stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nurmimailanen

| Nurmimailanen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Mailaset Medicago
Laji::  lupulina
Kaksiosainen nimi
 Medicago lupulina  L. 
Katso myös
   Nurmimailanen Wikispeciesissä   Nurmimailanen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmimailanen (Medicago lupulina) on mailasiin kuuluva kasvi, jolla on 15−20 senttimetriä korkea varsi. Sen lehdet ovat pehmeäkarvaisia ja apilamaisia. Lajin pienet keltaiset kukat kukkivat kesä-syyskuussa. Kasvi on yksivuotinen, ja kasvaa Suomessa tulokkaana. Nurmimailanen on levinnyt Pohjoismaihin (paitsi Islantiin), lähes kaikkialle muualle Eurooppaan, Aasiaan lauhkeisiin osiin sekä Pohjois-Afrikkaan.
Nurmimailanen muistuttaa äkkiseltään pikkuapilaa (Trifolium dubium) ja rentoapilaa (Trifolium campestre).
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Nurmimailanen – Medicago lupulina
Luontoportti: Nurmimailanen (Medicago lupulina)
ITIS: Medicago lupulina
United States Department of Agriculture (USDA): Medicago lupulina (englanniksi)
Flora of China: Medicago lupulina (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q157923  Wikispecies: Medicago lupulina  AoFP: 1929  APA: 2011  APDB: 65912  APNI: 59446  BioLib: 40026  Calflora: 5382  CoL: 3YNM2  Ecocrop: 7654  eFloraSA: Medicago_lupulina  EoL: 646897  EPPO: MEDLU  EUNIS: 170595  FloraBase: 4076  FNA: 200012213  FoC: 200012213  FoIO: MEDLUP  GBIF: 2965201  GRIN: 23613  iNaturalist: 57056  IPA: 6005  IPNI: 506268-1  IRMNG: 10758147  ISC: 33034  ITIS: 503721  MichiganFlora: 1330  NatureServe: 2.144467  NBN: NBNSYS0000003222  NCBI: 47085  NSWFlora: Medicago~lupulina  NZOR: 9601b75c-d0c2-46c9-bc5c-198549ac3d57  NZPCN: 3151  Observation.org: 7043  Open Tree of Life: 38032  PFI: 2566  Plant List: ild-8519  PLANTS: MELU  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:506268-1  RHS: 105551  SANBI: 362-6  Tropicos: 13035583  VASCAN: 5830  VicFlora: c0165fa3-68c2-4642-898b-6406da23a8df  WiO: black-medick  WisFlora: 4212  WoI: 1557  WFO: wfo-0000213454  Laji.fi: MX.39025
Seppo Nuuttila

Seppo Nuuttila (kesk.) vuonna 1972 Münchenin olympialaisissa kultamitalistien Lasse Virénin ja Pekka Vasalan kanssa.
Seppo ”Nitti” Nuuttila (9. lokakuuta 1939 Tampere – 1. lokakuuta 2020 Mäntsälä) oli suomalainen urheiluvalmentaja. Hän oli koulutukseltaan liikuntateknikko.
Nuuttila toimi useiden eri urheiluliittojen valmennuspäällikkönä. Hän oli Urheiluliiton valmennuspäällikkö 1971–1975, kun Juha Väätäinen, Lasse Virén ja Pekka Vasala olivat kansainvälisen uransa huipulla. Nuuttila valittiin uudelleen Suomen Urheiluliiton valmennuksen ja koulutuksen johtajaksi Martti Vainion doping-käryn jälkeen vuonna 1985. Hän on ollut myös monen eri lajin huippu-urheilijoiden henkilökohtainen valmentaja. Hänen valmennettaviaan olivat muun muassa Pertti Karppinen, Pauli Kiuru, Katariina Ebeling, Ghita Jarlström, Magnus Lönnqvist, Pontus Jäntti ja Olli Rahnasto. Nuuttila toimi Suomen urheiluliiton ohella valmennuspäällikkönä myös Soutuliitossa ja päävalmentajana Suomen kanoottiliitossa. Hän oli myös perustamassa Suomen triathlonliittoa.
Nutid

