stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2011
Putoamissarja

| Joukkue | O | V | JV | JT | H | TM | PM | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 11 | 5 | 9 |
|  Tšekki | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 9 | 9 | 6 |
|  Norja | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 | 9 | 9 | 3 |
|  Slovakia | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 7 | 13 | 0 |
Ottelujen alkamisajat ovat paikallisia aikoja.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.4. |  Sveitsi | 4-1 |  Norja | Dresden |  |
15:30: 
| 15:30 | (0–0, 2–1, 2–0)  | (0–0, 2–1, 2–0)  | (0–0, 2–1, 2–0)  | Yleisömäärä: 328 |  |
| 15:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 328 |  |
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.4. |  Tšekki | 4-3 |  Slovakia | Dresden |  |
19:30: 
| 19:30 | (1–2, 1–1, 2–0)  | (1–2, 1–1, 2–0)  | (1–2, 1–1, 2–0)  | Yleisömäärä: 728 |  |
| 19:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 728 |  |
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.4. |  Slovakia | 2-6 |  Norja | Dresden |  |
15:30: 
| 15:30 | (2–1, 0–3, 0–2)  | (2–1, 0–3, 0–2)  | (2–1, 0–3, 0–2)  | Yleisömäärä: 255 |  |
| 15:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 255 |  |
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.4. |  Sveitsi | 4-2 |  Tšekki | Dresden |  |
19:30: 
| 19:30 | (2–1, 1–0, 1–1)  | (2–1, 1–0, 1–1)  | (2–1, 1–0, 1–1)  | Yleisömäärä: 535 |  |
| 19:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 535 |  |
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30:
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   | B1 |   Ruotsi | 3 |   |  |  |  |  |
|   | A2 |   Venäjä | 5 |   |   |  |   Venäjä | 1 |   |   |  |  |  |
|   | B3 |   Suomi | 2 |   |   |   |   |   |   |   |  |   Ruotsi | 3 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   Yhdysvallat | 4 |
|   |  |  |  |   |   | A1 |   Yhdysvallat | 5 |   |   |  |  |  |
|   | B2 |   Kanada | 4 |   |   |  |   Kanada | 4 |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | A3 |   Saksa | 3 |   |  |  |  |  |  |  |  |   Venäjä | 6 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   Kanada | 4 |
Ottelujen alkamisajat ovat paikallisia aikoja.
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.4. |  Venäjä | 5-2 |  Suomi | Crimmitschau |  |
15:30: 
| 15:30 | (1–0, 1–1, 3–1)  | (1–0, 1–1, 3–1)  | (1–0, 1–1, 3–1)  | Yleisömäärä: 694 |  |
| 15:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 694 |  |
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 
15:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.4. |  Kanada | 4-3 |  Saksa | Crimmitschau |  |
19:30: 
| 19:30 | (1–2, 1–0, 2–1)  | (1–2, 1–0, 2–1)  | (1–2, 1–0, 2–1)  | Yleisömäärä: 3 150 |  |
| 19:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 3 150 |  |
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30:
Pudotuspelit > Sijoituspeli 5. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.4. |  Suomi | 6-0 |  Saksa | Crimmitschau |  |
10:30: 
