Suomen sisällissodan aikajana
Sisällissodan aika 1918 > Tammikuu

4. tammikuuta – Neuvosto-Venäjän työläis- ja sotilasneuvostojen keskuskomitea tunnustaa Suomen itsenäisyyden. Itsenäisyyden tunnustavat myös Ranska ja Ruotsi.
6. tammikuuta – Helsingin järjestyskaarti vaihtaa nimensä punakaartiksi ja julistautuu sosiaalidemokraattisesta puolueesta riippumattomaksi.
8. tammikuuta – Helsingin punakaartin johto asettuu omavaltaisesti entiseen kenraalikuvernöörinpalatsiin, jota aletaan kutsua Smolnaksi. Helsingin punakaarti yrittää myös painostaa Uudenmaan läänin maaherran Bruno Jalanderin eroamaan mutta tämä kieltäytyy.
9. tammikuuta – Kaksi punakaartilaista kaatuu Sipoon kahakassa, kun Helsingin punakaarti ottaa yhteen paikallisen suojeluskunnan kanssa Sipoossa.
12. tammikuuta – Eduskunta päättää antaa senaatille valtuudet lujan järjestysvallan luomiseen porvaripuolueiden äänin 97–85.
13. tammikuuta – Lenin lupaa Suomen punakaarteille suuren asetoimituksen.
15. tammikuuta – 30 vuotta Venäjän armeijassa palvellut kenraaliluutnantti Carl Gustaf Emil Mannerheim valitaan Sotilaskomitean puheenjohtaksi Claes Charpentierin tilalle.
16. tammikuuta – Senaatti myöntää rahoituksen poliisivoimien perustamista varten ja ilmoittaa Suomen aluekomitealle, ettei niitä ole suunnattu maassa vielä olevaa venäläistä sotaväkeä vastaan. Vasemmisto tulkitsee, että hallituksen poliisivoimat on näin ollen muodostettu Suomen työväenliikkeen kukistamiseksi.
18. tammikuuta – Eduskunta valitsee Suomen edustajat suomalais-venäläiseen komissioon, jonka on tarkoitus ratkaista Suomen Venäjästä irtautumiseen liittyvät lopulliset järjestelyt. Neuvosto-Venäjän hallitus viivyttelee omien edustajiensa nimeämistä, joten komissiota ei saada asetettua ennen sisällissodan puhkeamista.
18.–19. tammikuuta – Mannerheimin johtama sotilaskomitea siirtyy Helsingistä Vaasaan.
19. tammikuuta – Luumäen suojeluskunta takavarikoi Taavetissa Viipurista Mikkeliin matkalla olleesta työväen järjestyskaartin asejunasta 70 kivääriä ja 10 000 patruunaa.
19.–20. tammikuuta – Viipurissa käydään Pietisen tehtaan kahakka, jota osa tutkijoista pitää sisällissodan alkuna.
21. tammikuuta – Lappeenrannan järjestyskaarti matkustaa Luumäelle hakemaan suojeluskuntalaisten kaappaamia aseita takaisin. Syntyneessä Taavetin kahakassa saa surmansa yksi mies kummaltakin osapuolelta.
22.–23. tammikuuta – Kiikassa käydään paikallisen suojeluskunnan ja venäläisen sotaväen välinen Ruotsilan kahakka.
23. tammikuuta – Joukko eri puolilta Karjalankannasta koottuja suojeluskuntalaisia yrittää miehittää Viipurin, mutta saa haltuunsa vain kaupungin rautatieaseman, jonka jälkeen punakaarti ajaa heidät illansuussa pakoon Viipurinlahdella sijaitsevalle Venäjänsaarelle.
24. tammikuuta – Neuvosto-Venäjän sota-asiain kansankomissaari Nikolai Podvoiski antaa uhkavaatimuksen sotatoimista, elleivät suojeluskunnat luovuta aseitaan Karjalassa.
24.–26. tammikuuta – Senaatin puheenjohtaja Svinhufvud neuvottelee Helsingissä Suomen aluekomitean ja Tsentrobaltin edustajien kanssa venäläisten joukkojen tilanteesta Suomessa ja Carl Enckell samaan aikaan Viipurissa paikallisen armeijakomitean sekä 42. armeijakunnan komentajan Dmitri Nadjožnyin kanssa. Neuvottelut eivät johda tulokseen.
25. tammikuuta – Senaatti julistaa suojeluskunnat Suomen viralliseksi armeijaksi, minkä työväenliike näkee hyökkäyksenä Suomen työväestöä kohtaan.
26. tammikuuta – Venäjänsaarelle paenneet suojeluskuntalaiset yrittävät pohjoiseen Säiniön rautatieaseman kautta, mutta joutuvat kahakkaan punakaartilaisten kanssa ja lopulta kotiutettuja venäläisiä matruuseja Pietariin kuljettava juna pakottaa heidät vetäytymään.
27. tammikuuta – Venäjänsaarelaiset jatkavat Kuolemajärvelle, jossa käytävä Kämärän taistelu on sisällissodan ensimmäinen varsinainen yhteenotto. Pietarista samana aamuna lähetetty suuri asejuna pääsee läpi suojeluskuntalaisten väijytyksestä ja punakaartit saavat suuren aselastin käyttöönsä. Taistelu kuitenkin hidastaa junaa siten, että Savon punakaartit eivät ehdi saada asetoimitusta ajoissa ja jäävät valkoisten armoille.
28. tammikuuta – Punakaarti ottaa haltuunsa Helsingin ja useita muita kaupunkeja. Kullervo Mannerin johtama Suomen kansanvaltuuskunta aloittaa Helsingissä toimintansa punaisten hallituksena. Svinhufvud ja muut Helsinkiin jääneet senaattorit piiloutuvat; Vaasaan lähetetyt senaattorit saapuvat turvallisesti perille, vaikka Vöyrin sotakoululaiset ovat erehdyksessä suistaneet heidän junansa raiteilta Ylistarossa.
29. tammikuuta – Mikkelin punakaartit antautuvat valkoisille.
31. tammikuuta – Punaiset surmaavat 15 suojeluskuntalaista Suinulan verilöylyssa.