stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tekijänoikeus Suomessa
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Periaatteita

Tekijänoikeus on kansainvälinen oikeudenala, joka niveltyy tietoyhteiskunnan maailmanlaajuiseen kehittymiseen. Vuonna 1996 WIPOn tekijänoikeussopimuksella ja WIPOn esitys- ja äänitesopimuksella luotiin ensimmäiset kansainväliset säännöt digitaaliajan tekijänoikeuksille ja teosten käyttämiselle tietoverkoissa. EU:n tietoyhteiskunnan tekijänoikeusdirektiivillä (2001/29/EY) luotiin oikeudelliset kehykset jäsenvaltioiden tekijänoikeuslaeille tietoyhteiskunnan edistämiseksi ja EU:n sisämarkkinoiden toimivuuden varmistamiseksi. Suomen kansallisen tekijänoikeuslainsäädännön kehittäminen liittyy kiinteästi Euroopan unionissa tehtävään lainsäädäntötyöhön. Tekijänoikeutta normittavia direktiivejä on tähän mennessä yhdeksän. Maailman henkisen omaisuuden järjestö WIPO hallinnoi myös vanhempia kansainvälisiä tekijänoikeussopimuksia.lähde?
Suomessa tekijänoikeuksista säädetään nykyään muun muassa vuonna 1961 voimaan tulleessa tekijänoikeuslaissa. Laissa säädetään muun muassa tekijänoikeuden kohteista ja sisällöstä, teosten käytöstä, jälleenmyyntikorvauksesta, tekijänoikeuden siirtymisestä, voimassaoloajasta, tekijänoikeuden lähioikeuksista sekä lain soveltamisesta.
Tekijänoikeuden lait ja asetukset sääntelevät monenlaatuisia tekijänoikeuksia, jotka ovat syntyneet monin tavoin erilaisissa tekoprosesseissa. Tekijänoikeudet ovat pääosin voimassa 70 vuotta tekijän kuolinvuoden päättymisestä (poikkeuksena tekijänoikeuden lähioikeudet). Taloudelliset oikeudet tekijänoikeuksista voidaan luovuttaa kokonaan sopimuksella tai valtuutuksella. Luovutus voidaan rajoittaa ajallisesti, alueellisesti tai asiallisesti. Tekijän moraalisia oikeuksia ei voi luovuttaa eikä niistä voi luopua Suomen lainsäädännön mukaan. Tekijänoikeuden taloudellisia oikeuksia koskevat samat taloudellisen toiminnan säännöt kuin muutakin varallisuutta.lähde?
Alkuperäisen tekijänoikeuden lakkaaminen tai voimassaolon päättyminen ei heikennä johdannaisteosten asemaa: suomennoksen tekijänoikeus on voimassa, vaikka tekijänoikeus alkuperäisteokseen olisi lakannut tai sitä ei olisi koskaan ollutkaan (klassikot, kansantaide).lähde?
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Lainsäädännön historiaa

Suomessa tekijänoikeutta on säännelty 1750-luvulta alkaen. Vuonna 1752 annettiin määräys kirjapainoista. Vuonna 1766 säädettiin maailman ensimmäinen painovapauslaki Angående Skrif- och Tryck-friheten, jonka sai aikaan kokkolalainen valistusfilosofi ja valtiopäivämies Anders Chydenius. Laki kumottiin jo vuonna 1772.
Vuonna 1829 annetussa sensuuriasetuksessa määrättiin, että kirjailijalla ja kääntäjällä on yksinoikeus teokseensa ja yksinoikeus säilyy 25 vuotta hänen kuolinpäivästään laskettuna laillisten perillisten hallussa. Vuonna 1880 annettiin Keisarillisen Majesteetin Armollinen Asetus kirjailijan ja taiteilijan oikeudesta työnsä tuotteisin (AsK 8/1880), joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1881. Tämä asetus oli voimassa vuoteen 1961 saakka. Vuonna 1927 annettiin laki tekijänoikeudesta henkisiin tuotteisiin (174/1927) ja laki oikeudesta valokuviin (175/1927). Vuoteen 1995 asti valokuvien suojasta säädettiin erillisessä laissa (405/1961).lähde?
Nykyistä tekijänoikeuslakia valmisteltiin 1930-luvulta alkaen pohjoismaisena yhteistyönä, ja Pohjoismaiden tekijänoikeuslait muistuttavat toisiaan. Suomessa nykyinen tekijänoikeuslaki (404/1961) tuli voimaan 1. syyskuuta 1961, ja sitä on muutettu useita kertoja. Tekijänoikeutta koskevia säännöksiä sisältyy nykyisin muun muassa tekijänoikeusasetukseen (574/1995), asetukseen tekijänoikeuslain soveltamisesta eräissä tapauksissa Euroopan talousalueeseen kuuluvista valtioista peräisin oleviin suojan kohteisiin (575/1995), rikoslain (39/1889) 49 lukuun, todistelun turvaamisesta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevissa riita-asioissa annettuun lakiin (344/2000) sekä sähköisen viestinnän palveluista annettuun lakiin (917/2014).lähde?
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Tekijänoikeuden kohde ja sisällys

