stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kokkolan rovastikunta
Lääninrovastit

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kokkolan rovastikunnan lääninrovasteina:
1722–1738: Erik Cajanus
1738–1739: Eerik Falander
1740–1744: C. G. Werander
1745–1755: Johan Altan
1755–1778: Johannes Salmenius
1778–1782: Jacob Frosterus
1782–1803: Anders Chydenius
1804–1819: Henrik Aulin
1823–1837: K. J. Nordling
1837–1853: C. G. Elfving
1854–1870: J. A. Cajanus
1870–1873: K. A. Keckman
1875–1883: Birger Wegelius
1888–1896: K. R. Sandelin
1897–1903: Julius Bergroth
1905–1914: J. J. Vegelius
1917–1920: Fr. V. Nejnstedt
1921–1949: H. V. Selin
1949–1970: Johannes Sillanpää
1971–1984: Eerikki Lyly
1984–1996: Eero Palola
1996–2003: Mikko Himanka
2009–2015: Heikki Niemelä
2016–2021: Erkki Huuki
2022– Juha Karhulahti
Kokkolan Betania-seurakunta

| Kokkolan Betania-seurakunta> Betaniaförsamlingen i Karleby |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Perustettu:  1941
Pääkirkko:  Kokkola
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kokkolan Betania-seurakunta (ruots. Betaniaförsamlingen i Karleby) on Kokkolassa toiminut helluntaiseurakunta. Seurakunnan juuret ovat Kolpin ja Kälviän helluntaiseurakunnissa, sekä näiden jäsenten vuonna 1932 muodostamassa Kokkolan Smyrna-seurakunnassa. Rafael Öhbergin johtaman seurakunnan toiminta oli kaksikielistä vuoteen 1941, jolloin perustettiin Betania-seurakunta Vilhelm Gladin johdolla.
Betaniaan kuului aluksi 19 Kolpin seurakunnan jäsentä. Vuonna 1966 seurakunta oli kasvanut noin sataan jäseneen. Seurakunnan johtajina ovat vuosien aikana toimineet mm. Gunnar Backman, Uriel Lindell, Samuel Bingmert, Nils Björklund, Kurt Allén, Lars Koskinen, Emil Dahl, Levi Solborg, Lars Mangs, Sten Lönnqvist ja Lilian Holm.
Osamu Gotō

| Osamu Gotō> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. marraskuuta 1948 (ikä 76)
Kansalaisuus:   Japani
Osamu Gotō (jap. 後藤治, Gotō Osamu; s. 27. marraskuuta 1948) on japanilainen insinööri. Gotō toimi Sauber Petronas Engineeringin moottoriosaston johtajana vuosina 1997–2005.
Aiheesta muualla

GrandPrix.com
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Japani
Kalasatama

