stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hallstahammarin kunta
Väestönkehitys

| Hallstahammarin kunnan väestönkehitys 1970–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 12 510 | 12 510 |
| 1955 | 1955 |    | 13 752 | 13 752 |
| 1960 | 1960 |    | 15 420 | 15 420 |
| 1965 | 1965 |    | 17 874 | 17 874 |
| 1970 | 1970 |    | 18 988 | 18 988 |
| 1975 | 1975 |    | 18 552 | 18 552 |
| 1980 | 1980 |    | 18 237 | 18 237 |
| 1985 | 1985 |    | 16 854 | 16 854 |
| 1990 | 1990 |    | 16 628 | 16 628 |
| 1995 | 1995 |    | 16 072 | 16 072 |
| 2000 | 2000 |    | 15 064 | 15 064 |
| 2005 | 2005 |    | 14 955 | 14 955 |
| 2010 | 2010 |    | 15 175 | 15 175 |
| 2015 | 2015 |    | 15 645 | 15 645 |
| 2020 | 2020 |    | 16 400 | 16 400 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 953 | 18,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 000 | 6,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 389 | 8,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 10 303 | 65,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 120 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 7,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 15,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 710 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 10,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 575 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,8 %
18–64-vuotiaat: 57,8 %
65 vuotta täyttäneet: 22,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,5 | 1,3 |
|   | jalostus | 35,4 | 33,0 |
|   | palvelut | 62,4 | 65,0 |
|   | tuntematon | 0,8 | 0,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 332 | 6 502 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 82,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 804 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hallstahammar | 10 478 |
| 2 | Kolbäck | 1 951 |
| 3 | Strömsholm | 664 |
| 4 | Sörstafors | 278 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Herrskogen
Mölntorp
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Borgåsund
Mölntorp
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hallstahammarin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 5 | 5 | 7 | 7 | 6 | 7 | 6 | 7 | 5 | 6 | 7 | 6 | 8 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 8 | 7 | 5 | 4 | 3 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 5 | 2 | 5 | 5 | 4 | 3 | 2 | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 6 | 5 | 3 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 28 | 29 | 29 | 31 | 29 | 29 | 28 | 29 | 23 | 19 | 19 | 22 | 21 | 17 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 4 | 3 | 4 | 4 | 5 | 4 | 3 | 5 | 8 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 5 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bergin piiri (Västmanland)
Hallstahammarin piiri
Kolbäckin piiri
Säbyn piiri (Västmanland)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Hallstahammar-Berg
Kolbäck-Säby
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Berg
Hallstahammar (Svedvi)
Kolbäck
Säby
Seurakunnat > Kirkot

Bergin kirkko
Kolbäckin kirkko
Sankt Larsin kirkko
Svedvin kirkko
Säbyn kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hallstahammarin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Hallstahammarin kunnan kotisivut (suomeksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Hallstahammars kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västmanlandin läänin kunnat
Kartta Hallstahammarin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Christian Engström

Engström vuonna 2014.
Christian Engström (s. 9. helmikuuta 1960 Tukholma) on ruotsalainen poliitikko. Hän on ollut jäsenenä Euroopan parlamentissa kaudella 2009–2014 ja toimii Ruotsin piraattipuolueen (ruots. Piratpartiet) varapuheenjohtajana. Hän on varsinaiselta ammatiltaan tietokoneohjelmoija ja vastustaa aktiivisesti ohjelmistopatentteja ja käyttöoikeuksien hallintamenetelmiä.
Engström varttui Tukholman Kungsholmenilla ja on taiteilija-kirjailija Albert Engströmin pojanpojan poika. Vuonna 1983 hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Tukholman yliopistossa pääaineinaan matematiikka ja tietotekniikka.
1980-luvun alusta Engström toimi aktiivisesti Kansanpuolueen piirissä muun muassa oikeusistuntojen lautamiehenä. Hän jätti puolueen tammikuussa 2006.
Vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa Christian Engström tuli valituksi piraattipuolueen vaalilistan pääehdokkaana. Toinen puolueen tuolloin valituksi tullut euroedustaja on Amelia Andersdotter. Kumpikaan ei kyennyt uusimaan paikkaansa vuoden 2014 eurovaaleissa, ja Piraattipuolue jää ilman edustusta Europarlamentissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Christian Engström Wikimedia Commonsissa
Christian Engström Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Carolina County Ball

