stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen aika
Historia

Vielä 1800-luvulla Suomessa ei ollut yhtenäistä valtakunnallista kelloaikaa, vaan kullakin paikkakunnalla noudatettiin paikallista keskiaurinkoaikaa. Rautatieliikenne teki kuitenkin välttämättömäksi yhtenäistää aikajärjestelmä. Suomen ensimmäisellä, Helsingin–Hämeenlinnan radalla noudatettiin alusta lähtien Helsingin paikallisaikaa, mutta kun vuonna 1870 rakennettiin rata Riihimäeltä Pietariin, päätettiin, että rautatieaikatauluissa noudatettiin Kaipiaisten länsipuolella Helsingin ja itäpuolella Pietarin paikallisaikaa. Niillä oli eroa noin 20 minuuttia. Valtiopäivät hyväksyi vuonna 1888 anomusehdotuksen Helsingin ajan määräämisestä Suomen yhteiseksi ajaksi. Anomus raukesi senaatin torjuvaan kantaan, mutta samalla se määräsi Helsingin ajan rautateiden yhteiseksi ajaksi Suomen alueella, ja vuodesta 1890 Pietarin aikaan siirryttiin vasta Venäjän puolella Valkeasaaressa. Tämän jälkeen Helsingin aika tuli yleiseen käyttöön koko maassa muissakin yhteyksissä kuin rautateillä.
Useimmissa maissa otettiin 1800-luvun lopulla käyttöön vyöhykeajat, jotka ovat tasantunteja edellä tai jäljessä Greenwichin ajasta. Suomessa näin tehtiin vasta vuonna 1921, jolloin säädetyn asetuksen mukaan Itä-Euroopan aika tuli voimaan 1. toukokuuta. Se oli 20 minuuttia ja 10,9 sekuntia edellä Suomessa siihen saakka noudatettua Helsingin paikallisaikaa.
Kesäaika oli Suomessa ensimmäisen kerran voimassa huhtikuusta syyskuuhun vuonna 1942. Tämän jälkeen se tuli uudelleen käyttöön vasta vuonna 1981. Aluksi se oli voimassa maaliskuun viimeisestä sunnuntaista syyskuun viimeiseen sunnuntaihin, ja siitä päätettiin vain yhdeksi tai muutamaksi vuodeksi kerrallaan. Vuodesta 1995 lähtien kesäaika on ollut käytössä lokakuun lopulle saakka. Vuodesta 2002 lähtien kesäajasta on ollut voimassa nykyinen, pysyväksi säädetty asetus, joka perustuu asiaa koskevaan EU:n direktiiviin.
Näsinneula

| Näsinneula |
| --- | --- |
 Näsinneula elokuussa 2015.
Tiedot
Sijainti:  Tampere
Koordinaatit:  61°30′18″N, 023°44′36″E
Peruskiven muuraus:  1970
Rakennettu:  1970–1971
Avajaiset:  28. huhtikuuta 1971
Käyttötarkoitus:  näköala- ja viestintätorni, sisältää ravintolan
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  Pekka Ilveskoski
Tekniset tiedot
Hissien määrä:  3
Korkeus
Antenni:  168 m
Kattokorkeus:  134,5 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Näsinneula on Tampereella Näsijärven rannalla sijaitseva vuonna 1971 avattu 168 metriä korkea näköalatorni. Itse torniosa on 134,5 metriä korkea. Näköalatasanteella ja pyörivällä ravintolaosalla varustettu torni kuuluu Särkänniemen huvipuistoalueeseen ja on Tampereen tunnetuimpia symboleja. Näsinneula piti Suomen korkeimman rakennuksen titteliä hallussaan yli 50 vuotta. Näsinneulasta tuli myös Pohjoismaiden korkein näkötorni Tukholman Kaknäsin tornin sulkeuduttua yleisöltä vuonna 2018.
Suunnittelu

