stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Päivi Räsänen
Näkemyksiä > Perhenäkemyksiä

Räsäsen mukaan perhe on se instituutio yhteiskunnassa ja perusyksikkönä, jolle on "uskottu tehtäväksi tuottaa rakkautta". Tähän yhteiskunta ei Räsäsen mukaan kykene. Räsäsen mukaan perheessä yhdistyvät Lutherin teologian mukaisesti maallinen ja hengellinen regimentti. Räsäsen mukaan kotioloissa on myös paljon syntisyyttä ja hengellistä köyhyyttä, toisaalta perhe on otollinen ympäristö evankeliumin sanomalle. Räsänen puolustaa kristillisiä tapoja perheissä. Räsäsen mukaan naisilla ja miehillä on erilainen asema perheessä.
Räsänen pitää perhettä kutsumuksena ja ihmisen tärkeimpänä tehtävänä. Hän on peilannut Lutherin ajan itsekeskeistä ja perhekielteistä kulttuuria kuvaavaksi myös tähän aikaan. Räsäsen mukaan perheen arki on raskasta ja sisältää sairauksia. Raskaan arjen keskellä Räsäselle antaa toivoa kristillinen usko.
Räsänen on kertonut olevansa huolissaan perheiden pahoinvoinnista sekä lasten ja nuorten kärsimyksestä. Vuonna 2000 hän nosti esiin lasten psyykkisen oirehtimisen sekä pahoinvoinnin ennen kokemattoman taloudellisen vaurauden keskellä: psykiatrisen hoidon tarpeen, humalahakuisen juomisen, huumekokeilut sekä itsemurhayritykset.
Räsäsen mukaan aikuisuus ja vanhemmuus ovat palvelemista. Räsäsen mukaan vanhemmuus on ilon lähde mutta vaatii omien tarpeiden sivuuttamista. Räsäsen mukaan isien ja äitien pitäisi uhrautua enemmän.
Näkemyksiä > Perhenäkemyksiä > Vanhemmuus ja lasten hyvinvointi

Räsäsen mukaan lasten kasvattaminen moniarvoisessa yhteiskunnassa on monin verroin vaikeampaa ilman yhtenäiskulttuurin selkänojaa ja normistoa. Räsäsen mukaan kasvatuskulttuuri ei siirry luontevasti sukupolvelta toiselle. Lasten hoitamiseen ei välttämättä ole esimerkkiä ja asiat joudutaan oppimaan kantapään kautta. Räsäsen mukaan lapset elävät suomalaisessa kulttuurissa poikkeuksellisen yksin niin henkisesti kuin fyysisestikin. Lasten ja nuorten ajankäyttöä ei valvota ja päihteiden käyttö lisääntyy koulumenestyksen heikentyessä. Räsäsen mukaan tutkimusten osoittamia riskitekijöitä lasten itsetuhoisiin ajatuksiin ja tekoihin ovat isän pitkäaikaistyöttömyys ja äidin ylikuorma.
Näkemyksiä > Perhenäkemyksiä > Mielihyväkulttuuri

Räsäsen mukaan aikaa leimaa voimakas mielihyväkulttuuri, jossa elämän tarkoitus kiteytyy nautintoon ja elämysten tavoitteluun. Räsäsen mukaan itsekeskeisessä kulttuurissa on vaikea kasvaa vanhemmuuteen, kun omat intressit sivuuttavat lapsen edun jo äidin kohdussa. Räsäsen mukaan perhepoliittisten leikkausten luoma kielteinen asenneilmapiirin ruokkii synnytyshaluttomuutta.
Näkemyksiä > Perhenäkemyksiä > Avioliitto

