stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuokkavierailu
Kuokkavieraat Suomen historiassa

Häät olivat menneinä aikoina koko maaseutuyhteiskunnan tärkeimpiä ja keskeisimpiä tapahtumia, joten hääseremoniat saattoivat kestää useita vuorokausia. Kutsumattomana häihin tullutta nimitettiin kuokkavieraaksi, ja jos heitä oli enemmän, puhuttiin ainakin paikoin jalkaväestä. Kuokkavierailut (golfstånderi) olivat erityisesti eteläpohjalainen ongelma. Alun perin niitä pidettiin sopimattomina, koska niiden katsottiin rikkovan häärauhaa.
Kun Pohjanmaalla nuorten sakkiutuminen isonvihan jälkeen yleistyi, myös kuokkavierailut lisääntyivät. Viranomaiset ja papisto suhtautuivat kuokkavieraisiin hyvin kielteisesti. Niinpä Pohjanmaan maaherra kuulutti 1756, että kuokkavieras voitiin tuomita sakkoihin ja  vahingonkorvauksiin, jos hän aiheutti häiriötä. Miespuolinen vierailija voitiin lisäksi lähettää sotapalvelukseen  ja naispuolinen yleiseen kehruulaitokseen.
Kauhavalla, Härmässä, Vöyrillä, Isossakyrössä ja Alavudella kuokkavieraat olivat ongelmana jo 1750- ja 1760-luvun vaihteesta lähtien.  Erityisesti Lapuan suurpitäjässä, mutta laajemminkin Etelä-Pohjanmaalla uhkailtiin pitkin 1700-lukua kutsumattomia häävieraita kirkkoneuvoston määräämin sakoin ja jalkapuurangaistuksin, kunnes 1770-luvulta lähtien heitä alettiin haastaa käräjille ja tuomita kihlakunnanoikeuksissa. Etelä-Pohjanmaan ulkopuolella kuokkavierailuja ei sen sijaan koettu kovin näkyvänä nuoriso-ongelmana.
Kuokkavieraita häihin houkutteli varsinkin viina. Viimeistään 1770-luvulla maakuntaan näyttävät juurtuneen rahahäät, jolloin käytössä olivat raharingit: häävieras maksoi monesti suuren ihailijaparven ympäröimänä riittävän summan rahaa ja sai vastikkeeksi viinaryypyn. Lapuan laki kielsi rahahäät kokonaan ja määräsi viiden ruplan sakon sekä morsiamelle että muille rahankeruussa mukana olleille. Kutsutta häihin tulleille oli sakko kaksi ruplaa. (Hallitussääntö §:t 12 ja 13.) Rahahäät tiesivät nuorelleparille tuloja, minkä takia kuokkavieraisiin alettiin suhtautua aikaisempaa myönteisemmin. Niinpä kun Kuortaneen kirkkoherra yritti 1836 kieltää rahahäiden pitoa, pitäjänkokous pystyi lykkäämään päätöstä parilla vuodella. Pitäjäläiset perustelivat nihkeää kantaansa kuokkavieraskieltoon paitsi vanhalla perinteellä myös sillä, että tällä tavalla saatiin nuorenparin talous alkuun.
Pitäjäkurin käyttöön oton jälkeen kuokkavieraita alettiin sakottaa käräjillä, ja heistä ensimmäiset saivat käräjäsakkonsa jo 1770-luvulla. Vuosina 1840–1889 sakotettiin Etelä-Pohjanmaan käräjillä yli 250 kuokkavierasta, joista yli 40 % oli Lapualta tai sen kappeleista ja runsas neljännes Kuortaneen–Alavuden alueelta. Pitäjäkurin päättyminen lopetti kuokkavierasoikeudenkäynnit vähitellen 1880-luvulla.
Aiheesta muualla

Lapuan laki -dokumentti: http://historiatieto.wordpress.com/hallitussaanto-ja-kylanasetus/
Lakeland Magic

| Lakeland Magic |
| --- | --- |
Liiga:  NBA Development League
Perustettu:  2008
Historia:  Erie BayHawks (2008–2017)
Areena:  RP Funding Center
Kotipaikka:  Lakeland, Florida, Yhdysvallat
Värit:                
Kotisivu:  lakeland.gleague.nba.com
Lakeland Magic on lakelandilainen koripalloseura, joka pelaa NBA:n kehityssarjassa. Se toimii NBA-seura Orlando Magicin farmijoukkueena.
Vuosina 2008–2017 seura tunnettiin nimellä Erie Bayhawks.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi)
Luettelo Ruotsin kaupungeista

Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin kaupungeista eli niistä Ruotsin nykyisten rajojen sisällä sijaitsevista paikkakunnista, joilla on ollut kaupunginoikeudet tai joista on nimellisesti tullut kaupunkeja ilman kaupunginoikeuksien myöntämistä. Artikkeliin on otettu myös paikkakuntia, jotka ovat menettäneet kaupunginoikeutensa ennen vuoden 1862 kunnallislakien säätämistä. Yleensä tällaisia paikkakuntia ei katsotakaan kaupungeiksi, joten ne on lueteltu erikseen artikkelin lopussa. Kaupunkien määrä Ruotsissa oli enimmillään 133 kappaletta vuosien 1951 (Säfflestä tuli kaupunki) ja 1967 (Öregrund liitettiin Östhammariin) välillä.
Vuoden 1971 kuntauudistuksen myötä kaupunkinimitys jäi pois käytöstä. Kuitenkin Boråsin, Göteborgin, Haaparannan, Helsingborgin, Landskronan, Lidingön, Malmön, Mölndalin, Solnan, Sundbybergin, Trollhättanin, Tukholman, Vaxholmin ja Västeråsin kunnat ovat uudelleen alkaneet käyttää kaupunkinimitystä.
Seuraavassa luettelossa on ensimmäisenä kaupungin vaakuna ja sitten kaupungin nimi. Kolmannessa ja neljännessä sarakkeessa on mainittu kunta ja lääni, jonka alueella kaupunki nykyään sijaitsee. Niiden jälkeen on mainittu kaupungin perustamisvuosi tai perustamisvuodet ja viimeisenä on sarake huomautuksia varten. Artikkelin lopussa on kartta Ruotsin kaupungeista vuosina 1951–1966, ja sen jälkeen vielä kartta ennen vuotta 1862 lakkautetuista Ruotsin kaupungeista.
Ruotsin kaupunkeja ennen vuotta 1862

Näitä kaupunkina olleita paikkakuntia ei yleensä lasketa kaupungeiksi, koska ne eivät olleet kaupunkeina vuosina 1862–1951, jolloin vuonna 1862 säädetyt kunnallislait olivat voimassa.
| Kaupunki | Kunta | Lääni | Kaupunkina vuodesta | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avaskär | Karlskronan kunta | Blekingen lääni | 1350 |  |
| Båstad | Båstadin kunta | Skånen lääni | 1462–1664 |  |
| Elleholm | Karlshamnin kunta | Blekingen lääni | 1450–1600 |  |

| Kristianopel | Karlskronan kunta | Blekingen lääni | 1600 |  |
| Lomma | Lomman kunta | Skånen lääni | 1100-luku–1230 | kaupunkina vain tanskalaisajalla |
| Luntertun | Ängelholmin kunta | Skånen lääni | 1470–1516 | osa Ängelholmin taajamaa, kaupunkina vain tanskalaisajalla |
| Lyckå | Karlskronan kunta | Blekingen lääni |  |  |
| Lödöse | Lilla Edetin kunta | Länsi-Götanmaan lääni | 1000-luku–1526 ja 1586–1646 |  |
| Tommarp | Simrishamnin kunta | Skånen lääni | 1000-luku–1537 |  |
| Vä | Kristianstadin kunta | Skånen lääni | ennen 1250-lukua–1617 | kaupunki vain tanskalaisajalla |
| Åhus | Kristianstadin kunta | Skånen lääni | 1326–1617 | kaupunki vain tanskalaisajalla |
Sijaintikartta

Seuraava kartta kuvaa Ruotsin 133 kaupungin sijaintia vuosien 1951 ja 1967 välillä.
Ruotsin kaupungit vuosina 1951–1966 (klikattava kartta)
Sijaintikartta ennen vuotta 1862 lakkautetuista kaupungeista

