stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
J. L. Runebergin virret
Runebergin kirjoittamia virsiä > Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suomenkielisessä virsikirjassa (1986)

124 Käy köyhään sydämeeni (Suom. Maria Joutsen 1900, säv. keskiajalta / Saksassa 1524 )
183 On meillä aarre verraton (Suom. Knut Legat Lindström 1860, säv .Burkhard Waldis 1553)
185 Herra, annat sanassasi (Suom. Knut Legat Lindström 1860, uud. komitea 1984, säv. Heinrich Albert 1642)
186 Nyt kuinka kiittäisimme (Suom. Kaarle Martti Kiljander 1867, uud. Niilo Rauhala 1984, säv. Toisinto Noormarkusta)
196 On Herran temppelissä (Suom. Rauhansäveliä 1894, Alpo Noponen 1904, uud. Niilo Rauhala 1984, säv. Toivo Kuula 1918)
367 On autuasta Jeesukseen (Suom. Julius Krohn 1880, säv. Saksassa 1538)
431 Ken on mun lähimmäiseni (Suom. 1857, uud. Carl Gustaf von Essen 1867, säk. 5 komitea 1937, uud. komitea 1984, säv. Burkhard Waldis 1553)
459 Taivaat kaikki valtiaansa (Suom. Knut Legat Lindström 1858. Uud. komitea 1937, säv. Karl Johan Moring 1863)
490 Mä silmät luon ylös taivaaseen (Suom. 1863 uud. Julius Krohn 1880, säv. Rudolf Lagi 1867 )
541 Yö synkkä on jo hälvennyt (Suom. Knut Legat Lindström 186, uud. Anna-Maija Raittila 1984, säv. pohjoismainen / Suomessa 1911)
573 Maa vaikka synnin tähden (Suom. Julius Krohn 1880, uud. virsikirjaehdotuksen tarkastajakunta 1938, Heikki Vaahtoniemi 1984, säv. Melchior Vulpius 1609)
577 Sun kätes, Herra, voimakkaan (Suom. Lasten Suometar 1857, Wäinö Havas 1938, säv. keskiajalta / Suomessa 1702 )
593 Maan päällä aina, ihminen. Säk. 1–3, 5–8 (Suom. August Ahlqvist 1866, uud. komitea 1937, uud. ja säk. 4 (Suom. Pekka Kivekäs ja komitea 1984, säv. keskiajalta / Saksassa 1530)
609 Jää hyvästi nyt, sinä maailma, jää (Suom. Kaarle Martti Kiljander ja komitea 1867, uud. komitea 1937, 1984, säv. Loys Bourgeois 1551 / Suomalainen toisinto)
817 Luo näihin kahteen katseesi (Suom. Alpo Noponen 1906, uud. Niilo Rauhala 1995, säv. Rudolf Lagi 1867)
Runebergin ruotsintamia tai uudistamia virsiä
86 Maailman ääriin kaikukoon (Paul Gerhardt 1653. Ruots. Johan Ludvig Runeberg 1857. Suom. Julius Krohn 1880, uud. komitea 1984, säv. Heikki Klemetti 1907)
85 Herra, annat sanassasi (Olof Kolmodin 1734, uud. Johan Ludvig Runeberg 1857. Suom. Knut Legat Lindström 1860, uud. komitea 1984, säv.)
351 Taas ahdistuksen alta (Haqvin Spegel 1694, suom. Kaarle Martti Kiljander 1867. Uud. komitea 1937, säv. toisinto Mikkelistä)
403 Oi Herra, vakavasti (Säk. 1 Petrus Brask viim. 1690, uud. Jakob Boëthius 1694, J.L. Runeberg 1857, säk. 2 Runeberg 1857, säk. 3–4 mahd. Z. Topelius 1869. Suom. Julius Krohn 1880, uud. komitea 1937, säv. Ranskassa 1539)
410 Maailman tungoksessa käy (Säk. 1–2 ja 4–6 Johan Ludvig Runeberg 1857, säk. 4, säk. 1–2 ja 4–6 Johan Ludvig Runeberg 1857, säk. 3 Jakob Henrik Roos 1861. Suom. Kaarle Martti Kiljander 1867. Säk. 7 1871. Uud. komitea 1984, säv. toisinto Sortavalasta)
421 Siion, kutsu kansat maan (Säk. 1–6, 8–9) Haqvin Spegel, uud. Johan Ludvig Runeberg 1857, säk. 7 Jakob Henrik Roos 1861, säv. Böömissä 1541)
Runebergin kirjoittamia virsiä > Ruotsin kirkon virsikirjassa 1986 (Den svenska Psalmboken)

