stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen urheilu 1999
Jääkiekko

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 1.–16.5. Norjassa Suomi saavutti hopeaa hävittyään ensimmäisessä loppuottelussa Tšekille 1–3, voitettuaan toisen loppuottelun varsinaisen peliajan 4–1 mutta hävittyään jatkoajalla äkkikuolemamaalilla. Välierissä Suomi voitti Ruotsin. Suomalaisista puolustaja Jere Karalahti sekä hyökkääjät Teemu Selänne ja Saku Koivu valittiin kisojen tähdistöjoukkueeseen. Koivu oli kisojen paras pistemies neljällä maalillaan ja 12 syöttöpisteellään.
Naisten maailmanmestaruuskilpailut pelattiin 8.–14.3. Espoossa ja Vantaalla. Suomi saavutti pronssia voitettuaan pronssiottelussa Ruotsin 8–2.
Jere Lehtinen voitti joukkueensa Dallas Starsin mukana 19.6. ratkenneen Stanley Cupin. Hänestä tuli kaikkien aikojen neljäs suomalainen Stanley Cup -voittaja.
Saku Koivu valittiin lokakuussa NHL-seuransa Montreal Canadiensin kapteeniksi.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Turun Palloseura, hopeaa sai Helsingin IFK ja pronssille sijoittui Hämeenlinnan Pallokerho.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti espoolainen Blues, hopeaa sai jyväskyläläinen JyP HT ja pronssille sijoittui Tampereen Ilves.
Jääpallo

Maailmanmestaruuskilpailuissa 30.1.–7.2. Arkangelissa, Venäjällä Suomi saavutti hopeaa voitettuaan välierissä Ruotsin 6–2 mutta hävittyään loppuottelussa Venäjälle 0–5.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti porilainen Narukerä, joka voitti loppuottelussa Tornion Palloveikot 8–4. Pronssille sijoittui Warkauden Pallo -35.
Karate

Euroopan-mestaruuskilpailuissa 21.–23.5. Kreikassa Petri Toivanen saavutti hopeaa alle 60-kiloisten sarjassa ja Sari Laine pronssia alle 53-kiloisissa. Laineelle tämä oli hänen uransa 21. EM-mitali.
Keilailu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 18.11.–1.12. Abu Dhabissa, Arabiemiirikunnissa Suomi voitti kultaa triokilpailussa joukkueella Antti-Pekka Lax, Lasse Lintilä ja Ari Halme. Kimmo Lehtonen ja Petri Mannonen saavuttivat hopeaa parikilpailussa sekä Ari Halme pronssia henkilökohtaisessa kilpailussa. Suomalaisnaisten paras sijoitus oli seitsemäs sija joukkuekilpailussa.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Kouvolan Kouvot, hopeaa sai Espoon Honka ja pronssille sijoittui turkulainen Piiloset.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Forssan Alku, hopeaa sai espoolainen Tapiolan Honka ja pronssille sijoittui Vantaan Pussihukat.
Käsipallo

Miesten käsipallomaajoukkueen uudeksi päävalmentajaksi nimettiin 25.1. Jan Källman.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Grankulla IFK, hopeaa sai karjaalainen BK-46 ja pronssille sijoittui turkulainen HC Dennis.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen Sparta, hopeaa sai toinen helsinkiläisseura Dicken ja pronssille sijoittui Helsingin IFK.
Lentopallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti varkautelainen Keski-Savon Pateri, hopeaa sai kuopiolainen KuPS-Volley ja pronssille sijoittui rovaniemeläinen Napapiirin Palloketut.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Euran Raiku, hopeaa sai Valkealan Kajo ja pronssille sijoittui Hämeenlinnan Tarmo.
Lumilautailu

FIS:n maailmanmestaruuskilpailuissa 13.–17.1. Berchtesgadenissa, Saksassa Timo Aho saavutti lumikourussa pronssia.
ISF:n maailmanmestaruuskilpailuissa 25.–31.1. Val di Solessa, Italiassa parhaiten sijoittuneet suomalaiset olivat Satu Järvelä viidentenä lumikourussa, Joni Vastamäki kahdeksantena paripujottelussa, Aleksi Litovaara yhdeksäntenä lumikourussa ja Petra Ahonen kymmenentenä cross racingissa.
Melonta