| Kalasatama> Fiskehamnen |
| --- | --- |
 Ilmakuva Kalasatamasta syksyllä 2022.
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Keskinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  102
Pinta-ala:  0,70 km² 
Väkiluku:  7 187 (31.12.2023)
Väestötiheys:  9 927 as./km²
Työpaikkoja:  5 697 kpl   (31.12.2017)
Osa-alueet:  on itse Sörnäisten kaupunginosan osa-alue
Postinumero(t):  00540 (Sörnäistenniemi, Suvilahti) 00580 (Verkkosaari)
Lähialueet:  Vilhonvuori, Hanasaari, Sompasaari, Kyläsaari, Hermanninmäki, Hermanninranta, Kulosaari
Kalasatama (ruots. Fiskehamnen) on Sörnäisten kaupunginosan osa-alue Helsingin itäisessä kantakaupungissa. Se käsittää suuren osan entistä Sörnäisten sataman aluetta, jolle on alettu rakentaa uutta laajaa asunto- ja toimistoaluetta. Osa-alueella on neljä tunnistettavaa aluetta: Itäväylän eteläpuolinen Sörnäistenniemi ja pohjoispuolinen Verkkosaari, länsireunassa oleva Suvilahti sekä näiden keskellä oleva Redin alue eli Kalasataman keskus. Myös Sörnäisiin kuuluvista Hanasaaresta ja Sompasaaresta puhutaan usein Kalasatamana, mutta ne muodostavat omat osa-alueensa.
Ensimmäiset asukkaat muuttivat Kalasatamaan vuonna 2012 ja vuoden 2022 lopussa asukkaita oli noin 7 000. Alueen asukasluku kasvoi vuosina 2019–2022 noin tuhannen asukkaan vuositahtia. Kalasatamasta on tulossa varsin tiiviisti rakennettu alue – asukkaita sinne arvioidaan tulevan lopulta noin 20 000, suunnilleen yhtä paljon kuin Kalliossa. Lisäksi alueelle kaavaillaan työpaikkoja noin 10 000 ihmiselle. Kalasataman keskuksen alueelle metroaseman ympärille rakentuu 23–35-kerroksisten tornitalojen keskittymä, joista Majakka valmistui vuonna 2019, Loisto syyskuussa 2021, Lumo One elokuussa 2022 ja Visio joulukuussa 2023. Tornitalojen keskiössä on syyskuussa 2018 avattu kauppakeskus Redi.
Liikenteellisesti Kalasatama on keskeisellä paikalla, ja Suvilahden kaasukellojen pohjoispuolella sijaitseva pääkatujen ja Seututie 170:n muodostama liittymäalue on kantakaupungin merkittävimpiä solmupisteitä. Alueelle valmistui Kalasataman metroasema vuonna 2007. Syyskuussa 2018 aseman itäinen sisäänkäynti yhdistettiin vastavalmistuneeseen Rediin, mikä mahdollisti suoran pääsyn metroasemalta kauppakeskukseen ja sen päällä oleviin tornitaloihin. Metroaseman luona liikennöi useita linja-autoyhteyksiä, kuten runkolinjat 500 ja 510. Elokuussa 2024 alueella alkoi liikennöidä Kalasataman ja Pasilan välinen raitiotie.
Historia

Kalasatama kuuluu maantieteellisesti Sörnäisten kaupunginosaan. Ranta-alue eli Sörnäistenniemi oli pitkään metsäinen ja lähes asumaton, ja sen maamerkkinä oli korkea Englantilaiskallio. Sörnäinen alkoi teollistua, kun kaupunki vuonna 1825 määräsi sijoittamaan tehtaat ja työpajat tulipalovaaran vuoksi kaupungin ulkolaidoille. Alueelle rakennettiin Sörnäisten satama ja satamarata 1860-luvulla. Suomen ensimmäinen öljysatama syntyi alueelle vuonna 1889, ja konttiliikenne käynnistyi vuonna 1963. Satama jäi pois käytöstä 24. marraskuuta 2008, jolloin sen toiminnot siirrettiin Vuosaaren satamaan. Uusi Kalasatama on kehittynyt pääosin tälle satama- ja logistiikkatoimintojen alueelle.
Vuonna 1919 valmistui ensimmäinen pysyvä silta Sörnäisistä Kulo­saareen, mihin kulki raitio­vaunu­linja Kauppa­torilta Sörnäisten kautta vuoteen 1951 saakka. Metrolinja itään valmistui vuonna 1982, mutta Kalasataman metroasema avattiin vasta vuonna 2007. Nykyinen Kulosaaren silta Itäväylällä jää länsipäästään Kalasataman keskuksen sisään.
Historia > Nykyaika

