stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Riisi-kala-järjestelmä

Yhdistetty riisin ja kalan viljelys.
Riisi-kala-järjestelmä on riisinviljelyn ja kalatalouden yhdistelmä, jossa kaloja joko istutetaan tai päästetään vapaasti riisipeltoja ympäröiviin vesikanaviin. Järjestelmässä samalla alueella voidaan tuottaa kaloja ilman vähennystä riisin tuotannossa, ja lisätään eläinproteiinin tuotantoa. Järjestelmässä kalat saavat luontaisesti ruokaa peltojen läheisyydestä, ja tämä vähentää rikkaruohojen esiintymistä. Yhdistelmäviljelyissä on saatu parempia satoja vakaa typen taso luonnollisen lannoituksen kautta, jolloin tarvittiin vähemmän lisälannoitusta.
Yhdistelmää on käytetty Kaakkois-Aasiassa muun muassa Intiassa, Thaimaassa, Pohjois-Vietnamissa ja eteläisessä Kiinassa.
Boeing Commercial Airplanes

Boeingin tehdas Everettin kaupungissa Washingtonin osavaltiossa.
Boeing Commercial Airplanes eli BCA on yhdysvaltalaisten Boeing-yhtiöiden liiketoimintayksikkö, joka suunnittelee ja rakentaa liikennelentokoneita, ja tukee asiakkaitaan päivittäisessä lentotoiminnassa tarjoten mm. huolto- ja koulutuspalveluita. Yksikön pääkonttori sijaitsee Washingtonin Rentonissa, mutta maailmanlaajuisesti sillä on toistakymmentä toimitilakokonaisuutta. Yksikköön kuuluvat myös entisen Douglas Aircraftin omaisuuserät, jotka siirtyivät sille Boeingin ja McDonnell-Douglas-yhtiöiden fuusiossa vuonna 1997. Vuonna 2016 yksiköllä oli 78 000 työntekijää.
Organisaatio

Ilma-aluskehitys
Renton –  737, BBJ
Everett –  747, 767, 777, 787
Charleston –  787
Valmistusosasto
Kansainvälinen yhteistyöosasto
Moottorikehitys
Liikenneilmailun palvelut
Tytäryhtiöt
Aeroinfo Systems
Aviall
Aviation Partners Boeing, yhteisomistus Aviation Partnersin kanssa
Boeing Canada
Koulutus- ja lentotoimintaosasto (entinen Alteon)
CDG
Jeppesen, entinen Jeppesen Sanderson.
Preston Aviation Solutions
Global Aeronautica, entinen yhteisomistus Alenia Aeronautican kanssa.
Tuotteet

Lähes kaikki yhtiön käyttämät mallinimet ovat muotoa 7X7, jossa X on vaihtuva numero. Mallinimen jälkiosa viittaa malliin sarjan sisällä. Joissain mallinimissä on lisätietotunniste, esim. 777-200LR. Harvemmin käytetään ns. laajennettua mallinimeä, jossa on lopun nollien tilalla yksilöllinen asiakastunniste, esim. 757-2QB. Tällä yksilöidään kunkin asiakkaan tilaama varustelu. Tästä käytännöstä Boeing luopui vuonna 2016.
Nykyiset lentokonemallit:
| Lentokonemalli | Tuotantomäärä | Kuvaus | Matkustajamäärä | Ensilento | Tuotannossa olevat versiot | Tuotannosta poistuneet versiot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 737 | 10478 | Kaksimoottorinen, kapearunkoinen, lyhyet ja keskipitkät reitit | 85–215 | 9.4.1967 | 700, 800, 900ER, BBJ, C-40, 737 AEW&C, P-8, 737 MAX | 100, 200, 200C/Adv, 300, 400, 500, 600, 700ER, 900 |
| 747 | 1548 | Raskas, kaksikerroksinen, laajarunkoinen alakerta, kapearunkoinen yläkerta, keskipitkät ja pitkät reitit | 467–605 | 9.2.1969 | 8I, 8F, BBJ | 100, 100SR/B, 200, 200F/C, SP, 200M, 300, 300M/SR, 400, 400M/D/F/ER/ERF, VC-25, E-4, YAL-1 |
| 767 | 1135 | Raskas, kaksimoottorinen laajarunko, keskipitkät ja pitkät reitit | 180–375 | 26.11.1981 | 300F, KC-767, KC-46, E-767 | 200, 200ER, 300, 300ER, 400ER |
| 777 | 1584 | Raskas, kaksimoottorinen laajarunko, 200LR mahdollistaa erittäin pitkät reitit | 301–550 | 12.6.1994 | 200LR, 300ER, rahtiversio, 777X | 200, 200ER, 300 |
| 787 | 789 | Raskas, kaksimoottorinen, komposiittirakenteinen laajarunko, pitkät reitit | 210–330 | 15.12.2009 | 8, 9, 10, BBJ |  |
Gästrikland

