stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varastokirjasto

| Varastokirjasto |
| --- | --- |

Sijainti:  Kettulanlahti, Kuopio (Päivärannantie 10, 70421 Kuopio)
Koordinaatit:  62.92974°N, 27.68509°E
Tyyppi:  varastokirjasto
Kokoelman koko:    2 327 509 (kirjat, 2020)  1 802 206 (kausijulkaisut, 2020), ja runsaasti muita aineistoja kuten musiikkitallenteita
Lainauksia vuodessa:   (koronaepidemia)
Budjetti:   1,632 mij. euroa (2020)
Johtaja:  Johanna Vesterinen
Työntekijöitä:   18 (2020)
Kotisivut
Varastokirjasto on opetus- ja kulttuuriministeriön alainen laitos, joka varastoi muista kirjastoista luovutettua, vähän käytettyä aineistoa. Aineiston varastointi keskitetysti on edullista verrattuna sen säilyttämiseen kirjastoissa. Sitä ei siis tarvitse tuhota, vaikkei kirjasto enää voikaan perustellusti pitää sitä kokoelmissaan.
Vuonna 2007 noin viidesosa tieteellisten kirjastojen painetusta aineistosta oli siirretty Varastokirjastoon. Kaiken kaikkiaan siirrettyä aineistoa oli tuolloin yli 100 hyllykilometriä, mihin sisältyi 1,2 miljoonaa kirjaa ja 85 000 kausijulkaisunimekettä. Kirjastoon on varastoitu jonkin verran myös nuotteja ja äänilevyjä.  Sittemmin aineiston määrä on huomattavasti kasvanut.
Varastokirjastossa olevaa aineistoa voi saada käyttöönsä kaukopalveluna tilaamalla oman yleisen tai muun kirjaston kautta; kirjasto ei yleensä ole avoin yleisölle. Artikkelitilaukset toimitetaan elektronisina jäljenteinä. Vuonna 2010 kirjastosta toimitettiin yli 13 000 jäljennettä ja 25 000 lainaa.
Kuopion Kettulanlahden kaupunginosassa sijaitseva Varastokirjasto on perustettu vuonna 1989. Kirjastossa työskentelee noin 20 henkilöä, ja sen vuosibudjetti on noin 1,5 miljoonaa euroa.  Vuonna 2025 kirjasto muuttaa uusiin, suurempiin tiloihin Kuopion Hiltulanlahteen.
Aiheesta muualla

VAARI, Varastokirjaston kokoelmatietokanta (Arkistoitu – Internet Archive)
Ford Mondeo (2007)

| Ford Mondeo III |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Belgia  Kiina  Taiwan  Venäjä
Valmistaja:  Ford
Konserni:  Ford Motor Company
Valmistusvuodet:  2007–2014
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback 5-ovinen farmari
Luokka:  D-segmentti
Edeltäjä:  Ford Mondeo II
Seuraaja:  Ford Mondeo IV
Teknisesti samankaltaisia:  Ford Galaxy II Ford S-Max I Land Rover Freelander 2 Volvo S60 II Volvo S80 II Volvo V60 I Volvo V70 III Volvo XC60 I
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Ford EUCD
Moottori:  R4 R5
Iskutilavuus:  1,6–2,5 l
Polttoaine:  bensiini diesel E85
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti 6-vaihteinen kaksoiskytkin
Ford Mondeo III on Ford Mondeon kolmas sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 2007–2014.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ford Mondeo (2007) Wikimedia Commonsissa
Ford Mondeo Wagon
Kolmannen sukupolven facelift-malli.
Lehmo

| Lehmo |
| --- | --- |
 Lehmo
 Koordinaatit: 62.6591136°N, 29.804716°E 
Kunta:  Kontiolahti
Väkiluku (2020):  5 663
Postinumero:  80710
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lehmo on kylä, joka sijaitsee Kontiolahden kunnan eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Se rajoittuu lännessä Kajaanintiehen, idässä Pielisjokeen, etelässä Joensuun rajaan ja pohjoisessa Kylmäojan asuinalueen pohjoisimpiin osiin. Vuonna 2023 Lehmon postinumeroalueella 80710 asui 9 663 ihmistä.
Lehmo muodosti aikaisemmin oman taajaman, mutta se on sittemmin kasvanut osaksi Joensuun keskustaajamaa.
Palvelut

