stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Västra Finland
Aiheesta muualla

Västra Finland Historiallisessa sanomalehtikirjastossa
W5 (sumu)

| W5 |
| --- | --- |
 Spitzer-avaruusteleskoopilla otettu infrapunakuva W5-sumusta.
 Sh 2-199, IC 1848, LBN 667  
Fyysiset ominaisuudet
Tyyppi:  Emissiosumu 
Säde:  73,3 pc 
Absoluuttinen magnitudi:  +6,5 
Ikä:  4,4 milj. vuotta 
Astrometriset ominaisuudet
Rektaskensio:  02h 49m 21,0s 
Deklinaatio:  +60° 38′ 03″ 
Epookki:  J2000,0
Etäisyys:  2 100 pc 
Näennäinen koko:  120′ 
Galaksi:  Linnunrata 
Tähdistö:  Kassiopeia 
W5 eli Sh 2-199 (engl. Soul Nebula) on emissiosumu, joka sijaitsee Linnunradan Perseuksen haarassa, 6 500 valovuoden päässä Aurinkokunnasta. Maasta katsottuna se on sikiön tai vastasyntyneen lapsen muotoinen ja peittää taivaankannesta neljä kertaa Kuun kokoisen alueen Kassiopeian tähdistön suunnassa. Sumupilven säteilemän heikon valon havaitsi ensimmäisenä amerikkalainen tähtitieteilijä Edward Emerson Barnard 1900-luvun alussa ja sen lähettämät radioaallot hollantilainen tähtitieteilijä Gart Westerhout vuonna 1958.
W5-sumun keskellä sijaitsee avoin tähtijoukko IC 1848, jonka voimakas ultraviolettisäteily ionisoi sumun vetyatomit ja saa sen loistamaan sähkömagneettisen säteilyn eri aallonpituuksilla. Tähtijoukkoon kuuluu raskaita, 15–60 kertaa Auringon massaisia tähtiä, joista puhaltavat tähtituulet ovat kovertaneet pilveen kaksi valtavaa, nuorempien tähtisukupolvien reunustamaa onteloa.
| Tähti | Spektriluokka |
| --- | --- |
HD 17505: O7
HD 17520: O9V
HD 237019: O8V
HD 237007: B0V
HD 237011: B2
Havainnoimalla W5-sumun lähettämää infrapunasäteilyä NASA:n Spitzer-avaruusteleskoopilla tiedemiehet ovat ensimmäistä kertaa löytäneet todisteita teorialle, jonka mukaan raskaista tähdistä purkautuva aine ja säteily voivat tiivistää ympäröivää kaasua ja pölyä niin voimakkaasti, että syntyy uusia tähtiä (engl. triggered star formation).
Nuoria tähtiä W5-sumun punertavissa kaasu- ja pölymuodostumissa. Ne synnyttänyt ”äititähti” jää kuvan yläreunan ulkopuolelle.
Aiheesta muualla

Davide De Martin’s Sky Factory: IC1848 and IC1805 Nebulae interactive image. (Interaktiivinen kuva W4- ja W5-sumusta. W5 on kuvassa vasemmalla alhaalla.)
Patrick Wackström

