stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Huoneestasi loistaa valo
Kappaleet > B-puoli

Tätä elämää – 2.53 (sov. Hyrskykari)
Hän on mies – 2.41 (sov. Alajoki)
Yksin tähän jäin – 3.42 (sov. Kätkä)
Karusellin hevoset – 4.28 (säv. ja sov. Pekkonen)
Älä kiiruhda – 3.58 (säv. Babadzanian, san. Jevtuzenko, suom. san. Saukki, sov. Nordlund)
Kokoonpano

Harri Marstio – laulu
Ismo Kätkä – rummut
Juuso Nordlund – basso
Seppo Alajoki – kitarat, kuoro
Eero Pekkonen – kosketinsoittimet, kuoro
Vesa Hyrskykari – saksofonit, kuoro
Heikki Silvennoinen – kuoro
Pedro Hietanen – piano (B1), harmoni (A3)
Hiski Grönstrand

| Hiski Grönstrand> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1984 
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Hiski Grönstrand on suomalainen näyttelijä.
Ura

Hiski Grönstrand on näytellyt muun muassa Jyväskylän kaupunginteatterissa, Lahden kaupungiteatterissa Tampereen Työväen Teatterissa (2019–).
Töitä

Saituri, 2013
sotilas, Harmony Sisters, 2017
Idiootit ympärilläni, 2020
Jeppe Niilonpoika, 2020
Donin rooli musikaalissa Kinky Boots, 2020
Aiheesta muualla

Grönstrandin esittely TTT:n nettisivuilla
Grönstrandin haastattelu Teatterikärpäsessä vuonna 2014
Shimla

| Shimla Simla |
| --- | --- |

 Shimla
 Koordinaatit: 31°6′N, 77°10′E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Himachal Pradesh
Korkeus:  2 200 m
Väkiluku (2011):  169 758
 
 hpshimla.nic.in 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shimla (hindiksi िशमला, urduksi ‏شملہ‎), aiemmalta nimeltään Simla on Intian Himachal Pradeshin osavaltion pääkaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Shimlassa asui 169 758 asukasta. Shimlasta on matkaa 50 kilometriä Chandigarhiin, joka on lähin suurehko kaupunki. Intian pääkaupunkiin New Delhiin on 270 kilometriä.
Kaupunki on saanut nimensä Shyamala Devin, hindujumalatar Kalin inkarnaation mukaan. Brittiläiset siirtomaahallitsijat pitivät siellä kesäpääkaupunkiaan, sillä Shimlassa on miellyttävä vuoristoilmasto: kesällä noin 15...25 °C ja talvella noin -4...+7 °C.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shimla Wikimedia Commonsissa
https://hpshimla.nic.in/
Laila Halme

| Laila Halme |
| --- | --- |
 Laila Halme vuonna 1964. (Kuva Kalle Kultala.)
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. maaliskuuta 1934 Jääski
Kuollut: 28. marraskuuta 2021 (87 vuotta) Tampere
Kansalaisuus:  Suomi
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  popmusiikki 
Soittimet:  Laulu
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Laila Sinikka Halme (o.s. Soppi; 4. maaliskuuta 1934 Jääski – 28. marraskuuta 2021 Tampere) oli suomalainen muusikko. Hän edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1963 kappaleella "Muistojeni laulu". Kappale ei saanut yhtään pistettä ja jäi jaetulle viimeiselle sijalle Alankomaiden, Ruotsin ja Norjan kanssa. Hän juonsi vuoden 1987 Euro­viisu­karsinnat yhdessä Lasse Mårtensonin kanssa. Myös hänen poikansa Jussi Halme esiintyi karsinnoissa.
Diskografia

Unohtumattomat: iskelmiä 50- ja 60-luvulta (levyllä mukana Laila Halme, Eila Pienimäki, Wiola Talvikki ja Rauni Pekkala), Fazer Finnlevy, 1994
Aiheesta muualla

