stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ektoplasma (parapsykologia)

Meedio Helen Duncanin väärennetty ektoplasma, joka on valmistettu harsokankaasta ja lehdestä leikatuista kasvokuvasta. Harry Pricen paljastuskuva.
Meedio Mary Marshallin väärennetty ektoplasma.
Ektoplasma (kreikk. ektos 'ulkopuolella', plasma 'muottiin valettu hahmo') tarkoittaa parapsykologiassa etenkin spiritismiin yhdistettävää nimitystä aineesta, joka saa aikaan niin sanotun fysikaalisen mediumismin eli henkimaailman materialisoitumisen. Ektoplasman väitetään olevan joko meedioiden tuottamaa tai henkimaailmasta peräisin olevaa ainetta.
Spiritistit yhdistävät ektoplasman usein elämänvoimaan, jonka erittäminen vaatii spiritistin sielun irtautumisen ruumiista. Tämä yhdistää ektoplasman vitalismiin eli käsitykseen siitä, että elämä sisältäisi yliluonnollista elämänvoimaa, jota voitaisiin kuvata tieteellisesti. Mediumin väitetään olevan ihminen, jolla eri aineiden tilat ovat heikosti kiinni toisisaan ja hän siksi siten kykenee lainaamaan vainajalle omaa ainettaan ektoplasmana, jolloin vainaja voi ottaa hahmon tehdäkseen itsensä kuuluvaksi, nähtäväksi ja kosketeltavaksi. Hahmolta voi mitata pulssin ja hengityksen lääketieteellisesti ja sen kanssa voi puhua. Meedioita on punnittu tämän jälkeen ja he ovat olleet jopa puolet kevyempiä. Hän on myös antanut vainajalle kaasumaisia, juoksevia ja kiinteitä aineita, sillä eetteriaineet eivät tietenkään paina mitään. Tätä sanotaan dematerialisaatioksi, minkä väitetään liittyvän meedion suureen ektoplasman tarpeeseen
Esitetyt kuvaukset ektoplasman ominaisuuksista vaihtelevat runsaasti: esimerkiksi joskus ektoplasman kerrotaan hohtavan pimeässä, joskus taas ei. Joskus kerrotaan, että sitä voi koskettaa vaaratta, joskus sen koskettamisen väitetään olevan vaarallista tai muuten tabu,lähde? sen sanotaan myös olevan valonarkaa ja erityisesti salamavalonarkaa. Ektoplasma voi myös olla limamaista tai nestettä. Spiritistit vetoavat siihen, että ektoplasman ominaisuudet vaihtelevat, koska se on täysin riippuvainen sekä ektoplasman käyttötarkoituksesta että meedion kyvyistä. Ektoplasman vastustajien mielestä tämä yhdistettynä siihen, että ektoplasmaa ei koskaan ole saatu kerätyksi eikä alistetuksi tieteelliseen tutkimukseen, kertovat siitä, että ektoplasma on kuvitteellista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nainen, joka oksensi ektoplasmaa Sininen kirjahylly - Apu-blogi.  13.11.2015. Viitattu 21.7.2018.
Jko: Kummituskäsiä, ektoplasmaa ja hekumallisia henkiä Nykysuomi.  1.6.20170. Viitattu 21.07.2018.
Maanavilja, Laura: Haamuja ja huijauksia - valokuva ja okkultismi eidote. 0404. eidos ry, taidehistorian opiskelijain yhdistys. Viitattu 21.7.2018.
Wilma: Spiritismi Paranormaali, suntuubi.com.  2018. Arkistoitu 21.7.2018. Viitattu 21.7.2018.
Ektoplasmakritiikkiä Skepsis ry:n sivuilla
Ektoplasma Skepsis ry. Viitattu 21.7.2018.
Delgado, L. Anne: Bawdy Technologies and the Birth of Ectoplasm University of Colorado Boulder.  1.9.2011. Viitattu 21.7.2018 (englanniksi).
Eksponentiaalinen kasvu

