stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pleasure Island

| Pleasure Island Pink Fairies |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1996
 Julkaistu: 1996
 Tyylilaji: psykedeelinen rock underground
 Levy-yhtiö: Twink Records
Pink Fairiesin muut julkaisut
| Kill 'Em and Eat 'Em 1987 | Pleasure Island 1996 | No Picture 1997 |
Pleasure Island on Pink Fairiesin nimellä julkaistu albumi vuodelta 1996. Levyllä ovat mukana alkuperäisistä jäsenistä Twink ja Paul Rudolph.
Kappaleet

As Above So Below
Eccleston Chambers
We Run We Hide
The Man With The Golden Gun
Jungle Drums
Cargoe In Jamaica
Pieni Korppi

Arapaho päällikkö Pieni Korppi, William S. Soulen kuva vuosilta 1868–1874.
Pieni Korppi eli Hosa (engl. Little Raven, s. noin 1820 – 1889) oli arapaho -intiaanien nawathinehena -heimon päällikkö.
Pieni Korppi oli tunnettu komeasta ulkomuodostaan ja hyvistä puhujanlahjoista. Hän oli rauhanvälittäjänä jo vuonna 1840 kun arapahot, tekivät rauhan cheyenitten, kiowien, comanchien ja tasanko apassien kanssa. Hän myös toivotti kullankaivia tervetulleeksi tiipiiseensä kun he saapuivat saapumisen Denveriin kultakuumeen aikana.
Huolimatta kaikista poniteluistaan rauhan säilyttämiseksi hän joutui allekirjoittamaan Yhdysvaltojen hallituksen ja cheyennejen ja arapahojen vuonna 1861 tekemän Fort Wise-sopimuksen. Siinä sovittiin että intiaanit muuttavat pienempään reservaattiin reservaatista joka sijaitsi nykyisien Coloradon, Kansain, Nebraskan ja Wyomingin alueilla jotka heille oli luovutettu vuoden 1851 Fort Laramien sopimuksessa. Kaikki arapahojohtajat eivät kuitenkaan suostuneet allekirjoittamaan sopimusta, ja Pieni Korppikin pettyi pian sillä Yhdysvaltojen joukot hyökkäsivät rauhallisten intiaanien leiriin ja järjestivät Sand Creekin verilöylyn.
John M. Chivingtonin kostoretki päättyi rauhallisen cheyenneintiaanienkylän teurastukseen 29 marraskuuta vuonna 1864. Kylän johtajista Musta Pata, Valkoinen Antilooppi ja Vasen Käsi, jäi henkiin vain Musta Pata. Miehiä, naisia ja lapsia pahoinpideltiin julmasti ja heiltä vietiin päänahat. Sotilaiden raakuus sai koko kansakunnan tyrmistymään. Pieni Korppi ja hänen arapaho heimonsa selviytyivät vain sen vuoksi että olivat leiriytyneet kauas muista arapahoista ja cheyenneista.  Pieni Korppi hyväksyi kuitenkin vuonna 1867 Medicine Lodge-sopimuksen jossa arapahoille annettiin reservaatti Arkansas joen ja Cimarron joen (Arkansas joen sivujoki) läheltä intiaani aluetta.
Vuonna 1871 Pieni Korppi kävi Washingtonissa DC:ssä sekä muissa Itä-Yhdysvaltojen kaupungeissa. New Yorkissa hän puhui Cooper Unionissa (yksityinen korkeakoulu) tieteen ja taiteen edistämisestä. Presidentti Grant tarjosi hänelle rauhanmitaliakin mutta hän sanoi ettei ansaitse sitä koska ei ollut ikinä sodassa valkoisten kanssa ollutkaan. Pieni Korppi onnistui pysyttelmään puolueettomana Red River-sodan aikana 1874–1875. Viimein hän muutti asumaan Blaine Countyyn, Oklahomaan jossa hän kuoli vuonna 1889.
Pantern

