stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bolivianpeukaloinen

| Bolivianpeukaloinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Raitapeukaloiset Cantorchilus
Laji::  guarayanus
Kaksiosainen nimi
 Cantorchilus guarayanus  (Lafresnaye & D’Orbigny, 1837) 
Synonyymit
 Thryothorus guarayanus 

Katso myös
   Bolivianpeukaloinen Wikispeciesissä   Bolivianpeukaloinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Bolivianpeukaloinen (Cantorchilus guarayanus) on eteläamerikkalainen peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Bolivianpeukaloista tavataan Boliviassa, Brasiliassa ja Paraguayssa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 574 000 km². Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Lo vas a olvidar

| ”Lo vas a olvidar” Billie Eilish ja Rosalía |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Euphoria (Season 1 Soundtrack)
 Julkaistu: 21. tammikuuta 2021
 Tekijä(t):  Billie Eilish O’Connell  Finneas O’Connell  Pablo Díaz-Reixa  Rosalía Vila Tobella 
 Tuottaja(t): Finneas
 Kesto: 03.23
 Levy-yhtiö: Darkroom, Interscope
Billie Eilishin muut singlet
| ”Therefore I Am” 2020 | ”Lo vas a olvidar” 2021 | ”Your Power” 2021 |
Rosalían muut singlet
| ”Relación (Remix)” 2020 | ”Lo vas a olvidar” 2021 | ”La noche de anoche” 2021 |
Lo vas a olvidar on yhdysvaltalaislaulaja Billie Eilishin ja espanjalaislaulaja Rosalían yhteistyökappale, joka julkaistiin 21. tammikuuta 2021. Se on osa yhdysvaltalaisen Euphoria-televisiosarjan ääniraitaa. Eilishin aikaisemmasta tuotannosta poiketen kappale on laulettu suurimmaksi osaksi espanjaksi.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Eilish, Rosalía, Pablo Díaz-Reixa ja Eilishin veli Finneas, joka on myös tuottanut sen. Kappaleen musiikkivideon on ohjannut Nabil.
Aiheesta muualla

Kappaleen virallinen musiikkivideo YouTubessa
Billie Eilish
| --- | --- |
Studioalbumit:   When We All Fall Asleep, Where Do We Go?  Happier Than Ever  Hit Me Hard and Soft 
Livealbumit:   Live at Third Man Records 
EP:t:   Don’t Smile at Me 
Singlet:   ”Ocean Eyes”  ”Six Feet Under”  ”Bellyache”  ”Bored”  ”Watch”  ”Copycat”  ”Idontwannabeyouanymore”  ”My Boy”  ”&Burn”  ”Bitches Broken Hearts”  ”Lovely”  ”Party Favor”  ”You Should See Me in a Crown”  ”When the Party’s Over”  ”Come Out and Play”  ”When I Was Older”  ”Bury a Friend”  ”Wish You Were Gay”  ”Bad Guy”  ”All the Good Girls Go to Hell”  ”Everything I Wanted”  ”No Time to Die”  ”Ilomilo”  ”My Future”  ”Therefore I Am”  ”Lo vas a olvidar”  ”Your Power”  ”Lost Cause”  ”NDA”  ”Happier Than Ever”  ”What Was I Made For?”  ”Lunch”  ”Birds of a Feather” 
Muuta:   Diskografia  Finneas O’Connell
Homeros Sellios

| Homeros Sellios> Ὅμηρος Σέλλιος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  grammaatikko, runoilija
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka
Aikakausi:  antiikki
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Homeros Sellios (m.kreik. Ὅμηρος Σέλλιος, Homēros Sellios; lat. Homerus Sellius) oli antiikin kreikkalainen grammaatikko. Hän kirjoitti hymnejä sekä leikillistä ja muuta runoutta. Proosamuodossa hän kirjoitti teoksen Komedian hahmoista (Περὶ τῶν κωμικῶν προσώπων, Peri tōn kōmikōn prosōpōn), joka oli tutkielma kreikkalaisten komedioiden stereotyyppisistä rooleista ja hahmojen naamioista, sekä yhteenvetoja Menandroksen komedioista (Περιοχαὶ τῶν Μενάνδρου δραμάτων, Periokhai tōn Menandrū dramatōn).
Ptolemaios Khennos

