stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Itä-Ukrainan sodan alkuvaiheet
EU-sopimus

Poroshenko sanoi 19. kesäkuuta 2014 Ukraina allekirjoittavan viikon sisään sopimuksen EU:n kanssa. Hän sanoi myös maan olevan sotatilassa, mutta toisaalta pyrki yksipuolisella tulitauolla kriisin ratkaisuun. Tuliteon ehtona oli kuitenkin se, että Ukraina varmistaisi ensin sotilasoperaatiollaan maan itärajan.
Donetskin separatistit eivät suostuneet tulitaukoon. Samana päivänä separatistit hyökkäsivät erään tiedon mukaan 4000 miehen voimin Slovjanskin itäpuolella Krasny Limassa, jolloin käytiin sodan siihen asti rajuimmat taistelut.
Separatistit olivat häviämässä taistelunsa kapinakeskus Slovjanskissa, minkä separatistien sotilastiedostaja Igor Srelkov kertoi Youtube-videossa. Strelkov pyysi Venäjältä apua, koska Slovjanskin alueen separatistien huoltoyhteys oli menossa poikki. Mutta juhannusaattona 2014 Slovjansk oli yhä separatisteilla.
Venäjällä sanottiin armeijan ampuvan raskailla aseille siviileitä ja tilanteen kehittyvän kohti kansanmurhaa. Donetskin alueella vedenjakelu oli vaikeaa taistelujen aiheuttamien vaurioiden takia.
Ukrainalaiset ilmoittivat 30. kesäkuuta 2014 sulkeneensa Venäjän vastaisen rajan estäen rajan takaa tulevat asekuljetukset. Samana päivänä Ukrainan armeijan edustaja väitti 300 separatistin kuolleen Yampilin ja Zakitnen kylien lähellä. Lukua ei voitu vahvistaa, mutta separatistien edustaja sanoi heidän kärsineen raskaita tappioita.
Naton pääsihteeri Anders Fogh Rasmussenin mukaan Venäläiset olivat uudestaan alkaneet 19. kesäkuuta keskittää joukkoja Ukrainan rajalle. Venäjän tiedottajan mukaan kyse oli vain Putinin lupaamasta rajavartioinnin vahvistamisesta. Tiedottaja Dmitri Peskovin mukaan Venäjä teki niin estääkseen laittoman aseiden salakuljetuksen rajan yli, niin kuin Ukraina ja länsi olivat pyytäneet. Mutta erään lähteen mukaan Venäjän joukkojen oli tarkoitus suojella Itä-Ukrainan siviilejä. Yhdysvallat varoitti jälleen Venäjää käyttämästä armeijaansa Itä-Ukrainassa.
Kesäkuun tulitauko, pakolaisia Venäjälle

