stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vuoden 2018 Atlantin hurrikaanikausi

Kartta kaikkien vuoden 2018 hurrikaanien ja myrskyjen radoista, väritettynä Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikon mukaan: punainen 5, tummanoranssi 4, oranssi 3, keltainen 2, vaaleankeltainen 1. Sinisten pallukoiden avulla esitetään trooppinen myrsky ja tummansinisten avulla trooppinen matalapaine.
Vuoden 2018 Atlantin hurrikaanikausi käsitti hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta – 30. marraskuuta 2018.
Nimet valittiin esiintymisjärjestyksessä etukäteen julkaistulta listalta. Kauden aikana nimettiin 15 myrskyä, joista kahdeksan luokiteltiin hurrikaaneiksi. Keskimääräisellä kaudella on kuusi hurrikaania ja 12 nimettyä myrskyä.
| nimi | aktiivinen | luokka |
| --- | --- | --- |
| Trooppinen myrsky Alberto | 25.–31. toukokuuta | 0 |
| Hurrikaani Beryl | 4.–15. heinäkuuta | 1 |
| Hurrikaani Chris | 6.–12. heinäkuuta | 2 |
| Trooppinen myrsky Debby | 7.–9. elokuuta | 0 |
| Trooppinen myrsky Ernesto | 15.–17. elokuuta | 0 |
| Hurrikaani Florence | 31. elokuuta – 17. syyskuuta | 4 |
| Trooppinen myrsky Gordon | 3.–6. syyskuuta | 0 |
| Hurrikaani Helene | 7.–16. syyskuuta | 2 |
| Hurrikaani Isaac | 7.–15. syyskuuta | 1 |
| Trooppinen myrsky Joyce | 12.–18. syyskuuta | 0 |
| Trooppinen myrsky Kirk | 22.–28. syyskuuta | 0 |
| Hurrikaani Leslie | 23. syyskuuta – 13. lokakuuta | 1 |
| Hurrikaani Michael | 7.–11. lokakuuta | 4 |
| Trooppinen myrsky Nadine | 9.–12. lokakuuta | 0 |
| Hurrikaani Oscar | 26.–31. lokakuuta | 2 |

Luokan 4 hurrikaani Florencen reitti.
Toisen luokan 4 hurrikaanin, Michaelin, reitti.
Matalapaine on trooppinen, jos siinä ei ole keskileveysasteiden matalapaineille tyypillistä rintamarakennetta ja se silti elää yli 24 tuntia ja jos se muodostuu tropiikissa tai subtropiikissa. Sitä sanotaan trooppiseksi myrskyksi, jos tuulen nopeuden suurin minuutin keskiarvo kymmenen metrin korkeudella on yli 17 m/s, ja hurrikaaniksi, jos tuuli ylittää 33 m/s.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Why Experts Just Changed Their Forecasts About 2018 Hurricane Season Activity Forbes
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Vuoden 2017 Atlantin hurrikaanikausi | Hurrikaanit Atlantilla | Seuraaja: Vuoden 2019 Atlantin hurrikaanikausi |
Vaasan baptistiseurakunta

| Vaasan baptistiseurakunta |
| --- | --- |

 Vaasan baptistiseurakunta kesäkuussa 2023.
Suuntautuminen:  Baptismi
Kirkkokunta:  Suomen Baptistikirkko
Perustettu:  20. huhtikuuta 1908
Pääkirkko:  Palosaarentie 26 65200 Vaasa
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vaasan baptistiseurakunta on Vaasassa toimiva baptistiseurakunta. Seurakunta on perustettu 20. huhtikuuta 1908. Seurakunnan rukoushuone sijaitsee Palosaarella ja seurakunnan johtajana toimii pastori Heimo Hokkanen.
Historia > Tausta

