stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Caravaca de la Cruz
Nähtävyyksiä

Caravaca de la Cruzin nähtävyyksiä ovat muun muassa keskiaikaisen temppeliritareiden linnoituksen keskelle 1617—1703 rakennettu barokkikirkko Basílica - Santuario de la Vera Cruz (Todellisen Ristin basilika) ja renessanssityylinen Iglesia del Salvador (Vapahtajan kirkko), rakennettu vuosina 1534—1600.
Basilikaan liitetyssä kaikkein pyhimmässä keskiaikaisessa kappelissa säilytetään kuuluisaa La Cruz de Caravacaa eli kaksipoikkipuista kultaista ristiä, jonka sisällä on Kristuksen ristinpuuta. Basilikan massiivinen, erittäin koristeellinen sisäänkäynti on tehty punaisesta ja mustasta marmorista, joka on louhittu läheisestä Cehéginistä.
Pari kilometriä keskustasta sijaitsee noin 17 hehtaarin laajuinen puisto Las Fuentes del Marqués.
Toukokuun 2. päivä kaupungissa on vuonna 1959 uudelleen elvytetty Caballos del Vino tapahtuma, jossa joukkueet juoksevat hevosen sivulla basilikalle johtavaa mäkeä ylös. Tapahtumalla on tausta 1200-luvulla, jolloin temppeliritarit ryöstivät juomaveden puutteeseensa viiniä, heitä piirittävien muslimien leiristä. Tapahtumaa järjestettiin alun perin keskiajalta aina 1800-luvulle asti. Toukokuun 1. - 5. kaupungissa on basilikan juhlaviikko, johon osallistuu 40 000 – 100 000 kävijää.
Talous

Caravacan teollisuus sai alkunsa keskustan pohjoispuolisten vuorien marmori- ja rautaesiintymistä. Paikallinen jalkineteollisuus tuottaa muun muassa espadrilloja eli punontapohjaisia kangaskenkiä. Kaupunkiin suuntautuva turismi on sekä maallista että uskonnollista. Maanviljelyn rooli on niin ikään merkittävä: kaupungin alueella viljellään muun muassa viiniköynnöstä ja oliiveja.
Kuuluisuuksia

Caravacan kuuluisuuksia ovat muun muassa jalkapalloilijat Miguel Ángel Ferrer Martínez ja José Manuel Martínez Toral (s. 1960), taidemaalari Rafael Tegeo (1798–1856) ja kirjailija Luis Leante (s. 1963).
Aiheesta muualla

Atlasdemurcia.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Turismocaravaca.com
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Caravaca de la Cruz Wikimedia Commonsissa
Gaelit

| Gaelit |
| --- | --- |
Väkiluku:  noin 500 000
Asuinalueet:   Irlanti: 260 000  Pohjois-Irlanti: 95 000  Skotlanti: 58 652  Yhdysvallat: 26 475  Kanada: 6470 
Kielet:  gaeli, iiri, englanti
Uskonnot:  kristinusko
Gaelit ovat kelttiläinen kansa, jotka ovat lähtöisin Irlannista, mutta jotka ovat myöhemmin levinneet eri puolille Isoa-Britanniaa. He puhuvat gaelin kieltä tai paikallisia kieliä kuten iiriä ja englantia. Suurimmat gaelimaat ovat Irlanti (185 838 kielen puhujaa) ja Skotlanti (58 552 kielen puhujaa).
Mylly (yhtye)

| Mylly> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2021–
Tyylilaji:  pop punk skate punk punk rap
Laulukieli:  suomi
Mylly on suomalainen skate punkkia rap-kulmalla soittava yhtye, joka on perustettu vuonna 2021. Yhtye vaikuttaa Mikkeli-Jyväskylä-Helsinki-akselilla.
Mylly on julkaissut kolme albumia. Yhtye on tehnyt yhteistyötä muun muassa Junon, Kirkkoveneen ja Konala Cartellin kanssa.
Yhtye sijoittui suomalaisista bändeistä toiseksi kansainvälisessä Emergenza Festival -bändikilpailussa kesällä 2024.
Kokoonpano > Nykyiset jäsenet