Kalasataman suunnittelu asuinalueeksi käynnistyi vuonna 1997, ja vuonna 2000 alueesta laadittiin joukkoliikenneselvitys. Vielä 2000-luvun alussa alueesta käytettiin nimityksiä Itäranta ja Sörnäistenranta–Hermanninranta. Kalasataman vakiintumista viralliseksi nimeksi edisti Kalasataman metroaseman avaaminen. Erilliseksi osa-alueeksi Kalasatama vahvistettiin virallisesti vuonna 2012, ja saman vuoden elo–syyskuussa ensimmäiset asukkaat muuttivat kaupungin vuokra-asuntoihin Antareksenkadulle. Vuoden 2020 lopussa Kalasatamassa asui noin 7 000 asukasta.
Kalasatamassa ovat konsertoineet muun muassa Green Day, Foo Fighters ja Metallica. Kalasatamassa on myös järjestetty Sonisphere-festivaali vuosina 2011 ja 2012. Weekend Festival järjestettiin samalla paikalla vuodesta 2013 vuoteen 2015.
Historia > Nimistö

Kalasatamaan on luotu paljon satamahistoriaan viittaavaa nimistöä. Pohjana on käytetty Sörnäisten satamasta säännöllisesti liikennöineiden Suomen Höyrylaiva Oy:n lastilauttojen nimiä. Katunimistössä esiintyvät Antares, Arcturus, Ariel, Capella, Juno, Leo ja Polaris viittaavat kaikki vanhoihin aluksiin. Korttelinimistö pohjautuu slangiasuisiin sataman ammattinimikkeisiin: Dirika (johtaja), Fiskari (kalastaja), Gosari (talonmies), Kippari (kapteeni), Duunari (työmies), Junkki (laivapoika), Prikkari (satamakirjuri), Stuuvari (ahtaaja), Stevari (vartija), Trokari (salakauppias) ja Täkkäri (kansimies).
Alueet > Kalasataman keskus ja tornitalot

Kalasataman keskuksen muodostavat kauppakeskus Redi, Kalasataman metroasema, toimistotorni ja seitsemän asuintornia. Kaksi kertaa Kampin keskuksen kokoinen Kalasataman keskus on kerrosalaltaan yli 170 000 neliömetriä. Sen on suunnitellut arkkitehti Pekka Helin ja toteutuksesta vastaa SRV. Keskuksen läpi kulkevat Itäväylä ja metrolinja. Ne on katettu Bryga-nimisellä viher- ja oleskelukannella, jonka yhteydessä ovat asuinrakennusten yksityiset piha-alueet. Metron lisäksi keskuksen liikennettä palvelevat useat bussilinjat, runkolinjat 500 ja 510 sekä Kalasatama–Pasila-raitiotie. Vilkkaan Itäväylän varrella tunnelissa sijaitsevaa bussipysäkkiä on kritisoitu meluisaksi.
Aiemmin Redin ja tornitalojen paikalla sijaitsi Englantilaiskallio, jonka mukaan on nimetty alueella sijaitseva Englantilaisaukio. Kalasataman metroasema aukesi alueelle jo vuonna 2007. Keskuksen rakentaminen alkoi huhtikuussa 2015, ja kauppakeskus Redi avautui syyskuussa 2018. Torneista ensimmäinen, Majakka, valmistui joulukuussa 2019. Loisto valmistui syyskuussa 2021. Kolmas torni Lumo One valmistui elokuussa 2022 ja neljäs torni Visio joulukuussa 2023. Horisontti-toimistotornitalon on arvioitu valmistuvan keväällä 2025.  Torneissa on 23–35 kerrosta. Alkuperäisiin suunnitelmiin kuului myös 15-kerroksinen hotelli, mutta vuonna 2022 uutisoitiin hankkeen muuttuneen toimistotorniksi.
Alueet > Kalasataman keskus ja tornitalot > Tornitalot

| Nimi | Käyttötarkoitus | Rakennustyöt alkoivat | Valmistunut | Kerrosluku | Korkeus | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Majakka | asuminen | 2017 | 2019 | 35 | 134 m |  |
| Loisto | asuminen | 2019 | 2021 | 32 | 124 m |  |
| Lumo One | asuminen | 2020 | 2022 | 31 | 120 m |  |
| Visio | asuminen, päiväkoti | 2022 | 2023 | 24 | 98 m |  |
| Nimi | Käyttötarkoitus | Rakennustyöt alkoivat | Valmistuu | Kerrosluku | Korkeus | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horisontti | toimisto, ravintola | 2023 | 2025 (arvio) | 26 | 111 m |  |
| Nimi | Käyttötarkoitus | Rakennustyöt alkavat | Valmistuu | Kerrosluku | Korkeus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kartta | asuminen | ei tiedossa | ei tiedossa | 27 | ei tiedossa |
| Kapteeni | asuminen | ei tiedossa | ei tiedossa | ei tiedossa | ei tiedossa |
| Luotsi | asuminen | ei tiedossa | ei tiedossa | ei tiedossa | ei tiedossa |
Alueet > Sörnäistenniemi

