stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arto Lappi

Arto Lappi lukee omia runojaan Finlayson Art Arean tapahtumassa 2022.
Arto Lappi (s. 4. marraskuuta 1966 Tampere) on suomalainen runoilija. Lappi on monipuolinen runoilija, jonka tunnetuimmat runot ovat itämaishenkisiä tankoja ja haikuja. Hän on myös suomentanut runoutta.
Lappi asuu Tampereella. Hänen tekemiään tamperelaisia sanaselityksiä on julkaistu Aamulehden Moro-liitteessä vuodesta 2015, ja niistä koottu kirja Pökhölmistä päivää julkaistiin 2016 ja Katton nääs 2021.
Tuotanto > Kirjat

Pökhölmistä päivää. Tampereelta ja sen seutuvilta sananselityksiä. Tampere: Tampere-Seura, 2016. ISBN 978-952-5558-25-8
Katton nääs.  Vantaa:  Enostone, 2021.  ISBN 978-952-7389-51-5
Tuotanto > Runoja

Ei perhonen siivistään tiedä. Daishõ waka-runoja.  Kaarina:  Kaarinan kaupunki, 2001.  ISBN 951-98625-1-X
Kukko puussa.  Turku:  Sammakko, 2002.  ISBN 952-5194-37-X
Oravan portaat.  Turku:  Sammakko, 2004.  ISBN 952-5194-71-X
Harakan paja.  Turku:  Sammakko, 2007.  ISBN 978-952-483-046-1
Lumiputous.  Turku:  Sammakko, 2009.  ISBN 978-952-483-097-3
Laululento.  Turku:  Sammakko, 2011.  ISBN 978-952-483-173-4
Kärpäshäiriö. Turku: Sammakko, 2014. ISBN 978-952-483-289-2.
Sulavesien tanssi. Tampere: Sanasato, 2016. ISBN 978-952-7176-18-4.
Veden ääret. Tampere: Enostone kustannus, 2018. ISBN 978-952-5960-61-7.
Taivaanpohjassa laulavat valaat, valitut runot 2000-2018. Tampere: Enostone kustannus, 2019. ISBN 978-952-5960-77-8
Pohjoiset tuulenpesät. Vantaa: Enostone kustannus, 2020. ISBN 978-952-7389-11-9.
Korallimieli. Vantaa: Enostone, 2023. ISBN 978-952-399-035-7
Eranto.  Vantaa:  Enostone, 2024.  ISBN 978-952-399-084-5
Tuotanto > Suomennoksia

Kevätsateiden aika. Japanilaista tankarunoutta.  Turku:  Sammakko, 2005.  ISBN 952-5194-95-7
Kerouac, Jack: Haikujen kirja.  (Book of Haikus, 2003)  Turku:  Sammakko, 2006.  ISBN 952-483-040-X
Kaplinski, Jaan: Olen kevät Tartossa.  Tampere:  Sanasato, 2010.  ISBN 978-952-5804-14-0
Sapkota, Janak: Tulikärpänen valaisee sivun / A Firefly Lights the Page.  Tampere:  Sanasato, 2012.  ISBN 978-952-5804-29-4
Carver, Raymond: Sateisten päivien jälkeen. (Yhdessä Juha Raution kanssa). Turku: Sammakko, 2013. ISBN 978-952-483-238-0.
Waldman, Anne: Tapahtumien kirja (Valitut runot). Tampere: Sanasato, 2015. ISBN 978-952-5804-80-5.
Palkinnot

Runo-Kaarina-palkinto 2001
Tampereen kaupungin luovan kirjallisen työn palkinto 2003, 2005, 2008, 2012, 2017 ja 2021
City-lehden Kaupungin paras runoilija 2003 -kunniamaininta
Siri Kolu

