stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haulikko
Haulikon supistus ja osumakuvio

Haulikolla ammuttaessa haulit hajaantuvat patruunan, supistuksen, etäisyyden ja haulien koon mukaan hauliparveksi, joka muodostaa osumakuvion. Supistus tehdään piipun suuhun 50–100 millimetrin matkalle. Esimerkiksi täyssuppea piippu on tältä osalta 12 kaliperin haulikossa 1 mm kapeampi kuin piipun halkaisija millimetreissä, joka 12 kaliiperisessa aseessa on 18,2 mm. Sylinteri on piippu, jossa supistusta ei ole tehty lainkaan. Yksi tapa merkitä aseen supistus on numerointi, jossa sylinteri on 0, parannettu sylinteri 1/4, puolisuppea 1/2, 3/4 suppea ja täyssuppea 1/1 Kirjaimilla vastaavat merkinnät ovat englannin kielestä johdetut C, IC = Improved Cylinder, M, IM = Improved Modified ja F= Full.
Tyypillisen metsästyshaulikon piippuparin supistukset ovat puoli- ja täyssuppea. Ajatuksena on ampua avarammalla supistuksella ensimmäinen laukaus ja tiukemmalla supistuksella toinen laukaus jo vähän kauempana olevaa riistaa kohti.
Skeet-aseessa on hajottava supistus, esimerkiksi sylinteri, laajan peiton aikaansaamiseksi suhteellisen lyhyelle ampumaetäisyydelle. Peitteisessä maastossa, jossa pensaat ym. voivat rajoittaa ampuma-alaa, suuresta hajotuksesta voi myös olla hyötyä.
Useimmissa nykyaikaisissa haulikoissa osumakuvion kokoa voi säätää piippuun tai piippupariin kuuluvia supistajia vaihtamalla. Joidenkin valmistajien mallistoissa on myös rihlatulla piipulla varustettuja haulikoita. Nämä ovat yleensä tarkoitettuja sabot- täyteisammuksille esimerkiksi peurajahdeissa. Rihlapiippuisella haulikolla ei kannata ampua haulipatruunoita, sillä rihlat saattavat piipun läpi kulkevat haulit pyörivään liikkeeseen ja ehdittyään ulos piipun suusta hauliparvi leviää keskipakoisvoiman vaikutuksesta. Tuloksena on rengasmainen osumakuvio, jonka keskustassa on tuskin yhtään iskemiä.
Haulikon supistus vaikuttaa osumakuvioon sekä leveys- että syvyyssuunnassa. Piipun jättävä hauliparvi on pidempi tiukemmasta supistuksesta ammuttaessa kuin väljemmästä. Karkea sääntö on, että hauliparven pituus on noin 10% matkasta. Parven leveys 30 metrin päässä on 80–150 cm
Hauliparven pituus lisää osumismarginaalia, mutta se saattaa huonontaa osumakuviota kohteessa. Esimerkiksi sivuttain lentävää lintua ammuttaessa lintuun voi osua vain hauliparven alku- tai loppupää ja teho ei ole paras mahdollinen. Osumakuvioon vaikuttaa myös patruunan soveltuvuus aseeseen eli sen käynti. Paras yhdistelmä samankaltaisista latauksista on patruuna- ja asekohtainen. Sen löytämiseksi on ammuttava tauluun koelaukauksia hajonnan toteamiseksi.
Yli 35 metrin matkoille ammuttaessa haulien teho laskee huomattavasti luotiaseiden ammusta nopeammin ja hauliparven tehokkaiden haulien määrä laskee nopeasti reunoilta alkaen. Haulien lentomatka on karkeasti 100 metriä yhtä halkaisijan millimetriä kohti lyijyhaulia käytettäessä. Lentomatka ei näin ole sama kuin tehokas etäisyys.
Ampuminen, tähtäimet

