stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rasvakeskustelu
Taustaa > Pohjois-Karjala-projekti

Pohjois-Karjala-projekti oli vuosina 1972–1997 toteutettu Seitsemän maan tutkimukseen liittyvä kansanterveyden edistämishanke, jonka tavoitteena oli parantaa erityisesti Pohjois-Karjalan väestön terveyttä. Pohjois-Karjalan läänin asukkailla oli muuta maata korkeampi sydän- ja verisuonitautikuolleisuus ja sen myötä lyhyempi keskimääräinen elinikä. Pohjoiskarjalaisia neuvottiin karttamaan tupakkaa, suolaa ja kovia rasvoja, minkä he tekivätkin. Sydän- ja verisuonitautikuolleisuus laski Pohjois-Karjalassa projektin alussa nopeammin kuin muualla maassa. Keskivaiheessa kuolleisuus laski hitaammin, ja lopussa ero muuhun maahan tasoittui.
Rasvakeskustelu Suomessa > Osapuolet

Tyydyttyneiden rasvojen käytön vähentämistä ja rasvojen kokonaismäärän rajoittamista ovat edustaneet Suomessa näkyvimmin Pohjois-Karjala-projekti ja sen johtaja Pekka Puska,, joka siirtyi myöhemmin kansanterveyslaitoksen pääjohtajaksi. Myöhemmin joukkoon liittyi valtion ravitsemusneuvottelukunta, joka vastaa kansallisten ravitsemussuositusten laatimisesta. Näihin ravitsemussuosituksiin pohjautuvat muun muassa Suomen kouluruokailun ja terveydenhuollon ravitsemussuositukset. Esimerkiksi vuoden 2005 ravitsemussuosituksissa annettiin rasvalle enimmäismääräsuosituksia ja tyydyttyneen rasvan käyttöä neuvottiin rajoittamaan kymmeneen prosenttiin kokonaisenergiasta. Tyydyttyneiden rasvojen sijaan suositeltiin esimerkiksi tyydyttymättömiä kasvirasvoja sisältäviä margariineja.
Kansanterveyslaitoksen tiedotuslehti julkaisi vuonna 2001 laitoksella tutkimusprofessorina työskennelleen Antti Aron artikkelin, jossa hän esitti, että "perinteinen suomalainen vähärasvainen ruoka" olisi muuttunut 1950-luvulla rasvaisemmaksi, mikä olisi aiheuttanut sepelvaltimotautiepidemian. Epidemian laantuminen johtui hänen mukaansa rasvankulutuksen vähenemisestä.
Tyydyttyneiden rasvojen käytön puolesta ovat puhuneet 2000-luvulla näkyvimmin elintarvikekemian professori ja Valion tutkimusjohtaja Kari Salminen sekä ravitsemukseen erikoistunut lääkäri Antti Heikkilä ja muut vähähiilihydraattisen ruokavalion kannattajat. Tyydyttyneen rasvan suosijat vetoavat nykyisin siihen, ettei sillä ole todettu tutkimuksissa olevan sydänterveyttä huonontavaa vaikutusta. Lisäksi he katsovat, että rasva sopii hyvin myös laihduttajan ruokavalioon sen kylläisyyttä aiheuttavan vaikutuksen johdosta. Tyydyttynyttä rasvaa puolustetaan luonnollisena osana ihmisen ruokavaliota, kun taas keinotekoisten rasvojen saantia pyritään välttämään.lähde?
Rasvakeskustelu Suomessa > Rasvakeskustelu 1970- ja 1980-luvuilla