Laila Halmeen muistoikirjoitus Helsingin Sanomissa
Shimo-Minochin piirikunta

Shimo-Minochin piirikunta (jap. 下水内郡, Shimominochi-gun) on piirikunta Japanin Naganon prefektuurissa. Siellä asuu 1 667 asukasta, sen pinta-ala on 271,7 neliökilometriä ja väestötiheys 6,14 asukasta neliökilometrillä. Väkiluku laski vuosina 2015-2020 yli kolmella prosentilla. Ainoa piirikuntaan kuuluva kunta on Sakae.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 2 896 |  |
| 2000 | 2 638 | -258 |
| 2005 | 2 488 | -150 |
| 2010 | 2 215 | -273 |
| 2015 | 1 953 | -262 |
| 2020 | 1 667 | -276 |
Hiski

| Hiski |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Vanhan testamentin Hiskia 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hiski on Suomessa käytetty miehen etunimi. Se on lyhentymä heprealaisperäisestä nimestä Hiskia, jonka merkitys on ’Jahve on voimani’. Vanhassa testamentissa mainitaan yli 130 kertaa Hiskia-niminen Juudan kuningas.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2023 mennessä tilastoitu noin 260–270 Hiski-nimistä miestä.
Hiski ei ole mukana almanakassa, mutta se esiintyy Helsingin yliopiston almanakkatoimiston virallisessa koirien nimipäiväkalenterissa. Siinä Hiskin nimipäivä on 26. tammikuuta.
Tunnettuja Hiskejä

Hiski Grönstrand (s. 1984), näyttelijä
Hiski Haukkala (s. 1973), politiikan tutkija ja Suomen tasavallan presidentin kansliapäällikkö
Hiski Mikkonen (1891–1981), lääkäri ja kirjailija
Hiski Salomaa (1891–1957), kuplettilaulaja ja lauluntekijä
Heikki ”Hiski” Salomaa (1959–2003), muusikko ja näyttelijä.
Fiktiivisiä Hiskejä

Hiski Kutiainen, Kari Suomalaisen pilapiirroshahmo
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Hiski (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Sant’Antonino

Sant’Antonino voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Sant’Antonino (Haute-Corse), Ranskan kunta Korsikan saaren luoteisosassa Haute-Corsen departementissa
Sant’Antonino (Sveitsi), kunta Etelä-Sveitsissä Ticinon kantonissa
Sant’Antonino di Susa, kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Torinon metropolikaupungissa
Laura Järvinen

Laura Annikki Järvinen (31. toukokuuta 1907 Tampere – 11. huhtikuuta 1979) oli suomalainen Nurmijärvellä asunut opettaja, kuvittaja ja uskonnollinen kirjailija.
Piirustuksenopettajaksi valmistunut Järvinen teki kuvitustöitä useille lehti- ja kirjakustantamoille. Hän suunnitteli myös postikortteja.
Teoksia

