stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kotikatu
Sarjan katsojaluvut

Kotikadun alkaessa tekijät olivat asettaneet katsojalukujen keskitavoitteeksi 600 000 katsojaa. Syksyllä 1995 katsojia oli kuitenkin keskimäärin 586 000, vaikkakin syksyn viimeistä osaa (jakso 19) katsoi keskimäärin 708 000 katsojaa. Sarjan ensimmäinen kausi keräsi keskimäärin 703 000 katsojaa, ja silloinen katsojaennätys oli 22. helmikuuta 1996 saavutettu 846 000 katsojan raja.
Toisella kaudella sarja vakiinnutti asemansa, kun sarja rikkoi miljoonan katsojan rajan maaliskuussa 1997. Tuolloin sarjaa katsoi 1 021 000 katsojaa. Kotikadun kaikkien aikojen katsotuin jakso nähtiin 16. tammikuuta 2003, jolloin katsojia oli 1 155 000. Myöhemmin Kotikadun katsojaluvut laskivat huomattavasti, esimerkiksi kevään 2003 päätösjaksoa seurasi 825 000 katsojaa, kun taas kevään 2008 päätösjaksoa seurasi enää vain 577 000 katsojaa. Lauantaina esitettyä uusintaa seurasi keskimäärin 250 000 katsojaa. Keväällä 2009 sarjalla oli torstai-iltaisin keskimäärin 650 000 katsojaa.
Torstai-iltaisin esitetty osa keräsi noin 600 000 katsojaa, perjantain osa huomattavasti vähemmän.[lähde? ] Kauden katsojaennätys saavutettiin torstaina 3. syyskuuta 2009, kun kauden avausjakson ensimmäistä osaa katsoi keskimäärin 719 000 katsojaa.[lähde? ]
Sarjaan liittyvät muut teokset > Kirjasarja

Kotikadun pohjalta on julkaistu kahdeksanosainen Hannu Kahakorven toimittama ja Gummeruksen kustantama kirjasarja, joka kattaa sarjan tapahtumat vuodesta 1995 vuoteen 1999.
| Kirjan nimi | Julkaisuvuosi | Tv-sarjan osat |
| --- | --- | --- |
| Kotiinpaluu | 1999 | 1–17 |
| Uusi kevät | 1999 | 18–37 |
| Kuuma kesä | 2000 | 38–51 |
| Jouluksi kotiin | 2000 | 52–68 |
| Keväthäät | 2001 | 69–88 |
| Matkalla tähtiin | 2001 | 89–104 |
| Viimeinen vierailu | 2002 | 105–121 |
| Äitien päivät | 2003 | 122–138 |
Sarjaan liittyvät muut teokset > VHS-julkaisut

YLE Tallennemyynti ja Finnkino julkaisivat vuonna 1999 neljä Kotikatu VHS-myyntivideota, jotka olivat yhdistelmiä ensimmäisen tuotantokauden alkujaksoista.
Kotikatu - Kotiinpaluu
Kotikatu - Nyt kaatuu seinä!
Kotikatu - Kesäkissa
Kotikatu - Hyvästi Jake
Sarjaan liittyvät muut teokset > DVD-julkaisut

YLE Tallennemyynti ja Pan Vision alkoivat vuonna 2007 julkaista Kotikatu-sarjaa DVD:nä. Poikkeuksena VHS-julkaisuihin jaksot ovat DVD:llä kokonaisuudessaan, ja levy sisältää myös lisämateriaaleja.
Sarjasta on julkaistu DVD:llä sarjan tuotantokaudet 1–4. Neljäs tuotantokausi julkaistiin 17. helmikuuta 2011.
| Kansikuva | Nimi | Julkaisu | Levyjen määrä | Jaksot | Lisämateriaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kotikatu – 1. kausi 1995–1996 | 1. maaliskuuta 2007 | 8 | 1–37 | * Kotikadun pilottijakso * Matkalla Kotikadulle -esittelyjaksot * Kotikadun leidit |
|  | Kotikatu – 2. kausi 1996–1997 | 1. elokuuta 2008 | 7 | 38–71 | * Kotikadulla tapahtunutta * Ville Virtasen ja Inka Kiviharjun  katsaukset menneeseen Kotikadun 1. kauteen. |
|  | Kotikatu – 3. kausi 1997–1998 | 21. tammikuuta 2010 | 7 | 72–104 | Ykköskatsomo - Special: Kotikatu ruudun takaa. |
|  | Kotikatu – 4. kausi 1998–1999 | 17. helmikuuta 2011 | 5 | 105–138 | Ei lisämateriaalia |
Aiheesta muualla

