he tulevat sinne "puolisoina", kun taas miesten seksuaaliselle kiinnostukselle on tarjolla myös uusia kohteita. Seksuaalisia nautintoja tarjoavat huurit, naispuoliset neitsyet, jotka odottavat oikeauskoisia miehiä. Huurit ovat ikuisesti neitsyitä, ja miehille on luvassa ikuinen erektio.
Seksuaalikoksista voi šariassa olla rangaistuksena kuolemantuomio kiduttamalla. Abu'l-Hasan Ghaffarin maalaus 1850-luvun Iranista esittää avionrikkojan kivittämistä kuoliaaksi.
Sukellusvenesodankäynti

Yhdysvaltojen laivaston kesäkuussa 1960 järjestämä näytös sotatoimista sukellusveneitä vastaan.
Sukellusvenesodankäynnissä on kyse pääosin vedenalaisista sotatoimista, jotka perustuvat sukellusveneiden käyttöön osana merisodankäyntiä. Sukellusveneet voivat hyökätä maalla olevien kohteisiin ja tehdä vedenalaista tiedustelua.
Sukellusvenesodankäynti voidaan jakaa kolmeen eri alalajiin: pintaoperaatiot, ilmaoperaatiot ja vedenalaiset operaatiot. Vedenalaisten operaatioiden alalajeihin kuuluvat lisäksi vastasukellusvenetoiminta sekä miinoittaminen merellä.
Sukellusveneiden käyttö sotatoimissa alkoi 1860-luvulla Yhdysvaltain sisällissodassa ja tämän jälkeen ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Toisessa maailmansodassa sukellusveneillä oli merkittävä vaikutus sodan osapuolten laivastoihin tuhovaikutuksensa vuoksi. Aiemmin sukellusveneet toimivat lähinnä laivoja vastaan, mutta toisen maailmansodan jälkeen hyökkäyssukellusveneiden rooli on noussut keskeisemmäksi. Hyökkäyssukellusveneet pyrkivät tuhoamaan vihollisen sukellusveneitä.
Ensimmäinen maailmansota

Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneet upottivat ensimmäisessä maailmansodassa sekä vihollisen sotalaivoja että sodan pitkittyessä myös puolueettomia kauppa-aluksia. Helmikuun 18. päivänä 1915 Saksa otti käyttöön rajoittamattoman sukellusvenesodan, minkä myötä myös vihollisen  ammuksia kuljettavat matkustaja-alukset saattoivat joutua vaaraan. Matkustajalaiva RMS Lusitania upotettiin 7. toukokuuta 1915. Kun Saksa oli upottanut maaliskuun 16.–18. päivinä vuonna 1917 kolme yhdysvaltalaista kauppa-alusta, Yhdysvallat päätti liittyä sotaan ympärysvaltojen puolelle. Saksalaiset sukellusveneet upottivat ensimmäisen maailmansodan aikana yhteensä 6 394 alusta. Ympärysvallat upottivat puolestaan saksalaisia sukellusveneitä   yhteensä 229 kappaletta.
Eino E. Suolahti
Teokset

Muistikuvia 1 ja 2, Otava, 1945.
Opinkäynti ja sen aiheuttama säätykierto Suomen porvariston keskuudessa 1600-luvulla, Tekijä, 1946. Väitöskirja Helsingin yliopisto.
Renessanssia ja romantiikkaa, WSOY, 1946.
Gunnar Suolahti: ihminen ja tutkija, WSOY, 1947.
Helsingin neljä vuosisata a, Otava, 1949.
Helsingin neljä vuosisataa, epilogin 1970-luvun alusta kirj. Teemu Aalto. Otava, 1972.
Isänmaan ja ihmiskunnan vaiheet: kansakoulun historian oppikirja, Niilo Teerijoki, Eino E. Suolahti. WSOY, 1950.
Helsinki, Itämeren tytär, valokuvannut Claire Aho; tekstin kirj. Eino E. Suolahti. WSOY, 1957.
Helsinki ja helsinkiläiset, Helsingin kaupungin kuvatoimikunta: Eino E. Suolahti ... ja muita; teksti: Heikki Brotherus. Helsingin kaupunki, 1966.
Nennon talviset tarinat: kotoisia kulttuurikuvia, ystäviä ja sattumuksia, toim. Timo Martin.  WSOY, 1977 ISBN  951-0-08387-9.
Esseitä, toim. Matti Klinge ja Anto Leikola. WSOY, 1981 ISBN  951-0-10769-7.
Albert Pintat

