stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Panic Channel
Diskografia > Albumit ja minialbumit

25.12.2003, minialbumi "新人戦 ～夢に向かって 編～ (Shinjinsen ～yume ni mukatte hen～)"
829 Service (829 サービス)
Love Letter (ラブレター)
Pink Cherry (ピンク チェリー)
clear
26.3.2005, albumi Trick
Catch ~walk up to the continue~
Date (デートゥ)
Magical Dreamer (まじかるドリィマー)
Kimi to ~[ ]~ to (君と~「　」~と)
One's Life
In ~Midara~ (淫~みだら~)
Ura (裏)
Esa (餌)
[ ] ~Kuuhaku~ (「　」~空白~)
Shizuku (雫)
1.2.2007, mini-albumi "Invisible Line"
peace
ever and ever
fairy
love less
knife (ナイフ)
tenbin (天秤)
Minialbumista "Invisible Line" on myös julkaistu versio, joka sisältää DVD:n. DVD:llä on musiikkivideo kappaleesta knife (ナイフ).
Diskografia > Singlet ja maxi-singlet

22.9.2003, maxi-single "Début sen ～minna no chikai hen～ (デビュー戦 ～みんなの誓い 編～)"
Sparking
Kodoku mosou (孤独妄想)
29.7.2004, maxi-single "Zenkoku Taikai 3 Hon Ikuchi ~Iyagarase~ (全国大会～いやがらせ～)"
CD
Kako wasure... (過去忘レ。)
Iyagarase
Loveletter (Trance remix)
DVD
Iyagarase
Making of Iyagarase
29.8.2004, single "Setsuna"
29.8.2004, maksisingle "Zenkoku Taikai 3 Hon Ikuchi ~Free Style~ (全国大会～フリースタイル～)"
CD
Zassou ~be awake~
Lovely
829 Service (Eurobeat mix) (829 サービス (Eurobeat mix))
DVD
Zassou ~be awake~
Maging of Zassou ~be awake~
29.9.2004, maxi-single "Zenkoku Taikai 3 Hon Ikuchi ~Kesshousen~ (全国大会～決勝戦～)"
CD
Rouge ~love lorn a rouge~
Kataomoi
Kodoku mosou [Live style]
DVD
Remixed-nation the Movie
Invitation
Interview
19.4.2006, single "ishin (遺神)"
Zangai (残骸)
Mujou Mayaku (無情麻薬)
19.4.2006, single "Plow"
together
Departures
25.1.2008, single "Mother's Expression"
25.1.2008, single "Father's Expression"
Diskografia > DVD:t

3.5.2003, musiikkivideo-dvd Panic Channel Kyouzai Video (パニックちゃんねる教材ヴィデオ)
Kako wasure... (過去忘レ。)
24.4.2004, musiikkivideo-dvd PV (PANIC☆VIDEO) ~otameshi gentei hen~
Pink Cherry (ピンク チェリー)
clear
1.5.2004, musiikkivideo-dvd PV(PANIC☆VIDEO) ~tsuujou hen~)
Pink Cherry (ピンク チェリー)
Making of Pink Cherry (Making of ピンク チェリー)
clear
Making of clear
Kodoku mosou (孤独妄想)
Making of Kodoku mosou (Making of 孤独妄想)
Peter Celestine Elampassery

Peter Celestine Elampassery (28. kesäkuuta 1938 Muttuchira – 27. toukokuuta 2015) oli intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin kapusiinien papiksi 3. lokakuuta 1966 ja nimitettiin Jammu-Srinagarin hiippakunnan johtoon 3. huhtikuuta 1998. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Alan Basil de Lastic, jota avustivat Symphorian Thomas Keeprath ja Hippolytus Anthony Kunnunkal.
Pertti Ahokas