Siri Kolu Helsingin kirjamessuilla vuonna 2011.
Siri Kolu (s. 18. heinäkuuta 1972 Kouvola) on vantaalainen kirjailija ja teatteriopettaja. Koulutukseltaan Kolu on teatteri-ilmaisun ohjaaja ja teatteritaiteen maisteri.
Vuonna 2008 ilmestyi Kolun esikoisromaani Metsänpimeä. Syksyllä 2009 Kolu voitti kustannusosakeyhtiö Otavan ja Kinoproductionin järjestämän lastenromaani- ja elokuvakirjoituskilpailun tekstillään Me Rosvolat. Teos ilmestyi huhtikuussa 2010 ja voitti samana vuonna Finlandia Junior -palkinnon. Vuonna 2012 Kolu palkittiin teoksesta Otavan Kirjasäätiön Kaarina Helakisa -palkinnolla ja vuonna 2013 Väinö Riikkilä -seuran Laivakello-palkinnolla. Kirjan oikeudet on myyty 16 maahan (Alankomaat, Espanja, Iso-Britannia, Italia, Kiina, Korea, Norja, Ranska, Saksa, Serbia, Slovenia, Tanska, Ruotsi, Unkari, Venäjä ja Viro) ja sen pohjalta on tehty myös samanniminen elokuva ja näytelmä. Kirjasarjasta on myös kuunnelmalevyjä.
Kolu on kirjoittanut myös nuorten aikuisten romaaneja. Vuosina 2013 ja 2014 ilmestyi teospari Pelko ihmisessä ja Ihmisen puolella. Näiden kolmas, itsenäinen jatko-osa Iltasatuja maailmanpalosta julkaistiin vuonna 2021. Vuonna 2016 Kolun teos Kesän jälkeen kaikki on toisin valittiin lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokkaaksi. Vuonna 2017 Kesän jälkeen kaikki on toisin voitti Topelius-palkinnon.
Kolu on toiminut soveltavan draaman ja dramaturgian lehtorina, kouluttajana, ohjaajana, käsikirjoittajana, esitysdramaturgina ja näyttelijänä sekä ollut muun muassa Ylioppilasteatterin jäsen. Kolu oli mukana luomassa elämyksellisen kirjavinkkauksen esityskonseptia Kirjallisuus-live. Next Libris -ryhmä vieraili kymmenillä kouluilla ja kirjastoissa draamallista kirjavinkkausta tekevien esitystensä kanssa.
Kolu toimi valtion kirjallisuustoimikunnan puheenjohtajana vuosina 2013–2014 ja 2015–2016 sekä kirjailijoiden ja kääntäjien apurahalautakunnan puheenjohtajana vuosina 2021–2023.
Kolu sai Suomi-palkinnon 2024.
Teokset > Romaanit

