stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Khieu Samphan

| Khieu Samphan> ខៀវ សំផន |
| --- | --- |

Presidiumin puheenjohtaja
 11.4.1976–7.1.1979  
Edeltäjä:  Norodom Sihanouk
Kambodžan pääministeri
 4.4.1976–14.4.1976  
Edeltäjä:  Penn Nouth
Seuraaja:  Pol Pot
Punaisten khmerien johtaja
 1985–1998  
Edeltäjä:  Pol Pot
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. heinäkuuta 1931 (ikä 93)
Tiedot
Tutkinnot:  Montpellierin yliopisto Pariisin yliopisto
Khieu Samphan (s. 27. heinäkuuta 1931) oli tärkeimpiä Punaisten khmerien johtajia, joka toimi liikkeen kansainvälisenä keulakuvana ja puhemiehenä. Khieu piti hallussaan muodollista Demokraattisen Kamputsean valtionpäämiehen virkaa 1976–1979. Punakhmerien sisärenkaan keskinäisessä hierarkiassa hän oli veli numero 5.
Khieu Samphan opiskeli talous- ja valtiotieteitä Pariisissa 1950-luvulla. Hänen väitöskirjansa Kambodžan talouden ja teollisuuden kehityksestä (1959) kannatti omavaraisuutta ja asettui riippuvuusteoreetikkojen puolelle syyttäen kehittyneitä maita kehitysmaiden köyhyydestä. Hän oli yksi khmeropiskelijoiden yhdistyksen perustajista, jonka keskuudesta kasvoivat Kambodžan maaperällä vaikuttaneet vasemmistolaiset liikkeet. Kun Ranskan viranomaiset sulkivat järjestön 1956, hän perusti uuden khmeropiskelijoiden unionin. Sekä Pol Pot että Ieng Sary solmivat kiinteät keskinäiset suhteet sukujen sisäisten avioliittojen avulla.[lähde? ]
Kun Khieu palasi Pariisista 1959 hän sai aseman Phnom Penhin yliopistossa ja perusti ranskankielisen lehden L'Observateur, joka suhtautui vihamielisesti hallitukseen. Seuraavana vuonna viranomaiset lakkauttivat lehden, Khieu pidätettiin, pakotettiin riisuutumaan ja valokuvattiin julkisesti alasti.[lähde? ]
Lon Nolin vuoden 1970 sotilasvallankaappauksen jälkeen, jossa prinssi Sihanouk syöstiin vallasta, punaiset khmerit liittoutuivat syrjäytetyn monarkin kanssa hallituksenvastaiseksi rintamaksi Gouvernement Royal d'Union Nationale du Kampuchéa. Khieu toimi tämän hallituksen varapääministerinä, puolustusministerinä ja sen armeijan ylipäällikkönä.[lähde? ]
Demokraattisen Kamputsean aikana Khieu nimitettiin presidiumin puheenjohtajaksi, valtionpäämieheksi. Läheiset suhteet Pol Potiin säästivät hänet sisäisiltä puhdistuksilta. Vietnamilaisten joukkojen ajettua punaiset khmerit pääkaupungista 1979 Samphan johti sissihallitusta, joka nautti kansainvälistä tunnustusta vuoteen 1982. Vuonna 1985 hänestä tuli virallisesti Pol Potin seuraaja, jossa asemassa hän toimi, kunnes antautui Hun Senin hallitukselle 1998.[lähde? ]
Yhdistyneiden kansakuntien tukema Kambodžan erityistuomioistuin tuomitsi Samphanin ja Nuon Chean elinkautiseen vankeuteen monenlaisista rikoksista ihmisyyttä vastaan elokuussa 2014 sekä niin ikään elinkautiseen vankeuteen kansanmurhasta marraskuussa 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khieu Samphan Wikimedia Commonsissa
Khii1 Orionis

