stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jessica Capshaw
Filmografia > Elokuvat

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | Kohtalon kesä | The Locusts | Patsy |
| 1998 | Denial | Denial | Marcia |
| 1999 | Rakkauskirje | The Love Letter | Kelly |
| 2000 | Killing Cinderella | Killing Cinderella | Beth |
| 2001 | Valentine | Valentine | Dorothy Wheeler |
| 2002 | The Mesmerist | The Mesmerist | Daisy |
| 2002 | Minority Report | Minority Report | Evanna |
| 2006 | Viimeiset viritykset | The Groomsmen | Jen |
| 2007 | Blind Trust | Blind Trust | Cassie Stewart |
| 2010 | One Angry Juror | One Angry Juror | Sarah Walsh |
| 2014 | The Hero of Color City | The Hero of Color City | Duck (äänirooli) |
Filmografia > Televisiosarjat

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Suomenkielinen nimi | Televisiosarjat> Alkuperäinen nimi | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Jaksot |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | Teho-osasto | ER | Sally McKenna | ”Rites of Spring” |
| 1999–2000 | Odd Man Out | Odd Man Out | Jordan | pääosa, 13 jaksoa |
| 2002–2004 | Oikeus ja kohtuus | The Practice | Jamie Stringer | pääosa, 42 jaksoa |
| 2005 | Into the West | Into the West | Rachel Wheeler | ”Manifest Destiny” |
| 2006 | Bones | Bones | Rebecca Stinson |  2 jaksoa ”Mother and Child in the Bay” ”The Truth in the Lye”  |
| 2007 | L-koodi | The L Word | Nadia Karella |  3 jaksoa ”Livin’ La Vida Loca” ”Lassoed” ”Layup”  |
| 2009–2018 | Greyn anatomia | Grey’s Anatomy | Arizona Robbins | pääosa, 214 jaksoa |
Aiheesta muualla

Jessica Capshaw Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jessica Capshaw Elonetissä.
Jessica Capshaw TV.com-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Iso-Mutanen (Kuhmoinen, Pirttikulma)

| Iso-Mutanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°32′47″N, 24°55′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Liehujärveen 
Järvinumero:  35.784.1.038
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,1 m  
Rantaviiva:  1,449 km  
Pinta-ala:  7,214 ha  
Saaria:  1 
 fiIso-Mutanen 
Iso-Mutanen on Pirkanmaalla Kuhmoisissa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni saari, jonka pituus on 30 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä on kolme vapaa-ajan asuntoa ja järven lounaispuolella on talo.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,1 metriä mpy. Siihen johtaa kolme ojaa. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja laskee 1,1 kilometrin päässä Liehujärveen. Laskuojan pudotus on 16,8 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimettömänä.
Vuoden 1965 peruskartassa järvi oli autio, mutta sen lounaispuolella oli talo ja lounaisrannalla pelto. Vuoteen 1985 mennessä järven lounaisrannan pelto oli metsittynyt ja järven kaakkoisrannalle oli rakennettu vapaa-ajan asunto.
Imperaattori