Aluksi sekä suomen- että ruotsinkieliset baptistit kokoontuivat Vaasassa yhdessä, joskin kokoukset olivat pääosin ruotsinkielisiä. Koska suomenkieliset eivät ymmärtäneet kieltä, alkoivat he kokoontua omana kieliryhmänään. Voimakkaimmin asiaa ajoi suomenruotsalaisen saarnaajakoulun opettaja Veikko Palomaa.
Historia > Baptistiseurakunnan perustaminen

Vaasan suomenkielinen baptistiseurakunta perustettiin 20. huhtikuuta 1908, jolloin seurakunnan perustava kokous pidettiin Rauhankatu 20:ssa. Ruotsinkielisestä seurakunnasta perustajia olivat Erik Jansson, Johan Liljestrand sekä G. Söderman. Tilaisuudessa seurakuntaan liittyi 24 jäsentä. Seurakunnan johtajaksi valittiin yksimielisesti John Gustaf Kokki. Vuonna 1909 seurakunnassa syntyi herätys, jonka seurauksena jäsenmäärä kasvoi kahdenkymmenen vuoden aikana 143:een. Vuonna 1916 seurakunta osti ruotsinkieliseltä baptistiseurakunnalta rukoushuoneen Palosaarelta.
Alkuaikoina seurakunta järjesti pyhäkoulutyötä johon osallistui parisataa lasta ja kymmenen opettajaa. Seurakunta teki vakituista työtä lisäksi Vähässäkyrössä, Isossakyrössä, Laihialla, Kauhavalla ja Härmässä. Myös Peräseinäjoki mainitaan usein kokousten pitopaikkana. Vuonna 1915 seurakunnassa tuli uskoon 40 ihmistä ja 26 kävi kasteella. Seuraavana vuonna kastettuja oli 30.
1920-luvulla Vaasan seurakunnasssa tapahtui muutos. Seurakuntaan kastettiin yli 30 ihmistä ja jäsenmäärä nousi 120 vuoteen 1926 mennessä. Tuolloin seurakunnan tiloissa aloitettiin saarnaajakoulu. Opettajina toimivat muun muassa Kalle Henneri, H. Sarlin ja John Gustaf Kokki.
Historia > Toisen maailmansodan jälkeen

Baptistien raamattuopisto toimi Vaasan Palosaarella syksystä 1950 lähtien. Vaasan baptistiseurakunnan uusi rukoushuone valmistui Palosaarelle vuonna 1983. Tuolloin seurakunta oli vierailevien sananjulistajien varassa, mutta teki päätöksen hakea kokotoimista työntekijää. Seuraavan vuoden alusta tehtävät otti vastaan Markku Vehkaoja, joka hoiti myös Jurvan, Kauhajoen ja Ylistaron baptistiseurakuntia. Rukoushuoneen vihkiäistilaisuudessa puhuivat muun muassa Jouko Neulanen ja seurakunnanjohtaja Heimo Hokkanen.
Saarnaajat

1908–1937: J. G. Kokki
1938–1951: Juho Hunnakko
1951–1952: Vesa Jauhiainen, Mikko Kolomainen
1953–1955: Aarno Liljeström
1955–1969: Juho Hunnakko
1984–1996: Markku Vehkaoja
Saarnaajat > Johtajat

