stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hilding Linnqvist

Hilding Linnqvist
Hilding Linnqvist (tai Linnquist, 1891–1984) oli ruotsalainen taidemaalari. Uransa alkupuolella hän oli runollinen ja rikkaan värikylläinen naivisti, mutta sittemmin hän vaalensi väriasteikkoaan ja muutti tyyliään koristeellisemmaksi. Tätä tyyliä ilmentävät ainakin Tukholman kaupunginkirjaston freskot, jotka ovat peräisin vuosilta 1927–1928.. Uran lopulla Linnqvistin tyyli kulki takaisin kohti pehmeyttä. Linnqvist sai vaikutteita ranskalaisesta koulusta.
Aiheesta muualla

Kuvia Linnqvistin teoksista Flickr-palvelussa
Aman Allah Khan

| Aman Allah Khan |
| --- | --- |
 
Afganistanin kuningas
Valtakausi:  28. helmikuuta 1919 – 14. tammikuuta 1929
Edeltäjä:  Nasr Allah Khan
Seuraaja:  Inajat Allah Khan

Syntynyt:  1. kesäkuuta 1892 Paghman, Afganistanin emiraatti
Kuollut:  25. huhtikuuta 1960 (67 vuotta) Zürich, Sveitsi
Puoliso:  Soraja Tarzi
Lapset:  Ameenah Shah  Abedah Bibi Meliha Rahmatullah Saifullah Hymayatullah Adeela Ehsanullah India Nagia
Suku:  Barakzai
Isä:  Habib Allah Khan
Äiti:  Sarwar Sultana Begum
Uskonto:  sunnalaisuus
Aman Allah Khan (1. kesäkuuta 1892 Paghman, Afganistan – 25. huhtikuuta 1960 Zürich, Sveitsi) oli Afganistanin kuningas vuodesta 1919 vuoteen 1929. Aman Allahin valtakauden alkupuolella Afganistan kävi kolmannen afgaanisodan brittejä vastaan ja saavutti sodan jälkeen solmitulla Rawalpindin sopimuksella täyden itsenäisyyden myös brittien aiemmin hallitseman ulkopolitiikan suhteen. Sodan jälkeen Aman Allah käytti sankarin mainettaan aggressiivisten uudistusten toteuttamiseksi, jotka kuitenkin nostattivat vastareaktion pääosin konservatiivisessa yhteiskunnassa. Aman Allahin valtakausi päättyi laajan kapinointiin ja lopulta maanpakoon.
Elämäkerta > Valtaannousu

Aman Allah Khan syntyi Paghmanissa Afganistanissa 1. kesäkuuta 1892. Hän oli Afganistanin emiiri Habib Allah Khanin poika. Habib Allahilla oli yli 30 vaimoa ja yli 50 lasta.
Ennen isänsä kuolemaa helmikuussa 1919 Aman Allah toimi Kabulin kuvernöörinä. Habib Allah murhattiin metsästysretkellä. Murhan tekijöistä ei ole täyttä selvyyttä ja teosta tuomittiin muutamia lähinnä syntipukkeina. Habib Allahin kuolemaa seurasi valtakamppailu Aman Allahin ja entisen emiirin veljen Nasr Allahin välillä. Nasr Allahia pidettiin Aman Allahia konservatiivisempana, ja hänellä oli monien hallitsijasuvun jäsenten, paštuheimojen ja uskonoppineiston tuki. Emiirin kuollessa Nasr Allah oli kuitenkin Jalalabadissa, kun taas Kabulin kuvernööri Aman Allah oli pääkaupungissa ja piti näin myös hallussaan valtion kassaa. Valtion kassalla Aman Allah saattoi ostaa Afganistanin armeijan tuen. Nasr Allahia kannattaneet heimot eivät pärjänneet armeijan joukoille, ja lopulta Nasr Allahin kannatus suli pois. Nasr Allah vangittiin ja Aman Allah julistettiin emiiriksi.
Elämäkerta > Kolmas afgaanisota ja Rawalpindin sopimus

