stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pirkanmaan Vihreät
Historia

Vuonna 1983 eduskuntaan valittiin ensimmäiset kaksi vihreää kansanedustajaa villeiltä listoilta. Vaalien jälkeen vihreät kokoontuivat Tampereelle Varalan opistoon. Koolla oli noin 300 ihmistä. Media odotti puolueen perustamista, mutta vihreät päättivät pysyä vapaamuotoisena liikkeenä, jossa jäsenkirjoja ei kysellä.
1984 kunnallisvaaleissa Tampereella meni läpi neljä ehdokasta ja vihreät saivat valtuutettuja myös Kangasalle, Lempäälään, Nokialle, Pirkkalaan, Ylöjärvelle, Valkeakoskelle ja Mänttään. Pirkanmaalaiset vihreät järjestäytyivät Vastedes-yhdistykseksi – sen idea oli toimia sekä kulttuurin, politiikan että vaihtoehtoisen talouden alalla. Kaksi ensin mainittua tavoitetta toteutuivat, kolmas jäi vähemmälle huomiolle. Nykyisin Vastedes jatkaa toimintaansa vihreänä kulttuuriyhdistyksenä.
1987 eduskuntavaaleissa vihreät saivat valtakunnallisesti läpi jo neljä kansanedustajaa. Pirkanmaalta ei vielä saatu vihreää kansanedustajaa. Ehdokkaita oli seitsemästä kunnasta.
1988 kunnallisvaaleissa vihreät menettivät paikkoja: Tampereella meni läpi 3, Pirkkalassa 2, Lempäälässä 1 ja Nokialla 1. Kangasalla meni läpi 5 sitoutumatonta, joukossa myös vihreitä. Nyt oli tarvetta tehostaa toimintaa ja Pohjois-Hämeeseenkin perustettiin vaalien jälkeen Vihreän liiton piirijärjestö, Pohjois-Hämeen vihreät. Ensimmäinen puheenjohtaja oli tamperelainen Jouko Havu.
1991 eduskuntavaaleissa Pirkanmaa sai ensimmäisen kansanedustajansa, Satu Hassin. Valtakunnallisesti vihreät saivat tuolloin 10 edustajaa. Vihreä voittoputki jatkui kunnallisvaaleissa seuraavana vuonna. Tampereelta meni läpi 7 valtuutettua ja valtuutettuja saatiin lisää useissa Pirkanmaan kunnissa. Nokialla, Pirkkalassa ja Lempäälässä valtuutettujen määrä kasvoi ja uusina kuntina läpi saatiin ehdokkaita Pälkäneellä, Hämeenkyrössä, Orivedellä ja Vesilahdessa. Useita paikallisyhdistyksiä perustettiin eri Pirkanmaan kuntiin.
Pirkanmaan vihreät ovat vaikuttaneet aktiivisesti omien kuntiensa asioihin, mutta myös valtakunnalliseen politiikkaan Vihreän liiton kautta. Liiton johtotehtävissä tai muina vaikuttajina ovat olleet Pirkanmaalta puheenjohtaja Satu Hassin lisäksi mm. Anne Brax (eduskuntasihteerinä ja ministerin erityisavustajana), Katariina Poskiparta (puoluesihteerinä ja ministerin erityisavustajana) ja Pauli Välimäki (Vihreän Langan päätoimittajana ja liiton varapuheenjohtajana). Lisäksi liiton valtuuskunnassa ja hallituksessa on säännöllisesti ollut pirkanmaalaisia edustajia (mm. piirin puheenjohtajana toiminut Martti Lundén).
Vuoden 1999 eduskuntavaaleissa Pirkanmaa sai hallitukseen toisen vihreän ministerin, kun Paavo Lipposen laajaan sateenkaarihallitukseen nimitettiin Satu Hassi. Vuoden 2000 kunnallisvaalien hyvän tuloksen myötä Vihreät pääsivät mukaan Pirkanmaan maakuntavaltuustoon. Rosa Meriläinen valittiin 2001 Vihreiden varapuheenjohtajaksi. Pirkanmaa sai ensimmäistä kertaa kaksi kansanedustajaa vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Rosa Meriläisen ja Satu Hassin jakaessa suurimman osan vihreille annetuista pirkanmaalaisäänistä.
Eduskuntavaaleissa 2003 Vihreä liitto sai Pirkanmaan vaalipiirissä 20 050 ääntä, 9,7 %:a äänistä.
Aiheesta muualla

