stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirk Cousins
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirk Cousins Wikimedia Commonsissa
NFL:n aloittavat pelinrakentajat (viikko 1, kausi 2021)
| NFC> NFC West | NFC> NFC North | NFC> NFC East | NFC> NFC South | AFC> AFC West | AFC> AFC North | AFC> AFC East | AFC> AFC South |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kyler Murray (Arizona Cardinals) | Andy Dalton (Chicago Bears) | Dak Prescott (Dallas Cowboys) | Tom Brady (Tampa Bay Buccaneers) | Teddy Bridgewater (Denver Broncos) | Joe Burrow (Cincinnati Bengals) | Josh Allen (Buffalo Bills) | Carson Wentz (Indianapolis Colts) |
| Jimmy Garoppolo (San Francisco 49ers) | Jared Goff (Detroit Lions) | Jalen Hurts (Philadelphia Eagles) | Matt Ryan (Atlanta Falcons) | Tyrod Taylor (Los Angeles Chargers) | Baker Mayfield (Cleveland Browns) | Tua Tagovailoa (Miami Dolphins) | Trevor Lawrence (Jacksonville Jaguars) |
| Matthew Stafford (Los Angeles Rams) | Aaron Rodgers (Green Bay Packers) | Daniel Jones (New York Giants) | Sam Darnold (Carolina Panthers) | Patrick Mahomes (Kansas City Chiefs) | Lamar Jackson (Baltimore Ravens) | Zach Wilson (New York Jets) | Tyrod Taylor (Houston Texans) |
| Russell Wilson (Seattle Seahawks) | Kirk Cousins (Minnesota Vikings) | Ryan Fitzpatrick (Washington Football Team) | Jameis Winston (New Orleans Saints) | Derek Carr (Las Vegas Raiders) | Ben Roethlisberger (Pittsburgh Steelers) | Mac Jones (New England Patriots) | Ryan Tannehill (Tennessee Titans) |
Kykkelsrud-Fossumfossin vesivoimalaitos

| Kykkelsrud-Fossumfossin vesivoimalaitos    Kykkelsrud Fossumfoss kraftverk |
| --- | --- |
 Bygget fra 1963 midt i bildet. Foran til venstre er nybygget fra 2011.
Valtio:  Norja 
Sijainti:  Indre Østfold 
Koordinaatit:  59°34′48″N, 11°06′07″E
Sähköverkkoon:  1963 
Valmistunut:  1963
Omistaja:  Hafslund Produkssjon AS
Operaattori:  Hafslund Kraft (en) (käännä suomeksi) 
Pato
Tyyppi:  gravitaatiopato, betonia
Vesistö:  Glomman vesistö
Joki tai koski:  Glomma
Valuma-alue:  40 000 km²
Keskivirtaama:  698 m³/s
Voimalaitos
Tyyppi:  jokivoimalaitos
Pudotuskorkeus:  26,5  m 
Turbiinit:  3 × Kaplan-turbiini  1 × Kaplan-turbiini (40 MW)
Kapasiteetti:  225 megawatti 
Vuosituotanto:  1 304 gigawattitunti 
 fiKykkelsrud-Fossumfossin vesivoimalaitos 
Kykkelsrud-Fossumfossin vesivoimalaitos (myös Kykkelsrud II ) on vesivoimalaitos Glommajoessa Indre Østfoldin kunnassa Vikenin fylkessä Norjassa. Voimala on Norjan suurin jokivoimalaitos. Voimalaitoksen omistaa Hafslund Produkssjon AS.
Glomma on Norjan vesirikkaimpia jokia, jonka varrella sijaitsee yli kymmenen muutakin vesivoimalaa ja joista kaksi sijaitsee vielä tämän voimalan alajuoksulla . Joen tässä kohdassa on kohissut ainakin kaksi peräkkäistä koskea Kykkelsrudfoss ja Fossumfoss. Paikalla on toiminut parhaimmillaan kolme voimalaa, mutta nykyään toiminnassa enää kaksi yksikköä. Ne kuuluvat samaan yhtiöön.
Voimalaitos

