stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Käpylän ravirata
1950–1960-luku

Vuonna 1955 Käpylässä nähtiin neuvostoliittolaisten lämmiveriravureiden vierailu, joka sai paikalle saapumaan lähes 20 000 katsojaa. Vierailu innosti myös Suomessa aloittamaan kilpailemista lämminverisillä, mikä toteutuikin lopulta vuonna 1960, kun presidentti Kekkosen Neuvostoliitosta lahjaksi saamien tammojen varsat nähtiin ensimmäistä kertaa kilparadalla. Heinäkuun 14. päivänä Käpylässä ajetun Suomen ensimmäisen lämminverilähdön voitti Tuomo Mäkelän ohjastama ja omistama Tamara. Samana kesänä Käpylä aloitti ensimmäisenä Suomessa V5-pelin.
Kolme vuotta myöhemmin Mäkelän ori Limit alitti Käpylässä 2-vuotiaiden Euroopan ennätyksen.
Valaistuksen rata sai syksyllä 1964. Se mahdollisti kilpailemisen myös iltaisin.
1970-luku

1960-luvun jälkipuoliskolla alkoi Suomessa raviurheilun suosion huima kasvu ja tämä näkyi myös raviratojen olosuhteissa.  Forssaan Pilvenmäen raviradalle oli vuonna 1966 valmistunut maan ensimmäinen lasitettu ja lämmitetty katsomo ja Käpylä sai vastaavan viisi vuotta myöhemmin. Samalla myös radan yleisöalue asfaltoitiin. Vuosittaisten kilpailupäivien määrä oli kasvanut jo neljäänkymmeneen.
Käpylän toiminta hankaloitui kuitenkin huomattavasti vain muutamaa vuotta myöhemmin Messukeskuksen rakennustöiden ja alueen yleisen ahtauden myötä. Vuonna 1973 radan pituutta jouduttiin lyhentämään 860 metrin mittaiseksi, kun etukaarre jäi Messukeskuksen parkkialueen alle. Samoihin aikoihin alettiin suunnittelemaan uutta ravirataa Espoon Leppävaaraan, mihin Vermon ravirata valmistuikin vuonna 1977.
Käpylän raviradan viimeiset kilpailut ajettiin 11. joulukuuta 1977. Niitä oli seuraamassa yli 4 000 katsojaa. Käpylän perinteitä kunnioitetaan edelleen Vermossa vuosittain ajettavan Käpylä Grand Prixin yhteydessä.
Rataennätykseksi jäi ruotsalaisen Stig H. Johanssonin tamman Fame vuonna 1975 juoksema 17,7a/1 600m.
Suurkilpailut

Merkittävimpiä Käpylän suurkilpailuja olivat vuodesta 1962 ajettu Lämminveristen Suomen Mestaruus ja 1971 aloitettu Seppeleajo. Muita suurkilpailuja olivat muun muassa Tamma Champion sekä Käpylä Grand Prix, joita kaikkia ajetaan edelleen Vermossa. Kuninkuusravit Käpylässä järjestettiin neljä kertaa.
Kuninkuusravit Käpylässä

| Vuosi | Kuningas | Ohjastaja | Kuningatar | Ohjastaja | Yleisömäärä  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1931 | Tomu | Frans Vanhatalo | – | – | ei tiedossa |
| 1947 | Eri-Vili | Jalmari Haaja | – | – | 10 000 |
| 1960 | Ero-Lohko | Kaarlo Partanen | Sato-Satu | Tuomo Mäkelä | 11 500 |
| 1970 | Forte | Ville Pernaa | Tella | Veikko Okkola | 16 190 |
Aiheesta muualla

Helsingin Ravirata Oy:n yhtiöhistoriaa (porssitieto.fi)
Nykyisin Vermossa ajettavassa Käpylä Grand Prixin yhteydessä soitetaan Käpylässä käytössä ollutta kelloa.
Kattilalampi

