stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bruno Pakarinen

Bruno August Pakarinen (1. tammikuuta 1880 Sortavala – 28. tammikuuta 1955) oli suomalainen piirustuksenopettaja ja taidemaalari.
Pakarinen kävi Taideteollista keskuskoulua 1897–1899 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulua 1899–1903. Piirustuksen opettajatutkinnon hän suoritti 1904 ja käsityöopettajatutkinnon 1907. Pakarinen toimi 1908–1909 Raahen alkeiskoulun piirustuksen opettajana. Hän siirtyi sitten piirustuksen opettajaksi Heinolan alkeiskouluun, jossa hän oli 1909–1919. Sortavalan lyseon piirustuksen ja kaunokirjoituksen opettajana hän oli vuodesta 1920 alkaen. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1901, 1902 ja 1911.
Teoksia

Sortavala : öljymaalaus. 1943
Aihe Sulkavasta : vesivärityö. 1948
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Bruno Pakarinen
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Bakugan

Bakugan on strategia- ja tekniikkapeli, kenttä- ja kykykorteilla ja kuuden eri ominaisuuden pallojen sisältävistä bakugan-olennoista. Siihen liittyvää japanilais-kanadalaista anime-TV-sarjaa tehtiin neljä tuotantokautta: Battle Brawlers, New Vestroia, Gundalian Invaders ja Mechtanium Surge.
Battle Brawlersin ensimmäisen puoliskon esitettiin ensin MTV3-kanavalta, keväällä ja kesällä 2010 Sub-kanavalla ja loppukesästä alkaen New Vestroian jaksoja tuli uusintana taas MTV3-kanavalta.
Juoni

Bakuganin päähenkilön Danin Bakugan-kumppanin Dragon piti pelastaa Vestroia, mutta hän päätyikin Maahan keskelle Danin ja Shujin taistelua. Tämän jälkeen Dragosta tuli Danin kumppani. Drago oli ensimmäinen puhuva bakugan Maassa, mutta myöhemmin Danin ystävät löysivät toisia puhuvia bakuganeja kuten Tigrerran, Preyasin, Goremin ja Skyressin. Lopulta Dan ystävineen perusti Bakugan-taistelijat, joiden tavoite on pelastaa Vestroia Hal-G:ltä ja Nagalta.
New Vestroiassa, Dragosta on tullut Uuden Vestroian Täydellinen ydin. Mutta kun vestaalit saapuvat Uuteen Vestroiaan, he kaappaavat kaikki bakuganit ja legendaariset soturibakuganit muuttavat Dragon taas bakuganiksi. Sen jälkeen Drago lähtee Danin luo ja he sekä Marucho päätyvät Uuteen Vestroiaan. Siellä he tapaavat Mira Clayn, vestaalin, joka johtaa Bakugan-vastarintaa, ja Vexat, "pahisvestaalit". Dan ja Marucho liittyvät Miran, Acen ja Baronin mukaan vastarintaan. Myöhemmin myös Danin ystävä Shun liittyy vastarintaan. Marucho ja Shun saavat uudet kumppanibakuganit nimiltään Ingram ja Elfin.
Päähahmot ja omat bakuganit

Daniel "Dan" Kuso ja Dragonoid
Runo Misaki ja Tigrerra
Marucho Marukura, Preyas, Preyas Angelo/Diablo, Elfin, Akwimos, Tristar ja Radizen
Julie Makimoto ja Gorem
Shun Kazami, Skyress, Ingram, Hawktor, Taylean ja Jaakor
Alice Gehabich ja Hydranoid
Joe Brown ja Wavern
Päähahmot ja omat bakuganit > Kaksi vuotta myöhemmin

Mira Clay ja Wilda
Baron Leltoy ja Nemus
Ace Grit ja Percival
Keith Clay (Spectra) ja Helios (New Vestroiassa Pyrus ja Mechtanium Surgessa Darkus)
Gus Grav ja Vulcan, (väliaikaisesti Elico ja Brontes)
Päähahmot ja omat bakuganit > Vestaalin pelastamisen jälkeen

Ren Crawler ja Linehalt
Jake Vallory ja Coredem
Fabia Sheen ja Aranaut
Mason Brown ja Avior
Nurzak ja Sabator
Jesse Glenn ja Plitheon
Lena Isis ja Phosphos
Zenet Surrow ja Contestir
Sivuhahmot ja heidän bakuganinsa

