stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bitcoin
Taloustieteen näkökulma > Sijoituskohteena

Bitcoinin nopeat arvonnousut ovat nostaneet sen sijoittajien tietouteen spekulatiivisena sijoituskohteena. Bitcoinia voi ostaa kryptovaluuttoihin erikoistuneista välityspalveluista, joista kansainvälisesti volyymiltaan suurimpia marraskuussa 2021 olivat Binance ja Coinbase.
2020-luvulla uutena ilmiönä on pidetty institutionaalisten sijoittajien kiinnostusta bitcoiniin. Esimerkiksi MicroStrategy -yritys on herättänyt huomiota ostamalla suuria määriä bitcoinia. Myös maailman suurin varainhoitoyhtiö BlackRock on sijoittanut bitcoiniin. Bloomberg News uutisoi kesäkuussa 2021, että kuluneen vuoden aikana bitcoiniin oli sijoitettu jopa 17 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta institutionaalisten sijoittajien rahaa, joka on suurempi määrä kuin yhtenäkään aikaisempana vuonna.
Portfolioteoriassa bitcoinin tarjoamaa hajautushyötyä taloudellisten ja poliittisten kriisien aikana on pidetty jopa parempana kuin perinteisillä turvasatamilla, kuten valtion joukkovelkakirjoilla, kullalla ja hopealla. Mikäli sijoitussalkkuun ostettavien arvopapereiden korrelaatio on lähellä ykköstä, liikkuvat näiden rahoitusinstrumenttien arvot liikkuvat lähes samansuuntaisesti – kun yksi sukeltaa alaspäin, muutkin sukeltavat alaspäin, ja kun yksi nousee ylöspäin, niin muutkin nousevat. Tämä nähdään rahoitusteoriassa keskeisen Harry Markowitzin kehittämän portfolioteoriassa huonona asiana, sillä ei ole järkevää laittaa ”kaikkia munia samaan koriin”. Parhaimman mahdollisen hajautushyödyn saavuttamiseksi portfolioon ostettavien instrumenttien keskinäisen korrelaation tulisikin olla mahdollisimman lähellä nollaa. Eräässä tutkimuksessa todettiin, että bitcoinin lisäämisellä portfolioon saavutettiin ”merkittävä hajautushyöty” vuosina 2010–2013. Hyöty havaittiin jopa pienillä (~3 %) painokertoimilla.
Sijoituskohteena bitcoinilla on niin tavanomaista korkeampi volatiliteetti kuin tavanomaista korkeammat tuototkin. Toisaalta sen erittäin alhaisen korrelaation muiden instrumenttien kanssa on nähty kompensoivan sen korkeariskisyyttä.
Taloustieteen näkökulma > Sijoituskohteena > Spekulatiivisena kuplana

Bitcoinia ja muita kryptovaluuttoja on kutsuttu myös spekulatiiviseksi kuplaksi, jonka puhkeamista on pidetty vääjäämättömänä. Mahdollisen kuplan puhkaisijaksi on ennustettu muun muassa kiristyvää lainsäädäntöä ja yleisen luottamuksen menetystä, sittemmin myös sen heikkoa energiatehokkuutta ja ilmastovaikutuksia. Näkemykseen bitcoinista kuplana ovat yhtyneet muun muassa Nassim Nicholas Taleb ja George Soros. Bitcoiniin kriittisesti suhtautunut suursijoittaja Warren Buffett on kutsunut sitä muun muassa ”arvottomaksi harhakuvitelmaksi” ja ”rotanmyrkyksi potenssiin kaksi”.
Taloustieteen näkökulma > Kurssihistoria ja volatiliteetti

