stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Can’t Hold Us

| ”Can't Hold Us” Macklemore & Ryan Lewis feat>  Ray Dalton |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Heist
 Julkaistu: 16. elokuuta 2011
 Tuottaja(t): Ryan Lewis
 Tyylilaji: Hip hop, R&B
 Kesto: 04.18 (albumiversio) 03.48 (US Radio Edit)
 Levy-yhtiö: Macklemore
Macklemoren & Ryan Lewisin muut singlet
| ”Wings” 2011 | ”Can't Hold Us” 2011 | ”Same Love” 2012 |
Ray Daltonin muut julkaisut
|   | ”Can't Hold Us” 2011 |   |
Can't Hold Us on yhdysvaltalaisen hip hop-duo Macklemoren ja Ryan Lewisin kappale heidän The Heist -debyyttialbumiltaan. Kappale julkaistiin albumin kolmantena singlenä 16. elokuuta 2011 ja se sisältää myös Ray Daltonin esittämiä vokaaleja.
Kappale saavutti Billboard Hot 100 -listan ensimmäisen sijan, muodostuen kaksikon toiseksi kärkisijan hitiksi Yhdysvalloissa. Se on myös heidän kolmas peräkkäinen ensimmäisen listasijan saavuttanut single Australiassa.
Kappaleen musiikkivideo oli ehdokkaana 56. Grammy palkintogaalassa vuonna 2014. Kappale on myös listattu Spotifyn "vuoden 2013 ladatuimmaksi kappaleeksi".
Käännös suomeksi
Graphics Core Next

Geneerinen lohkodiagrammi grafiikkasuorittimesta. Graphic Core Next -arkkitehtuuri viittaa kokonaisuuteen.
Graphics Core Next (GCN) on AMDn kehittämä mikroarkkitehtuuri ja käskykannan nimi grafiikkasuorittimiin (GPU). Ensimmäinen arkkitehtuuria käyttävä suoritin oli AMD Radeon HD 7970 näytönohjaimessa vuonna 2011.
GCN-arkkitehtuuri on TeraScale-arkkitehtuurin seuraaja. Arkkitehtuurille on DirectX 11-, Mantle- ja OpenGL-tuki.
GCN-suorittimia voi ohjelmoida GPGPU-käyttöön mm. OpenCL- ja C++ AMP -tuella.
AMD on julkistanut Boltzmann hankkeen CUDAn siirtämisestä yhteiselle C++-ohjelmointia tukevalle alustalle.
Arkkitehtuurin seuraaja on Radeon DNA (RDNA).
Arkkitehtuurin sukupolvet > Ensimmäinen sukupolvi

Ensimmäisen sukupolven suorittimet julkaistiin vuonna 2011.
Ensimmäisen sukupolven mikroarkkitehtuuria käytetään mm. AMD Radeon Rx 200 -sarjassa.
Käskykanta on kuvattu Southern Islands -sarjan suorittimien dokumentaatiossa.
Arkkitehtuurin sukupolvet > Toinen sukupolvi

Käskykanta on kuvattu Sea Islands -sarjan suorittimien dokumentaatiossa.
Arkkitehtuurin sukupolvet > Kolmas sukupolvi

Käskykanta on kuvattu GCN 3 -sarjan dokumentaatiossa ilman koodinimeä.
Arkkitehtuurin sukupolvet > Neljäs sukupolvi

Neljäs sukupolvi käyttää kolmannen sukupolven käskykantaa ja dokumentaatiota.
Arkkitehtuurin sukupolvet > Viides sukupolvi

Viides sukupolvi on koodinimeltään Vega.
Vegan engl. Next-Generation Compute Unit, NCU arkkitehtuurilla odotetaan olevan merkittävästi eroa aiempiin GCN-sukupolviin.
RX Vega 64 ja RX Vega 56 -mallit saapuvat markkinoille elokuussa 2017.
Arkkitehtuurin käyttö

