stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paula Deppe

Paula Deppen omakuva
Paula Deppe (1886 Rokycany – 1922 Seestetten) oli Saksaan asettunut böömiläissyntyinen taidemaalari.
Deppe sai varhaisimman maalausopetuksensa Plzeňissä. Pian vuosisadan vaihduttua hän lähti Müncheniin. Siellä hän opiskeli naisten taideakatemiassa. Hänen opettajiaan olivat Heinrich Knirr ja Julius Seyler. Deppe osallistui Münchener Secession -taiteilijaseuran näyttelyihin. Hän loi hyvin yksilölliseen tyylin. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa asetelmia, maisemamaalauksia ja muotokuvia.
Deppe muutti vuonna 1918 Harlachingiin ja vuonna 1919 Seestetteniin Passaun piirikuntaan. Hän kuoli siellä vuonna 1922 pitkään sairastettuaan. Deppen teosten suurin kokoelma on Passaun Oberhausmuseumissa. Kun taiteilijan syntymästä tuli kuluneeksi 125 vuotta, siellä järjestettiin erikoisnäyttely, jossa esillä oli yli kaksisataa Deppen teosta uran eri vaiheilta.
Skongenesin majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Kinn Norja
Sijaintipaikka:  Vågsøy (en) 
| --- | --- |
Valmistunut:  1870 
Automatisoitu:  1985 
| --- | --- |
Valon korkeus:  16,0  m 
Valonkanto:  24,1  km (valkoinen), 18,5  km (punainen), 16,7  km (vihreä) 
Valon ominaisuudet:  Oc(2) WRG 8s 
| --- | --- |
ARLHS:  NOR209 
Admiralty:  L0508 
List of Lights:  51655 
MarineTraffic:  1000008562 
NGA:  115-5552 
Norsk fyrliste:  290000 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Skongenesin majakka (norj. Skongenes fyr) on Kinnin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1870, automatisoitiin 1985 ja jätettiin miehittämättömäksi samana vuonna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skongenesin majakka Wikimedia Commonsissa
Shiatsu

Shiatsu eli šiatsu on kehonkäsittelymuoto, joka perustuu kiinalaisen akupainannan perinteeseen. Shiatsu on kehitetty noin 1000 vuotta sitten.
Dosentti Jukka Martion mukaan shiatsua voidaan pitää yhtenä akupainannan muotona, tosin shiatsussa käsittely on laaja-alaisempaa.
Periaatteet ja käytäntö

Shiatsu on kokonaisvaltainen kehonhoitomuoto, joka perustuu kehon väitetyillä energiakanavilla eli meridiaaneilla sijaitsevien akupunktiopisteiden, tsubojen, paineluun. Hoidossa meridiaanien akupisteet käydään läpi muun muassa peukaloilla, polvilla, kyynärpäillä, rystysillä tai jalkaterillä painellen. Lisäksi hoito sisältää hierontaa, venyttelyjä ja heilutteluja. Asiakas makaa futon-patjalla hoidon ajan.
Tekniikat

Shiatsun manuaaliset tekniikat ovat paljon vanhempia kuin muut tekniikat, kuten osteopatia, ja sen harjoittajat väittävät olevansa vanhin manipulaatiohoitokoulutuksen systemaattisesti aloittanut ammattikunta. Shiatsu-tekniikat vaihtelevat pehmeistä (esim. kädelläparantaminen ja sively) koviin (kiropraktiset tekniikat ja nikamien paikoilleen asettaminen).[lähde? ]
Historia

Shiatsu on vanhin fyysinen terapiamuoto, josta on olemassa kirjoitettua tekstiä.[lähde? ] Tähän muistiin merkittyyn menetelmään kiinnitettiin huomiota lähes 3 000 vuotta sitten Keski-Kiinassa. Silloin sitä kutsuttiin nimellä Tien-An. Tämä tapahtui Keltaisen keisarin dynastian aikana 500 eaa. Varhainen muistiinmerkintä osuu samalle ajalle kuin ensimmäinen maininta akupunktiosta, joka on peräisin Kiinan pohjoisosasta. Molemmista tuli olennainen osa kiinalaista lääketiedettä ääreishermostoa koskevien samansuuntaisten teorioiden vuoksi 500-luvulla jaa.
Kun Tien-An esiteltiin japanilaisille, se sai nimen shiatsu.[lähde? ] Shiatsun tunnetuksi tekemiseen vaikuttivat etenkin Michio Kushi, Shizuto Masunaga, Saul Goodman ja Tokujiro Namikoshi, joka länsimaisti shiatsuopetuksen. Kirjaimellisesti sana ”shiatsu” tarkoittaa peukalolla painamista.
Aiheesta muualla

