stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kokoonpanot koripallon Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2009
Lohko B > Venäjä

| Numero | Pelaaja | Syntymäaika | Pituus | Nykyinen joukkue |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | Andrei Vorontsevitš | 17.07.1987 | 204 |  CSKA Moskova |  |  |
| 5 | Nikita Kurbanov | 05.10.1986 | 202 |  BK Spartak Pietari |  |  |
| 6 | Sergey Bykov | 26.02.1983 | 190 |  Moskovan Dynamo |  |  |
| 7 | Vitali Fridzon | 14.10.1985 | 195 |  Himki BK |  |  |
| 8 | Kelly McCarty | 24.08.1975 | 201 |  Himki BK |  |  |
| 9 | Dmitri Sokolov | 21.01.1985 | 214 |  UNIKS Kazan |  |  |
| 10 | Fedor Dmitriev | 19.11.1984 | 205 |  BC Triumph Lyubertsy |  |  |
| 11 | Egor Vyaltsev | 10.10.1985 | 194 |  BC Triumph Lyubertsy |  |  |
| 12 | Sergei Monja | 15.04.1983 | 202 |  Moskovan Dynamo |  |  |
| 13 | Anton Ponkrašov | 23.04.1986 | 200 |  Himki BK |  |  |
| 14 | Aleksey Zozulin | 14.01.1983 | 201 |  BK Spartak Pietari |  |  |
| 15 | Timofei Mozgov | 16.07.1986 | 215 |  Himki BK |  |  |
Päävalmentaja
|  | David Blatt | 22.05.1959 |  |  |  |  |
Lohko B > Saksa

| Numero | Pelaaja | Syntymäaika | Pituus | Nykyinen joukkue |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | Lucca Staiger | 14.06.1988 | 194 |  Iowa State University |  |  |
| 5 | Heiko Schaffartzik | 03.01.1984 | 185 |  Giessen 46ers |  |  |
| 6 | Sven Schultze | 11.07.1978 | 206 |  Amatori Snaidero Udine |  |  |
| 7 | Tim Ohlbrecht | 30.08.1988 | 210 |  Brose Baskets |  |  |
| 8 | Konrad Wysocki | 28.03.1982 | 202 |  Skyliners Frankfurt |  |  |
| 9 | Steffen Hamann | 14.06.1981 | 193 |  ALBA Berlin |  |  |
| 10 | Demond Greene | 15.06.1979 | 185 |  Brose Baskets |  |  |
| 11 | Tibor Pleiß | 02.11.1989 | 215 |  Köln 99ers |  |  |
| 12 | Elias Harris | 06.07.1989 | 201 |  Baskets Speyer |  |  |
| 13 | Patrick Femerling | 04.03.1975 | 213 |  ALBA Berlin |  |  |
| 14 | Robin Benzing | 25.01.1989 | 209 |  TV Langen |  |  |
| 15 | Jan-Hendrik Jagla | 25.06.1981 | 213 |  Joventut Badalona |  |  |
Päävalmentaja
|  | Dirk Bauermann | 10.12.1957 |  |  |  |  |
Lohko B > Latvia

| Numero | Pelaaja | Syntymäaika | Pituus | Nykyinen joukkue |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | Uvis Helmanis | 10.06.1972 | 204 |  ASK Rīga |  |  |
| 5 | Aigars Vitols | 15.02.1976 | 194 |  ASK Rīga |  |  |
| 6 | Armands Šķēle | 04.09.1983 | 192 |  Barons LMT |  |  |
| 7 | Janis Blums | 20.04.1982 | 190 |  CB Bilbao Berri |  |  |
| 8 | Ernests Kalve | 04.04.1987 | 200 |  ASK Rīga |  |  |
| 9 | Kristaps Valters | 18.09.1981 | 188 |  Baloncesto Fuenlabrada |  |  |
| 10 | Gatis Jahovičs | 11.08.1984 | 200 |  BK VEF Rīga |  |  |
| 11 | Kaspars Kambala | 13.12.1978 | 205 |  BC Enisey Krasnoyarsk |  |  |
| 12 | Rolands Freimanis | 21.01.1988 | 207 | ei joukkuetta |  |  |
| 13 | Artūrs Štālbergs | 15.10.1984 | 198 | ei joukkuetta |  |  |
| 14 | Kristaps Janičenoks | 14.03.1983 | 195 |  Reyer Venezia Mestre |  |  |
| 15 | Andris Biedriņš | 02.04.1986 | 211 |  Golden State Warriors |  |  |
Päävalmentaja
|  | Kęstutis Kemzūra | 20.04.1970 |  |  |  |  |
Lohko B > Ranska

