stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tanssiteatteri MD
Esitystoiminta > Yleisötyö

Tanssiteatteri MD tekee aktiivisesti ja monipuolisesti yleisötyötä. Yleisötyö muodostuu muun muassa avoimista harjoituksista, yleisökeskusteluista, tanssipajoista, kursseista ja taiteilijatapaamisista. Alla mainittujen tapahtumien lisäksi järjestetään Jälkilöyly-keskusteluja ja teosesittelyjä kutsuvieraille, jotka ovat osa Tanssivirtaa Tampereella –nykytanssifestivaalia.
Yleisötyö vuosina 2012-2020 keräsi yhteensä 375 tapahtumaa ja 9726 osallistujaa.
Vuonna 2012 MD panosti kummiluokkatapaamisiin. Tapaamisten lisäksi järjestettiin erilaisia työpajoja ja harjoituksia niin avoimesti kuin tilatuille ryhmille.
Vuonna 2013 uutena tapahtumana tuotiin Ystäväilta sekä järjestettiin työpaja, keskustelutilaisuus ja taiteilijatapaaminen.
Vuonna 2014 järjestettiin Lasten pikkujoulut ja avoimia harjoituksia. Näiden lisäksi Ystäväilta sai jatkoa edellisvuodelta sekä muun muassa tanssityöpaja, keskustelut ja taiteilijatapaaminen pidettiin.
Vuonna 2015 yleisökeskustelut, avoimet harjoitukset sekä tilatut harjoitukset olivat menestyksekkäitä. Tanssityöpajoja ei järjestetty, mutta erilaisia tapaamisia, yleisökeskusteluja ja teosesittelyjä järjestettiin.
Vuonna 2016 järjestettiin ensimmäistä kertaa kursseja. Kurssien lisäksi järjestettiin taiteilijatapaamisia, avoimia harjoituksia ja muita pienempiä tapahtumia. Tanssityöpajoja ei järjestetty.
Vuosi 2017 oli onnistunut yleisötyön osalta. Vuonna 2017 MD oli ensimmäistä kertaa mukana Taidetestaajat-hankkeessa, jonka myötä järjestettiin Taidetestaajille tilaustyöpajoja. Sen lisäksi järjestettiin myös muun muassa tilattuja työpajoja, avoimet ovet viikko ja kulissikierros.
Vuonna 2018 kummiluokkatapaamiset saivat jatkoa ja osallistujia oli yli sata. Pääasiassa järjestettiin yleisökeskusteluja, avoimia harjoituksia ja tilattuja harjoituksia.
Vuonna 2019 Taidetestaajat saivat jatkoa. Lisäksi järjestettiin taiteilijatapaaminen, yleisökeskusteluja, harjoituksia tilatuille ryhmille ja avoin työpaja.
Vuosi 2020 toteutui yleisötyön osalta menestyksekkäästi, vaikka korona vallitsi maailmalla. Tammikuussa ehdittiin toteuttaa lukukauden viimeiset Taidetestaajat näytökset ja työpajat. Ystäväilta sai jatkoa vuodelta 2014. Samana vuonna järjestettiin yleisökeskusteluja, tilattuja työpajoja ja harjoitukset tilatuille ryhmille.
Esitystoiminta > Kiertueet

Tanssiteatteri MD toimintaan kuuluvat kiertue-esitykset niin kotimaassa kuin ulkomailla. Kiertue-esityksiä vuodessa on noin 20-30.
Esitystoiminta > Kiertueet > Kotimaa

