stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myrkyllisyys
Myrkyllisyyden vaikutusmekanismit > Mutageenisuus

Mutageenit ovat aineita, jotka vahingoittavat solun genomia. Syntynyt vaurio periytyy solun jakautuessa. Altistumista mutageeneille voidaan seurata mittaamalla syntyviä DNA-addukteja (kemikaalin ja emäksen kompleksi)kudoksista ja kromosomimuutoksia esimerkiksi veren lymfosyyteistä. Ionisoivan säteilyn, styreenin, vinyylikloridin ja etyleenioksidin on  todettu aiheuttavan lymfosyyttimuutoksia. Mutaatiot voivat tapahtua sukusoluissa tai somaattisissa soluissa. Sukusolujen mutaatiot ovat perinnöllisiä ja näkyvät vasta seuraavissa sukupolvissa. Toistaiseksi  ei  tunneta  varmuudella  yhtään  kemikaalien  aiheuttamaa  periytynyttä  muutosta, mutta riskiin on suhtauduttava vakavasti, koska sukusoluihin kohdistuvat vaikutukset voivat pitkällä aikavälillä olla paljon tuhoisampia ihmiskunnalle kuin muut viivästyneet vaikutukset. Somaattisiin soluihin kohdistuvista mutaatioista pahin seuraamus on syöpä.
Myrkyllisyyden vaikutusmekanismit > Karsinogeenisuus

Aineen karsinogeenisuus eli syöpää aiheuttava vaikutus vaatii yleensä pitkän ajanjakson, ennen kuin vaikutus toteutuu. Tämä tekee tutkimuksen haastavaksi. Vahvimmat todisteet aineiden karsinogeenisuudesta saadaan epidemiologisista tutkimuksista. Näissä tutkimuksissa joudutaan ottamaan huomioon useita virhetekijöitä. Helpointa on tutkia työperäistä altistumista karsinogeenisille aineille ja syöpien esiintyvyyttä työntekijöissä.
Myrkyllisyyden vaikutusmekanismit > Teratogeenisuus

Teratogeenisuus on aineen  kyky aiheuttaa  sikiölle epämuodostumia annoksilla, jotka eivät vahingoita äitiä. Epämuodostuma voi olla rakenteellinen, kuten sydämen rakennevika tai toiminnallinen häiriö kuten hermostoperäiset käyttäytymismuutokset. Aineiden teratogeenisuutta tutkitaan eläinkokeilla, joskaan tuloksia ei voida soveltaa suoraan ihmisiin. Tietoa  ihmiselle  teratogeenisista  aineista  saadaan epidemiologisista  tutkimuksista  ja  tapausselostuksista. Teratogeenisilla aineilla on erilainen kyky aiheuttaa epämuodostumia, lisäksi vaikuttaa annoksen suuruus. Jotkut aineet taas tappavat sikiön, mutta eivät aiheuta epämuodostumia. Vaikka epämuodostumien syntymistä on tutkittu viimeisten vuosikymmenten aikana paljon, epämuodostumien syntymisestä tiedetään yhä vähän.
Myrkyllisyyden vaikutusmekanismit > Hormonitoiminnan häiriöt

Jotkut kemialliset aineet saattavat häiritä monin tavoin hormonijärjestelmien toimintaa. Ihminen voi altistua tällaisille kemikaaleille elintarvikkeiden, muovimateriaalien, maalien, pesuaineiden ja kosmeettisten valmisteiden välityksellä sekä epäsuorasti ympäristön kautta (ilma, vesi, maaperä). Eläinten altistuminen tapahtuu pääasiassa ravinnon ja veden kautta. Hormonitoimintaa häiritsevien kemikaalien uskotaan vaikuttavan ainakin seuraavilla tavoilla:
1. Jäljittelemällä elimistön omien hormonien vaikutusta.
2. Estämällä elimistön omien hormonien vaikutuksia.
3. Vaikuttamalla hormonien pitoisuuteen elimistössä.
Eräät hormonihäiriköt aiheuttavat linnuilla ja nisäkkäillä muun muassa lisääntymis- ja kehityshäiriöitä sekä syöpää. Jo 1960-luvulla alettiin epäillä eräiden ympäristömyrkkyjen (mm. PCB, DDT) aiheuttavan lisääntymishäiriöitä ravintoketjun huipulla olevissa eläimissä. Nämä aineet onkin sittemmin kielletty lähes kaikissa teollisuusmaissa. Useiden epäilyttävien aineiden käyttö on rajoitettua tai kiellettyä EU:ssa.
Myrkyllisyyden ilmeneminen elimistössä > Elinkohtainen myrkyllisyys

