stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valérie Létourneau
Vapaaottelu > UFC

Létourneau oli mukana Ultimate Fighter turnauksessa, mutta hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa Roxanne Modafferille takakuristuksella ensimmäisessä erässä. Létourneau sai kuitenkin sopimuksen UFC:hen ja otteli ensimmäisen kerran 14. kesäkuuta 2014 Elizabeth Phillipsiä vastaan, jonka hän voitti hajaäänin (28–29, 29–28, 29–28), UFC 174 -tapahtumassa. Létourneau siirtyi ottelun jälkeen painoluokkaa alemmaksi, koska koki olevansa liian pienikokoinen kääpiösarjaan.
2015 Létourneau kohtasi neljä päivää ennen 31-vuotissyntymäpäiväänsä entisen kevytsarjan nyrkkeilijän Jessica Rakoczyn, joka otteli ensimmäistä kertaa UFC:ssä. Létourneau voitti kamppailun tuomariäänin (29–28, 29–28, 30–27). Voiton myötä hänestä tuli ensimmäinen naisottelija UFC:ssä, joka on voittanut ottelun kahdessa eri painoluokassa. Elokuussa hän kohtasi Maryna Morozin UFC Fight Night: Holloway vs. Oliveira -tapahtumassa, jossa Létourneau pääsi ottelemaan ensimmäistä kertaa UFC-tapahtuman pääkortille. Létourneau voitti kamppailun tuomariäänin (29–28, 29–28, 30–27).
Vapaaottelu > UFC > Haastaminen korsisarjan mestaruudesta

Kolmen ottelun voittoputken myötä Létourneau sai tilaisuuden otella korsisarjan mestaruudesta hallitsevaa mestaria Joanna Jędrzejczykia vastaan. Se oli Jędrzejczyk toinen kerta puolustaessaan mestaruuttaan. Ottelu käytiin 14. marraskuuta 2015 UFC 193 -tapahtumassa, Australiassa. Kamppailu oli tapahtuman toinen pääottelu ennen toista mestaruusottelua Ronda Rouseyn ja Holly Holmin välillä. Létourneau hävisi mestaruuskamppailun tuomariäänin (49–46, 49–46, 50–45), joka oli samalla hänen ensimmäinen tappio UFC:ssä.
2016 Létourneau siirtyi painoluokkaa ylemmäksi kärpässarjaan, jossa hän kohtasi kesäkuussa Joanne Calderwoodin. Kotimaassaan Kanadassa käyty kamppailu päättyi tappioon teknisellä tyrmäyksellä kolmannessa erässä, kun Calderwood pudotti hänet kehoon kohdistuneilla potkuilla ja lyönnein. Létourneau palasi vielä joulukuussa takaisin korsisarjaan, jossa hän kohtasi Viviane Pereiran. Létourneau kuitenkin ylitti sallitun painorajan punnituksissa, jonka myötä ottelu käytiin ilman varsinaista painoluokkaa. UFC 206 -tapahtuma käytiin Kanadassa, jossa Létourneau hävisi kamppailun hajaäänin (29-28, 28-29, 29-28).
Vapaaottelu > Bellator

24. huhtikuuta 2017 Létourneau allekirjoitti sopimuksen Bellatorin kanssa, jossa hän tulee ottelemaan kärpässarjassa. Létourneaun oli määrä otella ensimmäisen ottelunsa heinäkuussa, mutta joutui jättämään sen väliin loukkaantumisen vuoksi. Lopulta hän teki ensiesiintymisensä Bellatorissa joulukuussa 2017 Kate Jacksonia vastaan Englannissa Bellator 191 -tapahtumassa. Létourneau voitti kamppailun tuomariäänin (30–27, 30–27, 30–27).
2018 Létourneau otteli kesäkuussa Kristina Williamsia vastaan Bellator 201 -tapahtumassa. Hän voitti edellisen ottelun tapaan tuomariäänin (29-28, 29-28, 29-28).
Vapaaottelu > Bellator > Haastaminen kärpässarjan mestaruudesta