Metsänpimeä.  Helsinki:  Otava, 2008.  ISBN 978-951-1-23064-9
Pelko ihmisessä.  (Nuorten aikuisten romaani)  Helsinki:  Otava, 2013.  ISBN 978-951-1-27411-7
Ihmisen puolella.  (Nuorten aikuisten romaani)  Helsinki:  Otava, 2014.  ISBN 978-951-1-28230-3
Kesän jälkeen kaikki on toisin.  (Nuorten aikuisten romaani)  Helsinki:  Otava, 2016.  ISBN 978-951-1-29090-2
Kontakti. (yhdessä Salla Simukan kanssa kirjailijanimellä S/S Urst) Helsinki: Otava, 2019. ISBN 978-951-1-31268-0
Iltasastuja maailmanpalosta.  (Nuorten aikuisten romaani)  Helsinki:  Otava, 2021.  ISBN 978-951-1-39531-7
Me Rosvolat.  (Kuvat: Tuuli Juusela)  Helsinki:  Otava, 2010.  ISBN 978-951-1-24393-9
Me Rosvolat ja konnakaraoke.  (Kuvat: Tuuli Juusela)  Helsinki:  Otava, 2011.  ISBN 978-951-1-25424-9
Me Rosvolat ja Iso-Hemmin arkku.  (Kuvat: Tuuli Juusela)  Helsinki:  Otava, 2012.  ISBN 978-951-1-26477-4
Me Rosvolat ja vaakunaväijy.  (Kuvat: Tuuli Juusela)  Helsinki:  Otava, 2013.  ISBN 978-951-1-27410-0
Me Rosvolat ja ryöväriliitto.  (Kuvat: Tuuli Juusela)  Helsinki:  Otava, 2014.  ISBN 978-951-1-28289-1
Me Rosvolat – Karkkikumous!  (Kuvat: Tuuli Juusela)  Helsinki:  Otava, 2016.  ISBN 978-951-1-30428-9
Me Rosvolat – Tarinataistelu.  (Kuvat: Tuuli Juusela)  Helsinki:  Otava, 2018.  ISBN 978-951-1-32891-9
Me Rosvolat ja kaverikaappari. Kuvat: Tuuli Juusela. Helsinki: Otava, 2020. ISBN 978-951-1-36371-2
Tervemenoa Taika Taksinen.  Helsinki:  Otava, 2015.  ISBN 978-951-1-29089-6
On se nyt kumma, Taika Taksinen.  Helsinki:  Otava, 2016.  ISBN 978-951-1-30431-9
Viimeistä viedään, Taika Taksinen.  Helsinki:  Otava, 2017.  ISBN 978-951-1-31746-3
Villitalo.  (Kuvittanut Johanna Lumme)  Helsinki:  Otava, 2019.  ISBN 978-951-1-33704-1
Villitalon valitsemat.  (Kuvittanut Johanna Lumme)  Helsinki:  Otava, 2020.  ISBN 978-951-1-36511-2
Villitalo taistelee.  (Kuvittanut Johanna Lumme)  Helsinki:  Otava, 2021.  ISBN 978-951-1-37953-9
Yön salaisuus.  (Kuvittanut Johanna Lumme)  Helsinki:  Otava, 2022.  ISBN 978-951-1-43975-2
Aamun kauhut.  (Kuvittanut Johanna Lumme)  Helsinki:  Otava, 2023.  ISBN 978-951-1-44031-4
Teokset > Muut julkaisut

Käyttöliittymä elämään. Ikkunoita draaman ja teknologian kohtaamiseen. Toimittaja ja kirjoittaja, Stadian julkaisusarja A 2003.
Draamamenetelmät ja tieto. Teatterin ja teknologian kohtaamisia. Kirjoittaja, Stadian julkaisusarja A 2008
Suomalainen satu 2. Kirjoittaja, BTJ-kustannus 2010.
Novelli Alas, alemmas antologiassa Marilyn, Marilyn - Tarinoita ikonista ja ihmisestä. Salla Simukka (toim.), Marika Riikonen (toim.). Tammi, 2017. ISBN 978-951-31-9377-5
Aiheesta muualla

Siri Kolu Kirjasampo.fi:ssä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef
Joukko

Joukko on matematiikassa joukko-oppiin kuuluva peruskäsite. Periaatteessa joukko on kokoelma olioita eli alkioita, joiksi joukon jäseniä kutsutaan. Joukko voi myös olla tyhjä alkioista, jolloin sitä kutsutaan tyhjäksi joukoksi.
Esimerkkejä joukoista > Taskun sisältö

Naiivi esimerkki joukosta voisi olla taskun sisältö. Taskussa on kolikko, avain, noppa ja tulitikkulaatikko, jolloin joukossa on neljä alkiota. Alkioiden suhde toisiinsa on tasa-arvoinen siinä mielessä, että jokainen esine on taskun jäsen. Tulitikkuaskissa on polttamattomia tikkuja, joten sitä voidaan pitää siinä mielessä osajoukkona, vaikka kokonaisuutena se on myös alkio. Tyhjää joukkoa voisi esittää tyhjä tasku, joka laitetaan taskuun muiden esineiden sekaan. Jos taskussa oleva kolikko luiskahtaa tyhjään taskuun, muuttuu se sisemmän taskun alkioksi ja kuuluu siten joukkoon ja sen osajoukkoon samanaikaisesti.
Esimerkkejä joukoista > Lukujoukko

