stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nygård
Sukunimenä

Börje Nygård (1930–1995), suomalainen jalkapalloilija
Erik Nygård (1815–1901), suomenruotsalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
Jaakko Nygård (1936–2021), suomalainen pesäpalloilija
Jan-Erik Nygård (s. 1948), suomalainen ravivalmentaja
Jeanine Nygård (s. 1991), suomalainen pikajuoksija
Jens Nygård (s. 1978), suomalainen jalkapalloilija
Joakim Nygård (s. 1993), ruotsalainen jääkiekkoilija
Jon-Ivar Nygård (s. 1973), norjalainen poliitikko ja ministeri
Kenneth Nygård (s. 1957), suomalainen tuomari, hovioikeuden presidentti
Kjell Richard Nygård (s. 1978), norjalainen jääkiekkoilija
Linn Nygård (s. 1992), suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja
Marko Nygård (s. 1981), suomalainen pesäpalloilija
Mathias Nygård, suomalainen laulaja, pianisti, nokkahuilun- ja lyömäsoittaja
Michael Brandsegg-Nygård (s. 2005), norjalainen jääkiekkoilija
Mikael Nygård (s. 1966), valtiotieteilijä, amatöörimuusikko ja sosiaalipolitiikan professori
Per Kristian Nygård (s. 1987), norjalainen maastohiihtäjä
Peter Nygård (s. 1943), suomalais-kanadalainen liikemies
Petri Nygård, oik. Petri Laurila (s. 1974), suomalainen rap-artisti
Rainer Nygård (s. 1972), suomalainen kitaristi
Sanna Nygård (s. 1988), suomalainen kolmiloikkaaja
Sven Nygård (s. 1931), suomalainen jazzsaksofonisti
Toivo Nygård (s. 1943), suomalainen historiantutkija
Tomas Nygård (s. 1973), suomalainen jalkapalloilija
Toni Nygård (s. 1974), suomalainen säveltäjä, sanoittaja, sovittaja ja musiikkialan yrittäjä
Torsten Nygård (1919–1992), suomenruotsalainen arkkitehti, kuvittaja ja kirjailija
Wivan Nygård-Fagerudd (s. 1964), suomenruotsalainen laulaja, kulttuuritoimittaja ja yhteiskunta-aktivisti
Paikannimenä

Nygård Ikaalisissa
Nygård Mustasaaressa
Nygård Nykvarnin kunnassa Ruotsissa
Nygård Sipoossa
Nygård Siuntiossa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nygård”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nyhavn

| Nyhavn |
| --- | --- |

Sijainti:  Kööpenhamina
Kaupunginosa:  Indre By
Perustettu:  1671
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nyhavn (suom. Uusi satama) on 1600-luvulta peräisin oleva satama-alue ja viihde-elämän keskus Kööpenhaminassa. Se ulottuu Kongens Nytorvilta satamarantaan, ja sen varrella on vanhoja värikkäitä taloja, baareja, kahviloita sekä ravintoloita. Talo numero 9 on vanhin: se valmistui vuonna 1681. Alue toimii nykyisin perinnesatamana, jossa on esillä historiallisia puulaivoja.
Nyhavn rakennettiin kuningas Kristian V:n aikana. Rakennustyöt teetettiin suurelta osin ruotsalaisilla sotavangeilla. Alue oli pitkään pahamaineinen merimiesten ja prostituoitujen kohtaamispaikka, jossa olut virtasi. Lasten satusetä H. C. Andersen asui 18 vuotta Nyhavnin varrella talossa numero 67.
Nyhavn kultuurissa

Nyhavn on Kööpenhaminan yksi tunnetuimmista alueista. Nyhavnia esitellään Kööpenhaminasta kertoivssa esitteissä, lehtikirjoituksissa ja matkaoppaissa. Nyhavn on ollut historiallisesti tyypillinen satama-alue, jossa on sijainnut kapakoita ja prostituoituja. Nykyisin Nyhavnissa järjestetään joulumarkkinat talvisin. Nyhavnista lähtee myös kanavaristeilyitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nyhavn Wikimedia Commonsissa
PIP

PIP tai pip voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
picture-in-picture, eli kuva kuvassa, tarkoittaa videovirtaa, joka toistetaan television tai laitteen näytön upotetun ikkunan sisällä.
pip, yksi Python-ohjelmointikielen paketinhallintajärjestelmistä.
Partido Independentista Puertorriqueño eli PIP, Puerto Ricon itsenäisyyspuolue.
Luettelo alojensa ensimmäisistä naisista Suomessa

