stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Puheteknologian historiaa Suomessa
SPS2-puheanalysaattori

Syksyllä 1980 tuli käyttöön mikroprosessoripohjainen SPS2-puheanalysaattori. Se oli Vocom ky:n tuotantoa. SPS2 kehitettiin pohjautuen Motorola Exorset 30-mikrotietokoneeseen, jossa oli 8/16-bittinen M6809-mikroprosessori. SPS2 sisälsi yrityksen kehittämän muunninkortin, laskossuodinkortin ja mikrofonivahvistimen. Käytettävissä oli taajuusalue 20–5 000 Hz ja 12 bitin dynamiikka. SPS2-puheanalyysiohjelmisto sisälsi FFT-spektrin, LPC-spektrin, auditorisen spektrin ja signaalinäytön sekä tulostuksen kuvaruudulle ja piirturille. Ohjelmisto oli kirjoitettu BASIC-kielellä ja apuna käytettiin konekielellä koodattuja analyysirutiineja laskentojen nopeuttamiseksi. SPS2 oli ensimmäinen Suomessa ja Tampereella kehitetty mikroprosessoripohjainen puheanalysaattori. SPS2:n kehitti TTKK:n silloinen yliassistentti tekniikan tohtori Matti A. Karjalainen 1980.
Sana1-puheentunnistin

Vuosina 1979–1980 Matti A. Karjalainen kehitti TTKK:n elektroniikan laitoksella mikroprosessoripohjaista Sana1-puheentunnistinta SPS2:n pohjalta.
Korkean tason SPL1-puhesynteesikieli

Vuonna 1981 Raimo O. Toivonen ryhtyi TTKK:n elektroniikan laitoksella ja omassa insinööritoimistossaan kehittämään korkean tason puhesynteesikieltä ja sen kääntäjää Motorolan Exorset30-ympäristöön. Kääntäjä toteutettiin 1981–1983 M6809-mikroprosessorin assemblykielellä. Alkuperäinen tavoite oli luoda sen aikaiseen Motorolan kehitysympäristöön konekieltä sopivampi tapa kirjoittaa Synte-formanttipuhesyntetisaattoreille puhesynteesiohjelmia. Ajatus uuden ohjelmointikielen luomisesta syntyi professori Yrjö Neuvon 1976–1978 jatko-opintokursseilla TTKK:n elektroniikan laitoksella. Käännös oli kaksivaiheinen. SPL1-kääntäjä käänsi ensin M6809:n symboliselle assemblykielelle ja Motorolan assemblerkääntäjä käänsi ohjelman sitten M6809:n konekoodiksi. SPL1-kieli sisälsi puhesynteesiä varten ilmaisuja, joita ei löytynyt muista sen aikaisista M6809:n ohjelmointikielistä. Tärkein tällä kielellä ohjelmoitu tuote oli SPL1-tutkimuspuhesyntetisaattori akateemiseen tutkimuskäyttöön.
SPL1-tutkimuspuhesyntetisaattori

Tammikuussa 1983 ilmestyi mikroprosessoripohjainen SPL1-tutkimuspuhesyntetisaattori akateemiseen käyttöön. Se oli Insinööritoimisto Raimo Toivosen tuotantoa. Kirjallisuutta kohdassa on opinnäytteitä, joissa on SPL1-tutkimuspuhesyntetisaattorin käyttöä.
Computer Voice Fields -analyysiohjelma ja F0/A0-analyysiohjelma foniatriseen käyttöön

