stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saarijärven työväentalo
Rakennus > Työväentalon laajennukset ja remontit

Huhtikuussa 1909 päätettiin rakentaa juhlasali purkamalla tuvan, keittiön ja kahden kammarin väliseinät. Iso remontti tehtiin vuonna 1975. Talossa syttyi tulipalo 31. toukokuuta 1975 yöllä. Palokunta sai rajattua paloa niin, että talo pystyttiin korjaamaan. Ensin korjattiin katto ja juhlasalin lattia. Seuraavaksi vahtimestarin asunnon katto ja seinät levytettiin ja kerhohuone korjattiin. Viimeisenä keittiön lattia tasattiin ja maalattiin. Vuonna 2008 päätettiin tehdä taloon peruskorjausta. Aluksi uusittiin talon eteisen laipio, kattorakenteet ja peltikatto. Sen jälkeen vaihdettiin lämmitysjärjestelmä: öljylämmitys vaihdettiin kaukolämpöön. Samalla parannettiin lämmöneristys. Vuonna 2014 lämpöeristettiin keittiön ja ruokasalin ulkoseinät sekä purettiin niiden vanha sisäverhoilu ja seiniin pistettiin lisäkoolaus. Samalla ulkoseinien sisäpinnat oikaistiin. Pintaverhoiluksi käytettiin kipsilevyä, joka maalattiin valkoiseksi. Viimeisin remontti oli vuonna 2018, kun työväentalon vesikatto ja kattorakenteet uusittiin. Työväentalon ulko- ja sisäpinnat ovat pysyneet samanlaisina, kun ne olivat silloin, kun talo on ostettu. Sisäpinnat on maalattu ja kunnostettu.
Rakennus > Rakennuksen tiedot

Työväentalossa on eteinen, aula, puvustamo, juhlasali, ravintola, keittiö, kaksi vessaa, talonhoitajan asunto, kellari ja yläkerran varasto.
Työväentaloa on vuosien varrella käyttänyt Saarijärven teatteri, eläkejärjestöt, nuorisojärjestöt, liikuntaryhmät, yritykset myynti- ja messutapahtumiin, erilaiset harrasteryhmät , koulut näyttämöharrastuksiin ja seurakunnat oman yhdistystoiminnan lisäksi.
Massiivipuu

Massiivipuu on täyttä puuta oleva rakennusosa, yleensä tukeista määrämittaiseksi sahattua sahatavaraa. Suomessa pääasiallinen raaka-aine on havupuu eli mänty ja kuusi.
Massiaiset

| Massiaiset |
| --- | --- |
 Kaspianmassiainen Hemimysis anomala
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Massiäyriäiset Mysida
Heimo::  Mysidae  Haworth, 1825
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Massiaiset (Mysidae) on toinen kahdesta massiäyriäisten lahkoon kuuluvasta kuoriäyriäisheimosta. Siihen kuuluu noin 170 sukua ja tuhatkunta lajia, mikä on yli 95 % lahkon kaikista lajeista. Lahkon toinen heimo Petalophthalmidae käsittää vain 44 lajia.
Myös kaikki Suomen kahdeksan massiäyriäislajia kuuluvat Mysidae-heimoon.
Marika Laijärvi

| Marika Laijärvi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. syyskuuta 1970 (ikä 54) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  kirjailija, opettaja, kriitikko
Kirjailija
Palkinnot
 Lasten LukuVarkaus -palkinto 2007 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Marika Aurora Laijärvi (ent. Uskali, s. 12. syyskuuta 1970 Helsinki) on suomalainen kirjailija.
Laijärvi on valmistunut filosofian maisteriksi Jyväskylän yliopistosta pääaineenaan saksan kieli ja kulttuuri. Hän on työskennellyt saksan kielen opettajana ja lasten- ja nuortenkirjakriitikkona.
Teokset

Veli ilves.  (Nimellä Marika Uskali)  Helsinki:  WSOY, 2001.  ISBN 951-0-26051-7.
Hopeanorsu.  (Nimellä Marika Uskali)  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-29375-X.
Pietari, Nella ja kulmakunnan kauhu.  (Nimellä Marika Uskali)  Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-31711-X.
Vaihtoaskelia.  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36266-2.
Palkinnot ja tunnustukset

