stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo nisäkkäistä
J

Jaavankääpiökauris
Jaavanmakaki
Jaavansarvikuono
Jaguaari
Jaguarundi
Jakki
Jalkapoimuvampyyri
Jamaikanhedelmäleikko
Jamaikanhutia
Jamaikankielileikko
Jamaikankukkaleikko
Jamaikanpitkäjalkalepakko
Jamaikanviikunaleikko
Jamesoninkalliokaniini
Japaninjänis
Japaninjättiläisliito-orava
Japaninliito-orava
Japaninmakaki
Japaninnäätä
Japaninokahiiri
Japaninorava
Japaninpeura
Japaninpunamyyrä
Japaninpäästäinen
Japaninsaukko
Japaninserovi (Capricornis crispus)
Japaninunihiiri eli japaninunikeko
Jauhobanaaniorava
Jauhobanaaniorava
Jentikinsukeltaja-antilooppi
Jerdoninpalmunäätä
Johnstoningenetti
Juanfernandesinmerikarhu
Jukataninhiiriopossumi
Jukataninpeurahiiri
Jukataninyörotta
Julianankultamyyrä
Juovadelfiini
Juovagnuu
Juovahyeena
Juovakenguru
Juovakuonopussimäyrä
Juovamaaorava eli idänmaaorava
Juovamangusti
Juovaniskamangusti
Juovasakaali
Juovaselkäkärppä
Juovasukeltaja-antilooppi
Juovasureli
Juovatanrekki eli juovaharjasiili
Juovatupaija
Juurirotta
Jättiläishirviantilooppi
Jättiläisjuurirotta
Jättiläiskultamyyrä
Jättiläislepakko
Jättiläisliito-orava (Petaurista -sukuun kuuluvia isokokoisia liito-oravia)
Jättiläismaamyyrärotta
Jättiläismetsäkarju
Jättiläismuurahaiskäpy
Jättiläissaukko (Pteronura brasiliensis)
Jättiläissiippa
Jättiläissokkohiiri
Jättiläisvyötiäinen (Priodontes maximus)
Jättipussiorava tai liitopussiorava, vanhalta nimeltään isopussiliitäjä (Petauroides volans, aiemmin Schoinobates volans)
Jäykkäkarvapuuvillarotta eli puuvillarotta
Jääkarhu (Ursus maritimus)
L

Laaksotaskurotta
Laama
Laamagaselli eli dibatag eli sirogaselli (Ammodorcas clarkei)
Labradorinkaulussopuli
Lahtivalas
Lakkilanguri
Lakkimakaki
Lakkisifaka
Lamantiini eli kynsimanaatti
Lammas
Lampisiippa
Lapinmyyrä
Lari eli valkokäsigibboni
Leijona
Leopardi
Leopardikissa
Leopardisiiseli
Leveähuulibokombali
Leveähuulisarvikuono
Leveäjalkapussikärppä eli dibbleri
Leveäkuonobokombali
Leveäotsapäästäiskenguru eli leveäotsapotori
Liberianmangusti
Libyanhaisuhilleri
Libyanhyppymyyrä eli jirdi
Libyansokkohiiri
Liito-orava
Liki
Liljavampyyri
Lintukettu
Litteäpääkissa
Liuskapäälepakko eli kongonjänölepakko eli batenlepakko (Nycteris arge)
Longmaninvalas
Luhtapäästäinen
Lumholtzinpuukenguru
Lumiapina
Lumikenkäjänis
Lumikko
Lumilammas
Lumileopardi
Lumimyyrä
Lumivuohi
Luolalepakko
Lusitaniantunnelimyyrä
Luzoninrotta
Lyhythammaspalmunäätä
Lyhythäntähyppymyyrä
Lyhythäntäkenguru
Lyhythäntälepakko
Lyhythäntämangusti
Lyhythäntäpäästäinen
Lyhythäntäpäästäishiiri
Lyhythäntäpäästäisopossumi
Lyhythäntärotta
Lyhytkarvasaukko
Lyhytkorvahyppypäästäinen (Macroscelides proboscideus)
Lyhytkorvarotta
Lyhytkuonodelfiini
Lyhytkuonohedelmälepakko
Lyhytkuonohyppypäästäinen
Lyhytkuonopussimäyrä
Lyhytkuonovaivaishiiri
Lyhytnenämarakatti
Lyhyttöyhtötamariini
Lyhytvarvashyppymyyrä
Lännenhyppyhiiri
Lännenkalliohyppypäästäinen
Lännenjuovapussimäyrä
Lännenjäniskenguru
Lännenpienihammasrotta
Lännenpunaorava
Lännenpuutamaani
Lännenpäästäishiiri
Lännensavanniorava eli geoffroynsavanniorava
Lännenvaivaishiiri eli kanadanvaivaishiiri
Lännenvesimyyrä
Länsiafrikangundi
Löyhkämäyrä
M

