stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Meskaliini
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Erowid-portaali (englanniksi)
PiHKAL-kirja osoitteessa Erowid (englanniksi)
isomerdesign.com (englanniksi)
Kaktushuumeen nousu ja katoaminen Yle 25.08.2015.
PubChem: Mescaline (englanniksi)
KEGG: Mescaline (englanniksi)
Meskaliinin ja muiden päihteiden synteesi ja erottelu (englanniksi)
Fenetyyliamiinit eli fenyylietyyliamiinit
| --- | --- |
Amfetamiinit:  3C-E | 4-FMP | 4-MTA | Alfametyylidopamiini  | Amfetamiini  | Bentsfetamiini  | Bromo-DragonFLY | Deksamfetamiini | Dimetoksiamfetamiini | DOB | DOC | DOI | DOM | Efedriini | Fenfluramiini | Katiini | Levoamfetamiini | Levometamfetamiini | Lisdeksamfetamiini | MBDB | MDA | MDE | MDMA | Metamfetamiini | PMA | Pseudoefedriini | Tranyylisypromiini
Katekoliamiinit:  Adrenaliini |  Dopamiini | Metyylidopa | Noradrenaliini
Katinonit:  4-bromimetkatinoni | Bupropioni | Katinoni | Mefedroni | Metkatinoni | Dimetyylikatinoni
Muut:  2C-B |  2C-B-FLY | 2CBFly-NBOMe | 2C-C | 2C-D | 2C-E | 2C-F | 2C-I | 2C-N | 2C-SE | 2C-T | 2C-T-2 | 2C-T-4 | 2C-T-7 | 2C-T-8 | 2C-T-21 | 2C-TFM | 25C-NBOMe | 25I-NB34MD | 25I-NBF | 25I-NBMD | 25I-NBOMe | 25P-NBOMe | 25TFM-NBOMe | Allyylieskaliini | Eskaliini | Fenformiini | Fentermiini |  HOT-7 | Meskaliini |  Metyylifenidaatti | Synefriini | Trifluorimeskaliini | Tyramiini
Kuttila

Kuttila on kylä Halikon kunnan pohjoisosassa Vaskiolla, Varsinais-Suomessa. Kuttila on yksi Vaskion keskustan muodostavista kylistä, ja sillä sijaitsee Vaskion kirkko sekä Vaskion koulu. Kylä sijaitsee keskustan eteläosassa Vaskionjoen ja Kuusjoen yhtymäkohdassa. Kuttilan kyläalueeseen kuuluu myös pieni osa kunnan luoteisosassa olevasta Kumion alueesta.
Historia

Kuttila on perustettu vasta myöhäiskeskiajalla asutuksen levitessä Halikonjokea ylöspäin. Varhaisin maininta Kuttilasta on vuodelta 1461, jolloin kylä siirtyi asiakirjojen mukaan Naantalin luostarin haltuun. Kylä palasi yksityisomistukseen vuonna 1531, ja samoihin aikoihin siitä erotettiin Sahan kylä omaksi kyläkseen. Vuonna 1709 Kuttila ja sen naapurikylä Jokisato päätyivät Joensuun kartanon omistukseen noin sadaksi vuodeksi. Vuonna 1909 Jokisadon kylä liitettiin Kuttilaan ja vuonna 1919 kaikki kylän kantatilat yhdistettiin yhdeksi suureksi maatilaksi.
Koko Vaskio kasvoi merkittävästi siirtoväen asuttamisesta, ja Vaskion keskustan kehittyessä Kuttilan pohjoisosa kasvoi kiinni keskustan muihin kyliin. Kuttila on kasvanut hiljalleen aiemminkin, sillä kylään perustettiin kansakoulu vuonna 1895, siirrettiin Vaskion rukoushuone vuonna 1908 ja lopulta kylässä toimi myös terveyskeskus 1950-luvulta 2000-luvun alkuun saakka.
Kuttilan kylä ja Sahan kylän kartta vuodelta 1708 maanmittari Johan Vettervikin tekemä.
Maantiede

