stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raejuusto

Raejuustoa
Raejuusto on pehmeä ja ryynimäinen tuorejuustolaji. Se sisältää muihin juustoihin verrattuna vähän rasvaa; raejuuston rasvapitoisuus on useimmiten 0–5 prosenttia. Raejuustot sopivat vähärasvaiseen ruokavalioon täydentämään salaatteja, uuniperunoiden täytteisiin, laatikkoruokiin, munavoin keventäjäksi, lisäkkeeksi keiton päälle sekä jälkiruokiin tai sellaisenaan.  Raejuusto sisältää myös runsaasti proteiinia (n. 16 %), minkä vuoksi se on osa monen urheilijan ja vähärasvaisella ruokavaliolla laihduttavan ruokavaliota.
Yleistä

Raejuusto on pehmeä, kypsyttämätön, väriltään valkoinen ja rakenteeltaan rakeinen tuorejuusto. Se valmistetaan maidosta maitohappokäymisen avulla. Valmistuksen aikana muodostuva maitohappo saostaa maidon, minkä jälkeen muodostunut juustomassa voidaan leikata pieniksi paloiksi, kuumentaa ja poistaa ylimääräinen hera. Myös pieniä määriä juoksutetta käytetään yleensä apuna raejuuston valmistuksessa takaamaan sen riittävän kiinteä rakenne. Kuten muitakaan tuorejuustoja, raejuustoa ei kypsytetä, vaan se voidaan nauttia heti valmistuksen jälkeen. Koska raejuusto on tuorejuusto, sen säilyvyysaika on huomattavasti lyhyempi kuin monien muiden juustojen. Raejuuston maku vaihtelee valmistusaineista riippuen miedon kermaisesta voimakkaaseen. Jälkimmäisessä tapauksessa diasetyyli, voin tärkein makukomponentti, vaikuttaa raejuuston voimakkaaseen makuun.
Valmistus

Raejuuston pääraaka-aine on pastöroitu rasvaton maito. Maito hapatetaan maitohappoa tuottavan hapatteen avulla. Hapate sisältää myös sitraattia pelkistäviä bakteereita, jotka tuottavat raejuustoon monia tärkeitä makukomponentteja. Muita raejuuston valmistuksessa yleensä käytettäviä raaka-aineita ovat kerma, juoksute, suola ja säilöntäaine.
Valmistus > Hapattaminen

Raejuuston valmistuksessa käytettävä hapate koostuu useista sekä maitohappoa että makuaineita tuottavista bakteereista. Hapatteet sisältävät Lactococcus lactis subsp. cremoris tai Lc. lactis subsp. lactis bakteereita. Sitraattia pelkistävät bakteerit (muun muassa Leuconostoc ja sitraattipositiiviset Lactococcus -kannat) puolestaan tuottavat tärkeitä makuaineita maitotuotteisiin. Ne tuottavat sitraatista muun muassa diasetyyliä, asetaattia ja hiilidioksidia. Koska diasetyyli on tärkeä makukomponentti raejuustossa, voidaan sitä myös lisätä valmistuksen loppuvaiheessa, sillä suuri osa hapatebakteerien muodostamasta diasetyylistä huuhtoutuu juustosta heran mukana.
Raejuuston valmistuksessa maidon hyytyminen perustuu pH:n laskemiseen valmistuksen aikana. pH laskee hapatteen bakteerien tuottaessa maidon laktoosista maitohappoa. Maidon kaseiiniproteiinien isoelektrisessä pisteessä (pH 4,6) kaseiinimisellit koaguloituvat, sillä hylkivät, negatiiviset varaukset misellien pinnalla kumoutuvat tässä pisteessä. Korkeammissa pH-lukemissa nämä varaukset estävät misellejä saostumasta keskenään. Monien muiden juustojen valmistuksessa maito saostetaan juoksutteen avulla.
Valmistus > Juoksuttaminen

