stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Napoléon-Alexandre Labrie

Napoléon-Alexandre Labrie
Napoléon-Alexandre Labrie (5. elokuuta 1893 Godbout – 16. toukokuuta 1973) oli kanadalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Jeesuksen ja Marian kongregaation papiksi 15. huhtikuuta 1922 ja nimitettiin Golfe St-Laurentin apostoliseksi vikaariksi sekä Limatan titulaaripiispaksi 30. maaliskuuta 1938. Piispaksi vihkiminen seurasi 17. heinäkuuta.
22. joulukuuta 1945 Labrie sai nimityksen Golfe St-Laurentin piispaksi. 7. joulukuuta 1956 hän erosi tehtävistään ja sai nimityksen Hiltan titulaaripiispaksi. Tästä arvosta hän erosi 23. marraskuuta 1970. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
Nikolai Thuneberg

Nikolai Thuneberg (? – ?) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri.
Thunebergin isä oli everstiluutnantti Samuel Fabian Thuneberg ja äiti kasakkahetmanin tytär, jonka nimi ei ole tiedossa. Thuneberg palveli 1888 kapteenina 48. Odessan jalkaväkirykmentissä. Vuonna 1890 hänet ylennettiin everstiluutnantiksi ja siirrettiin 7. tarkk’ampujapataljoonaan. Thuneberg ylennettiin everstiksi 1902 ja määrättiin 256. Gurian reservipataljoonan komentajaksi Kaukasiaan. Vuonna 1906 hänet siirrettiin 179. Ust-Dvinan eli Vienanjoen jalkaväkirykmentin komentajaksi. Tästä tehtävästä ja sotapalveluksesta hän sai eron kenraalimajurina tammikuussa 1908.
Nikolai Teodor Albrekt Langenskjöld

Nikolai Teodor Albrekt Langenskjöld (7. syyskuuta 1855 Heinola – 5. kesäkuuta 1907 Viipuri) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri.
Langenskjöldin vanhemmat olivat everstiluutnantti Odert Teodor Gustaf Langenskjöld ja Maria Ernestina Reptšinskaja ja puoliso vuodesta 1881 Vera Aleksejevna Malova. Tietokirjailija, kirjastonhoitaja Agnes Langenskjöld sekä  rehtori, lähetystyön ja rauhanliikkeen aktiivi Greta Langenskjöld olivat heidän tyttäriään.  Nikolai Teodor Albrekt Langenskjöld tuli junkkariksi 3. Aleksanterin sotakouluun vuonna 1872, oltuaan aiemmin lyhyen aikaa Vladimirin kadettikoulussa Kiovassa. Hänet siirrettiin junkkariksi tykistökouluun 1872 ja ylennettiin siellä porte-épée-junkkariksi 1875. Valmistuttuaan tykistökoulusta samana vuonna hänet määrättiin aliluutnanttina palvelukseen 33. tykistöprikaatiin. Luutnantiksi Langenskjöd yleni 1876. Hän osallistui prikaatissaan Turkin sotaan 1877–1878 ja komennettiin sodan jälkeen Mihailovin tykistöakatemiaan Pietariin. Akatemian jälkeen hänet määrättiin vuonna 1881 palvelukseen tykistön pääpolygoniin. Kapteeniksi 1885 ylennettynä Langenskjöld määrättiin sihteeriksi tykistön keskushallinnon tykistökomiteaan 1886. Everstiluutnantiksi hänet ylennettiin 1892 ja everstiksi 1896. Vuonna 1905 hänet nimitettiin jäseneksi tykistön keskushallinnon tykistökomiteaan, kenraalimajuriksi hän yleni huhtikuussa 1906. Langenskjöld kuoli virkatehtäviä hoitaessaan Viipurissa kesäkuun alussa 1907.
Nana Boateng

