stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anders Sparrman

Anders Sparrman, tuntematon tekijä, 1800-luku.
Anders Sparrman (27. helmikuuta 1748 Tensta Ruotsi – 9. elokuuta 1820 Tukholma) oli ruotsalainen luonnontieteilijä ja lintutieteilijä.
Anders Sparrmanin isä oli rovasti ja kirkkoherra Erik Sparrman ja äiti Brita Högbom.
Sparrman oli Carl von Linnén oppilas, ja hän opiskeli Uppsalan yliopistossa. Hän osallistui laivalääkärinä retkikuntaan, joka lähti 1765 tutkimusmatkalle Kiinaan. Hän palasi kahden vuoden kuluttua ja kirjoitti Kiinassa löytämistään eläimistä ja kasveista teoksen Iter in Chinam – Resa till Kina (1768). 1772 hän lähti mukaan James Cookin toiselle tutkimusmatkalle Johann Reinhold Forsterin apulaiseksi ja tutki Australiaa, Oseaniaa ja Etelä-Amerikkaa.
Linnén toimeksiannosta hän matkusti vuonna 1772 eteläiseen Afrikkaan, jossa hän tutki luontoa ja paikallisten asukkaiden tapoja. 1787 hän osallistui Länsi-Afrikkaan tehdylle retkelle.
Hänen päiväkirjansa julkaistiin kolmiosaisena teoksena Resa till Goda Hopps-Udden, södra Polkretsen och omkring Jordklotet, samt Till Hottentott- och Caffer-Landen Åren 1772–1776. Hän julkaisi myös teoksen Catalogue of the Museum Carlsonianum (1786–1789), jossa hän muun muassa kuvailee monia lajeja, jotka hän oli kerännyt eteläisestä Afrikasta ja Tyynenmeren alueelta ja joista osa oli tieteelle tuntemattomia. Yksi sellainen oli metsävilistäjä (Acanthisitta chloris).
1805 hän ryhtyi julkaisemaan Ruotsin linnuista lintukirjasarjaa Svensk Ornithologie. Sarjasta ilmestyi ainoastaan ensimmäinen osa, jossa oli 68 taulua ja 44 tekstisivua.
Sparrmanilla oli useita akateemisia virkoja, muun muassa Tukholman lääketieteellisen kollegiumin professori (professor vid Collegium medicinum i Stockholm 1790), ja hän oli Kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen. Hän kuoli kuitenkin köyhänä.
Hänen mukaansa on nimetty asteroidi 16646 Sparrman. Sparrman nimesi suuren määrän lintuja, muun muassa intianriippukaijan (Loriculus vernalis).
Yungblud

| Yungblud |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Dominic Harrison
Syntynyt: 5. elokuuta 1997 (ikä 27) Doncaster, South Yorkshire, Englanti
Muusikko
Aktiivisena:  2017–
Tyylilajit:  Vaihtoehtorock, hip hop, pop-punk
Soittimet:  kitara, piano, rumpusetti, bassokitara, ukulele ja triangeli 
Levy-yhtiöt:  Geffen Records ja Interscope Records 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Dominic Harrison (s. 5. elokuuta 1997), joka tunnetaan nimellä Yungblud, on englantilainen laulaja ja lauluntekijä.
Elämäkerta

Harrison syntyi Doncasterissa ja kasvoi musikaalisessa perheessä. Harrisonin isä oli kitarakauppias ja isoisä soitti T. Rexin kanssa. Harrison aloitti itse kitaran soittamisen ja laulamisen nuorena.
Vuonna 2017, kun Harrison oli 19-vuotias, hän julkaisi ensimmäisen singlensä ”King Charles”. Harrison teki levytyssopimuksen Geffen Recordsin kanssa ja julkaisi ensimmäisen EP-levynsä vuonna 2018. Samana vuonna hän julkaisi myös esikoisalbumin 21st Century Liability. Vuonna 2020 hän julkaisi toisen studioalbuminsa Weird!.
Harrison on kertonut kuvailevansa itseään panseksuaaliksi. Hän on seurustellut Halseyn kanssa ja kertonut, että hänen kanssa seurustelu auttoi häntä tulemaan toimeen oman seksuaalisuutensa kanssa.
Diskografia > Studioalbumit