GCN arkkitehtuurin mukainen GPU on integroituna AMD APU-mallistossa mm. seuraavasti:
AMD Steamroller
GCN arkkitehtuurin suorittimia käytetään mm.:
AMD Radeon Rx 200 -sarja
AMD Radeon Rx 300 -sarja
AMD Radeon Rx 400 -sarja
AMD Radeon Rx 500 -sarja
AMD Radeon RX Vega -sarja
Käännös suomeksi
Carmella DeCesare

| Carmella Garcia |
| --- | --- |
 Carmella DeCesare Hot Import Nights -autoshow'ssa vuonna 2006
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. heinäkuuta 1982 (ikä 42) Avon Lake, Ohio
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  valokuvamalli
Puoliso:  Jeff Garcia
Carmella Danielle Garcia (o.s. DeCesare, s. 1. heinäkuuta 1982 Avon Lake, Ohio) on yhdysvaltalainen valokuvamalli ja Playboy-tyttö.
Garcia, silloinen DeCesare, oli Playboyn huhtikuun 2003 Playmate of the Month ja vuoden 2004 Playmate of the Year. Hänellä on italialaisia ja puertoricolaisia sukujuuria.
DeCesare syntyi Avon Lakessa, Ohiossa, ja valmistui Avon Lake High Schoolista vuonna 2000. Nykyään hän asuu  Kalifornian Manhattan Beachilla ja on ollut 21. huhtikuuta 2007 lähtien naimisissa amerikkalaisen jalkapallon pelaaja Jeff Garcian kanssa.
Garcia on esiintynyt useasti televisiossa. Hän sijoittui toiseksi WWE:n Diva Searchissa vuonna 2004, ja on sen jälkeen kilpaillut usein WWE Raw'ssa. Hän on esiintynyt myös Voitto kotiin -kilpailussa, Howard Stern -show’ssa sekä Street Smarts -kilpailussa.
Garciaa on syytetty pahoinpitelystä 21. elokuuta 2004 sattuneen riidan yhteydessä. Syytteestä luovuttiin, mutta sen sijaan hän sai tuomion järjestyssääntöjen rikkomisesta.
Aiheesta muualla

Carmella DeCesare Playboy.comissa (englanniksi)
Carmella DeCesare IMDb.com:issa
Carmella DeCesare MySpace.com:issa
Busi Mhlongo

Busi Mhlongo (oik. Victoria Busisiwe Mhlongo; 28. lokakuuta 1947 Inanda, KwaZulu-Natal, Etelä-Afrikka – 15. kesäkuuta 2010 Durban, Etelä-Afrikka) oli eteläafrikkalainen laulaja. Hän oli zulu ja lauloi zuluksi.
Mhlongo syntyi Inandassa musikaaliseen perheeseen. Hänestä tuli kuuluisa 1960-luvulla voitettuaan kykykilpailun. Mhlongo muutti 1970-luvulla Portugaliin ja sieltä Lontooseen. 1980-luvulla hän teki kiertueita yhtyeensä Twasan kanssa.
Mhlongo kuoli kesäkuussa 2010 rintasyöpään, joka oli ollut hänellä useita vuosia. Mhlongo oli kuollessaan 62-vuotias.
Diskografia

Barbentu (1993)
Urbanzulu (1998)
Charles Matthew Newton White

Charles Matthew Newton White (30. elokuuta 1914 Preston, Lancashire – 7. syyskuuta 1978 Oxford) oli englantilainen lintutieteilijä.
Charles White opiskeli Preston Grammar Schoolissa ja Balliol Collegessa Oxfordin yliopistossa, missä hän kirjoitti gradunsa klassisesta kirjallisuudesta ja oikeustieteestä. Hänet palkattiin  Pohjois-Rhodesian siirtomaahallinnon viranomaiseksi 1938 ja hän teki pääasiallisen työnsä aluevirkailijana Luoteis-Provinssissa.
Whitellä oli erinomainen kielipää, ja hän oppi nopeasti paikalliset lunda- ja luvalekielet sekä portugalin. Tämän ansiosta hän sai vastaanottaa useita luottamustehtäviä sekä paikallishallinnossa että valtionhallinnossa. Hän toimi muun muassa Sambian maaoikeuskomissiossa 1965–1967. Vuonna 1966 hän raportoi UNESCOlle Sambian maaoikeudesta ja sen hallinnosta.
White vetäytyi kotimaakuntaansa vuonna 1970. Hän julkaisi noin 70 kirjoitusta Afrikan antropologisista ja kieliopillisista ongelmista. Kirjoituksia ilmestyi muun muassa African Social Research ja Journal of African Law nimisissä lehdissä.
White oli myös ornitologi. Hän liittyi British Ornithologists' Unioniin (BOU) 1934 ja tutki, ainakin kirjallisuuden ja museoiden avulla, muun muassa Australian, Ecuadorin ja Kreetan linnustoa. Kreetalla hän vietti pari kuukautta vuonna 1936. Vuonna 1949 White julkaisi, yhdessä J.M. Winterbottomin kanssa, luettelon Sambian Luoteisterritorion linnustosta. Vuosina 1960–1962 ilmestyi luettelo Etiopian Sylvia-suvuista, ja 1961–1965 luettelo muista Etiopian linnuista.
White nimesi linnuista muutamia alalajeja, muun muassa etiopianhaarapääskyn alalajin amadoni.
CLS

