stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo suomalaisista sotavankileireistä 1941–1945
Lyhenteet

Sv.Jär.leiri = Sotavankien Järjestelyleiri. Jatkosodan aikana sotavankien järjestelyleirillä vangit kuulusteltiin ja ryhmiteltiin.
Sv.leiri = Sotavankileiri. Jatkosodan aikana kullekin ryhmälle oli omat leirinsä, esimerkiksi poliittiset vangeille, jotka olivat tavallisesti kommunisteja; upseereile; juutalaisille; naisvangeille ja niin edelleen.
1 Sv.K = Sotavankikomppania
numerosarja = yksikön kenttäpostinumero
Jatkosodan aikaiset sotavankileirit > Järjestelyleirit

Sv.Jär.leiri 1, 6635, Nastola
Sv.Jär.leiri 2, 6640, Naarajärvi
Jatkosodan aikaiset sotavankileirit > Sotavankileirit

Sv.leiri 1, 6642, Köyliö. Poliittisiksi luokitelluille sotavangeille
Sv.leiri 2, Karvia - 10. lokakuuta 1942
Sv.leiri 3, 6643, Ruokolahdella Syyspohjassa suomalaissukuisille sotavangeille
Sv.leiri 4, Pelso Vaala, perustettu 2. heinäkuuta 1941, lakkautettu 24. helmikuuta 1942
Sv.leiri 5, 8055, Itä-Karjala (Tomitsa), heinäkuussa 1944, Loimola, Kitee
Sv.leiri 6, 6644, Viipuri
Sv.leiri 7, 6656, Hanko
Sv.leiri 8, 6661, Kolosjoki, 6. elokuuta 1941, siirrettiin Ivaloon 19. tammikuuta 1943. Kolosjoki jäi alaleiriksi.
Sv.leiri 9, 6663, Kemi, perustettu Ajossaarille 4. heinäkuuta 1941
Sv.leiri 10, Värtsilä -1. huhtikuuta 1943
Sv.leiri 11, Valkeakoski 17. tammikuuta 1942
Sv.leiri 12, Kurkijoki - 3. joukukuuta 1942
Sv.leiri 13, Kirvu - 3. helmikuuta 1942
Sv.leiri 14, 6667, Sortavala, heinäkuuta 1944, Riitasensuo (Kerimäki)
Sv.leiri 15, Suomussalmi 5. tammikuuta 42
Sv.leiri 16, 6673, Impilahti - Matkaselkä, heinäkuussa 1944, Tuomikylä (Seinäjoki)
Sv.leiri 17, 6686, Aunus
Sv.leiri 18, Kälviä 27. tammikuuta 1942
Sv.leiri 19, Oulu, perustettu 4. heinäkuuta 1941 Kiuruvedelle ja uudelleen 3. syyskuuta 1941 Ouluun, lakkautettu 5. marraskuuta 1944
Sv.leiri 20, Paavola Ralletinsuo 4. heinäkuuta 1941. Siirretty Räisälään 18. elokuuta 1941 – 10 tammikuuta 1942.
Sv.leiri 21, Riitasensuo  31. heinäkuuta 1943
Sv.leiri 22, Mäntyluoto 2. helmikuuta 1942
Sv.leiri 23, Orivesi 2. joulukuuta 1942
Sv.leiri 24, 6685, Kurileiri Vaasa (Riitasensuo-Mustasaari)
Sv.leiri 31, 8091, Karhumäki
Sv.leiri 32, 5382, Suomussalmi
Sv.leiri 33, 6690, Terijoki
Sv.leiri 34, 6694, Kiviniemi
Sv.leiri 51, 6696, Itä-Karjala (Latva)
Sv.leiri/17.D/8.D, 6699, Kannas ja Itä-Karjala(?)
Jatkosodan aikaiset sotavankileirit > Sotavankikomppaniat ja työleirit

