stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansallispukuneuvosto

Suomen kansallispukuneuvosto oli suomalaista kansallispukukulttuuria vaaliva ja valvova elin. Neuvoston asiantuntijaelimenä toimi kansallispukuraati, joka vastaa kansallispukujen kokoamistyöstä sekä toimii asiantuntijana kansallispukuja koskevissa kysymyksissä. Neuvoston toiminta päättyi vuonna 2010 ja toiminnot siirtyivät Jyväskylässä sijaitsevan Suomen kansallispukukeskuksen hoidettaviksi.
Neuvoston tehtäviin kuului kansallispukukulttuurin tutkimus, dokumentointi, julkaisutoiminta ja koulutus. Uudet ja tarkistetut kansallispuvut olivat neuvoston toiminnan näkyvin osa.
Kansallispukuneuvostoon kuului vuonna 2008 seitsemän valtakunnallista järjestöä ja yksi yritysjäsen. Ylintä päätäntävaltaa käytti neuvoston vuosikokous.  Neuvoston puheenjohtaja vuonna 2008 oli museonjohtaja Lauri Pohjakallio ja varapuheenjohtaja kehityspäällikkö Kirsti Kesälä-Lundahl.
Jäsenet vuodesta 2007-2010

Finlands Svenska Folkdansring
Kalevalaisten Naisten Liitto
Karjalan Liitto
Käsi- ja taideteollisuusliitto Taito
Etelä-Karjalan käsi- ja taideteollisuus
Suomalaisen Kansantanssin Ystävät
Suomen Kotiseutuliitto
Suomen Nuorisoseurojen Liitto
Kalevala Koru
Kamil Stoch

| Kamil Stoch |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Kamil Stoch
Syntynyt: 25. toukokuuta 1987 (ikä 37) Zakopane, Puola
Mäkihyppääjä
Pituus:  173 cm
Paino:  52 kg
Seura:  LKS Poroniec
Suksimerkki:  Fischer
Maailmancup
Voitot:  40
Palkintokorokkeella:  80
 Tietolaatikko päivitetty 11. joulukuuta 2021 
Aiheesta muualla
www.kamilstoch.com.pl
| Mitalit> Maa:   Puola.Mäkihyppy. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Puola.Mäkihyppy. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Puola.Mäkihyppy. Olympialaiset  | Maa:   Puola> Mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sotši 2014 | normaalimäki |  |
|  Kultaa | Sotši 2014 | suurmäki |  |
|  Kultaa | Pyeongchang 2018 | suurmäki |  |
|  Pronssia | Pyeongchang 2018 | joukkuemäki |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Val di Fiemme 2013 | suurmäki |  |
|  Kultaa | Lahti 2017 | joukkuemäki |  |
|  Hopeaa | Seefeld 2019 | normaalimäki |  |
|  Pronssia | Val di Fiemme 2013 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Falun 2015 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2021 | joukkuemäki |  |
| Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 2018 | henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Pronssia | Obersdorf 2018 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Planica 2020 | joukkuemäki |  |
Kamil Wiktor Stoch (s. 25. toukokuuta 1987 Zakopane, Puola) on puolalainen mäkihyppääjä. Hän voitti Sotšin olympialaisissa 2014 molemmat henkilökohtaiset mäkikilpailut sekä suurmäen Pyeongchangin olympialaisissa 2018. Hän voitti maailmanmestaruuden suurmäessä vuonna 2013 ja joukkuemäessä 2017. Maailmancupin kokonaiskilpailun hän voitti kausilla 2013–2014 ja 2017–2018. Keski-Euroopan mäkiviikon hän voitti kausilla 2016–2017, 2017–2018 ja 2020–2021, ja toisella kerralla hän voitti kaikkien aikojen toisena hyppääjänä kaikki neljä yhden mäkiviikon osakilpailua.
Arvokisat

