stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konrad von Gesner

Konrad von Gesner.
Konred Gessner 50 Sveitsin frangin setelissä vuodelta 1978.
Konrad von Gesner (26. maaliskuuta 1516 Zürich − 13. joulukuuta 1565 Zürich) oli sveitsiläinen lääkäri ja biologi.
Gesnerin isä oli turkkuri, joka kuoli Kappelin taistelussa 1531. Konradin opiskelut uhkasivat päättyä isän kuolemaan, sillä hän jäi rahattomaksi, mutta tuttaviensa Oswald Myconiuksen ja Heinrich Bullingerin taloudellisella tuella Konrad saattoi jatkaa opintojaan Strasbourgin ja Bourgesin yliopistoissa 1532–1533. Pariisissa hän sai tukijan berniläisestä Job Steigerista.
Vuonna 1535 Gesner palasi Zürichiin, missä hän solmi epäonnisen avioliiton. 1536 hän jatkoi opintojaan Baselissa ja sai ystäviensä avulla kreikan kielen professorin toimen Lausannessa 1537. Täällä hän perehtyi etenkin kasvitieteeseen. 1540–1541 hän vieraili Montpellier’n yliopistossa, valmistui lääketieteen tohtoriksi Baselissa 1541 ja ryhtyi hoitamaan Zürichin kaupunginlääkärin praktiikkaa. Hän asui loppuelämänsä Zürichissä ja teki vain joitakin kasvien keräysmatkoja lähiseuduille. Gesner kuoli ruttoon 1565.
Gesner rakasti vuoria ja otti tavoitteekseen kiivetä ainakin yhdelle vuorelle joka vuosi, sekä kuntoilun vuoksi että kerätäkseen kasveja. Vuonna 1555 hän kirjoitti kertomuksen Descriptio Montis Fracti sive Montis Pilati retkestään 1 920 m korkealle Gnepfsteinille, joka on Pilatusvuoren matalin huippu.
Gesnerin tietosanakirjatyyppistä eläimistä kertovaa teosta Historia Animalium (1551-58) pidetään nykyaikaisen eläintieteen lähtökohtana. Teos oli neliosainen ja siinä oli kaikkiaan noin 3 500 sivua. Teos on kuvitettu puupiirroksin ja oli ensimmäinen kuvitettu eläinkirja, samoihin aikoihin (1555) ilmestyneen Pierre Belonin teoksen kanssa. Teossarjan vuonna 1555 julkaistussa linnuista kertovassa osassa oli lajikuvaukset 182 lintulajista. Viides, käärmeistä kertova osa, ilmestyi postuumisti vuonna 1587.
Walter Gejtel

Walter Wladimir Gejtel
Walter Wladimir Gejtel (11. toukokuuta 1894 Lahti – 6. toukokuuta 1918) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat merikapteeni Wladimir Fredrik Aleksander Gejtel ja Johanna Fredrika Heidtmann.
Opinnot

Gejtel kirjoitti ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta vuonna 1913 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuosina 1913–1915 Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla suorittaakseen lääketieteen alkututkinnon.
Jääkärikausi

Gejtel liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 17. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella. Hän oli pitkän aikaa hoidettavana Tukkumin sotilassairaalassa sekä Blankenburgin kylpylaitoksessa hänellä ilmenneen sydänvian takia.
Suomen sisällissota

Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan lähettiupseeriksi 2. Jääkärirykmentin esikuntaan. Hän osallistui sisällissodassa taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella, jossa haavoittui. Hän menehtyi 6. toukokuuta 1918 keuhkokuumeeseen. Hänet haudattiin Lahteen.
Jääkäripataljoona saapuu paraatista Libaussa kesällä 1917. Joukkoa johtaa ratsailta luutnantti Basse ja häntä seuraa pataljoonan pioneerikomppania.
Genetti

