stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Siipikonfiguraatio
Lentävä siipi, nostovoimaa tuottava runko

Siipi ja runko voivat hoitaa toistensa tehtäviä tai olla erillisiä
lentävä siipi, kuten häiveteknologialla suojattu B-2 Spirit ja A-12 Avenger II
Blended body – runko, joka tuottaa nostovoimaa, esimerkiksi McDonnell XP-67 Bat
nostava runko (engl. lifting body) – ei lainkaan siipiä, nostovoiman tuottaa vain runko
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Lentävä siipi |   Blended body |   Lifting body |
Siiven muuttuva geometria

Muuttuvageometrisella siivellä tarkoitetaan lennon aikana muuttuvaa siipikonfiguraatiota. Lentokoneen varastointiin käytettävällä taittuvalla siivellä ei tarkoiteta samaa asiaa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Muuttuva nuolikulma (swing-wing) |  Kääntyvä siipi   |  Teleskooppinen siipi   |  Jatkettava siipi   | Taittuva siipi, ei tässä tarkoita esimerkiksi tukialusten varastointia varten saranoituja siipiä   |
Siiven asetuskulma

Siiven asetuskulma on siiven tyviprofiilin jänteen ja koneen pituusakselin välinen kulma. Sillä aikaansaadaan nostovoimaa, kun lentokone lentää vaakalentoa ja lentokoneen runko on tällöin vaakasuorassa sisällä olevien matkustajien jne. kannalta. Asetuskulma voi olla:
Kiinteä tehtaalla asennuksessa määritetty. Tämä on yleisin tapaus.
Muuttuvaa asetuskulmaa on lähinnä käytetty tukialuksilta operoiville hävittäjille. Esimerkiksi Vought F-8 Crusader käänsi siipeä suuremmalle asetuskulmalle (kohtauskulmalle) lentoonlähdössä.
Siipiprofiilin vaihtuva kaarevuus (variable camber) aikaansaadaan nostovoimaa lisäävillä etu- ja jättöreunalaitteilla.
| --- | --- |
 Vaihtuva asetuskulma: Vaihtuva kaarevuus
Siiven lisälaitteet ja -osat

Hidaslennossa siiven nostovoimaa lisätään jättöreunaan liittyvillä laipoilla. Sekä hidaslennossa että liikehdinnässä etureunaan asennetut solakot lisäävät nostovoimaa ja siirtävät sakkausta korkeammalle kohtauskulmalle. Erittäin voimakkaassa liikehdinnässä pyörteittimet siiven etureunassa estävät virtauksen irtoamista. Siiven ylä- ja alapinnan paine-ero pyrkii tasoittumaan siten, että virtausta tapahtuu siiven tyvestä kärkeen muodostaen kärkipyörteen. Rajakerrosaidat siiven pinnalla vähentävät tätä virtausta ja sen aikaansaamaa häviötä. Winglet toimii samalla periaatteella siiven kärjessä.
Muut osat
”Chine” – siiven tyven ja rungon sovite, esimerkiksi Lockheed SR-71 Blackbird.
”Viiksi” – kiinteä canard, esimerkiksi Tupolev Tu-144.
siipiaita (wing fence) – vähentää virtausta tyvestä kärkeen
pyörteitin (turbulaattori), siiven epäjatkuvuuskohta
fairing, muotokappaleet vastuksen vähentämiseksi
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kermode, A.C. (1972); Mechanics of Flight, Chapter 3 (Eighth (metric) edition).  Sir Isaac Pitman and Sons Ltd, London.  ISBN 0 273 31623 0
Taylor, John W.R. The Lore of Flight, London: Universal Books Ltd., 1990. ISBN 0-9509620-15.
What is it? Aircraft Characteristics That Aid The Spotter Flight, June 4, 1942
How Wings Work - Holger Babinsky Physics Education 2003
"Physics of flight - revisited" Weltner and Ingelman-Sundberg  (Arkistoitu – Internet Archive)
How Airplanes Fly: A Physical Description of Lift
Demystifying the Science of Flight - Audio segment on NPR's Talk of the Nation Science Friday
NASA's explanations and simulations (Arkistoitu – Internet Archive)
Flight of the StyroHawk wing
Evolution of flight (Arkistoitu – Internet Archive) in animals
See How It Flies
Siipiprofiilin osat. Termit: angle of attact=kohtauskulma eli vapaan virtauksen (relative wind) ja siipiprofiilin jänteen välinen kulma; chord=siipiprofiilin jänne; leading egde=etureuna; trailing edge=jättöreuna; upper camber=siiven yläpinnan kaarevuus; lower camber=siiven alapinnan kaarevuus. Kaarevuuksien summa on siipiprofiilin paksuus.
Wingletin siipiprofiili, PSU 90-125WL
Siiven rakennetta
Airbus A319 laskussa.
Laipat
Toimi Simokorpi