Tämä on luettelo alojensa ensimmäisistä naisista Suomessa.
Oppiarvot ja arvonimet > Ylioppilas

Maria Tschetschulin, 1870
Oppiarvot ja arvonimet > Maisteri

Emma Irene Åström, 1882
Oppiarvot ja arvonimet > Tohtori

Kemisti Lydia Sesemann, filosofian tohtori 1874 (Zürichin yliopisto)
Lääkäri Karolina Eskelin, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1895 (Helsingin yliopisto)
Oppiarvot ja arvonimet > Dosentti

Historioitsija Alma Söderhjelm, 1906
Oppiarvot ja arvonimet > Professori

Historioitsija Alma Söderhjelm, henkilökohtainen professuuri Åbo Akademissa 1927.
Kansanedustaja Lucina Hagman, professorin arvonimi 1928.
Oppiarvot ja arvonimet > Akateemikko

Professori Pirjo Mäkelä, akateemikon arvonimi 2003.
Oppiarvot ja arvonimet > Varatuomari

Inkeri Harmaja, varatuomarin arvo 1930
Oppiarvot ja arvonimet > Kauppaneuvos

Hanna Parviainen, kauppaneuvoksen arvo 1926
Oppiarvot ja arvonimet > Talousneuvos

Ruusu Merikallio, talousneuvoksen arvo 1937
Oppiarvot ja arvonimet > Vuorineuvos

Irja Ketonen, vuorineuvoksen arvo 1980
Oppiarvot ja arvonimet > Teologi

Wendla Ivaska suoritti teologisen loppututkinnon ensimmäisenä naisena 1913
Hilja Walleniuksesta tuli vuonna 1932 ensimmäinen teologisen loppututkinnon suorittanut nainen, joka siirtyi seurakunnan palvelukseen.
Ensimmäiseksi teologian tohtoriksi väitteli Eira Paunu 1952.
Ammatit > Lääkäri

Rosina Heikel, Pohjoismaiden ensimmäinen naislääkäri, suoritti lääketieteen lisensiaatin tutkinnon yksityisesti 1878
Ammatit > Hammaslääkäri

Hedvig Ståhlberg, suoritti hammaslääkärintutkinnon Pietarissa 1887.
Ammatit > Eläinlääkäri

Agnes Sjöberg, Suomen ja ilmeisesti koko Euroopan ensimmäinen naiseläinlääkäri 1913.
Ammatit > Agronomi

Suoma Kyykoski (ent. Nordlund), valmistui agronomiksi Mustialan maatalousopistosta vuonna 1906 tiettävästi ensimmäisenä naisena maailmassa.
Ammatit > Arkkitehti

Signe Hornborg, Suomen ja ilmeisesti Euroopan, mahdollisesti koko maailman ensimmäinen tutkinnon suorittanut naisarkkitehti.
Wivi Lönn, Suomen ensimmäinen naisarkkitehti, joka perusti oman toimiston.
Ammatit > Insinööri

Jenny Markelin (1882–1929) valmistui insinööriksi tie- ja sillanrakennuksen alalta loistavin arvosanoin ja diplomilla kiitettynä 1905.
Ammatit > Merikapteeni

Arja Rauramo, ensimmäinen naispuolinen merikapteeni 1974
Ammatit > Oikeustieteilijä

Agnes Lundell, ensimmäinen naispuolinen kandidaatti 1906
Inkeri Anttila, ensimmäinen naispuolinen tohtori 1946
Ammatit > Korkeakoulun rehtori

Aino Sallinen, Jyväskylän yliopiston rehtori 1991
Ammatit > Pankinjohtaja

Esteri Heikinheimo, 1905
Ammatit > Maanmittari

Sirkka Liakka, ensimmäinen TKK:n maanmittausosastolta valmistunut nainen 1931.
Ammatit > Suurlähettiläs

Tyyne Leivo-Larsson, ensimmäinen naispuolinen suurlähettiläs (Oslo 1958–1965), taustaltaan poliitikko
Riitta Örö, ensimmäinen naispuolinen karriääridiplomaatti suurlähettiläänä (New Delhi 1974–1979)
Ammatit > Toimittaja

