Luettelo Rooman keisareista
Sotilaskeisarit

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Maximinus Thrax   Imperator Caesar Gaius Julius Verus Maximinus Germanicus maximus Augustus  | noin 172 – huhtikuu 238 | helmikuu 235 – huhtikuussa tai 24. kesäkuuta 238 | Maximinus oli ensimmäinen niin sanotuista sotilaskeisareista. Sotilaat murhasivat Severus Alexanderin ja huusivat Maximinuksen keisariksi. Maximinuksen kolmivuotinen hallituskausi koostui pääasiassa sotaretkistä. Senaattorit vihasivat Maximinusta ja kun Gordianus julistautui keisariksi, hän sai heti senaatin tuen. Gordianuksen kapinan kukistuttua senaatti nimitti Pupienuksen ja Balbinuksen keisareiksi. Lopulta Maximinuksen omat sotilaat murhasivat hänet. |
|  | Gordianus I   Imperator Caesar Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus Augustus  | noin 158 – 20. (?) tammikuuta 238 | 1. (?) tammikuuta 238 – 20. (?) tammikuuta 238 | Gordianus oli Africa-provinssin maaherrana, kun hän kapinoi Maximinus Thraxia vastaan. Senaatti asettui heti Gordianuksen puolelle. Gordianus kärsi kuitenkin tappion Maximinuksen kannattajia vastaan ja teki itsemurhan. |
|  | Gordianus II   Imperator Caesar Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus Augustus   | noin 192 – 20. (?) tammikuuta 238 | 1. (?) tammikuuta 238 – 20. (?) tammikuuta 238 | Julistautui keisariksi isänsä Gordianus I:n kanssa. Hän kuoli taistelussa Maximinus Thraxin kannattajia vastaan. |
|  | Pupienus   Imperator Caesar Marcus Clodius Pupienus Maximus Augustus  | 164 – toukokuu 238 | helmikuu – toukokuu 238 tai  22. huhtikuuta – 29. heinäkuuta 238 | Gordianus I:n kapinan jälkeen senaatti valitsi keisareiksi Pupienuksen ja Balbinuksen. Pupienus oli aikaisemmin toiminut muun muassa kaupunkiprefektinä ja hän oli epäsuosittu kansan keskuudessa. Hän sai tehtäväkseen kerätä armeijan ja kukistaa Maximinuksen, joka aikoi hyökätä Italiaan. Maximinus kuoli kuitenkin ennen kuin armeijat ehtivät kohdata. Palattuaan Roomaan pretoriaanikaartin sotilaat surmasivat Pupienuksen ja Balbinuksen. |
|  | Balbinus   Imperator Caesar Decimus Caelius Calvinus Balbinus Augustus  | kuoli toukokuussa 238 | helmikuu – toukokuu 238 tai  22. huhtikuuta – 29. heinäkuuta 238 | Gordianus I:n kapinan jälkeen senaatti valitsi keisareiksi Pupienuksen ja Balbinuksen. Balbinus jäi Roomaan samalla kun Pupienus lähetettiin sotimaan Maximinusta vastaan. Roomassa syttyi kuitenkin lähes sisällissota plebeijien ja sotilaiden välillä. Lopulta pretoriaanit surmasivat Pupienuksen ja Balbinuksen. |
|  | Gordianus III   Imperator Caesar Marcus Antonius Gordianus Pius Felix Augustus   | 20. tammikuuta 225 tai 226 – helmikuu 244 | 9. toukokuuta tai 29. heinäkuuta 238 –  helmikuu 244 | Gordianus III oli Gordianus I:n tyttärenpoika. Epäsuosittujen Balbinuksen ja Pupienuksen aikana hänestä tehtiin caesar. Kun sotilaat murhasivat Balbinuksen ja Pupienuksen, pretoriaanit ja senaatti julistivat Gordianuksen keisariksi. Gordianus III kuoli sotaretkellä Persiassa, joko taistelussa tai sairauteen. |
|  | Sabinianus    |  | 240 | Gordianuksen noustua keisariksi eräs Sabinianus julistautui keisariksi Africassa. Hänet kukistettiin kuitenkin pian. |
|  | Philippus I Arabs   Imperator Caesar Marcus Julius Philippus Augustus Parthicus Adiabenicus Persicus maximus Parthicus maximus | noin 204 – syyskuu 249 | helmikuu 244 – syyskuu 249 | Philippuksesta tuli pretoriaaniprefekti Gordianus III:n aikana. Gordianuksen kuoltua Persian sotaretkellä Philippus julistautui keisariksi. Vuonna 249 Tonavan joukot kapinoivat ja julistivat Deciuksen keisariksi. Philippus kuoli seuranneessa taistelussa. |
|  | Jotapianus   Imperator Caesar M. F. Ru. Iotapianus Augustus | kuoli kesällä 249 | 248 – kesällä 249 | Julistautui keisariksi idässä. Hän väitti olevansa sukua Severus Alexanderille tai Aleksanteri Suurelle (mikä viittaisi hänen kuuluneen Commagenen hallitsijasukuun). Kannattajat surmasivat hänet. |
|  | Pacatianus   Imperator Tiberius Claudius Marinus Pacatianus pius felix Augustus | kuoli 248 | huhtikuussa 248 | Pacatianus julistautui keisariksi Moesiassa. Kannattajat surmasivat hänet. |
|  | Silbannacus   Imperator Mar. Silbannacus Augustus |  | 240-luku | Tunnetaan vain yhdestä kolikosta. |
|  | Sponsianus    |  | 240-luku | Tunnetaan vain yhdestä, mahdollisesti väärennetystä, kolikosta. |
|  | Philippus II    | 238–249 | Kesällä 247–249 | Philippus Arabsin poika. Augustukseksi vuonna 247, jolloin hän oli noin kymmenvuotias. Kun pretoriaanit saivat kuulla Philippuksen kuolleen, he surmasivat Philippus II:n. |
|  | Decius   Imperator Caesar Gaius Messius Quintus Trajanus Decius Augustus Dacicus maximus Germanicus maximus | noin 195 – kesäkuu 251 | syyskuu 249 – kesäkuu 251 | Decius oli entinen konsuli, jonka Philippus Arabs lähetti Tonavan rintamalle, jonka joukot kapinoivat. Sotilaat julistivat kuitenkin Deciuksen keisariksi ja tämä kukisti seuranneessa taistelussa Philippuksen. Kuoli taistelussa gootteja vastaan. |
|  | Herennius Etruscus   Imperator Caesar Quintus Herennius Etruscus Messius Decius Augustus | noin 220/230 – kesäkuu 251 | vuoden 251 alku – kesäkuu 251 | Deciuksen poika, jonka tämä nosti hallitsijakumppanikseen. Kuoli taistelussa isänsä kanssa. |
|  | Hostilianus   Imperator Caesar Gaius Valens Hostilianus Messius Quintus Augustus  | syntymäaika tuntematon – heinäkuu 251 | kesäkuu 251 – heinäkuu 251 | Deciuksen toinen poika. Deciuksen ja Herenniuksen kuoltua Trebonianus Gallus julistautui keisariksi. Hostilianus kuoli kuitenkin ruttoon pian tämän jälkeen. |
|  | Trebonianus Gallus   Imperator Caesar Gaius Vibius Trebonianus Gallus Augustus  | noin 206 – elokuu 253 | kesäkuu 251 – elokuu 253 | Deciuksen ja Herennius Etruscuksen kuoltua taistelussa sotilaat huusivat Trebonianus Galluksen keisariksi. Trebonianus Gallus teki pojastaan Volusianuksesta caesarin. Sotilaat murhasivat Trebonianuksen ja Volusianuksen, kun Aemilianus julistautui keisariksi ja marssi Italiaan. |
|  | Volusianus   Imperator Caesar Gaius Vibius Volusianus Pius Felix Invictus Augustus |  | heinäkuu 251 – elokuu 253 | Trebonianus Galluksen poika, josta tämä teki caesarin kesäkuussa 251 ja augustuksen heinäkuussa 251. Sotilaat murhasivat Volusianuksen ja Trebonianus Galluksen, kun Aemilianus julistautui keisariksi ja marssi Italiaan. |
|  | Uranius   L. Julius Aurelius Sulpicius Severus Uranius Antoninus Augustus |  | 253–254 | Zosimuksen mukaan Uranius kapinoi Gallienuksen hallituskauden aikana. Eräs toinen Uranius kapinoi Elagabaluksen hallituskaudella. Numismaattisten todisteiden mukaan Uraniuksen usurpaatio tapahtui vuosina 253–254. |
|  | Aemilianus   Imperator Caesar Marcus Aemilius Aemilianus Augustus  | 207 – lokakuu 253 | elokuu 253 – lokakuu 253 | Kun Aemilianus julistautui keisariksi Moesiassa, sotilaat murhasivat Trebonianus Galluksen. Aemilianuksen päästyä Roomaan senaatti julisti hänet myös keisariksi. Gallus oli pyytänyt apua Valerianukselta, joka johti joukkoja Galliassa ja Germaniassa. Aemilianus marssia Valerianusta vastaan, mutta sotilaat murhasivat hänet ennen ratkaisevaa taistelua. |
|  | Valerianus   Imperator Caesar Publius Licinius Valerianus Germanicus maximus Augustus  | noin 200–262 | elokuu 253 – heinäkuu 260 | Julistautui keisariksi Trebonianus Galluksen kuoltua. Sotilaiden murhattua Aemilianuksen senaatti hyväksyi Valerianuksen keisariksi. Hän nimitti poikansa Gallienuksen hallitsijakumppanikseen. Valerianus jäi persialaisten vangiksi vuonna 260 ja kuoli vankeudessa. |
|  | Gallienus   Imperator Caesar Publius Licinius Egnatius Gallienus Augustus Germanicus maximus Dacicus maximus | noin 213 – syys-lokakuu 268 | lokakuu 253 – syys-lokakuu 268 | Valerianus nimitti poikansa Gallienuksen aluksi caesariksi ja pian myös hallitsijakumppanikseen. Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi moni yritti kaapata vallan itselleen. Historia Augustua kertookin ”kolmestakymmenestä tyrannista”. Vakavin kapina oli kuitenkin Galliassa, jossa niin sanottu Gallian keisarikunta irtaantui Rooman valtakunnasta omaksi valtakunnakseen. Myös Palmyran valtakunta irtautui Gallienuksen aikana Rooman vallasta. Kaikesta tästä huolimatta Gallienus hallitsi 15 vuoden ajan ennen kuin eräät salaliittolaiset murhasivat hänet. |
|  | Saloninus   Imperator Caesar Cornelius Licinius Saloninus Valerianus Pius Felix Invictus | noin 242 – syksy 260 | 260 | Gallienuksen toiseksi vanhin poika. Hänet nimitettiin caesariksi Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi. Saloninus lähti kukistamaan usurpaattori Postumusta, mutta joutui piiritetyksi Colonia Agrippinaan. Saloninus julisti itsensä augustukseksi, koska uskoi saavansa kaupungin asukkaiden tuen, mutta lopulta kaupungin asukkaat tappoivat hänet. |
|  | Ingenuus   |  |  |  |
|  | Regalianus   |  |  |  |
|  | Macrianus Major   |  | heinäkuu 260 – syksyllä 261 | Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi sotilaat halusivat Macrianuksen keisariksi, mutta tämä piti itseään liian vanhana, joten hän julisti poikansa Macrianus Minorin ja Quietuksen keisareiksi. Aureolus kukisti Macrianuksen taistelussa syksyllä 261, minkä jälkeen sotilaat tappoivat hänet ja Macrianus Minorin. |
|  | Macrianus Minor   |  | Heinäkuu 260 – syksyllä 261 | Macrianus Majorin poika ja Quietuksen veli. Sotilaat murhasivat hänet sen jälkeen, kun hän ja Macrianus Major olivat hävinneet taistelun Gallienuksen kenraalia Aureolusta vastaan. |
|  | Quietus   |  | Heinäkuu 260 – syksyllä 261 | Macrianus Majorin poika ja Macrianus Minorin veli. Macrianusten kuoltua Quietus menetti vallan idässä ja pakeni Ballistan kanssa Emesaan, jonka asukkaat murhasivat hänet. |
|  | Ballista   |  | 261 | Valerianuksen ja Macrianus Majorin pretoriaaniprefekti. Historia Augustan mukaan hän julistautui keisariksi Quietuksen kuoltua, mutta tämä on luultavasti kirjoittajan keksintö. Palmyran Odaenathus antoi teloittaa hänet. |
|  | Piso   |  | 261 | Marcianus lähetti hänet kukistamaan Achaean maaherraa Valensia. Julistautui keisariksi vuonna 261, mutta Valensin sotilaat tappoivat hänet. |
|  | Valens Thessalonicus   |  | 261 | Valens oli aluksi uskollinen Gallienukselle. Kun Macrianus lähetti Pison kukistamaan häntä, Valensin sotilaat julistivat hänet keisariksi. Lopulta sotilaat kuitenkin murhasivat Valensin. |
|  | Mussius Aemilianus   |  | 262 | Aemilianus oli Egyptin prefekti, joka tuki aluksi Macrianusta, mutta julistautui lopulta itse keisariksi. |
|  | Memor   |  | 262 | Macrianuksen kannattaja Egyptissä. Tämän kukistuttua hän julistautui ehkä keisariksi. |
|  | Aureolus   |  | 268 | Aureolus oli Gallienuksen ratsuväen päällikö. Gallienus lähetti tämän kukistamaan Gallian keisarikuntaa, mutta Aureolus liittoutui Gallian keisarin Postumuksen kanssa ja julistautui lopulta itse keisariksi. Gallienus alkoi piirittää Aureolusta Milanossa, mutta hänet murhattiin ennen kuin piiritys saatiin päätökseen. Aureolus antautui tämän jälkeen uudelle keisarille Claudius Gothicukselle, joka teloitutti hänet. |
|  | Claudius II Gothicus   Imperator Caesar Marcus Aurelius Claudius Augustus Germanicus maximus Gothicus maximus Parthicus maximus | 10. toukokuuta 214 – syyskuu 270 | syys-lokakuu 268 – syyskuu 270  | Murhattuaan Gallienuksen sotilaat huusivat Claudiuksen keisariksi. Hän kuoli ruttoon vuonna 270. |
|  | Censorinus   |  | 269–270 | Censorinuksen kapina mainitaan vain Historia Augustassa. Hänen kerrotaan julistautuneen keisariksi, mutta joutuneen sotilaidensa murhaamaksi. |
|  | Quintillus   Imperator Caesar Marcus Aurelius Claudius Quintillus  | syntymäaika tuntematon – syyskuu 270 | syyskuu 270 | Claudius Gothicuksen veli. Julistautui keisariksi saatuaan kuulla veljensä kuolleen, mutta kun saapui tieto, että myös Aurelianus oli julistautunut keisariksi, sotilaat murhasivat hänet. |
|  | Aurelianus   Imperator Caesar Lucius Domitius Aurelianus Augustus Germanicus maximus Goticus maximus Dacicus maximus Parthicus (Persicus?) maximus Arabicus maximus Palmyrenicus maximus Armeniacus (?) Adiabenicus (?) Carpicus maximus Restitutor orbis | 9. syyskuuta 214 – syyskuu 275 | syyskuu 270 – syyskuu 275 | Aurelianus oli Claudius Gothicuksen ratsuväen komentaja. Claudius Gothicuksen kerrotaan kuollessaan nimittäneen Aurelianuksen seuraajakseen. Hän liitti Gallian ja Palmyran jälleen Rooman valtapiiriin. Hänen henkivartijansa murhasivat hänet. |
|  | Domitianus   |  | Noin 270/271 | Julistautui keisariksi aivan Aurelianuksen hallituskauden alussa. Mahdollisesti sama Domitianus, joka kukisti Macrianus Majorin vuonna 261. |
|  | Felicissimus   |  | 271 | Kapinoi Aurelianusta vastaan, mutta ei ehkä julistautunut keisariksi. Useat senaattorit ja ritarisäädyn edustajat liittyivät Felicissimuksen kapinaan, mikä aiheutti suuria ongelimia Aurelianukselle. |
|  | Firmus   |  | 273 | Firmus oli Palmyran hallitsijan Zenobian ystävä, joka aloitti kapinan Aleksandriassa. Hän ei julistautunut keisariksi, ja hänen nimissään lyödyt kolikot on todettu väärennöksiksi. |
|  | Septimius   |  | 271/272 | Septimius julistautui keisariksi Dalmatiassa, mutta hänen sotilaansa tappoivat hänet pian. |
|  | Urbanus   |  | 271/272 | Septimius kapinoi Aurelianusta vastaan, mutta hän saattaa olla fiktiivinen. |
|  | Ulpia Severina  Ulpia Severina Pia Felix Augusta |  | 275 | Aurelianuksen kuoltua kesti noin kolme kuukautta ennen kuin Tacitus julistettiin keisariksi. Tämän interregnumin aikana Rooman valtakuntaa johti Aurelianuksen leski Ulpia Severian. |
|  | Marcus Claudius Tacitus   Imperator Caesar Marcus Claudius Tacitus Gothicus maximus Augustus  | noin 200 – heinäkuu 276 | joulukuu 275 – heinäkuu 276 | Aurelianuksen murhan jälkeen sotilaat ja senaatti valitsivat keisariksi 75-vuotiaan entisen konsulin Tacituksen. Hänet murhattiin kuitenkin pian. |
|  | Florianus   Imperator Gaius Marcus Annius Florianus Augustus  | – syyskuu 276 | heinäkuu 276 – syyskuu 276 | Florianus oli Tacituksen veli tai velipuoli ja hänen pretoriaaniprefektinsä. Tacituksen kuoleman jälkeen Florianus julistautui keisariksi. Pian myös Probus julistautui keisariksi ja Florianus lähti kukistamaan tätä, mutta sotilaat ehtivät murhata Florianuksen ennen ratkaisevaa taistelua. |
|  | Probus   Imperator Caesar Marcus Aurelius Probus Augustus Gothicus maximus Germanicus maximus Parthicus Persicus maximus Medicus maximus | 19. elokuuta 232 – elokuu 282  | heinäkuu 276 – elokuu 282 | Sotilaat huusivat hänet keisariksi Tacituksen kuoleman jälkeen. |
|  | Bonosus   |  | 280 | Julistautui keisariksi Germaniassa, mutta hirtti itsensä ennen taistelua Probusta vastaan. |
|  | Julius Saturninus   |  | 281 | Julistautui keisariksi Syyriassa, mutta sotilaat murhasivat hänet. |
|  | Carus   Imperator Caesar Marcus Aurelius Carus Augustus Germanicus maximus Persicus Parthicus maximus | noin 250 – syyskuu 283 | keväällä 283 – syyskuu 283 | Probuksen pretoriaaniprefekti. Hän kapinoi Probusta vastaan tai julistautui keisariksi vasta tämän kuoltua. Eri lähteiden mukaan hän joko kuoli sairauteen, salamaniskuun tai hänet murhattiin. Koska hänen pojastaan tuli keisari, hän luultavasti kuoli luonnollisesti. |
|  | Carinus   Imperator Caesar Marcus Aurelius Numerianus Augustus Germanicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus  | 250 – syyskuu 285 | keväällä 283 – syyskuu 285 | Caruksen vanhin poika. Hänen isänsä teki hänestä hallitsijakumppaninsa vuonna 283. Numerianuksen hallitsijakumppani. Eräs hänen upseereistaan murhasi hänet. |

|  | Numerianus   Imperator Caesar Marcus Aurelius Carinus Augustus Germanicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus | noin 254 – marraskuu 284 | elokuu 283 – marraskuu 284 | Caruksen nuorin poika ja Carinuksen hallitsijakumppani. Kuoli epäselvissä olosuhteissa, ehkä sairauteen. |