| --- | --- |
Rooman valtakunta
  Osa historian artikkelisarjaa  Rooman valtakunnan hallinto
Ajanjaksot
Rooman kuningaskunta 753 eaa. – 510 eaa.  Rooman tasavalta 510 eaa. – 27 eaa.  Rooman keisarikunta 27 eaa. – 476 jaa.
 Länsi-Rooma 330–476:  Itä-Rooma 330–1453  Trebizond 1204–1461  Theodoro 1204–1475
Virkamiehet
Konsuli Preettori Prokonsuli Propreettori: Ediili Kvestori Tribuuni Kensori
Poikkeusvirat
Diktaattori Magister equitum Sotatribuuni-konsuli: Kuningas Triumviraatti Decemviri
Tribunicia potestas: 
Arvonimet
Keisari
Legaatti Dux Officium Prefekti Vicarius Vigintisexviri: Liktori Magister militum Imperaattori Princeps senatus Pontifex maximus Tetrarkki
Instituutiot ja lait
Rooman senaatti Cursus honorum Rooman kansankokoukset: Rooman laki Rooman kansalaisuus Imperium
Imperaattori (lat. imperator, alkujaan 'imperiumin haltija, komentaja') oli Rooman tasavallassa eräs sotapäällikön arvonimi. Keisariaikana siitä tuli yksi Rooman keisarien arvonimistä. Tästä se edelleen muuttui erääksi keisarin synonyymiksi, jota hallitsijat ovat käyttäneet likimain nykypäiviin saakka.
Naispuolinen imperator (esimerkiksi keisarinna) on imperatrix.
Rooman tasavallan aikana tietyt sotapäälliköt omaksuivat arvon erityisesti suurten voittojen jälkeen, kun heidän armeijansa huusi heidät imperaattoriksi. Tämä oli välttämätön edellytys, jos päällikkö halusi pyytää senaatilta triumfia. Voiton jälkeen päälliköllä oli oikeus käyttää arvoa siihen asti kun hän luopui imperium-käskyvallastaan palatessaan Roomaan. Usein legioonat lahjottiin huutamaan päällikkönsä imperaattoriksi, koska triumfi oli niin tärkeä huomionosoitus ja sitä tavoiteltiin kiivaasti.
Kun Augustuksen myötä siirryttiin lopullisesti pois tasavaltalaisesta hallintomuodosta, imperaattorin arvosta tuli keisarien yksinoikeus. Joissain poikkeustapauksissa myös keisarin lähiomaiset saattoivat saada arvon. Imperaattoriksi huutaminen muuttui keisarien valtaannoususeremoniaksi. Jos legioonat huusivat päällikkönsä imperaattoriksi, oli se suora kapina keisaria vastaan.
Imperatiivinen ohjelmointi

Imperatiivinen ohjelmointi on yleinen ohjelmointiparadigma. Imperatiivisessa ohjelmoinnissa ongelman ratkaisu kuvataan yksiselitteisesti vaihe vaiheelta riittävällä tarkkuudella käyttäen ohjelmointikielen komentoja. Komennot suoritetaan yksi kerrallaan järjestyksessä ensimmäisestä viimeiseen. Vuonohjauslauseet voivat kuitenkin siirtää ohjelman suorituksen jatkumaan jostain muusta, kuin järjestyksessä seuraavasta komennosta. Komennot muuttavat suorituksen tilaa muokkaamalla laitteiston muistiin tallennettuja muuttujan arvoja.
Imperatiivinen paradigma on tietokonelaitteiston luonnollinen tapa toimia.
Imperatiivisen kielen tyypillisiä tunnusmerkkejä ovat:
muokattavat tietorakenteet
I/O-toiminnot
kontrollirakenteet kuten ehtolausekkeet, toistolausekkeet sekä poikkeukset
Deklaratiivinen ohjelmointi on vastakohta imperatiiviselle ohjelmoinnille. Deklaratiivisessa kielessä (kuten useat merkintäkielet) imperatiivisen kielen tunnusmerkit puuttuvat tai ovat implisiittisiä.
Proseduraalinen ohjelmointi voidaan käsittää imperatiiviseen ohjelmoinnin lajikkeeksi.
FORTRAN on yksi esimerkki varhaisesta imperatiivista paradigmaa toteuttavista ohjelmointikielistä.
Ilja Markov