Joulukuussa 1984 ilmestyi Computer Voice Fields -analyysiohjelma ja F0/A0-analyysiohjelma foniatriseen käyttöön. Ne toimitettiin ensimmäiseksi Kinkomaan sairaalan foniatrian poliklinikalle Jyväskylään 20.12.1984. Ne olivat Insinööritoimisto Raimo Toivosen tuotantoa ja toimivat Vocom ky:n SPS2-puheanalysaattorin yhteydessä. Äänikenttäkuvat ja F0/A0-kuvat tulostettiin piirturilla paperille. Ihmisäänen perustaajuuden F0 ilmaisevaa algoritmia ja F0/A0-analyysiohjelmaa Raimo O. Toivonen on kehittänyt Tampereella vuodesta 1982 lähtien. Algoritmi on edelleen käytössä Intelligent Speech Analyser (ISA) -puheanalyysiohjelmassa. Aluksi Computer Voice Fields oli ei-reaaliaikainen, mutta jonkin ajan kuluttua siihen lisättiin 16-bittistä NEC uPD7720 -signaaliprosessoria käyttävä reaaliaikainen Computer Voice Fields -kortti ja Computer Voice Fields -analyysiohjelma. Computer Voice Fields of Connected Speech, Symposium on Voice Disorders on maailman ensimmäisen mikroprosessoripohjaisen Computer Voice Fields -puheanalyysimenetelmän kansainvälinen julkaisu 1985. Kirjallisuutta kohdassa on julkaisuja, joissa on Computer Voice Fields:in käyttöä.
F0/A0-analyysiohjelma foneettiseen käyttöön

Lokakuussa 1985 ilmestyi ei-reaaliaikainen F0/A0-analyysiohjelma foneettiseen käyttöön. Se toimitettiin ensimmäiseksi Helsingin yliopiston fonetiikan laitokselle 7.10.1985. Se toimi Vocom ky:n SPS2-puheanalysaattorin yhteydessä. F0/A0-kuvat tulostettiin piirturilla paperille. Se oli Insinööritoimisto Raimo Toivosen tuotantoa.
Intelligent Speech Analyser (ISA) -puheanalysaattori

Joulukuussa 1986 ilmestyi käyttöön signaalitietokonepohjainen Intelligent Speech Analyser (ISA) -puheanalysaattori. Tässä omalla signaalimuistilla varustetussa signaalitietokoneessa käytettiin Texas Instrumentsin TMS32010-signaaliprosessoria. Myöhemmin se muuttui tietokoneohjelmaksi. Se on Pitchsystems Oy:n tuotantoa.
Kuvia

Synte 2 -puhesyntetisaattorin neljä korttia (1979)
Puhevammaisten Synte 2 -puhesyntetisaattori (1979)
Pöytämallinen Synte 2 -puhesyntetisaattori (1979)
Synte 2 -puhesyntetisaattori yhdistettynä symbolitauluun (1979)
SPL1-tutkimuspuhesyntetisaattorissa käytetty PARCAS-ääniväyläkortti oikealla (1982)
Speech Processing System SPS-01 -puheanalysaattori (1979)
Auditorinen spektrisarja sanasta "ui" Teknillisen korkeakoulun Akustiikan laboratorion 48-kanavaisella Bark-asteikkoisella kuulon mallin mukaisella suodinpankilla (1983)
Computer Voice Field (1984)
Puheen F0-analyysi (1984)
Intelligent Speech Analyser (ISA) -laitteisto ja -ohjelmisto (1986–)
Above & Beyond

| Above & Beyond |
| --- | --- |
 Vasemmalta oikealle: Tony McGuinness, Jono Grant ja Paavo Siljamäki vuonna 2017.
Tiedot
Toiminnassa:  2000–
Tyylilaji:  trance, vokaalitrance, progressiivinen trance, progressiivinen house, electro house, ambient
Kotipaikka:  Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Jono Grant   Tony McGuinness   Paavo Siljamäki  
Levy-yhtiö:  Anjunabeats, Anjunadeep, Armada Music
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Above & Beyond on Jono Grantin, Tony McGuinnessin ja Paavo Siljamäen muodostama tranceyhtye, jonka musiikkilajeina ovat lähinnä progressiivinen trance, uplifting trance ja vokaalitrance. Siljamäki ja Grant omistavat lisäksi Anjunabeats-levy-yhtiön.
Historia

Above & Beyondin ensimmäisiä näkyviä projekteja oli remix Chakran kappaleesta ”Home”. Kappale nousi musiikkilistojen kärkeen ja nostatti trion maineeseen. Tämän jälkeen he alkoivat saamaan muitakin tarjouksia. Yksi tarjouksista tuli Madonnalta, joka halusi Above & Beyondin tekevän remixin kappaleestaan ”What It Feels Like for a Girl”. Madonna-projektin jälkeen yhtye miksasi kappaleita muun muassa J-pop-tähti Ayumi Hamasakille. Above & Beyond teki yhteistyötä myös Faithlessin Zoë Johnstonin kanssa kappaleessa ”No One on Earth”.
Vuosien mittaan Above & Beyondin suosio kasvoi kasvamistaan, ja heidän kappaleitaan alkoivat soittamaan vakioseteissään ympäri maailman muun muassa Tiësto, Armin van Buuren ja Paul van Dyk.
Historia > Ensimmäiset julkaisut