Kuvaaja havainnollistaa sitä, kuinka eksponentiaalinen kasvu (vihreä) ohittaa lopulta sekä lineaarisen (punainen) että kuutiollisen kasvun (sininen).
Eksponentiaalinen kasvu tarkoittaa matematiikassa jonkin suureen tai funktion kasvua, joka on suoraan verrannollinen funktion kulloiseenkin arvoon, eli mitä suurempi se on, sitä nopeammin se kasvaa. Tätä kuvataan eksponenttifunktiolla. Arkipuheessa eksponentiaalista kasvua saatetaan käyttää kuvaamaan yleisesti mitä tahansa hyvin nopeaa kasvua, mutta määritelmän mukaan eksponentiaalinen kasvu voi olla myös hidasta ja hyvin nopea kasvu voi olla muutakin kuin eksponentiaalista.
Suhteellisesti ilmaistuna eksponentiaalinen kasvu on vakaata, ja se voidaan ilmaista esimerkiksi prosenttiluvulla. Absoluuttisesti eksponentiaalinen kasvu on aluksi hyvin hidasta, mutta kiihtyy ajan myötä. Tästä esimerkki on ihmiskunnan väestönkasvu. Myös ydinketjureaktio käynnistyy eksponentiaalisesti kriittisen massan ylittyessä, samoin sairastuneiden lukumäärä epidemiassa, jos sen perusuusiutumisluku on suurempi kuin yksi. Näissä kaikissa kiihtyminen johtuu eksponentiaalisen kasvun kertautumiseen perustuvasta luonteesta, eli vaikka kasvun prosentuaalinen tahti olisi vakio, määrällinen kasvu on kiihtyvä. Tämä määrällinen kasvun kiihtyminen voidaan ilmaista myös kulloisenakin ajankohtana olemassa olevan määrän tuplaantumiseen vaaditun ajan jatkuvana lyhenemisenä. Kuvaajana tällaista kasvua ilmaiseva käyrä muodostuu ns. 'jääkiekkomailaksi', jota on käytetty muun muassa uutisoinnissa ilmaston lämpenemisestä. On huomattava, että tämä kuvaajan muoto syntyy vasta, kun määrälle asetetaan jokin kiinteä katto.selvennä Tämä on perusteltava jollakin, sillä muuten kyseessä voi olla tilastollinen vääristely.
Reaalimaailmassa eksponentiaalista kasvua rajoittaa aina jossain vaiheessa jokin tekijä kuten resurssit, tila, saturaatio. Vaikka suureen kasvu alkaa eksponentiaalisena se voi tasoittua ja kasvun kertymäfunktio on lopulta S-käyrän muotoinen, esimerkiksi ns. logistinen funktio.
Havainnollistavia esimerkkejä eksponentiaalisen kasvun hahmottamisen vaikeudesta on pyritty antamaan. Useat tiedotusvälineet, ovat raportoineet siitä, kuinka paperi pystyy teoriassa ylittämään havaittavan maailmankaikkeuden rajan, jos sen paksuus on 0,1 millimetriä, ja se taitetaan 103 kertaa. Yksi tunnetuimmista esimerkeistä ekspotentiaalisen kasvun nopeudesta on myös kertomus shakin keksijästä. Tarinan mukaan shakin kehittänyt henkilö olisi pyytänyt intialaiselta ruhtinaalta palkkioksi uudesta pelistä yhtä monta riisinjyvää kuin shakkilaudalta on mahdollista saada, kun niitä asetetaan ensimmäiselle ruudulle yksi, toiselle kaksi, kolmannelle neljä ja niin edelleen. Koska shakkilaudassa on 64 ruutua, muodostui riisinjyvien kokonaisluvuksi 18 446 744 073 709 551 615.
Aiheesta muualla

Exponent calculator - Eksponenttilaskin (englanniksi)
Understanding Exponential Growth - Video aiheesta (englanniksi)
- Opetusvideo aiheesta (englanniksi)
Alexandre Geijo

