stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaliumferrisyanidi
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa kaliumferrisyanidi on tummanpunaista tai oranssia kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja vesiliuokset ovat väriltään keltaisia. Lisättäessä kaliumferrisyanidin liuokseen happoa, muodostuu ruskehtava saostuma, joka on ferrisyaanihappoa H3[Fe(CN)6]. Erittäin voimakkaat happoliuokset reagoivat yhdisteen kanssa muodostaen myrkyllistä vetysyanidia. Kaliumferrisyanidi ei itsessään ole erityisen myrkyllistä ja on lähinnä ärsyttävää iholle, silmille ja hengitysteille.
Valmistus ja käyttö

Kaliumferrisyanidia valmistetaan hapettamalla kaliumferrosyanidia joko kloorin tai bromin vesiliuosten avulla tai elektrolyyttisesti. Yhdistettä käytetään väriaineiden valmistukseen, esimerkiksi reaktiolla rauta(II)suolojen kanssa muodostuu niin kutsuttua preussinsinistä. Yhdistettä käytetään myös lisäämään teräksen lujuutta, metallien pinnoitusprosesseissa, tekstiilien värjäyksessä, valokuvausreagenssina ja sinikopioiden valmistamiseen. Orgaanisen kemian synteeseissä yhdistettä käytetään hapettimena, eräissä kytkentäreaktioissa ja asymmetrisissä alkeenien dihydroksyloinneissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaliumferrisyanidi Wikimedia Commonsissa
Kallias I

| Kallias> Καλλίας.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: ennen 590 eaa. Ateena
Kuollut: n. 520-luku eaa.
Vanhemmat:  Fainippos ja ?
Lapset:  Hipponikos I kolme tytärtä
Muut tiedot
Aktiivisena:  566–550 eaa.
Kallias (m.kreik. Καλλίας, lat. Callias; n. 590–520-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen, joka oli kotoisin Ateenasta ja kuului Kalliasten ja Hipponikosten ylimyssukuun. Erotuksena suvun muista samannimisistä häneen viitataan tutkimuksessa nimellä Kallias I.
Kallias oli Fainippoksen poika ja todennäköisesti suvun vanhimman tunnetun jäsenen Hipponikoksen veljenpoika. Hipponikoksen hankkima suuri omaisuus siirtyi hänelle.
Herodotos mainitsee Kalliaan tyranni Peisistratoksen suurena vastustajana ja ainoana ateenalaisena, joka osti Peisistratoksen omaisuuden aina kun hänet karkotettiin Ateenasta. Tämä ajoittuu 550-luvulle eaa. Kyseistä Herodotoksen kohtaa seuraa Historiateokseen tehty myöhempi lisäys, joka kertoo Kalliaasta enemmän: sen mukaan Kallias käytti paljon rahaa hevosiin, ja voitti Python kisoissa vuonna 566 eaa. ja Olympian kisoissa vuonna 564 eaa. Hän myös antoi kolmelle tyttärelleen suuret myötäjäiset sallien näiden naida kenet tahansa mieluisensa ateenalaisen, mikä oli poikkeus ajan normaalista käytännöstä. Kalliaan poika oli Hipponikos I.
Kallan

Kallan majakka
| --- | --- |
Sijainti:  Pietarsaari Suomi
Sijaintipaikka:  Kallan (d) 
Vesistö:  Perämeri 
| --- | --- |
Korkeus:  23 m
Materiaali:  teräsbetoni 
Värit:  Punainen, valkoinen 
| --- | --- |
Valmistunut:  1956 
| --- | --- |
Valon korkeus:  23 m
Valonkanto:  19,3 km
Valon ominaisuudet:  Q(2) WRG 6s 
Tutka:  T 
| --- | --- |
ARLHS:  FIN014 
Admiralty:  C4214 
List of Lights:  28740 
MarineTraffic:  1000006018 
NGA:  116-18196 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kallanin majakka sijaitsee Kallan-nimisellä luodolla Pietarsaaren edustalla. Vuonna 1956 rakennetussa majakassa on piirteitä, jotka muistuttavat Suomen ensimmäisiä merenpohjaan rakennettuja pohjamajakoita. Kallanin ensimmäinen valolaitteisto oli asetyleenikäyttöinen, mutta majakka sähköistettiin ja automatisoitiin vuonna 1964. Nykyisin majakka toimii tuulienergialla, ja sen valon kantomatka on 10 meripeninkulmaa. Majakkaan lisättiin vuonna 1971 tutkamajakka, joka ei kuitenkaan enää ole käytössä.
Kaliumetyyliksantaatti

| Kaliumetyyliksantaatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  140-89-6
PubChem CID:  2735045
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C3H5S2OK
Moolimassa:  160,31
Ulkomuoto:  Väritön tai kellertävä kiteinen aine
Sulamispiste:  200 °C
Tiheys:  1,558 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Kaliumetyyliksantaatti (C3H5S2OK) on kalium- ja etyyliksantaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä sekä analyyttisessä kemiassa sekä apuaineena malmien vaahdottamisessa.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa kaliumetyyliksantaatti on väritöntä tai vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Se liukenee veteen, mutta hydrolysoituu hitaasti veden vaikutuksesta etanoliksi, kaliumkarbonaatiksi, kaliumtritiokarbonaatiksi ja hiilidisulfidiksi. Kaliumetyyliksantaatti liukenee myös etanoliin, mutta ei esimerkiksi dietyylieetteriin. Aineen sulamispisteeksi annetaan kirjallisuudessa vaihtelevasti noin 200 °C tai 222–226 °C. Alkyloivat reagenssit reagoivat kaliumetyyliksantaatin kanssa muodostaen tioestereitä. Kupari-ionien kanssa reagoidessa muodostuu keltainen saostuma ja molybdeenin läsnä ollessa muodostuu väriltään violetti liuos.
Valmistus ja käyttö

Ensimmäisen kerran kaliumetyyliksantaattia valmisti William C. Zeise vuonna 1822 kaliumhydroksidin, etanolin ja hiilidisulfidin välisellä reaktiolla. Tämä menetelmä on yhdisteen valmistamiseksi käytössä edelleen.
Kaliumetyyliksantaattia voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä valmistettaessa heterosyklisiä yhdisteitä, tioleja, tioeettereitä, disulfideja ja alkyyliksantaatteja. Lisäksi yhdistettä voidaan käyttää esteröinneissä ja glykosidoinneissa. Muita käyttökohteita ovat apuaineena kuparin ja sinkin vaahdotuksessa, kuparin ja molybdeenin kvalitatiiviseen toteamiseen analyyttisessä kemiassa sekä viinirypäleiden viljelyssä hyönteismyrkkynä kirvoja vastaan.
Aiheesta muualla

PubChem: Potassium ethylxanthate (englanniksi)
ChemBlink: Potassium ethylxanthate (englanniksi)
Ivan Kaljajev

