stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varkauden helluntaiseurakunta

| Varkauden helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  Suomen Helluntaikirkko
Perustettu:  1925
Pastori:  Marko Selkomaa
Pääkirkko:  Osmajoentie 8 78200 Varkaus
Jäseniä:  327 (2011)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varkauden helluntaiseurakunta on vuonna 1925 perustettu varkautelainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan pastori on Marko Selkomaa. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Varkauden Kuoppakankaalla Osmajoentiellä. Seurakunta kuuluu Suomen Helluntaikirkko -kirkkokuntaan.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten ja rukouskokousten lisäksi lapsi- ja nuorisotyö sekä pienryhmätoiminta. Seurakunta tekee lähetystyötä Pohjois-Afrikassa, Keniassa ja Bosniassa.
The Original Black Sabbath

| The Original Black Sabbath Black Sabbath |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1969 – 1973
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: heavy metal
 Levy-yhtiö:  NEMS Records
Black Sabbathin muut julkaisut
| Reflection 1975 | The Original Black Sabbath 1976 | Star Gold 1976 |
The Original Black Sabbath on NEMS Recordsin julkaisema Black Sabbath-yhtyeen kokoelma-albumi vuodelta 1976. Se julkaistiin alun perin vain Manner-Euroopassa. Albumi sisältää kappaleita vuosilta 1970-1973. Kokoelma ei kuulu yhtyeen viralliseen katalogiin.
Kappaleet > A-puoli

Paranoid - 2:47
N.I.B. - 5:25
Changes - 4:44
Sabbath Bloody Sabbath - 5:42
Kappaleet > B-puoli

Black Sabbath - 6:20
War Pigs - 7:53
Laguna Sunrise - 2:52
Tomorrow's Dream - 3:10
kaikki kappaleet säv., san. ja sov. Iommi, Ward, Butler ja Osbourne
Muusikot

Ozzy Osbourne - laulu
Tony Iommi - kitara, kosketinsoittimet
Geezer Butler - basso, kosketinsoittimet
Bill Ward - rummut, perkussiot
Julkaisuhistoria

1976: NEMS Records, 0044.501, GER, LP
The Philosophy of Humanism

| The Philosophy of Humanism |
| --- | --- |

Kirjailija:  Corliss Lamont
Kieli:  englanti
Genre:  humanismi
Julkaistu:  1949
Sivumäärä:  371 (8. laitos 1997)
ISBN:  0-931779-07-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
The Philosophy of Humanism on yhdysvaltalaisen Corliss Lamontin kirja humanistisesta elämänkäsityksestä. Teoksen ensimmäinen painos ilmestyi 1949, ja siitä on julkaistu useita painoksia. Kahdeksas tarkistettu laitos ilmestyi 1997 ja uusintapainoksena 2001.
»Filosofisen mietiskelyn varhaisimmista ajoista lähtien syvälliset ja terävä-älyiset ajattelijat niin idässä kuin lännessä ovat esittäneet yksinkertaisen väitteen, että inhimillisen elämän pääasiallinen tarkoitus on työskennellä ihmisen onnen hyväksi tässä maailmassa ja luonnon rajojen sisällä, joka luonto on hänen kotinsa. Tämä tässä luonnollisessa maailmassa tarjolla olevien yltäkylläisten aineellisten, kulttuurillisten ja henkisten antimien nauttimisen, kehittämisen ja kaikkien ulottuville saattamisen elämänkäsitys on johtopäätöksissään syvällinen mutta helppo ymmärtää ja arkijärkeä vastaava. Tämä ihmiskeskeinen elämisen oppi on saanut historian pitkien ajanjaksojen aikana suhteellisen vähän huomiota. Sillä on aikojen kuluessa ollut monta nimeä, mutta minun uskoakseni se on elämänkäsitys, jolle kaikkein täsmällisin nimitys on humanismi.» 
(The Philosophy of Humanism, kuudes tarkistettu ja laajennettu painos 1985, s. 3.)
Kirjallisuus

Lamont, Corliss: The Philosophy of Humanism.  (8. laitos (1. laitos 1949))  Amherst, New York:  Humanist Press, 1997.  ISBN 0-931779-07-3.  Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
Aiheesta muualla

Lamont, Corliss: The Philosophy of Humanism, Eighth Edition. Corliss Lamont Website. (englanniksi)
Thorolf Holmboe