Kuttilan maastoa leimaavat syvissä uomissaan virtaavat joet. Kylää myös halkoo Salo–Aura-tie. Vaskionjoen ja Kuusjoen yhtymästä syntyvä Halikonjoki virtaa verkkaisesti etelään. Joen alkupäässä on Kuttilankoski, jonka kohdalla on joen ylittävä silta. Jokien pientareet ovat koko lähiseudulle tyypillistä niittymaisemaa. Jokia ympäröivä maasto on peltoaukeaa, joskin jokien pohjoispuolella alue muuttuu harvakseltaan taajamaksi.
Mod Archive

| Mod Archive |
| --- | --- |
Verkkosivusto:  https://modarchive.org/
Kaupallinen:  ei
Demo
Kompo
Demoparty
Mod Archive
Pouët.net
Scene.org
demoscene.info
Abduction
Alternative Party
Assembly
The Gathering
Breakpoint
The Party
Mod Archive on verkkosivusto tracker-musiikin moduulitiedostojen säilömiseen.
Sivusto on perustettu vuonna 1996 tracker-musiikin tekijöille. Sivusto on sen jälkeen laajentunut artistien ja aiheesta kiinnostuneiden yhteisöksi.
Sivusto sallii kenen tahansa tallettaa moduuleja, mutta tiedostot tarkistetaan manuaalisesti laadun ja eheyden varmistamiseksi.
Sivusto mainittiin muun muassa Sound on Sound -lehden julkaisussa 2004 yhtenä laajimmista musiikkimoduulisivustoista.
Käännös suomeksi
Marli

| Marli |
| --- | --- |

Tuotetyyppi:  juomatuotteet
Omistaja:  Eckes-Granini Finland
Alkuperämaa:  Suomi
Kotisivu:  Kotisivut
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marli on Eckes-Granini Finlandin tuotemerkki, jolla valmistetaan erilaisia mehu- ja juomatuotteita.
Tuotteet > Marlin mehutuotteet > Marli Mehujuomat

Marli Mehujuomat on mehujuoma, jota myydään yhden ja kahden litran pakkauksissa. Kahden litran pakkaus myydään nimellä Marli Multivitamiinihedelmäjuoma ja se sisältää omena-, ananas- ja appelsiinitäysmehua. Yhden litran pakkauksissa myydään Marli Perinteiset mehujuomat -juomia, joita myydään karpalon, mustikan ja mustaherukka-puolukan makuisina.
Tuotteet > Marlin mehutuotteet > Marli Ice Tea

Marli Ice Tea on jäätee, jota myydään persikan, vadelman ja sitruunan makuisena.
Tuotteet > Marlin mehutuotteet > Marli Mojito

Marli Mojito on alkoholiton cocktail, jota myydään yhden litran pakkauksissa. Cocktail sisältää lime- ja vadelmatäysmehua.
Tuotteet > Marlin mehutuotteet > Marli Hyvinvointijuomat

Marli Hyvinvointijuomat on mehujuoma, joka sisältää maksimissaan 14 kilokaloria. Juomia myydään nimikkeillä Piristävä, Vahvistava ja Palauttava.
Tuotteet > Marlin mehutuotteet > Marli Vital

Marli Vital on mehujuoma, jota myydään mm. granaattiomenan, herukan, hedelmänektarin ja karhunvatukka-mustikan makuisena.
Tuotteet > Marlin mehutuotteet > Marli Natur

Marli Natur on täysmehu, jota valmistetaan Suomessa. Naturia myydään myös pillimehuna 2,5 desilitran pakkauksissa.
Tuotteet > Marlin mehutuotteet > Marli Mehutiivisteet

Marli Mehutiivisteet on mehutiiviste, jota myydään sokerillisen lisäksi sokerittomana. Mehutiivistettä myydään mansikan, vadelman, mustikka-mansikan ja mustaherukka-puolukan makuisena.
Tuotteet > Marlin mehutuotteet > Marli Juissi

