stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kohn Pedersen Fox
Projekteja > Tornitaloja

International Commerce Centre, Hongkong (2010)
Shanghai World Financial Center, Shanghai, Kiina (2008)
Heron Tower, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta (2011)
Abu Dhabi Investment Authority Tower, Adu Bhadi, Yhdistyneet arabiemiirikunnat (2006)
JR Central Towers, Nagoya, Japani (1999)
Mandarin Oriental, Las Vegas, USA (2009)
First Hawaiian Center, Honolulu, USA (1996)
333 Wacker Drive, Chicago, USA (1983)
Plaza 66, Shanghai, Kiina (2000)
Westendstrasse 1, Frankfurt, Saksa (1993)
Tour First, Pariisi, Ranska (renovointi, 2007-2011)
Hoftoren, Haag, Alankomaat (2003)
Espirito Santo Plaza, Miami, USA (2004)
Samsung Town, Soul, Etelä-Korea
Five World Trade Center, New York City, USA (rakenteilla, 2009-)
Projekteja > Muita projekteja

Maailmanpankin pääkonttori, Washington D. C.
Museum of Modern Art, New York City, USA (renovointi, 2002-2004)
Songdon talouskeskus, Incheon, Etelä-Korea
Buffalo Niagaran kansainvälinen lentoasema, terminaalirakennukset, New York City, USA
Endesan päämaja, Madrid, Espanja
The Landmark, Hongkong
Kuvagalleria

International Commerce Centre, Hongkong
World Financial Center, Shanghai, Kiina
Mori Tower, Minato, Japani
The Landmark, Hongkong
Maailmanpankin pääkonttori, Washington D. C., USA
Samsungin pääkonttori, Soul, Etelä-Korea
Endesan pääkonttori, Madrid, Espanja
333 Wacker Drive, Chicago, USA
Aiheesta muualla

Yrityksen verkkosivusto (englanniksi)
Klaus Wedemeier

Klaus Wedemeier
Klaus Wedemeier (s. 12. tammikuuta 1944 Hof an der Saale) on saksalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi Bremenin pormestarina ja Bremenin senaatin puheenjohtajana vuosina 1985–1995. Häntä edelsi tehtävissä Hans Koschnick ja seurasi Henning Scherf.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Klaus Wedemeier
Kolmikärjen Veljeskunta

| Kolmikärjen Veljeskunta CMX |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1987–1991
 Julkaistu: 15. elokuuta 2012
 Tuottaja(t): ks. kyseinen albumi
 Levy-yhtiö: Svart Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 30.
CMX:n muut julkaisut
| Auringon kultainen kaupunki 2011 | Kolmikärjen Veljeskunta 2012 | Seitsentahokas 2013 |
Kolmikärjen Veljeskunta on CMX:n vuonna 2012 julkaistu neljän LP-levyn kokoelma-albumi. Se sisältää yhtyeen kaksi ensimmäistä albumia Kolmikärjen ja Veljeskunnan sekä Johannes Kastaja-, Raivo-, Tanssitauti- ja Musiikin ystävälliset kasvot -EP:t.
Boksi julkaistiin mustavinyylisen ”peruspainoksen” lisäksi 300:n kappaleen valkovinyylisenä sekä 200:n kappaleen kultavinyylisenä painoksena. Kultavinyylinen painos sisältää ennenjulkaisemattomien kuvien kollaasin, jossa on Pekka Kanniaisen, Kimmo Suomalaisen, Janne Halmkronan, Timo Rasion, Pasi Isometsän ja A. W. Yrjänän nimikirjoitukset.
Boksia ei ole saatavana CD-muodossa, mutta samaan aikaan sen julkaisun kanssa Bad Vugum otti uusintapainokset Kolmikärjen ja Veljeskunnan GOLD-versioista.[lähde? ]
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 30.
Sisältö

LP1: Kolmikärki LP
LP2: Veljeskunta LP
LP3: Johannes Kastaja / Raivo
LP4: Tanssitauti / Musiikin ystävälliset kasvot
Arvostelut

Imperiumi.net:
Keskisuomalainen:
Aiheesta muualla

Kolmikärjen Veljeskunta Discogsissa. (englanniksi)
Ktesifon (kaupunki)