Elinkohtainen myrkyllisyys on erityinen, määrätyssä kohde-elimessä ilmenevä myrkkyvaikutus. Myrkkyvaikutus voi johtua kerta-altistumisesta tai toistuvasta altistumisesta kemikaalille. Muutokset ilmenevät kudoksen tai elimen toiminnassa, morfologiassa tai  biokemiallisissa toiminnoissa. Muutokset voivat olla myös hematologisia. Yhtä kaikki elinkohtaisilla muutoksilla on merkitystä ihmisen terveydelle. Myrkylliset aineet voivat jakautua hyvin eri tavalla elimistöön ja kohde-elimiin. Näihin vaikuttavat kullekin aineelle tyypilliset ominaisuudet, jotka ovat imeytyminen, jakautuminen, muuntuminen ja erittyminen. Nämä ominaisuudet riippuvat voimakkaasti kunkin aineen kemiallisista ominaisuuksista, kuten rasvaliukoisuudesta. Rasvaliukoisuus vaikuttaa esimerkiksi imeytymiseen ja erittymiseen. Esimerkki aineen muuntumisesta elimistössä on metanoli, joka muuntuu vasta maksassa alkuperäistä ainetta myrkyllisemmäksi formaldehydiksi ja edelleen muurahaishapoksi.
Myrkyllisyyden ilmeneminen elimistössä > Myrkytyksen vakavuus

Myrkyllisyyden aikaansaama haitta voi olla voimakkuudeltaan eri asteista. Haitta elimistölle voi olla rakenteellinen, jolloin muutokset voidaan nähdä paljain silmin tai mikroskoopilla kudoksen tuhoutumisena tai solujen kuolemana. Esimerkkejä ovat voimakkaiden emästen aiheuttamat ihon syöpymät tai silmävammat, mutta myös esim. alkoholin aiheuttama maksavaurio.
Useammin vaikutus on kuitenkin biokemiallinen, jolloin aine haittaa jonkin entsyymin, välittäjäaineen tai elintoimintoja säätelevän reseptorin toimintaa. Biokemialliset muutokset voivat olla palautuvia, mutta jos niillä on toissijaisia vaikutuksia, voi syntyä pysyviä vaurioita. Tyypillinen on häkämyrkytys, jossa häkä eli hiilimonoksidi estää hemoglobiinia kuljettamasta happea. Tämä vaikutus on täysin ohimenevä ja palautuva, mutta hapenpuute on voinut aiheuttaa aivovaurion, joka on pysyvä.
Kemikaalin vaikutus voi olla myös toiminnallinen, jolloin siihen ei voida osoittaa rakenteellista tai biokemiallista syytä. Esimerkkejä ovat liuottimista tuleva huumaantuminen tai päänsärky, hallusinaatiot, sydämen rytmihäiriöt tai suolen toiminnan häiriöt. Toiminnallinenkin toksisuus on usein ohimenevää ja toiminnot palautuvat, mutta vaikutukset voivat olla vakaviakin, jos esim. sydämen rytmihäiriöt aiheuttavat aivojen hapenpuutteen.
Toksisuus kemikaalilainsäädännössä

