stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ferdinand Christian Baur
Elämä ja ura

Baur aloitti teologian opinnot Tübingenissä Ernst Gottlieb Bengelin johdolla. Hänestä tuli pappi vuonna 1814, vuonna 1817 Blaubeurenin teologisen seminaarin opettaja ja yhdeksän vuotta myöhemmin Tübingenin yliopiston jumaluusopin professori, jossa virassa pysyi kuolemaansa saakka.
Aluksi Baurin teologiassa Friedrich Schleiermacherin vaikutus oli suurin, mutta vähitellen hän liittyi Georg Wilhelm Friedrich Hegeliin, jonka dialektista menetelmää hän sovelsi teologian alalle, ensin dogmihistorian alalla. Baur onkin nykyaikaisen dogmihistorian tienraivaajia. Hänen varhaiset julkaisunsa, muun muassa Symbolik und Mythologie oder die Naturreligion des Alterturms (1824–1825), käsittelivät mytologiaa ja dogmihistoriaa. Hänen varsinainen tieteellinen työnsä kohdistui Uuden testamentin kritiikkiin. Baurin näkemyksen mukaan kristinusko ei ollut ensiesiintymisessään valmis aate, vaan se oli kehittynyt voimakkaasti varhaisimman historiansa aikana. Uuden testamentin ja kirkkoisien kirjoitusten tutkiminen oli paljastanut hänelle, että kirkon varhaisimmat johtajat eivät olleet niin yhtenäisiä kuin tähän asti oli luultu. Varhaisin kristinusko oli hyvin lähellä juutalaisuutta; Paavali, joka antoi kristinuskolle sen yleismaailmallisen luonteen, oli ensimmäinen, joka poisti juutalaiset elementit. Juutalais-kristillinen ryhmä, jota johtivat kaksitoista ensimmäistä apostolia, suhtautui enemmän tai vähemmän vihamielisesti Paavalin kristinuskokäsitykseen. Apostolista aikaa hallitsi juutalaisuuden ja paavalilaisuuden tai pakanakristittyjen välinen jännite ja taistelu, kun taas myöhempi aika pyrki tasoittamaan vastakkaisuuksia korostaakseen kirkon yhteyttä. Baurin mukaan siis jos jossakin Uuden testamentin kirjassa on huomattavissa rauhoittava sävy ja päämäärä ja painotetaan kirkkoa, sen yhteyttä ja uskoa, niin on tämä selvä todiste kirjan apostolista aikaa myöhäisemmästä alkuperästä. Baurin mielestä Paavalin kirjeistä aitoja olivat vain Galatalaiskirje, 1. Korinttolaiskirje ja 2. Korinttolaiskirje sekä, vähintään kahta viimeistä lukua lukuun ottamatta, Roomalaiskirje. Muut epistolat eivät olleet aitoja, ja Apostolien teot ja Johanneksen evankeliumi olivat syntyneet apostolisen ajan jälkeen. Hänen kriittiset tutkimuksensa Paavalin kirjeistä ja Apostolien teoista on koottu teokseen Paulus, der Apostel Jesu Christi (1845). Baur julkaisi myös puhtaasti teologisia kirjoituksia, kuten Gegensatz des Katholizismus und Protestantismus nach den Prinzipien and Hauptdogmen der beiden Lehrbegriffe (1834), joka oli protestantismin voimakas puolustus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ferdinand Christian Baur Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  IdRef
Luettelo Josif Stalinin mukaan nimitetyistä paikoista

Joseph Stalinin (1922–1953) aikana useissa paikoissa, lähinnä kaupungeissa, Neuvostoliitossa ja muissa kommunistisissa maissa nimettiin hänen mukaansa paikkakuntia. Suurimmalla osalla näistä paikoista oli hänen nimensä vuoteen 1956, jolloin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen 20. vuosikongressin jälkeen ne nimettiin uudelleen.
Kaupungit > Entinen Neuvostoliitto > Armenia

Imeni Stalina, – Aygevan
Kaupungit > Entinen Neuvostoliitto > Azerbaidžan

Stalino, – Çaylı, Tərtər
Stalino, – Stalinoo, Göygölin piirikunta
Kaupungit > Entinen Neuvostoliitto > Georgia

Staliniri, 1934–1961 – Tskhinvali, Etelä-Ossetia
Stalinisi, 1931–1934 – Khašuri, Šida Kartli
Kaupungit > Entinen Neuvostoliitto > Tadžikistan

Stalinabad, 1929–1961 – Dušanbe
Kaupungit > Entinen Neuvostoliitto > Ukraina

Stalino, 1924–1961 – Donetsk
Kaupungit > Entinen Neuvostoliitto > Venäjä

Stalingrad, 1925–1961 – Volgograd
Stalinogorsk, 1934–1961 – Novomoskovsk
Stalinsk, 1932–1961 – Novokuznetsk
Kaupungit > Itä-Eurooppa > Albania

Qyteti Stalin, 1950–1990 – Kuçovë
Kaupungit > Itä-Eurooppa > Bulgaria

Stalin, 1949–1956 – Varna
Kaupungit > Itä-Eurooppa > Itä-Saksa

Stalinstadt, 1953–1961 – Eisenhüttenstadt
Kaupungit > Itä-Eurooppa > Puola

Stalinogród, 1953–1956 – Katowice
Kaupungit > Itä-Eurooppa > Romania

Oraşul Stalin, 1950–1960 – Brașov
Kaupungit > Itä-Eurooppa > Unkari

Sztálinváros, 1951–1961 – Dunaújváros
Kadut ja aukiot > Entinen Neuvostoliitto > Georgia

სტალინის ქუჩა, (Улица Сталина, Stalinin katu), Gori (Stalinin syntymäpaikka)
სტალინის ქუჩა, (Улица Сталина, Stalinin katu), Tsnori
Kadut ja aukiot > Entinen Neuvostoliitto > Latvia

Staļina iela (Stalinin katu), 1940–1941 – nykyinen Lielā iela, Jelgava
Kadut ja aukiot > Entinen Neuvostoliitto > Valko-Venäjä

Prospekt imeni Stalina (Проспект имени Сталина, Stalinin katu), 1952–1961 – nykyinen Prospekt Nezavisimosti (Проспект Независимости, Itsenäisyyden katu), Minsk
Kadut ja aukiot > Entinen Neuvostoliitto > Venäjä

Ulitsa Stalina, (Улица Сталина, Stalinin katu) – entinen Ystävyydenkatu Beslan
Kadut ja aukiot > Entinen Neuvostoliitto > Viro

Stalingradi väljak (Stalingradin aukio) – nykyinen Tornide väljak Tallinna
Stalini tänav (Stalinin katu) – nykyinen Lossi tänav Kuressaare
Stalini tänav – nykyinen Vestervalli tänav, Narva
Stalini väljak (Stalinin aukio) (1940–1960) – nykyinen Viru väljak Tallinna
Stalini väljak – nykyinen Kesklinnan puisto , Võru
Kadut ja aukiot > Itä-Eurooppa > Itä-Saksa

Stalinallee (Stalinin katu) Berliinissä, Itä-Saksa, 1952–1961 – nykyinen Karl-Marx-Allee
Stalinstraße (Stalinin katu) – nykyinen Lübsche Straße, Wismar
Stalinstraße – nykyinen St.Annen-Straße, Brandenburg an der Havel
Stalinstraße – nykyinen Wismarsche Straße, Schwerin
Stalinstraße – nykyinen Gartenstraße, Bützow
Stalinstraße – nykyinen Am Planetarium, Jena
Stalinstraße – nykyinen Chemnitzer Straße, Mölkau
Stalinstraße – nykyinen Eisenberger Straße, Hermsdorf
Stalinstraße – nykyinen Straße des Friedens, Wurzen
Stalinstraße – nykyinen Thomasstraße, Greiz
Stalinstraße – nykyinen Schweriner Straße, Ludwigslust
Stalinstraße – nykyinen Bernhardstraße, Sonneberg
Stalinstraße – nykyinen Fritz-Hesse-Straße, Dessau
Kadut ja aukiot > Itä-Eurooppa > Tšekki

Stalinova ulice (Stalinin katu) – Vinohradská tř. (vuodesta 1962; entinen: Říčanská, Černokostelecká, Jungmannova (1884-1920), Fochova (1920-1940), Schwerinova (1940-1945)), Praha
Stalinova ulice – nykyinen Starochodovská ul., Praha
Stalinova ulice – nykyinen Pěkná ul. (1962–1972 Jiráskova ul.), Brno-Chrlice
Stalinova ulice – nykyinen Americká ul. (Stodolní, Jungmannova, Moskevská, Vítězná), Plzeň
Stalinova třída / třída Generalissima Stalina (Stalin Road / Generalissimus Stalin Road) – nykyinen Revoluční ul. (entinen Hauptstraße), Krnov,
Stalinova třída – nykyinen třída Míru, Pardubice
Stalinovo náměstí (Stalinin aukio) – nykyinen Palackého nám., Bruntál
Stalinovo náměstí – nykyinen Masarykovo nám., Ostrava
Stalinovo náměstí - nykyinen Mariánské nám., Uherský Brod
Stalinovy sady (Stalinin puisto) – nykyinen Koliště, Brno-město
Kadut ja aukiot > Itä-Eurooppa > Puola

Ulica Józefa Stalina (Joseph Stalinin katu) – nykyinen ulica Dworcowa, Gliwice
Ulica Józefa Stalina – nykyinen ulica Główna, Łódź
Ulica Józefa Stalina – nykyinen ulica Lwowska, Tarnów
Aleja Stalina (Stalinin katu) – nykyinen Aleje Ujazdowskie, Varsova
Ulica Marszałka Stalina (Marsalkka Stalinin katu) – nykyinen ulica Jedności Narodowej, Wrocław
Ulica Józefa Stalina - nykyinen ulica Lipowa, Białystok
Kadut ja aukiot > Itä-Eurooppa > Romania

Bulevardul I.V. Stalin (J.V. Stalinin bulevardi) – nykyinen Bulevardul Aviatorilor, Bukarest
Piața I.V. Stalin (J.V. Stalinin aukio) – nykyinen Charles de Gaullen aukio, Bukarest
Parcul I.V. Stalin (J.V. Stalinin puisto) – nykyinen Herăstrău, Bukarest
Kadut ja aukiot > Itä-Eurooppa > Slovakia

Námestie J.V. Stalina / Nám. maršála J.V. Stalina / Stalinovo námestie (J.V. Stalinin aukio / Marsalkka J.V. Stalinin aukio / Stalinin aukio) – nykyinen Námestie Maratónu mieru, Košice
Stalinova ulica (Stalinin katu) – nykyinen Hlavná ulica, Prešov
Stalinovo námestie (Stalinin aukio) – nykyinen Námestie SNP, Bratislava
Kadut ja aukiot > Itä-Eurooppa > Unkari

Sztálin út (Stalinin katu) – nykyinen Andrássy út, Budapest
Kadut ja aukiot > Länsi-Eurooppa > Alankomaat

Stalinlaan – nykyinen Vrijheidslaan, Amsterdam. Sen jälkeen, kun Alankomaat vapautettiin natsien miehityksestä vuonna 1945, Amsterdamin kaupungissa nimettiin kolme suurta katua toisen maailmansodan aikaisille kolmelle johtajalle: Churchillille, Rooseveltille ja Stalinille. Kolme katua päättyivät Vapaudenaukiolle. Kaksi ensimmäistä nimeä jäi jäljelle, mutta Stalinin nimi muutettiin "Vapaudeksi" Unkarin kansannousun jälkeen vuonna 1956.
Kadut ja aukiot > Länsi-Eurooppa > Belgia

Avenue de Stalingrad (Stalingradin katu), Bryssel
Kadut ja aukiot > Länsi-Eurooppa > Italia

Corso Stalingrado (Stalingradin tie), Cairo Montenotte
Via Stalin (Stalinin katu), Campobello di Licata
Via Stalin, Raffadali
Via Stalingrado (Stalingradin katu), Bologna
Via Stalingrado, Canosa di Puglia
Via Stalingrado, Cinisello Balsamo
Via Stalingrado, Correggio
Via Stalingrado, Parma
Via Stalingrado, Prato
Via Stalingrado, Reggio Emilia
Via Stalingrado, Rimini
Via Stalingrado, San Giorgio di Piano
Via Stalingrado, Santa Caterina Villarmosa
Via Stalingrado, Savona
Via Stalingrado, Sesto San Giovanni
Kadut ja aukiot > Länsi-Eurooppa > Itävalta

Stalinplatz (Stalinin aukio), 1946–1956 – Schwarzenbergplatz, Wien
Kadut ja aukiot > Länsi-Eurooppa > Ranska

Place de la Bataille-de-Stalingrad (Stalingradin taistelun aukio ), Pariisi
Rue Staline (Stalinin katu), Essômes-sur-Marne
Kadut ja aukiot > Länsi-Eurooppa > Yhdistynyt kuningaskunta

Stalin Road (Stalinin tie) Colchester
Stalin Street (Stalinin katu), Chatham
Kadut ja aukiot > Aasia > Iran

Stalinin katu,Teheranin kadun entinen nimi. Kaupunki nimesi kolme katua sen jälkeen kun Churchill, Roosevelt ja Stalin tapasivat Teheranin konferenssissa vuonna 1943. Nämä kaikki kadun nimet katosivat vuoden 1979 islamilaisen vallankumouksen jälkeen.
Kadut ja aukiot > Aasia > Kiina

Stalinin katu Changchun, (1946–1996)
Stalinin aukio Dalian, (1946–1993)
Stalin Road, (斯大林路), Dalian
Kadut ja aukiot > Aasia > Pohjois-Korea

Ssŭttallin kŏri (쓰딸린 거리; Stalinin katu) – nykyinen Vapaudenkatu Pjongjang
Kadut ja aukiot > Pohjois-Amerikka > Trinidad ja Tobago

Stalin Street (Stalinin katu), Dow Village
Puistot ja luonnonkohteet > Entinen Neuvostoliitto > Azerbaidžan

Stalin raion, – Sabail raion
Puistot ja luonnonkohteet > Entinen Neuvostoliitto > Tadžikistan

Pik Stalina (Stalinin huippu), 1932–1962 – Qullai Ismoili Somonī
Puistot ja luonnonkohteet > Entinen Neuvostoliitto > Venäjä

Zavod imeni Stalina (ZIS, tehdas nimeltä Stalin) Moskova, Neuvostoliitto 1931–1959. Autojen ja kuorma-autojen tehdas (nykyinen ZIL)
Puistot ja luonnonkohteet > Itä-Eurooppa > Bulgaria

Vrah Stalin (Stalinin huippu), 1950-1962 - Musala
Puistot ja luonnonkohteet > Itä-Eurooppa > Romania

Raionul Stalin (Stalin kaupunginosa), Bukarest
Regiunea Stalin (Stalinin alue), (1950–1960)
Poiana Stalin, Poiana Braşov (1950–1960)
Puistot ja luonnonkohteet > Itä-Eurooppa > Slovakia

Stalinov štít (Stalinův štít tai štít J. V. Stalina) Stalinin huippu tai J. V. Stalinin huippu), 1949–1961 – Gerlachovský štít
Puistot ja luonnonkohteet > Itä-Eurooppa > Tšekki

Stalingrad – asuintalo Karviná-Nové Mesto, Karviná
Stalingrad – asuintalo Žďár nad Sázavou,
Puistot ja luonnonkohteet > Itä-Eurooppa > Tšekkoslovakia

Stalinovy závody (Stalinin tehtaat) Záluží lähellä Mostia, 1946–1962.
Puistot ja luonnonkohteet > Aasia > Kiina

Stalinin puisto – puisto Harbin
Puistot ja luonnonkohteet > Pohjois-Amerikka > Kanada

Geographic Township of Stalin, ennen 1986 – Killarney, Ontario
Mount Stalin, ennen 1987 – Peck-vuori, Brittiläinen Kolumbia
Eisenhüttenstadt sai nimen Stalinstadt vuonna 1953.
Synttärit

| Synttärit> Sixteen Candles |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Hughes
Käsikirjoittaja:  John Hughes
Tuottaja:   Hilton A. Green  Michelle Manning  Ned Tanen 
Säveltäjä:  Ira Newborn
Kuvaaja:  Bobby Byrne
Leikkaaja:  Edward Warschillka
Pääosat:   Molly Ringwald  Justin Henry  Michael Schoeffling  Haviland Morris  Gedde Watanabe  Anthony Michael Hall 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  4. toukokuuta 1984
Kesto:  93 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Budjetti:  6,5 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Synttärit (Sixteen Candles) on John Hughesin käsikirjoittama ja ohjaama teinikomedia vuodelta 1984. Sen pääosia näyttelevät Molly Ringwald, Michael Schoeffling ja Anthony Michael Hall.
Kasvutarinassa 16-vuotispäiväänsä viettävän Samanthan perhe unohtaa täysin tämän juhlapäivän, koska Samanthan isosisko on menossa seuraavana päivänä naimisiin. Elokuvan muita sivujuonia ovat Samanthan ihastus koulussa suosittuun Jakeen ja koulun nörtin ihastus Samanthaan. Kaiken lisäksi häitä viettämään saapuvat myös Samanthan isovanhemmat, joiden mukana saapuu merkillinen vaihto-oppilas. Osa elokuvan keskeisistä kohtauksista tapahtuu Samanthan koulun tanssiaisissa ja niiden jatkoilla. Erilaisten käänteiden jälkeen Samantha lopulta saa syntymäpäiväyllätyksensä.
Vastaanotto

Molly Ringwald ja Anthony Michael Hall saivat rooleistaan Youth in Film -palkinnon
Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen sanoo Synttäreitä John Hughesille tyypilliseksi hyväsydämiseksi nuorisoelokuvaksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Ankara

| Ankara |
| --- | --- |

 Ankara
 Koordinaatit: 39°55′38″N, 32°51′52″E 
Valtio:  Turkki
Maakunta:  Ankaran maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Mansur Yavaş (CHP)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2 498 km²
Korkeus:  938  m
Väkiluku (2022):  5 747 325
 – Väestötiheys:  1 458 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+3
 
 www.ankara.bel.tr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ankara (aiemmalta nimeltään Angora, lat. Ancyra) on Turkin pääkaupunki ja maan toiseksi suurin kaupunki Istanbulin jälkeen. Ankarassa on noin viisi miljoonaa asukasta ja se sijaitsee Anatolian ylängöllä keskimäärin 938 metriä merenpinnan yläpuolella.. 1960-luvulla Ankarassa oli vain n. 650 000 asukasta. Kaupunki on "pessyt kasvojaan" nopeaan tahtiin viime vuosien aikana. lähde?
Kemal Atatürk, Turkin itsenäisyystaistelun johtaja ja kansallissankari, piti päämajaansa Ankarassa vuodesta 1919. Kun Turkista tuli itsenäinen tasavalta vuonna 1923 Atatürk siirsi maan pääkaupungin Istanbulista Ankaraan suojatakseen sitä ulkomaalaisten valloituksilta. Atatürkin mausoleumi Anıt Kabir on Ankaran tärkeimpiä nähtävyyksiä.
Ankaran muihin nähtävyyksiin kuuluu anatolialaisen kulttuurin museo, joka esittelee alueen menneisyyttä esihistorialliselta ajalta alkaen, Ulusin kaupunginosassa sijaitseva vanha kaupunki, roomalaiset rauniot, Atakule-näköalatorni sekä Ankaran linna.
Ankara on nykyaikainen hallintokaupunki, jossa on paljon valtion virastoja ja ulkomaiden lähetystöjä. Ulkomaalaiselle Ankaraan poikkeaminen tarjoaa mielenkiintoisen vastakohdan Turkin rantakohteiden basaaritunnelmiin: Ankarassa tyypillinen ulkomaalainen ei ole matkailija vaan työmatkalla oleva virkamies. Suomesta Ankaraan pääsee parhaiten joko lentämällä Münchenin (Lufthansa) tai Istanbulin (THY) kautta.
Maantiede > Ilmasto

Ankarassa vallitsee mannerilmasto. Kesät ovat lämpimiä ja kuivia, talvella on pakkasta ja sataa lunta. Lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on yli 30 °C ja lämpötilaennätys 38 °C. Kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin keskimääräinen alin lämpötila on −4 °C ja pakkasennätys −25 °C. Eniten sataa touko- ja joulukuussa, vähiten heinä- ja elokuussa.
| Sää - Ankara,  Turkki> Kuukausi | Sää - Ankara,  Turkki> Tammi | Sää - Ankara,  Turkki> Helmi | Sää - Ankara,  Turkki> Maalis | Sää - Ankara,  Turkki> Huhti | Sää - Ankara,  Turkki> Touko | Sää - Ankara,  Turkki> Kesä | Sää - Ankara,  Turkki> Heinä | Sää - Ankara,  Turkki> Elo | Sää - Ankara,  Turkki> Syys | Sää - Ankara,  Turkki> Loka | Sää - Ankara,  Turkki> Marras | Sää - Ankara,  Turkki> Joulu | Sää - Ankara,  Turkki> Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korkein lämpötila °C | 11.1 | 17.7 | 27.2 | 27.7 | 31.1 | 38.8 | 37.2 | 42.2 | 33.3 | 30.0 | 21.1 | 17.2 | 42.2 |
| Keskimääräinen korkea °C | 1.6 | 4.4 | 10.0 | 15.5 | 20.0 | 24.4 | 27.7 | 28.3 | 24.4 | 18.3 | 10.5 | 4.4 | 15.8 |
| Keskimääräinen matala °C | −6.6 | −5.0 | −1.6 | 3.3 | 6.6 | 9.4 | 12.7 | 12.7 | 8.3 | 3.8 | −1.1 | −3.3 | 3.3 |
| Alin lämpötila °C | −31.1 | −31.1 | −27.2 | −7.2 | −6.1 | 0.5 | 3.8 | 3.8 | −2.2 | −8.8 | −12.2 | −17.2 | −31.1 |
| Sademäärä mm | 40 | 31 | 36 | 51 | 52 | 39 | 17 | 15 | 18 | 32 | 36 | 48 | 415 |
| Sadepäiviä keskimäärin | 16 | 15 | 15 | 17 | 17 | 13 | 7 | 5 | 5 | 10 | 12 | 16 | 148 |
| Lumisia päiviä | 13 | 10 | 6 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 9 | 42 |
Lähde: Weatherbase
Historia > Esihistoria ja antiikki

Ankaran ensimmäiset asukkaat olivat heettiläiset pronssikaudella. He kutsuivat kaupunkia nimellä Ankuwash. 1000-luvulla eaa. fryygialaisten vallan alla kaupunki vaurastui ja kasvoi. Etenkin maanjäristys, joka vahingoitti Gordionia, Fryygian pääkaupunkia, johti kaupunkiin muuttoon. Fryygialaiset pitivät kaupungin perustajana Midasta.
Fryygialaisten jälkeen kaupunkia hallitsi ensin Lyydia ja sitten Persia. Aleksanteri Suuri valloitti kaupungin vuonna 333 eaa., mutta hänen kuoltuaan kaupunki siirtyi nopeasti Pontoksen vallan alle. Pontoksen kreikkalaiset kutsuivat kaupunkia nimellä Ankyra, joka tarkoittaa ankkuria. Tästä juontuu myös kaupungin nykyinen turkkilainen nimi. Gallialainen tectosagien (Tectosages) heimo valtasi alueen noin vuonna 277–275 eaa., mistä seutu sai Galatian nimen. Galatialaisilla kaupunki säilyi aina siihen saakka kun roomalaiset valloittivat Vähän-Aasian. Vuodesta 25 eaa. lähtien Ankyra toimi roomalaisen Galatian provinssin pääkaupunkina.
Historia > Myöhempi historia

Rooman ja Bysantin hallinnan jälkeen kaupunki on pysynyt turkkilaiskansojen hallinnassa. Siitä tuli uuden Turkin pääkaupunki 13. lokakuuta 1923, kun Kemal Atatürk siirsi hallintonsa pois Istanbulista.
Kahden pommin räjähdyksessä rauhanmarssilla kuoli yli 85 ihmistä lokakuussa 2015.
Väestö

Ankara oli pieni maaseutukaupunki kun se vuonna 1923 valittiin Turkin tasavallan pääkaupungiksi. Sen jälkeen kaupungin kasvu on kuitenkin ollut huimaa ja se on nykyään Turkin toiseksi suurin kaupunki heti Istanbulin jälkeen. Pääkaupungiksi valinnan jälkeen Ankara oli suunniteltu rakennettavaksi puolen miljoonan asukkaan kaupungiksi. Kaupunki kasvoi suunnitellusti 1920-luvulta 1940-luvulle, mutta 1950-luvulta lähtien kaupungin kasvu on ollut suunniteltua nopeampaa. Nopea kasvu johtui Turkin nopeasta kaupungistumista, kun maaseutuväestö lähti kaupunkeihin etsimään parempia elinoloja. Tällöin kaupunkiin rakennettiin runsaasti laittomia asumuksia (turks. gecekondu). Viime vuosikymmeninä Ankarassa on kuitenkin ollut valtavia julkisia rakennusprojekteja, jotka ovat korvanneet laittomia asumuksia.
Väestö > Asukasluvun kehitys

| Ankaran väkiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Väkiluku |  |  |
| 2010 | 4 431 719 |  |  |
| 2007 | 3 901 201 |  |  |
| 2000 | 3 703 362 |  |  |
| 1990 | 2 583 963 |  |  |
| 1985 | 2 251 533 |  |  |
| 1970 | 1 209 000 |  |  |
| 1965 | 906 000 |  |  |
| 1960 | 646 000 |  |  |
| 1955 | 453 000 |  |  |
| 1950 | 287 000 |  |  |
| 1927 | 75 000 |  |  |
Nähtävyydet

Ankaran etnografinen museo
Atakule
Atatürkin mausoleumi
Augustuksen ja Rooman temppelin rauniot
Caracallan kylpylän rauniot
Heettiläisten muistomerkki
Kocatepen moskeija
Roomalaisen teatterin rauniot
Ostoskeskukset

365
ACity Premium Outlet
Akcenter
Akıncı Plaza
Anatolium
ANKAmall
Ankuva
Anse
Antares
Arcadium
Armada
Arsia
Atakule
Atlantis
ATG
Batı Park
Beker Plaza
Berilya
Besa Karina Plaza
Beysupark
Beytepe
Bilkent Center
Cepa
Concept Eryaman
Emporia
Eryaman
Forum Outlet
FTZ
Galleria
Gimart Outlet
Gordion
Göksu
Gözüm Park
Karum
Kentpark
Kızılay
Kule Evo
Kuzu Effect
Maidan
Mesa Plaza
Metafor
Metromall
Meydan Batıkent
Nata Vega Outlet
Next Level
ODC Center
One Tower
Optimum Outlet
Panora
Park Vera
Podium
Sarnıç Park
Taurus
Tepe Prime Avenue
Turkuaz
Vega
Vega Cadde
Urheilu

Kaupungissa on kolme jalkapalloseuraa: Ankaragücü, Gençlerbirliği SK ja Hacettepe SK, jotka kaikki pelaavat Turkin mestaruussarjassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matkaopas aiheesta Ankara Wikivoyagessa (englanniksi)
Kemalin kaupunki - Ankara, Kuva, 08.11.1939, nro 23, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Euroopan pääkaupungit |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Amsterdam, Alankomaat  Andorra la Vella, Andorra  Ankara, Turkki  Astana, Kazakstan  Ateena, Kreikka  Baku, Azerbaidžan  Belgrad, Serbia  Berliini, Saksa  Bratislava, Slovakia  Bern, Sveitsi  Bryssel, Belgia  Budapest, Unkari  Bukarest, Romania  Chișinău, Moldova  Dublin, Irlanti  Helsinki, Suomi  Jerevan, Armenia  Kiova, Ukraina  Kööpenhamina, Tanska  Lissabon, Portugali  Ljubljana, Slovenia  Lontoo, Iso-Britannia  Luxemburg, Luxemburg  Madrid, Espanja  Minsk, Valko-Venäjä  Monaco2  Moskova, Venäjä  Nikosia, Pohjois-Kypros1  Oslo, Norja  Praha, Tšekki  Pariisi, Ranska  Podgorica, Montenegro  Pristina, Kosovo1  Reykjavík, Islanti  Riika, Latvia  Rooma, Italia  San Marino, San Marino  Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina  Skopje, Pohjois-Makedonia  Sofia, Bulgaria  Suhumi, Abhasia1  Tallinna, Viro  Tbilisi, Georgia  Tirana, Albania  Tiraspol, Transnistria1  Tskhinvali, Etelä-Ossetia1  Tukholma, Ruotsi  Vaduz, Liechtenstein  Valletta, Malta  Varsova, Puola  Vatikaani2  Vilna, Liettua  Wien, Itävalta  Zagreb, Kroatia 
1 Valtio tai alue on julistautunut itsenäiseksi, mutta sen itsenäisyyttä ei ole kansainvälisesti tunnustettu. 2 Valtio on kaupunkivaltio.
Kocatepen moskeija
Atatürkin mausoleumi Ankarassa.