stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ulla-Liisa Heino

Ulla-Liisa Heino (30. maaliskuuta 1934 Helsinki – 13. heinäkuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen venäjänkielisen kirjallisuuden suomentaja. Hän suomensi myös latvialaista ja liettualaista kirjallisuutta.
Heino vietti nuoruutensa Helsingin Kalliossa ja kävi koulunsa Helsingin kaksoisyhteislyseossa. Venäjän kieltä opiskelemaan hän päätyi kertomansa mukaan arvalla, kun luokan oppilaat jaettiin saksan ja venäjän lukijoiksi.
Heino jatkoi venäjän opintojaan Helsingin yliopistossa ja 1960-luvun alussa Moskovassa ja toimi sitten kääntäjänä ja toimittajana Tass- ja Novosti-uutistoimistoissa Helsingissä.
Kun venäläisen kirjallisuuden käännöstyöt 1990-luvun taitteessa harvenivat, Ulla-Liisa Heino perusti Liettuan kansaa tukevan Donelaitis-seuran protestiksi Neuvostoliiton aloittamalle Liettuan taloussaarrolle. Hän oli vieraillut Liettuassa ensi kerran vain pari vuotta aiemmin. Vuonna 1998 hän perusti Suomi-Liettua kulttuurisäätiön ja toimi myös sen ensimmäisenä puheenjohtajana. Suomi–Neuvostoliitto-Seurasta hän puolestaan erosi kun se muuttui Suomi–Venäjä-Seuraksi. Hän oli kiinnostunut Neuvostoliiton ajan kulttuurisesta moninaisuudesta, ei pelkästään Venäjästä.
Teoksia

Suomi - venäjä : matkailijan tulkkisanakirja - Finsko- ruski razgovornyi slovar' dlja turistov ; tekijät Ulla-Liisa Heino, Ritva Kaipio. Kansankulttuuri, Helsinki 1964, 8. painos 1978
Suomi - venäjä - suomi ; laat. Arnold Hiltunen ja Ulla-Liisa Heino APN:n muun henkilökunnan avustamina. WSOY 1969, 4. painos 1976
Palkinnot

Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto 1974
Kääntäjien valtionpalkinto 1974
Suomi-Neuvostoliittoseuran tunnustuspalkinto 1976
Mikael Agricola -palkinto 1978
Puškin-mitali 2004
3. maaliskuuta

3. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 62. päivä (63. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 303 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Kauko
suomenruotsalainen kalenteri: Torbjörn
ortodoksinen kalenteri: Otto, Kleo, Pasi
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Gávgu
vanhemmissa kalentereissa: Ariana, Cunigunda, Gunborg, Johanna, Josaphat, Kaukomieli, Kunigunda
Manchester Storm

