stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Enfo
Organisaatio > Johto

Joulukuussa 2024 Enfon hallitukseen kuuluivat Jarkko Murtoaro, Jari Niska ja Panu Vuorela. Enfon liiketoimintaa johtaa EVP Nina Annila. Enfo IT-palveluilla oli yli 300 työntekijää.
Organisaatio > Omistajat

Tietokeskus-konsernin pääomistaja on Vaaka Partners. Enfon entinen pääomistaja Osuuskunta KPY omistaa Tietokeskuksesta kymmenyksen.
Aiheesta muualla

Enfon verkkosivut
Cityringen

Cityringen on Kööpenhaminan metron kehälinja. Valmistuttuaan vuonna 2019 Cityringen nosti metron kapasiteetin 50 miljoonasta 130 miljoonaan matkustajaan vuodessa. Uusi linja yhdisti Kööpenhaminan keskustan, siltakorttelit ja Frederiksbergin kunnan. Metrolaajennus on Tanskan suurin rakennushanke 400 vuoteen. Töiden yhteydessä tehtiin myös laajamittaisia arkeologisia kaivauksia. Hissivalmistaja KONE toimitti yhteensä lähes 200 liukuporrasta, hissiä ja liukukäytävää 17 uudelle metroasemalle. Linja avautui 29. syyskuuta 2019. ja sen haara orientkajiin vuonna 2020 nimellä M4.
| Cityringen |
| --- | --- |


Perustiedot
Järjestelmä:  kööpenhaminan metro
Rakennettu:  2011-2019
Avattu:  29. syyskuuta 2019
Omistaja:  Metroselskabet
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  Ansaldo STS
Tekniset tiedot
Pituus:  15.5 km
Asemia:  17
Raideleveys:  1435 mm
Sallittu nopeus:  90km/h km/h
Sähköistys:  750 V DC virtakisko
Historia > Tausta

kööpenhaminan metro avattiin vuonna 2002, ensimmäisenä automaattimetrona pohjois ja itä euroopassa. Se tuli nopeasti tunnetuksi korkeasta luotettavuudestaan, esimerkiksi yli 98 prosentia junista oli aikataulussa. Sen menestyksen vuoksi vuonna 2005 esitettiin suunnitelmia Kööpenhaminan metron laajentamiseksi edelleen cityringen-linjan muodossa.  Ehdotuksen mukaan siihen sisältyi 15,5 kilometrin (9,6 mailin) maanalaisen ympyräreitin, yhteensä 17 aseman ja hätäpoistumiskuilujen rakentaminen tukemaan kahta uutta maanalaista linjaa, jotka on nimetty M3: ksi ja M4: ksi. Suunniteltu Cityringen yhdistäisi aiemman metroverkon Kongens Nytorvin ja Frederiksbergin asemat.
Tanskan parlamentti antoi kesällä 2007 hyväksyntänsä ehdotetun radan rakentamiselle, vaikka rakennustöiden alkamiseen menisi vielä neljä vuotta. Hankkeen hyväksymishetkellä sen arvioidut kustannukset olivat 21,3 miljardia Tanskan kruunua (3,2 miljardia dollaria) ja arvioitu valmistumisaika heinäkuussa 2019.  Liikennekonserni Metroselskabetilla oli kokonaisvastuu Cityringen-linjasta.
Historia > Sopimus

Cityringenin maa- ja vesirakennussopimus tehtiin 7. tammikuuta 2011 Kööpenhaminan metrotiimin (CMT) kanssa, joka on Salini Impregilon, Technimontin ja SELIn muodostama yhteisyritys. Italialainen rautatiekalustoayritys Hitachi Rail STS valittiin toimittamaan junat, sähköinfrastruktuuri ja viestintäjärjestelmät, valvonta- ja tiedonkeruujärjestelmät (SCADA) ja laituriovet.
Reitin tunnelit rakensi Seli SPA:n tytäryhtiö Seli Tunneling Denmark ApS, jonka myöhemmin osti Salini Impregilo. Juniin ja automaattiseen junavarikkoon liittyvät konsulttipalvelut hankittiin Rambollilta ja WS Atkinsilta.
Historia > Rakentaminen

