stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen laki

Suomen laki tarkoittaa Suomessa voimassa olevaa lakia. Suomen perustuslain mukaan lainsäädäntävalta Suomessa kuuluu eduskunnalle. Myös valtioneuvosto voi tietyin edellytyksin antaa asetuksia, mutta asetus tai muu alemmanasteinen säädös ei saa sisältää lain kanssa ristiriidassa olevia säännöksiä. Esimerkiksi ”Oikeudesta saada vakaumuksen perusteella vapautus osallistumisesta sotilaalliseen maanpuolustukseen säädetään lailla” (perustuslain 127 §) tarkoittaa, että tästä oikeudesta ei voi säätää lakia alemmantasoisella säädöksellä (asetuksella, sotilaskäskyllä tms.). Säännös toistuu perustuslain 80 §:n 1 mom:ssa seuraavasti: "Tasavallan presidentti, valtioneuvosto ja ministeriö voivat antaa asetuksia tässä perustuslaissa tai muussa laissa säädetyn valtuuden nojalla. Lailla on kuitenkin säädettävä yksilön oikeuksien ja velvollisuuksien perusteista sekä asioista, jotka perustuslain mukaan muuten kuuluvat lain alaan. Jos asetuksen antajasta ei ole erikseen säädetty, asetuksen antaa valtioneuvosto."
Eduskunnan lainsäädäntöä koskevat päätökset ovat yleensä muutoksia johonkin lainsäädännön osaan. Nämä on otsikoitu ”Laki X-lain muuttamisesta”. Yleensä sanalla ”laki” viitataan kuitenkin tietyllä hetkellä voimassa olevaan lakiin.
Suomessa yleisiä tuomioistuimia ovat käräjäoikeudet, hovioikeudet ja korkein oikeus ja hallinnollisia tuomioistuimia hallinto-oikeudet ja korkein hallinto-oikeus. Lisäksi on muutamia erityistuomioistuimia, kuten työtuomioistuin ja markkinaoikeus.
Vanhin Suomessa yhä joiltakin osin voimassa oleva laki on Ruotsin vallan aikainen vuoden 1734 laki, johon alkujaan pyrittiin kokoamaan kaikki siviili-, rikos- ja prosessioikeudelliset säännökset. Suurin osa sen säännöksistä on kuitenkin myöhemmin korvattu uusilla laeilla, ja alkuperäisessä muodossaan siitä ovat enää voimassa vain jotkin käytännössä vähämerkityksisiksi jääneet kohdat.
Eräs vuodelta 1734 periytyvä, edelleen voimassa oleva laki määrää sakon uhalla, että jokaisen talon pihalla on oltava kahdensadan kasvin suuruinen humalisto. Todellisuudessa sakkoa ei kuitenkaan määrätä, vaikka pihalla ei kasvaisikaan humalaa. Tämä on esimerkki ns. desuetudo-tapauksesta, jossa lakia ei sovelleta, vaikka se onkin muodollisesti voimassa. Joissakin lakikirjoissa tällaiset lait on merkitty hakasuluilla.
Lain säätäminen Suomessa

