stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koronaviruspandemia Suomessa
Tilanteen eteneminen > Kuvaajat

Yleiskuva pandemian etenemisestä Suomessa sekä joistakin sen siihen liittyvistä päätöksistä ja rajoituksista.
Suomen koronavirustapaukset ja kuolemat talvella - syksyllä 2021.
Todetut koronavirustapaukset, sairaalassa olevat, tehohoidossa olevat ja kuolleet syksyllä 2021.
COVID-19-epidemia Suomessa keväällä 2020. Uudet tapaukset päivittäin keväällä 2020. Katkoviiva: 7 päivän liukuva keskiarvo.
Suomessa COVID-19-tautiin kuolleet päivittäin keväällä 2020.
SARS-CoV-2:n perusuusiutumisluku R0 romahti maalis-huhtikuussa nopeasti liikkumisrajoitusten ansiosta. Heinä-elokuussa oli nähtävissä tartuttavuusluvun nousua. R0 kuvaa kunkin sairaan keskimäärin tartuttamien ihmisten lukumäärää.
Koronaviruksen arvioitu R0 Suomessa talvella 2020-2021.
Varmistettujen tartuntojen (    ) ja kuolleiden (    ) osuudet väestöstä ikäryhmittäin. Pylväiden leveydet ovat verrannollisia ikäryhmien kokoon Suomessa.
Varmistettujen tartuntojen (    ) ja kuolleiden (    ) osuudet väestöstä ikäryhmittäin erikseen keväällä ja syksyllä.
Suomen valmiudet > Alku

Tammi-helmikuussa vuonna 2020 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos päivitti ohjeitaan SARS-CoV-2:n varalta. Laivoissa, junissa ja Helsinki-Vantaan lentoasemalla kehotettiin kiinnittämään huomiota käsihygieniaan. Sosiaali- ja terveysministeriö asetti 25. helmikuuta työryhmän ohjaamaan SARS-CoV-2:n vastaisia toimia.
Suomen ulkoministeriö suositteli epidemian alussa Kiinassa olevia välttämään eläinkontakteja, toreja joilla myydään eläviä tai kuolleita eläimiä elintarvikkeiksi sekä kypsentämätöntä tai huonosti kypsennettyä lihaa, pastöroimattomia maitotuotteita ja niistä valmistettuja tuotteita sekä pesemättömiä vihanneksia ja hedelmiä.
Suomen valmiudet > Alku > Suojavarusteiden ja -tarvikkeiden puute

Suomen sosiaali- ja terveysministeriö huomasi vakavan virukselta suojaavien hengistyssuojaimia ja muita suojavarusteita koskevan pulan 7. helmikuuta 2020.
Suomen hallitus arvioi vielä helmikuun lopulla, että suojavarusteita riittää terveydenhoitohenkilökunnalle. 12. maaliskuuta 2020 sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen sanoi eduskunnassa että suojavarusteita on runsaasti, ja kaiken lisäksi ovat varmuusvarastot. Vuonna 2012 tehtiin mahdollisen influenssapandemian varalta pandemiasuunnitelma, mutta sitä ei kuitenkaan pantu täytäntöön koronaviruspandemiassa. Suojavarusteita oli joissakin sairaaloissa ja hoitolaitoksissa vähän ja toisissa sairaaloissa kohtalaisesti. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin (HUS) ja Pirkanmaan sairaanhoitopiiriin oli hankittu kertakäyttöisiä sadetakkeja siltä varalta, ettei muita suojatakkeja olisi käytettävissä. HUS:n alueella niitä ei tarvittu. Eräs vastaaja kertoi Sairaanhoitajaliiton kysellessä esimiehen viestineen, että suojavarustepulan ilmetessä hengityssuojain syntyy nopeasti talouspaperista, niiteistä ja kuminauhoista.
Huoltovarmuuskeskuksen (HVK) varastot avattiin 23. maaliskuuta 2020. HVK:n ensimmäinen yritys hankkia sairaalatasoisia suojamaskeja Kiinasta epäonnistui. Keskus oli ehtinyt maksaa epämääräisinä tunnetuille liikemiehille maskeista, jotka eivät olleet sairaalatasoisia.
Pula suojavarusteista Suomen sairaaloissa kasvoi huhtikuun aikana. Suojatakeista ja visiirimaskeista oli puutetta vielä toukokuussa.
Toukokuussa käynnistyi Suomessa hengityssuojainten tuotanto ja käytettyjen puhdistus.
Kesäkuussa muita suojavarusteita oli kylliksi, mutta FFP2- ja FFP3-suojaustason hengityssuojaimien riittävyys oli vain kohtalainen.
Marraskuussa ei oltu vieläkään hyväksytty suomalaisten valmistajien tekemiä hengityssuojaimia käyttöön, koska testauslaboratoriot olivat ruuhkautuneet.
Suomen valmiudet > Alku > Hengityskoneet ja henkilökunta

