stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kauno Laine

Kauno Laine (14. syyskuuta 1919 Viipuri – 12. tammikuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen elokuvaaja.
Kauno Laine oli Oy Suomen Filmiteollisuuden palveluksessa kamera-assistenttina, B-kuvaajana ja kuvaajana vuosina 1948–1958, sitä ennen hän oli työskennellyt muun muassa poliisina. Laine oli 1948–1950 kamera-assistenttina kahdeksassa elokuvassa, B-kuvaajana 1950–1953 seitsemässä elokuvassa ja A-kuvaajana kuudessatoista elokuvassa 1951–1958. Laine kuvasi Osmo Harkimon kanssa vuonna 1956 ensimmäisen suomalaisen anamorfisen värielokuvan, Toivo Särkän ohjaaman Agascope-elokuvan Juha. Helsingin olympialaisten aikana 1952 Kauno Laine oli yksi virallisten kisaelokuvien kuvaajista.
Suomen Filmiteollisuuden elokuvatuotannon supistamisen seurauksena Kauno Laine oli 1958–1967 mainostoimisto Erva-Latvalan palveluksessa kuvaajana. Sen jälkeen hän oli vapaana elokuvataiteilijana.
Kartanlukija

Juha Repo Kankkusen kartanlukijana.
Kartanlukija eli kakkoskuljettaja on rallikilpailussa kuljettajan mukana kilpa-autossa oleva henkilö, joka huolehtii autokunnan aikataulusta rallikilpailussa, kilpailureitillä pysymisestä järjestäjän tiekirjaa apuna käyttäen ja itse kilpailussa huolehtii autokunnan ajanotosta. Kartanlukija voi tarvittaessa myös ajaa kilpa-autoa siirtymillä.
Kartanlukija ja kuljettaja tekevät rallinuottien merkinnät, jotka kartanlukija lukee kuljettajalle kilpailun aikana. Nuottien lisäksi kartanlukija pitää huolta, että autokunta on oikeaan aikaan aikatarkastusasemilla. Kilpailun tasosta riippuen (paikallinen, kansallinen tai kansainvälinen) kartanlukijalla voi olla apua. Rallinuotit tehdään tutustumisen aikana, joka ajetaan tavallisilla maantienopeuksilla. Kartanlukijan kertoo kuljettajalle milloin siirrytään kilpailun virkailijan eteen, jolta kilpailijat saavat lähtöajan. Liian aikaisin tai liian myöhään saapumisesta seuraa aikasakkoa. Kartanlukija seuraa myös auton tilannetta kuten lämpötilaa, polttoainemäärää ja niin edelleen. Kartanlukijalla voi myös olla poljin äänimerkin tai tuulilasinpyyhkimen käyttöä varten. Muita tehtäviä ovat polttoaineen määrän laskeminen ja rengaspaineiden seuranta.
Kartanlukija voi nuottien lisäksi lukea reittiä kartasta tai rallin järjestäjän toimittamasta tiekirjasta. Näin toimitaan, kun kyseessä on esimerkiksi rallikilpailu, jossa ennakkoontutustuminen ei ole mahdollista. Tällöin puhutaan nk. "pimeästä rallista".
Kilpailut voidaan ajaa myös tasanopeusajona, jolloin on pysyttävä tietyssä keskinopeudessa.
Kartanlukijoiden vastuualueet ovat muuttuneet monin tavoin. Aiemmin reittejä oli mahdollista ajaa jopa 20 kertaa tutustumisvaiheessa kun nykyään ajetaan kahteen kertaan. Aiemmin mekaanikot liikkuivat erikoiskokeiden välillä kun taas nykyään kartanlukijat saavat koulutusta ja mekaanikot pysyvät huoltopaikoilla. Kilpailupäivien määrä on pienentynyt ja reittien pituudet ovat lyhentyneet.
Kartanlukijan kilpailussa käyttämät ajovarusteet vastaavat kuljettajan varustusta, ajohansikkaita lukuun ottamatta. Lisäksi kartanlukijalla on käytössään kilpa-autossa yleensä autoon rakennettu ajanottolaitteisto, tiekirja, reittikartta, nuottivihko, kyniä, kello ja pimeän aikaan kartanlukuvalo.[lähde? ]
Tunnettuja rallin maailmanmestaruussarjan suomalaisia kartanlukijoita ovat muun muassa Juha Piironen, Miikka Anttila, Timo Rautiainen, Ilkka Kivimäki, Risto Mannisenmäki, Jarmo Lehtinen ja Seppo Harjanne.[lähde? ]
Tunnettuja rallin maailmanmestaruussarjan ulkomaalaisia kartanlukijoita ovat muun muassa Tiziano Siviero, Christian Geistdörfer, Luis Moya, Daniel Elena, Julien Ingrassia, David Richards ja Arne Hertz.[lähde? ]
Kartanlukijan ura

