stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Proton Saga
Ensimmäinen sukupolvi > Saga (1985–1991)

| Proton Saga |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Malesia
Valmistaja:  Proton
Korimalli:  4-ovinen sedan  5-ovinen viistoperä
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  ei ole
Seuraaja:  Proton Wira
Tekniset tiedot
Teho:  53kW (1,3l)  67kW (1,5l)
Mitat
Massa:  940 kg
Ennen Sagan tuotannon aloittamista järjestettiin kilpailu, jossa tarkoituksena oli valita ensimmäiselle kansalliselle autolle nimi. Saga-nimeä ehdottanut Ismail Jaafar voitti kilpailun. Kun häneltä kysyttiin, miksi hän valitsi juuri nimen Saga, hän vastasi, että "saga" (Abrus precatorius) on eräänlainen pehmeä ja hauras, mutta silti tuottava siemen, jota tavataan yleisesti Malesiassa, ja että Sagan 1,3-litrainen moottori on yhtä vahva kuin tuon tarinan siemen.
Ensimmäinen Saga joka tuli ulos tuotantolinjalta, vietiin Malesian kansalliseen museoon symbolina Malesian autoteollisuuden alkamisesta. 
Aikaisemmat Saga-mallit toimivat SOHC 8-venttiilisellä neljän sylinterin moottorilla, joka oli peräisin Mitsubishiltä. Se oli saatavilla sekä 1,5- että 1,3 litraisena. Molemmat moottorit olivat saatavana 5-vaihteisena manuaalivaihteistona, mutta 3-vaihteinen automaatti oli saatavana 1,5 litran moottorilla vasta vuonna 1987.
Sagaa tarjottiin neliovisena sedanina, mutta myöhemmin mallistoon lisättiin myös viistoperä variantti, joka esiteltiin vuonna 1988 nimellä Proton Knight, myöhemmin tunnettiin nimellä Saga Aeroback. Knight oli tarkoitettu Euroopan markkinoille, kun taas viistoperä oli suositumpi Isossa-Britanniassa.
Vuonna 1989 Sagaa myytiin Britanniaan iskulauseella ”japanilainen teknologia, malesialainen tyyli”. Siitä lähtien Britannialla on ollut suuri osa Protonien viennistä. Saga-nimeä ei käytetty, vaan auto tunnettiin vain nimillä Proton 1,3 tai Proton 1,5.
Vuonna 1991 mallistoa on tarkistettu ottamalla käyttöön 12-venttiiliset Megavalve moottorit, mikä lisäsi tehoa 56 kilowattiin (entisestä 53 kilowatista) 8-venttiilisessä 1,3 litran moottorissa, ja 1,5 litran moottorissa teho nousi 67 kilowattiin. Takaturvavyöt ja kolmas jarruvalo asennettiin tästä lähtien vakiona.
Ensimmäinen sukupolvi > Saga Iswara (1992–2008)

Vuonna 1992 Sagalle tehtiin kasvojenkohotus, ja sen nimi muutettiin pidemmäksi Proton Saga Iswaraksi (tunnetaan myös lyhyemmällä nimellä Proton Iswara, tästä huolimatta kyseessä on Saga). Muutokset sisälsivät pienemmät ajovalot, muovipuskurit, värjätyt ovenkahvat, sivulistat, takavalojen syvänteet ja rekisterikilpi oli siirretty puskuriin. Tätä mallia käytetään Malesiassa yleisesti taksina, ja osa malliston autoista on muunnettu maakaasuajoneuvoiksi.
Autoja viedään Singaporeen ja Isoon-Britanniaan, ja näihin vientiautoihin on lisätty monipisteruiskutus ja katalysaattori EU-normien täyttämiseksi. Tämä malli tunnettiin Isossa-Britanniassa nimellä Proton MPi. Uuden Proton Personan esittely vuonna 1993 korvasi useita Sagan tapaisia mallejea Ison-Britannian valikoimassa ja tämä jatkui, kunnes koko valikoima korvattiin vuonna 1996.
Ollakseen kilpailukykyinen toista malesialaista autonvalmistajaa Peroduaa vastaan Proton lanseerasi vuonna 2001 erikoismallin Saga Iswara Sport, joka perustui Saga Aerobackiin. Se sisälsi muun muassa metallisen takasiivekkeen, Altezza-valot sekä uuden korin. Se oli saatavana vain hopean värisenä, 1,3-litraisella moottorilla ja manuaalisella vaihteistolla. Alkuperäinen Saga Aeroback oli edelleen saatavana 1,5-litraisella moottorilla.
Vaikka Aerobackiin tehtiin edelleen muutoksia kunnes siitä tuli Saga LMST vuonna 2003, Sedan variantti pysyi myynnissä edelleen normaalisti.
Ensimmäinen sukupolvi > Saga (2003–2008)

