stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teollisuusrobotti
Suomalaisesta robottien valmistuksesta

Suomen suurin robottien valmistaja on Ulvilassa toimiva Cimcorp Oy (liikevaihto 48,4 miljoonaa, henkilöstö 205) , joka valmistaa portaalirobotteja. Nämä robotit kehitettiin 1970-luvun lopussa Valcon kuvaputkitehtaalle kuvaputkien käsittelyyn. Nykyään Cimcorp on erikoistunut lähinnä renkaiden käsittelyyn. Toinen robottien valmistaja on Oulussa sijaitseva Blastman Robotics Oy (liikevaihto 7,8 miljoonaa , henkilöstö 30), jonka robotteja käytetään suurten teräskappaleiden hiekkapuhallukseen. Näiden lisäksi on insinööritoimistoja ja konepajoja, jotka rakentavat robottisovelluksia käyttäen valmiita robottikäsivarsia tai räätälöimällä robotteja osista. Myös muutaman nostolaitevalmistajan kuten Erikkila automaattinosturit täyttävät robotin määritelmän.
Nokia Oyj valmisti 1980-luvulla robotteja Unimation Inc.:in lisenssillä. Robotti tyyppi oli Unimation Puma 560 ja niitä valmistettiin noin 1500 kpl Neuvostoliiton markkinoille. Robottien valmistus päättyi Neuvostoliiton hajoamiseen ja Nokian strategian muuttumisella yhä enemmän kohti mobiilipuhelimia. Nokia kehitti myös oman käsivarsirobottityyppinsä nimeltä NS-16. Tämä robotti pystyi käsittelemään maksimissaan 16 kg kuormia 1 m/s nopeudella. Ohjaustekniikka oli varsin edistyksellinen perustuen viime vaiheessa PC-tyyppiseen ohjaimeen, jollaiset yleistyivät vasta vuosikymmentä myöhemmin. Suomen Robotiikkayhdistys lunasti täysin palvelleena yhden viidestä valmistetusta NS-16 robotista ja kunnosti sen Suomen Tekniikan museon näyttelyjä varten.
Teollisuusrobotiikan opiskelu

Suomen Robotiikkayhdistys ry on julkaissut Teollisuuden robotiikka -kirjan, joka toimii alaln perusteoksena. Kirjan vapaasti saatavilla oleva sähköinen materiaali sisältää paljon esimerkkejä esimerkiksi teollisuusrobotiikan käyttökohteista.
Valmistajia

Cimcorp
Motoman
KUKA
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen robotiikkayhdistys
Cimcorp Oy
Blastman Robotics Oy
Robotics on line
PUMA-robotti
Robotti vuodelta 1983, jossa ranteen liikkeitä ohjaavat moottorit ovat käsivarren kyljessä ja liike välittyy työntötankojen avulla.
Lineaarisen (karteesisen) robotin kinematiikkakaavio.
Sylinterikoordinaatistossa liikkuvan robotin kinematiikkakaavio.
SCARA-rakenteen kinematiikkakaavio.
Nivelrobotin kinematiikkakaavio.
Kaarihitsausrobotti, joka on asennettu liikekelkkaan (ns. ulkopuolinen akseli), jolla saadaan työalue riittämään suurelle teräsrakenteelle. Myös työkappaletta pyörittävä kääntölaite toimii robotin ohjaamana liikeakselina.
Hitsausrobotti, jonka valmistaja on Motoman.
Robotti palvelee särmäyspuristinta. Kaltevalla tasolla kuvan etualalla suora levy paikoitetaan irrottamalla siinä ote levystä hetkeksi, jonka jälkeen saada uusi ote aina samasta kohdasta. Robotin oikealla puolella on lava, jolle robotti laittaa taivutetut kappaleet. Kappaleeseen tulee useampia särmäyksiä.
Terveydenhuolto Yhdysvalloissa