Pro Gradu: Kotikatu-tv-sarjan verkkokeskustelut fanien tulkintayhteisönä ja neuvottelujen areenana
Yle Elävä arkisto: Kotikadun käänteitä vuosien varrella
Kysyimme neljältä sarjan näyttelijältä parasta muistoa
Kotikatu Yle Areenassa
Domaszowice (kylä Świętokrzyskien voivodikunnassa)

Paikallista maisemaa
Domaszowice on kylä Masłówin kunnassa Kielcen piirikunnassa Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Se sijaitsee Kielcen kaupungin itäpuolella ja noin kuuden kilometrin päässä Masłówin kylästä. Domaszowicessa asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 1 054 asukasta.
Käännös suomeksi
Salme Räsänen

Salme Räsänen (myöh. Röppänen, 21. joulukuuta 1936 Viipuri – 27. kesäkuuta 2006) oli suomalainen korkeushyppääjä, joka edusti Lappeenrannan Työväen Urheilijoita. Aikuisten SM-kilpailuista hän saavutti korkeushypyn hopeaa vuonna 1957. Ennätyksekseen Räsänen hyppäsi korkeudessa tuloksen 152 cm vuonna 1957.
Gollegiella

Kuva Gollegiella-palkinnon jakotilaisuudesta 2018. Vasemmalta Suomen Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio, Norjan Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Aili Keskitalo, yksi palkinnonsaajista, Karin Tuolja Ruotsista, palkintolautakunnan jäsen Solvår Knutsen Turi sekä Ruotsin Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Per-Olof Nutti.
Gollegiella (suom. Kultainen kieli) on saamelainen kielipalkinto, jota on jaettu joka toinen vuosi vuodesta 2004 lähtien. Palkinnon arvo on 15 000 euroa.
Yksityishenkilöt ja instituutiot Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Venäjällä voivat ehdottaa palkinnonsaajaehdokkaita. Palkinnon tarkoitus on kehittää, säilyttää ja elvyttää saamelaiskieliä. Palkinto voidaan jakaa yksittäisille ihmisille, ryhmille, organisaatioille ja instituutioille. Se voidaan myös jakaa usean tahon kesken.
Palkinnon perustaminen ja jakoperusteet

Palkinnon perustivat saamelaisasioista Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa vastaavat ministerit yhdessä kyseisten maiden saamelaiskäräjien puheenjohtajien kanssa. Ensimmäisen kerran palkinto jaettiin vuonna 2004 ja on siitä lähtien jaettu joka toinen vuosi. Palkinnon arvo on 15 000 euroa, ja se voidaan jakaa useamman voittajan kesken. Pohjoismainen saamelaisasian virkamieselin tarkistaa palkintosumman joka kuudes vuosi. Palkintosumman varat sekä palkinnon hallinnon kustantavat Norjan, Ruotsin ja Suomen hallitukset, vastaten siitä kukin vuorollaan edellä mainitussa järjestyksessä.
Palkinnon saajan valitsee Gollegiella-arviointikomitea kilpailuun ilmoitettujen ehdokkaiden joukosta. Ehdokkaita voivat ehdottaa niin yksityishenkilöt, yhteisöt kuin ryhmätkin Norjasta, Ruotsista, Suomesta tai Venäjältä. Palkinto voidaan myöntää sellaisille yksityishenkilöille tai yhteisöille, jotka ovat toimineet merkittävällä saamen kielen edistämiseksi, kehittämiseksi tai säilyttämiseksi Norjassa, Ruotsissa, Suomessa tai Venäjällä.
Palkitut luettelona

