stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juho Lallukka
Käkisalmeen ja Viipuriin

Kauppiaiden keskinäinen yhteistoiminta oli tiivistymässä Käkisalmessa Lallukoiden siirtyessä sinne. Yhteistyön keskeinen osa oli suolakaupan kiintiöjärjestelmä. Suomalaisten osuus kauppiaiden joukossa lisääntyi 1880-luvun kuluessa. Liiketoiminta monipuolistui ja tarve yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen lisääntyi. Lallukalle tärkeää oli muun muassa vapaapalokunta ja siihen liittyvä kulttuuritoiminta. Vapaapalokunta piti esimerkiksi kirjastoa. Vuoteen 1887 tultaessa hän oli Käkisalmen merkittävin kauppias ja kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Näitä rooleja hän tuki myös toimimalla Laatokka-lehden avustajana ja pitämällä yhteyksiä valtiopäiväedustajiin, kuten  K. E. F. Ignatiukseen ja Jaakko Häkliin. Yhteistyö Käkisalmessa toimivan kauppiaan ja valtiopäiväedustajan Jaakko Häklin kanssa sekä opintomatkat ulkomaille johtivat suunnitelmiin käydä kauppaa Viipurissa.
Kauppa-apulaisena aloittaneella Lallukalla oli lopulta johdossaan hyvin menestyvä tukkukauppa Häkli, Lallukka ja Kumpp., jonka hän perusti vuonna 1891 yhdessä Jaakko Häklin ja Vilhelm Paischeffin kanssa. Häkli ja Lallukka lunastivat Paischeffin osuuden tämän kuoltua 1899 ja Lallukka puolestaan Häklin osuuden tämän 1902 tapahtuneen kuoleman jälkeen. Liikkeen nimestä alettiin käyttää muotoa Häkli, Lallukka ja Kumpp., omistaa Juho Lallukka. Kauppaneuvoksen arvonimi Lallukalle myönnettiin 28. huhtikuuta 1908.
Varallisuuttaan Juho Lallukka käytti erityisesti Viipurin teatterin tukemiseen. Hän perusti myös Räisälän kansanopiston vuonna 1908 ja lahjoitti sille toimitilat hankkimastaan Pudorian kartanosta.
Kauppaneuvoksen kuolema

Kauppaneuvos Lallukka kuoli keuhkokuumeeseen 1. joulukuuta 1913. Maria Lallukka otti liikkeen johtoonsa ensimmäisen maailmansodan lähestyessä. Hänen lisäkseen johtokuntaan kuuluivat Emil Tanninen varapuheenjohtajana sekä prokuristi Vilho Aalto ja Ernst Hämäläinen. Jalmari Finne oli Maria Lallukan merkittävä uskottu.
Kauppaneuvoksen ja hänen puolisonsa yhteinen testamentti astui voimaan Maria Lallukan kuoltua 4. kesäkuuta 1923. Lapseton pariskunta jätti pääosan omaisuuttaan Juho ja Maria Lallukan Taiteilijakotisäätiölle, joka ylläpitää vuonna 1933 valmistunutta Lallukan taiteilijakotia Töölössä, Helsingissä.
Aiheesta muualla

.aspx Juho Lallukka Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Lallukan taiteilijakotisäätiön kotisivut
Jääpallon SM-sarjakausi 1972–1973

