stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaitajärvi (Lemi)

| Kaitajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Lemi
Koordinaatit:  61°07′47″N, 27°41′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskujoki:  Taudinjoki Kivijärveen 
Järvinumero:  14.196.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,2 m  
Pituus:  4,3 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  13,765 km  
Pinta-ala:  88,016 ha  
Tilavuus:  0,00293387 km³ 
Keskisyvyys:  3,33 m  
Suurin syvyys:  15 m  
Saaria:  8 
 fiKaitajärvi 
Kaitajärvi  on Etelä-Karjalassa Lemillä Sairalan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 88 hehtaaria, se on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sillä on 8 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,6 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0029 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 15,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 13,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Taudinjoen valuma-alueeseen (14.196) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,2 metriä mpy.
Kalliolan kansalaisopisto

Kalliolan setlementti, Sturenkatu 11
Kalliolan kansalaisopisto on Suomen Setlementtiliittoon kuuluvan Kalliolan setlementin ylläpitämä yksityinen kansalaisopisto Alppiharjun kaupunginosassa Helsingissä. Se on perustettu vuonna 1920, ja se on yksi Setlementtiliiton 18 kansalaisopistosta.
Opetuksen lisäksi opisto järjestää luentotilaisuuksia.
Kaarle VIII

Kaarle VIII voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Kaarle VIII eli Kaarle Knuutinpoika Bonde, Ruotsin kuningas kolmeen otteeseen vuosien 1448–1470 välillä
Kaarle VIII, Ranskan kuningas vuosina 1483–1498.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaarle VIII”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalle Konsti

| Kalle Konsti> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. syyskuuta 1979 (ikä 45) Savonlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  84 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–2005
Seurat:  SaPKo (I-div./S-S/Mestis) London Racers (EIHL) CPH Dijon (Ranska) SV Bayreuth (OL) Eisbären Juniors Berlin (OL) Talvisalo Traitors (II-div.)
Kalle Konsti (s. 5. syyskuuta 1979 Savonlinna) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän edusti Suomessa lähes koko uransa ajan ainoastaan Savonlinnan Pallokerhoa, jonka kapteenina Konsti toimi vuodet 2010–2011. Hän on joukkueen kaikkien aikojen paras pistemies ja maalintekijä tehtyään yhteensä 342 runkosarjaottelussa tehot 164+160=324. Konsti jakaa myös joukkueen seurahistorian syöttöpörssin ykkössijan Ari Tammisen kanssa ja on ottelutilastossa kolmas. Hän pelasi urallaan myös Britanniassa, Ranskassa ja Saksassa.
Kalliomaa

Kalliomaa on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Laura Kalliomaa-Puha (s. 1964), sosiaalioikeuden professori
Mika Kalliomaa (s. 1966), prikaatikenraali, Maanpuolustuskorkeakoulun rehtori
Mikko Kalliomaa (s. 1951), kuoronjohtaja ja sovittaja
Mikko Kalliomaa, ralliautoilija
Milla Kalliomaa, järjestöjohtaja ja Suomen Kristillisdemokraattien puoluesihteeri
Petra Kalliomaa (s. 1980), juontaja ja toimittaja
Risto Kalliomaa (1916–1992), suomentaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kalle Kniivilä

Kalle Kniivilä vuonna 2016.
Kalle Antero Kniivilä (s. 22. tammikuuta 1965 Joensuu) on ruotsinsuomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän on työskennellyt malmölaisessa Sydsvenska Dagbladetissa. Vuonna 2018 hän ehti työskennellä kaksi kuukautta Ruotsin Moskovan-suurlähetystön lehdistöneuvoksena, kunnes hänet karkotettiin Venäjältä.
Kniivilä palkittiin lokakuussa 2014 Kanava-palkinnolla teoksestaan Putinin väkeä: Venäjän hiljainen enemmistö. Hän on Suomen ja Ruotsin kansalainen.
Teokset