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Bismark Adjei-Boateng
Syntymäaika: 10. toukokuuta 1994 (ikä 30)
Syntymäpaikka: Abaadze, Ghana
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 180 cm
Lempinimi: Nana
Seura
Seura: Jeonbuk Hyundai Motors
Pelinumero: 57
Junioriseurat
2010–2011: Right to Dream Academy
2011–2012: Manchester City
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2012–2017 | Manchester City | 0 | (0) |
| 2012–2016 | → Strømsgodset IF | 85 | (16) |
| 2017–2019 | Colorado Rapids | 38 | (1) |
| 2020–2021 | KuPS | 34 | (3) |
| 2021–2023 | CFR Cluj | 64 | (5) |
| 2023– | Jeonbuk Hyundai Motors | 4 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 225 | (25) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. elokuuta 2023.
Bismark "Nana" Adjei-Boateng (s. 10. toukokuuta 1994 Abaadze) on ghanalainen jalkapalloilija, joka edustaa Etelä-Korean K League 1 -seura Jeonbuk Hyundai Motorsia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Nana Boateng allekirjoitti vuonna 2012 sopimuksen siirtymisestä Manchester Cityyn. Hänet vuokrattiin välittömästi norjalaiseen pääsarjan Strømsgodset IF:n joukkueeseen, jossa hän pelasi neljä kautta.
Boateng siirtyi tammikuussa 2017 Yhdysvaltoihin Major League Soccer-sarjaan, jossa hän pelasi Colorado Rapids-joukkueessa kaksi kautta kesään 2019 asti. Sen jälkeen hän siirtyi joulukuussa 2019 tehdyllä sopimuksella Suomen Veikkausliigaan edellisen kauden mestarin Kuopion Palloseuran riveihin, jossa hän oli mukana seuran ottaessa Veikkausliigan pronssia. Boateng valittiin syyskuun 2020 pelaajaksi Veikkausliigassa. KuPS lunasti 1+1 sopimuksesta Boatengin toisen vuoden eli Boateng jatkoi KuPS:ssa kaudella 2021.
Syyskuun alussa 2021 Boateng siirtyi romanialaiseen CFR Clujiin, jota hän edusti lähes kaksi vuotta. Kesällä 2023 Boateng siirtyi K League 1 -seura Jeonbuk Hyundai Motorsiin.
Saavutukset

Suomen mestaruuspronssia: 2020
Mikko Mönkkönen

Vesa Mikko Mönkkönen (s. 20. maaliskuuta 1961 Kuopio) on suomalainen biologi ja professori. Hän on toiminut Jyväskylän yliopistossa soveltavan ekologian professorina vuodesta 2005. Hän toimii kaudella 2018–2021 Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan dekaanina.
Akateeminen ura