Billy Gilbert ja Cycloid
Klaus Von Hertzon ja Sirenoid
Chan Lee ja Fortress
Komba O'Charlie ja Harpus
Julio Santana ja Tentaclear
Christopher ja Juggernoid
Jenny ja Siege
Jewls ja Centipoid
Nene ja Ravenoid
Sivuhahmot ja heidän bakuganinsa > Muut hahmot

Hyvät bakuganit Triclod, Rabeeder ja Nova Lion
tohtori Michael Gehabich (Alicen isoisä)
Vestroian legendaariset soturibakuganit

Apollonir
Frosch
Lars Lion
Oberus
Clayf
Exedra
Viholliset

Naga
Hal-G (aivopesty Michael Gehabich)
Masquerade (ennen vihollinen mutta myöhemmin hän hyvittää tekonsa Danille ja muille (Alicen jakautunut persoonallisuus))
Pahat bakuganit Taygen, Hairadee, Druman, Centorrior ja viisi Paladinia
Kuningas Zenoheld ja Farbros
Spectra Phantom/Keith Clay (Mira Clayn veli), Gus Grav (entiset Vexat)
Professori Clay (mekaanisten bakuganien luoja/Mira Clayn ja Keith Clayn isä)
Keisari Barodius (gundalianien johtaja) ja Dharak, myöhemmin mutatoituneet Mag Mel (kaaos-bakuganien hallitsija) ja Razenoid
Viholliset > Vexat ja heidän bakuganinsa

Mylene Pharoah, Elico (hylkäsi) ja Macubass
Shadow Prove, Hades (tuhoutunut) ja MAC Spider
Volt Luster, Brontes (lähetetty Vestroiaan) ja Boriates
Lync Volan, Altair ja Aluze
Prinssi Hydron ja Dryoid
Elementit

Bakugan-elementtejä on kuusi. Hiljaisuuden ja Ikuisuuden Ytimiä vartioivat Naga ja Wavern ovat ainoat, jotka eivät kuulu mihinkään näistä.
Elementit > Pyrus

Pyrus on tulen elementti ja päämääräisesti Bakuganin pääelementti. Sarjan päähenkilö Dan on uskollinen Pyrus-käyttäjä. Pyrusilla on paljon voimakkaita kykyjä, mutta toista Pyrus-pelaajaa vastaan kannattaa olla varovainen. Muut sarjassa olevat Pyrus-käyttäjät ovat Chan Lee, Spectra (2. kaudella), Kuningas Zenoheld, Sid, Gill ja Ben.
Elementit > Haos

Haos on valon elementti. Bakugan-taistelijoista Runo käyttää Haosta. Kummallista kyllä, suurin osa "muskelitaistelijoista" käyttää myös Haosta. Haosin kyvyt ovat voimakkaita, mutta monet Subterra-kyvyt voivat estää niiden onnistumisen. Muut sarjan Haos-taistelijat ovat Julio, Baron, Volt, Fabia, Zenet, Kazarina, Soon, Rafe ja Gunz.
Elementit > Aquos

Aquos on veden elementti. Marucho on Bakugan-taistelijoista Aquos-käyttäjä. Marucho saa usein käsiinsä huumorintajuisen bakuganin, joka yleensä laukoo vitsejä tai jotain muuta älytöntä. Aquos-bakugan ei yleensä pärjää hyvin Pyrusin tai Subterran porttikortilla. Muita sarjan Aquos-taistelijoita ovat Klaus, Jenny, Mylene, Lena, Stoica ja Jack Punt.
Elementit > Subterra

Subterra on maan elementti. Bakugan-taistelijoista Julie on Subterran käyttäjä. Yleensä Subterra-bakuganit näyttävät isoilta ja kovilta, mutta useimmat ovat kuitenkin "pehmoja". Muita sarjan Subterra-käyttäjiä ovat Billy, Jewls, Mira, Gus, Hydron, Jake, Mason, Nurzak, Paige ja Noah.
Elementit > Ventus

Ventus on ilman elementti. Shun on Bakugan-taistelijosta Ventuksen käyttäjä. Ventuksen Bakuganit ovat yleensä kovin tehokkaita ja nopeita, ja pärjäävät hyvin Subterraa vastaan. Toinen Ventus käyttäjä on Lync.
Elementit > Darkus