Kaikkien aineiden mahdollinen haitallisuus heijastuu lainsäädännössä siten, että vuodesta 1969 voimassa ollut myrkkylaki kumottiin vuonna 1989 ja tilalle säädettiin kemikaalilaki. Kemikaalien hallinnointiin vaikuttavat Suomessa kemikaalilain ohella mm. REACH-asetus ja CLP-asetus.
Kirjallisuutta

Koulu M, Tuomisto J, Farmakologia ja toksikologia, 8. p., Kustannus Oy Medicina, Kuopio 2012, ISBN 978-951-97316-4-3, myös verkossa http://www.medicina.fi.
Markku Lahti: Työturvallisuus kemian laboratoriossa (9. painos, Turun yliopisto 2005)
Klaassen C (toim.): Casarett and Doull's Toxicology: The basic science of poisons, 8. painos. McGraw-Hill, New York 2013. ISBN 978-0-07-176923-5.
Marquardt H, Schäfer SG, McClellan R, Welsch F: Toxicology. Academic Press, San Diego, CA 1999. ISBN 0-12-473270-4.
Aiheesta muualla

Myrkytykset ja niiden antidootit (Arkistoitu – Internet Archive)
Paracelsus keksi annos-vastesuhteen.
Rasvapäämutua käytetään akuutin toksisuuden mittauksessa.
Daphnia magna on yleinen testieläin kroonisen myrkyllisyyden mittaamisessa.
Talidomidi aiheutti epämuodostumisepidemian 1950-luvulla.
Aineen myrkyllisyyteen vaikuttavat paljon imeytyminen, jakautuminen, muuntuminen ja erittyminen.
Torquato Tasso

| Torquato Tasso |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. maaliskuuta 1544 Sorrento
Kuollut: 25. huhtikuuta 1595 (50 vuotta) Rooma
Vanhemmat:  Bernardo Tasso, Porzia de Rossi
Muut tiedot
Merkittävät teokset: Vapautettu Jerusalem (1580)
 Nimikirjoitus
Torquato Tasso (11. marraskuuta 1544 Sorrento – 25. huhtikuuta 1595 Rooma) oli myöhäisrenessanssin aikainen italialainen runoilija, jonka pääteos on ensimmäisestä ristiretkestä kertova runoelma Vapautettu Jerusalem.
Vapautettu Jerusalem

Tasson parhaiten tunnettu teos on Vapautettu Jerusalem (Gerusalemme Liberata), jonka on suomentanut Elina Vaara. Teos kuvaa kristittyjen ja muslimien kuvitteellisia taisteluja Ensimmäisen ristiretken aikana. Kirjan mielikuvituksekkaissa tapahtumissa on paljon rakkautta, enkeleitä, pahoja henkiä ja noitia. Teos sisältää niin rakkausrunoutta kuin uskonnollista paatosta ja taistelurunoutta.
Tasso kävi kirjansa pohjalta vilkasta kirjeenvaihtoa aikansa oppineiden kanssa. Toisaalta hän juuri tällöin alkoi kärsiä syyllisyydentunnoista, jotka pian mursivat hänen mielenterveytensä.
Vapautetun Jerusalemin päähenkilö on Rinaldo-niminen ritari. Teoksen huippukohdassa hän kohtaa Armida-nimisen kauniin saraseeninaisen, joka on noita. Armida houkuttelee Rinaldon saarelleen, joka on kuin paratiisi, siellä vallitsee yhtä aikaa sekä kevät että kesä. Armida yrittää kaikkensa, jotta Rinaldo unohtaisi velvollisuutensa ristiritarina.
Kaksi ritaria saapuu kuitenkin saarelle ja he ryhtyvät houkuttelemaan Rinaldoa takaisin todellisuuteen. Myös näillä ritareilla on saarella houkutuksensa, mutta he karaisevat itsensä ja erään viisaan vanhuksen lahjoittaman taikavarvun avulla he torjuvat kaikki vaarat. Rinaldo seuraa kokeneempiaan Jerusalemin piiritykseen. Armida haluaa seurata Rinaldoa, vaikka vain orjana, mutta Rinaldo torjuu tämänkin houkutuksen.
Kun taistelu Jerusalemista on ratkaisevassa vaiheessa, Armida saapuu taistelukentälle aikomuksenaan kostaa Rinaldolle. Hän epäonnistuu ja yrittää surmata itsensä. Rinaldo estää itsemurhan ja rukoilee, että Armida kääntyisi oikeaan uskoon.
Vapautetun Jerusalemin esikuvana oli Homeroksen Ilias. Troija vertautuu Jerusalemiin ja Rinaldo Akhilleukseen. Ristiretkeläisten ei ole mahdollista vallata Jerusalemia ilman Rinaldoa, kuten kreikkalaisilta ei onnistu Troijan valtaus ilman Akhilleusta. Teoksen historiallinen mielenkiintoisuus tulee vastareformaation ajatusmaailmasta. Silloin haaveiltiin uudesta ristiretkestä, nyt turkkilaisia vastaan.
Teoksen pohjalta on sävelletty useita oopperoita.
Kirjallisuutta