Mikko Mönkkönen opiskeli biologiaa Oulun yliopistossa ja hän valmistui sieltä filosofian maisteriksi 1987 ja lisensiaatiksi vuonna 1989. Tohtoriksi hän väitteli 1991 Oulun yliopistossa ekologian alalta. Mönkkösen väitöskirja (Geographical patterns and local processes in holarctic breeding bird communities, suom. Maantieteellisiä rakenteita ja paikallisia prosesseja holarktisesti lisääntyvissä lintuyhteisöissä) käsitteli holarktisella alueella pesivien lintulajien käyttäytymisen ilmiöitä ja piirteitä. Holarktinen alue (engl. holarctic region) on etupäässä kasvimaantieteellinen käsite, joka tarkoittaa kasvimaantieteellistä valta-aluetta. Maantieteellisesti holarktinen alue kattaa suurimman osan pohjoisesta pallonpuoliskosta eli siihen kuuluvat Eurooppa, Pohjois-Afrikka, Aasian keski- ja pohjoisosat sekä Pohjois-Amerikka.
Akateemisen uransa Mönkkönen aloitti tutkijana Oulun yliopiston eläintieteen laitoksella 1990–1991. Sen ohella hän työskenteli Nepeanissa, Ontariossa Kanadan luontopalvelun (engl. Canadian Wildlife Service, Conservation and Protection) luonnonsuojelua ja luonnon ennallistamista harjoittavan yksikön tutkijana. Valmistumisensa jälkeen (1991) Mönkkönen on tutkimustyön ohella toiminut myös opettajana. Hänen ensimmäinen opetustehtävänsä oli avustavana opettajana Oulun yliopistossa 1992–1994. Lokakuussa 1994 hänet nimitettiin eläinekologian apulaisprofessoriksi Oulun yliopistoon. Tässä tehtävässä hän toimi kesään 1995 asti. Vuodesta 1995 Mönkkönen on ollut Oulun yliopiston ekologian ja eliömaantieteen dosentti.
Apulaisprofessuurin jälkeen Mönkkönen oli Suomen akatemian nuorempana tutkijana vuosina 1995–1998. Akatemiahankkeen päätyttyä hän toimi Oulun yliopiston biologian laitoksella lyhyen aikaa (1998) evoluutioekologian apulaisprofessorina. Toimittuaan vielä opettajana yliopistossaan (1998–1999) hän työskenteli Suomen akatemiassa vanhempana tutkijana vuosina 1999–2000. Akatemiaprojektin jälkeen hän palasi takaisin normaaliin toimeensa opettajana, jota hän hoiti vuoteen 2002.
Mönkkösen ensimmäinen professuuri oli elokuusta 2002 heinäkuuhun 2003 Oulun yliopistossa eläinekologian alalla. Sen päätyttyä hän työskenteli 2003–2005 Oulun yliopiston eläintieteellisen museon ja puutarhan yli-intendenttinä.
Kotimaan ohella Mönkkönen on työskennellyt Montpellier’ssa sijaitsevassa Ranskan kansallisessa ekologian tutkimuskeskuksessa (CEFE, CNRS).
Oulun vuosinaan Mönkkönen osallistui opetuksen kehittämiseen laitoksellaan. Hän kehitti uusia opetusmenetelmiä soveltaen mm. virtuaaliopetusta. Opetuksen lisäksi Mönkkönen vaikutti tutkimustyön ja sen laadun kehittämiseen yliopistossaan. Hän toimi vuodet 2001–2003 Oulun yliopiston tutkimuksen laatuyksikön johtajana.
Professorina

Mönkkönen nimitettiin elokuun alussa 2005 soveltavan ekologian professoriksi Jyväskylän yliopistoon. Soveltava ekologia tutkii mm. erilaisia luonnonsuojelubiologian teemoja. Eräs keskeisiä kysymyksiä on, miten luonnon ekosysteemejä voitaisiin ennallistaa. Käytännön tasolla ekologit tutkivat, miten eläinpopulaatioita (esim. riistaeläimet) voitaisiin hyödyntää kestävällä tavalla.
Professuurin ohella Mönkkönen oli toimikaudella 2014–2017 Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitoksen laitosjohtaja. Hänen toimikaudellaan laitoksella toteutettiin mm. vuoden 2017 aikana organisaatiouudistus, jossa vanha osastojako (1) akvaattiset tieteet, 2) ekologia ja evoluutiobiologia, 3) solu- ja molekyylibiologia sekä 4) ympäristötiede) uudistettiin. Uuden rakenteen mukaan laitos koostuu kahdesta osastosta. Biotieteiden osastoon kuuluvat ekologian ja evoluutiobiologian sekä solu- ja molekyylibiologian tutkimus ja opetus. Mönkkösen oma tutkimusala (soveltava ekologia) luetaan kuuluvaksi biotieteiden osastoon. Ympäristö ja luonnonvarat -osasto puolestaan sisältää ympäristötieteen ja akvaattiset tieteet. Mönkkösen toimikausi laitoksen johtajana päättyy vuoden lopussa 2017.
Jyväskylän yliopiston rehtori Keijo Hämäläinen nimitti marraskuussa 2017 Mönkkösen matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan dekaaniksi toimikaudelle 1.1.2018–31.12.2021.
Toimittaja

