stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuusisaari (Laukaa)
Kulttuuriympäristö > 2010-luku

2000-luvulla Kuusisaari on pohjoisesta Riihiniemestä rakennetun pengersillan välityksellä yhteydessä mantereeseen. Pääosa Kuusisaaren pelloista oli 2010-luvulla edelleen viljelyksessä. Saaressa sijaitseva Ruusulan tila toimi 2010-luvulla marjatilana, ja aiemmin myös viinitilana. Kesäasutusta oli 2010-luvulla muodostunut myös Pernasaareen, eivätkä Maunolan tilan pellot siellä enää olleet viljelykäytössä.
Lassi Toriseva

| Lassi Toriseva |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 1994 (ikä 30) Ylöjärvi
Salibandyn pelaaja
Pelipaikka:  maalivahti
Seura:  SC Classic
Pelinumero:  35
Pituus:  189 cm
Paino:  90 kg
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
: Ylöjärven Ilves

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten salibandy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Praha 2018 | Salibandy |  |
Lassi Toriseva (s. 21. tammikuuta 1994) on suomalainen salibandymaalivahti. Toriseva edustaa SC Classicia ja kuuluu Suomen salibandymaajoukkueeseen.
Suomen joukkue – Salibandyn MM-kilpailut 2018
5 Hautaniemi |
8 Kivilehto |
9 Salin |
16 Piha |
17 Lamminen |
18 Kapanen |
19 Pylsy |
20 Salo |
21 Väänänen |
22 Kukkola |
29 Kohonen |
30 Stenfors |
31 Kosonen |
35 Toriseva |
36 Lastikka |
56 Savonen |
61 Kotilainen |
66 Leikkanen |
77 Johansson |
87 Kailiala |
Valmentaja Nykky
Suomen joukkue – Salibandyn MM-kilpailut 2020
5 Hautaniemi |
8 Kivilehto |
9 Salin |
10 Heikkilä |
12 Sikkinen |
17 Lamminen |
19 Pylsy |
20 Salo |
21 Väänänen |
27 Junkkarinen |
30 Stenfors |
35 Toriseva |
36 Lastikka |
41 Kaltiainen |
61 Kotilainen |
66 Leikkanen |
73 J. Kainulainen |
76 R. Kainulainen |
77 Johansson |
81 Lehkosuo |
87 Kailiala |
Valmentaja Nykky
Lentola

Lentola on Kangasalan kaupunginosa 4 keskustan länsipuolella Kangasalantien varrella, valtatie 12:n koillispuolella. Myös Suoraman, Linturinteen ja Harjunsalon asuinalueita kuuluu Lentolan kaupunginosaan. Kirkkoharju jatkuu keskustan alueelta Lentolaan.
Lentolan kaupunginosassa valtatien varressa on vanhaan soramonttuun perustettu Lentolan teollisuusalue ja uudempi Kallion teollisuusalue. Kyötikkälän urheilukeskus Kirkkoharjun pohjoisrinteellä on Lentolan alueella.
Lentolassa sijaitsee Lentolan liikekeskus ja Prisma Kangasala. Kangasala pyrkii kehittämään Lentolasta toista keskustaa kirkon seudun oheen.
Lentokyvyttömät linnut