Tyydyttynyttä rasvaa paljon sisältävästä voista tuli 1970-luvulla rasvakeskustelun symboli. Osa suomalaisista siirtyi voin käytöstä margariiniin kansanterveyslaitoksen kampanjoinnin seurauksena. Vain 5-10 prosenttia suomalaisista käytti margariinia vuonna 1974, mutta margariinin kulutus ohitti voin kulutuksen jo vuonna 1988.
Pohjois-Karjala-projektin ja sittemmin kansanterveyslaitoksen (nyk. terveyden -ja hyvinvoinnin laitos) johtaja Pekka Puska käynnisti niin sanotun rasvasodan alkamalla esittää väitteitä voin epäterveellisyydestä television terveysohjelmissa. Tämä tapahtui vuoden 1972 jälkeen osana Pohjois-Karjala-projektia.
Ylen tv-ohjelma Ajankohtainen kakkonen esitti vuonna 1979 tilannekatsauksen käynnissä olleeseen "rasvasotaan". Toimittajat suhtautuivat siinä kriittisesti tyydyttyneiden rasvojen puolustajiin asettuen senaikaisen terveysvalistuksen kannalle. He totesivat maitorasvan ja sepelvaltimotautikuolleisuuden yhteyden olevan todistettu ja esittivät maitorasvaa vastustavat argumentit tutkimuksina samalla kun esittivät maitorasvaa puolustavat argumentit väitteinä ja valikoivina lainauksina.
Lehdetkin osallistuivat 1970-luvun rasvakeskusteluun. Tuon ajan otsikoita olivat esimerkiksi "Terveysjärjestöt vaativat rasvaa pois maidosta" (Demari 1977), "Rasvainen riskitekijä: tyydytetyistä rasvoista selvä yhteys sydänveritulppakuolemaan" (in Sanomat), "Rasvat uhkana sydämelle: vahvat todisteet ruokavalion vaikutuksesta sepelvaltimotaudin syntyyn" (in Sanomat).
Meijeriteollisuus kiisti väitteet voin epäterveellisyydestä ja kampanjoi 1970- ja 1980-luvuilla puolestaan margariinia vastaan: "Margariini on luonnoton, keinotekoinen tuote, jonka raaka-aineet ovat joutuneet radikaalin tehdasmaisen käsittelyn kohteeksi. Margariiniin lisätään joukko ihmisen terveydelle vaarallisia kemikaaleja."
Etenkin Valion osuusmeijeri käytti 1970- ja 1980-lukujen julkisuuskampanjoissaan puheenvuoroja eläinrasvojen maineen puhdistamiseksi. Se julkaisi esimerkiksi kesäkuussa 1988 Helsingin Sanomissa maksullisen tiedotteen, joka esitteli OECD:n ja tilastokeskuksen laatimia tilastoja rasvansaannin ja sepelvaltimotaudin välisestä yhteydestä. Suomalaisten sydäntautikuolleisuus laski niiden mukaan 40 % vuosina 1966-1985, vaikka eläinrasvan kulutus lisääntyi samalla 10 %. Italialaisten ja japanilaisten eläinrasvan kulutus oli jopa kaksinkertaistunut ja sydänkuolleisuus silti vähentynyt. Lisäksi sydänkuolemien väheneminen jatkui edelleen nopeasti huolimatta päinvastaisista väitteistä.
Ruotsissa

Ruotsissa voin myynti kääntyi nousuun jo vuonna 2006.
Ruotsissa rasvakeskustelu henkilöityi 2010-luvulla usein julkisuudessa esiintyneeseen yleislääkäri Annika Dahlqvistiin, joka suositteli diabetespotilailleen vähähiilihydraattista ja runsaasti eläinrasvaa sisältävää ruokavaliota. Dahlqvist sai työnantajaltaan varoituksen ja hänestä tehtiin myös kantelu sosiaalihallitukseen vuonna 2008. Ruotsin sosiaalihallitus totesi kuitenkin tieteellisen näytön tukevan kyseisen ruokavalion terveellisyyttä diabeetikoilla.
Yhdysvalloissa

Yhdysvalloissa 1970-luvun lopulla julkaistuissa ravitsemussuosituksissa neuvottiin välttämään rasvaa. Rasva ja etenkin tyydyttynyt rasva leimattiin syypääksi lihavuuden ja sydäntautien esiintymiseen.
Tyydyttyneen rasvan vaarojen popularisointiin vaikuttivat näkyvästi Time-lehden kansikuvajutut vuosilta 1961 ja 1984, joissa tyydyttynyt rasva nimettiin sydäntautien syyksi. Yhdysvaltojen elintarvikevirasto FDA kehotti vuonna 2006 kansalaisia nauttimaan keinotekoisia transrasvoja sisältävää margariinia mieluummin kuin voita sen vuoksi, että voin tyydyttyneen rasvan, luontaisen transrasvan ja kolesterolin yhteispitoisuus oli yleensä suurempi kuin margariinin sisältämien keinotekoisten transrasvojen pitoisuus.
Time-lehti julkaisi uuden kansikuvajutun vuonna 2014, jonka nimi oli ”Syökää voita”. Lehti kehotti siinä lopettamaan rasvasodan, koska tyydyttynyt rasva on todettu tutkimuksissa vaarattomaksi, ja rasvan korvanneet jalostetut hiilihydraatit ja transrasvat ovat osoittautuneet maan nykyisen elintapasairausepidemian aiheuttajia.
Kirjallisuutta