Tanssiteatteri MD:n esityksiä on nähty kotimaassa useissa esittävän taiteen tapahtumissa, kuten Pyhäjärven täydenkuun tanssit (Secunda Prattica ja Sankari Moilanen ja Eve 2019), Kajaani Dance Festival (Tanssiva Muumilaakso 2018), Kuopio tanssii ja soi (Tanssiva Muumilaakso 2012), Kokkolan talvitanssit (Tanssiva Muumilaakso 2011) sekä Hurraa!-festivaali (Pieni lelukauppa 2016). Tanssin Aika -festivaali (Rafael 2009). Esitysvierailuja on viety myös kulttuuritaloihin, kuten Tampere-talon tapahtumiin (Secunda Prattica-osio 2019, Kenttä-osio 2018, Kurkistuksia Tanssivaan Muumilaaksoon 2017), Jyväskylän kaupunginteatteriin (Tanssiva Muumilaakso 2014, Burn Auts 2012) ja Tanssiteatteri Minimille Kuopioon (Sisaret 2019/Kuopion kt, Kurkistuksia Tanssivaan Muumilaaksoon 2018/Sotku, Pieni Lelukauppa 2017/Sotku) sekä Porvoon Avanti-saliin (Pieni lelukauppa 2016, Tanssiva Muumilaakso 2014) ja Turun Manillaan (Ronja Ryövärintytär 2013, Making of 2012).
Päiväkoti-ikäisille suunnattuja esityksiä (mmuun muassa Santeri Sammakon seikkailut, Taikalaatikko ja Arabian Jänis) on esitetty kotinäyttämön lisäksi merkittävässä määrin erityisesti Tampereen ja Pirkanmaan alueen päiväkodeissa ja kirjastoissa.
Esitystoiminta > Kiertueet > Ulkomaat

Tanssiteatteri MD:n esityksiä on nähty ulkomailla useissa maissa, kuten Ruotsissa, Saksassa, Kiinassa, USA:ssa, Virossa ja Kanadassa. Esimerkiksi Mari Rosendahlin teokset ovat vierailleet Saksassa Recklinghausenissa Ruhrfestspiele Fringe -ohjelmistossa: Klaffi (2013), 400 askelta (2012), Rafael (2010) ja Maitoo (2006) sekä Chemnitzissä Tanz |Moderne|Tanz -festivaalilla (400 askelta ja Pieni lelukauppa 2015). Samuli Roinisen Tanssiva Muumilaakso on vieraillut muun muassa Satellit-festivaalilla Ruotsissa 2015, Finnfest2013-festivaalilla Michiganissa USA:ssa 2013 ja Shanghain maailmannäyttelyssä 2010 sekä Shanghai Children’s Art Theatre 2015.
Esitystoiminta > Yhteistyöt

Tanssiteatteri MD tekee säännöllisesti erilaisia yhteistyöprojekteja. Pääsääntöisesti projektit koostuvat teatteri- ja oopperayhteistöistä kuten TTT:n Evita (2014) ja Kohtalon tango (2015), Tampere-talon 25-vuotisjuhlaesitys Kesäyön uni (2015) ja Tampereen Komediateatterin ja Tampere-talon Annie-musikaali (2012). Lisäksi MD on toteuttanut esitysvaihtoja vuodesta 1998 Tanssiteatteri Minimin, Routa-ryhmän, Aurinkobaletin ja JoJo – Oulun Tanssin Keskuksen sekä Pori Dance Companyn kanssa.
MD on tehnyt yhteistyötä myös vapaan kentän ryhmien kanssa kuten yhteistuotannot Alma!-liikeooppera (2021) Tampere Biennalen, CHANGEnsemblen ja Petri Kekoni Companyn, KokoTeatterin Nostalgia (2020) KokoTeatterin, Suuri Harppaus (2019) Teatteri Siperian ja Järjen päivät (2011) Teatteri GrusGrusin kanssa.
MD on ollut mukana TV-tuotantoja Ystäväni Pikku Pörriäinen kor. Tanssiteatteri MD (TV2, kymmenen osainen sarja 2017), Hurmaa 1 kor. Tero Saarinen (1993) ja Satakieli kor. Outi Vilonen (1997).
Lisäksi MD on ollut mukana yritysten mainoksissa, muun muassa Lindströmille ja Tampere-talolle.
Tanssiteatteri MD:n muita yhteistyökumppaneita ovat muun muassa TREenit ry, Pirkanmaan Tanssin Keskus (ent. Sisä-Suomen tanssin aluekeskus) ja Tampereen Teatteripääkaupunki -teatteritiimi sekä Tampereen kaupungin taidekasvatusohjelma Taidekaari.
Tanssiteatteri MD on muun muassa Suomen Teatterit ry:n, Pirfest – Pirkanmaan Festivaalit ry:n ja Finland Festivals ry:n sekä Lasten Tampere ry:n jäsen.
Toimintamalli > Toiminta

