stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1998
Naisten hiihto > 15 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olga Danilova | 46.55,4 |
| 2 |  | Larisa Lazutina | 47.01,0 |
| 3 |  | Anita Moen-Guidon | 47.52,6 |

Danilovan kultamitali oli hänen ensimmäinen olympiamitalinsa. Voittonsa myötä hänestä tuli myös Naganon kisojen ensimmäinen olympiavoittaja. Danilovan voitto tuli yllätyksenä, sillä suurimpana ennakkosuosikkina pidettiin Norjan Bente Martinsenia ja hopealle 5,6 sekunnin erolla jäänyttä Lazutinaa. Venäläiset onnistuivat voitelussa parhaiten, kun taas norjalaisten suksista alkoi pito häipyä matkan puolivälissä. Vielä 8,5 kilometrin kohdalla Martinsen oli kolmantena 19 sekunnin päässä silloin johdossa olleesta Lazutinasta, mutta jäi puolivälin jälkeen Danilovasta yli minuutin. Danilova sai voitostaan rahaa silloisen 550 000 markan arvosta, puolet Venäjän valtiolta ja puolet olympiakomitealta. 30-vuotias Anita Moen-Guidon sai myös ensimmäisen arvokisamitalinsa.
Naisten hiihto > 30 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Julija Tšepalova | 1.22.01,5 |
| 2 |  | Stefania Belmondo | 1.22.11,7 |
| 3 |  | Larisa Lazutina | 1.23.15,7 |
Ensimmäisissä aikuisten arvokisoissaan ollut Tšepalova voitti heti olympiakultaa. Vielä 8 kilometriä ennen maalia näytti siltä, että voitto menee Belmondolle, mutta vesisateessa käydyssä kilpailussa nuori venäläinen voitti lopulta kymmenellä sekunnilla. Kilpailun jälkeen liikuttunut Tšepalova sanoi näyttäneensä mihin hän pystyy, kun Venäjän joukkueen valmentaja Aleksandr Grušin oli jättänyt hänet viestijoukkueen ulkopuolelle, ja paikka 30 kilometrin kilpailuunkin oli tullut vasta ylimääräisen karsinnan voiton myötä. Perinteisestä venäläisestä tavasta poiketen Tšepalova oli valmentautunut kisoihin yksin isänsä valmennuksessa eikä joukkueen yhteisleireillä.
Naisten hiihto > 10 km takaa-ajo

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Larisa Lazutina | 46.06,9 |
| 2 |  | Olga Danilova | 46.13,4 |
| 3 |  | Kateřina Neumannová | 46.14,2 |
Naisten hiihto > 4 x 5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Nina Gavriljuk Olga Danilova Jelena Välbe Larisa Lazutina | 55.13,5 |
| 2 |  | Bente Martinsen Marit Mikkelsplass Elin Nilsen Anita Moen | 55.38,0 |
| 3 |  | Karin Moroder Gabriella Paruzzi Manuela Di Centa Stefania Belmondo | 56.53,5 |
Yhdistetty > Normaalikilpailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Bjarte Engen Vik | 41.21,1 |
| 2 |  | Samppa Lajunen | 41.48,6 |
| 3 |  | Valeri Stoljarov | 41.49,3 |
Päivämäärä: 13.–14. helmikuuta
Bjarte Engen Vik määräsi tahdin jo mäkiosuudella, kun hän 89,5 ja 94,5 metrin hypyillään varmisti yli puolen minuutin etumatkan Stoljaroviin. Lopulta hopealle sijoittunut Lajunen oli mäen kuudes ja lähti hiihto-osuudelle minuutin ja kolme sekuntia Vikin jälkeen. Hiihto-osuudella Vik meni jo lähdöstä saakka omia menojaan. Puolimatkassa Lajunen saavutti Stoljarovin, mutta tunsi olonsa liian väsyneeksi mennäkseen ohi. Hän kuitenkin sai loppusuoralle lisävoimia ja kukisti kirikamppailussa 27-vuotiaan, yllätyspronssia saavuttaneen pietarilaisen, jonka paras maailmancupin yksittäissijoitus samaiselta kaudelta ennen olympialaisia oli 13. ja sijoitus kokonaiskilpailussa 42:s.
Yhdistetty > Joukkuekilpailu