| Manchester Storm |
| --- | --- |

Perustettu:  2015
Kaupunki:   Manchester, Englanti
Kotiareena:  Altrincham Ice Dome
– kapasiteetti:  2 200
Sarjataso:  EIHL
Värit:                     
Toimitusjohtaja:   Ryan Finnerty
Päävalmentaja:   Mike Morin
Kapteeni:   Cameron Critchlow
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Manchester Storm on jääkiekkojoukkue Manchesterista, Englannista. Joukkue pelaa Britannian pääsarjassa Elite Ice Hockey Leaguessa. Kotipelit joukkue pelaa Altrinchamissa Altrincham Ice Domessa, johon mahtuu 2 200 katsojaa. Joukkue on perustettu vuonna 2015.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit> Kansallisuus | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 30 |  | David Tendeck | R | 2025 | North Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 32 |  | Alexander Oldale | L | 2026 | Sheffield, Englanti |
| 35 |  | Evan Weninger | L | 2025 | Saskatoon, Saskatchewan, Kanada |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat> Kansallisuus | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 4 |  | Tyler Rockwell | L | 2025 | San José, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 6 |  | Chase Harrison (A) | L | 2025 | Winnipeg, Manitoba, Kanada |
| 10 |  | Dallas Ehrhardt | L | 2025 | Calgary, Alberta, Kanada |
| 18 |  | Noah Kääriäinen | R | Laina |  |
| 21 |  | Zach Sullivan | R | 2025 | Redhill, Englanti |
| 26 |  | Noah Carroll | L | 2025 | Strathroy, Ontario, Kanada |
| 27 |  | C.J. Garcia | L | 2025 | Pickering, Ontario, Kanada |
| 70 |  | Joe Morrow | L | 2025 | Edmonton, Alberta, Kanada |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät> Kansallisuus | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 7 |  | Connor Lee | R | H | Juniori | Manchester, Englanti |
| 8 |  | Josh Crawley | L | H | Juniori | Manchester, Englanti |
| 9 |  | Tyler Hinam | R | OLH | 2026 | Cole Harbour, Nova Scotia, Kanada |
| 11 |  | Cameron Critchlow (C) | L | VLH / KH | 2025 | Summerside, Prinssi Edwardin saari, Kanada |
| 12 |  | Stephen Johnson (A) | R | H | 2025 | Moncton, New Brunswick, Kanada |
| 14 |  | Loren Ulett | L | KH / VLH | 2026 | Port Perry, Ontario, Kanada |
| 16 |  | Jake Durflinger | R | OLH | 2025 | Walnut Creek, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 17 |  | Alexis D'Aoust | R | OLH / KH | 2025 | Trois-Rivières, Québec, Kanada |
| 19 |  | Gianluca Esteves | L | H | 2025 | Winnipeg, Manitoba, Kanada |
| 24 |  | Zack Milton | L | H | 2025 | Ashford, Englanti |
| 29 |  | Craig Martin | L | KH / VLH | 2025 | Trail, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 39 |  | Harrison Caines | L | VLH / KH | 2025 | Richmond Hill, Ontario, Kanada |
| 77 |  | Owen Griffiths | L | KH | 2025 | Cardiff, Wales |
| 92 |  | Ryan Hughes | L | VLH / KH | 2025 | Edmonton, Alberta, Kanada |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Mike Morin
Maalivahtivalmentaja: David Clancy
Fysiikkavalmentaja: Matthew Fielding
Huoltopäällikkö: Scott Glenwright
Toimitusjohtaja: Ryan Finnerty
Jääkiekkotoiminnanjohtaja: Chris Bailey
Pelaajakehitysjohtaja: Mark Thomas
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

http://manchesterstorm.com/
Soiva joulumaa

| Soiva joulumaa Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1975 (5), 1978
 Studio : Finnlevyn studiot
 Julkaistu: loppuvuodesta 1978   1988 (CD)
 Formaatti: LP-levy (DELP 18)   C-kasetti (DEKA 18)   CD-levy (HCD 835)
 Tuottaja(t): Jaakko Salo
 Tyylilaji: joulumusiikki, iskelmä
 Kesto: 42.11
 Levy-yhtiö: Finndisc
 Levymerkki: Delta
Muut kannet
   Vuoden 1988 CD-painoksen vaihtoehtoinen kansikuva.
Listasijoitukset
  Suomi: 16. (joulukuu 1978, myynti)
Soiva joulumaa on suomalaisten iskelmäartistien yhdessä tekemä jouluaiheinen studioalbumi, joka julkaistiin jouluksi 1978. Levyllä on sekä vanhoja että uusia joululauluja. Solisteina levyllä on tunnettuja suomalaisia eturivin artisteja, joista levyllä laulavat Anna & Kirka, Markku Aro, Danny & Armi, Eini, Eino Grön, Katri Helena, Kisu, Erkki Liikanen, Mirumaru, Päivi, Merja Rantamäki, Saukki ja Pikkuoravat, Taiska sekä Vicky.
Levyn myyntitulot oli tarkoitus sijoittaa toimittaja Niilo Tarvajärven Joulumaa-projektiin. Tarvajärvi sai 1950-1960-lukujen vaihteessa idean Lappiin sijoitettavasta Joulumaasta, josta tulisi Disneylandin suomalainen korvike. Hanke eteni vuosikymmenien ajan, mutta hitaasti. Jouluksi 1998 Rovaniemelle avattiin Santa Park, joka on lähimpänä Tarvajärven alkuperäissuunnitelmaa.
Albumi julkaistiin joulumarkkinoille vuonna 1978 Finndisc-levy-yhtiön Delta-levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina. Se nousi joulukuun 1978 16. myydyimmäksi albumiksi ja seuraavan kerran levy nousi listoille vuoden 1979 joulukuussa. Silloin levy oli Mitä Suomi soittaa -listan 19. sijalla. Vaikka levy ei menestynyt listoilla kovin hyvin, se saavutti jo ilmestymisvuonnaan kultalevyrajan. Levyä on myyty yli 42 000 kappaletta. Albumi julkaistiin CD-levynä vuonna 1989 Helmi-levymerkillä ja uudestaan vuonna 2010 Wea:n toimesta.
Kappaleet > A-puoli

