stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Martina
Tunnettuja Martina -nimisiä

Pyhä Martina (200-luvulla), yksi Rooman suojeluspyhimyksistä
Martina (k. 641), Bysantin keisarinna
Martina Aitolehti (s. 1982), suomalainen laulaja ja televisioesiintyjä
Martina Balogová (s. 1990), slovakialainen tennispelaaja
Martina Bárta (s. 1988), tšekkiläinen laulaja ja muusikko
Martina Beck, o.s. Glagow (s. 1979), saksalainen ampumahiihtäjä
Martina Big (s. 1988), saksalainen malli ja näyttelijä
Martina Colombari (s. 1975), italialainen malli, juontaja ja näyttelijä, Miss Italia 1991
Martina Demmel (s. 2001), saksalainen kiipeilijä
Martina Dubovská (s. 1992), tšekkiläinen alppihiihtäjä
Martina Edoff (s. 1968), ruotsalainen taiteilija ja laulaja
Martina Ertl-Renz (s. 1972), saksalainen alppihiihtäjä
Martina Gedeck (s. 1961), saksalainen näyttelijä
Martina Haag (s. 1964), ruotsalainen kirjailija, näyttelijä ja kolumnisti
Martina Halinárová (s. 1973), slovakialainen ampumahiihtäjä
Martina Hellmann, o.s. Opitz (s. 1960), saksalainen kiekonheittäjä
Martina Hingis (s. 1980), sveitsiläinen tennispelaaja
Martina Hrašnová, o.s. Danišová (s. 1983), slovakialainen moukarinheittäjä
Martina Jäschke (s. 1960), saksalainen uimahyppääjä
Martina Linder (s. 1966), suomalainen sirkuksen toiminnanjohtaja
Martina McBride (s. 1966), yhdysvaltalainen country-laulaja
Martina Miceli (s. 1973), italialainen vesipalloilija
Martina Michels (s. 1955), saksalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Martina Moravcová (s. 1976), slovakialainen uimari
Martina Müller (s. 1980), saksalainen jalkapalloilija
Martina Müller (s. 1982), saksalainen tennispelaaja
Martina Navrátilová (s. 1956), tšekkoslovakialais-yhdysvaltalainen tennispelaaja
Martina Ratej (s. 1981), slovenialainen keihäänheittäjä
Martina Reuter (s. 1962), suomalainen filosofi ja kirjailija
Martina Rosucci (s. 1992), italialainen jalkapalloilija
Martina Sáblíková (s. 1987), tšekkiläinen pikaluistelija
Martina Schild (s. 1981), sveitsiläinen alppihiihtäjä
Martina Seidl, o.s. Zellner (s. 1974), saksalainen ampumahiihtäjä ja olympiavoittaja
Martina Šimkovičová (s. 1971), slovakialainen poliitikko, ministeri ja televisiojuontaja
Martina Stoessel (s. 1997), argentiinalainen näyttelijä, laulaja, tanssija ja malli
Martina Strutz (s. 1981), saksalainen seiväshyppääjä
Martina Suchá (s. 1980), slovakialainen tennispelaaja
Martina Šurnovská (s. 1999), slovakialainen jalkapalloilija
Martina Trevisan (s. 1993), italialainen tennispelaaja
Martina Voss-Tecklenburg (s. 1967), saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Martina Zubčić (s. 1989), kroatialainen taekwondon Euroopan-mestari
Nimen muita merkityksiä

Martina, Suomessa toimiva Restelin omistama ravintolaketju
Martina, Martina Aitolahden musiikkialbumi vuodelta 2011
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Martina Wikimedia Commonsissa
Carina Juselius