| SM-sarja 1972–1973 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  8
Mestari:  Vastus
Toinen sija:  HIFK
Kolmas sija:  OLS
Pudonneet joukkueet:  Akilles
Paras maalintekijä:  Seppo Rounaja, OLS (30)
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1972 :  1974 → 
Jääpallon SM-sarja kaudella 1972-1973 pelattiin ensimmäistä kertaa vasta perustetun Suomen Jääpalloliiton järjestämänä. SM-sarjan sarjajärjestelmä ei muuttunut. Mestaruus ratkaistiin kaksinkertaisessa runkosarjassa, jonka voittaja voitti mestaruuden. Mestaruuden voitti toista kertaa peräkkäin Veitsiluodon Vastus.
OLS:n Seppo Rounaja voitti maalikuninkuuden 31 osumalla.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veitsiluodon Vastus | 14 | 11 | 1 | 2 | 70–28 | 23 |
| Helsingin IFK | 14 | 10 | 2 | 2 | 65–44 | 22 |
| Oulun Luistinseura | 14 | 9 | 0 | 5 | 79–39 | 18 |
| Warkauden Pallo -35 | 14 | 7 | 1 | 6 | 67–52 | 15 |
| Lappeenrannan Pallo | 14 | 5 | 0 | 9 | 30–62 | 10 |
| Mikkelin Palloilijat | 14 | 4 | 1 | 9 | 39–71 | 9 |
| Oulun Palloseura | 14 | 2 | 4 | 8 | 42–61 | 8 |
| Porvoon Akilles | 14 | 3 | 1 | 10 | 42–77 | 7 |
Akilles putosi II-divisioonaan. Tilalle nousi Oulun Tarmo.
Suomen-mestarit

Vastus: Seppo Jolkkonen, Pentti Karvo, Pekka Ryhänen, Pertti Tammilehto, Eero Hamari, Asko Eskola, Eino Keinänen, Kari Kiviharju,Kaarlo Henttinen, Erkki Mehtälä, Risto Tammilehto, Eino Silvekoski, Juha Eklund, Matti Räsänen. Valmentaja: Heikki Tapio
Kaasukehän pako

Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Atmospheric escape
Kaasukehän pako on prosessi, jossa tähteä kiertävä kappale menettää kaasukehässään olevia partikkeleita. Prosessi voi tapahtua monella tapaa ja se saattaa näytellä tärkeää osaa planeetan kehityksessä. Mm. Venuksen ja Marsin oletetaan menettäneen suuren osan vedestään tämän prosessin johdosta.
Lämpöpako

Lämmöstä johtuvassa paossa on otettava huomioon pakenevan partikkelin massa. Raskaammalla partikkelilla on piempi nopeus, kun kevyemmällä partikkelilla lämpötilan ollessa sama. Tästä johtuu, että vetymolekyyli karkaa kaasukehästä happea helpommin. Planeetan massalla on myös väliä: Suurempi massa antaa suuremman painovoiman, joka johtaa suurempaan pakonopeuteen. Sen takia Jupiterin kaltaisilla jättiläisplaneetoilla on heliumia ja vetyä kaasukehässään toisin kuin maan kaltaisilla planeetoilla. Oman osansa tuo myös kappaleen etäisyys tähdestään. Lämpö lisää partikkelin värähtelynopeutta kaasukehässä. Maapalloa pienemmällä Titanilla on Maata paksumpi kaasukehä johtuen sen valtavasta etäisyydestä Aurinkoon.
On myös olemassa mahdollisuus, että riittävän suuri paine ja lämpö aiheuttaisivat pakotilanteen, jossa myös painava partikkeli pääsisi pakenemaan kaasukehästä. Tällaista ei tosin ole havaittu.
Aurinkotuuli

Suurin osa ihmisistä yliarvioi aurinkotuulen vaikutuksen kaasukehän paossa kappaleilla, joilta puuttuu magneettikenttä. Aurinkotuulen kineettinen energia mahdollistaa kaasukehässä olevaan partikkeliin osuessaan partikkelin paon. Magneettikenttä suojaa ionisoituneelta aurinkotuulelta, koska sähkövarauksen omaava aurinkotuuli menee sähkökentän voimaviivojen mukaan. Magneettikentän puuttuminen ei kuitenkaan tarkoita, että aurinkotuuli pääsisi esteettä puhaltamaan kappaleen kaasukehää pois. Todisteena tästä on Venus, jonka kaasukehä on lähes 100 kertaa maan ilmakehää tiheämpi. Aurinkotuulen oletetaankin aiheuttavan vain 1/3 ei-lämmön aiheuttamasta kaasukehän paosta.
Venus ja Mars, joilta puuttuu planeetan laajuinen magneettikenttä, ovat aurinkotuulen armoilla. Venuksessa tuuli kuitenkin ionisoi kaasukehän yläosan, joka luo paikallisen magneettikentän. Tämä estää aurinkotuulta viemästä planeetan kaasukehää. Molemmilla planeetoilla auringon ultraviolettisäteily on kuitenkin päässyt hajottamaan vesimolekyylit, joista vety on sitten karannut kevyenä aineena aurinkotuulen mukana.
Ei-lämmöstä johtuvien pakoprosessien vertailu