Seuraava kartta kuvaa Ruotsissa ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaan astumista sijainneita kaupunkeja. Näitä kaupunkeja ei yleensä lasketa kaupungeiksi Ruotsissa, eivätkä ne välttämättä ole olleet samanaikaisesti olemassa. Osa niistä on ollut myöhemmin kauppaloita.
Ruotsin ennen vuotta 1862 lakkautetut kaupungit (klikattava kartta)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luettelo Ruotsin kaupungeista Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Lista över städer i Sverige
Käännös suomeksi
Kurt & Courtney

| Kurt & Courtney |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Nick Broomfield
Käsikirjoittaja:  Nick Broomfield
Tuottaja:  Nick Broomfield
Säveltäjä:  David Bergeaud
Pääosat:  Nick Broomfield El Duce Tom Grant Hank Harrison
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  Capitol Films Netflix
Ensi-ilta:  1998
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurt & Courtney on vuonna 1998 valmistunut Nick Broomfieldin ohjaama dokumenttielokuva, joka kertoo Kurt Cobainista ja Courtney Lovesta. Sitä on kritisoitu fanien keskuudessa epätarkkuudesta ja virheellisistä väittämistä.[lähde? ]
Dokumentissa haastatellaan monia Cobainin tunteneita ihmisiä. Haastateltavana on muun muassa Cobainin nuoruusajan tyttöystävä Tracy, josta hän kirjoitti kappaleen ”About a Girl”, ja Courtney Loven isä, joka on kirjoittanut kaksi Cobainia käsittelevää kirjaa: Kurt Cobain Beyond Nirvana ja Who Killed Kurt.
Dokumentissa haastatellaan myös Eldon Hoke -nimistä muusikkoa, jonka mukaan Love yritti palkata hänet murhaamaan Cobainin 50 000 dollarista, mutta hän kieltäytyi tehtävästä. Hoke kuoli vuonna 1997 pudottuaan sillalta rautatielle ja jäätyään junan alle.
Aiheesta muualla

Kurt & Courtney Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Nirvana
| --- | --- |
Studioalbumit:   Bleach  Nevermind  In Utero 
Livealbumit:   MTV Unplugged in New York  From the Muddy Banks of the Wishkah 
Kokoelmat:  Nevermind It's an Interview | Incesticide | Nirvana | Sliver: The Best of the Box
EP:t:  Blew | Hormoaning
Singlet:  "Love Buzz" | "Sliver" | "Molly's Lips" | "Here She Comes Now" | "Smells Like Teen Spirit" | "Come as You Are" | "Lithium" | "On a Plain" | "In Bloom" | "Oh, The Guilt" | "Heart-Shaped Box" | "All Apologies" | "Rape Me" | "Pennyroyal Tea" | "About a Girl (Unplugged)" | "The Man Who Sold the World (Unplugged)" | "Where Did You Sleep Last Night" | "Lake of Fire (Unplugged)" | "Aneurysm (live)" | "Drain You (live)" | "You Know You’re Right"
Video- ja box set -julkaisut:  Live! Tonight! Sold Out!! | Singles | With the Lights Out | Classic Albums - Nirvana - Nevermind
Muuta:  Nirvanan diskografia | Grunge | X-sukupolvi | Courtney Love | Frances Bean Cobain | Kurt & Courtney | Last Days | Outcesticide | Fecal Matter | Foo Fighters | Sweet 75
Leonard Saari

Leonard Oiva Saari (9. heinäkuuta 1909 Eveleth, Minnesota, Yhdysvallat – 10. heinäkuuta 1989 Ramseyn piirikunta (Minnesota), Yhdysvallat) oli amerikansuomalainen jääkiekkoilija, joka edusti Yhdysvaltoja vuoden 1939 maailmanmestaruuskilpailuissa. Saari saavutti joukkueineen turnauksesta hopeaa. Saari pelasi hyökkääjänä.
Laken piirikunta (Colorado)

Laken piirikunta (engl. Lake County) on Yhdysvaltojen Coloradon osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 8 127 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Leadvillen kaupunki. Piirikunta on perustettu 1. marraskuuta 1861.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laken piirikunta (Colorado) Wikimedia Commonsissa
Leonard Slatkin