Kovanen, Petri; Strandberg, Timo; Huovinen, Maarit: Totuus kolesterolista.  WSOY, 2011.  ISBN 978-951-0-36879-4
Somppi, Jani; Somppi, Taija: Parantavat rasvat.  Gummerus, 2011.  ISBN 978-951-20-8561-3
Sundqvist, Christer: PaRas -ruokavalio.  Atar, 2011.  ISBN 9789529969791
Aiheesta muualla

Pasi Syrjäläinen: Rasvataistelu mediassa – Julkinen keskustelu ravinnon rasvoista Helsingin Sanomissa 2010 ja 2011 (Maisterin tutkielma kuluttajaekonomiassa maatalous-metsätieteiden maisterin tutkintoa varten) kevät 2014. Helsingin yliopiston taloustieteen laitos. Viitattu 25.6.2014.
Reijo Laatikainen: “Tämä tiedettiin jo 60-luvulla” -toteaa rasvatutkijat (osa 1) pronutritionist.net. 21.9.2011. Viitattu 13.5.2012.
Kaaro, Jani: Rasvasota on jatkunut kolme vuosikymmentä 17.7.2012 (julkaistu alun perin Helsingin Sanomissa 28.9.2010). Helsingin Sanomat. Viitattu 2.8.2012.
Yle Elävä arkisto: Kun Suomi kävi rasvasotaa
Margariini syrjäytti voin suomalaisten ruokapöydissä vuonna 1988. Voin ja rapsiöljyn yhdistelmä on ottanut sittemmin margariinin paikan suosituimpana levitteenä,
Jamie Nieto

Jamie Nieto
Jamie Nieto (s. 2. marraskuuta 1976 Seattle, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen korkeushyppääjä.
Nieto hyppäsi ennätyksensä 234 cm Ateenan olympiakisoissa 22. elokuuta 2004. Hän sijoittui tuolloin neljänneksi, ja se on hänen uransa paras arvokisasijoitus. Lontoon olympialaisissa 2012 hän oli kuudes.
Nieto on voittanut Yhdysvaltojen ulkoratamestaruuden 2003 sekä olympiakarsinnat 2004 ja 2012. Sisäradoilla hän on voittanut maansa mestaruuden kerran, vuonna 2004. Hän oli 2003 IAAF:n yleisurheilufinaalin kolmas ja voitti samana vuonna Pan-Amerikan kisoissa hopeaa.
Nieto halvaantui osittain vuonna 2016, kun hän yritti valmentaessaan tehdä takaperinvolttia.
Juha Ikonen

| Juha Ikonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. kesäkuuta 1970 (ikä 54) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  179 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1988–2002
Seurat:  Grankulla IFK (I-div) Kiekko-Espoo (I-div/SML) Espoo Blues (SML) Västra Frölunda (Elitserien)
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sveitsi 1998 | jääkiekko |  |
Juha Ikonen (s. 7. kesäkuuta 1970 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä.
Ikonen on Espoon Jääklubin kasvatti. Hän edusti urallaan SM-liigassa pelanneiden Kiekko-Espoon ja Espoo Bluesin lisäksi myös Ruotsin Elitserienissä pelannutta Västra Frölundaa. Espoossa Ikonen pelasi 315 ottelua ja sai tehopisteitä 71 + 143 = 214. Hän toimi myös joukkueen kapteenina. Hän pääsi edustamaan Suomea jääkiekon MM-kisoissa keväällä 1998, jolloin Suomi saavutti hopeaa.
Ikosen saavutuksiin kuuluu myös Kiekko-Espoon riveissä voitettu A-nuorten Suomen mestaruus vuonna 1989. Samassa joukkueessa pelasivat tuolloin muun muassa Jere Lehtinen, Tero Lehterä, Antti Törmänen ja Juha Ylönen.
Ikonen lopetti uransa vuonna 2002. Hänen poikansa Juuso ja Joni ovat myös SM-liigakiekkoilijoita.
Jokerien KHL-kausi 2014–2015