Ei-lämmöstä johtuvat pakoprosessit riippuvat karkaavan partikkelin massasta, pakopaikan massan aiheuttamasta painovoimasta, kaasukehän koostumuksesta ja etäisyydestä tähteen. Marsin kaasukehä karkaa eri syistä kuin Venuksen. Marsin ohuessa kaasukehässä yläilmakehän ionisoituminen ei riitä estämään aurinkotuulen vaikutusta sen ollessa voimakkaimmillaan. Aurinkotuulen vaikutus onkin vahvin juuri kappaleilla, joiden massa ja sitä myötä painovoima eivät ole kovin suuria.
Venuksen ionosfääristä karkaavat elektronit vuorostaan aiheuttavat heikon positiivisen sähkökentän, joka "potkaisee" positiivisen varauksen omaavat partikkelit pois planeetan kaasukehästä. Toinen huomattava tekijä on valokemialliset reaktiot. Happimolekyyli on esimerkiksi liian raskas karatakseen Venuksen kaasukehästä, mutta korkeaenerginen säteily pystyy rikkomaan molekyylit yksittäisiksi atomeiksi. Yleensä nämä atomit saavat samalla suuren määrän energiaa, joka mahdollistaa niiden paon.
Suuren kohteen iskeytyminen saattaa myös aiheuttaa kaasukehän paon iskun antaessa partikkeleille suuren nopeuden.
Maassa hallitsevin ilmakehän pakomuoto on lähinnä kaasujen liukeneminen maaperään tai veteen, sillä maata suojaa magneetti­kenttä eivätkä lämpötilat ole kovin korkeita.
React

| React |
| --- | --- |

Luoja:  Jordan Walke
Kehittäjä:  Meta
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  29. toukokuuta 2013
Vakaa versio:  18.3.1 (26. huhtikuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  JavaScript-kirjasto
Ohjelmointikielet:  JavaScript
Lisenssi:  MIT-lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
React (tunnetaan myös nimellä React.js tai ReactJS) on avoimena lähdekoodina julkaistu JavaScript-kirjasto, joka on tarkoitettu käyttöliittymien kehittämiseen. Alun perin Facebook (nykyään Meta) julkaisi Reactin verkkosivustojen kehittämiseen, mutta nykyään sitä voidaan käyttää myös mobiili- ja työpöytäsovellusten kehittämiseen. Reactilla voidaan tuottaa sovellus, joka ladataan käyttäjän selaimeen hänen saapuessa verkkosivustolle. React luo sen jälkeen sivun komponentteja dynaamisesti aina, kun jokin muutos siihen edellyttää. Verkkosivusto voidaan myös tuottaa palvelimella ja lähettää tämän jälkeen pienemmissä osissa käyttäjän selaimeen Next.js-sovelluskehyksen avulla. Mobiilisovelluskehitystä voidaan toteuttaa React Native kirjaston avulla.
Reactin kehittänyttä Facebookia on kritisoitu sen tavasta käyttää BSD-lisenssiä ja patenttiehtoja. Apache Foundation ilmoitti ettei Reactia voinut käyttää avoimen lähdekoodin projekteissa johtuen patentteihin liittyvistä riskeistä ja WordPress ilmoitti lopettavansa sen käytön. Vuonna 2017 React julkaistiin uudestaan MIT-lisenssillä ilman Facebookin patentteja.
Rautaa & magneettia

| Rautaa & magneettia Heinäsirkka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1995
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 40.50
 Levy-yhtiö: Spektri
Heinäsirkan muut julkaisut
| Rakkautta pakoon 1987 | Rautaa & magneettia 1995 | Valon lapsi 2000 |
Rautaa & magneettia on suomalaisen laulaja-lauluntekijän Heinäsirkan kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1995.
Kappaleet