Tasso, Torquato: Vapautettu Jerusalem.  ((Gerusalemme liberata, 1581.) Suomentanut Elina Vaara. Kuvittanut Charles Nicolas Cochin)  Porvoo:  WSOY, 1954.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  zbMATH 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Alankomaat 2  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef 
Torquato Tasson tammi on edelleen Rooman Janiculus-kukkulalla lähellä San Onofrion luostaria (piirros 1895).
Tekniikan museon julkaisuja

Julkaisusarjan ensimmäinen on Veijo Kauppisen Metallisorvien valmistus Suomessa.
Tekniikan museon julkaisuja on Tekniikan museon julkaisusarja, jonka ensimmäinen osa ilmestyi 1986.
Julkaisut

Tekniikan museon julkaisuja. Helsinki: Tekniikan museo, 1986–. ISSN 0782-9833
Veijo Kauppinen, Metallisorvien valmistus Suomessa = The manufacturing of lathes for metalworking in Finland. Hki: Tekniikan museo, 1986 – (Tekniikan museon julkaisuja 1, ISSN 0782-9833) ISBN 951-95233-0-8
Heikki Hongisto, Kaksisataa vuotta toppasokeria: kekosokerin valmistus Suomessa 1758–1957 = 200 years of sugar loaves in Finland. julk.: Tekniikan museo = utg.: Tekniska museet = publ.: The Museum of Technology. Hki: Tekniikan museo, 1987 – (Tekniikan museon julkaisuja 2, ISSN 0782-9833) ISBN 951-95233-1-6
Taina Heikkilä, Saippuasta nykyaikaisiin pesuaineisiin = From soap to modern detergents. Hki: Tekniikan museo, 1988 – (Tekniikan museon julkaisuja 3, ISSN 0782-9833) ISBN 951-95233-2-4
Timo Myllyntaus, Finnish industry in transition 1885–1920: responding to technological challenges. Hki: Tekniikan museo, 1989 – (Tekniikan museon julkaisuja 4, ISSN 0782-9833) ISBN 951-95233-3-2
Ancient technology: symposium held 30.3.–4.4.1987. Finnish Institute at Athens. Helsinki: Tekniikan museo, 1990 – (Tekniikan museon julkaisuja 5, ISSN 0782-9833) ISBN 951-95233-4-0
Matti Peltonen, Uiton historia: tukinuitosta Suomessa 1800-luvun puolivälistä 1980-luvulle = The history of timber floating in Finland. Helsinki: Tekniikan museo, 1991 – (Tekniikan museon julkaisuja 6, ISSN 0782-9833) ISBN 951-95233-5-9
Kaari Utrio, Una Nuotio, Taina Heikkilä, Rusoposkia, huulten purppuraa: kosmetiikka ja nainen kautta aikojen. Helsinki: Tekniikan museo, 1995. – (Tekniikan museon julkaisuja 7, ISSN 0782-9833) ISBN 951-95233-6-7
Tiina Männistö-Funk (toim.), Petri Juuti ym. Miten Suomesta tuli tekniikan maa. – (Tekniikan museon julkaisuja 8, ISSN 0782-9833) ISBN 978-951-95233-7-8
Dita Von Teese