Vuoden 2013 aikana aloitettiin kahden 15,5 km: n rinnakkaisen tunnelin poraus yhteensä neljällä tunnelinporauskoneella nimeltä Eva, Minerva, Nora ja Tria.  Nämä tunnelit porattiin sisähalkaisijaltaan 4.9 metriä leveiksi ja syvyydessä, joka vaihteli 20 metristä 35 metriin. Tunnelit on rakentanut Seli Tunneling Denmark, joka myös valmisti kaksi neljästä koneesta Tanskassa. Tunnelin sisäseinät on pinnoitettu betonilla ja ilmanvaihtoa ja huoltoa varten on asennettu useita hätäkuiluja.  Rakennustöiden tuloksena syntynyttä louhittua maata käytettiin rutiininomaisesti Nordhavnin kunnostushankkeen täyttämiseen Juutinraumassa.
Rakennusprosessin aikana oli tavallista, että yleiseen läheisyyteen käytettiin geologisia antureita seuraamaan maan liikkeitä kaupungin rakennusten ja muiden rakenteiden suojelemiseksi.  Vuoden 2014 aikana linjan ohjaus- ja huoltokeskusrakennukset valmistuivat (Vasbygade, 55°39′30"N 12°32′57"E). Samana vuonna valmistui useita muita töitä, mukaan lukien kaikkien asemien ympärillä olevat seinät ja kolme kuilurakennetta.  Tietojen mukaan lopullinen rakennustoiminta keskittyi ympäröivien alueiden kunnostamiseen uusien asemien ympärillä.
Asemat ja reitti > Yleiskatsaus

15,5 km pitkä Cityringen palvelee 17 asemaa. Se kohtaa M1- ja M2-linjat Kongens Nytorvin ja Frederiksbergin asemilla sekä S tog junat København H:ssa, Østerportissa ja Nørrebrossa.  Se laajentaa metroverkostoa Nørrebron ja Østerbron alueille sekä København H:hon (Kööpenhaminan keskusasema). Cityringen liikennöi monille Kööpenhaminan tärkeimmille alueille, mukaan lukien Tanskan parlamentti, keskusasema, kaupungintalo sekä useat S-junan asemat ja olemassa olevat metropysäkit. Pääsy alueelle ja lähiliikenteen raskaaseen raideverkkoon on myös tarkoituksellisesti järjestetty useissa paikoissa reitin varrella; Lisäksi kaksiraiteinen rata tarjoaa yhteyden City Circle Linen ja Nordhavnenin metron välille.  Aivan kuten M1 ja M2 jakavat osan nykyisestä metrosta, City Circle Line jakaa 6 aseman osuuden M4-linjan kanssa. [viite Tarvitaan]
Aluksi harkittiin kahta mahdollista reittiä vielä suuremman ideoiden seulonnan jälkeen. Joulukuussa 2005 ilmoitettiin, että Kööpenhaminan ja Frederiksbergin kunnat olivat valinneet Frederiksbergin reitin. tarkoituksena on kattaa alueet, joilla ei vielä ole S-togia tai metroa.
Valmiilla cityringenillä on suuri vaikutus suureen osaan Kööpenhaminan nykyistä liikenneverkkoa. Liikennevirasto Movia ennustaa, että jopa 34 miljoonaa matkustajaa siirtyy busseista metroon vuosittain. Kun linja on valmis, 85 prosenttia kaikista kodeista, työpaikoista ja oppilaitoksista Kööpenhaminan keskusta-alueella sekä ympäröivissä kaupunginosissa on alle kymmenen minuutin kävelymatkan päässä joko metro- tai rautatieasemalta.  On arvioitu, että linjaa käyttää noin 240 000 matkustajaa päivässä.  Se on täysin automatisoitu, ja sitä käytetään kuljettajattomalla järjestelmällä, joka tarjoaa 24/7 palvelun ja 100 sekunnin huipputiheydellä junien välillä. Se on tarkoitettu radalla kulkeville junille, joiden keskinopeus on 40 km/h säännöllisen liikenteen aikana. Näin ollen edestakaisen matkan suorittaminen radalla kestää arviolta noin 29 minuuttia.
Asemat

