stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kitilänselkä

Kitilänselkä oli kylä Korpiselän kunnassa Raja-Karjalassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Kitilänselkä sijaitsi Korpiselän itäosassa Ägläjärveltä Yläjärvelle johtavan kylätien varrella, josta Kitilänselän kohdalla erkani kylätie Keskijärvelle. Yläjärvi–Ägläjärvi tie yhtyi Ägläjärvellä Korpiselkä–Suojärvi maantiehen. Matkaa Korpiselän kirkonkylälle on noin 40 kilometriä. Kitilänselän naapurikyliä olivat Keskijärvi ja Yläjärvi pohjoisessa, Ägläjärvi etelässä sekä Haukivaara lännessä.
Kitilänselkää alettiin asuttaa 1700-luvun lopulla, jolloin Ägläjärven kylästä alkoi siirtyä uudisasukkaita pohjoiseen päin.
Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa vuonna 1940 Kitilänselkä luovutettiin Neuvostoliitolle. Kyläläiset oli evakuoitu muualle Suomeen jo sodan aikana. Jatkosodan alussa 1941 kylä vallattiin takaisin ja asukkaat pääsivät jälleenrakentamaan kotejaan, mutta 1944 alueelta oli vetäydyttävä ja väestö evakuoitiin uudelleen.
Keskisenlampi (Joutsa)

| Keskisenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°51′02″N, 26°18′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Suonteen alue (14.84)
Laskujoki:  Kälänjoki Suonteeseen 
Järvinumero:  14.846.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,5 m  
Pituus:  850 m  
Leveys:  780 m  
Rantaviiva:  2,678 km  
Pinta-ala:  22,422 ha  
Saaria:  1 
 fiKeskisenlampi 
Keskisenlampi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Kälän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 850 metriä pitkä, 780 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 22 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Käläjoen–Pirttijoen valuma-alueeseen (14.846) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,5 metriä mpy.
Kirkkojärvi (täsmennyssivu)

Kirkkojärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Kylä tai asuinalue

Kirkkojärvi, asuinalue Espoon keskuksessa
Kirkkojärvi, entisen Uudenkirkon kunnan kirkonkylä Neuvostoliitolle luovutetulla alueella
Järvi

Kirkkojärvi, järvi Alavudella
Kirkkojärvi, kuivatettu järvi Espoossa
Kirkkojärvi, järvi Haminassa
Kirkkojärvi, järvi Hämeenkyrössä, osa Kirkkojärven-Mahnalanselän järvireittiä
Kirkkojärvi, pieni järvi Hämeenkyrössä lähellä Kankeronmäkeä
Kirkkojärvi, järvi Iitissä Kymijoen varrella
Kirkkojärvi, järvi Kangasalan keskustassa
Kirkkojärvi, järvi Kangasalan Sahalahdella
Kirkkojärvi, järvi Karviassa
Kirkkojärvi, järvi Salon Kiskossa
Kirkkojärvi, järvi Lempäälässä (Pyhäjärven lahti)
Kirkkojärvi, järvi entisessä Muolaan kunnassa Neuvostoliitolle luovutetulla alueella
Kirkkojärvi, järvi Myrskylässä
Kirkkojärvi, järvi Parkanossa
Kirkkojärvi, järvi Karjaalla Raaseporissa
Kirkkojärvi, järvi Hämeenlinnan Rengossa
Kirkkojärvi, järvi Sastamalan Mouhijärvellä
Kirkkojärvi, järvi Somerolla
Kirkkojärvi, järvi Sastamalan Suodenniemellä
Kirkkojärvi, järvi entisessä Uudenkirkon kunnassa Neuvostoliitolle luovutetulla alueella
Kirkkojärvi, järvi Raahen Vihannissa
Kirkkojärvi, järvi Vihdissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirkkojärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirkon liikunta- ja urheiluneuvottelukunta

