stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Frans Joakim Torckell

Frans Joakim Torckell (30. elokuuta 1827 Sund – 17. helmikuuta 1895 Sund) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies.
Torckellin vanhemmat olivat postimestari Joakim Torckell ja Maria Elisabet Woivalin ja puoliso vuodesta 1858 Hulda Jakobina Hertzberg (k. 1891). Torckell tuli ylioppilaaksi 1847 ja suoritti teologisen erotutkinnon 1851 ja vihittiin papiksi 1852. Varapastorin arvon hän sai 1865. Torckell toimi pappina Inkoossa, Lapväärtissä, Pirttikylässä, Kaskisissa, Närpiössä ja Isojoella. Sundin kirkkoherra hänestä tuli 1876 ja lääninrovasti 1892. Torckell oli pappissäädyn edustaja valtiopäivillä 1888, 1891 ja 1894.
Opettajat ja kirjailijat Olga Torckell ja Huldi Torckell olivat Frans Joakim Torckellin tyttäriä.
USS Forrestal (CVA-59)

| USS Forrestal (CV-59) |
| --- | --- |
 USS Forrestal
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Newport News Shipbuilding and Dry Dock Company, Newport News, Virginia
Kölinlasku:  14. heinäkuuta 1952
Laskettu vesille:  11. joulukuuta 1954
Palveluskäyttöön:  1. lokakuuta 1955
Poistui palveluskäytöstä:  11. syyskuuta 1993
Loppuvaihe:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  59 650 t
Pituus:  325 m
Leveys:  72,5 m
Syväys:  11 m
Koneteho:  194 MW
Nopeus:  33 solmua (61 km/h)
Miehistöä:  552 upseeria, 4 988 miehistön jäsentä
Aseistus
Aseistus:  8 × 5"/L54 -tykkiä lentokoneet
USS Forrestal (runkonumero CV-59) oli Yhdysvaltain laivaston Forrestal-luokan lentotukialus ja samalla luokkansa nimikkoalus. Valmistuessaan vuonna 1955 se ohitti Shinanon maailman suurimpana lentotukialuksena, minkä lisäksi se oli ensimmäinen alusta asti suihkuhävittäjiä varten suunniteltu lentotukialus.
Rakentaminen

Alus tilattiin Newport News Shipbuilding and Dry Dock Companyltä Newport Newsistä Virginiasta, missä köli laskettiin 14. heinäkuuta 1952. Se laskettiin vesille 11. joulukuuta 1954 kumminaan entisen Yhdysvaltain laivastoministerin James Forrestalin, jonka mukaan alus nimettiin, leski Josephine. Alus otettiin palvelukseen 1. lokakuuta 1955 Norfolkin laivastotukikohdassa Portsmouthissa Virginiassa ensimmäisenä päällikkönään Roy L. Johnson.
Palvelus