Létourneau pääsi kahden voitetun ottelun jälkeen ottelemaan kärpässarjan mestaruudesta hallitsevaa mestaria Ilima-Lei Macfarlanea vastaan, jonka oli määrä puolustaa mestaruuttaan toisen kerran. Macfarlane oli voittanut urallaan kaikki kahdeksan käymäänsä ottelua. Mestaruusottelu käytiin 15. joulukuuta 2018 Bellator 213 -tapahtumassa, Havaijilla. Se oli samalla ensimmäinen kerta, kun Létourneau otteli illan pääottelussa. Hän hävisi mestaruuskamppailun triangelikuristuksella kolmannessa erässä.
Saavutukset

Ensimmäinen naisottelija, joka on voittanut ottelun kahdessa eri painoluokassa (kääpiösarja, korsisarja)
Muuta

Létourneau on pelattavana hahmona vapaaottelupelissä EA Sports UFC 2 (2016).
Orani

| Orani (Oràne) |
| --- | --- |

 Sijainti Nuoron maakunnassa
 Orani
 Koordinaatit: 40.249°0′0″N, 9.178°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Nuoro
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  130,43 km²
Korkeus:  523 m
Väkiluku:  2 879
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  08026
Suuntanumero(t):    0784
Rekisterikilpi:  NU
 
 http://www.comune.orani.nu.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Orani (sardiksi Oràne) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 879 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 130,43 neliökilometriä. Se sijaitsee 523 metrin korkeudella merenpinnasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Orani Wikimedia Commonsissa
Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
Vieste

| Vieste |
| --- | --- |

 vaakuna
 Vieste
 Koordinaatit: 41°53′0.24″N, 16°10′32.88″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Apulia
Maakunta:  Foggia
Pinta-ala:  
 – Maa:  169,19  km²
Korkeus:  43 (min 0 - max 828)  m
Väkiluku (2015):  13 975 
 – Väestötiheys:  82  as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vieste on kunta Italiassa Foggian maakunnassa Apulian alueella. Se sijaitsee Adrianmeren rannalla Garganon niemimaalla, ja se on osa Garganon kansallispuistoa (Parco nazionale del Gargano).
Nähtävyyksiä

Kunnan keskustassa on säilynyt keskiaikaisia kortteleita kujineen. Viesten nähtävyyksiä on 1000-luvulta peräisin oleva rinnakkaiskatedraali Concattedrale di Santa Maria Assunta. Katedraalin vieressä on kaupungin suojaksi rakennettu linna. Se on rakennettu 1000-luvun lopulla. Linna on kärsinyt suuria tuhoja ajan saatossa, kun sitä on kohdannut niin hyökkäykset kuin maanjäristyksetkin. Keskustan uimarannalla oleva monoliitti Pizzomunno on luonnonnähtävyys.
Katedraali
Monoliitti Pizzomunno
Viesten satamaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vieste Wikimedia Commonsissa
Foggian maakunta
Accadia | Alberona | Anzano di Puglia | Apricena | Ascoli Satriano | Biccari | Bovino | Cagnano Varano | Candela | Carapelle | Carlantino | Carpino | Casalnuovo Monterotaro | Casalvecchio di Puglia | Castelluccio Valmaggiore | Castelluccio dei Sauri | Castelnuovo della Daunia | Celenza Valfortore | Celle di San Vito | Cerignola | Chieuti | Deliceto | Faeto | Foggia | Ischitella | Isole Tremiti | Lesina | Lucera | Manfredonia | Mattinata | Monte Sant’Angelo | Monteleone di Puglia | Motta Montecorvino | Ordona | Orsara di Puglia | Orta Nova | Panni | Peschici | Pietramontecorvino | Poggio Imperiale | Rignano Garganico | Rocchetta Sant’Antonio | Rodi Garganico | Roseto Valfortore | San Giovanni Rotondo | San Marco in Lamis | San Marco la Catola | San Nicandro Garganico | San Paolo di Civitate | San Severo | Sant’Agata di Puglia | Serracapriola | Stornara | Stornarella | Torremaggiore | Troia | Vico del Gargano | Vieste | Volturara Appula | Volturino | Zapponeta
Viesly

| Viesly |
| --- | --- |
 Saint-Martinin kirkko
 vaakuna
 Viesly
 Koordinaatit: 50°09′14″N, 3°27′53″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Hauts-de-France
Departementti:  Nord
Arrondissementti:  Cambrai
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,7 km²
Väkiluku (2020):  1 394 
 – Väestötiheys:  130 as./km²
Kunnan numero:  59614
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Viesly on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Cambrain kaupungista itään.
Saint-Martinin kirkko on rakennettu vuonna 1765. Se on yksi harvoista alueen 1700-luvun uskonnollisista rakennuksista. Kirkko on rakennettu hiekkakivestä ja tiilestä, ja kirkon portaali on tehty sinisestä kivestä. Sisäänkäynnin vasemmalla puolella oleva kivinen alttaritaulu on vuodelta 1401, ja kirkon lasimaalaukset ovat vuodelta 1925.
Urheilu