| 10:30 | (1–0, 2–0, 3–0)  | (1–0, 2–0, 3–0)  | (1–0, 2–0, 3–0)  | Yleisömäärä: 915 |  |
| 10:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 915 |  |
10:30: 
10:30: 
10:30: 
10:30: 
10:30: 
10:30:
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.4. |  Ruotsi | 3-1 |  Venäjä | Crimmitschau |  |
14:30: 
| 14:30 | (0–1, 1–0, 2–0)  | (0–1, 1–0, 2–0)  | (0–1, 1–0, 2–0)  | Yleisömäärä: 1 003 |  |
| 14:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 1 003 |  |
14:30: 
14:30: 
14:30: 
14:30: 
14:30: 
14:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.4. |  Yhdysvallat | 5-4 ja. |  Kanada | Crimmitschau |  |
18:30: 
| 18:30 | (1–1, 1–0, 2–3, 1–0)  | (1–1, 1–0, 2–3, 1–0)  | (1–1, 1–0, 2–3, 1–0)  | Yleisömäärä: 1 376 |  |
| 18:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 1 376 |  |
18:30: 
18:30: 
18:30: 
18:30: 
18:30: 
18:30:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.4. |  Venäjä | 6-4 |  Kanada | Crimmitschau |  |
14:30: 
| 14:30 | (1–1, 4–2, 1–1)  | (1–1, 4–2, 1–1)  | (1–1, 4–2, 1–1)  | Yleisömäärä: 2 024 |  |
| 14:30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 2 024 |  |
14:30: 
14:30: 
14:30: 
14:30: 
14:30: 
14:30:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.4. |  Ruotsi | 3-4 ja. |  Yhdysvallat | Crimmitschau |  |
18:30: 
| 18:30 | (1–1, 2–0, 0–2, 0–1)  | (1–1, 2–0, 0–2, 0–1)  | (1–1, 2–0, 0–2, 0–1)  | Yleisömäärä: 5 007  Tuomarit:   Klein    Salminen  |  |
| 18:30 |  Filip Forsberg – 03:24  Albin Blomkvist – 32:21 Gustav Björklund – 37:50 | IIHF:n raportti 1-0 1-1 2-1 3-1 3-2 3-3 3-4 |   19:52 – Jacob Trouba yv.   41:20 – Connor Murphy 58:31 – Reid Boucher 66:06 – Connor Murphy    | Yleisömäärä: 5 007  Tuomarit:   Klein    Salminen  |  |
| 18:30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 5 007  Tuomarit:   Klein    Salminen  |  |
| 18:30 | Niklas Lundström |  | John Gibson | Yleisömäärä: 5 007  Tuomarit:   Klein    Salminen  |  |
18:30: 
18:30: 
18:30: 
18:30:
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  John Gibson
Paras puolustaja:  Ryan Murphy
Paras hyökkääjä  Nikita Kutšerov
Lopputulokset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Yhdysvallat
:  Ruotsi
:  Venäjä
4.:  Kanada
5.:  Suomi
6.:  Saksa
7.:  Sveitsi
8.:  Tšekki
9.:  Norja
10.:  Slovakia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kisat IIHF:n sivuilla (englanniksi)
Turnaus IIHF:n tulospalvelussa (englanniksi)
Passionhockey.com: IIHF U18 2011 (ranskaksi)
Hockeyarchives: IIHF U18 2011 (ranskaksi)
Vuoden 2011 kansainvälinen jääkiekko
| --- | --- |
Miesten:  Pääsarja  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
Naisten:  Pääsarja  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona  4. divisioona  5. divisioona 
U20:  Pääsarja  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
U18 naisten:  Pääsarja  1. divisioona 
U18:  Pääsarja  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona  Ivan Hlinkan muistoturnaus 
| n k Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2021 2022 2023 2024 2025 2026
Ruotsi−Kanada-ottelu
Kallinge

