stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jan Arvid Hellström
Elämänvaiheet ja työ

Hellström opiskeli teologiaa Lundin yliopistossa. Hän valmistui teologian lisensiaatiksi ja filosofian maisteriksi 1967. Hänet vihittiin papiksi Göteborgin hiippakuntaan 1964, ja hän toimi seurakuntapappina ja hiippakuntapappina Göteborgin hiippakunnassa sekä pedagogisena konsulenttina ja kustannusjohtajana SKS:ssä (Ruotsin kirkollinen opintopiiriliitto) ja Verbum förlag -kustantamossa. Hän suoritti teologian tohtorin tutkinnon Lundissa 1971. Hänet nimettiin Upsalan yliopiston kirkko- ja yhdyskuntatieteen professoriksi 1984 ja valittiin Växjön hiippakunnan piispaksi 1991 ja vihittiin piispaksi Upsalan tuomiokirkossa 13. lokakuuta 1991. Hänen edeltäjänsä piispanvirassa oli Sven Lindegård ja seuraajansa Anders Wejryd.
Hellström kirjoitti tietokirjoja, esseitä, kaunokirjallisuutta, runoja ja lauluja. Hellström kirjoitti humoristia dekkareita salanimellä Natalael Frid.
Hellström toimi 1990-luvulla Psalmer i 90-talet -työryhmän hymnologisen työryhmän jäsenenä. Ruotsin kirkon virsikirjassa vuodelta 1986 on kaksi hänen kirjoittamaansa ja yhdeksän hänen muokkaamaansa virttä. Psalmer i 90-talet -kirjassa on viisi hänen kirjoittamansa ja seitsemän hänen kääntämäänsä virttä.
Vuonna 1994 Hellström ajoi autollaan tieltä ja kuoli onnettomuudessa yhdessä edeltäjänsä Växjön piispan Sven Lindegårdin kanssa.
Hellströmin teoksia (valikoima)

Kaunokirjallisuus
Guds oas (1975)
Herr Jakobs nya ögon (1978)
Jamaica farväl (1978)
Ulven (1984)
Gode Vite Hövding (1987)
Indiansommar (1988)
Svanens sång (989)
Bilder. Fyra herdabrev om bild och verklighet (1992)
Kirkkohistoria
En resa till medeltiden (1973)
Kyrkofursten som blev klosterbroder (1982)
"åt alla christliga förvanter" (1987)
Runoteoksia
Ande, vind och liv (1970)
När du kommer (1974)
Din ande skiner (1980)
Humoristisia salapoliisiromaaneja
Pastorn blir gift (1974)
Pastorn på spåret (1976)
Pastorn och mordet på ärkebiskopen (1981)
Pastorn klipper till (1990)
Hellströmin virsiä
Ruotsin kirkon virsikirja
85 Loi Luojamme maailmaan Som mannen och kvinnan 1970 (Suom. Anna-Mari Kaskinen 1996, säv. Karl-Olof Robertson 1975)
473 Näin, kuinka koskit tuskaa Du räckte ut din hand 1970 (Suom. Niilo Rauhala 1996, säv. Kjell Bengtsson 1970)
sekä lisäksi Den svenska psalmboken med tillägg
798 Som liljan på sin äng 1975 (Säv. ruotsalainen kansansävelmä)
Kuilun hyppyrimäet