Lentokyvyttömät linnut ovat lintuja, jotka ovat evoluution myötä menettäneet lentokykynsä. Se voi olla seurausta vaihtoehtoisen liikkumismuodon kehittymisestä, saalistajien puutteesta tai molemmista. Lentokyvyttömiä lintuja elää nykyään noin 60 lajia; alle prosentti kaikista lintulajeista. Suurin osa niistä on joko sileälastaisia tai pingviinejä, mutta lentokyky on kadonnut myös yksittäisiltä lajeilta muissa linturyhmissä.
Maailman suurimmat linnut ovat lentokyvyttömiä, mutta on olemassa myös pieniä lentokyvyttömiä lintuja. Sileälastaisilla siivet ovat surkastuneet tai kadonneet kokonaan, mutta pingviineillä ne ovat säilyneet ja saaneet uuden tehtävän melamaisina rakenteina, joilla pingviini ”lentää” veden alla. Useimmat sileälastaiset ovat erikoistuneet kävelyyn ja juoksemiseen.
Äskettäin sukupuuttoon kuolleita sileälastaisia ovat norsu- ja moalinnut. Muita hävinneitä lajeja ovat dodot sekä pingviinejä muistuttanut siivetönruokki. Edelleen eläviä lentokyvyttömiä lintuja on Madagaskarin kyyhkyrääkissä, Falklandinsaarten viuhtojissa ja eri saarten rantakanoissa (takahe, vekaluhtakana ja erakkoluhtakana). Myös galapagosinmerimetso, kakapo ja eräät uikut ovat lentokyvyttömiä. Kagu on lähes lentokyvytön. Myös ihmisen kesyttämät linnut voivat menettää lentokykynsä epäaktiivisen elämäntavan ja jalostuksessa syntyneen suuren koon takia. Näin on käynyt kesykanoille ja -kalkkunoille, joiden siipilihakset eivät enää riitä lennon ylläpitämiseen.
Kylmyysnapa

Kylmyysnapa on maapallon pohjoisen tai eteläisen pallonpuoliskon kylmin paikka. Kylmyys määritellään tavallisimmin alimman mitatun lämpötilan mukaan. Pohjoinen kylmyysnapa on Siperiassa Sahan tasavallassa, ja eteläinen kylmyysnapa on Etelämantereella.
Sijainnit ja olosuhteet

Maapallon kylmimmät paikat sijaitsevat lähellä napoja, kaukana merestä ja korkealla merenpinnasta. Tällaisia paikkoja ovat Etelämantereen itäinen ylätasanko, itä-Siperian keskiosat ja Grönlannin keskiosat. Kylmintä on kun on tyyntä ja taivas on kirkas, mutta aurinko ei paista.
Pohjoisen pallonpuoliskon kylmyysnapa

Pohjoisen pallonpuoliskon kylmyysnapa on Venäjän Itä-Siperian Sahan tasavallassa. Verhojanskin kaupungissa (67°33′N, 133°23′E) mitattiin tammikuussa 1885 lämpötilaksi −67,8 °C ja Oimjakonin kylässä (63°15′N, 143°9′E) mitattiin helmikuussa 1933 −67,7 °C. Kumpikin paikka sijaitsee korkeudeltaan noin 100 metriä merenpinnasta. Verhojansk ja Oimjakon kilpailevat nykyisin kylmyysnapaturisteista.
Eteläisen pallonpuoliskon kylmyysnapa

Eteläisellä pallonpuoliskolla kylmintä on Etelämantereella. Kahden metrin korkeudelta maan pinnasta mitattu matalin lämpötila on venäläisellä Vostok-tutkimusasemalla (78°28′S, 106°52′E) vuonna 1983 mitattu −89,2 °C. Vuoden 2010 elokuussa tehdyissä satelliittimittauksissa mantereelta löydettiin kohtia, jossa lämpötila oli jään pinnalla alimmillaan −93,2 °C. Kylmin paikka sijaitsi kohdassa 81,8° eteläistä leveyttä ja 59,3° itäistä pituutta 3,9 kilometrin korkeudessa merenpinnasta. Kaikkein kylmimmät paikat Etelämantereella ovat korkeimpia kohtia toisiinsa yhdistävillä harjanteilla sijaitsevia "taskuja".
Tammikuun keskilämpötilat arktisilla alueilla kahden metrin korkeudella pinnasta. Sahan tasavallan alue erottuu pallon oikeassa yläosassa tummana läiskänä.
Vostokin sijainti Etelämantereella
Laura Kurki

