stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olivier Assayas

| Olivier Assayas |
| --- | --- |
 Olivier Assayas vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. tammikuuta 1955 (ikä 69) Pariisi, Ranska
Ammatti:  elokuvaohjaaja käsikirjoittaja
Ohjaaja
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Olivier Assayas (s. 25. tammikuuta 1955 Pariisi) on ranskalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän ohjasi lyhytelokuvia ja kirjoitti Cahiers du cinéma -lehteen vuosina 1979–1985 ennen vuonna 1986 ilmestynyttä ensimmäistä täyspitkää elokuvaansa Désordre.
Assayasin tunnetuimpien teosten joukkoon kuuluu Irma Vep (1996). Sen pääosaa näytteli hongkongilainen Maggie Cheung, jonka kanssa Assayas meni naimisiin 1998. Pari kuitenkin erosi 2001. Assayas avioitui sittemmin näyttelijä Mia Hansen-Løven kanssa. He tapasivat Assayasin ohjaaman Late August, Early September -elokuvan kuvauksissa.
Assayas voitti vuonna 1992 Prix Jean Vigon. Hän kuului vuonna 1994 Venetsian elokuvajuhlien tuomaristoon. Hän on kirjoittanut kirjan Conversation avec Bergman (1990). Hän on ollut kolmesti ehdolla Cannesin Kultaisen palmun saajaksi. Myös hänen elokuvansa Clouds of Sils Maria valittiin Kultainen palmu -ehdokkaaksi vuonna 2014.
Filmografia

Kolmen kohtalo 1986
L'enfant de l'hiver 1989
Paris s'éveille 1991
Une nouvelle vie 1993
L'eau froide 1994
Irma Vep 1996
Kun kesä on ohi 1998
Les Destinées sentimentales 2000
Demonlover 2002
Clean 2004
Pariisi, rakkaudella (osa "Quartier des Enfants Rouges") 2006
Chacun son cinéma ou Ce petit coup au coeur quand la lumière s'éteint et que le film commence (osa "Recrudescence") 2007
Boarding Gate 2007
Kesähetket (L'heure d'été) 2008
Jotain ilmassa (Aprés mai) 2012
Sils Marian pilvet 2014
Kirjallisuutta

Schubert, Carla: ”Olivier Assayas – elämää huumeidenkäytön jälkeen”, Filmihullu 3/2005.
von Bagh & Möller: ”Neitseellinen isku”, Assayasin haastattelu. Filmihullu 4/2014.
Timonen, Lauri: ”Pieni ja hento ote – muutama havainto Olivier Assayasin elokuvataiteesta”. Filmihullu 4/2014.
Osuuskauppa Suur-Savo

| Osuuskauppa Suur-Savo |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Lähellä sinua
Yritysmuoto:  osuuskunta
Toimitusjohtaja:  Ari Miettinen 
Kotipaikka:  Mikkeli
Toiminta-alue:  Etelä-Savo
Toimiala:  päivittäistavarakauppa, ravintola-ala
Liikevaihto:   356,5 milj. euroa (2017) 
Liikevoitto:   8,4 milj. euroa (2017) 
Henkilöstö:  1 200 (2017) 
Omistaja:  71 000 jäsentä (2018) 
Kotisivu:  https://suursavo.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Osuuskauppa Suur-Savo on S-ryhmään kuuluva alueosuuskauppa, joka toimii Etelä-Savossa 12 kunnan alueella. Yrityksen toimialoja ovat päivittäistavarakauppa, käyttötavarakauppa, hotelli- ja ravintolatoiminta, autokauppa ja liikennemyymälätoiminta. Suur-Savo ei omaa varsinaista rautakauppaa eli Kodin Terra-myymälöitä toisin kuin eräät muut alueosuuskaupat.
Osuuskauppa Suur-Savon päätoimipaikka on Mikkeli. Savonlinna on osuuskaupan liiketoiminnan kannalta toiseksi merkittävin kaupunki, muun muassa oopperajuhlien tuoman ravintolakapasiteetin tarpeen vuoksi. Asiakasomistajia on noin 71000, joka edustaa 77 % toiminta-alueen talouksista. Alueella tapahtuneet kuntaliitokset eivät ole muuttaneet osuuskaupparajoja; Mikkeliin liitetyn Suomenniemen ja Savonlinnaan liitetyn Punkaharjun alueet kuuluvat yhä Etelä-Karjalan Osuuskaupan toimialueeseen.
1980-luvulla osuuskauppojen suuressa rakenneuudistuksessa Osuuskauppa Suur-Savoon liitettiin vuonna 1982 Mäntyharjun Osuuskauppa ja vuonna 1984 savonlinnalainen Osuuskauppa Keski-Saimaa sekä Joroisten, Jäppilän, Pieksämäen, Rantasalmen ja Sulkavan osuuskaupat. Haukivuoren Osuuskauppa säilyi pitkään itsenäisenä, kunnes liittyi lopulta mukaan vuonna 2007.
Toimipaikkoja