Jääkiekkokausi 2014–2015 oli jääkiekkoseura Helsingin Jokereille sen historian 48:s. Se oli samalla ensimmäinen, jonka joukkue pelasi KHL-liigassa. Kausi 2013–2014 oli siten seuran toistaiseksi viimeinen SM-liigassa.
Jokerit pelasi runkosarjaa KHL:n läntisen konferenssin Bobrov-divisioonassa, jonka muut joukkueet olivat Atlant, Dinamo Minsk, Dinamo Riika, Medveščak Zagreb, SKA Pietari ja Slovan Bratislava. Jokerit sijoittui runkosarjassa konferenssin neljännelle, ja divisioonan toiselle sijalle. Yksikään KHL:n tulokasjoukkue ei ollut aiemmin yltänyt runkosarjassa yhtä korkealle. Konferenssin puolivälierissä Jokerit pudotti Dinamo Minskin jatkosta voitoin 4–1, mutta putosi jatkosta konferenssin välierissä TsSKA Moskovaa vastaan samoin lukemin. Jokerien lopullinen sijoitus KHL:n kaudella 2014–2015 oli kuudes.
Runkosarjassa Jokerien kotiotteluita seurasi keskimäärin 10 932 katsojaa, mikä oli uusi Suomen ennätys. Hyökkääjä Steve Moses teki puolestaan runkosarjassa 36 maalia, mikä oli KHL-sarjan uusi ennätys.
Taustaa

28. kesäkuuta 2013 Harry Harkimon ilmoitettiin myyvän Hartwall Arenan suomalais-venäläisille liikemiehille Gennadi Timtšenkolle sekä Arkadi, Boris ja Roman Rotenbergille, joilla oli myös optio ostaa osa Jokereista. Uudeksi toimitusjohtajaksi nimettiin Harkimo itse. Samalla tiedotettiin, että Jokerit siirtyy KHL-liigaan kaudelle 2014–2015 ensimmäisenä suomalaisena seurana.
Lopullisesti Jokerit vahvisti siirtymisensä KHL:ään 30. lokakuuta 2013. Samalla ilmoitettiin Arena Eventsin ostaneen 49 prosenttia Jokerit Hockey Club Oy:n osakkeista. 51 prosentin osake-enemmistö säilyi edelleen Harry Harkimolla. 4. joulukuuta Jokerit ilmoitti, että seuran ensimmäisen KHL-kauden päävalmentaja on kaksivuotisella sopimuksella Erkka Westerlund.
Jokerien toistaiseksi viimeiseksi SM-liigakaudeksi jäi 2013–2014, joka päättyi pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle.
Joukkueen rakentaminen > Muutokset kauden aikana

Kesken kauden, 14. marraskuuta, keskushyökkääjä Petteri Wirtanen siirtyi Jokereihin kaksivuotisella sopimuksella. Samalla toinen sentteri Kurtis McLean jätti joukkueen. Hänen vastuunsa oli viimeisissä peleissä jäänyt vähäiseksi.
21. marraskuuta puolustaja Jere Karalahden ilmoitettiin siirtyvän ruotsalaisseura HV71:een. Karalahden lähdön jälkeen Jokerien puolustus harveni entisestään, kun Daine Todd ja Oskari Korpikari loukkaantuivat. Niinpä alkukauden lainalla Ruotsin Allsvenskanin BIK Karlskogassa pelannut puolustaja Santeri Saari kutsuttiin takaisin Jokereihin 25. marraskuuta. Nuoren ikänsä vuoksi hänet voitiin ottaa kokoonpanoon niin sanottuna ylimääräisenä pelaajana. Joulukuun alkupuoliskolla myös Niko Peltola palasi Jokereihin Vaasan Sportista, vaikka hänen oli ollut tarkoitus pelata koko kausi Vaasassa. Todd ja Korpikari pelasivat ensimmäiset ottelunsa loukkaantumisiensa jälkeen 18. tammikuuta 2015. Tämä merkitsi Niko Peltolan lainaamista Mestis-seura Kiekko-Vantaaseen. Santeri Saari seurasi pian perässä.
Johan Harjun kaksivuotisen sopimuksen purkamisesta ilmoitettiin 26. tammikuuta 2015. Jari Kurrin mukaan Harjulle ei löydetty joukkueesta sopivaa roolia. Kolme päivää myöhemmin Santeri Saaren niin ikään kaksivuotinen sopimus purettiin. Saaren vastuu joukkueessa oli jäänyt pieneksi ja hän halusi päästä urallaan eteenpäin.
Severi Sillanpää pelasi ensimmäisen KHL-ottelunsa 4. helmikuuta 2015 Salavat Julajev Ufaa vastaan. Alkukauden hän oli kiekkoillut lainalla Ruotsin Allsvenskanissa ja Kiekko-Vantaassa. Samalla myös Niko Peltola palasi Jokerien kokoonpanoon.
Hartwall Arenan uudistukset