| Kuilun hyppyrimäet> Sijainti |
| --- | --- |
Paikkakunta:   Siilinjärvi, Suomi
Koordinaatit:  63°04′16″N, 27°39′06″E
Avattu:  1990
Muut mäet:  Ilkka Herolan mäki, K8
Seura:  Siilinjärven Ponnistus
Kuilun hyppyrimäki
K-piste:  60 metriä
Avattu:  1990
Purettu:  Kyllä
Muovitus:  Ei
K42
K-piste:  42 metriä
Mäkikoko:  46 metriä
Mäkiennätys:  49,0 metriä  Tuomas Ahonen (9.4.2013)
Naisten mäkiennätys:  42,0 metriä  Emilia Vidgren (12.2.2023)
Avattu:  1990
Muovitus:  Ei
Tornin korkeus:  Luonnonmäki
K21
K-piste:  21 metriä
Mäkiennätys:  22,0 metriä  Juho Ojala  Jere Kukkonen  Zhu Honglin  Miro Maaninka (2018, 2019, 2023)
Naisten mäkiennätys:  21,5 metriä  Minja Korhonen  Elsa Thors  Saara Ihantola (2018, 2019, 2023)
Kesämäkiennätys:  21,0 metriä  Tomas Kuisma (18.9.2014)
Naisten kesämäkiennätys:  20,0 metriä  Emilia Sorvisto (18.9.2014)
Avattu:  1990
Remontoitu:  2007
Muovitus:  Kyllä
Tornin korkeus:  Luonnonmäki
Kuilun hyppyrimäet on neljän käytössä olevan ja yhden puretun hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Siilinjärvellä.
Kuilun hyppyrimäet on tärkeä nuorten harjoittelupaikka lähellä Kuopiota. Puijon Hiihtoseura ja Siilinjärven Ponnistus tekevät tiivistä yhteistyötä mäkihypyssä ja yhdistetyssä, sillä seuran jäsenet harjoittelevat Puijon ja Kuilun hyppyrimäistä. Vuosittain huhtikuun ensimmäisenä viikonloppuna käydään perinteiset kilpailut, joihin on osallistunut muun muassa Matti Hautamäki ja Jens Salumäe.
Vuonna 2007 kolmen pienimmän hyppyrimäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus.
K42

Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 42 metrissä ja HS-piste 46 metrissä.
K42 > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 49,0 metriä on hypännyt Tuomas Ahonen.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2006 |  Jens Salumäe | 47,0 m |  |  |
| 9.4.2013 |  Tuomas Ahonen | 49,0 m | SiiPo:n 1. Seuramestaruskilpailut | Kaksi kertaa |
K42 > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 42,0 metriä on hypännyt Emilia Vidgren.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.2.2016 |  Iida Törmänen | 27,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 14.2.2016 |  Anna-Maija Oinas | 28,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 14.2.2016 |  Julia Tervahartiala | 35,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 4.3.2016 |  Julia Tervahartiala | 41,5 m | Hopeasompa 2016 | Kaksi kertaa |
| 20.1.2019 |  Anna-Maija Oinas | 41,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 12.2.2023 |  Emilia Vidgren | 41,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 12.2.2023 |  Heta Hirvonen | 41,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 12.2.2023 |  Emilia Vidgren | 42,0 m | AP:n kilpailut |  |
K21

Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 21 metrissä, vauhtimäessä on peltilatu ja alastulorinteessä muovitus.
K21 > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 22,0 metriä ovat hypänneet Juho Ojala, Jere Kukkonen, Zhu Honglin ja Miro Maaninka.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2012 |  Lassi Häikiö | 20,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 4.2.2012 |  Roope Räsänen | 21,0 m | AP:n kilpailut | Kaksi kertaa |
| 11.1.2015 |  Tomas Kuisma | 21,5 m | AP:n kilpailut | Kaksi kertaa |
| 5.2.2017 |  Juho Ojala | 21,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 5.2.2017 |  Tomi Viljanen | 21,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 17.2.2018 |  Juho Ojala | 21,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 17.2.2018 |  Juho Ojala | 22,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 20.1.2019 |  Jere Kukkonen | 22,0 m | AP:n kilpailut | Kaksi kertaa |
| 20.1.2019 |  Zhu Honglin | 22,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 12.2.2023 |  Miro Maaninka | 22,0 m | AP:n kilpailut |  |
K21 > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 21,5 metriä ovat hypänneet Minja Korhonen, Elsa Thors ja Saara Ihantola.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.1.2015 |  Iida Törmänen | 11,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 11.1.2015 |  Vilma Meis | 16,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 11.1.2015 |  Emilia Sorvisto | 20,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 11.1.2015 |  Emilia Sorvisto | 21,0 m | AP:n kilpailut |   |
| 15.3.2015 |  Emilia Sorvisto | 21,0 m | 88. Kuilun kilpailut |  |
| 17.2.2018 |  Minja Korhonen | 21,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 20.1.2019 |  Minja Korhonen | 21,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 20.1.2019 |  Elsa Thors | 21,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 12.2.2023 |  Saara Ihantola | 21,5 m | AP:n kilpailut |  |
K21 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 21,0 metriä on hypännyt Tomas Kuisma.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.9.2012 |  Tatu Voutilainen | 17,0 m | Jaskan 6. muovimäkikilpailut |  |
| 23.9.2012 |  Teemu Myöhänen | 17,5 m | Jaskan 6. muovimäkikilpailut |  |
| 23.9.2012 |  Matti Kolari | 18,5 m | Jaskan 6. muovimäkikilpailut |  |
| 23.9.2012 |  Roope Räsänen | 18,5 m | Jaskan 6. muovimäkikilpailut |  |
| 23.9.2012 |  Perttu Reponen | 19,5 m | Jaskan 6. muovimäkikilpailut |  |
| 9.6.2013 |  Matti Kolari | 20,0 m | 2013 1. leirimuovimäen kilpailut | Kaksi kertaa |
| 18.9.2014 |  Tomas Kuisma | 20,5 m | Jaskan 8. muovimäkikilpailut |  |
| 18.9.2014 |  Tomas Kuisma | 21,0 m | Jaskan 8. muovimäkikilpailut |  |
K21 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 20,0 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.9.2014 |  Inka Kaartokallio | 17,0 m | Jaskan 8. muovimäkikilpailut |  |
| 18.9.2014 |  Pinja Koivisto | 17,0 m | Jaskan 8. muovimäkikilpailut |  |
| 18.9.2014 |  Emilia Sorvisto | 19,5 m | Jaskan 8. muovimäkikilpailut |  |
| 18.9.2014 |  Emilia Sorvisto | 20,0 m | Jaskan 8. muovimäkikilpailut |  |
Ilkka Herolan mäki

Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 17 metrissä, vauhtimäessä on peltilatu ja alastulorinteessä muovitus.
Ilkka Herolan mäki > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 17,5 metriä ovat hypänneet Aleksi Lappi, Niilo Toroi ja Topi Ikonen.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2012 |  Hasse Mustonen | 13,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 4.2.2012 |  Nicolas Niemelä | 13,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 4.2.2012 |  Taavi Miettinen | 13,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 4.2.2012 |  Toni Putkonen | 13,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 4.2.2012 |  Arttu Huovinen | 13,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 4.2.2012 |  Nicolas Niemelä | 14,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 17.3.2012 |  Elmo Häikiö | 14,0 m | 85. Kuilun kilpailut |  |
| 17.3.2012 |  Nicolas Niemelä | 14,5 m | 85. Kuilun kilpailut |  |
| 17.3.2012 |  Toni Putkonen | 15,0 m | 85. Kuilun kilpailut |  |
| 17.3.2012 |  Nicolas Niemelä | 15,0 m | 85. Kuilun kilpailut |  |
| 26.3.2014 |  Arttu Pirinen | 15,0 m | 87. Kuilun kilpailut |  |
| 26.3.2014 |  Herman Happonen | 15,0 m | 87. Kuilun kilpailut |  |
| 30.3.2014 |  Arttu Pirinen | 15,0 m | AP:n kilpailut | Kaksi kertaa |
| 11.1.2015 |  Tuomas Meis | 15,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 11.1.2015 |  Juho Ojala | 15,0 m | AP:n kilpailut |   |
| 15.3.2015 |  Juho Ojala | 15,0 m | 88. Kuilun kilpailut |  |
| 5.2.2017 |  Veeti Hyvärinen | 16,0 m | AP:n kilpailut | Kaksi kertaa |
| 6.2.2022 |  Sampo Keskinen | 16,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 6.2.2022 |  Aleksi Lappi | 17,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 12.2.2023 |  Niilo Toroi | 17,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 12.2.2023 |  Topi Ikonen | 17,5 m | AP:n kilpailut |  |
Ilkka Herolan mäki > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 16,0 metriä ovat hypänneet Minja Korhonen ja Sofia Mattila.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2012 |  Vilma Meis | 12,5 m | AP:n kilpailut | Kaksi kertaa |
| 17.3.2012 |  Emilia Sorvisto | 12,5 m | 85. Kuilun kilpailut |  |
| 26.3.2014 |  Emilia Sorvisto | 15,0 m | 87. Kuilun kilpailut |  |
| 26.3.2014 |  Emilia Sorvisto | 15,5 m | 87. Kuilun kilpailut | Kaksi kertaa |
| 30.3.2014 |  Emilia Sorvisto | 15,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 5.2.2017 |  Sofia Mattila | 15,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 5.2.2017 |  Minja Korhonen | 16,0 m | AP:n kilpailut |  |
| 5.2.2017 |  Sofia Mattila | 16,0 m | AP:n kilpailut |  |
Ilkka Herolan mäki > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 14,0 metriä on hypännyt Aatami Heinonen.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.9.2012 |  Herman Happonen | 10,0 m | Jaskan 6. muovimäkikilpailut |  |
| 23.9.2012 |  Jasper Suomela | 11,0 m | Jaskan 6. muovimäkikilpailut |  |
| 23.9.2012 |  Jasper Suomela | 12,0 m | Jaskan 6. muovimäkikilpailut |  |
| 7.6.2015 |  Valtteri Holopainen | 12,5 m | Lidl-alueleirikilpailut | Kaksi kertaa |
| 13.9.2015 |  Tuomas Meis | 12,5 m | Jaskan 9. muovimäkikilpailut | Kaksi kertaa |
| 31.10.2021 |  Topi Ikonen | 13,5 m | Jaskan 14. muovimäkikilpailut |  |
| 31.10.2021 |  Aatami Heinonen | 14,0 m | Jaskan 14. muovimäkikilpailut | Kaksi kertaa |
Ilkka Herolan mäki > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 13,5 metriä on hypännyt Oosa Thure.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.9.2012 |  Vilma Meis | 8,0 m | Jaskan 6. muovimäkikilpailut | Kaksi kertaa |
| 9.6.2013 |  Vilma Meis | 9,5 m | Vuoden 2013 1. leirimuovimäen kilpailut |  |
| 9.6.2013 |  Vilma Meis | 10,0 m | Vuoden 2013 1. leirimuovimäen kilpailut |  |
| 22.9.2013 |  Vilma Meis | 10,5 m | Jaskan 7. muovimäkikilpailut | Kaksi kertaa |
| 7.6.2015 |  Minja Korhonen | 12,0 m | Lidl-alueleirikilpailut | Kaksi kertaa |
| 13.9.2015 |  Minja Korhonen | 12,0 m | Jaskan 9. muovimäkikilpailut |   |
| 13.9.2015 |  Minja Korhonen | 12,5 m | Jaskan 9. muovimäkikilpailut |  |
| 22.10.2017 |  Oosa Thure | 13,5 m | Jaskan 10. muovimäkikilpailut |  |
K8

Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 8 metrissä, vauhtimäessä on peltilatu ja alastulorinteessä muovitus.
K8 > Mäkiennätykset

| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.3.2015 |  Vili Pennanen | 7,0 m | 88. Kuilun kilpailut |  |
| 3.2.2024 |  Lenni Kuhmonen | 7,0 m | AP:n kilpailut |  |
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.3.2013 |  Elli Seppänen | 6,5 m | 86. Kuilun kilpailut |  |
| 30.3.2014 |  Elli Seppänen | 6,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 12.2.2023 |  Eve Mäkelä | 6,5 m | AP:n kilpailut |  |
| 12.2.2023 |  Sara Heikkinen | 6,5 m | AP:n kilpailut |  |
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.9.2014 |  Juho Ojala | 7,0 m | Jaskan 8. muovimäkikilpailut |  |
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.9.2014 |  Minja Korhonen | 5,5 m | Jaskan 8. muovimäkikilpailut |  |
Valtionpäämies

Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter ja Nigerian valtionpäämies Olusegun Obasanjo (1977).
Valtionpäämies (myös valtionpää) on valtion muodollisesti ylin johtaja tai edustaja. Monarkioissa valtionpäämiehenä on monarkki ja pääosassa tasavalloista presidentti. Valtionpäämiehellä tarkoitetaan yleensä valtion muodollisesti ylintä poliittista vallankäyttäjää, mutta nykyään on myös mahdollista, että hänen asemansa on lähinnä edustuksellinen, seremoniallinen ja symbolinen, jolloin todellisesti ylintä poliittista valtaa käyttää korkein toimeenpanevan vallan haltija, tavallisesti pääministeri. Valtionpäämies-nimitystä ei kuitenkaan käytetä pääministeristä, ellei hän ole myös muodollisessa protokollassa valtion ylin vallankäyttäjä.
Sanan mies-lopusta huolimatta valtionpäämies voi olla nainenkin.
Marokon kuningas Mohammed VI.
Rooli

Historian saatossa on ollut erilaisia valtionpäämiehen asemia, ja valtionpäämiehestä on käytetty monia eri nimityksiä ja arvonimiä. Nykyisin valtionpäämies on tasavalloissa tyypillisesti presidentti, monarkioissa monarkki kuten kuningas (kuningatar), keisari (keisarinna), ruhtinas (ruhtinatar), emiiri tai paavi tai monarkin edustajana kenraalikuvernööri tai monarkin ollessa estyneenä sijaishallitsija tai valtionhoitaja. Nykyään suurella osalla valtionpäämiehistä ei ole kovin suurta poliittista valtaa, jolloin ylin vallankäyttäjä on useimmiten pääministeri. Esim. Suomen presidentin valtaa on huomattavasti vähennetty viime vuosikymmeninä, ja Ruotsissa kuninkaalla ei vuodesta 1975 lähtien ole ollut poliittista valtaa enää lainkaan. Silti edelleen kaikkien valtionpäämiesten tehtävänä on olla valtion symboli.
Rooli > Monarkiassa

Monarkian valtionpäämiesten yhteisnimitys on monarkki. Erityisnimityksistä yleisin on kuningas, muita ovat ainakin kuningatar, keisari, sulttaani, ruhtinas ja paavi. Nykyään monissa perustuslaillisissa monarkioissa monarkki on enimmäkseen päivänpolitiikan ulkopuolella ja hoitaa lähinnä edustuksellisia tehtäviä. Ylin vallankäyttäjä näissä maissa on tavallisesti pääministeri, joka johtaa parlamentaarista hallitusta. On jopa mahdollista, ettei perustuslaillisessa monarkiassa monarkilla ole lainkaan poliittista valtaa, näin mm. Ruotsissa nykyisin. Niissä entisissä Britannian siirtomaissa, kuten Kanadassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, joissa Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki on valtionpäämies, häntä edustaa kenraalikuvernööri. Käytännössä kuvernöörin kuitenkin valitsee valtion pääministeri. Hän on yleensä täysin politiikan ulkopuolinen henkilö.
Toisaalta on edelleen myös monarkioita, joissa monarkin valtaa ei rajoita mikään laki. Näitä monarkioita kutsutaan absoluuttisiksi monarkioiksi. On myös perustuslaillisia monarkioita, jossa monarkki on myös merkittävä poliittinen vallankäyttäjä.
Monarkiassa monarkin ollessa estyneenä voidaan nimittää sijaishallitsija ja monarkin puuttuessa kokonaan valta voidaan antaa valtionhoitajalle (nimitysten merkitys on vaihdellut eri maissa ja eri aikoina). Tilapäiseksi valtionpäämieheksi tarkoitettu valtionhoitaja voi pysyä vallassa pitkäänkin, kuten Unkarissa vuosikymmenten ajan maailmansotien välissä hallinnut Miklós Horthy.
Rooli > Tasavalloissa