CLS eli Collecte Localisation Satellites on Ranskan valtion omistama paikkatietoyhtiö. Se on erikoistunut ympäristömittausten datan keruuseen.
Yhtiön omistaa Ranskan avaruusjärjestö CNES. CLS:n liikevaihto vuonna 2009 oli 50 miljoonaa euroa. Yhtiön toimitusjohtaja on Christophe Vassal. CLS:ssä toimii 400 ihmistä ja sillä on kymmenen toimistoa kautta maailman.
Syyskuun alussa 2010 CLS osti espanjalaisen vuonna 1999 perustetun Altamira Information -yhtiön, joka on erikoistunut tutkasatelliittien maanpintadatan analysointiin. CLS on itse toiminut mm. merellisten tutkien datan parissa. Altamiran, jossa työskentelee 15 ihmistä, liikevaihto oli vuonna 2009 noin kaksi miljoonaa euroa. Se oli yrityksen johdon ja espanjalaisen riskirahoitusyhtiö Highgrowthin omistama. Altamiran asiakkaita olivat rakennusyhtiöt ja energiayhtiöt.
Kesäkuussa 2010 CLS osti paikkatietodivisioonan Equipment Services Europe -yhtiöltä. Se liitetään Novacom Services -yhtiöön, josta CLS omistaa 60 prosenttia ja loput italialainen Telespazio. Yhtiö seuraa noin 35 000 rekkaa.
CLS:n perustyötä on merellisiä ympäristömittauksia tekevien Argos-poijujen operointi. Poijut ne välittävät tietonsa eri sääsatelliittien kautta. Yhtiö on myös asentanut muuttaviin eläimiin seurantalaitteita. Nämä työt ovat valtionsektorin tilauksia.
Viime vuosina CLS on luonut suhteet EU:n European Maritime Safety Agency -virastoon ja päässyt EMSAn pääurakoitsijaksi "Long-Range Identification and Tracking" -ohjelmaan, jossa seurataan yli 300 tonnin laivoja niiden LTIR-lähettimien avulla. Vuonna 2010 kaikkiaan 10 000 laivaa lähettää yli 40 000 sanomaa päivittäin mm. Iridium-satelliittien välittäminä. LTIR-ohjelmaa kuuluu yli 30 maata Euroopassa. CLS America päässee samanlaiseen rooliin Yhdysvaltain rannikkovartioston kanssa. Hanke liittyy mahdollisesti satelliittivälitteiseen Automated Identification System (AIS)-järjestelmään.
Aiheesta muualla

CLS:n sivusto
Bushmeat

Agtat valmistamassa ateriaa varaanista.
Metsästettyjä indridejä
Etusalla syötäväksi valmistettuja ruokorottia ja onttosarvisia
Bushmeat (joskus myös wildmeat tai game meat, suom. villieläinten liha) tarkoittaa kesyttämättömien nisäkkäiden, matelijoiden, sammakkoeläinten ja lintujen metsästämistä ruoaksi trooppisen ja subtrooppisen vyöhykkeen metsistä.
Bushmeat on suuressa osassa maailmaa laitonta johtuen sen suuresta riskistä tartuntatautien levittäjänä. Sen tiedetään levittävän HIV:tä, ebolaa ja monia muita tauteja.
Bushmeatin laiton kauppa tuhoaa uhanalaisia eläinlajeja ja elinympäristöjä vaikuttamalla alueiden biodiversiteettiin. Sitä salakuljetetaan ympäri maailmaa, myös Eurooppaan.
Kansainvälisen metsäntutkimuskeskuksen selvityksen mukaan pelkästään Afrikan Kongon altaan alueella kulutetaan yli 5 miljoonaa tonnia bushmeat-lihaa vuosittain. Vaarallisuudestaan huolimatta se on Afrikassa köyhillä alueilla ihmisten suurin proteiinin lähde.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ape Alliance (englanniksi)
The wildlife trade monitoring network (englanniksi)
Filipstadin kunta

