stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Götajoen vesistö
Vesistöalueen perusrakenne > Keskusjärvi: Vänern

Taulukossa on Vänerniin tulevat joet. Mukana on myös Klarjoki, joka on valittu vesistöalueen pääuoman joeksi. Sen sivujoet esitellään viimeisessä osassa.
| Laskujoen nimi   | Etäisyys Götajoesta (km suusta) | Järvenosan kohta   | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dalbergsån | 29 | Dalbosjön | 110 | 13 | 832 | 3,4,3,1,3,3 |
| Nossan | 34 | Dättern | 100 | 9 | 812 | 3,4,3,1,3,3 |
| Lannaån | 33 | Dättern |  | 0,6 | 66 | 3,4,3,–,3,3 |
| Kämpegårdsån | 31 | Brandsfjorden | 12 | 0,3 | 35 | 3,4,3,1,3,3 |
| Storebergsån | 33 | Dalbosjön | 20 | 0,8 | 90 | 3,4,3,1,3,3 |
| Söneån | 40 | Dalbosjön |  | 0,2 | 31 | 3,4,3,–,3,3 |
| Holmsån | 48 | Dalbosjön |  | 2 | 131 | 3,4,3,–,3,3 |
| Upperudsälven | 55 | Dalbosjön | 135 | 48 | 3 480 | 3,4,3,1,3,3 |
| Forsnäsån | 68 | Dalbosjön |  | 2 | 124 | 3,4,3,–,3,3 |
| Åmålsån | 83 | Åmålsviken |  | 2 | 139 | 3,4,3,–,3,3 |
| Kasenbergsån | 85 | Åmålsviken |  | 0,8 | 60 | 3,4,3,–,3,3 |
| Byälven | 87 | Byviken | 190 | 62 | 4 780 | 3,4,3,1,3,3 |
| Forsviksån | 84 | Dalbosjön |  | 0,4 | 37 | 3,4,3,–,3,3 |
| Averstadån | 84 | Dalbosjön | 16 | 0,3 | 36 | 3,4,3,1,3,3 |
| Lidan | 86 | Kinneviken | 93 | 20 | 2 263 | 3,4,3,1,3,3 |
| Öredalsån | 86 | Kinneviken | 30 | 0,6 | 72 | 3,4,3,1,3,3 |
| Råmmån | 85 | Kinneviken | 35 | 0,8 | 102 | 3,4,3,1,3,3 |
| Sjöråsån | 81 | Kinneviken |  | 2 | 242 | 3,4,3,–,3,3 |
| Tidan | 100 | Mariestadssjön | 187 | 20 | 2 184 | 3,4,3,1,3,3 |
| Friaån | 114 | Värmlandsjön |  | 2 | 190 | 3,4,3,–,3,3 |
| Götan kanava | 114 | Värmlandsjö | 191 | 0,7 | 911 | 3,4,3,1,3,3 |
| Gullspångsälven | 125 | Åråsviken | 8 | 69 | 5 040 | 3,4,3,1,3,3 |
| Visman | 125 | Kolstrandsviken | 35 | 2 | 233 | 3,4,3,1,3,3 |
| Varnan | 147 | Varnumsviken |  | 2 | 157 | 3,4,3,–,3,3 |
| Ölman | 147 | Ölmeviken |  | 3 | 202 | 3,4,3,–,3,3 |
| Glumman | 148 | Arnöfjärden |  | 2 | 146 | 3,4,3,–,3,3 |
| Alsterälven | 141 | Sätterholmsfjärden | 50 | 4 | 357 | 3,4,3,1,3,3 |
| Klarjoki | 142 | Sätterholmsfjärden | 460 | 181 | 11 799 | 3,4,3,1,3,3 |
| Norsälven | 134 | Åsfjorden | 179 | 59 | 4 166 | 3,4,3,1,3,3 |
| Malsjöån | 142 | Borgviksjön |  | 0,6 | 57 | 3,4,3,–,3,3 |
| Borgvikeälven | 142 | Borgviksjön | 65 | 11 | 886 | 3,4,3,1,3,3 |
| Tarmsälven | 132 | Ekholmssjön |  | 1 | 128 | 3,4,3,–,3,3 |
Lähteet: 1 = ruotsinkielisestä wikipediasta, 2 = tieto saatu SMHI:n verkkopalvelusta etsimällä sieltä joen tiedot, 3 = tieto saatu SMHI:n karttatietopalvelusta (lähde Modeldata ), 4 = mitattu kartasta (ei tarkka arvo )
Vesistöalueen perusrakenne > Yläjuoksu: Klarjoen valuma-alue

