stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus
Tilastopalvelut

Tiken tilastojen aihealueita olivat:
maatalouden rakenne
peltokasvituotanto
kotieläintuotanto
puutarhatuotanto
maataloustuotteiden hinnat
muut tilastot, esimerkiksi ravintotase.
Tilastojulkistuksia oli 60 - 70 vuodessa. Osasta julkistuksia tehtiin tiedote.
Tietopalvelut

Tiken tietopalvelu tuotti raportteja ja muita tietotuotteita hallinnollisista ja tilastollisista rekistereistä sekä muista tietolähteistä. Pienet tietopalvelut olivat ilmaisia, mutta muut maksullisia.
Tietotekniikkapalvelut

Tiken tietotekniikkapalvelut olivat yhteentoimivuus, projektit, jatkuva kehittäminen, ylläpito ja teknologia-alustat.
Tietohallintopalvelut

Tiken tietohallintopalveluja olivat ICT-arkkitehtuurit, menetelmät, hankehallinta ja -arviointi, hankinnat ja toimittajahallinta.
Aiheesta muualla

Tiken www-sivut [arkistolinkki]
Matilda-maataloustilastopalvelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Mer (käyttöjärjestelmä)

Mer on Linux-pohjainen mobiililaitteille suunnattu käyttöjärjestelmä. Sen on tarkoitus toimia alustana laitteistovalmistajille, jotka voivat tehdä sen pohjalta varsinaisen loppukäyttäjän käyttöjärjestelmän. Mer on ensisijaisesti nk. middleware.
Esimerkiksi Jollan Sailfish OS pohjautuu Mer:iin.
Mer haarautui lopetetusta Nokian MeeGo-alustasta. Merin tavoitteena on tarjota vaihtoehto Maemo-alustalle, mikä oli Meegon edeltäjä. Projekti tavoittelee lähdekoodin jakamista Tizen-alustan kanssa, minkä historia myös juontaa Meegoon.
Aiheesta muualla

merproject.org
Meesauuni

Meesauuni on pyörivä rumpumainen uuni, jota käytetään kemiallisen sulfaattiselluprosessin kemikaalien talteenotossa. Uunin pituus on tyypillisesti 50–120 metriä ja halkaisija kahdesta neljään metriä .
Viherlipeän kaustisoinnissa kalkki (CaO) liukenee veteen seuraavasti :
Tämän jälkeen muodostuu meesaa eli sakkaa, joka sisältää pääasiassa kalsiumkarbonaattia (CaCO3) :
Meesauunissa meesa kuivuu, lämpenee ja lopulta muuttuu kalsiumoksidiksi (CaO) noin 800–1150 °C:n lämpötilassa  seuraavan reaktioyhtälön mukaisesti :
Uunin retentioaika on 2–3 tuntia. Se on noin 2–5 asteen kulmassa, jotta meesa etenisi uunin sisällä. Savukaasujen kulkusuunta on meesasakkaan nähden päinvastainen. Savukaasujen ja sakan sisältämä lämpöenergia otetaan talteen. Savukaasut sisältävät paljon typen oksideja, koska uuniin syötetään enemmän kuin stoikiometrisen palamisen tarvitsema määrä ilmaa ja siellä vallitsee korkea lämpötila. Ennen vapauttamista ilmakehään savukaasuista poistetaan pienhiukkasia venturipesurin tai sähköstaattisen suodattimen avulla. Korkeaa lämpötilaa vaativa meesauuni on perinteisesti ollut sellutehtaan ainoa fossiilista polttoainetta käyttävä prosessi, mutta nykyään sen polttoaineena voidaan käyttää esimerkiksi ligniiniä tai puun kuoresta valmistettua kaasua.
Käännös suomeksi
Mattia Cassani