Patrick Rafael Wackström (s. 6. syyskuuta 1958 Porvoon maalaiskunta) on suomalainen kilpapyöräilijä.
Wackström edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Moskovassa 1980 hän sijoittui 100 kilometrin joukkueajossa seitsemänneksi yhdessä Harry Hannuksen, Kari Puiston ja nuoremman veljensä Sixten Wackströmin kanssa. Los Angelesissa 1984 hän sijoittui henkilökohtaisessa 190,2 kilometrin maantieajossa 38:nneksi sekä 100 kilometrin joukkueajossa 13:nneksi yhdessä Harry Hannuksen, Kari Myyryläisen ja Sixten Wackströmin kanssa.
Patrick Wackström edusti Suomea vuosien 1977, 1978, 1979, 1981, 1982, 1983 ja 1985 MM-kilpailuissa. Nuorten MM-kilpailuissa vuonna 1976 hän sijoittui henkilökohtaisessa maantieajossa 12:nneksi ja 3 000 metrin takaa-ajossa 20:nneksi. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa 100 kilometrin joukkueajossa vuonna 1982 ja saavutti pronssia henkilökohtaisessa maantieajossa vuonna 1982 sekä joukkueajossa vuosina 1980 ja 1983.
Seuratasolla Patrick Wackström edusti Porvoon Akillesta. Hän voitti maantie- ja ratalajeissa vuosina 1977–1983 yhteensä yhdeksän henkilökohtaista Suomen-mestaruutta ja useita joukkuemestaruuksia. Hän ajoi useita Suomen ennätyksiä, muun muassa 4 000 metrin takaa-ajossa ajan 4.56,8 vuonna 1981.
Patrick Wackström on toiminut Suomen Pyöräilyunionin hallituksessa. Hänen isänsä Ole Wackström oli 1960-luvulla Suomen parhaita kilpapyöräilijöitä.
Wackström oli Porvoon Energia Oy:n toimitusjohtaja vuosina 2006–2021. Hän sai energianeuvoksen arvonimen vuonna 2019.
Aiheesta muualla

cyclingarchives.com Patrick Wackström
Steve Walford

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 5. tammikuuta 1958 (ikä 66)
Syntymäpaikka: Lontoo, Englanti
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1975–1977 | Tottenham Hotspur |  |  |
| 1977–1981 | Arsenal | 77 | (3) |
| 1981–1983 | Norwich City |  |  |
| 1983–1989 | West Ham United |  |  |
| 1987 | → Huddersfield Town |  |  |
| 1988 | → Gillingham |  |  |
| 1989 | → West Bromwich Albion |  |  |
| 1989 | Lai Sun |  |  |
|  | Wycombe Wanderers |  |  |

Stephen James "Steve" Walford (s. 5. tammikuuta 1958 Lontoo) on englantilainen jalkapalloilija, joka pelasi keskuspuolustajana.
Walford aloitti ammattilaisuransa Tottenham Hotspurin joukkueessa, josta hän siirtyi vuonna 1977 paikallisvastustaja Arsenaliin. Hän oli kaudella 1978–1979 voittamassa FA Cupia; hän pelasi kauden aikana kaksi cup-ottelua kokonaan ja pääsi neljässä ottelussa, loppuottelu mukaan lukien, vaihtopelaajana kentälle. Samalla kaudella hän pelasi UEFA Cupissa neljä ottelua, joista kolme avauskokoonpanossa. Kaudella 1979–1980 hän pelasi Euroopan cup-voittajien cupissa kaksi ottelua, joista avauskokoonpanossa ensimmäisen välieräottelun.
Walford pelasi Arsenalissa kaudella 1977–1978 viisi liigaottelua ja seuraavilla kausilla 33, 19 ja 20 liigaottelua. Noissa otteluissa hän teki yhteensä kolme maalia. Vuonna 1981 hän siirtyi Norwich Cityyn ja kaksi vuotta myöhemmin West Ham Unitediin, jossa hän oli tärkeässä roolissa joukkueen sijoittuessa liigassa kolmanneksi.
Pelaajauransa jälkeen Walford on toiminut Martin O’Neillin apuvalmentajana muun muassa Leicester Cityssä, skotlantilaisseura Celticissä, Aston Villassa ja Sunderlandissa.
Wagnerin laki

Wagnerin laki (tai "kasvavan julkisen kulutuksen laki") tarkoittaa sitä, että julkisilla menoilla on taipumus kasvaa teollisuusmaissa. Korkmanin (2011) mukaan Wagnerin laki viittaa siihen havaintoon, että julkisten palvelujen kysyntä ja laatuvaatimukset kasvavat tulotason kohotessa. Käsite on nimetty saksalaisen ekonomistin Adolph Wagnerin (1835-1917) mukaan, joka ensimmäisenä havaitsi ilmiön Saksassa.
Aiheesta muualla