Kattilalampi voi tarkoittaa ainakin seuraavia lampia:
Kattilalampi, Hartola (Siltasuo)
Kattilalampi, Hartola (Ylemmäinen)
Kattilalampi, Kitee
Kattilalampi, Savonlinna
Etelä-Kattilalampi, Pertunmaa
Pohjois-Kattilalampi, Pertunmaa
Kupferstichkabinett

Museorakennus.
Kupferstichkabinett on Berliinin Kulturforumilla toimiva museo, joka esittelee piirrostaiteen historiaa. Se on osa Berliinin valtionmuseoita.
Museo avattiin vuonna 1994, mutta sen pohjana on Hohenzollernien piirroskokoelma, jonka Preussin kuningas Fredrik Vilhelm III perusti vuonna 1831. Piirrosten kartuttamisen oli aloittanut jo Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik Vilhelm vuonna 1652. Nykyään Kupferstichkabinettin kokoelmat käsittävät 520 000 painokuvaa ja  alkuperäisgrafiikalla kuvitettua kirjaa, 110 000 piirrosta, akvarellia, guassia ja pastellia sekä muutamia satoja inkunaabeleita. Näyttelyssä on esillä puu-, lyijykynä- ja kivipiirroksia 1300-luvulta 1900-luvulle. Joukossa on muun muassa Tizianin, Botticellin ja Dürerin töitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kupferstichkabinett Wikimedia Commonsissa
Kupferstichkabinett (saksaksi) Berliinin valtionmuseoiden sivut
Kupit on kuin olisi häät

| ”Kupit on kuin olisi häät” Absoluuttinen Nollapiste |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Suljettu
 Julkaistu: 22. helmikuuta 1999
 Formaatti: CDS
 Tekijä(t): Otsala, Liimatta, Lääkkölä (säv.) Liimatta (san.)
 Tuottaja(t): Absoluuttinen Nollapiste
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 02.52
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Absoluuttisen Nollapisteen muut singlet
| ”Silti” 1998 | ”Kupit on kuin olisi häät” 1999 | ”Sukututkimus lannistaa” 1999 |
Kupit on kuin olisi häät on Absoluuttisen Nollapisteen kappale ja ensimmäinen single yhtyeen neljänneltä studioalbumilta Suljettu. Se julkaistiin 22. helmikuuta 1999 levymerkillä Johanna Kustannus.
Kappaleet

Kupit on kuin olisi häät – 2.52 (säv. Otsala, Liimatta, Lääkkölä)
Yhteistä väliseinä – 4.23 (säv. Tommi Liimatta, Aki Lääkkölä, san. Liimatta)
Kerttuli

Kerttuli voi tarkoittaa seuraavia:
kerttulit (Parulidae), lintuheimo
kerttulit (Parula), kerttulien heimoon kuuluva suku
Kerttuli, naisen etunimi
Kerttuli, Kerttulinmäen ympäristössä sijaitseva epävirallinen alue Turun I kaupunginosassa Hämeenkadun ja Kupittaanpuiston välissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kerttuli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaspianaavikkonärhi

| Kaspianaavikkonärhi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varikset Corvidae
Suku::  Aavikkonärhet Podoces
Laji::  panderi
Kaksiosainen nimi
 Podoces panderi  Fischer von Waldheim, 1821 
Katso myös
   Kaspianaavikkonärhi Wikispeciesissä   Kaspianaavikkonärhi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaspianaavikkonärhi (Podoces panderi) on Keski-Aasiassa tavattava variksiin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan kaspianaavikkonärhi on noin 25 cm. Selkä on linnulla harmaa. Pää ja siivet ovat lajilla väriltään valkoiset. Kaspianaavikkonärhen vatsa on vaaleanpunertava ja rinnassa on musta laikku.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kaspianaavikkonärheä tavataan Kazakstanissa, Uzbekistanissa ja Turkmenistanista. Linnun elinympäristöä ovat aavikot ja hiekkaiset seudut, joilla voi kasvaa pensaikkoa. Ravintonaan laji käyttää hyönteisiä, pieniä liskoja ja aavikon kasvien siemeniä. Kaspianaavikkonärhen pesä sijaitsee pensaassa ja naaras munii neljästä kuuteen vihertävää ja pilkullista munaa, joita se hautoo hieman yli kaksi viikkoa.
Kuusilokki