Kartanlukijaksi pyrkivän on suoritettava perustutkinto, jolla pääsee osallistumaan pimeänä eli ilman nuotteja ajettaviin kilpailuihin. Perustutkintoon kuuluvat kilpailun kulun, tiekirjan käytön, aikakortin täytön sekä sääntöjen opinnot ja tutustuminen ajovarusteisiin. Nuottitutkinto on jatko-osa, jossa käsitellään nuotitusta ja sisältää käytännön osuuden.
Kauno Wirtanen

Kauno (vasemmalla) veljineen vuonna 1931. Kuva: Pietinen.
Kauno Kaarlo Rafael Wirtanen (Virtanen) (25. huhtikuuta 1903 Helsinki – 29. joulukuuta 1974) oli suomalainen pianisti ja musiikkipedagogi.
Kauno Wirtasen vanhemmat olivat lakiasioitsija Kaarlo Virtanen ja Ida Tiainen ja puoliso vuodesta 1935 Signe Kristina Salvén. Wirtanen kävi viisi luokkaa lyseota ja valmistui Helsingin musiikkiopistosta 1924. Musiikkia hän opiskeli myös Pariisissa vuosien 1925 ja 1931 aikana, saaden diplomin Schola cantorum -musiikkikorkeakoulusta 1926, ja Wienissä 1932. Pariisissa hän opiskeli myös itämaisia kieliä 1928–1929. Wirtanen toimi Helsingin konservatorion pianonsoiton opettajana vuodesta 1931, Sivistysjärjestöjen kansankonservatoriossa hän opetti 1931–1944. Wirtanen oli myös esiintyvä taiteilija, joka antoi useita konsertteja ja toimi solistina sekä kotimaassa että ulkomailla.
Jyväskylän ammattikorkeakoulun opiskelijakunta Jamko

Jyväskylän ammattikorkeakoulun opiskelijakunta Jamko on Jyväskylän ammattikorkeakoulussa toimiva opiskelijakunta, jonka toiminta perustuu ammattikorkeakoululain opiskelijakuntapykälään 41§ .
Jamko on Suomen opiskelijakuntien liitto – SAMOKin jäsen.
Organisaatio

Opiskelijakunnassa on vuosittain valittavat luottamustoimijoista koostuvat edustajisto ja hallitus, sekä palkattua henkilöstöä.
Organisaatio > Edustajisto

Jamkossa ylintä päätäntävaltaa käyttää opiskelijoista koostuva edustajisto, johon kuuluu 21 varsinaista ja 21 varajäsentä. Edustajiston kausi on yksi kalenterivuosi. Edustajisto valitsee Jamkon operatiivista toimintaa toteuttamaan hallituksen. Virallisena kokouskielenä on suomi. Kokouksiin on mahdollista osallistua etänä.
Vuonna 2022 järjestetyissä edustajistovaaleissa oli ehdolla 38 henkilöä, joista 21 valittiin varsinaiseksi jäseneksi ja 17 varajäseneksi.
Organisaatio > Hallitus

Edustajiston vuodeksi kerrallaan valitsemaan hallitukseen kuuluu puheenjohtajisto sekä 4–11 muuta hallituksen jäsentä. Hallitus vastaa palkatun henkilöstön kanssa yhdessä opiskelijakunnan operatiivisesta toiminnasta. Hallituksessa toimivat henkilöt ovat Jyväskylän ammattikorkeakoulun opiskelijoita.
Organisaatio > Henkilöstö