Marli Juissi on mehujuoma, jota valmistetaan 19 eri makuna. Juissin perusmaut ovat seka, sitruuna-lime, päärynä, mustikka-vadelma, mansikka, hedelmä, ananas-appelsiini, mandariini, mansikka-lime ja kiivi-lime. Ei lisättyä sokeria -maut ovat: mansikka, päärynä, vadelma, appelsiini-mango ja seka. Ei lisättyä sokeria -tuotteiden makeus syntyy luontaisesta sokerista (täysmehusta) sekä asesulfaami K:sta ja sukraloosista. 
Marli Juissi Red Energy on sarjan energiajuoma, joka sisältää guarana-uutetta, kofeiinia ja B-vitamiineja. Marli Juissi Red Energy ei sisällä tauriinia.
Tuotteet > Marlin kausituotteet

Marli-tuotemerkillä valmistetaan myös simaa ja glögiä. Glögituotteita myydään nimillä Marli Premium Glögi, Marli Glögitiiviste, Marli Perinteinen Glögi ja Marli Juhlaglögi. Simaa myydään nimillä Marli Sima ja Marli Kotisima. Marli Sima on Suomen suosituin sima.
Tuotteet > Muut Marlin tuotteet > Marli Smoothie

Marli Smoothie on smoothie, jota myydään 0,75 litran ja 2,5 desilitran pakkauksissa. Tuotetta myydään mm. nimikkeillä Marjainen (banaani-, vadelma-, mansikka- ja omenasose, omena-, mansikka-, rypäle- ja aroniatäysmehu) ja Eksoottinen (guavasose, rypäletäysmehu tiivisteestä, banaani- ja päärynäsose).
Tuotteet > Muut Marlin tuotteet > Marli marjakeitot

Marlin marjakeittoja myydään mustikan, vadelman ja mansikan makuisena. Keittoja myydään kilon pakkauksissa.
Aiheesta muualla

Marli Juissin kotisivut
Marli Juissin logo
Mether

Mether on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anders Johan Mether (1773–1837), Turun akatemian matematiikan professori ja rehtori
Leo Mether (1927–2013), Savonlinnan kaupunginjohtaja
Ernst Mether-Borgström (1917–1996), suomalainen taidemaalari
Helge Mether-Borgström (1913–1985), suomalainen mainosgraafikko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mether”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Missio

Missio-sanaa käytetään usein erilaisten järjestöjen ja uskonnollisten yhteisöjen tehtävien ja projektien nimissä kuvaamaan tehtävän päämäärää. Joskus mission nimi voi olla yrityksen tai yhteisön nimi (vrt. Romano missio tai Nokia missio).
Liiketaloudessa

Missio on yrityksen toiminta-ajatus, sen liiketoiminnan periaate. Mission ajatellaan vastaavan kysymykseen siitä, mitä organisaatiossa halutaan tehdä pyrkien pysyväluonteisiin tuloksiin ja mihin yritys haluaa pidemmällä aikavälillä päästä. Missio liittyy vahvasti yrityksen perustarkoitukseen ja sen ydintoimintaan. Samoin se kertoo yrityksen roolista ja tehtävästä yhteiskunnassa.
Missio on yhdessä arvojen ja vision kanssa osatekijä yrityksen strategian määrittelyssä. Kyseessä on siis yksi strategian perusosista, joiden päälle strategia rakennetaan.
Mohamed Ali Samatar

Mohamed Ali Samatar suunnilleen vuonna 1984.
Mohamed Ali Samatar (somaliksi Maxamed Cali Samatar; 1. tammikuuta 1931 – 19. elokuuta 2016 Virginia, Yhdysvallat) oli somalialainen poliitikko ja sotarikollinen, joka toimi maansa pääministerinä vuosina 1987–1990. Samatar oli myös armeijan upseeri ja toimi Mohamed Siad Barren hallituksessa puolustusministerinä ennen pääministerinpestiään.
Aiheesta muualla

http://www.cja.org/cases/samantar.shtml (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.somalilandforum.com/rsoladmin.php?func=read&id=12
http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/articles/A43102-2004Nov11.html
Moslavinan kansan vallankumouksen muistomerkki

