stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lammin lukio
Historiaa

Lammin lukio perustettiin 1. syyskuussa 1961, kun Lammin yhteiskoulu laajentui 8-luokkaiseksi oppikouluksi. Elettiin suurten ikäluokkien aikaa ja ajatus lukion perustamisesta Lammille oli ollut esillä. Alussa lukiolla oli pulaa tarvikkeista, ja osa saatiin lahjoituksena, esimerkiksi 400 juhlasalin tuolia vanhempainyhdistykseltä. Lammin ja Tuuloksen kuntien myöntämä apuraha auttoi koulun tilojen kohentamisessa ja rakennuksesta syntyneiden kulujen maksamisessa.
Lukioon otettiin ensimmäisenä vuotena 28 oppilasta, joista 11 valmistui ylioppilaaksi kolmen vuoden jälkeen. Lammin yhteiskoulun laajentuminen vilkastutti oppilaiden vapaita harrastuksia. Esimerkkinä tästä on Teinikunnan perustaminen 12. lokakuuta 1961.
1970-luvulla Lammin lukio oli kasvanut tasaisesti ja 1974 lukiossa oli 183 oppilasta. Vuosikymmenen aikana lukiossa oli useilla lukuvuosilla laajoja epidemioita, jotka hankaloittivat koulunkäyntiä. Lukiossa aloitettiin tuolloin monia perinteitä, joista yleisesti tunnettu on vanhojen tanssit. Lammin lukion käyneille ja siellä työskennelleille tuttu ruusukonvaperinne sai myös alkunsa 1970-luvulla.
Uusi koulurakennus valmistui vuonna 2007, jonka jälkeen lukion toiminta jatkui uusissa tiloissa ja vanha rakennus purettiin.
Rehtorit

Keijo Vähätalo 1962–1994
Tella Iisakkila 1994–2005
Pieta Tukkimäki-Hildén 2005–2008
Kyllikki Vilkuna 2008–2014
Esa Kähkönen 2014–
Luonto- ja ympäristölinja

Lammin lukion luonto- ja ympäristölinja on lukion erityispainotus, joka aloitti syksyllä 2023. Luonto- ja ympäristölinjalla paneudutaan mm. ekologisen jälleenrakentamisen ja hyvinvoinnin sekä kestävän kehityksen aihepiireihin. Linjan tavoitteena on luoda opiskelijoille ymmärrystä kestävän kehityksen perustasta. Linjalla toteutetaan myös Vihreä lippu -hanketta tekemällä erilaisia, koko koulua osallistavia tempauksia. Tähän mennessä opiskelijat ovat suunnitelleet ja järjestäneet esimerkiksi lihasvoimahaasteen sekä roskatalkoot. Luonto- ja ympäristölinjan koordinaattorina toimii biologian, maantieteen ja terveystiedon opettaja Emilia Aintila. Erityislinja sisältää pakollisia opintoja yhteensä 10 opintopisteen verran, ja lisäksi valinnaisia opintoja toiset 10 opintopistettä.
1 LO1 Johdatus kestävän kehityksen maailmaan (2 op)
2 LO2 Kestävä kehitys lähiympäristössä (2 op)
3 LO3 Yhteiskunnallinen vaikuttaminen - minä vaikuttajana (2 op)
4 LO4 Kestävä kehitys. Nyt! (2 op, Hämeen ammattikorkeakoulu)
5 LO5 Kestävän kehityksen projektityö (2 op)
Luonto- ja ympäristölinja sopii erityisesti opiskelijoille, jotka ovat kiinnostuneita sekä ympäristöasioista että hyvinvoinnista. Yhteistyötä tehdään esimerkiksi Helsingin yliopiston alaisen Lammin biologisen aseman, Hämeen ammattikorkeakoulun Evon yksikön sekä Vanajavesisäätiön kanssa.
Perinteet