| Carolina County Ball Elf |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1974
 Tyylilaji: blues rock
 Levy-yhtiö: MGM
Elfin muut julkaisut
| Elf 1972 | Carolina County Ball 1974 | Trying to Burn the Sun 1975 |
Carolina Coynty Ball on Elf-nimisen blues rock -yhtyeen toinen studioalbumi. Albumin kappale "Ain't It All Amusing" sai jonkin verran suosiota Britanniassa.
Kappaleet

"Carolina County Ball" – 4:46
"L.A.59" – 4:21
"Ain't It All Amusing" – 5:01
"Happy" – 5:28
"Annie New Orleans" – 3:01
"Rocking Chair Rock 'n' Roll Blues" – 5:36
"Rainbow" – 4:00
"Do the Same Thing" – 3:10
"Blanche" – 2:31
Kokoonpano

Ronnie James Dio – laulu
Steve Edwards – kitara
Micky Lee Soule – kosketinsoittimet
Craig Gruber – basso
Gary Driscoll – rummut
Hoodoo Gurus

Hoodoo Gurus South by Southwest -festivaalilla 2007.
Hoodoo Gurus on australialainen rockyhtye. Se perustettiin Sydneyssä vuonna 1981. Yhtyeen laulaja-kitaristi ja lauluntekijä Dave Faulknerin lisäksi pitkäaikaisimpiin jäseniin kuuluu toinen kitaristi Brad Shepherd. Basisti Richard Grossman on kuulunut yhtyeeseen vuodesta 1988. Pitkäaikaisin rumpali oli Mark Kingsmill, jonka tilalle tuli Nik Rieth vuonna 2015.
Hoodoo Gurusin ensimmäinen albumi oli vuonna 1984 julkaistu Stoneage Romeos, ja se herätti huomiota Australian lisäksi muun muassa Yhdysvalloissa. Toinen albumi Mars Needs Guitars! julkaistiin vuonna 1985. Vuonna 1987 julkaistu albumi Blow Your Cool! ylsi Australian listalla toiseksi. Samalle sijalle ylsi vuonna 1994 julkaistu albumi Crank. Yhtye hajosi 1990-luvun lopulla mutta se muodostettiin uudelleen vuonna 2003. Sen jälkeen yhtye on julkaissut kolme albumia, joista uusin on vuonna 2022 julkaistu Chariot of the Gods.
Yhtyeen tunnettuja kappaleita ovat muun muassa "What’s My Scene", "I Want You Back", "Miss Freelove '69", "Like Wow – Wipeout!", "1000 Miles Away", "Bittersweet", "My Girl", "Come Anytime", "Crackin’ Up" ja "Answered Prayers".
Circus Mundus Absurdus

Circus Mundus Absurdus (CMA) oli ensimmäinen suomalainen cirque noir -tyylinen sideshowryhmä. He yhdistelivät esityksissään mimiikkaa, teatteria, body artia, fakiiritemppuja, tuliesityksiä, jongleerausta sekä slapstickiä.
Historia

Circus Mundus Absurduksen perustivat Visa Knuuttila, Eero Auvinen ja Antti Kervinen vuonna 1999. Ensimmäinen keikka oli Tampereen Tulliklubilla perustamisvuonna. Alkuun kyseessä oli kokeileva taideprojekti jossa esiteltiin klassisia sideshowtemppuja sekä jongleerausta. Hiukan myöhemmin ryhmään liittyivät Lassi Sidoro sekä Jussi Ranta. Tulitaiteilija Jesse Karhu liittyi Circus Mundus Absurdukseen vuonna 2003.
Lavaesiintyminen