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Alexandre Geijo Pazos
Syntymäaika: 5. syyskuuta 1982 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Geneve, Sveitsi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 184 senttimetriä
Junioriseurat
: Galaica-Onex Grand-Lancy
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2000–2001 2001–2005 2003–2005 2005–2007 2007–2009 2009–2010 2010– 2010– | Neuchâtel Xamax Málaga B Málaga Xerez Levante Racing Santander Udinese → Granada | 11 (1) 100 (48) 15 (0) 71 (20) 53 (15) 19 (1) 4 (0) 44 (25) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. joulukuuta 2011.
Alexandre Geijo Pazos (s. 5. syyskuuta 1982 Geneve, Sveitsi) espanjalais-sveitsiläinen jalkapalloilija. Hän on viimeksi edustanut italialaista Veneziaa vuosina 2016–2019. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Geijon vanhemmat ovat espanjalaisia, mutta hän on itse syntynyt sekä kasvanut Sveitsissä. Hänellä on myös Espanjan kansalaisuus.
Ura

Geijo aloitti ammattilaisuransa sveitsiläisestä Neuchâtel Xamaxista, jossa hän pelasi yhden kauden. Tämän jälkeen hän muutti Espanjaan ja siirtyi Málagan reservijoukkueeseen. Kaudella 2002–2003 hän pelasi ensimmäisen ottelunsa edustusjoukkueessa. Kolmen kauden aikana otteluita kertyi edustusjoukkueessa lopulta 15. Kaudet 2005–2007 Geijo edusti Xereziä, jossa hän oli joukkueensa tärkeimpiä pelaajia. Ensimmäisellä kaudellaan hän teki 13 maalia.
Kaudeksi 2007–2008 Geijo siirtyi Levanteen, joka pelasi maan pääsarjassa. Joukkue ajautui kuitenkin kauden aikana talouskriisiin ja putosi lopulta pääsarjasta sen päätteeksi. Geijo oli viidellä maalillaan joukkueensa toiseksi paras maalintekijä.
Toisen kautensa valencialaisseurassa hän aloitti vahvasti tehden kymmenen maalia ennen vuoden 2008 päättymistä.
28. heinäkuuta 2009 Geijo teki nelivuotisen sopimuksen Racing Santanderin kanssa. 1. helmikuuta 2010 siirtoikkunan loppuhetkillä hän siirtyi italialaiseen Udineseen.
Kesällä 2010 Geijo siirtyi kauden kestävällä lainasopimuksella espanjalaisseura Granadaan. 30. lokakuuta 2010 hän teki hattutempun vanhaa seuraansa Xereziä vastaan. Vajaa kuukausi 13. marraskuuta 2010 myöhemmin hän jatkoi maali-ilotteluaan, kun hän onnistui tekemään neljä osumaa Barcelonan reservijoukkuetta vastaan.
Aiheesta muualla

Tilastot BDFutbol -sivustolla
Saarijärven paloasema

Keski-Suomen pelastuslaitoksen Saarijärven paloasema toimii Saarijärvellä osoitteessa Herajärventie 6. Saarijärvellä on käynnissä hanke uuden paloaseman rakentamiseksi, koska nykyinen 1950-luvulla alun perin huoltoasemaksi rakennettu asema ja sen tontti ei enään käyttötarkoitukseen sovellu. Uuden paloaseman tontti sijaitsee osoitteessa Myl­ly­mäen­tie 10 / Hie­ta­lah­den­tie 2. Saarijärven paloasema on yksi kahdeksasta Keski-Suomen pelastulaitoksen ympärivuorokautisesti miehitetyistä paloasemista. Paloasemalla toimii myös osa-aikaispalokunta PVPK, Saarijärven Vapaapalokunta ry.
Miklós Újlaki

| Miklós Újlaki |
| --- | --- |
 Miklós Újlakin hautakivi.
Transilvanian voivodi
 1441–1458  
Edeltäjä:  Kusalyi Jakcs László
Seuraaja:  Sebestyén Rozgonyi
 1460  
Edeltäjä:  Sebestyén Rozgonyi
Seuraaja:  Kanizsai László
 1462–1465  
Edeltäjä:  Sebestyén Rozgonyi
Seuraaja:  János Pongrác Dengelegi
Henkilötiedot
Kuollut: 1477 Ilok, Kroatia
Miklós Újlaki (rom. Nicolae de Ujlak) oli unkarilainen aatelinen, joka toimi ensimmäisen kerran Transilvanian voivodina vuosina 1441–1458, Unkarin kuninkaan Vladislav III:n nimittämänä. Hän jakoi voivodin viran János Hunyadin kanssa vuoteen 1446 asti, Imre II Bebekin kanssa vuosina 1446–1448 ja János Rozgonyin kanssa vuosina 1449–1458. Miklósin toinen voivodikausi oli vuonna 1460 ja kolmas vuosina 1462–1465. Miklós Ujlak toimi vuosina 1471–1477 Bosnian kuninkaana.
Armed Conflict Location & Event Data Project