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 26. elokuuta 1983
Syntymäpaikka: Borgomanero, Italia
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 184 cm
Seura
Seura: Sampdoria
Pelinumero: 5
Junioriseurat
: Juventus
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002–2003 | Juventus | 0 | (0) |
| 2003 | → Sampdoria (laina) | 2 | (0) |
| 2003–2006 | Hellas Verona | 118 | (0) |
| 2006–2011 | Palermo | 161 | (2) |
| 2011–2014 | Fiorentina | 34 | (1) |
| 2013 | → Genoa | 5 | (0) |
| 2013–2014 | → Parma (laina) | 36 | (0) |
| 2014–2015 | Parma | 54 | (0) |
| 2015– | Sampdoria | 7 | (0) |
Maajoukkue
| 2003 | Italia U20 | 6 | (0) |
| 2009–2012 | Italia | 11 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 30. marraskuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 22. tammikuuta 2015.
Mattia Cassani (s. 26. elokuuta 1983 Borgomanero) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa Sampdoria. Oikeajalkainen Cassani on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.
Ura > Seurajoukkueura

Cassani on Juventuksen kasvatti. Hän pelasi seurassa vuodet 2002–2003, muttei pelannut Serie A:ssa yhtäkään ottelua. Kevätpuoliskon kaudesta 2002–2003 Cassani oli lainalla Serie B:n Sampdoriassa, jossa hän pelasi kaksi ottelua.
Kesällä 2003 Cassani siirtyi Serie B:n Hellas Veronaan Juventuksen omistaessa yhä puolet Cassanin pelaajaoikeuksista. Cassani pelasi Veronan paidassa Serie B:ssä kolmen kauden ajan. Otteluita kertyi 118, mutta maaleja ei syntynyt.
Kesällä 2006 Serie A:n US Palermo osti Cassanin pelaajaoikeudet Juventukselta ja Cassani teki pääsarjadebyyttinsä kaudella 2006–2007. Cassani edusti Palermoa peräti viisi vuotta pelaten 161 ottelua, joissa syntyi kaksi maalia. Cassanin 161 ottelua Palermon paidassa tekivät hänestä seuran eniten Serie A:ssa otteluita pelanneen pelaajan.
Palermosta Cassani siirtyi toiseen Serie A -seuraan, Fiorentinaan. Kausina 2011–2012 ja 2012–2013 hän pelasi seurassa 34 ottelua ja teki yhden maalin. Tammikuun 2013 siirtoikkunassa Cassani siirtyi lainalle Serie A:n Genoa CFC:hen, jossa hän pelasi kevätkauden aikana viisi ottelua. Kauden 2013–2014 hän vietti jälleen lainalla, nyt Serie A -seura Parma FC:n riveissä. Cassani edusti seuraa koko kauden pelaten 36 ottelua. Parma ostikin hänet omakseen kesän 2014 siirtoikkunassa. Kaudella 2014–2015 hän pelasi 18 Serie A -ottelua Parman pudotessa Serie B:hen.
Kaudeksi 2015–2016 Cassani siirtyi vanhaan seuraansa Sampdoriaan.
Ura > Maajoukkueura

Cassani edusti vuonna 2003 Italian alle 20-vuotiaiden maajoukkuetta kuudessa maaottelussa. Italian jalkapallomaajoukkueessa Cassani debytoi 26-vuotiaana, marraskuussa 2009 ystävyysottelussa Ruotsia vastaan. Hän oli mukana myös päävalmentaja Marcello Lippin alustavalla listalla vuoden 2010 MM-kisoihin, mutta putosi lopullisesta joukkueesta. Viimeisimmän maaottelunsa Cassani on pelannut vuonna 2012. Hänelle on kertynyt 11 maaottelua ilman maaleja.
Mer

Mer tai MER voi tarkoittaa:
Mer (käyttöjärjestelmä) - Linux-käyttöjärjestelmä
Mars Exploration Rover - Nasan Mars kulkija-ohjelma
Maantiede