Luonnonlääketieteen keskusliitto LKL ry
Suomen Shiatsuyhdistys
Shiatsu Finland ry
Paula Creamer

Paula Creamer
Paula Creamer (s. 5. elokuuta 1986) on yhdysvaltalainen golfaaja. Hän aloitti lajinsa 10-vuotiaana, siirtyi menestyneestä amatööristä ammattilaiseksi vuonna 2005 ja oli vuoden 2005 LPGA:n Rookie of the Year. Häntä nimitetään "Pink Pantheriksi" johtuen itselleen tunnusomaisesta vaaleanpunaisen värin suosimisesta.
Solheim Cupissakin pelannut Creamer on kotoisin Kalifornian osavaltiosta.
Splinters

| Splinters Vallenfyre |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Godcity Studio
 Julkaistu: 12. toukokuuta 2014
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Kurt Ballou
 Tyylilaji: death metal
 Kesto: 43.11
 Levy-yhtiö: Century Media
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 43.
Vallenfyren muut julkaisut
| A Fragile King 2011 | Splinters 2014 | Fear Those Who Fear Him 2017 |
Splinters on brittiläisen death metal -yhtyeen Vallenfyren toinen varsinainen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2014 levymerkillä Century Media Recordsin.
Kappaleet

Scabs – 3.36
Bereft – 7.11
Instinct Slaughter – 1.26
Odious Bliss – 4.09
Savages Arise – 2.40
Aghast – 5.15
The Wolves of Sin – 3.08
Cattle – 2.57
Dragged to Gehenna – 4.15
Thirst for Extinction – 2.07
Splinters – 6.27
Kappaleesta Splinters tehtiin myös musiikkivideo.
Kokoonpano

Gregor Mackintosh – laulu, kitara
Adrian Erlandsson – rummut
Hamish Hamilton Glencross – kitara
Scoot – bassokitara
Arviot

Angry Metal Guy:
Blabbermouth:
Kaaoszine: 7/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Splinters Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Splinters Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Sotkamon kirkko

| Sotkamon kirkko |
| --- | --- |
 Sotkamon kirkko.
Sijainti:  Sotkamo
Koordinaatit:  64°07′53″N, 028°24′20″E
Seurakunta:  Sotkamon seurakunta
Rakentamisvuosi:  1870
Suunnittelija:  Johan Oldenburg
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  1 400
Tyylisuunta:  empire
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sotkamon kirkko on Sotkamon seurakunnan kirkko. Kirkossa on noin 1 400 istumapaikkaa, ja se on näin ollen Kainuun kirkoista suurin.
Sotkamon seurakunta on Kainuun vanhoja seurakuntia, joka erotettiin Paltamon emäseurakunnasta vuonna 1647. Nykyinen kirkkorakennus on järjestyksessään jo viides kirkko seurakunnan historiassa. Vanhemmat kirkot tuhoutuivat tulipalossa tai ne purettiin huonokuntoisina. Nykyistä kirkkoa edelsi poltetun kirkon tilalle vuonna 1737 valmistunut Grels Norlingin johdolla rakennettu kirkko. Sen käytöstä luovuttiin uuden kirkon myötä, ja vanhan kirkon hirret käytettiin Naapurinvaaran kansakoulun rakentamiseen.
Lääninarkkitehti Johan Oldenburgin vuonna 1854 suunnittelema kirkko rakennettiin vuosina 1860–1870. Rakentaminen sijoittui nälkävuosiin, jolloin neljäsosa Sotkamon väestöstä kuoli nälkään. Myös kirkkoherra ja rakennustöiden urakoitsija kuolivat. Kirkko vihittiin käyttöön vuoden 1870 elokuussa. Se on empiretyylinen päätytornillinen pitkäkirkko. Kirkon alttaritaulun Kristuksen ylösnousemus on maalannut taiteilija Severin Falkman vuonna 1877.
Talvisodan aikana maaliskuussa 1940 kirkkoon osui kaksi lentokoneesta pudotettua pommia, joista toinen räjähti ja vaurioitti muun muassa alttaritaulua.
Kirkon alttariseinää siirrettiin 1950-luvulla lähemmäksi kirkon keskiosaa. Samassa yhteydessä taiteilija Lauri Välke maalasi alttaritaulun ympärille kuvateoksen, joka esittää Kristuksen tulemista Vuokatille sijoittuvassa ympäristössä. Kirkkoon mahtui alun perin 2 300 henkeä, mutta vuosien 1954–55 peruskorjauksen ja vuonna 1996 rakennettujen uusien urkujen asennuksen jälkeen tilat ovat pienentyneet noin tuhannella.
Kuvia

