stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut 2002
A-sarja > Alkulohkot > Lohko A

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 18. toukokuuta |  Ruotsi | 15 - 2 (1-1, 7-0, 7-1) |  Tanska |
| 19. toukokuuta |  Norja | 0 - 13 (0-4, 0-3, 0-6) |  Ruotsi |
| 19. toukokuuta |  Tanska | 5 - 0 (1-0, 2-0, 2-0) |  Saksa |
| 20. toukokuuta |  Ruotsi | 18 - 1 (3-0, 8-1, 7-0) |  Saksa |
| 20. toukokuuta |  Norja | 5 - 1 (1-1, 1-0, 3-0) |  Tanska |
| 21. toukokuuta |  Norja | 8 - 3 (2-1, 2-1, 4-1) |  Saksa |

| Joukkue | O | V | T | H | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 3 | 3 | 0 | 0 | 46 - 3 | 6 |
|  Norja | 3 | 2 | 0 | 1 | 13 - 17 | 4 |
|  Tanska | 3 | 1 | 0 | 2 | 8 - 20 | 2 |
|  Saksa | 3 | 0 | 0 | 3 | 4 - 31 | 0 |
A-sarja > Alkulohkot > Lohko B

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 18. toukokuuta |  Suomi | 4 - 1 (1-0, 2-0, 1-1) |  Sveitsi |
| 19. toukokuuta |  Sveitsi | 9 - 4 (3-3, 1-1, 5-0) |  Latvia |
| 19. toukokuuta |  Suomi | 3 - 4 (0-0, 1-3, 2-1) |  Tšekki |
| 20. toukokuuta |  Latvia | 0 - 12 (0-3, 0-5, 0-4) |  Suomi |
| 20. toukokuuta |  Sveitsi | 6 - 4 (2-1, 2-1, 2-2) |  Tšekki |
| 21. toukokuuta |  Tšekki | 6 - 1 (1-0, 2-1, 3-0) |  Latvia |

| Joukkue | O | V | T | H | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 3 | 2 | 1 | 0 | 19 - 5 | 4 |
|  Tšekki | 3 | 2 | 1 | 0 | 14 - 10 | 4 |
|  Sveitsi | 3 | 2 | 1 | 0 | 16 - 12 | 4 |
|  Latvia | 3 | 0 | 0 | 3 | 5 - 27 | 0 |
A-sarja > Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi | 16   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi | 16   |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Latvia | 0  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Latvia | 0  |  |  |  Ruotsi | 7   |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Ruotsi | 7   |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Tšekki | 1  |  |  |  |  |
|   |  Tanska | 4   |  |  |  Tšekki | 1  |  |  |  |  |
|   |  Tanska | 4   |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Tšekki | 5  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Tšekki | 5  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 6   |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 6   |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  Suomi | 4  |
|   |  Suomi  | 7   |  |  |  |  |  |  |  Suomi | 4  |
|   |  Suomi  | 7   |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Saksa | 1  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Saksa | 1  |  |  |  Suomi | 5   |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Suomi | 5   |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Sveitsi | 1  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Norja | 2   |  |  |  Sveitsi | 1  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Norja | 2   |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Sveitsi | 3  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Sveitsi | 3  |  |  |  |  |  |  |  Tšekki  | 3   |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Tšekki  | 3   |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Sveitsi  | 4  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Sveitsi  | 4  |
A-sarja > Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 22. toukokuuta |  Norja | 2 - 3 (1-2, 0-0, 1-1) |  Sveitsi |
| 22. toukokuuta |  Suomi | 7 - 1 (3-0, 1-0, 3-1) |  Saksa |
| 23. toukokuuta |  Ruotsi | 16 - 0 (9-0, 5-0, 2-0) |  Latvia |
| 23. toukokuuta |  Tšekki | 5 - 4 ja. (0-0, 2-1, 2-3, 1-0) |  Tanska |
A-sarja > Pudotuspelit > Sijat 5-8 > Ensimmäinen vaihe

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 23. toukokuuta |  Norja | 8  - 2 (4-2, 1-0, 3-0) |  Saksa |
| 24. toukokuuta |  Latvia | 1  - 4 (0-1, 1-2, 0-1) |  Tanska |
A-sarja > Pudotuspelit > Sijat 5-8 > Ottelu sijoista 7-8

