stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2024
Pudotuspelit > Turnauskaavio

Välieräparit määräytyivät joukkueiden alkulohkomenestyksen mukaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  23. toukokuuta |  23. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  23. toukokuuta |  23. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Kanada | 6 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Kanada | 6 |  |  | 25. toukokuuta | 25. toukokuuta |  |  |  |  |
|   |  Slovakia | 3  |  |  | 25. toukokuuta | 25. toukokuuta |  |  |  |  |
|   |  Slovakia | 3  |  |  |  Ruotsi | 3 |  |  |  |  |
|   |  23. toukokuuta |  23. toukokuuta |  |  |  Ruotsi | 3 |  |  |  |  |
|   |  23. toukokuuta |  23. toukokuuta |  |  |  Tšekki | 7  |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi (ja.) | 2 |  |  |  Tšekki | 7  |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi (ja.) | 2 |  |  |  |  |  |  | 26. toukokuuta | 26. toukokuuta |
|   |  Suomi | 1  |  |  |  |  |  |  | 26. toukokuuta | 26. toukokuuta |
|   |  Suomi | 1  |  |  |  |  |  |  |  Tšekki | 2 |
|   |  23. toukokuuta |  23. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |  Tšekki | 2 |
|   |  23. toukokuuta |  23. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |  Sveitsi | 0  |
|   |  Sveitsi | 3 |  |  |  |  |  |  |  Sveitsi | 0  |
|   |  Sveitsi | 3 |  |  | 25. toukokuuta | 25. toukokuuta |  |  |  |  |
|   |  Saksa | 1  |  |  | 25. toukokuuta | 25. toukokuuta |  |  |  |  |
|   |  Saksa | 1  |  |  |  Kanada | 2 |  |  |  |  |
|   |  23. toukokuuta |  23. toukokuuta |  |  |  Kanada | 2 |  |  |  |  |
|   |  23. toukokuuta |  23. toukokuuta |  |  |  Sveitsi (vl.) | 3  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Yhdysvallat | 0 |  |  |  Sveitsi (vl.) | 3  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Yhdysvallat | 0 |  |  |  |  |  |  | 26. toukokuuta | 26. toukokuuta |
|   |  Tšekki | 1  |  |  |  |  |  |  | 26. toukokuuta | 26. toukokuuta |
|   |  Tšekki | 1  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 4 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 4 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Kanada | 2  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Kanada | 2  |
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. toukokuuta 2024 | Ruotsi  | 3–7 |  Tšekki | O2 Arena, Praha |  |
14.20: 
| 14.20 | (2–2, 1–3, 0–2)  | (2–2, 1–3, 0–2)  | (2–2, 1–3, 0–2)  | Yleisömäärä: 17 413  Tuomarit:  Erotuomarit   Andris Ansons   Kristian Vikman  Linjatuomarit   Kevin Briganti   Nick Briganti  |  |
| 14.20 |  | Raportti |     | Yleisömäärä: 17 413  Tuomarit:  Erotuomarit   Andris Ansons   Kristian Vikman  Linjatuomarit   Kevin Briganti   Nick Briganti  |  |
| 14.20 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 17 413  Tuomarit:  Erotuomarit   Andris Ansons   Kristian Vikman  Linjatuomarit   Kevin Briganti   Nick Briganti  |  |
| 14.20 | Gustavsson |  | Dostál | Yleisömäärä: 17 413  Tuomarit:  Erotuomarit   Andris Ansons   Kristian Vikman  Linjatuomarit   Kevin Briganti   Nick Briganti  |  |
14.20: 
14.20: 
14.20: 
14.20: 




| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. toukokuuta 2024 | Kanada  | 2–3 vl. |  Sveitsi | O2 Arena, Praha |  |
18.20: 
| 18.20 | (0–2, 1–0, 1–0, 0–0)  | (0–2, 1–0, 1–0, 0–0)  | (0–2, 1–0, 1–0, 0–0)  | Yleisömäärä: 11 159  Tuomarit:  Erotuomarit   Mikael Holm   Jan Hribik  Linjatuomarit   Ludvig Lundgren   Josef Špůr  |  |
| 18.20 |  | Raportti |  | Yleisömäärä: 11 159  Tuomarit:  Erotuomarit   Mikael Holm   Jan Hribik  Linjatuomarit   Ludvig Lundgren   Josef Špůr  |  |
| 18.20 |   | Voittomaalikilpailu |   | Yleisömäärä: 11 159  Tuomarit:  Erotuomarit   Mikael Holm   Jan Hribik  Linjatuomarit   Ludvig Lundgren   Josef Špůr  |  |
| 18.20 |  Bedard   Dubois   Severson   Power   Cozens   | 0–1 |   Senteler   Fiala   Loeffel   Andrighetto  | Yleisömäärä: 11 159  Tuomarit:  Erotuomarit   Mikael Holm   Jan Hribik  Linjatuomarit   Ludvig Lundgren   Josef Špůr  |  |
| 18.20 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 11 159  Tuomarit:  Erotuomarit   Mikael Holm   Jan Hribik  Linjatuomarit   Ludvig Lundgren   Josef Špůr  |  |
| 18.20 | Binnington |  | Genoni | Yleisömäärä: 11 159  Tuomarit:  Erotuomarit   Mikael Holm   Jan Hribik  Linjatuomarit   Ludvig Lundgren   Josef Špůr  |  |
18.20: 
18.20:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. toukokuuta 2024 | Ruotsi  | 4–2 |  Kanada | O2 Arena, Praha |  |
15.20: 
| 15.20 | (1–0, 0–1, 3–1)  | (1–0, 0–1, 3–1)  | (1–0, 0–1, 3–1)  | Yleisömäärä: 14 929  Tuomarit:  Erotuomarit   Mikko Kaukokari   Sean MacFarlane  Linjatuomarit   Daniel Hynek   Jiří Ondráček  |  |
| 15.20 |  | Raportti |     | Yleisömäärä: 14 929  Tuomarit:  Erotuomarit   Mikko Kaukokari   Sean MacFarlane  Linjatuomarit   Daniel Hynek   Jiří Ondráček  |  |
| 15.20 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 14 929  Tuomarit:  Erotuomarit   Mikko Kaukokari   Sean MacFarlane  Linjatuomarit   Daniel Hynek   Jiří Ondráček  |  |
| 15.20 | Gustavsson |  | Binnington | Yleisömäärä: 14 929  Tuomarit:  Erotuomarit   Mikko Kaukokari   Sean MacFarlane  Linjatuomarit   Daniel Hynek   Jiří Ondráček  |  |
15.20: 
15.20: 
15.20: 
15.20:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. toukokuuta 2024 | Sveitsi  | 0–2 |  Tšekki | O2 Arena, Praha |  |
20.20: 
| 20.20 | (0–0, 0–0, 0–2)  | (0–0, 0–0, 0–2)  | (0–0, 0–0, 0–2)  | Yleisömäärä: 17 413  Tuomarit:  Erotuomarit   Michael Campbell   Mikael Holm  Linjatuomarit   Nick Briganti   Ludvig Lundgren  |  |
| 20.20 |  | Raportti 0–1 0–2 |     Pastrňák (Kundrátek, Hájek) – 49.13  Kämpf (Kubalík, Nečas) tm. – 59.41  | Yleisömäärä: 17 413  Tuomarit:  Erotuomarit   Michael Campbell   Mikael Holm  Linjatuomarit   Nick Briganti   Ludvig Lundgren  |  |
| 20.20 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 17 413  Tuomarit:  Erotuomarit   Michael Campbell   Mikael Holm  Linjatuomarit   Nick Briganti   Ludvig Lundgren  |  |
| 20.20 | 4 min |  | 4 min | Yleisömäärä: 17 413  Tuomarit:  Erotuomarit   Michael Campbell   Mikael Holm  Linjatuomarit   Nick Briganti   Ludvig Lundgren  |  |
| 20.20 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 17 413  Tuomarit:  Erotuomarit   Michael Campbell   Mikael Holm  Linjatuomarit   Nick Briganti   Ludvig Lundgren  |  |
| 20.20 | Genoni |  | Dostál | Yleisömäärä: 17 413  Tuomarit:  Erotuomarit   Michael Campbell   Mikael Holm  Linjatuomarit   Nick Briganti   Ludvig Lundgren  |  |
20.20: 
20.20:
Lopputulokset