Opiskelijakunnan toimistolla on 5 palkattua työntekijää.
Palvelut

Jamko omistaa Jyväskylän opiskelijoiden palvelut Oy:n, joka tuottaa kahvilapalveluita Jamkin pääkampuksella. Kahvilan nimi Jamko Café . Jamkin pääkampuksella sijaitsee Jamkon kuntosali .
Vuosittaiset tapahtumat

Tursajaiset on Jyväskylän ammattikorkeakoulun uusille opiskelijoille suunnattu opiskelijatapahtuma. Tursajaisten osallistujat pukeutuvat teeman mukaisesti erilaisiin asuihin ja suorittavat tehtävärasteja eri puolilla Jyväskylän kaupunkia.
Kalkan

| Kalkan |
| --- | --- |
 Näkymä Kalkaniin. Taustalla Välimeri.
 Kalkan
 Koordinaatit: 36°15′50″N, 29°24′55″E 
Valtio:  Turkki
Alue:  Välimeren alue
Maakunta:  Antalya
Kaupunki:  Kaş
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalkan (kreik. Kalamaki) on lomakeskus ja kalastajakylä Välimeren rannalla Antalyan maakunnassa Turkissa. Kalkan on osa Kaşin kaupunkia.
Kalkanin pääelinkeino on matkailu. Alueella tuotetaan nykyisin myös muun muassa oliiviöljyä.
Historia

Kalkan oli aikoinaan ainoa satama Fethiyen ja Kaşin välillä, joka saattoi tarjota laivoille turvaa myrskyjen aikana. 1800-luvun aikana Kalkanista kehittyi ehkä Antalyaa ja Fethiyeäkin merkittävämpi satama. Kalkanin satamasta on lastattu laivoihin muun muassa viljaa, seesaminsiemeniä, puutavaraa, hiiltä, viinirypäleitä, oliiviöljyä, viiniä, silkkiä ja puuvillaa. Kalkan tunnettiin aikoinaan kreikkalaisella nimellä Kalamaki, sillä 150–200 vuotta sitten paikkakunnalla oli sekä turkkilaista että kreikkalaista alkuperää olevia asukkaita.
Kalkan oli kasvanut 1900-luvun alkuun mennessä melko suurikokoiseksi kyläksi. Samoihin aikoihin kylässä oli räätäleitä, kultaseppä, suutari sekä monia ravintoloita. Myös oma tullitalo perustettiin kylään vuonna 1915. Kreikka ja Turkki suorittivat vuonna 1923 väestönvaihdon, jonka vuoksi Kalkanin kreikkalaisperäinen väestö joutui muuttamaan Kreikan puolelle. Suurin osa muutti pääkaupunki Ateenan lähelle, mutta osa muutti myös läheiselle Kastelórizon saarelle (turk. Meis).
Vuonna 1928 Kalkanissa järjestettiin ensimmäiset paikallisvaalit. Kalkanin nykyinen peruskoulu perustettiin vuonna 1937. Turkin tieverkostoa parannettiin 1950-luvulla, mikä oli yksi syy Kalkanin kaupankäynnin heikkenemiseen. Tämä sai kalkanilaiset muuttamaan suurempiin kaupunkeihin työn perässä, sillä merenkulku oli kuihtunut. Matkailu Kalkanissa alkoi kehittyä 1960-luvulla.
Kalkanin satama.
Kaljuvarsipoimulehti

| Kaljuvarsipoimulehti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit
Suku::  Poimulehdet Alchemilla
Laji::  glabricaulis
Kaksiosainen nimi
 Alchemilla glabricaulis  H.Lindb. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaljuvarsipoimulehti (Alchemilla glabricaulis) on poimulehtiin kuuluva monivuotinen ruusukasvilaji. Sen kuvasi ensimmäisenä suomalainen Harald Lindberg.
Se kasvaa 15–40 senttimetriä korkeaksi. Laji muistuttaa eniten lähteikköpoimulehteä, johon verrattuna se on jonkin verran pienempi ja lähes täysin kalju. Ruusukelehtien lapa on viidestä yhdeksään senttimetriä leveä ja pyöreähkö. Lavan yläpinnalla voi olla yksittäisiä karvoja ja alapinnalla karvoja kasvaa lehtisuonten kärkipäässä. Lehti on piparkakkulaitaisesti jakaantunut seitsemään–yhdeksään liuskaan, jossa on keskimäärin 15 laitahammasta. Kukinto on ruusukelehtien yläpuolelle ulottuva viuhkosto, kukat ovat poimulehdille tyypillisiä, pieniä.
Kaljuvarsipoimulehteä esiintyy Keski- ja Itä-Euroopassa Saksasta, Puolasta, Baltiasta ja Ukrainasta Venäjälle. Suomessa se on vakiintunut tulokaslaji, joka on levinnyt toisen maailmansodan aikaan. Suomessa sitä esiintyy Kainuun ja Koillismaan seudulla, eniten Kuhmossa ja Suomussalmella. Se kasvaa niityillä ja pientareilla asutuksen lähellä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Alchemilla glabricaulis – kaljuvarsipoimulehti.
Kalpana-1

