stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristillisdemokraattien Helsingin piiri
Vaalihistoria > Kuntavaalit

| Vaalit | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Paikat | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1964 | 3 139 |  | 1 |  |
| 1968 | 3 297 |  | 0 |  1 |
| 1972 | 7 897 |  | 2 |  2 |
| 1976 | 11 159 | 4,0 % | 3 |  2 |
| 1980 | 11 572 | 4,2 % | 3 |  0 |
| 1984 | 8 924 | 3,5 % | 3 |  0 |
| 1988 | 7 750 | 3,1 % | 2 |  1 |
| 1992 | 7 418 | 2,8 % | 2 |  0 |
| 1996 | 6 043 | 2,5 % | 2 |  0 |
| 2000 | 7 908 | 3,5 % | 3 |  1 |
| 2004 | 7 222 | 2,8 % | 2 |  1 |
| 2008 | 7 752 | 2,8 % | 2 |  0 |
| 2012 | 6 298 | 2,2 % | 2 |  0 |
| 2017 | 9 139 | 2,8 % | 2 |  0 |
| 2021 | 5 913 | 1,8 % | 1 |  1 |
Aika on meidän

Aika on meidän on ruotsalainen draamasarja, jonka 28 jaksoa on jaettu kolmeen kauteen. Sarja sai ensi-iltansa Ruotsin televisiossa (SVT) 2. lokakuuta 2017. Tuotantoa on kuvattu Ruotsin television suurimmaksi draamatuotannoksi kautta aikojen ja se kuvaa useita vuosikymmeniä alkaen sodan lopusta vuonna 1945. Päärooleissa nähdään Hedda Stiernstedt, Charlie Gustafsson, Mattias Nordkvist, Adam Lundgren, Suzanne Reuter ja Josefin Neldén. Ohjelma voitti Kristallen 2018 -palkinnon Vuoden TV-draamana ja Hedda Stiernstedt Vuoden naisnäyttelijä -palkinnon sarjan TV-tuotannossa. Sarjaa on esitetty Suomen TV:ssä Ylen ohjelmistossa.
Sisältö

Yläluokan perhe Löwander – sisarukset Gustaf, Peter ja Nina sekä äiti Helga – pitää yhtä Tukholman suosituimmista ravintoloista nimeltään Djurgårdskällaren, kun toinen maailmansota loppuu. Vanhin poika Gustaf on vienyt ravintolan läpi kovien sotavuosien ja haluaa pyörittää toimintaa sellaisena, miltä se on aina näyttänyt, kun taas sisar Nina rakastuu Calleen, joka työskentelee keittiöapulaisena ja jolla on työläistausta, mitä kautta Nina toivottaa uuden ajan hengen tervetulleeksi. Keskimmäinen poika Peter palaa pääkaupunkiin pakolaisleiriltä, jossa hän on työskennellyt sotavuosien aikana, ja ymmärtää pian, että perheyrityksellä on ongelmia. Samanaikaisesti äiti Helgalla on edelleen kokonaiskuva toiminnasta keittiöpäällikkö Stig "Stickan" Backen kautta. Ruokasalissa mellastaa perhe Löwanderin uskollinen palvelija, hovimestari "Bellan" Roos.
Sarjasta

Sarjan pääkirjoittaja on Ulf Kvensler ja pääohjaaja Harald Hamrell. Sarja, jonka kaksi ensimmäistä kautta kuvattiin samanaikaisesti, on Ruotsin television, Viaplayn ja Film i Väst -elokuvasäätiön yhteistuotanto. Kuvaukset aloitettiin toukokuussa 2016 ja kuvauspaikkana oli enimmäkseen Göteborg. Sarjaa on kuitenkin osittain kuvattu Jonseredissa.
Rooliluettelo > Päärooleissa

Hedda Stiernstedt – Nina Löwander
Charlie Gustafsson – Calle Svensson
Mattias Nordkvist – Gustaf Löwander
Adam Lundgren – Peter Löwander
Suzanne Reuter – Helga Löwander
Josefin Neldén – Margareta "Maggan" Nilsson
Rooliluettelo > Muissa rooleissa