64 En dyr klenod, en klar och ren /On meillä aarre verraton (Suom. Knut L. Lindström 1860, uud. Niilo Rauhala 1984, 2000, säv. Wittenberg 1565)
80 Hur ljuft det är komma/ On Herra temppelissään (Suom. Alpo Noponen 1904, uud. Niilo Rauhala 1998, säv. Isidor Dannström 1881 (a), Toivo Kuula 1918 (b)))
82 Gud, se i nåd till dessa två/ Luo näihin kahteen katseesi (Suom. Niilo Rauhala 1995, säv. Strasbourg 1545)
141 Han på korset, han allena /Ristin mies on autuuteni (Suom. Pekka Kivekäs 199, säv. Johann H. Schein 1623/ Johann Crüger 1640)
210 Jag lyfter ögat mot himmelen /Nyt kohti taivasta katselen (Suom. 1863, uud. suom. Anna-Mari Kaskinen 1998, säv. Oskar Lindberg 1917)
507 Till natt det åter lider / Yön helmaan päivä painuu (Suom. Mikael Nyberg 1900 uud. suom. Niilo Rauhala 1996, säv. Nicolaus Selnecker 1587 /Johann Crüger 1649)
593 Bevara Gud, vårt forsterland /Kätesi, Herra, voimakkaan (Suom. 1857, 1923, uud. suom. Pekka Kivekäs 1999, säv Frankfurt am Main (Johann  B . König?) 1738)
647Jag lyfter ögat mot Himmelen /Nyt silmät luon ylös taivaaseen (Suom. tuntematon 1863, uud. Niilo Rauhala 1984, 2001, säv. Rudolf  Lagi 1867)
Ruotsin kirkon suomenkielisen virsikirjan (2002) lisäyksessä.
703 Taivaat kaikki valtiaansa /Himlars rymd sin konung ärar (Suom. Knut L. Lindstöm 1858, uud. Niilo Rauhala 1984, säv. Karl J. Moring 1863)
705 Käy köyhään sydämeeni/ Kom till mitt arma hjärta (Suom. Maria Joutsen 1900, säv. kansansävelmä Saksassa/Erfurt 1524)
Runebergin muokkaamat virret
99 Gud vår Gud, för världen all Herra, armostasi me (Haquin Spegel Ps. 72 muk. 1694, uud. Johan L. Runeberg 1857, Anders Frostenson 1976, suom. Elias Lönnrot 1864, uud. suom. Pekka Kivekäs 1989, säv.keskiaikainen hymnisävelmä/Erfurt 1524)
478 Du morgonstjärna, mild och ren./On kirkas aamutähti nyt (Philipp Nicolai 1559, uud. Johan L. Rubeberg 1857 Britt G. Hallqvist 1982. Suom. Hemminki Maskulainen v:n 1605 virsikirjaan, uud. Kaarle M. Kiljander 1867, Suomen vk.-komitea 1984, Anna-Mari Kaskinen 1999, säv. Philipp Nicolai 1599)
Runebergin kirjoittamia virsiä > Norjan kirkon virsikirjassa

754 Du Herre, som er stark og stor ( Nordhahl Rolfsen 1998 ja Rasmus Flo 1889, säv Edvard Grieg 1894, 1905).
Runebergin kirjoittamia virsiä > Islannin kirkon virsikirjassa

