stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mortimer Sackler

Mortimer Sackler (7. joulukuuta 1916 − 24. maaliskuuta 2010) oli yhdysvaltalainen psykiatri, yrittäjä ja taiteen keräilijä. Hän kokosi suuren omaisuuden lääketeollisuudessa, ja lahjoitti miljoonia koulutus-, tiede- ja kulttuurilaitoksille.
Sackler kasvoi Brooklynissä, opiskeli kahden veljensä Arthurin ja Raymondin tavoin lääketiedettä ja työskenteli valmistuttuaan Credmoorin psykiatrisessa keskuksessa.
Vuonna 1952 Sacklerin veljekset ostivat pienen patenttilääkkeitä myyvän yrityksen nimeltä Purdue Frederick, myöhemmin Purdue Pharma. Sen tuotteet edistivät ruoansulatusta ja korvavaikun poistoa. Jokainen veljeksistä omisti kolmanneksen yrityksestä, ja Mortimer ja Raymond olivat yhdessä  toimitusjohtajia.
Vuonna 2007 Purdue Pharman johto todettiin oikeudessa syylliseksi harhaanjohtavaan mainontaan. Yritys oli markkinoinut lääkäreille ja potilaille OxyContinia väittäen että tuote aiheuttaa vähemmän riippuvuutta kuin muut saman ryhmän valmisteet. Tuomiota seurasi satoja muita oikeusjuttuja. Vuonna 2018 yhtiötä syytettiin Yhdysvaltojen opioidi-epidemiasta.
Mortimer Sackler oli naimisissa kolme kertaa. Kolme hänen seitsemästä lapsestaan on Purdue Pharman hallituksessa.
Sacklerien nimi on poistettu opioidikriisin vuoksi useiden museoiden tiloista. Näin ovat ilmoittaneet muun muassa British Museum, Tate, jonka Sackler Octagon -galleria nimetään uudelleen, samoin New Yorkin Metropolitan-museo ja Pariisin Louvre.
Miki (animaatiosarja)

| Miki> Miki – 3 år |
| --- | --- |
Tyyli:  pala-animaatiosarja
Kestoaika:  n. 12–16 min
Luoja(t):  Walther Lehmann
Pääosissa:  Inkeri Wallenius (suomi) Jess Ingerslev (tanska)
Alkuperämaa:   Tanska
Esitetty:  1980
Jaksoja:  6
Tuotanto
Tuottaja(t):  Mette Lage
Ohjaaja(t):  Hans-Henrik Ley
Käsikirjoittaja(t):  Hans-Henrik Ley Walther Lehmann
Tuotantoyhtiö(t):  DR
Miki on tanskalainen animaatiosarja. Kuusiosaisessa sarjassa kerrotaan piirtämällä erilaisista hahmoista, joista ei ole ennen kuultukaan.
Jaksot

Miki ja säännöllinen päivä (Miki – en almindelig dag)
Miki ja koiranpäivä (Miki – en hundedag)
Miki ja aurinkoinen päivä (Miki – en solskinsdag)
Miki ja sateinen päivä (Miki – en regnvejrsdag)
Miki ja sairauspäivä (Miki – en sygedag)
Miki ja syntymäpäivä (Miki – en fødselsdag)
Tekijät

Kertoja: Inkeri Wallenius
Käsikirjoitus: Hans-Henrik Ley, Walther Lehmann
Animaatio: Walther Lehmann
Musiikki: Hans-Henrik Ley
Ohjaus: Hans-Henrik Ley
Tuottaja: Mette Lage
Mika Silvennoinen

| Mika Silvennoinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2000–
Merkittävät roolit:  Riitaoja Tuntematon sotilas
Mika Silvennoinen on suomalainen näyttelijä. Hänet on kiinnitetty Kajaanin kaupunginteatteriin. Tampereen teatterilavoilta uransa aloittaneella Silvennoisella on ollut paitsi useita vakavia draamatehtäviä myös musikaalirooleja ja komediallisia rooleja. Silvennoinen on näytellyt niin ikään lastennäytelmissä. Uransa alkuvuosina hän näytteli myös muutamissa televisiotuotannoissa.
Ura

