stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Artturi

| Artturi |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  31. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Arttu, Arto
Vastineita eri kielissä:  Arthur, Artur
Nimen alkuperä:  Arthur
Infobox OKNimi-testi OK: 
Artturi on suomalainen miehen etunimi.
Artturi on suomalainen muunnos Arthur-nimestä, joka on kelttiläinen ja merkitsee karhua (artos).
Suomessa nimi Artturi on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 14 524 henkilölle.
Kuvitteellisia Arttureita

Artturi Joulu, joulupukin poika animaatioelokuvassa Artturi Joulu – joulupukin poika
Artturi Reinikainen, Tankki täyteen -televisiosarjan poliisi
Artturi Yllö, suurtilallinen Väinö Linnan romaanitrilogiassa Täällä Pohjantähden alla
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Artturi Wikimedia Commonsissa
La Trinité (kirkko)

Église de la Sainte-Trinité -kirkko Pariisissa
Église de la Sainte-Trinité tai lyhyesti La Trinité on Pariisin kirkko.
Kirkon suunnitteli Théodore Ballu ja se rakennettiin Toisen Keisarikunnan aikana vuosien 1861–1867 välillä osana Pariisin kaupunkikuvan saneerausta.
Kirkon molemmat urut (sekä kuoriurut että pääurut) olivat alkujaan Cavaillé-Collin rakentamat. Ensimmäinen pääurkuri oli Alexis Chauvet, joka kuoli jo 1870, ja sen jälkeen virkaan nimitettiin urkuvirtuoosi ja säveltäjä Alexandre Guilmant, joka kuitenkin jätti tehtävän vuosisadan vaihteessa ajauduttuaan urkujen hoitoa koskeviin erimielisyyksiin papiston kanssa. Sen jälkeen virkaa hoiti Charles Quef vuoteen 1931 saakka. Tunnetuin urkuri Olivier Messiaen oli virassa 1931-1992 ja häntä seurasi libanonilaissyntyinen säveltäjä Naji Hakim vuosina 1993-2008. Nykyinen pääurkuri Loïc Mallié nimitettiin 2011.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
L’Église kotisivut
Ylänköuunilintu

| Ylänköuunilintu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Uunilinnut Phylloscopidae
Suku::  Uunilinnut Phylloscopus
Laji::  affinis
Kaksiosainen nimi
 Phylloscopus affinis  (Tickell, 1833) 

Katso myös
   Ylänköuunilintu Wikispeciesissä   Ylänköuunilintu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ylänköuunilintu (Phylloscopus affinis) on uunilintujen heimoon kuuluva aasialainen varpuslintu. Se elää Himalajan rinteillä Pakistanin pohjoisosista ja Kashmirista itään Kiinan lounais- ja keskiosiin. Samuel Tickell kuvaili lajin holotyypin Intian Bengalin Barabhumista ja Biharin Dhalbhumista vuonna 1833.
Kirka (vuoden 1981 albumi)

