stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Takashi Kanō

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Takashi Kanō
Syntymäaika: 31. lokakuuta 1920 (ikä 103)
Syntymäpaikka: Tokio, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Waseda WMW |  |
Maajoukkue
| 1951–1954 | Japani | 7 (2) |
Takashi Kanō (jap. 加納 孝, Kanō Takashi; 31. lokakuuta 1920 Tokio – 4. kesäkuuta 2000) oli japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Kanō aloitti jalkapalloilijanuransa Japanin maajoukkueessa maaliskuussa 1951. Hän pelasi seitsemän maaottelua ja teki niissä kaksi maalia.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Sputnik 9

Sputnik 9 oli toinen viimeisistä Vostok-avaruusaluksen koelennoista ennen miehitettyjä lentoja. Aluksen kyydissä oli koira ja ihmisnukke. Sputnik 9 laskeutui yhden kierroksen jälkeen suunnitelmien mukaisesti ja sen materiaalit löydettiin hyväkuntoisena.
Lento

Sputnik 6:n lennon ja toisen koelentoyrityksen 22. joulukuuta 1960 epäonnistuttua päätettiin ensimmäisen miehitetyn lennon suunnitelma lyhentää yhden päivän lennosta yhden kiertoradan mittaiseksi. Tämän suunnitelman toimeenpanemiseksi päätettiin nopeassa aikataulussa laukaista kaksi kenraaliharjoituslentoa toteuttaen tulevan miehitetyn lennon suunnitelmaa ja järjestelmiä.
Aluksen Vostok-kapselissa oli Tšernuška-nimisen koiran, hiirien ja marsun lisäksi ihmisnukke, jolle oli leikillisesti annettu nimi ”Ivan Ivanovitš” ja joka oli puettu valkoiseen smokkiin täysin toiminnallisen Sokol-avaruuspuvun lisäksi. Nuken kasvojen eteen oli kirjoitettu selvästi suurin kirjaimin, että kyseessä oli nukke. Tämä oli tehty siltä varalta, että sen olisi löytänyt joku muu ennen pelastusjoukkoja ja luullut löytäneensä kuolleen lentäjän ruumiin. Lennolla testattiin myös aluksen radiojärjestelmiä, mutta tällä kertaa nauhalta soitettiin kuorolaulua yksittäisen ihmisen puheen tai laulun sijaan, jotta länsimaisille kuunteluasemille ei jäisi erheellistä käsitystä, että lento olisi ollut miehitetty.
Vostok-alus toimi täysin suunnitelman mukaisesti koko lennon ajan ja se suoritti yhden kiertoradan lennon jälkeen normaalin paluun. Ennen laskeutumiskapselin laskeutumista aktivoitui heittoistuinjärjestelmä odotetulla tavalla ja ”Ivan Ivanovitš” laskeutui laskuvarjolla samaan aikaan, kun lennolla olleet eläimet laskeutuivat laskeutumiskapselissa.
Kapselin etsintä

Kapselia varten oli järjestetty pelastusryhmä ja useita lentokoneita. Laskeutumisalueella kuitenkin vallitsi lumimyrsky, joka esti lentokoneiden ja helikopterien käytön alueella. Sen lisäksi etsintää vaikeutti kapselin paikannusjärjestelmän vika, joka ilmoitti kapselin sijainnin 20 kilometriä sivuun sen todellisesta sijainnista.
Etsintäryhmän saatua tietoja havaituista laskuvarjoista he jatkoivat matkaa todelliselle laskeutumispaikalle. Sää kuitenkin huononi edelleen ja pelastusryhmä joutui hylkäämään autonsa ja jatkamaan matkaa hevosilla. Noin kahden kilometrin päässä laskeutumispaikasta täytyi ryhmän jättää ratsunsakin ja jatkaa loppumatka jalan. Tilanne oli siinä mielessä tulenarka, että Vostok-aluksen automaattinen itsetuhojärjestelmä oli asetettu aktivoitumaan 60 tuntia laskeutumisen jälkeen. Oletus oli että silloin alus olisi laskeutunut vieraan vallan alueelle eivätkä avaruusviranomaiset halunneet teknologian joutuvan vieraisiin käsiin.
Pelastusryhmän päästyä kapselin luokse he ilmoittivat aluksen sijainnin, mutta sääolosuhteet estivät edelleen alueelle lentämisen. Muutama tunti tämän jälkeen saatiin laskuvarjoilla tiputettua alueelle lisää joukkoja ja varusteita, mutta paikalla ei ollut edelleenkään ketään joka olisi ollut pätevä purkamaan itsetuhojärjestelmän. Laskuvarjohyppääjien pitäessä 100 metrin turva-aluetta kapselin ympärillä päätti vaarasta huolimatta pelastusryhmä avata kapselin ja pelastaa siellä olevat materiaalit. Ryhmä löysi lennolla olleet eläimet erinomaisessa kunnossa ja he kuljettivat niiden lisäksi tärkeät instrumentit läheiseen kylään.
Muita tietoja