| Gästriklandin maakunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Pääalue:  Norlanti
Lääni:  Gävleborgin lääni ja Uppsalan lääni
Pinta-ala:  
 – Maa:  4 181,0 km²
Väkiluku:  148 714
 – Väestötiheys:  35,6 as./km²
Symbolit:  
 – Maakuntakukka:  Kielo
 – Maakuntaeläin:  Metso
 Väkiluvun ja maapinta-alan lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan vuosi 1982. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kielo on Gästriklandin maakuntakukka.
Metso on Gästriklandin maakuntaeläin.
Gästrikland (joskus myös suom. Gestriklanti) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Gästriklandin pinta-ala on 4 181,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 148 714 asukasta, joten väentiheys oli 35,6 asukasta neliökilometriä kohti.
Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna maakunta sijaitsee Pohjanlahden länsirannikolla. Gästriklandin naapurimaakuntia ovat Uplanti, Västmanland, Taalainmaa sekä Hälsingland.
Maakunnan korkein kohta on Lustigknopp, joka kohoaa 402 metrin korkeuteen. Maakunnan suurin järvi on puolestaan Storsjön (74 km²) ja suurin kaupunki on Gävle. Gästriklandin maakuntalintu on metso.
Prinsessa Madeleine on Gästriklandin herttuatar.
Kunnat

Gävlen kunta
Hoforsin kunta
Ockelbon kunta (osa kuuluu myös Hälsinglandiin)
Sandvikenin kunta
Tierpin kunta (pieniltä osin)
Väestönkehitys

| Gästriklandin maakunnan väestönkehitys 1910–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1910 | 1910 |    | 101 979 | 101 979 |
| 1920 | 1920 |    | 106 732 | 106 732 |
| 1930 | 1930 |    | 114 132 | 114 132 |
| 1940 | 1940 |    | 117 408 | 117 408 |
| 1950 | 1950 |    | 127 655 | 127 655 |
| 1960 | 1960 |    | 140 188 | 140 188 |
| 1970 | 1970 |    | 149 015 | 149 015 |
| 1980 | 1980 |    | 149 380 | 149 380 |
| 1990 | 1990 |    | 146 374 | 146 374 |
| 2000 | 2000 |    | 144 619 | 144 619 |
| 2010 | 2010 |    | 148 403 | 148 403 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Lähdeviitteet ovat vuosiluvun perässä.
Väestönkehitys > Väestö lääneittäin

Gästriklandissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 148 714 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
| Lääni | Väkiluku (31> 12.2011) |  % |
| --- | --- | --- |
| Gävleborgin lääni | 147 434 | 99,1 |
| Uppsalan lääni | 1 280 | 0,9 |
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.
Kuvia

Färnebofjärdenin kansallispuistoa Gästriklandin etelärajalla.
Mellansjönin järvi Gävlen kunnassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
VisitSweden - Ruotsin matkailun virallinen verkkosivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Ruotsin maakunnat |
| --- | --- | --- |
| Götanmaa |  Blekinge  Bohuslän  Dalsland  Gotlanti  Halland  Itä-Götanmaa  Länsi-Götanmaa  Skåne  Småland  Öölanti  |  |
| Sveanmaa |  Närke  Södermanland  Taalainmaa  Uplanti  Värmlanti  Västmanland  |  |
| Norlanti |  Gästrikland  Hälsingland  Härjedalen  Jämtland  Lappi  Medelpad  Norrbotten  Västerbotten  Ångermanland  |  |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Gästrikland – Kuntaluettelo on käännöstä.
Käännös suomeksi
Blekingen lääni

| Blekingen lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:  Ruotsi
Maakunta:  Blekinge
Maakäräjät:  Blekingen läänin maakäräjät
Pääkaupunki:  Karlskrona
Perustamisvuosi:  1683
Hallinto:  
 – Maaherra:  Berit Andnor
Pinta-ala:  
 – Maa:  2 931,33 km²
Väkiluku:  152 979
 – Väestötiheys:  52,2 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  K
 – Läänikoodi:  10
 