Finlandia Junior -palkintoehdokkuus 2004 (Hopeanorsu)
Arvid Lydecken -palkintoehdokkuus 2006 (Pietari, Nella ja kulmakunnan kauhu)
Lasten LukuVarkaus -palkinto 2007 (Pietari, Nella ja kulmakunnan kauhu)
Topelius-palkintoehdokkuus 2011 (Vaihtoaskelia)
Aiheesta muualla

Marika Laijärvi Suomen Nuorisokirjailijoiden nettimatrikkelissa (Internet Archive)
Marika Laijärvi, Lukukeskus[vanhentunut linkki]
Massigui

| Massigui |
| --- | --- |
 Massigui
 Koordinaatit: 11°51′34″N, 6°46′15″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Koulikoron alue
Piiri:  Dioïlan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  54 300
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Massigui on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Dioïlan piirissä Malissa. Se sijaitsee 80 kilometriä Dioïlasta etelään. Kunnassa on 54 300 ja kylässä 6 400 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).
Massiguin kunta rajoittuu pohjoisessa Dioïlan piirin Kémékafon ja N’Golobougoun, idässä Bancon ja Niantjilan, etelässä Sikasson alueen Bougounin piirin Wolan ja Sanson ja lännessä Domban kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kukkulat. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on metsä- ja heinäsavannia.
Kuntaan kuuluu 47 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, soninkeja, miniankoja ja moseja.
Massiguin kautta kulkee Koulikoron ja Norsunluurannikon rajan välinen maantie RN30. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, keräily, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, riisi sekä myytäväksi kasvatettavat puuvilla, maapähkinä ja hibiskus. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Alueelta viedään paljon polttopuuta Bamakoon.
Massiel

Massiel
Massiel (oik. María de los Ángeles Santamaría Espinosa, s. 2. elokuuta 1947 Madrid) on espanjalainen laulaja, joka voitti Eurovision laulukilpailun vuonna 1968 kappaleella La, la, la jättäen taakseen kuuluisan englantilaisen poplaulajan Cliff Richardin, jonka kappaleesta "Congratulations" tuli myöhemmin iso hitti. Massielin laulajanura on jatkunut vuosikymmeniä ja hän esiintyi vuonna 2005 Congratulations-tapahtumassa, joka juhlisti Euroviisujen 50-vuotista taivalta. Sen lisäksi hän on mm. näytellyt Marian roolin elokuvassa Cantando a la Vida (1968).
voittajat
| --- | --- |
1950–luku:   1956: Lys Assia  1957: Corry Brokken  1958: André Claveau  1959: Teddy Scholten 
1960–luku:   1960: Jacqueline Boyer  1961: Jean-Claude Pascal  1962: Isabelle Aubret  1963: Grethe & Jørgen Ingmann  1964: Gigliola Cinquetti  1965: France Gall  1966: Udo Jürgens  1967: Sandie Shaw  1968: Massiel  1969: Frida Boccara · Lenny Kuhr · Lulu · Salomé 
1970–luku:   1970: Dana  1971: Séverine  1972: Vicky Leandros  1973: Anne-Marie David  1974: Abba  1975: Teach-In  1976: Brotherhood of Man  1977: Marie Myriam  1978: Izhar Cohen / Alphabeta  1979: Gali Atari / Milk & Honey 
1980–luku:   1980: Johnny Logan  1981: Bucks Fizz  1982: Nicole  1983: Corinne Hermès  1984: Herreys  1985: Bobbysocks  1986: Sandra Kim  1987: Johnny Logan  1988: Céline Dion  1989: Riva 
1990–luku:   1990: Toto Cutugno  1991: Carola  1992: Linda Martin  1993: Niamh Kavanagh  1994: Paul Harrington / Charlie McGettigan  1995: Secret Garden  1996: Eimear Quinn  1997: Katrina and the Waves  1998: Dana International  1999: Charlotte Nilsson 
2000–luku:   2000: Olsen Brothers  2001: Tanel Padar / Dave Benton / 2XL  2002: Marie N  2003: Sertab Erener  2004: Ruslana  2005: Elena Paparizou  2006: Lordi  2007: Marija Šerifović  2008: Dima Bilan  2009: Alexander Rybak 
2010–luku:   2010: Lena  2011: Ell & Nikki  2012: Loreen  2013: Emmelie de Forest  2014: Conchita Wurst  2015: Måns Zelmerlöw  2016: Jamala  2017: Salvador Sobral  2018: Netta Barzilai  2019: Duncan Laurence 
2020–luku:   2020: Ei järjestetty  2021: Måneskin  2022: Kalush Orchestra  2023: Loreen  2024: Nemo
Saarijärvi (Keuruu, Kokkomäki)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°13′50″N, 25°02′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Järvinumero:  14.527.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,9 m 
Rantaviiva:  6 km 
Pinta-ala:  0,89 km² 
Tilavuus:  0,0025 km³ 
Keskisyvyys:  2,9 m 
Suurin syvyys:  6,2 m 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi on matala järvi Keuruun itäisimmässä kolkassa Keski-Suomen maakunnan länsiosassa. Sen pinta-ala on 89 hehtaaria. Etäisyys Jyväskylästä on 36 kilometriä länteen ja Keuruun keskustasta 17 kilometriä itään.
Maantiede

Saarijärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,1 kilometriä, leveys lännestä itään on noin 600 metriä. Järven länsiosassa sijaitsee noin 20 aarin laajuinen Isosaari. Järveä ympäröi metsämaa ja suo, itärannalla on yksittäisiä rakennuksia. Aivan altaan pohjoispuolitse kulkee Valtatie 23, jonka pohjoispuolitse kulkee rautatie Keuruulta Jyväskylään. Saarijärveen virtaa laskuoja Salosjärvestä (166,3 metriä mpy), joka sijaitsee noin 800 metriä pohjoiseen. Saarijärven luusua sijaitsee altaan lounaisrannalla, josta lähtee noin kilometrin mittainen Myllypuro etelään Orattiin (163,0 metriä mpy).
Noin 300 metriä Saarijärveltä itään sijaitsee Pieni Saarijärvi (172,6 metriä mpy), joka laskee Saarijärveen.
Saarijärven syvin kohta, 6,2 metriä, sijaitsee altaan pohjoisosassa. Järven vesitilavuus on 2 534 000 kuutiometriä.
Saarijärvi (14.527.1.012) kuuluu Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue (14.52) ja ensimmäinen jakovaihe on Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Saarijärvi on laajin Pirttijoen alueen 17:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Pirttijoen alueesta valtaosa sijaitsee Petäjävedellä, luoteisosa sijaitsee Keuruulla ja lounaisosa Jämsässä.
Keuruulla on toinenkin Saarijärvi. Se sijaitsee Simsiössä noin 30 kilometriä Keuruun itäiseltä Saarijärveltä luoteeseen.
Sakaryan maakunta

Sakaryan sijainti Turkin kartalla.
Sakaryan maakunta sijaitsee Turkin pohjoisrannikolla Marmaran alueella. Maakunnan pääkaupunki on Adapazarı. Vuoden 2015 lopussa arvioitu väkiluku oli 953 000. Se on saanut nimensä alueella virtaavasta Sakarya-joesta, jota kutsuttiin antiikin aikaan Sangariaksi. Sakarya-joki virta suomaiden läpi ja siten vesistöön liittyy useita järviä. Maakunnan eteläosassa on vuoria, jotka kohoavat 1600 metrin korkeuteen.
Sakarya sijaitsee maanjäristyksille alttiilla alueella. Erityisen tuhoisia ovat olleet vuosien 1967 ja 1999 maanjäristykset.
Osmanien valtakunta syntyi Sakaryassa vaikuttaneen heimojohtaja Osman I:n aloittamista valloituksista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maakunnan viralliset verkkosivut (turkiksi)
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Martta Horjander

