stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paavo Pesusieni (hahmo)
Hahmo > Vapaa-aika

Paavo saa harvoin vapaapäiviä työpaikaltaan. Hän kuitenkin viettää vähäisen vapaa-ajan parhaan kaverinsa Patrik Tähtösen sekä Sanna-oravan kanssa, jonka luona hän harjoittelee karatea. Paavon naapurissa asuu pessimisti Jalmari Kalmari, tuttavien kesken Jammu tai Jallu, jonka kotirauhaa Paavolla ja Patrikilla on tapana häiritä. Jalmari vihaa Paavoa ja Patrikia, mutta näillä ole mitään Jalmaria vastaan. Eräässä jaksossa Jalmari saa ison sähköiskun, jonka myötä hän muttuu täysin: hänestä tulee Paavon kaveri ja vähitellen koko Tangalan suosikki.
Paavo pitää myös kuplien puhaltelemisesta ja on erittäin siinä taitava. Lisäksi hän viettää aikaansa soittaen ukulelea, surffaillen ja katsoen suosikkitelevisio-ohjelmaansa The New Adventures of Mermaid Man and Barnacle Boy 
(”Merenneitomies ja Merirokkopoika”). Paavo ja Patrik ovat sarjan suurimpia faneja; yhdessä he toivat sarjan sen loputtua takaisin ohjelmistoon ja ohjasivat sarjaan perustuvan toimintaelokuvan. Lisäksi Patrik ja Paavo pyydystävät meduusoja Meduusaniityllä vapaa-ajallaan.
Hahmo > Ikä

Paavo Pesusienellä ei ole sarjan luojan Hillenburgin mukaan tarkkaa ikää, vaikka hahmon ajokortissa on lukenut syntymäajan kohdalla 14. heinäkuuta 1986.
Ääninäyttelijät

| TV-sarja/Elokuva | Englanninkielinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä |
| --- | --- | --- |
| Korallileiri: Paavon lapsuusvuodet | Tom Kenny | Sami Hassinen |
| Paavo Pesusieni | Tom Kenny | Antti LJ Pääkkönen (jaksot 1-130) Sami Hassinen (jaksot 131-) |
| Paavo Pesusieni kuivalla maalla | Tom Kenny | Antti LJ Pääkkönen |
| Paavo Pesusieni vapaalla jalalla | Tom Kenny | Antti LJ Pääkkönen |
| Paavo Pesusieni - elokuva | Tom Kenny | Juha Paananen |
Paavo Pesusieni muualla

Paavo on tehnyt myös muutamia esiintymisiä sarjan ulkopuolella sarjoissa kuten Family Guy, The Grim Adventures of Billy & Mandy ja Simpsonit.
Pesusientä muistuttava sienilaji Spongiforma squarepantsii on nimetty Paavo Pesusienen mukaan.
Hahmon mukaan nimetty tatteihin kuuluva sieni.
Kadokawa Dwango

| Kadokawa Corporation |
| --- | --- |

Osake:  TYO: 9468
Kotipaikka:  Japani
Toimiala:  viihdeteollisuus
Kotisivu:  info.kadokawadwango.co.jp
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kadokawa Dwango Corporation (jap. カドカワ株式会社, Kadokawa Kabushiki-gaisha) on japanilainen konserni, joka on syntynyt Kadokawa-yhtiön ja Dwango-yhtiön fuusiossa.
Ryhmittymässä on useita Kadokawa-nimeä käyttäviä julkaisuyhtiöitä ja ryhmittymässä on anime-elokuvia, manga-sarjakuvia ja videopelejä julkaisevia yhtiöitä.
Historia

Kadokawa Shoten perustettiin vuonna 1945. Vuonna 2003 perustettiin Kadokawa Holdings, joka vaihtoi nimeksi Kadokawa Group Holdings vuonna 2006. Vuonna 2010 yhtiö aloitti yhteistön Dwangon kanssa ja vuonna 2013 Kadokawa Group Holdings vaihtoi nimeksi Kadokawa Corporation. Kadokawan ja Dwangon yhteenliittyminen valmistui vuonna 2014.
Nimeksi vaihdettiin Kadokawa Kabushiki-kaisha lokakuussa 2015, mutta englanninkielisenä nimeä säilyi Kadokawa Dwango Corporation. Toukokuussa 2016 yhtiö hankki Yen Pressin.
Heinäkuussa 2024 Kadokawa hankki anime-studio Doga Kobon.
Joulukuussa 2024 kerrottiin, että Sony ostaa enemmistön Kadokawan osakkeista. Kaupan odotetaan valmistuvan 7. tammikuuta 2025. Kaupan jälkeen Sony omistaa kymmenen prosenttia yhtiön osakkeista. Sony oli kiinnostunut aluksi vain videopelien kehityksestä, mutta Kadokawa ilmaisi että on ostettava koko yhtiö tai ei lainkaan.
Konsernin yhtiöitä

