stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Poecilonota
Lajit

Sukuun luokitellaan seuraavat lajit:
Poecilonota bridwelli Van Dyke, 1918
Poecilonota californica Chamberlin, 1922
Poecilonota cyanipes (Say, 1823)
Poecilonota ferrea (Melsheimer, 1845)
Poecilonota fraseri Chamberlin, 1922
Poecilonota montana Chamberlin, 1922
Poecilonota plebeja (Fabricius, 1777)
Poecilonota salixi Chamberlin, 1925
Poecilonota semenovi Obenberger, 1934
Poecilonota thureura (Say, 1832)
Poecilonota variolosa (Paykull, 1799) – Hiirakkokauniainen
Poecilonota viridicyanea Nelson, 1997
Aiheesta muualla

Laji.fi: Poecilonota
ITIS: Poecilonota (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Genus Poecilonota (englanniksi)
Poika portilla

| Poika portilla> Lars i porten |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Leif Erlsboe
Käsikirjoittaja:  Leif Erlsboe
Säveltäjä:  Freddy Lindquist
Kuvaaja:  Svein Krøvel
Leikkaaja:  Anne-Marie Nørholm
Pääosat:   Anne Marie Ottersen  Frode Rasmussen  Magnus Erlsboe Haslund 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Norja
Tuotantoyhtiö:  Norsk Film MovieMakers
Ensi-ilta:  1984
Kesto:  94 minuuttia 90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  norja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poika portilla (Lars i porten) on Leif Erlsboen käsikirjoittama ja ohjaama norjalainen draamaelokuva vuodelta 1984. Se kertoo työväenluokkaisen 12-vuotiaan pojan kesänvietosta ja aikuistumisesta 1960-luvun taitteen Norjassa. Pääroolia näyttelee ohjaajan oma poika Magnus Erlsboe Haslund ja pojan vanhempia Anne Marie Ottersen
Frode Rasmussen. Poika portilla palkittiin kotimaassaan vuoden parhaana nuortenelokuvana ja erikoispalkinnolla  Moskovan 14. elokuvajuhlilla.
Helsingin Sanomien Mikael Fränti esitteli elokuvan sen tv-esityksen alla maaliskuussa 1987 ja piti sitä sympaattisena mutta hieman kömpelönä nuoruuskuvauksena, joka ei yllä tanskalaisten Bille Augustin tai Nils Malmrosin tasolle. Hän kirjoitti kohtausten olevan irrallisia episodeja ilman selvää yhteyttä toisiinsa.
Mies telkien takana

| Mies telkien takana |
| --- | --- |

Nimi:  Mies telkien takana
Tekijä:  Honoré Daumier
Teostyyppi:  Piirustus
Korkeus:  32,50  cm
Leveys:  24,50  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Mies telkien takana on ranskalaisen taiteilijan Honoré Daumierin ajoittamaton lyijykynätyö. Kooltaan tämä työ on 32,5×24,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan lahjoituskokoelmaan.
Daumier oli tuottelias graafikko, kuvittaja ja karikatyyristi. Hän lähestyi aiheitaan yleensä humoristisesti ja käsitteli niitä sitten lämpimästi taikka armottomasti.
Sihtoloiden lahjoituskokoelmaan kuuluu myös Daumierin Tauluhuutokauppa- laveeraus, 19,5×29,5 cm.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Mies telkien takana.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Tauluhuutokauppa. [vanhentunut linkki]
Marja Hintikka Live