Massa: 4 700 kg
Perigeum: 173 km
Apogeum: 239 km
Inklinaatio: 64,93°
Periodi: 88,6 minuuttia
NSSDC-tunnus: 1961-008A
Valko-otsamesikko

| Valko-otsamesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Nokimesikot Melidectes
Laji::  rufocrissalis
Kaksiosainen nimi
 Melidectes rufocrissalis  (Reichenow, 1915) 
Katso myös
   Valko-otsamesikko Wikispeciesissä   Valko-otsamesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valko-otsamesikko (Melidectes rufocrissalis) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valko-otsamesikkoa tavataan Uuden-Guinean saarella Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajia on kuvattu melko yleisestä yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Valko-otsapöllönen

| Valko-otsapöllönen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Pöllöset Otus
Laji::  sagittatus
Kaksiosainen nimi
 Otus sagittatus  (Cassin, 1849) 
Katso myös
   Valko-otsapöllönen Wikispeciesissä   Valko-otsapöllönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valko-otsapöllönen (Otus sagittatus) on pöllöihin kuuluva lintu. Sitä tavataan Tenasserimissa Myanmarissa, Lounas-Thaimaassa ja Malakan niemimaalla. Taiwanilla sitä tavataan vaelluslintuna.
Valko-otsapöllösen vähän tunnettu populaatio on pieni ja supistuu jatkuvasti. Se on riippuvainen alavista rinnemetsistä, jotka ovat nopeasti häviämässä. Valko-otsapöllöstä pidetään uhanalaisena, ja sen populaation suuruus on noin 2 500–10 000 yksilöä. Sen elinalue kattaa 149 000 km² metsää 700 metrin korkeuteen. Valko-otsapöllösen pääasiallinen uhka on elinalueiden häviäminen. Sitä arvellaan esiintyvän elinalueellaan harvakseltaan, mutta sen todellinen status ei ole varma, sillä sitä on vaikea havaita. Lajin elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat alavat metsät.
Valko-otsapöllösellä on kaksi ulkonäköä. Se voi pullistaa höyhenensä, niin että se kasvaa kolminkertaiseksi. Lisäksi se voi venyttää ja taivuttaa vartaloaan sen suuntaan, miltä se haluaa piiloutua. Näin se pyrkii näyttämään hyvin kapealta ja olemaan lähes näkymätön. Yleensä se tekee näin suojautuakseen tai suojatakseen puolisoaan tai poikuettaan. Valko-otsapöllönen painaa noin 120 grammaa.
Aiheesta muualla

Tietoa lajista (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Venäjän keisarikunnan ensimmäinen länsiarmeija (1812)

Venäjän keisarikunnan ensimmäinen länsiarmeija oli Pietarin suojaksi ryhmitetty Venäjän keisarillisen armeijan yhtymä 1812. Sen vahvuus oli noin 120 210 sotilasta, ja sillä oli noin 580 tykkiä. Sen rintamavastuu käsitti alueen Rossijenysta Lydaan. Ensimmäisen länsiarmeijan tehtävänä oli estää isänmaallisessa sodassa Ranskan keisarikunnan suuren armeijan eteneminen kohti Venäjän keisarikunnan pääkaupunkia, Pietaria, missä se onnistuikin.
Ranskan suuri armeija eteni vuoden loppuun mennessä Moskovaan Ranskan keisari Napoleon I:n uskottua, että tämä saisi Aleksanteri I:n taipumaan rauhaan ranskalaisin ehdoin.
Myöhemmin Minskin kohdalla Venäjän ensimmäinen ja toinen länsiarmeija yhdistyivät, minkä suuri armeija oli koettanut estää kuitenkaan siinä onnistumatta.
Organisaatio