Sörnäistenniemi on noin 2 900 asukkaan alue Itäväylän ja Sompasaaren välissä. Alueelle on valmistunut Kalasataman peruskoulu, kaksi päiväkotia ja yksi tilapäinen päiväkoti, pari pientä päivittäistavaraliikettä ja muutama ravintola. Hotellitontti, jolla sijaitsee tilapäinen päiväkoti, rakennetaan myöhemmin.
Sörnäistenniemen ja Suvilahden väliin valmistui 7. syyskuuta 2017 Kalasatamanpuisto, joka avautuu metrokorttelista merenrantaan. Kalasatamanpuistossa on nurmialuetta, pieni pelikenttä sekä leikki- ja grillauspaikka. Kyläsaaren ja Hermanninrannan Hermannin rantapuisto tulee täydentämään rantapromenadia. Rantaa pitkin kulkee kevyen liikenteen väylä Vantaan­joen suulta Arabian­rannan ja Kalasataman kautta Merihakaan. Vuonna 2016 valmistui pyöräilylle ja jalankululle tarkoitettu Isoisänsilta, joka johtaa Mustikkamaan ulkoilualueelle.
Capellan puistotie
Capellanaukio
Kalasatamanpuisto
Isoisänsilta
Sompasaarenkanava erottaa Kalasataman ja Sompasaaren toisistaan.
Alueet > Suvilahti

Suvilahti on historiallinen kaasutehdasalue, jonka rakennukset säilytetään ja joita kunnostetaan pääasiassa kulttuuritoimintaan. Alueella on vuosittain järjestetty lukuisia tapahtumia ja konsertteja, ja alueen roolia tapahtuma-alueena on tarkoitus kehittää entisestään.  Suvilahdessa sijaitsee talkoovoimin rakennettu skeittipuisto Suvilahti DIY Skatepark, jonka tulevaisuudesta ei ole päätetty. Alueelle suunnitellaan myös Suvilahti Event Hub -nimellä tunnettua tapahtumakeskusta.
Suvilahden viereisen Hanasaaren voimalaitoksen toiminta päättyi keväällä 2023. Hanasaareen on suunniteltu asuinrakentamista.
Alueet > Verkkosaari

Verkkosaari sijaitsee Kalasataman keskuksen pohjoispuolella. Aluetta on rakennettu asuinalueeksi jo vuodesta 2015 alkaen, ja arvioitu valmistusmisaika kokonaisuudelle on vuosi 2028.
Aluerakentamisen aluejako

Kalasatama osa-alueena kuuluu Sörnäisten kaupunginosaan, mutta aluerakentamishankkeeseen luetaan mukaan koko entisen satama-alueen eteläosan ja Arabian­rannan välinen ranta-alue. Alue pohjautuu vuonna 2008 laaditun Sörnäistenrannan ja Hermanninrannan osayleiskaavan suunnittelualueeseen. Yleissuunnitelmassa mukaan on luettu myös koko Mustikkamaa-Korkeasaaren alue ja osa Hermanninmäestä.
Aluerakentamishanke on jaettu pienempiin osa-alueisiin, joiden rakentamisaika etenee Kalasataman metroasemalta alue kerrallaan pohjoiseen ja etelään, lukuun ottamatta pohjoisinta kampusaluetta, joka rakennettiin Arabianrannan rakentamisen yhteydessä. Suunnitelman mukaisesti koko ranta-alueen täydennysrakentaminen on valmiina vuoteen 2036 mennessä.
| Kalasataman alueet | Arvioidut rakennusvuodet |
| --- | --- |
Sörnäistenniemi: 2010–2019
Kalasataman keskus: 2011–2024
Verkkosaaren eteläosa: 2015–2025
Verkkosaaren pohjoisosa: 2019–2028
Suvilahden tapahtuma-alue: 2022–2026

