stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Orlando Rojas

Orlando Rojas toimii vierailevana professorina Aalto-yliopiston biotuotteiden ja biotekniikan laitoksella. Hänen h-indeksinsä on 96, ja hänen julkaisujaan on siteerattu 46 000 kertaa .
Orland Rojas toteuttaa monitieteistä biopohjaisten materiaalien tutkimusta. Hän työskentelee pääasiassa suurten kokopintojen materiaalien, kuten kuitujen (mikro/nanokuidut), kuituverkkojen, hiukkasten ja  kolloidisten järjestelmien parissa. Rojas tutkii pinta-aktiivisten aineiden ja biopolymeerien adsorptiokäyttäytymistä käyttämällä pintaplasmonitunnistus- ja XPS-tekniikoita sekä kuvantamista ja valonsirontaa . Vuonna 2018 hän sai 2,5 miljoonan euron suuruisen erittäin arvostetun European Research Council Advanced Grant -tutkimusrahoituksen.
Aiheesta muualla

Orlando Rojas Orchid - profiili
Nusantara

| Nusantara |
| --- | --- |
 Nusantara Landsat-kuvassa 2024.
 Nusantara
 Koordinaatit: 1°18′S, 116°31′E 
Valtio:   Indonesia
rakentaminen aloitettu:  2022
Väkiluku (2021):  0
 
 https://ikn.go.id 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nusantara on Indonesian tuleva pääkaupunki. Suunnitelma uudesta pääkaupungista aloitettiin vuonna 2019, ja tammikuussa 2022 Indonesian parlamentti hyväksyi lain maan uuden pääkaupungin rakentamisesta. Samana vuonna alkoivat myös rakennustyöt, joiden on tarkoitus olla valmiit 2045. Pääkaupunkitoimintoja kaupunkiin siirretään kuitenkin jo aiemmin.
Nusantaran sijaintipaikka on Borneon saaren itäosassa nykyisestä pääkaupungista Jakartasta koilliseen. Uuteen pääkaupunkiin päädyttiin Jakartan ympäristöongelmien takia. Jakartan ilmanlaatu on huono, ja pohjavesivarojen liikakäytön takia se on maailman nopeimmin vajoavia kaupunkeja. Samalla Indonesian hallitus haluaa jakaa vaurautta maan taloudellisesta keskittymästä myös muualle. Nusantaran rakentamisen pelätään kuitenkin aiheuttavan uusia ympäristötuhoja Borneolle.
Vaiheet

Indonesian presidentti Joko Widodo julkisti elokuussa 2019 maan suunnittelevan pääkaupungin siirtämistä Borneon saarelle Itä-Kalimantaniin. Hallitus oli kolmivuotisen tutkimuksen seurauksena päättänyt, että pääkaupunki rakennettaisiin osittain Penajam Paser Utaran ja osittain Kutai Kartanegaran hallintoalueelle. Jo Widodon hallintoa ennen useat Indonesian presidentit ovat ehdottaneet pääkaupungin siirtämistä, mutta mikään suunnitelmista ei edennyt.
Indonesian parlamentti hyväksyi tammikuussa 2022 pääkaupungin siirtosuunnitelman, ja samalla kaupungin nimeksi vahvistettiin Nusantara. Jaavankielinen sana nusantara tarkoittaa myös saaristoa. Nimen päätti Indonesian presidentti Joko Widodo.
Nusantaran rakennustyöt aloitettiin heinäkuussa 2022. Nusantaran on tarkoitus olla valmis vuonna 2045, jolloin siellä olisi 1,9 miljoonaa asukasta. Ensimmäisten 12 tuhannen virkamiehen pitäisi muuttaa alueelle jo syksyllä 2024. Kokonaiskustannuksiksi on arvioitu 35 miljardia dollaria. Valtio on varautunut maksamaan siitä viidenneksen, ja lopun toivotaan tulevan ulkomaisista investoinneista.
Nusantara oli tarkoitus vihkiä pääkaupungiksi Indonesian itsenäisyyspäivänä 17. elokuuta 2024. Kaupungin rakennustöiden viivästymisen vuoksi vaihdosta ei kuitenkaan vielä tehty.
Siirron syyt ja kritiikki