Thorolf Holmboe
Thorolf Holmboe (10. toukokuuta 1866 Vefsn, Norja – 8. maaliskuuta 1935 Oslo, Norja) oli norjalainen taidemaalari.
Holmboe opiskeli Berliinissä Hans Guden johdolla, myöhemmin Pariisissa Fernand Cormonin oppilaana. Sittemmin hän asui Kristianiassa (nykyisin Oslo). Holmboesta tuli pian varsin suosittu hiukan tyylitellyillä maisemamaalauksillaan, joiden aiheet ovat mereltä ja Pohjois-Norjasta. Holmboe vaikutti norjalaiseen taiteeseen kirjankuvittajana ja koristeellisilla luonnoksillaan. Myöhemmällä urallaan hän sai vaikutteita impressionismista. Hänellä oli näyttely Helsingissä 1910.
Omakuva 1910.
Leiripaikka Grönlannissa. Akvarelli noin vuodelta 1889.
Kirjan kansi vuodelta 1897. Johan Bojerin teos Paa Kirkevei. Eventyr.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thorolf Holmboe Wikimedia Commonsissa
The Pierre

| The Pierre |
| --- | --- |

Sijainti:  Manhattan, New York  Yhdysvallat
Koordinaatit:  40°45′54″N, 73°58′18″W
Rakennustyyppi:  Hotelli
Valmistumisvuosi:  1930
Suunnittelija:  Schultze & Weaver
Omistaja:  Taj Hotels
Kerrosluku:  44
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Pierre on luksushotelli Yhdysvaltojen New Yorkin Manhattanilla. Hotelli toimii tornitalossa, josta osa on hotellin tiloja ja osa asuntoja. Hotelli valmistui vuonna 1930 ja nykyisin sen omistaa Taj Hotels -hotelliketju.
Hotelli

The Pierre sijaitsee New Yorkin Manhattanilla Central Park -puiston kaakkoisnurkassa. Hotellirakennus on tornitalo, jossa on 44 kerrosta. Vain osa rakennuksen huoneistoista on tosin hotellin käytössä. Alun perin 712 huoneistoa käsittänyt hotelli käsittää nykyisin noin 200 huoneistoa. Muita huoneistoja on myyty asunnoiksi.
Historia

The Pierre avattiin lokakuussa 1930. Rakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Schultze & Weaver paikalle, jossa oli aikaisemmin ollut kommodori Elbridge T. Kellyn kartano. Rahoitus hotellille saatiin useilta eri sijoittajilta, kuten Walter Chrysler ja Edward F. Hutton. Nimensä hotelli sai sen ensimmäiseltä johtajalta Charles Pierre Casalascolta.
Hotelli ajautui taloudellisiin vaikeuksiin 1930-luvun laman aikana ja vuonna lopulta se julistettiin vararikkoon. Hotellin toiminnan pelasti kuitenkin J. Paul Getty, joka osti hotellin 2,5 miljoonan dollarin hintaan vuonna 1938. Monet hotellin alkuperäisistä huoneistoista myytiin myöhemmin asuntoina, joskin myös hotellin tavallinen toiminta jatkui. Sen vakioasiakkaina oli monia merkkihenkilöitä, kuten esimerkiksi Audrey Hepburn, Cary Grant ja Richard Nixon. Lopulta hotellin osti 1960-luvulla hotelliketju Four Seasons.
2. tammikuuta 1972 hotellilla tapahtui yksi siihen asti suurimmista hotelliryöstöistä. Neljä Lucchesen rikollisperheeseen liitettyä miestä tunkeutuivat varhain aamulla hotellin kassaholviin, jossa heidän onnistui saada auki vieraille tarkoitettuja tallelokeroita. Samalla oli otettu 19 panttivankia. Lopulta parin tunnin päästä ryöstäjät viimein lähtivät miljoonien dollarien arvoisen ryöstösaaliinsa kanssa.
Vuonna 2005 The Pierre myytiin Taj Hotels-hotelliketjulle ja vuonna 2009 valmistuivat 100 miljoonan dollarin uudistustyöt.
Hotellin sisätiloja.
Vannepaju