Joulumaan tähtikaarti: Kulkuset – 0.56 (alkup. ”Bjällerklang / Jingle Bells”, säv. ja alkup. san. J. Pierpont, suom. san. Kullervo, sov. Jaakko Salo)
Katri Helena: Joulumaa – 3.00 (säv. K. H. Kalaoja, san. Juha Vainio, sov. O. Heikkilä)
Eino Grön: Joulupukki matkaan jo käy – 2.43 (alkup. ”Santa Claus Is Coming to Town”, säv. ja alkup. san. J. F. Coots – H. Gillespie, suom. san. Saukki, sov. J. Salo)
Taiska: Kukkurinmäen joulupolkka – 2.46 (säv. Kai Kaapo, san. Kaisu Liuhala, sov. Kalervo Halonen)
Markku Aro: Tonttuparaati – 3.25 (alkup. ”Heinzelmännchens Wachtparade”, säv. K. Noack, alkup. san. P. Forester – W. Raschek, suom. san. Saukki, sov. M. Johansson)
Vicky: Jos joulua ei tänä vuonna tulekaan – 3.33 (säv. ja sov. K. Halonen, san. Pertti Reponen)
Anna & Kirka: Hajamielinen joulupukki – 2.48 (säv. ja sov. J. Salo, san. Jukka Virtanen)
Eini: Joulupukin maa – 3.22 (säv. ja san. Kari Tuomisaari, sov. E. Nieminen)
Kappaleet > B-puoli

Erkki Liikanen: Joulu metsämaille saapui – 2.54 (säv. ja san. E. Liikanen, sov. K. Kuusi)
Mirumaru: Nisse-polkka – 2.47 (alkup. ”Nisse-polka”, säv. H. Køie, suom. san. Saukki, sov. O. Heikkilä)
Danny & Armi: Joulu ainainen – 2.43 (säv. ja sov. Veikko Samuli, san. J. Vainio)
Merja Rantamäki: Pohjolan joulu – 2.44 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. J. Vainio)
Saukki & Pikkuoravat: Pikkuoravien hyppyrilinko – 4.08 (säv. J. Salo, san. Saukki)
Kisu: Petteri Punakuono – 2.46 (alkup. ”Rudolph the Red-Nosed Reindeer”, säv. ja alkup. san. J. Marks, suom. san. Saukki, sov. K. Halonen)
Päivi: Valkea joulu – 2.32 (alkup. ”White Christmas”, säv. ja alkup. san. Irving Berlin, suom. san. Kullervo, sov. E. Nieminen)
Joulumaan tähtikaarti: Kulkuset – 1.53
Lähde:
Tekijät > Muusikoita