| Lähialueet | Arvioidut rakennusvuodet |
| --- | --- |
Kampusalue  (Hermanni): 2015–2023
Sompasaari (Sörnäinen): 2015–2026
Nihti (Sörnäinen): 2021–2030
Hermanninranta (Sörnäinen ja Hermanni): 2024–2031
Kyläsaari (Hermanni): 2029–2036
Asunnot ja palvelut

Kalasatamaan rakentuu pääasiassa kantakaupunkimaisia umpikortteleita, joihin sijoittuu kivi­jalka­liikkeitä, kahviloita ja ravintoloita. Asumisvaihtoehtoja on kerrostaloista kaupunkipientaloihin, tornitaloihin ja terassitaloihin. Verkkosaaren rantaveteen rakennetaan ponttonien päälle kelluvia taloja. Alueelle rakennetaan omistusasuntoja sekä vapaarahoitteisia ja valtion tukemia vuokra-asuntoja, asumisoikeusasuntoja ja hintasäädeltyjä Hitas-asuntoja. Asuntoja valmistuu myös opiskelijoille ja vanhuksille. Suosituin asuntotyyppi on kaksio, ja keskipinta-ala 55 m2 on lähellä koko Helsingin kerrostaloasuntojen keskipinta-alaa.
Alueelle sijoittuu vahva palvelukeskittymä, jolle on varattu tiloja 45 000 neliötä sekä uusia puistoja ja kilometreittäin rantapromenadia.
Kalasataman keskuksen pohjoispuolella Verkkosaaressa sijaitsee Kalasataman terveys- ja hyvinvointikeskus, joka on vuokrattu kaupungille vuoteen 2035 saakka. Terveysasema palvelee koko Sörnäisiä sekä Arabianrantaa, Hermannia ja Vallilaa. Keväällä 2019 valmistui Keskon uusi pääkonttori K-Kampus, joka sijoittuu Hermannin rantatien, Kalasatamankadun ja Työpajankadun väliseen kortteliin. Tammikuussa 2024 kauppakeskus Rediin avattiin Kalasataman kirjasto.
Asunnot ja palvelut > Kulttuurilaitokset

Kalasataman alueella toimii oppilaitoksia, museoita ja Suvilahden kulttuurikeskus. Siellä on 1980-luvulta lähtien pidetty myös teatteriesityksiä, musiikkitapahtumia ja tanssiaisia sekä sittemmin esimerkiksi Flow-festivaali. Vuonna 2007 Helsingin kaupunki päätti, että Suvilahdesta rakennetaan kulttuuri- ja taideteollisuusalue, itäinen vastine Kaapelille. Alueella on työ-, ateljee- ja esitystiloja taiteilijoille, taiteilijaryhmille ja muille kulttuuritoimijoille kuten sirkuskeskus Cirko ja Viro-keskus Eesti Maja.
Tukkutorin alueella Kalasataman Taiteilijatalossa osoitteessa Vanha talvitie 9 toimi 2008–2015 Elävän kuvan museo. Taiteilijatalossa on Suomen Taiteilijaseuran Ateljeesäätiön työhuoneita taiteilijoille.
Tukkutorille luodaan kaupungin ja Sitran yhteistyönä Hyvän Ruuan Keskus osana kaupungin ruokakulttuuristrategiaa. Se yhdistää elintarviketukkutoiminnan, ravintolatoiminnan ja ruokakulttuurin edistämisen ja koulutuksen.
Väestö

