stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korkeavaha

| Korkeavaha |
| --- | --- |
Kaupunki:  Forssa
Suuralue:  Keskustaajaman suuralue
Koordinaatit:  60°49.2′N, 023°38.5′E
Kaupunginosa nro:  4
Väkiluku:  1 152 (31.12.2011)
Korkeavaha on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Korkeavahan tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 1 152 asukasta. Korkeavahassa on enimmäkseen omakotitaloja. Kerrostaloja on rakennettu ydinkeskustaa lähinnä olevalle alueelle, Linikkalankadun, Lindvallinkadun, Pispalankadun ja Urheilukentänkadun varteen ja Heikan alueelle. Alueella sijaitsevat Forssan aluesairaala, urheilukenttä, Forssan ammatti-instituutin rakennukset ja Heikanrinteen vanhainkoti. Aikaisemmin alueen pohjoisosassa toimi Nummen kaatopaikka, joka on kunnostettu.
Korkeavahan keskiosassa sijaitsee Korkeavahan mäki, joka ulottuu noin 135 metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle. Mäellä on aiemmin sijainnut näkötorni ja Forssan vesitorni.
Kuvia

Forssan aluesairaala
Forssan ammatti-instituutti
Aiheesta muualla

Kartta Forssan osa-alueista: Väestönlaskennan 2006 osa-alueet, Forssa (JPG)  24.1.2006. Hämeen liitto. Viitattu 9.4.2013.[vanhentunut linkki]
Forssan suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustaajaman suuralue:  Haudankorva • Järvenpää • Kaikula • Keskusta • Kivimäki • Korkeavaha • Kuhala • Kuusto • Lamminranta • Linikkala • Ojalanmäki • Paavola • Pikku-Muolaa • Pispanmäki • Talsoila • Vieremä
Parkkiaron suuralue:  Parkkiaro
Entisen Koijärven suuralue:  Kojo • Matku • Suonpää
Huomautus. Keskustaajaman ja Parkkiaron suuralueilla kaupunginosat on samaistettu vastaavien tilastoalueiden kanssa. Entisen Koijärven suuralueella ei ole kaupunginosia, mutta alue on kuitenkin jaettu kolmeen tilastoalueeseen.
Knox

Knox voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Henkilöitä

Knox (oik. Ian Milroy Carnochan, s. 1945), brittiläinen muusikko
Alexander Knox (1907–1995), kanadalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja
Amanda Knox (s. 1987), yhdysvaltalainen murhaepäilty
Barbara Knox (s. 1933), brittiläinen näyttelijä
Chuck Knox (1932–2018), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon valmentaja
Frank Knox (1874–1944), yhdysvaltalainen toimittaja, poliitikko ja ministeri
Gage Knox (s. 1989), kanadalainen näyttelijä
Henry Knox (1750–1806), yhdysvaltalainen kenraali ja sotaministeri
James Knox Polk (1795–1849), Yhdysvaltain presidentti 1845–1849
John Knox (1514–1572), skotlantilainen uskonpuhdistaja
Kevin Knox (s. 1999), yhdysvaltalainen koripalloilija
Mike Knox (s. 1978), yhdysvaltalainen showpainija
Philander C. Knox (1853–1921), yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri
Rob Knox (s. 1989), brittiläinen näyttelijä
Robert Knox (1791–1862), skotlantilainen lääkäri ja anatomi
Ronald Knox (1888–1957), brittiläinen pappi ja kirjailija
Simmie Knox (s. 1935), afroamerikkalainen taidemaalari
Rakennelmia

Fort Knox, Yhdysvaltain maavoimien tukikohta Kentuckyssa
Paikkoja

Nadikdik, atolli Marshallinsaarilla, Tyynellä valtamerellä, tunnetaan myös nimellä Knox
Knoxin piirikunta, piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa
Knoxin piirikunta, piirikunta Tennesseessä, Yhdysvalloissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Knox”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kudjero Gapin lento-onnettomuus 1972