Peter Dalle – Stig "Stickan" Backe
Hedda Rehnberg – Suzanne Goldstein
Hannes Meidal – Philippe Goldstein
Karin Franz Körlof – Lilly Lindström
Anna Bjelkerud – Ethel Jonsson
Göran Ragnerstam – Kurt Ragnarsson
Rasmus Troedsson – "Bellan" Roos
Malin Persson – Sonja Persson
Ida Engvoll – Ester Swärd
Timo Nieminen – Anders
Hannes Fohlin – Erik Rehnsköld
Philip Kuub Olsen – Arvid Löwander
Björn Granath – August Drugge "Kenraali"
Marika Lindström – Blancheflor Drugge
Lars Väringer – Luotonperijä
Linda Molin – Agnes
Michael Petersson – Tage Erlander
Aiheesta muualla

Vår tid är nu: Ruotsin television internet-sivut, svt.se.
Vår tid är nu IMDB:ssä (englanniksi).
Artikkeli on kirjoitettu ruotsinkielisen Wikipedian artikkelin "Vår tid är nu" pohjalta.
Sipoon kirkko (Helsinki)

”Sipoon kirkko” kuvattuna vuonna 1970.
Läntinen Viertotie (nyk. Mannerheimintie) ja ”Sipoon kirkko” vuonna 1909 Signe Branderin kuvaamina.
Sipoon kirkoksi kutsuttiin Helsingin Taka-Töölössä, Töölön raitiovaunuvarikon vieressä osoitteessa Mannerheimintie 76 (ent. Läntinen Viertotie) sijainnutta jugendtaloa. Helsingin Raitiotie- ja Omnibus Osakeyhtiö (myöh. Helsingin kaupungin liikennelaitos) rakennutti sen työsuhdeasunnoiksi vuonna 1905. Arkkitehtina toimi Waldemar Aspelin, joka oli suunnitellut myös viereisen, vuonna 1900 valmistuneen raitiovaunuhallin, varikon vanhimman rakennuksen. Rakennus sai nimensä sipoolaisista raitiovaunujen rahastajista, joita palkattiin lakkoilevien työntekijöiden tilalle vuonna 1904, sekä tornista, joka toi mieleen kirkon. Rahastajat asuivat rakennuksen työsuhdeasunnoissa.
Rakennus purettiin vuonna 1978 ja oli Helsingin keskustan viimeisiä purettuja arvorakennuksia. Tilalle rakennettiin seuraavana vuonna arkkitehti Matti Hakalan suunnittelema harmaa elementtirakennus.
Talo on tullut tunnetuksi myös Hectorin Asfalttiprinssi-laulun (1973) sanoista, joissa laulaja ennakoi talon kohtaloa, sillä sen purkamisesta oli jo tehty päätös:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Luona Sipoon kirkon seison ja katsomaan jään. Siellä Laineen Pirkon myöskin mä itkevän nään. Batman ethän auttaa vois, kun meidän linnat myydään pois. | ” |

Hectorin lapsuudenkoti oli parin korttelin päässä Mannerheimintien toisella puolella, Mannerheimintie 45:ssä.
Kruununhaan linna

Meritullinkatu 33 1900-luvun alussa.
Paikalla nykyään oleva rakennus, Teatterikulman talo.
Kruununhaan linna (myös Gripenbergien talo) oli Helsingin Kruununhaassa osoitteessa Meritullinkatu 33 sijainnut rakennus. Sen suunnitteli arkkitehti Bruno F. Granholm vuonna 1899 ja rakennutti valtioneuvos Claes Gripenberg. Vuonna 1900 valmistunut alkuperäinen kaksikerroksinen rakennus poikkesi tuolloin vallalla olleista kansallisromanttisista ja jugend-tyylisistä rakennuksista.
Vuodesta 1914 rakennuksessa asui Ranskan Suomen-konsuli. Gripenbergin perikunta myi rakennuksen vuonna 1927 Kulmakoululle ja Ruusu-Ristille. Rakennusta päätettiin laajentaa sekä korottaa kahdella kerroksella. Suunnitelmat työhön tilattiin arkkitehtiveljekset Jussi ja Toivo Paatelalta. Korotuksen yhteydessä purettiin yläosa talon julkisivua dominoineesta pyöreästä tornista sekä valtaosa julkisivujen koristeaiheista.
Koulutoiminta päättyi vuonna 1981 ja rakennuksessa toimii nykyisin useita teatterijärjestöjä. Lease Deal Oyj osti Kiinteistö Oy Teatterikulman koko osakekannan vuonna 2019.
Wyoming