Suomenkielisiä asukkaita on Kalasatamassa 79 prosenttia ja ruotsinkielisiä noin 7 prosenttia. Asukkaista 14 prosenttia on vieraskielisiä. Vuonna 2019 Kalasataman asukkaiden keskitulo oli 45 195 euroa.
Ympäristö > Fiksu Kalasatama -hanke

Fiksu Kalasatama -hankkeessa kokeillaan uudenlaisia älykkään kaupungin toimintoja, ja alueella pyritään vähäpäästöisyyteen ja resurssiviisauteen. Hankkeissa painotetaan osallistavaa yhteissuunnittelua, ja alueelle pyritään luomaan myös yhteiskäyttötiloja. Älykkään kaupungin kokonaisuuteen kuuluu esimerkiksi ruokahävikin vähentäminen.
Kalasataman uutuuksia ovat myös älykäs sähköverkko ja jätteiden putkikuljetusjärjestelmä. Uuteen älykkääseen sähköverkkoon sisältyvät muun muassa paikallinen uusiutuva sähköntuotanto, kuten tuuli- ja aurinkovoima, sähköautoilua tukeva infrastruktuuri, sähkön varastointi sekä kotien ja liikerakennusten energiatehokas kiinteistöautomaatio. Jäteputki tulee kiertämään katuverkostossa ja kuljettamaan jätteet runkoputken kautta keräysasemalle.
Ympäristö > Taide

Kalasatamaan on sijoitettu sekä rakentamisaikaista että pysyvää ympäristötaidetta. Taideteokset rahoitetaan alueen rakennuttajilta perittävällä kerrosneliökohtaisella maksulla (10 euroa/m2). Vuonna 2023 alueella käynnistettiin ”A Stream among Streams” -niminen julkisen tilan taiteen kokonaisuus, joka toteutetaan hiljalleen 2020-luvun aikana. Alueen taideteoksiin oli syksyyn 2024 mennessä käytetty yhteensä noin 1,5 miljoonaa euroa.
Liikenne

Kalasatama sijaitsee liikenteellisesti hyvin keskeisellä paikalla: alueella yhdistyvät Itäväylä, Sörnäisten rantatie, Hermannin rantatie sekä Junatien ja Teollisuuskadun muodostava poikittaisyhteys Pasilaan. Kalasataman liittymäalue on kantakaupungin merkittävimpiä solmupisteitä. Liittymä on ramppeineen ja tasoineen monimutkainen, eikä sen sanota muodostavan viihtyisää kaupunkitilaa. Teollisuuskatu–Junatie-akselin kehitystyössä vanha Junatien silta puretaan ja liikennettä siirretään tulevaisuudessa liittymistä maantasoon, jolloin alueesta tulee kaupunkimaisempi ja helpommin navigoitava.
Kalasatamaan rakentuu noin 7 000 autopaikkaa. Redistä pysäköintilaitoksessa on noin 2 000 paikkaa, ja liityntäpysäköintipaikkoja on 300.
Liikenne > Joukkoliikenne

Kalasataman keskus on merkittävä joukkoliikenteen vaihtopaikka. Aluetta palvelevat Kalasataman metroasema, runkolinjat 500 ja 510, linjat
16, 55, 56 ja 59. Hermannin rantatietä pitkin Kalasatamaan ohjataan seutulinja 738 Keravalta ja jatkossa yhä enemmän linjoja Itä-Vantaalta.
Kalasataman läpi kulkee pohjois–eteläsuuntainen Kalasatama–Pasila-raitiotie, joka alkoi liikennöidä elokuussa 2024. Se yhdistää Kalasataman metroaseman Pasilan rautatieasemaan hieman yli kymmenen minuutin matka-ajalla. Kalasataman eteläpuolella Nihdissä raitiotien on tarkoitus muodostaa joukkoliikenteen solmukohta Kruunusillat-yhteyden kanssa.
Liikenne > Hankkeet

Suunnitteilla on puolitoista kilometriä pitkä Sörnäistentunneli, joka yhdistäisi Sörnäisten rantatien ja Hermannin rantatien alittamalla Hermanninmäen. Tunneli vähentäisi autoliikennettä Kalasataman keskuksessa ja helpottaisi kevyttä liikennettä.
Sheffield Wednesday FC

