stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Full Metal Jacket
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Matthew Modine  | … |  sotamies (myöh. kersantti) James T. "Jokeri" Davis   |
|  Vincent D'Onofrio  | … |  sotamies Leonard "Gomer Pyle" Lawrence   |
|  R. Lee Ermey  | … |  Vääpeli Hartman   |
|  Adam Baldwin  | … |  Animal Mother (suom. "Elukka")    |
|  Dorian Harewood  | … |  Eightball (suom. ("Kasipallo")   |
|  Arliss Howard  | … |  sotamies Robert "Cowboy" Evans   |
Tuotanto > Käsikirjoitus

Gustav “Gus” Hasford (1947–1993) palveli taistelutoimittajana Yhdysvaltain merijalkaväessä Vietnamin sodan aikana marraskuusta 1967 elokuuhun 1968 kattaen esimerkiksi Huến taistelua. Palveluksensa jälkeen hän kirjoitti Vietnamin sodasta kertovan kirjan Metallivaippa (The Short-Timers), joka julkaistiin vuonna 1979. Kirja sai hyviä arvosteluja, mutta siitä ei tullut erityistä menestystä. Ohjaaja Stanley Kubrick oli kaavaillut uuden sotaelokuvan tekoa Michael Herrin kanssa ja törmäsi Hasfordin kirjaan vuonna 1982 ja piti sen tarinan näkökulmasta. Hän osti sen elokuvaoikeudet Hasfordilta ja Herr alkoi laatia elokuvan käsikirjoitusta. Kubrick, Hasford ja Herr tapasivat pitkien puhelinkeskustelujen jälkeen 17. tammikuuta 1985. Kubrick ei pitänyt lainkaan Hasfordista, jota hän piti "pelottavan röyhkeänä". Kolmikko teki edelleen yhteistyötä, mutta vain puhelimitse tai postilla. Kubrick ei halunnut Hasfordia itse kuvauksiin, tai antaa tälle tunnustusta yhteiskäsikirjoittajana. Kaksikon riitely paheni, mutta Hasford taivutti Kubrickin myönnytyksiin uhkaamalla maalata hänestä kuvan Vietnamin sodan veteraanin nöyryyttäjänä.
Tuotanto > Roolit

Kubrick oli alkujaan halunnut sotamies "Jokerin" rooliin Anthony Michael Hallin, joka päätyi kieltäytymään roolista pitkien neuvottelujen jälkeen. Hänen sijaansa rooliin otettiin Matthew Modine, joka oli jo aikaisemmin näytellyt kahdessa Vietnamin sodan elokuvassa (Streamers (1983) ja Birdy (1984)). Vääpeli Hartmanin rooliin valittiin elokuvan tekninen neuvonantaja, Vietnamin sodan veteraani ja kouluttajana merijalkaväen Parris Islandin tukikohdassa toiminut Lee Ermey. Hartmanin repliikeistä noin puolet on suoraan Hasfordin kirjasta ja puolet Ermeyn improvisoimia. Sotamies "Pyle" oli Hasfordin alkuperäisessä teoksessa laiha punaniska, mutta Kubric päätti tehdä hänestä lihavan. Roolia näytellyt Vincent D’Onofrio lihotti itseään roolia varten. Ennen Adam Baldwiniin päätymistä Animal Motherin roolia oli tarjottu Arnold Schwarzeneggerille, mutta Schwarzenegger kieltäytyi oltuaan tuolloin liian kiireinen muiden elokuvaprojektien parissa, kuten Predator – saalistaja.
Tuotanto > Kuvaukset

