stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Irenaeus
Teokset

Irenaeus kirjoitti lukuisia teoksia, niistä merkittävin säilynyt teos on viisiosainen Harhaoppeja vastaan (Adversus Haereses) eli Niin kutsutun gnosiksen tunnistamisesta ja kukistamisesta. Sen alkuperäisestä kreikankielisestä tekstistä on säilynyt ainoastaan katkelmia, mutta siitä on säilynyt kokonaisia latinankielisiä käännöksiä, jotka on tehty pian kreikankielisen version julkaisun jälkeen. Teoksen kirjoista IV ja V on säilynyt myös armeniankielisiä käännöksiä.
Harhaoppeja vastaan oli tarkoitettu vastustamaan erilaisia gnostilaisia ryhmiä. Teos oli parhaiten säilynyt kuvaus gnostilaisuudesta ennen Nag Hammadin kirjaston löytymistä vuonna 1945.
Toinen kokonaan säilynyt teos on Epideksis, jossa Irenaeus pyrkii osoittamaan muun muassa pitkien piispaluettelojen avulla, että apostolinen suksessio on kirkon perusta jo alkukirkon ajoista.
Irenaeus lainaa suuresta osasta Uuden testamentin kaanonia, sekä kaanoniin kuulumattomia teoksia kuten Klemensin kirjettä ja Hermaan paimenta. Hän ei kuitenkaan viittaa kertaakaan Kirjeeseen Filemonille, Toiseen Pietarin kirjeeseen, Kolmanteen Johanneksen kirjeeseen eikä Juudaksen kirjeeseen. Irenaeus oli ensimmäinen kristillinen kirjoittaja, joka luetteli neljä – ja vain ja ainoastaan neljä – evankeliumia, nykyiset kanonisoidut evankeliumit, jumalallisesti inspiroiduiksi. Tämä johtui mahdollisesti siitä, että harhaoppinen Markion oli julkaissut muokatun version Luukkaan evankeliumista ja julistanut sen ainoaksi ja oikeaksi evankeliumiksi.
Teologia

