stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyhän Martin kirkko (Canterbury)
Arkkitehtuuri

Ulkoseinät on rakennettu piikivestä ja kierrätyskivestä. Sisällä on normanniaikainen vesiallas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Martin kirkko (Canterbury) Wikimedia Commonsissa
Kirkon verkkosivut (englanniksi)
Prez (Ardennes)

| Prez |
| --- | --- |
 Saint-Martinin kirkko
 vaakuna
 Prez
 Koordinaatit: 49°48′02″N, 4°21′05″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Ardennes
Arrondissementti:  Charleville-Mézières
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,4 km²
Väkiluku (2019):  134 
 – Väestötiheys:  10 as./km²
Kunnan numero:  08344
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prez on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 33 kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista länteen.
Maison forte du Maipas
Saint-Martinin kirkko 1500-luvulta peräisin oleva linnoitettu kirkko. Kirkossa on kellotorni sekä ohut sivutorni. Lisäksi kirkossa on lukuisia ampuma-aukkoja. Maison forte du Maipas on 1600-luvun alussa rakennettu linnoitettu maatalo. Talon molemmin puolin olevat paviljongit luovat talolle linnamaisen piirteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prez (Ardennes) Wikimedia Commonsissa
Q (lehti)

Q oli Britanniassa kuukausittain ilmestynyt musiikki- ja viihdelehti. Sen perustivat Mark Ellen ja David Hepworth, ja ensimmäinen lehti julkaistiin vuonna 1986. Lehden lopettamisesta tiedotettiin heinäkuussa 2020.
Lehden keskeistä sisältöä ovat listat.
Aiheesta muualla

Q:n virallinen kotisivu. (englanniksi)
Prey (videopeli)

| Prey |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Human Head Studios
Julkaisija:  2K Games
Jakelija:  Take-Two Interactive
Ohjaaja:  Chris Rhinehart
Tuottaja:  Scott Miller George Broussard
Suunnittelija:  Ted Halsted
Käsikirjoittaja:  Scott Miller Chris Treagus
Taiteilija:  Rowan Atalla Jeff DeWitt
Säveltäjä:  Jeremy Soule
Pelimoottori:  id Tech 4
Julkaistu:  Windows, Xbox 360 NA 11. heinäkuuta 2006EU 14. heinäkuuta 2006OS X NA 15. tammikuuta 2006Linux  7. joulukuuta 2008
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo PEGI: 18
Alusta:  Microsoft Windows, Xbox 360, OS X, Linux
Jakelumuoto:  DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Prey on Human Head Studiosin kehittämä ja 2K Gamesin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin vuonna 2006 Microsoft Windowsille, Xbox 360:lle, OS X:lle ja vuonna 2008 myös Linuxille. Xbox 360 -version on kehittänyt Venom Games. Preyssä käytetään id Tech 4 -pelimoottoria.
Peli alkaa siitä, kun pelin päähenkilö Tommy, hänen isoisänsä Enisi ja Tommyn tyttöystävä, Jen, kaapataan jättimäiseen avaruusalukseen.
Pelistä on julkaistu mobiiliversio nimellä Prey Mobile 3D.
Pelille oli myös kehitteillä jatko-osa, mutta vuonna 2014 kerrottiin projektin perumisesta. Oikeudet peliin siirtyivät Bethesda Softworksille, jonka tytäryhtiö Arkane Studios kehitti vuonna 2017 julkaistun pelin Prey.
Aiheesta muualla

Prey MobyGamesissa (englanniksi)
Prey Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Puolarmetsän sairaala

Puolarmetsän sairaala (ruots. Bolarskogs sjukhus) oli Espoon Olarissa sijainnut sairaala. Rakennus valmistui vuonna 1977, ja sen suunnitteli arkkitehti Veijo Martikainen. Sairaalassa toimivat ainakin terveysasema, hammashoitola, pitkäaikaissairaiden vuodeosastoja, muistipoliklinikka sekä Puolarvilla-saattohoitokeskus.
Sisäilmaongelmista kärsinyttä sairaalaa suunniteltiin peruskorjattavaksi ja muutettavaksi ikäihmisten Elä- ja asu -keskukseksi, mutta projekti osoittautui liian kalliiksi. Lopulta sairaala purettiin vuonna 2017, ja sairaalan toiminnot siirrettiin Jorviin valmistuneeseen uuteen Espoon sairaalaan. Terveysasema muutti kauppakeskus Ison Omenan palvelutorille jo kesällä 2016.
Polynesiansirrit

| Polynesiansirrit> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Polynesiansirrit Aechmorhynchus  Coues, 1874
Katso myös
   Polynesiansirrit Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Polynesiansirrit (Aechmorhynchus) ovat kurppien heimoon kuuluva lintusuku. Polynesiansirrien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia. Joissain lähteissä tämä suku on mainittu synonyymiksi seurasaartensirrien (Prosobonia) suvulle.
Lajit

