stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kytövuoren tuulivoimalaitos
Yleistä

Tuulivoimalaitos sijaitsee Pöytäniemessä ja sen etäisyys Ruoveden kirkosta on 5,3 kilometriä. Pohjoispuolella sijaitsevat Pöytäselkä ja Väärinselkä, joiden yli voimala näkyy selvästi. Voimala näkyy myös Ruhalaan, jossa autoilijat voivat nähdä sen koillisessa. Pöytäniemessä on kaksi pienempää kalliohuippua, josta Kytövuorella voimala sijaitsee. Voimalalle tulee Pöytäniemen maatilalta huoltotie. Se sijaitsee 152 metrin korkeudella mpy.
Voimala on tanskalaisen Bonusin valmistama B44/600, jonka napakorkeus on 50 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 44 metriä ja jonka kapasiteetti on 600 kilowattia eli 0,6 megawattia.
Historiaa > Rakentaminen

Tuulivoimalaitosta varten hankittiin rakennuslupa ja teetettiin ympäristöselvitys. Voimalan lähellä ei ollut asutusta, joten rakentaminen onnistui ilman rakennusluvasta tehtyjä valituksia. Voimalaitoksen hankki Saksasta käytettynä ja sen toimitti paikalle Alavudella toimiva Riiho-yhtiö, jolla on itselläänkin toiminnassa Riihontien tuulivoimalaitos. Tuulivoimala käynnistyi tammikuussa 2013 ja sen sähkö on myyty Turku Energialle .
Historiaa > Uutisia

Martti Pöytäniemi on hakenut vuonna 2023 suunnittelutarveratkaisuna lupia pystyttää paikalle ensimmäisen voimalan lisäksi kaksi samanlaista tuulivoimalaa. Niiden yksikkökapasiteetti olisi 2,1 megawattia ja niiden korkeudeksi tulisi 150 metriä. Voimalat on ajateltu tulevan Pöytäniemen toiselle kalliohuipulle kuin missä nykyinen voimala on.
Kvalsund (Herøy)

| Kvalsund |
| --- | --- |
 Kvalsund vuonna 2012.
 Kvalsund
 Koordinaatit: 62°21′42″N, 5°33′08″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Møre ja Romsdal
Kunta:  Herøy
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,6 km²
Väkiluku (2022):  587
 – Väestötiheys:  978,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kvalsund on taajama Herøyn kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 587 vuonna 2022.
Replika Kvalsundista löytyneestä myöhäiseltä rautakaudelta peräisin olevasta laivasta Sunnmøren museossa Ålesundissa.
Kynäkala

| Kynäkala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Tetrakalat Characiformes
Heimo::  Sukkulatetrat Lebiasinidae
Suku::  Nannostomus
Laji::  eques
Kaksiosainen nimi
 Nannostomus eques  Steindachner, 1876 
Katso myös
   Kynäkala Wikispeciesissä   Kynäkala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kynäkala (Nannostomus eques, vanh. Nannobrycon eques) on tetrakaloihin kuuluva kala.
Koko ja ulkonäkö

Kynäkala kasvaa noin viisi senttiä pitkäksi. Sen pitkulaisessa vartalossa on kullanvärinen juova tummemmalla pohjalla. Kala ui tyypillisessä vinossa asennossa pää yläviistoon.
Alkuperä

Kynäkala on kotoisin Etelä-Amerikasta, Amazonin vesistöstä.
Käyttäytyminen ja vesiolot

Kynäkala on rauhallinen, jopa flegmaattinen parvikala, Parvessa tulisi olla vähintään 5–10 yksilöä. Kynäkala pitää suorista pystykasvuisista kasveista ja tummasta humuspitoisesta vedestä (mikä ei kuitenkaan ole välttämättömyys). Vesi ei saisi virrata kovin vuolaasti (vähän virtausta pitää olla), joten kynäkala ei sovi puroakvaarioihin. Kuitenkin riittävä suodatus tärkeää. Kynäkalat nukkuvat monista tetroista poiketen vedenpinnan tuntumassa. Yöväritys on kalpea. Saattaa hypätä ulos akvaariosta, jos siihen annetaan mahdollisuus, tai akvaariossa on kynäkaloja pelottavia suurempia kaloja, jotka ovat aktiivisia yöaikaan kynäkalojen nukkuessa. Akvaariolla tulisi olla kokoa ainakin 50–60 litraa, mieluiten yli 80 litraa. Lämpötilaksi suositellaan 23–29 °C, pH:ksi 6–7,8 ja kovuudeksi dGH 4–14.
Kurtšatov-instituutti