Mer, kunta Ranskassa Loir-et-Cherin departementissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mer”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Meppel

| Meppel |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

Valtio:   Alankomaat
Provinssi:  Drenthe
Kunnan pääpaikka:  Meppel 
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  57,03 km²
Väkiluku:  32 721
 – Väestötiheys:  574 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Meppel ( kuuntele ääntämys (ohje)) on kunta ja kaupunki Alankomaissa Drenthen provinssissa. Meppelin pinta-ala on 57,03 neliökilometriä ja 
siellä oli 32 721 asukasta vuoden 2012 lopulla. Kaupungin asukastiheys on 574 as./km².
Kartta Meppelin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meppel Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: nl:Meppel
Käännös suomeksi
Metodologinen individualismi

Metodologinen individualismi on sosiologian tutkimussuunta. Se korostaa yksilön valintojen ja yksilön intentionaalisten ja motivationaalisten tekijöiden osuutta sosiaalisissa ilmiöissä.
Metodologinen individualismi näkee yhteiskunnan ja kaikki yhteiskunnalliset ilmiöt yksilöiden tekoina ja valintoina. Yhteiskunnalliset suhteet ovat siten palautettavissa yksilöiden välisiksi face-to-face-suhteiksi. Ajatussuunta ei hyväksy sosiaalisen ilmiön autonomiaa. Tämä on vastakkaista 
sosiologian pääsuuntausten kanssa. Sen sijaan analyyttisen filosofian toiminnan teoria ja monet taloustieteen koulukunnat pitävät metodologista individualismia lähtökohtanaan.
Ontologisen ja metodologisen individualismin ero

Ontologinen individualismi on metodologista individualismia lievempi kanta. Ontologisen individualismin mukaan yhteiskuntatieteen tutkimuskohde ”viime kädessä” koostuu yksilöistä eli viime kädessä vain yksilöt ovat olemassa yhteiskunnassa. Ontologinen individualismi ei metodologisen individualismin tapaan vaadi sitä, että yhteiskuntatieteen terminologia ei saa eksplisiittisesti viitata mihinkään yliyksilöllisiin seikkoihin kuten luokkaan, ideologiaan tai diskurssiin.
Metodologisen individualismin vastakohta on metodologinen kollektivismi tai holismi. Metodologisen holismin mukaan yksilön toimintaa tulee selittää yhteiskunnallisten rakenteiden kautta.
Kirjallisuus

Kenneth J. Arrow (1994), "Methodological Individualism and Social Knowledge," American Economic Review, 84 (2), Lataussivu (maksullinen) s. 1-9.
Kaushik Basu (2008), "Methodological Individualism," The New Palgrave Dictionary of Economics, 2nd Edition. Tiivistelmä.
Brian Epstein (2009), "Ontological Individualism Reconsidered," Synthese, 166(1), s. 187–213.
Friedrich A. Hayek (1948), Individualism and Economic Order.
Friedrich A. Hayek (1952), The Counter-Revolution of Science: Studies in the Abuse of Reason.
Joseph Heath (2005), "Methodological Individualism", Stanford Encyclopedia of Philosophy, Edward N. Zalta (ed.), Eprint.
Geoffrey Hodgson, (2007) "Meanings of Methodological Individualism", Journal of Economic Methodology 14(2), June, s. 211–26.
Harold Kincaid (2008), "individualism versus holism," The New Palgrave Dictionary of Economics, 2nd Edition. Tiivistelmä.
Steven Lukes (1968), "Methodological Individualism Reconsidered," British Journal of Sociology 19, s. 119–129.
Veli-Pekka Parkkinen (2007), "Makrokausaatiosta yhteiskuntatieteissä", Filosofian pro gradu, Jyväskylän yliopisto
Antti Rannisto (2006), "Prosessuaalisen toiminnan teoria - Puitteistuneen toimijuuden pragmatistinen kuvaus", Sosiologian pro gradu, Jyväskylän yliopisto
Ron McClamrock (1991), "Methodological Individualism Considered as a Constituive Principle of Scientific Inquiry", Philosophical Psychology.
Ludwig von Mises, "The Principle of Methodological Individualism", chapt. 2 in Human Action, Eprint.
Joseph Schumpeter (1908), Das Wesen und der Hauptinhalt der theoretischen Nationalökonomie (München und Leipzig: Duncker und Humblot).
Joseph Schumpeter (1909), "On the Concept of Social Value", Quarterly Journal of Economics, 23(2), February, s. 213–32.
Yoshinori Shiozawa (2004), Evolutionary Economics in the 21st Centrury: A Manifest, Evolutionary and Institutional Economics Review 1(1), November, s. 5-47.
Lars Udéhn (2001), Methodological Individualism: Background, History and Meaning (London and New York: Routledge).
Lars Udéhn (2002), "The Changing Face of Methodological Individualism", Annual Review of Sociology, 28, s. 479–507.
Midi-Pyrénées