| Vannepaju |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Pajukasvit Salicaceae
Suku::  Pajut Salix
Laji::  × dasyclados
Kaksiosainen nimi
 Salix × dasyclados  Wimm. 
Synonyymit
 Salix dasyclados Wimm.  Salix gmelinii auct. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vannepaju (Salix × dasyclados, syn. Salix dasyclados) on pajujen (Salix) sukuun kuuluva kasvi, joka on alun perin koripajun (Salix viminalis) ja tuhkapajun (Salix cinerea) välinen risteymä. Vannepajusta on sittemmin kehitetty monia kloonaamalla lisättyjä kantoja. Alkuperäinen vannepaju on emiyksilö. Vannepaju muistuttaa paljolti lähisukuista vesipajua, ja mahdollisesti osa vannepajukannoista kuuluukin vesipajun tavoin siperialaiseen Salix burjatica -lajiin.
Käyttö

Vannepaju on yksi Länsi-Euroopan tunnetuimmista punontatöihin käytetyistä pajuista. Vannepajua on vesipajun tavoin tutkittu myös energiakasvikäyttöön. Suomessa on kuitenkin tutkittu lähinnä vain vesipajua ja vannepajua on tutkittu vain vähän.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Vannepaju (Salix dasyclados)
Kasviatlas 2022: Vannepajun (Salix dasyclados) levinneisyys Suomessa
Vainola

| Vainola |
| --- | --- |

Kirjailija:  Päivi Alasalmi
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Gummerus
ISBN:  951-20-4991-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Vainola on Päivi Alasalmen vuonna 1996 kirjoittama romaani. Se asetettiin Finlandia-palkintoehdokkaaksi julkaisuvuonnaan 1996.
Valois

Valois oli hallitsijasuku, joka hallitsi Ranskaa vuosina 1328–1589. Valois’t olivat osa kapetingien hallitsijasukua. Heitä edelsi niin sanottu suorien kapetingien hallitsijasuku, ja heidän jälkeensä valtaan nousi myös kapetingeihin kuulunut Bourbon-suku.
Valoisien eri haarat

Suku on saanut nimensä Valois’n kreivikunnasta Picardiassa. Nimi viittaa Oisejoen laaksoon (ransk. Val d’Oise). Ranskan kuningas Filip III Rohkea antoi kreivikunnan apanaasiläänityksenä pojalleen Kaarlelle, jonka pojasta tuli vuonna 1328 Valois-suvun ensimmäinen hallitsija, kuningas Filip VI. Vaikka Filip VI oli häntä edeltäneen kuninkaan Kaarle IV:n serkku, hallitsijahuoneen nimeksi vaihtui Valois, kun hallitsijaperheen naispuoliset ja naislinjaiset perilliset syrjäytettiin kruununperimyksessä. Valois-suvun päähaara sammui vuonna 1498, mutta suvussa oli monia nuorempia sivuhaaroja:
Alençonin herttuallinen sukuhaara, joka sammui vuonna 1549 ja joka alkoi Kaarle Valoislaisen toisesta pojasta, Alençonin kreivi Kaarle II:sta. Sukuhaarasta polveutuvat viimeisen herttuan sisaren kautta myöhemmät Navarran Bourbonit, sittemmin Ranskan kuninkaat, mutta sukuhaaran maat peri viimeisen herttuan leski Angoulêmen Marguerite, jonka perinnön puolestaan peri hänen toisesta avioliitosta syntynyt poikansa, ja tämän perillisinä samaiset Navarran Bourbonit.
Anjoun herttuallinen sukuhaara eli nuorempi Anjou-suku, joka sammui vuonna 1481 ja joka alkoi Juhana II Hyvän toisesta pojasta Ludvigista. Sukuhaaran perillisiä ovat myöhemmät Lothringenin herttuat, jotka polveutuivat Napolin kuningas René Anjoulaisen vanhimmasta tyttärestä.
Berryn herttuallinen sukuhaara, joka sammui vuonna 1416 ja jonka ainut miespuolinen päämies oli Juhana II Hyvän kolmas poika Berryn ja Auvergnen herttua Jean (Juhana).
Burgundin herttuallinen sukuhaara, joka mieslinjalta sammui vuonna 1477 ja joka alkoi Juhana II Hyvän neljännestä ja nuorimmasta pojasta herttua Filip II Rohkeasta. Pääosan heidän perintömaistaan perivät Espanjan Habsburgit, jotka polveutuivat viimeisestä herttuasta tämän ainoan lapsen Burgundin herttuatar Marian kautta. Tällä sukuhaaralla on kaksi merkittävää omaa sukuhaaraa:
Brabantin herttuallinen sukuhaara, joka sammui vuonna 1430 ja joka alkoi Filip II Rohkean pojasta Antoinesta.
Neversin kreivillinen sukuhaara, joka sammui vuonna 1491 ja joka alkoi Filip II Rohkean pojasta Filipistä.
Orléansin herttuallinen sukuhaara, joka omalta päähaaraltaan sammui vuonna 1515 noustuaan sitä ennen valtaistuimelle. Sukuhaara sai alkunsa Kaarle V Viisaan toisesta pojasta Ludvigista. Sukuhaaralla oli yksi merkittävä oma jatkesukuhaara:
Angoulêmen kreivillinen sukuhaara, joka sammui vuonna 1589 saatuaan sitä ennen Valois’n herttuakunnan ja noustuaan sitten myös valtaistuimelle. Sukuhaaran aloitti Orléansin herttua Ludvigin toinen poika Juhana. Sen ensimmäinen kuningas oli kreivi Juhanan pojanpoika Frans I.
Lisäksi suvusta polveutui monia aviottomista jälkeläisistä alkaneita niin sanottuja bastardisukuhaaroja (rameaux illegitimes). Näistä vielä pitkään itse Valois-suvun sammumisen jälkeen elivät muun muassa Longuevillen, Valois-Saint-Remyn ja herttuallinen Angoulêmen sukuhaara.
Valois-dynastian päähaara