Alttari
Alttari
Näkymä kirkon urkuparvelta
Saarnastuoli
Eteinen kellotornin alla
Aiheesta muualla

Sotkamon kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Somewhere New

| ”Somewhere New” Klingande ft>  M-22 |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 2016
 Julkaistu: 26. elokuuta 2016
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tuottaja(t): Klingande
 Tyylilaji: EDM
 Kesto: 03.28
 Levy-yhtiö: Ultra Music
Klinganden muut singlet
| ”Losing U” 2016 | ”Somewhere New” 2016 | ”Pumped Up” 2017 |
M-22:n muut julkaisut
| ”Inspiration” 2015 | ”Somewhere New” 2016 | ”First Time” 2017 |
Somewhere New on ranskalaisen DJ-tuottajan Klinganden musiikkikappale, jolla vierailee myös brittiläis-saksalainen DJ-tuottajaduo M-22. Sen julkaisi Ultra Music digitaalisesti ladattavana singlenä 26. elokuuta 2016. Kappaleen ovat sanoittaneet Matt James, Dfrank Bulles, Jodie Connor, Miloš Angelov, sekä sen tuottaja Klingande. Kappaleen musiikkivideo sekä kuvattiin että julkaistiin Facebook Liven välityksellä 8. syyskuuta 2016. Tämä oli ensimmäinen kerta ikinä kun artisti julkaisee musiikkivideon Facebook Liven kautta. Videon teossa avustivat Aviciin tuotannon parissa työskennelleet Cedric ja At Night.
"Somewhere New" on päässyt julkaisunsa jälkeen singlelistalle Ruotsissa, joissa se pääsi sijalle 35. Lisäksi se on päässyt Belgiassa tanssilistalle sekä Bubbling Under-listalle.
Pegasuksen kääpiögalaksi

Pegasuksen kääpiögalaksi (tunnetaan myös nimellä Pegasuksen epäsäännöllinen kääpiögalaksi) on kääpiögalaksi Pegasuksen tähdistössä. Sen löysi A.G. Wilson tuntemattomana ajankohtana 1950-luvulla. Pegasuksen kääpiögalaksin on arveltu olevan Andromedan galaksin satelliittigalaksi. Galaksin metallipitoisuuden ajateltiin virheellisesti olevan 10%, mutta virhe korjattiin 3%:iin vuonna 2005 tehdyissä tutkimuksissa. Galaksi kuuluu Paikalliseen ryhmään.
Pegasuksenlahti

Pegasuksenlahti
Pegasuksenlahti (engl. Pegasus Bay) on Banksin niemimaasta pohjoiseen Waipara-joen suuhun asti ulottuva puoliympyränmuotoinen lahti Uuden-Seelannin Eteläsaaren itärannikolla Tyynessä valtameressä. Lahden 100 kilometrin pituisesta rannasta noin 50 kilometriä on lainelautailijoiden suosimaa hiekkarantaa.
Pegasuksenlahti on saanut nimensä vuonna 1809 kyseistä rannikonosaa kartoittaneen purjelaivan (prikin) mukaan. Nimen keksijänä pidetään Pegasuksen ensimmäistä perämiestä William Stewartia. Samaisen purjehduksen aikana selvisi myös, että James Cookin aikanaan saareksi luuleman Banksin niemimaan yhdistääkin Eteläsaareen Canterburyn tasanko.
Paul Gilreath

