stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Piece of Mind
Aiheesta muualla

Piece of Mind Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Piece of Mind Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Iron Maiden
| --- | --- |
Studioalbumit:  Iron Maiden  Killers  The Number of the Beast  Piece of Mind  Powerslave  Somewhere in Time  Seventh Son of a Seventh Son  No Prayer for the Dying  Fear of the Dark  The X Factor  Virtual XI  Brave New World  Dance of Death  A Matter of Life and Death  The Final Frontier  The Book of Souls  Senjutsu 
Livealbumit:  Live After Death  A Real Live One  A Real Dead One  Live at Donington  A Real Live Dead One  Rock in Rio  BBC Archives  Beast over Hammersmith  Death on the Road  Flight 666 – The Original Soundtrack  En Vivo!  Maiden England ’88  The Book of Souls: Live Chapter  Nights of the Dead, Legacy of the Beast: Live in Mexico City 
EP:t:  The Soundhouse Tapes  Live!! +one  Maiden Japan  No More Lies 
Kokoelmat:  Best of the Beast  Ed Hunter  Edward the Great  Best of the 'B' Sides  The Essential Iron Maiden  Somewhere Back in Time  From Fear to Eternity 
Boksit:  The First Ten Years  Eddie's Head  Eddie's Archive 
Singlet:  ”Running Free”  ”Sanctuary”  ”Women in Uniform”  ”Twilight Zone”  ”Purgatory”  ”Run to the Hills”  ”The Number of the Beast”  ”Flight of Icarus”  ”The Trooper”  ”2 Minutes to Midnight”  ”Aces High”  ”Wasted Years”  ”Stranger in a Strange Land”  ”Can I Play with Madness”  ”The Evil That Men Do”  ”The Clairvoyant”  ”Infinite Dreams”  ”Holy Smoke”  ”Bring Your Daughter... to the Slaughter”  ”Be Quick or Be Dead”  ”From Here to Eternity”  ”Wasting Love”  ”Fear of the Dark (live)”  ”Hallowed Be Thy Name (live)”  ”Man on the Edge”  ”Lord of the Flies”  ”Virus”  ”The Angel and the Gambler”  ”Futureal”  ”The Wicker Man”  ”Out of the Silent Planet”  ”Wildest Dreams”  ”Rainmaker”  ”The Reincarnation of Benjamin Breeg”  ”Different World”  ”El Dorado”  ”Satellite 15... The Final Frontier”  ”Coming Home”  ”Speed of Light”  ”Empire of the Clouds”  ”The Writing on the Wall”  ”Stratego” 
Videotallenteet:  Live at the Rainbow  Video Pieces  Behind the Iron Curtain  Live After Death  12 Wasted Years  Maiden England  The First Ten Years  From There to Eternity  Donington Live 1992  Raising Hell  Classic Albums: The Number of the Beast  Rock in Rio  Visions of the Beast  The Early Days  Death on the Road  En Vivo!  Maiden England '88 
Katso myös:  Jäsenet  Diskografia  Kappaleluettelo  Kiertueet  Tribuutit  Eddie  Blaze Bayley  Michael Kenney  Psycho Motel  Samson  Urchin  Lauren Harris
Paula Sievinen

| Paula Sievinen |
| --- | --- |
 Paula Sievinen
Näyttelijä(t):  Johanna Nurmimaa
Kesto:  2004–2012, 2013–2014, 2018–2019, 2022
Ensi- esiintyminen:  Osa 902: Sepon ja Ullan rakkauden tiellä on romuja (10. maaliskuuta 2004)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 4332: Hengenlähtö (19. joulukuuta 2022)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Paula Orvokki Sievinen
Status:  kuollut
Ammatti:  tulkki, freelancer
Sukupuoli:  nainen
Asuinpaikka:  Helsinki
Suhteet
Sisarukset:  Armi Viitamäki
Puoliso(t):  Lasse Sievinen  Eero Vanala (ex-avomies, kuollut)
Lapset:  Katri Sievinen Heli Sievinen Annika Sievinen (kuollut) Severi Sievinen
Lastenlapset:  Nella Tamminen (siskonpojan tytär, poikapuolen tytär)   Magnus Mustavaara (siskonpojan poika, poikapuolen poika)
Sisarusten lapset:  Jiri Viitamäki (siskonpoika, poikapuoli)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lasse ja Paula Aaron ”kummitustalossa” vuonna 2008 esitetyssä jaksossa.
Paula Orvokki Sievinen (o.s. Lepistö) oli kuvitteellinen hahmo MTV3:n saippuasarjassa Salatut elämät. Häntä näytteli Johanna Nurmimaa. Paula on myös sivuhenkilönä Salattujen elämien spin-off-sarjassa Tuuliranta. Paula oli luonteeltaan iloinen ja auttavainen, hieman romantikkokin. Hahmo esiintyi sarjassa yhtäjaksoisesti vuodesta 2004 vuoden 2012 joulukuuhun asti, palasi sarjaan 2013 vuoden lopulla ja kuoli vuonna 2014. Paulan ääni kuultiin helmikuussa 2018 esitetyssä jaksossa Aaro Vaalanteen unessa ja myöhemmin samana vuonna Johanna Nurmimaa palasi Paulan rooliin Aaron kuvitelmissa. Paula nähtiin Salattujen elämien spin-off-sarjassa Pihlajasatu vuonna 2019.
Yleistä > Perhe ja muut ihmissuhteet