Maa-antilooppi
Maamyyräpäästäinen
Maamyyrärotta
Maamyyrätanrekki
Maasika (Orycteropus afer)
Maasusi
Maatupaija
Madagaskarinimujalkalepakko
Madagaskarinlentäväkoira
Madagaskarinlepakko
Madagaskarinmyyrärotta
Madagaskarinpikkuhiiri
Magotti eli berberiapina
Maitovalas eli beluga
Majava eli euroopanmajava
Makedoniantunnelimyyrä
Malabarinlanguri
Malaijandoggilepakko
Malaijanhevosenkenkäyökkö
Malaijanmuurahaiskäpy
Malaijanpiikkisika
Malaijikarhu eli malajikarhu eli malaijinkarhu eli biruangi eli pikkukarhu (Helarctos malayanus)
Malawinjänis eli savannijänis
Malesiankaviokuono
Mandrilli
Mantsurianjänis
Manuli
Maquassinpäästäinen
Mara eli pampajänis
Mariaanienlentäväkoira
Marmorikissa
Marsu
Martinanmyyrä eli balkaninmyyrä
Maruna-arosopuli
Mastiffilepakko
Matschienpuukenguru
Matkijapuurotta
Mchillhennynopossumi
Mehelynhevosenkenkäyökkö
Meksikondoggilepakko
Meksikonkaniini
Meksikonkissafretti (Bassariscus sumichrasti)
Meksikonmyyrä
Meksikonpienikorvapäästäinen
Meksikonpitkäjalkalepakko
Meksikonpreeriakoira
Meksikonpuupiikkisika
Meksikonpäästäinen
Meksikonsiiseli
Meksikonsuppilokorvalepakko
Meksikontaskurotta
Meksikonvaivaishiiri
Mellerinmangusti
Melonipäävalas
Mendesinantilooppi
Mentawainsureli eli mentawainlanguri eli mentawaisaartensureli
Menzbierinmurmeli
Merileopardi
Meriminkki
Merisaukko
Mesimäyrä
Metsägenetti
Metsähiiri
Metsähyppyhiiri
Metsäjänis
Metsäjättiläishamsterirotta
Metsäkauris
Metsäkenguru
Metsäkissa
Metsälepakko
Metsämurmeli
Metsämyyrä
Metsäpäästäinen
Metsäsopuli
Metsätöyhtöantilooppi
Metsäunikeko eli puu-unihiiri
Miekkanenäleikko
Miekkavalas
Milletinpäästäinen
Mindanaonrotta
Mindanaonrottasiili
Minkki
Mitsoakantaskurotta
Monamarakatti
Mongoliangaselli
Mongoliangerbiili eli mongolianjirdi
Mongolianlaktago
Mongolianpika
Mongosmaki
Moninisärotta
Mopsilepakko
Mufloni
Mulgara
Mungo
Munkkihylje
Munkkisaki eli mustapartasaki
Muriki
Mursu
Musanki
Mustadelfiini
Mustahevosantilooppi
Mustahämähäkkiapina
Mustahäntähyppymyyrä
Mustahäntäjänis
Mustahäntämangusti
Mustahäntäpeura
Mustahäntäpreeriakoira
Mustajalkaherttua-apina
Mustajalkahilleri
Mustajalkakissa
Mustajalkamangusti
Mustajänis
Mustajättiläisorava
Mustajättiorava
Mustakarhu
Mustakaulajänis
Mustakaulatamariini
Mustakorva-antilooppi
Mustalanguri
Mustalentäväkoira
Mustaliitoorava
Mustamaki
Mustamiekkavalas
Mustamuntjakki
Mustamölyapina
Mustanaamaleijonatamariini eli mustanaamaleijona-apina
Mustanaamasukeltaja-antilooppi
Mustanaamauakari
Mustanäätä
Mustaposkidelfiini
Mustapussikärppä
Mustapyöriäinen
Mustapäämurmeli
Mustapäästäinen eli korpipäästäinen
Mustarotta
Mustaselkäantilooppi
Mustaselkäsaki
Mustaselkäsukeltaja-antilooppi eli mustaselkäpuikkija
Mustasukeltaja-antilooppi
Mustatamariini
Mustatupsuhyppymyyrä
Mustatupsusilkkiapina
Mustavatsahedelmälepakko
Myskihirvi
Myskihärkä
Myskikenguru
Myyrärotta
Mzabingundi
Mäntymaaorava
Mäyrä eli metsäsika
N

