stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sally Rooney
Tuotantoa

Keskusteluja ystävien kesken.  ((Conversations With Friends, Faber and Faber, 2017.) suom. Kaijamari Sivill)  Otava, 2019.
Normaaleja ihmisiä.  ((Normal People, Faber and Faber, 2018.) suom. Kaijamari Sivill)  Otava, 2020.
Kaunis maailma, missä olet.  ((Beautiful World, Where Are You, Faber and Faber, 2021.) suom. Cristina Sandu)  Otava, 2021.
Kuolinilmoituksen sanatorio

| Kuolinilmoituksen sanatorio> Sanatorium pod Klepsydrą.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Bruno Schulz
Kieli:  puola
Genre:  maaginen realismi, novelli
Julkaistu:  1936
Suomennos
Suomentaja:  Tapani Kärkkäinen
Kuvittaja:  Bruno Schulz
Kustantaja:  Basam Books
Julkaistu:  2013
Ulkoasu:  sidottu
ISBN:  978-952-260-169-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuolinilmoituksen sanatorio (puol. Sanatorium pod Klepsydrą) on vuonna 1936 ilmestynyt Bruno Schulzin toinen novellikokoelma. Kokoelman kertomukset on julkaistu suomeksi teoksessa Kanelipuodit ja muita kertomuksia (Basam Books, 2013) Tapani Kärkkäisen kääntäminä.
Sisältö

Kirja
Nerouden aika
Kevät
Heinäkuun yö
Isäni liittyy palokuntaan
Toinen syksy
Kuollut kausi
Kuolinilmoituksen sanatorio
Dodo
Edzio
Eläkeläinen
Yksinäisyys
Isän viimeinen pako
Suomennos

Kanelipuodit ja muita kertomuksia -teoksessa on julkaistu käännös myös Schulzin ensimmäisestä kertomuskokoelmasta Kanelipuodit (1933) sekä neljä erillistä novellia. Teos on kuvitettu Schulzin piirroksin ja siinä on Virpi Hämeen-Anttilan esipuhe sekä suomentajan jälkisanat ja viitteet. Käännös on tehty Schulzin koottujen proosateosten kriittisestä laitoksesta Opowiadania: Wybór esejów i listów. Osa Kuolinilmoituksen sanatorion ilmestyi vuonna 1965 valikoimassa Krokotiilikuja Aarno Peromiehen välikielen kautta saksasta kääntäminä.
Aiheesta muualla

Tapani Möttönen: Arkihämärän suulas mystikko. Voima 9/2013.
Heikki Romppainen: Kanelipuotien Puolassa. Satakunnan kansa 11.12.2013.
Kroatian presidentti

| Kroatian presidentti |
| --- | --- |
 Predsjednik Republike Hrvatske
 
 
 Nykyinen Zoran Milanović 19. helmikuuta 2020 lähtien
Virka-asunto:  Presidentinlinna
Kauden pituus:  5 vuotta, uudelleenvalinta mahdollinen
Ensimmäinen:  Franjo Tuđman
Kotisivut:  PREDSJEDNIK REPUBLIKE HRVATSKE
Kroatian presidentti (kroatiaksi Predsjednik Hrvatske) on Kroatian valtionpäämies, joka valitaan viiden vuoden välein suoralla kansanvaalilla. Presidentti on muun muassa asevoimien ylipäällikkö
ja voi hajottaa parlamentin pääministerin ehdotuksesta. Nykyinen presidentti on Zoran Milanović, joka on toiminut virassaan helmikuusta 2020 lähtien.
Presidentit

|  | Nimi | Kuva | Virassa | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 1. | Tuđman, Franjo Franjo Tuđman |  | 1992–1999 |  |
| 02 2. | Mesić, Stjepan Stjepan Mesić |  | 2000–2010 |  |
| 03 3. | Josipović, Ivo Ivo Josipović |  | 2010–2015 |  |
| 04 4. | Grabar-Kitarović, Kolinda Kolinda Grabar-Kitarović |  | 2015–2020 |  |
| 05 5. | Milanović, Zoran Zoran Milanović |  | 2020–virassa |  |
Riian maraton