Ajatus näköalatornista alueelle on peräisin Tampereen silloiselta kaupunginjohtaja Erkki Lindforsilta, joka sai vieraillessaan Puijon tornissa idean rakennuttaa Tampereelle vastaava torni. Alun perin suunnitelmissa oli vaihtoehtona Pyynikin näkötornin korottaminen. Särkänniemen lisäksi mahdollisia sijainteja tornille oli kaavailtu Ratinasta ja Pispalasta. Torni kantoi suunnitelmissa alkujaan Särkänneula-nimeä. Näsinneulan nimen keksi kunnallisneuvos Lauri Santamäki; nimen perustana olivat viereinen Näsijärvi ja Seattlen Space Needle -torni. Tornin korkeus määritettiin helikopterista käsin. Helikopterilla lennettiin ja kokeiltiin eri korkeuksia. 110 metrin korkeuteen päätettiin rakentaa ravintola, jonka päälle päätettiin rakentaa vielä baari omaan kerrokseensa.
Rakennus

Torni rakennettiin vuosina 1970–1971, ja sen on suunnitellut Pekka Ilveskoski. Urakoitsijaksi valittiin Tampereen Haka. Unkarista tilatut rakennusmiehet rakensivat tornin rungon teräsbetonista 33 vuorokaudessa liukuvaluna, joka aloitettiin 8. kesäkuuta 1970. Betoni toimitettiin paikalle Soraseulan betoniautoilla. Tornin neula koostuu teräksisestä mastosta, jonka huipulla on vielä lasikuituinen masto.
Näsinneula valittiin vuonna 1970 Vuoden betonirakenteeksi. Valinnan teki Suomen Betoniteollisuuden Keskusjärjestö.
Tornin perusta on noin 15 metriä Näsijärveä korkeammalla. Yhden metrin matkalla torni kapenee 2 senttimetriä. Liukuvalun aloituspisteessä tornin halkaisija on 10,525 metriä ja ulkoseinän paksuus 60 senttimetriä. Hissien pysähtymistasanteella, 120 metrin korkeudessa, on varsinainen näköalatasanne ja kahvila. 10 metriä alempana 110 metrissä on ulkoilmatasanne.
Näsinneula voi kovassa tuulessa kallistua jopa 15 senttimetriä.
Hissit

Nousu tornin huipulle tapahtuu yleisömäärän mukaan yhdellä tai kahdella 15 hengen pikahissillä. Hissit nousevat huipulle 32 sekunnissa, ja niiden ajonopeus on 6 m/s. Hissit valmisti Valmet yhteistyössä sveitsiläisen Schweizerische Wagons- und Aufzügefabrik AG Schlieren-Zürich -yhtiön kanssa Valmetin lentokonetehtaalla Tampereella. Hissit modernisoi Otis-hissiyhtiö vuonna 1997. Ne ovat Suomen toiseksi nopeimmat julkisessa käytössä olevat henkilöhissit. Tornissa on myös kolmas, henkilökunnalle tarkoitettu hissi, joka nousee 124 metrin korkeuteen. Sähköhäiriön sattuessa käynnistyy oma dieselkäyttöinen varavoima-asema. Hätätilanteessa tornin ulkoilmatasanteelta poistutaan porrashuoneen 700 porrasta pitkin. Elokuussa 2019 Kone aloitti pikahissien uudistamisen. Hisseissä tullaan käyttämään uutta UltraRope-nostoteknologiaa, joka parantaa hissien suorituskykyä ja energiatehokkuutta. Näsinneulan hissit on muutettu myös elämyshisseiksi, jossa on valoja ja musiikkia.
Ravintola Näsinneula

Näsinneulan näkötornin ylemmässä kerroksessa 124 metrin korkeudessa sijaitsee Ravintola Näsinneula, jonka ruokailutila ikkunoineen kierähtää tornin ympäri kerran 45 minuutissa. Näsinneulassa toimi aikanaan myös rullaluisteludisko.
Digitan radioasema