| Kalpana-1 |
| --- | --- |

Alkuperäinen nimi:  MetSat-1
COSPAR ID:  2002-043A
Organisaatio:  ISRO
Valmistaja:  ISRO
Tehtävätyyppi:  Ilmakehätutkimus
Laukaisu:  12.09.2002 Sriharikota, India
Laukaisualus:  PSLV
Massa:  1050 kg
Teho:  550 W
Kalpana-1 on intialainen sääsatelliitti, jonka ISRO laukaisi geostationaariselle kiertoradalle vuonna 2002.
Satelliitin päähyötykuorma on tarkka radiometri (VHRR), jonka paikkaresoluutio on 2 km x 2 km. Se mittaa näkyvän valon, infrapunan ja vesihöyryn taajuuksilla.
Satelliitti painaa 1050 kg ja on 3-akselistabiloitu. Sen sähköteho on 550 W.
Sen asema on 74° itäistä pituutta..
Satelliitti oli aluksi MetSat-1-niminen, mutta sai vuonna 2003 NASAn Columbia-avaruussukkulan tuhoutumisessa kuolleen intialaisen avaruuslentäjän Kalpana Chawlan nimen.
Järvistönlampi (Kangasniemi, eteläinen)

| Järvistönlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°57′10″N, 26°47′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.088
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,7 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,38 km  
Pinta-ala:  0,907 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJärvistönlampi 
Järvistönlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Vuojalahtin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 160 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,7 metriä mpy.
Kaunoamatsoni

| Kaunoamatsoni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Alipiopsitta
Laji::  xanthops
Kaksiosainen nimi
 Alipiopsitta xanthops  (Spix, 1824) 
Synonyymit
 Amazona xanthops (Spix, 1824) 
Katso myös
   Kaunoamatsoni Wikispeciesissä   Kaunoamatsoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaunoamatsoni (Alipiopsitta xanthops) on papukaijalaji. Se elää Brasiliassa, Boliviassa ja Paraguayssä. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi elinympäristöjen tuhoutumisen ja villieläinkaupan takia.
Kaunojalkatatti

| Kaunojalkatatti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Boletales
Heimo::  Boletaceae
Suku::  Kaunotatit Caloboletus
Laji::  calopus
Kaksiosainen nimi
 Caloboletus calopus  (Pers.) Vizzini 
Katso myös
   Kaunojalkatatti Wikispeciesissä   Kaunojalkatatti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaunojalkatatti (Caloboletus calopus, syn. Boletus calopus) on Suomessa erittäin harvinainen syötäväksi kelpaamaton tattilaji. Se on oliivinvärinen tai harmaanruskea ja kasvaa vähäravinteisissä lehti- ja havumetsissä ja kalliolla. Laji on kerran löydetty Kaarinan Piispanristiltä. Löytö vuodelta 1876 on ainoa manner-Suomesta varmistettu. Lajia on tavattu myös Ahvenanmaalta Syyskuussa 2008 lajin itiöemiä löydettiin Ruissalosta
Tatti on pahan makuinen, jalassa on verkkokuvionti.
Kauneuden sukupuoli

| Kauneuden sukupuoli: Näkökulmia feministiseen estetiikkaan |
| --- | --- |

Kirjailija:  Pauline von Bonsdorff ja Anita Seppä (toim.)
Kansitaiteilija:  Valtteri Bade, Kari Soinio (kuva)
Kieli:  suomi
Genre:  feministinen estetiikka
Kustantaja:  Gaudeamus
Julkaistu:  2002
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  340
ISBN:  951-662-854-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kauneuden sukupuoli on vuonna 2002 ilmestynyt kokoomateos feministisestä estetiikasta. Teoksen ovat toimittaneet Pauline von Bonsdorff ja Anita Seppä ja julkaissut Gaudeamus.
Aiheesta muualla