Elokuvan kuvaukset tehtiin Britanniassa, koska Kubrick ei suostunut matkustamaan kuvauksia varten. Kohtaukset Parris Islandin koulutusleirillä ja Đà Nẵngin lentotukikohdalla kuvattiin oikeasti Bassingbournin parakeilla Cambridgeshiressä. Parris Islandin sisäkohtaukset parakeilla kuvattiin vanhassa sbestostehtaassa Lontoossa. Taisteluissa kärsineen Huến kaupungin lavasteet rakennettiin vuonna 1969 suljetulle Beckton Gas Worksille Thamesin varrella lähellä Lontoota. Laitoksen rakennuksia purettiin osittain räjäyttämällä ja moukarein raunioiden ja kranaatinreikien kuvaamiseksi. Paikalle tuotiin 200 palmupuuta Espanjasta ja 100 000 muovista trooppista kasvia Hongkongista. Rakennusten seiniin laitettiin vietnamilaisia mainoksia ja kylttejä. Modine kuvaili kuvauspaikka "ympäristöonnettomuudeksi".
Vastaanotto

Elokuva sai ensi-iltansa 23. elokuuta 1987 saaden lipputuloina 46,3 miljoonaa dollaria. Elokuvan budjetti oli ollut 30 miljoonaa dollaria, joten sen taloudellinen menestys jäi vähäiseksi.
Monet kriitikoista pitivät elokuvasta. Sitä kritisoitiin kuitenkin esimerkiksi erosta sen alku ja loppuosien välillä. Parris Islandiin keskittyvä alku oli koukuttava, mutta jälkiosa Vietnamissa oli hajanainen ja vähemmän mukaansatempaava. Tätä pidettiin huomattavana erona Kubrickin muihin elokuviin, joissa ohjaajan näkemys kokonaisuudesta on hyvin selvä.
Vietnamin sodan veteraanit ovat pitäneet etenkin koulutusjaksoa kuvaavaa osaa yllättävän tarkkana. Joitakin eroja tosielämään kuitenkin on. Vääpeli Hartman kuvataan elokuvassa simputtajana. Esimerkiksi alokkaiden lyöminen oli oikeastaan kiellettyä, mutta ei kuitenkaan ennenkuulumatonta etenkin ennen sotaa ja pakollista palvelusta. Usein simputukseen katsottiin syyllistyneen enneminkin alempiarvoiset kouluttajat, kun taas vääpelin kaltaiset korkeampiarvoiset kouluttajat syyllistyivät siihen harvemmin. Kohtaukset tet-hyökkäyksen aikaisissa iskuissa Đà Nẵngin tukikohtaan ja Huến kaupunkiin ovat enimmäkseen historiallisesti tarkkoja. Stars and Stripesin toimittajat pyrkivät elokuvan mukaan antamaan sodasta parhaan mahdollisen kuvan kotimaahan. Takaiskut taisteluissa tai rikokset siviiliväestöä kohtaan pyrittiin ohittamaan. Elokuvan joukkohauta viittaa kommunistien toteuttamaan Huến verilöylyyn. Tarkka-ampujat muodostivat uhan sodan ainoan suuremman kaupunkitaistelun aikana. Myös elokuvan teini-ikäinen naistarkka-ampuja on historiallisesti mahdollinen. Vietkongin joukoissa palveli monia teini-ikäisiä tyttöjä.
"Elukan" M1-kypärä elokuvasta.
AN/PRC-119

Yhdysvaltain merijalkaväen sotilas käyttää PRC 119 radiota.
AN/PRC-119 on Yhdysvaltain maavoimien, Yhdysvaltain merijalkaväen ja Yhdysvaltain ilmavoimien Vietnamin sodan aikaisten radioiden AN/PRC-77:n ja AN/PRC-25 seuraaja. Se on ominaisuuksiltaan SINCGARS-radio, joka kykenee taajuushyppelyyn.
Kenttäradioiden seuraavassa kehitysvaiheessa, ohjelmistoradioissa, joihin voidaan osia asentamatta tietkokoneohjelmalla määritellä ominaisuuksia on AN/PRC-113:n, AN/PRC-119:n ja AN/PSC-5:n korvannut AN/PRC-117.
Maakeskinen maailmankuva