Tanssiteatteri MD valmistaa kantaesityksiä ja esittää 10-15 teoksen ohjelmistoa kotinäyttämöllä. Lisäksi MD toteuttaa yhteistuotantoja, esiintyy kiertueella Suomessa ja ulkomailla sekä vuokraa Hällä-näyttämöä erilaisille tanssikoulujen näytöksille, kulttuuritapahtumille ja festivaaleille kuten Tampereen Teatterikesä, Tanssimania, Pispalan Sottiisi ja Mukamas - kansainvälinen nukketeatterifestivaali sekä Nytke.
Ohjelmistossa on sekä oman ryhmän koreografien että vierailevien koreografien teoksia ja esitysvierailuja.
Toimintamalli > Organisaatio

Tanssiteatteri MD:ssä työskentelee vakinaisesti kahdeksasta kymmeneen henkilöä ja vierailijoita palkataan useita kymmeniä joka vuosi. Vakituisia työntekijöitä ovat tanssija-koreografit Suvi Eloranta, Anniina Kumpuniemi, Samuli Roininen ja Mari Rosendahl, tanssijat Joel Alalantela ja Klaara Haapanen, teatterisihteeri Paula Haajanen, viestintävastaava Asta Elijoki, valaistusmestari Sari Mayer sekä ääniteknikko Henri Puolitaival. Toiminnanjohtajan tehtävää hoitaa Anniina Kumpuniemi (2010–). Aiemmat toiminnanjohtajat ovat olleet Elina Jakowleva (2007–2009) ja Hanna Rosendahl (2000–2007).
Tanssiteatteri MD:n strategiset tavoitteet ovat yleisömäärän kasvattaminen, uudistuminen, johtamisen kehittäminen ja henkilökunnan hyvinvointiin panostaminen.
Tanssiteatteri MD:n arvoja ovat yhteistyö ja yhdessä suunnittelu, korkealaatuinen taiteellinen laatu sekä erilaisten yleisöjen arvostaminen.
MD:n missiona on toimia tanssitaiteen lipunkantajana Tampereella ja Pirkanmaalla.
Tanssiteatteria ylläpitää Tanssiteatteri Mobita/Danscon kannatusyhdistys, jonka tarkoitus on tukea korkeatasoista tanssiteatteritoimintaa sekä edistää esittävää taidetta erityisesti tanssitaidetta. Tarkoituksen toteuttamiseksi MD ylläpitää Tanssiteatteri MD -nimistä tanssiteatteriryhmää sekä järjestää esitys-, vierailu- ja kiertuetoimintaa, tilanvuokrausta, residenssi- ja kurssitoimintaa.
Toimintamalli > Rahoitus

Tanssiteatteri MD on yksi yhdestätoista valtionosuuden perusteella tukea saavasta tanssiteatterista Suomessa. Tanssiteatteri MD:n toimintaa tukee valtion lisäksi Tampereen kaupunki toiminta- ja vuokra-avustuksella.
Toimintamalli > Taiteellinen suunnitteluryhmä

Taiteelliseen suunnitteluryhmään kuuluvat Tanssiteatteri MD:n vakituiset tanssija-koreografit Joel Alalantela, Suvi Eloranta, Klaara Haapanen, Anniina Kumpuniemi, Samuli Roininen ja Mari Rosendahl. Suunnitteluryhmä vastaa sekä tanssiteatterin taiteellisesta suunnittelusta, vierailevien koreografien valinnasta että Tanssivirtaa Tampereella -nykytanssifestivaalin ohjelmiston suunnittelusta. Lisäksi ryhmä vastaa esityskausien suunnittelusta yhdessä muun henkilökunnan kanssa. Suunnitteluryhmässä vallitsee demokraattinen päätösvalta ohjelmiston ja linjanvetojen suhteen.
Hällä-näyttämö