Voimalassa toimii neljä vesiturbiinia, joiden pudotuskorkeus on 26,5 metriä ja rakennevirtaama 1 025 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Glomman keskivirtaama on vain 698 m³/s. Generaattoreista kaksi on samankokoiset, kolmas on suurempi ja viimeinen on 40 megawattia (MW). Viimeinen sijaitsee omassa rakennuksessaan vanhan voimalan vieressä ja käyttää sen tulokanavia . Kokonaiskapasiteetti on nykyään 225 MW (tai 230 MW ) ja ilmoitettu sähköenergian vuosituotanto on 1 304 gigawattituntia (GWh) (tai 1 241 GWh ).
Historiaa

Aikaisempi Kykkelsrudin vesivoimalaitos käynnistyi vuonna 1903 ja siinä toimi parhaimmillaan kaksitoista sähkögeneraattoria, joista kolme viimeistä pysäytettiin vuonna 2008. Vuosina 1962–1964 kaksi sähkögeneraattoria ja vuonna vuosina 1982–1985 rakennettiin niiden seuraksi kolmas generaattori. Vasta vanhan voimalan alasajo mahdollisti neljännen generaattorin asennuksen vuonna 2008–2011.
Vanha Kykkelsrudin vesivoimala ennen vuotta 1923
Vanhan voimalan generaattoreita vuonna 1914
Neljännen vesiturbiinin rakennustyömaa elokuussa 2009
Huomautuksia

↑  Tiedot on saatu wikidatasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kykkelsrud-Fossumfossin vesivoimalaitos Wikimedia Commonsissa
NVEs utvalgte kulturminner (norjaksi)
Laura Schuler

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Laura Schuler |  Laura Schuler |  Laura Schuler |  |
Maa:  Kanada
Naisten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Nagano 1998 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 1990 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Suomi 1992 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Kanada 1997 | jääkiekko |  |
Laura Lynne Schuler (s. 3. joulukuuta 1970 Scarborough, Ontario, Kanada) on kanadalainen pääosin 1980- ja 1990-luvuilla pelannut jääkiekkoilija, jonka pelipaikka oli hyökkääjä. Hän pelasi Kanadan naisten jääkiekkomaajoukkueessa kolmet maailmanmestaruuskilpailut, joista jokaisessa hänen joukkueensa saavutti kultaa. Schuler pelasi myös vuoden 1998 talviolympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa, jonka loppuottelussa Kanada hävisi Yhdysvaltain joukkueelle.
Schuler asuu Torontossa Kanadassa. Hän on toiminut peliuransa jälkeen Kanadan naisten jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana MM-kilpailuissa 2016 ja 2017 sekä olympialaisissa 2018. Kaikissä näissä Kanadan joukkue saavutti hopeaa.
Kreikan lippu

Kreikan kansallislippu.
Kreikan lippu (usein kreik. Γαλανόλευκη, Galanólefki tai Κυανόλευκη, Kyanólefki; ”sinivalkoinen”) on Kreikan tunnus. Sen suhteet ovat 2:3. Lippu on perustaltaan jaettu yhdeksään yhtä leveään raitaan, joista viisi on sinisiä ja neljä valkoisia. Tangon puoleisessa yläkulmassa on neliömäinen sininen kenttä, jossa on valkoinen tasaristi eli kreikkalainen risti. Tämä kuvio symboloi Kreikan ortodoksista uskontoa.
Kreikkalaisessa kansanperinteessä esiintyvän yleisen selityksen mukaan lipun yhdeksän poikkiraitaa viittaisivat lauseen Elefthería í thánatos (Ελευθερία ή θάνατος, ”Vapaus tai kuolema”) yhdeksään tavuun: viisi sinistä raitaa tavuihin sanassa e-lef-the-rí-a ja neljä valkoista raitaa tavuihin sanoissa í thá-na-tos. Raitojen lukumäärästä on kuitenkin myös muita selityksiä, esimerkiksi sanan elefthería kirjainten lukumäärä.
Kuvaus

