stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Agalmatofilia

Joseph Mendes de Costan  veistos Sculpture Liefde (1917)
Agalmatofilia on seksuaalisen suuntautumisen kohdistuminen patsaisiin tai nukkeihin. Tyypillisesti kohteena ovat alastonpatsaat, mutta myös mitkä tahansa (tyypillisesti ihmisen kokoiset) nuket.
Laajemmassa mielessä termi voi viitata myös seksuaalisiin fantasioihin, joissa henkilö kuvittelee itsensä tai muut ihmiset liikkumattomiksi, patsaan kaltaisiksi. Seksuaalissävytteisiä nukkeja ovat esitelleet teoksissaan useat kuuluisat taidevalokuvaajat kuten Hans Bellmer, Bernard Faucon, Morton Bartlett, Katan Amano, Kishin Shinoyama, Ryoichi Yoshida ja Risto Pulkkinen.
Slobodan Praljak

| Slobodan Praljak |
| --- | --- |
 Slobodan Praljak vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. tammikuuta 1945 Čapljina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
Kuollut: 29. marraskuuta 2017 (72 vuotta) Haag, Alankomaat
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Kroatia Hertseg-Bosnia
Komentajuudet:  Bosnian kroaattiarmeija
Taistelut ja sodat:  Jugoslavian hajoamissodat Bosniakkien ja kroaattien sota
Sotilasarvo:  kenraalimajuri
Aiheesta muualla
www.slobodanpraljak.com
Slobodan Praljak (2. tammikuuta 1945 – 29. marraskuuta 2017) oli kroatialainen kenraali ja Bosnian kroaattiarmeijan komentaja Jugoslavian hajoamissotien aikaan. Hänen johtamansa joukot tulivat tunnetuksi esimerkiksi tuhoisasta Mostarin piirityksestä. Vuonna 2013 Jugoslavia-tuomioistuin tuomitsi Praljakin 20 vuodeksi vankeuteen sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan. Hän teki itsemurhan myrkyllä oikeussalissa hänen valitustaan käsitelleiden tuomarien annettua tuomionsa 29. marraskuuta 2017.
Elämäkerta > Nuoruus

Slobodan Praljak syntyi 2. tammikuuta vuonna 1945 Čapljinassa nykyisessä Bosnia-Hertsegovinassa. Hän opiskeli tekniikan alaa, filosofia, sosiologiaa ja teatteria Zagrebissa 1970-luvun alussa ja työskenteli opintojensa jälkeen muun muassa opettajana, teatterin ohjaajana sekä televisio- ja dokumenttielokuvien tuottajana.
Elämäkerta > Jugoslavian hajoamissodat

Praljak liittyi Kroatian armeijaan maan itsenäistyttyä vuonna 1991, ja hänet ylennettiin kenraalimajuriksi. Jugoslavian hajoaminen johti veriseen sotaan. Serbian tuolloinen presidentti Slobodan Milošević ja Kroatian presidentti Franjo Tuđman kävivät vuonna 1991 salaisia neuvotteluja Bosnian jakamisesta maiden kesken. Neuvotteluja kroatialaisten kanssa kävi myös Bosnian serbiarmeijan komentaja Ratko Mladić. Mladićin joukot hyökkäsivät bosnialaisia vastaan vuonna 1992, ja Tuđmanin kroaatit alkoivat vallata Tuđmanin Kroatian historiallisiksi osiksi väittämiä alueita seuraavana vuonna. Samana vuonna Praljakista oli tehty Bosnian kroaattiarmeijan (HVO) päällikkö. Bosnian kroaattiarmeija rahoitettiin, ja sen käskyt annettiin Kroatiasta käsin. Kroaattien joukot vangitsivat jopa 10 000 muihin kansallisuuksiin kuulunutta henkilöä valtaamillaan alueilla. Vangit joutuivat väkivallan ja raiskausten uhreiksi, minkä lisäksi osa surmattiin. Suurin osa joukkojen uhreista oli bosniakkeja, mutta heidän joukossaan oli myös serbejä ja romaneja. Praljak tiesi sotilaidensa vangitsevan muslimeja Prozorissa kesällä 1993, ja hänen tiedossaan oli myös, että vankeja aiottiin surmata. Tästä huolimatta hän ei ryhtynyt toimiin estääkseen joukkojaan. Praljak oli myös yksi Mostarin piirityksen avainhenkilöistä. Mostarin piiritys oli aikanaan uutisoidumpia kroaattien sotilastoimia sodassa, ja sen aikana tuhoutui esimerkiksi kaupungin 1500-luvulla rakennettu kuuluisa kivisilta.
Elämäkerta > Jugoslavia-tuomioistuin

