stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuninkaantie
Kuninkaantien reitti Turusta Viipuriin > Läntinen kuninkaantie Kirkkonummella

Sköldvikin kartano - Rånäsin kartano - Läntinen Kuninkaantie - Läntinen kuninkaansilta - Pikkalan silta -  Itäinen kuninkaansilta - Itäinen kuninkaantie - Fågelvik - Itäinen kuninkaantie - Böle - Överbyntie - Tie on leikannut nykyisten omakotitalojen tonttien läpi Vanhalle Kuninkaankujalle - Granbackantie - Överbyntie - Överbyn kartano ja kestikievari - Överbyntie - Ragvaldsin tila - Kuninkaantie - Kirkkotorin läpi - Rovastinpolku - Tapulipolku - Kirkon eteläpuolelta - Kirkkotallintie - Korkkullan nimismiestalo (sijaitsee tielinjauksesta etelämpänä nykyisen Porkkalantien itäpuolella ja sinne on kuljettu Vanha Heikkiläntie Axbodantie - Vanha Porkkalantie - Drusibackantie -reittiä. Tästä tie on leikannu nykyisen metsän läpi suoraan Korkkullan tielle. Paluu reitti on oikaissut Tolsanmäen, Vanhan Heikkiläntien ja Tolsantien kautta takaisin Vanhalle Rantatielle) - Vanha rantatie - Jolkbyn mäet (Juhlakallio, Vesitorninmäki, yms.) - Kvisin tie - Jorvas/ Kvisinkuja - Elfinginkuja - Masalantie - Sundsbergin kartano (Ei suoraa päätien varrella) - Luoma - Masalantie - Mankki - Mankintie - Finnsinmäki - Finnsintie - Mankinjoen silta - Espoon kartano - Gumbölenjoen silta - Kuninkaankartanontie- Emil Halmeen tie - Erik Bassen tie - Galgbacken (hirsipuumäki) - Hansatie – Iso Maantie - Mikkelänlähde - Mikkeläntie, Iso Maantie - Pitäjänportti - (Kirkon kierto pohjoisen puolelta. Muuralantie - Tie on leikannut nykyisen PizzaBox Muuralan kohdalta nykyiselle Espoontielle, jossa se on yhtynyt kirkolta tulleeseen haaraan) (Kirkon ohi menevä linjaus. Pappilantie - Kirkonmäentie - Kirkkoranta - Kirkkopuisto - Kirkkomäentie) - Lehtimäentie - Lövkulla - Espoontie - Yli-Lommila kuja - Fallåker - Bembölen kestikievari - Haara Helsinkiin
Kunnat Manner-Suomessa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Turku  Kaarina  Paimio  Salo  Raasepori  Lohja  |  Inkoo  Siuntio  Kirkkonummi  Espoo  Vantaa  Sipoo  |  Porvoo  Loviisa  Pyhtää  Kotka  Hamina  Virolahti  |
Kirjallisuutta

Gardberg, C. J. et al.: Kuninkaantie: Turusta Viipuriin.  Helsinki:  Otava, 1991.  ISBN 951-1-11400-X
Salminen, Tapio: Suuri Rantatie.  Helsinki:  Tielaitos, 1993.  ISBN 951-37-1044-0
P. Kilpinen, Kuninkaantieltä kerrottua, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005
Aiheesta muualla

Kuninkaantie ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Tiehallinto: Suuri Rantatie - Kuninkaantie
Ylen Elävä arkisto: Kuninkaantie Turusta Viipuriin
Ylen Radio Suomi Helsinki: Kuninkaantie oli keskiaikainen valtaväylä, jota pitkin voi pienellä vaivannäöllä kulkea Turusta Viipuriin tänä päivänäkin
Suuren rantatien reittiopas (Arkistoitu – Internet Archive), Rauno Huikari
Patos (Albania)

