stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kierrätys Suomessa
Yhdyskuntajätteen kierrätys Suomessa > Paperi

Suomessa paperinkeräys alkoi 1920-luvulla, kun Ruben Liebkind ensimmäisenä Suomessa erikoistui keräyspaperiin. Kurt Pilack perusti Helsingin Länsisatamaan Suomen ensimmäisen keräyspaperin lajittelulaitoksen. Vuonna 1943 perustettiin Jätekeskus Oy, nykyiseltä nimeltään Paperinkeräys Oy, paperin keräämistä ja raaka-aineen hankintaa varten.
Paperinkeräys toimi vuodesta 1947 lähtien lukuisten asiamiesten kautta palkkioperusteella. Tietystä kilomäärästä keräyspaperia sai asiamieheltä suoraan rahapalkkion sekä suunnilleen yhtä arvokkaan "arvosetelin". Arvosetelit muistuttuivat ulkonäöltään hieman Yhdysvaltain dollariseteleitä. Kun arvoseteleitä oli koossa riittävästi, niillä saattoi ostaa sitä vastaavan rahamäärän kanssa huomattavan edullisesti monia käyttö- ja koruesineitä, muun muassa pöytähopeita (Margit-sarja), kelloja, koruja. Myös Meccano-rakennussarjat kuuluivat keräyskohteisiin. Vuonna 1965 Suomen Punainen Risti sai ostettua seitsemän ambulanssia, kun paperijuna Sallasta Inkeroisiin haki keräykseen lahjoitettua paperia. Inkeroisissa (Kouvola) toimi siihen aikaan Suomen ainoa keräyspaperin käsittelylaitos. 1960-luvulla monet partiolippukunnat rahoittivat toimintaansa muun muassa paperia keräämällä. Varsinkin maaseudun kansakouluihin hankittiin 1960-luvun alkupuolella ensimmäiset tv-vastaanottimet paljolti koululaisten keräämällä paperilla. Televisiot eivät kuitenkaan kuuluneet keräyspalkkiovalikoimaan. Keräyspalkkiosta luovuttiin 1970-luvun alussa.
Asuinalueilla on keräyskontteja erikseen paperille ja erikseen keräyskartongille tai -pahville. Paperinkeräyskonttiin saa laittaa kaiken puhtaan ja kuivan mainospostin ja postin tuoman paperin, jossa ei ole foliota, muovia, vahaa tms. sopimatonta materiaalia. Myös ikkunalliset kirjekuoret ja niitatut aikakauslehdet sekä puhelinluettelot saa laittaa.
Paperikuitu voidaan kierrättää 3–5 kertaa. Suomessa noin kolme neljännestä paperista kerätään, ja vuosittain keräyspaperia kertyy noin 750 000 tonnia, mikä kattaa noin 5 % paperiteollisuuden tarpeesta. Keräyspaperista valmistetaan mm. sanomalehti- ja luettelopaperia, wc-paperia ja talouspaperia.
Yhdyskuntajätteen kierrätys Suomessa > Paristot

Käytettyjä paristoja ja pienakkuja voi palauttaa kaikkiin niitä myyviin liikkeisiin. Yleinen keräysväline paristoille on punainen pahvilaatikko, jossa on kyljessä pariston kuva. Paristot murskataan ja niiden sisältämät aineet käytetään uudelleen.
Yhdyskuntajätteen kierrätys Suomessa > Vaatteet ja muut poistotekstiilit

Tahot kuten Pelastusarmeija, kehitysapujärjestö UFF, Fida International ja Punaisen Ristin Kontti-kierrätystavaratalo keräävät kierrätyspisteissään puhtaita ja uudelleen käyttöön kelpaavia vaatteita. Järjestöjen keräämät vaatteet menevät kehitys­maihin ja muille apua tarvitseville. Osa vaatteista myydään ja niistä saatu tuotto käytetään avustustyöhön kotimaassa sekä ulkomailla.
Vuoden 2016 alusta alkaen Suomessa vaatetekstiilien sijoittaminen kaatopaikalle on kiellettyä. Tekstiilien uusiokäyttö on toistaiseksi vähäistä ja valtaosa niistä poltetaan energiaksi. Vuonna 2025 voimaan tuleva EU:n jätedirektiivin muutos velvoittaa järjestämään tekstiilien erilliskeräyksen.
Autojen ja renkaiden kierrätys Suomessa

