stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turun linja-autoasema

| Turun linja-autoasema |
| --- | --- |

Sijainti:  VI kaupunginosa, Turku, Suomi
Koordinaatit:  60°27′26″N 22°16′05″E﻿ / ﻿60.45722°N 22.26806°E﻿ / 60.45722; 22.26806
Rakennustyyppi:  Linja-autoasema
Tyylisuunta:  Funktionalismi
Suunnittelija:  Harald Smedberg ja Totti Sora
Valmistumisvuosi:  1938
 fiTurun linja-autoasema 
  
Turun linja-autoasema on Turun keskustassa VI kaupunginosassa, Aninkaistenkadun varrella sijaitseva, vuonna 1938 valmistunut linja-autoasema. Funktionalistisen asemarakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Harald Smedberg ja Totti Sora.
Linja-autoaseman vieressä on kaksi saman tyylisuunnan mukaan rakennettua entistä huoltoasemarakennusta: Aninkaistensillan päässä on entinen Esson huoltoasema ja Puutorin suunnassa on entinen Shellin huoltoasema. Linja-autoaseman rakennus on suojeltu valtakunnallisesti merkittävänä rakennettuna kulttuuriympäristönä yhdessä sen vieressä sijaitsevan kahvilarakennuksen ja entisen Esson huoltoaseman kanssa.
Maaliskuussa 2020 Matkahuolto siirsi lipunmyyntipisteensä läheisessä rakennuksessa sijainneen pakettiterminaalinsa yhteyteen, ja linja-autoaseman päärakennus jäi tyhjilleen. Turun linja-autoasemalta on matkaa Turun päärautatieasemalle noin seitsemänsataa metriä, ja niiden korvaajaksi on suunniteltu juna- ja linja-autoliikenteen yhdistävää matkakeskusta.
Historia

Linja-autojen tulo- ja lähtöpaikaksi Turussa oli 1920-luvulla vakiintunut Puutori. Aikaa myöten paikka ei enää vastannut liikenteen tarpeita, ja jo vuonna 1933 piirustukset uudesta linja-autoasemasta olivat valmiina. Hyvin tärkeänä pidettiin vain yhtä linja-autoasemaa, sillä kaksi erillistä linja-autoasemaa Tampereella oli osoittautunut hankalaksi ratkaisuksi. Toukokuussa 1935 Turun kaupunginvaltuusto päätti uuden linja-autoaseman rakennettavaksi nykyiselle paikalleen Aninkaisten- eli Kolmikulmapuistoon. Osa kaupunginvaltuutetuista olisi halunnut linja-autoaseman sijoitettavaksi päärautatieaseman yhteyteen. Linja-autoasema otettiin käyttöön kesäkuun alussa 1938.
Turun linja-autoasema toimi vuoteen 1938 saakka viereisellä tontilla sijaitsevan, vuonna 1934 rakennetun Shellin huoltoaseman tiloissa. Huoltoasema kunnostettiin kahvila- ja hotellikäyttöön vuonna 2008.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turun linja-autoasema Wikimedia Commonsissa
Turun linja-autoasema. Turun kaupungin talonrakennustoimisto, Arkkitehti, 01.04.1939, nro 4, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maximilian Ortner

| Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Maa:   Itävalta> Miesten mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Trondheim 2025 | joukkuemäki |  |
Maximilian Ortner (s. 4. kesäkuuta 2002) on itävaltalainen mäkihyppääjä.
Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti hopeaa joukkuemäessä ja oli suurmäessä kuudes.
Ortner kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Bischofshofenissa tammikuussa 2023. Hän sai heti maailmancupin pisteitä oltuaan 28:s. Ensimmäisen palkintosijansa hän sai seuraavassa maailmancupin osakilpailussaan oltuaan kolmas Lillehammerissa marraskuussa 2024. Hän sijoittui samalla kaudella kolmanneksi Willingenissä. Keski-Euroopan mäkiviikon kokonaiskilpailussa hän oli yhdeksäs.
Ortner voitti Continental Cupin talvisarjan kaudella 2023–2024. Hän on voittanut Continental Cupissa kaksi osakilpailua, sijoittunut kolme kertaa toiseksi ja kaksi kertaa kolmanneksi (tilanne 28.2.2025).
Luettelo suomalaisista autoista

