stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pihlajamäen terveysasema

| Pihlajamäen terveysasema |
| --- | --- |

Osoite:  Meripihkatie 8, 00710 Helsinki
Sijainti:  Pihlajamäki, Helsinki
Koordinaatit:  60.2344°N, 25.0098°E
Valmistumisvuosi:  1994
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto Antti Ilveskoski
Kerrosluku:  3
Pihlajamäen terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pihlajamäen terveysasema on Helsingin Malmin kaupunginosan Pihlajamäen osa-alueella, Pihlajamäen ostoskeskuksen vieressä sijaitseva kaupungin sosiaali-, terveys- ja pelastustoimialaan kuuluva terveysasema.
Pihlajamäen terveysasema.
Vuonna 1994 valmistuneen kolmikerroksisen terveysasemarakennuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Antti Ilveskoski. Suunnitteluvaiheessa rakennuksesta on käytetty myös nimitystä Latokartanon terveysasema.
Aiheesta muualla

Helsingin terveysasemien yhteystiedot (hel.fi)
Pääkaupunkiseudun palvelukartta: Pihlajamäen terveysasema (hel.fi)
Poncelet’n lause

Geometriassa Poncelet'n lause sanoo seuraavaa: Olkoon C ja D kaksi kartioleikkausta. Jos on mahdollista löytää annetulle n>2 yksi n-kulmio, joka on C:n sisäänpiirretty ja D:n ympäripiirretty monikulmio, samanlaisia n-kulmioita voidaan löytää äärettömän monta.
Poncelet'n lause voidaan todistaa elliptisten käyrien avulla. Geometrisesti elliptinen käyrä tulee esittää C:n kaksoispeitteenä, jolla on neljä haaraumapistettä. (Huomaa, että C on isomorfinen projektiivisen suoran kanssa.) Vastaava haarauma otetaan yli niiden neljän C:n pisteen kautta, jossa kartioleikkaukset leikkaavat. Neljän pisteen olemassaolo seuraa Bézout'n lauseesta. Elliptistä käyrää voidaan myös ajatella D:n kaksoispeitteenä. Tässä tapauksessa haarauma otetaan yli neljän bitangentin pisteen kautta, jotka koskettaa käyrää.
Säädyllinen murhenäytelmä

Säädyllinen murhenäytelmä on Helvi Hämäläisen kirjoittama romaani ja tekijänsä tunnetuin teos. Se julkaistiin vuonna 1941.
Juoni ja henkilöt