Ajoneuvon omistaja on oikeutettu luovuttamaan ajoneuvon mille tahansa jätelain (646/2011) mukaisesti rekisteröidylle vastaanottajalle.lähde? Vastaanottajalla on velvollisuus ottaa poistettava ajoneuvo vastaan ja antaa luovutuksesta romutustodistus, joka päättää omistajan vastuun ajoneuvosta. Vastaanottajan tulee huolehtia ajoneuvon rekisteristä poistamisesta sekä ajoneuvon käsittelystä kierrätykseen asetuksen mukaisesti.
Autojen kierrätysjärjestelmän muodostavat vastaanotto, romutuspoisto, esikäsittely ja murskaus. Vastaanottopisteessä auton asiapaperit sekä rekisteröinti- ja tunnistetiedot tarkastetaan. Vain auton omistajalla on oikeus luovuttaa ajoneuvo.
Autojen ja renkaiden kierrätys Suomessa > Romutusikä ja ympäristö

Suomessa autot romutetaan keskimäärin 21-vuotiaina. Japanin keskiarvo on 13 vuotta, mutta olisi ekologisempaa käyttää autoja pidempään, vaikka uudet autot ovat vähäpäästöisempiä, koska auton valmistus aiheuttaa niin paljon hiilidioksidipäästöjä.
Autojen ja renkaiden kierrätys Suomessa > Renkaat

Ajoneuvojen renkaiden kierrätys perustuu valtioneuvoston päätökseen vuodelta 1995. Renkaiden kierrätys perustuu tuottajavastuuseen ja uusien renkaiden hintaan sisältyy kierrätysmaksu. Kuluttaja voi maksutta jättää käytöstä poistetut renkaat keräyspisteeseen, joka toimittaa ne edelleen jatkokäsittelyyn.
Jos kierrätykseen tuleva rengas on ehjä, se voidaan pinnoittaa ja käyttää uudelleen. Pinnoituskelvottomista linja- ja kuorma-autojen renkaista tehdään louhintatyömaille räjäytysmattoja. Kokonaisia renkaita ja rengasrouhetta käytetään muun muassa meluvallien pohjarakenteissa. Rengasrouhetta voidaan käyttää myös teiden ja erilaisten kenttien pohjarakenteissa täyttöön ja eristykseen. Kaatopaikkojen pohjarakenteissa oleva rengasrouhe toimii myös salaojituksena. Ratsastuskenttien pohjarakenteissa hyödynnetään kumirouheen jousto-ominaisuuksia. Hienoksi jauhettua kumiainesta lisätään asfalttiin vaimentamaan rengasmelua. Kumirouheen etuina perinteisiin kiviaineisiin täyttömateriaaleihin verrattuna pidetään keveyttä ja edullisuutta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kierratys.info – Valtakunnallinen kierrätyspisteiden hakukone
Sivusto, joka pyrkii luetteloimaan kaikki kierrätyskeskukset Suomessa
Suomen suurimpien kaupunkien kirpputorit, second hand -myymälät ja kierrätyskeskukset listattuna
Sivusto jätteen lajittelusta ja kierrätyksestä
Plastics.fi: Pakkauksessa käytettävien materiaalien tunnistusjärjestelmän numerointitavat ja lyhenteet
Kierrätettäviä kotitalousjätteitä. 1. lasipullot, 2. ohut muovi, 3. paksu muovi, 4. kartonki, 5. sekajäte, 6. säilyketölkit, 7. paperi, 8. polystyreeni, 9. lasi, 10. paristot, 11. metalli, 12. biojäte, 13. nestekartonki, 14. kangas, 15. wc-jäte.
Keräyskartonkia kerätään joko asuntoyhtiössä pieniin keräysastioihin tai aluekeräyspisteissä suurempaan koko asuinaluetta palvelevaan säiliöön (kuvassa).
Kartongin keräysastia lajitteluohjeineen.
Upotettu keräyssäiliö on tehokas tapa kerätä paperia ja säästää kuljetuskustannuksia.
Kierrättämättömien autojen, renkaiden ja kotitaloustavaroiden omatekoisen kaatopaikan ongelmia.
MTV Nordic