2004: Ella Holm Bull ja Anarâškielâ servi
2006: Harald Gaski ja Jouni Moshnikoff
2008: Sámi Siida, Utsjoki ja Henrik Barruk, Storuman
2010: Máret Sárá ja Lajla Mattsson Magga
2012: Divvun ja Giellatekno, Aleksandra Antonova ja Nina Afanasjeva
2014: Mikael Svonni, Kerttu Vuolab ja Seija Sivertsen
2016: Máret Steinfjell, Iŋgá-Márjá Steinfjell, Kirsi Paltto ja Jan Skoglund Paltto
2018: Karin Tuolja (Jokkmokk) ja Jekaterina Metškina (Murmansk)
2020: Ellen Pautamo ja Jonar Thomasson
2022: Ole Henrik Magga
2024: Sig-Britt Persson ja Pekka Sammallahti
Aiheesta muualla

Palkinnosta Suomen Saamelaiskäräjien verkkosivuilla
Norjan kansanäänestys Euroopan yhteisön jäsenyydestä 1972

Norjan kansanäänestys Euroopan yhteisön jäsenyydestä pidettiin 25. syyskuuta 1972. Pitkän kuuman väittelyjen jälkeen jäsenyyden vastustajat voittivat 53,5 prosentilla äänistä. Pääministeri Trygve Bratteli erosi tappion seurauksena. Tämä oli Norjan toinen yritys tulla Euroopan yhteisön (EY) jäseneksi sen jälkeen, kun Ranska esti sen vuonna 1962 ja uudelleen tilapäisesti vuonna 1967, mutta ensimmäinen yritys kansanäänestyksellä jonka aikana Norjalla oli täysin neuvotellut liittymisehdot EY:n kanssa.
Vuoden 1994 kansanäänestyksessä Euroopan unioniin liittymisestä tulokseksi tuli myös jäsenyyden hylkääminen.
Tulos

| Vaihtoehto> Vaihtoehto.Vaihtoehto | Vaihtoehto> Vaihtoehto.Vaihtoehto | Kannatus> Äänet.Äänet | Kannatus> Osuus.Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ei | 1 118 281 | 53,5 % |
| 2. | Kyllä | 971 687 | 46,5 % |
Äänestysprosentti 79 %
Lähde:
Tulos > Vaalipiireittäin

| Vaalipiiri | Kyllä | % | Ei | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Østfold | 58 931 | 49 | 62 567  | 51 |
| Akershus | 102 521  | 57 | 77 982 | 43 |
| Oslo | 193 980  | 67 | 97 674 | 33 |
| Hedmark | 44 150 | 44 | 55 358  | 56 |
| Oppland | 37 550 | 40 | 56 564  | 60 |
| Buskerud | 59 532  | 54 | 50 855 | 46 |
| Vestfold | 53 515  | 57 | 40 840 | 43 |
| Telemark | 32 284 | 38 | 51 772  | 62 |
| Aust-Agder | 18 659 | 46 | 22 250  | 54 |
| Vest-Agder | 27 510 | 43 | 36 590  | 57 |
| Rogaland | 62 096 | 45 | 76 505  | 55 |
| Hordaland | 96 996 | 49 | 101 099  | 51 |
| Sogn og Fjordane | 15 923 | 31 | 35 782  | 69 |
| Møre og Romsdal | 33 504 | 29 | 81 205  | 71 |
| Sør-Trøndelag | 51 827 | 42 | 70 265  | 58 |
| Nord-Trøndelag | 19 101 | 32 | 41 394  | 68 |
| Nordland | 33 228 | 27 | 87 751  | 73 |
| Troms | 19 820 | 30 | 46 679  | 70 |
| Finnmark | 10 560 | 30 | 25 149  | 70 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norjan kansanäänestys Euroopan yhteisön jäsenyydestä 1972 Wikimedia Commonsissa
Bergin puukirkko

| Bergin puukirkko Berg trekirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Larvik, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1878
Suunnittelija:  Henrik Nissen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  305
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bergin puukirkko (norj. Berg trekirke) on Larvikin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1878.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bergin puukirkko Wikimedia Commonsissa
Bergin kirkko (Halden)

| Bergin kirkko Berg kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2010.
Sijainti:  Halden, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Bergin kirkko (norj. Berg kirke) on Haldenin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bergin kirkko (Halden) Wikimedia Commonsissa
Jodie Comer