Kirja kertoo kahden helsinkiläisen intellektuelliperheen elämästä ja kulissien pystyssäpitämisen vaikeasta taidosta. Kirjan päähenkilöinä ovat arkeologian tohtori Tauno Saarinen ja hänen vaimonsa Elisabet. Rinnalla kulkee tohtorin sisaren, kulttuurikriitikkona työskentelevän Naimin, tarina raastavine rakkaussuhteineen.
Hämäläinen kuvaa pikkuporvallista idylliä purevalla ivalla. Perheen äiti Elisabet on idyllin hengetär, joka silottelee elämän karkeita ja likaisia puolia: ”Hän [Elisabet] oli koko ajan teekuppinsa yli pöydässä hymyillyt miehelleen ujoa hymyään ja hän oli liikkunut karitsanpäätossuissaan huoneissa järjestellen ja nykien niitä viehkeyden lankoja, jotka pitivät hänen elämänrakennelmaansa, siirtäen tuoleja, oikaisten mattoja, hipaisten ruskean kaapin posliinivasua, puhuen sivellyllä äänellä, kimmahduttaen pianonkantta sen messinkisaranoissa.”
Elisabetin innokkaaseen kodinhuoltoon liittyy elämänkatsomuksellinen puoli, jonka tarkoituksena on pitää ”puhtaan” ja ”likaisen” rajat erillään. Näin luotuja perheidyllin kulisseja ravistellaan, kun tohtorin suhde alempisäätyiseen nuoreen tyttöön tulee ilmi. Tohtori tunnustaa ihastuksen vaimolleen 60-sivuisella kirjoituksella. Siitä ei kuitenkaan käy ilmi, sisältyikö ihastukseen myös teko vai oliko suhde platoninen.
Teon ja ajatusten erillisyydellä luonnehditaan tohtoria. Hänet kuvataan aikansa akateemisen estetismin ja humanismin edustajaksi, jolle ajatukset ja ideat ovat luonteenomaisempia kuin toiminta. Syrjähypyllään tohtori lähestyy vaarallisena pitämäänsä ja siksi niin kiehtovaa tekojen maailmaa. Hän kurkottaa Elisabetin rakentaman perheidyllin ulkopuolelle, mutta juuri tätä Elisabet ei voi sallia.
Kun selviää, että tohtorin syrjähypyllä on konkreettiset seuraamuksensa, Elisabet alkaa ensijärkytyksestä toivuttuaan sovittaa häpeää idyllinsä rajoihin. Hän käy läpi erilaisia vaihtoehtoja abortista adoptioon. Alempisäätyisenä tytöllä ei ole hänen mielestään oikeutta päättää hänen miehensä jälkeläisen kohtalosta. Kun lapsen äiti kuolee synnytyksessä, Elisabet ottaa pienokaisen perheeseensä ja estää näin miestään kasvattamasta perheen ulkopuolelle johtavia tunteita. Tohtori näkee Elisabetin tekemässä uhrauksessa tekopyhyyttä, ja kavahtaa havaintoaan.
Tohtori tuntee oman huoneensa yksinäisyydessä ja yksityisyydessä kaipuuta hulluksi tekevään kiihkoon, jonka tunsi edes hetken virranneen suonissaan. Elisabet pitää tätä sukuvikana. Hänen mukaansa tohtorin sisar Naimi riutui ja nöyryytti itseään rakkaudessa mieheen, joka ei ollut hänen arvoisensa eikä kyennyt rakastamaan häntä. Elisabetin elämän äärimmäisyyksiä kavahtavaa maailmankuvaa kuvastaa lause: ”Elisabet iloitsi siitä, että hänen sydämessään ei ollut voimaa tuhoisaan rakkauteen.”
Säädyllisen murhenäytelmän pääosaa näyttelevät porvarillinen idylli ja elämätön elämä. Henkilöt kuvataan aikansa ihmistyyppien edustajiksi.
Teoksen vastaanotto

Kirja herätti ilmestyessään runsaasti huomiota osittain siitä syystä, että sen keskeisten henkilöiden esikuviksi tunnistettiin Oiva ja Tyyni Tuulio, A. M. Tallgren ja Olavi Paavolainen.
Säädyllistä murhenäytelmää sensuroitiin poliittisista syistä. Kirja ilmestyi WSOY:n kustantamana. Kielteisen kritiikin takia ensimmäinen painos kuitenkin tuhottiin ja kirja annettiin Yrjö Kivimiehelle toimitettavaksi. Siitä sensuroitiin muiden muassa viittauksia homoseksuaalisuuteen sekä kansallissosialismia ja Adolf Hitleriä vastaan esitettyä kritiikkiä.
Kun Hämäläiselle myönnettiin vuonna 1988 Finlandia-palkinto runoteoksesta Sukupolveni unta, myös Säädyllinen murhenäytelmä nousi uudelleen julkisuuteen. Säädyllisen murhenäytelmän täydellinen laitos ilmestyi vuonna 1995. Samana vuonna julkaistiin myös aikaisemmin julkaisematon jatko-osa Kadotettu puutarha.
Sovitukset

Elokuvaohjaaja Kaisa Rastimo teki vuonna 1998 kirjasta samannimisen elokuvan.
Ponceletin–Steinerin lause

Ponceletin–Steinerin lauseen mukaan jokainen geometrinen konstruktio, joka voidaan tehdä harpin ja viivoittimen avulla, voidaan tehdä muuten pelkällä viivaimella jos harppia saa kuitenkin käyttää yhden kerran. Toisin sanoen tehtävän ratkaisemiseen tarvitaan yksi tunnettu ympyrä keskipisteineen.
Tämä tulos on eräs Mohrin–Mascheronin lauseen yleistyksistä. Ponceletin–Steinerin lause on nimetty keksijöidensä Jean-Victor Ponceletin ja Jakob Steinerin mukaan. Myöhemmin opittiin, ettei edes kokonaista ympyrää tarvita. Vuonna 1904 Francesco Severi todisti minkä tahansa pienen ympyränkaaren yhdessä keskipisteen kanssa riittävän.
Pierre Gaspard-Huit