Lopullisessa kokoonpanossa esiintyivät Visa Knuuttila, Antti Kervinen, Lassi Sidoro, Jesse Karhu sekä Jussi Ranta.
Vuosien saatossa Circus Mundus Absurdus lisäsi esityksiinsä enemmän teatraalisuutta sekä juonellisia käänteitä.
Ryhmän repertuaariin kuului lasimurskassa kävely ja makaaminen, piikkimatot, tulennielentä ja -puhallus (muun muassa toisen sirkustaiteilijan selkään) sekä muu tulitaiteilu, lävistykset neuloin ja koukuin, vesimelonin halkaisu miekalla vatsan päällä, kulmahiomakoneiden kipinäsuihkussa kylpeminen, painavien esineiden riiputtaminen lävistyksistä, roihuava hyppynaru ynnä muuta.
Circus Mundus Absurdus (CMA) teki lavaesiintymisiä myös bändien Turmion Kätilöt, Kuolleet Intiaanit ja Black Motor kanssa.
Circus Mundus Absurdus keikkaili yli 15 maassa, kolmella eri mantereella.
Lavaesiintyminen > Kokoonpano

Ermine / Chino The Clown (Visa Knuuttila)
Doctor K. (Antti Kervinen)
Louis Cypher (Lassi Sidoro)
Eric Tier (Jesse Karhu)
Christian Burial (Jussi Ranta)
Julkaisut

Ryhmältä ilmestyi dokumenttielokuva "Circus Mundus Absurdus" vuonna 2009.
Carvaka

Carvaka, joka tunnetaan myös nimellä lokayata, oli muinaisen intialaisen filosofian koulukunta, joka oli materialistinen, ateistinen ja empiristinen.
Carvaka perustui todennäköisesti Brhaspati Sutraan, joka kirjoitettiin Intiassa noin vuonna 600 eaa. Tämä kirjoitus samoin kuin Carvakan muut alkuperäiset kirjoitukset ovat kuitenkin kadonneet. Liikkeen perustavat teokset tunnetaan ainoastaan katkelmista, joita liikettä vastustaneet hindulaiset ja buddhalaiset ajattelijat liittivät teoksiinsa. Carvaka vaikuttaa kuolleen filosofiana joskus vuoden 1100 jälkeen.
Liikkeen vastustajien mielestä sen kannattajat vastustivat kaikkea, mikä oli hyvää vedalaisessa perinteessä. Säilyneiden tekstien perusteella voidaan päätellä, että liikkeen kannattajat kuitenkin pitivät korkeimmassa arvossa totuutta, opillisen järjestelmän eheyttä ja johdonmukaisuutta sekä ajattelunvapautta.
Carvaka ei noudattanut Vedan kirjoituksia vaan sanoi niiden olevan virheellisiä. Carvakojen mukaan atmania ei ole olemassa, vaan tietoisuus on ihmisen fyysisissä osissa ilmenevä ominaisuus. Tällöin myös hindulaiseen oppiin kuuluvaa jälleensyntymistä ei pystytä todistamaan ja sekin on virheellistä. Carvakat eivät myöskään tunnustaneet karman käsitettä, vaan sanoivat että teko loppuu kun se on tehty.
Christian Fernández

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Christian Fernández Salas
Syntymäaika: 15. lokakuuta 1985 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Santander, Espanja
Pelipaikka: laitapuolustaja
Pituus: 182 senttimetriä
Seura
Seura: D.C. United
Pelinumero: –
Junioriseurat
: Racing Santander
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2004–2007 2006–2012 2008 2012–2014 2014– | Racing Santander B Racing Santander → Las Palmas (laina) Almería D.C. United | 108 (16) 90 (8) 23 (4) 36 (6) 0 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 8. helmikuuta 2014.
Christian Fernández Salas, yleensä vain Christian (s. 15. lokakuuta 1985 Santander, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa yhdysvaltalaista D.C. Unitedia ja on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.
Ura

