stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1999
Mitalistit > Uimahypyt

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miehet
| 1 m ponnahduslauta |  José Miguel Gil | 396,66 |  Andreas Wels | 395,97 |  Stefan Ahrens | 367,68 |
| 3 m ponnahduslauta |  Tony Ally | 415,62 |  Imre Lengyel | 402,30 |  Jukka Piekkanen | 395,70 |
| 10 m kerroshypyt |  Dmitri Sautin | 435,87 |  Heiko Meyer | 426,18 |  Roman Volodkov | 416,52 |
| 3 m ponnahduslaudan parikilpailu |  Italia Nicola Marconi Donald Miranda | 303,24 |  Saksa Alexander Mesch Holger Schlepps | 299,79 |  Iso-Britannia Tony Ally Mark Shipman | 296,01 |
| 10 m kerroshyppyjen parikilpailu |  Saksa Jan Hempel Heiko Meyer | 320,46 |  Venäjä Igor Lukašin Vladimir Timošinin | 318,39 |  Iso-Britannia Leon Taylor Peter Waterfield | 295,44 |
Naiset
| 1 m ponnahduslauta |  Vera Iljina | 283,41 |  Irina Laško | 277,59 |  Conny Schmalfuß | 265,11 |
| 3 m ponnahduslauta |  Vera Iljina | 312,39 |  Irina Laško | 293,67 |  Conny Schmalfuß | 293,55 |
| 10 m kerroshypyt |  Olena Župina | 338,28 |  Dolores Sáez | 329,22 |  Svetlana Timošinina | 307,53 |
| 3 m ponnahduslaudan parikilpailu |  Ukraina Hanna Sorokina Olena Župina | 285,15 |  Saksa Simona Koch Conny Schmalfuß | 281,10 |  Ranska Odile Arboles-Souchon Julie Danaux | 262,68 |
| 10 m kerroshyppyjen parikilpailu |  Venäjä Jevgenija Olševskaja Svetlana Timošinina | 272,46 |  Saksa Anke Piper Ute Wetzig | 264,69 |  Ranska Odile Arboles-Souchon Julie Danaux | 254,94 |
Mitalistit > Taitouinti

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksinuinti |  Olga Brusnikina | 99,000 |  Virginie Dedieu | 97,680 |  Giovanna Burlando | 95,880 |
| Pariuinti |  Venäjä Olga Brusnikina Marija Kiseljova | 99,160 |  Ranska Virginie Dedieu Myriam Lignot | 97,240 |  Italia Giovanna Burlando Maurizia Cecconi | 96,000 |
| Joukkueuinti |  Venäjä Jelena Azarova Olga Brusnikina Marija Kiseljova Olga Novokštšenova Irina Peršina Jelena Soja Julija Vasiljeva Olga Vasjukova | 99,080 |  Ranska Agnès Berthet Cinthia Bouhier Virginie Dedieu Cathy Geoffroy Rachel Le Bozec Myriam Lignot Charlotte Massardier Magali Rathier | 97,480 |  Italia Giada Ballan Serena Bianchi Mara Brunetti Giovanna Burlando Chiara Cassin Maurizia Cecconi Alice Dominici Alessia Lucchini | 96,240 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 12 | 13 | 11 | 36 |
| 2 |  Venäjä | 10 | 9 | 5 | 24 |
| 3 |  Alankomaat | 9 | 2 | 2 | 13 |
| 4 |  Ukraina | 5 | 3 | 3 | 11 |
| 5 |  Ruotsi | 3 | 5 | 3 | 11 |
| 6 |  Iso-Britannia | 3 | 4 | 6 | 13 |
| 7 |  Ranska | 3 | 3 | 6 | 12 |
| 8 |  Unkari | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 9 |  Italia | 2 | 4 | 6 | 12 |
| 10 |  Romania | 2 | 4 | 3 | 9 |
| 11 |  Espanja | 2 | 4 | 0 | 6 |
| 12 |  Tanska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 |  Kroatia | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 14 |  Israel | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 15 |  Puola | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 16 |  Suomi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 17 |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Slovenia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Tšekki | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 55 | 56 | 56 | 167 |
Ukraine International Airlines