 Lääninhallituksen sivut 
 Tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Blekingen lääni (ruots. Blekinge län) sijaitsee Ruotsin etelärannikolla kaakkoisella Götanmaalla. Läänin pääkaupunki on Karlskrona. Blekingen läänissä toimii Blekingen läänin maakäräjät. Valtiopäivävaaleissa se muodostaa Blekingen läänin vaalipiirin.
Lääni on alueeltaan täsmälleen sama kuin Blekingen maakunta, ja lääni käyttää samaa vaakunaa kuin maakuntakin. Pinta-alaltaan Blekinge on Ruotsin pienin lääni ja väkiluvultaan kolmanneksi pienin lääni. Pohjoisessa se rajoittuu Kronobergin lääniin ja Kalmarin lääniin. Lännessä rajanaapurina oli aiemmin Kristianstadin lääni, nykyään Skånen lääni.
Vuonna 2007 läänissä oli 318,88 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,8 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Läänijaon kehitys

Blekinge kuului keskiajalla Tanskalle, mutta se liitettiin Ruotsiin Roskilden rauhassa vuonna 1658. Tuon jälkeen Blekinge kuului Kristianstadin lääniin vuoteen 1680, jolloin se liitettiin Kalmarin lääniin. Vuonna 1683 perustettiin nykyinen Blekingen lääni, jonka rajat ovat siitä lähtien olleet ennallaan.
Vuonna 1658 Blekingessä oli kolme kaupunkia:
Kristianopel
Ronneby
Sölvesborg
Kihlakuntia oli tuolloin neljä:
Bräknen kihlakunta
Listerin kihlakunta
Medelstadin kihlakunta
Östran kihlakunta
Jo vuonna 1639 Jämshögin pitäjä (sisältäen myös Kyrkhultin) oli siirretty Listerin kihlakuntaan Kristianstadin lääniin kuuluneesta Villandin kihlakunnasta. Edellä mainittujen kaupunkien lisäksi perustettiin Karlshamn vuonna 1664. Kristianopel lakkautettiin 1677 ja Ronneby 1680, jolloin Karlskrona sai kaupunkioikeudet. Ronneby sai kaupunkioikeutensa takaisin vuonna 1882.
Blekingen kihlakunnat ja pitäjät vuonna 1863.
Blekingen pitäjät vuonna 1863. Tämän jälkeen suoritetut pitäjien jakamiset on merkitty vuosilukujen kera karttaan.
Blekingen kunnat vuoden 1952 kuntauudistuksen jälkeen.
Seuraavassa kihlakuntien käytössä aiemmin olleet vaakunat:
Bräknen kihlakunta
Listerin kihlakunta
Medelstadin kihlakunta
Östran kihlakunta
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Blekingessä tehtiin kuntaliitoksia. Toinen kuntauudistus Ruotsissa tehtiin vuonna 1971. Nykyisin Blekingen vanhat pitäjät kuuluvat viiteen kuntaan. Kuntien keskustaajamista Karlshamn, Karlskrona, Ronneby ja Sölvesborg olivat aikaisemmin itsenäisiä kaupunkeja; Olofström puolestaan oli kauppalana.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Sinisessä kentässä tammi, jonka rungolle asetettu allekkain kolme kruunua, kaikki kultaa. (Ruotsiksi: I blått fält en ek med tre kronor uppträdda på stammen, allt av guld.)
Koska maakunta ja lääni vastaavat toisiaan täydellisesti, niin lääninhallitus on jo vanhastaan käyttänyt Blekingen maakuntavaakunaa. Tämä käytäntö vahvistettiin vuonna 1944.
Maantiedettä