| Kirka Kirka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: LP-levy (85432)   C-kasetti (40-85432)   CD-levy (486998 2)
 Tyylilaji: iskelmä, pop, balladi, soft rock
 Kesto: 43.19
 Levy-yhtiö: CBS Records Oy
 Levymerkki: CBS
Muut kannet
   Vuoden 2007 CD-painoksen vaihtoehtoinen kansikuva.
Kirkan muut studioalbumit
| Kaksi puolta 1977 | Kirka 1981 | Täytyy uskaltaa 1983 |
Singlet albumilta Kirka
 ”Tätä päivää tahdon rakastaa” / ”Sinuun minä luotan” Julkaistu: 1981 (CBS 1018)  ”Kyyneleet” / ”Sydämen ääni riittää” Julkaistu: 1981 (CBS 1360)  ”Amen” / ”Toisenlainen nainen” Julkaistu: 1981 (CBSA 1850)  ”Tuo tyttö on mun” / ”Siivet” Julkaistu: 1982 (CBSA 2101)
Kirka on suomalaislaulaja Kirkan kahdeksas studioalbumi vuodelta 1981. Albumi on hyvin iskelmäpainoitteinen ja sisältää useita käännöskappaleita.
Albumin tunnetuin kappale lienee ”Kyyneleet”. Albumi ei kuitenkaan menestynyt kovinkaan hyvin ja Kirka itse ei ollut kovin tyytyväinen lopputulokseen. Tästä kertoo esimerkiksi se, että Kirka vihasi ”Kyyneleet”-kappaletta niin paljon, ettei suostunut esittämään sitä keikoilla. Myöhemmin Kirka on sanonut albumin olevan uransa huonoin.
Kirka osallistui kappaleella ”Amen” vuoden 1981 Syksyn sävel -laulukilpailuun ja sijoittui kuudenneksi.
Albumi julkaistiin CBS-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Vuonna 1994 albumi julkaistiin ensimmäistä kertaa Kirkan seuraavan albumin Täytyy uskaltaa (1983) kanssa. CD-levynä julkaistiin uudet, remasteroidut CD-painokset vuosina 1997 ja 2007.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut R. Reiman ja sovittanut A. Hyvärinen, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Kyyneleet – 3.12 (alkup. ”Caroline”, säv. E. Ouwens)
Toisenlainen nainen – 4.37 (alkup. ”Oh No No”, säv. B. Vonflicht, C. Ricanek)
Sinuun minä luotan – 3.33 (alkup. ”Herzen Haben Keine Fenster (My Melody Of Love)”, säv. H. Mayer – G. Buschor)
Vain luoja tietää sen – 3.40 (säv. R. Reiman)
Tätä päivää tahdon rakastaa – 2.55 (säv. V. Juntunen, san. C. Johansson)
Raskas työ – 3.35 (alkup. ”Hello Mr. Businessman”, säv. B. Möhrle – P. Unwin – J. Daansen – P. Rosenlund)
Kappaleet > B-puoli

Amen – 3.03 (säv. A. Hyvärinen)
Sateinen päivä – 4.42 (alkup. ”A Gente, cresce, cresce”, säv. C. Paiao)
Tuo tyttö on mun – 3.24 (alkup. ”Jag Vet Vad Jag Vill”, säv. Ö. Englund / B. Hakansson)
Pääskynen – 3.46 (säv. P. Hartonen)
Sydämen ääni riittää – 3.20 (säv. A. Hyvärinen)
Siivet – 3.32 (säv. E. Koivumies, san. E. Koivumies / R. Reiman)
Kokoonpano

Kirka – laulu
Kokoonpano > Muusikot (1-3, 5, 7, 9, 11-12)

Juha Björninen – kitarat (soolo: 9)
Vesa Enne – taustalaulu (3, 7)
Pekka Helin – bassokitara (3)
Maarit Hurmerinta – taustalaulu (3, 7)
Antti Hyvärinen – kapellimestari, syntetisaattorit (1, 3, 5, 11), sähköpiano (3), piano (7), urut (12)
Tapani ”Nappi” Ikonen – rummut, lyömäsoittimet (2-3, 5, 7)
Marjo-Riitta Kervinen – taustalaulu (2, 9, 12)
Heikki Laurila – mandoliini (1), kitarat (2, 9, 12)
Kai Lind – taustalaulu (3, 7)
Kari Litmanen – syntetisaattori (2)
Janne Louhivuori – kitarat (1, 3, 5, 7, 11)
Pave Maijanen – taustalaulu (2, 9, 12)
Martti Metsäketo – taustalaulu
Irina Milan – taustalaulu
Heikki ”Häkä” Virtanen – bassokitara (1, 2, 5, 7, 9, 11-12)
Pepe Willberg – taustalaulu (1, 5, 11)
tunnistamaton ryhmä – jouset (1, 11)
Kokoonpano > Tuotanto