Kreikan nykyinen lippulaki on vuodelta 1978. Lain mukaan:
»1. Kreikan kansallislippu on sinivalkoinen, ja koostuu yhdeksästä samanlevyisestä vaakasuorasta raidasta, joista viisi (5) on sinisiä ja neljä (4) valkoisia niin, että alin ja ylin raita ovat sinisiä ja muutoin vuorotellen valkoisia ja sinisiä.
2. Lipun mastonpuoleisessa tai lyhyen sivun ylänurkassa on valkoinen tasasakarainen risti, joka täyttää sinisen neliön, joka käsittää ylhäältä alaspäin kolme sinistä ja kaksi valkoista raitaa.
3. Ristin sakaroiden leveys on sama kuin raidoissa. Lipun leveyden suhde pituuteen on kahden (2) suhde kolmeen (3), ja raidan leveys yhdeksäsosa [lipun] leveydestä.»
Lakiteksti käyttää sinisestä sanaa kyanós (κυανός), mikä voi tarkoittaa suhteellisen vaaleaa syaania tai tummempaakin sinistä. Näin laki jättää tarkan värisävyn avoimeksi. Siksi eri aikoina ja eri käytöissä on esiintynyt hieman erivärisiä lippuja.
Käyttö

Kreikan lippua käyttävät valtion viranomaiset, kuten presidentti- ja pääministeri-instituutiot, Kreikan parlamentti, ministeriöt, Kreikan suurlähestystöt, Kreikan asevoimien varuskunnat sekä kunnalliset ja muut julkiset rakennukset. Sitä käyttävät myös oppilaitokset lukuvuoden ollessa käynnissä sekä kauppa- ja sotalaivat. Lisäksi lipun käyttöön kehotetaan yleisesti yleisinä juhlapäivinä, virallisten seremonioiden yhteydessä sekä erikseen määrättyinä päivinä. Lippua voidaan käyttää myös kansallisina tai yksityisinä surupäivinä sekä urheilutapahtumien ja muiden kokoontumisten yhteydessä. Liputuspäivinä lippu on salossa aamukahdeksasta auringonlaskuun. Hallintoviranomaiset käyttävät lippua usein yhdessä Euroopan lipun kanssa. Kirkkojen edessä Kreikan lippu liehuu usein keltaisen kreikkalaisortodoksisen kirkon lipun vierellä.
Historia

Kreikan lipun historia ulottuu Bysantin ajoille saakka, jolloin keisarikunnan tunnuksena oli yleisesti risti. Uudella ajalla Kreikassa on ollut käytössä erilaisia muunnelmia sinivalkoisesta ristilipusta. Ensimmäisiä sinivalkoisia ristilippuja käyttivät muun muassa kreikkalaiset sotilaat Osmanien valtakunnan armeijassa. Vuoden 1769 kansannousussa kreikkalaiset käyttivät paljon lippua, jossa oli sininen risti valkoisella pohjalla. Samanlaista lippua käytettiin myös Kreikan vapaussodassa vuosina 1821–1830 monien paikallisten lippujen ohella. Yhteistä eri muunnelmille olivat ristiaihe ja värit sininen ja valkoinen.
Kreikan ensimmäinen kansalliskokous tammikuussa 1822 päätti ottaa käyttöön lipun, jossa oli valkoinen risti sinisellä pohjalla, huolimatta siniristilipun suuresta suosiosta. Kreikan laivaston käyttöön tuli jo silloin nykyisen kaltainen lippu, jossa oli viisi sinistä ja neljä valkoista raitaa sekä tangon puoleisessa ylänurkassa valkoinen risti sinisellä pohjalla. Vuonna 1828 se tuli käyttöön myös kreikkalaisissa kauppalaivoissa, mutta maissa käytettiin edelleen yksinkertaisempaa sinivalkoista ristilippua.
Kreikan kuningaskunnan perustamisen jälkeen vuonna 1832 uusi kuningas Otto lisäsi sotilaslippuihin kuninkaallisen vaakunan, joka koostui baijerilaisesta kuviosta ja kruunusta. Oton luovuttua vallasta vuonna 1862 vaakuna poistettiin, mutta vuonna 1863 uusi kuningas Yrjö I korvasi sen kruunulla. Vuonna 1864 armeijan lipuksi tuli neliönmuotoinen ristilippu, jonka keskellä oli kuvattuna Pyhä Georgios (Pyhä Yrjö). Kuningasperhe puolestaan käytti lippua, jossa oli Schleswig-Holstein-Sonderburgin-Glücksbergin suvun tunnus ristin keskellä. Lippuja käytettiin rinnakkain ja niiden käyttöä säänneltiin vuonna 1867 säädetyllä kuninkaallisella asetuksella.
Vuonna 1924 Kreikan muututtua tasavallaksi kuninkaalliset symbolit poistettiin lipuista, mutta monarkian palautus vuonna 1935 toi ne takaisin. Tasavallan aikana yksinkertaista ristilippua käyttivät vain eräät valtion virastot ja laitokset, kun taas raidallista merilippua käyttivät maissakin yksityiset kansalaiset.
Vuonna 1969 sotilasvallankaappauksen jälkeen Kreikassa siirryttiin käyttämään maissakin nykyisenkaltaista lippua, jossa sinisen sävy oli jonkin verran nykyistä tummempi. Demokratian palauttamisen jälkeen vuonna 1975 Kreikassa siirryttiin käyttämään vanhaa ristilippua, mutta vuonna 1978 nykyinen lippu otettiin uudestaan käyttöön myös maissa.
Galleria > Osmanivallan aika