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 25. toukokuuta |  Saksa | 5 - 6 ja. (2-2, 0-3, 3-0, 0-1) |  Latvia |
A-sarja > Pudotuspelit > Sijat 5-8 > Ottelu sijoista 5-6

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 24. toukokuuta |  Norja | 6  - 1 (3-0, 1-1, 2-0) |  Tanska |
A-sarja > Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 24. toukokuuta |  Ruotsi | 7 - 1 (3-0, 1-0, 3-1) |  Tšekki |
| 24. toukokuuta |  Suomi | 5 - 1 (2-1, 2-0, 1-0) |  Sveitsi |
A-sarja > Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 25. toukokuuta |  Tšekki | 3 - 4 ja. (0-0, 2-3, 1-0, 0-1) |  Sveitsi |
A-sarja > Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 25. toukokuuta |  Ruotsi | 6 - 4 (2-1, 1-1, 3-2) |  Suomi |
Turnauksen tilastot > Lopputulokset

Ruotsi
Suomi
Sveitsi
Tšekki
Norja
Tanska
Latvia
Saksa
Venäjä
Itävalta
Italia
Viro
Puola
Yhdysvallat
Unkari
Slovenia
Australia
Iso-Britannia
Alankomaat
Singapore
Japani
Espanja
Belgia
Malesia
Turnauksen tilastot > Turnauksen tähdistökentällinen

Marten Blixt
Henrik Qvist
Jari-Pekka Lehtonen
Jaakko Hintikka
Johan Andersson
Martin Olofsson
Turnauksen tilastot > Mitalistijoukkueiden pelaajat

| --- | --- |
Kultaa::  Ruotsi  Marten Blixt, Niclas Olofsson, Andreas Olsson, Gustaf Forsberg, Johan Davidsson, Mathias Larsson, Henrik Qvist, Mattias Axelsson, Peter Fischerstrom, Joakim Bäckstrom, Henrik Lorendahl, Johannes Gustafsson, Per Svensson, Daniel Calebsson, Anders Hellgård, Johan Andersson, Joakim Lindström, Martin Olofsson, Mikael Gunnarzon, Niklas Jihde, Peder Boden, Jonathan Kronstrand, Adam Grane
Hopeaa::  Suomi  Jussi Heikkinen, Timo Ketonen, Henri Toivoniemi, Jori Isomäki, Tero Tiitu, Esa Jussila, Jari-Pekka Lehtonen, Vesa Punkari, Vilhelm Sandström, Petri Huttunen, Sami Kuronen, Janne Tähkä, Hannes Öhman, Akseli Ahtiainen, Pasi Kotilainen, Juho Seppälä, Raine Laine, Teppo Rantala, Mikael Järvi, Jaakko Hintikka, Jussi Järvinen, Mika Kohonen, Tero Karppanen
Pronssia::  Sveitsi  Mark Wolf, Roger Tonz, Roger Gerber, Thomas Weber, Michael Flury, Rolf Rohner, Philipp Leimbacher, Reto Weber, Urs Helbling, Patrick Bachman, Daniel Bill, Rolf Kern, Benjamin Lüthi, Adrian Capatt, Matthias Hofbauer, Samuel Dunkel, Stefan Lüthi, Daniel Telli, Peter Bigler, Daniel Aechliemann, Andreas Bragger, Thomas Engel
Aiheesta muualla

Kisat kansainvälisen salibandyliiton sivuilla (englanniksi)
Planet Floorball
Salibandy.net
YLE Elävä arkisto: Salibandyn MM-finaali 2002[vanhentunut linkki]
Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut
| --- | --- |
Miehet: 1996 • 1998 • 2000 • 2002 • 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Naiset: 1997 • 1999 • 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Pojat U-19: 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Tytöt U-19: 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
1990