Näsinneulassa sijaitsee myös Digitan radiolähetin, josta lähetettiin vuonna 2020 seuraavia radiokanavia:
| --- | --- |
 Bassoradio  Groove FM Business  Helmiradio  Jouluradio  KISS  NRJ (Suomi)  Radio 957 :  Radio Aalto  Radio Classic  Radio Moreeni  Radio Musa  Radio Suomipop  Ysäri Radio 
Lähde:
Säämerkkivalot

Tornin huipulla on vuonna 1971 valmistunut säämajakka. Henkilökunta säätää valoja, joiden tila määritellään Ilmatieteen laitoksen sääennusteiden mukaisesti. Valot kertovat kaupunkilaisille tulevasta säästä seuraavasti:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kolme keltaista |   |   |   | = aurinkoista |
| kaksi keltaista, yksi vihreä |   |   |   | = puolipilvistä tai pilvistä |
| yksi keltainen, kaksi vihreää |   |   |   | = ajoittain sadetta |
| kolme vihreää |   |   |   | = sadetta |
Lähde:
Porrasjuoksu

Näsinneulan porrasjuoksussa juostaan 651 porrasta ja 120 metriä ylöspäin. Kilpailun ennätys on vuodelta 1989, jolloin palomies Jari Koistinen juoksi ylös 3 minuutin 4 sekunnin ajalla.
Nykyään portaita käytetään vain hätätilanteissa, jolloin hissi on mennyt rikki tai on tulipalo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Näsinneula Wikimedia Commonsissa
Nelikymppinen Näsinneula rakennettiin hujauksessa Yle Uutiset.  29.4.2011. Viitattu 1.5.2020.
Sommar, Heidi: Näsinneula on Tampereen tavaramerkki Yle Elävä Arkisto.  12.4.2013. Viitattu 1.5.2020.
Sarkänniemi VirtualTampere. Viitattu 1.5.2020.
Panoraamat Tampereen kaupunki. Viitattu 1.5.2020.
Toivonen, Hilma & Eintola, Antti: Suomen korkein rakennus Yle Uutiset.  15.8.2019. Viitattu 1.5.2020.
Näsinneula vuonna 1971 ilmestyneessä postimerkissä.
Näsinneula kaupunkikuvassa.
Tammerkoski Näsinneulasta nähtynä.
Ravintola Näsinneula.
Näsinneulan siluetti
Napoleon (rap-artisti)

| Mutah Wassin Shabazz Beale> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. lokakuuta 1977 (ikä 47)
Ammatti:  räppäri
Muusikko
Taiteilijanimi:  Napoleon 
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1995-2002
Tyylilajit:  gangsta rap, hip hop
Yhtyeet:  Outlawz
Levy-yhtiöt:  Outlaw Recordz, Death Row Records ja Outlawz 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mutah Wassin Shabazz Beale (s. 7. lokakuuta 1977), paremmin tunnettu taiteilijanimellään Napoleon, kuului 2Pacin perustamaan hip hop -kollektiivi Outlawziin. Sittemmin hän kääntyi muslimiksi ja lopetti rap-uransa.
Elämä

Beale on kotoisin New Jerseystä. Kolmevuotiaana hän näki veljiensä kanssa vanhempiensa tulevan tapetuksi, ja hän kasvoi isoäitinsä luona.
1990-luvulla Beale liittyi Tupac Shakurin perustamaan Outlawz-rap-yhtyeeseen. Hän esiintyi yhtyeen neljällä albumilla ja julkaisi myös kaksi sooloalbumia.
Islaminuskoisen musiikkituottajansa vaikutuksesta Beale kääntyi islamiin 2000-luvulla, minkä jälkeen hän lopetti rap-uransa. Sittemmin hän muutti Saudi-Arabiaan, missä hän perusti kahvilan.
Denis Strandell