Wyoming ([vaioomiŋ], amerikkalaisittain /waɪˈoʊmɪŋ/) on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 44. osavaltiona 10. heinäkuuta 1890. Wyomingin rajanaapureita ovat Montana pohjoisessa, Etelä-Dakota ja Nebraska idässä, Colorado etelässä sekä Utah ja Idaho lännessä. Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Cheyenne. Wyoming on asukasluvultaan Yhdysvaltojen pienin osavaltio ja Alaskan jälkeen toiseksi harvaan asutuin. Osavaltion nimi juontuu delawarojen kielen ilmauksesta mecheweami-ing, joka tarkoittaa "suurella tasangolla".
Maantiede > Sijainti ja maastonmuodot

Wyoming sijaitsee Yhdysvaltojen luoteisosassa Kalliovuorten alueella. Osavaltion kokonaispinta-ala on 253 325 km², josta maata on 251 201 km² ja vesistöjä 2 124 km². Idästä länteen mitattuna osavaltio on pituudeltaan enimmillään 587 km ja etelästä pohjoiseen 426 km. Wyomingin itäinen kolmasosa kuuluu Suuriin tasankoihin lopun kuuluessa Kalliovuorten alueeseen. Keskimääräinen korkeus merenpinnasta osavaltion alueella on 2 044 metriä, mikä tekee Wyomingista keskimäärin Yhdysvaltojen toiseksi korkeimman osavaltion Coloradon jälkeen. Korkein kohta on Wyomingin länsiosassa sijaitseva Gannett Peak, joka kohoaa 4 210 metrin korkeuteen. Idän tasankoalue on Black Hillsin aluetta lukuun ottamatta pinnanmuodoiltaan paljon länsiosia tasaisempi. Osavaltion matalin kohta on 945 metriä merenpinnasta ja paikka sijaitsee osavaltion koillisosassa. Osavaltion suurin järvi on Yellowstone, joka sijaitsee Yellowstonen kansallispuiston keskiosissa. Grand Tetonin kansallispuistossa sijaitsee kaksi pienempää järveä, Jackson ja Jenny. Yhtä lukuun ottamatta kaikki Wyomingin merkittävät joet saavat alkunsa osavaltion alueelta. Green-joki virtaa Montanaan, Snake-joki Idahoon, Belle Fourche- ja Cheyenne-joet Etelä-Dakotaan ja Niobrara- sekä Bear-joet Nebraskaan. Poikkeusjoki on North Platte, joka virtaa Wyomingiin Coloradosta kulkien osavaltion poikki Nebraskaan.
Maantiede > Ilmasto

Ilmastoltaan Wyoming on kuiva ja paikoittain osavaltiosta löytyykin aavikkoalueita. Pääkaupunki Cheyennessä alimmat keskimääräiset lämpötilat tammikuussa vaihtelevat −9 ja +5 °C välillä. Korkeimmat keskimääräiset lämpötilat heinäkuussa ovat vastaavasti 12 ja 28 °C. Alin osavaltiossa koskaan mitattu lämpötila −54 °C mitattiin 9. helmikuuta 1933. Korkein 46 °C puolestaan mitattiin 12. heinäkuuta 1900. Cheyennessä keskimääräinen sademäärä on noin 36 senttiä vuodessa ja eniten sateita tulee huhtikuusta syyskuuhun. Lunta tulee vuodessa keskimäärin Cheyennessä mitattuna 130 senttiä.
Maantiede > Luonto ja luonnonsuojelu