Pierre Gaspard-Huit (29. marraskuuta 1917 Libourne – 1. toukokuuta 2017 Pariisi) oli ranskalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän työskenteli myös televisiossa. Hän oli naimisissa koomikko Marie-Christine Desmarets’n kanssa.
Elokuvia

La fugue de Monsieur Perle (1952; ohjaaja)
Christine (1958; ohjaaja, käsikirjoittaja)
Les tortillards (1960; käsikirjoittaja)
Säihkyvät säilät (1961; ohjaaja, käsikirjoittaja)
Shéhérazade (1963; ohjaaja, käsikirjoittaja)
Gibraltar (1964; käsikirjoittaja)
Aiheesta muualla

Pierre Gaspard-Huit Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pierre Gaspard-Huit Elonetissä.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Pieni Ristilampi (Keuruu)

| Pieni Ristilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°11′41″N, 24°28′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ristajoen valuma-alue (35.65)
Laskujoki:  oja Kankamoon 
Järvinumero:  35.656.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,3 m  
Rantaviiva:  0,85 km  
Pinta-ala:  4,616 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Ristilampi 
Pieni Ristilampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Korpelanperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Poikkeleenpuron valuma-alueeseen (35.656) se kuuluu.
Steve Jobs (vuoden 2015 elokuva)

| Steve Jobs |
| --- | --- |
 Virallinen juliste
Ohjaaja:  Danny Boyle
Käsikirjoittaja:  Aaron Sorkin
Perustuu:  Walter Isaacsonin kirjaan Steve Jobs
Tuottaja:   Danny Boyle  Guymon Casady  Christian Colson  Mark Gordon  Scott Rudin 
Säveltäjä:  Daniel Pemberton
Kuvaaja:  Alwin H. Küchler
Leikkaaja:  Elliot Graham
Tuotantosuunnittelija:  Guy Hendrix Dyas
Pääosat:   Michael Fassbender  Kate Winslet  Seth Rogen  Jeff Daniels 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Legendary Pictures  Scott Rudin Productions  Mark Gordon Company  Entertainment 360  Decibel Films  Cloud Eight Films 
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Ivi.ru
Ensi-ilta:   2015-09-055. syyskuuta 2015 (Telluride)  2015-10-099. lokakuuta 2015 (Yhdysvallat)  2016-01-2222. tammikuuta 2016 (Suomi)  
Kesto:  122 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  30 miljoonaa dollaria
Tuotto:  20,2 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Steve Jobs on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut elämäkertaelokuva, jonka on ohjannut Danny Boyle. Elokuvan on käsikirjoittanut Aaron Sorkin perustuen Walter Isaacsonin kirjaan Steve Jobs ja Sorkinin tekemiin haastatteluihin. Elokuva kertoo Applen perustajajäsenestä Steve Jobsista, jota esittää Michael Fassbender.
Steve Jobs sai ensi-iltansa Telluriden elokuvajuhlilla 5. syyskuuta 2015, jonka jälkeen se sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 23. lokakuuta 2015. Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 22. tammikuuta 2016. Kate Winslet palkittiin Joanna Hoffmanin roolistaan parhaan naissivuosan Golden Globella sekä Baftalla.
Juoni