Leonard Slatkin
Leonard Edward Slatkin (s. 1. syyskuuta 1944 Los Angeles) on yhdysvaltalainen kapellimestari. Hän on toiminut vuodesta 2008 Detroitin sinfoniaorkesterin ja vuodesta 2010 ranskalaisen Orchestre National de Lyonin musiikillisena johtajana.
Sekä isän että äidin puolelta ukrainalaista sukua oleva Slatkin varttui Los Angelesissa. Hänen isänsä oli viulisti ja kapellimestari Felix Slatkin ja äiti sellisti Eleanor Aller. Isä oli konserttimestarina 20th Century Fox -elokuvayhtiön orkesterissa, äiti soolosellistinä Warner Brothers -yhtiön orkesterissa. Vanhemmat soittivat myös kuuluisassa Hollywood String Quartetissa, ja perheen tuttavapiiriin kuului monia muusikoita ja elokuvatähtiä.
Slatkin sai stipendin opiskelemaan säveltämistä Indianan yliopistossa, mutta keskeytti opinnot yhden lukukauden jälkeen kun ei halunnut osallistua pakolliseen sotilaskoulutukseen. Isänsä varhaisen kuoleman jälkeen Leonard Slatkin tunsi itsensä vapaaksi toteuttamaan unelmaansa kapellimestarin työstä, huolimatta ujoudestaan. Hän opiskeli Aspenin musiikkijuhlien kurssilla Walter Susskindin johdolla ennen pääsyään Juilliard Schooliin, jossa hän erikoistui orkesterinjohtoon ranskalaisen Jean Morelin johdolla, opiskelutoverinaan muun muassa suomalainen Leif Segerstam. Slatkin debytoi vuonna 1966, ja vuonna 1968 Walter Susskind nimitti hänet Saint Louisin sinfoniaorkesterin avustavaksi kapellimestariksi. Vuonna 1977 Slatkin nimitettiin New Orleansin sinfoniaorkesterin musiikilliseksi neuvonantajaksi.
Slatkin johti 1970-luvun lopulla ja vuonna 1980 San Franciscon sinfoniaorkesterin kanssa sarjan Beethoven-festivaalikonsertteja. Hänet tunnetaan mm. Saint Louisin sinfoniaorkesterin pitkäaikaisena ylikapellimestarina 1979–1996, Yhdysvaltain kansallisorkesterin ylikapellimestarina 1996–2008 sekä BBC:n sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina 2000–2004.
Slatkin nimettiin 2006 Nashvillen sinfoniaorkesterin kapellimestariksi. Hän toimii myös Pittsburghin sinfoniaorkesterin vierailevana kapellimestarina alkaen 2008. Hänet otettiin St. Louis Walk of Fameen 1990, ja hän oli vuonna 2003 National Medal of Artsin saaneiden joukossa. — Slatkin on vieraillut Suomessa vuosina 1980 ja 2015.
Slatkin on vuodesta 2011 ollut naimisissa säveltäjä Cindy McTeen kanssa. Tämä on hänen neljäs avioliittonsa. Kolmannen vaimonsa, sopraano Linda Hohenfeldin kanssa hänellä on poika Daniel.
Kurt "Nikkelaj" Nielsen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kurt Børge Nikolaj Nielsen
Syntymäaika: 2. syyskuuta 1924
Syntymäpaikka: Skovshoved, Tanska
Kuolinaika: 17. heinäkuuta 1986 (61 vuotta)
Kuolinpaikka: Nykøping Falster, Tanska
Lempinimi: Nikkelaj
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1937–1953 1954–1956 1954–1955 |  Skovhsoved IF  Olympique Marseille → AS Aix-en-Provence |   3 (1) 16 (7) |
Maajoukkue
| 1952–1953 |  Tanskan maajoukkue | 3 (3) |
Valmennusura
1959–1975 1976–1979 1978–1980 1981:  B. 1901  Tanskan maajoukkue  Herfølge BK  B. 1901
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kurt "Nikkelaj" Nielsen (2. syyskuuta 1924 – 17. heinäkuuta 1986) oli tanskalainen jalkapallovalmentaja ja hyökkääjä. Hänet muistetaan parhaiten Tanskan maajoukkueen päävalmentajana vuosilta 1975–79.
Ura

