stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaustisen ravirata

| Kaustisen ravirata> Nikula |
| --- | --- |

Rataluokitus:  Maakuntarata
Sijainti:  Raviradantie 36 69600 Kaustinen
Koordinaatit:  63°34′59″N, 023°34′33″E
Omistaja:  Kaustisen Seudun Raviseura ry
Kilpailupäiviä:  24
Kotisivu
Rataennätykset
 Lämminveriset: Brisco Rodeo 11,2a (2012)   Suomenhevoset: Viesker 21,1a (1997) 
Kaustisen ravirata sijaitsee Kaustisella Nikulan kylässä valtatie 13:n varrella, aivan Kruunupyyn rajan tuntumassa. Matkaa kunnan keskustaan on noin seitsemän kilometriä. Raviradan yhteydessä toimii myös Kaustisen raviopisto, joka on osa Keski-Pohjanmaan maaseutuopistoa.
Kaustisen raviradan merkittävimmät vuotuiset tapahtumat ovat vanhemmille suomenhevosille tarkoitettu Pelimanni-ajo sekä nelivuotiaiden suomenhevosten Pikkupelimanni. Festivaaliajo on kesän perinteinen suurkilpailu avoin ryhmäajo 1 609 metriä nelivuotiaille ja vanhemmille lämminverihevosille. Kaksipäiväinen tapahtuma sijoittuu Kaustisen kansanmusiikkijuhlien loppuviikkoon. T76-ravit järjestetään myös samana lauantaina. Perjantaina Pikkupelimanniajo.
Porvoon keskuskenttä

| Porvoon keskuskenttä |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Adlercreutzinkatu 12, 06100 Porvoo
Koordinaatit:  60.393759°N, 25.673236°E
Omistaja:  Porvoon kaupunki
Kenttä:  nurmi
Käyttäjät
 Amerikkalainen jalkapallo: Butchers  Jalkapallo:  FC Futura Naiset FC Futura 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Porvoon keskuskenttä on nurmipohjainen urheilukenttä Porvoossa. Se toimii muun muassa amerikkalaisen jalkapallon Vaahteraliigassa pelaavan Porvoon Butchersin sekä jalkapallon naisten kakkosessa pelaavan FC Futura Naisten kotikenttänä. Lisäksi siellä pelaa jalkapallojoukkue FC Futura. Yleisurheilukäyttöä varten kentältä löytyy myös kuusi juoksurataa.
Polytetrafluorieteeni

Teflonia käytetään muun muassa pannujen pinnoitteena.
Polytetrafluorieteeni (IUPACin lyhenne PTFE) on polymeeri, jossa hiiliketjuun on liittynyt fluoriatomeja. Sitä kutsutaan usein kauppanimellä Teflon.
Teflon oli alun perin DuPont-yhtiön kauppanimi vuonna 1938 patentoimalleen polytetrafluorieteenille. Polytetrafluorieteenin muita kauppanimiä ovat Fluon ja Hostaflon.
PTFE
PTFE-molekyyliketju
Polytetrafluorieteeniä valmistetaan polymeroimalla tetrafluorieteeniä: Teflonin kitkakerroin itseään ja terästä vasten on 0,05–0,1, joka on kolmanneksi pienin tunnetuista materiaaleista BAMin ja timantin jälkeen.
PTFE:n sulamispiste on 327 °C, minkä vuoksi sitä käytetään paistinpannujen pinnoitteena. Sitä käytetään myös esimerkiksi kemikaalien säilytykseen ja putkistoissa, koska se ei reagoi herkästi. Pintojen pinnoittaminen teflonilla on vaikeaa, koska se tarttuu vaikeasti muihin materiaaleihin. Pinnoittaminen tapahtuu yleensä sintraamalla teflonpulveri kiinni pintaan.
Historiaa