Pertti Ahokas (s. 5. elokuuta 1947 Kuopio) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi puolustajana SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1969–1982 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.
Ahokas edusti pääsarjatasolla Helsingin Jokereita vuosina 1969–1972, Saimaan Palloa vuosina 1972–1973 ja 1980–1982, Turun Tovereita vuosina 1973–1975 ja Turun Palloseuraa vuosina 1975–1980. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 400 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 49 + 63 = 112 ja jäähymääränsä 342 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 34 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 4 + 6 = 10 ja jäähyminuutteja 38. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi kaksi SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia.
Pesäpallon Ykkössarja 1984

Pesäpallon ykkössarja 1984 oli Ykköspesiksen neljäs kausi. Kankaanpään Maila voitti sarjan ja sen ohella Mestaruussarjaan nousivat myös Vaasan Maila ja Nurmon Jymy.
Runkosarja > Pohjoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | MPS | VM | NJ | VäVi | Lippo | KuKu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muhoksen Pallo-Salamat | 10 | 9 | 0 | 1 | 108-56 | 18 |  | 3-16 | 7-6 | 16-8 | 5-3 | 22-3 |
| Vaasan Maila | 10 | 7 | 1 | 2 | 105-59 | 15 | 5-21 |  | 11-1 | 8-1 | 11-4 | 10-9 |
| Nurmon Jymy | 10 | 5 | 1 | 4 | 78-50 | 11 | 7-8 | 2-2 |  | 8-2 | 16-6 | 23-2 |
| Vähänkyrön Viesti | 10 | 4 | 0 | 6 | 55-68 | 8 | 1-4 | 7-4 | 5-1 |  | 6-9 | 8-6 |
| Oulun Lippo | 10 | 3 | 0 | 7 | 68-85 | 6 | 0-6 | 9-10 | 6-7 | 5-11 |  | 10-3 |
| Kuortaneen Kunto | 10 | 1 | 0 | 9 | 50-146 | 2 | 7-16 | 2-28 | 1-7 | 7-6 | 10-16 |  |
Runkosarja > Etelälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | KaM | ToU | PKP | RPL | HeP | ITa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kankaanpään Maila | 10 | 9 | 0 | 1 | 98-45 | 18 |  | 11-1 | 15-10 | 12-6 | 12-0 | 10-8 |
| Tohmajärven Urheilijat | 10 | 6 | 0 | 4 | 64-57 | 12 | 5-6 |  | 10-11 | 6-5 | 9-3 | 7-1 |
| Puurtilan Kisa-Pojat | 10 | 5 | 0 | 5 | 80-83 | 10 | 4-11 | 4-9 |  | 14-7 | 4-6 | 8-3 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 10 | 4 | 1 | 5 | 68-72 | 9 | 2-15 | 8-1 | 8-4 |  | 13-4 | 4-9 |
| Helsinki-Pesis | 10 | 3 | 0 | 7 | 40-79 | 6 | 4-6 | 4-7 | 8-13 | 1-9 |  | 5-2 |
| Ikaalisten Tarmo | 10 | 2 | 1 | 7 | 48-62 | 5 | 5-0 | 4-9 | 6-8 | 6-6 | 4-5 |  |
Loppusarja > Noususarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | KaM | VM | MPS | NJ | PKP | ToU | Lp>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kankaanpään Maila | 10 | 7 | 0 | 3 | 80-60 | 16 |  | 15-7 | 12-9 | 8-3 | 10-3 | 9-2 | 2 |
| Vaasan Maila | 10 | 7 | 0 | 3 | 89-53 | 15 | 9-7 |  | 7-0 | 7-3 | 6-3 | 11-0 | 1 |
| Muhoksen Pallo-Salamat | 10 | 4 | 0 | 6 | 92-83 | 10 | 11-5 | 9-17 |  | 21-8 | 16-3 | 11-4 | 2 |
| Nurmon Jymy | 10 | 4 | 2 | 4 | 67-65 | 10 | 3-4 | 9-7 | 9-3 |  | 10-1 | 5-5 | 0 |
| Puurtilan Kisa-Pojat | 10 | 4 | 0 | 6 | 48-86 | 8 | 8-4 | 0-14 | 7-6 | 5-13 |  | 8-4 | 0 |
| Tohmajärven Urheilijat | 10 | 2 | 2 | 6 | 45-74 | 7 | 5-6 | 7-4 | 11-6 | 4-4 | 3-10 |  | 1 |
Kankaanpää ja Vaasa nousivat suoraan ja Nurmo voitettuaan uusinnassa Muhoksen 8-3.
Loppusarja > Putoamissarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | RPL | ITa | HeP | VäVi | Lippo | KuKu | Lp>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 10 | 8 | 0 | 2 | 87-39 | 18 |  | 6-2 | 7-4 | 5-2 | 11-4 | 13-4 | 2 |
| Ikaalisten Tarmo | 10 | 8 | 0 | 2 | 91-46 | 16 | 2-5 |  | 9-3 | 6-4 | 7-4 | 13-1 | 0 |
| Helsinki-Pesis | 10 | 6 | 0 | 4 | 76-60 | 13 | 5-3 | 9-11 |  | 10-4 | 7-5 | 5-3 | 1 |
| Vähänkyrön Viesti | 10 | 4 | 0 | 6 | 54-61 | 10 | 4-6 | 8-11 | 4-1 |  | 4-3 | 7-4 | 2 |
| Oulun Lippo | 10 | 2 | 0 | 8 | 61-79 | 5 | 10-5 | 3-11 | 11-13 | 9-2 |  | 10-11 | 1 |
| Kuortaneen Kunto | 10 | 2 | 0 | 8 | 45-129 | 4 | 2-26 | 3-19 | 3-19 | 6-15 | 8-2 |  | 0 |
Sarjasta putosivat Vähäkyrö, Oulu ja Kuortane. Sarjaan nousivat suomensarjan lohkovoittajat Jyväskylän Lohi, Ulvilan Pesä-Veikot ja Halsuan Toivo.
Eckerö