Räsänen pitää avioliittoa perheen ydinsuhteena. Räsäsen mukaan se on ihmiskunnan historian vanhin ja edelleen yhteiskunnan merkittävin julkinen ja oikeudellinen sopimus. Räsäsen näkemyksen mukaan Jumala on alun perin luonut ihmisen heteroseksuaalisiin suhteisiin, eli miehen ja naisen välisiin avioliittoihin. Räsänen pohjaa perhearvoja koskevat mielipiteensä osin Lutherin teksteihin. Hänen mukaansa avosuhteet ovat huono pohja avioliitolle, koska niissä ei synny sitoumusta suhteen pysyvyydelle. Räsänen kannustaa seurakuntia opettamaan nuorille seksuaalivalistusta, jotka pohjautuisivat ”Raamatun koeteltuihin perhe- ja seksuaaliarvoihin”. Räsänen toivoo, että nuori saisi edes kerran kuulla aikuisen perustellusti kertovan, miksi seksi kannattaa säästää avioliittoon.
Räsäsen mielestä heteroseksuaalinen aviosuhde sisältää sukupuolisuuden rikkauden ja ytimen: miehen ja naisen erilaisuudesta nousevan jännitteen sekä periaatteellisen mahdollisuuden yhteisiin lapsiin. Homoseksuaalisesta suhteesta ja muista ”seksuaalisista poikkeavuuksista” nämä hänen mukaansa puuttuvat. Virallisen homoliittoinstituution perustaminen ei ole Räsäsen mielestä vain pienen marginaaliryhmän asia, vaan koskettaa syvästi koko yhteiskuntaa.
Näkemyksiä > Poliittisia näkemyksiä > Abortti

Räsäsen mukaan raskaudenkeskeytys on aina eettinen ongelma, sillä siinä lopetetaan jo alkanut ihmiselämä. Myöhäisiin keskeytyksiin liittyy lisäksi yhdenvertaisuus- ja perusoikeusongelmia, sillä niissä vammaiset lapset asetetaan terveiden kanssa eriarvoiseen asemaan. Suomessa on laillista suorittaa abortti ennen 12. raskausviikkoa ilman Valviran lupaa ja Valviran luvalla raskausviikkoon 20 asti. Sikiön vaikean poikkeavuuden perusteella raskaudenkeskeytyksen voi Valviran luvalla suorittaa ennen 24. raskausviikkoa. Räsänen on tehnyt useita lakialoitteita, joissa hän on vaatinut hallitusta kumoamaan aborttilaista pykälä, jolla sallitaan vammaisuutta epäiltäessä myöhäiset raskaudenkeskeytykset. Huhtikuussa 2019 Räsänen piti Yhdysvaltojen kiristynyttä abortti-ilmapiiriä hyvänä asiana. Räsänen toivoi Suomeen samanlaista lainsäädäntöä kuin Alabamassa. Hän piti aborttilakikiristyksiä vastareaktiona New Yorkin lakimuutokselle, jonka myötä abortti on sallittu vielä 24. raskausviikolla, ja sen jälkeenkin perustellusta syystä.
Näkemyksiä > Poliittisia näkemyksiä > Elinsiirrot

Räsänen teki vuonna 2009 lakialoitteen, jonka tavoitteena oli lisätä elinsiirtojen määrää. Aloitteessa esitetään luovuttavaksi lähiomaisten ja muiden läheisten veto-oikeudesta eli mahdollisuudesta vastustaa luovutusta, mikä nopeuttaisi elinsiirtotoimintaa. Hallitus antoi asiasta oman esityksen, ja vuonna 2010 lakiin kirjattiin vastaavansisältöinen muutos.
Näkemyksiä > Poliittisia näkemyksiä > Maahanmuutto

Ennen ministeriksi nousemistaan Räsänen kritisoi Suomen maahanmuuttopolitiikkaa epäonnistuneeksi. Vuonna 2010 Räsänen sanoi, että Suomen tulisi valita tarkemmin ne pakolaiset, joita maahan otetaan ja etsiä ryhmiä, joiden integroituminen kulttuurisesti ja uskonnollisesti on helpompaa, esimerkiksi vainottuja kristittyjä. Maahanmuuttoasioista vastaavana sisäministerinä Räsänen on kuitenkin vaatinut Suomen vastaanottamien kiintiöpakolaisten määrän lisäämistä. Räsänen haluaisi ottaa lisää pakolaisia etenkin Syyriasta.
Näkemyksiä > Poliittisia näkemyksiä > Poliittiset virkanimitykset