Riian maraton vuonna 2013.
Riian maraton, viralliselta nimeltään Nordea Rīgas maratons, on Riiassa, Latviassa toukokuussa järjestettävä maratonjuoksukilpailu.
Ensimmäisen kerran Riian maraton järjestettiin vuonna 1991. Vuodesta 2007 lähtien kilpailumatka on mitattu virallisesti AIMS-standardien mukaan, ja kilpailun suosio on kasvanut. Vuonna 2012 kilpailuun osallistui yli 18 000 juoksijaa 59 maasta. Kilpailumatkat ovat maraton, puolimaraton, 10 km sekä 5 km.
Maratonin voittajat

| Vuosi | Miesten voittaja | Maa | Aika | Naisten voittaja | Maa | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Vladimir Kalenkovich |  Valko-Venäjä | 2.28.27 | Alla Doudayeva |  Valko-Venäjä | 2.43.53 |
| 1992 | Gusman Abdulin |  Kazakstan | 2.21.29 | Olga Youdenkova |  Valko-Venäjä | 2.47.28 |
| 1993 | Aleksandrs Prokopčuks |  Latvia | 2.26.41 | Svetlana Şepelev-Tcaci |  Moldova | 2.55.07 |
| 1994 | Normunds Ivzāns |  Latvia | 2.43.09 | Laila Ceika |  Latvia | 3.19.56 |
| 1995 | Ziedonis Zaļkalns |  Latvia | 2.32.44 | G. Bernarde |  Latvia | 3.02.11 |
| 1996 | Aleksandrs Prokopčuks |  Latvia | 2.31.46 | Inita Drēziņa |  Latvia | 3.30.42 |
| 1997 | Normunds Fedotovskis |  Latvia | 2.33.05 | Kaja Mulla |  Viro | 3.12.26 |
| 1998 | Ziedonis Zaļkalns |  Latvia | 2.33.41 | Laila Ceika |  Latvia | 3.27.49 |
| 1999 | Arūnas Balčunas |  Liettua | 2.37.10 | Laila Ceika |  Latvia | 3.37.21 |
| 2000 | Ziedonis Zaļkalns |  Latvia | 2.30.59 | Aušra Kavalauskiene |  Liettua | 3.12.11 |
| 2001 | Ziedonis Zaļkalns |  Latvia | 2.27.25 | Laila Ceika |  Latvia | 3.11.45 |
| 2002 | Arūnas Balčunas |  Liettua | 2.31.25 | Anita Liepiņa |  Latvia | 3.12.16 |
| 2003 | Arūnas Balčunas |  Liettua | 2.28.07 | Aušra Kavalauskiene |  Liettua | 3.05.26 |
| 2004 | Dmitrijs Sļesarenoks |  Latvia | 2.27.09 | Modesta Drungiliene |  Liettua | 2.58.29 |
| 2005 | Vjačeslavs Bambāns |  Latvia | 2.45.58 | Kaja Mulla |  Viro | 3.11.09 |
| 2006 | Yuri Vinogradov |  Venäjä | 2.41.57 | Laura Zariņa |  Latvia | 3.04.31 |
| 2007 | Johnstone Kipko Changwony |  Kenia | 2.18.30 | Ludmila Rodina |  Venäjä | 2.50.07 |
| 2008 | Sammy Kibet Rotich |  Kenia | 2.16.42 | Kaja Vals |  Viro | 3.13.54 |
| 2009 | Oleg Gur |  Valko-Venäjä | 2.18.35 | Katsiaryna Dziamidava |  Valko-Venäjä | 2.47.30 |
| 2010 | Slimani Benazzouz |  Marokko | 2.17.33 | Maryna Damantsevich |  Valko-Venäjä | 2.38.16 |
| 2011 | Julius Kuto |  Kenia | 2.15.48 | Desta Girma |  Etiopia | 2.37.14 |
| 2012 | Kurgat Titus Kipkorir |  Kenia | 2.16.53 | Iraida Aleksandrova |  Venäjä | 2.37.37 |
| 2013 | Duncan Koech |  Kenia | 2.15.34 | Aberash Nesga |  Etiopia | 2.40.30 |
| 2014 | Yu Chiba |  Japani | 2.13.44 | Tigist Teshome Ayanu |  Etiopia | 2.36.51 |
| 2015 | Haile Tolossa Bekuma |  Etiopia | 2.12.28 | Eshetu Deme Meseret |  Etiopia | 2.37.03 |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Ruonansuu & Petelius Co.