Vaikka maidon hyytyminen raejuuston valmistuksessa johtuu pääasiassa kaseiinimisellien saostumisesta happamassa ympäristössä, voidaan juoksutetta käyttää apuna myös raejuuston valmistuksessa. Sen tarkoituksena on parantaa juustomassan kestävyyttä ja estää kaseiinin liiallista huuhtoutumista heraan. Juoksute on entsyymi, joka saostaa maidon. Sitä saadaan vasikan mahasta, mutta nykyään sitä valmistetaan usein myös mikrobiologisesti. Juoksute lisätään maitoon, kun sen pH on laskenut 6,3:een. Tämän jälkeen pH:n annetaan yhä laskea, kunnes hyytymän leikkaaminen aloitetaan noin pH alueella 4,6–4,8. Liiallinen määrä lisättyä juoksutetta tekee raejuuston rakenteesta kovan sekä saattaa aiheuttaa ei-toivottuja sivumakuja.
Valmistus > Hyytymän käsittely

Kun maito on hyytynyt, se leikataan pieniksi rakeiksi. Rakeiden koko vaihtelee 1 ja 2 cm:n välillä, riippuen siitä, kuinka suuria rakeiden halutaan olevan valmiissa raejuustossa. Leikkaamisen jälkeen massan annetaan levätä 5–15 minuuttia, jonka jälkeen se kuumennetaan hitaasti 55 °C:een. Liiallinen kuumennus irrottaisi juustomassasta liikaa heraa, jolloin raejuustosta tulisi kuivaa ja kiinteää. Oikean kuumennuskäsittelyn jäljiltä juustorakeet ovat sopivan kiinteitä. Tässä vaiheessa hera voidaan valuttaa pois rakeiden joukosta ja rakeet voidaan pestä.
Kuten kaikessa juustonvalmistuksessa, heraa syntyy sivutuotteena paljon myös raejuustoa tehdessä. Toisin kuin monia muita juustoja, ei raejuustoa aseteta muottiin valumaan. Rakeiden pesun tarkoituksena on estää rakeiden tarttumista toisiinsa ja poistaa juustosta jäljellä olevaa laktoosia sekä maitohappoa. Laktoosia on vielä jonkin verran jäljellä, sillä hapatteen bakteerit eivät ole ehtineet muuttaa sitä kokonaan maitohapoksi. On tärkeää, että laktoosi pestään pois valmiista raejuustosta, sillä peseminen vähentää mikrobien kasvumahdollisuuksia. Ylimääräisen maitohapon pesu puolestaan on tärkeää, jotta raejuusto ei maistuisi liian happamalta. Juustomassa pestään pieniä määriä klooria sisältävällä jäävedellä. Vesi lisätään juustomassan joukkoon, sekoitetaan muutaman minuutin ajan ja kuivataan pois. Käsittely toistetaan kolmeen kertaan.
Pesun jälkeen rakeiden joukkoon sekoitetaan homogenoitu, pastöroitu ja suolattu kermaseos. Koska kermaseos sisältää sekä suolaa että rasvaa, parantaa se valmiin raejuuston makua ja suutuntumaa ja tekee tuotteesta yhtenäisemmän ja helppokäyttöisemmän. Kerman rasvapitoisuutta säädellään sen mukaan, mitä tuotetta on tarkoitus valmistaa. Vähärasvaisissa raejuustoissa on rasvaa alle 5 g/kg, rasvaisemmissa raejuustoissa puolestaan yli 40 g/kg. Kerma on voitu hapattaa tai makuaineet (pääasiassa diasetyyli) voidaan lisätä siihen suoraan ilman hapatusta. Kerman lisäyksen jälkeen raejuusto pakataan ja säilytetään kylmässä. Kypsytystä ei tarvita, joten juusto voidaan käyttää heti valmistuksen jälkeen. Suuresta kosteuspitoisuudesta johtuen raejuuston säilyvyys ei ole kovin pitkä.
Koostumus ja ravintoarvo

