stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yksipuoluejärjestelmä
Nykyiset yksipuoluevaltiot

| Valtio | Puolueen johtaja | Puolue | Päiväys |
| --- | --- | --- | --- |
|  Korean demokraattinen kansantasavalta | Kim Jong-un | Korean työväenpuolue | 30. kesäkuuta 1949 |
|  Laosin demokraattinen kansantasavalta | Bounnhang Vorachith | Laosin kansan vallankumouspuolue | 2. joulukuuta 1975 |
|  Kiinan kansantasavalta | Xi Jinping | Kiinan kommunistinen puolue | 1. lokakuuta 1949 |
|  Kuuba | Miguel Díaz-Canel | Kuuban kommunistinen puolue | 3. lokakuuta 1965 |
|  Saharan demokraattinen arabitasavalta | Brahim Ghali | Polisario  | 27. helmikuuta 1976 |
|  Vietnam | Nguyễn Phú Trọng | Vietnamin kommunistinen puolue | 2. heinäkuuta 1976 |
|  Eritrea | Isaias Afwerki | Eritrean kansandemokraattinen oikeusrintama | 10. helmikuuta 1994 |
Entiset yksipuoluevaltiot > Entiset reformiliikkeiden yksipuoluevaltiot

| Valtio | Puolue | Perustettu | Lakkautettu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Turkki | Tasavaltalainen kansanpuolue | 1923 | 1945 |
|  Meksiko | Partido Revolucionario Institucional | 1929 | 2000 |
|  Tunisia | Neo Destour | 1963 | 1964 |
|  Tunisia | Sosialistinen Neo Destour | 1964 | 1981 |
|  Kiinan tasavalta | Kuomintang | 1925 | 1990 |
|  Syyria | Arabin vapautusliike | 1953 | 1954 |
|  Kamerun | Kamerunin kansan demokraattinen liike | 1985 | 1990 |
Entiset yksipuoluevaltiot > Entiset vasemmistolaiset yksipuoluevaltiot

| Valtio | Puolue | Perustettu | Lakkautettu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Algeria | Kansallinen vapautusrintama | 1962 | 1989 |
|  Bangladesh | Bangladesh Krishak Sramik Awami liiga | 1974 | 1975 |
|  Burma | Burman sosialistinen puolue | 1962 | 2010 |
|  Kap Verde | Guinean ja Kap Verden afrikkalainen itsenäisyyspuolue | 1975 | 1980 |
|  Kap Verde | Kap Verden afrikkalainen itsenäisyyspuolue | 1980 | 1990 |
|  Keski-Afrikan tasavalta | MESAN | 1962 | 1980 |

|  Djibouti | Djboutin kansanedistyksellinen rintama | 1977 | 1992 |
|  Egypti | Arabisosialistiunioni | 1962 | 1976 |
|  Ghana | Ghanan kansanpuolue | 1964 | 1966 |
|  Guinea | PDG-RDA | 1958 | 1984 |
|  Guinea-Bissau | Guinean ja Kap Verden afrikkalainen itsenäisyyspuolue | 1974 | 1991 |
|  Indonesia | Indonesian kansallinen puolue | 1945 | 1945 |
|  Irak | Irakin arabisosialistiunioni | 1964 | 1968 |
|  Irak | Baath-puolue | 1968 | 2003 |
|  Libya | Libyan arabisosialistiunioni | 1971 | 1977 |
|  Madagaskar | AREMA | 1976 | 1989 |
|  Mali | Malin kansandemokraattinen liitto | 1976 | 1991 |
|  Mauritania | Mauritanian kansanpuolue | 1961 | 1978 |
|  São Tomé ja Príncipe | MLSTP/PSD | 1975 | 1990 |
|  Senegal | Senegalin sosialistinen puolue | 1966 | 1974 |
|  Seychellit | Seychellien kansanpuolue | 1977 | 1991 |
|  Sierra Leone | Sierra Leonen kansankongressi | 1978 | 1991 |
|  Sudan | Sudanin sosialistinen liitto | 1971 | 1985 |
|  Syyria | Baath-puolue | 1963 | 2011 |
|  Tansania | Chama Cha Mapinduzi | 1977 | 1992 |
|  Tanganjika | Tanganjikan afrikkalainen kansallinen liitto | 1961 | 1977 |
|  Tunisia | Neo Destour | 1963 | 1964 |
|  Tunisia | Parti socialiste destourien | 1964 | 1981 |
|  Turkki | Tasavaltalainen kansanpuolue | 1923 | 1924 |
|  Turkki | Tasavaltalainen kansanpuolue | 1925 | 1930 |
|  Turkki | Tasavaltalainen kansanpuolue | 1930 | 1945 |
|  Uganda | Ugandan kansankongressi | 1969 | 1971 |
|  Yhdistynyt arabitasavalta | Kansallinen liitto | 1958 | 1961 |
|  Sambia | Sambian kansallisen itsenäisyyden yhtänäisyyspuolue | 1972 | 1990 |
|  Sansibar | Afro-Shirazi puolue | 1964 | 1977 |
Entiset yksipuoluevaltiot > Entiset oikeistolaiset yksipuoluevaltiot