Carina Juselius (s. 9. lokakuuta 1961) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti koko uransa ajan IF Nykarlebynejdeniä ja hänen valmentajanaan toimi Erik Haglund. Ulkoratojen SM-kilpailuista Juselius saavutti maratonilta pronssia vuosina 1986 ja 1987. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1996 jälkeen.
Markus Nordlund

| Markus Nordlund |
| --- | --- |
 Nordlund (nro 40) Turun Palloseuran paidassa ottelussa Oulun Kärppiä vastaan joulukuussa 2009. Kuvassa Kärpistä Lukáš Kašpar (kesk.) ja Mika Viinanen.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. heinäkuuta 1985 (ikä 39) Eurajoki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Masto
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  195 cm
Paino:  96 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–2019
Seurat:  Lukko (SML) KalPa (SML) TPS (SML) Jokerit (SML) HC Ambrì-Piotta (NLA) Genève-Servette HC (Spengler Cup) Djurgårdens IF (SHL) Sport (SML) Krefeld Pinguine (DEL) HC Bolzano (EBEL)
Markus Nordlund (s. 27. heinäkuuta 1985 Eurajoki) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Rauman Lukossa, Kalevan Pallossa, Turun Palloseurassa, Jokereissa ja Vaasan Sportissa yhteensä 432 runkosarjaottelua tehopistein 48+105=153 ja 41 playoff-ottelua tehopistein 6+13=19. Nordlund voitti Suomenmestaruuden TPS:ssä vuonna 2010. Seuraavalla kaudella 2010–2011 hän voitti SM-liigan puolustajien maalipörssin ja palkittiin Juha Rantasila -palkinnolla. Nordlund saavutti myös SM-pronssia Jokereissa vuonna 2012 ja Spengler Cupin voiton sveitsiläisessä Genève-Servette HC:ssä vuonna 2013. Hän pelasi urallaan myös Sveitsissä, Ruotsissa, Saksassa ja Italiassa. Nordlund pelasi kolme A-maaottelua.
Pelityyli

Elite Prospects -sivuston Matias Strozykin mukaan Nordlund oli isokokoinen puolustaja, joka ei kuitenkaan käyttänyt kokoaan kovin usein hyödykseen. Strozykin mukaan hän tykkäsi pitää kiekkoa, mutta Nordlund ajoittain otti kuitenkin tarpeettomia riskejä ja menetti kiekon. Hänellä oli kova laukaus. Nordlundilla oli kuitenkin puutteita oman puolustuspään pelaamisessa.
Ura > Seuraura > Ville Peltoseen kohdistunut taklaus

Kaudella 2012–2013, 23. helmikuuta 2013 Nordlund taklasi paikallisottelussa Helsingin IFK:n kapteenin Ville Peltosen laitaan. Taklauksen seurauksena Peltoselle tuli lievä aivovamma, rintakehävamma ja lohkesi kaksi hammasta. Nordlund sai ottelussa 5+20 minuutin rangaistuksen päähän kohdistuneesta taklauksesta ja automaattisen pelirangaistuksen käytöksestä. SM-liigan kurinpitoryhmän sijaan hallitus antoi hänelle kahden ottelun pelikiellon. Hallitus perusteli ratkaisussaan tilanteessa täyttyneen laitataklauksen ja kohtuuttoman kovan pelin tunnusmerkit, vaikka Nordlundin taklauksessa kyse ei ollut ryntäyksestä, eikä tahallisesta teosta. Kurinpitoryhmän puheenjohtajan Sami Kyntölän mukaan ryhmä ei olisi antanut hänelle pelikieltoa. Samana päivänä SM-liigan hallitus erotti kurinpitoryhmän. Sekä Peltosen vakava loukkaantuminen että Nordlundin saama pelikielto aiheuttivat paljon kohua. Ennen kurinpitopäätöstä Aller Media Oy katkaisi sponsorisopimuksen HIFK:n ja Jokereiden kanssa. Toimitusjohtaja Pauli Aalto-Setälän mukaan ei ole sponsorin tehtävä laatia kaukaloon käyttäytymissääntöjä. Hän kommentoi päätöstään:
»Tämä Ville Peltosen toiseen kertaan tajuttomaksi telominen oli meille viimeinen pisara, vaikka väkivalta on trendi, joka on vaivannut jääkiekkoliigaa jo jonkin aikaa.»
SM-liigan hallituksen tapa käsitellä Nordlundin puhtaaksikin luonnehdittu taklaus sai osakseen paljon negatiivisiä reaktioita.
Ura > Maajoukkueura