| Ruonansuu & Petelius Co>  |
| --- | --- |
Tyyli:  sketsisarja
Kestoaika:  30 minuuttia
Luoja(t):  Pirkka-Pekka Petelius Jope Ruonansuu
Pääosissa:  Pirkka-Pekka Petelius Janne Reinikainen Jope Ruonansuu Haije Sundqvist
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  6. toukokuuta – 19. elokuuta 1997
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  15
Tunnuskappale:  Johnny Liebkind: Hyvin menee kuitenkin
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Hannu Seikkula
Tuotantoyhtiö(t):  Pee Pee Visio
Edeltäjä:  Hömppäveikot
Aiheesta muualla
IMDb 
Ruonansuu & Petelius Co. on suomalainen vuonna 1997 valmistunut 15-osainen sketsiviihdesaarja. Sarjan pääosanäyttelijät olivat Jope Ruonansuu ja Pirkka-Pekka Petelius. Ruonansuun ja Peteliuksen sarjassa näyttelivät myös Janne Reinikainen ja Haije Sundqvist.
Sketsisarja oli jatkoa saman kaksikon edellisenä vuonna valmistuneelle Hömppäveikot -sarjalle.
Sketsisarjan ensimmäiset osat olivat Hömppäveikot Remix-koostejaksoja, jotka sisälsivät edeltäjäsarja Hömppäveikkojen parhaimpia sketsejä.
Sketsejä

Persmäkeläiset (Rintamäkeläiset -parodia)
Martti Ahtisaari
Per Vompatti
Jorma Reini lääkärissä
Opettaja Veikko Huovinen
Vitsihuumorinaurua
Lima Taukkio
Eerik Hokkanen
Yes-pappa
Olli Alho
Kulttuuritoimittaja Eila-Pertti Sostakovits
Keksijä Tollo Peloton
DVD-julkaisu

Pan Vision julkaisi syyskuussa 2006 sarjan samassa julkaisussa vuonna 1992 esitetyn Neurovision sekä edeltäjäsarja Hömppäveikkojen kanssa. Sarjan jaksot on koostettu yhdeksään koostejaksoon, jotka sisältävät myös sketsejä Hömppäveikot -televisiosarjasta.
Rostovin alueen lippu

Rostovin alueen lippu
Rostovin alueen lippu on Venäjän Rostovin alueen tunnus. Sen mittasuhteet ovat 2:3 ja se hyväksyttiin 28. lokakuuta 1996. Lipussa on kolme yhtä suurta vaakaraitaa väreiltään ylhäältä alas sininen, keltainen ja punainen ja vasemmalla valkoinen pystyraita. Värit symboloivat alueella asuvia kansallisuuksia; venäläisiä (punainen), Donin kasakoita (sininen) ja kalmukkeja (keltainen). Valkoinen raita symboloi alueen kuulumista Venäjään.
Koululakko ilmaston puolesta