Ram Denis Strandell (s. 1. syyskuuta 1958) on Hangon kaupunginjohtaja ja Kirkkonummen entinen kunnanvaltuutettu. Hänet valittiin Hangon kaupunginjohtajaksi vuonna 2015. Strandell on koulutukseltaan kauppatieteen maisteri, ja hän on työskennellyt yli 25 vuotta finanssialalla. Strandell jäi eläkkeelle Hangon kaupunginjohtajan virasta maaliskuussa 2024.
Helvi Erjakka

| Helvi Erjakka |
| --- | --- |
 Kirjailijat Salme Setälä (vas.), Helvi Erjakka ja Eeva Joenpelto Sylvi Kekkosen seurassa vuonna 1962.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. marraskuuta 1909 Tampere
Kuollut: 13. helmikuuta 1975 (65 vuotta) Kangasala
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  kirjailija, näyttelijä, mainostoimittaja
Kirjailija
Salanimi: Aira Kaipia Paula Purje Harriet Vane Meirami
Tuotannon kieli: Suomi
Tyylilajit:  proosa, näytelmä, pakina
Aiheet:  ihmissuhteet, romantiikka, jännitys
Esikoisteos:  Perhetyttö
Palkinnot
 Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1958, 1968, Valtion kirjallisuuspalkinto 1969,  Pro Finlandia 1974 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Helvi Marjatta Erjakka-Rania (vuoteen 1934 Eriksson; 30. marraskuuta 1909 Tampere – 13. helmikuuta 1975 Kangasala) oli suomalainen kirjailija.
Henkilöhistoria

Erjakan vanhemmat olivat Julius Wilhelm Eriksson ja Lyyli Eriksson, jotka olivat molemmat näyttelijöitä. Erjakka kävi seitsemän luokkaa oppikoulua ja näytteli Tampereen työväen teatterissa ja Tampereen teatterissa. Teatterityön lisäksi hänellä oli rooli yhdessä pitkässä elokuvassa, Nyrki Tapiovaaran Miehen tiessä (1940). Erjakka oli naimisissa kahdesti. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Olli Nuorto (1936–1938) ja toinen Urmas Kaarlo Rania (1939–1941).
Kirjallinen tuotanto

Erjakan kirjallinen tuotanto käsittää ihmissuhderomaaneja, kuunnelmia, näytelmiä ja pakinoita. Hän oli tuotteliaimpia suomalaisia kuunnelmakirjailijoita. Erjakka kirjoitti myös yhden salapoliisiromaanin. Se oli Harriet Vanen salanimellä julkaistu teatterimaailmaan sijoittuva teos Pahempi kuin murhaaja (1945).
Kirjallinen tuotanto > Romaanit

Perhetyttö, 1931
Minä olen sinun vaimosi!, 1932
Juhlayö, 1939
Parvekkeella kukkivat pelargonit, 1944
Pieniä ihmisiä, 1944
Pahempi kuin murhaaja, 1945
Mitä meistä on tullut, 1946
Nämä kaksi maailmaa, 1946
Don Juan tekee tilin, 1947
Varhain kypsynyt, 1947
Sain lahjaksi päiviä, 1948
Parvekkeella kukkivat pelargonit, 1950
Menneisyyden kaivo, 1953
Miestenhän maailma on, 1955
Niin he toisiaan rakastavat, 1956
Menneet kukinnat, 1957
Puutarhakatu 50, 1958
Aikuisten tanssit, 1959
Kokemukset, 1960
Minä itse sen tein, 1961
Ensimmäinen näytös, 1963
Lähekkäin, 1966
Hän meni pois, 1968
Minä onnellinen, 1971
Kirjallinen tuotanto > Näytelmät

Tyttöni laitakaupungilta, 1933
Tuossa saat sormuksesi, 1936
Naisen synti, 1947
Komedia onnesta, 1962
Leskiäidillä kaksi tytärtä, 1962–63
Olen vain näyttelijä, 1946–47
Kirjallinen tuotanto > Palkinnot ja tunnustukset

Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1958 ja 1968
Valtion kirjallisuuspalkinto 1969
Pro Finlandia -palkinto elämäntyöstä 1974
Aiheesta muualla

Olli Nuorto : "Vaikka minä olenkin Tampereelta". Kirjailijatar Helvi Eriksson-Erjakan esittelyä, Seura, 14.08.1935, nro 33, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tarvaala

Tarvaala voi olla:
Tarvaala, kylä Laukaassa
Tarvaala, kylä Saarijärvellä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tarvaala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lauri Huovinen

Lauri Huovinen
Lauri Erik Huovinen (26. syyskuuta 1915 Vaasa – 29. elokuuta 1994) oli suomalainen teologian ja filosofian tohtori, tuomiorovasti ja kirjailija.
Huovisen vanhemmat olivat rakennusmestari Kaarle August Huovinen ja Saimi Siviä Kinnunen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1935 ja valmistui filosofian maisteriksi 1939, filosofian lisensiaatiksi 1951 ja filosofian tohtoriksi 1956. Huovinen vihittiin papiksi 1943. Hän valmistui vielä teologian kandidaatiksi ja lisensiaatiksi 1954 ja teologian tohtoriksi 1962.
Huovinen toimi 1944–1954 Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen matkasaarnaajana. Hän oli Helsingin Malmin seurakunnan kirkoherrana 1954–1960, Herttoniemen seurakunnan kirkkoherrana 1961–1962 sekä Malmin rovastikunnan lääninrovastina 1959–1962. Viimeksi Huovinen toimi Turun tuomiorovastina vuodesta 1963 aina vuoteen 1982 saakka. Hän oli Turun tuomiokirkon 49. tuomiorovasti ja oli virassaan yksi pitkäaikaisimpia.
Huovinen oli Turun yliopiston yleisen historian dosenttina vuodesta 1965 ja yliopiston kulttuurihistorian vt. professorina 1972–1975. Hän oli Sanansaattaja-lehden toimitussihteerinä 1945–1957 ja Evankelisen opettajaliiton puheenjohtajana 1952–1961.
Lauri Huovinen oli naimisissa kaksi kertaa:
1943–1954 hammaslääketieteen lisensiaatti Aili Anna-Liisa Huovisen (1920–1954) kanssa.
vuodesta 1956 talousopettaja Eira Marjatta Vainion kanssa.
Huovisella on ensimmäisestä avioliitosta kolme lasta: Helsingin hiippakunnan emerituspiispa Eero Huovinen, Merimaskun entinen kirkkoherra, rovasti Matti Huovinen sekä oikeustieteen tohtori, valtiotieteen maisteri Sakari Huovinen. Toisesta avioliitosta hänellä on kaksi lasta: Turun yliopiston bakteeriopin professori Pentti Huovinen ja lääketieteen tohtori Riikka Huovinen.
Teoksia

Sunnuntai-ilta : kertoelmia. Suomen lut. evank.-yhdistys, Helsinki 1945
Das Bild vom Menschen im politischen Denken Niccolo Machiavellis, väitöskirja. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series B, 74, 2. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1951
Sanan selvyyteen : arvioiva esitys luterilaisen kirkon ja huomattavimpien lahkojen kastekäsityksistä (armonvälikappaleopeista). Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, Helsinki 1954
Mitä epäilysten myrskyssä on tehtävä?. Malmin seurakunta, Helsinki 1955
Kasteen lahja elämälle : uutta ja vanhaa Uuden testamentin kasteesta. Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, Helsinki 1959
Parhaat päivät edessäpäin : 36 kysymystä ja vastausta. Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, Helsinki 1959, 2. painos 1962
Uudestisyntyminen C. O. Roseniuksen teologiassa, väitöskirja. Suomalaisen teologisen kirjallisuusseuran julkaisuja 72. Helsinki 1962
Katso ihmistä : Kristuksen kärsimisen ja kuoleman historia. Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, Helsinki 1965
Kolme kysymystä kasteesta. Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, Helsinki 1967
Valtiomahti ja moraalin autonomia. Turku 1970
Tervetuloa huomispäivä. Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, Helsinki 1971, 2. painos SLEY-kirjat, Helsinki 1978
Viisi kirjaa uskontunnustuksesta ja sen muuttumisesta, synodaaliväitöskirja. Kirjayhtymä, Helsinki 1972
Turun tuomiokirkko - Åbo domkyrka - Cathedral of Turku - Der Dom in Turku ; teksti Lauri Huovinen ; kuvaus ja taitto Timo Turjas. Turku 1975
Sydämen kuvastin : itsensä tutkimisesta ja itsensä tuntemisesta. SLEY-kirjat, Helsinki 1979, 2. painos 1995
Italian renessanssikulttuuri. Turun yliopiston historian laitoksen julkaisuja no 17. Turun yliopisto, Turku 1986
Suomennoksia