Pirkanmaan vihreät ry kotisivut
Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri

| Keski-Pohjanmaan Keskusta |
| --- | --- |


Alue:  Keski-Pohjanmaa
Toimisto:  Tehtaankatu 18 lh 2 67100 Kokkola
Johto:  Timo Pärkkä (pj.)  Riitta Rahkola (1. vpj.)  Eemeli Valli (2. vpj.)
Kansanedustajia:  1 / 16 (2023)
Aluevaltuutettuja:  23 / 59 (2022)
Kunnanvaltuutettuja:  95 / 180 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa neljä kansanedustajaehdokasta Vaasan vaalipiirissä. Suurimman osan vaalipiirin kansanedustajehdokkaista asettaa Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri.
Piirin puheenjohtajana toimii Timo Pärkkä. Suomen Keskustan puoluehallituksen varsinaisena jäsenenä toimii Piia Rautiola.
Merkittäviä henkilöitä > Kansanedustajat 2023-2027

Mika Lintilä
Merkittäviä henkilöitä > Aikaisemmat kansanedustajat

Pohjoinen vaalipiiri
Frans Hanhisalo (1919–1921)
Viljami Kalliokoski (1922–1945, 1948–1962)
Kauno Kleemola (1939–1945, 1948–1962)
Vaasan vaalipiiri
Kauno Kleemola (1962–1965)
Aaro Lintilä (1962–1972)
Heimo Linna (1966–1987)
Esko Aho (1983–1999)
Hannu Aho (1999–2003)
Tuomo Puumala (2007–2019)
Merkittäviä henkilöitä > Puheenjohtajat

Alfred Torppa (1911–1912)
Antero Leino (1912–1913)
Sakri Kotila (1913–1916)
F. E. Tunturi (1916–1919)
Frans Hanhisalo (1919–1924)
Viljami Kalliokoski (1924–1963)
Aaro Lintilä (1963-1976)
Heimo Linna (1976–1985)
Esko Aho (1985–?)
Mika Lintilä (?–2016)
Mari Kerola (2017–2019)
Timo Pärkkä (2020–)
Merkittäviä henkilöitä > Toiminnanjohtajat

K. N. Varila (1911)
Kalle Lukkarila (1913–1915)
Frans Hanhisalo (1915–1920)
Josua Ruotsala (1920–1929)
Eino Hirvi (1929–1952)
Aaro Lintilä (1952–1962)
Eero Yli-Tokola (1962–1973)
Matti Mikkola (1974–1977)
Heikki Kinaret (1977–1983)
Erkki Hänninen (1983–2017)
Jirka Hakala (2017–2019)
Mari Tourunen (o. s. Kerola) (2019–2022)
Janne Isopahkala (2022–)
Kunnat

Keskustan kannatus kuntavaaleissa kunnittaen.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kunta | 2017 | 2012 | 2008 | 2004 |
| Halsua | 69,7% | 61,6% | 63,3% | 71,3% |
| Kannus | 63,6% | 53,8% | 52,6% | 56,3% |
| Kaustinen | 59,8% | 53,9% | 52,2% | 67% |
| Kokkola | 27,6% | 26,9% | 32,3% | 30,6% |
| Perho | 70,4% | 66,2% | 63.3% | 63.7% |
| Toholampi | 58,5% | 61,1% | 59,7% | 67,9% |
| Veteli | 54,6% | 44,3% | 52,4% | 60,5% |
| Lestijärvi | 61,1% | 62,5% | 59,3% | 70,5% |
| Himanka | - | - | 69,9% | 67,9% |
Aiheesta muualla

Suomen Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri
| n k Vaasan vaalipiiri |
| --- | --- |
Puolueet:  KD Pohjanmaa  KD Keski-Pohjanmaa  Keskusta (Etelä-Pohjanmaa)  Keskusta (Keski-Pohjanmaa)  Kokoomus  Perussuomalaiset (Etelä-Pohjanmaa)  Perussuomalaiset (Keski-Pohjanmaa)  RKP  SDP  Vihreät 
Kansanedustajat 2023–2027:  Kim Berg  Anna-Maja Henriksson  Janne Jukkola  Antti Kurvinen  Mika Lintilä  Juha Mäenpää  Matias Mäkynen  Anders Norrback  Mikko Ollikainen  Mauri Peltokangas  Anne Rintamäki  Paula Risikko  Mikko Savola  Pia Sillanpää  Joakim Strand  Peter Östman
Vimpeli