Silvennoinen opiskeli näyttelijäksi Tampereen yliopiston teatterityön vuosikurssilla 1997–2001. Ammattiuransa alussa hän näytteli muun muassa Teatteri Telakassa ja Nälkäteatterissa. 2000-vuosikymmenen puolivälissä hänet kiinnitettiin Kajaanin kaupunginteatteriin.
Silvennoisen uran varhaisvaiheen roolitehtäviin lukeutuu Jeesus Teatteri Telakan näytelmässä Telakan Kristus, joka on Juha Hurmeen Saunatrilogian toinen osa. Trilogian kolmannessa osassa Silvennoinen näytteli Reiskan roolin.
Kajaanin kaupunginteatterissa Silvennoinen on näytellyt muun muassa Juhani Ahon tekstiin perustuvassa teoksessa Juha. Hän tulkitsi näytelmän toisen keskeisen miesosan eli vienankarjalaisen Shemeikan. Vuonna 2016 Silvennoinen näytteli Riitaojan roolin Juha Luukkosen ohjaamassa näytelmässä Tuntematon sotilas.
Jussi Sorjanen ohjasi Fjodor Dostojevskin tekstiin pohjautuvan näytelmän Karamazovin veljekset Sissilinnaan kevätkaudella 2018. Silvennoisella oli teoksessa isä Karamazovin rooli.
Raskaan sarjan draamatehtävien ohella Silvennoinen on näytellyt hupinäytelmissä ja lastennäytelmissä, kuten Joulu III ja Koirien Kalevala. Syyskaudella 2018 Silvennoisella on roolitehtävä Nikolai Gogolin satiirinäytelmään Reviisori perustuvassa komediassa Tarkastaja tulee!.
Puhe- ja musiikkiteatterin lisäksi Silvennoisella on ollut sivurooleja muutamissa Yleisradion tuottamissa televisiosarjoissa. Vuonna 2002 hänellä oli päärooli Ilari Nummen ohjaamassa televisioelokuvassa Luokkajuhla.
Valikoitu rooliluettelo

A-Rab (West Side Story, 2004)
Sexton (Sexton, 2006)
Valère, amant d'Elise (Saituri, 2007)
Shemeikka (Juha, 2008)
Kari (Tarpeettomia ihmisiä, 2009)
Useita rooleja (Koirien Kalevala, 2011)
Konstantin Levin (Anna Karenina, 2014)
Max (Max ja Moritz, 2015)
Riitaoja (Tuntematon sotilas, 2016)
Karamazov (Karamazovin veljekset, 2018)
Filmografia > Televisiosarjat

Arvokkaasti (2000)
Kirje isältä (2003)
Tie Eedeniin (2004)
Filmografia > Televisioelokuva

Luokkajuhla (2002)
Aiheesta muualla

Kajaanin kaupunginteatteri: Mika Silvennoinen (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaleva: Sextonin riparilla on säpinää (23.1.2006)
Yle Uutiset: Lapsiin tartutetaan teatterikipinää ilmaisilla näytöksillä (19.9.2011)
Yle Uutiset: Pasifismi, pelko ja sodan tuhoava voima korostuvat Tuntemattoman uudessa näytelmäversiossa (16.2.2016)
Morton DaCosta