Above & Beyond julkaisi esikoisalbuminsa Tri-State vuonna 2006. Albumi sai mahtavan vastaanoton, ja The Sun kehui sitä omaperäisimmäksi trancealbumiksi vuosiin.
Above & Beyond julkaisi toisen albuminsa Group Therapy vuonna 2011. Samana vuonna yhtye sijoittui DJ Magin ”Top 100 DJs” -kyselyssä viidenneksi, ja seuraavana vuonna kahdeksanneksi. Kyselyä pidetään elektronisen tanssimusiikin yhtenä tärkeimmistä listauksista, jossa ihmiset ympäri maailman voivat äänestää suosikki-DJ:tään.
Above & Beyond julkaisi kolmannen albuminsa We Are All We Need vuonna 2014, neljännen albuminsa Common Ground vuonna 2018, ja viimeisimmän, nimeltään Flow State, vuonna 2019.
Above & Beyond on julkaissut studioalbumiensa ohella lukuisia muita albumikokonaisuuksia, muun muassa mixauskokoelmia ja kaksi akustista livealbumia, joissa he esittävät kappaleensa orkesterin avustamana, ilman trance-vivahteita.
Historia > Group Therapy

Above & Beyond lähettää viikoittaista Group Therapy radio-ohjelmaa (tunnettiin aikaisemmin nimellä Trance Around the World), jota voi kuunnella eri radioasemilta eri puolella maailmaa, sekä internetissä. Radio-ohjelman jaksoja saa myös ladattua podcastinä iTunesissa, sekä kuunnella Group Therapy Radion omilta sivuilta.
Yhtyeellä on ollut tapana järjestää muiden Anjunabeat-levy-yhtiönsä artistien kanssa suurkonsertti Group Therapy -radio-ohjelman saavuttaessa 50 ohjelman rajapyykin järjestyksessä:
Episode 050 Lontoo 2013 Alexandra Palace
Episode 100 New York 2014 Madison Square Garden
Episode 150 Sydney 2015 Allphones Arena
Episode 200 Amsterdam 2016 Ziggo Dome
Episode 250 George, USA 2017 The Gorge Amphitheatre
Episode 300 Hong Kong 2018 AsiaWord-Expo
Episode 350 Praha 2019 O2-Arena
Yhtye juhli 20-vuotista taivaltaan 18.syyskuuta 2020 julkaisemalla neljännensadannen Group Therapy radio-ohjelmansa lähetyksen live-streamina, ilman yleisöä koronaviruspandemian takia, purjehtimalla pitkin Lontoon Thames-jokea ja soittamalla musiikkia yli neljän tunnin ajan.
Historia > Suomessa

Suomessa Above & Beyond on vieraillut useita kertoja muun muassa Tampereen Tivolissa vuonna 2011, Summer Sound Festivalilla Helsingin Suvilahdessa vuonna 2011 sekä Summer Sound Festivalilla Helsingin Messukeskuksessa, The Circuksessa vuonna 2016, Provinssirockissa ja The Circuksessa vuonna 2016, sekä Messukeskuksessa heinäkuussa 2018.
Diskografia > Studioalbumit

Tri-State (2006)
Group Therapy (2011)
Acoustic (2014)
We Are All We Need (2015)
Common Ground (2018)
Flow State (2019)
Sirens of the Sea (2008)
Sirens of the Sea Remixed (2009)
Diskografia > Anjunabeats-miksauskokoelmat

Anjunabeats Volume One (2003)
Anjunabeats Volume Two (2004)
Anjunabeats Volume Three (2005)
Anjunabeats Volume Four (2006)
Anjunabeats Volume Five (2007)
Anjunabeats Volume Six (2008)
Anjunabeats 100 + From Goa to Rio (2008)
Anjunabeats Volume 7 (2009)
Anjunabeats Volume 8 (2010)
10 Years of Anjunabeats (2011)
Anjunabeats Volume 9 (2011)
Anjunabeats Volume 10 (2013)
Anjunabeats Volume 11 (2014)
Anjunabeats Volume 12 (2015)
Diskografia > Muut kokoelmat