| Armed Conflict Location & Event Data Project (ACLED) |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Bringing clarity to crisis. Kriisin selkeyttäminen.
Perustettu:  2005
Perustaja:  Clionadh Raleigh
Tyyppi:  yleishyödyllinen yhteisö
Päämaja:  Wisconsin, Yhdysvallat
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Viralliset kielet:  englanti
Puheenjohtaja:  Clionadh Raleigh
toiminnanjohtaja:  Olivia Russell
johdon assistentti:  Dara George-John
Aiheesta muualla
www.acleddata.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Armed Conflict Location & Event Data Project (ACLED) on yhdysvaltalainen valtiosta riippumaton organisaatio, joka on erikoistunut kansainvälisten konfliktitietojen keräämiseen, analysointiin ja kriisien riskikartoituksiin. ACLED kerää ja ylläpitää aineistoa poliittisista tai terrorismiperäisistä väkivallanteoista, päivämääristä, tapahtumapaikoista ja uhrimääristä. Vuoteen 2022 mennessä ACLED oli kerännyt yli 1,3 miljoonaa yksittäistä konfliktia tietokantaansa. Tiedonkeruun lisäksi ACLED tekee akateemisia ja analyyttisiä konfliktitilanteiden arvioita sekä vuosijulkaisuja. Analyysit ovat vapaasti yleisön saatavilla ei-kaupalliseen käyttöön.
Historia

Vuonna 2005 ACLED aloitettiin osana Clionadh Raleighin tohtorityötä, keskittyen pelkästään Afrikan valtioihin. Alunperin ACLED kattoi kuusi Keski-Afrikan valtiota ja kolme Länsi-Afrikan valtiota. Vuonna 2008 ACLED laajeni kattamaan 50 eri valtiota mutta edelleen keskittyen Afrikan maihin. Ensimmäinen julkinen pilottiversio julkaistiin vuonna 2009. Raleigh ja muut kirjoittajat esittelivät aineistonsa vuonna 2009 Political Geography -lehdessä ja vuonna 2010 Journal of Peace Research -lehdessä. Toinen versio julkaistiin vuonna 2011, kolmas versio vuonna 2012 ja neljäs versio vuonna 2013. Kukin versio laajensi ja tarkensi aiemmin kerättyä konfliktidataa.
Data

ACLED taltioi poliittiset väkivaltatapahtumat, mielenosoitukset ja väkivaltatapahtumien tyypit, toimijat, tekijät, sijainnit, päivämäärät sekä muut relevantit tiedot. ACLED keskittyy hallitusten, kapinallisten, miliisien, identiteettiryhmien, poliittisten puolueiden, ulkopuolisten toimijoiden kuten terroristien, mellakoitsijoiden, mielenosoittajien ja siviilien väkivaltaisten ja väkivallattomien tapahtumien seuraamiseen.
ACLED kerää tietonsa useista paikallisista, alueellisista ja kansallisista lähteistä ja tietoja kerää koulutetut data-asiantuntijat ja analysoijat. Perinteisen median, hallitusten raporttien ja valikoitujen uusien medialähteiden lisäksi ACLEDilla on laajoja paikallisia tiedonkeruukumppaneita ja verkostoja.
ACLED-aineiston kattavuutta on arvioitu useissa tutkimuksissa, ja sitä on vertailtu muihin tapahtuma-aineistoihin kuten UCDP (Uppsala Conflict Data Program) ja SCAD (Social Conflict Analysis in Africa Database). Esimerkiksi Mack tutkijatovereineen tuo esille (2022), että tapausaineiston valinta saattaa vaikuttaa näitä hyödyntävien tutkimusten tuloksiin. Aineistoista ACLED:iin ja SCAD:iin on koottu tyypillisesti kansainvälisissä uutisissa mainittujen suurempien väkivaltaisten tapahtumien tietoja. Pienen mittakaavan paikallisia konflikteja (kuten pienen mittakaavan kapinoita tai mielenosoituksia) ei huomioida kansainvälisessä lehdistössä eikä niitä niin todennäköisesti sisällytetä SCAD- tai ACLED-aineistoihin. Lisäksi ainakin yksi tutkija on havainnut, ettei ACLED sisältänyt tietoa toimijoista, jolloin aineiston käyttö esimerkiksi sisällissodan tutkimukseen oli ongelmallista.
Aiheesta muualla

