stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lahden lasitehdas

Lahden Lasitehdas, lasinleikkaussali 1949
Lahden Lasitehdas Oy, myöhemmin Pilkington Lahden Lasitehdas Oy, on 1923 perustettu ja vielä toistaiseksi Pilkington-yhtymän tytäryhtiönä toimiva alun perin Torsten Kindbergin perustama suomalainen lasitehdas, joka valmistaa tasolasia ikkunateollisuuden raaka-aineeksi. Tehdas sijaitsee Okeroisissa. Vuonna 2011 yrityksessä työskenteli noin 30 henkilöä.
Pilkington sulki tehtaan ja tuotanto päättyi toukokuun 2012 lopussa. Se oli viimeinen tasolasia valmistava yritys Suomessa. Emoyhtiö NSG perustelee päätöstä konserninlaajuisilla yritysjärjestelyillä ja myös markkinatilanteella. Tehdas oli suljettuna jo vuonna 2009 ja pelkästään välitti muualta tullutta lasia kevääseen 2011 saakka, jolloin tuotantoa suunniteltiin käynnistettäväksi uudestaan vuodenvaihteessa 2011-2012, ja kunnostyöt aloitettiin.
Pilkingtonilla on Suomessa muita tehtaita ja niissä työntekijöitä 1100.
Albert ja Torsten Kindbergillä oli Espoossa Espoon lasitehdas, mutta se paloi vuonna 1922, ja he siirtyivät Lahteen Lahden Saha Oy:n vanhaan selluloosatehtaaseen. Tuotanto alkoi 1923.
Okeroisten tehdas vihittiin 1969. Silloin veto tehtiin pystysyynnassa, mutta vaakavetoon eli float-menetelmään siirryttiin 1987. Pilkington osti puolet tehtaan osakkeista 1977, valtiolta sen osuuden 1988 ja loput 1994, jolloin se omisti koko tehtaan. Japanilainen Nippon Sheet Glass osti Pilkingtonin 2006. Konserni toimii 29 maassa ja työntekijöitä on 28 500.
Yrityksen tytäryhtiö oli Oy Autolasi, joka valmisti autojen tuulilaseja ja suoralaminoitua lasia. Se siirtyi yhdessä emoyhtiön kanssa Pilkingtonille.
Aiheesta muualla

Annala, Vilho: Suomen lasiteollisuus vuodesta 1681 nykyaikaan. II osa. Kehitys vuoden 1809 jälkeen. Toinen nide, s. 706–721.  Helsinki:  Suomen lasiteollisuusliitto, 1948.
Aimo Löfberg ja Maarit Niiniluoto: 50 vuotta lasia Lahdesta : Lahden lasitehdas, Borup & K:ni 1923-1973. Lahti 1973.
Lasten taidetalo Toteemi

| Lasten taidetalo Toteemi |
| --- | --- |
 Taidetalo Toteemin sisäänkäynti ja sisäänkäynnin edustan Toteemit-teos vuodelta 2007 (toteemit maalattu 2015).
Osoite:  Myyrmäentie 6, 01600 Vantaa
Sijainti:  Myyrmäenraitti, sisäänkäynti noin 20 metriä Noropolun risteksestä etelään, Myyrmäki
Koordinaatit:  60.2681°N, 24.8518°E
Rakennustyyppi:  lastenkulttuurikeskus
Käyttäjä:  Vantaan kaupunki, Lasten ja nuorten kulttuuritoiminta
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lastenkulttuurikeskus Toteemi (aiemmin Lasten taidetalo Toteemi) on Vantaan Myyrmäessä Myyrmanninraitin varrella sijaitseva lastenkulttuurikeskus.
Rakennuksen edustalla on kuvataidekeskuksen opiskelijoiden toteuttama kolmen toteemin muodostama Toteemit-teos vuodelta 2007.[lähde? ] Toukokuussa 2015 Hämeenkylän koulun oppilaat maalasivat toteemit kuvanveistäjä Juha Mennan ohjaamana.
Label This!