| Valtio | Puolue | Perustettu | Lakkautettu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Gabon | Gabonin demokraattinen puolue | 1968 | 1990 |
|  Iran | Islamilainen tasavaltalaispuolue | 1981 | 1987 |
|  Malawi | Malawin kongressipuolue | 1964 | 1993 |
|  Niger | MNSD | 1989 | 1991 |
|  Ruanda | MRND | 1978 | 1991 |
|  Havaiji | Reformipuolue | 1894 | 1898 |
|  Espanja | Espanjan isänmaallinen liitto | 1939 | 1975 |
Luettelo Suomessa huumausainelailla valvottavista aineista

Suomessa huumausainelailla valvotaan huumausaineiksi ja kuluttajamarkkinoilla kielletyksi psykoaktiiviseksi aineiksi luokiteltuja aineita. Rikoslain 44 luvun 5a § ja 50 luvussa on määritelty tarkemmin kielletyt teot ja niiden rangaistukset. Valvotut aineet luetellaan valtioneuvoston asetuksissa.
Suomi on ratifioinut Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen, joten niissä valvottavat aineet tulevat valvottavaksi myös Suomen huumausainelailla. Suomi on myös EU:n jäsen, joten EU:n valvontaan asettamat aineet, tulevat valvottavaksi myös Suomen huumausainelailla. Näiden lisäksi Suomessa on kansallisesti päätetty alkaa valvoa joitain aineita joko huumausaineina tai kuluttajamarkkinoilla kiellettyinä psykoaktiivisina aineina.
Huumausaineyleissopimus

Vuoden 1961 huumausaineyleissopimus jakaa aineet neljään luokkaan lääkinnällisen- ja päihdekäytön mukaan. Tiukimmin kontrolloidaan luokkaa IV, jonka aineet katsotaan vaarallisimmiksi ja joilla on vähiten lääketieteellistä käyttöä. Luokkien I - III aineita kontrolloidaan tiukimmin luokassa I ja väljimmin luokassa III. Listan muutokset tulevat lainvoimaiseksi jäsenmaissa sinä päivänä, kun jäsenmaa saa tiedon muutoksesta. Luokitteluvuosi suluissa.
Huumausaineyleissopimus > Luettelo II

Asetyylidihydrokodeiini (1961)
Dekstropropoksifeeni (1980)
Dihydrokodeiini (1961)
Etyylimorfiini (1961)
Folkodiini (1961)
Kodeiini (1961)
Nikodikodiini
Nikokodiini (1961)
Norkodeiini (1961)
Propiraami (1971)
Tämän luettelon aineiden isomeerit, paitsi erityisesti poisjätetyt, jos sellaisten isomeerien olemassaolo on kemiallisesti mahdollista;
Tämän luettelon aineiden suolat, mukaan luettuna edellä mainittujen isomeerien suolat, jos sellaisten olemassaolo on mahdollista; sekä
Tässä luettelossa mainittuja aineita sisältävät valmisteet lukuun ottamatta luettelossa III mainittuja valmisteita.
Huumausaineyleissopimus > Luettelo III