Veikko Toivola
1975–edelleen: Heimo Hokkanen
Vladimír Špidla

| Vladimír Špidla |
| --- | --- |

Tšekin 4. pääministeri
 15. heinäkuuta 2002 – 4. elokuuta 2004  
Edeltäjä:  Miloš Zeman
Seuraaja:  Stanislav Gross
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. huhtikuuta 1951 (ikä 73) Praha, Tšekki
Tiedot
Puolue:  Ceská strana sociálne demokratická – CSSD
 Nimikirjoitus
Vladimír Špidla (s. 21. huhtikuuta 1951, Praha) oli Tšekin pääministeri (ČSSD) heinäkuusta 2002 heinäkuuhun 2004, jonka jälkeen hänet nimitettiin komissaariksi Euroopan komissioon, jossa hän työskenteli tasa-arvoasioissa.
Špidla opiskeli historiaa Kaarlen yliopistossa Prahassa. Hän valmistui 1976. Tämän jälkeen hän työskenteli erilaisissa töissä, preservaattorina, meijerityöläisenä, sahalla, varastomiehenä ja kotiapulaisena, koska ei täyttänyt vaadittaviaselvennä poliittisia vaatimuksia.
Samettivallankumouksen jälkeen Špidla liittyi kotikaupunkinsa Jindřichův Hradecin politiikkaan ja uudelleenperustettuun sosiaalidemokraattiseen puolueeseen. Vuonna 1992 hänestä tuli ČSSD:n presidiumin jäsen ja huhtikuussa 2001 puhemies. Vuonna 1996 hänet valittiin parlamenttiin. Hän toimi varapääministerinä ja työllisyys- ja sosiaaliministerinä Miloš Zemanin hallituksessa heinäkuusta 1998 heinäkuuhun 2002.
Špidla nousi pääministeriksi 12. heinäkuuta 2002 koalitiohallituksessa ČSSD:n ja pienten "kristillisen ja demokraattisen liiton, tšekkoslovakien kansanpuolueen" (KDU-ČSL) ja vapausliitto-demokraattisen unionin (US-DEU) kesken. Hän käytti myös presidentin valtuuksia helmikuusta 2003 maaliskuun alkuun presidentin toimikauden päätyttyä, ennen kuin parlamentti ehti valita uuden.
Hänen hallituksensa yritti ristiriidoista ja tuen vähyydestä huolimatta ajaa läpi talousuudistuksia vähentääkseen budjetin alijäämää, näitä oppositio arvosteli veronkorotuksiksi ilman kulujen leikkaamista ja talouskasvun elvyttämistä. Hidas talouskasvu kuitenkin jatkui hänenkin kaudellaan (BKT 3,3 % 2001, 2,9 % 2004).
Špidla erosi pääministerin tehtävistä 26. heinäkuuta 2004 puolueensa huonon europarlamenttivaalimenestyksen sekä puolueensa kannatuksen menetyksen vuoksi. Häntä seurasi sisäministeri ja varapääministeri Stanislav Gross, jonka hallitus ei kuitenkaan juuri muuttunut edellisestä. Špidla nimitettiin Euroopan komissioon 22. marraskuuta 2004.
Špidlaa pidetään puolueessaan vasemmistosiipeen kuuluvana, vaikkakin vahvasti kommunistivastaisena. Hän eurooppasuuntautunut ja tukee integraation jatkamista. Špidlaa pidetään rehellisenä ja korkeamoraalisena, mutta kuivana teknokraattina, joka ei kyennyt ilmaisemaan visioitaan kansalle, eikä pystynyt pitämään puoluettaan kurissa. Hänen nimitystään komissioon pidettiin kultaisena kädenpuristuksena, jonne hän sai paeta Tšekin politiikan taisteluja.
Špidla on naimisissa toista kertaa. Hänellä on kaksi lasta molemmista avioliitoista. Špidla puhuu sujuvasti saksaa ja ranskaa, mutta huonommin englantia.
Aiheesta muualla

Biografia Tšekin hallituksen sivuilla
kotisivu Euroopan komissiossa
Špidlan blogi (Arkistoitu – Internet Archive)
Vuoden 2016 Atlantin hurrikaanikausi