Kiritimatinsirri (Aechmorhynchus cancellatus)
Tuamotunsirri (Aechmorhynchus parvirostris)
Aiheesta muualla

Suomenkielinen BirdLife (Arkistoitu – Internet Archive)
Purje ja moottori

Purje ja moottori oli vuosina 1954–1974 ilmestynyt suomalainen aikakauslehti. Lehti ilmestyi kerran kuussa ja se oli Suomen purjehtijaliiton, Suomen moottoriveneliiton, Suomen navigaatioliiton, Suomen urheilusukeltajain liiton ja Vesihiihtoliiton virallinen äänenkannattaja. Sitä kustansi Sanoma.
QWERTZ

Euroopassa käytettyjen näppäimistöjen asettelu
  QWERTZ
  QWERTY
  AZERTY
  Kansallinen asettelu (Turkki FGĞIOD, Latvia ŪGJRMV, Liettua ĄŽERTY)
  Ei-latinalainen asettelu
QWERTZ tai QWERTZU on yksi yleisimmistä kirjoituskonetyyppisten näppäimistöjen asetteluista. Sitä käytetään pääosin Keski-Euroopan maissa lukuun ottamatta Puolaa, jossa QWERTY-asettelu on suuremmassa suosiossa. Asettelun nimi tulee QWERTZ-tyyppisten näppäimistöjen ensimmäisistä kirjaimista vasemmalta oikealle; Q, W, E, R, T ja Z. Huomattavin ero QWERTZ- ja QWERTY-asetteluissa on se, että QWERTZ-asettelussa ”Y” on samalla paikalla kuin ”Z” QWERTY-asettelussa.
Kuvia

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Saksassa ja Itävallassa käytetty QWERTZ-tyyppinen näppäimistö.
Sveitsissä käytetty QWERTZ-tyyppinen näppäimistö.
Sloveniassa, Serbiassa, Montenegrossa, Kroatiassa ja Bosnia-Herzegovinassa käytetty QWERTZ-tyyppinen näppäimistö.
Unkarissa käytetty QWERTZ-tyyppinen näppäimistö.
BlackBerry Torchin QWERTZ-näppäimistö.
Vanhan sveitsiläisen kirjoituskoneen QWERTZ-näppäimistö.
Q (James Bond)

| Q |
| --- | --- |
 Q:ta pisimpään esittänyt Desmond Llewelyn vuonna 1983.
Ensiesiintyminen:  Salainen agentti 007 Istanbulissa
Viimeinen esiintyminen:  007 No Time to Die
Näyttelijä:  Desmond Llewelyn John Cleese Ben Whishaw
Henkilötiedot
Sukupuoli:  mies
Rooli:  varustemestari
Liittolaiset:  MI6
Nykyinen elintila:  elossa (hahmo)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Q (Quartermaster, suom. varustemestari) on James Bond -kirjoissa ja elokuvissa esiintyvä kuvitteellinen hahmo.
Q on MI6-tiedustelupalvelun varusteitten kehittelystä ja valmistamisesta vastaavan Q-osaston (Q Branch) päällikkö. Romaaneissa myös nimellä majuri Boothroyd esiintyvä Q on keski-ikäinen ja käynyt koulua Radley Collegessa ja Cambridgen Trinity Collegessa. Hänellä on ainakin yksi lapsi.
Hahmo esiintyy Ian Flemingin James Bond -romaaneissa vain satunnaisesti, mutta on ollut mukana kaikissa elokuvissa lukuun ottamatta elokuvia Elä ja anna toisten kuolla, Casino Royale ja 007 Quantum of Solace. Ensimmäisessä Bond-elokuvassa Salainen agentti 007 ja tohtori No hahmosta käytetään romaanien tapaan nimeä majuri Boothroyd.
Q suhtautuu työhönsä hyvin vakavasti, ja ärtyy Bondille tämän usein seksuaalisväritteisestä leikinlaskusta suurella työllä kehitettyjen erikoisvälineiden suhteen.
Ensimmäinen Q:n näyttelijä Desmond Llewelyn esiintyi kuolemaansa asti Q:na kaikissa Bond-elokuvissa lukuun ottamatta elokuvia Salainen agentti 007 ja tohtori No ja Elä ja anna toisten kuolla. Kun maailma ei riitä on viimeinen elokuva, jossa Llewelyn näyttelee Q:ta. Hänen kuoltuaan Q:n aiempi apulainen R (John Cleese) peri Q:n aseman elokuvassa Kuolema saa odottaa.
Q teki paluun elokuvassa 007 Skyfall, jossa häntä esittää Ben Whishaw. Elokuvassa Q on kolmas Bondeissa esiintynyt Q.
Esiintymiset

