stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sota näköpiirissä -kriisi

Sota näköpiirissä -kriisi (saks. Krieg-in-Sicht-Krise, ransk. crise Krieg-in-Sicht) oli Saksan ja Ranskan välille vuonna 1875 syntynyt poliittinen kriisi, jonka Saksan valtakunnankansleri Otto von Bismarck synnytti vihjailemalla Saksan lehdistössä sodan mahdollisuudesta maiden välillä. Kriisi päättyi ulkovaltojen väliintulon myötä Bismarckin ja Saksan kannalta diplomaattisen tappioon.
Tapahtumien taustalla oli Bismarckin huolestuminen siitä, miten nopeasti Ranska oli toipunut vuosien 1870–1871 sodasta. Hän pelkäsi Ranskan tavoittelevan revanssia ennemmin tai myöhemmin. Ratkaiseva yllyke oli maaliskuussa 1875 Ranskan uusi armeijalaki, jolla upseeriston määrää lisättiin. Bismarck päätti estää Ranskan enemmän vahvistumisen ehkäisysodalla tai sellaisella uhkaamalla ja alkoi levittää vihjauksia sodasta Saksan lehdistön kautta. Tunnetuin oli 8. huhtikuuta Die Post -sanomalehdessä ilmestynyt artikkeli Ist Krieg in Sicht? (”Onko sota näköpiirissä?”). Vastavetona Ranskan ulkoministeri Louis Decazes esiintyi toukokuun alussa Lontoossa ja vaati Britanniaa sekä Venäjää ryhtymään toimiin Saksan hyökkäysaikeita vastaan. Pyynnön seurauksena Britannian pääministeri Benjamin Disraeli vaati Bismarckia rauhoittamaan tilanteen ja Venäjän tsaari Aleksanteri III matkusti ulkoministerinsä Aleksandr Gortšakovin kanssa Berliiniin vetoamaan henkilökohtaisesti Ranskan puolesta. Tämän jälkeen Bismarckin oli pakko taipua antamaan rauhoittavia lausuntoja ja kriisi laukesi. Tapaus osoitti Bismarckin epäonnistuneen pyrkimyksissään eristää Ranska poliittisesti kolmen keisarin liiton avulla.
Seurakuntamestari

Seurakuntamestari on suntio, jolla on usein esimiesasema organisaatiossa tai laaja vastuualue seurakunnan toiminnassa. Seurakuntamestarin töihin sisältyy usein suntion työt jumalanpalveluksissa ja kirkollisissa toimituksissa sekä vaihtelevasti seurakunnittain, vahtimestarin, kiinteistönhoitajan, siivoojan, seurakuntapuutarhurin, hautausmaanhoitajan ja haudankaivajan töitä. Joissakin tapauksissa seurakuntamestari saattaa hoitaa virassaan kaikkia näitä tehtäviä.
Sotades Maroneialainen

Sotades Maroneialainen (m.kreik. Σωτάδης, Sōtadēs; 200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen runoilija, jota pidetään yhtenä ensimmäisistä palindromien kirjoittajista.
Sotades syntyi Maroneiassa, minkä katsotaan yleensä viittaavan Traakian Maroneiaan, tosin joskus hänet mainitaan kreetalaisena. Hän eli Aleksandriassa Ptolemaios II Filadelfoksen aikana (285–246 eaa.). Eräs hänen runoistaan arvosteli sitä, että Ptolemaios oli nainut oman sisarensa Arsinoën. Tämän vuoksi hänet vangittiin. Hän onnistui pakenemaan Kaunoksen saarelle, mutta Ptolemaioksen upseereihin kuulunut Patroklos sai hänet kiinni. Sotades surmattiin ja heitettiin mereen.
Sotades kirjoitti joonian murteella satiirisia runoja, joista käytettiin nimitystä flyakes tai kinaidoi. Hän käytti omaa runomittaansa, joka on nimetty hänen mukaansa sotadiseksi runomitaksi. Siinä runosäe oli etu- ja takaperin sama. Siksi säkeitä on pidetty varhaisimpina tunnettuina palindromeina, ja Sotadesta muodon kehittäjänä.
Sotadeelta on säilynyt vain muutama aitoja katkelmia. Hänen runojensa nimiä olivat muun muassa Adonis, Amazon, Ilias ja Priepos. Stobaioksen kautta säilyneitä katkelmia pidetään yleisesti epäperäisinä. Ennius käänsi eräitä sotadisen tyylin mukaisia runoja latinaksi ja sisälsi ne osaksi satiireitaan sisältänyttä kirjaa nimellä ”Sola”.
San Marino kesäolympialaisissa 2008