262 Ó, himnafaðir, hjá oss ver (Sigurjón Guðjónsson, säv. M. Luther 1539)
Emelie

| Emelie |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  19. toukokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Emilia, Emilie
Vastineita eri kielissä:  Aemlila, Emily, Émilie
Nimen alkuperä:  Emil-nimen naispuolinen vastine
Infobox OKNimi-testi OK: 
Emelie on ruotsalainen naisen etunimi. Emilia-nimen tavoin se on alkuperältään Emil-nimen naispuolinen vastine.
Suomessa nimi Emelie on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu tammikuuhun 2025 mennessä 1115 henkilölle.  Emelien nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 19. toukokuuta.
Tunnettuja Emelie-nimisiä

Emelie Andersson (s. 1996), ruotsalainen jalkapalloilija
Emelie Berggren (s. 1982), ruotsalainen jääkiekkoilija
Emelie Degerholm (1847–1909), suomenruotsalainen näyttelijä ja kirjailija
Emelie Irewald (s. 1984), ruotsalainen laulaja
Emelie Lundberg (s. 1993), ruotsalainen jalkapallomaalivahti
Emelie Schepp (s. 1979), ruotsalainen rikoskirjailija
Emelie Sederholm, Venior (s. 1994), suomalainen laulaja ja lauluntekijä
Emelie Wikström (s. 1992), ruotsalainen alppihiihtäjä
Emelie Öhrstig (s. 1978), ruotsalainen maastohiihtäjä ja pyöräilijä
Rolf Pipping

Rolf Pipping
Hugo Rudolf (Rolf) Pipping (1. kesäkuuta 1889 Kiel, Saksan keisarikunta – 7. joulukuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä. Hän oli Åbo Akademin ruotsin kielen ja pohjoismaisen filologian professori 1928–1956 ja rehtori 1936–1942. Hän julkaisi ja varusti selityksin Eerikinkronikan
Pipping tuli ylioppilaaksi 1907 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1912 ja filosofian lisensiaatiksi 1919. Hän opiskeli ulkomailla Göteborgissa, Tukholmassa ja Uppsalassa. Pipping tuli Åbo Akademin ruotsinkielen opettajaksi 1919 ja hänet nimitettiin Åbo Akademin dosentiksi 1920 ja professoriksi 1928. Hän toimi lisäksi Turun ruotsalaisen yhteiskoulun opettajana 1923–1927 ja oli Åbo Akademin ylioppilaskunnan puheenjohtajana 1919–1921. Pipping kirjotti yleistajuisia artikkeleita Finsk Tidskrift-aikakauslehteen.
Hänen kehittämänsä termi sakprosa (asiaproosa) on levinnyt laajaan käyttöön. Hän sai filosofian kunniatohtorin arvon 1954 Göteborgin yliopistosta.
Hänen isänsä oli kielitieteilijä Knut Hugo Pipping.
Julkaisuja

Kommentar till Erikskrönikan 1926
Språk och stil, 1940, uusintapainos 1964
Yhdysvaltain presidentin virkaanastujaiset