Mihail Barclay de Tolly
I AK (armeijakunta)
II AK
III AK
IV AK
V AK
I RAK (ratsuväkiarmeijakunta)
II RAK
III RAK
I kasakka-armeijakunta
Suomen palvelutuotanto

Suomen palvelutuotanto on alkutuotannon ja teollisuuden ohella yksi tuotannonaloista, joihin Suomen talous usein jaetaan.
Kaksi kolmasosaa Suomen bruttokansantuotteen arvosta on palveluja. Yksityiset palvelut kattavat niistä lähes kolme neljäsosaa. Yksityisistä palvelualoista ovat tuotannon määrällä mitattuina merkittävimpiä kauppaa, liikennettä ja liike-elämää palvelevat toimialat.
Vuonna 2008 yksityisten palvelujen arvo oli 75,8 miljardia euroa, ja sen rakenne jakaantui seuraavasti:
kauppa 16,2 mrd.
liike-elämän palvelut 14,7 mrd.
kiinteistöpalvelut 14,3 mrd.
kuljetus ja tietoliikenne 12,6 mrd.
rahoitus ja vakuutus 4,5 mrd.
hotellit ja ravintolat 2,6 mrd.
terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut 2 mrd. (vain yritysten osuus)
koulutus 0,3 mrd. (vain yritysten osuus)
yritysten osuus muista yhteiskunnan palveluista 2,7 mrd.
Palveluyrityksen voi usein perustaa pienemmällä pääomalla kuin teollisuusyrityksen. Palvelualoilla perustetaankin paljon uusia yrityksiä. Osa palvelualoista työllistää paljon työntekijöitä, kuten esimerkiksi kauppa sekä sosiaali- ja terveyspalvelut. Kuljetus ja kiinteistöalat vaativat sen sijaan paljon pääomia. Tietojenkäsittely ja tietoliikenne ovat toisaalta luonteeltaan tietointensiivisiä korkean teknologian aloja.
Digitalisaatio aiheuttaa palvelusektorilla rakennemuutosta kun työpaikkoja katoaa joiltakin aloilta ja syntyy toisille aloille.
Osalla palvelunaloista tuottavuuden on raportoitu kasvaneen 2000-luvulla. Osa kasvusta johtuu siitä, että työ on siirtynyt asiakkaalle, joka hakee itse tavarat hyllystä ja maksaa laskut omalla tietokoneellaan. Toisaalta julkisten palveluiden tuottavuus on heikentynyt. Työvoimavaltaisten palvelualojen tuottavuutta on vaikea parantaa.
Suurimpia aloja

Kaupan ala on suurimpia toimialoja. Alalla tehdään myynti- ja palvelutyötä. Siihen kuuluvat tukku-, vähittäis- ja verkkokauppa sekä suoramyynti. Alalle tyypillistä on sesongit ja ruuhkahuiput, jolloin palkataan tilapäistä työvoimaa. Kaupan alan työllisissä on suhteellisen paljon osa-aikaisia työntekijöitä ja nuorten osuus työllisistä on suuri. Vähittäiskauppaa harjoittava Kesko oli Suomen viidenneksi suurin yritys vuonna 2014.
Liike-elämän palvelut sisältävät
Laki-, tilinpito-, hallinto- ja PR-palvelut
Mainonta-, markkinointitutkimus- ja gallup-kyselypalvelut
Tutkimus- ja kehittämispalvelut
Kiinteistöpalveluihin kuuluvat asuntojen ja muiden kiinteistöjen omistus, vuokraus, välitys ja kauppa, sekä kiinteistönhuolto ja isännöinti. Tällä alalla toimiva ISS työllisti vuonna 2012 noin 12 000 suomalaista.
Kuljetus ja tietoliikenne käsittävät matkustajien tai tavaroiden kuljettamisen rautateitse, maanteitse, putkikuljetuksena, vesiteitse tai ilmateitse sekä siihen liittyvät tukitoiminnot. Tähän luokkaan kuuluvat myös posti- ja tietoliikennetoiminnot sekä kuljetusvälineiden vuokraus. Vuonna 2012 Suomen työllistävin yritys oli Itella, joka tarjosi työpaikan lähes 20 000 suomalaiselle. Myös VR työllisti tuolloin yli 10 000 suomalaista.
Aiheesta muualla

