stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Japanilaiset lähetystöt keisarillisessa Kiinassa

Japanilaiset lähetystöt keisarillisessa Kiinassa olivat satunnaisesti toimineita diplomaattisia lähetystöjä, jotka toimivat Kiinan hovissa. Kaikki erot Japanin hovin tai shognunaattien lähettiläiden välillä poistettiin lähettiläiden saapuessa Kiinan pääkaupunkiin.
Säilyneiden dokumenttien perusteella on olemassa tietoja vuosien 600 ja 894 välillä toimineista lähetystöistä. Lähetystöihin kuului aristokraattisten sukujen kugejen jäseniä ja buddhalaisia pappeja. Lähetystöt johtivat kiinalaisen kulttuurin kulkeutumiseen Japaniin ja edistivät tieteiden kehittymistä. Lähetystöt johtivat useiden buddhalaisuuden koulukuntien, mukaan lukien Zen, syntymiseen.
Kiinalaisen näkemyksen mukaan Kiina on maailman keskipiste ja tämän mukaan Chang'anissa Kiinan hovi piti japanilaisia lähetystöjä Kiinan alamaisina, mutta siitä olivatko japanilaiset samaa mieltä asiasta, ei ole näyttöä.
Kiina näyttää olleen ensimmäinen, joka halusi rakentaa yhteistyötä maiden välille. Sui-dynaistian keisari Yangdi lähetti vuonna 605 Japanin hoviin viestin, johon Shōtoku Taishi vastasi lähettämällä Ono no Imokon johdolla lähetystön Kiinaan.
Sui-dynastian aikaisiin Lähetystöihin kuului buddhalaisuuden opiskelijoita. Tang-dynastian aikaisista lähetystöistä on säilynyt ehkä parhaiten tietoja. Näitä oli yhteensä 13 ja ne päättyivät vuonna 894, jolloin keisari Uda peruutti suunnitteilla olleen lähetystömatkan saatuaan tietoja Kiinassa vallinneista levottomuuksista.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Japanese missions to Imperial China
Juutalaisasutus keisarillisessa Japanissa

Ennen toisen maailmansodan alkua ja sen aikana Japaniin ja sen miehittämille alueille Kiinassa asutettiin juutalaisia. Samaan aikaan Euroopassa juutalaisuusvastaisuus kasvoi ja johti lopulta holokaustiin.
Huolimatta siitä, että on vain vähän todistusaineistoa siitä, että japanilaiset missään vaiheessa suunnittelivat juutalaisvaltion tai autonomisen juutalaisalueen perustamista, rabbi Marvin Tokayer ja Mary Swartz laativat aiheesta osin fiktiivisen teoksen nimeltä "The Fugu Plan" vuonna 1979. Teoksessa Tokayer ja Swartz nimeävät Fugu-suunnitelmaksi joukon 1930-luvulla kirjoitettuja muistioita, joissa ehdotetaan saksalaisten vainoa pakenevien juutalaisten asuttamista japanilaisille alueille. Ajatuksen kannattajat pitivät suunnitelmaa riskialttiina, mutta arvioivat sen tarjoavan mahdollisia hyötyjä. Suunnitelma nimettiin japanilaisen Takifugu rubripes pallokalan mukaan.
Tokayer ja Swartz perustavat väitteensä kapteeni Koreshiga Unuzikan antamiin lausuntoihin. Heidän mukaan suunnitelmaa hahmoteltiin ensimmäisen kerran vuonna 1934 ja lopullisen muodon se sai vuonna 1938. Kolmen vallan sopimuksen allekirjoittaminen vuonna 1941 kuitenkin esti suunnitelman täydellisen toteuttamisen.
Jerusalemin heprealainen yliopiston professori Ben-Ami Shillonyn mukaan Tokyaerin ja Swartzin käyttämät väitteet on irrotettu asiayhteydestään ja heidän käyttämänsä käännökset olivat puutteellisia. Shillony kyseenalaistaa sen suunnittelivatko japanilaiset missään vaiheessa juutalaisvaltion tai autonomisen alueen perustamista.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Jewish settlement in Imperial Japan
Neith