Jukka Mikkonen: Pienet, sievät lapsinaiset. Kiiltomato.net 14.10.2003.
Putte Wilhemsson: Kun aika pysähtyi. Helsingin sanomat.
Kanssas tanssin pilviin

| ”Kanssas tanssin pilviin” Yö |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Hyviä vuosia
 Äänitetty : Harasoo-studio, Tampere, 1994
 Julkaistu: 13. kesäkuuta 1994
 Formaatti: CD-single
 Tuottaja(t): Jani Viitanen
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Yön muut singlet
| ”Kuuhullu” 1993 | ”Kanssas tanssin pilviin” 1994 | ”Sua muistoistani pois en saa” 1995 |
Kanssas tanssin pilviin on kesäkuussa 1994 ilmestynyt Yön CD-single. Sen nimikappale ja Kun kohdataan ovat myöhemmin lokakuussa julkaistulta albumilta Hyviä vuosia, mutta ne miksattiin levylle uudelleen. Kesäaurinko saa on mukana myös kokoelmalla Yön pimeä puoli (1998) ja Kuin tuhka tuuleen kokoelmalla Yön valoisa puoli (2006). Jälkimmäinen on versio Sammy Babitzinin 1972 levyttämästä käännöshitistä, jonka alun perin teki amerikkalainen Hamilton, Joe Frank & Reynolds -trio vuonna 1971 nimellä Don't Pull Your Love.
Muusikot

Olli Lindholm – laulu
Jani Viitanen – kitara
Jesu Hämäläinen – basso, sekvensseri
Frogley – rummut
Mikko Kangasjärvi – piano
Vince – sekvensseri (4)
Kappaleet

Kanssas tanssin pilviin – 4.02 (säv. Olli Lindholm & Costello Hautamäki, san. Ari Ahonen)
Kesäaurinko saa – 3.12 (säv. Olli Lindholm, san. Olli Lindholm & Ari Ahonen)
Kuin tuhka tuuleen – 2.44 (säv. Dennis Lambert & Brian Potter, san. Chrisse Johansson)
Kun kohdataan – 5.20 (säv. Mikko Kangasjärvi & Olli Lindholm, san. Olli Lindholm)
Karpaattienkello

| Karpaattienkello |
| --- | --- |
 Karpaattienkello koristekasvina
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Kellokasvit Campanulaceae
Suku::  Kellot Campanula
Laji::  carpatica
Kaksiosainen nimi
 Campanula carpatica  Jacq. 
Katso myös
   Karpaattienkello Wikispeciesissä   Karpaattienkello Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karpaattienkello (Campanula carpatica) on monivuotinen ruohovartinen kasvi. Se kasvaa 10–25 cm korkeaksi. Lajista on jalostettu koristekasveiksi suurikukkaisia lajikkeita, joilla on kasvin kokoon nähden suuret siniset tai valkoiset, ylöspäin suuntautuvat kellomaiset kukat.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Karpaattienkello – Campanula carpatica
Jääpallon Suomensarja 1961

| Jääpallon Valtakunnansarja 1960–1961 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  51
Nousseet joukkueet:  MP ja VIFK
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
  ← 1960 :  1962 → 
Kaudella 1960-1961 jääpallon toiseksi korkein sarjataso aloitettiin Valtakunnansarjana, johon kaikilla seuroilla oli osanotto-oikeus. Valtakunnansarjaan ilmoittautui kaikkiaan 51 joukkuetta, jotka jaettiin neljään päälohkoon ja kukin päälohko puolestaan 2-3 alalohkoon. Näissä pelattiin joukkueiden lukumäärästä riippuen joko yksin- tai kaksinkertainen sarja. Alalohkojen voittajat jatkoivat Suomensarjaan, jossa pelattiin joko kaksoisottelu tai yksinkertainen sarja päälohkon voitosta. Lopuksi päälohkojen voittajat pelasivat yksinkertaisen karsintasarjan mestaruussarjaan pääsystä. Kaksi karsintasarjan parasta joukkuetta nousivat Mestaruussarjaan.
Valtakunnansarja > Etelälohko > Alalohko 1