| Patos |
| --- | --- |
 Panoraamakuva Patosista
 lippu:  vaakuna
 Patos
 Koordinaatit: 40°41′N, 19°37′E 
Valtio:  Albania
Maakunta:  Fier
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Rajmonda Balili
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  90,2 km²
Korkeus:  60 m
Väkiluku (2011):  22 959
 – Väestötiheys:  254,3 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.bashkiapatos.gov.al 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Patos (alb. Patosi) on Fierin maakunnassa Albaniassa sijaitseva kaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan sen asukasluku oli 22 959. Patos sijaitsee seitsemän kilometrin päässä Fieristä, ja se on merkittävä Albanian öljytuotannon keskus.
Toisen maailmansodan aikaan kaupunki oli vain pieni kylä. Sen jälkeen se koki suuren teollisen kasvun. Kommunismin romahtamisen 1990-luvulla aiheuttama teollisuuden lasku aiheutti kaupungissa monia sosiaalisia ongelmia. Koko seutu kärsii ympäristön saastumisen lisäksi teollisuusjätteistä.
Patosissa on neljä kaupunginosaa (alb. lagje):Lagja 1 Maji, Lagja Naftetari, Lagja e Re ja Lagja 29 Marsi. Kaupungissa on suuri elokuvateatteri, kirjasto ja museo.
Kaupungin jalkapallojoukkueen nimi on Klubi Sportiv Albpetrol, jonka kotikenttänä toimii Alush Noga stadioni. Kaupungin lähellä on vanha illyrialainen asutuskeskus Margelliç.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Patos (Albania) Wikimedia Commonsissa
Albanian kaupungit
Apollonia
Bajram Curri
Ballsh
Berat
Bilisht
Bulqizë
Burrel
Cërrik
Çorovodë
Delvinë
Durrës
Elbasan
Ersekë
Fier
Fushë-Krujë
Gjirokastër
Gramsh
Has
Himarë
Kamzë
Kavajë
Këlcyrë
Klos
Konispol
Koplik
Korçë
Krujë
Krumë
Kuçovë
Kukës
Laç
Lezhë
Libohova
Librazhd
Lushnjë
Maliq
Mamurras
Mavrovë
Memaliaj
Patos
Peqin
Peshkopi
Përmet
Pogradec
Poliçan
Pukë
Rrëshen
Rrogozhinë
Roskovec
Sarandë
Selenicë
Shëngjin
Shijak
Shkodra
Tepelenë
Tirana
Tropojë
Valbonë
Vlorë
Albanian kunnat
Belsh
Berat
Bulqizë
Cërrik
Delvinë
Devoll
Dibër
Divjakë
Dropull
Durrës
Elbasan
Fier
Finiq
Fushë-Arrëz
Gjirokastër
Gramsh
Has
Himarë
Kamëz
Kavajë
Këlcyrë
Klos
Kolonjë
Konispol
Korçë
Krujë
Kuçovë
Kukës
Kurbin
Lezhë
Libohovë
Librazhd
Lushnjë
Malësi e Madhe
Maliq
Mallakastër
Mat
Memaliaj
Mirditë
Patos
Peqin
Përmet
Pogradec
Poliçan
Prrenjas
Pukë
Pustec
Rrogozhinë
Roskovec
Sarandë
Selenicë
Shijak
Shkodra
Skrapar
Tepelenë
Tirana
Tropojë
Ura Vajgurore
Vau i Dejës
Vlorë
Vorë
Viitaila

Viitailaa etelästä nähtynä
Viitaila on Asikkalan kylä, joka sijaitsee Hollolan Laitialan ja Manskiven pohjoispuolella. Epävirallisesti Viitailan seudulla saatetaan joskus tarkoittaa laajempaa kokonaisuutta, mihin luetaan Viitailan kylän lisäksi myös Paakkola, Lumiala, Reivilä ja Selkämaa.
Alue