Tekijänoikeuden kohteena on kirjallinen tai taiteellinen teos. Taiteellisena teoksena pidetään tarpeeksi omaperäistä työtä, joka ilmentää tekijänsä luovuutta. Toisen tekijänoikeutta ei saa loukata.lähde?
Tekijänoikeus jaetaan usein kahteen osaan: taloudellisiin oikeuksiin sekä moraalisiin oikeuksiin. Kuten mainittua, taloudellisia oikeuksia voidaan siirtää tekijältä toiselle omistajalle. Moraaliset oikeudet ovat tekijällä pysyviä ja siirtyvät tekijän kuoltua hänen perillisilleen.lähde?
Tekijänoikeus on tapana määritellä muut pois sulkevaksi oikeudeksi määrätä teoksesta valmistamalla siitä kappaleita ja saattamalla se yleisön saataviin, muuttamattomana tai muutettuna, näyttämällä sitä, esittämällä se tai välittämällä se. Näin ollen kappaleiden valmistaminen teoksesta eli käytännössä kopiointi on taloudellisten tekijänoikeuksien haltijan päätettävissä.lähde?
Lakeihin ja viranomaisten päätöksiin ei ole lainkaan tekijänoikeutta. Siten esimerkiksi tuomioistuinten kirjallisia ratkaisuja saa vapaasti julkaista ja levittää.
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Taloudelliset oikeudet

Taloudellisiin oikeuksiin kuuluvat kappaleen valmistaminen, teoksen julkaiseminen yleisölle ja jälleenmyyntikorvaus.lähde?
Kappaleiden valmistamisen oikeus antaa oikeuden haltijalle oikeuden päättää, kuka tai ketkä ja missä muodossa valmistavat kappaleita kirjallisista tai taiteellisista teoksista. Tämä sisältää myös muunnokset, jolloin CD-levyn kopioiminen tiedostoiksi on yksi tapa valmistaa kappaleita. Kappaleiden valmistaminen on varsin ehdoton määräys ja se kattaa käytännössä kaiken mahdollisen valmistamisen. Välineellä ei ole merkitystä kappaleen tekemisen kannalta. Kappaleen valmistamista on myös tiedostojen jakaminen ja hakeminen tietoverkoissa.lähde?
Teoksen saattaminen yleisön saataviin tarkoittaa neljää mahdollisuuttalähde?
välittäminen yleisölle
julkinen esittäminen yleisölle
levittäminen yleisölle (sisältää esimerkiksi myymisen, vuokraamisen tai lainaamisen)
julkinen näyttäminen yleisölle ilman teknistä apuvälinettä.
Julkisuus rajataan laissa tarkoittamaan myös "suurehkoa suljettua piiriä". Yleensä noin 20–50 henkeä on tämä raja. Vastauksen antaminen edellyttää aina lisäperusteluja.
Yleisölle saattamisella katetaan siis kaikki tavat teoksen julkisesta käyttämisestä. Ne ovat kaikki selkeästi tekijänoikeuden alaisia asioita. Merkittävä kohta näistä neljästä eri tavasta on "välittäminen yleisölle". Tällä katetaan niin radio, televisio kuin tietoverkot sekä mahdolliset tulevat tavat välittää teoksia.lähde?
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Moraaliset oikeudet

Moraalisia oikeuksia on yhteensä viisi. Isyysoikeus, respektioikeus, luoksepääsyoikeus, katumisoikeus ja klassikkosuoja. Merkittävimmät näistä ovat isyysoikeus ja respektioikeus.lähde?
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Moraaliset oikeudet > Isyysoikeus