Tähden alla – 4.44
Rautaa & magneettia – 3.47
Tulikukat – 3.50
Faaraoiden salaisuus – 3.19
Metamorfoosi – 5.00
Tämä Yö (Because the Night) – 3.30
Lemmen huijari – 3.00
Ghettojen yöt – 4.32
Mua haavoitit – 3.26
Minne vain mun tahdot (Any way you want me that's how I will be) – 3.16
Sometimes I Feel Like a Motherless Child – 1.26
Raija Bartens

Raija Raakel Bartens (o.s. Jokinen, s. 25. lokakuuta 1933 Vaasa) on suomalainen kielitieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori 1980–1997. Hän tutki saamen kielen sijaoppia ja etäsukukielten verbioppia. Hänestä tuli myöhemmin pikemminkin folkloristi, ja hän tutki kansanrunojen kieltä ja maailmankuvaa. Hän on myös suomentanut etäsukukielistä kansan- ja taiderunoutta. Hän julkaisi jo eläkkeelle jäätyään käsikirjat mordvalaiskielten ja permiläisten kielten rakenteesta ja kielihistoriasta, jotka ovat alansa perusteoksia.
Bartens valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi vuonna 1958, ja ensimmäisen tieteellisen artikkelinsa hän julkaisi Virittäjä-lehdessä 1959. Lisensiaatintyö saamelaiskielten postpositioista valmistui vuonna 1965, ja sijamuotoja käsittelevä väitöskirja julkaistiin vuonna 1972. 1960-luvulta alkaen Bartens toimitti yhdessä Erkki Itkosen ja Lea Laitisen kanssa laajaa inarinsaamen sanakirjaa, joka valmistui 1990-luvun alussa. Bartens valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1982.
Bartens on määrätietoisesti korjannut aukkoa suomen kielisukulaisten kansanrunouden saatavuudessa julkaisemalla useiden sukukielten kansanrunoutta suomeksi. Ne on suomennettu suoraan alkukielestä, ja kaikkiin niihin liittyy taustoittava esipuhe tai jälkisana sekä kirjallisuusluettelo. Teosten sisältö ulottuu pienimuotoisesta lyriikasta laveaan eepiikkaan: marien nelirivisistä runoista obinugrilaisten kansojen monikymmensivuisiin karhu- ja sankarilauluihin.
Julkaisuja