Kartta kaikkien vuoden 2016 hurrikaanien ja myrskyjen radoista, väritettynä Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikon mukaan: punainen 5, tummanoranssi 4, oranssi 3, keltainen 2, vaaleankeltainen 1. Sinisten pallukoiden avulla esitetään trooppinen myrsky.
Vuoden 2016 Atlantin hurrikaanikausi käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta – 29. marraskuuta 2016.  Matalapaine on trooppinen, jos siinä ei ole keskileveysasteiden matalapaineille tyypillistä rintamarakennetta ja se on silti aktiivinen yli 24 tuntia ja jos se muodostuu tropiikissa tai subtropiikissa. Sitä sanotaan trooppiseksi myrskyksi, jos sen tuulennopeuden suurin minuutin keskiarvo kymmenen metrin korkeudella on yli 17,5 m/s, ja hurrikaaniksi, jos tuuli ylittää 33 m/s.
Nimet valittiin esiintymisjärjestyksessä etukäteen valitulta listalta.
Kausi alkoi varaslähdöllä, kun hurrikaani Alex muodostui jo tammikuussa. Se oli ensimmäinen tammikuussa havaittu hurrikaani sitten vuoden 1955. Kauden viimeinen myrsky, hurrikaani Otto, siirtyi Tyynenmeren puolelle 25. marraskuuta.
Kaikkiaan 16 myrskyä sai nimen kauden aikana, niistä seitsemän oli hurrikaaneja. Myrskyissä kuoli enemmän ihmisiä kuin kertaakaan vuoden 2005 jälkeen, ja aineelliset vahingot olivat suurimmat vuoden 2012 jälkeen. Vuoden voimakkain ja tuhoisin myrsky oli hurrikaani Matthew.
Myrskyt

| nimi | aktiivinen | luokka |
| --- | --- | --- |
| Hurrikaani Alex | tammikuu |  |
| Trooppinen myrsky Bonnie | touko–kesäkuu |  |
| Trooppinen myrsky Colin | kesäkuu |  |
| Trooppinen myrsky Danielle | kesäkuu |  |
| Hurrikaani Earl | elokuu | 1 |
| Trooppinen myrsky Fiona | elokuu |  |
| Hurrikaani Gaston | elokuu | 2 |
| Hurrikaani Hermine | elo–syyskuu | 1 |
| Trooppinen myrsky Ian | syyskuu |  |
| Trooppinen myrsky Julia | syyskuu |  |
| Trooppinen myrsky Karl | syyskuu |  |
| Trooppinen myrsky Lisa | syyskuu |  |
| Hurrikaani Matthew | syys–lokakuu | 5 |
| Hurrikaani Nicole | lokakuu | 4 |
| Hurrikaani Otto | marraskuu | 2 |
Sebringin 12 tunnin ajo 2014

Sebringin Rata.
Sebringin 12 tunnin ajo 2014 (virallisesti 2014 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 15. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.
Kilpailun voitti Rileylla ajaneet Scott Pruett, Memo Rojas ja Marino Franchitti.
Aiheesta muualla

Sebring 12 Hours (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:2014 12 Hours of Sebring
Käännös suomeksi
Vuoden 2019 Atlantin hurrikaanikausi

