stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2003
Lopputulokset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Kanada
:  Slovakia
:  Venäjä
4.:  Yhdysvallat
5.:  Ruotsi
6.:  Tšekki
7.:  Suomi
8.:  Valko-Venäjä
9.:  Sveitsi
10.:  Kazakstan
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Jaroslav Halák
Paras puolustaja:  Brent Seabrook
Paras hyökkääjä:  Aleksandr Ovetškin
Vaasan Sport

| Vaasan Sport |
| --- | --- |

Perustettu:  1939 1962 jääkiekkojaosto 2002 osakeyhtiö
Kaupunki:  Vaasa, Suomi
Kotiareena:  Vaasa Arena
– kapasiteetti:  5 200
Sarjataso:  Liiga
Värit:                

Toimitusjohtaja:   Jonne Kemppainen
Puheenjohtaja:   Heikki Hiltunen
Päävalmentaja:   Juuso Hahl
Kapteeni:   Sebastian Stålberg
Omistaja:  HT Vaasan Sport Oy
Media:  Ilkka-Pohjalainen   Radio Vaasa   Vasabladet
SM-mitalit
Kultaa:  0
Hopeaa:  0
Pronssia:  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vaasan Sport on vaasalainen jääkiekkoseura, jonka edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla jääkiekon SM-liigassa.
Sportin jääkiekkojaosto perustettiin vuonna 1962. Seura pelasi ensimmäisen kerran SM-liigassa sarjan avauskaudella 1975–1976, minkä jälkeen se pelasi pitkään pääasiassa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla jääkiekon I-divisioonassa ja sitä seuranneessa Mestiksessä, kunnes seura nostettiin takaisin SM-liigaan kabinettipäätöksellä vuonna 2014.
Sport ei ole voittanut SM-mitaleita . Mestiksessä seura on voittanut mestaruuden vuosina 2009, 2011 ja 2012. Joukkue osallistui kaikkina mestaruusvuosina liigakarsintoihin, mutta hävisi niissä vuonna 2009 Porin Ässille otteluvoitoin 4–3, vuonna 2011 Lahden Pelicansille otteluvoitoin 4–0 ja vuonna 2012 Tampereen Ilvekselle voitoin 4–1.
Historia > Seuran perustaminen

Alkuperäinen emoseura IF Sport (Idrottsföreningen Sport) perustettiin vuonna 1939 Vaasan Vetokannaksen kaupunginosassa. Vuonna 1962 seuraan perustettiin jääkiekkojaosto, joka pelasi ensimmäisen kautensa liiton sarjassa samana vuonna. Vuonna 1979 jääkiekkojaosto erosi omaksi seurakseen nimellä Vaasan Sport. Seuran virallinen, rekisteröity nimi on nykyään HT Vaasan Sport Oy.
Historia > Jääkiekon aloittaminen alasarjoissa

Sportin ensimmäinen jääkiekkokausi liiton virallisessa sarjassa oli 1962–1963, jolloin joukkue osallistui Maakuntasarjaan eli Suomen kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle. Sportin ensimmäinen virallinen jääkiekon sarjaottelu liiton sarjassa pelattiin vuonna 1962. Vastassa oli Seinäjoen Salpa, joka voitti ottelun 7–1. Sport sai jääkiekossa historiansa ensimmäisen voiton 20.1.1963 Lapuan Virkiästä lukemin 3–6. Ensimmäinen kausi päättyi lopulta lohkon neljänteen eli viimeiseen sijaan.
Seuraavat vuodet Sport pelasi Maakuntasarjaa yhden tason alempana olevaa Perussarjaa. Kuuden joukkueen sarjassa joukkue saavutti ensin viidennen ja sitten toisen sijan. Kaudella 1965–1966 Sport voitti viiden joukkueen kokoiseksi kutistuneen Perussarjan. Ole Stolpella vahvistettu joukkue kuitenkin hävisi Maakuntasarjan karsinnoissa Ykspihlajan Kiekko-Pojille voitoin 2–1. Seuraavalla kaudella Sport voitti jälleen Perussarjan, mutta hävisi Maakuntasarjan karsinnat Ikurin Vireelle. Sportin paras pisteentekijä oli Raimo Brax tehoin 13+8=21. Kauden päätteeksi Vaasan Palloseura kuitenkin epäonnistui Suomensarjan karsinnoissa ja lopetti jääkiekkotoiminnan. Sport sai siltä vapautuneen paikan Maakuntasarjassa. Sportiin liittyi myös suuri osa VPS:n pelaajista.
Maakuntasarjassa Sport voitti kaikki ottelunsa 1967–68 ja pääsi Suomensarjan karsintoihin. Niissä se kuitenkin hävisi molemmat ottelunsa. Syksyllä 1969 Upon Pallo luopui paikastaan SM-sarjassa. Tuon paikan täytti tamperelainen Hilpara, jonka paikka Suomensarjassa jäi näin vapaaksi. Paikasta pääsivät karsimaan Sport, Mikkelin Palloilijat ja Turun Teräs. Sport kukisti kummatkin joukkueet ja nousi näin kaudeksi 1969–1970 ensimmäistä kertaa Suomen toiseksi korkeimmalle sarjatasolle. Sport sijoittui lopulta kahdeksan joukkueen sarjassa neljänneksi katsojakeskiarvon oltua 968.
Historia > I-divisioonasta SM-liigaan ja takaisin