| Kudjero Gapin lento-onnettomuus 1972 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskoneen kaltainen DHC-4A Caribou.
Yhteenveto
Päivämäärä:  28. elokuuta 1972
Onnettomuustyyppi:  huono sää, törmäys maastoon
Tapahtumapaikka:  Kudjero Gap, Papua-Uusi-Guinea
Lähtöpaikka:  Laen lentokenttä, Lae, Papua-Uusi-Guinea
Määränpää:  Jacksonin lentoasema, Port Moresby, Papua-Uusi-Guinea
Kuolleita:  25
Eloonjääneitä:  4
Lentokone
Konetyyppi:  de Havilland Canada DHC-4A Caribou
Lentoyhtiö:  Australian kuninkaalliset ilmavoimat
Rekisteritunnus:  A4-233
Matkustajia:  25
Miehistöä:  4
Kudjero Gapin lento-onnettomuus 1972 tapahtui 28. elokuuta 1972, kun Australian kuninkaallisten ilmavoimien de Havilland Canada DHC-4A Caribou -kuljetuskone törmäsi huonossa säässä laakson reunajyrkänteeseen Kudjero Gapissa Papua-Uudessa-Guineassa. Lennolla oli 25 matkustajaa ja neljä miehistön jäsentä. Heistä 25 kuoli onnettomuudessa ja neljä selvisi elossa.
Lennolla kuljetettiin kadettikoululaisia sekä heidän kouluttajiaan, jotka olivat palaamassa harjoitusleiriltä. Kolmen päivän etsintöjen jälkeen viidakosta löytyi neljä kadettikoululaista, jotka olivat selvinneet onnettomuudesta ja lähteneet etsimään apua. Heidän lisäkseen onnettomuuspaikalta pelastettiin viides eloonjäänyt, joka kuitenkin kuoli myöhemmin.
Koloveden kansallispuisto

Koloveden kansallispuiston tunnus
| --- | --- |
Sijainti:  Etelä-Savo, Pohjois-Karjala Suomi
Lähin kaupunki:  Savonlinna
Pinta-ala:  61 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1990
Kävijämäärä:  14 200 (2023)
Hallinto:  Metsähallitus
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kolovesi on kansallispuisto Enonkosken ja Heinäveden kuntien ja Savonlinnan kaupungin alueella Etelä-Savon ja Pohjois-Karjalan maakunnissa. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1990, jolloin sen pinta-ala oli 23 neliökilometriä. Puistoa on myöhemmin laajennettu, ja sen nykyinen pinta-ala on 61 neliökilometriä. Kansallispuistoa hallinnoi Metsähallitus.
Kalliomaalauksia Vierunvuorella.
Koloveden erämainen kansallispuisto perustettiin suojeleemaan Suur-Saimaan luonnontilaista saaristoluontoa, saimaannorpan elinympäristöä ja eteläsuomalaista metsäluontoa. Koloveden jääkauden muovaamalle jylhälle maisemalle ominaista ovat vedestä nousevat jyrkät kallionjyrkänteet. Alueella on myös kalliomaalauksia. Kansallispuiston tunnuksen aiheena on Vierunvuoren kalliomaalaus.
Kalliomaalauksia Ukonvuorella.
Noin 25 km:n lenkki Kolovedellä navigaattorin tallentamana.
Kansallispuistoon pääsee tutustumaan parhaiten melomalla tai soutamalla. Puistossa on kaksi merkittyä retkeilyreittiä, joista toinen on Mäntysalon saarella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koloveden kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Luontoon.fi: Koloveden kansallispuisto
Metsähallitus: Koloveden kansallispuiston esite
Valokuvia Kolovedeltä
Kutri