| Sij>  | Loh>  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | P | Lopputulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | A |  Tšekki (I) | 10 | 7 | 1 | 2 | 0 | 36 | 17 | +19 | 25 | Kultaa |
| 2 | A |  Sveitsi | 10 | 6 | 2 | 0 | 2 | 35 | 17 | +18 | 22 | Hopeaa |
| 3 | B |  Ruotsi | 10 | 8 | 1 | 0 | 1 | 44 | 19 | +25 | 26 | Pronssia |
| 4 | A |  Kanada | 10 | 6 | 2 | 1 | 1 | 42 | 28 | +14 | 23 | Neljäs sija |

| 5 | B |  Yhdysvallat | 8 | 5 | 0 | 1 | 2 | 37 | 17 | +20 | 16 | Putosi puolivälierissä |
| 6 | B |  Saksa | 8 | 5 | 0 | 0 | 3 | 35 | 27 | +8 | 15 | Putosi puolivälierissä |
| 7 | B |  Slovakia | 8 | 3 | 1 | 1 | 3 | 29 | 29 | 0 | 12 | Putosi puolivälierissä |
| 8 | A |  Suomi | 8 | 3 | 0 | 2 | 3 | 22 | 16 | +6 | 11 | Putosi puolivälierissä |

| 9 | B |  Latvia | 7 | 1 | 3 | 0 | 3 | 19 | 29 | −10 | 9 | Jäi alkusarjaan |
| 10 | A |  Itävalta | 7 | 2 | 0 | 1 | 4 | 21 | 29 | −8 | 7 | Jäi alkusarjaan |
| 11 | A |  Norja | 7 | 2 | 0 | 0 | 5 | 15 | 25 | −10 | 6 | Jäi alkusarjaan |
| 12 | B |  Kazakstan | 7 | 2 | 0 | 0 | 5 | 12 | 31 | −19 | 6 | Jäi alkusarjaan |
| 13 | A |  Tanska | 7 | 2 | 0 | 0 | 5 | 15 | 29 | −14 | 6 | Jäi alkusarjaan |
| 14 | B |  Ranska | 7 | 1 | 0 | 1 | 5 | 13 | 26 | −13 | 4 | Jäi alkusarjaan |

| 15 | A |  Iso-Britannia | 7 | 1 | 0 | 0 | 6 | 12 | 30 | −18 | 3 | Putosi 1. divisioonan A-lohkoon vuodeksi 2025 |
| 16 | B |  Puola | 7 | 0 | 0 | 1 | 6 | 11 | 29 | −18 | 1 | Putosi 1. divisioonan A-lohkoon vuodeksi 2025 |
Isäntä.
Televisiointi Suomessa

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen televisiointioikeudet Suomessa siirtyivät Viaplay Groupille vuonna 2024. Kisojen kaikki ottelut näkyivät maksullisilta V Sportin kanavilta sekä Viaplay -suoratoistopalvelusta, jonka lisäksi kaikki Suomen ottelut, välierät ja mitalipelit näkyivät aiempien vuosien tapaan ilmaisena MTV3-kanavalta sekä maksullisena MTV Katsomo+ -suoratoistopalvelusta.
Videokuvaa Prahan O2-areenan edessä (25.05.2024).
Ventelän VPK

Paloaseman sijainti kartalla. Mäntynummentie 12, 08500 Lohja
Ventelän VPK (asema 64) on Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen alainen sopimuspalokunta Lohjalla, joka on perustettu 15.9.1927. Palokunta sijaitsee Pohjois-Lohjalla Lohjan aseman, Perttilän, Lempolan ja Muijalan taajamien kupeessa. Muutaman sadan metrin päässä Lohjanharjun päällä kulkee valtatie 25 sekä vieressä Hyvinkää–Karjaa-rata, joita pitkin liikkuu huomattavasti muun muassa irto- ja puutavaraa sekä vaarallisia aineita. Myös Helsinki-Turku moottoritie, valtatie 1, kulkee muutaman kilometrin päässä.
Palokunnan osastot

