stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ludvík Vaculík
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ludvík Vaculík Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef 
Vaculíkin hauta Brumovssa.
Timo Paukku

Timo Paukku (s. 1961 tai 1962) on suomalainen tiedetoimittaja ja tietokirjailija. Hän on työskennellyt Helsingin Sanomien tiedetoimituksessa vuodesta 1989.
Nuorena Paukku viihtyi Kuopion pääkirjastossa. Kuulennot ja Erich von Däniken tekivät häneen vaikutuksen. Lukioikäisenä hän suunnitteli ryhtyvänsä tiedetoimittajaksi. Hän aloitti viestinnän opinnot Helsingin yliopistossa vuonna 1980, mutta toisena vuonna hän vaihtoi alan sosiologiaan. 1983–84 hän työskenteli kesätoimittajana Savon Sanomissa. Vuonna 1985 hän pääsi Sanoman toimittajakouluun ja jätti gradun kirjoittamisen sikseen. Hän harjoitteli kuudessa eri toimituksessa, mm. Ilta-Sanomissa ja valmistui toimittajakoulun 11. kurssilta keväällä 1987 .
Samana vuonna hän aloitti työt Helsingin Sanomien ajankohtaistoimituksessa. Vuonna 1989 lehteen perustettiin Tiede ja ympäristö -liite, ja tiedetoimittaja Risto Varteva otti Paukun apupojakseen ja oppilaakseen.
Vuodesta 1989 Paukun päätyö on ollut tieteestä kirjoittaminen ja tiedesivujen suunnittelu. Mieluiten hän kirjoittaa avaruudesta.
Suomen tiedetoimittajien liitto valitsi Paukun Vuoden tiedetoimittajaksi vuonna 2012.  Liitto arvosti Paukun vankkaa asiantuntemusta yhtä lailla kuin hänen huumorintajuaan.
Vuodeksi 2012 Paukku sai Koneen Säätiöltä apurahan kirjaan, joka kertoo tulevaisuuden tekniikoista. Kirjan vuoksi hän vietti vuoden toimivapaalla lehtityöstä. Kirja Kymmenen uutta ihmettä ilmestyi 2013.
Paukku on myös suomentanut monia kirjoja, esimerkiksi teoksen Ylittyvät kasvun rajat.
Teokset

Kettunen, Niko & Paukku, Timo: Kännykkä: Lyhyt historia. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2014. ISBN 978-952-222-537-5
Paukku, Timo: Kymmenen uutta ihmettä: Teknologiat, jotka muuttavat maailmaa. [Helsinki]: Gaudeamus, 2013. ISBN 978-952-495-280-4
Pata

Valurautapata tulella patarenkaan varassa, reunalla on varpuvispilä.
Pata on ruoanvalmistukseen ja vedenlämmitykseen käytettävä perinteinen astia, jonka tilavuus vaihtelee muutamasta litrasta satoihin litroihin. Pata valmistetaan valuraudasta, teräksestä tai kuparista. Aiemmin patoja on tehty myös savesta. Perinteistä pataa voidaan käyttää avotulella ripustettuna sangastaan tai ketjusta. Eräiden patojen pohjassa on jalat. Tulisijassa pata voi myös levätä erityisen renkaan varassa.
Pataa voidaan kuvailla tarkemmin yhdyssanalla, joka kertoo sen materiaalista (esimerkiksi rautapata), tehtävästä (keittopata, pyykkipata), sijoituspaikasta (saunapata, muuripata) tai kulloisestakin sisällöstä (puuropata).
Pataluha