| Ajankohta | Vaihtokurssi (BTC-USD) |
| --- | --- |
10. huhtikuuta 2013:  266 $
12. huhtikuuta 2013:  54,3 $
29. marraskuuta 2013:  1 242 $
14. tammikuuta 2015:  157 $
17. joulukuuta 2017:  19 870 $
15. joulukuuta 2018:  3 177 $
10. marraskuuta 2021:  68 991 $
Bitcoinin vaihtokurssi on kokenut useita kupliksikin kutsuttuja nopeita arvonnousuja, ja vastaavasti niin ikään nopeita romahduksia. Näin ollen sen kurssi on historiallisesti käyttäytynyt huomattavasti perinteisiä valuuttoja volatiilimmin. Erään arvion mukaan bitcoinin arvon volatiliteetti on merkittävien valuuttojen keskinäisiin vaihtokursseihin verrattuna lähes kymmenen kertaa korkeampi. Toisaalta pitkällä aikavälillä bitcoinia on kutsuttu muun muassa ”vuosikymmenen tuottavimmaksi omaisuusluokaksi”, ja sen keskimääräisen vuosituoton on arvioitu vuosina 2011–2021 olleen 230 prosenttia.
Bitcoin-projektin alkuvaiheessa vuonna 2009 bitcoinit olivat käytännössä arvottomia. Ensimmäisen huomattavan arvonnousun se koki heinäkuussa 2010, jolloin bitcoinin arvo satakertaistui 0,08 dollarisentistä kahdeksaan senttiin.
Loppukeväästä 2011 bitcoinin arvo nousi nopeasti, ja saavutti 8. kesäkuuta huippunsa 31,9 dollarissa. Arvonnousua seurasi kuukausien laskusuhdanne, ja marraskuussa bitcoinin kurssi oli vain noin 2 dollaria.
Vuonna 2013 bitcoinin kurssissa nähtiin kaksi merkittävää hintahuippua. Ensimmäinen huippu nähtiin 10. huhtikuuta 2013, jolloin bitcoinin kurssi saavutti 266 dollaria. Huippua seurasi kuitenkin nopea ja äärimmäisen voimakas lasku, ja kurssi laski kahdessa päivässä lähes 80 prosenttia 54,3 dollariin. Syksyllä kurssi lähti uuteen nousuun, ja 29. marraskuuta se saavutti 1 142 dollaria. Kurssihuippua seurasi uusi, pitkä laskusuhdanne, joka pohja nähtiin tammikuussa 2015. Tällöin bitcoinin arvo painui hetkellisesti alle 160 dollariin.
Elokuussa 2016 lähes 120 000 bitcoinin raportoitiin kadonneen hongkongilaiseen välityspalvelu Bitnexiin kohdistuneessa verkkohyökkäyksessä. Hyökkäys ja siihen liittyvä uutisointi johti bitcoinin kurssin hetkelliseen putoamiseen lähes viidenneksellä.
Vuonna 2017 bitcoinin kurssi siirtyi voimakkaaseen nousuun, joka voimistui syksyä kohti ja huipentui 17. joulukuuta 2017 ennätykselliseen 19 870 dollarin arvoon. Hintahuipun jälkeen alkoi lähes vuoden pituinen laskusuhdanne, jonka pohja nähtiin joulukuussa 2018. Tällöin bitcoinin arvo oli vain hieman yli 3 000 dollaria.
Heinäkuussa 2019 bitcoinin kurssissa nähtiin matalampi huippu, ja sen arvo kävi hetkellisesti yli 13 000 dollarissa. Huipun jälkeen kurssi siirtyi jälleen laskusuhdanteeseen, ja oli alimmillaan noin 5 300 dollarissa maaliskuussa 2020 koronaviruspandemian aiheuttaessa taloudellista epävakautta. Loppuvuodesta 2020 bitcoinin arvo alkoi jälleen nousta nopeasti, ja tammikuussa 2021 bitcoinin arvo ylitti 30 000 dollaria.
Tulevaisuudennäkymät