Vuonna 2003 Iswaralle tehtiin toinen kasvojenkohotus ja se uudelleennimettiin takaisin Sagaksi. Sisätiloihin tuli ovipaneelit ja kojetaulu, jossa oli digitaalinen näyttö, joka koostui matkamittarista, lämpötilamittarista ja polttoainemittarista. Samalla ulkoasuun tuli uudet ajovalot sekä takavalot, värikoodatut puskurit sekä peruutuspeilit. Proton palasi 1,3 litraiseen kaasuttimella toimivaan moottoriin, ja siihen oli asennettu uusi pakosarja, mikä lisäsi sen tehoa 63 kilowattiin. Sitä on saatavilla vain 5-vaihteisena manuaalina.
5. maaliskuuta 2007 Proton käynnisti 50. itsenäisyyspäivän juhlavuosi mainoskampanjan. Muun muassa Justin Timberlaken hitistä Sexyback oli tehty käännös, jossa sanoitukset oli muutettu muotoon "Aeroback". Mainoskampanja oli tarkoitettu tukemaan Malesian 50. itsenäisyyspäivää ja kiittämään Sagan asiakkaita heidän tuestaan, koska Proton Saga oli ensimmäinen malesialainen auto. Sinä vuonna Proton Saga tuli toiseksi parhaimpana myyntiautona heti Perodua MyVin takana. Se oli parhaiten myyty sedan auto Malesiassa, yli 15 000 auton tilauksella.
Toinen sukupolvi > Saga (2008–2010)

| Proton Saga |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Malesia
Valmistaja:  Proton
Korimalli:  4-ovinen sedan
Tekniset tiedot
Mitat
Massa:  1 060 kg
Pituus:  4 257 mm
Leveys:  1 680 mm
Korkeus:  1 502 mm
Tammikuun 18. päivänä vuonna 2008 paljasti Sagan seuraajan. Säilyttäen Sagan nimen uusi auto on alkuperäistä suunnittelua, ja se perustuu venytetylle Proton Savvyn alustalle. Uusi malli kehitetään yhteistyössä Korean LG CNS ja Lotus tekniikan kanssa. Tämä malli mahdollistaa sen, että Proton on vahvoilla sen kotimarkkinoilla. Uutta Proton Sagaa ei ole suunniteltu vietäväksi Yhdysvaltoihin, mutta sitä aiotaan viedä Kaakkois-Aasiaan, Kiinaan, Intiaan ja Australiaan.
Helmikuussa 2008 autosta oli tehty jo yli 23 000 varausta. Toimitusaika oli siksi venynyt jopa yli viiteen kuukauteen.
Toisen sukupolven Proton Saga on voittanut Autocar ASEAN Vuoden auto 2008 -tittelin pieni sedan/viistoperä luokassa.
Sagaa on saatavana kolmea eri varustelutasoa, joista valittavana on sekä manuaalinen että automaattinen vaihteisto, alkaen perusvarustellusta N mallista täysin varusteltuun M malliin asti. Proton kutsuu uutta Sagaa "kansalaisten autoksi".
Toinen sukupolvi > Sisätilat

Matkatavaratilan tilavuus on noin 143 litraa. Koska uuden Sagan, samoin kuin sen edeltäjän, odotetaan olevan taksikäytössä, sen maakaasusäiliö on suunniteltu niin, ettei se vie matkatavaratilaa. Autossa on tilaa viidelle aikuiselle ja sen sisätilat ovat suuremmat kuin vanhassa Sagassa.
Kolmas sukupolvi > Saga (2010–2011)

| Proton Saga |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Malesia
Valmistaja:  Proton
Korimalli:  4-ovinen sedan
Neljäs sukupolvi > Saga (2011–)

| Proton Saga |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Malesia
Valmistaja:  Proton
Korimalli:  4-ovinen sedan
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Proton Saga Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Saga Aeroback viistoperä, automaatti
Proton Saga
Proton Iswara takseja
Proton Iswara taksina