Nordlund pelasi Suomen A-maajoukkueessa kolme A-maaottelua tehden yhden maalin. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Channel One Cupissa joulukuussa 2010, jolloin Nordlund korvasi loukkaantuneen Ilkka Heikkisen. Turnauksen Espoossa 16. joulukuuta 2010 pelattu avausottelu Tšekkiä vastaan oli näin ollen hänen ensimmäinen A-maaottelunsa. Nordlundin ensimmäinen A-maajoukkuemaali syntyi saman turnauksen päätösottelussa 19. joulukuuta isäntäjoukkue Venäjää vastaan.
Nordlund pelasi myös 13 nuorten maaottelua.
Nils Eskilsson Banér

Nils Eskilsson Banér eli Nils Eskilinpoika Banér (noin 1480 – 16. joulukuuta 1520)  oli ruotsalainen valtaneuvos. Hän oli Kastelholman linnan päällikkö 1507–1514 ja Raaseporin linnan päällikkö 1515–1520. Hän johti Venäjällä vuonna 1513 käynyttä rauhanvaltuuskuntaa. Vuonna 1520 hän taisteli Ruotsissa kuningas Kristian II:ta vastaan. Antautumissopimuksessa hänet armahdettiin, mutta mestattiin kuitenkin Tukholman verilöylyn jälkeen Raaseporin linnan edustalla. Mika Waltari kuvaa kirjallisesti yhdessä Hemming Gadhin kanssa tapahtunutta teloitusta romaanissa Mikael Karvajalka.
Hänen isänsä oli valtaneuvos Eskil Banér.
Markus Näslund

| Markus Näslund |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. heinäkuuta 1973 (ikä 51) Örnsköldsvik, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Nazzy, Macke, Mackan
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  89 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1993–2010
Seurat:  MODO (Elitserien)   Pittsburgh Penguins (NHL)   Cleveland Lumberjacks (IHL)   Vancouver Canucks (NHL)   New York Rangers (NHL)
NHL-varaus:  16. varaus, 1991 Pittsburgh Penguins
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Saksa 1993 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Norja 1999 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Ruotsi 2002 | jääkiekko |  |
| Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 1993 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Saksa 1992 | jääkiekko |  |
| U18 EM-kilpailut  | U18 EM-kilpailut  | U18 EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1990 | jääkiekko |  |
Markus Näslund (s. 30. heinäkuuta 1973 Örnsköldsvik, Ruotsi) on ruotsalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Vuosina 2011-2014 Näslund toimi kasvattajaseuransa MODO:n general managerina.
Urallaan Näslund pelasi 1 117 ottelua NHL:ssä. Viimeksi laitahyökkääjä edusti liigassa New York Rangersia. Näslund oli Vancouver Canucksin kapteeni vuodet 2000–2008. Näslund on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
Näslundin vahvuudet olivat hyvässä kiekonkäsittelyssä ja maalintekotaidossa, ja kaudella 2002–2003 hän rikkoikin NHL:ssä sadan tehopisteen rajan. Hän pelasi viidesti NHL:n tähdistöottelussa, hänet valittiin kolmesti NHL:n tähdistökentälliseen, ja kaudella 2002-2003 hänet palkittiin Lester B. Pearson Awardilla. Huolimatta kovasta henkilökohtaisesta menestyksestään Näslund ei kertaakaan voittanut aikuisten tasolla yhtäkään mestaruutta tai kultamitalia. Näslund oli yksi viimeisiä harvoja ammattilaisjääkiekkoilijoita jotka käyttivät vielä puumailaa.
Seuraura