kaikki cityringenin asemat ovat maanalaisia, ja niistä pääsee helposti katutasolta laiturille.  Asemien rakenne on pitkälti identtinen Kööpenhaminan nykyisten metroasemien kanssa. Ne on rakennettu noin 19 metrin syvyyteen cut and cover menetelmällä; linjaa varten otettiin käyttöön standardoitu laatikkorakenne, jonka mitat ovat 64 metriä x 20 metriä. Jokainen niistä on varustettu 7–9 metrin pituisilla laitureilla.
Asemat on lueteltu vastapäivään, alkaen kaakosta.
København H (Kööpenhaminan päärautatieasema, vaihtoyhteys S-togin, DSB:n ja SJ:n kanssa)
Rådhuspladsen
Gammel Strand (lähellä Christiansborgin linnaa)
Kongens Nytorv (vaihtoyhteys M1:n ja M2:n kanssa)
Marmorkirken (Marmorikirkko)
Østerport (vaihtoyhteys S-togin ja DSB junien kanssa)
Trianglen (lähellä Parken-stadionia))
Poul Henningsens Plads
Vibenshus Runddell
Skjolds Plads
Nørrebro (vaihtoyhteys S-togin kanssa)
Nørrebros Runddel
Nuuks Plads
Aksel Møllers have
Frederiksberg (vaihtoyhteys M1:n ja M2:n kanssa)
Frederiksberg alle
Enghave Plads
Vaikka asemilla on samanlainen rakenne kuin vanhemilla metroasemilla, ne on suunniteltu arkkitehtuurisesti monipuolisemmilla materiaaleilla ja väreillä, mikä tekee jokaisesta yksittäisestä asemasta tunnistettavamman.
Junat

Italialainen kiskokalustovalmistaja AnsaldoBreda, joka oli aiemmin toimittanut junia nykyiseen Kööpenhaminan metroon, valittiin toimittamaan uusia junia linjalle. Junien toimitukset metroyhtiölle alkoivat vuoden 2014 aikana; näitä kutsutaan AnsaldoBreda Driverless Metro -junien versioksi 5.  Vaikka nämä junat ovat pitkälti identtisiä Kööpenhaminan metron aikaisempien junien kanssa, niissä on useita parannuksia tekniikassa, materiaaleissa ja suunnittelussa.
Itseohjautuvia junia valvotaan suoraan radan keskitetystä käyttö- ja huoltokeskuksesta. Ne on varustettu viestintään perustuvalla junanohjauksella (CBTC) tätä tarkoitusta varten.  Näiden junien huippunopeuden kerrotaan olevan 90 km/h, mikä on enemmän kuin muilla metrolinjoilla käytettävien junien enimmäisnopeus (80 km/h). Niiden enimmäiskapasiteetti on 314 matkustajaa ja juna kulkee 100 sekunnin välein, jolloin vuoroväli on 36 junaa tunnissa. Järjestelmä toimii 24 tuntia vuorokaudessa, ja matkustajat voivat seurata junan sijaintia elektronisen näyttöjärjestelmän avulla.
Viittaukset