Lehmon kaksi alakoulua yhdistyivät 2023. Lehmon koulun oppilasmäärä on noin 600, mikä tekee siitä Kontiolahden kunnan suurimman yhtenäiskoulun. Kylmäojan koulussa on noin 260 oppilasta. Lehmon koulusta tuli yhtenäiskoulu syksyllä 2023, kun yläkoululaiset muuttivat uuteen joulukuussa 2022 valmistuneeseen rakennukseen. Muita julkisia palveluja ovat esimerkiksi kirjasto, terveyskeskus, ja seurakuntatalo.
Asukkaita palvelevat myös kaksi päivittäistavarakauppaa ja useat yritykset.
Liikenne

Joensuun seudun joukkoliikenteen bussilinjat 201, 202 ja 204 liikennöivät Lehmon kautta Joensuuhun, Kontiolahdelle, Kylmäojalle ja Paiholaan.
Väestö

Lehmossa asuu paljon lapsiperheitä. Vuonna 2020 asukkaiden keski-ikä oli 37 vuotta. Asukkaista 27,1 % oli alle 18-vuotiaita ja 38,5 % alle 30-vuotiaita.
Talous

Vuonna 2019 Lehmossa oli 1 448 työpaikkaa. Kolme suurinta toimialaa olivat teollisuus (48,7 % työpaikoista), rakentaminen (18,4 %) sekä terveys- ja sosiaalipalvelut (11,9 %). Useat asukkaat käyvät töissä Joensuussa.
Vuonna 2020 Lehmon työttömyysaste oli 7,8 % ja talouksien vuosittaiset keskitulot 46 038 euroa.
Urheilu ja liikunta

Lehmolaisia urheiluseuroja ovat jalkapalloseura Lehmon Pallo ja salibandyseura Lehmo Balls.
Lehmon urheilukeskuksessa sijaitsee tekonurmikenttä High Pine Lane, jonka Paavo Arhinmäki nimesi vuonna 2012. Sen omistaa Lehmon pallo (Lehpa).
Muita liikuntamahdollisuuksia ovat esimerkiksi jääkiekkokaukalot, kuntoportaat, Lehmon koulun piha, tenniskenttä, ulkokuntosalit sekä lenkkeily- ja latuverkostot.
20. kesäkuuta

20. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 171. päivä (172. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 194 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Into
suomenruotsalainen kalenteri: Inga, Ingalill
ortodoksinen kalenteri: Torsti
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Indu
vanhemmissa kalentereissa: Abgarus, Flavius, Flora, Florens, Florentia, Florentin, Friederika
Kuolleita