Lain säädäntä lähtee liikkeelle hallituksen esityksestä tai kansanedustajan aloitteesta, joista hallituksen esityksellä on ensisijainen asema. Sadan kansanedustajan allekirjoittama aloite on kuitenkin käsiteltävä samanarvoisena kuin hallituksen esitys.
Aloitteen jälkeen laki päätyy eduskunnan kansliaan, josta se siirtyy puhemiesneuvostoon luettavaksi. Puhemies esittelee lakiesityksen eduskunnalle lähetekeskustelussa. Lähetekeskustelun jälkeen aloite siirtyy siihen erityisvaliokuntaan, johon se keskustelussa määrätään laajempaa valmistelua varten.
17-jäseninen erikoisvaliokunta voi halutessaan hylätä ehdotuksen tai antaa sen raueta. Valiokunnassa kuullaan myös alan asiantuntijoita asiaan perehtymisen varmistamiseksi. Erikoisvaliokunnan tehtyä mietintönsä aloite siirtyy täysistuntoon odottamaan käsittelyään, jotta kansanedustajat ehtivät perehtyä siihen.
Ensimmäisessä täysistunnossa käydään yleiskeskustelu aiheesta. Keskustelussa päätetään ehdotuksen lähettämisestä suureen valiokuntaan asian ollessa merkittävä tai ristiriitainen. Keskustelun jälkeen siirrytään käymään läpi ehdotusta vaihe vaiheelta yksityiskohtaisesti ja muutosehdotuksien kuuleminen. Jos yksityiskohtiin ei puututa, ehdotus siirtyy seuraavaan käsittelyyn, muussa tapauksessa se siirtyy suureen valiokuntaan. Suomessa lakiehdotuksista murto-osa päätyy suureen valiokuntaan. Suureen valiokuntaan mennyttä ehdotusta kohdellaan kuten erikoisvaliokunnasta tullutta ehdotusta.
Toiseen käsittelyyn lakiehdotus pääsee aikaisintaan kolmen päivän kuluttua ensimmäisestä käsittelystä. Ehdotus joko hyväksytään tai hylätään yksinkertaisella enemmistöllä. Muutosehdotuksia ei tässä vaiheessa voi enää tehdä. Mikäli äänet menevät tasan, voittaja arvotaan.
Hyväksynnän jälkeen lain kieliasu tarkastetaan ja se lähetetään tasavallan presidentille vahvistettavaksi. Presidentti voi pyytää ennen vahvistustaan ylimmän tuomioistuimen lausunnon perustuslaillisuudesta. Presidentti voi hyväksyä lain kolmen kuukauden kuluessa. Mikäli näin ei tapahdu laki palaa eduskunnan käsittelyyn, jossa se voidaan hyväksyä tai hylätä muuttumattomana yksinkertaisella enemmistöllä. Lain tultua hyväksytyksi se julkaistaan säädöskokoelmassa.
Lakien julkaiseminen Suomessa

Kaikki lait ja asetukset sekä niiden muutokset julkaistaan Suomen säädöskokoelmassa, kun ne on vahvistettu. Siellä ne kuitenkin julkaistaan vain niiden säätämisen yhteydessä, ei uudestaan myöhemmissä painoksissa.
Suomessa voimassa olevien lakien lukumäärää on vaikea arvioida. Kaikkia voimassa olevia lakeja ei ole kootusti julkaistu missään painetussa teoksessa eikä toistaiseksi myöskään missään sähköisessä juridisessa tietopalvelussa, vaikka näin saatetaankin virheellisesti esimerkiksi mainonnassa väittää. Vuosittain julkaistava Talentum Media Oy:n kolmiosainen Suomen laki -teos tai Edita Publishing Oy:n kaksiosainen Lakikirja-teos kuitenkin sisältävät kaikki merkittävimmät lait ja asetukset oikeusalan mukaan järjestettynä. Pääosa niistä on myös Valtion säädöstietopankin, Finlexin ajantasaisessa säädöskannassa, mutta sielläkään ei ole kaikkia Suomessa voimassa olevia lakeja, vaan tietokantaan otetaan valikoidusti kansalaisen kannalta tärkeät säädökset, myös lakia alemmanasteiset.
Suomen lakitekstien tekijänoikeus

Yleensä tekijänoikeuslaki edellyttää kirjallisten tekstien kopioimiseen ja levittämiseen tekijän luvan. Tekijänoikeuslain mukaan kuitenkaan ”lakeihin ja asetuksiin sekä viranomaisen tai muun julkisen elimen päätöksiin ja lausumiin ei ole tekijänoikeutta” (tekijänoikeuslaki 9 §). Näitä viranomaisten alkuperäistekstejä saa vapaasti kopioida ja levittää. Tosin mikäli kokoelma lakeja tai viranomaisen lausumia on toimitettu valikoiden julkaisuksi, toimittajalla voi olla tähän toimitustyöhön tekijänoikeus tai luettelosuoja. Näin esimerkiksi Talentum Media Oy:n toimittamien Suomen Laki -teosten, Edita Publishing Oy:n lakikokoelmien sekä sähköisten Finlex- ja Edilex-tietokantojen toimitukselliset ratkaisut saattavat kuulua tekijänoikeuden suojan piiriin. Harkittaessa tekijänoikeussuojan ulottumista lakiin ja lakikokoelmiin on kuitenkin huomattava, että laki on edelleen oikeusalamaisille osoitettu käsky, joka ei voi luonteensa mukaan olla suojattu kenenkään yksinoikeudeksi. Lain pätevyyden edellytys on, että se on asianmukaisesti julkaistu (ns. promulgaatio-vaatimus).
Lukumäärä