Teflon keksittiin sattumalta vuonna 1938. DuPont-yhtiön tutkija Roy J. Plunkett työskenteli etsien uusia jäähdytysaineita ja pumppasi fluoripitoista kaasua kaasupulloon. Hämmästyksekseen hän huomasi, että venttiiliä avattaessa mitään ei tullut ulos. Hän leikkasi pullon auki ja totesi korkeapaineisen kaasun muuttuneen vaaleaksi jauhemaiseksi aineeksi. Kaasupullon rauta oli toiminut katalyyttinä. Kolme vuotta kestäneen tutkimuksen jälkeen DuPont patentoi aineen 1941 ja rekisteröi Teflon-kauppanimen 1944.
Teflonia valmistettiin ensimmäisen kerran 1938, ja sen ensimmäinen merkittävä käyttökohde oli uraaniheksafluoridin säilytys Yhdysvaltain Manhattan-projektin yhteydessä. Teflonia tuli myyntiin 1946. Teflonia luullaan tästä huolimatta toisinaan NASA:n Apollo-kuuohjelman sivutuotteeksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Polytetrafluorieteeni Wikimedia Commonsissa
Dexter (nautarotu)

| Dexter |
| --- | --- |

Käyttötarkoitus::  lihantuotanto (joskus myös lypsy)
Alkuperä ja nimet
Alkuperämaa::  Irlanti
Esiintyminen
Maailmanlaajuinen merkitys::  melko harvinainen
Merkitys Suomessa::  marginaalinen
Ominaisuudet
Sarvet::  sarvellinen, myös nupoja
Paino::  sonnit 500-600 kg,   lehmät 350 kg
Värit::  useimmiten musta, myös ruskea
Aiheesta muualla
  Dexter Commonsissa 
Dexter on Irlannista peräisin oleva nautarotu. Se on maailman pienin lihakarjarotu.
Ominaisuudet

Dexter-rotuiset täysikasvuiset sonnit painavat 500-600 kg ja lehmät noin 350 kg. Säkäkorkeus aikuisilla eläimillä on vain hieman yli metrin. Vasikat syntyvät keskimäärin 21,5 kg painoisina. Rotu on pienestä koostaan huolimatta melko nopeakasvuinen. Se soveltuu myös kallioisille laitumille.
Dexterlehmät tuottavat paljon maitoa: sitä voi riittää kahdelle tai kolmellekin vasikalle. Rotua käytetään joskus myös lypsytarkoitukseen.
Esiintyminen

Dexter on maailmanlaajuisesti melko harvinainen rotu. Sitä kasvatetaan muun muassa Tanskassa, Saksassa, Itävallassa, Sveitsissä, Australiassa, Grönlannissa ja Suomessa. Suomessa rotu on hyvin uusi ja harvalukuinen; vuonna 2008 Suomessa oli 17 poikinutta dexterlehmää eli vain noin 0,01 prosenttia Suomen  puhdasrotuisista emolehmistä.
Dexter-rotuinen härkä San Franciscon eläintarhassa.
Helsingin yleiskaava

Helsingin yleiskaava on Helsingin kaupunkirakenteen kehittämiseksi tehty pitkän aikavälin maankäytön suunnitelma, joka ohjaa asemakaavoitusta. Nykyinen voimassa oleva yleiskaava on hyväksytty vuonna 2016 ja tullut voimaan 2018. Helsingissä on laadittu uusia yleiskaavoja noin kymmenen vuoden välein. Vuoden 2016 yleiskaavan jälkeen ei ole kuitenkaan vielä aloitettu uuden valmistelua.
Historia

