stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naapureina Madridissa
Asunnot ja asukkaat > 1. tuotantokausi

Talonmiehen asunto: Emilio Delgado Martín ja Mariano Delgado
1A: Vicenta Benito Valbuena ja Maria Luisa "Marisa" Benito Valbuena
1B: Mauricio "Mauri" Hidalgo Torres ja Fernando Navarro Torres
2A: Juan Cuesta (pj.), Paloma Hurtado, Natalia Cuesta Hurtado ja José Miguel "Josemi" Cuesta Hurtado
2B: Concepcion "Concha" de la Fuente Gárcia, Armando Rubio de la Fuente, Daniel Rubio ja Rebeca Rubio
3A: Luciá Álvarez Muñoz ja Roberto Alonso Castillo
3B: Belen López Vásquez ja Alicia Sanz Peña
Poistuneet henkilöt: Daniel Rubio (kauden lopussa)'
Asunnot ja asukkaat > 2. tuotantokausi

Talonmiehen asunto: Emilio Delgado ja Mariano Delgado
1A: Marisa Benito, Vicenta Benito ja Concha de la Fuente
1B: Mauri Hidalgo ja Beatriz "Bea" Villarejo
2A: Juan Cuesta, Paloma Hurtado, Natalia Cuesta ja Josemi Cuesta
2B: Andrés Guerra, Isabel Ruíz, Alex Guerra ja Pablo Guerra
3A: Luciá Álvarez ja Roberto Alonso
3B: Belén López ja Alicia Sanz
Poistuneet henkilöt: Armando Rubio de la Fuente ja Rebeca Rubio
Asunnot ja asukkaat > 3. tuotantokausi

Talonmiehen asunto: Emilio Delgado ja Mariano Delgado
1A: Marisa Benito, Vicenta Benito ja Concha de la Fuente
1B: Mauri Hidalgo ja Beatriz "Bea" Villarejo
2A: Juan Cuesta, Nieves Cuesta, Natalia Cuesta ja Josemi Cuesta
2B: Andrés Guerra, Isabel Ruíz, Alex Guerra ja Pablo Guerra
3A: Luciá Álvarez, Alicia Sanz (kauden alussa) ja Carlos de Haro (kauden lopussa)
3B: Belén López, Emilio Delgado (kauden alussa), Alicia Sanz, Bea Villarejo, Carmen Villanueva ja Ana "Inga"
Ullakko: Roberto Alonso
Poistuneet henkilöt: Paloma Hurtado
Henkilöt, jotka asuvat talon ulkopuolella

Rafael Álvarez (Nicolás Dueñas) on Lucian isä. Hän on hyvin varakas mies, joka omistaa rakennusalan yrityksen.
Marta (Assumpta Serna) on tien toisella puolella sijaitsevan talon puheenjohtaja. Hän rakastui Juaniin mutta kun Juan hylkäsi hänet, hän yritti itsemurhaa. Lopulta hän hyväksyi asian ja alkoi seurustella Isabelin nuoremman pojan Pablon kanssa. Suhde hajosi, kun Marta käski valitsemaan joko hänet tai Pablon parhaan ystävän Pacon. Pablo valitsi Pacon ja he erosivat.
José María (Nacho Guerreros) on entinen narkomaani, jolle on jäänyt joitakin mielenterveysongelmia sen takia. Ystävystyy Emilion ja muun videovuokraamon jengin kanssa.
Isä Miguel (Manuel Millán) on naapuruston pappi. Hän on myös laulaja ja yrittää aina sitkeästi myydä singlejään kaikille.
Jaksot

Luettelo televisiosarjan Naapureina Madridissa jaksoista
Aiheesta muualla

Naapureina Madridissa Yleisradion sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Espanjankieliset sivut
Naapureina Madridissa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Norjansuomalaiset

| norjansuomalaiset norjan suomalaiset> norskfinner norsk-finner norske finner |
| --- | --- |
Väkiluku:  yli 7 300 0.13% väestöstä
Kielet:  suomen kieli norjan kieli
Uskonnot:  evankelis-luterilainen kirkko
Sukulaiskansat:  itämerensuomalaiset
Norjansuomalaiset ovat viime aikoina Suomesta Norjaan muuttaneita suomalaisia. Näitä etnisiä suomalaisia ei pidä sekoittaa jo 1700-luvulta asti asuneisiin suomalaisperäisiin ruijansuomalaisiin, eikä myöskään 1500-luvun loppupuolella muuttaneisiin metsäsuomalaisiin. Suomalaiset muuttavat Norjaan ensisijaisesti töiden perässä.
Aiheesta muualla

