stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Torsåsin kunta
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Torsåsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 7 | 8 | 7 | 8 | 5 | 6 | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 17 | 16 | 14 | 15 | 13 | 14 | 15 | 12 | 13 | 11 | 9 | 11 | 10 | 8 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 1 | 3 | 3 | 2 | 2 | 1 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 13 | 13 | 15 | 15 | 15 | 15 | 12 | 12 | 10 | 13 | 10 | 12 | 11 | 11 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 6 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 2 | 0 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Gullabon piiri
Söderåkran piiri
Torsåsin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Gullabo
Torsås
Söderåkra
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Gullabo
Söderåkra
Söderåkra norra kbfd
Söderåkra södra kbfd
Torsås
Seurakunnat > Kirkot

Bergkvaran kappeli
Gullabon kirkko
Söderåkran kirkko
Torsåsin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Torsåsin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Torsås kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Kalmarin läänin kunnat
Kartta Torsåsin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Pro Tools

| Pro Tools> Tiedot |
| --- | --- |
Ohjelmistotyyppi:  musiikkiohjelmisto
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Editointi-ikkuna.
Pro Tools on MIDI- ja audiosekvensseri-ohjelmistosarja, jota ammattilaiset käyttävät laajasti musiikin tuottamisessa, muokkaamisessa sekä elokuvan ja televisio-ohjelmien äänileikkauksessa ja -miksauksessa. Ohjelman on tehnyt Digidesign, osa Avid Technologya.
Pro Toolsin kaltaisista audiotyöasemista käytetään nykyisin myös lyhennettä DAW (engl. Digital Audio Workstation). Se oli yksi ensimmäisiä ohjelmia, joka tuki CD-laatuista (16 bittistä ja 44.1 kHz) digitaalista ääntä, ja siksi siitä tuli suosittu. Ohjelma toimi aluksi Macintoshissa ja myöhemmin siitä julkaistiin myös Windows-versio. Digidesign sai Oscar-palkinnon ansioistaan Pro Toolsin kehittämisestä vuonna 2004.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pro Tools Wikimedia Commonsissa
Digidesignin kotisivut
Täit ja väiveet

| Täit ja väiveet |
| --- | --- |
 Satiainen (Phthirus pubis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Jäytiäiset Psocodea
Alalahko::  Kirjatäit Troctomorpha
Osalahko::  Nanopsocetae
Kladi::  Täit ja väiveet Phthiraptera  Haeckel, 1896
Alaryhmät
 Amblycera Boopiidae  Gyropidae  Laemobothriidae  Menoponidae  Ricinidae  Trimenoponidae  Täit Anoplura Hyljetäit Echinophthiriidae  Enderleinellidae  Haematopinidae  Hamophthiriidae  Hoplopleuridae  Hybopthiridae  Linognathidae  Microthoraciidae  Neolinognathidae  Pecaroecidae  Pedicinidae  Ihmistäit Pediculidae  Polyplacidae  Pthiridae  Ratemiidae  Väiveet Ischnocera Philopteridae  Trichodectidae  Elefanttitäit Rhynchophthirina Haematomyzidae 
Katso myös
   Täit ja väiveet Wikispeciesissä   Täit ja väiveet Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Täit ja väiveet (Phthiraptera) on jäytiäisten lahkoon kuuluva siivettömien hyönteisten ryhmä, johon kuuluu yli 3 000 lajia. Ne elävät loisina nisäkkäissä ja linnuissa.
Täit ja väiveet jaetaan neljään alaryhmään. Täit (Anoplura) eroavat kolmesta muusta alaryhmästä ruokailutapojensa ja suuosiensa perusteella. Täiden suuosat ovat nimittäin pistävät ja imevät, ja niitä käytetään veren imemiseen, kun taas muut alaryhmät syövät purevilla suuosillaan pintaeritteitä sekä irtoavaa ihokudosta, karvoitusta ja höyhenainesta. Aikaisemmin nämä luettiinkin kahteen eri lahkoon, täit (Anoplura) ja väiveet (Mallophaga). Nykytiedon mukaan väiveet eivät kuitenkaan muodosta monofyleettistä ryhmää, vaan ne muodostavat ryhmän täiden kanssa kirjatäiden alalahkossa ja jäytiäisten lahkossa.
Täitimenjärvi

| Täitimenjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Rääkkylä
Koordinaatit:  62°12′40″N, 29°50′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.318.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  76,4 m 
Rantaviiva:  20,1 km 
Pinta-ala:  2,96 km² 
Tilavuus:  0,0025 km³ 
Keskisyvyys:  0,84 m 
Suurin syvyys:  1,78 m 
Saaria:  15
:  Jänissaari Mykräsaari
 fiTäitimenjärvi 
Täitimenjärvi on pitkänkapea ja erittäin matala järvi Rääkkylän eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on kolme neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 42 kilometriä etelään. Järvi sijaitsee Oriveden Kokonselän pohjoispuolella.
Maantiede

Täitimenjärven pituus kaakosta luoteeseen on 5,6 kilometriä. Järven keskiosa on vain noin sata metriä leveä. Rantaviiva on epämääräinen etenkin etelässä. Järven keskisyvyys on vain 84 senttimetriä. Syvintä on järven pohjoisosan muodostavalla Kapakkaselällä, suurin mitattu syvyys on 178 senttimetriä.
Täitimenjärven saariluku on viisitoista. Saarista kaksi on alle aarin laajuisia luotoja. Kolmentoista pinta-ala on yli aarin, mutta alle hehtaarin. Laajin saari on järven eteläosan Jänissaari-Mykräsaari. Täitimenjärven ranta-alueet ovat kulttuurimaisemaa, metsää ja suota, joka on eteläosan Metsonlahden ja Hirvilahden kohdalla merkitty vaikeakulkuiseksi.
Täitimenjärveen virtaa tulouoma luoteesta Leppälammilta. Järvi kääntyy alavirtaan Metsonlahden eteläkolkasta, josta alkaa Täitimenjoki. Sen pituus on noin kilometrin, suunta kohti kaakkoa ja se laskee Oriveden (75,9 metriä merenpinnan yläpuolella) Huotinlahteen.
Täitimenjärven vesitilavuus on 2 497 000 kuutiometriä.
Täitimenjärvi (04.318.1.001) kuuluu Täitimenjoen valuma-alueeseen (04.318), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Oriveden alue (04.31) ja ensimmäinen jakovaihe on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Täitimenjärvi on selkeästi laajin Täitimenjoen valuma-alueen vakavesistä. Alueella on sen lisäksi kaksi vähintään hehtaarin laajuista järveä: Etelä-Leppälampi ja Pohjois-Leppälampi.
Paul Weissenberg

Paul Weissenberg on saksalainen EU-virkamies, joka 1. helmikuuta 2011 alkaen toimi DG Enterprise and Industrynselvennä varapääjohtajana.
Paul Weissenberg opiskeli juristiksi Würzburgin ja Freiburgin yliopistoissa. Hän suoritti jatko-opintoja Sveitsissa ja väitteli Geneven yliopistossa. Hän siirtyi Euroopan komissioon vuonna 1989. Vuodet 2000-2005 hän oli Single Market -direktoraatin johtaja ja hän toimi muun muassa lääke- ja autoteollisuuden parissa. Hän oli Euroopan lääkeviraston (EMEA) hallituksen jäsen. Tammikuusta 2005 alkaen hän on johtanut "Aerospace, GMES, Security and Defense" -direktoraattiaselvennä DG ENT -pääosastollaselvennä.
Tuoksuhulluruoho

| Tuoksuhulluruoho |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Solanales
Heimo::  Koisokasvit Solanaceae
Suku::  Hulluruohot Datura
Laji::  metel
Kaksiosainen nimi
 Datura metel  L. 
Katso myös
   Tuoksuhulluruoho Wikispeciesissä   Tuoksuhulluruoho Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tuoksuhulluruoho (Datura metel) on koisokasvien heimoon kuuluva myrkyllinen kasvi.
Tuoksuhulluruoholla on voimakas kuusamaa muistuttava tuoksu. Se kasvaa noin metrin korkuiseksi ja samanlevyiseksi. Se kukkii valkoisen tai violetin sävyisillä noin 17 cm pitkillä torvimaisilla pystysuuntaisilla kukilla.
Punasarjat