San Marino osallistui Pekingin kesäolympialaisiin 2008 neljän urheilijan voimin. Joukkue osallistui kolmeen eri urheilumuotoon, mutta ei onnistunut saavuttamaan yhtään mitalia. Parhaaseen saavutukseen ylsi naisten trap-ammunnassa kilpaillut Daniela Del Din, joka sijoittui 15:nneksi.
Yleisurheilu > 400 m, miehet

| Urheilija | Alkuerät> Tulos | Alkuerät> Sija | Välierät> Tulos | Välierät> Sija | Loppukilpailu> Tulos | Loppukilpailu> Sija | Lopullinen sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ivano Bucci | 48,54 SB | 7. | Karsiutui | Karsiutui | Karsiutui | Karsiutui | 53. |
Bucci voitti juoksemalla vain kaksi kilpakumppaniaan.
Ammunta > Naisten trap

| Urheilija | Karsinta> Tulos | Karsinta> Sija | Finaali> Tulos | Finaali> Sija | Lopullinen sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Daniela Del Din | 62 | 15. | Karsiutui | Karsiutui | 15. |
Uinti

| Urheilija | Laji | Alkuerät> Aika | Alkuerät> Sija | Välierät> Aika | Välierät> Sija | Loppukilpailu> Aika | Lopullinen sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Emanuele Nicolini | M 200 m vapaauinti | 1:59,45 | 3. | Karsiutui | Karsiutui | Karsiutui | 56. |
| Simona Muccioli | N 100 m perhosuinti | 1:04,91 | 3. | Karsiutui | Karsiutui | Karsiutui | 49. |
Nicolini oli alkuerien hitain, samoin Muccioli.
Sisäinen valuma-alue

Hart-järven rannat,  aavikkojärvi  Etelä-Australiassa
Tšadjärven (Tšadin ja Nigerian rajalla) pieneneminen Sahelin kuivuuden aikana
Maantieteessä sisäinen valuma-alue alue on  valuma-alue, josta ei ole poistuvaa veden virtausta, maanpäällistä tai pinnanalaista.  Englannin kielessä käytetään sanaa "endorheic", jolla on kreikkalaiset juuret, endo, "sisällä, sisäänpäin" ja rhein, "virrata".  Kaikki tällaiselle alueelle satava vesi joko pysyy siellä tai haihtuu pois.
Teoriassa sisäisiä valuma-alueita voi syntyä millä tahansa ilmastovyöhykkeellä, mutta lähes kaikki sijaitsevat kuumilla aavikoilla. Suuren sademäärän omaavilla alueilla rantaviivan eroosio avaa vähitellen luonnollisen poistumistien vedelle. Esimerkiksi Mustameri oli pitkään eristyksissä Välimerestä, siihen asti kunnes Välimeri mursi välissä olleen Bosporin kannaksen.
Laskujoettomia, yleensä suolapitoisia järviä syntyy näille alueille, ne voivat kuivua kokonaan pitkänä kuivana kautena. Kuumilla aavikoilla haihtuminen on voimakasta, joten kaikki sinne pudonneen veden hiekasta ja kivestä liuottamat mineraalit jäävät veden haihtuessa maan pinnalle. Paikkaan, minne vesi kertyy, syntyy suola-aavikko, mikäli veden kertyminen alueelle syystä tai toisesta lakkaa. Osassa näistä on kova ja erittäin tasainen pinta, jolloin niitä voidaan käyttää maanopeusennätysyrityksiin ja laskeutumispaikkoina pienille lentokoneille.
Suolajärvet vaihtelevat usein suuresti kooltaan vuodenaikojen mukaan, ääriesimerkkinä tästä voi pitää Eyrejärveä, joka joinakin vuosina kuivuu kokonaan, ja joinakin vuosina peittää alleen 10 000 km2  (puolet Laatokan koosta), joskus enemmänkin. Ihminen on ottanut monesti suolajärviin virtaavia vesiä käyttöönsä, ja tästä on monissa tapauksissa ollut seurauksena järven suolapitoisuuden kasvu, sen ekosysteemin muutokset ja jopa järven kuivuminen. Ääriesimerkkinä tästä on Araljärvi.
Huomattavat sisäiset valuma-alueet ja niillä olevia järviä