Tämä on luettelo suomalaisista autoista.
Automerkkejä

Elcat
Linja-autojen merkkejä

Kabus
Kuorma-autojen merkkejä

Hollming
Sisu Auto
Vanajan Autotehdas
Entisiä merkkejä

Finlandia (auto)
Korvensuu
Teijo (auto)
Wiima
Taustatietoa

Kuorma-automerkeistä Sisu on suurin. Sisu on myös tällä hetkellä Suomessa ainoa, jota valmistetaan edelleen. Suomessa ei ole varsinaisesti koskaan perustettu henkilöautomerkkiä. Kuitenkin Suomessa valmistetaan esimerkiksi Mercedes-Benz-autoja. 1970-luvulla on valmistettu Teijo-pakettiautoja.
Philipp Raimund

| Philipp Raimund |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. kesäkuuta 2000 (ikä 24)
Mäkihyppääjä
Seura:  SC 1906 Oberstdorf
Maailmancup
Kaudet:  2019–
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  1
 Tietolaatikko päivitetty 11. helmikuuta 2023 
| Mitalit> Maa:   Saksa.Mäkihyppy.Euroopan kisat  | Mitalit> Maa:   Saksa.Mäkihyppy.Euroopan kisat  | Mitalit> Maa:   Saksa.Mäkihyppy.Euroopan kisat  | Maa:   Saksa> Mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Euroopan kisat 2023 | suurmäki |  |
Philipp Raimund (s. 23. kesäkuuta 2000) on saksalainen mäkihyppääjä.
Raimund kilpaili ensimmäisen kerran mäkihypyn maailmancupissa Oberstdorfissa joulukuussa 2019. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 27:s Titisee-Neustadtissa tammikuussa 2022. Raimund sijoittui ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon oltuaan viides Râșnovissa helmikuussa 2023. Raimund saavutti ensimmäisen maailmancupin palkintopallisijansa sijoittumalla toiseksi yhdessä Lovro Kosin kanssa Lake Placidin toisessa kilpailussa helmikuussa 2024.
Raimund voitti vuoden 2018 nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa joukkuemäessä kultaa ja oli normaalimäessä yhdeksäs. Seuraavana vuonna hän voitti jälleen joukkuemäen maailmanmestaruuden ja oli normaalimäessä 14:s. Vuonna 2020 hän sijoittui joukkuemäessä pronssille, sekajoukkuemäessä neljänneksi ja normaalimäessä seitsemänneksi. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän oli suurmäessä viides ja normaalimäessä viidestoista.
Raimund saavutti Puolan Krakovassa 2023 järjestetyissä Euroopan kisoissa pronssia suurmäestä.
Junna Morits

| Junna Morits |
| --- | --- |
 Junna Morits
Henkilötiedot
Syntynyt: 1937 (ikä 87–88) Kiova, Ukrainan SNT
Kansalaisuus:  -
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä
Kirjailija
Tuotannon kieli: venäjä
Aiheesta muualla
www.owl.ru/morits
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Junna Petrivna Morits (ukr. Юнна Петрівна Моріц; s. 1937 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalais-venäläinen runoilija, kääntäjä ja aktivisti. Anna Ahmatova kehui häntä, mikä on Venäjällä ollut arvokas tunnustus. Toisen tunnustuksen hän sai, kun häntä syytettiin ”epäterveistä taipumuksista”. Morits joutui yhdeksän vuoden julkaisukieltoon, kun hän 1962 kirjoitti kunnianosoitusrunon georgialaiselle runoilijalle Titsian Tabidzelle, joka teloitettiin 1937.
Morits julkaisi ensimmäiset runonsa 1954. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös lastenrunoja ja käännöksiä.
Suomennettuja runoja

Jukka Mallisen suomentamia runoja julkaisussa: Kulttuurivihkot 1982; nro 2:
Ei saastan aalto ole kauhea
Talven motiivi
Veitsenteroittaja (Totšilštšik nožei)
Jukka Mallisen suomentamia runoja teoksessa Kuka puhuu – kaksitoista runoilijaa Suomesta ja Venäjältä, toim. Jukka Mallinen, Jyväskylä; Atena 1997 ISBN 951-796-098-0:
Sarastuksen märkä harmaa palttina, sadetta vuorokauden ympäri
Talvimaisema (Зимний пейзаж)
Tuoreita uutisia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Junna Morits Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  Europeana  IdRef
Viinikainen