Lammin lukiossa on muodostunut perinteeksi termit "juniorit", "seniorit" ja tavalliseen tapaan "abit". 1. vuoden opiskelijoita kutsutaan siis junnuiksi, 2. vuoden opiskelijoita sennuiksi ja 3. vuoden opiskelijat ovat abeja.
Lukiossa vahvaksi perinteeksi on muodostunut esimerkiksi abeille järjestettävä lähtöjuhla, joka tunnetaan nimellä ruusukonva. Keväisin 2. vuoden opiskelijat eli seniorit osallistuvat joko perinteiseen musikaaliin tai senioriprojektiin. Opiskelijat ovat tehneet senioriprojektina esimerkiksi pienoismallin Lammin lukiosta, musikaalioppaan ja pakopelin. Vuoden 2024 projektin aiheiksi valikoituivat Konnarin koulun oppilaille toteutettavat liikuntatunnit ja Lammin lukiosta kertovien Wikipedia-sivujen päivittäminen. Tämän Wikipedia-sivun tekstejä on siis tuotettu osana senioriprojektia.
Elokuussa lukion tutorit ryhmäyttävät 1. vuoden opiskelijoita niin kutsutun junnupäivän merkeissä, jolloin järjestetään myös leikkimieliset eliittikisat, joissa lukiolaiset ottavat mittaa toisistaan. Tutorit ovat 2. vuoden opiskelijoita ja ryhmäyttämisen lisäksi he ovat mukana esittelemässä Lammin lukiota niin lukion omassa esittelyillassa kuin muilla kouluilla tai tapahtumissa.
Helmikuussa 2. vuoden opiskelijat suunnittelevat ja järjestävät abeille perinteikkään ruusukonvan ennen samalla viikolla nähtäviä penkkareita ja wanhojen tansseja. Ruusukonvan ideana on hyvästellä ja juhlistaa lukionsa päättäviä abeja. Juhlalle valittu teema näkyy pukeutumisessa ja koristelussa. Esimerkiksi vuoden 2023 teemana oli kasino ja vuonna 2024 teemaksi valikoitui venetsialaiset. Iltaan sisältyy joka vuosi opiskelijoiden bändiesityksiä, ruokaa sekä abeille suunnattua ohjelmaa.
Ruusukonvassa 1. vuoden opiskelijat eli junnut hoitavat illan järjestelyt sennujen ohjeistamana. Junnujen tehtäviä ovat esimerkiksi maljapuheen pitäminen ja ruuan valmistaminen sekä sen pöytiintarjoilu. Vapaaehtoiset opiskelijat muodostavat ruusukonvan bändin ja harjoittelevat abien toivomia biisejä hyvissä ajoin.
Opiskelijakuntatoiminta

Lammin lukiossa on opiskelijakuntatoimintaa lukiolain mukaisesti. Aktiivisesti toimivan opiskelijakunnan hallituksen puheenjohtaja valitaan vuosittain hallituksen 2. vuoden opiskelijajäsenistä. Opiskelijakunnan toiminta on tuottanut konkreettista tulosta. Lukiolaisten ja yläkoululaisten yhteiseen käyttöön on saatu mm. välipala-automaatti ja lukiolaisille oma luokkatila, jossa voi oleskella ja viettää aikaa. Opiskelijakunnan hallitus, ryhmänohjaajat ja vararehtori kokoontuvat säännöllisesti. "Ohjus-kokouksessa" keskustellaan ajankohtaisista asioista.
Musikaali

Lammin lukion musikaali on jo vanha perinne. Ensimmäinen musikaali esitettiin vuonna 1987. Joka lukuvuosi toisen vuosikurssin opiskelijat suunnittelevat ja toteuttavat itsenäisesti ainutlaatuisen musikaalin, joka esitetään koululle ja yleisölle. Tämä tapahtuma tarjoaa opiskelijoille mahdollisuuden ilmaista luovuuttaan ja kehittää esiintymistaitojaan samalla, kun se rikastuttaa koulun kulttuurielämää.
Musikaali > Musikaalit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1 Musiikin historia 1987  2 Kultainen nuoruus 1988  3 Maailman kierto 1989  4 Pidä huolta 1990  5 Härmän hämärä maa 1991  6 Elämän sirkus 1992  7 Kahdet kasvot 1993  8 Mikki ja Seven Up & Down 1994  9 Mutta missä on Lasse? 1995  10 Aika sekaisin 1996  11 Kuuhullujen kylä 1997  |   |  12 Sätkynukke 1998  13 Cabaree 2000 (1999)  14 MixSatuja 2000  15 Valotanssi 2001  16 Pinnalla 2002  17 Hengen viemää 2003  18 Kummitäti 2004  19 Valvotut 2005  20 Tunnistatko itsesi? 2006  21 Ajaton 2007  22 Veitsen terällä 2008  |   |  23 Talo nro 7 2009  24 Replay 2010  25 Hyvät, pahat ja junat 2011  26 Intin piikkiin 2012  27 Kahle 2013  28 S.O.S 2014  29 JUMP - Hyppy tuntemattomaan 2015  30 Kulissi 2016  31 Quo Vadis? 2017  32 Cliché 2018  33 Iiris 2019  |   |  34 Pallo jalkaan 2020  35 Täyskäsi - All in 2021  36 Fudut tuli 2022  37 Plan B 2023  38 Taiteen tie 2024  |
Kansainvälisyystoiminta