Christian on Racing Santanderin kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa 7. tammikuuta 2007 ottelussa Levantea vastaan. Ensimmäisellä kaudellaan Primera Divisiónissa hän pelasi lopulta 11 ottelua ja teki niissä yhden maalin.
Kauden 2007–2008 puolivälissä Christian siirtyi lainalle Segunda Divisiónissa pelanneeseen Las Palmasiin. Kanarialaisseurassa hän pelasi yhteensä 23 ottelua ja onnistui maalinteossa neljästi. Kauden jälkeen hän palasi Racingiin.
Christian pelasi Racingissa kaudet 2008–2012, jonka jälkeen hän siirtyi Segunda Divisiónin Almeríaan.
Hooftin tauti

| Hooftin tauti |
| --- | --- |
OMIM:  236300
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Hooftin tauti on peittyvästi periytyvänä pidetty sairaus, joka aiheuttaa muun muassa fyysisen kehityksen viivästymistä, henkistä kehitysvammaisuutta ja verkkokalvorappeuman.
Belgialaiset tutkijat kuvasivat Hooftin taudin vuonna 1962 kahdella sisaruksella.  Se on äärimmäisen harvinainen.
Clara Barton

Clara Barton.
Clarissa "Clara" Harlowe Barton (25. joulukuuta 1821 Oxford, Massachusetts – 12. huhtikuuta 1912 Glen Echo, Maryland) oli yhdysvaltalainen sairaanhoitaja ja Amerikan Punaisen Ristin perustaja. Barton työskenteli Amerikan Punaisen Ristin sairaalan sairaanhoitajana Yhdysvaltain sisällissodan aikana, myöhemmin opettajana sekä patenttivirkailijana.
Clara Bartonista tehty postimerkki.
Barton pääsi vuonna 1973 National Women's Hall of Fameen. Bartonista on myös tehty postimerkki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Clara Barton Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Carolina Beach

| Carolina Beach |
| --- | --- |
 Carolina Bechin laituri.

 Koordinaatit: 34°2′12″N, 77°53′49″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Pohjois-Carolina
Piirikunta:  New Hanover
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,4 km²
 – Josta vettä:  0,5 km² 
Korkeus:  1 m
Väkiluku (2010):  5 706
 – Väestötiheys:  890 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5 (kesäaika UTC-4)
Lempinimi::  City of Roses
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Carolina Beach on kaupunki Pohjois-Carolinan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 5 706. Caliente kuuluu New Hanoverin piirikuntaan.
Kuvia kaupungista

Carolina Beachin hotelleja ja asuinrakennuksia.
Kaupungin laituri.
Carolina Beachin rantaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carolina Beach Wikimedia Commonsissa
Christopher Diesen

Christopher Ditlev Diesen (7. huhtikuuta 1874 Hamar, Norja – 1957) oli norjalaissyntyinen Suomeen muuttanut konsuli ja Diesen Wood-metsäteollisuusyhtiön perustaja ja toimitusjohtaja.
Diesen siirtyi opinnot päätettyään liikealalle ja perusti 1907 Oslossa Diesen Wood Company A/S:n jonka toiminta kuitenkin pian lopetetettiin Norjassa ja siirrettiin Suomeen 1908. Yhtiö perustettiin uudelleen Suomessa 1910 nimellä Diesen Wood Ab. Diesen oli itse yhtiön toimitusjohtajana alusta lähtien.
Vuonna 1909 Diesen Wood rakensi sahalaitoksen Saimaan kanavan varrelle Juustilaan lähelle Viipuria, tämä laitos siirrettiin vuonna 1917 Nurmisaarelle lähelle Pitkärantaa. Vuonna 1914 ostettiin Oy Ladoga Trävaru Ab ja myöhemmin venäläinen Gromoff ja Kumppanit jolla oli sahalaitos Nurmisaaressa ; Diesen Woodin päämarkkinat olivat tähän aikaan Venäjällä. Konsuli Diesen osti 1916 Oy Pitkäranta Bruk-yhtiön jolla oli kaivostoimintaa Pitkärannassa. Vuonna 1920 Diesen Wood yhtiö rakensi Nurmisaarelle myös sulfaattiselluloosatehtaan.
Vuonna 1931 valuuttakurssitappiot siirsivät Diesen Woodin Kansallis-Osake-Pankin hallintaan. Yhtiön nimeksi muuttui 1935 Pitkäranta Oy. Tämä yhtiö lopetettiin 1946 kun Pitkärannan tuotantolaitokset olivat jääneet Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle.
Diesen oli vuoteen 1931 saakka Suomen Sahanomistajayhdistyksen hallituksen jäsenenä ja hän toimi Norjan konsulina Viipurissa 1920–1931. Vuodesta 1931 alkaen hän harjoitti itsenäistä liiketoimintaa Helsingissä. Diesen oli Suomen Katukiviyhdistyksen asiamiehenä vuodesta 1933 lähtien.
Christopher Diesenin poika Andreas Diesen (1906–1997) oli vuodesta 1933 G. A. Serlachius Oy:n palveluksessa ja oli viimeksi yhtiön varatoimitusjohtajana.
Harjasusi