Konsta Honkanen - laulu
Mikko Häkkinen - kitara, laulu
Joonas Ikonen - rummut
Samuli Asikainen - basso
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Akseli Vuori - laulu
Konsta Viipuri - DJ
Diskografia > Albumit

Hyllyn paras (Luotto Leibeli, 2021)
Ikävä (Löyly-Viihde, 2023)
MYLLYTYS (PUNKSHIT TUOTANTO, 2024)
Aiheesta muualla

Mylly Facebookissa
Mylly Instagramissa
Mylly TikTokissa
Malla Ylijurva

| Malla Ylijurva> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Muut nimet:  MALS, Malla Collin
Syntynyt: 14. huhtikuuta 1998 (ikä 26) Rovaniemi
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  näyttelijä, ääninäyttelijä, tubettaja, laulaja
Muut tiedot
Aktiivisena:  2012–
Koulutus: viittomakielen ohjaaja, tanssija
Aiheesta muualla
IMDb ja YouTube
Malla Collin (oik. Ylijurva) (s. 14. huhtikuuta 1998 Rovaniemi) on suomalainen näyttelijä, tubettaja ja laulaja.
Malla Ylijurva tunnetaan parhaiten YouTuben kautta. Vuonna 2015 yhdessä ystävänsä Susanna Kyrön kanssa Ylijurva aloitti tekemään videoita HallaSign-nimiselle kanavalle. Vuonna 2017 Ylijurva perusti oman YouTube-kanavan nimeltä MALS. Ylijurva ja Kyrö tekivät videoita HallaSign-kanavalle vuoteen 2018 asti, jonka jälkeen kanava on ollut tauolla pääsyynä heidän asuminen eri paikkakunnilla.
YouTuben lisäksi Malla Ylijurva on tehnyt ääninäyttelijän töitä ja hän on myös näytellyt enimmäkseen teatterissa. Ylijurvan ensimmäinen teatteriesitys isomman yleisön edessä tapahtui vuonna 2012 Konttisen kesäteatterissa. Ylijurva on lisäksi työskennellyt mm. Lapin ylioppilasteatterissa ja Rovaniemen Teatterissa. Vuonna 2017 Ylijurva ohjasi yhdessä Maiju Saikkosen kanssa Lapin ylioppilasteatterissa Kasvun paikka teatteriesityksen.
Malla Ylijurva on tehnyt myös musiikkia taiteilijanimellä Malla Collin. Lisäksi Ylijurva on esiintynyt poplaulaja Robin Packalenin musiikkivideolla Haluan sun palaavan ja vuoden 2020 syksystä asti hän on toiminut niin sanottuna "Suppari Mallana" K-Supermarketin mainoksissa.
Yksityiselämä

Malla Ylijurva on valmistunut viittomakielen ohjaajaksi Rovalan kansalaisopistosta ja tanssijaksi Lapin Urheiluopistosta.  Ylijurva on kertonut avoimesti sairastavansa colitis ulcerosa -suolistosairautta.
Filmografia > Elokuvat ja lyhytelokuvat

| Vuosi | Elokuva/animaatio | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Karin enkelit | eri opettajia, sivurooleja |
| 2019 | Aurora | Jonna |
| 2022 | Huonot naiset | Niina |
Filmografia > Sarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli | Tyyppi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015-2024 | Hullu - hullumpi - yläaste | Elli, Sussu, liikunnanopettaja Kirsi, Antin äiti, sivurooleja, Valve | animaatio televisio/nettisarja |
| 2015-2016 | Näin tehtiin Hullu - hullumpi - yläaste | omana itsenään | nettisarja |
Aiheesta muualla

Malla Ylijurva Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
MALS Youtube kanava
Luettelo Thaimaan saarista