| Numero | Pelaaja | Syntymäaika | Pituus | Nykyinen joukkue |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | Antoine Diot | 17.01.1989 | 190 |  Le Mans Sarthe Basket |  |  |
| 5 | Nicolas Batum | 14.12.1988 | 201 |  Portland Trail Blazers |  |  |
| 6 | Aymeric Jeanneau | 10.10.1978 | 185 |  ASVEL Lyon-Villeurbanne |  |  |
| 7 | Alain Koffi | 23.11.1983 | 204 |  Le Mans Sarthe Basket |  |  |
| 8 | Ian Mahinmi | 05.11.1986 | 206 |  Austin Toros |  |  |
| 9 | Tony Parker | 17.05.1982 | 188 |  San Antonio Spurs |  |  |
| 10 | Yannick Bokolo | 19.06.1985 | 188 |  BCM Gravelines |  |  |
| 11 | Florent Piétrus | 19.01.1981 | 202 |  Valencia BC |  |  |
| 12 | Nando de Colo | 23.06.1987 | 195 |  Cholet Basket |  |  |
| 13 | Boris Diaw | 16.04.1982 | 203 |  Charlotte Bobcats |  |  |
| 14 | Ronny Turiaf | 13.01.1983 | 206 |  Golden State Warriors |  |  |
| 15 | Ali Traoré | 28.02.1985 | 205 |  ASVEL Lyon-Villeurbanne |  |  |
Päävalmentaja
|  | Vincent Collet | 06.06.1963 |  |  |  |  |
Täbyn kunta

| Täbyn kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Keskustaajama:  Täby
Kuntakoodi:  0160
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  60,69 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  73 955
 – Väestötiheys:  1 218,6 as./km²
 
 www.taby.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Täbyn kunnantalo.
Storstugan on Ruotsin suurimpia asuinrakennuksia.
Näsbyn linna.
Täbyn kunta (ruots. Täby kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Täby.
Kunnan maapinta-ala on 60,69 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 73 955 henkeä (31.12.2021).
Täbyn naapurikuntia ovat Österåker, Danderyd, Sollentuna, Upplands Väsby ja Vallentuna.
Yksi Ruotsin suurimmista asuinrakennuksista, Storstugan, rakennettiin Täbyhyn vuonna 1970 ja siinä on 704 asuntoa 16:ssa kerroksessa. Sen lähellä sijaitsee Grindtorp, jossa on neljä korkeaa puolipyöreää rakennusta. Täbyssä on myös yksi Ruotsin suurimmista ostoskeskuksista, jossa on 153 kauppaa ja 17 ravintolaa.
Järvenpää on Täbyn ystävyyskaupunki Suomessa.
Noin puolet täbyläisistä asuu omakotitaloissa, mutta kunnan keskustassa on myös korkeita kerrostaloja. Täby on yksi suurimmista Suur-Tukholman esikaupunkikunnista, ja sen työttömyysaste on alhainen. Kunta on tunnettu hyvin alhaisesta kunnallisverostaan ja poliittisesti porvarillisesta profiilistaan. Suuri osa väestöstä työskentelee Tukholmassa, mutta joukkoliikenteen käyttö on perinteisesti ollut vähäistä.[lähde? ] Täbyn väestö on korkeasti koulutettua: 40 prosenttia 25–64-vuotiaista kuntalaisista on ollut vähintään kolme vuotta kestävässä koulutuksessa lukiokoulun jälkeen. Tämä on viidenneksi eniten Ruotsin kuntien joukossa.
Vuonna 2007 kunnassa oli 6,24 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Historia