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1990 oli normaalivuosi, joka alkoi maanantaista.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Sosiaali- ja terveysministeri Helena Pesola siirtyi Kansaneläkelaitoksen johtajaksi. Hänen seuraajakseen tuli kansanedustaja Mauri Miettinen.
1. tammikuuta – Kokoomuksen kansanedustaja Eva-Riitta Siitonen siirtyi Uudenmaan läänin maaherraksi. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi veteraanipoliitikko Tuure Junnila. 79-vuotiaasta Junnilasta tuli eduskunnan ikäpuhemies.
1. tammikuuta – SDP:n kansanedustaja Reino Paasilinna siirtyi Yleisradion pääjohtajaksi. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli apulaisprofessori Kai Kalima.
1. tammikuuta – Someron kunta siirrettiin Hämeen läänistä Turun ja Porin lääniin.
3. tammikuuta – Panaman presidentti Manuel Noriega antautui yhdysvaltalaisjoukoille.
7. tammikuuta – Pisan torni suljettiin yleisöltä turvallisuusvaaran vuoksi.
9. tammikuuta – Tukholmassa Finnbodan telakalla korjattavana ollut risteilyalus Sally Albatross vaurioitui pahoin tulipalossa.
10. tammikuuta – Time Warner -mediayhtiö syntyi Timen ja Warner Communications -yhtiöiden yhdistyttyä.
10. tammikuuta – Kiina lakkautti Pekingissä kesän 1989 mielenosoitusten tukahduttamisesta lähtien voimassa olleen sotatilan. Päätöksellä ei kuitenkaan katsottu olevan suurtakaan merkitystä, koska vain hallitusta tukeneet mielenosoitukset oli sallittu.
11. tammikuuta –  200 000 ihmistä osoitti mieltään Liettuassa.
13. tammikuuta – Azerbaidžanin Bakussa alkoi pogromi armenialaisia vastaan. Azerbaidžanin kansanrintaman mielenosoituksen jälkeen alkoivat hyökkäykset, joissa tapettiin 90 armenia ja parikymmentä neuvostoarmeijan sotilasta.
14. tammikuuta – Maailmanpankin tilastosta ilmeni, että Suomi oli vuonna 1988 ollut bruttokansantuotteella mitattuna maailman kahdeksanneksi rikkain maa. Kolme rikkainta maata olivat tilaston mukaan Sveitsi, Luxemburg ja Japani, kolme köyhintä Mosambik, Etiopia ja Tšad.
18. tammikuuta – Bulgarian entinen puoluejohtaja Todor Živkov vangittiin syytettynä valtion varojen kavaltamisesta ja vallan väärinkäytöstä.
20. tammikuuta – Musta tammikuu: Neuvostojoukot vyöryvät Bakuun Azerbaidžanissa palauttamaan kommunistisen puolueen vallan.
25. tammikuuta – Liikenneturva ilmoitti, että Suomen tieliikenteessä oli vuoden 1989 aikana kuollut 750 ja loukkaantunut noin 13 000 ihmistä eli enemmän kuin kertaakaan 1980-luvulla. Syynä tähän pidettiin yleisen välinpitämättömyyden lisääntymistä.
26. tammikuuta – STTK:n puheenjohtaja Jorma Reini nimitettiin valtakunnansovittelijaksi helmikuun alusta alkavaksi nelivuotiskaudeksi. Edellinen valtakunnansovittelija Teuvo Kallio siirtyi oikeusministeriön kansliapäälliköksi.
30. tammikuuta – Puola jätti jäsenhakemuksen Euroopan neuvostolle.
31. tammikuuta – Neuvostoliiton ensimmäinen McDonald’s avattiin Moskovassa.
Tapahtumia > Helmikuu