Toimi Elis Simokorpi ent. Simolin (1. huhtikuuta 1891 Asikkala – 16. syyskuuta 1978 Mikkeli) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hän oli sotilaskoulutuksen alkeet venäjällä saanut sotilas, joka ensimmäisen maailmansodan kestäessä loikkasi rintaman toiselle puolelle Saksan joukkoihin, joissa hän palveli Jääkäripataljoona 27:n riveissä. Myöhemmin hän osallistui vielä niin Suomen sisällissotaan kun talvi- ja jatkosotaankin.
Perhe ja opinnot

Simokorven vanhemmat olivat kauppias Manfred Simolin ja Anni Hautala. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1933 Astrid Sjömanin kanssa. Hän kävi kansakoulun. Sotilaskoulutusta hän sai taktiikan soveltamiskurssilta Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1924 ja asemestarikurssilta Suojeluskuntain yliesikunnan asepajassa vuonna 1926 sekä asemestarien täydennyskurssilta Aseseppäkoulussa vuonna 1936.
Sotilasura Venäjän armeijassa ja jääkärikausi

Simokorpi liittyi Venäjän armeijaan 14. elokuuta 1914 ja palveli vapaaehtoisena 101. Siperialaisessa tarkka-ampujarykmentissä 10. elokuuta 1915 saakka. erialaisessa tarkka-ampujarykmentissä ja osallistui ensimmäisen maailmansodan taisteluihin Venäjän joukoissa muun muassa Varsovan ja Galitsian rintamilla, joissa hän haavoittui kolmasti. Varsovan rintamalta saamaansa haavaa hoidettiin Tverin sotilassairaalassa. Tveristä hänet laskettiin toipumislomalle Suomeen. Suomessa hänen haavojensa hoitoa jatkettiin Lahden sotilassairaalassa.
Simokorpi teki tässä vaiheessa päätöksensä siirtyä sotimaan rintaman toiselle puolelle. Hän matkusti Lahdesta Mikkelin kautta Ruotsiin ja edelleen Saksaan, missä hän liittyi vapaaehtoisena sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 23. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella.
Suomen sisällissota

Simokorpi saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 5. Jääkärirykmentin 15. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella.
Sisällissodan jälkeinen aika

Simokorpi palveli sisällissodan jälkeen koulutusaliupseerina 5. Jääkärirykmentissä, josta myöhemmin muodostettiin Kuopion jalkaväkirykmentti 4. Hän erosi armeijasta 11. helmikuuta 1919 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön, jossa hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Suolahden ja Äänekosken suojeluskuntiin 1. maaliskuuta 1919 alkaen ja palveli tehtävissä 1. toukokuuta 1919 saakka. Myöhemmin hän siirtyi harjoituspäälliköksi Pieksämäen suojeluskuntaa 1. kesäkuuta 1919 alkaen ja siirtyi saman suojeluskunnan paikallispäälliköksi 1. lokakuuta 1919 alkaen. Pieksämäeltä hän siirtyi paikallispäälliköksi Puumalaan 13. syyskuuta 1921, jossa hän palveli 16. lokakuuta 1921 saakka. Puumalasta hän palasi takaisin Pieksämäelle paikallispäälliköksi 16. tammikuuta 1922 ja oli tehtävässä 1. joulukuuta 1923 asti, jolloin hän siirtyi niin ikään paikallispäälliköksi Juvan suojeluskuntaan 15. joulukuuta 1923 alkaen ja oli tehtävässä 1. helmikuuta 1924 saakka. Myöhemmin hän toimi Mikkelin suojeluskuntapiirin väliaikaisena kansliapäällikkönä, siksi kunnes siirtyi 16. joulukuuta 1924 alkaen paikallispäälliköksi Anttolan suojeluskuntaan. Tehtävässä hän oli kunnes sai nimityksen Mikkelin suojeluskuntapiirin asemestariksi 15. syyskuuta 1926 alkaen.
Talvi ja jatkosota