Koh Nang Yuan
Tämä on luettelo Thaimaan saarista. Huomaa, että nimet alkavat yleensä Ko-sanalla (thaiksi เกาะ, usein myös sanoilla Koh, Go tai Goh), joka tarkoittaa saarta.
Huomaa myös, että eri kartoissa thainkielisen sanan kirjoitusasu voi olla erilainen. Esimerkiksi Ko Mak voi näkyä Koh Mak, Koh Maak tai jopa Koh Mark -nimisenä.  Alla olevassa luettelossa on muutamia erilaisia kartoissa näkyneitä kirjoitusasuja.
Ko Chang (Koh Chang)
Ko Kham (Koh Kham)
Ko Klum (Koh Klum, Ko Kloom, Koh Kloom)
Ko Kut (Koh Kood)
Ko Kra Dad (Koh Kra Dad, Ko Kradad, Koh Kradad)
Ko Lao Ya (Koh Lao Ya, Ko Laoya, Koh Laoya)
Ko Lim (Koh Lim)
Ko Maisi Lek (Koh Maisi Lek)
Ko Mak (Koh Mak, Ko Mark, Koh Mark)
Ko Man Nai (Koh Man Nai, Ko Munnok, Koh Munnok)
Ko Man Nok (Koh Man Nok, Ko Munnai, Koh Munnai)
Ko Mun (Koh Mun)
Ko Ngam (Koh Ngam)
Ko Pha Ngan (Koh Pha Ngan)
Ko Phi (Koh Phi)
Ko Pli (Koh Pli)
Phi Phi -saaret
Ko Phi Phi Lee (Koh Phi Phi Lee)
Ko Phi Phi Don (Koh Phi Phi Don)
Ko Phrao Nai (Koh Phrao Nai)
Ko Phrao Nok (Koh Phrao Nok)
Ko Raet (Koh Raet)
Ko Rang (Koh Rang, Ko Rung, Koh Rung)
Ko Rom (Koh Rom)
Ko Rayang Nai (Koh Rayang Nai)
Ko Rayang Nok (Koh Rayang Nok)
Ko Salak (Koh Salak)
Ko Samet (Koh Samet)
Ko Samui (Koh Samui)
Ko Suwan (Koh Suwan)
Ko Tao (Koh Tao)
Ko Wai (Koh Wai)
Ko Yuak (Koh Yuak)
Phuket
Similansaaret
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luettelo Thaimaan saarista Wikimedia Commonsissa
Tweedinvesispanieli

| Tweedinvesispanieli |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Skotlanti,  Iso-Britannia
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Alkuperäinen käyttö:  lintukoira
Muita nimityksiä:  Tweed Water Spaniel, Tweed Spaniel, Tweed-side Spaniel
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Väritys:  keltainen tai ruskea
Tweedinvesispanieli (Tweed Water Spaniel) on sukupuuttoon kuollut skotlantilainen koirarotu.
Ulkonäkö

Ulkonäöltään tweedinvesispanieli oli lähempänä kiharakarvaista noutajaa kuin tyypillistä spanielia. Väritys vaihteli keltaisesta ruskeaan.
Luonne ja käyttäytyminen

Rotua kuvaillaan poikkeuksellisen älykkääksi ja kekseliääksi.
Alkuperä

Rotu oli kotoisin Scottish Bordersissa sijaitsevan Tweedjoen alueelta, missä se työskenteli vedestä noutavana koirana. Muilla Skotlannin alueilla se oli harvinainen. Siitä tiedetään varsin vähän, mutta se tunnetaan kuitenkin yhtenä kultaisennoutajan kantaroduista.
Nelson Mandelan perintökohteet

| Nelson Mandelan perintökohteet |
| --- | --- |
 Oikeuspalatsi (Pretoria)
Tyyppi:  kulttuurikohde
Kriteerit:  (vi)
Tunnusnumero:  1676
Valintahistoria
Valintavuosi:  2024
 