| Dita Von Teese |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. syyskuuta 1972 (ikä 52) Rochester, Yhdysvallat
Ammatti:  burleskiesiintyjä, tanssija, malli
Puoliso:  Marilyn Manson (2005–2007)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Dita Von Teese (oik. Heather Renée Sweet, s. 28. syyskuuta 1972 Rochester, Michigan) on yhdysvaltalainen burleskitaiteilija, pin-up- ja fetish-malli sekä strippari. Von Teese aloitti uransa stripparina jäljittelemällä Bettie Pagen ulkonäköä. Jo pienenä tyttönä Dita unelmoi hohdokkaasta elämästä ja ihaili Hedy Lamarrin, Rita Hayworthin ja Betty Grablen kaltaisia Hollywood-tähtiä. Dita harrasti balettia jo 4-vuotiaasta saakka.
Sittemmin Von Teese on kehittänyt oman tyylinsä, johon hän on ottanut vaikutteita 40- ja 50-lukujen muodista sekä pin-up glamour -kuvista. Korsettien, hansikkaiden ja saumasukkien käyttö on merkittävä osa Von Teesen lavarekvisiittaa. Lavaesiintymisissään hän esittää myös erilaisia rooleja strippinumeroidensa sekä koristeellisien asujensa ohessa.
Von Teese on esiintynyt Playboy-lehdessä useaan otteeseen vuosina 1997–2006. Hän on esiintynyt Andrew Blaken elokuvissa Pin Ups 2 ja Decadence. Hän on myös esiintynyt nimellä "Heather Sweet" elokuvissa Romancing Sara ja Matter of Trust. Hänet on kiinnitetty Esteé Lauderin omistaman MAC Cosmetics -meikkimerkin Viva Glam -huulipunien mainosmalliksi.
Kertomansa mukaan myös arkielämässä Von Teese on aina ulkoisesti huoliteltu. Von Teesen sanoin: "Ihmiset näkevät katukuvassa julkisuuden henkilöitä epäsiisteinä ja he ajattelevat, että se on hyväksyttävää. Minusta se kuuluu hyviin tapoihin, että näyttää hyvältä ja huolitellulta lähtiessä ulos".
Von Teese meni naimisiin menestyneen muusikon Marilyn Mansonin kanssa 3. joulukuuta 2005 kolmen vuoden seurustelun jälkeen. Häät pidettiin Irlannissa heidän ystävänsä Gottfried Helnweinin kotona. Von Teesen ja Mansonin avioliitto kuitenkin päättyi eroon jo hieman yli vuoden kuluttua, kun Von Teese haki avioeroa joulukuussa 2006. Erohakemuksessa Dita vetosi "sovittamattomissa oleviin eroavaisuuksiin", kuten Mansonin raskaaseen alkoholin käyttöön. Mansonilla oli myös suhde näyttelijätär Evan Rachel Woodin kanssa jota Von Teese ei hyväksynyt. Avioero inspiroi Mansonin vuoden 2007 albumin Eat Me, Drink Melähde?.
Esiintymiset Playboy ja Special Editions -lehdissä