Instituutin logo.
Kurtšatov-instituutti (ven.  vuodesta 2010 lähtien Hациональный исследовательский центр "Курчатовский Институт" 1991-2010 Роcсийский научный центр "Курчатовский Институт", Rossijski nautšnyi tsentr "Kurtšatovski institut") on Venäjän johtava ydinenergian tutkimus- ja kehityslaitos. Neuvostoliiton aikana sen nimi oli I. V. Kurtšatovin atomienergiainstituutti (ven. Институт Атомной Энергии им. И.В. Курчатова) eli KIAE (КИАЭ). Moskovassa sijaitseva tutkimuslaitos on nimetty Igor Kurtšatovin mukaan.
Venäjän (Neuvostoliiton) ensimmäisen ydinvoimalaitoksen ohjauspaneeli (käynnistetty 12/1946).
Kurtšatov-instituutti perustettiin 1943, jolloin ensisijaisena tehtävänä oli ydinaseiden kehittäminen. Vuoteen 1955 se toimi peitenimellä "Venäjän tiedeakatemian laboratorio No. 2". Laitoksessa suunniteltiin suurin osa Neuvostoliiton ydinreaktoreista. Vuodesta 1955 siellä tehtiin myös keskeistä lämpöfuusion ja plasmafysiikan tutkimusta. Siellä kehitettiin ensimmäiset tokamak-reaktorit, joista onnistuneimmat olivat T-3 ja T-4. Vuoteen 1991 instituutti toimi Venäjän atomienergiaministeriön alaisena. Marraskuussa 1991 instituutista tuli valtiollinen tiedekeskus ja suoraan Venäjän hallituksen alainen. Johtosäännön mukaan Kurtšatov-instituutin johtajan nimittää pääministeri, Rosatomin esityksestä. Helmikuusta 2005 instituutin johtaja on Mihail Kovaltšuk. Aiemmin johtajana on ollut mm. Aleksandr Rumjantsev, joka toimi Venäjän Suomen suurlähettiläänä 2006–2017 .
Helmikuussa 2007 Kurtšatov-instituutti valittiin Venäjän nanoteknologian kehittämistä koordinoivaksi yksiköksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kurtšatov-instituutti Wikimedia Commonsissa
Instituutin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Krassit

| Krassit |
| --- | --- |
 Kenttäkrassi (Lepidium campestre)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Krassit Lepidium  L.
Katso myös
   Krassit Wikispeciesissä   Krassit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Krassit eli suomukrassit (Lepidium) on kasvisuku ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimossa. Sukuun kuuluu noin 175 lajia, joita esiintyy maailmanlaajuisesti.
Krassit ovat yksi- tai kaksivuotisia ruohovartisia kasveja. Niiden varsi haaraantuu ja siinä kasvaa lehtiä pitkin matkaa. Kukat ovat pieniä ja valkoisia tai punertavia.
Vihanneskrassia (Lepidium sativum) kasvatetaan salaatiksi.
Krassilajeja

Lepidium bonariense – argentiinankrassi
Lepidium campestre – kenttäkrassi
Lepidium densiflorum – ratakrassi
Lepidium flavum
Lepidium heterophyllum – nurmikrassi
Lepidium latifolium – isokrassi
Lepidium meyenii – andienkrassi
Lepidium montanum
Lepidium neglectum – rikkakrassi
Lepidium perfoliatum – sepokrassi eli sepiväkrassi
Lepidium ramosissimum – haarakrassi
Lepidium ruderale – pihakrassi
Lepidium sativum – vihanneskrassi
Lepidium thurberi
Lepidium virginicum – virginiankrassi
Aiemmin tai vaihtoehtoisesti krasseihin on luokiteltu muun muassa kynsimökrassi (Cardaria draba, syn. Lepidium draba) ja karvavariksenkrassi (Coronopus didymus, syn. Lepidium didymum).
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Krassit (suomukrassit) – Lepidium
Funet: Krassit (Lepidium)
United States Department of Agriculture (USDA): Lepidium (englanniksi)
Flora of China: Lepidium (englanniksi)
Kvaliteetti