C. O. Rosenius : Elämän leipää : tutkisteluja vuoden joka päivälle. Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, Helsinki 1973, 4. uud. laitos Sley-Media, Helsinki 2012
Liedon seurakunta

| Liedon evankelis-luterilainen seurakunta |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Turun arkkihiippakunta
Rovastikunta:  Paimion rovastikunta
Kirkkoherra:  Risto Leppänen
Pääkirkko:  Liedon kirkko
Jäseniä:  15 264, 77,89% kunnan väkiluvusta (v. 2017)
Aiheesta muualla
Liedon seurakunta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Liedon seurakunta on Liedon kaupungissa Varsinais-Suomessa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Turun arkkihiippakuntaan ja Paimion rovastikuntaan.
Lieto mainitaan itsenäisenä seurakuntana jo vuonna 1311. Siitä on myöhemmin erotettu Auran seurakunta. Liedon ja Tarvasjoen kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 2015 Tarvasjoen seurakunta liitettiin Liedon seurakuntaan. Tarvasjoesta muodostettiin tällöin kappeliseurakunta, joka kuitenkin lakkautettiin jo vuonna 2021 samalla, kun Auran seurakunta liitettiin Lietoon.
Liedon seurakunta jakautuu neljään kirkkoalueeseen: Lieto, Littoinen, Tarvasjoki ja Aura. Seurakunnan toimintaa jäsennetään kirkkoalueiden mukaan.
Kirkot

Auran kirkko
Liedon Pyhän Pietarin kirkko
Littoisten kirkko
Tarvasjoen kirkko
Aiheesta muualla

Seurakunnan kotisivut
Outlaw 4 Life: 2005 A.P.

| Outlaw 4 Life: 2005 A> P. Outlawz |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004-2005
 Julkaistu: 19. huhtikuuta 2005
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Armando Colon, Gorilla Tek, J-Mack, Outlawz, The Legendary Traxster
 Tyylilaji: hip hop
 Levy-yhtiö: 33rd Street
Outlawzin muut julkaisut
| Neva Surrenda 2002 | Outlaw 4 Life: 2005 A.P. 2005 | Can't Sell Dope Forever 2006 |
Outlaw 4 Life: 2005 A.P. on studioalbumi rap-ryhmä Tha Outlawzeilta. Albumi julkaistiin vuonna 2005. Kirjaimet A.P. albumin nimessä tarkoittavat "After Pac" viitaten edesmenneeseen rap-artisti Tupac Shakuriin, joka ammuttiin vuonna 1996.
Kappalelista

