stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Khaled Hosseini

| Khaled Hosseini |
| --- | --- |
 Khaled Hosseini Valkoisessa talossa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. maaliskuuta 1965 (ikä 59)  Kabul, Afganistan
Kansalaisuus:   Yhdysvallat  Afganistan
Ammatti:  Kirjailija, lääkäri
Kirjailija
Aikakausi:  2003–
Tyylilajit:  Fiktio
Aiheesta muualla
khaledhosseini.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Khaled Hosseini (s. 4. maaliskuuta 1965 Kabul, Afganistan) on afganistanilais-yhdysvaltalainen kirjailija.
Hosseini on vanhin viidestä lapsesta. Hänen isänsä oli etniseltä taustaltaan tadžikki ja työskenteli Afganistanin ulkoministeriössä ja hänen äitinsä opetti persian kieltä ja historiaa suuressa tyttökoulussa Kabulissa. Vuonna 1970 perhe seurasi isää Teheraniin, Iraniin, missä tämä työskenteli diplomaattina Afganistanin lähetystössä. Näihin aikoihin perheellä oli kokkina hazara-vähemmistöön kuuluva šiiauskoinen muslimi Hossein Khan. Seitsemänvuotias Khaled ja kolmissakymmenissä oleva Khan ystävystyivät ja poika opetti palvelijan lukemaan. Ystävyyden johdosta Khaled koki ensimmäisen kerran yhteiskunnan epäoikeudenmukaisuuden ja se jätti syvät jälkensä lapseen. Siitä syntyi pohja Leijapoika-kirjalle.
Perhe palasi Kabuliin vuonna 1973. Hosseini oli neljännellä luokalla koulussa ja luki mielellään persialaista runoutta ja käännöskirjallisuutta lastenkirjoista Mickey Spillanen jännäreihin. Samana vuonna Mohammed Daud Khan syöksi serkkunsa, Afganistanin kuninkaan Zahir Shahin, vallasta.
Vuonna 1976 Hosseinin perhe muutti jälleen, tällä kertaa Pariisiin, missä perheen isä toimi diplomaattina Afganistanin Ranskan suurlähetystössä. Heidän piti palata kotimaahansa vuonna 1980, mutta paluu oli mahdotonta, sillä Afganistan oli jo käynyt läpi sisällissodan, kommunistien vallankaappauksen ja Neuvostoliiton miehityksen. Hosseinin perhe anoi turvapaikkaa Yhdysvalloista ja muutti vuonna 1980 San Joséen, Kaliforniaan. Ennen varakas perhe oli menettänyt kaiken omaisuutensa ja joutui elämään sosiaaliturvan ja hyväntekeväisyyden varassa. Khaledin isä teki monenlaisia hanttihommia ja onnistui vähitellen ahkeralla työllään pääsemään jaloilleen ja kouluttamaan lapsensa.
Hosseini pääsi ylioppilaaksi vuonna 1984 ja opiskeli biologiaa Santa Claran yliopistossa. Vuonna 1993 hän valmistui lääkäriksi Kalifornian yliopiston San Diegon kampuksen lääketieteellisestä tiedekunnasta. Hän on toiminut sisätautilääkärinä vuodesta 1996 lähtien. Hosseini on naimisissa ja hänellä on poika ja tytär. Hän kävi Afganistanissa ensimmäisen kerran lähtönsä jälkeen vuonna 2003.
Hosseini kirjoitti teokset Leijapoika ja Tuhat loistavaa aurinkoa aamuisin, ennen kuin aloitti työpäivänsä lääkärinä. Kirjoja on myyty yhteensä yli 38 miljoonaa kappaletta.
Teokset

Leijapoika (2004) (The Kite Runner, 2003)
Tuhat loistavaa aurinkoa (2008) (Thousand Splendid Suns, 2007)
Ja vuoret kaikuivat (2013) (And the mountains echoed, 2013)
Meren rukous (2018) (Sea prayer, 2018)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Khaled Hosseinin viralliset sivut (englanniksi)
Tietoja kirjailijasta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Arviointi Leijapojasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuivauskaappi

Kuivauskaappi
Kuivauskaappi on vaatteiden kuivatukseen tarkoitettu kodinkone. Kaapin koneisto poistaa vaatteiden kostuttaman ilman ja tuottaa tilalle kuivaa, lämmintä ilmaa. Kuivauskaappi on yleinen laite kouluissa ja päiväkodeissa. [lähde? ]
Puuliesien aikakaudella suljettava kuivauskomero vaatteiden kuivaamista varten pyrittiin maalaistaloissa rakentamaan leivinuunin tai muun lämmönlähteen savuhormimuurin kylkeen siten, että muurin lämpö lämmittää myös kuivauskomeron ilmaa. Ilmanvaihdon varmistamiseksi komerosta johdettiin ilmatorvi savuhormissa olevaan reikään.
Krokeés

| Krokeés Κροκεές |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Krokeés
 Koordinaatit: 36°52′59″N, 22°32′54″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Lakonia
Kunta:  Evrótas
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  430404
Väkiluku (2011):  2 364
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 175
 – Kylä:  1 137
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  AK
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krokeés (kreik. Κροκεές) on Kreikan kylä sekä samanniminen Evrótaksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κροκεών, Dimotikí Enótita Krokeón) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 364 ja varsinaisen Krokeésin kylän väkiluku 1 137 (vuonna 2011).
Krokeésin kylä sijaitsee noin 27 kilometriä eteläkaakkoon Spártin kaupungista. Krokeésin kunnallisyksikkö käsittää Evrótaksen kunnan länsiosan, mukaan lukien pieni kaistale Lakonianlahden rantaa. Krokeés oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Evrótaksen kunnaksi yhdessä Éloksen, Gerónthresin, Niátan ja Skálan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Krokeésin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Dáfni | Dáfni | 865 |
| Krokeés | Asími | 8 |
| Krokeés | Fáros | 30 |
| Krokeés | Krokeés | 1 137 |
| Lágio | Glóssa | 8 |
| Lágio | Lágio | 45 |
| Lágio | Valtáki | 60 |
| Vasiláki | Chánia | 18 |
| Vasiláki | Koumánoi | 88 |
| Vasiláki | Vasiláki | 105 |
Yhteensä: 2 364
Kudos (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kudos voi viitata johonkin seuraavista:
kudos, soluista muodostuva kokonaisuus
kudottu tekstiili
Kudos, entinen tamperelainen trikoovalmistaja
Kudos Oy Silo, entinen turkulainen trikoovalmistaja
Kudos, Trio Töykeiden albumi
kudos (m.kreik. κῦδος), slangisana, englannin kielen kautta tullut sitaattilaina, joka ilmaisee kunnian- tai kiitoksenosoitusta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kudos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kruunu

Kruunu tarkoittaa seuraavia asioita:
Yleismerkitykset:
kruunu, hallitsijoiden käyttämä valtaa symboloiva päähine
kruunu, hallitsijan asema, esimerkiksi Englannin kruunu siirtyi Stuarteille
kruunu, etenkin aiemmin valtiovallan nimitys, esimerkiksi kruunun maat
kruunu, hampaan näkyvän osan korvaava proteesi
kruunu, valaisintyyppi, yleensä yhdyssanoina kuten kattokruunu, kristallikruunu
kruunu eli kruuna, kolikon tunnuspuoli, jossa on vaakuna, hallitsijan kuva tai muu tunnus, mutta ei arvomerkintää; nykyään eurokolikon kansallinen puoli. (Vastakohta: klaava)
Pohjan kruunu (Corona borealis), tähdistö
Etelän kruunu (Corona australis), tähdistö
Rahayksiköt useassa maassa:
Kruunu (engl. crown), Britanniassa käytetty kolikko
Ruotsin kruunu, Ruotsin rahayksikkö
Norjan kruunu, Norjan rahayksikkö
Tanskan kruunu, Tanskan rahayksikkö
Islannin kruunu, Islannin rahayksikkö
Tšekin kruunu eli koruna, Tšekin rahayksikkö
Tšekkoslovakian koruna, entisen Tšekkoslovakian rahayksikkö
Slovakian kruunu eli koruna, Slovakian entinen rahayksikkö
Viron kruunu, Viron entinen rahayksikkö
Muita merkityksiä:
Kruunu, Mustan kuun lapset -yhtyeen albumi vuodelta 2021
Kruunu, kello- ja korumuseo Espoon Tapiolassa.
Samankaltaisia sanoja