Nielsen aloitti pelaajauransa Skovshoved IF:ssä, jota edusti juniorivuosista lähes kolmikymppiseksi saakka. Vuonna 1954 hän siirtyi ammattilaiseksi Ranskaan Olympique Marseilleen. Ensimmäisen kautensa Ranskassa hän pelasi lainalla AS Aix-en-Provencessa,  mutta peliaika jäi vähäiseksi. Kaudella 1955/56 hän edusti Marseillea vain kolmessa ottelussa. Ammattilaisura tyrehtyi alkuunsa ja Nielsen jättikin pelikentät vuonna 1956.
Pelaajauransa jälkeen Nielsen siirtyi valmentajaksi. Hän aloitti 1959 tanskalaisseura B. 1901:n, jota hän valmensikin aina vuoteen 1975 saakka. Seuraavana vuonna hänestä tuli Tanskan maajoukkueen päävalmentaja. Hän luotsasi Tanskaa 31 maaottelussa. Nielsenin alaisuudessa Tanska voitti 13 kertaa, muttei selvinnyt arvoturnauksiin. Hän jätti tehtävänsä vuonna 1979 ja jatkoi uraansa Herfølge BK:n peräsimessä. Vuonna 1981 hän palasi vielä B. 1901:n valmentajaksi, mutta joutui jättämään tehtävänsä pian terveysongelmien vuoksi.
Vakavaa astmaa sairastanut Nielsen kuoli 17. heinäkuuta 1986 Nykøbing Falsterissa 61-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Tanskan maajoukkueen pelaajaprofiili
Tanskan maajoukkueen valmentajaprofiili
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Rudi Strittich | Tanskan maajoukkueen päävalmentaja 1976–1979 | Seuraaja: Sepp Piontek |
Köynnöskustaankukka

| Köynnöskustaankukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Oleanterikasvit Apocynaceae
Suku::  Kustaankukat Allamanda
Laji::  cathartica
Kaksiosainen nimi
 Allamanda cathartica  L. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Köynnöskustaankukka (Allamanda cathartica) on tropiikissa kasvava oleanterikasveihin kuuluva keltakukkainen köynnöstävä pensas. Se on alkujaan kotoisin Brasiliasta, mutta sitä kasvatetaan koristekasvina muuallakin.
Köynnöskustaankukan kukinta voi jatkua useita kuukausia. Kukat ovat halkaisijaltaan noin 12 cm. Nahkeat lehdet ovat pituudeltaan 10–15 cm.
Aiheesta muualla

Köynnöskustaankukka Puutarha.net
Kysteiini

| Kysteiini |
| --- | --- |

Koodit:  Cys, C
Molekyylimassa:  121,16
Sivuketjun tyyppi:  hydrofiilinen
Karboksyyliryhmän happovakio:  1,92
Aminoryhmän happovakio:  10,70
Sivuketjun happovakio:  8,37
Isoelektrinen piste:  5,15
Yleisyys proteiineissa:  1,9 %
Kodonit:  UGU, UGC
3D-malli kysteiinimolekyylistä
Kysteiini on yksi luonnon 20:stä yleisimmästä aminohaposta. Kysteiini on tioli, ja se on metioniinin, joka on tioeetteri, ohella toinen kahdesta rikkipitoisesta aminohaposta. Kysteiini esiintyy kahtena enantiomeerinä eli L-kysteiininä (CAS-numero 52-90-4) ja D-kysteiininä (CAS-numero 921-01-7). Sen isoelektrinen piste on 5,15.
Kahden kysteiinin hapettuminen muodostaa kystiinin (C6H12N2O4S2, CAS-numero 56-89-3) eli dikysteiinin, jossa kahden kysteiinin sulfhydryyliryhmät (-SH) yhdistyvät muodostaen rikkisillan eli disulfidisidoksen. Rikkisillat ovat tärkeitä monien proteiinien oikean tertiääri- ja kvaternäärirakenteen syntymiselle.
L- ja D-kysteiinin kahtaisionit
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Liber Herbarum II: Luettelo kysteiinia sisältävistä kasveista
PubChem: L-cysteine (englanniksi)
DrugBank: L-Cysteine (englanniksi)
Human Metabolome Database: L-Cysteine (englanniksi)
Human Metabolome Database: D-Cysteine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): L-Cysteine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): D-Cysteine (englanniksi)
Proteiinisynteesissä käytettävät aminohapot
alaniini
arginiini
asparagiini
asparagiinihappo
fenyylialaniini
glutamiini
glutamiinihappo
glysiini
histidiini
isoleusiini
kysteiini
leusiini
lysiini
metioniini
proliini
seriini
treoniini
tryptofaani
tyrosiini
valiini
Köyry (järvi)