Irenaeuksen teologian ydinkohta oli Jumalan ykseys, vastakohtana gnostilaisten ajattelumaailmalle, jossa Jumala jaettiin useisiin Aioneihin, ja jossa tehtiin ero ”Ylemmän Jumalan” ja riivatun, maailman luoneen demiurgin välille. Irenaeus käytti Justinus Marttyyriltä perimäänsä Logos-teologiaa, mutta puhuu Pojasta ja Pyhästä Hengestä mieluummin ”Jumalan käsinä”. Hän katsoi, että Kristus teki näkymättömän Isän näkyväksi.
Jumalan ykseyden painotus näkyy myös siinä, että Irenaeukselle koko pelastushistoria oli tiukasti yhtä. Hän muistutti, että Jumala loi maailman ja on valvonut sitä siitä lähtien. Kaikki tapahtunut on ollut osa hänen suunnitelmaansa. Suunnitelman olennaisena osana on kypsyminen: Ihmiskunta luotiin epäkypsäksi, ja Jumalan tarkoituksena oli, että hänen luotunsa kasvavat hänen mieleisikseen vasta pitkän ajan kuluessa. Näin Aadam ja Eeva luotiin ikään kuin lapsiksi. Syntiinlankeemus ei näin ollut kapinallinen teko, vaan lapsellinen temppu, jossa lapsi osoittaa haluaan kasvaa ennen aikojaan ja haluaa kaiken heti.
Näin kaikki sen jälkeen tapahtunut on ollut osa Jumalan suunnitelmaa sille, kuinka ihmiskunta voisi toipua syntiinlankeemuksesta ja kasvaa ”aikuisiksi”. Jumala suunnitteli maailman vaikeaksi paikaksi, jossa ihmiset joutuvat tekemään moraalisia valintoja – vain näin he voivat kasvaa. Irenaeus vertaa kuolemaa valaaseen, joka nielaisi Joonan. Ainoastaan valaan vatsassa Joona kykeni kääntymään Jumalan puoleen ja tekemään hänen tahtonsa. Samoin kuolema ja kärsimys vaikuttavat pahoilta, mutta ilman niitä emme olisi koskaan tulleet tuntemaan Jumalaa.
Pelastushistorian keskus on Jeesuksessa. Irenaeus uskoi, että Kristus olisi täytynyt lähettää joka tapauksessa, vaikka ihmiskunta ei olisikaan langennut. Lankeemus kuitenkin määritti Kristuksen roolin Vapahtajana. Hän näki Kristuksen uutena Aadamina, joka ”peruutti” järjestelmällisesti kaiken Aadamin tekemän. Siinä missä Aadam oli tottelematon puun hedelmää kohtaan, Kristus oli tottelevainen jopa kuolemalle puulla. Irenaeus vertasi myös Eevaa ja Mariaa, tehden vastakkainasettelun ensin mainitun uskottomuuden ja viimeksi mainitun uskollisuuden välille. Sen lisäksi että Kristus perui Aadamin väärät teot, Irenaeus ajatteli hänen myös pyhittäneen koko ihmiselämän jumaluudellaan kulkiessaan ihmisenä lapsuudesta vanhuuteen. Tämän vuoksi Irenaeus joutui väittämään, että Kristus kuoli itse asiassa melko vanhalla iällä.
Irenaeus katsoi näin ihmiskunnan pelastuksen tulevan siitä, että Jumala oli tullut lihaksi, ihmiseksi. Hän määritteli synnin palkaksi kuoleman ja viallisuuden. Jumala puolestaan on sekä kuolematon että viaton, ja pelkästään tullessaan ihmiseksi Kristus siirsi nuo ominaisuudet myös meihin. Irenaus katsoi Kristuksen sovitustyön siis tapahtuneen ennemminkin lihaksitulemisessa kuin ristiinnaulitsemisessa, vaikka ristiinnaulitseminen onkin oleellinen osa lihaksitulemista.
Kirjallisuutta

Pagels, Elaine: Gnostilaiset evankeliumit.  ((The Gnostic Gospels, 1979.) Suomentanut Outi Lehtipuu)  Helsinki:  Art House, 2006.  ISBN 951-884-416-X
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Irenaeus Wikimedia Commonsissa
Kirby, Peter (toim.): Irenaeus. Early Christian Writings. (englanniksi)
Poncelet, Albert: St. Irenaeus Catholic Encyclopedia. 1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
Merkittävimmät apostoliset isät ja kirkkoisät
Klemens I ·
Ignatios ·
Polykarpos ·
Papias ·
Hermas ·
Justinos Marttyyri ·
Irenaeus ·
Klemens Aleksandrialainen ·
Tertullianus ·
Origenes ·
Cyprianus ·
Eusebios Kesarealainen ·
Athanasios Suuri ·
Efraim Syyrialainen ·
Basileios Suuri ·
Gregorios Nazianzilainen ·
Gregorios Nyssalainen ·
Kyrillos Jerusalemilainen ·
Epifanios ·
Johannes Khrysostomos ·
Kyrillos Aleksandrialainen ·
Ambrosius ·
Hieronymus ·
Augustinus ·
Leo Suuri ·
Pseudo-Dionysios Areopagita ·
Gregorius Suuri ·
Maksimos Tunnustaja ·
Johannes Damaskolainen
Perniön Kebab

Perniön Kebab on vuonna 1996 perustettu kebabravintola Salon Perniössä. Perniön Kebab on tunnettu heidän itse valmistamastaan kebablihasta. Vuonna 2006 ravintolan omistaja Rizah Veseli kehitti kaupoissa myytävän rullakebabin.
Vuonna 2008 perustettiin Perniön Rullakebabtehdas Oy tuottamaan ja toimittamaan rullakebabeja. Nykyään Perniön Rullakebabtehdas Oy tuottaa yli 100 000 kebabrullaa kuukaudessa myyntiin ympäri maan. Vuonna 2020 tehtaan liikevaihto oli 771 000 euroa ja tulos −230 000 euroa. Vuonna 2016 tehdas työllisti kuusi ihmistä.
Radio Nova valitsi vuoden 2008 kuuntelijaäänestyksessä Perniön Kebabin Suomen parhaaksi kebabravintolaksi.
Kebabrullatehtaan tuotteet