| Label This! Darude |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu:  24. lokakuuta 2007  2. joulukuuta 2008
 Tyylilaji: electronica, trance
 Kesto: 78.15
 Levy-yhtiö: Helsinki Music Company / Warner Music Finland
Daruden muut julkaisut
| Rush 2003 | Label This! 2007 | Moments 2015 |
Label This! on Daruden kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 24. lokakuuta 2007 Suomessa ja 2. joulukuuta 2008 Yhdysvalloissa. Albumilta julkaistiin singlet "Tell Me", "My Game" ja "In the Darkness".
Kappaleet

| --- | --- |
 Euroopan painos My Game – 4.30  Tell Me – 6.39  Stars (Here With Me) – 6.27  Good Grooves – 5.35  In the Darkness – 7.08 (Tech Mix)  Bad – 6.21  Label This! – 4.49  Lost – 5.30  For Those I Love – 8.02  Dreams – 7.00  Stars (Here With Me) – 8.08 (Tech Mix)  In the Darkness – 8.06 (Trance Mix) :  Yhdysvaltain painos My Game – 4.30  Tell Me – 6.41  I Ran (So Far Away) – 6.19 (mukana Blake Lewis)  Stars (Here With Me) – 6.12 (Tech Mix)  Good Grooves – 5.33  In the Darkness – 7.07 (Tech Mix)  Bad – 6.21  Label This! – 4.49  Lost – 5.30  For Those I Love – 8.02  Dreams – 6.58  In the Darkness – 8.07 (Trance Mix)
Arvostelut

Dome.fi:
Rumba: suopea
Stara.fi:
Kroketti kesäolympialaisissa 1900

Krokettikilpailu vuoden 1900 olympialaisissa.
Kroketti on ollut olympialaisten ohjelmassa yhden kerran, vuonna 1900. Lajiin osallistui seitsemän miestä ja kolme naista. Osallistujista yhdeksän oli Ranskasta ja yksi Belgiasta. Kaikki mitalit menivät ranskalaisille. Kroketissa oli kolme kilpailutapahtumaa, yhden pallon yksilökilpailu, kahden pallon yksilökilpailu ja paripeli. Vuoden 1900 krokettikilpailuista on vain vähän kirjoitettua tietoa. Laji on kuitenkin mukana virallisissa raporteissa, joten se on ollut kisoissa mukana virallisena lajina.
Yksinpeli – yksi pallo

Kilpailuun osallistui yhdeksän kilpailijaa, joista kolme oli naisia. Parhaat neljä etenivät toiselle kierrokselle, jonka kaksi parasta etenivät finaalikierrokselle.
Yksinpeli – yksi pallo > 1.kierros

| Sija | Pelaaja | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Chrétien Waydelich (FRA) | 11 |
| 2 |  Georges Johin (FRA) | 13 |
| 3 |  Al. Blachère (FRA) | 17 |
| 4 |  Gaston Aumoitte (FRA) | 18 |
| 5 |  Madame Desprès (FRA) | 24 |
| — |  Jeanne Filleaul-Brohy (FRA) | DNF |
| — |  Marcel Haentjens (BEL) | DNF |
| — |  Marie Ohnier (FRA) | DNF |
| — |  Jacques Sautereau (FRA) | DNF |
Yksinpeli – yksi pallo > 2.kierros

| Sija | Pelaaja | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Georges Johin (FRA) | 16 |
| 2 |  Gaston Aumoitte (FRA) | 18 |
| 3 |  Chrétien Waydelich (FRA) | 20 |
| 4 |  Al. Blachère (FRA) | 22 |
Yksinpeli – yksi pallo > Finaali

| Sija | Pelaaja | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Gaston Aumoitte (FRA) | 15 |
| 2 |  Georges Johin (FRA) | 21 |
Yksinpeli – kaksi palloa