Stoch kuului vuosina 2004 ja 2005 Puolan joukkueisiin, jotka saavuttivat hopeaa nuorten MM-kisojen joukkuemäen kilpailuissa. Hän oli vuonna 2005 lisäksi mukana Puolan joukkueessa, joka sijoittui kuudenneksi Oberstdorfin MM-kilpailujen normaalimäen joukkuekisassa.
Torinon olympialaisissa 2006 Stoch oli 16:s normaalimäessä sekä Puolan joukkueen jäsenenä viides joukkuekilpailussa. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 hän sijoittui normaalimäessä 11:nneksi ja suurmäessä 13:nneksi sekä kuului suurmäen joukkuekilpailussa viidenneksi sijoittuneeseen Puolan joukkueeseen. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui normaalimäessä neljänneksi.
Vancouverin olympialaisissa 2010 Stoch oli suurmäessä 14:s. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli normaalimäessä kuudes. Lentomäen MM-kilpailuissa Vikersundissa 2012 hän sijoittui kymmenenneksi. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli normaalimäessä kahdeksas. Suurmäen kilpailussa Stoch oli paras molemmilla kierroksilla ja voitti henkilökohtaisen kultamitalin. Joukkuekilpailussa hän kuului Puolan pronssijoukkueeseen.
Sotšin olympialaisissa 2014 Stoch voitti sekä normaalimäen että suurmäen kultaa. Lentomäen MM-kilpailuissa Harrachovissa hän oli samana vuonna viides. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän oli mukana Puolan pronssijoukkueessa ja sijoittui suurmäessä 12:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän oli normaalimäessä neljäs ja suurmäessä seitsemäs sekä oli mukana voittamassa Puolalle joukkuemäen MM-kultaa.
Oberstdorfin lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa 2018 Stoch saavutti henkilökohtaisen kilpailun hopeaa ja joukkuekilpailun pronssia. Pyeongchangin olympialaisissa hän voitti suurmäen kultaa ja oli normaalimäessä neljäs sekä joukkuemäen Puolan pronssijoukkueessa.  Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Stoch voitti normaalimäen kilpailussa hopeaa ja sijoittui suurmäen kilpailussa viidenneksi. Planican lentomäen MM-kilpailuissa 2020 hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa kahdeksanneksi ja saavutti joukkuekilpailussa pronssia. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti joukkuemäen pronssia. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli suurmäessä neljäs ja normaalimäeesä kuudes. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui suurmäessä neljänneksi ja normaalimäessä kuudenneksi.
Katy Kurtzman

Katy Kurtzman vuonna 1977.
Katy Kurtzman (s. 16. syyskuuta 1965 Washington) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka teki ensimmäiset roolityönsä lapsinäyttelijänä 1970-luvulla. Hän on esiintynyt televisioelokuvissa sekä vieraillut muun muassa sarjoissa Pieni talo preerialla (1977, 1978) ja Greyn anatomia (2013). Vuonna 1981 Kurtzman esitti Lindsay Blaisdelia saippuasarjassa Dynastia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katy Kurtzman Wikimedia Commonsissa
Karhunruohokasvit

| Karhunruohokasvit |
| --- | --- |
 Lettokarhunruoho (Tofieldia calyculata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Osaluokka::  Yksisirkkaiset Monocotyledoneae
Ylälahko::  Lilianae
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Karhunruohokasvit Tofieldiaceae  Takht.
Suvut
 Harperocallis  Pleea  Tofieldia – karhunruohot  Triantha 
Katso myös
   Karhunruohokasvit Wikispeciesissä   Karhunruohokasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karhunruohokasvit (Tofieldiaceae) on Alismatales-lahkoon kuuluva yksisirkkaisheimo. Siihen luetaan 3–5 sukua ja 31 lajia, jotka kasvavat enimmäkseen pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilla ja viileillä alueilla. Heimo on levinnyt myös Etelä-Amerikan pohjoisosien ja Kiinan erillisalueille. Suomen kasvistoon kuuluu heimon lajeista pohjankarhunruoho eli karhunruoho (Tofieldia pusilla).
Tuntomerkit