1.Sv.K, 8081
2.Sv.K, 8082
3.Sv.K, 8083
4.Sv.K, 8084
5.Sv.K, 8085
6.Sv.K, 8086
7.Sv.K, 8089
11.Sv.K, 6216
12.Sv.K, 6214
13.Sv.K, 1189
14.Sv.K, 6207
15.Sv.K, 6209
16.Sv.K, 6215
21.Sv.K, 5593
22.Sv.K, 5594
23.Sv.K, 5595
24.Sv.K, 5596
25.Sv.K, 5597
26.Sv.K, 5385
28.Sv.K, 6193
31.Sv.K, 8071
32.Sv.K, 8072
33.Sv.K, 8073
34.Sv.K, 8076
35.Sv.K, 8052
36.Sv.K, 8053
37.Sv.K, 8075
38.Sv.K, 8077
39.Sv.K, 8078
40.Sv.K, 8079
41.Sv.K, 8080
42.Sv.K, 8087
43.Sv.K, 8062
44.Sv.K, 8067
45.Sv.K, 8088
49.Sv.K, 9740
50.Sv.K, 9750
55.Sv.K, 8057
61.Sv.K, 6227
65.Sv.K, 4330
70.Sv.K, 9751
L 2.Sv.K, 6223
L 21 Sv.K, 1187
L 22 Sv.K, 1188
L 24 Sv.K, 6206
L 41 Sv.K, 8051, Saarikoski, Mäkriänjärvi, Koveri I
L 53 Sv.K, 8063
L 54 Sv.K, 8064
L 56 Sv.K, 8066
L 70 Sv.K, 8080, Aunus (Koveri II), Alalampi
L 80 Sv.K, 8090
L 91 Sv.K, 6125
L 92 Sv.K, 6126
L 93 Sv.K, 6127
L 94 Sv.K, 6128
L 95 Sv.K, 6129
L 111 Sv.K/Lin.RP 335, 3513
L 112 Sv.K/Lin.Os/PM, 1150
2.Er.TyöK, 9619
Työos.sv.leiri 51, 8061
Työos.sv.leiri 55, 8065
Sv.Työkeskus 1./Vien.PE, 6217
Sv.Työkeskus 3./Vien.PE, 6218
Kämärän työleiri, 9751
Tassiolammen työl., 9752
Metsätyömaa N:1, 9751
Metsätyömaa N:2, 9752
Metsätyömaa N:3, 9748
Työleiri kolhoosihenkilökuntaa varten, 0434
Jatkosodan aikaiset sotavankileirit > Sotavankeja hoitaneet sairaalat

22.SotaS Kontiolahti, 8018
28.SotaS Kokkola, 4682
38.SotaS Lieksa, 4445
58.SotaS.Kannus, 4685
63.SotaS Utti, 9649
64.SotaS Viipuri, 9703
65.SotaS Lappeenranta, 9683, kesäkuussa 1944 Raudaskylä (Ylivieska)
66.SotaS Äänislinna, 8120
69.SotaS Helylä, 8123
Sv.S/14.KS Aunus, 2564
Sv.S/2.KS Kiviniemi, 7410
Lapin sodan aikaiset sotavankileirit > Saksalaisten sotavankien leirit

Sv.leiri 40 Vääksy, 7710
Sv.leiri 41 Oulu, 6682
Sv.leiri 48 Maikkula, 6682
Sv.leiri 28 Kemi, 9897
Sv.leiri Järmärä, Kaaresuvanto
Lapin sodan aikaiset sotavankileirit > Saksalaisia sotavankeja hoitaneet sairaalat

65.SotaS.Sv.os/Raudaskylä, 9683
27.SotaS.Sv.os./Vaasa, 7466
32.SotaS.Sv.os./Oulu, 5346
43.SotaS.Sv.os/Heinola, 9676
Ture Johannisson

| Ture Johannisson |
| --- | --- |
 Johannisson vuonna 1960.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1903
Kuollut: 1990 (86–87 vuotta)
Koulutus ja ura
Instituutti:  Göteborgin yliopisto
Tutkimusalue:  kielitiede
Ture Johannisson (1903–1990) oli ruotsalainen kielentutkija ja pohjoismaiden kielten professori Göteborgin yliopistossa vuosina 1945–1970. Hänet valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi 1955.
Tratta