Vuonna 2010 (STT 20.2.2010) Räsänen ilmoitti yksiselitteisesti vastustavansa poliittisia virkanimityksiä. Räsästä kuitenkin syytettiin poliittisesta virkanimityksestä, kun hän syyskuussa 2012 nimitti sisäministeriön kansliapäälliköksi Päivi Nergin, joka oli ollut kristillisdemokraattien jäsen, ja samaa virkaa haki viisi joidenkin mielestä huomattavasti kokeneempaa henkilöä. Räsänen kiisti syytökset.
Näkemyksiä > Poliittisia näkemyksiä > Sanan- ja uskonnonvapaus

Rikossyytteensä käsittelyn yhteydessä Räsänen on nähnyt, että tuomiolla ovat Raamattu ja kristittyjen perinteinen avioliittokäsitys. Räsäsen mielestä uhkana on myös se, että uskovaiset alkavat sensuroida itseään. Räsäsen mukaan on tärkeää puolustaa niitä arvoja, jotka ovat länsimaisen sivilisaation perusta.
Näkemyksiä > Poliittisia näkemyksiä > Sijaissynnytykset

Päivi Räsänen on vastustanut sijaissynnytyksiä, hänen mukaansa se toisi mukanaan vaikeita eettisiä ongelmia synnyttävän äidin ja lapsen asemaan. Räsänen muun muassa väittää, että sijaissynnyttävä äiti kiintyy lapseen ja syntyvän (psyykkisen) sidoksen katkeaminen saattaisi olla vaikeaa. . Tieteellisessä tutkimuksessa on kuitenkin havaittu, että sijaissynnyttäjät ovat olleet tyytyväisiä hoitoprosessiin, ja heillä on harvoin ollut ongelmia lapsen luovuttamisessa vastaanottajavanhemmille. Tutkimustulosten mukaan sijaissynnyttäjä ei kiinny lapseen tunnetasolla vaan asennoituu raskauden alusta alkaen siihen, että lapsi ei ole hänen omansa.
Näkemyksiä > Poliittisia näkemyksiä > Tasa-arvo ja feminismi

Räsänen pitää itseään tasa-arvon kannattajana. Räsäsen mukaan feminismiin liitetään sellaisia tavoitteita, joita hän ei kannata, kuten esimerkiksi syntymättömien lasten ihmisoikeuksien vähättely. Hän on kertonut tavoitteekseen tasata vanhemmuuden kustannuksia kaikkien työnantajien välillä ja uudistaa vanhempainvapaajärjestelmää niin, että yhä useammin myös isät jäisivät töihin. Räsänen on pitänyt "ajan harhana" arvostelun yläpuolelle noussutta feminististä kapinakulttuuria, jossa sukupuolten tasa-arvo vääristyy samanlaisuuden vaatimukseksi.
Tehtävät eduskunnassa

Sivistysvaliokunta 1995–1997, 1998–1999
Sosiaali- ja terveysvaliokunta 1995–1999 (varajäsen), 1999–2003, 2007–2011
Ulkoasiainvaliokunta 1999–2003 (varajäsen), 2007–2011 (varajäsen)
Tulevaisuusvaliokunta 2003–2007
Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta 2003–2007 (varajäsen)
Lakivaliokunta 2004–2007 (varajäsen)
Valtiovarainvaliokunta 2011
Valitsijamiehet 1995–1999 (varajäsen)
Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunta 2007 (varajäsen), 2011 (varajäsen)
Ulkopoliittisen instituutin neuvottelukunta 2007–2011
Parlamenttienvälinen liitto IPU, Suomen ryhmän johtokunta 2007–2011 (varajäsen)
Tarkastusvaliokunta 2015–
Oikeudenkäynnit