Darkus on pimeyden Bakugan, joka olennaisesti on yleensä pahisten elementti. Ensimmäisellä kaudella vain Masqueradella oli kyseistä elementtiä olevia bakuganeja, muutamaa tapausta lukuun ottamatta. Useimmiten taisteluun joutunut Pyrus Bakugan kohtaa Darkus elementtisen Bakuganin. Muita sarjan Darkus-käyttäjiä ovat Alice, Ace, Shadow, Ren, Anubias, Chris ja Spectra (4. kaudella).
Äänirooleissa > Alkuperäiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Yu Kobayashi  | … |  Daniel "Dan" Kuso   |
|  Keiji Fujiwara  | … |  Pyrus "Drago" Dragonoid   |
|  Ryō Hirohashi  | … |  Marucho Marukura   |
|  Chihiro Suzuki  | … |  Shun Kazami   |
|  Eri Sendai  | … |  Runo Misaki   |
|  Atsushi Oto  | … |  Haos Tigrerra   |
|  Risa Mizuno  | … |  Julie Makimoto   |
|  Hiroki Yasumoto  | … |  Subterra Gorem   |
|  Mamiko Noto  | … |  Alice Gehabich   |
|  Izō Oikawa  | … |  Darkus Hydranoid   |
|  Risa Yukino  | … |  Mira Fermin   |
|  Ryuichi Kubota  | … |  Baron Leltoy   |
|  Yasuaki Takumi  | … |  Ace Grit   |
|  Yasuhiro Mamiya  | … |  Spectra Phantom / Keith Fermin   |
|  Takashi Matsuyama  | … |  Pyrus/Darkus Helios   |
|  Yūki Kaji  | … |  Gus Grav   |
|  Sōichirō Hoshi  | … |  Masquerade, prinssi Hydron   |
|  Hideyuki Umezu  | … |  Naga   |
|  Kōji Ishii  | … |  kuningas Zenoheld   |
Äänirooleissa > Englanninkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Scott McCord  | … |  Daniel "Dan" Kuso, Darkus Percival   |
|  Jason Deline  | … |  Pyrus "Drago" Dragonoid   |
|  Cameron Ansell  | … |  Marucho Marukura (jaksot 1 ja 2)   |
|  Joanne Vannicola  | … |  Marucho Marukura (jaksosta 3 alkaen)   |
|  Shaun Meunier  | … |  Aquos Preyas   |
|  Zachary Bennett  | … |  Shun Kazami   |
|  Barbara Budd  | … |  Ventus Skyress   |
|  Julie Lumieux  | … |  Runo Misaki   |
|  Stacie Vallance  | … |  Haos Tigrerra   |
|  Katie Griffin  | … |  Julie Makimoto   |
|  Stephen R. Hart  | … |  Subterra Gorem   |
|  Emilie-Claire Barlow  | … |  Alice Gehabich   |
|  Craig Marshall  | … |  Darkus Hydranoid   |
|  Alyson Court  | … |  Mira Fermin   |
|  Ron Pardo  | … |  Subterra Wilda, Haos Nemus, Naga (jakso 8), Hal-G   |
|  Cameron Kennedy  | … |  Baron Leltoy   |
|  Alex House  | … |  Ace Grit (New Vestoria jaksot 1–47)   |
|  David Reale  | … |  Ace Grit (New Vestoria jaksot 1–47)   |
|  Dan Petronijevic  | … |  Spectra Phantom / Keith Fermin   |
|  Andrew Jackson  | … |  Pyrus/Darkus Helios   |
|  Crispin Freeman  | … |  Gus Grav   |
|  Kyle McDonald  | … |  Subterra Vulcan   |
|  Lyon Smith  | … |  Masquerade, prinssi Hydron   |
|  Andrew Pifko  | … |  Naga (jakso 1)   |
|  John Stocker  | … |  Naga, kuningas Zenoheld   |
Äänirooleissa > Suomenkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Arttu Ala-Jokimäki  | … |  Daniel "Dan" Kuso   |
|  Tero Koponen  | … |  Pyrus "Drago" Dragonoid, Subterra Gorem, Pyrus Helios, Subterra Vulcan, sivuäänet   |
|  Susa Saukko  | … |  Marucho Marukura, selostajaääni, Ventus Skyress (New Vestroia), Miyoko Kuso (New Vestroia), Shiori Kazami, sivuäänet   |
|  Jarkko Miettinen  | … |  Shun Kazami, tri Michael Gehabich, sivuäänet   |
|  Tiiamari Mikkola  | … |  Runo Misaki, Aquos Elfin, Ventus Harpus   |
|  Mari Riikonen  | … |  Haos Tigrerra, Ventus Skyress (Battle Brawlers), selostajaääni (Battle Brawlersin jaksot 5 ja 6), Mylene Farrow, Miyoko Kuso (Battle Brawlers), Aquos Sirenoid, sivuäänet   |
|  Henni-Liisa Stam  | … |  Julie Makimoto, Ventus Ingram, Chan Lee, Nene, sivuäänet   |
|  Henna Haverinen  | … |  Alice Gehabich, Mira Fermin, Komba O'Charlie, sivuäänet   |
|  Mikko Maukonen  | … |  Darkus Hydranoid, Naga, Hal-G, Julio Santana, Volt Luster, Shadow Prove, Subterra Wilda, Shunin isoisä, sivuäänet   |
|  Peter Pihlström  | … |  Masquerade, Aquos Preyas, Ace Grit, Klaus von Hertzon, Joe Brown, sivuäänet   |
|  Oskari Tamminen  | … |  Shuji, Baron Leltoy, Billy Gilbert, sivuäänet   |
|  Aku Laitinen  | … |  Spectra Phantom/Keith Fermin, professori Clay Fermin, Aquos Elico, Haos Nemus, Haos Brontes, sivuäänet   |
|  Petrus Kähkönen  | … |  Lync Volan, Gus Grav, prinssi Hydron, sivuäänet   |
|  Markus Blom  | … |     |
Emily in Paris