Texas Medical Center Houstonissa on maailman suurin lääketieteellinen keskus.
Terveydenhuolto Yhdysvalloissa on osittain liittovaltion, osittain osavaltioiden sääntelemää. Kansasta 16–28 % kuuluu julkisen (mm. köyhien ja vanhusten ohjelmat) ja 68 % yksityisen terveysvakuutuksen piiriin; Yhdysvallat on ainoa läntinen teollisuusmaa, jolla ei ole yleistä, kaikille kansalaisille saatavilla olevaa terveydenhoitojärjestelmää. Yksityiset ja julkiset sairaalat ovat lain mukaan velvollisia hoitamaan kaikki hätätapaukset, mutta akuutin hengenvaaran poistuttua hoitovelvoite lakkaa.
Yhdysvallat on biolääketieteellisen tutkimuksen johtaja ja käytti tutkimukseen vuonna 2004 kolme kertaa enemmän rahaa kuin Eurooppa.
Maailman kallein terveydenhoito

Yhdysvallat kuluttaa terveydenhuoltoon enemmän rahaa kuin yksikään muu maa, sekä absoluuttisesti, suhteessa bruttokansantuotteeseen että per asukas. Vuonna 2013 Yhdysvallat käytti 16,4 % bruttokansantuotteesta terveydenhuoltoon, kun samana vuonna OECD-maiden keskiarvo oli 8,9 % ja esimerkiksi Suomi käytti terveydenhuoltoon 8,6 % bruttokansantuotteesta. Suuresta panostuksesta huolimatta Yhdysvaltain elinajanodote on alhaisempi ja imeväiskuolleisuus korkeampi kuin useimmissa muissa teollisuusmaissa.  Samalla myös terveydenhuollon kattavuus oli vuonna 2013 OECD-maiden toiseksi alhaisin, 88,5 %.
Vuonna 2004 liittovaltio, osavaltiot ja paikallisviranomaiset kattoivat terveydenhuollon kustannuksista 44 %, yksityiset vakuutukset 36 % ja potilasmaksut 15 %.
Kallis julkinen terveydenhoito

Yhdysvaltain julkinen terveydenhoito maksoi 2 862 $/hlö vuonna 2005, Suomen 1 787 $/hlö, vaikka Yhdysvalloissa vain 16,5 % väestöstä (+ 11,3 % osin) on julkisen terveydenhoidon piirissä. 
Yhdysvaltain lukema on maailman kymmenen korkeimman joukossa, vaikka julkisen terveydenhoidon osuus on aivan poikkeuksellisen vähäinen. Yksityisenkin terveydenhoidon yksikkökustannukset ovat melko kalliit.
Yksityinen vakuutus

68,2 %:lla väestöstä on yksityinen terveysvakuutus (59,3 % perheen työnantajan kautta, 8,9 % itse ostettuja),
16,5 % on pelkän julkisen vakuutuksen piirissä,
11,3 % on julkisen vakuutuksen piirissä (köyhille Medicaid, vanhuksille Medicare, lisäksi lapset, veteraanit ym.) piirissä mutta on silti ottanut yksityisen vakuutuksen (siis yhteensä 27,8 % on valtiollisen vakuutuksen piirissä),
15,3 % ei ole ottanut vakuutusta, vaikkei saa em. julkisia vakuutuksia - heille julkiset ja yksityiset sairaalat ovat velvollisia antamaan tarvittavan kiireellisen hoidon.
Vuonna 2006 terveydenhoitomenot olivat 1,8 biljoonaa dollaria, mistä sairaalat yli kuluttivat kolmanneksen (648 miljardia) ja lääkäripalvelut neljänneksen (448 miljardia).
Hallituksen menot olivat 56 % sairaalamenoista ja 34 % lääkäripalveluista, vaikka sen piirissä on vain 16,5–27,8 % väestöstä,
yksityisten vakuutusten osuudet 36 % ja 49 %, vaikka 68 %:lla kansasta on yksityinen vakuutus).
Kaikkiaan julkiset terveydenhoitomenot olivat 45,3 % eli 0,8 biljoonaa dollaria (toisen lähteen mukaan 45–56,1 %), minkä päälle tulevat vielä asiakasmaksut julkisen terveydenhoidon kustantamiseen.
Yritykset saavat vakuutuksista verovähennyksiä mutta yksityiset eivät, minkä vuoksi vakuutukset ovat useimmiten yritysten ottamia ja katkeavat työsuhteen päättyessä.
Sääntely nostaa kustannuksia

Valtion ja osavaltioiden harjoittama terveydenhoidon sääntely nostaa sekä yksityisen että julkisen terveydenhoidon kustannuksia erittäin paljon.
Sääntely nostaa kustannuksia > Kielto ostaa toisen osavaltion vakuutus