Isyysoikeus määrää, että myös alkuperäinen tekijä on mainittava kappaleiden valmistamisen yhteydessä siten kuin hyvä tapa vaatii. Tätä pidetään merkittävänä myös esimerkiksi taiteilijan nimen maineen syntymisessä. Nimeä ei saa poistaa teoksesta, ellei tekijä halua pysytellä tuntemattomana. Tällöin on hänen tahtoaan kunnioitettava.
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Moraaliset oikeudet > Respektioikeus

Respektioikeus on merkittävä, koska sen avulla tekijä voi vastustaa teoksen loukkaavaa käyttöä. Laki suojaa tekijänkunniaa eli tekijän nauttimaa kirjallista tai taiteellista arvonantoa sekä teoksen muuttamiselta että muutetun teoksen julkistamiselta. Esimerkiksi kirjallisesta teoksesta saatetaan laatia lyhennelty versio tai ala-arvoinen käännös, mikä loukkaa tekijän kirjallista arvoa ja omalaatuisuutta. Teoksen julkistaminen voi olla loukkaavaa esimerkiksi silloin, kun tietyn ideologian mukainen teos esitetään vastakkaista ideologiaa edustavassa yhteydessä.
Muutosten ja julkistamisen loukkaavuutta arvioidaan lähtökohtaisesti objektiivisten mittapuiden mukaan, mutta myös tekijän subjektiiviselle käsitykselle voidaan panna painoa.
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Moraaliset oikeudet > Luoksepääsyoikeus

Kuvataiteen teoksen tekijällä on oikeus saada luovuttamansa teos nähtävilleen (droit d'accès), jollei siitä aiheudu kohtuutonta haittaa teoksen omistajalle tai haltijalle ja se on tarpeen tekijän taiteellisen työn kannalta tai taloudellisten oikeuksiensa toteuttamiseksi. Säädös otettiin tekijänoikeuslakiin vuonna 1995, mutta jo aikaisemmassa oikeuskäytännössä (KKO 1976-II-51) luoksepääsyoikeus ymmärrettiin tekijänoikeuden käyttämisen ja toteuttamisen ainesosaksi.
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Moraaliset oikeudet > Katumisoikeus

Katumisoikeus (droit de repentir) koskee tekijän tiettyjä mahdollisuuksia vaikuttaa teokseen sopimussuhteessa muuttuneiden olosuhteiden takia – esimerkiksi muuttuneen vakaumuksen tai uuden tiedon johdosta (droit de retrait). Tämä oikeus on voimassa jo yleisten sopimusoikeudellisten periaatteiden nojalla. Tekijä voi vaatia, että kun teoksesta julkaistaan uutta painosta, hänen on voitava tehdä siihen lisäyksiä ja muutoksia (droit de modifier). Tekijänoikeuslaissa on tästä nimenomainen säännös kustannussopimusten osalta.
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Moraaliset oikeudet > Klassikkosuoja

Klassikkosuoja on tarkoitettu suojaamaan teoksia väärältä tai loukkaavalta käytöltä silloin kun tekijän perikunta ei loukkaavaa käyttöä valvo tai teoksen tekijänoikeus on jo rauennut. Tekijänoikeuslaissa mainitaan ainoastaan sivistykselliset edut, ja edellytykset säännöksen soveltamiselle ovat tuntuvasti ankarammat kuin muissa moraalisissa oikeuksissa. Opetusministeriöllä on valta kieltää menettely, jolla julkisesti loukataan sivistyksellisiä etuja.
Klassikkosuojaa on Suomessa sovellettu ainoastaan kerran (nk. Liisa ihmemaassa -tapaus). Vuonna 1962 opetusministeriö katsoi, että eräistä lastenkirjoista julkaistut suomennokset olivat laadultaan niin hutiloituja ja muuteltuja, että niiden maahantuonti ja levittäminen oli kiellettävä. Korkein oikeus pysytti päätöksen voimassa (KKO 1967-II-10).
Yhteispohjoismaisen lainvalmistelun johdosta myös muiden Pohjoismaiden tekijänoikeuslaeissa on vastaavanlainen säännös. Tanskassa ja Norjassa säännöstä on sovellettu muutamia kertoja, Ruotsissa ei toistaiseksi kertaakaan.
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Tekijänoikeuden rajoitukset