Tapahtuma järjestettiin kahtena perättäisenä lauantaina, 4. ja 11. heinäkuuta. Kilpailuun osallistui ainakin kuusi kilpailijaa.
| Sija | Pelaaja |
| --- | --- |
1:  Chrétien Waydelich (FRA)
2:  Maurice Vignerot (FRA)
3:  Jacques Sautereau (FRA)
4:  Al. Blachère (FRA)
—:  Madame Desprès (FRA)
—:  Jeanne Filleaul-Brohy (FRA)
Paripeli

Kroketin paripelistä ei ole tiedossa muuta kuin voittajien nimet. Voittajiksi selviytyneet Gaston Aumoinette ja Georges Johin olivat myös yksilökilpailun kaksi parasta pelaajaa.
| Sija | Pelaaja |
| --- | --- |
1:  Gaston Aumoitte ja Georges Johin (FRA)
Mitalistit

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| Yhden pallon yksinpeli tulokset |   Gaston Aumoitte (FRA) |   Georges Johin (FRA) |   Chrétien Waydelich (FRA)  |  |
| Kahden pallon yksinpeli tulokset |   Chrétien Waydelich (FRA) |   Maurice Vignerot (FRA) |   Jacques Sautereau (FRA)  |  |
| Paripeli tulokset |   Gaston Aumoitte ja Georges Johin (FRA) |  ei jaettu |  ei jaettu  |  |
  Lähde: Croquet at the 1900 Paris Summer Games Sports Reference. Arkistoitu 19.10.2012. Viitattu 13.4.2017. (englanniksi)
Mitalitaulukko

| Kroketin olympiamitalit> Sija | Kroketin olympiamitalit> Maa | Kroketin olympiamitalit> Kultaa | Kroketin olympiamitalit> Hopeaa | Kroketin olympiamitalit> Pronssia | Kroketin olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | 3 | 2 | 2 | 7 |
| Yhteensä | Yhteensä | 3 | 2 | 2 | 7 |
Lähde: Croquet Sports Reference. Viitattu 15.12.2016. (englanniksi)
Köykkä (Padasjoki)

| Köykkä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°15′33″N, 25°05′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Peräiseen Saarijärveen 
Järvinumero:  35.786.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164 m  
Rantaviiva:  0,626 km  
Pinta-ala:  1,918 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKöykkä 
Köykkä tai Köykkäjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella  sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164 metriä mpy.
Kyyhkynherne

| Kyyhkynherne |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Kyyhkynherneet Cajanus
Laji::  cajan
Kaksiosainen nimi
 Cajanus cajan  (L.) Millsp. 
Katso myös
   Kyyhkynherne Wikispeciesissä   Kyyhkynherne Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cajanus cajan
Kyyhkynherne eli kirjokyyhkynherne (Cajanus cajan, synonyymi Cajanus indicus) on trooppinen hernekasvi, joka on todennäköisesti kotoisin Aasiasta. Sitä viljellään koko trooppisella vyöhykkeellä, ja se on tärkeä viljelykasvi erityisesti puolikuivilla alueilla.
Kyyhkynhernettä viljellään erityisesti Intian niemimaalla, Itä-Afrikassa ja Väli-Amerikassa. Monivuotiset lajikkeet elävät 3–5 vuotta; yksivuotiset soveltuvat paremmin viljelyyn. Kasvia viljellään yleensä sekaviljelynä viljakasvien, kuten durran, helmihirssin tai maissin, kanssa. Se on tärkeä ravintokasvi.
Intiassa käytetään halkaistusta siemenestä nimitystä toor dal. Englanninkielisissä maissa käytetään nimitystä kyyhkynherne (pigeon pea).
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kirjokyyhkynherne – Cajanus cajan
ITIS: Cajanus cajan (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Cajanus cajan (englanniksi)
Flora of China: Cajanus cajan (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Cajanus cajan (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Pigeon pea
Käännös suomeksi
LaMelo Ball