ACLED: Ukraine Conflict Monitor (englanniksi)
Üňüz

Üňüz (ven. Унгу́з, Unguz) on 470 kilometriä pitkä painauma Turkmenistanissa, joka erottaa Karakumin aavikon korkeamman pohjoisosan matalammasta keskiosasta.
Painaumaa reunustaa pohjoisessa 60–80 metriä korkea jyrkänne ja etelässä hiekkaharjujen muodostama matalampi reunus. Se koostuu enimmillään 15 kilometriä pitkistä ja 1–4 kilometriä leveistä syvängöistä, joiden pohja on tasaista suola- tai savimaata. Syvänköjä erottavat hiekan tai hiekkakiven muodostamat kannakset. Üňüzin uskotaan olevan maaperän liikkeiden ja kulumisen muokkaama muinaisen jokiuoman jäänne.
Agassiz-jääjärvi

Agassiz-jääjärven alue kartalla.
Agassiz-jääjärvi oli jääkauden päättymisen aikainen jään patoama järvi Pohjois-Amerikassa Hudsonin lahdesta lounaaseen lähinnä Kanadan Manitobassa ja Yhdysvaltojen Minnesotassa. Tämä muinainen, suureksi osaksi jo kuivunut järvi on nimetty varhaisen jääkausitutkija Louis Agassizin mukaan. Järven olemassaolon aikana sen rannoille muutti paleointiaanien asutusta. Jääjärvi tyhjeni erittäin nopeasti Hudsonin lahden yllä olleen jäätikön katkettua kahteen osaan, noin 8 200 vuotta sitten. Tällöin kylmää vettä virtasi Atlantille, mikä häiritsi merivirtoja ja aiheutti maailmanlaajuisia säänvaihteluita, ilmaston kylmenemistä ja kuivumista.
Suurin laajuus

Järvi ulottui laajimmillaan ehkä 841 000 neliökilometrin alalle ja järven syvyys oli korkeimmillaan yli 500 metriä. Agassiz-järvi oli Kanadassa ja Pohjois-Yhdysvalloissa. Laajimmillaan se peitti suuria osia Manitobasta, Länsi-Ontariosta, Saskatchewanista, Pohjois-Dakotasta ja Pohjois-Minnesotasta. Ontariossa oli joitain suuria saaria järven ollessa laajimmillaan.
Historia

Jääjärvi syntyi viimeistään noin 13 000 kalenterivuotta sitten eli noin 11 700 radiohiilivuotta sitten Manitoban provinssin eteläosan seuduille.
Järvi tyhjeni noin 11 000 vuotta sitten.lähde? Noin 9 900 vuotta sitten jääjärveen ilmestyi taas vettä, kun jäätikkö oli taas edennyt Kanadassa.
Järven ollessa suurimmillaan 8 400 kalenterivuotta eli 7 700 radiohiilivuotta sitten jääjärvestä tyhjeni yli 163 000 km3 vettä Atlanttiin. Mikä on 30 prosenttia enemmän kuin kaikki nykymaailman järvet yhteensä. Tämä aiheutti 400 vuotta kestäneen lämpötilojen laskun maapallolla. Seuraavan 1 000 vuoden sisään Winnipegjärvi, Winnipegosisjärvi, Manitobajärvi, Lake of the Woods, Cedarjärvi, Lac la Ronge, Red Lake ja muita järviä jäi jäljelle.
Algol-muuttuja