Jokerien kotihalliin asennettiin kesällä 2014 uutta tekniikkaa, jotka Areenan toimitusjohtaja Kimmo Kivisillan mukaan olivat miljoonaluokan investointeja. Katsomoon asennettiin koko tilan kiertävä LED-näyttö, minkä lisäksi hallin äänentoisto uusittiin. Hallin ulkopuolella ainoa muutos oli Hartwall Areena -kylttien muuttuminen muotoon Hartwall Arena. Muutos tehtiin, koska hallin nimi kirjoitetaan muodossa arena esimerkiksi englanniksi.
Kansainvälisen jääkiekkoliitto IIHF:n sääntömuutoksen vuoksi kaukalon siniviivoja siirrettiin 1,5 metriä lähemmäs punaviivaa. Tämä pienensi keskialuetta yhteensä kolmen metrin verran.
Ottelut

Jokerien ottelut kaudella 2014–2015
Ottelut > Harjoitusottelut 7. ja 12.8.2014

| Päivä | Ottelu | Areena | Tulos | Yleisöä | Lähde |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.8.2014 | Jokerit – Admiral Vladivostok | Trio Areena | 5–2 (1–1, 2–1, 2–0) | 2 014 |  | V |
| 12.8.2014 | TPS – Jokerit | HK-areena | 3–5 (0–1, 2–2, 1–2) | 5 085 |  | V |
Ottelut > Kultakeskus-turnaus

| Päivä | Ottelu | Areena | Tulos | Yleisöä | Lähde |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.8.2014 | Jokerit – Jugra Hanty-Mansijsk | Ritari-areena | 6–3 (1–1, 1–0, 4–2) |  |  | V |
| 16.8.2014 | HPK – Jokerit | Ritari-areena | vl. 1–2 (0–0, 0–1, 1–0) |  |  | JaV |
Ottelut > Harjoitusottelut 19. ja 21.8.2014

| Päivä | Ottelu | Areena | Tulos | Yleisöä | Lähde |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.8.2014 | Jokerit – Sibir Novosibirsk | Trio Areena | ja. 2–3 (0–0, 1–2, 1–0, 0–1) | 2 000 |  | JaH |
| 21.8.2014 | Jokerit – Brynäs IF | Trio Areena | 2–1 (1–0, 1–1, 0–0) | 1 700 |  | V |
Ottelut > Nikolai Putškov -muistoturnaus

| Päivä | Ottelu | Areena | Tulos | Yleisöä | Lähde |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.8.2014 | HK Sotši – Jokerit | Pietarin jääpalatsi | 2–4 (1–0, 1–3, 0–1) |  |  | V |
| 29.8.2014 | Severstal Tšerepovets – Jokerit | Pietarin jääpalatsi | 2–5 (0–1, 1–4, 1–0) |  |  | V |
| 31.8.2014 | SKA Pietari – Jokerit | Hartwall Arena | 4–2 (0–0, 2–0, 2–2) | 10 130 |  | H |
Ottelut > Spengler Cup