Nutid oli Helsingissä vuosina 1895–1915 ja 1917 ilmestynyt ruotsinkielinen aikakauslehti.
Nutid, Tidskrift för sammhällsfrågor och hemmets intressen perustettiin Naisasialiitto Unionin äänenkannattajaksi. Se jatkoi edellisenä vuonna lakanneen Hemmet och Samhället -lehden työtä. Suomenkielisten jäsenten erottua vuonna 1906 Nutid jäi puhtaasti ruotsinkielisten naisasianaisten lehdeksi. Se keskittyi seuraamaan naisten yhteiskunnallisen osallistumisen ajankohtaisia kysymyksiä: äänioikeusasiaa ja muun lainsäädännön kehitystä, edistysaskelia koulutuksessa ja työelämässä, ajan tapahtumia ja uutta kirjallisuutta. Kerran kuukaudessa ilmestyneen lehden toimittajina työskentelivät Helena Westermarck (1895–1897, 1911, 1917), Adelaïde Ehrnrooth (1898–1899), Maikki Friberg (1900), Annie Furuhjelm (1900–1908), Fanny Hult (1900–1908), Jenny af Forselles (1900–1915) ja Dagmar Neovius (1909–1915, 1917).
Nutid lakkasi kannattamattomana vuonna 1915, mutta ilmestyi jälleen vuonna 1917. Vuonna 1916 sen tilalla julkaistiin Samtid-nimistä kuukausilehteä. Vuonna 1919 niiden jatkajaksi perustettiin Svenska Kvinnoförbundetin Astra.
Aiheesta muualla

Nutid digitoituna kansalliskirjastossa
Nuorisolle siitä, kuinka tulee käyttää hyväksi pakanallista sivistystä

| Nuorisolle siitä, kuinka tulee käyttää hyväksi pakanallista sivistystä> Πρὸς τοὺς νέους, ὅπως ἂν ἐξ ἑλληνικῶν ὠφελοῖντο λόγων |
| --- | --- |
 Teoksen latinankielisen käsikirjoituksen alku, n. 1420.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Basileios Suuri
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  teologia
Julkaistu:  363-364
Suomennos
Suomentaja:  sisar Kristoduli
Kustantaja:  Ortodoksisen kirjallisuuden julkaisuneuvosto
Julkaistu:  1994
ISBN:  951-8979-16-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Nuorisolle siitä, kuinka tulee käyttää hyväksi pakanallista sivistystä (m.kreik. Πρὸς τοὺς νέους, ὅπως ἂν ἐξ ἑλληνικῶν ὠφελοῖντο λόγων, Pros tūs neūs, hopōs an eks hellenikōn ōfelointo logōn, lat. Ad adolescentes, de legendis libris Gentilium) on Basileios Suuren kirjoittama puhe. Se käsittelee nimensä mukaisesti sitä kysymystä, mikä on opiskelevalle nuorisolle oikea tapa hyödyntää pakanallisen kreikkalaisen kirjallisuuden teoksia osana kristillistä kasvatusta.
Historia

Basileios on todennäköisesti pitänyt puheen joko vuonna 363 tai 364. Se on nimensä mukaisesti suunnattu nuorelle kuulijajoukolle. Teos kuuluu Basileioksen saarnojen ja puheiden kokoelmaan numerolla XXII.
Basileioksen teos liittyy kristillisen myöhäisantiikin aikaiseen keskusteluun kristillisen teologian sekä antiikin pakanallisen kirjallisuuden ja filosofian välisestä suhteesta. Tässä keskustelussa jotkut olivat ottaneet jyrkän kielteisen kannan kaikkea pakanallista ajattelua kohtaan. Jotkut, kuten Justinos Marttyyri ja Basileios, puolestaan katsoivat, että myös pakanallista kirjallisuutta voidaan käyttää hyödyksi niiltä osin kuin se sisältää osia totuudesta.
Puheen on suomentanut nunna Kristoduli teokseen Pyhän Basileios Suuren opetuspuheita vuonna 1994.  Aiemmin puheen on suomentanut nimellä Mitä hyötyä nuorisolle on Kreikan kirjallisuudesta Kaarle Hirvonen osaksi Lukianoksen teoksen Miten historiaa on kirjoitettava suomennosta vuodelta 1977.
Sisältö