Moslavinan kansan vallankumouksen muistomerkki
Moslavinan kansan vallankumouksen muistomerkki tai Vallankumouksen muistomerkki (Serbokroatiaksi: Spomenik revolucije naroda Moslavine) on toisen maailmansodan muistomerkki, joka sijaitsee Podgarićin kylässä Kroatiassa. Muistomerkin kohdalle on haudattu yli tuhat vainajaa, jotka kuolivat toisen maailmansodan julmuuksien takia. Vuonna 1967 valmistuneen muistomerkin suunnitteli ja veisti kuvanveistäjä Dušan Džamonja.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sr:Споменик револуције народа Мославине
Melita Norwood

Melita Norwood (synt. Sirnis; 25. maaliskuuta 1912 Bournemouth – 2. kesäkuuta 2005 Lontoo) oli brittiläinen kommunisti, joka vakoili Neuvostoliiton hyväksi lähes neljänkymmenen vuoden ajan työskennellessään virkailijana tieteellistä tutkimusta tehneessä British Non-Ferrous Metals Research Association -organisaatiossa. Hänen 1940-luvulla vuotamansa salaiset asiakirjat auttoivat Neuvostoliiton ydinaseohjelmaa.
Elämä

Norwoodin vuonna 1918 kuollut isä Alexander Sirnis oli latvialaissyntyinen kirjanpainaja, joka ihaili Venäjän vallankumousta. Äiti oli englantilainen ja kannatti myös työväenliikettä. Norwood opiskeli vuosina 1930–1931 Southamptonin yliopistossa, mutta keskeytti opintonsa ja muutti äitinsä kanssa Lontooseen. Vuonna 1932 hänet palkattiin konttoristiksi metallurgista tutkimusta tehneeseen British Non-Ferrous Metals Research Associationiin (BNFMRA). Vuonna 1935 tunnettu kommunisti Andrew Rothstein värväsi hänet neuvostotiedustelun vakoojaksi koodinimellä Hola. Norwood liittyi seuraavana vuonna myös Ison-Britannian kommunistiseen puolueeseen. Hän kuului alkujaan vakoojarenkaaseen, jonka muut jäsenet vangittiin jo vuonna 1938, mutta hän ei tuolloin paljastunut.
Norwood luovutti Neuvostoliittoon valokuvaamiaan salaisia asiakirjoja, joista osa liittyi huippusalaisiin valtion tutkimushankkeisiin. Kun BNFMRA ryhtyi vuonna 1945 avustamaan Britannian ydinaseen kehittämiseen liittynyttä Tube Alloys -projektia, Norwood vuoti Neuvostoliittoon uraaniin liittyneitä tutkimustuloksia. Hänen merkityksestään Neuvostoliiton ydinaseohjelmalle on myöhemmin kiistelty, sillä Neuvostoliitolla oli tärkeämpiäkin vakoojia, kuten Manhattan-projektissa työskennellyt fyysikko Klaus Fuchs.
Norwood jäi eläkkeelle BNFMRA:sta vuonna 1972. Hän jatkoi vakoojana loppuun asti, tosin hänellä ei enää 1940-luvun jälkeen ollut pääsyä salaisiin hallituksen asiakirjoihin. Hän ei salannut aatemaailmaansa ja kuului ydinaseriisuntaa kannattaneeseen CND-kansalaisjärjestöön. Norwoodin vakoilu paljastui vasta Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen, kun KGB:n salaisia asiakirjoja sisältävä niin sanottu Mitrohinin arkisto vuodettiin läntisten tiedustelupalvelujen haltuun. Vakooja Holan henkilöllisyyden selvitti MI5:n palkkaama historiantutkija Christopher Andrew ja tieto julkistettiin The Times -lehden artikkelissa, joka ilmestyi hieman ennen Andrew’n kirjan The Mitrokhin Archive julkaisua syyskuussa 1999. Tuolloin 87-vuotias Norwood tunnusti vakoilun, mutta Tony Blairin hallitus päätti jättää syytteen nostamatta rikoksista kuluneen pitkän ajan vuoksi. Myöhemmin ilmeni, että Britannian tiedustelu oli saanut Norwoodista vinkin jo vuonna 1965, mutta ei ollut tehnyt asialle mitään.
Populaarikulttuurissa