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sokos Mikkeli  Savonlinna Prisma Mikkeli  Savonlinna  Pieksämäki ABC Juva  Jäppilä  Kuortti  Haukivuori Mikkeli  Pitkäjärvi Mikkeli  Kerimäki Savonlinna  Mäntyharju  S-Market Pieksämäki  Lähi-ABC Pieksämäki  Rantakylä Mikkeli  Rantasalmi  Lähi-ABC Savonlinna  Prisma Savonlinna  Lähi-ABC Tuukkala Mikkeli  |  S-market Haukivuori  Hirvensalmi  Joroinen  Juva  Kerimäki  Mertala Savonlinna  Keskusta Mikkeli  Mäntyharju  Peitsari Mikkeli  Pieksämäki  Rantakylä Mikkeli  Rantasalmi  Ristiina  Keskusta Savonlinna  Sulkava  Urpola Mikkeli  |  Sale Anttola  Enonkoski  Hurissalo  Jäppilä  Kontiopuisto Pieksämäki  Laajalampi Mikkeli  Keskusta Mikkeli  Naarajärvi  Otava  Pertunmaa  Puumala  Savisilta Mikkeli  Savonranta  Tahiniemi Pieksämäki  Tusku Mikkeli  Virtasalmi  |  Sokos Hotels Original Sokos Hotel Vaakuna, Mikkeli  Original Sokos Hotel Seurahuone, Savonlinna Autokaupat Etelä-Savon Auto Mikkeli  Etelä-Savon Auto Savonlinna  Karla Mikkeli  Karla Varkaus  Savon Autokeskus Mikkeli  |
Aiheesta muualla

Osuuskauppa Suur-Savon verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Olli Lehtola

Olli Lehtola
Olli Lehtola (s. 8. helmikuuta 1977 Imatra) on suomalainen pesäpalloilija, joka päätti uransa kauden 2011 jälkeen. Hän palasi kasvattajaseuraansa Imatran Pallo-Veikkoihin keväällä 2014.
Vuonna 1994 Lehtola pelasi ensimmäiset ottelunsa Superpesiksessä 17-vuotiaana Imatran Pallo-Veikoissa. Lehtola edusti seuraa vuodet 1994–2002 ja 2005–2006. Hän pelasi myös Puijon Pesiksessä (2003–2004 ja 2007) ennen siirtymistään Kouvolan Pallonlyöjiin. Lehtola edusti Kouvolaa kaksi vuotta, kunnes päätti lopettaa kauden 2009 jälkeen. Hän kuitenkin pyörsi päätöksensä ja teki vielä sopimuksen Hyvinkään Tahkon kanssa. Hän edusti Tahkoa kaksi kautta kunnes loukkasi kauden 2011 lopussa polvensa ja päätti lopettaa uransa. Hän pelasi Superpesiksessä 302 ottelua, joissa löi 359 juoksua, 30 kunniajuoksua ja 1201 kärkilyöntiä. Lehtola toi urallaan 145 juoksua.
Lehtola voitti yhden mitalin Superpesiksessä Kouvolan Pallonlyöjien sijoittuessa vuonna 2009 toiseksi. Hän osallistui Itä-Länsi-otteluun kahdesti. Lehtola pelasi kotiuttajana ja kopparina.
Tilastot > Superpesis-ura