»Samalla kun ottaa vastaan heiltä sen, mikä on hyödyllistä, on myös tiedettävä, mikä tulee syrjäyttää. Millaisista asioista on kysymys ja kuinka ne voidaan erottaa, siitä puhun nyt teille ...»
Basileioksen puhe jaetaan kymmeneen lukuun. Basileios argumentoi sen puolesta, että vaikka klassillisen filosofian, retoriikan ja runouden teokset eivät paljasta totuutta täsmällisesti niin kuin pyhät kirjoitukset, toisin sanoen Raamattu, ne kuitenkin heijastelevat sitä kuten varjo tai peili. Silloin kun kristillisiä salaisuuksia ei vielä voida ymmärtää, on oikein harjoitella muilla kirjoituksilla. Mitään teosta ei tule ylenkatsoa valmistauduttaessa elämänmittaiseen taisteluun, mikäli se vain hyödyttää sielusta huolehtimista.
Basileios sanoo, että jos pakanallisilla teksteillä on yhtäläisyyksiä kristillisten tekstien kanssa, niistä voi hyötyä yhtä lailla, esimerkiksi silloin, kun ne kehottavat hyveeseen; mutta jos tekstit taas poikkeavat kristillisistä teksteistä, niistä voi silti hyötyä, koska silloin kristillisen opetuksen paremmuus nousee esille.
»Meidän on siis käytettävä hyväksi kirjoja mehiläisten esikuvan mukaan. Ne eivät samalla tavoin mene kaikkiin kukkiin eivätkä niitäkään, joihin lentävät, yritä ottaa kokonaisuudessaan mukaansa, vaan vievät niistä vain sellaista, mikä soveltuu niiden työhön; muun ne jättävät ja poistuvat.»
Basileios mainitsee erilaisia esimerkkejä antiikin runoudesta, historiankirjoituksesta sekä perimätiedosta. Basileioksen mukaan Hesiodoksen ja Homeroksen runous käsittelee ennen kaikkea hyveellisyyttä, ja on näin hyödyllistä; samoin muun muassa Solon, Theognis ja Prodikos ylistävät hyvettä. Sama pätee kaikkiin muihin viisaudestaan tunnettuihin. Hyve näkyy Perikleen, Sokrateen ja Kleiniaan toiminnassa.
Puheen loppuosa on enimmäkseen kehotusta hyveeseen; Basileios kehottaa kuulijoitaan hankkimaan itselleen varustuksen ikuisuutta varten. Hän käsittelee esimerkkinä muun muassa urheilijoiden ja soittajien valmistautumista: nämä valitsevat harjoitellessaan sen, mikä on parasta heidän päämääränsä kannalta. Samoin kuin urheilijoiden koko elämä ennen kilpailuja on kilpailuun valmistautumista, samoin kristityn elämä on tulevan maailman elämään valmistautumista. Siinä missä urheilijat noudattavat kurinalaista ruokavaliota ja välttävät ruumiin velttoutta, kristityn ei tule pitää ensisijaisesti huolta ruumiistaan vaan sielustaan.
Kirjallisuutta > Suomennokset

Basileios Suuri: Nuorisolle siitä, kuinka tulee käyttää hyväksi pakanallista sivistystä. Teoksessa Pyhän Basileios Suuren opetuspuheita.  ((Bibliothēkē Ellēnōn Paterōn kai Ekklēsastikon Syggrapheōn.) Suomentanut sisar Kristoduli. Toimitustyö: Aleksander Nyström)  Joensuu:  Ortodoksisen kirjallisuuden julkaisuneuvosto, 1994.  ISBN 951-8979-16-2
Basileios Suuri: Mitä hyötyä nuorisolle on Kreikan kirjallisuudesta. Teoksessa Lukianos: Miten historiaa on kirjoitettava.  (Suomentanut ja selitykset laatinut Kaarle Hirvonen)  Helsinki:  K. Hirvonen, 1977.  ISBN 951-99105-7-3
Kirjallisuutta > Alkutekstien julkaisuja, käännöksiä ja kommentaareja