| Vuosi | Elokuva | Esittäjä |
| --- | --- | --- |
| 1962 | Salainen agentti 007 ja tohtori No | Peter Burton |
| 1963 | Salainen agentti 007 Istanbulissa | Desmond Llewelyn |
| 1964 | 007 ja Kultasormi | Desmond Llewelyn |
| 1965 | Pallosalama | Desmond Llewelyn |
| 1967 | Elät vain kahdesti | Desmond Llewelyn |
| 1969 | Hänen majesteettinsa salaisessa palveluksessa | Desmond Llewelyn |
| 1971 | Timantit ovat ikuisia | Desmond Llewelyn |
| 1974 | 007 ja kultainen ase | Desmond Llewelyn |
| 1977 | 007 rakastettuni | Desmond Llewelyn |
| 1979 | Kuuraketti | Desmond Llewelyn |
| 1981 | Erittäin salainen | Desmond Llewelyn |
| 1983 | Octopussy – mustekala | Desmond Llewelyn |
| 1983 | (Älä kieltäydy kahdesti) | Alec McCowen |
| 1985 | 007 ja kuoleman katse | Desmond Llewelyn |
| 1987 | 007 vaaran vyöhykkeellä | Desmond Llewelyn |
| 1989 | 007 ja lupa tappaa | Desmond Llewelyn |
| 1995 | 007 ja kultainen silmä | Desmond Llewelyn |
| 1997 | Huominen ei koskaan kuole | Desmond Llewelyn |
| 1999 | Kun maailma ei riitä | Desmond Llewelyn |
| 2002 | Kuolema saa odottaa | John Cleese |
| 2012 | 007 Skyfall | Ben Whishaw |
| 2015 | 007 Spectre | Ben Whishaw |
| 2020 | 007 No Time to Die | Ben Whishaw |
Primorial

Primorial on englanninkielinen termi, jolla tarkoitetaan kertomaa, jossa kaikkien luonnollisten lukujen kertomisen sijaan kerrotaan vain alkulukuja. Primorial-kertoma määritellään seuraavasti:  p_{n}\#\equiv \prod _{k=1}^{n}p_{k}, missä  p_{n} on n:s alkuluku.
pn#  n:n funktiona, funktio piirretty logaritmisesti.
n#  n:n funktiona (punaisella), verrattuna n:n kertomaan (n!). Molemmat funktiot piirretty logaritmisesti.
Tällöin esimerkiksi  p_{5}\#=2\times 3\times 5\times 7\times 11=2310, sillä 2,3,5,7 ja 11 ovat viisi ensimmäistä alkulukua.
Primorial-kertoma voidaan määritellä myös luonnollisille luvuille, jolloin tarkoitetaan, että sen arvo lasketaan kertomalla kaikki ko. luonnollista lukua pienemmät alkuluvut. Tätä merkitään seuraavasti:  n\#\equiv \prod _{i=1}^{\pi (n)}p_{i}=p_{\pi (n)}\#, missä  \pi (n) on alkulukufunktio. Esimerkiksi  12\#=2\times 3\times 5\times 7\times 11=2310, eli tässä on kerrottu kaikki lukua 12 pienemmät alkuluvut.
Aiheesta muualla