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Joukkue | Ottelut | Lyödyt | Tuodut | Kärkilyönnit |
| 1994 | IPV | 8 | 0 + 0 | 0 | 3 |
| 1995 | IPV | 16 | 0 + 0 | 0 | 3 |
| 1996 | IPV | 5 | 0 + 0 | 0 | 1 |
| 2000 | IPV | 28 | 1 + 18 | 23 | 161 |
| 2001 | IPV | 28 | 3 + 54 | 19 | 140 |
| 2002 | IPV | 29 | 5 + 30 | 14 | 123 |
| 2003 | PuPe | 31 | 1 + 34 | 9 | 135 |
| 2004 | PuPe | 34 | 2 + 25 | 11 | 92 |
| 2006 | IPV | 10 | 1 + 16 | 3 | 35 |
| 2007 | PuPe | 33 | 6 + 63 | 27 | 169 |
| 2008 | KPL | 36 | 4 + 36 | 22 | 174 |
| 2009 | KPL | 38 | 1 + 43 | 13 | 143 |
| 2010 | Tahko | 29 | 6 + 27 | 19 | 130 |
| 2011 | Tahko | 25 | 3 + 29 | 6 | 90 |
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-hopea: 2009
2 Itä-Länsi-ottelua: 2002, 2007
Paavo Kallio

Paavo Kallio (13. huhtikuuta 1914 Turku – 11. kesäkuuta 1992 Turku) oli suomalainen kasvi- ja sienitieteilijä.
Paavo Kallio aloitti opiskelun Turun yliopistossa 1935. Toinen maailmansota keskeytti hänen opintonsa. Sodassa hän palveli upseerina pääasiassa pohjoisilla rintamilla Lapissa ja Karjalassa. Vuonna 1944 hän valmistui kasvi-, eläin- ja maantieteen sekä geologian kandidaatiksi. Hän väitteli tohtoriksi 1951 Micrasterias algae levän muodon kehittymisestä.
Kallio työskenteli Turun yliopiston kasvitieteen laitoksella vuodesta 1945 lähtien, aluksi assistenttina, sitten apulaisprofessorina 1957–1963, ja kasvitieteen professorina 1963–1977 eläkkeelle jäämiseensä saakka. Hän oli sekä kasvifysiologi että ekologi, ja tutki aktiivisesti myös kasvien levinneisyyttä ja sieniä sekä toimi luonnonsuojelutyössä. Intohimo Lapin luontoon syttyi hänen kerätessään aineistoa maantieteen maisterin tutkintoa varten. 1950-luvun puolimaissa hän järjesti oppilailleen kenttätutkimusretkiä Lappiin. Näiden retkien ansiosta hän ryhtyi perustamaan Turun yliopiston Kevon tutkimusasemaa Utsjoelle. Hän toimi aseman johtajana 1956–1976 ja jäätyään eläkkeelle toimi aseman hallituksen puheenjohtajana 1977–1984.
Paavo Kallio julkaisi suuren määrän tieteellisiä kirjoituksia ja myös kansantajuista kirjallisuutta. Hänet palkittiin monilla kunniatohtoruuksilla ja hän sai tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon vuonna 1979. Hän toimi Turun Eläin- ja Kasvitieteellisen Seuran puheenjohtajana 1962–1965 ja sitä ennen sihteerinä 1946–1962. Paavo Kallion tuhka on haudattu Kevon tutkimusaseman maastoon.
Teoksia

Ruissalo , luontoa ja kulttuuria (toim.), Otava 1979.
Aiheesta muualla

Lapin tutkimusasema Kevo (Arkistoitu – Internet Archive)
AURORA 4/2000[vanhentunut linkki]
Mäkinen, Yrjö 2007: Professori Paavo Kallio retkikumppanina. - Luonnon Tutkija 111. s. 134–139.
Arthur Schwartz

Arthur Schwartz
Arthur Schwartz (25. marraskuuta 1900 New York – 3. syyskuuta 1984 Kintnersville, Pennsylvania) oli yhdysvaltalainen säveltäjä. Hänen tuotantoonsa kuuluu useita Broadway-musikaaleja ja ikivihreitä lauluja. Sanoittajana toimi monesti Howard Dietz.
Schwartz kelpuutettiin vuonna 1972 Songwriters Hall of Fameen. Hänen poikansa Jonathan on radiopersoona.
Pakokaasuahdin