| Klarjoen pääuoman osuudet> nimi | Klarjoen pääuoman osuudet> pituus (km) |
| --- | --- |
jokisuisto: 4
Klarjoki: 21
Forhagan voimala: 
Klarjoki: 14
Dejeforsenin voimala: 
Klarjoki: 37
Munkforsenin voimala: 
Klarjoki: 19
Skymnäsforsenin voimala: 
Klarjoki: 2
Forshultin voimala: 
Klarjoki: 4
Krakerudin voimala: 
Klarjoki: 9
Skogaforsenin voimala: 
Klarjoki: 4
Edsforsenin voimala: 
Klarjoki: 145
Höljen voimala: 
Höljessjön: 13
Ruotsin ja Norjan raja: 
Trysilelva: 3
Lutufalletin voimala: 
Trysilelva: 15
Sagnfossenin voimala: 
Trysilelva: 57
Håen: 1
Trysilelva: 1
Sennsjøen: 3
Femundselva: 43
Galtsjøen: 5
Isteren: 4
Gløta: 3
Femunden: 50
Røa: 6
Nedre ja Øvre Roasten: 4
(lyhyt vesistöreitti): 8
Rogen: 
Lähteet: 1 = 
Klarjoki alkaa Galtsjøenistä ja laskee Vänerniin. Pääuoman lähdejärveksi on tässä valittu Rogen, jonka laskupuro seuraa vesireittiä Galtsjøeniin. Myös Rogenillä on tunturipuroja, mutta niitä ei käsitellä tässä. Pääuoman eri osuudet on lueteltu oheisessa laajennettavassa taulukossa.
| Sivu-uoman nimi   | Yhtyy Klarjokeen (km suusta) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gravån | 14 | Klarjoki |  | 0,5 | 49 | 1,1,1,–,2,2 |
| Kvarntorpsån | 28 | Klarjoki |  | 2 | 226 | 1,1,1,–,2,2 |
| Tångån | 31 | Klarjoki |  | 0,6 | 57 | 1,1,1,–,2,2 |
| Skiljen | 36 | Klarjoki |  | 4 | 293 | 1,1,1,–,2,2 |
| Rannån | 65 | Klarjoki |  | 1 | 89 | 1,1,1,–,2,2 |
| Enån | 81 | Klarjoki |  | 0,7 | 54 | 1,1,1,–,2,2 |
| Lovisebergsälven | 95 | Klarjoki |  | 1 | 106 | 1,1,1,–,2,2 |
| Uvån/Årosälven | 103 | Klarjoki | 90 | 23 | 1 670 | 1,1,1,4,2,2 |
| Noret | 111 | Klarjoki |  | 3 | 229 | 1,1,1,–,2,2 |
| Halgån | 147 | Klarjoki |  | 6 | 327 | 1,1,1,–,2,2 |
| Värån | 176 | Klarjoki |  | 2 | 139 | 1,1,1,–,2,2 |
| Fämtan | 201 | Klarjoki |  | 5 | 287 | 1,1,1,–,2,2 |
| Likan | 217 | Klarjoki |  | 2 | 112 | 1,1,1,–,2,2 |
| Lettan | 244 | Klarjoki |  | 0,3 |  | 1,1,1,–,2,– |
| Tossan | 250 | Klarjoki |  | 7 | 470 | 1,1,1,–,2,2 |
| Höljan | 272 | Klarjoki |  | 4 | 282 | 1,1,1,–,2,2 |
| Varån | 279 | Höljessön |  | 6 | 409 | 1,1,1,–,2,2 |
| Havsvallen | 282 | Höljessön |  | 0,7 | 52 | 1,1,1,–,2,2 |
| Lutua/Lötån | 291 | Trysilelva |  | 2 | 153 | 1,1,1,–,2,2 |
| Grøna | 397 | Trysilelva |  |  | 627 | 3,3,3,–,–,5 |
| Kålåa | 310 | Trysilelva |  |  |  | 3,3,3,–,–,– |
| Hundselbekken | 378 | Trysilelva |  |  |  | 3,3,3,–,–,– |
| Flena | 382 | Trysilelva | 36 |  | 193 | 3,3,3,5,–,5 |
| Elta | 389 | Trysilelva |  |  | 195 | 3,3,3,–,–,5 |
| Engera | 403 | Trysilelva | 49 | 17 | 401 | 3,3,3,5,5,5 |
| Sølna | 458 | Femundselva |  |  | 395 | 3,3,3,–,–,5 |
| Sømåa | 469 | Isteren |  |  | 492 | 3,3,3,–,–,5 |
| Tufsinga | 502 | Femunden |  |  |  | 3,3,3,–,–,– |
| Mugga | 526 | Femunden |  |  |  | 3,3,3,–,–,– |
Lähteet: 1 = , 2 = , 3 = , 4 = Uvån, 5 = norjankieleisestä wikipediasta
Vesivoimaa

Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 1 587 patoa, joista 77,4 % säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 5 232 miljoonaa kuutiometriä.
Götajoen pääuomassa on neljä vesivoimalaitosta: Lilla Edet, Olidan, Hojum ja Vargön. Vesistön sivu-uomissa on vielä 150 voimalaa lisää. Ne on lueteltu kahdessa osassa:
Götajoen sivu-uomat:
Gårdaånissa on Heden ja Skiltorp,
Mölndalsånissa on Bugärde,
Slumpånissa on Sjuntorp, Gullered Såg och Kvarn ja Kalltorp,
Sollumsånissa on Sollum,
Säveånissa on Jonsered, Hedefors, Hillefors, Floda, Solveden, Källafors, Ängatorp, Lagmansholm, Vårgårda Kvarn, Hjultorp, Finnatorp, Melltorp, Greva Såg, Ljurs kvarn, Långareds Kvarn, Tollered, Torska, Lida ja Landa Kvarn,
Torskogbäckenissä on Thorskogs slott ja
Västerlandaånissa on Röds Kraft.
Vänernin valuma-alueen joissa:
Alsterälvenissa on Alster, Alstrum, Blombacka ja Hulteby,
Borgviksälvenissa on Borgvik,
Segmoälvenissa on Segmon,
Borgviksälvenissa on Ekebol,
Byälvenissa on Sandån,
Dalbergsånissa on Åsebro,
Forsånissa on Fors ja Fors övre Kvarn,
Glummanissa on Annefors,
Gullspångsälvenissa on Gullspång, Åtorp ja Degerfors,
Holmsånissa on Ingribyn,
Klarjoessa on Forshaga, Deje, Munkfors, Skymnäsforsen, Forshult, Krakerud, Skoga, Edsforsen, Höljes, Letten, Tåsan, Brattfall (Halgå), Forshults Kvarn, Mölnbacka, Dömle, Äggsjön (Eggsjön) ja Näckån,
Lidanissa on Härjevad, Brokvarns Kraft, ST Halla, Ruta Kvarn, Lidaborg, Brotorps kvarn, Tråvadsbro, Skogsbo, Stoms kvarn, Bruse, Kvarnö, Qvissle, Snipebro Qvarn ja Pure Kvarn,
Mariedalsånissa on Dalakvarn,
Norsälvenissa on Edsvalla ja Frykfors,
Nossanissa on Forshalls El, Forshalls bygglager, Främmestad, Herrljunga Kvarn, Hudene kvarn, Trollabo, Hårda Kvarn, Kulla Kvarn, Sibbarp Kvarn ja Ljunga Kvarn,
Sjöerissa on Lindåsen,
Tidanissa on Mariestads kvarn, Katrinefors Bruk, Trilleholm, Ullervad, Tidavad, Vads kvarn, Kvarntorp, Tidan (Lunne), Moholm, Armeneby, Bällefors, Hönsa, Åreberg, Brokvarn, Blikstorp, Annefors Nedre, Annefors, Kullö, Madängs Kvarn, Brokvarn, Öjaforsen, Kyrkekvarn, Ryfors Bruk nedre, Ryfors Bruk övre, Fröjered ja Bergabon,
Upperudsälvenissa on Upperud, Håverud, Dingelvik, Långed, Billingsfors, Bengtsfors, Lennartsfors, Töcksfors, Töcksmark, Östervallskog, Hånsfors, Mölneruds Kraft, Skåpafors, Sulemon, Krokfors, Karlsfors, Snarkil, Svarttjärns kvarn, Taxviken, Laxarby ja Rävmarken,
Vismanissa on Blaxmo, Jonsbol Kvarn ja Jonsbols Gård,
Vitlandaånissa on Strömsfors, Hwitlanda (Vitlanda), Hannebol Nedre, Hannebol Övre ja Käppesjö,
Åmålsånissa on Nygård, Korsbyn, Kallskog ja Hanefors,
Ölmanissa on Norra Hult ja Träfors, ja
Österbosjönissa on Snäcke.
Voimaloiden yhteisteho on 797,5 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 3 286 gigawattituntia.
Space Metal