Tasavalloissa valtionpäämiehenä on yleensä muutaman vuoden (tyypillisesti 4–7) määräajaksi valittava presidentti. Saman henkilön presidenttikaudet saattavat olla rajoitetut kahteen tai kolmeen joko ehdottomasti (kuten Yhdysvalloissa) tai niin, että useammankin kauden voi sama henkilö olla kyseisessä virassa muttei useampaa kautta peräkkäin (kuten Suomessa). Yleensä presidentti on maan ylin poliittinen vallankäyttäjä, mutta varsinkin Euroopassa on myös vahvasti parlamentaarisia tasavaltoja, joissa presidentin, samoin kuin vahvasti parlamentaarisissa monarkioissa monarkin, asema on lähinnä edustuksellinen ja todellinen johtaja on yleensä pääministeri. Jos presidentillä on laajat valtaoikeudet, presidentti valitaan yleensä kansanvaalilla – joko suoralla kansanvaalilla tai valitsijamiesvaalilla. Sen sijaan maissa, joissa presidentin asema on lähinnä edustuksellinen (ylin poliittinen valta on yleensä pääministerillä), on tavallisempaa, että valinnan tekee parlamentti, yleensä molemmat kamarit yhdessä tai muuten laajennettuna, ansioituneiden valtiomiesten joukosta.
Erikoisuudet

Yleensä valtiolla on yksi valtionpäämies, mutta on ollut olemassa valtioita, joista muodollinen valtionpäämies on puuttunut ja toisaalta valtioita, joissa on useampi valtionpäämies. Esimerkiksi Sveitsissä ja Bosnia ja Hertsegovinassa valtionpäämiehen tehtävää hoitaa vuorollaan liitto- tai presidenttineuvoston jäsen, Andorrassa on kaksi ruhtinaskumppania (Ranskan presidentti ja Urgellin piispa), ja San Marinossa on kaksi kapteeni-valtionhoitajaa (Capitani Reggenti) Rooman tasavallan esimerkin mukaan, jossa oli kaksi konsulia.
Erikoisia tai ainutlaatuisiksi katsottavia valtionpäämiehen nimityksiä ovat paavi, kalifi, Führer, lordiprotektori ja riigivanem (valtakunnanvanhin).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valtionpäämies Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki
Safi Faye
Filmografia

La Passante (The passerby; lyhyt dokumentti; 1972/5)
Revanche (1973)
Kaddu beykat (Lettre paysanne; Letter from the village; nämä nimikäännökset ovat ohjaajan mukaan virheellisiä; pitkä dokumentin ja fiktion yhdistelmä; 1975)
Fad'jal (Fad’jal; ransk. Arrive, travaille; engl. Come and work; pitkä dokumentin ja fiktion yhdistelmä; 1979)
Goob na nu (La Récolte est finie; The harvest is in; 1979)
Man Sa Yay (Moi, ta mere; I, your mother; 1980)
Les Âmes au soleil (Souls under the sun; 1981)
Selbé et tant d’autres (Selbe: One among many; 1982)
3 ans 5 mois (Trois ans et cinq mois; Three years five months, 1979/83).
Ambassades Nourricières (Food missions; 1984)
Elsie Haas, femme peintre et cineaste d’Haïti (Elsie Haas: Haitian painter and filmmaker; 1985)
Racines noires (Black roots; 1985)
Tesito (1989)
Tournage Mossane (1990)
Mossane (pitkä fiktio; 1996)
Aiheesta muualla

Safi Faye Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Olivier Barlet: Mossane, de Safi Faye africultures.com. 31.10.1997. Viitattu 5.3.2019. (ranskaksi)
Safi Faye - Director (englanniksi) (filmreference.com)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Safi Faye
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef 
Käännös suomeksi
Karjalankosken kanava