| Genetti |
| --- | --- |
 Genetin alalaji kissagenetti (G. genetta felina) Wrocławin eläintarhassa
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Alalahko::  Feliformia
Heimo::  Sivettieläimet Viverridae
Alaheimo::  Sivettikissat Viverrinae
Suku::  Genetit Genetta
Laji::  genetta
Kaksiosainen nimi
 Genetta genetta  (Linnaeus, 1758) 
 Genetin levinneisyys. Luontainen elinalue on punaisella, siirtoistutusalue violetilla ja sukupuuttoalue mustalla.
Katso myös
   Genetti Wikispeciesissä   Genetti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Genetti eli kintsi (Genetta genetta) on ainut Euroopassa tavattava sivettikissa. Lajin paino vaihtelee 1,2–2,3 kg:n ja pituus 40–55 cm:n välillä. Häntä on vartalon mittainen. Genetti on levinnyt Saharan pohjoispuoliselle alueelle, Arabian ja Pyreneitten niemimaille ja Ranskaan. Lisäksi sitä tavataan muutamilla Välimeren saarilla ja nykyisin myös Luoteis-Italiassa, Belgiassa, Sveitsissä ja Saksassa. Afrikan puolella genettejä tavataan kaikissa muissa elinympäristöissä paitsi autiomaissa. Espanjassa genetin levinneisyys käsittää jopa korkeat vuoristoalueet.
Genettien sukuun kuuluu kymmenkunta muuta lajia, jotka esiintyvät eritoten Afrikassa.
Myös ”eurooppalaisen genetin” alalajeja tavataan Afrikassa. Ibizalla tavattava genetin alalaji (G. genetta isabelae, nyk. G. g. genetta) on uhanalainen ja kuuluu kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) punaiseen kirjaan.
Elintavat

Genetit ovat puissa kiipeileviä yöeläimiä, jotka kissamaiseen tapaan voivat vetää kyntensä sisään. Afrikassa genettien pääravintoa ovat pienet jyrsijät, kun taas Espanjassa niiden on todettu mieltyneen kesällä varpuslintuihin ja talvella hedelmiin. Myös liskoja pyydystetään runsaasti. Genetit lisääntyvät ympäri vuoden, mutta Euroopassa kiima-aika painottuu elo-syyskuulle. Pesä tehdään puuhun tai johonkin koloon ja sisustetaan kuivilla ruohoilla. 70 vrk kestävän kantoajan jälkeen syntyy 1–4 sokeaa poikasta, joita imetetään puolivuotiaiksi asti. Genetit itsenäistyvät vuoden ikäisinä ja sukukypsyys saavutetaan parivuotiaina.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Genetti (Genetta genetta)
ITIS: Genetta genetta (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Genetta genetta, common genet (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genetta genetta, the Small-spotted genet (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Genetta genetta:  Wikidata: Q261574  Wikispecies: Genetta genetta  ADW: Genetta_genetta  ARKive: genetta-genetta  BioLib: 2170  CoL: 3FKP4  EoL: 328095  EPPO: GENTGE  Fauna Europaea: 305375  Fauna Europaea (new): 42c862ab-5a71-498c-a530-bb754a80082b  GBIF: 5219362  GISD: 1865  iNaturalist: 925661  IRMNG: 10229141  ITIS: 621991  IUCN: 41698  MDD: 1006080  MSW: 14000390  NBN: NHMSYS0000376711  NCBI: 94190  Observation.org: 20724  Open Tree of Life: 194343  Paleobiology Database: 232013  Paleobiology Database: 232013  Xeno-canto: Genetta-genetta 
Viverra genetta:  Wikidata: Q122170426  GBIF: 5739452  ZooBank: 9E15CA42-5A09-4E46-85DC-4C00A7AF91BF
Fazer-liiga 1995–1996

| Fazer-liiga 1995–1996 |
| --- | --- |
Maa:   Suomi
Joukkueiden määrä:  16
Sarja alkoi:  12. syyskuuta 1995
Sarja päättyi:  18. helmikuuta 1996
Runkosarjan voittaja:  Hermes
Nousseet joukkueet:  SaiPa
Pudonneet joukkueet:  Diskos, Junkkarit
Pistepörssin voittaja:  Jarkko Aaltonen, FPS
Pudotuspelien pistepörssin voittaja:  Igor Vjazmikin, Hermes
Ylempi sarjataso:  SM-liiga
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1994-1995 :  1996-1997 → 
Jääkiekon 1. divisioona 1995–1996 kulki toista ja samalla viimeistä kautta nimellä Fazer-liiga.
Fazer-liiga