Marjatta ”Martta” Horjander (o.s. Hakkarainen, 11. helmikuuta 1930 Säyneinen – 16. joulukuuta 2009 Mänttä) oli suomalainen henkinen opettaja, uskonnollinen kirjailija, teosofi ja kristosofi, joka pyrki vuorisaarnan elämänohjeiden käytännöllistämiseen ja rauhanaatteen esille tuomiseen. 1970-luvulla Horjanderin ympärille syntyi Ihmisyyden tunnustajien liike.
Elämä

Martta Horjander aloitti Varkaudessa vuoden 1967 tienoilla sielullisissa vaikeuksissa olevien ihmisten auttamistyön, joka tapahtui välittämällä henkistä parannusvoimaa ja opettamalla. Vuonna 1968 Horjander sairastui, ja toivuttuaan sairaudesta hän koki, että hänellä oli joitakin telepaattisia ja muita yliluonnollisia kokemuksia. Hän koki olleensa myös yhteydessä ns. Ylösnousseisiin Mestareihin (teosofinen käsite), kuten kreivi Saint-Germainiin.
Syksyllä 1974 Horjander alkoi käydä kristosofisissa esitelmä- ja opiskelutilaisuuksissa. Hänen luonaan alkoi käydä myös henkisen tien etsijöitä. Horjander puhui veljeydestä ja henkisestä kulttuurista. Hänellä oli oma visio asuinyhteisöstä. 1970-luvun puolivälissä hän alkoi puhua aiheesta luonaan käyvien kanssa.
Veljeysaatteen innoittamana Horjander ja joukko nuoria vuokrasivat vuonna 1978 Kaavin Ahosenniemellä sijainneen vanhan kansakoulun, jonne he perustivat Ihmisyyden tunnustajiksi nimetyn asuinyhteisön. Vuodesta 1985 yhteisö on toiminut Mänttä-Vilppulassa, jossa sillä on nykyään kolme asuinyhteisöä: Väinölä, Sampola ja Toukola. Horjanderin perustaman yhteenliittymän tarkoituksena on omien sanojensa mukaan "tehdä kasvatus- ja valistustyötä Pekka Ervastin teosofis-kristosofisen elämänymmärryksen käytännöllistämiseksi".
Opetukset

Martta Horjanderille keskeisiä henkisiä opetuksia olivat jälleensyntyminen, karman laki ja aseettomuus. Pekka Ervast oli hänelle tärkein teosofinen opettaja. Horjander halusi uudistaa teosofista liikettä käytännölliseen suuntaan. Hän ei kuitenkaan löytänyt ajatuksilleen kannatusta jo olemassa olevien liikkeiden piiristä, ja katsoi siksi olevansa pakotettu perustamaan uuden teosofisen ryhmittymän. Horjanderin johtoajatus oli, että veljeysihanne tuli viedä aivan käytännön tasolle.
Teoksia

Aikamme annettu apu. Martta Horjanderin kirjoituksia vuosilta 1976–1995 (Ihmisyyden tunnustajat, 1996)
Martan vuosi. Martta Horjanderin mietelmiä vuoden jokaiselle päivälle (Ihmisyyden tunnustajat, 1994)
Martta Horjanderin mietelmiä vuoden jokaiselle päivälle (Ihmisyyden tunnustajat, 2001)
Puheenvuoroja (Ihmisyyden tunnustajat, 2017)
Ruusuja annan nyt sulle. Martta Horjanderin lauluja ja runoja; nuottikirja (Ihmisyyden tunnustajat, 1987)
Marjo Matikainen-Kallström