Karhunruohokasvien tuntomerkkeihin kuuluvat miekkamaiset lehdet, jotka ovat sivuilta litistyneitä (tavallisesti lehdet ovat litteitä selkä-vatsa-suuntaisesti), joten lehdet ovat syrjittäin. Lehtiasento on kaksirivinen.
Kukinto on terttumainen ja siinä on suojuslehtiä. Suvussa Harperocallis suojukset puuttuvat ja kukat sijaitsevat yksittäin. Kunkin kukan alla on ulkoverhiö (calyculus), jossa on 1–3 lehteä; ulkoverhiö puuttuu kuitenkin eräiltä karhunruohoilta (Tofieldia). Kukat ovat huomaamattomia ja tyypillisiä kolmilukuisia ja viisikiehkuraisia yksisirkkaiskukkia. Kehälehdet ovat tavallisesti erilliset. Kukassa on mesiäisiä. Sikiäin on varrellinen ja emilehdet ovat kasvaneet yhteen. Kunkin emilehden kärjessä on oma vartalonsa, mutta suvussa Isidrogalvia vartaloita on vain yksi. Kussakin emilehdessä on viisi tai useampia siemenaiheita, joiden varret ovat joko suoria tai jossain määrin taipuneita. Hedelmä on tavallisesti liiteluomainen kota, toisinaan tuppilo. Siemenet sijaitsevat hedelmässä vinosti ja niissä on ulokkeet. Kromosomiluku on n = (14) 15 (16).
Anatomiaa

Nilasolukossa on syysoluja. Siiviläputkien plastideissa on myös monikulmaisia kiteitä. Ilmaraot anomosyyttisiä. Heteenponnen tapetum on rauhasmainen. Mikrosporogeneesi simultaaninen. Siemenaiheessa on hypostaasi ja integumentista muodostunut obturaattori. Antipodisolut eivät ole monitumaisia.
Aiheesta muualla

ITIS: Tofieldiaceae (englanniksi)
Karin (manga)

Karin on manga- ja animesarja, joka tunnetaan englanniksi nimellä Chibi Vampire. Karin-mangan on käsikirjoittanut ja piirtänyt Yuna Kagesaki. Kirjasarja julkaistiin suomeksi 2009 -2010 ja siihen kuuluu 14 osaa. Animesarjassa on 24 osaa ja sen juoni sekä henkilöt poikkeavat mangaversiosta. Mangan käänsi Juha Mylläri.
Karin 14 Suomen kansikuva. Päähahmot vampyyrityttö Karin Maaka ja Kenta Usui
Karinin sukunimi Maaka on japanilainen foneettinen versio Marker-sukunimestä. Hänen sukunsa on muuttanut aikoinaan mantereilta Japaniin paetakseen vainoja.
Juoni