Praljak antautui Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston vuonna 1993 perustamalle Jugoslavia-tuomioistuimelle vuonna 2004, ja hänet vapautettiin väliaikaisesti. Praljak määrättiin palaamaan Haagiin vuonna 2012, ja seuraavan vuoden puolella hänet tuomittiin 20 vuoden vankeusrangaistukseen useista eri rikosnimikkeistä, kuten sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan. Praljak valitti tuomiostaan, ja marraskuussa 2017 valitusta käsitelleet tuomarit hylkäsivät tuomiot osasta aiemmista rikosnimikkeistä, mutta Praljakin vankeusrangaistuksen määrä säilyi samana. Tuomarien luettua tuomionsa oikeussalissa 29. marraskuuta 2017 syytetyn paikalla seissyt Praljak julisti kroatiaksi vapaasti kääntäen ”Slobodan Praljak ei ole sotarikollinen, hylkään tuomionne halveksuen”, otti esiin pienen pullon ja joi sen sisällön julistaen juoneensa juuri myrkkyä. Praljak sai oireita pian tämän jälkeen, ja vielä samana päivänä hänen uutisoitiin kuolleen sairaalassa. Välittömästi ei ollut varmuutta siitä, miten pullo oli kuljetettu oikeussaliin, jossa on käytössä tyypilliset turvatarkastukset.
Kuoleman jälkeen tehdyn ruumiinavauksen mukaan Praljakin ottama aine oli kaliumsyanidia. Kroatiassa uutinen Praljakin kuolemasta otettiin vastaan ristiriitaisin tuntein. Maan pääministeri Andrej Plenković kommentoi Praljakin kuoleman heijastelleen vääryyttä Bosnian kroaatteja ja kroatialaisia vastaan. Presidentti Kolinda Grabar-Kitarović sanoi puolestaan, että kroatialaisten on tunnustettava joidenkin kroaattien syyllistyneen rikoksiin Bosniassa. Bosnian kroaattien edustaja Dragan Čović sanoi Praljakin itsemurhan osoittaneen, kuinka pitkälle Praljak oli valmis menemään syyttömyytensä puolesta. Noin tuhat kroaattia kokoontui 29. marraskuuta Mostarissa Praljakin muistoksi.
Aiheesta muualla

The Prosecutor v. Jadranko Prlić, Bruno Stojić, Slobodan Praljak, Milivoj Petković, Valentin Ćorić & Berislav Pušić (pdf) (Case information sheet) Jugoslavia-tuomioistuin. Viitattu 30.11.2017. (englanniksi)
Praljak ja Bruno Stojić oikeudessa vuonna 2013.
Aberdeenshire

| Aberdeenshire Siorrachd Obar Dheathain |
| --- | --- |
 Maisemaa Aberdeenshiressa
 Vaakuna
 Alueen sijainti Skotlannissa
 Koordinaatit: 57°9′3.6″N, 2°7′22.8″W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Maa:  Skotlanti
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Aberdeen
Pinta-ala:  6 313 km²
Väkiluku (2015):  261 960
 – väestötiheys:  41,5 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  GB-ABD
 