| Marjo Matikainen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Marjo Matikainen-Kallström
Syntynyt: 3. helmikuuta 1965 (ikä 59) Lohja
Uran tiedot
Seura:  EHS
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  1984–1989
Voitot:  8
Palkintokorokkeella:  16
 Tietolaatikko päivitetty 6.3.2019 
| Mitalit> Maa:  Suomi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Suomi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Suomi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Maa:  Suomi> Naisten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Calgary 1988 | 5 km (p) |  |
|  Pronssia | Sarajevo 1984 | 4×5 km viesti |  |
|  Pronssia | Calgary 1988 | 4×5 km viesti |  |
|  Pronssia | Calgary 1988 | 10 km (p) |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oberstdorf 1987 | 5 km (p) |  |
|  Kultaa | Lahti 1989 | 15 km (p) |  |
|  Kultaa | Lahti 1989 | 4×5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 1987 | 10 km (p) |  |
|  Hopeaa | Lahti 1989 | 10 km (v) |  |
|  Pronssia | Lahti 1989 | 10 km (p) |  |
|  Pronssia | Lahti 1989 | 30 km (v) |  |
Marjo Tuulevi Matikainen-Kallström (o.s. Matikainen, s. 3. helmikuuta 1965 Lohja) on suomalainen kilpailu-uransa lopettanut hiihtäjä ja moninkertainen arvokisavoittaja. Hän toimi europarlamentaarikkona, kokoomuksen kansanedustajana ja Espoon kaupunginvaltuutettuna. Hän oli puolueensa varapuheenjohtaja kesäkuuhun 2006 asti.
Urheilu-ura

Matikainen oli 1982 nuorten MM-kisoissa Suomen viestipronssia voittaneessa joukkueessa. Seuraavana vuonna hän voitti nuorten MM-kisoissa viestikultaa. Matikainen voitti ensimmäisen aikuisten Suomen-mestaruutensa vuonna 1984. Samana vuonna hän oli Sarajevon olympialaisissa viidellä kilometrillä 22. ja oli mukana Suomen viestijoukkueessa, joka voitti olympiapronssia. Seefeldin MM-kisoissa 1985 Matikainen sijoittui viidellä kilometrillä 11:nneksi ja viestissä neljänneksi. Seuraavana vuonna hän voitti hiihdon maailmancupin ja vuoden lopuksi hänet valittiin Suomen vuoden urheilijaksi.
Matikainen voitti Oberstdorfin MM-kisoissa 1987 kultaa viidellä kilometrillä ja hopeaa kymmenellä kilometrillä. Hän hiihti neljänneksi 20 kilometrin kilpailussa. Hän uusi maailmancupin ja Suomen vuoden urheilija -voittonsa. Seuraavana vuonna Calgaryn olympialaisissa Matikainen voitti olympiakultaa viiden kilometrin kilpailussa. Kymmenen kilometrin henkilökohtaisella matkalla ja viestissä hän saavutti olympiapronssia. Hän voitti myös kauden maailmancupin. Lahden MM-kisoissa 1989 Matikainen voitti MM-kultaa 15 kilometrin perinteisen tyylin hiihdossa ja MM-hopeaa kymmenen kilometrin vapaan tyylin kisassa. Kisojen kymmenen kilometrin perinteisen ja 30 kilometrin vapaan tyylin kilpailuista hän voitti molemmista MM-pronssia. Lisäksi hän oli mukana Suomen viestijoukkueessa, joka voitti MM-kultaa. Hänet valittiin vuoden lopuksi Suomen vuoden urheilijaksi.
Juniori-ikäisenä Matikainen juoksi nuorten SM-tasolla 800 metriä ja osallistui maastokisoihin. Hänen ennätyksensä 800 metrillä on 2.16,42 vuodelta 1986. Yleisurheilussa Matikaisen seura oli Espoon Tapiot.
Urheilu-ura > Saavutukset

Matikainen voitti hiihdossa 11 arvokisamitalia. Henkilökohtaisilla matkoilla hän voitti kolme kultaa: viiden kilometrin perinteisellä hiihtotavalla Obertsdorfin MM-kisoissa 1987 ja Calgaryn olympialaisissa 1988 sekä 15 kilometrin perinteisessä hiihdossa Lahden MM-kisoissa 1989. Matikainen voitti hiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun vuosina 1986–1988.
Matikainen valittiin Vuoden urheilijaksi 1986, 1987 ja 1989. Hänet valittiin neljä kertaa 1986–1989 pääkaupunkiseudun parhaaksi urheilijaksi. Hän lopetti huippuhiihdon 24-vuotiaana keväällä 1989.
Urheilu-ura > Doping-epäilyt