Täbyn historia alkaa viikinkiajoilta, ja kunnan alueelta on löytynyt monia riimukiviä. Kunta pysyi maaseutumaisena 1800-luvulle asti, jolloin suurin osa sen pinta-alasta oli aateliskartanoiden maina. Gyllestjernat ja Meijerfeldtit omistivat vuorollaan Näsbyn linnan kunnan kaakkoisosassa. Vuonna 1885 rakennettiin Roslagenin rata, joka yhdisti Täbyn Tukholmaan. Tämän seurauksena kunnan väestö alkoi kasvaa.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kuntauudistuksessa Täbyn pitäjästä muodostettiin Täbyn maalaiskunta, joka sijaitsi kihlakuntaa vastaavalla Danderyd skeppslag -nimisellä hallintoalueella. Kunnan pohjoisosaan perustettiin Täbyn taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1927. Se lakkautettiin vuonna 1948, jolloin koko kunta muutettiin kauppalaksi. Samaan aikaan kuntaan siirrettiin Lahällin alue Danderydin kauppalasta. Suunnitelmissa oli liittää myös Enebyberg Danderydista Täbyhyn. Kuitenkaan kunnan alue ei muuttunut vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa, vaan vuonna 1971 kauppala muutettiin kunnaksi siirryttäessä yhtenäiseen kuntamuotoon.
Väestönkehitys

| Täbyn kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 343 | 10 343 |
| 1955 | 1955 |    | 13 053 | 13 053 |
| 1960 | 1960 |    | 21 413 | 21 413 |
| 1965 | 1965 |    | 29 754 | 29 754 |
| 1970 | 1970 |    | 38 406 | 38 406 |
| 1975 | 1975 |    | 41 307 | 41 307 |
| 1980 | 1980 |    | 47 105 | 47 105 |
| 1985 | 1985 |    | 54 185 | 54 185 |
| 1990 | 1990 |    | 56 714 | 56 714 |
| 1995 | 1995 |    | 58 833 | 58 833 |
| 2000 | 2000 |    | 60 197 | 60 197 |
| 2005 | 2005 |    | 60 594 | 60 594 |
| 2010 | 2010 |    | 63 789 | 63 789 |
| 2015 | 2015 |    | 68 281 | 68 281 |
| 2020 | 2020 |    | 72 755 | 72 755 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 10 998 | 16,1 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 2 968 | 4,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 6 616 | 9,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 47 699 | 69,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 375 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 10,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 936 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 253 037 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 570 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 24,4 %
18–64-vuotiaat: 57,1 %
65 vuotta täyttäneet: 18,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,2 | 0,2 |
|   | jalostus | 13,4 | 11,3 |
|   | palvelut | 85,7 | 87,9 |
|   | tuntematon | 0,7 | 0,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 22 885 | 30 947 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 73,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 286 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Täby* | 56 130 |
| 2 | Vallentuna* | 7 373 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Täbyn taajamassa on 61 272 asukasta, ja se kuuluu myös osittain Danderydin kuntaan ja Sollentunan kuntaan. Koko Vallentunan taajamassa on 29 519 asukasta, ja se kuuluu pääosin Vallentunan kuntaan. Täbyn taajaman nimi oli aiemmin Roslags-Näsby.
Kunnan keski- ja eteläosat muodostuvat pääosan kuntarajat ylittävästä Täbyn taajamasta, joka käsittää myös Enebybergin Danderydin kunnassa. Kunnan pohjoisosassa on toinen kuntarajat ylittävä taajama. Kyseinen taajama on Vallentunan keskustaajama, jonka eteläosassa on Täbyn kirkonkylä.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Täby Station
Täby Station on sittemmin kasvanut yhteen Vallentunan taajaman kanssa.
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Täbyn kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Täby Västra (30 valtuutettua)
Täby Östra (31 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Täbyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 14 | 16 | 20 | 24 | 27 | 27 | 31 | 28 | 34 | 26 | 34 | 26 | 24 | 24 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 11 | 9 | 7 | 5 | 2 | 3 | 2 | 3 | 0 | 0 | 2 | 3 | 4 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 8 | 8 | 6 | 3 | 11 | 11 | 9 | 11 | 9 | 17 | 11 | 18 | 16 | 12 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 | 4 | 4 | 2 | 2 | 4 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 5 | 3 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 16 | 15 | 13 | 13 | 15 | 14 | 11 | 13 | 10 | 11 | 8 | 8 | 8 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 51 | 51 | 51 | 51 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Porvaripuolueet ovat hallinneet Täbyn politiikkaa 1950-luvulta lähtien. Vuoden 2006 vaaleissa Kokoomus sai enemmistön kunnanhallitukseen. Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa porvarillinen allianssi sai 49 paikkaa valtuuston 61 paikasta. Vaalit olivat epäonnistuminen Kokoomukselle, joka menetti 11 %-yksikköä äänistä ja enemmistönsä. Vaalien voittaja oli Kansanpuolue, joka sai suunnilleen saman verran lisäkannatusta.
Kunnanosat