Kutri näyttää taitonsa baseballissa.
Kutri (engl. Frieda) on hahmo Charles M. Schulzin luomassa Tenavat-sarjakuvassa. Hän oli mukana sarjassa lähinnä 1960-luvun aikana, mutta poistui myöhemmin.
Kutri on hieman turhamaisena kuvattu tyttö. Hän mainitsee lähes jokaisessa yhteydessä luonnonkiharat hiuksensa, joista hän on hyvin ylpeä. Kutri arvostelee usein Ressua laiskuudesta, koska hänen mielestään beaglen tulisi ajaa jäniksiä. Kutri kuuluu Jaska Jokusen baseball-joukkueeseen, jossa hän pelaa takakentällä lähellä Tellun pelipaikkaa ja on suunnilleen yhtä huono pelaaja kuin Tellu, ellei huonompi. Muutamassa stripissä Kutri on Tellun tavoin rakastunut Amadeukseen ja yrittää ottaa Tellun paikan Amadeuksen pianon ääressä, mutta Amadeus ei välitä hänestä yhtään sen enempää kuin Tellustakaan. Kutri käyttää mekkoa, joka Tenavat-animaatioissa on väriltään violetti.
Kutri esiintyi Tenavissa ensimmäisen kerran 6. maaliskuuta 1961. Vuonna 1961 hänellä oli myös lyhyen aikaa Misse (Faron) -niminen kissa. Se oli ainoa Tenavissa varsinaisesti nähty kissa. Schulz piti Misseä epäonnistuneena ideana, koska kissan läsnäolo sarjassa rajoitti Ressun kehittämistä perinteisestä koirahahmosta ihmismäiseen suuntaan, ja Schulz hankkiutuikin hahmosta pian eroon. Kutri itse poistui Tenavista 1970-luvun puoliväliin mennessä, joskin hän vilahti sen jälkeen vielä parissa yksittäisessä stripissä. Tenavat-animaatioiden musiikin säveltänyt Vince Guaraldi sävelsi Kutrille oman tunnuskappaleen ”Frieda ... with the Naturally Curly Hair”.
Kutrin suoraksi esikuvaksi on mainittu Frieda Rich (1921–1994), joka oli Schulzin työtoveri Art Instruction -piirustuskoulussa. Schulzin elämäkerran kirjoittanut David Michaelis on arvellut, että lyhytkasvuinen Rich olisi innoittanut Schulzia laajemminkin Tenavien lapsihahmojen ulkonäön suunnittelussa. Missen alkuperäinen nimi Faron on lainattu kantrilaulaja Faron Youngilta.
Kuikka (täsmennyssivu)

Kuikka voi tarkoittaa seuraavia:
kuikat (Gaviidae), lintuheimo ja sen ainoa suku (Gavia)
kuikka (Gavia arctica), kuikkien heimoon kuuluva lintulaji
Kuikka paikannimenä:
Kuikka, kylä Soanlahdella Raja-Karjalassa
Kuikka, kylä Jyväskylän pohjoisosassa
Kuikka-Koponen, savolainen silmänkääntäjä ja kansanparantaja
Kuikka, seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Alli Vaittinen-Kuikka (1918–2006), sairaanhoitojohtaja, sosiaalineuvos ja kansanedustaja
Arvo Kuikka (1924–2015), musiikkieverstiluutnantti ja sotilaskapellimestari
Jukka Kuikka (s. 1947), toimittaja
Jyrki Kuikka (1946–2011), sairaalafyysikko ja professori
Markku Kuikka (s. 1950), pesäpalloilija
Markus Kuikka (s. 1959), gamban- ja sellonsoittaja
Martta Kuikka (1921–2005), runoilija ja itkuvirsien taitaja
Milja Kuikka (s. 1984), pikajuoksija
Natalia Kuikka (s. 1995), jalkapalloilija
Sakari Kuikka (s. 1960), ympäristötieteilijä ja kalastusbiologian professori
Seija Kuikka (s. 1958), lääkäri ja keskustalainen poliitikko
Tiia Kuikka (s. 1994), kilpakävelijä
Kuikka, kuvitteellisia henkilöitä:
Kiti Kuikka, tv-sarjassa Sydänjää
Kuikka, hahmo sarjakuvassa Kuikka ja Vili (Quick & Flupke).
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuikka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kutrirahkasammal

| Kutrirahkasammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Silmälläpidettävä 
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Sphagnopsida
Lahko::  Sphagnales
Heimo::  Sphagnaceae
Suku::  Rahkasammalet Sphagnum
Laji::  contortum
Kaksiosainen nimi
 Sphagnum contortum  Schultz 
Katso myös
   Kutrirahkasammal Wikispeciesissä   Kutrirahkasammal Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kutrirahkasammal eli käyrälehtirahkasammal (Sphagnum contortum) on sammallaji. Se kuuluu Sphagnaceae-heimoon ja rahkasammalten sukuun. Yleisväriltään kutrirahkasammal on kellertävää tai ruskeaa. Laji on alueellisesti uhanalainen koko Suomessa lukuun ottamatta Tunturi-Lappia, jossa sitä ei esiinny. Valtakunnallisessa luokittelussa kutrirahkasammal on silmälläpidettävä.
Kuikka – alkulintu