Kvaliteetti voi tarkoittaa seuraavia:
laatu
kvaliteetti eli laatumääre, filosofian käsite
kvaliteetti, shakkipelin termi.
Kotirannan Työväentalo

| Kotirannan työväentalo |
| --- | --- |
 Kotirannan työväentalo / kansantalo vuonna 1960.
Osoite:  Kustaalantie 82, 65300 Vaasa
Sijainti:  Vaasa
Koordinaatit:  63°06.22′N, 21°38.46′E
Rakennustyyppi:  hirsirakennus
Valmistumisvuosi:  1947, laajennusosa 1953
Suunnittelija:  J. Tuomela
Rakennuttaja:  SKDL:n Kotirannan yhdistys ry
Urakoitsija:  talkoilla rakennettu
Omistaja:  Vaasan Pioneerien Tuki ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  1,5
Huoneistoala:  240 m²
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kotirannan Työväentalo sisäpiha
Kotirannan työväentalo on Vaasassa sijaitseva työväentalo. Talo rakennettiin kahdessa osassa, ensin saliosa ja myöhemmin näyttämö. Ensimmäinen osa valmistui vuonna 1947 ja laajennus 1953. Talosta on käytetty myös nimeä Ahjo-talo.
Historiaa

Vaasan Kotirannalle perustettiin SKDL:n Kotirannan yhdistys ry 30. marraskuuta 1944. Yhdistyksellä ei ollut omaa toimitilaa, joten kokoukset pidettiin vuorotellen jäsenten kodeissa. Heti alussa alettiin kaavailla oman talon rakentamista. Yhdistyksen naisten toteuttamissa ompeluilloissa kerättiin kahvikorvikkeen tarjoiluilla rahaa yhteensä 10 000 markkaa, joka olikin oman talon alkurahasto. Talon rakentamisen aloitus kuitenkin viivästyi tonttivaikeuksien takia. Rakennuskassaa kartutettiin sitten arpajaisten ja lahjoitusten avulla. Tontti saatiin viimein vuokrattua Vaasan kaupungilta. Yhdistys perusti rakennustoimikunnan, ja talon perustusten kaivaminen pääsi alulle tammikuussa 1946.
Työväentalon hallinta ja omistus vaihtuivat vuonna 1983. Tammikuussa tontin vuokraoikeudet siirrettiin Vaasan Pioneerien Tuki ry:lle, ja lopulta tehtiin myös kaupat ja 1. kesäkuuta Vaasan Pioneerien Tuki ry osti talon SKDL:n Kotirannan yhdistykseltä. Pioneerien tukiyhdistys oli jo edellisenä vuonna käynnistänyt tontilla rakentamansa minigolfradan toiminnan.
Rakennus

Talon ensimmäinen vaihe valmistui ja juhlalliset avajaiset voitiin pitää jo vuoden kuluttua tammikuussa 1947. Toisessa vaiheessa aloitettiin laajennustyöt: vuonna 1952 salia jatkettiin, rakennettiin näyttämö ja ravintolatilat sekä talonmiehen asunto. Näyttämön alle rakennettiin myös arkisto ja kokoustilat sekä talonmiehen asunnon alle pannuhuone. Monien vaiheiden jälkeen laajennusosat valmistuivat joulukuussa 1953. Laajennusta varten kaupungilta vuokrattiin myös viereinen tontti. Talossa ollut huopakatto vaihdettiin peltikatoksi 1977. Puulämmitys vaihdettiin öljylämmitykseen vuonna 1968.
Rakennuksen siirryttyä Pioneerien Tukiyhdistykselle toteutettiin talolla peruskorjaus ja laajennustyöt. Suunnittelijana oli arkkitehtiopiskelija Irmeli Tolonen, valvojana toimi rakennusmestari Heikki Lilja ja rakennustöiden talkoopäällikkönä talonmiehenä toimiva kirvesmies Vilppu Rantaniemi. Laajennuksessa rakennettiin uusi sisääntulosiipi ja kellariin saunatilat. Näyttämön alla olevaa kokoustilaa ehostettiin, ja vanha narikkatila muutettiin toimistotilaksi. Myös talonmiehen asuntoa laajennettiin ullakkotiloihin. Näihin töihin saatiin opetusministeriöltä 300 000 markan avustus.
Toimintaa talolla