Naali eli napakettu
Naamarilentäväkoira
Naamaripalmunäätä
Naamaripäästäinen
Naamiotiti
Napasiiseli eli parrynsiiseli
Natalinsukeltaja-antilooppi
Nauta (Bos taurus)
Nelisarviantilooppi
Nelisormimangusti
Nelivarvashyppypäästäinen
Nelivarvassiili
Nenäapina
Nenägaselli
Neotropiikinsaukko
Nepalinpäästäinen
Newfoundlandinpiisami
Nicaraguantaskurotta
Niilinliki
Niilinrotta
Niittyhyppyhiiri
Niittymyyrä
Nikobaarientupaija
Nilgau
Nilgirinlanguri
Nilgirinnäätä
Nimbanpikkusaukkopäästäinen
Njala
Nokkasiili
Nokkavalas
Norfolkinpussiliito-orava
Norppa
Norsupäästäinen
Näätä
O

Ogilbynsukeltaja-antilooppi
Ohjaskenguru
Ohutpiikkipiikkisika eli harjaspuupiikkisika
Ohutsarvilammas eli dallinlammas
Okahiiri
Okapi
Oliivipaviaani
Oliiviruostegueretsa
Olingo
Olympianiemenmurmeli
Oranki
Borneonoranki
Sumatranoranki
Oranssikaviokuonoyökkö
Orava
Oravasaimiri
Oribi
Orongo
Oselotti
Owstoninpalmunäätä
R

Raitadelfiini
Raitahiiri
Raitasureli eli raitalanguri
Raivotarlepakko
Ramirohitra
Raneehiiri
Rannikkosaukko, ennen myös rantasaukko, Lontra felina
Rapuhylje
Rapumangusti
Rasvahiiri
Rasvahäntähyppymyyrä
Rasvahäntähyppyrotta
Rasvahäntäpussihiiri
Ravunsyöjäsupi eli ravunsyöjäkoira
Reesusmakaki eli reesusapina
Rengashäntäkalliokenguru
Rengasrotta
Riisitanrekki
Riisivainiorotta
Ripsihuulileikko
Ripsisiippa
Richardsoninsiiseli eli rishardsoninsiiseli eli richardsonin maaorava (Spermophilus richardsonii)
Rissodelfiini
Riukiunkaniini
Rodriguezinlentäväkoira
Romanianhamsteri
Romaniansokkohiiri
Rosopyöriäinen
Rotta eli isorotta
Rottamaki eli coquerelinkääpiömaki
Ruostemangusti
Ruostetäpläkissa
Rusakko
Ruskeakaulalaiskiainen
Ruskeapäätamariini
Ruskohiirimaki
Ruskohyeena
Ruskojäniskenguru
Ruskomaki
Ruskomangusti (Salanoia concolor)
Ruskomölyapina
Rusko-oravamaki eli isokissamaki eli miliusmaki
Ruskopiikkohirvi
Ruskopussikärppä
Ruskopuupiikkisika
Ruskopuuvillarotta
Ruskopäähämähäkkiapina
Ruskopääsilkkiapina
Ruskosiippa
Ruskosopuli eli siperiansopuli
Ruwenzorinaurinko-orava
Ruwenzorintanrekki eli ruwenzorinpikkusaukkopäästäinen
Ryhävalas
Rämekaniini
Rämemajava eli nutria
S