Tulelta pois nostettu ja pöytään tuotu pata lasketaan oljista punotun renkaan eli pataluhan varaan, jotta se ei nokea alustaansa. Ihminen voidaan haukkua pataluhaksi ja sanonta juontaa mahdollisesti alkunsa em. asiasta. Padan alusta oli siis ”pahin paikka”. Ainakin aikaisemmin sanaa on käytetty viittaamaan myös raakaan mukilointiin tai muuhun väkivaltaan: piestä tai hakata pataluhaksi.
Sanonnan alkuperästä on tosin muitakin selityksiä. Lönnrotin sanakirjassa mainitaan ”lihalientä” tarkoittava sana pataluhta, jota kuvaannollisesti käytetään myös ilmaisussa ”piestä pataluhdaksi” (perinpohjaisesti), mikä viittaisi siihen, että lihalientä valmistettaessa liha ensin hakataan pieniksi palasiksi. . (Sanan nykyinen d:tön muoto johtuisi itämurteista, joissa d jätetään yleensä kokonaan pois.)
Myöhemmät tutkijat ovat kuitenkin pitäneet tätä selitystä epätodennäköisenä, koska tiedot pataluhta-sanan esiintymisestä murteissa ovat epävarmoja. Luultavammin takana olisi eri muodoissa vanhassa kielessä, ainakin Inkerinmaan murteessa esiintynyt sana luho tai luhka, joka paikoitellen merkitsee huonoa, rikkinäistä tai kelvotonta esinettä ja jonka johdannainen on myös verbi luhistua. Yhdyssanana pataluhka se merkitsee särkynyttä saviastiaa tai laajentuneessa merkityksessä muutakin rikkoutunutta esinettä, esiintyyhän pata muidenkin sanojen vahvistusliitteenä, esimerkiksi patamusta, patalaiska tai patajuoppo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pata Wikimedia Commonsissa
Timo Sarpanevan suunnittelema ”Sarpaneva”-valurautapata (1960).
Vaiennut viulu

Vaiennut viulu on Konsta Jylhän säveltämä kappale, joka syntyi jouluna 1964. Se on yksi niistä kappaleista, joista on tullut Konsta Jylhän pidetyimpiä. Jylhä on joskus siitä puhuessaan maininnut sanan ”virsi”. Hän on kertonut omistaneensa kappaleen vuonna 1913 kuolleen isänsä Viljami Jylhän muistolle.
Jylhä on kertonut sävellyksistään, että ”ne vain tulivat jostakin”. Hänessä oli sen verran nuottimiestä, että hän sai tallennetuksi mieleen tulleen melodian paperille. Jouluiltana 1964 hänellä oli mielessä pimentyneen illan tunnelma, kun hän valvoi ja muu kotiväki jo nukkui. Hän soitteli yksikseen harmonia, ja Vaienneen viulun melodia ”tuli jostakin”.
Kappale oli Kaustisen Purppuripelimannien vakionumero, joka oli soitettava jokaisessa konsertissa. Vaikka soitto olisi ollut koko konsertin ajan rutiininomaista, koko yhtye ryhdistäytyi Vaienneen viulun kohdalla. Viuluja viriteltiin tavallista kauemmin ja myös yhtyeen basisti Veikko Järvelä otti jousen käteensä. Vaienneen viulun esittäminen oli Konsta Jylhälle aina voimanponnistus – se oli soitettava aina hyvin. Osa yleisöstä liikuttui kyyneliin kappaleen aikana, ja säveltäjä itsekin pyyhki usein silmäkulmaansa.
Viljami Niittykoski sanoitti kappaleen, ja sen ovat levyttäneet Kaustisen Purppuripelimannien lisäksi muun muassa Hääkuoro, Mauno Kuusisto, Eino Grön ja Vesa-Matti Loiri.
Vaihdantasuoja