Korkman, Sixten: Onko hyvinvointivaltiolla tulevaisuutta?, s. 43-44.  Helsinki:  EVA, 2011.  ISBN 978-951-628-514-9  Teoksen verkkoversio.
Peacock, A. & Wiseman, J.: The Growth of Public Expenditure in the United Kingdom.  Princeton University Press, 1961.  ISBN 0-87014-071-X  Teoksen verkkoversio.
Hans-Joachim Walde

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hans-Joachim Walde (oikealla) Tokion olympialaisissa vuonna 1964. |  Hans-Joachim Walde (oikealla) Tokion olympialaisissa vuonna 1964. |  Hans-Joachim Walde (oikealla) Tokion olympialaisissa vuonna 1964. |  |
Maa:   Saksa/ Länsi-Saksa
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | México 1968 | kymmenottelu |  |
|  Pronssia | Tokio 1964 | kymmenottelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1971 | kymmenottelu |  |
Hans-Joachim Walde (28. kesäkuuta 1942 Ober Gläsersdorf – 18. huhtikuuta 2013 Jever) oli saksalainen kymmenottelija ja olympiamitalisti.
Walde saavutti pronssia Tokion 1964 olympialaisten kymmenottelussa tuloksella 7 809 pistettä. Méxicon 1968 olympialaisissa hän saavutti hopeaa 8 111 pisteellä. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 hän saavutti pronssia 7 951 pisteellä. Münchenin 1972 olympialaisissa hän keskeytti.
Walde voitti kymmenottelun Tokion universiadeissa 1967 tuloksella 7 819 pistettä.
Elämäntyönsä Walde teki Frisian Sanden sairaalan urheilulääkärinä.
Maik Wagefeld

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 25. helmikuuta 1981 (ikä 43)
Syntymäpaikka: Riesa, Saksan demokraattinen tasavalta
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Seura
Seura: Dynamo Dresden
Pelinumero: 26
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1999–2004 2004–2006 2006 2006–2007 2007– | Dynamo Dresden 1. FC Nürnberg → Dynamo Dresden (laina) Hansa Rostock Dynamo Dresden | 138 (17) 024 (2) 014 (2) 011 (0) 082 (10) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 29. joulukuuta 2009.
Maik Wagefeld (s. 25. helmikuuta 1981) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Dynamo Dresdeniä.
Ura

Wagefeld pelasi juniorina Lokomotive Riesan ja Stahl Riesan joukkueissa, joista hän siirtyi Dynamo Dresdeniin vuonna 1993.
Wagefeld nousi Dynamo Dresdenin juniorijoukkueista edustusjoukkueeseen, jossa hän teki ensiesiintymisen Oberliga Nordostissa vuonna 2000. 18-vuotiaana Wagefeld jopa toimi joukkueen kapteenina ja nosti Dynamon Regionalligaan vuonna 2002. Kesällä 2004 Wagefeld siirtyi Bundesliigassa pelanneeseen 1. FC Nürnbergiin. Hän pelasi Nürnbergissä kaksi kautta, joista jälkimmäisestä hän vietti puolet lainalla 2. Bundesligassa Dynamo Dresdenissä. Dynamo putosi kauden päätteeksi Regionalligaan. Kauden 2006–2007 Wagefeld pelasi 2. Bundesligassa Hansa Rostockissa, minkä jälkeen hän palasi takaisin Dynamo Dresdeniin.
Urpo Wainio

Urpo Olavi Wainio (7. huhtikuuta 1910 Helsinki – 16. kesäkuuta 1975) oli suomalainen taidemaalari.
Wainio opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1934-1937 ja Pariisissa vuonna 1949 opettajanaan André Lhote. Hän erikoistui lasimaalauksiin ja teki niitä esimerkiksi Pielaveden (1956) ja Kokkolan kirkkoihin (1960) sekä Otanmäen seurakuntasaliin (1960). Hän teki silti myös öljymaalauksen Kristus vierailee kolarilaisessa kodissa (1965) alttaritauluksi Kolarin kirkkoon. Wainio lienee tehnyt myös Mika Waltarin romaanin Sinuhe egyptiläinen (1945) alkuperäisen kansikuvan.
Wainio opetti Taideteollisessa oppilaitoksessa vuodesta 1952.
Aiheesta muualla