Wyomingin alueella tavataan yli 2 000 eri kasvilajia. Tasankoalueella hallitsevat kasvilajit ovat tasangoille tyypillisiä ruohokasveja. Länsiosissa tavataan myös aavikkokasvillisuutta, kuten esimerkiksi marunoita. Kalliovuorten aluetta hallitsevat havumetsät, joissa kasvaa esimerkiksi mäntyjä, kuusia ja pihtoja. United States Fish and Wildlife Servicen mukaan kolme alueella kasvavista kasvilajeista on vaarantuneita, mutta yksikään ei ole uhanalainen. Suurista kasvinsyöjistä osavaltiossa tavataan esimerkiksi muulipeuraa, valkohäntäpeuraa, hanka-antilooppia, vapitia ja hirveä. Pienempiin ja yleisiin nisäkkäisiin alueella kuuluvat jänis ja pesukarhu. Metsästettävistä linnuista tärkeimmät alueella ovat peltoviiriäinen, kalkkuna ja metsäkanat. Muita kuin metsästettäviä lintulajeja asuu osavaltion alueella vuoden ympäri yli 50 eri lajia. Wyomingin vesistöissä elää 78 kalalajia, joista kalastuksen kannalta tärkein on kirjolohi. Vaarantuneisiin ja uhanalaisiin eläimiin osavaltion alueella kuuluvat mustajalkahilleri, harmaakarhu, Xyrauchen texanus ja Rhinichthys osculus thermalis -kalalajit, sekä Bufo baxteri -konnalaji, jota tavataan luonnossa vain Wyomingin alueella.
Maailman vanhin kansallispuisto, Yellowstonen kansallispuisto sijaitsee suurimmalta osaltaan Wyomingin alueella.
Historia

Ensimmäiset ihmiset saapuivat Wyomingin alueelle tiettävästi noin 13 500 vuotta sitten. He olivat todennäköisesti Amerikkaan Beringinsalmen yli tulleita intiaanien esi-isiä. Osavaltion alueelta löydettyjen ihmisten metsästämien mammuttien jäännöksistä on päätelty, että alueella oli suhteellisen runsas asutus. Ensimmäiset eurooppalaiset alueella olivat todennäköisesti kanadanranskalaisia kauppiaita. Vérendryen veljekset Francois ja Louis-Joseph kävivät ehkä Big Horn -vuorilla vuonna 1743. John Colterin tiedetään käyneen varmasti alueella hänen tutkiessaan Yhdysvaltojen luoteisosia 1806–1807. Hänen jälkeensä alueelle tulivat amerikkalaiset metsästäjät ja turkiskauppiaat. 1840-lukuun mennessä merkittävimmät alueen vuoret ja joet oltiin löydetty ja nimetty. Vuosien 1840 ja 1867 välillä tuhannet siirtolaiset kulkivat alueen läpi matkatessaan Oregoniin ja Kaliforniaan. Wyomingiin kehittyi matkaajien käyttämän reitin varrelle huoltopisteitä, joista tunnetuimmat olivat Fort Bridger ja Fort Laramie.
Itse Wyomingin alueelle siirtolaiset alkoivat asettua suuressa määrin vasta Union Pacific Railroadin rakentamisen myötä vuosina 1867 ja 1868. Junaradan johdosta syntyivät osavaltion merkittävimmät kaupungit, kuten Cheyenne, Laramie, Rawlins, Rock Springs ja Evanston. Wyomingista tuli vuonna 1869 Yhdysvaltojen ensimmäinen alue, jossa naisille annettiin äänioikeus, vaikkakaan Wyoming ei vielä tuolloin ollut varsinainen osavaltio. Wyoming kehittyi edelleen 1870-luvulta eteenpäin, johon mennessä alueen intiaanit oli kukistettu. Osavaltioon saapui suuria määriä karjanhoitajia ja niin sanotuista karjaparoneista tuli hallitsevia tekijöitä alueen politiikassa pienempien karjanhoitajien kohdatessa vaikeuksia edellä mainittujen toiminnan takia. Karjateollisuus koki suuria takaiskuja vuosina 1886 ja 1887 ankaran talven, ylilaidunnuksen ja lihan hinnan putoamisen takia. Lisäksi suurmaanomistajien ja pientilojen suhteiden kärjistyminen johti niin sanottuun Johnsonin piirikunnan sotaan vuosia 1891–1892. Sodassa valtiovallan joukot pidättivät useita suurtilallisia heidän yritettyään valvoa omia lakejaan.
Wyomingista tuli Yhdysvaltojen osavaltio vuonna 1890, mutta sen asukasluku pysyi pienenä. Alueella yritettiin harjoittaa maanviljelyä, mutta yritykset epäonnistuivat sopimattoman ilmaston takia. Osavaltion talous alkoi kasvaa varsinaisesti vasta hiili-, öljy- ja kaasuesiintymien hyödyntämisen myötä 1970-luvulla. Tätä edesauttoi etenkin öljykriisi. Kasvu hidastui kuitenkin taas 1980-luvulla öljykriisin päättymisen myötä. Väkiluku oli ehtinyt kasvaa 41 prosenttia, mutta se lähti sittemmin laskuun. Vuonna 1988 Yellowstonen kansallispuistossa riehui suuria metsäpaloja, jotka tuhosivat lähes kolmanneksen kansallispuistosta. Osavaltio putosi maan asukasluvultaan pienimmäksi Alaskan ohittaessa sen vuonna 1990.
Hallinto ja politiikka