Vaihdantasuoja on luovutussopimuksen osapuolen, luovutuksensaajan, turva luovuttajan seuraajia ja velkojia kohtaan. Suojan saaminen edellyttää, että luovutuksensaajan oikeusperuste on syntynyt aiemmin kuin seuraajien tai velkojien peruste. Luovutussopimuksen päättämisen jälkeen ilmaantuvan luovuttajan myöhemmän seuraajan asemassa voivat olla myöhemmät luovutuksensaajat, käyttöoikeuden saajat tai yleisseuraajat, jollaisia ovat esimerkiksi perilliset. Vaihdantasuojan lähikäsite on velkojansuoja.
Luovutuksensaaja saa siis vaihdantasuojan ulosmittausvelkojiin nähden, jos ulosmittaus on toimitettu luovutussopimuksen päättämisen jälkeen. Konkurssivelkojiin nähden suojan saa, jos luovuttajan konkurssitila on alkanut vasta luovutussopimuksen teon jälkeen. Jos käsitteen merkitys ymmärretään laajaksi, voi vaihdantasuoja tulla kyseeseen vaikkapa panttivelkojan ja vuokralaisen kohdalla.
Luovutussopimuksen sitovuus ratkeaa tavallisesti aikaprioriteettiperiaatteen mukaan, ellei myöhempi seuraaja tai velkoja voi vilpittömään mieleen vetoamalla saada hyväkseen ekstinktiota. Ekstinktio tarkoittaa aiemman oikeuden kumoutumista myöhemmän oikeuden hyväksi. Ekstinktiomahdollisuus vilpittömään mieleen nojautuen voi perustua kauppakaaren (3/1734) 11 luvun 4 pykälään tai 12 luvun 4 pykälään.
Vaihdantakollisio

Vaihdantakollisio on oikeudellinen ristiriita, joka syntyy käytettäessä omistajan kompetenssia varallisuusoikeuksien vaihdannassa. Omistajan kompetenssi tarkoittaa esineoikeudessa omistajan oikeudellista valtaa siirtää varallisuutta omistuspiiristä toiseen. Esineoikeudessa käytetään usein kollision käsitettä ilman lisämäärettä vaihdanta, vaikka lisämääre rajaakin käsitteen ulkopuolelle kompetenssin käytön esimerkiksi viranomaisratkaisun antamiseen. Vaihdantakollisio-käsitettä ei käytetä lainsäädännössä, vaan se liittyy oikeustieteeseen. Vaihdantakollisiossa voittaneen osapuolen sanotaan saaneen dynaamista suojaa.
Vaihdantakollisiossa on tavallisesti ongelmana se miten oikeusperuste sitoo osapuolia sivullissuhteissa. Vaihdantakollisio voi johtua omistajan oikeusperusteen virheestä, kuten esimerkiksi siitä, että myyjän saanto on pätemätön. Tällöin ostajan saantoa rasittaa kompetenssitehottomuus. Myyjän määräämistoimet saattavat olla myös keskenään ristiriidassa, kuten esimerkiksi myytäessä sama esine kahdelle ostajalle. Kompetenssitehottomuus rasittaa tällöin jälkimmäisen ostajan saantoa. Tällaisia kompetenssivirheistä johtuvia vaihdantakollisioita nimitetään myös oikeudellisiksi kollisioiksi.
Vaihdantakollisio syntyy myös silloin, kun varallisuusoikeudellisen määräämistoimen kohteen arvo tai kompetenssin käyttäjän varallisuus ei riitä kaikkien vaateiden täyttämiseen. Tällaista kollisiota nimitetään myös taloudelliseksi kollisioksi. Sellainen syntyy esimerkiksi silloin, kun pakkohuutokaupassa tarjottu hinta on niin alhainen, ettei kaikkia oikeuksia voida toteuttaa.
Vaihto