Saarikaniini
Saarikettu
Saiga eli saiga-antilooppi
Sakaali
Saksanhirvi
Sambar, aiemmin sambarhirvi
Samoanlentäväkoira
Sansibarinruostegueretsa
Saparomakaki eli siansaparoapina
Sapelibeisa
Sardinianmufloni
Sarvivalas
Sassabiantilooppi
Saukko
Saukkobeletti eli saukkonäätä eli vesibeletti
Saukkotanrekki eli saukkopäästäinen, joissakin lähteissä myös nokkasaukko
Sauvelinhärkä
Savannigalago
Savannihyppymyyrä
Savannijättiläishamsterirotta
Sclaterinkultamyyrä
Sechuranki
Seepramangusti
Seitivalas
Selousinmangusti
Senegalingalago
Sepelkarhu
Serovi
Servaali
Seychellienlentäväkoira
Sfinksipaviaani
Siamanki
Siankuonoleikko
Siankuonolepakko eli kimalaislepakko (Craseonycteris thonglongyai)
Siili
Siilitanrekki
Siinainhyppymyyrä
Siiseli
Siiseli eli lännensiiseli
Sika
Silindanpensasrotta
Sillivalas
Silmälasikarhu
Silmälasilanguri
Silmälasilentäväkoira
Silmärengasjäniskenguru eli silmälasijäniskenguru
Simieninsakaali
Simoninrotta eli simoninhyppymyyrä
Simpanssi
Guineansimpanssi
Mustanaamasimpanssi
Pitkäkarvasimpanssi
Singaporenkaviokuonoyökkö
Siniantilooppi
Sinimarakatti
Sinisukeltaja-antilooppi
Sinivalas
Siperianmaaorava
Siperianmurmeli
Siperianmyskihirvi
Sitatunga
Smithinkalliokaniini
Soemmerringingaselli
Sokeriorava
Somalianhyppymyyrä
Somalianhyppypäästäinen
Somalianserotiini
Somaliansiili
Soopeli
Spekengundi eli spekenkampavarvasrotta
Srilankanpäästäinen
Stejnegerinvalas, yleisemmin Beringinmerennokkavalas
Stellerinmerileijona
Stuhlmanninkultamyyrä
Suippohuulisarvikuono
Sulawesinokarotta
Sulkahäntätupaija
Sumatrankaniini
Sumatrankummituseläin
Sumatranpiikkisika
Sumatransarvikuono
Sumatranserovi
Suni
Suohirvi
Suokaniini
Suolyhytpäästäinen
Suomakaki
Suomangusti (Atilax paludinosus)
Suomarakatti
Suopäästäinen
Suoriisirotta
Suovallabi
Suovesipäästäinen
Supikoira
Susi
Intiansusi
Tundrasusi
Suslikki eli idänsiiseli
Suurihammassiiseli
Suurikorvalentäväkoira
Suurikorvapika
Sydänkuonovalevampyyri
T

Taira
Tamandua
Tamarao
Tamariskihyppymyyrä
Tamengi eli lyyrysarvi eli eldinhirvi (Rucervus eldii eli Cervus eldii)
Tammihiiri
Tananruostegueretsa
Tangalunga
Tanrekki
Tansanianruostegueretsa
Tantalusmarakatti
Tari
Tasankotaskurotta
Taskudoggilepakko
Tasmanianjuovapussimäyrä
Tasmaniankaniinikenguru
Tasmanianmerileijona
Tasmanianvalas
Tatrantunnelimyyrä
Teksasinantilooppiorava (Ammospermophilus interpres)
Teksasintaskurotta
Teltantekijäleikko
Telttalepakko
Temminckinmuurahaiskäpy
Tenasserinmuntjakki
Termiittipäästäinen
Thebanlepakko
Thomsoningaselli
Tiensaninkoivuhiiri
Tiensaninsiiseli
Tiibetingaselli eli goa
Tiibetinkettu
Tiibetinmakaki
Tiibetinvesipäästäinen
Tiikeri
Balintiikeri (kuollut sukupuuttoon 1940-luvulla)
Indokiinantiikeri
Intiantiikeri
Jaavantiikeri (kuollut sukupuuttoon 1980-luvulla)
Kaspiantiikeri (kuollut sukupuuttoon 1970-luvulla)
Kiinantiikeri
Malakantiikeri
Siperiantiikeri
Sumatrantiikeri
Tiikerigenetti
Tiikerihilleri
Tiikerikissa eli orisilla
Tiikerilinsanki
Tiikeripussikissa
Tiimalasidelfiini
Tikkupesärotta
Timorinhirvi
Togonpuuhiiri
Tonkeanmakaki
Tonkininlanguri
Tonkininpystynenäapina
Townsendinmaaorava
Townsendinmyyrä
Transkaspianunihiiri
Tresmariasinkaniini
Tresmariasinsupi
Truenvalas
Tselada
Tsintsillahiiri
Tsintsillarotta
Tsostsos
Tulivuorihiiri
Tulivuorikaniini
Tulivuorikaniini
Tummahyppypäästäinen
Tummajalkahyppypäästäinen
Tummajättiläishyppypäästäinen
Tummamölyapina
Tummaselkätupaija
Tummatiti
Tunturisopuli
Tupaija
Tupsuhirvi
Tupsuhäntäopossumi (sulkahäntäopossumi)
Turkestaninaavikkopäästäinen
Tuuheahäntähyppymyyrä
Tähtikuonokontiainen
Täplädelfiini
Täplähyeena
Täpläjättiläishyppypäästäinen
Täpläjättiläisliito-orava
Täpläkaguaani (Galeopterus variegates)
Täpläkuskus
Täplänenämarakatti
Täpläpoimuhedelmälepakko
Täpläpussimäyrä (Isoodon macrourus)
Täpläpussinäätä (Dasyurus viverrinus)
Täpläraitahiiri
Täpläsaukko
Täpläskunkki
Töyhtökapusiiniapina
Töyhtölanguri eli barbenlanguri
Töyhtömarakatti
U

