stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Roman Eremenko
Tilastot > A-maajoukkuemaalit

Tilastossa Suomen maalit ensin.
|  | Päivä | Stadion | Vastustaja | Tulos | Suomen maalit | Kilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 03.03.2010 | Ta’ Qali Stadium, Ta’ Qali |  Malta | 2–1 | 66' 1–1 R. Eremenko (rp.), 70' 2–1 Väyrynen | Maaottelu |
| 2 | 26.05.2012 | Red Bull Arena, Salzburg (Itävalta) |  Turkki | 3–2 | 19' 1–0 R. Eremenko, 73' 2–2 Pukki, 90' 3–2 Hetemaj | Maaottelu |
| 3 | 10.09.2013 | Dinamo Arena, Tbilisi |  Georgia | 1–0 | 74' 1–0 R. Eremenko (rp.) | MM2014-karsinnat |
| 4 | 05.03.2014 | ETO Park, Győr |  Unkari | 2–1 | 74' 1–1 Pohjanpalo, 84' 2–1 R. Eremenko (rp.) | Maaottelu |
| 5 | 07.09.2014 | Tórsvøllur, Tórshavn |  Färsaaret | 3–1 | 53' 1–1 Riski, 78' 2–1 Riski, 82' 3–1 R. Eremenko | EM2016-karsinnat |
Kirjallisuus

Westö, Mårten & Eremenko, Alexei Sr: Eremenkot: Jalkapalloperheen tarina.  Kustantamo SS, 2016.  ISBN 9789515239754
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Roman Eremenko Rostovin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Roman Eremenko Transfermarktin sivuilla
Roman Eremenko avaa jalkapallosydämensä ja kertoo kasvutarinansa, johon on mahtunut kunniaa ja häpeää – ”Älä petä jalkapalloa, vaan rakasta sitä”Erkko Meri, 3.11.2024, Aitio.
Roman Eremenko avautuu nyt MTV:lle huumekärystään – paljastaa jääneensä koukkuun
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle 
Eremenko Dynamo Kiovan paidassa.
Eremenko Rubin Kazan paidassa.
Eremenko TsSKA:n paidassa 2014.
Eremenko TsSKA:n paidassa 2016.
Kotalampi (Hartola, Vehkalahti)

| Kotalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°29′52″N, 26°16′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jääsjärven alue (14.82)
Laskuoja:  oja Hietajärveen 
Järvinumero:  14.824.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,1 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  1,057 km  
Pinta-ala:  6,852 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotalampi 
Kotalampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Pertunmaalla Vehkalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 410 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Vehkalammen valuma-alueeseen (14.824) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,1 metriä mpy.
Keskinen (Pertunmaa, Hyväniemi)

| Keskinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°32′34″N, 26°29′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskujoki:  Paavolanjoki Alimmaiseen 
Järvinumero:  14.916.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,2 m  
Pituus:  2,8 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  9,823 km  
Pinta-ala:  1,53206 km²   
Tilavuus:  0,00335101 km³ 
Keskisyvyys:  2,19 m  
Suurin syvyys:  10 m  
Saaria:  4 
 fiKeskinen 
Keskinen  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Hyväniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,8 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 153 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,35 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00335 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 10,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Volanjoen alueeseen (14.916) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy.
Kotalampi (Pertunmaa, Laukkala)

| Kotalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°32′24″N, 26°19′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jääsjärven alue (14.82)
Laskuoja:  oja Väärälampeen 
Järvinumero:  14.823.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127 m  
Pituus:  510 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  1,243 km  
Pinta-ala:  5,416 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotalampi 
Kotalampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Laukkalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 510 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Suojoen valuma-alueeseen (14.823) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127 metriä mpy.
Keskinen (Pertunmaa, Kuortti)

| Keskinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°27′18″N, 26°25′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Virmaan 
Järvinumero:  14.176.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,9 m  
Pituus:  610 m  
Leveys:  350 m  
Rantaviiva:  1,494 km  
Pinta-ala:  8,868 ha  
Saaria:  1 
 fiKeskinen 
Keskinen  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Kuortin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,9 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pitkäjärven–Virman valuma-alueeseen (14.176) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä mpy.
Koskio