Huhtikuussa 2008 Nelosen uutiset kertoi, että Matikaisen pöydällä oli ollut EPO-hormonipullo hiihtomaajoukkueen leirillä vuonna 1988. Nelosen tiedot perustuvat kahden maajoukkueen jäsenen (Erja Kuivalainen ja Jaana Savolainen) valaehtoisiin lausuntoihin. Matikainen-Kallström kiisti olleensa koskaan uransa aikana tekemisissä EPO-hormonin tai muiden kiellettyjen aineiden kanssa. EPO on ollut Kansainvälisen olympiakomitean kiellettyjen aineiden listalla vuodesta 1990.
Kesäkuussa 2008 myös Suomen maastohiihdon entinen päävalmentaja Kari-Pekka Kyrö väitti Matikaisen käyttäneen dopingia hiihtomenestyksen saavuttamiseen. Matikainen-Kallströmistä tehtiin tietojen perusteella rikosilmoitus, mutta syyttäjä ei löytänyt väitteille näyttöä.
Työura ja politiikka

| Eduskuntavaalit> Vuosi | Eduskuntavaalit> Vaalipiiri | Eduskuntavaalit> Äänet | Eduskuntavaalit> Tulos | Eduskuntavaalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Uusimaa | 10 807 | valittiin |  |
| 2007 | Uusimaa | 6 249 | valittiin |  |
| 2011 | Uusimaa | 3 360 | valittiin |  |
Kunnallisvaalit
| Vuosi | Kunta | Äänet | Tulos |  |
| 2004 | Espoo | 2 457 | valittiin |  |
| 2008 | Espoo | 2 536 | valittiin |  |
Europarlamenttivaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |  |
| 1996 | Suomi | 77 120 | valittiin |  |
| 1999 | Suomi | 107 444 | valittiin |  |
Urheilu-uransa jälkeen Matikainen-Kallström valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1992. Hän on työskennellyt Imatra Steelillä (1989–1990), Neste Oy:ssä (1992), IVO International Oy:ssä (1992–1995) ja ennen siirtymistään politiikkaan Posiva Oy:ssä (1996).
Vuoden 1996 europarlamenttivaaleissa Matikainen-Kallström valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi kokoomuksen listalta. Hän sai puolueessaan Kirsi Pihan (147 066 ääntä) jälkeen eniten ääniä (77 120 ääntä). Matikainen-Kallström uusi paikkansa vuoden 1999 eurovaaleissa kokoomuksen ääniharavana ja maan toiseksi suurimmalla äänimäärällä (107 444 ääntä).
Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Matikainen-Kallström valittiin kansanedustajaksi, mutta hän istui europarlamenttikautensa loppuun, ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi runsaan vuoden ajaksi Tapani Mäkinen. Matikainen-Kallström palasi eduskuntaan europarlamenttikautensa päätyttyä heinäkuussa 2004. Hänet valittiin jatkokausille vuosien 2007 ja 2011 vaaleissa. Lokakuussa 2014 Matikainen-Kallström ilmoitti, ettei asetu ehdolle enää vuoden 2015 vaaleissa. Hän oli eduskunnassa jäsen talousvaliokunnassa (2007–2015, vuosina 2011–2015 varapuheenjohtaja), suuressa valiokunnassa (2004–2006, 2006–2007), tulevaisuusvaliokunnassa (2004–2006, 2006–2011) ja eduskunnan pankkivaltuustossa (2011–2015).
Matikainen-Kalström toimi Espoon kaupunginvaltuustossa vuosina 2005–2012. Hän on vuodesta 2011 Karjalan Liiton ja Tekniikan Akateemiset TEK:n puheenjohtaja. Hän on myös Neo Industrial -sijoitusyhtiön hallituksen jäsen vuodesta 2015. Jättäydyttyään politiikasta Matikainen-Kallström perusti yrityksen nimeltä HAVU&PER Oy, jonka nimi viittaa hänen tunnettuun huudahdukseensa ”Havuja, perkele!” Oberstdorfin MM-kisoissa 1987.
Yksityiselämä

Matikainen-Kallström on ollut vuodesta 1995 naimisissa Arne Matias Kallströmin kanssa. Heillä on kolme lasta.
Arvokisamitalit