Metsolassa : kuvakirja. Kirjavälitys, Helsinki 1929
Laula lapsi ; koonnut ja kuvittanut Laura Järvinen. WSOY 1941, 9. painos 1949, 14. painos 1965, 16. painos 1970, 21. painos 1993
Kultakaupunkiin. WSOY 1942, 2. painos 1955, 5. painos 1979
Kukkalapsia. WSOY 1944, 3. painos 1949, 4. painos 1955
Laula vielä ; koonnut ja kuvittanut Laura Järvinen. WSOY 1945, 5. painos 1949, 9. painos 1966, 11. painos 1971, 13. painos 1993
Kuuliaisuuden tie : romaani ; kirjoittanut ja kuvittanut Laura Järvinen. Kirjapaja, Helsinki 1946
Metsäruusu ; kertonut ja kuvittanut Laura Järvinen. Kuvataide, Helsinki 1946
Laula yhä vaan. WSOY 1948, 4. painos 1952, 6. painos 1960, 8. painos 1970, 12. painos 1993
Tiedän paikan armahan ; kuv. Laura Järvinen. Suomen pyhäkouluyhdistys, Helsinki 1949
Kerro kuvin / Säg det med bilder ; taiteilija Laura Järvinen ; toim. Toivo Vauramo, Arne Rosenqvist. Suomen ev.-lut. pyhäkouluyhdistys, Helsinki 1950, 2. painos 1955
Pikku Liina : kuvakertomus : Lina Sandellin ihmeelliset lapsuuden tapahtumat ; maalannut ja kertonut Laura Järvinen. Kuva ja sana, Helsinki 1953
Liinan laulu. Kuva ja sana, Helsinki 1953
Pyhäkoululauluja ; kuv. Laura Järvinen. Suomen pyhäkouluyhdistys, Helsinki 1953, 3. painos 1954, 7. painos 1957
Rukoile lapsi : lasten rukouskirja 1 ; kuv. Laura Järvinen. Suomen pyhäkouluyhdistys, Helsinki 1956
Säilytä kruunus : Zachris Topeliuksen runoja ; koonnut ja kuv. Laura Järvinen. WSOY 1957, 2. painos 1966
Lapsen rukous. 2. painos Suomen kirkon sisälähetysseura, Pieksämäki 1962, 11. painos 1991
Shimo-Suwa

| Shimo-Suwa |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Naganon prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  66,87 km²
Väkiluku (2020):  19 171
 – Väestötiheys:  286,7 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shimo-Suwa (jap. 下諏訪町, Shimosuwa-machi) on maaseutukaupunki Suwan piirikunnassa, Naganon prefektuurissa, Japanissa. Siellä asuu 19 171 asukasta, ja väestö laski yli prosentilla vuosina 2015-2020 eli yli tuhannella asukkaalla. Kunnan pinta-ala on 66,87 neliökilometriä ja väestötiheys 286,7 asukasta neliökilometrillä.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 24 535 |  |
| 2000 | 23 930 | -405 |
| 2005 | 22 863 | -1 067 |
| 2010 | 21 532 | -1 331 |
| 2015 | 20 236 | -1 276 |
| 2020 | 19 171 | -1 065 |
Leon Rotman

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Leon Rotman |  Leon Rotman |  Leon Rotman |  |
Maa:   Romania
Miesten melonta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | C-1 1000 m |  |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | C-1 10000 m |  |
|  Pronssia | Rooma 1960 | C-1 1000 m |  |
Leon Rotman (s. 22. heinäkuuta 1934 Bukarest) on romanialainen entinen meloja ja olympiavoittaja. Hän voitti kultamitalit miesten 1 000 ja 10 000 metrin kanadalaisyksikkökilpailuissa vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa. Lisäksi hän sai 1 000 metrin kanadalaisyksikössä pronssia vuoden 1960 kesäolympialaisissa Roomassa.
Liettuan terveystieteiden yliopisto

| Liettuan terveystieteiden yliopisto> Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

Perustettu:  2010
Sijainti:  Kaunas,  Liettua (54.8943°N, 23.9167°E)
Osoite:  A. Mickevičiaus g. 9, LT- 44307 Kaunas, Liettua
Sivusto:  lsmuni.lt/en/
Liettuan terveystieteiden yliopisto (liett. Lietuvos sveikatos mokslų universitetas) on Kaunasissa Liettuassa sijaitseva lääketieteellistä ja eläinlääketieteelistä tutkimusta harjoittava ja koulutusta antava yliopisto. Se perustettiin vuonna 2010 yhdistämällä kaksi kaupungissa aiemmin toiminutta korkeakoulua.
Kaunasin lääketieteellisen akatemian rakennusta.
Liettuan terveystieteiden yliopiston lääketieteellinen kirjasto.
Liettuan terveystieteiden yliopistoon kuuluu kaksi pääosaa: Lääketieteellinen akatemia ja Eläinlääketieteellinen akatemia. Lääketieteellinen akatemia sisältää lääketieteen,  farmasian, hoitotieteen, odontologian (hieman eri käsite kuin hammaslääketiede) ja kansanterveyden tiedekunnat sekä erillislaitoksina neurotieteiden, kardiologian ja endokrinologian instituutit. Eläinlääketieteelliseen akatemiaan kuuluu eläinlääketieteen ja kotieläintalouden tiedekunta sekä erillislaitoksena eläintieteen instituutti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liettuan terveystieteiden yliopisto Wikimedia Commonsissa
Ranking web of Universities: Lithuanian University of Health Science (Kaunas University of Medicine, Veterinary Academy) (englanniksi) (webometrics.info)
Leon Spierer