MTV Nordic (MTV) on yhdysvaltalaisen MTV:n Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa näkyvä maksu-tv-kanava. MTV Nordic toimi vuosina 1998–2005 yhteispohjoismaisena musiikkipainotteisena kanavana, kunnes se korvattiin kullekin Pohjoismaalle suunnatuilla paikallisilla MTV-kanavilla. Vuonna 2019 MTV Nordic -kanava aktivoitiin uudelleen.
Kanavan ohjelmisto perustui vuosina 1998–2005 huomattavan paljon musiikkiin. Kanavalla nähtiin juonnettuja musiikkiohjelmia, pitkiä musiikkivideoputkia, listaohjelmia, artistihaastatteluita sekä musiikki- ja viihdemaailman uutisia. Tuolloin MTV-kanavalla esitettiin musiikkiin liittymättömiä amerikkalaisia reality- ja draamasarjoja vain muutama tunti illassa, kun ne myöhemmin saivat pääosan.
Syyskuussa 2005 MTV Finland korvasi MTV Nordic -kanavan Suomessa. MTV luopui vuonna 2019 lokaaleista Pohjoismaisista kanavistaan, jolloin MTV Nordic -kanava aktivoitiin uudelleen 22.2.2019 ja se muuttui 1.10.2019 vapaasta kaapelikanavasta mainoksettomaksi maksu-tv-kanavaksi. Maksuttomana kanavana sen korvasi Paramount Network -kanava, joka lakkautettiin vuoden 2021 lopussa. MTV Nordicin ohjelmisto koostuu pääosin reality-sarjoista, mutta myös musiikkivideoita näytetään edelleen noin klo 04-10.30 välisenä aikana.
MTV Nordicin vuosien 1998–2005 juontajia

Kun kanavalla oli juonnettua ohjelmistoa, sen juontajina olivat muun muassa Amelia Hoy (Up North, Euro Top 20), Kicki Berg (Morning Glory, MTV Accelerate, MTV Supermercado, Nordic Top 5), Neil Cole (MTV Select, Morning Glory, The Fridge), Lars Beckung (MTV Source, MTV NEW), Joanne Colan (MTV NEW), Tim Kash (MTV News), Charlotte Thorstvedt (Euro Top 20) ja Ulrika Eriksson (Hitlist UK).
MTV Nordicin vuosien 1998–2005 musiikkiohjelmia

After Sun (kesäillan musiikkivideoputki)
Alternative Nation (alternative-musiikkivideoita)
Bytesize (MTV:n parhaita paloja ympäri maailmaa)
Chill Out Zone (ambient-musiikkivideoita)
Dancefloor Chart (tanssimusiikkivideolista)
Don't Stop The Music (musiikkivideoputki)
Drop Out (yön musiikkivideoputki)
European Top 20 (Braun)
Euro Top 20 (Euroopan 20 kuuminta musiikkivideota)
Hitlist UK
Kickstart (aamun musiikkivideoputki)
Morning Glory (viikonloppujen aamushow)
MTV Accelerate (perjantai-illan ohjelmakokonaisuus, mm. toivevideoita)
MTV Access (katsojan valitsema tunti musiikkivideoita)
MTV Amour (rmb- ja soul-klassikkovideoita)
MTV Data Videos (musiikkivideoita nippelitietojen kanssa)
MTV NEW (uuden musiikin ajankohtaisohjelma, myöhemmin pelkkiä videoita ilman juontajaa)
MTV News (MTV:n uutiset)
MTV Select (arki-iltapäivien ajankohtaismakasiini)
MTV Source (artistit kertoivat musiikillisista vaikutteistaan)
MTV Supermercado (musiikin ja viihteen ajankohtaisohjelma)
MTV Weekends (tiettyyn teemaan liittyvät viikonloput)
Night Videos (yön musiikkivideoputki)
Non Stop Hits (musiikkivideoputki)
Nordic Top 5 (pohjoismaiden viisi kuuminta musiikkivideota)
Nordic Top 40 (pohjoismaiden Top 40 sunnuntaisin)
Party Zone (dance-musiikkivideoita)
Re:Action (chattia ja musiikkivideoiden arvostelua tekstiviesteitse)
Rise And Shine (aamun musiikkivideoputki)
Say What! (musiikkivideoita sanoitusten kanssa)
Select MTV
So 90s
Sunblock (kesäiltapäivän musiikkivideoputki)
Sunrise (kesäaamun musiikkivideoputki)
Superock (raskaampia rock-musiikkivideoita)
The Fridge (perjantain alkuillan show)
The Lick (rmb- ja soul-musiikin ajankohtaisohjelma)
This Is The New Sh*t (uusia musiikkivideoita)
Top 10 At Ten (tietyn teeman kymmenen musiikkivideota kello 10 Keski-Euroopan aikaa ja kello 11 Suomen aikaa)
Top Selection (katsojien valitsemia videoita)
Total Request (toivevideoita)
Tune In (iltapäivän musiikkivideoputki)
Turn On (aamun musiikkivideoputki)
Up North (pohjoismainen listaohjelma)
Up North The Music (pohjoismainen musiikkivideoputki)
US Top 20
VideoClash (videoiden kaksinkamppailu katsojien äänestämänä)
World Chart Express
Yo! (hiphop- ja rap-videoita)
CP-jalkapallo