Suuri osa läntistä ja Keski-Aasiaa on jättimäinen sisäinen valuma-alue. Alueeseen kuuluu useita järviä, mm::
Kaspianmeri, Maapallon suurin järvi.
Araljärvi, johon valuvien jokien vedet on käytetty viljelyksiin. Araljärvi kuivui suurelta osin, kalakanta romahti ja nykyään on vain hyvin pieniä toiveita sen elpymisestä. Mantereiden sisäiset valuma-alueet ovat saaneet tämän jälkeen enemmän huomiota.
Balkhasjärvi Kazakstanissa
Issyk Kul Kirgisiassa.
Kuollutmeri Lähi-idässä.
Australian suurin järvi (mikäli täynnä vettä) Eyrejärvi.
Afrikassa:
Saharassa on useita alueita, mm. Bodele ja Qattaran syvänkö, joilla ei tosin yleensä ole vettä lainkaan.
Lake George
Okavangon suot, sisämaan suistoalue Kalaharin aavikolla Botswanassa
Lake Ngami Botswanassa
Tšadjärvi, jonne virtaavat Chari- ja Logonejoet
Etoshan tasanko Namibiassa, muuttumassa suola-aavikoksi
Antarktiksen kylmällä aavikolla Vidajärvi pysyy nestemäisenä koska sen vedessä on seitsemän kertaa enemmän suolaa kuin merivedessä.
Yhdysvalloissa Great Basin, joka käsittää suuren osan Nevadaa ja Utahia:
Musta Kiviaavikko Nevadassa, paikka jossa Thrust2 ja ThrustSSC tekivät maanopeusennätykset, ja vuosittaisen "Burning Man" -festivaalin paikka
Groomin kuivajärvi Nevadassa, Area 51:n sijaintipaikka
Utahissa Great Salt Lake
Pyramid Lake Nevadassa
Mono Lake Kaliforniassa
Kalifornian Salton Sea, joka syntyi vahingossa vuonna 1905, kun kastelukanavat murtuivat.
Crater Lake Oregonissa
Meksikon laakso. esikolumbiaanisella ajalla laaksoa peitti viisi järveä, mm. Texcocon järvi ja Chalcojärvi olivat vesilähteinä alkuperäiskansoille.
Muinaisia sisäisiä valuma-alueita

Mustameri
Lake Lahontan Länsi-Yhdysvalloissa
Ebron ja Dueron altaat Espanjassa
Lake Bonneville (Utah)
Aiheesta muualla

Primer on endorheic lakes (Arkistoitu – Internet Archive)
Huomattavia sisäisiä valuma-alueita. Sisäiset valuma-alueet on merkitty harmaalla ja niillä olevat järvet tummanharmaalla.
Shanghain verilöyly

