stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eurooppatie E6

E6 on eurooppatie, joka kulkee Ruotsin Trelleborgista Norjan Kirkkoniemeen. Tien pituus on 3 120 kilometriä, josta 2 630 kilometriä Norjassa. Se on selvästi Norjan pisin tieosuus.
Lähes koko Ruotsin-puoleinen osuus on moottoritietä, ja moottoritie on rakenteilla koko matkalle Malmöstä Osloon asti. Oslosta moottoritietä on Oslon lentoasemalle asti, mutta sen pohjoispuolella ei juuri lainkaan.
Reitti

Trelleborg – Malmö – Helsingborg – Halmstad – Kungsbacka – Göteborg – Uddevalla – Strömstad – Halden – Sarpsborg – Fredrikstad – Moss – Oslo – Hamar – Lillehammer – Dombås – Oppdal – Støren – Trondheim – Stjørdal – Steinkjer – Grong – Mosjøen – Mo i Rana – Rognan – Fauske – Straumen – Ulvsvåg – Bognes – autolautta – Skarberget – Narvik – Bjerkvik – Setermoen – Andselv – Storsteinnes – Nordkjosbotn – Yykeänperä (Skibotn) – Nordreisa – Talvik – Alattio – Skaidi – Korpivuono – Lemmijoki – Kaarasjoki – Teno – Vuonnabahta – Kirkkoniemi.
Reittikuvaus

Tie alkaa Trelleborgista Ruotsin eteläkärjestä, ja yhtyy Malmössä Tanskan poikki kulkevaan E20-tiehen. Helsingborgissa tie kulkee jonkin matkaa yhdessä E4-tien kanssa, joka kulkee Tukholman kautta Pohjanlahden länsirannikolle ja sitä pitkin Tornioon.
Göteborgissa E6 alittaa Götajoen tunnelissa ja siellä myös E20 kääntyy kohti Tukholmaa. Tie ylittää Norjan ja Ruotsin rajan Svinesundissa vuonna 2005 valmistunutta siltaa pitkin. Tie risteää Oslon tuntumassa E18-tien kanssa, joka kulkee Norjan etelärannikolta Tukholmaan.
Oslosta tie kulkee pitkän matkan sisämaassa Lillehammerin kautta aina Trondheimiin asti, jossa eroavat E39-tie Norjan länsirannikkoa pitkin Bergeniin ja pian sen jälkeen E14-tie Ruotsin Sundsvalliin. Trondheimistä tie kulkee meren ja Ruotsin rajan välisellä kapeahkolla alueella pohjoiseen. Mo i Ranassa eroaa E12-tie Ruotsin Uumajaan.
Mo i Ranan ja Narvikin välillä on E6:n ainoa lauttaosuus, Bognes–Skarberget. Norjan läpi pituussuunnassa ajettaessa lauttaa on mahdoton välttää.
Narvikissa tie kulkee kappaleen matkaa E10-tien kanssa, joka tulee Ruotsin Luulajasta ja jatkuu Lofooteille Ån kylään. Omasvuonossa taas on yhteinen osuus E8-tien kanssa, joka kulkee Tromssasta Turkuun.
Tie kulkee rannikkoa myötäillen Alattioon ja Porsankiin, josta se taas kääntyy sisämaahan Kaarasjoelle; tästä se kulkee Tenojoen rantaa pitkin, Suomen rajaa myötäillen Tana bruhun. Tenon ja Uuniemen kunnissa tie kulkee yhdessä E75-tien kanssa, joka kulkee Sitiasta Helsingin kautta Vuoreijaan. Uuniemeltä tie kulkee Varanginvuonon karuissa maisemissa Kirkkoniemeen asti, jonne se lopulta päättyy. Kirkkoniemestä lähtee E105-tie Murmanskin kautta Ukrainan Jaltalle.
Kuvia