Inarinlapin, merilapin ja luulajanlapin kaasussyntaksi. 1972. Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia 148. 180 s.
Synteettiset ja analyyttiset rakenteet lapin paikanilmauksissa. 1978. Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia 166. 227 s.
Mordvan, tšeremissin ja votjakin konjugaation infiniittisten muotojen syntaksi. 1979. Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia 170. 251 s.
Käenkukuntayöt. Komien lyriikkaa. Toimittanut ja suomentanut R. Bartens. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Toimituksia 435. Helsinki. 261 s.
Siivekkäille jumalille, jalallisille jumalille. Mansien ja hantien runoutta. Toimittanut ja suomentanut R. Bartens. 1986. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Toimituksia 435. Helsinki. 261 s.
Inarilappisches Wörterbuch 1–2. Herausgegeben von Erkki Itkonen unter Mitarbeit von Raija Bartens und Lea Laitinen. 1987. Lexica Societatis Fenno-ugricae 20:1–2. 441 + 430 s.
Inarilappisches Wörterbuch 3. Herausgegeben von Erkki Itkonen unter Mitarbeit von Raija Bartens und Lea Laitinen. 1989. Lexica Societatis Fenno-ugricae 20:3. 462 s.
Inarilappisches Wörterbuch 4. Beispiele zur Flexionslehre, Norwegischlappisches Wortregister und deutsches Wortregister. Herausgegeben von Erkki Itkonen unter Mitarbeit von Raija Bartens und Lea Laitinen. 1991.
Omenakasvoinen morsian. Mordvalaista kansanrunoutta. Valikoinut ja suomentanut R. Bartens. 1993. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Toimituksia 592. Helsinki.
Joutsenet jumalan kasvoilla. Udmurttilaista kansanrunoutta. 1994. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Toimituksia 614. Helsinki.
Suuren Guslin kaiku. Udmurttilaista taidelyriikkaa. Valikoinut ja suomentanut Raija Bartens. 1995. Castrenianumin toimitteita 48. Helsinki. 150 s.
Sinussa minun ikävä. Marilaisen kansanrunouden antologia. 1997. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Toimituksia 683. Helsinki.
Mordvalaiskielten rakenne ja kehitys. 1999. Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia 232. Helsinki. 183 s.
Permiläisten kielten rakenne ja kehitys. 2000. Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia 238. Helsinki. 372 s.
Tähtiä lumessa. Mordvalaista lyriikkaa. 2004. Castrenianumin toimitteita 63. 269 s.
Päivä on tehnyt kierroksensa

| Päivä on tehnyt kierroksensa |
| --- | --- |

Kirjailija:  Panu Rajala (toim.)
Kansitaiteilija:  Jussi Pohjakallio
Kieli:  suomi
Genre:  elämäkerrat, muistelmat
Kustantaja:  Siltala
Julkaistu:  2020
Sivumäärä:  333
ISBN:  978-952-234-799-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Päivä on tehnyt kierroksensa: Väinö Linna muistelee on Panu Rajalan vuonna 2020 toimittama elämäkerta kirjailija Väinö Linnasta. Se on koostettu ääninauhoista, joille Linna kertoi elämästään ja romaaneistaan. Laajaa audiomateriaalia on tiivistetty, mutta Linnan oma ääni on pyritty säilyttämään. Elämänvaiheidensa lisäksi hän puhuu laajasti merkittävimmistä romaaneistaan Tuntematon sotilas ja Täällä Pohjantähden alla. Hän kertoo myös rauenneesta Messias-projektistaan.
Linna ei koskaan kirjoittanut omaelämäkertaansa. Päivä on tehnyt kierroksensa -teoksessa hän on kuitenkin minä-kertojana: "Ja niin minä aloin imeytyä Tuntemattomaan sotilaaseen sitten, hiljaa siinä." Kesästä 1940 Linna kertoo: "Sen teki vielä niin mukavaksi se, että siellä mulla oli pienoinen romanssi, aivan viaton, ei edes mitään fyysistä kosketusta koskaan."
Päivä on tehnyt kierroksensa on jaettu lukuihin
Suku ja perhe
Lapsuus ja nuoruus
Tehtaassa Tampereella
Sotaväessä
Jatkosodassa
Päämäärä
Musta rakkaus
Tuntematon sotilas
Täällä Pohjantähden alla.
Vastaanotto

Verkkouutisten Juha-Pekka Tikka kirjoittaa: "Elämäntarinaansa kertova Väinö Linnan ”ääni” kirjassa tuo paljon lisää yhä käytävään keskusteluun muun muassa Täällä Pohjantähden alla -teossarjan historiallisuudesta." Demokraatti-lehden Kari Sallamaa: "Uutta paljon tutkitusta kirjailijasta antologia ei juurikaan anna, mutta kiintoisia tulkintoja kosolti."
Aiheesta muualla