St. Basil: Letters, Vol. 4.  (Toimittanut Roy J. Defarrari. Loeb Classical Library)  Cambridge, Massachusetts:  Harvard University Press, 1934.  (englanniksi)
St. Basil the Great to students on Greek literature.  New York:  American Book Company, 1901.  (englanniksi)
Saint Basil on the value of Greek literature.  (Toimittanut N. G. Wilson)  London:  Duckworth, 1975.  ISBN 0715609246  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Basil the Great: Address to young men on the right use of Greek literature. (englanniksi)
Basile de Césarée: Discours aux jeunes sur l'utilité qu'ils peuvent retirer de la lecture des livres profanes. (muinaiskreikaksi) (ranskaksi)
Gerhard Berger

| Gerhard Berger |
| --- | --- |
 Gerhard Berger vuonna 1991
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. elokuuta 1959 
Kansalaisuus:   Itävalta
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1984–1997
Talli(t):  ATS, Arrows, Benetton, Ferrari, McLaren
Kilpailuja:  210
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  10
Palkintosijoja:  48
Paalupaikkoja:  12
Nopeimpia kierroksia:  21
MM-pisteitä:  385
Ensimmäinen kilpailu:  Itävallan GP 1984
Ensimmäinen voitto:  Meksikon GP 1986
Viimeinen voitto:  Saksan GP 1997
Viimeinen kilpailu:  Euroopan GP 1997
Gerhard Berger (s. 27. elokuuta 1959 Wörgl, Tiroli, Itävalta) on entinen itävaltalainen autourheilija ja Formula 1 -kuljettaja.
Berger osallistui Formula 1 -urallaan 210 GP-kilpailuun, joissa hän saavutti kymmenen voittoa, 48 palkintosijaa, 12 paalupaikkaa ja 21 nopeinta kierrosta. Pisteitä Berger saavutti yhteensä 385 kappaletta ja kuuden parhaan joukkoon pisteille hän ajoi 94 kertaa.
Berger oli nopea kuljettaja, mutta ei koskaan voittanut maailmanmestaruutta. Hän lopetti vuonna 1984 alkaneen pitkän uransa formuloissa kauteen 1997. 2000-luvulla Berger työskenteli BMW:lle, joka toimitti moottoreita F1:een Williams-tallille. Vuoden 2006 alussa Berger osti puolet Toro Rosso -Formula 1 -tallista.
Nuoruus ja uran alku