Läänin suurimmat taajamat
Maantiedettä > Suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Blekingen läänissä sijaitsi 46 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Karlskrona | &&&&&&&&&&035212.&&&&0035 212 |
| 2 | Karlshamn | &&&&&&&&&&019075.&&&&0019 075 |
| 3 | Ronneby | &&&&&&&&&&012029.&&&&0012 029 |
| 4 | Sölvesborg | &&&&&&&&&&&08401.&&&&008 401 |
| 5 | Olofström | &&&&&&&&&&&07327.&&&&007 327 |
| 6 | Kallinge | &&&&&&&&&&&04561.&&&&004 561 |
| 7 | Mörrum | &&&&&&&&&&&03695.&&&&003 695 |
| 8 | Rödeby | &&&&&&&&&&&03402.&&&&003 402 |
| 9 | Nätträby | &&&&&&&&&&&03109.&&&&003 109 |
| 10 | Jämjö | &&&&&&&&&&&02578.&&&&002 578 |
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,6 | 2,5 |
|   | jalostus | 26,3 | 26,6 |
|   | palvelut | 69,9 | 69,6 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 66 569 | 67 551 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 98,5 |  |
Valtiopäivävaalit

Blekingen lääni kuuluu kokonaisuudessaan Blekingen läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 5 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 6 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 27,34 | 2 |
|   | Keskustapuolue | 5,76 | 0 |
|   | Liberaalit | 5,42 | 0 |
|   | Kristillisdemokraatit | 3,97 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 36,46 | 3 |
|   | Vasemmistopuolue | 5,07 | 0 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 5,28 | 0 |
|   | Ruotsidemokraatit | 9,81 | 1 |
|   | Muut | 0,88 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 6 |
Läänin kunnat

Blekingen lääniin kuuluu nykyisin viisi kuntaa:
| Kuntakoodi | Kunta | Keskustaajama | Kunnan väkiluku (31> 12.2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1060 |  Olofströmin kunta | Olofström | &&&&&&&&&&012876.&&&&0012 876 |
| 1080 |  Karlskronan kunta | Karlskrona | &&&&&&&&&&064215.&&&&0064 215 |
| 1081 |  Ronnebyn kunta | Ronneby | &&&&&&&&&&027910.&&&&0027 910 |
| 1082 |  Karlshamnin kunta | Karlshamn | &&&&&&&&&&031185.&&&&0031 185 |
| 1083 |  Sölvesborgin kunta | Sölvesborg | &&&&&&&&&&016793.&&&&0016 793 |
Väestönkehitys

| Blekingen läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810 | 1810 |    | 69 195 | 69 195 |
| 1820 | 1820 |    | 78 951 | 78 951 |
| 1830 | 1830 |    | 85 734 | 85 734 |
| 1840 | 1840 |    | 95 807 | 95 807 |
| 1850 | 1850 |    | 107 827 | 107 827 |
| 1860 | 1860 |    | 117 875 | 117 875 |
| 1870 | 1870 |    | 126 037 | 126 037 |
| 1880 | 1880 |    | 137 477 | 137 477 |
| 1890 | 1890 |    | 142 602 | 142 602 |
| 1900 | 1900 |    | 146 302 | 146 302 |
| 1910 | 1910 |    | 149 359 | 149 359 |
| 1920 | 1920 |    | 147 098 | 147 098 |
| 1930 | 1930 |    | 144 879 | 144 879 |
| 1940 | 1940 |    | 144 962 | 144 962 |
| 1950 | 1950 |    | 146 090 | 146 090 |
| 1960 | 1960 |    | 144 466 | 144 466 |
| 1970 | 1970 |    | 153 585 | 153 585 |
| 1980 | 1980 |    | 153 542 | 153 542 |
| 1990 | 1990 |    | 150 564 | 150 564 |
| 2000 | 2000 |    | 150 392 | 150 392 |
| 2010 | 2010 |    | 153 227 | 153 227 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina.
Vuoden 2011 lopussa 13,2 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 11,0 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 1 476 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia läänin väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,4 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 2 040 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 179 951 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,0 %
18–64-vuotiaat: 58,7 %
65 vuotta täyttäneet: 22,3 %
Väestönkehitys > Väestö maakunnittain