Örnsköldsvikistä kotoisin oleva Näslund edusti Ruotsissa Örnsköldsvikin kasvattajaseuraansa MODO Hockeya yhdessä ystävänsä Peter Forsbergin kanssa ja menestyi Ruotsin juniorimaajoukkueissa. Vuoden 1991 NHL:n varaustilaisuudessa Pittsburgh Penguins varasi Näslundin ensimmäisen kierroksen numerolla 16. Pittsburghiin hän siirtyi kaudeksi 1993–1994. Penguinsissa Näslund sai vaihtelevasti peliaikaa ja pääsi ajoittain pelaamaan myös Mario Lemieux'n kanssa. 20. helmikuuta 1996 Penguins myi Näslundin Vancouver Canucksiin vaihdossa kanadalaishyökkääjä Alek Stojanoviin. Kaupan jälkeen Stojanov pelasi NHL:ssä vain 45 ottelua ja lopetti jääkiekkoilun vain 29-vuotiaana vuonna 2002.
Vancouverissakin Näslundilla oli aluksi vaikeuksia lyödä itseään läpi valmentaja Mike Keenanin alaisuudessa. Näslund kehittyi johtajana ja pelaajana saadessaan pelata muun muassa Mark Messierin kanssa ja kauden 2000–2001 alussa hänet nimettiinkin Canucksin kapteeniksi. Kaudesta tulikin Näslundin läpimurtokausi liigassa, kun hän teki 41 maalia ja 75 pistettä. Myös Canucks pääsi pudotuspeleihin ensimmäistä kertaa viiteen vuoteen. Seuraavilla kausilla Näslund muodosti Todd Bertuzzin ja Brendan Morrisonin kanssa tehokkaan hyökkäysketjun, lempinimeltään West Coast Express. Kaudella 2002–2003 Näslund teki uransa parhaat pisteet, 48 maalia ja 104 pistettä ja oli kauden päätteeksi NHL:n pistepörssin toinen. Samana vuonna Näslund valttiin liigan Lester B. Pearson -palkinnon saajaksi. Kaudella 2004–2005 NHL:n ollessa työsulussa Näslund pelasi kasvattajaseurassaan MODO Hockeyssa.
Kesällä 2008 Canucks ei tarjonnut vapaaksi agentiksi tulleelle Näslundille jatkosopimusta ja heinäkuussa hän tekikin kaksivuotisen sopimuksen New York Rangersin kanssa. Näslund ei kuitenkaan pelannut Rangersin paidassa kuin ensimmäisen kauden sopimuksestaan. Toukokuussa 2009 uutisoitiin että Rangers ja Näslund ovat yhteisymmärryksessä purkaneet sopimuksen ja Näslund lopettaisi uransa. Näslundin NHL-uran viimeiseksi otteluksi jäi pudotuspelien avauskierroksen seitsemäs ottelu Washington Capitalsia vastaan. Capitals voitti ottelusarjan voitoin 4–3 ja eteni jatkoon.
Marraskuussa 2009 Näslund päätti palata Peter Forsbergin kanssa kasvattajaseuransa MODOn riveihin.
Maajoukkueura

Näslund pelasi yhdet olympialaiset (Salt Lake City 2002) ja neljät MM-kilpailut (1993, 1996, 1999, 2002). Hän voitti MM-kilpailuista yhden hopean ja kaksi pronssia. Lisäksi Näslund pelasi kaksi jääkiekon maailmancupia (1996, 2004).
Näslund pelasi myös kahdet alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut ja kahdet alle 18-vuotiaiden EM-kilpailut. Vuonna 1990 hän voitti alle 18-vuotiaiden EM-kultaa. Vuosina 1992 ja 1993 Näslund voitti alle 20-vuotiaiden MM-hopeaa sekä kisojen maalipörssin. Vuoden 1993 kisoissa hänet valittiin myös tähdistökentälliseen.
Saavutuksia

Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1992, hopeaa
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1993, hopeaa
Jääkiekon MM-kilpailut 1993, hopeaa
Jääkiekon MM-kilpailut 1999, pronssia
Jääkiekon MM-kilpailut 2002, pronssia
2003 Lester B. Pearson Award -voittaja
2003 Ehdolla Hart Memorial Trophyn saajaksi
Pelannut NHL:n All-Star -ottelussa 1999, 2001, 2002, 2003 ja 2004.
Aiheesta muualla