| Harjasusi |
| --- | --- |
 Beardsleyn eläintarhassa.
Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Koiraeläimet Canidae
Suku::  Chrysocyon
Laji::  brachyurus
Kaksiosainen nimi
 Chrysocyon brachyurus  (Illiger, 1815) 
 Harjasuden levinneisyysalue
Katso myös
   Harjasusi Wikispeciesissä   Harjasusi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harjasusi (Chrysocyon brachyurus) on Etelä-Amerikan kookkain koiraeläin. Lajia tavataan osissa Brasiliaa, Paraguayta, Argentiinaa, Boliviaa ja Perua. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on määritellyt sen silmälläpidettäväksi lajiksi.
Taksonomia

Tieteelle harjasuden kuvaili Johann Karl Wilhelm Illiger vuonna 1815. Harjasutta pidetään yleensä monotyyppisenä, eli sillä ei ole alalajeja. Joskus ehdotetuilla alalajeilla C. campestris, C. cancrosa ja C. jubatus ei ole laajaa kannatusta. Harjasusi ei ole nimestään huolimatta läheistä sukua susille. Sen lähimpiä sukulaisia ovat eteläamerikanketut (Lycalopex).
Koko ja ulkonäkö

Harjasusi on suurikokoinen koiraeläin ja poikkeaa ulkonäöltään monista muista lajeista. Painoa sillä on 20–25 kg. Ruumiin pituus on 95–125 cm ja korkeus 74–91 cm. Etelä-Amerikan koiraeläimistä se on suurin. Jalat ovat hyvin pitkät. Turkki on tiheä, pehmeä ja väriltään se vaihtelee oranssinruskeasta punertavankultaiseen. Pennut ovat mustia tai ruskeanharmaita. Urokset ja naaraat eivät juuri poikkea ulkonäöltään toisistaan. Kaula on valkoinen. Jalat, suu ja niska ovat mustia. Pää on suhteellisen pieni ja kuono pitkä. Korvat ovat suuret ja suorat. Niskasta selkään kulkee musta harja. Häntä on lyhyt ja hännänpää valkoinen.
Levinneisyys ja elinympäristö

Harjasuden levinneisyysalue käsittää osia Brasiliasta, Paraguaysta, Argentiinasta, Boliviasta ja Perusta. Brasiliassa sen esiintymisalue rajautuu Amazonin sademetsään pohjoisessa ja Caatingaan koillisessa. Argentiinassa sitä tavataan maan pohjois- ja keskiosassa ja Paraguayssa maan itäosassa. Boliviassa sitä tavataan maan savannialueilla ja Perussa Pampas del Heathin länsipuolella. Laji on kadonnut Uruguaysta, josta nykyisin tehdään vain satunnaisia havaintoja.
Harjasutta tavataan yleensä avoimilla seuduilla, kuten ruohikoilla, pensaikkoalueilla, aukeilla metsäalueilla ja kosteikoilla. Paikoittain niitä esiintyy myös viljellyillä alueilla ja ihmisasutuksen liepeillä.
Elintavat

