stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen lukioista
Keski-Suomi

Hankasalmen lukio, Hankasalmi
Joutsan lukio, Joutsa
Jyväskylän lyseon lukio, Jyväskylä
Jyväskylän normaalikoulu, Jyväskylä
Jämsän lukio, Jämsä
Karstulan lukio, Karstula
Keuruun lukio, Keuruu
Kinnulan lukio, Kinnula
Konneveden lukio, Konnevesi
Kuhmoisten yhtenäiskoulun lukio, Kuhmoinen
Laukaan lukio, Laukaa
Muuramen lukio, Muurame
Petäjäveden lukio, Petäjävesi
Pihtiputaan lukio, Pihtipudas
Saarijärven lukio, Saarijärvi
Schildtin lukio, Jyväskylä
Viitasaaren lukio, Viitasaari
Äänekosken lukio, Äänekoski
Kymenlaakso

Haminan lukio, Hamina
Karhulan lukio, Kotka
Kotkan lyseo, Kotka
Kouvolan Yhteislyseo, Kouvola
Kuusankosken lukio, Kouvola
Virolahden lukio, Virolahti
Kymenlaakso > Ruotsinkieliset lukiot

Kotka Svenska Samskola, Kotka
Lappi

| --- | --- |
 Enontekiön lukio, Enontekiö  Ivalon lukio, Inari  Kemijärven lukio, Kemijärvi  Kemin lyseon lukio, Kemi  Keminmaan lukio, Keminmaa  Kittilän lukio, Kittilä  Kolarin lukio, Kolari  Korkalovaaran lukio, Rovaniemi  Lyseonpuiston lukio, Rovaniemi  Muonion lukio, Muonio  Ounasvaaran lukio, Rovaniemi :  Pellon lukio, Pello  Posion lukio, Posio  Ranuan lukio, Ranua  Sallan lukio, Salla  Savukosken lukio, Savukoski  Simon lukio, Simo  Sodankylän lukio, Sodankylä  Tervolan lukio, Tervola  Tornion yhteislyseon lukio, Tornio  Utsjoen saamelaislukio, Utsjoki  Ylitornion yhteiskoulun lukio, Ylitornio
Pirkanmaa

| --- | --- |
 Akaan lukio, Akaa  F. E. Sillanpään lukio, Hämeenkyrö  Hatanpään lukio, Tampere  Ikaalisten lukio, Ikaalinen  Kalevan lukio, Tampere  Kangasalan lukio, Kangasala  Lempäälän lukio, Lempäälä  Mäntän lukio, Mänttä-Vilppula  Nokian lukio, Nokia  Oriveden lukio, Orivesi  Parkanon lukio, Parkano  Pirkkalan yhteislukio, Pirkkala  Punkalaitumen lukio, Punkalaidun  Pälkäneen lukio, Pälkäne :  Ruoveden lukio, Ruovesi  Sammon keskuslukio, Tampere  Tammerkosken lukio, Tampere  Tampereen klassillinen lukio, Tampere  Tampereen lyseon lukio, Tampere  Tampereen normaalikoulun lukio, Tampere  Tampereen Rudolf Steiner -koulu, Tampere  Tampereen teknillinen lukio, Tampere  Tampereen yhteiskoulun lukio, Tampere  Valkeakosken Tietotien lukio, Valkeakoski  Vammalan lukio, Sastamala  Virtain lukio, Virrat  Väinö Linnan lukio, Urjala  Ylöjärven lukio, Ylöjärvi
Pirkanmaa > Ruotsinkieliset lukiot

Svenska Samskolan i Tammerfors, Tampere
Pohjanmaa

Kristiinankaupungin lukio, Kristiinankaupunki
Laihian lukio, Laihia
Pietarsaaren lukio, Pietarsaari
Vaasan lyseon lukio, Vaasa
Pohjanmaa > Ruotsinkieliset lukiot

Gymnasiet i Petalax, Maalahti
Jakobstads gymnasium, Pietarsaari
Korsholms gymnasium, Mustasaari
Kristinestads gymnasium, Kristiinankaupunki
Kronoby gymnasium, Kruunupyy
Närpes gymnasium, Närpiö
Pedersöre gymnasium, Pedersören kunta
Topeliusgymnasiet i Nykarleby, Uusikaarlepyy
Vasa gymnasium, Vaasa
Vasa övningskolas gymnasium, Vaasa
Vörå Samgymnasium, Vöyri
Pohjois-Karjala