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Halldor Skard Kenneth Bråten Bjarte Engen Vik Fred Børre Lundberg | 54.11,5 |
| 2 |  | Samppa Lajunen Jari Mantila Tapio Nurmela Hannu Manninen | 55.30,4 |
| 3 |  | Sylvain Guillaume Nicolas Bal Ludovic Roux Fabrice Guy | 55.53,4 |
Päivämäärä: 19.–20. helmikuuta
Suomen joukkue lähti hiihto-osuudelle ensimmäisenä ennen Itävaltaa (4 sekuntia) ja Norjaa (8 sekuntia). Olympiakisoissa riehuneesta flunssa-aallosta kärsineet suomalaiset tunsivat kukin huteraa ja epävarmaa oloa ennen hiihtostarttia, ja aloittaja Samppa Lajunen oli edellisiltana kärsinyt kuumeesta. Lajunen ei kyennyt pitämään Norjan Skardia takanaan, vaan jäi tästä 11,6 sekuntia vaihtoon tultaessa. Myöskään Mantila ei kyennyt roikkumaan norjalaisen Braatenin perässä, vaan ero toisessa vaihdossa oli jo yli minuutin. Kolmannella osuudella Nurmelan perässä hiihtivät Ranskan Ludovic Roux ja Japanin Gen Tomii, joka kuitenkin väsähti. Norjan ankkuri Lundberg meni minuutin eron turvin omia menojaan, kun Suomen Manninen keskittyi pitämään yllätyspronssille hiihtäneen Ranskan joukkueen ankkurin, 1992 Albertvillen olympiavoittajan Guyn takanaan.
Mäkihyppy > Normaalimäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jani Soininen | 234,5 |
| 2 |  | Kazuyoshi Funaki | 233,5 |
| 3 |  | Andreas Widhölzl | 232,5 |
Päivämäärä: 11. helmikuuta
Normaalimäen kilpailu oli erittäin tasainen, sillä Hakuban mäen profiilin vuoksi kaikki hyppääjät tipahtivat lähes samalle viivalle alastulorinteeseen. Voittaja Soinisen kumpikaan hyppy ei ollut erityisen hyvä, vaan hänen valttinsa oli tasaisuus: 90 ja 89 metriä. Ennen toista hyppyään Soininen komennettiin pariksi minuutiksi pois puomilta liian voimakkaiden vastavirtausten takia. Ensimmäisen kierroksen jälkeen johdossa ollut Masahiko Harada sortui hermoiluun ja jäi toisella hypyllään 84,5 metriin. 45 000 paikalle tulleen katsojan lohduksi isäntämään Funaki nousi hopealle. Suomen Janne Ahonen oli neljäs, vaikka hyppäsi koko kilpailun eniten pisteitä tuottaneen, 91,5-metrisen hypyn. Kilpailun tasaisuutta kuvaa se, että neljän ensimmäisen sijan välillä oli kullakin eroa yksi piste, kun metrin arvo mäessä oli kaksi pistettä.
Mäkihyppy > Suurmäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kazuyoshi Funaki | 272,3 |
| 2 |  | Jani Soininen | 260,8 |
| 3 |  | Masahiko Harada | 258,3 |
Päivämäärä: 15. helmikuuta
Ensimmäisellä hyppykierroksella tuuli ja lumisade epätaspainottivat hyppääjien asemia. Sittemmin sade loppui ja ylämäen vauhdit kasvoivat. 130 metriä hypännyt Takanobu Okabe oli toisena ennen toista kierrosta, kun taas suomalaisia eivät tuulet suosineet, ja Ari-Pekka Nikkola sekä Janne Ahonen putosivat toiselta kierrokselta. Soininen oli ensimmäisen kierroksen jälkeen kolmantena 129,5 metrin hypyllään. Japanin Harada hyppäsi ensimmäisellä kierroksella vain 120 metriä, mutta sekoitti toisella hypyllään mittalaitteet. Haradan pitkä hyppy jouduttiin mittaamaan ihmissilmällä sen kannettua yli mittausantureiden. Lopulta hypyn pituudeksi päätettiin 136 metriä, mikä nosti Haradan pronssille 0,1 erolla Itävallan Andreas Widhölzliin.
Mäkihyppy > Joukkuemäki