Ktesifonin raunioita vuonna 1932.
Ktesifon (m.kreik. Κτησιφῶν, Ktēsifōn, lat. Ctesiphon) oli muinainen kaupunki Mesopotamiassa Tigriksen itärannalla. Kaupungin rauniot sijaitsevat Irakissa noin 35 kilometriä Bagdadista etelään. Joen toisella rannalla sijaitsi Seleukeia. Ktesifon oli parthialaisten arsakidien ja heidän seuraajiensa sassanidien pääkaupunki. 500-luvulla kaupunki oli maailman suurin.
Abbasidit perustivat kalifaattinsa pääkaupungin Bagdadin vain 40 kilometrin päähän Ktesifonista Tigrisin yläjuoksulle.
Ktesifonin Valkoinen palatsi 1864
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ktesifon Wikimedia Commonsissa
Kiwity (kylä)

| Kiwity (kylä) |
| --- | --- |

 fiKiwity 
 54°06′00″N, 20°46′05″E 
Väestö
Väkiluku (2011):  409
Kiwity on kylä Kiwityn kunnassa Lidzbarkin piirikunnassa Warmia-Masurian voivodikunnassa Puolassa. Se on Kiwityn kunnan hallintokeskus. Kylässä asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 409 asukasta.
Kristiina Kruus

| Kristiina Kruus> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1959
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  Dekaani
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Teknillinen korkeakoulu (TkT 1996)
Instituutti:  Aalto-yliopisto
Kristiina Kruus on suomalainen tekniikan tohtori ja hän on toiminut Aalto-yliopiston kemian tekniikan korkeakoulun dekaanina joulukuusta 2018.
Aiemmin Kruus on työskennellyt VTT:lla vuosina 1997 - 2018 , jossa hän on työskennellyt mm. uusiutuvien biomassojen entsymologian tutkimusprofessorina ja johtanut vuosina 2014–2017 VTT:n Tie Biotalouteen -kärkiohjelmaa.
Kristiina Kivivuori

Toini Kristiina Kivivuori, (oik. Statkov, (18. syyskuuta 1919 Turku – 28. joulukuuta 1992 Bochum, Saksa) oli suomentaja.
Kivivuori valmistui ylioppilaaksi 1938 ja suoritti kieliopintoja Helsingin yliopistossa. Hän työskenteli WSOY:llä kustannusvirkailijana 1942–1944, 1945–1949 ja 1962–1963 sekä Weilin+Göösin kustannusvirkailijana 1963–1966. Vuonna 1944 Kivivuori työskenteli Deutsches Nachrichtenbüron kääntäjänä. Vapaana suomentajana hän toimi 1949–1963 ja vuodesta 1966. Avioiduttuaan vuonna 1967 hän muutti Saksaan.
Kivivuori suomensi englannista muiden muassa Jane Austenia, James Baldwinia, Joyce Caryä, Joseph Conradia, Daniel Defoeta, Thomas Hardyä, W. Somerset Maughamia, George Meredithiä, James Thurberia ja Mark Twainia, saksasta Heinrich Bölliä, Carl Zuckmayeria ja ruotsista Per Olov Enquistiä, Tove Janssonia, Christer Kihlmania, Pär Lagerkvistia, Halldór Laxnessia, Vilhelm Mobergia ja August Strindbergiä. Hän suomensi myös näytelmiä ja kuunnelmia.
Suomentamisen ohella Kivivuori opetti dialogin suomentamista Teatterikorkeakoulussa ja ohjasi suomentajakursseja 1966–1967.
Kivivuori sai Mikael Agricola -palkinnon vuonna 1960 ja valtion kääntäjäpalkinnon vuosina 1970, 1981 ja 1988 sekä Otavan kääntäjäpalkinnon vuonna 1970. Kivivuori sai 1989 Itävallan kulttuuriministeriön tunnustuspalkinnon suomennostyöstään Robert Musilin suurromaanista Mies vailla ominaisuuksia, jonka ensimmäisen osan suomennos ilmestyi 1980 ja toinen osa seitsemän vuotta myöhemmin.
Kiya Tabassian