| Khii1 Orionis A |
| --- | --- |

Bayerin designaatio:  Khii1 Orionis, χ1 Orionis, χ1 Ori
HR-designaatio:  HR 2047
HD-designaatio:  HD 39587
Muut designaatiot:  54 Ori, Gl 222 A, BD +20°1162,  LTT 11743, GCTP 1354.00, SAO 77705, HIP 27913.
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  4,39 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  4,67 Mv
Valovoima:  1,08 aurinkoa
Spektriluokka:  G0 V/M6V
Väri-indeksi:  B-V 0,59  U-B 0,07
Lämpötila:  5 940 K
Massa:  1/0,15 M☉
Säde:  1,45 tai 0,98 R☉
Muuttujatyyppi:  Ei
Pyörimisnopeus:  24,5 päivää (6 km/s),1/3 Auringon
Metallipitoisuus:  89-178%
Ikä:  108
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Orion
Rektaskensio (J2000):  05h 54m 23.0s
Deklinaatio (J2000):  +20° 16′ 34″
Etäisyys:  28,86±0,01 valovuotta eli   8,85±0,01 parsekia
Parallaksi:  113,58 ±0,69 mas
Säteisnopeus:  -13,4 km/s
Ominaisliike:  RA:-163,17  dekl:-98,92 mas/v
 Näkyy leveysasteiden 90° N  ja 70° S välillä. 
Khii1 Orionis (χ1 Ori / χ1 Orionis ) on hieman Aurinkoa muistuttava tähti. Se on löydetty tähdenpeiton avulla.
Tähti on mahdollisesti Ison karhun tähdistön liikkuvan ryhmän jäsen. Sen jäsenyydestä ei kuitenkaan ole yksimielisyyttä.
Aiheesta muualla

Chi1 Orionis, SIMBAD (englanniksi)
Chi1 Orionis 2, SolStation.
| --- | --- |
Tähdet:  Rigel, Betelgeuse, Bellatrix, Alnilam, Alnitak, Saiph, Mintaka, ι Ori, π3 Ori, η Ori, λ Ori A, τ Ori, π4 Ori, π5 Ori, σ Ori A, ο2 Ori, φ2 Ori, μ Ori, 29 Ori, 32 Ori, ζ Ori B, π2 Ori, φ1 Ori, χ1 Ori, ν Ori, ξ Ori, ρ Ori, π6 Ori, ω Ori, 42 Ori, ψ Ori, υ Ori, π1 Ori, χ2 Ori, 11 Ori, ο1 Ori, 31 Ori, o Ori, 56 Ori, 49 Ori, 15 Ori, 25 Ori, 51 Ori, 69 Ori, θ1 A Ori, θ2 Ori, 23 Ori, 74 Ori, 27 Ori, θ1 C Ori, 64 Ori, 6 Ori, 71 Ori, 60 Ori, 45 Ori, 52 Ori, 38 Ori, 5 Ori, 14 Ori, 21 Ori, 72 Ori, VV Ori, 55 Ori, 75 Ori, U Ori, 16 Ori, 73 Ori, 33 Ori, 18 Ori, 35 Ori, λ Ori B, 66 Ori, 63 Ori, 68 Ori, 59 Ori, 57 Ori, W Ori, 13 Ori, CK Ori, BL Ori, σ Ori, θ1 D Ori, δ Ori B, 23 Ori, θ1 B Ori, σ Ori C
Eksoplaneetat:
Kirsten Bolm

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bolm vuonna 2006. |  Bolm vuonna 2006. |  Bolm vuonna 2006. |  |
Maa:   Saksa
Naisten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Göteborg 2006 | 100 m aj |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Wien 2002 | 60 m aj |  |
|  Pronssia | Madrid 2005 | 60 m aj |  |
|  Pronssia | Birmingham 2007 | 60 m aj |  |
Kirsten Bolm (s. 4. maaliskuuta 1975 Frechen) on saksalainen entinen pika-aitajuoksija ja EM-mitalisti.
Bolm osallistui Ateenan kesäolympialaisiin 2004 100 metrin aitajuoksussa, jossa hän keskeytti välierissä. Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 hän saavutti jaetun hopeasijan irlantilaisen Derval O'Rourken kanssa. Sisäratojen EM-kilpailuissa Bolm sijoittui kolmesti pronssille 60 metrin aitajuoksussa. Vuoden 2002 kultamitalisti Glory Alozie hylättiin myöhemmin, koska Nigerian yleisurheiluliitto ei ollut antanut tälle lupaa kilpailla Espanjan joukkueessa, ja Bolm nousi hopealle.
Bolmin henkilökohtainen ennätys 100 metrin aitajuoksussa on Lontoossa 22. heinäkuuta 2005 juostu 12,59 sekuntia ja sisäradoilla 60 metrin aitajuoksussa Glasgow'ssa 9. maaliskuuta 2002 juostu 7,89 sekuntia.
Jugoslavian komitea