Lammin lukion toiminnassa korostuvat luovuus, yrittäjyys ja kansainvälisyys. Lukion ensimmäinen kansainvälinen vierailu tehtiin Rannun kouluun Viroon vuonna 1992. Opiskelijat keräsivät rahat matkaan itse. Opiskelijat yöpyivät perheissä, ja virolaiset tulivat vastavierailulle 1993. Ensimmäinen kauemmaksi tehty matka oli viikon mittainen retkikoulu Ateenaan 1998. Se oli Lammin lukion ensimmäinen virallinen kansainvälinen hanke. Seuraavina vuosina kansainvälinen toiminta vakiintui niin, että ensimmäisen vuoden aikana halukkaat opiskelijat kävivät valmistavan kurssin, jossa tutustuttiin kansainvälisyysteemaan yleisesti. Seniorivuonna opiskelijat keräsivät rahaa matkaa varten ja abivuonna opiskelijat tekivät matkan.
2000-luvulla Lammin lukio haki mukaan Erasmus+ -ohjelmaan, joka on EU:n koulutus-, nuoriso- ja urheilualan ohjelma. Erasmus+ -projekti mahdollisti laajemman kansainvälisyystoiminnan ja lukio osallistui useaan projektiin, josisa oli mukana useampi maa.
Vuonna 2018 Lammin lukio osallistui laajempaan Erasmus+ -projektiin, jossa EU-rahaa saatiin kolmeksi vuodeksi. Projektissa oli mukana Espanja, Kreikka, Italia ja Saksa. Ensimmäisenä vierailukohteena oli Espanja, kulttuurierot tulivat yllätyksenä monille. Seuraavana kohteena toimi Kreikka ja Iraklionin kaupunki. Seuraavana vierailu kohteena piti olla Saksa, mutta koronan takia matkaa jouduttiin siirtämään seuraavaan syksyyn. Lopulta reissut Saksaan ja Italiaan jäivät kokonaan tekemättä koronan takia. Lukuvuonna 2021–2022 osan opiskelijoista piti lähteä Italiaan, mutta reissu peruuntui jälleen koronan takia ja lopulta matka suuntautui Turkuun.
Koulutuskuntayhtymä Tavastian lukiot hakivat vuonna 2021 akkreditointia, joka tarjoaa projektitukea viideksi vuodeksi kerrallaan. Tämän jälkeen matkoja on tehty esimerkiksi Italiaan useamman eri ryhmän kanssa ja Ranskaan.
Malli-YK