Putinin väkeä: Venäjän hiljainen enemmistö . Helsinki: Into, 2014. ISBN 978-952-264-342-1.
Julkaistu Ruotsissa nimellä Putins folk: Rysslands tysta majoritet.
Krim on meidän: Imperiumin paluu.  Helsinki:  Into, 2015.  ISBN 978-952-264-383-4.
Neuvostomaan lapset: Baltian venäläiset.  Helsinki:  Into, 2016.  ISBN 978-952-264-581-4.
Tanjan katu: Elämää Pietarissa 1917–2017.  Helsinki:  Into, 2017.  ISBN 978-952-264-824-2.
Putinin pahin vihollinen: Aleksei Navalnyin tarina.  Helsinki:  Into, 2021.  ISBN 978-952-351-805-6.
Maa joka heräsi.  Helsinki:  Into, 2023.  ISBN 978-952-393-199-2.
Aiheesta muualla

Kniivilän verkkosivut
Kniivilä Mastodonissa
Kaksi sisarta

| ”Kaksi sisarta” Anssi Kela |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Nummela
 Julkaistu: helmikuu 2001
 Tekijä(t): Anssi Kela
 Tuottaja(t): Anssi Kela
 Tyylilaji: folk, pop
 Kesto: 04.19
 Levy-yhtiö: BMG
Anssi Kelan muut singlet
| ”Mikan faijan BMW” 2000 | ”Kaksi sisarta” 2001 | ”Nummela” 2001 |
”Kaksi sisarta” on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Anssi Kelan kappale, joka julkaistiin singlenä helmikuussa 2001. Kappale on toinen singlejulkaisu Kelan ensimmäiseltä sooloalbumilta Nummela.
Kela kirjoitti ”Kaksi sisarta” -kappaleen 17. huhtikuuta 1999 Joni Mitchellin Blue-albumin innoittamana. Samaan aikaan hän luki ahkerasti Raymond Carverin Rivi riviltä, lyönti lyönniltä -kirjaa, joka synnytti kappaleen tarinankeronnaliset sanoitukset. Kela onkin myöhemmin kertonut löytäneensä ”Kaksi sisarta” -kappaleella oman äänensä kirjoittajana.
”Kaksi sisarta” -kappaleen ensimmäinen versio äänitettiin helmikuussa 2000 tuottaja Pekka Witikan Hot House -studiolla. Kela ja BMG-levy-yhtiön Asko Kallonen eivät olleet kuitenkaan tyytyväisiä lopputulokseen, vaan päättivät äänittää kappaleen uudelleen. Kalle Chydeniusta ja Rauli Eskolinia ehdotettiin tuottajaksi, mutta lopulta Kela päätti tuottaa kappaleen itse SDC Finland -studiolla äänittäjä Jukka Immosen kanssa tammikuussa 2001. Kappale äänitettiin kolmessa päivässä, joka oli lopulta sen viides versio.
”Kaksi sisarta” nousi parhaimillaan Suomen radiosoittolistan kahdeksanneksi, ja Rumban 50 hittiä -listan sijalle kuusi.
Kappaleet

Kaksi sisarta – 4.19
Kaksi sisarta (demo) – 4.02
Mikan faijan BMW (demo) – 4.15
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Radiosoittolista: 8 
50 hittiä: 6
Kaarle V (täsmennyssivu)

Kaarle V on usean hallitsijan nimi:
Kaarle V, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1519–1556 (hallitsi myös Espanjaa nimellä Kaarle I)
Kaarle V, Ranskan kuningas 1364–1380
Kaarle V, Lothringenin herttua 1675–1690
Kaarle V, Espanjan Kaarle II:n hallitsijanimi Napolin kuninkaana, hallitsi 1665–1700
Don Carlos, Espanjan kruununtavoittelija nimellä Kaarle V vuodesta 1833
Kaarle V, myyttinen Ruotsin kuningas Johannes Magnuksen teoksessa Historia de omnibus Gothorum Sveonumque regibus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaarle V”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kallithéa (Pieria)