↑  Kone sai suurtilauksen Kööpenhaminasta 26.2.2013. Talouselämä. Arkistoitu 1.3.2013. Viitattu 26.2.2013.
↑  København inaugurates Cityringen M3 Railway Gazette. 30.9.2019. Viitattu 30.9.2019.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22  Cityringen Metro, Copenhagen, Denmark Railway Technology. Viitattu 5.8.2024. (englanti)
↑  käyttäjät moviatrafik.dk. Arkistoitu 18.10.2016. Viitattu 5.8.2024.
Rådhuspladsenin metroaseman rakennustyömaa lokakuussa 2011.
Linjakartta, jossa linjat M3 (Cityringen) ja sen haara M4.
M1 (Kööpenhaminan metro)

| M1 |
| --- | --- |


Perustiedot
Järjestelmä:  kööpenhaminan metro
Reitti:  Vanløse–Vestamager
Rakennettu:  1996-2002 (1. vaihe) 1998-2003 (2A .vaihe) 2000-2003 (2B. vaihe)
Avattu:  19. lokakuuta 2002 (1. vaihe) 29. toukokuuta 2003 (2A. vaihe) 12. lokakuuta 2003 (2B. vaihe)
Omistaja:  Metroselskabet
Tekniset tiedot
Pituus:  14.3 km
Asemia:  15
Raideleveys:  1435 mm
Sähköistys:  750 V DC, virtakisko
Varikko:  vestamager
M1 on Kööpenhaminan metron linja, joka kulkee Vanløsesta Vestamageriin. Se yhdistää Kööpenhaminan Ørestadin kaupunginosan kaupungin keskustaan. Keskustassa linja kulkee pääosin tunnelissa, kun taas Ørestadin läpi se kulkee maanpinnan yläpuolella, Vanløsestä Christianshavniin asti linja kulkee samaa reittiä M2:n kanssa.
Asemat

Vanløse
Flintholm
Lindevang
Fasanvej
Frederiksberg
Forum
Norreport
Kongens Nytorv
Christianshavn
Islands Brygge
DR Byen
Sundby
Bella Center
Ørestad
Vestamager
Ismo Alanko

| Ismo Alanko |
| --- | --- |
 Ismo Alanko Ruisrockissa heinäkuussa 2009
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ismo Kullervo Alanko
Syntynyt: 12. marraskuuta 1960 (ikä 64) Kerava
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Jari Kullervo Kullervo Kivi Toomas Est
Aktiivisena:  1975–
Tyylilajit:  rock, pop, punk
Soittimet:  kitara, basso, sello, piano
Yhtyeet:  Hassisen kone, Sielun Veljet, Ismo Alangon radio, Sössölandian kultakurkut, Neljä Baritonia, Ismo Alanko Säätiö, Ismo Alanko Teholla, Pohjonen Alanko
Levy-yhtiöt:  Hilse-levyt, Poko Rekords, Seal on Velvet, Fullsteam Records, Svart Records
Aiheesta muualla
www.ismoalanko.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ismo Kullervo Alanko (s. 12. marraskuuta 1960 Kerava) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Alanko on toiminut muun muassa Hassisen koneen, Sielun Veljien ja Ismo Alanko Säätiön keulahahmona.
Elämä ja ura > Muusikoksi kehittyminen

Lapsena Alanko kuunteli paljon äitinsä Anna-Liisa Alangon runonlausuntaa, ja epäileekin tämän vaikuttaneen suuresti siihen että hänestä tuli ”laulava runoilija”. Ismo Alanko soitti aluksi selloa mutta lopetti harrastuksensa kahdeksan vuoden jälkeen, koska ”olisi täytynyt alkaa harjoitella”.
Alle 15-vuotiaana Alanko teki jo omia kappaleita, ja hänen yhtyeensä The Unemployed, Sight ja Kuulovaurio soittivat useilla keikoilla. Sight pääsi hopealle rockin SM-kisoissa progressiivisen rockin sarjassa. Varhaisista vaikutteistaan Alanko on maininnut muun muassa Hurriganesin levyt Rock And Roll All Night Long ja Roadrunner, yhtyeet Deep Purple ja Jethro Tull sekä artistit John Lennon, Alice Cooper ja David Bowie.
Lukion jälkeen Alanko matkasi Tukholmaan työskentelemään siivoojana ja apurina rakennuksilla. Kuultuaan uutta suomalaista rockia Alanko päätti palata Joensuuhun perustaakseen yhtyeen, ja Hassisen kone sai alkunsa. Tukholmassa Alanko tapasi myös ensi kertaa basisti Jouko Hohkon, jonka hän sittemmin otti mukaan Sielun Veljet -yhtyeeseensä.
Elämä ja ura > Ammattilainen