Vähärasvaisen raejuuston valmistuksessa käytetään yleensä rasvatonta maitoa, kermaa, hapatetta, juoksutetta, suolaa ja säilöntäainetta. Raejuuston energiasta suurin osa saadaan proteiinista. Rasvan ja hiilihydraatin määrät ovat vähäisiä.
Vähärasvaisen raejuuston ravintosisältö:
| --- | --- |
Ravintoaine: pitoisuus/100 g
Energia: 90 kcal
Hiilihydraatti: 2,4 g
josta sokereita: 2,4 g
laktoosia: 1,1 g
glukoosia: 0,6 g
galaktoosia: 0,6 g
Rasva: 1,5 g
tyydyttyneitä rasvahappoja: 1,1 g
kolesterolia: 12,4 mg
Proteiini: 16,4 g
Ruokasuola: 764,4 mg
...josta natriumia: 300 mg
Kalium: 99,1 mg
Magnesium: 8,5 mg
Kalsium: 84,5 mg
Fosfori: 200 mg
A-vitamiini: 15,8 µg
D-vitamiini: < 0,1 µg
C-vitamiini: 0,2 mg
Folaatti: 27,0 µg
Raejuustossa on myös pieniä määriä muita kivennäis- ja hivenaineita sekä vitamiineja.
Käyttökohteet

Miedosta maustaan johtuen raejuusto on hyvin monikäyttöinen juusto. Sitä voidaan käyttää niin suolaisten kuin makeidenkin ruokien yhteydessä. Se sopii hyvin esimerkiksi salaatteihin, leivän päälle, levitteisiin, uuniperunoiden täytteeksi, sekä erilaisiin leivonnaisiin (muun muassa sämpylät ja pannukakut). Raejuustolla voidaan muun muassa keventää ruokia ja parantaa niiden ravintoarvoa. Esimerkiksi munavoi kevenee, pannukakkutaikina saa lisää proteiinia ja hedelmäsalaatin rakenne ja väri saavat uutta ilmettä raejuustolisäyksestä. Suuresta proteiinipitoisuudesta johtuen urheilijat käyttävät raejuustoa usein osana palauttavaa ravintoaan. Samasta syystä se soveltuu hyvin myös osaksi kevennettyä, painonhallintaan soveltuvaa ruokavaliota. Myös lapset pitävät usein raejuustosta, sillä sen maku on mieto.
Reinin–Mainin alue

Frankfurt am Main
Wiesbaden

Reinin–Mainin alue on usean metropolialueen muodostama konurbaatio Saksassa Hessenin osavaltiossa ja Hesseniä rajaavissa Baijerin ja Rheinland-Pfalzin osavaltioissa. Alueella asuu kuusi miljoonaa ihmistä. Reinin-Mainin suurkaupunkialue on Euroopan vahvimpia talousalueita.[lähde? ]
Yli 500 000 asukkaan kaupungit

Frankfurt am Main
100 000–500 000 asukkaan kaupungit

Offenbach am Main, Wiesbaden, Mainz, Darmstadt
50 000–100 000 asukkaan kaupungit

Wetzlar, Gießen, Hanau, Bad Homburg, Aschaffenburg, Rüsselsheim, Worms
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wirtschaftsförderung Frankfurt-Rhein-Main, verkkosivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Renessanssin arkkitehtuuri