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ilja Markov |  Ilja Markov |  Ilja Markov |  |
Maa:   Venäjä
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | 20km kävely |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sevilla 1999 | 20km kävely |  |
|  Hopeaa | Edmonton 2001 | 20km kävely |  |
Ilja Vladislavovitš Markov (ven. Илья Владиславович Марков, s. 19. kesäkuuta 1972 Asbest, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen 20 kilometrin kävelijä.
Ilja Markov voitti ensimmäisen arvokisakultansa vuonna 1990 Bulgariassa junioreiden MM-kilpailuissa. Vuonna 1995 hän sijoittui Göteborgin MM-kilpailuissa neljänneksi. 1996 Atlantan olympialaisissa Markov saavutti hopeaa, mikä oli hänen ensimmäinen aikuisten arvokisamitalinsa. Vuonna 1997 hän sijoittui kävelyn maailmancupissa kolmanneksi ja samaisena vuonna voitti opiskelijoiden MM-kilpailuissa universiadeissa Italian Cataniassa. Vuonna 1998 Markov voitti kultamitalin Budapestin EM-kisoissa, ja vuonna 1999 seurasi voitto Sevillan MM-kilpailuissa Espanjassa.
Vuonna 1999 Markov sijoittui kävelyn maailmancupissa seitsemänneksi ja seuraavana vuonna Sydneyn olympialaisissa sijoitus oli 15. 2001 Edmontonin MM-kilpailuissa Markov saavutti hopeaa. 2003 Pariisin MM-kilpailuissa hän sijoittui kahdeksanneksi. Vuoden 2007 Osakan MM-kilpailuissa Japanissa sijoitus oli yhdeksäs.
Markov on ammatiltaan sotilas. Hän on 178 senttimetriä pitkä ja painaa 65 kilogrammaa.
Ennätykset

3 000 metrin kävely: 11.32,0 (2007)
5 000 metrin kävely: 18.41,44 (2000)
10 000 metrin kävely: 39.13,60 (2004)
10 kilometrin kävely: 38.21 (2006)
20 000 metrin kävely: 1.22.09,8 (2001)
20 kilometrin kävely: 1.18.17 (2005)
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1996

Jalkapallon EM-kisat 1996 järjestettiin Englannissa 8.–30. kesäkuuta 1996. Kyseessä oli historian kymmenes EM-turnaus, ja ensimmäinen, johon otti osaa 16 joukkuetta. Joukkuemäärä oli kaksinkertainen verrattuna edellisiin, vuoden 1992 EM-kisoihin. Jalkapallon kotimaa Englanti isännöi EM-kisoja ensimmäistä kertaa, ja kisojen slogan olikin "Football comes home."
Karsinnat

Englanti selviytyi kisoihin isäntämaana automaattisesti, loput 15 joukkuetta selvisi lopputurnaukseen karsintojen kautta. Ennätykselliset 47 joukkuetta lähti tavoittelemaan viittätoista kisapaikkaa. 1990-luvun alun poliittiset mullistukset olivat kasvattaneet maajoukkueiden määrää Euroopassa. Joukkueet oli jaettu kahdeksaan karsintalohkoon, joiden kaksi parasta selvisivät suoraan EM-lopputurnaukseen lukuun ottamatta kahta huonointa lohkokakkosta, joiden täytyi pelata toisiaan vastaan puolueettomalla kentällä. Kyseinen ottelu pelattiin Liverpoolissa Hollannin ja Irlannin välillä. Hollanti voitti 2–0 ja eteni kisoihin. Karsintojen suurimpiin yllätyksiin kuului vuoden 1994 MM-kisojen pronssijoukkue Ruotsin jääminen kisojen ulkopuolelle. Hallitseva Euroopan mestari Tanska sen sijaan selvisi kisoihin.
Lopputurnaus

Alkulohkojen suurin yllätys oli Italian jääminen alkulohkoonsa. Vuoden 1994 MM-hopeajoukkue jäi lohkossaan kolmanneksi Saksan ja Tšekin taakse. Isäntämaa Englanti aloitti hiukan vaisusti pelaamalla 1–1-tasapelin Sveitsiä vastaan. Sen jälkeen isännät kuitenkin kaatoivat Skotlannin 2–0 ja Hollannin 4–1 ja pelasivat itsensä suosikkien joukkoon. Hallitsevan Euroopan mestarin Tanskan kisat päättyivät alkulohkon kolmanteen sijaan. Pudotuspelejä leimasi puolustusvoittoinen peli. Peräti neljä pudotuspeliottelua ratkaistiin rangaistuspotkuilla, mm. molemmat välierät. Saksa eteni loppuotteluun kaatamalla isäntämaa Englannin rangaistuspotkukilpailussa. Toisessa välierässä Tšekki voitti Ranskan. Loppuottelu oli siis Saksa-Tšekki. Joukkueet olivat kohdanneet jo alkulohkossa, tuolloin Saksa voitti 2–0. Finaali oli 90 minuutin pelin jälkeen tilanteessa 1–1. Englannin EM-kisat olivat ensimmäiset aikuisten arvokisat, joissa oli käytössä jatkoajan kultaisen maalin sääntö. Saksan Oliver Bierhoff teki jatkoajan viidennellä minuutilla EM-historian ensimmäisen kultaisen maalin, joka samalla ratkaisi Saksalle maan historian kolmannen Euroopan mestaruuden.
Lopputurnaus > Stadionit