| Vimpeli Vindala |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Vimpelin kunnanvirasto
Sijainti:  63°09′40″N, 023°49′20″E
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Järviseudun seutukunta
Kuntanumero:  934
Hallinnollinen keskus:  Vimpelin kirkonkylä
Perustettu:  1866
Kuntaliitokset:  Osa Alajärvestä (1927)
Kokonaispinta-ala:  328,79 km² 255:nneksi suurin 2022 
– maa:  287,32 km²
– sisävesi:  41,47 km²
Väkiluku:  2 616 228:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  9,10 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,9 %
– 15–64-v.:  55,7 %
– yli 64-v.:  30,4 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,2 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  2,6 %
Kunnallisvero:  9,60 % 48:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Sam Leijonanmieli
Kunnanvaltuusto:  21 paikkaa
  2021–2025   • HV1   • Kesk.   • PS   • Vas.   • Kok.   • KD 1 Haloo Vimpeli:   8 7 2 2 1 1
www.vimpeli.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vimpelin keskustaa.
Vimpelin kirkko
Vimpeli (ruots. Vindala) on Suomen kunta Etelä-Pohjanmaan maakunnassa Lappajärven itärannoilla. Kunnassa asuu 2 616 ihmistä ja sen pinta-ala on 328,79 km2, josta 41,47 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 9,10 asukasta/km2. Vimpelin naapurikunnat ovat Alajärvi, Lappajärvi, Perho ja Veteli.
Vimpelin kunta on perustettu 2. tammikuuta 1866, jolloin Vimpeli irtautui Lappajärven emäseurakunnasta kappeliseurakunnaksi. Suomen kunnista Vimpeli on 28. vanhin.
Reserviupseerikoulun edeltäjä, Vimpelin sotakoulu (Vimpelin koulu), toimi Pokelan kylässä vuosina 1917–1918. Vimpeli tunnetaan myös suksipitäjänä, ja melkoinen osa talvisodan aikana käytetyistä suksista oli valmistettu Vimpelissä.
Vimpeli tunnetaan Vimpelin Vedon ansiosta nykyisin erityisesti pesäpallopaikkakuntana; Vimpelin Veto on voittanut Superpesismestaruuden kuusi kertaa kausilla 1960, 1965, 2010, 2016, 2017 ja 2022. Vuosina 2011–2015 Veto oli viidesti putkeen hopeasijalla häviten joka kerta Sotkamon Jymylle. 
Talvilajeissa Vimpeli tuli tunnetuksi hiihdosta Vimpelin Hiihdot -tapahtuman ansiosta, jota järjesti aikoinaan Vimpelin Vedon hiihtojaosto. Nykyisin hiihtoharrastusta vetää Vimpelin Hiihtoseura (ViHs), jonka ansioista Vimpeliin on rakennettu hyvät hiihtomahdollisuudet.
Historia