Tekijänoikeuslain 2 luvussa rajoitukset perustuvat sivistyksellisiin tai muihin yhteiskunnallisiin syihin. Useimmiten teoksen käyttäminen sallitaan ilman lupaa ja korvauksetta. Pakkolisenssisäännös mahdollistaa korvausta vastaan esimerkiksi kirjallisten teosten saattamisen näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten käytettäväksi ilman lupaa.
Tekijänoikeuslain 2 luvussa säädetään myös muun muassa teoskappaleiden valmistamisesta yksityiseen käyttöön ja siteeraamisesta eli lainaamisesta, jotka eivät edellytä tekijän suostumusta. Samassa luvussa on joukko muita rajoituksia. Seurauksena saa tietyin perustein ladata teoksia omaan käyttöön Internetistä ja tehdä kopioita CD-levyistä ja DVD-levyistä yksityiseen käyttöön. Lain säännökset yksityisestä kopioinnista mahdollistavat kopioinnin paitsi henkilökohtaiseen käyttöön myös lähimmälle perhe- ja ystäväpiirille.
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Tekijänoikeuden siirtyminen

Tekijänoikeuden voi luovuttaa sopimuksella tai valtuutuksella, moraalisia oikeuksia koskevat rajoitukset huomioon ottaen, kokonaan tai osittain esimerkiksi yhteisölle. Tekijänoikeuden haltija voi muun muassa myöntää palkkiota tai rojaltia vastaan käyttöluvan eli lisenssin. Sopimukseen voi sisältyä ajallisia, alueellisia tai muita rajoittavia ehtoja.
Lain pääsäännönselvennä mukaan tekijänoikeuden hankkinut ei saa luovuttaa oikeuttaan eteenpäin. Toisin voidaan sopia. Tekijänoikeus voi myös siirtyä yritykseltä toiselle liikkeen tai sen osan luovutuksen yhteydessä. Oikeuden luovuttaja on kuitenkin edelleen vastuussa sopimuksen täyttämisestä.lähde?
Sana kaikki on edellä lainausmerkeissä siksi, että vanhan huonon tavan mukaan luovutussopimukseen kirjoitetaan usein, että luovutus kattaisi kaikki oikeudet. Oikeuskäytännön ja oikeuskirjallisuuden mukaan tuo "kaikki" ei kuitenkaan kata ainakaan sellaisia teoksen käyttömuotoja, jotka eivät olleet tiedossa sopimusta tehtäessä. Juuri tämän tulkintasäännön takia kirjan- tai lehdenkustantaja ei saa "kaikki" oikeudet vuosikymmeniä sitten hankittuaan ryhtyä käymään kauppaa teoksen sähköisillä versioilla.lähde?
Jos teoksen on luonut ryhmä, tekijänoikeuden luovuttamisesta päättää ryhmä yksimielisesti.lähde?
Yhdistetyissä teoksissa, jollainen on tyypillisesti elokuva, valmistus- ja levitysoikeudet pyritään keräämään tuottajalle sopimuksin musiikkituottajilta, säveltäjiltä, käsikirjoittajilta ja tuotantohenkilöstöltä. Tuottajalla on tekijänoikeus jo julkaisemattomaan teokseen.lähde?
Jos tekijänoikeus kuuluu yksityishenkilölle, hänen kuollessaan se siirtyy perintönä samoin kuin muukin omaisuus. Siitä voi myös määrätä testamentilla. Sitä ei kuitenkaan voida ulosmitata alkuperäiseltä tekijältä eikä siltä, joka on sen häneltä saanut perintönä, testamentilla tai avio-oikeuden perusteella.
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Lähioikeudet

Tekijänoikeuteen kuuluvat tekijänoikeuden lähioikeudet suojaavat tekijänoikeuslaissa erikseen määriteltyjä teoksen luonnin osa-alueita, kuten esittävän taiteilijan suoritusta, ääni- ja kuvatallenteita, valokuvaajan kuvakopioita sekä radio- ja televisioyrityksen signaalia. Tekijänoikeuslain tätä koskevaan 5 lukuun on koottu myös säännökset tietokannoista.lähde?
Lähioikeussuoja ei sulje pois varsinaista tekijänoikeussuojaa, jos kyse on teoksesta. Lähioikeuden tekijänoikeus on voimassa esimerkiksi 50 vuotta teoksen tallentamisesta ja 70 vuotta julkaisemisesta. Luettelot voivat saada varsinaista tekijänoikeussuojaa suppeamman ns. luettelosuojan. 12. syyskuuta 2011 Euroopan parlamentti ja komissio päättivät pidentää esittäjien ja äänitetuottajien lähioikeuksien suojan 70 vuoteen. Direktiivi on toteutettava kansallisessa lainsäädännössä vuoteen 2014 mennessä. Suomen tekijänoikeussäädökset yhteensovitettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston antamien direktiivien kanssa vuonna 2013 hyväksytyillä laeilla..
Tekijänoikeus lainsäädännössä > Seuraamukset tekijänoikeuden rikkomisesta