| LaMelo Ball |
| --- | --- |
 Ball vuonna 2022.
Henkilötiedot
Koko nimi:  LaMelo LaFrance Ball
Syntynyt: 22. elokuuta 2001 (ikä 23) Anaheim, Kalifornia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Lempinimi:  Melo
Pelipaikka:  Pelintekijä
Pituus:  198 cm
Paino:  82 kg
Nyk. joukkue:  Charlotte Hornets
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  3. varaus 2020
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
:  Chino Hills SPIRE Academy
Seurajoukkueet
2020–:  Charlotte Hornets
LaMelo LaFrance Ball (s. 22. elokuuta 2001 Anaheim, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen koripalloilija joka pelaa NBA:ssa. Charlotte Hornets valitsi hänet kolmantena pelaajana vuoden 2020 varaustilaisuudessa. Ball on pelipaikaltaan pelintekijä. Ballin veli, Lonzo Ball pelaa myös NBA:ssa. Ballin isä on LaVar Ball.
Köykky

| Köykky |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari, Kivijärvi
Koordinaatit:  63°16′32″N, 25°19′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.443.1.034
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175,4 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,544 km  
Pinta-ala:  1,433 ha  
Tilavuus:  0.000045 km³ 
Keskisyvyys:  3,15 m  
Suurin syvyys:  5,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKöykky 
Köykky  on Keski-Suomessa Viitasaarella ja Kivijärvellä Tynnyriperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 45 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 5,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Kivijärven alueeseen (14.443) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 175,4 metriä mpy.
Kuu (yleisnimi)

Yleisnimenä kuu on planeetan, kääpiöplaneetan tai pienkappaleen luonnollinen kiertolainen, eli satelliitti. Kaikilla aurinkokuntamme neljällä uloimmalla planeetalla, eli kaasujättiläisillä Jupiterilla, Saturnuksella, Uranuksella ja Neptunuksella on useita kuita. Näillä planeettoilla on myös renkaat, jotka ovat myös joukko hyvin pieniä kiertolaisia, mutta renkaankappaleita ei yleensä pidetä varsinaisina kuina. Myös kentauri-tyyppisellä pikkuplaneetalla Chariklo on kaasuplaneettojen tavoin renkaat.
Kuulla kuu

Teoreettisesti kuilla voi olla kuu. Kuun ja sen kuun välinen matka täytyy olla pienempi kuin  R\cdot (m/M/3)^{1/3}, 

missä R on kuun ja planeetan välinen matka, m kuun massa ja M planeetan massa. Mikäli välimatka olisi suurempi, kuun kuu sinkoutuisi avaruuteen tai kiertämäänsä planeettaa päin. Aurinkokunnassa ei ole tunnettuja kuita, jotka kiertäisivät kuuta. Teoriassa aurinkokunnan neljä kuuta on saattanut kosmisessa historiassaan omata kiertolaisen: maan Kuu, Jupiterin Callisto ja Titus sekä Saturnuksen Japetus.
Kuulla voi olla myös yhteisiä kuita sen kiertämän suuremman kappaleen kanssa. Muun muassa kaksoiskääpiöplaneetoilla Plutolla ja sen kuulla Kharonilla on neljä yhteistä kuuta Hydra, Styx, Kerberos ja Nix. Pluton lisäksi tunnetaan myös muita kaksoispikkuplaneettoja kuiperin vyöhykkeellä, esimerkiksi Borasisi ja Teharonhiawako. Myös osa asteroideista kuten Antiope on kaksoisjärjestelmiä. Pluto ja Kharon ovat kuitenkin suurimmat tällaiset kappaleet.
Aurinkokunnan kuita