Lakiasäätävänä elimenä Wyomingilla on 30-henkinen senaatti ja 60-henkinen edustajainhuone. Senaattorit valitaan vaaleilla nelivuotiskausiksi ja edustajainhuoneen jäsenet kaksivuotiskausiksi. Osavaltion kuvernööri valitaan vaaleilla nelivuotiskaudeksi. Senaatin ja edustajainhuoneen ehdottaessa lakia se siirtyy kuvernöörin allekirjoitettavaksi. Kuvernööri voi myös olla allekirjoittamatta lakiehdotusta, tai käyttää veto-oikeuttaan sen hylkäämiseksi. Tässä tapauksessa laki saatetaan kuitenkin viedä läpi, jos sitä kannatetaan senaatissa ja edustajainhuoneessa kahden kolmanneksen enemmistöllä. Wyoming on ollut perinteisesti republikaanien hallitsemaa aluetta demokraattien ollessa vähemmistössä.
Hallinto ja politiikka > Piirikunnat

Wyomingin osavaltio on jaettu 23 piirikuntaan. Vuonna 2010 ne olivat asukasluvun mukaan järjestyksessä seuraavat:
| Sija | Piirikunta | Asukasluku | Sija | Piirikunta | Asukasluku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Laramie | 91 738 | 13. | Converse | 13 833 |
| 2. | Natrona | 75 450 | 14. | Goshen | 13 249 |
| 3. | Campbell | 46 133 | 15. | Big Horn | 11 668 |
| 4. | Sweetwater | 43 806 | 16. | Sublette | 10 247 |
| 5. | Fremont | 40 123 | 17. | Platte | 8 667 |
| 6. | Albany | 36 299 | 18. | Washakie | 8 533 |
| 7. | Sheridan | 29 116 | 19. | Johnson | 8 569 |
| 8. | Park | 28 205 | 20. | Weston | 7 208 |
| 9. | Teton | 21 294 | 21. | Crook | 7 083 |
| 10. | Uinta | 21 118 | 22. | Hot Springs | 4 812 |
| 11. | Lincoln | 18 106 | 23. | Niobrara | 2 484 |
| 12. | Carbon | 15 885 | Yhteensä | Yhteensä | 563 626 |
Vuonna 2005 Wyomingin asukkaista 52,4 prosenttia asui viidessä suurimmassa piirikunnassa.
Talous

Wyomingin bruttokansantuote vuonna 2010 oli 39 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 48. sijalla.
Kolme neljäsosaa Wyomingin maatalousmaasta on keinokastelun varassa.
Wyoming on Yhdysvaltojen suurimpia kivihiilen tuottajia. Ennen vuotta 1920 kivihiili oli sen tärkein luonnonvara, mutta maakaasu ja raakaöljy ovat menneet sen ohi. Osavaltion lounaisosassa on huomattavat öljyliuskevarat. Propaania tuottava Ferreligas on suurin työllistäjä, sillä on toimipisteet Big Pineyssä ja Jacksonissa.
Noin kolmannes Yhdysvalloista löydetystä uraanista on Wyomingin alueella. Wind Riverin alueelta on löydetty hiukan kultaa ja jalokiviä, mutta niitä ei kaiveta merkittäviä määriä.
Liikenne