Toisin kuin konservatiivinen setänsä Aman Allah kuului Mahmud Beg Tarzin johtamiin Afganistanin modernisteihin. Hän halusi nostaa Afganistanin täysvaltaisten valtioiden joukkoon ja uudistaa maan vanhoillista yhteiskuntaa. Toisaalta hänellä oli esimerkiksi isäänsä kovempi linja ulkopolitiikan suhteen. Aman Allah oli valmis jopa sotaan vaikutusvaltaa maassa käyttänyttä Britanniaa vastaan. Tämä toi Aman Allahille kannatusta myös muuten konservatiivisten afgaanien piireissä. Britit rajoittivat Afganistanin ulkopolitiikka, mutta nyt Aman Allah alkoi vaatia rajoitteiden poistamista.
Brittiläisessä Intiassa nuoren emiirin vaatimuksia ei otettu vakavasti. Tehdäkseen kantansa selväksi Aman Allah päätti ryhtyä niin sanottuun kolmanteen afgaanisotaan brittejä vastaan 6. toukokuuta 1919. Britannia oli ainakin näennäisesti paljon Afganistania voimakkaampi. Ensimmäinen maailmansota oli kuitenkin vasta hieman aiemmin loppunut, eikä Britanniassa ollut halua uuteen sotaan. Lisäksi Venäjällä valtaan nousseet bolševikit tukivat Afganistanin pyrkimyksiä.
Kolmas afgaanisota oli suhteellisen lyhyt, eikä kumpikaan osapuoli edennyt pitkälle. Sota päättyi aselepoon 2. kesäkuuta. 19. elokuuta allekirjoitettiin Rawalpindin sopimus, jolla britit myöntyivät Aman Allahin ydinvaatimukseen Afganistanin itsenäisestä ulkopolitiikasta. Sopimuksen allekirjoituspäivää on sittemmin juhlittu Afganistanin itsenäisyyspäivänä.
Afganistanin suhteet Britanniaan olivat itsenäistymisen jälkeen viileät, mutta nyt Afganistan pystyi solmimaan muita diplomaattisuhteita. Diplomaattisuhteet avattiin esimerkiksi vasta hiljattain itsenäistyneen Suomen kanssa, ja erityisen läheiset suhteet Afganistanilla oli Ranskaan. Ranskalta Aman Allah sai diplomaattista tukea brittejä vastaan sekä aseita armeijalleen. Suhteet Neuvostoliittoon olivat monimutkaiset. Imperialismia vastustaneet bolševikit olivat tukeneet Afganistania aiemmassa sodassa, ja maiden väliset rajakiistat ratkaistiin ystävyyssopimuksella. Toisaalta tilannetta kiristi Keski-Aasian muslimien kapinointi puna-armeijaa vastaan. Kapinat kukistettiin verisesti, ja suuria määriä tadžikkeja, uzbekkeja ja turkmeeneja pakeni rajan toiselle puolelle Afganistaniin. Aman Allah oli periaatteessa myötämielinen muslimien kohtaloa kohtaan, mutta rajan avaaminen pakolaisille jäi ainoaksi käytännön tueksi aina 1930-luvulle saakka jatkuneelle kapinoinnille.
Elämäkerta > Uudistukset