21st Century Liability (2018)
Weird! (2020)
Yungblud (2022)
Diskografia > EP:t

Yungblud (2018)
Yungblud Unplugged (2018)
A Weird! AF Halloween (2020)
A Weird! AF Valentine’s Day (2021)
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut (englanniksi)
Amager Vest

| Amager Vest |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Amager Vest korostettuna.
Kaupunki:  Kööpenhamina
Koordinaatit:  55°38′30″N, 12°34′41″E
Pinta-ala:  19.36 km² 
Väkiluku:  84 561 (2022)
Amager Vest (Länsi-Amager) on Amagerin saaren luoteisosassa sijaitseva yksi Kööpenhaminan kymmenestä tilastoalueesta. Amager Vest käsittää Islands Bryggen, Ørestadin ja Eberts Villabyn alueet sekä laajan Kalvebod Fælledin alueen.
Amagerin saaren länsipuoli on pääasiallisesti muodostunut laajentumisesta Öresundin meren matalimmille osille. Läntisen Amagerin laajennus aloitettiin noin 1930 ja valmistui noin 1955. Laajennuksen päätavoitteena oli antaa suojaan Kööpenhaminan sataman eteläosille. Laajennusmaa ko0stuu muun muassa kivistä, meren hiekasta, kipsistä sekä jätteestä, mikä tekee siitä erittäin kalliin pohjan rakentamiselle.
Amager Vest on Kööpenhaminan kymmenestä tilastoalueesta pinta-alaltaan suurin, mutta siellä on pienin väestö.
Aiheesta muualla

Amager Vest Olesen, Rikke Steenholt; Askgaard, Helle; Nielsen, Allan Gudio; Trap Danmarks redaktion: Amager Vest i Trap Danmark på lex.dk. (tanskaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Amager Vest
Käännös suomeksi
Amagerbron metroasema

Amagerbro on Kööpenhaminan metron linjan M2 asema Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa. Asema on maanalainen ja sijaitsee joukkoliikenteen maksualueella 1.
Amagerbron asema on avattu vuonna 2002. Asema sijaitsee Amagerin saarella Amager Centret -kauppakeskuksen yhteydessä. Metrojunia liikennöi Kööpenhaminan keskustan kautta Vanløseen sekä vastakkaiseen suuntaan Kööpenhaminan lentoasemalle.
Aiheesta muualla

Amagerbron asema Kööpenhaminan metron verkkosivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi)
Yläinen-Toriseva

| Yläinen-Toriseva |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°13′09″N, 23°47′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Vaskiveteen 
Järvinumero:  35.421.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,2 m  
Rantaviiva:  1,169 km  
Pinta-ala:  2,177 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYläinen-Toriseva 
Yläinen-Toriseva  on Pirkanmaalla Virroilla Virtain kylän lähellä sijaitseva lampi. Se on yksi kolmesta Torisevan rotkojärvestä.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Toisveden lähialueeseen (35.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,2 metriä mpy.
Adolph Tidemand

Tidemandin omakuva vuodelta 1838.
Adolph Tidemand (14. elokuuta 1814 Mandal – 25. elokuuta 1876 Oslo) oli norjalainen taidemaalari. Hän sai innoituksensa kansanelämästä ja talonpoikaisuudesta.
Tidemand maalasi kansallisromantiikan sävyttämiä Norjan kansanelämää kuvaavia tauluja, kuten Morsiussaatto Hardangerin vuonolla (1848), Haugiaanit (1848), Yksinäiset vanhukset (1849), Kaksintaistelu talonpoikaishäissä (1864) ja Uskonkiihkoilijat (1866). Yleensä Tidemandin työt eivät kuvaa tavallista arkipäivää vaan dramaattisia, juhlallisia tapahtumia. Hän aloitti taideopinnot 18-vuotiaana Kööpenhaminan taideakatemiassa J. L. Lundin johdolla. Hän liittyi Düsseldorfin romanttiseen koulusuuntaan ja oli Hans Guden ohella Düsseldorfin koulun pohjoismainen johtaja. Tidemand asui Düsseldorfissa vuodesta 1845 mutta teki kesällä matkoja kotimaahan. Kotimaanmatkoilla hän tutki norjalaista kulttuuria maalaamistaan varten. Saksalaiset pitivät hänen töitään eksoottisina.
Morsiussaatto Hardangerin vuonolla (1848)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adolph Tidemand Wikimedia Commonsissa
Adolph Tidemand Kansallisgallerian kokoelmissa
Šárka Kašpárková