| Fazer-liiga | O | V | T | H | P | TM | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hermes | 44 | 30 | 3 | 11 | 63 | 176 | 130 |
| SaiPa | 44 | 28 | 4 | 12 | 60 | 188 | 124 |
| Kiekko-67 | 44 | 29 | 2 | 13 | 60 | 163 | 112 |
| FPS | 44 | 28 | 3 | 13 | 59 | 223 | 128 |
| Kiekko-Karhut | 44 | 25 | 7 | 12 | 57 | 166 | 123 |
| Reipas | 44 | 24 | 2 | 18 | 50 | 175 | 136 |
| SaPKo | 44 | 21 | 5 | 18 | 47 | 150 | 133 |
| Kärpät | 44 | 21 | 4 | 19 | 46 | 180 | 165 |
| PiTa | 44 | 19 | 6 | 19 | 44 | 139 | 139 |
| Haukat | 44 | 19 | 5 | 20 | 43 | 177 | 178 |
| Titaanit | 44 | 19 | 5 | 20 | 43 | 152 | 162 |
| KooKoo | 44 | 19 | 4 | 21 | 42 | 187 | 196 |
| KooVee | 44 | 18 | 3 | 23 | 39 | 166 | 171 |
| Ketterä | 44 | 9 | 8 | 27 | 26 | 118 | 178 |
| Diskos | 44 | 9 | 3 | 32 | 21 | 113 | 199 |
| Junkkarit | 44 | 2 | 0 | 42 | 4 | 102 | 301 |

12 parasta jatkoi pudotuspeleihin. Diskos ja Junkkarit putosivat sarjasta karsinnan jälkeen. Sarjaan nousivat Uudenkaupungin Jääkotkat ja Hyvinkään Ahmat.
Pudotuspelit > 2.kierros

| Hermes - SaPKo |
| --- | --- | --- | --- |
| Hermes | SaPKo | 2-1 |  |
| SaPKo | Hermes | 11-1 |  |
| Hermes | SaPKo | 6-1 |  |
| SaPKo | Hermes | 1-6 |  |
Hermes liigakarsintaan voitoin 3-1.
Pudotuspelit > Liigakarsinta - 2.vaihe

| TuTo - SaiPa |
| --- | --- | --- | --- |
| TuTo | SaiPa | 2-7 |  |
| SaiPa | TuTo | 2-1 |  |
| TuTo | SaiPa | 1-2 |  |
SaiPa nousi Liigaan voitoin 3-0.
1. divisioonan karsinta

| Karsintasarja | O | V | T | H | P | TM | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jääkotkat | 10 | 7 | 1 | 2 | 15 | 46 | 29 |
| Ahmat | 10 | 7 | 0 | 3 | 14 | 58 | 23 |
| Diskos | 10 | 6 | 1 | 3 | 13 | 51 | 28 |
| Sport | 10 | 6 | 1 | 3 | 13 | 48 | 27 |
| Kiekko-Vantaa | 10 | 2 | 1 | 7 | 5 | 34 | 57 |
| Junkkarit | 10 | 0 | 0 | 10 | 0 | 12 | 85 |
Hédi Fried

| Hédi Fried |
| --- | --- |
 Hédi Fried vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. kesäkuuta 1924 Sighetu Marmației, Romania
Kuollut: 20. marraskuuta 2022 (98 vuotta)
Ammatti:  psykologi, kirjailija
Aiheesta muualla
Kotisivu
Hédi Fried (synt. Szmuk; 15. kesäkuuta 1924 Sighetu Marmației, Romania – 20. marraskuuta 2022) oli romanialaissyntyinen ruotsalainen psykologi ja kirjailija sekä holokaustista selviytyjä.
Elämä

Hédi Fried syntyi juutalaiseen perheeseen Romanian Sighetu Marmațieissä vuonna 1924. Toisen maailmansodan aikana Natsi-Saksa miehitti alueen ja Fried joutui Auschwitzin keskitysleirille 1944. Hänen vanhempansa tapettiin heti, Hédi ja hänen pikkusiskonsa Livia joutuivat pakkotyöhön. Heidät siirrettiin myöhemmin Bergen-Belseniin, ja liittoutuneiden vapautettua keskitysleirit heidät tuotiin Ruotsiin. Ruotsissa Fried kouluttautui psykologiksi ja kirjoitti useita kirjoja, muun muassa omaelämäkerran. Hän myös kiersi luennoimassa holokaustista ja rasismista.
Fried kuoli 98-vuotiaana marraskuussa 2022.
Teokset