Osavaltiot rajoittavat oikeutta ottaa vakuutuksia toisista osavaltioista, mikä heikentää vakuutusyhtiöiden välistä kilpailua asiakkaista ja siten nostaa hintoja. Esimerkiksi Kentuckyssä terveysvakuutus maksaa 960 $/vuosi, New Jerseyssä 5580 $/vuosi. Osavaltio kieltää newjerseyläistä ostamasta toisen osavaltion yrityksen vakuutusta, mm. koska se ei sisällä koeputkihedelmöitystä.
Sääntely nostaa kustannuksia > Määräsääntelyllä estetään kilpailu

Useiden osavaltioiden "Certificate of need" -ohjelmat estävät uusien sairaaloiden ym. terveydenhoitolaitosten perustamisen ilman osavaltion lupaa. Lupia voidaan evätä laadukkailtakin tarjoajilta palveluntarjoajien määrän rajoittamiseksi (kuten Suomen apteekkilupia). "Markkinoilla jo toimivat laitokset voivat aivan liian helposti käyttää näitä sertifikaatteja estääkseen kilpailijoita tulemasta markkinoille" ja tämä nostaa hintoja heikentämällä suoraa ja epäsuoraa kilpailua, todettiin Yhdysvaltain liittovaltion komission raportissa vuonna 2004.
Sääntely nostaa kustannuksia > (Osa)valtiovalta on säännellyt korkeammat etuudet

Vakuutusten kalleutta lisäävät myös valtion niihin sääntelemät korkeat etuudet (kuten miljoonien hoitovirhekorvaukset potilaille) sekä se, että Yhdysvalloissa potilaat saavat uusimpiakin, kalleimpia lääkkeitä ja hoitoja, minkä valtiot estävät sääntelyllään suuressa osassa Eurooppaa.
Sääntely nostaa kustannuksia > Lääkäripula koulutuksen vähentämisen vuoksi

Yhdysvaltain lääkäriliitto AMA:n vaikutuksesta lainsäätäjät ovat rajoittaneet voimakkaasti lääkärien koulutusmääriä vuodesta 1910 asti, nyt noin 100 000 lääkäriin vuodessa, minkä vuoksi maassa on vakava lääkäripula ja lääkärien palkat ovat Yhdysvalloissa  kaksinkertaiset eurooppalaisiin verrattuna, mikä on keskeinen syy sille, että terveydenhoito on kalliimpaa kuin Euroopassa.  Koulutusmäärät eivät kuitenkaan yksin selitä lääkäripulaa. Edellä siteeratuilla luvuilla Yhdysvalloissa valmistuu vuosittain yksi lääkäri noin 3000 asukasta kohti, kun Suomessa lääkäreitä valmistuu alle puolet tuosta määrästä, eli yksi noin 7000 ihmistä kohti.
Vieläkin suurempi ongelma on, että hallituksen Medicaid- ja Medicare-ohjelmien ja yksityisten toimenpidemaksupalkkiot johtavat ylimääräisiin toimenpiteisiin ja kustannuksiin. Lääkäreille maksetaan toimenpiteistä eikä aivotyöstä, esimerkiksi ohjeistamisesta tai hoitovaihtoehtojen selvittämisestä, eikä tulos vaikuta palkkioon - tosin kiinteäkin palkkio olisi nykyistä parempi terveystaloustieteilijöiden mukaan.
Sääntely nostaa kustannuksia > Kätilön ammatin kieltäminen ym. tehokkaan tehtävänjaon rajoitukset

Lääkäriliiton lobbaama sääntely on myös rajoittanut paljon tehtäviä, joita hoitajat ja muut toimijat ovat ennen voineet suorittaa, esimerkiksi kätilön ammatti on kielletty tai rajoitettu useimmissa osavaltioissa, vaikka tutkimusten mukaan lääkärisynnytykset eivät ole sen turvallisempia. Vertailun vuoksi, Suomessa kätilö yleensä vastaa synnytyksen kokonaisvaltaisesta hoidosta ja konsultoi lääkäriä tarvittaessa  (Arkistoitu – Internet Archive). Liiton aikaansaama sääntely on vähentänyt hoidon määrää ja laatua, mistä on nykyään konsensus taloustieteilijöiden kesken: rajoitukset eivät paranna kenenkään tasoa vaan ainoastaan vähentävät tarjontaa.
Psykologit, sairaanhoitajat ja farmaseutit eivät saa kirjoittaa reseptiä edes särkylääkkeille, vaan näihinkin tehtäviin tarvitaan lääkärin apua. Aikaisemmin sairaanhoitajat eivät saaneet edes oma-aloitteisesti rokottaa potilaita, mutta kyseinen laki on kuitenkin myöhemmin kaatunut oikeudessa.
Sääntely nostaa kustannuksia > Kalliimmat lääkkeet