Räsänen on ollut epäiltynä kolmessa tapauksessa kiihotuksesta kansanryhmää vastaan. Hänen kirkon osallistumista Pride-tapahtumaan kritisoinutta twiittiään ja kahta muuta tapausta on käsitelty julkisuutta saaneessa oikeudenkäynnissä vuonna 2022. Syytteet hylättiin käräjäoikeudessa 2022 ja hovioikeudessa 2023,. Syyttäjä sai valitusluvan korkeimmalta oikeudelta huhtikuussa 2024.
Räsästä ovat tukeneet eri maiden kristilliset johtajat ja kansalaisliikkeet, muiden muassa Sanan- ja uskonnonvapaus ry. ja yhdysvaltalaisperäinen kristillis-konservatiivinen oikeusapujärjestö Alliance Defending Freedom International, joka alkoi tukea Räsästä vuonna 2019 ja keräsi rahaa myös vuoden 2023 oikeudenkäyntikuluihin.
Teokset

Vuonna 1989 Räsänen oli yhdessä miehensä Niilon, lääkäri Pekka Reinikaisen, Leif Nummelan sekä Nigel Cameronin kanssa kirjoittamassa kirjaa nimeltä Uuden lääketieteen uhrit, jossa hän käsittelee aborttia, ihmisarvoa, koeputkilapsia ja vammaisuutta.
Yksityiselämä

Räsänen on naimisissa teologian tohtori Niilo Räsäsen kanssa. Heillä on viisi lasta. Lapsista Saara oli mukana politiikassa Riihimäen kaupunginvaltuuston jäsenenä kaudella 2008–2012. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Riihimäen valtuustoon valittiin Räsäsen toinen tytär Esteri. Räsänen osallistui tosi-tv-ohjelma Masked Singer Suomen 3. tuotantokaudelle vuonna 2021.lähde?
Yksityiselämä > Uskonto

Räsästä on pidetty hengelliseltä suuntaukseltaan viidesläisenä mm. Kirkko ja kaupunki -lehden artikkelissa, ja hän on toiminut liikkeeseen liittyvien Kansanlähetyspäivien johtajistossa. Viidesläisyys eli viides herätysliike vastustaa samaa sukupuolta olevien vihkimistä avioliittoon.
Räsänen on saarnannut WUP Dreams -tapahtumassa Tampereella ja kertonut, että papit tarkastuttavat hänellä saarnojaan käräjille joutumisen pelossa.
Arvostelu