Poroshenkon rauhantarjoukseen liittyi viikon mittainen tulitauko, joka alkoi juhannusaattona. Mutta Poroshenko sanoi, että aseensa pitävät terroristit tuhotaan. Venäjä katsoi Poroshenkon rauhantarjouksen uhkavaatimukseksi, koska ehdotuksesta puuttui neuvottelujen aloittaminen.
Ulkoministeri lavrovin mukaan sotilasoperaatiota kiihdytettiin samaan aikaan, kun esitettiin Geneven sopimuksen mukaista huonompi suunnitelma.
Separatistit hylkäsivät rauhansuunnitelman ja vaativat Ukrainaa lopettamaan operaationsa. Jotkut olivat hyökänneet Ukrainan vastaisella rajalla olevan venäläisen raja-aseman kimppuun. Venäläisten mukaan Ukraina puolelta ammuttiin raja-asemaa tykillä, ja Ukrainan virallisen tiedotteen mukaan kyse oli separatistien provokaatiosta.
Ukraina syytti kapinallisia tulitauon rikkomisesta 21. kesäkuuta 2014. Venäjä määräsi samana päivänä 65 000 miehen vahvuiset Keski-Venäjän joukkonsa taisteluvalmiuteen harjoituksia varten. Länsivallat uhkasivat uusilla toimilla, jollei Venäjä estä separtistien tukea. Samana päivänä Putin ilmoitti tukevansa rauhansuunnitelmaa, mutta penäsi vuoropuhelua ja neuvotteluja osapuolten välille. Putin sanoi, ettei rauhanehdotus saa olla uhkavaatimus. Porošenko varoitti "suunnitelma B:stä", jos tulitauko epäonnistuu. Putin kehotti 22. kesäkuuta kaikkia osapuolia lopettamaan taistelut, ja Porošenko suostui neuvotteluihin kapinallisten kanssa. Porošenko lupasi suurempaa autonomiaa ja venäjän kielelle tasavertaista asemaa, muttei kapinallisille itsenäisyyttä. Porošenko lupasi Venäjältä tulleille turvallista poistumiskäytävää, muttei toisaalta luvannut armahdusta Ukrainan sotilaita surmanneille ja vakaviin rikoksiin syyllistyneille. Myös separatistit liittyivät 23. kesäkuuta 2014 tulitaukoon, mutta hajanaisia ammuskeluja esiintyi yhä. Seuraavana päivänä Putin ilmoitti, että hän haluaa että parlamentti peruuttaa Venäjän voimankäyttöoikeuden Itä-Ukrainassa, mitä Ukraina kiitti. Separatistit syyttivät hallitusta tulitauon rikkomisesta 24. kesäkuuta, ja samana päivänä separatistit itse rikkoivat monta kertaa tulitaukoa mm ampuivat sotilashelikopterin alas. Yhdysvallat uhkasi 26. kesäkuuta yhä Venäjää lisäpakotteilla, vaikka Putinin mukaan hänellä ei ollut valtaa separatisteihin. Ukraina allekirjoitti 27. kesäkuuta vapaakauppasopimuksen EU:n kanssa, ja Venäjä uhkaili Ukrainaa vakavilla seurauksilla.
Ukrainasta Venäjälle paenneiden siviilien määrä on noussut yli 100 000:een.
Kapinalliset luopuvat Slovjanskista ja Kramatorskista

Ukraina lopetti rakoilleen tulitauon 1. heinäkuuta 2014, jolloin sen armeija hyökkäsi taas separatisteja vastaan eri puolilla Itä-Ukrainaa. Venäjä oli pahoillaan tulitauon loppumisesta ja syytti länttä jälleen kerran geopoliittisesta pelistä. Ukraina syytti kapinallisia tulitauon rikkomisesta. Kapinallisten taistelutahto oli korkealla, mutta Ukrainan armeijan yleinen taisteluhalu edelleen huono. 2. heinäkuuta 2014 oli Kramatorskin kaupungissa pahoja vaurioita Ukrainan armeijan tulitettua sitä raskain asein. Tulituksen jatkuessa monet siviilit yrittivät paeta kaupungista ja ihmiset piiloutuivat kellareihin turvaan. Ukrainan hallitus syytti Luhanskin alueen tuhoja kapinallisten kranaatinheitinten aiheuttamiksi. Eu-maat, Ukraina ja Venäjä jatkoivat
heinäkuun alussa yhä neuvotteluja kriisin ratkaisemiseksi, ja länsi piti yhä mahdollisena Venäjä-pakotteiden koventamista.
Kapinallisupseeri Strelkovin mukaan Ukrainan joukot tulittivat Slovjanskia ja lähellä aijaitsevaa Semyonovkan kylää 60 tykistö-yksikön voimin. Ukrainan armeijan panssaroidut yksiköt tunkeutuivat tulivalmistelun jälkeen Slovjanskin kaupunkiin ja katutaistelut alkoivat itse kaupungissa, jolloin separatistien itsepuolustusjoukot päättivät vetäytyä  Kramatorskiin ja Ukrainan lippu nousi kaupungintalolla. Erään lähellä kapinallisia olleen lähteen mukaan Ukrainan armeijan miehistö-ylivoima oli kapinallisiin verrattuna 50-kertainen. Vallattu Slovjansk oli melkein autio lukuun ottamatta vanhuksia, jotka eivät olleet kyenneet pakenemaan. Iltalehden toimittaja Tommi Parkkonen, joka oli ainoa toimittaja Kramatorskissa, ilmoitti että kapinalliset hylkäsivät myös Kramatorskin ja pakenivat kalustoineen kohti Donetskia. Slovjanskin kapinalliset pyrkivät nyt järjestäytymään Donetskissa, Luhanskissa ja muualla. Kapinalliset pitivät Donetskia helpompana puolustaa muun muassa sen takia, että sieltä löytyy enemmän vapaaehtoisia taistelijoita. Taistelut jatkuivat kiivainen esimerkiksi Luganskissa. Slovjanskin siviileistä osa kuvitteli Ukrainan joukkojen hyökätessä, että heidät tapetaan kaikki. Monet olivat helpottunut, kun taisteluista ja pahenevasta pulasta johtuva piina oli ohi ja kiittivät Ukrainan sotilaita. Ukrainan presidentin mielestä pikkukaupunkien valtaus oli käänteen alku, mutta
oli vielä liian aikaista iloita menestyksestä.
Virtausdynamiikka