Playboy's Lingerie Model Search February 1997.
Playboy's Book of Lingerie, nro 58 November 1997 (Kuvaajana Mizuno, sivuilla 8–9).
Playboy's Real Sex February 1998.
Playboy's Book of Lingerie, nro 62 July 1998 (Mizuno, sivuilla 14–15).
Playboy's Body Language October 1998.
Playboy's Book of Lingerie, nro 64 November 1998 (sivuilla 84–85).
Playboy's Book of Lingerie, nro 66 March 1999.
Playboy's Book of Lingerie, nro 67 May 1999 Mizuno (sivuilla 28–29).
Playboy's Book of Lingerie, nro 69 September 1999.
Playboy's Girlfriends September 1999 (sivuilla 76–81).
Playboy's Book of Lingerie, nro 70 November 1999.
Playboy's Book of Lingerie, nro 72 March 2000.
Playboy's Book of Lingerie, nro 74 July 2000 (sivuilla 68–69).
Playboy's Book of Lingerie, nro 75 September 2000.
Playboy's Book of Lingerie, nro 78 March 2001.
Playboy's Book of Lingerie, nro 84 March 2002.
Playboy's Sexy 100 February 2003.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut
Uutinen Marilyn Mansonin ja Dita von Teesen häistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Dita von Teese (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Tekopyhyys

Tekopyhyys tarkoittaa yleismerkityksessä viattomaksi tekeytymistä, vilpillisyyttä ja teeskentelyä tai myös tekohurskautta.
Kreikan kielen sana hypokrisis, suomeksi hypokrisia eli tekopyhyys, on alun perin tarkoittanut näyttelemistä näyttämöllä. Tekopyhyyden lailla näyttelijän ammattia on aikoinaan pidetty likaisena ja paheellisena, sillä näyttelijät esittävät jotakin muuta kuin todellisuudessa ovat. La Rochefoucauldin aforismin mukaan ”tekopyhyys on paheen osoittamaa kunnioitusta hyveelle”, millä hän tarkoitti, että teot, jotka vaikuttimiensa vuoksi ovat paheellisia, esitetään ikään kuin ne olisivat jotakin muuta.
Tekopyhyyteen on eri kulttuureissa ja moraalifilosofisissa suuntauksissa suhtauduttu varsin eri tavoin. Esimerkiksi juutalais-kristillisessä perinteessä tekopyhyys ja teeskentely kuuluvat tuomittavimpiin eettisiin rikkeisiin, kun taas esimerkiksi Machiavellin mukaan tekopyhyys on usein jopa toivottavaa, koska ruhtinaalle on hyödyksi näytellä vilpitöntä ja hurskasta ja muiden ihmisten tulee luulla ruhtinaan olevan sellainen. Filosofi Hannah Arendt on luonnehtinut tekopyhyyttä vakavaksi eettiseksi ongelmaksi ja on katsonut sen edustavan jopa ihmisen läpikotaista turmelusta. Arendtin mielestä tekopyhyys on paheiden pahe ja nimenomaan siksi, että kaikkien muiden paheiden paitsi tekopyhyyden alta voi vielä löytyä vilpittömyys. Tekopyhä ihminen on siten suorastaan juuriaan myöten turmeltunut.
Suomalaisista yhteiskuntatieteilijöistä muun muassa valtio-opin professori Pertti Ahonen on omaksunut Hannah Arendtin ajatukset tekopyhyyden syvästä pahuudesta. Ahosen mukaan tekopyhyyden torjunta vaatii tavoitetta kohti määrätietoisesti askeltavan inhimillisen pyrkimyksen, jonka prototyyppinä on filosofia, ”rakkaus viisauteen”. Hänen mukaansa tekopyhän ihmisen ideaalityyppiin liittyy silti myös muissa yhteyksissä ihailtuja ominaisuuksia, kuten vapaus herkkäuskoisuudesta ja sentimentalismista.
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Tekopyhyys Wikisitaateissa
Tarpianjoki