Ismo Alanko tuli tunnetuksi yhtyeessä Hassisen kone, joka voitti Rockin Suomen-mestaruuskisojen uusi aalto -sarjan vuonna 1980. Musiikkityylinä oli aluksi uuden aallon punk, mutta jo kolmannella levyllä yhtyeen tyyli oli vaihtunut yksinkertaisesta ilmaisusta monimutkaiseen. Kolmannen levyn jälkeen Hassisen kone hajosi ja Alanko perusti uuden yhtyeen, Sielun Veljet. 1990-luvun alussa Alanko teki neljä soololevyä ja keikkaili erilaisten yhtyeiden kanssa (ainakin Ismo Alanko ja Yhtye, Ismo Alanko ja Tuonelan lukio, Ismo Alanko ja Puusta pudonneet sekä Ismo Alanko ja Vapaat soittajat). Lisäksi hän teki 1990-luvun puolessa välissä yksin keikkoja nimellä Ismo Alanko Yksin. 1990-luvun puolivälissä hän perusti Ismo Alanko Säätiön, joka toimi vuoteen 2006. Vuonna 2007 Alanko perusti jälleen uuden yhtyeen, nimeltään Ismo Alanko Teholla, johon kuului hänen lisäkseen vain yksi jäsen, lyömäsoitintaiteilija Teho Majamäki. Poko Rekordsilla kaikki Ruuhkainen taivas -albumiin asti julkaissut Alanko solmi vanhan päätyttyä uuden sopimuksen Fullsteam Recordsin kanssa. Yhteistyö alkoi vuonna 2008 Blanco Spirituals -albumilla.
Vuonna 2011 Sielun Veljet teki paluun. Yhtye julkaisi uuden kappaleen ja esiintyi.
Alangon laululyriikoita on ilmestynyt kahtena kirjana: valikoima Rakkaus on ruma sana ilmestyi 2004 ja kaikkien laulujen tekstit sisältävä Sanat vuonna 2011. Alanko on myös säveltänyt musiikkia muutamaan elokuvaan, teatteriesitykseen ja televisiosarjaan.
Alangosta ilmestyi lokakuussa 2021 Katja Ketun kirjoittama elämäkertakirja Ismo Alanko.
Elämä ja ura > Palkintoja ja kunnianosoituksia

Urallaan Ismo Alanko on saavuttanut 16 kultalevyä ja kahdeksan platinalevyä. Alanko on saanut myös Juha Vainion sanoittajapalkinnon (2003), kaksi Emma-patsasta vuoden miessolistina (1998 ja 2002) sekä Erikois-Emman vuonna 2001. Lisäksi Ismo Alanko Säätiön levy Pulu sai Vuoden albumi -Emman vuonna 1998.
Alanko sai valtion säveltaidetoimikunnan viisivuotisen apurahan syksyllä 2009. Vuonna 2019 hänet vihittiin Itä-Suomen yliopiston filosofian kunniatohtoriksi.
Alanko sai oman tähden Tampereen Tähtikadulle vuonna 2020.
Elämä ja ura > Yksityiselämä

Kaikki Alangon sisarukset ovat musiikkialalla: Ilkka Alanko vaikuttaa Neljä Ruusua -yhtyeessä, Petri Alanko oli Radion sinfoniaorkesterin soolohuilisti ja Satu Alanko-Rautamaa on Helsingin kaupunginorkesterin viulisti. Alangon äiti oli kulttuurivaikuttaja, tohtori, opetusneuvos, kirjailija ja lausuntataiteilija Anna-Liisa Alanko (1935–2018) ja isä Voitto oli pankinjohtaja.
Alanko oli vuosina 2008–2015 naimisissa näyttelijä Kirsti Kuosmasen kanssa. Vuonna 2019 hän meni naimisiin kuvataiteilija Johanna Sipilän kanssa.
Diskografia