Ilmastolakkoon osallistuneiden määrä maaliskuuhun 2019 mennessä.
Ilmastolakon osanottajia Saksan Hampurissa maaliskuussa 2023.
Koululakko ilmaston puolesta eli ilmastolakko (engl. School strike for climate, Fridays for Future, Youth for Climate, Youth Strike for Climate) on kansainvälinen koululaisten ja opiskelijoiden liike, jonka tarkoituksena on kiinnittää huomiota ilmastonmuutokseen.
Vuonna 2015 joukko riippumattomia opiskelijoita kutsui koululaisia eri puolilta maailmaa olemaan poissa koulusta Pariisin ilmastokokouksen ensimmäisenä päivänä, 30.11.2015. Ilmastolakko järjestettiin yli sadassa maassa ja osallistujia oli yli 50 000. Lakkoliikkeellä oli kolme vaatimusta: 100-prosenttisesti puhdas energia, fossiilisista polttoaineista luopuminen ja ilmastonmuutosten takia pakolaiseksi joutuneiden auttaminen.
Vuonna 2019 koululaisten ilmastolakot laajenivat. Lakkoaallon alkuunpanija on ruotsalainen Greta Thunberg, joka järjesti ensimmäisen mielenosoituksensa elokuussa 2018 Ruotsin valtiopäivätalon edustalla Tukholmassa. Liike levisi nopeasti maailmanlaajuiseksi.
Suurimpia ilmastolakkoja on pidetty 15. maaliskuuta 2019, jolloin lakkoon osallistui noin 1,4 miljoonaa koululaista ja opiskelijaa 125 eri maassa, sekä 20. syyskuuta 2019, jolloin lakkoon osallistui miljoonia ihmisiä 150 eri maassa ja New Yorkissa marssi mielenosoituksessa noin 250 000 ihmistä.
Saksan liittokansleri Angela Merkel on epäillyt Naton ja EU:n vuosittaisessa Münchenin turvallisuuskokouksessa ilmastoprotestien olevan ulkopuolisen vaikuttajan käynnistämiä ja lietsomia.
Suomessa

Suomessa koululaiset lakkoilivat ilmaston puolesta ensimmäistä kertaa Helsingissä Eduskuntatalon edessä 11. tammikuuta 2019. Kansainvälisenä toimintapäivänä 15. maaliskuuta 2019 mielenilmauksia järjestettiin ainakin 27 eri paikkakunnalla ja niihin osallistui useita tuhansia koululaisia. Helsingissä mielenosoittajia oli enimmillään yli 3 000.
Kuvia Suomesta

Koululakko ilmaston puolesta Eduskuntatalon edessä 27. syyskuuta 2019.
Lukiolaisia Eduskuntatalon edessä maaliskuussa 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koululakko ilmaston puolesta Wikimedia Commonsissa
Kuolinen

| Kuolinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°05′35″N, 26°40′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Kurikkalampeen 
Järvinumero:  14.927.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,3 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,691 km  
Pinta-ala:  1,146 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuolinen 
Kuolinen  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Haarajoen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Malloksen valuma-alueeseen (14.927) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,3 metriä mpy.
Romain Hamouma

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 29. maaliskuuta 1987
Syntymäpaikka: Lure, Ranska
Pelipaikka: oikea laitahyökkääjä
Pituus: 177 cm
Seura
Seura:  AS Saint-Étienne
Pelinumero: 21
Junioriseurat
1992–1998:  JS Luronnes
1998–2000:  Belfort
2000–2005:  FC Sochaux
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005–2009 |  Besançon RC | 131 | (17) |
| 2009–2010 |  Laval | 35 | (10) |
| 2010–2012 |  SM Caen | 63 | (11) |
| 2012– |  AS Saint-Étienne | 76 | (15) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. tammikuuta 2015.
Romain Hamouma (s. 29. maaliskuuta 1987 Lure) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ligue 1:ssä pelaavaa AS Saint-Étienneä. Oikeajalkainen Hamouma on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Seurajoukkueura