| Ivan Kaljajev |
| --- | --- |
 Kaljajevin pidätyskuva vuonna 1905.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. heinäkuuta 1877 Varsova, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 23. toukokuuta 1905 (27 vuotta) Pähkinäsaari, Venäjän keisarikunta (teloitettu)
Kansalaisuus:   Venäjä
Muut tiedot
Rikokset:  murha
Uhrit:  Suuriruhtinas Sergei Aleksandrovitš
Rangaistus:  kuolema
Ivan Platonovitš Kaljajev (ven. Ива́н Плато́нович Каля́ев, 6. heinäkuuta (J: 24. kesäkuuta) 1877 Varsova – 23. toukokuuta (J: 10. toukokuuta) 1905 Pähkinälinna) oli venäläinen vallankumouksellinen ja terroristi.
Ivan Kaljajev syntyi poliisin ja köyhtyneen puolalaisen aatelisperheen tyttären perheeseen. Vuosina 1897–1898 hän opiskeli Moskovan yliopiston historiallis-kielitieteellisessä tiedekunnassa. Vuonna 1898 hän siirtyi Pietarin yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan. Pietarissa Kaljajev liittyi Taisteluliitto työväenluokan vapauttamiseksi -järjestöön. Vuonna 1899 hänet pidätettiin opiskelijalevottomuuksiin osallistumisen takia ja karkotettiin kahdeksi vuodeksi Jekaterinoslaviin, jossa hän liittyi sosiaalidemokraattien paikallisjärjestöön. Vuonna 1902 hän yritti turhaan päästä takaisiin Pietarin yliopistoon. Samana vuonna Saksan poliisi pidätti Kaljajevin ja luovutti hänet Venäjän viranomaisille, jotka karkottivat hänet Jaroslavliin. Syksyllä 1903 Kaljaev matkusti ulkomaille, missä hän liittyi sosialistivallankumouksellisten taistelujärjestöön. Vuonna 1904 hän osallistui sisäministeri Vjatšeslav von Plehwen murhayritykseen Pietarissa. Helmikuussa 1905 hän tappoi pommilla Moskovan kenraalikuvernöörin suuriruhtinas Sergei Aleksandrovitšin. Kaljajev tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin Pähkinälinnan linnoituksessa. Vankilassa hän kirjoitti runoja, jotka julkaistiin kuoleman jälkeen.
Veikko Kerttula ohjasi vuonna 1969 suuriruhtinas Sergei Aleksandrovitšin salamurhaa käsittelevän televisioelokuvan Oikeamieliset. Elokuva perustuu Albert Camusin samannimiseen näytelmään vuodelta 1950. Elokuvassa Ivan Kaljajevia näyttelee Esko Salminen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ivan Kaljajev Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  IdRef
Jorma Kallio (jääkiekkoilija)

Ilveksen Suomen-mestarijoukkue 1972
Jorma Kallio (s. 8. marraskuuta 1946 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi puolustajana SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1965–1980 ja voitti neljä Suomen-mestaruutta.
Kallio edusti pääsarjatasolla Tampereen Ilvestä, Rauman Lukkoa ja Tampereen Tapparaa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 449 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 64 + 124 = 188 ja jäähymääränsä 44 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 24 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 0 + 2 = 2 eikä jäähyjä yhtään. Hän voitti neljä Suomen-mestaruutta ja saavutti lisäksi neljä SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia.
Kallio pelasi Suomen maajoukkueessa 14 maaottelua.
Kalki

Kalki
Kalki (devanagari: कल्कि; lit. saastan tuhoaja) on hinduperinteessä Vishnun kymmenes inkarnaatio tai avatar, eli ruumiillistuma,  joka ilmestyy maan päälle parhaillaan käynnissä olevan Kali Yugan eli pimeyden aikakauden aikana. Kalkin sanotaan tulevan valkoisella hevosella ratsastaen ja tuovan mukanaan tuomiopäivän, jona ihmiset pelastuvat tai tuhoutuvat riippuen eletystä elämästään.
Oppi Kalkista omaksuttiin hindulaisuuteen Persian  zarathustralaisesta  uskonnosta. Kalki tunnetaan myös buddhalaisuudessa ja osissa islamia (Ahmadiyya).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalki Wikimedia Commonsissa
Jorma Kallio (jalkapallovalmentaja)

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 16. marraskuuta 1955 (ikä 68)
Syntymäpaikka: Lahti, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 172 cm
Lempinimi: Rommi
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1974–1983 |  Kuusysi | 188 | (34) |
| 1984–1987 |  Sudet | – | (35) |
| 1988–1990 |  MyPa | 65 | (16) |
| 1991 |  JoKu | 1 | (0) |
| 1999 |  LTP | 1 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 255 | (50) |
Valmennusura
1991–1992:  JoKu
1993:  JoKu
1994–1995:  Kuusysi
1996–2000:  LTP
2003:  TP-Lahti
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jorma Kallio (s. 16. marraskuuta 1955 Lahti) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija.
Keskikentällä pelannut Kallio edusti urallaan FC Kuusysiä, Kouvolan Susia ja Myllykosken Palloa. Hän voitti Kuusysissä mestaruuden 1982 ja Suomen Cupin 1983. Kallio pelasi urallaan kaikkiaan 46 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki kaksi maalia.
Pelaajauran jälkeen Kallio on toiminut muun muassa Kuusysin päävalmentajana 1994–1995.
Karl Kallio