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Šárka Kašpárková |  Šárka Kašpárková |  Šárka Kašpárková |  |
Maa:  Tšekki
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Atlanta 1996 | kolmiloikka |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ateena 1997 | kolmiloikka |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Pariisi 1997 | kolmiloikka |  |
|  Pronssia | Maebashi 1999 | kolmiloikka |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Budapest 1998 | kolmiloikka |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1996 | kolmiloikka |  |
|  Hopeaa | Valencia 1998 | kolmiloikka |  |
Šárka Kašpárková [ˈʃaːrka ˈkaʃpaːrkovaː] (s. 20. toukokuuta 1971 Karviná) on tšekkiläinen yleisurheilija, kolmiloikan maailmanmestari. Hän on 186 cm pitkä ja painaa 69 kiloa.
Kašpárková sijoittui vuonna 1988 junioreiden MM-kilpailuissa korkeushypyssä kuudenneksi ja saavutti junioreiden EM-kilpailuissa pronssia 1989. Hän osallistui Barcelonan kesäolympialaisiin 1992 korkeushypyssä, mutta karsiutui loppukilpailusta. Hän hyppäsi korkeusennätyksekseen ulkoradoilla 192 vuonna 1992 ja sisäradoilla 195 vuonna 1993. Hänen ennätyksensä 100 metrin aidoissa on 14,72 vuodelta 1994 ja pituushypyssä 656 vuodelta 1998.
Naisten kolmiloikan tultua arvokilpailujen ohjelmaan Kašpárková päätti keskittyä siihen. Hän sijoittui neljänneksi vuoden 1992 sisäratojen EM-kilpailuissa. Vuonna 1993 hän oli seitsemäs niin sisäratojen kuin ulkoratojenkin MM-kilpailuissa. Vuonna 1994 hän hyppäsi neljänneksi halli-EM-kilpailuissa ja kuudenneksi Helsingin EM-kilpailuissa. Talvella 1995 hän sijoittui neljänneksi sisäratojen MM-kilpailuissa. Universiadeissa Kašpárková voitti kolmiloikan vuonna 1995 ja hyppäsi hopealle vuonna 1993.
Kašpárková saavutti ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa loikittuaan toiseksi sisäratojen EM-kilpailuissa 1996 tuloksella 14,50. Myöhemmin samana vuonna hän saavutti pronssia Atlantan olympialaisissa hypättyään 14,98. Inna Lasovskaja sai hopeaa samalla tuloksella; voittoon loikki Inesa Kravets huipputuloksella 15,33.
Kašpárková oli kolmas vuoden 1997 halli-MM-kilpailuissa, mutta kirkasti mitalin kultaiseksi myöhemmin samana vuonna Ateenan MM-kilpailuissa tuloksella 15,20. Romanian Rodica Mateescu hävisi hänelle neljä senttiä.
Vuonna 1998 Kašpárková saavutti hopeaa niin sisäratojen kuin ulkoratojenkin EM-kilpailuissa.
Seuraavana vuonna hän oli kolmas sisäratojen ja kuudes ulkoratojen MM-kilpailuissa. Monen vaisumman vuoden jälkeen Kašpárková loikki neljänneksi vuoden 2005 halli-EM-kilpailuissa.
Tammikuussa 2009 Kašpárková pelasi koripalloa Valosun Brno -joukkueessa Tšekin pääsarjassa.
Anders Spinnars