Viinikainen on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alpo Viinikainen (s. 1941), pesäpalloilija
Antero Viinikainen (s. 1941), kirjailija
Heikki Viinikainen (s. 1984), kitaristi
Joonas Viinikainen (s. 1998), jääkiekkoilija
Juha Viinikainen (s. 1977), jääkiekkoilija
Kirsi Viinikainen (s. 1972), dartsinpelaaja
Olli-Petteri Viinikainen (s. 1998), jääkiekkoilija
Taru Viinikainen (s. 1983), lastenkirjailija ja äidinkielenopettaja
Teemu Viinikainen (s. 1975), jazzkitaristi
Urho Viinikainen (1998–1961), kansakoulunopettaja ja näytelmäkirjailija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Luettelo Sumerin kuninkaista

Muinaisen Sumerin kuningasluettelo on
hellenistisellä ajalla eläneen Berossuksen julkaisema 300-luvulla eaa. Varhaisille sumerilaisille kuninkaille annetaan mahdottoman pitkiä hallitusaikoja, ja muutenkin luettelo on epätäydellinen.
Ensimmäinen Sumerin kuningas, josta on löydetty muita todisteita, on Enmebaragesi, Kišin kuningas, joka valloitti Elamin ja jolta Dumuzid, Gilgamešin edeltäjä, kaappasi vallan.
Kuningasluettelo

Sumerilainen kuningasluettelo, jossain määrin 
muokattuna ja kommentoituna. Se alkaa Sumerin varhaisdynastisen kauden kuninkaista.
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen I

Vedenpaisumusta edeltäneet kuninkaat hallitsivat luettelon mukaan pitkiä aikoja, sarien (60×60=3600 vuotta) ja nerien (60×10=600 vuotta) kerrannaisia.
Kun kuninkuus tuli alas taivaasta, Alulim tuli kuninkaaksi Eridussa halliten 28800 vuotta
| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Alulim | 28800 v |  |
| Alalgar | 36000 v |  |
| En-Men-Lu-Ana eli Kichu-An | 43200 v | hallitsi Bad-Tibirassa |
En-Men-Ana: 
| En-Men-Gal-Ana | 28800 v | hallitsi Bad-Tibirassa |
| Dumuzi | 36000 v | paimen, hallitsi Bad-Tibirassa |
| En-Sipad-Zid-Ana | 28800 v | hallitsi Laragissa |
| En-Men-Dur-Ana | 21000 v | hallitsi Zimbirissa |
| Ubara-Tutu | 18600 v | hallitsi Shuruppagissa |
Zin-Suddu:
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen II

n. 2600- eaa.  monia samanlaisia muissa lähteissä mainittuja hallitsijoita ei ole luettelossa.
"Kun tulva oli pyyhkinyt maan yli, kuninkuus laskeutui Kišiin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen II > Kišin ensimmäinen dynastia

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Jušur | 1200 v |  |
| Kullassina-bel | 960 v |  |
| Nangišlišma | 670 v |  |
| En-Tarah-Ana | 420 v |  |
| Babum | 300 v |  |
| Puannum | 840 v |  |
| Kalibum | 960 v |  |
| Kalumum | 840 v |  |
| Zuqaqip | 900 v |  |
| Atab | 600 v |  |
| Mašda | 840 v |  |
| Arwium | 720 v |  |
| Etana | 1500 v | paimen, joka nousi taivaaseen, vakautti maat |
| Balih | 400 v |  |
| En-Me-Nuna | 660 v |  |
| Melem-Kiš | 900 v |  |
| Barsal-Nuna | 1200 v |  |
| Zamug | 140 v |  |
| Tizqar | 305 v |  |
| Ilku | 900 v |  |
| Iltasadum | 1200 v |  |
| En-Men-Barage-Si | 900 v | valloitti Elamin |
| Aga | 625 v |  |
"Sitten Kiš kukistui ja kuninkuus siirtyi E-anaan."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen II > Urukin ensimmäinen dynastia