| Marja Hintikka Live |
| --- | --- |

Tyyli:  keskusteluohjelma
Kestoaika:  48 minuuttia
Pääosissa:   Marja Hintikka  Jenny Lehtinen  Heikki Soini 
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  12. lokakuuta 2015 –  19. joulukuuta 2016
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  30
Tuotanto
Tuottaja(t):  Johanna Reen
Vastaava(t) tuottaja(t):  Miika Ranne
Tuotantoyhtiö(t):  Yle Asia
Palkinnot
Voitetut:  KOURA Viikottaiset ja sarjamuotoiset asiaohjelmat, kunniamaininta, 2015 Kultainen Venla Vuoden keskusteluohjelma 2016
Ehdokkuudet:  Kultainen Venla Vuoden keskusteluohjelma 2015 Kultainen Venla Paras TV-ohjelma 2016
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Marja Hintikka Live on 12. lokakuuta 2015 Yle TV2:lla alkanut suorana lähetettävä keskusteluohjelma, jonka on markkinoitu olevan suunnattu ”ruuhkavuosia eläville vanhemmille”. Ohjelmaa juontaa Marja Hintikka ja sen vakiovieraat ovat toimittajat Jenny Lehtinen ja Heikki Soini. Maanantaisin esitettävän televisiojakson lisäksi kolmikko juontaa tiistaisin Yle Puheella lähetettävää saman nimistä ohjelmaa.
Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi alkoi 12. lokakuuta 2015  ja päättyi 14. joulukuuta 2015. Toinen tuotantokausi esitettiin 18. tammikuuta – 21. maaliskuuta 2016. Yle ilmoitti toisen tuotantokauden viimeisen jakson jälkeen, että ohjelma saa jatkoa syksyllä 2016. Ohjelman kolmas ja toistaiseksi viimeinen tuotantokausi esitettiin 17. lokakuuta – 19. joulukuuta 2016. Tammikuussa 2017 ohjelma palkittiin vuoden 2016 parhaan keskusteluohjelman Kultaisella Venlalla.
Medianäkyvyys

Jo ennen ohjelman alkua se nousi näkyvästi esille suomalaismedioissa. Uutisissa oli aiheena yhtenä ohjelman osiona oleva seksikoulu, jossa suomalainen pariskunta antaa vinkkejä seksielämän piristämiseksi. Ohjelmassa ei kuitenkaan tulla esittämään varsinaista yhdyntää, vaan kuvattu materiaali on animoitu sekä sensuroitu. Hintikka on kertonut Ylen ohjelmapalautteeseen tulleen runsaasti palautetta ohjelmaosiosta ja osassa ohjelmaa vaadittiin lopetettavaksi jo ennen sen alkua.
Nyt v***u syöt! -jaksossa showpainijat StarBuck ja Stark Adder pakkosyöttivät Marja Hintikkaa ja Jenny Lehtistä. Tapahtuma herätti keskustelua myös sosiaalisessa mediassa. Tukkapölly takaisin? -jaksossa StarBuck ja Stark Adder demonstroivat viisi erilaista ruumiillisen kurituksen muotoa, jota osa vanhemmista pitää Lastensuojelun Keskusliiton tutkimusten mukaan hyväksyttävänä. Lähetyksessä Hintikkaa ja Lehtistä muun muassa tukistettiin ja lyötiin poskelle. Nainen, pala lihaa -jaksossa toinen vakiokasvoista Heikki Soini ”synnytti”, sillä hänelle tuotettiin kahden tunnin synnytyskivut laitteella, joka on kehitetty synnytyskipujen simuloimiseen. Aiemmin hän oli jo kantanut viikon ajan vauvavatsaa.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Aihe | Esityspäivä | Vieraat | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Aikuiset ensin! | 12. lokakuuta 2015 | Mikael Forssell Hannah Norrena | 265 000  |
| 2 | Lapset pilaavat seksielämän | 19. lokakuuta 2015 | Kalle Palander Katri Sorsa | 215 000  |
| 3 | Nyt v***u syöt! | 26. lokakuuta 2015 | Emma Kimiläinen Henri Alén | 195 000  |
| 4 | Naiset määräävät kaikesta | 2. marraskuuta 2015 | Tuomas Enbuske Iso H | 178 000  |
| 5 | Saako lapselta vaatia menestystä - ja millaista? | 9. marraskuuta 2015 | Maria Nordin Santtu-Matias Rouvali | 164 000  |
| 6 | Viiniä vanhemmille! | 16. marraskuuta 2015 | Niina Lahtinen Samae Koskinen | 220 000  |
| 7 | Nainen, pala lihaa | 23. marraskuuta 2015 | Ninja Sarasalo Henry Saari | 217 000  |
| 8 | Tukkapölly takaisin? | 30. marraskuuta 2015 | Katri Manninen Esko Eerikäinen | 211 000  |
| 9 | Kuolema kuittaa univelat | 7. joulukuuta 2015 | Super-Marjo Arttu Wiskari | 225 000  |
| 10 | Kaiken voi saada | 14. joulukuuta 2015 | Mira Kasslin Ali Jahangiri | 203 000  |
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Aihe | Esityspäivä | Vieraat | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Suuri sinkkukateus | 18. tammikuuta 2016 | Heidi Suomi Jani Toivola | 212 000  |
| 2 | Suojelemme lapsemme kuoliaaksi | 25. tammikuuta 2016 | Martina Aitolehti Toni Nieminen | 246 000  |
| 3 | Mies 2.0 | 1. helmikuuta 2016 | Mikki Kauste Ville Lång | 189 000  |
| 4 | Ydinperhe on kuollut | 8. helmikuuta 2016 | Saija-Reetta Kotirinta Tuomas Rajala | 244 000  |
| 5 | Isovanhemmuus on hukassa | 15. helmikuuta 2016 | Lola Wallinkoski Reino Nordin | 190 000  |
| 6 | Nakupelle hämmentää | 22. helmikuuta 2016 | Abdirahim Hussein Emilia Vuorisalmi | 213 000  |
| 7 | Mulla ei ole mitään tekemistä | 29. helmikuuta 2016 | Paula Noronen Hanno Möttölä | 173 000  |
| 8 | Pojat ei tanssi balettia | 7. maaliskuuta 2016 | Rosa Meriläinen Nopsajalka | 194 000  |
| 9 | Sinullakin on lempilapsi | 14. maaliskuuta 2016 | Olga Temonen Mika Poutala | 161 000  |
| 10 | Lomalla kaikki on toisin | 21. maaliskuuta 2016 | Jethro Rostedt Irina | 163 000  |
Jaksot > Kolmas tuotantokausi