Lammin lukiossa ensimmäinen Malli-YK -kokous on pidetty keväällä 2006, ja se pidettiin koulukohtaisena. Tämän jälkeen Malli-YK -kokouksia on pidetty Lammilla useina vuosina. Hakkalan koulun entinen historian ja yhteiskuntaopin opettaja Raili Lempinen ja Lammin lukion historian ja yhteiskuntaopin opettaja Janne Taanila aloittivat Malli-YK -tapahtumat Lammilla. Janne Taanila sai 2023 Koulutuskuntayhtymä Tavastialta kehittäjäpalkinnon pitkäjänteisestä työstään Kanta-Hämeen Malli-YK:n kehittäjänä.
Malli-YK -toiminta on ilmiöpohjaista oppimista. Toiminnassa osallistutaan simuloituun YK:n yleiskokoukseen eli Malli-YK on siis "roolipeli". Lammin lukio ja Hakkalan koulu ovat virallisia YK-kouluja. Kokoukseen valmistautumisen vaiheisiin kuuluvat kokouksen systeemiin tutustuminen, omaan valtioon perehtyminen, linjapaperin tekeminen, päätöslausemalliesitysten tekeminen ja avajaispuheen valmisteleminen.
Malli-YK:n yleiskokouksessa voidaan perehtyä monipuolisesti ajankohtaisiin globaaleihin aiheisiin. Esimerkiksi vuonna 2007 kokouksen aiheena oli kaupungistumisen haittavaikutusten vähentäminen Afrikassa, terveys- ja hygieniaolojen parantaminen Etelä-Amerikassa sekä laittomien asekauppojen estäminen. Vuonna 2010 kokouksissa keskusteltiin puolestaan Irakin ja Iranin suhteiden ongelmista ja niiden vaikutuksista maailmanrauhaan.
Malli-YK:ssa opiskelijat voivat esittää edustavansa useita valtioita. Esimerkiksi vuonna 2023 mukana olivat Australia, Brasilia, Etelä-Afrikka, Intia, Iran, Iso-Britannia, Israel, Japani, Kiina, Pohjois-Korea, Ranska, Ruotsi, Saksa, Thaimaa, Turkki, USA ja Venäjä.
Kanta-Hämeen Malli-YK:n ensimmäinen kansainvälinen kokous NordicMUN pidettiin vuonna 2015. Lammin lukio osallistui yhdellä delegaatiolla kansainväliseen Malli-YK -kokoukseen Kiljavan opistolla, Nurmijärvellä. Kokouksessa oli noin 200 osallistujaa 26 koulusta eri Pohjoismaista. Kokouksen järjestäjinä toimivat yhteistyössä Suomen, Ruotsin ja Norjan YK-liitot. Toinen kansainvälinen kokous FEAMUN järjestettiin Lammin lukiossa lukuvuonna 2023–2024. Kokouksessa oli mukana opiskelijoita Suomesta, Virosta sekä Itävallasta. NordicMUN sekä FEAMUN eroavat normaalista Malli-YK-toiminnasta, sillä ne ovat kansainvälisiä.
Veden laadun testaamista Evolla
Eliittikisat järjestetään Lammin lukiossa elokuun lopulla.
Ruusukonva on senioreiden abeille järjestämä lähtöjuhla.
Luettelo Helsingin kaupunginvaltuutetuista, 2021–2025

Valtuustokauden 2021–2025 Helsingin kaupunginvaltuutetut valittiin  kuntavaaleissa 2021. Helsingin kaupunginvaltuusto koostuu 85:stä edustajasta.
Kangasalan urkutehdas

Kangasalan urkutehdas rakensi Hämeenlinnan kirkon vanhat urut vuonna 1892.
Tehtaan seuraajan Kangasalan Urkurakentamo Oy:n rakentamat Kangasalan kirkon urut.
Kangasalan urkutehdas oli Suomen ensimmäinen urkutehdas ja se hallitsi aikansa urkumarkkinoita Suomessa. Se oli neljässä sukupolvessa toiminut perheyritys, joka valmisti vuosina 1844–1983 yli tuhannet urut. Urkutehdas oli Kangasalan merkittävimpiä vaikuttajia ja useina vuosikymmeninä kunnan suurin teollinen työnantaja. Suurin osalähde? suomalaisten kirkkojen uruista ja suuri osa Suomen koulujen harmoneista on valmistettu Kangasalla.
Historia

Kangasalan urkutehdas aloitti toimintansa vuonna 1844, jolloin senaatti antoi urkujen rakennusoikeuden Ruotsissa Västmanlandin Kilan pitäjässä syntyneelle Anders Thulélle, joka oli aikaisemmin työskennellyt työnjohtajana ruotsalaisen Gustaf Anderssonin urkurakentamossa. Thulén ensimmäiset omalla nimellä rakennetut urut valmistuivat vuonna 1844 Tammisaaren kirkkoon ja toiset vuonna 1845 Kangasalan kivikirkon ensimmäisiksi uruiksi. Thulén aikana yritys oli pikemminkin käsityöverstas kuin urkutehdas. Urkumestarin itsensä lisäksi tehtaalla työskenteli oppipoikia ja kisällejä.
Anders Thulén poika Bror Axel Thulé toimi tehtaan johtajana vuosina 1872–1911. Hän sai oppinsa isänsä rakentamossa, seurasi alan kehitystä ulkomailla ja teki useita keksintöjä ja parannuksia urkuihin. Bror Axel Thulén aikakaudella tehtaan tuotantokapasiteetti kasvoi, tuotantovälineistö koneellistui ja työntekijämäärä lisääntyi. Aikakauden huomattavimmat urut olivat silloiset Suomen suurimmat, vuonna 1885 valmistuneet Tampereen Aleksanterin kirkon 33-äänikertaiset urut.
Vuonna 1911 tehdas siirtyi Bror Axel Thulén pojalle Martti Tulenheimolle. Hänen aikanaan tehdas laajennettiin nykyiseen kokoonsa, ja tehtaaseen perustettiin myös harmoniosasto. Tulenheimon aikana rakennettiin Suomen suurimmat urut Lapuan tuomiokirkkoon, ja tehdas sai myös kansainvälistä arvostusta. Martti Paloheimon kuoleman jälkeen vuonna 1945 puoliso Eva Tulenheimo joutui johtamaan yritystä, kunnes heidän poikansa, otti vastuun yrityksestä.
Pertti Tulenheimon toimitusjohtajuuden aikana tehdas oli Pohjoismaiden suurin, enimmillään tehtaassa oli sata työntekijää. Pertti Tulenheimon kaudella rakennettiin muun muassa Finlandia-talon konserttiurut.
Kangasalan urkutehdas teki konkurssin vuonna 1983. Tämän jälkeen urkujen rakentaminen jatkui paikkakunnalla (tosin eri tiloissa) Kangasalan Urkurakentamo Oy:ssä vuoteen 1995, jolloin rakentamo toimitti viimeiset urkunsa Pirkkalan uuteen kirkkoon.lähde?
Tehdas nykyään