Simokorpi osallistui talvisotaan asemestarina Jalkaväkirykmentti 37:ssa ja osallistui sotatoimiin Laatokan koillispuolella. Välirauhan aikana hän jatkoi talvisodan aikaista tehtäväänsä Jalkaväkirykmentti 37:ssa, mutta oli myös rykmentin aseupseerina. Myöhemmin hän siirtyi samoihin tehtäviin 8. Prikaatin kautta Suur Saimaan suojeluskuntapiiriin. Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin asemestariksi ja taisteluvälinemateriaalin tarkastajaksi  sekä toimistotehtäviin Mikkelin sotilaspiiriin esikuntaan. Edellä mainittuja tehtäviä hän hoiti vielä sotienkin jälkeen aina vuoteen 1945 saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Myöhemmin hän työskenteli Make Oy:n palveluksessa Mikkelissä.
Muuta

Simokorven kerrottiin kuolleen jo 31.1.1968 Mikkelissä ja hänestä ehdittiin julkaista muistokirjoitus Länsi-Savo sanomalehdessä. Uutinen sittemmin oikaistiin samaisessa sanomalehdessä.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Varavääpeli 11. helmikuuta 1918  Vääpeli 31. maaliskuuta 1918  Vänrikki 1940 |      |  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera (1940 ja 1945)  Vapaudenmitali 1. lk.  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jatkosodan muistomitali  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. lk. mitali  Suojeluskuntain ansioristi  Jääkärimerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi  Unkarin ensimmäisen maailmansodan muistomitali |
Jääkäripataljoona 27:n tiedonanto-osasto, kuvaan merkitty osaston johtajat Birger Homén ja Eric Heimbürger.
Mikkelin ja Kuopion suojeluskuntapiirien käsivarsikilpi.
Luettelo Suomen diplomaattisista edustajista Afrikassa

Tämä on luettelo Suomen diplomaattisista edustajista Afrikassa. Luettelossa ovat mukana kaikki historialliset edustustoja johtaneet suomalaisdiplomaatit kohdemaittain.
Suomen edustustot Afrikassa > Abuja (Nigeria)

Suurlähetystö sijaitsi 1. maaliskuuta 2004 saakka Lagosissa, sen jälkeen Abujassa.
| Diplomaattiset suhteet solmittu 18> 1.1963..Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu 18> 1.1963..Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 18> 1.1963..Asema |
| --- | --- | --- |
| Jaakko Lyytinen (Lagos) | 1963–1966 | suurlähettiläs |
| Olavi Saikku (Lagos) | 1966–1969 | suurlähettiläs |
| Olli Auero (Lagos) | 1969–1971 | suurlähettiläs |
| Ensio Helaniemi (Lagos) | 1971–1973 | suurlähettiläs |
| Erkki Hedmanson (Lagos) | 1973–1976 | suurlähettiläs |
| Aarno Arola (Lagos) | 1976–1981 | suurlähettiläs |
| Bo Ådahl (Lagos) | 1981–1985 | suurlähettiläs |
| Vilho Koiranen (Lagos) | 1985–1989 | suurlähettiläs |
| Esko Kunnamo (Lagos) | 1989–1992 | suurlähettiläs |
| Heikki Latvanen (Lagos) | 1992–1995 | suurlähettiläs |
| Hannu Ripatti (Lagos) | 1996–1998 | va. asiainhoitaja |
| Eero Saarikoski (Lagos) | 1999–2003 | suurlähettiläs |
| Anna-Liisa Korhonen (Lagos/Abuja) | 2003–2007 | suurlähettiläs |
| Erik Ulfstedt | 2007–2008 | suurlähettiläs |
| Anneli Vuorinen | 2008–2011 | suurlähettiläs |
| Riitta Korpivaara | 2011–2014 | suurlähettiläs |
| Pirjo Suomela-Chowdhury | 2014–2018 | suurlähettiläs |
| Jyrki Pulkkinen | 2018–2021 | suurlähettiläs |
| Leena Pylvänäinen | 2021– | suurlähettiläs |
| Sanna Selin | 1.9.2024 | suurlähettiläs |
Suomen edustustot Afrikassa > Addis Abeba (Etiopia)