| Kallithéa Καλλιθέα |
| --- | --- |
 Kallithéan kaupunkia.
 Kallithéa
 Koordinaatit: 40°16′24″N, 22°34′37″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Pieria
Kunta:  Kateríni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  1101040101
Väkiluku (2011):  3 134
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kallithéa (kreik. Καλλιθέα) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Katerínin kuntaan, Pierian alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Καλλιθέας, Dimotikí Koinótita Kallithéas). Kaupungin väkiluku on 3 134 (vuonna 2011).
Sotamuistomerkki Kallithéassa.
Kallithéan pieni kaupunki sijaitsee noin viisi kilometriä itään Katerínin kaupungista ja noin 1,5 kilometriä sisämaahan Egeanmereen kuuluvan Thermaïkóslahden rannasta ja Paralían kylästä.
Aiemmin kaupunki kuului Paralían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Katerínin kunnan Paralían kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kallithéa Wikimedia Commonsissa
Kaarina Kaila

Anna Kaarina Kaila (o.s. Kinnunen, s. 26. marraskuuta 1941 Lauritsala) on suomalainen taidemaalari ja kuvittaja.
Kaila valmistui Taideteollisen oppilaitoksen graafisen taiteen osastolta vuonna 1967 ja suoritti taidegrafiikan jatko-opintoja professori Pentti Kaskipuron johdolla samassa oppilaitoksessa vuosina 1970–1972. Hänen vapaana taiteilijana tekemiään töitään oli ensimmäistä kertaa esillä Suomen Taiteilijain 76. näyttelyssä Helsingissä vuonna 1971. Samana vuonna hän piti ensimmäiset yksityisnäyttelynsä Varsovassa ja Helsingissä.
Kailalta on näyttelyissä ollut esillä etenkin akvarelleja ja lastenkirjojen kuvituksia sekä piirustuksia ja grafiikkaa. Hänen töitään on muun muassa Helsingin, Lahden ja Lohjan kaupunkien kokoelmissa, Kuopion ja Mikkelin taidemuseoissa sekä Slovakian valtion kokoelmissa Bratislavassa ja tokiolaisessa Chihiro Iwasaki Art Museumissa. Kaila on työskennellyt ulkomailla muun muassa Ranskassa, Puolassa ja Italiassa, jossa hän on viettänyt pitkiä aikoja Venetsian ateljeessaan.
Kailan ensimmäiset kuvitukset lastenkirjassa olivat Marja-Leena Mikkolan teoksessa Anni Manninen. Niistä myönnettiin Rudolf Koivu -säätiön kunniamaininta. Hän on kuvittanut myös Mikkolan teoksen Lumijoutsen, josta sai Rudolf Koivu -palkinnon vuonna 1979. Lisäksi Kaila on kuvittanut Hannu Mäkelän teoksia ja H. C. Andersenin ja Grimmin satuja. Vuonna 1985 hänen satukirjakuvituksestaan Pieni merenneito ja muita Andersenin satuja julkaistiin postimerkki Tšekkoslovakiassa.
Kaila sai kuvituksistaan Rudolf Koivu -palkinnon myös vuosina 1981 ja 1985, josta jälkimmäisen pitkäaikaisesta lasten ja nuorten hyväksi tehdystä työstä. Kailan luottamustehtäviä ovat olleen muun muassa Taiteen keskustoimikunnan lastenkulttuurijaoston asiantuntijajäsenyys (1987–1991) ja Suomen nuortenkirjaneuvoston (nyk. IBBY Finland) juryn jäsenyys vuosina 1992–1994. Hän on ollut Taidemaalariliiton jäsen vuodesta 1973. Vuonna 2005 hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.
Aiheesta muualla

Kaila, Kaarina Kirjasampo.fi.
Facta2001, WSOY 1981, 7. osa, palsta 423
Mäkelä, Hannu: Kaarina Kaila, taiteilija.  Helsinki:  Otava, 1992.  ISBN 951-1-10994-4.
Kandaules