Tratta on yrityssaatavien perintään käytettävä maksukehotus, johon liittyy julkisuuden uhka. Tratalla kehotetaan velallista maksamaan erääntynyt saatava. Tratan noudattamatta jättäminen voidaan julkaista ja merkitä luottotietorekisteriin.lähde tarkemmin? Trattaperintä on varsin yleinen käytäntö.lähde?
Tratan tarkoitus on toimia pelotteena velalliselle, joka haluaa pitää luottotietonsa puhtaana. Sen julkaiseminen on julkinen ilmoitus, ettei velallinen ole suoriutunut maksuvelvoitteestaan.
Suomen lain mukaan trattaa voidaan käyttää yrityssaatavien perimiseen. Yritys on taho, jolla on Y-tunnus.
Nykyään Suomessa on käytössä vain yksityisoikeudellinen tratta. Erona aiempaan sen protestoiminen ja julkaiseminen ei vaadi viranomaisen vahvistusta.
Historiaa

Yksityinen tratta on ollut Suomessa käytössä vuodesta 1995. Tratan viranomaisprotestista luovuttiin perintälain (513/1999) tullessa voimaan syyskuun alussa 1999. Lain esitöissä tratta selitettiin hyväksymätöntä asetetta muistuttavaksi asiakirjaksi. Ennen lainmuutosta julkinen notaari osallistui tratan protestointiin. Luottotietolain tultua voimaan perintälaissa tarkoitetuksi yritykseksi katsotaan myös yksityishenkilöt, joilla on Y-tunnus, kuten maanviljelijät.lähde? Sekä laki saatavien perinnästä että rikoslaki kieltävät tratan käyttämisen kuluttajasaatavan perimiseksi.
Menettely

Trattaa saa käyttää vain sellaisten saatavien perimiseksi, jotka ovat erääntyneitä, selviä ja riidattomia. Jos saatavan oikeellisuudesta on epäselvyyttä tai erimielisyyttä, esimerkiksi velallinen on kiistänyt maksuvelvollisuutensa, trattaa ei saa lähettää. Tratan saa lähettää vasta sen jälkeen, kun velalliselle on ensin annettu maksumuistutus, jossa on vähintään seitsemän päivän määräaika maksun maksamiselle.
Menettely > Tratan lähettäminen

Velkoja panee trattaperinnän alulle toimittamalla yleensä perintätoimistolle tiedot velkojasta ja velallisesta, itse saatavasta sekä viivästyskoroista ja muista prosessissa aiheutuneista kuluista. Perintätoimisto lähettää velalliselle tratan, jossa todetaan, että tratta protestoidaan, ellei kyseessä olevaa maksua suoriteta määräajassa. Samanaikaisesti toimitetaan asiasta luottotietoyhtiölle ilmoitus. Tästä luottotietoihin syntyy maksuviivetieto, joka ei ole varsinainen maksuhäiriömerkintä mutta jolla voi olla merkitystä yhtiön myöhempään toimintaan. Protestoija ja asettaja on tällaisessa tilanteessa perintätoimisto.
Menettely > Tratan protestointi

Jos velallinen ei maksa saatavaa, perintätoimisto päättää luottotietoyhtiön kanssa, julkaistaanko tratta hiljaisena vai julkisena. Samalla perintätoimisto tiedottaa luottotietoyhtiötä asiasta. Hiljaisella protestilla tarkoitetaan vain luottotietoyhtiön tietokannassa näkyvää tietoa. Julkinen protestointi julkaistaan myös talousalan lehdissä. Protestointi on tehtävä 31 päivän kuluessa tratan lähetysilmoituksesta.lähde tarkemmin? Tratta voidaan julkaista tai merkitä luottotietorekisteriin, kun tratan lähettämisestä on kulunut kymmenen päivää.
Protestoinnista lähettää luottotietoyhtiö velalliselle ilmoituksen. Ilmoituksessa todetaan, että velallinen voi välttää protestin julkaisemisen maksamalla. Jos velallinen maksaa tratan korkoineen ja kuluineen seitsemän päivän kuluessa, tratta protestoidaan hiljaisena.
Julkinen protesti ei ole velkojalle pelkästään myönteinen asia. Protestointi kutsuu velallisen muutkin velkojat perintätoimiin. Kun muutkin velkojat kilpailevat maksusta, velkojan oma mahdollisuus saada maksu pienenee.
Menettely > Tratan epääminen