Neithiä esittävä patsas Louvressa.
Neith oli muinaisessa Egyptissä palvottu sodan jumalatar mutta hänet on myös joskus kuvattu alkumeren jumalattareksi ja siten yhdistetty jumalatar Nuniin.
Neith kuvattiin usein nuolin koristeltuna naisena tai pelkästään kahtena yhteensidottuna nuolena. Alun perin Neithin palvonta keskittyi Ala-Egyptissä Niilin suistossa sijainneeseen Saisin kaupunkiin, jossa hänen palvontansa alkoi jo ensimmäisen dynastian aikaan. Neith on myös yksi Esnan suojelusjumalattarista. Myöhemmin hänestä tuli kautta Egyptin tunnettu, kun hänet alettiin liittää Sethin puolisoksi. Myöhäiskaudella ristissä olevia nuolia luultiin kudontaan käytetyksi sukkulaksi, joten Neithistä tuli kutojien jumalatar.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neith Wikimedia Commonsissa
Pieni-Kurkinen (Vesanto)

| Pieni-Kurkinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  62°59′41″N, 26°24′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kerkonjoen valuma−alue (14.76)
Laskuoja:  oja Kurjenjärveen 
Järvinumero:  14.764.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,4 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,532 km  
Pinta-ala:  1,489 ha  
Suurin syvyys:  4,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Kurkinen 
Pieni-Kurkinen tai Pieni Kurkinen on Pohjois-Savossa Vesannolla Riivikonkylän lähellä sijaitseva melko pieni järvi.
Maantietoa

Järvi on 230 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,4 metriä mpy.
Pohjannahkajäkälä

| Pohjannahkajäkälä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Nahkajäkälät Peltigerales
Heimo::  Nahkajäkälät Peltigeraceae
Suku::  Nahkajäkälät Peltigera
Laji::  kristinssonii
Kaksiosainen nimi
 Peltigera kristinssonii  Vitik. 
Katso myös
   Pohjannahkajäkälä Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjannahkajäkälä (Peltigera kristinssonii) on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Yläpinta on reunoilta harmaanruskea ja nukkakarvainen, keskeltä kellanruskea. Alapinnan suonet ovat reunoilta vaaleita, keskemmältä tummanruskeita. Liuskat ovat noin 1–1,5 senttimetriä leveitä. Kasvustot ovat enintään 10 senttimetriä leveitä. Jäkälä kasvaa maassa ja sammalikossa tunturialueilla.
Pohjannahkajäkälässä ei esiinny jäkäläaineita eli sekundaarisiä aineenvaihduntatuotteita.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Pohjannahkajäkälä (Peltigera kristinssonii)
ITIS: Peltigera kristinssonii (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Peltigera kristinssonii (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Peltigera kristinssonii (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Peltigera kristinssonii (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Peltigera kristinssonii (englanniksi)
Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Peltigera kristinssonii (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q10622578  Wikispecies: Peltigera kristinssonii  EoL: 2860139  GBIF: 2601158  iNaturalist: 227388  IndexFungorum: 103644  ITIS: 191234  MycoBank: 103644  NatureServe: 2.121691  NCBI: 161993  Open Tree of Life: 523524  PLANTS: PEKR2  SpeciesFungorum: 103644  Laji.fi: MX.66309
Turjannahkajäkälä

| Turjannahkajäkälä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 
Suomessa::  Vaarantunut
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Nahkajäkälät Peltigerales
Heimo::  Nahkajäkälät Peltigeraceae
Suku::  Nahkajäkälät Peltigera
Laji::  frippii
Kaksiosainen nimi
 Peltigera frippii  Holt.-Hartw. 
Katso myös
   Turjannahkajäkälä Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turjannahkajäkälä (Peltigera frippii) on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on harmaanruskea ja sileä. Alapinta on keskeltä tummuva, suonet ovat rinnakkaisia tai viuhkamaisia. Liuskat ovat noin senttimetrin levyisiä. Jäkälä kasvaa sammaleilla, hiekka- ja humusmailla, varpukankailla ja jokienpegermillä. Turjannahkajäkälän jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy tenuioriinia (C26H24O10), metyyligyroforaattia (C25H22O10) ja triterpenoideja, kuten zeoriinia (C30H52O2).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Turjannahkajäkälä (Peltigera frippii)
UniProt: Taxonomy - Peltigera frippii (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Peltigera frippii (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Peltigera frippii (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q10622574  Wikispecies: Peltigera frippii  GBIF: 3423846  iNaturalist: 453577  IndexFungorum: 132384  MycoBank: 132384  NatureServe: 2.892271  NCBI: 161989  Open Tree of Life: 1049709  SpeciesFungorum: 132384  Laji.fi: MX.66306
Kuhmujäkälä