Rudi W. – ulkoasu
Henrik Schütt – kannen valokuva
Sichuaninuunilintu

| Sichuaninuunilintu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Uunilinnut Phylloscopidae
Suku::  Hippiäisuunilinnut Abrornis
Laji::  yunnanensis
Kaksiosainen nimi
 Abrornis yunnanensis  (Alström, Olsson & Colston, 1992) 
Synonyymit
 Phylloscopus yunnanensis 

Katso myös
   Sichuaninuunilintu Wikispeciesissä   Sichuaninuunilintu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sichuaninuunilintu (Abornis yunnanensis) on Kiinassa elävä varpuslintu.
Esiintyminen

Sichuaninuunilinnun esiintymisalue rajoittuu Keski- ja Koillis-Kiinaan ja sen elinympäristön ala on 100 000–1 000 000 neliökilometriä. Laji kuvailtiin tieteelle 1992, aikaisemmin sitä pidettiin hippiäisuunilinnun alalajina.
Chęciny (täsmennyssivu)

Chęciny voi tarkoittaa ainakin seuraavia paikkoja:
Chęciny, Puolan kaupunki Świętokrzyskien voivodikunnassa
Chęciny, Puolan kunta Świętokrzyskien voivodikunnassa
Chęciny, Puolan kylä Masovian voivodikunnassa
Chęciny, Puolan kylä Lubuszin voivodikunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Chęciny”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Puolan vuoden 2021 väestönlaskenta

Puolan vuoden 2021 väestönlaskenta (puol. Narodowy Spis Powszechny Ludności i Mieszkań 2021) oli Puolan tilastoviraston Puolassa 1. huhtikuuta – 30. syyskuuta 2021 välisenä aikana suorittama väestönlaskenta. Sen valmistuminen kesti tavallista pidempään koronaviruspandemian vuoksi.
Väestönlaskennan tuloksena Puolan väkiluvuksi 31. maaliskuuta 2021 saatiin 38 036 100, mikä oli 1,2 prosenttia vähemmän kuin edellisen, vuoden 2011 väestönlaskennan tulos. Työikäisten osuus väestöstä putosi vuoden 2011 laskentaan verrattuna 3,0 prosentilla, alle 18-vuotiaiden osuus putosi 0,3 prosentilla ja yli 65-vuotiaiden osuus kasvoi 5,4 prosentilla. Kaupunkiväestön määrä väheni 657 000 asukkaalla ja maalaisväestön määrä kasvoi 181 300 asukkaalla. Voivodikunnista väkiluku kasvoi eniten Masovian voivodikunnassa (4,7 %) ja laski eniten Świętokrzyskien voivodikunnassa (6,6 %). Asuntojen määrä lisääntyi maassa 13,7 %.
Chrzanów (täsmennyssivu)

Chrzanów on Chrzanówin kaupungin lisäksi myös seuraavien Puolan paikkakuntien nimi:
Chrzanów, kunta Vähä-Puolan voivodikunnassa
Chrzanów, kunta Lublinin voivodikunnassa
Chrzanów, kylä Ala-Sleesian voivodikunnassa
Chrzanów, kylä Lublinin voivodikunnassa
Chrzanów, kylä Świętokrzyskien voivodikunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Chrzanów”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sichuaninsieppokerttu

| Sichuaninsieppokerttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Uunilinnut Phylloscopidae
Suku::  Aasiansieppokertut Seicercus
Laji::  soror
Kaksiosainen nimi
 Seicercus soror  Alström & Olsson, 1999 
Synonyymit
 Phylloscopus soror 

Katso myös
   Sichuaninsieppokerttu Wikispeciesissä   Sichuaninsieppokerttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sichuaninsieppokerttu (Seicercus soror) on uunilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Sichuaninsieppokerttua tavataan pesivänä Kiinassa. Laji talvehtii Myanmarissa, Laosissa, Thaimaassa, Kambodžassa ja Vietnamissa. Sichuanninsieppokerttua on kuvattu paikallisesti yleisestä runsaaksi lajiksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Elinympäristö