Velallisella on mahdollisuus riitauttaa tratan protestoiminen. Tällöin tutkitaan, onko reklamaatio perusteltu riittävästi. Kun saatava osoitetaan riitaiseksi, perintä jatkuu laajalla haastehakemuksella käräjäoikeudessa.
Aiheesta muualla

Laki saatavien perinnästä (22.4.1999/513) 7§ Tratan käyttö
Dhol

Dhol Bhangra soittajia Englannissa vuonna 2011.
Dhol on intialainen Congaa muistuttava kaksikalvoinen  rumpu, josta on eri muunnelmia. Rumpua on käytetty 15. vuosisadalla sodassa. Rumpu muodostui keskeiseksi Bhangra-musiikissa. Rumpu on tynnyrin muotoinen ja sitä soitetaan erilaisilla kepeillä erilaisten äänten tuottamiseksi. Rummun eri päissä voi olla erilainen kalvo erilaisen äänen saamiseksi (ohuempi tai paksumpi, suurempi tai pienempi).
Františkovy Lázně

| Františkovy Lázně Franzensbad |
| --- | --- |

 Františkovy Lázně
 Koordinaatit: 50°7′14″N, 12°21′7″E 
Valtio:  Tšekki
Lääni:  Karlovy Vary
Piirikunta:  Cheb
nimetty:  1793
kaupunkioikeudet:  1865
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,76 km²
Korkeus:  442 m
Väkiluku (2021):  5 032
 
 www.frantiskovy-lazne.cz 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Františkovy Lázně (tšekiksi [ˈfraɲcɪʃkovɪ ˈlaːzɲɛ] saksaksi: Franzensbad) on kylpyläkaupunki Karlovy Varyn läänissä Tšekin tasavallassa lähellä Saksan rajaa. Siellä on noin 5 000 asukasta (2021).
Alue on tunnettu keskiajalta lähtien mineraalivesilähteistään, joissa on runsaasti hiilidioksidia ja Glauber-suolaksi kutsuttua natriumsulfaattia ja joista osa on radioaktiivisia. 1500-luvulla alkemisti Paracelsus yritti analysoida vedet, ja tunnetuimman lähteen, Frantisek-lähteen, vesitynnyreitä myytiin läheisessä Chebin kaupungissa. Františkovy Lázně vakiintui kylpyläpaikaksi vasta 1700-luvun lopulla. Vuonna 1793 kaupunki sai nimen keisari Frans I:n  mukaan. Kaupunkioikeudet se sai  vuonna 1865. Kylpyläkaupungin suosiota on nostanut rikki- ja rautapitoinen muta, jota käytetään mutakylpyihin ja  gynekologisten sairauksien hoitoon. Ennen vuotta 1939 sen asukkaat olivat lähes kokonaan saksalaisia, mutta toisen maailmansodan jälkeen sinne on asutettu pääasiassa tšekkiläisiä.
Yhdessä lähikaupunkien Karlovy Varyn ja Mariánské Lázněn kanssa se on osa Länsi-Böömin kylpyläkolmiota. Vuonna 2021 kaupungista tuli osa kansainvälistä Unescon maailmanperintökohdetta nimellä Euroopan suuret kylpyläkaupungit.
Kaupungin keskusta on hyvin säilynyt ja vuodesta 1992 lähtien suojeltu urbaani muistomerkkialue.
Nähtävyyksiin kuuluuu vuosina 1815–1820 rakennettu empiretyylinen roomalaiskatolinen Kristuksen taivaaseenastumisen kirkko (Kostel Povýšení sv. Kříže), ortodoksinen barokkityyliä edustava Pyhän Olgan kirkko  sekä uusromaaniseen tyyliin rakennetu evankelinen Pietarin ja Paavalin kirkko.
Harri Olli

