stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kotojärven Haukkavuoren kalliomaalaus

| Kotojärven Haukkavuoren kalliomaalaus> Sijainti |
| --- | --- |
 Kotojärven Haukkavuoren kalliomaalaus
Koordinaatit:  60°59′36.5518″N, 026°12′22.8789″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kotojärven Haukkavuoren kalliomaalaus sijaitsee Iitissä Kotojärven eteläpäässä Haukkavuoren komeassa pystykalliossa. Kotojärvi sijaitsee aivan Kymijoen lähellä niin, että maalaukselta on 2,3 kilometriä joelle. Maalaus on ajoitettu kivikaudelle.
Tutkimukset

Maalaukset löysivät Sinimarja ja Lasse Ojonen sekä Ushio Maeda vuonna 1970 mökkinsä läheltä. Sinimarja Ojonen suoritti seuraavana vuonna maalauksen tarkastuksen, mutta vuonna 2003 kävi Johanna Seppä seuraavan kerran maalausta inventoimassa.
Maalauksen edestä vedessä kaivetusta testikuopasta löytyi eläinten luita. Ne kuuluivat heinäkurpalle, telkälle ja hirvelle ja kahdelle luulle radiohiiliajoitus antoi saman ajan 1 555 eaa.. Vaikka tiedot lintujen käytöstä uhrieläiminä on Suomessa harvinaista, voidaan hirven ja kurpan luiden samanaikaisuutta pitää ihmisen aiheuttamana.
Maalaukset

Maalaus sijaitsee 3,5−5 metriä järven pinnan yläpuolella (eli 79 metriä merenpinnan yläpuolella ) pystykalliossa, joka aukeaa lounaaseen. Näkyviä maalauskohtia on kahdessa paikassa. Toisessa erottuu vielä osittain vasemmalle katsova hirvi, josta on maalattu vain ääriviivat, sekä ihminen ja toisesta näkyy vaakaviivojen pystysarja. Ihmisellä on sarvimaiset ulokkeet päässään, mutta muuten hahmo on jo tuhoutumassa kallion rapautumisen vuoksi. Ihminen seisoo aivan hirven takana. Hirven ja ihmisen ympäriltä erottuu haalistuneita kuvioita, joiden motiiveista ei saa enää selvää. Niiden joukossa on mahdollisesti vielä toinen hirvi. Viivakuvioita on laskettu olevan 9−10 kappaletta ja ne on vedetty metrin pituiselle matkalle (kuva s. 215 ).
Maalauksen korkeus kertonee järven aikaisimmista vaiheista ainakin sen, että veden pinta on täytynyt olla nykyistä ylempänä. Maalaukset näkee edelleen veneestä käsin. Kuvioiden kuvakieli liittää ne tyypilliseen kampakeraamiseen traditioon.
Aiheesta muualla

Lahelma, Antti: Sukellustutkimukset Iitin Kotojärven kalliomaalauksen edustalla, s. 88-100.  (kirjasta Sirpa Niinimäki, Anna-Kaisa Salmi, Jari-Matti Kuusela, Jari Okkonen: "Stones, bones & thoughts : Festschrift in honour of Milton Núñez")  Helsinki. Määritä julkaisija! ISBN 978-952-93-1128-6  Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 17.3.2013).[vanhentunut linkki]
Luettelo Suomen kalliomaalauksista ja ns. punamultaläikistä Suomen muinaistaideseura ry. Arkistoitu 30.10.2013. Viitattu 25.1.2013.
Luukkainen, Ismo: Suomen kalliomaalauksia, valokuvia
Kivikäs, Pekka: Suomen kalliomaalaukset (Arkistoitu – Internet Archive), Kulttuurin Keski-Suomi
Kivikäs, Pekka: Suojmen kalliomaalaukset (Arkistoitu – Internet Archive), Finnica
Sándor Krasznai

