Mesoamerikan kronologia
Esikolumbiaaninen Mesoamerikka > Arkaainen kausi (7000–2000 eaa.)

Mesoamerikan pleistoseenikausi päättyi radiohiiliajoituksen perusteella noin vuonna 8650 eaa. Varhaisholoseenin aikana tapahtui siirtymä metsästyksestä ja keräilystä maatalouteen ja pysyvään kyläasutukseen. Maapallon keskilämpötilat nousivat vuoden 7000 eaa. tienoilla huomattavasti. Ilmaston lämmetessä jääpeite vetäytyi ja Mesoamerikan ruohomaat metsittyivät. Jotkut katsovat Mesoamerikan arkaaisen kauden alkaneen jo pleistoseenin päättyessä. Toisen määritelmän mukaan se alkoi vasta noin vuonna 7000 eaa. Kauden tunnuspiirteitä ovat ruokavalion monipuolistuminen, siirtymä osittain pysyvään asumiseen ja suurempiin yhteiskuntiin sekä kauppareittien kehittyminen. Arkaainen kausi jaotellaan usein kolmeen lyhyempään ajanjaksoon: keräilyn (8650–5700 eaa. ± 1000 vuotta), orastavan maanviljelyksen (5700–3800 eaa. ± 800 vuotta) ja osittain pysyvän asutuksen (3800–2600 eaa. ± 500 vuotta) vaiheisiin.
Holoseenin alussa väestö hankki ravintonsa metsästämällä, ansoittamalla ja kasveja keräillen. Vuodenajan vaihtelun vuoksi ja ympäristön kantokyvyn takaamiseksi väestö siirtyi säännöllisesti uusille alueille. Metsästyksessä käytettiin atlatlia ja sulitettua tikkaa. Paleontiaanit olivat metsästäneet suurriistaa isoina joukkoina, mutta megafaunan kadottua yksittäiset metsästäjät alkoivat jäljittää pienempiä eläimiä ja ansojen käyttö yleistyi. Ravinnon lisäksi eläimistä saatiin nahkaa, jota työstettiin kivisillä työkaluilla. Joista ja järvistä saatiin kalaa ja äyriäisiä. Osan aikaa vuodesta ihmiset elivät suurissa yhteisöissä pysyen pitkiä aikoja paikoillaan. Vesistöjen liepeille alkoi syntyä rakennettuja kyliä, joissa asuttiin vuodenajoittain. Kauppa ulottui entistä kauemmas ja yhdisti suuria maantieteellisiä alueita.
Teknologinen kehitys oli arkaaisen kauden loppuun saakka hidasta. Metsästyksessä käytettiin apuna aseita ja verkkoja ja kalastuksessa koukkuja. Kasveja kerättiin koreihin ja verkkoihin. Ruuanlaitossa käytettiin alkeellisia työkaluja, kuten mortteleita, survimia ja yksinkertaisia myllyjä. Kankaat kudottiin käsin, ja jalkojen suojaksi valmistettiin sandaaleja. Teknologian kehittyminen mahdollisti aiempaa tehokkaamman metsästyksen ja keräilyn, mikä johti pysyvän asutuksen syntyyn ja yhteiskunnan monimutkaistumiseen. Alkukantaista viljelyä esiintyi mahdollisesti jo noin vuonna 8900 eaa. Maanviljelyksen merkitys kasvoi vähitellen. Kurpitsaa alettiin viljellä ehkä 8. vuosituhannella eaa. Viljellylle maissille ominaiset suojakuoret synnyttänyt mutaatio ilmaantui noin 5300 eaa. Maniokki domestikoitiin 5. vuosituhannella eaa. ja puuvilla noin 2600 eaa. Kaakaota juotiin viimeistään vuoden 1000 eaa. paikkeilla. Muita arkaaisella kaudella domestikoituja kasveja olivat chili ja revonhäntä.
Mesoamerikan varhainen maanviljelyskulttuuri ei arkeologisten löytöjen perusteella ratkaisevasti eronnut muun Amerikan tuolloisista kulttuureista. Ainutlaatuista on maatalouden nopea kehitys. Viljely alkoi ylänköalueilla Mesoamerikan eteläosissa ja levittäytyi sieltä pohjoiseen ja etelään. Alangoilla metsästys ei ilmeisesti ollut kovinkaan tärkeä elinkeino. Merestä ja joista saatiin runsaasti kalaa ja muita elintarpeita. Sisämaasta kerättiin kasvukauden aikaan villisiemeniä. Vesistöjen läheisyyden vuoksi maanviljelylle tai metsänhoidolle ei ollut suurta tarvetta.
Maanviljelys levisi kaikkialle Mesoamerikkaan arkaaisen kauden loppuun mennessä. Alueen aineellinen kulttuuri erottautui jo selvästi muusta Amerikasta. Noin vuosina 3400–2300 siirryttiin pysyvään asutukseen, kun väestö asettui maata viljeleviin kyläyhteisöihin. Ilmeisesti ihmiset edelleen elivät heimoina, eikä varsinaisia valtioita ollut. Arkaaisen kauden alussa ihmiset asuivat luolissa tai nopeasti kyhätyissä suojissa, mutta kauden lopulla alettiin rakentaa kuoppataloja. Hautauskäytännöt todistavat vakiintuneesta uskonnollisesta elämästä ja rituaaleista. Keramiikka omaksuttiin Mesoamerikkaan ehkä jo 3. vuosituhannella eaa. Sen alkuperä oli mahdollisesti etelämmässä Andien sivilisaation alueella, missä saviastioita valmistettiin jo noin 4000 eaa. Mesoamerikasta varhaisin keramiikka on löydetty Tehuacánin laaksosta, missä se on ajoitettu vuoteen 2300 eaa.