| Harri Olli |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Harri Juhani Olli
Syntynyt: 15. tammikuuta 1985 (ikä 40) Rovaniemi
Mäkihyppääjä
Seura:  Ounasvaaran Hiihtoseura
Suksimerkki:  Fischer
Maailmancup
Kaudet:  2002–2016
Voitot:  3
Palkintokorokkeella:  7
 Tietolaatikko päivitetty 12. joulukuuta 2018 
| Mitalit> Maa:   Suomi.Mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Mäkihyppy.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sapporo 2007 | suurmäki |  |
| Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 2008 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Planica 2010 | joukkuekilpailu |  |
Harri Juhani Olli (s. 15. tammikuuta 1985 Rovaniemi) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä, joka edusti seuratasolla Ounasvaaran Hiihtoseuraa. Hänen paras saavutuksensa on suurmäen maailmanmestaruushopea vuonna 2007. Lisäksi hänellä on lentomäen joukkuekilpailusta MM-hopeaa vuodelta 2008 ja MM-pronssia vuodelta 2010. Ollin saavutuksiin kuuluvat myös nuorten maailmanmestaruus normaalimäen joukkuekilpailussa Saksan Schonachissa 24. tammikuuta 2002 sekä nuorten MM-pronssi samassa lajissa Ruotsin Sollefteåssa 6. helmikuuta 2003.
Mäkihypyn maailmancupissa Olli on sijoittunut palkintokorokkeelle seitsemän kertaa, joista kolme on voittoja, kaksi toista sijaa ja kaksi kolmatta sijaa. 3. elokuuta 2008 Olli voitti mäkihypyn kesä-GP:n osakilpailun Ranskan Courchevelissä.
Olli lopetti kilpailu-uransa tammikuussa 2011 kesken kauden, mutta teki paluun syyskuussa 2012. Suomen hiihtoliitto purki urheilijasopimuksensa Ollin kanssa syyskuussa 2016, koska hän esiintyi ulkomaisen rahapeliyhtiön mainoksissa luvatta.
Ura

24. helmikuuta 2007 Olli saavutti hopeaa Sapporon MM-kilpailujen suurmäessä. Hän hävisi vain 0,2 pistettä kultaa voittaneelle Simon Ammannille. Olli hyppäsi avauskierroksella 124 metriä, kun Ammann hyppäsi 125 metriä ja johti kierroksen jälkeen kilpailua ennen toisena ollutta Ollia. Toisella kierroksella Olli hyppäsi kilpailun pisimmän hypyn 136,5 metriä Ammannin jäädessä 134,5 metriin. Avauskierroksen paremmat tyylipisteet riittivät kuitenkin tuomaan Ammannin voittoon. Olli kuului lisäksi Suomen joukkueeseen, joka sijoittui joukkuemäessä neljänneksi.