Ptolemaiolainen maailma.
Planeettojen sisäkkäisiä pallonkuoria esittävä kaaviokuva Peter Apianin teoksesta Cosmographia (Antwerpen 1539)
Maakeskinen maailmankuva eli geosentrinen maailmankuva tai ptolemaiolainen maailmankuva tarkoittaa käsitystä, jonka mukaan Maa on maailmankaikkeuden liikkumaton keskipiste, jota planeetat, tähdet, Aurinko ja Kuu kiertävät. Tämä käsitys oli vallalla kaikkialla maailmassa, myös läntisessä kristikunnassa ennen kopernikaanista vallankumousta, jolloin sen syrjäytti aurinkokeskinen maailmankuva. Nykykäsityksen mukaan maailmankaikkeudella ei ole lainkaan tiettyä keskipistettä.
Maakeskinen maailmankuva > Planeettojen liike

Planeettojen havaittiin kuitenkin pian tekevän mutkia näennäisellä radallaan, minkä selittämiseen Apollonios Pergeläinen kehitti noin 230 eaa. episyklimallin, pienen ympyräradan, jota planeetta kiersi samaan aikaan maapalloa kiertäessään ja jonka keskipisteenä oli deferentti eli maakeskinen kiertorata. Klaudios Ptolemaios kehitti antiikin episykleihin perustuvan planeettojen liikettä kuvaavan mallin huippuunsa kirjassaan Almagest. Episyklit säilyivät käytössä aina Johannes Keplerin uudistuksiin saakka.
Maakeskinen maailmankuva > Maakeskinen maailmankuva ja kristinusko

Maakeskisen maailman­kuvan omaksuivat myös keski­ajan kristityt, jotka yrittivät sovittaa yhteen Aristoteleen ja kristinuskon käsitteet. Niinpä Jumala sijoitettiin Aristoteleen Ensimmäisen liikuttajan paikalle, ja maailman jakoa sisäkkäisiin pallon­kuoriin täydennettiin lisäämällä Maan sisään vielä helvetin eri piirit.
Käsityksen kyseenalaistaminen ja syrjäytyminen

Maakeskisen maailmankuvan kyseen­alaistivat jo eräät pythagoralaiset filosofit sekä heiltä vaikutteita saanut Parmenides. Heidän mukaansa Maa ja planeetat kiersivät ympyrä­rataa oletetun keskus­tulen ympäri.
Herakleides Pontoslainen esitti jo 300-luvulla eaa., että taivaanpallo ei kierrä Maata, vaan Maa pyörii akselinsa ympäri kerran vuorokaudessa. Tämä ei kuitenkaan vielä merkinnyt maa­keskisen maailman­kuvan hylkäämistä: hänen mukaansa Aurinko teki kierroksen Maan ympäri kerran vuodessa, ja myös planeetat kiersivät Maata. Myöhemmin myös Ptolemaios piti Maan vuoro­kautista pyörimis­­liikettä tähti­tieteen kannalta mahdollisena ja yksin­kertaisem­panakin kuin oletusta taivaan­pallon pyörimisestä, mutta hylkäsi sen, koska hänen mukaansa Maan pyöriminen olisi saanut maan päällä aikaan dynaamisia ilmiöitä, joita kuitenkaan ei esiinny. Kysymystä pohti myöhäis­keski­ajalla kysymystä maapallon mahdollisesta pyörimisestä pohti erityisesti Nicolas Oresme.
Aristarkhos Samoslainen osoitti 200-luvulla eaa., että planeettojen liike on yksin­kertaisemmin selitettävissä olettamalla, että Maa kiertää Aurinkoa. Oppi ei kuitenkaan tullut vanhalla ajalla yleisesti hyväksytyksi, koska sitä pidettiin "terveen järjen" vastaisena. Sekä Aristoteles että Ptolemaios kuitenkin katsoivat jo tarpeelliseksi esittää perustelujakin käsitykselle Maan liikkumattomuudesta. Aristoteles perusteli sitä opillaan eri alku­aineiden "luonnollisilla liikkeillä", kun taas Ptolemaios viittasi siihen, ettei tähtien vuotuista parallaksia ollut havaittu.
Jo Ptolemaios tiesi, että planeettojen havaittujen liikkeiden poikkeamat tasaisesta ympyrä­liikkeestä liittyivät selvästi siihen, missä asemassa planeetta kulloinkin oli suhteessa Aurinkoon. Näitä ns. aurinkoon liittyviä anomalioita käsitelläänkin Almagestissa varsin tarkoin. Nikolaus Kopernikus osoitti 1500-luvulla, että nämä poikkeamat oli helpoiten selitettävissä olettamalla planeettojen ja myös Maan kiertävän Aurinkoa.
Uudella ajalla aurinkokeskinen maailmankuva syrjäytti vähitellen maakeskisen, mihin Kopernikuksen ohella vaikuttivat varsinkin Johannes Kepler ja Galileo Galilei.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maakeskinen maailmankuva Wikimedia Commonsissa
AK-15