Markus Näslund The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Näslund Jatkoaika.comissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Nicklas Lidström Mats Sundin | Viking Awardin voittaja 2001 2003, 2004 | Seuraaja: Mats Sundin Nicklas Lidström |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Jarome Iginla | Lester B. Pearson Awardin voittaja 2003 | Seuraaja: Martin St. Louis |
1370

| --- | --- |
Vuosisadat: 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku
Vuosikymmenet: 1290-luku · 1300-luku · 1310-luku · 1320-luku · 1330-luku · 1340-luku 1350-luku · 1360-luku · 1370-luku · 1380-luku · 1390-luku · 1400-luku
Vuodet: 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309 1310 · 1311 · 1312 · 1313 · 1314 · 1315 · 1316 · 1317 · 1318 · 1319 1320 · 1321 · 1322 · 1323 · 1324 · 1325 · 1326 · 1327 · 1328 · 1329 1330 · 1331 · 1332 · 1333 · 1334 · 1335 · 1336 · 1337 · 1338 · 1339 1340 · 1341 · 1342 · 1343 · 1344 · 1345 · 1346 · 1347 · 1348 · 1349 1350 · 1351 · 1352 · 1353 · 1354 · 1355 · 1356 · 1357 · 1358 · 1359 1360 · 1361 · 1362 · 1363 · 1364 · 1365 · 1366 · 1367 · 1368 · 1369 1370 · 1371 · 1372 · 1373 · 1374 · 1375 · 1376 · 1377 · 1378 · 1379 1380 · 1381 · 1382 · 1383 · 1384 · 1385 · 1386 · 1387 · 1388 · 1389 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409
Tapahtumia

Bastiljin rakentaminen aloitettiin
Syntyneitä

Jan Hus, tšekkiläinen uskonpuhdistaja
Kuolleita

19. joulukuuta – paavi Urbanus V
Matias Kettilmundinpoika

| Matias Kettilmundinpoika |
| --- | --- |
 Matias Kettilmundinpojan sinetti.
Ruotsin päämies
 27. kesäkuuta 1318 – 8. heinäkuuta 1319  
Edeltäjä:  Birger Maununpoika
Seuraaja:  Maunu Eerikinpoika
Henkilötiedot
Tiedot
Uskonto:  katolilaisuus
Matias Kettilmundinpoika (noin 1280 – 1326) oli valtaneuvos, drotsi ja Suomen käskynhaltija.
Matias Kettilmundinpoika oli Ruotsin päämies ja drotsi vuosina 1318–1319. Hänet nimitettiin Turun linnan päälliköksi vuonna 1324 ja häntä kutsuttiin arvonimellä capitaneus Finlandensis eli Suomen päämies. Virassaan hän käytti hyvin suurta valtaa, sillä hänellä oli kuninkaan tuomiovalta sekä korkein hallinnollinen ja sotilaallinen valta Suomessa, tarkkaan ottaen Varsinais-Suomessa, Satakunnassa ja läntisellä Uudellamaalla. Matias toi Turun linnaan ritariajan loiston ja järjesti juhlia sekä sisusti linnan arvokkaasti. Hän ehti toimia virassaan vain pari vuotta, sillä hänen testamenttinsa on vuodelta 1326.
Aiheesta muualla

Svenskt biografiskt lexikon (ruotsiksi)
Maahockey kesäolympialaisissa 1992

Maahockey oli Barcelonan olympialaisissa 1992 seitsemättätoista kertaa olympiakisoissa. Naisten turnaus pelattiin neljännen kerran. Miesten turnauksen voitti Saksa. Naisten kahdeksan maan joukosta voiton vei Espanja.
Miehet > Alkulohkot > Lohko A