Kalervo ”Kassu” Halonen – kapellimestari (6, 14), ksylofoni (14), sähköpiano (6), pikkuorava (13)
Olli Heikkilä – kapellimestari (2, 10)
Markku Johansson – kapellimestari (5)
Nacke Johansson – kapellimestari (12)
Kim Kuusi – kapellimestari (9)
Esa Nieminen – kapellimestari (4, 8, 15)
Jaakko Salo – kapellimestari (1, 3, 7, 13, 16), piano (7), harmonikka (7)
Veikko Samuli – kapellimestari (11)
Anne-Marie ”Ami” Aspelund, Kai Lind, Martti Metsäketo ja Irma Tapio – taustalaulu (5)
Vesa Enne – taustalaulu (7)
Kalle Fält – taustalaulu (11)
Maarit Hurmerinta – taustalaulu (6–8, 14)
Pekka ”Pave” Maijanen – taustalaulu (6–8)
Marjo-Riitta Kervinen – taustalaulu (6, 7, 11)
Irina Milan – taustalaulu (8)
Juhani Aaltonen ja Unto Haapa-aho – puupuhaltimet; ainakin huilut (5)
Pentti Lahti – puupuhaltimet; ainakin huilut (12, 15)
Markku Johansson – trumpetit (5, 8)
Jörgen Petersen – trumpetit (5)
Olli Haavisto – steel-kitara (9, 15)
Juha Björninen – kitarat (4, 8, 9, 13, 15)
Heikki Laurila – kitarat (1–3, 5–7, 10, 12, 14, 16)
Janne Louhivuori – kitarat (11, 14)
Taisto Wesslin – kitarat (10)
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso (1–8, 10–14, 16)
Tapani ”Nappi” Ikonen – rummut yms. (2, 6, 7, 11)
Ilpo Kallio – rummut yms. (5, 12)
Hannu ”Roope” Koistinen – rummut yms. (9, 15)
Matti Oiling – rummut yms. (1, 3, 16)
Esko Rosnell – rummut yms. (4, 8)
Jousiryhmän jäseniä
Heikki Hämäläinen – viulut (2–4, 10, 11)
Seppo Rautasuo – viulut (3, 4)
Jorma Ylönen – viulut (3, 4, 6, 10, 11)
Kari Lindstedt – sellot (3, 10, 11)
Jaakko Raulamo – sello (2)
Staffan Stenström – sellot (10)
Lähteet:
Tekijät > Tuotanto

Antti Joki, Jukka Teittinen ja Tom Vuori – äänitys ja miksaus (Finnlevyn studiot, 1978, paitsi 5: 1975, tunnistamaton studio)
Max Petrelius – valokuvat
Extrem – piirustukset ja kotelo
Pertti ”Pertsa” Reponen – Löydä Joulumaa -peli
Paavo Einiö, Robbie Lindberg, L. Lindblad ja Jaakko Salo – toimituskunta
Lähde:
Nnenna Nwakanma

| Nnenna Nwakanma |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1975 Abia State, Nigeria
Muut tiedot
Koulutus: yhteiskuntatieteiden kandidaatti kansainvälisten suhteiden maisteri
Tunnustukset:  Shuttleworth Foundation Flash Grant (2017)
Nnenna Nwakanma (1975, Abia State, Nigeria) on nigerialainen tietotekniikan asiantuntija ja avoimen lähdekoodin aktiivi.
Nwakanma on toiminut avoimen datan ja internetin saavutettavuuden edistäjänä Afrikassa. Nwakanma on työskennellyt mm. eri kansalaisjärjestöissä, Afrikan kehityspankissa ja YK:n tietoyhteiskuntahankkeissa. Vuosina 2013–2024 hän työskenteli World Wide Web Foundationissa eri rooleissa asiantuntijasta johtotehtäviin. Vuodesta 2024 hän on ollut terveystiedon hallintaan ja tekoälyn käyttöön liittyvissä tehtävissä. Nwakanma on ollut perustamassa Free Software and Open Source Foundation for Africa (FOSSFA), African Civil Society for the Information Society ja Africa ICT Alliance -järjestöjä. Hän on ollut Open Source Initiativen ja FOSSFA:n hallituksissa.
Verkkosivusto Apolitical valitsi vuonna 2019 Nwakanman 100 tärkeimmän digitaalisen hallinnon vaikuttajan joukkoon. New African lehti valitsi Nwakanman sadan vuonna 2021 vaikutusvaltaisimman Afrikkalaisen henkilön listalleen.
Koulutus ja yksityiselämä