Paula oli vuosikausia naimisissa Lasse Sievisen kanssa. Heillä on kolme lasta, Katri, Heli ja Severi, joista viimeisin ei ole biologisesti Lassen lapsi, mutta pitää Lassea isänään. Heillä oli myös tytär Annika, joka menehtyi traagisesti hukkumalla veteen.
Paulalla on ollut yleisesti ottaen hyvät välit lapsiinsa. Annikan hukuttua Paulan mieli järkkyi, ja hän joutuikin Rauhalampi-hoitolaitokseen hetkeksi. Tämän lisäksi Paulan oli vaikea hyväksyä Helin lesboutta, mutta hän rakasti lastaan niin paljon, ettei antanut sen häiritä.
Paulan tärkeimpiä ystäviä Pihlajakadulla olivat Jenni Vainio ja Laura Kiviranta. Paula oli helposti lähestyttävä ihminen ja hän ystävystyi lähes jokainen Pihlajakadun asukkaan kanssa jonkin verran. Eniten Paulan elämää Pihlajakadulla sekoittivat Aaro Vaalanne ja Eero Vanala.
Yleistä > Työelämä

Paula oli ammatiltaan kielenkääntäjä. Hän käänsi romanttisia viihderomaaneita suomeksi ja toimi tulkkina muun muassa Heikki Ratilalle. Hän myös avusti Maarit Salinia tämän Murhamaisterit-romaanin ilmestyessä tullen samalla julkisuuteen tahtomattaan. Tämän jutun kautta Paulan elämään asteli Tuuli, jonka kanssa Paula ystävystyi. Paula yritti auttaa naista, joka oli kokenut samoja tuntoja kuin hän. Tuulin itsemurha oli Paulalle kova paikka.
Elämä Pihlajakadulla > Suhde Lasseen