Matematiikassa lukujoukoilla on erityisasema. Suurin osa matematiikasta käsittelee lukuja ja niiden muodostamat joukot ovat analyysin perusta. Tarkastelun kohteeksi voidaan valita tunnettujen lukujen osajoukko, esimerkiksi alle 100 olevien parillisten positiivisten kokonaislukujen joukkoa. Tämän joukon koko on 50 alkiota ja joukkoa kutsutaan äärelliseksi joukoksi.
Koska tunnettuja lukuja on määrättömästi, sanotaan lukujoukon alkioita olevan äärettömän monta. Tällaiseen epäkäytännölliseen tilanteeseen on jouduttu, koska laskulait ovat voimassa yksinkertaisessa muodossaan vain, jos oletetaan lukuja olevan kuinka paljon tahansa. Esimerkiksi lukumääriä tai järjestystä ilmaisevat luvut eli luonnolliset luvut muodostavat tällaisen kompaktin kokonaisuuden. Tässä joukossa yhteen- ja kertolaskutoimitukset onnistuvat niin, että myös tulos kuuluu samaan lukujoukkoon. Tällaista joukkoa kutsutaan äärettömäksi joukoksi.
Myös kokonaisluvut, rationaaliluvut, irrationaaliluvut reaaliluvut ovat perinteisiä matematiikassa käytettyjä lukuja. Niitä voidaan kuvata havainnollisesti lukusuoralla. Nämäkin ovat äärettömiä joukkoja.
Esimerkkejä joukoista > Vektorit

Vektorijoukoiksi kutsutaan sellaisia joukkoja, jossa on alkioina useamman lukujoukon yhdistelmiä. Esimerkiksi joukko  A=\{1,2\} ja joukko  B=\{1,2,3\} voidaan ottaa muodostamaan yhdistelmäalkioita. Joukon  A luvut ilmoitetaan ensimmäiseksi luvuksi ja joukon  B alkiot toiseksi luvuksi. Kaikki tällaisen lukuparit (a, b) eli vektorit voidaan luetella joukoksi  C, joka on
Joukko  C on joukkojen  A ja  B karteesinen tulo eli  C=A\times B.
Reaalilukujen parit muodostavat siten karteesisen tulon  \mathbb {R} \times \mathbb {R} =\mathbb {R} ^{2}. Tätä lukujoukkoa voidaan havainnollistaa myös xy-tasolla, jossa x-koordinaatti meritsee lukuparin  (x,y) vasenta lukua ja y-koordinaatti lukuparin oikeaa lukua. Tilaa eli avaruutta voidaan kuvata lukukolmikolla  (x,y,z), joka esittää vektorijoukon  \mathbb {R} \times \mathbb {R} \times \mathbb {R} =\mathbb {R} ^{3} alkiota. Lukukolmikoita käytetään yleisesti esittämään avaruuden kolmiulotteista tilaa, jonka paikkoja esittävät xyz-koordinaatiston vektorit eli pisteet  (x,y,z).
Esimerkkejä joukoista > Funktiot

Joukkojen alkioita voivat olla myös funktiot. Kaikkien funktioiden joukossa polynomit ovat sen osajoukko ja polynomeissa potenssifunktiot ovat polynomijoukon osajoukko. Funktioilla voi olla yhteisiä ominaisuuksia, jotka sopivat tarkasteltavaan tehtävään. Tällaisia funktioiden joukkoja ovat esimerkiksi alkeisfunktiot, lineaariset funktiot tai algebralliset funktiot.
Peruskäsitteitä > Merkintöjä