| Kuikka – alkulintu |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mauri Leivo
Kuvittaja:  Mauri Leivo
Kansitaiteilija:  Mauri Leivo
Kustantaja:  Docendo
Julkaistu:  2012
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  176 s.
ISBN:  978-952-5912-23-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuikka – alkulintu on valokuvaaja, biologi, kirjailija ja luontomatkaaja Mauri Leivon kuva- ja tietoteos miljoonia vuosia vanhasta kuikasta. Teos on ensimmäinen yksinomaan kuikkaan keskittyvä teos.
Leivo on viime vuosina tehnyt useita luontoaiheisia valokuvakirjoja. Kuikkakirjan taustalla on neljäkymmenen vuoden mittainen ura kuikan kuvaamisessa, mutta kirjassa hän kertoo myös autenttisiin päiväkirjamerkintöjen perusteella erityisesti yhdestä kuikkaperheestä, jonka elämää hän pääsi seuraamaan rakentamansa suojan avulla. Teoksen kuvia luonnehditaan taiteellisiksi ja graafisiksi.
Tuoreimpiin kuikkaa koskeviin tutkimuksiin perehtynyt Leivo antaa kuvien rinnalla runsaasti tietoa. Hän kertoo muun muassa, että Suomen kuikat eivät talvehdikaan Mustallamerellä ja Välimerellä, kuten usein on annettu ymmärtää, vaan luultavimmin Itämerellä. Tälle tiedolle hänellä on vahvat perusteet.
Kirjan hinnasta menee euro kuikan suojeluun. Varoilla rahoitetaan BirdLife Suomen satelliittiseurantahanketta, jolla selvitetääm, missä suomalaiset kuikat talvehtivat.
Kursk (täsmennyssivu)

Kursk tarkoittaa seuraavia asioita:
Kursk, kaupunki Venäjällä
Kurskin alue, alue Venäjällä
Kurskin taistelu, toisen maailmansodan taistelu
Kursk, venäläinen sukellusvene
Kurski, kylä Leningradin alueella Venäjällä
Kypck, suomalainen yhtye
Kursk, Markus Copperin taideteos vuodelta 2004
Kursk, ranskalais-belgialainen elokuva vuodelta 2018.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kursk”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Knoxville

Knoxville voi tarkoittaa:
Paikannimenä

Knoxville, Georgia, Yhdysvallat.
Knoxville, Illinois, Yhdysvallat.
Knoxville, Iowa, Yhdysvallat.
Knoxville, Maryland, Yhdysvallat.
Knoxville, Pennsylvania, Yhdysvallat.
Knoxville, Tennessee, Yhdysvallat.
New Knoxville, Ohio, Yhdysvallat.
Sukunimenä

Johnny Knoxville, yhdysvaltalainen näyttelijä.
Muita

Knoxville Raceway, Knoxville, Iowa, Yhdysvallat.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Knoxville”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koivisto (dokumentti)

Koivisto on Intervisio Oy:n Yleisradiolle tuottama kahdeksanosainen dokumenttisarja presidentti Mauno Koivistosta. Sarjan on käsikirjoittanut Marjo Vilkko ja toimittanut Jari Tervo, joka myös juontaa sen. Sarja esitettiin Yle TV1:ssä joulukuussa 2019, ja se on pysyvästi myös Yle Areenassa, samoin kuin siihen liittyvä radiosarja Erittäin salainen, Mauno Koivisto.
Arvioita

Entinen ulkoministeri ja keskustan puheenjohtaja Paavo Väyrynen kritisoi ohjelmaa blogissaan, koska hänen mukaansa se antaa väärän kuvan presidentti Kekkosen yrityksestä kaataa Koiviston hallitus vuonna 1981. Väyrysen mielestä kysymys oli Koiviston ja Kalevi Sorsan välisestä SDP:n sisäisestä valtataistelusta. Väyrysen näkemyksen ovat tyrmänneet Jari Tervo, toimittaja Unto Hämäläinen, Helsingin Sanomien entinen päätoimittaja Janne Virkkunen.
Myönteisen arvion sarjasta antaa Suomen Kuvalehdessä politiikan tutkija Antti Ronkainen. Hän sanoo, että sarja on hieno teko, ja arvioi, että tämän ja siihen liittyvän Tervon muun laajemman suurmiessarjan tarkoituksena olisi ollut problematisoinnin sijasta Suomen kansan valistaminen menneen yhteiskulttuurin historiasta.
Aiheesta muualla