Hengityskoneista arvioitiin tulevan pulaa, jos SARS-CoV-2 leviäisi laajalle. Teknologiayhtiöiden Mariachin ja Innocal Medicalin mukaan hengityskoneiden ja muiden lääkinnällisten laitteiden valmistusta voitaisiin lisätä Suomessa, jos SARS-CoV-2:n leviäminen sitä edellyttää.
Suomen valmiudet > Alku > Hoito- ja tehohoitopaikat ja henkilökunta

Maaliskuussa 2020 Suomessa oli 11 000 potilaspaikkaa, 300 täysivarusteista tehohoitopaikkaa ja 200 hengitysavusteista paikkaa. Määrät arvioitiin voitavan puolitoista- tai kaksinkertaistaa tarvittaessa. Paikkojen arvioitiin riittävän riippuen rajoitetoimien onnistumisesta.
Toukokuussa Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri varautui toiseen SARS-CoV-2-tartuntojen aaltoon kokeilemalla Meilahden parkkihalliin tehtävää tilapäissairaalaa.
Suomen valmiudet > Alku > Maskit

Hengityssuojainten ja maskien tehosta kiisteltiin Suomessa. Vain hengityssuojaimet suojaavat käyttäjäänsä, kansalaisten käytössä olevat maskit pyrkivät suojaamaan vain muita.
Suomen hallituksen tiedepaneeli suositteli 2. kesäkuuta 2020 maskien käyttämistä muun muassa julkisessa liikenteessä. 3. kesäkuuta hallitus suositteli maskien käyttöä julkisissa liikennevälineissä ja muissa paikoissa, joissa turvavälien pitäminen ei onnistu. THL antoi maskisuosituksen 13. elokuuta. Maskisuositukset tiukkenivat ja yleistyivät lokakuussa 2020.
Toimenpiteitä Suomessa

COVID-19:n vastaiset toimenpiteet Suomessa ovat olleet pääosin epidemiologisia ja taloudellisia. Epidemiologisia ovat olleet lähinnä erilaiset karanteenit, liikkumisrajoitukset, paikkojen sulkemiset, turvavälit, maskisuositukset, hygieniaohjeet ja muut vastaavat. Taloudellisia ovat olleet valtion antamat tukirahapaketit.
Rokotukset

Rokotteista oli vuoden 2021 alussa pulaa, ja rokotekattavuus nousi hitaasti.
Aluksi rokotuksilla pyrittiin suojaamaan terveydenhoidon ja hoiva-alan henkilökuntaa ja riskiryhmiä. Alle 70-vuotiaat oli tarkoitus rokottaa toukokuuhun 2021 mennessä. Loput väestöstä oli määrä rokottaa loppuvuonna 2021. Lokakuussa 2021 Pääkaupunkiseudun vieraskielinen väestö oli yliedustettuna koronapotilaiden sairaalahoidossa. Sen arveltiin osittain johtuvan siitä, että heillä oli muita asukkaita alhaisempi rokotuskattavuus. Esimerkiksi Espoossa toisen koronarokotteen oli syyskuun 2021 lopussa saanut vain 36 prosenttia vieraskielisistä, kun suomen- ja ruotsinkielisistä 67 prosenttia oli saanut kaksi annosta. Ensimmäisen annoksen osalta vastaavat osuudet olivat vieraskielisillä 54 ja suomen- tai ruotsinkielisillä 83 prosenttia. Suomessa maahanmuuttajien keskuudessa eli syksyllä 2021 vahva epäluulo koronarokotetta kohtaan. Erityisesti Lähi-idästä Suomeen muuttaneiden kesken levisi tuolloin huhu koronarokotteen yhteydestä lapsettomuuteen. Todellisuudessa ei ole olemassa näyttöä, jonka mukaan koronarokote vaikuttaisi lisääntymiskykyyn. Joulukuun puolivälissä 2021 vieraskielisten osuus rokottamattomista oli noussut koko Suomen väestön tasolla parilla prosentilla ollen noin 23 prosenttia.
Talousvaikutukset