Norwoodin elämäntarina on toiminut innoittajana vuonna 2018 valmistuneelle elokuvalle Red Joan, jonka pääosaa näyttelee Judi Dench. Elokuvassa henkilöiden nimet on muutettu.
Kuvaboxi

Kuvaboxi on suomalainen maksullinen verkkopalvelu, jossa käyttäjät voivat jakaa, katsella ja kommentoida valokuvia. Toukokuussa 2010 kuvienjakopalvelut Kuvaboxi.fi ja Kuvat.fi yhdistyvät yhdeksi palveluksi ja siirtyi kuvat.fi nimen alle..
Historia

Palvelu julkaistiin nimellä Kuvat Kavereille maaliskuussa 2005 ja sen taustalla on Mobshare-tutkimus, jossa Futurice Oy  tutki yhdessä Tietotekniikan tutkimuslaitoksen (HIIT) ja Berkeleyn yliopiston kanssa digikameroiden ja kamerapuhelimien käyttöä sekä digikuvien metadatan hyödyntämisen mahdollisuuksia. Tutkimuksen tuloksena syntyi kuvienjakopalvelu, joka siirtyi MTV3:n portaaliin maaliskuussa 2006. Huhtikuussa 2008 MTV3 osti Kuvaboxi-liiketoiminnan järjestelmän kehittäneeltä Futurice Oy:ltä. Kuvaboxissa oli tällöin jo yli 5,3 miljoonaa kuvaa ja 170 000 rekisteröitynyttä käyttäjää . Toukokuussa 2010 kuvienjakopalvelut Kuvaboxi.fi ja Kuvat.fi yhdistyvät yhdeksi palveluksi ja toiminta siirrettiin kuvat.fi nimen alle..
Ominaisuudet

Kuvaboxi on verkkopalvelu, jossa käyttäjät voivat julkaista ottamiaan valokuvia yksityisesti, yhteisöille tai julkisesti verkossa. Alun perin palvelussa pystyi jakamaan kuvia vain erikseen määrätyille henkilöille. Palvelun erityispiirteenä yksityisesti jaetut kuvakansiot muodostavat automaattisesti näkymän jaettuihin kuviin kunkin käyttäjän oman sosiaalisen piirin mukaisesti.
Julkisten kansioiden jakaminen sallittiin toukokuussa 2007 ja niitä on mahdollista kommentoida. Palvelussa ei ole levytilarajoja, joskin kuukausimääräinen raja uusille kuville on 2500 kpl/kk. Kuvakansioita on mahdollista hakea ja luokitella folksonomisesti eli ns. avainsanamerkintään perustuen. Kuvat on mahdollista hakea palvelusta takaisin omalle tietokoneelle. Palvelu rahoitetaan kuukausimaksuilla, mainostilan myynnillä sekä aitojen paperivalokuvien tilauksilla.
Aiheesta muualla