| Kuusilokki |
| --- | --- |
 Juhlapukuinen kuusilokki
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Heimo::  Lokit Laridae
Suku::  Lokit Larus
Laji::  philadelphia
Kaksiosainen nimi
 Larus philadelphia  (Ord, 1815) 
Katso myös
   Kuusilokki Wikispeciesissä   Kuusilokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuusilokki (Larus philadelphia, myös Chroicocephalus philadelphia) on pohjoisamerikkalainen lokkilaji. Sen esiintymisalue ulottuu Alaskan länsiosista Brittiläisen Kolumbian itäosiin, Québeciin ja mahdollisesti Mainen pohjoisosiin. Se talvehtii sekä Tyynenmeren että Atlantin rannikoilla Meksikoa ja Länsi-Intian saaristoa myöten. Lajin holotyypin kuvaili George Ord Philadelphiasta vuonna 1815.
Peruspukuinen aikuinen kuusilokki
Kataklysm

| Kataklysm |
| --- | --- |
 Kataklysm esiintymässä Strasbourgissa 2007.
Tiedot
Toiminnassa:  1991–
Tyylilaji:  death metal, melodinen death metal
Kotipaikka:  Kanada
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Maurizio Iacono, laulu (ennen Houden lähtöä basso)   Jean-François Dagenais, kitara   Stéphane Barbe, basso   Max Duhamel, rummut  
Entiset jäsenet:  Sylvain Houde, laulu   Martin Murais, rummut   Nick Miller, rummut   Ariel Saied, rummut   Stéphane Côté, kitara  
Levy-yhtiö:  Nuclear Blast Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kataklysm on kanadanranskalainen death metal -yhtye. Kataklysmin musiikki sisältää muun muassa äärimmäisen nopeata blast beatia, jonka vuoksi yhtye kutsuukin tyyliään "Northern Hyperblastiksi". Tyylisuuntauksen nimi viittaa myös yhtyeen pohjoiseen kotipaikkaan, Kanadaan. Kataklysm perustettiin vuonna 1991 Montrealissa. Seuraavana vuonna yhtye julkaisi demokasetin The Death Gate Cycle of Reincarnation, jonka avulla se sai levytyssopimuksen Nuclear Blastin kanssa vuonna 1993. Samana vuonna samainen demo julkaistiin CD-muodossa. CD-versiolla oli lisätty bonukseksi The Orb of Uncreation -niminen kappale. Vuonna 1995 julkaistiin Kataklysmin ensimmäinen kokopitkä albumi Sorcery.
Jäsenet > Nykyiset

Maurizio Iacono – laulu (ennen Houden lähtöä basisti)
Jean-François Dagenais – kitara
Stéphane Barbe – basso
Max Duhamel – rummut
Jäsenet > Entiset

Sylvain Houde – laulu
Martin Murais – rummut
Nick Miller – rummut
Ariel Saied – rummut
Stéphane Côté – kitara
Diskografia