Sichuanninsieppokerttu elää ainavihannissa metsissä ja sitä tavataan 1 500 metrin korkeuteen merenpinnasta.
Kielcen voivodikunta

Kielcen voivodikunnan sijainti Puolan kartalla.
Kielcen voivodikunta (puol. województwo kieleckie) oli 1975–1998 yksi Puolan 49 voivodikunnasta. Se oli pinta-alaltaan 9 211 km² ja sen hallintokeskus oli Kielce. Kielcen voivodikunnan alueesta tuli vuoden 1999 hallintouudistuksen tuloksena osa nykyistä Świętokrzyskien voivodikuntaa.
Luettelo AC/DC:n kappaleista

Tämä on luettelo AC/DC:n kappaleista aakkosjärjestyksessä.
A

Ain't No Fun (Waiting 'Round to Be a Millionaire)
All Screwed Up
Anything Goes
Are You Ready
B

Baby, Please Don't Go
Baptism by Fire
Back in Black
Back in Business
Bad Boy Boogie
Badlands
Ballbreaker
Beating Around the Bush
Bedlam in Belgium
Big Balls
Big Gun
Big Jack
Black Ice
Bonnie (skotlantilainen kansanlaulu, soitettiin Live-levyllä Bon Scottin muistoksi.)
Boogie Man
Borrowed Time
Brain Shake
Breaking the Rules
Burnin' Alive
C

Can I Sit Next to You Girl
Can't Stand Still
Can't Stop Rock 'N' Roll
Carry Me Home
Caught With Your Pants Down
Chase the Ace
C.O.D.
Code Red
Cold Hearted Man
Come And Get It
Crabsody In Blue
Cover You in Oil
Cyberspace
D

Damned
Danger
Decibel
Demon Fire
Deep in the Hole
Dirty Deed's Done Dirt Cheap
Dirty Eyes
Dog Eat Dog
Dogs of War
Down Payment Blues
D.T.
E

Emission Control
Evil Walks
F

Fire Your Guns
First Blood
Flick Of The Switch
Fly on the Wall
For Those About to Rock (We Salute You)
Fling Thing (instrumentaali, pätkä Family Jewels -dvd:llä)
G

Get It Hot
Gimme a Bullet
Girls Got Rhythm
Give It Up
Givin' the Dog a Bone
Go Down
Gone Shootin'
Got Some Rock & Roll Thunder
Got You by the Balls
Goodbye And Good Riddance to Bad Luck
Go Zone
Guns for Hire
H

Hail Caesar
Hard as a Rock
Hard Times
Have a Drink on Me
Heatseeker
Hell Ain't a Bad Place to Be
Hell Or High Water
Hell's Bells
High Voltage
Highway to Hell
Hold Me Back
House of Jazz
I

If You Dare
If You Want Blood (You've Got It)
Inject the Venom
I Put the Finger on You
It's a Long Way to the Top (If You Wanna Rock 'N' Roll)
J

Jailbreak
Johnny B. Goode (Cover)
K

Kicked in the Teeth
Kick You When You're Down
Kissin' Dynamite
L

Landslide
Let Me Put My Love into You
Let's Get It Up
Let's Make It
Let There Be Rock
Little Lover
Live Wire
Love at First Feel
Love Bomb
Love Hungry Man
Love Song
M

Money Made
Moneytalks
Money Shot
Miss Adventure
Mistress for Christmas
Meanstreak
N

Nervous Shakedown
Night of the Long Knives
Night Prowler
Nick of Tim
No Man’s Land
O

Overdose
P

Play Ball
Playing With Girls
Problem Child
R

Razor's Edge
Realize
Rejection
Ride On
Riff Raff
Rising Power
Rock and Roll Ain’t Noise Pollution
Rocker
Rock 'N' Roll Damnation
Rock 'N' Roll Dream
Rock 'N' Roll Train
Rock 'N' Roll Singer
Rock Or Bust
Rock the House
Rocking All the Way
R.I.P. (Rock In Peace)
Rock Your Heart Out
Ruff Stuff
Rock the Blues Away
S