Vuonna 2010 Räsänen vastusti samaa sukupuolta olevien parien avioliitto-oikeutta Ylen lähettämässä A2 Teema Homoilta-keskusteluohjelmassa. Vaikka Räsänen oli ohjelmassa mukana yksityishenkilönä eikä luterilaisen kirkon edustajana, ohjelman jälkeen kymmeniä tuhansia ihmisiä erosi kirkosta. Kristillisdemokraatit tukivat julkisesti puheenjohtajaansa, ja puoluesihteeri Peter Östman kertoi puolueen saaneen Homoillan jälkeen yli tuhat uutta jäsentä.
Räsäsen jyrkät kannat muun muassa homoseksuaalisuuteen, naispappeuteen ja aborttiin saivat monet puolueen keskeiset kansanedustajat jättäytymään pois vuoden 2011 eduskuntavaaleista. Puolueen aiempi puheenjohtaja Bjarne Kallis perusteli luopumistaan sillä, että provosoituminen esimerkiksi homojen parisuhteista on vienyt huomion tärkeämmiltä asioilta kuten tuloerojen kasvulta. Myös kansanedustaja Kari Kärkkäinen näki kristillisdemokraattien muuttumisen uskontopuolueeksi ja moraalinvartijaksi ongelmallisena.
Päivi Räsänen on perustellut näkemyksiään homoseksuaalisuudesta vetoamalla lääketieteelliseen tutkimukseen. Suomen psykoanalyyttisen yhdistyksen puheenjohtaja, erikoislääkäri Eija Repo ja Suomen psykiatriyhdistyksen eettisen neuvoston puheenjohtaja, erikoislääkäri Teemu Kärnä olivat mielipidekirjoituksessaan Lääkärilehteen huhtikuussa 2022 näkemyksenään, että lääkärillä on ammattieettinen velvollisuus pitää tietonsa ajan tasalla.  Vuonna 2004 julkaistussa Mieheksi ja naiseksi hän heidät loi – Homosuhteet haastavat kristillisen ihmiskäsityksen -vihkossa esitellään kirjoittaja sivulla kaksi: "Artikkelin on kirjoittanut lääkäri, kansanedustaja Päivi Räsänen." . Päivi Räsäsellä on edelleen voimassa olevat lääkärinoikeudet Terhikki -rekisterissä (tarkistettu 11.9.2023) . Suomen Lääkäriliiton valtuuskunta on 12.12.2014 hyväksynyt lääkäreiden noudatettaviksi ammattia harjoittaessaan noudatettavat eettiset ohjeet, joiden mukaan lääkärin tulee pitää yllä ja kartuttaa tietojaan ja taitojaan, (julkisessa esiintymisessä) lääkärin kannanottojen tulee perustua lääketieteelliseen tietoon ja kokemukseen .
Seta ilmaisi Kataisen hallituksen muodostuttua epäilevänsä Räsäsen kykyä toimia sisäministerinä. Vuonna 2010 Jyväskylän Seta uhkasi nostaa oikeusjutun kolumnista, jossa Pride-kulkuetta arvosteltiin ”provokaatioksi”. Räsänen syytti Setaa sananvapauden vaarantamisesta.
Väestöliiton toimitusjohtaja Eija Koivuranta on tyrmännyt Räsäsen puheet aborttilainsäädännön kiristämisestä.
Julkaisut