Original
Sinihomejuustorulla
Kanarulla
Hotrulla
Veselin kebabrulla
Seitanrulla
Lisäksi:
Kebab riisillä
Kebablastut
Aiheesta muualla

Onko tässä Suomen suurin pizza? Perniöläinen kebabyrittäjä kyllästyi kilpailijoiden kuittailuun ja iski uuniin todellisen hirviön Ilta-Sanomat 14.9.2021
Perniön kebab rullaa jo Turussa Turun Sanomat 2009
Lucio Dalla

| Lucio Dalla |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. maaliskuuta 1943 Bologna, Italia
Kuollut: 1. maaliskuuta 2012 (68 vuotta) Montreux, Sveitsi
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Aktiivisena:  1966–2012
Tyylilajit:  jazz, ooppera
Soittimet:  klarinetti ja piano 
Levy-yhtiöt:  RCA Records 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.luciodalla.it
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lucio Dalla (4. maaliskuuta 1943 Bologna, Italia – 1. maaliskuuta 2012 Montreux, Sveitsi) oli suosittu italialainen laulaja-lauluntekijä, muusikko ja näyttelijä. Hän soitti klarinettia ja kosketinsoittimia.
Dalla sävelsi kappaleen "Caruso" (1986), jonka on sittemmin levyttänyt moni laulaja, muun muassa Luciano Pavarotti ja Andrea Bocelli. Kappale on myös Josh Grobanin albumilla Closer.. Laulu on kunnianosoitus oopperatenori Enrico Carusolle. Myös Maynard Ferguson levyttänyt kappaleen albumilleen Brass Attitude.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lucio Dallan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Hippolytos Roomalainen

Hippolytoksen marttyyrikuolema. Ranskalainen kirjamaalaus 1300-luvulta.
Pyhä Hippolytos Roomalainen (m.kreik. Ἱππόλυτος, lat. Hippolytus; n. 170–235) oli varhaisen kristillisen kirkon kirkkoisä ja sen merkittävimpiä teologeja.
Hippolytos oli riidoissa aikansa paavien kanssa ja johti jonkin aikaa omaa seurakuntaansa. Siksi häntä pidetään usein ensimmäisenä vastapaavina. Hän kuitenkin kuoli marttyyrinä ja häntä kunnioitetaan pyhimyksenä. Hippolytos on muun muassa vanginvartijoiden suojeluspyhimys. Hänen muistopäiviään ovat 30. tammikuuta (marttyyrius) ja 13. elokuuta.
Elämä

Hippolytoksen on täytynyt syntyä toisen vuosisadan jälkimmäisellä puoliskolla, todennäköisesti Roomassa. Fotios kuvaa hänet teoksessaan Bibliotheka (cod. 121) Irenaeuksen oppilaaksi, jonka puolestaan sanottiin olleen Polykarpoksen oppilas. Kontekstista voidaan päätellä, että Hippolytos itse oli sanonut näin.
Hippolytos toimi Roomassa presbyteerinä paavi Zephyrinuksen aikana (199–217). Tuona aikana Origenes, joka oli tuolloin vielä nuori, kuuli tämän saarnoja. Ei todennäköisesti kestänyt kauan ennen kuin Hippolytos joutui suoraan konfliktiin Zephyrinuksen ja tämän seuraajan Calixtus I:n kanssa teologisista kysymyksistä. Hän syytti paavia monarkianistisen harhaopin suosimisesta. Seurauksena oli skisma, ja Hippolytos toimi oman seurakunnan johdossa mahdollisesti yli kymmenen vuotta.
Keisari Maximinus Thraxin vainoissa vuonna 235 Hippolytos ja tuolloin paavina toiminut Pontianus siirrettiin Sardiniaan, jossa kummatkin kuolivat. Chronographus Romanus Anni 354 (ja täsmällisemmin Catalogus Liberianus) kertoo, että maanpakolaisten ruumiit haudattiin Roomassa 13. elokuuta, todennäköisesti vuonna 236. Hippolytos haudattiin hautausmaalle Via Tiburtinalla. Tästä voidaan päätellä, että skismaatikko oli hyväksytty ennen kuolemaansa takaisin kirkon helmaan.
Teokset