| Sija | Maa | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Takanobu Okabe Hiroya Saitō Masahiko Harada Kazuyoshi Funaki | 933,0 |
| 2 |  | Sven Hannawald Martin Schmitt Hansjörg Jäkle Dieter Thoma | 897,4 |
| 3 |  | Reinhard Schwarzenberger Martin Höllwarth Stefan Horngacher Andreas Widhölzl | 881,5 |
Päivämäärä: 17. helmikuuta
Kilpailu käytiin sakeassa lumisateessa. Isäntämaan hyppääjät kestivät paineet parhaiten ja venyivät kukin osaltaan huippusuorituksiin. Jo ensimmäisellä kierroksella Japani alkoi Saiton ja Okaben hyppyjen ansiosta karata muilta, mutta kolmas hyppääjä Masahiko Harada jäi tiheässä lumisateessa vain 79,5 metriin. Japanin päävalmentaja Manabu Ono oli jo tehdä asiasta vastalauseen, sillä olosuhteet muuttuivat nopeasti. Vastalauseelle ei kuitenkaan ollut tarvetta. Ensimmäisen kierroksen jälkeen japanilaiset olivat neljäntenä, mutta nousivat johtoon heti toisen kierroksen ensimmäisten hyppyjen jälkeen Okaben venytettyä lähes 137 metriä. Toisella kierroksella Saksan Schmitt venytti 126,5 metriä Saiton jäädessä 124 metriin ja ero kaventui 5,2 pisteeseen. Kilpailun ratkaisi kolmas hyppääjä Harada, joka venytti 137 metriä, mikä riitti 24,5 pisteen eroon Saksaan ennen viimeistä kierrosta. Ankkuri Funaki varmisti turvallisen etumatkan turvin Japanin kultamitalin.
Aikaisemmin joukkuemäen kisoja hallinnut, kaksissa edellisissä MM-kisoissa kultaa voittanut Suomi epäonnistui täysin ja jäi viidenneksi, 47,6 pisteen päähän pronssista.
Aiheesta muualla

YLE Elävä arkisto: Naganon talviolympialaiset 1998[vanhentunut linkki]
Talviolympialaisten 1998 lajit
Alppihiihto
|
Ampumahiihto
|
Curling
|
Freestylehiihto
|
Jääkiekko
|
Kaukalopikaluistelu
|
Lumilautailu
|
Maastohiihto
|
Mäkihyppy
|
Ohjaskelkkailu
|
Pikaluistelu
|
Rattikelkkailu
|
Taitoluistelu
|
Yhdistetty
Työväen olympialaisten talvikisat 1931

Työväen olympialaisten talvikisat 1931 järjestettiin Mürzzuschlagissa, Itävallassa 5.–8. helmikuuta.
Kisoihin osallistui seitsemän maata.
Hiihtokilpailut > 15 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Heikki Norojärvi | 53.51 |
| 2 |  | Martti Salminen | 54.06 |
| 3 |  | Matti Kääriä | 54.17 |
| 4 |  | Arvo Koskelainen | 54.44 |
| 5 |  | Leo Viheriälehto | 54.51 |
| 6 |  | Viljam Vakkari | 55.14 |
Paras ei-suomalainen oli Tsekko-Aussigia edustanut Walter Dressler, 10. ajalla 59.34

Samalla hiihdetyssä yhdistetyn kisassa hiihti Saksan Max Hess ajan 59.18
Hiihtokilpailut > 3 km estehiihto

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Martti Salminen | 5.18 |
| 2 |  | Karl Mannhardt | 6.17 |
| 3 |  | Hans Eichberger | 6.24 |
| 4 |  | Willi Köstinger | 6.26 |
| 5 |  | Ernst Hildebrand | 7.03 |
| 6 |  | Josef Maxl | 7.12 |
Seitsemän kilpailijaa keskeytti suksien katkeamisen ja siteitten rikkoutumisen vuoksi.
Hiihtokilpailut > 10 km laskuhiihto

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Karl Mannhardt | 24.04 |
| 2 |  | Franz Berner | 25.25 |
| 3 |  | Rupert Weinberger | 26.15 |
| 4 |  | Otto Strasser | 26.22 |
| 5 |  | Hans Eichberger | 26.15 |
| 6 |  | Ernst Seber | 26.33 |
Kaikkiaan suoritti matkan loppuun 37 miestä.
Hiihtokilpailut > Naisten 4 km hiihto