Safe in New York City
Satellite Blues
School Days (Cover)
Send for the Man
Shake a Leg
Shake Your Foundations
She's Got Balls
She Likes Rock 'N' Roll
Smash 'n' Grab
Shoot to Thrill
Shot Down In Flames
Shot in the Dark
Shot of Love
Show Business
Sin City
Sink the Pink
Skies on Fire
Snake Eye
Snowballed
Some Sin for Nuthin'
Soul Stripper
Spellbound
Spoilin' For a Fight
Squealer
Stand Up
Stick Around
Stiff Upper Lip
Stormy May Day
Systems Down
Sweet Candy
T

That's the Way I Wanna Rock 'N' Roll
The Furor
The Jack
The Honey Roll
The Razor's Edge
There's Gonna Be Some Rockin'
This House Is on Fire
This Means War
Through the Mists of Time
T.N.T.
Touch Too Much
Thunderstruck
Two's Up
U

Up to My Neck in You
W

Walk All Over You
War Machine
What Do You Do for Money Honey
What's Next to the Moon
Wheels
Whiskey on the Rocks
Whole Lotta Rosie
Who Made Who
Witch’s Spell
Wild Reputation
Y

You Ain't Got a Hold on Me
You Shook Me All Night Long
Michael A. Smith

Michael Andrew Smith (s. 23. heinäkuuta 1954) on australialainen filosofi, joka on toiminut vuodesta 2004 professorina Princetonin yliopistossa Yhdysvalloissa. Hänen tärkeimpiin tutkimuskohteisiinsa kuuluvat etiikka, moraalipsykologia, mielen ja toiminnan filosofia, oliittinenselvennä filosofia ja oikeusfilosofia.
Smithin tunnetuimmat teokset ovat The Moral Problem (1994) ja artikkelikokoelma Ethics and the A Priori (2004).
Smith on Amerikkalaisen tiedeakatemian kunniajäsen vuodesta 2013.
Mustarintapeukaloinen

| Mustarintapeukaloinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Inkapeukaloiset Pheugopedius
Laji::  atrogularis
Kaksiosainen nimi
 Pheugopedius atrogularis  (Salvin, 1864) 
Synonyymit
 Thryothorus atrogularis 

Katso myös
   Mustarintapeukaloinen Wikispeciesissä   Mustarintapeukaloinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustarintapeukaloinen (Pheugopedius atrogularis) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Mustarintapeukaloista tavataan Costa Ricassa, Nicaraguassa ja Panamassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 32 900 km2. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Sen kuitenkin arvellaan olevan vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi.
Desiderata

Desiderata on yhdysvaltalaisen lakimies-kirjailija Max Ehrmannin (1872–1945) runo vuodelta 1927. Sitä ei juuri tunnettu Ehrmannin elinaikana, mutta 1970-luvun alussa sen pohjalta tehtiin kristillissävytteinen musiikkisovitus, joissa yhdistyivät lausunta ja taustakuoron laulama melodia. Runosta on useita suomennoksia, ja jokin niistä alkaa sanoin ”Kulje levollisena kiireen ja hälyn keskellä ja muista, mikä rauha kätkeytyy hiljaisuuteen...”.
Suomessa runo tuli tunnetuksi Esa Saarion ja taustakuoron levytyksenä ”Desiderata” (säv. Fred Werner, sov. Eino Virtanen), jota varten runon suomensi Sauvo Puhtila. Kappaletta soitettiin paljon radiossa, mutta sitä pidettiin musiikillisesti heikkotasoisena. Se oli varsin tarkka kopio alkuperäisestä, yhdysvaltalaisen radiotiskijukka Les Cranen puhumasta kappaleesta, joka vuodenvaihteessa 1971–1972 ylsi singletilaston kymmenen myydyimmän joukkoon kotimaansa lisäksi Kanadassa, Britanniassa ja Australiassa. Laulu oli myös Les Cranen samannimisen albumin avausraita. Meksikossa näyttelijä Arturo Benavidesin espanjankielinen versio pysyi listaykkösenä kuusi viikkoa vuonna 1972.
National Lampoon -komediaryhmä levytti ”Desideratasta” pian Christopher Guestin kirjoittaman parodiaversion ”Deteriorata” albuminsa National Lampoon’s Radio Dinner (1972) avausraidaksi.
Esa Saarion ”Desiderata” otettiin mukaan vuonna 2015 julkaistulle tupla-CD-kokoelmalle Riman alta ja ohi maalin – Suomi-iskelmän hurjimmat harhalaakit.
Aiheesta muualla