| Ukraine International Airlines |
| --- | --- |

 IATA: PS  –  ICAO: AUI 
Kutsukoodi:  UKRAINE INTERNATIONAL
Perustettu:  1. lokakuuta 1992
Laivaston koko:  27
Kohteiden määrä:  60+
Solmukohdat:  Kiova-Boryspil
Emoyhtiö:  UIA Beteiligungsgesellschaft mbH
Kotipaikka:  Kiova, Ukraina
Kanta-asiakasohjelma:  Panorama Club
Avainhenkilö(t):  Yuri Miroshnikov, toimitusjohtaja
Yhtiön sivut:  www.flyuia.com
Ukraine International Airlinesin Boeing 737-900 Ben Gurionin lentokentällä
Ukraine International Airlinesin Boeing 767-300
Ukraine International Airlines (ukr. Міжнародні Авіалінії України, Mižnarodni Avialiniji Ukrajiny) (IATA: PS, ICAO: AUI) eli UIA on Ukrainan johtava, yksityisomistuksessa oleva lentoyhtiö.
Yhtiön kotikenttä on Kiovan Borispolin kansainvälinen lentoasema, josta se operoi rahtilentoja sekä matkustajaliikenteen kotimaan ja ulkomaan lentoja. Yhtiö on perustettu vuonna 1992.
Onnettomuudet

Ukraine International Airlines historian aikana on ollut vain yksi onnettomuus (lento 752), joka sattui 8. tammikuuta vuonna 2020 Iranissa. Syy onnettomuudelle oli erehdyksessä tehty alasampuminen, jonka Iranin Asevoimat myönsi 11. tammikuuta.
Kohteet

| Maa | Kaupunki | Lähde |
| --- | --- | --- |
| Armenia | Jerevan |  |
| Itävalta | Salzburg |  |
| Itävalta | Wien |  |
| Azerbaidžan | Baku |  |
| Valko-Venäjä | Minsk |  |
| Belgia | Bryssel |  |
| Bulgaria | Burgas |  |
| Bulgaria | Sofia |  |
| Bulgaria | Varna |  |
| Kanada | Toronto |  |
| Kiina | Peking |  |
| Kiina | Sanya |  |
| Kroatia | Dubrovnik |  |
| Kroatia | Pula |  |
| Kroatia | Split |  |
| Kypros | Lárnaka |  |
| Tšekki | Praha |  |
| Tanska | Kööpenhamina |  |
| Dominikaaninen tasavalta | La Romana |  |
| Egypti | Kairo |  |
| Egypti | Hurghada |  |
| Egypti | Sharm el-Sheikh |  |
| Suomi | Helsinki |  |
| Ranska | Nizza |  |
| Ranska | Pariisi |  |
| Georgia | Batumi |  |
| Georgia | Tbilisi |  |
| Saksa | Berliini |  |
| Saksa | Düsseldorf |  |
| Saksa | Frankfurt |  |
| Saksa | München |  |
| Kreikka | Ateena |  |
| Kreikka | Iraklion |  |
| Kreikka | Thessaloniki |  |
| Unkari | Budapest |  |
| Intia | Delhi |  |
| Intia | Goa |  |
| Iran | Teheran |  |
| Israel | Tel Aviv |  |
| Italia | Bergamo |  |
| Italia | Bologna |  |
| Italia | Milano |  |
| Italia | Rooma |  |
| Italia | Venetsia |  |
| Jordan | Amman |  |
| Kazakstan | Almaty |  |
| Kazakstan | Astana |  |
| Latvia | Riika |  |
| Liettua | Kaunas |  |
| Liettua | Palanga |  |
| Liettua | Vilna |  |
| Moldova | Chișinău |  |
| Montenegro | Podgorica |  |
| Montenegro | Tivat |  |
| Marokko | Agadir |  |
| Alankomaat | Amsterdam |  |
| Puola | Krakova |  |
| Puola | Varsova |  |
| Portugali | Funchal |  |
| Romania | Bukarest |  |
| Espanja | Alicante |  |
| Espanja | Barcelona |  |
| Espanja | Madrid |  |
| Espanja | Palma de Mallorca |  |
| Espanja | Teneriffa |  |
| Espanja | Valencia |  |
| Sri Lanka | Colombo |  |
| Ruotsi | Tukholma |  |
| Sveitsi | Geneve |  |
| Sveitsi | Zürich |  |
| Thaimaa | Bangkok |  |
| Tunisia | Enfidha |  |
| Turkki | Ankara |  |
| Turkki | Antalya |  |
| Turkki | Bodrum |  |
| Turkki | Dalaman |  |
| Turkki | Istanbul |  |
| Turkki | İzmir |  |
| Ukraina | Chernivtsi |  |
| Ukraina | Dnipro |  |
| Ukraina | Ivano-Frankivsk |  |
| Ukraina | Kiova |  |
| Ukraina | Harkova |  |
| Ukraina | H’erson |  |
| Ukraina | Lviv |  |
| Ukraina | Odessa |  |
| Ukraina | Vinnytsja |  |
| Ukraina | Zaporižžja |  |
| Yhdistyneet arabiemiirikunnat | Dubai |  |
| Yhdistyneet arabiemiirikunnat | Dubai |  |
| Iso-Britannia | Lontoo |  |
| Yhdysvallat | New York |  |
Laivasto