Viitailan alue on maaseutua Asikkalan kunnan lounais-osassa Päijät-Hämeessä. Lähialueita ovat Vääksy, Lammi, Hämeenkoski, Hollola ja Padasjoki. Lähimmät kaupungit ovat Lahti (40 km) ja Hämeenlinna (55 km).
Salpausselän reunamuodostuman ansiosta maasto on monipuolista ja vaihtelevaa. Vankat metsät reunustavat kauniita viljelys- ja laidunmaita. Seudulla on useita järviä, joista merkittävin on Vesijärvi. Harjujen välissä on melko pienialaisia peltoja. Niitä ympäröivät kivikkoiset laidunmaat. Viitailan kulttuuriympäristö on monipuolista ja vaihtelevaa. Maisemassa on arvokkaita rakennuksia perinneympäristöineen ja runsaat lehtokasvillisuusalueet.
Salpausselän harjun korkeimpia kohtia on myös Viitailassa: Likokallio 182,6 metriä ja Pähkinävuori 165 metriä. Reivilän kylässä erityisesti maisemasta erottuvat Linnonmäki jopa 40 metriä ympäröivää peltoaluetta korkeampana harjuna, Pauni-Muurahaismäki-Puruvuori osana Salpausselkien harjujaksoa, Pähkinävuori arvokkaine pähkinäpensaineen oivana näköalapaikkana, Viitailan arvokkaat laitumet ja Reivilän monimuotoinen lammaslaidun kallioketoineen ja hakamaineen. Keijumäki (Keinumäki) oli aikanaan kokoontumispaikka, jossa edelleen on nähtävissä vanhat "käräjä"kivet. Puruvuorella tanssittiin piirileikkiä ja Laulukallio toimi laulupaikkana aina 1940-luvulle saakka.
Paakkolan perinnemaisema on luonnonpiirteiltään tyypillistä kivistä peltomaisemaa, missä kiviä on kerätty röykkiöiksi peltojen keskelle. Kallioisten tulikalliolla poltettiin vapputulia 1960-luvulle saakka. Kuusimäki on ollut piirileikkipaikka ja kokkopaikkoineen ennen sotia. Hartolanmäki oli piirileikkipaikka 1930-luvulla, ja Kukkaronmäki on vanha näköalapaikka.
Viitailan ja Paakkolan rajalla aivan Likokallion (182,6 metriä) kainalossa Perttolantien varressa sijaitsevat myös Likolammet, joita on kolme kappaletta. Perinnetiedon mukaan Likosissa liotettiin pellavaa, lampien käyttöoikeus oli jaettu eri talojen kesken ja alue oli ns. yhteistä maata.
Historia

Viitailan (1539  Witarla tai Vitarla) kylä on ollut jo keskiajalla melkoisen suuri.
Reivilässä sijaitsee muinaislinna ja Kuoppamäessä uhrikivi. Nämä viittaavat jopa keskiaikaa varhaisempaan esihistorialliseen asutusperinteeseen. Viitaila sijaitsee keskiaikaisten reittien risteyksessä. Vanha vaellustie kulki Lammilta Vesijärvelle. Tämä Ylinen Viipurintie haarautui nykyisille sijoilleen Hollolan ja Kärkölän kautta aina rannikolle saakka. Yliseltä Viipurintieltä johti toinen keskiaikainen yleinen tie Asikkalan kautta Savoon, tie erkani Lammilta muuttuen Suureksi Savontieksi.  oli yhdysside Hämeen linnan ja Olavinlinnan välillä. Ylinen Viipurintie sekä Suuri Savontie kulkivat halki vanhojen kulttuurimaisemien ja olivat Kuninkaantien ohella Hämeen merkittävimpiä keskiajalta peräisin olevia yleisiä teitä.
Viitailan alueen metsien läpi on kulkenut ns. Evon metsärata. Evon metsärata oli Lammilla ja Asikkalassa sijainnut puutavaran kuljetukseen käytetty kapearaiteinen metsärautatie, joka oli käytössä vuosina 1908–1914. Radan pituus sivuhaaroineen oli 23 kilometriä ja se kulki 17 kilometrin matkan Evon valtionmetsistä Vesijärven rannalla sijainneelle Kailaniemen laiturille.
Viitailan Paakkolasta Kalmonmäen] peltojen kulmalta maan alta löytyi vanha asekätkö, jossa oli suuri määrä huonokuntoisia ja mädäntyneitä aseita. Aseet ovat m/28-30-jalkaväenkivääreitä, joita kutsutaan ”pystykorviksi. Asekätkön löysivät Kanta-Hämeen menneisyyden etsijät. Kätketyt aseet liittyvät ns. asekätkentään. Asekätkentä oli jatkosodan loppuvaiheessa käynnistynyt oli mittava ja salainen operaatio. Sen tarkoituksena oli pelastaa maa sissisodan avulla, jos Neuvostoliitto yrittää Suomen miehitystä.
Yleistä