Ensimmäiset palvelusvuotensa alus oli koulutuskäytössä Virginian rannikolla sekä Karibianmerellä. Jaksoon kuului erityisesti lentäjien koulutus toimimaan aluksella. Vuodenvaihteessa 1955-1956 aluksella oli kaksi HU-2 Det 42:n Piasecki Vertol UH-25B Retrievers -helikopteria, joiden tehtävänä oli pelastaa mereen laskeutuneet lentäjät. Saman aikaisesti aluksella oli kaksi McDonnell Douglas A-4 Skyhawkia ja muutama Beech TC-45J Kansan -lentokonetta, joilla lentäjät suorittivat tukialuslentoja. Hieman uudenvuoden jälkeen alukselle siirrettiin yksitoista VF-41 laivueen McDonnell Douglas F-2C Banshee -hävittäjää, joihin liittyi VA-42 laivueen neljätoista Douglas A-1H Skyraider -rynnäkkökonetta ja yksi Kansan sekä VA-86 laivueen kolmetoista Vought F7U-3M Cutlass -syöksypommittajaa. Laivueet muodostivat aluksella palvelleen ensimmäisen lentorykmentin (engl. Air Task Group 1).
Lentorykmentin komentaja Ralph L. Werner teki 3. tammikuuta 1956 ensimmäisen lentokoneella tehdyn laskeutumisen Forrestalille aluksen matkatessa Norfolkista itään, kun hän teki ensin kolme läpilaskua ja lopulta normaalin laskeutumisen North American F-1C Fury -hävittäjällä. Hieman myöhemmin hän teki samalla lentokoneella ensimmäisen katapulttinousun alukselta. Toisen laskun teki samanlaisella koneella VF-21:n laivueenpäällikkö William M. Harnish. Kumpikin kone oli maalattu valkoisiksi ja harmaiksi laivaston uuden atomiajan "anti-flash" -maalauksen mukaisesti.
Forrestal lähti 24. tammikuuta Karibialle Guantanamon tukikohtaan Kuubaan, jossa se sai suoritettua osan testeistään palaten Norfolkiin 28. maaliskuuta. Alus sai päätökseen vastaanottotestit 23. -27. huhtikuuta ja se siirrettiin 4. toukokuuta telakalle havaittujen vikojen korjaamiseksi; muun muassa aluksen alkuperäiset potkuriakselit vaihdettiin ja raporttien mukaan korjaukset paransivat merkittävästi aluksen suorituskykyä.
Alus osallistui Suezin kriisiin.
Palvelus > Tulipalo

Aluksella 29. kesäkuuta 1967 riehunut tulipalo vaati 134 merimiehen ja lentäjän hengen. Palo johtui lentokannella vahingossa lauenneesta Zuni Mk.32 -raketista, mikä aiheutti kokonaisen räjähdysten sarjan.
Palvelus > Palveluksesta poisto

Alus poistettiin käytöstä 38 palvelusvuoden jälkeen vuonna 1993. Se saapui 18. helmikuuta 2014 romuttamolle Texasiin, missä 15. joulukuuta 2015 romutus oli saatu päätökseen. Forrestalin ahterikyltti on nähtävissä National Naval Aviation Museum -museossa Pensacolassa Floridassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Forrestal-museon kotisivu
Forrestal-luokan lentotukialukset
Spektin diskografia

| Julkaisut |
| --- | --- | --- |
| ↙Studioalbumit | 3 |  |
| ↙Livealbumit | 0 |  |
| ↙Kokoelmat | 0 |  |
| ↙EP:t | 0 |  |
| ↙Singlet | 27 |  |
| ↙Musiikkivideot | 10 |  |
Rap-artisti Spektin diskografia.
Soolo > Albumit

Diktaattorimies (2013), Platinalevy
Macho Fantastico (2014), Platinalevy
Rakas Spektistan (2019), 3 X Platinalevy
Soolo > Singlet

Sijoitukset Suomen viralliselta singlelistalta.
Mogausmehuu (mukana Tasis, 2010)
Teen mitä haluun (mukana Setä Tamu, 2013), 2 X Platinalevy
Juomalaulu (mukana Tasis, 2013) #7, 7 X Platinalevy
Vinkkii DJ:lle (2013), Kultalevy
Macho Fantastico (mukana Tasis, 2014) #1, 4 X Platinalevy
Scatman (mukana Tasis, 2015), Kultalevy
Se ei mee niin (mukana Emmi, 2015)
Flipperi (mukana Miro, 2016), Kultalevy
Himmee bossi (mukana Vilma Alina, 2016), Kultalevy
Huomisen huolia (mukana Tasis, 2016), Platinalevy
Vaikka väkisin (mukana Niila, 2017)
Juna (mukana Tasis, 2017) #2, 3 X Platinalevy
Hei me lennetään (mukana Tasis, 2018) #20, Platinalevy
Forza Italia (2018) #16, 2 X Platinalevy
Rakas Spektistan (mukana Tasis, 2018), Kultalevy
Pitkä perjantai (2019) #14, Platinalevy
Ennen ku mä delaan (2019) #10, 2 X Platinalevy
La Vida Lokakuu (mukana Timo Pieni Huijaus, 2019), Kultalevy
Vain yksi sinä (mukana Titta, 2020), Kultalevy
Villi kortti (2020)
Don Quijote (mukana Nelli, 2021)
Ay Makarena (Lidl Suomi mukana Spekti, 2021)
Juo (mukana Tasis, 2021)
Porto (2021), Kultalevy
Rakkaus kävi täällä (mukana Miri, 2022)
Fakjee (mukana Uniikki, 2022)
Samppanjaa (2023)
Memento mori (2024)
Urheilujuhlaa (mukana Herrat, 2024)
Tirehtööri (2024) #11, Kultalevy
BIG BIG ENERGY (2024)
Soolo > Musiikkivideot

