stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nissan Silvia
Silvia/200SX S14 (1994–1996)

Nissan 200SX S14-korimalli esiteltiin vuonna 1994 ja se oli varustettu 2.0-litraisella turboahdetulla epäsuorasuihkutteisella moottorilla, joka kehitti 200 hv/147 kW, mallimerkinnältään moottori oli SR20DET. Valmistajan ilmoituksen mukaan suorituskyky oli hieman parannettu edeltäjästä; 7,5 sekunnin kiihtyvyys ja 235 km/h huippunopeus.
Toisin kuin RS13, S14 ei ollut alkuperäisnimeltään "aito" SX vaan sen mallinimi Japanissa on Silvia (Eurooppaan tuotu turbomalli on "Silvia K's", K-kirjaimen viitatessa "king" -sanaan eli kuninkaaseen, vapaastihengittävät mallit olivat kuningattaria eli "Q"/"queen" -malleja).
S14a (1997 –1998)

S14-korimalli ei ollut suuri myyntimenestys joten auto päivitettiin Nissanin toimesta aggressiivisemman näköiseksi vuonna 1997. Auto sai tällöin myös uuden tyyppimerkinnän; S14a. Moottorina toimi edelleen sama turboahdettu SR20DET.
Mallia myytiin Suomessa vuoteen 2000 asti, jonka jälkeen 200SX ei ole enää kuulunut Suomen Nissanin malliohjelmaan.
S15 (1999–2002)

S15-mallin Silviaa ei tuotu koskaan Eurooppaan eikä sitä ole tehty vasemmanpuoleisella ohjauksella. Australiassa sitä myytiin 200SX-nimellä.
Auto on varustettu 249 hv/184 kW (manuaali) tai 225 hv/164 kW moottorilla, mallimerkinnältään edelleen SR20DET. Autoa on valmistettu myös SR20DE (turboton 162/158 hv) moottorilla.
Myöhemmät mallit

Vuonna 2005 liikkui huhuja S16-mallista 280 hv moottorilla, mutta huhut ja kuvat konseptiautosta osoittautuivat myöhemmin vääriksi. Näillä näkymin S15 oli viimeinen S-mallisarjan auto, Nissanin keskittyessä urheiluauto/coupépuolella Z-mallin.
Drifting

Nissanin koko S-mallisarja on ollut erittäin suosittu Japanista lähtöisin olevassa driftingissä. Driftingin ideana on ajaa radan mutkat joko tyylikkäässä sivuluisussa (show drift) tai nopeassa sivuluisussa (high speed drift). Ero näissä kahdessa tyylissä on lähinnä nopeus, jolla mutkaan tullaan.
Aiheesta muualla

http://www.autowiki.fi/index.php/Nissan_200SX
Tekniset tiedot (S12-S14a)
NIssan Silvia CSP311.
Nissan Silvia S10.
Nissan Silvia S110.
Nissan Silvia (Gazelle) S12 Fastback.
Super silhouette formula
Nissan Silvia S13.
Nissan 200SX RS13 (1989-1990).
Sileighty (1990).
Nissan 200SX / Silvia S14.
Nissan 200SX / Silvia S14a.
Nissan Silvia S15.
Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista

Luterilaiset kirkot
Ortodoksiset kirkot
Katoliset kirkot
Entiset kirkkorakennukset
Rauniokirkot
Luovutettujen alueiden kirkkorakennukset
Keskiaikaiset kivikirkot
Uusgoottilaiset kirkot
Kansallisromanttiset kirkot
Tämä on luettelo kivikirkoista, joita alettiin rakentaa Suomessa keskiajalla. Kirkkorakentamisen näkökulmasta Suomen keskiaika kattaa suurin piirtein ajanjakson vuodesta 1200 noin vuoteen 1560 saakka. Sen alajaksoina voidaan pitää varhaiskeskiaikaa noin 1200–1300, sydänkeskiaikaa noin 1300–1400 ja myöhäiskeskiaikaa noin 1400–1560. Suomen keskiaikaiset kivikirkot rakennettiin pääasiassa graniitista, mutta tiiltä käytettiin usein vaativaa muotoilua tarvitsevissa osissa. Kokonaan tiilisiä ovat vain Hattulan Pyhän Ristin kirkko ja Turun tuomiokirkko. Nykytietämyksen mukaan kivikirkkohankkeita oli 104, ja luettelossa ovat myös ne kirkot, jotka jäivät kesken tai on myöhemmin purettu. Maakuntajaottelu perustuu historiallisiin maakuntiin. Kolme luettelon kirkoista sijaitsi nykyään Venäjälle kuuluvassa Viipurissa.
Kivikirkkojen ajoitus

Taulukossa mainittu rakentamisajankohta on usein summittainen arvio, mutta jotkin kirkot on ajoitettu menetelmien kehittyessä hyvinkin tarkasti. Tiedot perustuvat suurelta osin arkeologi ja keskiajan tutkija Markus Hiekkasen ajoituksiin. Hiekkanen on 1990-luvun puolestavälistä lähtien esittänyt kivikirkoille ajoituksia, joiden mukaan kivikirkot ovat huomattavasti nuorempia kuin aikaisemmin on arvioitu. Rakentamisajankohdalla tarkoitetaan kivikirkon varhaisimpien vaiheiden rakentamista, mitä ennen samalla paikalla on sijainnut usein yksi tai useampi puukirkko. Hiekkanen on koonnut kivikirkkojen rakennuselementeistä uudenlaisen, kattavan typologian ja perustellut arvionsa vuosirengasajoituksella.
Hiekkanen on saanut osakseen arvostelua muun muassa Åsa Ringbomilta, joka on ajoittanut Ahvenanmaan kirkkoja suhteellisen uudella kalkkilaastimenetelmällä. Ålands kyrkor -hankkeessa on menetelmän avulla jotkin kirkot ajoitettu Hiekkasen esittämiä arvioita vanhemmiksi. Nämä arviot on myös mainittu luettelossa. Laastiajoitusmenetelmä on kuitenkin vielä kehitysasteella, eikä sitä toistaiseksi voida pitää varmana luonnontieteellisenä ajoitusmenetelmänä.
Taulukon lyhenteiden selitykset

S = Sakaristo
R = Runkohuone
A = Asehuone
T = Torni
K = säilynyt pääosin keskiaikaisessa asussa

Kp = osittain säilynyt keskiaikaisessa asussa – muutettu tai osin purettu

p = purettu siten, että maanpäällisiä osia ei ole jäljellä

r = raunio

– = ei rakennettu kivestä keskiajalla

? = tieto on epävarma
Kivikirkkohankkeet historiallisten maakuntien mukaan jaoteltuina > Ahvenanmaa

| Kirkko |  | Rakennettu | Suojeluspyhimykset | S | R | A | T | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eckerön kirkko |  | 1380–1420 1270–1290 | Pyhä Laurentius | p | K | K | K | Kirkon ajoittaminen on ollut vaikeaa. Ålands Kyrkor -hankkeen kalkkilaastiajoitukset viittaavat 1200-luvun loppuun. Hiekkanen arvioi kirkon nuoremmaksi mm. runkohuoneen hirsien hiilinäytteiden tulosten perusteella. |  |
| Finströmin kirkko |  | 1440–1470 | Pyhä Risti | K | K | K | K | Puulustoanalyysillä rakennus on ajoitettu 1400-luvun puoleenväliin, mutta Ålands kyrkor -projektin mukaan kivikirkko olisi saatettu rakentaa holvaamattomana ja matalamman sakariston kera huomattavasti aiemmin. |  |
| Föglön kirkko |  | 1500–1520 1300-luku | Pyhä Maria Magdalena? | p | Kp | p | K | Keskiajalta on jäljellä länsitorni ja runkohuoneen länsiosa. Laajennettu ristikirkoksi 1859–60 |  |
| Getan kirkko |  | 1510–1540 1435–1455 | Pyhä Yrjänä? |  ? | K | – | – |  |  |
| Hammarlandin kirkko |  | 1300-luku 1200-luvun jälkipuolisko | Pyhä Katariina Aleksandrialainen | K | K | K | K | Vanhimman osan, runkohuoneen, ajoitus on ollut vaikeaa ajoittavien piirteiden vähyyden tai puutteen takia. Hiekkanen ajoittaa sen väljästi 1300-luvulle, kun taas Ålands Kyrkor -hankkeen mukaan vanhin kalkkilaasti on 1200-luvun jälkimmäiseltä puoliskolta. |  |
| Jomalan kirkko |  | 1275–1285 | Pyhä Olavi | p | Kp | p | Kp | Kirkko on Markus Hiekkasen mukaan Suomen vanhin muurattu kivirakennus. Ålands Kyrkor -hankkeen puulustotutkimukset ovat osoittaneet, että torni on muurattu noin vuonna 1280. Koska torni on muurausliitteessä runkohuoneeseen, ajoitus koskee koko kirkkoa. |  |
| Kumlingen kirkko |  | 1500–1510 1300-luku | Pyhä Anna | p | K | K | K |  |  |
| Kökarin kirkko |  | 1500–1520 1300-luvun loppu | tuntematon | r | p | – | r | Keskiaikaisen, pääosin puretun kivikirkon ajoitushaarukka on leveä. Rakennettiin 1760-luvulla uudelleen. Vain pohjois- ja länsiseinässä on keskiaikaisia osia maanpinnan yläpuolella. |  |
| Lemböten kappeli |  | 1500–1530 | Pyhä Olavi | – | r | – | – | Raunio entistettiin 1890-luvulla ja katettiin 1970-luvulla. |  |
| Lemlandin kirkko |  | 1290–1310 | tuntematon ja Pyhä Birgitta(?) | K | K | K | K |  |  |
| Saltvikin kirkko |  | 1350–1370-luku 1270–1296 | Neitsyt Maria | K | K | K | K | Runkohuoneen kattotuolit ovat puulustonäytteiden mukaan 1370-luvulta. Kalkkilaastimenetelmä on antanut varhaisempia ajoituksia. |  |
| Sundin kirkko |  | 1200-luvun loppu – 1310 1250–1275 | Pyhä Johannes Kastaja | K | K | K | K | Ålands kyrkor -hanke on ajoittanut runkohuoneen ajalle 1250–1275. Hiekkanen on kyseenalaistanut tiedon, koska ajoitukseen on käytetty kalkkilaastiajoitusta ja irtainta sisustusta. |  |
| Vårdön kirkko |  | 1520–1550 1470–1550 | Apostoli Mattias |  ? | Kp | – | – |  |  |
Kivikirkkohankkeet historiallisten maakuntien mukaan jaoteltuina > Häme

| Kirkko |  | Rakennettu | Suojeluspyhimykset | S | R | A | T | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akaan sakaristo |  | noin 1510 | tuntematon | K | – | – | – | Kivikirkkohankkeesta toteutui vain sakaristo. |  |
| Hattulan Pyhän Ristin kirkko |  | 1472–1490 | Pyhä Risti | K | K | Kp | – | Turun tuomiokirkon ohella ainoa kokonaan tiilestä muurattu keskiaikainen kirkko |  |
| Hauhon kirkko |  | 1500–1520 | Pyhä Johannes Kastaja | p | K | K | – |  |  |
| Hollolan kirkko |  | 1495–1510 | Neitsyt Maria | K | K | K | – |  |  |
| Janakkalan kirkko |  | 1510–1520 | Pyhä Laurentius | p | Kp | p | – | laajennettu ristikirkoksi |  |
| Kalvolan sakaristo |  | 1495–1505 | Pyhä Olavi | K | – | – | – | Kivikirkkohankkeesta toteutui vain sakaristo. |  |
| Lammin kirkko |  | 1510-luku | Pyhä Katariina Aleksandrialainen? | K | K | K | – |  |  |
| Padasjoen sakaristo |  | 1520–1560 | Pyhä Birgitta? | p | – | – | – | Keskiaikaisesta kivikirkkohankkeesta toteutui vain sakaristo, joka purettiin vuosina 1668–1670 rakennetun ristikirkon tieltä. |  |
| Pyhän Laurin kirkko (Hämeenkoski) |  | 1510–1560 | Pyhä Laurentius |  ? | r | – |  ? | Kirkko on ollut raunioina 1650-luvulta lähtien. |  |
| Pälkäneen rauniokirkko |  | 1495–1505 | Neitsyt Maria? Arkkienkeli Mikael? | r | r | r | – |  |  |
| Rengon kirkko |  | 1510–1560? (1400-luvun loppu?) | Pyhä Jaakob vanhempi | p | p | p | – | Kahdeksankulmainen kirkko hylättiin käytöstä 1600-luvulla. Keskiaikaisesta kirkosta on jäljellä hyvin vähän, sillä vuonna 1783 kiviraunio purettiin perustuksia lukuun ottamatta ja sitä hyödyntäen rakennettiin uudelleen. |  |
| Someron sakaristo |  | 1490-luvun loppu | Pyhä arkkienkeli Mikael? | K | – | – | – | Varojen loppuessa sakaristo jäi ainoaksi toteutuneeksi osaksi keskiaikaisesta kivikirkkohankkeesta |  |
| Sysmän kirkko |  | 1510–1520 | Pyhä Olavi | p | Kp | p | – | Kirkko laajennettiin ristikirkoksi 1833–1834. |  |
| Sääksmäen kirkko |  | 1495–1500 | tuntematon | p | Kp | p | – | Keskiaikaisessa hahmossa ovat enää itäinen ja läntinen pääty sekä vähäiset osat niitä yhdistävistä sivuseinistä. |  |
| Tammelan kirkko |  | 1535–1550 | Pyhä arkkienkeli Mikael | p | Kp | – | – | Keskiaikainen runkohuone muuttui vuosina 1781–1785 rakennetun uuden runkohuoneen myötä eräänlaiseksi kuorirakennukseksi. |  |
| Tuuloksen kirkko |  | 1510–1540 | Pyhä Birgitta? | K | K | – | – |  |  |
| Tyrvännön sakaristo |  | 1500-luvun alku | tuntematon | Kp | – | – | – | Keskiaikaisesta kivikirkkohankkeesta toteutui vain sakaristo. |  |
| Urjalan sakaristo |  | 1520–1540 | tuntematon | K | – | – | – | Keskiaikainen hanke hiipui sakariston valmistuttua. |  |
| Vanajan kirkko |  | 1495–1510 | tuntematon | Kp | K | K | – |  |  |
Kivikirkkohankkeet historiallisten maakuntien mukaan jaoteltuina > Karjala

| Kirkko |  | Rakennettu | Suojeluspyhimykset | S | R | A | T | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marian kirkko (Vehkalahden kirkko, Hamina) |  | 1430–1470 | Neitsyt Maria? | Kp | Kp | p | – | Kirkko muutettiin tyyliltään uusklassiseksi vuoden 1821 palon jälkeen, ja sen tunnistaa keskiaikaiseksi vain muutamista yksityiskohdista. |  |
| Viipurin dominikaanikirkko |  | 1480–1490 | Neitsyt Maria ja kaikki enkelit |  ? | r |  ? | – | raunio |  |
| Viipurin fransiskaanikirkko |  | 1495–1520 | tuntematon |  ? | p |  ? | – | ei jäljellä maanpäällisiä osia |  |
| Viipurin kaupunginkirkko |  | 1435–1445 | Neitsyt Maria ja Pyhä Olavi | p | r | p | – | Keskiaikainen hahmo tunnetaan huonosti muutosten, purkamisten ja tuhojen takia. |  |
| Virolahden sakaristo |  | 1500–1530 | tuntematon; mahdollisesti Pyhät Bartolomeus ja Katariina | K | – | – | – | Muun muassa taloudellisista syistä kivikirkkohanke ei toteutunut lukuun ottamatta sakaristoa. |  |
Kivikirkkohankkeet historiallisten maakuntien mukaan jaoteltuina > Pohjanmaa

| Kirkko |  | Rakennettu | Suojeluspyhimykset | S | R | A | T | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alatornion kirkko |  | 1496–1513? noin 1550? | Pyhä Johannes Kastaja | Kp | Kp | p | – | Suomen pohjoisin keskiaikainen kivikirkko, keskiaikaisia muureja säilynyt osana vuosina 1794–1797 rakennettua uutta kirkkoa |  |
| Isonkyrön vanha kirkko |  | 1513–1533 | Pyhä Laurentius? | K | K | K | – | Vuosina 1991 ja 1999–2000 tehtyjen puulustotutkimusten ansiosta kirkko on Suomen varmimmin ja tarkimmin ajoitettuja keskiaikaisia rakennuksia. |  |
| Kaarlelan kirkko (Kokkola) |  | 1500–1530 | Pyhä arkkienkeli Mikael? Pyhä Katariina? | p | Kp | p | – | Kirkko laajennettiin ristikirkoksi 1788–89. |  |
| Keminmaan vanha kirkko eli Pyhän Mikaelin kirkko |  | 1520–1553 | Pyhä arkkienkeli Mikael | K | K | – | – | Pohjoisin alkuperäisasussaan säilynyt keskiaikainen kivikirkko Suomessa. 1700-luvun tiedon perusteella kirkon varmana rakentamisajankohtana on pidetty vuotta 1520, mutta vuoden 2003 puulustotutkimuksen perusteella vuosi 1520 saattaa merkitä kivikirkon rakentamispäätöksen aikaa. Sakaristo olisi muurattu noin 1530 ja runkohuone 1551–1553. |  |
| Pyhän Marian kirkko (Vaasa) |  | 1500–1520 | Neitsyt Maria | p | r | p | r |  |  |
| Närpiön kirkko |  | 1550–1555 | Pyhä Risti, Neitsyt Maria ja Pyhä Olavi |  ? | Kp |  ? | – |  |  |
| Pedersören kirkko |  | 1510–1520 | Pyhä Pietari? | Kp | Kp | p | K | Kirkko laajennettiin ristikirkoksi 1787–1795 |  |
| Vöyrin sakariston raunio |  | 1519–1522 | Pyhä Margareta? Pyhä Jaakob? | p | – | – | – | Keskiaikaisen kivisakariston raunio on nykyisen puukirkon pohjoissakaran alla |  |
Kivikirkkohankkeet historiallisten maakuntien mukaan jaoteltuina > Satakunta

| Kirkko |  | Rakennettu | Suojeluspyhimykset | S | R | A | T | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Huittisten kirkko |  | noin 1500 | Pyhä Katariina Aleksandrialainen | p | Kp | – | – | Kirkko laajennettiin ristikirkoksi 1793 ja 1860. Keskiaikaisesta kirkosta on jäljellä vain runkohuoneen itäosa. |  |
| Kokemäen sakaristo |  | 1500–1540 tai 1540–1560 | Neitsyt Maria | K | – | – | – | Keskiaikaisesta kirkkohankkeesta toteutui vain sakaristo. |  |
| Köyliön kivisakaristo |  | 1500-luvun alku | Pyhä Henrik? | p | – | – | – | Keskiaikaisesta kirkkohankkeesta toteutui sakaristo, jonka jäänteet saattavat sijaita hiukan pohjoiseen nykyisen 1752 rakennetusta puukirkosta. |  |
| Lempäälän kirkko |  | 1502–1505 | Pyhä Maria Magdalena ja Pyhä Birgitta | Kp | Kp |  ? | – | muutettiin ristikirkoksi 1806 ja lopullisesti 1835–1838 |  |
| Loimaan sakaristo |  | 1500–1560 | tuntematon | p | – | – | – | Keskiaikaisesta kirkkohankkeesta toteutui sakaristo, joka purettiin 1751 uuden kirkon rakentamisen yhteydessä. Sakariston sijainti on joutunut unohduksiin. |  |
| Messukylän vanha kirkko (Tampere) |  | 1510–1530 | Pyhä arkkienkeli Mikael | K | Kp | Kp | – | Keskiaikainen työ jäi kesken, eikä esimerkiksi päätyjä muurattu ylös asti kivestä. |  |
| Nokian kartanokappeli |  | 1505–1529 | tuntematon | – | p | – | – | raunio |  |
| Rauman fransiskaanikirkko |  | 1515–1520 | Pyhä Risti | K | K | – | – |  |  |
| Rauman entinen kaupunginkirkko |  | 1495–1505 | tuntematon | r | r | – | – | raunio |  |
| Sastamalan kirkko |  | 1497–1505 | Neitsyt Maria | K | K | – | – | Tyylipiirteiden lisäksi ajoituksen vahvistaa puulustotutkimus ensimmäisen sakariston alkuperäisestä jalashirrestä. Mänty on kaadettu syksyllä 1496 tai keväällä 1497. |  |
| Tyrvään Pyhän Olavin kirkko |  | 1506–1516 | Pyhä Olavi | K | K | K | – | Tulipalo tuhosi kirkon 1600- ja 1700-luvuilta peräisin olleen sisustuksen 1997, jonka jälkeen se rakennettiin uudelleen. |  |
| Ulvilan kirkko |  | 1495–1510 | Pyhä Olavi | K | K | K | – | Rakennuksen ajoituksen varmistavat rakennuksen piirteet, kirjalliset lähteet ja laaja puulustotutkimus. |  |
| Vesilahden sakaristo |  | 1485–1500 | Pyhä Pietari ja Pyhä Paavali | Kp | p | – | – | Kirkkohankkeesta toteutui sakaristo ja osittain runkohuone, jonka kivet purettiin 1839 kirkkomaan kiviaitaa varten. |  |
Kivikirkkohankkeet historiallisten maakuntien mukaan jaoteltuina > Savo

| Kirkko |  | Rakennettu | Suojeluspyhimykset | S | R | A | T | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savilahden kivisakasti |  | 1520–1560 | Pyhä arkkienkeli Mikael | Kp | – | – | – | Kirkkohankkeesta toteutunut sakaristo oli lähes raunio 1800-luvun lopulla. Se sai nykyisen uusgoottilaisen hahmonsa 1900–1901. |  |
Kivikirkkohankkeet historiallisten maakuntien mukaan jaoteltuina > Uusimaa

| Kirkko |  | Rakennettu | Suojeluspyhimykset | S | R | A | T | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Espoon tuomiokirkko |  | 1485–1490 | Evankelista Matteus | p | Kp | p | – | Hiekkasen mukaan rakennuksen tyylipiirteet ja puulustoanalyysi osoittavat yksiselitteisesti, että kirkko muurattiin vuosien 1485 ja 1490 välissä. Se on laajennettu ristikirkoksi 1821–1823. |  |
| Inkoon kirkko |  | 1430–1520 | Pyhä Nikolaus | K | K | p | – | Runkohuone rakennettiin kolmessa vaiheessa, joista viimeisin synnytti nykyisen kirkkorakennuksen. |  |
| Karjaan kirkko |  | 1465–1470 | tuntematon | K | K | K | – |  |  |
| Kirkkonummen kirkko |  | 1400–1490 | Arkkienkeli Mikael? | p | Kp |  ? | – | Keskiaikaisen, tiilisen runkohuoneen osia on jäljellä kirkon itäsakarassa. |  |
| Lohjan Pyhän Laurin kirkko |  | 1470–1490 | Pyhä Laurentius | K | K | K | – | Rakentamisajankohta selvitettiin vuoden 2003 laajassa dendrokronologisessa tutkimushankkeessa. |  |
| Pernajan kirkko |  | 1410–1445 | Arkkienkeli Mikael ja Pyhä Erik | K | K | K | – | Pernajan mestari käytti samaa päädyn tiilikoristelua muissakin Itä-Uudenmaan kirkoissa. Ajoitus perustuu puulustotutkimuksiin. |  |
| Pohjan kirkko |  | 1475–1480 | Neitsyt Maria | Kp | K | p | – |  |  |
| Porvoon tuomiokirkko |  | 1414–1450 | Neitsyt Maria? ja/tai Pyhä Enevaldus? | K | K | K | – |  |  |
| Pyhtään kirkko |  | 1462 | Pyhä Henrik | K | K | Kp | – | Runkohuoneen ankkurihirret on puulustoanalyysin mukaan kaadettu joko syksyllä 1461 tai keväällä 1462. |  |
| Sipoon vanha kirkko |  | 1450–1454 | Pyhä Sigfrid | K | K | K | – |  |  |
| Siuntion kirkko |  | 1460–1489 | Pyhä Pietari | p | K | p |  |  |  |
| Tenholan kirkko |  | 1460–1480 | tuntematon | K | K | Kp | – |  |  |
| Vantaan Pyhän Laurin kirkko |  | 1450-luku | Pyhä Laurentius | p | K | K | – | Kirkon rakentamisajankohtana pidettiin pitkään 1490-lukua, valtaneuvos Gregers Matinpojan kirkolle 1494 antaman testamenttilahjoituksen perusteella. Hiekkasen ajoituksen pohjana ovat muista Pernajan mestarin kirkoista tehdyt dendrokronologiset tutkimukset. |  |
| Vihdin vanha kirkko |  | 1500–1520 | Pyhä Birgitta? Pyhä Bartolomeus? | r | r | – | – | raunio |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Museovirasto: Rekisteriportaali – Rakennusperintörekisteri (Arkistoitu – Internet Archive)
CodeSandbox

CodeSandbox on selaimella toimiva Ives van Hoornen ja Bas Buursmanin kehittämä koodieditori, joka on suunniteltu verkko-ohjelmistoprojektien nopeaan ja helppoon jakamiseen vain jakamalla projektin verkko-osoitteen. CodeSandboxin pääominaisuuksiin kuuluu live-esikatselu projektista, jota ollaan kirjoittamassa, ja se toimii kaikilla JavaScript-projekteilla, vaikka siinä onkin joitain erityisesti React-keskeisiä ominaisuuksia, kuten esimerkiksi tapa ladata projekti create-react-app-mallilla.
Ominaisuudet

CodeSandbox luotiin projektien jakamista varten, joten luonnollisesti projekteja on helppo jakaa vain lähettämällä projektin verkkolinkin.
CodeSandbox tukee npm-riippuvuuksia, CSS-tiedostoja, HTML-tiedostoja ja muita verkkokehityksessä käytettäviä tiedostomuotoja.
Projektin voi ladata helposti, ja ladatessa projektista saa zip-tiedoston create-react-app-mallilla, joka luo automaattisesti package.json- ja index.html-tiedostot.
CodeSandbox tukee prettier-, prettier-eslint-, ESLint- ja Tern-preferenssejä. Kun uuden hiekkalaatikon avaa, CodeSandbox automaattisesti muotoilee tiedostot kyseisen käyttäjän preferenssien mukaan.
CodeSandbox-käyttäjän voi yhdistää GitHub-käyttäjään, jolloin omien projektien versionhallinta onnistuu helposti.
Projektista voi luoda suoraan verkkosivun GitHub Pages- sekä Netlify-työkalujen avulla.
Projektille voi aloittaa Live-toiminnon, jolloin useat käyttäjät voivat samanaikaisesti muokata ja kehittää projektia. Live-toiminto tukee chat-palvelua. Muita käyttäjiä pystyy kutsumaan projektin tekemiseen kutsulinkin avulla. Projektin omistaja pystyy valitsemaan, haluaako hän, että kuka tahansa pystyy muokkaamaan projektia, vai vain tietyt käyttäjät.
Marc Dutroux

Marc Dutroux (s. 6. marraskuuta 1956 Ixelles, Bryssel) on Belgian tunnetuimpia rikollisia. Hänet tuomittiin vuonna 2004 elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Oikeusprosessi ja siihen johtaneet tapahtumat heiluttelivat koko Belgian poliisi- ja oikeusjärjestelmää.
Lapsuus

Marc on vanhin viidestä lapsesta, neljästä pojasta ja yhdestä tytöstä. Yksi hänen veljistään teki itsemurhan 1992. Heidän molemmat vanhempansa ovat opettajia, ja heti Marcin syntymän jälkeen he matkustivat työtehtäviin Belgian Kongoon. Sieltä palattiin takaisin kotimaahan Kongon demokraattisen tasavallan itsenäistymisen myötä, ja perhe asettui asumaan Obaixiin, pieneen Charleroin lähellä olevaan kaupunkiin.
Vanhemmat erosivat vuonna 1971, ja samana vuonna isä oli neljä kuukautta hoidettavana mielisairaalassa. Eron yhteydessä Marc lähti kotoaan ja asettui omilleen. Hän oli tuolloin 15-vuotias. Hän eli kadulla ja ansaitsi toimeentulonsa homoseksuaalina prostituoituna Brysselissä. Marc sai kaikesta huolimatta suoritettua itselleen ammattitutkinnon, joskin asevelvollisuuden hän jätti suorittamatta sairauden tähden. Samaan aikaan hän hankki myös pitkän rikosrekisterin autovarkauksista huumekauppaan ulottuvalla rikollisella polulla.
Avioliitot ja lapset

Täytettyään 19 vuotta Marc Dutroux solmi avioliiton, ja hänestä tuli kahden poikalapsen isä. Avioliitto ei kuitenkaan kestänyt, ja 1980-luvun alussa seurasi avioero. Tässä yhteydessä Marc oli jo ehtinyt solmia suhteen Michelle Martinin kanssa, ja tästä tulikin myöhemmin hänen toinen vaimonsa. Avioparilla on kolme yhteistä lasta, ja he ovat keränneet melkoisen omaisuuden, joka käsittää mm. seitsemän kiinteistöä. Rahat tähän ovat tulleet mitä todennäköisimmin pariskunnan rikollisesta toiminnasta, sillä virallisesti Dutroux oli ammatiltaan työtön sähkömies.
Ensimmäinen rikosaalto

Helmikuussa 1986 Marc Dutroux ja Michelle Martin pidätettiin, ja vasta vuonna 1989 hän sai 13 ja puolen vuoden vankeusrangaistuksen ja hänen rikostoverinsa Jan van Peteghem 6 ja puoli vuotta ja vaimonsa Michelle Martin 5 vuotta. Rikokset olivat viisi alaikäisen raiskausta; Dutroux oli vienyt uhrinsa kotiinsa ja siellä raiskannut ja kuvannut heitä päivän tai kahden ajan. Peteghem ja Martin saivat tuomion rikoksien avustamisesta ja mukanaolosta. Uhreihin Dutroux oli tutustunut uimahalleissa tai koulujen läheisyydessä.
Tunnetuin tämän aallon tapahtumista lienee Pont-à-Cellesin tapaus, jossa Marc hyvin varhain aamulla kaappasi 14-vuotiaan kouluun menevän tytön polkupyörineen väärennetyin rekisterikilvin varustettuun pakettiautoonsa ja kuljetti kotiinsa. Vastaavantyylisiin rikoksiin hän syyllistyi myöhemminkin.
Vankeus toimi peruskouluna Dutroux’lle, sillä hänen vankitoverinsa opasti häntä rakentamaan piilohuoneita taloonsa, sillä niihin suljetut tytöt eivät pääsisi ilmiantamaan tapahtunutta. Marc pääsi ehdonalaiseen vapauteen 1992, ja hänen vaimonsa Michelle oli päässyt jo vuotta aiemmin.
Ehdonalaisuudessaan Dutroux jatkoi rikollista toimintaansa sosiaalietuuksien väärinkäytöstä vakuutuspetoksiin, kunnes vielä vapautumisvuotenaan pyysi erästä ystäväänsä sieppaamaan kaksi nuorta tyttöä. Ystäviensä avustuksella hän toteutti vankilassa saamien neuvojen pohjalta piilojen rakentamisen.