Kandaules esittelee vaimonsa piilossa olevalle Gygeelle tämän mennessä sänkyyn. William Etty, 1820
Kandaules (m.kreik. Κανδαύλης), joka tunnettiin myös nimellä Myrsilos (m.kreik. Μυρσίλος), oli myyttinen Lyydian kuningas ja sen viimeinen herakleidihallitsija, joka seurasi valtaistuimelle Melestä. Hänen valtakautensa kesti 735–718 eaa. Kandauleen mukaan on myös nimetty kandaulismi, seksuaalifetissi.
Herodotoksen Historian mukaan Kandaules kehui vaimonsa kauneutta Gygeelle, suosituimmalle henkivartijalleen, ja tarjosi tälle mahdollisuutta nähdä hänen vaimonsa alasti. Gyges aluksi vastusteli, koska pelkäsi, mitä tästä voisi seurata; miesten, mutta varsinkin naisten näyttäytyminen alastomana oli Lyydiassa häpeä. Kuningas ei kuitenkaan antanut periksi, jolloin Gygeelle ei jäänyt muuta mahdollisuutta kuin suostua.
Kandaules teki suunnitelman, jonka mukaan Gyges piiloutuisi kuninkaallisen makuuhuoneen oven taakse, josta tämä näkisi hänen vaimonsa riisuutumisen. Tämän jälkeen Gyges poistuisi huoneesta, kun kuningatar olisi häneen selin. Suunnitelma pantiin täytäntöön samana yönä, mutta Gygeen poistuessa kuningatar huomasi ja tunnisti hänet.
Seuraavana päivänä kuningatar kutsui Gygeen luokseen kahdenkeskiseen keskusteluun, jossa hän antoi tälle kaksi vaihtoehtoa – joko surmata aviomiehensä, juonen suunnittelijan, tai sitten itsensä. Gyges anoi kuningatarta, ettei tämä pakottaisi häntä tähän valintaan, mutta kun tämä ei heltynyt hänen aneluihinsa, valitsi hän kuninkaansa surmaamisen. Yöllä kuningatar laittoi Gygeen jälleen saman oven taakse piiloon veitsi kädessään, ja kun Kandaules saapui vuoteeseensa ja nukahti, surmasi Gyges hänet. Gyges seurasi Kandaulesta Lyydian kuninkaana ja meni naimisiin tämän puolison kanssa.
Toisen, Platonin dialogissa Valtio kerrotun version mukaan Gyges oli paimen. Maanjäristyksen synnyttämästä halkeamasta hän löysi onton pronssisen hevospatsaan, jonka sisällä oli pienikokoinen ruumis, jolla oli kultainen sormus sormessaan. Hän otti sormuksen ja huomasi jonkin ajan päästä muuttuvansa näkymättömäksi, jos hän käänsi sormusta sormessaan. Niin hän järjesti itsensä sanansaattajaksi, joka lähetettiin hoviin, ja siellä hän vietteli kuningattaren ja tämän avulla juoni kuningasta vastaan ja surmasi tämän tullakseen maan hallitsijaksi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Meles | Lyydian kuningas | Seuraaja: Gyges |
Kallithéa (Chalkidikí)

| Kallithéa Καλλιθέα |
| --- | --- |
 Kallithéan kylä.
 Kallithéa
 Koordinaatit: 40°4′33″N, 23°26′53″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Chalkidikí
Kunta:  Kassándra
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  1303010401
Väkiluku (2011):  1 179
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kallithéa (kreik. Καλλιθέα) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kassándran kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kylän väkiluku on 1 179 (vuonna 2011).
Zeus Ammonin pyhäkön rauniot.
Kallithéan kylä, suomeksi ”Kaunis näkymä”, sijaitsee Chalkidikín niemimaan läntisimmän niemen Kassándran itärannikolla eli Toronaíoslahden rannalla noin 85 kilometriä kaakkoon Thessalonikista. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa antiikin aikaisen Zeus Ammonin pyhäkön rauniot. Kallithéa on kesäisin suosittua turistialuetta.
Kallithéa muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Καλλιθέας, Topikí Koinótita Kallithéas), johon kuuluu varsinaisen Kallithéan kylän lisäksi Solínan kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 217.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kallithéa Wikimedia Commonsissa
Kankaanpään Opisto