Lääkkeiden markkinoillepääsystä päättävällä FDA:lla on syrjinyt ulkomaalaisia lääkevalmistajia, jotka näin ollen joutuvat usein lisensoimaan lääkkeensä yhdysvaltalaisille, mikä rajoittaa kilpailevien lääkevalmistajien määrää ja siten nostaa hintoja. Lääkkeet maksavatkin Yhdysvalloissa  30–50 % enemmän kuin Euroopassa. Vertailussa, jossa tarkasteltiin 30 eniten käytetyn lääkkeen hintakoria vuosina 2006-2007, esimerkiksi Kanadan kori maksoi 77%, Saksan 76% ja Ranskan 44% Yhdysvaltojen korin hinnasta.
Myös kuvantaminen on kallista Yhdysvalloissa. Vuonna 2009 yksittäisen magneettikuvauksen (MRI) hinta oli keskimäärin noin 1200 $, kun vastaavat hinnat olivat esimerkiksi Kanadassa 825 $, Saksassa 839 $ ja Ranskassa 436 $. Isossa-Britanniassa hinta oli jopa niinkin alhainen kuin 179 $.
Suomessa vuonna 2015 magneettikuvausten hinnat yksityisellä sektorilla vaihtelivat 250 ja 700 € välillä  (Arkistoitu – Internet Archive), jolloin keskihinnaksi tulisi ehkä noin 500 €.
Uudistaminen

Vuonna 2005 Yhdysvalloissa käytettiin 15,2 % bruttokansantuotteesta terveydenhuoltoon. Hoitovirheistä seuraa valtavat korvaukset. Lääkäreiltä vaaditaan pitkä pakollinen koulutus ja heidän palkkansa kuuluvat maailman korkeimpiin.
International Herald Tribunen mukaan Yhdysvaltain terveydenhuolto tulisi uudistaa: 45 miljoonalla ihmisellä ei ole terveysvakuutusta, terveydenhuollon ja terveysvakuutusten kustannukset nousevat jyrkemmin kuin kotitalouksien tulot, terveysvakuutusta ei voi siirtää työpaikasta toiseen, mikä heikentään työn vaihtoa ja liikkuvuutta, työpaikkavakuutuksen lisäksi kustannuksiltaan järkeviä vakuutuksia on vaikeaa löytää ja USA:n terveydenhoidon laatu on usein heikompi kuin muissa teollisuusmaissa. Terveydenhoitolaskut ovat yleisin syy henkilökohtaisiin konkursseihin Yhdysvalloissa.
Vaalilupauksessaan Yhdysvaltain 44. presidentti Barack Obama lupasi tehdä kaikkensa uudistaakseen maansa terveysjärjestelmän ja ryhtyikin toimiin heti valituksi tultuaan. Obamaa ennen jo 1980-luvun lopulta jatkuneet yritykset parantaa maan terveydenhuollon saavutettavuutta olivat lähes järjestäin kariutuneet ja jääneet erinäisten poliittisten erimielisyyksien ja kulloinkin vallinneen ilmapiirin jalkoihin. Onkin huomattavaa, että terveydenhuollon laajamittaisen uudistamisen Yhdysvalloissa toi keskusteluun alunalkaen republikaanit. Obaman hallinnon tavoitteena oli muun muassa laajentaa verovähennykset koskemaan yritysten lisäksi myös heikoimmassa asemassa olevia yksityisiä talouksia, lisätä kulujen valvontaa, perustaa kansallinen terveysvakuutuspörssi (National Health Insurance Exchange) sekä rajoittaa vakuutusyhtiöiden mahdollisuuksia evätä tai katkaista vakuutus vakavasti sairaalta tai sairastuneelta.
Terveydenhuoltouudistuksen käsittely aloitettiin kongressissa vuoden 2009 kesällä. Syksyllä Financial Timesin kolumnisti arveli uudistuksesta tulleen Obamalle symbolinen itsetarkoitus, jossa vain läpimenolla on väliä, eikä enää sisällöllä, esimerkiksi kustannuksia ei enää yritetä hillitäkenen mukaan?. Useiden vaihdeiden jälkeen uudistus sai lainvoiman vuoden 2010 maaliskuun 23. päivänä. Valtavan lakiuudistuksen allekirjoittamista edelsi varsin tiukka äänestys, jossa demokraattien enemmistö ratkaisi äänestyksen 219-210 sen läpiviemisen hyväksi. Edustajainhuoneen republikaanien lisäksi esitystä vastusti myös 34 demokraattia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
National Center for Health Statistics
Emily Kinney