Kaarle, Valois’n kreivi ja Ranskan kuninkaan Filip IV Kauniin veli. Hän on sukuhaaran perustaja, mutta ei itse koskaan hallinnut kuninkaana Ranskaa.
Filip VI, edellisen vanhin poika, Valois’n kreivi ja sittemmin Ranskan kuningas 1328–1350
Juhana II Hyvä, edellisen poika, kuningas 1350–1364
Kaarle V Viisas, edeltäjän vanhin poika, kuningas 1364–1380
Kaarle VI Rakastettu, edeltäjän poika, kuningas 1380–1422
Kaarle VII Voitokas, edeltäjän poika, kuningas 1422–1461
Ludvig XI Harkitseva, edeltäjän poika, kuningas 1461–1483
Kaarle VIII Ystävällinen, edeltäjän poika, kuningas 1483–1498
Orléansin sukuhaara

Ludvig I, Orléansin herttua ja Valois’n kreivi, kuningas Kaarle V:n poika
Kaarle, Orléansin herttua 1394–1465
Ludvig XII, Orléansin herttua ja Valois’n kreivi nimellä Ludvig II, sittemmin kuningas 1498–1515
Angoulêmen sukuhaara

Juhana, Angoulêmen kreivi, Orléans’n Ludvig I:n poika
Kaarle, Angoulêmen kreivi
Frans I, kuningas 1515–1547. Hänen ensimmäinen puolisonsa ja poikiensa äiti oli Ludvig XII:n vanhempi tytär, Ranskan prinsessa Claude.
Henrik II, edeltäjän ja kuningatar Clauden poika, kuningas 1547–1559
Frans II, edeltäjän poika, kuningas 1559–1560
Kaarle IX, Henrik II:n toinen poika, kuningas 1560–1574
Henrik III, Henrik II:n kolmas poika, kuningas 1574–1589
Henrik III oli viimeinen Valois-sukuun kuulunut Ranskan hallitsija, ja hänen kuollessaan vuonna 1589 suku sammui mieslinjalta. Häntä seurasi valtaistuimelle Henrik IV, Vendômen herttua ja Navarran kuningas, ja näin Bourbon-suku tuli valtaan Ranskassa.
Valois-suvun burgundilaishaaran silloinen perillinen, Espanjan kuningas Filip II tavoitteli vuoden 1589 jälkeen Ranskan kuningaskuntaa vuosikausia tyttärelleen, prinsessa Isabella Clara Eugenialle, joka oli syntynyt Filipin avioliitosta Ranskan kuningas Henrik II:n vanhimman tyttären Elisabet Valois'n kanssa.
Unkarin Grand Prix 2022

|  Unkarin Grand Prix 2022  |
| --- | --- |
 13. osakilpailu 22 osakilpailusta kaudella 2022. 