Kartta kaikkien vuoden 2019 hurrikaanien ja myrskyjen radoista, väritettynä Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikon mukaan: punainen 5, tummanoranssi 4, oranssi 3, keltainen 2, vaaleankeltainen 1. Sinisten pallukoiden avulla esitetään trooppinen myrsky ja tummansinisten avulla trooppinen matalapaine.
Vuoden 2019 Atlantin hurrikaanikausi käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta – 30. marraskuuta 2019.
Kausi oli keskimääräistä aktiivisempi, useita myrskyjä kehittyi elokuun puolivälistä lokakuun loppuun. Kauden aikana nimettiin 18 myrskyä, joista kuusi oli hurrikaaneja ja näistä kolme voimakkaita hurrikaaneja (luokassa 3,4 tai 5). Dorian oli niin voimakas, että se kuuluisi kuutosluokkaan jos sellainen olisi olemassa.
Nimet valittiin esiintymisjärjestyksessä etukäteen julkaistulta listalta.
| nimi | aktiivinen | luokka |
| --- | --- | --- |
| Trooppinen myrsky Andrea | 20.–21. toukokuuta |  |
| Hurrikaani Barry | 11.–15. heinäkuuta | 1 |
| Trooppinen myrsky Chantal | 21.–24. elokuuta |  |
| Hurrikaani Dorian | 24. elokuuta – 9. syyskuuta | 5 |
| Trooppinen myrsky Erin | 26.–29. elokuuta |  |
| Trooppinen myrsky Fernand | 3.–5. syyskuuta |  |
| Trooppinen myrsky Gabrielle | 3.–10. syyskuuta |  |
| Trooppinen myrsky Humberto | 13.–20. syyskuuta |  |
| Hurrikaani Jerry | 17.–24. syyskuuta | 2 |
| Trooppinen myrsky Imelda | 17.–19. syyskuuta |  |
| Trooppinen myrsky Karen | 22.–27. syyskuuta |  |
| Hurrikaani Lorenzo | 23. syyskuuta –  2. lokakuuta | 5 |
| Trooppinen myrsky Melissa | 11.–14. lokakuuta |  |
| Trooppinen myrsky Nestor | 18.–19. lokakuuta |  |
| Trooppinen myrsky Olga | 25.–26. lokakuuta |  |
| Hurrikaani Pablo | 25.–28. lokakuuta | 1 |
| Subtrooppinen myrsky Rebekah | 30. lokakuuta –  1. marraskuuta |  |
| Trooppinen myrsky Sebastien | 19.–25. marraskuuta |  |

Matalapaine on trooppinen, jos siinä ei ole keskileveysasteiden matalapaineille tyypillistä rintamarakennetta ja se silti elää yli 24 tuntia ja jos se muodostuu tropiikissa tai subtropiikissa. Sitä sanotaan trooppiseksi myrskyksi, jos tuulen nopeuden suurin minuutin keskiarvo kymmenen metrin korkeudella on yli 17 m/s, ja hurrikaaniksi, jos tuuli ylittää 33 m/s.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoden 2019 Atlantin hurrikaanikausi Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Vuoden 2018 Atlantin hurrikaanikausi | Hurrikaanit Atlantilla | Seuraaja: Vuoden 2020 Atlantin hurrikaanikausi |
Viktor Gorbatko

| Viktor Vasiljevitš Gorbatko |
| --- | --- |
 Viktor Gorbatko vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. joulukuuta 1934 Ventsy-Zarja, Krasnodar, Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta, Neuvostoliitto
Kuollut: 17. toukokuuta 2017 (82 vuotta) Moskova, Venäjä
Ura
Aika avaruudessa:  31 vuorokautta
Valittu avaruuslentäjäksi:  3.1960
Eläköityminen:  28. elokuuta 1982
Lennot

Sojuz 7:  Sojuz 7
 
 :  Sojuz 24
 
:  Sojuz 36
 
:  Sojuz 37
 
Viktor Vasiljevitš Gorbatko (ven. Виктор Васильевич Горбатко; 3. joulukuuta 1934 Ventsy-Zarja Krasnodarin luona, Venäjän neuvostotasavalta – 17. toukokuuta 2017 Moskova) oli neuvostoliittolainen kosmonautti.
Elämäkerta

Hän kävi keskikoulun ja astui asepalvelukseen. Vuodet 1952–1956 hän oli sotilaslentokoulutuksessa. Sen jälkeen hän palveli Neuvostoliiton ilmavoimissa opiskellen eteenpäin.
Elämäkerta > Vostok ja Voshod

Maaliskuussa 1960 Gorbatko ja 19 muuta sotilaslentäjää valittiin Neuvostoliiton ensimmäiseen kosmonauttiryhmään. Hän ei kuitenkaan päätyneet ensimmäisten kuuden joukkoon, jotka lensivät ensimmäisinä. Näissä missioissa hän toimi lennonjohdossa ja kuului varamiehistöihin, muttei lentänyt avaruuteen.
Elämäkerta > Sojuz