Olympialaiset
Sarajevo 1984 – pronssi viestistä
Calgary 1988 – kulta (5 km p), kaksi pronssia (10 km p ja viesti)
MM-kisat
Oberstdorf 1987 – kulta (5 km p) ja hopea (10 km p)
Lahti 1989 – kaksi kultaa (15 km p ja viesti), hopea (10 km v), kaksi pronssia (10 km p ja 30 km v)
Aiheesta muualla

Kotisivut
Marjo Matikainen-Kallström Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
.aspx Marjo Matikainen-Kallström Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Marjo Matikainen rikkoi venäläisnaisten rintaman voittamalla 5 kilometrin kilpailun Calgaryn talviolympialaisissa vuonna 1988. Yle Elävä arkisto.  21.1.2010 (päivitetty 22.11.2011).
Naisten viiden kilometrin hiihdon olympiavoittajat
Euroopan kansanpuolueen eurokansanedustajat Suomesta
Sari Essayah (2009–2014) |
Raimo Ilaskivi (1996–1999) |
Ville Itälä (2004–2012) |
Riitta Jouppila (1995–1996) |
Piia-Noora Kauppi (1999–2009) |
Eija-Riitta Korhola (1999–2014) |
Ritva Laurila (1995–1996) |
Marjo Matikainen-Kallström (1996–2004) |
Jyrki Otila (1996–1999) |
Sirpa Pietikäinen (2008–) |
Kirsi Piha (1996–1999) |
Pirjo Rusanen (1995–1996) |
Petri Sarvamaa (2012–) |
Eva-Riitta Siitonen (2009) |
Alexander Stubb (2004–2008) |
Ilkka Suominen (1999–2004) |
Kyösti Toivonen (1995–1996) |
Ari Vatanen (1999–2004) |
Henna Virkkunen (2014–)
Saarijärvi (Kaavi, Liukonlahti)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kaavi 
Koordinaatit:  63°00′02″N, 28°36′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Saarivirta 
Järvinumero:  04.741.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,6 m  
Rantaviiva:  94,88 km  
Pinta-ala:  13,8879 km²  
Tilavuus:  0,09156883 km³  
Keskisyvyys:  6,59 m  
Suurin syvyys:  34 m  
Saaria:  39 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Pohjois-Savossa Kaavilla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvellä on Pohjoisselän eteläpuolella runsaasti suuria saaria käsittävä järvenosa ja idässä Pohjoisselästä työntyy kaakkoon pitkä ja kapea lahti, jota kutsutaan Telyseläksi. Järven pinta-ala on 1 400 hehtaaria eli 14 km². Se on 8,5 kilometriä pitkä ja 7,6 kilometriä leveä, mutta Pohjoisselkä on vain 3,7 kilometriä pitkä ja 3,6 kilometriä leveä.
Järvessä on laskettu olevan 39 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 329 ha, mikä on noin 19,1 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin saarista on Kelosaari, joka on kaksi kilometriä pitkä ja kilometrin leveä.
Autiosaari on 1,5 kilometriä pitkä ja Suuri Hautasaari on kilometrin pituinen. Muita suuria saaria ovat Murtosaari, Haaposaari, Kumpusaari, Pieni Hautasaari, Kierrinsaaret, Sikosaari, Louhisaari, Petäjäsaari, Edussaari ja Suuri Louhisaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 91,6 miljoonaa m³ eli 0,0916 km³. Järven keskisyvyys on 6,6 metriä ja suurin syvyys on 34 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pohjoisselällä pienen Aumasaaren ja Pyykkiniemen välissä. Muita syvänteitä sijaitsee Sikosaaren ja Louhisaaren välissä, missä on kilometrin pitunen 30-metrinen syvänne. Suuren Louhisaaren ja Puntinvuoren välissä on 25-metrinen syvänne.
Järven rantaviivan pituus on 95 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järven välittömässä läheisyydessä on vain muutama maatila ja vapaa-ajan asuntojakin on harvakseltaan. Outokummuntie ohittaa järven eteläpuolella hieman kauempaa ja Siilinjärvi–Viinijärvi-rautatie eteläpään rantoja viistäen.