Kuomintangin pidättämiä kommunisteja vuonna 1927.
Shanghain verilöyly 12. huhtikuuta 1927 oli joukkomurha, jossa Tšiang Kai-šekin johtamat Kuomintang-puolueen joukot surmasivat noin 5 000 Kiinan kommunistisen puolueen ja ammattiliittojen jäsentä Shanghaissa. Verilöylyä seurasivat vielä väkivaltaisemmat tapahtumat Changshassa ja Kantonissa. Shanghain verilöylyä voidaan pitää alkuna Kiinan sisällissodalle, koska sen jälkeen Kuomintang erotti tai surmasi omissa riveissään vaikuttaneet kommunistit ja lopetti neljä vuotta kestäneen yhteistyönsä Kominternin ja Kiinan kommunistisen puolueen kanssa. Kuomintang hajaantui myös sisäisesti, kun Tšiangin johtama oikeistosiipi asettui vastustamaan puolueen vasemmiston johtamaa Wuhanin hallitusta.
Shanghain verilöylyä edeltäneen ammattiliittojen lakkoliikehdinnän johtajiin kuului Kiinan kansantasavallan tuleva pääministeri Zhou Enlai. Syksyllä 1927 Mao Zedong johti lyhytikäistä kapinahallitusta Hunanin maakunnassa ja perusti sotilasyksikköjä, joista kasvoi myöhemmin Kansan vapautusarmeija.
Siiralampi (Utajärvi)

| Siiralampi |
| --- | --- |
 Näkymä lammen pohjoisrannalta kaakkoon.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Utajärvi, Juorkuna
Koordinaatit:  65°01′23″N, 26°44′55″E
Järvinumero:  60.034.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,2 m
Rantaviiva:  1 km
Pinta-ala:  0,07 km²
 fiSiiralampi 
Siiralampi on pieni asumaton erämainen lampi Utajärven kunnan pohjoisosassa Juorkunassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Niittysuon soidensuojelualueesta kaakkoon: Juorkunan ja Ylikiimingin välisestä Hillatie-nimisestä metsäautotiestä kolmisensataa metriä etelään, noin yhdeksän kilometrin kohdalla Hillatien ja Olvasjärventien risteyksestä länteen.
Lampimaisema

Lammen kaakkoiskulmalle ulottuu Siiransuo-niminen suo, myös pohjoisranta on suota. Sen sijaan koillisen ja lounaisen puolella on kovaa kangasmaata. Lounaassa olevan kankaan kautta pääsee Penikkajärven ja Korpisen suuntaan menevälle metsäautotielle.  Pohjoispuolen kankaan takana kulkee puolestaan poroaita. Lampi on pieni, sen ympärysmitta on vain noin kilometri, leveys noin 220 metriä ja pituus noin 390 metriä. Lampeen ei laske eikä siitä lähde ojia tai puroja, vetensä se saanee ympäröiviltä soilta. Metsästäjät pyytänevät lammelta vesilintuja, satunnaiset kalastajat haukia, särkiä ja ahvenia, vaikka lampi onkin pieni.
Satakunnantie

| Satakunnantie |
| --- | --- |
 Näkymä Satakunnantien alkupäästä Aninkaistensillalle päin joulukuussa 2014.
Maa:  Suomi
Osa tietä:  Yhdystie 12150
Tieluokka:  yhdystie
Omistaja:  Turun kaupunki
Tienpitäjä:  Turun kaupunki
Pituus:  3,9 km
Alkupiste:  Pohjola, Turku
Päätepiste:  Mälikkälä, Turku (3,9 km)
Päällyste:  asfaltti
Kaistaluku:  4
Satakunnantie (ruots. Satakuntavägen) on tieosuus, joka kulkee Turun Pohjolasta Raision rajalle. Tie on Turun katuverkon kolmanneksi vilkkain tie, ja vuonna 2011 sitä käyttikin 18 700 – 40 000 autoa päivässä. Satakunnantien pituus on noin 3,9 kilometriä, ja sen varrella on Länsikeskuksen kauppakeskus.
Satakunnantie on paikallisliikenteessä tärkeä Turun ja Raision välinen yhteys, ja ennen Naantalin pikatien valmistumista se oli myös ensisijainen reitti Naantaliin. Koska tien varrelle on muodostunut tiheä yhdyskuntarakenne, kulkevat lähes kaikki linja-autot Raisioon ja Naantaliin edelleen sen kautta. Turun raitioteiden 1-linja kulki myös aikoinaan pienen matkaa Satakunnantietä pitkin.
Tien kulku