Suomalais-norjalainen kulttuuri-instituutti (suomeksi)
67 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
67 ← 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 →
Kardinaaliluku: kuusikymmentäseitsemän
Järjestysluku: kuudeskymmenesseitsemäs
Tekijät: 1, 67
Alkutekijät:  67

Roomalainen numero: LXVII
Binääriluku: 1000011
Oktaaliluku: 103
Duodesimaaliluku: 57
Heksadesimaaliluku: 43
Vigesimaaliluku: 37
67 (kuusikymmentäseitsemän) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 66 ja seuraa luku 68.
Matematiikassa

67 on alkuluku.
67 on 71:n alkulukuserkku.
67 on onnekas luku (engl. lucky number).
67 on palindromi viisijärjestelmässä (2325) ja senaarijärjestelmässä (1516).
67 voidaan muodostaa viiden peräkkäisen alkuluvun summana:  7+11+13+17+19.
67 on suurin pariton kokonaisluku, jota ei voida muodostaa eri neliölukujen summana.
67 esiintyy jaottomassa Pythagoraan kolmikossa (67, 2244, 2245).
Taso voidaan jakaa yhdellätoista suoralla enintään 67 osaan.
67 on toinen alkuluku takaperin binäärijärjestelmässä:  1100001_{2}=97.
67 on toinen alkuluku takaperin oktaalijärjestelmässä:  301_{8}=193.
Kymmenjärjestelmässä  2^{67} eli 147 573 952 589 676 412 928 ei sisällä yhtään nollaa.
Kymmenjärjestelmässä 67 on pienin alkuluku, jonka kymmenes potenssi eli 1 822 837 804 551 761 449 sisältää kaikki numerot väliltä 0–9.
67=26+21+20=2^{6}+2^{1}+2^{0}
Luonnontieteissä

Jaksollisessa järjestelmässä 67 on holmiumin järjestysluku.
Sinkki-67 on sinkin vakaa isotooppi.
Tina-117 on tinan vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 67.
67 Asia on asteroidi.
Messier 67 on tähtijoukko.
Muissa yhteyksissä

Kantatie 67 kulkee Kaskisten ja Seinäjoen välillä.
Eurooppatie E67 kulkee Suomen ja Tšekin välillä.
Alabama, Florida ja Pennsylvania on jaettu 67 piirikuntaan.
Mitsubishi Ki-67 Hiryū oli japanilainen pommikone.
Norsunluurannikon rugby union -maajoukkue

Norsunluurannikon pelaajia ennen MM-karsintaottelua Sambiaa vastaan 2008.
Norsunluurannikon rugby union -maajoukkue edustaa Norsunluurannikkoa rugby unionin maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi vuonna 1961 perustettu Fédération Ivoirienne de Rugby.
Norsunluurannikko on pelannut kerran MM-lopputurnauksessa, 1995. Se jäi tuolloin alkulohkossaan viimeiseksi hävittyään Skotlannille pistein 0–89, Ranskalle 18–54 ja Tongalle 11–29.
Norsunluurannikko oli syyskuussa 2015 kansainvälisen rugbyliitto IRB:n rankingissa 42. sijalla.
Oinola