| Emily in Paris |
| --- | --- |

Tyyli:  draamakomedia, romanttinen komedia
Kestoaika:  24–38 minuuttia
Luoja(t):  Darren Star
Pääosissa:   Lily Collins  Philippine Leroy-Beaulieu  Ashley Park  Lucas Bravo  Samuel Arnold  Bruno Gouery  Camille Razat  William Abadie  Lucien Laviscount 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:   englanti  ranska 
Verkko:  Netflix
Esitetty:  2. lokakuuta 2020 –
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  40
Aiheesta muualla
IMDb 
Emily in Paris on Darren Starin luoma draamakomediasarja, joka sai ensi-iltansa Netflix-suoratoistopalvelussa 2. lokakuuta 2020. Sarja seuraa yhdysvaltalaisen Emily Cooperin siirtymistä Savoir-nimisen markkinointiyhtiön palvelukseen Pariisin. Emily yrittää sarjassa selviytyä työn ja rakkauselämän haasteista sekä käy kulttuurikamppailua ”tylsän” amerikkalaisen elämäntyylinsä ja ranskalaisen elämäntavan välillä. Sarjaa tähdittävät Lily Collins, Ashley Park, Philippine Leroy-Beaulieu, Lucas Bravo, Samuel Arnold, Camille Razat, Bruno Gouery ja Lucien Laviscount. Sarjan toinen tuotantokausi julkaistiin 22. joulukuuta 2021, kolmas 21. joulukuuta 2022 ja neljäs  12. syyskuuta 2024.
Maalahti

| Maalahti Malax |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Strömmingsbådanin majakka.
Sijainti:  62°56′40″N, 021°32′50″E
Maakunta:  Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Vaasan seutukunta
Kuntanumero:  475
Hallinnollinen keskus:  Maalahden kirkonkylä
Perustettu:  1607
Kuntaliitokset:  Bergö (1973) Petolahti (1973) Pirttikylä (1975, osa)
Pinta-ala ilman merialueita:  525,83 km² 181:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  1 954,94 km² 47:nneksi suurin 2022 
– maa:  521,75 km²
– sisävesi:  4,08 km²
– meri:  1 429,11 km²
Väkiluku:  5 414 160:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  10,38 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  15,2 %
– 15–64-v.:  56,0 %
– yli 64-v.:  28,8 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  9,4 %
– ruotsinkielisiä:  84,8 %
– muut:  5,9 %
Kunnallisvero:  8,90 % 136:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Jenny Malmsten
Kunnanvaltuusto:  27 paikkaa
  2021–2025   • RKP   • SDP   • KD:   21 5 1
www.malax.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maalahti (ruots. Malax) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa.
Maalahden kunnassa asuu 5 414 ihmistä, ja sen pinta-ala on 1 954,94 km², josta 4,08 km2 on sisävesistöjä ja 1 429,11 km2 merialueita. Väestötiheys on 10,38 asukasta/km2.
Kunta on kaksikielinen: 84,8 prosenttia asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia ja 9,4 prosenttia suomea.
Historia