Nwakanma syntyi Abia Statessa, Nigeriassa. Hänen vanhempansa olivat ihmisoikeusaktivisteja. Nwakanma on yhteiskuntatieteiden kandidaatti Andrews University -yliopistosta Michiganista ja suoritti kansainvälisten suhteiden maisterintutkinnon Université de l'Atlantiquessa.
Aiheesta muualla

UNWDF 2023: Interview with Nnenna Nwakanma (Youtube)
Katson sineen taivaan (albumi)

| Katson sineen taivaan Katri Helena |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1979
 Studio : Finnscandia-studiot
 Julkaistu: alkukesästä 1979
 Formaatti: LP-levy (SLP 668)   C-kasetti (SMK 5668)
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 40.46
 Levy-yhtiö: Scandia-Musiikki
 Levymerkki: Scandia-Musiikki
Listasijoitukset
  Suomi: 9. (kesäkuu 1979)
Katri Helenan muut julkaisut
| Ystävä 1978 | Katson sineen taivaan 1979 | Sydämeni tänne jää 1980 |
Singlet albumilta Katson sineen taivaan
 ”Katson sineen taivaan” / ”Kevät” Julkaistu: 1979 (KS 1031)  ”Katson autiota hiekkarantaa” Julkaistu: 1979 (KS 1038)
Katson sineen taivaan on suomalaislaulaja Katri Helenan kolmastoista studioalbumi vuodelta 1979. Albumi on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän.
Albumin nimikappaleella ”Katson sineen taivaan” Katri Helena edusti Suomea vuoden 1979 Eurovision laulukilpailussa. Siitä on tullut yksi Katri Helenan suosituimpia lauluja, samoin kuin albumin aloituskappaleesta ”Katson autiota hiekkarantaa”.
Kappaleet > A-puoli

Katson autiota hiekkarantaa – 3.49 (säv. ja sov. Veikko Samuli, san. Juha Vainio)
Ihana aamu – 3.55 (Top of the Bill, säv. W. De Meyer, M.Vrienten, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)
Kahden vuoden ikäinen – 2.43 (Viens Maman, on va danser, säv. Pascal Auriot, san. Juha Vainio, sov. Veikko Samuli)
Vain muisto jää – 3.22 (She'll Be Back, säv. Roberto Danova, G. Blair, P. MacLamy, san. Pertti Reponen, sov. Veikko Samuli)
Taas kun tuulee – 3.40 (säv. ja sov. Veikko Samuli, san. Juha Vainio)
Avaruuslaiva 109 – 3.04 (Starship 109, säv. R. van Leeuwen, san. Chrisse Johansson)
Kappaleet > B-puoli

Katson sineen taivaan – 2.53 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi, sov. Paul Fagerlund)
Kai muistat sen – 3.53 (Comme un soleil, säv. Michel Fougain, san. Juha Vainio, sov. Veikko Samuli)
Lapsuuskesät – 2.58 (Without Love, säv. John Kongos, san. Vexi Salmi, sov. Veikko Samuli)
Niin haaveet kantaa – 2.59 (säv. Timo Kalaoja, san. Juha Vainio, sov. Kassu Halonen)
Kevät – 3.54 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi, sov. Paul Fagerlund)
Taas soittaa kellot – 3.36 (If I Had Words, säv. Camille Saint-Saëns, J. Hodge, san. Juha Vainio, sov. Olli Heikkilä)
Tekijät