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Impi Lahtinen | 12.50 |
| 2 |  | Ester Korholin | 13.01 |
| 3 |  | Aliisa Suvanto | 13.36 |
| 4 |  | Frieda Hadlich | 15.46 |
| 5 |  | Hedi Deutsch | 15.49 |
| 6 |  | Bozena Slavikova | 15.51 |
33 ilmoittautuneesta 32 kilpaili ja kaikki hiihtivät loppuun.
Hiihtokilpailut > Naisten 6 km hiihto

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Impi Lahtinen | 17.44 |
| 2 |  | Ester Korholin | 18.47 |
| 3 |  | Aliisa Suvanto | 18.49 |
| 4 |  | Bozena Slavikova | 22.10 |
| 5 |  | Emmi Mandl | 22.16 |
| 6 |  | Helene Richter | 22.37 |
Miesten 30 km hiihto jäi hiihtämättä luonnonesteiden vuoksi.
Hiihtokilpailut > 10 km joukkuehiihto

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Matti Kääriä, Heikki Norojärvi, Martti Salminen | 23.16 |
| 2 |  | Arvo Koskelainen, Vakkari, Viheriälehto | 24.51 |
| 3 |  | Ullmann, Hess, Weichert | 27.21 |
| 4 |  | Rusp, Scheibelberger, Krapp | 27.48 |
| 5 |  | Hirtenlechner, Krois, Berner | 29.31 |
| 6 |  | Dressler, Feix, Schwarz | 30.16 |
Hiihtokilpailut > Yhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet | Hiihtoaika | Mäkipisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Arvo Talsi | 36,71 | 1.01.44 (2) | 18,46 (2) |
| 2 |  | Max Hess | 35,38 | 59.18 (1) | 15,38 (5) |
| 3 |  | Gustav Häusler | 35,33 | 1.04.17 (7) | 18,83 (1) |
| 4 |  | Sven Halvorsen | 33,75 | 1.03.08 (4) | 16,50 (3) |
| 5 |  | Hans Wagner | 32,08 | 1.04.10 (6) | 15,58 (4) |
| 6 |  | Sepp Handler | 32,00 | 1.03.54 (5) | 15,25 (7) |
Hiihtokilpailut > Mäkihyppy

| Sija | Maa | Kilpailija | Hypyt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gustav Häusler | 18,113 (hypyt: 42, 45 ja 46,5 m) |
| 2 |  | Arvo Talsi | 18,050 (44, 43,5 ja 44,5 m) |
| 3 |  | Edwin Günther | 17,580 (43, 42 ja 44 m) |
| 4 |  | Walter Kunz | 17,443 (44,5, 43 ja 43 m) |
| 5 |  | Kurt Körner | 17,307 (45,5, 46,5 ja 46 m) |
| 6 |  | Sven Halvorsen | 16,160 (44, 46 ja 44,5m |
Kilpailijoita 29. Kisa käsitti koekierroksen ja 3 kilpailuhyppyä.
Jääkilpailut > Pikaluistelu 500 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Paavo Virtanen | 48,4 |
| 2 |  | Viljo Pihl | 49,4 |
| 3 |  | Kalle Flinck | 50,4 |
| 4 |  | Robert Vitthof | 52,2 |
| 5 |  | Artur Dale | 57,6 |
| 6 |  | Eduard Helmer | 1.01,2 |
Jääkilpailut > Pikaluistelu 1 500 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Paavo Virtanen | 2.39,0 |
| 2 |  | Viljo Pihl | 2.40,4 |
| 3 |  | Kalle Flinck | 2.41,0 |
| 4 |  | Robert Vitthof | 2.48,2 |
| 5 |  | Artur Dale | 2.57,7 |
| 6 |  | Eduard Helmer | 3.21,6 |
Jääkilpailut > Pikaluistelu 5 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Viljo Pihl | 9.32,0 |
| 2 |  | Paavo Virtanen | 9.36,3 |
| 3 |  | Kalle Flinck | 9.43,4 |
| 4 |  | Robert Vitthof | 9.47,0 |
| 5 |  | Franz Mandl | 13.02,0 |
| 6 |  | Heinz Zepmeisel | 13.21,4 |
Jääkilpailut > Pikaluistelu 10 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Viljo Pihl | 20.32,8 |
| 2 |  | Paavo Virtanen | 20.40,9 |
| 3 |  | Robert Vitthof | 21.22,7 |
| 4 |  | Artur Dale | 22.37,8 |
Kalle Flinck kaatui pari kertaa ja keskeytti 7000 metriä luisteltuaan.
Jääkilpailut > Kaunoluistelu miehet