Hällä-näyttämö sijaitsee Hämeenkadun varrella entisessä elokuvateatteri Hällässä (1940-2001). Loivasti nousevassa katsomossa on hyvä näkyvyys ja intiimi tunnelma. Katsomon akustiset ominaisuudet mahdollistavat vaativatkin äänelliset kokonaisuudet. Katsomopaikkoja on 213 ja pyörätuolipaikkoja seitsemän.
Hällä-näyttämön vieressä on 68,5 neliömetrin kokoinen harjoitussali. Kapasiteetiltaan harjoitussali on 60 henkilölle. Harjoitussali avataan yleisölämpiöksi esitysten yhteydessä ja toimii myös pienenä esitystilana. Molempia tiloja voi vuokrata.
Hällä-näyttämölle kuljetaan aulatilan läpi, minkä kapasiteetti 60 henkilöä. Aikuisille suunnattujen esitysten yhteydessä toimii aulabaari, joka avattiin 20-vuotisjuhliin vuonna 2016. Tanssiteatteri MD:llä on anniskeluoikeudet.
Hällä-näyttämö remontoitiin vuonna 2002 vanhasta elokuvateatterista tanssiteatteriksi OKM:n ja Majaoja-säätiön tuella. Tampereen kaupunki tilasi ja vastasi remontin toteutuksesta. Remontin lisäksi Hällään tehtiin huomattava määrä kone- ja kalustohankintoja. Vuonna 2012 toteutettiin OKM:n peruskorjausavustuksella ja Tampereen kaupungin toimesta Hällän peruskorjaus, jossa pintoja uusittiin ja esteettömyyttä parannettiin. Hällään saatiin pyörätuolihissi pääoven portaille sekä induktiosilmukat katsomoon, aulaan ja harjoitussaliin. Peruskorjauksessa harjoitussali muuntui pieneksi esiintymistilaksi kattoon asennettavan valokaluston ja äänentoiston myötä. Lisäksi vuonna 2016 tehtiin keittiöremontti, jossa uusittiin kaapistot ja kodinkoneet.
| Tekniset tiedot | Kapasiteetti | Koko | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| Hällä-näyttämö | 213 katsomopaikkaa sekä 7 pyörätuolipaikkaa | Leveys 13-9 m, syvyys 15 m  ja korkeus 4,5 m | 5.1 -kaiutinjärjestelmä |
| Harjoitussali | 60 henkilöä | 68,5 neliötä |  |
| Aula | 60 henkilöä |  |  |
Aiheesta muualla

Tanssiteatteri MD
Tanssiteatteri MD etänä (Arkistoitu – Internet Archive)
Mari Rosendahl: Kuusi kuvaa (9.4.2021) Yle
Tanssiteatteri MD: Youtube
Tanssiteatteri MD: Vimeo
Tanssiteatteri MD: Facebook
Tanssiteatteri MD: Instagram
Tanssiteatteri MD: Twitter
Thomas Eriksson

Thomas Eriksson on usean henkilön nimi:
Thomas Eriksson (s. 1959), ruotsalainen hiihtäjä
Thomas Eriksson (s. 1959), ruotsalainen jääkiekkoilija
Thomas Eriksson, taiteilijanimeltään Orup (s. 1958), ruotsalainen muusikko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Thomas Eriksson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Thomas Enger

Thomas Enger
Thomas Enger (s. 1973) on norjalainen rikoskirjailija.
Enger syntyi englannin ja ranskan opettajana työskennelleelle isälle sekä fysioterapeuttina työskennelleelle äidille. Hän pelasi aikoinaan jalkapalloa ja ylsi korkeimmillaan Norjan kolmosdivisionan Ullensaker/Kisa IL -seuraan. Hän on aiemmin myös työskennellyt toimittajana.
Enger julkaisi ensimmäisenä kirjanaan vuonna 2010 teoksen Valekuollut (Skinndød). Se avasi myös sarjan, jossa päähenkilönä on rikostoimittaja Henning Juul. Sarjan toisena osana ilmestyi vuonna 2011 Aavekipu (Fantomsmerte). Otava on julkaissut Engerin kirjallisuutta suomennettuna. Enger sai Uprisenin ensimmäisellä nuorisokirjallisuuden teoksellaan (Den onde arven) vuonna 2014 ja toistamiseen kirjallaan Killerinstinkt vuonna 2018. Enger harrastaa musiikin säveltämistä.
Kisko