| Kuhmujäkälä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Umbilicariomycetidae
Lahko::  Umbilicariales
Heimo::  Umbilicariaceae
Suku::  Kuhmujäkälät Lasallia
Laji::  pustulata
Kaksiosainen nimi
 Lasallia pustulata  (L.) Mérat 1821 
Synonyymit
 Umbilicaria pustulata (L.) Hoffm. 
Katso myös
   Kuhmujäkälä Wikispeciesissä   Kuhmujäkälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuhmujäkälä (Lasallia pustulata) on isokokoiseksi kasvava lehtimäinen jäkälä. Se kuuluu kuhmujäkälien sukuun. Kuhmujäkälän kilpimäiset sekovarret muodostavat usein laajoja tiheitä ryhmiä. Jäkälän yläpintaa peittävät suuret rakkulamaiset pullistumat ja ryhmittäin tummat ja haarovat isidiot. Yläpinnan väri vaihtelee harmaanruskeasta harmaaseen ja tummanruskeaan, kuivana vaaleampi. Alapinta on harmaanruskea tai mustanruskea ja syvien kuoppien kuvioima. Se kasvaa rättimäisinä levyinä ainakin ajoittain kosteilla jyrkänteillä ja saariston rantakallioilla. Kuhmujäkälän sekovarret kiinnittyvät kiveen keskisellä navalla ja saattavat kasvaa yli 20 senttimetriä leveiksi. Vanhemmiten ne haurastuvat reunoiltaan seulareikäisiksi ja niiden yläpintaan muodostuu mustia täpliä, jotka koostuvat tappimaisista lisäkkeistä. Tapit irtaantuvat helposti ja niiden avulla jäkälä leviää kasvullisesti. Kuhmujäkälää esiintyy Suomessa etelärannikolta Keski-Suomeen asti. Kuhmujäkälän jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy gyroforahappoa (C24H20O10), vähän lekanorahappoa (C16H14O7) ja hiaskiinihappoa, joskus skyriiniä (C30H18O10).
Kuhmujäkälää on rautakaudella käytetty violettina tekstiiliväriaineena.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kuhmujäkälä (Umbilicaria pustulata)
Luopioisten kasvisto: Kuhmujäkälä (Lasallia pustulata)
UniProt: Taxonomy - Lasallia pustulata (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Umbilicaria pustulata (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Umbilicaria pustulata (englanniksi)
Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Umbilicaria pustulata (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Lasallia pustulata (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Lasallia pustulata:  Wikidata: Q6492783  Wikispecies: Lasallia pustulata  BioLib: 125224  CoL: 3SBW4  EoL: 1009630  EPPO: LASLPU  GBIF: 2600704  iNaturalist: 222671  IndexFungorum: 387186  IRMNG: 10403216  ITIS: 191814  MycoBank: 387186  NatureServe: 2.126464  NBN: NHMSYS0001486193  NCBI: 136370  Open Tree of Life: 1055954  PLANTS: LAPU9  SpeciesFungorum: 387186  Laji.fi: MX.65824 
Lichen pustulatus:  Wikidata: Q21976116  CoL: 727WG  GBIF: 3434647  IndexFungorum: 394402  IRMNG: 10706524  MycoBank: 394402  SpeciesFungorum: 394402
Polkunahkajäkälä

| Polkunahkajäkälä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Nahkajäkälät Peltigerales
Heimo::  Nahkajäkälät Peltigeraceae
Suku::  Nahkajäkälät Peltigera
Laji::  degenii
Kaksiosainen nimi
 Peltigera degenii  Gyeln. 
Katso myös
   Polkunahkajäkälä Wikispeciesissä   Polkunahkajäkälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Polkunahkajäkälä (Peltigera degenii) on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Yläpinta on kuivana sinertävänharmaa. Alapinnan suonet ovat kapeita ja niukkahaaraisia. Liuskat ovat noin 0,5–1 senttimetriä leveitä. Jäkälä kasvaa sammalien joukossa ja erittäin usein polkujen vierellä. Polkunahkajäkälältä jäkäläaineet eli sekundaariset aineenvaihduntatuotteet puuttuvat.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Polkunahkajäkälä (Peltigera degenii)
Luopioisten kasvisto: Polkunahkajäkälä (Peltigera degenii)
UniProt: Taxonomy - Peltigera degenii (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Peltigera degenii (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Peltigera degenii (englanniksi)
Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Peltigera degenii (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q10706359  Wikispecies: Peltigera degenii  AusLichen: 30022825  BioLib: 166108  CoL: 76F9C  GBIF: 2601164  iNaturalist: 179748  IndexFungorum: 356409  IRMNG: 10696420  ITIS: 191228  MycoBank: 356409  NatureServe: 2.123314  NBN: NBNSYS0000019324  NCBI: 161982  NZOR: 76fba184-ca6d-4bcb-9e18-0e1fe633d811  Observation.org: 596676  Open Tree of Life: 806075  PLANTS: PEDE23  SpeciesFungorum: 356409  Laji.fi: MX.66302
Varjonahkajäkälä