Oikeusministeriön arvion mukaan Suomessa on voimassa noin 3 800 lakia, mutta lisäksi on noin 9 000 niihin liittyvää asetusta. Ministeriöiden ja koko maan alueella toimivien viranomaisten antamia määräyksiä ja ohjeita sekä viranomaispäätöksiä ynnä muita on noin 3 600. Tällaisia ovat esimerkiksi opetushallituksen ja ruokaviraston antamat määräykset. Suomea velvoittavia Euroopan unionin asetuksia on voimassa noin 6 000 ja kansalliselle lainsäätäjälle toimintaohjeita antavia direktiivejä noin 1 100. Suomi on liittynyt myös moneen kansainväliseen sopimukseen, joiden määräyksiä maan tulee noudattaa; sellaisia on noin 1 800. Kaiken kaikkiaan Suomessa on siis yli 25 000 velvoittavaa sääntöä.
Muutamia lakeja

Joitakin eduskunnan säätämiä lakeja:
| --- | --- |
 ajoneuvolaki  alueidenkäyttölaki  arvopaperimarkkinalaki  asevelvollisuuslaki  avioliittolaki  erikoissairaanhoitolaki  erämaalaki  henkilötietolaki  huoneenvuokralaki  huumausainelaki  ilmansuojelulaki  isyyslaki  järjestyslaki  jätelaki  kansanterveyslaki  kauppalaki  kielilaki  kielitaitolaki  kirjastolaki  koskiensuojelulaki  kuluttajansuojalaki  kuntajakolaki  laivastolaki  laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta  laki lapsipornografian levittämisen estotoimista  lastensuojelulaki  luonnonsuojelulaki :  maanhankintalaki  metsästyslaki  muinaismuistolaki  ojalaki  oppivelvollisuuslaki  perusopetuslaki  perustuslaki  puolustustilalaki  siviilipalveluslaki  sosiaalihuoltolaki  sukunimilaki  rikoslaki  laki sähköisestä allekirjoituksesta  tasa-arvolaki  tekijänoikeuslaki  tieliikennelaki  tilintarkastuslaki  tuloverolaki  tupakkalaki  uskonnonvapauslaki  valmiuslaki  vammaispalvelulaki  vesihuoltolaki  vesilaki  laki vuokra-alueiden lunastamisesta  yhdenvertaisuuslaki  ympäristönsuojelulaki
Huomautuksia

↑  Ks. Laki Suomen säädöskokoelmasta 188/2000.
↑  Lukuja voi tarkastella esimerkiksi sivulta http://www.finlex.fi/fi/info.php.
Kirjallisuutta

Linnainmaa, Leena: Naisen lakikirja: Käytännön tietoa eri elämäntilanteisiin.  (2. uudistettu painos)  Helsinki:  WSOYpro, 2008.  ISBN 978-951-0-34482-8
Näsänen, Minna: Pieni lakikirja.  (1. painos)  Helsinki:  Kauppakaari, 2000.  ISBN 978-952-14-0273-9
Aiheesta muualla