Hamouma aloitti uransa aikuisten tasolla vuonna 2005 Besançon RC:ssä. Hän edusti seuraa vuoteen 2009 asti. Vuonna 2009 Hamouma siirtyi Ligue 2:ssä tuolloin pelanneeseen Stade Lavallois Mayenne FC:hen eli Lavaliin. Hamouma edusti Lavalia vain kauden 2009–2010 ajan tehden 35 pelissä 10 maalia. Kesällä 2010 Hamouma siirtyi ensimmäistä kertaa urallaan Ligue 1-seuraan, SM Caeniin. Liigadebyytti tapahtui elokuussa 2010 Lyonia vastaan ja avausmaali syntyi joulukuussa 2010 Stade Rennaisia vastaan. Heinäkuussa 2012 Hamouma siirtyi Caenista toiseen Ligue 1-seuraan, AS Saint-Étienneen. Avausmaali uuden seuran paidassa syntyi heti Hamouman debyyttiottelussa Saint-Étiennen paidassa Lille OSC:ia vastaan elokuussa 2012.
Maajoukkueura

Ranskalainen Hamouma voi edustaa aikuisten maajoukkuetasolla myös Algeriaa, sillä hänen isän puolen isoisänsä on kotoisin sieltä. Hamouma kuitenkin on sanonut, että tuntee itsensä ranskalaiseksi ja haluaa edustaa tulevaisuudessa Ranskaa.
Käännös suomeksi
Käetty

Seututie 222 mutkittelee Käetyn ja Laukkaniityn kylien välissä.
Käetty on kylä varsinaissuomalaisessa Auran kunnassa, seututie 222:n varrella noin yhdeksän kilometriä Auran keskustasta Turun suuntaan eli lounaaseen. Turkuun on matkaa noin 25 kilometriä. Naapurikyliä ovat muun muassa Leikola ja Leinakkala.
Käetyn kylä sijaitsee Aurajokilaakson valtakunnallisesti arvokkaalla maisema-alueella. Käetyn tunnetuimpia piirteitä ovat Juhantalon maatilakokonaisuus tammipuineen. Kaakkoispuolella sijaitseva Laukkaniityn kylä kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Kustavi (nimi)

| Kustavi |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  6. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Kustaa, Kyösti, Kusti
Vastineita eri kielissä:  Gustav, Gustaf
Nimen alkuperä:  Gustav
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kustavi on suomalainen miehen etunimi, Kustaan ja Kyöstin ohella yksi Gustav-nimen suomalaisista vastineista. Kustavin nimipäivä on 6. kesäkuuta. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi oli annettu 153 henkilölle. Ensimmäiseksi etunimeksi sitä kuitenkaan ei ole annettu kenellekään ainakaan vuoden 1965 jälkeen.
Kustavi on myös kunta Varsinais-Suomessa. Kustavilainen aika ja kustavilainen tyyli viittaavat Ruotsin kuningas Kustaa III:n valtakauteen 1700-luvun lopulla.
Tunnettuja Kustaveja

Kustavi Elovaara, Maalaisliiton kansanedustaja
Kustavi Grotenfelt, professori, kirjailija, valtiopäivämies ja Nuorsuomalaisen puolueen kansanedustaja
Kustavi Kaila, lainvalmistelija, korkeimman oikeuden jäsen
Kustavi Lounasheimo, pappi ja runoilija
Kustavi Nordlund, kirjailija
Kroatian pääministeri

| Kroatian pääministeri |
| --- | --- |
 Predsjednik Vlade Republike Hrvatske
 
 
 Nykyinen Andrej Plenković 19. lokakuuta 2016 lähtien
Nimittäjä:  Kroatian presidentti
Perustettu:  30. toukokuuta 1990
Ensimmäinen:  Stjepan Mesić
Kotisivut:  www.vlada.hr
Kroatian pääministeri, virallisesti Kroatian tasavallan hallituksen presidentti (kroatiaksi Predsjednik/Predsjednica Vlade Republike Hrvatske), on Kroatian hallituksen johtaja. Pääministeri on protokollan mukaan kolmantena, presidentin ja parlamentin puhemiehen jälkeen.
Luettelo Kroatian pääministereistä