Minna Canth, ensimmäinen itsenäisesti työskennellyt suomenkielinen naistoimittaja.
Tekla Hultin, ensimmäinen aikakauslehden päätoimittaja (Isänmaan Ystävä).
Meta Torvalds, ensimmäinen päivälehden päätoimittaja (Åbo Underrättelser).
Ammatit > Upseeri

Toini Mäkelä, suoritti punaupseerikurssin Pietarin kansainvälisessä punaupseerikoulussa vuonna 1921.
Yliluutnantti Titta Lindqvist valmistui ensimmäisenä naisena kadettikurssilta nro 83 vuonna 2000.
Inka Niskanen on ensimmäinen nainen lentolaivueen komentajana ja sotilaslentäjänä sekä ensimmäinen naispuolinen everstiluutnantti.
Ulla Murtomäki, ensimmäinen merivoimissa komentajaksi ylennetty nainen
Ammatit > Tasavallan presidentin adjutantti

Komentajakapteeni Anna Eronen 2022
Ammatit > Mittarilentäjä

Orvokki Kuortti, ensimmäinen mittarilentäjä, helikopterilentäjä, lennonopettaja, Atlantin-ylilentäjä
Ammatit > Lentometeorologi

Aili Nurminen, 1936
Ammatit > Aluemetsänhoitaja

Saara Peiponen nimitettiin vuonna 1956 erivapaustietä ensimmäisenä naisena Suomessa aluemetsänhoitajaksi Haapajärvelle.
Ammatit > Valtakunnansovittelija

Minna Helle ryhtyi hoitamaan valtakunnansovittelijan virkaa vuonna 2015.
Ammatit > Kansliapäällikkö

Kirsti Rissanen toimi oikeusministeriön kansliapäällikkönä 1995–2007.
Kulttuuri > Säveltäjä

Ida Moberg (1859–1947), Suomen ensimmäisen naissäveltäjän tuotantoon kuuluu yli 80 teosta, mukaan lukien sinfonia.
Kulttuuri > Kapellimestari

Jaana Haanterä, kapellimestarin diplomi Sibelius-Akatemiasta 1992
Susanna Mälkki, Helsingin kaupunginorkesterin ylikapellimestari 2016
Kulttuuri > Kirjailija

Christina Regina von Birchenbaum (k. 1651 jälkeen), ensimmäinen naisrunoilija
Carolina Runeberg (1808–1891), omalla nimellään runokokoelman julkaissut naiskirjailija (1855)
Fredrika Wilhelmina Carstens (1808–1888), kirjoitti ensimmäisen Suomessa ilmestyneen romaanin 1840
Theodolinda Hahnsson (1838–1919), ensimmäinen suomen kielellä kirjoittanut naiskirjailija
Kulttuuri > Taiteilija

Margareta Capsia (1682–1759), ensimmäinen Suomessa toiminut naistaidemaalari
Charlotta Malm-Reuterholm (1768–1845), ensimmäinen Suomessa syntynyt naistaiteilija
Kulttuuri > Levyttävä rock-yhtye

Tavaramarkkinat, ensimmäinen oman levyn julkaissut pelkästään naisista koostunut suomalainen rockyhtye.
Kirkko > Diakoni

Amanda Cajander, ensimmäinen suomalainen, joka vihittiin diakonissaksi (1866)
Kirkko > Pappi

Tuulikki Koivunen Bylund vihittiin papiksi Ruotsissa 1971
Kaikkiaan 94 naista vihittiin papeiksi eri puolilla Suomea 6. maaliskuuta 1988 kello 10.
Kirkko > Tuomiorovasti

Marjatta Laitinen, Espoon hiippakunnan tuomiorovasti 2004
Kirkko > Piispa

Irja Askola valittiin Helsingin hiippakunnan piispaksi 3. kesäkuuta 2010.
Kirkko > Urkuri

Anna-Liisa Antilasta tuli vuonna 1952 ensimmäinen vaaleilla virkaan valittu naisurkuri Suomessa, kun hänet valittiin Turun Mikaelinkirkon urkuriksi.
Oikeuslaitos > Nimismies

Dorde Olofintytär, Eurajoen nimismies 1575–1580.
Oikeuslaitos > Valtakunnansyyttäjä

Raija Toiviainen, apulaisvaltakunnansyyttäjä 2016–2018, valtakunnansyyttäjä 2018–
Oikeuslaitos > Hovioikeuden presidentti