Berger vietti lapsuutensa Wörglin kaupungissa, joka sijaitsee lähellä Innsbruckia. Yhdeksäntuhannen asukkaan pikkukaupungissa laskettelu oli luonnollinen harrastus, koska kaupunki sijaitsi Alpeilla. Berger kuitenkin kiinnostui autoista ja hänellä oli vanhempia kavereita, jotka ajoivat kilpaa paikallisissa kilpailuissa. Heillä oli myös oma autoverstas. Jochen Rindtin menestys nosti autourheilun kiinnostusta Itävallassa. Berger oli 11-vuotias, kun Rindt yllättäen menehtyi onnettomuudessa Monzassa 1970.
Aluksi Berger ajoi kaikenlaisilla ajoneuvoilla. Hänen ensimmäinen moottoriajoneuvonsa oli polkupyörä, johon oli laitettu moottori. Vuonna 1978 Berger ajoi ensimmäisen luokkavoittonsa Group 5 -sarjan lähdössä Ford Escortilla silloisella Österreichringin radalla. Hänen vanhemmillaan olisi ollut varaa tukea kilpailemista, mutta vanhempien saatua tietää vasta lehtijutun kautta poikansa menestyksestä radalla, he vaativat tätä käymään koulunsa loppuun. Näin tapahtuikin ja vasta vuonna 1981 Gerhard sai hankittua oman Alfa Romeo Alfasudin. Muokattuaan sen kilpailukuntoon hän ajoi samantien Alfasud Trophy -sarjan voittoon tienaten ensimmäiset palkintorahansa.
Kokeiltuaan vain yhden kilpailun Formula Ford -sarjaa voitokkaasti ja vaikka kolaroi hyvän aika-ajosuorituksen jälkeen heti ensimmäisessä mutkassa Saksan Formula Super Vee -sarjassa, tiesi hän omaavansa suurta lahjakkuutta ja seuraavan askeleen olevan F3-luokassa. Tässä kohtaa Bergerin isä tuki poikaansa taloudellisesti siitä huolimatta, ettei tiennyt paljoakaan autourheilusta ja piti esimerkiksi Formula 1 autoja erityisen vaarallisina.  Kaudeksi 1982 Berger sai paikan Josef Kaufmannin Alfa-Martini Formula 3 -tallista ajaen Saksan F3-sarjaa kymmenen osakilpailua ja sijoittui kauden päätteeksi kokonaispisteissä kolmanneksi. Menestyksekkään kauden päätteeksi rahavaikeuksien kanssa edelleen painiva Berger oli herättänyt managerina toimivan entisen F1-kilpakuljettan, Helmut Markon huomion ja tämä johdatti Bergerin seuraavaksi kaudeksi Euroopan F3-sarjaan. Ensimmäisenä kautenaan hän sijoittui muutaman palkintokorokesijoituksen jälkeen pistetaulukossa seitsemänneksi, mutta mikä tärkeintä hän kehittyi kaikilla osa-alueilla kilpa-autourheilun maailmassa oppien säätämään autoa, luoden suhteita sponsoreihin ja talleihin. Samana vuonna hän osallistui myös perinteikkääseen ja arvostettuun Macaon Grand Prixiin ja ajoi kilpailussa kolmanneksi. Kaudella 1984 Berger jatkoi Euroopan F3-sarjassa. Hän saavutti kaudelta kaksi voittoa, yhden paalupaikan, seitsemän palkintosijaa ja yhden nopeimman kierroksen. Loppupisteissä hän sijoittui kolmanneksi 46 pisteellä.
Formula 1 -ura

Bergerin F1-ura kesti yhteensä 14 kautta. Berger oli loppupisteissä kahdesti kolmas, mikä oli hänen paras sijoituksensa. Uransa aikana hän voitti kymmenen kilpailua, ylsi 48 kertaa palkintokorokkeelle, saavutti paalupaikan 12 kertaa ja ajoi 21 kilpailun nopeinta kierrosta.
Formula 1 -ura > Uran alkuvaiheet