Space Metal voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Space Metal, UFOn albumi
Space Metal, Star Onen albumi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Space Metal”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sinä ja minä

| ”Sinä ja minä” Dingo |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Nimeni on Dingo
 Julkaistu: tammikuu 1984
 Tuottaja(t): Pave Maijanen
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Fazer Finnlevy
Listasijoitukset
  3. (maaliskuu 1984)
Dingon muut singlet
|   | ”Sinä ja minä” 1984 | ”Levoton Tuhkimo” 1984 |
Sinä ja minä on Dingon läpimurtokappale ja ensimmäinen singlejulkaisu vuodelta 1984. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo, joka näytettiin Levyraadissa, ja kappale voitti levyraadin. Singlen B-puolella on kappale ”Lakatut varpaankynnet”. Single julkaistiin vuonna 2004 uudelleen CD-muodossa. Vuoden 2004 painos on sisällöltään täysin sama kuin alkuperäinen, vuoden 1984 versio.
Singlen kansi on ainoa, jossa ei ole käytössä virallista Dingo-logoa sekä ainoa yhtyeen 1980-luvun levynkansista, jossain jollain jäsenistä (Pete Nuotio) on viikset. Neumann pyysi kuvausten jälkeen Nuotiota ajamaan viiksensä.
Single nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 3.
Kappaleet > Alkuperäinen julkaisu

Sinä ja minä
Lakatut varpaankynnet
Kappaleet > Vuoden 1999 PROMO-julkaisu

Vuonna 1999 julkaistiin kokoelmalevy Parhaat, jonka johdosta julkaistiin PROMO-single radioasemien soitettavaksi.
Sinä ja minä
Jokainen aamu
Kokoonpano

Pertti Neumann ‎– laulu
Jonttu Virta ‎– kitara
Jarkko Eve ‎– basso, laulu
Pete Nuotio ‎– koskettimet
Juha Seittonen ‎– rummut
Cover-versiot

Negative on levyttänyt kappaleen "Sinä ja minä" promolevyllään vuonna 2008.
Jari Sillanpää on levyttänyt kappaleen marraskuussa 2012 ilmestyneelle kokoelmalevylle Vain elämää.
SoX (tietokoneohjelma)

| SoX> Kehityshistoria |
| --- | --- |
Vakaa versio:  14.4.2 (22. helmikuuta 2015)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  äänenkäsittelyohjelmisto
Lisenssi:  GNU General Public License
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
SoX eli Sound eXchange on ohjelmisto äänen käsittelyyn. Ohjelmistolla voi muuttaa äänitiedostoja tiedostomuodosta toiseen. Ohjelmistolla voi lisätä tiedostoihin efektejä, yhdistää eri äänilähteitä ja se voi toimia useilla alustoilla myös äänisoittimena sekä tallentimena.
Ohjelmisto on julkaistu useille alustoille (muun muassa Linux, Mac OS X ja Windows) ja se tukee useita eri tiedostomuotoja.
Historia