E6-tietä Narvikissa.
Svinesundin silta Ruotsin ja Norjan rajalla.
Eyes Wide Open (Sabrina Carpenterin albumi)

| Eyes Wide Open Sabrina Carpenter |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2013–2015
 Julkaistu: 14. huhtikuuta 2015
 Tuottaja(t):  Brian Malouf  Matt Squire  Jon Ingoldsby  Matthew Tishler  Captain Cuts  Jordan Higgins  John Gordon 
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 40.32
 Levy-yhtiö: Hollywood Records
Listasijoitukset
  Billboard 200: 43.
Sabrina Carpenterin muut julkaisut
| Can’t Blame a Girl for Trying 2014 | Eyes Wide Open 2015 | Evolution 2016 |
Singlet albumilta Eyes Wide Open
 ”We’ll Be the Stars” Julkaistu: 13. tammikuuta 2015  ”Eyes Wide Open” Julkaistu: 7. huhtikuuta 2015
Eyes Wide Open on yhdysvaltalaisen poplaulaja Sabrina Carpenterin ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 14. huhtikuuta 2015 Hollywood Recordsin alaisuudessa.
Albumilta julkaistiin singlet We’ll Be the Stars ja Eyes Wide Open vuoden 2015 alkupuolella.
Vuonna 2016 albumin ”Eyes Wide Open” -kappale voitti Radio Disney Music Awardsin Best Anthem kategorian.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Eyes Wide Open | Audra Mae, Jerrod Bettis, Meghan Kabir | Mitch Allan | 3.12 |  |  |  |  |  |
| 2. | Can’t Blame a Girl for Trying | Al Anderson, Meghan Trainor, Chris Gelbuda | Brian Malouf | 2.49 |  |  |  |  |  |
| 3. | The Middle of Starting Over | Jim McGorman, Robb Vallier, Michelle Moyer | Malouf, Jim McGorman, Robb Vallier | 3.32 |  |  |  |  |  |
| 4. | We’ll Be the Stars | Steven Solomon, Skyler Stonestreet, Cameron Walker |  | 3.06 |  |  |  |  |  |
| 5. | Two Young Hearts | Ben Berger, Mae, Ryan McMahon | Captain Cuts | 3.53 |  |  |  |  |  |
| 6. | Your Love’s Like | Matthew Tishler, Phil Bentley, Lindsey Lee, Sabrina Carpenter | Matthew Tishler | 3.29 |  |  |  |  |  |
| 7. | Too Young | Carpenter, Jon Ingoldsby | Jon Ingoldsby | 4.14 |  |  |  |  |  |
| 8. | Seamless | Carpenter, Chelsea Lena, Jon Levine | Jon Levine | 3.06 |  |  |  |  |  |
| 9. | Right Now | Carpenter, Jordan Higgins, Lindsay Rush | Jordan Higgins | 3.35 |  |  |  |  |  |
| 10. | Darling I’m a Mess | Trainor |  | 2.59 |  |  |  |  |  |
| 11. | White Flag | Scott Harris, Cara Salimando, Kyle Dykstra | Matt Squire | 3.18 |  |  |  |  |  |
| 12. | Best Thing I Got | Julie Frost, John Gordon | John Gordon | 3.19 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 40.32 |  |  |  |  |  |
Menestyminen

Albumi nousi Billboard 200-listalla sijalle 43. Billboard ja Soundscan ilmoitti albumin myyneen yli 12 000 kappaletta ensimmäisen viikon aikana.
Aiheesta muualla