Ensimmäisen yleissuunnitelman Helsingin maankäytöstä laati Bertel Jung vuonna 1911. Hänen suunnitelmassaan kaupunki olisi kasvanut ensiksi koilliseen ja luoteeseen. Yhdessä Eliel Saarisen kanssa hän toteutti vuonna 1918 Julius Tallbergin aloitteesta Pro Helsingfors -suunnitelman, jossa Töölönlahti olisi täytetty ja sen päälle olisi rakennettu ”kuningasavenyy”. Asemakaavaosasto sai vuonna 1923 suunnitelman pohjalta valmiiksi yleiskaavaluonnoksen, mutta valtuusto ei pitänyt siitä. Sen seurauksena järjestettiin vuonna 1924 keskusta-alueen asemakaavakilpailu.
Vuonna 1932 luotiin yleiskaavasuunnitelma, jota kutsuttiin yleisasemakaavaksi. Vuoden 1960 yleiskaava oli ensimmäinen koko kaupungin kattanut yleiskaava, ja sen valmistelu oli aloitettiin jo vuonna 1953. Kaavassa merkittävää olivat suunnitelmat esikaupunkien varalle, sillä asumiselle piti löytää uusia laajoja alueita. Uusia asuinalueita osoitettiin muun muassa Pihlajamäkeen, Konalaan, Myllypuroon ja Kontulaan. Malmista, Munkkivuoresta ja Vartiokylästä suunniteltiin isompia aluekeskuksia.
Vuonna 1970 julkistettu yleiskaavaehdotus ennusti Helsingin väkiluvun kasvavan 600 000:een vuoteen 1980 mennessä. Kaupungin väkiluku alkoi kuitenkin laskea 1970-luvun alussa. Kantakaupungin asuntoja muutettiin toimistoiksi ja asukasmäärä alueella väheni. Julkisuudessa alettiin puhua piilokonttoreista, joita pyöritettiin asunnoista. Vuonna 1976 yleiskaavaa täydennettiin osayleiskaavalla, jossa määriteltiin korttelit, joissa liike-, toimisto-, teollisuus- ja varastorakentaminen ja asuntojen muuttaminen toimistoiksi oli kielletty.
Seuraava yleiskaava julkaistiin vasta vuonna 1992. Siinä esitettiin muun muassa sataman rakentamista Vuosaareen. Vuoden 2002 yleiskaava kattoi kaikki satamilta vapautuvat alueet, kuten Kruunuvuorenrannan, Kalasataman ja Jätkäsaaren.
Yleiskaava 2050

Tällä hetkellä on valmisteilla yleiskaavaehdotus, josta on tavoitteena päättää Helsingin kaupunginvaltuustossa viimeistään vuonna 2016. Lähtökohtana on väestöennuste, jonka mukaan Helsingissä asuu vuonna 2050 noin 860 000 asukasta.
Helsingin kaupunkisuunnitteluviraston laatima Yleiskaava 2050 -ehdotus sisältää kolme osaa: visio 2050:n, yleiskaavakartan ja toteutumisohjelman. Visio on tavoitetila vuoteen 2050 asti, ja se painottaa Helsingin laajenevaa kantakaupunkia ja raideliikenneverkostoa; yleiskaava puolestaan tulee ohjaamaan asemakaavoitusta noin vuoteen 2030 asti; ja toteutusohjelma sisältää keinot yleiskaavan toteuttamiseksi. Kaavaehdotuksessa Helsingin kantakaupungin esitetään laajenevan kaupunkibulevardeiksi muutettavien sisääntuloväylien varteen. Kolmannes uudesta asuinrakentamisesta on sijoitettu uusille alueille, kuten Malmin lentokentälle. Helsingin kaupunkisuunnittelulautakunta päätti ehdotuksesta 10. marraskuuta 2015, jolloin lautakunta myös teki muutoksia yleiskaavakartan merkintöihin.
Yleiskaava 2050 -ehdotuksessa maan pääkäyttötarkoitus esitetään pikseleillä, jotka vastaavat hehtaarin kokoista aluetta todellisuudessa. Kartta ei käsittele alueita yksityiskohtaisesti, ja kukin ruutu voi osin muuntua viereisen ruudun käyttötarkoituksen mukaiseksi. Muissa prosesseissa päätettävät asiat, kuten suojelumerkinnät, esitetään erillisellä kartalla. Kaavan väljä tulkintatapa on saanut sekä kritiikkiä että myönteistä palautetta.
Yleiskaava 2050 > Kaupunkibulevardit