Joukkoja voi havainnollistaa luetteloimalla tai piirtämällä sen alkiot. Joukon alkioiden luetteloimisen sijaan voidaan niiden tunnistamiseksi esittää alkioiden yhteinen ominaisuus. Voidaan sanoa vain, että lukujoukkoon  A kuuluu kaikki alle 100 olevat parilliset luonnolliset luvut. Tämä voidaan merkitä kirjoittamalla joukon alkiot pilkulla erottaen aaltosulkujen sisään
Luettelon loppuun lisätään kolme pistettä, jos luettelo jatkuu vielä pitkään, mutta joukon idea selvisi lukijalle. Yhteinen ominaisuus voidaan myös lisätä merkintään, jolloin lukija varmasti huomaa sen:
Tällaista merkintää käytetään lukujonojen teoriassa.
Jos lukuja on äärettömän monta, voidaan luettelo aloittaa tai päättää kolmeen pisteeseen. Näin voidaan helposti esittää kaikki joukon  B parittomat kokonaisluvut
Joukko-opissa on oleelista tietää, kuuluuko alkio tarkasteltavaan joukkoon. Ajatus kuulumisestä voidaan esittää väitteenä, jossa kuusi (6) kuuluu joukkoon  A eli  6\in A\, tai
102 ei kuulu joukkoon  A eli  102\notin A. Useamman luvun tapauksessa merkitään
 \{2,4,6\}\in A eli luvut 2, 4 ja 6 kuuluvat (yksitellen) joukkoon tai osajoukko  \{2,4,6\} kuuluu joukkoon. Kumpikin tulkinta merkitsee samaa asiaa.
Kaksi esiteltyä joukkoa ovat sama joukko, jos jokainen joukon  A alkio esiintyy joukossa  B, ja vastaavasti, jokaisen joukon  B alkio esiintyy joukossa  A. Tällöin merkkään  A=B.
Ellei joukkoon kuulu mikään alkio, on joukko niin sanottu tyhjä joukko. Se merkitään symbolilla  \varnothing . On olemassa vain yksi tyhjä joukko, sillä monen erilaisen tyhjän joukon olemassaolo ei ole joukko-opin hengen mukaista.
Peruskäsitteitä > Alkioiden lukumäärä

Joukon alkioiden lukumäärä on äärellisen joukon tapauksessa selvä. Taskussa olevien esineiden lukumäärä selviää laskemalla esineet, joita taskussa on. Joukon koko on tällöin saatu lukumäärä.
Luonnollisten lukujen joukko on sen sijaan ääretön. Jos luetteloidaan lukujoukon lukuja lähtien liikkeelle sen pienimmästä luvuta 1, jatkaen seuraavaksi suurimmasta luvusta 2 ja näin edetään seuraavaksi suurimpaan lukuun jatkuvasti, on aloitettu laskemisprosessi, jonka loppumista ei voi odottaa. Lukujoukon tärkeä ominaisuus nimittäin on, että jokaisella luvulla n on myös seuraajana sellainen luku, joka on lukua yksi suurempi (n + 1). Luetteloon on siten mahdollista löytää aina vain yksi luku lisää eikä luettelointi siksi lopu milloinkaan. Lukujoukko on siten ääretön.
Rationaalilukujen joukko on myös ääretön, koska se sisältää kaikki luonnolliset luvut ja puuttuvat murtoluvut vielä niiden lisäksi. Kumpi on siten suurempi joukko: luonnolliset luvut vai rationaalit luvut? Arkinen järki sanoo rationaalilukujen joukkoa suuremmaksi, mutta matematiikassa voidaan esittää joukkojen vertailutilanne, jossa huomataan niillä olevan yhtä monta alkiota. Alkioita on molemmissa ääretön määrä. Erotukseksi äärelliselle lukumäärälle käytetään äärettömille joukoille lukumäärän mittana mahtavuutta. Sanotaan, että luonnolliset luvut, kokonaisluvut ja rationaaliluvut ovat yhtä mahtavat.
Irrationaaliluvut ja reaaliluvut sen sijaan ovat lukujoukkona edellisiä joukkoja vielä mahtavampia. Kun edellisien joukkojen mahtavuus on  \aleph _{0} (lue: alef-0), on jälkimmäisillä mahtavuus jo  \aleph _{1}. Reaalilukujen rakenne on sellainen, että jokaisessa lukuvälissä on "yhtä paljon alkioita" kuin koko reaalilukujen joukossa. Reaaliluvut ovat irrationaalisten lukujen tavoin äärettömän tiheä. Tilanne ei muutu oleellisesti, jos tarkastellaan karteesia tuloa  \mathbb {R} ^{2}, sillä jokaiselle reaalilukujoukon  \mathbb {R}  alkiolle voidaan osoittaa yksi  \mathbb {R} ^{2} alkio.
Kirjallisuutta