Koivisto: Kahdeksanosainen dokumenttisarja Mauno Koiviston elämänvaiheista, Yle
Korkeavuorenkatu

Korkeavuorenkatu vuonna 2019.
Erottajan paloasema
Korkeavuorenkatu (ruots. Högbergsgatan) on katu Helsingissä Kaartinkaupungin ja Ullanlinnan kaupunginosissa.
Katu alkaa etelästä Vuori­miehen­kadun kulmasta Ullanlinnassa ja päättyy Pohjoisesplanadille. Vuorimiehenkadun eteläpuolella katu jatkuu Kapteeninkatuna ja Pohjoisesplanadin pohjoispuolella Mikonkatuna.
Raitiovaunuliikennettä linjalla 10 Kirurgiin välillä Yrjönkatu – Tarkk'ampujankatu.
Yle TV1:n draamasarjaa Kotikatu kuvattiin Korkeavuorenkadulla vuodesta 1995 vuoteen 2004.
Poikkikatuja etelästä pohjoiseen

Jääkärinkatu (vasemmalle)
Tarkk'ampujankatu
Punanotkonkatu (oikealle), Merimiehenkatu (vasemmalle)
Yrjönkatu (etuvasemmalle)
Ullanlinnankatu (oikealle)
Ratakatu (vasemmalle)
Pieni Roobertinkatu
Ludviginkatu (vasemmalle)
Rikhardinkatu (oikealle)
Eteläesplanadi
Rakennuksia etelästä pohjoiseen

Tarkk'ampujankadun ja Yrjönkadun välissä etelästä katsoen kadun vasemmalla puolella sijaitsee kauas näkyvä vaikuttava kaksitorninen Johanneksenkirkko (Korkeavuorenkatu 12; arkkitehti A.E. Melander; rakennusvuosi 1891).
Designmuseo (entinen Taideteollisuusmuseo) sijaitsee osoitteessa Korkeavuorenkatu 23 (arkkitehti Gustaf Nyström; 1895), pienessä Ullanlinnan-, Kasarmi- ja Punanotkonkatujen rajaamassa korttelissa. Rakennuksessa toimi alun perin ruotsinkielinen oppikoulu Läroverket för gossar och flickor. Sen vieressä Punanotkonkadun kulmassa sijaitseva suuri uusrenessanssityylinen rakennus tunnetaan "Ohranan talona" (Korkeavuorenkatu 21, Axel Högberg, 1888).
Muhkeatorninen Erottajan paloasema (Korkeavuorenkatu 26; arkkitehti Theodor Höijer; 1891) löytyy Pienen Roobertinkadun ja Ludviginkadun rajaamasta korttelista. Sitä vastapäätä on Lars Sonckin suunnittelema kansallisromanttista tyyliä edustava entinen Helsingin Puhelinyhdistyksen talo (1905).
Rikhardinkadun kirjasto sijaitsee Rikhardinkadun kulmassa (Korkeavuorenkatu 43; arkkitehti Theodor Höijer; 1881) on Helsingin entinen pääkirjasto ennen Pasilan kirjaston valmistumista. Samassa korttelissa Etelä-Esplanadin kulmassa on J. S. Sirénin 1930-luvulla suunnittelema entinen Lassila & Tikanojan pääkonttori (1935).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korkeavuorenkatu Wikimedia Commonsissa
Korkeavuorenkadun talot (Arkistoitu – Internet Archive) Korttelit.fi
Kolmivärinen serbianajokoira

| Kolmivärinen serbianajokoira |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Serbia
Määrä:  Suomessa 2
Alkuperäinen käyttö:  metsästys
Nykyinen käyttö:  metsästyskoira
Muita nimityksiä:  srpski trobojni gonič, Serbian Tricolour Hound, chien courant tricolore serbe,  Dreifarbiger Serbischer Laufhund, sabueso tricolor serbio, serbia kolmevärviline hagijas
FCI-luokitus:  ryhmä 6 Ajavat ja jäljestävät koirat alaryhmä 1.2 Keskikokoiset ajavat koirat #229
Ulkonäkö
Säkäkorkeus:  uros 45–55 cm; narttu 44–54 cm
Väritys:  tricolor
Kolmivärinen serbianajokoira (serb. cрпски тробојни гонич, srpski trobojni gonič) on serbialainen koirarotu.
Ulkonäkö

