stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
LX-Beats
LX-Beatsin tuottamat kappaleet muiden levyillä > Rekami Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vastis | "Bussiin kohta" | Et tiedä minne joudut |  | 2004 |
| Vastis | "Minne aurinko meni?" | Et tiedä minne joudut |  | 2004 |
| Are | "Liikuntarajoitteinen" | – |  | 2010 |
| HKI Crates | "Nilkittäjät" | HKI Crates | Haamu & Are | 2012 |
| Kalevi | "Kymmenen taaksepäin" | Sushi EP | Jussi Kuoma | 2012 |
| Eino Antiwäkki & Keemoh | "Expendables" | Raaka keikka | Jussi Kuoma, Lavis, Akura, Sine Ira & Kalevi | 2012 |
| Eino Antiwäkki & Keemoh | "Morgan Freeman" | Multiversumin huipentuma | Jussi Kuoma | 2013 |
| Gettomasa & Ruuben | "Asia etenee" | Vellamo LP |  | 2014 |
| Kesken | "Biitit" | 1/0 |  | 2014 |
| Are | "Grillijuhlissa" | Raaka ja leikkaamaton | Gettomasa | 2015 |
| Lavis & Keemoh | "Ladut" | Enkeleiden Alistajat |  | 2015 |
| Gettomasa | "Pelaat ittees" | - |  | 2016 |
| Gettomasa | "Nenukki" | 17 | Van Hegen, Axel Kala, Riimi | 2017 |
| Silkinpehmee | "Hirvee äijä" | Basic V1 | Kontrasti,Huutava Vääryys,Heittiö,Tapani Kansalainen,Otto Martikainen,DJ Massimo | 2017 |
| Tapani Kansalainen | "Keyser Soze" |  | Huutava Vääryys | 2018 |
| Pyrythekid | "Kaupunki" | KID |  | 2019 |
| 2nen | "Mullassa" |  |  | 2021 |
| Soul Valpio | "Top Gun" | Ajan Hermolla |  | 2022 |
| Juno | "Fengshui" | Henkosii & henkevii |  | 2023 |
| M.A | "Mihin jäätiin" | Liminaalitila |  | 2024 |
Aiheesta muualla

LX-Beats Soundcloud -sivustolla
Ana María Vela Rubio

Ana María Vela Rubio (29. lokakuuta 1901 Puente Genil, Córdoba, Espanja – 15. joulukuuta 2017) oli todistettavista henkilöistä Espanjan vanhin elossa ollut ihminen.
Kesäkuussa 2016 hän ohitti aikaisemmin Espanjan pisimpään eläneen María Antonia Castron iän, joka oli 114 vuotta ja 221 päivää.
Sora Aoi

| Sora Aoi |
| --- | --- |
 Aoi vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. marraskuuta 1983 (ikä 41)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Sola Aoi
Silmien väri:  ruskea
Hiusten väri:  musta
Mitat:  90-58-83 cm
Pituus:  155 cm
Aiheesta muualla
Kotisivut
IMDb
Sora Aoi (jap. 蒼井 そら, Aoi Sora, s. 11. marraskuuta 1983 Tokio) on japanilainen näyttelijä, laulaja ja AV-idoli.
Aoi teki AV-debyyttinsä 18-vuotiaana elokuvassa Happy Go Lucky! vuonna 2002. Muita hänen tunnettuja esiintymisiään ovat vuoden 2010 elokuvissa Big Tits Zombie ja Revenge: A Love Story.
Aoi on tunnettu julkisuuden henkilö kotimaansa lisäksi muun muassa Kiinassa, missä hänen mikroblogiaan seurasi vuonna 2012 yli 13 miljoonaa ihmistä. Aoin vaikutus kiinalaisten seksuaalikulttuuriin on ollut huomattava.
Aoi on naimisissa DJ Nonin kanssa ja heillä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sora Aoi Wikimedia Commonsissa
Aoin virallinen sivusto (japaniksi) (koreaksi) (englanniksi)
Sora Aoi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Yhdysvallat  Japani 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Elonet
Piia