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Arninge  Ella Gård  Ella Park  Ensta  Erikslund  |  Gribbylund  Grindtorp  Hägernäs  Lahäll  Löttingelund  |  Näsby Park  Roslags Näsby  Skarpäng  Tibble  Täby Centrum  |  Täby kyrkby  Vallatorp  Viggbyholm  Visinge  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Täbyn piiri (Uplanti).
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Täby
Täbyn seurakunta on koko Ruotsin suurin kirkollisveroa maksavien jäsenten määrällä mitattuna. Lisäksi kunnassa sijaitsee Ruotsin evankelis-luterilaisen kirkon suurin nuorisojärjestö Svenska kyrkans unga i Täby (SKU-Täby).
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Täby
Seurakunnat > Kirkot

Gribbylundin kappeli
Näsbyparkin kirkko
Sankt Olofin kirkko
Tibblen kirkko
Täbyn kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Täbyn kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Täby kommun – Suurelta osin käännöstä.
Tukholman läänin kunnat
Käännös suomeksi
Ukrainan kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri

Ukrainan kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri oli Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan puoluejohtaja. Tehtävä menetti merkityksensä, kun Ukrainan julistautui itsenäiseksi Neuvostoliitosta vuonna 1991. Yhtenä merkittävimmistä neuvostotasavalloista Ukrainan puoluejohtajilla oli melko hyvä mahdollisuudet edetä myös Neuvostoliiton hallinnossa.
Kujala

Kujalan maatalousoppilaitoksen itäiset rakennukset toukokuun alussa 2008 punatiilisestä entisestä navetasta konevaja-heinälatoon sekä kuivuriin. Keltaisen kuivurin taakse valmistui Kujalan logistiikkakeskus. Kaksi valkeaa rakennusta mäen päällä ovat asuntoja. Alkuperäisestä kokonaisuudesta on sikalan ja konevajan väliseltä alueelta jo puretti kaksihuoneistoinen rivitalo, minkä länsipäässä asui oppilaitoksen puutarhuri.
Kujala on Lahden kaupunginosa. Maaseutuvaltainen Kujala sijaitsee Tampereelta Lahden kautta Kouvolaan johtavan valtatie 12:n eteläpuolella ja Helsingistä Lahden kautta Jyväskylään johtavan E75:n itäpuolella.
Kujalan nimen synnystä ei ole varmaa tietoa, mutta koulutilan pohjoispuolella on tie, jota on kutsuttu Koivukujaksi ja jolta moottoriliikenne on lopetettu.
2022 on havaittu, että alueen maaperässä on kasvinsuojelumyrkkyjen jäämiä ja metallijäämiä, mitkä ovat johtuneet maatalousoppilaitostoiminnasta.
Kujalan maatalousoppilaitos

Kujalassa oli toiminut 1927 Itä-Hämeen tietopuolinen karjanhoitokoulu, josta tuli Kujalan maatalousoppilaitos ja joka oli toiminut maakunnallisena maatalousoppilaitoksena. Sille perustettiin rinnakkaiseksi Päijät-Hämeen maatalousoppilaitos Asikkalaan ja Lahden maatalousoppilaitoksen toiminta päättyi.
Entisen Kujalan maatalousoppilaitoksen tiloissa toimii muun muassa hevostalleja, maneesi, ympäristöprojekteja sekä työllisyyskursseja.
Kujalan logistiikkakeskus

Alueelle on kaavoitettu Kujalan logistiikkakeskus.
Alkuvaiheen jälkeen sinne ovat sijoittuneet Vihanneskolmio Oy, Posti ja Lehtimäen liikenne. Rautatieyhteyttä ei käytä mikään sijoittuneista yrityksistä Kujalasta käsin.
Korvenranta, Linnainen ja Ämmälä