Hallintoalueen internetsivut
Aberdeenshire  (gaeliksi Siorrachd Obar Dheathain, skotiksi Aiberdeenshire) on yksi Skotlannin 32 hallintoalueesta (council area). Siellä on arviolta 261 960 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 6 313 neliökilometriä.
Hallintoalue syntyi vuonna 1996, kun Grampianin alue jaettiin uudelleen. Nykyisin Aberdeenshire ei käsitä Aberdeenia, vaikka sen hallinnolliset rakennukset sijaitsevatkin kaupungin alueella. Aberdeenshiren naapurialueita ovat etelässä Angus sekä Perth ja Kinross ja lännessä Ylämaa ja Moray.
Aberdeenshiren alueelta on tehty monia neoliittisen kauden ja pronssikauden aikaisia arkeologisia löytöjä.
Kyliä ja kaupunkeja

Banchory
Banff
Ellon
Fraserburgh
Huntly
Inverurie
Macduff
Peterhead
Portlethen
Stonehaven
Turriff
Westhill
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aberdeenshire Wikimedia Commonsissa
Hallintoalueen internetsivut
Skotlannin hallintoalueet
Aberdeen
Aberdeenshire
Angus
Argyll ja Bute
Clackmannanshire
Dumfries ja Galloway
Dundee
Edinburgh
Etelä-Ayrshire
Etelä-Lanarkshire
Falkirk
Fife
Glasgow
Inverclyde
Itä-Ayrshire
Itä-Dunbartonshire
Itä-Lothian
Itä-Renfrewshire
Länsi-Dunbartonshire
Länsi-Lothian
Midlothian
Moray
Orkney
Perth ja Kinross
Pohjois-Ayrshire
Pohjois-Lanarkshire
Renfrewshire
Scottish Borders
Shetland
Stirling
Ulko-Hebridit
Ylämaa
Aberdeen (täsmennyssivu)

Aberdeen voi tarkoittaa:
Paikkakunta

Aberdeen, kaupunki Hongkongissa
Aberdeen, kaupunki Etelä-Afrikassa
Aberdeen, kaupunki Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa, Australiassa
Aberdeen, Skotlannin kolmanneksi suurin kaupunki
Kanadassa:
Aberdeen, kunta New Brunswickin osavaltiossa
Aberdeen, kaupunki Saskatchewanin osavaltiossa
Aberdeen, kaupunki Idahon osavaltiossa
Aberdeen, kaupunki Marylandin osavaltiossa
Aberdeen, kaupunki Mississippin osavaltiossa
Aberdeen, kaupunki Pohjois-Carolinan osavaltiossa
Aberdeen, kaupunki Etelä-Dakotan osavaltiossa
Aberdeen, kaupunki Washingtonin osavaltiossa
Nimi

Lordi Aberdeen, George Hamilton-Gordon (1784–1860), skotlantilainen valtiomies
Muita merkityksiä

HMS Aberdeen, kahden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimi
Aberdeenin yliopisto, yliopisto Aberdeenin kaupungissa
Aberdeen FC, Aberdeenin kaupungissa toimiva jalkapallojoukkue
Aberdeen, amerikkalainen rock-yhtye
Aberdeen, Hans Petter Molandin ohjaama elokuva vuodelta 2000, pääosissa Stellan Skarsgård ja Lena Headey
Aberdeen City, amerikkalainen rock-yhtye
Aberdeen, karjarotu
Aberdeen Asset Management, brittiläinen varainhoitoyritys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aberdeen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Agaja