Harjasudet liikkuvat yleensä yksin. Niiden reviirin koko on 20–115 km² ja keskimäärin 50–80 km². Reviirit saattavat hyvän ravintotilanteen aikana olla päällekkäisiä. Harjasudet merkitsevät reviirinsä hajumerkein ulosteella ja ääntelyin. Kahden harjasuden mahdollisesti kohdatessa ne uhkailevat toisiaan nostamalla mustat niskakarvansa pystyyn kierrellen samalla toisiaan. Harjasutta on pidetty pääasiassa yö- tai hämäräaktiivisena eläimenä. Tutkimusten perusteella sen aktiivisuus eri vuorokauden aikoina vaihtelee kuitenkin voimakkaasti vuodenajan ja esimerkiksi lämpötilojen mukaan. Kuivana kautena ne ovat yleensä vain yöaktiivisia, mutta sadekaudella ne liikkuvat enemmän päivisin.
Harjasusilla on laaja ruokavalio, johon kuuluu eläin- ja kasviperäistä ravintoa. Eri ravinnonlähteiden esiintyminen riippuu paljolti vuodenajasta. Ne syövät esimerkiksi Solanum lycocarpum -lajin hedelmiä, lintuja, matelijoita, kaloja, selkärangattomia ja pieniä nisäkkäitä, kuten pakoja, jäniksiä, vyötiäisiä ja jyrsijöitä. Harjasuden pitkät jalat auttavat niitä näkemään saaliinsa pitkässäkin ruohikossa. Harjasusi saattaa päätyä puuman tai jaguaarin saaliiksi.
Harjasudet lisääntyvät hieman alueesta riippuen huhtikuun ja kesäkuun välisenä aikana. Naaraan kiima kestää noin 5 päivää kerrallaan, jonka aikana uros ja naaras parittelevat useamman kerran. Tiineys kestää 62–66 päivää ja pentuja syntyy kerrallaan 2–5. Naaras imettää pentujaan 105–180 päivää ja myöhemmin se ruokkii niitä oksentamalla. Myös uros osallistuu pentujen kasvattamiseen. Pennuista kasvaa sukukypsiä 1–2 vuoden ikäisinä. Harjasudet voivat elää 12–16-vuotiaiksi.
Uhat ja suojelu

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on määritellyt harjasuden silmälläpidettäväksi lajiksi. Täysikasvuisten yksilöiden määräksi arvioitiin vuonna 2005 noin 17 000 yksilöä. Niistä 15 849 Brasiliassa, 613 Paraguayssa, 487 Argentiinassa, alle 1 000 Boliviassa ja alle 40 Perussa. Lajia uhkaa etenkin sen elinympäristön tuhoutuminen maatalouden leviämisen myötä. Muita uhkia ovat esimerkiksi metsästys kotieläimien suojelemiseksi, kotieläimistä leviävät taudit ja liikenne. Alueiden ottaminen maatalouskäyttöön lisää aavikoitumista. Paikoitellen lajia pidetään myös uhkana etenkin siipikarjalle. Koirat voivat tappaa harjasusia ja levittää niihin tauteja.
Harjasusi kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen II ja laji on suojeltu osissa levinneisyysaluettaan. Argentiinassa se on luokiteltu uhanalaiseksi ja Brasiliassa vaarantuneeksi. Sen metsästys on kiellettyä Brasiliassa, Paraguayssa, Boliviassa ja Argentiinassa. Vuonna 2014 eläintarhoissa tai muissa vastaavissa laitoksissa oli kaikkiaan 394 harjasutta.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Harjasusi (Chrysocyon brachyurus)
ITIS: Chrysocyon brachyurus (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Chrysocyon brachyurus, the Maned wolf (englanniksi)
Harjasuden kallo.
Harjasusi Serra da Canastran kansallispuistossa Brasiliassa.