| Kuva | Pääministeri | Astui virkaan | Jätti viran | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Stjepan Mesić | 30. toukokuuta 1990 | 24. elokuuta 1990 | HDZ |
|  | Josip Manolić | 24. elokuuta 1990 | 17. heinäkuuta 1991 | HDZ |
|  | Franjo Gregurić | 17. heinäkuuta 1991 | 12. elokuuta 1992 | HDZ |
|  | Hrvoje Šarinić | 12. elokuuta 1992 | 3. huhtikuuta 1993 | HDZ |
|  | Nikica Valentić | 3. huhtikuuta 1993 | 7. marraskuuta 1995 | HDZ |
|  | Zlatko Mateša | 7. marraskuuta 1995 | 27. tammikuuta 2000 | HDZ |
|  | Ivica Račan | 27. tammikuuta 2000 | 23. joulukuuta 2003 | SDP |
|  | Ivo Sanader | 23. joulukuuta 2003 | 6. heinäkuuta 2009 | HDZ |
|  | Jadranka Kosor | 6. heinäkuuta 2009 | 23. joulukuuta 2011 | HDZ |
|  | Zoran Milanović | 23. joulukuuta 2011 | 22. tammikuuta 2016 | SDP |
|  | Tihomir Orešković | 22. tammikuuta 2016 | 19. lokakuuta 2016 | sitoutumaton |
|  | Andrej Plenković | 19. lokakuuta 2016 | Virassa | HDZ |

Kroatian pääministerit
Stjepan Mesić
Josip Manolić
Franjo Gregurić
Hrvoje Šarinić
Nikica Valentić
Zlatko Mateša
Ivica Račan
Ivo Sanader
Jadranka Kosor
Zoran Milanović
Tihomir Orešković
Andrej Plenković
Kauppaliitto

Rahaliittoja.
Tulliunionit
Vapaakauppa-alueet
Mercosur.
Taloudellisen integraation tila kaikkialla maailmassa (kukin maa on värjätty integroidun muodon mukaan):
  Talous-ja rahaliitto: (CARICOM/Itä-Karibian dollari, Euroopan unioni/Euroalue, Sveitsi–Liechtenstein Sveitsin frangi)
  Talousliitto: (CARICOM, Euroopan unioni, Euraasian talousunioni, Mercosur, Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvosto, Keski-Amerikan integrointijärjestelmä)
  Tulli- ja rahaliitto: (Keski-Afrikan  talousyhteisö/CFA-frangi, Länsi-Afrikan talousyhteisö/CFA-frangi)
  Yhteismarkkinat: Euroopan talousalue–SveitsiASEAN
  Tulliliitto: (Andien yhteisö, Itä-Afrikan yhteisö, Euroopan unionin tulliliitto, Eteläisen-Afrikan tulliliitto)
  Multilateraaliset vapaakauppa-alueet: (Itsenäisten valtioiden yhteisö vapaakauppa-alue, Itsenäisten valtioiden yhteisön vapaakauppa-alue, Itäisen- ja Eteläisen-Afrikan yhteismarkkinat, TPP11, Euroopan vapaakauppajärjestö, Arabimaiden taloudellisen yhtenäisyyden neuvosto, NAFTA, Etelä-Aasian vapaakauppa-alue, AFTA, Tyynenmeren liitto, Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö)
Kauppaliitto on eräänlainen hallitustenvälinen sopimus, jossa kaupan esteitä (tullitariffit ja muut) vähennetään tai poistetaan osanottajavaltioiden joukossa. Hallitustenvälisessä järjestössä hallitusten välillä on usein kauppaliitto.
Kauppaliitot voivat olla useiden valtioiden välisiä (kuten Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimus) tai kuulua osana alueelliseen organisaatioon (kuten Euroopan unioni) erillisinä sopimuksina. Riippuen taloudellisen yhdentymisen tasosta kauppaliitot voidaan luokitella etuoikeutetuiksi menekkialueiksi,  vapaakauppa-alueiksi, tulliliitoiksi, yhteismarkkinoiksi tai taloudellisiksi ja rahaliitoiksi.
Luettelo tulliliitoista > Nykyiset