Leon Spierer (s. 1928 Berliini) on argentiinalais-saksalainen viulisti, joka toimi 1963–1993 Berliinin filharmonikkojen ensimmäisenä konserttimestarina, siitä 26 vuotta Herbert von Karajanin kapellimestarikaudella. Sitä ennen hän toimi 1958–1963 samassa tehtävässä Tukholman kuninkaallisessa filharmonisessa orkesterissa.
Kahdeksaa kieltä sujuvasti puhuva Spierer syntyi 1928 Berliinissä venäläis-puolalaiseen musiikkisukuun. 1930-luvulla perhe lähti Saksasta ensin Luxemburgiin, jossa Leon-poika aloitti viuluopintonsa, ja sieltä Argentiinaan vuonna 1937. Argentiinassa Spierer opiskeli kroatialaissyntyisen Ljerko Spillerin johdolla. Viulun rinnalla Spierer opiskeli laskentaa ja rahoitusta ja suoritti tilintarkastajatutkinnon. Vuonna 1955 Leon Spierer sai British Councilin stipendin Lontooseen opiskelemaan Max Rostalin johdolla. Hänen toimi konserttimestarina ensin vuoden verran Nürnbergissä, sitten oopperaorkesterissa Bremenissä, kunnes sai paikan Tukholman kuninkaallisesta orkesterista 1958 ja Berliinin Filharmonikoista vuosiksi 1963–1993. Spierer opettaa yhä yhdysvaltalaisessa YOA Orchestra of the Americas -nuoriso-orkesterissa. Hän on pitänyt useana vuonna mestarikursseja Piitimen musiikkijuhlilla Ruotsin Lapissa.
Vuonna 1969 Spierer sai Saksan musiikkikriitikkojen palkinnon monipuolisuudestaan orkesterimuusikkona.
Leon Spiererin poika on Tukholmassa 1963 syntynyt kapellimestari Carlos Spierer.
Käännös suomeksi
Lavasterakentaja

Lavasterakentajia
Lavasterakentaja on artesaani, joka rakentaa annettujen piirustuksien ja pienoismallien mukaisia kulisseja. Hän toteuttaa lavastajan tekemät suunnitelmat.
Ammatissa vaaditaan hyviä kädentaitoja, tilan hahmotuskykyä, oivalluskykyä, idearikkautta, joustavuutta ja ryhmätyötaitoja. Lavasterakentajalla on hallussa laaja tietämys eri materiaalien työstötavoista. Hän työskentelee esimerkiksi puun, metallin, muovin ja maalien kanssa.
Koulutus

Lavasterakentajaksi voi opiskella Suomessa Tyrvään käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksessa, Outokummussa Riveriassa ja SASKY koulutuskuntayhtymä Sastamalan yksikössä. Koulu on toisen asteen koulutus eli ammatillinen perustutkinto. Koulutuksen kesto on kolme vuotta. Siellä harjoitellaan erilaisten materiaalien työstämistä käsin, sekä työstökoneilla. Koulussa harjoitellaan myös kustannusten laskemista ja teknisten piirustuksien laatimista.
Jatkokoulutukseen koulun jälkeen voi hakea esimerkiksi lavastajaksi Aalto-yliopistoon.
Työllistyminen