| Kallinge |
| --- | --- |
 Kallingen tori
 Kallinge
 Koordinaatit: 56°14′44″N, 15°17′12″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Ronneby
Väkiluku (31.12.2023):  4 579
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kallinge on taajama Ronnebyn kunnassa Blekingen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 4 579 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Kuvia

Kallingessa sijaitsee ilmavoimien joukko-osasto F 17.
Kallingen kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Kalle Miketinac (s. 1999), jääkiekkoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kallinge Wikimedia Commonsissa
Johannishus

| Johannishus |
| --- | --- |

 Johannishus
 Koordinaatit: 56°13′31″N, 15°25′08″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Ronneby
Väkiluku (31.12.2023):  786
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Johannishus on taajama Ronnebyn kunnassa Blekingen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 786 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Kuvia

Johannishusin linna
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johannishus Wikimedia Commonsissa
Shenandoahin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Virginia, Yhdysvallat
Lähin kaupunki:  Front Royal
Pinta-ala:  805 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Shenandoah National Park 
Tyyppi:  Yhdysvaltain kansallispuisto, kansallispuisto 
Perustettu:  26. joulukuuta 1935
Kävijämäärä:  1 076 150 (2006)
Hallinto:  National Park Service
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Shenandoahin kansallispuisto sijaitsee Yhdysvalloissa, Virginian osavaltiossa. Siihen kuuluu osa Blue Ridge -vuorista, joiden korkein huippu kohoaa 1 235 metrin korkeuteen. Puisto on pitkä ja kapea, se noudattelee vuoriketjun muotoa. Sen kuuluisin osa on vuorten harjalla kulkeva 170 km pitkä tie. Se on erityisen suosittu retkikohde syksyllä ruska-aikaan. Alueella on myös patikointi- ja ratsupolkuja. Puisto on perustettu vuonna 1935.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shenandoahin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
National Park Service: Shenandoah National Park
Yhdysvaltain kansallispuistot
Acadia
American Samoa
Arches
Badlands
Big Bend
Biscayne
Black Canyon of the Gunnison
Bryce Canyon
Canyonlands
Capitol Reef
Carlsbad Caverns
Channel Islands
Congaree
Crater Lake
Cuyahoga Valley
Death Valley
Denali
Dry Tortugas
Everglades
Gates of the Arctic
Glacier
Glacier Bay
Grand Canyon
Grand Teton
Great Basin
Great Sand Dunes
Great Smoky Mountains
Guadalupe Mountains
Haleakalā
Hawaii Volcanoes
Hot Springs
Isle Royale
Joshua Tree
Katmai
Kenai Fjords
Kings Canyon
Kobuk Valley
Lake Clark
Lassen Volcanic
Mammoth Cave
Mesa Verde
Mount Rainier
North Cascades
Olympic
Petrified Forest
Pinnacles
Redwood
Rocky Mountain
Saguaro
Sequoia
Shenandoah
Theodore Roosevelt
Virgin Islands
Voyageurs
Wind Cave
Wrangell-St. Elias
Yellowstone
Yosemite
Zion
Marys Rock Tunnel.
Kuhasalon luostari

Kuhasalon luostarista ei ole jäljellä näkyviä jäänteitä, mutta sen muistoksi paikalle on pystytetty puinen muistomerkkikatos.
Kuhasalossa oleva kalliohakkaus liittyy todennäköisesti luostarin aikaan.
Kuhasalon luostari oli ortodoksinen erämaaluostari, joka toimi Joensuun Kuhasalossa 1530-luvulta mahdollisesti 1610-luvulle. Kuhasalo on entinen saari, joka on sittemmin maatunut niemeksi. Kuhasalon päässä on Kalmanniemi, jossa on ollut keskiajalla ortodoksikalmisto.
Luostarista tiedetään hyvin vähän mitään varmaa, koska se mainitaan ainoastaan 1500-luvun lopun autiotilaluettelossa ja Käkisalmen vuoden 1618 maakirjassa. Luostarin paikalla 2000-luvun alussa tehdyt arkeologiset kaivaukset eivät tuottaneet mitään selkeitä merkkejä luostarista. Kansanperinteessä luostarin perustaminen on kuitenkin yhdistetty pappismunkki Iljaan, joka teki lähetystyömatkoja Inkeriin, Karjalaan ja Lappiin vuosina 1534 ja 1535. Luostarin sijoittaminen Kuhasaloon liittyi todennäköisesti sekä alueen lohi- ja siikakalastuksen haltuunottoon että ortodoksisen kirkon vahvistamiseen Savon alueella vaikuttanutta läntistä kirkkoa vastaan.
Tahvo Könnönen on yhdistänyt seuraavan Iljasta kertovan kansanrunon Kuhasalon luostarin perustamiseen:

"Vieras tuli Viron takoa, Pyhä Ilja Inkeristä, Alkoi kirkkoa kohota, Sääsynätä saaren päähän; Risti miehet mielihyvin, Vaimot vastenmielisetkin. Ilja, pyhän miehen poika, Veessä kastoi Karjalaiset, Silmät risti riitamiesten, Sovitti Sotaisen kansan, Iljalle ilon saattoi, Sulosanat Sotkumalle, Liperille liian hyvät."
Luostari autioitui ilmeisesti pitkän vihan aikaisissa kahakoissa vuosina 1581–1582, kun ruotsalaiset joukot tekivät hävitysretkiä Karjalaan, ja lähes koko Joensuun seudun asukkaat pakenivat. Luostari perustettiin kuitenkin mahdollisesti uudestaan 1600-luvun alussa, ja se hylättiin lopullisesti ennen Stolbovan rauhan solmimista vuonna 1617. On esitetty, että savolaiset olisivat hävittäneet luostarin vuonna 1611.
Juntunen

Juntunen voi tarkoittaa seuraavia:
Juntunen, järvi Heinolassa
Juntunen, lampi Laukaassa
Alpo Juntunen (s. 1944), filosofian tohtori, Maanpuolustuskorkeakoulun professori
Ani Juntunen (s. 1996), keilaaja
Antti Juntunen eli Parta-Antti (1884–1956), Kainuussa vaikuttanut saarnaaja
Antti-Jussi Juntunen (s. 1999), maantiepyöräilijä
Eeli Juntunen (1829–1904), maanviljelijä, lukkari ja valtiopäivämies
Eero Juntunen (1944–1986), jääkiekkoilija
Eero Juntunen (1921–1966), Maalaisliiton kansanedustaja
Elli Juntunen (1901–1990), SKDL:n kansanedustaja
Helena Juntunen (s. 1976), oopperalaulaja
Henrik Juntunen (s. 1983), jääkiekkoilija
Jani Juntunen, radiojuontaja
Jasmiina Juntunen (s. 2000), pesäpalloilija
Johan Arvid Juntunen (1888–1965), jääkärivääpeli
Jooseppi Juntunen (1917–1975), virkamies ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Juho Juntunen (s. 1953), sarjakuvapiirtäjä ja rocktoimittaja
Kari Juntunen (s. 1956), toimittaja
Kerttu Juntunen (1924–1994), neuvostoliittolainen kirjallisuuden suomentaja
Kristina Juntunen (s. 1976), näyttelijä ja jazzlaulaja
Laura Juntunen (s. 1991), tietokirjailija ja vapaa toimittaja
Lauri Juntunen (1950–2019), ekonomi, Motonetin perustaja
Lempi Juntunen (1888–1947), luontaishoitoloiden omistaja ja hierojien kouluttaja
Liisa Karpo, o.s. Juntunen (s. 1980), elokuvatuottaja
Marko Juntunen (s. 1966), tutkija, antropologi, tulkki ja kääntäjä
Miika Juntunen (s. 1964), jalkapalloilija
Niko Juntunen (s. 1972), koripallovalmentaja
Paavo Juntunen (1896–1973), yritysjohtaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, kauppaneuvos
Pauli Kullervo Juntunen (1919–2005), rakennusmestari, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Raimo Juntunen (s. 1936), hammaslääkäri ja kirjailija
Reetta Juntunen (s. 2001), pesäpalloilija
Riitta Juntunen, viestintäpäällikkö, tutkimusjohtaja ja entinen Stasin vakooja
Sari Juntunen (s. 1964), kestävyysjuoksija
Seppo Juntunen (s. 1949), pastori
Simo Juntunen (1920–2009), toimittaja ja pakinoitsija
Sulo Juntunen (1915–1980), suomalaissyntyinen neuvostoliittolainen taidemaalari
Tauno Juntunen (1912–1998), kaupunginjohtaja
Teemu Juntunen (s. 1995), pesäpalloilija
Terttu Huttu-Juntunen (s. 1951), poliitikko ja ministeri
Veikko Juntunen (s. 1946), sanoittaja ja säveltäjä
Viljami Juntunen (s. 1990), pesäpalloilija
Viljo Juntunen (s. 1944), teologian tohtori, rovasti ja Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksen johtokunnan ent. puheenjohtaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Juntunen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Anri