Kun Suomi putos puusta (1990)
Jäätyneitä lauluja (1993)
Taiteilijaelämää (1995)
Irti (1996)
Maailmanlopun sushibaari (2013)
Kolmannesvuosisata taiteilijaelämää/Live (2013,  live)
Ismo Kullervo Alanko (2015)
Yksin Vanhalla (2017,  live)
Minä halusin olla niin kuin Beethoven (2019)
Me olemme ihme (2023)
Pulu (1998)
Luonnossa (1999,  live)
Sisäinen solarium (2000)
Hallanvaara (2002)
Elävää musiikkia (2003,  live)
Minä ja pojat (2004)
Ruuhkainen taivas (2006)
Blanco Spirituals (2008)
Onnellisuus (2010)
Kaiken maailman kehtolauluja (2021)
Voice of Northern Lowland (2022)
Kirjat

Alanko, Ismo: Rakkaus on ruma sana: Valitut laulutekstit.  (Tarinat kirjasi Timo Ernamo)  Helsinki:  Johnny Kniga, 2004.  ISBN 951-0-28972-8
Alanko, Ismo: Sanat.  (Kaikkien laulujen tekstit)  Helsinki:  WSOY, 2011.  ISBN 978-951-0-37161-9
Kirjallisuutta

Kettu, Katja: Ismo Alanko.  Johnny Kniga, 2021.  ISBN 9789510446195
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ismo Alanko Ismo Alangon virallinen kotisivu.
Ismo Alanko Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Aaltonen, Mikko: Kuka Ismo Alanko oikein luulee olevansa? Image 6–7/2010.
Hassisen kone
| --- | --- |
Studioalbumit: Täältä tullaan Venäjä • Rumat sävelet • Harsoinen teräs • High Tension Wire
Kokoelmat: 1980–82 • Poko klassikot • Historia 1980–82 • Tarjolla tänään: Hassisen kone • Jurot nuorisojulkkikset – koko tuotanto, koko tarina 1980–1982 • Klassikot
Livealbumit: Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta) • 20 vuotta myöhemmin – live 2000 • 40 vuotta myöhemmin - Ratinan stadion 2022
Singlet: Hassisen kone • Rappiolla • Jurot nuorisojulkkikset • On jouluyö, nyt laulaa saa • Hiljaa virtaa veri
DVD:t: Hassisen Kone - 20 vuotta myöhemmin • Saimaa-ilmiö
Katso myös: Luettelo Hassisen Koneen kappaleista
Sielun Veljet
| --- | --- |
Studioalbumit:  Hei soturit  L'amourha  Kuka teki huorin  Suomi – Finland  Softwood Music Under Slow Pillars  Otteita Tuomari Nurmion laulukirjasta 
EP:t:  Lapset  Onnenpyörä 
Livealbumit:  Sielun Veljet  Kansan parissa 1  Kansan parissa 2  Kansan parissa 3  Kansan parissa 4 
Kokoelmat:  Poko klassikot  Myytävänä!  Aina nälkä – Veljien 20 pahinta hittiä 
Musiikkiboksit: Musta laatikko
Tribuuttialbumit: Säkenöivää voimaa
DVD:t: Sielun Veljet DVD
Katso myös: L'Amourder
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet 
Muut:  Europeana 
Ismo Alanko yhtyeineen Rovaniemen Santa Open Airissa elokuussa 2022.
Ismo Alangon tähti Tampereen Tähtikadulla.
Fernet-Branca

Pullo Fernet-Brancaa.
Fernet-Branca on italialainen, katkeroiden ryhmään kuuluva alkoholijuoma. Fernet-Brancan väri on voimakkaan tummanruskea, ja se on aromaattinen eli hyvän- tai voimakkaantuoksuinen. Fernet-Brancan valmistamiseen käytetään 27 eri yrttiä ja maustetta, muun muassa mirhaa, raparperia, kamomillaa, kardemummaa, aloeta ja sahramia. Fernet-Brancaa valmistaa milanolainen Fratelli Branca -yhtiö.
Juoman kehitti Bernardino Branca vuonna 1845. Siitä tuli aluksi suosittu juomasekoitusten osa. Myöhemmin sitä on nautittu sellaisenaan digestiivinä.
Aiheesta muualla