Pakokaasuahdin tarkoittaa seuraavia asioita:
Turboahdin
Paineaaltoahdin
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pakokaasuahdin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Omasvuonon kirkko

| Omasvuonon kirkko Storfjord kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2019.
Sijainti:  Omasvuono, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1952
Suunnittelija:  Bjarne B. Ellefsen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  295
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Omasvuonon kirkko (norj. Storfjord kirke) on Omasvuonon kunnassa Tromssan läänissä sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1952.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Omasvuonon kirkko Wikimedia Commonsissa
Alcalá de Guadaíra

| Alcalá de Guadaíra |
| --- | --- |
 Näkymä kaupungista.
 lippu:  vaakuna
 Alcalá de Guadaíra
 Koordinaatit: 37°20′00″N, 5°51′00″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Andalusia
Maakunta:  Sevilla
Väkiluku (2015):  74 845
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alcalá de Guadaíra on kunta Sevillan maakunnassa Andalusiassa Espanjassa. Vuonna 2015 kaupungissa oli noin 75 000 asukasta.
Se sijaitsee vain 10 kilometriä Sevillasta etelään, ja on jo käytännössä kasvanut kiinni Sevillan lähiöihin. Kaupunki sijaitsee Guadaíra-joen rannalla ja siellä on ollut vesimyllyjä maurien ajoista asti.
Kuvia

Castillo de Alcalá de Guadaíra
Castillo de Marchenilla
Molino del Algarrobo (ikivanha mylly)
Iglesia de Nuestra Señora del Águila
Parque Centro
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alcalá de Guadaíra Wikimedia Commonsissa
Sevillan maakunnan kunnat
Aguadulce
Alanís
Albaida del Aljarafe
Alcalá de Guadaíra
Alcalá del Río
Alcolea del Río
Algámitas
Almadén de la Plata
Almensilla
Arahal
Aznalcázar
Aznalcóllar
Badolatosa
Benacazón
Bollullos de la Mitación
Bormujos
Brenes
Burguillos
Camas
Cantillana
Carmona
Carrión de los Céspedes
Casariche
Castilblanco de los Arroyos
Castilleja de Guzmán
Castilleja de la Cuesta
Castilleja del Campo
Cazalla de la Sierra
Cañada Rosal
Constantina
Coria del Río
Coripe
Dos Hermanas
Écija
El Castillo de las Guardas
El Coronil
El Cuervo de Sevilla
El Garrobo
El Madroño
El Pedroso
El Real de la Jara
El Ronquillo
El Rubio
El Saucejo
El Viso del Alcor
Espartinas
Estepa
Fuentes de Andalucía
Gelves
Gerena
Gilena
Gines
Guadalcanal
Guillena
Herrera
Huévar del Aljarafe
Isla Mayor
La Algaba
La Campana
La Lantejuela
La Luisiana
La Puebla de Cazalla
La Puebla de los Infantes
La Puebla del Río
La Rinconada
La Roda de Andalucía
Las Cabezas de San Juan
Las Navas de la Concepción
Lebrija
Lora de Estepa
Lora del Río
Los Corrales
Los Molares
Los Palacios y Villafranca
Mairena del Alcor
Mairena del Aljarafe
Marchena
Marinaleda
Martín de la Jara
Montellano
Morón de la Frontera
Olivares
Osuna
Palomares del Río
Paradas
Pedrera
Peñaflor
Pilas
Pruna
Salteras
San Juan de Aznalfarache
San Nicolás del Puerto
Sanlúcar la Mayor
Santiponce
Sevilla
Tocina
Tomares
Umbrete
Utrera
Valencina de la Concepción
Villamanrique de la Condesa
Villanueva de San Juan
Villanueva del Ariscal
Villanueva del Río y Minas
Villaverde del Río
Paleobiologia

Paleobiologia on tieteenala, joka tutkii biologisia ilmiötä muinaisina aikoina. Siihen liittyviä asioita ovat evoluutio ja fossiilien tutkiminen. Siihen liittyvät myös paleoklimatologia ja paleoekologia.
Paleoekologia