| Pantern |
| --- | --- |
 Pantern vuonna 2022.
Osoite:  Kaskenkatu 2, Turku
Valmistumisvuosi:  1910, uudisosa 1939
Suunnittelija:  Frithiof Strandell, Bertel Jung (uudisosa)
Omistaja:  Yksityisomistuksessa
Käyttäjä:  Bostadsaktiebolgat Pantern
Tyylisuunta:  Jugend
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pantern on vuonna 1910 jyrkkään rinteeseen valmistunut jugend-tyylinen asuinrakennus Turun II kaupunginosassa, Vartiovuorenmäen kupeessa. Frithiof Strandellin suunnitteleman rakennuksen nimi Pantern (pantteri) tulee C. L. Engelin piirtämän Turun asemakaavan korttelinnimestä.
Tontin historia

Kaskenmäellä on toiminut Pyhän Olavin dominikaanikonventti 1200-luvulta alkaen. Luostari toimi kaupungissa 280 vuotta, ja osa sen tiloista sijaitsee nykyisen Panternin alla. Alueella sijainnut luostarin hautausmaa paljastui rakennuksen lisäosan, eli niin sanotun Uuden Panternin perustuksia kaivettaessa vuonna 1939. 1700-luvulla nykyisen Panternin tienoilla asuivat humalatarhanrenki, muurarimestari, porvari, proomurenki ja kellonsoittaja. Maistraatti kävi jatkuvaa kamppailua sekä puhtaanapidon että paloturvallisuuden puolesta alueen savupirttejä, käymälöitä ja avonaisia viemäreitä sekä kotieläinten jättämiä lantakasoja vastaan.
Panternin suunnittelu ja rakentaminen

Massiivisen 5-kerroksisen Panternin tieltä purettiin pois Pehr Johan Gylichin piirtämä puutalo. Strandell sai uuden talon piirustukset valmiiksi keväällä 1909 ja talo valmistui seuraavana vuonna.
Panternin suunnittelu ja rakentaminen > Julkisivut

Panternin julkisivut ovat sekä Kaskenkadun että Vartiovuorenpuiston suuntaan.  Pantern jatkaa läheisen Strandellin suunnitteleman Hjortenin tematiikkaa. Kummassakin rakennuksessa Strandell on käyttänyt torneissa epäsymmetrista sijoittelua, mikä pehmentää niiden massiivista ilmettä. Eri materiaaleista tehdyt rappaukset rytmittävät rakennuksen julkisivua. Kaskenkadun ja Dominikaanipolun kulmaus on pyöristetty. Rakennuksen ovet ja ikkunapuitteet on tehty tammesta. Panternin lasimaalaukset ja julkisivun pantterikuviot ovat kuvataiteilija Willy Baerin työtä. Baer teki maalaukset myös esimerkiksi Hjorteniin.
Panternin suunnittelu ja rakentaminen > Sisätilat

Rakennukseen tehtiin pääasiassa suuria asuntoja. Ensimmäisessä ja toisessa kerroksessa oli neljä liikehuoneistoa ja muutamia pienempiä asuntoja sisäpihan puolella. Toisessa kerroksessa oli seitsemän huoneen ja keittiön ja yksi kolmen huoneen ja keittiön asunto. Ylemmissä kerroksissa oli kussakin neljä huoneistoa: kolmen huoneen ja keittiön, neljän huoneen ja keittiön, viiden huoneen ja keittiön sekä seitsemän huoneen ja keittiön asunnot. Kaikkein suurimmat huoneistot olivat B-portaan kulmahuoneistot. B-portaaseen tehtiin myös tilavaraus mahdollisesti myöhemmin rakennettavalle hissille. Asuinhuoneet varustettiin kaakeliuuneilla, mutta talon kellariin tehtiin jo varaus tulevaa pannuhuonetta varten.
Asuntojen salit, herrainhuoneet ja makuuhuoneet sijoitettiin kadun ja puiston puoleisille seinille. Ikkunalliset eteishallit, pääosa ruokasaleista, keittiöt ja palvelijanhuoneet sekä kaikki talon portaikot sijoitettiin sisäpihan puolelle. Strandell pyrki välttämään pohjakaavassa ikkunattomia tiloja. Rakennukseen tehtiin kolme pääportaikkoa ja kaksi keittiöportaikkoa palvelusväkeä varten. Puiston puolella olevaa A-porrasta varten tehtiin kolme metriä leveä kulkutie kaupungin maalle.
Laajennus