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten uinti.EM-kilpailut (lyhyt rata)  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten uinti.EM-kilpailut (lyhyt rata)  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten uinti.EM-kilpailut (lyhyt rata)  | Maa:   Suomi> Naisten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Chartres 2012 | 4 × 50 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Chartres 2012 | 4 × 50 m vapaauinnin sekaviesti |  |
Laura Kurki (s. 21. huhtikuuta 1994) on suomalainen uimari. Hän edustaa Helsingfors Simsällskapia.
Marraskuussa 2012 Kurki oli Suomen hopeaa voittaneessa 4 × 50 metrin vapaauinnin viestijoukkueessa uinnin lyhyen radan EM-kilpailuissa Chartresissa. Samoissa kisoissa hän saavutti pronssia 4 × 50 m vapaauinnin sekaviestissä.
Lamb

Lamb voi tarkoittaa seuraavia:
Caroline Lamb (1785–1828), englantilainen kirjailija
Charles Lamb (1775–1834), englantilainen esseisti ja runoilija
Derek Lamb (1936–2005), kanadalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja
Harold Lamb (1892–1962), yhdysvaltalainen kirjailija
Joseph Lamb (1887–1960), yhdysvaltalainen ragtime-säveltäjä ja pianisti
Mary Lamb (1765–1847), englantilainen kirjailija
William Lamb (1779–1848), brittiläinen poliitikko ja ministeri
William F. Lamb (1883–1952), yhdysvaltalainen arkkitehti
Willis Lamb (1913–2008), yhdysvaltalainen fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
Lamb, manchesterilainen trip hop/drum'n'bass -yhtye
Suojelija (engl. Lamb), vuoden 1985 irlantilainen elokuva
Lamb, vuoden 2021 islantilainen elokuva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lamb”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lager Sylt

Lager Sylt oli toisen maailmansodan aikainen natsi-Saksan keskitysleiri Britanniassa Alderneyn saarella. Lager Sylt oli toinen Britanniassa sijanneista keskitysleireistä Lager Norderneyn ohella. Kumpikin leireistä sijaitsi Alderneyn saarella.
Historia

Vuoden 1940 heinäkuussa natsi-Saksan joukot saapuivat silloin jo evakuoidulle Alderneyn saarelle. Britannia oli päättänyt evakuoida Alderneyn saaren, koska sen puolustaminen koettiin liian haastavaksi. Lager Syltin oli alun perin tarkoitus olla yksi neljästä saaren pakkotyöleiristä, mutta ajan saatossa se muutettiin keskitysleiriksi. Se sai lempinimen kaikista kauhein leiri (eng. The most terrible camp). Leiriä ylläpitivät SS:n pääkallojoukot.
Leirin asukkaat

Leirille sijoitettiin pääosin itäeurooppalaisia vankeja Puolasta, Ukrainasta ja Neuvostoliitosta. Leirille siirrettiin myös suuria määriä ranskalaisia juutalaisia.
Sodan jälkeen

Sodan jälkeen, kun Alderneyta alettiin asuttaa uudelleen, Britannian joukot alkoivat tutkia leiriä tarkemmin. Leiri oli tässä vaiheessa jo täysin hylätty ja osittain tuhoutunut. Tutkijat kartoittivat jäljellä olevan alueen ja keräsivät silminnäkijäkertomuksia leirin pahoinpitelyistä, ampumisista ja koiraraateluista. Tutkijat saivat myös selville leirin vankien kuollessa lääkärin täyttäneen valmiin kuolintodistuksen, jossa kuolinsyyksi annettiin joko puutteellinen verenkierto tai sydämen vajaatoiminta.
Alderneyn saari, jolla keskitysleiri sijaitsi
Lari Kurkku

| Lari Kurkku |
| --- | --- |
Luoja(t):  Phil Vischer Mike Nawrocki
Näyttelijä(t):  Petri Hanttu
Ensi- esiintyminen:  Rouskuvia tarinoita (1993)
Henkilötiedot
Sukupuoli:  mies
Kotipaikka:  Popsikkala
Luonteenpiirteet:  ystävällinen, leikkimielinen
Suhteet
Tutut:  Bobi Tomaatti, Juniori Parsa
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lari Kurkku (engl. Larry the Cucumber) on yksi Popsikkaat-animaatiosarjan päähenkilöistä. Hänet loi yhdysvaltalainen Phil Vischer vuonna 1991.
Kuvaus