Ritva Hyöky, Vaasan hovioikeuden presidentti 1975
Oikeuslaitos > Hallinto- ja oikeusneuvos

Lemmikki Kekomäki, korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos 1956
Maarit Saarni-Rytkölä, korkeimman oikeuden oikeusneuvos 1969
Oikeuslaitos > Korkeimman oikeuden presidentti

Pauliine Koskelo, korkeimman oikeuden johdossa vuosina 2006–2015.
Oikeuslaitos > Eduskunnan oikeusasiamies

Pirkko K. Koskinen, apulaisoikeusasiamiehenä 1988–1995
Riitta-Leena Paunio, oikeusasiamiehenä 2002–2009
Politiikka > Kansanedustaja

Ensimmäisissä eduskuntavaaleissa vuonna 1907 valittiin 19 naista kansanedustajaksi. Heistä yhdeksän oli työväenpuolueen listoilta. Kymmenen oli keskustasta ja oikeistopuolueista.
Sosialidemokraattinen puolue: Ida Aalle-Teljo, Anni Huotari, Mimmi Kanervo, Jenny Nuotio, Maria Paaso-Laine, Hilja Pärssinen, Maria Raunio, Sandra Lehtinen ja Miina Sillanpää
Suomalainen puolue: Eveliina Ala-Kulju, Hedvig Gebhard, Aleksandra Gripenberg, Liisi Kivioja, Hilda Käkikoski ja Iida Vemmelpuu
Nuorsuomalainen puolue: Lucina Hagman ja Alli Nissinen
Ruotsalainen kansanpuolue: Dagmar Neovius
Maalaisliitto: Hilma Räsänen
Politiikka > Kunnanjohtaja

Sirpa Rautio, Uuraisten kunnanjohtaja 19. maaliskuuta 1976
Politiikka > Maaherra

Sylvi Siltanen, 1972. Turun ja Porin läänin maaherra.
Politiikka > Puoluesihteeri

Ulpu Iivari, Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen puoluesihteeri 1987−1991
Politiikka > Puoluejohtaja

Kristiina Halkola, Demokraattisen vaihtoehdon puheenjohtaja 1986–1989
Heidi Hautala, Vihreän liiton puheenjohtaja 1987−1991. Ensimmäinen nainen eduskuntapuolueen puheenjohtajana.
Politiikka > Ministeri

Miina Sillanpää, Tannerin hallituksen (13. joulukuuta 1926 – 17. joulukuuta 1927) apulaissosiaaliministeri (tosin jo vuonna 1918 sisällissodan aikaisessa punaisten hallituksessa eli kansanvaltuuskunnassa oli kaksi naisvaltuutettua, Hilja Pärssinen ja Hanna Karhinen).
Politiikka > Pääministeri

Anneli Jäätteenmäki, 2003
Politiikka > Eduskunnan puhemies

Anna-Liisa Linkola, eduskunnan toinen varapuhemies 1975
Riitta Uosukainen, eduskunnan puhemies 1994–2003
Politiikka > Presidenttiehdokas

Helvi Sipilä, 1982
Politiikka > Tasavallan presidentti

Tarja Halonen, 2000–2012
Muut > Liputettava

Minna Canth, ensimmäinen liputuspäivän saanut nainen, 2007
Nokia C6-00

| Nokia C6-00 |
| --- | --- |
 Nokia C6-00 saksalaisella näppäimistöllä.
Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  huhtikuu 2010
Käyttöverkot:  GSM 850/900/1 800/1 900, WCDMA 900/1 900/2 100
Näyttö:  3,2" resistiivinen kosketusnäyttö
Näytön kuvatarkkuus:  360 × 640 pikseliä
Värien lukumäärä:  16,7 miljoonaa
Suoritin:  ARM11 434 MHz
Muisti:  n. 200 Mt
Kamera:  5Mpix automaattitarkennuksella ja led-salamalla
Radio:  on
Musiikkisoitin:  on
Käyttöjärjestelmä:  Symbian S60 5th Edition
Tiedonsiirto:  Bluetooth, WLAN
Liitännät:  3,5 mm audioliitäntä, MicroUSB-liitäntä, 2 mm latausliitäntä
Muuta:  QWERTY-näppäimistö
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia C6-00 on 13. huhtikuuta 2010 julkistettu Nokian älypuhelin, joka käyttää Symbian S60 5th Edition-käyttöjärjestelmää. Puhelimessa on liukuva QWERTY-näppäimistö. Sen ohjelmisto ja elektroniikka on samankaltainen Nokia N97 Minin kanssa. Nokia C6 ja N97 Mini eroavat toisistaan liukunäppäimistön asennon osalta; C6:ssa liukunäppäimistö on suora ja N97 Minissä taittuva. Eroavaisuuden ansiosta C6-malliin mahtuu neljän rivin täysmittainen QWERTY-näppäimistö, joka tekee puhelimella kirjoittamisesta helpompaa. C6:ssa on viiden megapikselin kamera sekä kakkoskamera videopuheluja varten, mutta siinä ei ole Carl Zeiss -optiikkaa kuten N97 Minissä. 
Kaikki sovellukset ja pelit, jotka on suunniteltu puhelimille, joissa on sama käyttöjärjestelmä (N97, N97 Mini, 5800 Xpressmusic, 5230, 5228) toimivat myös tässä mallissa.
Tietoja > Toimintataajuudet