Alkuperäinen runo Wikisource-palvelussa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Desiderata
Käännös suomeksi
Naskalipeukaloinen

| Naskalipeukaloinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Naskalipeukaloiset Hylorchilus
Laji::  sumichrasti 
Kaksiosainen nimi
 Hylorchilus sumichrasti  (Lawrence, 1871) 

Katso myös
   Naskalipeukaloinen Wikispeciesissä   Naskalipeukaloinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Naskalipeukaloinen (Hylorchilus sumichrasti) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Naskalipeukaloista tavataan pienellä alueella Meksikon eteläosissa. Lajin population arvellaan olevan alle 50 000 yksilöä, ja se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Maria Wiik

| Maria Wiik |
| --- | --- |
 Wiik vuonna 1920
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. elokuuta 1853 Helsinki
Kuollut: 19. kesäkuuta 1928 (74 vuotta) Helsinki
Taiteilija
Ala:  taidemaalari
Maria Catharina Wiik (3. elokuuta 1853 Helsinki – 19. kesäkuuta 1928 Helsinki) oli 1800-luvun arvostetuimpia suomalaisia taide­maalareita.
Wiik maalasi runsaasti henkilö- ja muoto­kuvia sekä asetelmia. Wiikin vuonna 1881 maalaama muoto­kuva sisarestaan Hilda Wiikistä hyväksyttiin Pariisin salonkiin. Wiikin maalaukset olivat yleensä pieni­kokoisia. Suurin hänen maalauksistaan on Huono omatunto (1886), joka on kooltaan 128×81 cm.
Elämä > Nuoruus

Maria Wiikin isä oli Uudenmaan lääninarkkitehti Jean Wik (tai Wiik). Maria Wiik opiskeli taidetta Adolf von Beckerin yksityiskoulussa vuonna 1873, Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuonna 1874, sekä Severin Falkmanin yksityisoppilaana vuosina 1874–1875.
Elämä > Matkoja maailmalle

Hän jatkoi Pariisissa taideopintojaan vuosina 1875–1876. Naiset eivät päässeet opiskelemaan Académie des Beaux-Artsiin, mutta hän sai opettajakseen Tony Robert-Fleuryn Académie Julianissa. Syksyllä hänen isänsä kuoli ja Wiik palasi takaisin Suomeen. Vuonna 1880 Wiik toimi lukuvuoden verran Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa sijaisopettajana. Toisen Pariisin-matkansa hän teki vuosina 1877–1880, kolmannen vuonna 1879 Normandiaan yhdessä Amélie Lundahlin kanssa, jonka kanssa vietti Pariisissa myös talven 1881–1882.
Vuonna 1883 Wiik lähti ystävänsä Helene Schjerfbeckin kanssa jälleen Pariisiin työskentelemään joksikin aikaa muun muassa Bouvet’n ateljeehen Puvis de Chavannesin johdolla. Kesällä 1883 he matkustivat Bretagneen, vuonna Wiik yksin vuonna 1895 Italiaan ja vuosina 1887–1888 he matkustivat jälleen yhdessä St Ivesiin, Englantiin. Tammikuussa 1889 Wiik ja Schjerbeck matkustivat Pariisin maailmannäyttelyyn. Matkojen myötä Wiikin teoksiin tuli lisää psykologista tarkkuutta ja tunnelmallisuutta. Wiikin parhaina teoksina pidetään hänen 1880-luvun tuotantoaan. Wiikin ehkä tunnetuin maalaus on Ateneumissa oleva Maailmalle, vuodelta 1889. Teos palkittiin Pariisin maailmannäyttelyssä pronssimitalilla vuonna 1900.
Elämä > Viimeiset vuodet