Fratelli Branca Distillerie (englanniksi) (italiaksi)
Claes-Bertil Ytterberg

| Claes-Bertil Ytterberg> Västeråsin piispa |
| --- | --- |
 1988–2008 
Edeltäjä:  Arne Palmqvist
Seuraaja:  Thomas Söderberg
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. toukokuuta 1943 (ikä 81) Surahammar, Ruotsi
    
Claes-Bertil Ytterberg (s. 5. toukokuuta 1943 Surahammar) on ruotsalainen pappi, joka toimi Västeråsin piispana vuosina 1988–2008.
Hainaninuunilintu

| Hainaninuunilintu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Uunilinnut Phylloscopidae
Suku::  Aasiansieppokertut Seicercus
Laji::  hainanus
Kaksiosainen nimi
 Seicercus hainanus  (Olsson, Alström & Colston, 1993) 
Synonyymit
 Phylloscopus hainanus 

Katso myös
   Hainaninuunilintu Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hainaninuunilintu (Seicercus hainanus) on Hainanin saaren vuorilla Kiinassa elävä uunilintu. Se nimettiin vasta vuonna 1993. Sen pituus on 10–11 senttimetriä ja se on väritykseltään kellanvihreä. Populaation koko on 1 500–7 000 yksilöä ja elinympäristön ala 13 400 neliökilometriä.
M2 (Kööpenhaminan metro)

| M2 |
| --- | --- |



Perustiedot
Järjestelmä:  Kööpenhaminan metro
Reitti:  Vanløse–Lufthavnen
Rakennettu:  1996–2002 (1.vaihe) 2001–2007 (2. vaihe)
Avattu:  19. lokakuuta 2002 (1. vaihe) 28. syyskuuta 2007 (2. vaihe)
Omistaja:  Metroselskabet
Tekniset tiedot
Pituus:  14.2 km
Asemia:  16
Raideleveys:  1435 mm
Sallittu nopeus:  80 km/h
Sähköistys:  750 V DC virtakisko
Varikko:  vestamager
M2 on Kööpenhaminan metron linja, joka kulkee Vanløsestä Kööpenhaminan lentoasemalle. Se yhdistää lentoaseman kaupungin keskustaan. Keskustassa linja kulkee pääosin tunnelissa, kun taas Lergravsparkenilta lentoasemalle se kulkee maanpinnan yläpuolella. Vanløsestä Christianshavniin asti linja kulkee samaa reittiä M1:n kanssa.
Linjan eteläpää Amager Østin kaupunginosassa kulkee pitkälti samaa reittiä kuin käytöstä poistettu Amagerbanen.
Asemat

Vanløse
Flintholm
Lindevang
Fasanvej
Frederiksberg
Forum
Norreport
Kongens Nytorv
Christianshavn
Amagerbro
Lergravsparken
Øresund
Amager Strand
Femøren
Kastrup
Lufthavnen
Harjun oppimiskeskus

Harjun Kartano
Harjun oppimiskeskus on yksityinen luonnonvara-alan oppilaitos Virolahdella. Harjussa annetaan hevosalan, puutarha-alan, maatalousalan, metsäalan sekä luonto- ja ympäristöalan ammatillista koulutusta.
Suomen valtio luovutti oppilaitoksen omistuksen sekä vastuun opiskelun järjestämisestä vuonna 1996 Harjun Oppimiskeskus Oy:lle, jonka osakkeista puolet on lähikuntien omistuksessa ja toisen puolen omistavat alan järjestöt, kuten MTK, ProAgria ja Kymen-Karjalan hevosjalostusliitto. Koulutilan nykykoko on noin 900 ha, josta metsää noin 700 ha. Alueet ovat yhteyskäytössä ns. Kolmikannalla, eli Harjulla, Reserviupseerikoululla ja Metsähallituksella.
Koulutus