Nelson Mandelan perintökohteet  on Unescon maailmanperintökohde Etelä-Afrikassa. Se koostuu neljästätoista rakennuksesta, jotka liittyvät Nelson Mandelan elämään ja 1900-luvun historiaan. Rakennukset sijaistevat neljässä provinssissa yhteensä seitsemän kunnan alueella.
Kohteeseen kuuluvat Union Buildings Pretoriassa, joka on nyt hallituksen virallinen toimipaikka; Sharpevillen verilöylyn paikka, jossa muistetaan siellä surmattuja 69 ihmistä, jotka protestoivat epäoikeudenmukaisia lakeja vastaan; ja Mqhekezwenin palatsi, perinteistä johtajuutta symboloiva paikka, jonka lähellä Nelson Mandela asui nuorena miehenä. Nämä paikat kuvastavat keskeisiä tapahtumia, jotka liittyvät pitkään taisteluun apartheid-valtiota vastaan; Mandelan vaikutusta yhteisymmärryksen ja anteeksiannon edistämisessä; ja uskomusjärjestelmiä, jotka perustuvat rodullistamisen välttämiseen, panafrikkalaisuuteen ja ubuntuun. Viimeksimainittu käsite merkitsee, että ihmisyys on enemmän kuin yksilöiden summa.
Kohteen osat ovat
Union Buildings. Pretoria
Constitution Hill, Johannesburg
Liliesleaf
Sharpeville (kolme osaa)
Walter Sisulu Square, Soweto
Orlandon kadut
Fort Haren yliopisto ja ZK Mathews House (kaksi osaa)
Mqhekezweni
Waaihoek
Ohlangen koulu
Fazer

| Oy Karl Fazer Ab |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1891
Perustaja:  Karl Fazer
Toimitusjohtaja:  Christoph Vitzthum
Puheenjohtaja:  Casper von Koskull
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  elintarviketeollisuus
Tuotteet:  leipomotuotteet, makeiset, kasvipohjaiset tuotteet
Liikevaihto:  1,2 mrd € (2022)
Henkilöstö:  5 951 (keskim. 2023)
Tytäryhtiöt:  Fazer Leipomot Oy Fazer Makeiset Oy Fazer Lifestyle Foods
Kotisivu:  fazer.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oy Karl Fazer Ab on elintarvikealalla toimiva suomalainen perheyritys, jolla on toimintaa kahdeksassa maassa ja vientiä yli 40 maahan. Suomen lisäksi yritys toimii Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Puolassa. Yritys valmistaa leipomo-, keksi- ja makeis­tuotteita, kasvipohjaisia tuotteita, ja sillä on kahvilatoimintaa.
Liiketoiminta

Vuonna 2022 konsernin tukifunktioissa toimi 274 henkilöä. Konsernin tukifunktioihin kuuluvat viestintä, lakiasiat, HR, talous ja rahoitus, riskienhallinta, turvallisuus, investointihallinto, yritysjärjestelyt, kiinteistöhallinto ja sisäinen tarkastus. Yhteisiin palveluihin kuuluvat muun muassa IT, kirjanpito ja henkilöstöhallinto.
Fazerin toiminta muodostuu kolmesta liiketoiminta-alueesta: Fazer Leipomot, Fazer Makeiset ja Fazer Lifestyle Foods.
Liiketoiminta > Leipomot

Fazerilla on yhteensä 9 leipomoa Suomessa, Ruotsissa, Virossa, Latviassa ja Liettuassa ja ja sen leipomotuotteita viedään 21 maahan. Fazerin leipomobrändejä ovat Fazerin ohella Oululainen, Skogaholm, Druva ja Gardesis. Myymälöissä sijaitsevia Fazerin myymäläleipomoita oli vuonna 2022 Suomessa 136.  Fazerin Lappeenrannan leipomossa valmistetaan karjalan­piirakoita. Fazerin karjalanpiirakat ovat Rukiinen piirakka, Rukiinen Imatran Riisipiirakka, Vuoksen piirakka, Rukiinen Perunapiirakka ja Rukiinen Porkkanapiirakka.
Liiketoiminta > Makeiset