Päivämäärä:  31. heinäkuuta 2022
Rata:  Hungaroring
Sijainti:  Mogyoród, Unkari
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,381 km
Kilpailun pituus:  70 kierrosta, 306,630 km
Sää:   Pilvinen, heikkoja sadekuuroja
Paalupaikka
Kuljettaja:   George Russell   (Mercedes)
Paaluaika:  1.17,377
Palkintokoroke
Voittaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Toinen:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kolmas:   George Russell   (Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.21,386 (kierroksella 57)
Unkarin Grand Prix 2022 (virallisesti Formula 1 Aramco Magyar Nagydíj 2022) oli Formula 1 -kauden 2022 13. osakilpailu, joka ajettiin 31. heinäkuuta Hungaroringin moottoriradalla Mogyoródissa Unkarissa.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. heinäkuuta | 14:00–15:00 | 15:00–16:00 | 1. vapaat harjoitukset |  |  |  |  |
| 29. heinäkuuta | 17:00–18:00 | 18:00–19:00 | 2. vapaat harjoitukset |  |  |  |  |
| 30. heinäkuuta | 13:00–14:00 | 14:00–15:00 | 3. vapaat harjoitukset |  |  |  |  |
| 30. heinäkuuta | 16:00–17:00 | 17:00–18:00 | Aika-ajot |  |  |  |  |
| 31. heinäkuuta | 15:00–17:00 | 16:00–18:00 | Kilpailu |  |  |  |  |
Vapaat harjoitukset

Osakilpailuviikonloppua varten Haas asensi uudet aerodynaamiset päivitysosansa Kevin Magnussenin autoon. Aston Martin puolestaan kokeili uusinta takasiipeään, mikä herätti epäilyjä varikolla sen sääntöjenmukaisuudesta. Ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Alfa Romeo ajatti testikuljettajaansa Robert Kubicaa, joka ajoi Valtteri Bottaksen autolla. Red Bullin Sergio Pérezin ajamista haittasivat allergiset reaktiot ja aivastelu. Mercedeksen kuljettajien osalta George Russell oli viides ja ruuhkan vuoksi vaikeuksissa ollut Lewis Hamilton seitsemäs. Ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein oli Ferrarin Carlos Sainz ennen Red Bullin Max Verstappenia ja Ferrarin Charles Leclerciä.
Toisissa vapaissa harjoituksissa Williamsin Alexander Albon pyörähti jarruttaessaan ensimmäisessä mutkassa, mutta hän pystyi palaamaan takaisin radalle ja ajamaan varikolle. Mercedeksen vaikeudet jatkuivat, kun Hamiltonin mukaan auto ei ollut ajettavuudeltaan tasapainossa ja Russellin auton moottori puolestaan ylikuumeni. Leclerc oli toisten vapaiden harjoitusten nopein, McLarenin Lando Norris toinen ja Sainz kolmas.
Kolmansien vapaiden harjoitusten aikana radalla oli rankkasateita. Sateen vuoksi Mercedeksen kuljettajien oli vaikeaa saada rengaslämpöjä riittävän korkeiksi, minkä vuoksi kuljettajat jäivät kauemmaksi kärkiajasta. Aston Martinin Sebastian Vettel aiheutti radalle punaiset liput, kun hän menetti autonsa hallinnan ja hän kolaroi ratavalliin. Williamsin Nicholas Latifi oli kolmansien vapaiden harjoitusten nopein ennen Leclerciä ja Albonia.
Aika-ajot

Aika-ajojen ensimmäinen osio alkoi kuivissa olosuhteissa, vaikka kolmansien vapaiden harjoitusten aikana esiintyi rankkasateita. Mercedes oli saanut ratkaistua harjoituksissa esiintyneet ongelmansa, minkä ansiosta Russell ja Hamilton ajoivat Red Bullia ja Ferrari vastaavia kierrosaikoja. Haasin ja Alfa Romeon kuljettajien vauhti riitti jatkoon, mutta AlphaTaurin Pierre Gaslyn mahdollisuudet menivät ratarajojen ylittämisen vuoksi. Latifi ajoi nopeimman ajan ensimmäisellä sektorilla, mutta teki ajovirheen, ja karsiutui jatkosta.
Toisessa osiossa Alpinen Fernando Alonson vauhti parani radan pidon lisääntyessä ja hän taisteli kärkitilasta Verstappenia ja Ferrarin kuljettajia vastaan. Suurinta puheenaihetta herättivät tuomariston toiminta ratarajojen valvomisessa, kun Pérezin kierrosaika ensin poistettiin ja myöhemmin palautettiin. Pérezin karsiutumisen jatkosta aiheutti lopulta radalla ollut ruuhka, missä Magnussen ajoi Pérezin edessä.
Kolmannessa osiossa paalupaikkataistelu käytiin Russellin ja Ferrareiden välillä. Verstappen ei pystynyt vastaamaan haasteeseen ja hän pettyi kymmenenteen sijoitukseen, koska hänen autonsa moottorin tekninen vika aiheutti tehohäviötä sekä ohjauspaneelin toimintahäiriöitä. Hamilton puolestaan menetti suorilla vauhtia, koska hänen DRS-siipensä ei toiminut. Russell ajoi F1-uransa ensimmäisen paalupaikan, Sainz oli toinen ja Leclerc kolmas.
Kilpailu