Kaupunkibulevardi tarkoittaa Yleiskaava 2050:n valmistelussa sisääntuloväylien muuttamista asuinkaduiksi Kehä I:n sisäpuolella. Näin saataisiin rakennettua kodit 80 000 ihmiselle ja asutus tiivistyisi, tavoitteen mukaan ekologisesti ja kasautumisetuja tuottavasti. Tavoitteena on kasvattaa kantakaupunkia ja siten lisätä liike- ja kulttuurielämän palveluja. Kaupunkisuunnitteluviraston mukaan bulevardien ruuhkautuminen pyritään välttämätään autoilua rajoittamalla ja joukkoliikennettä kehittämällä.
Useat tutkijat ovat kritisoineet suunnitelmaa. Professori Mari Vaattovaaran mukaan rakentaa voisi muuallekin, sillä vain 5 prosenttia pääkaupunkiseudun pinta-alasta on rakennettu. Hän haluaisi kehittää Helsingin seutua monen keskuksen ympärille. Aalto-yliopiston dosentti Anssi Joutsiniemi pelkää, että ihmiset eivät vaihda autoilua joukkoliikenteeseen riittävästi, koska niin moni joutuisi vaihtamaan liikennevälinettä kesken matkan. Tällöin ruuhkat pahenevat, jolloin seudun talous kärsii. Työpaikat ja palvelut hakeutuisivat aluekeskuksiin ja muihin kaupunkeihin. Joutsiniemen mukaan bulevardisointia tässä mittakaavassa ei ole tehty muualla, vaan ulkomaiset esikuvat ovat olleet lähinnä yksittäisiä väyliä. Professori Matti Kortteinen ei usko, että halu sijoittua kantakaupunkiin olisi noussut, vaan sanoo Helsingin suosion vain nousevan tilapäisesti taantumissa. Professori Kimmo Lapintien mukaan tiivistää voi muillakin keinoin kuin kaupunkibulevardeilla.
Aiheesta muualla

Yleiskaava.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Juuti, Petteri: Katoaako lähipuistosi todella Helsingin yleiskaavassa? – katso ja opi. Yle.fi, 21.1.2016
Yleisöä tutustumassa vuoden 1970 yleiskaavaehdotukseen Helsingin Yleiskaava 1970 -näyttelyssä.
Keltaisenjoen tulva 1938

Japanilaisjoukkoja vahtimassa tulvan aiheuttamia pakolaisia kesällä 1938.
Keltaisenjoen tulva 1938 oli Kiinan kansallispuolueen aiheuttama tulva Keltaisessajoessa Kiinan–Japanin sodan aikana. Näin yritettiin estää japanilaisten eteneminen, koska Keisarillisen Japanin armeija eteni nopeasti kohti Zhengzhouta. Saadakseen aikaa Wuhanin taisteluun valmistautumiseen Tšiang Kai-šek päätti avata tulvapadot.
Tulva vaati arviolta 500 000 ihmisen hengen, ja useita tuhansia jäi kodittomaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keltaisenjoen tulva 1938 Wikimedia Commonsissa
Ingmar Bergmanin filmografia

Ingmar Bergman ja kuvaaja Sven Nykvist (vas.) elokuvan Kuin kuvastimessa kuvauksissa.
Tämä on luettelo Ingmar Bergmanin elokuvista.
Ingmar Bergman (1918–2007) on luultavasti kaikkien aikojen tunnetuin ruotsalainen elokuvaohjaaja ja yksi 1900-luvun keskeisimmistä elokuvantekijöistä. Lisäksi hän oli teatteriohjaaja ja kirjailija sekä elokuviensa käsikirjoittaja. Hän teki myös muutamia käsikirjoituksia muillekin elokuvaohjaajille.
Uransa aikana Bergman ohjasi runsaat 40 pitkää elokuvaa, muutamia televisionäytelmiä ja -elokuvia sekä yli sata teatterinäytelmää ja kolme oopperaa. Lisäksi hän kirjoitti kaksi muistelmateosta ja muutamia kaunokirjallisia julkaisuja.
Bergmanin teokset tunnetaan muun muassa avioliiton ja perheyhteyden kuvauksista sekä vastuun, uskonnon ja kuoleman pohdinnoista. Monia tyylilajeja hallinnut ohjaaja osasi vangita yleisön myös raskaissa psykologisissa tutkielmissaan.
Ohjaajana > Pitkät elokuvat