Olli kuului 24. helmikuuta 2008 Oberstdorfin lentomäen maailmanmestaruuskilpailujen joukkuekilpailun hopealle yltäneeseen joukkueeseen. Hänet kuitenkin erotettiin maajoukkueesta loppukaudeksi muutamaa päivää myöhemmin. Erottamisen syynä oli MM-kisojen aikainen toiminta, huono kielenkäyttö sekä päihtyneenä median edessä esiintyminen. Elokuussa 2008 Harri Olli erotettiin toistamiseen maajoukkueesta. Syyksi ilmoitettiin toistuva piittaamattomuus joukkueen pelisäännöistä.
1. tammikuuta 2009 Keski-Euroopan mäkiviikolla Garmisch-Partenkirchenissä käydyssä kisassa Olli sijoittui kolmanneksi saavuttaen ensimmäisen palkintokorokesijoituksensa maailmancupissa. Seuraavan palkintokorokesijoituksensa Olli saavutti Kulmissa 11. tammikuuta oltuaan toinen. Ensimmäisen voiton Olli otti Oberstdorfin lentomäestä 14. helmikuuta 2009. Samassa kilpailussa hän hyppäsi uuden mäkiennätyksen, 225,5 metriä. Seuraavana päivänä Olli johdatti Suomen joukkuekilpailun voittoon. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän johti normaalimäen kilpailua ensimmäisen kierroksen jälkeen, mutta oli lopulta 13:s. Suurmäessä Olli oli 21. Toisen voittonsa Olli saavutti Lillehammerissa 13. maaliskuuta 2009. Olli voitti myös kauden viimeisen kilpailun Planicassa 22. maaliskuuta. Maailmancupkauden 2008–2009 kokonaispisteissä hän sijoittui neljänneksi.
Vancouverin olympialaisissa 2010 Olli hylättiin normaalimäen kilpailussa ensimmäisen kierroksen jälkeen liian suuren hyppypuvun takia. Suurmäessä hän sijoittui 18:nneksi ollen kisan paras suomalainen. Lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa Planicassa Olli oli 11:s ja kuului joukkuekilpailussa Suomen pronssijoukkueeseen.
25. tammikuuta 2011 Harri Olli ilmoitti lopettavansa aktiiviuransa mäkihyppääjänä. Lopettamisensa jälkeen Olli lähti mukaan ystävänsä Kimmo Ylirieston valmennustiimiin ja vastasi käytännössä tämän hyppyharjoituksista ja niiden palautteesta.
Huhtikuussa 2012 kerrottiin Ollin aikovan jatkaa uraansa. Hänen valmentajansa Kimmo Kykkänen kertoi elokuussa 2012, ettei Ollia ole näkynyt mäissä juhannuksen jälkeen. Olli ilmoitti kuitenkin hyppäävänsä 16. syyskuuta 2012 vuoden ja 6 kuukauden tauon jälkeen.
Ollia valmensi keväästä 2017 lähtien Tuomas Virtanen. Lokakuussa 2017 hän kertoi eronneensa valmentamistehtävästä.
Olli on ollut suosittu yleisön keskuudessa. kenen mukaan? Norjalaiset kannattajat muun muassa tekivät hänestä laulun.
Yksityiselämä