| Morton DaCosta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Morton Tecosky
Syntynyt: 7. maaliskuuta 1914 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat
Kuollut: 29. tammikuuta 1989 (74 vuotta) Redding, Connecticut
Ammatti:  teatteri- ja elokuvaohjaaja
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Tec DaCosta
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Morton DaCosta (synt. Morton Tecosky, 7. maaliskuuta 1914 Philadelphia, Pennsylvania – 29. tammikuuta 1989 Redding, Connecticut) oli yhdysvaltalainen teatteri- ja elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Hän aloitti Broadwaylla näyttelijänä ennen siirtymistään ohjaajaksi. DaCosta ohjasi muun muassa näytelmät The Skin Of Our Teeth (1943), It’s A Gift (1945),  Hamlet (1945), Plain And Fancy (1955) ja No Time For Sergeants (1955), joita seurasivat menestykselliset Auntie Mame (1956) ja The Music Man, joista hän ohjasi myös elokuvaversiot Jännittävä tätini (1958) ja Musiikkimies (1962). DaCosta jatkoi ohjaamista teatterissa aina 1980-luvun puoleenväliin saakka.
Metsäsuhde

Metsäsuhde on ihmisen metsään liittämien arvojen, kokemuksien ja merkityksien kuvaus sekä niiden vaikutus ihmisen elämään ja toimintaan. Käsitteenä metsäsuhde on osa laajempia ympäristösuhteen ja luontosuhteen käsitteitä.
Monimuotoinen metsäsuhde

Metsäsuhde muotoutuu vuorovaikutuksessa metsän ja siihen liitettyjen merkitysten kanssa. Metsäsuhteessa metsä jäsentyy eri tavoin koetuiksi ja merkityksellisiksi paikoiksi.
Metsäsuhde voi ilmetä sekä välittömänä että välillisenä. Välittömällä viitataan suoriin metsäkokemuksiin eli fyysiseen metsässä olemiseen, liikkumiseen ja tekemiseen.  Välillisellä tarkoitetaan metsään liittyviä ajatuksia, käytäntöjä, muistoja, tapoja ja tunteita – jotka voivat ilmetä sekä metsässä että muissa tilanteissa.  Yksilön metsäsuhde vaikuttaa siihen, miten hän asennoituu metsään ja toimii siellä tai siihen liittyen.
Metsäsuhteeseen sisältyy sekä aineettomia että aineellisia ulottuvuuksia. Metsäsuhteen aineettomat elementit koostuvat metsään liittyvistä ajatuksista, havainnoista, kokemuksista, mielikuvista, muistoista, toiminnasta ja tunteista. Metsäsuhde ilmenee myös aineellisina ilmauksina. Erilaiset metsään ja sen käyttöön liittyvät esineet ovat tulosta eri aikoina vallinneista metsäsuhteista ja niihin kiteytyy monia metsään liittyviä merkityksiä.
Metsäsuhde osana metsäkulttuuria

Henkilökohtainen metsäsuhde muotoutuu osana ihmisen elämänvaiheita. Lapsena omaksutut ajatukset ja asenteet, lapsuuden kokemukset, täydentyvät nuoruuden kokemuksilla ja edelleen aikuisuuden kokemuksilla. Eri elämänvaiheissa ja rooleissa metsä voidaan kokea ja se voi ilmetä eri tavoin. Metsäsuhde on siten jatkuvasti elävä suhde, joka muotoutuu ja muuntuu halki elämän.
Yksilön metsäsuhde on osa yhteisön metsään liittyviä ajattelu- ja toimintatapoja eli metsäkulttuuria. Yksilöiden metsäsuhteet sekä säilyttävät että uudistavat metsäkulttuuria, mutta myös päinvastoin: metsäkulttuuri vaikuttaa yksilöiden metsäsuhteisiin.
Metsäsuhde osana luontosuhdetta