Filippo Brunelleschin Santa Maria del Fioren kupoli, josta renessanssin arkkitehtuurin katsotaan alkaneen.
Donato Bramanten pieni Pietarille omistettu kappeli.
Renessanssin arkkitehtuuri oli eurooppalaisen arkkitehtuurin ajanjakso 1400-luvun alusta 1600-luvun alulle. Sen katsotaan alkaneen vuodesta 1418, ja se sai vaikutteita antiikin arkkitehtuurista, Kreikasta ja Roomasta.
Varhaisrenessanssi vaikutti erityisesti Firenzessä noin 1420–1490. Sen aikana pyrittiin palaamaan antiikin ajan ihanteisiin: selkeyteen, symmetrisyyteen ja harmonisuuteen. Tavoitteiden täyttämiseen käytettiin matemaattisia teorioita ja perspektiivilakeja. Varhaisrenessanssille tyypillistä olikin geometristen muotojen käyttö ja tiukka kerrosjako. Ominaisia rakennuksia tälle ajalle olivat kuutiomaiset kupolilla katetut keskeisrakennukset, etenkin kirkot. Varhaisrenessanssissa käytettiin esikuviensa mukaisesti pyörökaaria, roomalaisia pylväitä ja päätykolmioita. Lisäksi ajalle olivat tyypillisiä kupolien huipulla olevat pienikokoiset tornit ja avoimet pylväskäytävät, loggiat.
Renessanssin alkamishetkenä pidetään vuotta 1418, jolloin Filippo Brunelleschin suunnitteleman Santa Maria del Fiore -kirkon kupolin rakennustyöt aloitettiin. Kupoli ei kuitenkaan tyylillisesti edusta vielä renessanssia. Brunelleschia on pidetty renessanssiarkkitehtuurin isänä, sillä hänen suunnittelemansa Ospedale degli Innocenti ("löytölastenkoti"), Basilica di Santo Spirito ja Cappella Pazzi noudattivat klassisen kauden ihanteita.
Täysrenessanssi sijoittuu 1500-luvun ensimmäisille vuosikymmenille. Täysrenessanssissa pyrittiin geometriseen täydellisyyteen, harmoniaan ja tasapainoon. Arkkitehtuurin aiheet otettiin edelleen antiikista, mutta klassisesta ohjeistuksesta oli myös lipsumista. Rakennukset olivat usein varustettuja ympyrän-, ristin- tai tähdenmuotoisella keskeisrakennuksella, jota peitti kupoli.
Firenzestä renessanssin keskus siirtyi täysrenessanssin aikana Roomaan. Täysrenessanssin mestareihin lukeutui Donato Bramante, jonka töihin lukeutui mm. pieni Il Tempietto -kappeli ja Pietarinkirkon uudistaminen. 1500-luvun loppupuolella kehittyi manierismi, jota kutsutaan joko myöhäisrenessanssiksi tai täysrenessanssin vastapainoksi kehittyneeksi taidesuuntaukseksi. Manierismissa pyrittiin siirtymään täysrenessanssin plastisuudesta kaksiulotteiseksi ja koristeelliseksi. Palatsien ulkoseinämien koristemaalaukset lisääntyivät manierismin aikana. Suuntausta edustivat Michelangelon myöhäiset työt, Andrea Palladio, joka voidaan liittää myös täysrenessanssin aikaan, ja Giacomo da Vignola.
Kuvagalleria

Giacomo della Porta, Pietarinkirkko, 1546–1564 ja 1590, Vatikaani.
Michelangelo, Pietarinkirkon kupoli.
Andrea Palladio, Villa Badoer, 1560, Fratta Polesine, Italia.
Roulland le Roux, Kaupungin rahatoimisto, 1510, Rouen, Ranska
El Escorialin palatsi Madridin lähellä Espanjassa.
Chambordin linna on yksi suurimmista Loiren laakson renessanssilinnoista.
Frederiksborgin linna Tanskassa edustaa hollantilaista renessanssia.
Palazzo Grimani di San Luca on yksi Venetsian lukuisista renessanssipalatseista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Renessanssin arkkitehtuuri Wikimedia Commonsissa
Rodolfo Quezada Toruño

Quezada Toruño (2010)

Rodolfo Quezada Toruño (8. maaliskuuta 1932 Guatemala – 4. kesäkuuta 2012 Guatemala) oli guatemalalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa ja yksi kirkon kardinaaleista. Hänet vihki papiksi Guatemalan arkkihiippakuntaan Mariano Rossell y Arellano 21. syyskuuta 1956. Hänet nimitettiin Zacapan hiippakunnan vihkipiispaksi ja Gadiaufalan titulaaripiispaksi 5. huhtikuuta 1972, ja piispaksi vihkiminen seurasi 13. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Girolamo Prigione, jota avustivat Costantino Cristiano Luna Pianegonda ja José Ramiro Pellecer Samayoa.
11. syyskuuta 1975 Quezada Toruño sai nimityksen Zacapan koadjuuttoripiispaksi, ja 16. helmikuuta 1980 hänestä tuli sen piispa. 24. kesäkuuta 1986 hänet nimitettiin muodostetun Zacapa y Santo Cristo de Esquipulasin hiippakunnan piispaksi ja 19. kesäkuuta 2001 Guatemalan arkkipiispaksi. Hänet valittiin kardinaaliksi 21. lokakuuta 2003, jolloin hänet nimitettiin San Saturninon kardinaalipapiksi. Hän osallistui vuoden 2005 konklaaviin ja toimi arkkipiispan tehtävissä, kunnes jäi eläkkeelle 2. lokakuuta 2010.
Aiheesta muualla