2. helmikuuta – Apartheid: Etelä-Afrikan presidentti Frederik de Klerk salli Afrikan kansalliskongressin toiminnan ja lupasi vapauttaa Nelson Mandelan.
6. helmikuuta – Tilastokeskus ilmoitti, että Suomen bruttokansantuote oli kasvanut vuoden 1989 aikana viisi prosenttia. Suomen BKT oli kasvanut yhtäjaksoisesti vuodesta 1977 alkaen keskimäärin 3,8 prosenttia vuodessa.
7. helmikuuta – Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitea luopui puolueen yksinvaltiudesta Neuvostoliitossa.
11. helmikuuta – Nelson Mandela pääsi vapaaksi Victor Versterin vankilasta Kapkaupungissa.
12. helmikuuta – Super Mario Bros. 3 -videopeli julkaistiin Nintendo Entertainment System -pelikonsolille Japanin ulkopuolella.
12. helmikuuta – Oopperalaulaja Jorma Hynninen valittiin Savonlinnan oopperajuhlien johtajaksi syyskuun 1991 alusta lukien.
14. helmikuuta – Voyager 1 otti Pale Blue Dot -nimellä tunnetun kuvan Maasta kuuden miljardin kilometrin päästä.
15. helmikuuta – Iso-Britannia ja Argentiina solmivat uudelleen diplomaattisuhteet, jotka olivat katkenneet vuonna 1982 Falklandin sodan vuoksi.
15. helmikuuta – Latvian korkein neuvosto julisti laittomaksi Latvian liittämisen Neuvostoliittoon vuonna 1940 ja asetti tavoitteeksi maan itsenäisyyden palauttamisen.
15. helmikuuta – Suomessa alkoi pankkilakko, joka sulki kaikki pankit yli kuukaudeksi Postipankkia lukuun ottamatta. Jo kolme viikkoa aiemmin oli alkanut maksuvälityssaarto, jonka aikana rahasuorituksia ei ollut välitetty pankkiryhmästä toiseen, ja helmikuun alussa työnantajan julistama työsulku.
19. helmikuuta – Tampere-talossa järjestettiin ensimmäinen konsertti, kun Juice Leskinen esiintyi keskeneräisessä rakennuksessa 40-vuotissyntymäpäivänään.
20. helmikuuta – Iso-Britannia ilmoitti purkavansa Etelä-Afrikan vastaiset talouspakotteet.
23. helmikuuta – Neuvostoliitto lupasi kotiuttaa kaikki joukkonsa Tšekkoslovakiasta kesäkuun 1991 loppuun mennessä.
23. helmikuuta – Ruotsalainen Volvo ja ranskalainen Renault yhdistyivät. Uudesta yhtiöstä tuli maailman neljänneksi suurin henkilöautojen ja maailman suurin kuorma-autojen valmistaja.
23. helmikuuta – Suomen Kommunistisen Puolueen edustajakokous päätti siirtää puolueen poliittisen toiminnan perustettavalle Vasemmistoliitolle, mutta säilyttää itse puolueen. Kokouksessa pidetyissä puheenvuoroissa arvosteltiin SKP:n toiminnassa vuosien aikana tehtyjä virheitä.
26. helmikuuta – Sandinistit hävisivät Nicaraguan vaalit.
27. helmikuuta – Raumalla mitattiin Suomen kaikkien aikojen alhaisin ilmanpaine: 940 hPa (mb).
Tapahtumia > Maaliskuu

1. maaliskuuta – Presidentti Mauno Koivisto nimitti valtiovarainministeri Erkki Liikasen Suomen EY-suurlähettilääksi Brysseliin. Uudeksi valtiovarainministeriksi tuli oikeusministeri Matti Louekoski, uudeksi oikeusministeriksi sosiaali- ja terveysministeri Tarja Halonen ja uudeksi sosiaali- ja terveysministeriksi kansanedustaja Tuulikki Hämäläinen. Liikasen tilalle eduskuntaan nousi myyjä Kyllikki Muttilainen.
1. maaliskuuta – Pääesikunnan päällikkö, amiraali Jan Klenberg siirtyi uudeksi puolustusvoimain komentajaksi. Hänen edeltäjänsä kenraali Jaakko Valtanen jäi eläkkeelle. Valtanen oli viimeinen palveluksessa ollut, talvi- ja jatkosotiin osallistunut kenraali.
2. maaliskuuta – Neuvostoliitto ilmoitti aikovansa siirtää kaikki ydinkokeensa Semipalatinskin alueelta Kazakstanista Novaja Zemljan saarelle Pohjoiselle jäämerelle vuoteen 1993 mennessä.
2. maaliskuuta – Neuvostoliitto ilmoitti kotiuttavansa kaikki Mongoliassa olevat 55 000 sotilastaan vuoden 1992 loppuun mennessä.
3. maaliskuuta – Oikeustieteen kandidaatti Esa Swanljung valittiin STTK:n uudeksi puheenjohtajaksi valtakunnansovittelijaksi siirtyneen Jorma Reinin tilalle.
9. maaliskuuta – Albania ilmaisi halukkuutensa osallistua seuraavaan Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokoukseen. Albania oli ainoana Euroopan maana jättäytynyt pois Helsingissä vuonna 1975 pidetystä kokouksesta.
9. maaliskuuta – Georgian korkein neuvosto julisti laittomaksi maan liittämisen Neuvostoliittoon vuonna 1922 ja asetti tavoitteeksi itsenäisyyden palauttamisen.
11. maaliskuuta – Liettua julisti itsenäisyyden Neuvostoliitosta ensimmäisenä Baltian maana.
11. maaliskuuta –  Patricio Aylwin vannoi virkavalan Chilen ensimmäisenä demokraattisesti valittuna presidenttinä sitten vuoden 1973.
13. maaliskuuta – Pääministeri Harri Holkeri esitti eduskunnalle hallituksen selonteon Suomen liittymisestä kaavailtuun eurooppalaiseen talousalueeseen (ETA).
13. maaliskuuta – Talvisodan päättymisestä tuli kuluneeksi 50 vuotta.
15. maaliskuuta – Neuvostoliitto ilmoitti Liettuan itsenäisyysjulistuksen olevan laiton.
18. maaliskuuta – Yhteisarvoltaan sadan miljoonan dollarin arvoiset 12 taulua varastettiin Isabella Stewart Gardner -museosta Bostonissa. Maalauksia ei ole toistaiseksi löydetty.
21. maaliskuuta – Namibia itsenäistyi Etelä-Afrikasta.
26. maaliskuuta – Helsingin yliopisto täytti 350 vuotta. Pääjuhla pidettiin 9. syyskuuta.
27. maaliskuuta – Eduskunta hyväksyi vaalilain muutoksen, jonka nojalla presidentin-, eduskunta- ja kunnallisvaalit muuttuivat kaksipäiväisistä yksipäiväisiksi. Ensimmäiset yksipäiväiset vaalit olivat vuoden 1991 eduskuntavaalit.
Tapahtumia > Huhtikuu