Karl Engelbert Kallio (13. huhtikuuta 1925 – 15. lokakuuta 1976) oli suomalainen jalkapalloilija.
Hyökkääjänä pelannut Kallio edusti urallaan Vaasan Pallo-Veikkoja 1. divisioonassa 1945–1948 ja Vaasan Palloseuraa mestaruussarjassa 1948–1952. Kaikkiaan Kallio pelasi kuuden kauden aikana 79 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 31 maalia. Maajoukkueessa Kallio pelasi yhden maaottelun vuonna 1949.
Kalkkipurosammalet

| Kalkkipurosammalet |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Hiirensammalet Bryidae
Lahko::  Palmikkosammalet Hypnales
Heimo::  Ritvasammalet Amblystegiaceae
Suku::  Kalkkipurosammalet Hygrohypnum  Lindb.
Katso myös
   Kalkkipurosammalet Wikispeciesissä   Kalkkipurosammalet Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalkkipurosammalet eli purosammalet (Hygrohypnum) on palmikkosammalten lahkoon kuuluva lehtisammalsuku. Suomessa esiintyy kaksi suvun lajia, seitsemän aiempaa purosammalten lajia kuuluu nykyisin pohjanpurosammaliin (Platyhypnum) ja yksi aiempi laji koukkupurosammaliin (Hygrohypnella).
Suomessa esiintyvät purosammallajit

Hygrohypnum alpestre – pohjanpurosammal
Hygrohypnum alpinum – tunturipurosammal
Hygrohypnum cochlearifolium – rusopurosammal
Hygrohypnum duriusculum – rosopurosammal
Hygrohypnum luridum – etelänpurosammal
Hygrohypnum molle – lapinpurosammal
Hygrohypnum norvegicum – pikkupurosammal
Hygrohypnum ochraceum – koukkupurosammal
Hygrohypnum smithii – kilpipurosammal
Hygrohypnum styriacum – kurupurosammal
Maarit Kallio

Maarit Katariina Kallio (s. 8. lokakuuta 1975 Hämeenlinna) on suomalainen judoka. Hän edusti seuratasolla Hämeenlinnan judoseuraa, Tapanilan Erää ja Jukaraa.
Kallio karsiutui Sydneyn 2000 olympialaisten 48 kg:n sarjassa yhden ottelun jälkeen. Hän voitti samassa painoluokassa Minskin maailmancup-kilpailun 1998. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän sai pronssia 48-kiloisissa 1997 ja 57 kg:n sarjassa 2005.
Kallio voitti Suomen-mestaruuden 48 kg:n painoluokassa 1994, 1996–1999 ja 2005, yhteensä kuusi kertaa. SM-hopeaa hän sai samassa sarjassa 1995.
Kaliumoksalaatti

| Kaliumoksalaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  583-52-8
PubChem CID:  139131120 ja 2733441 11413, 139131120 ja 2733441
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  K2C2O4
Moolimassa:  166,22 g/mol
Ulkomuoto:  Väritöntä kiteistä ainetta
Tiheys:  2,127 g/cm3
Liukoisuus veteen:  33 g/100 ml (16 °C)
  
Kaliumoksalaatti eli dikaliumoksalaatti (K2C2O4) on kalium- ja oksalaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Ainetta käytetään muun muassa tekstiiliteollisuudessa, puhdistusaineissa ja reagenssina analyyttisessä kemiassa.
Ominaisuudet ja käyttö