Anjunadeep:01 (2009)
Trance Nation (2009)
Cream Ibiza (2012)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Above & Beyond Wikimedia Commonsissa
Above & Beyondin kotisivu
Anjunabeatsin kotisivu
Entisen Trance Around the Worldin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Sappeen kansakoulu (Pälkäne)

Sappeen kansakoulu on rakennettu Sappeeseen Pälkäneelle vuonna 1923. Koulurakennuksen suunnitteli rakennusmestari Heikki Tiitola. Koulu lakkautettiin vuonna 1978. Nykyisin rakennus toimii kylätalona ja sen omistaa Sappeen ja Ohvenon kyläyhdistys.
Dana Ashbrook

| Dana Ashbrook |
| --- | --- |
 Dana Ashbrook San Diegon Comic-Conissa 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. toukokuuta 1967 (ikä 57) San Diego, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Dana Ashbrook Emmy-gaalassa vuonna 1990.
Dana V. Ashbrook (s. 24. toukokuuta 1967) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Parhaiten hänet tunnetaan Bobby Briggsin esittämisestä kulttisarjassa Twin Peaks (1990–1991) ja elokuvassa Twin Peaks – Tuli kulje kanssani (1992). Ashrook esiintyi myös Twin Peaks -sarjan kolmannella kaudella eli vuonna 2017 esitetyssä Twin Peaks: The Return -sarjassa.
Yksityiselämä

Ashbrook syntyi San Diegossa, Kaliforniassa. Hänen äitinsä on opettaja ja isänsä johtaja teatterillisessa yliopistossa. Hänellä on veli Taylor Ashbrook, kirjailija, ja Daphne Ashbrook.
Aiheesta muualla

Dana Ashbrook Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Mediaväkivalta

Mediaväkivallalla tarkoitetaan tavallisimmin näkyvän, fyysisen väkivallan tai sen uhan esittämistä eri mediaformaateissa. Mediaväkivalta voi olla joko ulkoisesti passiivisesti katsottavaa kuvaohjelmaa, joka sisältää edellä mainittua väkivaltaa, kuten murhia, ampumista ja tappelua, tai vuorovaikutteista käyttäjän ulkoisesti aktiivista toimintaa väkivaltasisältöisen mediavälineen ja sisällön, kuten tietokonepelien kanssa.
Väkivalta eri muodoissaan on populaarikulttuurin keskeinen osa, jota paheksutaan ja kammoksutaan samalla kun rikollisuuden ja väkivallan viihteellinen, stimuloiva merkitys on kiistaton osa koko populaarikulttuuria. On muun muassa mediakasvatuksellisesti mielenkiintoista, että väkivallalla ja väkivaltaviihteellä ei ole rajoittajanaan samanlaista tabuluonnetta kuin seksillä, vaan kulttuurimme on sen kyllästämää pikkulasten sotaisista leluista alkaen.
Mediaväkivallan tutkimus