Lavasterakentaja voi työskennellä esimerkiksi teattereissa, messutapahtumissa, teemapuistojen rakentamisessa, festareilla, somistustehtävissä, televisiossa ja elokuvateollisuudessa.
Alalla suurin osa työskentelee freelancereina. Vakituista työtä on harvemmin saatavilla. [lähde? ]
Shooting Stars Award

Shooting Stars Award on vuosittain Berliinin elokuvajuhlilla kymmenelle nuorelle eurooppalaiselle näyttelijälle annettava palkinto. Shooting Stars esittelee uusia lahjakkaita eurooppalaisia näyttelijöitä ja tällä tavalla edistää eurooppalaista elokuvaa.
Suomalaisnäyttelijöistä palkinnon ovat saaneet ainakin Irina Björklund, Samuli Vauramo, Jasper Pääkkönen, Kari-Pekka Toivonen, Tommi Eronen, Minna Haapkylä, Pihla Viitala, Laura Birn, Emmi Parviainen ja Seidi Haarla.
Heraldinen selitys

Heraldinen selitys eli vaakunaselitys  (blasonointi) on heraldiikassa vakiintunut tapa kuvata vaakuna tai lippu sanallisesti siten, että heraldiikkaan perehtynyt taiteilija voi piirtää kuvan oikein uudestaan näkemättä mallia. Muodoltaan se on jossain määrin kapulakielistä, mutta myös runollista.
Heraldisen selityksen merkitys on siinä, että mikä tahansa heraldinen kuvio voidaan piirtää sen pohjalta pelkän sanallisen selostuksen mukaan. Heraldisen selityksen vahvuus on nimenomaan sen täsmällisyys: näin eliminoidaan ”prototyyppikuvan” tarve, joka voisi tehdä tunnuksen replikoinnin hankalaksi vaikkapa suusanallisen selostuksen pohjalta. Samoin se pakottaa vaakunan suunnittelijan täsmällisyyteen, selkeään ilmaisuun sekä hyvään heraldiseen tyyliin – heraldisen tyylin perusvaatimus on se, että ystävä kyetään erottamaan vihollisesta nuolenkantaman (200 m) päästä pelkän vaakunakilven perusteella.
Selitysjärjestys

Ensin vaakunasta selitetään kilpi ja kaikki siinä oleva, sitten kypärä mahdollisine kaulakoruineen, kypäränpeite ja lakipunos, kypäränkoriste. Tämän jälkeen tulevat taisteluhuuto (milloin se kuuluu vaakunaan), kilvenkannattajat ja jalusta, vaali- eli tunnuslause ja lopulta kilven tausta.
Selitysjärjestys > Kilven selitysjärjestys

Ensin selitetään itse kilpi. Kilven muotoa ei heraldiikassa selitetä, vaan sen päättää kulloinenkin piirtäjä. Kilvestä kerrotaan sen päävärit (tinktuurit), kilven jaot, airutkuviot ja varsinaiset tunnukset, tässä järjestyksessä. Jos kilven osissa on erikseen selitettävää, selitetään seuraavassa järjestyksessä:
Huomattava on, että sanoja ”oikea” ja ”vasen” käytetään heraldisissa selityksissä ikään kuin kilpeä edessään kantavan henkilön kannalta katsoen, jolloin ne ovat päinvastoin kuin ne näkyvät katsojalle. Esimerkiksi keskimmäisessä yllä olevista kuvioista sanotaan siis kentän 1 olevan ”oikealla” ja kentän 2 ”vasemmalla”.
Esimerkkejä heraldisesta selityksestä > Suomen vaakuna