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Anders Spinnars
Syntymäaika: 21. heinäkuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: ,  Ruotsi
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 186 cm
Paino: 85 kg
Seura
Seura:  SKA-Neftjanik, Habarovsk
Junioriseurat
: Bollnäs GoIF/BF
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2000–2013 |  Bollnäs GoIF/BF |  |  |
| 2013– |  SKA-Neftjanik, Habarovsk |  |  |
Maajoukkue
| 2005– |  Ruotsi |  | () |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4.12.2013.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 4.12.2013.
Anders Spinnars (s. 21. heinäkuuta 1983) on ruotsalainen jääpalloilija. Hän edustaa Venäjän liigassa pelaavaa Habarovskin Neftjanikia. Ruotsin maajoukkueessa hän on pelannut vuodesta 2005, mutta ei kuitenkaan pysyvästi.
Spinnars on pelannut kotiseudullaan Bollnäsistä paikallisessa Bollnäs GoIF/BF 13 kauden ajan. Tänä aikana hän on saavuttanut kaksi Ruotsin jääpallohopeaa eli ollut finaalin hävinneessä joukkueessa. Spinnars oli pitkän Bollnäs-uran myötä leimautunut kotipaikkakuntansa edustajaksi. Kuitenkin MM-kaudellaan 2013 hän solmi sopimuksen siirtymisestä Venäjän liigaan Habarovskin SKA-Neftjanikin joukkueeseen.,
Spinnarsin maajoukkue-edustus alkoi syksyllä 2005, mutta paikka ei vakiintunut. Hän on ollut MM-kisoihin varalle valittuna kolme kertaa. Ensimmäinen MM-joukkue-edustus toteutui vuoden 2013 MM-kotikisoissa, joista Ruotsi sai hopeaa.
Saavutukset

Maajoukkueessa
MM-hopeaa: 2013
Seurajoukkueissa
Ruotsin mestaruushopeaa: 2010, 2011
Jääpallon maailmancupin voitto: 2005
Yunlinin piirikunta

| Yunlin 雲林縣 |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti kartalla
Valtio:   Taiwan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Douliu
 – Piirikunnanjohtaja:  Chang Li-shan (KMT)
Pinta-ala:  1 291 km²
Väkiluku (2020):  676 873
Aikavyöhyke:  +8
Symbolit:  
 – Nimikkolintu:  Taiwaninloistoharakka
 – Nimikkopuu:  Kamferipuu
 – Nimikkokukka:  Perhoskämmekät
 
Verkkosivu
Yunlinin piirikunta (kiin.: 雲林縣; pinyin: Yúnlín Xiàn) on Kiinan tasavaltaan, eli Taiwaniin, kuuluva piirikunta. Sen hallinnollinen keskus on Douliu.
Historia

Qing-dynastian otettua Taiwan haltuunsa vuonna 1683 saarelle perustettiin keisari Kangxin käskystä kolme piirikuntaa, joista Yunlin kuului historialliseen Zhuluon piirikuntaan. Vuonna 1887 keisari Guangxu nosti Taiwanin provinssin tasolle, ja samassa yhteydessä perustettiin Yunlinin piirikunta. Piirikunta lakkautettiin Japanin imperiumin aikana (1895–1945) huolimatta paikallisten suuresta vastustuksesta.
Maantiede ja ilmasto

Suurin osa piirikunnan maastosta on tasaista alankoa ja loput vuoristoa. Piirikunnan pinta-ala on 1 291 km2.
Ilmastoltaan Yunlin on leuto (Köppen-asteikolla Cfa). Douliussa mitattuna vuoden keskilämpötila on 22,3 °C ja vuoden keskiverto sademäärä 2 354 mm. Sateet painottuvat loppukesään ja lämpimin kuukausi on heinäkuu.
Väestö ja kulttuuri

Vuonna 2020 piirikunnan asukasluvuksi arvioitiin 676 873. Suurimmat kaupungit ovat Douliu (noin 108 600 asukasta) ja Huwei (noin 70 900 asukasta).
Piirikunnan nimikkokukka on perhoskämmekät, nimikkopuu kamferipuu ja nimikkolintu taiwaninloistoharakka.
Peikangin kaupungissa sijaitseva Mazun temppeli on suosittu pyhiinvaelluskohde.
Hallinto ja talous

Toimeenpanovaltaa piirikunnassa käyttää piirikunnanjohtaja. Vuonna 2018 tehtävään valittiin Chang Li-shan, joka edustaa kuomintangia.
Piirikunnassa viljellään riisiä, maapähkinöitä, sokeriruokoa ja juuttia. Lisäksi piirikunnan alueella tuotetaan myös öljyä ja maakaasua.
Amismusiikki

| --- | --- |
:  
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Amismusiikki. Katso amispop Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Amistad