Ohjelmisto on ollut olemassa 5. kesäkuuta 1991 lähtien, jolloin Lance Norskog aloitti sen ja julkaisi usenet-ryhmässä alt.sources lyhytikäisellä nimellä AUX (Aural eXchange). Norskog teki viimeisen virallisen julkaisunsa vuonna 1995, jonka jälkeen Chris Bagwell aloitti bugikorjauksilla sekä lisäsi tukea äänen toistamiseen ja tallentamiseen Linuxilla ja Sunin tietokoneilla. Bagwell aloitti omien versioiden julkaisun vuonna 1996.
Aiheesta muualla

SoX - Sound eXchange | Documentation (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
15 Awesome Examples to Manipulate Audio Files Using Sound eXchange (SoX) (englanniksi)
Sint Maartenin jalkapallomaajoukkue

Sint Maartenin jalkapallomaajoukkue edustaa Sint Maartenia miesten jalkapallon kansainvälisissä otteluissa. Sitä hallinnoi Sint Maartenin jalkapalloliitto. Se kuuluu maanosaliittoon CONCACAFiin, mutta ei kansainväliseen jalkapalloliitto FIFAan. Se ei ole koskaan päässyt CONCACAF Gold Cupin lopputurnaukseen. Caribbean Cupin lopputurnaukseen Sint Maarten pääsi vuonna 1993, jolloin se jäi lohkovaiheeseen.
Menestys arvokisoissa > CONCACAF Gold Cup

1991 – Ei osallistunut
1993–1998 – Karsiutui
2000 – Vetäytyi
2002–2003 – Ei osallistunut
2005 – Vetäytyi
2007–2015 – Ei osallistunut
Menestys arvokisoissa > Caribbean Cup

1989–1990 – Karsiutui
1991 – Ei osallistunut
1992 – Karsiutui
1993 – Lohkovaihe
1994–1997 – Karsiutui
1998 – Ei osallistunut
1999 – Vetäytyi
2001 – Ei osallistunut
2005 – Vetäytyi
2007–2014 – Ei osallistunut
Sounder

| Sounder |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Martin Ritt
Käsikirjoittaja:  Lonne Elder III
Tuottaja:  Robert B. Radnitz
Säveltäjä:  Taj Mahal
Kuvaaja:  John A. Alonzo
Leikkaaja:  Sidney Levin
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  University Press of Mississippi
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix
Kesto:  105 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sounder on Martin Rittin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1972. Se perustuu William H. Armstrongin samannimiseen palkittuun romaaniin, joka on suomennettu nimellä Pitkä matka (Otava 1971). 1930-luvun lamavuosien Louisianaan sijoittuva tarina kertoo pesukarhuja metsästävän afroamerikkalaisen vuokraviljelijän ja tämän teinipojan suhteesta isän joutuessa vankilaan varastettuaan ruokaa. ”Sounder” on heidän metsästyskoiransa.
Perheen äitiä näyttelee Cicely Tyson, joka oli roolistaan ehdolla parhaan naispääosan Oscar- ja Golden Globe -palkintoihin. Hän voitti kategoriansa kriitikkojärjestö National Society of Film Criticsin katselmuksessa. Myös isän roolin tekevä Paul Winfield oli ehdolla Oscarin saajaksi, ja elokuva sai Oscar-ehdokkuuden myös parhaan sovitetun käsikirjoituksen ja parhaan elokuvan kategorioissa. Poikaa näyttelevä Kevin Hooks oli Golden Globe -gaalassa ehdolla vuoden parhaaksi miestulokkaaksi. Bluesmuusikko Taj Mahal oli Bafta-palkintoehdokkaana elokuvan musiikista. Elokuva valittiin vuonna 2021 Yhdys­valtojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteetti­sesti, historialli­sesti tai kulttuuri­sesti merkittäviä amerikkalais­elokuvia. American Film Institute valitsi vuonna 2006 sata kaikkien aikojen innostavinta elokuvaa, ja Sounder sijoittui sijalle 61.
Olli Alho kirjoitti Helsingin Sanomissa vuonna 1974 monien pitävän Sounderia siihen asti parhaana yhdysvaltalaisen ”mustan elokuvan” edustajana: ”Elokuvan tekee erityisen arvokkaaksi se, että se täysin välttää ne vanhat kaavamaisuudet, joiden historiaa mustan elokuvan historia näihin vuosiin asti on ollut, ja kykenee tällä tavoin kertomaan sekä mustille että valkoisille sellaisia asioita joita elokuva ei ole mustasta Amerikasta tähän mennessä useinkaan pystynyt esittämään.” Muita samantyylisiä elokuvia 1970-luvun taitteesta ovat Jules Dassinin Kiristyvä kierre (1968), Gordon Parksin The Learning Tree – vuosi elämästäni (1969) ja Sidney Poitier’n Buck ja tappajasaarnaaja (1972).
Sounderia ei ole esitetty Suomessa teattereissa, televisiossa eikä videolla. Sen sijaan vuonna 1976 valmistunut, kyläkoulun rakentamisesta kertova jatko-osa Sounder, Part 2 esitettiin Yle TV1 -kanavalla elokuussa 1996 nimellä Pitkä matka. Sekin perustuu Armstrongin tarinaan.
Aiheesta muualla