Ugandangueretsa
Ugandankobi
Ukrainansokkohiiri
Unau
Unikeko
Unka eli notkeagibboni
Unkarinsokkohiiri eli valkohammassokkohiiri
Uriaali
Uroni
Utahinpreeriakoira
Uudenenglanninkaniini
Uudenguineanhyppyhiiri
Uudenguineanmetsäkenguru
Uudenguineanpussinäätä
Uudenseelannindelfiini
Uudenseelanninlepakko
Uudenseelanninmerileijona
Uurteishammasdelfiini
Uurteishammaspäästäishiiri
V

Vaaleakettu
Vaalealeikko
Vaaleatupsusilkkiapina
Vaippahyeena
Vaippamölyapina
Vaippapaviaani
Vaippasakaali
Vaivaishiiri
Vaivaispäästäinen
Valesuorotta
Valkobeisa
Valkodelfiini
Valkogaselli
Valkohuulipiikkipussimäyrä
Valkohäntägueretsa eli mbega
Valkohäntäjänis
Valkohäntämangusti
Valkohäntäpeura
Valkohäntäpreeriakoira
Valkohäntärotta
Valkojalkahiiri
Valkojalkakärppämaki
Valkojalkapussihiiri
Valkojalkatamariini
Valkojättiorava
Valkokuonodelfiini
Valkokuonomyyrä
Valkokurkkumarakatti
Valkokuvedelfiini
Valkokylkijänis
Valkolepakko
Valkonaamahirvi eli valkoturpakauris
Valkonenäkoati
Valkonenäpartasaki
Valkoniskahilleri
Valko-olkahedelmälepakko
Valko-otsakapusiiniapina
Valko-otsasureli eli valko-otsalanguri
Valkoposkimangabi
Valkoposkisaukko
Valkopääsaki
Valkopäätopi
Valkoreisisureli
Valkoselkäskunkki
Valkotupsusilkkiapina
Valkotöyhtötamariini
Valkovatsaopossumi
Valkovatsasukeltaja-antilooppi
Vancouverinmurmeli
Vari
Vasarapäälentäväkoira eli vasarapäälepakko
Venezuelanvillaopossumi (philanderinopossumi, philanderinvillapussirotta)
Vesiantilooppi
Vesigenetti
Vesikauris
Vesikko
Vesimyyrä
Vesinokkaeläin
Vesipuhveli
Vesipäästäinen
Vesisiippa
Vesisika eli kapybara
Vesitanrekki
Vihermarakatti eli vervetti
Viidakkojuovaorava
Viidakkokissa
Viiksikirjolepakko
Viiksimarakatti
Viiksisiippa
Viiksitamariini
Viirunaamahedelmälepakko
Viirunaamaleikko
Viisijuovaorava
Viistohammasnokkavalas (Mesoplodon bowdoini)
Viktoriangenetti
Vikunja
Villaindri eli villamaki
Villakarvajänis
Villakultamyyrä
Villalepakko (Kerivoulinae alaheimon aitolepakko)
Villaliito-orava
Villiaasi
Nubianvilliaasi
Somalianvilliaasi
Villieringenetti
Villikaniini
Villisika
Villivuohi
Virginianopossumi
Virtahepo
Visaginkultamyyrä
Visayanhirvi
Visentti
Viskatsa
Viskatsarotta
Voalavoanala
Votsotsa
Vuohikaniini
Vuorianoa
Vuorigaselli
Vuorihyppyrotta
Vuorikaniini
Vuorikauris
Vuorikissa
Vuorikoati
Vuorikärppä
Vuorimajava
Vuorimyyrä
Vuorinjala
Vuoriokarotta
Vuoripaka
Vuoripuukenguru
Vuorisusi eli viidakkosusi (Cuon alpinus)
Vuoritapiiri
Vuoritaskurotta
Vuoritsintsilloni
Vuoritupaija
Vuorivaivaishiiri eli tulivuorihiirunen (Reithrodontomys chrysopsis)
Vuorivesirotta
Välimerenhevosenkenkäyökkö
Välimerensiili eli vaeltajasiili (Atelerix algirus, syn. Erinaceus algirus)
Välimerentunnelimyyrä
W