Kun Paula saapui sarjaan, hän asui kolmestaan Helin ja Katrin kanssa Pihlajakadulla. Lasse teki tällöin töitä ulkomailla, mutta muutti syksyllä 2004 asumaan perheensä kanssa Helsinkiin. Paulan ja Lassen arki oli suhteellisen tasaista, kunnes Paulan entinen salarakas Aaro Vaalanne, silloinen Arto, saapui Pihlajakadulle Laura Kivirannan uutena miesystävänä. Kun Paula kertoi Lasselle Aaron olleen se mies, johon hän kauan aikaa sitten rakastui ja oli valmis jättämään perheensä, Lasse vaati eroa ja Paula muutti hetkellisesti Jenni Vainion luo asumaan. Tilanne kuitenkin rauhoittui ja kaksikko palasi yhteen.
Lassen ja Paulan kuopuksen eli Annikan menehdyttyä traagisesti Paula alkoi voimaan psyykkisesti todella huonosti. Lasse päätti viedä Paulan Rauhalampi-nimiseen hoitokotiin. Paulan ollessa Rauhalammessa hänen miehensä Lasse ajautui suhteeseen Maarit Salinin kanssa. Maaritin pojantytär Sofia oli myös Rauhalammessa jonkin aikaa. Suhteen päätyttyä Paula sai asian selville, mutta antoi miehelleen anteeksi, koska Lassekin oli antanut hänen hölmöilynsä anteeksi. Myöhemmin erään riidan päätteeksi Paula lähti ajamaan autolla vailla määränpäätä, oli lähellä ajaa kolarin ja ajautui metsään, josta hänet löysi Eero Vanala. Vaikka Paula oli jo tullut kuntoon, hän ei halunnut palata kotiin ja kohdata Lassea, vaan hän jäi metsämökkiin Eeron luokse. Huolestunut Lasse etsi vaimoaan ja sai selville, että Paula on Karkkilassa. Lasse löysi mökin ja näki ikkunasta Paulan ja Eeron suutelevan. Lasse lähti loukkaantuneena takaisin Helsinkiin ja ajautui suhteeseen Tanja Jääskeläisen kanssa.
Paulan palattua takaisin Lassen suhde Tanjaan päättyi. Lasse yritti saada liiton toimimaan, mutta ei voinut mitään sille, että oli rakastunut Tanjaan. Lopulta Lasse ja Paula erosivat, minkä seurauksena Lasse halusi ryhtyä seurustelemaan Tanjan kanssa julkisesti. Murtunut Paula pyysi Tanjalta, että tämä antaisi Lassen takaisin. Lopulta Paula kuitenkin myöntyi eroon, joka pantiin virallisesti vireille. Paula vaihtoi sukunimensä Lepistöksi, joka oli hänen tyttönimensä.
Eeron kuoltua Kentaurin räjähdyksessä ja Severin synnyttyä Paulan ja Lassen välit jälleen lähentyivät. Pari alkoi jälleen seurustelemaan ja Lasse päätti kosia Paulaa taloyhtiön 100-vuotisjuhlissa. Paula suostui kosintaan, mutta juhlinta keskeytyi, sillä Lassen ja Jirin tappelun seurauksena Jiri putosi parvekkeelta ja joutui sairaalaan. Keväällä 2012 Lasse päätti kosia Paulaa uudemman kerran ja pari alkoi toden teolla valmistelemaan häitään. Häitä tanssittiin huhtikuussa 2012 ja paikalle olivat tulleet myös heidän tyttärensä Katri ja Heli. Heidän liittonsa katkesi lopullisesti Paulan karattua mielisairaalasta ja lähdettyä maasta, vaikka myöhemmin hän palasi takaisin.
Elämä Pihlajakadulla > Uusi alku

Eeron kuoleman jälkeen yksinäinen Paula kaipasi seuraa. Ensin Paulan luokse muutti tämän ex-mies Lasse, ensin vain ystävyysmielessä. Loppujen lopuksi Lasse ja Paula kuitenkin aloittivat uudestaan suhteen ja päättivät kasvattaa Severiksi nimeämänsä lapsen yhdessä heidän lapsenaan. Kauaa he eivät kolmistaan ehtineet asua, kun Joonatan Sievinen muutti takaisin Paulan asuntoon Juulia Aution kuoleman jälkeen. Suurin yllätys väsyneelle Paulalle kuitenkin oli, kun hänen tyttäret Katri ja Heli palasivat Pihlajakadulle. Pian Katri lähti miesystävänsä Johanin kanssa takaisin Vaasaan, mutta perheen iloksi Heli jäi asumaan kotiin. Paulakin piristyi huomattavasti ja jaksoi olla perheensä kanssa enemmän. Paula on ollut suurena tukena ystävälleen nimeltä Iiris Kaukovaara. Myöhemmin myös paljastui että Iiris oli Helin rakastettu Pariisissa. Iiris ja Heli alkoivat seurustelemaan, Iiris myös muutti lapsineen Paulan luokse asumaan huoltajuuskiistan ajaksi. Myöhemmin Sievisille muutti Paulan siskon poika Jiri Viitamäki. Melko pian Jirin ilmestyttyä kuvioihin lähti Joonatan Sievisten luota Norjaan.
Paula poistui Pihlajakadulta joulukuussa 2012 ja 10. huhtikuuta 2013 esitetyssä jaksossa hänen puolisonsa Lasse luki Paulan laatiman kirjeen ja otti sormuksen pois sormestaan tunnustettuaan tätä ennen eron muun muassa Joonatanille ja Jirille. Paula palasi Pihlajakadulle 5. joulukuuta 2013 esitetyssä jaksossa, mutta tällä välin Lasse oli kosinut Liisa Saloa.
Katariinan salaisen klinikan tanssiaissa tapahtuneessa, ampumavälikohtauksessa Paulaa ammuttiin päähän ja hän vajosi koomaan. Tyttäret Katri ja Heli tulivat käymään Helsingissä katsomaan miten Paula voi. Paulaa pidettiin hengityskoneessa ja hän alkoi lopulta hengittämään itse. Lasse alkoi näkemään Paulaa "kummituksena". Paula kuitenkin lakkasi hengittämästä itsenäisesti 7. lokakuuta 2014 esitetyssä jaksossa ja hänet kiinnitettiin takaisin hengityskoneeseen, koska hänelle tuli aivoverenvuoto, minkä tämän jälkeen Paula todettiin aivokuolleeksi. Hänen sydämensä siirrettiin Jirin Nella-tyttärelle, joka tarvitsi sydänsiirrännäistä.
Joulukuussa 2022 Paula nähtiin viimeisen kerran, kun hän tuli hyvästelemään Lassen. Hänen sydämensä siirrettiin pois Nellasta, joten Paulan henki hävisi lopullisesti. Hän ilmestyi Lasselle Sievisten kettiössä ja jätti hyvästit.
Lasse näkee Paulan "kummituksen" sairaalassa juuri ennen kuin Paula lakkaa hengittämästä ennen kuolemaa.
Plurale tantum