Ihmisen suhdetta ympäristöön kuvataan käsitteillä ympäristösuhde (human-environment relationship) ja luontosuhde (human-nature relationship), joiden alakäsitteeksi metsäsuhde asettuu. Ympäristösuhde määrittää ihmisen suhdetta sekä luonnontilaisten että ihmistoiminnan muokkaamien alueiden kokonaisuuteen. Luontosuhteella, ympäristösuhteen osana, viitataan erityisesti ihmisen ja luonnon väliseen suhteeseen. Luontosuhteella voidaan viitata myös tiettyyn, elinpiirissä vallitsevaan luonnonympäristöön -vaikkapa metsään- ja silloin metsäsuhde (human-forest relationship) toimii täsmentävänä käsitteenä. Suomessa käsitteitä luonto ja metsä käytetään usein myös synonyymeina. Kansainvälisessä tutkimuskirjallisuudessa metsäsuhde on käsitteenä vielä harvinainen, kun taas luontosuhde-käsite esiintyy eri tieteenaloilla.
Suhdetta luontoon voidaan tarkastella myös yhteiskunnan näkökulmasta (societal nature relations). Tässä näkökulmassa tutkimuksen kohteena ovat erityisesti ne yhteiskunnassa vallitsevat käytännöt ja mekanismit, joilla luontoa määritetään ja käytetään.
Metsä metsäsuhteessa

Käsitteet luonto ja ympäristö ovat vaikeasti määriteltäviä ja usein arkiajattelussa luonto käsitetään joksikin ihmisestä erilliseksi.
Myös käsitteellä metsä on erilaisia määritelmiä. Metsällä viitataan usein luonnon materiaaliseen muodostelmaan eli eliöiden, maaperän ja ilmaston muodostamaan ekologiseen kokonaisuuteen, mutta metsä on myös monimuotoisen ihmistoiminnan kohde ja tapahtumapaikka.
Käsitteen haasteita

Humanistisessa ympäristötutkimuksessa etenkin länsimaisen ihmisen suhde luontoon ja sen käyttöön mielletään usein muita lajeja alistavaksi. Kriittisen posthumanismin tavoitteena on tarkastella lajienvälisiä suhteita tasa-arvoisemmin ja siten vähentää alistavasta suhteesta johtuvia ympäristöongelmia. Käsite luontosuhde sisältää oletuksen, että ”luonnon” lisäksi on olemassa myös ”ei-luontoa”. Ihminen sijoittuu tähän ”ei-luontoon”, josta käsin hän luo suhteensa sen ulkopuoliseen ”luontoon”. Luontosuhde-käsitteen – ja myös metsäsuhde-käsitteen – nähdään uusintavan länsimaista dikotomista kulttuurikäsitystä, jossa luonto ja ihminen nähdään erillisinä.
Aiheesta muualla

Partioharrastus lähentää lasten ja nuorten suhdetta metsään. Tutkimuksen referaatti. Ympäristöverkosto.
Mianyang

| Mianyang (绵阳市, Miányáng Shì) |
| --- | --- |
 Mianyangin keskustaa.
 Mianyangin prefektuurin sijainti Sichuanissa, alla kaupungin sijainti Kiinassa.
 Mianyang
 Koordinaatit: 31.469°N, 104.676°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Sichuan
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  20 267,46 km²
Väkiluku (2010)  ():  4 613 871
 – Väestötiheys:  227,6 as./km²
 – Metropolialue:  1 355 331
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  621000
Suuntanumero(t):  0816
Rekisterikilpi:  川B
 
 www.mianyang.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mianyang (yksink.: 绵阳市; perint.: 綿陽市; pinyin: Miányáng Shì; Wade–Giles: Mien-yang shih) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Sichuanin maakunnassa, 115 kilometriä Chengdusta koilliseen. Vuonna 2006 China Daily -lehti luokitteli kaupungin Kiinan kolmanneksi asuttavimmaksi suurkaupungiksi rannikkokaupunkien Dalian ja Xiamen jälkeen.
Hallinnollinen jako