1992 – Skärvor av ett liv. Vägen till och från Auschwitz. Natur & Kultur, ISBN 91-27-02963-8
1995 – Livet tillbaka. Natur & Kultur, ISBN 91-27-05353-9
2002 – Ett tredje liv: från jordbävning i själen till meningsfull tillvaro. Natur & Kultur, ISBN 91-27-09280-1
2003 – Livets pendel. Fragment, erfarenheter, insikter. Natur & Kultur, ISBN 91-27-09398-0
2017 – Frågor jag fått om Förintelsen. Natur & Kultur, ISBN 978-91-27-15085-0 (suom. Kysymyksiä joita minulle on esitetty keskitysleiristä. Nemo 2018, ISBN 978-951-1-31967-2)
2019 – Historien om Bodri. Natur & Kultur, ISBN 978-91-27-16125-2
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hédi Fried Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef
Gibil

Gibil on sumerien tulen jumala. Akkadin kielellä hänet tunnettiin nimellä Girra tai Girru. Gibiliä pidettiin valon tuojana, mutta myös tulipalojen nostattajana. Taistelussa häntä pyydettiin apuun loitsuin. Tarujen mukaan jopa itse Marduk vieraili kerran Gibilin luona puhdistuttamassa likaantuneet tunnuksensa.
Gesso

Akrylaattigessoa pensselissä.
Gesso (['ʤɛsso], ital. kipsi, liitu) on maalauspohjan (kangas tai esimerkiksi puupohja) pohjustusaine tai imevä kipsipinta, jota käytetään muun muassa öljyvärimaalauksessa.
Alun perin gesso tarkoitti paksua reliefimäistä pohjaa, jota käytettiin myös kultauksen pohjana ja kehyksissä sekä huonekaluissa. Sideaineena oli tavallisesti jänisliima. Pohjaa käytettiin erityisesti keskiajan ja renessanssin taiteessa. Gesso alkoi 1900-luvulla tarkoittaa mitä tahansa veteen sekoitettavaa pohjustusainetta ja nykyisin gessolla tarkoitetaan yleensä akryylipohjaista gessoa. Halvemmissa gessoissa käytetään akrylaatin sijasta polyvinyyliä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gesso Wikimedia Commonsissa
Genealogia

Genealogia merkitsee filosofiassa ja ihmistieteissä käsitteenä jonkin asian historiallista muodostumista eli konstruoitumista. Yhteiskunta-analyysin välineenä genealogiaa on ensimmäisenä käyttänyt Michel Foucault, joka omaksui käsitteen sen avulla moraalin alkuperää tutkineelta Nietzscheltälähde?.
Foucaultin kuvaus genealogiasta

Esseessään "Nietzsche, Genealogia, Historia" Foucault kertoo, miten Nietzschen moraalin analyysi (jota Nietzsche itsekin kutsuu genealogiaksi, die Genealogie) vaikutti hänen omaan ajatteluunsa. Foucault kuvaa genealogian tutkimukseksi niihin asioihin, joiden ajattelemme olevan historiattomia. Tämä sisältää seksuaalisuuden ja muita arkipäivän asioita. Genealogia ei ole tutkimus alkuperästä eikä asioiden lineaarisen kehityksen konstruktio. Sen sijaan se yrittää tarkastella pluralistista ja usein ristiriitaista menneisyyttä, ja paljastaa, miten valta on vaikuttanut käsitysten muodostumiseen.lähde?
Foucaultin genealogian käsite on ihmisyksilön aseman historia, joka jäljittää ihmistä ja yhteiskuntaa koskevan ajattelun kehitystä historian läpi. Tällainen yksilön tai subjektin genealogia selittää tiedon, diskurssien ja objektien alojen rakentumisen viittaamatta subjektiin. Genealogia dekonstruoi totuuden väittäen, että totuus on valtaintressien muovaama. Näin ollen kaikki totuudet ovat kyseenalaistettavissa. Genealogia teoriana korostaa totuuden epäluotettavuutta ja sisältää epäyhtenäisen käsityksen historiasta.lähde?
Genealoginen tutkimus feministisessä filosofiassa