Kolmas afgaanisota oli tehnyt Aman Allahista juhlitun sotasankarin. Hallitsijana hän käytti mainettaan aggressiivisen modernisoinnin aloittamiseksi. Uudistusten esikuvia olivat etenkin vastaavia uudistuksia toteuttaneet Turkki ja Persia. Uudeksi hallintokeskukseksi perustettiin Dar al-Aman hieman Kabulin lounaispuolelle.
Dar al-Amanista käsin aloitettiin maan uudistaminen. Aman Allah lakkasi käyttämästä vanhaa emiirin arvonimeä. Sen sijaan hän otti käyttöön suurkuningas- eli padešah-tittelin. Afganistanin hallitsijat olivat lakanneet käyttämästä kyseistä titteliä ensimmäisen afgaanisodan aikoihin. Afganistanin valuutta sai uuden nimen afgaani. Afganistanin ensimmäinen perustuslaki otettiin käyttöön vuonna 1923, ja sen esikuvana oli Persian perustuslaki vuodelta 1906. Pakkotyö, kidutus ja orjuus kiellettiin, kansalaisista tuli yhdenvertaisia ja heille taattiin koulutuksen, yksityisomaisuuden, elinkeinon ja lehdistönvapaus. Maan viralliseksi uskonnoksi määriteltiin islam, mutta perustuslaki takasi myös muiden uskontojen oikeudet, ainakin sikäli kun ne eivät ”häiritse yleistä järjestystä”. Nykyaikainen suuntaus näkyi myös Aman Allahin yksityiselämässä. Toisin kuin monilla edeltäjillään Aman Allahilla oli vain yksi vaimo, Soraja Tarzi, Mahmud Tarzin tytär. Soraja Tarzi vaikutti myös merkittävisti Afganistanissa ja kampanjoi esimerkiksi tyttöjen ja naisten tasa-arvon puolesta. Esimerkiksi huntupakko lakkautettiin ja naisten koulutus tehtiin mahdolliseksi. Toisaalta esimerkiksi uusi perustuslaki oli laadittu siten, että kuningas ei menettänyt valtaansa parlamentaariselle demokratialle. Kuningas jatkoi henkilökohtaisesti hallituksen ja ministerineuvoston jäsenten nimityksiä.
Elämäkerta > Sisäiset levottomuudet ja valtakauden loppu

Afganistanin hallitsijaparin pyrkimykset nykyaikaistaa yhteiskuntaa eivät saaneet laajamittaista kannatusta. Suurin osa afgaaneista eli edelleen maaseudulla perinteisten arvojen mukaisesti. Etenkin kysymys naisten asemasta muodostui konservatiivisissa piireissä länsimaalaistumisen ja sekularisaation symboliksi. Uudistusten ongelmana oli myös Afganistanin rajalliset taloudelliset ja inhimilliset resurssit. Rawalpindin sopimus merkitsi itsenäistä ulkopolitiikka, mutta myös toisaalta brittien aiemmin maksamien vuotuisten avustusten loppua. Verojen kantokyky oli rajallinen, ja uudistukset, kuten Dar al-Amanin rakennuttaminen, olivat huomattavan kalliita. Samalla koulutettu eliitti pysyi edelleen hyvin harvalukuisena.
Kolmannen afgaanisodan tuoma kansansuosio alkoi lopulta ehtyä, ja maan sisäiset levottomuudet alkoivat. Ensimmäinen huomattava tapaus oli Mangal-paštujen kapina vuonna 1924. Kapina onnistuttiin kuitenkin kukistamaan joistakin uudistuksista luopumalla ja ulkomaalaisten palkkasoturien lentämien Aman Allahin hankkimien uusien lentokoneiden avulla. Vuosina 1927 ja 1928 Aman Allah ja Soraja tekivät pitkän ulkomaanmatkan Euroopassa, Turkissa, Egyptissä ja Iranissa. Aman Allahin näkemät uudistukset ulkomailla vakuuttivat hänet uudistusten nopeuttamisen tarpeesta Afganistanissa. Afganistanissa hän julkisti aikeitaan yhä uusista uudistuksista, kuten asevelvollisuuden laajentamisesta, moniavioisuuden rajoituksista ja pakollisesta oppivelvollisuudesta.
Konservatiiveille uudistukset alkoivat olla lopulta liikaa. Afganistanin maaseudulla levitettiin kuvaa hallitsijaparista ulkomaanmatkallaan, jossa kevyeen iltapukuun sonnustautunut Soraja esiintyy illallisilla ja vastaanottaa käsisuudelmaa Ranskan presidentiltä. Villien huhujen mukaan kuningas itse aikoi luopua islamista. Täysimittainen kapina alkoi marraskuussa 1928, kun šinwari-paštut tuhosivat kuninkaan talvipalatsin Jalalabadissa. Kuningas yritti hallita tilannetta myönnytyksillä, mutta kapina levisi pian myös muihin maakuntiin. Yhtä kapinallisjoukkoa Kabulin pohjoispuolella johti tadžikkitaustainen Habib Allah Kalakani, jonka joukot etenivät lopulta kohti pääkaupunkia. Lopulta tammikuussa 1929 Aman Allah päätti luopua kruunusta veljensä Inajat Allah Khanin hyväksi ja pakeni itse pääkaupungista Rolls-Roycellaan Afganistanin kuninkaiden tukialueelle Dorrani-heimon Kandahariin.
Kabulissa Habib Allah Kalakani pakotti Inajat Allahin luopumaan kruunusta vain parin päivän jälkeen. Kandaharissa Aman Allah teki vielä muutamia yrityksiä Kabulin jälleenvaltaamiseksi, mutta yritykset epäonnistuivat. Lopulta Aman Allah ja Soraja pakenivat ensin Intiaan ja sieltä edelleen Eurooppaan. Aman Allah kuoli maanpaossa Sveitsin Zürichissa 25. huhtikuuta 1960. Aman Allah on sittemmin haudattu mausoleumiin Jalalabadissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aman Allah Khan Wikimedia Commonsissa
Aman Allah valokuvassa.
Aman Allah ja Turkin presidentti Kemal Atatürk Ankarassa vuonna 1928.
Aman Allah ja hänen vaimonsa Soraja Tarzi vierailulla Saksassa. Kuva otettu Tempelhofin lentoasemalla.
Aman Allahin mausoleumi Jalalabadissa.
Hertsi (kauppakeskus)