Sport pääsi pelaamaan kaudeksi 1971 uuteen  Vaasan jäähalliin, jolloin vanha tekojäärata katettiin.
Sport oli perustamassa jääkiekon I-divisioonaa kaudella vuonna 1974. Sarjassa pelasi kahdeksan joukkuetta joista kolme erottuivat muista heti kauden alussa. Sport oli sarjan puoleen väliin mennessä jo 10 pisteen verran muita edellä. Joukkue jatkoi samaa tahtia sarjan loppuun saakka ja varmisti hyvissä ajoin nousunsa uuteen SM-liigaan.
Sport pelasi ensimmäisen kautensa pääsarjassa 1975–76. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975, joten Sport on yksi liigan perustajajäsenistä. Vaasassa tehtiin tuolla kaudella historiaa, kun uuden SM-liigan ensimmäinen maali syntyi Vaasan jäähallissa seuran pelaajan Raimo Braxin tehtyä maalin HIFK:ta vastaan. Tästä huolimatta Sport hävisi ensimmäisen liigaottelunsa lukemin 3–5. Sportin viimeinen runkosarjan ottelu Tapparaa vastaan vuonna 1976 on jäänyt historiaan liigan kaikkien aikojen pienimmästä yleisömäärästä. Katsojia oli tuolloin ainoastaan 706. Koko kautena Sport keräsi vain 5 voittoa ja yhden tasapelin. Häviöitä sen sijaan tuli jopa 30 ja pisteitäkin vain 11, joten Sport putosi kauden päätteeksi takaisin I-divisioonaan.
Kaudella 1976–1977 Sport yritti päästä takaisin SM-liigaan, josta oli edelliskeväänä pudonnut. Runkosarjan voitosta kävivät tiukkaa taistelua Sportin lisäksi SaiPa ja Kärpät, joista jälkimmäinen nousi lopulta voittajaksi. Sport sijoittui toiseksi ja pääsi mukaan liigakarsintoihin. Karsintasarjasta tuli ennätystasainen, sillä kaikki joukkueet sijoittuivat kahden pisteen päähän toisistaan ja tekivät Kärppiä (30) lukuun ottamatta 32 maalia. Sportin puolustus epäonnistui, ja joukkueen maaliin tehtiin keskimäärin 7,5 maalia per ottelu. Näin Sport jäi täpärästi vaille liigapaikkaa.
Sport jatkoi myös seuraavalla kaudella I-divisioonassa. Joukkue oli kesällä kohdannut muutamia menetyksiä, mikä näkyi joukkueen pelissä. Sport ajautui syksyllä neljän ottelun tappioputkeen ja putosi pahimmillaan kolmanneksi viimeiseksi. Tämän jälkeen alkoi kuitenkin nousu kärkeä kohti, ja Sport oli parhaimmillaan neljän pisteen päässä sarjakakkosesta FoPSista. Sport kuitenkin voitti viidestä viimeisestä ottelustaan vain kaksi ja jäi kuuden pisteen päähän liigakarsinnoista.
Kaudella 1978-79 Esko Nokelaisen valmennusura Vaasassa ei alkanut toivotulla tavalla, sillä joukkue koki pahoja menetyksiä Håkan Hjerpen ja Kalevi Ahon siirryttyä SM-liigaan. Sport jäi kauas kärjestä ja sijoittui vasta sijalle 11. Vaasalaiset onnistuivat kuitenkin säilyttämään sarjapaikkansa voittamalla karsintasarjan Jukureita vastaan.
Sport koki ennen seuraavaa kautta muutamia suuria menetyksiä kun joukkue menetti mm. Raimo Braxin ja Kari Helanderin. Sport onnistui silti parantamaan edelliskaudesta, vaikka joukkueen peli ailahtelikin kauden alla. Vaihtelevan ottelumenestyksen jälkeen Sport sijoittui kaudella 1979–80 runkosarjassa neljänneksi.
Historia > 10 vuotta I-divisioonan keskikastissa