| Emily Kinney |
| --- | --- |
 Emily Kinney San Diegon Comic-Conissa vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Emily Rebecca Kinney
Syntynyt: 15. elokuuta 1985 (ikä 39)  Wayne, Nebraska, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, laulaja-lauluntekijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2007–
Merkittävät roolit:  Beth Greene (The Walking Dead) Tess Larson (Conviction)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Kinney esiintymässä New York Cityssä helmikuussa 2014.
Emily Rebecca Kinney (s. 15. elokuuta 1985 Wayne, Nebraska) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja-lauluntekijä, joka tunnetaan parhaiten Beth Greenenä The Walking Dead- ja Tess Larsonina Conviction-televisiosarjasta.
Nuoruus

Emily syntyi Vaughn ja Jean Kinneylle Nebraskassa. Heidän perheensä muutti usein Emilyn ollessa nuori.
Kinney on opiskellut New Yorkin yliopistossa, jonka jälkeen hän suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon NWU:ssa. Kinney muutti opiskelun jälkeen New Yorkiin, jossa hänen uransa alkoi Broadway-rooleista.
Ura > Näyttelijänä

Kinney oli opiskelunsa aikana mukana 20:ssä teatterituotannossa, joista tunnetuin on Annan rooli Spring Awakening -musikaalissa. Hänen ensimmäinen merkittävä roolinsa televisiossa oli NBC:n sarjassa Kova laki: Rikollinen mieli. Vuonna 2011 hänet valittiin Beth Greenen rooliin AMC:n uutuussarjaan The Walking Dead. Kinneyn esittämä hahmo oli sarjassa vain 16-vuotias, vaikka hän itse oli tuolloin 25.
Kinney vieraili Kova laki: Erikoisyksikkö -spin-offissa vuonna 2012. Sen jälkeen hän on esiintynyt esimerkiksi ABC:n sarjassa Forever ja The CW:n sarjoissa The Flash ja Arrow. Vuonna 2016 Kinney sai pääroolin ABC:n Conviction-draamasarjasta Hayley Atwellin rinnalla.
Tammikuussa 2017 Kinney kiinnitettiin Caseyn rooliin ABC:n Ten Days in the Valley -sarjassa.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Pientä säätöä | It’s Complicated | tarjoilija |  |
| 2013 | Concussion | Concussion | Tyttö |  |
| 2016 | Papa | Papa | Caroline |  |
| Televisioelokuvat | Televisioelokuvat | Televisioelokuvat | Televisioelokuvat |  |
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |  |
| 2016 | Love on the Sidelines | Love on the Sidelines | Laurel Welk |  |
Televisiosarjat
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Jakso(t) |
| 2007 | Hot for Teacher | Hot for Teacher | Tamara Bailey | minijakso |
| 2007 | The Gamekillers | The Gamekillers | The Swarm | erikoisjakso |
| 2008 | Kova laki: Rikollinen mieli | Law & Order: Criminal Intent | Jeannie Richmond | ”Contract” |
| 2009 | The Unusuals | The Unusuals | Amanda Maint | ”The Apology Line” |
| 2010 | Good Wife | The Good Wife | Milla Burchfield | ”Bad Girls” |
| 2011 | Viimeistä päivää | The Big C | Emily | 3 jaksoa |
| 2011–2015 | The Walking Dead | The Walking Dead | Beth Greene | 49 jaksoa |
| 2012 | Kova laki: Erikoisyksikkö | Law & Order: Special Victims Unit | Haley Cole | ”Hunting Ground” |
| 2014 | Pahan jäljillä | The Following | Mallory Hodge | ”Teacher’s Pet” |
| 2015 | Forever | Forever | Jennifer Schroeder | ”Memories of Murder” |
| 2015 | The Flash | The Flash | Brie Larvan / Bug-Eyed Bandit | ”All Star Team Up” |
| 2015 | Masters of Sex | Masters of Sex | Nora Everett | 4 jaksoa |
| 2015 | The Knick | The Knick | Daisy Ryan | 3 jaksoa |
| 2016 | Arrow | Arrow | Brie Larvan / Bug-Eyed Bandit | ”Beacon of Hope” |
| 2016–2017 | Conviction | Conviction | Tess Larson | 13 jaksoa |
| 2017 | Ten Days in the Valley | Ten Days in the Valley | Casey | 5 jaksoa |
| 2020 | Messiah | Messiah | Staci Hardwick | 5 jaksoa |
Teatterissa
| Vuosi | Alkuperäinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Huom. |
| 2006 | Spring Awakening | Spring Awakening | Anna |  |
| 2009 | August: Osage County | August: Osage County | Jean Fordham | National Tour of 2009 |
Diskografia > Albumit