Osmaniarmeijan kreikkalaisten sotilaiden lippu 1431–1619.
Osmanivallan aikainen kreikkalaisten laivojen lippu.
Seitsemän saaren tasavallan lippu 1800–1807.
Sámoksen lippu 1835–1912.
Kreetan valtion lippu.
Ikarían vapaavaltion lippu.
Galleria > Vapaussota

Kansannousussa vuodesta 1769 aina 1820-luvulle laajalti käytetty lippu.
Rígas Feraíoksen lippu 1797.
Pyhän joukon lippu.
Alexándros Ypsilántiksen lippu.
Itäisen Manner-Kreikan areiopagin lippu.
Andréas Lóntoksen lippu.
Filikí Etaireían lippu.
Mánilaisten lippu.
Ánthimos Gazíksen lippu.
Thessaliassa käytetty lippu, myös Gazíkselta.
Spétseen lippu.
Chalkidikín lippu.
Athanásios Diákoksen lippu.
Galleria > Itsenäinen Kreikka

Kansallis-, valtio- ja laivastoliput
Kreikan kansallislippu 1822–1970 ja 1975–1978.
Kreikan kauppalaivaston lippu 1822–1828.
Kuningaskunnan valtio- ja sotalippu 1863–1924 ja 1935–1970.
Kuningaskunnan laivastolippu 1863–1924 ja 1935–1970.
Kreikan kansallislippu 1970–1975.
Kreikan kansallislippu vuodesta 1978.
Kreikan kansallislipun oikea sijoittelu riippuvana.
Merivoimien rainelippu.
Hallitsijoiden liput
Kuningas Oton lippu 1833–1862.
Kuningas Yrjö I:n lippu 1863–1913.
Kreikan presidentin lippu 1924–1935.
Kreikan kuninkaan lippu 1936–1967.
Kreikan presidentin lippu 1973–1974.
Kreikan presidentin lippu vuodesta 1979.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan lippu Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan liput Wikimedia Commonsissa
Euroopan liput
| --- | --- |
Valtiot:   Alankomaat  Albania  Andorra  Azerbaidžan  Armenia  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Islanti  Irlanti  Italia  Itävalta  Kroatia  Kreikka  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Yhdistynyt kuningaskunta Englanti  Skotlanti  Wales  Valko-Venäjä  Vatikaanivaltio  Venäjä  Viro 
Itsehallintoalueet:   Ahvenanmaa  Färsaaret  Gibraltar  Guernsey  Jersey  Mansaari 
Tunnustamattomat valtiot:   Abhasia  Artsakh  Kosovo  Transnistria  Pohjois-Kypros 
Kreikan lipun mittasuhteet.
Liehuva Kreikan lippu.
Patraksen arkkipiispa Germanos nostaa Kreikan itsenäisyystaistelun lipun 25. maaliskuuta 1821. Theódoros Vryzákis, 1865.
Kuopion kouluhyökkäys