| Hertsi |
| --- | --- |
 Hertsi ja rakenteilla oleva kerrostalo vuonna 2020.
Sijainti:  Herttoniemi, Helsinki
Avattu:  19. maaliskuuta 2020
Omistaja:  Henki-Fennia Aktia Henkivakuutus Yleisradion Eläkesäätiö eQ Liikekiinteistöt
Liikkeiden määrä:  noin 50
Päävuokralaisia:  S-ryhmä
Myymäläpinta-ala:  23 000 m²
Kerrosten määrä:  4
Kävijämäärä:  2 Milj. (2020)
Vuosimyynti:  50 Milj. € (2020)
Pysäköintipaikkoja:  650 kpl
Kotisivu
Hertsi on Helsingin Herttoniemessä sijaitseva kauppakeskus, jonka rakennustyöt valmistuivat keväällä 2020. Ruokakauppojen ja ravintoloiden lisäksi kauppakeskuksessa on muun muassa kirjasto, nuorisotilat sekä myöhemmin avattava päiväkoti.
Aiemmin rakennettu kauppakeskus Megahertsi kuuluu osana keskukseen. Vuonna 2021 kauppakeskuksen tontille valmistuu kolme kerrostaloa, joissa on yhteensä 250 asuntoa.
Kauppakeskus avattiin 19. maaliskuuta 2020. Avajaiset pidettiin koronavirusepidemian keskellä huolimatta suosituksista välttää suuria tapahtumia.
Kerrokset

Kauppakeskuksen alin myymälätaso on katutaso, jonka suurin liike on Tokmanni. Ensimmäisessä kerroksessa, Prisma-tasolla, sijaitsevat muun muassa Prisma, Kotipizza, Fafa’s, Arnolds, Musti ja Mirri, Silmäasema sekä Veikkauksen Pelaamo. Toisen kerroksen vuokralaisia ovat muun muassa Elixia, Fitness24Seven, Herttoniemen kirjasto sekä Helsingin kaupungin nuorisopalvelut.
Aiheesta muualla

Hertsin www-sivut
Henrik V (Saksa)