Merkurius ja Venus
Ei ole
Maa
Kuu
Mars
Deimos
Phobos
Ceres
Ei ole, mutta monilla muilla asteroideilla on.
Joitain esimerkkejä asteroidivyöhykkeen asteroideista, joilla on kuita:
Minerva
Gorgoneion
Aegis
Kleopatra
Cleoselene
Alexhelios
Ida
Dactyl
Antiope
S/2000 (90) 1
Sylvia
Remus
Romulus
Jupiter
Neljä suurta niin sanottua Galilein kuuta näkyvät jo pienellä kaukoputkella tai kiikarilla.
Io
Europa
Ganymedes
Kallisto
useita muita
Saturnus
Pan
Prometheus
Pandora
Epimetheus
Telesto
Calypso
Helene
Atlas
Mimas
Titan
Tethys
Enceladus
Japetus
Dione
Rhea
Hyperion
Phoebe
Janus
useita muita
Uranus
Oberon
Titania
Umbriel
Ariel
Miranda
Cordelia
Ophelia
Bianca
Cressida
Desdemona
Juliet
Portia
Rosalind
Belinda
Puck
useita muita
Neptunus
Triton
Nereid
Proteus
Naiad
Thalassa
Despina
Galatea
Larissa
useita muita
Pluto–Kharon (kaksoiskääpiöplaneetta)
Hydra
Nix
Kerberos
Styx
Haumea
Namaka
Hi'iaka
Makemake
S/2015 (136472) 1
Eris
Dysnomia
Myös monilla muilla transneptunisilla kohteilla on kuita. Alla joitain esimerkkejä:
Orcus
Vanth
Quaoar
Weywot
Borasisi
Pabu
Teharonhiawako
Sawiskera
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuu (yleisnimi) Wikimedia Commonsissa
Aurinkokunta
| --- | --- |
Kuut:  Maan ·  Marsin ·  Jupiterin ·  Saturnuksen ·  Uranuksen ·  Neptunuksen ·  Pluton ·  Haumean ·  Makemaken ·  Eriksen ·  Pikkuplaneettojen
Renkaat:  Jupiterin ·  Saturnuksen (Rhean)  ·  Chariklon ·  Uranuksen ·  Neptunuksen
Pienkappaleet:  Meteoroidit ·  Pikkuplaneetat ·  Asteroidit ·  NEA:t ·  Asteroidivyöhyke ·  Troijalaiset ·  Kentaurit ·  Damocloidit ·  Transneptuniset kohteet ·  Kuiperin vyöhyke ·  Hajanainen kiekko ·  Hillsin pilvi ·  Oortin pilvi ·  Komeetat
Koskela (Oulu)

| Koskela |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Koskela korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Koskelan suuralue
Kaupunginosa nro:  59
Väkiluku:  3 407  31.12.2023
Työpaikkoja:  869 kpl   (31.12.2016)
Osa-alueet:  Koskela, Mustasuo, Niittyaro, Simpsinkangas
Postinumero(t):  90560
Koskelan työväentalo eli Koskelankylän Walo
Koskela on Oulun kaupunginosa, joka sijaitsee noin neljä kilometriä pohjoiseen keskustasta Oulu–Tornio-rautatien ja valtatien 4 välisellä alueella. Asukkaita kaupunginosassa on noin 3 500. Koskelan kaupunginosaan kuuluvat myös Mustasuon, Niittyaron ja Simpsinkankaan eli Simpsin osa-alueet.
Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Rajakylään ja Teknologiakylään, idässä valtatiehen sekä Iskon kaupunginosaan, etelässä Alppilaan, lounaassa Toppilaan ja lännessä Taskilaan.
Niittyarossa järjestettiin vuoden 1976 asuntomessut. Messutalot olivat ajalle tyypilliseen tapaan pääasiassa tasakattoisia, mutta messualueelle rakennettiin myös niin sanottuja käkikellotaloja. Mustasuon alue on pääasiallisesti omakotitalo- tai rivitaloasumista suosivaa lähiöaluetta. Kerrostaloja on lähinnä Simpsinkankaalla. Vanhimmat rakennukset sijaitsevat aivan rautatien varressa.
Historiaa