| Koskio |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo, Päijät-Häme
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa), Heinola
Koordinaatit:  61°24′23″N, 26°19′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  Seppälänjoki Enonjärveen 
Järvinumero:  14.175.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,6 m  
Pituus:  7,4 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  22,838 km  
Pinta-ala:  2,48511 km²   
Saaria:  7 
 fiKoskio 
Koskio  on Etelä-Savossa Pertunmaalla ja Heinolassa Kuhajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 249 hehtaaria eli 2,5 neliökilometriä, se on 7,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 22,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Seppälänjoen valuma-alueeseen (14.175) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,6 metriä mpy.
Koskio
Aapo Hyvärinen

| Aapo Hyvärinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1970 Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  koneoppimisen professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Teknillinen korkeakoulu (nyk. Aalto-yliopisto, FT 1997)
Väitöstyön ohjaaja:  Erkki Oja
Instituutti:  University College London, Helsingin yliopisto, Teknillinen korkeakoulu
Tutkimusalue:  Koneoppiminen ja laskennallinen neurotiede
Palkinnot:  Nokia Educational Award (2001), Highly Cited researcher (2010), Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen (2016-)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Aapo Johannes Hyvärinen (s. 1970 Helsinki) on ollut Helsingin yliopiston tietojenkäsittelytieteen (erityisesti koneoppimisen) professori vuodesta 2008. Vuosina 2016-2019 Hyvärinen oli professori University College Londonissa. Hyvärinen on Neuroinformatics Group -tutkimusryhmän johtaja Helsingin yliopistossa.
Tieteellinen työ

Aapo Hyvärisen teki väitöskirjatyönsä Teknillisessä korkeakoulussa ohjaajanaan professori Erkki Oja. Tekniikan väitöskirja Independent component analysis: A neural network approach valmistui vuonna 1997. Sittemmin Aapo Hyvärinen on tehnyt merkittävää kansainvälisesti arvostettua tutkimusta erityisesti ICA-menetelmään (Independent Component Analysis) eli riippumattomien komponenttien analyysiin ja kuvainformaation mallintamiseen liittyen. Marraskuussa 2007 hänet nimitettiin kutsusta professoriksi Helsingin yliopistoon. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen professori Hyvärinen on ollut vuodesta 2016. Elokuusta 2016 maaliskuuhun 2019 hän työskenteli Lontoossa, University College Londonissa, jossa hänellä oli koneoppimisen professuuri.
Teoksia

Aapo Hyvärinen, Juha Karhunen, and Erkki Oja, Independent Component Analysis, Wiley 2001.
Aapo Hyvärinen, Jarmo Hurri, and Patrik O. Hoyer, Natural Image Statistics - A probabilistic approach to early computational vision, Springer 2009.
Aiheesta muualla

Aapo Hyvärisen kotisivut Helsingin yliopistolla (helsinki.fi)
Aapo Hyvärinen Tuhat-tutkimustietokannassa[vanhentunut linkki] (helsinki.fi)
Aapo Hyvarinen, Featured Paper Interview (Sept. 2009) (englanniksi) (sciencewatch.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Japani  Alankomaat 
Tieteilijät:  DBLP  Google Scholar  ORCID  zbMATH 
Muut:  IdRef
Kaakonlampi (Pertunmaa)

| Kaakonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°30′36″N, 26°28′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Tulo-oja:  oja Puukonlammesta
Laskuoja:  oja Pieniveteen 
Taajamat:  Pertunmaan kirkonkylä
Järvinumero:  14.917.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,2 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,751 km  
Pinta-ala:  2,806 ha  
Suurin syvyys:  noin 3 m  
Saaria:  1 
 fiKaakonlampi 
Kaakonlampi on Etelä-Savossa Pertunmaalla kirkonkylässä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 240 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari, joka pieni luoto. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen syvyys on yli kolme metriä ja syvin kohta sijaitsee lounaisrannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja rannat ovat soistunutta metsämaata. Lähin asutus sijaitsee etelässä ja idässä Pankaharjun rinteillä 50 metrin päässä. Harjun päällä kulkee seututie 426.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Pieniveden valuma-alueeseen (14.917) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,2 metriä mpy. Lampeen on johdettu lyhyitä metsäojia, joista yksi alkaa koillisessa sijaitsevasta Puukonlammesta. Kaakonlammen laskuoja alkaa etelärannasta ja se laskee Pieniveden Kaakonlahteen.
Historiaa