COVID-19-pandemian alku näkyi muun muassa maaliskuussa Suomen kaupoissa esimerkiksi hengityssuojainten, käsihuuhteen ja WC-paperin hamstraamisena. Ihmiset varastoivat myös ruokaa koteihinsa.
Pandemia ja sen torjuntatoimet Suomessa ja muissa maissa aiheuttivat Suomen talouden taantumisen. Hallitus aloitti maalis-huhtikuussa joitain aloja koskevat tukitoimet. Nämä eivät estäneet talouden heikkenemistä. Yritykset ja muut tahot lomauttivat ja ihmisiä jäi työttömiksi, kun liiketoiminta ei sujunut tavanomaisesti. Etlan toukokuun lopulla tekemän arvion mukaan Suomen talous supistuisi pandemian takia vuonna 2020 kahdeksan prosenttia. Etla arvioi erityisesti majoitus- ja ravitsemistoiminnan kärsivän ja sen arvonlisäyksen supistuvan 2020 lähes 30 prosenttia. Suomen hallitus teki toukokuussa ennennäkemättömän suuren lisätalousarvion, jossa 5,5 miljardia euroa kohdennetaan COVID-19-epidemian vastaisiin tukitoimiin Suomessa. Tämän seurauksena Suomen arvioitiin ottavan vuonna 2020 velkaa kokonaisuudessaan 18,8 miljardia euroa.
Yrityksille suunnattujen tukien ansiosta pandemian ensimmäisenä vuonna säilytettiin yli 42 000 työpaikkaa (henkilötyövuotta), jotka muuten olisi menetetty.
Suomen talous supistui koronakeväänä tietoja raportoineista Euroopan unionin maista vähiten.
Suomi on suuryritysvaltainen ja vientipainotteinen talous. Lukumääräisesti pieni joukko isoja yrityksiä vastaa isosta osasta tuotantoa ja vientiä. Näillä isoilla yhtiöillä on pitkät tilauskannat, jotka ovat kannatelleet Suomen talousnumeroita. Suomalaisten yritysten ja kuluttajien digivalmiudet ovat kansainvälisten vertailujen perusteella hyvät. Se auttoi monia organisaatioita siirtymään tehokkaasti etätöihin. Lisäksi Suomen talous nojaa vähemmän palveluihin ja turismiin kuin monen muun Euroopan maan talous. Suomessa koronaviruksesta kärsivät eniten matkailu- ja ravintola-ala, jotka eivät ole Suomessa erityisen suuria. Kotona tapahtuvan ruoanlaiton lisääntymisestä kertoi myös reseptikkaan liittyvien Google-hakujen merkittävä kasvu.
Sosiaaliset, yhteiskunnalliset ja terveydelliset vaikutukset