| Diplomaattiset suhteet solmittu 17> 7.1959..Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu 17> 7.1959..Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 17> 7.1959..Asema |
| --- | --- | --- |
| Atle Asanti (Kairo) | 1959–1962 | lähettiläs |
| Osmo Orkomies (Kairo) | 1962–1965 | lähettiläs |
| Henrik Blomstedt | 1965–1969 | suurlähettiläs |
| Joel Pekuri | 1969–1971 | suurlähettiläs |
| Veikko Hietanen | 1972–1977 | suurlähettiläs |
| Unto Tanskanen (Nairobi) | 1977–1980 | suurlähettiläs |
| Sakari Juuti | 1977–1979 | va. asiainhoitaja |
| Raimo Salmi (Nairobi) | 1981–1983 | suurlähettiläs |
| Hannu Uusi-Videnoja | 1980–1983 | va. asiainhoitaja |
| Tom Grönberg (Nairobi) | 1983–1987 | suurlähettiläs |
| Esko Jääsalo | 1984–1987 | va. asiainhoitaja |
| Erik Brehmer (Nairobi) | 1987–1990 | suurlähettiläs |
| Ilkka Ristimäki | 1987–1991 | va. asiainhoitaja |
| David Johansson (Nairobi) | 1990–1995 | suurlähettiläs |
| Arvi Siirala | 1990–1995 | va. asiainhoitaja |
| Kaija Kahilainen | 1991–1992 | va. asiainhoitaja |
| Glenn Lindholm (Nairobi) | 1995–1998 | suurlähettiläs |
| Lauri Kangas | 1994–1997 | va. asiainhoitaja |
| Heli Sirve | 1998–2001 |  |
| Lauri Kangas (Nairobi) | 1998–2003 | suurlähettiläs |
| Kari Toiviainen | 2001–2004 | va. asiainhoitaja |
| Matti Kääriäinen (Nairobi) | 2003–2004 | suurlähettiläs |
| Kirsti Aarnio | 2004–2005 | va. asiainhoitaja |
| Kirsti Aarnio | 2005–2009 | suurlähettiläs |
| Leo Olasvirta | 2009–2013 | suurlähettiläs |
| Sirpa Mäenpää | 2013–2016 | suurlähettiläs |
| Helena Airaksinen | 2016–2020 | suurlähettiläs |
| Outi Holopainen | 2020– | suurlähettiläs |
Suomen edustustot Afrikassa > Alger (Algeria)

| Diplomaattiset suhteet solmittu 18> 1.1963..Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu 18> 1.1963..Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 18> 1.1963..Asema |
| --- | --- | --- |
| Jussi Mäkinen | 1963–1968 | suurlähettiläs |
| Olavi Saikku | 1969–1972 | suurlähettiläs |
| Ossi Sunell | 1972–1975 | suurlähettiläs |
| Osmo Orkomies | 1975–1979 | suurlähettiläs |
| Osmo Kock | 1979–1983 | suurlähettiläs |
| Pekka Malinen | 1983–1985 | suurlähettiläs |
| Erkki Pajari | 1985–1987 | suurlähettiläs |
| Risto Rännäli | 1988–1991 | suurlähettiläs |
| Jan Groop (Tunis) | 1991–1995 1994–1995 | suurlähettiläs |
| Roope Jussila | 1995–1996 | va.asiainhoitaja |
| Carl-Erik Smedslund | 1996–1997 | va.asiainhoitaja |
| Carl-Erik Smedslund (Tunis) | 1998–2002 | va.asiainhoitaja |
| Kaija Ilander (Tunis) | 2003–2007 | suurlähettiläs |
| Risto Veltheim (Helsinki) | 2008–2011 | kiertävä suurlähettiläs |
| Hannele Voionmaa | 2008–2011 | suurlähettiläs |
|  Tuula Svinhufvud  | 2015–2019 | suurlähettiläs |
| Marja Joenusva | 2019– | suurlähettiläs |
Suomen edustustot Afrikassa > Dakar (Senegal)

| Diplomaattiset suhteet solmittu> Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu> Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu> Asema |
| --- | --- | --- |
| Anu Saxén | 2021-virassa | suurlähettiläs |
Suomen edustustot Afrikassa > Dar es Salaam (Tansania)