Wyomingissä on 29 lentoasemaa. Niistä yksikään ei ole Federal Aviation Administrationin pääasiallisiksi kansainvälisiksi lentoasemiksi määrittämien joukossa. Lentoasemista kahdeksalla oli kaupallista liikennettä vuonna 2015. Matkustajamäärältään suurin on Jackson Holen lentoasema, jolta lähti 313 000 matkustajaa.
Wyoming on Etelä-Dakotan lisäksi ainoa Manner-Yhdysvaltain osavaltio, jossa Amtrakin matkustajajunat eivät kulje. Osavaltion halki kulkee kuitenkin kaksi perinteikästä rautatietä. Union Pacific kulkee eteläosan poikki, ja 1890-luvulla rakennettu Burlington Railway sen pohjoisosassa. Nykyisin rautateiden tärkeintä rahtia on kivihiili.
Väestö

Vuonna 2020 Wyomingissa oli asukkaita 576 851. Vuonna 2004 osavaltion keski-ikä oli 38,4 vuotta. Asukastiheydeltään Wyoming on Yhdysvaltojen toiseksi harvimmin asutettu osavaltio Alaskan jälkeen. Asukkaita on vain kaksi neliökilometriä kohden. Osavaltion suurimmat kaupungit ovat Cheyenne, Casper, Gillette ja Laramie. Niistä kaikissa asuu kuitenkin alle 100 000 asukasta.
Vuoden 2002 tietojen mukaan suuri valtaosa Wyomingin väestöstä oli taustaltaan valkoisia. He muodostivat noin 95 prosenttia osavaltion väestöstä. Valkoiset ovat pääosin taustaltaan saksalaisia, englantilaisia ja irlantilaisia. Eurooppalaisten lisäksi osavaltiossa asuu intiaaneja, aasialaisia ja mustia. Vuoden 2000 tietojen mukaan Wyomingissa asui 11 113 intiaania. Suurin heimo on arapahot. Aasialaisia oli saman vuoden tietojen mukaan 2 771 ja mustia 3 722.
Vuonna 2000 suurimmat uskontokunnat olivat kannattajien lukumäärän perusteella Katolinen kirkko (80 421), Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko (47 129) ja Eteläinen baptistikonventio (17 101).
Väestö > Asukasmäärän kehitys

| Vuosi | Väestö | ±% |
| --- | --- | --- |
|  1870  | 9 118 | —     |
|  1880  | 20 789 | +128.0% |
|  1890  | 62 555 | +200.9% |
|  1900  | 92 531 | +47.9% |
|  1910  | 145 965 | +57.7% |
|  1920  | 194 402 | +33.2% |
|  1930  | 225 565 | +16.0% |
|  1940  | 250 742 | +11.2% |
|  1950  | 290 529 | +15.9% |
|  1960  | 330 066 | +13.6% |
|  1970  | 332 416 | +0.7% |
|  1980  | 469 557 | +41.3% |
|  1990  | 453 588 | −3.4% |
|  2000  | 493 782 | +8.9% |
|  2010  | 563 626 | +14.1% |
|  2020  | 576 851 | +2.3% |
Väestö > Suurimmat kaupungit

Wyomingin suurimmat kaupungit asukasluvun mukaan. Luvut perustuvat vuoden 2020 väestönlaskentaan.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| 1. | Cheyenne | 65 132 |
| 2. | Casper | 59 038 |
| 3. | Gillette | 33 403 |
| 4. | Laramie | 31 407 |
Kulttuuri

Perinteinen villin lännen elämä on tärkeä osa Wyomingin kulttuuriperintöä. Siellä järjestetään vuosittain useita rodeoita ja maalaismarkkinoita. Maailman suurin rodeotapahtuma on Cheyennessä rajaseutupäivien yhteydessä. Niitä on järjestetty vuodesta 1897.
Urheilu