Midi-Pyrénées oli hallinnollinen alue (ransk. région) Lounais-Ranskassa. Alue rajoittui etelässä Espanjaan ja Andorraan. Midi-Pyrénéesin pääkaupunki oli Toulouse. Alue koostui Ariègen, Aveyronin, Gersin, Haute-Garonnen, Hautes-Pyrénéesin, Lotin, Tarnin ja Tarn-et-Garonnen departementeista, jotka jakautuivat edelleen 22 arrondissementtiin, 293 kantoniin ja 3020 kuntaan. Midi-Pyrénées on ollut vuodesta 2016 lähtien osa Oksitanian aluetta.
Alueen väkiluku oli 2,7 miljoonaa, ja se oli pinta-alaltaan (45 348 km²) Ranskan suurin hallintoalue Euroopan mantereella.
Meprodiini

| --- | --- |

Meprodiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
[(3S,4R)-3-etyyli-1-metyyli-4-fenyylipiperidin-4-yyli]propanoaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 468-51-9
ATC-koodi:  ?
PubChem CID: 61119
Kemialliset tiedot
Kaava: C17H25NO2 
Moolimassa: 275,386 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa:  ?
Alfameprodiini on rakenteeltaan petidiinin ja prodiinin kaltainen opioidi. Huumeella on kaksi isomeeriä, alfa- ja betameprodiini (CAS 468-50-8), joista alfameprodiini on enemmän käytetty.
Alfameprodiini on Suomessa laiton huume.
Aiheesta muualla

PubChem: Alfameprodina (englanniksi)
ChemBase: Alphameprodine[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Meson

| Meson |
| --- | --- |

Luoja:  Jussi Pakkanen
Kehityshistoria
Vakaa versio:  1.5.2 (20. syyskuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmointikielet:  Python
Lisenssi:  Apache-lisenssi, versio 2.0
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Meson on järjestelmä tietokoneohjelman konfigurointiin lähdekoodista ja käännösautomaatioon. Meson tukee useita hakemistoja eri käännöksiä varten samasta lähdekoodista. Meson on toteutettu Python 3:lla ja julkaistu Apache 2.0 -lisenssillä.
Järjestelmässä on oma konfiguraatiokieli, joka tukee ehtolauseita. Meson tukee C-, C++-, D-, Java- ja Vala-kielillä tehtyä lähdekoodia.
Projektin on aloittanut suomalainen fyysikko Jussi Pakkanen jouluna 2012 ja ensimmäinen julkaisu oli kaksi kuukautta myöhemmin. Järjestelmä on nimetty mesonihiukkasen mukaan. Kriteerinä nimelle oli, että vastaavalla nimellä ei saanut ennestään olla Debian-pakettia tai SourceForge-projektia ja esimerkiksi Gluon ei siksi kelvannut nimeksi.
Taustaa

Aikaisempi make oli hidas ja Makefile-syntaksi on ylläpidolle hankala. Evan Martin toteutti Ninja-työkalun make-ohjelman ongelmien vuoksi. Ninja ei toteuta eräitä asioita joita make-ohjelma toteutti vaan luottaa toisen ohjelman kuten Mesonin tuottamiin konfiguraatiotiedostoihin.
Mesonin konfiguraatiokieli ei ole Turing-täydellinen useiden syiden vuoksi, joista on yksi on mahdollinen työkalujen toteutuskielen vaihtaminen mikäli se osoittautuu pullonkaulaksi.
Meson pyrkii toistettaviin käännöksiin.
Esimerkki