| AK-15 |
| --- | --- |

Tyyppi:  Rynnäkkökivääri
Valmistaja:  Kalašnikov-konserni
Valmistusmaa:   Venäjä
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  7.62mm
Paino (tyhjänä):  3,5 kg
Kapasiteetti:  30 patruunaa
Tehokas kantama:  500 m
Tulinopeus (laukausta/min):  700
AK-15 on venäläisen Kalašnikov-konsernin valmistama rynnäkkökivääri. Se julkistettiin vuonna 2016. AK-15 on suunnattu Spetsnazin ja Venäjän poliisin käyttöön. Suunnitellusti AK-15 tulisi korvaamaan AK-103 -rynnäkkökiväärin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta AK-15 Wikimedia Commonsissa
A-Kruunu

| A-Kruunu |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2001
Toimitusjohtaja:  Jari Mäkimattila
Puheenjohtaja:  Matti Vatilo
Avainhenkilöt:   Jannica Aalto  Johanna Korpi  Kalevi Mannermaa  Malviina Peltonen  Teppo Salmikivi 
Kotipaikka:  Pasilankatu 13 Helsinki, Suomi
Toimiala:  Asuntojen vuokraus
Liikevaihto:  28 milj. € (2023)
Liikevoitto:  7 milj. € (2023)
Henkilöstö:  34 (2023)
Omistaja:  Suomen valtio (YM)
Kotisivu:  www.a-kruunu.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
A-Kruunu Oy on Suomen valtion omistama erityistehtäväyhtiö, joka rakennuttaa omaan omistukseensa kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja Helsingin seudulla ja muilla suurimmilla kaupunkiseuduilla, joilla kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen tarve on suuri.
A-Kruunun toiminta

A-Kruunun ydinajatuksena on tarjota viihtyisiä ja kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja. Rakennutettavien kohteiden valinnassa huomioidaan vuokra-asuntojen yleinen kysyntä asuinalueella ja kohteiden hyvä sijainti yhdyskuntarakenteessa. A-Kruunun erityistehtävästä ja omistajaohjauksesta vastaava ministeriö on ympäristöministeriö. Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA) on nimennyt A-Kruunu Oy:n yleishyödylliseksi yhteisöksi . Asuntojen rakennuttamisen ja omistamisen lisäksi yhtiön tehtävänä on edistää puurakentamista, asumisen innovaatioita , vähähiilisyyttä ja kiertotaloutta. Yhtiön toimitusjohtajana on Jari Mäkimattila  ja hallituksen puheenjohtajana Matti Vatilo.
Asunnot

A-Kruunun tavoitteena on asteittain nostaa asuntoaloitusten määrä 400 asuntoon vuodessa . A-Kruunu on noussut toiseksi suurimmaksi rakennuttajaksi ARA-vuokra-asuntojen pitkän korkotuen vuokratalohankkeissa vuosina 2016 - 2017. Yleishyödyllisistä yhteisöistä se on suurin ARA-vuokra-asuntojen rakennuttaja.  Asukasvalinnoissa A-Kruunu noudattaa ARA:n asukasvalintaohjeistusta. Osassa kohteissa on myös liiketiloja, joita A-Kruunu vuokraa yritysten tarpeisiin .
Kehityshankkeet