Sounder Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Slovenian kansallispuolue

| Slovenian kansallispuolue> Slovenska nacionalna stranka |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  17. maaliskuuta 1991
Johto:   Zmago Jelinčič Plemeniti (pj.) 
Ideologia:   slovenialainen nationalismi  kansalliskonservatismi  oikeistopopulismi  talousnationalismi  EU-kriittisyys 
Poliittinen kirjo:  oikeisto, äärioikeisto
Toimisto:  Ljubljana, Slovenia
Kansalliskokous:  3 / 90
EU-parlamentti:  0 / 8
Kunnanvaltuusto:  14 / 2 750
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan kansallisten liikkeiden liitto
Kotisivu:  www.sns.si
Infobox OKNimi-testi OK: 
Slovenian kansallispuolue (sloveeniksi Slovenska Nacionalna Stranka, SNS) on slovenialainen kansallismielinen ja äärioikeistolainen puolue, jota johtaa Zmago Jelinčič Plemeniti. Puolue tunnetaan EU-kriittisyydestään ja vastustaa Slovenian liittymistä sotilasliitto Natoon. Se vastustaa myös Slovenian toisen maailmansodan tapahtumien historiallista revisionismia ja on jossain määrin myötätuntoinen entiselle Jugoslavian hallitukselle Josip Broz Titolle.
Suomalainen tonttukirja

| Suomalainen tonttukirja |
| --- | --- |
Kirjailija:  Mauri Kunnas
Kuvittaja:  Mauri Kunnas
Kansitaiteilija:  Mauri Kunnas
Kieli:  suomi
Julkaistu:  1979
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Suomalainen tonttukirja on Mauri Kunnaksen tekemä vuonna 1979 ilmestynyt kirja. Ennen kirjaa Kunnas teki vuonna 1977 ensimmäisen piirrossarjansa Tontut.
Kirjan pohjalta tehtiin myös musiikkialbumi Välikaton Feetun tonttulevy, joka julkaistiin vuonna 1985.
Sovitus

Sovitus voi tarkoittaa:
Yleissanana

sovitus, musiikissa uuden esitysversion luominen olemassa olevasta sävellyksestä
sovitus, kristinuskossa Jumalan ja ihmisen välisen suhteen harmoniaan saattaminen
sovitus eli dramatisointi, kaunokirjallisen teoksen muokkaaminen esitettävään muotoon kuten näytelmäksi tai elokuvaksi
sovitus, radiotekniikan signaalin eteneminen siirtolinjassa (jokaisessa siirtolinjan liitoskohdassa on aina epäsovitusta, joka saa osan signaalista heijastumaan takaisin)
sovitus, vaatteiden kokeileminen eli sovittaminen ylle
Erisnimenä

Sovitus, brittiläinen draamaelokuva vuodelta 2007
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sovitus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suomalainen vaara