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Istvan Schlichtinger | 245,5 |
| 2 |  | Vielniek | 242,0 |
| 3 |  | Adolf Schima | 213,6 |
| 4 |  | Leo Fleischmann | 211,5 |
| 5 |  | Arnold James | 188,1 |
| 6 |  | Otto Kneisel | 185,9 |
Jääkilpailut > Kaunoluistelu naiset

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Elfriede Gönner | 62,3 |
| 2 |  | Lotte Ronay | 55,6 |
| 3 |  | Ricker | 51,5 |
| 4 |  | Hermine Adamek | 39,6 |
Jääkilpailut > Kaunoluistelu pariluistelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Elfriede Gönner, Rudolf Lang | 10,3 |
| 2 |  | Marie Trimmel, Karl Schenkirs | 9,9 |
| 3 |  | Hermine Adamek, Rubetz | 3,8 |
Jääkiekko

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | AUT | LAT | GER |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Itävalta | 2 | 2 | 0 | 0 | 7-2 | 4 |  | 3-2 | 4-0 |
|  Latvia | 2 | 1 | 0 | 1 | 5-4 | 2 |  |  | 3-1 |
|  Saksa | 2 | 0 | 0 | 2 | 1-7 | 0 |  |  |  |
Pisteet

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Suomi | 150 |
| 2 |  | Saksa | 76 |
| 3 |  | Itävalta | 66 |
| 4 |  | Latvia | 33 |
| 5 |  | Tsekko-Aussig | 7 |
| 6 |  | Tsekko-Praha | 1 |
Krzeszowice

| Krzeszowice |
| --- | --- |

 Krzeszowice
 Koordinaatit: 50°8′N, 19°38′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Vähä-Puolan voivodikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,96 km²
Väkiluku (2021):  9 868
Postinumero:  32065
 
 www.krzeszowice.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krzeszowice  on kaupunki Etelä-Puolassa, Vähä-Puolan voivodikunnassa, 16 kilometriä Krakovasta länteen. 
Kaupungissa on vajaat 10 000 asukasta.
Paikallisjunalla matkaKrakovaan kestää parikymmentä minuuttia.
Telamiina

Halkaistu malli saksalaisesta DM 11 AT -telamiinasta.
Telamiina on panssarintorjuntaan käytettävä maahan asetettava miina. Suomen puolustusvoimien käyttämän telamiina TM 65 77:n massa on 10 kilogrammaa, josta 9,5 kilogrammaa on valettua TNT-räjähdysainetta ja räjäyttimenä toimii 60 grammaa heksotolia. Miina räjäytetään painosytytin 77:llä, jossa on yksi gramma heksotolia.
Telamiina kaivetaan maahan tai lumeen ja se räjähtää, kun sen laukaisukanteen kohdistuu 150–300 kilogramman paino. Miinan tarkoituksena on katkaista panssarivaunun telaketju ja vaurioittaa pyörästöä. Liikuntakyvytön vaunu voidaan tuhota esimerkiksi kertasingolla. Telamiinaan ajava pyöräajoneuvo tuhoutuu käytännössä kokonaan.
Telamiinan purkamista voidaan vaikeuttaa miinan alle asennettavalla raivauksenestopanoksella, joka tunnetaan lyhenteellä REP. Aikaisemmin Suomessa telamiinoitusta suojattiin telamiinan ympärille asetetuilla sakaramiinoilla, jotka myöhemmin poistettiin käytöstä vuonna 2011 Ottawan miinakieltosopimuksen tultua voimaan. Telamiinan halpa hinta mahdollistaa niiden massamaisen käytön.
Telamiinan räjähdysvaikutusta voidaan tehostaa asentamalla telamiinan alle erillinen 20 kilogramman TNT-kuutio eli hävityspanos, toinen telamiina tai muu lisäräjähde, joiden avulla on tarkoitus saada panssarivaunu taistelukyvyttömäksi.
Kovalla tai tavallisellaselvennä maaperällä yhden telamiinan tai vastaavan räjähteen tärähdys voi pulpauttaa muut haudatut miinat näkyviin. Tähän perustuu miinojen raivaus räjäyttämällä.
Meriaura