Feministisen filosofian yksi tutkimussuuntaus on sukupuolen genealogia, jossa tarkastelun kohteena on sukupuolikäsitteiden ja sukupuolittuneiden käsitteiden historia.  Genealogisesta näkökulmasta sukupuoleen liitetyt käsitteet tai merkitykset eivät ole pysyviä vaan muuttuvia. Tällöin ei pohdita, onko esimerkiksi rationaalisuus enemmän miehen kuin naisen ominaisuus vaan tarkastellaan yksityiskohtaisesti sitä prosessia, jossa nämä käsitteet ovat sukupuolittuneet tai muuttuneet sukupuolen tekemisen välineiksi. (Esimerkiksi miksi juuri rationaalisuus yhdistetään kulttuurissamme yleisesti miehisyyteen ja emotionaalisuus naisellisuuteen.)
Feminististä genealogiaa on ja sen suhdetta feministiseen filosofiaan ja naistutkimukseen on käsitellyt mm. Judith Butler klassikkoteoksessaan Hankala sukupuoli (Gender Trouble).
Kirjallisuutta

Pulkkinen T. (1994): Sukupuolen genealogiaa eli ristiinpukeutuminen ja postmoderni filosofia. Teoksessa Häyry, H ja Häyry, M. (toim.): Ajatus 50: Vapaus ja moraalin perusta. Helsinki: Suomen filosofinen yhdistys.
Aiheesta muualla

Poliittinen postmodernismi. (Arkistoitu – Internet Archive) Niin & Näin 3/97.
Geomatiikka

Geomatiikka on tieteenala, joka tutkii kuinka rakentaa tehokas paikkaan sidotun tiedon tuotannon työnkulku, joka alkaa mittauksista erinäisillä teknologioilla prosessointiin ja lopulta käytettäväksi tuotteeksi karttojen, spatiaalisten tietokantojen, ilmakuvien jne. muodossa, eli keräämisen, taltioinnin, käsittelyn ja esittämisen.
Sana viittaa erityisesti seuraaviin tieteenaloihin:
fotogrammetria
geodesia
geoinformatiikka
kartografia
kaukokartoitus
maanmittaus
paikannus
Geomatiikka erityisesti nojaa geoinformatiikkaan (joka tarjoaa modernit informaatioteknologian välineet), tietoliikenneteknologioihin (muun muassa langattomat verkot, matkapuhelimet) ja tiedonvälityksen ratkaisuihin (muun muassa protokollat, standardit, yhteensopivuus ja yhteentoimivuus).
Historia

Nimi on peräisin ranskan sanasta géomatique. Ensimmäisen kirjattu käyttö tapahtui Ranskassa 1970-luvun alussa ja myöhemmin se keksittiin uudelleen Kanadassa. Siellä Lavalin Yliopiston maanmittausosasto otti käsitteen alkuperäistä laajemman merkityksen käyttöön nimeten sen mukaan maanmittausohjelmansa. Tätä kautta käsite levisi kaikkialle Kanadassa ja ulkomaille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aalto-yliopisto, Geoinformatiikka
Kirjallisuutta

Bedard, Y., Gagnon, P., & Gagnon, P.A. (1987). Modernizing Surveying and Mapping Education: the Programs in Geomatics at Laval University. Proceedings of the XIIth National Surveying Teachers Conference: Surveying the Future. In cooperation with ACSM-ASPRS-ILI-WSLS, University of Wisconsin-Madison, July 5th-10th, pp. 239-256.
Gagnon, P., & Coleman, D. (1990). Geomatics, an Integrated, Systemic Approach to Meet the Needs for Spatial Information. CISM Journal ACSGC, Canadian Institute of Surveying and Mapping, 44 (4), pp. 377-382.
Paradis, M. (1981). De l'arpentage à la géomatique (From Surveying to Geomatics). The Canadian Surveyor, Ottawa, Canada, 35 (3), pp. 262-268.
Eugen Gerstenmaier

