Raimo Vistbacka
Poliittinen ura

Vistbacka oli kansanedustaja vuosina 1987–2011. Hän edusti aluksi Suomen Maaseudun Puoluetta. Vistbacka oli presidentin valitsijamies vuoden 1988 vaalissa ja toimi liikenneministerinä Holkerin hallituksessa lokakuusta 1989 elokuuhun 1990. Vistbacka oli SMP:n eduskuntaryhmän 1. varapuheenjohtaja 1989–1992 ja puheenjohtaja vuonna 1995. Tuolloin hän siirtyi SMP:stä Perussuomalaisiin. Perussuomalaisilla oli näin heti perustettaessaan kansanedustaja. Vistbacka valittiin puolueen puheenjohtajaksi Perussuomalaisten ensimmäisessä puoluekokouksessa Kokkolassa 25.–26. marraskuuta 1995. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1997 asti. Vistbacka oli puolueen varapuheenjohtajana 1997–2005.
Vistbacka oli maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsen 1987–1989, perustuslakivaliokunnan jäsen 1987–1989 ja 1990–1995, ulkoasiainvaliokunnan jäsen 1994–1995, lakivaliokunnan jäsen 1990–1991 ja 1999–2000, liikenne- ja viestintävaliokunnan jäsen 1995–2007 sekä tarkastusvaliokunnan jäsen 2007–2011. Lisäksi hän kuului Parlamenttienvälisen liiton Suomen ryhmän johtokuntaan vuosina 2003–2011. Vistbacka oli lakivaliokunnan varajäsen 1987–1989, 1995–1999 ja 2000–2003, suuren valiokunnan varajäsen 1995–2003, valtiovarainvaliokunnan varajäsen vuonna 2007 sekä talousvaliokunnan varajäsen 2007–2011. Lisäksi hän oli valtakunnanoikeuden varajäsen 1992–1997 ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan varajäsen vuosina 2003–2011.
Vuosina 1999–2000 Vistbacka toimi vuoden 2000 presidentinvaaleihin liittyneen, Ilkka Hakalehdon presidenttiehdokkaakseen nostaneen EU-kriittisiä kansalaisia ja ryhmiä koonneen Itsenäisen Suomen Puolesta 2000 -kansanliikkeen puheenjohtajana. Kansanliike perustettiin perussuomalaisten aloitteesta, ja Hakalehdosta tuli perussuomalaisten presidenttiehdokas presidentinvaaleissa 2000.
Vistbacka edusti Vaasan läänin vaalipiiriä 1987–1999 ja Vaasan vaalipiiriä 1999–2011. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi 8 046:lla äänellä. Vistbacka ei asettunut ehdolle enää vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Hän oli Perussuomalaisten Etelä-Pohjanmaan piirin puheenjohtaja 2015–2017.
Vuonna 2014 ilmestyneessä Peruspomo-kirjassaan Timo Soini mainitsi lähimmiksi miehikseen Vistbackan sekä puolueen "työmies" Matti Putkosen ja Soinin avustajana toimineen mainosyrittäjä Jukka Jusulan. Tätä joukkoa kutsuttiin puolueen "hoviksi".
Vuoden 2011 eduskuntavaaleihin valmistauduttaessa Vistbacka sanoi Perussuomalaisten puoluehallituksessa loppusyksyllä 2010, että hänen toiveenaan on Perussuomalaisten eduskuntaryhmän kasvaminen kymmenen tai korkeintaan neljäntoista kansanedustajan kokoiseksi. Puoluehallitukseen tuolloin kuuluneen Lauri Heikkilän mukaan Vistbackan näkemys perustui siihen ajatukseen, että isompaa ryhmää ei pysty hallitsemaan. Puolue sai vuoden 2011 vaaleissa 39 kansanedustajaa eli 34 lisäpaikkaa vuoden 2007 eduskuntavaaleihin verrattuna.
Joulukuussa 2017 Vistbacka ilmoitti siirtyvänsä Siniseen tulevaisuuteen . Hän oli ehdolla vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Vaasan vaalipiiristä, mutta sai vain 731 ääntä eikä tullut valituksi eduskuntaan.
Kuntavaaleissa 2021 Vistbacka oli Alajärvellä ehdokkaana kokoomuksen listalta sitoutumattomana ja tuli valituksi 70 äänellä.