Kuningas Agajan tunnus on karaveli.
Kuningas Agaja (1673–1740) mainitaan Dahomeyn suurimpana kuninkaana ja sotilaskomentajana. Noustuaan veljensä kuningas Akaban jälkeen valtaan vuonna 1708 hän laajensi Dahomeyn aluetta Abomeyn tasangolta Atlantin rannikolle.
Maaliskuussa 1724 Agaja kukisti Alladan kuningaskunnan ja helmikuussa 1727 valloitettin ja ryöstettiin Whydah, jolloin Dahomey sai huomattavan sataman merelle Ouidahista. Alladan ja Whydahin valloitukset avasivat dahomeylaisille suorat yhteydet Eurooppaan ja orjakaupan kontrolliin. Toisaalta Alladan hyökkäys lähes lopetti Dahomeyn, koska se sai niskoilleen voimakkaan Oyojen imperiumin ja sen kuuluisan ratsuväen vihat.
Vuosina 1726-1740 Abomeyhin hyökättiin ja sitä tuhottiin jatkuvasti. Agaja armeijoineen vatäytyi metsiin ja soille, kunnes Oyon joukot vetäytyivät.  Vuonna 1730 Dahomey pyysi rauhaa ja luovutti itsensä Oyon vasalliksi. Dahomey pääsi pois vasallivaltion asemasta vasta kuningas Ghézon hallintoaikana. Agaja joutui luopumaan orjakaupan kuninkaallisesta monipoliasemasta Euroopan kauppiaille, joitka tosin olivat tuolloin siirtyneet tuottoisempiin orjasatamiin, joka vähensi Dahomeyn valtion kassatuloja. Oyon hyökkäykset jatkuvat ja Agaja kuoli. Hänen seuraajakseen tuli poikansa Tegbesu.
Sitatunga

| Sitatunga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Onttosarviset Bovidae
Alaheimo::  Naudat Bovinae
Suku::  Tragelaphus
Laji::  spekii
Kaksiosainen nimi
 Tragelaphus spekii  Sclater, 1863 
Katso myös
   Sitatunga Wikispeciesissä   Sitatunga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sitatunga eli suoantilooppi (Tragelaphus spekii) on Afrikassa esiintyvä antilooppi.
Ulkonäkö ja koko

Sitatungan ruumis on 150–170 cm:n pituinen ja se painaa 50–125 kg. Koiraan säkäkorkeus on noin metrin, naaraan 75 cm ja hännän pituus 20–30 cm. Uroksen turkki on ruskeasta tummanruskeaan, ja naaras on selvästi vaaleampi. Valkeiden juovien ja täplien jakautuminen kaulassa ja päässä vaihtelee eri alalajeilla (5 alalajia). Uroksilla on pitkät sarvet sekä vaalea tai puhtaan valkoinen ja pystyyn kohoava pitkäkarvainen selkäharja hartioista hännäntyveen saakka.
Levinneisyys ja elinympäristö

Sitatungan elinalue on hieman pienempi kuin kirjoantiloopin: sen päälevinneisyysalue on Länsi- ja Keski-Afrikassa ja se puuttuukin suurimmasta osasta Itä-Afrikkaa ja koko Etelä-Afrikasta.[lähde? ]
Sitatungat elävät pääasiassa ruoikko- ja papyruskosteikoilla, märkäpohjaisissa metsissä järvien lähellä sekä jokien tulva-alueilla. Ne liikkuvat tottuneesti harottavien sorkkiensa varassa läpi tiheän rantakasvillisuuden ja ne ovat myös hyviä uimareita. Sitatungat liikkuvat noin kuuden eläimen ryhmissä, niin päivisin kuin öisinkin. Sitatungat syövät vesikasveja sekä lehtiä, versoja ja hedelmiä.
Sergeant Rocker Rides Again

| Sergeant Rocker Rides Again Kari Peitsamon Skootteri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1991
 Formaatti: CD-levy, LP-levy
 Tuottaja(t): Kari Kalén
 Tyylilaji: Rock
 Levy-yhtiö: Pyramid
Kari Peitsamon muut julkaisut
| Plays Wigwam 1991 | Sergeant Rocker Rides Again 1991 | The Fool 1992 |
Sergeant Rocker Rides Again on Kari Peitsamon Skootterin albumi vuodelta 1991. Albumin kaikki kappaleet ovat Kari Peitsamon säveltämiä, sanoittamia ja sovittamia.
Kappaleet