Henrik IV luovuttaa vallan pojalleen Henrik V:lle.
Henrik V (11. elokuuta 1086 – 23. toukokuuta 1125) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuosina 1111–1125. Hän pakotti isänsä Henrik IV:n luopumaan vallasta ja varmisti oman valintansa kuninkaaksi. Hänet kruunattiin keisariksi vuonna 1111.
Vaikka paavi aluksi tuki Henrikin valtaanpääsyä, tämä jatkoi investituurariitaa paavia vastaan. Henrik miehitti Italian kahdesti vuosina 1110 ja 1116 sekä asetti vuonna 1118 vastapaaviksi Gregorius VIII:n. Henrik onnistui lopulta turvaamaan kompromissin vuoden 1122 Wormsin konkordaatilla, jonka mukaan paavi antoi piispoille näiden hengellisen ja keisari maallisen vallan.
Vuonna 1114 Henrik V nai 13-vuotiaan Matilden, Englannin kuninkaan Henrik I:n ja Matilda Skotlantilaisen tyttären. Avioliitossa ei syntynyt lapsia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henrik V Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Henrik IV | Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan hallitsija  1111–1125 | Seuraaja: Lothar II Saksilainen |
Alushousut

Naisten alushousuja.
Miesten pitkät alushousut.
Miesten alushousuja.
Alushousut ovat housumainen alusvaate. Niitä käytetään suojaamaan päällyshousuja likaantumiselta sekä peittämään sukupuolielimet ja takamus häveliäisyys- ja soveliaisuussyistä. Alushousuja on useita erilaisia malleja sekä miehille että naisille. Alushousuja valmistetaan eri materiaaleista, kuten puuvillasta, silkistä ja tekokuiduista. Miesten ja poikien pitkiä alushousuja kutsutaan usein kansanomaisesti nimellä kalsarit tai kalsongit (ransk. caleçon). Naisten ja lasten alushousuja kutsutaan myös pikkuhousuiksi.[lähde? ]
Useimmiten alushousut ovat lahkeettomat, mutta esimerkiksi boksereissa ja pitkissä alushousuissa on lahkeet. Myös naisten lantiohousuissa on lähinnä koristeena toimivat lahjeosat. Tyypillisesti alushousuihin kuuluu joustava vyötärönauha. Myös jalkojen aukoissa voi olla joustavuutta. Naisten alushousujen haarakiilassa on usein puuvillaa, jonka tarkoitus on imeä mahdollinen hiki ja valkovuoto itseensä ja tukea mahdollista kuukautissidettä tai pikkuhousunsuojaa. Naisten alushousuissa on usein koristeena rusetteja, kuvioita tai pitsiä; miesten alushousut tapaavat olla yksinkertaisempia ja koristelemattomia.[lähde? ]
Historia

Vanhimmat tunnetuimmat alushousut ovat 1400-luvun lopulta peräisin olevat, Lengbergin linnasta Itävällan Tirolista löydetyt pitsistä ja pellavasta tehdyt naisten alushousut.
Suomessa alushousut ilmestyvät ensin säätyläisnaisen päälle 1800-luvulla. Alushousuja pidettiin aluksi säädyttöminä ja liian miehisinä. Valmisalusasut 1800-luvulla olivat silkkiä tai ohutta batistia pitstikoristein ja kirjonnoin. Suurin osa naisista käytti itse tehtyjä, puuvillakankaasta ommeltuja paitoja ja housuja. Käytännöllisyys ja keveys tulivat alusvaatteisiin vasta 1900-luvulla.
1900-luvun alussa todettiin muun muassa yleisesti olevan ”epäsiistiä ja terveydelle vahingollista” kulkea ilman alushousuja.
Naisten alushousumallit