Vuokra-asuntojen rakennuttamisen lisäksi A-Kruunu Oy on mukana asumiseen liittyvissä kehitys- ja tutkimushankkeissa:
Ryhmävuokraus. Ryhmävuokrauksessa on kyse uudenlaisesta yhteisöasumisen konseptista.  A-Kruunun ja Talli Arkkitehtien kehittämän ryhmävuokrauskonseptin ideana on se, että samassa asunnossa asuu useita asukkaita, joilla kullakin on oma vuokrasopimuksensa. Ensimmäiset A-Kruunun ryhmävuokra-asunnot valmistuvat vuonna 2020 Kruunuvuorenrantaan Helsinkiin. Toisin kuin usein opiskelijoiden asunnoiksi mielletyt soluasunnot, ryhmävuokrakodit on tarkoitettu kaikenikäisille.
Puurakentaminen. A-Kruunu on mukana kehittämässä puukerrostalojen rakentamisen prosesseja. Ensimmäiset puukerrostalot valmistuivat keväällä 2018 Kuninkaantammeen Helsinkiin. Kerrostalojen vuokra-asunnot kuuluvat tutkimushankkeeseen, jossa vertaillaan puu- ja betonirakentamisen ominaisuuksia samanlaisissa taloissa suunnittelu- ja rakentamisvaiheessa sekä käytön aikana.
Urbaanit lapsiperheet. A-Kruunu osallistuu kehityshankkeeseen, jossa huomioidaan urbaanien lapsiperheiden toiveita ja tarpeita kohtuuhintaisten asuntojen rakentamisessa. A-Kruunu selvitti yhdessä Inaro Arkkitehtien ja Johanna Liliuksen  kanssa pienperheiden asumisen käytäntöjä, toiveita ja tarpeita. Kehityshankkeen ensimmäinen kerrostalo valmistui syksyllä 2019 Kalasatamaan Helsinkiin.
Kaa­voi­tuk­sen haas­teet puu­ker­ros­ta­lo­ra­ken­ta­mi­sel­le,  puu­ker­ros­ta­lo­hank­keet pit­käai­kai­si­na in­ves­toin­ti­koh­tei­na ja kier­to­ta­lou­den rat­kai­sut puu­ker­ros­ta­lo­hank­keen suun­nit­te­lus­sa ja to­teu­tuk­ses­sa. Hanke toteutetaan Tampereen Vuoreksessa yhteistyössä Tampereen yliopiston kanssa.
Palvelukorttelin konseptin kehittäminen. Konseptisuunnitelma perustuu yhteisöllisyyden ja eri ikäisten kaupunkilaisten eloisan vapaa-ajan sekä sujuvan arjen ja asumisen mahdollistamiselle Helsingin Jätkäsaaressa.
VVV Vihreistä Vihrein Vuosaari. Hanke toteutetaan Vuosaaressa Helsingissä.
Asuntojen älykäs yhdistäminen ja jakaminen. Hanke toteutetaan Jätkäsaaressa Helsingissä.
Aiheesta muualla

A-Kruunu Oy:n kotisivu
A-Kruunu Oy:n vuosikertomus 2018
| n k  Suomen valtio-omisteiset yhtiöt |
| --- | --- |
Erityistehtävät:  A-Kruunu  Alko  Business Finland  Cinia (77,5 %)  CSC – Tieteen tietotekniikan keskus (70,0 %)  DigiFinland (33,46 %)  FinnHEMS  Finnpilot Pilotage  Finnvera  FVR – Suomen rokotetutkimus (51,0 %)  Gasonia  Governia  Hansel (65,0 %)  HAUS kehittämiskeskus  Hevosopisto (25,0 %)  Ilmastorahasto  Itärata (51,0 %)  Kuntarahoitus (16,0 %)  Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic  Länsirata (51,0 %)  Maakuntien tilakeskus  Oppiva Invest  Solidium  STUK International  Suomen Erillisverkot  Suomen Ilmailuopisto (98 %)  Suomen Malmijalostus  Suomen Teollisuussijoitus  Suomi-rata (51,0 %)  Teknologian tutkimuskeskus VTT  Teollisen yhteistyön rahasto (96,04 %)  Työkanava  Veikkaus  Yleisradio 
Strateginen intressi:  Arctia  Boreal Kasvinjalostus (65,0 %)  Finavia  Fingrid (36,9 %)  Gasgrid Finland  Gasum  Leijona Catering  Motiva  Neova (50,1 %)  Patria (50,1 %)  Posti Group  Suomen Lauttaliikenne  Suomen Siemenperunakeskus (22,0 %)  Suomen Viljava  Tapio  VR-Yhtymä 
Sijoitusintressi:  Edita Group  Finnair (55,8 %)  Fortum (51,26 %)  Kemijoki (50,1 %)  Neste (44,22 %)  SSAB (6,3 %)  Suomen Rahapaja 
Solidium:  Anora Group (19,4 %)  Elisa (10,0 %)  Konecranes (11,1 %)  Metso (14,9 %)  Nokia (5,8 %)  Nokian Renkaat (10,10 %)  Outokumpu (15,5 %)  Sampo (6,6 %)  Stora Enso (10,7 %)  Tieto-Evry (10,9 %)  Valmet (10,1 %) 
Päivitetty: 29. tammikuuta 2024
Suomen kristillinen yhteiskoulu