1. Seuraavat valmisteet, kun mainitut huumausaineet on sekoitettu yhden tai useamman aineen kanssa eivätkä sisällä enempää kuin 100 milligrammaa huumausainetta annostusyksikköä kohti eikä niiden pitoisuus ole enempää kuin 2,5 prosenttia jakelematonta valmistetta kohti.
Asetyylidihydrokodeiinivalmisteet
Dihydrokodeiinivalmisteet
Etyylimorfiinivalmisteet
Folkodiinivalmisteet
Kodeiinivalmisteet
Nikodikodiinivalmisteet
Nikokodiinivalmisteet
Norkodeiinivalmisteet
2. Kokaiinivalmisteet, jotka eivät sisällä enempää kuin 0,1 prosenttia kokaiinia emäkseksi laskettuna, ja oopiumi- tai morfiinivalmisteet, jotka eivät sisällä morfiinia enempää kuin 0,2 prosenttia vedettömäksi emäkseksi laskettuna ja jotka on sekoitettu yhden tai useamman aineen kanssa siten, että huumausainetta ei voida saada takaisin helposti käytettävissä olevilla keinoilla tai pitoisuutena, joka voi aiheuttaa vaaraa yleiselle terveydelle.
3. Difenoksylaattivalmisteet, jotka annostusyksikköä kohti eivät sisällä enempää kuin 2,5 milligrammaa difenoksylaattia emäkseksi laskettuna, ja joissa on atropiinisulfaattia vähintään 1 prosentti difenoksylaatin määrästä.
4. Difenoksiinivalmisteet, jotka annostusyksikköä kohti eivät sisällä enempää kuin 0,5 milligrammaa difenoksiinia, ja joissa on atropiinisulfaattia vähintään 5 prosenttia difenoksiinin määrästä.
5. Propiraamivalmisteet, jotka eivät sisällä enempää kuin 100 milligrammaa propiraamia annostusyksikköä kohti sekoitettuna vähintään samaan määrään metyyliselluloosaa.
6. Pulvis ipecacuanhae et opii compositus:
10 prosenttia oopiumia jauheena
10 prosenttia oksetusjuurta (Radix ipecacuanhae) jauheena hyvin sekoitettuna
80 prosenttiin mitä tahansa jauhennettua ainesosaa, joka ei sisällä huumausainetta.
7. Suun kautta annettavat dekstropropoksifeenivalmisteet, jotka eivät sisällä enempää kuin 135 milligrammaa dekstropropoksifeenia emäkseksi laskettuna annostusyksikköä kohti tai joiden pitoisuus ei ole enempää kuin 2,5 prosenttia jakelematonta valmistetta kohti edellyttäen, että nämä valmisteet eivät sisällä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen alaisia aineita.
8. Valmisteet, jotka ovat vastaavia tässä luettelossa mainittujen koostumusten kanssa, ja näiden valmisteiden sekoitukset ainesosien kanssa, jotka eivät sisällä huumausainetta.
Huumausaineyleissopimus > Luettelo IV

Alfa-metyylifentanyyli (1988)
Alfa-metyylitiofentanyyli (1990)
Asetorfiini (1968)
Asetyyli-alfa-metyylifentanyyli (1988)
Asetyylifentanyyli (2016)
Beeta-hydroksifentanyyli (1990)
Beeta-hydroksi-3-metyylifentanyyli (1990)
Desomorfiini (1961)
Etorfiini (1968)
Heroiini (1961)
Karfentaniili (2018)
Ketobemidoni (1961)
3-Metyylifentanyyli (1988)
3-Metyylitiofentanyyli (1990)
MPPP (1988)
Para-fluorofentanyyli (1990)
PEPAP (1988)
Tiofentanyyli (1990)
Tämän luettelon aineiden suolat, jos sellaisten suolojen muodostaminen on mahdollista.
Psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimus

Vuoden 1971 psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimus jakaa aineet neljään luokkaan, joista ensimmäistä koskee tiukimmat rajoitukset ja neljättä väljimmät rajoitukset. Yleissopimus ei määrittele, minkä ominaisuuksien perusteella aineet luokitellaan näihin luokkiin. Listan muutokset tulevat lainvoimaiseksi jäsenmaissa 180 päivää sen jälkeen, kun jäsenmaa saa tiedon muutoksesta. Luokitteluvuosi suluissa.
Psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimus > Luettelo I

2,5-Dimetoksi-4-klooriamfetamiini (DOC) (2020)
25B-NBOMe (2015)
25C-NBOMe (2015)
25I-NBOMe (2015)
Brolamfetamiini, dimetoksibromiamfetamiini (DOB) (1985)
Dietyylitryptamiini (DET) (1971)
Dimetoksiamfetamiini (DMA) (1986)
Dimetoksietyyliamfetamiini (DOET) (1986)
DMHP (1971)
Dimetyylitryptamiini (DMT) (1971)
Etisyklidiini (PCE) (1980)
Etryptamiini (1995)
Katinoni (1986)
(+)-Lysergidi (LSD, LSD-25) (1971)
MDE, N-etyyli MDA (1990)
Meskaliini (1971)
Metkatinoni (1995)
Metoksimetyleenidioksiamfetamiini (MMDA) (1986)
Metyleenidioksimetamfetamiini (MDMA) (1986)
4-metyyliaminoreksi (1990)
4-metyylitioamfetamiini (4-MTA) (2001)
N-hydroksi MDA (1990)
Paraheksyyli (1971)
Parametoksiamfetamiini (PMA) (1986)
para-Metoksimetyyliamfetamiini (PMMA) (2016)
Psilosiini (1971)
Psilosybiini (1971)
Rolisyklidiini (PHP, PCPY) (1980)
STP, DOM (1971)
Tenamfetamiini, metyleenidioksiamfetamiini (MDA) (1985)
Tenosyklidiini (TCP) (1980)
Tetrahydrokannabinoli (THC) (1971, 1978)
Sekä seuraavat isomeerit ja niiden stereokemialliset muunnokset:
delta-6a(10a)-THC
delta-6a(7)-THC
delta-7-THC
delta-8-THC
delta-10-THC
delta-9(11)-THC
Trimetoksiamfetamiini (TMA) (1986)
Tämän luettelon aineiden stereoisomeerit, paitsi erityisesti poisjätetyt, jos sellaisten isomeerien olemassaolo on kemiallisesti mahdollista;
Tämän luettelon aineiden suolat, jos sellaisen suolan muodostaminen on mahdollista; sekä
Tässä luettelossa mainittuja aineita sisältävät valmisteet.
Psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimus > Luettelo II