| Anri> 杏里 |
| --- | --- |
 Anri esiintymässä vuonna 2023.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Eiko Kawashima   川島栄子
Syntynyt: 31. elokuuta 1961 (ikä 63) Yamato, Kanagawan prefektuuri, Japani
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Anri
Laulukielet:  japani, englanti
Tyylilajit:  city pop
Levy-yhtiöt:  For Life Music 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Anri (杏里), oikealta nimeltään Eiko Kawashima (川嶋栄子, Kawashima Eiko; s. 31. elokuuta 1961 Yamato, Kanagawan prefektuuri, Japani), on japanilainen laulaja ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan yhtenä 1980-luvun tyylilajin city popin suurimmista artisteista. Anrin musiikki on saavuttanut uudelleen suosiota 2010-luvulta lähtien, erityisesti länsimaissa.
Aiheesta muualla

Anrin viralliset kotisivut (japaniksi, englanniksi)
Anri Discogsissa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Rannankylä (Muurame)

| Rannankylä |
| --- | --- |
 Näkymä Rannankyläntien varrelta.
 Rannankylä
 Koordinaatit: 62.1629°N, 25.6110°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Muurame
Väkiluku (2020):  664
Rannankylä on kylä Muuramen kunnassa, Muuratjärven pohjoispuolella. Se sijaitsee kirkonkylän, Isolahden ja Jyväskylän rajan välisellä alueella.
Vuoden 2020 lopussa Rannankylän tilastoalueella oli 664 asukasta. Tilastoalue kattaa alueen kirkonkylän ja Isolahden välissä sekä Valkolan alueen valtatien 9 varrella.
Maantiede

Rannankylä on melko laaja alue, jolla ei ole selkeitä rajoja. Paikallisiin määritelmiin kylän rajoista ovat vaikuttaneet ainakin koulupiirien ja yhdistystoiminnan rajat. Rannankylä on myös perinteisesti jakautunut useampiin kulmakuntiin, joita ovat olleet ainakin Sötkö, Hetteenpohja ja Töppöspohja. Sötköstä voidaan erottaa myös Taka-Keljon lähellä oleva Ruokopohja, jota ei aina pidetä Rannankylän osana. Lisäksi koulupiiriin on kuulunut myös Valkola ja Oksalanmäki. Myös Isolahtea on aiemmin voitu pitää Rannankylän osana, kunnes sinne perustettiin oma koulu 1920-luvulla; Rannankylän ja Isolahden rajana on myöhemmin voitu pitää Sallaanojaa eli Mutkaojaa.
Muuratjärven ohella kylän alueella on useita pienempiä järviä tai lampia, kuten Kalajärvi, Karhijärvi ja Hokkasenlampi. Itäosassa on myös suojeltu Hongistonkorven suo, joka muodostaa Jyväskylän puoleisen Härkösuon kanssa 24 hehtaarin laajuisen Natura 2000 -kohteen.
Historiaa

Nykyisen Rannankylän alue oli Muuramen kylän asumatonta takamaata 1700-luvulle saakka.  Ensimmäinen asumus alueella oli vuonna 1744 perustettu Kauppilan alainen Alhonsaaren torppa. Pian tämän jälkeen perustettiin Nisulasta käsin kaksi torppaa, Alhonsaaren lähelle Salmenlahti vuonna 1746 ja kylän pohjoispäähän Härköjärvi vuonna 1751. Varsinaisesti Rannankylä alkoi muodostua vasta isonjaon jälkeen, joka aloitettiin Muuramen kylässä vuonna 1760. Vuoteen 1820 mennessä alueelle oli perustettu 26 tilaa, joista puolet määriteltiin lohkotiloiksi ja puolet uudistaloiksi, sekä muutama torppa. Kylä pysyi vuosisadan loppuun asti melko samankokoisena, tosin muutamia torppia ja lohkotiloja perustettiin vielä.
1800-luvulla kylää kutsuttiin usein Metsäkyläksi. Nykyinen nimi alkaa esiintyä kunnan, tuolloin vielä Korpilahden, asiakirjoissa vasta vuodesta 1901, tosin aiemmin vuonna 1895 perustettu kylän meijeriyhdistys käytti jo Rannankylän nimeä. Muuramen kunta erosi Korpilahdesta vuonna 1921.
Vuonna 1945 Muurameen alettiin asuttaa siirtoväkeä lähinnä Sortavalan maalaiskunnasta ja Pyhäjärveltä Vpl. Rannankylässä suurin osa uusista tiloista perustettiin valtion metsämaille.
Rannankylä valittiin Suomen vuoden kyläksi vuonna 1991.
Palvelut > Koulu