K = Bergman käsikirjoitti; T = Bergman tuotti
| Vuosi | Nimi | Alkuperäinen nimi | K | T | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1946 | Kriisi | Kris | x |  |  |  |
| 1946 | Elämän sateessa | Det regnar på vår kärlek | x |  |  |  |
| 1947 | Laiva Intiaan | Skepp till India land | x |  |  |  |
| 1948 | Sielujen sävel | Musik i mörker |  |  |  |  |
| 1948 | Satamakaupunki | Hamnstad | x |  |  |  |
| 1949 | Vankila | Fängelse | x |  |  |  |
| 1949 | Jano | Törst |  |  |  |  |
| 1950 | Onnea kohti | Till glädje | x |  |  |  |
| 1950 | Sellaista ei tapahdu täällä | Sånt händer inte här |  |  |  |  |
| 1951 | Kesäinen leikki | Sommarlek | x |  |  |  |
| 1952 | Odottavia naisia | Kvinnors väntan | x |  |  |  |
| 1953 | Kesä Monikan kanssa | Sommaren med Monika | x |  | Käsikirjoitus yhteistyössä Per Anders Fogelströmin kanssa |  |
| 1953 | Viettelysten ilta | Gycklarnas afton | x |  |  |  |
| 1954 | Rakkauden oppitunti | En lektion i kärlek | x |  |  |  |
| 1955 | Naisten unelmia | Kvinnodröm | x |  |  |  |
| 1955 | Kesäyön hymyilyä | Sommarnattens leende | x |  |  |  |
| 1957 | Seitsemäs sinetti | Det sjunde inseglet | x |  |  |  |
| 1957 | Mansikkapaikka | Smultronstället | x |  |  |  |
| 1958 | Elämän kynnyksellä | Nära livet |  |  |  |  |
| 1958 | Kasvot | Ansiktet | x |  |  |  |
| 1960 | Neidonlähde | Jungfrukällan | x |  |  |  |
| 1960 | Paholaisen silmä | Djävulens öga | x |  |  |  |
| 1961 | Kuin kuvastimessa | Såsom i en spegel | x |  |  |  |
| 1963 | Talven valoa | Nattvardsgästerna | x |  |  |  |
| 1963 | Hiljaisuus | Tystnaden | x | x |  |  |
| 1964 | Puhumattakaan naisista | För att inte tala om alla dessa kvinnor | x |  |  |  |
| 1966 | Naisen naamio – Persona | Persona | x | x |  |  |
| 1968 | Suden hetki | Vargtimmen | x |  |  |  |
| 1968 | Häpeä | Skammen | x |  |  |  |
| 1969 | Intohimo | En passion | x |  |  |  |
| 1971 | Kosketus | Beröringen | x | x |  |  |
| 1973 | Kuiskauksia ja huutoja | Viskningar och rop | x |  |  |  |
| 1974 | Kohtauksia eräästä avioliitosta | Scener ur ett äktenskap | x |  | Elokuva esitettiin ensin kuusiosaisena, viisi tuntia kestävänä tv-sarjana vuonna 1973. |  |
| 1976 | Kasvotusten | Ansikte mot ansikte | x |  |  |  |
| 1977 | Käärmeenmuna | Das Schlangenei | x |  |  |  |
| 1978 | Syyssonaatti | Höstsonaten | x |  |  |  |
| 1980 | Marionettien elämästä | Aus dem Leben der Marionetten | x | x |  |  |
| 1982 | Fanny ja Alexander | Fanny och Alexander | x |  | Elokuva esitettiin myös neliosaisena, viisi tuntia kestävänä tv-sarjana. |  |
Ohjaajana > Lyhytelokuvat