| Eckerö |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Postilaituri kunnassa
Sijainti:  60°13′25″N, 019°33′25″E
Maakunta:  Ahvenanmaan maakunta
Seutukunta:  Ålands landsbygd
Kuntanumero:  043
Hallinnollinen keskus:  Överby
Perustettu:  –
Pinta-ala ilman merialueita:  109,18 km² 292:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  752,67 km² 158:nneksi suurin 2022 
– maa:  107,72 km²
– sisävesi:  1,46 km²
– meri:  643,49 km²
Väkiluku:  955 296:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  8,87 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,0 %
– 15–64-v.:  59,6 %
– yli 64-v.:  26,4 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  4,8 %
– ruotsinkielisiä:  86,8 %
– muut:  8,4 %
Kunnallisvero:  18,50 % 7:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Raine Katajamäki
www.eckero.ax
Infobox OKNimi-testi OK: 
Eckerö on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan saaristossa heti Manner-Ahvenanmaan länsipuolella. Kunnassa asuu 955 ihmistä, ja sen pinta-ala on 752,67 km², josta 643,49 km² on merialueita ja 1,46 km² sisävesiä. Väestötiheys on 8,87 asukasta/km². Kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja 86,8 prosenttia sen asukkaista on ruotsinkielisiä.
Eckerön vaakunan suunnitteli Matts Dreijer ja se vahvistettiin vuonna 1952.
Maantiede ja luonto