Nokia C6-00 on nelitaajuuspuhelin, mikä tarkoittaa sitä, että se toimii sekä eurooppalaisissa GSM 900 ja 1800 MHz verkoissa että amerikkalaisissa GSM 850 ja 1900 MHz verkoissa. Se toimii myös 900 ja 1900 MHz sekä uudemmassa 2100 MHz WCDMA-verkossa.
Tietoja > Näyttö

C6-00:ssa on resistiivinen eli painalluksen tunnistava 16 miljoonan värin kosketusnäyttö, jonka resoluutio on 640x360 pikseliä (nHD).
Tietoja > Muistikorttipaikka

C6-00:ssa on MicroSD-muistikorttipaikka, ja muistikorttituki on jopa 16 gigatavun muistikortille. Sisäistä muistia puhelimessa on noin 200 megatavua.
Tietoja > Virtalähde

C6-00:ssa on 1200 milliampeeritunnin litium-ioni-akku.
Tietoja > Hintaluokka

Noin 130-160€
Arvioita

Cnet kritisoi, että “C6-malli kärsii N97-mallin ylijääneistä ominaisuuksista, eikä siinä ole N97:n pelastavaa laitteistoa. Tuloksena on pettymyksen tuottava puhelin, oli hinta mikä hyvänsä.”
Cnet Asia kirjoitti, että huolimatta vanhentuneesta ja hitaasta käyttöjärjestelmästä, se pitää parantuneista yhteysominaisuuksista, reaaliaikaisesta navigoinnista Ovi Kartta -palvelun avulla sekä yleisesti puhelimen mallista.
T3-lehden arvostelussa sanottiin, että ”Nokia C6 on kelpo puhelin, mutta sen vuoksi kukaan tuskin siirtyy käyttämään Symbian-käyttöjärjestelmän puhelinta. C6 on siis Nokian faneja varten, jotka arvostavat tekstiviesti- ja sähköpostiominaisuuksia.” Techradar.com antoi puhelimelle viidestä tähdestä kolme. Sen mukaan puhelimessa on näppäriä sovelluksia ja hieno näyttö, mutta yleinen käytettävyysongelma pilaa vaikutelmaa. Stuff.TV antoi myös puhelimelle kolme tähteä viidestä ja arvioi, että C6 on ”sangen toimiva”, mutta sen teknologia vaikuttaa vanhentuneelta. Electricpig antoi puhelimelle kaksi tähteä ja kehui puhelimen jämäkkää mallia sekä N-sarjalle tuttua tekniikkaa, mutta ei liiemmin hurrannut hitaalle kosketusnäytölle eikä huonolle näppäimien suunnittelulle.
Aiheesta muualla

Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive)
Nokia C6 ominaisuudet
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nokia C6-00 Wikimedia Commonsissa
Nokia C6 Nokian sivuilla (englanniksi)
Nokia C6-00 - Tuki
Oryx ja Crake

| Oryx ja Crake> Oryx and Crake |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Margaret Atwood
Kieli:  Englanti
Genre:  tieteiskirjallisuus
Julkaistu:  2003
Ulkoasu:  sidottu
Suomennos
Suomentaja:  Kristiina Drews
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2003
Ulkoasu:  sidottu
ISBN:  951-1-18818-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Oryx ja Crake (engl. Oryx and Crake) on kanadalaisen kirjailijan Margaret Atwoodin vuonna 2003 ilmestynyt tieteisromaani. Teos ilmestyi suomeksi samana vuonna Otavan kirjasto -sarjassa Kristiina Drewsin kääntämänä. Kirja on Atwoodin Herran tarhurit -romaanin itsenäinen sisarteos. Atwoodin Uusi maa -romaani on jatkoa näille kirjoille.
Aiheesta muualla