| Punasarjat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Narsissikasvit
Suku::  Punasarjat Clivia  Lindl.
Katso myös
   Punasarjat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punasarjat eli kliiviat (Clivia) on narsissikasveihin kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu kuusi lajia, jotka kasvavat alkuperäisenä Etelä-Afrikassa ja Swazimaassa. Punasarjat ovat sipulikasveja, jotka tunnistaa punakukkaisesta sarjamaisesta kukinnoistaan. Näin ne muistuttavat tavallaan saman heimon sinisarjoja, mutta yksittäisiä kukkia ei punasarjan kukinnossa ole niin paljon. Esimerkiksi isopunasarja eli kliivia (Clivia miniata) ja pikkupunasarja eli nuokkupunasarja (Clivia nobilis) ovat huonekasvina tunnettuja lajeja.
Lajit

Clivia caulescens
Clivia gardenii
Clivia miniata
Clivia mirabilis
Clivia nobilis
Clivia robusta
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Clivia
Suomen Lajitietokeskus: Punasarjat – Clivia
Please Forgive Me

| ”Please Forgive Me” Bryan Adams |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: So Far So Good
 Julkaistu: 15. lokakuuta 1993
 Formaatti: CD-single
 Tekijä(t): Bryan Adams Robert Lange
 Tuottaja(t): Bryan Adams Robert Lange
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 05.56
 Levy-yhtiö: A&M
Bryan Adamsin muut singlet
| ”Do I Have to Say the Words?” 1992 | ”Please Forgive Me” 1993 | ”All for Love” 1993 |
Please Forgive Me on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Bryan Adamsin kappale. Se julkaistiin lokakuussa 1993 hänen So Far So Good -kokoelma-albuminsa ainoana singlenä ja bonuskappaleena. Se on hänen ainoa Australian listaykkössinglensä, jota ei ole tehty elokuvaan. Single ylsi myös sijalle 7 U.S. Billboard Hot 100- listalla ja sijalle 2 UK Singles Charts -listalla.
Tausta

”Please Forgive Me” on hidas power balladi, jonka ovat tehneet Bryan Adams itse ja Robert Lange. Kappaleella on instrumentaalinen intro, joka on vain löydettävissä kappaleen albumiversiosta. Kappale ylsi sijalle kaksi Ison-Britannian listoilla, seitsemänneksi Yhdysvaltojen listoilla ja ykköseksi Australian listoilla. Kriitikot ylsitivät kappaletta, kun se julkaistiin ja se on yksi Adamsin parhaiten listoilla menestyneistä kappaleista. Kappale auttoi So Far So Good -albumin ykköseksi UK Albums Charts -listalla. Kappaleen musiikkivideo sai myös hurjan määrän TV-aikaa.
Kappaleen tuotti Robert Lange, joka myös teki kappaleen yhdessä Adamsin kanssa. Se oli massiivinen radiohitti ympäri maailman ja siitä tuli välitön hitti Adamsin fanien keskuudessa. Single on myynyt maailmanlaajuisesti yli 3 miljoonaa kopiota.
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideo kuvattiin äänitysstudiossa ja videolla esiintyvät Adams, hänen bändinsä ja koira. Adams ja hänen bändikaverinsa ystävystyivät koiran kanssa, joka kuului studion omistajalle.
Listasijoitukset