Urpo Wainion taidetta Valtion Taidemuseon sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa
Suomen koronavirusepidemiaa ennustavat mallit

Suomen koronavirusepidemiaa ennustavat mallit ovat lähinnä ennusteita koronaan sairastuvien, kuolevien ja sairaalaan joutuvien tulevasta määrästä Suomessa. THL on julkaissut näitä maaliskuun 2020 lopulta lähtien. Koska malleissa on monia oletuksia, ne ovat herättäneet kiistelyä ja kritiikkiä.
Yleensä kriitikot ovat pitäneet niitä liian optimistisina taudin vakavuuden suhteen. Toisaalta tauti ei myöskään keväällä 2020 levinnyt niin laajalle kuin pessimistisimmät mallit väittivät. Taudin kulun jarrutus onnistui ennakoitua paremmin, koska  monet suomalaiset noudattivat rajoituksia hyvin. Ihmiskontaktit vähenivät neljäsosaan aiemmista. Kriitikot arvostelivat kesäkuussa sitä, ettei THL:n  mallin lähdekoodia ole julkaistu. THL:n mukaan mallien matemaattinen rakenne ja taustaoletukset on jo julkistettu, joten lähdekoodin julkisuudella ei ole merkitystä.
THL julkaisi joulukuussa kolme mahdollisuutta epidemian kehitykselle. Jarruuntuminen, hallittu ja hallitsematon kasvu. Näistä viimeisessä tehohoitopaikat loppuvat. Se myös haittaa taloutta eniten.
Helmikuussa THL julkaisi malleja, joiden mukaan muuntovirus leviäisi voimakkaasti väestössä. Maaliskuussa herätti laajaa keskustelua THL:n eksponentti-ennuste, jonka mukaan huhtikuussa vois olla jopa yli 10 000 tartuntaa päivässä. Monet asiantuntijat pitivät tätä pelkkänä laskuharjoituksena, jossa rajoituksia ei otettu huomioon.
THL:n ensimmäiset ennusteet > THL:n varhaisten ennusteiden kritiikki

THL:n ennustetta on kritisoitu liian myönteisiksi ja esitettyjä sairaalatarve- ja kuolleisuusprosentteja liian alhaisiksi. THL:n uudempi malli olettaa taudin kuolleisuusriskiksi 0,2 prosenttia. Arvostetun Imperial Collegen tekemä tutkimus arvioi taas, että koronatartunnan saaneista kuolee keskimäärin 0,9 prosenttia ja The Lancetissa julkistettu tutkimus 0,6 prosenttia.
Jos todennäköisimpien ennusteiden mukaisesti 40 prosenttia suomalaisista saisi tartunnan, kuolisi THL:n vanhan ennusteen mukaan Suomessa 2 200 ja uudemman ennusteen mukaan 4 400. Alempi luku on lähellä voimakasta influenssaepidemiaa.
Mutta jos käytetään Imperial Collegen julkaistun tutkimuksen arviota eli 0,9 prosenttia, Suomessa kuolisi 19 800 henkilöä. Lancetin mukaisella 0,6 prosentilla kuolisi 13 200. THL ennustaa että sairaalaan joutuisi rajoitusten jälkeisestä perusuusiutumisluvusta riippuen 11 000 tai 15 500, mutta Imperial Collegen arvioiden mukaan 4,4 prosenttia tartunnan saaneista vaatii sairaalahoitoa, mikä tarkoittaisi Suomessa 99 800 sairaanhoitoon joutunutta potilasta.
Oulun yliopistollisen sairaalan ylilääkäri Petri Lehenkarin tekemien laskelmien mukaan koronaviruksen aiheuttamaan tautiin voi kuolla pahimmassa tapauksessa jopa 70 000. Tämän arvion mukaan tauti leviäisi 60–70 prosenttiin väestöstä, kun kokonaiskuolleisuus olisi 1–3 prosenttia. Epidemia kestäisi 3–6 kuukautta. Todennäköisempi ennuste on Lehenkarin mukaan kuitenkin 10 000–20 000 kuollutta, jos kuolleisuus olisi 1–2 prosenttia.
Ennusteet vaihtelevat, koska viruksen leviämiskyvystä ei ole varmaa tietoa, eikä myöskään sen aiheuttamasta sairastavuudesta ja rajoitustoimien vaikutuksesta.
Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) 13. huhtikuuta julkaiseman tiedotteen mukaan THL:n 25. maaliskuuta laatima matalamman tason sairaalahoidon tarpeen arvio oli ennustanut hyvin seuraavan 20 vuorokauden toteutuneen potilasvirran.
Aalto-yliopiston ennuste maaliskuussa