Ptolemaios Khennos (m.kreik. Πτολεμαῖος Χέννος, lat. Ptolemaeus Chennus; 100-luku) oli antiikin kreikkalainen grammaatikko. Hän toimi Aleksandriassa ja eli Trajanuksen ja Hadrianuksen aikana.
Sudan mukaan Ptolemaios kirjoitti historiallisen näytelmän nimeltä Sfinksi, 24 kirjaa käsittäneen eeppisen runoelman nimeltä Anthomeros, sekä teoksen Hämmästyttävä kertomus. Näistä kaksi ensin mainittua ovat kadonneet. Viimeksi mainittu on todennäköisesti sama kuin kuusi kirjaa käsittävä teos Uusi kertomus, jonka Fotios on laittanut Ptolemaios Hefaistionin nimiin. Teoksesta on säilynyt yhteenveto Fotioksen teoksessa Bibliothēkē. Teos sisälsi kirjavan joukon kaikenlaisia legendoja ja taruja, jotka sijoittuvat sekä myyttiseen että historialliseen aikaan. Fotios huomautti sarkastisesti sen herkkäuskoisesta tekijästä, että tämä yrittää jopa löytää selityksiä kirjansa sisältämille ihmeellisille jutuille.
Joskus Ptolemaios on yhdistetty henkilöön, joka esiintyy arabiankielisissä teksteissä nimellä Ptolemaios el-Garib, ja joka kirjoitti Aristoteleen elämästä ja teoksista. Nykyisin tutkijat eivät kuitenkaan enää hyväksy tätä.
Brasiliankerttupeukaloinen

| Brasiliankerttupeukaloinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Kerttupeukaloiset Odontorchilus
Laji::  cinereus
Kaksiosainen nimi
 Odontorchilus cinereus  (Pelzeln, 1868) 

Katso myös
   Brasiliankerttupeukaloinen Wikispeciesissä   Brasiliankerttupeukaloinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Brasiliankerttupeukaloinen (Odontorchilus cinereus) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Brasiliankerttupeukaloista tavataan Bolivian itäosissa ja Brasilian keskiosissa. Lajia uhkaa sademetsien hakkuu, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Deksippos (historioitsija)

Deksippos (kreik. Δέξιππος, lat. Publius Herennius Dexippus, s. noin 210) oli kreikkalais-roomalainen historioitsija ja hallintomies. Hän kuului keryksien sukuun ja toimi vuonna 262 Panathenaia-kisojen tuomarina. Deksippos karkotti Ateenaan vuonna 267 hyökänneet herulit. Hän myös kirjoitti 12 kirjaa sisältävän historiateoksen Khronikan ja diadokkien historiaa käsittelevän teoksen Ta meta Aleksandronin sekä skyyteistä kertovan Skythikan. Näistä on tosin jäljellä vain muutamia fragmentteja.
Menippos Gadaralainen

Menippos. Diego Velázquezin maalaus vuodelta 1639/1640.
Menippos (m.kreik. Μένιππος ὁ Γαδαρεύς, Menippos ho Gadareus, lat. Menippus Gadareus; 200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kyynikoiden koulukuntaan kuulunut filosofi ja satiirikko. Hän oli kotoisin Gadarasta Syyriasta. Diogenes Laertioksen mukaan hän oli alun perin orja, joka sai paljon rahaa toimimalla rahanlainaajana, mutta menetti ne ja teki epätoivoissaan itsemurhan.
Menippoksen teokset olivat sekoitus  proosaa ja runoutta. Ne ovat kaikki kadonneet. Hän kirjoitti vakavista asioista pilailun hengessä. Erityisesti Menippos hyökkäsi epikurolaisia ja stoalaisia vastaan.
Menippoksen teokset vaikuttivat suuresti myöhempään kirjallisuuteen. Hänen mukaansa proosaa ja runoutta yhdistänyttä tyylisuuntaa kutsuttiinkin antiikin aikana menippolaiseksi satiiriksi. Lukianos ihaili häntä suuresti ja mainitsee hänet usein, ja yksi hänen nimiinsä laitetuista dialogeista on nimeltään Menippos. Dialogin alkuperä on kuitenkin epäilyksenalainen, ja sen alaotsikko Kuolleiden oraakkeli muistuttaa hyvin paljon Menippoksen teosta Kuolleiden manaaminen. Siksi on arveltu, että dialogi saattaa todellisuudessa olla Menippoksen itsensä, tai ainakin imitoitu Menippokselta, oli sen tekijä sitten Lukianos tai joku muu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Menippos Gadaralainen Wikimedia Commonsissa
Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit :
Menippoksen elämäkerta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Menippoksen elämäkerta (muinaiskreikaksi)
Fieser, James & Dowden, Bradley (toim.): Menippus The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Antiikin filosofia  Kyyninen koulukunta
| --- | --- |
Kreikkalainen aika:   Antisthenes  Diogenes  Monimos  Onesikritos  Filiskos  Krates  Hipparkhia  Metrokles  Kleomenes  Bion  Menippos  Menedemos  Kerkidas  Teles 
Roomalainen aika:   Demetrios  Oinomaos  Demonaks  Agathobulos  Sekundos  Peregrinos Proteus  Pankrates  Theagenes  Kreskentios  Herakleios  Asklepiades  Salustios
Erland Colliander