Mediaväkivallan tutkimus on keskittynyt pääosin ulkoisesti passiivisena katsottavan mediaväkivallan vaikutusten tutkimiseen, joskin viime vuosina on kiinnostuttu myös vuorovaikutteisen median vaikutuksista. Vähemmän tiedetään muunlaisen väkivallan, kuten epäsuoran väkivallan, psyykkisen ja rakenteellisen alistamisen ja vallankäytön vaikutuksista. Tutkimus on myös keskittynyt enemmän viihdeväkivallan kuin todellisen (uutis-)väkivallan vaikutusten tutkimiseen.
Mediaväkivallan vaikutuksista on käyty kiivasta keskustelua, mutta kiistattomia tutkimustuloksia ei ole vielä saatu. Ongelmana väkivaltaviihteen tutkimuksessa näyttää olevan mediaväkivallan vaikutusten näkeminen liian yksinkertaisena syy-seuraussuhteena. Varsinkin poliittisten vaikuttajien puheissa tällainen suoraviivainen käsitys mediaväkivallan vaikutuksista on yleinen. Mediaväkivallan tutkimuksessa korostetaan kuitenkin, että jokainen vastaanottaja on erilainen ja siten vaikutuksetkin ovat väistämättä erilaisia. Mediaväkivallan tutkimuksessa yleisimmät mallit media(väkivallan) vaikutuksista ovat muun muassa:
Sosialisaatioteoriat
kultivaatiomalli (Gerbner)
konsonanssimalli (Noelle-Neumann)
Agenda setting -malli (McCombs, Shaw)
hiljaisuuden spiraali -malli (Spiral of silence; Noelle-Neumann)
mallioppiminen, sosiaalisen oppimisen malli, disinhibitiomalli (Bandura)
Käyttäjäkeskeiset mallit (kognitiiviset ja asennemallit)
sosiaalisen informaationkäsittelyn teoria(t) (Bandura, Dodge)
tulkintakehysmalli (framing)
aktivaatiomallit (Zillmann, Zuckerman)
väkivaltaan turtumisen malli, desensitisaatio (Drabman & Thomas)
katharsismalli (Aristoteles, Breuer, Freud, Feshbach)
yleinen affektiivinen aggressiomalli (GAAM, General Affective Aggression Model) (Anderson ym.)
puutteellisen empatiakyvyn malli (Lagerspetz)
Mediaväkivallan tutkimusmalleja > Kultivaatiomalli

George Gerbnerin kultivaatiomalli syntyi 1970-luvulla.
Mediaväkivallan tutkimusmalleja > Konsonanssimalli

Elisabeth Noelle-Neumannin konsonanssimallin perusidea on se, että media tarjoaa vahvistavaa tukea ja informaatiota valikoidusti ja vain osalle ihmisten käsityksistä jotka ovat samansuuntaisia median tarjoaman kuvan kanssa, vahvistaen niitä. Konsonanssin vastakohta on dissonanssi (riitasointu).
Mediaväkivallan tutkimusmalleja > Hiljaisuuden spiraali -malli

Elisabeth Noelle-Neumannin hiljaisuuden spiraali -mallin perusideana on se, että yksilö ei halua tulla sosiaalisesti eristetyksi. Tämän takia ihmiset etsivät lähiympäristöstään vihjeitä siitä, mitä on sosiaalisesti soveliasta ilmaista ja mihin suuntaan näistä asioista puhuminen on menossa.
Mediaväkivallan tutkimusmalleja > Aktivaatiomalli

Median käytön aktivaatiomalli kuvaa median tiedostamattomia ja biologisia motiiveja motiiveja mediankäytössä ja -valinnassa sekä muun muassa median käyttöä vireystason säätelyssä ja "mielialalääkkeenä". Aktivaatiomallin perusidea on tarkastella psyykkisiä ja tiedostamattomia tarpeita, jotka säätelevät ja ohjaavat mediankäyttöä ja -valintaa.
Mediaväkivallan tutkimusmalleja > Tulkintakehysmalli

Tulkintakehysmallin lähtökohtana on se, että (valta)median nähdään luovan esittämiensä asioiden ympärille tietyn näkökulman ja tietyt tarkastelukehykset, joiden pohjalta yksilöt tulkitsevat mediassa näkemäänsä ja kuulemaansa. Tässä kehystämisprosessissa median luomien näkökulmien kautta huomio kohdistetaan usein vain joihinkin näkökohtiin ja muut, esimerkiksi heikompiäänisessä vastamediassa esitetyt, jätetään helposti kokonaan esityksen ulkopuolelle. Esimerkkinä tästä voidaan pitää muun muassa perheväkivallasta tai ympäristökysymyksistä käytyä keskustelua. Esimerkiksi media voi ympäristökysymyksiä esittäessään tuoda niistä esiin vain joko eettisiä tai materiaalisia arvoja, ja niitäkin vain hyvin valikoiden. Tulkintakehysmalli kuvaakin hyvin muun muassa median kautta tapahtuvaa asenteiden muuttumista ja samalla yleisen mielipiteen muodostumista.
Mediaväkivallan tutkimusmalleja > Väkivaltaan turtumisen malli

Väkivaltaan turtumisen mallin ("turtumisteoria" eli desensitization) perusideana on se, että runsaan mediasisällön, kuten väkivallan katselu pikkuhiljaa turruttaa katsojansa tunteita kyseistä toimintaa kohtaan ja johtaa empatiakyvyn heikkenemiseen sekä pahimmillaan joko väkivallan käytön kynnyksen alenemiseen tunnepidäkkeiden heikentyessä tai vastaavasti reagoimattomuuteen esimerkiksi väkivallan uhrin hätään myös todellisissa tilanteissa.
Mediaväkivallan tutkimusmalleja > Katharsismalli

Katharsismalli painottaa paitsi mediaväkivallan välittömiä vaikutuksia myös mediaväkivallan aggressiovaikutuksia. Katharsismallin mukaan mediaväkivalta toimii sitä katsovia puhdistavana kokemuksena. Ihmiset voivat purkaa mediaväkivaltaan sisäisiä aggressioitaan, eikä heidän siten tarvitse itse ryhtyä vakivaltaisiin tekoihin. Mediaväkivalta nähdään siis jännitteiden laukaisijana. Katharsis-malli on mediaväkivallan tutkimuksessa yksi kiistellyin näkökulma. Kultivaatiomalli toimii ikään kuin vastapoolina katharsis-mallille ja sosiaalisen oppimisen mallille.
Mediaväkivallan tutkimusmalleja > Puutteellisen empatiakyvyn malli

Puutteellisen empatiakyvyn mallin perusta on Kirsti Lagerspetzin tutkimusryhmän useissa eri kulttuureissa toistetuissa tutkimuksissa joissa havaittiin erityisesti epäsuoran ja symbolisen väkivallan osalta, että esimerkiksi sosiaalinen älykkyys tai kognitiiviset tiedot väkivallan vaikutuksista eivät välttämättä vähentäneet väkivaltaa vaan saattoivat jopa lisätä sitä. Tärkeimmäksi väkivallan vastavoimaksi näytti asettuvan empatiakyky, ts. kyky asettua toisen ja väkivaltatilanteessa uhrin asemaan ja tuntea empatiaa häntä kohtaan.
Empatiakyvyn heikkouden aiheuttama taipumus väkivaltaan, joka usein näyttää liittyvän myös yleisempään tunneköyhyyteen, esiintyy erityisesti epäsuorassa väkivallassa kuten koulu- ja työpaikkakiusaamisessa, jossa aikaisemmin ajatellusti kiusaajat eivät ole välttämättä sosiaalisesti heikkolahjaisia, vaan voivat olla hyvinkin taitavia. Ilmiössä näyttääkin leimaa-antava piirteenä olevan tunnekyvyn ja erityisesti empatiakyvyn puutteet.
Empatiakyvyn puutteeton esitetty olevan myös esimerkiksi psykopatian taustalla, joskin systemaattisen katsauksen mukaan ei kuitenkaan ole todisteita siitä, että psykopaateilta puuttuisi empatia.
Mediaväkivallan tutkimusmalleja > Sosiaalisen informaationkäsittelyn teoriat

Sosiaalisen informaationkäsittelyn teoriat ovat ryhmä mediaväkivallan vaikutuksia kuvaavia malleja. Niiden perusmuotona pidetään Albert Banduran sosiaalisen oppimisen mallin pohjalta kehitettyä sosiaalisen informaationkäsittelyn teoriaa, jossa puhtaan sosiaalisen jäljittelyn lisäksi korostetaan yksilön sosiaalista informaationkäsittelyä ja hänen näkemälleen ja kokemalleen toiminnalle antamaa yksilöllistä merkitystä.
Juho Lehtiranta

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 27. syyskuuta 2002 (ikä 22)
Syntymäpaikka: Sipoo, Suomi
Pelipaikka: Oikea puolustaja
Pituus: 1.74 m
Seura
Seura: FC KTP
Junioriseurat
: Kellokosken Alku
0000–2020: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2019–2021 | Klubi 04 | 38 | (0) |
| 2022–2023 | FC KTP | 33 | (2) |
| 2022 | → PeKa (laina) | 4 | (0) |
| 2023 | → PEPO (laina) | 1 | (0) |
| 2024 | AC Oulu | 19 | (0) |
| 2025 | FC KTP |  |  |
Maajoukkue
| 2018–2019 | Suomi U17 | 16 | (0) |
| 2019 | Suomi U18 | 2 | (0) |
| 2021 | Suomi U20 | 2 | (0) |
| 2024– | Suomi U21 | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 1. marraskuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 31. toukokuuta 2024.
Juho Lehtiranta (s. 27. syyskuuta 2002) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa oikeana laitapuolustajana Veikkausliiga seura FC KTP:ssä.
Seurajoukkueet