Vimpelin varhaisimmasta asutuksesta tiedetään hyvin vähän. Seutu oli vielä keskiajalla eräaluetta, jossa kävivät sekä pietarsaarelaiset että lapualaiset erämiehet. Ensimmäiset vakituiset asukkaat olivat Ähtävänjokea pitkin tulleet ruotsalaiset, jotka asettuivat Lappajärven itärannalle 1500-luvun alussa. Vielä saman vuosisadan aikana seudulle tuli myös hämäläisiä ja savolaisia. Ruotsalaisasutus pysyi hallitsevana vielä 1700-luvulle saakka. Vuonna 1750 asukkaita oli noin 170.
Vimpelin seutu kuului Pietarsaaren seurakuntaan ja siirtyi 1637 osaksi Lappajärven kappeliseurakuntaa. Vuonna 1806 Vimpelistä tuli Lappajärven saarnahuonekunta ja oma kirkko rakennettiin jo seuraavana vuonna. Vimpelin kappeliseurakunta perustettiin 1812 ja itsenäiseksi seurakunnaksi Vimpeli muodostui 1867.
1800-luku oli Vimpelissä voimakasta edistyksen kautta. Vimpeliläisen Erkki Jäykän (Lillstrang) kehittämä ”Vimpelin aura”, suomaiden kuivatus sekä viljelysmaiden kalkitus toivat hyvinvoinnin lisäksi Vimpelille maatalouden mallipitäjän maineen. Pitäjään perustettiin 1858 Jäykän ystävän Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen lahjoituksen turvin yksi Pohjanmaan ensimmäisistä kirjastoista ja 1868 avasi ovensa Järviseudun ensimmäinen kansakoulu. Vuonna 1880 Vimpelissä oli asukkaita 2236.
1900-luvun alussa Vimpeli teollistui nopeasti. Kuntaan perustettiin muun muassa tervatehdas, kalkinpoltto yleistyi ja suksiteollisuus sai alkunsa. Vimpelissä tuotettiin 1930-luvulla noin puolet Suomen suksista. Joulukuussa 1917 tammikuuhun 1918 kunnassa toimi Vimpelin sotakoulu, kurssi, jolla koulutettiin joukkueen- ja ryhmänjohtajia suojeluskunnille. Vuonna 1943 Vimpelin perustettiin alueen ensimmäinen oppikoulu.
Vimpelin väkiluku pysyi 1900-luvulla varsin vakaasti 4 000 asukkaan tuntumassa. Hetkellinen muuttotappiokausi 1970-luvulla pudotti asukasluvun lähelle 3 500, mutta vuosikymmenen lopulla väkiluku alkoi jälleen kasvaa. 1990-luvulla kunnan asukasmäärä lähti laskuun ja 2011 mennessä kunnan asukasluku oli 3 233.
Vimpelin kunnanvaltuuston pitkäaikaisena puheenjohtajana 1973–1990 toimi Pekka Niemi, jonka johtama Järviseudun Peruna Oy oli merkittävä työllistäjä paikkakunnalla.
Maantiede > Luonto

Lappajärven itärannalla sijaitsevan Vimpelin maisemia hallitsevat loivapiirteiset kalliokumpareet ja laajat suot.
Vimpelin kallioperä on kivilajikoostumukseltaan vaihteleva. Länsi- ja keskiosissa on pääasiassa gneissiä, pohjoisosassa graniittia ja pegmatiittia ja kaakkoisosassa graniittia. Etelässä on kalkkikivialue, joka ulottuu Alajärven puolelle. Kalliopaljastumia on pääasiassa korkeimpien kohoumien lakiosissa. Yleisin maalaji on moreeni, joka muodostaa paikoin matalia harjanteita. Myös turvetta on varsin paljon, mutta harjuaineksia ja savea on sen sijaan vähän. Hieta- ja hiesumaita on etenkin Lappajärven rannalla ja Savonjoen alajuoksulla.
Pinnanmuodoiltaan Vimpeli on pääasiassa loivasti kumpuilevaa kankaremaata. Vimpelin maasto kohoaa lännestä itään. Lappajärvi on 69 m:n korkeudella, mutta Mustanen kunnan itärajan tuntumassa Perhon puolella on jo 173 m:n korkeudella. Kunnan korkein kohouma on Lakeaharju Lappajärven kaakkoispuolella. Vimpelin maa-alasta yli puolet on suota. Laajimmat suot ovat Sääksneva ja Isoneva.

Lappajärven itäosan lisäksi kunnan järviä ovat Sääksjärvi, Patanan tekojärven eteläosa, Pikku Kontojärvi, Iso Kontojärvi ja Kakkurinjärvi. Huomattavimmat joet ovat Porasenjoki, Savonjoki, Poikkijoki ja Paaluoma.
Maantiede > Kylät

Hallapuro, Huopana, Kirkonkylä, Koskela, Lakaniemi, Pokela, Pyhälahti, Rantakylä, Sääksjärvi, Viitaniemi, Vinni.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Vimpelissä oli 2 974 asukasta, joista 2 047 asui taajamassa, 914 haja-asutusalueilla ja 13:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Vimpelin taajama-aste on 69,1 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Vimpelin kirkonkylä.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Vimpelin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 3 679 | 3 679 |
| 1985 | 1985 |    | 3 834 | 3 834 |
| 1990 | 1990 |    | 3 834 | 3 834 |
| 1995 | 1995 |    | 3 761 | 3 761 |
| 2000 | 2000 |    | 3 553 | 3 553 |
| 2005 | 2005 |    | 3 414 | 3 414 |
| 2010 | 2010 |    | 3 255 | 3 255 |
| 2015 | 2015 |    | 3 073 | 3 073 |
| 2020 | 2020 |    | 2 812 | 2 812 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Vimpelin väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 97,2 prosenttia, ruotsinkielisiä 0,2 prosenttia ja vieraskielisiä 2,6 prosenttia. Vimpelissä asui vuoden 2023 lopussa 59 ulkomaan kansalaista, mikä on 2,2 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on venäläiset, joita asuu Vimpelissä 35 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (13).
Väestö > Uskonto

Evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista Vimpelissä toimii Alajärven seurakunta.  Seurakunnan sisällä vaikuttaneita huomattavimpia herätysliikkeitä ovat herännäisyys, lestadiolaisuus sekä beckiläisyys. Evankelisen ja viidennen herätysliikkeen vaikutus on ollut Vimpelissä vähäisempää. Kansanlähetys, Herättäjä-Yhdistys ja Rauhanyhdistys toimivat Vimpelissä aktiivisesti.
Helluntaiherätyksen piirissä Vimpelissä toimii Vimpelin helluntaiseurakunta. Helluntaiseurakunnan rukoushuone sijaitsee Vimpelin keskustassa Patruunantiellä. Lisäksi seurakunnalla on Kahvila Nisunjyvä ja lähetyskirpputori Vimpelin keskustassa.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vimpelin alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.
Talous

Vimpelin työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (7.2%)
Jalostus (39.1%)
Palvelusektori (52.5%)
Muut sektorit (1.2%)
Talousalueena Vimpeli kuuluu Järviseudun seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 36 671 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 42. suurin.
Vimpelissä oli vuonna 2022 yhteensä 967 työpaikkaa ja kaupungissa asui 1 059 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 64,0 prosenttia. Vimpelin työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 52,5 prosenttia, jalostuksen 39,1 prosenttia ja alkutuotannon 7,2 prosenttia.
Vimpelin työpaikkaomavaraisuus on 91,3 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,2 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,5 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Vimpelissä on 152,2 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Kunnassa sijaitsee muun muassa Rautaruukin tehdas, jossa valmistetaan Rannilan kattopeltiä. Rautaruukin lisäksi teollisuusyrityksiä ovat Nordkalk Oy, Eurosteri Oy, ViaCon Oy, Tikli-Group Oy, Vimpelin Teollisuusmaalaus Oy, PL-Air Oy, Vimpelin Listapalvelu Oy, VPT-keittiöt ja Plastec.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Vimpelin Osuuspankki sekä kaksi alumiinitikkaita ja muita metallituotteita valmistavaa yritystä, A.J.Kujala ja Tikli Group Oy.
Koulutus

Vimpelissä annetaan luokkien 1-4 perusopetusta Aapiskujan koululla, sekä 5-9 luokkien opetusta Vimpelin yhteiskoululla. Vimpelissä on oma lukio. Ammatillista koulutusta saa Järviseudun ammatti-instituutissa, jolla on toimipisteet Vimpelissä, Lappajärvellä, Alajärvellä ja Töysässä.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Vimpelissä sijaitsevat pesäpallomuseo, suksitehdasmuseo, Pyöreä kirkko ja Savonjoen saaressa pesäpallostadion Saarikenttä. Keskustan puistossa on Kari Ovaskan suunnittelema Pesäpalloilija-patsas ja Vimpelin sotakoulun muistomerkki. Lakeaharjulla on hiihtokeskus, josta on näkymät Lappajärvelle.
Kulttuuri > Ruoka

Vimpelin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla vimpeliläinen jouluaamun paisti. Se on paistetusta naudanlihasta, verimakkarasta ja leipäjuustosta tehty keitto.
Kulttuuri > Urheilu

Vimpelin Hiihtoseura (ViHs)
Vimpelin Veto (ViVe)
Hallinto ja politiikka > Politiikka

Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | muut | muut | KESK | KESK | PS | PS | VAS | VAS | KOK | KOK | KD | KD | SDP | SDP |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % |
| 2017 | – | – | 673 | 39,4 | 185 | 10,8 | 163 | 9,5 | – | – | 117 | 6,8 | 52 | 3,1 |
| 2021 | 507 | 34,9 | 453 | 31,2 | 124 | 8,5 | 119 | 8,2 | 109 | 7,5 | 105 | 7,2 | 36 | 2,5 |
Hallinto ja politiikka > Kunnanjohtajat