Vuoden 1969 peruskartassa on Kaakonlampi autio suolampi kylän pappilan koillispuolella. Lampeen johdetut suo-ojat näkyvät vasta seuraavassa vuoden 1986 kartassa. Tällöin on jo ehditty rakentaa eteläpuolelle asuitaloja ja lounaispuolelle urheilukenttä. Vuoden 1998 kartassa näkyy sekä harjulla että eteläpuolella lisää asuinrakennuksia.
Éric Zemmour

| Éric Zemmour |
| --- | --- |
 Éric Zemmour vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. elokuuta 1958 (ikä 66) Montreuil, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen
Ammatti:  esseisti, kirjailija, lehtimies
Kirjailija
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.ericzemmour.fr
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Éric Justin Léon Zemmour (s. 31. elokuuta 1958 Montreuil, Ranska) on ranskalainen kirjailija, esseisti, poliittinen kommentaattori ja poliitikko.
Zemmour on tunnettu taitavana, poleemisena ja kultturellina väittelijänä, ja hän on saanut radikaaleilla konservatiivisilla maahanmuuttoon ja islamiin kriittisesti suhtautuvilla mielipiteillään aikaan sekä ihailua että paheksuntaa. Poliittisen järjestelmän ulkopuolelta tuleva Zemmour on noussut syksyllä 2021 yhdeksi Ranskan presidentinvaalin 2022 kärkiehdokkaista. Hän ilmoitti ehdokkuudestaan virallisesti 30. marraskuuta 2021 ja perusti 5. joulukuuta Reconquête-nimisen puolueen.
Elämä ja ura

Zemmour syntyi Pariisin esikaupungissa Algerian sodan 1954–1962 aikana Algeriasta Ranskaan muuttaneeseen juutalaisperheeseen. Hänen isänsä oli ensihoitaja, ja hänen äitinsä oli kotiäiti. Zemmour sanoo olevansa Algerian vuoristojen berberisukua.
Zemmour opiskeli valtio-oppia Sciences Po -yliopistossa ja meni naimisiin. Koska hän ei päässyt maineikkaaseen eliittikouluun École nationale d'administrationiin, hän ryhtyi ensin mainosmieheksi ja sen jälkeen journalistiksi. Zemmour aloitti poliittisena journalistina 1980-luvulla. Hän on kirjoittanut kolumneja Le Figaroon ja muihin sanomalehtiin. Vuonna 2011 hänet palkittiin journalismin Prix Richelieu -palkinnolla.
Zemmour on kirjoittanut useita poliittisia ja historia-aiheisia kirjoja 1990-luvun puolivälistä alkaen, ja monet niistä ovat olleet poikkeuksellisia myyntimenestyksiä. Ranskan televisiossa Zemmour tuli tunnetuksi suositun poliittisen On n’est pas couché -keskusteluohjelman toisena juontajana. Hän on lisäksi toimittanut omaa ohjelmaa oikeistokonservatiivisella CNews-televisiokanavalla. Kun mediaa valvova viranomainen julisti Zemmourin poliitikoksi eikä journalistiksi ja siksi määräsi hänen ruutuajalleen rajoituksia, hän lopetti ohjelmansa CNewsillä.
Puoluejärjestelmän ulkopuolelta tuleva Zemmour nousi vuoden 2021 aikana nopeasti vuoden 2022 presidentinvaalin kannatuskyselyissä kärkiehdokkaiden joukkoon, joskin hänellä on myös paljon vastustajia. Tämä tapahtui ennen kuin hän ilmoitti virallisesti asettuvansa ehdokkaaksi 30. marraskuuta 2021. Zemmourin kannattajissa oli lokakuussa 2021 julkaistussa tutkimuksessa Kansallisen liittouman ehdokkaaseen Marine Le Peniin verrattuna suhteellisen paljon miehiä, porvaristoa ja vanhempaa väkeä.
Poliittiset kannat ja yhteiskunnalliset näkemykset

Zemmour luokittelee itsensä poliittiselta katsannoltaan gaullisti-bonapartistiksi ja katsoo puolustavansa Ranskan suuruutta ja kulttuurista traditiota. Kommentaattorit ovat sijoittaneet hänet oikeisto-vasemmisto-akselilla toisinaan äärioikeistoon, toisinaan konservatiivien oikealle puolelle mutta Kansallisesta liittoumasta keskustaan. Nykyisin oikeistolainen Zemmour on kertonut äänestäneensä vielä 1980-luvulle asti sosialisteja ja tukeneensa silloisen sosialistipresidentti Mitterrandin sallivaa maahanmuuttolinjaa.
Zemmour katsoo jatkavansa kenraali de Gaullen linjaa ja on kritisoinut valtavirran oikeistoa sen hylkäämisestä. Hän on arvostellut valtavirran oikeistoa voimakkaasti myös siitä, ettei se hänen mukaansa huolimatta siitä, että on pitänyt viimeisen 60 vuoden aikana nimellisesti valtaa 40 vuotta, ole muodostanut minkäänlaista vastarintaa uusvasemmistolle vaan jopa toteuttanut sen ajamaa politiikkaa.
Poliittiset kannat ja yhteiskunnalliset näkemykset > Demokratia ja oikeusvaltio