Campro 1,3 litran moottori
Käännös suomeksi
RN Renna

| RN Renna |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Odero-Terni-Orlando, Livorno
Kölinlasku:  31. toukokuuta 1942
Laskettu vesille:  5. joulukuuta 1942
Poistui palveluskäytöstä:  saksalaisten valtaama 1943 Uj6085
Loppuvaihe:  tuhoutunut ilmahyökkäyksessä
Tekniset tiedot
Uppouma:  670 t (standardi) 740 t (kuormattu)
Pituus:  58,8 m (kokonaispituus)
Leveys:  8,71 m
Syväys:  2,53 m
Koneteho:  3 500 bhp
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  110
Aseistus
Aseistus:  1 x OTO 100 mm/47 M1937 -tykkiä 3 x Scotti 20 mm/70 IF M1939/OM M1941 -ilmatorjuntatykkiä 4 x Breda 20 mm/65 M1935 -ilmatorjuntatykkiä 2 x 450 mm torpedoputkea 10 x syvyyspomminheitintä
RN Renna (ital. Regia Nave Renna) oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Gabbiano-luokan korvetti.
Valmistus

Alus tilattiin Livornosta Odero-Terni-Orlandolta, missä köli laskettiin 31. toukokuuta 1942. Alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 5. joulukuuta.
Palvelus

Saksalaiset valtasivat 1943 aluksen, jonka liittivät laivastoonsa nimellä Uj6085. Alus tuhoutui ilmahyökkäyksessä.
Diaspora

Esimerkki diasporasta: somalien jakautuminen maailmassa.
Diaspora tarkoittaa uskonnollista tai kansallista ryhmää, joka on hajaantunut eli joutunut muuttamaan uuteen maahan.
Käsitteen historia

Antiikin kreikkalaiset käyttivät diaspora-sanaa aluksi siirtokuntien perustamisen kautta tapahtuvan vapaaehtoisen levittäytymisen merkityksessä. Vanhan testamentin kreikankielisessä käännöksessä sanaa käytettiin juutalaisten katastrofaalisesta karkotuksesta Babyloniin Jerusalemin valloituksen 586 eaa. jälkeen. Tämän seurauksena sana sai nykyisen merkityksensä, ja sillä alettiin viitata muihinkin pakon seurauksena hajaantuneisiin kansoihin, kuten armenialaisiin turkkilaisvainojen seurauksena, afrikkalaisiin transatlanttisen orjuuden seurauksena, ja palestiinalaisiin Israelin itsenäistymisen jälkeen.
1980-luvulta alkaen moni etninen ryhmä on aiempaa herkemmin kuvaillut olevansa diasporassa. Myös tutkimuksessa ja mediassa termiä on alettu käyttää aiempaa laajemmin kymmenistä kansanryhmistä eri puolilla maailmaa silloinkin, kun kysesssä ei ole ollut pakotettu muutto. Käsitteen laajentunutta käyttöä on arvosteltu siitä, että siinä joskus niputetaan yhteen sisäisesti hyvin monimuotoisia ryhmiä, kuten puhuttaessa "muslimien diasporasta" tai "intialaisten diasporasta".
Käsitteen laajemmassa merkityksessä YK:n vuoden 2019 raportin mukaan intialainen diaspora on maailman suurin diaspora 17,5 miljoonalla ihmisellä, jota seuraavat meksikolainen diaspora 11,8 miljoonalla ihmisellä ja kiinalainen diaspora 10,7 miljoonalla ihmisellä.
Syyt ja ominaispiirteet