Vaihto tarkoittaa oikeustieteessä sopimusta, jolla irtaimen tai kiinteän esineen omistusoikeus luovutetaan toiselle siten, että vastikkeena on jotakin muuta kuin rahaa. Kun vastikkeena on sekä rahaa että tavaraa, pidetään oikeustointa vaihtona, jos tavaran arvo on vähintään puolet vaihdetun esineen arvosta. Jos tavaran arvo on vähemmän kuin puolet koko arvosta, on kyseessä kauppa.
Vaihtoon sovelletaan samoja oikeussääntöjä kuin kauppaankin. Kiinteistön vaihdossa on noudatettava kiinteistön kauppaa koskevia määräyksiä. Tilusvaihdoksi nimitetyssä maanmittaustoimituksessa maatilan tiluksia vaihdetaan toisen tilan tiluksiin. Se voidaan tietyin edellytyksin toimittaa, vaikka tilojen omistajat eivät kykene sopimaan vaihdosta. Vaihto on menettänyt merkitystään sopimusmuotona, mutta se on melko tavallinen esimerkiksi auto- ja maatalouskonekaupassa.
Vaihtoon sovelletaan kauppalakia (355/1987). Myyjän rahavaatimukseen sovelletaan samoja määräyksiä kuin kaupassakin. Myyjän vastaanottaman tavaran osalta hän on samassa asemassa kuin tavaran ostaja. Jos tavara osoittautuu virheelliseksi, voi myyjä vaatia sopimuksen purkamista, virheen korjaamista, hinnanalennusta tai vahingonkorvausta.
Utajärvi

| Utajärvi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Utajärven kirkko
Sijainti:  64°45′45″N, 026°25′10″E
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Oulunkaaren seutukunta
Kuntanumero:  889
Hallinnollinen keskus:  Utajärven kirkonkylä
Perustettu:  1865
Kokonaispinta-ala:  1 735,02 km² 59:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 669,47 km²
– sisävesi:  65,55 km²
Väkiluku:  2 472 235:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  1,48 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,7 %
– 15–64-v.:  53,5 %
– yli 64-v.:  31,8 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,9 %
– muut:  3,1 %
Kunnallisvero:  8,4 % 216:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Anne Sormunen
Kunnanvaltuusto:  19 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • SDP   • Vas.:   11 5 2 1
www.utajarvi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Utajärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan itäosassa. Kunnassa asuu 2 472 ihmistä ja sen pinta-ala on 1 735,02 km2, josta 65,55 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 1,48 asukasta/km2. Utajärven naapurikunnat ovat Muhos, Oulu, Pudasjärvi, Puolanka ja Vaala.
Utajärven korkeus merenpinnasta aseman kohdalla on 80,4 m. Maakunnan pääkaupungin Oulun keskustaan on matkaa 56 kilometriä.
Utajärvellä on Ilmatieteen laitoksen säätutka. Rockin Suomen mestaruuden vuonna 1982 voittanut yhtye 22-Pistepirkko on perustettu Utajärvellä vuonna 1980. Utajärven kotiseutulaulu on Jokilaakson laulu. Utajärvi kuuluu Rokua UNESCO Global Geoparkin geopuistoon, joka on Suomen ensimmäinen alue UNESCOn ainutlaatuisten geologisten kohteiden verkostossa. Rokua Geopark kattaa Oulujokilaakson, Rokuan ja Oulujärven maisema-alueet.
Historia