Kunnassa on Pariisi–Roubaix maantiepyöräkilpailussa käytettävä kivitieosuus eli pavé. Viesly- Quiévy osuuden pituus on 1 900 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viesly Wikimedia Commonsissa
Osismit

Osismit (lat. Osismi, Osismii) olivat kelttiläinen heimo, joka asui Gallian Armorikan läntisimmässä osassa, nykyisen Bretagnen pohjoisrannikolla. Heidän pääkaupunkinsa oli Vorganium. Vuonna 56 eaa. osismit olivat Armorikan voimakkaimman heimon venetien liittolaisia sodassa Caesarin johtamia roomalaisia vastaan. Venetit liittolaisineen hävisivät lopulta sodan, ja roomalaiset alistivat voittamansa kelttiheimot.
Paavo Roine

| Paavo Roine |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Paavo Kultimo Roine
Syntynyt: 5. elokuuta 1914 Mäntsälä
Kuollut: 11. elokuuta 1973 (59 vuotta) Helsinki
Paavo Kultimo Roine (5. elokuuta 1914 Mäntsälä – 11. elokuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen kemisti. Hän oli Helsingin yliopiston ravintokemian professori vuosina 1949–1973 ja ravitsemustieteen yliopisto-opetuksen alullepanija Suomessa. Hän julkaisi muun muassa oppikirjoja ja laati 1950-luvun alussa ensimmäisen suomalaisen ruokaympyrän.
Paavo Rytsä

Paavo Rytsä (s. 1976) on Ylen toimittaja ja Yle Areenan tuottaja. Hän on toiminut aiemmin Ylen Elävä arkiston, Yle Uutiset Onlinen, TV-uutisten ja Ykkösen Aamu-TV:n toimittajana. Hän on saanut tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon vuonna 2007.
Rytsä on tuottanut ja käsikirjoittanut Ykkösen Aamu-TV:hen kaksi ohjelmasarjaa Arkistoetsivä Der Paavon ja Arkistomittarin.
Othmar Schoeck

Othmar Schoeck (1. syyskuuta 1886 Brunnen, Schwyz – 8. maaliskuuta 1957 Zürich) oli sveitsiläinen säveltäjä. Hän oli merkittävin oopperan, kuoroteosten ja satojen laulujen säveltäjänä, mutta sai tunnustusta myös orkesterimusiikillaan.
Schoeck opiskeli Zürichin konservatoriossa ja suoritti lisäksi yksityisiä opintoja Max Regerin johdolla Leipzigissä. Hän pitäytyi vahvasti perinteisissä harmonioissa ja muodoissa, vaikka vallitseva virtaus oli hänen aikanaan dissonoivampi. Hänen oopperoihinsa kuuluu Heinrich von Kleistin draamaan sävelletty Penthesilea (1927). Sävellystyönsä ohella Schoeck johti orkesteria, säesti pianolla laulajia ja toimi opetusviroissa.
Aiheesta muualla

IMSLP: Othmar Schoeck: nuotteja
Pal

| Pal |
| --- | --- |
 Pal Lassie-televisiosarjassa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1940  Hollywood, Kalifornia
Kuollut: 1958
Näyttelijä
Aktiivisena:  1943–1956
Merkittävät roolit:  Lassie (Lassie palaa kotiin sekä viisi jatko-osaa)
Aiheesta muualla
IMDb 
Pal (8. kesäkuuta 1940 Hollywood, Kalifornia – 1958) oli yhdysvaltalainen collie, joka nähtiin alkuperäisessä Lassie-elokuvassa Lassie palaa kotiin nimihahmon roolissa sekä sen viidessä jatko-osassa. Lisäksi se esiintyi vielä kahdessa jaksossa Lassie-televisiosarjassa. Pal oli uros, vaikka kuvitteellinen Lassie-hahmo onkin narttu. Vuonna 1957 Pal sokeutui ja kuuroutui. Se kuoli vajaan vuoden päästä 18-vuotiaana, jolloin se polttohaudattiin.
Aiheesta muualla