Lentokoneen aiheuttama turbulenssi on havainnollistettu värillisen savun avulla.
Virtausdynamiikka on virtausmekaniikkaan kuuluva tieteenhaara, joka tutkii epäkiinteiden materiaalien (nesteet ja kaasut) liikettä eli virtaamista. Virtausdynamiikalla pyritään selittämään ja ennustamaan virtauksiin liittyviä ilmiöitä kuten turbulenssi ja laminaarinen virtaus.
Virtausdynamiikka jaetaan edelleen moniin alahaaroihin, muun muassa aerodynamiikkaan ja hydrodynamiikkaan. Aerodynamiikka tutkii ainoastaan kaasujen liikettä ja hydrodynamiikka taas vain nesteiden liikettä.
Fluideissa molekyylien väliset sidokset ovat heikkoja ja ominaista niille on vähäinen tangentiaalisten voimien vastustuskyky ja muodon puute. Niitä voi siis helposti leikata toisin kuin kiinteitä aineita, jotka säilyttävät muotonsa ja vastustavat hyvin leikkausvoimia. Fluidit voidaan jakaa newtonilaisiin ja ei-newtonilaisiin fluideihin. Isaac Newtonin mukaan nimettyjen newtonilaisten fluidien viskositeetti ei riipu fluidin leikkausjännityksen suuruudesta eli siitä millä nopeudella molekyylit liikkuvat toistensa suhteen tangentiaalisesti. Tällaisia lineaarisia fluideja ovat esimerkiksi vesi ja ilma. Sen sijaan monet tahmeat aineet, kuten maali ovat ei-newtonilaisia fluideja ja niiden viskositeetti riippuu niihin kohdistetun leikkausvoiman suuruudesta ja toisinaan jopa ajasta. Reologia tutkii ei-newtonilaisten fluidien ja pehmeiden aineiden virtausominaisuuksia.
Magnetohydrodynamiikka tutkii sähköä johtavien aineiden virtausominaisuuksia sähkömagneettisissa kentissä. Magnetohydrodynamiikan alaan kuuluvat muun muassa plasmat, nestemäiset metallit ja suolaliuokset.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Thuneberg, Erkki: Hydrodynamiikka (pdf) (virtausopin kurssin luentomoniste) users.aalto.fi. Oulun yliopisto, Fysiikan laitos.
Venäjän posti