Vuonna 2010 Mianyangin asukasluku oli 4,61 miljoonaa. Mianyang sisältää kolme kaupunkipiiriä, yhden piirikuntatason kaupungin, neljä piirikuntaa ja yhden autonomisen piirikunnan. Osat ovat seuraavat:
1. Fucheng (涪城区, Fúchéng Qū), kaupunkipiiri, 866 727 as.
2. Youxian (游仙区, Yóuxiān Qū), kaupunkipiiri, 488 604 as.
6. Anzhou (安州区, Ānzhōu Qū), kaupunkipiiri, 366 802 as.
3. Jiangyou (江油市, Jiāngyóu Shì), piirikuntatason kaupunki, 762 140 as.
4. Santai (三台县, Sāntái Xiàn), piirikunta, 1 042 064 as.
5. Yanting (盐亭县, Yántíng Xiàn), piirikunta, 417 221 as.
7. Zitong (梓潼县, Zĭtóng Xiàn), piirikunta, 302 246 as.
8. Pingwu (平武县, Píngwŭ Xiàn), piirikunta, 170 959 as.
9. Beichuanin qiangien autonominen piirikunta (北川羌族自治县, Bĕichuān Qiāngzú Zìzhìxiàn), 197 108 as.
Galleria

Mianyang Nanjiaon lentoasema.
Mianyangin rautatieasema.
Ma’an-temppeli Youxianin kaupunkipiirissä.
Kaixi-temppeli Anzhoussa.
Näkymä Zitongin piirikunnasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mianyang Wikimedia Commonsissa
Mianyangin hallinnollinen jako.
Mortimer Hiiri

| Mortimer Hiiri |
| --- | --- |
 Mortimer Hiiri ja Mikki Hiiri
Kustantaja:  Disney Channel
Henkilötiedot
Sukupuoli:  Mies
Suhteet
Tutut:  Mikki Hiiri ja Minni Hiiri
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mortimer Hiiri, joskus nimellä Kalevi Kirkonrotta (engl. Mortimer Mouse) on Disneyn luoma piirroshahmo, joka on esiintynyt ainakin Mikin klubissa ja Klassisissa piirretyissä.
Mortimer otettiin käyttöön vuonna 1936 Mikki Hiiren kilpailijaksi lyhyessä jaksossa, Mikin kilpailija. Mortimer ja Mikki kilpailevat yleensä siitä kumpi saa viedä Minni Hiiren ensin treffeille. Nykyään Mortimer Hiiri esiintyy myös opettavaisessa lastenohjelmassa Mikki Hiiren kerhotalo ja on esiintynyt myös Mikin Klubi -televisiosarjassa.
Milan Chalupa

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Milan Chalupa |  Milan Chalupa |  Milan Chalupa |  |
Maa:   Tšekkoslovakia
Miesten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Innsbruck 1976 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Sarajevo 1984 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Katowice 1976 |  |  |
|  Kultaa | Wien 1977 |  |  |
|  Hopeaa | Praha 1978 |  |  |
|  Hopeaa | Moskova 1979 |  |  |
|  Hopeaa | Suomi 1982 |  |  |
|  Hopeaa | Saksa 1983 |  |  |
|  Pronssia | Ruotsi 1981 |  |  |
Milan Chalupa (s. 4. heinäkuuta 1953 Oudolen, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija. Chalupa oli luotettavimpia puolustajia Tšekkoslovakian maajoukkueessa 1970- ja 1980-luvuilla. Hän oli joukkueineen voittamassa kahta olympiahopeaa (Innsbruck 1976, Sarajevo 1984) ja kahta maailmanmestaruutta (1976, 1977)
Detroit Red Wings varasi hänet vuoden 1984 varaustilaisuuden 3. kierroksella ja heti seuraavana syksynä Chalupa liittyi Red Wingsin NHL-miehistöön. Ainoaksi jääneen NHL-kautensa aikana Chalupa pelasi 14 NHL-ottelua joissa antoi viisi maalisyöttöä ja istui kolme kahden minuutin jäähyä. Kauden jälkeen Chalupa palasi takaisin Eurooppaan EHC Freiburgin joukkueseen Saksan 2. Bundesliigaan.
Parhaat saavutukset

Jääkiekon olympiahopea 1976
Jääkiekon olympiahopea 1984
Jääkiekon maailmanmestaruus 1976
Jääkiekon maailmanmestaruus 1977
Minervina