Harjussa voi opiskella hevostenhoitajaksi, ratsastuksenohjaajaksi, hevospalveluohjaajaksi, ratsastuksenopettajaksi, kengittäjäksi, puutarhuriksi, viheraluerakentajaksi, maaseutuyrittäjäksi, metsuri-metsäpalvelujen tuottajaksi, metsäenergian tuottajaksi, luonnonvaratuottajaksi tai luonto-ohjaajaksi. Lähes tuhannen hehtaarin maatila antaa erinomaiset puitteet monipuolisen opetuksen järjestämiselle.
Opiskelijapaikkoja on runsaat 200. Harju on sisäoppilaitos, perustutkinnoissa opiskeleville koulutus, asuminen ja ruokailu ovat maksuttomia.
Luonnonvara-alan opetuksessa hyödynnetään Vahtivuoren luonnonnäyttömöä ja luonnonvaratuottajien opetuskeittiötä. Kartanopuutarha lampialueineen mahdollistaa monipuolisen puutarha-alan opetuksen.
Opetus painottuu käytännön oppimiseen ja osaamista voi hankkia erilaisissa oppimisympäristöissä oppilaitoksessa ja työpaikoilla.  Oppilaitoksen aktiivipihatto, kaksi maneesia,kaksi ratsastuskenttää, maastoesterata, harjoitusravirata, kengityspaja, kukkasidontaluokka, puistotyöhalli, konehalli, luontokeittö sekä noin 1000 hehtaarin maatila tarjoavat erittäin monipuoliset puitteet opiskelulle. Työpaikalla tapahtuvaa oppimista järjestetään niin kotimaassa kuin ulkomaillakin.
Koulutus > Aktiivipihatto

Harjun oppimiskeskus on ottanut vuonna 2019 ensimmäisenä hevosalan oppilaitoksena Suomessa käyttöön aktiivipihaton.  Aktiivipihatto ja sen myötä toteutettavat hankinnat mahdollistavat Harjuun uudenlaisen oppimisympäristön, syventäen ja monipuolistaen alan ammatillisen koulutuksen sisältöä ja vaikuttavuutta.
Aktiivipihatto mahdollistaa hevosille luonnollisen, lajityypillisen jatkuvan liikkumisen ja elämisen laumassa. Hevoset päättävät itse, ovatko ulkona, sisällä vai katoksen suojassa. Ulkoalueet on suunniteltu niin, että hevosten on liikuttava aktiivisesti päästäkseen ruokinta- ja juoma-automaateille. Ruokinta-automaatit annostelevat hevosille heinää ja väkirehua yksilöllisesti eläinten kaulassa olevien tunnisteiden mukaan.
Koulutus > Esteratsastussimulaattori

Harjun oppimiskeskus investoi vuonna 2017 esteratsastussimulaattoriin. Simulaattori antaa ratsastajalle palautetta tekniikasta ja ongelmakohdista, muun muassa istunnan painopistealueista ja apujen käytöstä. Ohjelmoitava simulaattori toimii kaikissa askellajeissa. Harjun ratsastussimulaattori oli tiettävästi ensimmäinen Suomessa, jolla voi kouluratsastuksen lisäksi myös hypätä esteitä kenttä- ja maasto-olosuhteissa. Vuonna 2020 Harjussa otettiin käyttöön toinen esteratsastussimulaattori.
Historia

Katariina Suuren aikoihin 1700-luvun lopulla Viipurissa toimiva kollegiasessori Johan Henric Elfving oli saanut Ravijoen kylän Harjun tilaan asukasoikeuden. Johanin poika Anton Elfving nimitettiin 1812 Kymin kihlakunnan kruununvoudiksi ja hän päätti asettua asumaan Harjuun. Hän rakennutti tilalle päärakennuksen ja muita talousrakennuksia ja näin Harjun sai alkunsa.