Plurale tantum (suom. vain monikko) on latinankielinen sanonta, joka tarkoittaa substantiiveja, joilla on lähtökohtaisesti vain monikkomuoto. Plurale tantum -sanoja on monissa kielissä, kuten englannin scissors ja pants, ruotsin inälvor.
Suomen kielen plurale tantum -sanoja ovat esimerkiksi sakset, housut, häät, hautajaiset, tikkaat jne. Nämä sanat esiintyvät yksiköllisinä vain yhdyssanan alkuosassa, esim. hääjuhla, tikasauto.
Plurale tantumin vastakohta on singulare tantum.
Jazeera Airways

| Jazeera Airways طيران الجزيرة‎ |
| --- | --- |

 IATA: J9  –  ICAO: JZR 
Kutsukoodi:  JAZEERA
Perustettu:  2005
Laivaston koko:  11
Kohteiden määrä:  19
Tunnuslause:  Wings of Freedom
Solmukohdat:   Kuwaitin kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:   Kuwait, Kuwait
Avainhenkilö(t):  Marwan Boodai (toimitusjohtaja)
Yhtiön sivut:  www.jazeeraairways.com
Jazeera Airways (arab. طيران الجزيرة‎‎) (IATA: J9, ICAO: JZR, kutsukoodi: JAZEERA) on yksityinen kuwaitilainen halpalentoyhtiö, joka on perustettu vuonna 2005. Jazeera Airwaysin solmukohtana toimii Kuwaitin kansainvälinen lentoasema, josta yhtiö operoi 19 kohteeseen Lounais-Aasiassa ja Etelä-Aasiassa 11 koneen Airbus-laivastollaan.
Historia

Kuwaitin hallitus salli vuonna 2005 ei-valtio-omisteisten lentoyhtiöiden perustamisen, mikä päätti 50 vuotta kestäneen Kuwait Airwaysin valtakauden maan ainoana lentoyhtiönä. Jazeera Airwaysista tuli maan ensimmäinen valtiosta vapaa lentoyhtiö, kun se aloitti toimintansa lokakuussa 2005 uusilla Airbus A320-214 -koneilla.
Kohteet

Jazeera Airways liikennöi 19 kohteeseen Kuwaitin kansainväliseltä lentoasemalta.
| --- | --- |
  Kuwait Kuwait (Kuwaitin kansainvälinen lentoasema) Solmukohta   Bahrain Al-Muharraq (Bahrainin kansainvälinen lentoasema)   Egypti Aleksandria (Borg El Arab) (Borg El Arabin kansainvälinen lentoasema)  Assiut (Assiutin kansainvälinen lentoasema)  Luxor (Luxorin kansainvälinen lentoasema)  Šarm al-Šaikh (Šarm al-Šaikhin kansianvälinen lentoasema)   Iran Mašhad (Mašhadin kansainvälinen lentoasema)   Libanon Beirut (Rafik Haririn kansainvälinen lentoasema)   Jordania Amman (Kuningatar Alian kansainvälinen lentoasema):   Pakistan Lahore (Allama Iqbalin kansainvälinen lentoasema)   Qatar Doha (Dohan kansainvälinen lentoasema)   Saudi-Arabia Jedda (Kuningas Abdulazizin kansainvälinen lentoasema)  Riad (Kuningas Khalidin kansainvälinen lentoasema)   Syyria Aleppo (Aleppon kansainvälinen lentoasema)  Damaskos (Damaskoksen kansainvälinen lentoasema)  Deir ez Zor (Deir ez Zorin kansainvälinen lentoasema)   Turkki Istanbul (Sabiha Gökçen kansainvälinen lentoasema)   Yhdistyneet arabiemiirikunnat Abu Dhabi (Abu Dhabin kansainvälinen lentoasema)  Dubai (Dubain kansainvälinen lentoasema)
Laivasto