Arthur Jr. Levittin ja Peter Smithin näkemyksen mukaan lohkoketjuteknologian ja bitcoin-kryptovaluutan avulla nykyisestä rahoitussektorista voidaan tehdä globaalimpi, avoimempi sekä tehokkaampi järjestelmä. Heidän mukaansa se tarjoaisi kolmasosalle maailman ihmisistä – jotka ovat nykyisen rahoitusjärjestelmän palvelujen kuten käyttö- ja säästötilien avaamisen ja luottokortin omistamisen ulkopuolella – mahdollisuuden parempaan taloudelliseen tulevaisuuteen. Levittin ja Smithin mukaan bitcoin ja lohkoketjuteknologia parantaisivat esimerkiksi Venezuelan hyperinflaatiosta kärsivän kansan tilannetta tarjoamalla vaihtoehtoisen turvasataman ja arvon säilyttäjän bolivarin tullessa arvottomaksi sekä naisten taloudellista itsenäisyyttä Afganistanissa. Niin sanotut bitcoin-skeptikot vaativat Levittin ja Smithin (2016) mukaan liian usein ”täydellisyyttä” bitcoinilta, vaikkei nykyinenkään keskitettyjen välikäsien järjestelmä ole täydellinen. He kuitenkin mainitsevat bitcoinin silti tarjoavan ”täydellistä saavutettavuutta” myös niille tahoille, jotka ovat nykyisen rahoitusjärjestelmän ulkopuolella – ominaisuus, joka puuttuu nykyisestä keskitetyn hallinnon ja välikäsien järjestelmästä.
Bitcoin-ohjelmat

Bitcoin-verkossa toimivien ohjelmien määrä kasvaa jatkuvasti. Aluksi oli ainoastaan bitcoin.org-sivuston kautta saatava Satoshi Nakamoton luoma asiakasohjelma, Satoshi-bitcoin, joka tunnetaan paremmin nimellä Bitcoin-qt. Bitcoin-qt ei kuitenkaan ole suositeltavin ohjelma ensimmäiseksi bitcoin-ohjelmaksi: ohjelman ensimmäinen käynnistyskerta kestää useita tunteja tai hitaalla koneella jopa vuorokauden, koska ohjelma lataa koko senhetkisen siirtohistorian vertaisverkosta. Tämän vuoksi saatavilla on myös paljon erilaisia vaihtoehtoisia bitcoin-sovelluksia, jotka soveltuvat paremmin peruskäyttöön.lähde?
Lainsäädännöllinen asema

Bitcoinin ja muiden kryptovaluuttojen lainsäädännöllinen asema vaihtelee maittain laillisesta aina osittaisiin ja täysiin käyttökieltoihin. Kaikissa maissa kryptovaluuttoihin liittyvää lainsäädäntöä ei ole erikseen määritelty, ja joissakin maissa se on kiistanalaista tai tulkinnasta riippuvaa.
Lainsäädännöllinen asema > Suomessa

Suomen keskuspankki Suomen Pankki on julkaissut tammikuussa 2014 lausunnon, jonka mukaan bitcoin ei nykymuodossaan täytä virallisen rahan tai maksupalvelulain mukaisen maksuvälineen kriteerejä. Keskuspankki totesi myös, että bitcoin ei nykyisellään vaikuta rahoitusjärjestelmän vakauteen ja että bitcoinin käyttöä ei tällä hetkellä valvota ja säännellä.
Suomen Verohallinto on julkaissut elokuussa 2013 ohjeen virtuaalivaluuttojen tuloverotuksesta, jossa esimerkkinä käytetään bitcoinia. Verohallinnon mukaan virtuaalivaluutan arvonnousu tulee Suomessa verotettavaksi sinä vuonna, jona virtuaalivaluutta realisoidaan eli vaihdetaan reaalivaluutaksi kuten euroiksi tai dollareiksi. Lahjoitettaessa virtuaalivaluuttaa tulisi lahjaverotuksessa ilmoittaa virtuaalivaluutan käypä arvo euroina lahjan luovutuspäivänä. Marraskuussa 2017 Verohallinto viestitti analysoineensa 10 000 virtuaalilompakkoa ja selvittäneensä, että moni virtuaalivaluutalla kauppaa käynyt oli oma-aloitteisesti ilmoittanut arvonnousun asiallisesti verottajalle. Yli 500 tapauksessa näin ei kuitenkaan ollut tehty, jolloin virtuaalilompakon omistajalle oli tulossa verottajan hakema veronoikaisu (jälkivero) ja vakavammissa tapauksissa poliisitutkinnan jälkeen syyte veropetoksesta.
Kritiikki ja riskit