Tekijänoikeuden rikkomisesta rangaistaan tekijänoikeuslain nojalla, jos rikkomus on vähäinen. Rikoslaissa on säännös tekijänoikeusrikoksesta. Rikkoja voidaan velvoittaa myös suorittamaan tekijänoikeuden haltijalle vahingonkorvausta ja kohtuullinen hyvitys. Rikoslain 49 luvun 1 §:n soveltaminen edellyttää, että tekijänoikeuden rikkominen on omiaan aiheuttamaan huomattavaa haittaa tai vahinkoa. Rangaistus voi olla enintään kaksi vuotta vankeutta.lähde?
Tekijänoikeuden kehittäminen

Tekijänoikeuden alan tärkeimmät muutokset liittyvät tietoyhteiskunnan sekä tieto- ja viestintäteknologian kehitykseen.
Suomen tekijänoikeussäädökset laissa yhteensovitettiin Suomessa Euroopan parlamentin ja neuvoston antamien direktiivien kanssa vuonna 2013 hyväksytyillä laeilla..
Suomen tekijänoikeuslainsäädäntöä yhteensovitettiin Suomessa esimerkiksi myös vuonna 2005 WIPOn (World Intellectual Property Organization) Suomen hyväksyttyjen sopimusten ja EU-direktiivien antaman tekijänoikeussuojan.
Opetusministeriö perusti uuden työryhmän tekijänoikeuslain jatkouudistamiseksi. Erityisesti tietoyhteiskuntaneuvosto vaati perinpohjaisia uudistuksia tekijänoikeuslakiin.
Electronic Frontier Finland (EFFI) ajoi laajaa julkisuutta saanutta kansalaisaloitetta "Järkeä tekijänoikeuslakiin". Eduskunnan sivistysvaliokunta kuitenkin katsoi, että se sisältää liikaa ristiriitaisuuksia sekä eri ehdotusten kesken että nykylainsäädäntöön nähden. Täysistunto yhtyi valiokunnan näkemykseen äänin 147–27 ja hylkäsi aloitteen.
Kirjallisuutta

Haarmann, Pirkko-Liisa: Tekijänoikeus ja lähioikeudet. Talentum, 2005. ISBN 952-14-0642-9
Harenko, Kristiina; Niiranen, Valtteri; Tarkela, Pekka: Tekijänoikeus – kommentaari ja käsikirja. Helsinki: WSOYpro, 2006. ISBN 951-670-080-2.
Kemppinen, Jukka: Digitaaliongelma. Kirjoitus oikeudesta ja ympäristöstä.  Lappeenranta:  Lappeenrannan teknillinen yliopisto, 2006.  ISBN 952-214-223-9  Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla > Yleistä

Kopiraitti: Reitti tekijänoikeuteen – Kopiosto ry:n ja opetusministeriön tekijänoikeusopas
Electronic Frontier Finland (EFFI) tekijänoikeuslaista
Lauri Kerosuon artikkelisarja Journalistiliiton sivuilla[vanhentunut linkki]
Tekijänoikeus käytännössä: musiikki ja ääni multimediatuotannossa – Jyri Lehtosen raportti
Opetusministeriön sivut tekijänoikeuslain muutoksesta
Opetusministeriön asettaman tekijänoikeustoimikunnan mietintö: Tekijänoikeudet tietoyhteiskunnassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Säädöksiä ja oikeuskäytäntöä