Sport aloitti kauden 1980–1981 heikosti eikä saanut peliään kulkemaan avauspelinsä jälkeen, sillä marraskuussa joukkue oli vielä karsijan paikalla. Kauden toisella neljänneksellä Sport onnistui kuitenkin parantamaan peliään nousten lopulta viidenneksi yhden pisteen päähän neljänneksi tulleesta SaPKosta. Sportin ailahtelevaisuus kuitenkin jatkui ja se hävisi sarjan kärkijoukkueille ajoittain suurinkin lukemin. Seuraava kausi jatkui lähes samalla miehityksellä, kun suurimpana menetyksenä koettiin vain Jari Munckin siirtyminen Kärppiin, ja muutenkin pelaajien vaihdunta oli melko vähäistä. Sport jatkoi hyviä esityksiä, mutta vieraskentillä peli ei ajoittain kulkenut. Eroa jäi lopulta kolme pistettä FoPSin karsintapaikkaan, ja Sport päätti runkosarjan sijoittuen toiseksi.
Tämän jälkeen alkoi Sportin vajoaminen alemmaksi. Kausi 1982–1983 kertoi jo merkkejä tulevasta, kun Sport jäi niukasti ulos pudotuspeleistä sijoituttuaan seitsemänneksi 33 pisteellä. Sport oli pysytellyt KalPan perässä koko kauden, mutta ei kyennyt kuitenkaan ohittamaan tätä ja selviytymään pudotuspeleihin. Kauden lopussa Esko Nokelaisen valmennusura Vaasassa päättyi. Kausi 1983–1984 meni todella huonosti, mutta Sport vältti kuitenkin putoamisen sarjatasoa alemmas. Nokelaisen tilalle valmentamaan oli tullut Pekka Paavola, jonka johdolla Sport jäi sarjassa 10:nneksi, kun kevätkaudella Sport voitti vain kolme ottelua. Sportin miehistössä oli tapahtunut suuria muutoksia, kun yli puolet edelliskauden joukkueesta oli vaihtunut. Suurimpina menetyksinä Timo Salomaa siirtyi Ruotsiin ja Timo Hytti palasi TPS:ään.
Seuraavalla kaudella toteutui se, miltä Sport oli edelliskaudella vielä täpärästi välttynyt. Joukkue putosi II-divisioonaan kehnon kevätkautensa takia: se sai 22 pelistä vain 4 pistettä. Sport ei viihtynyt II-divisioonassa yhtä kautta pidempään, kun se voitti sarjan ja nousi takaisin I-divisioonaan. Menestystä edesauttoi se, ettei joukkueen kokoonpano ollut juuri muuttunut edelliskaudesta. Sportin valmentajaksi vaihtui Kaj Rosvall.
Kausi 1986–1987 ei sujunut aivan toiveiden mukaisesti, vaikkakin hyvin sarjanousijalle. Sport oli vahvistunut edelliskaudesta kun Håkan Hjerpe palasi kotkapaitaan muutaman muun vahvistuksen lisäksi. Sport sijoittui sarjassa kuudenneksi 47 pisteellä käyden välillä jopa sarjakärjessä. Sportissa pelasi kauden aikana myös juniori-ikäinen hyökkääjälupaus Jonas Hemming. Kausi 1987–1988 oli valmentaja Kaj Rosvallin valmennuskauden viimeinen. Sport kamppaili kauden aikana kolmannesta sijasta, joka olisi oikeuttanut liigakarsintapaikkaan. Sport yritti näin päästä SM-liigaan, josta oli 10 vuotta aikaisemmin pudonnut, mutta keskikasti oli tasainen ja Sport jäi lopulta viidenneksi. Sport hankki myös kovia hankintoja kun esimerkiksi edelliskaudella Tapparassa pelannut Jukka Seppo tuli Vaasaan. Kaudet 1988–1990 olivat Sportin kannalta vaisumpia. Sportin valmentajana aloitti Teijo Räsänen. Joukkue jäi kaudella 1988–1989 pudotuspelien ulkopuolelle sijoittuen yhdeksänneksi ja sijoittui kaudella 1989–1990 kuudenneksi.
Historia > II-divisioonasta liigakarsintoihin