CP-jalkapallo on jalkapallosta sovellettu vammaisurheilulaji CP-vammaisille ja niille, jotka ovat saaneet aikuisiällä vamman, jonka oireet ovat samantapaiset kuin CP-vammassa. Merkittävimpiä eroja tavalliseen jalkapalloon ovat pelaajien määrä sekä kentän koko.
Paralympialaisten ohjelmassa CP-jalkapallo on ollut vuodesta 1984 lähtien. CP-jalkapallossa järjestetään MM-kilpailut sekä muun muassa EM-kilpailut.
Suomen miesten CP-jalkapallomaajoukkue on perustettu vuonna 1999.
Suomen naisten CP-jalkapallomaajoukkue perustetaan vuonna 2025.
Säännöt

CP-jalkapallossa noudatetaan FIFAn sääntöjä seuraavin poikkeuksin:
7 pelaajan joukkueet
peliaika 2×30 minuuttia, 15 minuutin tauko
pelikenttä 75×55 metriä
maalit 5×2 metriä
pelivälineenä normaali FIFA:n hyväksymä jalkapallo
ei paitsiota
sivurajaheitto voidaan antaa myös vierittämällä
kentällä vähintään yksi luokan 1 pelaaja sekä enintään yksi luokan 3 pelaaja
mikäli joukkueessa ei ole yhtään luokan 1 pelaajaa, joutuu se aloittamaan pelin kuudella pelaajalla
Pelaajien luokittelu

Pelaajat luokitellaan IFCPF:n (International Federation of CP Football) luokittelusääntöjen mukaisesti seuraaviin urheilijaluokkiin:
Luokka FT1: suuri vamman vaikutus jalkapallon pelaamiseen
Luokka FT2: keskisuuri vamman vaikutus jalkapallon pelaamiseen
Luokka FT3: lievä vamman vaikutus jalkapallon pelaamiseen
Aiheesta muualla

Jalkapallo CP-ISRA:n kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Cinto Euganeo

| Cinto Euganeo |
| --- | --- |
 Näkymä Cinto Euganeosta.
 vaakuna
 Cinto Euganeo
 Koordinaatit: 45°17′0″N, 11°40′0″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Veneto
Maakunta:  Padova
Hallinto:  
 – Pormestari:  Lucio Trevisan
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19,70 km²
Korkeus:  35 m
Väkiluku (31.12.2015):  2 025
 – Väestötiheys:  103 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  35038
Suuntanumero(t):  0429
 
 www.comune.cintoeuganeo.pd.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Cinto Euganeo on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 20 kilometriä Padovasta lounaaseen. Kunnassa asuu noin 2 000. Sen pinta-ala on 19,70 km2. Väestötiheys on 103 asukasta/km2 (2015).
Kuntaan kuuluvat seuraavat kylät: Cinto Euganeo, Faedo, Fontanafredda, jossa sijaitsee kunnan virastotalo, Valnogaredo.
Cinto Euganeon naapurikunnat ovat Baone, Galzignano Terme, Lozzo Atestino, Vo'.
Tuomasmessu

Tuomasmessu Ylämaan kirkossa Lappeenrannassa 25.9.2016.
Tuomasmessu on Tuomasyhteisön evankelis-luterilainen jumalanpalvelus eli messu. Sen nimi viittaa ”epäilijänä” tunnettuun apostoli Tuomaaseen. Tuomasyhteisö haluaa koota messuun erilaisia ihmisiä riippumatta katsomuksesta, etnisestä taustasta, seksuaalisesta suuntautumisesta, sukupuolesta, tai sosioekonomisesta asemasta.  Tervetulleita ovat uskovaiset ja epäilijät sekä epäilevät uskovaiset. Tuomasyhteisö rohkaisee avaraan, itseä ja toista armahtavaan uskoon.
Messun historia ja levinneisyys