Heinäkuussa 2008 Olli syyllistyi rattijuopumukseen ja törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen ajettuaan autoa 0,67 promillen humalassa 141 kilometriä tunnissa 80 km/h alueella. Lokakuussa 2008 Ollille langetettiin 30 päivän ehdollinen vankeustuomio, 120 euron oheissakko ja ajokielto vuoden loppuun saakka.
Elokuussa 2012 Olli tuomittiin 30 päivän ehdolliseen vankeuteen silloisen avovaimonsa pahoinpitelystä.
Olli meni naimisiin keväällä 2014 ja hän sai vaimonsa kanssa lapsen syksyllä 2014.
Olli aloitti kone- ja rakennustekniikan opinnot Aalto-yliopistossa syksyllä 2019 ja valmistui konetekniikan diplomi-insinööriksi keväällä 2024.
Marraskuussa 2023 Olli tuomittiin yhden vuoden ja kuuden kuukauden ehdolliseen vankeuteen sekä suorittamaan 70 tuntia yhdyskuntapalvelua. Häntä syytettiin vuosina 2021–2022 tapahtuneista lahtelaismiehen törkeästä pahoinpitelystä, kolmesta ex-puolisonsa pahoinpitelystä ja tähän kohdistuneesta laittomasta uhkauksesta sekä kunnianloukkauksesta. Olli tuomittiin myös maksamaan korvauksia ja asianajokuluja yli 10 000 euron arvosta.
Maailmancupin osakilpailuvoitot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| Päivä | Kilpailupaikka | Maa | Mäki |
| 14. helmikuuta 2009 | Oberstdorf | Saksa | lentomäki |
| 13. maaliskuuta 2009 | Lillehammer | Norja | suurmäki |
| 22. maaliskuuta 2009 | Planica | Slovenia | lentomäki |
Mäkiennätykset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| Kilpailupaikka | Mäki | Pituus | Vuosi |
| Oberstdorf | Lentomäki | 225,5 m | 2009 |
| Vikersund | Lentomäki | 219,0 m | 2009 |
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harri Olli Wikimedia Commonsissa
Ylen Elävä arkisto: Harri Olli pyrkii korkealle (2002)
Ylen Elävä arkisto: Harrin hopeahyppy Sapporossa
Rami Rantanen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 25. marraskuuta 1968 (ikä 56)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 179 cm
Junioriseurat
0000–1982: PK-35
1983–1987: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1987–1988 | HJK | 24 | (3) |
| 1989–1990 | Reipas | 53 | (6) |
| 1991 | Kuusysi | 25 | (2) |
| 1992–1994 | HJK | 62 | (4) |
| 1995–1997 | Trelleborgs FF | 60 | (5) |
| 1998 | PK-35 | 25 | (2) |
| 1999–2000 | Jokerit | 45 | (2) |
| 2000 | → Jokrut | 2 | (1) |
| 2001 | Atlantis | 27 | (3) |
| 2002–2004 | Allianssi | 61 | (6) |
| Yhteensä | Yhteensä | 384 | (34) |
Maajoukkue
| 1984 | Suomi U15 | 8 | (1) |
| 1985 | Suomi U16 | 10 | (3) |
| 1986 | Suomi U17 | 5 | (2) |
| 1987 | Suomi U18 | 1 | (0) |
| 1988–1989 | Suomi U21 | 5 | (0) |
| 1993–2001 | Suomi | 18 | (1) |
Valmennusura
2018–2023: PK-35 (naiset)
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Rami Rantanen (s. 25. marraskuuta 1968 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Rantasen ura alkoi juniorina Pallokerho-35:ssä, josta hän siirtyi myöhemmin Helsingin Jalkapalloklubin juniorijoukkueisiin. Rantanen nousi HJK:n edustusmiehistöön kaudella 1987, jolla hän voitti heti ensimmäisen mestaruutensa. Myös toinen HJK-kausi päättyi kultaan. Rantanen siirtyi 1989 Lahden Reippaaseen ja sieltä 1991 Kuusysiin, jossa hän voitti taas Suomen mestaruuden. Kaudet 1992–1994 Rantanen pelasi jälleen Helsingin Jalkapalloklubissa. Hän voitti viimeisen mestaruutensa HJK:ssa 1992. HJK:sta Rantanen siirtyi Ruotsin pääsarjassa pelanneeseen Trelleborgiin, jossa hän pelasi kolme vuotta. Palattuaan Suomeen vuonna 1998 Rantasen uudeksi seuraksi tuli PK-35, joka seuraavalla kaudella muuttui FC Jokereiksi. Kaudeksi 2001 hän siirtyi Atlantis FC:hen ja 2002 Atlantiksen liigapaikan perineeseen AC Allianssiin. Hän lopetti uransa kauden 2004 päätteeksi. Neljän mestaruuden lisäksi Rantanen voitti Suomen Cupin HJK:n, Jokerien ja Atlantiksen riveissä. Kaikkiaan hän pelasi uransa aikana 322 pääsarjatason ottelua Suomessa.
Rantanen pelasi maajoukkueessa 18 A-maaottelua vuosina 1993–2001.
Rantasen lapsista Amanda Rantanen ja Daniel Rantanen ovat tunnettuja jalkapalloilijoita.
Murtala Muhammedin kansainvälinen lentoasema