Korona (lat corona) on myöhempi lainasana samasta kantasanasta kuin kruunukin. Suomessa sillä ei tarkoiteta päähinettä vaan joitakin ilmiöitä, joita verrataan kruunuun.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kruunu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kudos (yritys)

Kudos Oy:n Tarmpereen rakennus Käpytiellä.
Sukka- ja Trikootehdas Osakeyhtiö Kudos oli suomalainen Tampereella toiminut tekstiilialan yritys. Kudoksen perusti 1919 Frans Teljo yhtiökumppaneidensa kanssa ja aluksi tehdas toimi Tampereen Lapin esikaupungissa sijainneessa puutalossa. Tässä tehtaassa tehtiin vain sukkia mutta pian Kudos perusti myös naisten puku- ja päällysvaateneulomon Satamakadulle. Satamakadun tehdas toimi kuitenkin vain muutamia vuosia 1920-luvun puoliväliin saakka. Lapin tehdasta sitä vastoin voitiin laajentaa ja vuonna 25 Kudoksella oli 25 työntekijää.
Vuonna 1928 Kudokselle valmistui uusi arkkitehti Bertel Strömmerin suunnittelema tehdasrakennus Käpytien varrelle. Tehdas oli aluksi kaksikerroksinen mutta vuonna 1936 rakennettiin vielä kolmas lisäkerros. Kudos aloitti 1930-luvun alun lamavuosista selvittyään naisten alusvaatteiden, leninkien ja käsineiden valmistuksen. Tehtalle hankittiin uusia koneita, tuotanto kasvoi ja vuonna 1936 Kudoksella oli jo 162 työntekijää.
Hyvon-Kudeneule Oy:n perustaja Aarne Karjalainen (1913–1986) oli Kudoksen palveluksessa 1938–1951 ensin myyntimiehenä ja sitten myyntipäällikkönä. Karjalainen tutustui Leicesterin konemessuilla uusiin kaksipuolista lämpöä sitovaa interlock-neuletta valmistaviin kutomakoneisiin. Kun Kudos Oy:n johto ei ollut kiinnostunut hankkimaan tällaisia koneita, Karjalainen osti kaksi konetta ja perusti oman yrityksensä Hyvon-Kudeneule Oy:n joka aloitti toimintansa maaliskuussa 1951 Helsingissä.
Kudoksen tehdas toimi vuoteen 1962 saakka. Kudos Oy poistettiin kaupparekisteristä 1981.
Johannes Olai Pratanus

Johannes Olai Pratanus (1620–1676) toimi Turun akatemian logiikan ja metafysiikan professorina 1650 alkaen. Samana vuonna hän nai vaikutusvaltaisen piispa Rothoviuksen tyttären, mikä avioliitto vahvisti piispan ympärille muodostunutta perhedynastiaa Turun akatemiassa.
Tausta

Johannes Olai syntyi 1620 Hälsinglandissa Ruotsissa. Hän opiskeli vuodesta 1637 Uppsalan yliopistossa ja vuodesta 1640 vasta perustetussa Turun akatemiassa. Turussa hän väitteli 1645 Rothoviuksen suosikin  Wexioniuksen johdolla. Saatuaan 1647 maisterin arvon hän jatkoi opiskeluaan Leidenin yliopistossa 1648, mikä oli Hollannissa opiskelevien suomalaisten keskuspaikka.
Työura

Leidenista palattuaan Pratanus toimi lyhyen ajan Turun kaupunginsihteerinä , kunnes nimitettiin professoriksi Turun akatemiaan. Värmlannin ja Taalainmaan maakuntien inspehtori 1653 ja Paraisten kirkkoherra 1655 vaimonsa veljen Isaacus Rothovius nuoremman jälkeen. Kemiön kirkkoherra 1660.
Perhe