1990-luku ei alkanut Sportin kannalta kovin suotuisasti. Ensin Räsäsen viimeisellä kaudella 1990–1991 joukkue selviytyi täpärästi putoamiselta sijoittuen lopulta 11:nneksi. Håkan Hjerpe palasi kuitenkin Sportiin IFK Lepplaxista. Seuraavalla kaudella Sport putosi suoraan II-divisioonaan. Vaasalaiset viettivät II-divisioonassa yhteensä viisi kautta, joiden aikana Sportin valmentajat vaihtuivat usein. Sportin valmentajina kausina 1992–1996 toimivat Kaj Rosvall, Juha Ilkka, Tapio Rautalammi, Pekka Lumela, Jari Härkälä, Staffan Nykvist ja Jari Kiveliö.
Kausi 1996–1997 oli Sportin viimeinen II-divisioonassa. Alkukauden valmentajana toiminut Jari Härkälä lähti kesken sopimuskauden valmentamaan Kuopioon KalPaa ja nuori pelaajalupaus Sami Laaksoharju kuoli yllättäen. Vastoinkäymisistä huolimatta Sport voitti sarjan Staffan Nykvistin ja Jari Kiveliön johdolla. Sportin nousu varmistui kun se voitti ratkaisevassa ottelussa turkulaisen Kiekko-67:n Kari Teräväisen jatkoaikamaalilla.
Seuraavalla I-divisioonakaudella Sport menestyi vierasotteluissa huonosti ja jäi Jukka Jalosen johdolla täpärästi pudotuspeleistä, jonka sopimus purettiin kesken sopimuskauden kiekkokauden päättyessä. Toinen nousijajoukkue, Diskos, menestyi Sportia paremmin. Sportiin tuli uusia pelaajia, muiden muassa Tommi Pullola Lukosta ja Marko Härkönen Ässistä. Kausi 1998–99 sujui Sportin kannalta jo hyvin, sillä joukkue sijoittui kolmanneksi mutta jäi kuitenkin Pelicansin ja Kärppien liigakarsintapaikoista, joista Pelicans nousi SM-liigaan. Uusia hankintoja olivat Jani  Uski ja Jari  Kesti, jotka olivat joukkueen tehokkaimmat pisteentekijät.
Historia > Talousvaikeuksissa menestyksestä huolimatta

Sport oli 2000-luvun alussa talousvaikeuksissa kun pelaajabudjetti oli mitoitettu suureksi, mutta tulopuolella oli jääty tavoitteesta. Valmennuskaksikko Kari Heikkilä – Håkan Hjerpe erosivat heinäkuun lopussa vastalauseena Sportin toimille. Sport jätti lokakuun alussa konkurssihakemuksen, kun velkaa oli 3 miljoonaa markkaa eivätkä pelaajat suostuneet palkanalennukseen. Hakemus vedettiin seuraavana päivänä pois kun pelaajat suostuivat 20% palkanalennukseen, Kalervo Laaksoharju oli tukenut Sportia omilla rahoillaan ja kaupunki oli tullut vastaan saatavissaan. Näiden lisäksi Sportin kannattajat keräsivät 30 000 markkaa Sportin toiminnan jatkamiseksi. Seuraavan kerran konkurssi oli lähellä kun Länsi-Suomen verovirasto haki Sportia konkurssiin.
1990-luvun loppu ja 2000-luku ovat olleet Sportille menestyksekästä aikaa, sillä joukkue on pelannut 2000-luvulla kaksi kertaa Mestiksen finaaleissa ja voittanut kerran pronssia. Kaudella 1999–2000 ja 2004–2005 Sport oli myös lähellä nousta liigaan, mutta kummallakin kerralla nousu jäi tapahtumatta.
Historia > Uusi vuosituhat alkaa uudessa Mestiksessä