Tarina kertoo Karin Maaka -nimisestä vampyyritytöstä, joka ei ime puremansa ihmisen verta, vaan pumppaa hänet täyteen omaa vertansa.
Karin on elänyt tavallisen koulutytön elämää, mihin hänen isänsä on kannustanut. Hän käy lukiota ja muutos aikuisen kaltaiseksi vampyyriksi tapahtuu 13-vuotiaana ja Karinin pitäisi tavallisena vampyyrina hylätä ihmisten elämä ja saamansa toverit ja ystävät. Muutoksen ja veren heräämisen myötä selviäisi myös, millainen ihmisveri Karinia vetää puoleensa.
Esimerkiksi hänen äitinsä pitää valehtelijoiden veren mausta, mutta valkoiset valheet saavat veren maistumaan hänestä ällöttävältä. Vampyyrin ottaessa verta myös vastaava henkinen tila katoaa joten esimerkiksi itselleen epärehellinen henkilö voi joutua pulaan sepitelmien kadottua. Epätoivo voi myös kadota tilapäisesti ja henkilö rauhoittuu.
Veri merkitsee tarinan vampyyreille elämäävaikka he eivät surmaa tai muuta puremaansa itsensä kaltaisiksi. He eivät kestä päivänvaloa Valkosipuli ei vaikuta, mutta herkän hajuaistin takia sen löyhkä on sietämätöntä. Vampyyrit saattavat myös kuolla vanhuuttaan jos he menettävät elämänhalunsa. He saavat lapsia, mutta vähenevät heikon syntyvyyden vuoksi. Lääke tähän on yksinkertainen ja samalla esimerkki tarinan huumorista; avioparien pitäisi nukkua samassa arkussa.
Karinin ongelmana on että hänen verensä lisääntyy kerran kuukaudessa ja hän onkin ollut paljon poissa koulusta. Vampyyriksi hänellä on toinenkin outo piirre eli hän voi liikkua normaalisti päivänvalossa, vaikka muutokset ovat jo tapahtuneet tarinan alkaessa. Maakan suvun historiasta selviää syy Karinin verenvuotoihin ja ihmismäiseen vuorokausirytmiin. Hallitseva Braunlichin suku on tietoinen Karinin veren merkityksestä vampyyreille.
Karin on selvinnyt jotenkuten arjen haasteista, kunnes uusi oppilas Usui Kenta muuttaa lähistölle. Karinin veri reagoi Usui Kentaan ja hän pyörtyy heti tämän nähtyään ja Usuin mielestä se on outoa. Hän alkaa pitää Karinia silmällä, mikä ei lainkaan helpota Karinin oloa. Muut oppilaat ja erityisesti Karinin ystävä Tokito huomaavat tämän ja tekevät omat romanttiset johtopäätöksensä.
Karin välttelee häntä niin paljon kuin mahdollista, mutta yhtenä iltana Usui näkee, kuinka Karin puree puistossa ihmistä. Hän luulee, että Karin on mukana likaisissa bisneksissä.
Asia saadaan kuitenkin selvitettyä, ja Karinista ja Usuista tulee ystävät. He tapaavat paljon koulun ulkopuolella sillä he työskentelevät samassa pikaruokalassa. Vähitellen tunteet heräävät vaikka sekä Karin että Usui yrittävät selittää itselleen muuta. Heidän maailmojensa erilaisuus onkin tarinan perusta.
Tarinan ympäristö on pääosin arkirealistinen. Toinen päähenkilö Kenta asuu äitinsä kanssa ja elättää molemmat. Pieni vuokra-asunto on nopeasti toisen maailmansodan jälkeen halvalla rakennetussa kerrostalossa joka on jo alkanut rappeutua. Kentan äiti joutuu tyytymään mihin tahansa työhön sillä hän alkoi odottaa Kentaa jo teininä ja näin koulutus jäi vähäiseksi. Hän saa esimerkiksi siivoojan töitä epämääräisestä tuntihotellista, mutta menettää työpaikan koska hotelli menee konkurssiin ratsian jälkeen ja elatus jää Kentan harteille.
Katwijk

| Katwijk |
| --- | --- |
 Näkymä Katwijk aan Zeehen
 lippu:  vaakuna
 Katwijk
 Koordinaatit: 52°12′00″N, 04°25′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Etelä-Hollanti
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jos Wienen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19,24 km²
Väkiluku (2016):  64 196
 – Väestötiheys:  4 431 as./km²
 
 www.katwijk.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katwijk on kaupunki Alankomaissa. Vuoden 2016 alussa sen asukasluku oli 64 000.
Katwijk sijaitsee Pohjanmeren rannalla. Oude Rijn -niminen joki, joka on osa Reinin suistoa, virtaa kaupungin halki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katwijk Wikimedia Commonsissa
Kartta Katwijkin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Katy Dunne

| Katy Dunne |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. helmikuuta 1995 (ikä 29)
Kansalaisuus:   Yhdistynyt kuningaskunta
Tennispelaaja
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  274 080 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  212. (28.5.2018)
Voitot/tappiot:  202–171
Grand Slam -turnauksissa
Wimbledon:  1. kierros (2018)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  135. (23.7.2018)
Voitot/tappiot:  101–97
Grand Slam -turnauksissa
Wimbledon:  2. kierros (2018)
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Katy Dunne (s. 16. helmikuuta 1995 Hemel Hempstead) on brittiläinen tennispelaaja. Hän on ollut parhaimmillaan kaksinpelissä WTA-listan sijalla 212 toukokuussa 2018 ja nelinpelissä sijalla 135 heinäkuussa 2018.
Dunne sai villin kortin vuoden 2018 Wimbledonin pääsarjaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Katy Dunne WTA:n sivuilla (englanniksi)
Katy Dunne ITF:n sivuilla (englanniksi)
Kansallispyhäkkö : Turun tuomiokirkko 1300-2000