Haulikolla ammutaan tavallisesti hyvin nopeasti ja ase nostetaan ampuma-asentoon vasta esimerkiksi linnun lähtiessä metsästäjän edestä pakoon. Ennen laukaisua ampuja ottaa tarvittavan ennakon suhteessa kohteen liikkeeseen. Käyttötavan vuoksi osumisen ratkaisee taidon lisäksi aseen sopivuus käyttäjälle. Jos aseen tukki on liian korkea, menevät laukaukset yli ja vastaavasti matala tukki vie ali. Tukin pituus ja sivutaivutus vaikuttavat niin ikään tähtäyslinjaan ja aseen asettumiseen ampuma-asentoon. Tavallisesti haulikon tähtäimenä on kisko ja piipun päähän sijoitettu jyvä. Markkinoilla on haulikkoon tarkoitettuja jälkiasennettavia tähtäämisen apuvälineitä ja tähtäinlaitteita. Osa perustuu optiseen materiaaliin kuten loistejyvä ja kiskotähtäin kun taas toiset ovat optis-sähköisiä esimerkiksi punapistetähtäin .
Joihinkin itselataaviin ja pumpputoimisiin, lähinnä yhdysvaltalaista valmistetta oleviin haulikoihin on saatavilla erillinen rihlattu vaihtopiippu, joka täyteisiä ammuttaessa parantaa osumatarkkuutta merkittävästi. Rihlatussa piipussa on yleensä myös paremmat avotähtäimet kuin normaalissa haulipiipussa.
Käyttö

Haulikkoa käytetään metsästyksessä lintujen ja pienriistan ampumiseen sekä isompien riistaeläinten metsästykseen luotiammusta käyttäen. Haulikon käyttöä isoimpien riistaeläimien metsästyksessä on kuitenkin rajoitettu. Suomen metsästyslaki kieltää haulipatruunalla ladatun haulikon käytön mm. valkohäntäpeuran metsästyksessä. Valkohäntäpeuraa saa kuitenkin metsästää haulikkoa varten tehdyllä täyteisluodilla, joita on eri mallisia. Haulikkoa varten valmistetun luodin käyttäminen on kiellettyä hirven ja karhun metsästyksessä.
Haulikosta on erikoislatauksia kuten kumiluoteja kehittämällä saatu tukiase, jonka käyttö ei vaadi suurta tarkkuutta.
Poliisit ja sotilaat käyttävät haulikkoa tukiaseenaan, koska se sopii kiväärejä paremmin kaupunkiolosuhteissa käytettäviksi. Haulien pienempi läpäisykyky ei aiheuta yhtä suurta vaaraa esimerkiksi viereisessä huoneissa oleskeleville henkilöille. 
Poliisi- ja turvajoukkojen käyttöön on erikoisesti suunniteltu eteläafrikkalainen Neostead ja venäläinen RMB 93. Niissä on erikoisratkaisuja kuten eteenpäin käsin tehtävä latausliike, pistooliperä sekä lippaan täyttömekanismi, joilla aseet on saatu lyhyiksi.
Neostead - haulikossa on kaksi lipasta, joista käytettävän voi valita ja näin varustaa ase valmiiksi eri patruunatyypeillä.Toimintatapansa vuoksi tämä ase on monimutkainen ja valmistus jäi vähäiseksi edistyksellisistä ratkaisuista huolimatta.
Haulikkoa käytetään myös urheiluammunnassa, muun muassa trapissa ja skeetissä, jotka ovat olympialajeja, sekä practical-lajeissa ja SRA:ssa.
Muuta