Stringit (engl. thongs) edustavat liberaaleinta mallia naisten alusvaatteissa. Joissakin maissa malli on myös uima-asun alaosana. Tässä mallissa kangasmateriaalia on käytetty vähiten. Stringit on suunniteltu peittämään sukupuolielimet ja anus, mutta muut pakaran osat jäävät näkyviin. Stringien takaosa on yleensä narumainen ja etuosa pieni kolmio. Myös sivut yhdistyvät toisiinsa narulla tai ohuella kangaspalalla. Muuten stringien tyylit vaihtelevat lähes laidasta laitaan ja suurimmat erot ovat materiaaleissa.[lähde? ]
Stringit ovat vanha vaatekappale, koska jo esi-isät käyttivät tämän kaltaisia alapään asusteita. Osa alkuasukkaista ja heimokansoista käyttää stringejä muistuttavia asuja.
Stringejä valmistetaan eri materiaaleista, kuten polyamidin ja elastaanin yhdistelmästä tai pitsistä.[lähde? ]
Muita alushousumalleja ovat muun muassa lantiomalliset alushousut (hipsterit), bokserit, pitkät alushousut ja tekniset alushousut.[lähde? ]
Kirjallisuutta

Heikinmäki, Maija-Liisa: Mitä hameiden alla: Naisten alushousujen käyttöön tulo Suomessa.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1967. }
Lönnqvist, Bo (suom. Kaisa Haatanen): Vaatteiden valtapeli: Näkymättömän kulttuurianatomia.  Helsinki:  Schildts, 2008.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ampukaa pianistia

| Ampukaa pianistia> Tirez sur le pianiste |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Francois Truffaut
Käsikirjoittaja:   Francois Truffaut  Marcel Moussy 
Perustuu:  David Goodis rikosromaaniin
Tuottaja:  Pierre Braunberger
Säveltäjä:  Georges Delerue
Kuvaaja:  Raoul Coutard
Leikkaaja:  Claudine Bouché
Pääosat:   Marie Dubois  Charles Aznavour  Nicole Berger 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Les Films de la Pléïade
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   21. lokakuuta 1960 (Lontoon elokuvajuhlat)  Ranska: 25. marraskuuta 1960  Suomi: 13. syyskuuta 1963 
Kesto:  83 min.
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ampukaa pianistia (Tirez sur le pianiste) on ranskalaisen elokuvaohjaajan Francois Truffaut'n toinen ohjaus (1960). Se on monin osin tarkoituksellisen vastakkainen hänen esikoiselleen 400 kepposta. Filmi perustuu David Goodisin rikosromaaniin.
Juoni

Pariisiin sovitettu tarina kertoo Charles Aznavourin esittämästä kahvilapianistista, jonka menneisyys paljastuu vähitellen. Michèle Mercier esittää prostituoitua ja Marie Dubois soittajaan rakastunutta tarjoilijaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Marie Dubois  | … |  Lena   |
|  Charles Aznavour  | … |  Charlie Kohler/Edouard Saroyan   |
|  Nicole Berger  | … |  Theresa Saroyan   |
|  Michèle Mercier  | … |  Clarisse   |
|  Jean-Jacques Aslanian  | … |  Richard Saroyan   |
|  Daniel Boulanger  | … |  Ernest   |
Lähde:
Arvioita

Helsingin Sanomien kriitikon Arto Pajukallion mukaan amerikkalaisen rikoselokuvan aineksilla leikitellään teoksessa ”hykerryttävän kujeilevasti”.
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Aiheesta muualla

Jones, Kent: Shoot the Piano Player: You’ll Laugh, You’ll Cry The Criterion Collection.  5.12.2005. Viitattu 28.5.2021. (englanniksi)
Hirvenlahti

Hirvenlahti on kylä Hirvensalmen luoteisosassa Etelä-Savossa. Kylä sijaitsee Hirvijärven ja Puulan välissä ja on kolmesta ilmansuunnasta järvien ympäröimä. Hirvenlahdesta on noin 30 kilometriä Hirvensalmen kirkonkylään, 30 kilometriä Joutsaan ja 60 kilometriä Mikkeliin. Lähin naapurikylä Kuitula sijaitsee noin 8 kilometriä kaakkoon Hirvenlahdelta.
Hirvenlahdesta on löydetty Suomen 50. kalliomaalaukset. Maalaukset löydettiin vuonna 1990 Hirvenlahden Hahlavuoresta, Puulan Kaiskonselän rannalta noin 6-7 metriä vedenpinnan yläpuolelta.
Hilkka Kivistö