| Albert Pintat Santolària |
| --- | --- |
 Albert Pintat vuonna 2009.
Andorran pääministeri
 2005-2009  
Andorran ulkoministeri
 1997-2001  
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. kesäkuuta 1943 (ikä 81)
Tiedot
Puolue:  Andorran liberaalipuolue
Albert Pintat Santolària (s. 23. kesäkuuta 1943) on Andorran liberaalipuolueen poliitikko. Hän toimi ulkoministerinä vuosina 1997–2001 ja hallituksen päämiehenä 2005–2009.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Katalonia
Emanuel

| Emanuel |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  26. maaliskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Manuel, Immo, Manu, Manne,
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Immanuel, hepreaa, Jumala kanssamme
Infobox OKNimi-testi OK: 
Emanuel on miehen etunimi, heprealaisperäisen Immanuel-nimen muunnos. Nimi on ollut muun muassa kahdella Portugalin kuninkaalla.
Suomessa nimi Emanuel on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 2 585 miehelle sekä alle 20 naiselle.  Nimeä ei tässä muodossa ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomenr­uotsalaisen kalenterin mukaan Emanuelin nimipäivä on 26. maaliskuuta, joka myös suomen­kielisen kalenterin mukaan on Immanuelin nimi­päivä.
Tunnettuja Emanuel-nimisiä > Portugalin kuninkaat

Emanuel I, kuningas 1495–1521
Emanuel II, kuningas 1908–1910
Tunnettuja Emanuel-nimisiä > Savoijin herttua

Emanuel Suuri, Kaarle Emanuel I, Savoijin herttua 1580–1630
Tunnettuja Emanuel-nimisiä > Muita

Emanuel Alm, Immanuel Alm, suomalainen taidemaalari
Emanuel Aromaa, suomalainen kansanedustaja (SDP)
Emanuel Ax, yhdysvaltalainen pianisti
Emanuel Barbara, maltalainen katolinen piispa ja kapusiini
Emanuel Bozděch, tšekkiläinen näytelmäkirjailija
Emanuel Buchmann, saksalainen maantiepyöräilijä
Emanuel Cleaver, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja yhdistyneen metodistikirkon pappi
Emanuel Elfvenberg, suomalainen piirilääkäri, Runnin terveyslähteen löytäjä
Emanuel Elola, suomalainen fagotisti
Emanuel Filibert, Savoijin herttua 1553–1580
Emanuel Aloys Förster, itävaltalainen säveltäjä, musiikkiteoreetikko ja musiikinopettaja
Emanuel Geibel, saksalainen runoilija ja kirjailija
Emanuel Ginóbili, argentiinalainen koripalloilija
Emanuel Granberg, suomalainen taidemaalari
Emanuel Ikäläinen, suomalainen rakennusmestari ja Rakennustaito-lehden päätoimittaja
Emanuel Kanajärvi, suomalainen talollinen ja bibliofiili
Emanuel Kolkki, suomalainen poliitikko (Kokoomus)
Emanuel Lasker, saksalainen shakin suurmestari, matemaatikko ja filosofi
Emanuel Laurell, ruotsalainen pankinjohtaja, joka toimi Suomessa Suomen Finanssin, Ulkomaankauppapankin ja Bensowin toimitusjohtajana
Emanuel Leutze, saksalais-yhdysvaltalainen taidemaalari
Emanuel Litvinoff, brittiläinen kirjailija, näytelmäkirjailija ja ihmisoikeustaistelija
Emanuel Messias de Oliveira, brasilialainen katolinen piispa
Emanuel Nobel, ruotsalais-venäläinen teollisuusmies
Emanuel Pastreich, yhdysvaltalainen akateemikko, itäaasialaisen kirjallisuuden ja kansainvälisen politiikan tutkija
Emanuel Pogatetz, itävaltalainen jalkapalloilija
Emanuel Pohjaväre, suomalainen kansanedustaja (SDP)
Emanuel Ramstedt, suomalainen kansanedustaja
Emanuel Saloheimo, suomalainen valtiopäivämies
Emanuel Schikaneder, itävaltalainen näytelmäkirjailija, näyttelijä ja laulaja
Emanuel Schäfer, saksalainen SS-upseeri
Emanuel Swedenborg, ruotsalainen teologi, filosofi ja mystikko
Emanuel Tamminen, suomalainen kansakoulunopettaja, kirjailija ja suomentaja
Emanuel Thelning, ruotsalais-suomalainen taidemaalari
Emanuel Törmälä, suomalainen pappi, kirjailija ja kääntäjä
Emanuel Vigeland, norjalainen taidemaalari
Emanuel Viveiros, kanadalais-itävaltalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
Emanuel de Witte, alankomaalainen taidemaalari
Emanuel Åström, suomalainen kauppaneuvos ja toimitusjohtaja
Kuvitteellisia Emanueleja