Haulikon piipun lyhentäminen poistaa mahdollisen supistuksen ja voi lyhentää ampumamatkaa. Alle 25 cm piipun pituus alkaa lyhentää ampumamatkaa, yli sen ei juurikaan ole vaikutusta. Tämä siksi, että haulikon ruuti on nopeaa ruutia. Kuitenkin supistamaton haulikko antaa kovemmat lähtönopeudet, koska supistus vie nopeutta vaikka parantaa tehokasta matkaa. Yli 25 cm haulikon piipulla on siis kovempi lähtönopeus kuin normaalilla suppealla pitkällä piipulla varustetulla haulikolla. Tällainen katkaistu haulikko, jota on ehkä lyhennetty myös aseen tukkia muokkaamalla, on helposti kätkettävissä ja on edelleenkin jonkin verran rikollisten suosiossa myös helpon saatavuutensa ja halpuutensa vuoksi.
Suomessa haulikon kokonaispituuden tulee olla vähintään 600 mm ja piipun pituuden 300 mm.
Itselataavaa kertatulta ampuvilla haulikoilla metsästettäessä aseen makasiini täytyy rajoittaa kahden patruunan vetoiseksi, jonka lisäksi yksi patruuna voi olla patruunapesässä. Kuitenkin sellaisen itselataavan metsästysaseen, jonka lippaaseen mahtuu enemmän kuin kaksi patruunaa, käyttö on kielletty riistalintujen, metsäjäniksen, euroopanmajavan, suden, karhun, hillerin, saukon, näädän, ilveksen, itämerennorpan, hallin ja kirjohylkeen metsästyksessä (Metsästysasetus 16, 5. mom). Muilla kiintomakasiinilla tai irtolippaalla varustetuilla haulikkotyypeillä ei ole tätä rajoitusta metsästyskäytössä.
Kirjallisuutta

Christer Holmgren: Metsästysaseet, Helsinki: Kauppiaitten kustannus 1988 ISBN 951-635-684-2
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haulikko Wikimedia Commonsissa
Winchester Model 12 pumppuhaulikko.
Yhdysvaltain armeijan käyttämä, Italialaisvalmisteinen Benelli M4 Super 90 itselataava taisteluhaulikko.
Esimerkkejä supistajien vaikutuksista hauliparven muodostumisessa
Katkaistu haulikko
Sebastian Münster

| Sebastian Münster |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. tammikuuta 1488 Ingelheim, Pfalz
Kuollut: 26. toukokuuta 1552 (64 vuotta) Basel
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Johannes Stöffler
Oppilaat:  Erasmus Oswald Schreckenfuchs
Tutkimusalue:  Maantiede, teologia, uskonpuhdistus, tähtitiede, study of the Hebrew language (käännä suomeksi) ja matematiikka
   
Sebastian Münster (20. tammikuuta 1488 Ingelheim, Pfalz – 26. toukokuuta 1552 Basel) oli saksalainen maantieteilijä, matemaatikko ja orientalisti.
Elämä

Opiskeltuaan Heidelbergissä ja Tübingenissä Münster liittyi fransiskaaneihin, mutta erosi ja kääntyi luterilaiseksi noin vuonna 1529. Pian tämän jälkeen hänet nimitettiin Heidelbergin hovisaarnaajaksi, ja hän myös luennoi hepreasta ja Vanhan testamentin eksegetiikasta. Vuodesta 1536 lähtien hän opetti Baselin yliopistossa, jossa hän julkaisi kuuluisan Cosmographia universalis -teoksensa vuonna 1544. Teos ilmestyi myös saksaksi Beschreibung alter Länder. Se oli ensimmäinen yksityiskohtainen, tieteellinen ja kansantajuinen kuvaus maailmasta Münsterin äidinkielellä, ja se oli reformaation ajan maantieteellisen tutkimuksen ja kirjallisuuden huipentuma. Teoksen laadinnassa Münsterin apuna oli yli 120 työtoveria. Arvostetuin painos Cosmographiasta on vuoden 1550 painos erityisesti kuvituksensa vuoksi.
Elias Levitan oppilaana Münster oli ensimmäinen saksalainen, joka julkaisi Vanhan testamentin alkukielellä (1534–1535). Tähän painokseen liitettiin uusi latinankielinen käännös ja suuri määrä huomautuksia. Hän julkaisi useita heprean kielioppeja ja laati ensimmäisenä aramean kieliopin Grammatica chaldaica (1527). Hänen leksikografiseen työhönsä kuuluivat Dictionarium chaldaicum (1527) ja Dictionarium trilingue (1530), joka käsitteli latinaa, kreikkaa ja hepreaa. Edellä mainittujen Münsterin teosten lisäksi voidaan mainita Germaniae descriptio (1530), Novus orbis (1532), Mappa Europae (1536), Rhaetia (1538), Gaius Julius Solinuksen, Pomponius Melan ja Klaudios Ptolemaioksen laitokset vuosilta 1538–1540 sekä muista kuin maantieteellisistä tutkielmista Horologiographia (1531), joka käsitteli aurinkokelloja, Organum uranicum (1536), joka käsitteli planeettojen liikkeitä, ja Rudimenta mathematica (1551).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sebastian Münster Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  Mathematics Genealogy Project 
Taiteenala:  Scientific illustrators  FID  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  RISM  SNAC  IdRef
Eveliina Talvitie