Alexander Erland Colliander (11. syyskuuta 1873 Hämeenlinna – 10. lokakuuta 1953 Turku) oli suomalainen opettaja, toimittaja, teatterikriitikko ja tietokirjailija.
Henkilöhistoria

Collianderin vanhemmat olivat lennätinkonttorin päällikkö Carl Fredrik Colliander ja Valborg Amanda (Manni) Wahlman. Hänen puolisonsä vuodesta 1907 oli Helga Maria Thomé. Colliander tuli ylioppilaaksi 1891 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1900. Hän oli oppikoulun opettaja Turussa 1901–1919 ja Turun merikoulun äidinkielen ja maantiedon opettaja 1919–1940, samoin kuin Högre svenska lantbruksläroverketin opettaja 1916–1947. Västra Finlandin toimittaja Colliander oli vuodesta 1908 ja Åbo Underrättelserin 1912–1947. Hän oli myös teatteriarvostelija 1931–1947. Turun ruotsalaisen teatterin johtokunnan jäsen Colliander oli 1907–1929 ja toimi johtokunnan puheenjohtajana 1914–1929.
Julkaisuja

Svenska inhemska teatern 1894–1919, Helsinki: Söderström, 1920
Sparbanken i Åbo 1823–1923, Turku: Åbo tryckeri och tidnings aktiebolag, 1922
Svenska klassiska lyceum i Åbo 1872–1922: en minnesskrift, Turku, 1923
Åbo kakelfabriks A. B. 1874–1924, Turku, 1924
Åbo teaterhus A. B. 1836–1936, Turku, 1937
Föreningen Gubbhemmet i Åbo 1892–1942, Turku, 1943
Melbournen syyrialais-malabarilainen katolinen eparkia

Pyhän apostoli Tuomaksen Melbournen syyrialais-malabarilainen katolinen eparkia (engl. St. Thomas the Apostle Syro-Malabar Catholic Eparchy of Melbourne) on idän katolisuutta edustavan syyrialais-malabarilaisen katolisuuden riituksen eparkia Australiassa. Eparkia on perustettu tammikuussa 2014, ja se on toinen Intian ulkopuolelle perustettu syyrialais-malabarilaisen kirkon eparkia Chicagon eparkian jälkeen. Eparkia kattaa koko Australian, jossa asuu noin 35 000 syyrialais-malabarilaisen kirkon jäsentä.
Eparkian ensimmäinen piispa on Mar Bosco Puthur, jonka paavi Franciscus nimitti virkaansa vuonna 2014.
Aiheesta muualla

Seurakunta Melbournessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Seurakunta Sidneyssä
Romanianhamsteri

| Romanianhamsteri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Hiirimäiset jyrsijät Myomorpha
Yläheimo::  Muroidea
Heimo::  Myyrät Cricetidae
Alaheimo::  Hamsterit Cricetinae
Suku::  Kultahamsterit Mesocricetus
Laji::  newtoni
Kaksiosainen nimi
 Mesocricetus newtoni  Nehring 1898 
Katso myös
   Romanianhamsteri Wikispeciesissä   Romanianhamsteri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKVirheellinen IUCN-arvo: 
Romanianhamsteri eli romaniankultahamsteri (Mesocricetus newtoni) on kultahamstereiden sukuun kuuluva laji. Se on hamsteria pienempi, noin 13–18 cm pitkä. Sen selkäpuoli on ruskea ja vatsapuoli lähes valkoinen. Se on läheistä sukua kultahamsterile. Sitä esiintyy Mustanmeren läheisyydessä Romaniassa ja Bulgariassa. Romanianhamsteri on IUCN:n listalla luokiteltu vaarantuneeksi. Laji on menettänyt elintilaansa maatalouden vaikutuksen myötä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Romaniankultahamsteri (Mesocricetus newtoni)
http://journals.cambridge.org/actoins/displayAbstract?fromPage=online&aid=1748756
Helmipeukaloinen

| Helmipeukaloinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Helmipeukaloiset Campylorhynchus
Laji::  jocosus
Kaksiosainen nimi
 Campylorhynchus jocosus  Sclater, 1859 

Katso myös
   Helmipeukaloinen Wikispeciesissä   Helmipeukaloinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Helmipeukaloinen (Campylorhynchus jocosus) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Helmipeukaloista tavataan Meksikossa ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 72 600 km2. Lajin populaatioksi on arvioitu 20 000–49 999 yksilöä ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Isokrates

Isokrateen koottujen teosten laitos Isokratous Apanta, 1570.
Isokrates (m.kreik. Ἰσοκράτης, Isokratēs, lat. Isocrates; 436–338 eaa.) oli antiikin kreikkalainen puhetaidon opettaja, yksi kymmenestä attikalaisesta puhujasta. Isokrates ei itse esiintynyt julkisesti, vaan tyytyi opettamaan ja kirjoittamaan puheita toisille. Kerrotaan, että Isokrateella olisi ollut sata oppilasta, joista kukin olisi maksanut opetuksesta tuhat drakhmaa. Isokrates sai huomattavia tuloja myös kirjoittamistaan puheista.
Isokrates syntyi, eli ja kuoli Ateenassa. Hän oli voimakkaan isänmaallinen. Kun Makedonian Filippos II voitti Ateenan ja Theban yhdistetyt joukot Khaironeian taistelussa ja toivo itsenäisyyden säilyttämisestä oli menetetty, 98-vuotias Isokrates riisti itseltään hengen.
Isokrateen puheista on säilynyt 21.
Kirjallisuutta

Kosonen, Päivi: Isokrateesta Augustinukseen: Johdatus antiikin omaelämäkerralliseen kirjallisuuteen.  Jyväskylä:  Atena, 2007.  ISBN 978-951-796-474-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Isokrates Wikimedia Commonsissa
Isokrates: Sofisteja vastaan (eli miten opettaja mainostaa itseään). Niin&Näin - filosofinen aikakauslehti 2/1994. (Arkistoitu – Internet Archive)
Mika Saranpää: Suomentajan johdanto isokraattiseen mainoksen taitoon. Niin&Näin - filosofinen aikakauslehti 2/1994. (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 2  3 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Inkapeukaloinen

| Inkapeukaloinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Inkapeukaloiset Pheugopedius
Laji::  eisenmanni 
Kaksiosainen nimi
 Pheugopedius eisenmanni  (Parker & O'Neill, 1985) 
Synonyymit
 Thryothorus eisenmanni 

Katso myös
   Inkapeukaloinen Wikispeciesissä   Inkapeukaloinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Inkapeukaloinen (Pheugopedius eisenmanni) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Inkapeukaloista tavataan Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 18 000 km2. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Åbo Underrättelser