Diasporaan voi olla useita erilaisia syitä. Uhridiasporassa kansa on pakotettu hajaannukseen. Imperiumidiasporassa siirtomaavalta on lähettänyt kansalaisiaan asuttamaan siirtomaitaan. Diaspora voi aiheutua myös työväen, kauppiaiden, liike-elämän edustajien, ammattilaisten tai pakolaisten siirtolaisuudesta, tai uskonnollisista tai kulttuurisista syistä.
Diasporan erottaa muusta siirtolaisuudesta se, että diasporaväestön kulttuuriset, kielelliset, uskonnolliset, historialliset ja tunnesiteet lähtömaahansa säilyvät vahvoina. Diasporaväestö ei assimiloidu uuteen maahansa vaan säilyttää alkuperäiset tapansa. Saman väestön diasporaryhmät eri maissa lisäksi pitävät yhteyttä toisiinsa, nykyaikana etenkin Internetin kautta.
Diasporassa olevat ryhmät kokevat usein kollektiivista traumaa ja ovat uudessa maassaan marginalisoidussa asemassa. Joskus ryhmän keskuudessa nousee liike, joka ajaa paluuta kotimaahan.
Lähtömaiden suhtautuminen

Diasporaryhmien lähtömaat, kuten Kiina ja Intia, suhtautuivat aiemmin usein vihamielisesti omien kansalaistensa diasporiin ulkomailla, koska ne muistuttivat näiden maiden kolonialistisesta menneisyydestä. Nykyaikana lähtömaat ovat kuitenkin alkaneet nähdä diasporansa hyvänä tilaisuutena edistää omia kansallisia tai taloudellisia etujaan ulkomailla sekä markkina-alueena lähtömaan tuotteille ja koulutuksen lähteenä. Monet maat ovatkin ryhtyneet antamaan diasporaväestöilleen erilaisia oikeuksia, kuten kaksoiskansalaisuuksia, neuvontaa ja veroetuuksia. Joillain mailla, kuten Meksikolla, Irlannilla, Intialla ja Filippiineillä, on erityisiä ministeriöitä tai virastoja ulkomailla asuvien diasporiensa tarpeita varten.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Diaspora Wikimedia Commonsissa
Livius.org: Diaspora (Arkistoitu – Internet Archive)
News for Diaspora Indian
Viha-rakkaussuhde

Viha-rakkaussuhde on ihmissuhteissa esiintyvä ilmiö, jossa henkilö kokee samaa kohdetta kohtaan sekä voimakkaita myönteisiä että kielteisiä tunteita.
Aivokuvantamistutkimuksissa on havaittu rakkauden ja vihan keskusten sijaitsevan aivojen eri osissa, mutta ne pystyvät toimimaan samanaikaisesti. Molempiin tunteisiin liittyy voimakas keskittyminen tiettyyn kohteeseen sekä lisääntynyt fyysinen ja henkinen kiihotustila. Tämä energia voi muuttaa nopeasti muotoaan rakkaudesta vihaksi ja päinvastoin.
Viha-rakkaussuhteen syntyyn vaikuttavat usein psykologiset tekijät kuten hylätyksi tulemisen pelko tai pettymys. Evoluutiobiologian näkökulmasta vihan tunne rakkauden kohdetta kohtaan on kehittynyt auttamaan irtautumaan toivottomasta suhteesta. Yalen yliopiston tutkimuksen mukaan taipumus nähdä ihmissuhde joko täysin myönteisenä tai kielteisenä on yhteydessä matalaan itsetuntoon.
Ilmiö ei rajoitu vain parisuhteisiin, vaan viha-rakkaussuhteeksi voidaan kuvailla myös suhteita esimerkiksi harrastuksiin, paikkoihin tai kulttuurisiin tapoihin.
RN Ape

| RN Ape |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Navalmeccanica, Castellammare di Stabia
Kölinlasku:  6. toukokuuta 1942
Laskettu vesille:  22. marraskuuta 1942
Palveluskäyttöön:  15. toukokuuta 1943
Poistui palveluskäytöstä:  1980
Tekniset tiedot
Uppouma:  670 t (standardi) 740 t (kuormattu)
Pituus:  58,8 m (kokonaispituus)
Leveys:  8,71 m
Syväys:  2,53 m
Koneteho:  3 500 bhp
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  110
Aseistus
Aseistus:  1 x OTO 100 mm/47 M1937 -tykkiä 3 x Scotti 20 mm/70 IF M1939/OM M1941 -ilmatorjuntatykkiä 4 x Breda 20 mm/65 M1935 -ilmatorjuntatykkiä 2 x 450 mm torpedoputkea 10 x syvyyspomminheitintä
RN Ape (ital. Regia Nave Ape) oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Gabbiano-luokan korvetti.
Valmistus

Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Navalmeccanicalta, missä köli laskettiin 6. toukokuuta 1942. Alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 22. marraskuuta ja liitettiin laivastoon 15. toukokuuta 1943.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 1980.
Iranilaiset kielet
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kümmel, Martin Joachim. "Areal developments in the history of Iranic: West vs. East." BOOK OF ABSTRACTS. (englanniksi)
Encyclopaedia Iranica: Iranian languages and scripts[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Khodadad Rezakhani: The Iranian Language Family (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
RN Vespa

| RN Vespa |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Navalmeccanica, Castellammare di Stabia
Kölinlasku:  4. toukokuuta 1942
Laskettu vesille:  22. marraskuuta 1942
Palveluskäyttöön:  2. syyskuuta 1943
Poistui palveluskäytöstä:  Saksalaisten valtaama 1943 Uj2221
Loppuvaihe:  miehistönsä upottama 24. huhtikuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  670 t (standardi) 740 t (kuormattu)
Pituus:  58,8 m (kokonaispituus)
Leveys:  8,71 m
Syväys:  2,53 m
Koneteho:  3 500 bhp
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  110
Aseistus
Aseistus:  1 x OTO 100 mm/47 M1937 -tykkiä 3 x Scotti 20 mm/70 IF M1939/OM M1941 -ilmatorjuntatykkiä 4 x Breda 20 mm/65 M1935 -ilmatorjuntatykkiä 2 x 450 mm torpedoputkea 10 x syvyyspomminheitintä
RN Vespa (ital. Regia Nave Vespa) oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Gabbiano-luokan korvetti.
Valmistus

Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Navalmeccanicalta, missä köli laskettiin 4. toukokuuta 1942. Alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 22. marraskuuta ja liitettiin laivastoon 2. syyskuuta 1943.
Palvelus

Saksalaiset valtasivat 1943 aluksen, jonka liittivät laivastoonsa nimellä Uj2221. Miehistö upotti aluksensa 24. huhtikuuta 1944.
Vuorio

Vuorio tai Wuorio on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Anelma Vuorio (1906–1983), kirjailija
Anssi Vuorio (s. 1965), Palvelualojen ammattiliiton varapuheenjohtaja
Antero Vuorio (1920–2013), kirjailija
Eero Vuorio (s. 1948), molekyylibiologian professori
Eero Vuorio (1925–2006), pesäpalloilija
Eetu Vuorio (1892–1949), virkamies, näennäistieteellinen kirjailija
Emil Vuorio (s. 2005), jääkiekkomaalivahti
Esko Vuorio (1933–2024), yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Hannu Vuorio (s. 1941), kirjailija
Jaana Vuorio, Maahanmuuttoviraston ent. ylijohtaja
Juha Vuorio (s. 1961), koripalloilija ja televisiotuottaja
Maria Vuorio (s. 1954), kirjailija
Mikael Vuorio (s. 1984), jääkiekkomaalivahti
Otto Vuorio (1886–1932), kirjailija
Pasi Vuorio, punkmuusikko
Pentti Vuorio (1930–2022), Etelä-Suomen Sanomien päätoimittaja ja tietokirjailija
Pentti Vuorio (1935–2018), kuvataiteilija
Pertti Vuorio (s. 1944), insinööri ja yritysjohtaja, viestintäneuvos
Rainer Vuorio, ent. Forsberg (1856–1916), varatuomari, hovineuvos ja tenorilaulaja
Sulo Vuorio (1916–1952), jääpalloilija
Svantte Vuorio (1890–1971), Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja
Veeti Vuorio (s. 1996), jääkiekkoilija
Ville Vuorio (s. 1991), rockmuusikko ja elokuvakriitikko
Vilma Vuorio, näyttelijä
Väinö Vuorio (1895–1929), poliitikko ja toimittaja
Muodossa Wuorio