Esimerkki käännöksestä Meson-työkaluilla komentorivillä:
$ cd ohjelma
 $ meson builddir
 $ cd builddir
 $ ninja
.. jossa ohjelma on hakemisto, jossa käännettävä ohjelma sijaitsee ja builddir on nimi käännöksen aikana käytettävälle hakemistolle.
meson tarkistaa saatavilla olevat riippuvuudet ja tekee tarvittavan konfiguraation käännöstä varten. Meson-järjestelmä ei salli käännöstä lähdekoodihakemistossa. ninja suorittaa varsinaisen käännöksen. Uudelleen kääntämiseen riittää komennon ninja ajaminen.
Oletuksena Meson käyttää Ninja-järjestelmää taustatyökaluna projektin kääntämiseen, mutta se tukee myös muita kuten Visual Studiota.
Ohjelmointiympäristö voi suorittaa kääntämisen Ninjan sijaan.
Käännöskonfiguraatio Mesonille voi olla seuraavankaltainen:
project('simple', 'c')
src = ['source1.c', 'source2.c', 'source3.c']
executable('myexe', src)
Tuki

Muun muassa X.Org-ohjelmisto on lisännyt tuen Meson-käännösjärjestelmälle vaihtoehtona GNU Autotoolsille. GNOME-projektilla on tavoitteena siirtyä Autotoolsista Meson-järjestelmään.
Muita Meson-järjestelmää käyttäviä projekteja ovat muun muassa Mesa 3D ja Wayland-projekti.
Kirjallisuutta

Pakkanen, Jussi: The Meson Manual.  Diffraction Labs, 2020.  ISBN 978-952-94-2892-2.  (englanniksi)
Metodologia (aikakauslehti)

Metodologia on Suomalaisen metodologiayhdistyksen kaikkien tieteenalojen metodologiaa käsittelevä tiedejulkaisu. Lehti julkaisee vuosittain vertaisarvioituja artikkeleita ja esseitä metodologian, tieteenfilosofian sekä menetelmien praktisten soveltamisen alueilla. Lehdessä julkaistaan myös meta-analyysejä, teoria-artikkeleita, kirja-arvioita, metodien sovellusartikkeleita sekä yleistieteellisiä kannanottoja. Metodologia käyttää CC-BY 4.0 mukaista creative commons -lisenssiä.
Historia

Lehden perusti Suomalainen metodologiayhdistys (Finnish methodology society) vuonna 2020. Ensimmäinen lehden julkaisu ajoittuu samalle vuodelle. Metodologialle myönnettiin Jufo 1 -luokitus Julkaisufoorumin toimesta.
Lehden filosofia

Lehden filosofiana ja kantavana ajatuksena on avoimuus, kattavuus ja suomalaisen metodologian alueen kehittäminen. Lehdessä julkaistaan tämän vuoksi myös metodologisia käännösartikkeleita, jotta kansallisella tasolla olevat metodologiset ajatukset voidaan saada globaalin tiedemaailman piiriin.
Päätoimittajat