Kaliumoksalaatti on värittömiä tai valkoisia kiteitä. Se on hygroskooppista ja esiintyy usein kidevedellisenä monohydraattina K2C2O4·H2O. Kidevesi poistuu, kun yhdistettä kuumennetaan 160 °C:n lämpötilaan. Kaliumoksalaatti on oksalaattisuoloista veteen runsasliukoisin.
Kaliumoksalaattia valmistetaan neutraloimalla oksaalihappoa kaliumhydroksidin tai -karbonaatin avulla. Jos emästä ei ole stoikiometristä määrää muodostuu kaliumvetyoksalaattia.
Kaliumoksalaattia käytetään tekstiiliteollisuudessa, tahranpoistoaineissa ja metallien puhdistukseen ja kiillotukseen, analyyttisessä kemiassa muun muassa kalsiumpitoisuuden määrityksessä, valokuvauksessa rauta(III)oksalaattikehitteiden valmistuksessa ja uraanin erottamiseen rikasteesta.
Aiheesta muualla

ChemBlink: Potassium oxalate (englanniksi)
Minna Kallio (salibandyn pelaaja)

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten salibandy.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Naisten salibandy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Bratislava 2017 |  |  |
Minna Kallio (s. 9. marraskuuta 1982) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Suomen naisten maajoukkueessa 20 ottelua, joissa hän on saanut seitsemän syöttöpistettä. Hän on saavuttanut MM-hopeaa Bratislavassa 2017.
Naisten Salibandyliigassa Kallio edusti tamperelaisseura Classicia kausina 2007–2018. Hän voitti kahdeksan SM-kultaa ja saavutti kolme SM-hopeaa. Hän pelasi liigassa kaikkiaan 165 runkosarjaottelua ja 83 pudotuspeliä. Hän lopetti aktiiviuransa vuonna 2018.
Markku Kallio

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Markku Allan Kallio
Syntymäaika: 18. syyskuuta 1961
Syntymäpaikka: Rovaniemi, Suomi
Kuolinaika: 6. tammikuuta 2020 (58 vuotta)
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 181 cm
Lempinimi: Hiski
Junioriseurat
1972–1978: RoRe
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1979–1982 | RoRe | – | (6) |
| 1983–1985 | RoPS | 73 | (5) |
| 1986 | IFK Kalix | 21 | (4) |
| 1987–1990 | RoPS | 83 | (2) |
| 1990–1991 | RoRe | 30 | (8) |
| 1992 | JoKu | 8 | (2) |
| 1993 | RoPS | 7 | (0) |
| 1993 | KontU | 1 | (0) |
| 1995 | Kanuunat | 10 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 233 | (21) |
Maajoukkue
| 1979 | Suomi U17 | 2 | (0) |
| 1980 | Suomi U18 | 4 | (0) |
| 1988 | Suomi | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Markku Allan Kallio (18. syyskuuta 1961 Rovaniemi – 6. tammikuuta 2020 Pattaya) oli suomalainen jalkapalloilija.
Keskikentällä pelannut Kallio edusti urallaan mestaruussarjassa ja Veikkausliigassa Rovaniemen Palloseuraa 1983–1985, 1987–1990 ja 1993. Lisäksi hän pelasi 1. divisioonaa Joutsenon Kullervossa 1992 ja Kontulan Urheilijoissa 1993 sekä alempia sarjoja Rovaniemen Reippaassa 1979–1982 ja 1990–1991. Kallio oli myös yhden kauden ajan ruotsalaisessa IFK Kalixissa 1986. Hänen parhaat saavutuksensa olivat kaksi SM-pronssia 1988 ja 1989. Kaikkiaan Kallio pelasi kahdeksan kauden aikana 163 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki seitsemän maalia.
Maajoukkueessa Kallio pelasi yhden maaottelun vuonna 1988.
Kaliumvetykarbonaatti

| Kaliumvetykarbonaatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  298-14-6
PubChem CID:  516893 ja 21185546
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  KHCO3
Moolimassa:  100,118
Ulkomuoto:  Valkoisia jauhemaisia kiteitä
Sulamispiste:  Hajoaa 120–190 °C
Tiheys:  2,17 g/cm3
Liukoisuus veteen:  22,4 g/100 ml (20 °C)
  
Kaliumvetykarbonaatti eli kaliumbikarbonaatti (KHCO3) on kalium- ja vetykarbonaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa elintarvikkeissa ja valmistettaessa muita yhdisteitä.
Ominaisuudet