COVID-19 aiheutti sairastumisia ja kuolemia, mutta sairastumisen ja kuoleman uhkaa lisäsi myös se, että sairaalat ja potilaat peruivat kiireettömiä hoitoja. Ihmiset välttivät hoitoon menoa, josta on arvioitu syntyvän syksyllä 2020 terveydenhuollon palveluiden ruuhkautumista.
Pandemian takia säädetyt rajoitukset ja paikkojen sulkeminen loivat ongelmia. Kun ihmiset eivät voineet juoda alkoholia ravintoloissa, sen käyttö lisääntyi kodeissa ja aiheutti ongelmia.
Ikäihmisten ja muiden riskiryhmiin kuuluvien ihmisten eristäytyminen ja eristäminen aiheutti näille ihmisryhmille ongelmia. Palvelujen väheneminen heikensi myös asunnottomien asemaa.
COVID-19-pandemia kasvatti Suomen pääministeri Sanna Marinin ja hänen puolueensa SDP:n suosiota. Suosion kasvu hidastui toukokuussa 2020.
Strategia ja sen kritiikki

Suomen nykyinen strategia on hybridistrategia tai "kultainen keskitie", jossa oletuksena on, että virusta on vaikea hävittää. Strategiassa sairastuneita pyritään testaamaan, eristämään, jäljittämään ja hoitamaan. Näin pyritään sammuttamaan tartuntaryppäät. Strategian tavoitteena on hidastaa viruksen etenemistä niin, että hoitopaikat riittävät. Viruksen ei-lääketieteellisillä vastatoimilla aiheutetaan mahdollisimman vähän haittaa yhteiskunnalle. Tarkoitus on välttää mahdollisimman pitkälle laajaa yhteiskunnan sulkemista.
Laumasuojaa ei Suomen hallituksen ja THL:n mukaan tavoitella sairastamalla. Arvostelijoiden mielestä hybridistrategia, joka perustuu Suomen avaamiseen, on kuitenkin tosiasiassa laumasuojan rakentamista. Laumasuojan ajatus on, että virus ei enää leviä yhteisössä, kun riittävä osa ihmisistä on läpikäynyt taudin ja saanut vastustuskykyä. Tällöin tauti sairastuttaa vakavasti ja tappaa paljon ihmisiä, ennen kuin laumasuoja on saavutettu. Erään arvion mukaan laumasuojan saavuttaminen vaatisi yksin Uudellamaalla 10 000–20 000 kuollutta. Terveydenhuollon kapasiteetti saattaa myös ylittyä tuhoisasti. Taudin tukahduttamisen kannattajien mielestä tehokkaammat rajoitukset olisivat parempi vaihtoehto kuin vähäiset rajoitukset. Näillä hillittäisiin taudin leviämistä rokotteen saamiseen asti. Tukahduttamisen kannattajat kirjoittivat toukokuussa 2020 asiasta avoimen kirjeen hallitukselle.
Elokuun 2020 alussa THL:n johtajat arvelivat mahdolliseksi pullonkaulaksi testauskapasiteettia. Testaus ruuhkautuikin HUS:n alueella ja vaikeutti tartuntojen jäljittämistä.