Kirkon liikunta- ja urheiluneuvottelukunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ja kotimaisen urheilun kattojärjestöjen yhteinen foorumi, jossa arvioidaan kirkon roolia ja tehtävää liikunnan ja urheilun parissa.
Kirkkohallitus on vahvistanut neuvottelukunnan aseman. Neuvottelukunta käy urheiludialogia etenkin urheilun etiikasta ja katsoo erityiseksi huomionaiheeksi liikunnan ja urheilun ihmisyyttä uhkaavat epäkohdat. Samalla neuvottelukunta pyrkii vahvistamaan liikunnan asemaa ja tietoisuutta sen merkityksestä kirkossa ja yhteiskunnassa.
Neuvottelukunta on laatinut kirkolle Kymmenen teesiä liikunnasta ja urheilusta. Tällä hetkellä neuvottelukunta edistää Liikkuva seurakunta -toimintamallia, jolla tehdään näkyväksi, kuinka paljon seurakunnissa liikutaan ja lisätään liikkumista. Esimerkkiä Liikkuva seurakunta -toimintamallille on saatu Liikkuva koulu -toimenpideohjelmasta.
Neuvottelukunnan jäsenet 2020–2024

Kari Kanala, PJ kirkkoherra Paavalin seurakunta, Helsingin hiippakunta
Mika Aaltonen, dosentti, CEO, tulevaisuustutkija ex-jalkapalloammattilainen. Espoon hiippakunta
Reetta Meriläinen, journalisti, Helsingin sanomat emeritus päätoimittaja, Helsingin hiippakunta
Päivi Aalto-Nevalainen kulttuuriasiainneuvos, OKM Liikuntayksikkö Helsingin hiippakunta
Kiira Korpi, valmentaja, taitoluistelija. Ulkosuomalaisulottuvuus.
Sanna Kauppinen, seurakuntapastori Joensuu, urheilurippikoulut, seurakuntatyö, urheiluakatemiayhteistyö. Kuopion hiippakunta
Sami Ojala, toiminnanjohtaja (Lasten ja Nuorten Keskus ry, Publiva hall. pj) Helsingin hiippakunta
Leena Paavolainen, LitT/PhD, Olympiakomitean Huippu-urheiluyksikön Varajohtaja, Tampereen hiippakunta
Liisa Reinola, liikunnanohjaaja, Sports Counselor SEAMK. Alle 29-vuotias-vuotias Utsjoelta kotoisin. Oulun hiippakunta
Erkka Westerlund, valmentaja ja jääkiekkovaikuttaja, Mikkelin hiippakunta
Pysyvät asiantuntijat:
Eeva Hietikko, liikunta-agentti, nuorisotyönohjaa Rauman seurakunta. Arkkihiippakunta
Leena Huovinen, kisapappi, Oppilaitostyön lähijohtaja Helsingin seurakuntayhtymä. Helsingin hiippakunta
Olli-Pekka Silfverhuth, paraolympialaisten kisapappi, Pirkkalan kirkkoherra, Tampereen hiippakunta
Eeva-Liisa Helle-Lahti, liikuntapappi, Kuortaneen urheiluopisto. Lapuan hiippakunta
Lähde:
Neuvottelukunnan jäsenet 2016–2020

Tuija Brax, puheenjohtaja (Sydänliiton toiminnanjohtaja, oikeusministeri 2007–2011)
Timo Sahi, varapuheenjohtaja (lääkintäkenraalimajuri evp.)
Mika Aaltonen (dosentti, tulevaisuustutkija)
Leena Paavolainen (liikuntatieteen tohtori, Suomen olympiakomitean huippu-urheiluyksikön varajohtaja)
Päivi Aalto-Nevalainen (kulttuuriasiainneuvos, OKM Liikuntayksikkö)
Jukka Pakarinen (lääninrovasti, Vartiokylän srk kirkkoherra, 5-otteluliitto)
Sanna Kauppinen (seurakuntapastori)
Minja Ylärakkola (opiskelija, Christian United)
Tapio Korjus (Kuortaneen urheiluopiston rehtori, valtionliikuntaneuvottelukunnan pj)
Tehtävät

Kirkon liikunta- ja urheiluneuvottelukunnan tehtävä on
arvioida kirkon roolia ja tehtävää liikunnan ja urheilun alueella;
osallistua liikunta- ja urheilupoliittiseen keskusteluun etenkin urheilueettisestä näkökulmasta ja tarvittaessa kiinnittää huomiota liikunnan ja urheilun ihmisyyttä uhkaaviin epäkohtiin;
pitää esillä liikunnan ja urheilun merkitystä kirkon työssä ja kirkollisten alojen koulutuksessa sekä vahvistaa seurakuntien työntekijöiden ja luottamushenkilöiden myönteisiä asenteita liikuntaa ja urheilua kohtaan;
vahvistaa muun yhteiskunnan tietoisuutta liikunnan merkityksestä kirkon toiminnassa;
edistää tasa-arvoisen osallistumisen ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden toteutumista liikunnan ja urheilun alueella;
pitää yhteyttä toimialansa valtakunnallisiin ja kansainvälisiin yhteistyökumppaneihin;
tehdä toimialaansa kuuluvissa asioissa esityksiä kirkkohallitukselle.
John Vikström -liikuttajapalkinto