Minervina oli Konstantinus Suuren ensimmäinen vaimo. Hänen elämästään ei tiedetä paljon mitään. Konstantinus ja Minervina saivat yhden pojan, Crispuksen joka syntyi noin 299-305. Tähän aikaan Konstantinus oli augustus Diocletianuksen luona panttivankina ja luultavasti poika syntyi Nikomedeiassa. Vuonna 305 Konstantinuksen isästä Constantiuksesta tuli augustus kun Diocletianus ja Maximianus luopuivat vallasta. Konstantinus matkusti isänsä luokse Britanniaan jossa hänestä tuli keisari kun hänen isänsä kuoli vuonna 306.
Vuonna 307 Konstantinus erosi Minervinasta ja meni naimisiin keisari Maximianuksen tyttären Faustan kanssa. Hänen isänsä oli myös ollut naimisissa Maximinuksen tyttären Flavia Maximiana Theodoran kanssa ja myös eronnut entisestä vaimostaan Helenasta, Konstantinuksen äidistä. Konstantinus piti kuitenkin Crispuksen rinnallaan ja teki hänestä vuonna 317 caesarin.
On epäilty että Minervina ja Konstantinus eivät olisi olleet naimisissa ja että Minervina olisi ollut vain Konstantinuksen epävirallinen rakastajatar. Toinen esitetty vaihtoehto olisi että Minervina olisi kuollut ennen vuotta 307. Leskenä Konstantinuksen olisi ollut helpompi mennä uusiin naimisiin.
Memoirs of an Imperfect Angel

| Memoirs of an Imperfect Angel Mariah Carey |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : tammikuu – 25. elokuuta 2009
 Julkaistu: 28. syyskuuta 2009
 Tyylilaji: pop, R&B
 Kesto: 58.13
 Levy-yhtiö: Island
Listasijoitukset
  3.
Mariah Careyn muut julkaisut
| The Ballads 2009 | Memoirs of an Imperfect Angel 2009 | Merry Christmas II You 2010 |
Singlet albumilta Memoirs of an Imperfect Angel
 ”Obsessed” Julkaistu: 16. kesäkuuta 2009  ”I Want to Know What Love Is” Julkaistu: 22. syyskuuta 2009  ”H.A.T.E.U.” Julkaistu: 1. marraskuuta 2009  ”Up Out My Face” Julkaistu: 16. helmikuuta 2010  ”Angels Cry” Julkaistu: 23. helmikuuta 2010
Memoirs of an Imperfect Angel on yhdysvaltalaisen pop- ja R&B-laulajan Mariah Careyn kahdestoista studioalbumi, ja se julkaistiin 28. syyskuuta 2009 Yhdysvalloissa. Alun perin albumin julkaisupäivän piti olla 25. elokuuta.
Memoirs of an Imperfect Angel keräsi kriitikoilta sangen hyvät arvostelut, muun muassa The Guardian antoi sille neljä tähteä viidestä, Los Angeles Times kolme neljästä ja Allmusic kolme ja puoli viidestä. Allmusicissa kirjoitettiin, että albumi oli Careyn vuosikymmenen kiinnostavin, kun taas Entertainment Weekly totesi, ettei albumi tuottanut pettymystä, muttei myöskään vaikuttanut.
Kuitenkin albumi sijoittui Billboard 200 -listalla kolmanneksi ja sitä myytiin Yhdysvalloissa ainoastaan 168 000 kappaletta.
Alkuvuodesta 2009 laulaja-lauluntekijä The-Dream kertoi, että hän ja Carey olivat aloittaneet Careyn uuden albumin materiaalin työstämisen. Toukokuussa Carey sanoi albumista tulevan hyvin henkilökohtainen ja faneille omistettu. Hän kertoi myös pitävänsä koko albumista erittäin paljon, ja että hän on uppoutunut siihen täysin. 16. kesäkuuta Carey kertoi Twitterissä, että hän on yrittänyt tehdä albumille myös jotakin niille, jotka pitivät Butterfly-albumista ja jopa vanhemmista albumeista. Ensimmäistä kertaa urallaan Carey työskenteli myös Timbalandin kanssa.
Amazon.comin haastattelussa Carey kertoi, että "jokaisella laululla on oma tarinansa. Kaikki niistä ovat kuin intiimi keskustelu tai kokonainen henkilökohtainen päiväkirja."
Carey vieraili America's Got Talent -ohjelmassa 2. elokuuta 2009, missä hänen esityksensä kappaleesta ”Obsessed” äänitettiin. Jakso näytettiin televisiossa kolme päivää myöhemmin. Syyskuussa Carey aloitti Live At the Pearl -konserttinsa Las Vegasissa, missä hän esitti muutamia tunnetuimpia laulujaan. Tämän jälkeen Carey vieraili The Oprah Winfrey Show’ssa 18. syyskuuta, missä hän antoi haastattelun yhdessä aviomiehensä Nick Cannonin kanssa ja lauloi "I Want to Know What Love Is" -kappaleensa.
Kappaleet