| Jakso | Aihe | Esityspäivä | Vieraat | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Häpeäisit, läski äiti! | 17. lokakuuta 2016 | Hanna Kinnunen Jupe Tuomola | 213 000  |
| 2 | Ero pelastaa perheen | 24. lokakuuta 2016 | Mira Luoti Mikael Jungner | 191 000  |
| 3 | Lapsi teki minusta yksinäisen | 31. lokakuuta 2016 | Piritta Hagman Amin Asikainen | 150 000  |
| 4 | Väärässä iässä vanhemmaksi | 7. marraskuuta 2016 | Sara Parikka Sedu Koskinen | 167 000  |
| 5 | Kuolemaa ei ole olemassa | 14. marraskuuta 2016 | Johanna Pakonen Miika Nousiainen | 166 000  |
| 6 | Älä tuijota, lapseni on erityinen | 21. marraskuuta 2016 | Sanna Kiiski Mikko ”Peltsi” Peltola | 214 000  |
| 7 | Kiusaaja on kuningas | 28. marraskuuta 2016 | Maisa Torppa Aki Linnanahde | 187 000  |
| 8 | Mun rahat ei oo sun | 5. joulukuuta 2016 | Kaisa Liski Wilson Kirwa | 213 000  |
| 9 | Kyllä teini tietää | 12. joulukuuta 2016 | Katja Ståhl Jussu Pöyhönen | 221 000  |
| 10 | Unelmien joulu | 19. joulukuuta 2016 | Vanessa Kurri Stig | – |
Aiheesta muualla

Ohjelman verkkosivut
Televisio-ohjelma Yle Areenassa
Radio-ohjelma Yle Areenassa
Poecilium

| Poecilium |
| --- | --- |
 Leppäjäärä (Poecilium alni)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Lehtikuoriaismaiset Chrysomeloidea
Heimo::  Sarvijäärät Cerambycidae
Alaheimo::  Cerambycinae
Tribus::  Callidiini
Suku::  Poecilium  Fairmaire, 1864
Katso myös
   Poecilium Wikispeciesissä   Poecilium Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poecilium  on sarvijäärien heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu noin 20 lajia. Suomessa suvun lajeista on tavattu vain yksi: leppäjäärä (Poecilium alni).
Lajeja

Poecilium abietinum
Poecilium ahenum
Poecilium albicinctum
Leppäjäärä (Poecilium alni)
Poecilium antonini
Poecilium ermolenkoi
Poecilium eximium
Poecilium fasciatum
Poecilium glabratum
Poecilium gudenzii
Poecilium hauseri
Poecilium kasnaki
Poecilium lividum
Poecilium maaki
Poecilium mediofasciatum
Poecilium mizunumai
Poecilium puncticolle
Poecilium pusillum
Poecilium quadrimaculatum
Poecilium savioi
Poecilium wrzecionkoi
Aiheesta muualla

iNaturalist: Poecilium
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Poecilium (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Genus Poecilium (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Poecilium (englanniksi)
Cerambycidae of the World: Genus Poecilium (englanniksi)
Megan Anderson