Teen mitä haluun (mukana Setä Tamu, 2013)
Juomalaulu (mukana Tasis, 2013)
Vinkkii DJ:lle (2013)
Macho Fantastico (mukana Tasis, 2014)
Scatman (mukana Tasis, 2015)
Se ei mee niin (mukana Emmi, 2015)
Juna (mukana Tasis, 2017)
Hei me lennetään (mukana Tasis, 2018)
Rakas Spektistan (mukana Tasis, 2018)
Myrkkyä (mukana Ares, Elastinen, Brädi, Uniikki & Timo Pieni Huijaus, 2019)
Trilogia > Albumit

Työvoitto (2004)
Hakattu kivestä 2007 (2014)
Trilogia > Singlet

Sijoitukset Suomen viralliselta singlelistalta.
Tämmöst tänään (2003) #7
Hei! (2004) #5
Routamaa (2006)
Saari vai karikko (promo, 2007)
Trilogia > Videot

Hei! (2004)
Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fintelligens | "A-Ha" | Kokemusten summa | Petter, Adl, Jurassikki, Kt, Kapasiteettiyksikkö & Jussi Valuutta | 2002 |
| Cheek | "Reissumies" | Käännän sivuu |  | 2005 |
| Elastinen & Timo Pieni Huijaus | "Pullosta tullu" | E.T.T.E. |  | 2006 |
| Uniikki | "Milli" | Nuor Tolppanen vol. 1 | TPH | 2008 |
| Uniikki | "Pojat on poikii" | Juokse poika juokse | Elastinen | 2009 |
| Fintelligens | "Rotko" | Mun tie tai maantie | Tasis | 2010 |
| DJ RZY | "Pelkkää voittoo (Streetstyle)" | – | Jaques Worlain, TPH & Uniikki | 2010 |
| Timo Pieni Huijaus | "Vedä se yli" | Emävale | Koala Kläk | 2010 |
| Uniikki | "Paras" | Suurempaa |  | 2011 |
| Uniikki | "Kunnon mestaan vetää" | Suurempaa | Elastinen | 2011 |
| Fintelligens | "Rähinä räp" | Täytyy tuntuu | Tasis, Timo Pieni Huijaus, Andu & Uniikki | 2011 |
| DJ RZY | "Tervetuloo Helsinkiin" | – | Wögä, Tasis, Elastinen, Juno, Mikael Gabriel, Timo Pieni Huijaus, Uniikki, Stig Dogg, Cheek & Davo | 2011 |
| Cheek | "Pyrkiny vähentää" | Sokka irti |  | 2012 |
| Uniikki | "Meniks tunteisiin" | Kiitorata | Elastinen | 2012 |
| Elastinen | "Loppuviikko" | Joka päivä koko päivä | Uniikki, Timo Pieni Huijaus & Tasis | 2013 |
| Uniikki | "Pöllöjengi" | #kylänmies | Trilogia | 2013 |
| HeavyWeight | "Nallipyssy" | – |  | 2014 |
| Lord Est | "Hanat auki" | Ilo-olo |  | 2015 |
| Uniikki | "Bulil" | Pikku prinssi | Brädi | 2015 |
| Teflon Brothers | "Manteli" | – | Petri Nygård | 2017 |
| Teflon Brothers | "Kuka antais pukille?" | – | Petri Nygård | 2018 |
| Teflon Brothers | "Tee mulle joulu" | – | Petri Nygård | 2019 |
| Teflon Brothers | "Munatoti" | – | Petri Nygård | 2021 |
| Meiju Suvas | "Tytöt tahtoo pitää hauskaa" | Vain elämää kausi 13 |  | 2022 |
Frans Arvid Snellman