Russell säilytti kärkipaikkansa kilpailun lähdössä, vaikka hän joutui taistelemaan Sainzia vastaan, ja tallikaveri Hamilton puolestaan nousi avausmutkan ratarajojen ulkopuolelta ajamisesta huolimatta hetkeksi viidenneksi. Vettelin ja Albonin osumasta muodostui romua radalle, minkä vuoksi virtuaalinen turva-auto otettiin käyttöön siivoustöiden ajaksi. Uusintalähdössä Verstappen aloitti hyökkäyksen kohti kärkeä, kun hän taisteli Alpinen kuljettajia Alonsoa ja Esteban Oconia vastaan ja hän pystyi ohittamaan heidät kierroksilla 5 ja 7. Myös Pérez ohitti molemmat Alpinen kuljettajat pari kierrosta myöhemmin.
Kärkijoukon takana McLarenin Daniel Ricciardo osui Magnussenin, minkä seurauksena Magnussen joutui ajamaan varikolle korjauttamaan etusiipensä. Alfa Romeon kuljettajat tekivät väärän rengasvalinnan kilpailun lähtöön ja he kärsivät myös tehon puutteesta voimayksiköissään, minkä vaikutuksesta Bottaksen ja Zhou Guanyun vauhti ei riittänyt pistesijoituksille.
Kierrosten 12 ja 13 aikana Hamilton ja Pérez ohittivat neljäntenä ajaneen Norrisin. Verstappenilla sen sijaan oli vaikeuksia, koska auton kytkin ei toiminut kunnolla, mistä hän purki kiukkuaan talliradioon. Kilpailun aikana kärkikuljettaja vaihtui säännöllisesti varikkokäyntien myötä, mutta Verstappen hyötyi eniten varikkokäynneistään, vaikka hän oli lähellä pyörähtää radalta ulos toisen varikkokäyntinsä jälkeen. Pérezin kilpailu kärkisijoituksista meni pieleen, kun Bottaksen auton tehohäviön vuoksi radalle otettiin virtuaalinen turva-auto, mikä hidasti Pérezin ajamista entisestään.
Verstappen ajoi kilpailun voittoon ennen Hamiltonia ja Russellia. Ferrarille kilpailu oli vaikea rengastaktiikan vuoksi, mikä pudotti Sainzin ja Leclercin sijoille neljä ja kuusi. Norris ajoi seitsemäntenä maaliin Alonson edellä, mutta hän ei ollut tyytyväinen tulokseen, koska hänen lähtöruutunsa oli ollut neljäs. Vettel ajoi viimeiselle pistesijoitukselle, kun hän ohitti tallikaverinsa Lance Strollin tallimääräyksellä ja hän yritti vielä ajaa Oconin kiinni siinä kuitenkaan onnistumattta.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Numero | Kuljettaja | Valmistaja | Osiot> Q1 | Osiot> Q2 | Osiot> Q3 | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 63 |  George Russell | Mercedes | 1.18,407 | 1.18,154 | 1.17,377 | 1 |
| 2 | 55 |  Carlos Sainz | Ferrari | 1.18,434 | 1.17,946 | 1.17,421 | 2 |
| 3 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1.18,806 | 1.17,768 | 1.17,567 | 3 |
| 4 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Mercedes | 1.18,653 | 1.18,121 | 1.17,769 | 4 |
| 5 | 31 |  Esteban Ocon | Alpine-Renault | 1.18,866 | 1.18,216 | 1.18,018 | 5 |
| 6 | 14 |  Fernando Alonso | Alpine-Renault | 1.18,716 | 1.17,904 | 1.18,078 | 6 |