Vuonna 1939 korttelin Hämeenkadun puoleiseen reunaan on rakennettu asunto-osakeyhtiön uudempi osa, eli niin sanottu Uusi Pantern. Sen suunnitteli arkkitehti Bertel Jung. Terastirapattu suuri rakennus on Turun näkyvin helsinkiläisen 1930-luvun klassismin ja funktionalismin traditionalistisen välimuodon edustaja.
Talon asukkaat

Rakennuksessa toimivia yrityksiä olivat vuonna 1914 asioimis-, kirjoituskone- ja tukkuliike Uno von Troil, höyrylaivatoimisto Otto R. Wrede, Suomen merimieseläkelaitoksen konttori ja räätäli J. O. Haapasalo.
Vuonna 2012 Helsingin Sanomat nosti julkisuuteen tiedon Veritas Eläkevakuutuksen hallituksen puheenjohtaja Kjell Sundströmin asumisjärjestelyistä Panternissa. Asumisjärjestely muodostui ketjusta, jossa Sundström vuokrasi Panternista 186 neliön huoneistoa yleishyödylliseltä ja verovapaalta Åbo Akademin säätiöltä, joka taas vuokrasi asunnon eläkevakuutusyhtiö Veritakselta. Sundström toimi samanaikaisesti myös Åbo Akademin säätiön toimitusjohtaja. Työeläkevaroja sijoittava Veritas oli peitellyt asumisjärjestelyjä julkisuudelta. Myöhemmin selvisi, että Sundström oli maksanut asunnosta vuokraa vain verotusarvon verran.
Galleria

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pieneläinklinikka

Pieneläinklinikka on yritys, joka tarjoaa eläinlääkäripalveluita. Pieneläinklinikalla työskentelee usein myös yksi tai useampi pieneläinhoitaja. Pieneläinklinikat ovat usein yksityisiä osakeyhtiöitä tai ammatinharjoittajien ylläpitämiä yrityksiä. Pieneläinklinikoilla tarjotaan usein myös muita eläinlääkintään liittyviä oheispalveluita, kuten lemmikkitarvikkeiden tai eläintenruokien myyntiä.  Pieneläinklinikoita on myös valtiollisia tai kunnallisia. Suuria pieneläinklinikoita voidaan myös kutsua eläinsairaaloiksi.
Suomalaisia pieneläinklinikoita

Tuhatjalka -pieneläinklinikkaketju
Animagi -pieneläinklinikkaketju (Arkistoitu – Internet Archive)
Univet-pieneläinklinikkaketju
Yliopistollinen eläinsairaala
Pikkukiitäjä

Pikkukiitäjä voi tarkoittaa seuraavia eläinlajeja:
Pikkukiitäjä (Deilephila porcellus), perhoslaji
Pikkukiitäjä (Apus affinis), lintulaji
Idänpikkukiitäjä (Apus nipalensis), lintulaji
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pikkukiitäjä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pienen pojan haaveet – Kootut levytykset 1977–2008