Zemmour on sanonut kannattavansa ”periaatteessa viidennen tasavallan mallia”, jossa kansa valitsee vaaleilla ”republikaanisen monarkin”.  Tämä malli ei kuitenkaan hänen mukaansa toimi, ellei sovelleta Sveitsin mallista suoraa demokratiaa ja kysytä aika ajoin kansan mielipidettä kansanäänestyksissä (presidentti voi Ranskassa määrätä halutessaan kansanäänestyksen, référendums facultatives), mutta näin ei enää menetellä. Vaihtoehtoisena toimivaksi katsomanaan demokratian mallina Zemmour pitää sveitsiläistä suoraa demokratiaa, mutta katsoo, ettei se olisi sellaisenaan soveltuva Ranskan olosuhteissa, missä vaaleja tulisi pitää vain kysymyksissä, jotka koskeva kansan ”tulevaisuutta ja selviytymistä”. Kiitos suoran demokratiansa, hän pitää Sveitsiä Ranskaan nähden esimerkillisen järkevää politiikkaa harjoittavan valtiona, joka yrittää säilyttää sivilisaationsa; maa hänen mukaansa esimerkiksi talouspolitiikallaan pitänyt yllä teollisuutensa ja harjoittaa toimivampaa maahanmuuttopolitiikkaa. Zemmour antaa tukensa myös Sveitsin minareettikiellolle.
Ranskan ja EU:n demokratioiden suhteen Zemmour pitää suurena ongelmana ”tuomareiden hallintoa”, joka hänen mukaansa pyritään oikeuttamaan ”oikeusvaltion” nimissä. Le Monde -lehden haastattelussa hän kiistää oikeusvaltion ja demokratian väitetyn yhteyden, ja väittää oikeusvaltion olevan
todellisuudessa saksalainen käsite, joka määrää jokaiselle poliittiselle päätökselle tuomarin auktorisoinnin. Saksalaiset, Hitlerin traumatisoimina, alistivat politiikan laille, jotteivät toistaisi menneisyytensä hullutuksia. Nämä periaatteet on johdettu vuoden 1789 ihmisoikeusjulistuksesta, periaatteet, jotka ovat tosiasiassa epämääräisiä ja oraakkelimaisia ja jotka tulisi jättää filosofiselle tasolle eikä koskaan laskea juridiselle tasolle, periaatteet, joiden tuomarit esittävät merkitsevän mitä tahtovat. Koko Eurooppa on alistettu tälle oikeuden herruudelle politiikan yli. Kun poliittinen valta nousee tätä tuomareiden omaksumaa yletöntä valtaa vastaan Unkarissa tai Puolassa, sitä syytetään siitä, ettei se kunnioita Oikeusvaltiota ja se tuomitaan Euroopan toimesta.
Zemmour katsoo tuomioistuinten vallan poliittisissa kysymyksissä epädemokraattiseksi, sillä kansa valitsee demokraattisissa vaaleissa vain poliittiset vallankäyttäjät, ja tulkitsee tuomareiden pyrkivän toteuttamaan ideologista agendaa. Zemmourin poliittisten kannanottojen keskeinen teema on jo 1990-luvulta alkaen ollut oikeuslaitosten ja tuomareiden liiallisen vallan kritisoiminen Ranskan ja EU:n toiminnassa. Hän julkaisi 1990-luvulla kaksi aihetta käsittelevää esseeteosta.
Poliittiset kannat ja yhteiskunnalliset näkemykset > Maahanmuutto > Islam