| Kuopion kouluhyökkäys |
| --- | --- |
Paikka:  Savon ammattiopisto, Kauppapaikka Herman, Kuopio  62.873505°N, 27.626798°E
Ajankohta:  1. lokakuuta 2019  klo 12.29–12.37 (UTC+3)
Iskutyyppi:  koulusurma, puukotus, tuhopoltto
Kuolleita:  1
Haavoittuneita:  10 (hyökkääjä mukaan lukien)
Epäilty/epäillyt:  Joel Otto Aukusti Marin
Tekoväline:  pitkämiekka
Kuopion kouluhyökkäys tapahtui tiistaina 1. lokakuuta 2019 noin kello 12.29–12.37 Kuopion kauppakeskus Hermanissa Savon ammattiopiston tiloissa. Iskussa kuoli yksi ja loukkaantui kymmenen henkilöä, joista kaksi vakavasti, tekijä mukaan lukien. Tekijä oli ammattiopiston 25-vuotias opiskelija Joel Marin. Hän käytti teräasetta, minkä lisäksi hänellä oli mukanaan ilmapistooli, jota aluksi luultiin oikeaksi tuliaseeksi. Hyökkäys päättyi, kun poliisi ampui tekijää. Marin joutui tehohoitoon Kuopion yliopistolliseen sairaalaan ja hänet vangittiin 4. lokakuuta. Teon oikeuskäsittely alkoi syyskuussa 2020, ja Marin tuomittiin marraskuussa 2020 elinkautiseen vankeusrangaistukseen.
Tapahtumien kulku

Teko tapahtui kauppakeskus Hermanissa Savon ammattiopiston tiloissa, parin kilometrin päässä Kuopion keskustasta. Hyökkäys alkoi luokkahuoneessa. Luokassa olleiden mukaan Marin saapui luokkaan myöhässä ”pitkän laukun” kanssa, kaivoi esiin jonkinlaisen miekan ja alkoi lyödä luokanvalvojaa ja opiskelijoita. Hän jahtasi myös opettajaa. Hätäkeskus sai ilmoituksen epäillystä puukotuksesta kello 12.29. Tekijä käytti pitkämiekkaa. Lisäksi hänellä oli mukanaan ilmapistooli, jota aluksi luultiin oikeaksi tuliaseeksi. Väkivallanteon yhteydessä kauppakeskuksessa syttyi tahallaan sytytetty tulipalo, joka saatiin nopeasti sammumaan.
Poliisi otti Marinin kiinni kahdeksan minuuttia hätäkeskukseen tulleen hälytyksen jälkeen. Pidätystilanteessa poliisi käytti ampuma-asetta. Marin joutui tehohoitoon Kuopion yliopistolliseen sairaalaan, minkä lisäksi ampuma-asetta käyttänyt poliisi loukkaantui ja vietiin sairaalaan hoidettavaksi. Tapahtumia todistaneen henkilön mukaan tekijä oli lähestynyt poliisia uhkaavasti eikä totellut poliisin käskytystä, minkä jälkeen hän kuuli ainakin kaksi laukausta, kun poliisi ampui tekijää.
Koulussa oli tapahtumahetkellä noin 300 opiskelijaa. Heistä valtaosa oli 16–19-vuotiaita nuoria, mutta paikalla oli myös aikuisopiskelijoita. Henkilökuntaa tiloissa oli noin 30 henkeä.
Uhrit

Hyökkäyksessä kuoli ammattiopistossa opiskellut ukrainalaissyntyinen nuori nainen. Lisäksi Kuopion yliopistolliseen sairaalaan tuotiin yhteensä kymmenen loukkaantunutta henkilöä, joista kaksi oli loukkaantunut vakavasti. Toinen vakavasti loukkaantuneista oli Joel Marin. Uhrit ovat 15–50-vuotiaita; heistä suurin osa on naisia. Loukkaantuneet saivat viiltohaavoja yrittäessään puolustautua.
Tekijä

Teon tekijä oli tekohetkellä 25-vuotias Joel Otto Aukusti Marin (s. 1994). Hän on kotoisin Siilinjärveltä, missä hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 2014. Ylioppilastutkinnon suorittamisen jälkeen Marin oli muuttanut Kuopioon, missä hän opiskeli Savon ammattiopistossa. Hänellä ei alustavan tiedon perusteella ollut aiempaa rikostaustaa.
Marinia oli kiusattu koulussa ala-asteelta lähtien vuosien ajan, muun muassa ylipainonsa ja pukeutumisensa vuoksi. Häntä kuvailtiin hiljaiseksi ja yksinäiseksi. Marin oli aikaisemmin osallistunut kuopiolaisen ampumaseuran ampumakursseille.
Tekijä > Tutkinta ja vangitseminen