Algol-tyypin pimennysmuuttujassa on kaksi tähteä, jotka vuorotellen pimentävät toisensa. Alla näkyy tähden säteilemää valoa kuvaava valokäyrä.
Algol-tyypin muuttujan valokäyrän synty. Suurempi punainen tähti on tässä himmeämpi ja kirkkaampi sininen tähti pienempi mutta kuumempi. Kun sininen tähti peittyy punaisen taakse, syntyy suuri minimi. Molempien tähtien näkyessä rinnakkain kaksoistähti loistaa kirkkaana. Ennen pääminimiä tapahtuu kirkastumista luultavasti siksi, että himmeä punainen tähti heijastaa sinisen valoa.
Algol-tyyppinen pimennysmuuttuja on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, joka on saanut nimensä β Persein eli Algolin mukaan. Valonvaihtelut johtuvat pääosin kahden kirkkaudeltaan ja lämpötilaltaan erisuuruisen tähden peittäessä toisiaan. Tähti on kirkkaustasanteella maksimissa, kun molemmat tähdet näkyvät yhtä aikaa. Algol-tyypissä näin on suurimman osan ajasta. Algol-tyypin esikuvan Algolin valonvaihtelu on ollut tiedossa pitkän aikaa, mutta se selitettiin johtuvaksi kahdesta tähdestä vasta 1800-luvun loppupuolella. Vuonna 1881 Edward Charles Pickering vahvisti, että kyse oli kaksoistähdestä.
Heritage Foundation

| The Heritage Foundation |
| --- | --- |

Perustettu:  16. helmikuuta 1973
Toimiala:  ajatushautomo
Päämaja:  Washington, D.C.
Johtaja:  Kevin D. Roberts (2021–)
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Heritage Foundation on yhdysvaltalainen konservatiivinen ajatushautomo. Sen tavoite on "kehittää ja edistää konservatiivista politiikkaa, joka perustuu vapaaseen yritteliäisyyteen, valtion roolin vähentämiseen, yksikönvapauteen, perinteisiin amerikkalaisiin arvoihin ja vahvaan kansalliseen puolustukseen."
Säätiön perustivat vuonna 1973 Paul Weyrich ja Ed Feulner, jotka toimivat Yhdysvaltain kongressissa avustajina. He saivat säätiön perustamiseen 250 000 dollarin rahoituksen olutpanimomagnaatti Joseph Coorsilta.
Heritage Foundation oli 1980- ja 1990-luvun alun "Reaganin doktriinin" arkkitehti ja ajaja. Sen mukaan Yhdysvaltain piti tukea antikommunistisia vastarintaliikkeitä eri puolilla maailmaa.lähde?
Säätiö julkaisee The Wall Street Journal -lehden kanssa vuosittain taloudellisen vapauden indeksiä, joka mittaa omistusoikeuksia ja vapautta valtion sääntelystä.lähde?
Greenpeacen mukaan Heritage Foundation on yksi niistä organisaatioista, joita Yhdysvaltain öljyteollisuus rahoittaa vähätelläkseen ilmastonmuutoksen vaikutuksia.
2020-luvulla Heritage Foundation on työskennellyt valtionhallinnon uudistamiseen Project 2025 -suunnitelman parissa. Sen mukaan muun muassa opetusministeriö ja kotimaan turvallisuusvirasto tulisi lakkauttaa ja finanssimaailman säännöstelyä purkaa. Presidentti Donald Trumpin hallintoon kuuluvia henkilöitä on työskennellyt Project 2025:n parissa, mutta Trump on itse kieltänyt yhteytensä suunnitelmaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heritage Foundation Wikimedia Commonsissa
http://www.heritage.org/
1862