Teatterin puhedraamaa muistuttavassa, nopeaan ja päällekkäiseen dialogiin perustuvassa tarinassa tapahtumat keskittyvät Jobsin uran merkittävimpiin tuotelanseerauksiin, tarkemmin niitä edeltäviin hektisiin loppuvalmisteluihin ja niiden yhteydessä käytyihin keskusteluihin. Kohtausten lomassa nähdään lyhyitä takaumia muun muassa Apple-yhtiön alkuajoista. Tarina alkaa ensimmäisen Macintoshin lanseerauksesta 1984, hyppää keskeneräisen ja epäonnistuneen NeXT-tietokoneen esittelyyn 1988, sitten iMacin esittelyyn 1998. Keskustelujen keskushahmoja ovat Jobsin (Fassbender) lisäksi markkinointijohtaja ja Jobsin luotettu Joanna Hoffman (Kate Winslet), Applen toimitusjohtaja John Sculley (Jeff Daniels), alkuaikojen yhteistyökumppani Steve Wozniak (Seth Rogen) ja Jobsin tytär Lisa (Makenzie Moss, Ripley Sobo ja Perla Haney-Jardine).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michael Fassbender   | … |  Steve Jobs   |
|  Kate Winslet   | … |  Joanna Hoffman   |
|  Seth Rogen   | … |  Steve Wozniak   |
|  Jeff Daniels   | … |  John Sculley   |
|  Katherine Waterston   | … |  Chrisann Brennan   |
|  Michael Stuhlbarg   | … |  Andy Hertzfield   |
|  Sarah Snook   | … |  Andrea Cunningham   |
|  John Ortiz   | … |  Joel Pforzheimer   |
Vastaanotto

Winslet ja Fassbender saivat rooleistaan Oscar-ehdokkuuden. Golden Globe -gaalassa Kate Winslet palkittiin parhaasta naissivuosasta ja Aaron Sorkin parhaasta käsikirjoituksesta. Pääosan esittäjä Fassbender ja elokuvan musiikin tekijä Daniel Pemberton olivat Golden Globe -ehdokkaina.
Aiheesta muualla

Steve Jobs Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Steve Jobs Elonet.
Steve Jobs Box Office Mojossa. (englanniksi)
Steve Jobs Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Steve Jobs Metacriticissä. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Steve Jobs (film)
Käännös suomeksi
Pieni Ruokejärvi

| Pieni Ruokejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°12′23″N, 23°31′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaskuunjärven valuma-alue (35.44)
Laskuoja:  oja Vaskuunjärveen 
Järvinumero:  35.442.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,3 m  
Rantaviiva:  1,113 km  
Pinta-ala:  3,769 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Ruokejärvi 
Pieni Ruokejärvi  tai Pieni Ruokesjärvi on Pirkanmaalla Virroilla Vaskuun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Järven pohjoispuolelta kulkee lakkautettu Haapamäki–Pori-rata.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vaskuunjärven valuma-alueella (35.44), jonka Vaskuunjärven alueeseen (35.442) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,3 metriä mpy.
Slovenia Eurovision laulukilpailussa

| Slovenia |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  RTVSlo
Esiintymiset
Esiintymiskerrat:  29
Ensiesiintyminen:  1993
Paras sijoitus:  7. (1995, 2001)
Huonoin sijoitus:  25. (2014)
Paras pistemäärä:  107 (2019)
Huonoin pistemäärä:  5 (SF: 2004)
Viimeinen sija:  2 (SF: 2013, SF: 2022)
Slovenia on osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuodesta 1993 lähtien, jolloin maa voitti erityisen Itä-Euroopan esiraadin ja pääsi mukaan loppukilpailuun. Loppukilpailussa sijoittui kuitenkin huonoiten jatkoonpäässeistä. Slovenian paras sijoitus on seitsemäs, vuosilta 1995 ja 2001. Huonoin sijoitus on vuoden 2014 kilpailun finaalin toiseksi viimeiseksi jäänyt sija.
Slovenian laulun valinta on aiheuttanut toistuvasti polemiikkia siitä kuinka tuomaristojen äänten takia kansan suosikit jäävät jälkeen. Esimerkiksi Saša Lendero on sijoittunut kahtena vuonna (2005 ja 2006) toiseksi, joskin vuonna 2005 käytössä oli pelkästään puhelinäänestys. Tuolloin hän hävisi paikallisen Idols-kisan voittajalle, Omar Naberille.
Slovenia on esittänyt suurimman osan kappaleistaan sloveenin kielellä.
Sijoitukset > Nykyinen pistejärjestelmä