Kirkon liikunta- ja urheiluneuvottelukunta esittää Kirkkohallituksen täysistunnolle John Vikström -liikuttajapalkinnon saajaa. Palkinto jaetaan vuosittain. Palkinto on myönnetty seuraaville tahoille:
2020 Aira Samulin
2019 Jalkapallojoukkue Joensuun JIPPO
2018 Jääkiekkoseura HC TPS (Varsinais-Suomen Urheilugaala) - kirkon tiedote & TPS:n uutinen
2017 Yökoripallo-toiminta (Kirkon kasvatuksen päivillä) - HNMKY:n uutinen
2016 Iin seurakunnan liikunta- ja leikkipuisto
2015 Peace United
2015 Stafettkarnevalen
2014 Pertti Alaja (vihreä kortti)
2013  Jari Koskinen, Ari Santaharju, Teuvo V. Riikonen (Gloria Patri -jalkapallotyöstä)
Tahko

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Tahko tarkoittaa seuraavia:
tahko, monitahokkaan tahko
tahko, teroitusväline
Tahko tai Tahkovuori, Kuopion 51. kaupunginosa (Nilsiää), matkailu- ja hiihtokeskus
Hyvinkään Tahko, hyvinkääläinen pesäpalloseura
Tahko-nimisiä henkilöitä:
Lauri ”Tahko” Pihkala (1888–1981), suomalainen urheiluvaikuttaja
Tuomas Tahko (s. 1982), suomalainen filosofi
Kuvitteellisia henkilöitä:
Teuvo Tahko, Prätkähiirten päävastustaja animaatiosarjassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tahko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tietotekniikka-alan IT2000 sopimusehdot

Tietotekniikka-alan IT2000 sopimusehdot on laadittu käytettäviksi kotimaisten yritysten tai yhteisöjen välisissä tietotekniikkaan liittyvissä toimituksissa. Ehdot eivät sovellu kuluttajakauppaan. Ehtojen laadintaan on osallistunut sekä asiakkaan että toimittajan edustajia. Mukana ovat olleet Keskuskauppakamari, Suomen Logistiikkayhdistys ry, Tietotekniikan liitto ry ja Tietotekniikan Palveluliitto TIPAL ry.
Nykyiset IT2000 sopimusehdot on julkistettu joulukuussa 1999, ja viimeksi niitä on päivitetty toukokuussa 2004. Sopimusehtoja on uudistettu palvelemaan entistä paremmin sekä toimittajan että asiakkaan tarpeita. Uudistetut IT2010-sopimusehdot julkaistiin toukokuussa 2010.
Tietotekniikka-alan IT2000 sopimusehtoja käytettäessä on aina varmistettava niiden sopivuus kyseiseen tilanteeseen. On myös suositeltavaa liittää sopimusehdot osaksi sopimusasiakirjaa, jotta niiden velvoittavuus käy selväksi kummallekin osapuolelle. IT2000-paketti koostuu yleisistä sopimusehdoista sekä erityisehdoista eri käyttötarkoituksiin. Kokonaisuuteen kuuluu lisäksi erityyppisille sopimuksille ja salassapitosopimukselle kehitetyt sopimusrunkomallit.
IT2000 vakiosopimusehtojen lisäksi on tarpeen sopia tapauskohtaisesti lisä- tai erityisehdoista, kuten projektin vaihejaosta ja sopimuksen mahdollisesta konserniulottuvuudesta. Muutokset vakioehtoihin on tällöin merkittävä selkeästi näkyviin. Ellei näin tehdä, sopimusta ei saa kutsua IT2000 sopimukseksi. Periaatteena ehtojen soveltamisessa on, että osapuolten sopima ehto syrjäyttää IT2000 sopimuksen kyseisen ehdon ristiriitatilanteessa.
IT2000 sopimusehtojen käyttötarkoitukset