Pal Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ullensaker

Ullensaker on Norjan kunta Oslon suurkaupunkialueella. Se sijaitsee Akershusin läänissä, ja sen hallinnollinen keskus on Jessheim. Naapurikuntia ovat pohjoisessa Eidsvoll, idässä Nes, etelässä Lillestrøm ja lännessä Gjerdrum sekä Nannestad.
Keskuskatu Jessheimissä, Ullensakersin hallinnollisessa keskuksessa.
Kunnantalo Jessheimin keskustassa.
Väestö

Ullensakerissa on ollut suhteellisen tasaista väestönkasvua viimeisten vuosikymmenten aikana, 2000-luvun ensivuosikymmenellä määrä lisääntyi noin tuhannella vuosittain. Vuoden 2023 alussa Ullensakerissa oli 42 866 asukasta.
Hallintokeskus Jessheimin lisäksi Ullensakerissa sijaitsevat Kløftan, Sandin, Borgenin, Algarheimin ja Nordkisan taajamat.
Historiallisia väkilukuja:
| Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- |
1951: 9,195
1960: 11,351
1970: 14,852
1980: 16,781
1990: 18,121
2000: 20,160
2002: 21,942
2007: 25,966
Liikenne

Norjan pääasiallinen kansainvälinen lentoasema, Oslo-Gardermoenin lentoasema sijaitsee Ullensakerin kunnassa.
Historia

Ullensakerissa on ollut asutusta 6000 vuotta sitten. Kunnan nimen "Ull" on peräisin Skandinaavisesta mytologiasta ja "Aker" tarkoittaa maataloutta. Ull (villa) on maan mytologiassa metsästyksen ja urheilun jumala. Ullensakerin kirkko sijaitsee paikassa, jossa ennen osoitettiin kunnioitusta Ullille.
Ullensaker oli alue, jossa oli varhain sivistynyttä yhteiskuntaa. Goottihistorioitsija Jordanes kirjoitti, että Raumariciae-heimo asui Mjøsa- ja Øyeren-järvien välisellä alueella. Pohjois-Euroopan suurin hautausmaa Raknehaugen vihjaa, että Ullensaker oli keskeinen alue sivistyksen kehityspaikkana.
Kunnassa on yli 90 hautaa, jotka ovat peräisin Viikinkien ajalta.
Historia > Nähtävyydet

Raknehaugen - Pohjois-Euroopan suurin hautausmaa
Trandumskogen - muistopaikka, jossa saksalaiset teloittivat 173 norjalaista, 15 venäläistä ja 6 brittiä toisen maailmansodan aikana.
Gardermoen kulturpark - Alue Gardemoenin lentokentän läheisyydessä, josta on tehty kulttuuri- ja nähtävyyskeskus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ullensakerin kulttuurikartta
Ullensaker kino
Gardermoenin kulttuuripuisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Akershusin läänin kunnat
Asker
Aurskog-Høland
Bærum
Eidsvoll
Enebakk
Frogn
Gjerdrum
Hurdal
Jevnaker
Lillestrøm
Lunner
Lørenskog
Nannestad
Nes
Nesodden
Nittedal
Nordre Follo
Rælingen
Ullensaker
Vestby
Ås
Hauta Trandumskogenissa
Othonoí