Eveliina Talvitie (s. 1970 Pori) on suomalainen kirjailija ja toimittaja. Hänen tuotantonsa sisältää romaaneja, eläkertoja, tietokirjoja ja lastenkirjallisuutta. Tietokirjoissaan hän on käsitellyt etenkin naisten yhteiskunnallista asemaa, tasa-arvoa ja feminismiä.
Vuonna 2006 ilmestyi Talvitien teos Ilkka Kanervasta ja vuonna 2011 Matti Vanhasesta. Keitäs tyttö kahvia -kirjassa (2013) naispoliitikot kertoivat matkastaan politiikan huipulle. Teoksessa Hieno vai huono (2015) Talvitie käsitteli naisten mainetta ja teoksessa Miten helvetissä minusta tuli feministi? (2016) omaa matkaansa feministiksi. Yhdessä Maryan Abdulkarimin kanssa Talvitie on julkaissut keskustelukirjan Noin 10 myyttiä feminismistä (2018).
Vuonna 2019 ilmestyi Talvitien esikoisromaani Kovakuorinen ja vuonna 2020 naisen vanhenemista käsittelevä teos Vanha nainen tanssii. Elokuussa 2021 julkaistiin Talvitien toinen kaunokirjallinen teos Kävin vaan uimassa, sisko, joka on saanut inspiraationsa tosielämän tragediasta. Teos on myös käännetty viron kielelle. Neljäs, Ateenaan osin sijoittuva romaani Pieniä ilkeitä tarinoita ilmestyi vuonna 2023.
Talvitien ensimmäinen, kuvittaja Jani Ikosen kanssa työstetty lastenkirja Ai niin, minä olen muuten Lee (Enostone Kustannus) voitti vuonna 2024 Lastenkirjainstituutin Punni-palkinnon.
Talvitie on aiemmin työskennellyt toimittaja-juontajana Yleisradiossa, uutistoimittajana ja kolumnistina Satakunnan Kansassa, viestintä- ja yhteiskuntasuhdepäällikkönä Perheyritysten liitossa ja viestinnän tekijänä viestintätoimisto Ellun Kanoissa. . Hän on toiminut myös Koneen Säätiön rahoittamassa Tasa-arvotietoa talouteen -hankkeessa  ja Viron-kirjeenvaihtajana MustRead-verkkojulkaisussa.
Talvitie on opiskellut kirjallisuustiedettä, filosofiaa, yhteiskuntatieteitä ja naistutkimusta Helsingin yliopistossa. Talvitie asuu Tallinnassa.
Teokset

Moniottelija Ilkka Kanerva.  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-31859-0
Matti Vanhanen: Mies joka halusi olla asia.  WSOY, 2011.  ISBN 978-951-0-38024-6
Keitäs tyttö kahvia: Naisia politiikan portailla.  WSOY, 2013.  ISBN 978-951-0-39485-4
Hieno vai huono: Nainen jolla on maine.  WSOY, 2015.  ISBN 978-951-0-40565-9
Miten helvetissä minusta tuli feministi.  WSOY, 2016.  ISBN 978-951-0-41613-6
Maryan Abdulkarim & Eveliina Talvitie: Noin 10 myyttiä feminismistä.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2018.  ISBN 978-952-222-961-8
Kovakuorinen. Romaani.  Helsinki:  Into, 2019.  ISBN 978-952-351-112-5
Eveliina Talvitie & Jyri Pitkänen (kuvat): Erilaiset.  Maahenki, 2019.  ISBN 978-952-301-152-6
Vanha nainen tanssii. Helsinki: Into, 2020. ISBN 9789523513693.
Kävin vaan uimassa, sisko. Romaani. Into, 2021. ISBN 9789523516915.
Käisin vaid ujumas, õde. Kirjastus Sinisukk, 2022. ISBN 9789949082353.
Kunniaton mutta vapaa. Erään afgaaninaisen tarina. Like, 2022. ISBN 978-951-1-40993-9.
Kata.  Helsinki:  Like, 2023.  ISBN 978-951-1-42979-1
Pieniä ilkeitä tarinoita. Romaani. Minerva Kustannus, 2023. ISBN 9789523756427.
Ai niin minä olen muuten Lee. (Kuvitus Jani Ikonen) Enostone Kustannus, 2023. ISBN 9789523990746.
Intel