Kuvaboxi.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.tietokone.fi/uutta/uutinen.asp?news_id=30617&tyyppi=1 (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.tietokone.fi/uutta/uutinen.asp?news_id=25042 (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.tietokone.fi/uutta/uutinen.asp?news_id=23059&tyyppi=1 (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.digitoday.fi/page.php?page_id=50&news_id=20065717
http://pong.hiit.fi/dcc/demos.html (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.cs.hut.fi/~rsarvas/Sarvas_MobShare.pdf
http://www.marmai.fi/uutiset/article77681.ece
http://www.kauppalehti.fi/5/i/yritykset/yritysuutiset/?oid=2010/05/33722&ext=rss (Arkistoitu – Internet Archive)
Kreijari

Kreijari, Architectura navalis mercatoria, 1768
Kreijari (ruots. kreijare) oli 1400–1700-luvuilla käytössä ollut purjealustyyppi, jonka nimitys tulee takilasta. Vanhin tunnettu kreijari on Turun linnan asiakirjoissa mainittu Furublåssen.
Takila

Laivassa oli kaksi tai kolme raakatakiloitua yhtäjaksoista mastoa, niin sanottua paalumastoa, joissa oli raakapurjeet kahdessa etummaisessa mastossa. Paalumasto mahdollisti etummaisen maston eli fokkamaston ja isonmaston kaksien raakojen laskemisen kannelle. Märssypurjeiden jiiktouvit toimivat vetiminä, jolloin purjeita koottaessa yläraa'at vedettiin alas alaraakojen lähelle siten, että purjeita kääriessään merimiehet seisoivat alaraa'an jalkapertillä. Kreijaressa oli puomillinen kahvelimesaani, joten sen takilointi oli myöhemmän parkin varhainen muoto.
Runko

Kreijarit olivat leveitä ja pyöreäpohjaisia, lastiruuman muoto muistutti lehmänmahaa. Lastia niihin mahtui paljon, 240–360 tonnia, mutta ne olivat hitaita purjehtijoita.
Käyttö

Kreijareiden koko vaihteli 16—22 metrin välillä ja 1400-luvulla se oli yksi suurimmista alustyypeistä. 1500-luvun lopulta kreijareita käytettiin myös armeijan kuljetusaluksina. Kreijari oli yleinen näky kauppalaivana 1700-luvulla.
Uusi mäntyrakenteinen kreijari maksoi 1600-luvun loppupuolella noin 20 000 kuparitaalaria. Kreijari korvautui parkkilaivoilla 1700-luvun lopulla.
Aiheesta muualla

Laivatyypit meriarkeologisen seuran sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Cronoholman kreijarit
Koskipujottelu

Kanoottipujottelija lähestymässä vastavirtaporttia 7 (Koskipujottelun maailmancup 2002, Naisten semifinaali, Augsburg, Saksa).
Koskipujottelu tai kanoottipujottelu eli slalom on kilpaurheilua ja se on yksi koskimelonnan laji. Se on ratamelonnan lisäksi ainoa melonnan muoto olympialaisissa. Ensimmäisen kerran koskipujottelu oli mukana näytöslajina Münchenin olympialaisissa 1972 (Augsburgissa). Kaksikymmentä vuotta myöhemmin, Barcelonan 1992 olympialaisissa (La Seu d’Urgellissa) laji tuli mukaan varsinaiseksi olympialajiksi. Sen jälkeen koskipujottelu on ollut mukana kesäolympialaisten ohjelmassa. Suomessa lajin ensimmäiset SM-kilpailut pidettiin vuonna 1985.
Kilpailut