Barack Obaman virkaanastujaiset 20. tammikuuta 2009. Taustalla Yhdysvaltain kongressitalo.
Yhdysvaltain presidentin virkaanastujaiset on seremonia, jossa Yhdysvaltain presidentiksi valittu astuu neljän vuoden toimikauden virkaan ja vannoo presidentin virkavalan. Seremonia järjestetään joka neljäs vuosi. Vuodesta 1937 lähtien virkaanastujaiset on järjestetty 20. tammikuuta eli 72–78 päivää marraskuussa pidettyjen presidentinvaalien jälkeen. Virkaanastujaispäivä ei ole julkinen vapaapäivä.
Virkaanastujaiset järjestetään usein Yhdysvaltain kongressitalolla Washingtonissa, mutta tämä ei ole pakollista. Vuoteen 2025 mennessä virkavala oli vannottu kongressitalolla 56 kertaa, Valkoisessa talossa 6 kertaa, muualla Washingtonin kaupungissa kahdesti, Washingtonin ulkopuolella 7 kertaa sekä kerran Old Brick Capitol -rakennuksessa, jonka paikalla sijaitsee nykyisin Yhdysvaltain korkeimman oikeuden rakennus. Ensimmäisen presidentin George Washingtonin ensimmäiset virkaanastujaiset pidettiin vuonna 1789 New Yorkin Federal Hallin toisen kerroksen parvekkeella.
Virkaanastujaisissa presidentti vannoo virkavalansa puoleen päivään mennessä. Virkavalansa vasta vannonut presidentti pitää tämän jälkeen virkaanastujaispuheen. Tämän lisäksi järjestetään myös muuta ohjelmaa, ja sen sisällöstä päättää kongressin virkaanastujaiskomitea. Varapresidentti vannoo virkavalansa ennen presidenttiä.
Viimeisimmät virkaanastujaiset järjestettiin 20. tammikuuta 2025, kun Donald Trump astui uudelleen presidentin virkaan.
Pyhäjärvi (täsmennyssivu)

Pyhäjärvi on yleinen järvennimi Suomessa. Ympäristöhallinnon Hertta-tietopalvelussa Pyhäjärviä on 38 kpl, joukossa useita suuria ja tunnettuja järviä. Nimi on esiintynyt myös kolmen kunnan nimenä Suomessa sekä muiden asuttujen paikkojen nimenä ja sukunimenä.
Nimi voi viitata muun muassa seuraaviin:
Kaupunkeja ja kuntia

Pyhäjärvi, kaupunki Suomessa (vuoteen 1968 Pyhäjärvi Ol, 1993-1995 Pyhäsalmi)
Pyhäjärvi Ul, entinen kunta Uudellamaalla, nykyisin osa Karkkilaa
Pyhäjärvi Vpl, entinen Suomen Viipurin läänin kunta Karjalankannaksella
Pyhäjärvi eli Plodovoje, nykyinen maalaiskunta Leningradin alueella Karjalankannaksella
Pyhäjärvi eli Svjatozero, entinen Venäjän keisarikunnan kunta Aunuksen Karjalassa
Pyhäjärvi eli Svjatozero, nykyinen maalaiskunta Karjalan tasavallassa Venäjällä
Pyhäjärven piiri, entinen piiri Karjalan tasavallassa Venäjällä
Kyliä

Pyhäjärvi, kylä Inarissa
Pyhäjärvi, kylä Kittilässä
Pyhäjärvi, kylä Pelkosenniemellä
Pyhäjärvi, kylä Pieksämäellä.
Henkilöitä

Maaret Pyhäjärvi, suomalainen ohjelmistotestaaja, ohjelmistoalan kouluttaja, tapahtumajärjestäjä ja puhuja
Petri Pyhäjärvi (s. 1982), suomalainen jääkiekkoilija
Viivi Pyhäjärvi (s. 1999), suomalainen lentopalloilija
Järviä