Sheffield Wednesday Football Club on jalkapalloseura Englannin Sheffieldistä. Sen edustusjoukkue pelaa Englannin mestaruussarjassa, jonne se putosi keväällä 2021. Vuonna 1867 perustettu Sheffield Wednesday on yksi Englannin vanhimmista jalkapalloseuroista.
Sheffield Wednesday on voittanut Englannin liigan mestaruuden neljästi (1903, 1904, 1929, 1930) ja FA Cupin kolmesti (1896, 1907, 1935). Se oli yksi Englannin valioliigan perustajista vuonna 1992. Seuran paikallisvastustaja on Sheffield United.
Sheffield Wednesdayn kotistadion on 39 812 -paikkainen Hillsborough, jolla se on pelannut vuodesta 1899.
Historia > Krikettiseurasta jalkapalloseuraksi

Sheffield Wednesdayn perustivat nimellä The Wednesday Football Club krikettiseura The Wednesday Cricket Clubin jäsenet keskiviikkona 4. syyskuuta 1867. Krikettiseura oli perustettu jo vuonna 1820, ja sen nimi tuli viikonpäivästä, jolloin sen lähinnä käsityöläisistä koostuneella pelaajistolla oli vapaata töistä ja aikaa osallistua seuran toimintaan. Alun perin jalkapalloseura perustettiin ylläpitämään pelaajien kuntoa talvikuukausina, mutta jalkapallo ohitti pian kriketin suosiossa. Krikettiseura hajosi syyskuussa 1924 ja jalkapalloseura vaihtoi nimensä nykyisekseen kesäkuussa 1929. Seura on perustettu kymmenen vuotta myöhemmin kuin maailman vanhin jalkapalloseura Sheffield FC.
Historia > Ammattimaisempaan suuntaan

Seuran toiminta alkoi kehittyä ammattimaisempaan suuntaan 1880-luvulla. Vuonna 1887 jalkapalloa ryhdyttiin pelaamaan ammattilaisjoukkueena. Seura selvisi vuonna 1890 FA Cupin loppuotteluun, mutta hävisi sen Blackburn Roversille lukemin 1–6. Wednesday hyväksyttiin The Football Leaguen jäseneksi vuonna 1892. Ensimmäisen merkittävän voittonsa seura saavutti vuonna 1896, kun FA Cupin loppuottelussa Wednesday voitti Wolverhamptonin maalein 2–1. Seura putosi Englannin 1. divisioonasta kauden 1898–1899 päätteeksi, kun se jäi sarjan viimeiseksi 24 sarjapisteellä. The Wednesday nousi seuraavalla kaudella takaisin 1. divisioonaan. 1900-luvun ensimmäiset vuosikymmenet olivat Sheffield Wednesdayn historiassa menestyksen aikaa. Wednesday voitti Englannin liigan mestaruuden peräkkäisinä vuosina 1903 ja 1904. 1903 se keräsi sarjassa 42 pistettä ja voitti toiseksi sijoittuneen Aston Villan pisteellä. Seuraavana vuonna Wednesdayn pistemäärä oli 47, joka oli kolme pistettä enemmän kuin toiseksi sijoittuneella Manchester Cityllä. Vuonna 1907 Wednesday voitti toisen kerran seuran historiassa FA Cupin. Se voitti cupin loppuottelussa Evertonin maalein 2–1. Menestysvuosien jälkeen seurasi parin vuosikymmenen mittainen heikompi jakso. Kaudella 1919–1920 seura jäi selvästi 1. divisioonan viimeiseksi ja putosi 2. divisioonaan, josta se nousi takaisin kauden 1925–1926 päätteeksi. Seuraavat Englannin liigamestaruudet Wednesday saavutti vasta vuosina 1929 ja 1930 pitkäaikaisen managerinsa Robert Brownin johdolla. Vuonna 1935 seura voitti kolmannen kerran FA Cupin.
Historia > Hissiliikettä sarjatasojen välillä