| Listat (1993-94) | Paras  sijoitus |
| --- | --- |
Australia (ARIA): 1
Belgia (Ultratop 50 Flanders): 1
Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 2
Canada Top Singles (RPM): 1
Suomi (Suomen virallinen lista): 2
Saksa (Official German Charts): 3
Irlanti (IRMA): 1
Italia (FIMI): 6
Alankomaat (Dutch Top 40): 3
Uusi Seelanti (Recorded Music NZ): 7
Norja (VG-lista): 1
Ruotsi (Sverigetopplistan): 2
Sveitsi (Schweizer Hitparade): 2
UK Singles (The Official Charts Company): 2
US Billboard  Hot 100: 7
US Billboard Adult Contemporary: 2
| Listat (1994) | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Ranska (SNEP): 1
US Billboard Mainstream Top 40: 2
Serifikaatit

| Alue | Sertifikatti | Myynti/lähetykset |
| --- | --- | --- |
| Itävalta (IFPI Austria) | Kulta | 25 000 |
| Saksa (BVMI) | Kulta | 250 000 |
| Ruotsi (GLF) | Kulta | 25 000 |
| Iso-Britannia (BPI) | Kulta | 400 000 |
Käännös suomeksi
Tuoksujasmikki

| Tuoksujasmikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Ruutakasvit Rutaceae
Suku::  Jasmikit Murraya
Laji::  paniculata
Kaksiosainen nimi
 Murraya paniculata  (L.) Jack 
Katso myös
   Tuoksujasmikki Wikispeciesissä   Tuoksujasmikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuoksujasmikki eli tuoksumurraija (Murraya paniculata) on ruutakasvien (Rutaceae) heimoon kuuluva kasvilaji.
Tuoksujasmikin hedelmiä
Se on hidaskasvuinen, ikivihreä pensas, joka on tavallisesti noin 7 metrin korkuinen mutta voi kasvaa jopa 12 metrin korkuiseksi. Tuoksujasmikkia tavataan luonnossa Aasiassa ja Australiassa. Se sietää melko kylmiä lämpötiloja ja selviää lyhytaikaisista jopa 4 asteen pakkasista. Sen oranssit hedelmät ovat noin 12 millimetrin mittaisia ja halkaisijaltaan 5–14 millimetriä.
Pro forma

Pro forma (latinaa, suomeksi kirjaimellisesti "muodon vuoksi") tarkoittaa yritysten tilinpäätöksissä tilannetta, jossa yrityksen kirjanpito on jälkikäteen muutettu vastaamaan tuoreen yritysjärjestelyn tai raportointitavan muutoksia. Jos yhtiö esimerkiksi tekee suuren yritysoston, voidaan pro forma -lukujen avulla laskea yrityskaupan jälkeen, millaisia uuden konsernin aikaisemmat talosluvut olisivat olleet ennen yrityskaupan toteutumista.
Yrityskauppojen lisäksi pro forma -lukuja voidaan ilmoittaa esimerkiksi silloin, jos yhtiö päättää muuttaa tilikauden pituutta.
Esimerkkejä

Mediakonserni Keskisuomalaisen liikevaihto oli vuonna 2020 noin 206,8 miljoonaa euroa. Keskisuomalainen osti kesäkuussa 2021 Hämeen Sanomat -konsernin, jonka liikevaihto oli samana vuonna 17,3 miljoonaa euroa. Yrityskaupan jälkeen Keskisuomalainen kertoi edellisvuoden pro forma -liikevaihtonsa olleen 224,1 miljoonaa euroa, eli Keskisuomalaisen ja Hämeen Sanomien edellisvuoden todellisten liikevaihtojen summa.
Täit