Lari kertoo sarjassa lapsille Raamatun tarinoita yhdessä Bobi Tomaatin kanssa. Hänet esitetään usein humoristisena ja leikkimielisenä, toisin kuin Bobi. Lari asuu keltaisella keittiön tasolla Popsikkalassa. Hänellä on myös alter ego, supersankari Ihmelari.
Aiheesta muualla

Big Idea Wiki: Larry the Cucumber
Lenkosoikkio

| Lenkosoikkio |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Kesäkrassit Hornungia
Laji::  procumbens
Kaksiosainen nimi
 Hornungia procumbens  (L.) Hayek 
Synonyymit
 Capsella procumbens (L.) Fr.  Hutchinsia procumbens  (L.) Desv.  Hymenolobus procumbens  (L.) Nutt. ex Schinz & Thell.  Lepidium procumbens L. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lenkosoikkio (Hornungia procumbens, aiemmin myös Hutchinsia procumbens tai Hymenolobus procumbens) on yksivuotinen ruohovartinen kasvi. Se kasvaa joskus lakoavana, joskus pystyssä; pystyvartisena sen korkeus on alle 15 senttimetriä. Kasvilla on pienet valkoiset kukat. Lituhedelmä on soikea, kaksiosainen, 2,5–3,5 mm pitkä.
Lajin levinneisyys on laaja, ja siitä käytetään monia nimiä.
Aiheesta muualla

Valokuvia Calphotos
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Hutchinsia procumbens (englanniksi)
Fehr

Fehr on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Donald Fehr (s. 1948), yhdysvaltalainen juristi, ammattiyhdistysjohtaja ja jääkiekkovaikuttaja
Eric Fehr (s. 1985), kanadalainen jääkiekkoilija
Ernst Fehr (s. 1956), itävaltalainen taloustieteilijä
Oded Fehr (s. 1970), israelilainen näyttelijä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Linda (ohjelmointikieli)

Linda on tietokoneen ohjelmointiin käytettävä kieli, joka on tarkoitettu rinnakkaisohjelmointiin ja joka laajentaa isäntäkielen (kuten C, C#, Java) ominaisuuksia.
Kieltä kutsutaan koordinaatiokieleksi.
Kieli käyttää monikkoja (engl. tuple), joka on sarja tyypitettyjä kenttiä:
(“Linda is powerful”, 2, 32.5, 62)
Suositumpia vaihtoehtoja Linda-kielen ohjelmointimallille ovat muun muassa viestinvälitykseen perustuvat mallit.
Linda-Lotta Lehtoranta