| Päivä | Ottelu | Areena | Tulos | Yleisöä | Lähde |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.12.2014 | Jokerit – Salavat Julajev Ufa | Vaillant Arena | 3–4 (1–2, 1–2, 1–0) |  |  | H |
| 28.12.2014 | Genève-Servette – Jokerit | Vaillant Arena | 3–1 (1–0, 0–1, 2–0) | 6 300 |  | H |
| 29.12.2014 | Kanada – Jokerit | Vaillant Arena | 5–2 (1–2, 2–0, 2–0) |  |  | H |
Ottelut > Runkosarja vuonna 2015

| Päivä | Ottelu | Areena | Tulos | Yleisöä | Lähde |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.1.2015 | Jokerit – Dinamo Minsk | Hartwall Arena | 5–2 (3–1, 0–1, 2–0) | 13 496 |  | V |
| 5.1.2015 | Jokerit – SKA Pietari | Hartwall Arena | 1–3 (1–1, 0–2, 0–0) | 13 317 |  | H |
| 7.1.2015 | Dinamo Riika – Jokerit | Riika-areena | 3–2 (1–0, 1–1, 1–1) | 5 690 |  | H |
| 9.1.2015 | Jokerit – Severstal Tšerepovets | Hartwall Arena | 3–2 (1–2, 0–0, 2–0) | 9 043 |  | V |
| 11.1.2015 | TsSKA Moskova – Jokerit | TsSKA-jääurheilupalatsi | ja. 4–3 (1–1, 1–1, 1–1, 1–0) | 4 308 |  | JaH |
| 13.1.2015 | Torpedo Nižni Novgorod – Jokerit | Nagorni | 3–4 (0–1, 0–1, 3–1) | 5 200 |  | V |
| 18.1.2015 | Jokerit – TsSKA Moskova | Hartwall Arena | 2–1 (0–0, 1–0, 1–1) | 13 396 |  | V |
| 20.1.2015 | Severstal Tšerepovets – Jokerit | Tšerepovetsin jääpalatsi | 2–1 (0–0, 2–1, 0–0) | 2 690 |  | H |
| 22.1.2015 | Jokerit – Torpedo Nižni Novgorod | Hartwall Arena | 3–2 (1–1, 2–1, 0–0) | 9 772 |  | V |
| 28.1.2015 | Jokerit – Medveščak Zagreb | Hartwall Arena | 1–4 (0–0, 1–2, 0–2) | 9 591 |  | H |
| 30.1.2015 | Jokerit – Slovan Bratislava | Hartwall Arena | 4–0 (1–0, 1–0, 2–0) | 12 472 |  | V |
| 1.2.2015 | Jokerit – Atlant Mytištši | Hartwall Arena | 2–0 (0–0, 0–0, 2–0) | 10 271 |  | V |
| 4.2.2015 | Salavat Julajev Ufa – Jokerit | Ufa-Arena | 0–2 (0–1, 0–0, 0–1) | 7 080 |  | V |
| 6.2.2015 | Avangard Omsk – Jokerit | Omsk Arena | 4–3 (1–1, 2–0, 1–2) | 7 890 |  | H |
| 9.2.2015 | Jokerit – Dinamo Moskova | Hartwall Arena | 1–2 (0–0, 0–1, 1–1) | 13 396 |  | H |
| 15.2.2015 | SKA Pietari – Jokerit | Pietarin jääpalatsi | vl. 2–1 (1–0, 0–1, 0–0, 0–0, 1–0) | 12 326 |  | JaH |
| 18.2.2015 | Atlant Mytištši – Jokerit | Arena Mytištši | 2–4 (0–1, 0–1, 2–2) | 6 300 |  | V |
| 20.2.2015 | Dinamo Minsk – Jokerit | Minsk-Arena | 3–1 (0–1, 3–0, 0–0) | 14 651 |  | H |
| 22.2.2015 | Medveščak Zagreb – Jokerit | Dom Sportova | vl. 4–5 (1–1, 3–1, 0–2, 0–0, 0–1) | 6 200 |  | JaV |
| 24.2.2015 | Slovan Bratislava – Jokerit | Slovnaft Arena | ja. 2–3 (0–1, 0–1, 2–0, 0–1) | 10 055 |  | JaV |
Ottelut > Pudotuspelit