Meriaura Group Oyj on suomalainen yrityskonserni, joka muodostui Savosolar Oyj:n ja Meriaura Oy:n yhdistymisestä vuoden 2022 lopussa. Savosolar Oyj oli keskittynyt aurinkolämpöratkaisuihin ja Meriaura Oy merilogistiikkaan. Vuonna 2023 konsernin liikevaihdosta 95 % koostui merilogistiikasta. Meriauran osakkeilla käydään kauppaa Suomen ja Ruotsin First North -listoilla.
Meriaura on harjoittanut kuivarahdin ja vaativien projektitoimituksien kuljetusta erityisesti Itämeren ja Pohjanmeren alueilla. Suurten aurinkolämpöjärjestelmienntoimittamiseen keskittynyt Savosolar oli tullut listatuksi Suomen ja Ruotsin First North -kauppapaikoille vuonna 2015. Savosolarin ja Meriauran yhdistyminen toteutui 30. marraskuuta 2022, ja nimeksi otettiin Meriaura Group 1. kesäkuuta 2023. Meriaura Groupin toimitusjohtajana oli syyskuuhun 2024 saakka Kirsi Suopelto. Häntä seurasi 1. lokakuuta 2024 merenkulkuneuvos Jussi Mälkiä. Meriauran tytäryhtiö VG-EcoFuel Oy valmistaa biopolttoaineita kierrätetyistä ja jätepohjaisista raaka-aineista. Suurin omistusosuus konsernista on sijoitus- ja konsultointiyhtiö Meriaura Invest Oy:lla, jonka aiempi nimi oli VG-Shipping Oy. Meriaura osti myös aurinkosähköratkaisuja tarjonneen Rasol Oy:n.
Inderes seurasi Meriauran osakkeen kehitystä maaliskuusta 2023 joulukuuhun 2024.
Christopher G. Cavoli

| Christopher G>  Cavoli |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Yhdysvallat
Palvelusvuodet:  1987 -
Komentajuudet:  USA:n Euroopan joukkojen komentaja 2022 - NATOn ylin sotilaskomentaja 2022 -
Sotilasarvo:  kenraali
Christopher Gerard Cavoli (s. Würzburg, Saksa) on yhdysvaltalainen kenraali, joka on toiminut kesästä 2022 lähtien sekä Yhdysvaltain Euroopan joukkojen komentajana sekä NATOn ylimpänä sotilaskomentajana. Tätä ennen hän palveli Yhdysvaltain Euroopan ja Afrikan joukkojen esikunnassa.
Hänen isänsä oli amerikanitalialainen upseeri, joka palveli kylmän sodan aikaan Italiassa ja Saksassa. Cavoli puhuu italiaa, ranskaa ja venäjää. Hän suoritti kanditutkinnon biologiasta vuonna 1987 Princetonin yliopistossa ja maisterintutkinnon Yalesta Venäjän ja Itä-euroopan tutkimuksesta.
Hjalmar Rautiainen

Johan Hjalmar Rautiainen (17. marraskuuta 1879 Akaa – 21. maaliskuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.
Rautiainen kävi Taideteollista keskuskoulua vuonna 1900 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulua Turussa 1896 sekä Helsingissä 1900–1903. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1933–1939, 1941 ja 1942.
Rautiainen on maalannut 1906 Helsingin Kalliossa sijaitsevan Pyhän Sydämen kappelin seiniä kiertävät freskot, joiden aiheena on raamatunkertomus viisaista ja tyhmistä neitsyistä.
Teoksia

Tytön pää : öljymaalaus. 1919
Tuvan sisäkuva : öljymaalaus. 1951
Palkinnot

Ylimääräinen palkinto dukaattikilpailussa 1903
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Hjalmar Rautiainen
Copelandsaaret