Kankaanpään opisto 2024
Puutarhakoululaisia Kankaanpään opistolla 1916, takana Ruokojärvi ja kirkko.
Kankaanpään Opisto on Kankaanpäässä toimiva sitoutumaton ja aatetaustaltaan moniarvoisuutta korostava, vuonna 1909 perustettu kansanopisto.
Opiston koulutuslinjoja ovat arkkitehtuuri ja sisustus, kasvatus ja ohjaus, hyvinvointi ja terveyden edistäminen, johtaminen ja laatu, kädentaidot ja kulttuuri. Kankaanpään opistossa voi suorittaa käsi- ja taideteollisuusalan artesaanitutkinnon ja nuoriso- ja vapaa-ajanohjaajan tutkinnon ammatillisena perustutkintona. Ammattitutkintoon tähtäävää koulutusta Kankaanpään Opisto tarjoaa sisustusalalla, koulun iltapäivätoiminnan ohjauksessa sekä lasten ja nuorten erityisohjauksessa. Opisto järjestää johtamisen erikoisammattitutkintoon tähtäävää koulutusta Porissa ja Tampereella. Kankaanpään Opisto on järjestänyt myös avoimen yliopiston opintoja yhteistyössä Jyväskylän ja Itä-Suomen yliopiston kanssa.
Kankaanpään Opistossa on noin 70 opiskelijapaikkaa. Rehtorina toimii Marja Kallioniemi.
Aiheesta muualla

Kankaanpään Opisto Kansanopistot.fi-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kadaja

| Kadaja Кадая |
| --- | --- |
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Taka-Baikalian aluepiiri
Piiri:  Kalga
Väkiluku (2002):  1 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kadaja (ven. Кадая́) on kaupunkimainen taajama Taka-Baikalian aluepiirin Kalgan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Argunin sivujoen Srednjaja Borzjan varrella 35 kilometriä piirin keskuksesta Kalgasta itään. Asukkaita on 1200 henkeä (vuonna 2002).
Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1757 perustetusta hopea- ja lyijykaivoksesta, jonka yhteydessä toimi Nertšinskin pakkotyövankilan alainen vankila. Kadajassa kärsivät tuomiotaan mm. kirjailijat Mihail Mihailov ja Nikolai Tšernyševski. Neuvostoaikana kylän yhteyteen rakennettiin uusi taajama ja malmirikastamo. Vuonna 1958 Kadaja sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Lyijyä ja sinkkiä tuottanut kaivosyritys suljettiin vuonna 1993.
Kadajassa on keskikoulu, lastenkoti ja sairaala. Nähtävyyksiä ovat Mihail Mihailovin hauta ja Nikolai Tšernyševskin muistomerkki.
Kaczyński

Kaczynski tai Kaczyński viittaa:
David Kaczynski, yhdysvaltalainen aktivisti ja Unabomberin veli.
Lech Kaczyński, Puolan presidentti
Jarosław Kaczyński, Puolan pääministeri
Theodore Kaczynski, Unabomber, yhdysvaltalainen kirjepommittaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Karl Ludwig Hencke

Karl Ludwig Hencke
Karl Ludwig Hencke (8. huhtikuuta 1793 – 21. syyskuuta 1866) oli saksalainen tähtitieteilijä, joka löysi asteroidit 5 Astraea (8. joulukuuta 1845) ja 6 Hebe (1. heinäkuuta 1847). Vuonna 1973 löydetty asteroidi 2005 Hencke on nimetty hänen mukaansa.
Kappale kauneinta Suomea

| Kappale kauneinta Suomea Erkki Junkkarinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: LP-levy, C-kasetti
 Tyylilaji: tango, humppa, iskelmä
 Kesto: 39.33
 Levy-yhtiö: PSO
Erkki Junkkarisen muut julkaisut
| Romantiikkaa ruusutarhassa 1977 | Kappale kauneinta Suomea 1977 | Me käymme joulun viettohon 1977 |
Kappale kauneinta Suomea on Erkki Junkkarisen albumi vuodelta 1977. Tämä levy toi Junkkariselle yhden hänen kultalevyistään. Levyn nimikkokappale on tunnettu sen alkuun kuuluvasta vihellyksestä. Reino Markkulan säveltämä ja Juha Vainion sanoittama Lappeenrantaan-humppa oli 1970- ja 1980-luvuilla järjestettyjen, Heikki Hietamiehen juontamien Lappeenrannan humppafestivaalien tunnussävel.
Kappaleet