Jugoslavian komitea (serbokroatiaksi: Jugoslavenski odbor) oli Itävalta-Unkarin eteläslaavien ensimmäisen maailmansodan aikana muodostama poliittinen eturyhmä, jonka tarkoituksena oli liittää olemassa olevat eteläslaavilaiset kansakunnat itsenäiseksi valtioksi.
Komitean perustaminen

Komitean perustivat kolme kroaattia Dalmatian kuningaskunnasta, kaksi kroaattia Kroatian kuningaskunnan Slavoniasta ja kaksi serbiä Bosnia ja Hertsegovinasta. Heidän ensimmäinen kokoontumisensa toteutui jo vuonna 1914, kun taas itse komitea perustettiin virallisesti 30. huhtikuuta 1915 pariisilaisessa Hotel Madissonissa. Koska Britannia oli Ympärysvaltojen johtaja, Lontoo valittiin komitean päämajaksi. Komitean presidentiksi valittiin Ante Trumbić.
Vuonna 1915 komiteassa oli 17 jäsentä, joista 11 oli Kroatian ja Dalmatian rannikkoalueilta. Samana vuonna komitea perusti haarakonttorit Pariisiin, Geneveen, Pietariin, Clevelandiin, Valparaisoon ja Washingtoniin. Komitea toimi yhteistyössä Serbian kuningaskunnan hallituksen ja laittomaksi luokitellun Yhdistyneen Jugoslavian Nuoriso -järjestön kanssa, joka oli perustettu Wienissä vuonna 1914.
Komitea allekirjoitti Korfun julistuksen Serbian kuningaskunnan kanssa vuonna 1917. Se oli kompromissijulistus, joka puolusti parlamentaarista monarkiaa, jossa kolme kansakuntaa ja kaksi perusoikeutta (uskonnonvapaus ja yleinen äänioikeus) ovat tasavertaisia lain edessä. Julistus sai Britannian ja Ranskan poliittisen tuen.
Lokakuussa 1918 Itävalta-Unkarin valtakunnasta vapautetuista maista julistettiin sloveenien, kroaattien ja serbien valtio, josta tulisi Jugoslavian valtion ensimmäinen versio. Tämä ei kuitenkaan saavuttanut kansainvälistä tunnustusta. Joulukuussa 1918 valtio yhdistyi Serbian kuningaskunnan kanssa (joka oli juuri laajentanut rajojaan ensimmäisen maailmansodan jälkeen Vojvodinan alueen ja aiemmin itsenäisen Montenegron kuningaskunnan kanssa) muodostaen serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunnan. Tämän myötä komitean tavoite oli saavutettu.
Kesäkuussa 1921 Ante Trumbićista tuli Vidovdanin perustuslain ja Jugoslavian uuden kuningaskunnan vastustaja.
Aiheesta muualla

The Kingdom of Serbians, Croatians and Slovenians (1918–1929) / the Kingdom of Yugoslavia (1929–1941): Emergence, Duration and End(englanniksi)
One Hundred Years of the Corfu Declaration(englanniksi)
History of Yugoslavia(englanniksi)
Käännös suomeksi
Juhani Antero Kostet

Juhani Antero Kostet (28. syyskuuta 1943 Oulainen – 22. helmikuuta 2023 Kauniainen) oli suomalainen taidemaalari.
Kostet opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa (nyk. Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu) vuosina 1964–1968. Hänellä oli useita yksityisnäyttelyitä muun muassa Helsingissä, Oulaisissa, Oulussa ja Tampereella. Uransa alussa Kostet keskittyi abstrakteihin maalauksiin, 1970-luvulta alkaen maisemat olivat hänen kohteensa öljyväreillä maalaten.
Juhani Kostetin maalaus 'Kaasa' 2012, yksityiskokoelmassa.
Kostet kuoli lyhyen aikaa sairastettuaan Kaunialan Sairaalassa Kauniaisissa.
Killinkosken Wanha tehdasmiljöö

| Killinkosken tehdasyhdyskunta |
| --- | --- |
Tyyppi:  Erikoismuseo
Sijainti:  Inkantie 60, Killinkoski
Kotisivut:  www.killinkoski.fi
Koordinaatit:  62°24′18″N, 23°53′28″E
 fiKillinkosken tehdasyhdyskunta 
   