Joidenkin kriitikoiden mielestä testauksen, jäljityksen ja maskien käyttöä tulisi lisätä ja suojella ikäihmisiä paremmin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ajankohtaista koronaviruksesta COVID-19 THL:n päivittäinen tiedote koronavirustilanteesta
THL:n Koronakartta-työkalu
THL:n oirekartta vapaaehtoisiin ilmoituksiin perustuva THL:n oirekartta
Oiretutka (Arkistoitu – Internet Archive)
Epidemia.fi Vapaaehtoisten tekemä koronavirustilannekartta
Suomen koronavirus-tartuntatilanne (Arkistoitu – Internet Archive) Koronakansio. Ajankohtaiset Suomen tilastot THL:n datan mukaan
Koronatilastot.fiTHL:n avoimen rajapinnan dataan perustuvat koronavirustilastot itse säädettävinä graafeina
Worldometer COVID-19 Finland Worldometerin Suomea koskevat koronavirustilastot (englanniksi)
Valmiuslain käyttöönottaminen koronavirustilanteessa Eduskunnan kirjaston Lakihankkeiden tietopaketit LATI
Covid-19, päivittyvä mediaseuranta
| n k Koronaviruspandemia 2019– |
| --- | --- |
Virus:  SARS-CoV-2  koronavirukset 
Sairaus:  COVID-19  COVID-19-näytteenotto  rokote  COVID-19 eläimillä  COVID-19:n pitkäaikaiset ja pysyvät vaikutukset 
Suomessa:  koronaviruspandemia Suomessa  aikajana  toimenpiteet  strategia  etäopetus 
Muuta:  tapahtumahistoria  M/S Diamond Princess  Zhong Nanshan  infodemia  salaliittoteoriat  raskauden aikana  matkailijan koronatesti 
Muissa maissa:  Alankomaat  Argentiina  Belgia  Benin  Brasilia  Espanja  Fidži  Islanti  Intia  Iran  Italia  Itävalta  Japani  Kiina  Kreikka  Kolumbia  Meksiko  Norja  Papua-Uusi-Guinea  Peru  Pohjois-Korea  Puola  Ranska  Ruotsi  Saksa  Tanska  Taiwan  Tšekki  Turkki  Ukraina  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta  Yhdysvallat 
Suomessakin ostettiin WC-paperihyllyjä tyhjäksi SARS-CoV-2:n pelon takia.
Oululaisessa ravintolassa ei saanut syödä, mutta ruuan sai ottaa mukaan.
Kuolleet Suomessa vuosittain. THL:n raportoimien COVID-19-kuolemien osuus kaikista kuolleista on merkitty violetilla (    ). Toisin kuin useissa muissa maissa, Suomessa korona ei ole vaikuttanut merkittävästi kokonaiskuolleisuuteen .
Metsähallituksen ilmoituksia koronarajoitustoimista Sipoonkorven kansallispuistossa. Rajoitusten aikana kansallispuistojen käyntimäärät kasvoivat vuoden alusta heinäkuun loppuun 20 % verrattuna vuoden 2019 vastaavaan aikaan. Sipoonkorvessa 147 %.
Lokomotiv Jaroslavl