Aalto-yliopiston tutkijoiden tekemä ennuste perustui sekä tietoihin muiden maiden epidemioista että muihin tutkimuksiin. Siinä oletettiin, että sairaalahoitoon joutuisi 15 prosenttia taudin saaneista, mikä on paljon korkeampi luku kuin THL:n ennusteessa. 27. maaliskuuta 2020 julkaistussa tutkimuksessa arvioitiin, että jos tartuntamäärien kasvuvauhti ei hidastu, tehohoitopaikat olisivat täyttyneet muutaman viikon sisällä, toisin sanoen huhtikuun puolivälin jälkeen. Ennusteen mukaan 3. huhtikuuta olisi tehohoidossa ollut 39–159 ihmistä. Tuolloin oli teho-osastolla koronaviruksen takia 79 ihmistä.
Ennusteen mukaan 10. huhtikuuta Suomen sairaaloissa olisi ollut 386–2 303 koronaviruspotilasta. Heistä tehohoidossa olisi olisi ollut 101–719 potilasta. THL:n ennusteen luvut olivat lähempänä Aalto-yliopiston ennusteen alempaa rajaa kuin ylempää.
Tutkija arvioi, että tutkimuksen julkaisuajan tietojen perusteella Suomen sairaanhoitojärjestelmä selviäisi koronaepidemiasta, jos rajoituksia noudatettaisiin tarkasti. Ennusteen tekijät totesivat jälkeenpäin olevansa huojentuneita, kun toteutuneet potilasmäärät jäivät jo 10. huhtikuuta ennusteen alarajojen alapuolelle ja yhteen yhdeksäsosaan ennusteen ylärajoista.
Cubic Analyticsin koronasimulaatio

Cubic Analytics julkaisi internetissä normaalijakaumaan pohjautuvan koronamallinnuksen, jonka syöttöarvoja voi jossain määrin muutella. Mallilla voi laskea jopa kunnan tarkkuudella sairastuvien, sairaalaan joutuvien ja tehohoitoon joutuvien määriä.
HUS:n malli

Uudenmaan alueen sairaanhoitopiirin HUS:n malleissa väitetiin, että koronavirustautia sairastavien määrä kasvaa huhtikuun. tasaisella vauhdilla.
Pahimmassa  mallinnuksessa tehohoitopaikkoja olisi pitänyt järjestää lisää tautitapausten kasvaessa kiihtyvällä vauhdilla. HUS oli varautunut lisäämään tehohoitopaikkoja 220:een.. Lisäpaikkoja ei kuitenkaan tarvittu, sillä kasvu taittui jo huhtikuussa. Sama malli ennusti vuodehoitopaikkojen tarpeen kasvavan hieman toukokuun puoliväliin mennessä ja tehohoidon tarpeen pysyvän keskimääräisessä tapauksessa vakiona. Pahassa tapauksessa molemmat olisivat kääntyneet nousuun. Todellisuudessa nämä jatkoivat laskuaan.
REINA-malli