Frans Arvid Snellman (31. elokuuta 1818 Turku – 17. maaliskuuta 1873 Helsinki) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies.
Snellmanin vanhemmat olivat kirkkoherra, professori Henrik Snellman ja Anna Katarina Gottschick ja puoliso vuodesta 1850 Anna Lovisa Adelie af Klercker (k. 1904). Snellman tuli ylioppilaaksi 1835 ja vihittiin papiksi 1843, varapastorin arvon hän sai 1852. Snellman toimi ensin apulaispappina Helsingissä, Helsingin 2. kappalainen hänestä tuli 1856 ja Helsingin ruotsalais-suomalaisen seurakunnan kirkkoherra 1868. Hän oli pappissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863, 1867 ja 1872.
Adolf Fredrik Sirén

Adolf Fredrik Sirén (29. huhtikuuta 1807 Korpilahti – 14. toukokuuta 1868 Hauho) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies.
Sirénin vanhemmat olivat kappalainen Karl Sirén ja Maria Lovisa Lucander ja puolisot vuodesta 1832 Hedvig Karolina Tigerstedt (k. 1838) ja vuodesta 1839 Matilda Lovisa Nordenstolpe (k. 1891). Sirén tuli ylioppilaaksi 1825 ja vihittiin papiksi 1830. Rovastin arvon hän sai 1849. Sirénistä tuli Loviisassa triviaalikoulun vt. kollega ja Porvoossa pedagogion kollega 1827, Porvoon tuomiokapitulin vt. 2. amanuenssi 1829 ja vakinainen 1830, notaari 1846 ja samalla Porvoon lukion vt. laulunopettaja 1831 sekä vakinainen 1832–1846. Hauhon kirkkoherraksi hän tuli 1852, astuen virkaan 1854. Hämeen läntisen rovastikunnan vt. lääninrovastina Sirén toimi vuodesta 1855 ja vakinaisena vuodesta 1856. Hän oli pappissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863 ja 1867. Hän omisti Wuolteen kartanon Hauholla.lähde?
Twilight – Houkutus

| Twilight – Houkutus>  |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Catherine Hardwicke
Käsikirjoittaja:  Kirja: Stephenie Meyer  Elokuva: Melissa Rosenberg
Tuottaja:  Mark Morgan  Greg Mooradian  Wyck Godfrey
Säveltäjä:  Carter Burwell
Kuvaaja:  Elliot Davis
Leikkaaja:  Nancy Richardson
Pääosat:  Kristen Stewart Robert Pattinson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Summit Entertainment
Levittäjä:  Summit Entertainment Netflix Disney+
Ensi-ilta:   21. marraskuuta 2008  2. tammikuuta 2009
Kesto:  124 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  ≈ 37 000 000 $
Seuraaja:  Twilight – Uusikuu (2009)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Twilight – Houkutus (engl. Twilight) on yhdysvaltalainen vuoden 2008 elokuva. Sen on ohjannut Catherine Hardwicke ja käsikirjoittanut Melissa Rosenberg yhdessä Hardwicken kanssa. Sen pääosissa näyttelevät muun muassa Kristen Stewart ja Robert Pattinson. Twilight – Houkutus perustuu yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin kirjoittaman kirjasarjan ensimmäiseen osaan Houkutus. Se on Summit Entertainmentin tuottaman Meyerin kirjoihin perustuvan elokuvasarjan ensimmäinen osa, ja sitä seuraavat vuoden 2009 Twilight – Uusikuu ja vuoden 2010 Twilight – Epäilys.
Twilight – Houkutus sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 21. marraskuuta 2008, ja Suomessa se tuli ensi-iltaan 2. tammikuuta 2009. Elokuva tuotti avajaispäivänään 35,7 miljoonaa dollaria. Tulos on kaikkien aikojen 14. paras avajaispäivän tuotto. Kokonaisuudessaan Twilight – Houkutus keräsi ensi-iltaviikonloppunaan  yli 70,55 miljoonaa dollaria. Huhtikuuhun 2009 mennessä elokuva on tuottanut yli 379 miljoonaa dollaria.
Näyttelijät