Pratanus oli naimisissa piispa Rothoviuksen tyttären Marian (k.1691) kanssa. Häät vietettiin 7.5.1650 ja juhlallisuuksia mainitaan loisteliaiksi. Pratanuksen lapset olivat:
Maria, puoliso 1676 Petrus Laurbecchius, Viipurin piispa
Margareta, puoliso 1 Anders Pryss, Kemiön kirkkoherra ja puoliso 2 Nils Höök
Elisabeth, puoliso Paul Heintzius, Jääsken kirkkoherra
Sigfrid, puoliso Raahen kirkkoherra Abraham Remahl
Katarina, puoliso 2 Suno Ramberg, luutnantti
Kristina, osallistui miehensä, kruununvouti J.Gardlingin murhaan ja sai elinkautisen tuomion vuonna 1706.
Kirjallisuutta

Nikander, G.: Kimito-bygdens historia II, 1944
Parvio, M.: Isaacus Rothovius , Suomen kirkkohistoriallinen seura, Helsinki 1959
Kotimaan Energia

| Kotimaan Energia Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2005 
Toimitusjohtaja:  Tuomas Åhlman
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  energia
Tuotteet:  sähkön kauppa
Liikevaihto:  43,4 milj. € (2018) 
Liikevoitto:  -3,6 milj. € (2018) 
Henkilöstö:  49 (2018) 
Emoyhtiö:  Fortum
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kotimaan Energia (aikaisemmin Suomen Energiayhtiö) oli suomalainen sähkönmyyntiyhtiö ja Fortumin tytäryhtiö. Kotimaan Energia yhdistyi sähkönmyyntiyhtiö Fortum Marketsin kanssa syksyllä 2022.
Historia

Kotimaan Energia, aiemmin Suomen Energiayhtiö, on perustettu vuonna 2005.
Vuonna 2013 Norjan suurin verkkoyhtiö Hafslund osti Suomen Energiayhtiön.
Vuonna 2015 yhtiön liikevaihto oli noin 27 miljoonaa euroa ja nettotulos 1,044 miljoonaa euroa. Sijoitetun pääoman tuottoprosentti oli 39,1 ja omavaraisuusaste 47,3 prosenttia, kasvuprosentin ollessa -3,7 prosenttia. Henkilöstöä oli 31.
Vuonna 2016 Kotimaan Energia päätyi myyntitoimintansa takia kilpailu- ja kuluttajaviraston seurantaan. Suurin osa valituksista tuli puhelinmyyntitilanteista, joiden jälkeen kuluttaja odotti saavansa tarjouksen sähkösopimuksesta, mutta saikin sopimusvahvistuksen.
Syksyllä 2017 Kuluttajavirasto huomautti yhtiötä harhaanjohtavasta markkinoinnista, koska puhelinmyyjät lähettivät sopimuksia asiakkaille, jotka luulivat saavansa tarjouksen. Vuonna 2018 myyntipuheluiden epäselvyydet jatkuivat, vaikka myyntijohtajan mukaan sellaisiin puututaan. Syyskuussa Fortum myi osuutensa (34 prosenttia) Hafslund-konsernista Oslon kaupungille ja osti samalla Hafslundin sähkön vähittäismyyntitoiminnot, jolloin sen sähköasiakkaiden määrä lähes tuplautui Pohjoismaissa yhteensä 2,4 miljoonaan asiakkaaseen.
Vuonna 2018 Kotimaan Energia aloitti sähkösopimusten face-to-face-myynnin, mutta puhelinmarkkinointi tuotti silti useimmat asiakkaat. Feissauksessakin tehdään sopimuksia eikä tarjouksia sopimuksista. Kotimaan Energialla oli yli 130 000 asiakasta Suomessa.
Heinäkuussa 2019 Kotimaan Energia kampanjoi Tinderissä osana Sähköä ilmassa -konseptia. Kotimaan Energialla oli Tinderissä brändätty profiili.
Keväällä 2020 yritys uudisti brändiään ja määritteli itsensä "palkitsevaksi sähkökumppaniksi, jolla on pilke silmäkulmassa". Se julkaisi kesällä 2017 asiakasohjelman, jolla se palkitsee kanta-asiakkaita ilmaisilla sähköenergiatunneilla.
He saavat päivittäin yhden tunnin ilmaista sähköenergiaa, jotka hyvitetään heille kesäisin. Kesäkampanjassaan Kotimaan Energia hyödynsi ensimmäistä kertaa Spotifya.
Kotimaan Energia yhdistyi sähkönmyyntiyhtiö Fortum Marketsin kanssa syksyllä 2022.
Organisaatio