Kappale kauneinta Suomea – 2.27 (säv. ja san. Martti Pohjalainen, sov. Kalevi Nyqvist)
Hei hei huominen – 2.24 (säv. Martti Pohjalainen, san. Pauli Granfelt)
Siks oon mä suruinen – 3.15 (säv. Toivo Kärki, san. Kerttu Mustonen, sov. Pauli Granfelt)
Eron hetki (on kaunis) – 3.34 (säv. Toivo Kärki, san. H. Neva, sov. Pauli Granfelt)
Laula reilusti vaan – 2.45 (säv. Reino Markkula, san. Saukki, sov. Pauli Granfelt)
Pohjantuuli soittaa – 2.21 (säv. Reino Markkula, san. Juha Vainio, sov. Pauli Granfelt)
Laulu kotisatamalle – 2.55 (säv. ja san. Esko Mustonen, sov. Pauli Granfelt)
Sirpaleet – 3.01 (säv. H. Hittler, san. Reino Helismaa, Lauri Jauhiainen, sov. Pauli Granfelt)
Lappeenrantaan – 2.42 (säv. Reino Markkula, san. Juha Vainio, sov. Pauli Granfelt)
Hyppää kyytiin – 2.07 (säv. Reino Markkula, san. Lauri Jauhiainen, sov. Pauli Granfelt)
Sun luokses – 3.49 (säv. Erkki Friman, san. Lauri Jauhiainen, sov. Pauli Granfelt)
Ei sanojen vuoksi – 3.51 (säv. Reino Markkula, san. Saukki, sov. Pauli Granfelt)
Missä olet tyttöseni – 2.09 (säv. ja san. M. Maja, sov. Pauli Granfelt)
Tippa silmässä – 2.07 (säv. Erkki Friman, san. Lauri Jauhiainen, sov. Pauli Granfelt)
Kaczmarek

Kaczmarek on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adam Kaczmarek (1961–2024), puolalainen pistooliampuja
Jane Kaczmarek (s. 1955), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jerzy Kaczmarek (s. 1948), puolalainen miekkailija
Lech Kaczmarek (1909–1984), puolalainen roomalaiskatolinen piispa
Natalia Kaczmarek (s. 1998), puolalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kanadanenglanti

Kanadanenglanti on Kanadassa puhuttava englannin murre. Sitä puhuu ensimmäisenä tai toisena kielenään yli 26 miljoonaa ihmistä.
Kanadanenglannissa on vaikutteita sekä Isossa-Britanniassa että Yhdysvalloissa puhuttavista englannin murteista. Kanadassa englantia äännetään pääosin samoin kuin Yhdysvalloissa, mutta joillakin alueilla ääntäminen on lähempänä Isossa-Britanniassa puhuttavaa englantia. Sanastoltaan kanadanenglanti on lähintä sukua amerikanenglannille. Kanadanenglanti jakautuu useaan pienempään murteeseen. Jotkin murteet ovat muita englannin murteita enemmän saaneet vaikutteita ranskasta.
Oikeinkirjoitus

Kanadalainen oikeinkirjoitus yhdistää sekä brittiläisiä että yhdysvaltalaisia sääntöjä. Huomattavimpana, ranskasta tulevat sanat, jotka amerikan englannissa päättyvät -or tai -er, kuten "color" tai "center", säilyttävät oikeinkirjoituksen lähempänä niiden alkuperäistä kanadalaista tai brittiläistä kirjoitusta ("colour" tai "centre").
Kalle Koiso-Kanttila