Pyhäjärvi, järvi Artjärvellä Orimattilassa
Pyhäjärvi, järvi Asikkalassa
Pyhäjärvi, järvi Enontekiön eteläosassa
Pyhäjärvi, järvi Enontekiön pohjoisosassa
Pyhäjärvi, järvi Heinolassa
Pyhäjärvi, järvi Hämeenkyrössä
Pyhäjärvi, järvi Hauholla Hämeenlinnassa
Pyhäjärvi, järvi Inarin eteläosassa
Pyhäjärvi, järvi Inarin länsiosassa Angelissa
Pyhäjärvi, järvi Inarin pohjoisosassa
Pyhäjärvi, järvi Inarissa
Pyhäjärvi, järvi Juvalla
Pyhäjärvi, järvi Karkkilassa
Pyhäjärvi, järvi Karjalan tasavallan Prääsän piirissä Venäjällä
Pyhäjärvi, järvi Suomen ja Venäjän rajalla, Suomessa Kiteellä ja Parikkalassa, Venäjällä Karjalan tasavallassa
Pyhäjärvi, järvi Kittilässä
Pyhäjärvi, järvi Kittilässä
Pyhäjärvi, järvi Kittilässä
Pyhäjärvi, järvi Konnevedellä ja Äänekoskella
Pyhäjärvi, järvi Kouvolassa (entisten Jaalan ja Valkealan alueilla) ja Iitissä
Pyhäjärvi, järvi Kuhmoisissa
Pyhäjärvi, järvi Kuusamon Rukassa
Pyhäjärvi, järvi Kuusamon pohjoisosassa
Pyhäjärvi, järvi Pelkosenniemellä
Pyhäjärvi, järvi Petäjävedellä
Pyhäjärvi, järvi Pieksämäellä
Pyhäjärvi, järvi Pyhäjärvellä
Pyhäjärvi, järvi Karjalankannaksella Venäjällä, entisessä Pyhäjärven Vpl ja nykyisessä Pyhäjärven kunnassa
Pyhäjärvi, järvi Pälkäneellä
Pyhäjärvi, järvi Rovaniemellä
Pyhäjärvi, järvi Saarijärven reitissä Saarijärven ja Äänekosken kaupungeissa
Pyhäjärvi, järvi Sallassa
Pyhäjärvi, järvi Savukoskella
Pyhäjärvi, järvi Simossa
Pyhäjärvi, järvi Sulkavalla, Rantasalmella ja Juvalla
Pyhäjärvi, järvi Suomussalmella
Pyhäjärvi, järvi Säkylässä, Eurassa ja Yläneellä Pöytyällä
Pyhäjärvi, järvi Tammelassa
Pyhäjärvi, järvi Tampereella, Pirkkalassa, Nokialla, Vesilahdessa ja Lempäälässä
Pyhäjärvi, järvi Kullaalla Ulvilassa
Pyhäjärvi, järvi Utsjoella
Huhtia-Pyhäjärvi, järvi Petäjävedellä
Iso-Pyhäjärvi, järvi Suojärven kunnassa Karjalan tasavallassa Venäjällä
Pieni-Pyhäjärvi, järvi Suojärven kunnassa Karjalan tasavallassa Venäjällä
Pyhä järvi, entinen järvi Deloksen saarella Kreikassa.
Muita merkityksiä

Pyhäjärvi-instituutti, Eurassa toimiva elintarviketalouden tutkimuslaitos
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pyhäjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Raimo Hämäläinen

Raimo Hämäläinen vuonna 1980.
Raimo Pertti Hämäläinen (s. 7. heinäkuuta 1948 Helsinki) oli professori ja Aalto-yliopiston perustieteiden korkeakoulun Systeemianalyysin laboratorion esimies. Hämäläinen on emeritusprofessori. Hämäläinen perusti Systeemianalyysin laboratorion Teknilliseen korkeakouluun vuonna 1984.
Hämäläisen tärkeimpiä tutkimusalueita olivat systeemianalyysi ja operaatiotutkimus. Hän on julkaissut yli 180 tieteellistä artikkelia tai kokousesitelmää, ohjannut yli kolmekymmentä väitöskirjaa, ja lisäksi suunnitellut päätöksenteon tukijärjestelmiä. Yksi Hämäläisen näkyvimmistä viime aikaisista tutkimuskohteista on ollut yhdessä professori, filosofi Esa Saarisen kanssa kehitetty systeemiälyn käsite.
Vuonna 2004 The International Society for Multiple Criteria Decision Making palkitsi professori Hämäläisen pitkäaikaisesta ja tuloksellisesta työstään monitavoitteisen päätöksenteon parissa.
Aiheesta muualla

Systeemianalyysin laboratorio - Raimo Hämäläinen, Aalto yliopiston perustieteiden korkeakoulu, Otaniemi.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Tieteilijät:  Google Scholar  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  ORCID  Scopus  zbMATH 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Gudbrandsdalsost