Kotimaan Energia kuului Fortumin Consumer Solutions -divisioonaan ja yhtiön toimitusjohtajana toimi Tuomas Åhlman.
Tuotteet

Kotimaan Energia tarjosi sähköenergiaa koko Suomeen. Sen tuotevalikoimaan kuului esimerkiksi vesi-, tuuli- ja aurinkoenergiaa.
Kruunausviitta

Kruunausviitta ja vaakunateltta.
Kruunausviitta on heraldiikassa joko kilpeä tai täydellistä vaakunaa kilvenkannattajineen ympäröivä viitta. Se on yleensä punainen tai purppurainen ja kärpännahalla vuorattu. Sen laskostettua yläosaa pitää koossa arvokruunu, ja viitan molemmat kulmat on sidottu tupsunauhalla tyynymäiseksi mytyksi. Kruunausviittaa käytetään pääasiassa hallitsijoiden sekä itsenäisten ruhtinaiden vaakunoissa. Kruunausviitan ja arvokruunun välissä voi lisäksi olla kupumainen vaakunateltta.
Kaikkialla kruunausviittoja ja vaakunatelttoja ei käytetä. Vaikka ne ovat Manner-Euroopan heraldiikassa melko yleisiä, esimerkiksi brittiläisessä heraldiikassa niitä ei tunneta.
Alankomaiden suuressa vaakunassa on sekä kruunausviitta että vaakunateltta.
Ruotsin suuressa valtakunnanvaakunassa on kruunausviitta, mutta ei vaakunatelttaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kruunausviitta Wikimedia Commonsissa
Komorit olympialaisissa

Komorit osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Atlantassa 1996, ja on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa sen jälkeen. Talvikisoihin maa ei ole osallistunut.
Komorit on osallistunut olympialaisissa painonnostoon, uintiin ja yleisurheiluun. Se ei ole saavuttanut yhtään mitalia eikä pistesijaa, eli sijoitusta kahdeksan parhaan joukkoon.
Aiheesta muualla

Komorit Kansainvälisen olympiakomitean sivustolla (englanniksi)
Valtiot olympialaisissa
Komorit kesäolympialaisissa 2000

Komorit osallistui Sydneyn kesäolympialaisiin vuonna 2000 kahden urheilijan joukkueella. Maan molemmat urheilijat osallistuivat yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toiminut Shareef Mohammed ei itse osallistunut mihinkään kilpailuun kisoissa.
Osallistujat > Yleisurheilu

Hadhari Djaffar - Miesten 100 metrin juoksu
Sandjema Batouli - Naisten 100 metrin juoksu
Jean-Clair Todibo