Linda-Lotta Lehtoranta huhtikuussa 2018.
Linda-Lotta Lehtoranta (s. 7. lokakuuta 1991) on suomalainen koripalloilija. Hän on pelannut Suomen naisten maajoukkueessa 73 maaottelua. Peli-Karhujen joukkueessa hän on voittanut Suomen-mestaruuden vuosina 2011, 2018, 2019, 2021 ja 2022. Suomen lisäksi hän on pelannut Saksassa, Tšekissä, Israelissa ja Belgiassa.
Lehtoranta on Kotkan Työväen Palloilijoiden kasvatti. SM-sarjassa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa kauden 2008–2009 pudotuspeleissä, kun hänen seuransa Peli-Karhut saavutti pronssia. Kaudella 2009–2010 hän kuului jo vakiokokoonpanoon ja tuolloin Peli-Karhut voitti Suomen cupin sekä saavutti SM-hopeaa. Lehtoranta valittiin vuoden tulokkaaksi. Kaudella 2010–2011 hän voitti Suomen-mestaruuden ja saavutti kahdella seuraavalla kaudella SM-pronssia ja -hopeaa. Vuosina 2011 ja 2012 Lehtoranta valittiin vuoden puolustuspelaajaksi.
Lehtoranta lähti pelaamaan ulkomaille vuonna 2013. Hän pelasi kaksi kautta Saksan Bundesliigassa TH Wohnbau Angelsissä ja Eisvogel Freiburgissa. Vuonna 2015 hän siirtyi Tšekin pääsarjan Sokol Hradec Královéen mutta palasi vielä samalla kaudella Bundesliigajoukkue Kelterniin.
Kesällä 2016 Lehtoranta teki sopimuksen Belgian liigan mestarin Castors Brainen kanssa mutta sai syyskuussa harjoitusottelussa pahan alaraajavamman. Hän palasi kentille vasta alkuvuonna 2018 ja liittyi Peli-Karhujen korisliigajoukkueeseen, jonka riveissä hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 2018, 2019 ja 2021.
Lehtoranta pelasi ensimmäisen naisten maaottelunsa toukokuussa 2011 Tanskaa vastaan. Hän on maaliskuun 2021 loppuun mennessä pelannut 67 naisten maaottelua ja tehnyt niissä 385 pistettä. Haastajamaajoukkueen riveissä hän pelasi universiadeissa vuosina 2011 ja 2013.
Linda-Lotta Lehtorannan siskot Laura ja Roosa sekä veljet Juho, Joonas ja Janne ovat myös koripalloilijoita. Heidän isänsä Matti Lehtoranta voitti aikoinaan koripallon Suomen-mestaruuden.
Lasse Velmala

Lasse Johannes Velmala (18. kesäkuuta 1944 Turku – 27. toukokuuta 1986) oli suomalainen muusikko, joka oli yksi Turussa 1960-luvulla toimineen underground-liikkeen vaikuttajista ja underground-henkisen Turun Rappioryhmän perustajajäsen. Hän herätti huomiota muun muassa Hymy-lehden tekemän jutun myötä, jossa Velmala pyöräili Turun halki alastomana. Velmala julkaisi syksyllä 1971 esikoissinglensä Murtuneen sydämen hotelli, jolla hänen taustayhtyeenään oli turkulainen Yellow.
Turun yliopistossa biologiaa opiskellut ja myöhemmin opettajana työskennellyt Velmala tunnettiin myös innokkaana lintuharrastajana. Hän kuului Turun Lintutieteellisen Yhdistyksen perustajiin ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana. Lisäksi Velmala oli käynnistämässä Jurmon lintuaseman toimintaa.
Leonid Sedov

Leonid Sedov (vas.) ja Wernher von Braun 1958.
Leonid Ivanovitš Sedov (14. marraskuuta 1907 Rostov, Venäjä – 5. syyskuuta 1999) oli johtava neuvostoliittolainen fyysikko. Hän oli Moskovan yliopiston hydrodynamiikan professori, Neuvostoliiton tiedeakatemian jäsen ja Ranskan tiedeakatemian ulkomainen jäsen.
Sedov laati toisen maailmansodan aikana niin sanotun Sedovin samankaltaisuusratkaisun. Hän oli Neuvostoliiton avaruusohjelman ensimmäinen puheenjohtaja ja julkaisi tiedon ohjelmasta 1955. Hän oli Kansainvälisen avaruuslentoyhdistyksen (International Astronautical Federation, IAF) puheenjohtaja 1959–1961. Viime aikoihin asti on luultu, että Sedov oli Sputnik-hankkeen merkittävin taustavoima.
Julkaisut