Lehtiranta aloitti jalkapallon Kellokosken Alkussa ennen liittymistään HJK|n juniorijoukkueisiin. Hän teki debyyttinsä miesten peleissä Klubi 04:n riveissä vuonna 2019.
Pelattuaan Klubi 04:ssa, Lehtiranta siirtyi KTPhen Ykköseen 26. joulukuuta 2021. Kaudella 2022 hän oli mukana nostamassa FC KTP:tä Veikkausliigaan. Hän teki veikkausliigadebyyttinsä FC KTP:n paidassa kaudella 2023. Kauden aikana hän viimeisteli kaksi maalia. Hän jatkoi sopimustaan seuran kanssa 2. elokuuta 2023, mutta KTP:n pudottua sarjasta hänen sopimuksensa purettiin. Hän liittyi veikkausliigaseura AC Ouluun 24. marraskuuta 2023.Yhden AC Oulu-kauden jälkeen Lehtiranta siirtyi Veikkausliigaan nousseen FC KTP:n riveihin.
Juho Lehtiranta on pelannut Suomen ikäkausimaajoukkueissa (U17-U21) kaikkiaan 22 ottelua vuosina 2018-2024.
Saavutukset > Seura

Klubi 04
Kakkonen Lohko B: 2020
KTP
Ykkönen: 2022
Brudermühlstraßen metroasema

| Brudermühlstraße |
| --- | --- |

 Münchenin metro 
Perustiedot
Lyhenne:  BL
Metrolinjat:  U3
Paikkakunta:  München
Avattu:  28. lokakuuta 1989
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Laitureita:  1
Laituriraiteita:  2
Liukuportaita:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Brudermühlstraße on U3-linjan metroasema Münchenin metrossa. Se avattiin 28. lokakuuta 1989.
555 (suuntanumero)

555 on kuvitteellisten puhelinnumeroiden alkuosa (puhelinkeskuksen numero), jota on käytetty hyvin laajasti useissa yhdysvaltalaisissa elokuvissa ja televisiosarjoissa.lähde?
Puhelinyhtiöt ryhtyivät suosittelemaan 1960-luvulla televisio- ja elokuvaväelle, että ne käyttäisivät kuvitteellisia 555-alkuisia puhelinnumeroita kohtauksissa, joissa näyttelijä valitsee numeroa. Yksi ensimmäisistä elokuvista jossa sitä käytettiin, oli tieteiselokuva Pakokauhua vuonna nolla (1962), jossa valitaan numero 555-2106. Yksi suosituimmista numeroista on 555-2368, joka on ollut ainakin kymmenessä elokuvassa tai TV-sarjan jaksossa.lähde?
Kaikki 555-alkuiset numerot Yhdysvalloissa eivät kuitenkaan ole kuvitteellisia, esimerkiksi 1 (Yhdysvallat)-XXX-555-1212 ohjautuu "XXX"-alueen numerotiedusteluun.lähde?
Aamos

| Aamos עָמוֹס |
| --- | --- |
 Aamosta esittävä ikoni Kižin saarelta Karjalan tasavallasta Venäjältä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 700-luvulla eaa. Tekoa, Juudan kuningaskunta
Kuollut: 700-luvulla eaa.
Aamos (tai Amos; hepr. ‏עָמוֹס‎, Amos) oli Vanhan testamentin henkilöitä, yksi niin sanotuista pikkuprofeetoista. Hänen mukaansa on nimetty Vanhan testamentin Aamoksen kirja. Aamoksen historiallisuudesta ei ole juuri tietoa, mutta hänen arvioidaan eläneen 700-luvulla eaa. Aamoksen sanoma, jossa oli voimakas siveellinen painotus, kohdistui Juudan ja Israelin kuningaskuntien ohella myös naapurimaille. Hän julisti ”Herran päivää”, joka merkitsi kuolemaa, tuomiota ja tuhoa, mutta toisaalta myös mahdollisuutta kääntymykseen.