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jean-Clair Todibo
Syntymäaika: 30. joulukuuta 1999 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Cayenne, Ranskan Guayana
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 190 cm
Seura
Seura: West Ham United (lainalla Nicesta)
Pelinumero: 25
Junioriseurat
2007–2016: Les Lilas
2016–2017: Toulouse
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2017–2018 | Toulouse B | 9 | (0) |
| 2018–2019 | Toulouse | 10 | (1) |
| 2019–2021 | FC Barcelona | 4 | (0) |
| 2020 | → Schalke 04 | 8 | (0) |
| 2020–2021 | → Benfica | 0 | (0) |
| 2021 | → Nice | 15 | (1) |
| 2021– | Nice | 100 | (1) |
| 2024– | → West Ham United | - | (-) |
Maajoukkue
| 2018 | Ranska U20 | 7 | (0) |
| 2018 | Ranska U21 | 1 | (0) |
| 2023– | Ranska | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 11. elokuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 11. elokuuta 2024.
Jean-Clair Todibo (s. 30. joulukuuta 1999 Cayenne) on ranskalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa on keskuspuolustaja.  Todibo edustaa kaudella 2024–2025 Englannin Valioliigassa pelaavaa West Hamia lainasopimuksella ranskalaisesta OGC Nicesta.
Todibo pelasi kotimaansa Toulousessa syyskaudella 2018 kymmenen Ligue 1:n ottelua, ja teki yhden maalin. Hän siirtyi espanjalaisseura FC Barcelonaaan tammikuussa 2019. Hän pelasi seuraavan vuoden aikana Barcelonassa neljä ottelua Primera Divisiónissa ja yhden pelin Mestarien liigassa. Tammi-kesäkuussa 2020 hän pelasi lainalla Saksan Bundesliigan Schalke 04:ssä kaikkiaan kahdeksan liigaottelua. Seuraavalla kaudella hän oli lähes neljä kuukautta lainalla portugalilaisessa Benficassa, mutta pelasi vain kaksi cup-ottelua.
Todibo pelasi kevätkaudella 2021 Nicessa lainasopimusella 15 Ligue 1:n ottelua, ja teki yhden maalin. Hän siirtyi Niceen vakituisesti 8,5 miljoonan euron siirtosummalla kesällä 2021. Seuraavalla kaudella hän pelasi 36 Ranskan pääsarjaottelua ja teki yhden maalin. Kaudella 2022–2023 hän pelasi 34 ottelua Ligue 1:ssä ja yhdeksän peliä Mestarien liigassa. Seuraavalla kaudella hän pelasi 30 liigaottelua. Kauden 2024–2025 hän pelaa lainalla Englannin Valioliigan West Hamissa.
Alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2019 Todibo pelasi Ranskan joukkueen avauskokoonpanossa alkulohko-ottelussa Malia vastaan noin puoli tuntia. Ensimmäisen ottelunsa Ranskan jalkapallomaajoukkueessa hän pelasi ystävyysottelussa Saksaa vastaan syyskuussa 2023. Ensmmäisen arvokilpailujen karsintaottelunsa hän pelasi EM-karsinnassa Gibraltaria vastaan saman vuoden marraskuussa.
Komoro

| Komoro (小諸市) |
| --- | --- |
 Komoron linnan portti
 lippu:  symboli
 Komoron sijainti Naganon prefektuurissa
 Komoro
 Koordinaatit: 36°19′37″N, 138°25′34″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Kōshin’etsu
Prefektuuri:  Naganon prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  98,55 km²
Väkiluku (06/2020):  42 047
 – Väestötiheys:  426,7 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Japaninaprikoosi
 – Kukka:  Viola mandshurica f. plena
 
 https://www.city.komoro.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Komoro (jap. 小諸市, Komoro-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Kōshin’etsun alueella Naganon prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin itäosassa Asamavuoren lounaispuolella. Chikumajoki virtaa kaupungin läpi. Pohjoisessa kaupunki rajautuu Gunman prefektuuriin. Komorossa on 42 047 asukasta (kesäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 98,55 neliökilometriä.
Komoro kehittyi Edo-kaudella linnanaluskaupunkina ja yhtenä Hokkoku-kaidō-tiereitin postiasemista. Historiallisesti se on toiminut porttina Sakun allaslaaksoon Sakun kaupungin suuntaan. Perinteisiä elinkeinoja olivat vähittäiskauppa ja kehruuteollisuus. Nykyisin kaupungissa on etenkin kone- ja elintarviketeollisuutta, mutta se on joutunut tärkeimmistä liikennereiteistä syrjään. Myös puute tasaisesta maasta on hidastanut sen kasvua. Turismilla on kasvava merkitys kaupungin taloudelle. Maaseutualueilla viljellään hedelmiä ja vihanneksia. Kaupunkioikeudet Komorolle myönnettiin vuonna 1954, kun Komoron maaseutukaupunkiin liitettiin kaksi muuta kuntaa.
Matkailijoita Komoroon houkuttelevat muun muassa Takaminen ylänkö ja muut vuoristo- ja virkistysalueet, etenkin läheinen Asamavuori. Kaupungissa toimii myös useita kuumia lähteitä (onsen). Kaupungin rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat Komoron linnan rauniot, historiallinen majatalo Komoro-honjin, joka on valittu yhdeksi Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden kohteista, ja Shakuson-jin buddhalainen temppeli. Eräs nähtävyys on kirjailija Tōson Shimazakin muistomuseo. Komoroa palvelevat JR Higashi-Nihonin Koumi-linja ja Shinano-rautatien Shinano-rautatielinja.
Kuvia