| Vuosi | Nimi | Alkuperäinen nimi | K | T | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1951 | 9 mainosta Bris-saippualle |  | x | x |  |  |
| 1967 | Stimulantia (Daniel-episodi) | Stimulantia | x |  |  |  |
| 1986 | Karinin kasvot | Karins ansikte | x |  |  |  |
Ohjaajana > TV-elokuvat ja -sarjat

| Vuosi | Nimi | Alkuperäinen nimi | K | T | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1957 |  | Herr Sleeman kommer |  |  |  |  |
| 1958 |  | Venetianskan |  |  |  |  |
| 1958 |  | Rabies |  |  |  |  |
| 1960 |  | Oväder |  |  |  |  |
| 1963 |  | Trämålning | x |  | Lennart Olofsson-Leon käsikirjoitus perustui Bergmanin näytelmään. |  |
| 1961 | Uninäytelmä | Ett drömspel |  |  |  |  |
| 1969 | Riitti | Riten | x |  |  |  |
| 1970 | Fårö-dokumentti | Fårö-dokument | x |  |  |  |
| 1970 |  | Reservatet | x |  |  |  |
| 1973 | Kohtauksia eräästä avioliitosta | Scener ur ett äktenskap | x |  |  |  |
| 1974 |  | Misantropen |  |  |  |  |
| 1975 | Taikahuilu | Trollflöjten | x |  | Esitettiin myös elokuvateattereissa. |  |
| 1979 | Fårö-dokumentti 1979 | Fårödokument 1979 | x | x |  |  |
| 1982 | Fanny ja Alexander | Fanny och Alexander | x |  |  |  |
| 1983 |  | Hustruskolan |  |  |  |  |
| 1984 | Harjoitusten jälkeen | Efter repetitionen | x |  |  |  |
| 1986 | Autuaat | De två saliga |  |  |  |  |
| 1986 |  | Dokument Fanny och Alexander | x |  |  |  |
| 1993 | Bakkantit | Backanterna | x |  |  |  |
| 1996 |  | Harald & Harald |  |  | Lyhyt tv-näytelmä |  |
| 1997 | Klovnin seurassa | Larmar och gör sig till | x |  |  |  |
| 2000 | Kuvamaakarit | Bildmakarna |  |  |  |  |
| 2003 | Saraband | Saraband | x |  | Esitettiin  myös elokuvateattereissa. |  |
Pelkästään käsikirjoittajana

| Vuosi | Nimi | Alkuperäinen nimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1944 | Kiihko | Hets |  |  |
| 1947 | Nainen ilman kasvoja | Kvinna utan ansikte |  |  |
| 1948 | Eva | Eva |  |  |
| 1950 | Kun kaupunki nukkuu | Medan staden sover | Bergmanin osuus elokuvakäsikirjoitukseen oli vaatimaton, mutta hän mm. kehitti elokuvan päähenkilön, Jompan. |  |
| 1951 | Eronnut | Frånskild | Bergman käsikirjoitti yhdessä Herbert Greveniuksen kanssa. |  |
| 1956 | Viimeinen pari ulos | Sista paret ut | Alf Sjöberg teki käsikirjoituksen, jonka luonnosteluun Bergman osallistui. |  |
| 1957 |  | Nattens ljus | Bergmania ei mainita käsikirjoittajana, mutta hän osallistui käsikirjoituksen luonnosteluun. |  |
| 1961 | Lustgården | Lustgården | Käsikirjoituksen tekivät Bergman ja Erland Josephson nimellä "Buntel Eriksson". |  |
| 1991 | Hyvä tahto | Den goda viljan |  |  |
| 1992 | Sunnuntailapsi | Söndagsbarn |  |  |
| 1996 | Enskilda samtal | Enskilda samtal |  |  |
| 2000 | Uskoton | Trolösa |  |  |
Pelkästään tuottajana

| Vuosi | Nimi | Alkuperäinen nimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1976 |  | De fördömda kvinnornas dans | lyhytelokuva televisiota varten |  |
| 1977 | Paratiisitori | Paradistorg |  |  |
| 1979 |  | Min älskade |  |  |
| 1981 | Sally ja vapaus | Sally och friheten |  |  |
| 1987 |  | Gotska sandön | Arne Carlssonin ohjaama lyhytelokuva |  |
Aiheesta muualla