Tehtaan tiloissa oli Hotelli Urku 1990-luvulta vuoteen 2011 asti. Nykyään siellä on toimistotiloja ja yksityisasuntoja. Kangasalla pidetään edelleenkin syksyisin Urkuperinnepäivätlähde?.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kangasalan urkutehdas Wikimedia Commonsissa
Suomen historiallisia urkuja, urkurakentajat
Kangasalan Urkutehdas yhtiönä porssitieto.fi
Kolme sukupolvea urkujenrakentajina. Kangasalan urkutehtaan 90-vuotiset vaiheet, Suomen Kuvalehti, 13.2.1932, nro 7, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Urut osoitteesta Kangasalan urkutehdas organindex.de (saksaksi)
Lapua - Notre Dame, Seura, 9.2.1938, nro 6, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Knut

| Knut |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  13. tammikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Nuutti, Knuut
Vastineita eri kielissä:  Knud, Canutus, Solmu
Nimen alkuperä:  pohjoismainen, rohkea, reipas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Knut on pää­asiassa pohjois­mainen miehen etunimi. Nimi johtuu muinaissaksan sanasta knuz, joka merkitsee rohkeaa, ylhäis­syntyistä, ylpeää tai reipasta.. 
Tanskassa nimi esiintyy muodossa Knud.
Nimen tavallisin suomen­kielinen vastine on Nuutti. Tanskan ja Ruotsin Knut- tai Knud-nimisistä kuninkaista käytetään suomen kielessä kuitenkin vakiintuneesti muotoa Knuut.
Suomessa nimi Knut on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 1276 henkilölle. Muodoissa Knuut ja Knud nimi on samana aikana annettu muutamalle kymmenelle henkilölle.
Knutin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 13. tammikuuta, Tanskan prinssi Knud Lavardin muistopäivänä eli nuutinpäivänä, jota on myös pidetty jouluajan loppuna.
Tunnettuja Knuteja, Knuuteja ja Knudeja > Ruotsin kuninkaita

Knuut Eerikinpoika, Ruotsin kuningas 1167−1195/1196
Knuut Pitkä, Ruotsin kuningas 1229−1234
Tunnettuja Knuteja, Knuuteja ja Knudeja > Tanskan kuninkaita ja prinssejä

Knuut II Suuri (k. 1035), Englannin, Tanskan ja Norjan kuningas
Knuut III Hardeknut (k. 1042), Tanskan ja Englannin kuningas, edellisen poika
Knuut IV Pyhä, Tanskan kuningas 1080–1086
Knuut Maununpoika, Tanskan kuningas 1146–1157
Knuut VI eli Knuut Valdemarinpoika, Tanskan kuningas 1182–1202
Knud Lavard (k. 1131), tanskalainen prinssi ja pyhimys
Prinssi Knud (1900–1976), tanskalainen prinssi
Tunnettuja Knuteja, Knuuteja ja Knudeja > Muita Knud-nimisiä