Killinkosken vanha tehdas.
Killinkosken Wanha tehdasmiljöö sijaitsee Virroilla. Killinkosken vanha, P. G. Holmin (myöhemmin Inka Oy), nauhatehdas on kuuluisan kirkkoarkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema tehdasrakennus, jonka vanhimmat osat ovat valmistuneet vuonna 1908 ja rakennus kuuluu suojelukohteisiin. Killinkosken kyläyhdistys on kehittänyt vanhoista tehdastiloista mielenkiintoisen ja erittäin monipuolisen matkailukohteen. Tehdasmiljöössä on koettavissa monta eri museota kokoelmineen: Into-keskus, Nahkateollisuusmuseo, Kamerataivas – Suomen Kameramuseo, Josef Stenbäck ja Killinkoski -näyttely, näyttelytila Killin Kalleria, Nostalgiset lelut -näyttely, Parturi-kampaamo kylämuseo, VPK:n palokaluston näyttely ja vanhojen opetustarvikkeiden kokoelma. Museoissa pääsee tutustumaan ammatti ja liike-elämään, entisaikojen koulunkäyntiin, tekniikkaan, teollisuushistoriaan, palontorjuntaan, valokuvaukseen, kameroihin ja projektoreihin.
Kerttulit

| Kerttulit |
| --- | --- |
 Kolokerttuli (Protonotaria citrea)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae  Wetmore, 1947
Katso myös
   Kerttulit Wikispeciesissä   Kerttulit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kerttulit (Parulidae) on suurehko heimo pienenkokoisissa varpuslinnuissa. Niitä löytyy luonnonvaraisina Keski-, Pohjois- ja Etelä-Amerikasta. Kerttulit elävät pääosin puissa, vaikkakin muutama laji viettää aikaansa myös maassa. Suurin osa kerttuleista on hyönteissyöjiä. Monilla koirailla on höyhenpeitteessä paritteluaikana kirkkaita värejä, sillä koiraiden pitää joka vuosi valloittaa naaraat puolelleen. Kaikilla lajeilla ei kuitenkaan ole eroja naaraiden ja koiraiden välillä edes paritteluaikana. Kerttulit ovat pieniä lintuja; pienin lintu, rusoperäkerttuli, on 9-10 cm pitkä ja pisin lintu, tulipääkerttuli, on 11-16 cm pitkä. Kerttuleiden munien lukumäärä vaihtelee pohjoisten muuttolintujen yli kuudesta munasta, trooppisten paikkalintujen kahteen munaan.
Kerttuleihin on sijoitettu ennen banaanikerttuli ja vuorikerttuli, mutta nykyään ne kuuluvat omiin heimoihinsa.
Kerttuleihin kuuluu 18 sukua ja 108 lajia.
Suvut ja lajit > Inkakerttulit Myiothlypis

| --- | --- |
 Duettokerttuli Myiothlypis bivittata  Ecuadorinkerttuli Myiothlypis fraseri  Harmaakruunukerttuli Myiothlypis leucoblephara  Harmaarintakerttuli Myiothlypis cinereicollis  Inkakerttuli Myiothlypis signata  Jokikerttuli Myiothlypis rivularis  Keltakulmakerttuli Myiothlypis luteoviridis  Kenttäkerttuli Myiothlypis flaveola:  Kilkuttajakerttuli Myiothlypis leucophrys  Kolumbiankerttuli Myiothlypis conspicillata  Mustakruunukerttuli Myiothlypis nigrocristata  Oliivikulmakerttuli Myiothlypis chrysogaster  Santamartankerttuli Myiothlypis basilica  Tulikruunukerttuli Myiothlypis coronata  Virtakerttuli Myiothlypis fulvicauda
Suvut ja lajit > Kultakerttulit Vermivora

