Teneriffan lento-onnettomuus
Tutkinta > Alankomaiden vastaus

Espanjan viranomaisten julkistettua loppuraporttinsa Alankomaiden ilmailuturvallisuuslautakunta Raad voor de Luchtvaart esitti siihen vastauksensa, jonka mukaan espanjalaisten johtamassa tutkinnassa selvitetyt tosiseikat ja todisteet olivat kiistattomia. Alankomaiden viranomaiset olivat kuitenkin eri mieltä niistä tehdyistä tulkinnoista ja syyttivät Espanjan viranomaisten raporttia liiallisesta keskittymisestä KLM:n miehistöön liittyviin inhimillisiin tekijöihin ja niiden vaikutukseen.
Alankomaiden viranomaisten mukaan espanjalaisten tekemät johtopäätökset KLM:n lennon ohjaamossa ennen lentoonlähtöä vallinneesta kiireestä tai paineen tunnusta olivat virheellisiä. Useat seikat, jotka tutkinnassa tulkittiin merkeiksi stressistä tai kiirehtimisestä, olivat alankomaalaisten mukaan joko osa normaalia toimintaa tai muuten ymmärrettäviä ottaen huomioon viivästyksen ja hankalat sääolosuhteet. Vastauksessa tuotiin myös esiin, että lennonjohtaja oli ollut töissä koko päivän, ja poikkeuksellisen ruuhkan vuoksi hänellä oli ollut hoidettavanaan suuri määrä liikennettä. Alankomaiden viranomaisten mukaan lennonjohdon viestien taustalla oli kuultavissa ääniä, jotka viittasivat lennonjohtajien katsoneen tai kuunnelleen jalkapallo-ottelua työskennellessään, mikä olisi voinut merkitä ylimääräistä häiriötekijää. Nämä äänet tallentuivat myös KLM:n koneen ohjaamon ääninauhuriin, mutta niitä ei selvitetty tarkemmin espanjalaisten johtamassa tutkinnassa.
Alankomaiden viranomaiset huomauttivat vastauksessaan, että vaikka lennonjohdon ja KLM:n miehistön radioviesteissään käyttämät fraasit eivät olleet virallisia, ne olivat kuitenkin yleisessä käytössä eivätkä poikenneet tavanomaisesta. Alankomaalaisten mukaan KLM:n ja lennonjohdon välisessä viestinnässä tapahtui molemminpuolinen väärinymmärrys, jonka seurauksena KLM:n miehistö oli varma siitä, että lennonjohto oli antanut heille lähtöluvan, kun taas lennonjohdolla ei ollut syytä olettaa koneen olevan liikkeellä. Osaltaan tähän väärinymmärrykseen vaikuttivat yhtäaikaisten radioviestien synnyttämät ongelmat, joiden vuoksi olennaisia osia viesteistä jäi kuulematta niiden vastaanottajilta. Niinpä Alankomaiden viranomaisten mukaan onnettomuudesta ei voinut syyttää KLM:n miehistön eikä toisaalta minkään toisen yksittäisen osapuolen tekemiä vakavia virheitä, vaan siihen johti molemminpuolinen radioliikenteen väärinymmärrys yhdistettynä muihin myötävaikuttaviin tekijöihin, kuten säätilaan ja Pan Amin koneen rullaamiseen ohjeistettua pidemmälle.
Vastaavien onnettomuuksien välttämiseksi Alankomaiden viranomaiset suosittelivat uusia säännöksiä, jotka kieltävät lentäjiä pyytämästä rullauslupaa ennen kuin reittiselvitys on pyydetty ja vahvistettu sekä yhdistämästä lähtöluvan pyytämiseen mitään muuta viestiä. Lisäksi he suosittelivat, että reittiselvityksen ja lähtöluvan antamiseen käytetään eri radiotaajuuksia, että sanaa ”lentoonlähtö” käytetään ainoastaan pyydettäessä tai vahvistettaessa lähtölupaa ja että radioviestinnässä käytetään standardoitua kieltä. Rullaavien koneiden turvallisuuden varmistamiseksi suositeltiin kiitotieltä pois johtavien rullausteiden selkeää merkitsemistä ja maaliikennetutkan tai muun vastaavan järjestelmän käyttämistä radioviestinnän ohella. Onnettomuuksia ehkäisemään tarkoitettujen suositusten ohella alankomaalaiset tutkijat suosittelivat myös säännöllisen merkkisignaalin lisäämistä ohjaamon ääninauhuriin, jotta sen tallentamat tiedot olisi helpompi synkronoida lentoarvotallentimen tietojen kanssa.