Othonoín saari.
| --- | --- |
Sijainti:  39°51′16″N, 19°23′53″E, Keski-Korfu ja Diapontiset saaret Korfu, Jooniansaaret Kreikka
Saariryhmä:  Jooniansaaret
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Korkein kohta:  Merovígli, 393 m
Pinta-ala:  10,8 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  392
Asutuskeskukset:  Ámmos
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Othonoí (kreik. Οθωνοί; transl. myös Othoní) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Diapontisiin saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Korfun saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 10,8 neliökilometriä ja asukasluku 392 (2011).
Othonoín kylä eli Ámmos.
Hallinnollisesti Othonoí kuuluu Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Othonoí muodostaa oman Korfun kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Othonoín kunnallisyksikön (Δημοτική Ενότητα Οθωνών, Dimotikí Enótita Othonón). Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Othonoín kyläkunta.
Saaren pääkylä ja satama on Ámmos eli Othonoín kylä, joka sijaitsee saaren etelärannikolla. Saaren muita kyliä ovat Chorió, Dáfni, Kasimátika ja Mastorátika.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Othonoí Wikimedia Commonsissa
Jooniansaaret
| --- | --- |
Pääsaaret:   Ithaka  Kefaloniá  Korfu  Kythera  Lefkas  Paxós  Zákynthos 
Alisaariryhmät:   Paxoí Ágios Nikólaos  Antípaxos  Daskália (Pláka)  Kaltsonísi  Mongonísi  Panagía  Paxós  Diapontiset saaret Diákopo  Diáplo  Ereikoússa  Karávi  Mathráki  Othonoí  Plateiá  Tracheiá  Ekhinadit Ápasa  Drakonéra  Fílippos  Giróvaris  Kalógiros  Karlonísi  Kounéli  Lamprinós  Mákri  Módi  Oxeía  Petalás  Pístros  Pontikós  Práso  Prováti  Sofía  Sorós  Tsakalonísi  Vromónas  Oinoússes Avgó  Bómpa  Dýo Adélfia  Sapiéntza  Schíza  Venétiko  Strofadit Árpyia  Stamfáni  Tilevoḯdes Alafonísi  Arkoúdi  Átokos  Chelóni  Formíkoula  Kálamos  Kastós  Kýthros  Madourí  Meganísi  Petaloú  Prasonísi  Prováti  Skorpídi  Skorpiós  Spárti  Thiliá  Tsokári 
Muut pienemmät saaret:   Agía Marína  Ágios Andréas  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos, Áktio-Vónitsa  Ágios Nikólaos, Sývota  Ágios Nikólaos, Zákynthos  Ágios Sóstis  Antidragonéra  Antikythera  Avgó  Dionísi  Dragonéra  Fortí  Kalonísi  Korakonísi  Lagoúdia  Lazaréto, Ithaka  Lazaréto, Korfu  Lygía  Marathonísi  Megálo Mourteméno  Merópi  Mikró Nisí  Moúrtos  Myzíthres  Panagía  Peristerés  Pontikonísi  Poréti  Porí  Próti  Pýlos  Sésoula  Sfaktiría  Skartsoumponísi  Vagiá  Vardiánoi  Vído
O’Haren kansainvälinen lentoasema

O’Haren kansainvälinen lentoasema (engl. O’Hare International Airport) (IATA: ORD, ICAO: KORD) on yksi maailman vilkkaimmista lentoasemista. Se sijaitsee 27 kilometriä Chicagon keskustasta luoteeseen. Se oli matkustajamäärältään maailman vilkkain kenttä vuoteen 1998 asti, jolloin sen ohitti Atlantan kansainvälinen lentoasema. Yhdysvaltain ilmailuhallinnon tilastoinnin mukaan O’Hare on ollut nousujen ja laskujen määrässä Atlantaa vilkkaampi ainakin vuosina 2014 ja 2018. Vuonna 2019 O'Hare oli Yhdysvaltain kolmanneksi vilkkain lentoasema. Lentoasema on United Airlinesin tärkein keskittymä ja American Airlinesin toiseksi tärkein keskittymä. Lentoasemalla on viisi terminaalia, ja sinne lentävät lukuisat niin amerikkalaiset kuin ulkomaalaisetkin lentoyhtiöt.
Kesäkuussa 2018 Chicagon kaupunki päätti, että lentoaseman ja kaupunkikeskustan välille kaivetaan tunneli suurnopeusjunaa varten, urakoijana Elon Muskin The Boring Company.
Terminaali 1
O’Haren metroasema Chicagon metron Sinisellä linjalla
Ilmakuva lentoasemasta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta O’Haren kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Lentoaseman kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lentoaseman modernisointisuunnitelma (englanniksi)
O’Haren kansainvälinen lentoasema (Form 5010 PDF) (englanniksi)
Pala

| Pala vald |
| --- | --- |
 Jalava Lümatissa
 lippu:  vaakuna
 Entisen Palan kunnan alue Virossa.
 Koordinaatit: 58°40′20″N, 27°01′00″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Jõgevamaa
Alatskiven, Kallasten, Palan, Peipsiäären ja Varan yhdistyminen:  23.10.2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  entinen kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  156,71 km²
Väkiluku (2010):  1 302
 – Väestötiheys:  8,3 as./km²
 