Ventelän VPK on jaettu neljään osastoon, jotka ovat hälytysosasto, nuoriso-osasto, tukiosasto ja veteraanikerho.
Palokunnan osastot > Hälytysosasto

Ventelän VPK:n hälytysosasto tukee pelastuslaitosta sammutus- ja pelastustoiminnassa pääasiassa Lohjan keskustassa sekä kaupungin pohjoisosassa. Apuun lähdetään tarpeen vaatiessa myös naapurikuntiin: mm. Vihtiin, Siuntioon ja Karkkilaan.
Hälytystoimintaan osallistuminen vaatii 18 vuoden iän, sekä vähintään hyväksytysti suoritetun sammutustyökurssin.
Palokunnan osastot > Nuoriso-osasto

Palokuntanuoret on jaettu kahtia nuorempiin ja vanhempiin nuoriin, joilla on omat koulutusohjelmansa. Ohjelmat on laadittu ryhmän taitojen sekä kokemuksen perusteella. Nuoremmat harjoittelevat tehokkaasti perusasioita käytännön ja teorian avulla, kun taas vanhempien nuorten harjoitukset sisältävät hieman enemmän käytäntöä ja ne ovat hälytysosastoon valmistavia.
Kun nuori täyttää 16 vuotta, hän voi siirtyä hälytysosastoon harjoittelijaksi ja osallistua hälytysosaston viikkoharjoituksiin.
Palokunnan osastot > Tukiosasto

Tukiosasto on Ventelän VPK:n uusin osasto. Se perustettiin palokunnan kevätkokouksessa vuonna 2015. Nimensä mukaisesti tukiosaston tehtävänä on tukea palokuntayhdistyksen ja sen muiden osastojen toimintaa. Tehtävinä on mm. palokunnan nettisivujen ylläpitäminen, päivittäistavaroiden hankkiminen, kiinteistön ja kaluston huoltaminen sekä avustaminen palokunnan järjestämissä tapahtumissa.
Palokunnan osastot > Veteraanikerho

Veteraanikerho perustettiin 1. helmikuuta 1987, eli noin 60 vuotta palokunna perustamisen jälkeen.
Kerhon toiminnan tarkoituksena on mahdollistaa palokuntatyön jatkuminen, vaikka varsinainen sammutus- ja pelastustyö ei enää olisikaan mahdollista esimerkiksi korkean iän tai terveydellisten syiden takia.
Paloasema

Ventelän VPK toimii nykyään rakennuksessa, joka vihittiin käyttöön 20.12.1976.
Paloasemalta löytyy kalustohallin lisäksi kalustonhuoltotilat, punttisali, luokkatila koulutuskäyttöä varten, toimistohuoneita ja pieniä varastotiloja. Lisäksi yläkerrasta lyötyy nuoriso-osaston tilat, sauna sekä vapaa-ajanviettotilat. Paloasemaa laajennettiin vuosien 2022 ja 2023 aikana samassa rakennuksessa olleen Länsi-Uudenmaan säästöpankin entisiin tiloihin. Palokunta pääsi käyttämään uusia laajennettuja tiloja marraskuusta 2023 alkaen.
Palokunnan yksiköt

| Ajoneuvon tunnus | Ajoneuvon tyyppi |
| --- | --- |
R LU 641: Sammutusauto
R LU 643: Säiliöauto
R LU 647: Miehistönkuljetusauto
R LU 6493: Maastopaloperäkärry
Ventelän VPK:n nykyinen sammutussopimus astui voimaan 2007. Sopimuksessa määritellään muun muassa säiliöauton (R LU 643) lähtöajaksi enintään 8 minuuttia vähimmäisvahvuudella 0+1 (kuljettaja) ja pelastusyksikön (R LU 641) lähtöajaksi enintään 12 minuuttia vähimmäisvahvuudella 1+3 (yksikönjohtaja, kuljettaja ja 2 sammutusmiestä).
Paloasemalla päivystää klo. 8-20 myös hoitotason ambulanssi, jota miehittää kaksi pelastuslaitoksen ensihoitajaa. Yöt ambulanssi viettää Lohjan paloasemalla, poissa valmiudesta.
Aiheesta muualla

Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen nettisivu
Ventelän VPK:n kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Ventelän VPK:n Facebook
Adjurānin sulttaanikunta

| Adjurānin sulttaanikunta  |
| --- | --- |
  
Valtiomuoto:  sulttaanikunta
Pääkaupunki:  Merka
Uskonnot:  islam
Adjurānin tai Ajuranin sulttaanikunta oli eteläisen Somalian rannikolla 1300-luvun lopulta 1600-luvulle hallinnut sulttaanikunta, jonka pääkaupunkina toimi Merka. Sulttaanikunta oli monen klaanin yhteenliittymä, johta johti Gareenin suku.
Sulttaanikunta kohosi huomattavaksi tekijäksi 1550- ja 1650-lukujen välisenä aikana. Vahvan keskitetyn hallinnon ja armeijan luoma vakauden kausi elvytti Intian meren kauppaa. Sulttaanikunnan aikana luotiin arkkitehtuuria ja vesiteknologiaa, joita on säilynyt meidän päiviimme asti. Aikakautena uudistettiin myös maatalous- ja verotusjärjestelmiä, jotka olivat paikoin käytössä aina 1800-luvulle asti.
Vahva armeija onnistui pitämään lännen oromoiden ja Intian valtamerellä toimineen Portugalin tunkeutumiset poissa. 1600-luvulla sulttaanikunta pysäytti oromoiden invaasion ja käännytti heidät islamin uskoon. Portugalin luoma uhka lähensi sulttaanikunnan ja osmanivaltakunnan suhteita.
Sulttaanikunta hajosi 1700-luvun alkuun mennessä. Syinä hajoamiseen olivat Portugalin jatkuva ahdistelu sekä myöhäisten hallitsijoiden itsevaltaiset otteet.
Adoneus

Adoneus on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Sen nimi viittaa Adonikseen.
Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Sapfon käyttämä niin sanottu Sapfon säkeistön koostuu kolmesta sapphicuksesta ja yhdestä adoneuksesta.
Armi Aavikko

| Armi Aavikko |
| --- | --- |
 Armi Aavikko elokuussa 1989.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Armi Anja Orvokki Aavikko
Syntynyt: 1. syyskuuta 1958 Helsinki
Kuollut: 2. tammikuuta 2002 (43 vuotta) Espoo
Ammatti:  laulaja, missi
Muusikko
Aktiivisena:  1977–1995
Tyylilajit:  iskelmä
Yhtyeet:  Danny & Armi   Finntastic
Levy-yhtiöt:   Scandia-Musiikki  Audiovox  M & T Tuotanto 
Aiheesta muualla
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Armi Anja Orvokki Aavikko (1. syyskuuta 1958 Helsinki – 2. tammikuuta 2002 Espoo) oli suomalainen missi, laulaja ja show-esiintyjä.
Aavikko kruunattiin 18-vuotiaana vuoden 1977 Miss Suomeksi. Miss Skandinavia -kilpailuissa Aavikko oli toinen perintöprinsessa. Keväällä 1977 hän aloitti yhteistyön laulaja Dannyn kanssa, ja he muodostivat suositun esiintyjäduon Danny & Armi. Heidän suurin suosionsa osui vuosiin 1977–1982, ja heidän hitti-iskelmiään ovat muun muassa ”Tahdon olla sulle hellä”, ”Kaiken sulle antaisin”, ”Silloin vasta kaiken saan” ja ”Me vain”. Aavikko julkaisi vuonna 1981 oman sooloalbuminsa Armi.
Danny ja Armi konsertoivat taajaan tanssipaikoilla ja ravintoloissa. Pitkälti Dannyn ohjauksen ja tuen ansiosta Aavikosta tuli ammattimainen laulaja. Uransa aikana Aavikko ei juuri saanut arvostusta laulajana, vaan hänet leimattiin pelkäksi missiksi. 1990-luvun alkupuolella Danny ja Armi esiintyivät laivaristeilyjen viihdeilloissa, jotka olivat yleisö- ja arvostelumenestyksiä. Vuosikymmenen puolivälin jälkeen Aavikko vetäytyi aktiiviselta laulajanuralta. Hän kärsi alkoholismista ja skandaalilehdistön huomiosta. Viimeisinä aikoinaan Aavikko suunnitteli uutta alkua ja laulelmalevyä, mutta hän kuoli 43-vuotiaana keuhkokuumeeseen.
Petri Tuunaisen kirjoittama elämäkerta Armi Aavikko – 1958–2002 ilmestyi vuonna 2005. Vuonna 2021 Yle julkaisi Aavikon elämästä tehdyn kuunnelmadraaman Armi Aavikko – siinä välissä olin elossa.
Elämä ja ura > Lapsuus ja nuoruus