Karjalankosken kanava
Karjalankosken kanava on Vuoksen vesistöön kuuluva itsepalvelukanava, joka sijaitsee Kuopiossa Juankosken taajaman läheisyydessä Karjalankosken voimalaitoksen vieressä. Kanava kuuluu Nilsiän reittiin yhdessä Juankosken ja Lastukosken kanavien kanssa. Kanava valmistui vuonna 2002. Sulun pudotuskorkeus on noin 6,5 metriä. Se oli maksimikorkeus, minkä voi toteuttaa yhdellä sululla. Kanavan ylittävän kiinteän sillan alikulkukorkeus on 8 metriä.
Sulkuportit ovat tyypiltään teräksisiä salpausportteja joiden koneistot ovat sähköhydraulisia. Sulun tyhjentyessä vesi johdetaan pois alaporttien tyhjennysluukkujen kautta mutta sulun täyttö tapahtuu sulun pohjassa olevien tunneleiden kautta. Tätä tekniikkaa käytettäessä sulkukammion vesi ei aaltoile eikä sulun pituussuuntaista virtausta synny. Veden korkeuden muutos myös tapahtuu selvästi nopeammin kuin luukkuperiaatteella toimivissa kanavissa. Samaa periaateratkaisua sovellettiin aiemmin myös mm. Neiturin, Kiesimän ja Kerkonkosken kanavissa.
Kanavan etävalvonta suoritetaan Heinävedellä sijaitsevalta Varistaipaleen kanavalta. Karjalankosken, Juankosken ja Lastukosken kanavien käyttö- ja kunnossapitotehtävistä vastaa Väyläviraston urakoitsijana Arctia Meritaito Oy.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karjalankosken kanava Wikimedia Commonsissa
Väylävirasto - Karjalankosken kanava
Suomen kanavat – Karjalankoski
| n k Perustiedot Wikidatassa: Karjalankosken kanava (Q11870092)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kanaali
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Juankoski
koordinaatit: 63°02′39″N 28°18′17″E﻿ / ﻿63.0442°N 28.3047°E﻿ / 63.0442; 28.3047

Vuoksen vesistön kanavat
| --- | --- |
Heinäveden reitti:  Karvion kanava  Kerman kanava  Pilpan kanava  Vihovuonteen kanava 
Iisalmen reitti:  Ahkiolahden kanava  Nerkoon kanava 
Juojärven reitti:  Kaavinkosken kanava  Taivallahden kanava  Varistaipaleen kanava 
Leppävirran reitti:  Konnuksen kanava  Naapuskosken kanava  Taipaleen kanava 
Nilsiän reitti:  Lastukosken kanava  Juankosken kanava  Karjalankosken kanava 
Pielisen reitti:  Joensuun kanava  Kaltimon kanava  Kuurnan kanava 
Muita kanavia:  Ketveleen kanava  Kuivataipaleen kanava  Saarikosken kanava  Raikuun kanava  Saimaan kanava
Debora Caprioglio

Debora Caprioglio
Debora Caprioglio (s. 3. toukokuuta 1968 Mestre) on italialainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa Tinto Brassin elokuvassa Kullanmuru (Paprika, 1991). Hän oli 1980-luvun lopussa kihloissa näyttelijä Klaus Kinskin kanssa.
Aiheesta muualla

Debora Caprioglio Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (italiaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Italia
Carl Klingberg

| Carl Klingberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. tammikuuta 1991 (ikä 34) Göteborg, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Calle
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  191 cm
Paino:  102 kg
Seura
Seura:  Ilves
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  48
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  Frölunda HC (SEL) Timrå IK (SEL) Atlanta Thrashers (NHL) Winnipeg Jets (NHL) St. John's IceCaps (AHL) Torpedo Nižni Novgorod (KHL) EV Zug (NL)
NHL-varaus:  34. varaus, 2009 Atlanta Thrashers
Carl Andersson Klingberg (s. 28. tammikuuta 1991 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Ilveksessä.