Dwangon kautta Niwango-yhtiön Niconico-videopalvelu kuuluu konsernin tuotteisiin.
Ryhmittymän yhtiöitä:
Dwango
Spike Chunsoft
Niwango
Kadokawa Corporation
Acquire
ASCII Media Works
Enterbrain
From Software
Glovision
Kadokawa Daiei Studio
Kadokawa Games
Kadokawa Magazines
Kadokawa Pictures
Kadokawa Shoten
Fujimi Shobo
Kadokawa Digix
Kadokawa Gakugei Shuppan Publishing
Media Factory
Käännös suomeksi
Luettelo suomalaisista kansanmusiikkitapahtumista

Tämä on luettelo suomalaisista kansanmusiikkitapahtumista.
| --- | --- |
 Eteläpohjalaiset Spelit  Etnosoi!, marraskuussa Helsingissä  Faces, etnofestivaali Pohjassa heinäkuussa  Folklandia, tammikuussa festivaaliristeily Silja Europalla  Haapavesi Folk, kesä-heinäkuussa  Hippa-festivaali, helmikuussa Joensuussa  Hollo ja Martta, loka-marraskuussa Hollolassa  Jutajaiset, kesä-heinäkuussa Rovaniemellä  JuuriJuhla - Rotfest, Espoon kansanmusiikkiviikko huhtikuussa  Kaustinen Folk Music Festival, heinäkuussa  Kihaus, heinäkuussa Rääkkylässä  Kihveli Soikoon!, Hankasalmella  Kiikoisten Purpurit, Kiikoisissa  Koillis-Savo Soi, helmikuussa eri paikkakunnilla  KoskisFolk, toukokuussa Koskella Tl  Kalenat, joka toinen vuosi kesäkuussa Lappeenrannassa  Lokakuun Loiskeet, Lappajärvellä :  Neitivirtafolk, Valtimolla heinäkuussa  Miehikkälän Pelimannipäivät, heinäkuussa  Pajot, Karjalaiset musiikkipäivät Kontiolahdella toukokuussa.  Pispalan Sottiisi, joka toinen vuosi kesäkuussa Tampereella  Pogostan Pelimannipäivät, Ilomantsissa helmikuussa  Pori Folk, elokuussa  Raavuorisoitto, Elimäellä elokuussa  Samuelin Poloneesi, eri paikkakunnilla eri vuosina maalis-huhtikuussa  Sata-Häme Soi, kesä-heinäkuussa Ikaalisissa  Sepän Soitto, Mäntsälässä kesäkuussa  Seurasaaren Juhannusvalkeat, Helsingissä  Sommelo, Kainuussa ja Vienan Karjalassa  Spelit, vuoroin eri eteläpohjalaisissa kunnissa  Taigajuhla, huhtikuussa Helsingissä  Tradi, huhtikuusta 2025 alkaen Tampereella)  Ugrijuhla, Imatralla toukokuussa  Zembalot, järjestettiin viimeksi 2015 Alavudella)
Timo Laitinen