Sándor Krasznai (14. joulukuuta 1932 Újpest – maaliskuu 2009) oli unkarilainen keihäänheittäjä.
Krasznai sijoittui Bernin EM-kilpailuissa 1954 keihäänheitossa kahdeksanneksi tuloksella 68,45 m. Melbournen 1956 olympialaisissa hän sijoittui 13:nneksi. Hän edusti Unkaria 38 maaottelussa ja voitti kuusi Unkarin mestaruutta. Hänen ennätyksensä oli vuonna 1955 heitetty 78,04 metriä.
Krainilainen mehiläinen

| Krainilainen mehiläinen |
| --- | --- |
 Krainilainen mehiläinen
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Yläheimo::  Mesipistiäismäiset Apoidea
Heimo::  Aitomehiläiset Apidae
Alaheimo::  Apinae
Suku::  Apis
Laji::  mellifera
Alalaji::  carnica
Kolmiosainen nimi
 Apis mellifera carnica  Pollman, 1879 
Katso myös
   Krainilainen mehiläinen Wikispeciesissä   Krainilainen mehiläinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Krainilainen mehiläinen (Apis mellifera carnica) on eräs tarhamehiläisen alalaji. Se on lähtöisin Alppien itäpuolelta Pohjois-Balkanin vuoristoseudulta nykyisen Krainin maakunnasta Slovenian alueelta. Krainilainen on toiseksi yleisin tarhattu alalaji italialaisen mehiläisen jälkeen. Krainilainen on sopeutunut kylmään ilmanalaan ja pitkiin talviin paremmin kuin italialainen mehiläinen. Se on väriltään keltamusta ja italialaiseen verrattuna hiukan tummemman harmaa. Se talvehtii pienempinä yhdyskuntina ja kestää huonoa säätä italialaista mehiläistä paremmin. Krainilaisen lentokausi alkaa aikaisemmin ja kestää pidempään kuin italialaisen. Krainilaista pidetään lempeänä ja helposti käsiteltävänä alalajina. Krainilaisen itäisempi jalostuslinja on nimeltään karpaattien mehiläinen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krainilainen mehiläinen Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1507340  Wikispecies: Apis mellifera carnica  BioLib: 70380  BugGuide: 96153  EoL: 10455955  EPPO: APISMC  GBIF: 8391660  iNaturalist: 650848  ITIS: 1131130  NCBI: 88217  Observation.org: 197279
Igor Kravtsov

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Venäjä> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ateena 2004 | pariaironelonen |  |
Igor Kravtsov (s. 21. joulukuuta 1973) on venäläinen soutaja. Hän voitti Ateenan olympialaisissa 2004 kultaa pariaironelosessa. Hän sijoittui Atlantan olympialaisissa 1996 samassa luokassa kahdeksanneksi. Kravtsov sijoittui maailmanmestaruuskilpailuissa parhaimmillaan viidenneksi pariaironelosessa Sevillassa 2002 ja Milanossa 2003.
Annike Krahn