Kiya Tabassian (s. 1976 Teheran) on iranilaissyntyinen, vuonna 1990 Kanadaan muuttanut setarinsoittaja ja säveltäjä.
Tabassian sai varhaista koulutusta persialaisessa musiikissa asuessaan Iranissa. Hän muutti perheineen Montrealiin Québeciin vuonna 1990 ja jatkoi musiikkiopintojaan. Häntä opettivat Reza Ghassemi ja Kayhan Kalhor, minkä lisäksi hän sai Montrealin musiikkikonservatoriossa opetusta sävellyksessä Gilles Tremblaylta ja Michel Gonnevilleltä. Vuonna 1998 Tabassian oli mukana perustamassa Constantinople-yhtyettä. Taustalla oli pyrkimys kehittää kokoonpano, joka omaksuisi vaikutteensa keskiajan musiikin ja renessanssimusiikin perinnöistä Euroopasta, Välimeren alueelta ja Lähi-idässä. Tabassian on toiminut Constantinople-yhtyeen taiteellisena johtajana.
Tabassian on tehnyt Kanadan radion (CBC) kanssa säännöllistä yhteistyötä vuodesta 1996. Hän on tehnyt musiikillista yhteistyötä muun muassa Atlas Ensemblen kanssa. Säveltäjänä hän on työskennellyt muiden muassa Montrealin sinfoniaorkesterin, Nouvel Ensemble Modernen ja Euroopan yleisradiounionin kanssa. Tabassian on säveltänyt musiikkia myös dokumentteihin ja muihin elokuviin. Vuosina 2002–2005 hän osallistui kansainväliseen MediMuses-tutkimushankkeeseen, joka syventyi Välimeren alueen ja Lähi-idän musiikin historiaan ja ohjelmistoon. Kesällä 2017 Tabassianista tuli Rencontres musicales de Conques -festivaalin associate artist. Samana vuonna hän perusti Maailmanmuusikoiden keskuksen (Centre des musiciens du monde) Montrealiin. Vuosina 2005–2011 Tabassian oli Montrealin taideneuvoston (Conseil des arts de Montréal) jäsen ja tästä ajasta kolmen vuoden ajan sen musiikkikomitean puhemies. Hän on istunut johtokunnan jäsenenä myös Quebecin taiteiden ja kirjallisuuden neuvostossa.
Kometes (Stheneloksen poika)

Kometes (m.kreik. Κομήτης) oli kreikkalaisessa mytologiassa Stheneloksen poika ja Kylarabeen veli. Hänen isänsä, Argoksen kuninkaan, ollessa taistelemassa Troijan sodassa, hän itse pysytteli Argoksessa.
Kun kreikkalaiset olivat surmanneet Palamedeen, Nauplioksen pojan, petturina, Nauplios juoni kreikkalaisten vaimot pettämään miehiään. Niin Aigiale, Diomedeen puoliso, petti miestänsä Kometeen kanssa.
King Clancy

Francis Michael "King" Clancy (25. helmikuuta 1903 – 10. marraskuuta 1986) oli 16 kautta National Hockey Leaguessa pelannut kanadalainen  jääkiekkoilija. Puolustajana pelannut Clancy edusti  Ottawa Senatorsia ja Toronto Maple Leafsia ennen kuin siirtyi valmentajaksi, tuomariksi ja toimitsijatehtäviin.
King Clancy Memorial Trophy -palkinto nimettiin hänen kunniakseen. Se annetaan pelaajalle, joka osoittaa esimerkillään johtajuutta niin jäällä kuin sen ulkopuolellakin sekä toimii ympäröivän yhteiskunnan hyväksi.
Saavutuksia ja palkintoja

Stanley Cup pelaajana - 1923-27 Ottawassa, 1932 Torontossa
Ottawa Senators -kapteeni 1928-30
NHL:n tähdistöottelussa 1931, 1932, 1933, 1934.
Stanley Cup apulaismanageri-valmentajana 1962-64, 1967 (Toronto)
Calder Cup (AHL-mestaruus) valmentajana 1952 Pittsburgh Hornetsissa
Hockey Hall of Fameen 1958
Canada's Sports Hall of Fameen 1975
1998 sijalla 52 The Hockey News' -lehden 100 suurimman NHL-pelaajan listalla.
Aiheesta muualla