IT2000 YSE yleiset sopimusehdot
Ehdot soveltuvat tietotekniikka-alan tuotteiden (esim. laitteiden, ohjelmistojen, tietovälineitten tai niihin liittyvän kirjallisen aineiston) kauppaan ja käyttöoikeuksien luovutukseen sekä erilaisiin asiantuntijapalveluihin (esim. asennus-, huolto-, ylläpito-, tuotetuki-, konsultointi- tai koulutuspalvelut). Yleisiä sopimusehtoja käytetään aina yhdessä erityisehtojen kanssa. Jos ehtoja tulkittaessa yleisten ehtojen ja erityisehtojen välillä on ristiriitaa, erityisehdot ovat etusijalla.
IT2000 ELT erityisehtoja laitetoimituksista
Ehdot soveltuvat tietotekniikka-alan laitekauppaan ja -vuokraukseen, ja ne täydentävät yleisiä sopimusehtoja.
IT2000 EVT erityisehtoja valmisohjelmistojen toimituksista
Ehdot soveltuvat tietotekniikka-alan valmisohjelmistojen käyttöoikeuden luovutukseen, ja ne täydentävät yleisiä sopimusehtoja. Valmisohjelmistoksi määritellään useille asiakkaille markkinoitava ja lisensioitava ohjelma. Määrittely kattaa myös ohjelman dokumentaation sekä ohjelmistoon liittyvät tietovälineet.
IT2000 EAT erityisehtoja asiakaskohtaisten ohjelmistojen toimituksista
Nimensä mukaisesti ehdot soveltuvat tietotekniikka-alan asiakaskohtaisten ohjelmistojen toimituksiin, ja ne täydentävät yleisiä sopimusehtoja. Ohjelmisto on asiakaskohtainen, jos
toimittaja on tehnyt sen tiettyä asiakasta varten,
toimittaja on muokannut sitä tiettyä asiakasta varten tai
toimittaja on tehnyt tiettyä asiakasta varten muutoksia valmisohjelmistoon.
IT2000 EAP erityisehtoja konsultointi- ja muista asiantuntijapalveluista
Nimensä mukaisesti ehdot soveltuvat tietotekniikka-alan konsultointi- ja muihin asiantuntijapalveluihin, ja ne täydentävät yleisiä sopimusehtoja. Palvelun tarjoamisesta voidaan tehdä määräaikainen tai toistaiseksi voimassa oleva sopimus. Palveluna voidaan suorittaa myös määrätty tehtävä. Ehdot eivät sovellu jatkuvaan laitteiden huoltopalveluun tai ohjelmistojen ylläpitoon.
IT2000 ELH erityisehtoja laitteiden huoltopalveluista
Nimensä mukaisesti ehdot soveltuvat tietotekniikka-alan laitteiden huoltopalveluihin, ja ne täydentävät yleisiä sopimusehtoja. Sopimus voi olla toistaiseksi voimassa oleva tai määräaikainen.
IT2000 EOY erityisehtoja ohjelmistojen ylläpitopalveluista
Ehdot soveltuvat sekä valmisohjelmistojen että asiakaskohtaisten ohjelmistojen ylläpitoon, ja ne täydentävät yleisiä sopimusehtoja. Sopimus voi olla toistaiseksi voimassa oleva tai määräaikainen.
IT2000 PTE pientoimitusehdot
Ehdot käsittävät supistetussa muodossa yleiset sopimusehdot sekä erityisehdot laitetoimituksista ja valmisohjelmistojen toimituksista. Toimitukseen voi sisältyä kertaluonteisia palveluja. Pientoimitusehtojen yhteydessä käyttöoikeuksien ja takuun määrittelyyn on tarkoitus käyttää valmistajan vakiosopimusehtoja.
Kim Reynolds

| Kim Reynolds |
| --- | --- |

Iowan 43. kuvernööri
 24. toukokuuta 2017 –  
Varakuvernööri:  Adam Gregg
Edeltäjä:  Terry Branstad
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. elokuuta 1959 (ikä 65) St. Charles, Iowa, Yhdysvallat
Puoliso:  Kevin Reynolds (vih. 1982)
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Aiheesta muualla
reynoldsgregg.com
Kimberly Kay Reynolds (o.s. Strawn, s. 4. elokuuta 1959 St. Charles, Iowa, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän on ollut Iowan kuvernööri 24. toukokuuta 2017 lähtien. Vuosina 2011–2017 hän toimi osavaltion varakuvernöörinä.
Reynolds kasvoi maatilalla ja opiskeli Northwest Missouri State Universityllä ja Upper Iowa Universityllä. Hän on Iowan ensimmäinen naiskuvernööri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kim Reynolds Wikimedia Commonsissa
Kuvernöörin kotisivut
Todd Brunson