Indonesian nykyistä pääkaupunkia Jakartaa sanotaan sietämättömäksi asuinpaikaksi. Kaupungissa on valtavia ympäristöongelmia, ja sen ilmanlaatu on huono. Esimerkiksi kesäkuussa 2019 Jakartan ilmanlaatu oli heikompi kuin saasteista tunnetuissa Delhissä ja Pekingissä. Jakarta on myös yksi maailman nopeimmin vajoavista kaupungeista, ja kaupungin pohjoisosa vajoaa paikoin jopa 25 senttimetriä vuodessa. Vajoamisen syynä on pohjavesivarojen holtiton poraaminen kaupungin alta. Alavassa rantamaastossa vajoamisen pelätään aiheuttavan entisestään pahenevia tulvia.
Indonesian hallitus toivoo pääkaupungin siirtämisen myös levittävän vaurautta. Jaavan saarella asui vuonna 2022 noin 60 prosenttia Indonesian asukkaista, ja se tuotti yli puolet bruttokansantuotteesta. Borneon Indonesian puoleinen osa Kalimantan on pinta-alaltaan melkein neljä kertaa Jaavaa suurempi, mutta sen bruttokansantuote on vain kymmenesosa Jaavan vastaavasta. Siirtosuunnitelman perusteella Jakarta säilyisi edelleen Indonesian talouden keskuksena, mutta hallinnollinen pääkaupunki olisi uuden kaupungin valmistuttua Kalimantanilla.
Indonesia on saanut myös kritiikkiä erityisesti ympäristöjärjestöiltä, joiden mukaan siirto aiheuttaa Itä-Kalimantanille huomattavia saasteita sekä edistää Borneon saaren metsäkatoa. Luonnonsuojelijoiden mukaan siirron seurauksena saatetaan luoda toinen ympäristöllisesti saastunut alue jo ennestään saastuneen Jakartan rinnalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nusantara Wikimedia Commonsissa
Indonesian presidentti Joko Widodo tarkistamassa rakennustöitä marraskuussa 2023. Paikalle rakennetaan uusia hallintorakennuksia.
Olorotitan

| Olorotitan |
| --- | --- |
 Olorotitanin luurango
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  †Linnunlantioiset Ornithischia
Osalahko::  †Ornithopodit Ornithopoda
Heimo::  †Hadrosauridae
Tribus::  †Lambeosaurini
Suku::  †Olorotitan
Laji::  arharensis
Kaksiosainen nimi
 † Olorotitan arharensis  Godefroit et al, 2003 
Synonyymit
 O.‭ ‬arharensis‭ 
Katso myös
   Olorotitan Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Olorotitan (nimen merkitys "Suuri joutsen") on sukupuuttoon kuollut ankkanokkainen kasvinsyöjädinosaurus, joka kuului Lambeosaurinae-ryhmään. Se eli myöhäisellä liitukaudella, myöhäisessä Maastricht-vaiheessa. Olorotitan arharensis on suvun ainoa laji.
Fossiilit

Olorotitan löydettiin ensimmäisenä Kundurin Udurchukan-muodostelmasta, Kaakkois-Venäjän, Amurin alueelta läheltä Kunduria. Ensimmäinen luuranko on kaikkein täydellisin luuranko, jota Venäjältä on koskaan löydetty.  Belgian kuninkaallisen luonnontieteiden instituutin paleontologi Pascal Godefroit ja hänen kollegansa kuvasivat alun perin Olorotitania vuonna 2003.
Kuvaus

Olorotitan oli noin 8-12 metrin pituinen ja painoi noin 3,1 tonnia. Olorotitanilla on myös oudon muotoinen harja päässään. Olorotitanilla saattoi olla myös erittäin jäykkä häntä, jonka osoittaa ylimääräinen nivel mikä tekee proksimaalisen kolmasosan hännästä jäykäksi, mutta sitä mahdollisuutta ei voida sulkea pois, että se olisi patologinen piirre. Olorotitanilla oli myös lihaksikkaat jalat ja hoikat käsivarret. Olorotitanilla oli luurangossa noin 18 kaulanikamaa enemmän kuin muilla tunnetuilla hadrosaureilla. Tämän takia Olorotitanilla on suhteellisen pitkä niska.
Kuvaus > Kallo