Tieteellisen uran ohella Mönkkönen on pitkään toimittanut tai ollut avustajana useissa eri lehdissä biologian ja eläintieteen aloilla. Näihin lukeutuu sekä suomalaisia että ulkomaisia julkaisuja.  Annales Zoologici Fennici-lehden toimittajana hän on ollut vuodesta 1993 lähtien. Kotimaassa hän on ollut toimittajana Suomen riista -lehdessä vuodesta 1996. Vuosina 1995–1998 hän oli Ornis Fennican päätoimittaja ja vielä vuonna 1999 apulaispäätoimittaja. Toukokuusta 2000 kesäkuuhun 2004 Mönkkönen oli Ecographyn vastaava päätoimittaja ja sen jälkeen 2005–2009 avustavana toimittajana Global Ecology and Biogeography -nimisessä lehdessä.
Luottamustoimet

Professori Mönkkönen on ottanut osaa useiden biologian alan yhteisöjen ja yhdistysten toimintaan. Vuodesta 1997 hän on ollut kansainvälisen Society for Conservation Biologyn (suom. Luonnonsuojelubiologian yhteisö) jäsen. Suomen lintutieteellisen yhdistyksen jäsen hän on ollut vuodesta 1998 lähtien. Mönkkösen tieteellistä asiantuntemusta luonnonsuojelun alalta on usein hyödynnetty kansallisessa päätöksenteossa paikallisella ja valtakunnallisella tasolla. Hän on toiminut asiantuntijajäsenenä erilaisissa ympäristöhallinnon projekteissa sekä ministeriöiden asettamissa työryhmissä.
Kesällä 2018 Jyväskylässä järjestetään Jyväskylän yliopiston isännöimänä 5. eurooppalainen luonnonsuojelubiologian konferenssi (engl. 5th European Congress of Conservation Biology, ECCB). Professori Mönkkönen on vetänyt puheenjohtajana konferenssin järjestelytoimikuntaa, johon kuuluvat lisäksi mm. professorit Jouni Taskinen ja Janne Kotiaho Jyväskylän yliopistosta.
Nivelsormus

nivelsormus

Nivelsormus on koru jota pidetään sormessa. Se näyttää hiukan keskiaikaisen haarniskan käsineen sormiosalta, mutta on yleensä pienempi ja hauraampi. Nivelsormukset yhdistetään usein goottien pukeutumistyyliin.
Aiheesta muualla

kuva nivelsormuksesta
kuva nivelsormuksesta käytössä
kuvia nivelsormuksesta
Neljätoista sanaa

Uusnatsimurhaaja Curtis Allgier ”14” ja ”88” tatuoituna silmien yläpuolelle.
Neljätoista sanaa (engl. Fourteen Words) on viittaus tunnettuun valkoisen ylivallan ja valkoisten nationalistien englanninkieliseen sloganiin ”We must secure the existence of our people and a future for white children.” Suomeksi slogan kuuluu ”Meidän pitää turvata kansamme olemassaolo sekä tulevaisuus valkoisille lapsille”, ja on suomeksi yhdeksän sanan pituinen. Sitä voidaan myös käyttää viittaamaan toiseen 14-sanaiseen lauseeseen: ”Because the beauty of the White Aryan woman must not perish from the earth”, joka on suomeksi ”Koska valkoisen arjalaisen naisen kauneus ei saa kadota maailmasta”, ja on suomeksi kahdeksan sanan pituinen.
Alkuperä

Neljätoista sanaa on peräisin David Lanelta, valkoisen ylivallan terroristijärjestön The Orderin jäseneltä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neljätoista sanaa Wikimedia Commonsissa
Neulamot

| Neulamot |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Seesamikasvit
Suku::  Neulamot Uncarina  Stapf
Katso myös
   Neulamot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Neulamot (Uncarina) on seesamikasveihin kuuluva kasvisuku, joka esiintyy Madagaskarissa. Sukuun kuuluu 14 lajia. Lähes kaikki neulamot kasvavat saaren kuivassa osassa aavikkoelinympäristössä.
Lajeja

sormineulamo (Uncarina decaryi)
nuppineulamo (Uncarina grandidieri)
samettineulamo (Uncarina roeoesliana)
ankkurineulamo (Uncarina stellulifera)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Uncarina
Suomen Lajitietokeskus: Neulamot – Uncarina
Nivelvarsimittakone