| # | Kappale | Vieraileva(t) artisti(t) | Tuottaja(t) | Kesto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | "Real Talk" | Focus | Focus | 3:49 |
| 2 | "Can't Turn Back" |  | A.D. Future | 4:09 |
| 3 | "Celebrate" | TQ | Reo | 3:31 |
| 4 | "Big Ballin" | Bun B & Stormey | The Legendary Traxster | 4:13 |
| 5 | "They Don't Understand" |  | Dani Karte | 4:10 |
| 6 | "Let It Burn" | Chair Krazy | The Legendary Traxster | 4:34 |
| 7 | "If You Want 2" |  | Focus | 4:18 |
| 8 | "These Are The Times" | Stormey, Khujo Goodie & Malachi | Armondo Colon | 4:46 |
| 9 | "Ghetto Gospel Part 2" |  | A.D. Future | 4:47 |
| 10 | "Smiling Faces" | F'Lana Star | J-Mack | 3:15 |
| 11 | "I Dare U" | Focus | Focus | 3:15 |
| 12 | "Don't Get It Fucked Up" |  | J-Mack | 4:03 |
| 13 | "Sarred Vows (And I Do)" | Stormey | J-Mack | 5:24 |
| 14 | "Better It Get" |  | Gorilla Tek | 4:11 |
| 15 | "Interlude" | C. Bone Jones |  | 0:21 |
| 16 | "Listen 2 Me" |  | J-Mack | 3:53 |
| 17 | "Loosin My Mind" | Stormey | Gorilla Tek | 3:53 |
Neva Surrenda

| Neva Surrenda Outlawz |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2001-2002
 Julkaistu: 22. lokakuuta 2002
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Mike Dean, Mr. Lee
 Tyylilaji: hip hop
 Levy-yhtiö: Outlaw/Rap-A-Lot
Outlawzin muut julkaisut
| Novakane 2001 | Neva Surrenda 2002 | Outlaw 4 Life: 2005 A.P. 2005 |
Neva Surrenda on kolmas studioalbumi rap-ryhmä Tha Outlawzeilta. Albumi julkaistiin vuonna 2002.
Kappalelista

Intro – 0.21
Gatz Up – 4.48
What Side U On? – 6.18 (mukana Hot Boyz)
Move Somethin – 3.44 (mukana Willie D.)
Everything Is Alright – 4.15
Playtime – 4.26
Stick 2 da Plan – 3.30 (mukana Big Syke)
Not Real – 4.26
Us – 5.28
Black Diamond – 2.59
Why? – 5.07
Pleasures of Sin – 4.40 (mukana Yukmouth ja Big Syke)
Desperation – 4.04
Blessings – 4.57
Lost and Turned Out – 5.28
Outro – 1.32
Siinai

Siinai (keskellä) avaruudesta otetussa kuvassa. Vasemmalla Afrikka, jossa Niili erottuu selvästi, ja oikealla Aasia.
Siinai eli Siinain niemimaa (arab. سِينَاء‎, Sīnā’) on Egyptiin kuuluva niemimaa Afrikan ja Aasian välissä. Ilmastoltaan karulla niemimaalla on ollut pitkään suuri strateginen merkitys reittinä Niilin suistolle ja sittemmin myös Suezin kanavan hallinnan takia.
Maantiede

Siinai on suurin piirtein kolmikulmainen niemimaa, joka yhdistää Afrikkaa Aasiaan. Maantieteellisesti sen katsotaan yleensä olevan osa Aasian mannerta. Kokoa niemimaalla on noin 61 000 km². Siinai rajautuu Välimereen pohjoisessa, Suezin kanavaan ja Suezinlahteen lännessä, Akabanlahteen idässä, sekä Negeviin ja Gazan kaistaan koillisessa. Suezin kanavan kohdalla on ennen kanavan rakentamista ollut nauhamainen ketju matalia järviä. Välimeren rannikolla on rannikkotasanko, jolta maa kohoaa kohti etelää. Niemimaan korkein kohta on 2 637 metriin kohoava Katariinanvuori. Lähellä Katariinanvuorta sijaitsee 2 285 metrin korkuinen Siinainvuori.
Hallinnollisesti suurin osa Siinain alueesta kuuluu kahteen kuvernoraattiin. Pohjois-Siinain kuvernoraatti (Šamal Sina’) käsittää maakannaksen pääosan, Etelä-Siinain kuvernoraatti (Janub Sina’) taas siitä etelään työntyvän varsinaisen Siinain niemimaan. Pienempiä osia Siinain kannaksesta kuuluu myös Al-Suwaisin (Suezin), Al-Isma’iliyyan (Ismailian) ja Bur Sa’idin (Port-Saidin) kuvernoraatteihin, joihin kuuluu alueita Suezin kanavan molemmilta puolilta.
Väestö