www.finlex.fi (Arkistoitu – Internet Archive) Valtion säädöstietopankki FINLEX.
Lakien tekijänoikeuksista
Säädöksille käytännössä vakiintuneita nimikkeitä
Näin laki syntyy[vanhentunut linkki]
Wikiaineistossa on lähdetekstejä aiheesta:
| n k  Artikkelit Suomesta |
| --- | --- |
Historia:  Suomen asutushistoria  Suomen esihistoria  Ruotsin vallan aika Suomessa  Suomen suuriruhtinaskunta  Itsenäisen Suomen historia  Suomen sotahistoria 
Maantiede:  Geologia  Ilmasto  Joet  Järvet  Kansallispuistot  Kaupungit  Kaupunkialueet Helsinki  Tampere  Turku  Oulu  Jyväskylä  Kunnat  Linnut  Luonto  Luonnonsuojelualueet  Läänit  Maakunnat Ahvenanmaa  Metsät  Nisäkkäät  Saaret  Taajamat  Ääripisteet 
Hallinto:  Asevoimat NATO  Eduskunta  Hallinnolliset alueet  Ihmisoikeudet  Korruptio  Laki  Oikeusjärjestelmä  Perustuslaki  Poliisi  Politiikka  Presidentti  Puolueet  Pääministeri  Ulkopolitiikka  Vaalit  Valtioneuvosto  Valtion talousarvio 
Talous:  Eläkejärjestelmä  Energia  Liikenne  Maatalous  Matkailu  Meriteollisuus  Metsätalous  Keskuspankki  Pörssi  Teollisuus  Tiede  Tulopolitiikka  Valtionyhtiöt  Verotus  Viestimet  Yrittäjyys 
Yhteiskunta:  Hyvinvointi  Ihmiskauppa  Ilmastonmuutos  Kielet Suomi  Ruotsi  Pohjoissaame  Inarinsaame  Koltansaame  Karjala  Koulutus  Naiset  Prostituutio  Rikollisuus  Sensuuri  Siirtolaisuus  Suomalaiset  Terveydenhoito  Uskonto  Väestö 
Kulttuuri:  Arkkitehtuuri  Elokuva  Itsenäisyyspäivä  Juhlapäivät  Kansallislaulu  Kansanperinne  Kansallissymbolit  Keittiö  Kirjallisuus Kalevala  Lippu  Maailmanperintökohteet  Musiikki  Mytologia  Sauna  Taide  Urheilu  Valokuvaus  Vaakuna 
Wikiaineisto
Go Ahead Eagles

Go Ahead Eagles on  vuonna 1902 perustettu alankomaalainen jalkapallojoukkue. Seuran kotikaupunki on Deventer ja se pelaa kotiottelunsa De Adelaarshorstin stadionilla. Kaudella 2024–2025 seura pelaa Alankomaiden pääsarjassa Eredivisiessä.
Seuran menestysvuodet ajoittuvat 1910–30-luvuille, jolloin Go Ahead Eagles voitti neljä Alankomaiden mestaruutta. Kaudella 1958/59 joukkue nousi Tweede Divisiestä ja on sen jälkeen pelannut joko Eerste Divisiessä tai pääsarjatasolla. Paras saavutus tältä ajalta on Eredivisien kolmas sija kaudella 1967/68. Alankomaiden cupissa seura on edennyt finaaliin kerran, kaudella 1964/65.
Go Ahead Eagles on tuottanut maailmalle huippupelaajia. Esimerkiksi Paul Bosvelt, Jan Kromkamp, Marc Overmars, Victor Sikora, Raimond van der Gouw, Bert van Marwijk ja Demy de Zeeuw ovat aloittaneet uransa seuran paidassa. Henk ten Cate ja Leo Beenhakker puolestaan aloittivat valmennusuransa Go Ahead Eaglesissa.
Saavutukset

Alankomaiden mestaruus (4): 1917, 1922, 1930, 1933
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (hollanniksi)
Blauw-Wit Amsterdam

Blauw-Wit Amsterdam (suom. Sinivalkoinen Amsterdam) on vuonna 1902 Kinkerbuurtin kaupunginosassa Amsterdamissa perustettu jalkapalloseura, joka pelaa tällä hetkellä Zondag eerste klasse A:ssa. Blauw-Wit siirtyi pelaamaan kotiottelunsa Amsterdamin Olympiastadionille vuonna 1928. Ammattilaisseuraksi se ryhtyi vuonna 1954. Vuonna 1972 seura yhdistyi Door Wilskracht Sterkin ja De Volewijckersin kanssa, muodostaen FC Amsterdamin. Blauw-Wit Amsterdam jatkoi kuitenkin olemassaoloaan siirtymällä pelaamaan amatöörisarjoihin.
Blauw-Wit Eredivisiessä

1963/64  15.
1962/63  11.
1961/62  3.
1959/60  16.
1958/59  14.
1957/58  13.
1950/51  4.
1949/50  2.
1946/47  6.
1941/42  4.
1939/40  2.
1929/30  5.
1921/22  2.
Tunnettuja seurassa pelanneita jalkapalloilijoita