Juustoa näkkileivän päällä.
Gudbrandsdalsost on norjalainen juusto, joka on Norjassa erittäin suosittu. Se on tyypiltään herajuusto. Se on rakenteeltaan kiinteä, maultaan mieto ja se tuoksuu karamellille. Se on väriltään kullanruskeaa. Se tehdään herasta keittämällä, jolloin mukana on myös maitoa ja kermaa. Kun keittämällä on saatu aikaan ruskea massa, siitä tehdään juustopaloja. Gudbrandsdalsostia käytetään aamiaisella paahtoleivän tai vohvelin kanssa. Sitä käytetään myös ruoanlaitossa salaateissa, kastikkeissa ja jälkiruoissa. Se sisältää lehmän ja vuohen maitoa.
Sinä (albumi)

| Sinä Juice Leskinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1990
 Julkaistu: 1990
 Tuottaja(t): Juice Leskinen
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 48.43
 Levy-yhtiö: Johanna
Listasijoitukset
  Suomi: 1. (3 viikkoa, helmikuu 1990) 
Juice Leskisen muut julkaisut
| Minä 1987 | Sinä 1990 | Taivaan kappaleita 1991 |
Sinä on Juice Leskisen albumi, jonka julkaisi vuonna 1990 Johanna, Leskisen ja Grand Slam -yhtyeen omalla GS-alamerkillä. Albumi ylitti kultalevyrajan vuonna 1991. Albumia on myyty yhteensä yli 38 000 kappaletta.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Juice Leskinen.
Kappaleet > A-puoli

Matteus, Markus, Luukas ja mä – 5.07
I Love You – 3.33
Hypätään koskeen – 3.12
En koskaan – 3.25
Iso Gee – 3.09
Herttakuningas ja patarouva – 2.24
Vie minut paratiisiin – 3.25
Kappaleet > B-puoli

Naisen pimeä puoli – 6.07
Rakkaus ja minä – 3.31
Kertakäyttömies – 3.28
Anni Domini – 2.28
Los Siete Hermanos – 3.05
Suutele, Juudas – 2.00
Sinä (yönä lähtivät jäät) – 3.38
Kokoonpano

Juice Leskinen – laulu, kitara
Ippe Kätkä – lyömäsoittimet
Juuso Nordlund – basso
Seppo Alajoki – kitara
Eero ”Safka” Pekkonen – piano, koskettimet, laulu, kitara
Pirkko Kontkanen – viulu
Vesa Hyrskykari – tenorisaksofoni
Holditchin kaivosonnettomuus

| Holditchin kaivosonnettomuus |
| --- | --- |
Päivämäärä:  2. heinäkuuta 1937
Tapahtumapaikka:  Holditch Colliery, Staffordshire, Englanti
Kuolleita:  30
Loukkaantuneita:  8
Holditchin kaivosonnettomuus oli räjähdyksen ja sitä seuranneen tulipalon aiheuttama kaivosonnettomuus 2. heinäkuuta 1937 Chestertonissa, Staffordshiressa, Englannissa.
Kello 5:45 kaksi työmiestä huomasi liekin, joka eteni kohti hiilisuonta. Suonen läheisyydessä oli tuolloin 55 työmiestä, jotka vetäytyivät pääportille. Kaksi miestä jäi jälkeen ja eksyi paksussa savussa. Miesten katoaminen huomattiin 6:35, mutta etsinnöistä luovuttiin pian kun ilmeni että miesten löytyminen elossa oli epätodennäköistä.
Minnie Pitin onnettomuus

| Minnie Pitin onnettomuus |
| --- | --- |

Päivämäärä:  12. tammikuuta 1918
Tapahtumapaikka:  Halmer End, Staffordshire, Yhdistynyt kuningaskunta
Syy:  maanalainen räjähdys
Kuolleita:  155
Minnie Pitin onnettomuus oli Halmer Endissä, Staffordshiressä, Englannissa 12. tammikuuta 1918 tapahtunut kaivosonnettomuus, jonka aiheutti maanalainen metaanikaasun räjähdys. Räjähdyksessä kuoli 155 työläistä, joista alle 16-vuotiaita oli 44.
Onnettomuustutkijoiden mukaan räjähdyksen aiheutti lähes varmasti viallinen lamppu.
Ernest Gellner