Olorotitanilla oli erottuva harja päässään, joka nousi ylös kallon ylä- ja takapuolelta ja osoitti taaksepäin. Tämä rakenne muiden hadrosaurien tapaan auttoi dinosaurusta erottamaan muut lajit. Se saattoi toimia myös ehkä kaikukammiona. Dinosaurus mahdollisesti teki ääniä kallon nenäkäytävällä, jolla se olisi tuottanut trumpettimaisia ääniä kuten Parasaurolophus.
Taiteilijan näkemys Olorotitanista
Olorotitanin kallo
Ornavasso

| Ornavasso |
| --- | --- |

 Ornavasso
 Koordinaatit: 45°58′N, 8°24′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Piemonte
Maakunta:  Verbano-Cusio-Ossola
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Filippo Cigala Fulgosi
Pinta-ala:  
 – Maa:  25,92  km²
Korkeus:  215 (198 - 2 131) m
Väkiluku (2015):  3 439 
 – Väestötiheys:  132,68  as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ornavasso on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. 
Ornavasson naapurikunnat ovat Anzola d'Ossola, Casale Corte Cerro, Gravellona Toce, Mergozzo, Premosello-Chiovenda ja Valstrona.
Ornavassossa sijaitsevan vanhan marmorilouhoksen sisäänkäynti.
Pallorahkasammal

| Pallorahkasammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen 
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Sphagnopsida
Lahko::  Sphagnales
Heimo::  Sphagnaceae
Suku::  Rahkasammalet Sphagnum
Laji::  wulfianum
Kaksiosainen nimi
 Sphagnum wulfianum  Girg. 
Katso myös
   Pallorahkasammal Wikispeciesissä   Pallorahkasammal Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pallorahkasammal eli pallopäärahkasammal (Sphagnum wulfianum) on isokokoinen sammallaji. Se kuuluu Sphagnaceae-heimoon ja rahkasammalten sukuun. Pallorahkasammal on yksi Suomen 55:stä vastuulajista lehtisammalissa. Uhanalaisuusluokittelussa se on elinvoimainen. Lajia esiintyy koko Suomessa. Nimensä mukaan pallorahkasammalen verson päät kasvavat pallon muotoisiksi.
Otatähkähäntä

| Otatähkähäntä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Osaluokka::  Aitokaksisirkkaiset Dicotyledoneae
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Suku::  Tähkähännät Achyranthes
Laji::  aspera
Kaksiosainen nimi
 Achyranthes aspera  L. 
Katso myös
   Otatähkähäntä Wikispeciesissä   Otatähkähäntä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Otatähkähäntä (Achyranthes aspera) on revonhäntäkasvien heimoon kuuluva kasvilaji.
Otatähkähäntä on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka kasvaa 1,2 m korkeaksi. Sen 10–30 cm pitkä tähkämäinen kukinto on aluksi pystyssä mutta taipuu alaspäin kukkien auetessa.
Se kasvaa joutomailla kaikkialla tropiikissa, ja sitä on käytetty lääkekasvina.
Paikallinen reaalisuus

Paikallinen reaalisuus ymmärretään fysiikassa luontoa kuvaavien lakien kahtena yhtäaikaisena ominaisuutena: niiden pitää olla samanaikaisesti paikallisia (lokaalisia), ts. kaukana olevat kappaleet eivät voi vuorovaikuttaa keskenään ilman että vuorovaikutus näiden välillä kulkeutuu hitaammin kuin valon nopeus, ja reaalisia, ts. kappaleita kuvaa mittauksesta riippumaton joukko objektiivisia ominaisuuksia.
Luonnonlakien paikallisuutta kuvatkoon esimerkki, jossa kaksi kappaletta, A ja B, ovat etäisyyden  L päässä toisistaan. Jonkin ominaisuuden muutos A:ssa hetkellä  t ei siis voi vaikuttaa B:n ominaisuuksiin ennen kuin aikaisintaan hetkellä  t+L/c, jossa  c on valon nopeus. Tässä mielessä "samanaikaiset" vuorovaikutukset ovat paikallisia.
Luonnonlakien reaalisuus voi vaikuttaa itsestään selvältä: oletetaan, että kappaleita kuvaa jokin ominaisuus (esimerkiksi pyörimissuunta johonkin haluttuun akseliin nähden, liikemäärä, tms.), jota voidaan kuvata joillain mahdollisilla lukuarvoilla. Mahdollisten arvojen joukko voi olla äärellinen, numeroituva tai ylinumeroituva. Jos luonto on tässä mielessä reaalinen, kappaleen ominaisuuden arvo on olemassa ja täysin määrätty jo ennen ominaisuuden arvon mittausta. Tässä mielessä fysiikan reaalisuuden määritelmä poikkeaa filosofisesta realismista.
Esimerkki paikallisen reaalisuuden rikkovasta luontoa kuvaavasta teoriasta on kvanttimekaniikka. Erityisesti kvanttimekaaninen lomittuminen rikkoo paikallisen reaalisuuden. Tämä voidaan todeta mittaamalla Bellin epäyhtälöitä.
Paikallisakku