| Piia, Pia |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Piia: 28. joulukuuta
– ruotsinkielinen:  Pia: 28. joulukuuta
– ortodoksinen:  Piia: 25. heinäkuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Pia
Nimen alkuperä:  latinaa, hurskas
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Piia on suomalainen naisen etunimi. Nimen toinen kirjoitusasu on Pia. Nimi johtuu latinalaisesta adjektiivin feminiinimuodosta pia, joka tarkoittaa hurskasta. Vastaava miehen nimi on Pius, joka on ollut useiden paavien niminä.
Suomessa nimi Piia on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 7177 ja Pia 13 887 henkilölle, joista valtaosa on syntynyt 1900-luvun loppupuolella.
Piian nimipäivä on viattomien lasten päivänä 28. joulukuuta.
Tunnettuja Piia- ja Pia-nimisiä > Piia

Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Piia Björn (s. 1977), suomalainen kasvatustieteilijä ja Turun yliopiston vararehtori
Piia Jallinoja (s. 1967), terveyssosiologian professori
Piia-Noora Kauppi (s. 1975), toimitusjohtaja, entinen europarlamentaarikko
Piia Keto, suomalainen kuvataiteilija, kuvittaja ja suunnittelija
Piia Kleemola (s. 1975), kansanmuusikko ja laulaja
Piia Komsi (s. 1967),  sellisti ja sopraanolaulaja
Piia Korhonen (s. 1997), lentopalloilija
Piia Koriseva (s. 1972), juontaja ja sanoittaja
Piia Kotikumpu (s. 1985), jääkiekkoilija
Piia Lehti (s. 1973), taidegraafikko
Piia Leino (s. 1977), toimittaja ja kirjailija
Piia Paemurru (s. 1962), virolainen pianisti
Piia Pantsu (s. 1971), kenttä- ja esteratsastaja
Piia Pasanen (s. 1973), television uutistoimittaja
Piia Peltosaari (s. 1973), seitsenottelija
Piia Perälä (s. 1981), jääkiekkoilija
Piia Posti (s. 1976), kirjailija ja opettaja
Piia Pyykkinen (s. 1991), keihäänheittäjä
Piia Ristikankare (1972–1988), kadonnut henkilö
Piia Roslund (s. 1986), pika-aitajuoksija
Piia Sormunen (s. 1970), tekniikan professori
Piia Suomalainen (s. 1984), tennispelaaja
Piia Viitanen, folk-laulaja ja lauluntekijä
Piia Vähäsalo (s. 1972), laukkujen suunnittelija ja entinen pelastusjohtaja
Kuvitteellisia Piioja

Piia Potka, sketsihahmo tv-sarjassa Putous
Ralph-Johan Back

Ralph-Johan Back (s. 26. helmikuuta 1949) on suomalainen tietojenkäsittelytieteilijä. Back on ollut Åbo Akademin professori vuodesta 1983 ja Suomen Akatemian akatemiaprofessori vuosina 2002–2007. Hän on myös toiminut amsterdamilaisessa CWI:ssä sekä Åbo Akademin ja Turun yliopiston yhteisen, Turun tietotekniikan tutkimus- ja koulutuskeskukseen kuuluvan CREST-keskuksen (Center for Reliable Software Technology) johtajana.
Professori Back on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 1996. Hänet valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2002.
Myös Ralph-Johanin vaimo Barbro Back on Åbo Akademin professori. Heillä on kolme lasta.
Aiheesta muualla

Home page
Curriculum Vitae[vanhentunut linkki]
DBLP bibliography (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Tieteilijät:  Association for Computing Machinery  DBLP  zbMATH 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Hiekkaharjun koulu

| Hiekkaharjun koulu |
| --- | --- |
 Sisäänkäynti Hiekkaharjun kouluun.
Sijainti:  Talkootie 37, 01350 Vantaa
Koordinaatit:  60.3083°N, 25.0359°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Perustettu:  1971
Rehtori:   Kirsi Lahti  apulaisrehtori Linda Kaitsalmi  vararehtori Iida Leino 
Luokat:  1–6
Oppilaita:  570 (2019–2020)
Verkkosivut
Hiekkaharjun koulun pihaa.
Hiekkaharjun koulu on Vantaan Tikkurilan suuralueen Hiekkaharjun kaupunginosassa sijaitseva, vuonna 1971 toimintansa aloittanut noin 570 oppilaan ja yli 40 aikuisen kasvattajan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hiekkaharjun koulu Wikimedia Commonsissa
Scott Mendoker