Blue Toothbrush (2011)
Expired Love (2014)
This Is War (2015)
Back on Love (2016)
Diskografia > Singlet

”Expired Lover” (2012)
”Kids” (2013)
”Rockstar” (2014)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (englanniksi)
Emily Kinney Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei
Norman Reedus

| Norman Reedus |
| --- | --- |
 Norman Reedus San Diegon Comic-Conissa 2017.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Norman Mark Reedus
Syntynyt: 6. tammikuuta 1969 (ikä 55) Hollywood, Florida, Yhdysvallat
Näyttelijä
Aktiivisena:  1997–
Merkittävät roolit:  Boondock Saints Blade II Boondock Saints 2 The Walking Dead
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Norman Mark Reedus (s. 6. tammikuuta 1969 Hollywood, Florida) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan ehkä parhaiten Murphy MacManuksena elokuvissa Boondock Saints – Etelä-Bostonin enkelit ja Boondock Saints 2 sekä Daryl Dixonina televisiosarjassa The Walking Dead. Reedus on myös ohjannut useita videoita.
Ura ja elämänvaiheet

Reedus syntyi 6. tammikuuta 1969 Hollywoodissa, Floridassa ja kuukautta myöhemmin hän muutti Los Angelesiin, Kaliforniaan. Hän myös asui useissa kaupungeissa eri maissa kuten Japanissa, Isossa-Britanniassa ja Espanjassa. Myöhemmin hän työskenteli Harley-Davidsonin myymälässä Venicessä, ja samalla hän kuvitti taidetöitä erilaisissa näytöksissä taidemaalarina, valokuvaajana, kuvataiteilijana ja videotaiteilijana. Hän sai ensikosketuksensa näyttelemiseen Tiffany Theaterin näytelmässä Maps for Drowners Sunset Boulevardilla.
Näytteleminen

Reeduksen ensimmäinen elokuva oli vuonna 1997 Guillermo del Toron kauhuelokuva Mimic – ääretön vaara, jossa hän näytteli Jeremyn roolin. Hän oli tuolloin 28-vuotias. Hänellä on myös ollut rooleja elokuvissa Floating, Six Ways to Sunday, Deuces Wild, Blade II, Pelkkää puhetta, 8 mm – kahdeksan millimetriä, American Gangster, Hero Wanted ja Moscow Chill. Vuonna 2005 hänellä oli pieni osa Christian Alvartin saksalaisessa elokuvassa Antibodies. Vuonna 2008 hän näytteli elokuvassa Red Canyon Macin roolin. Reedus on myös tunnettu roolistaan Murphy MacManusina Troy Duffyn elokuvassa Boondock Saints – Etelä-Bostonin enkelit (1999), jossa Reedusin vastanäyttelijöinä esiintyivät Sean Patrick Flanery ja Willem Dafoe. Reedus on myös näytellyt Flaneryn kanssa vuoden 2009 jatko-osassa Boondock Saints 2.
Hän on myös esittänyt Daryl Dixonia AMC:n sarjassa The Walking Dead vuodesta 2010. Sarja on jatkunut yhdeksännelle kaudelle. Alkuperäisestä sarjakuvasta poikkeava Darylin roolihahmo luotiin erityisesti Reedusille sen jälkeen, kun hän oli koe-esiintynyt Merle Dixonin roolia varten. The Walking Dead -sarjakuvan luoja Robert Kirkman totesi, että oli kunnia saada Reedus mukaan ohjelmaan, koska hän oli läsnä oleva ja oli ottanut Daryl Dixonin roolin hyvin haltuun.lähde?
Musiikkivideot