Tästä Suomi elää  2014. EVA. Viitattu 10.4.2016.
Vesisota

Vesisota on leikki. Siinä yritetään kastella toiset leikkijät vesipyssyin, vesi-ilmapalloilla tai muilla vastaavilla. Muotoja on monia, kuten lipunryöstö ja kastelua joukkueissaselvennä. Vesisodan sääntöjä voi vapaasti muokata, koska kansainvälisiä sääntöjä ei ole.[lähde? ]
Tunnetuin vesisota lienee thaimaalaiseen uudenvuodenjuhlaan Songkraniin liittyvä 3–6 päivää jatkuva julkinen vesisota, jonka uhriksi voi joutua kuka tahansa kadulla liikkuva.
Vesi-ilmapalloilla käytävissä sodissa kaksi (tai useampi) joukkuetta heittelevät toisiaan ilmapalloilla pyrkien kastelemaan toisensa tai sitten kaikki sotivat kaikkia vastaan. Pallot täytetään usein sodan alussa. Veden voi laittaa mahdollisimman kylmäksi tai kuumaksi, jotta osuma koettaisiin epämiellyttävänä.
Suomen paras leipomo

| Suomen paras leipomo |
| --- | --- |

Pääosissa:  Hans Välimäki Jenni Höijer
Verkko:  Jim
Esitetty:  11. helmikuuta 2014 – 17. maaliskuuta 2015
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  18
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Shine Finland
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Suomen paras leipomo on suomalainen televisiosarja. Siinä tutustutaan 18 suomalaisleipomoon, niiden historiaan sekä ihmisiin. Ohjelmassa päätavoitteena on voittaa Suomen paras leipomo -titteli suorittamalla tuomarien antamia tehtäviä. Pääosissa nähdään huippukokki Hans Välimäki sekä sokerileipuri Jenni Höijer. Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi alkoi Jim-kanavalla 11. helmikuuta 2014. Toinen tuotantokausi alkoi 20. tammikuuta 2015.
Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Alue | Leipomot | Ensiesitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Uusimaa | Voipojat, Helsinki Krulla Kaffee Wienerhause, Helsinki Juustokakkutehdas, Helsinki | 11. helmikuuta 2014 |
| 2 | Häme | Laurell, Hämeenlinna Tuulosrievä, Tuulos, Hämeenlinna Antin Konditoria, Forssa | 18. helmikuuta 2014 |
| 3 | Pohjanmaa | Aroma Bageri ja Konditori, Koivulahti, Mustasaari Sweet Vaasa, Vaasa Valkoinen puu, Kauhajoki | 25. helmikuuta 2014 |
| 4 | Savo | Haapasen kotileipomo, Mikkeli Ramin konditoria, Mikkeli Herkkupekka, Savonlinna | 4. maaliskuuta 2014 |
| 5 | Uusimaa | Leipä ja Poika, Porvoo Sven’s Bakery, Helsinki | 11. maaliskuuta 2014 |
| 6 | Kaakko | Satun Makiat, Luumäki Leibomo Limbbu, Lahti Risto Peltolan leipomo, Kouvola | 18. maaliskuuta 2014 |
| 7 | Savo, Pohjanmaa, Kaakko | Semifinaali 1. Ramin konditoria, Mikkeli Aroma Bageri ja Konditori, Koivulahti, Mustasaari Leibomo Limbbu, Lahti | 25. maaliskuuta 2014 |
| 8 | Uusimaa, Häme | Semifinaali 2. Konditoria Ph7, Tuusula Laurell, Hämeenlinna Krulla Kaffee Wienerhause, Helsinki | 1. huhtikuuta 2014 |
| 9 | Pohjanmaa, Häme | Finaali Aroma Bageri ja Konditori, Koivulahti, Mustasaari Laurell, Hämeenlinna | 8. huhtikuuta 2014 |
Toinen tuotantokausi