| Kisko> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Salo |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Vanha Orijärven kaivos Kiskossa.
Sijainti:  60°15′55″N, 023°26′50″E
Lääni:  Länsi-Suomen lääni
Maakunta:  Varsinais-Suomen maakunta
Seutukunta:  Salon seutukunta
Kuntanumero:  259
Hallinnollinen keskus:  Toija
Perustettu:  1867
– emäpitäjä:  Pohja
Liitetty:  2009
– liitoskunnat:  Salo Halikko Kiikala Kuusjoki Muurla Perniö Pertteli Suomusjärvi Särkisalo Kisko
– syntynyt kunta:  Salo
Pinta-ala:  284,42 km²  (1.1.2008)
– maa:  251,85 km²
– sisävesi:  32,57 km²
Väkiluku:  1 828   (31.12.2008)
– väestötiheys:  7,26 as./km² (31.12.2008)
Ikäjakauma:  2007 
– 0–14-v.:  15,7 %
– 15–64-v.:  59,2 %
– yli 64-v.:  25,1 %
Kisko  on Suomen entinen kunta ja nykyään osa Saloa. Kunta sijaitsi Varsinais-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä ja sitä ennen Turun ja Porin läänissä. Se tunnettiin nyt jo hiipuneesta kaivosteollisuudestaan sekä kesämökkikuntana. Kiskon naapurikunnat olivat Karjalohja, Kiikala, Muurla, Perniö, Pertteli, Pohja, Suomusjärvi ja Tammisaari. Vuoteen 1993 saakka naapurikuntiin kuului Tammisaareen liitetty Tenhola.
Historia

Kisko on mainittu Pohjan kappeliseurakuntana vuonna 1347. Se itsenäistyi 1550-luvulla. Vuoteen 1876 asti Kisko kuului kahteen lääniin: itäosa oli Uudenmaan lääniä ja länsiosa Turun ja Porin lääniä. Suomusjärvi oli Kiskon kappelina vuodesta 1678, itsenäistyen 1898. Kappeliseurakunnan nimenä oli aluksi Laidike. Kiskon kunta perustettiin vuonna 1867.
Kiskon kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöön Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.
Kaivokset

Kiskon alueella ovat sijainneet Orijärven kaivos (kupari), Aijalan kaivos (kupari) ja Metsämontun kaivos (sinkki, kupari). Kaivokset ovat lopettaneet toimintansa. Kaivostoimintaa harjoitettiin 1600-luvulta 1900-luvulle.[lähde? ]
Kulttuuri

Kiskossa on viisi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemää valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Näitä ovat Haapaniemen linnanraunio, Kiskon kirkonkylä, Kärkelän ruukkiyhdyskunta, Mommolan kartano ja Orijärven kaivos.
Kisko on saanut mainetta italialaisen Felice Vincin teoriasta, jonka mukaan Homeroksen Troija olisi sijainnut Kiskon Toijassa. Kisko-Seura ry on järjestänyt Vincin teorian inspiroimia tapahtumia.
Kulttuuri > Murre

Kiskon alueella puhutun kielen perustana on itäinen Lounais-Suomen murre. Kiskon murre kuuluu Lounais-Suomen itäryhmän rantaryhmään.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kiskon pitäjäruoaksi valittiin 1980-luvulla halstratut suolasilakat ja perunamuusi.
Kylät

Aijala, Hongisto, Honkapyöli, Jyly, Kajala, Kaukuri, Kavasto, Kiskon kirkonkylä, Kurkela, Lappi, Leilä, Liuhto, Marttila, Metsola, Orijärvi, Sammalo, Sillanpää, Sorttila, Tieksmäki, Toija, Viiari, Vilikkala, Ylötkylä.
Järvet ja muut vesistöt

Ahdistonjärvi, Ahvenlammi, Aneriojoki, Hirsijärvi, Iso-Kisko, Iso-Tahko, Kavastonjärvi, Kirkkojärvi, Kurkelanjoki, Kurkelanjärvi, Määrjärvi, Nikuli, Orijärvi, Riitjärvi, Vähä-Tahko.
Tunnettuja kiskolaisia

Juho Kekkonen (1890–1951), kansanedustaja (KrTL)
Rauno Saari (s. 1946), maaherra, syntyi Kiskossa
Gabriel Wilhelm Sohlberg (1851–1913), suomalainen teollisuusyrittäjä, Oy G. W. Sohlberg Ab:n perustaja, syntyi Kiskossa
V. J. Sukselainen (1906–1995), kansanedustaja (kesk.)
Arimo Uusitalo (s. 1942), maanviljelijä, osuustoimintavaikuttaja, maanviljelysneuvos
Pekka Virtanen (s. 1923), ammattiyhdistysjohtaja ja toimittaja
Ystävyyskunnat