Maalahden kunnan alueelta on löytynyt useita rautakautisia muinaisjäännöksiä, mm. röykkiöitä, kuppikiviä ja asuinpaikkoja.
Maalahden seurakunta itsenäistyi Mustasaaresta vuonna seurakunnaksi 1607.
Maalahden kirkko on Charles Bassin piirustusten mukaan 1828-1829 rakennettu puinen tasavartinen ristikirkko.
Historia > Nimen etymologia

Vanhoissa asiakirjoissa mainitaan muodot Malax, Malax by, Madelax by (1491), Maalahti (1864). Nimi palautuu suomenkieliseen paikannimeen Madelaksi, joka sisältää kalannimityksen made. Maalahdesta Pohjanlahteen laskeva joki on nimeltään Maalahdenjoki, ruotsiksi Malax å. Yksi sen latvahaaroista Laihialla on edelleen nimeltään Madesjoki.
Kehitys lienee ollut, että ruotsalaiset asuttajat lainasivat keskiajalla nimen Madelaksi suomalaisilta ennen kuin äänne dh muuttui r:ksi seudun suomalaismurteissa. Ruotsalaismurteessa alkuosan dh putosi pois ja vokaali a piteni: made > maa. Myöhemmin suomalaiset lainasivat sanan takaisin, koska yhteys vanhaan Made-alkuiseen nimiryppääseen oli ehtinyt katketa. Lisäksi vanha muoto laksi, joka on säilynyt ruotsalaisissa lainanimissä muodossa lax, korvattiin myöhemmin kehittyneellä lahti-muodolla.
Historia > Maalahden vaakuna

Kun Maalahteen oli yhdistetty Bergön ja Petolahden kunnat 1. tammikuuta 1973 ja Pirttikylän pohjoisosa Närpiöstä 1. tammikuuta 1975, Maalahden kunnanvaltuusto totesi 28. toukokuuta 1981 kunnan tarvitsevan itselleen uuden vaakunan. Työryhmän lähes vuoden kestäneen työskentelyn jälkeen sisäasiainministeriölle lähetettiin hyväksyttäväksi Karl-David Långbackan ehdotus, jossa kolme lukkopeltiä kuvaavat säästäväisyyttä sekä Maalahden, Petolahden ja Pohjois-Pirttikylän kunnanosia.
Tyviön aaltokuvio symboloi Bergön saaristoa. Aiheella on myös historiallinen tausta; Kaarle IX:n perustettua Maalahden kunnan 9. lokakuuta 1607, sen sinetti asetettiin kolmen lukon taakse, joiden avaimia säilyttivät eri henkilöt: yhtä maalahtelaiset, toista sulvalaiset ja kolmatta kirkkoherra. Uusi vaakuna otettiin käyttöön 9. heinäkuuta 1982.
Maantiede

Maalahdesta Vaasaan on 17 kilometriä, Muut naapurikunnat ovat Korsnäs, Kurikka, Laihia, Mustasaari ja Närpiö.
Maalahden Natura-kohteita ovat Merenkurkun saaristo, Petolahdenjokisuisto, jonka laajat hiekkaiset rantaniityt ovat ruovikoitumassa, ja kolme keidassuoaluetta: Kajaneskogen, Sanemossen ja Kackurmossen.
Maantiede > Kylät

Maalahden kyliä ovat Yttermalax, Långåminne, Åminne, Petolahti (Petalax), Pohjois-Pirttikylä (Norra Pörtom), Sorvari (Svarvar), Bergö, Nyby ja Ylimaalahti (Övermalax).
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Maalahdella oli 5 477 asukasta, joista 3 871 asui taajamissa, 1 590 haja-asutusalueilla ja 16:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Maalahden taajama-aste on 70,9 %. Maalahden taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Maalahden kirkonkylä | 2 915 |
| 2 | Petolahti | 571 |
| 3 | Bergö | 385 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Talous