Hippolytos kirjoitti harhaoppeja vastaan suunnatun teoksen Kaikkien harhaoppien kumoaminen (Refutatio omnium haeresium). Teoksen kymmenestä kirjasta toinen ja kolmas ovat kadonneet. Kirja I esiintyi aiemmin usein Origeneen teoksena nimellä Filosofūmena (lat. Philosophumena). Kirjat IV–X sisältänyt käsikirjoitus löydettiin luostarista Kreikan Athos-vuorelta vuonna 1842.
Nykyisin näiden kaikkien kirjojen katsotaan kuuluvan samaan teokseen, ja sen kirjoittajana pidetään yleisesti Hippolytosta. Teos on merkittävä lähde varhaiskristillisen oikeaoppisuuden kanssa kilpailleiden suuntausten tutkimuksen kannalta. Tutkijat ovat kuitenkin erimielisiä siitä, missä määrin teoksen kuvaukset muun muassa gnostilaisista lahkoista pitävät paikkansa.
Laajuudessaan Hippolytoksen tuotantoa voidaan verrata Origeneen vastaavaan. Hän kirjoitti eksegetiikkaa, apologetiikkaa, saarnoja, poleemisia kirjoituksia, historiaa käsitelleitä kirjoituksia sekä kirkko-oikeudellisia teoksia. Useimmista teoksista on säilynyt vain katkelmia. Eksegeettisistä teoksista parhaiten säilyneitä ovat Kommentaari profeetta Danieliin ja Kommentaari Laulujen lauluun.
Hippolytoksen dogmaattisista teoksista Kristusta ja Antikristusta käsittelevä teos on säilynyt kokonaisuudessaan. Muun ohella se antaa kuvauksen maailmanloppua edeltävistä tapahtumista. Teos on todennäköisesti kirjoitettu Septimius Severuksen vainojen aikaan eli noin vuonna 202.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hippolytos Roomalainen Wikimedia Commonsissa
Kirby, Peter (toim.): Hippolytus of Rome Early Christian Writings (englanniksi)
Kirsch, Johann Peter: St. Hippolytus of Rome Catholic Encyclopedia. 1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
Teoksia: (englanniksi)
Against Noetus
Refutation of All Heresies
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska 2  BnF data 2  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 2 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hippolytus of Rome
Käännös suomeksi
808

| --- | --- |
Vuosisadat: 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku
Vuosikymmenet: 790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku
Vuodet: 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909
Tapahtumia

Abbasidien pääkaupunki siirrettiin Bagdadista Samarraan.
Krumista tuli bulgarien kaani.
Syntyneitä

Walahfrid Strabo, frankkilainen munkki
Kuolleita

Widukind, saksien päällikkö
Ælfwald II, Northumbrian kuningas
Pk

Pk tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Pohjois-Korea, virallisesti Korean demokraattinen kansantasavalta, valtio tai muu maantieteellinen alue
Pakistan, ISO 3166-1 -koodi PK, valtio tai muu maantieteellinen alue
Pakistan International Airlines, IATA-koodi PK, lentoyhtiö
petakelvin, tunnus PK, lämpötilan yksikkö
pikokelvin, tunnus pK, lämpötilan yksikkö
pieni ja keskisuuri, PK, yrityksen kokoluokka
pikakivääri, PK, konetuliase
PK, intialainen elokuva vuodelta 2014
Polyteknikkojen Kuoro, PK, akateeminen mieskuoro
pääkaupunkiseutu, PK-seutu, pääkaupunki lähialueineen
peruskestävyysharjoittelu, PK-harjoittelu, termi kestävyysurheilussa
Pitkäkarvainen, esimerkiksi Chihuahua
palokunta (vrt. VPK)
peruskoulu
postikonttori, pk.
päiväkotilähde?
Publicistklubben, ruotsalainen toimittajajärjestö
Ramsele