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peli-Peikot | 6 | 5 | 1 | 0 | 30-11 | 11 |
| Porvoon Akilles | 6 | 5 | 0 | 1 | 35-9 | 10 |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 6 | 4 | 0 | 2 | 23-16 | 8 |
| Helsingin Ponnistus | 6 | 2 | 1 | 3 | 20-19 | 5 |
| BK Sparta, Porvoo | 6 | 2 | 0 | 4 | 17-23 | 4 |
| Helsingin Palloseura | 6 | 1 | 1 | 4 | 15-42 | 3 |
| Tolkis Bollklubb | 6 | 0 | 1 | 5 | 12-32 | 1 |
Valtakunnansarja > Etelälohko > Alalohko 2

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Kullervo | 4 | 4 | 0 | 0 | 29-8 | 8 |
| Torpan Pojat | 3 | 2 | 0 | 1 | 14-16 | 4 |
| Dicken | 4 | 2 | 0 | 2 | 11-15 | 4 |
| Lohjan Louhi | 3 | 1 | 0 | 2 | 6-14 | 2 |
| IF Vesta | 4 | 0 | 0 | 4 | 10-17 | 0 |
PePe ja Kullervo jatkoon.
Valtakunnansarja > Länsilohko > Alalohko 1

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pargas IF | 2 | 2 | 0 | 0 | 15-8 | 4 |
| Åbo IFK | 2 | 0 | 0 | 2 | 7-12 | 0 |
Valtakunnansarja > Länsilohko > Alalohko 2

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viipurin Reipas | 2 | 2 | 0 | 0 | 12-7 | 4 |
| Ilves-Kissat | 2 | 0 | 0 | 2 | 7-12 | 0 |
Valkeakosken Haka: Keskeytti kilpailun
Valtakunnansarja > Länsilohko > Alalohko 3

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaajakosken Pallo | 4 | 4 | 0 | 0 | 43-2 | 8 |
| Säynätsalon Salpa | 4 | 1 | 0 | 3 | 8-26 | 2 |
| Haapämäen Pallo-Pojat | 4 | 1 | 0 | 3 | 6-29 | 2 |
PIF, Reipas ja VaPa jatkoon.
Valtakunnansarja > Itälohko > Alalohko 1

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mikkelin Palloilijat | 6 | 5 | 0 | 1 | 39-8 | 10 |
| Lappeenrannan Pallo | 6 | 5 | 0 | 1 | 27-13 | 10 |
| Kouvolan Urheilijain Palloilijat | 6 | 4 | 0 | 2 | 22-9 | 8 |
| Imatran Pallo | 6 | 3 | 1 | 2 | 22-22 | 7 |
| Vuokenniskan Vesa | 6 | 2 | 0 | 4 | 18-43 | 4 |
| Mikkelin Mikot | 6 | 1 | 0 | 5 | 14-24 | 2 |
| Ylävuoksen Palloseura | 6 | 0 | 1 | 5 | 8-31 | 1 |
Uusinta: MP-LaPa 6-5
Valtakunnansarja > Itälohko > Alalohko 2

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varkauden Työväen Palloilijat | 5 | 4 | 1 | 0 | 36-5 | 9 |
| Joensuun Maila-Pojat | 5 | 4 | 1 | 0 | 33-8 | 9 |
| Savonlinnan Työväen Palloseura | 5 | 2 | 1 | 2 | 20-25 | 5 |
| Varkauden Pallo-Pojat | 5 | 2 | 0 | 3 | 21-22 | 4 |
| Savonlinnan Pallokerho | 5 | 1 | 1 | 3 | 16-25 | 3 |
| Nurmeksen Sepot | 5 | 0 | 0 | 5 | 10-51 | 0 |
MP ja VarTP jatkoon.
Valtakunnansarja > Pohjoislohko > Alalohko 1