| Eugen Gerstenmaier |
| --- | --- |
 Gerstenmaier vuonna 1960.
Saksan liittopäivien puhemies
 16. marraskuuta 1954 – 31. tammikuuta 1969  
Edeltäjä:  Hermann Ehlers
Seuraaja:  Kai-Uwe von Hassel
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. elokuuta 1906 Kirchheim unter Teck, Saksan keisarikunta
Kuollut: 13. maaliskuuta 1986 (79 vuotta) Bonn, Länsi-Saksa
Tiedot
Puolue:  CDU
Eugen Karl Albrecht Gerstenmaier (25. elokuuta 1906 Kirchheim unter Teck – 13. maaliskuuta 1986 Bonn) oli saksalainen teologi ja kristillisdemokraattinen poliitikko. Hän toimi Länsi-Saksan liittopäivien puhemiehenä 1954–1969.
Gerstenmaier opiskeli filosofiaa, saksan kieltä ja teologiaa Tübingenin yliopistossa, Rostockissa ja Sveitsin Zürichissä. Vuonna 1935 hänestä tuli Theodor Heckelin avustaja Saksan evankelisen kirkon ulkosuhteiden hoidossa. Münchenin konferenssin jälkeen 1938 Gerstenmaier liittyi Kreisaun piiri -nimiseen natsien vastaiseen liikkeeseen. Sodan aikana hän oli kahdesti vangittuna vastarintatoimintansa takia.
Sodan jälkeen Gerstenmaier johti Saksan evankelisen kirkon pakolaisaputyötä. Vuonna 1949 hänet valittiin liittopäiville kristillisdemokraattisen CDU:n edustajana. Vuosina 1953–1954 hän toimi liittopäivien ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana ja vuosina 1954–1969 puhemiehenä.
Tammikuun lopussa 1969 Gerstenmaier erosi puhemiehen tehtävästä julkisen kohun takia, joka koski hänelle oikeutetusti kuuluneita korvauksia. Häntä seurasi puhemiehen tehtävässä Kai-Uwe von Hassel.
Gerstenmaierin mukaan tunnettu Langer Eugen -tornitalo Bonnissa.
Gerstenmaier toimi aktiivisesti Euroopan yhdentymisen asialla muun muassa Euroopan neuvoston ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenenä. Hän oli myös puolueensa CDU:n keskeisiä hahmoja ja toimi puolueen puheenjohtajana 1956–1966. Sisäpolitiikassa Gerstenmaier usein vastusti Konrad Adenauerin näkemyksiä ja oli pikemminkin Ludwig Erhardin linjoilla. Vuonna 1959 hän oli mukana toimikunnassa, joka pyysi Erhardia liittopresidenttiehdokkaaksi, mutta tämä kieltäytyi.
Bonnissa sijaitseva 29-kerroksinen tornitalo, jonka rakennuttamisessa Gerstenmaier oli aktiivisesti mukana ja jossa jokaisella liittopäivien edustajalla oli työhuone, tunnetaan Gerstenmaierin mukaan lempinimellä Langer Eugen, ”Pitkä Eugen”. Vuodesta 2006 se on ollut YK:n järjestöjen käytössä.
Kirjallisuutta

Heck, Bruno (toim.): Widerstand - Kirche - Staat. Eugen Gerstenmaier zum 70. Geburtstag. Stuttgart 1976
Gniss, Daniela: Der Politiker Eugen Gerstenmaier 1906-1986, Düsseldorf 2005
Feldkamp, Michael F. (toim.): Bundestagspräsident.  Amt - Funktion - Person. 16. Wahlperiode, München 2007, ISBN 978-3-7892-8201-0
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Eugen Gerstenmaier
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki 2  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef 
Käännös suomeksi
Ava Gardner