Viitailasta kotoisin ollut Keijo Virtanen kirjoitti kirjassaan Katovuotta tapahtumista, jotka sijoittuvat Viitailaan 1960–1970-luvuille.
Viitailassa sijaitsee ympäristötaiteilija Sammo Konnon perustama Sammo Konnon-puisto.
Aiheesta muualla

Viitailan-Paakkolan kyläyhdistys ry  (Arkistoitu – Internet Archive)
Paakkolan Kalliorinne  (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Viitailan-Paakkolan kylien muistelot, Lammi-Paino 1997.
Viitailan-Paakkolan kylien muistelot II, Lammi-Paino 1999.
Viitailan-Paakkolan kylien muistelot III, Lammi-Paino 2002.
Asikkala
| --- | --- |
Kylät ja kyläkokonaisuudet:  Anianpelto  Asikkalan kirkonkylä  Hillilä  Iso-Äiniö  Joenniemi  Kalkkinen  Keltaniemi  Kopsuo  Kurhila  Mustjärvi  Myllykselä  Paakkola  Pulkkila  Pätiälä  Reivilä  Riihilahti  Salo  Salonsaari  Särkijärvi  Urajärvi  Vehkoo  Vesivehmaa  Viitaila  Vähimaa  Vähä-Pulkkila  Vähä-Äiniö  Vääksy 
Järvet:  Ruotsalainen  Päijänne  Vesijärvi 
Luonnonsuojelualueet:  Asikkalan letot  Aurinkovuori  Evon alue  Kinissaari  Kutajärven alue  Mukkulammi  Päijänteen alue  Päijänteen kansallispuisto  Pitkäkallion metsä  Riihikallio-Pilkanmäki  Romioja  Tupsuvuori  Urajärvi  Valtionkärki  Vanhan kartanon idänverijuurialue  Vähä-Pulkkila  Vähäpää 
Rakennukset ja rakennelmat:  Asikkalan kirjasto  Asikkalan kirkko  Jenkkapirtti  Kalkkisten kanava  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Päijät-Hämeen ilmailumuseo  Päijännetunneli  Vääksyn kanava
Australian Grand Prix 2007

|  Australian Grand Prix 2007  |
| --- | --- |
 1. osakilpailu 17 osakilpailusta kaudella 2007. 

Päivämäärä:  18. maaliskuuta 2007
Sijainti:  Albert Park, Melbourne, Australia
Ratatyyppi:  Katuun pohjautuva
Radan pituus:  5,303 km
Kilpailun pituus:  58 kierrosta, 307,574 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Kimi Räikkönen   (Ferrari)
Paaluaika:  1.26,072
Palkintokoroke
Voittaja:   Kimi Räikkönen   (Ferrari)
Toinen:   Fernando Alonso   (McLaren)
Kolmas:   Lewis Hamilton   (McLaren)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Kimi Räikkönen   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.25,235 (kierroksella 41)
Australian Grand Prix 2007 (virallisesti 2007 Formula 1 ING Australian Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2007 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 18. maaliskuuta Albert Parkin radalla Melbournessa Australiassa.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. maaliskuuta | 10:00–11:30 | 01:00–02:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 21–23 °C | 24–27 °C | 82–86 % |
| 16. maaliskuuta | 14:00–15:30 | 05:00–06:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 21–22 °C | 29–30 °C | 77–81 % |
| 17. maaliskuuta | 11:00–12:00 | 02:00–03:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 18–21 °C | 24–29 °C | 54–70 % |
| 17. maaliskuuta | 14:00–15:00 | 05:00–06:00 | Aika-ajot |  Aurinkoinen | 22 °C | 40 °C | 47 % |
| 18. maaliskuuta | 14:00–16:00 | 05:00–07:00 | Kilpailu |  Aurinkoinen | 21 °C | 40 °C | 52 % |
Lähde:
Viikonlopun tapahtumat > Vapaat harjoitukset