| Intel Corporation |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Osake:  NASDAQ: INTC SEHK: 4335 NASDAQ-100
ISIN:  US4581401001
Perustettu:  1968
Toimitusjohtaja:  Robert H. Swan
Avainhenkilöt:  Andy Bryant, hallituksen puheenjohtaja
Kotipaikka:   Santa Clara, Kalifornia, Yhdysvallat
Toimiala:  puolijohdeteollisuus
Tuotteet:  mikroprosessorit ja flash-muistit
Liikevaihto:  70,8 miljardia USD (2018)
Henkilöstö:  107 400 (2018)
Kotisivu:  www.intel.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Intel on yhdysvaltalainen monikansallinen teknologiayhtiö ja yksi maailman suurimpia puolijohteiden valmistajia.
Intelin tunnetuimpia tuotteita ovat mikroprosessorit. Yhtiö valmistaa myös tietokoneiden piirisarjoja, grafiikkasuorittimia ja muita komponentteja, sekä verkkolaitteita, mukaan lukien langattomat verkkolaitteet ja matkapuhelimet, sekä flash-muistia. Intel kehitti PC-yhteensopivien tietokoneiden suorittimien x86-käskykannan ja on maailman suurin näiden suorittimien valmistaja. Intel on sittemmin piirisarjoillaan ja teknologiamäärittelyillään vahvistanut otettaan PC-markkinoista.
Yrityksen pahin kilpailija on historiallisesti ollut AMD, jonka kanssa Intel on kamppaillut PC-suorittimien markkinoista. Viime vuosina Intelille on syntynyt useita kilpailijoita mobiililaitteiden yleistyttyä ja kilpailijoiden kehitettyä uusia suoritinteknologioita. Näitä kilpailijoita ovat muiden muassa Samsung Electronics, Qualcomm ja STMicroelectronics.
Osuus suoritinmarkkinoilla

Intelin osuus prosessorimarkkinoilla oli vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä 81,8 prosenttia. Intel kasvatti osuuttaan prosessorimarkkinoista vuoden 2007 viimeiseen neljännekseen verrattuna 3,4 prosenttia. Vuositasolla kasvua oli 1,6 prosenttia. Vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä Intelin osuus prosessorimarkkinoista laski 79,1 prosenttiin.
Logoja

Intelin vanhoja ja uusia logoja.
Intelin alkuperäinen logo, käytössä 1968–2005.
Intel Inside -slogan vuosilta 1990–2005.
Logo ja 'Leap ahead' -slogan vuodesta 2006.
Intelin uusi logo, joka otettiin käyttöön 2. syyskuuta 2020.
Intelin valmistamia suorittimia > Ei-x86-suorittimet

Intel 4004
Intel 4040
Intel 8008
Intel 8051
Intel 8080
Intel 8085
Intel iAPX 432
Intel Itanium
Intel Itanium 2
Intel Quark
i860 (80860)
i960 (80960)
Intelin valmistamia suorittimia > ARM