Laskuri primorial-kertomien laskemiseksi
Pseudokoodi

Pseudokoodi on tietojenkäsittelytieteessä ohjelmointikielen tapaista koodia, jonka tarkoituksena on piilottaa eri ohjelmointikielten väliset syntaksierot ja jättää jäljelle vain algoritmin perusrakenne. 
Pseudokoodi on oikotie algoritmin kuvaamiseen, jossa on usein yhdistelmä koodia mutta jotkin yksityiskohdat puuttuvat ("tässä kohtaa tapahtuu ihme").
Pseudokoodin etuna on se, että eri ohjelmointikielten taitajat pystyvät keskustelemaan keskenään ohjelmistojen algoritmeista, vaikka he eivät olisi koskaan tutustuneet toistensa käyttämiin ohjelmointikieliin. Lisäksi pseudokoodi useimmiten myös helpottaa algoritmin tila- ja suoritusaikavaatimusten analysointia, sekä algoritmin oikeellisuuden toteamista.[lähde? ] Pseudokoodin avulla voidaan keskittyä algoritmin loogiseen toimintaan sivuuttaen kielikohtaiset yksityiskohdat. Esimerkiksi toiminto voidaan ilmaista tyyliin lue seuraava rivi sen sijaan, että kirjoitettaisiin vaikkapa readfp(fdesc, 1024, "\n");
Varsinaista pseudokoodistandardia ei ole, ja jopa yliopistojen tietojenkäsittelytieteen laitosten eri kursseilla saattaa törmätä erilaisiin notaatioihin kurssista riippuen. Yleensä pseudokielessä käytetään ALGOLiin perustuvaa Pascal- tai Python -tyylistä syntaksia.[lähde? ] Erityisesti sijoitusta kuvaa merkki := tai ←, jotta se ei sekoittuisi yhtäsuuruuden kanssa.
Vaikka pseudokoodi näennäisesti muistuttaa ohjelmointikieltä, se ei ole tarkoitettu Ohjelmointikielen kääntäjän tai tulkin ymmärrettäväksi. Pseudokoodi onkin tarkoitettu lähinnä ihmisten työvälineeksi.
Esimerkki

Pseudokielinen esimerkki kuplalajittelualgoritmista:
function lajittele( lista L )
    muutoksia :=1;
    while muutoksia > 0 // käydään läpi niin kauan kuin muutoksia esiintyy
        muutoksia := 0;  
        i := 0;
        while i < ( "listanpituus" - 1)
            if L[i] > L[i+1] then 
               swap(L[i], L[i+1]); //  Vaihda L[i] ja L[i+1] paikkaa
               muutoksia := 1
            endif
            i := i + 1;
        endwhile
    endwhile
 endfunction
Vinkkejä

Lukijalle tulee olla selvää, ovatko muuttujat viitteitä vai kopioita ja alkavatko taulukon indeksit nollasta vai eivät.
Vältä monimutkaisia ehtorakenteita ja algoritmin katkaisevia return-avainsanoja. Invariantin ajattelu voi olla hyödyllistä algoritmin selkeyttämiseksi.
Älä käytä C/Java-tyylistä matalan tason for-lausetta, vaan kirjoita mieluummin for each alkio in joukko.
Merkitse kokonaislukujako selkeästi, esim. 5 div 3 tai ⌊5 / 3⌋, tai kerro lukijalle että kaikki jaot ovat kokonaislukujakoja.
Käytä matemaattisia merkintöjä kuten summaa, jos ne ovat selkeämpiä.
Pseudokoodityylejä > C-tyyli

C-tyylinen pseudokoodi käyttää hyväkseen C-tyylisten kielien laajaa levinneisyyttä: ne ovat tuttuja lähes kaikille. Vaarana on, että noudatetaan C:n syntaksia liian kirjaimellisesti selkeyden kustannuksella, ja unohdetaan muotoilla teksti vapaasti. Tyyppien esittelyt, puolipisteet, aaltosulut ja matalan tason for-lause voivat tehdä algoritmista vaikeammin luettavan.
int etsi(var A[], var k) {
    for each (a in A) {
        if(a == k)
            return index of a;
    }
    // arvoa ei löytynyt
    return -1;
}
Pseudokoodityylejä > Introduction to Algorithms