| Pienen pojan haaveet – Kootut levytykset 1977–2008 Jarno Sarjanen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 15. lokakuuta 2008
 Tyylilaji: country, iskelmä
 Levy-yhtiö: Rocket Records
Jarno Sarjasen muut julkaisut
| Kadun lait 2000 | Pienen pojan haaveet – Kootut levytykset 1977–2008 2008 | Keskikalja-cowboy – Kootut levytykset 1977–2008 2008 |
Pienen pojan haaveet – Kootut levytykset 1977–2008 on suomalaisen countrylaulaja Jarno Sarjasen 2CD:n kokoelmalevy, joka ilmestyi 15. lokakuuta 2008.
Kokoelma on ykkösosa kahden 2CD:n kokoelmasarjassa, jonka toinen osa Keskikalja-cowboy – Kootut levytykset 1977–2008 ilmestyi samanaikaisesti ykkösosan kanssa. Kokoelmasarjan ykkösosalle on koottu Sarjasen levytyksiä vuosilta 1977-1981. Se sisältää kokonaisuudessaan albumit Sarjastus ja Varjoelämää sekä kahdeksantoista singleillä ja kokoelmajulkaisuilla ilmestynyttä esitystä.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Tallirenki  On kotini maantie  Arjesta pois  Heidi hei  On mukava näin  Kyllästyin liitutauluun  Maanantaiaamu  Kaikki muuttuu  Mä löydän sen  Onnen etsijä  Kotikaipuu  Kaivaten  Valot nään  Teen mitä teen  Anna  Johnny, mua muistathan  East Virginia  Hän on nainen  Kesäkatu  Vähän ennen kyyneleitä :  CD 2 Kadun lait  Varjoelämää  Kehäraakki  Pitkä yö  Taksikuski  Pienen pojan haaveet  Maaltapako  Vie mut pois  Kesäloma  Syntinen yö  Kehätien ratsia  Hiljainen ranta  Pikatien tekijä  Valtatie  Matkalaukkumies  Asemalla  Automies  Paikkakunnan putkassa  Nukkekoti  Piikki kaikkein pahin  Vangin toive  Kiven sisällä
Plzeňský Prazdroj

| Plzeňský Prazdroj, a>  s. |
| --- | --- |

ISIN:  CZ000844425
Perustettu:  1842
Kotipaikka:  Plzeň
Emoyhtiö:  Asahi Group Holdings, Ltd.
Kotisivu:  www.prazdroj.cz/en
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panimon portti Pilsenissä
Plzeňský Prazdroj, a. s. on Tšekin suurin panimoalan yritys ja yksi Itä- ja Keski-Euroopan suurimmista. Sen omistaa nykyään japanilainen juoma-alan yritys Asahi Group. Yhtiön tärkeimmät tuotemerkit ovat Pilsner Urquell, Gambrinus, Radegast, Velkopopovický Kozel, Saris ja Smädny mnich.
Yhtiön toiminta alkoi nimellä Burgessin panimo vuonna 1839,[lähde? ] ja 5. lokakuuta 1842 panimolla valmistui maailman ensimmäinen pilsener Pilsenin kaupungissa. Vuonna 1999 panimoyritys siirtyi SABMillerin omistukseen. Anheuser-Busch InBevin ostettua SABMillerin AB InBev myi SABMillerin Keski- ja Itä-Euroopan yksiköt Asahi Groupille alkuvuodesta 2017. Kaupassa Plzeňský Prazdroj siirtyi Asahin omistukseen. Kauppa oli osana toimenpiteitä, jotta kilpailuviranomaiset hyväksyivät AB InBevin SABMillerin oston.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yrityksen kotisivut
Plzeňin lääni