Kiinteänä kaliumvetykarbonaatti muodostaa valkoisia tai värittömiä monokliinisiä kiteitä. Aine liukenee jonkin verran veteen, mutta ei alkoholiin. Vesiliuos on heikosti emäksinen. Kaliumvetykarbonaatti on kiinteänä jonkin verran stabiilimpaa kuin natriumvetykarbonaatti, mutta hajoaa voimakkaasti kuumennettaessa kaliumkarbonaatiksi, vedeksi ja hiilidioksidiksi.
Valmistus ja käyttö

Kaliumvetykarbonaattia valmistetaan johtamalla hiilidioksidikaasua kaliumkarbonaattiliuokseen. Usein lähdetään kaliumhydroksidista, jonka kanssa hiilidioksidi muodostaa ensin kaliumkarbonaattia ja ylimäärän kanssa kaliumvetykarbonaattia. Kaliumvetykarbonaatti liukenee kaliumkarbonaattia huonommin veteen ja voidaan erottaa ja puhdistaa reaktioseoksesta kiteyttämällä ja suodattamalla. Suurimmat tuottajamaat ovat Yhdysvallat, Saksa ja Ranska.
Kaliumvetykarbonaattia voidaan käyttää kohotusaineena ja sen E-koodi yhdessä kaliumkarbonaatin kanssa on E501. Sitä voidaan käyttää myös apuaineena lääkevalmisteissa, valmistettaessa muita kemikaaleja sekä jauhesammuttimissa, jossa se vaikuttaa liekkien syntymisen mekanismiin.
Kaliumhydridi

| Kaliumhydridi> Tunnisteet |
| --- | --- |
CAS-numero:  7693-26-7
PubChem CID:  82127
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  KH
Moolimassa:  40,108 g/mol
Ulkomuoto:  Värittömiä kiteitä
Sulamispiste:  316 °C
Tiheys:  1,47 g/cm3 
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Kaliumhydridi (KH) on kalium- ja hydridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Kaliumhydridiä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä voimakkaana pelkistimenä.
Ominaisuudet

Kaliumhydridi on varsin reaktiivinen yhdiste. Muiden hydridien tapaan se reagoi veden kanssa, jolloin muodostuu syövyttävää kaliumhydroksidia ja vetykaasua. Reaktio on niin kiivas, että vety voi syttyä palamaan. Yhdiste reagoi voimakkaasti myös hapen, hiilimonoksidin, dimetyylisulfoksidin, alkoholien ja happojen kanssa. Suuren reaktiivisuutensa vuoksi kaliumhydridiä säilytetään ja käsitellään dispersiona mineraaliöljyssä.
Valmistus

Muiden alkalimetallihydridien tavoin kaliumhydridiä voidaan valmistaa suoraan alkuaineistaan. Kaliummetallin pinnalle johdetaan vetykaasua 300–400 °C:n lämpötilassa ja korkeassa paineessa.
Käyttö

Kaliumhydridiä voidaan käyttää orgaanisessa synteesissä pelkistimenä ja emäksenä. Vaikka reaktiot käytettäessä kaliumhydridiä ovat nopeita ja hyvin selektiivisiä, on sen käytettävyys mineraaliöljydispersion vuoksi huono. Tämän vuoksi emäksenä käytetään usein natriumhydridiä, kalium-tert-butoksidia tai n-butyylilitiumia. Yhdisteen käytettävyyttä voidaan parantaa valmistamalla parafiinihomogenaatti, jossa on 50 massaprosenttia kaliumhydridiä. Tällaisena sitä voidaan käyttää muun muassa valmistettaessa ylidejä sekä Witig-kondensaatiossa aldehydien kondensoinnissa, jolloin Z- eli cis-isomeerinen muoto on tuotteessa vallitseva.
Kaliumvetyoksalaatti

| Kaliumvetyoksalaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  127-95-7
PubChem CID:  23662386 ja 22141736
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2HO4K
Moolimassa:  128,128
Ulkomuoto:  Väritön kiteinen aine
Sulamispiste:  Hajoaa
Tiheys:  2,044 g/cm3
Liukoisuus veteen:  25 g/l (20 °C) 167 g/l (100 °C)
Kaliumvetyoksalaatti eli kaliumbioksalaatti (C2HO4K) on kalium- ja vetyoksalaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Sitä käytetään muun muassa metallien puhdistusaineena. Kaliumvetyoksalaattia esiintyy useissa kasveissa.
Ominaisuudet