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vasa IFK | 6 | 5 | 0 | 1 | 45-10 | 10 |
| Seinäjoen Palloseura | 6 | 5 | 0 | 1 | 36-15 | 10 |
| IF Sport | 6 | 1 | 0 | 5 | 13-47 | 2 |
| Kokkolan Allianssi | 6 | 1 | 0 | 5 | 13-47 | 2 |
Uusinta: VIFK-SePS 3-2
Valtakunnansarja > Pohjoislohko > Alalohko 2

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Pallo-Pojat | 6 | 3 | 2 | 1 | 12-5 | 8 |
| Oulun Tarmo | 6 | 4 | 0 | 2 | 14-13 | 8 |
| Pateniemen Vesa | 5 | 1 | 2 | 2 | 10-11 | 4 |
| Pateniemen Urheilijat | 5 | 0 | 2 | 3 | 6-11 | 2 |
Uusinta: OPP-OTarmo 4-1
Valtakunnansarja > Pohjoislohko > Alalohko 3

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rovaniemen Palloseura | 6 | 6 | 0 | 0 | 35-3 | 12 |
| Tornion Palloveikot | 6 | 4 | 1 | 1 | 30-15 | 9 |
| Veitsiluodon Vesat | 6 | 2 | 3 | 1 | 18-16 | 7 |
| Karihaaran Tenho | 6 | 3 | 1 | 2 | 17-25 | 7 |
| Kemin Palloseura | 5 | 1 | 1 | 3 | 9-15 | 3 |
| Tornion Pallo-47 | 5 | 1 | 0 | 4 | 6-22 | 2 |
| Veitsiluodon Kisaveikot | 6 | 0 | 0 | 6 | 10-29 | 0 |
VIFK, OPP ja RoPS jatkoon.
Suomensarja > Etelälohko

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Peli-Peikot | 4-3 | Helsingin Kullervo |
PePe SM-sarjakarsintaan.
Suomensarja > Länsilohko

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Viipurin Reipas | 4-1 | Vaajakosken Pallo |
| Pargas IF | 5-10 | Viipurin Reipas |
Reipas SM-sarjakarsintaan.
Suomensarja > Itälohko

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Varkauden Työväen Palloilijat | 2-4 | Mikkelin Palloilijat |
| Mikkelin Palloilijat | 4-4 | Varkauden Työväen Palloilijat |
MP SM-sarjakarsintaan.
Suomensarja > Pohjoislohko

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Rovaniemen Palloseura | 1-3 | Vasa IFK |
| Oulun Pallo-Pojat | 3-2 | Rovaniemen Palloseura |
| Vasa IFK | 7-2 | Oulun Pallo-Pojat |
VIFK SM-sarjakarsintaan.
SM-sarjakarsinta

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | MP | Reipas | VIFK | PePe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mikkelin Palloilijat | 3 | 2 | 0 | 1 | 21-7 | 4 |  | - | 3-5 | 12-1 |
| Viipurin Reipas | 3 | 2 | 0 | 1 | 12-12 | 4 | 6-8 |  | - | 5-4 |
| Vasa IFK | 3 | 2 | 0 | 1 | 11-12 | 4 | - | 5-2 |  | - |
| Peli-Peikot | 3 | 0 | 0 | 3 | 9-22 | 0 | - | - | 4-5 |  |
Uusinta: Reipas-VIFK 1-2
MP ja VIFK nousivat SM-sarjaan, josta putosivat HIFK ja LrPT
KamAZ 4326-9

| KamAZ 4326-9 |
| --- | --- |
 KamAZ 2016.
Historia
Valmistaja:  KamAZ
Valmistusmaa:   Venäjä
Valm. vuosina:  2010–
Edeltäjä:  KamAZ 4326
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Dakar-ralli 2011
KamAZ 4326-9 on KamAZin valmistama erämaakuorma-auto, jolla on voitettu Dakar-ralli kymmenen kertaa.
Historia

Kamazin kilpatalli Kamaz-Master toi päivitetyn version 4326 mallista 2010, jonka he ottivat kilpailukäyttöön 2011. Pääosin kuorma-auto oli teknisesti päivittyneempi, matalempi ja kevyempi. Uusi moottori tuottaa 850 hevosvoimaa ja huippunopeus nostettiin 185 kilometriä tunnista 196 kilometriin tunnissa.