Kalle Koiso-Kanttila (s. 1976 Oulu) on suomalainen tenori. Hän oli kiinnitettynä Regensburgin oopperan solistikuntaan 2005-2008. Esityskaudesta 2008/2009 hänet on kiinnitetty Nürnbergin Valtionoopperan solistikuntaan.Hän on vieraillut mm. Wuppertalin, Mannheimin, Wiesbadenin, Darmstadtin ja Karlsruhen oopperoissa sekä Savonlinnan, Wernigeroden, Weikersheimin, Schwetzingenin, Maastrichtin ja Nilsiän musiikki/ooppera-juhlilla.
Koiso-Kanttilasta kertova dokumenttielokuva Talvinen matka esitettiin keväällä 2008 Yle TV1:llä.
Rooleja

Don Ottavio W. A. Mozartin oopperassa Don Giovanni
Matteo R. Straussin oopperassa Arabella
Paganini F. Lehárin operetissa Paganini
Don José "Carmen"
Alfredo "La Traviata"
Ernesto "Don Pasquale"
Rinuccio "Gianni Schicchi"
Tamino "Die Zauberflöte"
Maler "Lulu"
Sandrino "Re Teodoro in Venezia"
Koulutus

Helsingin konservatorio, yksityisesti myös Nicolai Geddan sekä Monika Hauswalterin johdolla.
Zürichin musiikkikorkeakoulu
Karlsruhen musiikkikorkeakoulun oopperastudio
Aiheesta muualla

Koisokanttila.com (Arkistoitu – Internet Archive)
DocPointin esittely dokumenttielokuvasta Talvinen matka (ohjaus Visa Koiso-Kanttila, pääosassa Kalle Koiso-Kanttila) (Arkistoitu – Internet Archive)
Elokuvateatteri Niagaran esittely elokuvasta Talvinen matka
Kaksi tyhmää koiraa

| Kaksi tyhmää koiraa> 2 Stupid Dogs |
| --- | --- |
Tyyli:  Animaatio
Kestoaika:  22 min
Luoja(t):  Donovan Cook
Pääosissa:  Brad Garrett Mark Schiff
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Cartoon Network  Boomerang
Esitetty:  11. syyskuuta 1993 – 21. tammikuuta 1995
Jaksoja:  36
Tuotanto
Tuottaja(t):  Donovan Cook Larry Huber Buzz Potamkin
Ohjaaja(t):  Donovan Cook Tony Craig Larry Huber Robert Renzetti Genndy Tartakovsky
Käsikirjoittaja(t):  Lane Raichert Mark Saraceni Roberts Gannaway
Tuotantoyhtiö(t):  Hanna-Barbera
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Annie (1994) Daytime Emmy (1995)
Aiheesta muualla
IMDb 
Kaksi tyhmää koiraa (engl. 2 Stupid Dogs) on Donovan Cookin luoma ja Hanna-Barberan tuottama yhdysvaltalainen piirrossarja, josta tuotettiin yhteensä 36 jaksoa. Ne esitettiin ensi kerran Yhdysvalloissa vuosien 1993–1995 aikana. Pääosassa ääninäyttelivät Brad Garrett ja Mark Schiff. Lisäksi jokaisen jakson aikana esitettiin kahden kymmenen minuutin kestoisen tarinan lisäksi lyhyt jakso Super Secret Secret Squirrel -ohjelmasta, jossa pääosassa ääninäyttelivät Jess Harnell (Secret Squirrel) ja Jim Cummings (Morocco Mole).
Juoni

Sarja seuraa kahden koiran seikkailuja, jotka eivät tiedä asioista yhtään mitään. Tämän seurauksena kaksikko löytää itsensä kiperistä tilanteista, joista he yleensä selviävät tyhmyytensä ansiosta. Sarjassa vieraili myös useita sivuhahmoja, joista eniten esiintymisiä tekivät Hollywood; isokokoinen mies, joka usein hoki koira kaksikolle "Well isn't that cute, but it's wrong!". Red; pieni tyttö punahilkan tarinasta, Cubby on nörtti poika, joka erittäin intohimoinen työtään kohtaan olipa se mikä tahansa, sekä neuroottinen Kenny, joka pelkää kaikkea ja on jatkuvasti hermostunut.