Oinola on kylä Lohjan Nummella, Turuntien varrella Nummen kirkonkylän eteläpuolella.
Kylässä sijaitsevaa ala-asteen koulua  käy 206 oppilasta. Koulurakennus remontoitiin vuonna 2004.
Nummen ensimmäinen kirjasto aloitti toimintansa Oinolan kansakoululla 1800-luvulla, ja kunnan pääkirjasto toimi kylässä vuoteen 1995 asti.
Kylän kautta kulkee valtatien 1 aiemman linjauksen muodostava seututie 110, josta erkanevat yhdystie 1251 ja Nummen kirkonkylään johtava seututie 125. Kylän pohjoispuolella levittäytyy viljelysmaaksi kuivattu Hyvelänjärvi.
Nummen vanha säästöpankki Oinolassa
Nummen vanha VPK Oinolassa
Oinolan koulukeskus
Nummen seuratalo
Oinolan kylän vanhimpia taloja ovat Nupunen ja Antseppä. Kylässä oli 1540-luvulla yhdeksän taloa, mutta 1600-luvun alussa määrä oli pudonnut viiteen. Muita kylän vanhoja taloja ovat Päkäri, Kihi ja Pasa. Talot sijaitsivat alun perin yhteisellä kylätontilla , mutta isojaossa Päkäri siirrettiin nykyiselle paikalleen Nummen seurataloa vastapäätä.
Norjasta ostettu posliinitonttu

| Norjasta ostettu posliinitonttu |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Pauli Virtanen
Käsikirjoittaja:  Tupuna Valssi Vesa Määttä Pauli Virtanen
Perustuu:  Juhani Peltosen novellikokoelmassa The End (1976) julkaistuun novelliin.
Kuvaaja:  Raimo Leskinen
Leikkaaja:  Ulla Kapari
Lavastaja:  Vesa Tapola
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Oy Mainos-TV-Reklam Ab
Ensi-ilta:  10. joulukuuta 1979
Kesto:  91 minuuttia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Norjasta ostettu posliinitonttu on Pauli Virtasen ohjaama suomalainen draama- ja televisioelokuva vuodelta 1979, joka perustuu Juhani Peltosen novellikokoelmassa The End (1976) julkaistuun novelliin. 
Elokuva on MTV-teatterin tuottama ja se sai ensi-iltansa TV1:n Aitiopaikka-ohjelmapaikalla 10. joulukuuta 1979.
Elokuva kertoo Hemmermain-konsernin johtajana toimivasta Joonasta, joka on kyllästynyt perhe-elämäänsä. Joona tapaa eräässä tilaisuudessa mallina toimivan Pelajan ja pakenee arkeaan hänen kanssaan muutamaksi päiväksi sukunsa ränsistyneeseen kartanoon.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pirkko-Liisa Tikka  | … |  rouva Sundman   |
|  Jussi Jurkka  | … |  Mafia   |
|  Anne Nielsen  | … |  Pelaja   |
|  Juhani Niemelä  | … |  Joona   |
|  Asta Backman  | … |  äiti   |
|  Martti Tschokkinen  | … |  herra Sundman   |
|  Aapo Vilhunen  | … |  Ensti Marttinen   |
|  Markku Huhtamo  | … |  Tolvanen   |
|  Katariina Rinne  | … |  Muija   |
|  Kirsti Kemppainen  | … |  Henna   |
|  Pertti Hakala  | … |  Kerkko   |
|  Martti Kuningas  | … |  sääpäiväkirjanpitäjä   |
|  Hannu Huuska  | … |  papilta vaikuttava mies   |
|  Jussi Parviainen  | … |  pontikkaveljekset   |
|  Heikki Vuento  | … |  pontikkaveljekset   |
|  Marjatta Rinne  | … |  tarjoilijatar   |
Alex Chidiac

Alex Chidiac syyskuussa 2018.
Alexandra Carla "Alex" Chidiac (s. 15. tammikuuta 1999) on australialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Australian naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2023 MM-kilpailujen alkua 27 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Hän pelasi ensimmäisen naisten maaottelunsa helmikuussa 2015.
Chidiac on edustanut seuratasolla kotimaassaan Adelaide Unitedia, Melbourne Cityä ja Melbourne Victorya, Espanjassa Atlético Madridia, Japanissa JEF United Chibaa sekä Yhdysvalloissa Racing Louisvillea.
Alex Carpenter