King Clancy Legends of Hockeyssa
King Clancy The Internet Hockey Databasessa
Kuningaslilja

| Kuningaslilja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset (engl. Angiosperms)
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Liliales
Heimo::  Liljakasvit Liliaceae
Suku::  Liljat Lilium
Laji::  regale
Kaksiosainen nimi
 Lilium regale  E.H.Wilson 
Katso myös
   Kuningaslilja Wikispeciesissä   Kuningaslilja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuningaslilja (Lilium regale) on monivuotinen liljalaji, jota esiintyy luontaisena Kiinassa. Sitä viljellään koristekasvina ja se on Suomessa suosittu puutarhakukka.
Kuningasliljan sipulit ovat suuria, liilanpunaisia. Se kasvaa 60:stä 150:een senttimetriä korkeaksi. Kellomaisia kukkia kasvaa yhdessä varressa muutamasta jopa pariinkymmeneen. Kukat ovat voimakkaasti tuoksuvat. Kehälehdet ovat valkoiset paitsi ulkopinnalta punertavat ja nielussa keltaiset. Puutarhakasvina lajin kukinta-aika on heinäkuu.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kuningaslilja – Lilium regale
ITIS: Lilium regale (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Lilium regale (englanniksi)
Flora of China: Lilium regale (englanniksi)
Kirov (1936)

| Kirov |
| --- | --- |
 Kirov vuonna 1941

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ordžonikidzen telakka, Leningrad
Kölinlasku:  22. lokakuuta 1935
Laskettu vesille:  30. marraskuuta 1936
Palveluskäyttöön:  23. syyskuuta 1938
Loppuvaihe:  romutettu joulukuussa 1974
Tekniset tiedot
Uppouma:  7 880 t (standardi) 9 436 t (kuormattu)
Pituus:  191,40 m (kokonaispituus) 187 m (vesiraja)
Leveys:  17,72 m
Syväys:  7,23 m
Koneteho:  11 3000 shp
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  872
Aseistus
Aseistus:  9 x 180 mm tykkiä kolmoistorneissa 6 x 100 mm/L56 B34 -tykkiä 6 x 45 mm 21-K -ilmatorjuntatykkiä 4 x 12,7 mm konekivääriä 6 x 533 mm torpedoputkea 100 miinaa
Kirov (ven. Киров) oli Neuvostoliiton laivaston Kirov-luokan kevyt risteilijä (projekti 26), joka  oli Itämeren laivastossa 1930-luvulta romuttamiseensa saakka. Se oli yksi harvoista suurista neuvostoliittolaisista sota-aluksista, jotka selvisivät toisesta maailmansodasta.
Valmistus

Alus tilattiin 29. joulukuuta Ordžonikidzen telakalta Leningradista, missä köli laskettiin 22. lokakuuta 1935 telakkanumerolla S270. Se laskettiin vesille 30. marraskuuta 1936 nimettynä venäläisen vallankumouksellisen Sergei Kirovin mukaan ja valmistui 23. syyskuuta 1938.
Palvelus

Palvelukseenotettaessa alus sijoitettiin Itämeren laivastoon. Se osallistui 1. joulukuuta 1939 talvisodassa hyökkäykseen suomalaisia rannikkopattereita vastaan Russarössä ja Hangossa. Kesäkuussa 1941 Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon Kirov suojasi Daugavgrīvassa Riianlahdella hävittäjiä, jotka miinoittivat Kuurinkurkkua. Saksalaisten nopea eteneminen teki kuitenkin operaation turhaksi, koska puna-armeija joutui vetäytymään Riiasta jo kesäkuun lopulla. Saksalaisten miehitettyä Riiankurkun alueen alus joutui käyttämään vaihtoehtoisia reittejä päästäkseen Suomenlahdelle. Alus kevennettiin poistamalla kaikki turha ja se kykeni vetäytymään Tallinnaan. Alus oli 28.-29. elokuuta Tallinnan evakuointisaattueiden lippulaivana.
Alus pääsi vaurioitta Leningradiin, missä se liitettiin Kronstadtin-Oranienbaumin suojaksi muodostettuun laivasto-osastoon suojaamaan maajoukkoja tykistöllään. Alus vaurioitui 4. huhtikuuta 1942 Saksan ilmavoimien hyökkäyksessä, kun siihen osui pommi ja kymmenen muuta lähistölle. Alukseen osui 24. huhtikuuta vielä kaksi pommia, jotka upottivat aluksen. Hylky kuitenkin nostettiin ja korjattiin vuoden 1943 aikana. Tammikuussa 1944 se tuki tykistöllään Leningradin saarron murtaneita puna-armeijan joukkoja ja Krasnosel-Ropshkinin operaatiota. Kesäkuussa alus tuki tykistöllään Viipuriin hyökkäävää puna-armeijaa, minkä jälkeen se oli muiden raskaiden pinta-alusten kanssa Leningradissa osallistumatta sotatoimiin.
Sodan jälkeen alus oli esikuntana ja 1960-luvulta lähtien koululaivana, kunnes se poistettiin alusluettelosta joulukuussa 1974. Käytöstä poiston jälkeen kaksi aluksen tykkitorneista asetettiin monumenttiin Pietariin.
Kirov 1930-luvulla
Kirkiruohot