Bitcoin tarjoaa perinteistä pankkijärjestelmää merkittävästi paremman yksityisyyden suojan, joka tekee bitcoinista houkuttelevan vaihtoehdon rikollisille. Bitcoineilla käydään muun muassa laitonta ase- ja huumekauppaa, mikä tuo kielteistä julkisuutta valuutalle.
Joulukuussa 2017 videopelialusta Steam lakkasi hyväksymästä bitcoinia maksuvälineeksi. Valven mukaan siirtomaksut ovat nousseet jopa lähes 20 dollariin yhtä siirtoa kohden. Steamin ottaessa bitcoinin käyttöön siirtomaksu oli noin 0,20 dollaria yhtä siirtoa kohden. Toinen syy oli valuutan arvon voimakas heilahtelu. Vuodessa yhden bitcoinin arvo nousi 700 dollarista yli 10 000 dollariin, sitten valuutta menetti arvoaan 25 prosenttia muutamassa päivässä.
Bitcoinia on pidetty ennennäkemättömänä maailmanlaajuisena talouskuplana ja pyramidihuijauksena. Talvella 2017–2018 bitcoinin kurssi nousi ennätyskorkealle, kun siitä oli tullut yleinen spekulaation kohde. Bitcoinin arvonmääritys on mielivaltaista, koska sillä ei ole reaalitaloudellista pohjaa. Spekulaatio perustuu muun muassa harvinaisuuteen, sillä bitcoinien määrä on rajattu 21 miljoonaan. Kurssi on muuttunut voimakkaasti, kun sitä ovat heilutelleet huhut, salaliittoteoriat, huijaukset ja varkaudet. Käyttö varsinaisena maksuvälineenä on hankalaa, koska yksi rahansiirto, riippuen bitcoin-verkon ruuhkaisuudesta, saattaa maksaa jopa kymmeniä euroja. Lisäksi siirron toteutuminen kestää minuuteista tunteihin. Yhden päivän aikana bitcoin-rahansiirtoja lähetään keskimäärin noin 200 000 kappaletta ja yhden rahansiirron kulut ovat noin 0,14 dollaria (29.10.2018).
Kritiikki ja riskit > Tekniset riskit

Bitcoin-rahansiirtojen peruuttaminen on mahdotonta.lähde?
Kadonnutta bitcoin-lompakkoa on mahdotonta saada takaisin, sillä bitcoineja ei hallinnoi mikään keskitetty taho. Jos bitcoin-lompakko on omalla tietokoneella ja kiintolevy hajoaa palautuskelvottomasti eikä varmuuskopioita ole, ovat lompakossa olleet bitcoinit lopullisesti tavoittamattomissa. Hukkaamisriskiä voi pienentää säilyttämällä bitcoineja ulkopuolisella palveluntarjoajalla. Tällöin luotettavuus riippuu palveluntarjoajan luotettavuudesta. Palveluntarjoaja Mt.Gox teki 2013 konkurssin, jonka yhteydessä paljastui petollista talletettujen bitcoinien väärinkäyttöä. Lukuisat palveluun bitcoineja tallettaneet menettivät talletuksensa.
Jos bitcoin-lompakkoa säilyttää omalla tietokoneellaan, voi tietokoneelle pääsevä murtautuja tai haittaohjelma varastaa bitcoinit helposti.
Kritiikki ja riskit > Skaalautuvuuden ongelmat