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

31. tammikuuta – Suomen ensimmäinen juna, höyryveturi Lemminkäinen muassaan useampia vaunuja, saapui Helsingistä Hämeenlinnaan kaupunkilaisten hurraahuutojen saattelemana.
17. maaliskuuta – Suomen ensimmäinen rautatie, päärata välillä Helsinki-Hämeenlinna, avattiin.
5. toukokuuta – Pueblan taistelu Meksikossa ranskalaisjoukkoja vastaan. Sen muistoksi vietetään juhlapäivää Cinco de Mayo.
20. toukokuuta – Yhdysvalloissa säädetään Homestead Act -laki, jonka mukaan jokainen voi saada valtiolta ilmaiseksi 160 eekkeriä viljelymaata tilan perustamiseen.
1. heinäkuuta – Suomen ensimmäinen liikepankki, Suomen Yhdyspankki, aloitti toimintansa Helsingin Ritarihuoneella.
27. elokuuta – Brittiläinen valtameriristeilijä SS Great Eastern ajoi karille lähellä lähellä New Yorkia Yhdysvalloissa. Alus palasi liikenteeseen vasta tammikuussa 1863.
14. syyskuuta – Brittiläinen kauppias Charles Lennox Richardson murhattiin Kanagawassa Japanissa.
17. syyskuuta – Etelävaltiot hävisivät Antietamin taistelun Yhdysvaltain sisällissodassa. Päivässä kuoli noin 5 000 miestä.
19.–20. syyskuuta – Etelävaltiot löivät Unionin joukot Chickamaugan taistelussa.
22. syyskuuta – Otto von Bismarckista tuli Preussin pääministeri.
21. marraskuuta – Turussa otettiin käyttöön katujen kaasuvalaistus kun kaupungin kaasulaitos valmistui. Vastaavat laitokset oli perustettu 1860 Helsinkiin ja Viipuriin.
Giuseppe Garibaldi purjehti Sisiliaan ja alkoi koota vapaaehtoissotilaita taistelemaan Italian yhdistämisen puolesta.
Flying Scotsman -junayhteys Lontoon ja Edinburghin välillä Yhdistyneessä kuningaskunnassa aloitti toimintansa.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

3. tammikuuta – Hugo Rosenlew, suomalainen liikemies ja toimitusjohtaja (k. 1915)
7. tammikuuta – Reinhold Hedberg, suomenruotsalainen pappi ja kirjailija (k. 1922)
8. tammikuuta – Frank Nelson Doubleday, yhdysvaltalainen kirjankustantaja (k. 1934)
14. tammikuuta – Juho Henrik Uoti, suomalainen pappi ja luontaishoitomenetelmien kehittäjä (k. 1920)
23. tammikuuta – David Hilbert, saksalainen matemaatikko (k. 1943)
24. tammikuuta – Edith Wharton, yhdysvaltalainen kirjailija (n. 1937)
29. tammikuuta – Frederick Delius, englantilainen säveltäjä (k. 1934)
31. tammikuuta – Robert Ford, yhdysvaltalainen lainsuojaton, Jesse Jamesin murhaaja (k. 1892)
31. tammikuuta – Reguel Wolff, suomalainen liikemies ja toimitusjohtaja (k. 1917)
5. helmikuuta – Aleksander Kakowski, Varsovan arkkipiispa ja kardinaali (k. 1938)
9. helmikuuta – Nils Oskar Jansson, suomenruotsalainen kansakoulunopettaja ja Sagalundin museon perustaja (k. 1927)
17. helmikuuta – Edward German, brittiläinen säveltäjä (k. 1936)
17. helmikuuta – Mori Ōgai, japanilainen lääkäri, kirjailija ja kääntäjä (k. 1922)
22. helmikuuta – Hulda Garborg, norjalainen kirjailija (k. 1934)
25. helmikuuta – Alfred Lucander, suomalainen kenraalimajuri (k. 1937)
2. maaliskuuta – Boris Golitsyn, venäläinen fyysikko, seismografin kehittäjä (k. 1916)
3. maaliskuuta – Arthur Leopold Heideman, suomalainen lestadiolainen pappi (k. 1928)
5. maaliskuuta – Siegbert Tarrasch, saksalainen shakinpelaaja (k. 1934)
14. maaliskuuta – Vilhelm Bjerknes, norjalainen fyysikko ja meteorologi (k. 1951)
14. maaliskuuta – Kalle Kajander, suomalainen kirjailija ja maanviljelijä (k. 1928)
18. maaliskuuta – Eugène Jansson, ruotsalainen taidemaalari (k. 1915)
28. maaliskuuta – Aristide Briand, vuoden 1926 Nobelin rauhanpalkinnon saanut ranskalainen valtiomies (k. 1932)