2-fluoridesklooriketamiini (2024)
2C-B (2001)
3-CMC (3-klorometkatinoni) (2024)
3-Metoksifensyklidiini (3-Meo-PCP) (2021)
3-metyylimetkatinoni (3-MMC) (2023)
4-CMC (4-klorometkatinoni, klefedroni) (2020)
4F-MDMB-BINACA (2020)
4-fluoroamfetamiini (4-FA) (2018)
4-metyylietkatinoni (4-MEC) (2017)
5F-AKB-48 (5F-APINACA) (2017)
5F-AMB-PINACA (5F-AMB, 5F-MMB-PINACA) (2020)
5F-MDMB-PICA (5F-MDMB-2201) (2020)
5F-MDMB-PINACA (5F-ADB) (2018)
5F-PB-22 (2018)
5FUR-144 (XLR-11) (2017)
Alfa-Pyrrolidinopentiofenoni (α-PVP) (2016)
Alfa-pyrrolidiini-isoheksafenoni (α-PHiP/α-PiHP) (2023)
AB-CHMINACA (2018)
AB-FUBINACA (2020)
AB-PINACA (2018)
ADB-BUTINACA (2023)
ADB-CHMINACA (2019)
ADB-FUBINACA (2019)
Alfa-PHP (2020)
AM-2201 (2015)
Amfetamiini (1971)
Amineptiini (2003)
CUMYL-4CN-BINACA (2019)
CUMYL-PEGACLONE (2021)
Deksamfetamiini (1971)
Delta-9-tetrahydrokannabinoli (dronabinoli) (1990)
Difenidiini (2021)
Dipentyloni (2024)
Efyloni (2019)
Etyloni (2017)
Etyylifenidaatti (2017)
Eutyloni (2022)
Fenetylliini (1986)
Fenmetratsiini (1971)
Fensyklidiini (PCP) (1971)
FUB-AMB (2019)
Gammahydroksivoihappo (GHB) (2001)
JWH-018 (2015)
Levamfetamiini (1986)
Levometamfetamiini (1986)
MDMB-4en-PINACA (2021)
MDMB-CHMICA (2017)
Mefedroni (4-MMC) (2015)
Meklokvaloni (1980)
Metakvaloni (1971)
Metamfetamiini (1971)
Metamfetamiinirasemaatti (1988)
Metiopropamiini (MPA) (2017)
Metoksetamiini (MXE) (2016)
Metyleenidioksipyrovaleroni (MDPV) (2015)
Metyloni (bk-MDMA) (2015)
Metyylifenidaatti (1971)
N-bentsyylipiperatsiini (BZP) (2015)
N-etyyliheksedroni (2020)
p-Metyyli-4-metyyliaminoreksi (4,4'-DMAR) (2016)
Pentedroni (2017)
Sekobarbitaali (1971)
Tsipeproli (1995)
Tämän luettelon aineiden stereoisomeerit, jos sellaisten isomeerien olemassaolo on kemiallisesti mahdollista;
Tämän luettelon aineiden suolat, mukaan luettuna edellä mainittujen isomeerien suolat, jos sellaisten olemassaolo on mahdollista; sekä
Tässä luettelossa mainittuja aineita sisältävät valmisteet.
Psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimus > Luettelo III

Amobarbitaali (1971)
Buprenorfiini (1989)
Butalbitaali (1987)
Flunitratsepaami (1984)
Glutetimidi (1971)
Katiini (1986)
Pentatsosiini (1984)
Pentobarbitaali (1971)
Syklobarbitaali (1971)
Tämän luettelon aineiden stereoisomeerit, jos sellaisten olemassaolo on kemiallisesti mahdollista;
Tämän luettelon aineiden suolat, mukaan luettuna edellä mainittujen isomeerien suolat, jos sellaisten olemassaolo on mahdollista; sekä
Tässä luettelossa mainittuja aineita sisältävät valmisteet.
Psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimus > Luettelo IV

Allobarbitaali (1987)
Alpratsolaami (1984)
Amfepramoni (1971)
Aminoreksi (1995)
Barbitaali (1971)
Bentsfetamiini (1981)
Bromatsepaami (1984)
Bromatsolaami (2024)
Brotitsolaami (1995)
Butobarbitaali (1987)
Deloratsepaami (1984)
Diatsepaami (1984)
Diklatsepaami (2021)
Estatsolaami (1984)
Etilamfetamiini, Etyyliamfetamiini (1986)
Etinamaatti (1971)
Etitsolaami (2020)
Etklorvynoli (1971)
Etyyliloflatsepaatti (1984)
Fenatsepaami (2016)
Fendimetratsiini (1981)
Fenkamfamiini (1986)
Fenobarbitaali (1971)
Fenproporeksi (1986)
Fentermiini (1981)
Flualpratsolaami (2020)
Flubromatsolaami (2021)
Fludiatsepaami (1984)
Fluratsepaami (1984)
Halatsepaami (1984)
Haloksatsolaami (1984)
Kamatsepaami (1984)
Ketatsolaami (1984)
Klobatsaami (1984)
Kloksatsolaami (1984)
Klonatsepaami (1984)
Klonatsolaami (2021)
Klooridiatsepoksidi (1984)
Kloratsepaatti (1984)
Klotiatsepaami (1984)
Lefetamiini, SPA (1971)
Lopratsolaami (1984)
Loratsepaami (1984)
Lormetatsepaami (1984)
Matsindoli (1981)
Medatsepaami (1984)
Mefenoreksi (1986)
Meprobamaatti (1971)
Mesokarbi (1995)
Metypryloni (1971)
Metyylifenobarbitaali (1971)
Midatsolaami (1990)
Nimetatsepaami (1984)
Nitratsepaami (1984)
Nordatsepaami (1984)
Oksatsepaami (1984)
Oksatsolaami (1984)
Pemoliini (1989)
Pinatsepaami (1984)
Pipradroli (1971)
Pratsepaami (1984)
Pyrovaleroni (1986)
Sekbutabarbitaali (1987)
Tematsepaami (1984)
Tetratsepaami (1984)
Triatsolaami (1984)
Tsolpideemi (2001)
Vinyylibitaali (1987)
Tämän luettelon aineiden stereoisomeerit, jos sellaisten isomeerien olemassaolo on kemiallisesti mahdollista;
Tämän luettelon aineiden suolat, mukaan luettuna edellä mainittujen isomeerien suolat, jos sellaisten olemassaolo on mahdollista; sekä
Tässä luettelossa mainittuja aineita sisältävät valmisteet.
Euroopan unionin huumausaineiksi luokittelemat aineet