| Todd Brunson |
| --- | --- |
 Todd Brunson WSOP-turnauksessa vuonna 2006.
Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Pokerinpelaaja
WSOP-voitot:  1
WSOP-rahasijat:  20 
WPT-voitot:  0
EPT-voitot:  0
Turnausansiot (USD):  3 007 878
Päivitetty:  7. elokuuta 2007
Todd Alijondro Brunson (s. 7. elokuuta 1969) on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen ja pokerilegenda Doyle Brunsonin poika.
Todd Brunson ei kuuluisasta isästään huolimatta opetellut pokerinpeluuta ennen kuin collegessa. Hän jätti koulunsa kesken ja ryhtyi ammattilaiseksi. Suurimman osan pokeriurastaan hän on pelannut käteispelejä, usein yhdessä isänsä kanssa Bellagion kasinon suurimmissa käteispöydissä. Viime vuosina Brunson on kuitenkin alkanut pelata enemmän myös turnauksia.
Brunson on voittanut urallaan yhden World Series of Poker -turnauksen: vuonna 2005 hän oli ykkönen $ 2,500 Omaha Hi/Lo -turnauksessa. Näin Doyle ja Todd Brunsonista tuli ensimmäiset isä ja poika, jotka ovat molemmat voittaneet WSOP-rannekkeen. Todd Brunson kirjoitti isänsä Super System 2 -kirjaan Seven Card Stud High Low Eight or Better -osion.Todd sijoittui vuoden 2007 world series of pokerin main eventissä sijalle 459 ansaiten 29,883$.
Poker Superstars -kutsuturnauksen toisella kaudella vuonna 2005 Brunson tuli toiseksi Johnny Chanin jälkeen. Seuraavana vuonna hän oli jälleen finaalissa, mutta oli tällä kertaa ykkönen voittaen Antonio Esfandiarin ja ansaiten 400 000 dollaria. Poker Superstarsin neljäsfinalistien ilmaiskutsuturnauksessa helmikuussa 2006 Brunson otti voiton ja puolen miljoonan dollarin ykköspalkinnon.
Brunson on ollut mukana myös televisioidussa Ultimate Poker Challenge -turnaussarjassa ja pelannut GSN:n High Stakes Pokerin kolmella ensimmäisellä tuotantokaudella.
Elokuussa 2007 Brunsonin pokeriuran turnausansiot ylittivät 3,0 miljoonaa dollaria.
Aiheesta muualla

Todd Brunson DoylesRoom.com-nettipokerihuoneen sivuilla
Card Player -lehden haastattelu: Todd Brunson: His Own Successful Path
PokerListings.com:n profiili
Todd Brunson The Hendon Mob Poker Databasessa (englanniksi)
Keskirata

Storlienin asema on Keskiradan läntinen päätepiste.
Keskirata (ruots. Mittbanan) on Ruotsin rataverkkoon kuuluva poikittainen rautatieyhteys Norjan rajalta Storlienistä Pohjanlahden rannikolle Sundsvalliin. Rataosan pituus Norjan rajalta laskien on 362 kilometriä, ja se on koko matkaltaan sähköistettyä suojastettua ja kauko-ohjattua rataa. Rataosuus on varustettu myös automaattisella junien kulunvalvonnalla. Rataosa on pääosin yksiraiteinen, vain osuus Moradalista Bräckeen on kaksiraiteista. Rataosa yhtyy suoraan Norjan rajalla Trondheimiin johtavaan Meråkerbaneniin. Norjan puoleista rataa ei ole sähköistetty, joten valtakunnan rajan ylittävät junat ovat dieselveturivetoisia.
Rataa käyttävät mm. Tukholman ja Åren sekä Storlienin välillä liikennöivät X2000-suurnopeusjunat, Intercityjunat sekä yöjunat. Rataosalla liikennöi myös Sundsvallin ja Trondheimin välillä liikennöivä Veolia Transportin liikennöimä Mittnabotåget, jonka kalustona on Östersundin ja Trondheimin välillä BM92-sarjan dieselmoottorivaunuja, ja Östersundin ja Sundsvallin välillä Regina-junayksikköjä.
Historia