Katri Helena – laulu
Tekijät > Muusikoita

Veikko Samuli – kapellimestari (1–5, 8, 9), kosketinsoittimet (3)
Kalervo ”Kassu” Halonen – piano
Ami Aspelund – taustalaulu (8)
Pertti ”Kalle” Fält ja Maarit Hurmerinta – taustalaulu (10)
Maija Hapuoja – taustalaulu (3)
Aimo Jaara – taustalaulu (1, 3–5, 7–9, 11)
Irina Milan – taustalaulu (1, 4, 5, 8–10, 12)
Irma Tapio – taustalaulu (3)
Juhani Aaltonen – puhallinsoittimet (1)
Esko Heikkinen – puhallinsoittimet (4)
Juha Björninen – kitarat (1, 2, 4, 7, 8, 10)
Antero Jakoila – kitarat (8, 11)
Janne Louhivuori – kitarat (1, 2, 5, 9, 10 (sähkö), 12)
Eero Lupari – kitarat (3)
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso (1–5, 7–12)
Tapani ”Nappi” Ikonen – rummut (1, 10)
Tekijät > Muusikoita > Jousiryhmän jäseniä

Heikki Hämäläinen – viulut (4, 7, 8, 10–12)
Seppo Rautasuo – viulut (3, 10)
Heikki Tamminen – viulut (1)
Jorma Ylönen – viulut (3, 10)
Heikki Vehmanen – alttoviulu (1)
Kari Lindstedt – sello (3, 10)
Jaakko Raulamo – sello (1)
Lähteet:
Ohdakkeen ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Ohdakkeen ritarikunta (engl. Order of the Thistle) on alkujaan skotlantilainen ja nykyisin brittiläinen ritarikunta. Sen perusti Skotlannin kuningas Jaakko VII vuonna 1687. Ritarikunnan uskotaan kuitenkin olevan paljon vanhempi ja ehkä korvanneen jokin aiempi ritarikunta. Joidenkin arvioiden mukaan ritarikunta olisi perustettu jo 900-luvulla Skotlannin suojeluspyhimyksen Pyhän Andreaksen kunniaksi.
Alkujaan ritarikuntaan sai suurmestarin (eli Skotlannin hallitsijan) lisäksi kuulua vain 8 ritaria. Tätä on sittemmin kasvatettu nykyiseen 16. Nykyään ritarikunta on Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijan myöntämä tunnustus luottamustehtävissä toimimisesta tai ovat panostaneet kansakunnan elämän laatuun poikkeuksella tavalla. Ritarikunta on brittiläisten ritarikuntien keskenäisessä järjestyksessä toinen sukkanauharitarikunnan jälkeen.
Ainoa ulkomaalainen, jolle ritarikunnan jäsenyys on myönnetty, on Norjan kuningas Olavi V.
Ritarikunnassa on vain yksi luokka:
ritarikunnan nauha
Carl Johan Thyselius