2020–Juha-Matti Huusko
Matti Kivekäs

Matti Kivekäs (1. tammikuuta 1888 – 4. huhtikuuta 1918 Tampere) oli Suomen Kuvalehden ensimmäinen päätoimittaja vuodesta 1916.
Kivekäs toimi Jean ja Aino Sibeliuksen tyttärien kotiopettajana. Juhani Ahon suosituksesta hänet valittiin Suomen Kuvalehden päätoimittajaksi. Sitä ennen ja sen ohella hän toimi unkarilaisen kirjallisuuden suomentajana.
Kivekkään vanhemmat olivat kirkkoarkkitehtina tunnettu Josef Stenbäck ja hänen vaimonsa Anna. Hänen puolisonsa oli Maj Kivekäs, (o.s. Snellman, myöhemmin Hela). Heidän tyttärensä Kaja (o.s. Kivekäs, myöhemmin Arjas) syntyi 1. elokuuta 1918.
Kivekäs kuoli Tampereella sisällissodan uhrina. Kivekäs toimi Tampereen taistelun aikana sanitäärinä Klassillisen lyseon rakennuksessa sijainneella Punaisen Ristin sidonta-asemalla. Hänet ammuttiin 4. huhtikuuta 1918 Tampereella Johanneksen kirkon pihalla. Kivekäs oli lähtenyt saattamaan sairaalan ylihoitajaa Mary Lavoniusta joka lähti pakolaisia täynnä olevaan Johanneksen kirkkoon avustamaan synnyttävää naista. Kirkon pihassa Kivekäs jäi odottamaan kirkkoon mennyttä ylihoitajaa mutta nostettuaan päätään varomattomasti muurin takaa hän sai luodin silmäkulmaansa.
Teoksia

Unkarin kielen oppikirja ; kirj. József Szinnyei ja Matti Kivekäs. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 132. Suomalainen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1912
Suomennoksia

Unkarilaisia satuja ; suomentanut Matti Kivekäs. Kansanvalistusseuran nuorisonkirjoja n:o 8. Kansanvalistusseura, Helsinki 1910
Ferenc Herczeg : Gyurkovicsin pojat. Otava 1912
Ferenc Herczeg : Gyurka ja Sándor : uusia lisiä Gyurkovicsin poikien elämäntarinaan. Otava 1912
Ferenc Molnár : Koulupoikia : kirja Pál-kadun pojista. Otava 1913, 5. korj. painos 1968, 9. painos 1991 (alkuteos A Pálutcai fiúk)
Géza Gárdonyi : Näkymätön ihminen : hunnilaisromaani Attilan ajoilta. Otava 1916, 2. painos 1933
Géza Gárdonyi : Kaunis sepänemäntä y. m. kertomuksia. Otava 1917
Ferenc Herczeg : Gyurkovicsin perhe. Otava 1955 (sisälsi romaanit Gyurkovicsin tytöt, Gyurkovicsin pojat sekä Gyurka ja Sándor)
Aiheesta muualla

Toivo T. Kaila : Liian varhain. Matti Kivekkään muistolle 1918 3/4 1928, Suomen Kuvalehti, 02.04.1928, nro 14-15, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: – | Suomen Kuvalehden päätoimittaja 1916-1918 | Seuraaja: L. M. Viherjuuri |
Meerlampi

| Meerlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Espoo
Koordinaatit:  60°17′25″N, 24°34′52″E
Järvinumero:  81.057.1.035 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  49,5 m 
Rantaviiva:  1,1 km 
Pinta-ala:  0,06 km² 
 fiMeerlampi 
Meerlampi (ruots. Märlam) on noin kuuden hehtaarin laajuinen järvi luoteisessa Espoossa. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Nuuksion kaupunginosassa. Nuuksion Pitkäjärvi sijaitsee Meerlammen länsipuolella, idässä lähin järvi on Kolmperä.
Meerlammen itärannalla on pientaloasutusta. Meerlammen lippamainen luola sijaitsee järven luoteispuolella. Espoon karttapalvelun kartan mukaan Meerlammen ympäristö on useita kymmeniä metrejä Meerlammen pintaa ylempänä.
Meerlammen nimen alkuperää ei tiedetä. Eräs mahdollisuus on kalanpyydystä tarkoittava sana merta.
Aiheesta muualla

Palvelukartta.hel.fi: Karjakaivon ulkoilualue / Meerlampi
Metrocentro

Metrocentro Plaza Nuevan pysäkillä
Metrocentro on 28. lokakuuta 2007 avattu raitiotielinja Sevillassa Andalusiassa. Raitiotie kulkee Plaza Nueva -aukiolta Sevillan historiallisesta keskustasta San Bernardon metro- ja rautatieasemalle.
Reitti