Wembley Stadium, Lontoo
Old Trafford, Manchester
Anfield, Liverpool
Villa Park, Birmingham
Elland Road, Leeds
Hillsborough Stadium, Sheffield
St James' Park, Newcastle upon Tyne
City Ground, Nottingham
Lopputurnaus > A-lohko

Lontoo:  Englanti– Sveitsi 1–1
Birmingham:  Alankomaat– Skotlanti 0–0
Birmingham:  Sveitsi– Alankomaat 0–2
Lontoo:  Skotlanti– Englanti 0–2
Birmingham:  Skotlanti– Sveitsi 1–0
Lontoo:  Alankomaat– Englanti 1–4
Jatkoon Englanti ja Alankomaat.
Lopputurnaus > B-lohko

Leeds:  Espanja– Bulgaria 1–1
Newcastle:  Romania– Ranska 0–1
Newcastle:  Bulgaria– Romania 1–0
Leeds:  Ranska– Espanja 1–1
Newcastle:  Ranska– Bulgaria 3–1
Leeds:  Romania– Espanja 1–2
Jatkoon Ranska ja Espanja.
Lopputurnaus > C-lohko

Manchester:  Saksa– Tšekki 2–0
Liverpool:  Italia– Venäjä 2–1
Liverpool:  Tšekki– Italia 2–1
Manchester:  Venäjä– Saksa 0–3
Liverpool:  Venäjä– Tšekki 3–3
Manchester:  Italia– Saksa 0–0
Jatkoon Saksa ja Tšekki.
Lopputurnaus > D-lohko

Sheffield:  Tanska– Portugali 1–1
Nottingham:  Turkki– Kroatia 0–1
Nottingham:  Portugali– Turkki 1–0
Sheffield:  Kroatia– Tanska 3–0
Nottingham:  Kroatia– Portugali 0–3
Sheffield:  Turkki– Tanska 0–3
Jatkoon Portugali ja Kroatia.
Lopputurnaus > Puolivälierät

Lontoo:  Englanti– Espanja 0–0, 4–2 rpk.
Manchester:  Saksa– Kroatia 2–1
Liverpool:  Ranska– Alankomaat 0–0, 5–4 rpk.
Birmingham:  Portugali– Tšekki 0–1
Lopputurnaus > Välierät

Lontoo:  Englanti– Saksa 1–1, 5–6 rpk.
Manchester:  Ranska– Tšekki 0–0, 5–6 rpk.
Lopputurnaus > Loppuottelu

Lontoo:  Saksa– Tšekki 2–1 ja.
Parhaat maalintekijät

5 maalia
Alan Shearer
3 maalia
Hristo Stoitškov
Jürgen Klinsmann
Davor Šuker
Brian Laudrup
2 maalia
Oliver Bierhoff
Matthias Sammer
Teddy Sheringham
Pierluigi Casiraghi
Iso Numero