Maalahden työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (9.5%)
Jalostus (32.3%)
Palvelusektori (56.9%)
Muut sektorit (1.3%)
Talousalueena Maalahti kuuluu Vaasan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 47 978 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 11. suurin.
Maalahdessa oli vuonna 2022 yhteensä 1 779 työpaikkaa ja kunnassa asui 2 476 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 48,0 prosenttia. Maalahden työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 56,9 prosenttia, jalostuksen 32,3 prosenttia ja alkutuotannon 9,5 prosenttia.
Maalahden työpaikkaomavaraisuus on 71,8 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 84,9 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 4,1 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Maalahdessa on 121,3 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Maalahti on suosittu kesämökkikunta ja kunnan väkiluku nousee kesäisin. Maalahden suurimpia työnantajia ovat venevalmistaja Botnia Marin, kuljetusliike Trans Ahlbäck, CNC-työstötoimittaja Nimetech, maanrakennusalan yritys Veljekset Hemming sekä Pohjanmaan Antenni ja Valaistus. Maalahden suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluivat vuonna 2021 myös renkaiden kiinteistöyhtiö LRS Invest ja puutarha Malax Trädgård.
Väestö

Oheisessa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.
| Maalahden väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 5 704 | 5 704 |
| 1985 | 1985 |    | 5 807 | 5 807 |
| 1990 | 1990 |    | 5 939 | 5 939 |
| 1995 | 1995 |    | 5 823 | 5 823 |
| 2000 | 2000 |    | 5 638 | 5 638 |
| 2005 | 2005 |    | 5 542 | 5 542 |
| 2010 | 2010 |    | 5 605 | 5 605 |
| 2015 | 2015 |    | 5 545 | 5 545 |
| 2020 | 2020 |    | 5 471 | 5 471 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kristinusko

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Maalahdella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Bergö församling
Maalahden seurakunta (ruots. Malax församling)
Petalax församling
Nämä seurakunnat muodostavat Maalahden seurakuntayhtymän (ruots. Malax kyrkliga samfällighet).
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Maalahden alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Maalahdessa toimii Bergö Taborförsamling. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Maalahdessa toimii Pörtom-Petalax Pingstförsamling.
Koulutus ja palvelut

Maalahdessa on neljä ruotsinkielistä vuosiluokkien 1–6 perusopetusta antavaa koulua. Yläkoulu (7.-9. luokat) on Korsnäsin kunnan kanssa yhteinen. Ruotsinkielisessä lukiossa on satakunta oppilasta. Suomenkielistä vuosiluokkien 1–6 perusopetusta annetaan yhdessä koulussa. Suomenkielinen koulu toimi Kolinan kyläkoululla lähellä Kurikan rajaa, mutta vuodesta 2015 se on toiminut samoisa tiloissa Övermalaxin ruotsinkielisen koulun kanssa.
Sosiaali- ja perusterveyspalvelut järjestetään K5 kuntayhtymässä yhdessä Korsnäsin, Närpiön, Kaskisten ja Kristiinankaupungin kanssa.
Kulttuuri > Ruoka

Maalahden pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla bröllopsrätt (suom. hääruoka), suolasilakkaa ja perunaa valkokastikkeessa.
Hallinto ja politiikka

Maalahden kunnanjohtaja on Mats Brandt. Hänet valittiin tehtävään ensimmäisen kerran vuonna 2008. Oltuaan välillä Ruotsissa töissä hän palasi kunnanjohtajaksi vuonna 2014.
Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista 21 on RKP:n hallussa ja loput kuusi SDP:llä kaudella 2017–2021.
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | RKP | RKP | SDP | SDP | PS | PS | KD | KD | VIHR | VIHR | KOK | KOK | Johto |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Johto |
| 2017 | 2 301 | 71,8 | 755 | 23,6 | 40 | 1,2 | 103 | 3,3 | – | – | 4 | 0,1 | 48,2 |
| 2021 | 2 232 | 75,5 | 564 | 19,1 | 51 | 1,7 | 46 | 1,6 | 47 | 1,6 | 16 | 0,5 | 56,4 |
Tunnettuja maalahtelaisia

Johannes Klockars (1867–1932), toimittaja, nuorisoseuramies
Håkan Malm (1936–2018), maanviljelijä ja kansanedustaja
Håkan Nordman (s. 1944), kunnanjohtaja
Fredrik Smulter (s. 1983), voimanostaja
Johan Staf (1838–1894), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Mikko Ollikainen (s. 1977), kansanedustaja (RKP), kunnanjohtaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maalahti Wikimedia Commonsissa
Maalahden kunnan kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Tilastokeskus - Maalahden avainluvut
| n k Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Kaskinen  Korsnäs  Kristiinankaupunki  Kruunupyy  Laihia  Luoto  Maalahti  Mustasaari  Närpiö  Pedersören kunta  Pietarsaari  Uusikaarlepyy  Vaasa  Vöyri 
Entiset kunnat:  Alaveteli  Bergö  Björköby  Jepua  Koivulahti  Lapväärtti  Maksamaa  Munsala  Oravainen  Petolahti  Pirttikylä  Purmo  Raippaluoto  Siipyy  Sulva  Teerijärvi  Tiukka  Uudenkaarlepyyn maalaiskunta  Vähäkyrö  Vöyri-Maksamaa  Ylimarkku  Ähtävä 
Maalahden vaakuna 9.7.1982 asti
Maalahden kirkko.
Alang