| Suomen kristillinen yhteiskoulu> Toivonlinnan yhteiskoulu |
| --- | --- |

 Suomen kristillinen yhteiskoulu.
Sijainti:  Toivonlinnantie 630 21500 Kaarina
Perustettu:  1995
Rehtori:  Anitra Arkko
Luokat:  1.–9. lukio
Verkkosivut
Suomen kristillinen yhteiskoulu eli SKYK (ent. Toivonlinnan yhteiskoulu) on Suomen Adventtikirkon ylläpitämä kristillinen koulu. Se sijaitsee Kaarinassa entisen Piikkiön kunnan alueella Varsinais-Suomessa meren rannalla. Toivonlinnassa toimii kristillisten mallien mukaan, esikoulu, alakoulu, yläkoulu ja lukio. Kyseessä on koko Suomen ainoa lukio-opetusta antava kristillinen koulu. Syksyllä 2015 toimintansa aloitti lukioon valmistava koulutus (LuVa) maahanmuuttajille. Lisäksi Toivonlinnassa sijaitsee asuntola, joka on tarkoitettu yläkoululaisille ja lukiolaisille. Suomen kristillisellä yhteiskoululla on useita sisarkouluja ympäri Eurooppaa muun muassa Ruotsissa, Norjassa, Ranskassa ja Englannissa.
Historia

Koulu on alun perin perustettu vuonna 1932 Toivonlinnan lähetysopistoksi. Välillä koulun nimi oli Toivonlinnan kristillinen opisto. Vuosina 1946–1961 koulun rehtorina toimi biokemisti Henning Karström, joka oli ennen sotia ollut A. I. Virtasen läheisin työtoveri tämän Nobelin palkintoon johtaneissa rehututkimuksissa.
Vuonna 1960 opisto sai oikeuden antaa keskikoulun päästötodistuksia ja aloittaa lukio-opetuksen. Tämä johti koulun nimen muuttamiseen Toivonlinnan yhteiskouluksi. Ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat vuonna 1963.
Nykyisyys

Vuonna 2006 nimi muutettiin Suomen kristilliseksi yhteiskouluksi (lyhennettynä SKYK). Vuonna 2006 Toivonlinnan kuoro julkaisi kaksi levyä, hengellisen Nousee laulu taivaaseen ja jouluisen Nyt on taas juhlan aika. Koulussa opiskelee noin n. 200 oppilasta.
Aiheesta muualla