| Megan Anderson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1990 (ikä 34) Gold Coast, Queensland
Kansalaisuus:   Australia
Vapaaottelija
Aktiivisena:  2013–2021
Pituus:  183 cm
Paino:  66 kg
Painoluokka:  höyhensarja
Kätisyys:  oikea
Taistelutyyli:  Nyrkkeily, thainyrkkeily, brasilialainen jujutsu
Seura:  Glory MMA & Fitness
Tilastot
Ottelut:  16
Voitot:  11
– tyrmäyksellä:  6
– luovutuksella:  3
– päätöksellä:  2
Tappiot:  5
– luovutuksella:  3
– päätöksellä:  2
Megan Anderson (s. 11. helmikuuta 1990 Gold Coast, Queensland) on australialainen uransa lopettanut höyhensarjan vapaaottelija. Hän voitti urallaan Invictan höyhensarjan mestaruuden ja otteli kerran UFC:n höyhensarjan mestaruudesta, mutta hävisi sen Amanda Nunesille.
Ura

Anderson aloitti uransa vapaaotteluammattilaisena vuonna 2013. Hänellä ei ollut aiempaa kamppailulajitaustaa. Anderson otteli viisi ensimmäistä otteluaan pienissä tapahtumissa kotimaassaan Australiassa. Ensimmäisen ottelunsa hän hävisi tuomariston enemmistöpäätöksellä, mutta seuraavat neljä hän voitti, kaksi tuomariston päätöksillä, yhden takakuristuksella ja yhden käsilukolla.
Ura > Invicta

Vuonna 2015 Anderson teki sopimuksen yhdysvaltalaisen naisten vapaaotteluorganisaation Invicta Fighting Championshipsin kanssa ja muutti Missouriin harjoitellakseen lajia James Krausen valmennuksessa Glory MMA & Fitness -salilla. Hän kohtasi ensimmäisessä Invicta-ottelussaan syyskuussa 2015 Cindy Dandois’n ja hävisi triangelikuristuksella. Tuon tappion jälkeen Andersonin ura lähti nousuun peräkkäisten tyrmäysvoittojen myötä. Hän voitti tammikuussa 2016 Amber Leibrockin, toukokuussa 2016 Amanda Bellin ja heinäkuussa 2016 Peggy Morganin.
Tammikuussa 2017 Anderson pääsi ottelemaan Invictan väliaikaisesta höyhensarjan mestaruudesta Charmaine Tweetiä vastaan. Hän voitti ottelun teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä. Maaliskuussa 2017 Andersonin mestaruus muutettiin kiistattomaksi, kun edeltävä mestari Cris Cyborg siirtyi pysyvästi UFC:hen. Anderson ei ehtinyt puolustaa mestaruutta kertaakaan, sillä myös hän siirtyi UFC:hen. Hänen julkistettiin kesäkuussa 2017 kohtaavan juuri Cyborgin ottelussa UFC:n naisten höyhensarjan mestaruudesta heinäkuun lopun UFC 214 -tapahtumassa. Viikko julkistuksen jälkeen Anderson kuitenkin vetäytyi ottelusta, tarkentamattomiin henkilökohtaisiin syihin vedoten, ja hänen tilalleen nostettiin silloinen Invictan kääpiösarjan mestari Tonya Evinger.
Aiheesta muualla

Megan Anderson Twitterissä
Metsäkaalikoi

| Metsäkaalikoi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Kehrääjäkoimaiset Yponomeutoidea
Heimo::  Kaalikoit Plutellidae
Suku::  Rhigognostis
Laji::  schmaltzella
Kaksiosainen nimi
 Rhigognostis schmaltzella  (Zetterstedt, 1839) 
Synonyymit
 Plutella schmaltzella 
Katso myös
   Metsäkaalikoi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metsäkaalikoi (Rhigognostis schmaltzella) on kaalikoiden heimoon kuuluva, aikuisena talvehtiva pieni perhoslaji. Sitä tapaa usein sisätiloista varhain keväällä.
Koko ja ulkonäkö