Eyes Wide Open AllMusicissa (englanniksi)
Espilä

2010-luvulla rakennettu Viipurin uusi Espilä muistuttaa hahmoltaan alkuperäistä, samalla paikalla sijainnutta ”pitsipaviljonkia”.
Espilä oli Viipurissa vuosina 1890–1944 ja Helsingissä välirauhan ajasta 1990-luvun alun lamaan asti toiminut ravintola. Viipurissa se tunnettiin yhtenä Torkkelinpuiston tärkeimmistä kokoontumispaikoista, ja Helsingissä Pohjoisella Rautatiekadulla sijainnut Espilä tuli tunnetuksi tanssi- ja viihderavintolana striptease-esityksineen. Vuonna 2016 Venäjän Viipuriin avattiin uusi 200-paikkainen Espilä samalle paikalle kuin alkuperäinen.
Historiaa > Espilä Viipurissa

Ensimmäinen Viipurin Torkkelinpuistossa toiminut ravintola oli vuonna 1868 rakennettu hotelli Belvedere, joka kuitenkin tuhoutui tulipalossa 1887 ja siirtyi sen jälkeen uusiin tiloihin puiston ulkopuolelle. Torkkelinpuiston ravintolapulaa korjaamaan  rakennettiin uusi valkoinen ”pitsipaviljonki”, jonka piirsi Viipurin entinen kaupunginarkkitehti Brynolf Blomqvist.
virallinen nimi oli Esplanaatipaviljonki. Nimeä pidettiin vaikeana lausua, joten kansan suussa ravintola sai pian kutsumanimen Espilä. Kaupungin ruotsinkielinen sanomalehti Wiborgsbladet piti nimeä rumana, ja ruotsiksi Espilää kutsuttiinkin nimellä Esplanadpaviljongen.
Espilän ensimmäinen ravintoloitsija oli Albin Räsänen, jonka kuoltua 1907 ravintolan otti hoitaakseen Imatran hotellin hovimestarina pitkään toiminut puolalaissyntyinen Valentin Kasubski. Hän muun muassa varusti Espilän keittiön tuolloin harvinaisella pakastuslaitteistolla, joka säilytti elintarvikkeita −12 asteen pakkasessa. Ravintola oli kaupunkilaisten suosiossa etenkin vapulta alkaneina kesäkausina. Ensimmäinen maailmansota toi vaikeuksia kaikelle Viipurin huvielämälle, ja sodan jälkeen Kasubski myi Espilän Emil Zimmerdahlille, joka myi sen jo vuonna 1920 edelleen Pekka Toropaiselle. Samana vuonna Espilä vaurioitui tulipalossa mutta korjattiin entiselleen.
1930-luvulla kieltolain kumouduttua Viipurin ravintolat alkoivat taas kukoistaa, ja Toropaisen johdolla Espiläkin menestyi uusien tulokkaiden, kuten Toropaisen vuonna 1923 avaaman Pyöreän tornin rinnalla. Vuoden 1935 väkijuomalaki kielsi tanssin ravintoloissa, poikkeuksena Espilän kaltaiset ensimmäisen luokan ravintolat, joissa sai tanssia keskiviikkoisin ja sunnuntaisin.
Talvisodan pommituksissa paviljonki paloi.
Historiaa > Espilä Helsingissä