Catholic-Hierarchy.org: Rodolfo Cardinal Quezada Toruño (englanniksi)
Rodolfo Rodríguez

Rodolfo Rodríguez keskellä.
Rodolfo Sergio Rodríguez Rodríguez (s. 20. tammikuuta 1956 Montevideo) on entinen uruguaylainen jalkapallomaalivahti. Hän on edustanut maataan useammin kuin kukaan toinen pelattuaan Uruguayn jalkapallomaajoukkueessa 79 ottelussa vuosien 1976 ja 1986 välillä.
Aiheesta muualla

International statistics at rsssf
Profile (Arkistoitu – Internet Archive) at Tenfield
Sitedalusa.com Sita de Lusa article
Saimi Puusniekka

Saimi Lahja Puusniekka (11. toukokuuta 1919 Pyhäjärvi Vpl. – 1. kesäkuuta 1998 Tampere) oli suomalainen runoilija.
Teoksia

Savilintu : runokokoelma, kuvittanut Terttu Hauhia. Uusi tie, Helsinki 1980
Ruokotraakkipuu

| Ruokotraakkipuu |
| --- | --- |
 Ruokotraakkipuu (Dracaena sanderiana)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit Asparagaceae
Alaheimo::  Nolinoideae
Tribus::  Dracaeneae
Suku::  Traakkipuut Dracaena
Laji::  sanderiana
Kaksiosainen nimi
 Dracaena sanderiana  Mast. 
Synonyymit
 Dracaena sanderiana Sander  Dracaena braunii Engl.  Pleomele braunii  Pleomele sanderiana 
Katso myös
   Ruokotraakkipuu Wikispeciesissä   Ruokotraakkipuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruokotraakkipuu (Dracaena sanderiana) myös onnenbambuna tai onnenoksana[lähde? ] tunnettu, on trooppisesta Kamerunista kotoisin oleva traakkipuiden sukuun kuuluva kasvilaji.
Ulkonäkö

Ruokotraakkipuu kasvaa luonnossa sademetsän pensaskerroksessa 1,5 metriä korkeaksi pensaaksi. Lajin lehdet ovat 15–25 cm pitkiä ja 1,5–4 cm leveitä. Lajia kaupataan yleensä kierteisenä pistokkaana vesiviljelyyn nimellä onnenbambu, vaikkei se olekaan sukua bambuille, eikä liioin vesikasvi.
Käyttö ja hoito