The Death Gate Cycle of Reincarnation (1992) (kasetti)
The Mystical Gate of Reincarnation (1993) (CD ja kasetti)
Vision the Chaos (1994) (7")
Sorcery (1995)
Temple of Knowdlegde (1996)
Sorcery & The Mystical Gate of Reincarnation (1998)
Northern Hyperblast Live (1998)
Victims of this Fallen World (1998)
The Prophecy (Stigmata of the Immaculate) (2000)
Epic (The Poetry of War) (2001)
Shadows and Dust (2002)
Serenity in Fire (2004)
In the Arms of Devastation (2006)
Prevail (2008)
Heaven's Venom (2010)
Waiting for the End to Come (2013)
Of Ghosts and Gods (2015)
Meditations (2018)
Unconquered (2020)
Goliath (2023)
Kaunokuusama

| Kaunokuusama |
| --- | --- |
 Sirokuusama
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Dipsacales
Heimo::  Kuusamakasvit Caprifoliaceae
Suku::  Kuusamat Lonicera
Laji::  Sirokuusama × bella
Lajike::  'Zabelii'
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaunokuusama (Lonicera × bella 'Zabelii') on kuusamien sukuun kuuluvan risteymälajin sirokuusaman lajike. Se on pensas, joka on tunnettu Pohjois-Karjalassa kauan. Sen kasvutapa on varsin suora. Korkeus on 2–3 metriä ja sen kestävyys on hyvä. Sopiva kasvupaikka on aurinkoinen tai puolivarjoinen, ja maaperän on hyvä olla kosteutta pidättävä. Vanhat pensaat usein ränsistyvät, jolloin niitä on syytä leikata. Kukinta-aika on kesäkuussa, ja kukat ovat tummanpunaiset. Kukinta on erittäin runsasta. Pensas tekee pieniä marjoja, jotka ovat myrkyllisiä. Kaunokuusaman marjat ovat punaisia ja lehdet ovat tummanvihreitä ja karvamaisia. Pensas on muodoltaan leveä. Harvennusleikkauksia tehdään säännöllisin väliajoin. Kaunokuusamaa lisätään joko pistokkaista tai siemenistä. Kasvi menestyy vyöhykkeillä I–VI.
Kaijanjärvi (Mäntyharju)

| Kaijanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°16′16″N, 26°58′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Likolahteen 
Järvinumero:  14.984.1.057
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,5 m  
Pituus:  4 km  
Leveys:  640 m  
Rantaviiva:  11,471 km  
Pinta-ala:  1,04598 km²   
Saaria:  1 
 fiKaijanjärvi 
Kaijanjärvi tai Kaitajärvi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Kinnin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 4,0 kilometriä pitkä, 640 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 105 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 11,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Tervajärven valuma-alueeseen (14.984) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,5 metriä mpy.
Kaunonahkahapero

| Kaunonahkahapero |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Kantasienet Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Haperot Russula
Laji::  romellii
Kaksiosainen nimi
 Russula romellii  Maire 
 Kaunonahkahaperon levinneisyysalue
Katso myös
   Kaunonahkahapero Wikispeciesissä   Kaunonahkahapero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaunonahkahapero (Russula romellii) on pääaasiallisesti lehdoissa kasvava haperolaji. Laji luokitellaan Suomessa elinvoimaiseksi. Sieni kasvaa elo-syyskuussa kuten useat muutkin sienet.
Katakombi (levy-yhtiö)

Katakombi Oy on rap-artisti Eevil Stöön vuonna 2018 perustama levy-yhtiö. Katakombin artisteihin kuuluvat muun muassa Eevil Stöö, DJ Kridlokk ja Henrik! (Versace Henrik).
Artistit

Eevil Stöö
DJ Kridlokk
HENRIK!
Aztra
MNTTT
LIFE
ERO!
RPK
Pietaripoika
MARBLEGANG
Diskografia > Albumit:

Eevil Stöö - Saattaa Olla Ninja (2019)
Eevil Stöö - 6lack Album (2020)
DJ Kridlokk - Silius (2019)
HENRIK! - Vanha Testamentti (2018)
HENRIK! - Psalmit (2020)
HENRIK! - Uusi Testamentti (2020)
Aztra - ALLU (2020)
MNTTT - 2020 (2019)
LIFE - Mustaa Magiaa (2020)
Diskografia > EP't:

Eevil Stöö - Internetil Ei Oo Tunteit EP (2019)
Eevil Stöö x OPA - B.M.T. EP (2019)
Eevil Stöö - Nimetön EP (2020)
Diskografia > Singlet:

Eevil Stöö - Sylkee (2018)
Eevil Stöö - 21 Savage / Kaksijäinen (2018)
Eevil Stöö - Dwayne Wayne (2019)
Eevil Stöö - Jemmaa Ne Dänkit (2019)
Eevil Stöö - Kuolleet Kadut (2019)
Eevil Stöö - Drippimehu (2019)
Eevil Stöö - Pohja Laahaa (2019)
Eevil Stöö - Toisiks Paskin Flow (2019)
Eevil Stöö - Oon Jo Iso Poika (2020)
Eevil Stöö - Stöö Laittaa Haisemaan (2020)
Eevil Stöö - Junji Ito (2020)
Eevil Stöö - Kool Moe Dee (2020)
Eevil Stöö - No Malice (2020)
Eevil Stöö - Merten Oma Nate Dogg (2021)
Eevil Stöö - En Luota Mun Koiriin (2021)
DJ Kridlokk - Varaani (2019)
DJ Kridlokk - T-800 (2019)
HENRIK! - HURMOS! (2020)
Aztra - SLM (2019)
Aztra - KOIRA (2020)
Aztra - PYSY TARINAS (2020)
MNTTT - ADHD (2018)
MNTTT - Mudast (2018)
LIFE - Jää / Tyhjä Nuori (2019)
LIFE - Mustaa Magiaa (2019)
LIFE - Lantion Luut (2019)
LIFE - Tästä Elämä Alkaa (2020)
ERO! - Honduras (2019)
ERO! - Festivaali (2019)
ERO! - Ruutu (2020)
ERO! - Metsäboy (2020)
ERO! - Palvikinkku (2020)
RPK - Alas (2021)
Pietaripoika - Pietari On Poika (2021)
Kaunomerimetso

| Kaunomerimetso |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Suliformes
Heimo::  Merimetsot Phalacrocoracidae
Suku::  Merimetsot Phalacrocorax
Laji::  varius
Kaksiosainen nimi
 Phalacrocorax varius  (Gmelin, 1789) 

Katso myös
   Kaunomerimetso Wikispeciesissä   Kaunomerimetso Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaunomerimetso (Phalacrocorax varius) on Australaasiassa elävä merimetso. Siitä tunnetaan kaksi alalajia, joista nimialalaji varius elää Uudessa-Seelannissa ja alalaji hypoleucos Australiassa. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Uuden-Seelannin Queen Charlotte Soundista vuonna 1789.
Kattilankalla

Kattilankalla
| --- | --- |
Muut nimet:  Kattilankari
Sijainti:  65°8.244′N, 024°59.704′E, Oulu Suomi
Pinta-ala:  noin 0,2 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kattilankalla (joskus Kattilankari) on matala, asumaton saari Kellon kaupunginosassa Haukiputaalla Oulussa Hailuodon pohjoispuolella Perämerellä. Saari on Oulun edustan saarista uloimpana merellä, sijaiten noin 25 kilometrin päässä Oulun Oritkarin satamasta Oulun sisääntuloväylän pohjoispuolella. Lähimmät saaret ovat Kintasletto ja Väliletto, saaren kaakkoispuolella sijaitsee myös pieni Eteläkriisi-niminen luoto.
Ouluun Hailuodon pohjoispuolitse johtavan Hiidenniemen väylän pohjoispuolella sijaitsevalla saarella on suojasatama sekä meripelastusseuran tukikohta. Kiviniemen Meripelastusyhdistyksen rakennuksien lisäksi saaressa on kaikille veneilijöille avoin mökki, johon voi majoittua kymmenen henkeä.
Kattilankalla on sukeltajien suosima kohde, sillä saaren läheisyydessä lepäävät sekä suomalaisen  höyrylaiva Telman että purjelaiva Sofia Marian hylyt. 1883 Englannissa vesille laskettu Åbo Shipping Ab:n omistama Telma (entinen Harrogate, Freja, Fragaria ja Cecilia Sanne)  upposi saatuaan kovan vuodon jäänmurtaja Otson yrittäessä kääntää sitä jäissä 30. joulukuuta 1939. Saaren länsipuolella lepää 19. heinäkuuta 1859 uponneen hollantilaisen purjelaiva Sofia Marian hylky, joka on muinaismuistolain suojelema museohylky.
Aiheesta muualla