| Kirkiruohot |
| --- | --- |
 Punakirkiruohon (Gymnadenia conopsea) kukinto
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Orchidoideae
Suku::  Kirkiruohot Gymnadenia  R.Br.
Katso myös
   Kirkiruohot Wikispeciesissä   Kirkiruohot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkiruohot (Gymnadenia) on suku kämmekkäkasvien heimossa. Suvussa on noin kymmenen lajia, joista Pohjoismaissa tavataan neljä.
Kirkiruoholajeja

punakirkiruoho eli kirkiruoho (Gymnadenia conopsea )
ahokirkiruoho (G. conopsea subsp. conopsea, aiemmin var. conopsea)
lettokirkiruoho (G. conopsea subsp. alpina, aiemmin var. lapponica)
kalkkikirkiruoho (G. conopsea var. densiflora)
ruskokirkiruoho (Gymnadenia nigra)
tuoksukirkiruoho (Gymnadenia odoratissima)
maariankirkiruoho (Gymnadenia runei)
Kirkiruohot Suomessa

Suomessa kasvaa vain yksi laji, punakirkiruoho, josta voidaan erottaa kaksi levinneisyydeltään poikkeavaa alalajia. Punakirkiruoho on harvinaistunut huomattavasti erityisesti Etelä-Suomessa ja se on myös rauhoitettu entisen Oulun läänin eteläpuolella.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kirkiruohot – Gymnadenia
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Gymnadenia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Gymnadenia (englanniksi)
Flora of China: Gymnadenia (englanniksi)
King Albert Parkin metroasema

King Albert Park on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bukit Timahissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 27. joulukuuta 2015. Asemaa käyttävät Downtown Linen junat.
Junat

| Pääteasema | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna |  | Viimeinen juna |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ma – la |  | su & yleinen vapaa |  | joka päivä |  |  |
Downtown Line
| DT1 Bukit Panjang | 6:07 |  | 6:27 |  | 0:38 |  |  |
| DT35 Expo | 5:39 |  | 5:59 |  | 23:44 |  |  |
Aiheesta muualla

King Albert Parkin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä asema: Beauty World | Downtown Line | Seuraava asema: Sixth Avenue |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:King Albert Park MRT Station
Käännös suomeksi
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