Blekingen läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 152 979 asukasta, jotka asuivat kaikki Blekingen maakunnassa. Koko Blekingen maakunnan väestö asuu Blekingen läänissä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Blekinge.se
Länsstyrelsen i Blekinge län
Region Blekinge
Blekingen lääni teoksessa Nordisk familjebok ("Uggleupplagan", 1904–1926) (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Blekinge län
Blekingen läänin kunnat
Ruotsin läänit
| --- | --- |
Nykyiset läänit:   Blekingen lääni  Gotlannin lääni  Gävleborgin lääni  Hallandin lääni  Itä-Götanmaan lääni  Jämtlandin lääni  Jönköpingin lääni  Kalmarin lääni  Kronobergin lääni  Länsi-Götanmaan lääni  Norrbottenin lääni  Skånen lääni  Södermanlandin lääni  Taalainmaan lääni  Tukholman lääni  Uppsalan lääni  Värmlannin lääni  Västerbottenin lääni  Västernorrlandin lääni  Västmanlandin lääni  Örebron lääni 
Lakkautetut läänit:   Göteborgin ja Bohusin lääni  Kristianstadin lääni  Malmöhusin lääni  Skaraborgin lääni  Tukholman kaupunki  Älvsborgin lääni 
Blekingen läänin nykyiset kunnat.
Käännös suomeksi
Arvid Kuha

Gustaf Arvid (Arvi) Kuha, vuoteen 1906 Göös (5. helmikuuta 1877 Jyväskylä  – 25. kesäkuuta 1959) oli suomalainen opettaja, kauppakoulun johtaja ja yritysjohtaja.
Henkilöhistoria

Kuhan vanhemmat olivat opettaja, kustantaja ja valtiopäivämies K. G. Göös ja Fanny John. Kuha tuli ylioppilaaksi 1895, valmistui filosofian kandidaatiksi 1898 ja sai päästötodistuksen Suomen Liikemiesten Kauppaopistosta 1906. Hän opiskeli myös ulkomailla Berliinin kauppakorkeakoulussa josta hän sai päästötodistuksen 1908. Kuha kävi Burroughs-yhtiön myyntikoulun 1912 ja hän teki opintomatkoja Skandinavian maihin, Englantiin, Saksaan ja Amerikkaan. Kuha toimi opettajana Viipurin kauppakoulussa 1906–1907 ja Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa 1907–1910.  Jyväskylän kauppakoulun johtajana Kuha toimi 1910–1912 ja Systema-yhtiössä prokuristina 1912–1919 ja yhtiön toimitusjohtajana vuodesta 1920. Tätä tehtävää Kuha hoiti vuoteen 1931 asti ja työskenteli sitten Suomen vientiyhdistyksen osastopäällikkönä. Suomen sisällissodan aikana Kuha oli valkoisten päämajan intendentin adjutantti, keväällä 1918 hän oli Finlands Vänner -toimiston johtaja Tukholmassa.
Kuha kuului useiden iikeyritysten johtokuntiin ja hän toimi myös kauppakamarin sihteerinä. Kuha oli lisäksi Suomen Liikemies-Yhdistyksen, Helsingin Kauppiaitten Kauppakoulun sekä Suomen Krematorio-yhdistyksen johtokuntien jäsenenä.
Teoksia

Näkökohtia Jyväskylän yliopistokysymyksessä, 1911, Arvi Kuha, Yrjö Blomstedt
Kertomus Jyväskylän kaupungin kauppakoulun toisesta lukuvuodesta 1911-1912, 1912
Södermanlandin lääni

| Södermanlandin lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Södermanland ja Närke
Maakäräjäkunta:  Södermanlandin läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Nyköping
Perustamisvuosi:  1634
Hallinto:  
 – Maaherra:  Bo Könberg
Pinta-ala:  
 – Maa:  6 076,06 km²
Väkiluku:  272 563
 – Väestötiheys:  44,9 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  D
 – Läänikoodi:  04
 