Kaudella 1999–2000 Sport oli I-divisioonan runkosarjan toinen jääden 20 pistettä runkosarjan voittajasta Oulun Kärpistä. Sport pääsi kauden lopuksi pudotuspelien jälkeen karsimaan paikasta SM-liigaan Kari Heikkilän johdolla. Karsinnoissa Sport ei kuitenkaan pärjännyt Juhani Tammisen Kärpille ja jäi näin vaille paikkaa SM-liigassa.
Kausi 2000–01 alkoi uudessa Mestiksessä lupaavasti, kun Vaasaan hankittiin TPS.n junioreissa menestyksekkäästi pelannut hyökkäyskolmikko Happo-Viinanen-Vidman, Ari-Pekka Pajuluoma Ruotsista ja Marko Luomala Ässistä. Lopulta Sport jäi viidenneksi 47 pisteellä. Vuosina 2002–04 Sport pelasi sarjan kärkitason alapuolella sijoittuen neljänneksi tai viidenneksi. Nousumahdollisuutta SM-liigaan ei ollut.
Lopulta kaudella 2004–2005 Sport sai jälleen mahdollisuuden sarjanousuun, kun SM-liiga aukaistiin vuodeksi. Sport hankki valmentajakseen Juhani Tammisen, jonka johdolla joukkue ei jäänyt kauas tavoitteestaan. Sport jäi kuitenkin finaaleissa toiseksi, kun muiden muassa Sami Kapasella ja Kimmo Timosella vahvistunut KalPa voitti Sportin suoraan kolmessa ottelussa. Sport ei näissä kolmessa ottelussa tehnyt maaliakaan. Näissä finaaliotteluissa syntyi myös Sportin yleisöennätys: yli 4600 katsojaa, mikä on yli hallin kapasiteetin.
Historia > Toinen Mestiksen mestaruus

Kauden 2010–2011 alku oli Sportin osalta ailahtelevainen. Joukkue sijoittui runkosarjassa lopulta kolmanneksi, ja sai pudotuspelien ensimmäisen kierroksen vastustajakseen LeKin. Sportin johto myös ilmoitti, että mikäli käy niin, että joukkue voittaa Mestiksen ja nousukarsinnan, niin liigaosake on mahdollista lunastaa. Sport voitti LeKin suroraan otteluvoitoin 3–0. Välierissä Sport pudotti KooKoon  otteluvoitoin 3–1, ja eteni finaaliin, jossa kohtasi Jukurit. Finaalissa Sport oli 2–0 tappioasemassa Jukureihin nähden mutta pystyi kuitenkin nousemaan lopulta otteluvoitoin 2–3 Jukureiden ohi. Sport eteni liigakarsintaan, jossa kohtasi SM-liigan runkosarjan viimeiseksi sijoittuneen Lahden Pelicansin. Pelicans voitti Sportin otteluvoitoin 4–0, ja säilytti liigapaikkansa. Kausi oli Sportin osalta paljon odotettua parempi, ja mestaruus tuli Vaasaan pienenä yllätyksenä. Sportin ei odotettu olevan neljän parhaan joukossa, ja alkuperäinen tavoitekin oli vain pudotuspeleihin pääseminen.
Toukokuussa 2011 ilmoitettiin, että Sportin valmentajana toiminut Antti Törmänen jättää joukkueen kesäkuussa, ja siirtyy sveitsiläisjoukkue Bernin apuvalmentajaksi. Toukokuun lopulla ilmoitettiin edellisenä vuotena Pelicansia valmentaneen Pasi Räsäsen siirtyvän Sportin päävalmentajaksi.
Sport sijoittui myös kaudella 2011–2012 runkosarjassa kolmanneksi. Joukkue voitti myös toisena vuotena peräkkäin Mestiksen mestaruuden. Kaudella 2012–2013 Sport sijoittui runkosarjan päätteeksi kolmanneksi ja eteni pudotuspeleissä puolivälieriin. Seuraavalla kaudella joukkue oli kaudella 2013–2014 Mestiksen toinen runkosarjassa. Se tippui edelliskauden tapaan puolivälierissä, kun Jukurit eteni jatkoon seitsemässä ottelussa. Päävalmentaja Räsänen erotettiin helmikuussa 2014. Ari-Pekka Pajuluoma otti tämän jälkeen valmennusvastuun loppukauden ajaksi.
Historia > Siirtyminen SM-liigaan