Rannankylän koulupiiri perustettiin vuonna 1900, ja koulun rakennus perustettiin Tuomiston talon maille. Rannankylän koulu oli neljäs kansakoulu silloisen Korpilahden alueella, Korpilahden kirkonkylän, Muuramen ja Putkilahden koulujen jälkeen. Isolahteen perustettiin erillinen koulu vuonna 1926. Rannankylän koulu lakkautettiin vuonna 1972. Koulupiiri ei kattanut aivan laajimman määritelmän mukaista Rannankylää, sillä Ruokopohjalta käytiin myös Taka-Keljon kansakoulussa, kun taas Valkolan alue siirrettiin kirkonkylän koulupiiriin hieman ennen Rannankylän koulun lakkauttamista.
Palvelut > Urheilu

Rannankylässä toimii Muurame Golfin ylläpitämä golfkenttä, joka siirrettiin Saarenkylästä Riihivuoren läheltä Rannankylään vuonna 2002.
Rinna Ikola-Norrbacka

| Rinna Ikola-Norrbacka> Asikkalan kunnanjohtaja |
| --- | --- |
 7.8.2017–  
Edeltäjä:  Juri Nieminen
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. joulukuuta 1973 (ikä 51) Turku
Tiedot
Koulutus:  hallintotieteen tohtori
Rinna Ikola-Norrbacka Lahti-Vesivehmaan lentokentän 80-vuotislentonäytöksessä elokuussa 2020. Oikealla taitolentäjä Miikka Rautakoura.
Rinna Ikola-Norrbacka (s. 31. joulukuuta 1973 Turku) on Asikkalan kunnanjohtaja. Hän aloitti virassa 7. elokuuta 2017. Hän siirtyi Asikkalan kunnanjohtajaksi Sulkavan kunnanjohtajan virasta. Koulutukseltaan Ikola-Norrbacka on hallintotieteiden tohtori.
Ennen kunnanjohtajan uraa Ikola-Norrbacka työskenteli 15 vuotta tutkijana ja opettajana Vaasan yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2010 Vaasan yliopistoston filosofisen tiedekunnan julkisjohtamisen yksiköstä, väitöskirjansa aiheena "Johtamisen eettisyys terveydenhuollossa: esimiestyön ja hallinnon eettiset arvot julkisen terveydenhuollon kahdessa professiossa".
Ikola-Norrbacka valittiin Sulkavan kunnanjohtajaksi 12. maaliskuuta 2014. Hänen vastaehdokkainaan olivat Sulkavan hallintojohtaja Jussi Stoor ja Mehiläinen Oy:n mielenterveyspalveluiden yksikönjohtaja Aki Heiskanen. Tehtävään haki 14 henkilöä.
Asikkalan kunnanvaltuusto valitsi Ikola-Norrbackan kunnanjohtajaksi huhtikuussa 2017. Virkaa haki 17 henkilöä. Ikola-Norrbacka voitti vastaehdokkaansa Hartolan kunnanjohtajan Merja Oleniuksen äänin 29−4. Hän aloitti kunnanjohtajana 7. elokuuta 2017.
Ikola-Norrbacka on kilpaillut maastohiihdossa. Hän saavutti Seinäjoen Hiihtoseuran joukkueessa 3 × 5 kilometrin viestin SM-hopeaa 1999 ja SM-pronssia 1998.
Ilmapuntari