Suomen kristillisen yhteiskoulun kotisivut
| n k Suomen kristilliset peruskoulut |
| --- | --- |
 Espoon kristillinen koulu  Helsingin kristillinen koulu  Jyväskylän kristillinen koulu  Karkun opiston lukio  Keski-Uudenmaan kristillinen koulu  Kopun kristillinen koulu  Kuopion kristillinen yhtenäiskoulu  Lahden kristillinen koulu  Lappeenrannan kristillinen koulu  Oulun kristillinen koulu  Porin kristillinen koulu  Rovaniemen kristillinen koulu  Siikasalmen kristillinen koulu  Suomen kristillinen yhteiskoulu  Suur-Helsingin kristillinen koulu  Tampereen kristillinen koulu  Vaasan kristillinen koulu 
| n k Adventismi Suomessa |
| --- | --- |
Kirkot:  Finlands svenska adventkyrka  Suomen Adventtikirkko  Seitsemännen Päivän Adventistit Uskonpuhdistusliike 
Seurakunnat:  Annankadun adventtiseurakunta  Evijärven adventtiseurakunta  Kaskisten adventtiseurakunta  Kauhajoen adventtiseurakunta  Nummelan adventtiseurakunta Sykkivä sydän  Pietarsaaren adventtiseurakunta  Seinäjoen adventtiseurakunta  Turun adventtiseurakunta  Vaasan adventtiseurakunta  Vaasan ruotsalainen adventtiseurakunta  Luettelo Suomen adventtiseurakunnista 
Henkilöt:  Wiljam Aittala  Leo Harju  Onni Peltonen 
Järjestöt ja media:  Aikain Vartija – Tidens Tecken  Hopeaniemen kuntoparantola  Nykyaika 
Koulutus:  Kopun kristillinen koulu  Siikasalmen kristillinen koulu  Suomen kristillinen yhteiskoulu  Tampereen kristillinen koulu 
Kulttuuri ja tapahtumat:  Adventtilauluja  Seurakunta laulaa  Siionin Lauluja  Valikoima Siionin Lauluja
Joensuun urheilutalo

Joensuun urheilutalo
Joensuun urheilutalo on urheilu- ja monitoimitalo Joensuun keskustassa Siltakadulla. Talo vihittiin käyttöön 25. helmikuuta 1962. Sen suunnitteli kaupunginarkkitehti Unto Tupala. Talo uusittiin täydellisesti vuosina 1997–98, jolloin sen pinta-ala kasvoi 2 800:sta 4 200:een neliömetriin. Talossa on suuren palloilusalin lisäksi erikoistilat muun muassa telinevoimistelulle, painonnostolle, painille ja budolajeille.
Katsomossa on istumapaikkoja 500 hengelle. Maksimiyleisömäärä on noin 1 000 henkeä.
Urheilutalossa pidetään lähes kaikkien sisälajien kilpailuja ja otteluja. Se on muun muassa lentopallojoukkueiden Karelian Hurmoksen ja Joen Jujun kotisali. Aikaisemmin salissa pelattiin kaikki tärkeimmät palloilu-ottelut, mutta Joensuu Areenan valmistuttua ylimmän sarjatason Joensuun Katajan koripallo- ja Josban salibandyottelut siirtyivät sinne. Urheilutalon kenttätila ei täytä Salibandyliiton vaatimuksia. Taloa käyttää liikuntasalina viereinen Joensuun lyseon peruskoulu.
Urheilutalo on myös juhlien ja konserttien pitopaikka. Joensuun lyseon lukion lakkiaisjuhla järjestetään siellä.
Vuoteen 1979 asti urheilutalossa oli Joensuun kaupungin ja eri urheilujärjestöjen toimistohuoneistoja ja vahtimestarin asunto. 1970-luvulle asti yläkerroksessa toimi myös päivittäin auki oleva kahvila.
Tana (yritys)

| Tana Oy |
| --- | --- |
Yhtiömuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1971
Toimitusjohtaja:  Kalle Saarimaa
Kotipaikka:  Jyväskylä, Suomi
Toimiala:  Koneteollisuus
Tuotteet:  Kaatopaikkajyrät, jäterepijät, kiekkoseulat, TanaConnect ® 
Kotisivu:  www.tana.fi
Tana Oy on suomalainen kiinteän jätteen käsittelyratkaisuihin erikoistunut ympäristöteknologiayritys.
Tanan tuotteita ovat jätteen tiivistämiseen tarkoitetut kaatopaikkajyrät (TANA H-Series), materiaalien kierrätykseen ja käsittelyyn suunnitellut mobiilit repijät (TANA Shark) sekä TANA kiekkoseula.  Tana Oy:n tuotteet tunnetaan mustakeltaisesta värityksestään.
Tana Oy on kansainvälinen kasvuyritys, joka on kaatopaikkajyrien osalta johtavassa markkina-asemassa usealla mantereella. Suomessa TANA-kaatopaikkajyrillä on sataprosenttinen markkinaosuus. Suurin osa yrityksen tuotteista menee vientiin. Yrityksen myynti hoituu pääasiallisesti noin 30 jälleenmyyjäyrityksen kautta. Tanan tuotteita käytetään viidellä mantereella ja yli 50 maassa.
Historia ja omistus