Timo Laitinen maaliskuussa 2023.
Timo Sakari Laitinen (s. 12. huhtikuuta 1958 Helsinki) on suomalainen juristi, Valtiokonttorin entinen pääjohtaja ja Suomen Liikunta ja Urheilu SLU ry:n entinen puheenjohtaja. Koulutukseltaan Laitinen on oikeustieteen kandidaatti.
Laitinen toimi Valtiokonttori pääjohtajana vuosina 2008-2023. Ennen nimitystä pääjohtajaksi Laitinen toimi viisi vuotta Valtiokonttoriin Vakuutustoimialan toimialajohtajana. Sitä ennen hän toimi Talent Partnersin toimitusjohtajana sekä työskenteli Pohjola-yhtiöissä. Laitisella on myös paljon luottamustoimia ja hän on aktiivinen vaikuttaja suomalaisessa liikunta- ja urheilukulttuurissa. Laitinen toimii valtion yhteishankintayksikkö Hansel Oy:n hallituksen puheenjohtajana, Työeläkevakuuttajat TELA ry:n hallituksen varapuheenjohtajana ja Urheilijoiden ammatinedistämissäätiön hallituksen jäsenenä. Laitinen oli myös huippu-urheilun strategiatyöryhmän jäsen vuosina 2009–2010. Vuosina 2004–2012 hän toimi Suomen Liikunta ja Urheilu SLU ry:n puheenjohtajana. Vuonna 2013 Laitinen oli puoli vuotta Valon (Valtakunnallinen liikunta- ja urheiluorganisaatio) puheenjohtaja. Vuosina 2014–2016 Laitinen oli Golfliiton liittohallituksen puheenjohtaja. Vuosina 2018–2019 hän toimi Suomen urheilun eettisen keskuksen SUEKin hallituksen puheenjohtajana. Laitinen toimi Metsähallituksen hallituksen puheenjohtajana kaksi kautta: 2016–2019  sekä 2019-2022.
Nuoruudessaan Laitinen pelasi ykkösdivisioonassa koripalloa.
Timo Laitinen on naimisissa, ja hänellä on kolme lasta.
Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut 1982

Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut käytiin vuonna 1982 Rovaniemellä 30.-31. tammikuuta ja Lahdessa 7. helmikuuta.
Tulokset > K70m

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kari Ylianttila | 257,4 | 88,5 - 89,0 |
| 2 | Jari Puikkonen | 250,5 | 86,0 - 90,0 |
| 3 | Matti Nykänen | 243,2 | 88,5 - 84,5 |
| 4 | Keijo Korhonen | 240,8 | 85,0 - 89,0 |
| 5 | Pentti Kokkonen | 238,9 | 86,0 - 86,5 |
| 6 | Jouko Törmänen | 235,7 | 85,5 - 82,5 |
Rovaniemi, 31. tammikuuta
Tulokset > K90m

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Matti Nykänen | 272,0 | 114,5 - 121,0 |
| 2 | Keijo Korhonen | 235,0 | 108,5 - 102,0 |
| 3 | Kari Ylianttila | 222,1 | 101,0 - 101,0 |
| 4 | Jouko Törmänen | 202,6 | 94,0 - 98,0 |
| 5 | Markku Pusenius | 197,1 | 93,5 - 98,5 |
| 6 | Markku Reijonen | 195,5 | 95,0 - 93,0 |
Lahti, 7. helmikuuta
Tulokset > Joukkuemäki K70m

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jyväskylän Hiihtoseura | Jukka Kalso   Markku Reijonen   Matti Nykänen | 340,3 |
| 2 | Ounasvaaran Hiihtoseura | Kari Helppikangas   Esko Rautionaho   Jouko Törmänen | 327,6 |
| 3 | Lahden Hiihtoseura I | Pentti Kokkonen   Jari Puikkonen   Markku Pusenius | 326,1 |
| 4 | Pudasjärven Urheilijat |  | 322,9 |
| 5 | Puijon Hiihtoseura |  | 319,6 |
| 6 | Lahden Hiihtoseura III |  | 308,9 |
Rovaniemi, 30. tammikuuta
Jukka Viinanen

Jukka Viinanen (s. 12. helmikuuta 1948 Turku) on suomalainen yritysjohtaja. Hän oli Nesteen johtajana vuosina 1973–1999 ja sai huomiota herättävän suuren eläkepaketin, mutta ei halunnut ryhtyä nostamaan eläkettä. Vuodesta 2000 vuoteen 2008 Viinanen toimi Orion Oyj:n toimitusjohtajana.
Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri. Vuonna 2008 hänelle myönnettiin vuorineuvoksen arvo. Jukka Viinanen on Iiro Viinasen pikkuveli.
Helsingin Sanomien käyttöönsä saaman jäsenluettelon mukaan Viinanen oli vuonna 2011 vapaamuurareiden jäsen. Jukka Viinanen oli vuoteen 2023 Suomen vapaamuurareiden suurloosin suurmestari, eli Suomen korkearvoisin vapaamuurari.
Wilhelm Peterson-Berger