| Plzeňin lääni Plzenský kraj |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Lääni (punainen) Tšekin kartalla
Valtio:  Tšekki
NUTS 2:  Jihozápad
Piirikunnat:  7
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Plzeň
Pinta-ala:  7 561 km²
Väkiluku (2020):  589 899
 – väestötiheys:  78 as./km²
Lyhenteet:  
 – NUTS:  CZ032
Plzeňin lääni (tšek. Plzeňský kraj) on yksi Tšekin kolmestatoista läänistä. Sen pääkaupunki on Plzeň.
Plzeňin lääni sijaitsee Tšekin lounaisosassa, ja sillä on rajaa Saksan kanssa. Läänin pinta-ala on 7 561 neliökilometriä, ja vuoden 2020 arvion mukaan siellä asui 589 899 asukasta. Noin kolmannes läänin asukkaista asuu läänin pääkaupunki Plzeňissä, joka on Tšekin neljänneksi suurin kaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Plzeňin lääni Wikimedia Commonsissa
Tšekin läänit
Etelä-Böömin lääni
Etelä-Määrin lääni
Hradec Královén lääni
Karlovy Varyn lääni
Keski-Böömin lääni
Liberecin lääni
Määrin-Sleesian lääni
Olomoucin lääni
Pardubicen lääni
Plzeňin lääni
Pääkaupunkialue
Ústín lääni
Vysočinan lääni
Zlínin lääni
Peter Sodann

Peter Sodann helmikuussa 2009.
Peter Sodann (1. kesäkuuta 1936 Meißen, Saksi, Saksa – 5. huhtikuuta 2024 Halle, Saksa) oli saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten televisiosarjasta Rikospaikalla, jossa hän näytteli ylikomisario Bruno Erlicheriä vuosina 1992–2007. Hän näytteli myös televisiosarjassa Ki.Ka-Krimi.de ja useissa elokuvissa.
Yksityiselämä

Sodann oli kaksi kertaa naimisissa. Ensimmäisestä liitosta syntyi neljä lasta.
Aiheesta muualla

Peter Sodann Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pernjärvi

| Pernjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Salo 
Koordinaatit:  60°23′21″N, 23°25′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Pernjokeen 
Järvinumero:  24.044.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  68,3 m  
Rantaviiva:  14,2199 km  
Pinta-ala:  1,18647 km²  
Tilavuus:  0,00215184 km³  
Keskisyvyys:  1,81 m  
Suurin syvyys:  4,29 m  
Saaria:  3 
 fiPernjärvi 
Pernjärvi  on Varsinais-Suomessa Salossa Valkjärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön.
Maantietoa

Järvi sijaitsee entisellä Perttelin ja Kiikalan rajalla. Järven länsiosa kuuluu Perttelin Pöytiön kylään ja itäosa Kiikalan Kruusilan ja Rasvalan kyliin.
Järven pinta-ala on 119 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Se on 3,5 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee kallioisella ylänköalueella, jossa kallioperssä on syviä murroksia . Järvet mukailevat murroksien laaksoja, joten myös Pernjärvellä on paljon kapeita muotoja. Järven keskiosasta työntyy kaakkoon lähes järven pituinen kapea lahti, jonka pohjukassa on laajentuma. Myös pohjoiseen työntyy lahtimainen järvenosa, jossa sijaitsevat lahdet Paskalahti ja Joensuu. Järven länsiosa on sekin pitkä ja lahtimainen järvenosa. Siellä sijaitsee järven luusua. Järven ympäristössä on monia järvelle näkyviä mäkiä. Komein on Ramakkalanmäki, joka kohoaa jyrkänteidensä takana yli 30 metrin korkeuteen. Sen vastarannalla on matalampi Sotamäki. Kaakkoispäässä nousee Mustanpirtinmäki, jonka lakialue on rauhoitettu. Länsipään kapealla lahdella kohoaa etelärannalla kallioinen Tyrynmäki, joka on sekin yli 30 metriä korkea.
Järvessä on kartan mukaan kolme pientä saarta. Järven länsipäässä sijaitsee Vähäkari, keskiosassa Tokholma ja kaakkoisosassa Jortsaari. Vain Tokholmassa on rakennuksia. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 2,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0022 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 4,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä järveä Tokholman kaakkoispuolella.
Järven rantaviivan pituus on 14,2 kilometriä sen rannat ovat metsämaata, jonka väliin on raivattu pienialaisia peltopalstoja. Monet yksittäiset pellot ulottuvat rantaan asti. Järven lähiympäristössä on viisi maatilaa ja sen lisäksi hieman muuta haja-asutusta. Rannoille on rakennettu yli 100 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 1, yhdystieltä 12222 ja Muurlan kirkonkylään menevältä tieltä. Valtatie 1 ylittää järven lahdenpohjukan sen kaakkoispäässä lähes 300 metriä pitkää siltaa myöten.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 24) Perniönjoen alueella (24.04), jonka Ruotsalanjoen valuma-alueeseen (24.044) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 68,3 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan sekä viereseltä Kyynäräjärvestä (66 hehtaaria). Pernjärven lähialueella on vielä toinen järvi, joka laskee järveen. Se on Hanhilampi (7 hehtaaria) ja se laskee järven koillispäähän Joensuuhun pitkää Puskanojaa myöten. Sen viereen laskee Räyskänoja, joka tuo kuivatusvettä kauempaa Räyskan maatilan pelloilta, Kukinkuljunsuolta ja Purppuunsuolta. Laihajärvi (2 hehtaaria) sijaitsee aivan Pernjärven vieressä, mutta sen ojat laskevat Kyynärjärveen. Järven lasku-uoma on oja Pernjokeen, joka on nimestään huolimatta pitkä ja kapea järvi. Tämän laskujoki on Kurkijoki, jonka nimi muuttuu Ruotsalassa Ruotsalanjoeksi, ja juuri ennen laskemistaan Ylisjärveen, se muuttuu vielä Koskenjoeksi. Ylisjärven laskujoki on Muurlanjoki, joka muuttuu sitten Perniönjoeksi. Vesistöalueen vedet kulkeutuvat lopuksi Itämeren Suomenlahteen Krailanselkään.
Aiheesta muualla