Rock'n'Roll Is Here To Stay 	- 2:54
Let's Love 	- 3:48
Kovaa kamaa 	- 5:13
They Call Me Mr. Rock'n'Roll 	- 2:38
Eläköön rock'n'roll 	- 3:50
Status Quo Blues 	- 3:46
Do The Elefantti 	- 3:00
Rock elää (ja potkii) 	- 2:56
Rokataan taas 	- 3:05
Rockin' On Heaven's Door 	- 2:20
Ahto

| Ahto |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  21. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  2. marraskuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Ahti
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ahto on suomalainen miehen etunimi, joka on syntynyt Ahti-nimen muunnelmana. Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity 538 Ahto-nimen saanutta miestä.
Tunnettuja Ahtoja

Ahto Numminen (1908–1984), heraldikko, graafinen suunnittelija
Ahto Sippola (1885–1941), rakennusmestari ja itsenäisyysaktivisti
Aivomato

Pikkuaivot Grayn anatomian mukaan.
Aivomato eli pikkuaivomato, (lat. vermis cerebelli) on pikkuaivojen kapea matomainen osa, joka yhdistää pikkuaivopuoliskot toisiinsa.
Sormen tyvinivel

Sormen tyvinivel (lat. articulatio metacarpophalangea) muodostuu proksimaalisen sormiluun ja vastaavan kämmenluun välille. Myös proksimaalinen sormien jänneluu osallistuu nivelen muodostukseen. Kavio- ja sorkkaeläimillä niveltä kutsutaan vuohisniveleksi.
Sormen tyvinivelen nivelsiteet

Sormen tyvinivelen sivusiteet (lat. ligamenta collateralia articulationum metacarpophalangearum)
Kämmenpuoleiset nivelsiteet (lat. ligamenta palmaria articulationum metacarpophalangearum)
Jänneluun nivelsiteet (lat. ligamenta sesamoidea)
Aivomyrskykone

Aivomyrskykone[lähde? ] on Daniel Dennettin ajatuskoe, jonka mukaan ei ole mahdollista yhdistää kahta mieltä niin, että heidän visuaaliset kokemuksensa tai kvaliansa olisivat verrattavissa toisiinsa. Tämä ei olisi mahdollista Dennettin mukaan edes täydellistä teknologiaa käyttämällä. Se perustuu laitteeseen, joka on kuvailtu elokuvassa Brainstorm, jossa henkilön visuaalinen kokemus syötetään toisen mieleen käyttämällä tätä laitetta. Dennett on tehnyt kirjan Quining Qualia, jossa hän kertoo ajatuksistaan aivomyrskykoneesta.
Soldem

| Soldem (Suomen Telecenter Oy) |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Myynnille uusi merkitys
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2004
Toimitusjohtaja:  Veera Lehtismäki
Kotipaikka:  Tampere
Toimiala:  telemarkkinointi
Liikevaihto:  8,5 milj. euroa (2018)
Kotisivu:  http://soldem.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Soldem (Suomen Telecenter Oy) on vuonna 2004 perustettu myyntitalo , joka on osa STC Group -konsernia. Vuoteen 2018 asti yritys toimi nimellä Suomen Telecenter, jonka jälkeen yritys otti käyttöön aputoiminimen Soldem. Yritys toimii Tampereella Hatanpäällä ja työllistää 230 ihmisiä. Kanavina myynnissä toimii puhelinmyynti, chat ja myynnillinen asiakaspalvelu.
Accelerando (romaani)