840 – Ludvig Hurskas, frankkien kuningas (s. 778)
1597 – Willem Barents, alankomaalainen tutkimusmatkailija (kuoli Pohjoisella jäämerellä, Barentsinmeri on nimetty hänen mukaansa) (s. 1550)
1605 – Fjodor II, Venäjän keisari (s. 1589)
1628 – William Cavendish, englantilainen Devonshiren jaarli ja poliitikko (s. 1591)
1759 – Margareta Capsia, suomalainen taidemaalari (s. 1682)
1787 – Karl Friedrich Abel, saksalainen barokkimusiikin säveltäjä (s. 1723)
1808 – Anders Wilhelm Ramsay, suomalainen majuri (s. 1777)
1810 – Hans Axel von Fersen, ruotsalainen kreivi, hovimarsalkka ja valtaneuvos (s. 1755)
1837 – Vilhelm IV, Ison-Britannian ja Hannoverin kuningas (s. 1765)
1855 – Jacob Judén (”Jaakko Juteini”), suomalainen kirjailija (s. 1781)
1856 – Florestan I, Monacon ruhtinas (s. 1785)
1874 – Edmund von Berg, saksalainen vapaaherra ja ylimetsäneuvos (s. 1800)
1875 – Pjotr Uslar, venäläinen paroni, kenraali ja kielitieteilijä (s. 1816)
1921 – George Loane Tucker, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -näyttelijä ja -käsikirjoittaja (s. 1872)
1927 – Aleksei Apostol, bulgarialais-suomalainen sotilaskapellimestari ja musiikkimajuri (s. 1866)
1933 – Clara Zetkin, saksalainen sosialistipoliitikko ja feministi (s. 1857)
1945 – Bruno Frank, saksalainen kirjailija (s. 1878)
1947 – Benjamin Siegel (”Bugsy Siegel”), yhdysvaltalainen gangsteri (s. 1906)
1952 – Luigi Fagioli, italialainen kilpa-autoilija (s. 1898)
1958 – Kurt Alder, vuoden 1950 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (s. 1902)
1966 – Georges Lemaître, belgialainen katolinen pappi ja tähtitieteilijä (s. 1894)
1997 – John Akii-Bua, ugandalainen aitajuoksija (olympiavoittaja) (s. 1949)
2005 – Jack Kilby, vuoden 2000 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen keksijä ja insinööri (s. 1923)
2011 – Ryan Dunn, yhdysvaltalainen näyttelijä (Jackass) (s. 1977)
2012 – Andrew Sarris, yhdysvaltalainen elokuvakriitikko (s. 1928)
2014 – Philip Hollom, brittiläinen lintutieteilijä (s. 1912)
2015 – Sakari Reitamo, suomalainen ihotautilääkäri ja professori (s. 1945)
2016 – Chayito Valdez, meksikolais-yhdysvaltalainen näyttelijä ja meksikolaisen kansanmusiikin laulaja (s. 1945)
2018 – Sophie Gradon, brittiläinen televisioesiintyjä, Miss Great Britain 2009 (s. 1985)
2018 – Jouni Hirvaskero, Jooseppi, suomalainen pakinoitsija (s. 1929)
2021 – Reet Krusten, virolainen kirjallisuuden tutkija (s. 1934)
2022 – Sture Allén, ruotsalainen kielitieteilijä (s. 1928)
2024 – Donald Sutherland, kanadalainen näyttelijä (s. 1935)
Kuvitteelliset henkilöt

1958 – Jussi Vares, yksityisetsivä Reijo Mäen Vares-romaaneissa
Juhlapäiviä

YK: Maailman pakolaispäivä (”World Refugee Day”"). Vietetty vuodesta 2001. Afrikan yhtenäisyysjärjestö OAU on viettänyt samaa päivää jo aiemmin Afrikan pakolaispäivänä.
Muinainen Latvia: Zalu Diena (”Viljan päivä”). Tytöt tekivät kukkaseppeleitä viljakasveista ja kukista. Juhlapäivän vietto muistuttaa osittain vanhoja suomalaisia juhannusmenoja.
Rooman valtakunta: Summanuksen juhla (yöllisen ukkosen jumala).
Suomi ja Ruotsi: juhannus päivän osuessa lauantaille.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 20. kesäkuuta: |  |
:   Chet Atkins 1723 – Skotlantilainen filosofi Adam Ferguson syntyi.  1819 – Saksalais-ranskalainen säveltäjä Jacques Offenbach syntyi.  1862 – Romanian pääministeri Barbu Catargiu salamurhattiin.  1900 – Suomen sortovuodet: keisari Nikolai II antoi kielimanifestin.  1924 – Yhdysvaltalainen muusikko ja tuottaja Chet Atkins syntyi.  1944 – Jatkosota: Suomi menetti Viipurin puna-armeijalle.  
Katso myös: kalenteri ~ 19. kesäkuuta, 21. kesäkuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Esa Klinga