Ennen perjantain vapaita harjoituksia Melbournessa satoi vettä ja rata oli harjoitusten alettua vielä märkä, minkä vuoksi aikaerot muodostuivat suuriksi. Harjoitusten nopein, Fernando Alonso ajoi lähes 1,5 sekuntia nopeamman kierrosajan kuin harjoitusten toiseksi nopein, Felipe Massa. Jotkut kuljettajat eivät ajaneet lainkaan nopeita kierroksia. Muun muassa Kimi Räikkönen jäi Alonsosta yli 10 sekuntia ja harjoitusten hitain, Jarno Trulli lähes 15 sekuntia.
Toisissa vapaissa harjoituksissa rata oli jo kuivunut. Ferrari-kuljettajat Massa ja Räikkönen jatkoivat siitä, mihin talvitesteissä olivat jääneet ajamalla perjantain jälkimmäisissä harjoituksissa kärkiajat. Edellisten testien ykkönen, Alonso, oli seitsemäs. Tulokaskuljettaja Kovalaisella oli testeissä ongelmia. Hänen autoaan säädettiin pitkään varikolla ja kun hän lopulta pääsi radalle, kierrokset jäivät kymmeneen (kärkimiehillä n. 30 kpl) ja lopulta testiurakka päättyi auton tekniseen vikaan. Lisäksi Rubens Barrichello ja Vitantonio Liuzzi pyörähtivät. Barrichellon pyörähdys lopetti hänen ajourakkansa auton osuttua kevyesti reunavalliin.
Lauantaiaamuna rata kuivui ennen harjoitusten alkua. Räikkönen oli joukon nopein 0,39 sekunnin erolla ennen Giancarlo Fisichellaa. Kovalaisen autoa säädettiin eilisen tapaan varikolla pitkään ennen kuin hän pääsi radalle. Lopulta Kovalainen pääsi ajamaan sen verran kierroksia, että oli joukon kahdeksanneksi nopein, kun edellisissä harjoituksissa hän oli vasta 18. Nico Rosberg ehti ajaa harjoituksissa vain viisi kierrosta ennen kuin auto hyytyi radan varteen. Muista kuljettajista Massa oli viides ja Alonso seitsemäs. Testien suurin yllättäjä oli Super Agurin, viime kauden jumbotallin, kuljettaja Anthony Davidson, joka oli harjoituksissa peräti neljäs.
Viikonlopun tapahtumat > Aika-ajot