| Varjonahkajäkälä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä 
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Nahkajäkälät Peltigerales
Heimo::  Nahkajäkälät Peltigeraceae
Suku::  Nahkajäkälät Peltigera
Laji::  collina
Kaksiosainen nimi
 Peltigera collina  (Ach.) Schrad. 
Katso myös
   Varjonahkajäkälä Wikispeciesissä   Varjonahkajäkälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varjonahkajäkälä (Peltigera collina) on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on sinertävän harmaa tai ruskeanharmaa. Alapinta on vaaleanruskea, epäselvästi verkkosuoninen. Liuskat ovat 0,5–1 senttimetrin levyisiä, kasvustot enintään 10 senttimetriä leveitä. Kasvaa kallioseinämien, kivien ja sammalikon seassa, harvoin myös puiden tyvien sammalilla.
Varjonahkajäkälän jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy tenuioriinia (C26H24O10), metyyligyroforaattia (C25H22O10), gyroforahappoa (C24H20O10) ja triterpenoideja, kuten zeoliinia (C30H52O2).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Varjonahkajäkälä (Peltigera collina)
Luopioisten kasvisto: Varjonahkajäkälä (Peltigera collina)
ITIS: Peltigera collina (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Peltigera collina (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Peltigera collina (englanniksi)
Consortium of North American Lichen Herbaria: Peltigera collina (englanniksi)
Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Peltigera collina (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Peltigera collina, the Tree pelt lichen (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Peltigera collina:  Wikidata: Q10509590  Wikispecies: Peltigera collina  BioLib: 128955  CoL: 76F8Z  EoL: 1007478  GBIF: 2601174  iNaturalist: 194736  IndexFungorum: 399293  IRMNG: 10397329  ITIS: 191227  MycoBank: 399293  NatureServe: 2.122551  NBN: NBNSYS0000019323  NCBI: 78473  Open Tree of Life: 877314  PLANTS: PECO60  SpeciesFungorum: 399293  Tropicos: 100386863  Laji.fi: MX.66301 
Lichen collinus:  Wikidata: Q59549171  CoL: 6PW6P  GBIF: 3423920  IndexFungorum: 393879  IRMNG: 10916643  MycoBank: 393879  SpeciesFungorum: 393879  Tropicos: 100386862
Meiji-restauraatio

Noin vuodelta 1870 peräisin oleva allegoria Japanin uuden ja vanhan välisestä taistelusta.
Meiji-restauraatiossa (jap. 明治維新, Meiji ishin) Tokugawa-shōgunaatti syöstiin vallasta ja valta siirtyi Meiji-keisari Mutsuhitolle. Japani luopui kertaheitolla feodaalisesta yhteiskuntajärjestelmästä ja aloitti nopean modernisoinnin ja teollistumisen.
Restauraation jälkeen Japani ei eristäytynyt enää länsimaista, kuten Kiina, vaan omaksui länsimaiden parhaimpia puolia omaan yhteiskuntaansa. Maa sai perustuslain ja parlamentin. Koulutus uudistettiin ranskalaisen mallin mukaan ja oppivelvollisuus laajennettiin koskemaan kaikkia yhteiskuntaluokkia. Japani omaksui muun muassa preussilaisen armeijan, brittiläisen laivaston, yhdysvaltalaisen pankkilaitoksen ja ranskalaisen aluehallinnon mallit.lähde?
Restauraation vuosiksi edeltävine sotineen lasketaan yleensä kausi vuodesta 1866 vuoteen 1869. Meiji-kausi alkoi virallisesti 3. helmikuuta 1867 15-vuotiaan Mutsuhiton noustessa isänsä keisari Kōmein seuraajaksi valtaistuimelle ottaen nimekseen Meiji, mutta restauraation huipentumana pidetään 19. marraskuuta 1867, jolloin shōgun Tokugawa Yoshinobu luopui virallisesta asemastaan. Sota shōgunaatin kannattajien ja keisarillisten joukkojen välillä todellisesta vallasta kuitenkin jatkui vielä seuraavan vuoden ajan.lähde?
Keisari Meijin varmistettua asemansa Japanin pääkaupunki siirrettiin Kiotosta Tokioon syyskuussa 1868 ja feodaaliset luokkarajat, mukaan lukien samurai-soturit, lakkautettiin asteittain.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meiji-restauraatio Wikimedia Commonsissa
Kuhmujäkälät