StrongARM
XScale
Intelin valmistamia suorittimia > x86-suorittimet

Intel 8086 / Intel 8088
Intel 80186 / Intel 80188
Intel 80286
Intel 80386
Intel i486
Intel Atom
Intel Pentium
Intel Pentium Pro
Intel Pentium II
Intel Pentium III
Intel Celeron
Intel Pentium 4 / Intel Pentium D
Intel Pentium M
Intel Core
Intel Core 2
Intel Xeon
Intel Core i9
Intel Core i7
Intel Core i5
Intel Core i3
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Intel Wikimedia Commonsissa
Intelin virallinen sivusto
Intelin suorittimet
| --- | --- |
Aikaisemmat:  4004  4040  8008  8080  8085  8086  8088  80186  80188  80286  80386  80486  Pentium  Pentium Pro  Pentium II  Pentium III  Pentium Extreme Edition  Pentium M  Pentium D  Pentium 4 
Nykyiset:  Core  Pentium Dual-Core  Core 2  Celeron  A100  Xeon  Atom  Core i7 
ARM:  XScale  StrongARM 
IA-64:  Itanium  Itanium 2 
RISC:  i860  i960 
Muut:  iAPX 432 
GPU:  Intel GMA  Intel HD Graphics  Intel Iris Graphics 
| n k  Dow Jones Industrial Average |
| --- | --- |
 3M  American Express  Amgen  Apple  Boeing  Caterpillar  Chevron  Cisco Systems  Coca-Cola  Dow Inc.  Goldman Sachs  Home Depot  Honeywell  Intel  IBM  Johnson & Johnson  JPMorgan Chase  McDonald’s  Merck & Co.  Microsoft  Nike  Procter & Gamble  Salesforce  The Travelers Companies  UnitedHealth Group  Verizon  Visa  Walgreens Boots Alliance  Walmart  Walt Disney 
Päivitetty: 5. tammikuuta 2024
| n k  NASDAQ-100-indeksin yritykset |
| --- | --- |
 Adobe  Advanced Micro Devices  Airbnb  Alphabet  American Electric Power  Amazon  Amgen  Analog Devices  Ansys  Apple  Applied Materials  ASML Holding  Astra Zeneca  Atlassian  Autodesk  Automatic Data Processing  Baker Hughes Company  Biogen  Booking Holdings  Broadcom  Cadence Design Systems  CDW  Cintas  Cisco Systems  Charter Communications  Coca-Cola Europacific Partners  Cognizant  Comcast  Constellation Energy  Copart  CoStar Group  Costco  CrowdStrike  CSX  Datadog  Dexcom  Diamondback Energy  DoorDash  Dollar Tree  Electronic Arts  Exelon  Fastenal  Fortinet  GE HealthCare  Gilead Sciences  Globalfoundries  Honeywell  Idexx Laboratories  Illumina  Intel  Intuit  Intuitive Surgical  Keurig Dr Pepper  KLA Corporation  Kraft Heinz  Lam Research  Lululemon Athletica  Marriott International  Marvell Technology Group  MercadoLibre  Meta  Microchip Technology  Micron Technology  Microsoft  Mondelez International  MongoDB  Monster Beverage  Moderna  Netflix  Nvidia  NXP Semiconductors  Old Dominion Freight Line  ON Semiconductor  O'Reilly Auto Parts  Paccar  Palo Alto Networks  Paychex  PayPal  PDD Holdings  PepsiCo  Qualcomm  Regeneron Pharmaceuticals  Roper Technologies  Ross Stores  Sirius XM  Splunk  Starbucks  Synopsys  T-Mobile US  Take-Two Interactive  Tesla, Inc.  Texas Instruments  Trade Desk  Verisk Analytics  Vertex Pharmaceuticals  Walgreens Boots Alliance  Warner Bros. Discovery  Workday  Xcel Energy  Zscaler 
Päivitetty: 4. tammikuuta 2024
Intelin pääkonttori Santa Clarassa
Tamaki Saitō

Tamaki Saitō  (斎藤 環, s. 24. syyskuuta 1961) on japanilainen psykologi. Saitō työskentelee terveydenhuoltopalvelun johtajana Sofukai Sasaki sairaalassa, Funabashissa Chiban prefektuurissa.
Saitō tunnetaan hikikomori-tutkimuksestaan. Hän on myös itse määritellyt termin.
Julkaisut