Copelandsaaret ilmasta kuvattuna.
Vanha hautausmaa Copelandsaarella.
Copelandsaaret (engl. Copeland Islands, iiriksi Oileán Chóplainn) on saariryhmä Pohjois-Irlannissa Downin kreivikunnassa (An Dún) Bangorin kaupungin alueella. Saariryhmään kuuluvat saaret ovat Copeland Island, Lighthouse Island ja Mew Island.
Saaret ovat merkittäviä luontoarvoiltaan ja erityisesti lintujen pesintäpaikkoina. Kaikkein monipuolisin luonnoltaan on Copeland Island.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Copelandsaaret Wikimedia Commonsissa
Rome Odunze

Chicago Bearsin laitahyökkääjä Rome Odunze elokuussa 2024.
Rome Odunze (s. 3. kesäkuuta 2002 on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Odunze edustaa NFL-joukkue Chicago Bearsia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Washingtonin yliopiston joukkueessa. Bears varasi hänet ensimmäisellä kierroksella yhdeksännellä varausvuorolla vuoden 2024 NFL:n varaustilaisuudessa. Heinäkuussa 2024 Odunze teki Bearsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 22,7 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Odunze on pelannut 17 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 54 kiinniottoa. Näillä kiinniotoilla hän on edennyt 734 jaardia ja tehnyt kolme touchdownia. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
Marks & Spencer

| Marks & Spencer |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  LSE: MKS
ISIN:  US57069PAD42
Perustettu:  1884
Perustaja:  Michael Marks, Thomas Spencer
Toimitusjohtaja:  Marc Bolland
Kotipaikka:   Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Toimiala:  vähittäiskauppa
Tuotteet:  elintarvikkeet, pukeutuminen, kodin tuotteet
Kotisivu:  www.marksandspencer.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marks & Spencer -myymälä Ateenassa
Marks & Spencer -elintarvikemyymälä Lontoon Suttonissa
Marks & Spencer (lyh. M&S) on brittiläinen vähittäiskaupan ketju, jonka perustivat valkovenäläistä juutalaissukua edustanut Michael Marks ja Yorkshiresta kotoisin ollut talousmies Thomas Spencer Leedsissä vuonna 1884.
Marks & Spencerillä on noin 800 myymälää Britanniassa ja 450 muissa maissa. Myymälöistä suurin osa on tavarataloja, jotka erikoistuvat vaatteiden, elintarvikkeiden ja kodin tuotteiden myyntiin. Britanniassa ketjulla on myös Simply Food -myymälöitä, joissa myydään pelkästään elintarvikkeita. Päivittäistavaroiden osuus yhtiön myynnistä on noin puolet.
1970-luvulla paroni Marcus Sieffin johdolla yritys menestyi ja oli tunnettu henkilöstönsä hyvästä kohtelusta, mutta hänen vetäydyttyä johdosta alkoivat yhtiön vaikeudet. Sen käytännölliset vaatemallistot eivät enää puhutelleet nuorta kuluttajasukupolvea. Vuosituhannen vaihteessa yritys joutui vetäytymään sekä muista Euroopan maista että Pohjois-Amerikasta. Sen jälkeen yritys on taas tehnyt parempaa tulosta.
Yritys Suomessa

Marks & Spencer oli 1990-luvun lopulla Suomen markkinoilla Stockmannin kanssa solmitulla franchising-sopimuksella. Maaliskuussa 2014 kerrottiin uudesta yhteistyöstä S-ryhmän kanssa. S-ryhmä avasi Marks & Spencer -myymälän ensin lokakuussa 2014 Helsingin keskustan Sokoksen yhteyteen ja sitten Jyväskylään, Hämeenlinnaan,  Tampereelle, Lappeenrantaan, Lahteen ja Poriin. Suomenkielinen, Suomen markkinoille räätälöity verkkokauppa avattiin keväällä 2015. 
 Tammikuussa 2025 Martk & Spencer lopetti myyntinsä sekä Sokoksen verkkokaupassa että tavarataloissa.
Marks & Spencerin vaatemerkkeihin kuuluvat M&S Collection, Limited Collection, Per Una, North Coast, Portfolio, Indigo Collection, Autograph, Classic, Blue Harbour, Collezione, Savile Row Inspired ja Big & Tall.