Ruokotraakkipuu useine lajikkeineen on suosittu huonekasvi. Ruokotraakkipuuta käytetään myös Fengshuissa. Huonekasvina se on vaatimaton kasvuolojen suhteen, mutta viihtyy parhaiten runsaassa epäsuorassa tai suodatetussa valossa, koska suora auringon paahde saattaa kellastuttaa ja lopulta polttovioittaa lehtiä. Lämpötilan tulisi olla yli 15 °C, enintään 25 °C.
Vaikka ruokotraakkipuu kasvaa parhaiten mullassa, myydään se useimmiten vedessä kasvatettavaksi. Vesiviljelyssä vesi pitäisi vaihtaa joka toinen viikko. Veden tulisi olla pehmeää, vähintään yön yli seissyttä hanavettä.
Käännös suomeksi
Robin Söderling
Turnausvoitot kaksinpelissä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N:o | Pvm | Turnaus | Kenttä | Finaalivastustaja | Erävoitot |
| 1. | 4. lokakuuta 2004 | Lyon, Ranska | Matto |  Xavier Malisse | 6–2, 3–6, 6–4 |
| 2. | 31. tammikuuta 2005 | Milano, Italia | Matto |  Radek Štěpánek | 6–3, 6–7(2), 7–6(5) |
| 3. | 20. lokakuuta 2008 | Lyon, Ranska | Matto |  Julien Benneteau | 6–3, 6–7(5), 6–1 |
| 4. | 13. heinäkuuta 2009 | Båstad, Ruotsi | Massa |  Juan Mónaco | 6–3, 7–6(4) |
| 5. | 14. helmikuuta 2010 | Rotterdam, Alankomaat | Kova |  Mihail Južnyi | 6–4, 2–0 luov. |
| 6. | 14. marraskuuta 2010 | Pariisi, Ranska | Kova |  Gaël Monfils | 6–1, 7–6(1) |
| 7. | 9. tammikuuta 2011 | Brisbane, Australia | Kova |  Andy Roddick | 6–3, 7–5 |
| 8. | 13. helmikuuta 2011 | Rotterdam, Alankomaat | Kova |  Jo-Wilfried Tsonga | 6–3, 3–6, 6–3 |
| 9. | 20. helmikuuta 2011 | Marseille, Ranska | Kova |  Marin Čilić | 6–7(8), 6–3, 6–3 |
| 10. | 17. heinäkuuta 2011 | Båstad, Ruotsi | Massa |  David Ferrer | 6–2, 6–2 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Robin Söderlingin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Rantabaari (1. tuotantokausi)

| Rantabaari 1>  tuotantokausi |
| --- | --- |
 

 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  Sub mtv / C More
Ensimmäinen esitys:  2019-09-1010. syyskuuta 2019
Viimeinen esitys:  2019-12-055. joulukuuta 2019
Esitysten määrä:  39
Kaudet
 Seuraava → 2. tuotantokausi
Suomalaisen Rantabaari-draamasarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin syksyllä 2019. Jaksot esitettiin Sub-kanavalla ja julkaistiin mtv-suoratoistopalvelussa tiistaista torstaihin. Viikon kolme jaksoa julkaistiin tiistaisin ennakkoon maksullisessa C More -suoratoistopalvelussa.
Rooleissa > Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johanna Puhakka  | … |  Alissa Nikkinen   |
|  Sofia Arasola  | … |  Lola Vinberg   |
|  Miikka Wallin  | … |  Pietari Haukkala   |
|  Matti Leino  | … |  Anssi Koski   |
|  Heikki Ranta  | … |  Perttu Männistö   |
|  Aino Sirje  | … |  Jartsa Eerola   |
|  Emilia Jansson  | … |  Krista Eerola-Jokelainen   |
|  Heikki Slåen  | … |  Sauli Jokelainen   |
|  Jaana Joensuu  | … |  Suvi Taivalsalo   |
|  Jaakko Mölsä  | … |  Ville Fränti   |
|  Sara Ritala  | … |  Olivia Pouru   |
|  Eric Barco  | … |  Milo Vinberg   |
Rooleissa > Sivurooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tuomas Paalanen  | … |  Filip   |
|  Tuukka Leppänen  | … |  Johannes Taivalsalo   |
|  Jose Viitala  | … |  Timi   |
|  Konsta Kontturi  | … |  Touko Jokelainen   |
|  Karri Kontturi  | … |  Veikko Jokelainen   |
|  Susanna Hyvärinen  | … |  Pirjo Sorsa   |
|  Runo Laulumaa  | … |  Kosti Sorsa   |
|  Marika Sampio-Utriainen  | … |  Fiona Männistö   |
|  Ari Lahtinen  | … |  Aapo Vaara   |
Juoni