Paikallisakku on akku, joka on tarkoitettu käytettäväksi kiinteästi asennettujen sähkölaitteistojen, kuten telelaitteiden, UPS-järjestelmien ja varavalaistuslaitteistojen kanssa.
Paikallisakut ovat yleensä rakenteeltaan avoimia tai suljettuja lyijyakkuja. Pienimmät paikallisakut ovat 0,8Ah ja suurimpia löytyy aina n. 5000Ah:n kapasiteetteihin asti.
Pure Waste Textiles

| Pure Waste Textiles Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2013
Toimitusjohtaja:  (ei valittu) hallituksen pj. Jukka Pesola
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  kierrätystekstiilien valmistus
Tuotteet:  kankaat, langat, vaatteet, private label -tuotteet
Liikevaihto:  1,5 milj. euroa (2017)
Henkilöstö:  Suomessa 11
Kotisivu:  https://purewastetextiles.com/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pure Waste Textiles Oy on suomalainen tekstiili- ja vaatealan yritys, jonka tuotanto pohjautuu teollisuuden ylijäämäkankaiden ja leikkuujätteen kierrätykseen. Pure Waste on kehittänyt myös omaa vaatemallistoa. Yrityksen nimessä heijastuu pyrkimys yhdistää jätteen sataprosenttinen kierrätys ekologisesti kestävään muotiteollisuuteen. Vuonna 2014  Finatex ry myönsi yritykselle Vuoden suomalainen muotiteko -palkinnon.
Pure Waste’in myymälä- ja toimistotilat sijaitsevat Helsingissä Yrjönkadulla.
Perustaminen

Pure Waste’in perustivat vuonna 2013 suomalaiset tekstiilialan ammattilaiset Anders Bengs, Hannes Bengs, Jukka Pesola, Lauri Köngäs-Eskandari sekä italialainen Maela Mandelli. . Osa yhtiökumppaneista oli mukana jo aiemmin perustetun Costo-asustemerkin kehittämisessä. Tässä yhteydessä, osittain juuri Costo-brändin materiaalitarpeesta, syntyi idea myös oman kierrätyskangasta valmistavan yrityksen perustamisesta. Ensimmäiset yhteistyökumppaninsa Pure Waste löysi Kiinasta, mutta päätyi vuonna 2015 aloittamaan oman tuotantolaitoksen rakentamisen Intiaan Tamil Nadun osavaltion Tiruppuriin yhdessä intialaisen yhtiökumppanin kanssa.
Kun raaka-aineena käytettävä puuvillainen leikkuujäte saadaan lukuisista lähiseudun tekstiilitehtaista, sen laatua on ollut helpompi valvoa. Oman laitoksen vähittäinen rakentuminen tulee mahdollistamaan koko tuotantoketjun pitämisen omissa käsissä.
Tuotantoprosessi

Pure Waste’in tuotanto alkaa leikkuu- ja lankajätteen huolellisella lajittelulla laadun ja värin mukaan, minkä jälkeen se rouhitaan mekaanisesti käsittelykoneilla takaisin kuiduksi. Alkuperäisen kierrätetyn puuvillajätteen väreistä määräytyy myös lopullisten tuotteiden värisävyt. Koska prosessissa ei tapahdu uudelleenvärjäystä, siinä säästetään huomattavia määriä niin vettä kuin kemikaaleja. Rouhittu kuitumateriaali vanutetaan ja kehrätään uudeksi langaksi ja kudotaan kankaiksi ja neuleiksi intialaisen yhteistyökumppanin kutomolta vuokratulla linjastolla. Vaatemalliston tuotteet leikataan, ommellaan ja viimeistellään yrityksen omassa ompelimossa.
Sosiaalinen vastuu