| Potšta Rossii Почта России |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Federatiivinen unitaarinen yritys
Perustettu:  5.9.2002 (nykyinen yhtiömuoto)
Avainhenkilöt:  Dmitri Strašnov
Kotipaikka:   Moskova, Venäjä
Toimiala:  Postitoiminta
Henkilöstö:  380 000
Tytäryhtiöt:  kymmeniä
Omistaja:  Venäjän federaatio
Kotisivu:  Venäjän posti
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Neuvostoliitossa rakennettu rakennus. Konstruktivismin tyyliin.
Postitoimisto Arbatin kadulla Moskovassa.
Postinjakelurobotti.
Venäjän posti (ven. ФГУП «Почта России»,  Potšta Rossii) on Venäjän postilaitoksesta vastaava federatiivinen unitaarinen yritys. Yritysmuotonsa perusteella se on eräänlainen Venäjän valtion omistama valtionyhtiö. Venäjän posti työllistää noin 380 000 henkilöä ja sillä on noin 42 000 postitoimistoa.
Venäjän posti esitteli vuoden 2015 lopussa uuden digitaalisen tilauspalvelun. Venäjän Posti toimi tilaustoimistona suorassa yhteistyössä kustantajien kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Venäjän postin virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (englanniksi)
Merkinnän syy: Lyhyt aloitus isosta yhtiöstä, vasta hippu perustietoja
Vik (Sømna)

| Vik |
| --- | --- |
 Vik
 Koordinaatit: 65°18′45″N, 12°10′02″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Nordland
Kunta:  Sømna
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,5 km²
Väkiluku (2023):  334
 – Väestötiheys:  668 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vik  on taajama Sømnan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 334 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vik (Sømna) Wikimedia Commonsissa
Jalkapallon Mestaruussarjan kausi 1956

| Mestaruussarjan kausi 1956 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Ajankohta:  5. toukokuuta− 14. lokakuuta
Mestari:  KuPS 1. Mestaruussarjan mestaruus 1. Suomen mestaruus
Toinen sija:  HJK
Kolmas sija:  KIF
Pudonneet joukkueet:  VIFK Pyrkivä
Ottelut:  90
Maalit:  283 (3,1 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Pentti Styck (20)
Suurin kotivoitto:  KIF−VPS 7−1
Suurin vierasvoitto:  Pyrkivä−HJK 0−6
Eniten maaleja ottelussa:  KIF−I-Kissat 6−3
Suurin yleisömäärä:  3 560 HPS−KuPS 0−2
Kokonainen yleisömäärä:  177 498
Yleisökeskiarvo:  1 972
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1955 :  1957 → 
Jalkapallon Mestaruussarjan kausi 1956 oli vuonna 1930 perustetun Mestaruussarjan 25. kausi. Kaudella 1956 Mestaruussarja pelattiin 10 joukkueen kaksinkertaisena sarjana.
Mestaruussarjan ja Suomen mestaruuden voitti KuPS, joka varmisti ensimmäisen mestaruutensa kolmanneksi viimeisessä ottelussa 30. syyskuuta, kun se voitti HPS:n Seppo Pelkosen ja helsinkiläisten omalla maalilla 2–0. Viimeiseksi sijoittuneet VIFK ja Pyrkivä putosivat Suomensarjaan.
Mestaruussarjan maalikuninkuuden kaudella 1956 voitti HJK:n Pentti Styck 20 maalilla. Palloliitto valitsi vuoden 1956 jalkapalloilijaksi Mestaruussarjassa pelanneen HJK:n Lauri Lehtisen. Mestaruussarjan yleisömäärä kaudella 1956 oli yhteensä 177 498 henkeä eli keskimäärin 1 972 katsojaa ottelua kohti. Kauden suurin yleisömäärä nähtiin 30. syyskuuta Olympiastadionilla pelatussa ottelussa HPS–KuPS, kun ottelua saapui seuraamaan 3 560 katsojaa.
Joukkueet