| Diplomaattiset suhteet solmittu 14> 6.1965..Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu 14> 6.1965..Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 14> 6.1965..Asema |
| --- | --- | --- |
| Henrik Blomstedt (Addis Abeba) | 1966–1969 | suurlähettiläs |
| Joel Pekuri (Addis Abeba) | 1969–1971 | suurlähettiläs |
| Seppo Pietinen | 1971–1973 | suurlähettiläs |
| Martti Ahtisaari | 1973–1977 | suurlähettiläs |
| Richard Müller | 1977–1980 | suurlähettiläs |
| Risto Kauppi | 1980–1983 | suurlähettiläs |
| Ilkka Ristimäki | 1983–1987 | suurlähettiläs |
| Unto Korhonen | 1987–1988 | suurlähettiläs |
| Kari Karanko | 1988–1993 | suurlähettiläs |
| Ilari Rantakari | 1994–1997 | suurlähettiläs |
| Ritva Jolkkonen | 1998–2002 | suurlähettiläs |
| Jorma Paukku | 2002–2007 | suurlähettiläs |
| Juhani Toivonen | 2007–2011 | suurlähettiläs |
| Sinikka Antila | 2011–2015 | suurlähettiläs |
| Pekka Hukka | 2015–2019 | suurlähettiläs |
| Riitta Swan | 2019–2022 | suurlähettiläs |
| Theresa Zitting | 1.9.2022– | suurlähettiläs |
Suomen edustustot Afrikassa > Kairo (Egypti)

| Diplomaattiset suhteet solmittu 8> 4.1922 (de facto), katkesivat 5.1.1942, solmittiin uudelleen 15.2.1947..Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu 8> 4.1922 (de facto), katkesivat 5.1.1942, solmittiin uudelleen 15.2.1947..Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 8> 4.1922 (de facto), katkesivat 5.1.1942, solmittiin uudelleen 15.2.1947..Asema |
| --- | --- | --- |
| Asko Ivalo (Rooma) | 1954–1959 | lähettiläs |
| Atle Asanti | 1959–1962 | suurlähettiläs |
| Osmo Orkomies | 1962–1966 | suurlähettiläs |
| Soini Palasto | 1966–1969 | suurlähettiläs |
| Pekka Malinen | 1969–1974 | suurlähettiläs |
| Joel Pekuri | 1975–1978 | suurlähettiläs |
| Björn-Olof Alholm | 1979–1980 | suurlähettiläs |
| Olli Auero | 1980–1984 | suurlähettiläs |
| Mauri Eggert | 1984–1987 | suurlähettiläs |
| Antti Hynninen | 1987–1989 | suurlähettiläs |
| Elisabeth Tigerstedt-Tähtelä | 1990–1992 | suurlähettiläs |
| Garth Castrén | 1992–1997 | suurlähettiläs |
| Aapo Pölhö | 1998–2002 | suurlähettiläs |
| Hannes Mäntyvaara | 2002–2005 | suurlähettiläs |
| Hannu Halinen | 2005–2009 | suurlähettiläs |
| Roberto Tanzi-Albi | 2009–2013 | suurlähettiläs |
| Tuula Yrjölä | 2013–2016 | suurlähettiläs |
| Laura Kansikas-Debraise | 2017–2021 | suurlähettiläs |
| Pekka Kosonen | 2021– | suurlähettiläs |
Suomen edustustot Afrikassa > Lusaka (Sambia)

| Diplomaattiset suhteet solmittu 8> 3.1968..Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu 8> 3.1968..Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 8> 3.1968..Asema |
| --- | --- | --- |
| Henrik Blomstedt (Addis Abeba) | 1968–1969 | suurlähettiläs |
| Joel Pekuri (Addis Abeba) | 1969–1971 | suurlähettiläs |
| Seppo Pietinen (Addis Abeba) | 1972–1973 | suurlähettiläs |
| Martti Ahtisaari (Addis Abeba) | 1973–1976 | suurlähettiläs |
| Unto Korhonen | 1976–1980 | suurlähettiläs |
| Erik Hellqvist | 1980–1983 | suurlähettiläs |
| Garth Castrén | 1984–1987 | suurlähettiläs |
| Risto Rekola | 1987–1989 | suurlähettiläs |
| Ilari Rantakari (vuodesta 1994 Dar es Salaam) | 1989–1993 | suurlähettiläs |
| Ilari Rantakari | 1994–1997 | suurlähettiläs |
| Ritva Jolkkonen (Dar es Salaam) | 1998–2002 | suurlähettiläs |
| Jorma Paukku (Dar es Salaam) | 2002–2007 | suurlähettiläs |
| Sinikka Antila | 2007–2011 | suurlähettiläs |
| Pertti Anttinen | 2011–2014 | suurlähettiläs |
| Timo Olkkonen | 2014–2019 | suurlähettiläs |
| Pirjo Suomela-Chowdhury | 2019–2022 | suurlähettiläs |
| Saana Halinen | 1.9.2022– | suurlähettiläs |
Suomen edustustot Afrikassa > Maputo (Mosambik)