| Alang |
| --- | --- |
 Satelliittikuva jossa näkyy romutettavia aluksia Alangin rannassa vuonna 2017.
 Alang
 Koordinaatit: 21°24′43.5″N, 72°12′09.9″E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Gujarat
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alang on kaupunki Intiassa Gujaratin osavaltiossa Khambatinlahden rannalla 300 kilometriä luoteeseen Mumbaista. Se on tunnettu maailman suurimmasta laivanromuttamosta jossa romutettiin 2000-luvun alussa 300–400 laivaa vuodessa. Alangin laivanromuttamot käsittelevät puolet maailman romutettavista laivoista. Laivojen romutus tapahtui 1970-luvulle saakka pääosin Euroopassa ja Yhdysvalloissa mutta kohonneet työvoimakustannukset ja kiristyneet ympäristömääräykset saivat romutustoiminnan siirtymään ensin Etelä-Koreaan ja Taiwanille ja sieltä 1980-luvulla Intiaan Alangiin.Alangin alueella on myös työpajoja, joissa käsitellään romutettavista laivoista irrotettua sisustusta, elektroniikkaa, putkia ja koneistoja uudelleenkäyttöä varten.
Laivojen romuttaminen

Laivojen romutuksessa käytetään hyväksi vuorovettä. Laiva ajetaan kovaa vauhtia keula edellä korkean veden aikana tasaiselle hiekkarannalle, jonne se ankkuroidaan ettei vesi vie sitä takaisin merelle ja romutus alkaa kun vuorovesi on laskenut. Alangin romuttamot tuottavat noin 15 % Intian käyttämästä teräksestä. Yhden laivan romuttaminen vie aikaa 2 viikosta yhteen vuoteen.
Työntekijät ja työturvallisuus

Laivojen romutus tapahtuu ihmisvoimin ja romuttamossa on työssä noin 25 000–40 000 työläistä ja lisäksi romutustoimintaan liittyvässä muussa toiminnassa on mukana noin 200 000. Romutustyö on vaarallista, virallisten tietojen vuonna 2000 sattui noin 30 kuolemaan johtanutta työtapaturmaa, mutta eräiden intialaisten lähteiden mukaan todellinen kuolleiden määrä on 5–6 kertaa suurempi. Laivanromuissa olevat myrkylliset kemikaalit ja asbesti muodostavat myös suuren ympäristö- ja terveysriskin. Laivoja romuttavat työläiset asuvat lähistön hökkelikylissä, joissa ei ole sähköä ja peseytymismahdollisuudet ovat puutteellisia. Työpäivä on 12-tuntinen ja päiväansio keskimäärin 1–2 dollaria. Palkka on kuitenkin intialaisen mittapuun mukaan hyvä. Työolot ja palkkaus ovat Alangissa paremmat kuin Bangladeshissa toimivilla laivanromuttamoilla.
Alangissa on romutettu muun muassa matkustaja-autolautta GTS Finnjet.
Kuvia

Laivoja romutuksen eri vaiheissa.
Laivoja rannalla romutettavina.
SS France odottaa Alangin edustalla pääsyä romutettavaksi vuonna 2007.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alang Wikimedia Commonsissa
Chris Foote: Breaking Bad, Uncovering The Oil Industry's Dirty Secret BBC News.  17.3.2020. Viitattu 7.8.2020. (englanniksi)
Kantharia, Raunek: Alang, Gujarat: The World’s Biggest Ship Breaking Yard & A Dangerous Environmental Time Bomb Marine in Sight.  24.12.2019. Viitattu 7.8.2020. (englanniksi)
Kantharia, Raunek: Top 10 Documentary Films on Ship Breaking Industry Marine in Sight.  13, 2019. Viitattu 7.8.2020. (englanniksi)