Scott Mendoker on tuubansoittaja. Hän on esiintynyt tai levyttänyt muiden muassa New Yorkin filharmonikkojen, Metropolitan-oopperan, Chicagon sinfoniaorkesterin ja Boston Popsin kanssa. Hän on myös pitänyt resitaaleja ja esiintynyt vierailevana solistina. Hän on muun muassa kantaesittänyt David Sampsonin teoksia ja David Holsingerin konserton.
Mendoker opettaa Hartfordin yliopiston Hartt Schoolissa.
Gabriel Sandu

| Gabriel Sandu> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. marraskuuta 1954 Bukarest (ikä 70)
Ammatti:  teoreettisen filosofian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (FK 1984, FL 1987, FT 1991)
Väitöstyön ohjaaja:  Jaakko Hintikka
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Aiheesta muualla
Kotisivu
Niculae Gabriel Sandu (s. 6. marraskuuta 1954 Bukarest) on Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian professori emeritus.
Sandu valmistui lukiosta Bukarestissa vuonna 1973 ja opiskeli siellä myös taloustieteen maisteriksi valmistuen 1978 (Academy of Economic Sciences), mutta siirtyi sitten Suomeen. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1984, lisensiaatiksi 1987 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1991. Hänen peliteorian logiikkaa käsittelevän englanninkielisen väitöskirjatyönsa, jonka otsikkona oli Studies in game-theoretical logics and semantics, ohjaaja oli professori Jaakko Hintikka.
Professorin viran Helsingin yliopistosta Sandu sai vuonna 1998. Vuosina 2004–2007 hän oli tutkimusprofessorina Ranskan Centre national de la recherche scientifiquessa, sitten virkaatekevä filosofian professori 2007–2008 ja professori 2008–2009 Pariisin yliopistossa (Université Paris 1: Panthéon-Sorbonne).
Sandu on ollut sekä Suomalaisen Tiedeakatemian että Academia Europæan jäsen vuodesta 2011.
Sandu on käsitellyt julkaistuissa artikkeleissaan esimerkiksi kielifilosofiaa, totuusteoriaa sekä logiikkaa.
Aiheesta muualla

Gabriel Sandu Tuhat-tutkimustietokannassa (englanniksi) (tuhat.helsinki.fi)
Haku: Sandu, Gabriel (julkaisuja Kansalliskirjaston tietokannasta) (kansalliskirjasto.finna.fi)
Gabriel Sandun sivu yliopistolla (helsinki.fi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Tieteilijät:  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project 
Muut:  IdRef
Järvenperä

| Järvenperä> Träskända |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Järvenperä korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Vanha-Espoo
Kaupunginosa nro:  63
Pinta-ala:  2,9 km² 
Väkiluku:  4 726 (31.12.2023)
Väestötiheys:  1428 as./km²
Osa-alueet:  Kulloonmäki, Myllykylä, Pihlajarinne.
Postinumero(t):  02740, 02940
Lähialueet:  Bodom, Högnäs, Karvasmäki, Laaksolahti, Lippajärvi, Vanhakartano
Järvenperä (ruots. Träskända) on Espoon kaupunginosa. Järvenperä sijaitsee Kehä III:n ja Espoon Pitkäjärven välissä. Espoon keskus on noin kuuden kilometrin päässä.
Nimi

Järvenperän ruotsinkielinen nimi Träskända on annettu keskiajalla joko bemböleläisten tai gammelgårdilaisten näkökulmasta, sillä kylä sijaitsee Pitkäjärven perällä, sen länsipuolella. Kylän vanhoja kirjoitusasuja ovat Träskande (1472), Treske enda (1540) ja Treskenda (1544). Suomenkielinen vastine Järvenperä on vahvistettu vuonna 1965.
Historia