| Lokomotiv Jaroslavl |
| --- | --- |
Historia:  Lokomotiv Jaroslavl (1949–1955, 2000–) Torpedo Jaroslavl (1965–2000)
Perustettu:  1949
Kaupunki:   Jaroslavl, Jaroslavlin alue
Kotiareena:  Arena 2000 (8 905 paikkaa)
Sarja:  KHL
Konferenssi:  Läntinen
Divisioona:  Tarasov
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Juri Lukin
Päävalmentaja:   Igor Nikitin
Yhteistyöseurat:  Molot Perm (VHL) Loko Jaroslavl (MHL)
Saavutukset KHL:ssä
Konferenssin mestaruudet:  1 (2024)
Divisioonan mestaruudet:  2 (2009, 2011)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lokomotivin pelaajia
Arena 2000
Kuva Lokomotiv Jaroslavlin lento-onnettomuuden muistotilaisuudesta
HK Lokomotiv Jaroslavl (ven. ХК Локомотив Ярославль) on KHL-liigassa pelaava, vuonna 1949 perustettu venäläinen jääkiekkojoukkue Jaroslavlin kaupungista. Seuran nimi oli vuosina 1965–2000 Torpedo Jaroslavl ja sitä ennen sillä oli useita eri nimiä.
Lokomotiv Jaroslavl aloitti perustamiskaudellaan 1949–1950 toimintansa Neuvostoliiton kolmannelta sarjatasolta Vtoraja Ligasta. 1980-luvulla seura nousi nimellä Torpedo Jaroslavl Pervaja Ligaan ja sieltä kaudeksi 1987–1988 maan pääsarjaan. 1990-luvun lopusta lähtien Lokomotiv on ollut Venäjän johtavia jääkiekkoseuroja. Sillä on Venäjän jääkiekkomestaruus vuosilta 1997, 2002 ja 2003.
Suomalaisvalmentajille tietä KHL:ään raivannut Kari Heikkilä valmensi Lokomotivin Venäjän superliigan finaaliin 2008 ja KHL:n finaaliin 2009.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 38 |  | Aleksei Melnitšuk | L | 2026 | Pietari, Venäjä |  |
| 92 |  | Daniil Isajev | L | 2026 | Jaroslavl, Venäjä |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 4 |  | Aleksandr Jelesin (C) | R | 2027 | Jaroslavl, Venäjä |  |
| 5 |  | Aleksei Bereglazov | L | 2025 | Magnitogorsk, Venäjä |  |
| 19 |  | Raul Akmaldinov | R | 2026 | Öskemen, Kazakstan |  |
| 26 |  | Dmitri Simašjov | L | 2025 | Kostroma, Venäjä |  |
| 28 |  | Martin Gernát (A) | L | 2025 | Košice, Slovakia |  |
| 49 |  | Mark Uljev | L | 2025 | Rybinsk, Venäjä |  |
| 55 |  | Bogdan Kiselevitš | L | 2025 | Tšerepovets, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto |  |
| 73 |  | Nikita Tšerepanov | L | 2025 | Jaroslavl, Venäjä |  |
| 87 |  | Rušan Rafikov (A) | L | 2025 | Saratov, Venäjä |  |
| 99 |  | Andrei Sergejev | R | 2026 | Simferopol, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 7 |  | Nikita Kirjanov | L | KH | 2026 | Perm, Venäjä |
| 10 |  | Georgi Ivanov | L | KH | 2026 | Jaroslavl, Venäjä |
| 13 |  | Stepan Nikulin | R | VLH | 2025 | Jaroslavl, Venäjä |
| 14 |  | Richard Pánik | L | LH | 2025 | Martin, Slovakia, Tšekkoslovakia |
| 16 |  | Artur Kajumov | L | VLH | 2027 | Podgorni, Venäjä |
| 47 |  | Aleksandr Radulov (A) | L | OLH | 2025 | Nižni Tagil, Venäjän SFNT,Neuvostoliitto |
| 50 |  | Daniil But | R | VLH | 2025 | Jaroslavl, Venäjä |
| 51 |  | Byron Froese | R | KH / OLH | 2025 | Winkler, Manitoba, Kanada |
| 63 |  | Pavel Kraskovski | L | KH | 2026 | Jaroslavl, Venäjä |
| 70 |  | Jegor Surin | L | KH / VLH | 2026 | Voronež, Venäjä |
| 72 |  | Maksim Berjozkin | R | LH | 2025 | Tšita, Venäjä |
| 78 |  | Maksim Šalunov | L | KH | 2026 | Tšeljabinsk, Venäjä |
| 89 |  | Daniil Tesanov | R | KH | 2026 | Jaroslavl, Venäjä |
| 90 |  | Aleksandr Polunin | R | LH | 2026 | Moskova, Venäjä |
| 91 |  | Denis Aleksejev | R | KH | 2025 | Gupkin, Venäjä |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Igor Nikitin
Apuvalmentaja: Anton But
Apuvalmentaja: Dmitri Juškevitš
Apuvalmentaja: Dmitri Krasotkin
Apuvalmentaja: Anton Kurjanov
Maalivahtivalmentaja: Rašit Davidov
Videovalmentaja: Vjatšeslav Gusov
Videovalmentaja: Aleksandr Kulakov
Fysiikkavalmentaja: Dmitri Pirožkov
Huoltopäällikkö: Ilja Abramitšev
Huoltopäällikkö: Maksim Abramitšev
Huoltopäällikkö: Ilja Andrejev
Huoltopäällikkö: Vjatšeslav Sokolov
Presidentti: Juri Jakovlev
Toimitusjohtaja: Juri Lukin
Kykyjenetsinnänjohtaja: Dmitri Pupkevitš
Joukkueenjohtaja: Oleg Stalnov
Lähde: EliteProspects
7.9.2011 Lokomotiv Jaroslavlin lento-onnettomuus