Syksyllä 1965 Gorbatko valikoitui Sojuz-lentäjien joukkoon saaden koulutusta kaavailtua Kuu-lentoa varten. Elokuussa 1967 hänellä havaittiin sydänongelmia, mutta ne ilmeisesti eivät olleet fyysistä alkuperää.
Gorbatko lensi seuraavat lennot
Sojuz 7 (1969)
Sojuz 24 (1977)
Sojuz 37/Sojuz 36 (1980)
Hän vietti kaikkiaan 31 vuorokautta avaruudessa. 15. joulukuuta 1968 Gorbatko sai diplomin Zukovskin testilentäjäkoulusta.
Elämäkerta > Saljut ja Interkosmos

7. helmikuuta 1977 Gorbatko lensi Sojuz 24 -aluksella Saljut 5-avaruusasemalle 18 päivän lennon.
2. heinäkuuta 1980 hän lensi Sojuz 37 -avaruusaluksella Saljut 6-avaruusasemalle.
Elämäkerta > Muuta

Hän erosi palveluksesta 28. elokuuta 1982 ryhtyen urheilukomitean johtajaksi. Myöhemmin hän toimi professorina Ilmavoimien akatemiassa, Moskovassa.
Gorbatko oli naimisissa ja perheessä oli kaksi tytärtä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viktor Gorbatko Wikimedia Commonsissa
Sojuz 7:n miehistö. Gorbatko oikealla.
Wahren

Wahren on suomalainen aatelissuku numero 261. Saksalaista sukua oleva ruotsalaissyntyinen Axel Wilhelm Wahren muutti 1838 Suomeen ja aateloitiin vuonna 1883. Wahren-suku on peräisin Saksan Mecklenburgista, Wahrenin kaupungista.
Suvun jäseniä

Axel Wilhelm Wahren (1814–1885), teollisuuspatruuna
John Axel Henrik Wahren (1867–1930), argonomi, valtiopäivämies aktivisti, Axel Wilhelm Wahrenin pojanpoika
Åke Wahren (1893–1976), jääkärieversti, John Axel Wahrenin poika
Håkan August Wahren (1895–1969), jääkärieversti, John Axel Wahrenin poika
Ivar August Wahren (1870–1908), insinööri, tilanomistaja ja valtiopäivämies
Pehr-Axel Wahren (1898–1961), jääkärimajuri John Axel Wahrenin poika
Virtuaalijääkiekon suomenmestaruuskilpailut

Virtuaalijääkiekon suomenmestaruuskilpailut on vuosittain pelattava, videopelaajille tarkoitettu turnausmuotoinen elektronisen urheilun tapahtuma. Yksittäisissä otteluissa asetetaan kaksi osallistujaa keskenään vastakkain pelaamaan Xbox One -pelikonsollilla NHL -pelisarjan viimeisintä versiota. Ensimmäiset viralliset virtuaalijääkiekon SM-kilpailut järjestettiin Helsingissä, uudenvuodenpäivänä 2016.
Säännöt

Jokainen pelaaja valitsee seitsemän NHL-joukkuetta ennen kilpailun alkua. Jokaista joukkuetta saa käyttää ainoastaan yhden kerran turnauksen aikana. Pudotuspeleissä valitulla joukkueella tulee pelata aina yksi kokonainen kierros.
Lohkovaiheessa kotiedun saa paremmin karsinnoissa pärjännyt pelaaja. Karsintasijoitusten ollessa sama arvotaan kotietu pelaajien kesken. Kotiedun saava pelaaja valitsee joukkueensa aina ensiksi.
Erän pituus on neljä minuuttia lohkovaiheessa ja jokainen ottelu koostuu kolmesta erästä.
Lohkovaiheessa pelataan yhden ottelun sarjat. Pudotuspeleissä pelataan paras kolmesta -sarjat, eli seuraavalle kierrokselle etenee vasta kahden voitetun ottelun jälkeen.
Säännöt > Turnausformaatti