| Jakso | Alue | Leipomot | Ensiesitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lappi | Lähtevänojan kotileipomo, Kivitaipale, Rovaniemi Choco Deli & Bakery, Rovaniemi Kahvila Toivo, Rovaniemi | 20. tammikuuta 2015 |
| 2 | Varsinais-Suomi | MBakery, Turku Suloiset Gluteenittomat, Aura Junnilan luomuleipomo, Kaarina | 27. tammikuuta 2015 |
| 3 | Pohjois-Suomi | Cafe Provence, Oulu Huovisen leipomo, Oulu Meriläisen leipomo, Oulu | 3. helmikuuta 2015 |
| 4 | Uusimaa | Nurmileipä, Helsinki Gagu, Espoo Hymy Raw Food Café, Helsinki | 10. helmikuuta 2015 |
| 5 | Raasepori | PetriS Chokolate Room, Fiskari, Raasepori Konditoria Pink Lemon, Lohja Backers Baker, Bollstad, Raasepori | 17. helmikuuta 2015 |
| 6 | Pirkanmaa | Tallipihan kahvila, Tampere Mikon leipä, Tampere Café Herkkuhetki, Orivesi | 24. helmikuuta 2015 |
| 7 | Varsinais-Suomi, Lappi, Pirkanmaa | Semifinaali 1. MBakery, Turku Choco Deli & Bakery, Rovaniemi Café Herkkuhetki, Orivesi | 3. maaliskuuta 2015 |
| 8 | Raasepori, Pohjois-Suomi, Uusimaa | Semifinaali 2. PetriS Chokolate Room, Fiskari, Raasepori Huovisen leipomo, Oulu Gagu, Espoo | 10. maaliskuuta 2015 |
| 9 | Varsinais-Suomi, Pohjois-Suomi | Finaali MBakery, Turku Huovisen leipomo, Oulu | 17. maaliskuuta 2015 |
Vesisenttimetri

Vesisenttimetri tai senttimetri vesipatsasta (tunnus cmH2O) on harvemmin käytetty paineen yksikkö . Se vastaa yhden senttimetrin korkuisen vesipatsaan aiheuttamaa hydrostaattista painetta normaalissa putoamiskiihtyvyydessä vesimassan ollessa tiheimmillään eli 4 °C:n lämpötilassa .
Yksiköstä on ollut käytössä myös muoto millimetri vesipatsasta (tunnus mm H2O tai mmvp), joka on 9,806 65 Pa eli kymmenesosa senttimetristä vesipatsasta.
Suure-Jaani

| Suure-Jaani |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Suure-Jaani
 Koordinaatit: 58°32′18″N, 25°28′8″E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Viljandimaa
Kunta:  Põhja-Sakalan kunta
Perustettu:  1268
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  epäitsenäinen kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,23 km²
Väkiluku (2015):  1 062
 – Väestötiheys:  476 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suure-Jaani (saks. Groß-St. Johannis) on Põhja-Sakalan kuntaan kuuluva noin tuhannen asukkaan epäitsenäinen kaupunki ja entinen kaupunki Viljandimaan maakunnassa noin 25 kilometriä Viljandista pohjoiseen.
Suure-Jaanissa on pääasiassa omakotitaloasutusta. Suure-Jaanissa on pieni ostoskeskus ja kirjasto. Suure-Jaanin järven äärellä sijaitsee myös kirkko, joka on rakennettu 1300-luvulla.
Historiaa

Suure-Jaani perustettiin vuonna 1268. Suure-Jaani vihittiin kaupungiksi 1. toukokuuta 1938. Suure-Jaanin kaupunki ja kunta yhdistyivät 16.6.2005 uudeksi Suure-Jaanin kunnaksi ja Suure-Jaanin kaupungista tuli kunnan osa, epäitsenäinen kaupunki (vir. vallasisene linn).
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Võhman kaupunki sekä Kõon, Kõpun ja Suure-Jaanin kunnat yhdistettiin Põhja-Sakalan kunnaksi.
Väestö

Vuonna 2011 Suure-Jaanin epäitsenäisessä kaupungissa oli 1 039 asukasta, joista 1 029 (99,0 %) oli virolaisia, 1 (0,1 %) venäläisiä ja 9 (0,9 %) muita kansallisuuksia.
Ystävyyskaupungit

Ulvila, Suomi
Suure-Jaanin kirkko.
Johann Kölerin hauta.
Kunnan talo.
Vapaussodan muistomerkki.
Ortodoksinen kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suure-Jaani Wikimedia Commonsissa
Van Damme

Van Damme on seuraavien henkilöiden suku- tai taiteilijanimi:
Art Van Damme (1920–2010), yhdysvaltalainen jazz-harmonikansoittaja
Ivo Van Damme (1954–1976), belgialainen keskimatkojen juoksija, jonka mukaan on saanut nimensä urheilukilpailu Memorial Van Damme
Jean-Claude Van Damme (oik. Jean-Claude Van Varenberg, s. 1960), belgialainen itämaisten taistelulajien taitaja, elokuvanäyttelijä, -käsikirjoittaja ja -tuottaja
Jelle Van Damme (s. 1983), belgialainen jalkapalloilija
Johannes van Damme (k. 1994), alankomaalainen insinööri ja huumerikollinen
Miguel Van Damme (1993–2022), belgialainen jalkapallomaalivahti
Robert Van Damme (s. 1969), tšekkiläinen pornonäyttelijä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Verran