Wagnerinhyppymyyrä
Waldroninruostegueretsa
Waterhousinlepakko
Weddellinhylje
Weynsinsukeltaja-antilooppi
Wintoninkultamyyrä
Wolfinmarakatti
Y

Yarkantinjänis
Yhdeksänvyövyötiäinen
Yksihammaspäästäishiiri
Ylänköbanaanirotta
Ylänkömangabi
Ylänkömyyrä
Yumansiippa
Yökissa eli kodkod
Z

Zorilla eli juovahilleri
Zylinkultamyyrä
Aiheesta muualla

Luonnontieteellinen keskusmuseo: Lista nisäkkäille ehdotettavista uusista nimistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Aavikkoilves
Afrikannorsun alalaji Savanninorsu
Ahma
Ai-ai eli sormieläin
Alpakka
Aroseepra
Besoaariantilooppi
Biisoni
Bonobo
Chinchilla
Dromedaari
Dugongi
Etelänmerinorsu
Gauri
Gemssi
Gepardi
Gorilla
Harjasusi
Harmaaorava
Hirvipatsas
Hyeenakoira
Ilves
Jaguaari
Jaguarundi
Jääkarhu
Kameli
Ruskeakarhu
Kettu
Kissa
Koira
Kojootti
Kuusipeura
Lumileopardi
Mungo
Naali
Nelisormimangusti
Oselotti
Pesukarhu
Puuleopardi
Supikoira
Susi
Täplähyeena
Vuorisusi
Luusua (Kemijärvi)

Luusua on noin 550 asukkaan kylä Kemijärvellä. Se sijaitsee noin 28 kilometriä etelään Kemijärven keskustasta Kemijärven etelärannalla Kemijoen luusuassa. Kylän nimi tarkoittaa järvestä alkavan joen alkukohtaa. Luusuan alueella sijaitsevat Luusuan lisäksi Raajärven sekä Juujärven kylät.
Asutusta Kemijärven Luusuan alueella on ollut jo noin 5000-luvulta eaa., ja asutus on jatkunut 1200-luvulle. Nykyinen Luusuan alueen asutus on alkanut 1654.
Aiheesta muualla

https://luusuankylaseurary.fi/
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Säynäjäkangas, Olli & Niemelä, Veikko (toim.): Luusua - Juujärvi : kylähistoriaa raudan ja veden äärellä. Luusuan kyläseura, Juujärven perinnekyläyhdistys, 2010. ISBN 978-952-92-6991-4.
Kemijärven kylät
Alakylä
Halosenranta
Hyypiö
Isokylä
Javarus
Joutsijärvi
Juujärvi
Kemijärvi
Kostamo
Leväranta
Luusua
Perävaara
Ryti-Lehtola (Lehtola, Rytilahti, Äpräs)
Räisälä
Soppela
Tapionniemi
Tohmo
Vuostimo
Ylikylä
Luettelo Vaasan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Vaasan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Vaasan pysyvät julkiset patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.  Vaasaan on liitetty Vähänkyrön kunta vuonna 2013 ja osa Sulvan kuntaa vuonna 1973. Muistolaatat ovat omassa luettelossaan.
Julkinen taide Vaasassa