3. huhtikuuta – Viro tunnusti Liettuan itsenäisyyden.
4. huhtikuuta – Postipankki ilmoitti sulkevansa noin 1900 konttoriaan eri puolilla maata seuraavien kahden vuoden aikana.
7. huhtikuuta – Bahaman mukavuuslipun alla purjehtinut risteilyalus Scandinavian Star paloi Oslonvuonossa, jolloin 160 ihmistä sai surmansa. Laivan turvatoimet oli laiminlyöty ja palo oli sytytetty tahallaan.
13. huhtikuuta – Neuvostoliitto tunnusti syyllisyytensä Katynissa vuonna 1940 tehtyyn tuhansien puolalaisten upseerien joukkomurhaan. Tähän asti se oli syyttänyt teosta Natsi-Saksaa. Neuvostoliitto ilmoitti, että teosta oli ollut vastuussa Josif Stalinin aikainen salainen poliisi NKVD.
19. huhtikuuta – Nicaraguan yhdeksän vuotta kestänyt sisällissota päättyi, kun hallitus ja sitä vastustaneet contra-sissit solmivat aselevon.
23. huhtikuuta – Namibia liittyi YK:n jäseneksi, jolloin siitä tuli järjestön 160. jäsenmaa.
24. huhtikuuta – Avaruussukkula Discovery asetti Hubble-avaruusteleskoopin kiertoradalle.
24. huhtikuuta – Eduskunnan perustuslakivaliokunta katsoi, ettei SKDL:n kansanedustajien kauppa- ja teollisuusministeri Ilkka Suomista ja ulkomaankauppaministeri Pertti Salolaista vastaan syyskuussa 1989 tekemä tutkintapyyntö antanut aihetta jatkotoimiin eikä syytteiden nostamiseen heitä vastaan valtakunnanoikeudessa. Tutkintapyynnön aiheena oli ollut Suomisen ja Salolaisen toiminta Wärtsilä Meriteollisuuden talousvaikeuksien yhteydessä.
29. huhtikuuta – Suomeen perustettiin uusi puolue, kommunistien ja kansandemokraattien muodostama Vasemmistoliitto. Puolueen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin psykiatri ja kirjailija Claes Andersson. Suomen Kansan Demokraattinen Liitto päätettiin lakkauttaa.
Tapahtumia > Toukokuu