Utajärvellä on ollut asutusta jo kivikaudella. Tunnettuja kivikautisia asuinpaikkoja ovat mm. Kokkosaari, Honkalansaari, Niemelä ja Roinila. Ennen seudulle saapuvia suomalaisia erämiehiä seudulla asuivat lappalaiset. Muistoksi heistä on paikannimistöön jäänyt monia sanoja esimerkiksi Utajärvi ja Rokua. Aluksi asutus keskittyi jokivarteen. Todennäköisesti jo 1500-luvun puolivälissä asutus alkoi muuttua vakinaiseksi savolaisten ja pohjalaisten uudisasukkaiden ansiosta. Vuosisadan lopulla venäläiset hävittivät lähes koko asutuksen. Täyssinän rauhan jälkeen 1595 alkoi asutuksen laajentumisen kausi, jonka katkaisivat 1600-luvun suuret kuolonvuodet sekä isoviha.
Utajärvi kuului seurakunnallisesti aluksi Liminkaan, mutta liitettiin 1610 Oulun seurakunnan Muhoksen kappeliin. Vuonna 1766 Utajärvestä muodostettiin Muhoksen kappeli. Kunnan perustamisvuodeksi katsotaan vuosi 1865 ja omaksi seurakunnaksi Utajärvi erotettiin 1886.
Oulun ja Utajärven välistä ratayhteyttä ryhdyttiin suunnittelemaan vuonna 1918. Rataa alettiin rakentaa vuonna 1926 ja junaliikenne Oulusta Muhokselle alkoi vuonna 1927 sekä Utajärvelle vuonna 1928. Vaalaan saakka liikennöinti alkoi 1929. Toiseen maailmansotaan asti Utajärvi oli maatalousvaltainen pitäjä. Oulujoen valjastamisen myötä elinkeino muuttui, nykyisin yli puolet utajärvisistä saavat elantonsa pääasiassa palveluammateissa. Utajärvelle on rakennettu kaksi vesivoimalaitosta. Ne ovat Utasen vesivoimalaitos, joka valmistui 1956 ja Ala-Utoksen voimalaitoksella energiantuotanto alkoi 1957.
Utajärven asukasluku oli suurimmillaan 1950-luvulla, jolloin Oulujoen koskien rakentaminen oli käynnissä. Vuonna 1952 kunnassa oli jo 8627 asukasta. Tämän jälkeen asukasluku alkoi vähentyä, sillä 1954 Vaalan ja Yli-Niskan alueet liitettiin silloiseen Säräisniemen kuntaan (nykyiseen Vaalaan), ja vuosikymmenen lopulla alkoi voimakas poismuutto. Väestön väheneminen pysähtyi vasta 1980-luvun alussa, jolloin asukkaita oli vajaat 3800. Pikkuhiljaa asukasmäärä alkoi uudelleen laskea ja nykyisin Utajärvellä on reilut 2 500 asukasta.
Ennen vanhaan Utajärven kuntaa halkova Oulujoki oli tärkeä kulkureitti matkustavaisille, tervalle ja muulle kauppatavaralle, se tarjosi myös kalaa pöytään sekä elannon koskenlaskijoiden ammattikunnalle. Joki on valjastettu 1940- ja 1950-luvuilla. Vuoteen 1949 saakka joki ylitettiin ”roomulla” tai lossilla, jota kuljetti roomari. Nykyisin roomun paikalla on silta. Vielä tänäänkin Oulujoki on komea ja ylväs joki, joka tarjoaa mahdollisuuksia kalastukseen ja monenlaiseen virkistyskäyttöön. Kiiminkijoki kunnan pohjoisosassa sen sijaan on edelleen vapaa joki koskineen.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Utajärven väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 3 786 | 3 786 |
| 1985 | 1985 |    | 3 800 | 3 800 |
| 1990 | 1990 |    | 3 601 | 3 601 |
| 1995 | 1995 |    | 3 592 | 3 592 |
| 2000 | 2000 |    | 3 334 | 3 334 |
| 2005 | 2005 |    | 3 223 | 3 223 |
| 2010 | 2010 |    | 2 998 | 2 998 |
| 2015 | 2015 |    | 2 824 | 2 824 |
| 2020 | 2020 |    | 2 658 | 2 658 |
Lähde: Tilastokeskus.
Maantiede

Utajärvi jakautuu luonnonmaisemiltaan kahteen osaan. Kunnan eteläosaa hallitsevat Oulujoen laakso, Rokuan mahtava muodostuma ja laajat suot. Pohjoisosat ovat ns. Kainuun nevalakeuteen kuuluvaa lampien elävöittämää metsä- ja suoseutua, jota halkovat Kiiminkijoen latvareitit.
Maantiede > Maasto