Träskändan kantatalo, Storträsk, on sijainnut alun perin nykyisen Aurorakodin kohdilla. Träskändan kylään kuului 1500-luvulla neljä muuta taloa: Bölsby, Frans, Jofs ja Kärr. Myöhemmin Bölsby lohkaistiin omaksi kyläkseen ja Träskändaan rakennettiin Lillträskin talo. Suuri Rantatie eli Kuninkaantie oli keskiajalta lähtien tärkeä maantieyhteys, joka kulki Bembölestä Träskändan kartanon kautta Vantaan puolelle, kiertäen Pitkäjärven kaakkoisrantaa pitkin. Nykyinen Bembölen kahvitupa toimi kestikievarina.
Historia > Träskändan kartanon aika

Träskändan kartano perustettiin 1700-luvulla. Kartanon tunnetuin omistaja Aurora Karamzin osti kartanon vuonna 1840. Karamzin perusti alueelle kyläkoulun, jonka rakennus on edelleen olemassa nykyisen Karamzinin koulun vieressä. Karamzinin aikaa Träskändassa voidaan pitää kappaleena yleellisintä espoolaista historiaa. 1890-luvulla Marie Törngren ja Adolf Törngren ostivat kartanon ja siihen rakennutettiin uusi päärakennus. Nykyinen päärakennus valmistui vuonna 1921.
Historia > Kartanon jälkeen

Törngrenit jakoivat tilan osiin ja myivät kartanon 1920-luvulla. Espoon kunta osti rakennuksen puistoineen ja ylipuutarhuri Emil Hallgren puutarhat kasvihuoneineen. Loput pellot ja metsät menivät useille eri ostajille. Suurin ostaja oli Gunnar Juslin, joka osti Norrkullan ja palstoitti sen 1930-luvulla. Bembölen seutu oli 1930-luvulla Espoon vahva asutuskeskittymä.
Alueen uudet asukkaat olivat helsinkiläisiä kesäasukkaita. Talvisodan aikaan alueelle tultiin kaupungista pommituksia pakoon. Vielä sodan jälkeen alueen taloissa harjoitettiin omavaraistaloutta. Fasaaneja metsästettiin vielä 1960-luvulla.
Järvenperän pohjoispuolella kulkeva Kehä III rakentui vaiheittain vuosina 1963–1968. Väylä linjattiin kulkemaan Jorvaksesta Pitkäjärven pohjoispuolen kautta Vantaalle. Bembölen alueen suuria viljelysmaita jäi Kehä III:n alle.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Järvenperän väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 1 033 | 1 033 |
| 1980 | 1980 |    | 1 335 | 1 335 |
| 1985 | 1985 |    | 1 818 | 1 818 |
| 1990 | 1990 |    | 2 536 | 2 536 |
| 1995 | 1995 |    | 3 109 | 3 109 |
| 2000 | 2000 |    | 3 628 | 3 628 |
| 2005 | 2005 |    | 4 061 | 4 061 |
| 2010 | 2010 |    | 3 976 | 3 976 |
| 2015 | 2015 |    | 4 174 | 4 174 |
| 2020 | 2020 |    | 4 747 | 4 747 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Palvelut ja nähtävyydet