Suositussa kurssikirjassa Introduction to Algorithms käytetty pseudokoodityyli on saavuttanut jokseenkin vakiintuneen aseman algoritmien kuvauksessa korkeakouluissa, ja sen kirjoittamiseksi on laadittu useampikin LaTeX-makropaketti. Wikipedia ei tue kaikkia siinä käytettyjä muotoiluja.
Tyyli yhdistää melko matemaattisen merkintätavan sisennyssääntöön ja sijoitusnuoleen. Sana do rivin alussa tekee sisennyksestä hieman epätasaista. Indeksit alkavat yhdestä eivätkä nollasta. Tietueen jäseniä noudetaan kuin taulukon alkioita, mikä saattaa hämätä lukijaa: size[T] on tietueen T jäsen, T[3] on taulukon T indeksi.
Etsi(A, k)
   for i ← 1 to length[A]
       do if A[i] = k
           then return k
   > ei löytynyt
   return –1
Pseudokoodityylejä > Englanninkielisen Wikipedian matalan tason pseudokoodisuositus

function etsi(A, k) is
    for each a in A do
        if a = k then return index of a
    end for
    arvoa ei löytynyt
    return –1
end function
Pelkkä sisennyskin riittää, eivätkä is, do ja then ole niin tärkeitä:
function etsi(A, k)
    for each a in A
        if a = k
            return index of a
    arvoa ei löytynyt
    return –1
Previously Unreleased

| Previously Unreleased Pink Fairies |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1982
 Julkaistu: 1982
 Tuottaja(t): Larry Wallis
 Tyylilaji: psykedeelinen rock underground
 Levy-yhtiö: Big Beat Records
Pink Fairiesin muut julkaisut
| Live at the Roundhouse 1975 1982 | Previously Unreleased 1982 | Kill 'Em and Eat 'Em 1987 |
Previously Unreleased on Pink Fairiesin albumi vuodelta 1982. Alun perin kyseessä on kitaristi Larry Wallisin sooloprojekti, mutta levy-yhtiön painostuksesta albumi julkaistiin Pink Fairies-nimen alla.
Kappaleet

As Long As The Price Is Right (Wallis)
Waiting For The Lighting To Strike (Wallis)
Can't Find The Lady (Wallis)
No Second Chance (Wallis/Sanderson)
Talk Of The Devil (Wallis/Sanderson)
I Think It's Coming Back Again (Wallis/Farren)
Muusikot

Larry Wallis: kitara, laulu
Duncan Sanderson: basso
George Butler: rummut
Primorjen piiri (Arkangelin alue)

| Primorjen piiri Примо́рский райо́н Primorski raion |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Primorjen piirin ja siihen kuuluvien arktisten saarten sijainti Arkangelin alueen kartalla.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Arkangeli
Pinta-ala:  46 100 km²
Väkiluku (2010):  26 327
Primorjen piiri (ven. Примо́рский райо́н, Primorski raion) on paikallinen itsehallintoalue Arkangelin alueen pohjoisosassa Venäjällä. Piirin kantaosa rajoittuu pohjoisesta Vienanmereen ja piirin pinta-ala on 46 100 neliökilometriä. Vuoden 2006 alusta lähtien Primorjen piirin alueeseen ovat kuuluneet myös Solovetskin saaret, Pohjoisen jäämeren Frans Joosefin maa ja edellisestä länteen sijaitseva Victorian saari. Hallinnollisena keskuksena toimii piiriin kuulumaton Arkangelin kaupunki.
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan piirissä asui 26 327 henkeä, jotka kaikki katsottiin maaseutuasukkaiksi. Piirin rajojen sisäpuolella sijaitsee kolme piiriin kuulumatonta kaupunkipiiriä: Arkangeli, Severodvinsk ja Novodvinsk.
Piiriin kuuluu 19 maalaiskuntaa:
Katunino (ven. Катунино)
Koskogorskoje (ven. Коскогорское; keskuspaikka Bobrovo, ven. Боброво)
Lastola (ven. Ластола)
Letnjaja Zolotitsa (ven. Летняя Золотица)
Lisestrovskoje (ven. Лисестровское; keskuspaikka Okulovo, ven. Окулово)
Ljavljenskoje (ven. Лявленское; keskuspaikka Horkovo, ven. Хорьково)
Lopšenga (ven. Лопшеньга)
Patrakejevka (ven. Патракеевка)
Pertominsk (ven. Пертоминск)
Povrakulskaja (ven. Повракульская)
Primorskoje (ven. Приморское; keskuspaikka Rikasiha, ven. Рикасиха)
Pustošinskoje (ven. Пустошинское; keskuspaikka Odinotška, ven. Одиночка)
Solovetskin saaret (keskuspaikka Solovetskin taajama, ven. Соловецкий)
Talagi (ven. Талаги)
Ujemski (ven. Уемский)
Vaskovo (ven. Васьково)
Voznesenje (ven. Вознесенье)
Zaostrovskoje (ven. Заостровское; keskuspaikka Bolšoje Anisimovo, ven. Большое Анисимово)
Zimne-Zolotitskoje (ven. Зимне-Золотицкое; keskuspaikka Verhnjaja Zolotitsa, ven. Верхняя Золотица)
Perinteisiä elinkeinoja ovat merenkulku, kalastus ja maanviljely. Arkangeli-Vaskovon lentoasema sijaitsee piirissä, Vaskovon taajaman lähellä, linnuntietä noin 12 kilometriä Arkangelista etelään. Myös ainakin Solovetskissa ja Frans Joosefin maan Nagurskajassa on lentoasema.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Primorjen piirin sivusto (venäjäksi)
Primorjen piiri Arkangelin alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Puolarmaarin ryhmäpuutarha

