Martela
Historia

Martela, alkuperäiseltä nimeltään Tehokaluste Oy, käynnisti toimintansa vuonna 1945. Yrityksen perustajia olivat Matti S. Martelan lisäksi Unto Eskola, Jonne Jahnukainen, Svante Nurmiranta, Wladimir Rumjantsew ja Henrik Virkkunen. Tuolloin toimistopapereissa oli päädytty A-sarjan standardikokoihin (A4 ym.), ja myös uudet toimistokalustemallistot mitoitettiin uudestaan näiden mukaisesti. Tehokaluste otti käyttöön myös uudenlaisen tavan myydä toimistokalusteita suoraan asiakasyrityksille eikä huonekaluliikkeiden välittäminä.
50-luvulla Matti S. Martelalle kehittyi ajatus modulaarisuudesta: yritys alkaisi tuottaa standardoituja kalusteita, joista olisi helppo koota erilaisiin työympäristöihin soveltuvia kokonaisuuksia. Tuotevalikoima laajeni yksittäisistä kalusteista toimistokokonaisuuksiin, ja asiakkaille alettiin tarjota myös suunnittelupalveluita. Tehokalusteen sisustusarkkitehdit suunnittelivat erilaisiin työympäristöihin parhaiten soveltuvat kalustukset, verhoiluehdotukset mukaan lukien.
Työntekijöiden vireystilan edistäminen ja työkyvyttömyyttä aiheuttavien tautien ennaltaehkäisy ergonomisilla kalusteilla oli 50-luvulla aivan uutta ajattelua. Tehokaluste toi markkinoille oikeaa istumisasentoa tukevia tuoleja, liikkuvia konekirjoitustasoja ja kääntyviä puhelintelineitä.
Vuonna 1955 esiteltiin Olli Mannermaan muotoilema Kilta-tuoli, joka näytti tietä modernien toimistokalusteiden muotokielelle. Tuolin veistoksellinen muoto herätti huomiota, ja siinä oli myös hyvä istua. Kilta-tuolin merkitystä kuvaa edelleen jatkuva kiinnostus design-klassikkoa kohtaan.
70-luvulla alkoivat avokonttorit yleistyä, ja niitä varten suunniteltiin kalusteita, jotka voitiin sijoittaa vapaasti avoimeen tilaan. 80-luvulta lähtien työpisteet alkoivat rakentua tietokoneiden ympärille. Alkuun laitteita oli vähän ja ne sijoitettiin sivupöydille. Pian tietokoneet yleistyivät kaikkien toimistotyöläisten työvälineiksi, ja ergonomiaa haettiin erilaisilla aputasoilla näytöille ja näppäimistöille.
Vuonna 1974 Martelaksi nimetty yritys kasvoi yhdeksi alansa suurimmista Euroopassa, ja sen palveluksessa oli 80-luvun lopulla lähes 900 ihmistä. Yhtiö listautui Helsingin pörssiin vuonna 1986.
90-luvulla ryhmätyöskentely lisääntyi, ja alettiin puhua itseohjautuvista tiimeistä. Joustavat työajat ja etätyöskentely alkoivat yleistyä. Toimistoihin rakennettiin kohtaamispaikkoja, ja yhä harvemman oletettiin työskentelevän aamusta iltaan yhdessä paikassa istuen.
Tietotekniikka mullisti paitsi työn, myös työympäristöjen suunnittelun. Martelalla otettiin käyttöön Office Maker -ohjelmisto, jonka avulla toimitiloja voitiin suunnitella ja esitellä kolmiulotteisina mallinnuksina. Samalla toimitusajat nopeutuivat, kun ohjelmisto yhdistettiin tehtaille asti.
2000-luvun edetessä työympäristöjen suunnittelussa alettiin painottaa työnteon sujuvuutta, erilaisiin tehtäviin ja tarpeisiin soveltuvia alueita sekä sisäisten kohtaamisten ja tiedonkulun merkitystä. Helposti säädettävät ja seisomakorkeuteen nousevat työpöydät yleistyivät.
Martelan ratkaisu nykypäivän työ- ja oppimisympäristöihin perustuu 4C-ajatteluun – työntekijöille ja opiskelijoille suunnitellaan tiloja erilaisiin tarpeisiin: yhteistyöhön, keskittymiseen, vuorovaikutukseen ja virkistäytymiseen. Käyttäjämäärien ja käyttötapojen seuranta mahdollistaa tilankäytön jatkuvan optimoinnin ja aina ajantasaisen työympäristön.