Wilhelm Peterson-Berger.
Olof Wilhelm Peterson-Berger (27. helmikuuta 1867 Ullånger, Ångermanland – 3. joulukuuta 1942 Östersund) oli ruotsalainen säveltäjä.
Peterson-Bergerin tunnetuimpiin teoksiin kuuluu pianosarja Frösöblomster. Muita sävellyksiä ovat mm. sinfoniat Solitudo ja Same-Ätnam, viulukonsertto, joukko yksinlauluja sekä oopperat Ran ja Arnljot. Hän laati itse oopperoidensa ja useiden yksinlaulujensa tekstit kansallisten ruotsalaisten aiheiden pohjalta. Peterson-Berger sai eniten vaikutteita Edvard Griegin ja Richard Wagnerin musiikista. Hän julkaisi vuonna 1913 tutkielman suuresti ihailemastaan Wagnerista kulttuuri-ilmiönä (Richard Wagner som kulturföreteelse).
Säveltäjänuransa ohella Peterson-Berger toimi 1896–1930 musiikkikriitikkona Dagens Nyheter -lehdessä, ja arvostelijana hän oli erityisen pelätty.
Kirjallisuutta

Karlsson, Henrik: Wilhelm Peterson Berger: Tondiktare och kritiker.  Skellefteå:  Norma, 2013.  ISBN 978-91-7217-098-8
Aiheesta muualla

Wilhelm Peterson-Berger i Frösön
Wilhelm Peterson-Berger-institutet (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Alankomaat 2  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1984

Vuonna 1984 järjestettiin hiihdon maailmanmestaruuskilpailut Rovaniemellä yhdistetyn joukkuekilpailussa ja Engelbergissä mäkihypyn joukkuekilpailussa, jotka eivät olleet saman vuoden Sarajevon talviolympialaisten ohjelmassa.
Mäkihyppy > Joukkuemäki K120

| Sija | Maa | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Markku Pusenius Pentti Kokkonen Jari Puikkonen Matti Nykänen | 618,3 |
| 2 |  | Ulf Findeisen Matthias Buse Klaus Ostwald Jens Weißflog | 572,2 |
| 3 |  | Ladislav Dluhoš Vladimír Podzimek Jiří Parma Pavel Ploc | 564,1 |
| 4 |  | Armin Kogler Richard Schallert Ernst Vettori Andreas Felder | 561,0 |
| 5 |  | Tomaž Dolar Miran Tepeš Vasja Bajc Primož Ulaga | 516,6 |
| 6 |  | Ole Gunnar Fidjestøl Vegard Opaas Ole Christian Eidhammer Per Bergerud | 510,2 |
Kilpailu hypättiin Engelbergissä Sveitsissä 26. helmikuuta.
Yhdistetty > Joukkuekilpailu

| Sija | Maa | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tom Sandberg Hallstein Bøgseth Geir Andersen | 1189,46 |
| 2 |  | Rauno Miettinen Jukka Ylipulli Jouko Karjalainen | 1186,32 |
| 3 |  | Aleksandr Prosvirnin Aleksandr Majorov Ildar Garifullin | 1183,54 |
| 4 |  | Heiko Hunger Uwe Dotzauer Günter Schmieder | 1168,10 |
| 5 |  | Thomas Müller Hermann Weinbuch Hubert Schwarz | 1129,68 |
| 6 |  | František Repka Miroslav Kopal Jan Klimko | 1116,12 |
Kilpailu käytiin Rovaniemellä 17.–18. maaliskuuta.
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Suomi | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 2. |  Norja | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Itä-Saksa | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4. |  Neuvostoliitto | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 4. |  Tšekkoslovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Liisa Matveinen

Liisa Matveinen (s. 31. joulukuuta 1961 Ilomantsi) on suomalainen kansanmuusikko. Hän asuu Ilomantsissa,  jonne hän muutti Jämsästä. Hän on valmistunut musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta vuonna 1989 pääaineinaan laulu ja kantele. Hänen yhtyeitään ovat olleet Hedningarna, Tallari, Niekku, Etnopojat, Mateli, Suden aika. Hän on saanut Kareliaani-palkinnon 2003.
Matveiselle myönnettiin taiteilijaeläke maaliskuussa 2022. Kaustisen kansanmusiikkijuhlat nimesi hänet mestarikansanlaulajaksi vuonna 2024.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1931