Kallioperä on pääasiassa graniittia sekä kiillegneissiä ja -liuskeita. Naamajoen tienoilla on kalkkikiviesiintymiä ja pohjoisosassa myös migmatiittia ja graniittigneissiä. Maaperä on pohjoista moreenia. Etelässä Oulujoen varsilla on laajoja hiekka- ja hietakerrostumia. Paikoin hiekka on niin hienoa, että tuuli pystyy sitä kuljettamaan. Komeimmillaan muodostumat ovat Rokuan alueella, jossa on suuria dyynejä, rantavalleja, hiekkakankaita ja syviä suppakuoppia. Maasto on varsin tasaista lukuun ottamatta Rokuan aluetta, Rokuan korkein kohouman Pookivaara kohoaa yli 70 metriä ympäröivältä suolakeudelta. Oulujoen koillispuolella maasto nousee loivasti kohti pohjoista ja itää. Korkeimpia vaaroja ovat Iso Palovaara ja Hevosvaara. Utajärvi on runsassoista seutua. Niittysuon, Tolkansuon, Säippäsuon ja Kivisuon alueille on muodostettu soidensuojelualue.
Maantiede > Vesistöt

Oulujoen ja Kiiminkijoen lisäksi kuntaa halkovat useat pienemmät joet, kuten Naamanjoki, Piltunginjoki, Potkunjoki, Sanginjoki ja Utosjoki. Kunnan alueella on useita järviä, muun muassa Ahmasjärvi, Iso Olvasjärvi, Piltunginjärvi, Puokiojärvi, Saari-Sorsua, Sanginjärvi sekä Särkijärvi, joka tuli kuuluisaksi tilapäisestä kuivattamisestaan. Utajärvi -niminen järvi, jonka Oulujokeen rakennetun Utasen voimalaitoksen alakanava halkaisi 1956, on kuntataajamasta hieman kaakkoon.
Maantiede > Liikenne

Valtatie 22 ja Oulu–Kontiomäki -rautatie sivuavat Utajärven kuntakeskusta. VR:n henkilöjunat pysähtyvät Utajärven asemalla. Seututie 837 johtaa Utajärven keskustasta Puolangalle. Yhdystie 8300 alkaa Oulusta ja tulee Oulujoen pohjoispuolta Utajärvelle, jatkuu Keski-Niskaan, missä yhtyy Valtatie 22:een. Lähin lentokenttä on Oulunsalossa. Paikallisliikenteestä vastaa kunnan järjestämä paikallislinja, jota ajetaan yhdellä bussilla. Bussipysäkkien lisäksi kyytiin pääsee muualtakin reitin varrelta ja liikuntaesteiset bussi hakee kotiovelta, kun sen tilaa puhelimitse edellisenä päivänä. Kirkonkylällä on Matkahuollon palvelupiste.Rokuan matkailukeskukseen pääsee matkailuyrittäjien omilla kuljetuksilla - julkishallinnon järjestämää kuljetusta ei ole.
Maantiede > Kyliä

Ahmas, Alakylä, Ala-Naama, Ala-Niska, Autio, Juorkuna, Järvikylä, Kangaskylä, Kemilä, Kivijärvi, Kormunkylä, Marttisjärvi, Murronkylä, Naamankylä, Niska, Ojakylä, Potku, Sanginkylä, Sipolankylä, Sotka (Sotkankylä), Särkijärvi, Tervolankylä, Utanen, Ylisuvanto, Yli-Utos.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Utajärvellä oli 2 768 asukasta, joista 1 312 asui taajamassa, 1 439 haja-asutusalueilla ja 17:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Utajärven taajama-aste on 47,7 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Utajärven kirkonkylä.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Utajärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Utajärven seurakunta
Utajärvi on vanhoillislestadiolaisuuden vahvaa tukialuetta. Utajärvellä toimivat Juorkunan ja ympäristön sekä Utajärven rauhanyhdistykset. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Utajärvellä toimii Utajärven helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Utajärven alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.
Kuntapalvelut

Utajärven kuntapalveluihin kuuluvat peruspalvelut, sivistyspalvelut ja tekniset palvelut. Eri palvelualat on jaettu tiimeihin, jotka järjestävät oman vastuualueensa palvelut.
Hallintotiimi tuottaa kuntalaisten ja kuntaorganisaation tarvitsemia yleis- ja taloushallintoon liittyviä toimistopalveluja. Tiimiin kuuluvat palvelusolu, taloussolu, henkilöstösolu ja atk-solu. Kuntaa pitkään johtanut maakuntaneuvos Kyösti Juujärvi eläköityi 2018.
Kuntapalvelut > Peruspalvelut