Slalomissa melotaan kahdesti 250-400 metrin mittainen rata, jossa on 18-25 porttia. Vihreä-valkoiset portit melotaan kosken päävirtaussuuntaan nähden myötävirtaan ja puna-valkoiset vastavirtaan. Vastavirtaportteja on radalla vähintään 6 ja enintään 7. Yhden laskun tulos määräytyy melonta-ajasta sekä virhepisteistä ja kilpailun tulos määräytyy parhaan laskun tuloksesta. Porttikosketuksesta tulee 2 virhepistettä eli lisäsekuntia ja portin ohituksesta 50 sekuntia.
Esimerkki:
|  | melonta-aika | virhesekunnit | tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. lasku | 102,45 | 2 | 104,45 |
| 2. lasku | 99,02 | 0 | 99,02 |
| LOPPUTULOS |  |  | 99,02 |
Porteilla on numerokylttejä,  sillä portit suoritetaan numerojärjestyksessä. Portti katsotaan suoritetuksi kun pää menee kokonaan porttilinjan läpi sekä osa kanoottia. Kun yksi lasku kestää keskimäärin 100 sekuntia, vie yleensä yksikin 50 sekunnin sakko tulosluettelon loppuun. Porttikosketukset ovat myös usein kohtalokkaita. Yksi porttikosketus yli 20 portin joukossa voi viedä tulosluettelossa yli 10 sijaa alaspäin kansainvälisissä kilpailuissa.
Kansainvälisissiä kilpailuissa melotaan karsinnat, joiden tulos muodostuu kahdesta laskusta parhaan laskun tuloksesta. Jokaisessa sarjassa karsintojen 20 nopeinta pääsee semifinaaliin. Semifinaalissa melotaan vain yksi lasku, minkä 10 parasta jatkaa finaaliin. Finaalilaskun aika ei lasketa yhteen semifinaalilaskun kanssa kuten aikaisemmin, vaan finaalissa on yksi (1) lasku, jonka tuloksesta määräytyy lopullinen tulos. Suomessa ei ole ollut käytössä finaalijärjestelmää, vaan tulos on muodostunut kahdesta laskusta parhaan laskun lasketuista melonta-ajoista ja virhesekunneista.
Monipuolisuus on valttia

Kanoottipujottelu on ennen kaikkea taitolaji – ilman taitoa ei menesty, mutta sekään ei yksinään riitä. Menestyminen vaatii kolmen alueen hyvää hallintaa: tekniikka (sisältäen koskitaidot), fyysiset ominaisuudet sekä psyykkiset ominaisuudet.
Tekniikka

Slalom on hyvin tekninen laji. Kanoottia on osattava hallita kallistuksin ja erilaisin melanvedoin, koskessa on osattava muun muassa surffata erilaisissa aalloissa ja lossata (ylittää virta). Kaikkia radalla olevia kosken virtauksia on osattava käyttää hyväkseen mahdollisimman nopean suorituksen aikaansaamiseksi. Hyvä kanoottipujottelija osaa ennakoida veden liikkeiden vaikutukset kanootin linjaan ja säätää koko ajan tempoa, vetojen luonnetta ja voimakkuutta, kanootin ja omaa asentoa (ollen pystyssä, painamalla vartaloa eteen tai taakse) kosken virtausten mukaisesti. Ihanteellista olisi pitää kanootti jatkuvassa liikkeessä, jotta energiaa ja aikaa ei kuluisi turhiin nopeuden muutoksiin.
Jokaisessa kilpailussa on erilainen rata ja jokainen koski on omanlaisensa. Samakin koski muuttaa luonnettaan eri veden korkeudella. Joillakin tekoradoilla voi veden oskillointi muodostaa todella vaihtelevat olosuhteet. Kahta samanlaista kilpailua ei siis ole. Koskessa voi yleensä etukäteen harjoitella vapaasti, mutta varsinaista kilpailurataa ei saa meloa etukäteen, joten rata on analysoitava rannalta etukäteen koskenlukutaidon ja muutaman koelaskijan näkemisen pohjalta. Melontalinjat ja porteille lähestyminen sekä niistä suoriutuminen on suunniteltava jokaista melanvetoa myöten. Hyvä kosken virtauksien omaksuminen ja muistaminen sekä riittävä harjoittelu ovat edellytyksiä onnistuneelle kilpailusuoritukselle.
Fyysiset ominaisuudet