| Iso Numero |
| --- | --- |
Kustantaja:  Isot Tekijät ry.
Levikki:  5000 / kk
Perustettu:  2011
Päätoimittaja:  Veera Vehkasalo
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  12 kertaa vuodessa
Aiheesta muualla
Kotisivu
Iso Numero on kaduilla myytävä aikakauslehti, joka tarjoaa asunnottomille, työttömille ja vähävaraisille mahdollisuuksia toimeentulonsa parantamiseen. Lehden myyjät saavat jokaisesta lehdestä viisi euroa. Lehti perustettiin vuonna 2011.
Ison Numeron kustantaja on Isot Tekijät ry., joka on lehteä aiemmin kustantaneen Kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liitto Kultti ry:n ja lehden työntekijöiden perustama yhdistys. Lehden päätoimittaja on Veera Vehkasalo (vuodesta 2019).
Iso Numero ilmestyy joka kuun ensimmäinen keskiviikko noin 5 000 kappaleen painoksina. Lehden koko painos myydään irtonumeromyyntinä julkisilla paikoilla. Vuonna 2019 lehden myyjät ansaitsivat noin 242 000 euroa tuloja. Kaikki yhdistyksen omat voitot sijoitetaan lehden kestävään kehittämiseen ja myyjien tukemiseen.
Iso Numero sai vuonna 2015 opetus- ja kulttuuriministeriön laatupalkinnon tunnustuksena laadukkuudesta, sinnikkyydestä ja innovatiivisuudesta.
Lehden esikuvana toimii muun muassa brittiläinen The Big Issue -lehti. Iso Numero kuuluu kansainväliseen katulehtien verkostoon INSP:iin.
Irina Milan (albumi)

| Irina Milan Irina Milan |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1973
 Formaatti: LP
 Levy-yhtiö: EMI/Columbia Records
Irina Milanin muut julkaisut
|   | Irina Milan 1973 | Milankolia 1974 |
Irina Milan on laulaja Irina Milanin esikoisalbumi vuodelta 1973. Se on kokoelma Irina Milanin vuosina 1967–1970 julkaistuista singlelevyistä. Kappaleet ovat valtaosin ulkomaisia käännösiskelmiä, mutta mukana on yksi Nacke Johanssonin ja  yksi Aarno Ranisen sävellys.
Albumin aloittaa Irina Milanin vuoden 1967 läpimurtohitti "Vaikka paljain jaloin", joka on käännös Sonny and Cher -duon menestyskappaleesta ”The Beat Goes On”.
Kappaleet > A-puoli

Vaikka paljain jaloin – 3.17 (The Beat Goes On, säv. Sonny Bono, san. Jyrki Lindström, sov. Björn Björklöf)
Ohimennen – 3.42 (Come sinfonia, säv. Pino Donaggio, san. Jyrki Lindström, sov. Björn Björklöf)
Missä olit silloin – 2.28 (Down in Ankara, säv. Nugetre, san. Jyrki Lindström, sov. Björn Björklöf)
Sano mitä vain – 2.42 (säv. Nacke Johansson, san. Sauvo Puhtila, sov. Aarno Raninen)
Kun olin kuusivuotias vain – 2.00 (When I Was Six Years Old, säv. Brian Cadd, san. Jyrki Lindström, sov. Seppo Rannikko)
Hei pikkuinen – 2.18 (Let the Music Start, säv. Guy Fletcher, Doug Flett, san. Chrisse Johansson, sov. Sven-Olof Walldoff)
Kappaleet > B-puoli

Pois kuihtuu ruusu kaunein – 2.38 (säv. Aarno Raninen, san. Jussi Raittinen, sov. Nacke Johansson)
Muistot menneisyyden – 3.07 (Jeg kan ikke glemme deg, säv. K. Lytrup, san. Reino Bäckman, sov. Erik Botolfsen)
Tule joskus katsomaan – 3.05 (L'amore se ne va, säv. Pietro Melfa, Atmo, san. Jyrki Lindström, sov. Björn Björklöf)
Niin mulle aina käy – 2.51 (Story of My Life, säv. Jacques Dutronc, Jacques Lanzmann, san. Aatu Leinonen, sov. Seppo Rannikko)
Äiti pien – 2.37 (Mutterlein, säv. Gerhard Winkler, Fred Rauch, san. Helena Eeva, sov. Seppo Rannikko)
Kauas pois – 2.10 (Peter Pan, säv. Benny Andersson, Bror Göran, Björn Ulvaeus, san. Jukka Kuoppamäki, sov. Mats Olsson)
Igor Panarin