Räsänen, Päivi & Cameron, Nigel & Leif Nummela & Räsänen Niilo & Reinikainen, Pekka: Uuden lääketieteen uhrit.  Helsinki:  Uusi Tie, 1989.  ISBN 951-619-206-8
Jumala loi naisen.  Helsinki:  Uusi Tie, 1991.  ISBN 978-951-6-19244-7
Räsänen, Päivi & Pöyhiä, Reino & Reinikainen, Pekka: Eutanasia: Vastaus kärsimyksen ongelmaan?  Helsinki:  Uusi Tie, 1993.  ISBN 978-951-6-19260-7
Syvyys ja syli: Lääkärin ajatuksia masennuksesta.  Helsinki:  Uusi Tie, 1995.  ISBN 978-951-6-19277-5
Kutsuttu elämään: Kirjoituksia perheestä ja ihmisarvosta.  Helsinki:  Uusi Tie, 2002.  ISBN 978-951-6-19353-6
Mieheksi ja naiseksi Hän heidät loi: Homosuhteet haastavat kristillisen ihmiskäsityksen.  Helsinki:  Suomen Luther-säätiö, 2004.  ISBN 952-5409-24-4
Räsänen, Päivi & Myllykangas, Markku: Mitä maksaa ihmishenki? Keskustelukirjeitä elämän arvosta.  Helsinki:  Kirjapaja, 2006.  ISBN 951-607-401-4
Päivien ketjusta – uskosta ja arjesta.  Helsinki:  WSOY, 2007.  ISBN 978-951-0-30113-5
Avioliitto.  Uusi Tie, 2016.  ISBN 978-951-619-627-8
Eutanasia.  Uusi Tie, 2017.  ISBN 978-951-619-631-5
Abortti.  Uusi Tie, 2018.  ISBN 978-951-619-659-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Päivi Räsänen Wikimedia Commonsissa
Sitaatteja aiheesta Päivi Räsänen Wikisitaateissa
.aspx Päivi Räsänen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Päivi Räsäsen kotisivut
Yle: Seuraa kansanedustajaasi: Päivi Räsänen (kd.)
Viiden senaattorin kirje Yhdysvaltain IRF-suurlähettiläälle, 01.24.2022
Räsäsen haastattelu ADF Internationalin Youtube-kanavalla (englanniksi) 13.7.2023
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Anne Holmlund | Suomen sisäasiainministeri 2011−2015 | Seuraaja: Petteri Orpo |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Bjarne Kallis | Kristillisdemokraattien puheenjohtaja 2004–2015 | Seuraaja: Sari Essayah |
| n k Stubbin hallitus |
| --- | --- |
Stubb
 Huovinen  Haavisto, Paatero  Haglund  Henriksson  Ihalainen  Kiuru  Niinistö, Grahn-Laasonen  Orpo  Rinne  Risikko  Räsänen  Räty  Toivakka  Tuomioja  Vapaavuori  Viitanen 
| n k Kataisen hallitus |
| --- | --- |
Katainen
 Arhinmäki  Gustafsson, Viitanen  Guzenina-Richardson, Huovinen  Hautala, Haavisto  Henriksson  Häkämies, Vapaavuori  Ihalainen  Kiuru  Koskinen  Kyllönen  Niinistö  Risikko  Räsänen  Stubb  Tuomioja  Urpilainen, Rinne  Wallin, Haglund  Virkkunen 
SKL:n ja Kristillisdemokraattien kansanedustajat
| n k Suomen Kristillisen Liiton kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (7):  Jääskeläinen  Kallis  Kankaanniemi  Pehkonen  Ryhänen (1995-1996)  Räsänen  Smeds 
| n k Kristillisen liiton ja kristillisdemokraattien kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (10):  Hiltunen  Jääskeläinen  Kallis  Kankaanniemi  Kemppainen  Kärkkäinen  Rauhala  Räsänen  Seivästö  Smeds 
| n k Kristillisdemokraattien kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (7):  Essayah  Kallis  Kankaanniemi  Kärkkäinen  Rauhala  Rajala (2003)  Räsänen 
↑  Lyly Rajala siirtyi Kokoomuksen eduskuntaryhmään joulukuussa 2003.  
| n k Kristillisdemokraattien kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (7):  Kallis  Kankaanniemi  Kärkkäinen  Rauhala  Räsänen  Tallqvist  Palm 
| n k Kristillisdemokraattien kansanedustajat 2011–2015 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (6):  Ahvenjärvi  Jääskeläinen  Rauhala  Palm  Räsänen  Östman 
| n k Kristillisdemokraattien kansanedustajat 2015–2019 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (5):  Essayah  Laukkanen  Räsänen  Tanus  Östman 
| n k Kristillisdemokraattien kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (5):  Essayah  Laukkanen  Räsänen  Tanus  Östman 
| n k Kristillisdemokraattien kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (5):  Essayah  Poutala  Räsänen  Tanus  Östman 
Hämeen vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011
Sirkka-Liisa Anttila
Risto Autio
Tarja Filatov
Timo Heinonen
Matti Kauppila
Kalle Jokinen (2009–)
Jari Koskinen (2007–2009)
Johannes Koskinen
Tuija Nurmi
Kirsi Ojansuu
Juha Rehula
Päivi Räsänen
Jouko Skinnari
Satu Taiveaho
Ilkka Viljanen
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Eduskunta  Yle  Uppslagsverket Finland 
Räsänen vuonna 2009.
Päivi Räsänen vuonna 2012.
Anne Jahren