Alle neljänkymmenen pienemmän formulaluokan kilpailun jälkeen Berger aloitti Formula 1 -uransa ATS-tallissa kaudella 1984. Hän pääsi ajamaan lähes koko kauden keskytyksiä keränneen Manfred Winkelhockin tallitoverina neljä osakilpailua, joista sekä Bergerin että tallin parhaaksi sijoitukseksi tuli Italian GP:n kuudes sija. Pistesaalis jäi kuitenkin harmillisesti nollille, sillä talli oli ilmoittanut kauden alussa ajattavansa vain yhtä autoa. Seuraavaksi kaudeksi Berger siirtyi Arrows-talliin, jossa hän kilpaili koko kauden ajan. Tuloksena oli kaksi pistesijoitusta, joilla hän saavutti yhteispisteissä 20. sijan, kauden kahdesta viimeisessä kilpailusta.
Kaudeksi 1986 Berger siirtyi Benetton-talliin. Tästä kaudesta muodostui Bergerin läpimurto Formula ykkösten huipulle. Tehokkaan BMW:n turbomoottorin ja onnistuneen strategian ansiosta hän voitti uransa ja Benettonin ensimmäisen kilpailun Meksikossa. Hän sijoittui lopulta seitsemänneksi kuljettajien MM-sarjassa 17 pisteellään.
Kaudella 1987 Berger sai kuljettajan paikan Ferrarilta. Kausi oli kuitenkin odotettua heikompi, koska Ferrarin tekniikka ei kestänyt yleensä maaliin saakka. Berger kuitenkin onnistui nousemaan toiseksi Portugalissa ja voittamaan kauden kaksi viimeistä kilpailua Japanissa sekä Australiassa. Berger lähti kauteen 1988 mestarisuosikkina, mutta joutui kuitenkin pettymään, kun McLarenin kuljettajat Ayrton Senna ja Alain Prost hallitsivat kautta ylivoimaisesti voittamalla 15 kilpailua 16:sta. Berger oli ainoa kuljettaja joka pystyi murtamaan McLarenin voittoputken voittamalla Italian GP:n. Voitto oli Ferrarille tärkeä, koska se ajettiin sen kotimaassa Italiassa ja koska Enzo Ferrari oli kuollut vain muutamia viikkoja sitten.
Kaudeksi 1989 Berger sai tallikaverikseen Ferrarille Nigel Mansellin. Ferrari ei kuitenkaan kyennyt rakentamaan mestaruuskamppailuun yltävää autoa. Berger joutui vakavaan onnettomuuteen Imolassa. Hän ajoi pahasti ulos nopeassa ja surullisen kuuluisassa Tamburello-mutkassa, joka myöhemmin vaati hänen läheisen ystävänsä, Ayrton Sennan, hengen. Berger kuitenkin selvisi vakavitta vammoitta ja palasi kilpailemaan jo seuraavassa kilpailussa. Hän voitti Portugalin GP:n ja osoitti samalla, että hänen ajotaitonsa olivat tallella onnettomuuden jälkeen.
Formula 1 -ura > McLaren

Berger teki sopimuksen McLarenin kanssa kaudella 1990. Bergerin tallikaverista, Ayrton Sennasta, tuli hänelle läheinen ystävä. Berger kuitenkin jäi Sennan varjoon kilpailusuorituksissa. Sennan voittaessa kauden 1990 maailmanmestaruuden, Berger sijoittui neljänneksi saavuttamatta yhtään voittoa. Kaudella 1991 Berger voitti Japanin GP:n, kun Senna päästi hänet ohitseen viimeisellä kierroksella varmistettuaan maailmanmestaruuden Nigel Mansellin keskeytettyä. Kausi 1992 jäi Bergerin viimeiseksi McLarenilla. Hän saavutti kauden aikana kaksi voittoa, joista ensimmäinen tuli Kanadan GP:sta ja toinen kauden päätöskilpailusta Australian GP:sta.
Formula 1 -ura > Paluu Ferrarille

Berger palasi Ferrarin rattiin kaudeksi 1993. Talli palkkasi tutut kuljettajat yrittäessään saavuttaa kadonnutta menestystä takaisin. Lisäksi Jean Todt palkattiin tallipäälliköksi, joka takasi perustukset myöhemmin alkaneelle menestykselle. Bergerin menestys jäi kaudella vähäiseksi, hän onnistui saavuttamaan ainoastaan yhden palkintosijan sijoittumalla kolmanneksi Unkarin GP:ssa. Kaudella 1994 Berger järkyttyi suuresti, kun Imolassa kuoli ensin aika-ajoissa hänen maanmiehensä Roland Ratzenberger ja seuraavana päivänä kilpailussa ystävä Ayrton Senna. Berger voitti Saksan GP:n, joka oli Ferrarin ensimmäinen voitto sitten kauden 1990. Kuljettajien MM-sarjassa Berger sivusi uransa parasta sijoitusta olemalla kolmas, mutta hänellä oli kakkos- ja ykkössijalle 40 pistettä eroa. Viimeisellä kaudellaan Ferrarilla 1995 Berger saavutti kuusi kolmatta sijaa ja kuudennen sijan kuljettajien MM-sarjassa.
Formula 1 -ura > Uran loppuvaiheet