Paleoekologia on tieteenala, joka tutkii eliöpopulaatioita ja -yhteisöjä, eliöyksilöiden suhteita niihin sekä ympäristötekijöiden vaikutusta eliöyhteisöihin muinaisina aikoina. Siihen kuuluvat sekä biologiset että ympäristölliset seikat kaikkina aikoina, jolloin elämää on esiintynyt.
Oksennustauti

Oksennustauti, arkikielessä vatsatauti tai mahatauti on mikä tahansa sairaus, joka aiheuttaa oksentelua ja vatsavaivoja.
Taudin aiheuttaja on usein virus, ruokamyrkytyksen yhteydessä syynä on pilaantunut ruoka. Noroviruksen kyseessä ollessa taudin itämisaika on lyhyt, 12 tunnista kahteen vuorokauteen, ja taudin kesto jää tyypillisesti alle kolmeen vuorokauteen.
Ripuli-oksennustaudin aiheuttaa yleensä virus, kuten norovirus tai rotavirus.
Ruokamyrkytys vai vatsatauti

Virustautien itämisaika on 1–3 vuorokautta, noron 12–48 tuntia, bakteeritautien 2–5 vuorokautta. Ruokamyrkytys puolestaan alkaa usein parissa tunnissa syömisestä, tuoreimmasta ateriasta, yleensä alle vuorokaudessa.
Sekä ruokamyrkytyksessä että vatsataudissa on usein oksentamista, ripulia, pahoinvointia, vatsakipuja, ehkä kuumettakin. Oksentelu ja vatsakipu ovat usein voimakkaampia kuin vatsataudeissa. Jos muut samaa ruokaa syöneet eivät sairastuneet, kyseessä ei liene ruokamyrkytys.
Hoito

Lääkehoitoa vatsatautiin ei ole.
Oksennustaudin ja ruokamyrkytyksen hoidot ovat samanlaisia. Nestettä pitäisi nauttia samaan tahtiin kuin sitä menettää, joskus monta litraa päivässä. Paljon oksenteleva voi yrittää juoda muutaman lusikallisen kerrallaan. Suolaakin pitäisi saada koko ajan. Litraan vettä voi sekoittaa kymmenen teelusikallista sokeria ja yhden suolaa tai osta apteekista ripulijuomaa.
Limsat eivät ole hyväksi, koska niiden sokeri ja muut makeutusaineet voivat lisätä ripulia. Kivennäisvesi, mieto mehu tai apteekin nesteytysjuoma voi olla parempi.
Ripuloivalla ruoka imeytyy melkein normaalisti. Oksentelevan kannattaa aloittaa syöminen varovasti vatsan rauhoituttua, pienestä annoksesta helposti sulavaa ruokaa. Se saisi olla nestemäistä tai sosetta, kuten puuro, mehukeitot ja perunasose.
Hoitoon pitää hakeutua heti, jos oksennuksessa on verta tai migreenittömällä potilaalla on voimakas päänsärky ja äkkiä alkanut pahoinvointi ja oksentelu.
Hoito > Tartunnan ehkäisy

Likaantuneet vaatteet tulisi mieluiten pestä vähintään 60 asteessa. Käsienpesun jälkeen kannattaa käyttää käsihuuhdetta. Kädet tulee puhdistaa hyvin ennen ruoan käsittelyä. Ne voi kuivata pyyhkeen sijaan kertakäyttöpyyhkeeseen. Ovenkahvat ja muut pinnat kannattaa käsitellä desinfiointiaineella, kun vatsatauti päättyy, ja pari päivää sen jälkeenkin kannattaa olla tarkka hygieniasta.
Aiheesta muualla

Yle.fi Akuutti
Auttaako poreileva vesi mahatautiin[vanhentunut linkki]
Ossi Martikainen (poliitikko)