Huomattavimman väestönosan Siinailla muodostavat beduiinit. Siinain beduiinit kuuluvat useisiin eri heimoliittoihin. Sawalha, Ulaygat ja Muzayna muodostavat Tawaran heimoliiton etelässä. Pohjoisessa sijaitsevat Suwarka, Tarabin, Tiyaha, Ahaywat ja Bayadiyyn. Suurin osa heimoista jäljittää historiansa Arabian niemimaalle, josta heimot saapuivat 1400- ja 1500-luvuilla. Historiallisesti vaeltavien beduiinien lisäksi asukkaita oli vain vaatimattomilla kalastajakylillä ja kaivosyhdyskunnilla. Al-Arish on ollut vanha historiallinen hallinnollinen keskus Siinain pohjoisosassa. Sen asukkaat ovat olleet sekoitus egyptiläisiä, turkkilaisia ja hijazilaisia. Monet nykyiset asutuskeskukset, kuten Sharm el-Sheikh niemimaan eteläosassa, ovat kasvaneet matkailun myötä 1900-luvulla. Paikallisten beduiinien joukkoon on tullut muuttajia muualta Egyptistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siinai Wikimedia Commonsissa
Siinainvuori.
Egyptin kuvernoraatit
Pyhän Katariinan luostari.
Akabanlahden rannikkoa maalauksessa vuodelta 1839.
Siinain beduiineja.
Tykkäät kummiski

| Tykkäät kummiski Etta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. elokuuta 2022
 Kesto: 26.55
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  1.
Ettan muut julkaisut
| Ei bändäreit - EP 2022 | Tykkäät kummiski 2022 | Tähtisumua 2024 |
Tykkäät kummiski on Ettan toinen studioalbumi, joka julkaistiin 26. elokuuta 2022. Etta on tehnyt albumin yhdessä KIROn, Alex Leonen ja Salah Polon kanssa.
Kappaleet

Äidin suosikki – 2.14
Muit ku me – 2.51
R.E.S.P.E.C.T. – 2.12
PBM – 2.29 (feat. SHRTY)
Sinkkukesä – 2.05
Perus – 2.36 (feat. Gettomasa)
Oon sun – 2.39 (feat. ANI)
Ristit – 2.31
Rakastellaan – 2.24 (feat. Isaac Sene)
Jos saisit tietää – 2.32
Lääketiede – 2.16
Haukiputaan koulu

| Haukiputaan koulu |
| --- | --- |
 Koulurakennus kesällä 2015.
Sijainti:  Haukipudas, Oulu
Koordinaatit:  65°10′30″N, 025°21′44″E
Tyyppi:  Peruskoulu
Rehtori:  Ari Isomaa
Luokat:  1–9
Oppilaita:  986 (2018)
Verkkosivut
Haukiputaan koulu on yhtenäiskoulu Oulussa Haukiputaan kaupunginosassa. Koulussa opiskelee noin 1 000 peruskouluikäistä lasta, jolloin se on oppilasmäärältään Oulun suurin peruskoulu. Opettajia koulussa työskentelee noin 80. Koulu on kuulunut Unescon ASP-kouluverkkoon vuodesta 2013 lähtien. Haukiputaan koulun alaisuuteen kuuluu hallinnollisesti myös Keiskan koulu.
Vuonna 2012 Kirkonkylän koulu ja Haukiputaan yläkoulu yhdistyivät nykyiseksi Haukiputaan kouluksi. Uusi koulurakennus vihittiin käyttöön joulukuussa 2014. Koulurakennus rahoitettiin puoleksi elinkaarimallilla ja puoleksi kaupungin rahoittamana.