Svensk filmdatabas: Ingmar Bergman, Films (englanniksi), myös (ruotsiksi)
Khalistan-liike

Khalistanin lippu
Khalistan-liike on Punjabin alueella 1970-luvun alussa noussut pyrkimys perustaa sikheille oma itsenäinen valtio. Sitä on tavoiteltu sotilaallisesti ja diplomaattisesti. Sen alue koostuisi pienimmilään nykyisestä Punjabin maakunnasta Intiassa ja joskus myös Pakistanissa, suurimmilaan lisäksi niitä ympäröivistä alueista Haryana, Himachal Pradesh ja osista Jammun ja Kashmirin liittoterritoriitoriota Intiassa, Khyber Pakhtunkhwanista, Balochistanista ja Sindhistä Pakistanissa.
Vuonna 1984 Indira Gandhin johtama operaatio Sininen tähti kukisti sikhien kapinan. Akali Dal -puolue kannatti Khalistanin valtion perustamista vuosina 1980–1992.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khalistan-liike Wikimedia Commonsissa
Homofobia

Homofobia tarkoittaa homoseksuaalisuutta, homoseksuaalisia henkilöitä tai omaa homoseksuaalisuutta kohtaan tunnettua pelkoa, vihamielisyyttä sekä edellämainittuihin tekijöihin pohjaavaa väkivaltaa tai syrjintää. Homofobian sukulaiskäsitteitä ovat bifobia ja heteroseksismi. Seksuaalisen suuntautumisen vaihtelu on kiinteä ja tavallinen osa sekä ihmis- että eläinkuntaa.
Historiaa

Homofobian idea on tunnettu jo antiikin Kreikan kirjoituksissa. Homofobia-termin loi amerikkalainen psykologi George Weinberg 1960-luvun loppupuolella. Weinberg lanseerasi termin laajempaan tietoisuuteen vuonna 1972 julkaistussa kirjassaan Society and the Healthy Homosexual.
Syitä

Kalifornian yliopiston psykologian professori Gregory M. Herekin mukaan yleisimmin homofobian taustalla ovat opitut kulttuuriset asenteet.
On myös esitetty teoria, että voimakas homofobia voisi joskus johtua latentista tai piilotetusta homoseksuaalisuudesta. Teoriasta ei ole tehty paljoa empiiristä tutkimusta, mikä voi johtua siitä, että sen tutkiminen on vaikeaa. Journal of Abnormal Psychology -lehdessä julkaistiin vuonna 1996 tutkimus, jossa homovihaajiksi luokitellut miehet kiihottuivat homoeroottisesta elokuvasta enemmän, kuin "neutraaleiksi" luokitellut. Vuoden 2013 tutkimus päätyi teorian kumoavaan tulokseen.
Sisäistetty homofobia

Homomiehillä, jotka identifioituvat antavaksi osapuoleksi (homoslangissa top), on muita homomiehiä enemmän sisäistettyä homofobiaa (engl. internalized homophobia), joka tarkoittaa itseinhoa omia homoseksuaalisia haluja kohtaan.
Seuraukset

Homofobia vaikeuttaa homoseksuaalisten ihmisten itsensä hyväksymistä ja voi johtaa seksuaalisuutensa kieltämiseen. Syrjintä ja homofobia aiheuttaa masennusta, vaikeuttaa sosiaalisia suhteita ja voi johtaa jopa itsemurhiin.
Lainsäädäntö

ILGA:n raportin mukaan useiden valtioiden lainsäädäntö tukee homofobiaa. Homoseksuaaliset teot ovat kiellettyjä kahdeksassakymmenessä maassa. Mauritaniassa, Sudanissa, Iranissa, Saudi-Arabiassa ja Jemenissä homoseksuaalisista teoista voidaan määrätä kuolemanrangaistus.
Kansainvälinen homo- ja transfobian vastainen päivä