Knud Børge Andersen (1914–1984), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Knud Baade (1808–1879), norjalainen taidemaalari
Knud Bergslien (1827–1908), norjalainen taidemaalari
Knud V. Engelhardt (1882–1931), tanskalainen arkkitehti, muotoilija ja graafinen suunnittelija
Knud Enggaard (1929–2024), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Knud Heinesen (1932–2025), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Knud Heinrichsen (1923–1969), suomalainen jääkiekkoilija
Knud Hertling (1925–2010), grönlantilainen poliitikko, Tanskan Grönlanti-ministeri 1971–19973
Knud Hjortø (1869–1931), tanskalainen kirjailija
Knud Enemark Jensen (1936–1960), tanskalainen maantiepyöräilijä
Knud Erik Kirkegaard (s. 1942), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Knud Kirkeløkke (1892–1976), tanskalainen voimistelija
Knud Knudsen (1812–1895), norjalainen kielentutkija, kirjanorjan kehittäjä
Knud Kristensen (1880–1962), Tanskan pääministeri 1945–1947
Knud Leem (1697–1774), norjalainen Lapissa toiminut lähetyssaarnaaja
Knud Lundberg (1920–2002), tanskalainen jalkapalloilija, koripalloilija ja käsipalloilija
Knud Möller (1919–1993), suomalainen toimittaja
Knud Børge Overgaard (1918–1985), tanskalainen jalkapalloilija
Knud Lyne Rahbek (1760–1830), tanskalainen kirjailija
Knud Rasmussen (1879–1933), grönlantilainen naparetkeilijä ja antropologi
Knud Johannes Vogelius Steenstrup (1842–1913), tanskalainen geologi ja tutkimusmatkailija, Grönlannin tutkija
Knud Sønderby (1909–1966), tanskalainen kirjailija
Knud Thestrup (1900–1980), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Knud Thomsen (1908–1996), tanskalainen  poliitikko, ministeri ja europarlamentaarikko
Knud Vermehren (1890–1985), tanskalainen voimistelija ja olympiavoittaja
Knud Østergaard (1922–1993), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Tunnettuja Knuteja, Knuuteja ja Knudeja > Muita Knuteja

Knut, jääkarhu Berliinin eläintarhassa
Nuuttipukki (myös nuutipukki tai knuutipukki), naamioitunut hahmo, joka liittyy suomalaisen nuutinpäivän juhlintaan
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Knut Wikimedia Commonsissa
Compasso d’Oro

La Rinascente palkinto Compasso d'Oro estetiikka tuotteen, III painos, Milan 1956. Altistuminen esineitä osallistuvat kilpailuun. Kuva Paolo Monti.
Compasso d’Oro on italialainen muotoilupalkinto, jonka myöntää Italian teollisen muotoilun yhdistys ADI. Kolmen vuoden välein jaettava palkinto on Italian merkittävin ja myös kansainvälisesti arvostettu. Palkittavan tuotteen on oltava Italiassa valmistettu, mutta suunnittelija voi olla ulkomaalainen. Palkinnon perustamisesta 1954 teki aloitteen italialainen arkkitehti Giò Ponti.
Palkittuihin kuuluu mm. Massimo Vignelli (1964 ja 1998). Suomalaisista Compasso d’Oron ovat saaneet Kaj Franck (elämäntyöstä 1957), Harri Koskinen (Muu-tuoli 2004) ja Eero Aarnio (Trioli-lastentuoli 2008).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
ADI homepage Associazione per il Disegno Industriale -sivusto (italiaksi)
DolceVita (Arkistoitu – Internet Archive) elämäntyylin internetsivusto
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Fiell, Charlotte & Peter: Industrial Design A-Z.  London:  Taschen, 2001.
Larry Parks