Nivelvarsimittakone, johon kiinnitettynä laserskanneri ja koskettava mittapää
Nivelvarsimittakoneella tarkoitetaan koordinaattimittauskonetta, joka on nimensä mukaisesti käsin liikutettavissa oleva varsimainen laite, jossa on yleensä kuusi tai useampia niveliä.
Laitteen toiminta perustuu niveliin sijoitettuihin tarkkoihin kulma-antureihin perinteisten lineaariantureiden sijaan.
Tarkkuudeltaan nivelvarsimittakoneet eroavat perinteisistä koordinaattimittauskoneista rakenteensa takia huomattavasti. Lyhyiden, noin 2 metrin mittaisten, nivelvarsimittakoneiden yksittäisen pisteen toistotarkkuus on parhaimmillaan noin 20 µm luokkaa, kun taas perinteisen pöytämallisen koneen tarkkuus on joidenkin mikrometrien luokkaa.
Käyttökohteet

Nivelvarsimittakoneita käytetään pääasiallisesti sellaisissa kohteissa, joita ei voida perinteisillä koordinaattimittauskoneilla mitata. Näitä ovat esimerkiksi auton korien sisämitat ja suurten työstökoneiden osien yhdensuuntaisuuden mittaaminen.
Konetyypin rakenne sallii myös helpon siirrettävyyden vaikkapa työpisteiden välillä, jonka takia sitä käytetään usein esimerkiksi erilaisten teollisuudessa käytettävien kiinnikkeiden mittaamiseen.
Mä hyppään järveen

| ”Mä hyppään järveen” Rehtorit |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : huhtikuu 1997
 Julkaistu: 1997
 Formaatti: CDS
 Tuottaja(t): Jari Kääriäinen & Kari Kalén
 Tyylilaji: ramopunk
 Kesto: 02.27
 Levy-yhtiö: omakustanne (Rock’n’roll Unelmat)
Rehtoreiden muut singlet
| ”F.C. Born to Lose” 1996 | ”Mä hyppään järveen” 1997 | ”Perjantain ja maanantain välinen yö” 2001 |
Mä hyppään järveen on ramopunk-yhtye Rehtoreiden single, joka julkaistiin omakustanteena vuonna 1997.
Kappaleet

Mä hyppään järveen! – 2.27
Minut tapettiin vappuviikolla – 2.20
Pukumauri – 3.00
Kokoonpano

Janne – laulu
Rehtori Heko – kitara
Stindy-Boy – bassokitara, taustalaulu
Kaide – rummut
Kokoonpano > Tuotanto

Jari Kääriäinen – tuottaja
Kari Kalén – tuottaja
Aiheesta muualla

Mä hyppään järveen finnmusic.net -sivustolla
Muriel Bowser

| Muriel Bowser |
| --- | --- |

Columbian liittopiirin 8. pormestari
 2. tammikuuta 2015 –  
Edeltäjä:  Vincent C. Gray
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. elokuuta 1972 (ikä 52) Washington, D.C., Yhdysvallat
Ammatti:  poliitikko
Lapset:  1
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Tutkinnot:  Chathamin yliopisto American University
Uskonto:  katolisuus
 Nimikirjoitus
Muriel Elizabeth Bowser (s. 2. elokuuta 1972 Washington (DC), Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen poliitikko, joka on toiminut Columbian liittopiirin pormestarina vuodesta 2015 lähtien. Hän on demokraattisen puoleen jäsen.
Tausta ja yksityiselämä