| Igor Panarin> И́горь Никола́евич Пана́рин |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. lokakuuta 1958 (ikä 65)
Kansalaisuus:  venäläinen
Titteli:  professori
Aiheesta muualla
Kotisivu
Igor Nikolajevitš Panarin (ven. И́горь Никола́евич Пана́рин, s. 30. lokakuuta 1958) on venäläinen professori ja politiikan tutkija. Panarin on toiminut Venäjän hallituksen luottamustehtävissä kehittämässä maan informaatiopuolustusta. Hän on Venäjän johtavia informaatio- ja hybridisodan tutkijoita. Panarin on julkaissut 15 kirjaa aiheesta.
Panarin valmistui Neuvostoliiton valtiollisen turvallisuuskomitean (KGB) viestitoiminta-akatemian psykologian laitokselta ja jatkoi 1991 hallituksen viesti- ja informaatioviraston (FAPSI) palveluksessa, tehtävänään informaatiovirtojen strateginen analyysi. Panarin on väitellyt kaksi kertaa, psykologian alalta venäläisen upseerin psyyken mahdollisuuksista ja politiikan alalta Venäjän kansallisen turvallisuuden informaatiopsykologisesta hallinnasta. Hän on ollut aktiivisesti kehittämässä Venäjän strategista informaatiopuolustusta. Panarin on toiminut lukuisissa Venäjän hallituksen luottamustehtävissä, esimerkiksi johtamassa Venäjän avaruusvirasto Roskosmoksen ja Venäjän johtaman Euraasian puolustusliittouman ODKB:n yhteiskuntasuhteita ja esiintyy aktiivisesti Venäjän tiedotusvälineissä. Panarin on julkaissut lukuisia teoksia informaatiosodasta ja opettanut useissa Venäjän yliopistoissa.
Aiheesta muualla

Hybridisodat - Igor Panarin Kunnaskerho. Viitattu 3.3.2019.[vanhentunut linkki]
Leonard, Tom: US will collapse and break up, Russian analyst predicts The Telegraph.  25.11.2008. Viitattu 3.3.2019 (englanniksi).
Smith, Sarah: Russia had a plan, and they told us in 1998 Medium.com.  14.9.2017. Viitattu 3.3.2019 (englanniksi).
Igor Pavlov

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Budapest 2004 | seiväshyppy |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Madrid 2005 | seiväshyppy |  |
Igor Vladimirovitš Pavlov (ven. Игорь Владимирович Павлов, s. 18. heinäkuuta 1979 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen seiväshyppääjä.
Pavlov sijoittui 2003 Universiadeissa toiseksi tuloksella 565. Seuraavana vuonna hän voitti Venäjän sisäratojen mestaruuden ja hyppäsi Euroopan sisäratojen cupissa toiseksi. Budapestin sisäratojen MM-kisoissa hän voitti MM-kultaa tuloksella 580. Myöhemmin samana vuonna hän oli neljäs Ateenan olympialaisissa ja kahdeksas IAAF:n yleisurheilufinaalissa. Vuonna 2005 Pavlov voitti sisäratojen EM-kultaa Madridissa hypättyään 590. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Venäjän mestaruuden. Helsingin MM-kisoissa hän oli neljäs ja kauden lopussa IAAF:n yleisurheilufinaalissa kolmas.
Pavlov karsiutui Moskovan sisäratojen MM-kisoissa 2006. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Venäjän mestaruuden ja sijoittui Euroopan cupin superliigassa neljänneksi. Seuraavana vuonna hän karsiutui Birminghamin sisäratojen EM-kisoissa, mutta voitti Venäjän mestaruuden ja sijoittui Osakan MM-kisoissa neljänneksi. Kauden lopussa hän oli IAAF:n yleisurheilufinaalissa kahdeksas. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui yhdeksänneksi. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän karsiutui loppukilpailusta. Pariisin sisäratojen EM-kisoissa 2011 hän oli seitsemäs.
Ennätykset