Hilkka Helena Kivistö (s. 19. maaliskuuta 1944 Lapua) on entinen suomalainen pikajuoksija. Hän edusti Lappeenrannan Urheilu-Miehiä ja Kauhavan Wisaa.
Kivistö voitti Lappeenrannassa 1962 SM-kultaa 200 metrillä ja hopeaa 400 metrillä. Turussa 1963 hän voitti toistamiseen 200 metrin Suomen mestaruuden.
Hän juoksi 100 metriä parhaimmillaan aikaan 12,2 (1962), 200 metriä 25,2 (1963), 300 metriä 41,8 (1961) ja 400 metriä 57,2 (1963).
Ammunta kesäolympialaisissa 2004 – miesten kaksoistrap

| Ammunta kesäolympialaisissa 2004 > Kivääri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |
Pistooli
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |
| 50 m vapaapistooli |  | Miehet |  |  |
Haulikko
| Skeet |  | Miehet |  | Naiset |
| Trap |  | Miehet |  | Naiset |
| Kaksoistrap |  | Miehet |  | Naiset |
Riistamaali
| 10 m olympiakivääri |  | Miehet |  |  |
Miesten kaksoistrap käytiin Ateenan kesäolympialaisissa 17. elokuuta. Kultamitalin vei Arabiemiirikuntien Ahmed Al Maktoum olympiaennätystä sivuavalla tuloksella 189 (144+45).
| --- | --- |
Kultaa:  Ahmed Al Maktoum Arabiemiirikunnat (UAE)
Hopeaa:  Rajyavardhan Singh Rathore Intia (IND)
Pronssia:  Wang Zheng Kiina (CHN)
Peruskilpailu

| Sijoutus | Urheilija | Maa | 1 | 2 | 3 | Yhteensä | Uusinta | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ahmed Al Maktoum |  Yhdistyneet arabiemiraatit | 48 | 48 | 48 | 144 |  | OE |
| 2 | Håkan Dahlby |  Ruotsi | 46 | 48 | 44 | 138 |  |  |
| 3 | Wang Zheng |  Kiina | 43 | 49 | 45 | 137 |  |  |
| 4 | Waldemar Schanz |  Saksa | 44 | 44 | 47 | 135 |  |  |
| 5 | Rajyavardhan Singh Rathore |  Intia | 46 | 43 | 46 | 135 |  |  |
| 6 | Hu Binyuan |  Kiina | 45 | 45 | 44 | 134 | 12 |  |
| 7 | Daniele Di Spigno |  Italia | 45 | 46 | 43 | 134 | 11 |  |
| 8 | Fehaid Aldeehani |  Kuwait | 44 | 44 | 46 | 134 | 3 |  |
| 9 | William Chetcuti |  Malta | 43 | 44 | 47 | 134 | 1 |  |
| 9 | Vitali Fokeev |  Venäjä | 44 | 44 | 46 | 134 | 1 |  |
| 11 | Rashid al-Athba |  Qatar | 38 | 46 | 48 | 132 |  |  |
| 12 | Mashfi Almutairi |  Kuwait | 43 | 43 | 45 | 131 |  |  |
| 13 | Bret Erickson |  Yhdysvallat | 43 | 42 | 45 | 130 |  |  |
| 13 | Richard Faulds |  Iso-Britannia | 41 | 44 | 45 | 130 |  |  |
| 15 | Steve Haberman |  Australia | 43 | 42 | 44 | 129 |  |  |
| 16 | Michael Sean James Nicholson |  Zimbabwe | 44 | 41 | 43 | 128 |  |  |
| 17 | Walton Eller |  Yhdysvallat | 41 | 44 | 42 | 127 |  |  |
| 17 | Marco Innocenti |  Italia | 41 | 43 | 43 | 127 |  |  |
| 19 | Vasili Mosin |  Venäjä | 38 | 44 | 44 | 126 |  |  |
| 19 | Thomas Turner |  Australia | 44 | 42 | 40 | 126 |  |  |
| 21 | Saleem al-Nasri |  Oman | 39 | 43 | 43 | 125 |  |  |
| 22 | Angelos Spiropoulos |  Kreikka | 39 | 46 | 39 | 124 |  |  |
| 23 | Lucas Rafael Bennazar Ortiz |  Puerto Rico | 36 | 42 | 44 | 122 |  |  |
| 24 | Francisco Boza |  Peru | 40 | 43 | 38 | 121 |  |  |
| 25 | Joonas Olkkonen |  Suomi | 41 | 38 | 39 | 118 |  |  |
Finaali