Talolla on ollut monenlaista toimintaa, ja jossain vaiheessa rakennus oli vuokrattuna myös kaupungin työntekijöiden taukotuvaksi.
Valmistumisen jälkeen talolla pidettiin monien yhdistysten kokouksia ja muuta toimintaa. Ahkerimpia käyttäjiä olivat Ahjon Naiset, Kotirannan Demokratian Pioneerit, Kotirannan Demokraattiset Nuoret ja talon omistanut SKDL:n Kotirannan yhdistys. Nykyään kokouksia talolla pitävät paikalliset Vasemmistoliiton yhdistykset sekä jotkut ammattiyhdistykset. Myös esimerkiksi Vaasan Eläkeläisten Digi-kamerakerho toimii talon tiloissa.
Vuonna 1981 Vaasan Pioneerien aluejärjestö rakensi piha-alueelle täysimittaisen 18-reikäisen minigolfradan. Vuonna 1982 toteutettiin markkinointimielessä maailmanennätystempaus. Joukkueen jäsenet pelasivat yhteen menoon minigolfia 32 tuntia, ja ennätys pääsi Guinnessin ennätysten kirjaan. Ennätys on myöhemmin rikottu, mutta erilaisilla säännöillä. Yhden talven ajaksi rakennettiin myös sisälle siirrettävät 12 minigolfrataa.
Rakennuksessa on myös Pohjanmaan Vasemmisto ry:n toimistotilat.
Tanssikausi

Rakennuksen valmistuttua talolla pidettiin usein tansseja. Toinen tanssikausi käynnistyi 1960-luvun loppupuolella. Talo oli vuokrattuna Vaasan Toverit ry:lle 1974–1977, ja sinä aikana siellä oli erityisesti tanssitoimintaa, josta vastasi Heikki Luoman yhtye, joka oli aloittanut tanssien järjestämisen jo 1969. Tanssitoiminta alkoi kuitenkin laantua jo vuoden 1975 aikana. Tansseihin saatiin viranomaisten mukaan myydä korkeintaan 264 lippua, mutta se usein ylitettiinkin. Kolmas tanssikausi ajoittui Pioneerien Tukiyhdistyksen toimesta vielä 1980- ja 1990-luvuille.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Kotirannan työväentalo kokouskattaus kesällä 2021.
Leicesterin tuomiokirkko

| Leicesterin tuomiokirkko Cathedral Church of St Martin |
| --- | --- |

Sijainti:  Leicester
Koordinaatit:  52°38′05″N, 1°08′14″W
Kirkkokunta:  Englannin kirkko
Rakentamisvuosi:  1086
Tyylisuunta:  gotiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leicesterin tuomiokirkko eli St Martinin tuomiokirkko on Leicesterissä sijaitseva Englannin kirkon tuomiokirkko ja piispanistuin. Tuomiokirkon aseman se sai 1927. Kirkko on pääosin rakennettu vuoden 1086 tienoilla, jolloin aiempi kirkko purettiin.
Englannin kuningas Rikhard III haudattiin kirkkoon maaliskuussa 2015 järjestetyssä siunaustilaisuudessa, jossa olivat läsnä Canterburyn arkkipiispa ja näyttelijä Benedict Cumberbatch, kuninkaan kaukainen sukulainen. Brittiläinen oikeusistuin päätti hautauksessa toukokuussa 2014 perustellen ratkaisua sillä, että Rikhardin ruumiin etsintäluvan ehtona oli hautaus Leicesteriin. Ruumis löytyi leicesteriläisen pysäköintialueen alta kaivauksissa, joihin ryhdyttiin Leicesterin yliopiston tutkijan aloitteesta ja yliopiston rahoituksella.
Lada Largus