Bitcoinin skaalattavuus lohkoketjussa itsessään on rajallinen. Verkko pystyy käsittelemään korkeintaan seitsemän siirtoa sekunnissa. Esimerkiksi luottokorttiyhtiö Visa käsittelee keskimäärin 2000 siirtoa sekunnissa ja pystyy enimmillään käsittelemään 56 000 siirtoa. Heinäkuussa 2017 käyttöön otettu
Segregated Witness -laajennus pystyy kaksinkertaistamaan siirtojen määrän.
Mikäli pääketju skaalattaisiin Visan nykyiselle tasolle, tarkoittaisi se 285 MB lohkokokoa, päivässä 41 GB ja vuodessa noin 15 TB lohkoketjudataa. Kotikoneilla lohkoketjun varmennus muuttuisi nopeasti mahdottomaksi, ja verkon hajautus kärsisi sen ajautuessa isoihin datakeskuksiin.
Skaalattavuutta parannetaan erilaisilla niin kutsutuilla toisen kerroksen tekniikoilla. Salamaverkossa onnistuvat mikromaksut ja välitön maksaminen. Sivuketjuja, kuten Liquid, käytetään pääasiassa suurten alan toimijoiden väliseen rahansiirtoon. Tekniikkaa kehitetään, jotta vältetään lohkoketjun koon kasvaminen ja saadaan pidetyksi verkko hajautettuna.lähde?
Bitcoin on perusrahaprotokolla, joka vertautuu parhaiten kansainväliseen tilientasautusverkkoonlähde? sillä erotuksella, että bitcoinissa ei ole keskitettyä ylläpitäjää. Salamaverkko taas vertautuu perusrahaprotokollan päälle kerrostettuihin maksutapoihin, kuten PayPaliin tai Visaan.
Kritiikki ja riskit > Energiatehokkuus

Kesäkuussa 2017 arvioitiin, että bitcoin-verkon ylläpito kuluttaa 32 TWh vuodessa. Määrä on sama, jonka Tanska kuluttaa samassa ajassa. Laskelmien mukaan jokainen siirto bitcoin-verkossa vie 250 kWh energiaa. Tuolloin arvioitiin, että silloisella kasvuvauhdilla verkko kuluttaisi saman verran energiaa kuin koko maapallon energiankulutus on vuoteen 2020 mennessä.
Cambridgen yliopiston mukaan verkon vuosittainen energiankulutus on noin 136 TWh, mikä ylittää esimerkiksi Norjan (124,3 TWh) ja Ukrainan (124,5 TWh) vuosittaisen kulutuksen.
Louhijoiden kilpailu ohjaa etsimään ja tuottamaan halvinta mahdollista energiaa. Bitcoinia on helppo siirtää toisin kuin sähköä. Louhinnalle edullisinta on käyttää energiaa, joka jäisi muuten yli kuten tapahtuu esimerkiksi öljykentillä ylijäämä kaasua poltettaessa tai vesivoimaa ohijuoksutettaessa.
Vuoden 2022 alussa kryptovaluuttojen louhiminen kiellettiin Kosovossa, joka on ollut suosittu louhintapaikka Euroopan edullisimman sähkön vuoksi. Lisäksi Kiina kielsi louhinnan vuonna 2021, ja Islannin suurin sähköyhtiö on kieltäytynyt myymästä sähköä louhijoille sähkön riittävyysongelmien takia.
Bitcoinien louhinta aiheuttaa yli 30 000 tonnia elektroniikkajätettä vuodessa. Louhintaan käytettävien tietokoneiden elinkaari on keskimäärin noin 16 kuukautta.
Toisaalta, bitcoin-louhinnan on havaittu jo vieneen grid-laskentaa ja epätavanomaista laskentaa eteenpäin. Lisäksi, on monia teknologioita, jotka tekevät bitcoinista entistä vihreämmän ja oikeutetumman.
Kritiikki ja riskit > Rikollinen toiminta