| Anne Jahren> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. kesäkuuta 1963 (ikä 61) Bærum, Norja
Uran tiedot
Laji:  maastohiihto ja yleisurheilu 
Maailmancup
Kaudet:  1982–1990
Voitot:  2
Palkintokorokkeella:  14
| Mitalit> Maa:   Norja.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Naisten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sarajevo 1984 | viesti |  |
|  Hopeaa | Calgary 1988 | viesti |  |
|  Pronssia | Sarajevo 1984 | 20 km |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oberstdorf 1987 | 10 km |  |
|  Hopeaa | Seefeld 1985 | viesti |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 1987 | viesti |  |
|  Pronssia | Lahti 1989 | viesti |  |
Anne Jahren (s. 20. kesäkuuta 1963) on norjalainen entinen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja.
Jahren voitti nuorten maailmanmestaruuden vuonna 1981. Seuraavana vuonna hän oli jo tarjolla aikuisten MM-kilpailuihin mutta hävisi katsastuskilpailussa niukasti Marit Myrmælille ja joutui vielä tyytymään nuorten MM-kilpailuihin, joissa hän suksiaan haukkuen sijoittui 5 kilometrillä kahdeksanneksi mutta voitti kultaa viestijoukkueen ankkurina. Sarajevon olympialaisissa 1984 hän voitti kultaa viestijoukkueen toisen osuuden hiihtäjänä, saavutti pronssia 20 kilometrillä sekä sijoittui viidenneksi 10 kilometrillä ja seitsemänneksi 5 kilometrillä. Seefeldin MM-kilpailuissa 1985 hän saavutti viestissä hopeaa toisen osuuden hiihtäjänä sekä sijoittui viidenneksi 5:llä ja 10 kilometrillä.
Vuonna 1987 ennen Oberstdorfin MM-kilpailuja ekonomiopiskelija Jahren voitti 10 kilometrillä Norjan-mestaruuden 22 sekunnin erolla maailmancupia johtaneeseen Marianne Dahlmohon. Oberstdorfissa Dahlmo jäi vielä kauemmaksi ja Jahren voitti kultaa 0,8 sekunnin erolla pahimpaan kilpailijaansa, Suomen Marjo Matikaiseen. Viiden kilometrin kilpailussa Jahren lähti matkaan puoli minuuttia ennen Matikaista ja ehti maaliin vain niukasti ennen kilpailun voittanutta suomalaista sijoittuen kahdeksanneksi. Viestissä Jahren hiihti kolmannen osuuden ja saavutti hopeaa. Kisat päättäneessä 20 kilometrin kilpailussa hän hävisi yli 1,5 minuuttia Ruotsin Marie-Helene Westinille ja sijoittui kahdeksanneksi.
Jahren saavutti 1980-luvun lopulla vielä viestihiihdossa kaksi arvokisamitalia: Calgaryn olympialaisissa 1988 hopeaa ja Lahden MM-kilpailuissa 1989 pronssia.
Antoine Vermette

| Antoine Vermette |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1982 (ikä 42) St-Agapit, Quebec, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Vermy, Antosh
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  89 kg
Pelinumero:  50
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–2018
Seurat:  Binghamton Senators (AHL)  Ottawa Senators (NHL) Columbus Blue Jackets (NHL) Arizona Coyotes (NHL) Chicago Blackhawks (NHL)   Anaheim Ducks (NHL)
NHL-varaus:  55. varaus, 2000 Ottawa Senators
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Chicago Blackhawks | 2015  |
Vermette vuonna 2009.
Antoine Vermette (s. 20. heinäkuuta 1982 St-Agapit, Quebec, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, joka pelasi uransa aikana Ottawa Senatorsissa, Columbus Blue Jacketsissa, Arizona Coyotesissa, Chicago Blackhawksissa ja Anaheim Ducksissa.
Ura