Armi Aavikko syntyi 1958 Helsingissä Anja ja Keijo Aavikon perheeseen. Hänen äitinsä oli lähtöisin Leivonmäeltä Keski-Suomesta ja isänsä Pukkilasta. Armilla oli kolme vanhempaa sisarta, Anneli (1954), Pirjo (1955) ja Arja (1956–1992). Pikkuveli Rauno syntyi 1962 ja perheen kuopus Marja-Liisa 1968. Armin syntymän aikaan perhe asui Porvoossa, jonne he olivat rakennuttaneet omakotitalon. Keijo Aavikko työskenteli autonkuljettajana ja myöhemmin vakuutusmiehenä, ja äiti Anja hoiti lapsia kotona. Vauvaiässä Armi oli kuolla saatuaan myrkytyksen liian voimakkaasta peräpuikosta. 1960-luvun alussa perhe muutti Vuorikadulle Porvoon kirkon lähellä sijainneeseen piharakennukseen. Aavikon lapsuudenperhe oli uskovainen ja musikaalinen. Tyttäret perivät äitinsä uskonnolliset arvot ja kävivät sunnuntaisin Pelastusarmeijan Porvoon osaston pitämässä pyhäkoulussa. Isä puolestaan kannusti lapsiaan musiikin pariin, ja molemmat sedät olivat erinomaisia runonlausujia. Armi peri taiteellisuutensa juuri isänsä puolelta, ja koko ikänsä ilmaisi usein tuntemuksiaan juuri runojen kautta.
Armi Aavikko oli mielikuvitukseltaan rikas, itseironinen, kiltti ja iloinen mutta herkkä ihminen, joka kaipasi turvallisuutta. Hän oppi varhain, ettei kielteisten tunteiden näyttäminen ollut sopivaa. Avoimena ja rehellisenä ihmisenä hänen oli vaikea ymmärtää muiden taka-ajatuksia. Sisaruksista Armille läheisin oli häntä kaksi vuotta vanhempi Arja. Molemmat olivat herkkiä ja taiteellisia. Aavikon perhe vietti kesät maaseudulla Leivonmäellä äidin vanhempien, Kalle ja Santra Viialan luona. Armi Aavikolle rakkain lapsuudenympäristö oli juuri Leivonmäen maaseutumiljöö. Hän oli suvun mökillä monena kesänä laulajanuransa jälkeenkin.
Armi oli kuusivuotias, kun Aavikot muuttivat Porvoosta Helsingin Länsi-Pakilaan. Armi Aavikko mielsikin Ripusuontiellä sijainneen omakotitalon, jossa hän asui 13 vuotta, varsinaiseksi lapsuudenkodikseen. Helsingissä Keijo Aavikko laajensi kuljetusyritystään, ja Armi aloitti koulun Pakilan kansakoulussa 1965. Yksi hänen luokkatovereistaan oli Anne Taskinen, myöhemmältä taiteilijanimeltään Heinäsirkka. Armi osallistui kouluvuosinaan kuoroon ja oli solistina veljensä Raunon yhtyeessä. Hänen suuri musiikillinen idolinsa oli Katri Helena. Syksyllä 1971 Aavikko siirtyi Pakilan kansalaiskouluun, jossa hänen keskiarvonsa kohosi 9:ään. Vuonna 1973 hän pääsi töihin kukkakauppaan ja yritti käydä pitkien työpäivien ohessa iltakoulua. Lopulta hän palasi päiväopiskeluun ja kävi yläastetta Maunulan yhteiskoulussa ennen missikisoja.
Aavikon vanhempien liitto päättyi eroon keväällä 1975. Keijo-isän alkoholinkäyttö ja ajoittainen väkivaltainen käytös olivat varjostaneet perhettä aina nuorimmaisen Marja-Liisan syntymästä lähtien. Anja Aavikko ei lähes absolutistina hyväksynyt alkoholia ja pitkän harkinnan jälkeen otti lopulta eron miehestään. Armi työskenteli kesän ajan 1975 Yhtyneiden Kuvalehtien juoksutyttönä.
Elämä ja ura > Miss Pääkaupunki 1976