Kujalan kaupunginosaan kuuluu useita kyliä, kuten Korvenranta, Nastolan rajalla Linnainen sekä etelässä Ämmälä. Kujalasta Ämmälään johtavan tien varrella on Pipon moottorirata, jossa ajetaan mm. mikroautoilla.
Linnaisissa on 201 hehtaarin laajuinen Linnaistensuon luonnonsuojelualue, joka koostuu lehtometsästä ja suosta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vellamo: Kujala (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuva Pipon mikroautoradasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Lahti
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahtiala · Asemantausta · Hennala · Jalkaranta · Jokimaa · Järvenpää · Kartano · Kerinkallio · Keski-Lahti · Kilpiäinen · Kiveriö · Kivimaa · Koiskala · Kolava · Kujala · Kunnas · Kytölä · Kärpänen · Laune · Metsäkangas · Mukkula · Myllypohja · Möysä · Niemi · Nikkilä · Okeroinen · Paavola · Pesäkallio · Pirttiharju · Renkomäki · Salpausselkä · Sopenkorpi · Viuha · Ämmälä
Asuinalueet:  Anttilanmäki · Harjunalusta · Hiekkanummi · Kariniemi · Karisto · Liipola · Lotila · Metsäkangas · Petsamo · Riihelä · Saksala · Soltti · Venetsia
Järvet:  Alasenjärvi · Joutjärvi · Kymijärvi · Merrasjärvi · Pikku-Vesijärvi · Vesijärvi
Saaret:  Enonsaari
Museot:  Lahden kaupunginmuseon yksiköt: Hiihtomuseo · Historiallinen museo · Kuvakokoelma · Lahden visuaalisten taiteiden museo Malva · Radio- ja tv-museo · Sotilaslääketieteen museo  Muut: Askon museo · Ravintolamuseo · Sairaalamuseo · Suomen sotilasmusiikkimuseo
Rakennukset ja alueet:  Jokimaan ravikeskus · Lahden kaupungintalo · Lahden rautatieasema · Lahden teatteritalo · Lahden kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto · Lahden kisapuisto · Lahden stadion · Radiomäki · Ristinkirkko · Salpausselän hyppyrimäet · Sibeliustalo
Puistot:  Fellmaninpuisto · Erkonpuisto · Kariniemen puisto · Lanu-puisto · Pikku-Vesijärven puisto
Luonnonsuojelualueet:  Häränsilmä-lampi · Linnaistensuo · Pesäkallio
Patsaat, muistomerkit ja -laatat:  Hakkapeliittain kotiinpaluu · Hirvi-patsas · Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkki · Launeen neidot · Lumisota · Mannerheimin ratsastajapatsas · Mikael Agricolan muistomerkki · Punavankien muistomerkki · Vapauden Hengetär
Tapahtumat:  F1 Powerboat Racing · Lahden julistebiennale · Lahden kansainvälinen kirjailijakokous · Lahden markkinat · Lahden runomaraton · Salpausselän Kisat · Summer Up
Kurt Beck

Kurt Beck
Kurt Beck (s. 5. helmikuuta 1949) on saksalainen poliitikko, joka toimi Rheinland-Pfalzin osavaltion ministeripresidenttinä vuosina 1994–2013. Hän toimi myös Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen (SPD) puheenjohtajana vuosina 2006−2008.
Beck liittyi SPD:hen vuonna 1972. Beck toimi kotikaupunkinsa Steinfeldin pormestarina 1989−1994. Hänestä tuli Rhineland-Pfalzin sosiaalidemokraattien puheenjohtaja vuonna 1994 ja puolueen varapuheenjohtaja 2003. Edellisen puheenjohtajan Matthias Platzeckin erottua Beckistä tuli uusi puheenjohtaja maaliskuussa 2006.
Lokakuussa 1994 Beck valittiin Rheinland-Pfalzin ministeripresidentiksi. Hänet on tämän jälkeen valittu uudelleen vuosina 1996, 2001 ja 2006. Syyskuussa 2008 hän luopui puolueen puheenjohtajan virasta ja hänen seuraajakseen tuli Franz Müntefering.
Beck on naimisissa ja hänellä on poika. Hän on uskonnoltaan roomalais-katolinen.
Aiheesta muualla