La Amistad
La Amistad (suom. Ystävyys) oli 1800-luvulla liikennöinyt espanjalainen orjalaiva.
La Amistad on kuuluisa siitä, kun laivan 53 Afrikasta vangitsemaa afrikkalaista nousi kapinaan kesken kuljetuksen vuonna 1839. Orjat oli tarkoitus myydä laivan saavuttua Yhdysvaltoihin. Tuolloin Yhdysvalloissa oli jo voimassa laki, joka kielsi orjien tuonnin Afrikasta, joten orjat kuljetettiin Kuuban Havannasta Puerto Principeen, valheellisesti Kuubassa syntyneinä orjina.
Joseph Cinqué, La Amistadilla alkaneen orjakapinan johtaja.
Orjalaivan sankariksi nousi mies nimeltä Joseph Cinqué, joka oli yksi vangituista. Hän sai vapautetuksi itsensä ja muutaman muun vangitun. He surmasivat laivan kokin ja kapteenin ja lopuksi pakottivat laivan kohti Afrikkaa. Heille uskoteltiin laivan olevan menossa Afrikkaan, ja kapinan jälkeen näin aluksi olikin, mutta laivan navigaattori ja muu henkilökunta käänsivät salaa laivan suunnan, ja kohta he olivatkin purjehtimassa Yhdysvaltoihin. Kapinalliset eivät kyenneet oivaltamaan tätä, sillä heillä ei ollut kokemusta suurella laivalla purjehtimisesta. Kun laiva saapui New Yorkin edustalle, yhdysvaltalainen sotalaiva havaitsi La Amistadin ja otti sen haltuunsa. Vangitut kuljetettiin Connecticutiin, missä heidät oli tarkoitus myydä orjina edelleen eteenpäin. Tästä alkoi monisäikeinen oikeustaistelu heidän omistuksestaan ja oikeuksistaan. Tapahtumasarja sai aikaan myös poliittisen liikkeen orjuuden kieltämiseksi.
Steven Spielberg on ohjannut tapahtumasta elokuvan Amistad.
Ööliä läikkyy

| ”Ööliä läikkyy” Pirkka-Pekka Petelius |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Pimpparauta
 Julkaistu: 1985
 Tyylilaji: huumorimusiikki, funk
 Kesto: 03.08
 Levy-yhtiö: EMI Finland Oy
Ööliä läikkyy (tunnetaan myös nimellä Ääliö älä lyö, ööliä läikkyy) on Pirkka-Pekka Peteliuksen esittämä vuonna 1985 levytetty kappale. Kappaleen on säveltänyt Jukka Linkola ja sanoittanut Jukka Vieno. Kappaleen sovituksen on tehnyt Pedro Hietanen, joka myös soittaa kappaleessa pianoa. Markku Johansson soittaa kappaleessa trumpettia, Tom Bildo vetopasuunaa, Janne Louhivuori sähkökitaraa, Harri Merilahti bassoa ja Hannu ”Hande” Lemola rumpuja. Kappaleen sanoituksessa on pyritty käyttämään mahdollisimman paljon y-, ä- ja ö-kirjaimia.
Kappale julkaistiin Peteliuksen vuonna 1985 ilmestyneellä studioalbumilla Pimpparauta. Ensimmäisen kerran CD-levyllä kappale julkaistiin Peteliuksen vuonna 2005 ilmestyneellä kokoelma-albumilla Hyvännäköinen - 36 lemmenlaulua.
Kappale tehtiin alun perin Helsingin kaupunginteatterissa esitettyyn hollantilaiseen Yvonne Keulsin näytelmään Haavoittunut enkeli.. Vieno kertoo, että kappaleesta löytyy ”väkivallan vastainen sanoma oluen juonnin puolesta” sekä ”institutionaalinen örvellys kontra yksilöllinen örvellys”.
Musiikkivideo

Kappaleesta tehtiin musiikkivideo Yleisradion sketsiviihdessarjaan Mutapainin ystävät. Musiikkivideossa esiintyvät Petelius, Ilkka Heiskanen ja Eeva Litmanen.
Kappaleen tapahtumapaikka sijoittuu psykiatriseen hoitolaitokseen, jossa Kyösti-niminen sairaalan potilas juoksee yöllä ”pöpilän” jääkaapille, ja yrittää varastaa olutpullon. Yöhoitaja eli ”yökkö” Vuokko estää Kyöstin aikeet. Loppujen lopuksi Kyösti onnistuu lopulta varastamaan olutpullon.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Kyösti vähän yötä höysti, Kyösti vähän vyötä löysti. Kyösti ryösti ööliä pöpilän kyökistä. | ” |