Heinäveden lukio, Heinävesi
Ilomantsin lukio, Ilomantsi
Itä-Suomen suomalais-venäläisen koulun lukio, Joensuu
Joensuun lyseon lukio, Joensuu
Joensuun normaalikoulun lukio, Joensuu
Joensuun yhteiskoulun lukio, Joensuu
Juuan lukio, Juuka
Kiteen lukio, Kitee
Kontiolahden lukio, Kontiolahti
Lieksan lukio, Lieksa
Nurmeksen lukio, Nurmes
Outokummun lukio, Outokumpu
Polvijärven lukio, Polvijärvi
Pyhäselän lukio, Joensuu
Tohmajärven lukio, Tohmajärvi
Pohjois-Pohjanmaa

| --- | --- |
 Haapajärven lukio, Haapajärvi  Haapaveden lukio, Haapavesi  Haukiputaan lukio, Oulu  Iin lukio, Ii  Kalajoen lukio, Kalajoki  Kastellin lukio, Oulu  Kempeleen lukio, Kempele  Kiimingin lukio, Oulu  Kuusamon lukio, Kuusamo  Kärsämäen lukio, Kärsämäki  Laanilan lukio, Oulu  Limingan lukio, Liminka  Madetojan musiikkilukio, Oulu  Merikosken lukio, Oulu  Muhoksen lukio, Muhos  Nivalan lukio, Nivala  Oulaisten lukio, Oulainen  Oulun aikuislukio, Oulu :  Oulun lyseon lukio, Oulu  Oulun normaalikoulun lukio, Oulu  Oulun steinerkoulu, Oulu  Oulun Suomalaisen Yhteiskoulun lukio, Oulu  Oulunsalon lukio, Oulu  Pateniemen lukio, Oulu  Pudasjärven lukio, Pudasjärvi  Pyhäjoen lukio, Pyhäjoki  Pyhäjärven lukio, Pyhäjärvi  Raahen lukio, Raahe  Raksilan lukio, Oulu  Reisjärven lukio, Reisjärvi  Sievin lukio, Sievi  Siikajoen lukio, Siikajoki  Siikalatvan lukio, Siikalatva  Taivalkosken lukio, Taivalkoski  Utajärven lukio, Utajärvi  Vaalan lukio, Vaala  Ylivieskan lukio, Ylivieska
Pohjois-Pohjanmaa > Ruotsinkieliset lukiot

Svenska Privatskolan i Uleåborg, Oulu
Pohjois-Savo

| --- | --- |
 Iisalmen lyseo, Iisalmi  Juankosken lukio, Kuopio  Joroisten lukio, Joroinen  Kallaveden lukio, Kuopio  Kiuruveden lukio, Kiuruvesi  Kuopion klassillinen lukio, Kuopio  Kuopion lyseon lukio, Kuopio  Lapinlahden lukio, Lapinlahti  Leppävirran lukio, Leppävirta  Kuopion taidelukio Lumit, Kuopio  Nilsiän lukio, Kuopio :  Pielaveden lukio, Pielavesi  Portaanpään kristillisen opiston lukio, Lapinlahti  Rautalammin lukio, Rautalampi  Rautavaaran lukio, Rautavaara  Siilinjärven lukio, Siilinjärvi  Sonkajärven lukio, Sonkajärvi  Suonenjoen lukio, Suonenjoki  Tuusniemen lukio, Tuusniemi  Varkauden lukio, Varkaus  Vesannon lukio, Vesanto  Vieremän lukio, Vieremä
Päijät-Häme

Erkko-lukio, Orimattila
Heinolan lukio, Heinola
Iitin lukio, Iitti
Lahden lukio Gaudia, Lahti
Lahden lyseo, Lahti
Lahden yhteiskoulun lukio, Lahti
Lahden Steinerkoulun lukio, Lahti
Padasjoen lukio, Padasjoki
Sysmän lukio, Sysmä
Vääksyn Yhteiskoulu, Asikkala
Satakunta

Eurajoen lukio, Eurajoki
Euran lukio, Eura
Harjavallan lukio, Harjavalta
Honkajoen lukio, Kankaanpää
Kankaanpään yhteislyseo, Kankaanpää
Kokemäen lukio, Kokemäki
Lauttakylän lukio, Huittinen
Merikarvian lukio, Merikarvia
Nakkilan lukio, Nakkila
Pomarkun lukio, Pomarkku
Porin seudun steinerkoulu, Pori
Porin lukio, Pori
Rauman Lyseon lukio, Rauma
Säkylän seudun lukio, Säkylä
Ulvilan lukio, Ulvila
Satakunta > Ruotsinkieliset lukiot

Björneborgs svenska samskola, Pori
Uusimaa

| --- | --- |
 Alppilan lukio, Helsinki  Apollon yhteiskoulun lukio, Helsinki  Arkadian yhteislyseon lukio, Nurmijärvi  Askolan lukio, Askola  Elias-koulu, Helsinki  Englantilainen lukio, Helsinki  Espoonlahden lukio, Espoo  Espoon steinerkoulu, Espoo  Espoon yhteislyseo, Espoo  Etelä-Tapiolan lukio, Espoo  Etu-Töölön lukio, Helsinki  Hankoniemen lukio, Hanko  Haukilahden lukio, Espoo  Helsingin kielilukio, Helsinki  Helsingin medialukio, Helsinki  Helsingin suomalainen yhteiskoulu, Helsinki  Helsingin uusi yhteiskoulu, Helsinki  Helsingin normaalilyseo, Helsinki  Helsingin Rudolf Steiner -koulu, Helsinki  Helsingin kuvataidelukio, Helsinki  Helsingin luonnontiedelukio, Helsinki  Helsingin saksalainen koulu, Helsinki  Helsingin yhteislyseo, Helsinki  Helsingin ranskalais-suomalainen koulu, Helsinki  Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu,Helsinki  Herttoniemen yhteiskoulu, Helsinki  Hyvinkään Sveitsin lukio, Hyvinkää  Hyvinkään yhteiskoulun lukio, Hyvinkää  International School of Helsinki, Helsinki  Järvenpään lukio, Järvenpää  Kallion lukio, Helsinki  Karjaan lukio, Raasepori  Karkkilan lukio, Karkkila  Kauniaisten lukio, Kauniainen :  Keravan lukio, Kerava  Kulosaaren yhteiskoulu, Helsinki  Kuninkaantien lukio, Espoo  Lauttasaaren yhteiskoulu, Helsinki  Leppävaaran lukio, Espoo  Linnankosken lukio, Porvoo  Lohjan Yhteislyseon lukio, Lohja  Lumon lukio, Vantaa  Martinlaakson lukio, Vantaa  Matinkylän lukio, Espoo  Maunulan yhteiskoulu ja Helsingin matematiikkalukio, Helsinki  Munkkiniemen yhteiskoulu, Helsinki  Myllyharjun lukio, Loviisa  Mäkelänrinteen lukio, Helsinki  Mäntsälän lukio, Mäntsälä  Nurmijärven yhteiskoulun lukio, Nurmijärvi  Olarin lukio, Espoo  Oulunkylän yhteiskoulu, Helsinki  Pohjois-Haagan yhteiskoulu, Helsinki  Pohjois-Tapiolan lukio, Espoo  Porkkalan lukio, Kirkkonummi  Rajamäen lukio, Nurmijärvi  Ressun lukio, Helsinki  Sibelius-lukio, Helsinki  Sipoon lukio, Sipoo  Sotungin lukio, Vantaa  Suomalais-venäläinen lukio, Helsinki  Tapiolan lukio, Espoo  Tikkurilan lukio, Vantaa  Tuusulan lukio, Tuusula  Töölön yhteiskoulu, Helsinki  Vantaan seudun steinerkoulu, Vantaa  Vaskivuoren lukio, Vantaa  Vihdin lukio, Vihti  Viherlaakson lukio, Espoo  Vuosaaren lukio, Helsinki  Yhtenäiskoulun lukio, Helsinki
Uusimaa > Ruotsinkieliset lukiot

Borgå gymnasium, Porvoo
Brändö gymnasium, Helsinki
Ekenäs gymnasium, Raasepori
Gymnasiet Grankulla samskola, Kauniainen
Gymnasiet Lärkan, Helsinki
Hangö gymnasium, Hanko
Rudolf Steiner -skolan i Helsingfors, Helsinki
Helsinge gymnasium, Vantaa
Karis-Billnäs Gymnasium, Raasepori
Kyrkslätts gymnasium, Kirkkonummi
Lovisa gymnasium, Loviisa
Mattlidens gymnasium, Espoo
Sibbo gymnasium, Sipoo
Tölö gymnasium, Helsinki
Virkby gymnasium, Lohja
Varsinais-Suomi

| --- | --- |
 Elisenvaaran lukio, Pöytyä  Halikon lukio, Salo  Kaarinan lukio, Kaarina  Kerttulin lukio, Turku  Kosken lukio, Koski Tl  Laitilan lukio, Laitila  Liedon lukio, Lieto  Loimaan lukio, Loimaa  Luostarivuoren Lyseon lukio, Turku  Mynämäen lukio, Mynämäki  Naantalin lukio, Naantali  Nousiaisten lukio, Nousiainen  Paimion lukio, Paimio :  Paraisten lukio, Parainen  Perniön lukio, Salo  Puolalanmäen lukio, Turku  Raision lukio, Raisio  Salon lukio, Salo  Someron lukio, Somero  Suomen kristillinen yhteiskoulu, Kaarina  Turun klassillinen lukio, Turku  Turun normaalikoulun lukio, Turku  Turun Steiner-koulu, Turku  Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukio, Turku  Uudenkaupungin lukio, Uusikaupunki
Varsinais-Suomi > Ruotsinkieliset lukiot

Katedralskolan i Åbo, Turku
Kimitoöns gymnasium, Kemiönsaari
Pargas svenska gymnasium, Parainen
Aiheesta muualla

OPO-opas, lukiot (Arkistoitu – Internet Archive)
Edu.fi oppilaitosten kotisivuhakemisto, lukiot[vanhentunut linkki]
Lukiot kartalla
Opintopolku - yhteishaku (Arkistoitu – Internet Archive)
Gustaf Adolf von Rehausen

| Gustaf Adolf von Rehausen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1861
Kuollut: 23. maaliskuuta 1935 Vihti
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Taistelut ja sodat:  Suomen sisällissota
Sotilasarvo:  kenraalimajuri
Gustaf Adolf von Rehausen (1861 - 23. maaliskuuta 1935 Vihti) oli suomalainen kenraalimajuri.
Von Rehausen syntyi Uudenmaan tarkkampujapataljoonan päällikön majuri Claes Gustaf von Rehausenin ja Rouva Matilda von Rehausenin perheeseen. Perheessä oli paljon lapsia, joista kaksi kuoli pieninä. Majuri von Rehausen kuoli vuonna 1890 ja äiti Matilda vuonna 1915. Tiettävästi Gustaf Adolf von Rehausen ei ollut naimisissa. Hän asui Sepän sotilasvirkatalon vuokraajana ja sittemmin omistajana Vihdissä vuodesta 1902 lähtien. Von Rehausen kuului Vihdin kunnanhallitukseen ja vuodesta 1906 hän oli Vihdin säästöpankin hallituksen jäsenenä.
Von Rehausen oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891 ja 1894.
Suomen sisällissodan puhjettua vuonna 1918 von Rehausen matkusti Vaasaan valkoisten ylipäällikön esikuntaan. Hänet nimettiin siellä tykistötarkastajaksi. Sepän tilan isännän poissa ollessa Seppään sijoitettiin punakaartilaiskomennuskunta. Kesäkuussa palatessaan von Rehausen oli ylennetty kenraalimajuriksi ja hän totesi tilaa pidetyn hyvin.
Gustaf Adolf von Rehausen kuoli kotonaan Smedsbackassa (nyk. Enä-Sepän leirikeskus). Hänet haudattiin Vihtiin sotilaallisin kunnianosoituksin. Sotamarsalkka C.G. Mannerheim oli mukana hautajaisissa. Kenraalin muistoksi Vihdin Ojakkalassa on nimettynä Kenraalintie.
Aiheesta muualla

Kenraalit Adolf von Rehausen ja Nikolai Mexmontan "vanhan" sotaväen 50-vuotisjuhlaparaatissa Helsingin Kauppatorilla 2.8.1931, Museovirasto Historian kuvakokoelma
Kenraalit Adolf von Rehausen ja Nikolai Mexmontan Kaartin 120-vuotisjuhlissa Kaartin kasarmilla Helsingissä vuonna 1932, Museovirasto Historian kuvakokoelma
Anna-Liisa Suurpää

Anna-LIisa Suurpää Kuhmossa vuonna 1994
Auvo Anna-Liisa Suurpää (o.s. Kärki, 20. marraskuuta 1937 Turku – 23. marraskuuta 2016 Helsinki) oli kielenkääntäjä, pedagogi ja oppikirjailija. Hänen isänsä oli säveltäjä Toivo Kärki (1915–1992) ja äitinsä Tuulikki Kärki (o.s. Leikas, 1913–2001).  Syntymäpaikaksi sattui Turku, koska Toivo soitti noina vuosina turkulaisessa Ramblers-orkesterissa. Sota-ajan Anna-Liisa vietti veljensä Pekan kanssa Tuulikin kotitalossa Laihialla, Toivon taistellessa Syvärin rintamalla. Sodan jälkeen perheen asetuttua Helsinkiin Anna-Liisa aloitti vuonna 1947 oppikoulun Suomalaisessa Yhteiskoulussa kirjoittaen ylioppilaaksi keväällä 1956. Hän oli 1956–1957 vuoden ajan stipendiaattina Yhdysvalloissa Bard Collegessa New Yorkin lähellä. Suomeen palattuaan hän opiskeli Helsingin yliopistossa pääaineena englantia muun muassa Auvo Kurvisen johdolla, sivuaineina ranskaa ja latinaa, ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1965.
Työura

Suurpää käänsi englannista useita kirjoja, kuten Jeannette Eyerly: Samanlainen tyttö (Otava 1968), Sharon Moore: Taivas tummenee (Weilin+Göös 1968), Jean Merrill: Suuri kärrysota (Tammi 1970) ja Erich Segal: Love Story (Tammi 1971). Opettajanuransa Suurpää aloitti englannin ja ranskan vanhempana lehtorina Käpylän iltaoppikoulussa vuonna 1965 ja jatkoi Yhtenäiskoulussa vuodesta 1973 alkaen. Vuonna 1992 hän siirtyi Sibelius-lukioon ja pääsi sieltä eläkkeelle vuonna 2001. Opettajantyönsä ohella hän toimi aktiivisesti työryhmässä toimittamassa useita englannin oppikirjasarjoja kuten Action, You too ja English Update.
Suurpää sai vuonna 1998 WSOY:n tunnustuspalkinnon ansiokkaasta urasta.
Musiikkiyhteydet

Toivo Kärki sävelsi vuonna 1947  9-vuotiaan tyttärensä kunniaksi tangon Anna-Liisa, jonka sanoitti Kerttu Mustonen ja lauloi levylle Henry Theel.  Samana vuonna Anna-Liisa myös lauloi "Pikku Käkenä"  Kärjen-Mustosen levytetyssä minioopperassa Santtu Sammakoisen soittokunta.
Vuonna 1959 hän käänsi proosana englanniksi useiden Toivo Kärjen-Reino Helismaan kappaleiden sanoja, jotka amerikkalainen Thelma M. Parker sitten kirjoitti iskelmäteksteiksi.
Suurpää oli suojelijana Maarit Niiniluodon vetämässä Toivo Kärki -teemasarjassa Vääksyssä vuosina 1999–2005. Niiniluoto ideoi ansioituneelle naislaulajalle myönnettävän Anna-Liisa -palkinnon, jonka saivat eri vuosina Paula Koivuniemi, Annikki Tähti, Katri Helena, Marion Rung ja Eila Pienimäki.
Vuonna 2000 Suurpää oli haastatteluvieraana Vexi Salmen ja Nina Honkasen 8-osaisen televisiosarjan Liljankukka ensimmäisessä osassa.
Yksityiselämä

Vuonna 1961 Anna-Liisa Kärki meni naimisiin kustannustoimittaja Matti Suurpään kanssa, ja avioliitto kesti edellisen kuolemaan saakka. Heille syntyivät lapset Johanna Suurpää (1962), Lauri Suurpää (1964) ja Leena Suurpää (1970).
White Horse (Taylor Swiftin kappale)

| ”White Horse” Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Fearless
 Äänitetty : 2008
 Julkaistu: 11. marraskuuta 2008 (julkaisu albumilla)   8. joulukuuta 2008 (singlejulkaisu)
 Formaatti: lataus
 Tekijä(t): Taylor Swift, Liz Rose
 Tuottaja(t): Nathan Chapman, Swift
 Tyylilaji: country pop
 Kesto: 03.54
 Levy-yhtiö: Big Machine
Listasijoitukset
  13.    country 2.    60.
Taylor Swiftin muut singlet
| ”Love Story” 2008 | ”White Horse” 2008 | ”You Belong with Me” 2009 |
White Horse on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale vuodelta 2008. Sen ovat säveltäneet Swift ja lauluntekijä Liz Rose. Kappaleen tuottajia ovat Nathan Chapman ja Swift. Kappale julkaistiin toisena virallisena singlenä albumilta Fearless 8. joulukuuta 2008.
Kappale pääsi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 13. Se on voittanut kaksi Grammy-palkintoa.
Swift julkaisi kappaleesta uuden levytyksen ”White Horse (Taylor’s Version)” vuonna 2021. Se julkaistiin albumin uudella versiolla Fearless (Taylor’s Version).
Tyyli ja sanoitukset

”White Horse” on surumielinen country pop -balladi. Sanoitukset kertovat pettymyksestä rakkaudesta sekä kuvitelmien ja todellisuuden erosta. Kappale toimii kontrastina Swiftin edelliselle singlelle, rakkauslaululle "Love Story". Molemmat kappaleet käyttävät metaforana satujen kuvastoa kuten prinsessa ja valkoisella hevosella saapuva prinssi. Kappale pohjautuu Swiftin omiin kokemuksiin. Sen inspiroi sama henkilö kuin "Love Story" -kappaleen. Kappaleen musiikkivideossa Swift esittää tyttöä, joka saa tietää, että hänen poikaystävällään on toinen tyttöystävä.
Vastaanotto

Kappale pääsi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 13 ja countrylistan sijalle 2. 
Sillä oli pienempää menestystä muissa englanninkielisissä maissa. Kappale oli Isossa-Britanniassa listasijalla 60, Kanadassa sijalla 43 ja Australiassa sijalla 41. Single on myynyt Yhdysvalloissa platinaa Yhdysvalloissa ja Australiassa.
”White Horse” palkittiin kahdella Grammy-palkinnolla. Se voitti parhaan country-kappaleen ja parhaan naisartistin countryesityksen palkinnot vuoden 2010 Grammy-gaalassa. Kappale oli mukana Greyn anatomia -televisiosarjassa syyskuussa 2008.
Live-esitykset

Swift esitti kappaleen livenä ensimmäisen kerran American Music Awards -gaalassa vuonna 2008. ”White Horse” oli osa vakituista ohjelmistoa Fearless Tour -kiertueella (2009–2010). Vuoden 2009 Los Angelesin konsertissa Swift esitti sen John Mayerin kanssa. Kappale on mukana kiertueesta kertovassa ohjelmassa Journey to Fearless.
Swift on esittänyt kappaleen satunnaisesti myöhemmillä kiertueilla. Swift ja näyttelijä Uzo Aduba lauloivat kappaleen duettona The 1989 World Tour -kiertueella Los Angelesissa vuonna 2015. Vuonna 2024 Swift esitti kappaleen Sabrina Carpenterin kanssa The Eras Tour -kiertueella Sydneyssä. Esityksessä kappaleesta oli tehty mash-up Swiftin toisen kappaleen ”Coney Island” kanssa.
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Australia (ARIA Charts): 41
 Iso-Britannia (Britannian singlelista): 60
 Kanada (Canadian Hot 100): 43
 Kanada (Canada Country): 5
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 13
 Yhdysvallat (Hot Country Songs): 2

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Australia (ARIA Charts): 99
 Kanada (Canadian Hot 100): 72
 Yhdysvallat ( [Bubbling Under Hot 100): 3
 Yhdysvallat (Hot Country Songs): 29
Global 200 (Billboard): 111
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | platinaa | Australian Recording Industry Association |
|  Kanada | kultaa | Music Canada |
|  Yhdysvallat | 2x platinaa | Recording Industry Association of America |
Aiheesta muualla

White Horse - kappaleen musiikkivideo
Making Of - White Horse (On The Set With Taylor Swift)
White Horse (Taylor's Version) -lyriikkavideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Fraser Island

Fraser Island
Fraser Island nähtynä Indian Headista.
| --- | --- |
Muut nimet:  K’Gari
Sijainti:  25°13′S, 153°8′E Queensland Australia
Merialue:  Tyynimeri
Korkein kohta:  245  m 
Pinta-ala:  1 840 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  152  (2021) 
Suurin kaupunki:  Eurong
Luokitus:  Australian kansallinen kulttuuriperintöluettelo (21. toukokuuta 2007) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
K'Gari, aiemmin Fraser Island on 1 840 neliökilometrin laajuisena maailman suurin hiekkasaari. Se sijaitsee Australian itärannikolla Queenslandissä noin 200 kilometriä Brisbanesta pohjoiseen. Saari valittiin Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 1992. K’Gari tulee butchullien kielestä ja se tarkoittaa paratiisia. Eurooppalaisten uudisasukkaiden tulo saarelle hävitti alkuperäiset asukkaat ja nykyään siellä ei elä ainuttakaan aboriginaaliheimoa.
Maantiede

Noin 122 kilometriä pitkä Fraser Island sijaitsee Queenslandin kaakkoisrannikolla 180 kilometriä Brisbanesta pohjoiseen. Sen erottaa mantereesta 5–10 kilometriä leveä Great Sandy Strait -salmi. Fraser Island on maailman suurin hiekkasaari, ja sen pinta-ala on 1 840 neliökilometriä. Saari on muodostunut satojen tuhansien vuosien aikana hiekasta, jota on kulkeutunut tuulien, aaltojen ja merivirtojen mukana Australian kaakkoisosista ja jopa Etelämantereelta saakka. Australian itärannikolla on useita samalla tavalla muodostuneita hiekkasaaria South Stradbroke Islandista Fraser Islandiin, jossa hiekka kasautui vulkaanisen toiminnan seurauksena kohonneille matalille kallioille.
Fraser Islandin maisemaa hallitsevat useat osittain päällekkäiset dyynit, joista vanhimmat ovat ainakin 700 000 vuotta vanhoja. Saarella on ainakin kahdeksan dyynijärjestelmää, joista nuorimmat puolestaan ovat alle 10 000 vuotta vanhoja.
Fraser Islandin makean veden järvet ovat maailman puhtaimpien joukossa. Suosituin näistä järvistä on Lake McKenzie, joka on sisämaassa Eurongin pikkukaupungin vieressä. Järven ranta on lähes puhdasta piidioksidia.
Fraser Islandin ilmasto on merellinen ja subtrooppinen, ja päivän keskilämpötila vaihtelee 14,1 asteesta 28,8 asteesta. Sademäärät ovat korkeita, ja eniten sataa korkeimmilla dyyneillä saaren keskellä, missä sadanta voi olla 1 800 millimetriä vuodessa.
Luonto

Fraser Islandin kasvillisuus on monipuoliesta rannikkonummeista subtroppisiin sademetsiin. Saari on ainoa paikka maailmassa, jossa sademetsää kasvaa dyyneillä yli 200 metrin korkeudessa. Saarella on nummien ja sademetsien lisäksi kaksi muuta merkittävää kasvillisuusaluetta, rannikkometsä ja korkea eukalyptusmetsää. Saaren saniaislajisto on erityisen merkittävä, sillä sieltä löytyy noin 50 saniaislajia tai -muunnelmaa.
Dingot ovat saarella yleisiä. Nämä eläimet ovat viimeisiä puhtaita dingoja. Ristisiitosten estämiseksi koirien tuonti saarelle on kiellettyä.
Turismi

Saarelle pääsee lautalla ja saarella saa ajaa ainoastaan nelivetoisella autolla. Saarelta löytyy useita leirintäalueita, joilta on näköala merelle ja ryhävalaiden muuttoreiteille. Fraser Islandilla on myös suljettuja alueita, joilla kasvillisuutta ennallistetaan.