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Alex Carpenter vuonna 2017. |  Alex Carpenter vuonna 2017. |  Alex Carpenter vuonna 2017. |  |
Maa:  Yhdysvallat
Naisten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Sotši 2014 |  |  |
|  Hopeaa | Peking 2022 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 2013 |  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 2015 |  |  |
|  Kultaa | Kanada 2016 |  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2017 |  |  |
|  Kultaa | Suomi 2019 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2021 |  |  |
Alexandra ”Alex” Carpenter (s. 13. huhtikuuta 1994 Cambridge, Massachusetts) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä.
Carpenter on voittanut Yhdysvaltain maajoukkueessa maailmanmestaruuden vuosina 2013, 2015, 2016, 2017 ja 2019 sekä saavuttanut MM-hopeaa vuonna 2021. Vuoden 2016 loppuottelussa Kanadaa vastaan hän teki jatkoajalla voittomaalin. Sotšin olympialaisissa 2014 ja Pekingin olympialaisissa 2022 hän saavutti hopeaa. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuonna 2011 sekä saavutti hopeaa vuosina 2010 ja 2012. Hänet valittiin vuoden 2011 turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi.
Carpenter edusti yliopistourallaan vuosina 2011–2013 ja 2014–2016 Boston Collegea. Kaudella 2016–2017 hän edusti NWHL:ssä pelannutta Boston Pridea ja vuodesta 2017 CWHL:ssä Kunlun Red Staria, joka vuodesta 2018 on ollut nimeltään Shenzhen KRS Vanke Rays.
Abortti 13

Abortti 13 on suomalainen hardcore punk -yhtye, joka on perustettu syksyllä 1983 soittajien ollessa Kankaanpään ammattikoulussa. Alun perin bändissä olivat mukana Tapsa (laulu), Matti (basso), Pasi (kitara) ja Make (rummut). Lapsuusmuistoja 7" -yhteis-EP:llä (Colditz Records, CEP-02,1984) Pyhäkoulun kanssa kitaran soitti Kaaoksen laulaja Jakke. Levyn painos oli 300 kpl. Bändi lopetti 1984.
Bändi aloitti uudelleen vuonna 2009. Tapsa ja Matti olivat vanhasta bändistä mukana ja uusina jäseninä Jaani (kitara) sekä Korkki (rummut).  Tällä kokoonpanolla palattiin keikkailuun ja julkaistiin seuraavat levyt:
Viimeinen Verilöyly (Killer Records, KILL-020, 2009) 7" EP
Vapaa Vai Elossa (Killer Records,KILL-024, 2010) 7" yhteis-EP Sekaannuksen kanssa
Discogarfia 1985-2010 (Raw Punk Records, RPR-002, 2010) C-Cassette
2010 Jaani jättäytyi pois, tilalle tuli Antti. Tällä kokoonpanolla julkaistiin seuraavaa:
Ulos ! (Killer Records, KILL-035, 2012) 12" LP
V.A. - "Hardcore 013" (Kämäset Levyt/Roku Records, UKK-065, 2013) 2x12" LP compilation
Vahvaa Vetoa (Killer Records/Karkia Mistika Records, KILL-041,2013) 7" yhteis-EP Eugon Paskojen kanssa
2013 Korkki jättäytyi pois, tilalle tuli Marko. Tällä kokoonpanolla julkaistiin:
Ketjureaktio (Killer Records, KILL-070, 2015) 12" EP
2015 Norjan keikoille lähti mukaan Volvo-Pete "kiertuekomppikitaristiksi". Kotimatkalla muut ilmoittivat pysyvästä pestistä ja bändistä tuli 5-miehinen. Tällä kokoonpanolla on julkaistu:
Punkit Ei Kuole (2015) C-Cassette
Kansa Taisteli (2016) 7" EP
Abortti 13mg  (2020) MCD
Syyskuussa 2021 Volvo-Pete joutui lähtemään pois kokoonpanosta. Muut äänittivät tulevan vinyyli-LP:n.
Bändin ehkä tunnetuin kappale on "Suolia saatana".
Diskografia 1984–2017