Paul Gilreath on yhdysvaltalainen elokuvasäveltäjä ja -tuottaja. Hän on työskennellyt elokuvien parissa vuodesta 1985 lähtien. Gilreath on säveltänyt musiikkia muun muassa elokuviin Joey ja Haastaja. Tuottajana hänet palkittiin vuonna 2011 Bostonin elokuvajuhlien parhaan elokuvan palkinnolla draamaelokuvasta 96 Minutes.
Aiheesta muualla

Paul Gilreath Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Somewhere in Europe

|  Somewhere in Europe> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Liam Reilly
Säveltäjä(t):  Liam Reilly
Sanoittaja(t):  Liam Reilly
Euroviisutiedot
Vuosi:  1990
Maa:  Irlanti
Kieli:  englanti
Sijoitus:  2.
Pisteet:  132
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Noel Kelehan
Somewhere in Europe on Liam Reillyn esittämä kappale, joka edusti Irlantia vuoden 1990 Eurovision laulukilpailussa Jugoslavian Zagrebissa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa 22 maan joukosta jaetulle toiselle sijalle yhdessä Ranskan kanssa 132 pisteellä.
Parkkinatunturit

Parkkinatunturit (ven. Парккинотунтури) on tunturialue Petsamonvuonon länsipuolella lähellä Norjan rajaa Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Tunturialueen länsipuolella on Näsykkäjärvi, eteläpuolella Näsykkäjoki ja pohjoispuolella Trifonajärvi. Tunturialueen korkein huippu on 293 metriä korkea Isovuori. Parkkinatunturit sijaitsevat Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa. Parkkinatunturien ja Petsamonvuonon välistä kulkee tie, jota Suomen aikana kutsuttiin Jäämerentieksi. Suomelle kuuluessaan tunturialueen itäpuolella sijaitsivat Näsykän ja Parkkinan kylät, jotka muodostivat Petsamon kirkonkylän. Nykyisin näiden kylien paikalla sijaitsee Petsamon kaupunkityyppinen taajama.
Skoll

| Skoll |
| --- | --- |
 Taiteilijan näkemys Skoll kuusta.
Löytäminen
Löytäjät:  S. S. Sheppard, D. C. Jewitt, J. Kleyna
Löytöaika:  26. kesäkuuta 2006
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Saturnus
Eksentrisyys:  0,418
Kiertoaika:  869 d
Inklinaatio:  156°
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  ~6 km
Albedo:  ~0,04
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  ei ole
Skoll on yksi Saturnuksen pienistä ja epäsäännöllisistä kuista. Sen aiempi nimitys oli S/2006 S 8. Skollin löysivät Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan Kleyna 26. kesäkuuta 2006.
Aiheesta muualla

NASAn JPL -tietokanta
Saturnuksen kuut
| --- | --- |
Paimenkuut:  S/2009 S 1 | Pan | Daphnis | Atlas | Prometheus | Pandora
Samarataiset:  Epimetheus | Janus
G-rengas:  Aegaeon
Sisemmät suuret kuut:  Mimas | Enceladus | Tethys | Telesto | Calypso | Dione | Helene | Polydeuces
Alkyonidit:  Methone | Anthe | Pallene
Ulommat suuret kuut:  Rhea | Titan | Hyperion | Japetus
Inuiittiryhmä:  Kiviuq | Ijiraq | Paaliaq | Siarnaq | Tarqeq
Viikinkiryhmä:  Phoebe | Skathi | S/2007 S 2 | Skoll | S/2004 S 13 |  Greip | Hyrrokkin | Mundilfari | Jarnsaxa | S/2006 S 1 | S/2004 S 17 | Narvi | Bergelmir | Aegir | Suttungr | S/2004 S 12 | Bestla  Farbauti | Hati | S/2004 S 7 | Thrymr | S/2007 S 3 | S/2006 S 3 |  Surtur | Kari | Fenrir | Ymir | Loge | Fornjot
Gallialaisryhmä:  Albiorix | Bebhionn | Erriapo | Tarvos
Varmistamattomat:  S/2004 S 6 | S/2004 S 4 | S/2004 S 3
Someron työväentalo

| Someron työväentalo |
| --- | --- |
 Someron työväenyhdistyksen talo.
Sijainti:  Someron keskustaajama, Somero
Valmistumisvuosi:  1922
Purkuvuosi:  1987
Rakennuttaja:  Someron Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  1,5
Kerrosala:  360 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Someron työväentalo oli Someron kaupungin keskustassa sijainnut työväentalo. Se purettiin vuonna 1987.
Historiaa

Someron työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Joulukuussa 1907 yhdistys osti entisen apteekkirakennuksen työväentaloksi. Yhdistys häädettiin vuonna 1920 tontilta, jolla talo sijaitsi. Saman vuoden kesällä yhdistys osti rakennuksen, jonka paikalle rakennettiin työväentalo. Talon vihkiäisjuhlaa vietettiin vappuna 1922. Rakennustyöt tehtiin talkoina. Vuonna 1953 talon läheisyyteen rakennettiin erillinen elokuvateatteritalo Jukola.
Tammikuussa 1987 yhdistys myi talon tontteineen rakennusliike Hakalle. Talo purettiin kesällä 1987, ja paikalle rakennettiin asunto-osakeyhtiö, jonka suurin osakas on Someron kaupunki. Someron työväenyhdistys hankki siitä kokoustilan, joka nimettiin Juttutuvaksi ja otettiin käyttöön vuonna 1989. Vuonna 2021 yhdistys myi Juttutuvan kaupungille.
Rakennus

Talo oli hirsirunkoinen ja lautavuorattu. Vuonna 1972 se maalattiin vaaleankeltaiseksi. Kate oli peltiä. Taloon kuului juhlasali näyttämöineen, näyttämön aputilat, ravintola, huoneen ja keittiön asunto, ravintola ja kokoushuone. Lämmitys oli aluksi kamiinoilla, vuodesta 1953 oli öljykeskuslämmitys. Talossa oli myös vesijohto, viemäri ja sisä-wc. Vuonna 1979 se peruskorjattiin. Rakennuksen pinta-ala oli 360 m².
Toimintaa työväentalolla

Vuodesta 1928 lähtien talolla esitettiin elokuvia. Elokuvat tuottivat hyvin, ja esimerkiksi vuonna 1929 näytöksissä kävi keskimäärin sata katsojaa. Elokuvatoiminta päättyi vuonna 1986. Ennen elokuvia näyttämötoiminta oli yhdistyksen ainoa tulonlähde. Kahden vuoden ajan toimintaa johti kuuluisa näyttelijä Kustaa Kopila. Vielä 1980-luvun alussa talo oli yhdistyksen omassa käytössä, ja siellä järjestettiin elokuvanäytösten lisäksi kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa, urheiluharjoituksia, teatteria ja juhlia. Lopettajaistanssit pidettiin loppiaisena 1987.
Parkkinen

Parkkinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Emil Parkkinen (1878–1918), punakaartilaispäällikkö
Juho Parkkinen (1898–1964), jääkärivänrikki ja heimosoturi
Jukka Parkkinen (s. 1948), kirjailija
Kauko Parkkinen (s. 1939), entinen työmarkkinajuristi ja tietokirjailija
Keijo Parkkinen (s. 1965), suunnistaja
Lassi Parkkinen (1917–1994), pikaluistelija
Leena Parkkinen (s. 1979), kirjailija
Mari Parkkinen (s. 1971), Mikkelin hiippakunnan piispa
Marja-Leena Parkkinen (s. 1945), kirjailija
Marko Parkkinen (s. 1970), yrittäjä ja liikemies
Niko Parkkinen (s. 1999), jääkiekkomaalivahti
Oskar Parkkinen (1876–1941), tukkukauppias
Pekka Parkkinen (1940–1992), kirjailija ja kääntäjä
Risto Parkkinen, arkkitehti, yksi Arkkitehtitoimisto HKP:n perustajista
Sami Parkkinen (s. 1962), kirjailija, kääntäjä ja dramaturgi
Sami Parkkinen (s. 1974), valokuvaaja
Seppo Parkkinen (s. 1957), dramaturgi ja käsikirjoittaja
Sulo Parkkinen (1930–2013), jalkapalloilija
Tapio Parkkinen (s. 1943), dramaturgi, käsikirjoittaja ja teatteriohjaaja
Tiina Parkkinen (s. 1965), arkkitehti
Tuomas Parkkinen (s. 1969), näytelmäkirjailija ja teatteriohjaaja
Väinö Parkkinen (1902–1957), kauppaneuvos, Oskar Parkkisen poika
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ondřej Palát

| Ondřej Palát |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1991 (ikä 33) Frýdek-Místek, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  New Jersey Devils
Sarja:  NHL
Pelinumero:  18
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–
Aik. seurat:  Tampa Bay Lightning (NHL)
NHL-varaus:  208. varaus, 2011 Tampa Bay Lightning
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Tampa Bay Lightning | 2020  |
|  | Tampa Bay Lightning | 2021  |
Ondřej Palát (s. 28. maaliskuuta 1991 Frýdek-Místek, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue New Jersey Devilsissa. Hänen vahvuuksiinsa kuuluvat luovuus, pelin tekeminen ja 1 vs. 1 -tilanteet.
Ura > Maajoukkueura

Palát edusti Tšekkiä Sotšin olympiakisoissa 2014. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2008 ja 2009. Vuoden 2008 turnaus eteni I-divisioonassa, jonka A-lohkon kultaa Palát voitti ja jakoi kuudella osumallaan sarjan maalipörssin voiton joukkuetoverinsa Tomáš Kubalíkin kanssa.
Muuta

Palátin isä Pavel valmentaa HC Frýdek-Místekin U16-junioreita.
Paul Troupp

| Paul Troupp |
| --- | --- |
 Paul Troupp vuonna 1922.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Pavel Vasiljevitš Troupp
Syntynyt: 17. helmikuuta 1878 Helsinki, Suomi
Kuollut: 14. tammikuuta 1943 (64 vuotta)
Ammatti:  näyttelijä, laulaja-lauluntekijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1896–?
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Paul Troupp (17. helmikuuta 1878 Helsinki – 14. tammikuuta 1943) oli suomalainen näyttelijä ja laulaja-lauluntekijä. Hän teki uransa pääosin Helsingin ja Turun ruotsinkielisissä teattereissa.
Elämä ja ura

Trouppin vanhemmat olivat rakennusmestari Wasilij W. Troupp ja Sofie Potjivaloff. Hän kävi venäläistä ja ruotsalaista yksityiskoulua, minkä jälkeen hän työskenteli kirjansitojana.
Näyttelijänuransa Troupp aloitti Turun ruotsalaisessa teatterissa 1896, minkä jälkeen hän näytteli Helsingin ruotsalaisessa teatterissa, Folkteaternissa, Kaivohuoneen Teatterissa ja Komedieteatterissa.
Troupp näytteli muun muassa Henrik Ibsenin, William Shakespearen ja August Strindbergin näytelmien päärooleja. Musiikillisesti orientoituneena Troupp teki myös operettirooleja. Hänen yksittäisistä rooleistaan mainitaan muun muassa Villisorsan Hjalmar Ekdahl ja Kummittelijoiden pastori Manders.
Troupp levytti yksitoista musiikkikappaletta vuosina 1906–1909. Hän sanoitti ja sävelsi kappaleet "På gummihjul" ja "Skrattkuplett".
Troupp teki näyttämöuransa ohella pari pientä valkokangasroolia. Hän näytteli venäläistä sotamiestä mykkäelokuvassa Muurmannin pakolaiset (1927) ja hänellä oli kreditoimaton rooli suomalais-ruotsalaisessa rikoselokuvassa Hiljaisuuden talo (1933).
Aiheesta muualla

Inspelningsuppgifter : Maitoparran Petsamonmatka
Palaiochóra (Aígina)

| Palaiochóra> Παλαιοχώρα |
| --- | --- |
 Palaiochóran kukkula.
Sijainti
 Palaiochóra
Koordinaatit:  37°45′03″N, 23°29′22″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Aígina, Saaret, Attika
Historia
Tyyppi:  kylä ja linna
Ajanjakso:  keskiaika
Huippukausi:  800-luku – 1826
Valtakunta:  Bysantti Venetsia Osmanien valtakunta
Aiheesta muualla
  Palaiochóra Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Palaiochóra (kreik. Παλαιοχώρα, myös Παλιαχώρα/Παληαχώρα, Paliachóra, Παλιά Χώρα, Paliá Chóra) on entinen Kreikan kylä ja nykyinen arkeologinen kohde, joka sijaitsee Aíginan saarella. Se sijaitsee noin seitsemän kilometriä sisämaahan saaren nykyisesti keskuksesta Aíginan kaupungista, koilliseen Pyhän Nektarioksen kirkosta.
Historia

Palaiochórana nykyisin tunnettu kukkula, suomeksi ”Vanha kylä”, on Aíginan keskiaikainen pääkylä ja linnavuori. Samaa paikkaa on arveltu myös saarella antiikin aikana olleen Oien kaupungin (Οἴη, Oiē) paikaksi, ja mahdollisesti myös saaren esihistoriallisen, mykeneläisen ajan keskukseksi.
Keskiaikainen kylä syntyi 800-luvulla, kun asutus vetäytyi rannikolta antiikin aikaisen Aiginan kaupunkikeskuksen paikalta saaren sisäosiin turvaan saraseenimerirosvoilta. Barbarossa tuhosi paikan vuonna 1537. Venetsialaiset rakensivat kylän kukkulalle linnan vuonna 1654. Kylä toimi saaren keskuksena vuoteen 1826 saakka, jolloin asutuksen keskus palasi antiikin aikaisen kaupungin paikalle, nykyiseen Aíginan kaupunkiin. Tämän jälkeen kylä autioitui ja raunioitui vähitellen.
Rakennukset

Palaiochóra muodostaa nykyisin Mystrakseen verratun erikoisen arkeologisen kohteen, sillä jäljellä ovat lähinnä sen kirkot, kun muut rakennukset ovat raunioituneet. Kylässä sanotaan olleen kirkko vuoden jokaiselle päivälle (vaikkakin tämä lienee liioittelua, eikä ainakaan arkeologia ole vahvistanut väitettä) sekä 800 taloa. Nykyisin lukuisista kirkoista on jäljellä 35 (eri lähteissä 33–38). Kukkulan huipulla ovat venetsialaisen linnan jäänteet.
Palaiochóran tärkeimmät kirkot ovat:
Arkkienkeli Mikaelin kirkko (Taxiárchis Michaíl)
Arkkienkelien kirkko (Taxiárchis)
Katedraali eli Pyhän Dionysioksen kirkko (Episkopí, Ágios Dionýsios)
Linnan Pyhän Georgioksen kirkko (Ágios Geórgios tou Kástrou)
Neitsyt Marian kirkko (Panagía tou Giannoúli)
Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko (Koímisi Theotókou)
Pyhien palkattaparantajien kirkko (Ágioi Anárgyroi)
Pyhien Theodorosten kirkko (Ágioi Theódoroi)
Pyhän Annan kirkko (Agía Ánna)
Pyhän Athanasioksen kirkko (Ágios Athanásios)
Pyhän Barbaran kirkko (Agía Varvára)
Pyhän Eleutherioksen kirkko (Ágios Elefthérios)
Pyhän Euthymioksen kirkko (Ágios Efthýmios)
Pyhän Georgioksen kirkko (Ágios Geórgios)
Pyhän Georgioksen kirkko (Ágios Geórgios Katholikós), aiemmin Neitsyt Marian kirkko (Panagía Forítissa)
Pyhän Johannes Kastajan kirkko (Ágios Ioánnis Pródromos)
Pyhän Johannes Teologin kirkko (Ágios Ioánnis Theológos)
Pyhän Katariinan kirkko (Agía Aikateríni)
Pyhän Kerykoksen kirkko (Ágios Kírykos)
Pyhän Kyriaken kirkko (Agía Kyriakí)
Pyhän Kharalampoksen kirkko (Ágios Charálampos)
Pyhän Makrinan kirkko (Agía Makrína)
Pyhän Menaksen kirkko (Ágios Minás)
Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos)
Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos Mávrikas)
Pyhän Ristin kirkko (Stavrós)
Pyhän Sakariaan kirkko (Ágios Zacharías)
Pyhän Spyridonin tai Vapahtajan kirkko (Ágios Spyrídon (í Sotíros))
Pyhän Stefanoksen kirkko (Ágios Stéfanos)
Pyhän Stylianoksen kirkko (Ágios Stylianós)
Vapahtajan kirkastumisen kirkko (Metamórfosis)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Palaiochóra Wikimedia Commonsissa
Kirkko Palaiochórassa.
Kirkon (Panagía tou Giannoúli) rauniot Palaiochórassa.