Koskela syntyi 1800-lopun lopulla Toppilan sahan työläisten asuntoalueeksi, jolloin alue kuului Oulun maalaiskuntaan (myöhemmin Oulujoki). Tuolloin alue tunnettiin nimellä Koskelankylä. Se muodostui tuolloisen Toppilan tilan maille kaavoittamattomasti, mikä on vieläkin näkyvissä alueen tieverkossa. Työläiset muuttivat alueelle ympäri Pohjois-Suomea, joten he muodostivat alueelle varsin heterogeenisen asujaimiston, jolta puuttuivat perinteiset sukulaisuuteen perustuvat turvaverkostot, joihin olisi pystynyt samaistumaan. Koskelankylän asukkaille yhteiseksi tekijäksi ja identiteetiksi muodostui koskelankyläläinen työläisstatus. Vanha Koskelankylä-nimitys näkyy edelleen Koskelassa sijaitsevan työväentalon, Koskelankylän Walon sekä urheiluseura Koskelankylän Riennon nimissä. Vuonna 1938 Koskelankylä liitettiin Oulunjoen kunnasta Oulun kaupunkiin.
Palvelut

Palvelut ovat keskittyneet Koskelan koulun läheisyyteen. Sieltä löytyvät kirjasto, neuvola, ostoskeskus, päiväkoti, Wellamo-koti, Koskelan palvelukeskus sekä palvelukeskus Runola. Toinen päiväkoti sijaitsee Purjehtijantiellä. Urheilukenttä on Niittyarossa.
Liikenne ja luonto

Koskelasta on hyvät kulkuyhteydet keskustan suuntaan. Alueella sijaitsi vuoteen 1970 asti Koskelankylän seisake. Oulun yliopisto sekä Teknologiakylä ovat lyhyen pyöräilymatkan päässä, samoin Linnanmaan market-alue.
Kaupunginosan viheralueet ovat suurimmaksi osaksi luonnontilaisia metsikköjä. Suurimmat metsäalueet ovat Keulapuisto, Annanpuisto, Niittyaronpuisto sekä Sylvianpuisto. Suurin hoidettu puistoalue on Koskelanpuisto ja lisäksi hoidettua puistoaluetta on muun muassa Niittyaron puistossa. Koskelan alueelta löytyy myös viljelyalue palstaviljelyyn. Viljelyalue sijaitsee Mustansuon osa-alueella.
Nähtävää

Nasaretin pyhän perheen kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koskela (Oulu) Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Lasten päivä

Lasten päivä (jap. こどもの日, Kodomo no hi) on juhlapäivä Japanissa 5. toukokuuta. Päivä päättää niin sanotun kultaisen viikon, johon kuuluvat Shōwa-keisari Hirohiton päivä, perustuslain muistopäivä ja luonnon päivä.
Lasten päivä oli alun perin tango no sekku (端午の節句), Japanin keisarillisessa hovissa vietetty kiinalaisen kalenterin viidennen kuukauden viides päivä, jota Kiinassa vastaa lohikäärmeveneiden juhla. Siitä tuli poikien juhla samuraiden valtakaudella Kamakura-kaudella. Poikien päivä muutettiin lasten päiväksi vuonna 1948.
Juhlan taustan vuoksi siihen kuuluu samurai-panssarin ja kypärien ja nukkejen esilläpito.
Juhlaan kuuluvat iirikset eli kurjenmiekat sekä kalan muotoiset koinobori-liput. Perinteisiä juhlaan kuuluvia ruokalajeja ovat kashiwa mochi, riisipallot makealla paputahnalla tammenlehteen käärittynä ja chimaki, riisinyytit bambunlehdessä.
Galleria