Piet van der Kuil
Wietze Couperus
Martin Koeman
Barry Hughes
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivu
Ber

| Ber |
| --- | --- |
 Berin kylä.
 Ber
 Koordinaatit: 16°50′24″N, 2°31′29″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Timbuktu
Piiri:  Timbuktu
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
Väkiluku (2009):  19 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ber on maalaiskunta ja sen keskuskylä Timbuktun alueen Timbuktun piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen pohjoispuolella noin 50 kilometriä Timbuktusta itään. Kunnassa on 19 500 asukasta (vuonna 2009).
Berin kunta rajoittuu pohjoisessa Kidalin ja idässä Gaon alueisiin, etelässä Gourma-Rharousin piiriin ja Timbuktun alueen Lafian kuntaan sekä lännessä Bourem-Inalyn ja Salamin kuntiin. Kuntaan kuuluu Berin kylä ja 35 paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat tuaregeja ja maureja.
Seudun pääelinkeinot ovat karjanhoito ja maanviljely. Kotieläimiä ovat lampaat, vuohet, kamelit, aasit ja naudat. Tärkein viljelykasvi on riisi. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.
RKC Waalwijk

RKC Waalwijk on jalkapalloseura Waalwijkista, Alankomaista. Se pelaa kaudella 2024–2025 maan pääsarjassa Eredivisiessä. Nimi RKC tulee sanoista Rooms Katholieke Combinatie. Seura syntyi 26. elokuuta 1940, kun kolme aikaisempaa seuraa, HEC, WVB ja Hercules, yhdistyivät. Seura pelasi ottelunsa Olympiaweg-stadionilla ennen uuden, Mandemakers Stadionin avaamista vuonna 1996. RKC on eräs Eredivisien pienimmistä seuroista. Sen kotiotteluiden katsojakeskiarvo kaudella 2004/05 oli 5 800 henkeä. Seura nousi pääsarja Eredivisieen kaudeksi 2011–12.
Saavutukset

Eerste Divisie: 1988, 2011
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Trans Am (yhtye)

| Trans Am |
| --- | --- |
 Trans Am vuonna 2007
Tiedot
Toiminnassa:  1990–
Tyylilaji:  post-rock, indie rock
Kotipaikka:   Bethesda, Maryland, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti, saksa
Jäsenet:  Nathan Means, basso, laulu   Philip Manley, kitara   Sebastian Thomson, rummut  
Levy-yhtiö:  Thrill Jockey  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Trans Am on yhdysvaltalainen rockyhtye, joka perustettiin Marylandissa vuonna 1990. Trans Am oli yksi alkuperäisiltä "post-rock" yhtyeistä 90-luvun puolivälissä. Yhtyeen musiikki on robottimaista instrumentaalia, semi-tanssittavaa, minimalistisessa formaatissa, jossa on vaikutteita myös: krautrock, heavy metal, hardcore punk, synthpop, elektroninen musiikki ja kansanmusiikki -tyyleistä. Yhtye on tehnyt kiertueita suomalaisen Pan Sonicin kanssa.
Diskografia > Studioalbumit

Trans Am - (1996)
Surrender To The Night - (1997)
The Surveillance - (1998)
Futureworld - (1999)
Red Line - (2000)
TA - (2002)
Liberation - (2004)
Sex Change (2007)
Thing (2010)
Volume X (2014)
California Hotel (2017)
Diskografia > EP:t & singlet

Trans Am - 7" (split-albumi: Thigh Mastersson) (1996)
Tuba Frenzy - 12" (split-albumi: Wingtip Sloat) (1996)
Illegal Ass - 12" (1996)
Who Do We Think You Are? - Australian Tour CD EP (1999)
You Can Always Get What You Want - kokoelma CD (2000)
Extremixxx - CD EP (remixejä) (2002)
Diskografia > Livealbumit

What Day Is It Tonight? - Trans Am Live 1993-2008 - 2xLP + DVD (2009)
Aiheesta muualla

Yhtyeen viralliset sivut
Thrill Jockey Records
Trans Amin haastattelu
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Excelsior Rotterdam

Excelsior Rotterdam on jalkapalloseura Kralingen-Crooswijkin kaupunginosasta Rotterdamista. Joukkue pelaa kaudella 2022–2023 Alankomaiden korkeimmalla sarjatasolla Eredivisiessä. Parhaimmillaan se on Eredivisiessä sijoittunut yhdeksänneksi kaksi kertaa 1980-luvun alkupuolella. Seura on perustettu 23. heinäkuuta 1902 ja tunnettiin aikaisemmin nimellä Rotterdamse Voetbal en Atletiek Vereniging Excelsior.
Excelsior teki yhteistyötä Eredivisien rotterdamilaisjoukkueen, suurseura Feyenoordin kanssa. Feyenoord lainasi pelaajiaan Excelsiorin käyttöön reservijoukkueen tavoin. Yhteistyö loppui vuonna 2005.
Saavutuksia