UIA:n Boeing 737-300.
Yhtiön Boeing 737-400 Tel Avivin kentällä
Laivaston Boeing 737-500 Wienin lentokentällä.
UIA:n Boeing 737-800 -sarjan lentokone.
Yhtiön laivasto heinäkuussa 2021:
| Lentokone | Määrä | Tilauksia |
| --- | --- | --- |
| Boeing 737-800 | 13 | — |
| Boeing 737-900ER | 4 | — |
| Boeing 767-300ER | 2 | — |
| Boeing 777-200ER | 1 | — |
| Embraer 190 | 5 | — |
| Embraer 195 | 2 | — |
| Yhteensä | 27 | 0 |
Laivaston keski-ikä 13,8 vuotta (Heinäkuu 2021).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ukraine International Airlines Wikimedia Commonsissa
Ukraine International Airlines -yhtiön kotisivut (englanniksi)
Eurooppalaisten lentoyhtiöiden yhteistyöjärjestön (AEA) jäsenet
Aegean Airlines
AirBaltic
Air France
Air Malta
Austrian Airlines
Brussels Airlines
Cargolux
Croatia Airlines
EAT Leipzig
Finnair
Icelandair
KLM
LOT Polish Airlines
Lufthansa
Luxair
Meridiana
Scandinavian Airlines
Swiss
TAP Portugal
TAROM
TNT Airways
Turkish Airlines
Ukraine International Airlines
UIA Boeing 737-800
UIA Boeing 767-300ER
Veljeskirjat

St. Gallenin luostarin veljeskirja
Veljeskirjat ovat keskiaikaisien luostarien listauksia, joihin on merkitty luostariveljeskunnan jäsenet. Ne sisälsivät myös nimet luostarin perustajista ja hyväntekijöistä henkilöihin, joilla oli läheinen suhde itse luostariin, jotta munkit voisivat rukoilla heidän puolestaan. Kirjoja käytettiin 700-luvulta 1300-luvulle. Vuosipäiväkirjat ovat monessa mielessä niiden seuraajia.
Veljeskirjat ovat rikas varhaiskeskiajan henkilö- ja kielihistorian lähde.
Villard-sur-Doron

| Villard-sur-Doron |
| --- | --- |

 Villard-sur-Doron
 Koordinaatit: 45°43′39″N, 6°31′45″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Savoie
Arrondissementti:  Albertville
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,2 km²
Väkiluku (2015):  698 
 – Väestötiheys:  31 as./km²
Kunnan numero:  73317
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Villard-sur-Doron on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Beaufortainiksi tunnetulla seudulla. Kylän yläpuolella on Bisanne 1500 hiihtokeskus.
Tunnettuja kuntalaisia

Marie Bochet, 4 kultaa alppihiihdossa vuoden 2014 talviparalympialaisissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Villard-sur-Doron Wikimedia Commonsissa
Viktor Brack