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | AUS | GER | UK | IND | ARG | EGY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia | 5 | 4 | 1 | 0 | 20-2 | 9 |  | 1-1 | 6-0 | 1-0 | 7-0 | 5-1 |
|  Saksa  | 5 | 4 | 1 | 0 | 16-4 | 9 |  |  | 2-0 | 3-0 | 2-1 | 8-2 |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | 5 | 3 | 0 | 2 | 7-10 | 6 |  |  |  | 3-1 | 2-1 | 2-0 |
|  Intia | 5 | 2 | 0 | 3 | 4-8 | 4 |  |  |  |  | 1-0 | 2-1 |
|  Argentiina | 5 | 1 | 0 | 4 | 3-12 | 2 |  |  |  |  |  | 1-0 |
|  Egypti | 5 | 0 | 0 | 5 | 4-18 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Miehet > Alkulohkot > Lohko B

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | PAK | NED | ESP | NZL | YJ | MLS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Pakistan | 5 | 5 | 0 | 0 | 20-6 | 10 |  | 3-2 | 6-1 | 1-0 | 6-2 | 4-1 |
|  Alankomaat  | 5 | 4 | 0 | 1 | 20-10 | 8 |  |  | 3-2 | 4-3 | 5-2 | 6-0 |
|  Espanja | 5 | 3 | 0 | 2 | 15-11 | 6 |  |  |  | 3-0 | 4-0 | 5-2 |
|  Uusi-Seelanti | 5 | 1 | 0 | 4 | 7-12 | 2 |  |  |  |  | 2-1 | 2-3 |
|  Yhdistynyt joukkue | 5 | 1 | 0 | 4 | 12-20 | 2 |  |  |  |  |  | 7-3 |
|  Malesia | 5 | 1 | 0 | 4 | 9-24 | 2 |  |  |  |  |  |  |
Loppusarjat > Ottelut sijoista 9-12

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät sijat 9–12 | Välierät sijat 9–12 |  |  | Ottelu 9. sijasta | Ottelu 9. sijasta |
 

|  |   Malesia | 6 ja. |   |  |  |  |
|  |   Argentiina | 4 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Malesia | 4 |
|  |   |   |   |   |   Yhdistynyt joukkue | 3 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Ottelu 11. sijasta | Ottelu 11. sijasta |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |    Yhdistynyt joukkue | 4 |   |  |   Argentiina |  7 |
|  |   Egypti | 2 |   |  |   Egypti |  3 |
Yhdistynyt joukkue tarkoitti  itsenäisten valtioiden yhteisön ja  Georgian yhteistä joukkuetta.
Loppusarjat > Olympiavoittajajoukkue

Michael Knauth, Christopher Reitz, Carsten Fischer, Jan-Peter Tewes, Volker Fried, Klaus Michler, Andreas Keller, Michael Metz, Christian Blunck, Sven Meinhardt, Michael Hilgers, Andreas Becker, Stefan Saliger, Stefan Tewes, Christian Mayerhöfer, Oliver Kurtz.
Naiset > Olympiavoittajajoukkue

Anna Maiques, Celia Corres, Elisabeth Maragall, María Ángeles Rodríguez, María Carmen Barea, Mariví González, Maider Tellería, María Isabel Martínez, Mercedes Coghen, Nagore Gabellanes, Natalia Dorado, Nuria Olivé, Silvia Manrique, Sonia Barrio, Teresa Motos, Virginia Ramírez.
Niinistön koulu

Niinistön koulu on peruskoulun ala-aste Kouvolan Niinistössä, entisen Valkealan kunnan alueella. Koulussa on noin 160 oppilasta luokilla 1-6. Koulurakennus on valmistunut vuonna 1989. Koulu sijaitsee Valkealan suuralueella Niinistön kaupunginosassa Kauniskankaantien varrella Hiostenmäentiellä. Luokkatasot on jaettu joko yhteen tai kahteen ryhmään (A, B). Vuonna 2016 koulussa oli 187 oppilasta.. Koulun oppilasmäärä on kasvussa, mikä johtuu suuresta lapsiperheiden määrästä muuttovoittoisessa Valkealan taajamassa.
Kouvolan uuden kouluverkkosuunnitelman mukaan Niinistön ja Jokelan koulut lakkautetaan ja Valkealan taajaman läntiselle alueelle, Niinistö-Jokelan alueelle tulee uusi lähes 400 oppilaan alakoulu.
Ortueri