Pernjärven vesistön suojeluyhdistys ry aiukuiskoulutus.fi. Pernjärven vesistön suojeluyhdistys ry. Arkistoitu 8.9.2018. Viitattu 8.9.2018.
Pintavesien ekologinen luokitus (PDF)  2013. Varsinais-Suomen ELY-keskus. Viitattu 8.9.2018.
Pohjanketunlieko

Pohjanketunlieko on ketunlieon alalaji. Sitä tavataan enimmäkseen Pohjois-Lapissa, mutta yksittäisiä havaintoja on tehty eteläisimpään Suomeen saakka. Pohjanketunlieko on väriltään kellanvihreä. Sen lehdet sijoittuvat varrenmyötäisesti. Latvan itiöpesäkkeiden lähellä on itusilmuja. Pohjanketunlieon itiöt muodostuvat heinäkuusta syyskuulle. Kasvia esiintyy rimpisoilla, tuntureilla ja purojen läheisyydessä.
Police (tuotemerkki)

Police on italialainen vaatemerkki, joka on tunnettu muotiasusteistaan. Vaatemerkki perustettiin vuonna 1983. Police erikoistui alun perin aurinkolaseihin, mutta on siirtynyt vuosien varella myös muiden tuotteiden lanseeramiseen.
Police lanseerasi ensimmäisen hajuvesivalikoimansa vuonna 1997 ja ensimmäisen kellomallistonsa vuonna 2003. Vuonna 2008 Police lanseerasi ensimmäisen vaatemallistonsa.
Policea on vaatemerkin yli kolmenkymmenenvuotisen historian aikana mainostaneet useat julkisuuden henkilöt kuten Paolo Maldini, Bruce Willis, George Clooney, David Beckham, Neymar, Ji Chang-wook sekä Antonio Banderas.
Pokémon Black 2 ja White 2

Pokémon Black 2 ja White 2 ovat viidennen sukupolven Pokémon-tuotesarjan roolipelejä. Pelejä pelataan kuvittellisella Unova-alueella jonka tapahtumat sijoittuvat 2 vuotta myöhemmin Pokémon Black ja White-pelien tapahtumista. Pelit julkaistiin Euroopassa 12.10.2012. Nintendo 3DS:llä pelattaessa peleihin voi ladata Dream Radar-sovelluksen jolla voi saada legendaarisia pokémoneja.
Uudistukset

