Kyläniemi
Maantietoa

Kyläniemi on 13,8 kilometriä pitkä, 6,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 23 neliökilometriä. Se on osa toisena Salpausselkänä tunnettua muodostumaa, joka kulkee Suur-Saimaan poikki itä-länsi-suunnassa. Se on viime jääkauden loppuvaiheessa syntynyt reunamuodostuma, jonka päällimmäisenä on paksu kerros hiekka ja soraa. Kyläniemi on ollut niemi ennen kuin se katkaistiin tyven kapeimmasta kohdastaan avokanavalla. Kanava on nykyään 190 metriä pitkä ja 90 metriä leveä. Kanavassa kulkee syväväylä, jolla on 2,4 metrin syväys. Kyläniemen pohjoispuolelle aukeaa laaja Myhkiönselkä, jota reunustaa lännessä saaristo Petranselän eteläpuolella. Länsipuolella levittäytyy Hietasaarenselkä, jota seuraa etelämpänä Mäntysaarenselkä. Kyläniemen ja vastarannan Suuren Sarviniemen välissä virtaa Rastinvirta. Lähes kaikki Saimaan vedet virtaavat sen läpi. Ne johtavat Ilkonselälle, jonka itäpuolella on Kyläniemen eteläpuolella vierekkäin Lamposaarenselkä ja Huuhanselkä. Kutveleen kanava tuo hieman vettä Myhkiönselältä Huuhanselälle.
Saaren itäosa on seitsemän kilometriä pitkä ja se haarautuu lännessä Suikassa kahdeksi niemeksi, joiden väliin jää Suikanlahti. Itäinen osa kohoaa yli 100 metrin korkeuteen mpy. Saimaasta ja keskiosa muodostaa tasalakisen kangasmaaston. Etelärannassa on varsin jyrkkä ja korkea hiekkainen rinne, joka päätyy suoraan veteen. Pohjoisessa rinne laskee paljon ennen rantaa epäyhtenäisenä vyöhykkeenä alavalle ja tasaiselle ranta-alueelle. Itäosasta työntyvät pohjoiselle järvenselälle terävinä nieminä Someronniemi, Ahoniemi ja Lehtiniemi. Etelärannassa erottuu vain Vaivionniemi. Luoteeseen jatkava haara on neljä kilometriä pitkä ja kolme kilometriä leveä niemi. Vaikka se onkin paikoitellen tasalakista kangasmetsää, on täällä palon painaumia ja kankaremaastoa. Täällä erottuvat Soukkioniemi, Pieniniemi ja Lahdenniemi. Kaakkoon työntyvä niemenhaara on lähes kahdeksan kilometriä pitkä ja se on 0,2–2,1 kilometriä leveä. Niemessä sijaitsee Hentulan kylä.
Niemen tyvi on matalaa aluetta, mutta sitten siinä erottuu aluksi kapea harjanne, mutta jatkossa esiintyy leveitä ylänköjä. Taipaleen ja Turpainniemen kohdilla ne ovat leveitä ja kohoavat yli 100 metrin korkeuteen. Täällä sijaitsee myös retkeilykohde Rastinniemi. Somerniemen ja Ahoniemen välissä sijaitsee suojeltu Saunasaari. Myhkiönselän länsipuolella on saaristo, jossa on esimerkiksi Ojatsunsaari, Lamposaari, Petrasaari, Ruokolahdensaari ja Peräsaaret. Kyläniemen länsipuolella sijaitsee Hietasaari. Hentulan etelärannalta näkyvät Talsionsaari ja Korkiatsaaret ja Vaivionniemen eteläpuolella toinen Lamposaari.
Saaren korkein kohta sijaitsee länsiosan pohjoispäässä Kiiperikukkulalla, joka kohoaa 120 metrin korkeuteen mpy. Etelämpänä olevat Häränrinteet ovat viisi metriä matalammat. Saaren pitkittäissuunnassa kulkee muodostuma, jonka korkeus vaihtelee 20–45 metrin korkeuteen Saimaan vedenpinnasta. Saarella on vain neljä lampea. Itäosan pohjoisrannassa sijaitsee Lehtiniemenlampi, joka laskee Lehtiniemen länsipuoliseen lahteen. Siitä etelään toisen rannan läheisyydessä on Vehka-ahonlampi, jolla ei ole laskuojaa. Lampea ympäröivä suo on kuitenkin ojitettu. Suikan pohjoispuolella on Letkuvalampi, jota ympäröi avosuo ja kosteikko. Suurin lampi on Varastinlampi, jossa on pieni saari. Se sijaitsee Hentulaan johtavan tien lähellä. Siihen on johdettu läheisen Varastinsuon kuivatusojat, joiden kautta lampi myös laskee Suikanlahteen.
Saaressa asuu noin 25 asukasta koko vuoden ja niiden lisäksi on noin 400 vapaa-ajan asukasta. Vuonna 2009 Kyläniemessä oli 25 vakituista asukasta, 93 vapaa-ajan asuntoa ja 372 vapaa-ajan asukasta. Asukkaat asuvat lähinnä Suikassa ja Hentulassa. Saarelle pääsee Ruokolahden puolelta Syyspohjasta kantatieltä 62 haarautuvasta yhdystietä 14865, joka tulee Utulan kautta Rehulaan lossirantaan. Kyläniemen lossi vie 450 metrin ylityksellä saaren itäpäähän. Tie seuraa pohjoisrantoja ja Suikan kohdalla se haarautuu Hentulaan johtavaksi tieksi. Saaren aluetta on ehdotettu valtakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi. Sen pohjana on toisen Salpausselän kangasmaastot ja sitä ympäröivät viljelyyn sopivat loivat rinnealueet. Asukkaista neljäsosa saa elantonsa maa- ja metsätaloudesta ja muut käyvät töissä kauempana. Kutveleen kanavassa kulkee Taipalsaaren ja Ruokolahden välinen kuntaraja.