stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Megan Fahlenbock
Ura

Fahlenbock on näytellyt elokuvissa Johnny 2.0, Split City, Hooked on Speedman ja The Death of Alice Blue. Hänet palkittiin Toronto Inside Out Lesbian and Gay Film and Video -juhlissa parhaana näyttelijänä komediaelokuvasta The Baby Formula.
Fahlenbock oli myös Roguen äänenä videopelissä X-Men: Mutant Academy 2.
Kuriiri (vuoden 2021 elokuva)

| Kuriiri |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Eeva Voitila
Käsikirjoittaja:   Kristiina Pänkäläinen  Eeva Voitila 
Kuvaaja:  Niko Nylund
Leikkaaja:  Vili Robert Ollila
Pääosat:   Johanna Anttila  Allan Mõttus  Timo Teern 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Elokuvatuotantoyhtiö Rytinä Oy
Ensi-ilta:  6. elokuuta 2021
Kesto:  112 min
Alkuperäiskieli:  suomen kieli, viron kieli
Aiheesta muualla
IMDb
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuriiri on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Eeva Voitila.
Juoni

Kuriiri kertoo siivooja Railasta, joka ryhtyy salakuljettamaan taidetta, timantteja ja turkiksia Neuvosto-Viroon. Elokuva käsittelee aikaa, jolloin suomalaiset veivät Viroon arjen käyttötavaraa, kuten farkkuja, sukkahousuja ja purukumia. Elokuvan juoni perustuu tositapahtumiin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johanna Anttila  | … |  Raila   |
|  Allan Mõttus  | … |  Aivar   |
|  Timo Teern  | … |  Toomas   |
Tuotanto

Kuriiri kuvattiin Tampereella kesällä 2020. Elokuvan ensi-ilta on vuonna 2021.[lähde? ] Elokuvaa levittää Suomessa Kuusan Kino. Kuriirin teaser-traileri julkaistiin 15 joulukuuta 2020.
Aiheesta muualla

Kuriiri Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1937

Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Oslon Frogner-stadionilla 13.-14. helmikuuta 1937.
| sijoitus | luistelija | maa | pisteet | 500m | 5000m | 1500m | 10> 000m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Michael Staksrud |  Norja | 194.722 | 44,3 (3) | 8.31,3 (2) | 2.19,7 (2) | 17.34,5 (3) |
| 2 | Birger Wasenius |  Suomi | 196.433 | 44,9 (5) | 8.32,6 (3) | 2.23,2 (7) | 17.30,8 (2) |
| 3 | Max Stiepl |  Itävalta | 196.525 | 46,2 (14) | 8.28,6 (1) | 2.21,6 (3) | 17.25,3 (1) |
| 4 | Charles Mathiesen |  Norja | 198.783 | 45,3 (7) | 8.41,8 (7) | 2.22,6 (6) | 17.55,4 (8) |
| 5 | Antero Ojala |  Suomi | 198.898 | 45,6 (13) | 8.41,1 (6) | 2.23,8 (8) | 17.45,1 (5) |
| 6 | Johs Elvigen |  Norja | 199.053 | 45,4 (9) | 8.39,3 (5) | 2.24,1 (9) | 17.53,8 (7) |
| 7 | Edward Wangberg |  Norja | 200.128 | 46,3 (15) | 8.39,1 (4) | 2.26,2 (15) | 17.43,7 (4) |
| 8 | Karl Wazulek |  Itävalta | 200.755 | 45,4 (9) | 8.50,7 (12) | 2.26,1 (14) | 17.51,7 (6) |
| 9 | Alfons Bērziņš |  Latvia | 201.005 | 45,3 (7) | 8.46,6 (9) | 2.25,2 (10) | 18.12,9 (11) |
| 10 | Jan Langedijk |  Alankomaat | 201.563 | 46,7 (16) | 8.42,3 (8) | 2.25,9 (12) | 18.00,0 (10) |
| 11 | Ossi Blomqvist |  Suomi | 201.907 | 45,5 (11) | 8.49,4 (10) | 2.25,4 (11) | 18.20,0 (12) |
| 12 | Erling Hagen |  Norja | 204.528 | 48,0 (18) | 8.52,9* (13) | 2.28,0 (17) | 17.58,1* (9) |
| NC13 | Hans Engnestangen |  Norja | 142.830 | 43,3 (2) | 8.50,3 (11) | 2.19,5 (1) |  |
| NC14 | Georg Krog |  Norja | 144.503 | 42,9 (1) | 9.02,7 (17) | 2.22,0 (4) |  |
| NC15 | Harry Haraldsen |  Norja | 146.230 | 44,8 (4) | 8.59,3 (15) | 2.22,5 (5) |  |
| NC16 | Ivar Lie-Jensen |  Norja | 147.693 | 45,5 (11) | 8.55,6 (14) | 2.25,9 (12) |  |
| NC17 | Kurt Skutnabb |  Suomi | 149.707 | 45,1 (6) | 9.18,4* (18) | 2.26,3 (16) |  |
| NC18 | Roelof Koops |  Alankomaat | 151.740 | 47,7 (17) | 8.59,4 (16) | 2.30,3 (18) |  |
Speed Skating - World Allround Championships - 1936/1937
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1933

Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Trondheimin Jäästadionilla 18.-19. helmikuuta 1933.
| sijoitus | luistelija | maa | pisteet | 500m | 5000m | 1500m | 10> 000m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hans Engnestangen |  Norja | 198.872 | 43,5 (1) | 8.48,6 (4) | 2.24,5 (3) | 18.06,9 (4) |
| 2 | Michael Staksrud |  Norja | 199.555 | 45,3 (6) | 8.43,2 (2) | 2.24,3 (2) | 17.56,7 (2) |
| 3 | Ivar Ballangrud |  Norja | 200.277 | 45,2 (5) | 8.42,5 (1) | 2.25,1 (4) | 18.09,2 (5) |
| 4 | Edward Schroeder |  Yhdysvallat | 201.177 | 46,3 (12) | 8.46,3 (3) | 2.27,2 (8) | 17.43,6 (1) |
| 5 | Herb Taylor |  Yhdysvallat | 202.020 | 45,5 (7) | 8.50,6 (6) | 2.25,8 (6) | 18.17,2 (9) |
| 6 | Clas Thunberg |  Suomi | 202.610 | 43,6 (2) | 9.03,9 (14) | 2.22,8 (1) | 19.00,4 (18) |
| 7 | Mons Mjelde |  Norja | 203.288 | 45,9 (9) | 8.52,6 (9) | 2.27,1 (7) | 18.21,9 (10) |
| 8 | Charles Mathiesen |  Norja | 205.253 | 47,5 (17) | 8.51,1 (7) | 2.29,5 (13) | 18.16,2 (8) |
| 9 | Armand Carlsen |  Norja | 205.760 | 48,4 (21) | 8.54,7 (10) | 2.28,2 (9) | 18.09,8 (6) |
| 10 | Siem Heiden |  Alankomaat | 206.068 | 48,2 (20) | 8.48,6 (4) | 2.32,8 (19) | 18.01,5 (3) |
| 11 | Erling Lindboe |  Norja | 206.207 | 45,8 (8) | 9.08,2 (17) | 2.29,3 (12) | 18.36,4 (14) |
| 12 | Ossi Blomqvist |  Suomi | 206.425 | 46,6 (14) | 9.03,5 (13) | 2.29,7 (14) | 18.31,5 (13) |
| 13 | Valentine Bialas |  Yhdysvallat | 207.460 | 47,5 (17) | 9.00,8 (11) | 2.29,7 (14) | 18.39,6 (15) |
| 14 | Carl Springer |  Yhdysvallat | 207.665 | 45,9 (9) | 9.16,5 (20) | 2.28,2 (9) | 18.54,3 (17) |
| 15 | Herman Hottran |  Norja | 207.728 | 46,5 (13) | 9.06,0 (15) | 2.29,8 (16) | 18.53,9 (16) |
| 16 | Roelof Koops |  Alankomaat | 209.130 | 48,6 (23) | 9.02,2 (12) | 2.34,8 (22) | 18.14,2 (7) |
| 17 | Lou Dijkstra |  Alankomaat | 209.265 | 47,5 (17) | 9.12,3 (18) | 2.33,0 (20) | 18.30,7 (12) |
| NC19 | Bernt Evensen |  Norja | 146.680 | 45,1 (4) | 8.51,8 (8) | 2.25,2 (5) |  |
| NC20 | Haakon Pedersen |  Norja | 149.010 | 43,9 (3) | 9.17,1 (22) | 2.28,2 (9) |  |
| NC21 | Carsten Christensen |  Norja | 154.527 | 47,4 (16) | 9.23,6 (24) | 2.32,3 (17) |  |
| NC22 | Carl Lindberg |  Ruotsi | 156.420 | 48,4 (21) | 9.20,2 (23) | 2.36,0 (23) |  |
| NC23 | Sverre Aune |  Norja | 156.550 | 48,9 (24) | 9.16,5 (20) | 2.36,0 (23) |  |
| NC24 | Trygve Barø |  Norja | 157.600 | 46,9 (15) | 9.46,0 (25) | 2.36,3 (25) |  |
| NC25 | Teun Hooftman |  Alankomaat | 158.823 | 46,2 (11) | 9.47,9 (26) | 2.41,5 (26) |  |
| DQ1 | Edwin Wedge |  Yhdysvallat | 105.447 | - (DQ) | 9.06,8 (16) | 2.32,3 (17) |  |
| NF1 | Jan Langedijk |  Alankomaat | 162.400 | NF | 9.16,0 (19) | 2.34,5 (21) | 18.26,0 (11) |
Speed Skating - World Allround Championships - 1932/1933
Marja Hujala