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Yökkö hyökkää kyökkiin yössä möykkää Kyöstin köyttää, Kyösti älähtää: Ääliö älä lyö, ööliä läikkyy... | ” |
Aiheesta muualla

Yle Areena: Mutapainin ystävät: Ääliö älä lyö, ööliä läikkyy!
Alueneuvosto (Ranska)

Tämä artikkeli on osa Ranskan viidennen tasavallan poliittista elämää ja rakennetta koskevasta kokonaisuudesta
Viides tasavalta
Ranskan perustuslaki (1958)
Ranskan perustuslakineuvosto
Ranskan tasavallan presidentti
Ranskan pääministeri
Ranskan hallitus
Ranskan parlamentti:
Ranskan kansalliskokous
Ranskan senaatti
Alueneuvosto (Ranska)
Yleisneuvosto (Ranska)
Ranskan departementit
Ranskan arrondissementit
Ranskan kantonit
Ranskan kunnat
Ranskan presidentinvaalit
Ranskan kansalliskokouksen vaalit
Ranskan senaatin vaalit
Ranskan aluevaalit
Ranskan kantonivaalit
Ranskan kunnallisvaalit
Ranskan kansanäänestykset
Alueneuvosto tai aluevaltuusto on Ranskassa yleisillä ja yhtäläisillä vaaleilla valittu, määrätyllä valtakunnan alueella toimiva hallintoelin.
Taustaa

Ranskan aluehallinnon jako on peräisin vuodelta 1956, mutta vuoden 1969 kansanäänestyksen, jossa suunniteltiin vahvoja poliittisia alueita, epäonnistumisen jälkeen hallitus ryhtyi esitettyä maltillisempaan alueellistamiseen. Tämän päätöksen jälkeen alueneuvostot perustettiin 5. heinäkuuta 1972 hyväksytyllä lailla. Nämä neuvostot koostuivat kaikista alueen kansanedustajista ja departementtien yleisneuvostojen nimittämistä jäsenistä sekä alueen kuntien edustajista. He päättivät vuosittain melko pienestä toimintabudjetista, joka koostui muutamista verotuloista kuten ajokorttiverosta, lainoista ja ajoneuvoveron lisäosasta. Tämä budjetti oli tarkoitettu rahoittamaan alueen keskeisiä menokohteita. Kuitenkin alueprefektin, joka edustaa valtion toimeenpanovaltaa alueella, tehtävänä oli panna täytäntöön neuvoston päätökset. Alueneuvostojen ohella on työskennellyt myös "Talous- ja sosiaalikomitea", jonka vuoden 1992 jälkeen neuvosto on nimennyt. Tämä komitea puolestaan koostuu alueen erilaisten sosiaalisten ja taloudellisten yhteisöjen edustajista. Komitean rooli on neuvoa-antava ja se toimii näkemysten kehittelijänä sekä teettää tutkimuksia ja selvityksiä.
Vuosina 1982-1983 valtion keskushallinto luovutti eräitä tehtäviä kuten lyseoiden hallinnoin ja ammatillisen koulutuksen aluehallinnon tehtäväksi. Tämä tapahtui hallinnon desentralisaationpyrkimysten mukaisesti.  Vuonna 1986 alueesta, joka oli aiemmin ollut vain eräs julkinen alueellinen yhteisö, muuttui täysin paikalliseksi yhteisöksi ja tämä uusi alueellinen yhteisö kirjattiin myös perustuslakiin.
Toiminta