Bowser on syntyperäinen washingtonilainen. Hänen vanhempansa olivat Joe ja Joan Bowser. Isä toimi kiinteistönhoitajana pääkaupungin julkisissa kouluissa ja äiti sairaanhoitajana. North Michigan Parkin alueella asuvaan perheeseen kuului viisi lasta, joista Muriel on nuorin. Isä Joe oli aktiivinen paikallispolitiikassa, mikä herätti Murielin oman kiinnostuksen politiikkaan jo nuorena.
Uskonnolliselta vakaumukseltaan Bowser on katolilainen. Vuonna 2018 Bowser kertoi, että hän on adoptoinut tyttären, jolle hän antoi nimen Miranda.
Poliittinen ura

Bowserin poliittinen ura alkoi vuonna 2004, kun hänet valittiin naapuruston neuvoa-antavaan komiteaan (engl. Advisory Neighborhood Commission). Hän uusi paikkansa vuonna 2006 ilman vastaehdokasta. Samana vuonna 4. kaupunginosaa Washingtonin kaupunginvaltuustossa edustanut Adrian Fenty valittiin Columbian liittopiirin pormestariksi. Bowserista, joka johti Fentyn vaalikampanjaa, povattiin uutta 4. kaupunginosan edustajaa. Kun paikan täyttämiseen järjestettiin erillisvaalit, Bowser voitti saatuaan 40,4 % äänistä. Hän uusi paikkansa vuosina 2008 ja 2012.
Poliittinen ura > Pormestarina

Maaliskuussa 2013 Bowser ilmoitti lähtevänsä mukaan pormerstarikisaan sanoen, että korruptio on merkittävä ongelma kaupungissa. Republikaanit eivät asettaneet vastaehdokasta hänelle, ja Bowser voitti saatuaan 54,5 % äänistä. Bowser vannoi virkavalansa 2. tammikuuta 2015. Noustuaan pääkaupungin pormestariksi Bowser oli historian nuorin virassa aloittanut henkilö. Toisen virkakauden hän aloitti tammikuussa 2019.
Vuoden 2022 vaaleissa Bowser voitti jälleen vaalit saatuaan 76 % ja jatkoi kolmannelle kaudelleen. Tämän myötä Bowserista tuli Yhdysvaltain historian ensimmäinen afroamerikkalainen nainen, joka on valittu kolmesti jonkin kaupungin pormestariksi.
Poliittinen ura > Poliittisia kantoja

Bowser kannattaa Washingtonin muuttamista osavaltioksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Muriel Bowser Wikimedia Commonsissa
Nella Martinetti

Nella Martinetti vuonna 1975
Nella Martinetti (21. tammikuuta 1946 Brissago, Sveitsi – 29. heinäkuuta 2011 Männedorf, Sveitsi) oli sveitsiläinen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja.
Jo lapsena Martinettilla oli veljensä kanssa duo, jossa hän lauloi. Lisäksi hän soitti kitaraa.[lähde? ] Martinetti sanoitti kappaleen "Ne partez pas sans moi", jolla Sveitsi voitti Eurovision laulukilpailun vuonna 1988.
Martinetti kuoli heinäkuussa 2011 haimasyöpään ollessaan 65-vuotias.
Diskografia

Die schönsten Tessiner Lieder 1983
Bella Musica 1986 (MC)
Nella 1990
Die schönsten Tessinerlieder – Folge 2 1994
Nella Bella – es heiters Chrüsimüsi 1997
Das Beste aus 30 Jahren 2004
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nella Martinetti Wikimedia Commonsissa
Moni-imputointi