Järvenperässä on muun muassa kaksi koulua: Karamzinin koulu (ala-aste) ja Järvenperän koulu (yläaste), kaksi jalkapallokenttää, leikkipuistoja, kauppa, huoltoasema, parturi-kampaamo ja kolme päiväkotia (Järvenperän päiväkoti, Puutarhurin päiväkoti ja Auroran päiväkoti).
Järvenperässä on myös kuuluisa Aurora Karamzinin eli Träskändan kartano, jonka osana oleva päärakennus toimi 1920-luvulta lähtien vanhainkotina. Nykyisin milloin? päärakennus on pääosin tyhjillään. Träskandan kartanopuisto on luonnonsuojelualue ja sen läpi kulkee monia eri puulajeja esittelevä luontopolku.
Järvenperässä on myös Espoon kaupungin Taidetalo Pikku-Aurora, lasten ja perheiden taidekeskus. Järvenperällä ei ole omaa kaupunginosakohtaista postinumeroa ja Järvenperän postikin toimii Lippajärvellä, vajaan kahden kilometrin päässä. Kaupunginosan alue kuuluu postipiireihin 02740 ja 02940.
Järvenperän toisella puolella, Karamzinin ala-asteen ja jalkapallokentän viereisellä pysäköintialueella, sijaitsee pieni kioski. Tämä entinen elintarvikekioski ja nykyinen pikaruokapaikka on toiminut kesästä 2005 asti nimellä Aladdin Burger. Jalkapallokentän vieressä on myös koirapuisto.
Kehä III:n toisella puolella sijaitsee viheralan näyttelypuisto Marketanpuisto, jonka alueella on myös ruotsinkielinen puutarha-alan sekä ammattikoulu- että ammattikorkeakoulutasoista opetusta antava oppilaitos Axxell. Kun kuljetaan Kehä III:n yli Högnäsiin päin, päästään myös nopeasti kävelyreittiä pitkin Bodomjärvelle. Bodomjärvellä sijaitsee muun muassa Oittaan ulkoilualue, pururadat ja uimaranta.
Eino Leinon patsaat ja muistomerkit

Tässä artikkelissa kerrotaan Eino Leinon patsaista ja muistomerkeistä.
Patsaat ja muistomerkit

Kirjailija Eino Leinon (1878–1926) muistoksi on tehty nämä julkiset patsaat ja veistokset aikajärjestyksessä:
| Teoksen nimi | Paikka, alue | Paikkakunta | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eino Leino -patsas | Teatteriesplanadi, Esplanadin puisto; Kaartinkaupunki | Helsinki | 60.1675°N, 24.9453°E | Lauri Leppänen | 1953 |  |  |
| Veistos Ukonlintu ja virvaliekki (Eino Leinon patsas) | Eino Leino -puistossa Kiehimäjoen ranta, Eino Leinon tie 1 | Paltamo | 64.4043°N, 27.8421°E | Jouko Toiviainen | 1978 |  |  |
| Eino Leinon näköispatsas | Rantapuisto, Brahenkatu 1 | Kajaani | 64.227°N, 27.734°E | Alpo ja Nina Sailo | 1980 |  |  |
| Nuoren Eino Leinon rintakuva | Eino Leino -talon piha, Sutelantie 28 | Kajaani | 64.2946°N, 27.6644°E | Sofia Saari | 2021 |  |  |
Hövelössä Hövelönlahden luoteisrannalla on Eino Leinon syntymän muistokivi. Kiven laatassa on teksti "Runoilija EINO LEINO syntyi täällä 6.7.1878". Paikka: Hövelönkuja 64.27898°N, 27.62898°E.
Eino Leinon hautamuistomerkki on Helsingin Hietaniemen hautausmaan uudella alueella (kortteli 21/linja 15/hauta 0343 Hietaniemenkadun ja Mechelininkadun risteyksen kohdalla) Muistomerkissä on Leinoa esittävä muistomedaljongi, jonka on toteuttanut kuvanveistäjä Ville Vallgren. Paikka: 60.16964°N, 24.91961°E
Muistolaatat

Eino Leinolle on elämänvaiheittain muistolaattoja Hämeenlinnassa, Tuusulassa ja Roomassa:
| Vuodet | Teoksen nimi | Paikka, kaupunginosa | Paikkakunta | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1890–1895 lyseo | Eino Leinon muistolaatta lyseolla | Lyseon oikeanpuoleisen siiven seinä, Linnankatu 12-14; Keskusta | Hämeenlinna | 60.9985°N, 24.4653°E |  | 1990-luvun alku |  |  |
| 1890–1895 asunto | Eino Leinon asuintalon muistolaatta | Niittykatu 1, Keskusta | Hämeenlinna | 61.0006°N, 24.4628°E |  | 1948 |  |  |
| 1908–1909 Rooman matka | Einon Leinon Rooman asunnon muistolaatta | Leinon asuintalon itäseinällä, Lungotrevere Prati 17 | Rooma | 41.9045°N, 12.473°E |  |  |  |  |
| 1924–1925 asui Impivaarassa | Eino Leinon muistolaatta Impivaarassa | Impivaaran seinä Onnelassa, Rantatie 34 | Tuusula | 60.4259°N, 25.0442°E |  |  |  |  |
| 1926 asunto Nuppulinnassa | Eino Leinon muistolaatta | Jokelan rautatieaseman seinä, Asemanraitti, Jokela | Tuusula | 60.5527°N, 24.9705°E |  | 2017 |  |  |
Muistotalo