| Köyry |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Rovaniemi
Koordinaatit:  66°34′56″N, 26°34′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kemijoen vesistö (65)
Järveen tulevat joet:  Vikajoki
Laskujoki:  Vikajoki
Järvinumero:  65.792.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,1 m 
Rantaviiva:  31,83 km 
Pinta-ala:  7,55 km² 
Tilavuus:  0,0168 km³ 
Keskisyvyys:  2,26 m 
Suurin syvyys:  11,8 m 
Saaria:  14
 fiKöyry 
Köyry on matala metsäjärvi Vikajoen reitillä Rovaniemen itäosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 7,6 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemen keskustasta on 35 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede

Köyryn pituus kaakosta luoteeseen on 6,9 kilometriä. Järvi koostuu yhdestä selkävedestä ja itäisestä järvenosasta, jota erottaa pääaltaasta Junkuaniemi ja Sammalniemi. Myös järven läntisin osa, Köyrylampi, sijaitsee erillään pääaltaasta. Noin kolmasosa Köyrystä on vähintään metrin ja enintään kahden metrin syvyinen. Yli kuusi metriä syvää on alle kaksi prosenttia järven alasta. Syvin kohta, 12 metriä, sijaitsee järven keskiosassa.
Köyryn saariluku on 14. Saaret ovat kahta lukuun ottamatta vähintään aarin ja enintään hehtaarin laajuisia. Laajin saari on noin kahden hehtaarin laajuinen Apajasaari kaakossa. Junkuaniemen luoteispuolella sijaitsee runsaan hehtaarin laajuinen Lehikkosaari. Muita saaria ovat Pirttisaari Apajasaaren koillispuolella ja Tukevasaari Lehikkosaaren länsipuolella. Lehikkosaaren lähellä sijaitsee lisäksi useita pieniä nimettömiä saaria.
Köyryn rannat ovat valtaosin metsä- ja suomaata. Etelärannalla sijaitsee Patesniemi, jossa on asutusta. Köyryn pohjoispuolitse kulkee rautatie Rovaniemeltä Kemijärvelle. Järven eteläpuolitse kulkee maantie 19770.
Köyryyn laskee Vikajoki pohjoisesta Pirttijärveltä (156,4 metriä mpy). Köyryn luusua sijaitsee Köyrylammella, jonka etelärannalta Vikajoki jatkuu luoteeseen kohti Vikajärveä (115,4 metriä mpy).
Köyryn vesitilavuus on 16 755 000 kuutiometriä. Tilavuudesta alle sadasosa on yli kuuden metrin syvyydessä.
Köyry (65.792.1.001) kuuluu Köyryn alueeseen (65.792), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Vianjoen valuma-alue (65.79) ja ensimmäinen jakovaihe on Raudanjoen valuma-alue (65.7). Köyry on laajin Köyryn alueen 50:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Junkua ja kolmanneksi laajin on Pirttijärvi. Suuri osa Köyryn alueen alle kymmenen hehtaarin laajuisista vakavesistä on vailla virallista nimeä.
Lars-Erik Sjöberg

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tukholma 1969 |  |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1970 |  |  |
|  Hopeaa | Moskova 1973 |  |  |
|  Pronssia | Praha 1972 |  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1974 |  |  |
Lars-Erik Sjöberg (4. toukokuuta 1944 Falun – 20. lokakuuta 1987 Uppsala) oli ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta vuosien 1968 ja 1972 olympialaisissa, Kanada-cupissa 1976 sekä viisissä MM-kilpailuissa, joissa hän saavutti kolme MM-hopeaa ja kaksi MM-pronssia. MM-kilpailuissa 1974 hänet valittiin kisojen parhaaksi puolustajaksi ja tähdistökentällisen jäseneksi.
Seuratasolla Sjöberg edusti Ruotsissa Leksands IF:ää, Djurgårdens IF:ää ja Västra Frölunda IF:ää. Hän voitti Leksandin joukkueessa Ruotsin-mestaruuden vuonna 1969, ja samalla kaudella hänet palkittiin Guldpucken-palkinnolla kauden parhaana ruotsalaispelaajana.
Sjöberg siirtyí vuonna 1974 Kanadaan, WHA-joukkue Winnipeg Jetsiin, jossa hän voitti kolme kertaa liigan mestaruuden. Hän pelasi Jetsissä vielä NHL:ssä kauden 1979–1980 ja oli ensimmäinen ruotsalainen NHL-joukkueen kapteeni. Hän pelasi WHA:n runkosarjassa 295 ottelua, joissa hän teki 25 maalia ja sai 169 syöttöpistettä. WHA:n pudotuspeleissä hän pelasi 52 ottelua, joissa hän teki yhden maalin ja antoi 22 maalisyöttöä. NHL:ssä hän pelasi 79 runkosarjaottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 7 + 27.
Sjöberg kuoli 43-vuotiaana syöpään.
Lars-Erik Skiöld