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Meš-ki-ang-gašer | 324 v. | E-ana, Utu'n poika("Meš-ki-ang-gašer lähti merelle ja katosi.") |
| Enmerkar | 420 v | joka rakensi Unugin (Urukin) |
| Lugalbanda | 1200 v | paimen |
| Dumuzid | 100 v. | Kalastaja; Vangitsi Kišin En-Me-Barage-Sin. |
| Gilgameš | 126 v. | Jonka isä oli "aave" / Kulaban herra |
| Ur-Nungal | 30 v |  |
| Udul-Kalama | 15 v |  |
| La-Ba'šum | 9 v |  |
| En-Nun-Tarah-Ana | 8 v |  |
| Meš-He | 36 v |  |
| Melem-Ana | 6 v |  |
| Lugal-Kitun | 36 v |  |
"Sitten Unug kukistui ja kuninkuus siirtyi Urimiin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen II > Urin ensimmäinen dynastia

n. 2500 eaa. -2400 eaa.
| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Mesh-Ane-Pada | 80 v |  |
| Meš-Ki-Ang-Nanna | 36 v |  |
| Elulu | 25 v |  |
| Balulu | 36 v |  |
"Sitten Urim kukistui ja kuninkuus siirtyi Awaniin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III

Lagašin 1.dynastiaa ei mainita tässä kuningasluettelossa, vaikka se on hyvin tunnettu temppelien perustamiskirjoituksista.
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III > Awan

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Kolme kuningasta | halliten kaikkiaan  356 v. |  |
"Sitten Awan kukistui ja kuninkuus siirtyi Kišiin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III > Kišin toinen dynastia

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Susuda | 201 v |  |
| Dadasig | 81 v |  |
| Mamagal | 360 v | venemies |
| Kalbum | 195 v |  |
| Tuge | 360 v |  |
| Men-Nuna | 180 v |  |
|  ? | 290 v |  |
| Lugalngu | 360 v |  |
"Sitten Kiš lyötiin ja kuninkuus siirtyi Hamaziin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III > Hamazi

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Hadaniš | 360 v |  |
Sitten Hamazi kukistui ja kuninkuus siirtyi Unugiin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III > Urukin toinen dynastia

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| En-Šakanša-Ana | 60 v |  |
| Lugal-Ure | 120 v | (tai Lugal-Kiniše-Dudu) |
| Argandea | 7 v |  |
"Sitten Unug kukistui ja kuninkuus siirtyi Urimiin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III > Urin toinen dynastia

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Nani | 120 v |  |
| Meš-Ki-Ang-Nanna | 48 v |  |
|  ? | 2 v |  |
"Sitten Urim kukistui ja kuninkuus siirtyi Adabiin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III > Adab

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Lugal-Anne-Mundu tai Adab | 90 v |  |
Sitten Adab kukistui ja kuninkuus siirtyi Mariin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III > Mari

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Anbu | 30 v |  |
| Anba | 17 v |  |
| Bazi | 30 v |  |
| Zizi | 20 v |  |
| Limer gudu | 30 v | pappi |
| Sharrum-Iter | 9 v |  |
"Sitten Mari lyötiin ja kuninkuus siirtyi Kišiin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III > Kišin kolmas dynastia

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Kug-Baba | 100 v | kapakanpitäjätär, joka lujitti valtiota (Ainoa nainen kuningaslistassa) |
Sitten Kiš lyötiin ja kuninkuus siirtyi Akšakiin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III > Akšak

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Unzi | 30 v |  |
| Undalulu | 6 v |  |
| Urur | 6 v |  |
| Puzur-Nirah | 20 v |  |
| Išu-Il | 24 v |  |
| Šu-Sin | 7 v |  |
"Sitten Akshak kukistui ja kuninkuus siirtyi Kišiin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III > Kišin neljäs dynastia