| Carl Johan Thyselius |
| --- | --- |

Ruotsin 3. pääministeri
 13. kesäkuuta 1883 – 16. toukokuuta 1884  
Monarkki:  Oskar II
Edeltäjä:  Arvid Posse
Seuraaja:  Robert Themptander
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1811 Österhaninge
Kuollut: 11. tammikuuta 1891 (79 vuotta) Tukholma
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton konservatiivi
Carl Johan Thyselius (8. kesäkuuta 1811 Österhaninge, Södermanland – 11. tammikuuta 1891 Tukholma) oli ruotsalainen poliitikko ja virkamies, siviiliministeri ja pääministeri.
Carl Johan Thyselius oli piispa Pehr Thyseliusin ja Christina Margareta Bergstenin poika. Uppsalassa hän opiskeli lakia ja aloitti virkamiehen uran. Monessa hallituksessa hän oli ministerinä, ja Arvid Possen eron jälkeen 1883 72-vuotias Thyselius suostui pääministerin hommiin. Hänestä tuli Ruotsin ensimmäinen ei aatelillinen pääministeri.
Thyselius oli naimisissa suomalaisen Augusta Melartin kanssa. Heidän tyttärensä Augusta Louise Ulrika  meni naimisiin Charles Emil Ramelin veljen kanssa, ja niin Carl Johan Thyseliuksesta tuli Povel Ramelin äidinisä.
Thyselius kuoli Tukholmassa 11. tammikuuta 1891. Hänet on haudattu Norra begravningsplatsenin hautausmaalle.
Carl Johan Thyseliuksen hauta Norra begravningsplatsenilla.
Erikoissairaanhoitaja

Erikoissairaanhoitaja on sairaanhoitaja, joka on erikoistunut työssään johonkin erikoisalaan ja saanut tähän erikoisalaan lisäkoulutusta.
Koulutuksen rakenne ja vaatimukset ovat muuttuneet vuosien varrella. Nykyisin sairaanhoitajien ammattikorkeakoulussa suorittaman tutkinnon nimi on Sairaanhoitaja (AMK).
Erikoistumisvaihtoehtoja

Pediatria
Geriatria
Ensihoito
Psykiatria
Perioperatiivinen hoitotyö
Sisätauti- kirurginen hoitotyö
Terveydenhoitotyö
Listassa ei mainita kaikkia aloja.
Aiheesta muualla

Ammattihaastattelu MOL
Urho Kekkonen taiteessa ja populaarikulttuurissa

Urho Kekkonen, Suomen tasavallan kahdeksas presidentti, on ollut usein aiheena suomalaisessa taiteessa ja populaarikulttuurissa.
Kuvataiteessa

Urho Kekkonen teki Kimmo Pyykön ateljeessa reliefin Niin on jos siltä näyttää keväällä 1975. Samalla hän teki myös omakuvan, joka koostui leipälapiosta ja hevosen kuolaimista. Molemmat teokset olivat toukokuussa 1975 esillä Helsingin taidehallissa järjestetyssä sunnuntaitaiteilijoiden Suntai 75 -näyttelyssä, jonka tuotto lahjoitettiin Maailman luonnon säätiölle. Omakuvan kopioita myytiin myöhemmin SDP:n kampanjan rahoittamiseksi vuoden 1978 presidentinvaalissa.
Urho Kekkosesta on tehty kaksi virallista muotokuvaa, joista toinen, Erkki Tilviksen maalaus vuodelta 1955 on eduskuntatalossa puhemiesneuvoston huoneen seinällä. Tapani Raittilan maalaama Kekkosen muotokuva vuodelta 1958 on valtioneuvoston linnassa istuntosalin seinällä.
Vuonna 1973 Paasikivi-seura tilasi neuvostoliittolaiselta taidemaalarilta Ilja Glazunovilta Urho Kekkosen muotokuvan, joka oli tarkoitus sijoittaa Finlandia-taloon. Maalaus herätti huomiota jo keskeneräisenä. Valmista teosta ei kuitenkaan pidetty onnistuneena ja se päätyi Paasikivi-seuran omiin tiloihin. Kekkosen kuoleman jälkeen Glazunovin maalaus on ollut esillä Tamminiemessä.
Kuvanveistäjä Urpo Kärri valmisti vuonna 1979 kelohongasta Urho Kekkosta, Yhdysvaltain presidenttiä Gerald Fordia ja Neuvostoliiton puoluejohtajaa Leonid Brežneviä esittävän ETYK-veistoksen, joka on säilytteillä Tampereen taidemuseon varastossa. Kansantaiteilija Matias Keskisen Kekkosesta tekemä suurikokoinen betoninen patsas oli vuonna 1989 esillä Oulun Rotuaarilla, josta se määrättiin siirrettäväksi pois ennen Neuvostoliiton presidentin Mihail Gorbatšovin vierailua kaupungissa. Patsas kuitenkin hajosi siirrossa. Raahessa on kuvanveistäjä Matti Peltokankaan näköispatsas Kekkosesta.
Kuvanveistäjä Pekka Kauhasen abstrakti teos Suuri aika paljastettiin Kajaanissa syyskuun alussa 1990, jolloin tuli kuluneeksi 90 vuotta Kekkosen syntymästä. Pekka Jylhän teos Lähde valmistui Kekkosen syntymän satavuotisjuhliin vuonna 2000, ja se sijaitsee Hakasalmen puistossa Helsingissä.
Kekkosen presidenttikaudella pilapiirtäjä Kari Suomalainen oli yksi harvoista, joka rohkeni julkisesti arvostella Kekkosta ja tämän vallankäyttöä.
Kirjallisuudessa