Merikoski, Jorma; Virtanen, Ari; Koivisto, Pertti: Diskreetti matematiikka I.  Tampere:  Tampereen yliopisto, 2001 (1993).  ISBN 951-44-3604-0
Rikkonen, Harri: Matematiikan pitkä peruskurssi II: Reaalimuuttujan funktioiden differentiaalilasku.  Helsinki:  Otakustantamo, 1969.  ISBN 951-671-022-0
Vennin diagrammilla voi esittää joukkoja ja niiden suhteita havainnollisesti. Kuvan joukossa on kreikkalaisia, kyrillisiä ja latinalaisia aakkosia, jotka on siksi ryhmitelty kolmeen osajoukkoon (ympyrät). Kahden osajoukon yhteiset alkiot ovat molempien ympyröiden sisällä. Osa alkiosta kuuluvat kaikkiin kolmeen osajoukkoon yhtä aikaa.
Tupakoinnin terveysvaikutukset
Keuhkosyöpä

Tupakointi kasvattaa keuhkosyöpäriskiä 300-400 prosentilla. Riski alkaa kuitenkin vähentyä heti kuin ihminen lopettaa tupakoinnin ja se pienenee sitä enemmän, mitä kauemmin tupakoinnin lopettamisesta kuluu.
Suunterveys

Tupakointi lisää suusyövän riskiä ja altistaa parodontiitille eli suun kiinnityskudoksen tulehdukselle. Lisäksi tupakointi aiheuttaa halitoosia eli pahanhajuista hengitystä, karvakieltä sekä leukoplakiaa eli suun limakalvon muutoksia.
Hedelmällisyys ja lisääntyminen

Tupakointi lisää naisten sukuelinten terveyteen ja toimintaan liittyvien ongelmien riskiä, koska se heikentää sukuelinten ja niissä sijaitsevien limakalvojen verenkiertoa, vähentää elimistön tuottaman estrogeenin vaikutusta ja aikaistaa menopaussia. 24 prosenttia savukkeita polttavista ja 30 prosenttia sikareita polttavista miehistä on impotentteja.
Tupakointi heikentää lisäksi sekä naisen että miehen hedelmällisyyttä. Naisten tupakointi viivästyttää raskaaksi tulemista ja lisää kohdunulkoisen raskauden riskin yli kaksinkertaiseksi. Miehillä tupakointi laskee siittiöiden laatua, määrää ja liikkuvuutta ja saattaa heikentää potenssia. Odottavan äidin tupakointi vahingoittaa myös sikiötä. Tupakansavusta verenkiertoon siirtyvät haitalliset aineet kulkeutuvat napanuoran kautta sikiön verenkiertoon. Sikiön veren nikotiinipitoisuus nousee jopa äidin pitoisuutta korkeammaksi, sillä sikiön kyky poistaa nikotiinia verestä on aikuista heikompi.
Sikiön kannalta tupakansavusta haitallisimpia ovat hiilimonoksidi, nikotiini ja raskasmetallit. Sikiön verenkiertoon kulkeutunut hiilimonoksidi heikentää veren punasolujen hapenkuljetuskapasiteettia, josta seuraa krooninenlähde? hapenpuute. Hapenpuute aiheuttaa ongelmiaselvennä solujen jakautumisessa ja kudosten kasvussa. Tämän lisäksi nikotiini supistaa kohdun, istukan ja napanuoran verisuonia, mikä edesauttaa sikiön hapenpuutetta. Yhdessä nikotiini ja häkä syanidin, kadmiumin ja lyijyn kanssa pienentävät tupakoivien äitien saamien lasten syntymäpainoa 200–400 grammaa. Lisäksi hapenpuute vaikuttaa heikentävästi hermoston kehitykseen.
Tupakointi lisää raskaudenaikaisen verenvuodon riskiä, mikä altistaa ennenaikaiselle synnytykselle ja kaksinkertaistaa keskenmenon riskin. Ennenaikaisen synnytyksen riski kasvaa suhteessa päivittäin poltettujen savukkeiden määrään. Istukan vajaatoiminta, ennenaikainen irtoaminen, eteisistukan riski ja ennenaikainen lapsiveden meno ovat yleisempiä tupakoivilla äideillä. Raskauden aikainen tupakointi lisää huulilakihalkion, astman ja allergioiden riskiä lapsella.
Eläinkokeiden perusteella uskotaan sikiöaikaisen nikotiinialtistuksen olevan haitallista hermoston normaalille kehittymiselle. Aivojen nikotiinireseptorien kehitys alkaa neljännellä tai viidennellä raskausviikolla. Verenkierron nikotiinin aiheuttama nikotiinireseptorien aktivoituminen aiheuttaa muutoksia näiden reseptorien ilmaantumisessa ja toiminnassa. Sikiöaikainen tupakansavualtistus on  epidemiologisissa tutkimuksissa yhdistetty sekä alentuneeseen älykkyyteen että lyhytaikaisen muistin ongelmiin.
Jälkeläisten terveys