| Täit |
| --- | --- |
 Satiainen (Phthirus pubis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Jäytiäiset Psocodea
Alalahko::  Kirjatäit Troctomorpha
Osalahko::  Nanopsocetae
Kladi::  Täit ja väiveet Phthiraptera
Kladi::  Täit Anoplura  Leach, 1815
Alaryhmät
 Hyljetäit Echinophthiriidae  Enderleinellidae  Haematopinidae  Hamophthiriidae  Hoplopleuridae  Hybopthiridae  Linognathidae  Microthoraciidae  Neolinognathidae  Pecaroecidae  Pedicinidae  Ihmistäit Pediculidae  Polyplacidae  Pthiridae  Ratemiidae 
Katso myös
   Täit Wikispeciesissä   Täit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Täit (Anoplura) on jäytiäisten lahkoon kuuluva hyönteisten ryhmä, johon kuuluu noin 500 lajia. Ne elävät loisina nisäkkäissä. Täit ovat 0,35–8 millimetrin pituisia.
Täit ovat hyvin erikoistuneita isäntäeläimensä mukaan, ja esimerkiksi ihmisellä ne loisivat vain tietyssä kohdassa ruumista.
Tunnetuimpia ihmisten täitä ovat päätäi, joka elää ihmisen päässä, vaatetäi, joka elää vartalolla, ja satiainen, joka elää pääasiassa sukupuolielinten karvoituksessa. Koirantäi (Linognathus setosus) on yksi yleisimmistä koirien ulkoloisista Suomessa ja maailmalla.
Täit elävät kiinnittyneinä isäntäänsä ja kiinnittävät munansa isännän karvoihin. Niiden ravintona toimii isäntäeläimen veri. Suurin osa täilajeista on paljain silmin nähtävissä.Täit voivat tarttua ihmiseen suorasta kosketuksesta, irtokarvoista, harjoista tai vaatteista. Esimerkiksi päätäit leviävät helposti päähineiden, harjojen tai hiuslenkkien kautta. Päätäitä esiintyy paljon kouluissa ja päiväkodeissa.
Täitä voidaan torjua erilaisilla myrkyillä, täikammalla, pesemällä vaatteita tai leikkaamalla karvoitusta, jossa täit elävät. Eläimillä täiden hoitoon käytetään ulkoloislääkkeitä, kuten selamektiinia. Ihmisillä käytetään permetriiniä.
Vaatetäi voi levittää sairauksia, kuten pilkkukuumetta, mutta päätäi ja satiainen eivät levitä tauteja ihmisestä toiseen.
Aiheesta muualla

Täit, Kotihoito-ohjeet, Terveyskirjasto.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Tartuntatautiliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Hyönteismaailma.fi - Täi
Proterotheriidae

| Proterotheriidae |
| --- | --- |
 Thoatheriumin kallo
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  †Litopterna
Heimo::  †Proterotheriidae  Ameghino, 1887
Katso myös
   Proterotheriidae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Proterotheriidae on esihistoriallinen Litopterna-lahkoon kuulunut heimo, johon kuului Etelä-Amerikassa eläneitä kavioeläinmäisiä eläimiä. Niitä esiintyi paleoseenikaudelta pleistoseenikaudelle noin 60 miljoonaa–12 000 vuotta sitten. Heimon sisällä koko vaihteli paljolti. Heimoon kuuluneiden eläinten jalat muistuttivat hevoseläimiä.
Piirros heimoon kuuluneesta Thoatherium-eläimestä.
Turun kaupunginkirjasto

| Turun kaupunginkirjasto Åbo stadsbibliotek |
| --- | --- |
 Turun kaupunginkirjaston pääkirjaston uusi rakennus Linnankadun ja Kauppiaskadun risteyksessä.
Osoite:  Linnankatu 2 20100 Turku
Sijainti:  Turku, Suomi
Tyyppi:  yleinen kirjasto
Perustettu:  1862
Kokoelman koko:  810 000 (2023)
Lainauksia vuodessa:  3,2 miljoonaa (2023)
Asiakkaita:  1,75 miljoonaa (2023)
Budjetti:  12 milj. € (2023)
Johtaja:  Rebekka Pilppula
Kotisivut
Turun kaupunginkirjasto (ruots. Åbo stadsbibliotek) on Turussa toimiva yleinen kirjasto. Sen päätoimipiste on Turun keskustassa, VI kaupunginosan alueella sijaitseva Turun kaupunginkirjaston pääkirjasto. Lisäksi kaupunginkirjastoon kuuluu useita lähikirjastoja sekä kaksi kirjastoautoa. Turun kaupunginkirjasto kuuluu Vaski-kirjastoihin, joka on 18 varsinaissuomalaisen kunnan muodostama kirjastokimppa.
Kirjaston juuret ovat 1860-luvulla, jolloin Turkuun perustettiin yksityisin varoin sekä kansankirjasto että sivistyneistölle tarkoitettu kaupunginkirjasto. Turun kaupunki otti pian molemmat kirjastot haltuunsa, ja vuonna 1912 ne liitettiin yhteen Turun kaupunginkirjastoksi.
Turun kaupunginkirjasto on sekä kokoelmansa että pinta-alansa puolesta yksi Suomen suurimmista yleisistä kirjastoista. Se toimii myös alueellista kehittämistehtävää hoitavana kirjastona (AKE), jonka toimialueena on Varsinais-Suomi ja Satakunta.
Historia > Kansankirjasto ja kaupunginkirjasto (1862–1912)