"Lapsuusmuistoja"  (Colditz Records, CEP-02, 1984) 7" yhteis-EP Pyhäkoulun kanssa
"Viimeinen Verilöyly" (Killer Records, KILL-020, 2009) 7" EP (1st pressing in brown or yellow)
"Vapaa Vai Elossa" (Killer Records, KILL-024, 2010) 7" yhteis-EP Sekaannuksen kanssa
"Discogarfia 1985-2010" (Raw Punk Records, RPR-002, 2010) C-Cassette (Released in Kuala Lumpur, Malaysia; sisältää Verilöyly ja Vapaa Vai Elossa EP:t)
"Ulos !" (Killer Records, KILL-035, 2012) 12" LP
"Vahvaa Vetoa" (Killer Records/Karkia Mistika Records, KILL-041, 2013) 7" yhteis-EP Eugon Paskojen kanssa
V.A. - "Hardcore 013" (Kämäset Levyt/Roku Records, UKK-065, 2013) 2x12" LP compilation
"Ketjureaktio"  (Killer Records, KILL-070, 2015) 12" EP
"Punkit Ei Kuole"  (2015) C-Cassette (keikkasetissä olleet piisit uusina versioina live -äänityksenä)
"Kansa Taisteli"  (Colditz Records, CEP-002, 2016) 7" EP
"Abortti 13mg"  (Colditz Records, Colditzcd-001, 2020) MCD
Jäsenet

Tapsa – laulu (1983–)
Matti – basso (1983–)
Pasi – kitara (1983)
Make - rummut (1983-1984)
Jakke – kitara (1984)
Jaani – kitara (2009–2010)
Antti – kitara (2010–)
Volvo-Pete – kitara, laulu (2015–2021)
Korkki – rummut (2009–2013)
Marko – rummut (2013–)
Miikkane – rumputuuraaja (2018–)
Olli Halonen (muusikko)

Olli Halonen (s. 11. huhtikuuta 1975 Kitee) on suomalainen musiikintekijä, A&R-manageri ja näyttelijä.
Ura > Musiikki

Olli Halonen aloitti musiikkiuransa rumpalina. Hän perusti ensimmäisen yhtyeensä Demon lapsuuden ystäviensä Tero Kinnusen ja Pasi Kankkusen kanssa vuonna 1984. Yhtye vaihtoi nimensä myöhemmin Metoyer:ksi ja mukaan liittyi tuolloin myös kitaristi Jani Ikonen. Yhtyeen vaikutteet olivat aluksi perinteisemmässä heavy musiikissa, mutta nimenvaihdoksen myötä tyyli vaihtui speed- ja trash-metalliksi.
Halosen muutettua Savonlinnaan Metoyer lopetti toimintansa ja vuonna 1989 Halonen perusti yhdessä koulukaveriensa Ville Leinosen, Jaakko Räisäsen, Pekka Erosen ja Janne Leinosen kanssa hardcore-punk–yhtyeen nimeltä V.T.H., jossa Halonen soitti kitaraa. Yhtye aloitti versioimalla YUP:n kappaleita, mutta melko pian yhtyeen jäsenet ryhtyivät säveltämään ja sanoittamaan omaa materiaalia. V.T.H. julkaisi vuonna 1991 ”Tauno Suuri” -nimisen ep:n, joka julkaistiin pienlevy-yhtiö SHJ-Recordsin kautta.
Ammattimainen musiikin tekeminen alkoi, kun Halonen perusti ystävänsä Aki Erosen kanssa DISCO –nimisen yhtyeen vuonna 1998. Halonen toimii yhtyeessä säveltäjänä, sanoittajana ja tuottajana. DISCO:n keikoilla Halonen soittaa kitaraa ja laulaa taustalauluja. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Levottomat tuulet”, ”Ketä sinä odotat”, ”Ilkeitä Asioita”, ”Hei älä luule”, ”Tiedän että me palataan”, ”Toiseen suuntaan” ja ”Aurinko laski”.
Halonen on myös soittanut kitaraa muun muassa Nightwish –yhtyeen ”Once” albumin kappaleella ”Creek Mary’s Blood” ja toiminut kitaristina Darude:n Suomen kiertueella.
DISCO:n lisäksi Halonen on toiminut tuottajana mm. Kevin- ja Rödsögården- yhtyeiden sekä Finn Anderssonin albumeilla. Hän on myös säveltänyt ja tuottanut mainosmusiikkia useille brändeille.
Ura > A&R-manageri

Vuonna 2008 Halonen aloitti A&R-managerina Sony Music Entertainment Finland Oy:ssä. Hän on työskennellyt lukuisien projektien parissa kuten Isac Elliot, Alex Mattson, HIM, The 69 Eyes, Koop Arponen, Anssi Kela, Pete Parkkonen, Sandhja, Jope Ruonansuu, PIHLAJA, Titta, pehmoaino. Hän on ollut myös mukana tekemässä musiikkiohjelmia Idols, X-Factor, Talent, Tangomarkkinat ja Anna Laulu Lahjaksi.
Ura > Näyttelijä