Seiväshyppy: ulkona 581 (2007), hallissa 590 (2005)
Ilari Lehtinen

Ilari Lehtinen (s. 1947, Helsinki) on suomalainen huilisti. Lehtinen aloitti teini-ikäisenä huiluopintonsa Turun konservatoriossa, jossa häntä opetti Kosti Mattsson. Lisäksi hän osallistui mm. Severino Gazzellonin ja Jean-Pierre Rampalin mestarikursseille.
Vuonna 1969 Ilari Lehtinen suoritti humanististen tieteiden kandidaatin tutkinnon Turun yliopistossa aineyhdistelmänään psykologia, filosofia ja fonetiikka. Samaisena vuonna hän opiskeli huilunsoittoa Freiburgin musiikkikorkeakoulussa (Hochschule für Musik Freiburg), jossa hänen opettajinaan olivat mestariluokalla prof. Aurèle Nicolet ja kapellimestariluokalla prof. Francis Travis.
Vuonna 1970 Lehtinen voitti toisen palkinnon skandinavialaisten puhallinsoitinten kilpailussa Norjassa. Seuraavana vuonna hän esiintyi "vuoden debytanttina" Jyväskylän kesässä.
Lehtinen on toiminut vuodesta 1974 alkaen Turun filharmonisen orkesterin soolohuilistina.  Hän soittaa noin 100 LP- ja CD-levyllä ja on kantaesittänyt ja sovittanut suuren määrän kamarimusiikkia.
Lehtinen on suorittanut Sibelius-Akatemian tohtorintutkinnon; väitöskirja: Frederic the Great and His Influence on Flute Music (1993).
Toiminut myös huilunsoitonopettajana Espoon musiikkiopistossa ja Turun Konservatoriossa, taiteellisena assistenttina Sibelius-Akatemiassa sekä kapellimestarina Porin Kaupunginorkesterissa ja Salon Orkesterissa.
Ilari Lehtinen on esiintynyt paitsi useassa Euroopan maassa, myös USA:ssa, Perussa, Venezuelassa ja Japanissa sekä pitänyt luentoja ja mestarikursseja Suomen lisäksi Puolassa, Perussa ja Virossa.
Hän on ollut Suomen Huiluseuran puheenjohtajana 1993-2004.
Ilari Lehtinen julkaisi 2015 kirjan "Jean Sibeliuksen henkisen kasvun jäljillä" (kust. Sininen säätiö, Raisio). Huilisti-lehti on julkaissut pitkän artikkelisarjan "Sibelius soitintajana" ja artikkelin "Sibelius kapellimestarina". 
Ilari Lehtinen on Suomen Tietokirjailijat ry.:n jäsen.
Lähde

Suomen Huiluseuran luettelo (Arkistoitu – Internet Archive)
Issakainen

Issakainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Helmi Issakainen (1907–1977), lastenkirjailija
Martti Issakainen (s. 1943), kirjailija ja kirjankustantaja
Raimo Issakainen (1933–2004), kenraaliluutnantti
Sakari Issakainen (s. 1938), kirjailija
Tytti Issakainen (o.s. Jäppinen) (s. 1949), kirjailija, sanoittaja, säveltäjä, teatteriohjaaja ja viestinnän kouluttaja
Viljo Issakainen (1947–2021), voimanostaja ja painonnostaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Huotarlampi

| Huotarlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°32′58″N, 26°54′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  metsäoja 
Järvinumero:  14.922.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,565 km  
Pinta-ala:  1,417 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHuotarlampi 
Huotarlampi tai Huoterlampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Monikkalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Liekuneen–Ryökäsveden alueeseen (14.922) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109 metriä mpy.
Instrumentointi

Instrumentointi voi tarkoittaa seuraavia:
Mittaustekniikka
Insta, yrityksen entinen nimi
instrumentointi, ohjelmistotekniikan käsite
instrumentointi, musiikinteko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Instrumentointi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.