Talvi- ja jatkosodan välisen rauhan aikana Pekka Toropainen muutti Helsinkiin ja avasi sinne uuden Espilän Fredrikinkadun ja Pohjoisen Rautatiekadun kulmaan. Toropaisella oli sekä ennen sotia että niiden jälkeen myös muita ravintolayrityksiä omistuksessaan, kuten Viipurin Pyöreä torni 1925–1927, Sortavalan Seurahuone vuodesta 1933, Helsingin Hansa 1940–1945, Helsingin Fennia 1945–1949 sekä Kajaanin Seurahuone vuodesta 1947.
1960- ja 1970-luvulla Espilä tunnettiin nimellä Cabaret Espilä, ja sen kilpailijoita olivat muut ohjelma- ja tanssiravintolat kuten Pörssitalon Adlon, Rautatientorin Fennia, Kaivopuiston Kaivohuone, Autotalon Lido ja Erottajan Mikado. Helsingin Sanomien ohjelmaravintoloiden esittelyssä syyskuussa 1969 Espilää kuvattiin pitkänomaiseksi saliksi, jota dominoivat punaisen eri sävyt ja itämaiset kaarikuvioinnit. Arki-iltanakin ravintolaan alkoi saapua paljon asiakkaita yhdeksän maissa, ja vilkkainta tanssi oli yhdentoista aikaan. Ruokatarjoilu ei moniakaan tanssivieraita lehden mukaan kiinnostanut, vahvat alkoholijuomat sitäkin enemmän. Viisimiehisen puolalaisen tanssiorkesterin lisäksi testi-illan esiintyjinä olivat Suomessa tuolloin asunut musta bassobaritoni Herbie Stubbs ja myöhäisillan striptease-taiteilija Muriel Ashford. Vuoden 1973 Helsingin yöelämää valottavassa jutussa Helsingin Sanomat raportoi stripteasen olevan yhä Espilän keskeistä huvitarjontaa.
Vuonna 1974 Toropainen myi Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan omistamassa talossa toimineen ravintolansa ylioppilaskunnan omistamalle Kylteri Oy:lle. Sen aikana Espilä toimi kahdessa kerroksessa: alakerrassa oli baari ja yläkerrassa suosittu ohjelmaravintola.
1980-luvulla ravintola toimi nimellä Espilä Feelings ja tarjosi asiakkaille elävää musiikkia, esiintyjinä iskelmätähtiä kuten Markku Aro, Berit, Eini, Matti Esko, Fredi, Tapani Kansa, Lea Laven, Juhani Markola, Meiju Suvas ja Jamppa Tuominen. Keväällä 1987 se mainosti yhä luottavansa elävään musiikkiin ja peilikupolinsa alla karkeloivaan tanssiyleisöön, joista moni muu Helsingin ravintola oli jo luopunut. Tiistain ja torstain alkuillasta Espilässä oli naistentanssit.
Espilän toiminta loppui 1990-luvun vaihteessa alkaneeseen lamaan. Sen paikalle tuli keskieurooppalaistyylinen oluttupa. 2010-luvulla tiloissa toimi Night People Groupin pyörittämä Bar Bäkkäri. Vuoden 2021 vaihteessa kauppatieteilijät myivät KY-talon NCC-rakennusyhtiölle opiskelijaelämän siirryttyä Aalto-yliopiston myötä Espoon Otaniemeen. NCC kertoo saneeraavansa rakennuksen toimisto- ja liiketilaksi.
Viipurin uusi Espilä

Vuonna 2016 yrittäjäpariskunta Konstantin ja Larisa Fomitšov avasivat entisen Espilän paikalle rakennuttaman uuden Espilän (ven. Эспиля). Uusi rakennus muistuttaa hahmoltaan vanhaa pitsipaviljonkia, mutta sen rakennustekniikka ja sisätilat ovat täysin nykyaikaiset. Fomitšovit ovat perustaneet Viipuriin aiemmin myös ravintolat nimeltä Siesta, Slavjanskaja Trapeza ja Matador sekä konditorian nimeltä Kalabok.
Aiheesta muualla

Viipurin henki, Arvo Tuomisen dokumentti Espilästä (2019), Yle Areena (25 min, katsottavissa toistaiseksi)
Espilä Viipurissa vappuna vuonna 1910
Espilä vuoden 1942 paikkeilla. Ravintola sijaitsi KY:n talossa osoitteessa Pohjoinen Rautatiekatu 21.
Fanu