Halonen on näytellyt Savonlinnan Teatterissa, Kajaanin Kaupunginteatterissa, Jyväskylän Kaupunginteatterissa, Teatteri Vanha Jukossa, Karirannan Kesäteatterissa ja ollut perustamassa Teatteriryhmä Helsinkiä.
Halonen on myös ollut mukana tv-sarjoissa Sydänjää, Kotikatu, Rikas mies, Loistavat Jerkun pojat ja Studio Julmahuvi-Jerico 2000. Elokuvarooleja Halonen on tehnyt elokuvissa FC-Venus, Matti ja Hylätyt talot, autiot pihat.
Yksityiselämä

Halonen asuu Helsingissä, on naimissa ja kahden lapsen isä. Hän on harrastanut lapsena ja nuoruudessaan mäkihyppyä, pesäpalloa ja rullalautailua. Näissä lajeissa hän on voittanut useita suomenmestaruusmitaleja[lähde? ]. Aikuisiällä Halonen on harrastanut joogaa, aikidoa, rullaluistelua ja meditointia. Hän on kouluttautunut mindfulness-ohjaajaksi ja valmistui vuonna 2019.
Oranssimalvio

| Oranssimalvio |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malvales
Heimo::  Malvakasvit Malvaceae
Suku::  Malviot Sphaeralcea
Laji::  ambigua
Kaksiosainen nimi
 Sphaeralcea ambigua  A.Gray 
Katso myös
   Oranssimalvio Wikispeciesissä   Oranssimalvio Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oranssimalvio (Sphaeralcea ambigua) on malvioiden sukuun kuuluva laji. Se on pensasmainen ja karvainen. Sitä tavataan luonnonvaraisena Yhdysvalloissa ja Meksikossa kuivilla alueilla. Kukat muistuttavat hieman ruusua ja ovat väriltään lohenpunaiset.
Aiheesta muualla

Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Oranssimalvio (Sphaeralcea ambigua)
ITIS: Sphaeralcea ambigua (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Sphaeralcea ambigua (englanniksi)
Aleksios III

Aleksios III voi tarkoittaa seuraavia:
Aleksios III Angelos, Bysantin keisari vuosina 1195–1203
Aleksios III Megas Komnenos, Trebizondin keisari vuosina 1349–1390.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aleksios III”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Oljokminsk

| Oljokminsk, Ölüöxüme (Олёкминск, Өлүөхүмэ) |
| --- | --- |
 vaakuna
 Oljokminsk, Ölüöxüme
 Koordinaatit: 60°23′00″N, 120°26′00″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Ulus (piiri):  Oljokminskin piiri
Perustettu:  1635
Kaupungiksi:  1783
Väkiluku (2010):  8 500
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oljokminsk (ven. Олёкминск, jak. Өлүөхүмэ, Ölüöxüme) on kaupunki Sahan tasavallan eteläosassa Oljokminskin piirissä 651 kilometriä Sahan pääkaupungista Jakutskista lounaaseen. Oljokminsk sijaitsee Lenan vasemmalla rannalla lähellä paikkaa jossa Oljokma-sivujoki liittyy siihen oikealta.
Historia

Paikkakunta syntyi kasakoiden linnoituksena (ostrog) jokien yhtymäkohtaan jo vuonna 1635. Siitä tuli tärkeä tukikohta kauemmas Siperiaan suuntautuvalle toiminnalle. Kaupunkioikeudet Oljokminsk sai 1783.
Asukasluvun kehitys
7 600 (1959)
11 478 (1989)
10 003 (2002)
10 200 (2005)
8 500 (2010)
Ilmasto

Oljokminskin ilmasto on koko Sahan tasavallan tapaan hyvin kuiva ja mantereellinen. Talvella siellä on mitattu alimmillaan –66 °C sekä kesällä korkeimmillaan +45 °C.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Google maps – Oljokminsk
Pääkaupunki: Jakutsk (Djokuuskaj)