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Vimpelin kunnanjohtajina:
1967–1969: Leevi Rentola
1970–1971: Veikko Väisänen
1971–1974: Heikki Kemppainen
1975–1984: Tuomo Tegelsten
1984–1986: Timo A. Säkkinen
1986–1991: Kari Virranta
1991–1995: Sten Varila
1996–1998: Liisa Pitkänen
1999–2010: Jyri Mäntylä
2011–2015: Juhani Laasanen
2015–2017: Anita Paavola
2017–2018: Timo Kärkkäinen
2019– Sam Leijonanmieli
Tunnettuja vimpeliläisiä

Juho Haveri (1876–1961), opettaja ja kansanedustaja
Reijo Hongisto (s. 1962), kansanedustaja
Erkki Jäykkä (1827–1858), maanviljelijä, vaivaiskassan hoitaja ja lautamies
Eeli Kivinen (Vimpelin Väinämöinen, 1900–1990), kanteleensoittaja, näyttelijä, laulaja, säveltäjä
Matti Latvala (1868–1964), maanviljelijä ja kansanedustaja
Sam Leijonanmieli (s. 1990), kunnanjohtaja
Santeri Mäkelä (1870–1937/1938), kansanedustaja ja kirjailija
Pekka Niemi (1938–1997), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Väinö Rankila (1911–1970), kansanedustaja
Esa Rannila (s. 1954), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Anders Oskar Törnudd (1824–1898), pappi ja valtiopäivämies
Jukka Vihriälä (s. 1945), kansanedustaja ja maanviljelijä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vimpeli Wikimedia Commonsissa
Vimpelin kunnan kotisivu
Tilastokeskus - Vimpelin avainluvut
Vimpelin Seurakunta
Perinteinen kalkkiuuni hohkaa tuhannessa asteessa ja tuottaa 60 000 kiloa kalkkia, Yle.fi (Perinnepolttoa)
| n k Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alajärvi  Alavus  Evijärvi  Ilmajoki  Isojoki  Isokyrö  Karijoki  Kauhajoki  Kauhava  Kuortane  Kurikka  Lappajärvi  Lapua  Seinäjoki  Soini  Teuva  Vimpeli  Ähtäri 
Entiset kunnat:  Alahärmä  Jalasjärvi  Jurva  Kortesjärvi  Lehtimäki  Nurmo  Peräseinäjoki  Seinäjoen maalaiskunta  Töysä  Ylihärmä  Ylistaro 
Vimpelin Saarikenttä
Pohjois-Karjalan Vasemmisto

| Pohjois-Karjalan Vasemmisto ry>  |
| --- | --- |


Alue:  Pohjois-Karjalan maakunta
Toimisto:  Koulukatu 39 A 36 80100 Joensuu
Johto:  Antti Saarelainen (pj.)  Joni Orava (vpj.)
Kansanedustajia:  0 (2011)
Kunnanvaltuutettuja:  20 (2008)
Aiheesta muualla
Sivusto
Pohjois-Karjalan Vasemmisto on yksi Vasemmistoliiton 15 piirijärjestöstä. Piirin toiminta-alue on Pohjois-Karjalan maakunta ja piiritoimisto sijaitsee Joensuussa.
Piiri osallistuu eduskuntavaaleihin Savo-Karjalan vaalipiirissä yhdessä Pohjois-Savon Vasemmiston kanssa. Vuoteen 2013 asti piirin alue oli sama kuin Pohjois-Karjalan vaalipiirin, joka tuolloin yhdistettiin Pohjois-Savon vaalipiirin kanssa. Vasemmistoliitto ei koskaan saanut kansanedustajaa Pohjois-Karjalan vaalipiiristä, mutta puolueella on valtuutettuja useissa alueen kunnissa.
Puheenjohtajat

Anni Järvinen –2009
Petteri Tahvanainen 2009–2011
Antero Puhakka 2011-2013
Antti Saarelainen 2013-2014
Joni Orava 2014-
Varapuheenjohtajat