Pelissä voi fuusioida Kyurem-pokémonin Reshiramin tai Zekromin kanssa. Tuloksena on Musta Kyurem (Black Kyurem) tai Valkoinen Kyurem (White Kyurem).
Uusia kaupunkeja, kuten Aspertia City, Floccesy Town ja Virbank City. Myös uusia reittejä ja muita paikkoja, kuten Castelia Sewers, on lisätty, ja joitakin, kuten Cold Storage, on poistettu. Myös jotkin Black ja White-versioissa esiintyneet paikat ovat saaneet uuden ilmeen.
Kolme uutta salipäällikköä, Elesan ulkoasu on muuttunut ja osa Blackin ja Whiten salipäälliköistä on lopettanut salipäällikköinä olemisen. Kanto-, Johto-, Hoenn- ja Sinnoh-alueiden salipäälliköitä ja mestareita voi haastaa Pokémon World Tournamentissa.
Unovan Pokédex on uudistettu, joitakin vanhempia pokémoneja voi saada näissä peleissä.
Pelihahmot ovat vaihtuneet.
Pirkanmaan vuoden kylä

Vuoden suomalaiset kylät
Etelä-Karjala
Vuoden eteläkarjalainen kylä
Etelä-Pohjanmaa
Vuoden eteläpohjalainen kylä
Etelä-Savo
Etelä-Savon vuoden kylä
Itä-Uusimaa
Vuoden itäuusmaalainen kylä (1997–2010)
Kainuu
Vuoden kainuulainen kylä
Kanta-Häme
Kanta-Hämeen vuoden kylä
Keski-Pohjanmaa
Keski-Pohjanmaan vuoden kylä
Kymenlaakso
Kymenlaakson vuoden kylä
Lappi
Vuoden lappilainen kylä
Pirkanmaa
Pirkanmaan vuoden kylä
Pohjois-Pohjanmaa
Pohjois-Pohjanmaan vuoden kylä
Päijät-Häme
Päijät-Hämeen vuoden kylä
Satakunta
Satakunnan vuoden kylä
Uusimaa
Vuoden uusmaalainen kylä
Varsinais-Suomi
Varsinais-Suomen vuoden kylä
Pirkanmaan vuoden kylä on kunnianimitys, jonka Pirkanmaan kylien maakunnallinen yhteenliittymä Pirkan Kylät ry myöntää vuosittain yhdelle pirkanmaalaiselle kylälle.
Palkitut kylät

Pirkanmaan vuoden kyliksi on valittu seuraavat pirkanmaalaiset kylät
1998: Jumesniemi, Hämeenkyrö; Lyly, Juupajoki; Saarikylät-Vehoniemi, Kangasala
1999: Puharila, Längelmäki
2000: Eräjärvi, Orivesi
2001: Rämsöö, Vesilahti
2002: Aitoo, Luopioinen (vuodesta 2007 osa Pälkänettä)
2003: Häijää, Mouhijärvi (vuodesta 2009 osa Sastamalaa)
2004: Pohjois-Parkano, Parkano
2005: Killinkoski, Virrat
2006: Parkkuu, Kuru (vuodesta 2009 osa Ylöjärveä)
2007: Rämsöö, Vesilahti – valittiin myös koko Suomen vuoden kyläksi 2007
2008: Luhalahti, Ikaalinen
2009: Pohjaslahti, Mänttä-Vilppula (entinen Vilppula)
2010: Mahnala, Hämeenkyrö
2011: Kotala, Virrat
2012: Lantula, Sastamala (entinen Vammala)
2013: Rautajärvi, Pälkäne
2014: Pinsiö, Hämeenkyrö, Nokia ja Ylöjärvi
2015: Kuohenmaa, Kangasala
2016 (Vuoden kyläteko): Raudanmaa, Kangasala
2017: Ritvala, Valkeakoski
2018 (Vuoden kyläteko): Nisu, Ylöjärvi
2019: Aitoo, Pälkäne
2020: Lantula, Sastamala
2021: Lastunen, Lempäälä
2022: Tottijärvi, Nokia
2023: Visuvesi, Ruovesi
Petkana Makaveeva