Komoron keskustaa
Yamabuki mison tehdas
Shakuson-jin temppeli
Nishiuran pato
Komoron rautatieaseman edustaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Komoro Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
James Puhto-Ren

| James Puhto-Ren> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1988–
Tyylilaji:  punk rock, ramopunk
Kotipaikka:  Kokkola, Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Pasi Peltokangas, laulu, kitara   Pasi Hirvasoja, basso   Eero Mäkitalo, rummut  
Levy-yhtiö:  Woimasointu  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
James Puhto-Ren on vuonna 1988 perustettu kokkolalainen punk rock- ja ramopunk-yhtye. Sen perustivat Pasi Peltokangas, Petri Kallio ja Timo Siirto. Yhtye aloitti nimellä Huonekaluliike K. Ojanperä, mutta vaihtoi nimensä James Puhto-Reniksi. Yhtye lopetti vuonna 2000, mutta Peltokangas kokosi yhtyeen uudelleen vuonna 2008. Tuolloin rumpuihin tuli Ilkka Kumpulainen ja bassoon Timo Torikka, joka vaihtui myöhemmin Pasi Hirvasojaksi. Tuolla kokoonpanolla yhtye teki useita keikkoja, kunnes vuoden 2009 lopulla rumpuihin tuli vuodesta 1989 aina vuoden 2000 lopettamiseen saakka soittanut Joni Hannula. Bassoon vaihtui tuolloin Marko ”Purtsi” Purontaka.
Nykyisessä kokoonpanossa vaikuttavat Pasi Peltokankaan lisäksi basisti Pasi Hirvasoja ja rumpali Eero Mäkitalo.
Yhtyeen tuotanto on pääosin laulaja-kitaristi Pasi Peltokankaan käsialaa.
Julkaisut > Studioalbumit

Road (1993)
Ain’t No Country Road (1994)
Keep Your Eyes On the Road (1996)
In the Halfway of the Road (1997)
Suvas (2010,  Meiju Suvas -coveralbumi)
Still on the Road (2010)
Kihniö (2012)
Rok Rok Rok (2019, vain vinyyli, 100 keltaista, 200 mustaa)
Julkaisut > EP:t

Start of the Road (1990)
On the Road (1992)
Oh Shit! More from the Road (1993)
Hit the Road (1995)
Sun, roll ’n’ Road (1998)
Back on the Road (2008)
Roll! (2023, digi ja vinyyli, 100 vaaleansinistä, 200 mustaa)
Julkaisut > Demot

Karleby Screamers (Outtakes Tapes from the Road) (1991)
Julkaisut > Singlet

”Two for the Road” (1997)
”Tulit niin kuin laiva” / ”Tahdon sinut” (2010)
"Ruisleipää & mustikkasoppaa" / "Myllärin kaunis Katarina" (2019, 5" lathe cut, 50 kpl)
"Sairaanhoitaja Taina" (2022, digisingle)
"Nupit luoteeseen" (2023, digisingle)
Julkaisut > Kokoelmilla

Pinnalla (1992,  kappaleet ”Kafe Wiking Bar Blues”, ”That’s All Right”, ”Lihava poika”, ”Poikamme maailmalla”, ”Ruutuässä/Jorma Pulkkinen”, ”Suurisuu”, ”Juha Mieto”)
Punk ’n Roll (1995,  kappale ”Helsinkiin vai helvettiin”)
Yy! (2012,  kappale ”Liikenteessä”)
Koo! (2012,  kappale ”Maijan karitsa”)
Albumit ”Yy!” ja ”Koo!” ovat Woimasoinnun neliosaisen EP-kokoelman osia.
Aiheesta muualla

Last.fm
James Puhto-Ren Ramopunk.com-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Levy-yhtiön sivut
Discogs.com