Suomalainen vaara (norj. den finske fare) tarkoittaa Norjassa ennen toista maailmansotaa vallinnutta uhkakuvaa, jonka mukaan Suomi voisi muodostua sotilaalliseksi vaaratekijäksi Pohjois-Norjalle.
Suomalaisen vaaran pelkoa provosoi ensin Suomen asema Venäjän suuriruhtinaskuntana, sitten Suur-Suomi-ajatuksen leviäminen itsenäisessä Suomessa ja kylmän sodan aikana Suomen läheiset suhteet Neuvostoliittoon. Suur-Suomea ajavat tahot sisällyttivät joissain tapauksissa tavoittelemansa Suur-Suomen alueeseen myös alueita Pohjois-Norjan Ruijasta. Muun muassa tämän vuoksi Norjan valtio ei ollut varma Pohjois-Norjassa asuvien suomalaistaustaisten ihmisten lojaalisuudesta Norjan valtiolle.
Suomalaista vaaraa käytettiin perusteena kveeneihin, Pohjois-Norjan suomenkieliseen vähemmistöön, kohdistuvalle syrjinnälle ja sulauttamispolitiikalle, jolla suomalaisuus pyrittiin kitkemään pois Norjasta. Samanlaista sulauttamispolitiikkaa kohdistettiin saamelaisiin. Mukana oli myös paljon ajan skandinavismille ja germanismille tyypillistä suomalaisiin kohdistuvaa rasismia.[lähde? ] Suomalaisia ja saamelaisia pidettiin suomalais-ugrilaisten kieltensä vuoksi ”alemman” mongolidisen rodun edustajina.
”Suomalaisella vaaralla” oli myös konkreettisia vaikutuksia. Kveenin kielen käyttöä ja opetusta pyrittiin vähentämään. Valtio tilasi Pohjois-Norjassa asuville kveeniä puhuville ihmisille norjalaisia aikakauslehtiä. Myös useiden Suomeen johtavien teiden rakentaminen Pohjois-Norjassa keskeytettiin.[lähde? ]
Slovenian miesten lentopallomaajoukkue