| Ortueri (Ortuèri) |
| --- | --- |
 Sijainti Nuoron maakunnassa
 Ortueri
 Koordinaatit: 40.035°0′0″N, 8.986°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Nuoro
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  38,83 km²
Korkeus:  584 m
Väkiluku:  1 152
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  08036
Suuntanumero(t):    0784
Rekisterikilpi:  NU
 
 http://www.comune-ortueri.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ortueri (sardiksi Ortuèri) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 152 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 38,83 neliökilometriä. Se sijaitsee 584 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ortueri Wikimedia Commonsissa
Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
Orune

| Orune (Urùne, Orùne) |
| --- | --- |

 Sijainti Nuoron maakunnassa
 Orune
 Koordinaatit: 40.406°0′0″N, 9.369°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Nuoro
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  128,45 km²
Korkeus:  745 m
Väkiluku:  2 353
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  08020
Suuntanumero(t):    0784
Rekisterikilpi:  NU
 
 http://www.comune.orune.nu.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Orune (sardiksi Urùne, Orùne) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 353 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 128,45 neliökilometriä. Se sijaitsee 745 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Orune Wikimedia Commonsissa
Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
Cause célèbre

Cause célèbre, ransk. (monikko causes célèbres; suom. huomiota herättävä (oikeus)tapaus) on asia tai tapahtuma, joka herättää laajaa keskustelua, ulkopuolisten mielenilmauksia ja kiivasta julkista keskustelua. Sitä käytetään erityisesti julkisuutta saaneista ja pitkäkestoisista oikeustaisteluista. Sanonta on peräisin 37-osaisesta teoksesta Nouvelles Causes Célèbres, joka ilmestyi 1763. Teos oli kokoelma selostuksia tunnetuista ranskalaisista oikeudenpäätöksistä 1600- ja 1700-luvulta. Sanonta levisi laajalle Alfred Dreyfusin 1894 saaman vakoilutuomion saatua maailmanlaajuista huomiota.
Luettelo Miljoonasateen kappaleista

Tämä on luettelo Miljoonasade -yhtyeen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.
#

16 ja 36 (Käärmeenkantaja)
506 ikkunaa (Lelukaupan häät ja Askeleet kahdelle - Pas de deux)
A

Ahne sydän (Vain nopeat elävät)
Ai mikä mua vaivaa? (etusormi) (Stupido Groove)
Alastonmalli (Hevonen ja Madonna)
Angelika (Pesuhuoneesta keittiöön)
Anna September (Karkumorsian)
Annaliisa (Laukauksia viulukotelossa)
Askeleet kahdelle (Askeleet kahdelle - Pas de deux)
Auto (Pesuhuoneesta keittiöön)
C

Crash (Siskon luo San Diegoon)
D

Desperadot (Pesuhuoneesta keittiöön)
Dildo (Lelukaupan häät)
E

Ehkä on myöhäistä (Lelukaupan häät)
Eka kerta (Pesuhuoneesta keittiöön)
Emalisydän (Käärmeenkantaja)
Enkeleitä onko heitä (Vain nopeat elävät)
G

Gaia (Nuoli ja väri)
Goodbye Shoes (Stupido Groove)
H

Harakan suudelma (Vain nopeat elävät)
Hei poika (Poikapainia ja digitaalidaameja)
Hei sisko (Nuoli ja väri)
Helenan baarissa (Pesuhuoneesta keittiöön, CD-bonus)
Hevonen (Hevonen ja Madonna)
Hikinen hiiri (Poikapainia ja digitaalidaameja)
Hulttion mutsi (single)
Huulilla piirretty mies (Vain nopeat elävät)
Hymy ja kyynel (Lelukaupan häät)
Hyvä heiluu (Karkumorsian)