23.11.2018 lähtien Euroopan unionin neuvoston päätökset velvoittavat EU:n jäsenmaita kontrolloimaan uusia aineita huumausaineina kuuden kuukauden sisällä päätöksen antamisesta. Aiemmin siirtymäaika oli kaksitoista kuukautta. EU:n jäsenmaat ovat voineet kansallisesti luokitella nämä aineet huumausaineiksi jo aiemmin. YK on sittemmin lisännyt osan näistä aineista yleissopimuksiin.
13.09.1999 annettu päätös lisäsi listaan:
4-metyylitioamfetamiini (4-MTA)
28.02.2002 annettu päätös lisäsi listaan:
para-Metoksimetyyliamfetamiini (PMMA)
28.11.2003 annettu päätös lisäsi listaan:
2C-I
2C-T-2
2C-T-7
TMA-2
03.03.2008 annettu päätös lisäsi listaan:
N-bentsyylipiperatsiini (BZP)
02.12.2010 annettu päätös lisäsi listaan:
Mefedroni (4-MMC)
08.10.2015 annettu päätös lisäsi listaan:
5-IT
25I-NBOMe
AH-7921
Metyleenidioksipyrovaleroni (MDPV)
Metoksetamiini (MXE)
4-metyyliamfetamiini (4-MA)
p-Metyyli-4-metyyliaminoreksi (4,4'-DMAR)
MT-45
27.06.2016 annettu päätös lisäsi listaan:
alfa-pyrrolidinovalerofenoni (α-PVP)
27.02.2017 annettu päätös lisäsi listaan:
MDMB-CHMICA
25.09.2017 annettu päätös lisäsi listaan:
akryloyylifentanyyli
15.11.2017 annettu päätös lisäsi listaan:
furanyylifentanyyli
14.05.2018 annettu päätös lisäsi listaan:
ADB-CHMINACA
CUMYL-4CN-BINACA
28.09.2018 annettu päätös lisäsi listaan:
syklopropyylifentanyyli
metoksiasetyylifentanyyli
02.09.2020 annettu päätös lisäsi listaan:
isotonitatseeni
12.03.2021 annettu päätös lisäsi listaan:
MDMB-4en-PINACA
4F-MDMB-BICA
18.03.2022 annettu päätös lisäsi listaan:
3-metyylimetkatinoni (3-MMC)
3-klorometkatinoni (3-CMC)
Lausanne

| Lausanne |
| --- | --- |

 lippu:  Lausannen vaakuna
 Lausanne
 Koordinaatit: 46°31′19″N, 6°38′01″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Daniel Brélaz
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  41,38 km²
Korkeus:  372-929 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  141 418
 – Väestötiheys:  3 418 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  1000–1018
Suuntanumero(t):  5586
 
 http://www.lausanne.ch/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lausanne [lɔzan] on kaupunki Sveitsissä Genevenjärven pohjoisrannalla Ranskan rajan lähellä. Vuoden 2022 lopulla kaupungissa oli yli 141 000 vakinaista asukasta. Lausanne on rakennettu kolmelle jyrkkärinteiseille kukkulalle. Lausanne tunnetaan erityisesti kansainvälisenä olympiakaupunkina.  Kansainvälisen olympiakomitean päämaja on toiminut kaupungissa vuodesta 1915. Sen lisäksi monet kansainväliset urheiluliitot pitävät päämajaa kaupungissa.
Lausanne on Vaud’n kantonin pääkaupunki. Se on myös Lausannen alueen pääkaupunki.
Sijainti