Pääroolit   
Näyttelijä:                   Hahmo:
Kristen Stewart - Bella Swan
Robert Pattinson - Edward Cullen
Muut roolit
Taylor Lautner - Jacob Black
Gil Birmingham - Billy Black
Billy Burke - Charlie Swan
Sarah Clarke - Renée Dwyer
Matt Bushell - Phil Dwyer
Peter Facinelli - Carlisle Cullen
Elizabeth Reaser - Esme Cullen
Ashley Greene - Alice Cullen
Kellan Lutz - Emmett Cullen
Nikki Reed - Rosalie Hale
Jackson Rathbone - Jasper Hale
Cam Gigandet - James
Rachelle Leferve - Victoria
Edi Gathegi - Laurent
Solomon Trimble - Sam Uley
Krys Hyatt - Embry Call
Anna Kendrick - Jessica Stanley
Christian Serratos - Angela Weber
Michael Welch - Mike Newton
Justin Chon - Eric Yorkie
José Zúñiga - Mr. Molina
Ned Bellamy - Waylon Forge
Ayanna Berkshire - Cora
Trish Egan - Ms. Cope
Katie Powers - tarjoilija
Tuotanto > Tausta

Houkutus (engl. Twilight) on yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin vuonna 2005 julkaistu esikoisteos ja samannimisen kirjasarjan ensimmäinen osa. Sarjan kirjoja on myyty maailmanlaajuisesti yli 50 miljoonaa kappaletta, ja sitä on käännetty yli 20 kielelle. Kirjasarjaan kuuluu neljä osaa: Houkutus (2005), Uusikuu (2006), Epäilys (2007) ja Aamunkoi (2008).
Tuotanto > Kehitys

Vuonna 2007 Summit Entertainment -elokuvayhtiö alkoi suunnitella elokuvasarjaa Meyerin kirjasarjan pohjalta ja alkoi kehittää elokuvaa sarjan ensimmäisestä osasta Houkutus. Lokakuussa 2007 yhtiö palkkasi ohjaaja Catherine Hardwicken vastaamaan tulevan elokuvan ohjauksesta. Yhdessä käsikirjoittaja Melissa Rosenbergin kanssa Hardwicke kirjoitti elokuvan käsikirjoituksen valmiiksi viidessä viikossa. Rosenbergin mukaan käsikirjoitusta innoittivat William Shakespearen näytelmä Romeo ja Julia sekä Ang Leen vuoden 2005 elokuva Brokeback Mountain.
Tuotanto > Näyttelijöiden valinta

Twilight – Houkutuksen pääosan Bella Swanin roolin sai yhdysvaltalainen Kristen Stewart, ja Edward Cullenin osaan valittiin puolestaan englantilainen Robert Pattinson, ja Jacob Blackin roolin sai Taylor Lautner. Stephenie Meyer tekee pienen cameoroolin elokuvassa; hän esiintyy pikaisesti eräässä sen kahvilakohtauksessa.
Tuotanto > Kuvaukset