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1931 Jyväskylässä.
Tulokset > Miehet, 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Martti Lappalainen | Liperin Kivekkäät | 41.42 |
| 2 | Väinö Liikkanen | Kymintehtaan Urheilijat | 42.51 |
| 3 | Valmari Toikka | Vehkalahden Veikot | 42.52 |
| 4 | Nestor Huupponen | Rantasalmen Urheilijat | 43.02 |
| 5 | Toivo Kontula | Enson Kisailijat | 43.05 |
| 6 | Veli Saarinen | Kouvolan Hiihtoseura | 43.12 |
Kilpailu hiihdettiin Jyväskylässä 14.2. Kisan voitti kolmannen kerran peräkkäin Martti Lappalainen. Yllätysnimenä pidettiin kisassa Vehkalahden Valmari Toikkaa.
Tulokset > Miehet, 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Veli Saarinen | Kouvolan Hiihtoseura | 3.26,29 |
| 2 | Väinö Liikkanen | Kymintehtaan Urheilijat | 3.28,50 |
| 3 | Martti Lappalainen | Liperin Kivekkäät | 3.34,56 |
| 4 | Tauno Lappalainen | Liperin Kivekkäät | 3.37,04 |
| 5 | Adiel Paananen | Saarijärven Pullistus | 3.38,07 |
| 6 | V.Väänänen | Hiitolan Urheilijat | 3.41,05 |
Matkaan lähti kaikkiaan 26 miestä. Puolimatkassa kisaa johti Veli Saarinen ajalla 1.38,51. Martti Lappalainen oli toisena ajalla 1.40,20. Seuraavina Liikkanen 1.41,24, Paananen 1.42,25, Kontula 1.44,30, Tauno Lappalainen 1.45,25, Väänänen 1.45,27 ja Autio 1.46,22.
Tulokset > Miehet, joukkue

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Rantasalmen Urheilijat | N.Huupponen   Kasper   Taskinen | 2.11,55 |
| 2 | Paltamon Urheilijat | A.Heikkinen   O.Heikkinen   Tervonen | 2.13,02 |
| 3 | Liperin Kivekkäät | M.Lappalainen   T.Lappalainen   Alanen | 2.13,04 |
Kilpailu perustui Jyväskylässä 14.2. hiihdetyn 10 kilometrin kisan yhteistuloksiin - kolmen hiihtäjän yhteisaika.
Tulokset > Naiset, 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lempi Asikainen | Sorjon Peikot | 22.49 |
| 2 | Aune Hyvönen | Iisalmen Visa | 23.45 |
| 2 | Laila Pitkäaho | Saarijärven Pullistus | 23.45 |
| 4 | Anni Onnia | Tampereen Hiihtoseura | 24.05 |
| 5 | Aino Rautiainen | Siilinjärven Ponnistus | 24.31 |
| 6 | Anni Takala | Jyväskylän Kisa-Toverit | 24.45 |
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Yrjö Kivivirta | Fiskars IF | 221,0 |  |
| 2 | Erkki Järvinen | Lahden Hiihtoseura | 218,1 |  |
| 3 | Toivo Nykänen | Lahden Hiihtoseura | 215,6 |  |
| 4 | M.Luode | Lahden Hiihtoseura | 211,8 |  |
| 5 | P.Pohjola | Lahden Hiihtoseura | 211,0 |  |
| 6 | Väinö Tiihonen | Puijon Hiihtäjät | 208,8 |  |
Kilpailu käytiin Jyväskylässä 15.2.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eelis Uosikkinen | Puijon Hiihtäjät | 427,4 |  |
| 2 | Aarne Valkama | Lahden Hiihtoseura | 427,1 |  |
| 3 | L.Järvinen | Lahden Hiihtoseura | 412,2 |  |
| 4 | P.Mattila |  | 404,7 |  |
| 5 | H.Ilvonen | Lahden Hiihtoseura | 400,7 |  |
| 6 | A.Ilvonen | Lahden Hiihtoseura | 384,6 |  |
Kilpailu käytiin Jyväskylässä 14.-15.2.
Lugnvik

| Lugnvik |
| --- | --- |
 Katunäkymää vuonna 2011.
 Lugnvik
 Koordinaatit: 62°55′33″N, 17°55′06″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västernorrlandin lääni
Maakunta:  Ångermanland
Kunta:  Kramfors
Väkiluku (31.12.2023):  319
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lugnvik on taajama Kramforsin kunnassa Västernorrlandin läänissä Ångermanlandin  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 319 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Tunnettuja henkilöitä