Konferenssin puolivälierät
| Päivä | Ottelu | Areena | Tulos | Yleisöä | Lähde |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.2.2015 | Jokerit – Dinamo Minsk | Hartwall Arena | ja. 2–3 (1–0, 1–0, 0–2, 0–1) | 11 728 |  | JaH |
| 28.2.2015 | Jokerit – Dinamo Minsk | Hartwall Arena | 4–1 (0–0, 3–1, 1–0) | 12 661 |  | V |
| 2.3.2015 | Dinamo Minsk – Jokerit | Minsk-Arena | 0–5 (0–0, 0–5, 0–0) | 15 086 |  | V |
| 3.3.2015 | Dinamo Minsk – Jokerit | Minsk-Arena | 1–2 (0–0, 1–2, 0–0) | 15 086 |  | V |
| 5.3.2015 | Jokerit – Dinamo Minsk | Hartwall Arena | 7–1 (3–0, 3–0, 1–1) | 10 856 |  | V |
Konferenssin välierät
| Päivä | Ottelu | Areena | Tulos | Yleisöä | Lähde |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.3.2015 | TsSKA Moskova – Jokerit | TsSKA-jääurheilupalatsi | 3–2 (0–0, 0–1, 3–1) | 5 440 |  | H |
| 13.3.2015 | TsSKA Moskova – Jokerit | TsSKA-jääurheilupalatsi | 4–0 (0–0, 3–0, 1–0) | 5 600 |  | H |
| 16.3.2015 | Jokerit – TsSKA Moskova | Hartwall Arena | 3–2 (0–0, 1–1, 2–1) | 13 217 |  | V |
| 17.3.2015 | Jokerit – TsSKA Moskova | Hartwall Arena | 0–3 (0–1, 0–0, 0–2) | 13 446 |  | H |
| 19.3.2015 | TsSKA Moskova – Jokerit | TsSKA-jääurheilupalatsi | 4–2 (0–0, 1–2, 3–0) | 5 600 |  | H |
Tilastot ja luettelot > Runkosarjan sarjataulukko, läntinen konferenssi

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  TsSKA Moskova  | 60 | 39 | 10 | 2 | 9 | 207 | 98 | +109 | 139 |
| 2 |  SKA Pietari  | 60 | 36 | 5 | 5 | 14 | 210 | 136 | +74 | 123 |
| 3 |  Dynamo Moskova  | 60 | 35 | 6 | 6 | 13 | 172 | 120 | +52 | 123 |
| 4 |  Jokerit  | 60 | 35 | 5 | 4 | 16 | 171 | 136 | +35 | 119 |
| 5 |  Dinamo Minsk  | 60 | 27 | 7 | 5 | 21 | 171 | 159 | +12 | 100 |
| 6 |  Lokomotiv Jaroslavl  | 60 | 24 | 8 | 9 | 19 | 155 | 143 | +12 | 97 |
| 7 |  Torpedo Nižni Novgorod  | 60 | 22 | 8 | 8 | 22 | 153 | 144 | +9 | 90 |
| 8 |  HK Sotši  | 60 | 23 | 5 | 9 | 23 | 164 | 170 | -6 | 88 |
| 9 |  Atlant  | 60 | 23 | 4 | 8 | 25 | 158 | 161 | -3 | 85 |
| 10 |  Severstal Tšerepovets  | 60 | 19 | 8 | 12 | 21 | 157 | 168 | -11 | 85 |
| 11 |  HK Vitjaz  | 60 | 20 | 6 | 6 | 28 | 152 | 186 | -34 | 78 |
| 12 |  Dinamo Riika  | 60 | 22 | 3 | 5 | 30 | 136 | 160 | -24 | 77 |
| 13 |  Medveščak Zagreb  | 60 | 17 | 6 | 5 | 32 | 147 | 191 | -44 | 68 |
| 14 |  Slovan Bratislava  | 60 | 15 | 5 | 8 | 32 | 136 | 188 | -52 | 63 |
Tilastot ja luettelot > Pelaajatilastot, kenttäpelaajat