»Punaisessa kentässä kruunupäinen leijona, joka pitää oikean etujalan sijalla olevassa haarniskoidussa kädessä iskuun kohotettua miekkaa ja polkee takajaloillaan sapelia, leijona kruunuineen ja varuksineen, aseiden kahvat ja käsivarsihaarniskan nivelet kultaa sekä aseiden terät ja käsivarsihaarniska hopeaa; kenttään siroteltu yhdeksän hopearuusua.» 
(Laki Suomen vaakunasta (381/78))
Esimerkkejä heraldisesta selityksestä > Kerava

Oheisen Keravan vaakunan heraldinen selitys voisi olla: Sinisellä kilvellä kultainen yläreunastaan lohenpyrstökoroinen hirsi. Kaupungin sivuilla on samansisältöinen, mutta vähän vähemmän tyylikäs ilmaisu: Sinisessä kentässä kultahirsi, jonka yläreuna on lohenpyrstökoroinen.
Esimerkkejä heraldisesta selityksestä > Skotlanti

Oheisen Skotlannin vaakunan heraldinen selitys voisi olla: Kultaisella kilvellä pystyyn noussut leijona liljakoroisessa aitauksessa, kaikki punaista, paitsi leijonan varukset siniset. (Or, a Lion rampant Gules within a double tressure flory-counter-flory or the Second).
Esimerkkejä heraldisesta selityksestä > Itä-Uusimaa

Oheisen Itä-Uudenmaan vaakunan vaakunaselitys on Sinisellä kilvellä kolme hopeista liekkiä.  Mukaan on liitetty myös toinen selitystä vastaava vaakuna.
Jälkimmäinen versio on Itä-Uudenmaan maakuntavaltuuston usean luonnoksen joukosta hyväksymä vaakuna. Siinä liekin malli on saatu Iisalmen maalaiskunnan vaakunasta, jossa muodon tunnistaminen liekiksi on helppoa johtuen niiden sijainnista kynttilöiden päissä. Liekkikuviota ei kuitenkaan ole mitenkään täsmällisesti määritelty, joten virallinen vaakuna on mahdollistaa piirtää useammalla eri tavalla heraldista selitystä noudattaen. Toisen esimerkin vaakunan liekit muistuttavat kuitenkin kaasuliekkiä, jollainen syntyy muun muassa suokaasun eli metaanin palaessa. Mikäli vaakunaselitystä olisi täsmennetty muotoon sinisellä pohjalla kolme hopeista aarnivalkean liekkiä, selitys olisi ollut yksikäsitteinen. Halutun lopputuloksen saamiseksi täsmällinen ja yksikäsitteinen vaakunaselitys on siis välttämätön.
Kirjallisuutta

Kara, Kimmo: Vaakunaselitys.  Helsinki:  Suomen Heraldinen Seura, 2010.  ISBN 978-951-98088-2-6.

Keravan vaakuna
Skotlannin vaakuna
Itä-Uudenmaan vaakuna
Toinen näkemys Itä-Uudenmaan vaakunasta
Liettuankielinen Wikipedia

Liettuankielisen Wikipedian logo
Liettuankielinen Wikipedia (liett. Vikipedija, Laisvoji enciklopedija; Wikipedia, vapaa tietosanakirja) on liettuankielinen Wikipedian versio. Liettuankielisessä Wikipediassa on yli 
205 712 (30.11.2022) artikkelia.
Tilastot

1 artikkeli 20. helmikuuta 2003
100 artikkelia huhtikuussa 2004
1 000 artikkelia 14. lokakuuta 2004
10 000 artikkelia 14. joulukuuta 2005
20 000 artikkelia 23. toukokuuta 2006
30 000 artikkelia 14. syyskuuta 2006
100 000 artikkelia 2010
130 000 artikkelia 2011
153 000 artikkelia 2012
200 000 artikkelia 13. kesäkuuta 2020
Monisikiöraskaus