Koinobori-lippuja
Samurai-nukkeja
Kashiwa mochi
Chimaki
Köynnöksenkantajat

Köynnöksenkantajat
Symbolismi
Fernand Khnopff, , 1911.
Symbolismi
Fin de siècle | Romantiikka | Dekadenssi |  Symbolismi kirjallisuudessa | Venäläinen symbolismi
Symbolisteja
Léon Bakst | Charles Baudelaire | Aubrey Beardsley | Arnold Böcklin | Magnus Enckell | Gustav Klimt | Max Klinger | Stéphane Mallarmé | Gustave Moreau | Mihail Nesterov | Edgar Allan Poe |  Sully Prudhomme | Arthur Rimbaud | Konstantin Somov | Émile Verhaeren | Paul Verlaine
Symbolismia
Pahan kukat | Ad Astra | Haavoittunut enkeli | Halla | Kuoleman puutarha | Köynnöksenkantajat | Lemminkäisen äiti | Symposion | Terror Antiquus
Köynnöksenkantajat on kuuluisa Hugo Simbergin maalaama fresko, joka sijaitsee Tampereen tuomiokirkossa. Simberg maalasi sen 1905–1906. Kirkon lehterikaiteessa sijaitsevaan freskoon on kuvattu kaksitoista poikaa kantamassa piikikästä ruusuköynnöstä. Poikien lukumäärä viittaa Raamatun apostoleihin. Pojat ovat alasti ja jokainen kannattelee köynnöstä eri tavalla. Maalaus päättyy molemmilta puoliltaan metsään. Freskon pituus on 52 metriä ja pinta-ala noin sata neliömetriä. Koristemaalari Vilhard Kivistö sekä stukkorappari Arvid Nurhonen avustivat Simbergiä Köynnöstenkantajien maalaamisessa.
Freskoa paheksuttiin aikoinaan seurakuntalaisten keskuudessa, ja siinä esiintyviä poikia vaadittiin jopa vaatetettaviksi, vaikka enemmistö seurakuntalaisista suhtautuikin teokseen myönteisesti.
Laanilan lukio

| Laanilan lukio> Oulun keskikoulu Laanilan yhteiskoulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Hintta, Oulu
Tyyppi:  lukio
Perustettu:  1957
Rehtori:  Timo Kärkkäinen
Oppilaita:  310
Verkkosivut
Laanilan lukio on Oulussa, Hintan kaupunginosassa sijaitseva lukio. Koulussa opiskelee noin 310 oppilasta, ja sen rehtorina toimii Timo Kärkkäinen.
Rehtorit

Aune Parviainen 1957–1968
Jorma Seppänen 1968–1999
Pekka Fredriksson 1999–2008
Timo Kärkkäinen 2008–
Aiheesta muualla

Lukion kotisivut
Lakkalikööri

Chymoksen valmistamaa lakkalikööriä.
Lakkalikööri on likööriä jota Suomessa valmistaa muun muassa Lignell & Piispanen ja Chymos. 
Sitä voi tehdä myös itse lakoista, viinasta ja sokerista.
Lakkalikööri on Suomessa suosittu likööri ja sillä on selvä ominaismakunsa lakasta.
Köyliönkylä

Köyliönkylän Kojonkulman koulun päädyssä kasvaa vuonna 1967 Suomen 50-vuotisen itsenäisyyden kunniaksi istutettu kotikuusi.
Köyliönkylä (Köyliö) on kylä Loimaalla. Kylän vieritse virtaa Kojonjoki. Köyliönkylässä on alakoulu, Kojonkulman koulu.
Köyliönkylä lienee saanut nimensä Satakunnasta saapuneilta uudisasukkailta. Euran, Köyliön ja Kuninkaisten kylät muodostivat jakokunnan. Ensimmäiset maininnat Köyliönkylästä ovat 1400-luvulta, jolloin mm. suoritettiin rajankäynti naapurissa sijaitsevan Euran kylän kanssa.
Köyliönkylän kautta kulkevat maantiet 12610 (Kojonkulmantie), 12617 (Köyliöntie) ja 12619 (Kojonperäntie).