| Ava Gardner |
| --- | --- |
 Ava Gardner muistetaan etenkin Eloise Kellyn roolihahmosta elo­kuvassa Mogambo (1953).
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ava Lavinia Gardner
Syntynyt: 24. joulukuuta 1922 Smithfield, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat
Kuollut: 25. tammikuuta 1990 (67 vuotta) Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:   Mickey Rooney  (vih. 1942; ero 1943)  Artie Shaw (vih. 1945; ero 1946)  Frank Sinatra  (vih. 1951; ero 1957) 
Näyttelijä
Aktiivisena:  1941–1986
Merkittävät roolit:   Tappajat  Mogambo  Paljasjalkakreivitär 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
AllMovie
Ava Lavinia Gardner (24. joulukuuta 1922 Smithfield, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat – 25. tammikuuta 1990 Lontoo, Englanti, Britannia) oli yhdys­valtalainen näyttelijä. Häntä pidetään yhtenä Hollywoodin kulta-ajan legendaarisista näyttelijöistä. Yhdys­valtain elo­kuva­instituutti valitsi hänet vuonna 1999 Yhdysvaltalaisen elokuva 25. merkittävimmäksi nais­näyttelijäksi.
Gardner allekirjoitti sopimuksen elo­kuva­yhtiö Metro-Goldwyn-Mayerin (MGM) kanssa vuonna 1941 ja näytteli studion elo­kuvissa usein pieniä sivu­rooleja. Vuonna 1946 ensi-iltansa saanut Tappajat teki hänestä tähden. Gardner oli uransa aikana kerran Oscar-ehdokkaana parhaasta nais­pää­osasta elo­kuvassa Mogambo (1953). Hän näytteli useissa menestys­elo­kuvissa, joita ovat muun muassa Teatteri­laiva (1951), Kilimanjaron lumet (1952), Paljasjalkakreivitär (1954), Viimeisellä rannalla (1959), Liskojen yö (1964) ja Maanjäristys (1974).
Gardner tunnettiin hehkeästä kauneudestaan, ja hän näytteli erityisesti femme fatale -rooleja, kohtalokkaita ja vahvoja naisia. Hän näytteli elo­kuvissa ja televisiossa aina vuoteen 1986 asti. Gardner oli aviossa kolme kertaa, mutta kaikki hänen avio­liittonsa päättyivät eroon. Hän kuoli 67-vuotiaana vuonna 1990 kotonaan Lontoossa.
Nuoruus

Ava Gardner syntyi Pohjois-Carolinan Smithfieldin kunnan Grabtownin maalais­kylässä jouluaattona 1922. Hänen vanhempansa olivat Jonas Bailey Gardner ja Mary Elizabeth ”Mollie” Gardner (o.s. Baker). Perheessä oli seitsemän lasta, ja hänellä oli neljä sisarta: Beatrice, Elsie Mae, Inez ja Myra sekä kaksi veljeä, varhais­lapsuudessaan kuollut Raymond ja Melvin, jota kutsuttiin nimellä ”Jack”. Ava oli ilta­tähti: hänen kuusi sisarustaan olivat syntyneet melko lyhyin välein, kun taas Avan syntyessä Myra oli seitsemän­vuotias. Raymond-veli oli kuollut kaksi­vuotiaana kotona sattuneessa räjähde­onnettomuudessa. Perheen vanhemmat olivat köyhiä puuvilla- ja tupakka­viljelijöitä. Hänellä oli skotlantilaisia, irlantilaisia, englantilaisia, ranskalaisia ja tuscaroralaisia suku­juuria.
Gardner oli luonteeltaan ujo ja naiivi ”poikatyttö”, joka viihtyi avojaloin. Hänet kasvatettiin äidin puolelta tulevan baptismin oppien mukaan. Isä oli katolilainen. Perhe menetti maa­tilan vuonna 1924, jolloin isä meni sahalle töihin ja äiti alkoi työskennellä keittäjänä ja talouden­hoitajana läheisen Brogdenin koulun opettajien asuntolassa. Vuonna 1935 perhe muutti Virginian Newport Newsiin, josta äiti löysi töitä meri­miesten asuntolassa. Kun Ava oli 15-vuotias, isä sairastui ja kuoli keuhko­putken­tulehdukseen. Miehensä kuoleman jälkeen Mollie Gardner muutti perheineen takaisin Pohjois-Carolinaan Rock Ridgen kylään lähelle Wilsonin kaupunkia. Wilsonissa hän työskenteli jälleen opettajien asuntolassa. Ava kävi Rock Ridge high schoolia, josta hän valmistui vuonna 1939. High schoolin jälkeen hän kävi noin vuoden ajan sihteeri­kursseja Wilsonin Atlantic Christian Collegessa. Hän kuitenkin haaveili elo­kuva­urasta.