Pure Waste Textilesin tavoitteena on sekä ympäristöystävällinen tuotanto että sosiaalinen vastuu. Intian tuotantolaitoksen työntekijöiden palkkataso on huomattavasti korkeampi kuin alueella keskimäärin. Yritys on sitoutunut YK:n yritysvastuuohjeisiin ja Kansainvälisen työjärjestön perussopimuksiin ja solmii jokaisen työntekijän kanssa työsopimuksen. Pure Waste on ottanut osaa yhdessä paikallisten toimijoiden kanssa vesilinjaston rakentamiseen ja liikenneyhteyksien parantamiseen alueella. Sähkön yritys saa pääosin tuulivoimasta.
Tuotteet ja liiketoimintamalli

Pure Waste Textilesin liiketoiminnan ydin on 100 %:sesti kierrätetyn langan ja kankaan tuotanto. Valmisvaatteiden (mm. collegehuppareita ja t-paitoja) tuotemallistossa panostetaan kestävyyteen ja ajattomaan tyyliin, ja tuotteet suunnataan kuluttajamarkkinoille oman kaupan ja jälleenmyyjien kautta.  Osa yhtiön liikevaihdosta tulee muille brändeille ja yrityksille valmistetuista private label -tuotteista, jotka merkitään Pure Waste -logolla kankaan kierrätyksen ja laadun takeena. Lankaa ja kangasta myydään myös isommille vaatealan yrityksille.
Aiheesta muualla

Pure Waste’in kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Pure Waste -malliston tuotteet ommellaan omassa ompelimossa Intian Tiruppurissa.
Pure Waste -vaatteiden värisävyt pohjautuvat kierrätystekstiilin alkuperäisväreihin. Kuva yrityksen myymälästä vuodelta 2018.
Pidä mua hyvänä

| Pidä mua hyvänä Raaka-Arska & Rengasraudat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1995
 Julkaistu: 23. tammikuuta 1995
 Tuottaja(t): Ari Toikka
 Tyylilaji: Rock
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Raaka-Arskan muut julkaisut
| Raaka-Arska 1989 | Pidä mua hyvänä 1995 | Rakkauden Robin Hood 1997 |
Pidä mua hyvänä on suomalaisen Raaka-Arska & Rengasraudat -yhtyeen debyyttialbumi. Se julkaistiin vuonna 1995.
Albumi ei ollut kaupallinen menestys. Sitä prässättiin kaikkiaan 1000 kappaletta, jotka on myyty loppuun. Levyn tunnetuin kappale lienee Popedasta tutun Ilari "Ilpo" Ainialan tekemä "Naisten superpesis".
Kappaleet

"Raaka-Arska raapaisee" (Säv./sov: M. Petander, san: Ari Ahonen) - 2:39
"Antin baari" (- Smokin' in the Boys Room -) (Michael Lutz/Cup Coda/J. Mönkkönen) - 2:41
"Sadomaso" (Säv./san./sov: J. Mönkkönen) - 3:38
"Sähkökani" (- Funny Funny -) (Chapman-Chinn, suom.san: J. Mönkkönen) - 2:11
"Hitaammin" (Säv./san./sov: M. Petander) - 2:22
"Leijonankesyttäjä" (Säv./sov: V-P Hautamäki, san: A. Ahonen) - 2:46
"Kiltti sängyssä" (Säv./san: Kikka Laitinen, sov: Gasoline Girls & Petrol Boys) - 3:25
"Naisten super-pesis" (Säv./san./sov: I. Ainiala) - 2:17
"Viikonputki" (- Please Don't Touch -) (Johnny Gidd/Guy Robinson/J. Mönkkönen) - 3:04
"Salaperäinen luontoretkeilijä" (Säv./san./sov: M. Petander) - 4:10
"Pätkivä kone" (Säv./sov: V-P Hautamäki, san: S. Borgeström) - 2:07
"Panoloma Pattayalla" (Säv./san./sov: J. Mönkkönen) - 2:12
"Yrittänyttä ei laiteta" (Säv./sov: Esa Jussila, san: J. Mönkkönen) - 3:05
"Mä jäin kii" (- I Got Stung -) (Aaron Schneider-David Hill, suom.san: Hector) - 1:55
"Hot Line -nainen" (Säv./san./sov: J. Mönkkönen) - 4:20
"Puhtaana käteen" (piiloraita)
Tekijät > Muusikot

Raaka-Arska: laulu
Esa Jussila: kitara
Ari Jussila: basso
Jukka Mönkkönen: kitara
Marco Seppä-Murto: rummut
Tekijät > Muusikot > Special Guest Star

Markku Petander: kitarasoolo (10), saksofoni (6) sekä kaikki instrumentit (5)
Tekijät > Muut