| Åbo Underrättelser |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  ÅU Media Ab
Julkaisija:  ÅU Media Ab
ISSN:  ISSN 0785-398X
Levikki:  4 768 (LT 2023)
Perustettu:  1824
Päätoimittaja:  Susanna Landor
Kotikunta:  Turku
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  viisipäiväinen
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
abounderrattelser.fi
Lehden vanha logo
Åbo Underrättelser (ÅU) on ruotsinkielinen sanomalehti, jonka levikkialuetta on koko Varsinais-Suomi – erityisesti Turku, Parainen, Kaarina ja Kemiönsaari.
Lehti jaetaan useamman kerran vuodessa peittojakeluna kaikkiin kaksikielisiin talouksiin Varsinais-Suomessa, kaikkiin talouksiin ja yrityksiin Turun keskusta-alueella sekä kaikkiin talouksiin Turun saaristossa. Peittojakeluiden levikki on noin 60 000 kappaletta/kerta.
Åbo Underrättelserin mainos Turun Hansakorttelissa.
Åbo Underrättelserin ensimmäinen numero ilmestyi 3. tammikuuta 1824, ja se on siten Suomen vanhin yhä ilmestyvä sanomalehti. Lehden perustaja ja ensimmäinen päätoimittaja oli Christian Ludvig Hjelt. Lehteä julkaisee ÅU Media Ab.
Ruotsalaisen Bonnierin ostettua kesällä 2023 enemmistön Hufvudstadsbladetia, Västra Nylandia ja Östnylandia julkaisevasta KSF Mediasta ja keväällä 2024 Pohjanmaan rannikon HSS Median kokonaan ÅU Mediasta tuli ainoa täysin suomalaisessa omistuksessa oleva ruotsinkielinen mediatalo Manner-Suomessa.
Päätoimittajia

Christian Ludvig Hjelt (1823–?)
Nils Henrik Pinello (toimikausi ei tiedossa)
Gustaf Adolf Schultz (1850–1859)
Johan Wilhelm Lillja (1859–1866)
Ernst Rönnbäck (1868–1875)
Ernst Lindberg (1896–1907)
Ernst von Wendt (1907–1909)
Elias Lodenius (1909–1919)
Einar Holmberg (1919–1933)
Sigurd Portin (1938–1957)
Ole Torvalds (1958–1967)
Meta Torvalds (1971–1977)
Bo Stenström (1978–1987)
Torbjörn Kevin (1987–2014)
Pär Landor (2014–2017)
Stefan Holmström (2017–2018)
Tom Simola (2018–2024)
Susanna Landor (2024–)
Kirjallisuutta

Karlsson, Svenolof (toim.): Lämlar: En bok utgiven av Åbo underrättelser, baserad på 175 års erfarenhet.  Åbo:  Sydvästkusten, 1998.  ISBN 951-9020-08-X
Aiheesta muualla

Åbo Underrättelserin kotisivu (ruotsiksi)
Åbo Underrättelser. Historiallinen sanomalehtikirjasto 1771–1949. (ruotsiksi)
Åbo Underrättelser hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Ruotsinkieliset sanomalehdet Suomessa
| --- | --- |
Yhä ilmestyvät lehdet:   Hufvudstadsbladet  Nya Östis  Syd-Österbotten  Vasabladet  Västra Nyland  Åbo Underrättelser  Österbottens Tidning  Östnyland 
Lopetetut lehdet:   Björneborgs Tidning  Borgåbladet  Helsingfors Dagblad  Helsingfors Morgonblad  Jakobstads Tidning  Nya Pressen  Tammerfors Aftonblad  Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo  Vikingen  Österbottningen  Östra Nyland 
Ahvenanmaalla ilmestyvät lehdet:   Nya Åland  Åland
Duris Samoslainen

Duris Samoslainen (m.kreik. Δοῦρις ὁ Σάμιος, Dūris ho Samios; noin 340–260 eaa.) oli antiikin kreikkalainen historioitsija ja Samoksen tyranni. Hän oli ehkä Theofrastoksen oppilas.
Duris kirjoitti Makedonian ja Kreikan historiaa käsittelevän teoksen Makedonika. Se käsitti tapahtumat vuodesta 370 eaa. vuoteen 280 eaa., jolloin Seleukos I kuoli. Muun muassa Diodoros Sisilialainen ja Plutarkhos käyttivät Durista lähteenään. Duriksen teos suhtautui makedonialaisiin kriittisesti ja oli tarkoitettu etupäässä viihdyttämään lukijaa. Duris kirjoitti myös Syrakusan tyranni Agathokleen elämäkerran.
Jokipeukaloinen

| Jokipeukaloinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Raitapeukaloiset Cantorchilus
Laji::  semibadius
Kaksiosainen nimi
 Cantorchilus semibadius  (Salvin, 1870) 
Synonyymit
 Thryothorus semibadius 