Mestaruussarjaan osallistui 10 joukkuetta, joista kahdeksan kaudelta 1955 ja kaksi nousijaa kauden 1955 Suomensarjasta. Suomensarjan Länsilohkon voittaja I-Kissat ja Itälohkon voittaja HPS nousivat suoraan. Nousijajoukkueet korvasivat edellisellä kaudella viimeiseksi jääneet TuTo:n ja KoRe:n.
| Joukkue | Kaupunki |
| --- | --- |
Helsingin Jalkapalloklubi (HJK): Helsinki
Helsingin Palloseura (HPS): Helsinki
Ilves-Kissat (I-Kissat): Tampere
Kotkan Työväen Palloilijat (KTP): Kotka
Kronohagens IF (KIF): Helsinki
Kuopion Palloseura (KuPS): Kuopio
Turun Pyrkivä (Pyrkivä): Turku
Valkeakosken Haka (Haka): Valkeakoski
Vaasan Palloseura (VPS): Vaasa
Vasa IFK (VIFK): Vaasa
Huom. Valkeakoski oli kauppala.
Sarjataulukko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KuPS (M) | 18 | 11 | 5 | 2 | 31 | 12 | +19 | 27  |
| 2 | HJK | 18 | 9 | 3 | 6 | 39 | 28 | +11 | 21  |
| 3 | KIF | 18 | 7 | 6 | 5 | 32 | 18 | +14 | 20  |
| 4 | I-Kissat | 18 | 9 | 2 | 7 | 33 | 36 | −3 | 20  |
| 5 | Haka | 18 | 6 | 5 | 7 | 18 | 18 | 0 | 17  |
| 6 | VPS | 18 | 7 | 3 | 8 | 29 | 30 | −1 | 17  |
| 7 | KTP | 18 | 7 | 3 | 8 | 28 | 29 | −1 | 17  |
| 8 | HPS | 18 | 7 | 2 | 9 | 28 | 34 | −6 | 16  |
| 9 | VIFK (P) | 18 | 6 | 1 | 11 | 25 | 32 | −7 | 13  |
| 10 | Pyrkivä (P) | 18 | 6 | 0 | 12 | 20 | 46 | −26 | 12  |
Lähde: Jalkapallokirja 1957
(M) = Suomen mestari; (P) = Putoaja
Tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | KuPS | HJK | KIF | I-K | Haka | VPS | KTP | HPS | VIFK | Pyr |
| KuPS  |   | 2–3  | 0–0  | 4–0  | 3–0  | 3–2  | 3–0  | 1–1  | 2–1  | 2–1 |
| HJK  | 0–2  |   | 4–1  | 2–3  | 0–0  | 2–1  | 2–2  | 0–2  | 1–0  | 3–1 |
| KIF  | 0–0  | 0–0  |   | 6–3  | 0–0  | 7–1  | 1–1  | 3–1  | 3–0  | 4–0 |
| I-Kissat  | 1–0  | 4–3  | 0–0  |   | 1–2  | 1–1  | 2–0  | 5–3  | 3–2  | 3–1 |
| Haka  | 0–0  | 0–2  | 2–1  | 3–1  |   | 3–1  | 1–2  | 0–1  | 0–1  | 4–1 |
| VPS  | 1–1  | 3–2  | 1–0  | 5–0  | 1–0  |   | 4–1  | 1–0  | 0–2  | 1–2 |
| KTP  | 1–2  | 1–2  | 1–0  | 3–1  | 0–0  | 1–3  |   | 1–2  | 1–0  | 3–0 |
| HPS  | 0–2  | 2–4  | 3–2  | 1–0  | 1–1  | 2–3  | 0–4  |   | 2–1  | 0–1 |
| VIFK  | 0–2  | 4–3  | 1–2  | 0–4  | 1–0  | 1–1  | 2–3  | 4–1  |   | 2–3 |
| Pyrkivä  | 1–2  | 0–6  | 0–2  | 0–1  | 2–1  | 1–0  | 4–3  | 1–6  | 1–3  |   |
Lähde: Suomen Palloliiton vuosikertomus 1956
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.
Tilastot > Maalintekijät