Tuottaja: Ari Toikka
Äänitys ja miksaus: Harasoo-studio
Masterointi: Mika Jussila/Finnvox
Valokuvat: Timo Nummi, Jukka Kavén, Petja Peltomaa ja Heikki Saarinen
Graafinen suunnittelu: Kari
Nursery Cryme

| Nursery Cryme Genesis |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : elokuu 1971
 Julkaistu: 12. marraskuuta 1971
 Tuottaja(t): John Anthony
 Tyylilaji: Progressiivinen rock
 Kesto: 39.29
 Levy-yhtiö: Charisma Records / Virgin Records (UK)   Atlantic Records (USA)
Genesiksen muut julkaisut
| Trespass 1970 | Nursery Cryme 1971 | Foxtrot 1972 |
Nursery Cryme on rock-yhtye Genesiksen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1971.
Albumi jatkoi edellisen levyn, Trespassin viitoittamalla tietä kohti entistä monimutkaisempaa ja progressiivisempaa ilmaisua. Tällä levyllä soitti myös ensimmäistä kertaa ”klassinen” Genesis-kokoonpano, eli Gabriel / Banks / Rutherford / Collins / Hackett.
Albumi löi Genesiksen toden teolla läpi erityisesti Italiassa, jossa albumi ylsi virallisen listan sijalle 4. Kiertueen myötä Genesis sai huomiota myös muualla Euroopassa.
Levyn tunnetuimpia kappaleita ovat ”The Return of the Giant Hogweed”, ”The Fountain of Salmacis” sekä ”The Musical Box”, joista viimeksi mainittua yhtye on pitänyt keikkaohjelmistossaan koko uransa ajan.
Tällä levyllä kuullaan myös Phil Collins ensimmäistä kertaa laulajana (”For Absent Friends”). Lisäksi levyllä kuullaan Collinsin ja Gabrielin duettona laulama ”Harlequin”.
Kappaleet > A-puoli

The Musical Box – 10.24 (säv. Mike Rutherford, Anthony Phillips, Tony Banks, Peter Gabriel, Steve Hackett, san. Gabriel)
For Absent Friends – 1.44 (säv. Hackett, san. Hackett, Phil Collins)
The Return of the Giant Hogweed – 8.09 (säv. Banks, Gabriel, Rutherford, Hackett, san. Gabriel)
Kappaleet > B-puoli

Seven Stones – 5.08 (säv. Banks, Hackett, san. Banks)
Harold the Barrel – 2.59 (säv. Gabriel, san. Gabriel, Collins)
Harlequin – 2.53 (säv. Rutherford, Phillips, san. Rutherford)
The Fountain of Salmacis – 7.54 (säv. Banks, Rutherford, Hackett, san. Banks, Gabriel)
Kokoonpano

Peter Gabriel – laulu, huilu, bassorumpu, tamburiini
Steve Hackett – sähkökitara, 12-kielinen kitara
Tony Banks – urut, mellotron, piano, sähköpiano, 12-kielinen kitara, taustalaulu
Mike Rutherford – basso, bassojalkio, 12-kielinen kitara, taustalaulu
Phil Collins – rummut, laulu, lyömäsoittimet
Aiheesta muualla

Saari, Antti: Nursery Cryme. Desibeli.net 20.10.2005.
Patakukkula

Patakukkula on Tarinaharjun harjumuodostelman kohouma ja vanha hiihtokeskus Siilinjärvellä, Siilinjärven kirkonkylän keskustan lounaispuolella. Alue tunnetaan paremmin viitostielle näkyvistä Kuilun hyppyrimäistä, jonne tullaan harjoittelemaan myös kunnan ulkopuolelta. Kuilu on toiminut jo paljon ennen Kasurilaa ja Patakukkulaa jyrkkänä pujottelumäkenä. Alueella on myös paljon luontopolkuja, jotka jatkuvat Tarinaharjun golf-kentille asti.
Patakukkulan mäen päällä seisoo edelleen kaksi vanhaa huolto- ja palvelurakennusta. Vaikka rinne on vesakoitunut, niin sen pituuden ja jyrkkyyden erottaa edelleen. Myös hissin perustuksia voi löytää vesaikon seasta.
Patakukkulan huipulle pääsee kävellen ja autolla ajaen maastohiihtokeskuksen pysäköintialueen läpi.
Olli Koskelin