Poliisi teki Marinin Särkiniemessä sijaitsevaan asuntoon kotietsinnän. Asunnosta löytyi polttopulloja ja palon sytyttämiseen liittyviä välineitä. Lisäksi Marinin atk-laitteet takavarikoitiin.
Marin vangittiin 4. lokakuuta epäiltynä murhasta ja yhdeksästä murhan yrityksestä. Käräjäoikeus määräsi, että syytteet on nostettava viimeistään 13. helmikuuta 2020. Tutkinnanjohtaja Olli Töyräs kertoi poliisilla olevan käsitys hyökkääjän motiivista, mutta ei kertonut sitä heti julkisuuteen. Hänen mukaansa tekoon ei liittynyt terroristisia motiiveja.
Tammikuussa 2020 uutisoitiin, että kouluhyökkäyksen oikeuskäsittely siirtyy, sillä Marinin mielentilatutkimuksen odotettiin valmistuvan vasta 2020 kesällä. Mielentilatutkimuksessa Marinilla todettiin autismikirjon piirteitä. Tutkimuslausunnon antajan mukaan Marin oli rajatapaus syyntakeisen ja alentuneesti syyntakeisen välillä, mutta Terveyden ja hyvinvoinnin laitos katsoi Marinin syyntakeiseksi.
Tekijä > Oikeuskäsittely ja tuomio

Jutun oikeuskäsittely alkoi Pohjois-Savon käräjäoikeudessa syyskuussa 2020. Marinia syytettiin murhasta, 20 murhan yrityksestä, tuhotyöstä, törkeän pahoinpitelyn yrityksestä ja virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta.
Pohjois-Savon käräjäoikeus tuomitsi Joel Marinin elinkautiseen vankeuteen murhasta ja 20:stä murhan yrityksestä. Oikeuden näkemys oli, että Marin oli tekoaikaan syyntakeinen.
Itä-Suomen hovioikeus piti elinkautisen tuomion voimassa marraskuun 2021 alussa. Marin ei hakenut hovioikeuden tuomioon valituslupaa korkeimmasta oikeudesta, joten elinkautinen vankeusrangaistus sai lainvoiman.
Reaktiot

Tapahtumien johdosta eduskunta aloitti seuraavan päivän istuntonsa hiljaisella hetkellä. Suomessa järjestettiin suruliputus torstaina 3. lokakuuta. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö esitti osanottonsa kuolleen omaisille ja toivotti muille uhreille voimia toipumiseen. Pääministeri Antti Rinne kuvaili tekoa ”järkyttäväksi ja täysin tuomittavaksi” ja vieraili 4. lokakuuta Kuopiossa tapaamassa kansalaisia.
Yhdysvaltain presidentti Donald Trump esitti suruvalittelunsa hyökkäyksen uhreille ja omaisille Valkoisessa talossa järjestetyssä Niinistön ja Trumpin yhteisessä lehdistötilaisuudessa 2. lokakuuta. Myöhemmin ilmoitettiin, että Savon ammattiopisto ei enää palaa hyökkäyksen kohteeksi joutuneen ostoskeskuksen toisen kerroksen opetustiloihin. Kauppakeskuksen ensimmäiseen kerrokseen aiotaan kuitenkin tehdä muutoksia, jotta siinä olevat tilat soveltuisivat jatkossa opetuskäyttöön.
Reaktiot > Nettitrollit

Internetin maahanmuuttovastaiset trollit aktivoituivat välittömästi iskun jälkeen. Ensimmäinen disinformaatiota levittänyt tili avattiin Twitterissä vain 16 minuuttia poliisin kerrottua tapauksesta. Pari tuntia iskun jälkeen sosiaalisessa mediassa levisi Yleisradion uutisesta tehty väärennetty kuvakaappaus, jossa iskun tekijäksi väitettiin Suomeen vuonna 2015 saapunutta turvapaikanhakijaa. Äärioikeistolaiset sivustot puolestaan levittivät viestiä, jossa iskun tekijän väitettiin olevan nimeltään ”Abdel Fattah”. Informaatiovaikuttaminen heikentyi kuitenkin nopeasti poliisin tiedottamisen johdosta. Lisäksi sosiaalisessa mediassa levitettiin opetusministeri Li Anderssonin nimissä julkaistua valeviestiä.
Vaikutukset