Maailman ensimmäistä Tuomasmessua vietettiin 10. huhtikuuta 1988 Agricolan kirkossa Helsingissä. Samassa kirkossa messua vietetään edelleen lähes joka sunnuntai-ilta klo 18 alkaen. Messu on levinnyt moniin muihinkin suomalaisiin kaupunkeihin sekä ulkomaille. Eri paikkakunnilla Tuomasmessutoiminta on organisoitunut eri tavoin. Helsingissä Tuomasyhteisö on järjestäytynyt omaksi yhdistykseksi. Turussa Tuomasmessuja järjestää Suomen Liikemiesten Lähetysliitto yhteistyössä paikallisseurakuntien kanssa. Tampereella ja Kuopiossa Tuomasmessut ovat osa paikallisen seurakuntayhtymän toimintaa. Lisäksi useissa seurakunnissa järjestetään tuomasmessuja kerran kuussa tai muutaman kerran kuukaudessa. Suomen lisäksi Tuomasmessua on vietetty ainakin Ruotsissa, Norjassa, Islannissa, Tanskassa ja Saksassa.
Musiikki

Tuomasmessulle on ominaista vaihteleva ja monipuolinen musiikki. Messussa käytetään virsiä, Taizé-lauluja ja muita, messuun sopivia hengellisiä lauluja. Välillä Tuomaslaulut kaikuivat pop- tai lattarityyliin ja välillä swingin tahtiin. Musiikinjohtaja kokoaa pyhän teemaan ja sovituksiin soveltuvan esilauluryhmän ja soitinyhtyeen. Joskus seurakuntaa säestää jousikvartetti tai puhallinorkesteri, välillä jazzyhtye, kansanmusiikkiyhtye  tai Taizé-soitinyhtye. Mukana on usein myös kuoro. Tuomasyhteisössä on tuotettu useita laulukirjoja, jotka ovat levinneet ympäri Suomea: Tuomaslauluja 1991, Messulauluja 1997, Uusia messulauluja 2007 ja Messulauluja 3 2023.
Vapaaehtoiset

Tuomasmessu syntyy monen vapaaehtoisen yhteistyönä. Jokaista messua on kokoamassa muusikoita, rukousavustajia, sivualttarien rakentajia, ehtoollisavustajia sekä pikarin kerääjiä ja pesijöitä. Maallikkovapaaehtoinen juontaa messun. Ehtoollista jakavat rukousavustajat yhdessä pappien kanssa. Messun esirukousjaksolla rukousavustajat ovat valmiita kuuntelemaan ja rukoilemaan halukkaiden kanssa. Tämä antaa mahdollisuuden keskinäiseen vuorovaikutukseen.
Muoto ja tavoitteet

Tuomasmessu on liturginen erityismessu, jossa hyödynnetään symboliikkaa ja kokemuksellisuutta. Se kehitettiin alun perin etsimään uusia tapoja viettää jumalanpalvelusta, kun kävijämäärät kirkoissa vähenivät. Messua on käytetty koekenttänä uusille ideoille. Osa näistä ideoista siirtyi jumalanpalvelusuudistuksessa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkokäsikirjaan ja paikallisseurakuntien messuihin. Myös Tuomasmessun musiikki on ollut esimerkkinä ja innoittajana monelle uudelle messulle ja kokeilulle.
Vaikutus muihin messuihin

Nykyisin useiden paikallisseurakuntien messut sisältävät Tuomasmessun tyyppisiä elementtejä ja tuomaslaulut ovat vakiinnuttaneet paikkansa jumalanpalveluslauluina. Erilaisia erityismessuja ovat esimerkiksi pop-messu ja Metallimessu. Myös erilaisia jumalanpalvelusyhteisöjä on syntynyt useita, esimerkiksi Verkosto, ja Tampereen Uusi Verso ja Vanha kirkko.
Aiheesta muualla