Puolarmaarin ryhmäpuutarha sijaitsee Espoon Olarissa.
Puolarmaarin ryhmäpuutarha on Espoon ensimmäinen, vuonna 1992 valmistunut ryhmäpuutarha, jossa on 145 puutarhamökkiä, kooltaan noin 30–45 neliömetriä. Mökeissä on sähkölämmitys ja vesijohto. Puutarhakylä on julkisella liikenteellä tavoitettava lomamökkikylä, jossa jokaisella on mahdollisuus puutarhanhoitoon. Kylän perukassa on viljelypalstoja, joista kyläläisiltä ylijäävät vuokrataan espoolaisille.
Puutarhakylän ympäristö on puistoaluetta. Aluetta kiertää talvisin hiihtolatu, joka liittyy Espoon keskuspuiston latuverkostoon. Alueen sisääntulon vieressä oleva Akilleksen maja toimii talvisin hiihtomajana.
Aiheesta muualla

Puolarmaarin ryhmäpuutarhan sivusto
Pimeä nousee

Pimeä nousee on Susan Cooperin vuosina 1965–1977 kirjoittama viisiosainen kirjasarja.
Kirjat

Yllä meren, alla kiven.  (Over Sea, Under Stone, 1965)  Suomentanut Kristiina Rikman. Helsinki:  WSOY, 1979.  ISBN 951-0-09035-2.
Pimeä nousee.  (The Dark Is Rising, 1973)  Suomentanut Kristiina Rikman, runot Panu Pekkanen. Helsinki:  WSOY, 1979.  ISBN 951-0-09331-9.
Viheriä noita.  (Greenwitch, 1974)  Suomentanut Kristiina Rikman, runot Panu Pekkanen. Helsinki:  WSOY, 1980.  ISBN 951-0-09492-7.
Kuningas Harmaa.  (The Grey King, 1975)  Suomentanut Kristiina Rikman, runot Panu Pekkanen. Helsinki:  WSOY, 1980.  ISBN 951-0-10178-8.
Hopeapuu.  (Silver on the tree, 1977)  Suomentanut Kristiina Rikman, runot Panu Pekkanen. Helsinki:  WSOY, 1981.  ISBN 951-0-10304-7.
Juoni > Yllä meren, alla kiven

Ensimmäisessä kirjassa sisarukset Jane, Barney ja Simon Drew viettävät vanhempiensa kanssa kesälomaa kuvitteellisessa Trewissickin merenrantakylässä Cornwallissa. He asuvat isosetä Merryn vuokraamassa Harmajassa talossa.
Taloa tutkiessaan lapset löytävät vanhan kartan ja pääsevät Merryn avustuksella Graalin maljan jäljille.
Juoni > Pimeä nousee

Toisessa kirjassa nuori Will Stanton saa tietää kuuluvansa ”ikivanhoihin”, ihmisiin, jotka taistelevat valon puolella vastustaen pimeää.
Juoni > Viheriä noita

Kolmannessa kirjassa Will tapaa Drewin perheen lapset. Drewit - jotka eivät tiedä mitään Valosta ja Pimeydestä - saavat tehtäväkseen hankkia Graalin takaisin, sillä se on ryöstetty.
Juoni > Kuningas Harmaa