Kaliumvetyoksalaatti on huoneenlämpötilassa kiteinen väritön aine. Se on hygroskooppista ainetta ja siitä tunnetaan kidevedellinen monohydraatti (C2HO4K·H2O). Kaliumvetyoksalaatti liukenee kohtalaisesti veteen, mutta ei liukene orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin tai dietyylieetteriin.
Valmistus ja käyttö

Kaliumvetyoksalaattia valmistetaan neutraloimalla oksaalihappoa pienellä määrällä kaliumhydroksidia tai kaliumkarbonaattia
Kaliumvetyoksalaattia käytetään metallien puhdistukseen ja kiillotukseen. Sitä voidaan käyttää myös valokuvauskemikaalina.
Falasarna

| Falasarna> Φαλάσαρνα |
| --- | --- |
 Falasarnan arkeologista aluetta, taustalla kaupungin akropolis.
Sijainti
 Falasarna
Koordinaatit:  35°30′40″N, 23°34′11″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Falásarna, Kíssamos, Chaniá, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Huippukausi:  200-luku eaa.
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kreeta
Aiheesta muualla
  Falasarna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Falasarna (m.kreik. Φαλάσαρνα, lat. Phalasarna) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee noin 1,5 kilometriä luoteeseen nykyisestä Falásarnan kylästä.
Falasarna oli merkittävä satamakaupunki Manner-Kreikan ja Kreetan välisen liikenteen kannalta, ja sen suurinta kukoistuskautta oli 200-luku eaa. hellenistisellä kaudella. Kaupunki hylättiin myöhemmän antiikin aikana sen sataman jäätyä kuivalle maalle.
Maantiede

Falasarnan kaupunki sijaitsi Kreetan luoteisosassa, hieman etelään saaren luoteiskulman Kimaros- eli Korykos-niemestä (nyk. Gramvoúsa). Falasarna mainitaan antiikin kirjallisuudessa Kreetan läntisimpänä kaupunkina. Strabonin mukaan kaupunki sijaitsi 60 stadioninmittaa Polyrrheniasta, jonka satamana se toimi. Pseudo-Skylaks mainitsee sen olleen yhden päivän purjehduksen päässä Lakonian rannikosta, ollen ensimmäinen paikka Kreetalla mantereelta tultaessa.
Falasarnan kaupunkikeskus sijaitsi noin 90–100 metriä korkealla kallioisellä niemellä, nykyisellä Koútrin niemellä, joka pistää merelle länteen päin, sekä niemen itäpuolisella tasaisemmalla kannaksella, jonka leveys on noin 500 metriä. Viimeksi mainitulle alueelle asutus levisi ilmeisesti myöhemmässä vaiheessa. Kaupunkikeskuksen kooksi on arvioitu noin 60 hehtaaria.
Maanpinta Falasarnan kohdalla on noussut 6–7 metriä klassiselta kaudelta nykyaikaan tultaessa. Tämän vuoksi monet aiemmin rannassa olleet rakennelmat ovat nykyisin paljon korkeammalla. Muutos johtuu mannerlaattojen liikkeistä, jolloin Kreetan länsipää on kohonnut ja itäpää vastaavasti vajonnut.
Falasarnan kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin nimellä Falasarnia (Φαλασαρνία). Sen kooksi on arvioitu noin 100–200 neliökilometriä. Siihen kuuluivat kaupungin läheinen rannikkotasanko sekä koko Kimaroksen niemi. Kaakossa alue rajautui Polyrrhenian poliksen alueeseen.