Ossi Martikainen (s. 15. helmikuuta 1970 Lapinlahti) on suomalainen keskustalainen poliitikko.
Martikainen, koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri, on Lapinlahden kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän on toiminut tehtävässä vuodesta 2001. Hän on toiminut aikaisemmin myös muun muassa Paavo Väyrysen erityisavustajana tämän europarlamentaarikko- ja ulkomaankauppaministeriaikana sekä keskustan Ylä-Savon piirin puheenjohtajana. Hän on ollut eduskuntavaaliehdokkaana Pohjois-Savon vaalipiirissä vuosina 1999, 2003 ja 2007, mutta ei tullut valituksi. Vaaleissa 2007 hän sai vaalitukea muun muassa Kehittyvien maakuntien Suomi ry:ltä 5 000 euroa.
Martikaisen isä on entinen ministeri, kansanedustaja ja Kuopion läänin maaherra Olavi Martikainen.
Paleogeenikausi

| Paleogeenikauden jako> kausi | Paleogeenikauden jako> epookki | Paleogeenikauden jako> vaihe | Paleogeenikauden jako> Ikä (mvs) |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Neogeeni | mioseeni | Akvitania | nuorempi |  |
| Paleogeeni | oligoseeni | Khatt | 23,03–28,1 |  |
| Paleogeeni | oligoseeni | Rupel | 28,1–33,9 |  |
| Paleogeeni | eoseeni | Priabona | 33,9–38,0 |  |
| Paleogeeni | eoseeni | Barton | 38,0–41,3 |  |
| Paleogeeni | eoseeni | Lutetia | 41,3–47,8 |  |
| Paleogeeni | eoseeni | Ypres | 47,8–56,0 |  |
| Paleogeeni | paleoseeni | Thanet | 56,0–59,2 |  |
| Paleogeeni | paleoseeni | Selandia | 59,2–61,6 |  |
| Paleogeeni | paleoseeni | Dania | 61,6–66,0 |  |
| Liitu | myöhäis | Maastricht | vanhempi |  |
Paleogeenikauden jako ICS:n mukaan tammikuussa 2013.
Paleogeenikausi oli geologinen ajanjakso 65,5–23,03 miljoonaa vuotta sitten. Kausi oli kenotsooisen maailmankauden ensimmäinen kausi ja sitä seurasi neogeenikausi. Paleogeenikausi jaetaan paleoseeniin, eoseeniin ja oligoseeniin, joita pidettiin aiemmin tertiäärikauden epookkeina. Paleogeenikausi alkoi liitukauden lopun joukkotuholla. Paleogeenikautta voidaan kutsua myös alatertiääriksi.
Linnut ja nisäkkäät olivat olennainen osa paleogeenikautta. Nisäkkäät kehittyivät sen aikana ja niiden lajimäärä kasvoi huomattavasti. Myös lintulajisto lisääntyi ja runsastui. Ilmasto oli hyvin lämmin paleogeenikauden alussa paleoseenijakson loppupuolella. Lämpötila nousi tuolloin huippuunsa. Maahan iskeytyi kauden keskivaiheilla eoseenijakson lopussa kaksi valtavaa asteroidia, jotka tuhosivat suuren osan planeetan eliöstöstä.
Osno

| Osno Осно |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Pustoškan piiri
Koordinaatit:  56°32′32″N, 29°25′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Velikajan valuma-alue
Laskujoki:  Asnjanka Bereznoon 
Järvinumero:  01030000111102000025427
Mittaustietoja
Pituus:  1,4 km 
Leveys:  0,7 km 
Pinta-ala:  55,4 ha 
Tilavuus:  0,0025 km³ 
Keskisyvyys:  4,5 m 
Suurin syvyys:  8,3 m 
Valuma-alue:  10,44 km² 
 fiOsno 
Osno tai Asno (ven. Осно, Асно) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pustoškan piirissä. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 0,7 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 55 hehtaaria. Järvellä on avoin järvenselkä ja sen ainoa luotomainen saari sijaitsee sen pohjoisrannan tuntumassa. Saaren pinta-ala on 0,1 hehtaaria. Sen ympärillä on ilmakuvissa näkyvä laajan matalikon alueella kasvava vesikasvillisuusvyöhyke. Järven keskisyvyys on 4,5 metriä ja syvänteessä on 8,3 metriä vettä. Järven ympäristössä on niittyjä ja peltomaata sekä paikoin suomaata. Järven eteläpäässä sijaitsee kylä Petšurki (ven. Печурки), josta lähtevä tie kiertää lähes järven ympäri.
Luontoarvoja