Sosiaali- ja perhetyönpalveluista vastaa Oulunkaaren kuntayhtymä. Tiimiin kuuluu kehitysvammapalvelujen tiimi, päivähoitopalvelujen tiimi ja sosiaalityön solu. Terveyspalveluista vastaa terveyskeskus. Ruokapalveluista vastaa ruokapalvelutiimi, joka tuottaa ruokapalveluja kunnan eri toimipisteille ja tarjoaa mahdollisuuden työpaikkaruokailuun. Vanhuspalvelujen tiimi vastaa vanhus- ja kotihoitopalveluista. Asuin- ja elinoloista vastaa ympäristönvalvontapalvelujen tiimi, johon kuuluvat eläinlääkäri, terveystarkastaja ja ympäristösihteeri. Tehtäviin kuuluvat eläinlääkintähuolto, terveysvalvonta ja ympäristönsuojelu.
Kuntapalvelut > Sivistyspalvelut

Utajärven kunnan sivistyspalveluista vastaa sivistyslautakunta, jonka toimialaan kuuluvat opetuspalvelut, kirjasto, kulttuuripalvelut ja vapaa-aikapalvelut sekä erilainen sivistystoimen alainen projektitoiminta.
Kuntapalvelut > Sivistyspalvelut > Opetustoimen palvelut

Utajärvellä on yksi peruskoulu 0-9 vuosiluokille ja yksi lukio. Lisäksi kunta on järjestänyt kansalaisopistopalveluita ostopalveluina Muhokselta. Vuodesta 1987 alkaen kunnalla on ollut oma lasten ja nuorten kuvataidekoulu, jonka palvelut ovat maksullisia.
Utajärven lukion oppilasmäärä väheni 2010-luvun alussa uhkaavasti, mutta erilaisin markkinointitoimin sinne on saatu houkuteltua opiskelijoita myös naapuripaikkakunnilta.
Kuntapalvelut > Sivistyspalvelut > Vapaan sivistystyön ja vapaa-ajanpalvelut

Vuonna 2000 perustettiin vasite-tiimi, johon kuuluvat kirjaston, nuorisopalveluiden, liikuntapalveluiden ja kulttuuripalveluiden henkilökunta. Tiimi vastaa vapaan sivistystyön ja vapaa-ajanpalveluista.
Kuntapalvelut > Tekniset palvelut

Tekniset palvelut vastaa kunnan teknisistä palveluista ja ympäristön viihtyisyydestä Utajärvellä. Palveluihin kuuluu:
kunnan yhdyskuntarakenteen suunnittelu ja kaavoitus
toimitilojen suunnittelu, rakentaminen ja kunnossapito
rakennus- ja maa-aineslupien käsittely sekä niihin liittyvä valvonta ja opastus
katujen ja teiden suunnittelu, rakentaminen ja kunnossapito
lämpö-, vesi- ja viemäriverkoston suunnittelu, rakentaminen ja kunnossapito sekä vedenhankinta ja jätevedenselvennä
latujen ylläpito Rokualla
puistojen ja muiden yleisten alueiden hoito sekä uusien puistojen suunnittelu ja rakentaminen
kuntalaisten turvallisuudesta huolehtiminen palo- ja pelastustoimen valmiutta ylläpitämällä
Kulttuuri

| --- | --- |
 Kulttuuriympäristö Kurimon ruukki  Utajärven kirkko Vuosittaisia tapahtumia Tervasoutu  Rokua MTB  Rokua Trail Run  Rokua Blues :  Nähtävyyksiä Ahmaksen kalevalainen perinnekylä  Ahmaskosken riippusilta  Kiiminkijoki  Olvassuon luonnonpuisto  Rokuan kansallispuisto  Valkeisen virkistysalue
Kulttuuri > Muistomerkkejä