| Tarpianjoki |
| --- | --- |
 Tarpianjoki Akaan Mellolassa.
Laskupaikka:  Vanajavesi
Pituus:  65 km
Valuma-alue:  773,92 km²
Kallijärvi Tarpiaanjoen laskuaukon kohdalta.
Tarpianjoki, joskus myös Viialanjoki, on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva joki Pirkanmaalla ja Kanta-Hämeessä Suomessa.
Tarpianjoen pääuoma alkaa Tammelan ylängön luoteisosan valuma-alueelta Hämeenlinnasta, josta se laskee Akaan Kylmäkosken kautta Urjalan alueelle. Sieltä se edelleen jatkaa matkaansa Akaan Kylmäkoskelle Jalantijärveen, jonka kautta laskee Vanajaveteen Akaan Viialassa.
Pääuomaan laskee Lumijoki Kylmäkoskella ja Honkolanjoki Urjalassa.
Tarpianjoki kulkee Kallin,- Lintumaan,- Jalantijärven ja useiden kuivattujen järvien halki.
Se kulkee myös suurimman osan matkaansa peltoaukeiden halki ja on niiltä osin ruopattu.
Valuma-alue

Tarpianjoen valuma-alue (35.28) jakautuu yhdeksään osavaluma-alueseen, joiden yhteispinta-ala on 773,92 km²:
Valuma-alue > Pääuoma

Pääuoman varrella sijaitsevia Tarpianjoen valuma-alueen osa-alueita ovat Tarpianjoen alaosan alue (35.281), Tarpiajoen keskiosan alue (35.282), Jokikulman alue (35.283), Tampinkosken alue (35.284) ja ylimpänä Tarpianjoen yläosan valuma-alue (35.285).
Tarpianjoen alaosan alueen (35.281) suurin järvi on Jalanti Kylmäkoskella.
Tarpiajoen keskiosan alue (35.282) Kylmäkosken ja Urjalan välillä on lähes järvetön. Sen alueella on vain yksi lampi.
Jokikulman alue (35.283) Urjalassa on samoin lähes järvetön. Sen alueella on vain kaksi lampea.
Tampinkosken alueella (35.284) osittain Urjalassa ja osittain Kalvolassa Hämeenlinnassa Tammelan ylängön luoteisreunalla on useita melko isoja järviä. Näistä suurimpia ovat Lintumaanjärvi Kalvolassa Hämeenlinnassa, Kallijärvi ja Kokkijärvi Kalvolassa Hämeenlinnassa osaksi Urjalan puolella sekä Tyvijärvi, Ahlajärvi ja Iso-Salanti Kalvolassa Hämeenlinnassa.
Tarpianjoen yläosan valuma-alueella (35.285) pääosin Kalvolassa Hämeenlinnassa ja pienemmälltä osin Urjalassa ja Tammelassa on pari melko isoa ja yksi keskikokoinen järvi sekä joukko pienempiä järviä ja lampia. Suurimpia järviä valuma-alueella ovat Kotkajärvi Kalvolassa Hämeenlinnassa, Uurtaanjärvi Hämeenlinnan ja Urjalan rajalla ja Hietajärvi Tammelassa lähellä Hämeenlinnan rajaa.
Valuma-alue > Lumijoen valuma-alue

Lumijoen valuma-alueella (35.289) Jalantijärven yläpuolella entisen Kylmäkosken kunnan alueella Tarpianjokeen laskevat Lumijokea pitkin Lumijärvi ja Laadunjärvi Akaasta, Soilujärvi Akaan ja Vesilahden rajalta, Kikurinjärvi Urjalasta ja Ameenjärvi ja Pynnänjärvi Vesilahden ja Urjalan rajalta.lähellä Hämeenlinnan rajaa.
Valuma-alue > Ruta- Korte- ja Nuutajärven muodostama valuma-alue