Mary A. Wuorio (1924–1988), päätoimittaja ja sarjakuvien suomentaja
Otto Wuorio (1887–1964), rakennus- ja urheilualan vaikuttaja, liikemies, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
Salomo Wuorio (1857–1938), koristemaalari, teollisuusneuvos.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pertti Mattila

|  |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Jussi Väisälä
Tutkimusalue:  Matematiikka
Pertti Esko Juhani Mattila (s. 28. maaliskuuta 1948 Kuusankoski) on suomalainen matemaatikko. Hän on ollut 1989–2003 Jyväskylän yliopiston ja vuodesta 2003 Helsingin yliopiston matematiikan professori.
Mattilä väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1973 ja jatkoi opintojaan ulkomailla, muun muassa Princetonin yliopistossa. Hänen tutkimuskohteenaan ovat olleet fraktaalit. Vuosina 2002–2007 hän oli Jyväskylän yliopiston ja Helsingin yliopiston yhteishankkeen ”Geometrinen analyysi ja matemaattinen fysiikka” -tutkimuksen huippuyksikön johtaja.
Tunnustuksia

Suomalaisen tiedeakatemian jäsen 1996
Magnus Ehrnroothin säätiön palkinto, 2000
Suomen Tiedeseuran jäsen 2007
RN Lucciola

| RN Lucciola |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Navalmeccanica, Castellammare di Stabia
Kölinlasku:  22. kesäkuuta 1942
Laskettu vesille:  21. maaliskuuta 1943
Poistui palveluskäytöstä:  Saksalaisten valtaama
Tekniset tiedot
Uppouma:  670 t (standardi) 740 t (kuormattu)
Pituus:  58,8 m (kokonaispituus)
Leveys:  8,71 m
Syväys:  2,53 m
Koneteho:  3 500 bhp
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  110
RN Lucciola (ital. Regia Nave Lucciola) oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 vesillelaskettu Gabbiano-luokan korvetti.
Valmistus

Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Navalmeccanicalta, missä köli laskettiin 22. kesäkuuta 1942. Alus laskettiin vesille 21. maaliskuuta 1943.
Palvelus

Saksalaiset valtasivat 1943 aluksen, jota ei kuitenkaan otettu palvelukseen. Alus upotettiin. Sodan päätyttyä alus nostettiin ja muutettiin rahtialukseksi.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1934

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1934 Nokialla. Kilpailut toimivat osittain katsastuksena Sollefteån maailmanmestaruushiihtoja varten.
Tulokset > Miehet, 17 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sulo Nurmela | Vehkalahden Veikot | 1.16.08 |
| 2 | Martti Lappalainen | Liperin Kivekkäät | 1.17.25 |
| 3 | Valter Forsell | Vehkalahden Veikot | 1.17.40 |
| 4 | Klaes Karppinen | Iisalmen Visa | 1.17.43 |
| 5 | Kalle Heikkinen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 1.18.25 |
| 6 | Nestori Huupponen | Lahden Hiihtoseura | 1.18.28 |
Miesten 17 km hiihdettiin Nokialla 9. helmikuuta 1934. Aamulla pakkasta oli kisapaikalla -15 astetta. Ilmoittautuneita oli 100 miestä, mutta lähtijöitä oli 83. Parhaan väliajan 11 km:n kohdallla hiihti Vehkalahden Sulo Nurmela johtaen puolella minuutilla ennen Lahden Huupposta, Ounasvaaran Kalle Heikkistä ja Joensuun Katajan M.Partasta. Maalissa Nurmelan ero toiseksi tulleeseen Liperin Martti Lappalaiseen oli lähes 1,5 minuuttia. Lopussa Lappalaisen jälkeen seuraaviksi nousivat toinen vehkalahtelainen Valter Forssell ja Iisalmen Klaes Karppinen.
Tulokset > Miehet, 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Veli Saarinen | Virolahden Sampo | 3.45.15 |
| 2 | Sulo Nurmela | Vehkalahden Veikot | 3.54.13 |
| 3 | Martti Lappalainen | Liperin Kivekkäät | 3.54.21 |
| 4 | Arvi Riivari | Hallan Visa | 3.54.40 |
| 5 | Kalle Heikkinen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 3.55.04 |
| 6 | M.Partanen | Joensuun Kataja | 3.55.18 |
Miesten 50 km hiihdettiin Nokialla 11. helmikuuta 1934. Aamulla pakkasta oli kisapaikalla -8 astetta. Yleisöä oli kisaa katsomassa vajaa 2 000. Ilmoittautuneita oli 52 miestä, mutta lähtijöitä oli vain 39, ja maalin hiihti kaikkiaan 33 miestä. 12 km:n kohdalla kisaa johti Virolahden Veli Saarinen puolella minuutilla ennen Kymintehtaan Urheiluseuran Väinö Liikkasta ja Liikkasesta minuutin jäljessä Puijon Hiihtäjien Asser Autio ja Hallan Riivari. Puolessa matkassa lähdettäessä uudelleen samalle 25 km:n kierrokselle kärjessä oli kolmen minuutin johdossa Saarinen ennen Lahden Hiihtoseuran T.Lanua. Lanun jälkeen seuraavina olivat puolen minuutin päässä Martti Lappalainen ja Nurmela, Liikkanen ja Riivari, jolta oli katkennut matkalla suksi. 45 km:n kohdalla Saarinen johti peräti seitsemällä minuutilla ennen Nurmelaa ja Lappalaista. Maalin tultaessa Veli Saarisen johto oli lähes yhdeksän minuuttia ennen pikamatkan mestaria Vehkalahden Sulo Nurmelaa, josta kahdeksan sekuntia oli jäänyt Liperin Martti Lappalainen. Lopun kova nousija oli Puijon Hiihtäjien Olli Remes, jonka loppusijoitus oli 7. Liikkasen loppusijoitus oli 11.
Tulokset > Miehet, joukkue