Vaasan vanhin muistomerkki on noin kolme metriä korkea goottilainen risti, joka on irtokivistä koostuvan kumpareen päällä Mustasaaressa, Korsholman valleilla Vanhassa Vaasassa. Muistomerkissä on Zacharis Topeliuksen teksti: ”Tähän Pohjan pakanoille pyhä risti rakettihin.” Muinaismuistoyhdistyksen vuonna 1894 pystyttämä muistomerkki kertoo Korsholman linnoituksen pystyttämisestä paikalle vuonna 1370 ja perimätiedon mukaan kristinuskon saapumispaikasta Suomeen. Muistomerkin suunnitteli Magnus Schjerfbeck.
Vaasaan pystytettiin vuosina 1920–1938 yhteensä 20 muistomerkkiä. Niistä näkyvin on Suomen Vapaudenpatsas (1938), jonka suunnittelivat Vaasan kauppatorille Yrjö Liipola ja Jussi Mäntynen. Teoksen jalustassa on viisi reliefiä ja Suomen Leijona. Pääryhmässä sotilasasuinen, seisova mies kohottaa oikean kätensä. Hänen takanaan istuva mies pitelee vasemmalla kädellään rintaansa ja kääntää kasvonsa ylös oikealle.
Kaupungin historiaan kuuluu läheisesti myös Lauri Leppäsen Jääkäripatsas (1958).
Vaasassa on kuusi Tea Helenelundin (1917–2010) tekemää muistomerkkiä, kuten Inkeri-patsas eli Liikenteessä kuolleiden lasten muistomerkki (1955) Hietalahden mäellä. Vaasalaisen kuvanveistäjän Asko Halmeen (1931–2019) abstraktit veistossommitelmat, kuten Tiedon portaat (2000) Vaasan lyseon pihassa ovat eri puolilla kaupunkia.
Muita modernismia edustavia veistoksia Vaasassa ovat Eero Hiirosen Merituuli-suihkukaivo (1979) Palosaaren torilla, Kari Huhtamon Inhimilli (1984) Valtion virastotalon aukiolla, sekä Erkki Kannoston veistokset Matkakuume (2005), Syvä jano (2005) ja Varjoja metsässä (2006) Hovioikeudenpuistikon kävelykadulla.
Uudempaa julkista taidetta Vaasassa ovat Jaakko Niemelän Gridlock (2006) Hovioikeudenpuistikossa ja White Open (2014) valotaideteos kaupunginkirjaston edustalla, sekä Albert Braunin Parabolarenan (2008), Hannu Leimun Auringon lapsi (2010). Pekka Kauhasen Kirkas askel (1994) on Hietalahdessa, sekä Pekka Jylhän teokset Jäätie (2000) Tiklaspuistossa ja Meri ja veden muisti (2011) Suvilahdessa.
Luppiot

| Luppiot |
| --- | --- |
 Punaluppion (Sanguisorba officinalis) tähkämäinen kukinto.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Luppiot Sanguisorba  L.
Synonyymit
 Dendriopoterium Svent.  Poterium L. 
Katso myös
   Luppiot Wikispeciesissä   Luppiot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Luppiot eli tähkäluppiot (Sanguisorba) on kasvisuku ruusukasvien heimossa. Siihen kuuluu 34 lajia. Lajimäärään on luettu mukaan suomenkielisessä kasvinimistössä erotettujen sukujen luppujen (Poterium) ja puuluppioiden (Dendriopoterium) lajit.
Monia luppioita viljellään koristekasveina.
Tuntomerkkejä

Pohjoismaissa tavataan neljä luppiolajia. Ne ovat monivuotisia ruohokasveja, joilla on parilehdykkäiset lehdet. Lajien kukinto on tiheä, tähkämäinen ja muodostuu pienistä nelilukuisista teriöttömistä kukista. Suomessa tavataan kaksi luonnonvaraista luppiolajia, punaluppio ja pikkuluppio, jotka ovat Keski-Euroopasta levinneitä uustulokkaita.
Luppiolajeja