Elokuvan tuotanto alkoi vuoden 2008 helmikuussa, ja sen kuvaukset päättyivät saman vuoden toukokuussa. Se kuvattiin pääasiassa Oregonin osavaltion Portlandissa ja sen lähiympäristössä. Kuvausten aikana kirjasarjan luoja Stephenie Meyer antoi Hardwicken ja Pattinsonin lukea osan hänen silloin vielä kirjoittamastaan Midnight Sunista, joka kertoo kirjasarjan ensimmäisen osan uudelleen Edwardin näkökulmasta. Tämän oli tarkoitus antaa Hardwickelle ja Pattinsonille parempi kuva Edwardin hahmosta...
Tuotanto > Musiikki

Elokuvan sävellyksen teki Carter Burwell. Elokuvan soundtrackin julkaisi Chop Shop Records yhdessä Atlantic Recordsin kanssa 4. marraskuuta 2008. Musiikkisuunnittelija Alexandra Patsavas valitsi soundtrackille tulleet kappaleet. Stephenie Meyer oli osittain mukana kappaleiden valinnassa. Soundtrack nousi Billboard 200 -listan kärkeen ja on myynyt yli 2,2 miljoonaa kappaletta.
DVD

Elokuvan DVD ilmestyi Yhdysvalloissa 21. maaliskuuta 2009, ja se myi ensimmäisen päivän aikana yli kolme miljoonaa kappaletta. Suomessa DVD julkaistiin 29. huhtikuuta 2009. DVD:tä on saatavilla sekä yhden että kahden levyn julkaisuna. DVD:llä on lisämateriaalia elokuvasta.
Jatko-osa

Twilight – Houkutuksen jatko-osa Twilight – Uusikuu sai ensi-iltansa 20. marraskuuta 2009. Elokuvan on ohjannut Chris Weitz, ja sen on käsikirjoittanut Melissa Rosenberg. Sen pääosissa näyttelevät Kristen Stewart, Robert Pattinson ja Taylor Lautner.
Aiheesta muualla

Janne Rovio: Kesytetty Veren vangit teiniyleisölle. Film-o-holic.com 2.1.2009.
Nanna Yli-Hukka: Twilight - Houkutus (2008)  21.05.2009. FilmGoer.fi. Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 26.2.2010.
Catherine Hardwicken ohjaamat elokuvat
| --- | --- |
2000-luku:   Kolmetoista (2003)  Lords of Dogtown (2005)  Matkalla Beetlehemiin (2006)  Twilight – Houkutus (2008) 
2010-luku:   Red Riding Hood – Punahilkka (2011)  Plush (2013)  Miss You Already (2015) 
Elokuvan työryhmää 2009 MTV Movie Awards -gaalassa. Vasemmalta oikealle: Kellan Lutz, Taylor Lautner, Kristen Stewart, Robert Pattinson, Peter Facinelli ja tuottajat Mark Morgan ja Elliot Davis.
Filmatisoinneissa käytetyn Forksin rajalla oleva silta, jonka päältä Charlie ja Bella ajavat.
Kesäkuu

Kesäkuu. 1400-luvun ranskalaisen rukouskirjan ja kalenterin Les Très Riches Heures du Duc de Berryn kuvitusta kesäkuun kohdalla.
Kesäkuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden kuudes kuukausi. Suomessa sitä pidetään yleisesti ensimmäisenä kesäkuukautena. Kesäkuussa on 30 päivää. Toukokuu edeltää kesäkuuta ja heinäkuu seuraa sitä. Suomessa kesäkuu on etelässä lämpenevien kesäsäiden ja alkukesän ja keskikesän valoisten öiden aikaa, pohjoisessa se on yöttömän yön ja kesän alkamisen aikaa.
Kesäkuun nimi

Kesäkuun nimi ei tule lämmintä vuodenaikaa tarkoittavasta kesä-sanasta, vaan suomen lounaismurteiden kesantoa tarkoittavasta sanasta kesä. Kesantopelto kynnettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa. Lämmintä vuodenaikaa lounaismurteissa tarkoittaa sana suvi. Kesäkuun latinankielinen nimi Iunius tulee roomalaisen jumalattaren Junon nimestä. Juppiterin puoliso Juno oli avioliiton, äitiyden ja naisten suojelija.
Sääolot kesäkuussa > Keskilämpötila