Elokuussa 2012 julkaistun raportin perusteella verkkokauppa Silk Roadissa käytiin kauppaa noin 2 miljoonan dollarin arvosta kuukaudessa. Silk Road 2.0:ta käytettiin rikolliseen toimintaan, kuten laittomaan huumekauppaan. Europol arvioi syyskuun 2015 lopun järjestäytynyttä rikollisuutta käsitelleessä raportissaan, että 40 prosenttia tunnistetusta rikollisten välisestä digitaalisesta rahaliikenteestä kulki tuolloin bitcoineina. Sittemmin Europol on todennut bitcoinin merkityksen kasvaneen rikollisessa toiminnassa. Bitcoin-maksuja on vaadittu esimerkiksi osana verkkorikollisuutta, kuten internetissä toteutetusta kiristyksestä vapautumisen ehtona. Euroopan komission terrorismin rahoittamista koskevan raportin mukaan bitcoinin merkitys terrorismissa ja rahanpesussa on vähäinen eikä siitä ole juurikaan todisteita. Raportin mukaan rikolliset suosivat edelleen pääosin käteistä, koska sitä on vaikeampi jäljittää.
Bitcoinien käyttöä rikollisten keskuudessa hillitsee niiden jäljitettävyys. Bitcoin-lohkoketju on julkinen, mikä tarkoittaa, että jokainen siirto on muiden käyttäjien nähtävissä. Näin bitcoin-rahavirtoja on helpompi seurata kuin rikollisten suosimaa käteistä.
Vuoden 2018 alussa uutisoitiin, että bitcoin olisi puutteellisen anonymiteetin johdosta menettänyt suosiotaan muille kryptovaluutoille rikollisten keskuudessa.
Bitcoin ja muut kryptovaluutat

Bitcoin on yksi ensimmäisistä kryptovaluutan toteutuksista. Ensimmäisenä yhden mahdollisen kryptovaluutan kuvaili Wei Dai Cypherpunks-postilistalla vuonna 1998. Bitcoinista on irronnut kaksi muuta kryptovaluuttaa: Bitcoin cash (elokuun alussa 2017) ja Bitcoin gold (24. lokakuuta 2017).
Bitcoinin jälkeen markkina-arvoltaan suurimpia kryptovaluuttoja olivat marraskuun 2017 loppupuolella Ethereum (ETH, 2015–), Bitcoin cash (BCH, 2009/2017–), Ripple (XRP, 2013–), Litecoin (LTC, 2011–) ja Dash (DASH, 2014–).
Eräät uudemmat kryptovaluutat, kuten Monero, pyrkivät ratkaisemaan bitcoinin puutteellisen anonymiteetin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bitcoin Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto (englanniksi)
Julkinen lohkoketju (englanniksi)
Karjalainen, Jonna: Sadan tonnin huijaus. Yle uutiset 20.12.2021.
Lohkoketjuun (mustalla) on kirjattu tieto kaikista historiallisista bitcoin-tilisiirroista. Lohkoketjun ensimmäistä lohkoa (vihreällä) kutsutaan Genesis-lohkoksi. Orpolohkot (violetilla) ovat lohkoja, jotka haarautuvat pääketjusta.
Kuukausittaisten bitcoin-siirtojen määrä vuosina 2009–2023. Kuvaajan asteikko on logaritminen.
Bitcoinien kokonaismäärä vuosina 2009–2019. Lohkopalkkion puolittumisesta johtuen määrä ei koskaan ylitä 21 miljoonaa yksikköä.
Suomen ensimmäinen bitcoin-automaatti Helsingissä vuonna 2013.
Bitcoinin vaihtokurssi Yhdysvaltain dollareissa vuosina 2010–2024. Puolilogaritminen asteikko.
Bitcoinin vuosittainen volatiliteetti vuosina 2011–2024.
Bitcoinin laillinen asema maailmalla.   Virallinen valuutta   Laillinen   Käyttöä rajoitettu   Kiistanalainen (riippuu lain tulkinnasta, mutta ei suoraa käyttökieltoa)   Täysi tai osittainen käyttökielto   Ei tiedossa
Palangguzar