| Jodie Comer |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Jodie Marie Comer
Syntynyt: 11. maaliskuuta 1993 (ikä 31) Liverpool, Merseyside, Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2007–
Merkittävät roolit:  My Mad Fat Diary Doctor Foster Killing Eve
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Jodie Marie Comer (s. 11. maaliskuuta 1993 Liverpool, Merseyside) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan merkittävästä roolistaan Killing Eve -sarjasta, jossa hän on näytellyt päähenkilöä Villanellea vuodesta 2018 lähtien. Hän on voittanut roolista muun muassa Bafta- ja Emmy-palkinnon.
Valikoitu filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2019 | Star Wars: The Rise of Skywalker | Reyn äiti |

| 2020 | Free Guy | Milly / Molotov Girl |
| 2021 | The Last Duel | Marguerite de Carrouges |
Valikoitu filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2013–2015 | My Mad Fat Diary | Chloe Gemell |
| 2015–2017 | Doctor Foster | Kate Parks |
| 2016 | Thirteen | Ivy Moxam |
| 2018–2022 | Killing Eve | Oksana Astankova / Villanelle |
Aiheesta muualla

Jodie Comer Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Vladimir Norenko

| Vladimir Norenko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Владимир Васильевич Норенко
Syntynyt: 30. huhtikuuta 1940
Ammatti:  Näyttelijä Ohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Vladimir Vasiljevitš Norenko (ven. Владимир Васильевич Норенко; s. 30. huhtikuuta 1940) on venäläinen näyttelijä ja teatteriohjaaja. Nykyään hän toimii näyttelijäntyön professorina Pietarin valtiollisessa teatteritaiteen akatemiassa. Norenko on esiintynyt lukuisissa kansainvälisesti tunnustetuissa venäläisissä elokuvissa, televisiosarjoissa ja tehnyt töitä teatteriohjaajana.
Yli neljänkymmentä vuotta kestäneen taiteilijauransa aikana Norenko on opettanut useita Venäjän eturivinäyttelijöistä. Venäjän federaatio ja Dmitri Medvedev ovat myöntäneet Norenkolle kunnioitetun kulttuurityöntekijän arvonimen hänen panoksestaan venäläiselle elokuvataiteelle ja maan luovalle toiminnalle.
Filmografia

| Vuosi | Televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Honor of Samurai | Witek Knyazev |
| 2012 | Street of Broken lights | Ivan |
| 2012 | Mother and Stepmother | Psykologi |
| 2012 | Foundry | Sawa Ingativich Saul |
| 2008 | Antonina Obernulas | Ilya Moiseevich |
| 2008 | Hounds 2 | Beso |
| 2007 | Sea Devils | Avakumov |
| 2007 | Ganster Petersburg | Amelina |
| 2004 | National security agent 5 | Jora Tiflis |
| 2004 | The Dream Factory | Vasily |
| 2001-2004 | Black Crow | Taiteilija |
Aiheesta muualla

Vladirmir Norenko - Venäläinen teatteri- ja elokuvasivusto
Vladimir Norenko venäläisen tv-kanavan haastattelussa aiheena "Teatteri tänään ja huomenna" (venäjäksi)[vanhentunut linkki]
Wola Kopcowa

| Wola Kopcowa |
| --- | --- |

 fiWola Kopcowa 
 50°52′52″N, 20°42′47″E 
Väestö
Väkiluku:  1 372
Wola Kopcowa on kylä Masłówin kunnassa Kielcen piirikunnassa Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Kylä sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä Świętokrzyskien voivodikunnan pääkaupungista Kielcestä ja neljän kilometrin päässä Masłówin kunnan hallintokeskuksesta Masłówista. Wola Kopcowassa asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 1 372 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wola Kopcowa Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
SpaceX CRS-10

SpaceX CRS-10 (myös SpX-10) oli SpaceX:n rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Yhtiön Falcon 9 Full Thrust -raketti laukaisi Dragon-rahtikapselin hyötykuormineen 19. helmikuuta 2017 kello 14.39 UTC-aikaa. Lento kuuluu NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan.
Laukaisuajankohdan kehitys ja valmistelut

