stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tutkielma totuudesta
Aiheesta muualla

The Testimony of Truth. The Gnostic Society Library. (englanniksi)
The Testimony of Truth. Early Christian Writings. (englanniksi)
| n k Nag Hammadin kirjasto |
| --- | --- |
Koodeksi I:  Apostoli Paavalin rukous  Jaakobin salainen kirja  Totuuden evankeliumi  Tutkielma ylösnousemuksesta  Kolmiosainen tutkielma 
Koodeksi II:  Johanneksen salainen kirja  Tuomaan evankeliumi  Filippuksen evankeliumi  Hallitsijoiden olemus  Maailman alkuperästä  Kertomus sielusta  Tuomas Kilvoittelijan kirja 
Koodeksi III:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi  Eugnostos Siunattu  Jeesuksen Kristuksen viisaus  Keskustelu Vapahtajan kanssa 
Koodeksi IV:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi 
Koodeksi V:  Eugnostos Siunattu  Koptilainen Paavalin ilmestys  Ensimmäinen Jaakobin ilmestys  Toinen Jaakobin ilmestys  Aadamin ilmestys 
Koodeksi VI:  Pietarin ja kahdentoista apostolin teot  Ukkonen, täydellinen järki  Arvovaltainen opetus  Suuren voimamme tunteminen  Platonin Valtio 588a–589b  Tutkielma kahdeksannesta ja yhdeksännestä  Kiitosrukous  Asklepios 21–29 
Koodeksi VII:  Semin selitys  Suuren Setin toinen opetus  Gnostilainen Pietarin ilmestys  Silvanoksen opetukset  Setin kolme kivitaulua 
Koodeksi VIII:  Zostrianos  Pietarin kirje Filippukselle 
Koodeksi IX:  Melkisedek  Norean ajatus  Tutkielma totuudesta 
Koodeksi X:  Marsanes 
Koodeksi XI:  Tulkinta tiedosta  Valentinoksen teosten katkelmia  Allogenes  Hypsifrone 
Koodeksi XII:  Sekstoksen lauseet  Totuuden evankeliumi  Katkelmia tunnistamattomasta teoksesta 
Koodeksi XIII:  Kolmimuotoinen Protennoia  Maailman alkuperästä
Leo Tynkkynen

Leo Olavi Tynkkynen (6. marraskuuta 1934 Lauritsala – 11. syyskuuta 1971 Lappeenranta) oli suomalainen pikaluistelija.
Tynkkynen edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Cortina d'Ampezzossa 1956 hän sijoittui 5 000 metrillä 25:nneksi ja 1 500 metrillä 26:nneksi. Squaw Valleyssa 1960 hän oli 500 metrillä 19:s, 5 000 metrillä 21:s ja 10 000 metrillä 24:s.
Tynkkynen edusti seuratasolla Lauritsalan Terästä ja Imatran Luistelijoita. Hän voitti Suomen-mestaruuden 500 metrillä ja SM-pronssia yhteispisteissä vuonna 1960. Hän voitti TUL:n mestaruuden 3 000 metrillä vuonna 1958.
Leo Tynkkynen hukkui heikkoihin jäihin syksyllä 1971.
Tylosurus

| Tylosurus |
| --- | --- |
 Vihernokkakala (Tylosurus crocodilus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Nokkakalat Beloniformes
Heimo::  Nokkakalat Belonidae
Suku::  Tylosurus  Cocco, 1833
Katso myös
   Tylosurus Wikispeciesissä   Tylosurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tylosurus on nokkakalojen (Belonidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kymmenen lajia:
| --- | --- |
 Tylosurus acus (Lacepède, 1803) – sininokkakala  Tylosurus choram (Rüppell, 1837)  Tylosurus crocodilus (Péron & Lesueur, 1821) – vihernokkakala  Tylosurus fodiator Jordan & Gilbert, 1882  Tylosurus gavialoides (Castelnau, 1873) – gaviaalikala :  Tylosurus imperialis (Rafinesque, 1810)  Tylosurus melanotus (Bleeker, 1850)  Tylosurus pacificus (Steindachner, 1876)  Tylosurus punctulatus (Günther, 1872)  Tylosurus rafale Collette & Parin, 1970
Tylppäkyhmyotsa

| Tylppäkyhmyotsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Kirjoahvenkalat Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Steatocranus
Laji::  gibbiceps
Kaksiosainen nimi
 Steatocranus gibbiceps  Boulenger, 1899 
Katso myös
   Tylppäkyhmyotsa Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Tylppäkyhmyotsa (Steatocranus gibbiceps) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa vesissä elävä kalalaji. Se on sukunsa Steatocranus tyyppilaji. Tylppäkyhmyotsaa kalastetaan ravinnoksi.
Tylppäkyhmyotsa voi kasvaa korkeintaan kymmenen senttimetrin mittaiseksi. Lajia tavataan Kongon tasavallasta ja Kongon demokraattisesta tasavallasta. Se elää noin 24–27 asteen lämpöisissä pohjavesissä ja käyttää ravinnokseen pääasiassa nilviäisiä. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee tylppäkyhmyotsan elinvoimaiseksi lajiksi.
Tunteellisella tuulella

| Tunteellisella tuulella Mamba |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Tom Vuori, Kiikoisten Jaaran koulu, tammi–helmikuu 1989
 Julkaistu: 1989
 Tuottaja(t): Riku Mattila
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 35.43
 Levy-yhtiö: Sonet
Listasijoitukset
  Suomi: 8. (toukokuu 1989)
Mamban muut julkaisut
| Syksy 1987 | Tunteellisella tuulella 1989 | Pitkä vapaa 1992 |
Tunteellisella tuulella on Mamban neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1989 levymerkillä Sonet.
Kappaleet

Reiska – 2.38
Kaupunkiin – 4.10
Elokuu – 3.15
Tule – 2.41
Sinun kanssasi – 3.53
Pieni rakkauslaulu – 3.08
Luontoon takaisin – 2.41
Sinusta ja Kaarinasta – 3.41
Terveisiä päiväntasaajalta – 3.11
Unohda – 3.14
Hän on enemmän – 3.07
Kokoonpano

Tero Vaara – kitara, laulu
Harri Wiro – kitara
Kari Makkonen – vaaka- & pystybasso
Petteri Korhonen – rummut
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Tapani Rinne – baritonisaksofoni
Heikki Keskinen – tenorisaksofoni
Antero Priha – trumpetti
Simo Salminen – trumpetti
Pekka Tyni – urut
Esa Tervala & Esa Tarkiainen – steelpannut
Riku Mattila – slidekitara
Ville Forss – lyömäsoittimet
Aiheesta muualla

Tunteellisella tuulella discogs.com -sivustolla
| n k Mamba |
| --- | --- |
 Tero Vaara  Pete Nikkinen  Ville Nurmi  Harri Lehtonen  Jari Heino   Timo Mynttinen  Antti Snellman  Esa Niiva  Reijo Anttila  Vesa Anttila  Tuomas Wäinölä  Kari Makkonen  Timo Räsänen  Petteri Korhonen  Seppo Myllymäki  Harri Wiro  Ari Loukkalahti  Kari Heiskari  Kari Rinko  Arto Rautajoki 
Studioalbumit:  Mamba  Lauantai-ilta  Syksy  Tunteellisella tuulella  Pitkä vapaa  Kummitusjuttu  Lähdössä  Kuume  Kipinä  Sodassa ja rakkaudessa  Meille vai teille  Joulualbumi  Mä tein sen taas  Toinen elämä  Kaipuun sanomat  Kuuma rakkaus  Miehiä ja ihmisiä  Ihana voima 
Kokoelmat:  Parhaat  20 suosikkia – Mitä yhdestä särkyneestä sydämestä  Kytkin paskana: 23 hittiä albumeilta Tuntellisella tuulella & Sydänmailla  20 suosikkia – Pieni lemmenleikki  Vaaran vuodet 1984–1999  Vaaran vuodet 1984–1999  Vaara Tero & Mamba – Suomihuiput  Lempikappaleita 1984–2004 
Singlet:  ”Mitä yhdestä särkyneestä sydämestä”  ”Kantakaa Lassi jo pois”  ”Pyyhi kyyneleet”  ”Arvoitus minulle”  ”Älä jätä minua”  ”Yhden illan ystävyys”  ”Liian vähän sittenkin”  ”Lauantai-ilta”  ”Viimeinen tanssi”  ”Viime viikonloppuna”  ”Koska lähdet taas”  ”Tielle taas”  ”Luontoon takaisin”  ”Pieni rakkauslaulu”  ”Elokuu”  ”Yöihminen”  ”Ei se vielä oo rakkautta” (Tero Vaaran maatakiertävä uusi viihdeorkesteri)  ”Kun olin kuusitoista”  ”Sydänsuruja”  ”Valokuvia”  ”Kirottu kitara”  ”Koiranelämää”  ”Saa koskettaa”  ”Pieni lemmenleikki”  ”Kuume”  ”Tennissukat kirjahyllyssä”  ”Ei toiset opi koskaan”  ”Vastustamaton”  ”Kipinä”  ”Jos tahdot tietää”  ”Yö on hellä”  ”Romantiikkaa”  ”Vuoden nainen”  ”Sä oot historiaa”  ”Me pantiin puoliksi kaikki”  ”Sä onneni oot”  ”Vielä on kesää jäljellä”  ”Meille vai teille”  ”Kun eron hetki on”  ”Talven ihmemaa”  ”Pakko päästä pois”  ”Vie mut läpi yön”  ”Monica”  ”Hei, dj”  ”Tuhat ja yksi syytä”  ”Vaimo paranisko vaihtamalla”  ”Joku toinen aika”  ”Mä oon lakannut huolehtimasta”  ”Päätit sit näyttää”  ”Valokuvia 2009”  ”Rakkaus on iso riski” (Mamba feat. Jukka Poika)  ”Saa Koskettaa 2009”  ”Me selvitään”  ”Kun signaali on heikko”  ”Kuivilla”  ”Anna kauniin tapahtuu”  ”Kaks arkaa sieluu”  ”Paratiisin kyy”  ”Ei kyyneltäkään” 
Muuta:  diskografia
Tylochromis

| Tylochromis |
| --- | --- |
 Tylochromis jentinki
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Tylochromis  Regan, 1920
Katso myös
   Tylochromis Wikispeciesissä   Tylochromis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tylochromis on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu 18 lajia, joita tavataan Afrikasta:
| --- | --- |
 Tylochromis aristoma Stiassny, 1989  Tylochromis bangwelensis Regan, 1920 – Kyhmyseuloja  Tylochromis elongatus Stiassny, 1989 – Soukkaseuloja  Tylochromis intermedius (Boulenger, 1916) – Mustaotsaseuloja  Tylochromis jentinki (Steindachner, 1894)  Tylochromis labrodon Regan, 1920 – Huuliseuloja  Tylochromis lateralis (Boulenger, 1898) – Kongonseuloja  Tylochromis leonensis Stiassny, 1989 – Punaeväseuloja  Tylochromis microdon Regan, 1920 :  Tylochromis mylodon Regan, 1920  Tylochromis polylepis (Boulenger, 1900) – Metallimutahautoja  Tylochromis praecox Stiassny, 1989  Tylochromis pulcher Stiassny, 1989  Tylochromis regani Stiassny, 1989  Tylochromis robertsi Stiassny, 1989  Tylochromis sudanensis Daget, 1954 – Sudaninseuloja  Tylochromis trewavasae Stiassny, 1989  Tylochromis variabilis Stiassny, 1989
Tver-Migalovon lentotukikohta

Migalovon lentotukikohta Venäjän Euroopan puoleisen osan kartalla. Tukikohta sijaitsee 10 km Tveristä länteen.
Tver-Migalovon lentotukikohta (ven. военный аэродром Тверь-Мигалово, Vojennyi aerodrom Tver-Migalovo) eli Migalovon lentotukikohta (IATA: KLD; ICAO: UUEM) on Venäjän Tverin alueella sijaitseva lentotukikohta, jota Venäjän ilmavoimat käyttää erityisesti kuljetuslentokoneden tukikohtana. Se sijaitsee 10 kilometriä Tverin keskustasta länteen.
Lentotukikohdassa toimivan 8. (tai 196.) sotilaskuljetuslentoryhmentin (8 VTAP) kalustoon kuuluu erityisesti Iljušin Il-76MD, Antonov An-12BK, Antonov An-22 ja Antonov An-26 -rahtilentokoneita.
Iljušin Il-76MD laskeutumassa (2018).
Iljušin Il-76MD (2018).
Antonov An-12 (2015).
Antonov An-22 lähtönousussa.
Antonov An-22 laskeutumassa Migalovon tukikohtaan, koneen kotikentälle (2018).
Antonov An-26 (2018).
Antonov An-124 (2018).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tver-Migalovon lentotukikohta Wikimedia Commonsissa
Vojennyi aerodrom Migalevo (Tver) (venäjäksi) (wikimapia.org)
Venäjän lentotukikohdat Euroopassa
Kartta esittää Venäjän ilmavoimien lentopaikkojen ohella merivoimien ja maavoimien keskeisimmät lentotukikohdat ja -asemat. (Huom! Sisältö täydentyy, kesken.)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Migalovo (air base)
Käännös suomeksi
Tuulen nimi

| Tuulen nimi> The Name of the Wind |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Patrick Rothfuss
Kieli:  englanti
Genre:  Fantasia
Kustantaja:  DAW Books
Julkaistu:  2007
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  662
ISBN:  978-0756404079
Suomennos
Suomentaja:  Satu Hlinovsky
Kustantaja:  Kirjava
Julkaistu:  2010
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  652
ISBN:  978-952-5802-04-7
Sarja: Kuninkaansurmaajan kronikka
Seuraava:  Viisaan miehen pelko
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tuulen nimi (engl. The Name of the Wind) on Patrick Rothfussin vuonna 2007 ilmestynyt fantasiaromaani, ensimmäinen osa Kuninkaansurmaajan kronikka -sarjaa. Teos sai Quill-palkinnon 2007. Romaani ilmestyi suomeksi vuonna 2010 Kirjava-kustantamon julkaisemana. Kronikan toinen osa julkaistiin englanniksi vuonna 2011.
.
Vastaanotto

Kriitikot ovat ylistäneet Rothfussin esikoisteosta ja se on myös voittanut useita kirjallisuuspalkintoja. Myös monet kirjailijat ovat kehuneet teosta:
”On harvinainen ja suuri ilo löytää fantastikko, joka kirjoittaa paitsi sellaisella kielen tarkkuudella mitä fantasian tekeminen vaatii, myös niin että sanoissa on todellista musiikkia. Minne tahansa Pat Rothfuss meneekin tarinassaan joka alkaa Tuulen nimestä, hän kuljettaa meitä mukanaan kuten hyvä laulaja kuljettaa yleisöään laulun läpi.” – Ursula K. Le Guin
”Tämä kirja on kallisarvoisen lukuaikasi arvoinen.” – Robin Hobb
”Tuulen nimessä on kaikkea mistä fantasian lukijat pitävät, taikuutta ja arvoituksia ja ikiaikaista pahuutta, mutta se on myös hauska ja kauhistuttava ja täysin uskottava. Kuten genremme kaikissa parhaissa kirjoissa, se mikä tekee kirjasta hyvän ei ole fantasiakulissit (niin hienoja kuin ne ovatkin) vaan se mitä kirjailijalla on sanottavana oikeista, tavallisista asioista, kuten kunnianhimosta ja epäonnistumisesta, taiteesta, rakkaudesta ja menetyksestä.” – Tad Williams
”Hän (Rothfuss) on se suuri uusi fantasiakirjailija jota olemme odottaneet, ja tämä on hämmästyttävä kirja.” – Orson Scott Card
”Fantasian perinteitä kunnioittava, kielellisesti korkeatasoinen esikoisteos sanojen ja musiikin magiasta.” – Tähtifantasia-palkintoraati
Aiheesta muualla

Vesa Sisättö: Nuoresta ääliöstä sankariksi Helsingin Sanomat 3.10.2010.
Thomas M. Wagner: The Name of the Wind The SF Reviews.net 2007. (englanniksi)
Adam Roberts: The Name of the Wind (Arkistoitu – Internet Archive). Strange Horizons 16.7.2007. (englanniksi)
Dustin Kenall: The Name of the Wind The SF Site 2008. (englanniksi)
Jo Walton: Lovely and undemanding Tor.com 2010. (englanniksi)
Tuskan tunnit

| Tuskan tunnit> White Ghost |
| --- | --- |

Ohjaaja:  B. J. Davis
Käsikirjoittaja:  Gary Scott Thompson
Tuottaja:  Jay Davidson William Fay Barrie Saint Clair
Säveltäjä:  Parmer Fuller
Kuvaaja:  Hans Kühle Jr.
Leikkaaja:  Ettie M. Feldman
Pääosat:  William Katt
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Ensi-ilta:  1988
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuskan tunnit (White Ghost) on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. Sen pääosassa nähdään William Katt.
Juoni

Vietnamin sodan päätyttyä yksinäinen sotilas on jäänyt Vietnamiin. Paikailliset kutsivat häntä nimellä ”Valkoinen kummitus”. Yhtenä päivänä hänen vaimonsa napataan ja mies lähtee pelastusoperaatioon.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  William Katt  | … |  Steve Shepard    |
|  Rosalind Chao  | … |  Thi Hau    |
|  Martin Hewitt  | … |  Waco    |
|  Wayne Crawford  | … |  Kapteeni Walker    |
|  Reb Brown  | … |  Majuri Cross   |
|  Raymond Ma  | … |  Leirin johtaja   |
|  Karl Johnson  | … |  Brownie    |
|  Frank Notaro  | … |  Skinner    |
|  Graham Clark  | … |  Doc    |
|  Oliver Ngwenya  | … |  A.J   |
|  Brian O'Shaughnessy  | … |  Enrlich    |
|  Len Sparrowhawk  | … |  Edmund P. Andrews    |
|  Joe Stewardson  | … |  Kenraali Stafford    |
|  Robert Haber  | … |  Travis    |
|  Richard Cox  | … |  Ministeri   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu Turskan tuntia rankaksi viidakkoramboiluksi ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Aiheesta muualla

Tuskan tunnit Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tuula

| Tuula |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  14. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  5. helmikuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  –
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuula on suomalainen naisen etunimi. Tuulan nimipäivä on vuodesta 1950 lähtien 14. toukokuuta. Tuula-nimen taustalla ovat ilmeisesti suomen kielen sanat tuuli ja tuulonen, mutta siihen on voinut vaikuttaa myös Larin-Kyöstin Tuulan tei -sanoitus. Tuula-nimen suosion osasyitä oli luultavasti vanhempi nimi Tuulikki. Kalevalassa Tuulikki on metsän kuninkaan Tapion tytär.
Tuula on Suomen tavallisimpia naisennimiä. Tuula-nimen oli Suomessa 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä saanut 41 225 naista ja alle 5 miestä. Nimen kulta-aikaa olivat 1940- ja 1950-luvut, jolloin Tuulaksi nimettiin yli 29 000 tyttöä. Tuula oli Suomen sekä 1940- että 1950-luvun toiseksi suosituin etunimi. Sittemmin nimen suosio laski nopeasti, ja 2000-luvun alussa nimen sai enää noin kymmenen lasta vuodessa. Silti Tuula oli ainakin vielä lokakuussa 2014 Suomen yleisin naisen kutsumanimi.
Kuvitteellisia Tuula-nimisiä

Tuula Pennanen, televisiosarjassa Kotikatu
Tuula Rautio, televisiosarjassa Salatut elämät
Tylli (kangas)

Puuvillatylliä
Tylli on kevyt, verkkomainen kangaslaatu. Sitä valmistetaan mm. silkistä, puuvillasta, viskoosista ja nylonista. Se on saanut nimensä Ranskan Tullen kaupungin mukaan, jossa sitä ensimmäisenä alettiin valmistaa 1700-luvulla. Tyllikone (bobbinet-kone) kehitettiin Isossa-Britanniassa 1800-luvun alussa. Sen kehitti Heathcoat-niminen keksijä. Tyllissä on kolme lankajärjestelmää ja kuusikulmaiset reiät.
Tylli voi olla laadultaan karheaa ja jäykkää tai ohutta ja laskeutuvaa. Tylliä saa iso- tai pienireikäisenä. Jotkut tyllilaadut ovat hieman kiiltäviä. Tylliä käytetään mm. hattujen koristeena, balettitanssijoiden tutu-hameissa, juhlapuvuissa, morsiushunnuissa, puseroissa, leningeissä ja alushameissa kohottamaan varsinaista hametta. Tyllin yleisin väri on valkoinen tai musta, mutta nykyään sitä valmistetaan kaikissa sateenkaaren väreissä. Tylliä voidaan käyttää sellaisenaan tai sitä voidaan käyttää brodeerauksen tai helmikirjailun pohjana. Tylli sopii myös askarteluun, esim. hääkarkkien kääreeksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tylli (kangas) Wikimedia Commonsissa
Tuulten torni

| Tuulten torni> Ὡρολόγιον |
| --- | --- |
 Tuulten torni.
Sijainti:  Roomalainen agora, Ateena, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′27″N, 23°43′37″E
Tyylisuunta:  korinttilainen/doorilainen
Julkisivumateriaali:  valkoinen marmori
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tuulten torni (kreik. Πύργος των Ανέμων, Pýrgos ton Anémon tai Αέρηδες, Aérides) eli Horologion (m.kreik. Ὡρολόγιον του Ἀνδρονίκου του Κυρρήστου, Ηōrologion tū Andronikū tū Kyrrēstū) on antiikin aikainen torni, joka toimi sekä tuuliviirinä, aurinkokellona että vesikellona. Torni sijaitsee Roomalaisella agoralla siitä nimen saaneessa Aérideen kaupunginosassa Ateenassa, Kreikassa.
Historia

Tuulten torni on rakennettu todennäköisesti hellenistisellä ajalla 100-luvun jälkimmäisellä puoliskolla eaa. Aiemmin torni ajoitettiin usein ensimmäiselle vuosisadalle eaa. Tornin rakennutti Syyrian Kyrrhoksesta kotoisin ollut kreikkalainen tähtitieteilijä Andronikos. Siksi sitä kutsutaan myös Andronikos Kyrrhoslaisen horologioniksi.
Varhaiskristillisenä aikana torni toimi kirkon kellotornina. Osmanivallan aikana sitä käytettiin puolestaan suufilaisena mietiskelypaikkana (tekke). Tämän vuoksi torni on säilynyt nykyaikaan varsin hyvin. Torni hautautui vähitellen osittain maahan, mutta Ateenan arkeologinen seura kaivoi sen esiin vuosina 1837–1845.
Rakennus

Tuulten torni on kahdeksankulmainen ja sen korkeus on 12,8 metriä ja halkaisija kahdeksan metriä. Rakennuksen ulkopuoli edustaa korinttilaista ja sisäpuoli doorilaista tyyliä. Tornin kahdella sivulla oli pienet pylväikkökatokset ja takapuolella eli etelän puolella sen kyljessä oli pienempi pyöreä torni. Torni on rakennettu Pentelikon-vuoren valkoisesta marmorista.
Antiikin aikana tornin katolla oli Triton-hahmoinen tuuliviiri, joka osoitti tuulen suunnan, sillä kahdeksan sivua olivat tarkasti pää- ja väli-ilmansuuntia kohti. Tornin huipulla olevassa friisissä on kuvattuna kahdeksan kreikkalaisen mytologian tuulen jumaluutta, anemosta. Tornissa neljä niistä on kuvattu mieshahmoisina ja neljä naishahmoisina. Anemokset ovat:
Boreas (pohjoistuuli, mies)
Kaikias (koillistuuli, mies)
Euros (itätuuli, mies)
Apeliotes (kaakkoistuuli, nainen)
Notos (etelätuuli, nainen)
Lips (lounaistuuli, nainen)
Zefyros (länsituuli, nainen)
Skiron (luoteistuuli, mies)
Tornin sisällä oli vesikello, joka toimi Akropoliilta tulleen veden voimalla ja näytti kellonajan, päivämäärän ja vuodenajan. Lisäksi torni toimi aurinkokellona, sillä sen jokaisella kahdeksalla sivulla oli aurinkokellon osoitin ja pyöreän tornin huipulla yhdeksäs.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuulten torni Wikimedia Commonsissa
Piirros tornista sen oletetussa antiikin aikaisessa asussa.
Tornin friisiä.
Tuskan tanssi

| Tuskan tanssi Maarit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1988
 Tuottaja(t): Sami Hurmerinta
 Tyylilaji: funk, soul, pop
 Kesto: 41.02
 Levy-yhtiö: CBS
Listasijoitukset
  Suomi: 24. (kesäkuu 1988)
Maaritin muut julkaisut
| Tuuli ja taivas 1986 | Tuskan tanssi 1988 | Jotain on mulla mielessäni 1990 |
Tuskan tanssi on suomalaisen laulaja Maarit Hurmerinnan 8. studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1988.
Kappaleet > A-puoli

Tuskan tanssi – 4.32 (säv. Maarit Hurmerinta, san. M. Hurmerinta, sov. Sami Hurmerinta)
Sademetsän asukas – 3.57 (säv. M. Hurmerinta & S. Hurmerinta, san. Juice Leskinen, sov. S. Hurmerinta)
Kastuneet kengät – 4.01 (säv. S. Hurmerinta, san. M. Hurmerinta & Heikki Salo)
Vain öisin – 4.22 (säv. Thelonious Monk & Cootie Williams, san. Leskinen)
Kaipuun ikkuna – 3.39 (säv. S. Hurmerinta, sov. Salo)
Kappaleet > B-puoli

Kun henki lensi Helsinkiin – 4.52 (säv. M. Hurmerinta, san. Juha Vainio, sov. S. Hurmerinta)
Ilta lähiössä – 2.46 (säv. M. Hurmerinta, san. Leskinen)
Matkalaukku – 4.05 (säv. M. Hurmerinta, san. Leskinen, sov. S. Hurmerinta)
Arjen juhlaa – 4.05 (säv. M. Hurmerinta, san. Pirjo Puukko, sov. S. Hurmerinta)
Kuu tuli kylään taas – 4.43 (säv. S. Hurmerinta, san. Jukka Nurmela)
Kokoonpano

Maarit – laulu, piano & syntetisaattori (kappaleet 8 ja 9)
Sami Hurmerinta – tuottaja, kitara, syntetisaattori, kellopeli, taustalaulu
Harri Merilahti – bassokitara
Jartsa Karvonen – rummut, lyömäsoittimet, taputukset
Pentti Lahti – altto- ja tenorisaksofoni
Seppo Helin – piano, urut, syntetisaattori
Markku Veijonsuo – pasuuna
Esko Heikkinen – trumpetti
Simo Salminen – trumpetti (kappale 4)
Hannu Leidén – äänittäjä
Tom Vuori – äänittäjä
Aiheesta muualla

Tuskan tanssi discogs.com -sivustolla
| n k Maarit Hurmerinta |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Maarit  Viis’ pientä  Siivet saan  Nykyajan lapsi  Elämän maku  Nukun radio päällä  Tuuli ja taivas  Tuskan tanssi  Jotain on mulla mielessäni  Jos tahdot tietää  Sydäntäsi lainaisin  Sitä mitä rakastan  Metsäntyttö  Good Days, Bad Days  Nälkää ja rakkautta  Kun yö saapuu  Miten elämästä kertoisin  Sumuinen puutarha 
Livealbumit:  Stoalive 
Kokoelmat:  kaksi alkuperäistä: Siivet saan / Nykyajan lapsi  20 suosikkia – Laakson lilja  Laakson liljasta metsän tyttöön  30 suosikkia – Maarit 
Singlet:  ”Aamun tulo” / ”Nyt olen tullut mä maailmaan”  ”Niin se käy” / ”Ampukaa pianisti”  ”Life is a Jigsaw” / ”Song for a Dove” Irina Milan  ”Laakson lilja / ”Anna tukan valuu vaan”  ”Herää eiliseen” / ”Herää eiliseen” Pepe Willberg  ”Hän lähtee pois” / ”Puhelu seis”  ”Hyvää matkaa” (Janus) / ”Huono juttu”  ”Jäätelökesä” / ”Yhteen kuulutaan”  ”Siivet saan” / ”Ei vaadi paljon, vain kaiken”  ”Pieni niin oon” / ”Helmet kyynelten”  ”Call Me Up” / ”When Love Returns”  ”All Night” / ”Into My Life”  ”Hymypoika” / ”Maailmaan”  ”Apilankukka” / ”Kesäyö”  ”Hämärät kaupungit” / ”Elämän merellä”  ”Kuuma kissa” / ”Jokaisen hetken tuhlaan”  ”Nukun radio päällä”  ”Sydämeni tyhjää lyö” / ”Tuuli ja taivas”  ”Yön oudot linnut” / ”Aloin unohtaa”  ”Kastuneet kengät” / ”Vain öisin”  ”Tuskan tanssi” / ”Ilta lähiössä”  ”Ruusun varjossa” / ”Omia aikojaan”  ”Juokse kadoksiin” / ”Jotain on mulla mielessäni”  ”Minne vei tiet maailman” / ”Hei kuu” / ”Sirokko”  ”Jos tahdot tietää” / ”Tulitikku” / ”Sillan teen”  ”Rakkaus on ON” / ”Avaruuden autius”  ”Sydäntäsi lainaisin” / ”Runoilija”  ”Ei tule hyvin kylmää”  ”Neito ja ylioppilas”  ”Uinuu saan”  ”Taivaanmaalaaja”  ”Jäätelökesä” / ”Hymypoika” / ”Jos tahdot tietää” / ”Neito ja ylioppilas” / ”Mitä mietit illoin?”  ”Jäänmurtaja”  ”Tähtikirkas yö”  ”Kello käy” / ”Soulveljeni”  ”Mikset sä tuu!”  ”Räntäsade”  ”Joidenkin kaa” 
Muuta:  diskografia  luettelo kappaleista