Eckerön pääsaari on pinta-alaltaan Ahvenanmaan saarista kolmanneksi suurin ja koko Suomen merialueiden saarista seitsemänneksi suurin heti Lemlandin pääsaaren jälkeen. Pienempiä saaria ja luotoja, joista suurin osa on asumattomia, on kaikkiaan parisataa. Pinnanmuodoiltaan Eckerön alue on alavaa ja korkeuserot ovat vähäisiä. Maisemakuvaa luonnehtivat toisaalta laajat kalliopaljastumat, toisaalta lähes lehtomaisen rehevät metsiköt.
Eckerön keskuspaikka on Storby, joka on Ahvenanmaan suurimpia maaseututaajamia. Etäisyys Maarianhaminaan on noin 35 kilometriä. Ainoa naapurikunta on Hammarland idässä; Hammarlandiin kuuluu myös saaristo Eckerön länsipuolella. Storbyhyn päättyvä päätie 1 ylittää Eckerön ja Hammarlandin rajalla Marsundin salmen. Eckerön satamasta pääsee Eckerö Linjenin laivalla Ruotsiin Grisslehamniin; Eckerö on Suomen neljänneksi vilkkain ulkomaanliikenteen matkustajasatama.
Eckerössä sijaitsee yksitoista järveksi luokiteltua vakavettä, joista laajimmat ovat Inre fjärden, Kråkskärsfjärden ja Insundet. Eckerön järvet ovat Suomen läntisimpiä järviä, kaikkein läntisin on kahden hehtaarin laajuinen Krogarviken.
Eckerön kunnan alueelta on tavattu erittäin harvinainen taarna, jonka kasvupaikkoja on koko Suomen alueella tiedossa vain muutamia. Kunnassa esiintyy melko runsaslukuisena muualla Suomessa harvinainen tyrni.
Kylät

Eckerössä on seitsemän kylää: Björnhuvud, Finbo, Kyrkoby, Marby, Storby, Torp ja Överby.
Historia

Eckerön kirkonkylän alueelta on löydetty useita kivikautisia hautakumpuja; tuolloin seutu kohosi merenpinnan yläpuolelle. Kyseessä ei kuitenkaan ole ollut vakituinen asutus, vaan lännestä saapuneiden hylkeenpyytäjien tilapäinen oleskelu. Pysyvä asutus Eckeröhön syntyi niin ikään lännestä käsin, oletettavasti rautakauden loppupuolella.
Eckerön keskiaikainen harmaakivikirkko on rakennettu vuosien 1380–1420 välillä
Kun valtakuntaan järjestettiin postilaitos 1630-luvulla, kaikki seudun miehet toimivat postintalonpoikina kuljettaen postia ja matkustajia veneillään Ruotsin Grisslehamniin ja takaisin. Talonpojat oli jaettu kahdeksaan ruotuun, jotka hoitivat kuljetukset vuoroittain. Sota-aikoina eckeröläiset talonpojat kuljettivat postia ja sotaväkeä niin paljon, että heidät oli vapautettu varsinaisesta sotapalveluksesta. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Eckerössä oli 68 veroa maksavaa talonpoikaa, joten väkiluku lienee ollut tuolloin 400:n tienoilla.
Eckerö mainittiin Hammarlandin kappelina jo vuonna 1427. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1879.
Eckerön kunnasta on 1900-luvun alussa käytetty suomenkielisissä yhteyksissä nimeä Ekkeröö tai Ekkerö.
Elinkeinoelämä

Turismi on Eckerön merkittävimpiä elinkeinoja. Eckerö on yksi Pohjoismaiden aurinkoisimpia paikkoja aurinkotunneissa mitattuna. Kunnassa sijaitsee useita hotelleja, matkakoteja, ravintoloita, kahviloita, mökkikyliä ja uimarantoja. Eckerö on kesäisin erityisesti suosittu leirintämatkailijoiden kohde. Kunnassa sijaitsee peräti viisi leirintäaluetta.
Ylivoimaisesti suurin yhteisöveron maksaja on Rederiaktiebolaget Eckerö, joka maksoi vuonna 2016 yli kaksi miljoonaa euroa. Sitä seuraavat kalanviljelyä harjoittava Storfjärdens Fisk Ab ja lämpö-, vesijohto- ja ilmastointiasennuksia tekevä Gripenbergs VVS Ab.
Väestönkehitys > Koko kunta