 www.pala.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pala (saks. Palla) oli kunta Jõgevamaan maakunnassa, Virossa.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa tartumaalaiset Peipsiäären kunta, Kallasten kaupunki, Alastkiven ja Varan kunnat sekä Pala yhdistettiin uudeksi Peipsiäären kunnaksi, ja Palan alueesta tuli osa Tarton maakuntaa.
Kunnan asukasluku oli 1 210 (1.1.2011), pinta-ala 156,71 neliökilometriä ja asukastiheys 8,3 asukasta neliökilometrillä. Se sijaitsi  maakunnan itäisessä osassa, Peipsijärven lähellä.
Palan kuntaan kuului 23 kylää: Assikvere, Haavakivi, Kadrina, Kirtsi, Kodavere, Kokanurga, Lümatili, Matsanurga, Moku, Nõva, Pala, Peremetsa, Piibumäe, Piirivarbe, Punikvre, Raatvere, Ranna, Sassukvere, Sääritsa, Sõõru, Tagumaa, Vea ja Äteniidi.
Palassa oli yksi koulu nimeltään Pala kool.
Väestö

Vuonna 2011 Palan kunnassa oli 1 072 asukasta, joista 1 032 (96,3 %) oli virolaisia, 30 (2,8 %) venäläisiä ja 9 (0,8 %) muita kansallisuuksia.
Obrenović

Obrenovićin suvun vaakuna.
Obrenović oli serbialainen hallitsijasuku, joka hallitsi Serbian ruhtinas- ja kuningaskuntaa vuosina 1815–1842 ja 1860–1903. Sukuun kuuluivat hallitsijat Miloš Obrenović I (1815–1839 ja 1858–1860), Milan Obrenović (1839), Mikael Obrenović (1839–1842 ja 1860–1868), Milan I (1868–1889) sekä Aleksanteri I (1889–1903). Milan I otti vuonna 1882 itselleen Serbian kuninkaan arvon. Obrenovićin suku sammui Aleksanteri I:n murhaan vuonna 1903, minkä jälkeen kilpaileva Karađorđevićin suku palasi valtaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Obrenović Wikimedia Commonsissa
Kahden kuningassuvun taistelu vallasta, Hakkapeliitta, 13.11.1934, nro 46, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Vanttila (Espoo)

| Vanttila> Fantsby |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Vanttila korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Suur-Kauklahti
Kaupunginosa nro:  43
Pinta-ala:  3,9 km² 
Väkiluku:  2 314 (31.12.2023)
Väestötiheys:  584 as./km²
Postinumero(t):  02780
Lähialueet:  Kauklahti, Kaupunginkallio, Kurttila, Latokaski, Muurala, Saunalahti
Vanttila (ruots. Fantsby) on Espoon kaupunginosa numero 43 Suur-Kauklahden suuralueessa, ja myös kylä Espoon kaupungissa. Kaupunginosassa asui vuodenvaihteessa 2020-2021 2 281 asukasta.
Vanttilassa on puutalovaltainen asuinalue, joka sisältää muun muassa BoKlok-asuntoja, kaupunkimaisen tiivisti rakennettuja pientaloja sekä erillis- ja paritaloja puistomaisilla tonteilla. Ne edustavat eri vuosikymmenten tyylisuuntauksia. Vanttilan kaupunginosaan ja kylään kuuluu myös teollisuusalue, joka tunnetaan paremmin nimellä Kauklahden teollisuusalue.[lähde? ]
Vanttilassa on Espoon kaupunginpuutarha ja sen arboretum. Alueen pääkulkuyhteys on Kauklahdenväylältä, (maantie 1130) sekä myös Kauklahden (oik. Vanttilan) teollisuusalueen kautta Kauklahdenväylälle. Lisäksi kulkuyhteys Latokaskeen. Syksystä 2010 alkaen uusi alikulkutunneli Vantinportin kautta mahdollistaa myös suoran linja-auto- ja autoliikenneyhteyden Kauklahteen. Meri on lähimmillään Saunalahdessa. Vanttilassa, sen teollisuusalueella sijaitsee vuonna 2005 valmistunut vanhoillislestadiolaisten Rauhanyhdistys.[lähde? ]
Vanttilaan valmistui 30. kesäkuuta 2009 uusi 700 oppilaan koulurakennus, jossa on peruskoulun luokat 1–9.
Vanttilassa on edelleen kaksi toimivaa maatilaa, Bensuls, jossa oli kartanomainen päärakennus, sekä Inglas. Jofsin päärakennus ja sivurakennukset ovat kaupunginpuutarhan toimisto- ja varastokäytössä, päärakennus edelleen osittain asuttu. Ervastin entisen tilan rapattu päärakennus on nykyään yksityisasunto. Bensulsin kartanon päärakennus tuhoutui 5. tammikuuta 2012 täysin tulipalossa. Bensulsin kartano oli arvioitu rakennustaiteellisesti mielenkiintoiseksi.
Rautatieaseman eteläpuolella on yksi ruokakauppa, lisäksi Kauklahden puolella löytyy kaksi ruokakauppaa. Asemalla on kioski.
Nimi