Emanuel Hjort, Anders Jacobssonin ja Sören Olssonin nuortenkirjasarjan päähenkilö
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Emanuel Wikimedia Commonsissa
Komotiní

| Komotiní Komotinín kunta Κομοτηνή Δήμος Κομοτηνής |
| --- | --- |
 Komotinín kaupunkia.
 Kunnan sijainti
 Komotiní
 Koordinaatit: 41°6′N, 25°25′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Rodópi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0101
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  644,7 km²
Väkiluku (2011):  66 919
 – Kunnallis­yksikkö:  60 648
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  54 272
 – Kaupunki:  50 990
 – Väestötiheys:  103,80 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  691 00
Suuntanumero(t):  25310
Rekisterikilpi:  ΚΟ
 
 www.komotini.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Komotiní (kreik. Κομοτηνή) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κομοτηνής, Dímos Komotinís), joka sijaitsee Rodópin alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Kaupunki on Itä-Makedonian ja Traakian pääkaupunki sekä Rodópin hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 644,7 neliökilometriä ja väkiluku 66 919. Varsinaisen Komotinín kaupungin väkiluku on 50 990 (vuonna 2011).
Nykyinen Komotinín kunta muodostui, kun Komotiní, Aígeiros ja Néo Sidirochóri yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Komotinín kaupungissa toimii neljä Traakian Demokritos-yliopiston tiedekunnista (humanistinen, liikuntatieteellinen, oikeustieteellinen sekä talous- ja yhteiskuntatieteellinen tiedekunta). Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Komotinín arkeologinen museo.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Komotinín kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aígeiros | Aígeiros | Agrotikó Orfanotrofeío | 45 |
| Aígeiros | Aígeiros | Aígeiros | 924 |
| Aígeiros | Aígeiros | Messoúni | 238 |
| Aígeiros | Arogí | Arogí | 9 |
| Aígeiros | Fanári | Fanári | 490 |
| Aígeiros | Glyfáda | Glyfáda | 136 |
| Aígeiros | Kallísti | Kallísti | 122 |
| Aígeiros | Meléti | Meléti | 497 |
| Aígeiros | Mési | Mési | 183 |
| Aígeiros | Néa Kallísti | Néa Kallísti | 391 |
| Aígeiros | Paralía Mésis | Paralía Mésis | 6 |
| Aígeiros | Pórpi | Pórpi | 452 |
Aígeiros: Yhteensä: 3 493
| Komotiní | Anthochóri | Anthochóri | 82 |
| Komotiní | Gratiní | Gratiní | 365 |
| Komotiní | Itéa | Itéa | 77 |
| Komotiní | Kálchas | Iámpoli | 173 |
| Komotiní | Kálchas | Kálchas | 634 |
| Komotiní | Kálchas | Megáli Áda | 9 |
| Komotiní | Kálchas | Mýtikas | 5 |
| Komotiní | Kálchas | Sarakiní | 40 |
| Komotiní | Kálchas | Tychiró | 299 |
| Komotiní | Karydiá | Karydiá | 357 |