Vertaisarvioimattomassa artikkelissa suomalainen tutkijaryhmä esittää tietokonemallin, jolla pyritään laskemaan rajoitustoimien vaikutusta epidemian kulkuun. Nykyisten rajoitusten oletetaan rajoittavan ihmisten  kontakteja noin 50 prosenttia. REINA-mallissa ennustetaan, että vähentämällä lähikontakteja 30 prosenttia Uudellamaalla sairastuisi noin 600 000 henkilöä. Tällöin kuolisi noin yhden prosentin kuolleisuudella 6 000 henkeä. Nykyisillä rajoituksella malli ennustaa Uudellemaalle 172 kuollutta.
Hetemäen raportti

Hetemäen raportin mukaan Suomi oli onnistunut toukokuun alkuun asti koronavirustorjunnassa erinomaisesti. Kuolleita ja sairaalaan joutuneita oli vähän. Tämä on rajoitusten ansiota. Mutta rajoitukset aiheuttivat myös suurta haittaa. Sulkujen hinta oli talouden supistuminen. Lukuisia terveydellisiä, sosiaalisia ja yhteiskunnallisia rajoitusten aiheuttamia haittoja ilmeni. Esimerkiksi liikunnan väheneminen ja kiireettömien terveyskeskuskäyntien siirtyminen luo terveysriskejä ja kuolemia.
Raportin mukaan tautia ei kyetä Suomessa tukahduttamaan kohtuullisin toimin. Vaikka taudin tukahduttaminen onnistuisikin, se palaisi helposti ulkomailta.
Hetemäen raportin perusajatus on se, että rajoitusten asteittainen vapauttaminen levittää tautia. Ihmisiä sairastuu ja kuolee, mutta sopivalla tavalla rajoituksia purkamalla tehohoitopaikkoja olisi kyllin niitä tarvitseville. Tehohoidon pitäisi vielä riittää, jos perusuusiutumisluku on 1,6–1,8.
Jos epidemia riistäytyy hallinnasta, rajoituksia kiristetään.
Kriitikoiden mielestä raportti perustuu moniin oletuksiin, joten se ei ole täsmällinen. Näiden kriitikoiden mukaan uusi toimintamalli ei ole hybridistrategia. Pikemminkin se olisi eräänlainen Ruotsin mallin muunnos. Ruotsissahan rajoitukset ovat vähäisiä, ja tauti on levinnyt laajalle. Siellä on ollut paljon kuolemia ja sairaaloissa tehdään ylitöitä. Kriitikoiden mukaan epidemiaa pitäisi pyrkiä tukahduttamaan tehokkaammin, eikä sallia sen edetä.
Tohtori Tuomas Aivelo arvosteli kesäkuussa 2020 sitä, että THL:n käyttämän mallin lähdekoodi ei ole avoin. THL vetoaa siihen, että lähdekoodi piti patentoida ja se on sen vuoksi salassa pidettävä.. Lisäksi malli THL:n tietoylijohtaja Pekka Rissasen mukaan on osin keskeneräinen ja taustaoletukskset ja mallin matemamaattiset perusteet ovat jo julkaistu.
Syksyn 2020 ennusteita

Epidemia.fi-sivusto ennusti 20. lokakuuta, että 12. marraskuuta 2020 koronaviruksen takia olisi sairaalassa 257 ja marraskuun lopussa 800 potilasta.
Valtioneuvoston virkamiestyöryhmän skenaariot joulukuussa 2020