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Puzur-Sin | 25 v |  |
| Ur-Zababa | 400 (6?) v |  |
| Zimudar | 30 v |  |
| Ussi-Watar | 7 v |  |
| Eštar-Muti | 11 v |  |
| Išme-Šamaš | 11 v |  |
| Šu-Ilišu | 15 v |  |
| Nanniya | 7 v. | jalokiviseppä |
"Sitten Kiš kukistui ja kuninkuus siirtyi Unugiin."
Kuningasluettelo > Varhaisdynastinen III > Urukin kolmas dynastia

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Lugal-Zage-Si tai Unug | 25 v | (2259 eaa. - 2235 eaa. lyhyt kronologia) |
Kuningasluettelo > Akkad

| Nimi | Hallitusaika | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Sargon | 56 v | (n. 2235 eaa. lyhyt kronologia) |
| Rimuš | 9 v |  |
| Man-Ištišu | 15 v |  |
| Naram-Sin | 56 v | Man-Ištišun poika |
| Šar-Kali-Šarri | 25 v | Naram-Sinin poika |
"Sitten, kuka oli kuningas? Kuka oli kuningas?"
| Irgigi, Imi, Nanum, Ilulu: | 3 v | neljä hallitsijaa |
| Dudu | 21 v |  |
| Šu-Durul | 15 v | Dudun poika |
"Agade kukistui, kuninkuus siirtyi Unugiin."
Kuningasluettelo > Akkad > Urukin neljäs dynastia

| --- | --- |
Ehkä Akkadin aikalaisia.
Nimi: Hallitusaika
Ur-Ningin: 7 v
Ur-Gigir: 6 v
Kuda: 6 v
Puzur-Ili: 5 v
Ur-Utu (tai Lugal-Melem): 25 v
"Unug kukistui, kuninkuus siirtyi Gutiumiin"
Kuningasluettelo > Gutilaisaika

| Nimi | Hallitusaika | Huomautukset |
| --- | --- | --- |
| Inkišuš | 6 v |  |
| Zarlagab | 6 v |  |
| Šulme (tai Yarlagaš) | 6 v |  |
| Silulumeš (tai Silulu) | 6 v |  |
| Inimabakeš (tai Duga) | 5 v |  |
| Igešauš (tai Ilu-An) | 6 v |  |
| Yarlaga | 3 v |  |
| Ibate | 3 v |  |
| Yarla | 3 v |  |
| Kurum | 1 v |  |
| Apil-Kin | 3 v |  |
| La-Erabum | 2 v |  |
| Irarum | 2 v |  |
| Ibranum | 1 v |  |
| Hablum | 2 v |  |
| Puzur-Sin | 7 v |  |
| Yarlaganda | 7 v |  |
| tuntematon gutilaiskuningas | 7 v |  |
| Tiriga | 40 pv |  |
Kuningasluettelo > Gutilaisaika > Uruk

| Nimi | Hallitusaika | Huomautukset |
| --- | --- | --- |
| Utu-hengal tai Unug | 26 v | vaihtelevia ajoituksia (427 v / 26 v / 7 v), ajoi pois gutilaiset |
Kuningasluettelo > Urin kolmas dynastia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
"Sumerin renessanssi"
| Nimi | Hallitusaika | Huomautukset |
| Ur-Nammu | 18 v | hallitsi n.  2065 eaa.- 2047 eaa. (lyhyt kronologia). |
| Šulgi | 46 v | hallitsi n. 2047 eaa. - 1999 eaa. (lyhyt kronologia). |
| Amar-Sina | 9 v |  |
| Šu-Sin | 9 v |  |
| Ibbi-Sin | 24 v |  |
"Sitten Urim kukistui, Sumerin perusta romahti. Kuninkuus siirtyi Isiniin."
Kuningasluettelo > Urin kolmas dynastia > Isinin dynastia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Itsenäisiä amorilaisvaltioita Ala-Mesopotamiassa,dynastia loppui 1730 eaa. lyhyen kronologian mukaan.
| Nimi | Hallitusaika | Huomautukset |
| Išbi-Erra | 33 v |  |
| Šu-ilišu | 20 v |  |
| Iddin-Dagan | 20 v |  |
| Išme-Dagan | 20 v |  |
| Lipit-Eštar | 11 v |  |
| Ur-Ninurta | 28 v |  |
| Bur-Sin | 5 v |  |
| Lipit-Enlil | 5 v |  |
| Erra-Imitti: | 8 v |  |
| Enlil-Bani | 24 v | Oli alkujaan nimitetty yhden päivän kuninkaaksi, joka oli tarkoitus uhrata uuden vuoden kunniaksi, mutta kun varsinainen kuningas Erra-Limitti kuoli kesken juhlien, Enlil-Bani jäi valtaistuimelle. |
| Zambiya: | 3 v |  |
| Iter-Piša | 4 v |  |
| Ur-Dul-Kuga | 4 v |  |
| Suen-magir | 11 v |  |
| Damiq-ilicu | 23 v |  |
11 kaupunkia ja 134 kuningasta, jotka hallitsivat yhdessä yli 28 876 vuotta.
Aiheesta muualla