Sarjan alussa Johannes Taivalsalo (es. Tuukka Leppänen) on myymässä omistamaansa Trissa-ravintolaa, sillä hän on lähdössä pitkälle matkalle yhdessä Suvi-vaimonsa (es. Jaana Joensuu) kanssa. Suunnitelmat muuttuvat, kun Johannes hukkuu saatuaan vedessä sairauskohtauksen. Leskeksi jäänyt Suvi päätyy myymään ravintolan Alissalle (es. Johanna Puhakka) ja Lolalle (es. Sofia Arasola), vaikka vastarannalla Mikä maininki -vesiurheilukeskusta pitävät Perttu (es. Heikki Ranta) ja Anssi (es. Matti Leino) olisivat olleet myös kiinnostuneita kaupoista.
Suvi uskottelee siskoilleen Kristalle (es. Emilia Jansson) ja Jartsalle (es. Aino Sirje) sekä kaikille muille lähtevänsä matkalle Johanneksen kuolemasta huolimatta. Todellisuudessa Suvi onkin jäänyt Helsinkiin ja piileskelee kodissaan. Asunnolla huoltohommissa käynyt Pietari (es. Miikka Wallin) kuitenkin näkee Suvin ja lupautuu auttamaan Suvia arjen pyörittämisessä. Suvin "palattua takaisin Helsinkiin" paljastuu hänen salaisuutensa pian muillekin. Ainoastaan Krista saa selville myös sen, että Suvi ja Pietari ovat päätyneet harrastamaan seksiä, vaikka Pietari on menossa naimisiin Lolan kanssa.
Trissassa keittiöharjoittelija Ville (es. Jaakko Mölsä) ihastuu pomoonsa Jartsaan, mutta Jartsan sitoutumiskammo hidastaa suhteen syntymistä. Alissa päätyy alun erimielisyyksien jälkeen seurustelemaan Pertun kanssa, vaikka haikaileekin samalla Anssin perään, jonka kanssa oli päätynyt sänkyyn sarjan ensimmäisessä jaksossa nähdyssä takaumassa seksiorgioista.
Syyskauden viimeisessä jaksossa Kristan kanssa naimisissa olevan, yliopistotyttöjen ihannoiman, Saulin (es. Heikki Slåen) ja hänen oppilaansa Milon (es. Eric Barco) kiristyneet välit muuttuvat, kun Sauli alkaa yllättäen suutelemaan Miloa ja pari päätyy harrastamaan seksiä yliopiston luentosalissa. Anssin epämääräisiä taustoja selvitellyt Alissa näkee, kuinka Anssi retuuttaa jonkun väkisin veneeseensä ja päättää selvittää onko Anssin veneen lukitussa ruumassa vanki. Alissa löytää veneeltä naisen, jonka henkilöllisyys jää epäselväksi, kun Anssi yllättäen palaakin veneelle.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ikäraja ja  sisältömerkintä | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys Subilla / Julkaisu mtv:ssä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Orgiat |   | 10. syyskuuta 2019 | 10. syyskuuta 2019 |
| 2 | Miekka |   | 10. syyskuuta 2019 | 11. syyskuuta 2019 |
| 3 | Juhlat |   | 10. syyskuuta 2019 | 12. syyskuuta 2019 |
| 4 | Suudelmia |   | 17. syyskuuta 2019 | 17. syyskuuta 2019 |
| 5 | Unelmia |   | 17. syyskuuta 2019 | 18. syyskuuta 2019 |
| 6 | Ristiaallokkoa |   | 17. syyskuuta 2019 | 19. syyskuuta 2019 |
| 7 | Syytöksiä |   | 24. syyskuuta 2019 | 24. syyskuuta 2019 |
| 8 | Pettymyksiä |  | 24. syyskuuta 2019 | 25. syyskuuta 2019 |
| 9 | Saari |   | 24. syyskuuta 2019 | 26. syyskuuta 2019 |
| 10 | Voittajat |   | 1. lokakuuta 2019 | 1. lokakuuta 2019 |
| 11 | Perhe |   | 1. lokakuuta 2019 | 2. lokakuuta 2019 |
| 12 | Iskuja |   | 1. lokakuuta 2019 | 3. lokakuuta 2019 |
| 13 | Sovintoja |   | 8. lokakuuta 2019 | 8. lokakuuta 2019 |
| 14 | Valhe |    | 8. lokakuuta 2019 | 9. lokakuuta 2019 |
| 15 | Vaara |   | 8. lokakuuta 2019 | 10. lokakuuta 2019 |
| 16 | Side |   | 15. lokakuuta 2019 | 15. lokakuuta 2019 |
| 17 | Kohu |  | 15. lokakuuta 2019 | 16. lokakuuta 2019 |
| 18 | Myrsky |    | 15. lokakuuta 2019 | 17. lokakuuta 2019 |
| 19 | Aave |   | 22. lokakuuta 2019 | 22. lokakuuta 2019 |
| 20 | Epäilys |   | 22. lokakuuta 2019 | 23. lokakuuta 2019 |
| 21 | Tuparit |   | 22. lokakuuta 2019 | 24. lokakuuta 2019 |
| 22 | Mustasukkaisuutta |   | 29. lokakuuta 2019 | 29. lokakuuta 2019 |
| 23 | Erehdyksiä |   | 29. lokakuuta 2019 | 30. lokakuuta 2019 |
| 24 | Hyökkäys |   | 29. lokakuuta 2019 | 31. lokakuuta 2019 |
| 25 | Tuhotyö |   | 5. marraskuuta 2019 | 5. marraskuuta 2019 |
| 26 | Miehuus |    | 5. marraskuuta 2019 | 6. marraskuuta 2019 |
| 27 | Yllätyksiä |   | 5. marraskuuta 2019 | 7. marraskuuta 2019 |
| 28 | Vehkeilyä |   | 12. marraskuuta 2019 | 12. marraskuuta 2019 |
| 29 | Huulet |   | 12. marraskuuta 2019 | 13. marraskuuta 2019 |
| 30 | Hyvityksiä |   | 12. marraskuuta 2019 | 14. marraskuuta 2019 |
| 31 | Paluu |   | 19. marraskuuta 2019 | 19. marraskuuta 2019 |
| 32 | Kulissit |  | 19. marraskuuta 2019 | 20. marraskuuta 2019 |
| 33 | Rantabileet |   | 19. marraskuuta 2019 | 21. marraskuuta 2019 |
| 34 | Salaisuuksia |   | 26. marraskuuta 2019 | 26. marraskuuta 2019 |
| 35 | Pakkeja |   | 26. marraskuuta 2019 | 27. marraskuuta 2019 |
| 36 | Kadonnut |  | 26. marraskuuta 2019 | 28. marraskuuta 2019 |
| 37 | Illallinen |   | 3. joulukuuta 2019 | 3. joulukuuta 2019 |
| 38 | Silminnäkijä |    | 3. joulukuuta 2019 | 4. joulukuuta 2019 |
| 39 | Totuus |   | 3. joulukuuta 2019 | 5. joulukuuta 2019 |
Tekijät