Esa Klinga (s. 21. marraskuuta 1939 Mikkeli) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä, valmentaja ja urheilujohtaja.
Klinga edusti Suomea yhdistetyssä hiihdossa kolmissa arvokilpailuissa. Hän sijoittui 25:nneksi Innsbruckin olympialaisissa 1964, 12:nneksi Oslon MM-kilpailuissa 1966 ja 33:nneksi Grenoblen olympialaisissa 1968. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1967 ja saavutti SM-hopeaa 1966 ja 1968 sekä SM-pronssia 1963 ja 1969. Hän edusti Heinolan Iskua, Vierumäen Jytinää ja Lahden Hiihtoseuraa.
Klinga toimi Suomen Hiihtoliiton valmennus- ja johtotehtävissä vuodesta 1970 alkaen. Hän oli Hiihtoliiton yhdistetyn lajipäällikkö vuosina 1972–1976, valmennuksen ja koulutuksen johtaja 1983–1988 ja toimitusjohtaja 1988–2001. Hän erosi toimitusjohtajan tehtävästä Lahden MM-hiihtojen dopingskandaalin seurauksena maaliskuussa 2001.
Esa Klingan pojista Jani Klinga on voittanut SM-kultaa mäkihypyn joukkuekilpailussa ja Ville Klinga on pitkäaikainen urheilutoimittaja.
Puruvesi

| Puruvesi  (Saimaan järvenosa) |
| --- | --- |
 Puruvesi Savonlinnan Punkaharjulla
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo, Pohjois-Karjala
Koordinaatit:  61°54′04″N, 29°30′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Valuma-alue:  Puruveden valuma-alue (04.18)
Järvinumero:  04.181.1.001
Mittaustietoja (järvenosa)
Pinnankorkeus:  75,8 m  
Rantaviiva:  923,968 km  
Pinta-ala:  416,35398 km²  
Tilavuus:  3,65548 km³  
Keskisyvyys:  8,76 m  
Suurin syvyys:  61 m  
Saaria:  851 
 fiPuruvesi 
Puruvesi on Saimaaseen kuuluva järvi, joka sijaitsee Savonlinnan ja Kiteen alueella Etelä-Savon ja Pohjois-Karjalan rajalla. Se on saarekas kuten Saimaa yleensäkin, mutta eroaa kirkasvetisyydellään Saimaan muista osista ja muutenkin tyypillisistä suomalaisista järvistä. Järven pinta-ala on 416,35 neliökilometriä, ja siinä on 720 saarta. Järvi on Oriveden ja Pihlajaveden välillä. Se voidaan myös katsoa Suur-Saimaan isoksi lahdeksi, sillä virtaus yläpuolisesta Orivedestä Puruveteen on hyvin vähäinen. Punkaharju jakaa järven kahtia Isoon- ja Pieneen-Puruveteen. Nämä ovat vesiyhteydessä toisiinsa järven molemmista päistä Tuunaan- ja Punkasalmien kautta.
Puruveden vesi on hyvin puhdasta ja kirkasta. Tämä johtuu siitä, että suuri osa järven vedestä tulee sen pohjassa olevista lähteistä hiekkakerroksen läpi.
Järven erityispiirteet