| Slovenia |
| --- | --- |
Maanosaliitto:  CEV
Valmentaja:  Alberto Giuliani
Kapteeni:  Tine Urnaut
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Slovenian miesten lentopallomaajoukkue edustaa Sloveniaa lentopallon kansainvälisissä otteluissa. Sen sijoitus maailmanrankingissa on 17:s (lokakuussa 2018). Se on pelannut Euroopan-mestaruuskilpailuissa yhdeksän kertaa ja saavuttanut hopeaa vuosina 2015 ja 2019 sekä pronssia vuoden 2023 EM-kisoissa. Maailmanmestaruuskilpailuihin Slovenia selviytyi ensimmäisen kerran vuoden 2018 kisoihin.
Slovenia pääsi EM-kisoihin ensimmäisen kerran vuonna 2001, jolloin kisat pelattiin Ostravassa, Tšekissä. Se hävisi kaikki viisi alkulohkon otteluaan: Tšekille 1–3, Bulgarialle 0–3, Slovakialle 2–3, Venäjälle 0–3 ja Alankomaille 0–3.
Vuoden 2007 EM-kisoissa Venäjällä Slovenia hävisi avausottelussaan Espanjalle 1–3. Toisessa ottelussaan Slovenia hävisi Slovakialle jälleen avauserän voiton jälkeen lukemin 1–3. Alkulohkon viimeisessä ottelussaan Slovenia hävisi Ranskalle 0–3 ja sijoittui lohkonsa ja koko turnauksen viimeiseksi – lopullinen sijoitus oli 16:s. Joukkueen parhaat pistemiehet kisoissa olivat Mitja Gasparini ja Alan Komel. Passarina pelasi Rok Satler. Joukkuetta valmensi Ksela Iztok.
Vuoden 2009 EM-kisoissa Turkissa Slovenia hävisi Espanjalle ja Slovakialle eräluvuin 0–3 sekä Kreikalle lukemin 1–3 eikä selviytynyt alkulohkostaan jatkoon.
Vuoden 2011 EM-kisoissa Itävallassa joukkue selvisi alkulohkosta jatkoon hävittyään Serbialle ja voitettuaan Itävallan ja Turkin. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella se hävisi Suomelle erin 2–3. Slovenia sijoittui yhdeksänneksi.
Vuoden 2013 EM-kisoissa Tanskassa Slovenia voitti avausottelussaan hallitsevan Euroopan mestarin Serbian erin 3–1. Tappiot Suomelle ja Alankomaille samoin lukemin pudottivat joukkueen lohkonsa viimeiseksi ja ulos jatkopeleistä. Joukkueen sijoitus oli kolmastoista.
Vuoden 2015 EM-kisoissa Bulgariassa ja Italiassa Slovenian lentopallomaajoukkue saavutti hopeaa. Tuolloin joukkue eteni loppuotteluun saakka, jossa se hävisi Ranskalle eräluvuin 3–0. Alkulohkossa Slovenia hävisi Puolalle ja Belgialle sekä voitti vain Valko-Venäjän mutta pudotuspeleissä se kukisti Alankomaat 3–0, Puolan 3–2 sekä välierissä Italian 3–1. Joukkueen valmentajana oli italialainen Andrea Giani.
Vuoden 2017 EM-kisoissa Slovenia selviytyi yhdellä voitolla alkulohkostaan jatkoon ja voitti neljännesvälierissä Puolan 3–0. Puolivälierissä tuli tappio Venäjälle lukemin 0–3 ja Slovenian lopullinen sijoitus oli seitsemäs.
MM-kilpailuissa 2018 Slovenia voitti kolme viidestä ensimmäisen kierroksen ottelustaan sekä yhden kolmesta toisen kierroksen ottelustaan. Lopputuloksissa se sijoittui 12:nneksi.
EM-kilpailuissa 2019 Slovenia saavutti hopeaa. Se voitti puolivälierissä Venäjän ja välierissä Puolan mutta hävisi loppuottelussa Serbialle 1–3.
EM-kilpailuissa 2023 Slovenia saavutti pronssia. Slovenia voitti Ranskan pronssiottelussa erin 3–2.
Stephen Macht

Stephen Macht vuonna 1981
Stephen Robert Macht (s. 1. toukokuuta 1942 Philadelphia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa Kauhukopla, Graveyard Shift – yövuoro ja Amityville 1992 – aika on tullut, sekä televisiosarjoissa Columbo ja Highlander. Myös hänen poikansa Gabriel Macht on näyttelijä.
Aiheesta muualla

Stephen Macht – IMDb
Steve Miller

Steve Miller tarkoittaa seuraavia:
Steve Miller, yhdysvaltalainen muusikko
Steve Miller Band, yhdysvaltalainen yhtye
Steve Miller, yhdysvaltalainen taiteilija
Steve Miller, yhdysvaltalainen urheilija
Steve Miller, yhdysvaltalainen liikemies
Steve Miller, yhdysvaltalainen kolumnisti
Steve Miller, yhdysvaltalainen kosketinsoittaja
Steve Miller, yhdysvaltalainen kirjailija
Steve Miller, yhdysvaltalainen musiikkituottaja
Steve Miller, yhdysvaltalainen jääkiekkotuomari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Steve Miller”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Stephen Mangan

| Stephen Mangan |
| --- | --- |
 Stephen Mangan vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. toukokuuta 1968 (ikä 56)
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Stephen Mangan (s. 16. toukokuuta 1968) on brittiläinen näyttelijä. Hänet tunnetaan Guy Secretanin roolista televisiosarjassa Vikatikki.
Mangan valmistui Cambridgen yliopistosta ja Royal Academy of Dramatic Artista. Hän on naimisissa näyttelijäkollegansa Louise Delameren kanssa. He saivat ensimmäisen lapsensa, pojan, lokakuussa 2007.
Mangan on esiintynyt myös teatterissa ja elokuvissa. Jälkimmäisten joukossa on Festival (2005).
Aiheesta muualla

Stephen Mangan Internet Movie Databasessa. (englanniksi)