Varsinainen Saimaa
Maantietoa > Vesiliikenne

Varsinainen Saimaa on osa Saimaan kanavaa hyödyntävää ja Saimaalla ja sen lähivesistöissä toimivaa kaupallista vesiliikenneverkostoa. Vesiliikenteen  aluksille on käytössä kokorajoituksia, jotka riippuvat vesiväylien syväyksistä, kanavien leveydestä, siltojen korkeudesta ja ulkomaanliikenteen osalta Saimaan kanavan ahtaudesta. Ilman erillislupaa saavat liikennöidä sellaiset alukset, joilla on enintään 82 metrin pituus, 12,2 metrin leveys, 4,35 metrin syväys ja joiden maston korkeus vedenpinnasta on enintään 24,5 metriä. Mastorajoitus ei kuitenkaan koske varsinaista Saimaata, sillä siellä ei aliteta matalia siltoja. Aluksien lastauskapasiteetti on tavallisesti 500–2 500 tonnia ja 2000-luvun alussa kuljetettiin vuosittain Saimaan kanavan kautta noin 1,5 miljoonaa tonnia  rahtia. Ulkomaan vesiliikenne on vilkkainta Varkauden, Savonlinnan ja Lappeenrannan välisillä vesireiteillä. Esimerkiksi lokakuussa 2018 kulki Saimaan kanavassa 944 rahtialusta, joista 53 % olivat Venäjältä, 19 % Antigua ja Barbudalta, 16 % Alankomailta ja 5 % Suomesta. Näiden lisäksi on Saimaalla vielä lisäksi  Saimaan sisäistä vesiliikennettä. Laivaliikenne on jäänmurtajien avustamina mahdollinen myös talvisin. Saimaan kanava on kuitenkin talvella suljettu . Saimaalla on kesäisin myös jonkin verran matkustajaliikennettä.
Saimaan alueen väyläverkosto on 3 300 kilometriä pitkä, kun lasketaan mukaan syväväylät, pääväylät ja sivuväylät. Syväväylillä on syväys vähintään 4,2 metriä, pääväylillä vähintään 2,4 metriä ja sivuväylillä korkeintaan 2,4 metriä. Pääväylien syväykset vaihtelevat osuuksittain ja ne voivat olla esimerkiksi 3,8 m, 3,0 m, 2,8 m ja 2,4 metriä. Syväväylä alkaa Lappeenrannan Lauritsalasta Saimaan kanavan suulta ja se jatkuu Savonlinnaan kulkien ennen sitä Puumalansalmen kautta. Varsinaisella Saimaalla sijaitsevia lastauspaikkoja ovat Lappeenrannassa Mustolan ja Kaukaan satamat sekä Rapasaaren laituri, Nuijamaan laituri, Pulpin laituri Joutsenossa, Honkalahden laituri, Vuoksen satama Imatralla sekä Ristiinan satama Mikkelin lähellä. Mustolan, Rapasaaren ja Vuoksen satamasta on pistoraiteet maan rautatieverkkoon. Seuraavat satamat sijaitsevat vasta Savonlinnassa ja muut Saimaan yläosissa ja kauempanakin. Syväväylien satamien lisäksi on päävälien varrella 13 Merenkulkulaitoksen ja teollisuuden omistamaa lastauspaikkaa, joista ainoastaan yksi, Lappeenrannan Suikki, sijaitsee varsinaisella Saimaalla. Sivuväylien syväykset voivat olla esimerkiksi 2,1 m, 2,0 m, 1,8 m, 1,5 m ja 1,2 m. Sivuväylät on esimerkiksi Karttapaikan verkkosivustossa merkitty katkoviivoin.
Saimaan sisäisessä liikenteessä harjoitetaan jonkin verran tukkipuun uittoa. Puut sidotaan nippuihin, joita kytketään toisiinsa rinnakkain ja peräkkäin suuriksi lautoiksi. Niitä vedetään lastauspaikoilta hinaajilla puuteollisuuden tarpeisiin. Puunuitto on kuitenkin vähentynyt aikaisempien vuosikymmenten määristä murto-osaansa. Syväväylien kuljetuksista on siitä huolimatta edelleen 70 % metsäteollisuuden kuljetuksia . Tavaraliikenteen määrät ovat suuria varsinaiselta Saimaalta Savonlinnaan ja Varkauteen johtavilla väylillä. Ristiinan Pelloksen satamassa on tavaraliikenteen määrät edellisiin verrattuna vähäisempiä.
Vapaa-ajan vesiliikenne on Saimaalla suosittua. Se liittyy usein virkistykseen, kalastukseen ja liikennöintiin. Vuonna 2005 tehdyn koko Saimaata koskevan selvityksen mukaan pienveneitä olisi noin 20 000, joista 500 olivat purjeveneitä. Pienveneistä yli puolet sijaitsivat varsinaisen Saimaan alueella. Venepaikkojen määrä on arviolta yli 1 500.