Annike Krahn
Annike Krahn (s. 1. heinäkuuta 1985) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Saksan maajoukkueessa 137 maaottelua, joissa hän on tehnyt viisi maalia.
Krahn esiintyi ensimmäisen kerran Saksan maajoukkueessa 19-vuotiaana tammikuussa 2005. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuonna 2007 sekä Euroopan-mestaruuden vuosina 2009 ja 2013. Hän saavutti olympiapronssia vuonna 2008 ja voitti olympiakultaa vuonna 2016. Vuonna 2004 hän oli voittamassa alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruutta.
Seuratasolla Krahn on edustanut kaudesta 2015–2016 alkaen Bayer 04 Leverkusenia. Aiemmin hän pelasi FCR 2001 Duisburgissa, jonka riveissä hän voitti vuonna 2009 UEFA Cupin ja Saksan cupin, sekä kauden 2014–2015 ranskalaisessa Paris Saint-Germainissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Annike Krahn Wikimedia Commonsissa
Saksan joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2009
1 Angerer |
2 Stegemann |
3 Bartusiak |
4 Peter |
5 Krahn |
6 Laudehr |
7 Behringer |
8 Grings |
9 Prinz |
10 Bresonik |
11 Mittag |
12 Holl |
13 Okoyino |
14 Kulig |
15 Fuss |
16 Müller |
17 Hingst |
18 Garefrekes |
19 Bajramaj |
20 Zietz |
21 Weiß |
22 Schmidt |
Valmentaja Neid
Saksan joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2011
1 Angerer |
2 Schmidt |
3 Bartusiak |
4 Peter |
5 Krahn |
6 Laudehr |
7 Behringer |
8 Grings |
9 Prinz |
10 Bresonik |
11 Popp |
12 Holl |
13 Šašić |
14 Kulig |
15 Faißt |
16 Müller |
17 Hingst |
18 Garefrekes |
19 Bajramaj |
20 Goeßling |
21 Schult |
Valmentaja Neid
Saksan joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2013
1 Angerer |
2 Schmidt |
3 Bartusiak |
4 Maier |
5 Krahn |
6 Laudehr |
7 Behringer |
8 Keßler |
9 Lotzen |
10 Marozsán |
11 Mittag |
12 Schult |
13 Okoyino |
14 Linden |
15 Cramer |
16 Leupolz |
17 Henning |
18 Huth |
19 Bajramaj |
20 Goeßling |
21 Benkarth |
22 Wensing |
23 Däbritz |
Valmentaja Neid
Saksan joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2015
1 Angerer |
2 Schmidt |
3 Bartusiak |
4 Maier |
5 Krahn |
6 Laudehr |
7 Behringer |
8 Bremer |
9 Lotzen |
10 Marozsán |
11 Mittag |
12 Schult |
13 Šašić |
14 Peter |
15 Cramer |
16 Leupolz |
17 Henning |
18 Popp |
19 Petermann |
20 Goeßling |
21 Benkarth |
22 Kemme |
23 Däbritz |
Valmentaja Neid
Saksan joukkue – Kesäolympialaiset 2016
1 Schult |
2 Henning |
3  Bartusiak |
4 Maier |
5 Krahn |
6 Laudehr |
7 Behringer |
8 Goeßling |
9 Popp |
10 Marozsán |
11 Mittag |
12 Kemme |
13 Däbritz |
14 Peter |
15 Islacker |
16 Leupolz |
17 Kerschowski |
18 Benkarth |
19 Huth |
Valmentaja Neid
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  Deutsche Biographie
Kowloonin niemimaa

Ilmakuva Kowloonin niemimaasta Hongkongin saarelta päin kuvattuna.
Kowloonin niemimaa (engl. Kowloon Peninsula; kiin.: 九龍半島; Jyutping: Gau2lung4 bun3dou2) on niemimaa, joka sijaitsee Kiinan mantereella, mutta kuuluu Hongkongin alueeseen. Kowloon, toinen Hongkongin suurista taajamista, on niemimaalla. Kowloonin niemimaalla on Kai Takin lentoasema ja tähtitorni.
Maantiede

Kowloonin niemimaa voidaan jakaa maantieteellisesti kahteen alueeseen. Uudet territoriot pohjoisessa ja lännessä ovat maaseutumaisempia ja käsittävät mäkistä maastoa. Kaupunkimaisempi asutuksen keskus käsittää puolestaan alueita idässä ja etelässä.
Historia

Kowloonin niemimaa oli tunnettu pienenä, mutta tärkeänä suolankaivuun keskuksena jo Song-dynastian aikakaudella 1000- ja 1100-luvuilla. Alue kuitenkin kärsi Ming-dynastian merirosvouden vastaisista operaatioista ja paikalla oli vain muutama kylä ja vähän asukkaita, kun Britannia sai haltuunsa Hongkongin saaren (Brittiläinen Hongkong) useiden eri Kiinan Qing-dynastian kanssa solmituilla sopimuksilla. Pelkän saaren miehitystä alettiin kuitenkin pitää riittämättömänä puolustuksen kannalta. Britit pelkäsivät Kiinaa enemmän Venäjää, jota alettiin pitää uhkana Krimin sodan myötä. Niemimaa täytyi saada brittien haltuun, jotta he voisivat turvata saaren ja mantereen välisen salmen.
Brittien alkuperäisenä tarkoituksena oli ostaa Kowloonin niemimaa itselleen. Ostosta neuvoteltiin kiinalaisen Kantonin kenraalikuvernöörin kanssa ja kauppahinnaksi sovittiin 500 taelia kultaa. Ostohanke kuitenkin peruuntui kun britit saivat alueen haltuunsa Pekingin rauhansopimuksen nojalla vuonna 1860. Britit rakensivat nopeasti Tsim Sha Tsuin alueelle sotilasrakennuksia kuten parakkeja ja linnakkeita. Britit eivät pitkään rakentaneet mitään muulle alueelle. Asukkaita alkoi Kowlooniin tulla sotilaiden lisäksi vasta 1900-luvun puolella. Vuonna 1898 Britannia vuokrasi Kiinalta 99 vuodeksi Uudet territoriot, joihin kuului Kowloonin niemimaan tyvi ja parisataa saarta.
Näkymä Kowloonin niemimaalle Hongkongin saarelta käsin.
Sotilaiden majoitusaluetta Kowloonilla 1860-luvulla.
Krantor