Vermette pelasi QMJHL-junioriliigassa vuodet 1998–2002. Ensimmäisen kautensa hän edusti Québec Rempartsia ja seuraavat kolme kautta Victoriaville Tigresia. Ottawa Senators valitsi Vermetten numerolla 55 NHL:n varaustilaisuudessa 2000. Keväällä 2002 Victoriaville voitti QMJHL:n mestaruuden, mutta hävisi koko Kanadan juniorimestaruuden, Memorial Cupin Kootenay Icelle. Vermette oli kuitenkin lähes koko kauden sivussa ja palasi vasta aivan loppukaudesta niskavamman takia.
Ensimmäisen ammattilaiskautensa Vermette pelasi Ottawa Senatorsin farmijoukkueessa AHL:n Binghamton Senatorsissa. Hän teki eniten pisteitä joukkueestaan, 34+28, ja valittiin AHL:n tulokaskentälliseen. Seuraavalla kaudella Vermette nousi Ottawan vakiokokoonpanoon, mutta pelasi jälleen työsulun takia kaudella 2004–2005 AHL-liigassa.
Seuraavien kolmen kauden ajan Vermette kehittyi Ottawassa ja teki joka kausi enemmän pisteitä. Kaudella 2006–2007 Ottawa voitti Itäisen konferenssin mestarina Prince of Wales Trophyn, mutta hävisi Stanley Cup -finaaleissa Anaheim Ducksille. Seuraavalla kaudella Vermette teki 53 pistettä ja myös uransa ensimmäisen hattutempun. Kauden jälkeen Ottawa teki kahden vuoden jatkosopimuksen Vermetten kanssa.
Kaudella 2008–2009 Vermette teki Ottawassa vain yhdeksän maalia 62 ottelussa. Loppukaudesta hänet myytiin Columbus Blue Jacketsiin vaihdossa maalivahti Pascal Leclaireen ja toisen kierroksen varausoikeuteen. Syyskuussa 2009 Vermette solmi Columbuksen kanssa viiden vuoden sopimuksen.
Vermette siirtyi helmikuussa 2012, kesken kauden 2011–2012, pelaajakaupassa Phoenix Coyotesiin (vuodesta 2014 nimeltään Arizona Coyotes). Columbus sai vaihdossa maalivahti Curtis McElhinneyn, toisen kierroksen varausvuoron NHL:n varaustilaisuudessa 2012 ja ehdollisen viidennen kierroksen varausvuoron NHL:n varaustilaisuudessa 2013. Maaliskuussa 2015 Vermette siirtyi loppukaudeksi 2014–2015 Chicago Blackhawksiin, joka antoi Arizonalle vaihdossa ensimmäisen kierroksen varausvuoron NHL:n varaustilaisuudessa 2015 ja puolustaja Klas Dahlbeckin. Vermette oli voittamassa Chicagossa Stanley Cupia. Heinäkuussa 2015 hän siirtyi vapaana pelaajana takaisin Arizona Coyotesiin kaksivuotisella sopimuksella.
Bob Errey

Bob Errey
Robert "Bob" Errey (s. 21. syyskuuta 1964, Montreal, Québec, Kanada) on uransa päättänyt kanadalainen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura

Ennen ammattilaisuraansa Errey kiekkoili vuodet 1981–1983 Peterborough Petesin riveissä OHL:ssä. Toisella täydellä kaudellaan seurassa, 1982–1983, Errey viimeisteli 67:ssä pelaamassaan runkosarjaottelussa 53 maalia ja 47 syöttöpistettä ollen seuransa paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies 101 pistettä tehneen Scott McLellanin jälkeen. Kauden jälkeen Errey valittiin OHL:n ensimmäiseen tähdistökenttään. Yhteensä hänelle kertyi OMJHL/OHL-urallaan 141 runkosarjaottelua, joissa hän iski tehot 82 maalia ja 78 syöttöpistettä. NHL-varauksen Errey sai vuonna 1983 Pittsburgh Penguinsin varattua hänet numerolla 15 uusien pelaajien varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella.
Ura > Maajoukkueessa

Errey pelasi urallaan yhden kerran jääkiekon arvokisoissa, vuonna 1997, jolloin hän kuului Kanadan kultaa voittaneeseen kisamiehistöön Suomessa järjestetyissä MM-kilpailuissa. Errey pelasi kisoissa yksitoista ottelua tehoin kaksi maalia ja yksi syöttöpiste.
Björn Monnberg

Björn Monnberg (s. 7. helmikuuta 1971) on suomalainen entinen käsipalloilija. Hän on eniten käsipallon A-maaotteluita pelannut suomalainen.