Goottisota (535–554)
Sodan alku > Sisilian valtaus

Itä-Rooman hyökkäys gootteja vastaan alkoi kahdelta suunnalta vuonna 535. Magister militum per Illyricumin Munduksen johtamat joukot hyökkäsivät Dalmatiaan samalla kun sotapäällikkö Belisariuksen armeija rantautui Sisiliassa. Belisariuksella oli tällä kertaa vähemmän joukkoja kuin vandaalisodassa, noin 7 500 miestä. Hänen armeijaansa kuului muun muassa 4000 tavallista sotilasta ja foederateja. Prokopioksen tekstistä ei kuitenkaan käy ilmi sisältyivätkö foederatit näihin 4000 mieheen vai olivatko he ylimääräisiä. Ratsuväen komentajina toimivat Valentinus, Magnus ja Innocentius. Jalkaväkeä komensivat puolestaan Herodianus, Paulus, Demetrius ja Ursicinus. Heidän yläpuolellaan ja suoraan Belisariuksen komennossa olivat Constantinus, Bessas ja Peranias. Armeijaan kuului myös 3000 isaurialaista komentajanaan Ennes, sekä 300 mauria, ja 200 hunnia. Belisariuksen mukana oli myös hänen Bucellariuksensa, ratsumiehiä, jotka kuuluivat komentajansa omaan talouteen. Historioitsija Ian Hughes uskoo Belisariuksella olleen sotaretken alussa yhteensä noin 15 000 miestä.
Belisarius sai tehtäväkseen vallata Sisilian mutta Justinianus ei ollut valmis pitkään sotaan saaren hallinnasta. Siispä Belisariukselle annettiin ohjeeksi rantautua Sisiliassa ilmoittaen, että hän aikoi matkata Karthagoon. Sisiliassa hän sai tehtäväkseen tunnustella saaren väestön mielialoja. Jos saaren asukkaat olivat goottien puolella, Belisariuksen täytyi jatkaa matkaa, mutta jos asukkaat olivat valmiita hyväksymään Itä-Rooman vallan, Belisariuksen tuli yrittää saaren valtausta. Syy tähän oli yksinkertainen: Justinianuksella ei ollut tarpeeksi joukkoja täysimittaista sotaa gootteja vastaan niin lyhyellä varoitusajalla.
On luultavaa, että Belisarius huomasi tällöin, että Sisiliassa oli erittäin vähän goottien joukkoja. Belisariuksen käskettiin yrittää saaren valtausta ja koetella väestön uskollisuutta gootteja kohtaan. Tällä oli riskinsä, mutta jos yritys epäonnistuisi, Belisarius perääntyisi Karthagoon. On myös mahdollista, vaikka Prokopios ei sitä mainitsekaan, että Belisarius antoi ennen maihinnousua ohjeen kohdella Sisilian asukkaita hyvin, jotta hyvät suhteet paikalliseen väestöön säilyisivät.
Belisariuksen joukot noisivat maihin Sisiliassa lähellä Catanian kaupunkia, joka antautui nopeasti. Samoin tekivät kaikki muutkin saaren kaupungit. Ainoastaan Panormus (nykyinen Palermo) teki vastarintaa. Kaupungissa oli goottien varuskunta ja sen muurit näyttävät olleen hyvässä kunnossa. Gootit uskoivat ettei Belisariuksella ollut tarpeeksi joukkoja kaupungin valtaamiseksi rynnäköllä. Belisarius oli myös samaa mieltä. Hän oli kuitenkin huomannut, ettei kaupungit muurit suojanneet sen satamaa. Belisarius määräsi laivaston seilaamaan kaupungin satamaan, jossa oli vain kohtalaisen matala muuri. Satamassa Belisariuksen joukot tajusivat, että laivojen mastot olivat muureja korkeampia. Belisarius käski nostaa mastoihin pieniä veneitä ja asettaa niihin jousiampujia. Sotilaat pystyivät nyt ampumaan jousillaan nuolia puolustajien päälle yläilmoista. Gootit antautuivat nopeasti.
Belisarius pääsi Syrakusaan 31. joulukuuta, joka oli sattumalta juuri se päivä jolloin hänen konsulinvirkansa päättyi. Hän astui sisään kaupunkiin sotilaiden ja kaupungin asukkaiden osoittaessa suosiotaan. Matkatessaan kaupungin halki, hän jakoi kultakolikoita asukkaille ja sotilaille. Belisarius jäi Syrakusaan viettämään talvea. Kuten Pohjois-Afrikassa, Belisariuksen joukkojen ei mainita aiheuttaneen hankaluuksia paikallisten asukkaiden kanssa. Belisarius oli näin vallannut lyhyessä ajassa ja vähin tappioin koko Sisilian Itä-Roomalle.