| Diplomaattiset suhteet solmittu 18> 7.1975..Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu 18> 7.1975..Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 18> 7.1975..Asema |
| --- | --- | --- |
| Markku Kauppinen | 2003–2007 | suurlähettiläs |
| Kari Alanko | 2007–2011 | suurlähettiläs |
| Matti Kääriäinen | 2011–2013 | suurlähettiläs |
| Seija Toro | 2013–2017 | suurlähettiläs |
| Laura Torvinen | 2017–2020 | suurlähettiläs |
| Anna-Kaisa Heikkinen | 2020– | suurlähettiläs |
Suomen suhteita Mosambikiin hoiti vuosina 1975–1999 Dar es Salaamin ja 1999–2003 Pretorian suurlähettiläs.
Suomen edustustot Afrikassa > Nairobi (Kenia)

| Diplomaattiset suhteet solmittu 14> 6.1965..Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu 14> 6.1965..Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 14> 6.1965..Asema |
| --- | --- | --- |
| Henrik Blomstedt (Addis Abeba) | 1966–1969 | suurlähettiläs |
| Joel Pekuri (Addis Abeba) | 1969–1971 | suurlähettiläs |
| Veikko Hietanen (Addis Abeba) | 1973–1977 | suurlähettiläs |
| Unto Tanskanen | 1977–1980 | suurlähettiläs |
| Raimo Salmi | 1980–1983 | suurlähettiläs |
| Tom Grönberg | 1983–1987 | suurlähettiläs |
| Ilkka Ristimäki | 1987–1990 | suurlähettiläs |
| David Johansson | 1990–1995 | suurlähettiläs |
| Glen Lindholm | 1995–1998 | suurlähettiläs |
| Lauri Kangas | 1998–2003 | suurlähettiläs |
| Matti Kääriäinen | 2003–2007 | suurlähettiläs |
| Heli Sirve | 2007–2011 | suurlähettiläs |
| Sofie From-Emmesberger | 2011–2015 | suurlähettiläs |
| Tarja Fernández | 2015-2018 | suurlähettiläs |
| Erik Lundberg | 2018–2021 | suurlähettiläs |
| Pirkka Tapiola | 2021– | suurlähettiläs |
Suomen edustustot Afrikassa > Pretoria (Etelä-Afrikka)

| Diplomaattiset suhteet solmittu 15> 5.1949..Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu 15> 5.1949..Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 15> 5.1949..Asema |
| --- | --- | --- |
| Helge von Knorring | 1949–1952 | asiainhoitaja |
| Armas Yöntilä | 1952–1957 | asiainhoitaja |
| Hans Ruben Martola | 1957–1964 | asiainhoitaja |
| Tauno Nevalainen | 1964–1969 | asiainhoitaja |
| Jaakko Lyytinen | 1969–1971 | asiainhoitaja |
| Kurt Uggeldahl | 1971–1974 | asiainhoitaja |
| Kari Härkönen | 1974–1977 | asiainhoitaja |
| Juha Puromies | 1977–1980 | asiainhoitaja |
| Pertti Kaukonen | 1980–1984 | asiainhoitaja |
| Erik Hagfors | 1984–1988 | asiainhoitaja |
| Hannu Mäntyvaara | 1988–1990 | asiainhoitaja |
| Hannu Uusi-Videnoja | 1990–1991 | asiainhoitaja |
| Hannu Uusi-Videnoja | 1991 | va. asiainhoitaja |
| Björn Ekblom | 1991–1995 | suurlähettiläs |
| Tapani Brotherus | 1995–2000 | suurlähettiläs |
| Kirsti Lintonen | 2000-2005 | suurlähettiläs |
| Heikki Tuunanen | 2005-2009 | suurlähettiläs |
| Tiina Myllyntausta | 2009–2012 | suurlähettiläs |
| Petri Salo | 2012–2016 | suurlähettiläs |
| Kari Alanko | 2016–2020 | suurlähettiläs |
| Anne Lammila | 2020– | suurlähettiläs |
Suomen edustustot Afrikassa > Rabat (Marokko)