| Ramsele |
| --- | --- |
 Ramselen vanha kirkko
 Ramsele
 Koordinaatit: 63°32′18″N, 16°28′16″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västernorrlandin lääni
Maakunta:  Ångermanland
Kunta:  Sollefteå
Väkiluku (31.12.2023):  768
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ramsele on taajama Sollefteån kunnassa Västernorrlandin läänissä Ångermanlandin  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 768 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ramsele Wikimedia Commonsissa
Näsåker

| Näsåker |
| --- | --- |
 Nämforsen
 Näsåker
 Koordinaatit: 63°26′38″N, 16°54′09″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västernorrlandin lääni
Maakunta:  Ångermanland
Kunta:  Sollefteå
Väkiluku (31.12.2023):  500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Näsåker on taajama Sollefteån kunnassa Västernorrlandin läänissä Ångermanlandin  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 500 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Näsåkerin lähellä sijaitsee Nämforsenin kalliopiirrosalue.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Näsåker Wikimedia Commonsissa
Junsele

| Junsele |
| --- | --- |
 Junselen kirkko
 Junsele
 Koordinaatit: 63°41′45″N, 16°52′57″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västernorrlandin lääni
Maakunta:  Ångermanland
Kunta:  Sollefteå
Väkiluku (31.12.2023):  729
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Junsele on taajama Sollefteån kunnassa Västernorrlandin läänissä Ångermanlandin  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 729 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Junselessa sijaitsee eläintarha, jossa on edustettuna noin 25 eri lajia. Eläintarhan yhteydessä toimivat sirkus ja pienille lapsille suunnattu leikkipuisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Junsele Wikimedia Commonsissa
Ivar Akselinpoika Tott

Iivar Akselinpoika Tott (ruots. Ivar Axelsson Tott) ; (k. 1487) oli tanskalainen ja ruotsalainen valtaneuvos. Hän kuului vuodesta 1452 lähtien Tanskan valtaneuvostoon ja sai vuonna 1464 haltuunsa Gotlannin. Hän avioitui vuonna 1466 Kaarle VIII Knuutinpoika Bonden ja Katariina Kaarlentyttären tyttären Magdalenan (n. 1445–1495) kanssa. Hän auttoi Kaarlen kuninkaaksi kolmannen kerran. 1470-luvulla hänellä läänityksenä oli Suomessa Korsholman lääni.
Ivar Axelsson peri Viipurin, Savonlinnan ja Hämeenlinnan läänit mutta luovutti ne vuonna 1484 Sten Sturelle Raaseporin lääniä vastaan.
Stephen Daldry

| Stephen Daldry |
| --- | --- |
 Stephen Daldry vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. toukokuuta 1961 (ikä 63) Dorset, Britannia
Ammatti:  teatteri- ja elokuvaohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Stephen David Daldry CBE (s. 2. toukokuuta 1961 Dorset, Britannia) on brittiläinen teatteri- ja elokuvaohjaaja. Hän nousi kansainväliseen maineeseen teoksillaan Billy Elliot (2000) ja Tunnit (2002) ja saavutti Oscar-ehdokkuuden vielä kolmannellakin ohjauksellaan Lukija (2009).
Daldry on saanut uransa aikana useita palkintoja ja palkintoehdokkuuksia niin teatteri- kuin elokuvatyöstäänkin. Hän oli jälleen 2012 Oscar-ehdokkaana  Jonathan Safran Foerin teokseen pohjautuvalla elokuvalla Äärimmäisen lujaa ja uskomattoman läheltä, joka kertoo New Yorkin syyskuun 11. päivän tapahtumista lapsen näkökulmasta.
Yksityiselämä