valkoluppio (Sanguisorba albiflora)
altainluppio (Sanguisorba alpina)
kanadanluppio (Sanguisorba canadensis)
italianluppio (Sanguisorba dodecandra)
komealuppio (Sanguisorba hakusanensis)
hurmeluppio eli lännenluppio (Sanguisorba menziesii)
nuokkuluppio (Sanguisorba obtusa)
punaluppio eli rohtoluppio (Sanguisorba officinalis)
kiiltoluppio (Sanguisorba tenuifolia)
japaninluppio (Sanguisorba japonensis)
pikkuluppio (Sanguisorba minor), syn. pikkuluppu (Poterium sanguisorba)
makaronesianluppio (Sanguisorba megacarpa)
välimerenluppio (Sanguisorba verrucosa), syn. välimerenluppu (Poterium verrucosum)
Suomessa Luonnontieteellinen keskusmuseon luokittelussa on erotettu luppujen (Poterium) suku, joka luokitellaan muualla vaihtoehtoisesti luppioiden synonyymiksi. Luppioihin yhdistetään aiempi suku puuluppiot (Dendriopoterium), johon ovat kuuluneet Kanariansaarilla kasvavat lajit isopuuluppio (Sanguisorba menendezii, syn. Dendriopoterium menendezii) ja pikkupuuluppio (Dendriopoterium pulidoi).
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sanguisorba
Suomen Lajitietokeskus: Luppiot (tähkäluppiot) – Sanguisorba
ITIS: Sanguisorba (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Sanguisorba (englanniksi)
Flora of China: Sanguisorba (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q158282  Wikispecies: Sanguisorba  APDB: 194590  APNI: 61254  BOLD: 124675  CoL: 7C7M  eFloraSA: Sanguisorba  EoL: 30021  EPPO: 1SANG  FloraBase: 21509  FNA: 129129  FoC: 129129  GBIF: 3029383  GRIN: 10695  iNaturalist: 55737  IPNI: 34019-1  IRMNG: 1039826  ITIS: 25299  NBN: NHMSYS0000463206  NCBI: 57937  NZOR: 304ea446-5743-48cb-9f54-1601faa10527  Open Tree of Life: 902629  PLANTS: SANGU2  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30004698-2  Tropicos: 40029318  VASCAN: 1645  VicFlora: 1b060daa-acf7-4f10-8ec9-4b86e45baef7  WFO: wfo-4000033941
Luonnonvarat

Luonnonvarat tarkoittaa kaikkea luonnossa olevaa, mitä ihminen kykenee hyödyntämään omaksi edukseen. Luonnonvarat ovat kaikkien ihmisen valmistamien esineiden ja kaiken hänen kuluttamansa energian alkulähde.
Luonnonvarat jaotellaan pääasiassa uusiutuviin ja uusiutumattomiin luonnonvaroihin sen mukaan, onko niitä ihmisen kannalta käytettävissä rajallinen varanto, joka voi ehtyä, vai synnyttävätkö luonnolliset prosessit merkityksellisiä määriä lisää kyseistä luonnonvaraa. Toisinaan rajanveto on hankalaa, jos luonnonvara uusiutuu hitaasti kuten turpeen tapauksessa. Luonnonvarat jaetaan aineettomiin ja aineellisiin luonnonvaroihin.
Uusiutuvat luonnonvarat

Auringon säteily
Makea vesi
Tuuli
Aallot
Metsät
Uusiutumattomat luonnonvarat

Fossiiliset polttoaineet
Kivihiili
Maakaasu
Maaöljy
Metallit
Rauta
Alumiini
Kupari
Uraani
Kirjallisuutta

Rannikko, Pertti & Määttä Tapio (toim.): Luonnonvarojen hallinnan legitimiteetti, Vastapaino 2010, ISBN 978-951-768-252-7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tilastokeskus - Ymparistötilinpito - indikaattoreita luonnonvarojen käytöstä
Mario Luzi

| Mario Luzi |
| --- | --- |
 Mario Luzi
Henkilötiedot
Syntynyt: 1914 Sesto Fiorentino, Italia
Kuollut: 2005 (90–91 vuotta) Firenze, Italia
Kansalaisuus:  Italia
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: italia
Tuotannon kieli: italia
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Mario Luzi (1914 Sesto Fiorentino, Italia – 2005 Firenze, Italia) oli italialainen runoilija ja esseisti. Hermetismiä edustava esikoisrunokokoelma La barca ilmestyi 1935. Toisen maailmansodan jälkeen hän ilmentää runoissaan myötäelävää suhtautumista ihmisen kärsimyksiin, ja tuotannon lopulla runot lähenevät proosaa ja aiheina ovat esimerkiksi vieraantuminen ja kuolema. Kristillisyys leimaa koko tuotantoa.