| Fanu> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Janne Hatula
Syntynyt: 1980 (ikä 43–44)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Fanu FatGyver
Aktiivisena:  1992–
Tyylilajit:  drum and bass
Soittimet:  kosketinsoitin 
Levy-yhtiöt:  Lightless Recordings
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Fanu on suomalaisen DJ:n, tuottajan ja levy-yhtiön perustajan Janne Hatulan (s. 1980) taiteilijanimi. Hatula yhdistää drum and bassia elektroniseen musiikkiin. Hän alkoi tuottamaan musiikkia 12-vuotiaana harrastuksenaan ennen ensimmäisen äänitteen julkaisemista vuonna 2003. Fanu tekee myös hip hopia taiteilijanimellä FatGyver. Hän on tehnyt musiikkia yhteistyönä tuottajan ja säveltäjän Bill Laswellin sekä laulajan Gigin kanssa.
Manksin kieli

| Manksi |
| --- | --- |
 Manksin kielen puhuma-alue
Oma nimi:  Gaelg Vanninagh
Tiedot
Alue:   Mansaari
Virallinen kieli:   Mansaari
Puhujia:  sujuvasti osaavia n. 60, toisena kielenä 1 689 (2,2 % koko väestöstä) (2001)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Coonceil ny Gaelgey
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  kelttiläiset kielet saarikelttiläiset kielet goidelilaiset kielet Q-kelttiläiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  gv
ISO 639-2:  glv
ISO 639-3:  glv
 Ohje 
Manksi (omakielinen nimi: Gaelg) on kieli, jota puhutaan Mansaarella. Manksin kieli kuuluu kelttiläisten kielen goeidelilaiseen alaryhmään. Sen lähimmät sukulaiskielet ovat iiri ja skottigaeli. Vuonna 1974 kuollutta Ned Maddrellia pidettiin kauan viimeisenä manksin äidinkielisenä puhujana, mutta kieltä on nykyaikana alettu elvyttää ja sitä käytetään ainakin yhdessä koulussa opetuskielenä – kielellä opetetaan siis suurin osa oppiaineista, eikä kieltä opeteta ainoastaan yksittäisenä oppiaineena. Näin on onnistuttu kasvattamaan uusi sukupolvi manksia sujuvasti puhuvia nuoria ja joissakin yksittäisissä perheissä manksia käytetään jälleen kotikielenä ja lapset oppivat sitä äidinkielenään. Kielen kuitenkin katsotaan toisinaan olevan kuollut.
Historia ja nykyaika

| 1764 | 1901 | 1911 | 1921 | 1931 | 1951 | 1961 | 1971 | 1991 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ~20 000 | 4 419 | 2 382 | 896 | 531 | 355 | 165 | 284 | 643 | 1 689 |
Manksin kieli on peräisin jo 1400-luvulta, jolloin kieli erottui iiristä ja gaelista. Kielen katoaminen alkoi 1800-luvulla kun englanti syrjäytti sen. 1848 J. G. Cumming totesi, että saarella on enää hyvin harvoja pelkkää manksia puhuvia. Vuonna 1874 manksia osasi noin 30 % väestöstä. 1921 kieltä osasi enää 1,1 % Mansaaren väestöstä. Vuonna 1899 perustettiin Yn Cheshaght Ghailckagh, eli Manksin kielen järjestö.
Nykyisin monet Mansaaren asukkaat opiskelevat ja käyttävätkin manksia toisena kielenään. Useat vanhemmat ovat kasvattaneet lapsensa tarkoituksella manksin kielellä. 2000-luvulla syntyi taas lapsia jotka alkoivat käyttää manksia äidinkielenään. Kun vuonna 1991 manksin kielellä puhumaan kykeneviä oli 643, oli sama luku vuonna 2001 jo 1 689. Manksin kielellä annetaan kouluopetusta, ylläpidetään lasten leikkikouluja ja muutamat lapset on jopa kasvatettu manksi äidinkielenään. Mansaaren hallitus, Tynwald, käyttää manksin kieltä englannin rinnalla.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Fonologia > Konsonantit

|  | Labiaali | Dentaali/  alveolaari | Palataali | Velaari> tavallinen | Velaari> palatalisoitunut | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiili | p | b | t | d | tʲ | dʲ | k | g | kʲ | gʲ |  |
| Frikatiivi | f | v | s | sʲ | x | ɣ | xʲ | ɣʲ | h |
| Nasaali | m | n | nʲ | ŋ |  |  |
| Likvida |  | l ~ r | lʲ |  |  |  |
| Puolivokaali | w |  | j |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e | ə | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Kielen piirteet

Manksi on kehittynyt kantaiiristä, josta myös gaeli ja nykyiiri ovat kehittyneet. Siksi nämä kielet muistuttavat suuresti toisiaan. Manksi eroaa näistä molemmista kirjalliselta muodoltaan, koska se on menettänyt kokonaan yhteytensä iirin oikeinkirjoitusperinteeseen ja näyttää englantilaisen korvakuulolta kirjoittamalta: iirin sanoja Éireannach "irlantilainen", Albanach "skotlantilainen", pósadh "avioliitto", deireadh an tsamhraidh "kesän loppu" vastaavat manksissa Yernagh, Albinagh, poosey, jerrey yn touree. Manksin kielellä oli vielä sen alkuperäisten puhujien ollessa hengissä murre-eroja. Manksi voitiin jakaa pohjois- ja etelämurteisiin, mutta niiden erot olivat melko pieniä ja lähinnä ääntämyksellisiä. Nykyisin murre-eroja ei enää ole.
Kielinäyte

Isä meidän -rukous manksin kielellä

Ayr ain

Ayr ain t'ayns niau,

Casherick dy row dty ennym.

Dy jig dty reeriaght.

Dty aigney dy row jeant er y thalloo,

myr te ayns niau.

Cur dooin nyn arran jiu as gagh laa.

As leih dooin nyn loghtyn,

myr ta shin leih dauesyn ta jannoo loghtyn nyn 'oi.

As ny leeid shin ayns miolagh,

agh livrey shin veih olk:

Son lhiat's y reeriaght,

as y phooar, as y ghloyr, son dy bragh, as dy bragh
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manksin kieli Wikimedia Commonsissa
Kelttiläiset kielet
bretoni
gaeli
iiri
korni
kymri
manksi
Kaksikielinen tervetulokyltti Douglasissa
Manksin kielen murteet, rajat suurpiirteisiä
Flash-OFDM

Flash-OFDM (Fast Low-latency Access with Seamless Handoff, Orthogonal Frequency Division Multiplexing) on OFDM-modulointiin perustuva teknologia, joka on suunniteltu tiedonsiirtoon. Tekniikan kehitti Flarion, jonka Qualcomm osti 11. elokuuta 2005. Flash-OFDM-verkko kilpaili 3G-verkkojen kanssa. Flash-OFDM-tekniikan etuihin kuuluu muun muassa lyhyet vasteajat ja kustannustehokkuus. Flash-OFDM kaavailtiin erityisesti haja-asutusalueille korvaamaan perinteiset ADSL-kaapelipohjaiset yhteydet.
Ensimmäisen laajan Flash-OFDM-verkon perusti syksyllä 2005 Slovakiaan T-Mobile Slovakia, jonka ylläpitämässä verkossa tilaaja saa 1 Mb–256 kb -tasoiset langattomat yhteydet.
Suomessa valtakunnallisista lähetys- ja siirtoverkoista vastaava Digita rakensi yhdessä Siemensin kanssa Flash-OFDM-teknologialla 450 MHz:n taajuudella toimineen täysin IP-pohjaiseen tiedonsiirtoon perustuvan @450-nimellä markkinoidun matkaviestinverkon. Verkko toimi vuonna 2002 lakkautetun NMT450-verkon taajuudella ja mahdollisti tiedonsiirtonopeuden 2,7 Mbit/s myötäsuuntaan ja 780 kbit/s vastasuuntaan. Digitan testeissä keskimääräiseksi tiedonsiirtonopeudeksi on saatu myötäsuuntaan 1 Mbit/s ja vastasuuntaan 520 kbit/s. Verkko saatiin vuonna 2009 koko valtakunnan kattavaksi niin että 99 prosenttia suomalaisista asui sen peittoalueella. Verkon suosio ei kuitenkaan kasvanut odotusten mukaisesti, ja Digita ilmoitti kesäkuussa 2010 luopuvansa verkon ylläpidosta. Se etsi pitkään verkolle jatkajaa, kunnes joulukuussa 2010 Digita ilmoitti myyvänsä @450 verkon Finnet-yhtiöihin kuuluvalle Datame Oy:lle. Verkon tekninen ylläpito jäi edelleen Digitan hoidettavaksi. Flash-OFDM -teknologian käyttö @450-verkossa päättyi vuonna 2012, jolloin se korvattiin CDMA-teknologiaan perustuvalla järjestelmällä. Palvelu suljettiin lopullisesti kun @450-verkkoa ylläpitänyt Datame Oy meni konkurssiin joulukuussa 2013.
Aiheesta muualla

Prosessori-lehti 6-7/2007 Flash-OFDM entisessä matkapuhelinverkossa - Laajakaistapalvelut alkavat 450 megahertsillä
Digita: 450 MHz -taajuusalueen digitaalisen matkaviestinverkon suunnittelu käynnissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Tietoviikko: Suomeen maanlaajuinen langaton laajakaista (Arkistoitu – Internet Archive)
Digita  (Arkistoitu – Internet Archive) Digita ja Siemens rakentavat yhteistyössä maanlaajuisen langattoman laajakaistaverkon, 9. lokakuuta 2006
Prosessori  (Arkistoitu – Internet Archive), Digita avaa @450-verkon huhtikuussa, Jari Peltoniemi,  9. lokakuuta 2006
Tietoviikko  (Arkistoitu – Internet Archive) Slovakia ehti langattomaan laajakaistaan ennen Suomea, Aleksi Kolehmainen, 18. lokakuuta 2005
Newswireless.net  T-Mobile Delivers World's First Nationwide Commercial Rollout of FLASH-OFDM in Slovakia
T-Mobile Slovakia  (Arkistoitu – Internet Archive): Flash-ODM (slovakiksi)
Ester Ringnér-Lundgren

| Ester Ringnér-Lundgren> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. lokakuuta 1907 Norrköping, Ruotsi
Kuollut: 26. toukokuuta 1993 (85 vuotta)
Kansalaisuus:   Ruotsi
Ammatti:  opettaja, kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Merri Vik, Kaj Ringnér, Beril Björk
Tyylilajit:  sadut, lastenkirjat, nuorisoromaanit
Esikoisteos:  Kvirre och Hoppsan (1951)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Ester Ringnér-Lundgren (4. lokakuuta 1907 Norrköping – 26. heinäkuuta 1993) oli ruotsalainen lastenkirjailija, joka kirjoitti satuja, lastenkirjoja ja nuorisoromaaneja. Hän julkaisi elinaikanaan yli 140 kirjaa. Ringnér-Lundgren on tunnetuin Lotta-sarjasta, jota hän kirjoitti salanimellä Merri Vik. Joitakin hänen kirjojaan käytettiin kouluissa ruotsinopetuksessa.
Vuonna 2005 perustettiin Sällskapet för Ester Ringnér-Lundgren -seura, jonka tarkoituksena on edistää kirjailijan tunnettuutta.
Elämäkerta ja kirjailijanura

Ester Ringnérin isä Birger Ringnér oli merikapteeni ja meri ja merenkulku tulee esiin hänen kirjoissaan. Ester Ringnér kouluttautui alaluokkien kansakoulunopettajaksi. Hän julkaisi sadun Svenska Dagbladet -lehdessä vuonna 1927. Vuosien mittaan julkaistiin useita satuja Folkskolans Barntidning -lehdessä ja satukokoelma Bland tomtar och troll. Vuonna 1931 hän meni naimisiin opettaja Kurt Lundgrenin kanssa. Ringnér-Lundgrenin esikoisteos vuodelta 1951, Kvirre och Hoppsan, on satuteos kahdesta pienestä peikosta. Sitä seurasi samasta aiheesta jatkossa 20 kirjaa. Lotta-kirjoja julkaistiin vuosina 1958–1991 kaiken kaikkiaan 47 nimekettä. Lotta-kirjat käsittelevät Marie-Sofie Charlotta Månsson -tyttöä. Lotta-kirjoja on julkaistu Ruotsin lisäksi Islannissa, Norjassa, Tanskassa ja Suomessa.
Suomeksi Lotta-sarjan julkaisu aloitettiin vuonna 1974 kirjoista Käytä järkeäsi, Lotta! (Skärp dig, Lotta!) ja Niin Lotan tapaista (Ja, se Lotta) ja kirjoja julkaistaan edelleen.
Lotta-sarja

Lottapa tietenkin
Niin Lotan tapaista
Lotta on aina Lotta
Käytä järkeäsi, Lotta
Lotta, älä lannistu
Vaara vaanii, Lotta
Mitkä hipat, Lotta
Kirjoita muistiin, Lotta
Yhtä hulinaa, Lotta
Katso eteesi, Lotta
Hyvin arvattu, Lotta
Nolo juttu, Lotta
Hillitse itsesi, Lotta
Vintti pimeänä, Lotta
Vauhti päällä, Lotta
Pieleen menee, Lotta
Täysosuma, Lotta
Pidä pintasi, Lotta
Kaiken huippu, Lotta
Hymyä huuleen, Lotta
Mikä valssi, Lotta
Juhlahumua, Lotta
Olipa tuuria, Lotta
Yliveto Lotta
Mikä sotku, Lotta
Älä luovuta, Lotta
Naulan kantaan, Lotta
Maata näkyvissä, Lotta
Varo aaveita, Lotta
Matkalla huipulle, Lotta
Hyvin pyyhkii, Lotta
Loistojuttu, Lotta
Tosi nokkelaa, Lotta
Mikä sattuma, Lotta
Kovaa touhua, Lotta
Suoraan asiaan, Lotta
Onpa ruusuista, Lotta
Se on rakkautta, Lotta
Aina vain Lotta
Onneksi olkoon, Lotta
Nasta lautaan, Lotta
Nenä kirjaan, Lotta
Kesä mielessä, Lotta
Aika hassua, Lotta
Homma hanskassa, Lotta
Mikä uutinen, Lotta
Liselott, Lotan tytär
Flash (albumi)

| Flash Dallas Superstars |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. lokakuuta 2003
 Tuottaja(t): JS16, Bostik
 Tyylilaji: electronica
 Levy-yhtiö: 16 Inch Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 33.
Dallas Superstarsin muut julkaisut
|   | Flash 2003 | Higher State 2006 |
Singlet albumilta Flash
 ”Helium” Julkaistu: 2002  ”Fast Driving” Julkaistu: 2003  ”I Feel Love” Julkaistu: 26. lokakuuta 2003  ”Ready to Go” Julkaistu: 2004  ”Crazy” Julkaistu: 2004
Flash on suomalaisen dance duo Dallas Superstarsin esikoisalbumi, joka julkaistiin 10. lokakuuta 2003.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 33.
Kappaleet

Fast Driving – 3.22 (Radio Edit)
Crazy – 6.41
In the Night – 6.47
Ready to Go – 5.11
Free (I Wanna Be) – 5.24
I Feel Love – 3.55 (Radio Edit)
Only One – 6.58
Helium – 5.43 (Album Edit)
Right Now – 6.13
D.S.S. – 6.50
Flash – 5.23
Fast Driving – 6.06 (JS16 Remix)