Makeisliiketoiminnassa Fazer on markkinajohtaja Suomessa 30–40 prosentin osuudellaan, ja sillä on toimintaa Itämeren alueella. Makeisia myydään yli 40 maahan. Fazerin kansainvälisiä makeistavaramerkkejä ovat Karl Fazer, Geisha, Dumle, Tutti Frutti, Xylimax, Marianne, Tyrkisk Peber, Pantteri ja Ässä. Fazerin makeistehtaat sijaitsevat Suomessa  Lappeenrannassa (sokerimakeiset sekä purukumit) ja Vantaalla (suklaat). Keksinsä Fazer valmistaa Vantaalla, ja sen keksibrändeihin Suomessa kuuluvat muun muassa Jyväshyvä, Domino, Jaffa, Fasupala, Carneval, Suklaalehti, Muro ja Hangon. Fazerilla oli aikoinaan marmeladimakeisten valmistamiseen keskittynyt tehdas myös Ranualla vuosina 1988–1999, jonka jälkeen marmeladituotanto siirrettiin Lappeenrannan tehtaalle. Nykyisin Ranualla toimii Fazerin makeismyymälä Ranuan eläinpuiston yhteydessä.
Fazer liittyi Maailman kaakaojärjestön jäseneksi vuonna 2005.
Historia > Vuodet 1933–1999

Sven Fazer toimi toimitusjohtajana 15 vuotta, vuoteen 1955 asti. Hänen aikanaan emoyhtiö Oy Karl Fazer Ab oli Suomen suurin makeistehdas ja yhtiö kasvoi alallaan myös Pohjoismaiden suurimmaksi. Sven Fazerin johtajakaudelle ajoittuvat seuraavat tunnetut tuotemerkit:
Fazerin Sininen -suklaa (1922),
Paavo Nurmen mukaan nimetyt Nurmi-pastillit (1926),
Muro-keksit (1927),
Vihreät kuulat ja Ranskan pastillit (1929),
Fazerin parhain (1935),
Euca-Menthol (1937),
Salmiakkipastilli (1938)
Pax-pastillit (1947) Pariisin rauhansopimuksen kunniaksi.
Domino-keksit ja Fazerina-suklaapatukat (1953).
Oululainen Oy ryhtyi vuonna 1955 valmistamaan hapankorppuja, ja 1960-luvulla alettiin valmistaa useita kymmeniä edelleen valmistuksessa olevaa makeis-, konditoria- ja leipätuotteita. Emoyhtiön lisäksi yhtymään kuuluivat sisar- ja tytäryrityksinä yhtiön vanhin osa Oy Karl Fazerin Konditoria, Hangon Keksi sekä Oululainen.
Helsingin maalaiskunnan (vuodesta 1972 Vantaan) Vaaralaan alettiin vuonna 1955 rakentaa uutta tehdasta, ja paikan nimeksi annettiin Fazerila (osoite Fazerintiellä). Vuonna 1958 Fazer osti Lahdessa sijaitsevan Oululaisen Leipomon. Konsernilla oli 1960-luvun lopulla työntekijöitä noin 2000. Tehtaankadun tehdas siirtyi Fazerilaan vuonna 1963, konttori vuonna 1966. Svenin pojasta Peter Fazerista tuli vuonna 1965 yhtiön toimitusjohtaja, missä tehtävässä hän toimi aina vuoteen 1987 asti.
Vuonna 1967 Ruotsiin perustettiin tytäryhtiö, jossa pari vuotta myöhemmin alettiin valmistaa näkkileipää. Konsernin laajeneminen jatkui 1970-luvulla, jolloin ostettiin Colombia Oy (1970) ja Hildénin konditoria ja kahvilatoiminta (1974). Vuonna 1976 syntyi Fazer Catering (myöh. Amica).
Lahteen avattiin vuonna 1971 Uusi Mylly ja Suurleipomo tehtiin Fazerilaan. Vuonna 1989 toiminnot yhtiöitettiin, jolloin muodostuivat muun muassa Fazer Makeiset, Fazer Leipomot ja Fazer Keksit. Fazer Makeisten ja ruotsalaisen Cloettan yhteistyö alkoi vuonna 1990.
Vuonna 1993 Chymos Oy:n makeistuotanto siirtyi Fazerin omistukseen. Vuonna 2006 Chymos sulautettiin kokonaan Cloetta Fazer AB:n osaksi.
Vuonna 1997 Fazer osti Ruotsissa vuonna 1984 perustetun Candyland-irtokarkkikonseptin ja nimesi sen uudestaan Candykingiksi.
Johto > Toimitusjohtajat