Tie alkaa Turusta Aninkaistensillalta, josta se jatkuu kohti pohjoista. Raunistulanportin jälkeen tie kääntyy luoteeseen, minkä jälkeen se kulkee Kähärin ja Vätin kaupunginosien läpi. Tämän jälkeen tie saapuu Teräsrautelan kaupunginosaan, missä se risteää Suikkilantien ja Markulantien kanssa. Satakunnantie jatkuu sen jälkeen Ruohonpään kaupunginosan puolella, ja Länsikeskuksen jälkeen se saavuttaa Mälikkälän kaupunginosan. Tieosuus päättyy lopulta Raision rajalle, minkä jälkeen se jatkuu Raisiontienä.
Historia

Tie on osa Suurta Postitietä, Turusta Tukholmaan johtavaa vanhaa maantieyhteyttä. Alkuperäinen Raisioon johtava tielinjaus on mahdollisesti peräisin 1300-luvulta. Aluksi se oli osa postitien sivureittiä Turusta Maskuun, kun taas Ruskon kautta kulkeva reitti oli ensisijainen. 1500-luvulla nykyisen Satakunnantien kautta kulkevasta reitistä tuli kuitenkin ensisijainen. Myöhemmin tien kautta mentiin lähinnä Rauman suuntaan, mistä sen nimikin tulee.
Nykyisen linjauksensa Satakunnantie sai 1930-luvulla, jolloin tie päällystettiin ja sen mutkia oikaistiin. Tämän jälkeen Raision rajalle kulkeva osuus nelikaistaistettiin 1960-luvun aikana. Tie oli osa valtatietä 8 vuoteen 1963, jolloin Turun ja Raision välinen moottoritie valmistui. Tämän lisäksi Satakunnantie oli osa seututietä 189, mutta sen korvasi Naantaliin vievänä päätienä Naantalin pikatie vuonna 1989.
Shanghainkiina

| Shanghainkiina |
| --- | --- |
Oma nimi:  上海言话 [zaŋhɛ ɦɛɦu]
Muu nimi:  Shanghain murre
Tiedot
Alue:  Kiina
Puhujia:  14 miljoonaa
Kirjaimisto:  kiinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  sinotiibetiläiset kielet
Kieliryhmä:  siniittiset kielet wu-kiina
ISO 639-3:  wuu
 Ohje 
Shanghainkiina eli Shanghain murre on Shanghaissa puhuttu wu-kiinan murre. Muiden wu-kiinan murteiden tapaan shanghainkiina ei ole keskenään ymmärrettävä muiden siniittisten kielten kuten mandariinikiinan ja kantoninkiinan kanssa, vaikka niillä onkin paljon yhteistä. Shanghainkiina on edustavin wu-kiinan pohjoisista murteista, sillä se sisältää sanoja ja ilmauksia koko pohjoiselta alueelta.
Shanghainkiinassa on paljon puhtaita vokaaleja ja konsonantteja. Wu-kiinan muiden pohjoismurteiden tapaan shanghainkiinassa on myös soinnillisia konsonantteja toisin kuin muissa siniittisissä kielissä. Shanghainkiinan sävelkorkojärjestelmä on myös omalaatuinen muihin Kiinan kielin verrattuna.
Kielipolitiikka ja yhteiskunnallinen asema