Aamulehti: Kirjasyksyyn rävähtää iso yllätys: Väinö Linnan muistelmat ilmestyvät Panu Rajalan toimittamina – teksti perustuu arkistossa säilyneisiin kymmenien tuntien haastattelunauhoituksiin
Satakunnan Kansa: Väinö Linna avautuu vaikeista psyykkisistä ongelmistaan kymmenien tuntien ääninauhoilla – syksyllä 1960 hän pelkäsi tulevansa hulluksi
Sveriges Radio: Juhlaohjelma: Väinö Linna – tunnetumpi kuin sotilaansa
Siltala: Päivä on tehnyt kierroksensa
Kal Penn

| Kal Penn |
| --- | --- |
 Kal Penn
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kalpen Suresh Modi
Syntynyt: 23. huhtikuuta 1977 (ikä 47)  Montclair New Jersey Yhdysvallat
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Kal Penn
Aktiivisena:  1998–
Merkittävät roolit:  Kumar Patel (Harold & Kumar -elokuvat) Lawrence Kutner (House)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kal Penn (oik. Kalpen Suresh Modi, s. 23. huhtikuuta 1977 Montclair, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja tuottaja.
Penn on näytellyt muun muassa tohtori Lawrence Kutnerin roolia televisiosarja Housessa ja Kumarin roolia kolmessa Harold & Kumar -komediaelokuvassa. Hän jätti roolinsa Housessa siirtyessään Valkoisen talon PR-asioiden apulaisjohtajaksi. Hän toimi tehtävässä Obaman presidenttikaudella vuosina 2009-2011. Vuonna 2010 hän jätti tehtävän väliaikaisesti osallistuakseen kolmannen Harold & Kumar -elokuvan kuvauksiin. Hän on myös näytellyt hittisarjassa Ensisilmäyksellä.
Filmografia > Elokuvat

Rahalla ei rakkautta saa (2003)
Harold & Kumar – täydellisen hampurilaisen metsästys (2004)
A Lot Like Love (2005)
Van the Man 2 – perinne elää (2006)
The Namesake – kaima (2006)
Pomon päiväkirja (2006)
Superman Returns (2006)
Vegas Baby (2006)
Epic Movie (2007)
Harold & Kumar 2: Pako Guantanamosta (2008)
A Very Harold & Kumar 3D Christmas (2011)
Filmografia > Televisio

House (2007–2012)
We Are Men (2013)
Ensisilmäyksellä (2011–2014)
Battle Creek (2015)
Deadbeat (2016)
Designated Survivor (2016–)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kal Penn Wikimedia Commonsissa
Kal Penn Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kal Penn Elonetissä.
Five Questions for Kal Penn (Arkistoitu – Internet Archive), Nirali Magazine, December 2006 (englanniksi)
Kal Penn Goes to Hollywood (Arkistoitu – Internet Archive), Nirali Magazine, September 2004 (englanniksi)
Rautalammin helluntaiseurakunta

| Rautalammin helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1952
Pääkirkko:  Mäkitie 1 77700 Rautalampi
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rautalammin helluntaiseurakunta on Rautalammilla toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1952. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Rautalammin keskustassa Mäkitiellä.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten lisäksi lapsi- ja nuoristyö, hoitokotivierailut, kristillinen alkoholisti- ja narkomaanityö sekä lähetystyö Intiaan ja Karjalaan.
Jääpallon SM-sarjakausi 1971–1972