Yritykset juuret ulottuvat 1970-luvun alkuun, jolloin Matti Sinkkonen perusti kaatopaikkajyriä valmistavan Tana-Jyrä Oy Jyväskylään. Vuosien saatossa yrityksen nimi on ollut Kone-Jyrä Oy, Tanacorp Oy, kunnes uudet omistajat vuonna 2003 uudelleen nimesivät yrityksen Tana Oy:ksi.
Kone-Jyrä Oy tunnetaan peruuntuneesta Irakin venekaupasta. Jyväskylän lähistöllä toimiva Kone-Jyrä Oy oli 1980-luvun lopulla valmistanut 16 veneen sarjan, jotka oli tarkoitus myydä Irakiin viranomaiskäyttöön. Persianlahden sodan vuoksi kauppa peruuntui ja osa veneistä päätyi meripelastusseurojen käyttöön.
Tanan tytäryhtiö Tana Rental toimii Tanan koneiden maahantuojana sekä konevuokraajana.
Tana Oy:n nimi juontaa juurensa suomen kielen sanasta tanakka, joka tarkoittaa vankkaa, lujatekoista. Yhtiön kaatopaikkajyrät ovat myös synnyttäneet jätteiden käsittelyyn liittyvän verbin tanata, jolla kuvataan jätteiden murskaamista ja tiivistämistä.
Maaliskuussa 2024 Tana Oy julkisti Tana Second Life -hankkeen, jonka tarkoituksena on jälleenrakentaa vanhoista TANA koneista uusia, antaen koneelle "toisen elämän" ja leikatakseen koneiden valmistuksen ympäristö- ja sosiaalikustannuksia.
Huhtikuussa 2024 CapMan Growth Equity III -rahasto tekee ensimmäisen sijoituksensa sijoittaessaan ympäristöteknologiayritys Tanaan. Sijoitus tehdään yhdessä CapMan Growthin pitkäaikaisen teollisen neuvonantajan, Normet Groupin pääomistajan Aaro Cantellin sekä Keskinäisen Työeläkevakuutusyhtiö Elon kanssa. Samanaikaisesti Tanan operatiivinen johto sijoittaa myös merkittävästi yhtiöön. Tanan pitkäaikainen omistaja Kari Kangas perheineen jatkaa yhtiön suurimpana omistajana.
Toimipisteet ja johtoryhmä > Toimipisteet

Tana Oy on läpi historiansa toiminut Jyväskylän alueella. Vuonna 2015 yrityksen pääkonttori muutti Vaajakoskelta Jyväskylän Lutakkoon, Schaumanin linnaan. Schaumanin linna on vuonna 1924 arkkitehti Gunnar Wahlroosin suunnittelema kivitalo, jonka rakennutti itselleen edustuskodiksi yritysjohtaja Bruno Krook. Yrityksen muita toimipisteitä ovat Tana Tampereen toimipiste Technopolis Yliopistonrinteellä ja Tana R&D Center (tuotekehitys) Jyväskylässä.
Toimipisteet ja johtoryhmä > Johtoryhmä

Kalle Saarimaa, CEO
Johanna Sajasalo, Vice President, Ihmiset & kulttuuri
Jani Laurikainen, CFO
Mari Horttonen, Director, Valmistus- ja toimitusketju
Kari Rautakoski, Vice President, Tuotekehitys
Olli Heinonen, Vice President, Myynti & markkinointi
Henrik Häggblom, Vice President, Palvelut
Henri Kinnunen, Vice President, Tuotehallinta ja liiketoiminnan kehittäminen