| 7 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.18,374 | 1.18,035 | 1.18,142 | 7 |
| 8 | 77 |  Valtteri Bottas | Alfa Romeo-Ferrari | 1.18,935 | 1.18,445 | 1.18,157 | 8 |
| 9 | 3 |  Daniel Ricciardo | McLaren-Mercedes | 1.18,775 | 1.18,198 | 1.18,379 | 9 |
| 10 | 1 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-RBPT | 1.18,509 | 1.17,703 | 1.18,823 | 10 |
| 11 | 11 |  Sergio Pérez | Red Bull Racing-RBPT | 1.19,118 | 1.18,516 |  | 11 |
| 12 | 24 |  Zhou Guanyu | Alfa Romeo-Ferrari | 1.18,973 | 1.18,573 |  | 12 |
| 13 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.18,993 | 1.18,825 |  | 13 |
| 14 | 18 |  Lance Stroll | Aston Martin Aramco-Mercedes | 1.19,205 | 1.19,137 |  | 14 |
| 15 | 47 |  Mick Schumacher | Haas-Ferrari | 1.19,164 | 1.19,202 |  | 15 |
| 16 | 22 |  Yuki Tsunoda | AlphaTauri-RBPT | 1.19,240 |  |  | 16 |
| 17 | 23 |  Alexander Albon | Williams-Mercedes | 1.19,256 |  |  | 17 |
| 18 | 5 |  Sebastian Vettel | Aston Martin Aramco-Mercedes | 1.19,273 |  |  | 18 |
| 19 | 10 |  Pierre Gasly | AlphaTauri-RBPT | 1.19,527 |  |  | Varikko |
| 20 | 6 |  Nicholas Latifi | Williams-Mercedes | 1.19,570 |  |  | 19 |
107 % aika: 1.23,860
Lähteet:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-RBPT | 70 | 1:39.35,912 | 10 | 25 |
| 2. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 70 | +7,834 | 7 | 18+1 |
| 3. | 63 |  George Russell | Mercedes | 70 | +12,337 | 1 | 15 |
| 4. | 55 |  Carlos Sainz | Ferrari | 70 | +14,579 | 2 | 12 |
| 5. | 11 |  Sergio Pérez | Red Bull Racing-RBPT | 70 | +15,688 | 11 | 10 |
| 6. | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 70 | +16,047 | 3 | 8 |
| 7. | 4 |  Lando Norris | McLaren-Mercedes | 70 | +1.18,300 | 4 | 6 |
| 8. | 14 |  Fernando Alonso | Alpine-Renault | 69 | +1 kierros | 6 | 4 |
| 9. | 31 |  Esteban Ocon | Alpine-Renault | 69 | +1 kierros | 5 | 2 |
| 10. | 5 |  Sebastian Vettel | Aston Martin Aramco-Mercedes | 69 | +1 kierros | 18 | 1 |
| 11. | 18 |  Lance Stroll | Aston Martin Aramco-Mercedes | 69 | +1 kierros | 14 |  |
| 12. | 10 |  Pierre Gasly | AlphaTauri-RBPT | 69 | +1 kierros | Varikko |  |
| 13. | 24 |  Zhou Guanyu | Alfa Romeo-Ferrari | 69 | +1 kierros | 12 |  |
| 14. | 47 |  Mick Schumacher | Haas-Ferrari | 69 | +1 kierros | 15 |  |
| 15. | 3 |  Daniel Ricciardo | McLaren-Mercedes | 69 | +1 kierros | 9 |  |
| 16. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 69 | +1 kierros | 13 |  |
| 17. | 23 |  Alexander Albon | Williams-Mercedes | 69 | +1 kierros | 17 |  |
| 18. | 6 |  Nicholas Latifi | Williams-Mercedes | 69 | +1 kierros | 19 |  |
| 19. | 22 |  Yuki Tsunoda | AlphaTauri-RBPT | 68 | +2 kierrosta | 16 |  |
| 20. | 77 |  Valtteri Bottas | Alfa Romeo-Ferrari | 65 | Polttoainejärjestelmä | 8 |  |
Nopein kierros:  Lewis Hamilton (Mercedes) 1.21,386 (kierroksella 57).
Lähteet: