Pavel Aleksandrovitš Romanov
Avioliitot ja lapset

Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš avioitui kesäkuussa 1889 Kreikan prinsessa Alexandran kanssa, jonka isä oli Kreikan kuningas Yrjö I ja äiti suuriruhtinatar Olga Konstantinovna Romanova. Alexandra otti avioituessaan nimekseen Aleksandra Georgijevna.
Pavel Aleksandrovitš asettui puolisonsa kanssa omaan palatsiinsa Pietarissa Angliski rantakatu 68:aan. Palatsi sijaitsee Marian ilmestyksen kirkon takana ja vastapäätä merivoimien päämajaa aivan Pietarin keskustassa. Se rakennettiin firenzeläiseen uusrenessanssi-tyyliin arkkitehti Alexander Krakaun suunnitelmien mukaan vuosina 1859–1862 paroni Alexander von Stieglitzille. Tämän kuoleman jälkeen vuonna 1884 kartanon peri tytär Nadežda Polovtsova, joka myi kiinteistön valtiovarainministeriölle vuonna 1887 ja suuriruhtinas Pavel osti sen samana vuonna.
Vuonna 1889 suuriruhtinas Pavel tilasi arkkitehti Maximilian Messmacherin suunnittelemaan uudelleen osan sisätiloista, jolloin rakennettiin maurilainen sali. Palatsissa on valkoinen marmorinen pääportaikko, karyatideilla koristeltu valkoinen salonki, tammipaneloitu kirjasto ja konserttisali, jossa oli muotokuvia suurista säveltäjistä ja paneeleita, jotka kuvasivat Neljää vuodenaikaa. Puolisonsa kuoleman jälkeen suuriruhtinas Pavel asui Katariinan palatsissa. Palatsi on ollut tyhjillään 1990-luvulta lähtien ja sitä on aloitettu restauroimaan vuonna 1999.
Alexandralle ja Pavelille syntyi kaksi lasta:
Maria Pavlovna Romanova nuorempi (1890–1950)
Dimitri Pavlovitš Romanov (1891–1941)
Aleksandra Georgijevna kuoli 21-vuotiaana vuonna 1891 ennenaikaisen synnytyksen jälkeiseen koomaan, jonka oli aiheuttanut munuaistulehdus ja sydämen vajaatoiminta. Heidän lyhyttä avioliittoaan on kuvattu onnelliseksi.
Neljä vuotta vaimonsa kuoleman jälkeen suuriruhtinas Pavel aloitti suhteen Olga von Pistolkorsin kanssa, joka oli hänen veljensä suuriruhtinas Vladimir Aleksandrovitšin adjutantin vaimo.
Kun Olga synnytti Pavelille pojan vuonna 1897, keisari Nikolai II kieltäytyi myöntämästä von Pistolkorsille avioeroa, ellei Pavel lupaisi olla menemättä naimisiin Olgan kanssa. Pavel antoi sanansa aikomatta kuitenkaan pitää sitä: hän pakeni Venäjältä, pakotettiin jättämään aiemmat aviolapsensa ja avioitui Olgan kanssa Italiassa vuonna 1902. Hänet tuomittiin sen vuoksi maanpakoon, häneltä riistettiin kaikki arvonimet, tittelit ja etuoikeudet ja heille annettiin maahantulokielto Venäjälle.
Hänen Venäjälle jääneet lapsensa annettiin Pavelin läheisimmän veljen Sergei Aleksandrovitš Romanovin ja tämän puolison Elisabet Fjodorovnan huostaan, joilla ei ollut omia lapsia. Pavel perusti uuden perheen.
Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš ja Olga Valerianovna avioituivat Italian Livornossa lokakuussa 1902. He asettuivat asumaan palatsiin Boulogne-Sur-Seine'een lähellä Pariisia. Olga sai Baijerin prinssi Luitpold Wittelsbachilta Hohenfelsenin kreivittären arvon vuonna 1904. Heille syntyi kolme lasta:
Vladimir Pavlovitš Palei (1897–1918), murhattiin 18. heinäkuuta 1918 Alapajevskissa
Irina Pavlovna Palei (1903–1990)
Natalia Pavlovna Palei (1905–1981)
Vuonna 1908 Pavelin sallittiin tulla Pietariin tyttärensä Maria Pavlonan häihin. Vuonna 1915 perheen sallittiin palata Venäjälle, ja he asettuivat Tsarskoje Seloon. Keisari palautti Pavelin aseman ja myönsi Olgalle sekä hänen tyttärilleen ruhtinatar Palein arvonimen ja pojalle ruhtinaan arvonimen. Isänsä vangitsemisen jälkeen elokuussa 1918 tyttäret salakuljettiin joulukuussa 1918 Petrogradista Suomeen.