Katso myös
   Jokipeukaloinen Wikispeciesissä   Jokipeukaloinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jokipeukaloinen (Cantorchilus semibadius) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Jokipeukaloista tavataan Costa Ricassa ja Panamassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 12 900 km2. Lajia on kuvattu harvinaiseksi ja laikuttaisesti esiintyväksi, mutta se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Vesiantilooppi

| Vesiantilooppi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Nautaeläimet Bovidae
Alaheimo::  Vesiantiloopit Reducinae
Suku::  Kobus
Laji::  ellipsiprymnus
Kaksiosainen nimi
 Kobus ellipsiprymnus  (Pallas, 1767) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Vesiantilooppi (Kobus ellipsiprymnus) on vesiantilooppien alaheimoon kuuluva nautaeläinlaji. Vesiantilooppiuros voi painaa enimmillään 326 kg. Säkäkorkeus on 127 cm. Vain uroksilla on sarvet. Karvapeite on pääosin harmahtavan ruskea, takapuolen ympärillä on vaalea rengas. Karvapeite on karkea ja paksu.tarvitaan parempi lähde Vesiantilooppi on alaheimon suurikokoisin laji. Urosten sarvet  ovat tukevat, ne kääntyvät tyvestä taakse päin ja niiden kärjet kohoavat ylös päin.
Mianseriini

| --- | --- |

Mianseriini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(±)-2-metyyli-1,2,3,4,10,14b-heksahydrodibentso[c,f]pyratsino[1,2-a]atsepiini
Tunnisteet
CAS-numero: 24219-97-4
ATC-koodi: N06AX03
PubChem CID: 4184
DrugBank: DB06148
Kemialliset tiedot
Kaava: C18H20N2 
Moolimassa: 264,365 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 20–30 %
Proteiinisitoutuminen: 90 %
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 10–17 tuntia
Ekskreetio: 4–7 % virtsassa, 14–28 % ulosteissa
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: suun kautta
Mianserin Mylan 10 mg -mianseniiritabletteja
Mianseriini on tetrasyklinen masennuslääke (TeCA). Lääkkeen kehitti lääkeyhtiö Organon ja kauppanimellä "Tolvon" mianseriinihydrokloridina aine on ollut hoitokäytössä ainakin 1970−luvun lopulta lähtien. Mianseriinista kehitettiin edelleen mirtatsapiini, joka on nykyään eräs kaikkein eniten käytettyjälähde? masennuslääkkeitä SSRI-valmisteiden ohella. Mianseriinin annosvahvuus on samaa luokkaa kuin mirtatsapiinin.
Lääkepatentin vanhennuttua markkinoille tuli halvempia rinnakkaisvalmisteita, mutta ilmeisesti käytön vähennyttyä rinnakkaisvalmisteita ei Suomessa ole enää saatavilla. Aiemmin suomalainen lääkeyhtiö Orion myi mianseriinia kauppanimellä Miaxan.
Mianseriinin on havaittu eläinkokeissa pidentävän sukkulamatojen elinikää 30–40 %, jos lääkitys annetaan matojen "nuoruusiässä".
Haittavaikutukset

Mianseriinin haittavaikutuksina mainitaan väsyttävyys varsinkin lääkehoidon alkuvaiheissa (sedaatio), harvinaiset, mutta mahdolliset veriarvojen vaaralliset muutokset (agranulosytoosi, veren valkosolujen tuotannon vähentyminen) sekä joskus huimaus, ihottumat, turvotukset, nivelkipu, lihasspasmit ja krampit. Painnonnousu on myös mahdollista mianseriinilla tapahtuvan hoidon aikana. Sedaatio saattaa vaikuttaa koneiden ja laitteen käsittelykykyyn alentavasti.
Haittavaikutukset > Lääkkeen käyttöön liittyviä varoituksia

Samanaikaista lääkitystä MAO-estäjillä tapahtuvana ei saa olla. Tästä aiheutuu serotoniinisyndrooman vaara. Alkoholin käyttöä olisi syytä välttää mianseriini-hoidon aikana. Vilustumisen ja äkillisen kurkkukivun kaltaisten oireiden ilmaantuessa, tulisi ottaa pikaisesti yhteys lääkäriin, tarvittaessa päivystykseen. Oireet voivat olla merkki vakavasta luuydindepressiosta eli agranulosytoosista. Mianseriini saattaa aiheuttaa tätä mirtatsapiinia useammin. Epilepsiaa sairastaville ja kouristuksista kärsiville potilaille ei mianseriinin käyttöä suositella, koska lääke alentaa kouristuskynnystä merkittävästi.