Wyomingin yliopisto on osavaltion näkyvin urheilukeskittymä, ja sen urheilujoukkueita kutsutaan lempinimellä Wyoming Cowboys. Yliopiston lajivalikoimaan kuuluvat amerikkalainen jalkapallo, koripallo, uinti, uimahypyt, jalkapallo, golf, paini, tennis, lentopallo ja yleisurheilu. Baseballissa Wyomingia edustaa Casper Ghosts, joka pelaa minor league baseball -sarjaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wyoming Wikimedia Commonsissa
| n k  Yhdysvaltain hallinnolliset alueet |
| --- | --- | --- |
| Osavaltiot |  Alabama  Alaska  Arizona  Arkansas  Colorado  Connecticut  Delaware  Etelä-Carolina  Etelä-Dakota  Florida  Georgia  Havaiji  Idaho  Illinois  Indiana  Iowa  Kalifornia  Kansas  Kentucky  Louisiana  Länsi-Virginia  Maine  Maryland  Massachusetts  Michigan  Minnesota  Mississippi  Missouri  Montana  Nebraska  Nevada  New Hampshire  New Jersey  New Mexico  New York  Ohio  Oklahoma  Oregon  Pennsylvania  Pohjois-Carolina  Pohjois-Dakota  Rhode Island  Texas  Tennessee  Utah  Vermont  Virginia  Washington  Wisconsin  Wyoming  |  |
| Liittopiiri |  Washington (DC)  |  |
| Saarialueet |  Amerikan Samoa  Guam  Pohjois-Mariaanit  Puerto Rico  Yhdysvaltain Neitsytsaaret  |  |
| Erillisalueet |  Bajo Nuevo ja Serranilla kiistanalaisia  Bakerinsaari  Howlandinsaari  Jarvis  Johnstonin atolli  Kingmanin riutta  Midwaysaaret  Navassa  Palmyran atolli  Wakensaari  |  |
 luettelo Yhdysvaltain osavaltioista ja territorioista  intiaanireservaatti 
Wyomingin osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Albany  Big Horn  Campbell  Carbon  Converse  Crook  Fremont  Goshen  Hot Springs  Johnson  Laramie  Lincoln  Natrona  Niobrara  Park  Platte  Sheridan  Sublette  Sweetwater  Teton  Uinta  Washakie  Weston 
Kaupungit:   Buffalo  Casper  Cheyenne (pääkaupunki)  Cody  Douglas  Evanston  Gillette  Green River  Kemmerer  Lander  Laramie  Newcastle  Powell  Rawlins  Riverton  Rock Springs  Sheridan  Torrington  Worland 
Kunnat (town):   Afton  Albin  Alpine  Baggs  Bar Nunn  Basin  Big Piney  Burlington  Burns  Byron  Chugwater  Clearmont  Cokeville  Cowley  Dayton  Diamondville  Dixon  Dubois  East Thermopolis  Edgerton  Elk Mountain  Encampment  Evansville  Fort Laramie  Frannie  Glendo  Glenrock  Granger  Greybull  Guernsey  Hanna  Hartville  Hudson  Hulett  Jackson  Kaycee  Kirby  La Barge  La Grange  Lingle  Lost Springs  Lovell  Lusk  Lyman  Manderson  Manville  Marbleton  Medicine Bow  Meeteetse  Midwest  Mills  Moorcroft  Mountain View  Opal  Pavillion  Pine Bluffs  Pinedale  Pine Haven  Ranchester  Riverside  Rock River  Rolling Hills  Saratoga  Shoshoni  Sinclair  Star Valley Ranch  Sundance  Superior  Ten Sleep  Upton  Thayne  Van Tassell  Wamsutter  Whatland  Wright  Yoder 
Tetonvuoristo
Biisoneja kuvattuna Wyomingissa.
Wyomingia kartoittanut Haydenin retkikunta kuvattuna vuonna 1871.
Tulimyrsky Yellowstonen kansallispuistossa vuonna 1988.
Wyomingin piirikunnat.
Ruohonjuuri