| Accelerando |
| --- | --- |

Kirjailija:  Charles Stross
Genre:  tieteiskirjallisuus
Kustantaja:  Orbit
Julkaistu:  2005
Sivumäärä:  433
ISBN:  0-441-01284-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Accelerando on Charles Strossin vuonna 2005 julkaisema tieteisromaani. 
Kirja on jaettu kolmeen osaan.
Ensimmäinen osa käsittelee aikaa ennen singulariteettiä. Päähenkilö Manfred Macx on teknologinen nero, idealisti ja altruisti, joka pyrkii toimillaan viemään Maapalloa kohti teknologista singulariteettiä. Manfred ei halua kuolla kuten biologiset oliot, vaan siirtyä digitaaliseksi tietoisuudeksi, joka jää eloon rajattomaksi ajaksi.
Toinen osa käsittelee singulariteetin aikaa. Amber Macx, Manfredin jälkeläinen, lähtee tutkimaan läheisen tähden vieressä sijaitsevaa viestintälaitetta. Aurinkokuntaa on alettu muuttamaan laskennalliseksi substraatiksi, jossa keinoälyt asustavat.
Kolmas osa käsittelee aikaa singulariteetin jälkeen. Melkein koko aurinkokunta on muutettu laskennalliseksi substraatiksi, jossa huomattavasti ihmistä älykkäämmät digitaaliset oliot elävät virtuaalitodellisuuksissaan. Digitaalisia olentoja on moninkertainen määrä biologisiin olentoihin verrattuna. Ihmiskunta ja ihmisen kaltaiset älykkäät biologiset olennot etsivät uutta kotia aurinkokunnan ulkopuolelta.
Vastaanotto

Kirja on voittanut Locus-palkinnon ja ollut ehdolla useille muille.
Aiheesta muualla

Accelerando -kirja ilmaiseksi ladattavana (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjailijan blogi
Sodassa vieraalla maalla

| Sodassa vieraalla maalla Suomalaiset Turkin sodassa 1877–1878 |
| --- | --- |
 Aleksei Popovin maalaus Orlovin ja Brjanskin rykmenttien miehet puolustavat "Kotkanpesää" 12. elokuuta [24.8.] 1877.
Kirjailija:  Jouni Suistola Heikki Tiilikainen
Kuvittaja:  arkistokuvia
Kansitaiteilija:  Aleksei Popov, maalaus Ville Lähteenmäki, suunnittelu
Kieli:  suomi
Genre:  sotahistoria
Kustantaja:  Atena
Julkaistu:  2014
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  283 s.
ISBN:  978-952-300-083-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sodassa vieraalla maalla – Suomalaiset Turkin sodassa 1877–1878 on Turkin sotaa (1877–1878) käsittelevä sotahistoriallinen teos, jonka ovat kirjoittaneet Jouni Suistola ja Heikki Tiilikainen. Teos on ilmestynyt 2014, ja sen on kustantanut Atena.
Vuosina 1877–1878 käytyyn Turkin sotaan osallistui suomalaisia sotilaita tuhannen miehen verran Suomen kaartista ja lisäksi parisataa upseeria muissa yksiköissä. Tekijät kertovat alkusanoissa, että aihe, Turkin sota, oli vuosien mittaan noussut heidän keskusteluissaan toistuvasti esiin. Kun sitten kirjassakin tuon tuosta esiin tulevan rakuunaupseeri Victor Tuderuksen pojan miniä Marjatta Tuderus otti välikäsien kautta yhteyttä, asia alkoi edetä. Tuderus oli kirjoittanut sotamuistelmat, ja hän oli tehnyt maalauksia sodan tapahtumista. Toinenkin mukana ollut suomalainen, Matti Kuula, kirjoitti kokemuksistaan.
Aikalaiskuvausten lisäksi Suistola ja Tiilikainen hankkivat tarjolla ollutta lisämateriaalia ja laativat kuvauksen, jonka juonta Tuderuksen ja Kuulan muistelmat kuljettavat. Taustoitus pohjautuu kirjoittajien omaan asiantuntemuksen, suoran kerronnan yhdeksi näkökulmaksi rajattiin siten kirjoittajista kiinnostavimmat seikat, kuten suomalaisuus ja suomalainen sotilasjohtaminen. Kun sotahistoria on viime vuosikymmeninä kehittynyt ja uusista näkökulmista on syntynyt tutkimusta, kirjoittajat toteavat, että heillä on ollut käytössään runsaasti arvokasta aineistoa ja lisäksi muun muassa Kansalliskirjaston digitoidut lehdet. He ovat täyttäneet niitä aukkoja, joita aiempi kirjallisuus on jättänyt: sodan historialliset heijastusvaikutukset ja turkkilainen näkökulma sotaan.
Arviot