Kaarma, Viro
Strängnäsin kunta, Ruotsi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kisko Wikimedia Commonsissa
Aijalan-Kaukurin kyläyhdistys[vanhentunut linkki]
Kisko-Seura ry
Kiskon vanhoja karttoja Kansallisarkiston palvelussa (Arkistoitu – Internet Archive)
Tuntematon kultamaa - Suomessa, Seura, 23.11.1938, nro 47, s. 6. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Thomas Endres

| Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Länsi-Saksa> Miesten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Soul 1988 | floretti, joukkuekilpailu |  |
Thomas Endres (s. 12. syyskuuta 1969 Würzburg) on saksalainen entinen miekkailija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa ja oli siellä mukana saamassa hopeaa floretin joukkuekilpailussa.
Tenhi

| Tenhi |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1996 ––
Tyylilaji:  dark folk progressiivinen folk neofolk
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Tyko Saarikko   Ilmari Issakainen  
Levy-yhtiö:  Prophecy Productions, 1997 –  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tenhi on suomalainen progressiivista folkmusiikkia soittava yhtye. Yhtyeen perusti Tyko Saarikko vuoden 1996 lopulla. Vuonna 1997 saksalainen Prophecy Productions solmi kolmen täyspitkän levyn kattavan sopimuksen tuolloin kaksimiehisen Tenhin kanssa. Ilkka Salminen oli liittynyt yhtyeeseen hieman aikaisemmin ja ennen studioon astumista Ilmari Issakaista pyydettiin liittymään. Session tuloksena syntynyt Hallavedet -mini-CD sisälsi kaksi kappaletta. Vuonna 1999 Eleanor Lundell liittyi yhtyeeseen ja esikoisalbumi Kauan julkaistiin samana vuonna. Airut: ciwi -mini-CD julkaistiin vuonna 2001 ja toinen kokopitkä Väre vuonna 2002.
Vuonna 2006 Tenhi julkaisi uuden pitkäsoittonsa Maaäet, joka jatkoi tuotantoa edellisten albumien kaltaisella tummanpuhuvalla tyylillä.
Myöhemmin samana vuonna Prophecy Productions uudelleenjulkaisi Tenhin sivuprojektina vuonna 2004 äänitetyn levyn Airut:aamujen. Elokuussa 2007 Tenhi julkaisi kolmen CD:n kokoelmalevyn Folk Aesthetic 1996–2006, jolle on koottu harvinaista ja julkaisematonta materiaalia, muun muassa Hallavedet-ep, Airut: ciwi -ep sekä Kertomuksia-demo vuodelta 1997.
Vuonna 2023 Tenhi julkaisi singlen Saattue tulevalta Valkama-levyltään.
Jäsenet > Nykyiset jäsenet

Tyko Saarikko – laulu, piano, urkuharmoni, kitara, lyömäsoittimet, didgeridoo, munniharppu, udu
Ilmari Issakainen – rummut, piano, kitara, basso, lyömäsoittimet, taustalaulu
Jäsenet > Aikaisemmat jäsenet

Inka Eerola – viulu
Janina Lehto – huilu, laulu
Jaakko Hilppö – taustalaulu, keikkabasisti
Tuukka Tolvanen – taustalaulu, keikkakitaristi
Eleonora Lundell – viulu, alttoviulu (1998–2001)
Veera Partanen – huilu (1999–2000)
Kirsikka Wiik – sello (Väre-albumilla)
Ilkka Salminen – laulu, kitara, basso, urkuharmoni, lyömäsoittimet (1997–2008)
Diskografia

Kaikki levyt on julkaissut Prophecy Productions.
1998: Hallavedet (EP)
1999: Kauan
2000: Airut: ciwi (EP)
2002: Väre
2006: Maaäet
2006: Airut:aamujen
2007: Folk Aesthetic 1996–2006
2011: Saivo
2023: Valkama
Aiheesta muualla > Haastatteluja

Heathen Harvest, 2004 (englanniksi)
Heathen Harvest, 2006 (englanniksi)
Hanna Valjakka: Tenhi – eskapismia nykyhetkessä. Meteli.net 2.2.2004.
Tikankontit

| Tikankontit |
| --- | --- |
 Idäntikankontti (Cypripedium macranthos)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Tikankonttikasvit Cypripedioideae
Suku::  Tikankontit Cypripedium  L.
Katso myös
   Tikankontit Wikispeciesissä   Tikankontit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tikankontit (Cypripedium) on kasvisuku kämmekkäkasvien heimossa. Suvussa on 54 lajia ja lisäksi monia risteymälajeja. Tikankontteja kasvaa luonnonvaraisena Maan pohjoisella puolella, Euraasiassa ja Pohjois- ja Keski-Amerikassa. Lajeista yksi, lehtotikankontti (Cypripedium calceolus), kasvaa lähes koko Euroopassa länsirannikolle asti, mutta on monista maista hävinnyt kokonaan ihmistoiminnan vuoksi. Kahden pääosin aasialaisen lajin, Cypripedium guttatum ja idäntikankontin (Cypripedium macranthos), luontainen levinneisyys yltää Venäjän Euroopan puoleiseen osaan asti. Suurin tikankonttien lajirunsaus on Kiinassa, missä kasvaa noin 35 lajia, enimmäkseen endeemisenä.
Lajeja