| Filipstadin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti ja Taalainmaa
Keskustaajama:  Filipstad
Kuntakoodi:  1782
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 534,04 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  10 503
 – Väestötiheys:  6,8 as./km²
 
 www.filipstad.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Filipstadin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Filipstadin kunta (ruots. Filipstads kommun) on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin ja Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Filipstad.
Kunnan maapinta-ala on 1 534,04 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 503 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 11,74 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Rämmenin maalaiskunnassa oli vuosina 1946–1954 Lesjöforsin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1950 osa Kroppan maalaiskunnasta erotettiin Storforsin kauppalaksi, joka kuuluu nykyään Storforsin kuntaan. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Värmlandsbergin "suurkunta" yhdistämällä Brattforsin, Gåsbornin, Färnebon ja Nordmarkin maalaiskunnat. Filipstadin kaupunki sekä Kroppan ja Rämmenin maalaiskunnat jäivät ennalleen.
Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Filipstadin kunta yhdistämällä Filipstadin kaupunki sekä Kroppan, Rämmenin ja Värmlandsbergin maalaiskunnat.
Vaakuna

Nykyinen kuntavaakuna kuului aiemmin Filipstadin kaupungille. Entisen Färnebon maalaiskunnan vaakuna otettiin Värmlandsbergin maalaiskunnan vaakunaksi. Myös Kroppan maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Färnebon maalaiskunta
Värmlandsbergin maalaiskunta
Kroppan maalaiskunta
Väestönkehitys

| Filipstadin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 18 184 | 18 184 |
| 1955 | 1955 |    | 19 057 | 19 057 |
| 1960 | 1960 |    | 18 689 | 18 689 |
| 1965 | 1965 |    | 17 420 | 17 420 |
| 1970 | 1970 |    | 16 238 | 16 238 |
| 1975 | 1975 |    | 15 513 | 15 513 |
| 1980 | 1980 |    | 14 606 | 14 606 |
| 1985 | 1985 |    | 13 709 | 13 709 |
| 1990 | 1990 |    | 13 341 | 13 341 |
| 1995 | 1995 |    | 12 713 | 12 713 |
| 2000 | 2000 |    | 11 598 | 11 598 |
| 2005 | 2005 |    | 11 017 | 11 017 |
| 2010 | 2010 |    | 10 562 | 10 562 |
| 2015 | 2015 |    | 10 625 | 10 625 |
| 2020 | 2020 |    | 10 503 | 10 503 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 641 | 15,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 276 | 2,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 690 | 6,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 8 018 | 75,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 254 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 369 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 161 798 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 49 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,1 %
18–64-vuotiaat: 56,2 %
65 vuotta täyttäneet: 26,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,8 | 2,1 |
|   | jalostus | 38,3 | 38,0 |
|   | palvelut | 59,1 | 59,1 |
|   | tuntematon | 0,8 | 0,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 078 | 4 300 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 94,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 80,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 094 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Filipstad | 6 022 |
| 2 | Lesjöfors | 1 062 |
| 3 | Nykroppa | 846 |
| 4 | Persberg | 313 |
| 5 | Nordmark | 225 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Brattfors
Långban
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Filipstadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 5 | 7 | 8 | 8 | 6 | 7 | 5 | 6 | 5 | 5 | 6 | 7 | 9 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 6 | 7 | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 2 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 3 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 25 | 24 | 23 | 25 | 21 | 22 | 19 | 22 | 18 | 16 | 19 | 18 | 15 | 16 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 2 | 3 | 2 | 3 | 3 | 2 | 3 | 7 | 6 | 4 | 3 | 3 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 6 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 37 | 37 | 37 | 37 | 37 | 37 | 37 | 37 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Brattforsin piiri
Filipstadin piiri
Gåsbornin piiri
Kroppan piiri
Nordmarkin piiri
Rämmenin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Filipstad
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Brattfors
Filipstad
Färnebo* (Berget, Filipstads landsförsamling, Värmlandsberg)
Gåsborn
Kroppa
Kroppa kbfd*
Nordmark
Rämmen (Näsräm)
Seurakunnat > Kirkot