2. toukokuuta – Ulkoministeri Pertti Paasio esitti Suomessa vierailleelle Iranin ulkoministerille Ali Akbar Velayatille Suomen virallisen vastalauseen kirjailija Salman Rushdielle langetetun tappotuomion vuoksi. Paasio sanoi tuomion haittaavan Suomen ja Iranin välisiä suhteita. Iranin uskonnollinen johtaja Ali Khamenei oli helmikuussa uudistanut Rushdien tuomion.
4. toukokuuta – Suomi ratifioi viimeisenä Länsi-Euroopan maana vuonna 1950 solmitun Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksen.
5. toukokuuta – Euroviisut järjestettiin Zagrebissa Jugoslaviassa. Italia voitti kilpailun Salvatore "Toto" Cutugnon kappaleella Insieme: 1992.
8. toukokuuta – Nicaraguan contra-sissit alkoivat luovuttaa aseitaan YK:n rauhanturvajoukoille.
17. toukokuuta – Maailman terveysjärjestö poistaa homoseksuaalisuuden sairauksien luettelostaan.
17. toukokuuta – Ruotsin arvokkaimpiin kirkkorakennuksiin kuuluva, 1600-luvulla rakennettu Katariinan kirkko Tukholmassa Södermalmin kaupunginosassa, tuhoutui tulipalossa. Kirkko päätettiin rakentaa uudelleen.
22. toukokuuta – Pohjois- ja Etelä-Jemen yhdistyivät Jemeniksi. Yhdistyneen valtion pääkaupungiksi tuli Pohjois-Jemenin pääkaupunki Sanaa ja taloudelliseksi keskukseksi Etelä-Jemenin pääkaupunki Aden. Sosialistisen Etelä-Jemenin katoaminen kartalta vähensi merkittävästi Neuvostoliiton vaikutusvaltaa Lähi-idässä.
22. toukokuuta – Microsoft julkaisi Windows 3.0:n.
27. toukokuuta – Burmassa järjestettiin ensimmäiset vapaat vaalit sitten vuoden 1960. Ne voitti Aung San Suu Kyin johtama Kansallinen demokratialiike, mutta sotilashallitus kieltäytyi luopumasta asemastaan.
27.toukokuuta Voltin rautatieaseman matkustajaliikenne lopetettiin
30. toukokuuta – Helsingin Meilahdessa muurattiin tasavallan presidentin uuden virka-asunnon Mäntyniemen peruskivi. Talon oli tarkoitus olla valmis kesällä 1992.
31. toukokuuta – Presidentti Mauno Koivisto armahti 39 päivää syömälakossa olleet kolme totaalikieltäytyjää, jotka eivät olleet suostuneet varusmies- tai siviilipalvelukseen.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Länsi- ja Itä-Saksan talous- ja rahaliitto astui voimaan. Itäsaksalaiset saivat käyttöönsä läntisen D-markan ja Itä-Saksan markka poistui käytöstä.
2. heinäkuuta – Yli 1 400 islamilaista pyhiinvaeltajaa tukehtui hengiltä Saudi-Arabiassa lähellä Mekkaa tunnelissa, johon oli ahtautunut yli 50 000 ihmistä.
4. heinäkuuta – Kypros jätti jäsenhakemuksen Euroopan yhteisölle.
5. heinäkuuta – Nato ilmoitti luopuvansa vuodesta 1967 noudattamastaan ”joustavan vastaiskun” opista ja julisti ydinaseet ”viimeiseksi keinoksi”. Päätös oli vastaus Neuvostoliiton presidentin Mihail Gorbatšovin kesäkuiselle julistukselle kylmän sodan päättymisestä.
8. heinäkuuta – Neuvostoliitto ilmoitti ryhtyvänsä luopumaan asteittain talousavustaan Kuuballe ja Vietnamille. Yhdysvallat oli vaatinut Neuvostoliittoa lopettamaan Kuuban tukemisen ehtona talousavun myöntämiseksi Neuvostoliitolle.
13. heinäkuuta – Albanialaisten joukkopako kotimaastaan alkoi, kun noin 4 500 ihmistä siirtyi laivoilla Italiaan.
16. heinäkuuta – 7,7 richterin maanjäristys surmasi 1 600 ihmistä Filippiineillä.
21. heinäkuuta – Roger Waters konsertoi Berliinin muurilla (”The Wall”).
22. heinäkuuta – Helsinki–Joensuu-linjalla sattui täydellinen auringonpimennys.
28. heinäkuuta – Alberto Fujimorista tuli Perun presidentti.
28. heinäkuuta – Liberian kapinalliset ilmoittivat kukistaneensa maan presidentin Samuel Doen.
30. heinäkuuta – Neuvostoliitto ja Albania solmivat uudelleen vuodesta 1961 poikki olleet diplomaattisuhteensa.