Puruvesi kuuluu Saimaaseen ja Vuoksen vesistöön. Järven pinta-ala on 416 neliökilometriä ja se on Suomen järvien pinta-alatilastossa sijalla 11. Keskisyvyys on 8,8 metriä ja suurin syvyys 61 metriä. Valuma-alueen ala on järvi mukaan lukien 1017 neliökilometriä, josta 35 prosenttia on vettä; Puruveden vesialan osuus valuma-alueen alasta (vähennettynä Puruveden vesialalla) on peräti 69,2 prosenttia. Suurin osavaluma-alue on 73 neliökilometrin Kuonanjoki.
Puruveden suurimmat selät ovat Hummonselkä, Pajuselkä, Sammalselkä, Mustanselkä ja Ruosteselkä. Puruvedessä on 850 saarta, joiden yhteispinta-ala on 5284 hehtaaria. Saarten yhteisala on siten 12,7 prosenttia järven vesialasta. Yli sadan hehtaarin saaria on yksitoista, suurimmat ovat Hälvä (1077 ha, Suomen järvisaarten suuruustilastossa sijalla 48), Hevossalo (711 ha, sijalla 87), Laukansaari (689 ha, sijalla 90), Vasaransaari (402 ha), Herttuansaari (350 ha) ja Patasalo (338 ha).
Puruvettä ympäröivä valuma-alue on harvinaisen pienialainen, vain noin kaksi kertaa suurempi kuin vesiala. Tämä on suurjärvien sarjassa kirkkaasti ennätys:
| Järvi | Valuma-alue (ilman järveä)km2 | Järvi (= sen vesiala)km2 | Järvi/valuma-alue % |
| --- | --- | --- | --- |
| Puruvesi | 601 | 416 | 69,2 |
| Säkylän Pyhäjärvi | 461 | 155 | 33,6 |
| Karjalan Pyhäjärvi | 771 | 248 | 32,2 |
| Suontee | 483 | 143 | 29,6 |
| Vesijärvi | 406 | 108 | 26,6 |
| Höytiäinen | 1177 | 283 | 24,0 |
Tätä ennätystä hieman himmentää se, että Puruveteen valuu vesiä myös Oriveden Paasselästä Raikuun kanavan kautta. Se on kaivettu jo 1750-luvulla ja perattu lähinnä uiton tarpeisiin sata vuotta myöhemmin. Vaikka yleensä puhutaan vain Raikuun kanavasta, kaivettuja uomia on itse asiassa kolme: Nurmitaipaleen, Pistalan ja Raikuun kanavat. Viimeksi mainittu päättyy Martinlampeen, josta on Ängervöisen kautta yhteys Puruveteen. Kanavien välissä on kaksi lampea ja koko reitin pituus on noin 1,3 kilometriä. Virtaamaa ei tunneta tarkkaan, mutta esitetty arvio on 5 kuutiometriä sekunnissa.
Puruvesi on vesistönä erinomaisen puhdas- ja kirkasvetinen, huippuoligotrofinen nuottaruohotyypin järvi. Kallioperä muodostuu happamista syväkivistä, ja kokonaisuudessaan järvi on poikkeuksellisen karu. Veden laatu on erinomainen, ja ravinne- ja humuspitoisuudet ovat alhaisia. Järven valuma-alue muodostuu pääosin niukkaravinteisista hiekkakankaista, joiden läpi sadevedet suodattuvat. Puruveden pohjoisosaan laskee jokivesiä Paasivedeltä Raikuun kanavan kautta. Nämä vedet ovat hieman värikkäämpiä ja humuspitoisempia kuin Puruveden muiden osien vedet. Tästä syystä Puruveden lahtiosa, johon vedet laskevat, on saanut nimekseen Ruosteselkä. Veden väriluku on täälläkin tosin vain 10, joka on erittäin pieni verrattuna Saimaan muiden osien ja yleensä Itä-Suomen järvien värilukuun.
Puruvesi on yhteydessä Pihlajaveteen Punkaharjun salmien kautta. Laskennallinen keskivirtaama on 10–15 kuutiometriä sekunnissa.
Eläimistö ja kasvillisuus

Kirkasvetisessä ja karussa Puruvedessä on runsaasti muikkua ja kuoretta. Tämä on yksi syy siihen, että Puruvedessä viihtyvät hyvin lohensukuiset kalat, kuten taimen ja järvilohi. Puruvesi onkin uistelijoiden suosiossa. Muita järvessä eläviä kalalajeja ovat ahven, hauki, harjus ja nieriä. Nieriä on osan vuodesta rauhoitettu, mikä tulisi uistelijan pitää mielessä.
Harvinainen saimaannorppa on elänyt Puruvedellä vielä 1950-luvun alussa, jolloin se todennäköisesti metsästyksen seurauksena kuoli sukupuuttoon. Järvi soveltuisi edelleen lajin elinympäristöksi, ja viime vuosina siitä onkin ollut järvellä useita yksittäisiä havaintoja. Norppia havaittiin Puruvedellä useita kertoja vuosina 2006, 2007 ja 2008, ja vuonna 2009 ainakin yhden todettiin talvehtineen ja synnyttäneen järvellä. Puruvedellä syntyi kuutti vuonna 2018 ja kaksi vuonna 2019, mikä kertoo norppakannan vakiintumisesta uudelleen ja osoittaa alueen olevan merkityksellinen saimaannorpan elinympäristönä.
Puruvedelle on tyypillistä runsas pohjaversoiskasvillisuus, jonka valtalajeina ovat nuottaruoho ja lahnanruohot. Alueen saarten ja mannerrantojen kasvillisuus on harjualueille tyypillistä. Metsät ovat pääosin karun ja kuivan kankaan männiköitä. Rantojen kasvillisuus on hyvin niukkaa.
Nykytila ja suojelu