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 vallinneen tilanteen mukainen.
| Eckerön väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 685 | 685 |
| 1985 | 1985 |    | 769 | 769 |
| 1990 | 1990 |    | 811 | 811 |
| 1995 | 1995 |    | 823 | 823 |
| 2000 | 2000 |    | 830 | 830 |
| 2005 | 2005 |    | 925 | 925 |
| 2010 | 2010 |    | 943 | 943 |
| 2015 | 2015 |    | 935 | 935 |
| 2020 | 2020 |    | 946 | 946 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2016 lopussa Eckerössä oli 948 asukasta, joista 387 asui taajamassa, 531 haja-asutusalueilla ja 30:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Eckerön taajama-aste on 42,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Storby. Kunnan keskuspaikka Överby ei ole taajama.
Hallinto

Eckerön kunnanvaltuusto koostuu 11 kunnanvaltuutetusta. Vuoden 2023 kuntavaaleissa valitun valtuuston valtuutetuista kahdeksan valittiin Samarbetslistan i Eckerö -listalta, kaksi valittiin maltillisten listalta ja yksi valittiin Engagerade seniorer i Eckerö r.f.:n listalta.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Eckerössä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Eckerö församling
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Eckerön alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.
Palvelut

Eckerön koulua Storbyssä kävi 47 lasta luokilla 1–6 lukuvuonna 2023–2024.
Maarianhaminan apteekki ylläpitää lääkekaappia Berghamnin lauttaterminaalissa. Sieltä saa käsikauppalääkkeitä.
Terveydenhoitajan vastaanotto Storbyssä toimii vain ajanvarauksella, päivystys on Maarianhaminassa.
Nähtävyyksiä

Eckerön kunnan länsirannalla Storbyssä sijaitsee Carl Ludvig Engelin suunnittelema mahtipontinen Posti- ja tullitalo, joka valmistui Tukholmasta Turkuun johtaneen ns. Suuren Postitien etapiksi vuonna 1828. Lähellä postitaloa on vuonna 1946 pystytetty postinkuljettajien muistomerkki. Postitie jatkui Eckerön saaren poikki ja Marsundin salmen yli Hammarlandin puolelle.
Eckerössä sijaitsee myös Ahvenanmaan suurin rakennus Eckeröhallen, jossa järjestetään paitsi urheilutapahtumia myös konsertteja, messuja ja muita suuria yleisötapahtumia.
Muita nähtävyyksiä:
Eckerön kirkko
Ahvenanmaan metsästys- ja kalastusmuseo
Labbasin kotiseutu- ja pankkimuseo
Storbyn juhannussalko on maailman suurimpia
Kulttuuri > Murre

Eckerön alue on historiallisesti ruotsinkielistä aluetta. Eckerön ruotsinkielinen murre luetaan ahvenanmaanruotsin Länsi-Ahvenanmaan murteisiin. Ahvenanmaa muodostaa linkin Suomen ruotsalaismurteista Uplannin ja Sörmlannin murteisiin. Manner-Ahvenanmaalla puhuttu Länsi-Ahvenanmaan murre, erityisesti Eckerön murre, on lähimpänä Uplannin murteita.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Eckerön pitäjäruoaksi äänestettiin 1980-luvulla mannaryynistä leivottu ja kardemummalla maustettu pannukakku.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eckerö Wikimedia Commonsissa
Eckerön kunnan suomenkieliset kotisivut. (Arkistoitu – Internet Archive)
Eckerön avainluvut. Tilastokeskus.
Eckerö hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Eckerön kirkko
Eckerön posti- ja tullitalo
Piktin kieli