Brattforsin kirkko
Filipstadin kirkko
Gåsbornin kirkko
Nordmarkin kirkko
Rämmenin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Filipstadin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Filipstads kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Värmlannin läänin kunnat
Kartta Filipstadin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
CLIL

CLIL eli Content and Language Integrated Learning on menetelmä, jossa asiasisältöjä opiskellaan vieraalla kielellä. Menetelmää nimitetään myös "vieraskieliseksi opetukseksi". Se on lähellä kielikylpymenetelmää, mutta vieraan kielen käyttö rajataan siinä vain oppimistilanteisiin.
CLIL käsitteenä on vakiintunut tarkoittamaan kaikkea vieraskielistä opetusta Euroopan unionin alueella. Vieraskielistä opetusta toteutetaan käytännössä monin eri tavoin. Suomessa on saatu myönteisiä kokemuksia varhain aloitetusta CLIL-opetuksesta. Päiväkodeissa ja kouluissa puhutaan kotoisammin "kielisuihkusta" ja täydellisestä tai osittaisesta "kielikylvystä". Suomessa vieraskielisen opetuksen valtakieliä ovat englanti ja ruotsi, mutta myös saksa, ranska ja venäjä ovat vakiinnuttamassa asemaansa CLIL-opetuksessa.
Laki vieraalla kielellä opettamisesta vuonna 1991 mahdollisti edellisellä vuosikymmenellä aloitetut kokeiluhankkeet vieraskielisen perusopetuksen toteuttamisesta Suomessa.[lähde? ] Aloite vieraskieliseen opetukseen lähti monella paikkakunnalla huoltajilta, jotka työelämässään joutuivat yhä enemmän tekemisiin kansainvälistymisen ja kielitaidon hallinnan kanssa. Maahanmuuttajaoppilaiden määrän kasvu ja monikulttuurisuuden lisääntyminen yhteiskunnassa lisäsivät tarvetta kieltenopetuksen monipuolistamiseen. Vaikka perinteinen kieltenopetus on aina ollut Suomessa korkeatasoista ja järjestelmällistä, haluttiin sen määrää lisätä. Ratkaisu löydettiin hyviksi koetuista kanadalaisesta ja eurooppalaisista malleista.
CLIL-menetelmässä käytetään lapsen äidinkieltä ja vierasta kieltä rinnakkain eri oppiaineissa. Menetelmä käy mille luokka-asteelle tahansa. Vieraan kielen oppimisen pohjana on vahva äidinkielen taito, joten sen kehittymisestä on huolehdittava. Tästä asiasta tutkijat ovat yksimielisiä[lähde? ]. CLIL-kouluissa noudatetaan valtakunnallista opetussuunnitelmaa kunta- ja koulukohtaisin painotuksin.
CLIL-kasvatus on huomioitu entistä selkeämmin myös Euroopan neuvoston kielipolitiikan osaston kehittämishankkeissa, mm. koulun kielikasvatukseen kokonaisvaltaisesti paneutuvassa hankkeessa Languages of School Education - Policies and Standards. Sen painopistealueet ovat 1) ensikielen ja vieraiden kielten opetuksen yhteistyö, 2) CLIL-opetuksen kehittäminen ja 3) maahanmuuttajataustaisten oppilaiden kielikasvatuksen tukeminen.
Vuonna 2005 perustettiin Suomen vieraskielisen opetuksen yhdistys, SUVIKYKY ry tukemaan ja kehittämään CLIL-opetusta.
Aiheesta muualla