Eerste Divisien voitto 1973–1974, 1978–1979 ja 2005–2006
Merkittäviä entisiä pelaajia

George Boateng /
Winston Bogarde
David Connolly
Royston Drenthe
Salomon Kalou
Robin van Persie
Gaston Taument
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Esa Salmiheimo

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 28. elokuuta 1975 (ikä 49)
Syntymäpaikka: Varkaus, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 178 cm
Junioriseurat
: WP-35
: VarTP
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1993–1995 | VarTP/2 | 44 | (4) |
| 1995–1998 | VarTP | 79 | (7) |
| 1999 | Jazz | 13 | (0) |
| 1999 | → P-Iirot (laina) | 1 | (0) |
| 2000 | MuSa | 25 | (3) |
| 2001–2002 | KuPS | 45 | (0) |
| 2003–2004 | Warkaus JK | 29 | (1) |
| 2004–2005 | MP | 33 | (1) |
| 2006–2008 | Warkaus JK | 56 | (5) |
| 2009–2010 | SoU | – | (3) |
| 2011 | SiPS | – | (1) |
| 2012 | Zulimanit | – | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 325 | (21) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Esa Salmiheimo (s. 28. elokuuta 1975 Varkaus) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja.
Salmiheimo pelasi Veikkausliigaa FC Jazzissa 13 ottelua kaudella 1999 sekä Kuopion Palloseurassa 24 ottelua kaudella 2001 ja 21 ottelua kaudella 2002. Hänen ensimmäinen pääsarjaottelunsa oli 9. toukokuuta 1999 pelattu FC Inter Turku–FC Jazz, joka päättyi 3–0. Ykkösessä Salmiheimo edusti Varkauden Työväen Palloilijoita, Pallo-Iiroja, Musan Salamaa ja Mikkelin Palloilijoita yhteensä 105 ottelussa, joissa hän teki seitsemän maalia.
Private banking

Private banking on erityinen palvelu, jota osa pankeista tarjoaa varakkaille asiakkailleen. Kyseessä ovat usein asiakkaat, joilla on sijoitettavaa varallisuutta yli 300 000 euroa. Palvelu voi sisältää sijoitusneuvontaa, omaisuudenhoitoa, juridisia palveluita, veroneuvontaa ja ulkomaan sijoituksia. Pääsääntöisesti Private Banking -asiakkaalle tarjotaan muita asiakkaita parempia ehtoja.
Omaisuudenhoitopalveluita tarjotaan konsultatiivisena omaisuudenhoitona sekä täyden valtakirjan omaisuudenhoitona. Konsultatiivisessa muodossa pankki antaa sijoitusneuvoja, mutta asiakas tekee sijoituspäätökset itse. Täyden valtakirjan omaisuudenhoidossa  asiakas antaa sijoitusvarallisuutensa pankin tai sijoituspalveluyrityksen hoidettavaksi sovitun sijoitusstrategian mukaan ja asiakkaan hyväksymän riski- ja tuottotason puitteissa.
VVV-Venlo

Venlose Voetbal Vereniging Venlo eli VVV-Venlo on alankomaalainen jalkapalloseura, jonka edustusjoukkue pelaa Alankomaiden toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Eerste divisiessä. Se on 2000-luvulla pelannut Eredivisiessä kausina 2007–2008, 2009–2013 sekä syksystä 2017.
Seura perustettiin vuonna 1903 ja sen kotipaikka on Venlo Limburgin provinssissa.
VVV-Venlo palasi pääsarjatasolle yli kymmenen vuoden tauon jälkeen voitettuaan nousukarsinnan kauden 2006–2007 päätteeksi. Seuran suurin saavutus on KNVB-cupin voitto vuonna 1959; Eredivisiessä se on sijoittunut parhaimmillaan kolmanneksi vuonna 1961.
Entisiä valmentajia

Glen De Boeck
Adrie Koster
Ton Lokhoff
Sef Vergoossen
André Wetzel
Aiheesta muualla

VVV-Venlon sivusto (hollanniksi)
VVV-Venlo Eredivisien sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Heracles Almelo