Saitō Tamaki (2007) "Otaku Sexuality" in Christopher Bolton, Istvan Csicsery-Ronay Jr., and Takayuki Tatsumi ed., Robot Ghosts and Wired Dreams University of Minnesota Press ISBN 978-0-8166-4974-7
SønderjyskE Ishockey

| SønderjyskE Ishockey |
| --- | --- |

Perustettu:  1963
Kaupunki:   Vojens, Tanska
Kotiareena:  SE Arena
– kapasiteetti:  5 000
Sarjataso:  Metal Ligaen
Värit:                
Päävalmentaja:   Anders Førster
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sønderjysken kotihalli.
SønderjyskE Ishockey on tanskalainen jääkiekkoseura. Joukkue pelaa Tanskan pääsarjassa Metal Ligaenissa. Joukkue on yksi SønderjyskEn jaostoista. Seuralla on myös toimintaa jalkapallossa ja käsipallossa. Seura on kotoisin pienestä Vojensin kaupungista.
Joukkue kaudella 2024–2025

(Tilanne 3. maaliskuuta 2025)
| Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 1 |  | Tobias Gjedved Vilykke | L | Juniori | Kastrup, Tanska |
| 33 |  | Mattias Pettersson | L | 2025 | Halmstad, Ruotsi |
| 35 |  | Thomas Lillie | L | 2025 | Vojens, Tanska |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 4 |  | Jonas Schulz | L | 2025 |  |
| 7 |  | Rasmus Schultz Lyø | L | 2026 | Odense, Tanska |
| 15 |  | Jacob Panetta | L | 2025 | Belleville, Ontario, Kanada |
| 18 |  | Daniel König | L | 2025 | Vojens, Tanska |
| 42 |  | Oskar Drugge | R | 2025 | Luulaja, Ruotsi |
| 48 |  | Gustav Nielsen | L | 2025 | Hudiksvall, Ruotsi |
| 86 |  | Oliver Nielsen | L | 2026 | Haderslev, Tanska |
| 88 |  | Oscar Schulze | L | 2025 |  |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 3 |  | Mathias Kløve Mogensen | L | KH | Juniori | Haderslev, Tanska |
| 9 |  | Cameron Brown | L | KH | 2025 | Natick, Massachusetts, Yhdysvallat |
| 11 |  | Nikolaj Krag Christensen | L | KH / VLH | 2026 | Rødovre, Tanska |
| 14 |  | Gabriel Desjardins | L | VLH | 2025 | Greenfield Park, Québec, Kanada |
| 16 |  | Peter B. Truelsen | L | H | 2027 |  |
| 17 |  | Jonas Borring Hansen | L | H | 2025 |  |
| 25 |  | William Boysen | R | OLH | 2025 |  |
| 27 |  | Mathias Borring Hansen | L | LH | 2025 | Vojens, Tanska |
| 29 |  | Alexander Wiklund | L | LH | 2025 | Piitime, Ruotsi |
| 39 |  | Jacob Schmidt-Svejstrup | R | OLH | 2026 | Charlottenlund, Tanska |
| 66 |  | Joseph Jonsson | L | KH | 2025 | Landsbro, Ruotsi |
| 75 |  | William Pelletier | R | KH | 2025 | St-Jean-Chrysostome, Québec, Kanada |
| 82 |  | David Madsen (C) | R | KH / OLH | 2025 | Vojens, Tanska |
| 91 |  | Valdemar Ahlberg | L | KH / VLH | 2025 | Kööpenhamina, Tanska |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Anders Førster
Apuvalmentaja: Casper Stockfisch
Apuvalmentaja: Erik Vikström
Lähde: EliteProspects
NHL-pelaajat

| --- | --- |
  Éric Bertrand   Ryan Bonni   Tony Cimellaro   Patrick Dwyer   Kevin Henderson   Brett Lysak   Alfie Michaud :   Rod Pelley   Warren Peters   Ray Podloski   Todd Reirden   Marc Rodgers   MacGregor Sharp
Aiheesta muualla

Joukkueen kotisivut (tanskaksi)
SønderjyskE - Eliteprospects.com (englanniksi)
| n k Metal Ligaen |
| --- | --- |
Joukkueet (2023–24):  Aalborg Pirates  Esbjerg Energy  Frederikshavn White Hawks  Herlev Eagles  Herning Blue Fox  Odense Bulldogs  Rungsted Seier Capital  Rødovre Mighty Bulls  SønderjyskE Ishockey