Reedus on esiintynyt seitsemässä musiikkivideossa: ”Cats In The Cradle” (Ugly Kid Joe), ”Strange Currencies” (R.E.M.), ”Fake Plastic Trees” (Radiohead), ”Violently Happy” (Björk), ”Wicked as It Seems” (Keith Richards), ”Judas” (Lady Gaga) ja ”Gypsy Woman” (Hilary Duff). Reedus on myös tehnyt mallin töitä Pradalle, Alessandro Dell'Acqualle ja Durbanille.
Nykyisin hän esittelee taideteoksiaan gallerioissa New Yorkissa, Berliinissä ja Frankfurtissa.
Yksityiselämä

Reeduksella on poika, Mingus Lucien Reedus (nimetty legendaarisen jazz-muusikko Charles Mingusin mukaan) perulais-tanskalaisen mallin Helena Christensenin kanssa. Reedus kuitenkin erosi Christensenistä vuonna 2003. Reedus asuu poikansa kanssa New Yorkissa, jossa Mingus aloittelee mallin uraansa.
Nykyisen tyttöystävänsä, saksalaissyntyisen näyttelijän Diane Krugerin hän tapasi yhteisen elokuvan Air kuvauksissa 2015. He saivat tyttären vuonna 2018.
Ohjaaminen

Reedus on ohjannut kolme lyhytelokuvaa ja musiikkivideoita. Hänen lyhytelokuvansa ovat nimeltään Rub, I Thought of You ja Filthy Little Fruit. Reedusin ensimmäinen pitkän elokuvan esikoisohjaus oli vuoden 2008 alussa. Hän toimii New Yorkissa elokuvan tuotantoyhtiössä nimeltä Bigbaldhead.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norman Reedus Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  IdRef
Hakkarin koulu

| Hakkarin koulu |
| --- | --- |
 Koulun julkisivua
Sijainti:  Ahertajantie 2, 37550 Lempäälä
Koordinaatit:  61°20.35′N, 23°44.93′E
Tyyppi:  yläkoulu
Rehtori:  Sanna Oikarinen
Luokat:  7–9
Oppilaita:  n. 500 (2024)
Verkkosivut
Hakkarin koulu (vuoteen 1976 Lempäälän ja Vesilahden yläaste, vuoteen 1992 Lempäälän yläaste) on peruskoulu Lempäälässä. Koulu sijaitsee Hakkarissa noin 3 kilometriä Lempäälän keskustasta pohjoiseen. Tampereelle matkaa on 20 kilometriä. Koulussa on perusopetusta luokille 7–9 ja joustavaa perusopetusta luokalle 9. Oppilaita oli noin 500 ja opettajia 50 lukuvuoden 2024–2025 alussa.
Nykyinen koulurakennus on valmistunut 1983. Se edustaa Oulun koulukunnan punatiiliarkkitehtuuria. Rakennus koostuu viidestä solusta. Eri luokka-asteet piti alun perin sijoittaa omiin soluihinsa. Väliaikainen lisärakennus Viipale valmistui vuonna 1988 ja uusin lisärakennus Suikale siirrettiin Lempoisten koulusta Hakkariin vuonna 2014.
Opetus

Hakkarin koulussa voi opiskella englantia, ruotsia, saksaa ja ranskaa. Koulussa on liikuntaa ja englantia painottavat luokat, joille haetaan soveltuvuuskokeella tai pääsykokeella. Koulun englanninkielen luokat opiskelevat historiaa, biologiaa, matematiikkaa ja maantietoa englanniksi. Englannin luokalla on yleensä koulumatka johonkin englanninkieliseen maahan 9. luokan lopussa. Urheiluluokalla on enemmän liikuntatunteja ja heillä on myös koulumatka 9. luokan lopussa.
Rehtorit

Tapani Huhta 1983–1993
Satu Procopé 1993–1994
Heini Mäenpää 1994–2003
Sanna Oikarinen 2003–2022
Tommi Roininen 2022–2023
Sanna Oikarinen 2023–