| Lada Largus |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Venäjä
Valmistaja:  Lada (AvtoVAZ)
Valmistusvuodet:  2012–
Korimalli:  5-ovinen tila-auto 5-ovinen pakettiauto
Luokka:  M-segmentti
Edeltäjä:  Lada Nadežda
Teknisesti samankaltaisia:  Dacia Duster Dacia Logan I Dacia Sandero I Lada XRAY Renault Kaptur
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Dacia B0
Iskutilavuus:  1,6 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali
Mitat
Pituus:  4 470 mm
Leveys:  1 750 mm
Korkeus:  1 636 mm
Lada Largus on Ladan valmistama tila-automalli, joka on uudelleennimetty Dacia Logan MCV.
Takaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lada Largus Wikimedia Commonsissa
Lagrange

Lagrange voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Château Lagrange, ranskalainen viini
Georges Lagrange (1929–2014), ranskalainen katolinen piispa.
Joseph Louis Lagrange (1736–1813), ranskalainen matemaatikko ja fyysikko
Matematiikassa ja fysiikassa seuraavat käsitteet on nimetty Joseph Lagrangen mukaan:
Lagrangen interpolaatiopolynomi
Lagrangen kertoimet
Lagrangen mekaniikka
Lagrangen piste fysiikassa ja tähtitieteessä
Lagrangen teoreema (ryhmäteoria)
Lagrangen teoreema (lukuteoria)
Lagrangen todennäköisyysjakauma
Paikat Yhdysvalloissa

Lagrange, California
LaGrange, Georgia
LaGrange, Indiana
Lagrange, Maine
Lagrange, New York (three places):
Lagrange, Dutchess County
Lagrange, Orange County
Lagrange, Wyoming County
Lagrange, Ohio
Lagrange, Virginia
La Grange, Illinois
La Grange, Wyoming
Lagrange County, Indiana
Paikat Ranskassa

Lagrange, Hautes-Pyrénées départementissa
Lagrange, Landes départementissa
Lagrange, Territoire de Belfort départementissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lagrange”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lada Nadežda

| Lada Nadežda |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Venäjä
Valmistaja:  Lada (AvtoVAZ)
Valmistusvuodet:  1998–2006
Korimalli:  5-ovinen tila-auto
Luokka:  M-segmentti
Seuraaja:  Lada Largus
Lada Nadežda (VAZ 2120) on AvtoVAZin valmistama tila-auto. Sitä valmistettiin vuosina 1998–2007. Nadežda perustuu Lada Nivan tekniikkaan ja on Nivan tapaan nelivetoinen. Autossa on seitsemän istuinpaikkaa. Moottoriksi sai joko Nivan 1,7i-moottorin tai uudemman 1,8-litraisen Lada-moottorin.
Pakettiautoversio VAZ 2120 Utiliter.
Nadeždassa on liukuovet molemmilla puolilla ja siihen saa myös kattoikkunan lisävarusteena. Autosta valmistettiin myös pakettiautoversiota.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lada Nadežda Wikimedia Commonsissa
Lakeside Golf Vammala

Lakeside Golf Vammala on Sastamalassa Pirkanmaalla sijaitseva 36-reikäinen golfkeskus, ja se on Pirkanmaan suurin golfkeskus. [lähde? ]
Kenttätiedot

Sastamalan Karkussa sijaitseva Lakeside Golf on golfkeskus, johon kuuluu kaksi kenttää, Järvenranta ja Pirunpelto.
Kenttätiedot > Järvenranta

Vuonna 1992 valmistunut Järvenranta, eli ns. vanha kenttä, on lakea ja leveäreunainen golfkenttä. Sitä voisi ulosmenon perusteella luonnehtia links-kentäksikenen mukaan?, mutta sisääntulosta löytyy paljon peltoja, sekä metsissä olevia ylä- ja alamäkiä. Järvenranta sijaitsee Riippilänjärven lounaisrannalla, ja sen par-luku on 71.
Kenttätiedot > Pirunpelto