Maailmanmestaruuskilpailuissa 24.–29.8. Milanossa, Italiassa Kimmo Latvamäki sijoittui kajakkiyksiköissä neljänneksi, Mikko Keso ja Kalle Mikkonen kajakkikaksikoissa viidenneksi, Lauri Palmroth, Panu Kanniainen, Pete Pitkänen ja Marko Vasenius kajakkinelosissa viidenneksi sekä Anne Rikala ja Jenni Honkanen kajakkikaksikoissa yhdeksänneksi, kaikki 200 metrin matkalla.
Moottoripyöräily

Enduron maailmanmestaruussarjassa Juha Salminen voitti kultaa kaksitahtisten 125-kuutioisten luokassa, Petteri Silván kaksitahtisten 250-kuutioisissa ja Vesa Kytönen nelitahtisten 250-kuutioisissa. Kari Tiainen saavutti hopeaa nelitahtisten yli 500-kuutioisten luokassa ja Mika Ahola pronssia kaksitahtisten 250-kuutioisissa. Suomi voitti 13.–18.9. Portugalissa joukkueiden maailmanmestaruuden miehistöllä Samuli Aro, Mika Ahola, Jani Laaksonen, Vesa Kytönen,  Kari Tiainen ja Petri Pohjamo.
Motocrossin maailmanmestaruussarjan 500-kuutioisten luokassa Miska Aaltonen sijoittui kuudenneksi ja saavutti ensimmäisen osakilpailuvoittonsa 29.8. Kouvolassa.
Moottoriveneily

F1-maailmanmestaruussarjassa Pertti Leppälä saavutti pronssia.
Paini

Maajoukkueen uudeksi päävalmentajaksi valittiin 7.11. Seppo Yli-Hannuksela.
Kreikkalais-roomalaisen painin maailmanmestaruuskilpailuissa 23.–26.9. Ateenassa, Kreikassa Marko Asell sijoittui alle 85-kiloisten sarjassa viidenneksi.
Kreikkalais-roomalaisen painin Euroopan-mestaruuskilpailuissa 13.–16.5. Sofiassa, Bulgariassa Marko Yli-Hannuksela sijoittui alle 76-kiloisten sarjassa kuudenneksi sekä Tero Katajisto alle 54-kiloisissa, Marko Isokoski alle 58-kiloisissa ja Ari Härkänen alle 69-kiloisissa seitsemänneksi.
Painonnosto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 21.–28.11. Ateenassa, Kreikassa Karoliina Lundahl sijoittui kuudenneksi alle 75-kiloisten sarjassa.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 14.–18.4. La Coruñassa, Espanjassa Karoliina Lundahl saavutti pronssia alle 75-kiloisten sarjassa.
Pesäpallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Kiteen Pallo -90, hopeaa sai Hyvinkään Tahko ja pronssille sijoittui Jyväskylän Kiri. Runkosarjan voittanut Sotkamon Jymy hävisi puolivälierissä Pattijoen Urheilijoille.
Hyvinkään Tahkon Simo Eerikäinen nousi 27.7. pääsarjan kaikkien aikojen lyöjätilaston ykköseksi ohittaessaan 527 juoksua lyöneen Seppo Uusi-Oukarin.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Siilinjärven Pesis, hopeaa sai Oulun Lippo ja pronssille sijoittui Vihdin Pallo.
Naisten Itä–Länsi-ottelun 3.7. Sotkamossa voitti Itä jaksoin 1–0 (5–1, 0–0).
Miesten Itä–Länsi-ottelun 4.7. Sotkamossa voitti Itä jaksoin 2–0 (11–7, 2–0).
Poliisin esitutkinta sopupeliskandaalista valmistui 17.6. ja syytteeseen pantavaksi esitettiin 360 henkilöä. Pesäpalloliitto määräsi 1.7. kaikkiaan 68 pelaajaa ja toimihenkilöä eripituisiin pelikieltoihin.
Pikaluistelu