Kurt Beckin viralliset sivut (saksaksi)
Konetietoisuus

Konetietoisuus tai keinotekoinen tietoisuus on tekoälyyn ja kognitiiviseen robotiikkaan liittyvä tutkimusala, jossa päämääränä on selvittää, mitä vaaditaan siihen, että tietoisuus voitaisiin toteuttaa koneellisesti. Tällainen tutkimus auttaa ymmärtämään tietoisuutta biologisissa organismeissa. Toisaalta tietoisuuden avulla koneet voisivat mahdollisesti selviytyä paremmin ennakoimattomista tilanteista.
Informaationkäsittely ja tietoisuus

Informaationkäsittelyssä on kyse siitä, että jokin tila (kuten kuvan geometria) koodataan jollekin esitystavalle (kuten elektronivirraksi) ja tämän koodatun tilan esittämä informaatio käsitellään sen mukaan, miten ohjeet (algoritmit, tietokoneohjelma) kuvaavat. Tiedon esitystapa voisi periaatteessa olla mikä tahansa, eikä ohjeita ajavan koneen tarvitse olla sähköinen, vaan se voi olla yhtä lailla esimerkiksi mekaaninen. Digitaaliset tietokoneet ovat eräs toteutustapa informaation käsittelemiseksi. Jo digitaalisten tietokoneiden varhaisina vuosina esitettiin, että koneet saattavat jonain päivänä saavuttaa tietoisuuden. Eräs varhaisista alan pioneereista oli Alan Turing.
Mikäli tietoisuus pyritään toteuttamaan pelkästään digitaaliseen laskentaan perustuen, edessä ovat ns. vahvan tekoälyn ajatusta vastaan esitetyt ongelmat. Eräs niistä ilmenee John Searlen paljon keskustelua herättäneessä kiinalaisen huoneen argumentissa: sen mukaan pelkkä laskenta ei saa tuoda tietoista ymmärtämisen kokemusta. Searlen argumentti ei kuitenkaan ole vakuuttanut kaikkia.
Näin väittelyssä siitä, voitaisiinko tietoisuus toteuttaa koneellisesti missään muodossa, on käytännössä kyse erimielisyyksistä fysikalismin ja dualismin nimellä tunnettujen mielenfilosofisten kantojen välillä. Dualismin kannattajien mukaan tietoisuudessa on kyse jostain ei-fysikaalisesta, kun taas fysikalistien mukaan myös tietoisuudessa on kyse puhtaasti fysikaalisesta ilmiöstä.
Käytännöllisiä lähestymistapoja > Franklinin Intelligent Distribution Agent (IDA)

Stan Franklin määrittelee, että autonomisella agentilla on funktionaalinen tietoisuus silloin, kun se kykenee useisiin Bernard Baarsin Global Workspace Theoryn (GWT) mukaisiin tietoisuuden toimintoihin. Franklinin kehittämä IDA (Intelligent Distribution Agent) on GWT:n toteuttava ohjelma, joka toteuttaa tällaisen määritelmän mukaisen funktionaalisen tietoisuuden. IDA:n tehtävänä on sopia uusia sijoituspaikkoja Yhdysvaltain laivaston merimiehille sen jälkeen kuin heidän edellinen palveluksensa on päättynyt, perustuen merimiesten kykyihin ja toiveisiin. IDA on yhteyksissä laivaston tietokantoihin ja keskustelee merimiesten kanssa luonnollista kieltä olevien sähköpostien välityksellä. Samalla se noudattaa suurta joukkoa laivaston käytäntöjä.
IDA:n laskennallinen malli kehitettiin vuosina 1996–2001 Stan Franklinin ”Conscious” Software Research Groupissa Memphisin yliopistossa. Se koostuu noin neljännesmiljoonasta rivistä Java-koodia, ja vaatii toimiakseen vuoden 2001 mallia olevan tehokkaan työaseman kaiken kapasiteetin. IDA tukeutuu pieniin ohjelman osiin (codelets), jotka ovat yleiskäyttöisiä suhteellisen itsenäisesti toimivia ja itsenäisesti omissa säikeissään ajettuja pienoisagentteja. Vaikka IDA on määritelmällisesti funktionaalisesti tietoinen, Franklin ei kuitenkaan katso sen toteuttavan fenomenaalista tietoisuutta.