Utajärvellä on sekä toiseen maailmansotaan että elinkeinoihin kuin myös runonlaulantaan perustuvia muistomerkkejä: Sankarivainajien muistomerkki (1950), Karjalaan jääneiden muistomerkki (1958), Roomari-patsas (1985), Veteraanikivi (1991), Merilän suvun koskenlaskijoiden muistomerkki (2000) ja Runonlaulajien muistomerkki (2003).
Kulttuuri > Vuoden Roomari

Vuoden Roomari on kunniakuntalainen, joka on utajärvinen ja kunnostautunut paikallisen kulttuurin, taiteen tai kotiseututyön parissa. Aiemmin Roomari valittiin yleisöäänestyksellä, mutta vuodesta 2007 lähtien valinnan on tehnyt kolmijäseninen raati. Ensimmäinen Roomari valittiin vuonna 1993.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Utajärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihapata ja hernetuuvinki, lanttu- ja porkkanalaatikko sekä marjasoppa.
Liikenne

Utajärven keskustan länsipuolelta kulkee Valtatie 22, sen länsipuolella sijaitsee Utajärven rautatieasema, jossa pysähtyvät kaikki Oulun ja Kajaanin suuntiin kulkevat matkustajajunat. Lisäksi Utajärvelle kulkee Oulun joukkoliikenteen bussilinja 49.
Urheilu, liikunta ja vapaa-aika

Kunnan jokaisessa kyläkeskuksessa on valaistu latu. Lisäksi Rokualla kunnan latua noin 70 kilometriä. Muita liikuntapaikkoja ovat:
Liikunta-kuntosali kirkonkylällä, Sangilla ja Rokualla Rokua Health & Spassa
MTB-reitit ja vaellusreitit Rokualla
Jäähalli kirkonkylällä
Urheilukentta kirkonkylällä
Kiintorastiverkosto
Rokua-konsernin omistama ja operoima uimahalli Rokua Health & Spassa
Half Pipe
Luistelualueet eri kylillä
Jalkapallokenttä(nurmi) Yli-Utoksella
Latuverkosto Rokualla
Kunnassa on useampia kalastuspaikkoja halukkaille. Näitä ovat Suojärven kodat, Alakylän laavut, Partiokämpän varaustuvat, Valkeisjärven kalastuspaikat, Rokuan lammet ja Kurimon kalastuspaikat. Erämaavaellusreitti Kivijärven kinttupolku johtaa Sotkan kylästä Oulun Ylikiimingin Ylivuoton kylään. Vapaana virtaava Kiiminkijoki sopii vesivaellusreitiksi melojille.
Tunnettuja utajärveläisiä

| --- | --- |
 Tunnettuja utajärveläisiä Aapo Aitamurto, hiihtäjä  Juho Aitamurto, hiihtäjä  Isa Asp, runoilija  Asko Keränen, muusikko  Hannu Keränen, muusikko  Arvi Korhonen, historioitsija  Martti Koskinen, sanoittaja ja säveltäjä  Keijo Kurttila, hiihtäjä  Esko Lähtevänoja, hiihtäjä  Gottfrid Strömberg, teollisuusmies :  Utajärvellä syntyneitä Urho Blomberg, kauppaneuvos  Pehr Gullstén, runonlaulaja  Pekka Heikkinen, näyttelijä  Aappo Jurvelin, kansanparantaja  Ella Kitunen, ravitsemustieteilijä  Toivo Lyytikäinen, kirjailija  Tuomo Nygrén, fyysikko ja professori  Osmo Orjanheimo, kirjailija  Matti Pennanen, poliitikko  Arvo Pyhäluoto, opetusneuvos  Paavo Roininen, nyrkkeilijä  Vuokko Tolonen, kirjailija  Jukka Ukkola, toimittaja  Aarne Äyräpää, arkeologi