Puruveden suurimmat selät eli suurin osa Puruveden pinta-alasta kuuluu vedenlaatunsa ja vesikasvillisuutensa perusteella Puruveden Natura-alueeseen, jonka pinta-ala on 320 neliökilometriä.
Puruvesi kuuluu Vesistöjen erityissuojelutyöryhmän rajaamiin kohteisiin erityissuojelua vaativana vesistönä. Puruveden eteläosa kuuluu rantojensuojeluohjelman kohteisiin. Vahvistetussa seutukaavassa Puruvedellä on arvokas vesistöalue -rajaus, joka noudattaa melko tarkasti rantojensuojeluohjelman rajausta. Kohteeseen kuuluu myös Hytermän saari, joka on Metsäntutkimuslaitoksen hallinnassa. Lisäaluetta ovat rantojensuojeluohjelman ulkopuoliset vesialueet.
Puruveden suurin uhka on metsä- ja maatalousperäisen hajakuormituksen aiheuttama vähittäinen nuhraantuminen. Lisäksi loma-asutuksen lisääntyminen on vaarana, sillä Puruvesi sijaitsee matkailullisesti merkittävän Punkaharjun välittömässä läheisyydessä. Järven ainut pistekuormittaja on Kerimäen jätevedenpuhdistamo, jonka vedet laskevat Joutenlahteen.
Asutus ja vesistön käyttötavat

Karjalan Kalamiehet ry:n järjestämä Suomen suurin soutu-uistelutapahtuma, Puruveden Lohikuningas -kilpailu, järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983. Tapahtuma on perinteisesti viikko juhannuksen jälkeen. Lohikuningas-soutu ja Muikkumarkkinat Karjalan Kievarilla ovat Kesälahdella kesän odotetuimpia ja suurimpia tapahtumia. Kilpailussa on vuosittain ollut mukana noin 400 soutajaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puruvesi Wikimedia Commonsissa
Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona, GTK, 2004
www.ymparisto.fi/Puruvesi
Pro Puruvesi
Puruvesi, veden laatu (ymparisto.fi)
Puruveden kalastusalue (puruvesi.info)
Mustonen, Tero: Endemic time-spaces of Finland: Aquatic regimes. Fennia - International Journal of Geography, 2014, 192. vsk, nro 2, s. 120–139.  Helsinki:  Suomen Maantieteellinen Seura. ISSN 1798-5617  Artikkelin verkkoversio. (pdf) Viitattu 7.2.2016. (englanniksi)
Volkswagen Polo VI

| Volkswagen Polo VI |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Brasilia  Espanja  Kiina
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2017–
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Volkswagen Polo V
Teknisesti samankaltaisia:  Audi A1 (Typ GB) SEAT Arona SEAT Ibiza (Typ 6F) Škoda Fabia IV Škoda Kamiq Škoda Scala Volkswagen T-Cross Volkswagen Taigo Volkswagen Virtus
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group MQB A0
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,0–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel maakaasu
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen kaksoiskytkin 7-vaihteinen kaksoiskytkin
Volkswagen Polo VI on Volkswagenin Polo-mallin kuudes sukupolvi, jota on valmistettu vuodesta 2017 lähtien. Sen neliovinen sedan-versio on nimeltään Volkswagen Virtus. Venäjällä myydään myös Polo Sedan -nimistä mallia, joka on kuitenkin todellisuudessa Škoda Rapidin uudelleennimetty versio.
Volkswagen Polo (2017–)