Krantor (m.kreik. Κράντωρ, 335–275 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Kilikian Soloista. Hän muutti nuorena Ateenaan ja oli Ksenokrateen oppilaana yhdessä Polemonin kanssa.
Diogenes Laertios sanoo, että hänen teoksensa käsittävät 30 000 riviä. Hänen tunnetuin teoksensa on Surusta. Siinä hän käsittelee tunteiden hillitsemistä, vastustaen kyynikoiden ja stoalaisten näkemystä siitä, että tunteet tulisi kuolettaa kokonaan. Teos on kirjoitettu osanotoksi hänen ystävälleen Hippokleelle tämän lasten kuoltua. Teoksesta on säilynyt osia Plutarkhoksen teoksessa Consolatio ad Apollonium sekä Ciceron teoksessa De consolatione. Cicero ylistää teosta suuresti.
Krantor kiinnitti erityisesti huomiota etiikkaan, ja järjesti hyvät asiat seuraavaan järjestykseen: hyve, terveys, nautinto, rikkaudet. Krantor oli myös ensimmäinen, joka kommentoi Platonin teoksia.
Aiheesta muualla

Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit :
Krantorin elämäkerta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Krantorin elämäkerta (muinaiskreikaksi)
Antiikin filosofia  Platonismi
Guido Kratschmer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Guido Kratschmer |  Guido Kratschmer |  Guido Kratschmer |  |
Maa:   Saksa
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Montréal 1976 | kymmenottelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Rooma 1974 | kymmenottelu |  |
Guido Kratschmer (s. 10. tammikuuta 1953 Großheubach, Baijeri, Saksan liittotasavalta) on saksalainen kymmenottelija ja olympiamitalisti. Hän saavutti kaksi arvokisamitalia ja paransi kerran kymmenottelun maailmanennätystä.
Kratschmer saavutti pronssia ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan, Rooman EM-kilpailuissa 1974. Hän keräsi kymmenottelussa 8 132 pistettä. Vuonna 1976 hän paransi kymmenottelun Euroopan-ennätystä 44 pisteellä tulokseen 8 498  ja saavutti Montréalin olympialaisissa hopeaa 8 411 pisteellä. Prahan EM-kilpailuissa 1978 hän keskeytti jo ensimmäisen lajin, 100 metrin juoksun jälkeen.
Kratschmer otteli 14.–15. kesäkuuta 1980 Bernhausenissa kymmenottelun maailmanennätyksen 8 667 pistettä (nykyisellä taulukolla 8 649 pistettä). Länsimaiden boikotin vuoksi hän ei päässyt kilpailemaan Moskovan 1980 olympialaisissa. Ateenan EM-kilpailuissa 1982 hän sijoittui yhdeksänneksi 8 016 pisteellä. Myös Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hänen sijoituksensa oli yhdeksäs (8 096 p). Los Angelesin 1984 olympialaisissa hän sijoittui neljänneksi 8 326 pisteellä. Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 hän keskeytti.
Kratschmer kilpaili 1990-luvun alussa rattikelkkailijana mutta epäonnistui yrityksessään päästä Albertvillen 1992 talviolympialaisiin Saksan kelkkailujoukkueessa.
Koulusiteet