Vuoden 1999 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Ramsau am Dachsteinissa Itävallassa 19.–28. helmikuuta 1999.
Miesten maastohiihto > 10 km (p)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Mika Myllylä | 24.19,2 |
| 2 |  | Alois Stadlober | 24.34,7 |
| 3 |  | Odd-Bjørn Hjelmeset | 24.37,1 |
| 4 |  | Aleksei Prokurorov | 24.38,8 |
| 5 |  | Bjørn Dæhlie | 24.45,6 |
| 6 |  | Erling Jevne | 24.46,0 |
Päivämäärä: 22. helmikuuta
Suomen Jari Isometsä oli kilpailussa 11., Harri Kirvesniemi 13. ja Sami Repo 62:s.
Miesten maastohiihto > Takaa-ajo 10 km (p) + 15 km (v)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Thomas Alsgaard | 1:05:54,9 |
| 2 |  | Mika Myllylä | 1.05:55,6 |
| 3 |  | Fulvio Valbusa | 1.06:17,6 |
| 4 |  | Jari Isometsä | 1.06:18,5 |
| 5 |  | Jaak Mae | 1.06:19,0 |
| 6 |  | Bjørn Dæhlie | 1.06:19,4 |
Päivämäärä: 23. helmikuuta
Matkaan lähdettiin 10 kilometrin kilpailun lopputulosten mukaisesti. Lunta satoi voimakkaasti, ja lumen peitossa ollutta latua avaamaan joutui ensimmäisenä matkaan lähtenyt Mika Myllylä, jonka Alsgaard lopulta saavutti ja voitti loppusuoran kirikamppailussa.
Suomen Sami Repo oli kilpailussa 36. ja Harri Kirvesniemi keskeytti.
Miesten maastohiihto > 30 km (v)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Mika Myllylä | 1:15.26,2 |
| 2 |  | Thomas Alsgaard | 1.16.01,5 |
| 3 |  | Bjørn Dæhlie | 1.16.08,7 |
| 4 |  | Fulvio Valbusa | 1.16.35,9 |
| 5 |  | Alois Stadlober | 1.16.37,4 |
| 6 |  | Anders Bergström | 1.16.55,3 |
Päivämäärä: 19. helmikuuta
Suomen Kuisma Taipale oli kilpailussa 31. ja Ari Palolahti keskeytti.
Miesten maastohiihto > 50 km (p)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Mika Myllylä | 2.18.08,7 |
| 2 |  | Andrus Veerpalu | 2.18.40,5 |
| 3 |  | Mihail Botvinov | 2.19.52,3 |
| 4 |  | Niklas Jonsson | 2.20.35,6 |
| 5 |  | Alois Stadlober | 2.21.05,1 |
| 6 |  | Kristen Skjeldal | 2.21.23,5 |
Päivämäärä: 28. helmikuuta
Suomen Harri Kirvesniemi oli kilpailussa 13. ja Jari Isometsä 14:s. Karri Hietamäki ja Kuisma Taipale keskeyttivät.
Miesten maastohiihto > 4 × 10 km viesti

| Sija | Maa | Hiihtäjät | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alois Stadlober Markus Gandler Mihail Botvinov Christian Hoffmann | 1.35.07,5 |
| 2 |  | Espen Bjervig Erling Jevne Bjørn Dæhlie Thomas Alsgaard | 1.35.07,7 |
| 3 |  | Giorgio Di Centa Fabio Maj Fulvio Valbusa Silvio Fauner | 1.36.38,1 |
| 4 |  | Andreas Schlütter Axel Teichmann Janko Neuber Mark Kirchner | 1.36.53,9 |
| 5 |  | Harri Kirvesniemi Mika Myllylä Sami Repo Jari Isometsä | 1.36.56,3 |
| 6 |  | Anders Bergström Niklas Jonsson Per Elofsson Mathias Fredriksson | 1.37.50,9 |
Päivämäärä: 24. helmikuuta
Naisten maastohiihto > 5 km (p)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Bente Skari | 12.49,8 |
| 2 |  | Olga Danilova | 13.02,5 |
| 3 |  | Kateřina Neumannová | 13.07,0 |
| 4 |  | Svetlana Nageikina | 13.14,8 |
| 5 |  | Nina Gavriljuk | 13.19,2 |
| 6 |  | Valentyna Ševtšenko | 13.30,1 |
Päivämäärä: 22. helmikuuta
Suomen Satu Salonen oli kilpailussa 18., Milla Jauho 20., Riikka Sirviö 28. ja Virpi Kuitunen 35:s.
Naisten maastohiihto > Takaa-ajo 5 km (p) + 10 km (v)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Stefania Belmondo | 42.27,9 |
| 2 |  | Nina Gavriljuk | 42.56,8 |
| 3 |  | Irina Terelia | 43.02,3 |
| 4 |  | Anfisa Reztsova | 43.07,3 |
| 5 |  | Olga Danilova | 43.14,6 |
| 6 |  | Kristina Šmigun | 43.20,4 |
Päivämäärä: 23. helmikuuta
Suomen Milla Jauho oli kilpailussa 21., Riikka Sirviö 32. ja Virpi Kuitunen keskeytti. Satu Salonen ei startannut kilpailuun.
Naisten maastohiihto > 15 km (v)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Stefania Belmondo | 38.49,0 |
| 2 |  | Kristina Šmigun | 39.19,4 |
| 3 |  | Maria Theurl | 39.43,5 |
| 4 |  | Elin Nilsen | 40.13,7 |
| 5 |  | Anfisa Reztsova | 40.23,6 |
| 6 |  | Olga Danilova | 40.24,2 |
Päivämäärä: 19. helmikuuta
Suomen Anita Nyman oli kilpailussa 26., Kati Sundqvist 32., Kaisa Varis 44. ja Satu Salonen keskeytti.
Naisten maastohiihto > 30 km (p)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Larisa Lazutina | 1.29.19,9 |
| 2 |  | Olga Danilova | 1.30.53,9 |
| 3 |  | Kristina Šmigun | 1.30.14,6 |
| 4 |  | Svetlana Nageikina | 1.31.30,9 |
| 5 |  | Irina Terelia | 1.31.41,8 |
| 6 |  | Jelena Sinkevitš | 1.31.48,2 |
Päivämäärä: 27. helmikuuta
Suomen Satu Salonen oli kilpailussa 14., Milla Jauho 26., Kati Sundqvist 30. ja Anita Nyman keskeytti.
Naisten maastohiihto > 4 × 5 km viesti