Viktor Brack Nürnbergissä vuonna 1947.
Viktor Brack (9. marraskuuta 1904 – 2. kesäkuuta 1948) oli saksalainen lääketieteen tohtori ja natsi-Saksan sotarikollinen. Hän oli natsien eutanasiaohjelman eli Aktion T4:n organisoija, jossa natsit tappoivat vammaisia, mielisairaita tai muuten yhteiskunnallisesti arvottomiksi katsottuja saksalaisia. Tämän jälkeen hän järjesteli juutalaisten tappamista kaasukammioissa ja työskenteli Odilo Globocnikin kanssa lopullisen ratkaisun käytännön toteuttamisessa.
Vuonna 1929 Viktor Brackista tuli Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen ja SS:n jäsen. Vuonna 1936  hän järjesti toimisto 2:n (Amt 2) toimintaa Adolf Hitlerin kansliassa Berliinissä. Toimisto tutki Führerin saamia valituksia kaikkialta Saksasta. Marraskuussa 1940 hänet ylennettiin SS-Oberführeriksi. Sodan jälkeen Brack joutui syytetyksi Nürnbergin lääkärioikeudekäynnissä. Oikeudenkäynnissä Brack todisti, että vuodesta 1941, jolloin juutalaisten tuhoaminen alkoi, Heinrich Himmler käski häntä ottamaan yhteyttä eutanasiaohjelman kanssa työskennelleisiin lääkäreihin ja suunnittelemaan kuinka nuoria juutalaisia voitaisiin steriloida ja käyttää työvoimana. Ajatuksena oli kehittää menetelmä, josta uhrit eivät edes olisi tietoisia.
Maaliskuussa 1941 Brack jättikin Himmlerille raportin, jossa todettiin voitavan käyttää röntgensäteitä laajamittaisena sterilointivälineenä. Hän vakuutti kesäkuussa 1941 Himmlerille järjestelmän toimivuutta kirjeellä, ja sitä alettiin heti testata Auschwitzin vangeilla. Todistajana lääkärien oikeudenkäynnissä olleen ranskalaissyntyisen Auschwitzissa syyskuusta 1943 tammikuuhun 1945 vankina olleen juutalaislääkärin mukaan leirin SS-lääkärit sterilisoivat ja kastroivat vankeja, ja toimenpiteet olivat erittäin tuskallisia. Brack tuomittiin niin sanotussa lääkärioikeudenkäynnissä kuolemaan ja hirtettiin 2. kesäkuuta 1948.
Veljeskunta

Veljeskunta voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
veljeskunta, miehille tarkoitettu yhteisö, jonka jäsenet ovat sitoutuneet yhteiseen päämäärään; esimerkiksi munkkikunta, kilta tai salaseura
miesopiskelijoiden yhdistys (engl. fraternity) pohjoisamerikkalaisessa korkeakoulussa
veljeskunta, joukko veljeksiä
Muslimiveljeskunta, nimitys useista islamistisista järjestöistä Lähi-idässä
Veljeskunta, CMX-yhtyeen albumi vuodelta 1991.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Veljeskunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Varjojen piiri

| Varjojen piiri Edorf |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 9. syyskuuta 2016
 Kesto: 47.11
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 9.
Edorfin muut julkaisut
| Yön elonkorjuu 2011 | Varjojen piiri 2016 |   |
Varjojen piiri on rap-artisti Edorfin 9. syyskuuta 2016 julkaistu toinen studioalbumi.
Kappaleet

Sama Pelko – 6.35
Varjojen Piiri – 10.01
Muukalainen – 8.29
Myrskyn Silmässä – 5.33
Nimeni On Ei Kukaan – 8.27
Henkilintu – 8.03
Arvostelut

Rumba: 10/10
Soundi:
Viisastuminen sallittu

| Viisastuminen sallittu |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jarkko Tontti
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Kosmos
Julkaistu:  2016
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  213
ISBN:  978-952-7144-21-3

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Viisastuminen sallittu on kirjailija Jarkko Tontin vuonna 2016 ilmestynyt esseekokoelma.
Esittely

Teoksen teemoja ovat kirjallisuus, filosofia ja politiikka, ja aiheet vaihtelevat kirjailijoiden keskinäisestä kateudesta 1990-luvun Zeitgeistiin ja tekijänoikeuskiistojen historiaan.
Vastaanotto

Toimittaja Jorma Mellerin mukaan ”Esseistinä Tontti onkin parhaimmillaan, yksi parhaista.”
Turun Sanomien kriitikko Juhana Brander kirjoitti teoksesta: "Kaiken kaikkiaan kyseessä on viisas esseekokoelma, uskottavasti aikuisen ihmisen tekemä."
Aiheesta muualla