Keskiradan ensimmäinen osuus oli Sundsvall–Torpshammars Järnväg, joka oli yksityinen kapearaiteinen rautatie. Sen pituus oli 60 kilometriä, ja se avattiin liikenteelle 1878. Seuraavana vuonna Ruotsin valtionrautatiet avasi vastavalmistuneen poikkiratansa, Norlannin poikittaisradan (ruots. Norrländska Tvärbanan), Torpshammarin ja Östersundin välille. Vuosina 1879–1881 poikkiradalla ei ollut lainkaan suoraa raideyhteyttä muuhun Ruotsin rataverkkoon, ja yhteydet hoidettiin höyrylaivoilla Sundsvallista käsin kunnes Tukholman ja Ången välinen rautatie valmistui.
Samaan aikaan rakennettiin rautatietä Trondheimista itään. Norjan valtio rakensi radan valtakunnanrajalta Trondheimiin ja Ruotsin valtio rakensi Ruotsin puoleisen osuuden. Tuolloin Ruotsi ja Norja olivat vielä unionissa. Norjan puoleinen Meråkerbanen avattiin liikenteelle 1886. Vuonna 1885 Ruotsin valtio osti Sundsvall–Torpshammars Järnvägin ja rautatie levennettiin normaaliraidelevyiseksi seuraavana vuonna.
Rataosa tunnettiin nimellä Norrländska Tvärbanan aina 1990-luvulle saakka, jonka jälkeen siitä on käytetty nykyisiä nimiä.
Ången ja Dysjönin välillä sijaitsevat liikennepaikat varustettiin releasetinlaittein, ja kyseiset  liikennepaikat varustettiin kauko-ohjattaviksi vuonna 1955, jolloin rataosuudesta tuli Ruotsin ensimmäinen kauko-ohjattu osuus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskirata Wikimedia Commonsissa
Järnväg.net – Mittbanan (Arkistoitu – Internet Archive)
Todd Gurley

| Todd Gurley |
| --- | --- |
 Gurley vuonna 2015
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. elokuuta 1994 (ikä 30) Baltimore, Maryland
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  185 cm
Paino:  101 kg
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Seura
Pelinumero:  30
Seura:  Los Angeles Rams
Sarja:  NFL
Pelaajaura
NFL-varaus:  10. varaus, 2015 St. Louis Rams
Pääsarjaura:  2015–
Todd Gurley II (s. 3. elokuuta 1994 Baltimore, Maryland) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän edustaa NFL-liigassa pelaavaa Los Angeles Ramsia.
Georgian yliopiston joukkueessa yliopistojalkapalloa pelannut Gurley varattiin vuoden 2015 NFL:n varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella, tilaisuuden 10. pelaajana. St. Louis Rams varasi Gurleyn huolimatta hänen marraskuussa kärsimästä pahasta polvivammasta. Gurleystä tuli samalla myös ensimmäinen ensimmäisellä kierroksella varattu keskushyökkääjä sitten vuoden 2012 varaustilaisuuden.
Yleisurheilu-ura

Gurley oli lukioaikoinaan monien muiden NFL-pelaajien tavoin myös lupaava pika-aituri sekä pikajuoksija. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui 110 metrin aidoissa 15:nneksi.
Gurleyn ennätys 110 metrin aidoissa on 13,66 sekuntia, ja sileällä 100 metrillä 10,70 sekuntia.
Koetin

Koetin on molekyylibiologiassa yksijuosteinen DNA- tai RNA-jakso, jolla on komplementaarinen emäsjärjestys etsityn geenin tai DNA-jakson kanssa ja voi siten pariutua tämän DNA-jakson kanssa emäsparisääntöä noudattaen. Hybridisaation lujuus riippuu hybridisoituneiden emäsparien määrästä. Koettimet, jotka eivät ole pariutuneet etsityn DNA-jakson kanssa vaan vain etsittyä DNA-jaksoa muistuttavan DNA-jakson kanssa, huuhdotaan pois jatkokäsittelyssä. Näin varmistetaan, että koettimet pariutuvat eli hybridisoituvat vain etsityn DNA-jakson kanssa.
Koettimia käytetään yleensä geenimerkkien paikallistamisessa. Käytännössä koettimet leimataan jollakin radioaktiivisella tai fluoresoivalla aineella, jotta ne kyetään paikallistamaan. Koettimilla voidaan testata esimerkiksi kromosomihäiriöitä, ja geenitestitkin pohjautuvat koettimiin.
Tine Sundtoft