Rotu on keskikokoinen ja vankkarakenteinen. Pää on pitkä ja kapea, kallo hieman pyöristynyt, otsapenger lähes huomaamaton. Silmät ovat keskikokoiset ja mantelinmuotoiset, lähes soikeat. Korvat ovat riippuvat, keskikokoiset ja kärjistään hieman soikeat. Kuono on suora, kiilanmuotoinen ja kalloa lyhyempi. Purenta on leikkaava tai tasapurenta. Runko on suorakulmion muotoinen, selkä pitkä, suora ja vahva. Ylälinja on suora, alalinja hieman ylösvetäytynyt. Häntä kaartuu liikkeessä hieman ylöspäin. Karvapeite on lyhyt ja kiiltävä. Väritys on kolmivärinen (tricolor): pohjaväri on ketun- tai syvänpunainen, jossa on musta satula tai mantteli; päässä on valkoinen "tähti", kuonossa valkoinen maski ja niskan ympärillä valkoinen kauluri. Valkoinen merkki tai alue rinnassa, vatsassa, raajojen sisäpuolilla ja hännän päässä sallitaan. Valkoinen alue saa kuitenkin muodostaa korkeintaan vain 1/3 karvapeitteen väristä. Urosten säkäkorkeus vaihtelee 45–55 cm (ihanne 51 cm) ja narttujen 44–54 cm (ihanne 49 cm) välillä.
Luonne ja käyttäytyminen

Kolmivärinen serbianajokoira on luonteeltaan ystävällinen, omistajaansa kiintyvä, luotettava, eloisa ja energinen. Työskennellessään se osoittaa sitkeyttä ja kestävyyttä.
Alkuperä

Kolmivärisellä serbianajokoiralla on yhteinen alkuperä muiden balkanilaisten ajokoirien kanssa. Vuonna 1946 se tunnustettiin Serbiassa virallisesti eri roduksi kuin kaksivärinen serbianajokoira. FCI hyväksyi sen vuonna 1961.
Narttu näyttelykehässä.
Kurjat (täsmennyssivu)

Kurjat tai Les Misérables voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kurjat (Les Misérables), Victor Hugon romaani
Les Misérables, Hugon romaaniin perustuva musikaali
Hugon romaanin elokuvasovituksia:
Kurjat (Les misérables - Époque 1: Jean Valjean, 1913), ohjaus Albert Capellani
Misérables - Époque 2: Fantine, Les (1913), ohjaus Albert Capellani
Misérables - Époque 3: Cosette, Les (1913), ohjaus Albert Capellani
Misérables - Époque 4: Cosette et Marius, Les (1913), ohjaus Albert Capellani
Les Misérables, ohjaus Richard Boleslawski, 1935
Kurjat (I Miserabili), ohjaus Riccardo Freda, 1948
Kurjat (Les Misérables), ohjaus Jean-Paul Le Chanois, 1958
Kurjat (Les Misérables), ohjaus Bille August, 1998
Les Misérables, ohjaus Tom Hooper, 2012
Lisäksi aiheesta on tehty useita televisiosarjoja.
Les Misérables, ranskalainen elokuva vuodelta 2019, ei perustu romaaniin
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kurjat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kolmiviiksimade

| Kolmiviiksimade |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Turskakalat Gadiformes
Heimo::  Turskat Gadidae
Alaheimo::  Mateet Lotinae
Suku::  Gaidropsarus
Laji::  vulgaris
Kaksiosainen nimi
 Gaidropsarus vulgaris  (Cloquet, 1824) 
Synonyymit
 Mustela vulgaris Cloquet, 1824  Motella vulgaris (Cloquet, 1824)  Onos vulgaris (Cloquet, 1824)  Onos maculata Risso, 1827 
Katso myös
   Kolmiviiksimade Wikispeciesissä   Kolmiviiksimade Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kolmiviiksimade (Gaidropsarus vulgaris) on turskien (Gadidae) heimoon kuuluva lauhkeissa merivesissä elävä kalalaji.
Koko ja ulkonäkö

Kolmiviiksimateen pituus on tavallisesti 25 senttimetrin luokkaa. Maksimissaan se voi kasvaa 60 senttimetrin mittaiseksi. Paino voi kohota parhaimmillaan kahteen kilogrammaan. Lajin ruumis on pitkänomainen ja kapenee tasaisesti päästä taaksepäin. Eturuumiin poikkileikkaus on melko pyöreä. Pää on litteä, leveä ja siinä on kolme viikseä, joista yksi on leuassa ja kaksi otsassa. Suomut ovat hyvin pieniä ja ohuita. Väritykseltään kolmiviiksimade on punaruskea ja sillä on kyljissään ja selässään suklaanruskeita täpliä. Vatsa on vaaleampi mutta ei aivan valkoinen. Selkäevän etuosa on hyvin matala ja sen ensimmäinen ruoto on muita paljon korkeampi. Takaosa on etumaista selvästi korkeampi ja myös pidempi ulottuen rintaevän kohdalta aina pyrstöön asti. Peräevä on pitkä ja suuri. Vatsaevien kärjet ovat terävän muotoisia. Pyrstö on pyöristynyt ja sen varsi on lyhyt. Pohjoisessa elävien kolmiviiksimateiden evissä on havaittu olevan vähemmän tummia laikkuja kuin etelämmässä elävillä. Kylkiviiva kulkee rintaevien kohtaan saakka hyvin korkealla, mutta laskeutuu siinä kyljen keskikohtaan ja kulkee siinä pyrstöön asti.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kolmiviiksimadetta tavataan Atlantin valtameren koillisosassa, Pohjanmerellä, Välimerellä ja Adrianmerellä. Myös Skagerrakissa ja Kattegatista sitä tavataan usein. Kolmiviiksimade elää pääosin rannikkojen läheisyydessä rakkohaurua kasvavilla kivipohjilla korkeintaan 50 metrin syvyydessä merenpinnasta. Lajia on kuitenkin melko usein syvemmästäkin, lähes 300 metrin syvyisestä vedestä.
Ravinto ja elintavat

Kolmiviiksimateen ravintoa ovat kaikenlaiset pienet vesieläimet, kuten pienet kalat, katkaravut, nilviäiset, madot ja kymmenjalkaiset. Se kutee Pohjanmeressä tammi-maaliskuussa, etelässä joulu-tammikuussa. Poikaset elävät kuoriuduttuaan vapaassa vedessä kuusisenttisiksi asti. Kolmiviiksimade kasvaa ensimmäisenä elinvuotenaan 18 senttimetriä, toisena viisi ja kolmantena enää neljä.
Kurja juttu

| Kurja juttu> Clean Break |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Jacqueline Wilson
Kieli:  englanti
Julkaistu:  2005
Suomennos
Suomentaja:  Terhi Leskinen
Kuvittaja:  Nick Sharratt
Kustantaja:  Otava
Sivumäärä:  286
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kurja juttu (engl. Clean Break) on Jacqueline Wilsonin kirjoittama nuortenkirja, jossa käsitellään vanhempien avioeroa. Kirja ilmestyi englanniksi vuonna 2005 ja suomeksi kaksi vuotta myöhemmin. Suomenkielinen kustantaja on Otava.
Kirjan päähenkilö on nuori tyttö nimeltä Emily eli Em, joka asuu isoäitinsä talossa äitinsä, isäpuolensa ja kahden sisarpuolensa muodostamassa uusperheessä. Eräänä jouluna paljastuu, että hänen isäpuolellaan on liiton ulkopuolinen suhde, ja tämä jättää perheen. Uusi naisystävä on inhottava ja itsekeskeinen. Kirjassa tärkeä symbolinen merkitys on Emilyn isäpuoleltaan joululahjaksi saamalla smaragdisormuksella, joka oikeasti on tietysti rihkamaa.
Kirjassa esiintyy Emilyn lempikirjailija "Jenna Williams", jota The Guardianin kriitikko Kate Kellaway pitää Wilsonin omakuvana - mutta myös kirjan epäuskottavimpana hahmona.