| Ernest Gellner |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. joulukuuta 1925 Pariisi, Ranska
Kuollut: 5. marraskuuta 1995 (69 vuotta) Praha, Tšekki
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Oxfordin yliopisto
Instituutti:  London School of Economics   Cambridgen yliopisto   Keski-Euroopan yliopisto
Oppilaat:  Moshe Berent (käännä suomeksi)
Tutkimusalue:  filosofia, antropologia, sosiologia
Ernest Andre Gellner (9. joulukuuta 1925 Pariisi, Ranska – 5. marraskuuta 1995 Praha, Tšekki) oli tšekkiläis-brittiläinen filosofi, antropologi ja sosiologi. Gellner tunnettiin kärkevänä kriittisen rationalismin puolustajana: hän arvosteli epätieteellisinä pitämiään ajattelutapoja ja oppijärjestelmiä. Hänen työnsä koskettaa monia aloja.
Elämä ja ura

Gellner oli lähtöisin tšekinjuutalaisesta perheestä mutta syntyi Pariisissa. Hän vietti lapsuutensa Prahassa ja kävi englanninkielistä koulua. Saksan miehitettyä Tšekkoslovakian vuonna 1939 Gellnerin perhe muutti Englantiin. Toisen maailmansodan loppuvaiheessa Gellner liittyi vähäksi aikaa Tšekkoslovakian armeijaan mutta palasi sitten opiskelemaan Oxfordin yliopistoon. Valmistuttuaan hän siirtyi 1949 opettajaksi London School of Economicsiin, jossa hänestä tuli 1962 filosofian professori. Hän jatkoi virassa vuoteen 1984, jolloin hän siirtyi sosiaaliantropologian professoriksi Cambridgen yliopistoon. Gellner jäi vuonna 1993 eläkkeelle Cambridgesta ja palasi vanhaan kotikaupunkiinsa Prahaan johtamaan Keski-Euroopan yliopiston alaista nationalismin tutkimuskeskusta. Hän kuoli kaksi vuotta myöhemmin 69-vuotiaana Prahan lentoasemalla sydänkohtaukseen.
Päätyöt ja näkemykset