Vanttilan ruotsinkielinen nimi Fantsby on peräisin Kauklahteen kuuluneesta kylästä. Kylännimi pohjautuu talonnimeen Fanns, jonka taustalla taas on talon isännän lisänimi Fant. Nimen vanhoja kirjoitusasuja on Fantzby (1492), Ffandzby (1540) ja Fansby (1556). Suomenkielinen vastine Vanttila on myöhäinen mukaelma ruotsinkielisestä nimestä. Nimipari Vanttila – Fantsby virallistettiin kylännimeksi vuonna 1965 ja kaupunginosannimeksi vuonna 1976.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Vanttilan väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 335 | 335 |
| 1980 | 1980 |    | 267 | 267 |
| 1985 | 1985 |    | 225 | 225 |
| 1990 | 1990 |    | 155 | 155 |
| 1995 | 1995 |    | 173 | 173 |
| 2000 | 2000 |    | 196 | 196 |
| 2005 | 2005 |    | 1 169 | 1 169 |
| 2010 | 2010 |    | 1 683 | 1 683 |
| 2015 | 2015 |    | 1 985 | 1 985 |
| 2020 | 2020 |    | 2 281 | 2 281 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Liikenneyhteydet

Espoon sisäinen linja 162 (Espoonlahti(M)-Kauklahti) 165 (Espoonlahti (M)-Kivenlahti-Saunalahti–Kauklahti-Vanttila), 166 (Vanttila-Kauklahti-Lasilaakso), 165N (yölinja Kamppi-Kivenlahti-Saunalahti-Vanttila-Kauklahti.[lähde? ]
Läheiseltä Kauklahden rautatieasemalta pääsee myös busseilla  213 ja 213N (Kamppi-Espoon keskus-Kauklahti), 168 (Espoon keskus-Mikkelä-Kauklahti), 911 (Kauklahti-Kirkkonummi).
Kauklahden juna-asemalta pääsee lähijunilla E, U ja L (yöjuna). Alue on HSL-vyöhykkeellä C.[lähde? ]
Vantinlaaksontie
Uutta Vanttilan pientaloaluetta syyskuussa 2006. Kuva on otettu Espoon keskuspuiston suunnalta kaupungin koeviljelyalueen yli.
O’Higgins

O’Higgins voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
O’Higgins (suku)
Henkilöitä

Ambrosio O’Higgins (n. 1720 – 1801), Espanjaa palvellut irlantilainen sotilas, Chilen käskynhaltija ja Perun varakuningas
Bernardo O’Higgins (1778–1842), Chilen itsenäisyystaistelun johtaja ja ensimmäinen presidentti
Kevin O’Higgins (1892–1927), irlantilainen poliitikko
Muita

Libertador General Bernardo O’Higgins (myös O’Higginsin alue), yksi Chilen alueista
O’Higgins, kunta Etelä-Chilessä
Bernardo O’Higginsin kansallispuisto, kansallispuisto Chilessä
O’Higginsin jäätikkö, jäätikkö Bernardo O’Higginsin kansallispuistossa
Parque O’Higgins, puisto Santiagossa Chilessä
O’Higgins FC, chileläinen jalkapalloseura
O’Higgins, Chilen laivastolle vuonna 1818 vallattu fregatti