Valtioneuvoston virkamiestyöryhmä esitti joulukuussa 2020 kolme vaihtoehtoisiin oletuksiin pohjautuvaa käsikirjoitusta epidemian etenemisestä.
Kolme mahdollisuutta epidemian etenemiselle:
1) Taudin leviäminen jarruuntuu voimakkaasti. Epidemiaan kohdistetaan kaksi rajoitusiskua. Tällöin tartuntamäärät kyllä pyrkisivät kasvamaan, mutta maalis-huhtikuussa olisi vain 50 teholla ja 250 sairaalassa.
2) Tauti leviää hallitusti  niin kuin Tanskassa syksyllä 2020. Kasvu 20% viikossa. Epidemia leviäisi hallitusti marraskuun vauhdilla.Tällöin sairaalaan joutuisi enimmillään 1 400, teholle 200. Havaittuja tapauksia olisi huipussa 5 000 päivässä, mutta tosiasiassa 16 000 per päivä.
3) Koronavirus leviää hallitsemattomasti Espanjan tapaan syksyllä 2020. Kasvu yli 30-50% viikossa.Tehohoitoa tarvitsisi maalis-huhtikuussa 500, sairaalassa olisi noin 3 000.Tautihuipussa koronaan sairastuisi havaitusti jopa 9 000 per päivä, todellisuudessa noin 40 000 päivässä.
Epidemian oletetaan hiipuvan kesään mennessä rokotusten ja vuodenaikavaihtelujen takia.
THL:n muuntoviruksesta esittämät mallinnukset

THL esitteli helmikuussa malleja, joiden mukaan muuntovirukset voisivat yhdessä vanhan viruskannan kanssa tartuttaa vähintään 17 000, jopa 52 000 päivässä. Tartuntahuipun saavuttaminen veisi kuukausia.
THL:n maaliskuussa esittämät skenaariot

THL julkaisi maaliskuussa kolme skenaariota, jotka ennustivat koronan nopeaa leviämistä huhtikuussa 2021.
Malleissa THL arvioi R-luvun välille 1,15-1,35. Ne lähtivät siitä, että 5. maaliskuuta oli 750 tartuntaa päivässä.
R 1,15: 4. huhtikuuta 1409 tartuntaa,  19. huhtikuuta 2638 tartuntaa
R 1,25: 4. huhtikuuta 2861 tartuntaa, 19. huhtikuuta 5588 tartuntaa
R 1,35: 4. huhtikuuta 3363 tartuntaa, 19. huhtikuuta 11170 tartuntaa
Niiden mukaan 18. huhtikuuta olisi ainakin 2600, jopa yli 11000 tartuntaa päivässä. Skenaarioissa ei otettu huomioon rajoitusten vaikutuksia. Ne perustuivat jatkuvaan eksponentiaaliseen kasvuun. Mallien mukaan R pysyy koko ajan samana. Ylimmän mallin mukaan Suomessa olisi huhtikuussa koronaa enemmän kuin Ruotsin tautihuipussa.
Tuomas Aivelon mukaan mallit perustuvat oletukseen, että virus leviää koko ajan samaa vauhtia kuin 5. maaliskuuta päivän aikoihin.
Aivelo arvioi, että huhtikuun 2021 tartuntaluvut huhtikuussa voisivat olla välillä 1000-2000 tartuntaa päivässä. Hänen mukaansa maaliskuun rajoitukset hillitsevät pandemiaa.  Perjantaina julkaistiin puolestaan valtioneuvoston kanslian muistiossa toinen  arvio. Sen mukaan ainoastaan HUS:in alueella olisi sairaaloissa ennen pääsiäistä 300-400 koronaviruspotilasta.
THL:n maaliskuun lopussa esittämät skenaariot

THL esitti ulkonaliikkumisrajoitusten perusteeksi neljä skenaariota Ne kuvaavat taudin etenemistä HUS:in alueella.
Osasta rajoituksia luovutaan, helmikuun rajoitukset: Maalis-kesäkuussa 99 000 saa koronan, sairaalaan 4000, tehohoitoon 540. 290 kuolee. Jopa 1200 -1300 tapausta päivässä toukokuun puolivälissä, jolloin epidemiahuippu.
Maaliskuun lopun rajoitukset: Maalis-kesäkuussa 71600 saa koronan, sairaalaan 3000, teholle yli 400. 226 kuolee. Vapun tienoille tautihuippu: 800 tapausta, 35 vuorokaudessa sairaalaan, viisi vuorokaudessa teholle. Epidemia hiipuisi kesä-heinäkuussa sairastamisen luoman immuniteetin, rokotusten ja kesän takia.
Kolmen viikon liikkumisrajoitukset: Maalis-kesäkuussa 61000 tapausta. Sairaalaan 2500, teholle 343. 189 kuolee. Rajoitukset pudottaisivat HUS:n alueen päivittäisiä tartuntoja väliaikaisesti 600:sta 400:aan.
Kuuden viikon liikkumisrajoitukset: Maalis-kesäkuussa alle 43 000 tartuntaa. Sairaalaan yli 1900, teholle 250. 151 kuolee.
Aiheesta muualla