Shanghainkiinan asema on kiistanalainen. Kiinan kansantasavallan hallitus tukee ainoastaan mandariinikiinan käyttöä koulutuksessa ja virallisissa yhteyksissä. Vastaavasti muita kieliä on laiminlyöty. Esimerkiksi vuonna 2005 Shanghain johto teki asetuksen, jonka mukaan palvelualojen työntekijöiden täytyy tervehtiä asiakkaita mandariiniksi ja heidän täytyy läpäistä mandariinin tasokoe vuoteen 2010 mennessä. Toisaalta paikallisella tasolla on myös haluttu säilyttää oma kieli ja oma identiteetti. Vuonna 2005 päätettiin myös aloittaa shanghainkielen opetus yläasteella.
Mandariinikiina on hallitsevassa asemassa mediassa. Radiossa on ollut shanghainkielisiä ohjelmia jo pidemmän aikaa, mutta televisiossa sallittiin shanghainkielisten sarjojen lähettäminen vasta 1990-luvun puolivälissä. Shanghainkielistä musiikkia ei juuri ole tarjolla lukuun ottamatta Shanghain kultakauden ikivihreitä ja uutta 2000-luvun rap-musiikkia.
Shanghainkiina on nykyään elinvoimainen kieli, vaikka mandariinikiina onkin jättänyt jälkensä etenkin nuoremman sukupolven puheeseen. Kiinassa shanghailaiset ovat tunnettuja siitä, että he ovat ylpeitä kielestään ja rohkenevat puhua sitä myös kaupunkinsa ulkopuolella. Myös muualta Kiinasta Shanghaihin saapuneet siirtolaiset ovat osoittaneet kiinnostusta oppia shanghainkiinaa, koska useimmissa Shanghain kirjakaupoissa on myytävänä mandariininkielisiä shanghainkiinan oppaita.
Äänteet > Konsonantit

|   | labiaali | labiodentaali | alveolaari | palatoalveolaari | velaari | glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| klusiili | p pʰ b |   |   | t tʰ d | k kʰ g | ʔ |
| nasaali | m |   | n | ɲ | ŋ |   |
| hankausäänne |   | f v | s z | ɕ ʑ |   | ɦ h |
| affrikaatta |   |   | ts dz | tɕ dʑ |   |   |
| lateraali |   |   |   | l |   |   |
Konsonanteista vain [ŋ] ja [ʔ] voivat päättää tavun, muut konsonantit esiintyvät vain tavun alussa.
Glottaaliklusiili [ʔ] on samankaltainen kuin suomen kielen rajakahdennuksessa. Historiallisesti se on kehittynyt varhaisemman kiinan kielen loppukonsonanteista [k], [p] ja [t], jotka ovat vieläkin jäljellä muun muassa kantoninkiinassa. Esimerkiksi sanat valtio, torni ja kieli ovat kantoninkiinaksi [kok], [tʰap] ja [sit] ja shanghainkiinaksi [kɔʔ], [tʰaʔ] ja [səʔ]. Yhdyssanoissa glottaaliklusiilia seuraava soinniton klusiili tai affrikaatta kahdentuu. Esimerkiksi [iʔ.tʰaʔ.kuaʔ.tsz] äännetään todellisuudessa [it.tʰak.kuat.tsz].
Äänteet > Vokaalit

| Lavea | Pyöreä | Suljettu | Nasaali |
| --- | --- | --- | --- |
| i | y | ɪʔ | iɲ |
| ɯ | u | - | ʊŋ |
| ɛ | ø | əʔ | əŋ |
| ɤ | ɔ | oʔ | ɑŋ |
| a | - | ɐʔ | aŋ |
Shanghainkiinassa on runsaasti puhtaita vokaaleja. Vokaalinmuodostukseen vaikuttaa huulten asento, tavun avoimuus ja nasaalisuus. Huulten asento voi olla joko lavea tai pyöreä. Tavut ovat joko avoimia, jolloin ne äännetään pitkänä, tai suljettuja, jolloin ne päättyvät äkkinäisesti glottaaliklusiiliin. Nasaalivokaalit äännetään nenän kautta.
Vokaaleista [i], [u] ja [y] muodostavat diftongeja muiden vokaaleiden kanssa.
Äänteet > Sävelkulku ja sävelkorko