| Sija | Maa | Hiihtäjät |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olga Danilova Larisa Lazutina Anfisa Reztsova Nina Gavriljuk | 53.05,9 |
| 2 |  | Sabina Valbusa Gabriella Paruzzi Antonella Confortola Stefania Belmondo | 54.30,4 |
| 3 |  | Viola Bauer Ramona Roth Evi Sachenbacher Sigrid Wille | 55.13,7 |
| 4 |  | Maj Helen Sorkmo Anita Moen Elin Nilsen Bente Martinsen | 55.16,7 |
| 5 |  | Sylvia Honegger Andrea Huber Brigitte Albrecht Natascia Leonardi-Cortesi | 55.31,7 |
| 6 |  | Maryna Petsrjakova Valentyna Ševtšenko Iryna Terelja Vita Jakymtšuk | 55.42,9 |
Päivämäärä: 26. helmikuuta
Suomen joukkue (Satu Salonen, Milla Jauho, Anita Nyman, Riikka Sirviö) oli kilpailussa 11., mikä on edelleen kaikkien aikojen huonoin naisten viestisijoitus arvokisoissa.
Yhdistetty > Sprintti (normaalimäki K90 + 7,5 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Bjarte Engen Vik |
| 2 |  | Mario Stecher |
| 3 |  | Kenji Ogiwara |
| 4 |  | Hannu Manninen |
| 5 |  | Samppa Lajunen |
| 6 |  | Satoshi Mori |
Päivämäärä: 27. helmikuuta
Suomen Tapio Nurmela oli kilpailussa 12. ja Jari Mantila 14:s.
Yhdistetty > Normaalikilpailu (normaalimäki K90 + 15 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Bjarte Engen Vik |
| 2 |  | Samppa Lajunen |
| 3 |  | Dmitri Sinitsin |
| 4 |  | Nicolas Bal |
| 5 |  | Kenneth Bråten |
| 6 |  | Kenji Ogiwara |
Päivämäärä: 20. helmikuuta
Suomen Jari Mantila oli kilpailussa 11. ja Tapio Nurmela 18:s.
Yhdistetty > Joukkuekilpailu (normaalimäki K90 + 4 × 5 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailijat |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Hannu Manninen Tapio Nurmela Jari Mantila Samppa Lajunen |
| 2 |  | Fred Børre Lundberg Trond Einar Elden Bjarte Engen Vik Kenneth Braaten |
| 3 |  | Nikolai Parfijonov Aleksei Fadejev Valeri Stoljarov Dmitri Sinitsin |
| 4 |  | Fabrice Guy Sylvain Guillaume Nicolas Bal Frédéric Baud |
| 5 |  | Eiji Masaki Satoshi Mori Gen Tomii Kenji Ogiwara |
| 6 |  | Jens Gaiser Jens Deimel Sebastian Haseney Ronny Ackermann |
Päivämäärä: 25. helmikuuta
Mäkihyppy > Normaalimäki K90

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kazuyoshi Funaki | 255,0 |
| 2 |  | Hideharu Miyahira | 253,5 |
| 3 |  | Masahiko Harada | 252,0 |
| 4 |  | Janne Ahonen | 249,0 |
| 5 |  | Martin Höllwarth | 247,5 |
| 5 |  | Noriaki Kasai | 247,5 |
Päivämäärä: 26. helmikuuta
Suomen Ville Kantee oli kilpailussa 13., Mika Laitinen 18., Jani Soininen 29. ja Risto Jussilainen 35:s.