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vehkalahden Veikot | S.Nurmela   V.Forsell   I.Porkka | 3.56,32 |  |
| 2 | Ounasvaaran Hiihtoseura | K.Heikkinen   A.Valkama   P.Niemi | 4.01,19 |  |
| 3 | Kotkan Into | M.Husu   V.Toikka   V.Tolsa | 4.01,30 |  |
Kilpailu perustui Nokialla 9.2. hiihdetyn 17 kilometrin kisan yhteistuloksiin - kolmen hiihtäjän yhteisaika.
Tulokset > Naiset, 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helga Koskimies | Vehkalahden Veikot | 30.19 |
| 2 | Impi Tasa | Virolahden Sampo | 30.48 |
| 3 | Anni Onnia | Tampereen Hiihtoseura | 33.00 |
| 4 | Vilma Harju | Vehkalahden Veikot | 33.11 |
| 5 | Olga Lyyra | Kymintehtaan Urheiluseura | 33.46 |
| 6 | Kaisa Lehmusto | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 35.01 |
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Seura | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sauli Pälli | Kouvolan Hiihtoseura | 212,0 | 41,5 - 48,0 m |
| 2 | Lauri Valonen | Lahden Hiihtoseura | 209,0 | 41,0 - 43,0 m |
| 3 | Rolf Durchman | Lahden Hiihtoseura | 208,5 | 41,0 - 46,0 m |
| 4 | Veikko Iivanainen | Puijon Hiihtäjät | 203,4 | 34,0 - 43,0 m |
| 5 | Väinö Tiihonen | Puijon Hiihtäjät | 202,7 | 40,5 - 42,0 m |
| 6 | Erkki Järvinen | Lahden Hiihtoseura | 198,9 | 35,5 - 41,5 m |
Kilpailu käytiin Nokialla 11. helmikuuta 1934. Katselijoita oli lähes 4 000. Osanottajia oli 33. Alunperin odotettiin tiukkaa kisaa Lahden Valosen ja Kuopion Tiihosen välillä, mutta toisin kävi. Mestariksi nousi Kouvolan Sauli Pälli Lahden Valosen ja Durchmanin ollessa seuraavia. Pällin voitto ratkesi pitkällä toisella hypyllä hypätessään 48 metriä, kun Valosella se jäi 43 metriin. Kuopiolaisista Veikko Iivanainen oli nyt parempi Väinö Tiihosta. Entisistä nimimiehistä Lahden Hiihtoseuran Paavo Nuotio oli sijalla 9.