Metsäkaalikoi on pieni, kirjava perhoslaji. Etusiipien pohjaväri on ruskea. Siiven etureuna ja kärkiosa ovat takareunaa vaaleampia, ja etureunassa on kaksi tummanruskeaa täplää. Siiven kärjessä on yksi tai useampi, joskus epäselvästi erottuva tumma täplä. Siiven takareunassa on vaaleanharmaa, sahanterämäinen viiru, joka joskus rajaa siiven takareunaan kaksi vaaleanharmaata, kolmiomaista täplää, joiden keskiosa on tummempi tai jatkuu yhtenäisenä koko siiven mitan. Viirun ja siiven takareunan välinen alue on yleensä muuta siipeä vaaleampi. Takasiivet ovat vaaleanharmaat, kärkiosasta hieman tummemmat. Raajat ovat tummat ja niissä on lukuisia vaaleita poikkiraitoja. Siipiväli on 17–22 mm.
Laji voi muistuttaa paljon erittäin yleistä kaalikoita (Plutella xylostella), mutta on sitä selvästi kookkaampi.
Levinneisyys ja lentoaika

Metsäkaalikoi on pohjoiseurooppalainen laji, jota tavataan Fennoskandian lisäksi Pohjois-Baltiasta ja Saksasta. Suomessa sitä tavataan melko harvinaisena ainakin Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun korkeudelle saakka. Aikuisia perhosia voi tavata syksyllä sekä uudestaan keväällä, jo maaliskuusta lähtien. Satunnaisesti, talvehtimisen keskeydyttyä, yksilöitä voi lentää koko talven ajan.
Elinympäristö ja elintavat

Metsäkaalikoi on aikuistalvehtija, joka hakeutuu mielellään talvehtimaan rakennuksiin. Perhosen tapaakin ehkä tyypillisimmin lentämästä sisätiloissa varhain keväällä, joskin lentohuippu osuu toukokuun loppupuoliskolle. Aikuiset perhoset ovat yöaktiivisia ja tulevat valolle. Toukka elää ravintokasvilla seittisuojuksen sisällä ja koteloituu lehden alapinnalle tai maahan.
Ravintokasvi

Toukka syö litukoita (Cardamine).
Aiheesta muualla

lapiforum.de (saksaksi)
Mickey Leigh

Mickey Leigh
Mitchel Lee Hyman eli Mickey Leigh (s. 15. heinäkuuta 1954 New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko. Leigh on Jeffrey Hymanin eli Ramonesissa laulaneen Joey Ramonen pikkuveli. Mickey on soittanut yhtyeissä Birdland, The Rattlers, Sibbling Rivalry ja Stop. Mickey Leigh toimi myös joitakin vuosia veljensä yhtyeen Ramonesin roudarina ja lauloi joidenkin kappaleiden taustalauluja. Mickeyn mukaan hän olisi myös sanoittanut Ramonesin kappaleita mutta ei saanut nimeään levyn tietoihin.[lähde? ]
Vuonna 2009 Mickey Leigh julkaisi veljestään muistelmateoksen Slept with Joey Ramone: A Family Memoir. Teos julkaistiin vuonna 2011 suomeksi nimellä Veljeni Joey Ramone kääntäjänä Ilkka Salmenpohja.
Yksityiselämä

Mitchel Lee Hyman vanhemmat olivat Noel Hyman ja Charlotte Mandell, jotka molemmat ovat kuolleet.[lähde? ] Mickeyn veli Joey Ramone kuoli imusolmukesyöpään vuonna 2001. Mickey meni tyttöystävänsä Arlenen kanssa naimisiin vuonna 1982.[lähde? ]
Diskografia

Sibling Rivalry
Aiheesta muualla

http://mickeyleigh.com/
Mii Contest Channel

| Mii Contest Channel |
| --- | --- |
Julkaisija:  Nintendo
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  11. marraskuuta 2007
Kehitystilanne:  lopetettu
Tiedot
Alusta:  Wii
Mii Contest Channel (Pohjois-Amerikassa Check Mii Out Channel ja espanjankielisissä maissa Miirame) oli Wiille julkaistu sovellusohjelma, joka antoi pelaajien jakaa digitaalisia avatareja, Mii-hahmoja, ja laittaa niitä kilpailuihin. Se julkaistiin maailmanlaajuisesti 11. marraskuuta 2007. Se oli ilmaiseksi ladattavissa Wii Menussa olevasta Wii Shop Channel-kanavasta. Palvelu lakkautettiin kesäkuussa 2013.
Käännös suomeksi
Poika nimeltä Päivi