CRS-10 oli yksi 12 alkuperäisestä CRS-ohjelman puitteissa SpaceX:ltä tilatuista kansainvälisen avaruusaseman rahtilennoista. Lento oli alun perin tarkoitus laukaista 13. maaliskuuta 2016, mutta sitä lykättiin ensin 10. kesäkuuta, sitten 1. elokuuta ja lopulta 21. marraskuuta. Ajankohtaa ehdittiin tässä välissä aikaistaa 11. marraskuuta, mistä sitä tosin lykättiin ensin 22. tammikuuta 2017, sitten 8. helmikuuta ja 15. helmikuuta. Laukaisuaikaa aikaistettiin tämän jälkeen päivällä 14. helmikuuta, mutta lykättiin myöhemmin vielä 18. helmikuuta.
Lento oli alun perin tarkoitus laukaista SpaceX:n Cape Canaveral Air Force Stationissa sijaitsevalta laukaisukompleksi 40:ltä, mutta se siirrettiin syyskuussa 2016 sattuneen AMOS-6-räjähdyksen jälkeen Kennedy Space Centerin laukaisukompleksi 39A:lle, jota SpaceX on vuokrannut NASAlta vuodesta 2014. Alustalta on aikaisemmin tehty suurin osa sekä Apollo-kuulennoista että niitä seuranneen avaruussukkula-ohjelman laukaisuista. Merkittäviin lentoihin kuuluivat muun muassa ensimmäinen kuun kiertänyt miehitetty avaruuslento (Apollo 8), ensimmäinen (Apollo 11) ja viimeisin kuuhun laskeutunut miehitetty avaruuslento (Apollo 17), sekä avaruussukkulan ensimmäinen (STS-1) ja viimeinen avaruuslento (STS-135), sekä kansainvälisen avaruusaseman ensimmäisen yhdysvaltalaisen modulin kiertoradalle vienyt STS-88.
CRS-10:n oli alun perin tarkoitus olla SpaceX:n toinen laukaisu alustalta, mutta se siirrettiin Echostar 23 -tietoliikennesatelliitin edelle tammikuun 2017 lopulla. Avaruusaseman vierailevien avaruusalusten aikataulun takia CRS-lennot voidaan laukaista vain tiettyjen aikaikkunoiden puitteissa. Asemalle oli myös laukaisua ennen tarvetta saada uutta tieteellistä tutkimusmateriaalia, sillä monet vanhat kokeet alkoivat olla suoritettu.
Kaksivaiheisen raketin vaiheet yhdistettiin laukaisuasuunsa 6. helmikuuta, ja koottu raketti asennettiin laukaisualustalle kuljettamiseen ja pystyyn nostamiseen käytettävän TE-tukirakennelman (engl. transporter-erector, strongback) kyytiin kaksi päivää myöhemmin. Laukaisua edeltänyt ensimmäisen vaiheen moottorien koekäyttö oli tarkoitus tehdä ensin 8. helmikuuta, mutta sitä siirrettiin muutamia kertoja, ja onnistunut koekäyttö tapahtui lopulta 12. helmikuuta 2017.
Lento