Gellner herätti ensi kerran huomiota julkaistessaan vuonna 1959 kiistellyn teoksen Words and Things, jossa hän arvosteli kovin sanoin Oxfordin yliopistossa tuolloin vallitsevana kielifilosofisena suuntauksena ollutta arkikielen filosofiaa. Gellner kiinnostui 1950-luvulla Bronislaw Malinowskin empiirisestä antropologiasta. Juuri antropologian kautta hän löysi mielenkiintonsa kohteeksi yleismaailmalliset kulttuuri-ilmiöt. Gellnerin seuraavina vuosikymmeninä julkaisemat tutkimukset käsittelivät monia eri aiheita. Hän piti arvokkaimpana empiirisesti kerättyä tutkimustietoa, mutta hänen ainoaksi omaksi kenttätutkimuksekseen jäi tutkimus Marokon heimoyhteisöistä. Tärkeimmissä tutkimuksissaan hän sen sijaan kehitteli vertailun avulla teoreettisia analyyseja hyvin laajoista aiheista.
Gellner suhtautui inholla ”suljettuihin” aatejärjestelmiin, kuten kommunismiin. Hänen on sanottu kannattaneen Karl Popperin vaatimusta avoimesta yhteiskunnasta. Gellnerin mukaan myös esimerkiksi psykoanalyysi oli epätieteellistä, koska se ei ollut avointa tieteelliselle kritiikille. 1990-luvulla Gellner ajautui näkyvään tieteelliseen kiistaan Edward Saidin kanssa. Hän ei hyväksynyt Saidin teoriaa orientalismista, koska hänen mielestään pelkät ajatukset eivät voineet johtaa maailmaa. Gellner arvosteli viimeisinä vuosinaan Margaret Thatcherin ajan Britannian oikeistolaista politiikkaa ja oli lähellä monia brittiläisiä vasemmistoälyköitä, vaikka tuomitsikin myös marxilaisen ajattelun.
Eräs Gellnerin tunnetuimmista töistä on hänen analyysinsa nationalismista. Nationalismintutkijoiden joukossa hänet luetaan niin sanottuun modernistien koulukuntaan, ja hänen teoriaansa on luonnehdittu myös funktionalistiseksi. Hän esitteli teoriansa ensi kerran jo 1964, mutta tunnetuksi se tuli vuonna 1983 ilmestyneestä teoksesta Nations and Nationalism, jossa hän oli kehitellyt sen valmiiseen muotoonsa. Gellner määritteli nationalismin poliittiseksi periaatteeksi, jonka mukaan poliittiset yksiköt (valtiot) on sovitettava kansallisiin yksiköihin. Hän näki nationalismin selityksen ennen kaikkea taloudellisessa kehityksessä ja piti aatehistoriallista kehitystä sen kannalta merkityksettömänä. Hänen mukaansa nationalismin synty oli seurausta teollistumisen aiheuttamasta rationalisoinnin tarpeesta, joka pakotti hävittämään maatalousyhteiskunnassa paikallisyhteisöjen ja säätyjen välillä vallineet kulttuurierot ja johti vaatimuksiin yksikielisyydestä sekä kulttuurisesta yhdenmukaisuudesta kussakin valtiossa. Gellnerin mukaan nationalismin opillinen sisältö on virheellistä, mutta yhteiskunnallisten syiden vuoksi sen syntyminen on väistämätöntä eikä siitä voida päästä eroon. Hän korosti myös sitä, etteivät kansakunnat ole olemassa luonnostaan, vaan nationalismi luo ne. Gellnerin teoriaa nationalismista kritisoi myöhemmin muun muassa hänen entinen oppilaansa Anthony D. Smith.
Teoksia

Words and Things (1959)
Thought and Change (1964)
Saints of the Atlas (1969)
Contemporary Thought and Politics (1974)
The Devil in Modern Philosophy (1974)
Legitimation of Belief (1974)
Spectacles and Predicaments (1979)
Soviet and Western Anthropology (1980) (toim.)
Muslim Society (1981)
Nations and Nationalism (1983)
Relativism and the Social Sciences (1985)
The Psychoanalytic Movement (1985)
The Concept of Kinship and Other Essays (1986)
Culture, Identity and Politics (1987)
State and Society in Soviet Thought (1988)
Plough, Sword and Book (1988)
Postmodernism, Reason and Religion (1992)
Reason and Culture (1992)
Conditions of Liberty (1994)
Anthropology and Politics. Revolutions in the Sacred Grove (1995)
Liberalism in Modern Times. Essays in Honour of José G. Merquior (1996)
Nationalism (1997)
Language and Solitude. Wittgenstein, Malinowski and the Habsburg Dilemma (1998)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ernest Gellner Wikimedia Commonsissa
Ernest Gellner Resource Site. London School of Economics. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef  İslâm Ansiklopedisi
Lahti Scala

Scania L94-alustalle valmistettuja Scaloja Helsingin Rautatientorilla
Helsingin Bussiliikenteen Lahti Scala Scanian uudella KUB-sarjan alustalla Helsingin Itäkeskuksessa
Tampereen Kaupunkiliikenteen Lahti Scala telibussi Keskustorilla.
Lahti Scala on Lahden Autokorin vuosina 2001–2013 valmistama matalalattiainen kaupunkibussikori. Sitä rakennettiin yksinomaan Scanian alustoille koko sen elinkaaren ajan, yhtä poikkeusta lukuun ottamatta:. Scalan nimi on lyhenne sanoista ’Scania’ ja ’Lahden Autokori’. Scala oli yksi Suomen suosituimmista linja-automalleista 2000- ja 2010-luvuilla.