Heracles Almelo on jalkapalloseura Almelon kaupungista Alankomaista.
Seura on perustettu vuonna 1903 ja se on saanut nimensä Zeuksen sankaripojan Herakleen mukaan. Se on voittanut Alankomaiden mestaruuden kahdesti, vuosina 1927 ja 1941. Kaudella 2004–2005 se sijoittui ykköseksi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Eerste Divisiessä ja nousi korkeimmalle sarjatasolle Eredivisieen. Kaudella 2004–2005 katsojakeskiarvo oli 5 700. Aiemmin Heracles on pelannut vuonna 1956 perustetussa Eredivisiessä neljä kautta vuosina 1962–1966 sekä kauden 1985–1986. Sen paras sijoitus Eredivisiessä on kuudes vuosina 2010 ja 2016.
Entisiä pelaajia

Rudy Degenaar
Steve Mokone
Juha Hakola
Antti Heinola
Aleksei Kangaskolkka
Mika Nurmela
Joonas Vanhanen
Entisiä päävalmentajia

Henk ten Cate (1990–1992)
Gertjan Verbeek (2001–2004, 2009–2010)
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
FC Den Bosch

FC Den Bosch on jalkapalloseura 's-Hertogenboschin kaupungista Alankomaista. Se pelaa maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Jupiler Leaguessa. Joukkueen lempinimi on Sinivalkoiset lohikäärmeet.
Seura perustettiin vuonna 1965 vuonna 1906 perustetun BVV:n ja 1890 perustetun Wilhelminan yhdistyttyä. Kaudella 2007-08 FC Den Bosch oli Jupiler Leaguen kolmas. Edellisen kerran se on ollut Hollannin pääsarjassa Eredivisiessä kaudella 2004-05. Seuran paras sijoitus Eredivisiessä on 6. kausina 1984-85 ja 1985-86.
Saavutuksia

Eerste divisien mestaruus 1971, 1999, 2001 ja 2004
Alankomaiden Cupin kakkossija 1991
Lisäksi seuran edeltäjä BBV voitti Alankomaiden mestaruuden vuonna 1947.
Valmentajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ben Tap (1965–1970)  Jan Remmers (1970–1974)  Nol de Ruiter (1974–1976)  Ad Zonderland (1976–1978)  Rinus Gosens (1979–1980)  Ad Zonderland (1980)  Hans Verèl (1981–1984)  Rinus Israel (1984–1986)  Theo de Jong (1986–1989)  Rinus Israel (1989–1990)  Hans van der Pluym (1990–1995) |   |  Chris Dekker (1995–1996)  Kees Zwamborn (1996–1998)  Martin Koopman (1998–2000)  Mark Wotte (2000)  André Wetzel ja Jan van Grinsven (2000)  Jan Poortvliet (2000–2001)  Wiljan Vloet (2001–2002)  Gert Kruys (2002–2004)  Henk Wisman (2004–2005)  Jan van Grinsven, Fred van der Hoorn ja Wim van der Horst (2005)  Theo Bos (2005–) |
Entisiä pelaajia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Co Adriaanse  Gerard Aichorn  Regi Blinker  Marcel Brands  Ruud Brood  Jack de Gier  Hans Gillhaus  Jan van Grinsven  Radjin de Haan  Fred van der Hoorn |   |  Wim van der Horst  Hans Kraay Jr.  Hendrie Krüzen  Harry van der Laan  Theo Lucius  Anthony Lurling  Ruud van Nistelrooy  Ton Patinama  Arnold Scholten |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivu
Quick Boys

Quick Boys on alankomaalainen jalkapalloseura, jonka kotikaupunki on Katwijk. Seura on perustettu vuonna 1920. Se pelaa kaudella 2019-2020 Tweede Divisiessä, joka on Hollannin kolmanneksi korkein sarjataso. Quick Boys kotikenttä on Nieuw Zuid, jolle mahtuu 8 500 ihmistä. Paikalliskilpailijoita ovat olleet VV Katwijk ja Rijnsburgse Boys.
Saavutukset

Alankomaiden Amatööri mestaruus: (2) 1992, 2004
Amatööri mestaruus (lauantai) (11) 1946, 1947, 1948, 1949, 1953, 1958, 1960, 1962, 1991, 1992, 2004
Alankomaiden cupin neljännesfinaali: (1) 2008
Piiricup länsi: (1) 1989
Entisiä pelaajia

Dirk Kuyt
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:K.v.v. Quick Boys
Käännös suomeksi