Metrocentro-linja on noin 2 kilometriä pitkä ja sen varrella on 5 pysäkkiä. Pysäkeistä neljä ensimmäistä on otettu käyttöön lokakuussa 2007 ja laajennus San Bernardon asemalle valmistui huhtikuussa 2011. Laajennuksen valmistuttua Metrocentro tarjoaa vaihtoyhteyden Sevillan metron lisäksi lähi- ja kaukojuniin. Metrocentroa on suunniteltu laajennettavaksi myös Plaza Nuevan suunnasta ainakin neljän pysäkin verran.
Reitti > Pysäkit

Plaza Nueva
Archivo de Indias
Puerta Jerez
Prado de San Sebastián
San Bernardo
Toiminta

Metrocentroa liikennöidään CAF:n valmistamilla Urbos-matalalattiavaunuilla, joiden kapasiteetti on 260 matkustajaa. Liikenne alkaa kuudelta aamulla ja päättyy kahdelta yöllä. Vilkkaimmillaan vuoroväli on 7 minuuttia ja matka linjan päästä päähän kestää noin 10 minuuttia.
Aiheesta muualla

TUSSAM – Caeacterísticas del tranvía (espanjaksi)
Martti Lindqvist

Martti Juhani Lindqvist (22. helmikuuta 1945 Rauma – 5. huhtikuuta 2004 Dar es Salaam, Tansania) oli suomalainen teologi, kirjailija ja eetikko.
Elämä

Lindqvist opiskeli Helsingin yliopistossa teologiaa ja valmistui teologian kandidaatiksi vuonna 1966, teologian lisensiaatiksi vuonna 1972 ja teologian tohtoriksi vuonna 1976. Lindqvistin kirkkososiologian alan lisensiaatintyö käsitteli lääketieteen tarjoamia ihmisen muokkaamismahdollisuuksia. Väitöskirjan aihe oli taloudellisesta kasvusta, elämän laadusta ja  kehityksestä käyty keskustelu Kirkkojen maailmanneuvostossa.
Lindqvist toimi Suomen Kristillisen Ylioppilasliiton pääsihteerinä 1967–1969. Tämän jälkeen hän toimi tutkijana Kirkon tutkimuslaitoksessa 1971–1978.
Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan sosiaalietiikan apulaisprofessoriksi Lindqvist valittiin 1978. Hän toimi apulaisprofessorina ja vt. professorina vuoteen 1986, jolloin hän erosi toimesta ja ryhtyi vapaaksi kirjoittajaksi ja kouluttajaksi ja oli edelleen terveydenhuollon etiikan dosentti Tampereen yliopistossa ja sosiaalietiikan dosentti Helsingin yliopistossa.
Kouluttajana Lindqvist työskenteli erityisesti opettajien, sairaalateologien ja terveydenhuollon ammattilaisten kanssa. Lindqvist kouluttautui sosio- ja psykodraamaohjaajaksi ja toimi lisäksi työnohjaajana ja työnohjaajakouluttajana.
Lindqvist toimi lukuisissa kirkollisissa ja sosiaali- ja terveydenhuollon alan asiantuntijaelimissä. Valtakunnallisen terveydenhuollon eettisen neuvottelukunnan (ETENE) puheenjohtajana Lindqvist toimi 1998–2004. Tansaniassa Lindqvist osallistui Afrikan kirkkojen AIDSin vastaiseen projektiin, jonka asiantuntija ja kouluttaja hän oli.
Suurelle yleisölle Lindqvist tuli tunnetuksi Helsingin Sanomien kolumnistina vuosina 1977–1994. Kolumneja Lindqvist kirjoitti muun muassa Eevaan, Sanaan, Hyvä terveys -lehteen sekä Kotimaahan,  viimeksi mainittuun myös nimimerkillä "Nyyti". Vuosina 1968–2004 Lindqvist piti radiohartauksia Yleisradion radiokanavilla.
Laajassa kirjallisessa tuotannossaan Lindqvist käsitteli kristinuskon, hyvän elämän, surun ja kuoleman kysymyksiä.