Noin 11 prosenttia suomalaisäideistä tupakoi raskauden aikana vuonna 2001, ja puolet heistä tupakoi koko raskausajan. Jos äiti tupakoi raskauden kolmen ensimmäisen kuukauden aikana, lapsella on riski syntyä keskimääräistä pienikokoisempina. Myös aivot saattavat jäädä loppuiäksi keskimääräistä pienemmiksi, koska niiden kehitys painottuu alkuraskauteen. Raskauden alkuvaiheen tupakointi vaikuttaa syntyvän lapsen terveyteen koko tämän elämän ajan. Raskausajan tupakointi kohottaa myös esimerkiksi keskosuuden, alhaisen syntymäpainon ja lapsuusajan ylipainon riskejä, jotka lisäävät riskiä sairastua myöhemmin kroonisiin sairauksiin, kuten sydän- ja verisuonitauteihin.
Myös keskittymis- ja käytöshäiriöt ovat yleisempiä tupakoivien lapsilla, ja raskaudenaikainen tupakointi lisää lapsen riskiä sairastua ADHD:hen myöhemmin elämässä, jos hänellä on siihen geneettistä alttiutta.
Lapsi saattaa kärsiä lisäksi nikotiinin vieroitusoireista, mikä ilmenee esimerkiksi vastasyntyneen vapinana. Tupakoivan äidin rintamaidossa on nikotiinia viisi kertaa enemmän kuin hänen verenkierrossaan. Äidin tupakointi lyhentää imetyksen kestoa ja vähentää maidon määrää. Raskausajan tupakointi lisää kätkytkuoleman riskiä. Imeväiskuolleisuuden riski on noin puolet suurempi tupakoivilla kuin tupakoimattomilla äideillä.
Naisen verenkierrosta nikotiini ja hiilimonoksidi siirtyvät istukan lävitse sikiöön. Sikiön hitaamman aineenvaihdunnan vuoksi sikiön veren nikotiinipitoisuus voi olla 15 prosenttia korkeampi kuin äidin verenkierrossa.
Nikotiini vaikuttaa sikiön aivojen ja selkäytimen niko­tii­nia­se­tyy­li­ko­lii­ni­re­sep­toreihin, joiden altistuminen nikotiinille aiheuttaa muutoksia reseptorien ilmaantumisessa ja toiminnassa ja häiritsee aivojen kehitystä.
Jos vanhemmat tupakoivat sisätiloissa, he altistavat lapsensa passiiviselle tupakoinnille. Palavasta savukkeesta leviää huoneilmaan palamistuotteita. Ilmaan tulee kolme ja puoli kertaa enemmän tervaa ja lähes seitsemän kertaa enemmän hiilimonoksidia kuin tupakoitsijan keuhkoihin. Huoneilman savu altistaa lapsen äkilliselle välikorvantulehdukselle sekä hengitystietulehduksille.
Raskauden aikainen tupakointi lisää riskiä lapsen sormien ja varpaiden vikoihin. Varpaat tai sormet voivat puuttua, sormia tai varpaita voi olla ylimääräisiä tai niistä voi tulla räpylämäiset. Riski kasvaa päivässä poltettujen savukkeiden määrän myötä.
Hyötyvaikutukset