"Aikalaiskokemus ja ajan henki" Kalle Haatasen radio-ohjelma 1.10.2016.
Puheen Iltapäivä: Vieraana kirjailija Jarkko Tontti 20.10.2016.
"Vihreät ei ole vakavasti otettava aikuisen ihmisen puolue" Yle Puheen Iltapäivä 6.10.2016.
Teoksesta kirjailijan sivuilla.
Varjokotinga

| Varjokotinga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Röyhelökotingat Cephalopterus
Laji::  glabricollis
Kaksiosainen nimi
 Cephalopterus glabricollis  Gould, 1851 
Katso myös
   Varjokotinga Wikispeciesissä   Varjokotinga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Varjokotinga (Cephalopterus glabricollis) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Varjokotingaa tavataan Costa Ricassa ja Panamassa. Sen kannaksi arvioidaan 1 500–3 800 yksilöä. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia, ja se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
Elinympäristö

Varjokotinga pesii vanhoissa subtrooppisissa metsissä 800–2 100 metrin korkeudella merenpinnasta. Pesimäkauden jälkeen se siirtyy alemmaksi.
Vapaakenttä

FreeCell Ubuntun KDE-työpöytäympäristössä.
Vapaakenttä (engl. FreeCell) on eräs pasianssin muodoista. Sitä pelataan täydellä korttipakalla, jossa ei ole jokereita.
Säännöt

Kortit jaetaan kahdeksaan pystyriviin, kuvapuoli näkyvissä. Neljässä rivissä on seitsemän korttia, lopuissa kuusi. Vain rivin päällimmäinen kortti on pelattavissa.
Pystyrivien lisäksi vasemmassa yläkulmassa on neljä vapaakenttää, joita voi käyttää apuna korttien siirtelyssä. Kortit tulee siirtää pois pelistä järjestyksessä oikealla ylhäällä oleviin paikkoihin (kotipinoihin) maittain.
Yksittäisen kortin voi siirtää:
pystyrivistä toiseen, jolloin kortti sijoitetaan joko tyhjään paikkaan tai toisen kortin päälle, kun edellinen kortti on yhtä suurempi ja eri väriä (esimerkiksi punainen kolmonen menee mustan nelosen päälle). Ässät ovat arvoltaan ykkösiä.
pystyrivistä vapaakenttään, jolloin paljastuneen kortin voi siirtää tyhjään alueeseen.
vapaakentästä pystyriviin, samoilla säännöillä kuin pystyrivistä toiseen.
pystyrivistä maan kotipinoon numerojärjestyksessä ässästä kuninkaaseen. Kotipinot eivät riipu toisistaan.
vapaakentästä kotipinoon, samoilla säännöillä kuin pystyrivistä maan kotipinoon.
Vaikeus

Miinaharavan tavoin Vapaakentän yleinen versio 4*n kortilla on todistettavasti vaikea (NP-täydellinen) ongelma. Tämä tulos todistettiin vuonna 2000 ja julkistettiin 2001[lähde? ]. Se tarkoittaa, että satunnaisen yleisen Vapaakenttä-pelin nopeasti ratkaiseva algoritmi olisi merkittävä tieteellinen läpimurto. Sen laatija voittaisi miljoonan dollarin palkinnon ratkaistuaan yhden Clay Mathematics Instituten Millennium-ongelmista. Useimpien tutkijoiden mielestä tällaista ohjelmaa ei voi kirjoittaa.
The Internet FreeCell Project

Kun Microsoftin Vapaakentästä tuli suosittu 1990-luvulla, ei tiedetty, olivatko ohjelman kaikki 32 000 peliä ratkaistavissa. Dave Ring päätti ratkaista ongelman aloittamalla The Internet FreeCell Projectin ja käyttää ratkaisijoina vapaaehtoisia. Ring antoi kullekin osallistujalle sata perättäistä pelinippua ja keräsi pelit, joita osallistuja ei saanut ratkaistuksi. Ne puolestaan jaettiin toisille pelaajille. Projektissa käytettiin siis ongelmanratkaisuun rinnakkaisprosessointia, ja pelaajat olivat suorittimia. Projekti päättyi lokakuussa 1995, ja ainoastaan yksi peleistä (no 11982) jäi ratkaisematta. Kyseinen peli ei ole ratkennut yhdelläkään tunnetulla ratkaisuohjelmalla, ja sitä pidetään ratkaisemattomana.
Varandein öljyterminaali