7. syyskuuta 2011 Jakovlev Jak-42 -tyypin lentokone, jonka kyydissä oli koko Lokomotiv Jaroslavlin joukkue, syöksyi maahan 15 kilometriä Jaroslavlin kaupungista itään. Onnettomuudessa kuoli välittömästi 43 henkilöä. Pelaajista vain Aleksandr Galimov ja lentokoneen miehistöstä Aleksandr Sizov selvisivät törmäyksestä. Viisi päivää onnettomuuden jälkeen Galimov kuoli saamiinsa vammoihin moskovalaisessa sairaalassa, joten onnettomuuden seurauksena kuoli 44 henkilöä. Sizov on siten ainoa turman jäljiltä elossa oleva henkilö.
Kaudeksi 2012–2013 seura palasi pelaamaan KHL-liigaa. Joukkue hankki nimekkäitä uusia pelaajia riveihinsä, kuten kazakstanilaisen maalivahdin Vitali Kolesnikin ja venäläisen NHL-konkarin, hyökkääjä Viktor Kozlovin.
Jalkapallon alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2013

MM-kilpailujen loppuottelun pelipaikkana toiminut Türk Telekom Arena.
Jalkapallon alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2013 olivat 19. alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut (aikaisemmalta nimeltään nuorten maailmanmestaruuskilpailut). Kisat järjestettiin Turkissa 21. kesäkuuta – 13. heinäkuuta. Ottelut pelattiin Istanbulissa, Kayserissa, Bursassa, Trabzonissa, Gaziantepissa, Rizessa ja Antalyassa. Loppuottelun ja pronssiottelun pelipaikkana oli Türk Telekom Arena Istanbulissa. Turnaukseen osallistui 24 joukkuetta, joista Turkki pääsi turnaukseen kisaisäntänä ja muista joukkueista kuusi tuli Euroopasta, neljä Etelä-Amerikasta, neljä Pohjois- ja Keski-Amerikasta, neljä Aasiasta, neljä Afrikasta ja yksi Oseaniasta.
Mestaruuden voitti Ranska, joka voitti loppuottelussa Uruguayn maalittoman ottelun päätteeksi käydyssä rangaistuspotkukilpailussa maalein 4–1. Pronssia sai Ghana, joka voitti pronssiottelussa Irakin maalein 3–0. Puolivälierissä karsiutuivat Chile, Espanja, Etelä-Korea ja Uzbekistan. Maalikuninkuuden voitti Ghanan Ebenezer Assifuah kuudella maalillaan.
Lada Toljatti

| Lada Toljatti |
| --- | --- |

Perustettu:  1976
Kaupunki:   Toljatti, Venäjä
Kotiareena:  Lada Arena
– kapasiteetti:  6122
Sarjataso:  KHL
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Aleksandr Tšebotarjov
Päävalmentaja:   Oleg Brataš
Yhteistyöseurat:  TsSK VVS Samara (VHL) Ladia Togliatti (MHL)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lada Toljattin vanha logo
Hokkeinyi klub Lada Toljatti (ven. Хоккейный клуб «Лада» Тольятти) on jääkiekkoseura Toljattin kaupungista Venäjältä. Sen edustusjoukkue pelasi ylimmällä sarjatasolla KHL:ssä kaudet 2008–2009 ja 2009–2010. Vuonna 2010 se siirtyi talousvaikeuksien takia tasoa alempaan VHL-sarjaan. Joukkue palasi KHL-sarjaan kausiksi 2014–2018. Kauden 2017–2018 päätteeksi seura pudotettiin takaisin VHL-sarjaan, koska KHL halusi vähentää joukkuemääräänsä sarjassa. Seura palasi kaudeksi 2023-2024 KHL-sarjaan.
Seura perustettiin nimellä Torpedo vuonna 1976. Se on voittanut Venäjän-mestaruuden vuosina 1994 ja 1996, Euroopan cupin vuonna 1996 ja Continental Cupin vuonna 2006.
Saavutukset

IHL:n mestaruus 1994 ja 1996
IHL Cupin voitto 1994
IIHF Continental Cupin voitto 2006
Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnauksen voitto 1996
Hopeaa RSL:ssä 1997 ja 2005
Pronssia RSL:ssä 2003 ja 2004
Hopeaa IHL:ssä 1993 ja 1995
Hopeaa IHL Cupissa 1993 ja 1995
Hopeaa Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnauksessa: 1994
Hopeaa Spengler Cupissa 1995