| ”Poika nimeltä Päivi” Leevi and the Leavings |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Raha ja rakkaus
 B-puoli: ”Hannu ja Kerttu”
 Julkaistu: 1985
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 03.04
 Levy-yhtiö: Pyramid
Leevi and the Leavingsin muut singlet
| ”Kyllikki” 1983 | ”Poika nimeltä Päivi” 1985 | ”Kerro terveiset lapsille” 1986 |
Poika nimeltä Päivi on Gösta Sundqvistin sanoittama ja säveltämä Leevi and the Leavings -yhtyeen kappale ja single vuodelta 1985. Singlen B-puolella on kappale ”Hannu ja Kerttu”. ”Poika nimeltä Päivi” on albumin Raha ja rakkaus (1985) avausraita.
Kappale esitettiin televisiossa vuonna 1985 Hittimittari-ohjelmassa. Äänestyksessä se sijoittui neljänneksi. Ohjelman juontaja Timo T. A. Mikkonen esitteli kappaleen yleisölle seuraavasti:
»Johnny Cashilla on ollut jo vuosia ohjelmistossaan kappale pojasta nimeltä Sue. Leevi and the Leavings on ahkeroinut täällä Suomessa saman ongelman parissa ja kappaleen nimeksi on annettu Poika nimeltä Päivi. Tämähän on muuten hyvin ajankohtainen kansallinen ongelma tämä nimi- ja sukupuolikysymys aina eduskuntaa myöten.»
Nuorgam-verkkomedian diskografia-artikkelissa kappaletta kutsuttiin yhtyeen avaukseksi ”synapop-kentällä”, ja sen sanottiin käsittelevän ”julkaisuajankohtaansa nähden huomattavan rohkeaa aihetta”. Saman julkaisun Leevi and the Leavings top 40 -listauksessa kappale sijoittui 7. sijalle. Toimittaja Markus Hilden kutsui sitä yhtyeen koskettavimmaksi kappaleeksi, sillä siinä ”haetaan hyväksyntää sille tunteelle, että on syntynyt väärään sukupuoleen”. Hänen mukaansa yhtyeen kappaleissa tullaan harvoin niin ”rohkeasti lähelle ihmisen perusminuutta”.
Ilta-Sanomien haastattelussa toukokuussa 1985 Sundqvist kertoi, että ei haluaisi olla mikään ”homodiskon guest star” ja että Raha ja rakkaus -albumin tarinat eivät kerro hänestä. ”Olen tehnyt sanoitukset kuin toimittajan teksteiksi; kertomaan, ei tuputtamaan”, hän jatkoi. ”Poika nimeltä Päivi” -kappaletta Sundqvist kuvasi seuraavasti:
»Onhan siinä biisissä vähän minua itseänikin. Nuorempana minulla oli pitkä tukka ja tapasin kulkea ympäriinsä vähän naismaisissa vaatteissa. Olin niin kuin poika nimeltä Päivi, mutta se kuului murrosiän uhoamiseen.»
Mariska on esittänyt kappaleen tribuuttialbumilla Melkein vieraissa – Tribuutti Leevi and the Leavingsille (2007). Jonna Geagea puolestaan esitti kappaleesta version Malja Göstalle -muistokonsertissa vuonna 2004. Vuonna 2015 Irina Björklund levytti kappaleesta ranskankielisen sovituksen nimeltä ”Une fille nommée Jean-Pierre”. Hänen sovituksessaan lauletaan tytöstä nimeltä Jean-Pierre.
Probolinggo

| Probolinggo |
| --- | --- |
 Probolinggon rautatieasema
 Probolinggo
 Koordinaatit: 07°45′S, 113°13′E 
Valtio:  Indonesia
Provinssi:  Itä-Jaava
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  44,6 km²
Korkeus:  15 m
Väkiluku (2010):  196 957
 – Väestötiheys:  4 416 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+7
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Probolinggo on kaupunki Jaavan saarella Itä-Jaavan provinssissa Indonesiassa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan siellä asui 196 957 asukasta.
Monien muiden pohjoisen Itä-Jaavan kaupunkien tavoin maduralaiset ovat Probolinggossa jaavalaisten ohella merkittävä väestöryhmä. Kaupungin läpi kulkee eräs Jaavan merkittävimmistä maanteistä, ja sen satama on kalastusalusten vilkkaassa käytössä.
Probolinggo on kuuluisa mangoistaan, joita paikalliset asukkaat kutsuvat Manalagi-mangoiksi. Kuivan kauden voimakkaat tuulet heinäkuusta syyskuuhun auttavat mangopuiden pölytystä, ja alueen hedelmien laadukkuus luetaan toisinaan niiden ansioksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Probolinggo Wikimedia Commonsissa
Martti Merenmaa