Sprinttimaailmanmestaruuskilpailuissa 20.–21.2. Calgaryssa, Kanadassa Janne Hänninen sijoittui yhteispisteissä kahdeksanneksi Suomen-ennätyspistein 141,040. Ensimmäisenä päivänä hän luisteli Suomen-ennätyksen 500 metrillä (35,41) ja 1 000 metrillä (1.10,04) ja paransi toisena päivänä 1 000 metrin ennätyksen aikaan 1.10,00.
Matkakohtaisissa maailmanmestaruuskilpailuissa 12.–14.3. Heerenveenissä, Alankomaissa Janne Hänninen sijoittui kymmenenneksi 500 metrillä ja 21:nneksi 1 000 metrillä.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailuissa 18.–28.2. Ramsaussa, Itävallassa Suomi oli mitalitilastossa toinen neljällä kulta- ja kahdella hopeamitalillaan. Maastohiihtäjä Mika Myllylä voitti kultaa perinteisen tyylin 10 kilometrillä ja 50 kilometrillä sekä vapaan tyylin 30 kilometrillä. Lisäksi hän saavutti hopeaa takaa-ajokilpailussa. Jari Isometsä sijoittui takaa-ajossa neljänneksi ja Suomen miesten joukkue viestissä viidenneksi. Naishiihtäjät sijoittuivat viestissä 11:nneksi ja paras henkilökohtainen sijoitus oli Satu Salosen 14. sija perinteisen tyylin 30 kilometrillä. Yhdistetyn joukkuekilpailussa Jari Mantila, Tapio Nurmela, Samppa Lajunen ja Hannu Manninen voittivat kultaa. Lajunen saavutti yhdistetyn normaalikilpailussa hopeaa ja sprintissä Manninen sijoittui neljänneksi sekä Lajunen viidenneksi. Mäkihyppääjä Janne Ahonen sijoittui neljänneksi niin molemmissa henkilökohtaisissa kilpailuissa kuin joukkuekilpailussakin.
Maastohiihdon maailmancupissa 1998–1999 Mika Myllylä sijoittui yhteispisteissä kolmanneksi.
Mäkihypyn maailmancupissa 1998–1999 Janne Ahonen sijoittui yhteispisteissä toiseksi.
Yhdistetyn maailmancupissa 1998–1999 Hannu Manninen sijoittui yhteispisteissä toiseksi ja Samppa Lajunen viidenneksi.
Keski-Euroopan mäkiviikolla 1998–1999 Janne Ahonen voitti kokonaiskilpailun. Hän sijoittui toiseksi Garmisch-Partenkirchenin, Innsbruckin ja Bischofshofenin osakilpailuissa.
Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 15.7. STT:n päätoimittaja Kari Väisäsen ja toimittaja Johanna Aatsalo-Sallisen julkisesta herjauksesta ehdollisiin vankeusrangaistuksiin, sakkoihin sekä vahingonkorvauksiin hiihtäjä Jari Räsäselle ja useille Hiihtoliiton johtohenkilöille tammikuun 1998 dopinguutisoinnista. Tuomiosta valitettiin hovioikeuteen.
Purjehdus

2.4 mR-luokan maailmanmestaruuskilpailuissa Tom Björndahl voitti kultaa ja Marko Dahlberg saavutti hopeaa.
Laser-luokan Euroopan-mestaruuskilpailuissa Roope Suomalainen saavutti pronssia.
Mini-transat-yksinpurjehduksessa Atlantin yli loka-marraskuussa Ari Huusela sijoittui 13:nneksi matkaan lähteneiden 70 purjehtijan joukossa.
Pyöräily

Maastopyöräilyn maailmanmestaruuskilpailuissa 18.–19.9. Åressa, Ruotsissa Katja Repo saavutti alamäkiajossa hopeaa.
Miesten Espanjan ympäriajossa 4.–26.9. Joona Laukka sijoittui 42:nneksi.
Naisten Italian ympäriajossa 1.–12.7. Pia Sundstedt sijoittui kuudenneksi. Hän voitti kymmenennen etapin.
Naisten Ranskan ympäriajossa 10.–22.8. Pia Sundstedt sijoittui 13:nneksi ja Sanna Lehtimäki 31:nneksi.
Ratsastus