| SM-sarja 1971–1972 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  8
Mestari:  Vastus
Toinen sija:  WP-35
Kolmas sija:  HIFK
Pudonneet joukkueet:  WPP
Paras maalintekijä:  Pertti Tammilehto, Vastus (32)
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1971 :  1973 → 
Jääpallon Suomenmestaruus kaudella 1971-1972 ratkaistiin kaksinkertaisessa sarjassa. Vastus voitti mestaruuden. Vastuksen Pertti Tammilehto voitti maalikuninkuuden 32 osumalla. Kausi oli viimeinen, joka pelattiin Palloliiton alaisuudessa. Maaliskuussa 1972 perustettiin Suomen Jääpalloliitto, joka tästä eteenpäin on järjestänyt Suomen mestaruuskilpailut jääpallossa.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veitsiluodon Vastus | 14 | 13 | 1 | 0 | 89–25 | 27 |
| Warkauden Pallo -35 | 14 | 11 | 0 | 3 | 84–36 | 22 |
| Helsingin IFK | 14 | 10 | 0 | 4 | 87–39 | 20 |
| Oulun Luistinseura | 14 | 7 | 0 | 7 | 73–70 | 14 |
| Porvoon Akilles | 14 | 5 | 2 | 7 | 52–72 | 12 |
| Mikkelin Palloilijat | 14 | 5 | 1 | 8 | 63–64 | 11 |
| Oulun Palloseura | 14 | 3 | 0 | 11 | 48–63 | 6 |
| Warkauden Pallo-Pojat | 14 | 0 | 0 | 14 | 30–157 | 0 |
Mestaruussarja > Ottelut

| Joukkue | VV | WP35 | HIFK | OLS | PA | MP | OPS | WPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veitsiluodon Vastus |  | 3–2 | 6–3 | 5–3 | 6–2 | 3–0 | 9–1 | 13–3 |
| Warkauden Pallo -35 | 0–2 |  | 4–1 | 7–2 | 10–2 | 5–2 | 7–1 | 10–2 |
| Helsingin IFK | 0–4 | 6–7 |  | 11–2 | 4–3 | 8–0 | 5–1 | 16–0 |
| Oulun Luistinseura | 1–11 | 6–5 | 3–5 |  | 13–3 | 6–9 | 4–1 | 12–1 |
| Porvoon Akilles | 4–4 | 1–3 | 3–8 | 4–2 |  | 4–7 | 2–1 | 9–6 |
| Mikkelin Palloilijat | 2–8 | 2–4 | 3–6 | 5–6 | 4–4 |  | 5–2 | 12–1 |
| Oulun Palloseura | 1–3 | 4–10 | 0–5 | 2–3 | 1–5 | 6–1 |  | 15–1 |
| Warkauden Pallo-Pojat | 3–12 | 2–10 | 3–9 | 1–10 | 3–6 | 1–11 | 3–12 |  |
WPP putosi sarjasta. Tilalle nousi Lappeenrannan Pallo.
Suomen-mestarit

Vastus: Seppo Jolkkonen, Eino Keinänen, Kari Kiviharju, Eino Silvekoski, Erkki Mehtälä, Risto Tammilehto, Pertti Tammilehto, Matti Räsänen, Juha Eklund, Eero Hamari, Pekka Ryhänen, Pentti Karvo, Kaarlo Henttinen, Esko Talma, Erkki Karvo, Asko Eskola. Valmentajat: Heikki Tapio ja Jouni Väisänen
Jääpallon SM-sarjakausi 1969–1970

| SM-sarja 1969–1970 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Mestari:  OLS
Toinen sija:  WP-35
Kolmas sija:  MP
Pudonneet joukkueet:  KUV ja JMP
Paras maalintekijä:  Matti Vanhanen, MP (48)
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1969 :  1971 → 
Jääpallon SM-sarja kaudella 1969–1970 pelattiin ensimmäistä kertaa kaksinkertaisena sarjana. Mestaruuden voitti OLS, ennen WP-35:ttä ja MP:tä.
MP:n Matti Vanhanen voitti maalikuninkuuden 48 osumalla.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Luistinseura | 18 | 14 | 2 | 2 | 119–41 | 30 |
| Warkauden Pallo -35 | 18 | 14 | 1 | 3 | 133–40 | 29 |
| Mikkelin Palloilijat | 18 | 12 | 3 | 3 | 125–51 | 27 |
| Veitsiluodon Vastus | 18 | 12 | 1 | 5 | 98–43 | 25 |
| Oulun Palloseura | 18 | 10 | 1 | 7 | 79–65 | 21 |
| Vaasa-67 | 18 | 8 | 0 | 10 | 68–80 | 16 |
| Lappeenrannan Pallo | 18 | 6 | 2 | 10 | 67–75 | 14 |
| Helsingin IFK | 18 | 4 | 2 | 12 | 65–89 | 10 |
| Käpylän Urheilu-Veikot | 18 | 4 | 0 | 14 | 57–101 | 8 |
| Joensuun Maila-Pojat | 18 | 0 | 0 | 18 | 27–251 | 0 |
Mestaruussarja > Ottelut