| Koulusiteet> School Ties |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robert Mandel
Käsikirjoittaja:  Darryl Ponicsan Dick Wolf
Perustuu:  Dick Wolfin romaaniin
Tuottaja:  Stanley R. Jaffe Sherry Lansing
Säveltäjä:  Maurice Jarre
Kuvaaja:  Freddie Francis
Leikkaaja:  Jacqueline Cambas
Tuotantosuunnittelija:  Jeannine Oppewall
Pukusuunnittelija:  Ann Roth
Pääosat:  Brendan Fraser, Matt Damon
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1992
Kesto:  103 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koulusiteet (videojulkaisuna alkuperäisnimellä School Ties) on Robert Mandelin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1992. Sen ovat käsikirjoittaneet Dick Wolfe ja Darryl Ponicsan Wolfen romaanin pohjalta. Elokuvan pääosissa nähdään muiden muassa Brendan Fraser ja Matt Damon uriensa alussa.
1950-luvulle sijoittuvassa elokuvassa lahjakas amerikkalaisen jalkapallon pelaaja (Fraser) pääsee hienoon yksityislukioon, mutta kohtaa siellä ongelmia kun hänen juutalaisuutensa paljastuu.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Andrew Lowery  | … |  ”Mack” McGivern   |
|  Brendan Fraser  | … |  David Greene   |
|  Chris O'Donnell  | … |  Chris Reece   |
|  Matt Damon  | … |  Charlie Dillon   |
|  Randall Batinkoff  | … |  Rip Van Kelt   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano sanoo elokuvan kiteyttävän hienovaraisesti ajan henkeä mutta jäävän sanomaltaan keskeneräiseksi. Hän antaa elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”. VideoHound’s Golden Movie Retriever ihastelee miten tavanomaisista teinielokuvan aineksista on saatu aikaan vahva antisemitistinen puheenvuoro.
Aiheesta muualla

Koulusiteet Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Koulusiteet Elonet.
Krasnoarmeisk (Saratovin alue)

Krasnoarmeiskin vaakuna.
Krasnoarmeisk (ven. Красноарме́йск) on kaupunki Saratovin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Donin vesistöön kuuluvan Golyi Karamyš -joen varrella 75 kilometriä Saratovista etelään. Itäpuolella on Volgan muodostama Volgogradin tekojärvi. Kaupunki on Krasnoarmeiskin piirin keskus. Asukkaita on 24 700 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta on saanut alkunsa saksalaisten siirtolaisten vuonna 1766 perustamasta Balzerin kylästä. Vuonna 1918 siitä tuli Golyi Karamyšin kaupunki, joka vuonna 1926 sai venäläisen nimimuodon Baltser. Volgan saksalaisten karkotuksen ja Volgan saksalaisten autonomisen tasavallan lakkauttamisen jälkeen vuonna 1942 kaupunki nimettiin puna-armeijan mukaan Krasnoarmeiskiksi. Nykyään se on maatalousalueen keskus, jossa on mm. konepaja- ja elintarviketeollisuutta.
Aiheesta muualla

Krasnoarmeiskin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Epävirallinen kaupunkisivusto (venäjäksi)
Hallinnollinen keskus: Saratov

Arkadak | Atkarsk | Balakovo | Balašov | Engels | Hvalynsk | Jeršov | Kalininsk | Krasnoarmeisk | Krasnyi Kut | Marks | Novouzensk | Petrovsk | Pugatšov | Rtištševo | Šihany | Volsk
Saratovin alue
Kourallinen dynamiittia

| Kourallinen dynamiittia> Two Mules for Sister Sara/ Dos mulas y una mujer |
| --- | --- |
 Meksikolainen elokuvajuliste
Ohjaaja:  Don Siegel
Käsikirjoittaja:  Budd Boetticher Albert Maltz
Tuottaja:  Carroll Case Martin Rackin
Säveltäjä:  Ennio Morricone
Kuvaaja:  Gabriel Figueroa
Pääosat:  Clint Eastwood Shirley MacLaine
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Meksiko
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  1970
Kesto:  116 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kourallinen dynamiittia on vuonna 1970 ensi-iltansa saanut lännenelokuva. Elokuvan ohjasi Don Siegel ja pääosassa näyttelevät Clint Eastwood ja Shirley MacLaine.
Elokuva kertoo nunnasta nimeltä Sara, jonka roistojoukkio yrittää raiskata autiomaassa. Paikalle sattuu juuri sopivasti palkkionmetsästäjä Hogan, joka tappaa roistot ja pelastaa Saran. Tämän jälkeen Sara pukee vaatteet päälleen, ja Hogan yllättyy suuresti, kun hän huomaa, että hänen juuri pelastamansa nainen onkin nunna. Hogan haluaa auttaa Saraa ja niinpä hän lähtee saattamaan tätä määränpäähänsä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Clint Eastwood  | … |  Hogan   |
|  Shirley MacLaine  | … |  Sara   |
|  Manuel Fábregas  | … |  Beltran   |
|  Alberto Morin  | … |  LeClaire   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen moitti elokuvan tarinan jäävän puolitiehen ja antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Aiheesta muualla