Tekijänoikeuslaki (404/1961) (Arkistoitu – Internet Archive)
Tekijänoikeusasetus (574/1995)
Korkeimman oikeuden ennakkoratkaisu klassikkosuoja-asiassa (KKO 1967-II-10) – Finlexin tiivistelmä
Korkeimman oikeuden ennakkoratkaisu luoksepääsyasiassa (KKO 1976-II-51) – Finlexin tiivistelmä
Esimerkki teoskynnyksen alle jäävästä piirroksesta
Vuonna 1961 julkaistu käännös Liisa Ihmemaassa kuului lasten­kirjoihin, joiden maahantuonti ja levittäminen kiellettiin KKO:n päätöksellä vuonna 1967, koska niiden katsottiin loukkaavan klassikkosuojaa.
Luettelo Waffen-SS:n yksiköistä

Waffen-SS:n riimumerkit.
Luettelo Waffen-SS:n yksiköistä sisältää  Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen puolisotilaallisen järjestön SS:n sotilaalliseen siipeen Waffen-SS:ään kuuluneet joukot.
Armeijat

Armeija (saks. Armee) koostui kahdesta tai useammasta armeijakunnasta (saks. Armeekorps)
6. SS-Panssariarmeija
11. SS-Panssariarmeija
Armeijakunnat

Armeijakunta muodostui kahdesta tai useammasta divisioonasta
I SS-panssariarmeijakunta
II SS-panssariarmeijakunta
III (Germaaninen) SS-panssariarmeijakunta
IV SS-panssariarmeijakunta
V SS-vuoristoarmeijakunta
VI SS-armeijakunta
VII SS-panssariarmeijakunta
VIII. SS-ratsuväkiarmeijakunta
IX Waffen-SS-alppiarmeijakunta (kroatialainen)
X SS-armeijakunta
XI SS-panssariarmeijakunta
XII SS-armeijakunta
XIII SS-armeijakunta
XIV SS-armeijakunta
XV SS-kasakkaratsuväkiarmeijakunta
XVI SS-armeijakunta
XVII SS-armeijakunta (unkarilainen)
XVIII SS-armeijakunta
Divisioonat

Lähde:
SS-divisioona Leibstandarte Adolf Hitler
SS-divisioona Das Reich
SS-divisioona Totenkopf
SS-poliisidivisioona
SS-divisioona Wiking
SS-divisioona Nord
SS-divisioona Prinz Eugen
SS-ratsuväkidivisioona Florian Geyer
SS-panssaridivisioona Hohenstaufen
SS-panssaridivisioona Frundsberg
SS-Divisioona Nordland
SS-Divisioona Hitlerjugend
Waffen-SS-vuoristodivisioona Handschar
Galitsian SS-divisioona
15. Waffen-SS-divisioona (1. latvialainen)
SS-divisioona Reichsführer-SS
SS-divisioona Götz von Berlichingen
SS-divisioona Horst Wessel
19. Waffen-SS-divisioona (2. latvialainen)
20. Waffen-SS-divisioona (1. virolainen)
Waffen-SS-divisioona Skanderbeg (1. albanialainen)
SS-ratsuväkidivisioona Maria Theresa
Waffen-SS-vuoristodivisioona Kama (2. kroatialainen)
SS-divisioona Nederland (1. hollantilainen), muodostettiin hajotetun "Kaman" tilalle
24. Waffen-SS-vuoristodivisioona ("Karstjäger")
Waffen-SS-divisioona Hunyadi (1. unkarilainen)
Waffen-SS-divisioona Hungaria (2. unkarilainen)
SS-divisioona Langemarck (1. flaamilainen)
SS-divisioona Wallonien
29. Waffen-SS-divisioona (1. venäläinen)
29. Waffen-SS-divisioona (1. italialainen), muodostettiin hajotetun 1. venäläisen tilalle
30. Waffen-SS-divisioona (2. venäläinen)
30. Waffen-SS-divisioona (1. valkovenäläinen), muodostettiin hajotetun 2. venäläisen tilalle
31. SS-divisioona
32. SS-divisioona 30 Januar
33. Waffen-SS-ratsuväkidivisioona (3. unkarilainen)
Waffen-SS-divisioona Charlemagne (1. ranskalainen)
SS-divisioona Landstorm Nederland
35. SS-krenatööri ja poliisidivisioona
36. Waffen-SS-divisioona ("Dirlewanger")
SS-ratsuväkidivisioona Lützow
SS-divisioona Nibelungen
Divisioonat > Muut divisioonat