Andien yhteisö (CAN) 1988
Karibian yhteisö ja yhteismarkkina-alue (CARICOM) 1991
Keski-Amerikan yhteismarkkinat (CACM) 2004
Itä-Afrikan yhteisö (EAC) 2005
Keski-Afrikan talousyhteisö (CEMAC) 1999
Euraasian tulliliitto  (EACU)  2010
Euroopan unionin tulliliitto  (EUCU; EU–Monaco)  1958
EU–Andorra-tulliliitto 1991
EU–San Marino-tulliliitto 2002
EU–Turkki-tulliliitto 1996
Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvosto (GCC) 2015
Israel–Palestiina tulliliitto 1994
Mercosur (MERCOSUR) 1991
Eteläisen-Afrikan tulliliitto (SACU) 1910
Sveitsi–Liechtenstein tulliliitto  (CH-FL) 1924
Länsi-Afrikan talous- ja rahaliitto (WAEMU) 1994
Luettelo tulliliitoista > Ehdotetut

2010 Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö (SADC)
2011 Keski-Afrikan valtioiden talousyhteisö (ECCAS)
2015 Arabimaiden tulliliitto (ACU)
2019 Afrikan talousyhteisö (AEC)
2020 Australia–Uusi-Seelanti tulliliitto
Luettelo tulliliitoista > Lakkautetut

Keski-Afrikan tulli-ja talousliitto (UDEAC)
Ranskan tulliliitto Saarinmaan kanssa (1925)
Saksan tulliliitto
Libanonin ja Syyrian tulliliitto
Luettelo yhteismarkkinoista > Nykyiset

Euroopan unionin sisämarkkinat (Euroopan talousalue – Sveitsi)
ASEAN
Keski-Amerikan  yhteismarkkinat
CARICOM
Yhtenäinen talousalue
Mercosur
Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvosto
Luettelo yhteismarkkinoista > Ehdotetut yhteismarkkinat

Itä-Afrikan yhteisö (EAC)
Luettelo talousliitoista > Nykyiset

CARICOM
Keski-Amerikan yhteismarkkinat
Euraasian talousliitto
Euroopan  unioni
Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvosto
Luettelo talousliitoista > Ehdotetut

Afrikan talousyhteisö  ehdotettu vuodelle 2023
Andien yhteisö (CAN)
Arabimaiden tulli-ja talousliitto - ehdotettu vuodelle 2020
CANZUK (Kanada, Australia, Uusi-Seelanti ja Yhdistynyt kuningaskunta)
Keski-Amerikan yhteismarkkinat (CACM)
Australia  ja  Uusi-Seelanti
Itä-Afrikan yhteisö (EAC) - nykyisen tulliliiton laajentaminen vuonna 2015
Keski-Afrikan talousyhteisö (ECCAS)
Länsi-Afrikan talousyhteisö (ECOWAS)
Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö (SADC) - ehdotettu vuodelle  2015
Etelä-Amerikan valtioiden unioni  (USAN)
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > CFA-frangi (länsi)

Benin
Burkina Faso
Norsunluurannikko
Guinea-Bissau
Mali
Niger
Senegal
Togo
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > CFA-frangi (keski)

Kamerun
Keski-Afrikan tasavalta
Tšad
Kongon tasavalta
Päiväntasaajan Guinea
Gabon
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > CFP-frangi

Ranskan Polynesia
Uusi-Kaledonia
Wallis ja Futuna
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Itä-Karibian dollari

Anguilla
Antigua ja Barbuda
Dominica
Grenada
Montserrat
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Euro

(Euroalue)
Itävalta
Belgia
Kypros
Viro
Suomi
Ranska
Saksa
Kreikka
Irlanti
Italia
Latvia
Liettua
Luxemburg
Malta
Alankomaat
Portugali
Slovakia
Slovenia
Espanja.
Hongkongin dollari
Hongkong
Macao
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Singaporen dollari ja Brunein dollari

Brunei
Singapore
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Armenian dram

Armenia
Vuoristo-Karabahin tasavalta
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Australian dollari

Australia
Ashmore- ja Cartiersaaret
Australian Antarktiksen alue
Joulusaari
Kookossaaret (Keelingsaaret)
Korallimeren saarten territorio
Heard ja McDonaldinsaaret
Norfolkinsaari
Kiribati
Nauru
Tuvalu
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Englannin punta

Britannia
Brittiläinen Antarktiksen alue
Brittiläinen Intian valtameren alue
Falklandinsaaret
Gibraltar
Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha
Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret
Guernsey
Mansaari
Jersey
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Intian rupia

Intia
Bhutan (yhdessä Bhutanin ngultrumin kanssa)
Nepal (epävirallinen)
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Uuden-Seelannin dollari

Uusi-Seelanti
Cookinsaaret
Niue
Pitcairn
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Uusi Israelin sekeli

Israel
Palestiina
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Jordanian dinaari

Jordania
Palestiina (Länsiranta)
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Venäjän rupla

Venäjä
Abhasia
Etelä-Ossetia
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Etelä-Afrikan randi

Lesotho
Namibia
Etelä-Afrikka
Swazimaa
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Sveitsin frangi

Liechtenstein
Sveitsi
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Turkin liira

Turkki
Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta
Luettelo rahaliitoista > Nykyiset > Yhdysvaltain dollari

Yhdysvallat
Amerikan Samoa
Guam
Pohjois-Mariaanit
Puerto Rico
Yhdysvaltain Neitsytsaaret
Ecuador
El Salvador
Panama
Marshallinsaaret
Mikronesia
Palau
Itä-Timor
Turks- ja Caicossaaret
Brittiläiset Neitsytsaaret
Alankomaiden Karibia
Luettelo tulli- ja rahaliitoista > Nykyiset

Euroopan talous- ja rahaliitto (1999/2002) euroalueen jäsenet
San Marino – Euroopan unioni (de facto)
Andorra – Euroopan unioni (de facto)
Monaco – Euroopan unioni (de facto)
Sveitsi–Liechtenstein (de facto)
Itä-Karibian valtioiden järjestö (Itä-Karibian dollari)    Caricomissa  (2006) (de facto)
Keski-Afrikan talous- ja rahaliitto (CEMAC)
Länsi-Afrikan talous- ja rahaliitto Länsi-Afrikan talousyhteisössä (UEMOA)
Yhteinen valuuttaalue (CMA)  Eteläisen-Afrikan tulliliitto (SACU) (de facto)
Luettelo tulli- ja rahaliitoista > Ehdotetut

2012 Itä-Afrikan yhteisö (EAC)
2018 Itäisen- ja Eteläisen-Afrikan yhteismarkkinat (COMESA)
Keski-Afrikan talousyhteisö (ECCAS)
Länsi-Afrikan talousyhteisö (ECOWAS)
Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvosto
Luettelo talous- ja rahaliitoista > Nykyiset

Euroopan talous- ja rahaliitto (euroalue)
Itä-Karibian valtioiden järjestö  (de facto) (Itä-Karibian dollari) Caricomissa (2006)
Sveitsi–Liechtenstein (de facto)
BKT: n PPP-tietojen valinta (10 parasta maata ja ryhmittymät) ilman erityistä järjestystä