|  | Pelaaja | Joukkue | M |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Pentti Styck | HJK | 20 |
| 2 |  Olli Forsgren | KIF | 10 |
| 2 |  Kai Pahlman | HPS | 10 |
| 2 |  Mauri Vanhanen | KTP | 10 |
| 5 |  Simo Järvelä | I-Kissat | 9 |
| 5 |  Kalle Kinnunen | Haka | 9 |
| 7 |  Tapani Urvikko | I-Kissat | 8 |
| 8 |  Matti Hiltunen | KIF | 7 |
| 8 |  Veikko Kuusisto | VIFK | 7 |
| 8 |  Olavi Lahtinen | HJK | 7 |
| 8 |  Simo Lehmusvirta | I-Kissat | 7 |
| 8 |  Olli Lilja | I-Kissat | 7 |
| 8 |  Pekka Utriainen | VPS | 7 |
Lähde: Uusi Suomi
Tilastot > Yleisömäärät

|  | Joukkue | O | Yht>  | Ka>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KIF | 9 | 23 085 | 2 565 |
| 2 | HJK | 9 | 22 678 | 2 520 |
| 3 | HPS | 9 | 21 502 | 2 389 |
| 4 | I-Kissat | 9 | 19 653 | 2 184 |
| 5 | KuPS | 9 | 18 700 | 2 078 |
| 6 | KTP | 9 | 15 559 | 1 729 |
| 7 | Pyrkivä | 9 | 15 463 | 1 718 |
| 8 | VIFK | 9 | 14 908 | 1 656 |
| 9 | VPS | 9 | 13 523 | 1 503 |
| 10 | Haka | 9 | 11 260 | 1 251 |
|  | Yhteensä | 90 | 176 331 | 1 959 |
Lähde: Uusi Suomi
Huom. Palloliiton vahvistama lopullinen yleisömäärä oli 177 498 katsojaa. Tilastossa seurojen ilmoittamat alustavat yleisömäärät. Luvut koottu Uuden Suomen otteluraporteista.
Suomen mestarit

| Pelaaja | O | M |
| --- | --- | --- |
|  Keijo Hurri (mv) | 17 | 0 |
|  Gunnar Boman | 16 | 0 |
|  Kauko Hakkarainen | 18 | 2 |
|  Ilkka Heikkinen | 18 | 0 |
|  Timo Iivarinen | 18 | 4 |
|  Paavo Korhonen | 18 | 0 |
|  Sakari Kukkonen | 18 | 2 |
|  Aarne Miettinen | 14 | 5 |
|  Seppo Pelkonen | 15 | 6 |
|  Mauno Repo | 16 | 4 |
|  Keijo Voutilainen | 18 | 5 |
Lähteet: Jalkapallokirja 1981; Pelimiehet. Suomen jalkapallon pelaajatilastot 1930–2006
Kauden aikana joukkueessa pelasivat myös Eero Laurikainen (4/0) ja Aarne Hämäläinen.
Unisonic (albumi)