Kourallinen dynamiittia Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kourallinen dynamiittia Elonet.
Krāslava

| Krāslava |
| --- | --- |
 vaakuna
 Krāslava
 Koordinaatit: 55.8952°N, 27.1653°E 
Valtio:   Latvia
Kunta:  Krāslava
Kaupungiksi:  1923
Väkiluku (2016)  (9114 (2016)):  9 114
 – Väestötiheys:  1059,8 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 kraslava.lv 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krāslava (saks. Kreslau) on kaupunki ja kunta itäisessä Latviassa lähellä Valko-Venäjää. Kaupunki sijaitsee Väinäjoen pohjoisrannalla. Länsiluoteessa sijaitsevaan Riikaan on linnuntietä noin 220 kilometriä. Krāslavan 9 857 asukkaan kaupunki on 19 277 asukkaan kunnan (Krāslavas novads) keskus (2012).
Krāslavan kaupungin keskusaukio
Riiasta itäkaakkoon johtava, Jēkabpilsin kautta ja Daugavpilsin pohjoispuolitse Valko-Venäjän rajalle vievä valtatie A6 tuo maantieyhteyden Krāslavaan. Latvian toiseksi suurin kaupunki Daugavpils on maanteitse 45 kilometrin päässä lännessä. Lähimpään Valko-Venäjän puoleiseen kaupunkiin Verh’njadzvinskiin on maanteitse 61 kilometriä; maiden välinen raja-asema on osuuden puolivälissä. Krāslavan rautatieasema sijaitsee noin 4 kilometriä kaupungin keskustasta luoteeseen. Kraslava on merkittävä Venäjältä, Valko-Venäjältä ja Ukrainasta rautateitse saapuvan rahtiliikenteen kauttakulkupaikkakunta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krāslava Wikimedia Commonsissa
| n k Latvian kaupungit |
| --- | --- |
Tasavallan kaupungit: Daugavpils ·  Jēkabpils ·  Jelgava ·  Jūrmala ·  Liepāja ·  Ogre ·  Rēzekne ·  Riika (latv. Riga) ·  Valmiera ·  Ventspils
Kunnalliset kaupungit: Ādaži ·  Ainaži ·  Aizkraukle ·  Aizpute ·  Aknīste ·  Aloja ·  Alūksne ·  Ape ·  Auce ·  Baldone ·  Baloži ·  Balvi ·  Bauska ·  Brocēni ·  Cēsis ·  Cesvaine ·  Dagda ·  Dobele ·  Durbe ·  Grobiņa ·  Gulbene ·  Iecava ·  Ikšķile ·  Ilūkste ·  Jaunjelgava ·  Kandava ·  Kārsava ·  Ķegums ·  Ķekava ·  Koknese ·  Krāslava ·  Kuldīga ·  Lielvārde ·  Līgatne ·  Limbaži ·  Līvāni ·  Lubāna ·  Ludza ·  Madona ·  Mārupe ·  Mazsalaca ·  Olaine ·  Pāvilosta ·  Piltene ·  Pļaviņas ·  Preiļi ·  Priekule ·  Rūjiena ·  Sabile ·  Salacgrīva ·  Salaspils ·  Saldus ·  Saulkrasti ·  Seda ·  Sigulda ·  Skrunda ·  Smiltene ·  Staicele ·  Stende ·  Strenči ·  Subate ·  Talsi ·  Tukums ·  Valdemārpils ·  Valka ·  Vangaži ·  Varakļāni ·  Viesīte ·  Viļaka ·  Viļāni ·  Zilupe
Krasnoufimsk

Krasnoufimskin vaakuna.
Krasnoufimsk (ven. Красноуфи́мск) on kaupunki Sverdlovskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Ufajoen varrella 224 kilometriä Jekaterinburgista länteen. Kaupunki on Krasnoufimskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Kazanin ja Jekaterinburgin välinen rautatie (Krasnoufimskin asema). Asukkaita on 40 900 henkeä (vuonna 2007).
Vuonna 1736 paikalle rakennettiin linnoitus, jota Jemeljan Pugatšovin joukot piirittivät vuonna 1774 liikkuessaan kohti Kazania. Vuonna 1781 perustettiin Permin lääniin kuulunut Krasnoufimskin kaupunki. Nykyään se on maatalousalueen keskus, jossa on mm. puunjalostus-, elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta.
Aiheesta muualla