Kun Savon ammattiopistolle rakennettiin uudet tilat Kuopion Savilahteen, niiden jokaiseen huoneeseen rakennettiin vähintään kaksi ovea, koska Kuopion kouluhyökkäyksen aikana opiskelijoilla oli ollut vaikeuksia paeta luokan ainoasta ovesta.
Suruliputus Kuopion kouluhyökkäyksen johdosta Valkealassa.
Kolvereid

| Kolvereid |
| --- | --- |
 Ilmakuva vuodelta 2016.
 Kolvereid
 Koordinaatit: 64°51′55″N, 11°36′16″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Trøndelag
Kunta:  Nærøysund
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,3 km²
Väkiluku (2023):  1 788
 – Väestötiheys:  1 375,4 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kolvereid on taajama Nærøysundin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus Rørvikin ohella. Taajaman pinta-ala on 1,3 neliökilometriä ja asukasluku 1 788 vuonna 2023. Vuonna 2002 Kolvereid otti käyttöön kaupunkistatuksen, ja se on nykyisin Norjan pienin kaupunki.
Kolvereidissa on paikallislehti Ytringenin toimitus.
Kolvereidin kirkko
KennyS

| kennyS |
| --- | --- |
 KennyS IEM Katowice -tapahtumassa vuonna 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kenny Schrub
Syntynyt: 19. toukokuuta 1995 (ikä 29)
Kansalaisuus:   Ranska
Ammatti:  sisällöntuottaja
Elektronisen urheilun pelaaja
Lempinimi:  The MagiciaN
Pelaajanimi:  kennyS
Aktiivisena:  2012–2023
Nyk. joukkue:  Team Falcons
Rooli:  tarkkuuskivääripelaaja
Peli:  Counter-Strike Counter-Strike: Global Offensive
Mestaruudet:  DreamHack Open Cluj-Napoca 2015 World Electronic Sports Games 2016 ESL Pro League Season 5 - Finals DreamHack Masters Malmö 2017
Ammattilaisjoukkueet

 2012–2013 :  VeryGames
 2013 :  LDLC
 2013 :  WE GOT GAME
 2013–2014 :  Recursive
 2014 :  Clan-Mystik
 2014–2015 :  Titan
 2015–2017 :  Team EnVyUs
 2017–2022 :  G2 Esports
 2022–2023 :  Team Falcons
Palkinnot
 10× HLTV-MVP 5× HLTV TOP 20 -sijoitusta 2× Thorin’s TOP 10 -sijoitusta 
Kenny ”kennyS” Schrub (s. 19. toukokuuta 1995) on ranskalainen ammattilaisuransa päättänyt Counter-Strike-ja Counter-Strike: Global Offensive -pelaaja, rooliltaan AWP-tarkkuuskiväärin pelaaja.
Schrubia pidetään laajalti pelin historian parhaimpina AWP-pelaajina. Hän voitti urallaan major-turnauksen, ja hänet valittiin Counter-Strikeen keskittyneen HLTV-sivuston toimesta viidesti maailman 20 parhaan pelaajan joukkoon.
Ura > Uran alku ja tiiviit joukkuevaihdot (2012–2014)

Schrub aloitti Global Offensive -uransa VeryGamesin joukkueessa elokuussa 2012, ja joukkue voitti muun muassa Mad Catz Invitational: Birmingham -turnauksen seuraavan vuoden huhtikuussa. Schrub valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi 1,30 turnauskeskiarvollaan. Hän vaihtoi toukokuussa LDLC-joukkueeseen, josta elokuussa WE GOT GAME:n riveihin. Sieltä hän liittyi edelleen Recursiveen marraskuussa. Schrub valittiin 12. parhaaksi pelaajaksi vuonna 2013.
Schrub vaihtoi helmikuussa 2014 Clan-Mystikiin ja vaihtoi jo kahden kuukauden kuluttua Titaniin. He tulivat toiseksi merkittävästä Gfinity G3 -turnauksesta elokuussa. Schrub oli finaalissa Virtus.prota vastaan joukkueen toisiksi paras pelaaja saatuaan 35 tappoa ja kuoltuaan 36 kertaa. Titan voitti noin kuukauden kuluttua DreamHack Invitational II -turnauksen ja ansaitsi kymmenentuhatta dollaria palkintorahaa. Schrub valittiin vuoden 2014 kuudenneksi parhaaksi pelaajaksi.