Kekkosesta julkaistiin kaskukirjoja jo hänen presidenttinä ollessaan. Niistä ensimmäinen oli Pentti Huovisen, Eino S. Revon ja Olavi Hurmerinnan vuonna 1966 ilmestynyt Kekkoskaskut. Myöhempiä kulttuurituotteita ovat muiden muassa Jari Tervon romaani Myyrä (2004), Karo Hämäläisen kirjoittama satiiri Urho Kekkonen (2005) ja Pekka Seppäsen veijariromaani Nyman (2018), jossa Kekkosen kuvitellaan lavastaneen kuolemansa ja elävän yhä. Kekkonen on myös Anna Kortelaisen vaihtoehtohistoriallisen romaanin Uusi Viipuri päähenkilö.
Musiikissa

Laulaja ja lauluntekijä Veikko Lavi levytti vuonna 1951 säveltämänsä ja sanoittamansa rallin ”Mies Mekkonen”, jonka kohteena oli silloinen pääministeri, poliitikkona jo varsin kiistelty Urho Kekkonen. Muistelmissaan Lavi kertoi, ettei laulua ollut alun perin tehty Kekkosesta, vaan sen nimi muutettiin levy-yhtiön aloitteesta. Yleisradiossa levy joutui heti soittokieltoon. Lavin elämäkerran kirjoittaja Matti Halmeaho on kuitenkin huomauttanut, että monet Lavin sukulaiset olivat 1930-luvulla olleet Isänmaallisen kansanliikkeen kannattajia ja pitivät Urho Kekkosta takinkääntäjänä, joka oli vaihtanut isänmaallisen ajattelun vasemmiston mielistelyksi.
Rockyhtye Suomen Talvisota 1939–1940:n tunnetuin kappale oli ”Kekkonen-rock” (1970). Kekkonen oli aiheena myös Sleepy Sleepers -yhtyeen useissa kappaleissa ja kokoelma-albumilla Kekkonen. Viihdetaiteilija Jope Ruonansuu imitoi Kekkosta Me Hirviöt -albumillaan ja teki hänestä kertovan kappaleen ”Kekkonen tulee kuin ukkonen”. Sir Elwoodin hiljaiset värit -yhtye on tehnyt Kekkosesta kappaleen nimeltä ”Kekkonen”, jossa Juha Lehti laulaa Kekkosen ajan Suomesta. Eläkeläiset-huumoriyhtyeen suomennos Simon & Garfunkel -lauluduon "Mrs. Robinson" -kappaleesta sai suomalaiseksi nimekseen ”Muistolles, Urho Kekkonen”. Sarjakuvissa Kekkosta on käsitellyt muiden muassa Matti Hagelbergin sarjakuvateos Kekkonen.lähde?
Ilmajoen Musiikkijuhlat tuotti 2013−2014 Kekkos-oopperan, jonka sävelsi Uljas Pulkkis. Libreton kirjoitti Lasse Lehtinen.