Panssaridivisioona Kempf, väliaikainen yksikkö, joka koostui Heerin ja Waffen-SS:n yksiköistä.
1. SS-kasakkaratsuväkidivisioona
2. SS-kasakkaratsuväkidivisioona
Prikaatit

Skorzeny-prikaati 150
Muita Waffen-SS:n kuuluneita yksiköitä

500. SS-laskuvarjojääkäripataljoona
600. SS-laskuvarjojääkäripataljoona
Kampfgruppe Fegelein
Kampfgruppe Peiper
Suomalainen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoona
Perusyksikön tasoiset yksiköt > Ryhmä

SS-ryhmää (saks. Gruppe) johti nuorempi aliupseeri, kuten korpraalia vastaava SS-Rottenführer tai alikersanttia vastaava SS-Unterscharführer. Ryhmän koko saattoi vaihdealla kuudesta kahteentoista sotilasta.
Korpraalia vastaava Rottenführerin arvo oli otettu ensimmäisenä käyttöön kansallissosialistisissa muodostelmissa SA:ssa 1932. Koska SS:n arvot olivat samat kuin SA:n aluksi niin tästä arvo periytyi myös SS:ään. Varsinaisessa taistelutoiminnassa korpraali johti yleensä vain pientä kolmen tai neljän sotilaan ryhmää, kuten tulitukiryhmää, konekivääriryhmää tai tiedusteluryhmää.
Alikersanttia vastaava Unterscharführerin arvo tuli käyttöön arvona vasta 1934. alikersanttia alemmat sotilasarvot olivat SS-Schütze, SS-Oberschütze, SS-Sturmmann ja SS-Rottenführer. Schütze tarkoittaa suomeksi ampujaa, pääasiassa kiväärimiestä, joka on sotilasarvoltaan kuin sotamies. Oberschütze tarkoittaa johdonmukaisesti Schütze:en nähden yliampujaa ja Sturmmann rynnäkkömiestä. Rottenführer puolestaan tarkoittaa sotilasryhmää pienemmän ryhmän, taisteluparin tai partion johtajaa. Partio tässä yhteydessä tarkoittaa ryhmää pienempää joukkoa.
Perusyksikön tasoiset yksiköt > Joukkue tai jaos

Joukkuetta (saks. Zug) johti nuorempi upseeri, kuten vänrikkiä vastaava SS-Untersturmführer, upseerioppilasta vastaava SS-Oberjunker tai ylikersanttia vastaava SS-Oberscharführer. Joukkueessa oli kolmesta neljään ryhmää. Joukkueenjohtajan lisäksi joukkueessa oli varajohtajana vanhempi kersantti, joka vastasi tavallisesti huollosta: taisteluvälineistä, elintarvikehuollosta jne. sekä toimi varajoukkueenjohtajana joukkueenjohtajan tukena. Waffen-SS:n panssarijoukoissa joukkueeseen kuului viisi ryhmää.
SS-Unterscharführeria ylemmät, mutta SS-Untersturmführeria alemmat sotilasarvot olivat SS-Junker, SS-Scharführer, SS-Standartenjunker, SS-Oberscharführer, SS-Hauptscharführer, SS-Standartenoberjunker ja SS-Sturmscharführer. Junker tarkoittaa junkkaria, upseerioppilasta, kun taas Scharführer tarkoittaa ryhmänjohtajaa, Standartenjunkerm. Oberscharführer tarkoittaa yliryhmänjohtajaa, Hauptscharführer pääryhmänjohtajaa. Standartenoberjunker.
Perusyksikön tasoiset yksiköt > Komppania

Komppaniaa (saks. Kompanie) johti komppanianpäällikkönä nuorehko, mutta kokenut luutnanttia vastaava SS-Obersturmführer tai kapteenia vastaava SS-Hauptsturmführer. Tavallisesti komppaniaan kuului kolme joukkuetta komppanian ollessa pienin taktinen yksikkö, missä oli tukevia osia, kuten jalkaväen kanssa kulkevat tulenjohtajat ja rynnäköivien ilmavoimien tulenjohtajat.
Panssarijoukoissa oli komppaniassa neljä panssarivaunujoukkuetta ja kaksi komentojoukkuetta.
SS-Rottenführer Josef Blösche
SS-Untersturmführer Lauri Törni
Luettelo Saksan diplomaattisista edustustoista

Kartta Saksan diplomaattisista edustustoista
Tämä on luettelo Saksan diplomaattisista edustustoista.