Aika-ajoissa nähtiin yllätyksiä. Paalupaikalle tosin ajoi Räikkönen, kakkoseksi Alonso ja kolmanneksi hyvää vauhtia talvitesteissä esittänyt Nick Heidfeld. Massa putosi kolmannelta aika-ajo-osuudelta kun hänen matkansa päättyi toisella ajojaksolla vaihdelaatikko-ongelmiin, ennen kuin hän ehti ajaa yhtäkään nopeaa kierrosta. Täysin yllättäen myös molemmat Super Agurit olivat nopeampia kuin sen ns. ykköstalli Honda. Tallin toinen kuljettaja Takuma Satō pääsi peräti viimeisellekin aika-ajojaksolle kilpailemaan ollen lopulta kymmenes. Tallikaveri Davidson oli 11. Paras Honda-kuljettaja oli Jenson Button, joka jäi sijalle 14. Jo ensimmäisen aika-ajon jälkeen jatkosta putosivat muun muassa David Coulthard sekä Rubens Barrichello. Paalupaikkansa myötä Räikkösestä tuli ensimmäinen kuljettaja sitten Juan Manuel Fangion vuonna 1956, joka on pystynyt ajamaan heti ensimmäisessä Ferrari-kilpailussaan paalupaikalle.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1>  erä) | Aika (2>  erä) | Aika (3>  erä) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 6 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.26,644 | 1.25,644 | 1.26,072 |
| 2. | 1 |  Fernando Alonso | McLaren-Mercedes | 1.26,697 | 1.25,326 | 1.26,493 |
| 3. | 9 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 1.26,895 | 1.25,358 | 1.26,556 |
| 4. | 2 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 1.26,674 | 1.25,577 | 1.26,755 |
| 5. | 10 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 1.26,696 | 1.25,882 | 1.27,347 |
| 6. | 3 |  Giancarlo Fisichella | Renault | 1.27,270 | 1.25,944 | 1.27,634 |
| 7. | 15 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.26,978 | 1.26,623 | 1.27,934 |
| 8. | 12 |  Jarno Trulli | Toyota | 1.27,014 | 1.26,688 | 1.28,404 |
| 9. | 11 |  Ralf Schumacher | Toyota | 1.27,328 | 1.26,739 | 1.28,692 |
| 10. | 22 |  Takuma Satō | Super Aguri-Honda | 1.27,365 | 1.26,758 | 1.28,871 |
| 11. | 23 |  Anthony Davidson | Super Aguri-Honda | 1.26,986 | 1.26,909 | – |
| 12. | 16 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 1.27,596 | 1.26,914 | – |
| 13. | 4 |  Heikki Kovalainen | Renault | 1.27,529 | 1.26,964 | – |
| 14. | 7 |  Jenson Button | Honda | 1.27,540 | 1.27,264 | – |
| 15. | 17 |  Alexander Wurz | Williams-Toyota | 1.27,479 | 1.27,393 | – |
| 16. | 5 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.26,712 | Ei aikaa* | – |
| 17. | 8 |  Rubens Barrichello | Honda | 1.27,679 | – | – |
| 18. | 19 |  Scott Speed | Toro Rosso-Ferrari | 1.28,305 | – | – |
| 19. | 14 |  David Coulthard | Red Bull-Renault | 1.28,579 | – | – |
| 20. | 18 |  Vitantonio Liuzzi | Toro Rosso-Ferrari | 1.29,267 | – | – |
| 21. | 20 |  Adrian Sutil | Spyker-Ferrari | 1.29,339 | – | – |
| 22. | 21 |  Christijan Albers | Spyker-Ferrari | 1.31,932 | – | – |
*Felipe Massan auto hyytyi radan varteen vaihdelaatikkovian takia, ennen kuin hän ehti ajaa yhtään nopeaa kierrosta.
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 6 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 58 | 1:25.28,770 | 1. | 10 |
| 2. | 1 |  Fernando Alonso | McLaren-Mercedes | 58 | + 7,242 | 2. | 8 |
| 3. | 2 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 58 | + 18,595 | 4. | 6 |
| 4. | 9 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 58 | + 38,763 | 3. | 5 |
| 5. | 3 |  Giancarlo Fisichella | Renault | 58 | + 1.06,469 | 6. | 4 |
| 6. | 5 |  Felipe Massa | Ferrari | 58 | + 1.06,805 | 22. | 3 |
| 7. | 16 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 57 | + 1 kierros | 12. | 2 |
| 8. | 11 |  Ralf Schumacher | Toyota | 57 | + 1 kierros | 9. | 1 |
| 9. | 12 |  Jarno Trulli | Toyota | 57 | + 1 kierros | 8. |  |
| 10. | 4 |  Heikki Kovalainen | Renault | 57 | + 1 kierros | 13. |  |
| 11. | 8 |  Rubens Barrichello | Honda | 57 | + 1 kierros | 16. |  |
| 12. | 22 |  Takuma Satō | Super Aguri-Honda | 57 | + 1 kierros | 10. |  |
| 13. | 15 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 57 | + 1 kierros | 7. |  |
| 14. | 18 |  Vitantonio Liuzzi | Toro Rosso-Ferrari | 57 | + 1 kierros | 19. |  |
| 15. | 7 |  Jenson Button | Honda | 57 | + 1 kierros | 14. |  |
| 16. | 23 |  Anthony Davidson | Super Aguri-Honda | 56 | + 2 kierrosta | 11. |  |
| 17. | 20 |  Adrian Sutil | Spyker-Ferrari | 56 | + 2 kierrosta | 20. |  |
| Kesk. | 17 |  Alexander Wurz | Williams-Toyota | 49 | Kolari (Coulthard) | 15. |  |
| Kesk. | 14 |  David Coulthard | Red Bull-Renault | 49 | Kolari (Wurz) | 18. |  |
| Kesk. | 10 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 36 | Vaihdelaatikko | 5. |  |
| Kesk. | 19 |  Scott Speed | Toro Rosso-Ferrari | 31 | Ulosajo | 17. |  |
| Kesk. | 21 |  Christijan Albers | Spyker-Ferrari | 11 | Ulosajo | 21. |  |
Tulokset > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Johtokierrokset | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1-18, 23-43, 45-58 | 53 |
| 2 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 19-22 | 4 |
| 1 |  Fernando Alonso | McLaren-Mercedes | 44 | 1 |
Muuta