Kuudennen sukupolven Polo on edeltäjäänsä 81 millimetriä pidempi kokonaispituudeltaan ja 94 millimetriä akseliväliltään. Tavaratilan koko on kasvanut 71 litralla. Malli perustuu samalle modulaariselle MQB A0 -pohjalevylle kuin uusi SEAT Ibiza.
Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Polo sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Bensiinimoottorivalikoimassa ovat 1,0 MPI (75 hv), 1,0 TSI (95 hv), 1,5 TSI (150 hv) sekä GTI-mallin 2,0 TSI (200 hv). Dieselmoottori on 1,6-litrainen (80/95 hv) TDI. Lisäksi tarjolla on maakaasua polttoaineenaan käyttävä 1,0 TGI (90 hv). Kaikkien yli 90-hevosvoimaisten moottorien yhteyteen on valittavissa seitsemänportainen DSG-kaksoiskytkinvaihteisto.
Keväällä 2021 Poloon tehtiin uudistuksia muun muassa puskureihin ja etusäleikköön, jonka halki ajovalosta toiseen kulki nyt vaakasuuntainen LED-valonauha. Lisäksi takavaloista tuli aiempaa leveämmät. Digitaalimittaristosta tuli vakiovaruste ja kojelaudan fyysisten painikkeiden määrää vähennettiin. Uutena lisävarusteena saataville tuli LED-matriisivalot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Polo VI Wikimedia Commonsissa
Volkswagen Polo VI GTI
Facelift-mallin Volkswagen Polo VI.
Blues Volley

| Blues Volley |
| --- | --- |

Perustettu:  1993
Kotiareena:  Saunakallion koulu
Paikkakunta:  Järvenpää
Lajit:   lentopallo  beach volley 
Sarja:  Naisten 2-sarja
Jäseniä:  260 (2024)
Omistajat:  Blues Volley ry
Kotisivu:  https://www.bluesvolley.com/
Blues Volley on järvenpääläinen lentopalloseura, joka on perustettu vuonna 1993. Nykyisin seuraan kuuluu noin 200 jäsentä ja seura on kunnostautunut erityisesti junioritoiminnan saralla. Tästä osoituksena sinettiseuran tunnus, jonka Nuori Suomi myönsi Blues Volleylle vuonna 2003. Junioritoiminnan lisäksi seuralla on kaksi joukkuetta sekä miehissä että naisissa; molemmilla joukkueet harrastesarjoissa sekä miesten edustusjoukkue 4-sarjassa ja naisten edustusjoukkue 2-sarjassa.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Citroën Saxo

| Citroën Saxo |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska
Valmistaja:  Citroën
Konserni:  PSA Peugeot Citroën
Valmistusvuodet:  1996–2003
Muut nimet:  Citroën Chanson
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Citroën AX
Seuraaja:  Citroën C2 Citroën C3
Teknisesti samankaltaisia:  Peugeot 106
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,0–1,6 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 3-vaihteinen automaatti
Citroën Saxo on Citroënin vuosina 1996–2003 valmistama pieni henkilöautomalli, joka korvasi Citroën AX:n. Sen lähes identtinen sisarmalli on Peugeot 106. Japanissa mallia myytiin nimellä Citroën Chanson. Saxon korvasivat Citroën C2 ja Citroën C3.
Vuoden 2000 Euro NCAP -kolaritestistä Saxo sai tulokseksi kaksi tähteä viidestä.
Viisiovinen Citroën Saxo.
Bensiinimoottoreina olivat kahdeksanventtiiliset 1,0- (50 hv), 1,1- (60 hv), 1,4- (75 hv) ja 1,6-litraiset (88 hv) sekä 16-venttiilinen 1,6-litrainen (118 hv). Dieselmoottori oli vapaasti hengittävä 1,5 D (57 hv). 1,4-litraisen ja kahdeksanventtiilisen 1,6-litraisen yhteyteen oli valittavissa kolmeportainen automaattivaihteisto.
Facelift-mallin Citroën Saxo.
Vuonna 2000 Saxo sai uudelleenmuotoillut ajovalot ja etusäleikön. 1,0-litrainen moottori poistui valikoimasta ja kahdeksanventtiilisen 1,6-litraisen teho nousi 98 hevosvoimaan, mutta sen yhteyteen ei enää ollut saatavana automaattivaihteistoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Citroën Saxo Wikimedia Commonsissa