| Konetyyppi | Laivastossa | Matkustajia | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| Airbus A320-214 | 11 | 156 | Yhtiö on tilannut 29 uutta  Airbus A320 -tyyppistä konetta. |
Toukokuussa 2010 Jazeera Airwaysin laivaston keski-ikä oli 2,5 vuotta.
Aiheesta muualla

Jazeera Airwaysin viralliset kotisivut
Jazeera Airwaysin Airbus A320-214 (9K-CAF) Kuwaitin kansainvälisellä lentoasemalla.
Alanen (Laukaa, Vehniä)

| Alanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°25′42″N, 25°40′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  Isojoki Lehesjärvi-Vähäjärveen 
Järvinumero:  14.296.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,3 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  620 m  
Rantaviiva:  4,54033 km  
Pinta-ala:  56,402 ha  
Tilavuus:  0,00053116232 km³ 
Keskisyvyys:  0,93 m  
Suurin syvyys:  1,89 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlanen 
Alanen eli Alasenjärvi on Keski-Suomessa Laukaan kunnassa Vehniän kylässä sijaitseva pienehkö järvi.
Maantiede

Alasen pinta-ala on 56 hehtaaria. Se on 1,8 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä, muodoltaan lievästi kaareva ja pitkähkö järvi, jolla ei kartan mukaan ole lainkaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 531 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä; tosin keväisin, vedenpinnan ollessa korkeimmillaan, järven syvyys on usein jopa yli kaksi metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,3 metriä mpy.
Historiaa

Alasesta on vanhastaan käytetty nimityksiä Iso-Vehniä ja Vehniän Alanen. Vehniä-nimien taustalla on luultavasti sana vehnä: vehnää on siitepölytutkimusten ja käräjäkirjojen perusteella viljelty Laukaan alueella jo 1500-luvulta lähtien, mutta sen viljely on tuolloin ollut vielä harvinaista. Nimi olisi siis annettu alueelle, jossa viljeltiin vehnää jo varhain. Vehniä-nimitys on voinut myös kulkeutua Laukaaseen Sääksmäeltä eränkävijöiden mukana.
Nimitys Iso-Vehniä mainitaan Alasen rinnakkaisnimenä vielä vuoden 1966 peruskartalla, jossa nykyisen Koululammen nimenä on Vähä-Vehniä. Nimet eivät esiinny enää vuoden 1984 peruskartalla.
Luonto

Alasessa on runsaasti pikkukalaa ja suuria lahnoja. Järven vesi on kuitenkin mm. läheisen lentokentän ureapäästöjen vuoksi erittäin rehevöitynyttä, eikä siitä saatua kalaa suositella käytettävän ravinnoksi. Vesi on myös erittäin sameaa; varsinkin loppukesällä siinä on runsaasti sinilevää. Lisäksi järven pohja on useimmissa kohdissa yli puolen metrin mutakerroksen peittämä.
Luonto > Eläimistö