Vаrandein öljyterminaalin sijainti Barentsinmerellä Nenetsian edustalla
Vаrandein öljyterminaali eli Varandein satama (ven. Нефтяной терминал «Варандей», Порт Варандей, Neftnoi terminal Varandei, Port Varendei, LOCODE: RU VAR) on Venäjän Nenetsian autonomisen piirikunnan Zapoljarnyin piirin Varandeissa ja sen edustan merialueella sijaitseva, öljynvientiin keskittynyt merisatama. Tämän Lukoil-öljy-yhtiön terminaalin jykevätekoinen, jäävahvistettu lastauspiste sijaitsee Barentsinmeren itäosassa noin 22,5 kilometriä rantaviivasta avomerelle päin ja öljyn varastosäiliöt mantereella.
Suuri osa Varandeissa laivatusta öljystä puretaan Murmanskin lähistöllä Kuolanvuonossa, ja siirretään suoraan tai välivaiheen kautta uuteen tankkialukseen, joka kuljettaa sen määräsatamaansa. Varandeissa laivatun raakaöljyn edelleenlaivausten tapaa muutettiin vuosien 2017-2018 taitteessa. Varandeista öljy kuljetetaan 2018 lähtien tyypillisesti suureen Kuolanvuonoon ankkuroituun LK-Volga -varastotankkeriin (sijainti lähellä Filinskyniemeä Kuolanvuonossa, tankkerin vetoisuus 309000 dwt, se on 335 m pitkä ja 58 m leveä).
Sataman rahtimäärät

Oheinen taulukko kuvaa Vаrandein öljysataman vuosittaisia rahtimääriä. mahdollisesti edelleenlaivaustavan muutosten vuoksi Varandein öljyn laivaukset jäivät jälkeen alkuvuonna 2018. Vielä marraskuun 2018 tilastojen perusteella ne olivat 1,1 milj. tonnia jäljessä edellisvuodesta. PortNewsin julkaisemaan Venäjän suurimpien satamien vuosiyhteenvetoon ei Varandein öljysataman vuoden 2018 rahtimäärää oltu sisällytetty.
| Vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä milj. tonnia | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,5 | 0,6 | 1,9 | 7,4 | 7,5 | 4,0 | 3,1 |
| Vuosi | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä milj. tonnia | 5,4 | 5,9 | 6,6 | 8,0 | 8,2 |  ? | 7,2 | 4,9 | 4,6 | 5,9 | 5,2 |
Aiheesta muualla

Varendei öljyterminaalin lastauspisteen kuva (venäjäksi) (morinfocenter.ru)
Kuvia terminaalin öljysäiliöistä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (lukoil.com)
LUKOIL Starts Oil Export From Varandey Terminal (2008) (englanniksi) (oilandgaseurasia.com)
Russia's Varandey terminal oil exports drop nearly half of year before (2012) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (gasandoil.com)
Veljeslinna

| Veljeslinna |
| --- | --- |

Sijainti:  Amuri, Tampere
Koordinaatit:  61°29′53.7″N, 23°44′25.2″E
Rakennustyyppi:  kerrostalo
Valmistumisvuosi:  1952
Suunnittelija:  Jaakko Tähtinen
Kerrosluku:  8
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Asunto-osakeyhtiö Veljeslinna on Tampereen Amurin kaupunginosassa, Pirkankadun ja Sotkankadun kulmassa sijaitseva seitsenkerroksinen asuintalo, jonka on suunnitellut arkkitehti Jaakko Tähtinen. Talo valmistui 1951–1952 ja siinä on 72 asuinhuoneistoa, neljä liikehuoneistoa ja kokoushuoneisto talon kulmaosan ylimmässä kahdeksannessa kerroksessa.
Talo rakennettiin rintamamiesten asuintaloksi sen jälkeen, kun vuonna 1949 säädetty Lex Raatikaiseksi kutsuttu asetus antoi rintamamiehille mahdollisuuden vaihtaa maansaantioikeutensa kerrostalon asunto-osakkeeseen.
Veljeslinna on rakennustaiteellisesti ja kaupunkikuvallisesti merkittävän umpikorttelin osa. Talo on suojeltu.
Tämäkin vielä

| Tämäkin vielä Kamara |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 31. maaliskuuta 2004
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 19.40
 Levy-yhtiö: Firebox Records
Kamaran muut julkaisut
|   | Tämäkin vielä 2004 | Synti, tuomio, katumus 2005 |
Tämäkin vielä on suomalaisen thrash metal -yhtye Kamaran EP-levy. Se julkaistiin vuonna 2004 levymerkillä Firebox Records.
Kappaleet