Sheffield Wednesdayn seurahistoriassa tunnusomaista ovat olleet jatkuvat sarjatasojen vaihtumiset vuosikymmenten aikana. Hissiliike 1. ja 2. divisioonan välillä oli erityisen leimallista 1950-luvun ajan. Seura putosi kolme kertaa 1950-luvun aikana 1. divisioonasta nousten heti seuraavalla kaudella takaisin pääsarjaan. Kauden 1958–1959 päätteeksi Wednesday nousi jälleen 1. divisioonaan ja pystyi säilyttämään nyt paikkansa korkeimmalla sarjatasolla.
Kaudella 1960–1961 Wednesday sijoittui toiseksi 1. divisioonassa Tottenham Hotspursin voittaessa mestaruuden. Tämän jälkeen Wednesday ei yltänyt vastaaviin sijoituksiin 1. divisioonassa säilyttäen kuitenkin asemansa ylemmässä keskikastissa. Vasta kaudesta 1969–1970 muodostui seuralle todella vaikea. Seura jäi 1. divisioonan viimeksi ja putosi 2. divisioonaan. Putoamisen jälkeen seura joutui vapaaseen pudotukseen. Viiden 2. divisioonan kauden jälkeen Wednesday jäi kaudella 1974–1975 viimeiseksi 2. divisioonassa ja putosi 3. divisioonaan. Seuraavalla kaudella 1975–1976 Wednesday vältti täpärästi putoamisen 4. divisioonaan. Seuraavien kolmen kauden ajan Wednesday pysytteli 3. divisioonan keskikastissa ja nousten 2. divisioonaan vasta kauden 1979–1980 päätteeksi.
Historia > Paluu 1. divisioonaan

Vuonna 1983 Wednesdayn uudeksi manageriksi valittiin Howard Wilkinson. Kauden 1983–1984 päätteeksi Wednesday sijoittui toiseksi 2. divisioonassa ja nousi yli vuosikymmenen tauon jälkeen 1. divisioonaan. Seuraavien kausien aikana Wednesdayn sijoitukset vaihtelivat kymmenennen sijan molemmin puolin 1. divisioonassa. Howard Wilkinsonin aika Wednesdayn managerina päättyi lokakuussa 1988 hänen siirryttyä Leedsin manageriksi. Selkeä pudotus Wednesdayn menestyksessä tapahtui kaudella 1989–1990 ja Wednesday putosi jäälleen 2. divisioonaan. Wednesday nousi kuitenkin heti seuraavan kauden päätteeksi takaisin korkeimmalle sarjatasolle manageri Ron Atkinsonin johdolla.
Historia > Valioliigassa 1991–2000

Uudeksi manageriksi valittiin vuonna 1991 Trevor Francis. Sarjanousun jälkeinen kausi 1991–1992 eteni erinomaisesti. Sheffield Wednesday sijoittui lopulta kolmanneksi ja saavutti paikan UEFA cupiin. Seuraavien vuosien aikana Wednesday pysyi 1. divisioonasta Valioliigaksi muuttuneen pääsarjan keskikastissa. Vasta kaudesta 1999–2000 muodostui todella vaikea. Kausi alkoi todella huonosti ja kauden päätteeksi Wednesday putosi 1. divisioonaan.
Historia > Mestaruussarjan ja ykkösliigan välillä

Kauden 2002–2003 päätteeksi Wednesday putosi 2. divisioonaan. Kaudella 2004–2005 2. divisioonan nimi muuttui ykkösliigaksi. Kauden päätteeksi Wednesday nousi jälleen takaisin uuteen mestaruussarjaan (2. korkein sarjataso). Mestaruussarjasta Wednesday putosi jälleen ykkösliigaan kauden 2009–2010 päätteeksi. Sheffield Wednesday onnistui kuitenkin nousta mestaruussarjaan jälleen kauden 2011–2012 päätteeksi.