Shanghainkiina on tonaalinen kieli eli tavujen sävelkululla on väliä sanan merkityksen kannalta. Alun alkaen siinä oli kahdeksan sävelkulkua, mutta nykypäivänä enää viisi on jäljellä. Jäljellä olevista viidestä sävelkulusta kolme on niin lähellä toisiaan, että käytännössä vieraskielinen kykenee erottamaan vain kolme erilaista sävelkulkua.
Yhdyssanoissa ensimmäisen tavun sävelkulku määrää muiden tavujen sävelkulun. On esitetty, että tämän ilmiön johdosta shanghainkiinassa onkin periaatteessa vain kaksi suhteellista sävelkorkeutta, korkea ja matala. Näin ymmärrettynä shanghainkiina olisi japanin kielen kaltainen sävelkorkokieli.
| 1>  tavun alkuperäinen tooni | 2 tavua | 3 tavua | 4 tavua | 5 tavua |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 52 | 55 - 21 | 55 - 22 - 21 | 55 - 22 - 22 - 21 | 55 - 22 - 22 - 22 - 21 |
| 52 | K - M | K - M - M | K - M - M - M | K - M - M - M - M |
| 335 | 33 - 44 | 33 - 55 - 21 | 33 - 55 - 22 - 21 | 33 - 55 - 22 - 22 - 21 |
| 335 | M - K | M - K - M | M - K - M - M | M - K - M - M - M |
| 113 | 22 - 44 | 22 - 55 - 21 | 22 - 55 - 22 - 21 | 22 - 55 - 22 - 22 - 21 |
| 113 | M - K | M - K - M | M - K - M - M | M - K - M - M - M |
| 5 | 3 - 44 | 3 - 55 - 21 | 3 - 55 - 22 - 21 | 3 - 55 - 22 - 22 - 21 |
| 5 | M - K | M - K - M | M - K - M - M | M - K - M - M - M |
| 23 | 2 - 34 | 2 - 22 - 34 | 2 - 22 - 22 - 34 | 2 - 22 - 22 - 22 - 34 |
| 23 | M - K | M - M - K | M - M - M - K | M - M - M - M - K |

Huom: K = suhteellisesti korkea sävelkorko; M = suhteellisesti matala sävelkorko.
Kirjoitusjärjestelmä

Shanghainkiinaa kirjoitetaan kiinalaisella kirjoituksella, yksinkertaistetuilla merkeillä. Käytössä on siis samat merkit kuin mandariinikiinan kirjoittamisessa, mutta niiden merkitys ja ääntämys saattaa olla eri kuin mandariinissa. Toisaalta shanghainkiinassa on käytössä sellaisia merkkejä, jotka ovat harvinaisia tai joita ei esiinny lainkaan mandariinikiinassa.
Kirjoitusjärjestelmä > Latinisointi

Shanghainkiinaa kirjoitetaan kiinalaisilla merkeillä. Shanghainkiinalla ei ole vakinaistettua latinisointi- eli muuntokirjoitusmenetelmää latinalaisille aakkosille, sellaista kuin mandariinikiinan pinyin. Joitakin latinisointeja on kehitetty, kuten Lance Ecclesin latinisointi, mutta yksikään niistä ei ole saavuttanut erityisasemaa. Länsimaisissa kirjoissa tavallisin tapa on käyttää kansainvälistä foneettista aakkostoa. Kiinankielisissä teoksissa on käytetty toisinaan pinyiniin pohjautuvaa latinisointia.
Esimerkkejä