| Kansallispyhäkkö : Turun tuomiokirkko 1300-2000 |
| --- | --- |

Kirjailija:  Carl Jacob Gardberg & Simo Heininen & Per-Olof Welin
Kieli:  suomi
Genre:  historia
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2000
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  398
ISBN:  951-31-1398-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kansallispyhäkkö : Turun tuomiokirkko 1300-2000 on vuonna 2000 ilmestynyt laaja teos Turun tuomiokirkon historiasta. Teoksen ovat kirjoittaneet valtionarkeologi Carl Jacob Gardberg ja professori Simo Heininen. Teoksen valokuvista on vastannut Per-Olof Welin.
Kenzi

Kenzi voi viitata seuraaviin asioihin ja henkilöihin:
kenzi, Egyptissä puhuttu nubialainen kieli
Abdelhani Kenzi, algerialainen nyrkkeilijä
Kenzi, henkilöhahmo sarjassa Lost Girl.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kenzi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaukasian valtakunnankomissariaatti

Kaukasian valtakunnankomissariaatti (saks. Reichskommissariat Kaukasien) oli Saksan suunnitelma hallinnoida vallattua Kaukasiaa. Alue oli tarkoitus jakaa useamman kenraalikomissaarin johtamaan päähallintopiiriin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaukasian valtakunnankomissariaatti Wikimedia Commonsissa
Saksan ja liitettyjen sekä valloitettujen alueiden siviilihallinto toisen maailmansodan aikana
Puolan kenraalikuvernementti (1939–1945) 

Krakovan piiri
Lublinin piiri
Radomin piiri
Varsovan piiri

Böömin ja Määrin protektoraatti (1939–1945)
Tanskan protektoraatti (1940–1943) 

Alankomaiden valtakunnankomissariaatti (1940–1945)
Norjan valtakunnankomissariaatti (1940–1945)
Tanskan valtakunnankomissariaatti (1943–1945)
Belgian ja Pohjois-Ranskan valtakunnankomissariaatti (1944) 

Kaukasian valtakunnankomissariaatti (suunnitelma)
Moskovan valtakunnankomissariaatti (toimeenpanematon asetus, 1941)
Ostlandin valtakunnankomissariaatti (1941–1945)
Ukrainan valtakunnankomissariaatti (1941–1945)
Kamennoje (järvi Opotškan piirissä)

| Kamennoje Каменное |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Opotškan piiri
Koordinaatit:  56°38′14″N, 29°05′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Aloljan valuma-alue
Laskujoki:  Melenka Aloljaan 
Järvinumero:  01030000111102000025793
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  177 m  mpy. 
Pituus:  5,6 km 
Leveys:  3,2 km 
Pinta-ala:  8,9 km² 
Tilavuus:  0,033 km³ 
Keskisyvyys:  3,7 m 
Suurin syvyys:  7 m 
Valuma-alue:  51,6 km² 
Saaria:  11 
 fiKamennoje 
Kamennoje (ven. Каменное) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Opotškan piirissä. Järven nimi viittaa kiviseen järveen. Se sijaitsee järvialueena tunnetun Bežanitsyn ylängön länsipuolella.
Maantietoa