Daldry on avoimesti homoseksuaali ja eli pitkään lavastaja Ian McNeillin kanssa. Hän kuitenkin avioitui 2001 pitkäaikaisen ystävättärensä Lucyn kanssa ja sai lapsenkin.
Aiheesta muualla

Stephen Daldry Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Stephen Daldryn ohjaamat elokuvat
| --- | --- |
1990-luku: Eight (1998)
2000-luku:  Billy Elliot (2000)  Tunnit (2002)  Lukija (2008) 
2010-luku:  Äärimmäisen lujaa ja uskomattoman läheltä (2011)  Trash (2014) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Emmy Awards  Museum of Modern Art 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Petros Sasaki

Lähikuva Petros Sasakin hautarististä Lintulan luostarin hautausmaalla.
Valokuva Sasakin suunnittelemasta Johannes Karhapään sovinnonrististä Joensuun Tuupovaarassa Pyhän Hannan kirkon vieressä.
Sovinnonristin laatta.
Petros Iwao Sasaki (23. elokuuta 1939 Odate, Japani – 30. maaliskuuta 1999 Kuopio, Suomi) oli Suomessa vaikuttanut japanilaissyntyinen ikonimaalari.
Petros Sasaki syntyi Japanissa vanhaan sukuun, jonka jäseniä oli 1860-luvulla kääntynyt ortodoksikristityiksi. Hän oli neljännen polven ortodoksi. Opiskeltuaan ensin taidetta Tokiossa hän meni vuonna 1964 opiskelemaan teologiaa Ateenan yliopistoon Kreikkaan. Hän opiskeli Ateenassa myös ikonimaalausta oppien temperatekniikan käytön. Sasaki muutti vuonna 1968 Suomeen arkkipiispa Paavalin kutsusta. Sasaki asettui asumaan Kuopioon suomalaisen vaimonsa kanssa. Hän sai Suomen kansalaisuuden vuonna 1975.
Sasakin tuotanto on laaja. Hän on maalannut muun muassa Heinävedellä sijaitsevan Lintulan luostarin uuteen kirkkoon vuonna 1972 ikonostaasin sekä suurikokoisen alttari-ikonin, jonka aiheena on Jumalanäidin Ennusmerkki -ikoni. Sasakin suurin työ oli Kajaanin Kristuksen kirkastumisen kirkkoon tehty bysanttilaistyylinen fresko. Hän on maalannut myös Mikkelin Pyhän ylienkeli Mikaelin kirkon ikonostaasin ikonit ja freskon. Sasakin maalaamiin ja suunnittelemiin kokonaisuuksiin kuuluu myös Sotkamon Jumalansynnyttäjän suojeluksen kirkon ikonostaasi. Vuonna 1983 hän maalasi Oulun ortodoksiseen hiippakuntakappeliin kolme ikonia; profeettojen ennustama Kristus, joulu ja pääsiäinen sekä Kolme suurta esipaimenta.
Suomessa uudelleenvirinneen ikonimaalauksen on sanottu varsinkin 1970-luvulla henkilöityneen Sasakiin. Hän oli arvostettu ikonimaalauksen opettaja eri puolilla Suomea ja johti pohjoisessa Suomessa vaikuttanutta ikonimaalausharrastajien ryhmää. Lisäksi Sasaki oli monipuolinen kuvittaja ja suunnitteli erilaisia kunnia- ja ansiomerkkejä, logoja ja standaareja. Hän on julkaissut teoksen Pyhä kuva ja ortodoksisuus yhdessä Vesa Takalan kanssa.
Vuonna 1999 vaikeaan sairauteen kuollut Sasaki on haudattu Lintulan luostarin hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Petros Sasaki Ortodoksi.net.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Zeuksis Herakleialainen