| Larry Parks |
| --- | --- |
 Parks vuonna 1947
Henkilötiedot
Koko nimi:  Sam Klusman Lawrence Parks
Syntynyt: 13. joulukuuta 1914 Olathe, Kansas, Yhdysvallat
Kuollut: 13. huhtikuuta 1975 (60 vuotta) Studio City, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Betty (1944–1975)
Lapset:  Garrett (1950)   Andrew (1951)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1941–1962
Merkittävät roolit:  Al Jolson (Al Jolson ja Laulu on elämäni)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Larry Parks (13. joulukuuta 1914 Olathe, Kansas – 13. huhtikuuta 1975 Studio City, Kalifornia), syntymänimeltään Sam Klusman Lawrence Parks, oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä.
Parksin tunnetuin rooli oli esittää Al Jolsonia elokuvissa Al Jolson (1946) ja Laulu on elämäni (1949). Vuoden 1946 elokuvasta Parks oli ehdokkaana parhaan miespääosan Oscar-palkintoon vuoden 1946 gaalassa.
Parksin näyttelijäuran tuhosi joutuminen Hollywoodin mustalle listalle vuonna 1951. Tämän vuoksi Parks pakotettiin purkamaan sopimuksensa Columbia Pictures -elokuvastudion kanssa ja hän joutui lähtemään Eurooppaan työnhakuun.
Parks avioitui näyttelijätär Betty Garrettin kanssa 9. syyskuuta 1944. Pari sai kaksi lasta, vuonna 1950 syntyneen Garettin ja vuonna 1951 syntyneen Andrewin, joka teki myös näyttelijän uran. Avioliitto kesti aina Parkin kuolemaan asti. Hän kuoli sydänkohtaukseen vuonna 1975. Parks oli myös näyttelijä Jeff Bridgesin kummisetä.
Domodedovo Airlines

| Domodedovo Airlines |
| --- | --- |
 Domodedovo Airlinesin Iljušin Il-96.
 IATA: E3  –  ICAO: DMO 
Kutsukoodi:  DOMODEDOVO
Perustettu:  1992
Lakkautettu:  2006
Laivaston koko:  13
Solmukohdat:  Domodedovon kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:   Moskova, Venäjä
Domodedovo Airlines (IATA: E3, ICAO: DMO) oli venäläinen vuonna 1960 perustettu lentoyhtiö. Yhtiön kotikenttänä toimi Domodedovon kansainvälinen lentoasema Moskovassa. Se lopetti toimintansa vuonna 2008.
Reittikohteet

Domodedovo Airlines lensi säännöllisesti seuraaviin kohteisiin (tammikuu 2005):
Kotimaan kohteet: Anadyr, Blagoveštšensk, Habarovsk, Jakutsk, Krasnojarsk, Magadan, Norilsk, Petropavlovsk-Kamtšatski, Vladivostok ja Južno-Sahalinsk.
Ulkomaan kohteet: Baku, Gəncə, Karaganda, Kostanai, Miami (vuoden 2006 jälkipuoliskolla), Samarkand ja Stuttgart
Laivasto

Elokuussa 2006:
Iljušin Il-62M 17 kpl
Iljušin Il-96-300 5 kpl
Tupolev Tu-154M 5 kpl
Aiheesta muualla

Domodedovo Airlines (Arkistoitu – Internet Archive)
Andy Powell

| Andrew Powell |
| --- | --- |
 Powell tammikuussa 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. helmikuuta 1950 (ikä 74) Stepney, Lontoo, Englanti
Ammatti:  muusikko, lauluntekijä, Solisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Andy Powell
Aktiivisena:  1963–
Tyylilajit:  rock, progressiivinen rock, psykedeelinen rock, taiderock, blues rock
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Wishbone Ash
Levy-yhtiöt:  MCA, AVM, Neat, IRS, Permanent, Talking Elephant
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Andy Powell (s. 19. helmikuuta 1950 Stepney Lontoo) on brittiläinen kitaristi ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan parhaiten yhtyeestään Wishbone Ash. Sekä Powell että hänen yhtyetoverinsa, Ted Turner, ovat molemmat valittu vuoden 1989 Traffic magazinessa kymmenen tärkeimmän rock-kitaristin joukkoon, (engl. Two of the Ten Most Important Guitarists in Rock History).
Andy haastaa Richien

1970 Wishbone Ash toimi Deep Purplen lämmittelijänä. Powell oli juoninut ajatuksen päästä soittamaan Ritchie Blackmoren kanssa. Hän oli valmistellut omat vahvistimensa ja soittovälineensä, ja kun Blackmore aloitti oman soundcheckinsä Powell hiipi lavalle kytki kitaransa ja alkoi vastata Blackmoren soittoon. Soundcheck kehittyi jammailuksi jossa Powell palautti Blackmoren riffejä ja ideoita. Soundcheckin päätteeksi Blackmore tuli kommentoimaan Powelille:"I thought you sounded pretty good". Blackmore tutustutti yhtyeen Derek Lawrenceen, josta tuli Wishbone Ashin tuottaja. Blackmore myös vakuutti MCA-levyhtiön, joka tekikin hänen suosittelunsa johdosta levytyssopimuksen Wishbone Ashin kanssa