Kesällä 1976 Aavikko pääsi lapsuudenystävänsä kanssa jälleen Yhtyneiden Kuvalehtien lähettitytöksi. Lehtitalossa olivat töissä myös Aavikon kaksi sisarta, Arja puhelinvaihteen hoitajana ja Pirjo latojana. Lapsuudenystävä halusi ilmoittaa Aavikon Mustikkamaalla järjestettävään Miss Pääkaupunki -kilpailuun. Alkuun vastahakoinen Aavikko suostui ehdotukseen vasta kuultuaan Ruotsin-risteilypalkinnosta. Hän voitti ja ponnahti hetkessä julkisuuteen. Kesän aikana hän sai lisäksi muun muassa tittelit ”Aurinkotytön perintöprinsessa” ja ”Miss Kroppa”. Aurinkotyttö-kilpailun yhteydessä Aavikko teki ensimmäisen ulkomaanmatkansa Kanariansaarille.
Menestys kauneuskilpailuissa olisi poikinut Aavikolle mallintöitä ulkomailta. Aavikko ei varsinaisesti haaveillut misseydestä eikä mallinurasta, vaikka itse ala kiehtoikin häntä. Hän oli päättänyt ensisijaisesti käydä koulunsa loppuun, joten ei ottanut työtä vastaan. Aavikko oli muita luokkalaisiaan parisen vuotta vanhempi, koska oli välillä lopettanut koulun töiden takia ja jatkanut iltaopiskelulla. Miss Suomi -tittelin myötä Aavikko koki opiskelun liian raskaaksi julkisten velvollisuuksien ohessa, joten hän jätti koulun kesken neljä kuukautta ennen valmistumistaan keskikoulusta.
Elämä ja ura > Miss Suomi 1977