Pamirin kartta.
Palangguzar (tadžikiksi Паланггузар, vuoteen 2023 saakka Zulumart) on vuoristo Pamirin koillisosassa Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella. Pohjoisessa Trans-Alaihin liittyvän vuorijonon pituus on yli 80 kilometriä. Sen keskikorkeus on 5 500 ja korkein kohta Oktjabr 6 780 metriä.
Sedimentti- ja magmakivilajeista muodostuneiden vuorten länsirinteet ovat kallioisia ja jyrkkiä, kun taas itärinteet ovat melko tasaisia. Vuorijono on teräväpiirteinen, ja eräät huiput kohoavat 600–700 metriä sen yläpuolelle. Vuoristossa on paljon jäätiköitä. Se muodostaa Muğobin, Qarokūlin ja Bartangin vedenjakajan.
Ansatsi

Ansatsi eli huuliote on tapa, jolla ääni muodostetaan suukappaleeseen puhaltaen puhallinsoittimissa. Ansatsi on jokaiselle soittimelle tyypillinen; esimerkiksi oboen ansatsi poikkeaa huomattavasti poikkihuilun tai käyrätorven ansatsista. Sukulaissoittimissa, joiden suukappale on samantapainen, on usein myös samantyyppinen ansatsi. Äänialaltaan korkeammissa soittimissa ansatsi on usein kireämpiselvennä kuin matalammissa.
Ansatsia muuttamalla voidaan usein vaikuttaa muun muassa äänen korkeuteen, sävyyn, voimakkuuteen ja rekisteriin.
Sana ansatsi on peräisin saksan kielen sanasta Ansatz.
Skepticon

| Skepticon |
| --- | --- |
 Podcast-juontaja Carrie Poppy Skepticon 2018:ssa.
Tyyppi:  skeptismi, ateismi, tiede, aktivismi
Järjestämistiheys:  vuosittainen
Paikkakunta:  Missouri, Yhdysvallat
Ensimmäisen kerran:  2008
Aktiivisuus:  aktiivinen
skepticon.org
Skepticon on pääsymaksuton skeptisiä ja ateistisia aiheita käsittelevä kokoontuminen, joka järjestetään vuosittain Missourin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Monipäiväinen konferenssi on muodoltaan sekä aktivistitapaaminen että festivaalimainen convention eli coni. Mainoslauseen mukaan kokouksessa juhlitaan totuutta, oikeutta ja dinosauruksia.
Konferenssin alkuna olivat Missourin yliopiston uskonnottomien opiskelijoiden kokoontumiset. Ensimmäinen Skepticon järjestettiin vuonna 2008. Skepticonin puhujina ovat olleet muun muassa Rebecca Watson, Sikivu Hutchinson, Mandisa Thomas, Jessica Ahlquist, PZ Myers, Hemant Mehta ja Greta Christina. Tapaamiseen sisältyy esitelmiä, tuotemyyntiä, verkostoitumista ja työpajoja. Tapahtuman sponsoreita ovat olleet muun muassa American Atheists, American Humanist Association ja yksityiset lahjoittajat.
Aiheesta muualla

Kotisivut. (englanniksi)
Dag Wirén

Dag Wirén.
Dag Ivar Wirén (18. lokakuuta 1905 Striberg – 19. huhtikuuta 1986 Danderyd) oli ruotsalainen säveltäjä. Wirén tuli ylioppilaaksi Örebrosta vuonna 1924, opiskeli Tukholman musiikkikorkeakoulussa vuosina 1926–1931 ja suoritti urkurintutkinnon vuonna 1929. Hän jatkoi opintojaan Pariisissa vuosina 1931–1934.
Wirén toimi Ruotsin säveltäjäliiton varapuheenjohtajana yli viisitoista vuotta (1947–1963) ja hoiti muitakin luottamustehtäviä. 1930–1940-luvulla hän toimi myös musiikkiarvostelijana. Hänet valittiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi vuonna 1946.
Wirénin varhaistuotanoa leimasi pastoraalisuus ja eleganttius. Hänen läpimurtoteoksensa oli Serenadi jousiorkesterille (1937). Hänen musiikissaan voidaan havaita ranskalaisen 1900-luvun modernismin sekä pohjoismaisen perinteen – eritoten Carl Nielsenin ja Jean Sibeliuksen – vaikutusta. Wirén rakentaa teostensa suurmuodot ekonomisesti näennäisen pienistä motiiveista, ja hänen sävellystapaansa on luonnehdittu "metamorfoositekniikaksi". 1940-luvulla Wirén alkoi tehdä erilaisia muotokokeiluja mm. Sibeliuksen innoittamana. 1950-luvun tuotantoa luonnehtii likimain monotemaattinen sävellystekniikka.
Wirénin sävellystuotantoon kuuluu mm. viisi sinfoniaa, sinfonietta, Serenadi, pieni sarja, neljä konserttoa, viisi jousikvartettoa sekä näyttämö- ja elokuvamusiikkia.
Dag Wirénin puoliso oli irlantilainen sellisti Noel o.s. Franks vuodesta 1934. Heille syntyi tytär Annika (1947).
Kirjallisuutta