Cypripedium acaule
tikankontti eli lehtotikankontti (Cypripedium calceolus)
Cypripedium guttatum
pulskatikankontti (Cypripedium kentuckiense)
idäntikankontti (Cypripedium macranthos)
Cypripedium molle
Cypripedium parviflorum
kruunutikankontti (Cypripedium reginae)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tikankontit (Cypripedium)
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tikankontit (Cypripedium)
ITIS: Cypripedium (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Cypripedium (englanniksi)
Flora of China: Cypripedium (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Genus Cypripedium (englanniksi)
Kriit

Kriit, yksi Marvel-universumin mahtavimmista imperiumeista (Kuvittajat: Jorge Lucas & DaveMcCaig
)
Kriit (tunnetaan myös nimellä Ruul, esiintyneet Suomessa myös alkuperäisellä nimellään Kreet) ovat Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen, korkeasti kehittynyt avaruusimperiumi. Heidän kotiplaneettansa oli Hala Suuressa Magellanin pilvessä. Krii-rodun ensiesiintyminen tapahtui Fantastic Four -lehden numerossa 65 (1967).
Historia > Kriiden ja skrullien sota

Kauan ennen kuin ensimmäiset nisäkkäät syntyivät maapallolla, oli Suuressa Magellanin pilvessä, Paman tähtijärjestelmässä, planeetta Hala. Sitä asutti barbaarinen krii-rotu ja rauhalliset cotatit. Skrullit (jotka tuolloin olivat vielä rauhallinen kauppiasrotu) saapuivat Halalle ja aprikoivat kumpi roduista olisi soveliaampi skrullien tarjoamalle tekniikalle. Järjestettiin kilpailu, jota seurasi itse skrullien keisari Dorrek.
Kriit ja cotatit vietiin planeetta Maata kiertävälle kuulle, jonne skrullit loivat nk. Sinisen Vyöhykkeen (tätä nykyä siellä asuu mahtava Seuraaja). Skrullit käskivät rotujen luoda jotakin merkittävää ja lähtivät sitten matkoihinsa. Tultuaan takaisin skrullit totesivat kriiden luoneen valtavan kaupungin ja cotatien luoneen kauniin puutarhan. Cotatit voittivat ja raivostuneet kriit hyökkäsivät skrullien ja cotatien kimppuun. Seuranneissa taisteluissa itse keisari sai surmansa ja kriit tutkivat ahnaasti hylättyjen skrullialusten sisältämää tekniikkaa.
Kesti vuosikymmeniä ennen kuin tieto keisarin kuolemasta ehti skrulli-imperiumiin ja samalla kriit aloittivat aggressiot skrulleja vastaan vieden sodan jopa skrullien valtaistuinplaneetta Skrullokselle asti. Samanaikaisesti kriit metsästivät rauhalliset cotatit miltei sukupuuttoon. Rauhalliset skrullit muuttuivat nopeasti aggressiiviseksi ja sotaisaksi kansaksi joka iski rajusti kriiden invaasiota vastaan. Niin alkoi kriiden ja skrullien välinen sota joka oli kestävä miljoonia vuosia.
250 vuotta sodan alkamisesta kriiden tiedeneuvosto päätti vastatoimena skrullien luomalle Kosmiselle Kuutiolle luoda oman Kuutionsa. Neuvosto rakensi osittain orgaanisen tietokoneen Ylimmän Tajunnan, joka kuitenkin päätti että Kuution rakentaminen olisi aivan liian vaarallista. Asiasta luovuttiin. Myöhemmin Ylin Tajunta kasvatti radikaalisti poliittista valtaansa ja nousi lopulta koko imperiumin johtajaksi. Samaten sen ympärille perustettiin uskonto.