Järvi on 5,6 kilometriä pitkä, 3,2 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 8,9 neliökilometriä eli 890 hehtaaria. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä, mutta syvänteessä on 7 metriä vettä. Sillä on kapea pohjoisosa ja leveä, mutta sokkeloinen eteläosa. Järvellä on 11 saarta, joiden yhteispinta-ala on 81,2 hehtaaria. Suurin saari sijaitsee 1,5 kilometriä pitkän niemen päässä ja se on kilometrin pitkä ja 800 metriä leveä. Niemen sivulla sijaitsee toiseksi suurin saari ja se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Vain kaksi saarista sijaitsee järven pohjoisosassa ja loput yhdeksän sen eteläosassa. Kaikki saaret vaikuttavat olevan autioita ja metsäisiä. Pohjoisosan itärannassa sijaitsee Kamenon kylä (ven. Камено), jossa sijaitsee kunnostettava kirkko Znamenskaja Tserkov (ven. Знаменская церковь). Etelärannassa on Rudnihnon kylä (ven. Руднихино) ja itärannassa Jastrebovon kylä (ven. Ястребово). Länsirannan Grebeni (ven. Гревни) ja Bogry (ven. Богры) ovat autioituneet pieniksi kulmakunniksi. Rudnihnossa on viljelty vielä peltoja (2020), mutta muualla ne on menneet niityiksi.
Luontoarvoja

Järvessä elää ainakin lahna, hauki, ahven, pasuri, karppi, suutari, ruutana, made, säyne, mutakala, rantanuoliainen, simppu ja törö. Siinä tavataan myös joitakin Rutilus-suvun kaloja sekä vähälukuisena rapua. Järven rannat ovat hiekkarantoja, jotka ovat kiviset. Järven pohja on hiekkaisena paikoin myös mutainen. Lähialueet ovat yleensä metsää tai suota, mutta asutuksen lähellä on puutarhoja, peltoa mutta enimmäkseen kuitenkin niittyjä.
Vesistösuhteita

Kamennoje sijaitsee Aloljan valuma-alueella. Alolja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Järven valuma-alueen koko on lähteestä riippuen 66,4  tai 51,6  neliökilometriä, mutta karttoihin on piirretty näkyviin pari lyhyttä ojaa. Järven laskujoki on Melenka (ven. Меленка ), joka yhtyy Aloljaan Rygozyn (ven. Рыгзы) pohjoispuolella. Aloljalla on yhtymäkohdan korkeudeksi merkitty 159 metriä mpy., joten laskujoen pudotus on 18 metriä.
Huomautuksia

1 2 3 4 5  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Internetin karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.
Kaukasianmaksaruoho

| Kaukasianmaksaruoho |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Maksaruohokasvit Crassulaceae
Suku::  Aasianmaksaruohot Phedimus
Laji::  spurius
Kaksiosainen nimi
 Phedimus spurius  (M.Bieb.) 't Hart 
Synonyymit
 Sedum spurium M.Bieb.  Spathulata spuria 
Katso myös
   Kaukasianmaksaruoho Wikispeciesissä   Kaukasianmaksaruoho Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaukasianmaksaruoho (Phedimus spurius) on monivuotinen maksaruohokasveihin kuuluva kasvilaji.
Kaukasianmaksaruoho on 7–15 cm korkea. Se kasvaa kallioilla ja sitä tavataan Kaukasuksella sekä istutuksilta villiytyneenä esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kaukasianmaksaruoho muodostaa usein laajojakin mattomaisia kasvustoja. Kasvin varret ovat rentoja, kohenevia ja juurehtivia. Lehdet ovat 1,5–3 cm pitkiä, lyhytruotisia, puikeita–vinoneliömäisiä ja kärjistä hammaslaitaisia. Kaukasianmaksaruoho kukkii heinä-elokuussa. Kukat ovat punaisia, vaaleanpunaisia tai valkoisia. Kaukasianmaksaruohoa viljellään Suomessakin koristekasvina.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kaukasianmaksaruoho (Phedimus spurius)
Kasviatlas 2022: Kaukasianmaksaruohon (Phedimus spurius) levinneisyys Suomessa.
Puutarha.net: Kaukasianmaksaruoho (Sedum spurium)[vanhentunut linkki]
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Sedum spurium (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Phedimus spurius (englanniksi)
Flora of North America: Phedimus spurius (englanniksi)
Kamenz

| Kamenz Kamjenc ja Kamenz |
| --- | --- |

 Vaakuna
 fiKamenz 
 51°16′12″N, 14°05′42″E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Saksi
Piirikunta:  Bautzen
Kokonaispinta-ala:  53,25 km2
Korkeus merenpinnasta:  173 m
Väkiluku 2022:  17 015 
 www.kamenz.de 
Kamenzin sijainti Bautzenin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Saksin osavaltiossa.
Kamenz on kaupunki Saksin osavaltiossa Saksassa. Se on osa historiallista Ylä-Lausitzia. Kamenz tunnetaan runoilija Gotthold Ephraim Lessingin syntymäpaikkakuntana, ja siellä sijaitsee hänelle omistettu museo.
Maantiede