Alasessa eläviä kalalajeja ovat mm. hauki, ahven, särki, lahna, kiiski, made ja pasuri; lisäksi järveen on istutettu arvokala säynettä. Suurin järvestä saatu kala on tiettävästi ollut vuonna 1978 virvelillä pyydystetty 11,250 kilogramman painoinen hauki.
Alasessa eläviin nisäkäslajeihin kuuluvat piisami ja saukko. Piisami kotiutui Alaseen 1930-luvulla, jolloin sitä yritettiin tarhata turkiseläimeksi järveen laskevassa purossa. Tarhaus epäonnistui ja piisamit karkasivat luontoon. Muita järvessä eläviä selkärankaisia ovat sammakot, selkärangattomia puolestaan järvisimpukka ja rapu, joista jälkimmäinen tosin on varsin harvinainen järven mutaisuuden vuoksi.
Alanen toimii myös useiden muuttolintujen lepopaikkana, etenkin keväisin. Alasessa vakituisesti eläviä vesilintulajeja ovat sinisorsa, telkkä, tavi, haapana, tukkasotka, silkkiuikku, nokikana ja laulujoutsen. Satunnaisesti järvellä havaitaan myös mm. uivelo, kanadanhanhi ja metsähanhi; lisäksi järvellä esiintyy myös kalatiiraa, naurulokkia ja kalasääksiä. Järven soistunut osa, Vihtorinlahti, on erityisen rikas linnustoltaan; keväällä 1987 siellä nähtiin koko Suomessa hyvin harvoin tavattava kattohaikara. Järven ympärillä olevilla pelloilla pesivät kuovi, töyhtöhyyppä, taivaanvuohi ja rantasipi.
Luonto > Kasvillisuus

Koska Alanen on erittäin rehevöitynyt järvi, siellä kasvaa runsaasti erilaisia kasvilajeja. Näihin kuuluvat myös monet kosteikkokasvit, kuten raate, kurjenmiekka ja osmankäämi; lisäksi kauempana rannasta kasvaa kortetta, järviruokoa, ulpukkaa ja useita vitalajeja sekä tappavan myrkyllistä myrkkykeisoa. Alasella on ainakin aiemmin kasvanut myös juolukkapajua ja metsäruusua. Kasvillisuuden suojissa pesii lokkeja ja muita vesilintuja.
Ida Basilier

Ida Basilier vuonna 1875.
Ida Mathilda Basilier-Magelssen (10. syyskuuta 1846 Nivala – 23. toukokuuta 1928 Hegra, Norja) oli suomalainen oopperalaulaja.
Ida ehti lapsuudessaan asua syntymäpaikkakuntansa Nivalan lisäksi Kalajoella ja Kokkolassa ennen kuin perhe muutti Ouluun. Päästötodistuksen Oulun tyttökoulusta hän sai vuonna 1862. Perheessä harrastettiin musiikkia, ja Ida oli jo lapsena innostunut laulamisesta.
Laulun opinnot Ida aloitti Helsingissä Ruotsalaisen teatterin laulunopettajan Filip Jacobsonin johdolla. Lahjojensa ansiosta hän sai valtion apurahan, jonka turvin hän pääsi Pariisin konservatorioon vuosiksi 1867–1870. Lisäksi hän opiskeli lyhyen aikaa Pietarissa.
Opintojensa jälkeen Ida kiinnitettiin Ruotsin kuninkaalliseen oopperaan vuosiksi 1872–1874. Suomalaisessa oopperassa hän esiintyi vierailevana tähtenä vuodesta 1873 alkaen ja vakinaisemmin vuosina 1876–1878. Oopperakiinnitysten lisäksi Ida konsertoi Pohjoismaissa ja muuallakin Euroopassa. Vuonna 1878 hän meni naimisiin norjalaisen Johan Sigismund Cammermeyer-Magelssonin kanssa ja asettui asumaan Osloon. Ida esiintyi vielä jonkun kerran Oslossa ja Suomessakin, mutta hänen päätoiminen työnsä oli toimia Oslon konservatorion laulunopettajana.
Ida Basilierille on pystytetty muistopatsas Norjan Hegraan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ida Basilier Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Ravintola Musta Lammas

| Ravintola Musta Lammas |
| --- | --- |
 Ravintola sijaitsee Satamakatu 4:ssa, hotelli Scandic Kuopiota vastapäätä.
Osoite:  Satamakatu 4, Kuopio
Sijainti:  Kuopio
Koordinaatit:  62.88762°N, 27.69397°E
Aiheesta muualla
Verkkosivut
Ravintola Mustan Lampaan sisäänkäynti.
Ravintola Musta Lammas on kuopiolainen ruokaravintola, joka on toiminut vuodesta 1982 entisen oluttehtaan käyttöön rakennetussa kellariholveissa. Kellariholvit rakennettiin vuonna 1862, ja ne toimivat Gustav Raninin panimon edustustiloina vielä 1970–luvulla.
Ravintola on voittanut useita palkintoja, muun muassa kolme kertaa peräkkäin American Express Service Award -palkinnon Itä-Suomen parhaasta ravintolapalvelusta. Viisi Tähteä rankkasi ravintolan vuonna 2008 Suomen parhaiden ravintoloiden listasijalle 31.
Tiloja uudistettiin vuonna 2017.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Erkki Reijonen