Kanadalaiset Dionnen viitoset vuonna 1947.
Monisikiöraskaudella eli monikkoraskaudella tarkoitetaan raskautta, jossa raskaana oleva nainen kantaa kohdussaan useampaa kuin yhtä sikiötä kerralla, yleensä kahta sikiötä eli kaksosia. Monisikiöraskaus on aina riskiraskaus, koska siinä sekä odottava äiti että syntymättömät vauvat joutuvat huomattavasti kovemmalle rasitukselle kuin yhden sikiön raskaudessa.
Monisikiöraskauden synty

Monisikiöraskauden syntyyn vaikuttavat monet eri seikat, esimerkiksi lapsettomuushoidot ja aiemmin suvussa ilmenneet monisikiöraskaudet eli perinnöllisyys, erityisesti äidin puolen suvussa. Mahdollisuus saada esimerkiksi kaksoset lisääntyy varsinkin, jos äiti itse on kaksonen. Monisikiöraskaus on siis joko vaihteleva todennäköisyytinen sattuma tai sitten se aiheutuu äidin hormoni- tai keinohedelmöityshoidoista.
Monisikiöraskauden synty > Kaksosraskauden synty

Yleisemmässä vaihtoehdossa naiselta irtoaa kerralla kaksi munasolua, jotka kummatkin hedelmöittyvät kohdatessaan siittiön. Kaksoset ovat erimunaiset eli epäidenttiset, ja he voivat näin olla samaa tai eri sukupuolta ja hyvinkin eri näköisiä. Epäidenttiset kaksoset ovat siis käytännössä tavalliset sisarukset, jotka vain sattuivat syntymään samana päivänä.
Harvinaisemmassa vaihtoehdossa siittiö hedelmöittää munasolun, joka jakautuu kahtia, ja kumpikin puolikas kehittyy omaksi itsenäiseksi yksilökseen. Tässä tilanteessa kaksoset ovat identtisiä, eli he ovat aina samaa sukupuolta, heillä on sama veriryhmä ja he ovat hyvin paljon toistensa näköisiä.
Kaksosista noin 30 % on identtisiä ja 70 % on epäidenttisiä. Siamilaiset kaksoset eli yhteenkasvaneet kaksoset ovat aina identtiset kaksoset.
Monisikiöraskauden synty > Kolmosraskauden synty

Yleisimmässä tapauksessa naiselta irtoaa kaksi munasolua, jotka molemmat hedelmöittyvät ja joista toinen jakautuu kahtia, jolloin lapsista kaksi on identtisiä ja yksi epäidenttinen. Kaksi lapsista ovat näin ollen samaa sukupuolta, ja heillä on sama veriryhmä, ja kolmas vauva voi olla kumpaa sukupuolta tahansa.
Seuraavaksi yleisimmässä tapauksessa naiselta voi myös irrota kolme munasolua, jotka kaikki hedelmöittyvät. Lapset ovat kaikki keskenään epäidenttisiä, ja kolmikossa voi olla sekä tyttöjä että poikia.
Harvinaisimmassa tapauksessa naiselta irtoaa vain yksi munasolu, joka hedelmöittymisen jälkeen jakautuu ensin kahtia, ja sen jälkeen vielä toinen puolikas jakautuu vielä uudelleen kahtia. Lapset ovat keskenään identtisiä, eli he ovat aina samaa sukupuolta, heillä kaikilla on sama veriryhmä ja he kaikki ovat ulkonäöltään hyvin samannäköisiä.
Kolmosraskaudessa on lukuisia eri sukupuoliyhdistelmiä: Yleisimmässä tapauksessa syntyy 2 tyttöä ja 1 poika. Muut vaihtoehdot ovat 3 tyttöä tai 2 poikaa ja 1 tyttö, sekä harvinaisimpana 3 poikaa.
Riskit