Bergendal, Göran: 33 svenska komponister. Lindblads 1982.
Reimers, Lennart: 12 kapitel om Dag Wirén. Bromma Ed. Reimers 1995.
Tegen, Martin (toim.): Dag Wirén – en vägvisare. Gidlunds 2005.
Aiheesta muualla

Dag Wirénin Säätiö (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Suomen Kauppapankki

Suomen Kauppapankin entinen pääkonttori
Suomen Kauppapankki Osakeyhtiö oli suomalainen vuosina 1907–1924 toiminut liikepankki jonka pääkonttori oli Viipurissa.
Pankki perustettiin vuodenvaihteessa 1906–1907 sen jälkeen kun Pohjoismaiden Osakepankki oli päättänyt siirtää pääkonttorinsa Viipurista Helsinkiin. Suomen Kauppapankilla oli 13 konttoria Etelä- ja Itä-Suomessa ja sen pääkonttori sijaitsi Viipurissa jonne pankille valmistui vuonna 1912 pääkonttorirakennus Torkkelinkatu 12:ta. Pankilla oli vuonna 1920 talletuksia 68 miljoonan markan edestä.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen pankin osake-enemmistö siirtyi viipurilaisen Savo-Karjalan Osake-Pankin haltuun.
Kauppapankki ajautui vaikeuksiin vuonna 1923. Se oli ottanut ulkomailta lainaa ja ajautunut vaikeuksiin markan arvon alenemisen takia. Vaikeuksien voittamiseksi suunniteltiin omistusjärjestelyä Savo-Karjalan Osake-Pankin ja Kansallis-Osake-Pankin kanssa, mutta Kauppapankin johto ei hyväksynyt ehtoja. Lopulta Helsingin Osakepankki joutui ottamaan kaatumassa olleen Kauppapankin vastaan. Suomen Kauppapankki fuusioitiin Helsingin Osakepankkiin 1. toukokuuta 1924.
Ľudovít Ódor

| Ľudovít Ódor |
| --- | --- |

Slovakian pääministeri
 15.5.2023 – 25.10.2023  
Presidentti:  Zuzana Čaputová
Edeltäjä:  Eduard Heger
Seuraaja:  Robert Fico
Slovakian sisäministeri
 19.7.2023 – 25.10.2023  
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. lokakuuta 1975 (ikä 49) Komárno, Tšekkoslovakia
Tiedot
Puolue:  Sitoutumaton
Aiheesta muualla
www.odor.sk
Ľudovít Ódor (unk. Ódor Lajos, s. 6. lokakuuta 1975 Komárno, Tšekkoslovakia) on slovakialainen ekonomisti ja Slovakian pääministeri 15. toukokuuta – 25. lokakuuta 2023. Presidentti Zuzana Čaputová nimesi parlamentin ulkopuolisen Ódorin johtamaan asiantuntijahallitusta Eduard Hegerin jätettyä eronpyyntönsä toukokuussa 2023.
Ódor valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2024 europarlamenttivaaleissa.