Aavikon sisar Pirjo halusi ilmoittaa hänet helmikuussa 1977 pidettävään Miss Suomi -kilpailuun. Aavikko kaavaili sairaanhoitajaopintoja mutta taipui lopulta suostuttelujen jälkeen osallistumaan kisoihin. Kaksi viikkoa myöhemmin hän sai tietää tulleensa valituksi loppukilpailuun. Mainostelevision studioilla 8. helmikuuta 1977 pidettyjen uima- ja iltapukukierrosten jälkeen juontaja Ville-Veikko Salminen julisti 18-vuotiaan Aavikon voittajaksi kymmenen finalistin joukosta. Tuomarit olivat kehuneet hänen pohjoismaista viehätystään ja ”anatomista täydellisyyttään”, ja hänet oli valittu myös lehdistön ihannetytöksi. Televisiolähetystä seurasi noin kaksi miljoonaa suomalaista. Aavikko itse muisteli voiton hetkeään myöhemmin: ”Itkin paljon, mutta itkin pelosta... kun en tiennyt mitä tulee tapahtumaan.”
Media kiinnostui Aavikosta missitittelin myötä, jolloin tavallisesta perhetytöstä tuli maanlaajuinen sensaatio. Heti kisojen jälkeen Aavikko lähti kiertueelle esittelemään kevätmuotia Sokoksen tavarataloihin yhdessä Kari Tapion kanssa. Yleisöennätyksiä lyöneen kiertueen aikana Aavikko toi esille unelmansa laulajanurasta, sillä lavaesiintymiset tuntuivat omalta alalta. Kari Tapio keksi, että Aavikko voisi esittää kiertueella hänen kanssaan ”Maailman valot” -kappaleen. Tuolloin Aavikko lauloi lavalla ensimmäisen kerran.
Miss Suomi -tittelillä oli 1970-luvulla suuri markkina-arvo, joten SOK:n kiertueen jälkeenkin Aavikko oli esillä koko ajan: hän emännöi paikallisia kauneuskilpailuja ja toimi mallina sekä tuote-esittelijänä. Lisäksi hänellä oli jonkin verran juontotehtäviä. Julkinen pyöritys oli kuitenkin liian kovaa, ja Aavikko määrättiin viikoksi sairauslomalle työuupumuksen vuoksi. Samoihin aikoihin hän pääsi tutustumaan musiikkivaikuttajiin ja tapasi ensi kertaa Dannyn.
Aavikko edusti Suomea vuoden 1977 Miss Universum -kilpailussa, jota varten hän matkusti Santo Domingoon. Suurin elämys Aavikolle oli päästä laulamaan paikallisessa televisiolähetyksessä. Muutoin kisoissa vietetyt viikot olivat hektisiä ja raskaita. Aavikko oli lähes kielitaidoton eikä yhtä itsevarma kuin monet kilpasisarensa eikä lopulta sijoittunut finaaliin. Tuomariston mukaan Aavikko oli ulkoisesti upea, mutta ”kansainvälinen glamour” puuttui. Viimeisenä missivelvollisuutenaan Aavikko osallistui lokakuussa 1977 pidettyihin Miss Skandinavia -kilpailuihin Finlandia-talolla. Hän sai toisen perintöprinsessan tittelin, kun ruotsalainen Birgitta Lindvall kruunattiin voittajaksi.
Elämä ja ura > Finntastic

Kesästä 1978 alkuvuoteen 1980 Aavikko oli mukana Finntastic-kokoonpanossa, johon Dannyn ja Armin lisäksi kuuluivat Pepe Willberg ja vuoden 1978 Miss Suomi Seija Paakkola. Idea syntyi Dannyn & Armin showkiertueen aikana, ja Paakkola pääsi näin kokeilemaan siipiään laulajana. Willberg otettiin mukaan, jotta yhtyeessä olisi kaksi naista ja kaksi miestä. Finntastic tituleerattiin monessa yhteydessä ”Suomen Abbaksi”. Kokoonpano esiintyi ensimmäisen kerran yhdessä Danny & Armi laserajassa -kiertueen yhteydessä. Elokuussa he esiintyivät Rovajärven tykistöleirillä noin 8 000:lle alokkaalle. Kesän 1979 Danny Show rakennettiin kokonaan Finntasticin ympärille. 1950-luvun muodista ja rock-vaikutteista koottu Frendit-show oli juonellinen tarina nuorisojengistä. Se ei ollut samanlainen kassamagneetti kuin edellisen kesän show mutta menestyi silti hyvin.
Syksyllä 1979 Finntastic esitti ravintolashow’n nimeltä Hellät paikat. Sitä oli tekemässä monia viihdealan toimijoita, kuten Matti Kuusla, Pertti Reponen (joka oli käsikirjoittanut myös Frendit -show’n) ja Junnu Vainio. Esitykset pidettiin maaliskuussa 1980 Turun Hamburger Börsissä ja Helsingin Kaivohuoneella. Hellät paikat parodioi Dannyn & Armin aiempia hittejä sekä ajankohtaisia puheenaiheita. Show sai kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton, mutta yleisövastaanotto oli hyvä. Aavikko sai ensimmäistä kertaa kiitosta myös arvostelijoilta, ja hänen todettiin saaneen lauluunsa ”rutkasti äänivaroja”. Suosiosta huolimatta Finntastic hajosi sisäisiin ristiriitoihin pian show’n päätyttyä.