Laajavuoren koulun CLIL-toiminta (Arkistoitu – Internet Archive) Opetushallitus. PDF. Viitattu 4.2.2014.
Graceful Swamp

| Graceful Swamp |
| --- | --- |
 Graceful Swamp ja Ari Moilanen, 2019
Syntynyt:  16. huhtikuuta 2015
Kuollut:  23. lokakuuta 2019 (4 vuotta)
Sukupuoli:  ori
Väri:  tummanruunikko
Rotu:  lämminverinen ravihevonen
Synnyinmaa:   Suomi
Rekisteröintimaa:   Suomi
Isä:  So Perfect
Emä:  Zora Kemp
Emänisä:  Majestic Son
Kasvattaja:  Ari Takaneva
Omistaja:  Pekka Mäkinen Kp
Valmentaja:  Erkki-Pekka Mäkinen
Ohjastaja:  Ari Moilanen
Hoitaja:  Ilona Mäkinen
Lähdöt:  36: 29-1-2
Autoennätys:  1.11,7aly
Tasoitusennätys:  1.13,5ke
Voittosumma:  407 050 euroa
Suurkilpailuvoittoja
 Suuri Suomalainen Derby 2019 Kuopio Stakes 2019 Oulu Express 2018 Kasvattajakruunu 2018  
Muut saavutukset
 SE: 3-v. oriiden ja ruunien täyden matkan volttilähetys 13,5ke SE: 2-v. oriiden ja ruunien täyden matkan volttilähetys 17,2ke 
Kunnianosoitukset
 Vuoden hevonen 2019 Vuoden 4-vuotias lämminverinen 2019 Vuoden 3-vuotias lämminverinen 2018 
Graceful Swamp (16. huhtikuuta 2015 – 23. lokakuuta 2019) oli suomalainen lämminverinen ravihevonen, joka menestyi erinomaisesti kotimaisissa ikäluokkakilpailuissa mutta kuoli nelivuotiaana. Graceful Swamp valittiin vuoden hevoseksi 2019 yleisöäänestyksellä. Lempinimellä "Sämpylä" tunnettu ravuri voitti Suuren Suomalaisen Derbyn sekä useita muita kotimaisia suurkilpailuja ja ansaitsi kolmella kilpailukaudellaan yhteensä 407 050 euroa.
Lämminveriravurin omisti Pekka Mäkisen kuolinpesän kautta Erkki-Pekka Mäkinen. Mäkinen valmensi Graceful Swampia Tampereen Teiskossa. Graceful Swampia ohjasti Ari Moilanen kaikissa 3- ja 4-vuotiskauden kilpailuissa, joihin kuuluivat myös hevosen kaikki suurkilpailuvoitot. Kaksivuotiskaudella oriitta ohjasti omistaja-valmentaja Mäkinen.
Erkki-Pekka Mäkinen osti oriin puolitoistavuotiaana Ypäjän varsahuutokaupasta 2 250 eurolla. Graceful Swamp oli ilmajokelaisen sikatilallisen Ari Takanevan kasvattama ja emänsä Zora Kempin toinen varsa. Graceful Swampin nimen loppuosa, englantia oleva "swamp" tarkoittaa suota ja perustuu Ari Takanevan sukunimeen. Zora Kemp oli Takanevan ensimmäinen siitostamma, jonka useista omistajista koostuva kimppa hankki alun perin kilpahevoseksi. Tamman etupolvien ongelmien takia hevonen ei kilpaillut vaan siirtyi siitokseen, jolloin Ari Takaneva lunasti sen kokonaan itselleen.
Graceful Swamp kuoli 23. lokakuuta 2019 vatsalaukun repeämisen seurauksena leikkauspöydälle Yliopistollisessa eläinsairaalassa Helsingin Viikissä. Hevosella havaittiin terveysongelmia kuolinpäivän aamuna, jonka vuoksi se vietiin ensin Teiskosta Teivon raviradan yhteydessä olevalle Tampereen Hevosklinikalle. Graceful Swampin vaikean tilan takia se ohjattiin hoidettavaksi Yliopistolliseen eläinsairaalaan, jossa hevosta ei voitu pelastaa. Graceful Swampilla havaittiin ensimmäisen kerran vatsakipuja alle kaksi viikkoa ennen sen kuolemaa viimeiseksi jääneen kilpailun yhteydessä. Hevosen vointi oli kuitenkin parantunut kipu- ja vatsalääkityksellä.
Vermo perusti muistolähtö Graceful Swamp Memorialin, joka kilpailtiin ensimmäisen kerran maaliskuussa 2020.