Kaupunki sijaitsee Sveitsin ranskankielisellä alueella maan länsiosassa. Geneven kaupunki on Lausannesta noin 60 kilometriä lounaaseen, kaupunkien välillä kulkee lähes suora moottoritie. Lausanne on sveitsiläisittäin melko alavalla alueella sijaitseva kaupunki, ja keskusta sijaitsee suunnilleen 500 metriä merenpinnan yläpuolella. Tämän vuoksi maasto soveltuukin hyvin viininviljelyyn, joka on yleistä kaupungin lähialueilla.
Historia > Varhaishistoria

Varhaisimmat todisteet asutuksesta Lausannen alueella on 8 000 vuotta vanhoja. Vidyn alueelta Genevenjärven rannalta on löydetty yli 200 hautaa, jotka ovat vuosilta 4300–3300 eaa. Järviseutu oli aikoinaan tiheästi asuttu, mutta asutus oli käytännössä kuollut roomalaisten saavuttua sinne.
Lausannessa asui kelttejä, joista tiedetään vain hyvin vähän, kun roomalaiset valtasivat alueen 15 eaa. Roomalaiset perustivat Lousonnan vicuksen. Asutuskeskus kasvoi nopeasti 1 500 asukkaaseen. Kahden vuosisadan kukoistuksen jälkeen Rooman valtakunnan vaikutus heikentyi 300-luvulla. Iso osa asukkaista joutui jättämään Lousonnan ja muuttamaan suojaisempaan paikkaan La Citén kukkulalle.
Marius Aventicensis perusti vuonna 590 Lausannen hiippakunnan. Lausannelaiset alkoivat 800-luvulla levittäytyä kukkulaa ympäröiville alueille. Burgundien kuninkaiden tuella Lausannen piispa vakiinnutti vuonna 1032 myös maallisen valtansa alueella. Genevenjärvestä puolestaan tuli 1100-luvulla jälleen kaupankäynnin keskus, kun linnan suojaama Ouchyn satama alkoi kukoistaa.
Lausannessa oli 1200-luvulla lähes 9 000 asukasta. Se oli suurin Sveitsin ranskankielisistä kaupungeista. Sen kukoistuskaudesta todistaa muun muassa goottilainen katedraali. 1300-luvun eurooppalaisen kriisin takia Lausannen väkiluku laski, ja piispa oli seuraavien vuosikymmenten ajan usein riidoissa porvariston kanssa. Poliittinen yhtenäisyys saavutettiin kuitenkin 1481, kun Lausanne sai kunnallisen autonomian.
Historia > Bernin kausi

Lausanne solmi 1525 liittouman Fribourgin ja Bernin kaupunkien kanssa. Lausanne kunnioitti sopimusta ja tuki Berniä aseellisesti, kun se puolusti Savoyn herttuakunnan piirittämää Geneveä. Berniläiset julistautuivat pian Vaud’n maiden hallitsijaksi ja asettivat myös Lausanneen käskynhaltijan. Bernin valtakauden myötä Lausanne ja Vaud’n alue kokivat uskonpuhdistuksen. Lausanne julisti uudistusta erityisesti Pierre Viret.
Bern hallitsi Lausannea vuoteen 1798 asti. Lausanne oli berniläsajalla lähinnä paikallinen keskus, mutta se hyötyi Ranskasta saapuneista hugenottipakolaisista. Kaupungin väkiluku oli vuonna 5 000 ja vuonna 1798 yli 9 000. Vuonna 1537 perustettu Lausannen akatemia edisti 1700-luvun jälkipuoliskolla rationalismin leviämistä. Kaupungissa vaikuttivat muun muassa filosofi Voltaire, historioitsija Edward Gibbon ja lääkäri Samuel-Auguste Tissot.
Historia > Sveitsin liittovaltion syntyminen