Turnaus alkaa lohkovaiheella, jossa pelaajat on jaettu neljään lohkoon. Lohkovaiheessa jokainen pelaaja kohtaa toisensa kerran.
Lohkovaiheesta kaikki pelaajat jatkavat pudotuspeleihin. Eniten lohkovaiheessa pisteitä kerännyt pelaaja kohtaa vähiten pisteitä saaneen, toiseksi eniten kohtaa toiseksi vähiten keränneen, ja niin edelleen.
Pudotuspeleissä kaikki ottelut pelataan paras kolmesta -sarjoina, eli seuraavalle kierrokselle eteneminen vaatii kahden ottelun voittamista.
Tasapisteissä olevien pelaajien sijoitus määräytyy maalieron perusteella.
Säännöt > Turnausformaatti > Pisteitä jaetaan seuraavasti lohkovaiheessa

Voitosta tulee kaksi pistettä, kun taas jatkoaikatappiosta saa tililleen yhden pisteen. Häviämällä menettää kaiken.
Waidhofen an der Ybbs

| Waidhofen an der Ybbs |
| --- | --- |

 vaakuna
 Waidhofen an der Ybbs
 Koordinaatit: 47°58′0″N, 14°46′0″E 
Valtio:  Itävalta
Osavaltio:  Ala-Itävalta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  131 km²
Korkeus:  356 m
Väkiluku (2019)  (arvio):  11 261
 – Väestötiheys:  86 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.waidhofen.at 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Waidhofen an der Ybbs on kaupunki eteläisessä Itävallassa Ala-Itävallan osavaltiossa. Waidhofenin historia ulottuu tuhannen vuoden taakse. Ensimmäiset kirjalliset merkinnät Waidhovn-nimestä ovat peräisin vuodelta 1186. Kaupunki tunnettiin korkealaatuisesta teräteollisuudestaan jo 1200-luvulla. Wainhofenissa oli keskiajalla runsaasti sepänpajoja, joissa taottiin muun muassa veitsiä, miekkoja, viikatteita ja sirppejä.
Waidhofenissa oli vuoden 2019 arvion mukaan 11 261 asukasta. Asukasmäärä on pysynyt varsin vakaana 1970-luvulta lähtien.
Maria Magdalenan kirkko
Waidhofen elää matkailusta ja markkinoi itseään "tornien kaupunkina". Kaupungissa on barokkikirkkoja ja keskiaikaisia linnoja torneineen, kapeita kujia ja vanhoja kauppapaikkoja. Nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Rothschildin linna keskiajalta, Maria Magdalenalle pyhitetty kirkko, jonka nykyiset rakenteet ovat 1400-luvulta, goottilaistyylinen sairaalakirkko, Fransiskus Assisilaiselle pyhitetty luostarikirkko, käsityöläismuseo sekä Buchenbergin luonnonpuisto.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Waidhofenin kaupungin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Viherlaakso