Kirjaa käsittelevät arviot ovat yleisesti kiittäviä. Aiempaa laajempaa näkökulmaa arvostetaan, ja vaikka teos on hyvin perusteellinen, Jorma Mellerin sanoin "mainiot henkilökuvat pitivät amatöörilukijankin hereillä".
Historiantutkija Jussi Jalonen kirjoittaa laajassa arviossaan: "Teos on erinomainen tietokirja sodasta, jota voi perustellusti pitää ensimmäisenä modernina sotana maamme historiassa." Hän toteaa, että teos käsittelee sotaa kahdella tasolla: ensinnäkin siinä kuvataan ajan suurvaltapolitiikkaa ja yleisiä sotatapahtumia, ja niiden rinnalla kulkevat yksilöiden Tuderuksen ja Kuulan, sotakuvaukset. Mukana on myös muiden suomalaisten kaartilaisten kertomuksia ja päiväkirjamerkintöjä sekä kansainvälisiä sotakuvauksia. Yhdessä kaikki tämä saa Jalosen mukaan aikaan, että "[p]opulaarina kokemushistoriallisena esityksenä tulos on ensiluokkainen, ja suomalaisten rintamamiesten sotakokemus sitoutuu kerronnassa onnistuneesti konfliktin laajempaan viitekehykseen." Jalonen kiittää kirjoittajien ammattitaitoa: Suistola on Keski-idän asiantuntija, Tiilikaisen ansioksi Jalonen lukee perinpohjaiset, mutta samalla miellyttävän tiiviit selostukset sotakalustosta.
Myös professori Timo Vihavainen kiittää teosta: tekijät ovat pyrkineet aiempia aiheeseen keskittyviä kirjoja laajempaan näkökulmaan, ja onnistuneet siinä. Hän toteaa lähdepohjan suppeuden, mutta: "Sen huomioon ottaen kirjan perspektiivi on yllättävän laaja." Yhteenvetona hän kirjoittaa: "Kirja on varsin kiinnostava ja tarjoaa monipuolista tietoa tuosta sodasta ja sen aikakaudesta" ja "Erityismaininnan ansaitsee sen pyrkimys kaikkien osapuolten tasapuoliseen ymmärtämiseen."
Laajassa arviossaan Jorma Melleri luonnehtii teosta kattavaksi selvitykseksi sotatapahtumista ja suomalaisten roolista. Hän nostaa esille mielenkiintoiset henkilökuvat ja huomauttaa, että sotahistorian harrastajille teos on ohittamaton.
Tuomas Kaarkoski kirjoittaa Reserviläinen-lehdessä, että sotahistorian harrastus tahtoo painottua tuoreempiin sotiin ja kehottaa "murtamaan ennakkoluulot ja tarttumaan 'liian vanhasta' sodasta kirjoitettuun mielenkiintoiseen kirjaan".
Aiheesta muualla