Spykerin ensimmäinen kilpailu.
Lewis Hamiltonin, Heikki Kovalaisen ja Adrian Sutilin uran ensimmäinen kilpailu.
Kimi Räikkösen ensimmäinen kilpailu Ferrarilla.
Fernando Alonson ensimmäinen kilpailu McLarenilla.
Mark Webberin ensimmäinen kilpailu Red Bullilla.
Alexander Wurzin ensimmäinen kilpailu Williamsilla.
Anthony Davidsonin ensimmäinen kilpailu Super Agurilla.
Felipe Massan sijoitusta pudotettiin kymmenellä moottorivaihdon takia.
Christijan Albers lähti kilpailuun varikolta vara-autolla.
Bridgestonen 100. nopein kierros.
Kimi Räikkösen uran 10. voitto.
Kimi Räikkösen uran 20. nopein kierros.
Lewis Hamiltonin uran ensimmäiset MM-pisteet sekä ensimmäinen johtokierros ja palkintosija.
Nopein kierros: Kimi Räikkönen, Ferrari: 1.25,235 (kierroksella 41)
Voittaja Räikkösen keskinopeus 215,893 km/h
Aiheesta muualla

F1 Australian GP 2007 - F1-ruutu (Arkistoitu – Internet Archive)
Formula 1 -luokan Australian Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Adelaiden katurata (1985–1995) Melbourne Grand Prix Circuit (1996–2019), Albert Park Circuit (2022–)
Formula 1 -kausi 2007
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Bahrain |  Espanja |  Monaco |  Kanada |
|  Yhdysvallat |  Ranska |  Britannia |  Eurooppa |  Unkari |  Turkki |
|  Italia |  Belgia |  Japani |  Kiina |  Brasilia |  |
Kilpailun startti.
Konispol

| Konispol |
| --- | --- |

 lippu
 Konispol
 Koordinaatit: 39°39.4′N, 20°11.0′E 
Valtio:  Albania
Maakunta:  Vlorë
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  229 km²
Korkeus:  400 m
Väkiluku (2011):  8 245
 – Väestötiheys:  36,0 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Konispol (alb. Konispoli) on kaupunki Albanian eteläosassa Vlorën maakunnassa 400 metrin korkeudessa. Siellä asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 8 245 asukasta. Kaupunki sijaitsee kilometrin päässä Kreikan rajasta ja 191 kilometrin päässä Tiranasta. Kaupungin tärkeimmät elinkeinot ovat maatalous ja viinirypäleiden viljely.
Armilan lukio

Armilan lukio oli Lappeenrannassa Tykin–Kiviharjun kaupunginosassa toiminut lukio.
Historia

Koulu aloitti toimintansa valtioneuvoston hyväksynnällä syksyllä 1961 nimellä Lappeenrannan keskikoulu. Se oli Lappeenrannan neljäs oppikoulu Lappeenrannan lyseon, Lappeenrannan tyttölyseon ja Saimaan yhteislyseon ohella. Koululla ei ollut aluksi omaa rakennusta, vaan opetus järjestettiin Saimaan kansalaisopiston, Lappeenrannan nuorisotalon ja lyseon tiloissa.
Vuosien 1964–1965 aikana koulu siirtyi Tykin pientaloalueen naapuriin Armilan koulukeskuksen uuteen niin sanottuun U-kouluun. Lukuvuonna 1965–1966 Lappeenrannan keskikoulussa oli 311 oppilasta. Vuonna 1966 koulua laajennettiin lukiolla ja nimeksi muutettiin Lappeenrannan yhteiskoulu.
Lappeenrannan siirtyessä peruskoulujärjestelmään vuonna 1975 yhteiskoulusta tuli Armilan lukio ja viereisissä rakennuksissa toimineista Tykin kansakoulusta ja kansalaiskoulusta Armilan yläaste. Armilan lukio lakkautettiin vuonna 1995 ja toiminta päättyi kokonaan 1997.