| Viherlaakso> Gröndal |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Viherlaakso korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Suur-Leppävaara
Kaupunginosa nro:  61
Pinta-ala:  2,1 km² 
Väkiluku:  5 206 (31.12.2023)
Postinumero(t):  02710
Lähialueet:  Karakallio, Kilo, Lippajärvi, Lähderanta, Kauniainen
Viherlaakso (ruots. Gröndal) on kaupunginosa Espoossa, joka sijaitsee Kauniaisten, Lippajärven, Lähderannan ja Karakallion naapurissa, Leppävaaran länsipuolella, Turuntien varressa. Viherlaakson postinumero on 02710.
Viherlaaksosta on hyvät julkiset yhteydet bussilla muun muassa Leppävaaran suuntaan ja Jorviin.
Viherlaaksossa on muun muassa pieni ostoskeskus, kirjasto, kappeli, uimaranta sekä Viherlaakson yhtenäiskoulu, sosiaali- ja terveysasema, pelastusarmeijan palvelukoti, Espoon kaupungin vanhainkoti Viherkoti. Viherlaaksossa toimii myös vuonna 1986 perustettu partiolippukunta Viherlaakson Peurat. Viherlaaksossa on ennen ollut posti. Postipaketteja pystyi postittamaan Viherlaaksossa R-kioskissa, kunnes R-Kioski lopetti toimintansa. Viherlaakson vuonna 2013 uusitussa Alepassa on Postin SmartPOST-pakettien vastaanottamis- ja lähettämispalvelu.
Suurin osa Viherlaakson rakennuskannasta on rakennettu 1960- ja 1980-lukujen välillä. Yleisin rakennustyyppi oli vuonna 2013 asuinkerrostalot.
Viherlaakson uimaranta sijaitsee kirkasvetisen Lippajärven rannalla. Alueella on myös pururata, asukaspuisto ja koirapuisto, jossa on omat puolet isoille ja pienille koirille. Lippajärven rannalla Viherlaakson länsiosassa sijaitsee Lars Sonckin suunnittelema Villa Dalkulla.
Nimi

Viherlaakson ruotsinkielinen nimi tulee vanhasta asumuksennimestä Gröndal. Alkujaa Gröndal oli torpan nimi, joka sijaitsi Bembölen kylän mailla. Nimi on peräisin ehkä 1700-luvulta. Nimi tuli tunnetuksi 1900-luvun vaihteessa. Suomenkielinen käännösnimi Viherlaakso tuli käyttöön vuonna 1906, kun alueen huvilapalstoja markkinoitiin tällä nimellä. Nimi on ollut 1970-luvulta lähtien virallinen kaupunginosannimi.
Historia

Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla Viherlaakson läpi kulkeva vanha Turuntie kunnostettiin ja sitä jatkettiin uudella tiellä länteen.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Viherlaakson väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 5 003 | 5 003 |
| 1980 | 1980 |    | 5 036 | 5 036 |
| 1985 | 1985 |    | 5 191 | 5 191 |
| 1990 | 1990 |    | 5 188 | 5 188 |
| 1995 | 1995 |    | 5 096 | 5 096 |
| 2000 | 2000 |    | 5 091 | 5 091 |
| 2005 | 2005 |    | 5 110 | 5 110 |
| 2010 | 2010 |    | 5 039 | 5 039 |
| 2015 | 2015 |    | 5 120 | 5 120 |
| 2020 | 2020 |    | 5 042 | 5 042 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viherlaaksolaiset Ry - alueen paikallisyhdistys
Viherlaakson Peurat
Viola

Viola voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Viola (nimi), naisen etunimi
Viola, sukunimenä:
Bill Viola (1951–2024), yhdysvaltalainen video- ja installaatiotaiteilija
Emanuela Viola (s. 1972), italialainen uimari
Enrique Fernández Viola (1912–1985), uruguaylainen jalkapalloilija ja valmentaja
Giovanni Viola (1926–2008), italialainen jalkapallomaalivahti
Roberto Eduardo Viola (1924–1994), Argentiinan presidentti 1981
Viola, orvokkien kasvisuku
Viola, alttoviulu
Viola da gamba, vanhoja jousisoittimia
Viola d'amore, 14-kielinen jousisoitin
Viola Profonda, alttoviulua muistuttava jousisoitin
Viola (jalkapalloilija), Paulo Sérgio Rosa, brasilialainen jalkapalloilija
Viola (yhtye), suomalainen yhtye
VIOLA - Suomen kansallisdiskografia
Viola, Valion valmistama sulatejuusto
Viola Formula Racing, italialainen pikkuformulatalli
Viola Reggio Calabria, italialainen koripalloseura
Violanpuisto, puisto Helsingissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Viola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.