Teos kustantajan Atenan sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Accel Partners

| Accel Partners |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  yksityinen
Perustettu:  1983
Kotipaikka:   Palo Alto, Kalifornia
Toimiala:  venture capital- ja kasvurahoitus
Kotisivu:  www.accel.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Accel Partners on yhdysvaltalainen pääomasijoitusyhtiö, joka toimii venture capital- ja kasvurahoittajana. Yhtiön päämaja on Palo Altossa, Kaliforniassa. Sillä on toimistot myös muun muassa Bangaloressa, Lontoossa, Pekingissä ja Shanghaissa.
Accel Partners perusti alkuvaiheen yrityksiin kohdennettujen venture capital -sijoitusrahastojensa rinnalle joulukuussa 2008 myös kasvurahaston. Tähän se keräsi 480 miljoonan dollarin pääoman. Kasvurahasto sijoittaa varsin monelle toimialalle, kuten tieto- ja viestintäteknologia, digitaalinen media, mobiilipalvelut, ohjelmistot ja verkot.
Accel Partnersin tunnetuimpia sijoituksia ovat muun muassa BitTorrent, Etsy, Facebook, JBoss, Kayak.com, Macromedia, RealNetworks ja Spreadshirt. Suomalaisista sijoituksista merkittävimmät ovat Rovio ja Supercell.
Soneran entinen toimitusjohtaja Kaj-Erik Relander on ollut vuodesta 2001 Accel Partnersin osakas. Hänen asemapaikkansa on Lontoo.
Accel-KKR

| Accel-KKR |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  yksityinen
Perustettu:  2000
Kotipaikka:   Menlo Park, Kalifornia
Toimiala:  pääomasijoittaminen
Tuotteet:  velkavetoiset yritysostot (LBO)
Omistaja:  Accel ja KKR
Kotisivu:  www.accel-kkr.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Accel Partners ja eräs Yhdysvaltain vanhimmista ja suurimmista velkavetoisiin yritysostoihin (LBO) keskittyneistä pääomasijoitusyhtiöistä, Kohlberg Kravis Roberts perustivat yhdessä vuonna 2000 Accel-KKR:n, jonka kohteena on keskisuuret yritykset. Miljardin dollarin sijoitusomaisuutta hoitava yritys hankkii määräysvaltaan oikeuttavia omistusosuuksia vakiintuneista teknologiayrityksistä, tai ostaa esimerkiksi perheomistajat ulos.
Aiheesta muualla

Accel Partners (englanniksi)
Accel-KKR (englanniksi)
Sormenjäljet rikostutkinnassa

Sormenjälkiä käytetään rikostutkimuksessa tunnistamaan ihmisiä.
Sormenjälkiä on käytetty rikostutkinnassa 1890-luvulta lähtien. Ihmisiltä jää sormienjälkiä kaikkialle, ja niiden avulla poliisi voi selvittää rikospaikalla olleiden henkilöiden henkilöllisyyden. Yleensä sormenjälkiä jää tasaisille pinnoille, kuten lasiin. Nykyään sormenjälkiä voidaan kuitenkin löytää jopa ruumiista SERS-teknologian avulla. SERS perustuu laserin, ramansironnan ja nanohiukkasten käyttöön.
Tehokkuus

Yhdysvaltalainen Urban Institute's Justice Policy Center huomasi tutkimuksessaan, että DNA-todisteet ratkaisivat omaisuusrikoksia kaksi kertaa paremmin kuin sormenjälkiin tai silminnäkijöihin perustuvat todisteet. Vertaillessaan pelkästään DNA:ta ja sormenjälkiä ryhmä totesi, että DNA oli viisi kertaa tehokkaampi epäillyn löytämisessä ja johti yhdeksän kertaa useammin pidätykseen. Toisaalta on taas sanottu, että sormenjälkien avulla ratkaistaan noin kymmenen kertaa enemmän rikoksia kuin DNA:n avulla. Sormenjäljet ovatkin yhä halvin ja luotettavin yksittäinen tapa tunnistaa ihminen.
Täysin luotettava tunnistus ei kuitenkaan ole, kuten ei DNA-tutkimuskaan, koska tulkinnan tekee ihminen. Tulkintaan voivat vaikuttaa taustatiedot.