| pikti> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  muinainen Skotlanti
Puhujia:  sukupuuttoon kuollut
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  luokittelematon
Kieliryhmä:  luokittelematon
Kielikoodit
ISO 639-3:  xpi
 Ohje 
Piktin kieli on sukupuuttoon kuollut kieli, jota puhuttiin Skotlannissa 600–900-luvuilla. Piktiä on pidetty mahdollisesti britin kaltaisena kelttiläisenä kielenä. Toisten tutkijoiden mukaan on mahdollista, että piktin kieliä on ollut kaksi, joista toinen oli indoeurooppalainen ja toinen ei.
Philip Rivers

| Philip Rivers |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1981 Decatur, Alabama
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  196 cm
Paino:  103 kg
Pelipaikka:  pelinrakentaja
Pelinumero:  17
Pelaajaura
Seurat:  San Diego Chargers   Indianapolis Colts
NFL-varaus:  4. varaus, 2004 San Diego Chargers
Pääsarjaura:  2004–2020
Philip Rivers (s. 8. joulukuuta 1981 Decatur, Alabama) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Hän pelasi 17 kautta NFL-liigassa vuosina 2004–2020. Rivers edusti pääosan uraansa San Diego ja Los Angeles Chargersia, mutta pelasi viimeisen kauden Indianapolis Coltsissa.
Rivers valittiin uransa aikana kahdeksan kertaa NFL:n tähdistöotteluun Pro Bowliin. Häntä pidetään yhtenä parhaimmista pelinrakentajista, joka ei koskaan voittanut sarjan mestaruutta eli Super Bowlia.
Ura

Ennen ammattilaisuraansa Rivers pelasi neljä kautta, kaudet 2000–2003, Pohjois-Carolinan osavaltionyliopiston amerikkalaisen jalkapallon joukkueen, North Carolina State Wolfpackin, aloittavana pelinrakentajana.
Rivers sai NFL-varauksen vuonna 2004, kun New York Giants varasi hänet numerolla neljä NFL Draftin ensimmäisellä kierroksella. Jo varauspäivänä hänen pelaajaoikeutensa siirtyivät kuitenkin San Diego Chargersille kaupassa, jossa Giants sai pelinrakentaja Eli Manningin (NFL Draftin 2004 ykkösvaraus) pelaajaoikeudet ja jossa Chargers sai Riversin lisäksi kolme varausvuoroa (kolmannen kierroksen varausvuoro 2004, ensimmäisen ja viidennen kierroksen varausvuorot 2005). 24. elokuuta 2004 hän teki Chargersin kanssa kuusivuotisen sopimuksen.
Kausilla 2004 ja 2005 Rivers pelasi molemmilla kahdessa NFL:n runkosarjaottelussa. Hänestä tuli Chargersin ykköspelinrakentaja kaudella 2006, kun Drew Brees siirtyi New Orleans Saintsiin. Runkosarjakaudella 2006 Rivers syötti 284 onnistunutta syöttöä, 22 touchdownia ja yhteensä 3 388 jaardia, runkosarjakaudella 2007 puolestaan 277 onnistunutta syöttöä, 21 touchdownia ja 3152 jaardia. Kaudella 2006 Rivers valittiin NFL:n tähdistöotteluun Pro Bowliin, mutta hän ei pystynyt pelaamaan jalkavamman vuoksi. Kaudella 2007 hän oli auttamassa Chargersia etenemään AFC:n mestaruusotteluun, jonka voitti New England Patriots pistein 21–12.
Rivers edusti Chargersia 16 kauden ajan. Keväällä 2020 hänen sopimuksensa päättyi eikä uutta jatkosopimusta enää solmittu. Riversin mukaan hän päätti yhteistyön seuran kanssa yhteisymmärryksessä.
Maaliskuussa 2020 Rivers teki yksivuotisen 25 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen Indianapolis Coltsin kanssa. Kauden 2020 päätteeksi Rivers ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.
Perhe

Rivers on naimisissa ja hänellä on vaimonsa Tiffanyn kanssa yhdeksän lasta.
Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 1934

Vuoden 1934 painin Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin kreikkalais-roomalaisen painin osalta Roomassa, Italiassa huhtikuun lopulla. Vapaapainissa kisattiin lokakuussa Tukholmassa, Ruotsissa.
Kreikkalais-roomalainen paini (Rooma) > Mitalistit