Marja Hujala (s. 23. joulukuuta 1951) on suomalainen Tampereella asuva kirjailija.
Teoksia

Novelli Taistelua julkaisussa Vuosirengas 74. WSOY 1974
Maailma sitten vieroitti : romaani. WSOY 1975
Pikkusisar : televisionäytelmä. 1976
Poutavuodet : romaani. WSOY 1981
Palkinnot

Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1975
Marja Jalava

Marja Jalava (s. 1965) on suomalainen historioitsija, joka on toiminut yhteiskuntahistorian professorina Tampereen yliopistossa vuodesta 2022 lähtien. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2005. Vuosina 2017–2022 hän toimi kulttuurihistorian professorin Hannu Salmen sijaisena Turun yliopistossa.
Julkaisut

Marja Jalava: Minä ja maailmanhenki: moderni subjekti kristillis-idealistisessa kansallisajattelussa ja Rolf Lagerborgin kulttuuriradikalismissa n. 1800–1914 (väitöskirja). Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005. Saatavilla internetissä
Marja Jalava: J. V. Snellman: mies ja suurmies. Tammi, 2006.
Marja Jalava:  The University in the Making of the Welfare State: The 1970s Degree Reform in Finland. Peter Lang, 2012.
Marja Jalava, Tiina Kinnunen ja Irma Sulkunen (toim.): Kirjoitettu kansakunta: sukupuoli, uskonto ja kansallinen historia 1900-luvun alkupuolen suomalaisessa tietokirjallisuudessa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2013. Saatavilla internetissä
Diana Mishkova, Balázs Trencsényi ja Marja Jalava (toim.): 'Regimes of Historicity' in Southeastern and Northern Europe, 1890–1945: Discourses of Identity and Temporality. Palgrave Macmillan, 2014.
Marja Jalava, Ilkka Levä, Tuomas Tepora ja Ville Yliaska (toim.): Yhteisöstä yksilöön: Juha Siltalan juhlakirja. Into Kustannus, 2017.
Pertti Haapala, Marja Jalava ja Simon Larsson (toim.): Making Nordic Historiography: Connections, Tensions and Methodology, 1850–1970. Berghahn Books, 2017.
Marja Jalava, Stefan Nygård ja Johan Strang (toim.): Decentering European Intellectual Space. Brill, 2018.
Juha Manninen, Juhani Ihanus, Marja Jalava ja Ilkka Niiniluoto: History of Philosophy and Psychology in Finland, 1809–1917. Suomen Tiedeseura, 2021. Saatavilla internetissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla

Tampereen yliopiston tutkimusportaali
ORCID
ResearchGate
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1927

Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Tampereella 26.-27. helmikuuta 1927. Kilpailupaikka oli Tampereen Pyrinnön luistinrata Pyhäjärven jäällä.
| sijoitus | luistelija | maa | pisteet | 500m | 5000m | 1500m | 10> 000m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Bernt Evensen |  Norja | 378.410 | 46,4 (4) | 8.53,5 (1) | 2.26,3 (2) | 18.05,8 (1) |
| 2 | Clas Thunberg |  Suomi | 375.460 | 46,3 (1) | 9.04,7 (4) | 2.24,1 (1) | 18.36,4 (4) |
| 3 | Armand Carlsen |  Norja | 370.850 | 48,6 (14) | 8.54,9 (2) | 2.31,2 (6) | 18.06,1 (2) |
| 4 | Roald Larsen |  Norja | 369.770 | 46,3 (1) | 9.11,0 (8) | 2.28,7 (3) | 18.56,8 (5) |
| 5 | Julius Skutnabb |  Suomi | 366.620 | 47,7 (8) | 9.06,9 (5) | 2.29,8 (4) | 19.01,9 (6) |
| 6 | Michael Staksrud |  Norja | 364.220 | 47,7 (8) | 8.56,8 (3) | 2.41,1* (19) | 18.34,0 (3) |
| 7 | Isko Korpela |  Suomi | 362.840 | 46,3 (1) | 9.12,4 (9) | 2.30,7 (5) | 20.08,9 (16) |
| 8 | Alberts Rumba |  Latvia | 362.680 | 47,7 (8) | 9.14,4 (11) | 2.33,3 (12) | 19.09,3 (7) |
| 9 | Bertel Backman |  Suomi | 361.960 | 47,4 (6) | 9.12,9 (10) | 2.32,3 (10) | 19.37,0 (13) |
| 10 | Yrjö Päivinen |  Suomi | 361.780 | 48,8 (15) | 9.07,4 (6) | 2.32,2 (9) | 19.17,9 (9) |
| 11 | Walter Tverin |  Suomi | 359.900 | 49,3 (18) | 9.09,9 (7) | 2.34,0 (14) | 19.11,5 (8) |
| 12 | Uuno Pietilä |  Suomi | 359.890 | 48,2 (11) | 9.21,4 (14) | 2.33,0 (11) | 19.20,7 (10) |
| 13 | Alexander Alexejeff |  Suomi | 358.270 | 49,5 (19) | 9.21,9 (15) | 2.31,2 (6) | 19.23,8 (11) |
| 14 | Viljo Eerola |  Suomi | 356.180 | 49,8 (20) | 9.14,7 (13) | 2.34,3 (15) | 19.35,7 (12) |
| 15 | Eric Blomgren |  Ruotsi | 353.080 | 48,9 (16) | 9.24,7 (16) | 2.37,8 (18) | 19.50,6 (14) |
| 16 | Pekka Savia |  Suomi | 349.710 | 48,9 (16) | 9.36,9 (18) | 2.36,9 (16) | 20.18,1 (17) |
| 17 | Hans Vauhkonen |  Suomi | 349.140 | 47,1 (5) | 9.37,0 (19) | 2.36,9 (16) | 21.17,0 (19) |
| 18 | Lauri Helanterä |  Suomi | 348.160 | 48,2 (11) | 9.50,9 (20) | 2.33,7 (13) | 20.55,9 (18) |
| 19 | Alfred Hällström |  Suomi | 218.747 | 46,2 (18) | 9.40,7 (24) | 2.38,9 (23) | 20.30,2 (20) |
| NS | Toivo Ovaska |  Suomi | 273.200 | 47,5 (7) | 9.14,6 (12) | 2.31,8 (8) | NF |
| NF | Matti Venäläinen |  Suomi | 171.410 | 50,1 (21) | 9.57,4 (21) | NS |  |
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1932

Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Lake Placidissa 19.-20. helmikuuta 1932.
| sijoitus | luistelija | maa | pisteet | 500m | 5000m | 1500m | 10> 000m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ivar Ballangrud |  Norja | 199.227 | 45,3 (7) | 8.37,6 (1) | 2.24,8 (1) | 17.58,0 (1) |
| 2 | Michael Staksrud |  Norja | 200.475 | 45,2 (5) | 8.43,0 (3) | 2.25,8 (2) | 18.07,5 (4) |
| 3 | Bernt Evensen |  Norja | 201.663 | 44,5 (2) | 8.49,6 (5) | 2.29,8 (5) | 18.05,4 (2) |
| 4 | Herb Taylor |  Yhdysvallat | 202.470 | 45,5 (9) | 8.59,0 (7) | 2.26,4 (3) | 18.05,4 (2) |
| 5 | Ossi Blomqvist |  Suomi | 202.533 | 45,8 (15) | 8.48,8 (4) | 2.26,5 (4) | 18.20,4 (5) |
| 6 | Edward Schroeder |  Yhdysvallat | 205.017 | 46,4 (22) | 8.41,9 (2) | 2.33,8 (14) | 18.23,2 (6) |
| 7 | Valentine Bialas |  Yhdysvallat | 206.908 | 47,2 (25) | 8.53,3 (6) | 2.31,9 (8) | 18.34,9 (7) |
| 8 | Carl Springer |  Yhdysvallat | 207.243 | 45,5 (9) | 9.00,8 (8) | 2.31,3 (6) | 19.04,6 (9) |
| 9 | Carl Lindberg |  Ruotsi | 208.803 | 46,1 (16) | 9.04,2 (9) | 2.32,2 (10) | 19.11,0 (10) |
| 10 | Edwin Wedge |  Yhdysvallat | 209.442 | 46,3 (19) | 9.06,0 (10) | 2.35,9 (18) | 18.51,5 (8) |
| 11 | Hans Engnestangen |  Norja | 209.547 | 44,8 (3) | 9.11,7 (12) | 2.31,7 (7) | 19.40,2 (13) |
| 12 | Lloyd Guenther |  Yhdysvallat | 213.042 | 45,3 (7) | 9.15,6 (14) | 2.35,9 (18) | 20.04,3 (17) |
| 13 | Ray Murray |  Yhdysvallat | 213.402 | 45,6 (13) | 9.29,4 (20) | 2.36,8 (20) | 19.31,9 (11) |
| 14 | John Farrell |  Yhdysvallat | 213.812 | 45,5 (9) | 9.30,0 (21) | 2.33,8 (14) | 20.00,9 (16) |
| 15 | Yasuo Kawamura |  Japani | 213.963 | 46,9 (24) | 9.22,6 (17) | 2.33,1 (12) | 19.55,4 (14) |
| 16 | Eddie Murphy |  Yhdysvallat | 214.723 | 46,1 (16) | 9.36,8 (23) | 2.31,9 (8) | 20.06,2 (18) |
| 17 | Tokuo Kitani |  Japani | 215.355 | 47,4 (26) | 9.23,3 (19) | 2.38,4 (21) | 19.36,5 (12) |
| 18 | Allan Potts |  Yhdysvallat | 216.267 | 44,8 (3) | 9.50,6 (26) | 2.33,2 (13) | 20.26,8 (19) |
| 19 | Shozo Ishihara |  Japani | 218.747 | 46,2 (18) | 9.40,7 (24) | 2.38,9 (23) | 20.30,2 (20) |
| 20 | Tomejo Uruma |  Japani | 219.130 | 49,0 (27) | 9.22,7 (18) | 2.42,0 (25) | 19.57,2 (15) |
| NC21 | Alex Hurd |  Kanada | 151.530 | 45,7 (14) | 9.10,3 (11) | 2.32,4 (11) |  |
| NC22 | Haakon Pedersen |  Norja | 151.910 | 44,4 (1) | 9.19,1 (16) | 2.34,8 (16) |  |
| NC23 | Erling Lindboe |  Norja | 152.930 | 45,5 (9) | 9.17,3 (15) | 2.35,1 (17) |  |
| NC24 | Carl Smyth |  Kanada | 155.043 | 46,7 (23) | 9.15,1 (13) | 2.38,5 (22) |  |
| NC25 | Walter Rutter |  Iso-Britannia | 157.403 | 45,2 (5) | 9.48,7 (25) | 2.40,0 (24) |  |
| NC26 | Mel Johnson |  Yhdysvallat | 158.210 | 46,3 (19) | 9.31,1 (22) | 2.44,4 (27) |  |
| NC27 | Charles Delpier |  Yhdysvallat | 161.937 | 46,3 (19) | 10.10,7 (27) | 2.43,7 (26) |  |
Kynäjalava