Murtala Muhammedin kansainvälinen lentoasema on lentoasema Ikejassa, Lagosin osavaltiossa Nigeriassa. Se palvelee maan suurinta kaupunkia Lagosia. Se on maan suurin lentoasema, ja samalla myös yksi Afrikan suurimmista. Lentoasema on nimetty nigerialaisen sotilasjohtaja ja valtionpäämies Murtala Muhammedin mukaan.
Lentoasemaan kuuluu kaksi terminaalia, kansainvälinen- ja kotimaan terminaali, jotka ovat kilometrin päässä toisistaan. Terminaalit käyttävät samoja kiitoteitä. Kansainvälinen terminaali on suunniteltu Amsterdamin Schipholin lentoaseman mukaan. Kotimaanterminaali jouduttiin uudelleenrakentamaan vuonna 2000 tapahtuneen tulipalon takia. Uusi terminaali valmistui vuonna 2007.lähde?
Lentoyhtiöt ja kohteet > Terminaali 1 (kansainvälinen)

Aero Contractors (Accra, Libreville, Malabo)
Afriqiyah Airways (Tripoli)
Air France (Pariisi-Charles de Gaulle)
Alitalia (Rooma)
Arik Air (Accra, Johannesburg, Lontoo-Heathrow)
Bellview Airlines (Abidjan, Accra, Douala, Freetown, Jedda, Lontoo-Heathrow)
British Airways (Lontoo-Heathrow)
China Southern Airlines (Dubai)
Delta Air Lines (Atlanta)
Egypt Air (Kairo)
Emirates (Dubai)
Ethiopian Airlines (Abidjan, Addis Ababa, Brazzaville)
Iberia (Madrid)
Kenya Airways (Cotonou, Nairobi)
KLM (Amsterdam)
Lufthansa (Frankfurt)
Middle East Airlines (Abidjan, Beirut)
Qatar Airways (Doha)
Royal Air Maroc (Casablanca)
South African Airways (Johannesburg)
Turkish Airlines (Istanbul)
Virgin Atlantic (Lontoo-Heathrow)
Lentoyhtiöt ja kohteet > Terminaali 2 (sisäinen)

Aero Contractors (Abuja, Benin City, Calabar, Enugu, Port Harcourt)
Arik Air (Abuja, Akure, Benin City, Calabar, Enugu, Jos, Kaduna, Port Harcourt) (Lentää myös terminaalista 1)
Bellview Airlines (Abuja, Kano)
Chanchangi Airlines (Abuja, Kaduna, Port Harcourt)
Overland Airways Ilorin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Murtala Muhammedin kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Samuli Putro

| Samuli Putro |
| --- | --- |
 Samuli Putro Ilosaarirockissa kesällä 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. elokuuta 1970 (ikä 54) Helsinki
Ammatti:  muusikko, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Samuli Putro Sam Japanialainen
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1992–2007, 2009–
Tyylilajit:  vaihtoehtorock, poprock
Soittimet:  laulu, kitara
Yhtyeet:  Zen Café
Levy-yhtiöt:  Warner Music Kaiku Recordings Johanna Kustannus
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Samuli Tapani Putro (s. 21. elokuuta 1970 Helsinki) on suomalainen muusikko ja lauluntekijä. Putro on syntynyt Helsingissä, mutta perhe muutti heti hänen synnyttyään Raaheen.
Ura

Vuosina 1992–2007 Putro oli Zen Café -yhtyeen laulaja-kitaristina ja lauluntekijänä. Yhtyeen jäätyä yhä jatkuvalle tauolle Putro on keskittynyt soolouraan. Ensimmäisen soololevynsä Putro julkaisi 17. syyskuuta 2004. Kyseessä on EP, joka sisältää musiikkia elokuvasta Lapsia ja aikuisia. 11. helmikuuta 2009 julkaistiin Putron ensimmäinen sooloalbumi Elämä on juhla, joka rakentuu paljolti samannimisen esityksen ympärille, mutta sisältää myös joitakin sellaisia kappaleita, joita esityksessä ei ollut. Vuonna 2009 Putro sävelsi musiikkia Mika Ronkaisen dokumenttielokuvaan Freetime Machos. Putron toinen sooloalbumi Älä sammu aurinko ilmestyi 16. maaliskuuta 2011. Kolmas sooloalbumi Tavalliset hautajaiset julkaistiin 24. elokuuta 2012, ja puolitoista vuotta myöhemmin, 28. helmikuuta 2014, julkaistiin neljäs soolona tehty albumi Taitekohdassa. Putron viides sooloalbumi Valkoinen hetero julkaistiin 24. helmikuuta 2017 ja kuudes sooloalbumi Pienet rukoukset 1. maaliskuuta 2019. Putron seitsemäs sooloalbumi Keskellä kesää julkaistiin 19. helmikuuta 2021.
Putro on tehnyt musiikkia myös Hannu Tuomaisen ohjaamaan Menolippu Mombasaan -elokuvaan ja Mika Ronkaisen ohjaaman Kaikki synnit -televisiosarjan toiselle tuotantokaudelle.
Putrolta ilmestyi tammikuussa 2025 WSOY:n kustantama elämäkertakirja Elämäni miehet.
Julkaisut > Zen Café

Romuna (1997)
Idiootti (1998)
Ua ua (1999)
Helvetisti järkeä (2001)
Vuokralainen (2002)
Laiska, tyhmä ja saamaton (2005)
STOP (2006)