Kultakerttuli Vermivora cyanoptera
Kultasiipikerttuli Vermivora chrysoptera
Surukerttuli Vermivora bachmanii
Suvut ja lajit > Kruunukerttulit Basileuterus

| --- | --- |
 Harmaakurkkukerttuli Basileuterus trifasciatus  Hippiäiskerttuli Basileuterus culicivorus  Juovapääkerttuli Basileuterus tristriatus  Kastanjaposkikerttuli Basileuterus rufifrons  Mustaposkikerttuli Basileuterus melanogenys:  Pirrenkerttuli Basileuterus ignotus  Ruskonaamiokerttuli Basileuterus belli  Venezuelankerttuli Basileuterus griseiceps  Viuhkapyrstökerttuli Basileuterus lachrymosus
Suvut ja lajit > Liekkikerttulit Oreothlypis

Liekkikerttuli Oreothlypis gutturalis
Sirppikerttuli Oreothlypis superciliosa
Suvut ja lajit > Loistokerttulit Setophaga

| --- | --- |
 Bahamankerttuli Setophaga flavescens  Barbudanlivertäjäkerttuli Setophaga subita  Caymaninkerttuli Setophaga vitellina  Havukerttuli Setophaga graciae  Hiirikerttuli Setophaga plumbea  Huppukerttuli Setophaga citrina  Jamaikankerttuli Setophaga pharetra  Kaliforniankerttuli Setophaga occidentalis  Keltakerttuli Setophaga petechia  Keltaperäkerttuli Setophaga coronata  Keltarintakerttuli Setophaga dominica  Kulokerttuli Setophaga kirtlandii  Kuusikerttuli Setophaga townsendi  Latvuskerttuli Setophaga cerulea  Livertäjäkerttuli Setophaga adelaidae  Loistokerttuli Setophaga ruticilla  Magnoliakerttuli Setophaga magnolia:  Mäntykerttuli Setophaga pinus  Naamiotiaiskerttuli Setophaga pitiayumi  Pensaskerttuli Setophaga discolor  Puertoriconkerttuli Setophaga angelae  Ruskokruunukerttuli Setophaga palmarum  Rusokylkikerttuli Setophaga pensylvanica  Rusoposkikerttuli Setophaga tigrina  Rusorintakerttuli Setophaga castanea  Saintlucianlivertäjäkerttuli Setophaga delicata  Sinikerttuli Setophaga caerulescens  Sypressikerttuli Setophaga virens  Teksasinkerttuli Setophaga chrysoparia  Tiaiskerttuli Setophaga americana  Tulikurkkukerttuli Setophaga fusca  Viherlakkikerttuli Setophaga pityophila  Viiksikerttuli Setophaga nigrescens  Viirukerttuli Setophaga striata
Suvut ja lajit > Naamiokerttulit Geothlypis

| --- | --- |
 Bahamannaamiokerttuli Geothlypis rostrata  Kaliforniannaamiokerttuli Geothlypis beldingi  Kolumbiannaamiokerttuli Geothlypis semiflava  Korpikerttuli Geothlypis philadelphia  Lehtokerttuli Geothlypis formosa  Luhtanaamiokerttuli Geothlypis aequinoctialis:  Meksikonnaamiokerttuli Geothlypis nelsoni  Naamiokerttuli Geothlypis trichas  Niittynaamiokerttuli Geothlypis poliocephala  Nokiotsakerttuli Geothlypis speciosa  Suolakkokerttuli Geothlypis flavovelata  Valkoluomikerttuli Geothlypis tolmiei
Suvut ja lajit > Rantakerttulit Parkesia

Purokerttuli Parkesia motacilla
Rantakerttuli Parkesia noveboracensis
Suvut ja lajit > Tulikerttulit Cardellina

Mustahilkkakerttuli Cardellina rubrifrons
Sitruunakerttuli Cardellina pusilla
Ruusukerttuli Cardellina versicolor
Tulikerttuli Cardellina rubra
Viirurintakerttuli Cardellina canadensis
Suvut ja lajit > Viherkerttulit Leiothlypis

| --- | --- |
 Harmaapääkerttuli Leiothlypis ruficapilla  Kanadankerttuli Leiothlypis peregrina  Rusoperäkerttuli Leiothlypis luciae:  Tammikerttuli Leiothlypis crissalis  Tuijakerttuli Leiothlypis virginiae  Viherkerttuli Leiothlypis celata
Suvut ja lajit > Viuhkakerttulit Myioborus