List / a wide selection / variant copies / the antediluvian part / the list (Arkistoitu – Internet Archive)
Vincente, Claudine-Adrienne, "The Tall Leilan Recension / the Sumerian King List", Zeitschrift für Assyriologie 50 (1995), 234–270
Black, J.A., Cunningham, G., Fluckiger-Hawker, E, Robpoika, E., and Zólyomi, G., The Electronic Text Ctaipus / Sumerian Literature, Oxftaid 1998.
Karevansuo

| --- | --- |
Sijainti:  Masku ja Rusko, Suomi
Pinta-ala:  4,59 hehtaaria (yksityiset) 91,52 ha (Metsähallitus)
| --- | --- |
Tyyppi:  Suo 
Perustettu:  2008 ja 2009 (yksityiset) 2014 (Metsähallitus)
Hallinto:  yksityiset ja Metsähallitus
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ilmakuva Karevansuosta vuodelta 2015. Keskellä näkyvä vaaleampi kohta on avointa niukalti lyhytkortista nevaa eli avosuota. Sen pohjoispuolella oleva vesistö on Karevanlampi.
Karevansuo eli Karevanrahka on Varsinais-Suomessa Maskun ja Ruskon rajalla sijaitseva yhtenäinen suoalue, joka on tyypiltään lounaissuomalainen keidassuo. Suo kuuluu soidensuojeluohjelmaan valtakunnallisesti merkittävänä kohteena, ja Metsähallituksen omistuksessa olevana luonnonsuojelualueena se on suojeltu lähes kokonaan. Suolla on myös kaksi pienialaista yksityistä luonnonsuojelualuetta. Sen reunametsät ovat liito-oravan pesimäaluetta, ja alueella on paikoin tiheä pesimälinnusto. Myös suon kasvillisuus, perhos- ja hämähäkkilajisto ovat monipuolisia ja edustavia. Suo on tutkimus- ja virkistyskäytössä, ja sen halki kulkee pitkospuureitti, joka kuuluu Kuhankuonon retkeilyreitistöön. Suon vieressä on Karevanlampi, ja suo sijaitsee Maskun Rivieran hiekkakuoppa-alueen kaakkoiskulmassa pohjavesialueella. Karevansuo ja sitä ympäröivä hiekkainen harjujäänne muodostavatkin kokonaisuuden, joka eroaa Maskun muusta maisemakuvasta.
Sijainti ja nimi

Karevansuo sijaitsee Maskun ja Ruskon rajalla hiekkaisella harjualueella. Lännessä suo rajoittuu lähimmillään 170 metrin päässä kulkevaan valtatie 8:aan eli Raumantiehen. Tien ja suon välissä on kapealti sekametsää. Suon pohjois- ja luoteispuolella sijaitsevat lammet, melko pienet järvet, eli Maskun Rivieran hiekkakuopat, joista kaksi rajautuu itse suohon. Suurempi hiekkakuopista on 9,8 hehtaarin Karevanlampi. Pohjoispuolella on myös omakotitaloalue, jonka lähimmät rakennukset ovat alle 100 metrin etäisyydellä suosta. Suon ja omakotitaloalueen välissä on yhdystie 12254 eli Ruskontie. Suon itä- ja eteläpuoli on kallioista havumetsää ja peltomaata, mutta suon eteläreuna vaiheutuu myös korpimaiseen metsään. Lounaispuolella on muutamia taloja suon välittömässä läheisyydessä.
Karevansuo on yhdyssana, kareva ja suo. Paikannimenä Kareva-sana on harvinainen. Se on esiintynyt muutaman kerran kanervikkoa tarkoittavana kantana johdoksessa karevikko. Kareva on mahdollisesti murteellinen muoto sanasta kanervikko, joka viittaa paikan kasvillisuuteen.
Suotyypit ja kasvisto