Kesäkuun keskilämpötilat eri puolilla Suomea vaihtelevat. Vantaalla kesäkuun keskilämpötila on noin +15 °C, Lahdessa noin +14,8 °C, Tampereella noin +14,5 °C, Kuopiossa noin +14 °C, Oulussa noin +13,5 °C ja Sodankylässä noin +11 °C. Etelä-Suomessa tyypillinen päivälämpötila kesäkuun alussa on hieman alle 20 °C ja kesäkuun loppupuolella hieman yli 20 °C. Pohjois-Suomessa päivälämpötilat ovat kuun alussa noin 15 °C ja kuun lopussa noin 20 °C. Myös hellejaksot ja pohjoisen kylmänpurkaukset ovat kummatkin tähän aikaan vuodesta mahdollisia, mutta kuitenkaan mitään takatalvia ei enää kesäkuussa onnistu syntymään Suomessa, vaikkakin räntäsateet ovat mahdollisia. Etelä-Suomessa on kesäkuussa keskimäärin 5–6 hellepäivää ja Lapissa 2–3 hellepäivää.lähde?
Sääolot kesäkuussa > Sädemäärät

Kesäkuussa Pohjolan ilmasto alkaa jo hiljalleen kostua kevään jäljiltä, mikä näkyy etenkin iltapäivän rankkasateiden lisääntymisenä. Lämmin ilmamassa on yleensä kosteaa, mutta sateet kuuroluonteisempia kuin viileän ilmamassan. Tästä aiheutuu myös ukonilmoja. Sateisuuden lisääntymisestä huolimatta kesäkuu lienee koko Suomessa vuoden aurinkoisin kuukausi.
Sääolot kesäkuussa > Kasvien kukinta

Kesäkuinen luonto Suomessa on hyvin rehevä ja monet kukkakasvit kukkivat juuri kesäkuussa. Kesäkuun alussa luonnossa kukkivat muun muassa pihlaja, metsämarjat ja orvokit. Kesäkuun lopulla huomion arvoisin kukkiva kasvi on lupiini, joka on nykyään varsinkin Etelä-Suomessa hyvin runsaslukuinen, etenkin teiden varsilla. Puutarhoissa kukkivat kesäkuussa esimerkiksi omenapuut, juhannusruusu, alppiruusu ja pihasyreeni. Pohjois-Lapin tunturikoivikot tulevat lehteen yleensä vasta kesäkuun alussa. Lapin tunnuskukka, kullero kukkii juhannuksen tienoilla. Keväällä laulantansa aloittaneet laululinnut jatkavat yleensä laulantaansa läpi kesäkuun. Kesäkuussa monilla linnuilla on jo pesäpoikasia. Suurten nisäkkäiden keväällä syntyneet jälkeläiset kasvavat ja voimistuvat kesäkuulla.
Sääolot kesäkuussa > Muuta

Vanha kansa kutsui juhannusta edeltävää kesää lyhyeksi eli pikkukesäksi. Sen jälkeen alkoi pitkä eli isokesä. Koululaisten lomakausi Suomessa alkaa kesäkuun alkupäivinä. Kesäkuussa Lapissa on selvä yötön yö, ja Etelä-Suomenkin yöt ovat hyvin valoisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kesäkuu Wikimedia Commonsissa
Oulangan kansallispuistoa kesäkuussa
Hydroksietyylitärkkelys

Hydroksietyylitärkkelys
Hydroksietyylitärkkelykset (HES) ovat synteettisiä, glykogeenin kaltaisia polysakkarideja. Niitä on käytetty suonensisäiseen nestehoitoon tarkoitetuissa liuoksissa.
Nestehoidossa