Vuonna 1975 kehitettiin uusi äänestyskäytäntö. Jokaisesta osallistujavaltiosta annetaan ääniä 10 parhaimmalle esitykselle. Parhaalle esitykselle annetaan 12 pistettä, toiselle 10 pistettä ja seuraaville pisteet 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| 1993 | 1x band | Tih deževen dan | 22 / 25 | 9 |
| 1995 | Darja Švajger | Prisluhni mi | 7 / 23 | 84 |
| 1996 | Regina | Dan najlepših sanj | 21 / 23 | 16 |
| 1997 | Tanja Ribič | Zbudi se | 10 / 25 | 60 |
| 1998 | Vili Resnik | Naj bogovi slišijo | 18 / 25 | 17 |
| 1999 | Darja Švajger | For a thousand years | 11 / 23 | 50 |
| 2001 | Nuša Derenda | Energy | 7 / 23 | 70 |
| 2002 | Sestre | Samo ljubezen | 13 / 24 | 33 |
| 2003 | Karmen | Nanana | 23 / 26 | 7 |
Sijoitukset > Nykyinen pistejärjestelmä > Kaksivaiheinen loppukilpailu

Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet |
| 2004 | Platin | Stay forever | – | – | 21 / 22 | 5 |
| 2005 | Omar Naber | Stop | – | – | 12 / 25 | 69 |
| 2006 | Anžej Dežan | Mr Nobody | – | – | 16 / 23 | 49 |
| 2007 | Alenka Gotar | Cvet z juga | 15 / 24 | 66 | 7 / 28 | 140 |
Sijoitukset > Nykyinen pistejärjestelmä > Kaksi semifinaalia

Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 2008 | Rebeka Dremelj | Vrag naj vzame | – | – | 11 / 19 | 36 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2009 | Quartissimo | Love symphony | – | – | 16 / 19 | 14 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2010 | Ansambel Roka Žlindre & Kalamari | Narodnozabavni rock | – | – | 16 / 17 | 6 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2011 | Maja Keuc | No One | 13 / 25 | 96 | 3 / 19 | 112 |  |
| 2012 | Eva Boto | Verjamem | – | – | 17 / 18 | 31 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2013 | Hannah | Straight Into Love | – | – | 16 / 16 | 8 | Jäi 1. semifinaalissa viimeiselle sijalle. |
| 2014 | Tinkara Kovač | Round and Round | 25 / 26 | 9 | 10 / 15 | 52 |  |
| 2015 | Maraaya | Here For You | 14 / 27 | 39 | 5 / 17 | 92 |  |
Sijoitukset > Nykyinen pistejärjestelmä > Uusi pisteidenlaskujärjestelmä

Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1-8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Näin ollen voittaja selviää vasta kun eniten puhelinääniä saanut maa saa pisteet.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 2016 | ManuElla | Blue and Red | – | – | 14 / 18 | 57 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2017 | Omar Naber | On My Way | – | – | 17 / 18 | 36 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2018 | Lea Sirk | Hvala, ne! | 22 / 26 | 64 | 8 / 18 | 132 |  |
| 2019 | Zala Kralj & Gašper Šantl | Sebi | 14 / 26 | 107 | 6 / 17 | 167 |  |
| 2020 | Ana Soklič | Voda | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |
| 2021 | Ana Soklič | Amen | – | – | 13 / 16 | 44 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2022 | Last Pizza Slice | Disko | – | – | 17 / 17 | 15 | Jäi 1. semifinaalissa viimeiselle sijalle. |
| 2023 | Joker Out | Carpe Diem | 21 / 26 | 78 | 5 / 16 | 103 |  |
| 2024 | Raiven | Veronika | 23 / 26 | 27 | 9 / 15 | 51 |  |
Kapellimestarit

Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä. Slovenia osallistui myös vuoden 1993 Eurovision laulukilpailun esikarsintaan Kvalifikacija za Millstreet, jossa Slovenian kappaletta johti Petar Ugrin. Slovenian kappale esitettiin ilman orkesterisäestystä vuonna 1998, mutta esityksen alussa nähtiin kapellimestari Mojmir Sepen kumarrus.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Slovenia kapellimestarit 1993–1997
| Vuosi | Nimi |  |  |
| 1993 | Jože Privšek |  |  |
| 1995 | Jože Privšek |  |  |
| 1996 | Jože Privšek |  |  |
| 1997 | Mojmir Sepe |  |  |
Pikkalan porsaat