Sport nostettiin liigajoukkueiden päätöksellä kaudeksi 2014–2015 pääsarjatasolle SM-liigaan, jossa se korvasi KHL:ään siirtyneen  Helsingin Jokerit. Jokereiden apuvalmentaja Tomek Valtonen siirtyi Sportin päävalmentajaksi kaksivuotisella sopimuksella, joka sisälsi myös option. Jälkikäteen Sportin kabinettipäätöksellä tehty sarjanousu herätti tunteita jopa joukkueen omissa kannattajissa sekä esimerkiksi TuTo Hockeyn toimitusjohtaja Timo Kinnunen piti tapausta skandaalina. Kabinettinousun takia Sportin ja sen pelaajien välillä syntyi kiistaa nousubonuksien maksamisesta. Sport ei halunnut maksaa bonuksia, koska sarjanousu ei tullut pelaamalla.
Ensimmäisellä nousun jälkeisellä liigakaudellaan Sport otti 20 voittoa, joista 15 tuli varsinaisella peliajalla. 60 ottelussa joukkue sai yhtä monta pistettä ja jäi sarjan viimeiseksi. Toisella kaudellaan Sport otti ensimmäisen kerran seurahistoriassaan pudotuspelipaikan jääkiekon SM-sarjassa.
Kesäkuussa 2016 Sportista tuli eurooppalaisten joukkueiden liittouman (engl. European Hockey Clubs) perustajajäsen.
Pelaajat

| Vaasan Sport kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Vaasan Sport kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Vaasan Sport kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Vaasan Sport kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Vaasan Sport kaudella 2024–2025 n k > Valmentajat | Vaasan Sport kaudella 2024–2025 n k >  | Vaasan Sport kaudella 2024–2025 n k >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  35   Niilo Halonen    1   Masi Härkönen   60   Daniel Lebedeff   95   Miroslav Svoboda Puolustajat  53   Aatu Aarnio   50   Valtteri Hietanen (A)    7   Hannes Häkkilä   16   Theodor Johnsson    5   Iiro Karppinen   44   Eetu Koivunen   22   Viktor Lang   37   Atro Leppänen   24   Nolan Orzeck   72   Samuli Piipponen |  |  Hyökkääjät  91   Linus Andersson    -   Cole Fonstad   63   Lari Heikkinen   11   Simon Hjalmarsson (A)   25   Axel Holmström   55   Oskari Hult   33   Matti Härmä   26   Okko Kangasniemi   86   Joel Kerkkänen   40   Carl Mattsson   80   Kalle Miketinac   71   Viljami Nieminen   12   Anton Stråka   17   Sebastian Stålberg (C)   28   Johan Sundström (A)    4   Miika Tiihonen   15   Sebastian Wännström |  |  Päävalmentaja Juuso Hahl Apulaisvalmentajat Janne Grönvall  Tommo Nukari  Arttu Lipsanen  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Eliteprospects Eliteprospects. Päivitetty: 16. helmikuuta 2025  |  |  |
Pelaajat > Joukkueenjohto

Päävalmentaja:  Juuso Hahl
Valmentaja:  Janne Grönvall
Valmentaja:  Tommo Nukari
Maalivahtivalmentaja:  Arttu Lipsanen
Fysiikkavalmentaja  Niki Andersson
Joukkueenjohtaja  Markus Jämsä
Pelaajakoordinaattori:  Matti Virmanen
Urheilutoimenjohtaja:  Herkko Koski
Toimitusjohtaja:  Tomas Kurtén
Puheenjohtaja: Heikki Hiltunen
Pelaajat > Jäädytetyt numerot

14 Sami Laaksoharju (Numero on poistettu käytöstä, mutta sitä ei ole jäädytetty muodollisesti.)
27 Tomi Väkelä (käyttöoikeus pojalla Jessellä)
29 Håkan Hjerpe
Pelaajat > Seurassa pelanneet NHL-pelaajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Sami Aittokallio    Chris Allen   Joel Blomqvist   Matthieu Descôteaux   Dale Dunbar   Zack Hayes   Shaun Heshka   Michael Keränen  |   Joel Kiviranta    Leo Komarov   Tomáš Kubalík   Ian MacNeil   Oskar Osala   Stuart Percy   Colby Robak   Jussi Rynnäs  |   Robin Salo   David Saunders   Jānis Sprukts   Johan Sundström   Brody Sutter   Hannu Toivonen   Veini Vehviläinen  |
Kannattajatoiminta