| Mitalit> Maa:   Bulgaria.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Bulgaria> Naisten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Moskova 1980 |  |  |
|  Pronssia | Montréal 1976 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Unkari 1983 |  |  |
|  Pronssia | Ranska 1976 |  |  |
Petkana Makaveeva (bulg. Петкана Макавеева, s. 4. lokakuuta 1952 Lipen, Montanan alue) on bulgarialainen kilpauransa päättänyt koripalloilija ja olympiamitalisti.
Makaveeva saavutti Bulgarian naisten maajoukkueessa olympiahopeaa Moskovassa 1980, olympiapronssia Montréalissa 1976, EM-hopeaa Unkarissa 1983 ja EM-pronssia Ranskassa 1976. Hän kuului Bulgarian kokoonpanoon myös vuosien 1983 ja 1986 MM-kilpailuissa sekä vuosien 1974, 1980 ja 1981 EM-kilpailuissa.
Aiheesta muualla

Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Petkana Makaveeva Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Bulgarian joukkue – Kesäolympialaiset 1976
4 Goltševa |
5 Metodieva |
6 Makaveeva |
7 Mihailova |
8 Gjurova |
9 Bogdanova |
10 Jordanova |
11 Dilova |
12 Štărkelova |
13 M. Stojanova |
14 Skerlatova |
15 P. Stojanova
Bulgarian joukkue – EM-kilpailut 1976
4 Goltševa ·
5 Metodieva ·
6 Makaveeva ·
7 Mihailova ·
8 Jankova ·
9 Bogdanova ·
10 Novkova ·
11 Dilova ·
12 Štărkelova ·
13 M. Stojanova ·
14 Skerlatova ·
15 P. Stojanova
Bulgarian joukkue – Kesäolympialaiset 1980
4 Goltševa |
5 Metodieva |
6 Makaveeva |
7 S. Mihailova |
8 Dermendžieva |
9 Bogdanova |
10 A. Mihailova |
11 Brainova |
12 Slavtševa-Stefanova |
13 Radkova |
14 Germanova |
15 Stojanova
Piedecuesta

| Piedecuesta |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Piedecuesta
 Koordinaatit: 6.9857°N, 73.0503°W 
Valtio:   Kolumbia
Departementti:  Santander
Väkiluku (2005)  ():  117 364
 
 www.alcaldiadepiedecuesta.gov.co 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Piedecuesta on kaupunki ja kunta Kolumbian Santanderin departementissa, linnuntietä noin 275 kilometriä pääkaupunki Bogotásta pohjoiskoilliseen. Vuonna 2005 kunnan väkiluku oli 117 364 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 156 167 asukasta. Kaupungissa valmistetaan muun muassa sikareita ja tupakkaa.
Piedecuestan keskusta: mm. Perpetuo Socorron ja San Francisco Javieron kirkot ja kaupungintalo (Palacio Municipal o Casa Consistorial).
Chicamocha-joki Piedecuestan kunnassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piedecuesta Wikimedia Commonsissa
Policarpo Paz García

Policarpo Paz Garcia
Policarpo Paz García (1932–2000) oli hondurasilainen sotilasjohtaja. Hän toimi maansa johdossa vuosina 1978–1982.
Vuosina 1978–1980 hän oli maansa viimeinen sotilasjohtaja, jonka kaudella perustuslakia säätävä kansalliskokous kirjoitti maalle uuden perustuslain. Vuosina 1980–1982 hän johti siirtymäkauden hallitusta, ennen kuin luovutti vallan ensimmäiselle siviilihallitukselle lähes 20 vuoteen.