Olli Koskelin (s. 16. huhtikuuta 1955) on suomalainen säveltäjä. Hän on opiskellut sävellystä Jukka Tiensuun, Eero Hämeenniemen ja Tristan Murailin johdolla. Lisäksi hän on opiskellut klarinetinsoittoa Helsingin konservatoriossa ja musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa. Vuodesta 1987 hän on opettanut musiikkia Teatterikorkeakoulun tanssitaiteen osastolla.
Koskelinin sävellystuotanto on monivivahteista, ja siinä on nähty vaikutteita muun muassa neoimpressionismista ja jälkiekspressionismista. Hänen musiikkinsa koostuu usein ohimenevistä vaikutelmista, jotka luodaan hienovaraisin sävelkuvioin. Koskelinin sävellystyyliä on luonnehditty myös lyyriseksi ja läpikuultavaksi.
Koskelinille myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuonna 2016.
Aiheesta muualla

Olli Koskelin Elonetissä.
↑  Ylimääräinen taiteilijaeläke 59 taiteilijalle Taiteen keskustoimikunta Taike.  29.6.2016. Viitattu 6.8.2024.
Ornamo-palkinto

Ornamo-palkinto on Ornamon vuodesta 2015 myöntämä muotoilupalkinto.
Palkinnon suuruudesta päättää vuosittain Ornamon hallitus. Saajan valitsee asiantuntija, jonka hallitus nimeää.
Palkintosumma on vaihdellut vuosittain. Vuonna 2015 palkinnon arvo oli 5 000 euroa. Palkinto luovutetaan keväällä Ornamon muotoilupäivä -tapahtumassa.
Palkitut

2015 muotoilija, vaatesuunnittelija Kirsimari Kärkkäinen
2016 automuotolija Pasi Pennanen
2017 palvelumuotoilija Mikko Koivisto
2019 jalkinesuunnittelija Minna Peltomäki
2020 teollinen muotoilija Joonas Kyöstilä
Olli Korhonen (päätoimittaja)

Vilho Olavi (Olli) Korhonen (19. heinäkuuta 1915 Kiuruvesi – 2. toukokuuta 1995) oli suomalainen päätoimittaja ja näytelmäkirjailija.
Korhosen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Kaarlo Vilhelm Korhonen ja Aino Kristiina Auvinen. Hän oli naimisissa Aino Maria Peltosen kanssa.
Teoksia

Mestari Väisäsen onnenuni : 2-näytöksinen hupailu. Näytelmäkirjasto 39. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1939
Aviomiestä etsitään : 3-näytöksinen iloittelu. Käsikirjoitus 1939
Pidä huolta

Pidä huolta on kappale, jonka levytti Mistakes-yhtye vuonna 1981. Sen on säveltänyt ja sanoittanut Pave Maijanen. Levylle kappaleen sovittivat Maijanen ja Mistakes-yhtyeen muut jäsenet Jyrki Manninen, Risto Hankala ja Jan Noponen.
Kappaleen synty

Loppuvuonna 1980 Maijanen näki televisiosta kuvia Mosambikin sisällissodassa vammautuneista ihmisistä. Näystä suutuksissaan Maijanen vetäytyi makuuhuoneeseensa säveltämään ja teki kappaleen puolessa tunnissa. Sanat syntyivät ensin englanniksi, mutta muutaman päivän sisällä hän teki uudet sanat suomeksi. Tämä sanoitus oli ensimmäinen, jonka Maijanen teki suomen kielellä. Kappaleen nimi on peräisin tervehdyksestä, jota Lasse Norreksella oli noihin aikoihin tapana käyttää.
Julkaisuhistoria

Vuonna 1981 kappale julkaistiin singlenä "Pidä huolta" / "Maybe (She is Coming on Sunday)"  ja levyllä Pidä huolta. Samana vuonna se julkaistiin hittikokoelmassa 80-luvun Finnhits 4. Vuoden 1987 Would You -levyllä Maijanen esitti kappaleen nimellä Take care.
Kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Laura Voutilainen, Diandra, Juliet Jonesin Sydän, Jean S. ja Munamies.
Kappaletta käytettiin RAY:n Pidetään Huolta -kampanjassa vuosina 2005–2007. Sitä on käytetty myös Pidä huolta -hyväntekeväisyyskampanjassa vuonna 2021.
Helsinkiläinen Aventur-kuoro käytti kappaletta koostaessaan Suomen suurimman virtuaalikuoron esityksen vuonna 2020.