CRS-10-lennon ensimmäistä laukaisua lähdettiin yrittämään ensikertaa 18. helmikuuta. Raketin toisen rakettivaiheen helium-paineistusjärjestelmässä oli ollut pieni vuoto, jota yhtiö oli selvittänyt laukaisuyritystä edeltäneenä perjantaina. Vuoto paikallistettiin toisen vaiheen rakettimoottorin uudelleenkäynnistämisessä käytettävään starttijärjestelmään. Vian ei nähty olevan niin vakava, että se estäisi Dragon-kapselin laukaisun halutulle kiertoradalle. Järjestelmää olisi tarvittu tosin toisen vaiheen pudottamiseen radalta, mutta tämä manooveri ei ollut tehtävän kannalta välttämätön.
Laukaisuyritystä jatkettiin 13 sekuntia ennen lentoonlähtöä asti, jolloin se päätettiin varotoimenpiteenä keskeyttää toisen rakettivaiheen ohjausjärjestelmässä havaitun ongelman vuoksi. Korkeapaineisesta kerosiiniajoainejärjestelmästä käyttövoimansa saava, rakettimoottoria kääntävä hydraulimäntä oli tehnyt odottamattomia liikkeitä lähtölaskennan aikana, minkä seurauksena laukaisuyritys keskeytettiin, vaikka raketti olisi SpaceX:n mukaan todennäköisesti pystynyt viemään hyötykuormansa halutulle radalle. Yhtiön mukaan moottorin ohjausjärjestelmässä havaittu ongelma oli erillinen helium-järjestelmää aiemmin vaivanneesta vuodosta.
Ongelmien aiheuttama laukaisun keskeyttäminen tarkoitti käytännössä heti sen lykkäämistä myöhempään ajankohtaan, sillä lennon laukaisuikkuna oli vain sekunnin mittainen. Seuraava laukaisuyritys oli mahdollista tehdä aikaisintaan 19. helmikuuta kello 14.38 UTC-aikaa, jos yhtiö saa rakettia vaivanneet tekniset ongelmat ratkaistua.
CRS-10 oli SpaceX:n ensimmäinen lento, jossa TE-tukirakennelma irrotetaan raketista juuri laukaisuhetkellä. Aiempien laukaisujen yhteydessä tukirakennelma on kallistettu raketin tieltä noin kolme minuuttia ennen laukaisua.
Ensimmäinen rakettivaihe laskeutuu LZ-1 -alustalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SpaceX CRS-10 Wikimedia Commonsissa
NASA Commercial Resupply Launch hub
ACSS-itsetuhojärjestelmän käyttö lennolla
SpaceX:n Dragon- ja Dragon 2 -lennot()
| --- | --- |
Testilennot:   Dragon test flight  COTS-1  COTS-2  Pad Abort Test  Demo-1  In-Flight Abort Test  Demo-2 
ISS-logistiikka:   CRS-1  CRS-2  CRS-3  CRS-4  CRS-5  CRS-6  CRS-7†  CRS-8  CRS-9  CRS-10  CRS-11  CRS-12  CRS-13  CRS-14  CRS-15  CRS-16  CRS-17  CRS-18  CRS-19  CRS-20  CRS-21  CRS-22  CRS-23  CRS-24  CRS-25  CRS-26  CRS-27  CRS-28  CRS-29  CRS-30  CRS-31 
Miehitetyt lennot:   Demo-2  Crew-1  Crew-2  Inspiration4  Crew-3  Axiom-1  Crew-4  Crew-5  Crew-6  Axiom-2  Crew-7  Axiom-3  Crew-8  Polaris Dawn  Crew-9  Fram2 
Katso myös:   Falcon 9  Falcon 9:n laukaisut  COTS  CRS  Dragon  Dragon 2  Commercial Crew Development  Commercial Crew Program 
Kesken olevat lennot on lihavoitu • kursivoituja lentoja ei ole lennetty • †-merkki tarkoittaa epäonnistunutta laukaisua
Falcon 9 ja Dragon laukaisualustalla 16. helmikuuta 2017.
Falcon 9 nousee laukaisualustalta 19. helmikuuta 2017
Korosteriipukki

| Korosteriipukki |
| --- | --- |
 Korosteriipukki (Neriene emphana), naaras
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Osalahko::  Araneomorphae
Yläheimo::  Araneoidea
Heimo::  Riippuhämähäkit Linyphiidae
Suku::  Neriene
Laji::  emphana
Kaksiosainen nimi
 Neriene emphana  (Walckenaer, 1841) 
Katso myös
   Korosteriipukki Wikispeciesissä   Korosteriipukki Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korosteriipukki (Neriene emphana), koiras
Korosteriipukki (Neriene emphana) on riippuhämähäkkien heimoon Linyphiidae kuuluva laji, jonka voi tunnistaa paljain silmin takaruumiin kuvioista.
Koiraan pituus on 3.6-4 mm ja naaraan 4-6.5 mm. Hämähäkkien pituus mitataan ilman jalkoja.
Aiheesta muualla

laji.fi
Korosteriipukki (Neriene emphana), naaras
Unkarin Grand Prix 2024

|  Unkarin Grand Prix 2024  |
| --- | --- |
 13. osakilpailu 24 osakilpailusta kaudella 2024. 