Ohjaajat: Jaakko Härkönen, Jonni Kullas, Kimmo Mäkinen ja Miika Peräkangas
Pääkäsikirjoittaja: Teemu Salonen
Tarinakäsikirjoittajat: Tanja Juslin, Anni Kangas, Aki Ryynänen ja Sanna Sarajärvi
Dialogikäsikirjoittajat:Nina Eskelinen, Tarja Huhtala, Janne Hyvönen, Outi Ikonen, Janika Jalkanen, Tanja Juslin, Anni Kangas, Hanna-Mari Lahtinen, Tuula-Elina Ojanen, Hanna Pihko, Aki Ryynänen ja Kaisa Viitamäki
Story editor: Samuli Ojanperä
Senior script editor: Anni Kangas
Alkuperäisidea: Jani Hartikainen & Marko Äijö
Kuvaajat: Lassi Karhulahti, Ville Sarvola, Taksu Takkunen ja Antti Halkoaho
Vastaava leikkaaja: Tommi Sipilä
Lavastajat: Pirjo Rossi & Nanna Hirvonen
Tuottajat: Sanni Halttunen, Nina Laanterä ja Jasmi Kuusisto (MTV)
Vastaavat tuottajat: Laura Rislakki, Marko Äijö ja Jani Hartikainen (MTV)
Aiheesta muualla

Rantabaari Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Rantabaari-sarjan jaksot MTV Katsomossa
| --- | --- |
Tuotantokaudet:  1. tuotantokausi | 2. tuotantokausi | 3. tuotantokausi | 4. tuotantokausi | 5. tuotantokausi | 6. tuotantokausi
Kanavat:  C More | MTV Katsomo | MTV Sub