| --- | --- |
 kauppaneuvos Karl Fazer, 1891–1919  eversti Carl Voss-Schrader, 1920–1938  vuorineuvos Sven Fazer, 1938–1955  Kai Kivijärvi, 1955–1965  Peter Fazer, 1965–1987  Stig-Jörgen Meincke, 1987–1990  Tom von Weymarn, 1990–1992  Felix Björklund, 1992–1998 :  Hans Olof Danielsson, vt 1998–1999  Mats Jansson, 1999–2000  Hans Olof Danielsson, 2000–2002  Berndt Brunow, 2002–2007  Karsten Slotte, 2007–2013  Christoph Vitzthum, 2013–
Johto > Hallituksen puheenjohtajat

kauppaneuvos Karl Fazer, 1919–1932
vuorineuvos Sven Fazer, 1970–1978
Peter Fazer, 1987–1998
Anders Dreijer, vt. 1998–1999
Carl G. Björnberg, 1999–2009
Berndt Brunow, 2009–2021
Casper von Koskull, 2021-
Vastuullisuus > Suklaa

Alkuvuodesta 2017 lähtien Fazer sanoo, että kaikki sen valmistama suklaa sisältää ainoastaan vastuullista kaakaota, kuten se ilmoitti vuonna 2010. Siirtymäaikaa on kritisoitu pitkäksi verrattuna muiden valmistajien muutaman vuoden siirtymäaikoihin. Kaakaon hankintakriteerit aiotaan saattaa vastaamaan Maailman Kaakaosäätiön standardeja, minkä lisäksi Fazerin hankintakriteereihin lisätään myös jäljitettävyys. Fazer aloitti samana vuonna UTZ-sertifioidun kaakaon ostot. Vuonna 2015 puolet Fazerin kaakaosta oli yhtiön mukaan vastuullisesti tuotettua eli UTZ- tai Rainforest Alliance -sertifioitua. Se ei kuitenkaan merkitse sertifikaatteja tuotteisiinsa vedoten siihen, ettei halua lukittautua yhteen sertifikaattiin. Kaakaon alkuperästä oli jäljitettävissä eettisesti toimiville tiloille 30 % vuonna 2012. Fazerin tuotevalikoimaan ei kuulu Reilun kaupan suklaata. Reilu kauppa on ainoa järjestelmä, joka takaa tuottajalle takuuhinnan. Fazer perustelee järjestelmän ulkopuolelle jättäytymistään sillä, että reilun kaupan kaakaonkaan alkuperä ei ole täysin jäljitettävissä.
Fazer Makeisten toimitusjohtaja Tom Lindblad linjasi, että kestävä kehitys ja sosiaalinen vastuu ovat osa yhtiön filosofiaa. Vuonna 2014 Maailman kaakaojärjestö palkitsi Fazerin työstä vastuullisen kaakaon parissa.
Vastuullisuus > Suklaa > Lapsityövoiman käyttö

Fazer, kuten muutkin suomalaiset suklaanvalmistajat, on myöntänyt, että Suomessa valmistettavan ja myytävän suklaan alkutuotannossa saatetaan käyttää lapsityövoimaa. Fazerin ostamasta kaakaosta 75 % on peräisin Länsi-Afrikasta. Siellä viljellään 70 % maailman kaakaosta, on kansainvälisen työjärjestö ILO:n mukaan miljoona lapsityöntekijää, joista Norsunluurannikolla työskentelee 250 000 lasta. Länsiafrikkalaiset lapsityöntekijät saattavat joutua myös ihmiskaupan uhreiksi. Toinen ongelma on tilallisille maksettavat liian pienet korvaukset. Fazer sanoo, että se ei hyväksy lapsityövoiman käyttöä.
Finnwatch-järjestö kuitenkin kritisoi yhtiöitä vuonna 2011 siitä, että suklaateollisuuden toimet lapsityövoiman käytön valvomiseksi ovat olleet vähäisiä ja suorastaan riittämättömiä. Järjestö kehottaa suklaantuottajia käyttämään kolmannen osapuolen tekemää sertifiointia, sillä sen mukaan esimerkiksi työntekijöiden riittävän toimeentulon takaava palkka vähentää köyhyyttä ja siten houkutusta käyttää lapsityövoimaa. Fazerin toimitusjohtaja Tom Lindblad kommentoi, että ei pidä palkkausta lapsityön vähentämisen kannalta olennaisena.
Vastuullisuus > Suklaa > Lapsityövoiman käyttö > Mainoskampanjan kritisointi