Hallitsevan maailmanmestarin, Michael Schumacherin, siirtyessä Ferrarille kaudeksi 1996, sai Berger hänen paikkansa Benettonilta. Berger saavutti kaudella kaksi palkintosijaa ajamalla kolmanneksi Imolassa ja toiseksi Saksan GP:ssa. Kausi 1997 jäi Bergerin uran viimeiseksi. Hän saavutti kauden aikana uransa ja Benettonin viimeisen voiton Saksan GP:ssa palattuaan kolmen kilpailun mittaisen sairausloman jälkeen tositoimiin. Uransa viimeisessä kilpailussa, Jerezissä Berger sijoittui neljänneksi jääden kilpailun voittaneelle Mika Häkkiselle, jolle voitto oli uran ensimmäinen, alle kaksi sekuntia. Bergerin huhuttiin palaavan vielä Ferrarille kaudeksi 1998, mutta sitä ei koskaan tapahtunut.
Formula 1 -ura > Kaudet numeroina

| Kausi | Talli | Sijoitus | Osakilpailut | Pisteet | Voitot | Palkintopallisijat | Paalupaikat | Nopeimmat kierrokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1984 | ATS-BMW | 21. | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1985 | Arrows-BMW | 20. | 16 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1986 | Benetton-BMW | 7. | 16 | 17 | 1 | 2 | 0 | 2 |
| 1987 | Ferrari | 5. | 16 | 36 | 2 | 3 | 3 | 3 |
| 1988 | Ferrari | 3. | 16 | 41 | 1 | 5 | 1 | 3 |
| 1989 | Ferrari | 7. | 15 | 21 | 1 | 3 | 0 | 1 |
| 1990 | McLaren-Honda | 4. | 16 | 43 | 0 | 7 | 2 | 3 |
| 1991 | McLaren-Honda | 4. | 16 | 43 | 1 | 6 | 2 | 2 |
| 1992 | McLaren-Honda | 5. | 16 | 49 | 2 | 5 | 0 | 2 |
| 1993 | Ferrari | 8. | 16 | 12 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 1994 | Ferrari | 3. | 16 | 41 | 1 | 6 | 2 | 0 |
| 1995 | Ferrari | 6. | 17 | 31 | 0 | 6 | 1 | 2 |
| 1996 | Benetton-Renault | 6. | 16 | 21 | 0 | 2 | 0 | 1 |
| 1997 | Benetton-Renault | 5. | 14 | 27 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| Yhteensä (14 kautta) | Yhteensä (14 kautta) | Yhteensä (14 kautta) | 210 | 385 | 10 | 48 | 12 | 21 |
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1984 | ATS | BRA   | RSA   | BEL   | SMR   | FRA   | MON   | CAN   | USAE   | USA   | GBR   | GER   | AUT 12 | DUT   | ITA 6‡ | EUR Kesk | POR 13 |  | 0 | NC |
| 1985 | Arrows | BRA Kesk. | POR Kesk. | SMR Kesk. | MON Kesk. | CAN 13 | USA 11 | FRA Kesk. | GBR 8 | GER 7 | AUT Kesk. | DUT 9 | ITA Kesk. | BEL 7 | EUR 10 | RSA 5 | AUS 6 |  | 3 | 20. |
| 1986 | Benetton | BRA 6 | ESP 6 | SMR 3 | MON Kesk. | BEL 10 | CAN Kesk. | USA Kesk. | FRA Kesk. | GBR Kesk. | GER 10 | HUN Kesk. | AUT 7 | ITA 5 | POR Kesk. | MEX 1 | AUS Kesk. |  | 17 | 7. |