Wiikin sisar Hilda kuoli 1896 ja se vaikutti maalauksiensa tyyliin joissa alkoi näkymään surullinen tunnelma, ja viimeisinä vuosina maalaamista vaikeutti silmäsairaus mikä teki ajoittain maalaamisen mahdottomaksi ja vaikutti teosten taiteelliseen laatuun. Vuonna 1905 Wiik osallistui ensimmäiseen naistaiteilijoiden näyttelyyn Ateneumissa. Elämänsä loppuvuodet hän vietti kotimaassa, ja viimeiset työnsä hän maalasi noin vuonna 1923. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 1923.
Elämä > Kuoleman jälkeen

Wiik on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Krohnien perhehautaan. Wiikin muistonäyttely pidettiin vuonna 1929 Taidehallissa. Sekä Hämeenlinnan taidemuseossa että Oulun taidemuseossa järjestettiin vuonna 2000 Wiikin maalausten näyttelyt.
Vuonna 1954 ilmestyi Pia Katerman väitöskirja Maria Wiikistä.
Teoksia

Kesäidylli, 1875
La Polonaise, 1878
Omakuva, n. 1881.
Hilda Wiikin muoto­kuva, 1880
Epä­tavallinen pari­valjakko, 1882
Karstaava tyttö, 1883
Kesähelteessä, 1883
Naurava tyttö, 1883
Linnaea borealis, n. 1883
Kirkossa, 1884
Hämeestä, 1885
Yksin kotona, 1885
Huono oma­tunto, 1886
Nainen ja päivän­varjo, 1886
Ida Basilier-Magelssenin muoto­kuva, 1887
Ullakko­kamarissa, 1889, sisar Hilda Marian asunnossa Pariisissa
Maailmalle, 1889
Vanha nainen sairas­vuoteellaan, 1895–96
Balladi, 1898
Hedelmä­kauppias, teko­vuosi tuntematon
Innocentia, 1900
Alaston makaava nais­malli, 1904
Palkinnot

Suomen Taideyhdistyksen dukaattipalkinto 1885
Mention Honorable Yleisessä taidenäyttelyssä Helsingissä 1885
Maailmalle-maalaus palkittiin Pariisin maailmannäyttelyssä pronssimitalilla 1900
Kirjallisuutta

Katerma, Pia: Maria Wiik. Väitöskirja. Helsingin yliopisto, 1954.
Konttinen, Riitta: ”Wiik, Maria (1853–1928)”, Suomen kansallisbiografia, osa 10, s. 503–505.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.  ISBN 978-951-746-451-2  / Teoksen verkkoversio.
150 vuotta kuvataiteilijoiden puolesta: Suomen Taiteilijaseura 1864–2014. 2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maria Wiik Wikimedia Commonsissa
Taiteilijatoveruutta: Maria Wiik. (Arkistoitu – Internet Archive) Videotallenne (19 min). Taidevartti. Kantti.net.
Wiik, Maria hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Maria Wiik Kansallisgallerian kokoelmissa
Omakuva, 1917
Aganippe

Aganippe (m.kreik. Ἀγανίππη, Aganippē) oli kreikkalaisessa mytologiassa usean eri naishahmon nimi.
Aganippe, Boiotiassa Helikon-vuoren juurella sijainneen saman nimisen lähteen nymfi. Lähteen kerrottiin olevan pyhitetty muusille ja syntyneen Pegasoksen kavioniskusta. Se toimi inspiraation lähteenä kelle tahansa, joka siitä joi. Aganippe isäksi mainitaan jokijumala Permessos tai Termessos.
Aganippe, Akrisioksen puoliso ja joidenkin lähteiden mukaan Danaen äiti, joskin useimmiten äidiksi nimetään Eurydike.