Robert J. Sawyer: Atwood's Depressing Future. The Ottawa Citizen 27.4.2003. (englanniksi)
John Clute: Croaked. Scifi.com. (englanniksi)
Cheryl Morgan: Back to the Future. Emerald City, elokuu 2003. (englanniksi)
Toni Jerrman: Oryx ja Crake. Helsingin Sanomat 7.12.2003. (maksullinen artikkeli)
PJK

PJK voi tarkoittaa seuraavia:
PJK, Pirkkalan Jalkapalloklubi, jalkapalloseura
PJK, Pyhäjoen Joki-Kiekko, jääkiekkoseura
PJK, Puunjalostajakilta, Aalto-yliopistossa toimiva ainejärjestö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”PJK”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Odilon Guimarães Moreira

Odilon Guimarães Moreira (s. 9. tammikuuta 1939 Presidente Bernardes) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Caratingan hiippakuntaan 23. tammikuuta 1969 ja nimitettiin Vitórian arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Flumenpiscensen titulaaripiispaksi 4. elokuuta 1999. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Silvestre Luís Scandián, jota avustivat Hélio Gonçalves Heleno ja José Eugênio Corrêa.
Guimarães Moreira sai 22. tammikuuta 2003 nimityksen Itabira-Fabricianon piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 21. helmikuuta 2013.
Olento (novelli)

| Olento> Who Goes There?.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  John W. Campbell
Genre:  Science fiction
Julkaistu:  Elokuu, 1938

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Olento (engl. Who Goes There?) on yhdysvaltalaisen kirjailijan John W. Campbellin vuonna 1938 ilmestynyt tieteisnovelli.
Novellin pohjalta on tehty kolme elokuvaa: Christian Nybyn ohjaama (usein Howard Hawksin nimiin laitettu, Hawks oli toinen elokuvan tuottajista) ’Se’ toisesta maailmasta vuodelta 1951, John Carpenterin ohjaama The Thing – ”se” jostakin vuodelta 1982 ja kaikkein viimeisimpänä Matthijs van Heijningen Jr:n ohjaama The Thing vuodelta 2011, joka on esiosa Carpenterin elokuvalle.
Suomessa Olento on julkaistu muun muassa Outoja tarinoita 3:ssa.
Juoni

Etelämantereella eristyksissä olevan tutkimusaseman retkikunta löytää jään alle hautautuneen avaruusaluksen, joka putosi maahan 20 miljoonaa vuotta sitten. He yrittävät sulattaa jään käyttämällä termiittiräjähdettä, mutta tämä tuhoaakin aluksen. He kuitenkin löytävät aluksen matkustajan jäästä ja uskovat sen etsineen lämpöä ennen jäätymistä. Retkikunta tuo löytämänsä olennon tutkimusasemalla jääkimpaleen sisällä. Jää alkaa sulaa ja herättää hirviön, joka voi omaksua minkä tahansa syömänsä elävän olennon muodon, muistot ja persoonallisuuden, säilyttäen kuitenkin alkuperäisen kehomassansa lisääntymisen varalta. Tutkimusaseman miehistön tietämättä olento tappaa välittömästi aseman fyysikon, miehen nimeltään Connant ja omaksuu tämän muodon. Koska olennon materiasta on vielä lähes 40 kiloa jäljellä, se yrittää seuraavaksi jäljitellä rekikoiraa. Aseman miehistö kuitenkin löytää koiraolennon kesken muodonmuutoksen ja tappaa sen. Patologi Blair, joka oli vaatinut olennon sulattamista jäästä, sekoaa syyllisyydentunteesta ja vainoharhaisuudesta. Hän vannoo tappavansa jokaisen tutkisasemalla pelastaakseen ihmiskunnan, jolloin hänet eristetään lukittuun vajaan. Myös Connant eristetään varotoimenpiteenä ja käytäntöön laitetaan "neljän sääntö", jolloin jokaisen aseman henkilökunnan jäsenen on oltava kolmen muun tarkan valvonnan alaisena.