Betcha Gon' Know (The Prologue) – 4.00
Obsessed – 4.01
H.A.T.E.U. – 4.27
Candy Bling – 4.02
Ribbon – 4.20
Inseparable – 3.33
Standing O – 3.59
It's a Wrap – 4.00
Up Out My Face – 4.00
Up Out My Face (The Reprise) – 0.51
More Than Just Friends – 3.37
The Impossible – 4.00
The Impossible (The Reprise) – 2.26
Angel (The Prelude) – 1.04
Angels Cry – 4.01
Languishing (The Interlude) – 2.34
I Want to Know What Love Is – 3.27
Kappaleet > Digitaalisen version bonuskappaleet

Obsessed (Cahill Radio Mix) – 3.21
Obsessed (Haji & Paul Emanuel Radio Edit) – 3.12
Obsessed (Jump Smokers Radio Edit) – 3.20
Obsessed (Friscia and Lamboy Radio Mix) – 4.11
Kappaleet > Special edition bonus CD

Obsessed (Cahill Radio Mix) – 3.21
Obsessed (Haji & Paul Emanuel Radio Edit) – 3.12
Obsessed (Jump Smokers Radio Edit) – 3.20
Obsessed (Friscia and Lamboy Radio Mix) – 4.11
Obsessed (musiikkivideo) – 4.04
Obsessed (Remix) – 4.25 (feat. Gucci Mane)
Arvostelut

Metacritic: 69/100
Allmusic:
Entertainment Weekly: B
Rolling Stone:
Käännös suomeksi
Mietoisten kirkko

| Mietoisten kirkko Mietois kyrka |
| --- | --- |
 Mietoisten kirkko lännestä nähtynä
Sijainti:  Kirkkotie 104 23120 Mietoinen, Mynämäki
Koordinaatit:  60°37′42″N, 021°55′23″E
Seurakunta:  Mynämäen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1643
Materiaali:  harmaakivi
Avoinna yleisölle :  Sopimuksen mukaan
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mietoisten harmaakivikirkko (ruots. Mietois kyrka) on  muodoltaan tyypillinen pitkäkirkko, joka sijaitsee Mietoisten keskustassa Mynämäellä, Mynäjoen rannalla. Kirkko korvasi 1700-luvulla käytöstä poistuneen Hietamäen kappelin.
Historia