| Ruohonjuuri oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1982
Toimitusjohtaja:  Päivi Paltola
Puheenjohtaja:  Pasi Mäkinen
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  luontaistuotteet
Liikevaihto:  27,2 milj. € (2023)
Liikevoitto:  -0,92 milj. € (2023)
Henkilöstö:  101 (2023)
Kotisivu:  www.ruohonjuuri.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruohonjuuri oy on vuonna 1982 perustettu suomalainen eko- ja luomutuotteiden erikoismyymäläketju. Ketjun myymälät sijaitsevat Helsingissä, Tampereella, Oulussa, Raisiossa, Espoossa, Turussa, Vantaalla, Jyväskylässä, Kuopiossa ja Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
Historia

Ruohonjuuren ensimmäinen liike perustettiin Helsinkiin vuonna 1982. Osuuskuntana aloittanut Ruohonjuuri sijaitsi aluksi nykyisen Forumin paikalla sijainneessa vanhassa puutalossa Helsingin Yrjönkadulla. Viitisentoista vuotta Ekokauppa Ruohonjuuri sijaitsi VR:n makasiineissa, jotka purettiin Musiikkitalon tieltä 2006. Suvi-Anne Siimes muistelee makasiinien historiaa käsittelevän kirjan (Oksanen, Kimmo: Makasiinit 1899-2006. Helsingin Sanomat 2006) arvostelussaan, että makasiinien Ruohonjuuressa oli jopa vuokrattava rikša. Noin kuukautta ennen makasiinien tulipaloa Ruohonjuuri sai tilat hotelli Presidentin rakennuksesta. Vuonna 2006 Helsingin liike siirtyi Narinkkatorin kulmaan.
Ekokauppa Ruohonjuuri laajentui ekomarketiksi syksyllä 2009 Helsingin Kampissa ja avasi myös uuden myymälän Helsingin Itäkeskuksessa. Tampereelle se laajeni vuonna 2003 ja Turkuun syksyllä 2006. Helsingin Hakaniemeen Ruohonjuuri avasi myymälän 2012, Helsingin ydinkeskustan Citycenteriin vuonna 2014, Ouluun ja Raisioon vuonna 2015, Espoon Isoon Omenaan ja Selloon vuonna 2016, Jyväskylään vuonna 2017, Vantaan Jumboon, Helsingin Pasilan Mall of Triplaan ja Espoon Ainoaan vuonna 2019 sekä Helsingin Kannelmäen Kaareen vuonna 2020.
Ruohonjuuri avasi Ruotsiin Happy Food-store nimellä kaksi myymälää 2018–2020. Ruohonjuuri pitää yllä myös verkkokauppaa Suomessa ja jatkaa verkkokauppatoimintaa Ruotsissa Happy Food Store -nimellä. Ruohonjuuri avasi 700m2 suuruisen lippulaivamyymälän Helsingin Mannerheimintielle 2022. Vuonna 2023 Ruohonjuuri laajentui Kuopioon ja lentokentälle.lähde?
Toimintaperiaate

Ruohonjuuren toiminnan tarkoituksena on harjoittaa kestävän kehityksen mukaista, tuloksekasta vähittäiskauppaa. Toiminnan alussa ajatus muotoiltiin näin: ”Ruohonjuuren toiminta nojautuu kestävän kehityksen periaatteisiin, joiden mukaan meillä ei ole oikeutta evätä tulevilta sukupolvilta mahdollisuutta tehdä niitä asioita, joita meillä on oikeus ja mahdollisuus tehdä tänään.”
Yhtiön toimiala on määritelty näin: ”Yhtiön toimialana on energian ja raaka-aineiden säästämistä, luonnon kanssa tasapainossa olevan yhteiskunnan syntymistä sekä maapallon oikeudenmukaista ja järkevää käyttöä edistävien hyödykkeiden valmistus, maahantuonti, tukku- ja vähittäiskauppa sekä alaan liittyvä julkaisutoiminta.”
Aiheesta muualla

Ruohonjuuren verkkosivut
Happy Food Storen verkkosivut
Ruohonjuuren liike Espoon Isossa Omenassa.