Vuonna 2012 syntyi kohu Fazerin mainoskampanjasta, jossa se lupasi rakentaa kyläprojektiinsa liittyen Norsunluurannikon lapsille koulun varoilla, jotka kerättäisiin ostetuista Fazerin Sininen -suklaista. Fazer sai kampanjasta runsaasti kielteistä palautetta kriittisten sanomalehtikolumnien jälkeen. Esimerkiksi kirjailija Elina Hirvonen nosti syyskuussa 2012 kolumnissaan esiin sen ristiriidan, että suklaateollisuus kerää Norsunluurannikon lapsityövoiman ansiosta suuria rahallisia voittoja, ja että koulu Afrikkaan maksaa vain vähän enemmän kuin sanomalehtimainos. Yhtiötä kritisoitiin tekopyhyydestä, sillä se kampanjoi lasten koulutuksen puolesta lapsityövoimalla hankittujen tulojen avulla. Suklaateollisuuden lapsityövoimaongelma koskee pahiten juuri Ghanaa ja Norsunluurannikkoa. Kohun seurauksena Fazer julkaisi samana päivänä tiedotteen, jossa se lupasi parantaa kaakaon hankintaketjun vastuullisuutta. Unicefin yritysyhteistyön johtaja Tom Selänniemi kommentoi, että Fazerin olisi ensimmäiseksi kannattanut käydä läpi oma tuotantoketjunsa, tuoda ongelmat julkisuuteen ja lisätä kampanja osaksi tavoitetta parantaa tilannetta.
Vuonna 2013 tanskalaisdokumentti Paha suklaabisnes paljasti, että Fazerinkin käyttämän UTZ-sertifiointijärjestelmän valvonta vuotaa pahasti. UTZ-sertifioiduilta tiloilta Norsunluurannikolta löytyi ulkomaalaistaustaisia lapsityöläisiä, jotka olivat mahdollisesti ihmiskaupan uhreja. Fazer ilmoitti käyvänsä tarkastamassa kaakaontoimittajiensa viljelmiä Norsunluurannikolla, mutta ei vaihtanut sertifiointia.
Vastuullisuus > Palmuöljy

Fazer käyttää RSPO-sertifioitua palmuöljyä. Sertifikaattia saa neljässä eri hintaluokassa. Halvimmillaan sen voi saada ostamatta samalla vastuullista palmuöljyä, jolloin yritys maksaa sertifikaatista nettihuutokaupassa, jonka tuotot menevät vastuullisen palmuöljyn tuottajalle. Fazer ei ole merkinnyt sertifikaattia ruokapakkauksiin.
Fazer julkaisi vuonna 2014 vastuullisen palmuöljyn sitoumuksen, jonka tavoitteena on parantaa käytetyn palmuöljyn jäljitettävyyttä ja hankintaketjun läpinäkyvyyttä.
Fazerin tuotteita > Edelleen myynnissä olevia Fazerin makeisia

