32. sotasairaala
Jatkosota

Liikekannallepanon alettua 16. kesäkuuta 1941 32. sotasairaala perustettiin uudestaan. Sen keskuspaikkana eli runkosairaalana oli uusi Kontikankaalle valmistumassa oleva lääninsairaalan rakennus. Tilanne oli Talvisotaan nähden erilainen, sillä Oulusta muodostui Saksan armeijalle myös keskeinen sotasairaalapaikka. Heidän perustamansa sotasairaalayksikkö oli Kriegslazarette 3/677.
Sotasairaala 32 oli vastaanottovalmiina 22. kesäkuuta 1941 niin, että sairaalassa 380 kirurgista, 85 sisätauti-, 10 mielitauti- ja 30 kulkutautipotilaspaikkaa. Paikkaluku lisääntyi niin, että 14. heinäkuuta se oli 1 600 ja 9. elokuuta 2 000 potilaspaikkaa. Perustamistoimintaa edesauttoi se, että sairaalaan määrätty päällystö oli sama kuin Talvisodan aikaisessa sotasairaala 32:ssa. Sotasairaalan käyttöön otettiin ensi vaiheessa kesäkussa 1941 Oulusta Uusi Lääninsairaala, Snellmanin lastenparantola, Oulun Diakonissalaitos (osittain), Oulun Piirimielisairaala (osittain) ja Keskuskansakoulu. Kulkutautisairaalaksi saatiin osasto Oulun Kunnallissairaalasta. Sodan kestässä saksalaiset saivat sotasairaala 32:sta 15. helmikuuta 1942 seuraavat paikat Kriegslazarette 3/677:lle: jaossairaala I (Uusi Lääninsairaala) aluksi 100 ja myöhemmin 200 paikkaa, jaossairaala II (Snellmanin Lastenparantola) 100 paikkaa, jaossairaala V b (Oulun Teollisuuskoulu) aluksi 200 ja myöhemmin 400 paikkaa, jaossairaala VI (Oulun vanha Lääninsairaala) 100 paikkaa eli yhteensä 800 paikaa (aluksi 500 paikkaa). Saksalaiset saivat täysin käyttöönsä alunperin sotasairaala 32:lle varatuista tiloista Oulun Diakonissalaitoksen, Oulun Keskuskansakoulun ja Oulun Teollisuuskoulun lokakuussa 1942. Saksalaiset potilasosastot sulkivat ovensa ja poistuivat lopullisesti 6. syyskuuta 1944 juuri ennen Lapin sotaa.
Runkosairaalan eli uuden läänisairaalan johtajalääkärinä toimi Väinö Nevanlinna, kuten jo Talvisodan aikaisessa sotasairaala 32:ssa, talouspäällikkönä Reino Poropudas ja komendanttina Olavi Halttu. Päällikkölääkärinä oli lääkintäkapteeni Kari Savonen 16.6.-14.8.1941 ja hänen jälkeensä lääkintämajuri U.J.Matinolli 14.8.1941-18.4.1944.  Lopussa päällikkölääkärinä toimi lääkintämajuri Veikko Laine. Suomalaisten lääkärien lisäksi sotasairaala 32:ssa oli sen kahden ensimmäisen vuoden toiminta-aikana ruotsalaisia lääkäreitä kaikkiaan yhdeksän; suurin osa muutaman kuukauden jakson.
| Jaossairaala | Sijainti | Kuva | Sairaansijat |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Uusi Lääninsairaala, Oulu Kontinkankaan kaupunginosa |  |  sairaansijoja yhteensä 612  vaikeita kirurgisia potilaita  siviileille eli Lääninsairaalalle alussa kesäkuussa 1941 jäi sairaalan 4. kerros eli 113 paikkaa  luovutettu siviileille 60 paikkaa 28. huhtikuuta 1943 |
| II | Snellmanin lastenparantola, Oulun Mäntylän kaupunginosa |  |  sairaansijoja yhteensä 100  lieviä kirurgisia potilaita  luovutettu saksalaisen Kriegslazarette 3/677:n käyttöön 21. lokakuuta 1942 |
| III | Oulun Diakonissalaitos, Oulun keskusta |  |  sairaansijoja yhteensä 70, joista silmäosasto 35 potilaspaikkaa, leukaosasto 15 potilaspaikkaa ja erikoiskirurgia 20 paikkaa  luovutettu saksalaisen Kriegslazarette 3/677:n käyttöön 10. lokakuuta 1942 |
| IV | Piirimielisairaala, Oulun Oulunsuun kaupunginosa |  |  sairaansijoja yhteensä 250 sisätautipotilaspaikkaa |
| V a | Oulun keskuskansakoulu, Oulun keskusta |  |  sairaansijoja yhteensä 370 sisätautipotilaspaikkaa  lieviä kirurgisia ja sisätautipotilaspaikkoja  luovutettu saksalaisen Kriegslazarette 3/677:n käyttöön 30. lokakuuta 1942 |
| V b | Oulun teollisuuskoulu, Oulun keskusta |  |  ei ollut alkuperäisessä suunnitelmassa (oli saksalaisten majoituspaikkana), perustettiin 18. elokuuta 1941  sairaansijoja yhteensä 400 sisätautipotilaspaikkaa  luovutettu saksalaisen Kriegslazarette 3/677:n käyttöön 29. lokakuuta 1942 |
| VI | Oulun vanha Lääninsairaala, Oulun Lasaretinsaari |  |  sairaansijoja yhteensä 150 sisätautipotilaspaikkaa  lieviä kirurgisia ja sisätautipotilaspaikkoja  luovutettu siviiikäyttöön 30. lokakuuta 1942 |
| VII | Oulun kaupungin Kunnallissairaala, Oulu Tuiran kaupunginosa |  |  suljettiin ja siirrettiin helmikuussa 1942 lisääntyneen ilmapommitusvaaran vuoksi etelä-Kellon koululle  sairaansijoja yhteensä 30 kulkutautipotilaspaikkaa |
|  | Etelä-Kellon kansakoulu (nyk. Kuivasojan koulu), Haukipudas Kellon kylä |  |  avattiin helmikuussa 1942, kun Oulun kaupungin Kunnallissairaalassa olleet kulkutautipotilaat siirrettiin  lisääntyneen ilmapommitusvaaran vuoksi etelä-Kellon koululle  sairaansijoja yhteensä 30 kulkutautipotilaspaikkaa |
| VIII | Pohjolan poikakoti, Muhoksen kunta |  |  ei ollut alkuperäisessä suunnitelmassa, otettiin käyttöön 25. tammikuuta 1943  sairaansijoja yhteensä 200 sukupuolitauti- ja ihotautipotilaspaikkaa   |

Kevättalven 1944 pommituksissa sotasairaala 32:n käytössä olleet rakennukset kärsivät ainoastaan ikkunavaurioita. Lokakuussa 1944 Lapin sodan käynnistyttyä sotasairaala 32:n suomalaispotilaita evakuoitiin junakuljetuksella eteläiseen Suomeen toista tuhatta potilasta.
Toiminta loppui 30. marraskuuta 1944. Tarvikkeet luovutettiin sen jälkeen Oulun Lääninsairaalalle kevään 1945 kuluessa.