Kansainvälinen homofobian, transfobian ja bifobian vastainen päivä (IDAHO) on 17. toukokuuta.
Keskustelua käsitteestä

Homofobia-sanan käyttöä on kritisoitu halveksivana seksuaalivähemmistöjen oikeuksien vastustajia kohtaan. Käyttäytymistieteen tutkijat William O'Donohue ja Christine Caselles ovat kirjoittaneet, että homofobia-sanan tavanomainen käyttö tekee halveksuvan arvion tietyistä keskusteltavissa olevista kannoista siinä missä myös aiempi tapa määritellä homoseksuaalisuus sairaudeksi teki. Heidän mielestään termiä voidaan käyttää ad hominem -argumenttina niitä vastaan, jotka ovat eri mieltä puhujan kanssa.
Tutkija Gregory M. Herekin mukaan termistä homofobia pitäisi luopua, koska kysymyksessä ei ole patologinen fobia. Tilalle Herek tarjoaa kolme korvaavaa termiä: seksuaalinen stigma, heteroseksismi ja seksuaalinen ennakkoluulo. Seksuaalinen stigma tarkoittaa poikkeavalle seksuaalisuudelle annettua leimaa, joka johtaa valtaeroihin yhteiskunnassa. Heteroseksismillä viitataan niihin kulttuurisiin ideologioihin ja systeemeihin, jotka tuottavat heteroseksuaalisuudesta poikkeavan käyttäytymisen stigmatisoitumista. Seksuaalisilla ennakkoluuloilla tarkoitetaan heteroseksuaalien vihamielisyyttä ja kielteisiä asenteita, jotka kohdistuvat homoseksuaaleihin.
Homovitsit

Erään tutkimuksen mukaan miehet turvautuvat homovastaisiin vitseihin, kun heidän itsetuntonsa kaipaa vahvistamista ja erityisesti kun heidän maskuliinisuutensa on uhattuna.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Homofobia.fi
Homophobia in Sport: Sporting Identity, Authoritarian Aggression, and Social Dominance (Arkistoitu – Internet Archive)
Westboron baptistikirkon kylttejä, joissa on homofobisia kirjoituksia. ”God hates fags” (suom. Jumala vihaa hinttejä).
Porvoon uimahalli

| Porvoon Uimahalli |
| --- | --- |
 Porvoon uimahalli tammikuussa 2018.
Osoite:  Linnankoskenkatu 2–6, 06100 Porvoo
Rakennustyyppi:  uimahalli
Valmistumisvuosi:  1970
Omistaja:  Porvoon kaupunki
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Porvoon uimahalli on Porvoon keskustassa sijaitseva uimahalli. Halli valmistui vuonna 1970. Uimahallissa on 25 metrin allas, opetusallas, hyppyallas, monitoimiallas, kylmäallas, poreallas, lasten allas ja liukumäki. Hallissa on myös jumppasali ja tilaussauna.
Max von Sydow

| Max von Sydow |
| --- | --- |
 Max von Sydow vuonna 2005.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Max Carl Adolf von Sydow
Syntynyt: 10. huhtikuuta 1929 Lund, Ruotsi
Kuollut: 8. maaliskuuta 2020 (90 vuotta) Seillans, Ranska
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Christina Olin (1951–1996) Cathrine Brelet (1997–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1949–2020
Merkittävät roolit:  Manaaja Pelle Valloittaja Äärimmäisen lujaa ja uskomattoman läheltä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Max Carl Adolf von Sydow (10. huhtikuuta 1929 Lund – 8. maaliskuuta 2020) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän näytteli urallaan muun muassa ruotsalaisissa, yhdysvaltalaisissa, espanjalaisissa ja italialaisissa elokuvissa. Parhaiten von Sydow tunnetaan rooleistaan useissa Ingmar Bergmanin ohjaamissa elokuvissa.