Tine Sundtoft
| --- | --- |
Syntynyt:  19. huhtikuuta 1967  (57 vuotta) Lillesand  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Tine Sundtoft (s. 9. huhtikuuta 1967 Lillesand) on norjalainen virkailija ja konservatiivipuolueen poliitikko. Hän toimi työnantajajärjestö Næringslivets Hovedorganisasjonin alueellisena johtajana 1995–2005, Länsi-Agderin läänin hallintojohtajana 2005–2013 ja ilmasto- ja ympäristöministerinä 2013–2015.
Kestävyysvaje

Kestävyysvaje (engl. Fiscal sustainability gap) on talouspolitiikan käsite, jolla pyritään kuvaamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestokykyä. Kestävyysvajelaskelmat perustuvat julkistalouden pitkän aikavälin, ns. intertemporaalisen, budjettirajoitteen tutkimiseen. Jos tulevien ylijäämien nettonykyarvo ei ole riittävä kattamaan nykyistä velkataakkaa, sanotaan kestävyysvajeen olevan positiivinen.
Usein kestävyysvajeella perusteellaan leikkauksia, mutta voidaan nähdä myös että kestävyysvajetta syntyy muun muassa siksi, että veropohjaa ei kasvateta välttämättömien menojen kasvaessa. Kestävyysvaje ilmenee valtiontaloudessa ja Suomen valtion talousarviossa rakenteellisena alijäämänä, mikä tarkoittaa valtion velkaantumista myös talouden noususuhdanteissa.
Suomessa kestävyysvajelaskelmat ovat myös herättäneet talouden asiantuntijoilta kritiikkiä puuttellisuudeltaan ja sovellettavuudeltaan. Laskelmissa tehtyjä oletuksia on kritisoitu epärealistina, ja toisaalta laskelmien on kritisoitu olevan herkkiä niissä tehdyille oletuksille. Kestävyysvajeen määritelmältä on myös esitetty täysin puuttuvan taloustieteellinen perusta ja yleisesti käytetyn ns. S2-laskentakehikon on esitetty olevan sisäisesti ristiriitainen ja siten käyttökelvoton julkistalouden analyysiin.
Yleistä > Suomen valtiovarainministeriön määritelmä

Suomen valtiovarainministeriö määritteli kestävyysvajeen vuonna 2012 Suomen taloudessa seuraavasti:
»kestävyysvaje tarkoittaa, paljonko julkisen talouden rahoitusasemaa tulisi parantaa välittömästi, jotta julkisen talouden velkaa ei tarvitsisi lisätä, kun väestön ikääntyminen alkaa kasvattaa julkisia menoja. Kestävyysvaje muodostuu kolmesta tekijästä: nykyisen julkisen velan tulevista korkomenoista, julkisen talouden nykyisestä alijäämästä sekä tulevien alijäämien nykyarvosta.» 
()
Yleistä > Laskentatapa lyhyesti

Teknisesti kestävyysvaje lasketaan siten, että tehdään oletuksia työllisyyden, tuottavuuden ja eläkesijoitusten tuoton kehityksestä, arvioidaan kuinka paljon ikäsidonnaiset julkiset menot kasvavat, kun väestö ikääntyy väestöennusteiden mukaisesti, pidetään muiden julkisten menojen BKT-osuus vakiona ja veroaste kiinnitettynä. Näin voidaan laskea, kasvaako julkinen velka ja jos kasvaa, kuinka paljon menoja ja tuloja täytyy sopeuttaa, jotta julkisen velan BKT-osuus ei kasva joidenkin raja-arvojen yli, esimerkiksi yli EMU-kriteerien.
Yleistä > Soveltaminen poliittisessa päätöksenteossa

Poliittisessa päätöksenteossa Suomen hallitus nojaa Valtiovarainministeriön arvioon kestävyysvajeesta. Valtiovarainministeriön julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyystarkastelut perustuvat Euroopan unionissa yhteisesti sovituille tietosisällöille ja laskentamenetelmille. Laskelmia ja soveltamista on kuitenkin myös kritisoitu talousasiantuntijoiden toimesta.