Krasnoufimskin kaupungin sivusto (venäjäksi)
Hallinnollinen keskus: Jekaterinburg

Alapajevsk | Aramil | Artjomovski | Asbest | Berjozovski | Bogdanovitš | Degtjarsk | Irbit | Ivdel  | Kamensk-Uralski | Kamyšlov | Karpinsk | Katškanar | Kirovgrad | Krasnoturinsk | Krasnouralsk | Krasnoufimsk | Kušva | Lesnoi | Mihailovsk | Nevjansk | Nižnije Sergi | Nižni Tagil | Nižnjaja Salda | Nižnjaja Tura | Novaja Ljalja | Novouralsk | Pervouralsk | Polevskoi | Revda | Rež | Severouralsk | Serov | Sredneuralsk | Suhoi Log | Sysert | Tavda | Talitsa | Turinsk | Verhni Tagil | Verhnjaja Pyšma | Verhnjaja Salda | Verhnjaja Tura | Verhoturje | Veltšansk | Zaretšnyi
Sverdlovskin alue
Krasnoznamensk (Kaliningradin alue)

Krasnoznamenskin vaakuna.
Krasnoznamensk (ven. Краснозна́менск) on kaupunki Kaliningradin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Niemenin sivujoen Šešupėn varrella 163 kilometriä Kaliningradista koilliseen. Kaupunki on Krasnoznamenskin piirin keskus. Asukkaita on 3 400 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvulla. Vuoteen 1945 se kuului Saksan Itä-Preussiin. Vuoteen 1938 sen nimenä oli Lasdehnen ja vuoteen 1946 saakka Haselberg. Nykyään Krasnoznamensk on maatalousalueen keskus. Nähtävyyksiin kuuluu 1800-luvulla rakennettu kirkko.
Aiheesta muualla

Krasnoznamenskin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kaliningradin alueen kaupungit
Krasnovišersk

Krasnovišersk
Krasnovišersk (ven. Краснови́шерск) on kaupunki Permin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Višera-joen rannalla 489 kilometriä Permistä pohjoiseen. Kaupunki on Krasnovišerskin piirin keskus. Asukkaita on 17 400 henkeä (vuonna 2008).
Kaupungin paikalla sijainneeseen Vižaihan taajamaan rakennettiin vuosina 1894–1897 metallitehdas. Vuodesta 1926 siellä toimi Solovetskin vankileirien osasto ja vuodesta 1929 lähtien erillinen Višeran vankileirihallinto. Vuonna 1930 vankityövoimalla ryhdyttiin rakentamaan sellu- ja paperitehdasta. Vuonna 1942 perustettiin Krasnovišerskin kaupunki.
Kaupungin tärkein yritys on OAO Višerabumprom, joka valmistaa hienopaperia, sahatavaraa ja kuitulevyjä. Tehtaan lähes puhdistamattomat jätevedet lasketaan Višeraan, jonka alajuoksu on pahasti saastunut. Lähistöllä louhitaan korkealaatuisia timantteja. Kaupungissa toimii vuonna 1980 avattu kotiseutumuseo.
Vuosina 1929–1933 Višeran leirillä kärsi tuomiotaan kirjailija Varlam Šalamov, joka kuvaa kokemuksiaan romaanissa ”Višera”. Vuonna 2007 Krasnovišerskiin pystytettiin kirjailijalle omistettu muistomerkki.
Aiheesta muualla

Krasnovišerskin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Pääkaupunki: Perm

Aleksandrovsk |
Berezniki |
Gornozavodsk |
Gremjatšinsk |
Gubaha |
Dobrjanka |
Kizel |
Krasnokamsk |
Krasnovišersk |
Kudymkar |
Kungur |
Lysva |
Nytva |
Ohansk |
Osa |
Otšor |
Solikamsk |
Tšaikovski |
Tšerdyn |
Tšormoz |
Tšernuška |
Tšusovoi |
Usolje |
Vereštšagino
Permin aluepiiri