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 56 kg |  Herman Tuvesson |  Ödön Zombori |  Ion Horvath |
| 61 kg |  Kustaa Pihlajamäki |  Ferenc Tóth |  Giovanni Gozzi |
| 66 kg |  Aarne Reini |  Abraham Kurland |  Einar Karlsson |
| 72 kg |  Gunnar Glans |  Mikko Nordling |  Ercole Gallegati |
| 79 kg |  Ivar Johansson |  August Neo |  László Papp |
| 87 kg |  Edvins Bietags |  Erich Siebert |  Frantisek Mracek |
| yli 87 kg |  Kurt Hornfischer |  Rudolf Svensson |  Alberts Zwejnieks |
Kreikkalais-roomalainen paini (Rooma) > Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 2 |  Suomi | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 3 |  Saksa | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 4 |  Latvia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5 |  Unkari | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 6 |  Tanska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 |  Viro | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8 |  Italia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 9 |  Romania | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 9 |  Tšekkoslovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Vapaapaini (Tukholma) > Mitalistit

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 56 kg |  Marton Lörincz |  Hermann Fischer |  Herman Tuvesson |
| 61 kg |  Kustaa Pihlajamäki |  Hans Wittwer |  Ferenc Tóth |
| 66 kg |  Wolfgang Ehrl |  Anders Swansson |  Abraham Kurland |
| 72 kg |  Jean Földeák |  Ture Andersson |  Karoly Kárpáti |
| 79 kg |  Ivar Johansson |  Elis Wecksten |  Fritz Neuhaus |
| 87 kg |  Knut Fridell |  Edvard Virag |  Karl Engelhardt |
| yli 87 kg |  Thure Sjöstedt |  Josef Klapuch |  Hjalmar Nyström |
Vapaapaini (Tukholma) > Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 2 |  Saksa | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 3 |  Unkari | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 4 |  Suomi | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 5 |  Tšekkoslovakia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 |  Tanska | 0 | 0 | 1 | 1 |
Pjotr Petrovitš Saburjov

Pjotr Petrovitš Saburjov (14. tammikuuta 1880 Pietari – 26. maaliskuuta 1932 Geneve) oli venäläinen shakkimestari ja shakkiturnausten järjestäjä. Hän myös nousi Venäjän shakkiliiton puheenjohtajaksi. Saburjov joutui vaikeuksiin bolševikkien kanssa ja muutti sen takia Sveitsiin vuonna 1918.
Pianosonaatti nro 10 (Beethoven)

Pianosonaatti nro 10 op. 14 nro 2 on Ludwig van Beethovenin varhaiskauden teoksiin kuuluva pianosonaatti, joka on sävelletty vuosina 1798–1799.
Teos kestää noin 15 minuuttia, ja se on omistettu hänen edellisen pianosonaattinsa tapaan paroni Josefa von Braunille. Teos julkaistiin 9. joulukuuta 1799, päivää ennen hänen edellistä pianosonaattiaan.
Osat

Teoksessa on kolme osaa:
Allegro G-duuri
Andante G-duuri
Scherzo. Allegro assai G-duuri.
Aiheesta muualla

Piano Sonata No.10, Op.14/2 (Beethoven, Ludwig van) IMSLP / Petrucci Music Library
Sonaatin ensimmäisen osan alku.
Pjotr Pavlenski

Pjotr Pavlenski (s. 1984) on venäläinen performanssitaiteilija. Hänet tunnetaan erilaisista kansalaisoikeuksia puolustavista tempauksistaan. Vuonna 2012 hän ompeli huulet yhteen, kun Pussy Riot oli saanut vankilatuomion. Marraskuussa 2015 hän kuvasi videon, jossa hän seisoo palavien ovien edessä vastalauseena Venäjän turvallisuusorganisaation FSB:n toiminnalle.
Pianosonaatti nro 11 (Beethoven)