| Joukkue | OLS | WP-35 | MP | Vastus | OPS | V-67 | LaPa | HIFK | KUV | JMP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Luistinseura |  | 5–0 | 6–2 | 2–3 | 3–0 | 6–1 | 10–4 | 8–3 | 12–0 | 15–1 |
| Warkauden Pallo -35 | 1–1 |  | 1–4 | 10–2 | 14–3 | 6–0 | 4–0 | 5–3 | 9–3 | 28–0 |
| Mikkelin Palloilijat | 15–2 | 0–4 |  | 4–3 | 7–6 | 8–2 | 5–3 | 7–1 | 7–0 | 17–0 |
| Veitsiluodon Vastus | 1–1 | 5–4 | 3–5 |  | 2–4 | 9–2 | 4–0 | 10–0 | 6–0 | 13–1 |
| Oulun Palloseura | 2–3 | 2–5 | 5–5 | 0–4 |  | 6–2 | 2–1 | 5–3 | 8–2 | 11–1 |
| Vaasa-67 | 2–5 | 2–5 | 4–3 | 2–9 | 2–0 |  | 11–1 | 4–3 | 7–4 | 8–2 |
| Lappeenrannan Pallo | 2–8 | 1–10 | 1–1 | 2–4 | 3–4 | 7–3 |  | 4–1 | 9–4 | 20–0 |
| Helsingin IFK | 2–11 | 4–8 | 5–5 | 3–2 | 2–6 | 3–2 | 1–1 |  | 2–5 | 17–1 |
| Käpylän Urheilu-Veikot | 3–4 | 1–3 | 2–7 | 0–5 | 3–8 | 1–2 | 2–5 | 5–3 |  | 14–2 |
| Joensuun Maila-Pojat | 1–17 | 4–16 | 3–23 | 3–13 | 3–7 | 2–12 | 1–3 | 0–9 | 2–8 |  |
KUV ja JMP putosivat sarjasta. Tilalle nousi Porvoon Akilles. V-67 ja toinen nousija Imatran Pallo-Salamat luopuivat sarjapaikastaan.
Suomen mestarit

OLS:n joukkue: Raimo Ikonen, Ahti Härkönen, Pertti Härkönen, Antti Ervasti, Juha Ohtonen, Juhani Ruokolainen, Veikko Torkkeli, Pekka Vartiainen, Matti Alatalo, Toivo Orava, Seppo Rounaja, Erkki Leinonen, Osmo Silander, Yrjö Ervasti, Pekka Paulamäki, Pentti Hiltunen ja Urpo Rounaja. Valmentajat: Reijo Karppinen ja Kalevi Juntunen
Jääpallon SM-sarjakausi 1973–1974

| SM-sarja 1973–1974 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  8
Mestari:  Vastus
Toinen sija:  WP-35
Kolmas sija:  OLS
Pudonneet joukkueet:  Tarmo
Paras maalintekijä:  Esko Holopainen, WP-35 (31)
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1973 :  1975 → 
Jääpallon Suomenmestaruus kaudella 1973–1974 ratkaistiin kaksinkertaisessa sarjassa. Veitsiluodon Vastus voitti kolmannen perättäisien mestaruuden.
WP-35:n Esko Holopainen voitti maalikuninkuuden 31 osumalla.