Emil Erkki Reijonen (18. toukokuuta 1869 Nurmes – 4. toukokuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, toimitusjohtaja, valtiopäivämies ja lähettiläs.
Henkilöhistoria

Reijosen vanhemmat olivat maakauppias, maanviljelijä Heikki (Henrik) Wille Reijonen ja tämän toinen vaimo Kaisa Liisa Sopala . Hänen vanhempi veljensä oli kirjailija Juho Reijonen. Reijonen pääsi ylioppilaaksi 1886 Jyväskylän lyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1891. Suomen kieltä opiskellut Reijonen teki opiskeluvuosinaan kansatieteellisen aineiston keruumatkan 1888 Vienan Karjalaan ja vuonna 1889 hän julkaisi äänneopillisen tutkimuksen Nurmeksen murteesta. Erkki Reijonen oli naimisissa vuodesta 1896 Lyyli Westerlundin kanssa. Heillä oli viisi lasta, joista yksi oli kirjailija Tuuli Reijonen.
Henkilöhistoria > Toimittaja

Reijonen toimi vastaperustetun Päivälehden aputoimittajana ja toimittajana 1891–1898 ja hän kuului Päivälehden ympärille muodostuneeseen piiriin, joka perusti nuorsuomalaisen puolueen. Hän käänsi venäläisten sanomalehtien artikkeleja suomeksi, teki muitakin käännöstöitä ja toimi lehden selostajana säätyvaltiopäivien aatelis- ja porvarissäätyjen istunnoissa. Vuosina 1894–1898 Reijonen toimi myös Päivälehden taloudenhoitajana ja onnistui saamaan tappiota tuottaneen lehden voitolliseksi vuoteen 1897 mennessä.
Henkilöhistoria > Tehtävät pankki- ja talousalalla

Reijosen toimittajan ura päättyi toukokuussa 1898 kun hän siirtyi Kansallis-Osake-Pankin Tampereen-konttorin apulaisjohtajaksi. Reijonen oli järjestämässä vuoden 1899 helmikuun manifestia vastustaneen suuren adressin nimienkeräystä Tampereen seudulla. Reijonen erosi pankinjohtajan tehtävästään joulukuussa 1899 ja siirtyi joksikin aikaa Parikkalaan paperitehdasta rakentaneen Atlas-yhtiön rahastonhoitajaksi. Hän palasi jo huhtikuussa 1900 takaisin Tampereelle ja toimi sitten Tampereen Puuvillateollisuus Oy:n pääkirjanpitäjänä ja rahastonhoitajana 1900–1916.
Henkilöhistoria > Puoluetoiminta ja aktivismi

Reijonen oli 1900-luvun alussa mukana nuorsuomalaisen puolueen toiminnassa. Hän oli Tampereen seudun kagaalin puheenjohtajana ja rahastonhoitajana ja osallistui maanalaisen kirjallisuuden levittämiseen sekä oli mukana organisoimassa lakkoja vuoden 1901 asevelvollisuuslain mukaisia kutsuntoja vastaan. Reijonen kuului Tampereen kaupunginvaltuustoon vuodesta 1903. Hän oli porvarissäädyssä Tampereen edustaja  valtiopäivillä 1905–1906. Marraskuun 1905 suurlakon alkaessa Reijonen valittiin Tampereen kaupungin järjestystä valvovaan komiteaan ja hän kuului myös tamperelaisten kolmimiehiseen lähetystöön joka matkusti 5. marraskuuta Helsinkiin. Suurlakon jälkeen Reijonen oli mukana ylimääräisillä säätyvaltiopäivillä porvariston edustajana. Talvella 1906 Reijonen oli vironkielen taitoisena tulkkina mukana Tampereella useita ihmisiä surmanneen latvialaisen Jan Tshokken piirittämisessä ja myöhemmin kuulustelussa. Tässä yhteydessä pääsi leviämään perätön huhu, jonka mukaan Reijonen olisi kehottanut Tampereen raatihuoneella riehunutta Tshokkea jatkamaan ammuskelua ja olemaan antautumatta.