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Moskova 1980 | 68 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Göteborg 1977 | 68 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Leningrad 1976 | 68 kg |  |
|  Pronssia | Ludwigshafen 1975 | 68 kg |  |
Lars-Erik Skiöld (19. maaliskuuta 1952 Malmö – 21. toukokuuta 2017 Malmö) oli ruotsalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
68 kilogramman painoluokassa kilpaillut Skiöld voitti kreikkalais-roomalaisessa painissa olympiapronssia Moskovassa 1980 ja sijoittui neljänneksi Montréalissa 1976. Hän saavutti myös Euroopan mestaruuden Leningradissa 1976 ja MM-hopea- sekä EM-pronssimitalin.
Skiöld kuoli Malmössä 65-vuotiaana 21. toukokuuta 2017.
Lasse Niinimäki

Lasse Veikko Niinimäki (28. kesäkuuta 1934 – 16. joulukuuta 2002) oli suomalainen Loimaalla asunut agrologi ja järjestö- ja paikallishistoriasta kirjoittanut kirjailija. Hän toimi myös Loimaan kaupunginvaltuuston puheenjohtajana.
Niinimäki sai Lauri Jäntin säätiön kunniamaininnan vuonna 1986 kirjastaan Varsinais-Suomen maatalousperinnettä.
Julkaisuja

Viisi vuosikymmentä talonpojan hyväksi 1920-1970. Maataloustuottajain Loimaan seudun yhdistys, Loimaa 1970
Loimaan-Forssan seudun palovakuutusyhdistys 1871-1971. Loimaa 1971
Tehokasta puuntuotantoa 1950-1975 : Mustialan-Kutisen yhteismetsän vaiheita. Mustialan-Kutisen yhteismetsä, Loimaa 1975
Kotiseutumme Oripää. 1976
Järjestäytynyttä tuottajatoimintaa 1920-1980 ; kirj. Martti Lehtelä, Lasse Niinimäki. Maataloustuottajain Loimaan seudun yhdistys, Loimaa 1980
Varsinais-Suomen maatalousperinnettä. L. Niinimäki, Loimaa 1985
Saviseudun satoa 70 vuotta 1920-1990. Maataloustuottajain Loimaan seudun yhdistys, Loimaa 1990
Yhdessä omistaen, yhdessä kasvattaen 1950-1990 : Mustialan-Kutisen yhteismetsä 40 vuotta. Mustialan-Kutisen yhteismetsän osakaskunta, Tammela 1990
Kolmekymmenvuotinen rauha : kertomus sodan kokeneista naisista ja miehistä sekä heidän lapsistaan vuodesta 1944 vuoteen 1975. Loimaa 1996
Taimista tukeiksi : Mustialan yhteismetsä 1950-2000 : 50 vuotta. Mustialan yhteismetsän osakaskunta, Tammela 2000
Le Mansin 24 tunnin ajo 1959

Rata vuosina 1932-1967.
Le Mansin 24 tunnin ajo 1959 oli Le Mansin 24 tunnin ajo, joka ajettiin Circuit de la Sarthen radalla 20. ja 21. kesäkuuta 1959.
Kilpailun voittivat Carroll Shelby ja Roy Salvadori David Brown Racing Dept. -tallin Aston Martin DBR1 -autolla. Aston Martin oli tuolloin David Brownin omistuksessa ja merkki sai ensimmäisen Le Mansin voittonsa. Maaliin pääsi vain 13 autoa 53:stä kilpailun aloittaneesta.