Järvessä elää ainakin hauki, ahven, säyne, suutari, made, karppi, rantanuoliainen, allikkosalakka, mutakala ja ruutana, sekä joitakin Rutilus-suvun kaloja ja jokirapua niukasto. Sillä on mutapohja ja sen kivikkoiset rannat ovat silttiä tai savea.
Vesistösuhteita

Osno sijaitsee Velikajan valuma-alueella. Asnjanka on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen.
Järveä esittävissä kartoissa on siihen liitetty neljä ojaa, joista kaksi ovat järveen tulevia metsäojia. Kaksi muuta ovat kartan mukaan laskuojia, joten järvi on tämän mukaan bifurkaatiojärvi. Järven valuma-alueen koko on 10,44 neliökilometriä . Järven varsinaiseksi laskujoeksi on mainittu Asnjanka (ven. Аснянка), joka lähtee järven eteläpäästä kylän kohdalta ja virtaa kohti etelää ja laskee siellä ensin Bereznoon, sitten Losnoon ja lopulta Zavolotskojessa Velikajaan . Toinen laskuoja voi luontaisen oloisena olla aito laskuoja, mutta toinen vaihtoehto on bifurkaatio-oja, jonka lähde on sen keskellä sijaitseva lampi. Karttoihin ei ole merkitty virtaussuuntia, joten tietoon tulee suhtautua varauksella. Jos oja laskee aidosti kohti pohjoista, yhtyy se Velikajaan hieman Hvoinon yläpuolella.
Huomautuksia

1 2  Joen tietoja on katsottu wikipedian venäjänkielisestä artikkelista ru:Аснянка.
1 2 3 4 5  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.
Käännös suomeksi
Paini kesäolympialaisissa 2020 – naisten vapaapainin 53 kg

Naisten 53 kg painoluokka vapaapainissa Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan 5.–6. elokuuta Makuhari Messe Hall A:ssa. Kilpailuun osallistuu 16 painijaa.
Karsinnat

Olympiaturnaukseen osallistuu 16 painijaa. Karsinnat on jaettu kolmeen vaiheeseen. Ensimmäisessä vaiheessa on MM-kilpailut 2019, joista pääsee mukaan kuusi parasta urheilijaa. Toinen vaihe koostuu neljästä alueellisesta karsintaturnauksesta, joista jokaisesta pääsee kaksi urheilijaa. Alueet ovat Aasia, Amerikka, Eurooppa sekä Oseania ja Afrikka, jotka on yhdistetty yhdeksi alueeksi. Kolmas vaihe on maailmanlaajuinen karsintaturnaus, josta olympialaisiin pääsee kaksi painijaa. Yhdestä maasta saa osallistua korkeintaan yksi urheilija turnaukseen. Samoin maat, jotka ovat aikaisemmassa vaiheessa saaneet urheilijan olympiaturnauksiin, eivät saa osallistua kyseisen vaiheen kilpailuihin.
| Karsintatapa | Ajankohta | Paikat | Painijat1 |
| --- | --- | --- | --- |
| MM-kilpailut 2019 | 14. – 22. syyskuuta 2019 | 6 |  Pak Yong-mi (PRK)    Mayu Mukaida (JPN)    Vinesh Phogat (IND)    Pang Qianyu (CHN)    Maria Prevolaraki (GRE)    Roksana Zasina (POL) |
| Amerikka | 13.–15. maaliskuuta 2020 | 2 |  Lianna Montero (CUB)    Jacarra Winchester (USA) |
| Eurooppa | 18.–21. maaliskuuta 2021 | 2 |  Sofia Mattsson (SWE)    Vanesa Kaladzinskaya (BLR) |
| Afrikka-Oseania | 2.–4. huhtikuuta 2021 | 2 |  Joseph Essombe (CMR)    Rckaela Aquino (GUM) |
| Aasia | 9.–11. huhtikuuta 2021 | 2 |  Bat-Ochiryn Bolortuyaa (MGL)    Tatyana Amanzhol (KAZ) |
| Karsintaturnaus | 6.–9. toukokuuta 2021 | 2 |  Olga Khoroshavtseva (OAR)    Andreea Ana (ROU) |
1 Paikan maalleen varmistaneet painijat: maan olympiakomitea voi kuitenkin lähettää olympialaisiin toisen painijan.