|  | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | Finaali | Yhteensä | Uusinta  4> sijasta | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ahmed Al Maktoum |  Yhdistyneet arabiemiraatit | 144 | 45 | 189 |  | OE (sivuava) |
| 2 | Rajyavardhan Singh Rathore |  Intia | 135 | 44 | 179 |  |  |
| 3 | Wang Zheng |  Kiina | 137 | 41 | 178 |  |  |
| 4 | Hu Binyuan |  Kiina | 134 | 43 | 177 | 2 |  |
| 5 | Håkan Dahlby |  Ruotsi | 138 | 39 | 177 | 1 |  |
| 6 | Waldemar Schanz |  Saksa | 135 | 40 | 175 |  |  |
Henrik Borgström nuorempi

Henrik Borgström nuorempi
Henrik Borgström nuorempi (8. helmikuuta 1830 Helsinki – 21. toukokuuta 1865 Helsinki) oli suomalainen taloustieteilijä ja pankinjohtaja. Hänen aloitteestaan perustettiin Suomen Hypoteekkiyhdistys sekä Suomen ensimmäinen liikepankki, Suomen Yhdyspankki, jonka ensimmäinen toimitusjohtaja hän oli.
Ura

Borgström kuului Borgströmin kauppiassukuun. Hänen vanhempansa olivat kauppaneuvos Henrik Borgström ja Carolina Christina Kjemmer. Borgström nuorempi kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta vuonna 1845 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1851 ja maisteriksi 1853 sekä molempain oikeuksien kandidaatiksi 1857. Sen jälkeen hän opiskeli kansantaloutta ja pankkitointa Englannissa, Skotlannissa ja Ranskassa. Hän työskenteli jonkin aikaa Stockholms Enskilda Bank -pankissa Ruotsissa.
Borgström julkaisi opintojensa tuloksena kaksi tutkimusta, hypoteekkiyhdistystoimintaa käsittelevän Om hypoteksföreningar (1858) sekä rahoitusta ja liikepankkeja käsittelevän Om penningeställningen år 1859 och privatbanker (1859). Niiden mukaan Suomen talouselämä kehittyi hitaasti pääomien niukkuuden vuoksi. Hän esitti, että maksuvälineenä pitäisi käyttää ainoastaan metallirahaa, ja ehdotti yksityispankkien perustamista Suomeen. Lisäksi hän ajoi pakkokurssin lakkauttamista. Borgström sovelsi ehdotuksiaan myös käytäntöön: Hän oli keskeisenä henkilönä perustamassa Suomen Hypoteekkiyhdistystä vuonna 1860 ja sekä Suomen Yhdyspankkia vuonna 1862. Borgströmistä tuli Suomen Yhdyspankin ensimmäinen toimitusjohtaja, missä tehtävässä hän jatkoi kuolemaansa asti. Hän oli yhdessä isänsä kanssa pankin toiseksi suurin osakas.
Borgströmin kotona järjestettiin huhtikuussa 1861 tilaisuus, kun yleinen mielipide oli joutunut kuohuksiin tammikuun valiokunnan manifestin vuoksi. Hän oli tuolloin yksi valiokunnan koollekutsumisen näkyvistä vastustajista.