Kamenz sijaitsee osavaltionsa koillisosassa Saksan itäkolkassa. Etäisyys Dresdenistä on noin 35 kilometriä koilliseen.
Historia

Kamenz mainitaan asiakirjoissa ensi kerran vuonna 1225, jossa siihen viitataan termillä "oppidum". Ylä-Lausitz oli mukana kolmikymmenvuotisessa sodassa 1618–1648 ja Suuren Pohjan sodan aikana 1707 ruotsalaiset miehittivät aluetta. Helluntaina 1707 Kamenz koki erään historiansa tuhoisimmista kaupunginpaloista. Runoilija Gotthold Ephraim Lessing syntyi Kamenzissa tammikuussa 1729. Kamenzin rautatieasema avattiin 30. syyskuuta 1871. Voimakas nousukausi alkoi 1886, kun Julius Feigista tuli pormestari.
1900-luvun jälkipuoliskolla Kamenzissa toimi upseerikoulu, jonka läsnäolo vaikutti keskeisesti kaupungin elämänmenoon aina siihen asti, kun DDR lakkautettiin. Schönteichenin maalaiskunta liitettiin Kamenziin 2019.
Kamenzin arkkitehtuuria edustaa muun muassa kirkko St. Marien 1400-luvulta ja 32-metrinen Roter Turm (Punainen torni).
Talous ja liikenne

Kamenz sijaitsee Dresdenin talousalueella. Merkittäviä työllistäjiä ovat Daimler, Sachsen Fahnen, Litarion, Ewag ja Jägermeister. Kamenz on Dresdenin paikallisjunaliikenteen alueella ja sen rautatieaseman virallinen nimi on Bahnhof Kamenz (Sachs). Lähin moottoritie on kaupungin eteläpuolitse kulkeva BAB 4.
Aiheesta muualla

Kamenz, Saksi, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Kamenz
Käännös suomeksi
Kepler-296e

| Kepler-296e |
| --- | --- |
 Maan ja Kepler-296e:n likimääräinen kokovertailu
Löytäminen
Löytäjä(t):  Kepler-avaruusteleskooppi
Löytöpäivä:  26. helmikuuta 2014 (varmistuminen julkistettu)
Havaintomenetelmä(t):  ylikulkumenetelmä
Tähden ominaisuudet
Tähden nimi:  Kepler 296
Tähden etäisyys Auringosta:  noin 1089 vv
Tähden massa:  0,380 Auringon massaa
Tähden metallisuus:  +0.168
Kepler-296e (tunnetaan myös Kepler Object of Interest -nimellään KOI-1422.05) on varmistettu eksoplaneetta, joka kiertää Kepler-296-nimistä kaksoistähteä noin 1089 valovuoden päässä Maasta. NASAn Kepler-avaruusteleskooppi löysi planeetan ylikulkumenetelmällä eli menetelmällä, jossa planeetta huomataan, kun se kulkee tähtensä editse himmentäen tästä tulevaa valoa. NASA julkisti tiedon planeetan varmistumisesta 26. helmikuuta 2014. Sen Earth Similarity Index on 0,85 eli toiseksi suurin tunnetuista eksoplaneetoista.
Kepler-296e on supermaa, jonka säde on noin puolitoistakertainen Maan säteeseen verrattuna. Kepler-296e kiertää tähtensä ympäri kerran noin 34,14 vuorokaudessa ja sijaitsee ehkä tähtensä elinkelpoisella vyöhykkeellä.