Verran on entinen Norjan kunta Pohjois-Trøndelagin läänissä. Sen rajanaapureita olivat pohjoisessa Steinkjer ja Namdalseid, etelässä Inderøy, Leksvik ja Rissa ja lännessä Åfjord.
Kunnan hallintokeskus oli Malmin taajamassa. Toinen tärkeä taajama oli Follafoss.
Vuoden 2020 alussa Verran liitettiin Steinkjeriin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Verran Wikimedia Commonsissa
Vesi-ilmapallo

Täytettyjä vesi-ilmapalloja.
Vesi-ilmapallo on lateksikumista tehty ilmapallo, joka täytetään vedellä. Vesi-ilmapalloja käytetään käytännön piloissa ja vesisodassa. Vesi-ilmapallot hajoavat vasta osuessaan kohteeseen riittävän kovalla vauhdilla, ja muuten niitä voi käsitellä niiden hajoamatta. Vesi-ilmapallot ovat pienempiä ja osasta vesi-ilmapalloista tulee täytettyinä pallomaisempia kuin tavallisista ilmapalloista, jolloin niitä on helpompi heittää[lähde? ].
Takashi Koizumi

Takashi Koizumi  (jap. 小泉堯史 , Koizumi Takashi, 6. marraskuuta 1944) on japanilainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. Koizumi on ollut pitkään yhteistyössä Akira Kurosawan kanssa ja toiminut muun muassa Kurosawan apulaisohjaajana useissa elokuvissa.
Koizumin ohjaustyöt

Hakase no aishita sûshiki (2006)
Amida-do dayori (jap. 阿弥陀堂だより, Amida-do dayori ) (2002)
Sateen jälkeen (jap. 雨あがる, Ame Agaru) (1999)
Vietnam (1969)
Koizumi Akira Kurosawan apulaisohjaajana

Madâ dâ yo (jap. まあだだよ, Mādadayo) (1993)
Elokuun rapsodia (jap. 八月の狂詩曲, Hachigatsu no kyōshikyoku) (1991)
Akira Kurosawan unet (jap. 夢, Yume) (1990)
Ran (jap. 乱, "kaaos", "kurjuus") (1985)
Kagemusha – varjokenraali (jap. 影武者, Kagemusha) (1980)
Elokuvassa Dersu Uzala Koizumi toimi Ohjaaja Kurosawan apulaisena.
Dersu Uzala (ven. Дерсу Узала, Dersu Uzala) (1975)
Aiheesta muualla

Takashi Koizumi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Van Darkholme

| Van Darkholme |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Aiheesta muualla
www.vandarkholme.com
IMDb
Van Darkholme on vietnamilaissyntyinen, San Franciscoon asettunut homopornonäyttelijä ja -ohjaaja. Hän on erikoistunut bondageen. Hän kokee olevansa ensisijaisesti, mutta ei yksinomaan top.
Van Darkholme on 183-senttinen, ja hän on käyttänyt esiintyessään myös nimiä Van Darkholm ja Tadashi. Hänen syntymävuotensa on epäselvä, mutta ajoittuu 1970-luvulle. Hän aloitti uransa 2000-luvun vaihteessa. Hän on perustanut Muscle Bound Productions -yhtiön ja työskennellyt lisäksi muun muassa Titan Medialle. Hän on myös julkaissut shibari-tyyppistä bondagea sisältävän valokuvateoksen Male Bondage: Art Deserves a Witness (2006).
Unto Vartiovaara

Unto Vartiovaara vuonna 1964.
Unto Johannes Vartiovaara (24. kesäkuuta 1904 Salla – 4. tammikuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen mikrobiologi. Hän oli Helsingin yliopiston ylimääräinen professori 1940–1948, professori vuodesta 1948 sekä maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan dekaani 1957–1963. Hän oli Suomen ensimmäisen ei-lääketieteellisen mikrobiologian oppituolin haltija, mikrobiologian laitoksen ja opetuksen perustaja. Hän työskenteli Viikin kampuksen syntymisen puolesta ja toimi sen rakennustoimikunnan puheenjohtajana.
Aiheesta muualla