Päivämäärä:  21. heinäkuuta 2024
Rata:  Hungaroring
Sijainti:  Mogyoród, Unkari
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,381 km
Kilpailun pituus:  70 kierrosta, 306,630 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Paaluaika:  1.15,227
Palkintokoroke
Voittaja:   Oscar Piastri   (McLaren-Mercedes)
Toinen:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Kolmas:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   George Russell   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.20,305 (kierroksella 55)
Unkarin Grand Prix 2024 (virallisesti Formula 1 Hungarian Grand Prix 2024) oli Formula 1 -kauden 2024 13. osakilpailu, joka ajettiin 21. heinäkuuta Hungaroringin moottoriradalla Mogyoródissa Unkarissa.
Vapaat harjoitukset

Ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein oli Ferrarin Carlos Sainz ennen Red Bullin Max Verstappenia ja Ferrarin Charles Leclerciä.
McLarenin Lando Norris oli toisten vapaiden harjoitusten nopein, Verstappen oli toinen ja Sainz kolmas.
Norris oli myös kolmansien vapaiden harjoitusten nopein ennen tallikaveriaan Oscar Piastria ja Verstappenia.
Aika-ajot

Norris ja Piastri ajoivat McLarenillle eturivin lähtöruudut, ensimmäisen kerran sitten vuoden 2012 Brasilian GP:n. Verstappen oli kolmas.
Kilpailu

Piastri ajoi kilpailun voittoon, mikä merkitsi hänelle uran ensimmäistä voittoa Formula 1:ssä ja hän oli ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt kuljettaja, joka voitti Formula ykkösten Grand Prix'n. Norris sijoittui toiseksi, mikä merkitsi McLarenin ensimmäistä 1-2-sijoitusta sitten vuoden 2021 Italian Grand Prix’n. Kilpailu oli myös Lewis Hamiltonin 200:s palkintopaikka.
Frans Ekelund

Hotell Savoy Malmössä
Frans Hilding Ekelund (s. 1882 – k. 1965) oli ruotsalainen arkkitehti. Hän oli rakennusmestari Nils P. Ekelundin poika. Hän syntyi  eteläruotsalaisessa Malmön kaupungissa.
Ekelund opiskeli Kungliga tekniska högskolanissa (KTH) Tukholmassa vuosina 1902–1906. Vuonna 1908 hän opiskeli Berliinin teknillisessä yliopistossa Charlottenburgissa. Vuosina 1913–1949 hän toimi kaupunginarkkitehtina ruotsalaisessa Landskronan kaupungissa.
Ekelundin tunnetuin työ on Hotell Savoy, vuonna 1912 jugend-tyyliin rakennettu hotellirakennus Malmössä.
Savoy

Savoy tarkoittaa seuraavia asioita:
Savoiji (engl. Savoy) historiallinen valtio nykyisen Ranskan alueella
Savoy-maljakko, Alvar Aallon muotoilema maljakko
Savoy, helsinkiläinen ravintola
Savoy-suku eli Savoijin kuningashuone
Savoy Hotel, hotelli Lontoossa
Hotell Savoy, hotelli Malmössä
Savoy Court, katu Lontoossa
Savoy-teatteri, teatteri Lontoon West Endissä
Savoy-teatteri, teatteri Helsingissä
Savoy, sukunimenä:
Bénédicte Savoy (s. 1972), ranskalainen modernin taiteen historian tutkija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Savoy”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Väggarp

| Väggarp |
| --- | --- |

 Väggarp
 Koordinaatit: 55°47′11″N, 13°14′31″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Eslöv
Väkiluku (2021):  253
Väggarp on taajama Eslövin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 253 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Väggarp Wikimedia Commonsissa
Stockamöllan

| Stockamöllan |
| --- | --- |
 Stockamöllan
 Koordinaatit: 55°56′42″N, 13°22′04″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Eslöv
Väkiluku (2016):  293
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Stockamöllan on taajama Eslövin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 293 asukasta vuonna 2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stockamöllan Wikimedia Commonsissa
Tanumin kirkko (Larvik)

| Tanumin kirkko Tanum kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Larvik, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  240
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tanumin kirkko (norj. Tanum kirke) on Larvikin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta. Puinen torniosa valmistui vuonna 1850.