| Martti Merenmaa |
| --- | --- |
 Martti Merenmaa 1960-luvun alussa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. heinäkuuta 1896 Oulu
Kuollut: 9. syyskuuta 1972 (76 vuotta) Kuopio
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Pietarin taideakatemiassa opiskelleita suomalaisia
Hugo Backmansson
Eero Järnefelt
Martti Merenmaa
Hjalmar Munsterhjelm
Oskar Nylander
Alfred Parland
Ilja Repin
Juho Rissanen
Carl Eneas  Sjöstrand
Ossi Somma
Robert Stigell
Reidar Särestöniemi
Victoria Åberg
Martti Henrik Merenmaa (vuoteen 1921 Karjala; 19. heinäkuuta 1896 Oulu – 9. syyskuuta 1972 Kuopio) oli karjalainen toimittaja ja kirjailija.
Henkilöhistoria

Merenmaan sukujuuret ovat Vienan Karjalassa. Hänen isänsä oli veturinkuljettaja Kaarlo Heikki Karjala  ja äitinsä Anna Sofia Perttunen. Vanhemmat olivat vienankarjalaisia, kumpikin runonlaulaja Arhippa Perttusen sukua.[lähde? ] Musiikki ja tarinat vetosivat Merenmaahan enemmän kuin koulunkäynti, ja maalaustaide oli lähellä hänen sydäntään. Ankaran uskonnollinen isä ei hyväksynyt ajatusta, että poika tekisi taidetta ammatikseen. Merenmaan opettaja, Raahen Porvari- ja Kauppakoulussa toiminut skottilaissyntyinen Dudley Campbell sen sijaan kannusti häntä. Ristiriidat kotona johtivat dramaattiseen ratkaisuun vuonna 1915, kun Merenmaa 18-vuotiaana karkasi kotoaan, pyöräili Viipuriin ja jatkoi sieltä junalla Pietariin. Hän opiskeli Pietarin taideakatemiassa maalaustaidetta,  professori Bogdanovin ohjauksessa. Opintojen rahoittamiseksi Merenmaa myi piirroksiaan ja toimi restauroijana.
Kotiseudulleen Merenmaa palasi 1917 ja aloitti opinnot Raahen Porvari- ja Kauppakoulussa. Opinnot katkesivat vuoden 1918 tammikuussa alkaneeseen Suomen sisällissotaan, jossa Merenmaa palveli Uudenmaan rakuunoissa. Kaupalliset opinnot jäivät lopullisesti seuraavana vuonna, kun Merenmaa siirtyi Joensuuhun Karjalan Maan toimittajaksi, ja sen jälkeen Kouvolaan Kouvolan Sanomien palvelukseen.
Sukunimensä Martti Karjala muutti Merenmaaksi vuonna 1921. "Rannan kohotessa pakenee meri – ja sen alta paljastuu merenmaa", hän totesi uudesta nimestään. Samana vuonna Merenmaa meni naimisiin kuopiolaisen opettajan Hellin Sigrid Kaikkosen kanssa, julkaisi ensimmäisen romaaninsa Kohtalon marssi, muutti Helsinkiin ja ryhtyi toimittamaan omaa kirjallista aikakauslehteä nimeltä Kauno-Sanomat.
Kauno-Sanomien toimituksessa Merenmaan kumppani oli Uuno Kailas, ja hän työskenteli myös Einari Vuorelan kanssa. Suomen kirjailijaliiton jäsen Merenmaasta tuli 1920-luvun puolivälissä. Nk. Toukokuun ryhmä edusti samanhenkisten kirjailijoiden yhteisöä. Ryhmäläiset Uuno Kailas, Lauri Haarla, Arvi Kivimaa ja L. Onerva olivat Merenmaan kumppaneita.
1930-luvun alkupuolelle tultaessa Merenmaa muutti asumaan pysyvästi Kuopiossa perheensä kanssa. Suvasveden Einesalon saari yhteisöineen oli kirjailijalle sekä työskentely-ympäristö että tiedonhalun kohde ja ne esiintyvät näkyvästi hänen tuotannossaan.
Merenmaa palkittiin  Aleksis Kiven palkinnolla 1943 ja Pro Finlandia -mitalilla 1957.