| Kynäjalava |
| --- | --- |
 Kynäjalavan oksa, jossa lehtiä ja kypsyviä, siipipalteisia siemeniä.
Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
Suomessa::  Vaarantunut 
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Jalavakasvit Ulmaceae
Suku::  Jalavat Ulmus
Laji::  laevis
Kaksiosainen nimi
 Ulmus laevis  Pall. 
 kynäjalavan luontainen levinneisyys
Katso myös
   Kynäjalava Wikispeciesissä   Kynäjalava Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kynäjalava eli vanhan kansan kielellä kynnepää [kynneppää] (Ulmus laevis) on jalavien (Ulmus) sukuun kuuluva jalo lehtipuu. Kynäjalava oli pitkään ainoa rauhoitettu puulaji Suomessa. Sittemmin myös vuorijalava on rauhoitettu.
Ulkonäkö ja koko

Kynäjalava kasvaa yleensä 12–20 metriä korkeaksi puuksi, joka kasvattaa myös juurivesoja. Latvus on leveä ja kupumainen ja oksat kasvavat lähes vaakasuoraan. Kuluvan kesän kasvainranka on tavallisesti karvainen. Kukinta tapahtuu keväällä ennen lehtien puhkeamista. Lehtisilmut ovat pitkänomaisia ja suippoja, silmusuomut ovat vaaleanruskeita ja tummakärkisiä. Lehdet ovat oksissa kierteisesti, ja ne ovat korvakkeettomia ja lyhytruotisia. Lehtilapa on 7–15 cm pitkä, ehyt, laidaltaan toissahainen, vastapuikean tai leveänsoikean muotoinen ja tyvestä hyvin epämukainen. Päältä lehti on sileä, alta tasaisesti karvainen tai kokonaan kalju. Lehtien sivusuonet ovat tavallisesti haarattomia ja sivusuonten hangoissa ei ole karvatupsuja.
Yksikotisen kynäjalavan kukinto on harsu terttu. Pienet kukat ovat pitkäperäisiä. Kukkien kehä on yhdislehtinen, neli- tai viisiliuskainen ja väriltään rusehtava. Kukat ovat kaksineuvoisia ja niissä on neljä tai viisi hedettä sekä yksi emi. Suomessa kynäjalava kukkii toukokuussa. Hedelmä on pitkäperäinen, pyöreähkö sekä siipipalteinen pähkylä, joka on 10–12 mm pitkä ja 8–9 mm leveä. Siipipalle on ripsilaitainen ja sen kärkilovi on matala, eikä ulotu siemenlokeroon.
Toinen Suomessa luonnonvaraisena tavattava jalavalaji, vuorijalava (Ulmus glabra), on kynäjalavaan verrattuna suurempikokoinen, sen lehdet ovat kapeampia, vähemmän epämukaisia, päältä karheita ja sivusuonet kaksihaaraisia.
Levinneisyys