Sedov, L. I. 1959 Similarity and Dimensional Methods in Mechanics, 4th edn. Academic.
Sedov, L. I., "Propagation of strong shock waves," Journal of Applied Mathematics and Mechanics, Vol. 10, s. 241-250 (1946).
Lind

Lind (ruotsia, tanskaa, saksaa: "lehmus"; viroa: "lintu") on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alfred Lind (1879–1959), tanskalainen elokuvaohjaaja, elokuvaaja ja tuottaja
Amanda Lind (s. 1980), ruotsalainen poliitikko ja ministeri
Antti "Arwi" Lind (s. 1979), suomalainen muusikko ja levy-yhtiön johtaja
Arvi Lind (s. 1940), suomalainen televisiotoimittaja ja uutisankkuri
Alvar Lind (1897–1951), oli suomalainen taidemaalari, joka tunnetaan myös nimellä Alvar Outakka
Annette Lind (s. 1969), tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko
Aune Lind (1936–2019), suomalainen näyttelijä
Björn Lind (s. 1978), ruotsalainen hiihtäjä
Bob Lind (s. 1942), yhdysvaltalainen muusikko ja kirjailija
Caroline Lind (s. 1982), yhdysvaltalainen soutaja
Christer Lind (1912–1942), suomenruotsalainen runoilija
Espen Lind (s. 1971), norjalainen laulaja, lauluntekijä, tuottaja ja multi-instrumentalisti
Gerda Lind (1880–1953), suomalainen oopperalaulaja
Hasse Pavia Lind (s. 1979), tanskalainen jousiampuja
Jakov Lind, oik. Heinz Landwirth (1927–2007), itävaltalainen kirjailija
James Lind (1716–1794), brittiläinen lääkäri ja tutkija
Jenny Lind (1820–1887), ruotsalainen oopperalaulaja
Joan Lind (1952–2015), yhdysvaltalainen soutaja
John Lind (1875–1939), suomalainen juristi, pankinjohtaja ja Kokkolan pormestari
Juha Lind (s. 1974), suomalainen jääkiekkoilija
Kai Lind (s. 1937), suomalainen laulaja, muusikko ja näyttelijä
Kaisa Lind (s. 1987), suomalainen koripalloilija
Lasse Lind (s. 1981), suomalainen jalkapalloilija
Maj Lind (1876–1942), suomalainen lahjoittaja, Maj Lind -pianokilpailun perustaja
Martin Lind (s. 1944), ruotsalainen piispa
Natalie Alyn Lind (s. 1999), yhdysvaltalainen näyttelijä.
Nathalie Lind (1918–1999), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Pasi Lind (s. 1961), suomalainen judoka
Pekka Lind (s. 1943), suomalainen lakimies ja entinen asianajaja
Sandra Lind (s. 1996), suomalainen futsalpelaaja
Sarah Lind (s. 1982), kanadalainen näyttelijä
Ulrich Lind (s. 1942), saksalainen ampuja
Ville-Pertti Lind (s. 1980), suomalainen koripalloilija
William Lind (s. 1985), ruotsalainen suunnistaja
Åsa Lind, ruotsalainen lasten- ja nuortenkirjailija.
Lasse Sørensen

Lasse Sørensen vuonna 2019.
Lasse Lorenz Sørensen (s. 7. joulukuuta, 1996 Aalborg, Tanska) on tanskalainen moottoriurheilija. Hänen vanhempi veljensä Marco Sørensen on myös moottoriurheilija.
Sørensen aloitti uransa Karting-luokista vuonna 2009. Vuonna 2011 hän sijoittui toiseksi North European Trophy KF3 -luokassa. Vuonna 2012 Sørensen aloitti kilpauransa Tanskan Formula Ford -sarjassa sijoittuen sarjan viidenneksi. Samana vuonna hän ajoi yksittäisiä kilpailuja Formula Ford NEZ ja Hollannin Formula Ford -sarjoissa. Vuonna 2013 Sørensen jatkoi Tanskan Formula Ford -sarjassa ja sijoittui toiseksi.  Vuonna 2014 Sørensen kilpaili Ranskan Formula 4 -sarjassa ja voitti sarjan mestaruuden saavuttaen kahdeksan voittoa, viisi paalupaikkaa ja 17 palkintosijaa. Vuonna 2015 Sørensen kilpaili Eurocup Formula Renault -sarjassa.
Vuonna 2016 Sørensen siirtyi MASCOT Danish Thundersport Championship -sarjaan ja voitti mestaruuden vuonna 2017 ja sijoittui toiseksi vuonna 2018. Vuodesta 2019 lähtien Sørensen on ajanut NASCAR Whelen Euro Series -sarjaa. Hän sijoittui sarjassa toiseksi vuonna 2020.
Lasse Vanhanen