Sukellusvideo.com: Video Sofia Marialta v.2009 nostetuista rahoista[vanhentunut linkki]
Sukellusvideo.com: Video höyrylaiva Telman kohtalon hetkistä[vanhentunut linkki]
Hylyt.net: höyrylaiva "Telma"
Kupino (Novosibirskin alue)

| Kupino (Novosibirskin alue) |
| --- | --- |
 Храм святого Апостола и Евангелиста Луки
 fiKupino (Novosibirskin alue) 
 54°22′01″N, 77°18′00″E 
Aikavyöhyke:  Krasnojarskin aika
Väkiluku 1959, 1967, 1970, 1979, 1989, 1992, 1996, 1998, 2000, 2001, 2002, 2003, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020 ja 2021:  23 185 , 23 000 , 20 799 , 19 331 , 19 518 , 19 200 , 20 200 , 19 900 , 19 600 , 19 600 , 16 878 , 16 900 , 16 500 , 16 300 , 16 252 , 15 700 , 15 564 , 15 400 , 14 900 , 14 613 , 14 365 , 14 182 , 14 010 , 13 897 , 13 781 , 13 777 , 13 708 , 13 790  ja 15 065 
 admkupino.nso.ru 
Kupino (ven. Ку́пино) on kaupunki Novosibirskin alueella Venäjällä. Vuonna 2020 Kupinoissä oli 13 790 asukasta. Kupino sijaitsee 460 kilometrin päässä Novosibirskistä. Kaupunki on Kupinoin alueen hallintokeskus. Kupino on perustettu vuonna 1886.
Lähteitä

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kupino (Novosibirskin alue) Wikimedia Commonsissa
Купино в энциклопедии «Мой город»
Kattilan rauhoitusalue

| --- | --- |
Sijainti:  30 kilometriä Kaprionlahdesta lounaaseen, ja siihen kuuluvat Koppananjärvi, Syväjärvi, Paapinajärvi, Haapalanjärvi ja Palokkaanjärvi. Venäjä
Pinta-ala:  12 100 hehtaaria
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  ven. Котельский заказник
Tyyppi:  Venäjän federaation valtiolliset luonnonsuojelualueet 
Perustettu:  1976 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kattilan rauhoitusalue (ven. Котельский заказник, Kotelski zakaznik) on aluetason luonnonsuojelualue Leningradin alueen Jaaman piirissä Venäjällä. Sen pinta-ala on 12 100 hehtaaria, josta järviä on 3 000 hehtaaria ja Suomenlahden vesialuetta 50 hehtaaria.
Rauhoitusalue on perustettu vuonna 1976. Sitä hallinnoivat Leningradin aluehallitus ja LOGU ”Rakovyje ozjora” (ven. ЛОГУ «Раковые озёра»). Rauhoitusalueen tavoitteena on pohjoisimpien tammimetsien, vanhojen havumetsien sekä harvinaisten kasvi- ja eläinlajien suojelu, jääkauden muovaaman maiseman, järvien ekosysteemien sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen. Rauhoitusalue ulottuu 30 kilometriä Kaprionlahdesta lounaaseen, ja siihen kuuluvat Koppananjärvi, Syväjärvi, Paapinajärvi, Haapalanjärvi ja Palokkaanjärvi. Alueen sisällä sijaitsevat Järvikoiskylä sekä Kjamišin asemanseudun taajama (ven. Кямиши). Läheisin suurempi asutuskeskus on Kattilan kylä 5 kilometriä rauhoitusalueesta itään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kattilan rauhoitusalue Wikimedia Commonsissa
Kattilan rauhoitusalue Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa (venäjäksi)
Las Piñas