Kynäjalavan levinneisyys käsittää suuren osan Eurooppaa aivan läntisintä osaa lukuun ottamatta. Läntisimmät esiintymät ovat Ranskassa, Saksassa, Tanskan koillisrannalla, Ruotsin Öölannissa ja Suomessa, ja itäisimmät Uralilla Venäjällä. Itä- ja Keski-Euroopassa kynäjalava ja vuorijalava esiintyvät samoilla alueilla. Suomessa kynäjalavaa kasvaa erityisesti Kokemäenjoen vesistön keskusjärvien alueella Etelä-Hämeessä. Vakain kanta kasvaa Vanajaveden rannoilla lähinnä Valkeakoskella ja sen lähikunnissa, Pyhäjärven sekä Kuloveden maisemissa. Toinen, paljon pienempi keskittymä sijaitsee Lohjanjärven seuduilla ja kolmas Ruotsinpyhtään Taasianjoelta. Muualta Etelä-Suomesta löytyy yksittäisiä pieniä esiintymiä. Luonnonvaraisia puumaisia kynäjalavia lienee Suomessa noin 2 000 yksilöä. Vuorijalavaan verrattuna kynäjalavan esiintymisalue Suomessa on huomattavasti suppeampi. Erikoiseen levinneisyyteen vaikuttanee se, että laji lienee levinnyt Skandinaviaan lämpimällä kaudella noin 6 000 vuotta sitten, jolloin Suomen nykyrannikot olivat Litorinameren peitossa ja vetten mukana kelluvat siemenet osuivat lähelle nykyisiä kasvuseutuja.
Uhanalaisuus

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut kynäjalavan puutteellisesti tunnetuksi. Lajin laajasta levinneisyydestä huolimatta yksilöiden määrä on laskussa, ja se on luokiteltu kansallisesti uhanalaiseksi ainakin Ruotsissa ja Sveitsissä. Myös Suomessa kynäjalava on uhanalainen, ja se on luokiteltu vaarantuneeksi. Suomessa lajin uhanalaisuuteen on johtanut yksilöiden vähenemisen, ja sitä uhkaa rakentaminen, metsien hoitotoimet ja pellonraivaus.
Elinympäristö

Kynäjalava kasvaa vuorijalavaa kosteammissa paikoissa, kuten järvien ja lampien rehevissä rantalehdoissa, varsinkin rantatörmissä ja järvenlaskun paljastamilla rantatasanteilla. Lajia tavataan myös lehtokallioilla ja puronvarsissa. Kynäjalava sietää erittäin hyvin tulvaa. Kynäjalavaa on jonkin verran istutettu myös koristepuuksi ja esiintyy joskus asutuksen lähellä villiintyneenä viljelykarkulaisena.
Kynäjalavan esiintymiä on vähentänyt vuosisatainen rantalehtojen raivaus pelloiksi. Aikaisemmin rantalaidunnus haittasi lajin uudistumista. Nykyään Vanajaveden säännöstely on vähentänyt kevättulvia, joka on johtanut kuusien yleistymiseen kynäjalavien kasvualueille. Edelleen jatkuu rantarakentaminen ja rantojen "siistiminen" risukoista, jolloin menetetään nuorta jalavakasvustoakin.  Vakava uhka Suomen molemmille jalavalajeille olisi jalavataudin leviäminen Suomeen. Myös vieraslajina ilmaantunut suurikokoinen heinäkasvi isosorsimo (Glyceria maxima) tuntuu vievän kynäjalavalta elintilaa.
Käyttö

Kynäjalavaa kasvatetaan jonkin verran puisto- ja kujannepuuna. Viljeltynä laji menestyy sopivilla kasvupaikoilla Oulun korkeudelle saakka. Aikaisemmin nuoria kynäjalavia käytettiin tarvepuuna varsinkin hevosten luokkien valmistamiseen.
Aiheesta muualla