Tähän valuma-alueeseen kuuluvat Tarpianjoen valuma-alueen osa-alueista Kortejärven-Rutajärven alue (35.286), Nuutajoen valuma-alue (35.287) ja Kolkanjoen-Kokonjoen valua-alue (35.288). Tämän Valuma-alueen ja vesireitin keskusjärviä ovat Kortejärvi, Rutajärvi ja Nuutajärvi Urjalassa.
Kortejärven-Rutajärven alueella (35.286) Urjalassa on kaksi isoa järveä: Kortejärvi ja Rutajärvi. Muista järvistä ja lammista suurin on Pohjastenjärvi.
Pääosin Urjalassa ja pieneltä osin Forssassa sijaitsevan, Urjalan Rutajärveen etelästä laskevan  Nuutajoen valuma-alueen (35.287) suurin järvi on Nuutajärvi Urjalassa. Reitin latvajärviä ovat Nuutajärveen etelästä laskevat Särkijärvi ja Matkunjärvi Urjalan ja Forssan rajalla ja Kivijärvi Urjalassa. Lännestä Nuutajärveen laskevista järvistä suurimmat ovat Valajärvi sekä Iso ja Vähä Mustajärvi Urjalassa.
Kolkanjoen-Kokonjoen valuma-alueelta (35.288) Rutajärveen laskee idästä Urjalan ja Forssan rajalta Kokonjärvi, johon laskevat edelleen Lahmajärvi Urjalasta ja Hirsjärvi Urjalan ja Tammelan rajalta. Lisäksi on samalla suunnalla muutamia pienempiä lampia ja järviä.
Muuta

Joen pääuoman ylittää kymmenen maantiesiltaa, joiden lisäksi on useita yksityisiä siltoja.
Aiheesta muualla

Tarpianjoen järjestelyhankkeen pääsivu
Tarpianjoen vesistöön kuuluvan Jalantijärven kunnostaminen
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajat

| Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajat ry |
| --- | --- |
Perustettu:  1984
Toimiala:  Kirjallisuus, kirjoittaminen
Kotipaikka:  Turku
Puheenjohtaja:  Venla Lintunen
Hallitus:  Pekka Kolehmainen Jarno Huusko Sonja Heikkinen Susanna Otakari Essi Varis
Jäsenlehti:  Kosmoskynä
Aiheesta muualla
tieteiskirjoittajat.net
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajat ry (aikaisemmin Suomen Tieteiskirjoittajat ry) on vuonna 1984 perustettu, tieteis- ja fantasiakirjoittamisesta kiinnostuneille suunnattu suomalainen yhdistys. Yhdistyksen toimintaan kuuluu muun muassa kirjoittajakoulutus, kirjoittajaringit ja arvostelupalvelu sekä yhdessä Turun science fiction -seuran ja Turun yliopiston tieteiskulttuurikabinetti ry:n kanssa uusille kirjoittajille järjestettävä Nova-kirjoituskilpailu. Yhdistys julkaisee Kosmoskynä-lehteä ja ajoittain antologioita ja kirjoitusoppaita.
Toiminta

Yhdistyksen tarkoituksena on parantaa suomalaisen tieteis- ja fantasiakirjallisuuden tasoa, kouluttaa suomalaisia tieteis- ja fantasiakirjoittajia ja pyrkiä tekemään suomalaista tieteis- ja fantasiakirjallisuutta tunnetuksi niin kotimaassa kuin ulkomailla. Yhdistyksen tavoitteena on myös toimia jäsentensä taloudellisen ja ammatillisen aseman parantamiseksi.
Kosmoskynä-palkinto

Yhdistys on myöntänyt Kosmoskynä-palkintoa henkilölle, joiden on katsottu ansiokkaasti edistäneen suomalaista tieteiskirjallisuutta.
1985: Kari Mäentaka
1987: Tom Ölander
1987: Veikko Rekunen
1988: Jyrki Ijäs
1991: Leena Peltonen
1992: Toni Jerrman
1995: Raimo Nikkonen
1996: Turun science fiction -seura
2000: Juhani Hinkkanen
2001: Johanna Sinisalo
2006: Liisa Rantalaiho
2014: Pasi Karppanen
2016: Irma Hirsjärvi
2018: Jukka Halme