| Diplomaattiset suhteet solmittu 17> 7.1959..Edustaja  | Diplomaattiset suhteet solmittu 17> 7.1959..Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 17> 7.1959..Asema |
| --- | --- | --- |
| Antti Rytövuori | 2007–2011 | suurlähettiläs |
| Christina Harttila | 2011–2015 | suurlähettiläs |
| Anne Vasara | 2015-2019 | suurlähettiläs |
| Pekka Hyvönen | 2019-virassa | suurlähettiläs |
Suomen suhteita Marokkoon hoiti vuosina 1959–1961 Rooman, 1963–1968 Algerin, 1968–1970 Wienin, 1970–1990 Madridin ja 1992–2007 Lissabonin suurlähettiläs, vuoteen 1963 asti lähettilään ja sen jälkeen suurlähettilään tittelillä.
Suomen edustustot Afrikassa > Tunis (Tunisia)

| Diplomaattiset suhteet solmittu 17> 7.1959..Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu 17> 7.1959..Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu 17> 7.1959..Asema |
| --- | --- | --- |
| Asko Ivalo  (Rooma) | 1959–1961 | lähettiläs |
| Torsten Vahervuori  (Rooma) | 1961–1964 | lähettiläs |
| Jussi Mäkinen  (Alger) | 1964–1968 | suurlähettiläs |
| Olavi Saikku  (Alger) | 1969–1972 | suurlähettiläs |
| Ossi Sunell  (Alger) | 1972–1975 | suurlähettiläs |
| Osmo Orkomies  (Alger) | 1975–1979 | suurlähettiläs |
| Osmo Kock  (Alger) | 1980–1983 | suurlähettiläs |
| Pekka Malinen  (Alger) | 1983–1985 | suurlähettiläs |
| Erkki Pajari  (Alger) | 1985–1987 | suurlähettiläs |
| Risto Rännäli  (Alger) | 1988–1991 | suurlähettiläs |
| Jan Groop  (Alger, vuodesta 1994 Tunis) | 1991–1995 | suurlähettiläs |
| Roope Jussila | 1995–1996 | va. asiainhoitaja |
| Carl-Erik Smedslund | 1996–1998 | va. asiainhoitaja |
| Carl-Erik Smedslund | 1998–2002 | va. asiainhoitaja |
| Kaija Ilander | 2003–2007 | suurlähettiläs |
| Laura Reinilä | 2007–2010 | suurlähettiläs |
| Tiina Jortikka-Laitinen | 2010–2013 | suurlähettiläs |
| Tanja Jääskeläinen | 2013–2017 | suurlähettiläs |
| Leena Gardemeister | 2017–2019 | suurlähettiläs |
| Pekka Hukka | 2019–2022 | suurlähettiläs |
| Teemu Sepponen | 1.9.2022– | suurlähettiläs |
Suomen edustustot Afrikassa > Windhoek (Namibia)

| Diplomaattiset suhteet solmittu> 22.3.1990.Edustaja | Diplomaattiset suhteet solmittu> 22.3.1990.Vuodet | Diplomaattiset suhteet solmittu> 22.3.1990.Asema |
| --- | --- | --- |
| Lauri Kangas | 1990 | va. asiainhoitaja |
| Kirsti Lintonen | 1990–1994 | suurlähettiläs |
| Yrjö Karinen | 1994–1998 | suurlähettiläs |
| Kari Karanko | 1998–2000 | suurlähettiläs |
| Sinikka Antila | 2001– 2003 | va. asiainhoitaja |
| Kirsti Lintonen (Pretoria) | 2000–2005 | suurlähettiläs |
| Seija Kinni-Huttunen | 2003– 2008 | va. asiainhoitaja |
| Asko Luukkainen | 2008–2011 | va. asiainhoitaja |
| Heikki Tuunanen (Pretoria) | 2005–2010 | suurlähettiläs |
| Tiina Myllyntausta (Windhoek/Pretoria) | 2010–2011 | suurlähettiläs |
| Anne Saloranta | 2011–2014 | va.asiainhoitaja |
| Anne Saloranta | 2014–2017 | suurlähettiläs |
| Pirkko-Liisa Kyöstilä | 2017–2021 | suurlähettiläs |
| Leena Viljanen | 2019– | suurlähettiläs |