Ranskan suuri vallankumous 1779 innosti myös lausannelaista porvaristoa vaatimaan Vaud’n irtautumista Bernin vallasta. Bern vastasi 1791 vallankumoussuunnitelmiin, ja Napoleonin vallattua kaupungin 1797 lausannelaiset ottivat hänet ilolla vastaan. Vanha valta vaihtui virallisesti, kun tammikuussa 1798 perustettiin lyhytaikaiseksi jäänyt Lémanin kanton. Ranskalaiset jättivät muutamaksi Lausanneen noin 9 000 sotilasta. Ranskalaisten lähdettyä syttyi yhteenottoja keskushallinnon ja liittovaltion kannattajien välillä. Napoleon puuttui asiaan, ja vuonna 1803 perustettiin Sveitsin liittovaltio. Lausannesta tuli samalla Vaud’n kantonin pääkaupunki.
Lausanne kasvoi 1800-luvun alkupuolella melko suunnittelemattomasti. Siellä oli vuonna 1860 noin 20 000 asukasta. Adrien Pichard alkoi vuonna 1835 tehdä asemakaavasuunnitelmia. Samalla kaupungin lävistävä Flonjoki katettiin, jotta saatiin lisätilaa kaupungin leviämiselle.
Historia > 1900-luku

Lausannen talous kasvoi voimakkaasti 1900-luvulla, vaikka se kärsikin jonkun verran ensimmäisen maailmansodan aikana taloudellisesti. Kaupungissa tehtiin 1923 Lausannen sopimus Turkin ja liittoutuneiden kanssa, ja 1932 siellä järjestettiin konferenssi, jossa todettiin Saksan ensimmäisen maailmansodan sotakorvaukset suoritetuiksi.
Lausannessa järjestettiin 1964 Sveitsin kansallisnäyttely, ja 1970-luvulla kaupunki levittäytyi voimakkaasti naapuripaikkakuntiin. Kaupunki kärsi 1990-luvulla kovimmasta lamasta sitten 1930-luvun. Silloin muun muassa työttömyys kasvoi voimakkaasti.
Väestö

Lausannessa oli kesäkuussa 2017, ottaen huomioon sekä vakituiset että tilapäiset asukkaat, 143 982 asukasta. Heistä Sveitsissä syntyneitä oli 57,5 prosenttia ja ulkomaalaisia 42,5 prosenttia. Lausannen väkiluku laski pitkään 1900-luvun lopulla ja oli pienimmillään vuonna 1997, jolloin siellä asui noin 123 000 ihmistä. Sen jälkeen kaupungin väkiluku on jälleen alkanut kasvaa, mihin on erityisesti vaikuttanut ulkomaalaisten määrän lisääntyminen. Vuonna 1997 Lausannessa asui noin 41 500 ulkomaalaista, kun niitä vuonna 2017 oli yli 61 500.
Koulutus

Lausannessa on useita korkeatasoisia oppilaitoksia. Siellä on International Institute for Management Development, maailman parhaana hotellialan oppilaitoksena pidetty École hôtelière de Lausanne ja osa Lausannen yliopiston toiminnoista.  Liittovaltion teknillinen korkeakoulu, EPFL, sijaitsee aivan Lausannen länsipuolella, naapurikaupungissa Ecublensissa.
Kulttuuri

Lausannen kamariorkesteri ja Lausannen lauluyhtye huolehtivat kaupungin monipuolisesta musiikkielämästä. Jälkimmäistä on jo monta vuotta johtanut Michael Corboz.
Joka vuosi heinäkuussa kaupungissa järjestetään festivaalit. Kaupunki järjestää myös elokuvafestivaaleja ja Bach-festivaaleja. Vuonna 1989 siellä pidettiin Eurovision laulukilpailut.