| Pikkalan porsaat> Piggsburg Pigs! |
| --- | --- |
Tyyli:  piirrossarja, komedia
Kestoaika:  25 minuuttia
Kehittäjä(t):  Melissa Silverman
Alkuperämaa:  Yhdysvallat, Kanada
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Yhdysvallat: Fox Children's Network Suomi: MTV3 (1996)
Esitetty:  Yhdysvallat: 15. syyskuuta – 15. joulukuuta 1990
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  13
Tuotanto
Tuottaja(t):  Larry Huber
Vastaava(t) tuottaja(t):  Joe Ruby Ken Spears Fred Silverman Stacy McLaughlin Sy Fischer
Ohjaaja(t):  Charles A. Nichols Bill Hutten Tony Love
Käsikirjoittaja(t):  Ralph Sanchez Gary Greenfield
Säveltäjä(t):  John Debney
Tuotantoyhtiö(t):  Fred Silverman Company Ruby-Spears Productions Sy Fischer Company
Aiheesta muualla
IMDb 
Pikkalan porsaat (alkuperäiseltä nimeltä Piggsburg Pigs!) on yhdysvaltalaisen Ruby-Spears Productionsin tuottama vuonna 1990 valmistunut 13-osainen animoitu komediasarja.
Sarja kertoo maailman suurimman sikatilan takana olevan Pikkalan (alkuperäisessä versiossa Piggsburgin) kaupungista asuvista porsaista.
Suomen televisiossa piirrossarja esitettiin vuonna 1996 MTV3-kanavalla suomenkielisellä jälkiäänityksellä.
Plasmapallo

Plasmapallon keskielektrodi
Plasmapallo reagoi kosketukseen
Plasmapallo (yleensä koriste-esine) on lasinen, ontto pallo, jonka sisällä on sähköä johtavaa kaasua. Pallon keskellä on suurjännitemuuntajan toisiokäämiin yhdistetty elektrodi, josta lähtee sähköpurkauksia eli teslavirtoja ("valokaaria") lasikuvun sisäpintaan. Nämä valokaaret ovat ionisoitunutta kaasua eli plasmaa. Kun plasmapalloon koskettaa, sähköpurkaukset keskittyvät kosketettuun kohtaan.
Plasmapallon keksi Nikola Tesla kokeillessaan suuritaajuisen suurjännitteen käyttäytymistä tyhjiöidyllä lasiputkella.
Plasmapallon sisällä oleva kaasu on yleensä matalapaineinen, tyypillisesti esimerkiksi 1/10 tai 1/20 ilmanpaineesta. Täytekaasuna (vaikuttaa "valokaarien" väriin) käytetään muun muassa heliumia, neonia, hiilidioksidia, typpeä, happea, argonia, kryptonia tai ksenonia, joskus myös näiden seoksia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Valonlähteet
| --- | --- |
Luonnollinen: Luminesenssi - Taivaankappaleet - Salama - Tuli
Palaminen: Kynttilä - Lyhty - Kalkkivalo - Kaasuvalaistus - Öljylamppu - Öljytuikku - Argand-lamppu - Bude-lamppu - Carcel-lamppu 
Hehkuminen: Hehkulamppu - Halogeenilamppu - Nernst-lamppu - PAR-lamppu - Tilley-lamppu - Voimavalolyhty
Fluoresenssi: Loistelamppu - Energiansäästölamppu - Induktiolamppu
Valokaari: Kaarilamppu - Jablotškovin kynttilä
Kaasupurkauslamppu: Suurpainenatriumlamppu - Pienpainenatriumlamppu - Monimetallilamppu - Elohopeahöyrylamppu - Ksenonlamppu - Hohtolamppu
Muut: hohtodiodi (LED) - Rikkiplasmalamppu - Plasmapallo
Suomen Saunaseura

| Suomen Saunaseura |
| --- | --- |

 Suomen Saunaseuran tilat Lauttasaaressa.
Perustettu:  1937
Toimiala:  saunakulttuuri
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  4200
Toiminnanjohtaja:  Janne Koskenniemi
Jäsenlehti:  Sauna-lehti
Aiheesta muualla
[www.sauna.fi Sivusto]
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Saunaseura on suomalaisen saunaperinteen ja -kulttuurin vaalimiseen keskittyvä yhdistys.