Toinen kentistä on vuonna 2005 valmistunut Pirunpelto. Se on haastava ja kapeareunainen kenttä, jolla nimensä mukaisesti sijaitsee kaksi kivikautista pirunpeltoa metsämaisemassa. Kentän layouttia muutettiin vuonna 2008 leventämällä muutaman väylän reunoja. Väylien 7 ja 17 välinen metsä-/kivikkoalue poistettiin ja tilalle kasvatettiin kokonaan karheikko. Pirunpellon par on 72.
Kenttätiedot > Oheisalueet

Kentän oheisalueisiin kuuluu driving range sekä yhteensä neljä harjoitteluviheriötä.
Aiheesta muualla

Lakeside Golf
Lakeside Golf Academy
Lakeside Golf Golfpiste.com:issa
Lamppuharjat

| Lamppuharjat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Myrttikasvit
Suku::  Lamppuharjat Callistemon  R.Br.
Katso myös
   Lamppuharjat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lamppuharjat (Callistemon) on Australiassa esiintyvä myrttikasvisuku, joka yhdistetään mahdollisesti kaarnamyrtteihin. Suvun lajimäärästä ei ole yksimielisyyttä, mutta Australiassa lukumäärän arvioidaan olevan noin 40. Lamppuharjoihin kuuluu puita ja pensaita, värikäskukkaisia lajeja käytetään koristekasveina.
Lajeja

tulilamppuharja (Callistemon citrinus (Curtis) Skeels)
jäykkälamppuharja (Callistemon linearis (Schrad. & J.C.Wendl.) Colvill ex Sweet, syn. C. rigidus R.Br. ja Melaleuca linearis Schrad. & J.C.Wendl.)
pajulamppuharja (Callistemon salignus (Sm.) Colv. ex Sweet)
hurmelamppuharja eli lamppuharja (Callistemon speciosus (Sims) Sweet)
töppölamppuharja (Callistemon subulatus Cheel)
norjalamppuharja (Callistemon viminalis (Sol. ex Gaertn.) G.Don)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Callistemon
Suomen Lajitietokeskus: Lamppuharjat – Callistemon
Kurtz

Kurtz on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Efrem Kurtz (1900–1995), venäläis-yhdysvaltalainen kapellimestari
Joseph Edward Kurtz (s. 1946), yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
Paul Kurtz (1925–2012), yhdysvaltalainen sekulaari humanisti ja skeptikko
Robert Joseph Kurtz (s. 1939), yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa
Kulttuurissa

Kurtz, Joseph Conradin Pimeyden sydämen päähenkilön
Muita merkityksiä

Harvey Kurtzman (1924–1993), tunnetaan myös nimellä H. Kurtz
Lehmon kirjasto

| Lehmon kirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Kylmäojantie 49, 80710 Lehmo (Kontiolahti)
Koordinaatit:  62.66045°N, 29.81265°E
Tyyppi:  kunnankirjaston toimipiste, osa Joensuun seutukirjastoa
Kokoelman koko:  ks. Joensuun seutukirjasto
Lehmon kirjasto
Lehmon kirjasto on Kontiolahden kunnan Lehmon taajamassa toimiva yleinen kirjasto. Sen ohella kuntalaisia palvelee kunnan pääkirjasto Kontiolahden kirjasto sekä Kontiolahden ja Enon kuntien yhteinen kirjastoauto Runo-Antti.
Kontiolahden kirjastot toimivat osana Joensuun seutukirjastoa ja Vaara-kirjastojen kirjastokimppaa. Vaara-kirjastojen verkkokirjasto ja kumppanuuskirjastojen palvelut ovat myös kontiolahtelaisten käytettävissä.
Lehmus (kirjankustantamo)