Linus Ullmark (s. 1993), jääkiekkomaalivahti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lugnvik Wikimedia Commonsissa
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1928

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1928 pidettiin Helsingissä 25.–26. helmikuuta. Mäenlaskun ja yhdistetyn Pohjan kunnan Fiskarsissa 10.–11. maaliskuuta 1928.
Helsingin helmikuisten kisojen latu lähti Pallokentältä kiertäen sen jälkeen 2 kilometrin verran Pallokentän ja Kallion välisessä metsässä palaten takaisin Pallokentälle. Sen jälkeen hiihtäjät hiihtivät 8 kilometriä Pasilan suuntaan. Pitkän matkan hiihto muuttui vuodesta 1928 lähtien 60 kilometristrä 50 kilometriksi, kuten oli olympiakisoissakin. Pitkän matkan rata hiihdettiin kahtena 25 kilometrin lenkkinä Pallokentältä Alppilan ja Pasilan ohi lähelle Vanhaakaupunkia kääntyen sitten Pukinmäkeen ja mennen edelleen Huopalahden ja Ilmalan kautta takaisin Pallokentälle.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erkki Pullola | Hämeenlinnan Hiihtäjät | 42.41 |
| 2 | Einari Mässeli | Virolahden Sampo | 42.42,5 |
| 3 | Erkki Penttilä | Savon Sisu | 42.52,5 |
| 4 | Tauno Lappalainen | Liperin Kivekkäät | 43.04 |
| 5 | Eino Vilhu | Viipurin Urheilijat | 43.10,5 |
| 6 | Manne Vuorinen | Karstulan Kiva | 43.17 |
Kilpailu käytiin Helsingissä 25.2. Ilmoittautuneita oli 46, mutta kisan osallistui 26.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Asser Autio | Kuopion Urheilu-Veikot | 4.12.12 |
| 2 | Väinö Lahti | Pyhäjärven Ahjo | 4.22.28 |
| 3 | Urho Mathlein | Ounasvaaran Hiihtoseura | 4.28.00 |
| 4 | Yrjö Sepponen | Saarijärven Pullistus | 4.56.30,5 |
| 5 | August Kilkki | Airakselan Yritys | 5.08.06,5 |
| 6 | Harry Vainio | Pylkönmäen Yrittäjät |  |
Kilpailu käytiin Helsingissä 26. helmikuuta. Ilmoittautuneita kisaan oli 16, joista 10 lähti matkaan. Maaliin pääsi kaikkiaan 7 hiihtäjää. Kaikki sen hetken parhaat suomalaiset eivät olleet paikalla SM-kisoissa, sillä lähes samaan aikaan oli Holmenkollenin kisoissa sen hetken parhaita suomalaisia. Niissä Martti Lappalainen voitti 50 km:n hiihdon. Anselm Knuuttila oli viides ja Ville Mattila 19:s.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > Joukkue