| Zeuksis Herakleialainen> Ζεῦξις ὁ Ἡρακλεώτης |
| --- | --- |
 Zeuksis. G. Boccaneran piirros vuodelta 1820.
Henkilötiedot
Syntynyt: 400-luku eaa. Herakleia (Herakleia Minoa?)
Kuollut: 300-luku eaa.
Ammatti:  taidemaalari
Taiteilija
Kuuluisimpia töitä:  Helena Hera Lakinian temppelissä Krotonissa
Zeuksis Herakleialainen (m.kreik. Ζεῦξις ὁ Ἡρακλεώτης, Zeuksis ho Hērakleōtēs, lat. Zeuxis Heracleotes; 400/300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen taidemaalari, joka toimi noin vuosina 435/425–390 eaa. ja on yksi klassisen kauden merkittävimpiä edustajia alallaan. Zeuksis on tullut tunnetuksi taitavana valon ja varjon kuvaajana. Hän teki maalauksia muun muassa Krotonin Hera Lakinian temppeliin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zeuksis Wikimedia Commonsissa
Zeuksista esittävä rintakuva.
Zeuksis ja hänen maalauksensa pojasta ja viinirypäleistä. Johann Georg Hiltenspergerin maalaus Eremitaašissa, 1800-luku.
Zeuksis lahjoittaa Alkmenea esittävän maalauksensa akragaslaisille. Johann Georg Hiltenspergerin maalaus Eremitaašissa, 1800-luku.
143

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Tapahtumia

Roomalainen lääkäri Antyllus teki ensimmäisen valtimoleikkauksen
Porfyrios

| Porfyrios> Πορφύριος |
| --- | --- |
 Porfyrios.
Henkilötiedot
Syntynyt: n. 232 Tyros
Kuollut: n. 304 Rooma
Ammatti:  filosofi
Koulutus ja ura
Opettaja:  Kassios Longinos, Plotinos
Oppilaat:  Iamblikhos
Koulukunta:  uusplatonilainen
Tutkimusalue:  filosofia
Tunnetut työt:  Eisagoge, Plotinoksen elämä, Plotinoksen Enneadien toimittaminen
Porfyrios Tyroslainen (m.kreik. Πορφύριος ὁ Τύριος, Porfyrios ho Tyrios, lat. Porphyrius Tyrius; n. 232 – n. 304) oli antiikin kreikkalainen uusplatonilainen filosofi.
Elämä

Porfyrios syntyi nimellä Malkhos (”Kuningas”) Tyroksessa roomalaisessa Syyriassa. Hän muutti Ateenaan opiskelemaan, ja siellä hänen opettajansa Kassios Longinos antoi hänelle nimen Porfyrios (”Purppuraan pukeutunut”), joka oli pilaileva viittaus kuninkaallisten viittojen väriin.
Porfyrios opiskeli Longinoksen alaisuudessa kielioppia ja retoriikkaa. Vuonna 262 hän lähti Roomaan Plotinoksen maineen houkuttelemana. Hän omistautui kuuden vuoden ajaksi uusplatonismin opiskelulle. Hän menetti terveytensä liiallisen työskentelyn vuoksi, ja muutti viideksi vuodeksi Sisiliaan. Palattuaan Roomaan Porfyrios luennoi filosofiasta ja ponnisteli tulkitakseen sillä välin kuolleen Plotinoksen hämärät opit suuremman yleisön ymmärtämään muotoon. Hän toimitti Plotinoksen teokset Enneadeiksi. Porfyrioksen tunnetuin oppilas on Iamblikhos, joka oli Porfyrioksen kanssa eri mieltä teurgiasta.
Myöhempinä vuosinaan Porfyrios meni naimisiin Marcellan, seitsemän lapsen leskiäidin ja innokkaan filosofian opiskelijan, kanssa. Hänen elämästään ei tiedetä paljoakaan enempää, ja myös hänen kuolinpäivämääränsä on epävarma.