 Lääninhallituksen sivut 
 Tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Södermanlandin läänin nykyiset kunnat.
Södermanlandin läänin kunnat vuonna 1952. Lääninraja on sen jälkeen muuttunut. 1970-luvun kuntauudistuksessa Hölön ja Enhörnan maalaiskunnat sekä Mariefredin kaupunkiin kuulunut Taxingen seurakunta liitettiin Tukholman lääniin.
Södermanlandin lääni (ruots. Södermanlands län) on lääni Tukholman lounaispuolella Ruotsissa. Lääniin kuuluu Södermanlandin maakunnan länsiosa Mälarenin ja Itämeren rannikon välissä. Lisäksi pieni osa Vingåkerin kunnan länsiosasta kuuluu Närken maakuntaan. Läänin pääkaupunki on Nyköping ja väkiluvultaan suurin kaupunki puolestaan Eskilstuna. Valtiopäivävaaleissa alue muodostaa Södermanlandin läänin vaalipiirin.
Vuonna 2007 läänissä oli 1 273,38 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 20,9 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Läänijaon kehitys

Södermanlandin lääni perustettiin vuonna 1683 yhdistämällä kolme aikaisempaa linnalääniä. Nämä linnaläänit olivat Nyköpingin lääni, Gripsholmin lääni ja Eskilstunahusin lääni. Strängnäsin ja Enköpingin kuntien välillä kuntarajaa ja siten myös läänirajaa muutettiin hieman 1940-luvulla. Lisäksi 1970-luvun kuntauudistuksessa läänin itäosassa sijainneita alueita liitettiin Tukholman lääniin.
Södermanlandin jako vanhoihin linnalääneihin näkyy vielä pankkien ja sanomalehtien toiminnassa. Sörmlands Sparbankin toimialue vastaa täysin Nyköpingin lääniä ja Eskilstuna Rekarne Sparbankin toimialue puolestaan Eskilstunahusin lääniä. Sama jako näkyy myös kahden suuren päivälehden levikkialueissa. Sörmlands Nyheterin levikkialuetta on aiempi Nyköpingin lääni ja Eskilstuna-Kurirenin levikkialueena on vanha Eskilstunahusin lääni.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Kultaisessa kentässä pystyasennossa aarnikotka, jonka punaisille varustuksille näyttäisi pian löytyvän käyttöä. (Ruotsiksi I fält av guld en upprest svart grip med röd beväring, därest sådan skall komma till användning.)
Lääninhallitus oli jo pitkään käyttänyt Södermanlandin maakuntavaakunaa. Tämä käytäntö vahvistettiin vuonna 1940, vaikka Södermanlandin lääni ei katakaan koko maakunnan aluetta.
Lääninhallitus Nyköpingissä.
Södermanlandin ja Tukholman läänien rajamerkki vuodelta 1935.
Maantiedettä

Läänin suurimmat taajamat
Maantiedettä > Suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Södermanlandin läänissä sijaitsi 66 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Eskilstuna | &&&&&&&&&&064679.&&&&0064 679 |
| 2 | Nyköping | &&&&&&&&&&029891.&&&&0029 891 |
| 3 | Katrineholm | &&&&&&&&&&021993.&&&&0021 993 |
| 4 | Strängnäs | &&&&&&&&&&012856.&&&&0012 856 |
| 5 | Oxelösund | &&&&&&&&&&010870.&&&&0010 870 |
| 6 | Torshälla | &&&&&&&&&&&07612.&&&&007 612 |
| 7 | Flen | &&&&&&&&&&&06229.&&&&006 229 |
| 8 | Gnesta** | &&&&&&&&&&&05478.&&&&005 478 |
| 9 | Trosa | &&&&&&&&&&&05027.&&&&005 027 |
| 10 | Vingåker | &&&&&&&&&&&04282.&&&&004 282 |
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Kahdella asteriskilla (**) merkityt taajamat sijaitsevat osittain toisen läänin alueella. Taulukossa on siinä tapauksessa ilmoitettu taajaman tässä läänissä asuvan väestön määrä.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,3 | 2,1 |
|   | jalostus | 25,6 | 26,5 |
|   | palvelut | 70,2 | 69,8 |
|   | tuntematon | 1,9 | 1,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 109 157 | 121 162 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 90,1 |  |
Valtiopäivävaalit

Södermanlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Södermanlandin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 11 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 27,94 | 3 |
|   | Keskustapuolue | 5,75 | 1 |
|   | Liberaalit | 6,59 | 1 |
|   | Kristillisdemokraatit | 4,72 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 34,69 | 4 |
|   | Vasemmistopuolue | 5,04 | 0 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 7,62 | 1 |
|   | Ruotsidemokraatit | 6,63 | 1 |
|   | Muut | 1,03 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 11 |