Ludwig van Beethovenin pianosonaatti nro 11 B-duuri op. 22 on sävelletty vuoden 1800 loppupuolella, pitkän työstämisen jälkeen, ja se oli aikalaistenkin keskuudessa erittäin suosittu. Sonaatti julkaistiin alun perin nimellä "Grande Sonate", ja se on omistettu kreivi von Brownelle. Näin Beethoven kirjoitti Franz Anton Hoffmeisterille kirjeessään, jonka mukana hän tarjosi tätä sonaattia painettavaksi yhdessä 1. sinfoniansa, septeton op. 20 ja 2. pianokonserttonsa kanssa:
»Tämä sonaatti on ensiluokkainen sävellys, rakastettu ja kunnianarvoisa veli!»
Rakenne

Sonaatissa on 4 osaa:
Allegro con brio
Adagio con molto espressione
Menuetto.
Rondo. Allegretto.
Ensimmäinen osa alkaa kolmen iskun motiivilla, josta koko sonaatin voidaan katsoa olevan johdettu. Sitä seuraa melodia, jota vasen käsi säestää nopealla säestyskuviolla. Varsinainen teema ei ole koko aikaa vallassa, vaan alku on lähinnä vain oikean ja vasemman käden vuoropuhelua. Alun kertauduttua päästään sivuteemaan, jossa muunnellaan alkuteemasta tuttuja erilaisia kuvioita, kunnes alkuteema palaa, tällä kertaa vain entistä komeampana.
Adagio alkaa yksinkertaisella teemalla, vasemman säestäessä "takovasti" muttei kuitenkaan kovaa. Sivuteema liikkuu G-duurissa, mutta pian palataan taas takaisin alun Es-duuriin. Tämä osa on lähinnä kaihoisa, ja tunnelma on lähes päinvastainen kuin ensiosassa.
Kolmas osa on menuetti B-duurissa, jossa näkyy Joseph Haydnin vaikutusta. Alku on melodinen. Sivuteemassa alkaakin tapahtua enemmän. Tremolot kiihdyttävät 
tunnelmaa, kunnes alkuteema palaa takaisin. Menuetin triossa vasen käsi soittaa laskevia kulkuja ja oikea sointuja. Trion edetessä oikeakin käsi liittyy mukaan, kunnes tunnelma jälleen rauhoittuu. Menuetti kerrataan lukuun ottamatta trioa.
Viimeinen osa on rondomuotoinen, joskin erikoisella tavalla. Pääteema on laulava ja 
sivuteema kehittelevä. Pääteema toistuu neljästi, ensimmäisellä ja toisella kerralla 
identtisesi, kolmannella kerralla vasemman käden esittämänä ja lopuksi arpeggio-oktaaveina. Sivuteema esiintyy vain kolmesti, mutta se oikeastaan vie vain tunnelmaa eteenpäin eri lailla muunneltua pääteemaa varten. Omituista on se, että pääteema on hyvin samanlainen toisen saksalaisen säveltäjän Ernst Wilhelm Wolfin B-duuri-sonaatin pääteeman kanssa, mutta Beethoven ei ollut aikanaan kuullutkaan hänestä.
Aiheesta muualla

Piano Sonata No.11, Op.22 (Beethoven, Ludwig van) IMSLP / Petrucci Music Library
Pelota olympialaisissa

Pelota on järjestetty olympialaisissa kerran virallisena lajina ja kolmesti näytöslajina. Pelota oli virallisena lajina mukana vuonna 1900 ja näytöslajina vuosina 1924, 1968 ja 1992. Pelota on järjestetty ainoastaan miehille. Olympiamitalin pelotasta ovat voittaneet ainoastaan neljä henkilöä, José de Amézola y Aspizúa ja Francisco Villota kultaa ja Maurice Durquetty ja Etchegaray hopeaa.