| 1987 | Ferrari | BRA 4 | SMR Kesk. | BEL Kesk. | MON 4 | USA 4 | FRA Kesk. | GBR Kesk. | GER Kesk. | HUN Kesk. | AUT Kesk. | ITA 4 | POR 2 | ESP Kesk. | MEX Kesk. | JPN 1 | AUS 1 |  | 36 | 5. |
| 1988 | Ferrari | BRA 2 | SMR 5 | MON 2 | MEX 3 | CAN Kesk. | USA Kesk. | FRA 4 | GBR 9 | GER 3 | HUN 4 | BEL Kesk. | ITA 1 | POR Kesk. | ESP 6 | JPN 4 | AUS Kesk. |  | 41 | 3. |
| 1989 | Ferrari | BRA Kesk. | SMR Kesk. | MON Loukk. | MEX Kesk. | USA Kesk. | CAN Kesk. | FRA Kesk. | GBR Kesk. | GER Kesk. | HUN Kesk. | BEL Kesk. | ITA 2 | POR 1 | ESP 2 | JPN Kesk. | AUS Kesk. |  | 21 | 7. |
| 1990 | McLaren | USA Kesk. | BRA 2 | SMR 2 | MON 3 | CAN 4 | MEX 3 | FRA 5 | GBR 14† | GER 3 | HUN 16† | BEL 3 | ITA 3 | POR 4 | ESP Kesk. | JPN Kesk. | AUS 4 |  | 43 | 4. |
| 1991 | McLaren | USA Kesk. | BRA 3 | SMR 2 | MON Kesk. | CAN Kesk. | MEX Kesk. | FRA Kesk. | GBR 2 | GER 4 | HUN 4 | BEL 2 | ITA 4 | POR Kesk. | ESP Kesk. | JPN 1 | AUS 3 |  | 43 | 4. |
| 1992 | McLaren | RSA 5 | MEX 4 | BRA Kesk. | ESP 4 | SMR Kesk. | MON Kesk. | CAN 1 | FRA Kesk. | GBR 5 | GER Kesk. | HUN 3 | BEL Kesk. | ITA 4 | POR 2 | JPN 2 | AUS 1 |  | 49 | 5. |
| 1993 | Ferrari | RSA 6† | BRA Kesk. | EUR Kesk. | SMR Kesk. | ESP 6 | MON 14† | CAN 4 | FRA 14 | GBR Kesk. | GER 6 | HUN 3 | BEL 10† | ITA Kesk. | POR Kesk. | JPN Kesk. | AUS 5 |  | 12 | 8. |
| 1994 | Ferrari | BRA Kesk. | PAC 2 | SMR Kesk. | MON 3 | ESP Kesk. | CAN 4 | FRA 3 | GBR Kesk. | GER 1 | HUN 12† | BEL Kesk. | ITA 2 | POR Kesk. | EUR 5 | JPN Kesk. | AUS 2 |  | 41 | 3. |
| 1995 | Ferrari | BRA 3 | ARG 6 | SMR 3 | ESP 3 | MON 3 | CAN 11† | FRA 12 | GBR Kesk. | GER 3 | HUN 3 | BEL Kesk. | ITA Kesk. | POR 4 | EUR Kesk. | PAC 4 | JPN Kesk. | AUS Kesk. | 31 | 6. |
| 1996 | Benetton | AUS 4 | BRA Kesk. | ARG Kesk. | EUR 9 | SMR 3 | MON Kesk. | ESP Kesk. | CAN Kesk. | FRA 4 | GBR 2 | GER 13† | HUN Kesk. | BEL 6 | ITA Kesk. | POR 6 | JPN 4 |  | 21 | 6. |
| 1997 | Benetton | AUS 4 | BRA 2 | ARG 6 | SMR Kesk. | MON 9 | ESP 10 | CAN Loukk. | FRA Loukk. | GBR Loukk. | GER 1 | HUN 8 | BEL 6 | ITA 7 | AUT 10 | LUX 4 | JPN 8 | EUR 4 | 27 | 5. |

‡ = Tallin 2.auto, jolla ei voinut kerätä pisteitä.
Voitot

| Voitto | Kilpailu |
| --- | --- |
1: Meksikon Grand Prix 1986
2: Japanin Grand Prix 1987
3: Australian Grand Prix 1987
4: Italian Grand Prix 1988
5: Portugalin Grand Prix 1989
6: Japanin Grand Prix 1991
7: Kanadan Grand Prix 1992
8: Australian Grand Prix 1992
9: Saksan Grand Prix 1994
10: Saksan grand prix 1997
Triviaa

Berger on voittanut Benetton-tallin ensimmäisen ja viimeisen voiton
Berger on myös saanut Benetton-tallin ensimmäiset pisteet