Neljännessä kirjassa Will on lähetetty Walesiin, missä hän tapaa albiinopojan, jonka avulla hän saa lopulta kultaisen harpun käsiinsä.
Juoni > Hopeapuu

Sarjan viimeisessä osassa Will hankkii Valon miekan (Eirias), joka on viimeinen Valon tunnuksista. Hän menee muiden Ikivanhojen kanssa Hopeapuun luokse ja leikkaa siitä lehden vapauttaen Valon voimat ja Pimeä kukistuu.
Hahmot

Merriman Lyon on Valon suurmestari, jonka Drew’n perhe tuntee myös isosetä Merrynä tai isomerrynä. (Merry ei kuitenkaan ole heille sukua, vaan perheen äidin isän ystävä.)
Valkea Rouva on valon toinen suurmestari.
Will Stanton on viimeinen Ikivanha.
Käsitteet

Valon tunnukset ovat Pimeän voittamiseen vaadittavat kuusi tunnusta, jotka edustavat eri elementtejä.
Nukkujat ovat Valon uinuvia ratsastajia, jotka kultainen harppu herättää.
Eirias on kauan sitten taottu pyhä miekka.
Viheriä Noita on joka vuosi tehtävä merelle uhrattu patsas, joka alkaa merenpohjaan päästyään ajatella itsenäisesti.
Kuningas Harmaa on Pimeyden hallitsija.
Hopeapuu on puu, joka kukkii kerran puolessa vuosituhannessa. Mikäli siitä leikkaa sen kukkivan kukan pystyy hetkellisesti hallitsemaan Valoa ja Pimeyttä ja ajamaan toisen niistä pois.
Ikivanhat on Valoa puolustava järjestö.
Pontus Holmberg

| Pontus Holmberg> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. maaliskuuta 1999 (ikä 25) Västerås, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura:  Toronto Maple Leafs
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  VIK Västerås HK (Hockeyettan) Växjö Lakers HC (SHL)
NHL-varaus:  156. varaus, 2018 Toronto Maple Leafs
Pontus Holmberg (s. 9. maaliskuuta 1999 Västerås, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Toronto Maple Leafsin organisaatiossa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta Holmberg osaa pelata myös keskellä.
Pelityyli

Elite Prospects -sivuston mukaan Holmberg on taitava hyökkäyspään pelaaja, joka on varustettu hyvällä nopeudella ja pelikäsityksellä. Hän on taitava luomaan maalipaikkoja, mutta Holmbergillä on kuitenkin kehitettävää laukauksessa.
Ura > Seuraura

Holmberg on VIK Västerås HK:n kasvatti. Hän voitti kaudella 2014–2015 koko U16 Elitin piste- ja syöttöpörssin tehoilla 19+46=65. Kaudella 2015–2016 Holmberg oli J18 Elitissä Västeråsin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 9+25=34. Kaudella 2017–2018 hän debytoi seuran miesten joukkueessa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Hockeyettanissa, jossa tulokaskausi toi 36 runkosarjaottelussa tehot 7+13=20 ja kahdeksassa Kvalserien AS:n ottelussa tehot 2+4=6. Västeråsin kausi päättyi sarjanousuun HockeyAllsvenskaniin. Holmberg pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla SHL-joukkue Växjö Lakers HC:ssä joulukuussa 2017. Hän teki näin ollen SHL-debyyttinsä 19. joulukuuta 2017 vieraissa Örebro HK:ta vastaan. Holmberg sai ottelussa jääaikaa 13.21 minuuttia.
Toronto Maple Leafs varasi Holmbergin kuudennella kierroksella 156. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2018. Ennen tätä, toukokuussa 2018 hän teki kaksivuotisen SHL-sopimuksen Växjö Lakersin kanssa. Holmberg teki SHL-uransa avausmaalin kauden 2018–2019 kolmannessa ja uransa viidennessä ottelussaan 27. syyskuuta 2018 vieraissa Brynäs IF:ää vastaan.
Kesäkuussa 2023 Holmberg teki Toronto Maple Leafsin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä 1,6 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Holmberg pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019. Yhteens hän on pelannut 15 nuorten maaottelua.
Muuta

Holmbergin isä Jörgen pelasi omalla urallaan hyökkääjänä yli 250 Elitserien-ottelua. Hän kuului Djurgårdens IF:n vuoden 1983 Ruotsin-mestaruuden voittaneeseen joukkueeseen.