Karevansuo on lounaissuomalainen keidassuo ja kuuluu Saaristo-Suomen keidassuovyöhykkeeseen. Paikalla kasvava järviruoko osoittaa suon rehevyyttä. Turvepatjan alimmat kerrokset ovat noin 3500 vuotta vanhoja ja turvepatjan paksuus on yli 2,5 metriä.
Keskiosa suosta on avointa niukalti lyhytkortista nevaa, ja sen kasvilajisto on tavanomaista. Upottavia ja ympärivuoden märkiä silmäkkeitä, joiden kasvillisuus on keskimääräistä vaateliaampaa, eli silmäkenevaa, on Karevansuolla vain vähän. Silmäkenevalla esiintyvät muun muassa mutasara, pullosara, pyöreälehtikihokki ja hyvin vähälukuinen vaaleasara. Leveä rämevyöhyke, joka on suurimmaksi osaksi harvakseltaan mäntyä kasvavaa varpurämettä, ympäröi keskiosan avosuota. Paikoittain on myös isovarpurämettä, jossa kasvaa suopursua.
Rämeen ja metsän raja on leveä, ja erityisesti suon länsireunoilla on kasvillisuudeltaan reheviä, hyvin tiheitä ja kosteapohjaisia koivuviitoja, jotka ovat paikoin luhtamaisia. Suohun rajoittuvat metsät ovat paikoin hyvin korpimaisia. Reunametsissä kasvaa yleisesti tervaleppää ja suursaniaista. Soidensuojelurajauksen sisäpuolella on hyvin pienialaisia tervaleppäkorpilaikkuja, joita ei muualta Maskusta löydy merenrantoja lukuun ottamatta.
Suon reunan metsät ovat paikoitellen hyvin korpimaisia ja tervaleppä sekä suursaniaiset kasvavat yleisenä reunametsissä. Reunametsiä on ojitettu, mikä on vaikuttanut myös suon lajistoon. Ojittamaton suon keskiosa on luonnontilainen, mutta suo on kuitenkin selvästi kuivunut viimeisten vuosikymmenten aikana ja keskiosan silmäkkeet ovat hävinneet. Aiemmin silmäkkeiden reunoilla kasvavia riippasaraa ja mutasaraa tavataan nykyään paremmin vanhojen umpeutuvassa olevien turpeenottokuoppien reunoilla.
Suoalueen kasvillisuuteen kuuluvat myös halava, rimpivesiherne ja maakunnallisesti uhanalainen hoikkavilla. Länsiosassa on myös korpialvejuurilaikkuja. Karevansuolla kasvaa myös pohjoisia rahkasammallajeja ja viherleviä (Chlorophyta).
Turun yliopisto on inventoinut Karevansuon sammallajistoa. Karevansuosta laskevan ojan varrella muutama sata metriä suosta valtatie 8:n länsipuolella sijaitsee Karevanojan saniaislehto, jonka kasvilajisto on tavanomaista arvokkaampaa.
Eläimet

Suon länsireunan tiheissä ja kosteapohjaisissa koivuviidoissa pesimälinnuston tiheys on melko korkea. Lounais-Suomessa harvinainen pohjansirkku on ennen pesinyt useana vuonna näillä paikoin. Myös liito-oravan pesimäreviiri on tällä alueella. Kurki on pesinyt suolla useana vuonna 2000-luvulla. Pesimälajistoon kuuluvat myös esimerkiksi tiltaltti ja sirittäjä. Suolla on runsas perhoslajisto ja useita pohjoisia hämähäkkilajeja. Harvalukuinen ja rauhoitettu täplälampikorento esiintyy Karevansuolla.
Karevanojan saniaislehdon alueella esiintyvät liito-oravat saattavat olla samoja kuin Karevansuolla. Saniaislehdolta johtaa hirvien ja peurojen käyttämä polku Karevansuon laitaan.