Moni-imputointi on menetelmä, jonka avulla voidaan paikata puuttuvaa tietoa. Tiedon puuttuminen on suhteellisen yleistä, koska esimerkiksi kyselytutkimuksissa vastauksia ei saada jokaiselta otoksen tilastoyksiköltä tai kaikki vastanneet eivät vastaa tutkimuksen jokaiseen kysymykseen. Datan analysoinnin kannalta tällainen puuttuva tieto voi olla ongelmallista, koska vastaamattomuus saattaa olla satunnaisen puuttumisen sijaan systemaattista.
Tulokset voivat olla harhaisia, sillä kyselyyn vastanneet saattavat poiketa niistä, jotka eivät ole jostain syystä vastanneet. Puuttuvaa tietoa voidaan kuitenkin imputoida sen sijaan, että käytettäisiin pelkästään havaittuja arvoja tai vain täydellisiä havaintorivejä. Moni-imputointi kannattaa, koska se on yleensä tehokkaampi menetelmä kuin täydellisten havaintorivien käyttö.
Imputointi

Tilastotieteessä imputointi on puuttuvien havaintojen paikkaamista. Ns. kunnollinen imputointi mahdollistaa aineiston pohjalta tehtävän validin tilastollisen päättelyn. Imputointi ei kuitenkaan ole ennustamista. Lähtökohtana on epätäydellinen data, josta saadaan monta uutta imputoitua dataa, joissa puuttuvat arvot on korvattu joillakin datan suhteen uskottavilla arvoilla, mutta havaitut arvot pysyvät ennallaan. Usein esimerkiksi viisi uutta dataa riittää.
Kiinnostavat parametrit estimoidaan sitten jokaisesta imputoimalla saadusta täydellisestä datasta. Jokaista saatua uutta aineistoa käsitellään kuten täydellistä dataa. Imputointiin liittyy kuitenkin epävarmuutta, jonka vuoksi tulokset poikkeavat toisistaan joka datassa, ja siten ne eroavat myös alkuperäisestä täydellisestä datasta. Lopuksi imputoitujen aineistojen parametrien estimaatit poolataan yhdeksi estimaatiksi. Myös varianssi estimoidaan. Moni-imputointikeskiarvon ja sen varianssin voi laskea ns. Rubinin kaavoilla.
Imputointi on kannattaa tehdä jotakin ohjelmistoa, kuten R, SAS, Stata tai SPSS, käyttäen. R:ssä imputoinnin voi tehdä esimerkiksi mice-paketin avulla.
Rubinin kaavat

Moni-imputoitujen aineistojen tulokset voidaan yhdistää Rubinin kaavoja käyttäen:
Moni-imputointikeskiarvo:
{\bar {\theta }}_{D}={\frac {1}{D}}\sum _{d=i}^{D}{\hat {\theta }}_{d},
jossa  {\hat {\theta }}_{d} on kiinnostuksen kohteena olevan parametrin piste-estimaatti ja  D imputoitujen aineistojen lukumäärä.
Varianssi moni-imputointikeskiarvolle:
{\hat {T}}_{D}={\frac {1}{D}}\sum _{d=i}^{D}{\hat {W}}_{d}+{\frac {D+1}{D(D-1)}}\sum _{d=i}^{D}\left({\hat {\theta }}_{d}-{\bar {\theta }}_{D}\right)^{2},
jossa  {\hat {W}}_{d} varianssi imputoidussa otoksessa.
Imputointi keskiarvon avulla

Puuttuvat havainnot voi korvata esimerkiksi aineiston keskiarvolla, mutta tätä tulisi välttää. Keskiarvoimputointi toiminee vain hätäapuna tapauksissa, joissa ainoastaan muutama havainto puuttuu. Imputoiminen keskiarvolla aliestimoi varianssia, vääristää muuttujien suhdetta, ja aiheuttaa estimaattien harhaa puuttuvuuden ollessa täysin satunnaista (MCAR). Moni-imputointiin keskiarvoimputointia ei voi käyttää, koska jokainen imputoitu aineisto olisi kuitenkin samanlainen.
Imputointi regressiota käyttäen

Regressioimputointi tuottaa harhattomia estimaatteja keskiarvolle, mikäli puuttuvuus on täysin satunnaista (MCAR). Aluksi havaitusta datasta rakennetaan malli, jonka sovitteesta lasketut ennusteet korvaavat puuttuvat havainnot. Stokastinen regressioimputointi on hienostuneempi versio regressioimputoinnista.