Aldan |
Lensk (Lenskej) |
Mirnyi (Mirnej) |
Nerjungri |
Njurba |
Oljokminsk (Ölüöxüme) |
Pokrovsk (Pokrovskaj) |
Srednekolymsk (Orto Xalyma) |
Tommot |
Udatšnyi (Udatšnaj) |         
Verhojansk (Verxojanskaj) |
Viljuisk (Bülüü)
Sahan lippu
Oranssikärpässieni

| Oranssikärpässieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Amanitaceae
Suku::  Kärpässienet Amanita
Laji::  crocea
Kaksiosainen nimi
 Amanita crocea  (Quél.) Singer 
Katso myös
   Oranssikärpässieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oranssikärpässieni (Amanita crocea) kuuluu vaarattomiin kärpässieniin ja on ruostekärpässienen kaltainen. Sitä kasvaa koko Suomessa.
Lakki on 5–12 senttimetriä leveä, aluksi kellomainen ja sitten laakeneva. Lakin reuna on kampauurteinen. Lakin yläpinta on sahraminkeltainen ja vaalenee sienen kasvaessa. Jalka on 10–15 senttimetriä pitkä, kermankeltainen, ja siinä on oranssinkeltaisia suomukiehkuroita. Tuppi on selvästi nähtävissä. Ulkoa se on valkoinen ja sisältä oranssinkeltainen. Jalassa ei ole rengasta. Heltat ovat valkoiset ja melko tiheät.
Sientä tavataan koko Suomessa. Se kasvaa yleisenä rehevissä lehdoissa, ravinteisissa sekametsissä muun muassa koivujen ja kuusien seuralaisena. Sitä saattaa löytyä myös puistoista. Kasvuaika on elokuusta syyskyyhun.
Oranssikärpässieni on syötävä, maultaan mieto sieni, mutta varovaisuutta suositellaan, koska se voi olla sekoitettavissa myrkyllisiin kärpässieniin.
Suomessa laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Oranssikärpässieni
Orest Kuraš

Orest Ivanovytš Kuraš (ukr. Орест Іванович Кураш; 10. lokakuuta 1935 Orih’ivtsi – 5. marraskuuta 2006 Lviv) oli ukrainalainen kuoronjohtaja.
Kuraš joutui vuonna 1945 lähtemään Puolaan liitetystä kotikylästään läheltä Przemyśliä. Hän opiskeli Jevhen Bah’njakin luokalla Lvivin musiikkipedagogisessa koulussa. Vuosina 1953–1958 hän opiskeli Lvivin konservatoriossa Mykola Kolessan ja Volodymyr Vasylevytšin johdolla. Kuraš oli Lvivin ooppera- ja balettiteatterin pääkuoromestari vuosina 1958–1965 ja 1980–1986, sitten kuoromestari vuoteen 2006 saakka. Hän johti Lvivissä myös laulu- ja tanssiyhtyeitä. Kuraš toimi lisäksi opettajana Lvivin musiikkipedagogisessa koulussa. Hän sai Ukrainan kunniataiteilijan arvonimen vuonna 1989.
Norkovilistäjät

| Norkovilistäjät |
| --- | --- |
 Placusa atrata
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthopoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Staphyliniformia
Yläheimo::  Haiskiaismaiset Staphylinoidea
Heimo::  Lyhytsiipiset Staphylinidae
Alaheimo::  Aleocharinae
Tribus::  Placusini
Suku::  Norkovilistäjät Placusa  Erichson, 1837
Katso myös
   Norkovilistäjät Wikispeciesissä   Norkovilistäjät Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Norkovilistäjät (Placusa) on haiskiaismaisten yläheimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Suvun lajimäärä vaihtelee huomattavasti eri lähteissä. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu kymmeniä lajia. Suomessa suvun edustajia on tavattu kahdeksan lajia.
Lajeja

Placusa adscita
Placusa atrata
Placusa complanata
Placusa cribrata
Placusa depressa
Placusa incompleta
Placusa pumilio
Placusa suecica
Placusa tachyporoides
Aiheesta muualla

iNaturalist: Norkovilistäjät (Placusa)
ITIS: Placusa (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Placusa (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Placusa (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Genus Placusa (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Placusa (englanniksi)