Toisin kuin esimerkiksi Marine Le Pen, Zemmour kieltäytyy tekemästä eroa islamin ja islamismin välillä. Hän katsoo islamin olevan lähtökohtaisesti paitsi uskonto, myös poliittinen ideologia, sivilisaatio ja juridinen järjestelmä, missä suhteessa hän rinnastaa sen historialliseen juutalaisuuteen. Juutalaisuus on kuitenkin itse berberijuutalaista taustaa olevan Zemmourin mukaan muuttunut kristinuskon vaikutuksesta, missä vastaavaa muutosta ei ole tapahtunut islamissa. Lisäksi juutalaisuudesta poiketen islam on kristinuskon tapaan ekspansionistinen uskonto—se pyrkii levittämään dar al-islamia ”sodan alueelle” (dar al-harb)—, ja tämä vieras sivilisaatio on Zemmourin mukaan kolonisoimassa Ranskaa. Merkittävä osa muslimimaahanmuuttajista ei assimiloidu ranskalaiseen kulttuuriin lainkaan, vaan elää diasporassa kuin he elivät entisissä kotimaissaan, eivät anna lapsilleen ranskalaisia nimiä, katsovat entisten kotimaittensa televisiota, puhuvat kotonaan arabiaa, jopa rukoilevat kaduilla, minkä Zemmour katsoo todistavan, että kyseessä on kolonialismi. Hän tekee kuitenkin eron islamin ja muslimien välillä eikä kiistä, etteivätkö muslimit voisi ranskalaistua.
Maahanmuuttajien tulisi valita Ranskan ja oman sivilisaationsa välillä, ja muslimimaahanmuuttajien tulisi irtisanoutua uskontonsa poliittisista ulottuvuuksista. Hän uskoo, että lukuisat Ranskassa elävät muslimit ovat halukkaita assimiloitumaan, ja Zemmour esittää olevansa heidän puolellaan ja puolustavansa heidän oikeuksiaan.
Kivilampi (Pertunmaa)

| Kivilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°31′04″N, 26°35′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  Purunoja Hämeen Hartoseen 
Järvinumero:  14.913.1.053
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,8 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,602 km  
Pinta-ala:  1,67 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKivilampi 
Kivilampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Hartosenpään lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammessa ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,8 metriä mpy.
Agatha Christie: Neiti Pinkertonin salaisuus

Agatha Christie: Neiti Pinkertonin salaisuus (engl. Murder is easy) on englantilainen kolmiosainen tv-sarja, joka sai ensi-esityksensä Englannissa 27.joulukuuta 2023. Suomessa sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Mtv3-kanavalla 24. joulukuuta 2024. Sarja perustuu kirjailija Agatha Christien samannimiseen kirjaan.
Näyttelijät

• David Jonsson –  Luke Obiako Fitzwilliam
• Morfydd Clark – Bridget Conway
• Penelope Wilton– Lavinia Pinkerton
• Tom Riley – Lordi Roger Whitfield
• Douglas Henshall – Majuri Horton
• Mathew Baynton – Tri. Thomas
• Sinead Matthews – Rouva Waynflete
• Mark Bonnar – Reverend Humbleby
• Nimra Bucha – Rouva Humbleby
• Phoebe Licorish – Rose Humbleby
• Tamzin Outhwaite – Rouva Pierce
• Jon Pointing – Rivers
Abu Musa

| Abu Musa-bu musa |
| --- | --- |

Maantiede
Sijainti:  Persianlahti
 Abu Musa-bu musa
Koordinaatit:  25°52′N, 55°02′E
Merialue:  Persianlahti
Pinta-ala:  8 km² km²
Korkein kohta:  110 m
Valtio
Valtio:   Iran
Väestö
Väkiluku:  5731
Kielet:  farsi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Abu Musa on saari Persianalhden suulla. Koko saarta on hallinnut vuodesta 1992 Iran, mutta sitä on vaatinut itselleen myös Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin kuuluva Sharja, joka aikaisemmin halltisi saaren eteläpuoliskoa.Abu Musa on Iranin eteläisin saari Persianlahdella ja lähinnä päiväntasaajaa.
Maantiede

Abu Musa sijaitsee Persianlahden suulla noin 67 kilometriä Iranin rannikolta ja noin 40 kilometriä Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin kuuluvan Sharjan emiirikunnan rannikosta. Saari on suurin piirtein neliskulmainen ja sen pinta-ala on noin 8 km². Pinnanmuodoiltaan saarella on melko tasainen hiekkatasanko ja sen reunoilla kukkuloita. Saaren korkein kohta Halva-nimisellä huipulla on 110 metriä merenpinnasta.
Noin 10 kilometriä saaresta itään merellä sijaitsee Mubarakin öljy- ja maakaasukenttä.