| Kiinalaisin merkein | Foneettisin merkein | Suomeksi |
| --- | --- | --- |

| 我 | ŋu | minä |
| 你 | nʊŋ | sinä |
| 伊 | ɦi | hän |
| 阿拉 | aʔlaʔ | me |
| 娜 | na | te |
| 伊拉 | ɦilaʔ | he |
| 你好！ | nʊŋ hɔ! | Terve! |
| 你身体哪能? | nʊŋ səŋtʰi nanəŋ? | Miten voit? |
| 我身体交关好。 | ŋu səŋtʰi tɕiɔkuɛ hɔ. | Voin sangen hyvin. |
| 我是芬兰人。 | ŋu z fəŋlɛ-ɲiŋ. | Olen suomalainen. |
| 对不起。 | tɛ vəʔ tɕʰi. | Anteeksi! |
| 唔没关系。 | mməʔ kuɛɕi. | Ei se mitään. |
| 我爱你。 | ŋu ɛ nʊŋ. | Minä rakastan sinua. |
Spot-markkinat

Spot-markkinat (engl. on-the-spot market) ovat välittömän vaihdon markkinat, joilla hyödykkeiden vaihdanta tapahtuu heti tarvittaessa, sen hetken kilpailullisella hinnalla.
Shōma Uno

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Shōma Uno |  Shōma Uno |  Shōma Uno |  |
Maa:  Japani
Miesten taitoluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | Peking 2022 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Peking 2022 | yksinluistelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Saitama 2023 | yksinluistelu |  |
|  Kultaa | Montpellier 2022 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | Helsinki 2017 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | Milano 2018 | yksinluistelu |  |
| Neljän maanosan mestaruuskilpailut  | Neljän maanosan mestaruuskilpailut  | Neljän maanosan mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Anaheim 2019 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | Taipei 2018 | yksinluistelu |  |
|  Pronssia | Gangneung 2017 | yksinluistelu |  |
2017 MM-kilpailut Helsingissä.
2018 Talviolympialaisten miesten podium. Kuvassa mitalistit Yuzuru Hanyū (kesk.), Shoma Uno (vas.) ja Javier Fernández (oik.)
Shōma Uno (jap. 宇野昌磨, Uno Shōma, s. 17. joulukuuta 1997 Nagoya, Japani) on japanilainen taitoluistelija, 2022 ja 2023 maailmanmestari, 2023 Grand Prix finaalin voittaja ja kolminkertainen olympiamitalisti.
Hän voitti hopeaa vuoden 2018 talviolympialaisissa Pyeongchangissa pistein 306,90  ja pronssia vuoden 2022 talviolympialaisissa Pekingissä pistein 293.00 sekä auttoi Japanin vuoden 2022 talviolympialaisten joukkuehopealle luisteltuaan joukkuekilpailun lyhytohjelmassa toiseksi pistein 105,46.
MM-kilpailuissa hän on saavuttanut kultaa (2022) ja hopeaa (2017, 2018) sekä sijoittunut seitsemänneksi vuonna 2016. Hän on viisinkertainen Japanin-mestari (2016–2019, 2022) ja vuoden 2019 neljän maanosan mestaruuskilpailuiden kultamitalisti. Junioritasolla hän on kauden 2014–2015 maailmanmestari ja Grand Prix -finaalin voittaja. Hän on myös vuoden 2012 nuorten olympialaisten hopeamitalisti.
Unoa valmentaa sveitsiläinen olympiamitalisti ja maailmanmestari Stéphane Lambiel.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shōma Uno Wikimedia Commonsissa
Satu Verho

Satu Maarit Verho (o.s. Järvenpää, s. 25. syyskuuta 1978) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kiekonheittäjä, joka edusti Parkanon Urheilijoita. Häntä valmensi Pentti Järvenpää. Hän sijoittui hopealle alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1997 tuloksella 51,48. Hänen ennätyksensä on 52,54 vuodelta 1999. Hänen veljensä on keihäänheittäjä Tero Järvenpää.
Nykyään Verho toimii äidinkielen opettajana.
Satu Verhon puoliso Ilmari Verho kilpaili moukarinheittäjänä, ja heidän tyttärensä Ilona Verho on edustanut moukarinheitossa Suomea nuorten arvokilpailuissa.