| Komotiní | Kikídi | Kikídi | 610 |
| Komotiní | Komotiní | Ífaistos | 1 706 |
| Komotiní | Komotiní | Komotiní | 50 990 |
| Komotiní | Komotiní | Méga Kranovoúni | 149 |
| Komotiní | Komotiní | Mesochóri | 119 |
| Komotiní | Komotiní | Mikró Kranovoúni | 159 |
| Komotiní | Komotiní | Paradimí | 434 |
| Komotiní | Komotiní | Scholí Astynomías | 335 |
| Komotiní | Komotiní | Yfantés | 380 |
| Komotiní | Kósmio | Kósmio | 922 |
| Komotiní | Pándrosos | Nymfaía | 35 |
| Komotiní | Pándrosos | Pándrosos | 115 |
| Komotiní | Pándrosos | Sýmvola | 244 |
| Komotiní | Sidirádes | Sidirádes | 199 |
| Komotiní | Stylári | Stylári (Stylário) | 300 |
| Komotiní | Thrylório | Fýlakas | 272 |
| Komotiní | Thrylório | Rodítis | 1 018 |
| Komotiní | Thrylório | Thrylório | 620 |
Komotiní: Yhteensä: 60 648
| Néo Sidirochóri | Ágioi Theódoroi | Ágioi Theódoroi | 491 |
| Néo Sidirochóri | Méga Doukáto | Méga Doukáto | 418 |
| Néo Sidirochóri | Néo Sidirochóri | Adrianí | 144 |
| Néo Sidirochóri | Néo Sidirochóri | Kalamókastro | 342 |
| Néo Sidirochóri | Néo Sidirochóri | Mavrommáti | 137 |
| Néo Sidirochóri | Néo Sidirochóri | Mikró Doukáto | 137 |
| Néo Sidirochóri | Néo Sidirochóri | Néo Sidirochóri | 567 |
| Néo Sidirochóri | Pagoúria | Pagoúria | 542 |
Néo Sidirochóri: Yhteensä: 2 778
Yhteensä: 66 919
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Komotiní Wikimedia Commonsissa
Δήμος Κομοτηνής. Komotinín kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Itä-Makedonian ja Traakian alue
| --- | --- |
Dráman alueyksikkö:  Doxáto  Dráma  Káto Nevrokópi  Paranésti  Prosotsáni 
Évroksen alueyksikkö:  Alexandroúpoli  Didymóteicho  Orestiáda  Samothráki  Souflí 
Kaválan alueyksikkö:  Kavála  Néstos  Pangaío 
Rodópin alueyksikkö:  Arrianá  Íasmos  Komotiní  Maróneia-Sápes 
Thásoksen alueyksikkö: Thásos
Xánthin alueyksikkö:  Ávdira  Mýki  Tópeiros  Xánthi
Jari Ehrnrooth

| Jari Ehrnrooth |
| --- | --- |
 Jari Ehrnrooth Turun Kirjamessuilla 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. elokuuta 1959 (ikä 65) Ilomantsi
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  tutkija, kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Tuotannon kieli: suomi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jari Olavi Ehrnrooth (s. 19. elokuuta 1959 Ilomantsi) on suomalainen kirjailija ja kulttuurintutkija.
Ehrnrooth on Helsingin yliopiston sosiologian dosentti, Turun yliopiston kulttuurihistorian dosentti sekä Lapin yliopiston kulttuurisosiologian dosentti. Hän on julkaissut esseeteoksia, romaaneja, näytelmiä, tieteellisiä tutkimuksia ja tietoteoksia eri aloilta. Hänen teoksiaan on käännetty eri kielille.