Monisikiöraskauksiin liittyy aina tiettyjä riskejä, kuten ennenaikainen synnytys, keskosuus, hivenen verran suurempi sikiökuolleisuus ja pienipainoisuus. Monisikiöraskauksissa sikiöillä on vähemmän tilaa kehittyä kuin yhden sikiön raskauksissa, minkä vuoksi sikiöt painavat tavallista vähemmän. Kaksosvauva painaa keskimäärin 2 500 grammaa ja kolmosvauva 1 800 grammaa.
Vähäisemmän kasvutilan vuoksi monisikiöraskaus päättyy aikaisemmin kuin yhden sikiön raskaudet. Kaksoset syntyvät keskimäärin raskausviikoilla 37–38 ja kolmoset raskausviikolla 33, kun taas normaali yhden sikiön raskaus kestää 40 viikkoa. Ennenaikaisen synnytyksen ja sitä kautta keskosuuden johdosta vauvat joutuvat usein jäämään joksikin aikaa sairaalahoitoon, ja hoidon kesto voi vaihdella muutamista päivistä useisiin kuukausiin.
Synnytys

Kun nainen synnyttää useamman kuin yhden vauvan kerralla, hän joutuu fyysisesti huomattavasti kovemmalle rasitukselle kuin jos hän synnyttää vain yhden vauvan. Kaksoset pyritään synnyttämään vielä normaalilla alatiesynnytyksellä, mutta kolmoset syntyvät lähes poikkeuksetta keisarileikkauksella suurten riskien takia.
Vanhempainvapaan ja äitiysavustusten määrä

Suomessa kaksosista myönnetään ylimääräistä vanhempainvapaata 60 arkipäivää ja kolmosista 120 arkipäivää. Nelosista ylimääräistä vanhempainvapaata myönnetään 180 arkipäivää. Äitiysavustukset myös moninkertaistuvat monisikiöraskauden myötä. Perustuki on 170 euron veroton rahasumma tai äitiyspakkaus. Monisikiöraskauksissa ensimmäisestä syntyneestä lapsesta saa yhden äitiyspakkauksen tai rahasumman, kaksosista kolme pakkausta ja kolmosista kuusi. Vanhemmat voivat myös halutessaan saada osan äitiysavustuksesta rahana ja osan äitiyspakkauksina.
Monisikiöraskauksien yleisyys Suomessa

Suomessa kaksosia syntyy vuosittain noin 800 perheeseen. Kolmosia puolestaan syntyy n. 10 perheeseen vuodessa. Edellisen kerran Suomessa syntyivät neloset vuonna 2016 ja viitoset vuonna 1984.
1950-luvulla paljon julkisuutta tiedotusvälineissä saivat Suomen ensimmäiset eloonjääneet neloset, Etelä-Pohjanmaalla vuonna 1951 syntyneet Jouppilan neloset. Hormonihoidon tuloksena syntynyt katras, kolme poikaa ja yksi tyttö, kutsuttiin vanhempineen kunniavieraiksi moniin tapahtumiin, kuten maatalousnäyttelyihin ja eri järjestöjen kesäjuhliin. Perheestä tehtiin monia aikakauslehtijuttuja ja muun muassa parin minuutin uutiskatsausfilmi. Vuoden 2020 helmikuussa ilmestyi Docendon kustantama, Helena Jouppilan ja Sanna Walleniuksen kirjoittama kirja Neloset – Jouppilan sisarusten tarina.
Ennätys

4.5.2021 malilainen Halima Cisse synnytti kerralla yhdeksän vauvaa: viisi tyttöä ja neljä poikaa. Guinnessin ennätystenkirjan mukaan Cisse pitää hallussaan ennätystä suurimmassa monisikiöraskaudessa, jossa kaikki lapset selvisivät elossa.
Aiemmin ennätystä piti hallussaan yhdysvaltalainen Nadya Suleman, joka synnytti kuusi poikaa ja kaksi tyttöä tammikuun 26. päivänä 2009.
Kesäkuussa 2021 eteläafrikkalaisen Gosiame Thamara Sitholen, 37, raportoitiin synnyttäneen kymmenen lasta, mutta tapaus paljastui huijaukseksi.