Sportin kannattajien varsinainen kannattajakatsomo on B-seisomakatsomo-osassa eli ”Ahvensaaren päädyssä”.
Sportin kannattajat, eli tutummin Red Army. Red Armyn perinteisiin kuuluu, etteivät kannattajat maalaa kasvojaan, käytä kummallisia päähineitä tai muutakaan henkilökohtaista rekvisiittaa. Red Army on vuonna 1987 perustettuna tiettävästi Suomen vanhimpia yhtäjaksoisesti toimineita kannattajaryhmiä. Lisäksi on Etelä-Suomessa asuville Sportin kannattajille oma ryhmänsä, Red Army Southern, joka seuraa Sportia pääkaupunkiseudulla lähinnä oleville vieraspaikkakunnille. Lahden Pelicansin kannattajien sivusto arvosteli 2009 kannattajavertailussaan Sportin kannattajat Mestiksen ykköseksi ja Suomen ”kenties” parhaaksi.
Vaasan Sportin Kannattajat Ry on Sportin kannattajien virallinen yhdistys, jonka tehtävänä on mahdollistaa kannattajien matkustus vieraspeleihin sekä myydä omia kannattajatuotteita. Yhdistys on tehnyt suuria kannattajamatkoja. Liigakarsintaotteluun Ässät-Sport 28.3.2009 lähti kannattajia kahdeksantoista bussilastillisen verran, ja 2011 karsintaottelussa Pelicansia vastaan lähti seitsemän bussin verran.
Sportin kannattajiin kuuluu myös erillinen kannattajaryhmä, Ultras 06, joka on ottanut vaikutteensa sekoituksena Englantilaista Casual   -kulttuuria ja keskieurooppalaista Ultras -kulttuuria. Ultras06 tekee otteluissa tifoja, joissa käytetään erilaisia lippuja, soihtuja ja muita varusteita. Tifot ovat pääosin Ultras 06:n suunnittelemia ja rahoittamia. Ultrasit ovat saaneet myös kielteistä julkisuutta kahinoista vastustajan kannattajaryhmiä vastaan. Maaliskuussa 2008 Mikkelissä tapahtuneen välikohtauksen jälkeen Sport reagoi Sportin kannattajien käytökseen ja antoi paikalla häiriköineille porttikiellon loppukauden peleihin.
Organisaatio

Vaasan Sportin edustusjoukkueen ja A-junioreiden toiminnasta vastaa HT Vaasan Sport Oy joka on perustettu vuonna 2002, jolloin Sportin toiminta muuttui osakeyhtiömuotoiseksi.
Organisaatio > HT Vaasan Sport Oy

Sportin hallitus hajosi 16. lokakuuta 2008 kun hallituksen puheenjohtaja Henri Lassila ja varapuheenjohtaja Ari Rintamäki jäivät pois pelaajahankintoihin liittyvien erimielisyyksien vuoksi, mutta asian yksityiskohtaisia syitä ei kerrottu julkisuudessa.  Hallitukseen otettiin kaksi uutta jäsentä 17. marraskuuta 2008, kun Jukka Marttila ja Heikki Miilumäki tulivat eronneiden jäsenten tilalle.
Organisaatio > HT Vaasan Sport Oy > Hallituksen jäsenet

Puheenjohtaja: Heikki Hiltunen
Ari-Pekka Soini
Martti Ehrnrooth
Jonas Hemming
Organisaatio > HT Vaasan Sport Oy > Tilinpäätökset 2005–2008

Sportin liikevaihto kasvoi tilikaudella 2007–2008 9,5%, mutta tulos jäi tappiolle 59 608 €.
| Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Kausi | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Liikevaihto | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Muut tuotot | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Tuotot yhteensä | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Muuttuvat kulut | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Myyntikate | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Kiinteät kulut | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Käyttökate | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Poistot | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Liikevoitto | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> % | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Rahoitustuotot ja -kulut sekä verot | Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005> Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005–2006  | 1 409 885 € | 118 546 € | 1 528 431 € | -403 813 € | 80% | -1 049 802 € | 5% | -35 104 € | 39 712 € | 3% | -17 244 € | 22 478 € |
| 2006–2007  | 1 428 145 € | 126 742 € | 1 554 891 € | -298 080 € | 88% | -1 173 420 € | 6% | -40 336 € | 43 053 € | 3% | -23 260 € | 19 793 € |
| 2007–2008 | 1 564 419 € |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | -59 608 € |