Lehmus oli suomalainen kirjankustantamo. Sen perustivat mainostoimistoyrittäjä Esko Lehmus, konttoristi Hilkka Lehmus ja graafikko Kimmo Kaivanto. Vuonna 1960 toimintansa aloittanut kustantamo julkaisi paljon huumoria ja muutaman viihderomaanin. Kustantamon julkaisuille oli ominaista panostus korkealaatuiseen ulkoasuun. Kaivanto suunnitteli ulkoasuja vielä vuonna 1962 mutta jäi sitten vapaaksi taiteilijaksi. Ville Hänninen kehuu artikkelissaan: "Kirjat eivät näytä vieläkään vanhanaikaisilta. Sisältöön en ota kantaa."
Kvalsundin silta

| Kvalsundin silta |
| --- | --- |

Ajokaistoja:  2
Ylittää:  Kvalsundetin
Sijainti:  Kvalsund, Norja
Siltatyyppi:  riippusilta
Pisin jänneväli:  525 m
Pituus:  741,5 m
Alituskorkeus:  26 m
Avattu liikenteelle:  1977
Koordinaatit:  70°30′45″N, 023°57′06″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kvalsundin silta (norj. Kvalsundbrua) on riippusilta Norjan Kvalsundin kunnassa Finnmarkin läänissä. Se ylittää Kvalsundetin salmen ja yhdistää Kvaløyan saaren manner-Norjaan. Silta on 741,5 metriä pitkä ja sen pääjänne on 525 metriä sekä alituskorkeus 26 metriä. Silta on 56. suurin riippusilta maailmassa ja maailman pohjoisin riippusilta. Silta on avattu vuonna 1977. Kvaløyan puoleisen pylonin huippu on 97,5 metrin korkeudella merenpinnasta, eteläinen eli mantereen puoleinen pyloni on hieman matalampi, 81,5 metriä merenpinnasta.
Aiheesta muualla

360-asteinen panoraamakuva Kvalsundin sillalta[vanhentunut linkki]
Kvalsundin kirkko

| Kvalsundin kirkko Kvalsund kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1892
Suunnittelija:  Christian Thams
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  190
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kvalsundin kirkko (norj. Kvalsund kirke) on Hammerfestin kunnassa Finnmarkin läänissä Norjassa sijaitseva puukirkko. Sen suunnitteli arkkitehti Christian Thams ja se valmistui vuonna 1892. Kirkko oli ainoa rakennus Kvalsundissa, jota saksalaiset eivät tuhonneet vetäytyessään toisen maailmansodan lopulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvalsundin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kurtwood Smith

| Kurtwood Smith |
| --- | --- |
 Smith vuoden 2010 Comic-Conissa.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kurtwood Larson Smith
Syntynyt: 3. heinäkuuta 1943 (ikä 81)  New Lisbon, Wisconsin
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Joan Pirkle
Näyttelijä
Aktiivisena:  1980–
Merkittävät roolit:  Red Forman (70's Show)
Palkinnot
 Independent Spirit (2006) 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Kurtwood Larson Smith (s. 3. heinäkuuta 1943) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi vuosina 1998–2006 Red Formanin roolissa 70’s Show’ssa. Hän on ollut myös ääninäyttelijänä The Zeta Projectissa ja Squirrel Boyssa, sekä esiintynyt muun muassa elokuvissa RoboCop (1987), Rambo – taistelija 3 (1988), Kuolleiden runoilijoiden seura (1989), Kaappaus raiteilla (1995) ja Broken Arrow – operaatio erämaassa (1996).
Elämäkerta

Smith syntyi New Lisbonissa, Wisconsinissa. Valmistuttuaan Los Angelesin Canoga Park High Schoolista hän hakeutui opiskelemaan teatterialaa. Hän on ollut avioliitossa kahdesti, ja hänellä on kaksi lasta.
Smithillä on hyvin harvinainen etunimi. Näyttelijä onkin julkisuudessa arvioinut itsensä maailman ainoaksi Kurtwoodiksi. Nimi syntyi äidin tahdosta nimetä poika Kurtiksi, mutta koska ”Kurt Smith” oli hänestä liian lyhyt, tuli käyttöön ”-wood”-pääte.
Aiheesta muualla

Kurtwood Smith Internet Movie Databasessa. (englanniksi)