| Kuhmujäkälät |
| --- | --- |
 Lasallia pustulata
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Umbilicariomycetidae
Lahko::  Umbilicariales
Heimo::  Umbilicariaceae
Suku::  Kuhmujäkälät Lasallia  Mérat
Katso myös
   Kuhmujäkälät Wikispeciesissä   Kuhmujäkälät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuhmujäkälät (Lasallia) on Umbilicariaceae-heimoon kuuluva jäkäläsuku. Ne ovat lehtimäisiä ja kiinnittyvät alustaan keskiosan navalla. Leväosakkaana eli fotobionttina toimii Trebouxia-viherlevät. Suvun lajeista vain yksi, kuhmujäkälä (Lasallia pustulata), esiintyy Suomessa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kuhmujäkälät (Lasallia)
UniProt: Taxonomy - Lasallia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Lasallia (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Umbilicaria (Lasallia) (englanniksi)
Fungi of Great Britain and Ireland: Lasallia (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Genus Lasallia (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q6492781  Wikispecies: Lasallia  BioLib: 125223  CoL: 5B2F  EoL: 101259  EPPO: 1LASLG  GBIF: 2600702  iNaturalist: 125717  IndexFungorum: 2643  IRMNG: 1293824  ITIS: 191811  MycoBank: 2643  NBN: NHMSYS0001486192  NCBI: 87266  NZOR: 9ac5fc28-37c3-4978-b521-5c50d4a71c8e  Open Tree of Life: 1058542  PLANTS: LASAL2  SpeciesFungorum: 2643
Harrisin sopimus

Ryōsen-jin temppeli Shimodassa, sopimuksen allekirjoittamispaikka.
Ystävyyden ja kaupan sopimus (jap. 日米修好通商条約, Nichibei shūkō tsūshō jōyaku, engl. Treaty of Amity and Commerce) solmittiin Yhdysvaltojen ja Japanin välillä Ryōsen-jissä Shimodassa 29. heinäkuuta vuonna 1858. Se seurasi vuoden 1854 Kanagawan sopimusta, joka avasi japanilaisia satamia yhdysvaltalaisille aluksille ja salli Yhdysvaltain konsulin muuttaa Shimodaan. Vaikka Matthew Perry onnistui sopimuksella saamaan Yhdysvaltojen laivoille polttoainetta ja suojaa, hän jätti merkittävän kysymyksen kaupasta Townsend Harrisille, toiselle Tokugawa-bakufun kanssa neuvotelleelle yhdysvaltalaiselle lähettiläälle. Sen vuoksi vuoden 1858 sopimusta kutsutaan usein nimellä Harrisin sopimus.
Japanilaisten vastustuksen murtamiseen kului Yhdysvalloilta kaksi vuotta. Kun brittien vaatimukset samanlaisista etuoikeuksista vaikuttivat uhkaavan Japania, Tokugawa-hallitus suostui lopulta Yhdysvaltojen vaatimuksiin. Sopimuksen merkittävimmät kohdat olivat:
Diplomaattien vaihto
Edon, Kōben, Nagasakin, Niigatan ja Jokohaman satamien avaaminen ulkomaankaupalle
Yhdysvaltain kansalaisten mahdollisuus asua ja tehdä kauppaa näissä satamissa
Ekstraterritoriaalisuusjärjestelmä, jonka mukaan ulkomaalaisia asukkaita koskivat heidän omat lakinsa Japanin lakien sijaan
Kiinteät ja alhaiset tuonti- ja vientitullit, jotka olivat kansainvälisessä hallinnassa
Sopimus toimi mallina samantyyppisille sopimuksille, jotka Japani solmi muiden ulkovaltojen kanssa seuraavien viikkojen aikana. Nämä epätasa-arvoiset sopimukset rajoittivat Japanin itsenäisyyttä ensimmäistä kertaa sen historiassa; ne paljastivat Japanin kasvavan heikkouden, ja länsi näki ne verukkeena Japanin mahdolliselle kolonisaatiolle. Kansallisen aseman ja vahvuuden takaisin saamisesta tuli japanilaisille kaiken ylittävä prioriteetti. Sopimuksen seurauksia kotimaassa olivatkin bakufun vallan loppu ja uuden keisarillisen hallinnon perustaminen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harrisin sopimus Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Harrisin sopimus on Wikiaineistossa (englanniksi)
Rapuhämähäkit