Tupakoivilla on havaittu pienentynyttä riskiä sairastua haavaiseen paksusuolen tulehdukseen. On yksittäisiä tutkimuksia, joiden mukaan tupakointi vaikuttaisi myös hieman vähentävän rintasyövän, Kaposin sarkooman, raskausmyrkytyksen ja atooppisten häiriöiden riskiä.
Tupakoimattoman riski sairastua Alzheimerin ja Parkinsonin tauteihin on jopa kaksinkertainen. Vaikutus johtuu mahdollisesti siitä, että nikotiini vähentää aivojen asetyylikoliinin määrää, nostaen samalla dopamiinin määrää.
Skitsofreniaa potevat potilaat tupakoivat yleisesti ja onkin epäilyjä tupakan positiivisista vaikutuksista skitsofreniapotilailla.
Tupakkatuotteita valmistavan Philip Morrisin ja Cato-instituutin selvitykset kertovat tupakoijan tulevan yhteiskunnalle halvemmaksi kuin tupakoimattoman. Tämä selittyisi tupakoijien lyhyemmällä elinajalla, jolloin terveyskustannukset olisivat pienemmät.
Tupakansavu on luonnollinen, epäselektiivinen ja palautuva monoamiinioksidaasin estäjä sen sisältämien beetakarboliinien vuoksi. Positroniemissiotomografialla (eli PET-kuvauksella) tehty tutkimus osoittaa tupakoitsijoiden MAO-A aktiivisuuden olevan 30 % ja MAO-B aktiivisuuden 40 %.
Nikotiini ja muut kolinergistä järjestelmää aktivoivat yhdisteet edesauttavat muistijäljen syntymistä ja parantavat keskittymiskykyä. Vaikka on joitain viitteitä tupakoinnin tilapäisestä positiivisesta vaikutuksesta henkiseen suorituskykyyn, runsas tupakointi on yhteydessä kognitiivisten kykyjen heikkenemiseen keski-iässä, eikä tupakoinnin vaikutuksista muistiin tai kognitioon ole tarpeeksi tutkimusnäyttöä.
Rajoitukset

Monissa maissa on rajoitettu tupakointia julkisilla paikoilla, millä pyritään vähentämään tupakoinnin haittavaikutuksia kansanterveydelle. Esimerkiksi Euroopan unionin komission mukaan Euroopassa kuolee joka vuosi yli puoli miljoonaa ihmistä tupakan aiheuttamiin sairauksiin. Tupakointia rajoittavaa lainsäädäntöä on ainakin Suomessa, Norjassa, Ruotsissa, Yhdysvalloissa, Irlannissa, Virossa, Alankomaissa, Italiassa, Kreikassa ja Turkissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tupakoinnin terveysvaikutukset Wikimedia Commonsissa
Erik Wahlström

Erik Wahlström Helsingin kirjamessuilla 2010.
Erik Wahlström (s. 1945 Helsinki) on suomenruotsalainen toimittaja ja kirjailija. Hän on työskennellyt Hufvudstadsbladetissa ympäristö- ja tiedetoimittajana ja toiminut myös lehden päätoimittajana.
Wahlström on kirjoittanut sekä tieto- että kaunokirjallisuutta. Aluksi hän kirjoitti ympäristötoimittajan työn ohella ympäristöaiheisia tietokirjoja. 2000-luvulla hän on julkaissut kaunokirjallisuutta. Uno Cygnaeuksesta kertova romaani Tanssiva pappi (2004) oli Finlandia-palkintoehdokkaana ja on sittemmin dramatisoitu myös teatteriin. Wahlströmin romaani Kärpäsenkesyttäjä (2010) kertoo J. L. Runebergista. Hänen viimeisin romaaninsa on Kaunein on se jota rakastaa (suom. Jaana Nikula, Schildts & Söderströms, 2013; Det vackraste på den svarta jorden, Schildts & Söderströms, 2013).
Hänen isänsä Per-Erik Wahlström toimi upseerina Pelastusarmeijan  kansainvälisissä tehtävissä, muun muassa Argentiinassa ja hänen setänsä Jarl Wahlström toimi kansainvälisen Pelastusarmeijan johtajana vuosina 1981–1986.