Lasse Vanhanen (s. 11. joulukuuta 1945 Tampere) on suomalainen jääkiekkoerotuomari. Hän toimi linjatuomarina.
Lasse Vanhanen vihelsi SM-liigassa 375 ottelua vuosina 1974–1991. A-maaotteluita hän tuomitsi yhteensä 130, muun muassa seitsemissä MM-kisoissa ja kaksissa olympialaisissa sekä kerran Kanada Cupissa ja nuorten MM-kisoissa. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Vanhasen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 93.
Vanhanen toimi Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulussa matemaattisten aineiden opettajana vuosina 1974–2013. Hän jäi eläkkeelle vuoden 2014 alussa.
Leonid Potapov

Potapov vuonna 2004.
Leonid Vasiljevitš Potapov (ven. Леони́д Васи́льевич Пота́пов, 4. heinäkuuta 1935 – 12. marraskuuta 2020) oli Burjatian tasavallan presidentti elokuusta 1994 heinäkuuhun 2007. Sitä ennen vuodesta 1991 hän toimi Burjatian korkeimman neuvoston puheenjohtajana, joka oli tasavallan korkein asema ennen presidentin viran perustamista. Potapov valittiin Burjatian ensimmäiseksi presidentiksi suoralla kansanvaalilla 1994 ja uudelleen 1998 ja 2002 (68 % äänistä). Nykyisin Burjatian presidentin käytännössä nimittää Venäjän federaation presidentti.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lehtokorte

| Lehtokorte |
| --- | --- |
 Lehtokortteen itiötähkällinen kevätverso.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Luokka::  Kortemaiset Equisetopsida
Lahko::  Equisetales
Heimo::  Kortekasvit Equisetaceae
Suku::  Kortteet Equisetum
Laji::  pratense
Kaksiosainen nimi
 Equisetum pratense  Ehrh., 1784 
Katso myös
   Lehtokorte Wikispeciesissä   Lehtokorte Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtokorte (Equisetum pratense) on lehtomaisissa metsissä kasvava pohjoisen pallonpuoliskon yhtäläisitiöinen sanikkainen.
Ulkonäkö ja koko