Turun kaupunginkirjaston juuret ovat 1860-luvulla, jolloin Turkuun perustettiin yksityisin varoin kaksi eri kirjastoa: kansansivistysaatteen innoittama kansankirjasto sekä oppineelle sivistyneistölle tarkoitettu kaupunginkirjasto. Vuonna 1862 perustettu kansankirjasto toimi aluksi tehtaanisännänrouva Alfthánin talossa Jokikadun varrella. Kirjasto oli auki vain muutaman tunnin viikossa, ja kukin asiakas sai lainata yhden kirjan kerrallaan, sillä kirjoja oli kokoelmassa vain noin tuhat. Lainaaminen oli ilmaista, mutta halukkaat saivat tukea kirjaston toimintaa markan vuosimaksulla. Kansankirjasto joutui pian taloudellisiin vaikeuksiin, ja sen toiminta jouduttiin jopa keskeyttämään hetkellisesti 1870-luvun alkupuolella. Taloudellinen tilanne parani vuonna 1878, kun Turun kaupunki otti kirjaston haltuunsa.
Turusta oli vuoden 1827 palon jälkeen puuttunut myös tieteellinen kirjasto, sillä Turun Akatemia kirjastoineen siirtyi palon jälkeen Helsinkiin. Sivistyneistöä varten perustettiin kuitenkin vuonna 1869 yksityisin varoin tieteellisluontoinen kaupunginkirjasto. Myös kaupunginkirjaston toiminta osoittautui haastavaksi ilman kaupungin apua, ja vuonna 1891 Turun kaupunki otti myös sen hoidettavakseen.
1900-luvun taitteessa molempien kirjastojen tilat alkoivat vähitellen käydä ahtaiksi. Tilanne helpottui vuonna 1903, kun turkulainen kauppaneuvos ja kaupunginvaltuutettu Fredric von Rettig lahjoitti kaupungille rakennuttamansa uuden kirjastotalon. Rakennuksen lisäksi Rettig lahjoitti kaupungille kirjastotoimintaa varten myös 10 000 kirjaa, taidekokoelman sekä huomattavan summan rahaa. Linnankatu 2:een valmistuneen kirjastotalon suunnitteli Rettigin oma vävy Karl August Wrede. Tukholman ritarihuoneesta vaikutteita ottanut rakennus edustaa arkkitehtuuriltaan hollantilaista myöhäisrenessanssia. Työväestölle tarkoitettu kansankirjasto muutti uuden kirjastotalon ensimmäiseen kerrokseen, ja toiseen kerrokseen siirtyi sivistyneistölle tarkoitettu kaupunginkirjasto. Pääovesta kuljettiin toisen kerroksen kaupunginkirjastoon, kun taas kansankirjastoon kuljettiin Linnankadun varrella olevasta sivuovesta, joka on myöhemmin muurattu umpeen.
Kirjastorakennuksen eri kerroksissa toimineet kansankirjasto ja kaupunginkirjasto liitettiin myös nimellisesti ja hallinnollisesti yhteen vuonna 1912. Kirjaston uudeksi nimeksi tuli Turun kaupunginkirjasto. Entinen kaupunginkirjaston kerros muutettiin kirjaston opinto-osastoksi, kun taas alakertaan perustettiin kirjaston yleinen osasto.