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Viipurin Urheilijat | E. Vilhu   J. Arponen   J. Muuronen | 2.12.37 |
| 2 | Virolahden Sampo | E. Mässeli   T. Hytti   NN | 2.12.56 |
| 3 | Kuopion Urheiluveikot | E. Tuomainen   A. Autio   V. Piispanen | 2.18.40,5 |
Kilpailu perustui Helsingissä 25.2. hiihdetyn 10 kilometrin kisan yhteistuloksiin - kolmen hiihtäjän yhteisaika. Kisassa mukana näin 4 seuraa.
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hilma Penttinen | Porvoon pitäjän nuorisoseur. Urheilijat | 27.25 |
| 2 | Nanni Kaikkonen | Helsingin Hiihtäjät | 28.23 |
| 3 | Elsa Roos | Porvoon Akilles | 28.35 |
| 4 | Ida Starck | Helsingin Hiihtäjät | 28.57 |
| 5 | Saimi Kankkunen | Helsingin Hiihtäjät | 29.52 |
| 6 | Martta Kilkki | Savonlinnan Riento | 30.11 |
Kilpailu käytiin Helsingissä 25.2. Kilpailuun osallistui 7 hiihtäjää.
Mitalistit > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erkki Järvinen | Lahden Hiihtoseura | 18,75 | pisin 35 m |
| 2 | Paavo Nuotio | Lahden Hiihtoseura | 18,75 | pisin 34,5 m |
| 3 | P. Pohjola | Lahden Hiihtoseura | 18,208 |  |
| 4 | H. Vartio | Helsingin Hiihtäjät | 17,958 |  |
| 5 | A. Ilvonen | Lahden Hiihtoseura | 17,77 |  |
| 6 | J. Davidsson |  | 16,579 |  |
Kilpailu käytiin Fiskarsissa 11.3. Osanottajia oli 30 hyppääjää.
Mitalistit > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto + mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Uuno Suomalainen | Fiskars IF | 34,542 |  |
| 2 | Paavo Nuotio | Lahden Hiihtoseura | 33,708 |  |
| 3 | J. Sveholm | Fiskars IF | 32,729 |  |
| 4 | Arvo Lucander | Helsingin Hiihtäjät | 32,000 |  |
| 5 | Esko Järvinen | Lahden Hiihtoseura | 30,267 |  |
Kilpailu käytiin Fiskarsissa 10. - 11.3.
Nordingrå

| Nordingrå |
| --- | --- |
 Nordingrån kirkko
 Nordingrå
 Koordinaatit: 62°55′50″N, 18°17′25″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västernorrlandin lääni
Maakunta:  Ångermanland
Kunta:  Kramfors
Väkiluku (31.12.2023):  284
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nordingrå on taajama Kramforsin kunnassa Västernorrlandin läänissä Ångermanlandin  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 284 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Tunnettuja henkilöitä

Tobias Enström (s. 1984), jääkiekkoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nordingrå Wikimedia Commonsissa
Ismo Autioniemi

Ismo Autioniemi on suomalainen kitaristi ja basisti. Hän soitti kitaraa Electric Blue Peggy Sue and the Revolutionions from Mars -yhtyeessä jonka jälkeen bassoa The Blaster Masterissa vuoteen 2006 saakka. The Blaster Masterissa hän esiintyi taiteilijanimellä Isse Aitrian. Hän tuurasi Jukka Kangasta Radiopuhelimien kitaristina yhtyeen skandinavian kiertueella 1994 ja on soittanut myös lastenmusiikkiyhtye Taskumateissa. Nykyään hän soittaa bassoa New Rising Suns -yhtyeessä.
Jani Immonen

Jani "JP" Immonen Myötätuulirock 2012
Jani "JP" Immonen (s. 1975) on suomalainen multi-instrumentalisti, jonka pääsoitin on basso. Immonen on yksi suomalaisen industrial-metallin pioneereja perustaessaan Pentatonik yhtyeen vuonna 2002. Pentatonik on toiminut uudella kokoonpanolla vuodesta 2022 lähtien ja nimellä Alfa Pentatonik. Alfa Pentatonik yhtyeessä Immonen soittaa kitaraa, bassoa rumpuja ja syntetisaattoreita. Hän on soittanut bassoa muun muassa yhtyeissä Welholinna, At Winters End, Soulgrind, Hammerhed, Seven Against, Aria of Sorrow ja Walhalla, joista Walhallassa nimellä Jan Varjag.
Welholinnassa soittaessaan Immonen antoi basson opetusta Rasmuksen basistille Eero Heinoselle. Immosen opetus mainitaan kirjassa yhtenä tekijänä Rasmuksen musiikkiin. "niiden basisti oli hyvä vetämään slap-tyylillä ja opetti Eeroa, ja sitä kautta släppäys tuli meidänkin musaan".
Ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2011

Vuoden 2011 ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin Kontiolahdella, Kontiolahden ampumahiihtokeskuksessa 1.–3.4.2011. Kilpailujen järjestävä seura oli Kontiolahden Urheilijat. Suomen-mestaruuksista kilpailtiin viesteissä, pikakilpailuissa ja yhteislähdöissä. Samalla kilpailtiin veteraanisarjan pikakilpailun sekä nuorten sarjojen SM-mitaleista.