| Unisonic Unisonic |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : ICP Studio, Bryssel, Belgia ja HOFA Studio, Karlsdorf, Hammer Studio, Hampuri, Saksa, 2012
 Julkaistu: 21. maaliskuuta 2012 (Japani) 30. maaliskuuta 2012 (Eurooppa) 22. toukokuuta 2012 (USA)
 Tuottaja(t): Dennis Ward, Kai Hansen
 Tyylilaji: hard rock, heavy metal, power metal
 Kesto: 55.20
 Levy-yhtiö: earMUSIC
Listasijoitukset
  8.   19.   24.   29.   44.   59.
Unisonicin muut julkaisut
| Ignition 2012 | Unisonic 2012 | For the Kingdom 2014 |
Unisonic on saksalaisen hard rock/heavy metal -yhtye Unisonicin debyyttialbumi. Se on ensimmäinen pitkäsoitto studioalbumi sitten Helloweenin Keeper of the Seven Keys, Pt. 2 (1988), jossa on molemmat Kai Hansen ja Michael Kiske esiintymässä kaikissa kappaleissa.
Suurimman osan kappaleista on kirjoittanut Dennis Ward ja Kai Hansen Mandy Meyerin ja Michael Kisken tuomalla lisä sisällöllä. YouTubeen kuvattiin musiikkivideo Unisonic-kappaleesta.
Albumi julkaistiin 21. maaliskuuta 2012 Japanissa, 30. maaliskuuta 2012 Euroopassa ja 22. toukokuuta 2012 Yhdysvalloissa, levyn kansikuvan ollessa Martin Haeuslerin tekemä. Albumi julkaistiin useina erikoisversiona, kuten Euroopan (Mediabook), Japanin ja Pohjois-Amerikan, jokainen sisältäen eri bonuskappaleen.
Unisonicin debyyttialbumi liittyi usealle kansainväliselle soittolistalle nousten korkeimmalle Suomen virallisella listalla, Japanin albumilistalla, Saksan albumilistalla ja Ruotsin albumilistalla.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Unisonic | Dennis Ward, Kai Hansen | Mandy Meyer, Hansen | 3.25 |  |  |  |  |  |
| 2. | Souls Alive | Ward | Meyer | 5.13 |  |  |  |  |  |
| 3. | Never Too Late | Hansen | Hansen | 4.30 |  |  |  |  |  |
| 4. | I’ve Tried | Ward | Ward | 4.56 |  |  |  |  |  |
| 5. | Star Rider | Ward, Hansen | Ward | 4.16 |  |  |  |  |  |
| 6. | Never Change Me | Hansen | Hansen | 3.44 |  |  |  |  |  |
| 7. | Over the Rainbow (Euroopan bonus kappale) | Hansen | Hansen | 5.16 |  |  |  |  |  |
| 8. | Renegade | Ward | Ward | 4.38 |  |  |  |  |  |
| 9. | My Sanctuary | Ward | Ward, Hansen | 4.16 |  |  |  |  |  |
| 10. | King for a Day | Hansen | Hansen | 4.07 |  |  |  |  |  |
| 11. | We Rise | Ward | Ward, Hansen | 4.43 |  |  |  |  |  |
| 12. | No One Ever Sees Me | Michael Kiske | Kiske | 6.13 |  |  |  |  |  |
| 13. | The Morning After (Japanin bonus kappale) | Kiske, Ward | Meyer | 4.03 |  |  |  |  |  |
| 14. | I Want Out (live at Loud Park) (Pohjois Amerikan bonus kappale) | Hansen | Hansen | 5.34 |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Michael Kiske – laulu
Kai Hansen – kitara, taustalaulu, avustava tuottaja
Mandy Meyer – kitara
Dennis Ward – bassokitara, taustalaulu, tuottaja, teknikko, miksaaja
Kosta Zafiriou – rummut, lyömäsoittimet
+
Günter Werno – kosketinsoittimet kappaleissa 2, 4 & 12
Arvostelut

Imperiumi: 8½/10
Kaaoszine.fi: 8/10
Soundi:
Albumilistat

| Albumilista (2012) | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen lista: 8
Japanin albumilista: 19
Saksan albumilista: 24
Ruotsin albumilista: 29
Sveitsin albumilista: 44
Itävallan albumilista: 59
Aiheesta muualla

Unisonic-kappaleen musiikkivideo
Unisonic (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Unisonic (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Vega (täsmennyssivu)

Vega, de Vega tai de la Vega voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Vega, tähti Lyyran tähdistössä
Vega, naisen etunimi
Vega, saaristokunta Nordlandin läänissä Norjassa
Vega, saaristo Nordlandin läänissä Norjassa
Vega, Euroopan avaruusjärjestön suunnittelema kantoraketti
Vega-ohjelma, Neuvostoliiton avaruusohjelma
Yle Vega, Yleisradion ruotsinkielinen radiokanava
Benefon Vega, vuonna 1999 julkaistu matkapuhelin
Carrus Vega, vuosina 1996–2001 valmistettu linja-automalli
Chevrolet Vega, automalli.
Vesiliikenne