Kenttäratsastuksen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 16.–19.9. Luhmühlenissä, Saksassa Piia Pantsu sijoittui Uppercut-ratsullaan neljänneksi.
Raviurheilu

Raviohjastajien maailmanmestaruuskilpailuissa 12.–19.11. Sydneyssä, Australiassa Jorma Kontio saavutti hopeaa.
Kolmivuotiaiden lämminveristen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 23.10. Tampereella voittaja oli Ahti Antti-Roikon ohjastama BWT Magic.
Kuninkuusraveissa 31.7.–1.8. Porissa kuninkuuden voitti Kaarlo Ahokkaan ohjastama Viesker ja kuningatartittelin Heikki Parviaisen ohjastama I.P. Sukkula.
Rullakiekko

Rullakiekon SM-liiga pelataan ensimmäisen kerran
Salibandy

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 9.–15.5. Borlängessä, Ruotsissa Suomi voitti kultaa. Joukkue voitti välierissä Ruotsin 3–2 ja loppuottelussa Sveitsin 3–1.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Espoon Oilers, hopeaa sai Vantaa Floorball Team ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Viikingit.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Vantaa Floorball Team, hopeaa sai helsinkiläinen Tapanilan Erä III ja pronssille sijoittui Helsingin IFK.
Suunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 2.–8.8. Invernessissä, Skotlannissa Kirsi Boström voitti kultaa ja hänen siskonsa Johanna Asklöf saavutti pronssia normaalimatkalla. Naisten viestissä Reeta-Mari Kolkkala, pikamatkalla neljänneksi sijoittunut Sanna Nymalm, Boström ja Asklöf saavuttivat hopeaa. Miesten pikamatkalla Juha Peltola saavutti hopeaa ja Janne Salmi pronssia ja Jani Lakanen sijoittui vielä neljänneksi. Miesten viestissä Lakanen, Peltola, Mikael Boström ja Salmi saavuttivat hopeaa.
Avoimissa Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa 4.–6.6. Trondheimissa, Norjassa Liisa Anttila saavutti naisten pikamatkalla hopeaa ja Mikael Boström sijoittui miesten pikamatkalla neljänneksi.
Tiomilassa 24.–25.4. Enköpingissä, Ruotsissa Pargas IF voitti naisten viestin kokoonpanolla Ingela Mattsson, Yvonne Gunell, Hanna Heiskanen, Sanna Nymalm ja Eija Koskivaara. Miesten viestissä Kangasala SK sijoittui toiseksi.
Jukolan viestissä 12.–13.6. Eurajoella Tampereen Pyrintö voitti Venlojen viestin kokoonpanolla Riina Kuuselo, Satu Vesalainen, Annika Viilo ja Liisa Anttila ja seuraaviksi sijoittuivat Kalevan Rasti ja Liedon Parma. Miesten viestissä oululainen SK Pohjantähti oli parhaana suomalaisjoukkueena toinen.
Taitoluistelu

Maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 22.–28.3. Helsingin Hartwall Areenassa. Alisa Drei sijoittui naisten yksinluistelussa 14:nneksi ja Markus Leminen miesten yksinluistelussa 24:nneksi. Jäätanssissa Suomea edusti pari Pia-Maria Gustafsson / Antti Grönlund.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 25.–30.1. Prahassa, Tšekissä Alisa Drei sijoittui naisten yksinluistelussa yhdeksänneksi ja Sanna-Maija Wiksten 23:nneksi. Jäätanssissa Pia-Maria Gustafsson ja Antti Grönlund sijoittuivat 25:nneksi.
Tanssiurheilu

Ammattilaisten latinalaistanssien maailmanmestaruuskilpailuissa 30.–31.10. Tokiossa, Japanissa Jukka Haapalainen ja Sirpa Suutari-Jääskö saavuttivat hopeaa.
Ammattilaisten latinalaistanssien Euroopan-mestaruuskilpailuissa 21.11. Blackpoolissa, Englannissa Jukka Haapalainen ja Sirpa Suutari-Jääskö saavuttivat hopeaa.
Ammattilaisten latinalaistanssien British Openissa 3.6. Blackpoolissa, Englannissa Jukka Haapalainen ja Sirpa Suutari-Jääskö voittivat mestaruuden kolmannen kerran.
Amatöörien latinalaistanssien Euroopan-mestaruuskilpailut käytiin 12.6. Espoossa. Jussi Väänänen ja Katja Koukkula sijoittuivat seitsemänneksi.
Uinti

Lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailuissa 1.–4.4. Hongkongissa, Kiinassa Jani Sievinen voitti kultaa 100 metrin sekauinnissa ja sijoittui viidenneksi 200 metrin sekauinnissa. Jere Hård oli neljäs 50 metrin perhosuinnissa, selkäuimari Anu Koivisto kuudes 50 metrillä sekä seitsemäs 100 metrillä ja 200 metrillä ja Marja Päivinen seitsemäs 100 metrin perhosuinnissa.
Pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 23.7.–1.8. Istanbulissa, Turkissa Jukka Piekkanen saavutti ensimmäisenä suomalaisena uimahyppääjänä arvokisamitalin sijoittumalla kolmen metrin ponnahduslautakilpailussa pronssille. Jani Sievinen saavutti pronssia 200 metrin sekauinnissa. Anu Koivisto sijoittui 50 metrin selkäuinnissa kuudenneksi ja 100 metrin selkäuinnissa kahdeksanneksi.
Lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 9.–12.12. Lissabonissa, Portugalissa Jere Hård saavutti pronssia 50 metrin perhosuinnissa. Tero Välimaa sijoittui 50 metrin perhosuinnissa seitsemänneksi ja 100 metrin perhosuinnissa kahdeksanneksi. Vesa Hanski oli 200 metrin perhosuinnissa viides ja 100 metrin sekauinnissa kuudes. Anu Koivisto sijoittui 100 metrin selkäuinnissa viidenneksi ja 200 metrin selkäuinnissa kuudenneksi. Marja Päivinen sijoittui 50 metrin perhosuinnissa kahdeksanneksi. Suomen miesten joukkue oli 4 × 50 metrin sekauintiviestissä viides.
Voimanosto

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 20.–23.5. Thistedissa, Tanskassa hopealle ylsivät Raija Koskinen alle 48-kiloisten sarjassa ja Eeva Nikander alle 56-kiloisissa sekä pronssille Anna-Liisa Prinkkala alle 44-kiloisissa, Pirjo Savola alle 56-kiloisissa ja Katariina Nokua alle 90-kiloisissa.
Miesten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 13.–16.5. Pultuskissa, Puolassa Pauli Rantanen saavutti pronssia alle 100-kiloisten sarjassa.
Naisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 25.–28.11. Saint Prix'ssä, Ranskassa Raija Koskinen saavutti hopeaa alle 48-kiloisten sarjassa ja Pirjo Savola alle 56-kiloisissa sekä Leena Jokitalo pronssia alle 52-kiloisten sarjassa.
Yleisurheilu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 20.–29.8. Sevillassa, Espanjassa Suomen ainoan mitalin toi keihäänheitossa kultaa voittanut Aki Parviainen. Tiia Hautala sijoittui seitsenottelussa viidenneksi ja Ville Tiisanoja kuulantyönnössä kahdeksanneksi. Niukasti pistesijojen ulkopuolelle jäivät keihäänheitossa yhdeksänneksi sijoittunut Mikaela Ingberg ja kymmenenneksi sijoittunut Taina Uppa.
Sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 5.–7.3. Maebashissa, Japanissa Arsi Harju sijoittui kuulantyönnössä viidenneksi.
Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailuissa 27.–28.3. Belfastissa, Pohjois-Irlannissa Annemari Sandell saavutti lyhyellä matkalla (4,2 km) pronssia.
Peter Simons (filosofi)

Peter Simons (s. 23. maaliskuuta 1950) on brittiläinen filosofi, joka toimii Leedsin yliopiston filosofian professorina. Hän opiskeli Manchesterin yliopistossa ja on opettanut aiemmin Boltonin ja Salzburgin yliopistoissa.
Simons on erikoistunut metafysiikkaan, ontologiaan, logiikan ja Keski-Euroopan filosofian historiaan, sekä metafysiikan hyödyntämiseen insinööritieteissä ja muilla ei-filosofisilla aloilla.
Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 2006.
Teoksia

Parts. A Study In Ontology (1987)
Philosophy and Logic in Central Europe from Bolzano to Tarski. Selected Essays (1992)
Aiheesta muualla

Peter Simons (Arkistoitu – Internet Archive), Leedsin yliopisto (englanniksi)
University of Leeds Centre for Metaphysics and Mind (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja 2  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat 2  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii  PhilPeople 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Peter Simons (professor)
↑  https://www.ae-info.org/ae/Member/Simons_Peter
Käännös suomeksi
Henri Bardy

Professori Henri Bardy
Henri George Adolphe Bardy (22. tammikuuta 1875 Helsinki – 28. elokuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen kirurgi, ylilääkäri ja professori.
Henri Bardyn vanhemmat olivat sveitsiläissyntyinen Helsingin ruotsalaisen reaalilyseon ranskan kielen lehtori Jean Louis Bardy (1839–1913) ja Ida Marie de Castella. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta 1895 ja valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen kandidaatiksi 1898, lääketieteen lisensiaatiksi 1902 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1906. Bardy teki opintomatkoja Göttingeniin, Berliiniin, Pariisiin, Lontooseen, Berniin, Wieniin ja Badenin Freiburgiin.
Bardy toimi Helsingin yleisen sairaalan kirurgisen osaston apulaislääkärinä 1904–1907 ja hän tuli vuonna 1908 apulaislääkäriksi Marian sairaalan kirurgiselle osastolle. Hän oli Marian sairaalan kirurgisen osaston alilääkärinä 1908–1919, ylilääkärinä 1919–1944 ja sairaalan johtajana 1927–1944. Bardy oli myös Helsingin yliopiston kirurgian dosenttina 1914–1938. Varsinaisen virkansa ohessa Bardy toimi yksityislääkärinä. Hän sai professorin arvonimen 1935. Taitavan kirurgina tunnettu Bardy kehitti muun muassa uuden tekniikan sappikivien poistamiseksi.
Bardy oli Helsingin Lääkäriyhdistyksen puheenjohtajana 1919 ja Suomen Lääkäriseuran puheenjohtajana 1929. Hän oli myös Ranskan ja kansainvälisen kirurgisen seuran jäsen.
1900-luvun alussa sosiaaliturva oli vielä kehittymätöntä ja Marian sairaalassa lääkärinä työskennellyt Henri Bardy ryhtyi maksamaan avustuksia omista varoistaan sairaalan vähävaraisille avun tarpeessa olleille potilaille. Vuonna 1924 Marian sairaalaan perustettiin Bardyn aloitteesta Suomen ensimmäinen sosiaalihoitajan virka. Kun Bardy täytti 60 vuotta vuonna 1935 hän lahjoitti 10 000 markkaa sairaalan sosiaalihoitajien kassaan käytettäväksi vähävaraisten potilaiden avustamiseen. Bardyn kuoltua 1944 hänen omaisensa pyysivät kukkien sijasta kartuttamaan Bardyn muistorahastoa. Tästä muistorahastosta muodostettiin 1946 professori Henri Bardyn säätiö. Sosiaalista työtä tukenut säätiö toimi vuoteen 2009 saakka Marian sairaalan yhteydessä ja kun tämä sairaala lakkautettiin säätiö siirtyi toimimaan Haartmanin sairaalan yhteydessä.
Henri Bardy oli naimisissa 1898–1936 vapaaherratar Lovisa Elisabeth (Lisi) von Haartmanin (k. 1936) kanssa ja vuodesta 1940 lääketieteen lisensiaatti Anja Inkeri Soikkosen kanssa. Henri Bardyn veli oli leimaverokonttorin johtaja Charles André Bardy (1873–1939).
Julkaisuja

De tuberkulösa tarmförträngningarna: en patologisk-anatomisk och klinisk studie, Helsingin yliopiston väitöskirja. Helsingfors 1906
Muutama sana ensimäisen avun antamisesta tapaturmatapauksissa: 7:ssä yl. palokuntalaiskokouksessa pitämä esitelmä. Helsinki 1911
Aiheesta muualla

Professori Henri Bardyn säätiön sivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Luettelo Helsingin muistolaatoista

Luettelo Helsingin muistolaatoista sisältää Helsingissä olevia muistolaattoja. Ensimmäisessä luettelossa on kuvallisia muistolaattoja ja jälkimmäisessä luettelossa tekstilaattoja.
Helsingin julkiset patsaat ja muistomerkit ovat artikkelissa Luettelo Helsingin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä.
Huomioita

↑  Talolaatassa arkkitehdin toinen etunimi väärin, se on Albert eikä Alexander.
↑  Asunto Oy Vuorilinnassa on kaksi rakennusta, toinen Kristianinkadun ja toinen Kirjatyöntekijänkadun varrella. Molemmissa rakennuksissa on samanlainen talolaatta.
Naissaari

Naissaar
Naissaari satelliittikuvassa
| --- | --- |
Sijainti:  59°34′N, 24°31′E Viimsi, Harjumaa  Viro
Vesialue:  Suomenlahti 
Korkein kohta:  27 m
Pinta-ala:  18,6 km²
Suojelualue:  Naissaaren luonnonpuisto (en) 
| --- | --- |
Asukasluku:  9  (2017) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Naissaari (vir. Naissaar, ruots. Nargö, saks. Nargen) on saari Tallinnan edustalla, Virossa. Saaren pinta-ala on 18,6 km², ja korkein kohta 27 metriä. Neuvostoliiton aikaan siellä sijaitsi sotilastukikohta, jonne ei ollut pääsyä ulkopuolisilla. Naissaaren turistinähtävyys onkin maailman suurin Neuvostoliiton aikaisten merimiinojen jäämistö.
Historiaa

Naissaari mainitaan latinankielisellä nimellä Narigeth etappina 1200-luvulla kirjoitetussa tanskalaisessa itineraariossa, joka kuvaa purjehdusreittiä Tanskasta Rääveliin eli Tallinnaan.
Vuonna 1856 käyttöön vihitty Naissaaren ensimmäinen kirkko rakennettiin Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäisen Tallinnan kauppa-asiamiehen Gustaf Fredrik von Böninghin  aloitteesta ja hänen keräämillään varoilla.
Naissaari muodosti osan Pietari Suuren merilinnoitusta, ja myöhemminkin Suomenlahden tykistösulun osan. Se jäi jatkosodassa saksalaisten Mäkiluodon (Porkkalanniemen edustalla) ja Aegnan (Viimsinniemen, vir. Viimsi poolsaar, edustalla) välille laskeman merimiinoitteen ja sukellusveneverkon länsipuolelle. Sulute tunnettiin nimellä ”Nashorn” (sarvikuono).
Naissaaren pohjoiskärjessä avattiin jatkosodan aikana 28. toukokuuta 1942 Suomen merivoimien  tulenjohto- ja mittausasema, joka alistettiin 1. maaliskuuta 1943 muodostetulle 44. ilmavalvontakomppanialle. Aseman toiminta päättyi Suomen solmiessa aselevon Neuvostoliiton kanssa 3. syyskuuta 1944.
Maailmankuulu virolainen optikko Bernhard Schmidt syntyi ja eli lapsuutensa Naissaaressa.
Galleria

Ilmakuva Naissaaresta
Naissaaren rantoja
Kapearaiteinen rautatie Naissaaressa
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
"Jalutuskäik saladusliku Naissaare lõunarajal"
Naissaaren kartta (Arkistoitu – Internet Archive)
"Naissaari, entinen Neuvostoliiton laivastotukikohta"
"NAISSAAR JUULI -s 2003" (Arkistoitu – Internet Archive)
F.F. Raskolnikov, "Tales of Sub-Lieutenant Ilyin. A prisoner of the British"