Eino Leino -talo Kajaanin Paltaniemellä on Eino Leinon synnyinkodin mukaan tehty muistotalo.
Jarl Pousar

Jarl Gunnar Pousar (26. syyskuuta 1941 Helsinki – 3. huhtikuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen kirjastonhoitaja, kirjojen keräilijä, sukututkija ja kirjailija.
Pousar pääsi ylioppilaaksi 1960 Helsingin Svenska normallyceumista. Hän opiskeli taidehistoriaa Helsingin yliopistossa ja työskenteli samalla Tieteellisten seurojen kirjaston varastomestarina. Pousar suoritti 1970 tieteellisten kirjastojen hoitajan ammattitutkinnon sekä valmistui filosofian kandidaatiksi 1974 ja maisteriksi 1976. Hän toimi Tieteellisten seurojen kirjastonhoitajana 1967–1977 ja sen jälkeen hän toimi Tieteellisen kirjallisuuden vaihtokeskuksen kirjastonhoitajana ja esimiehenä. Pousar oli myös kirjojen keräilijä ja hänellä oli merkittävä kirjakokoelma Vihdissä sijaitsevassa Villa Savonia-talossaan. Pousar oli Bibliofiilien Seuran hallituksen jäsen 1976–1987, Sällskapet Bokvännerna i Finlandin puheenjohtaja 1980–2000 sekä Bibliophilos-lehden päätoimittaja kahdeksan vuoden ajan.
Pousarin harrastuksiin kuului myös sukututkimus. Hän toimitti suomenruotsalaista sukukirjasarjaa Släktbok Ny följd vuodesta 1973 alkaen ja hän oli Suomen Sukututkimusseuran aikakauskirjan Genoksen päätoimittaja 1987–1993.
Jarl Pousarin isoisä oli pankinjohtaja, lintutieteilijä ja keräilijä Volter Pousar.
Teoksia

Dikter : runokokoelma.      Schildt, Helsingfors 1965
Slängkäft : runokokoelma.       Schildt, Helsingfors 1967
Gerknäs glassbruk.      Lojosamfundet, Lojo 1972
Sigler : runokokoelma.   1974
Historiska och litteraturhistoriska studier 1-50 : 1925-1975 : register. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 469.    Helsingfors 1975
Vihdin säästöpankki 1876-1976.   Vihdin säästöpankki, Vihti 1976
Släktbok : ny följd. 2:5 ;  utgiven av Ingegerd Lundén Cronström, Jarl Pousar. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 412.    Helsingfors 1977
Släktbok : ny följd. 3:1 ;  utgiven av Jarl Pousar. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 503:1.    Helsingfors 1982
Muistikuvia Oravalasta : Oravalan sukukokous 19.8.1984, toim. Jarl Pousar.    J. Pousar, Vihti 1984
Släktbok : ny följd. 3:2-3 : Backman, Enckell, Gräsbeck, Hipping ;  utgiven av Jarl Pousar. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 503:2-3.    Helsingfors 1989
Jorma Vallinkoski : Suomen kirjansitojamestarit 1514-1868 / Finlands bokbindarmästare 1514-1868 / Die Buchbindermeister Finnlands 1514-1868 ; toimittanut Jarl Pousar.          Helsingin yliopiston kirjasto, Helsinki 1992
12. Bokvännens bok 8.         Sällskapet Bokvännerna i Finland, Helsingfors 2001
Släktbok : ny följd. 3:4 : Orre, Orraeus, Platan, Plathan, Tujulin ;  utgiven av Jarl Pousar. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 503:4.    Helsingfors 2001
Släktbok : ny följd. 3:5 : Hultin, Hulkovius ;  utgiven av Jarl Pousar. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 503:5.    Helsingfors 2005
Kirjallisuutta