Tuomasmessu Helsingissä
Tuomasmessu Turussa
Tuomasmessu Tampereella
Tuomasmessu Saksassa (saksaksi)
Grantorto

| Grantorto |
| --- | --- |
 Vanha vesimylly Grantortossa.
 vaakuna
 Grantorto
 Koordinaatit: 45°36′0″N, 11°44′0″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Veneto
Maakunta:  Padova
Hallinto:  
 – Pormestari:  Sergio Acqua
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14,07 km²
Korkeus:  36 m
Väkiluku (31.12.2015):  4 666
 – Väestötiheys:  332 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  35010
Suuntanumero(t):  049
 
 www.comune.grantorto.pd.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Grantorto on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 25 kilometriä Padovasta luoteeseen. Kunnassa asuu vajaat 5 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 14,07 km2. Väestötiheys on 332 asukasta/km2 (2015).
Grantorton kunnan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluvat lisäksi seuraavat kylät: Gaianigo, Grantortino, Grossa, Villalta.Canfriolo, Canola (Due Albere), Rossignolo, Sant'Antonio, Trentunmozzo (Sega).
Grantorton naapurikunnat ovat Carmignano di Brenta, Fontaniva, Gazzo, Piazzola sul Brenta, San Giorgio in Bosco, San Pietro in Gu.
Tykikos

Tykikos (lat. Tychicus, vuoden 1938 raamatunsuomennoksessa Tykikus) oli apostolisen ajan aasialainen kristitty, joka yhdessä Trofimoksen kanssa seurasi apostoli Paavalia tämän matkalla Makedoniasta Jerusalemiin. Hänen kerrotaan myös seurannen Paavalia Roomaan, josta apostoli lähetti hänet Efesokseen, toden­näköisesti järjestämään sikäläisen seurakunnan toiminnan ja rohkaisemaan sitä.. Uudessa testamentissa hänet mainitaan viisi kertaa, Apostolien teoissa, Efesolaiskirjeessä, Kolossalaiskirjeessä, Kirjeessä Titukselle ja Toisessa kirjeessä Timoteukselle.
Maininnat Raamatussa

Apostolien tekojen mukaan Tykikos oli kotoisin Aasian maakunnasta. Hän oli yksi henkilöistä, jotka Paavali ja Luukas tapasivat Troaksessa ollessaan paluu­matkalla Kreikasta Makedonian kautta Jerusalemiin.
Efesolaiskirjeessä Tykikos mainitaan kirjoittajan "rakkaana veljenä ja Herran uskollisena palvelijana." Kolossalaiskirjeessä häntä sanotaan "rakkaaksi veljeksi, uskolliseksi palvelijaksi Herran työssä.". Molempien kirjeiden mukaan Paavali aikoi lähettää Tykikoksen näiden kirjeiden vastaan­ottajien luo rohkaisemaan heitä ja antamaan lisää tietoja.
Kirjeessä Titukselle ja toisessa kirjeessä Timoteukselle mainitaan, että Tykikos oli jälleen Paavalin seurassa sen jälkeen, kun hän oli vedonnut keisariin ja päässyt jälleen vapauteen. Katkelma kirjeessä Titukselle viittaa aikaan niiden kahden kerran välillä, jolloin Paavali oli roomalaisten vankina ja jolloin hän jälleen jatkoi lähetys­matkojaan. Titus oli tuolloin Kreetassa järjestämässä sikäläisen seurakunnan toimintaa. Kirjeessään Paavali ilmoitti aikovansa lähettää hänen luokseen joko Artemaan tai Tykikoksen, joiden oli määrä johtaa seurakunnan toimintaa saarella niin, että Titus voisi palata Nikopoliin.
Toinen kirje Timoteukselle on kirjoitettu vain vähän ennen Paavalin teloitusta. Sen mukaan Paavali jatkoi edelleen ahkerasti evankeliumin julistusta, ja vaikka hän olisikin mielellään tavanut ystäviään, hän asetti Kristuksen asiant etusijalle ja lähetti ystävänsä jatkamaan työtä. Tykikoksen hän oli kirjeen mukaan lähettänyt Efesokseen. Koska Timoteus johti samaan aikaan Efesoksen seurakuntaa, Tykikoksen saapuminen hänen tilalleen olisi vapauttanut hänet, niin että hän olisi voinut tavata Paavalin Roomassa.
Muita perimätietoja

Tykikoksen myöhemmistä vaiheista on olemassa osittain risti­riitaisia perimä­tietoja. Catholic Encyclopedian 
mukaan hän on toiminut piispana mahdollisesti joko Kolofonissa, Khalkedonissa tai Kyproksen Neapoliksessa (nyk. Limassol). Hippolytus Roomalaisen mukaan Tykikus oli yksi seitsemästä­kymmenestä opetus­lapsesta.
Muistopäivä