Hohto – 4.08
Kuolon kehä – 3.36
Tämäkin vielä – 3.47
Härkää sarvista – 4.15
Hopea – 3.54
Kokoonpano

Juha Minkkinen – laulu, kitara
Tuomas Janhunen – kitara
Jaakko Minkkinen – kitara
Henri Lehmonen – bassokitara
Jaakko Silvast – rummut, taustalaulu
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net: 6+/10
Aiheesta muualla

Tämäkin vielä Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Tämäkin vielä Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Vapaala

| Vapaala> Friherrs |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Vapaala korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Myyrmäen suuralue
Kaupunginosa nro:  13
Pinta-ala:  1,7 km² 
Väkiluku:  3 987 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  1 090 kpl   (31.12.2013)
Postinumero(t):  01650
Lähialueet:  Hämevaara, Hämeenkylä, Varisto, Myyrmäki; sekä Helsingin Malminkartano
Vapaala (ruots. Friherrs), alkuperäiseltä nimeltään Friherrs, on 1930-luvulla alkunsa saanut pientaloalue ja 1970-luvulta myös kaupunginosa Länsi-Vantaalla. Vapaalan pientaloalue sijaitsee Vihdintien itäpuolella Variston ja Myyrmäen ja Rajatorpan kerrostaloalueen rajaamalla alueella. Vapaalan kaupunginosaan kuuluu myös 1960- ja 1970-luvuilla rakennettu Rajatorpan, ruotsiksi Råtorp, kerrostaloalue.
Historia

Vapaala on yksi Vantaan vanhimmista omakotitaloalueista, ja sen historia juontaa juurensa 1930-luvun loppupuolelle aikaan, jolloin alue kuului silloiseen Helsingin maalaiskuntaan ja jolloin alueelle syntyi pääasiassa helsinkiläisen keskiluokan rakennuttama asuin- ja huvila-alue kauas silloisen kaupungin vaikutuspiiristä. Ensimmäiset asukkaat muuttivat alueelle vuoden 1936 paikkeilla, ja alue sai nopeasti huvilakaupunginosamaisia piirteitä omien kauppojen ja v. 1938 perustetun VPK:n myötä. Friherrsin asukasluvun kasvaessa ja lapsiperheiden myötä heräsi myös ajatus omasta koulusta, mutta sotavuodet viivästyttivät kehitystä ja nykyisenä Rajatorpan kouluna (alakoulu) tunnettu Ilpolan koulu avasi ovensa vasta lokakuussa 1948. Suomalaisen nimensä Vapaala sai 1960-luvulla.
Rajatorpan kerrostalot ovat valmistuneet Helsingin Saton kanssa tehdyn aluerakentamissopimuksen (1967) pohjalta vuosina 1968–1974.
Nykypäivä

Nykypäivän Vapaala on yleisilmeeltään hyvin samankaltainen kuin vanha huvila-alue on ollut, talokanta on tosin uusiutunut ja suuremmat huvilatontit on lohkottu ja rakennettu tiiviimmiksi, mutta vanha Frisun mäen rinteille syntynyt yhteisö eroaa edukseen pelloille rakennetuista omakotitaloaluekeskittymistä. Vapaalaan on kaavoitteilla myös uusia omakotitontteja Vapaalantien, Ilpolantien (ent. Vanhan Hämeenkyläntien) ja Kierretien varsille (2012).
Vapaalan kaupunginosa kuuluu Myyrmäen suuralueeseen. Vapaala on kävelyetäisyyden päässä Myyrmäen palveluista, kuten terveysasemasta, kauppakeskus Myyrmannista, kirjastosta, urheilutalosta, urheilupuistosta sekä Petikon vapaa-ajan- ja sisustusliikkeistä. Rajatorpassa on ostoskeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vapaala Wikimedia Commonsissa
Vapaalan omakotiyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Rajatorpan koulun vanha koulurakennus (Ilpolan koulu) vuodelta 1948.
Rajatorpan koulu.