| --- | --- |
 Andienviuhkakerttuli Myioborus melanocephalus  Huppuviuhkakerttuli Myioborus miniatus  Keltapääkerttuli Myioborus ornatus  Keltarillikerttuli Myioborus pariae  Kolumbianviuhkakerttuli Myioborus flavivertex  Loistoviuhkakerttuli Myioborus pictus:  Nokiviuhkakerttuli Myioborus brunniceps  Suruvyökerttuli Myioborus torquatus  Tepuinviuhkakerttuli Myioborus castaneocapilla  Valkonaamakerttuli Myioborus albifacies  Valkorillikerttuli Myioborus albifrons  Venezuelanviuhkakerttuli Myioborus cardonai
Suvut ja lajit > Lajeja, joilla on oma sukunsa

Kiipijäkerttuli Mniotilta varia
Kolokerttuli Protonotaria citrea
Lymykerttuli Limnothlypis swainsonii
Rämekerttuli Oporornis agilis
Saintluciankerttuli Leucopeza semperi
Tulipääkerttuli Seiurus aurocapilla
Viheltäjäkerttuli Catharopeza bishopi
Viirupääkerttuli Helmitheros vermivorum
Naamiokerttuli
Sitruunakerttuli
Jäälevät

Jääleviä jotka elävät rikkoutuneen merijään sisällä, Rossinmerllä, Etelämantereella.
Jäälevät ovat merivedestä tai makeasta vedestä muodostuneessa jäässä eläviä leviä. Valtamerten napa-alueilla jäälevillä on merkittävä rooli biomin primaarituotannossa. Levien kukkimisen ajoittumisen ajoittuminen on erityisen tärkeää ravintoketjun trofiatason ylläpitämisessä silloin kun luonnonvalo on vähäistä ja jäätä on runsaasti. Jäälevät elävät yleensä jään alapinnalla, mutta ne voivat elää myös jään sisään muodostuneissa suolaliuoksissa, sulamisvesissä sekä jään pinnalla.
Makean veden jäälevät poikkeavat merkittävästi suolaisesta merivedestä muodostuneessa jäässä elävistä levistä. Makean veden jäälevät usein muuttavat jään väriä ja vaikuttavat jään heijastavuuteen.
Aiheesta muualla

Arktisen alueen lämpenemisellä on suuri vaikutus jäämeren perustuotantoon (Tiedote) Ymparisto.fi.  9.5.2019. Viitattu 25.4.2022.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ice algae
Käännös suomeksi
Jugoslavian kuningaskunta

Jugoslavian kuningaskunta (serbokroaatiksi Краљевина Југославија, Kraljevina Jugoslavija, sama myös sloveeniksi) oli Länsi-Balkanilla, Etelä-Euroopassa sijainnut valtio vuosina 1918–1943.
Jugoslavian kuningaskunta sai alkunsa ensimmäisen maailmansodan päätyttyä. Lokakuussa 1918 Itävalta-Unkariin kuuluneet Vojvodina, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina sekä Slovenia yhdistyivät Sloveenien, kroaattien ja serbien valtioksi. Tähän liittyi saman vuoden joulukuussa Serbian kuningaskunta. Valtion nimenä oli aluksi Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta, kunnes Jugoslavia-nimitys otettiin käyttöön vuonna 1929.
Valtaosin serbien hallitseman valtion kansallisuuskiistat johtivat vuonna 1929 siihen, että kuningas teki vallankaappauksen ja diktatuuriksi muuttunut maa nimettiin enemmistönä olleiden eteläslaavien mukaan Jugoslaviaksi (”Iso-Slavia”) vuonna 1929.
Toisessa maailmansodassa vuonna 1941 Saksa, Bulgaria, Italia ja Unkari hyökkäsivät maahan, josta tuli Saksan, Bulgarian (Kosovon osalta) ja Italian miehittämä. Muodollisesti kuningaskunta loppui saksalais- ja italialaisjoukkoja vastaan taistelleiden partisaanien julistaessa Demokraattisen federatiivisen Jugoslavian vuonna 1943.
Jugoslavian kuninkaat