Tykikoksen muistopäivä on 29. huhtikuuta.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Tychicus
Käännös suomeksi
Maija

| Maija |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  2. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  25. maaliskuuta, 15. elokuuta, 8. syyskuuta, 21. marraskuuta
Muunnelmia:  kutsumamuodot Maikki, Maiju, Marjukka, Maikka, Maikku, Maikko, Maijuska
Vastineita eri kielissä:  Maja, Maj, Maya
Nimen alkuperä:  Maria
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maija on suomalainen naisen etunimi, joka on yksi Maria-nimen monista muunnelmista. Pohjoismaisissa kielissä ja saksassa sen vastine on Maja.
Maija on ollut pitkään kansanomainen puhuttelumuoto Mariasta; itsenäiseksi nimeksi almanakkaan se on otettu vasta vuonna 1950. Maijan (ja Marian) nimipäivä on 2. heinäkuuta.
Maija esiintyy myös vakiintuneissa yhdysnimissä sekä alkuosana (Maija-Leena, Maija-Liisa) että loppuosana (Anna-Maija, Eeva-Maija, Ulla-Maija).
Nimen suosio

Digi- ja väestötietoviraston tilastojen mukaan Maija-nimeä on eri vuosikymmenillä annettu seuraavasti:
Kuvitteellisia Maijoja

Maija Aro, hahmo televisiosarjassa Salatut elämät
Maija Helminen, hahmo televisiosarjassa Uusi päivä
Maija Lehmus, hahmo televisiosarjassa Ihmeidentekijät
Maija Lehtinen, hahmo Matti Kassilan elokuvassa Maija löytää sävelen
Maija Maitoparta (ruots. Maja Gräddnos), kissa Gösta Knutssonin Pekka Töpöhäntä -kirjasarjassa, Pekka Töpöhännän puoliso
Maija Mehiläinen (saks. Die Biene Maja), Waldemar Bonselsin eläinsadun sekä siihen perustuvan piirrossarjan ja sarjakuvan päähenkilö
Myrskyluodon Maija (ruots. Stormskärs Maja), päähenkilö Anni Blomqvistin Myrskyluoto-romaaneissa ja niihin perustuvassa televisiosarjassa
Maija Mäkimaa, hahmo televisiosarjassa Kotikatu
Maija Poppanen (engl. Mary Poppins), hahmo P. L. Traversin lastenkirjoissa ja Walt Disneyn elokuvassa
Pöperö-Maija (ruots. Krösa-Maja), hahmo Astrid Lindgrenin Vaahteramäen Eemeli -tarinoissa.
Nimen muuta käyttöä

Maija, Kliff-yhtyeen kappale
Maija Meikäläinen, tuntemattomasta naisesta käytetty kuvaannollinen ilmaisu
Maijat (Calathea), kasvisuku
Matit ja Maijat, hollolalainen kansantanssiseura
Matit ja Maijat, lauluyhtye, jonka muodostivat Kai Lind, Eino Grön, Vieno Kekkonen, Brita Koivunen ja Laila Kinnunen
Matti & Maija, Hackmanin kattilasarja
Mehumaija, mehustin
Mollamaija, kangas- tai räsynukke
Musta-Maija (myös mustamaija tai maija), korttipeli
Musta-Maija (myös mustamaija tai maija), pakettimallisesta poliisiautosta käytetty leikkimielinen nimitys
Saunamaija, äyriäinen, joka tunnetaan myös nimellä tarhasiira
Villa Maija, hovineuvos Frans von Haartmanin vuonna 1888 rakennuttama huvila Hangossa.
Käsipallo

| Käsipallo |
| --- | --- |

Piirteet
Pelaajien määrä:  7
Varusteet:  käsipallo
Pelialue:  40 × 20 m
Peliaika:  60 min.
Kilpailutoiminta
Kansainvälinen kattojärjestö:  IHF
Olympialaisissa:  1936, 1972–
Infobox OKNimi-testi OK: 
Käsipallo on pallopeli, jossa kaksi seitsenhenkistä joukkuetta yrittää heittää pallon vastustajan maaliin. Palloa siirrellään pomputtamalla ja syöttelemällä.