HMS Vega, HMS Lyran 1860 valtaama Britannian kuninkaallisen laivaston alus
HMS Vega, Britannian kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, laskettu vesille 1917, romutettu 1948
RN Vega, Italian kuninkaallisen laivaston Spica-luokan torpedovene
NRP Vega (P1155), Portugalin laivaston Bellatrix-luokan partioalus
Vega, parkkilaiva, jolla Adolf Erik Nordenskiöld purjehti läpi Koillisväylän
Vega, Raumalla vuonna 1880 rakennettu parkkilaiva, joka upotettiin Atlantilla ensimmäisen maailmansodan aikana 1917
Vega, kuunari, joka rakennettiin Suomessa sotakorvauksena ja entisöidään Pietarsaaressa
Vega, suomalainen kauppalaiva, jonka saksalainen sukellusvene U-41 pakotti Saksaan vuonna 1939.
HMS Vega (1910), Spica-luokan 1. luokan torpedovene
HMS Vega (T125), Spica-luokan torpedovene.
Henkilöitä

Alexa Vega (s. 1988), yhdysvaltalainen näyttelijä
Alfonso Rojo de la Vega (1895–1967), meksikolainen koripallo- ja jalkapallovalmentaja
Amelia Vega (s. 1984), dominikaanilainen Miss Universum 2003
Arturo Vega (1948–2013), yhdysvaltalainen taiteilija, graafinen suunnittelija ja t-paitayrittäjä
Deyver Vega (s. 1992), costaricalainen jalkapalloilija
Fernando Vega (s. 1984), espanjalainen jalkapalloilija
Garcilaso de la Vega (1501–1536), espanjalainen runoilija
Héctor Morera Vega (1926–2017), costaricalainen katolinen piispa
Inca Garcilasso de la Vega (1539–1616), inkataustainen espanjalainen historioitsija
Jade Vega (s. 1997), yhdysvaltalainen koripalloilija
Jurij Vega (1754–1802), slovenialainen matemaatikko, fyysikko ja tykistöupseeri
Lope de Vega (1562–1635), espanjalainen näytelmäkirjailija ja runoilija
Luis Ignacio de la Vega (1914–1974), meksikolainen koripalloilija
Lydia de Vega (1964–2022), filippiiniläinen pikajuoksija
Makenzie Vega (s. 1994), yhdysvaltalainen näyttelijä
Mario Eusebio Mestril Vega (s. 1940), kuubalainen katolinen piispa
Pablo Muñoz Vega (1903–1994), ecuadorilainen kardinaali ja jesuiittapappi
Paulina Vega (s. 1993), kolumbialainen malli ja televisiojuontaja, Miss Universum 2014
Paz Vega (s. 1976), espanjalainen näyttelijä
Susanne Vega (s. 1959), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä.
Kuvitteellisia henkilöitä

Vega, videopelihahmo Street Fighter -pelisarjassa.
Don Diego de la Vega, Zorro, Johnston McCulleyn luoma sarjakuvasankari
Alejandro de la Vega, Zorron isä, suurtilallinen ja liikemies
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vega”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Veikko K. Tähti

Veikko Kalevi Tähti (8. helmikuuta 1924 Forssa – 16. tammikuuta 2011 Turku) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Tähden vanhemmat olivat työnjohtaja August Bernhard Tähti ja Ida Tähtinen ja puoliso vuodesta 1954 Eira Kyllikki Järvinen. Tähti tuli ylioppilaaksi Forssan yhteiskoulusta 1945 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1951. Hän oli Helsingin Puhelinyhdistyksen laboratorio-, käyttö-, asennus- ja suunnitteluinsinööri ja suunnitteluosaston apulaispäällikkö 1950–1957 ja Turun kaupungin puhelinlaitoksen käyttöinsinööri 1957–1977 ja johtaja 1977–1987. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Tähti oli reservin kersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1987.