Kolloidityyppinen plasmankorvike on nimitys infuusionesteelle, joka sisältää jotain kolloidia, esimerkiksi hydroksietyylitärkkelystä. Valmistetta on käytetty suonensisäisesti esimerkiksi verenvuodon aiheuttaman šokin hoitoon sekä verenpaineen laskun ehkäisyyn anestesialääkityksen yhteydessä.
Aiempi käsitys hydroksietyylitärkkelyksen turvallisuudesta nestehoidossa perustui saksalaisen lääkärin Joachim Boldtin tutkimustuloksiin, jotka sittemmin mitätöitiin, koska hänen katsottiin toimineen epäeettisesti tai ehkä jopa tekaisseen tutkimustuloksia. Vuonna 2008 julkaistiin tulokset VISEP-kokeesta, jossa todettiin suuren molekyylikoon hydroksietyylitärkkelysliuoksen aiheuttavan munuaisvaurion riskin ja lisäävän kuolleisuutta. Tämän johdosta suuren molekyylikoon liuosten käytöstä luovuttiin. Sittemmin saatiin samanlaisia tuloksia pienen molekyylikoon hydroksietyylitärkkelysliuoksista. Vt. professori Ville Pettilä ja dosentti Ari Uusaro totesivatkin vuonna 2013 Duodecim-aikakauskirjan pääkirjoituksessa, että hydroksietyylitärkkelysliuoksia ei uuden tutkimustiedon valossa saa antaa potilaille. Nämä riskit on todettu nimenomaan kriittisesti sairailla potilailla kuten sepsistä sairastavilla. Leikkauspotilailla ei vastaavia riskejä todettu meta-analyysissä.
Euroopan lääketurvallisuuden riskinarviointikomitea on todennut, ettei hydroksietyylitärkkelystä pidä antaa sepsistä, munuaisvauriota, maksavauriota tai aivoverenvuotoa sairastaville eikä elinsiirron tai kriittisesti sairaiden tehohoidon yhteydessä. Muutoin niitä pitää antaa pienimpinä mahdollisina annoksina ainoastaan, jos muut valmisteet eivät riitä.
Dopingissa

Esimerkiksi Lahden vuoden 2001 hiihdon MM-kisoissa kuusi suomalaishiihtäjää jäi kiinni doping-testeissä HES-valmisteen, kauppanimeltään Hemohes, käytöstä.
Hemohesiä on käytetty doping-aineena laskemaan veren hemoglobiinipitoisuutta sallittuihin rajoihin.<ref name= HP-yle> Liian korkeat hemoglobiiniarvot johtuvat yleensä veritankkauksesta tai EPO:n eli veren kasvuainetekijän käytöstä doping-aineena mutta voivat johtua muustakin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hydroksietyylitärkkelys Wikimedia Commonsissa
Kira Marie Peter-Hansen

| Kira Marie Peter-Hansen |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2. heinäkuuta 2019 –  
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. helmikuuta 1998 (ikä 26) Frederiksbergin kunta, Tanska
Tiedot
Puolue:  Sosialistinen kansanpuolue
Kira Marie Peter-Hansen (s. 23. helmikuuta 1998) on tanskalainen sosialistista kansanpuoluetta edustava poliitikko, joka valittiin europarlamenttiin vuonna 2019. Tultuaan valituksi europarlamenttiin 21-vuotiaana hänestä tuli kaikkien aikojen nuorin europarlamentaarikko. Hän opiskelee Kööpenhaminan yliopistossa taloustiedettä. Peter-Hansen sai toisen puolueensa kahdesta paikasta europarlamenttiin, kun Karsten Hønge päätti jättää paikkansa vastaanottamatta, minkä takia hänen paikkansa siirtyi kolmantena olleelle Peter-Hansenille.
Peter-Hansenin mukaan ilmastonmuutoksen torjunnan edistäminen on hänen tärkeimpiä tavoitteitaan europarlamentissa. Hänen mielestänsä nuoria europarlamentaarikoita tarvitaan ratkomaan erityisesti nuorisotyöttömyyteen ja ilmastonmuutokseen liittyviä kysymyksiä.