Vartiovaara, Unto hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Vaasan metodistiseurakunta

| Vaasan metodistiseurakunta> Vasa svenska metodistförsamling |
| --- | --- |

 Vaasan metodistiseurakunnan tilat osoitteessa Rauhankatu 12.
Suuntautuminen:  Metodismi
Kirkkokunta:  Finlands svenska metodistkyrka
Perustettu:  1881
Johtava pastori:  Camilla Klockars
Pääkirkko:  Rauhankatu 12 65100 Vaasa
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vaasan metodistiseurakunta (ruots. Vasa svenska metodistförsamling) on vuonna 1881 perustettu metodistiseurakunta. Vaasan metodistiseurakunta on ensimmäinen suomalainen metodistiseurakunta. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Vaasan keskustassa, Rauhankadulla. Seurakunnan johtava pastori on Camilla Klockars.
Historia

Ensimmäisen kerran metodismi rantautui Vaasaan merimies Gustaf Lervikin mukana kesällä 1859, jolloin hän saarnasi seudulla. Lervik oli osallistunut Bethel-laivan herätykseen New Yorkissa. Lervikin toiminnan seurauksena syntyi metodistiherätys, mutta liikkeen kohtaaman vastustuksen vuoksi tämän oli pitäydyttävä julkisesta saarnaamisesta.
Uudemman kerran metodistiherätys syttyi Vaasassa ruotsalaisen metodistisaarnaajan Karl Johan Lindborgin toimesta vuonna 1881, jolloin mm. Hellmanin sisarukset Alba ja Hilda kuulivat Lindborgin saarnoja. Lindborg ärsytti esiintymisellään luterilaisen kirkon papistoa, jotka kävivät Lindborgia vastaan ja kielsivät Lindborgia jatkamasta työtään. Kirkkoneuvostossa Oskar Rancken kuitenkin puolusti Lindborgin toimintaa ja kirkkoneuvoston päätös osoittautui tehottomaksi.
Joitain viikkoja myöhemmin pastori J. Kihlström vieraili Vaasassa ja käynnisti seurakunnan perustamistyön. Suomen ensimmäinen metodistiseurakunta perusteettin ruotsalaisen lyseon vahtimestari L. Lundin kotona.
Lindborgin työtä jatkoi kesäkuusta 1883 lähtien ensimmäinen suomalainen metodistipappi Gustaf Wagnsson, joka teki saarnamatkoja myös ympäri ruotsinkielistä Pohjanmaata. Vuonna 1886 työtä jatkoi Lars Linderot, jonka työn vaikutuksesta seurakunnan jäsenmäärä tuplaantui vuodessa.
Metodistit pysyivät Vaasan kaupunkiseurakunnan yhteydessä aina eriuskolaislain julkaisemiseen saakka. Vuonna 1892 metodistiseurakunta rekisteröityi ja jäsenet siirtyivät siihen.
Vaasan metodistiseurakunnassa koettiin herätys vuosina 1892–1893. Seurakunnan oma kirkko vihittiin käyttöön heinäkuussa 1894 ja seurakunta oli tuolloin koko maan suurin 138 jäsenellään. Seuraavien vuosikymmenten aikana Vaasan seurakunnasta muodostui erä suurimmista ja eläväisimmistä seurakunnista.
Unto Turpeinen (pesäpalloilija)

Unto Kalervo Turpeinen (23. kesäkuuta 1909 Pöytyä – 21. kesäkuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen pesäpalloilija.
Unto Turpeinen pelasi Helsingin Pallonlyöjäin edustusjoukkueessa 1927-29 ja 1931-36 voittaen Suomen mestaruuden 1934. Itä–Länsi-otteluun Turpeinen valittiin 1934 ja 1935. Turpeinen pelasi aluksi varavahtina, myöhemmin 1-pesää ja oli hyvä rajalyöjä ja reagointivarma etukenttäpelaaja. Unto Turpeinen oli HPL:n johtokunnan jäsen 1936-40. Turpeinen menehtyi vuonna 1944 auto-onnettomuudessa.
Turpeinen toimi puolustuslaitoksen kersanttina EVSK:n kirjurialiupseerin tehtävissä.
Saavutukset > Pelaajana

2 Itä-Länsi-ottelua: 1934, 1935