Tyypillinen koti-ilmapuntari.
Yksinkertainen piirros elohopeailmapuntarista, jossa on pystysuuntainen elohopeapatsas ja asteikko.
Vanhoja elohopeailmapuntareita.
Goethen vesi-ilmapuntari.
Ilmapuntari eli barometri on ilmanpaineen mittaamiseen käytettävä laite. Se voi käyttää joko vettä, ilmaa, elohopeaa tai elektronista paineanturia. Ilmanpaineen muutosten perusteella voidaan ennustaa säätä.
Ilmapuntarityypit > Veteen perustuvat ilmapuntarit

Käsityksen mukaan laskeva ilmanpaine ennustaa myrskyä, mikä tarjoaa teoreettisen perusteen "myrskylasiksi" tai "Goethen ilmapuntariksi" nimetylle laitteelle. Se nimettiin Johann Wolfgang von Goethen, saksalaisen tieteilijän ja kirjailijan mukaan. Goethe  kehitti yksinkertaisen mutta tehokkaan vesi-ilmapuntarin Torricellin luomien periaatteiden pohjalta.
Vesi-ilmapuntari koostuu lasiastiasta, joka on sinetöity puolilleen vettä. Siinä on kapea nokka joka nousee vesirajan alapuolelta. Nokan kärki on avoin ilmanpaineen muutoksille. Kun ilmanpaine on alhaisempi kuin astian sinetöinnin aikaan, nokan vedenpinta nousee astian vedenpinnan yläpuolelle, korkeapaineella se taas laskee pinnan alapuolelle. Tällaisen ilmapuntarin variaation voi helposti tehdä myös kotona.
Ilmapuntarityypit > Elohopeailmapuntarit

Elohopeabarometri koostuu vähintään 84 cm korkeasta lasiputkesta, joka on suljettu toisesta päästä ja yhdistetty elohopeasäiliöön toisesta päästä. Elohopean paino luo tyhjiön putken yläpäähän. Elohopea liikkuu putkessa kunnes se on tasapainossa ilmakehän siihen kohdistaman painon kanssa. Korkeapaine pakottaa elohopean korkeammalle putkeen, matalapaineella elohopea laskee. Koska lämpötila vähentää elohopean tiheyttä, asteikko on säädetty kompensoimaan tätä.
Torricelli merkitsi ylös, että elohopeapatsaan korkeus muuttui hieman joka päivä, ja hän päätteli sen johtuvan ilmakehän paineen muutoksista. Torricelli kirjoitti että "elämme ilma-elementin valtameren pohjalla".
Elohopeabarometrissä paine ilmaistaan tuumina tai millimetreinä (torr). Paineen merkintä liittyy elohopeapatsaan korkeuteen. Yksi ilmakehä vastaa noin 760 millimetriä elohopeaa.
5. kesäkuuta 2007 Euroopan unionin direktiivi alkoi rajoittaa elohopean myyntiä. Säädös käytännössä lopetti elohopeailmapuntarien tuotannon Euroopassa.
Ilmapuntarityypit > Aneroidi-ilmapuntarit

Aneroidi- eli rasiailmapuntarissa on joustava metallirasia, jonka sisällä on tyhjiö. Sen keksi ranskalainen insinööri ja keksijä Lucien Vidie 1800-luvulla. Rasia on valmistettu berylliumin ja kuparin sekoituksesta. Pienet ilmanpaineen muutokset kutistavat tai laajentavat rasiaa. Rasiaan on yhdistetty vivusto, joka vahvistaa liikkeen ja liikuttaa neulaa asteikolla, joka tavallisessa koti-ilmapuntarissa on tyypillisesti hehtopascal (hPa) eli millibaari (mbar) ja elohopeamillimetri (mmHg). Monesti ilmapuntarissa on myös manuaalisesti käännettävä osoitin, jolla voi havainnoida ilmanpaineen vaihtelua. Koska ilmanpaineen vaihtelut ovat hyvin pieniä, täytyy ilmapuntaria kopauttaa tarkan lukeman saamiseksi.
Ilmapuntarityypit > Barografit

Barografissa on aneroidi-ilmapuntari, joka liikuttaa kellokoneiston käyttämälle rummulle viivaa piirtävää neulaa. Neula piirtää viivaa paperille tai noetulle foliolle.