Mietoisista muodostettiin Mynämäen kappeliseurakunta vuonna 1641, jonka jälkeen Lehtisten kartanon isännän Henrik Klaunpoika Flemingin rahoittama ja rakennuttama Mietoisten kirkko pystytettiin nykyiselle paikalleen vuosina 1641–1643. Fleming rakennutti kirkon Mynäjoen rannalle, vain parin kilometrin päähän asuinpaikastaan Lehtisten kartanosta. Alun perin kirkko oli keskiaikaisen mallin mukainen, pohjaltaan suorakaiteen muotoinen ja varsin vaatimaton harmaakivikirkko. Puinen kellotapuli oli aluksi erillinen. Tapuli laudoitettiin ja punamullattiin vuonna 1754. Hautaaminen kirkon lattian alle on päättynyt vuonna 1799.
Kirkkoa on laajennettu vuonna 1724, jolloin rakennettiin kirkon sakaristo ja puinen eteinen. Laajennuksia on tehty myös vuonna 1829, jolloin kirkkoa pidennettiin.  Nykyinen kirkontorni on lisätty 1818–1819, jolloin myös kirkon ränsistyneestä puutapulista on luovuttu. Kirkkoon saatiin urut vuonna 1860, mutta ne korvattiin uusilla vuonna 1973. Kamiinat kirkkoon saatiin vuonna 1896, rovasti Lönnmarkin valitettua kirkon kylmyyttä. Sähkövalot asennettiin vuonna 1939 ja keskuslämmitysjärjestelmä vuonna 1968. Kirkon tornin kivien saumat on uusittu kalkkilaastilla vuosina 2000 ja 2002. Vuonna 2010 saumat uusittiin viimeisimmän kerran käyttäen sementtilaastia, sillä aikaisemmilla korjauskerroilla saumoissa käytetty laasti ei ole pysynyt kiinni seinissä.
Sisätilat

Mietoisten kirkko on yksilaivainen ja tynnyriholvattu. Nykyinen uudistettu jugendsisustus on peräisin vuodelta 1911 ja se on arkkitehti Ilmari Launiksen suunnittelema. Uudistuksessa kirkon penkit ja saarnastuoli maalattiin vaalealla tammijäljitelmäootrauksella. Sisustusta muutettiin vuonna 1968 jolloin kirkon väritys tummeni ja penkit sekä virsitaulut maalattiin tummalla maalilla ja katto maalattiin tumman siniseksi. Samalla peitettiin myös penkkien koristeleikkaukset. Alttariseinä ja sen lasimaalaukset on säästetty Launiksen suunnittelemassa asussa.
Mietoisten kirkon vanhinta esineistöä ovat keskiaikanen koivupuinen krusifiksi noin 1500-luvulta ja hiekkakivinen 1200-luvulta tehty kasteallas, jotka lienevät peräisin Hietamäen kappelista. Kirkon valkoinen, lahjoituksena saatu könninkello on 1800-luvun puolivälistä. Myös kirkon katon kristallikruunut ovat lahjoituksena saatuja, muun muassa nelihaaraisen kristallikruunun on lahjoittanut Kaukurlan Kauppilan entinen isäntä J. Lythman vuonna 1885. Kirkon tornissa säilytetään myös useita vanhoja esineitä, kuten vaivaistukki, entinen krusifiksi, mustapenkki ja jalkapuu.
Kirkkoympäristö

Mietoisten kirkko ympäristöineen luokiteltiin valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuurihistorialliseksi ympäristöksi Museoviraston vuonna 1993 julkaisemassa inventoinnissa mutta ei enää vuonna 2009 julkistetussa uudessa inventoinnissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mietoisten kirkko Wikimedia Commonsissa
Mietoisten kirkko
Mietoisten kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Mietoisten kirkon alttariseinä.
Moottoriajoneuvon varkaus

Moottoriajoneuvon varkautta ei ole Suomen rikoslaissa erikseen määritelty vaan se kuuluu yleisten varkausrikosten joukkoon. Rikoksen tarkoituksena on varastaa koko ajoneuvo (esim. auto) siten, että se riistetään pysyvästi oikean omistajan hallusta.
Useimmat maat vaativat tunnistenumeroita autoihin varkauksien estämiseksi. Tämä tekee kokonaisten autojen jälleenmyynnin vaikeaksi. Useimmat moottoriajoneuvovarkaat purkavat autot ja myyvät ne osina, jotka eivät ole rekisteröityjä ja joille on suuret markkinat. Toinen vaihtoehto on siirtää ajoneuvo toiseen valtioon, josta ei ole pääsyä samaan tietokantaan. Suosittuja varkaiden keskuudessa ovat myös maat, joissa on heikko tullivalvonta.