| --- | --- |
 Pihlaja, vuoteen 1982 asti Pihlajanmarja (1895)  Mignon (1896)  Kiss-Kiss (1897)  Fazer Liqueur Fills (1900)  Finlandia, vuoteen 1948 asti Kruunajaismarmeladi (1902)  Wienernougat (1904)  Kissankieli (1908)  Orange (1910)  Islanti (1910)  Da-Capo (1916)  Taloussuklaa (1917)  Eucalyptus (1919)  Tutti frutti (1921)  Fazerin Sininen (1922)  Lakta (1926)  Laku-Pekka (1927)  Avec (1929)  Vihreät kuulat (1929) :  Fazerin Parhain -makeissekoitus (1935)  Tosca (1936)  Dumle (1945)  Pax (1947)  Marianne (1949)  Rex (1950)  Fazerina (1953)  Amerikan pastillit (1953)  Julia (1955)  Lontoo rae (1957)  Jim (1958)  Fami (1960)  Pantteri (1961)  Suffeli (1966)  Omar (1966)  Fazermint (1969)  Merkkari (1973)  Kismet (1974)  Susu (1975)  Tyrkisk Peber (1977)  Pätkis (1978)  Tofferina (1984)  Ässä mix (1989)  Re-Mix (1996)  Joulusuklaa (2000)
Fazerin tuotteita > Muita tunnettuja Fazerin brändejä

Oululainen-leipä
Puikula-leipä
Real-leipä
Tunnustukset

Fazer valittiin Suomen kolmanneksi maineikkaimmaksi yritykseksi tutkimusyhtiö T-Media Oy:n Luottamus&Maine-tutkimuksessa vuonna 2016.
Kirjallisuutta

Donner, Jörn: Fazer 100.  Otava, 1991.  ISBN 9529029624
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fazer Group (englanniksi, ruotsiksi, suomeksi, venäjäksi)
Fazer Suomi (suomeksi, ruotsiksi)
Fazer Food Services: Amica
Infopaketti Suklaayhdistyksen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansalliskirjaston digitoidut aineistot: Fazerin tuoteluettelot
Skogaholm-Fazer, Eskilstuna.
Karl Fazer
Fazerin Parhain -makeisia.
Fazerin logo vuoteen 2006.
Fazerin logo vuosina 2006-2017.
Fazerin suklaata.
Fazerin makeisia
Württemberginseisoja

| Württemberginseisoja |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Saksa
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Rodun syntyaika:  alun perin 1800-luku virallisesti 1920-luku
Alkuperäinen käyttö:  seisova ja noutava lintukoira
Muita nimityksiä:  Württemberger Vorstehhund, Württemberger
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Säkäkorkeus:  69 cm
Väritys:  valkoinen brindlein ja tan-merkein
Württemberginseisoja (Württemberger Vorstehhund) on sukupuuttoon kuollut saksalainen koirarotu, joka oli nimensä mukaisesti kotoisin Württembergistä, joka kuuluu nykyisin Baden-Württembergin osavaltioon.
Ulkomuoto

Württemberginseisoja oli kookas, vankkarunkoinen ja raskasrakenteinen. Sillä oli epätavallisen suuret korvat. Säkäkorkeus oli 69 cm. Lyhyen karvapeitteen pääväri oli valkoinen; päässä ja selässä oli tiikeriraitaiset merkit; silmien yläpuolella, poskissa ja raajojen yläosissa oli vaaleat tan-merkit. Valkoinen alue oli täynnä ruskeita täpliä samaan tapaan kuin ruskea päistärikkö -värisellä saksanseisojalla. Rotu muistutti enemmän ajokoiraa kuin tyypillistä seisojaa, ja se oli nykyistä lyhytkarvaista saksanseisojaa vankkarakenteisempi.
Alkuperä

Alun perin kaikki lyhytkarvaiset saksalaiset seisojat luettiin samaan rotuun lyhytkarvaisen saksanseisojan kanssa. Myös weimarinseisoja rekisteröitiin tämän rotunimen alle aina vuoteen 1922 asti, jolloin se jaoteltiin omaan erilliseen B-luokkaan. Württemberginseisoja rekisteröitiin niin ikään omaan C-luokkaansa erotuksena kahteen edellä mainittuun.
Rotua käytettiin jäniksen ja lintujen noutamiseen. Se kuoli sukupuuttoon 1900-luvun alussa, mutta oli sitä ennen levinnyt laajalle alueelle Lounais-Saksaa.