OT = ottelut |M = maalit |S = syötöt| P = tehopisteet |R = rangaistusminuutit
Tilastot ja luettelot > Pelaajatilastot, maalivahdit

| Runkosarja> Pelaaja | Runkosarja> PO | Runkosarja> V | Runkosarja> H | Runkosarja> NP | Runkosarja> PÄ | Runkosarja> KA | Runkosarja> T% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helenius, RikuRiku Helenius | 22 | 14 | 5 | 2 | 50 | 2,36 | 91,8 |
| Karlsson, HenrikHenrik Karlsson | 39 | 24 | 13 | 3 | 82 | 2,10 | 92,2 |
| Kautto, JaniJani Kautto | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – | – |
 PO = ottelut maalissa  V = voitot  H = häviöt  NP = nollapelit  PÄ = päästetyt maalit  KA = päästettyjen maalien keskiarvo  T% = torjuntaprosentti
Ossi Väänänen toimi Jokerien ensimmäisellä KHL-kaudella joukkueen varakapteenina.
Valto Maunula

Valto Maunula (15. helmikuuta 1936 Kittilä – 8. huhtikuuta 2016) oli suomalainen sähköteknikko ja kirjailija.
Maunulan romaaneissa Kannattaa varoa ja Ei sorru kuvataan Kolarin ja Kittilän alueella jatkosodan aikana toimineita metsäkaartilaisia. Romaanissa Kahdeksanvuotiaan sota käsitellään lappilaisten Ruotsiin evakkoon joutumista Lapin sodan aikana syksyllä 1944.
Maunula valmistui Oulun teknillisestä oppilaitoksesta vuonna 1966. Hän toimi vuodesta 1967 alkaen Rovaniemen Sähkö Oy:ssä. Maunulan vanhemmat olivat pienviljelijä Eemeli Maunula ja Selina (o.s. Säärelä). Puoliso oli Sirkka-Liisa (o.s. Nurmi). Maunula asui Sodankylän Sattasessa. Hänet on haudattu Marttakummun yksityiselle hautausmaalle Kittilän Alakylässä.
Teoksia

Kannattaa varoa, romaani.  OK-kirjat, Tornio 1973
Ei sorru.  Pohjoiset kirjailijat, Rovaniemi 1980
Kahdeksanvuotiaan sota, romaani.   Tekijä, Rovaniemi 1984
Moana Pozzi

Moana Pozzi vuonna 1992.
Anna Moana Rosa Pozzi (26. huhtikuuta 1961 – 15. syyskuuta 1994) oli italialainen poliitikko, kirjailija ja pornonäyttelijä. Häneltä ilmestyi vuonna 1991 kirja La filosofia di Moana, ja hän oli ehdolla sekä Italian parlamentin jäseneksi että Rooman pormestariksi. Hän perusti unkarilais-italialaisen Ilona Stallerin kanssa oman Partito dell’Amore -puolueen, jonka päämääränä oli laajemman seksuaalisen vapautumisen toteutuminen yhteiskunnassa.
Pozzi sairastui hepatiittiin Intiassa. Hän kuoli maksasyöpään Lyonissa 33-vuotiaana. Vuonna 2007 Pozzin kuolemaa tutkittiin uudelleen, kun hänen aviomiehensä Antonio di Ciesco kertoi Il Messaggero -lehdelle, että auttoi vaimoaan sairauskipujen lievittämisessä ilmaamalla tiputuslääkitystä.
Aiheesta muualla

Moana Pozzi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Yhdysvallat  Puola 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Dizionario Biografico degli Italiani 
Muut:  IdRef
Tomi Tukiainen

Tomi Tukiainen (s. 1972) on suomalainen ralliautoilija. Hän voitti Suomen-mestaruuden pienessä N-ryhmässä vuonna 1999 ja pienessä A-ryhmässä vuonna 2001. Hän saavutti SM-hopeaa vuonna 2002. Hän on kuulunut AKK:n valmennusryhmään. Viimeisin saavutus on nelivetoisten Sm rallisprint suomenmestaruus vuodelta 2018 Skoda Fabia R5:llä.
Tukiainen on ajanut/ajaa kilpaa useilla eri autoilla, muun muassa VW Golf 17, Opel Kadett E GSI, Opel Astra F GSI, VW Golf III KitCar, Mitsubishi Lancer Evo5, Mitsubishi Galant, Citroen C2 R2, VW Golf GTi 17 historic, Ford Fiesta S2000, Skoda Fabia R5 ja VW Golf IV KitCar.