Pinkka - Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kynäjalava (Ulmus leavis)
Kasviatlas 2021: Kynäjalavan levinneisyys Suomessa
LuontoPortti: Kynäjalava (Ulmus laevis)
Suomen ympäristökeskus: Kynäjalava (PDF)
Ymparisto.fi: Rauhoitetut lajit
Suomalaiset lehtipuut
euroopanpähkinäpensas
halava
harmaaleppä
hieskoivu
jokipaju
korpipaatsama
kotipihlaja
kynäjalava
metsähaapa
metsälehmus
metsäomenapuu
metsävaahtera
mustuvapaju
orapaatsama
outapaju
raita
rauduskoivu
ruotsinpihlaja
saarni
suippuorapihlaja
suomenpihlaja
talvikkipaju
tammi
tervaleppä
tunturikoivu
tuomi
tylppöorapihlaja
vuorijalava
Täysikasvuinen kynäjalava
Kynäjalavan kukkia
Pähkylöitä
Mickey Mantle

| Mickey Mantle |
| --- | --- |
 Mickey Mantle vuonna 1957.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mickey Charles Mantle
Syntynyt: 20. lokakuuta 1931 Spavinaw, Oklahoma
Kuollut: 13. elokuuta 1995 (63 vuotta) Dallas, Texas
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Baseballpelaaja
Pelipaikka:  keskikenttäpelaaja
Pituus:  180 cm
Paino:  88 kg
Lyöntipuoli:  molemmat
Heittokäsi:  oikea
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1951–1968:  New York Yankees
Hall of Fame
Valintavuosi:  1974
Äänet:  88,2 %
Mickey Charles Mantle (20. lokakuuta 1931 – 13. elokuuta 1995) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja, joka pelasi New York Yankeesissa vuosina 1951–1968. Hän oli 16-kertainen All-Star-pelaaja ja pääsi National Baseball Hall of Fameen vuonna 1974. Hän oli kolmesti American Leaguen arvokkain pelaaja (MVP), ja hänen pelipaitansa numero 7 on jäädytetty.
Mantlen uraa kuitenkin varjosti jossain määrin osteomyeliitti, jonka hän sai nuorena. Mantlelle kehittyi myös alkoholiongelma; hän oli vuosikymmenten ajan alkoholin väärinkäyttäjä. Hän sairasti C-hepatiittia sekä kirroosia, ja kesäkuussa 1995 hänelle tehtiin maksansiirto. Mantle kuoli maksasyöpään Dallasissa elokuussa 1995.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mickey Mantle Baseball-reference.comissa (englanniksi)
Mickey Mantle National Baseball Hall of Fame and Museumin sivuilla[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Metsäkalliovarpunen

| Metsäkalliovarpunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varpuset Passeridae
Suku::  Pensaikkovarpuset Gymnoris
Laji::  superciliaris
Kaksiosainen nimi
 Gymnoris superciliaris  (Blyth, 1845) 
Synonyymit
 Petronia superciliaris (Blyth, 1845) 
Alalajit
 Gymnoris superciliaris bororensis  Gymnoris superciliaris flavigula  Gymnoris superciliaris rufitergum  Gymnoris superciliaris superciliaris 
Katso myös
   Metsäkalliovarpunen Wikispeciesissä   Metsäkalliovarpunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Metsäkalliovarpunen (Gymnoris superciliaris) on varpusten (Passeridae) heimoon ja pensaikkovarpusten (Gymnoris) sukuun kuuluva lintulaji.
Koko ja ulkonäkö

Metsäkalliovarpunen voi kasvaa noin 15 senttimetrin mittaiseksi. Laji on väritykseltään ruskea, ja selvästi tummempi kuin sukulaisensa keltakurkkuvarpunen (Gymnoris pyrgita). Vatsa on likaisen ruskeankeltainen ja kurkussa on huomaamaton keltainen täplä. Silmän yläpuolella on pitkä, selvästi näkyvä vaalean ruskeankeltainen alue. Ennen sukukypsyyttä metsäkalliovarpunen näyttää suunnilleen samalta kuin täysikasvuisena, mutta keltainen täplä kurkussa puuttuu.
Levinneisyys ja elinympäristö

Metsäkalliovarpusta tavataan laajalta alueelta Afrikan etelä- ja itäosista. Laji ei ole muuttolintu. Sen elinympäristöä ovat metsät, savannit ja pensasarot. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee metsäkalliovarpusen elinvoimaiseksi lajiksi.