Ritva Väyrynen 2011-2013, 2014-
Joni Orava 2013-2014
Osastot

Enon Vasemmisto
Vasemmistoliiton Ilomantsin kunnallisjärjestö
Juuan Vasemmistoliitto
Joensuun Vasemmistoliitto
Kontiolahden Vasemmistoliitto
Vasemmistoliiton Lieksan osasto
Liperin Vasemmistoliitto
Outokummun Vasemmisto
Rääkkylän Vasemmistoliitto
Vasemmistoliiton Tuupovaaran yhdistys
Vasemmistoliiton Valtimon osasto
Pirkanmaan Sosialidemokraatit

| Pirkanmaan Sosialidemokraatit |
| --- | --- |


Alue:  Pirkanmaan vaalipiiri
Toimisto:  Hämeenpuisto 28 33200 Tampere
Johto:  Roope Lehto (pj.)  Johanna Loukaskorpi (1. vpj.)  Ulla Kampman (2. vpj)
Kansanedustajia:  5 / 40 (2019)
Aluevaltuutettuja:  18 / 79 (2022)
Kunnanvaltuutettuja:  165 / 764 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Pirkanmaan sosialidemokraattinen piirijärjestö (Pirkanmaan sosialidemokraatit) on SDP:n Pirkanmaan vaalipiirin käsittävä aluejärjestö. Piiriin kuuluu 120 puolueosastoa ja noin 6 500 jäsentä. Pirkanmaa on SDP:n piireistä toiseksi suurin. SDP sai Pirkanmaalta neljä kansanedustajaa vaaleissa 2015.
SDP oli Pirkanmaan vaalipiirin (vuoteen 1995 Hämeen läänin pohjoinen vaalipiiri) suurin puolue 1907–1958. Puolue vei yli puolet edustajapaikoista vaaleihin 1945 asti. 1940-luvulta 1970-luvulle SDP kilpaili vaalipiirin ykköspaikasta SKDL:n kanssa. Kokoomus nousi haastajaksi 1970-luvulla. Joulukuussa 2019 tamperelaisesta Sanna Marinista tuli ensimmäinen Pirkanmaan piirijärjestöä edustanut sosialidemokraattinen pääministeri.
Kansanedustajat

Pia Viitanen (1995–)
Jukka Gustafsson (1987–)
Sanna Marin (2015–)
Ilmari Nurminen (2015–)
Marko Asell (2007–2011, 2019–)
Aikaisempia kansanedustajia

Saara Karhu (1999-2015)
Tero Rönni (1999–2011)
Reino Ojala (1995-1999, 2003-2007)
Reijo Lindroos (1983-1999)
Pentti Lahti-Nuuttila (1979-1995)
Jermu Laine (1975-1987)
Riitta Järvisalo (1972-1979, 1982-1991)
Tellervo M. Koivisto (1970-1982)
Eino Loikkanen (1970-1983)
Pekka Kuusi (1966-1970)
Valdemar Sandelin (1962-1973)
Arvo Tuominen (1958-1962)
Anni Flinck (1954-1975)
Kustaa Alanko (1948-1966)
Toivo Mansner (1942-1925, 1947-1948)
Alpo Lumme (1933-1949)
Kaisa Hiilelä (1930-1958)
Hugo Aattela (1929-1945, 1949-1951)
Väinö Hakkila (1924-1945, 1948-1958)
Valfrid Eskola (1922-1924, 1927-1954)
Väinö Voionmaa (1922-1947)
Anni Huotari (1911-1918, 1922-1927)
Kaapo Murros (1910-1914)
Emil Saarinen (1910-1918, 1922-1929)
Jukka Pohjola (1909-1914, 1917)
Anton Huotari (1908-1910, 1911-1918)
Heikki Häyrynen (1907-1908, 1909-1915)
Penna Paunu (1907-1909, 1911-1917)
Ahrensburg

| Ahrensburg |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Ahrensburg
 Koordinaatit: 53°40′N, 10°14′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Schleswig-Holstein
Piirikunta:  Kreis Stormarn
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  35,3 km²
Korkeus:  42 m
Väkiluku:  31 292
 – Väestötiheys:  886 as./km²
 
 www.ahrensburg.de Kotisivut  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ahrensburgin sijainti Stormarnin piirikunnassa. Pienessä kuvassa Stormarnin sijainti Schleswig-Holsteinin osavaltiossa.
Ahrensburg (alasaksaksi Ahrensborg) on kaupunki Hampurin metropolialueella Schleswig-Holsteinin osavaltion kaakkoisosassa Pohjois-Saksassa.