Suoritus kestää noin 100 sekuntia sarjoista riippuen. Energiantuottomenetelmien osalta voidaan kanoottipujottelusuoritusta verrata 500 metrin ratamelontaan tai 800 metrin juoksuun. Tehokas anaerobinen systeemi, korkea laktaattitoleranssi sekä korkea hapenottokyky ovat ehdottomia ominaisuuksia huippusuorituksiin.
Kanootin vauhti vaihtelee koko laskun ajan. Käännöksissä, kuten vastavirtaporteilla, tai veden liikkeiden vuoksi melojan eteneminen hidastuu tai jopa pysähtyy, mikä vaatii erinomaisia voimaominaisuuksia, jotta kanootti saadaan nopeasti kiihdytettyä kilpailuvauhtiin. Esimerkiksi isoissa koskissa on voimakkaita stoppareita ja aaltoja, jotka voivat helposti pysäyttää tai jarruttaa melojan ja kanootin vauhtia. Mitä isompi on koski (Bourg-Saint-Maurice ranskassa tai Ateenan olympiarata kreikassa), sitä enemmän voimaa tarvitaan. Tämä näkyy muun muassa melojan tempossa suorituksen aikana. Isossa vedessä otetaan melanvetoja harvemmin, mutta voimakkaammin kuin pienessä vedessä.
Psyykkiset ominaisuudet

Koska kilpailurataa ei saa meloa etukäteen, suoritus on suunniteltava lähes jokaista melanvetoa myöten. Tämän vuoksi käytetään mielikuvaharjoitusta. Melojien on suoriuduttava kahdesta laskusta eli yhteensä 36-50 portista ilman porttikosketuksia, suunnitellulta reitiltä poikkeamisia tai muita virheitä. Koska aika ratkaisee, pyritään portit melomaan mahdollisimman läheltä varsinkin vastaportit. Silloin riski porttikosketuksiin ja ohituksiin kasvaa. Lisäksi pyritään melomaan mahdollisimman kovaa radan vaikeuksista riippumatta, mikä lisää riskiä entisestään. Kansainvälisissä kilpailuissa voidaan usein havaita enemmän porttikosketuksia finaalissa kuin karsinnoissa, sillä riskejä otetaan huomattavasti enemmän kamppailtaessa kärkisijoista. Yksikin virhe, oli se sitten aivan pieni virhe, jossa menee hieman aikaa hukkaan, tai suurempi virhe kuten portin kosketus tai ohitus, ei saisi häiritä keskittymistä ja vaikuttaa näin ollen negatiivisesti koko loppusuoritukseen. Keskittymisen on säilyttävä koko suorituksen ajan. Monet eivät kuitenkaan pysty siihen. Vahva psyyke on siis olennainen tekijä huippusuorituksissa. Myös stressi saattaa vaikuttaa suoritukseen. Huippumeloja kestää painetta ja osaa käyttää sitä hyväkseen. Jotkut onnistuvat ylittämään itsensä vain tärkeissä arvokilpailuissa. Motivaatioaste on myös erittäin tärkeä, sillä täytyy harjoitella paljon ja kovaa eivätkä olosuhteet aina suosi.
Kaikki lajin eri vaatimukset on hallittava, jotta menestyminen on mahdollista. Kaikki osa-alueet vaikuttavat toisiinsa. Esimerkiksi meloja ei voi olla psyykkisesti vahva, jos kunto tai taito eivät riitä. Lisäksi tarvitaan rohkeutta, kuten koskimelonnassa yleensäkin, sillä kilpailut ovat toisinaan isoissa koskissa. Juuri näistä syistä kanoottipujottelu on haastava laji ja jopa vaikea, mikä osaltaan on syy pieniin harrastajamääriin Suomessa. Riittävän tekniikan hankkimiseen menee muutama vuosi. Alun vaikeudet voivat helposti lannistaa aloittavan melojan, varsinkin jos tavoitteet ovat liian korkealla. Tasoerot tekniikassa ja koskitaidoissa näkyvät myös valtavina eroina lopputuloksissa porttien ohitusten ja reitiltä poistumisten vuoksi.