Pietari I (vuoteen 1918 Serbian kuningas, 1918–1921)
sijaishallitsija kruununprinssi Aleksandar vuodesta 1914)
Aleksanteri I (1921–1934, salamurhattiin)
Pietari II (1934–1943, käytännössä maalis–huhtikuu 1941)
sijaishallitus johtajanaan prinssi Paul 1934–1941
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jugoslavian kuningaskunta Wikimedia Commonsissa
John Stuart Rowley

John Stuart Rowley (6. huhtikuuta 1907 Oakland, Kalifornia – 7. toukokuuta 1968 Oaxaca, Meksiko) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä.
Rowley opiskeli Berkeleyssä ja Alhambrassa Kaliforniassa. Hän työskenteli Oaklandin museossa ja suoritti tutkimuksia Kalifornian tiedeakatemialle. Vuonna 1930 Rowley avioitui Estelle Peytonin kanssa. Myöhemmin hän tutki Kalifornian niemimaan linnustoa, kunnes muutti Los Angelesiin. 1958 hän asettui San Mateoon ja tutki Meksikon Morelosin ja Oaxacan linnustoa. American Museum of Natural History, Western Foundation of Vertebrate Zoology ja Kalifornian tiedeakatemia tukivat Rowleyn tutkimuksia taloudellisesti.
Rowley kuvaili uuden kolibrilajin, mustaotsakolibrin (Eupherusa cyanophrys), yhdessä Robert Thomas Orrin kanssa Oaxacasta vuonna 1964. Rowley kuoli onnettomuudessa Oaxacan Sierra Madre del Surilla 1968.
Käännös suomeksi
Kirsten Brosbøl

| Kirsten Brosbøl |
| --- | --- |
 Brosbøl vuonna 2010.
Tanskan ympäristöministeri
 Helle Thorning-Schmidtin II hallitus 3. helmikuuta 2014 – 28. kesäkuuta 2015  
Edeltäjä:  Ida Auken
Seuraaja:  Eva Kjer Hansen
Kansankäräjäedustaja
 2005–2019  
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. joulukuuta 1977 (ikä 46) Odder, Tanska
Tiedot
Puolue:  sosiaalidemokraatit
Koulutus:  Roskilden yliopisto Sussexin yliopisto
Kirsten Brosbøl (s. 14. joulukuuta 1977 Odder) on tanskalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 2005–2019 ja toiminut Tanskan ympäristöministerinä vuosina 2014–2015.
Aiheesta muualla

Kirsten Brosbøl Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirsten Brosbøl Wikimedia Commonsissa
John Sumegi

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sumegi vasemmalla vuoden 1980 olympialaisten palkintojenjaossa |  Sumegi vasemmalla vuoden 1980 olympialaisten palkintojenjaossa |  Sumegi vasemmalla vuoden 1980 olympialaisten palkintojenjaossa |  |
Maa:   Australia
Miesten melonta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Moskova 1980 | K-1 500 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Duisburg 1979 | K-1 500 m |  |
John Sumegi (s. 27. lokakuuta 1954 Orange) on australialainen entinen meloja ja olympiamitalisti.
Sumegi voitti useita maansa juniorimestaruuksia ja oli mukana nuorten MM-kisoissa 16 vuoden ikäisenä. Hän sijoittui Montréalin olympialaisissa 1976 500 metrin kajakkikaksikoissa kahdeksanneksi John Southwoodin kanssa ja oli samoissa kisoissa myös Australian välieriin päässeessä 1 000 metrin kajakkinelikkojen joukkueessa. Sumegi osallistui urallaan neljiin MM-kilpailuihin. Vuoden 1979 kisoissa hän sai hopeaa 500 metrin kajakkiyksiköissä ja oli mukana maansa neljänneksi sijoittuneessa 1 000 metrin kajakkinelikkojoukkueessa.
Sumegi voitti Moskovan olympialaisissa 1980 hopeaa 500 metrin kajakkiyksiköistä ja sijoittui kilometrin henkilökohtaisella matkalla neljänneksi jääden 14 sekunnin sadasosan päähän pronssimitalista. Sumegin hopeamitali oli Australian ensimmäinen henkilökohtainen melonnan olympiamitali.
Sumegi jatkoi aktiiviuransa jälkeen valmentajana, ja hän valmensi muutamia olympiatason melojia. Myös hänen siskonsa Eda oli meloja.