Alueneuvosto on oman alueensa neuvotteleva yhteistyöelin. Sen jäsenet ovat alueneuvoksia ja sen tehtävänä on käsitellä oman alueensa asioita. Se ottaa kantaa alueen kehitysongelmiin ja muutoksiin ja näissä sitä pitää perustuslain mukaan kuulla.
Alueneuvosto päättää itse sisäisistä säännöistään, kuten valtiokuntien määrästä ja niiden käsittelemistä asioista. Lisäksi se voi määrätä valiokuntien toimintavaltuuksista sekä niiden yleisestä ja erityisistä toimintatavoista.
Vuodesta 1986 lähtien alueneuvostot on valittu yleisillä ja yhtäläisillä vaaleilla, jotka pidetään kuuden vuoden välein. Alueneuvoston jäsenet voidaan valita uudelleen. Vaaleissa ryhmitytään vaaliliittoihin oman departementin, eli vaalipiirin  mukaisesti.
Alueneuvoston jäsenet valitsevat alueneuvoston puheenjohtajan. Hän johtaa puhetta alueneuvoston kokouksissa ja vuodesta 1982 lähtien hänellä on ollut myös toimeenpanovaltaan liittyviä tehtäviä. Hänen johdollaan alueneuvosto päättää budjetista ja hän toimii se toimeenpanijana sekä voi palkata myös henkilökuntaa, jonka avulla alueneuvoston palvelutehtävät saadaan suoritettua.
Alueneuvostoilla on samat toimintaedellytykset kuin yleisneuvostoillakin:
yleiskokous vähintään neljännesvuosittain ja kokoontuminen tapahtuu alueneuvoston puheenjohtajan tai pysyvän valiokunnan kutsusta, tai kun kolmasosa sen jäsenistä ennalta ilmoitettuaan asiasta niin haluaa.
tieto asialistasta pitää välittää kaksitoista päivää ennen kokousta, jokaisesta kokouksesta käsiteltävästä asiasta.
alueneuvoston kokouksiin on yleisöllä vapaa pääsy, paitsi silloin kun kokous on päättänyt kokoontua suljettujen ovien takana tai jos kysymyksessä on selvä häirintä, niin alueneuvoston puheenjohtaja voi rajoittaa yleisön pääsyä tilaisuuteen.
Jos on tultu tilanteeseen, että alueneuvosto ei pysty toimimaan, niin Ranskan hallitus voi hajottaa alueneuvoston ministerineuvoston antamalla asetuksella.
Kuten yleisneuvostoissa, niin alueneuvostossakin pysyvä valiokunta on koko neuvoston ilmentymä, johon kuuluvat neuvoston puheenjohtaja, varapuheenjohtajat kuin myös yksi tai useampi alueneuvoston jäsen. Alueneuvosto voi delegoida valiokunnalle osan tehtävistään, paitsi talousarvion laadintaan ja hyväksymiseen liittyvät tehtävät sekä aluehallinnon tilien hyväksyminen. Pysyvät valiokunta korvaa alueneuvoston kokousten välillä itse neuvoston ja toimii siis sen valtuutuksin.
Alueneuvostot

Korsikalla on 3. toukokuuta 1991 säädetyn lain perusteella oma erillinen statuksensa, joka käsittää saaren alueellinen yhtenäisyyden. Muutoin Ranskan valtioalue on jaettu 26 alueeseen, ja ne ovat:
Conseil régional d'Alsace
Conseil régional d'Aquitaine
Conseil régional d'Auvergne
Conseil régional de Basse-Normandie
Conseil régional de Bourgogne
Conseil régional de Bretagne
Conseil régional de la région Centre
Conseil régional de Champagne-Ardenne
Collectivité territoriale de Corse
Conseil régional de Franche-Comté
Conseil régional de Haute-Normandie
Conseil régional d'Île-de-France
Conseil régional de Languedoc-Roussillon
Conseil régional du Limousin
Conseil régional de Lorraine
Conseil régional Midi-Pyrénées
Conseil régional du Nord-Pas-de-Calais
Conseil régional des Pays de la Loire
Conseil régional de Picardie
Conseil régional de Poitou-Charentes
Conseil régional de Provence-Alpes-Côte d'Azur
Conseil régional de Rhône-Alpes
Sekä manneralueen ulkopuoliset:
Conseil régional de la Guadeloupe
Conseil régional de Guyane
Conseil régional de Martinique
Conseil régional de la Réunion
Ranskan alueneuvostojako
Yalova

| Yalova |
| --- | --- |

 Yalovan piirikunta Yalovan maakunnan kartalla
 Yalova
 Koordinaatit: 40°39′20″N, 29°16′30″E 
Valtio:  Turkki
Maakunta:  Yalova
Väkiluku (2020)  (piirikunta):  149 330
 
 www.yalova.bel.tr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yalova on kaupunki ja piirikunta Luoteis-Turkissa Marmaranmeren itärannalla. Se on Yalovan maakunnan pääkaupunki. Vuonna 2020 Yalovan piirikunnan asukasluku oli 149 330.