Suomen COVID-19 epidemian ennuste - Solanpään tekemä ennuste
COVID-19 outbreak in Finland - Solanpään ennuste II
IHME COVID-19 Projections Finland- amerikkalaisen Institute of Healt Metricsin ennuste, englanniksi
Covid-19 projections Finland englanniksi
Koronavirusepidemian mallinnusta]
THL:n varhainen ennuste 2
REINA.malli (Arkistoitu – Internet Archive)
Cubic koronasimulaatio (Arkistoitu – Internet Archive)
Epidemic Calculator Eräs arvio epidemian kehitykseksi Suomen kokoisessa populaatiossa, jos rajoituksia ei olisi 30 vuorokauteen, ja alussa olisi 1000 tapausta (englanniksi)
Wadi El Natrun

| Wadi El Natrun> وادي النطرون |
| --- | --- |
 Wadi El Natrun
 Koordinaatit: 30°24′20″N, 30°18′01″E 
Sijainti:  Al-Buhaira, Egypti
Wadi El Natrun (myös Wadi el-Natrun, Wadi al-Natrun; arab. وادي النطرون‎) on laakso Egyptissä Niilin suiston länsipuolella olevalla aavikolla. Se tunnetaan soodajärvistään, joihin myös sen nimi viittaa. Varhaisella kristillisellä kaudella paikka tunnettiin nimellä Sketis (m.kreik. Σκήτις, Skētis, myös Σκιαθίς, Skiathis, Σκήτη, Skētē; kopt. Ϣⲓϩⲏⲧ, Šihēt), ja se luettiin osaksi laajempaa Nitriain aavikon aluetta.
Maantiede

Wadi El Natrunin laakso sijaitsee noin 50 kilometriä länteen Niilistä ja linnuntietä noin 95 kilometriä luoteeseen Kairosta. Sen pituus on noin 35 kilometriä. Laaksossa on peräkkäin useita soodajärviä. Antiikin aikana niitä oli kuusi kappaletta ja ne tunnettiin nimellä Nitriai (Νιτρίαι). Seudun maaperä on suola- ja sooda- eli natronpitoista entistä merenpohjaa. Järvet saavat vettä sateista talvikaudella, mutta niissä tapahtuu paljon haihtumista kesäkaudella. Näin niiden vedenpinta on perinteisesti ollut ylempänä silloin kun Niilin pinta on alempana.
Historia

Antiikin aikana soodajärvien vettä käytettiin muumioinnissa ja roomalaisella kaudella myös lasinvalmistuksessa. Varhaisella kristillisellä kaudella Sketis oli yksi Nitriain aavikon kolmesta tärkeimmästä luostarialueesta Kellian ja Nitrian ohella. Nimi Sketis viittaa seudun askeetikkoihin eli erakkomunkkeihin.
Näistä kolmesta Sketis eli ”Skiitta” tai ”Skiitan erämaa” on ainoa, joka on säilynyt luostarielämän keskuksena läpi arabikauden. Seudun luostarielämä on myös elpynyt 1960-luvulta lähtien. Nykyisin Wadi El Natrunissa toimii neljä luostaria, jotka ovat:
Paromeoksen luostari
Pyhän Makarioksen luostari
Pyhän Bishoyn luostari
Syyrialainen luostari