Lehtokorte tekee muutamien muiden kortteiden tapaan kaksi versoa: kevät- ja kesäverson. Kevätversot ovat vaaleanruskeita ja niiden latvaan muodostuu käpymäinen itiötähkä, jossa itiöpesäkkeet ovat perällisten kuusikulmaisten kilpien alapuolella. Itiöt valmistuvat Suomessa touko-kesäkuussa, jonka jälkeen tähkä perineen kuihtuu. Samalla kevätversoihin alkaa kasvaa haarakiehkuroita ja ne muuttuvat vähitellen latvattomien kesäversojen kaltaisiksi.
Lehtokortteen kesäversot ovat harmaan- tai kellanvihreitä, pystyjä, tähkättömiä ja 20–40 cm korkeita. Varsi on karheaharjuinen, nivelikäs, uurteinen ja nuokkuvalatvainen, mikä erottaa sen muista Suomessa tavattavista kortteista. Varressa on korkeahkoja harjuja 8–20 kappaletta. Ontto varsi koostuu sivuonteloista ja niiden keskellä olevasta keskiontelosta, joka on noin puolet koko varren läpimitasta. Kiehkuroina kasvavat lehdet ovat vaatimattomat, yhdiskasvuiset ja muodostavat hammaslaitaisen tupen. Tupet ovat väljiä ja vaaleanvihreitä lukuun ottamatta mustanruskeaa yläreunaa. Tupen hampaat ovat pieniä, suippoja, ruskeita ja tavallisesti valkolaitaisia hampaita on 8–20 kappaletta. Kesäversoon kasvaa runsaasti ohuita, tiheitä ja haarattomia haarakiehkuroita. Haarat ovat lähes vaakasuoraan siirottavia ja kärjestä alaskaartuvia. Haaran alin nivelväli on enintään varren tupen pituinen ja usein käyrä. Kasvin alkeisvarsikko on kaksikotinen, maanpäällinen, liuskainen ja väriltään vihreä.
Lehtokorte muistuttaa hieman peltokortetta (E. arvense), mutta on monella tavalla sitä siromuotoisempi.
Levinneisyys

Euroopassa lehtokortetta tavataan Saksasta ja Alppien alueelta itään. Eteläisimmät kasvupaikat ovat Karpaateilla, pohjoisessa lajia tavataan kaikkialla aivan arktisimpia alueita lukuun ottamatta. Lehtokortetta kasvaa myös Skotlannissa ja Islannissa. Lajin levinneisyysalue jatkuu Euroopasta samoilla leveysasteilla läpi Siperian ja edelleen Pohjois-Amerikkaan Alaskaan, Kanadaan ja Yhdysvaltojen pohjoisosiin. Suomessa lehtokortetta kasvaa yleisenä lähes koko maassa. Runsaimmillaan laji on Etelä-Suomessa ja Lapissa.
Elinympäristö

Lehtokorte kasvaa lehtomaisissa rinnemetsissä, joki- ja puronvarsilehdoissa, hikevillä rantatörmillä, lehtokorvissa, tunturiniityillä, hietaisilla niittytörmillä, kedoilla ja tienvarsilla.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Lehtokortteen levinneisyys Suomessa.
Lehtokortteen haarova kesäverso.
Lehtokorte kuvattuna Otto Wilhelm Thomén teoksessa Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz (1885).
Lastikulttitiede

Lastikulttitiede on Richard Feynmanin alun perin kehittämä termi, jolla hän tarkoitti näennäistiedettä, jota harjoittavat toimivat pinnallisesti tieteentekijöiden harjoittamin normein mutta eivät kykene ymmärtämään tai selittämään tieteellisesti lähtökohtien ja lopputuloksen välistä syy-seuraussuhdetta.[lähde? ]
Feynman pohjasi termin antropologian tuntemaan ilmiöön lastikulttiin, jossa melanesialaiset alkuasukkaat seurasivat, kuinka sotilaat rakensivat lentokenttiä ja mitä lentokentillä tapahtui. Lentokentille alkoi ilmestyä lentokoneita, ja sotilaat näyttivät saavan kaikenlaisia hyödyllisiä tarvikkeita, joten melanesialaiset alkoivat matkia sotilaiden toimintaa. Kultti jatkui pitkälle 1970-luvulle.[lähde? ]
Feynman esitteli termin Caltechille pitämässään puheessa 1974, ja se on sekä hänen kirjassaan Surely You're Joking, Mr. Feynman! että lukuisilla verkkosivuilla.
Lastentanssi

Lastentanssi on oma tanssilaji, jossa vain lapset voivat tanssia. Yleensä lastentanssin ikäluokka on 3-5 vuotta. Lastentanssia voi harrastaa myös pojat. Lastentanssia tanssitaan yleensä ryhmissä, parin kanssa tai yksin Lastentansseja järjestetään paikoin ympäri Suomea.