| Las Piñas |
| --- | --- |
 Las Piñasin sijoittuminen Metro Manilan kartalla
Valtio:  Filippiinit
Hallintoalue:  Pääkaupunkialue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  32,7 km²
Väkiluku (2010):  552 573
 – Väestötiheys:  16 898 as./km²
 
 www.laspinascity.gov.ph 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Las Piñas on yksi Filippiinien pääkaupungin Metro Manilan muodostavista kaupungeista. Kaupungin pinta-ala on 32,69 km², väkiluku on 552 573 asukasta (2010) ja väestötiheys 16 898 as/km².[lähde? ] Kaupunki on jaettu 20 alueeseen (barangay). Kaupunki on merkittävä koulutuskeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Las Piñas Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut
Lahti Matkat

Lahti Matkat Oy Lahti Travels Ltd (markkinointinimi myös Lahti Tours) oli lahtelainen Pentti Jämsän perustama ja omistama matkatoimisto. Lahti Matkoilla oli toimistot myös Heinolassa ja Helsingissä ja USA:ssa Floridassa Lake Worthissä nimellä Aimo Travels.
Lahti Tours oli 1980-luvun puolivälissä merkittävimpiä Suomesta Yhdysvaltoihin suuntautuvien matkojen järjestäjiä. Se lennätti suomalaisia ensin Swissairilla Tukholmaan ja sieltä Northwest Orientilla New Yorkiin ja muualle Yhdysvaltoihin. Miamiin lennettiin tanskalaisella Sterlingillä. Euroopan-matkoja myytiin nimellä VIP-matkat.
Vuonna 1986 Pentti Jämsä myi Lahti Toursin Fuengirolan Los Pacosin lomakylän rakentajana tunnetulle Teuvo Hakuliselle ja Skandinavian Matkapalvelun varatoimitusjohtajalle Kimmo Palmulle.
Kaukasiansarjaputki

| Kaukasiansarjaputki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Suku::  Sarjaputket Scandix
Laji::  iberica
Kaksiosainen nimi
 Scandix iberica  M.Bieb. 
Katso myös
   Kaukasiansarjaputki Wikispeciesissä   Kaukasiansarjaputki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaukasiansarjaputki (Scandix iberica) on sarjakukkaiskasvien (Apiaceae) heimon laji, joka kasvaa alkuperäisenä Lounais-Aasiassa.
Kaukasiansarjaputki on yksivuotinen ruohokasvi, jonka korkeus on viidestätoista kahteenkymmeneenviiteen senttimetriä. Sen kerrannaisten sarjakukintojen pääsarjoissa on viidestä yhdeksään pikkusarjaa. Niiden reunaterälehdet ovat muita terälehtiä isompia. Kaukasiansarjaputken useita senttimetrejä pitkissä hedelmissä on pitkä kärsäosa; siemenen kohdalta hedelmä on pehmeäkarvainen.
Kaukasiansarjaputki on havaittu Suomessa Loimaalla 1954.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Kaukasiansarjaputki (Scandix iberica)
Flora of Pakistan: Scandix iberica (englanniksi)
Las Plassas

| Las Plassas (Is Pràtzas) |
| --- | --- |
 Sijainti Etelä-Sardinian maakunnassa
 Las Plassas
 Koordinaatit: 39.680°0′0″N, 8.985°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Etelä-Sardinian maakunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,04 km²
Korkeus:  148 m
Väkiluku:  240
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09020
Suuntanumero(t):    070
Rekisterikilpi:  SU
 
 http://www.comune.lasplassas.vs.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Las Plassas (sardiksi Is Pràtzas) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 240 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 11,04 neliökilometriä. Se sijaitsee 148 metrin korkeudella merenpinnasta[lähde? ].