Perälä, Anna: Vackert, vittert, lärt. Jarl Pousars boksamling.  Helsingfors:  Svenska litteratursällskapet i Finland, 2010.  ISBN 978-951-583-214-6
Aiheesta muualla

Jarl Pousars boksamling
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Vatikaani 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Markku Kulmala

| Markku Kulmala |
| --- | --- |
 Markku Kulmala tammikuussa 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. lokakuuta 1958 (ikä 66) Forssa
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  professori, akatemiaprofessori (2004–2009, 2011–2015 ja 2017–2021), tieteen akateemikko (10.3.2017–)
Koulutus ja ura
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  ympäristöfysiikka
Palkinnot:  Suomen tiedepalkinto (2003), Suomen Leijonan I lk:n komentaja (2018), Wihurin kansainvälinen palkinto 2017
Markku Tapio Kulmala (s. 30. lokakuuta 1958 Forssa) on akatemiaprofessori sekä Helsingin yliopiston aerosoli- ja ympäristöfysiikan professori. Hän on ilmakehän koostumusta ja ilmaston muutosta tutkivan kansallisen ja pohjoismaisen huippuyksikön johtaja. Tutkimuksella pyritään löytämään mekanismeja, jotka ovat yhteydessä ilmakehän aerosolihiukkasten syntymiseen, ja kehittämään saatujen tietojen avulla ilmastonmuutosta koskevaa ymmärrystä.
Kulmala oli geotieteiden viitatuin tutkija 1. toukokuuta 2011 tiedemaailman viittauksia seuraavan Thomson ISI Web of Knowledge Essential Science Indicatorsin mukaan. Ylen mukaan vuonna 2020 hän oli ollut seitsemän vuoden ajan maailman siteeratuin tiedemies geotieteiden alalla. Kulmala on ollut kirjoittajana 931:ssä tieteellisissä lehdissä julkaistussa artikkelissa ja hän on mm. 74:n väitöskirjatyön ohjaaja.
Kulmala valmistui Helsingin yliopistosta maisteriksi vuonna 1983; filosofian lisensiaatiksi 1985 ja filosofian tohtoriksi fysiikan alalla vuonna 1988.
Kulmala toimi kansainvälisen ilmakehän ja globaalimuutoksen tutkimusprojektin iLEAPSin puheenjohtajana 2010–2012. Professoriliitto valitsi Kulmalan Vuoden professoriksi 2012.
Professori Kulmala on toiminut akatemiaprofessorina 2004–2009, 2011–2015 ja 2017–2021. Hänet nimitettiin tieteen akateemikoksi 10. maaliskuuta 2017.
Professori Kulmala on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2004, Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 2006  ja Academia Europæan jäsen vuodesta 2012. Hän on myös Kiinan tiedeakatemian jäsen.
Hän on Tukholman, Tarton ja Budapestin yliopistojen kunniatohtori.
Aiheesta muualla

Tiedeykkönen 18.4.2017: Ilmakehätiede on kehittymässä täsmätieteeksi - haastateltavana akateemikko Markku Kulmala (radio-ohjelma, 47 min) (yle.fi)
Kulmala Helsingin yliopiston sivulla
Savela, Sari: Vuoden professorilla jumalasuhde ykkösenä Seurakuntalainen. 20.3.2012.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Tieteilijät:  ORCID  Publons  ResearcherID  zbMATH 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
S/S Lusitania

| S/S Lusitania |
| --- | --- |

Vesillelasku:  12. helmikuuta 1906
Tekniset tiedot
Pituus:  128 m
Leveys:  16 m
SS Lusitania jumissa kivillä 1911.
S/S Lusitania oli portugalilainen linjalaiva. 18. huhtikuuta 1911 Lusitania osui kiviin ja jäi jumiin lähellä Cape Pointia Etelä-Afrikassa. Neljä päivää myöhemmin laiva irtosi kivistä ja upposi noin 30 metrin syvyyteen. Laivaonnettomuudessa oli ollut osallisena 800 henkilöä, joista neljä kuoli, kun heidän pelastusveneensä kaatui. S/S Lusitanian hylystä on sittemmin tullut suosittu sukelluskohde.