| Rapuhämähäkit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Osalahko::  Araneomorphae
Yläheimo::  Thomisoidea
Heimo::  Rapuhämähäkit Thomisidae  Sundevall, 1833
Suomessa esiintyviä sukuja
 Coriarachne  Diaea  Misumena  Xysticus  Ozyptila 
Katso myös
   Rapuhämähäkit Wikispeciesissä   Rapuhämähäkit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rapuhämähäkit (Thomisidae) on hämähäkkeihin kuuluva heimo.
Rapuhämähäkit ovat saaneet nimensä taskurapua muistuttavasta olemuksestaan. Kaksi etummaista raajaparia ovat huomattavan pitkät ja eläimen vartalo on usein litistynyt ja kulmikas. Rapujen tapaan ne kykenevät liikkumaan myös takaperin ja sivuittain. Silmiä on kahdeksan ja ne muodostavat kaksi päällekkäistä neljän silmän riviä. Rapuhämähäkit eivät kudo verkkoa vaan saalistus tapahtuu väijymällä, usein kukassa tai muussa sopivassa paikassa, jonne saaliseläimet tulevat. Väijyvän elämäntavan vuoksi rapuhämähäkeillä on yleensä tehokas suojaväri, joka saattaa olla hyvinkin silmäänpistävä hämähäkin ollessa tavanomaisen saalistuspaikkansa ulkopuolella. Rapuhämähäkit on yleensä myös helppo tunnistaa heimolle tyypillisestä väijymisasennosta.
Suomessa rapuhämähäkkilajeista esiintyy mm. kukkahämähäkki (Misumena vatia).
Aiheesta muualla

{{Verkkoviite |Osoite=| Arkisto = https://web.archive.org/web/20081109205619/http://www.european-arachnology.org/esy06/suomen.htm | Arkistoitu = 9.11.2008 | Nimeke = Kukkahämähäkki - Misumena vatia (Clerck 1757): Eurooppalainen vuoden hämähäkki 2006. | Tekijä = Jäger, Peter & Kreuels, Martin (suomentanut Koponen, Seppo) | Ajankohta =  | Julkaisu = European Society of Arachnology | Viitattu = }
Watson, L. & Dallwitz, M. J.: The Families of Spiders Represented in the British Isles: Thomisidae. Delta-intkey.com. 10.4.2007. Arkistoitu 1.6.2008. (englanniksi)
BugGuide.net (englanniksi)
Images of the Family Thomisidae Sundevall, 1833. Canadianarachnology.org. Arkistoitu 8.6.2008. (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q12023  Wikispecies: Thomisidae  ADW: Thomisidae  AFD: Thomisidae  BioLib: 794  BOLD: 1336  BugGuide: 1957  CoL: H7T  EoL: 167  EPPO: 1THOMF  Fauna Europaea: 10695  Fauna Europaea (new): 8a30785a-ef3b-4e0f-9161-00884127a45b  GBIF: 6163  iNaturalist: 47866  IRMNG: 100503  ITIS: 871543  NBN: NBNSYS0000161149  NCBI: 94016  NZOR: 08b8fb12-a9b5-46f4-8924-100839a61c12  Open Tree of Life: 466754  Paleobiology Database: 133870  Plazi: C91FB29C-E430-13B1-2CCB-9B282874713F  WoRMS: 231981  WSC: urn:lsid:nmbe.ch:spiderfam:0058