stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mason Plumlee

| Mason Plumlee |
| --- | --- |
 Plumlee vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mason Alexander Plumlee
Syntynyt: 5. maaliskuuta 1990 (ikä 34) Fort Wayne, Indiana, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä
Pituus:  211 cm
Paino:  107 kg
Nyk. joukkue:  Charlotte Hornets
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  22. varaus 2013 (Brooklyn Nets)
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2009–2013:  Duke University
Seurajoukkueet
2013–2015 2015–2017 2017–2020 2020–2021 2021–:  Brooklyn Nets Portland Trail Blazers Denver Nuggets Detroit Pistons Charlotte Hornets
Maajoukkueet
:   Yhdysvallat
Aiheesta muualla
masonplumlee.com
FIBA
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Espanja 2014 |  |  |
Mason Alexander Plumlee (s. 5. maaliskuuta 1990 Fort Wayne, Indiana) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka on pelannut NBA:ssa vuodesta 2013 lähtien.
Isona laitahyökkääjänä pelaavan Plumleen varasi vuoden 2013 varaustilaisuudessa 22. vuorolla Brooklyn Nets, jota Plumlee edusti kaksi kautta. Vuonna 2015 hän siirtyi Portland Trail Blazersiin ja kesken kauden 2016–2017 Denver Nuggetsiin. Joulukuussa 2020 hän siirtyi Detroit Pistonsiin, jossa hän pelasi kauden 2020–2021 loppuun. Kesällä 2021 hän siirtyi Charlotte Hornetsiin.
Plumleen Miles-veli on myös NBA-koripalloilija.
Plumlee kuului Yhdysvaltain maajoukkueeseen vuoden 2014 MM-kilpailuissa, joissa maa voitti kultaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mason Plumlee Wikimedia Commonsissa
Yhdysvaltain joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2014
4 Curry |
5 Thompson |
6 Rose |
8 Gay |
9 DeRozan |
10 Irving |
11 Plumlee |
12 Cousins |
13 Harden |
14 Davis |
15 Drummond |
18 Faried |
Valmentaja Krzyzewski
Yhdysvaltain joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2019
4 White ·
5 Mitchell ·
6 Harris ·
7 Smart ·
8 Barnes ·
9 Brown ·
10 Tatum ·
11 Plumlee ·
12 Turner ·
13 Lopez ·
14 Middleton ·
15 Walker ·
Valmentaja Popovich
Meursault

| Meursault |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 vaakuna
 Meursault
 Koordinaatit: 46°58′44″N, 4°46′16″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Beaune
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,2 km²
Väkiluku (2018):  1 419 
 – Väestötiheys:  87 as./km²
Kunnan numero:  21412
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Meursault on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 10 kilometriä Beaunen kaupungista lounaaseen.
Kaupungintalo on entinen linna Château fort de Meursault. Rakennuksen näyttävä katto on valmistettu burgundilaisesta lasitetusta kattotiilestä. Rakennus oli näyttämönä Gérard Ouryn ohjaamassa elokuvassa Suuri huviretki (La Grande Vadrouille, 1966).
Viinintuotanto

Kunta sijaitsee Côte de Beaunen viinintuotantoalueella, ja siellä tuotetut viinit saavat käyttää Meursault (AOC) laatumerkintää. Alueella tuotettu viini on valtaosaltaan chardonnay-rypäleestä tehtyä valkoviiniä. Kunnan alueella on viljelty viiniä vuodesta 1098 lähtien, jolloin Cîteaux’n luostarin munkit istuttivat tänne ensimmäiset viiniköynnökset.
Sadonkorjuu käynnissä viinitilalla
Meursault Charmes 1er Cru
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meursault Wikimedia Commonsissa
Maurice Gaidon

Maurice-Adolphe Gaidon (17. tammikuuta 1928 – 14. marraskuuta 2011) oli ranskalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 29. kesäkuuta 1956 ja nimitettiin Besançonin arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Sebargan titulaaripiispaksi 13. elokuuta 1973. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi André-Jean-Marie Charles de la Brousse, jota avustivat Marc-Armand Lallier ja Bernardin Gantin. Gaidon erosi tehtävistään Besançonin vihkipiispana syyskuussa 1974 ja sai 20. toukokuuta 1977 nimityksen Autunin hiippakunnan vihkipiispaksi.
20. tammikuuta 1987 Gaidon sai nimityksen Cahorsin piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 4. helmikuuta 2004.
Maunulanpuisto

| Maunulanpuisto> Månsasparken |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Maunulanpuisto korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Pohjoinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  286
Pinta-ala:  1,23 km² 
Väkiluku:  0 (1.1.2016)
Väestötiheys:  2,4 as./km²
Osa-alueet:  on itse osa Oulunkylän kaupunginosaa
Postinumero(t):  00620, 00630
Lähialueet:  Pohjois-Haaga, Pirkkola, Maunula, Metsälä, Pohjois-Pasila
Maunulanpuisto (ruots. Månsasparken) on osa Helsingin Keskuspuistoa. Hallinnollisesti Maunulanpuisto on Maunulan peruspiirin osa ja samalla Oulunkylän kaupunginosan läntisin osa-alue. Maunulanpuiston alueella ei asu ketään.
Maantieteellisesti Maunulanpuiston länsiraja kulkee Hämeenlinnanväylän itäpuolella ja pohjoisraja Pirkkolantiellä. Idässä Maunulanpuisto alkaa heti Maunulan ja Metsälän asutuksen länsipuolelta; itäraja jatkuu hieman Metsäläntien jälkeen Veturitietä pitkin etelään. Metsäläntie on alueen eteläraja.
Maunulanpuisto on pääosaltaan metsäistä Keskuspuistoa. Puistossa risteilee vilkkaita ulkoilureittejä, talvisin myös hiihtolatuja. Suomen Ladun paikallisyhdistyksen Helsingin Ladun ylläpitämä Maunulan ulkoilumaja sijaitsee Metsäläntien pohjoispuolella keskuspuistossa. Maunulanpuistossa sijaitsevat myös Maunulan uurnalehto sekä Maunulanpuiston viljelypalsta-alue.[lähde? ]
Maunulanpuiston nimi esiintyy usein Maunulan keskellä sijaitsevan Maunulan ison leikkipuiston nimessä.[lähde? ]
Historiaa

Maunulanpuistossa on aiemmin sijainnut ampumarata ja hyppyrimäki.
Ampumarata sijaitsi Maunulan majan ja hyppyrimäen välissä. Rata toimi vuosina 1914–1962. Paikalla kasvaa nykyisin koivikkoa.
Hyppyrimäki ("Pekkarin hydda") rakennettiin 1956 ja purettiin 1980-luvulla. Mäessä pidettiin piirimestaruuskisoja; mäkiennätys oli 29 metriä. Paikalla on nykyään pähkinälehto ja huoltotunneli.
Historiaa > Maaliikennekeskuksen alueesta Postipuisto

Maunulanpuistoon aiemmin kuuluneella alueella Metsäläntien eteläpuolella sijaitsi Metsälän Maaliikennekeskus. Sen ensimmäiset terminaalit rakennutti vuonna 1970 Kaukokiito. Keskukseen sijoittui useita logistiikkayrityksiä, ja sinne rakennettiin rautatieyhteys. Keskuksen maamerkki oli toimistotalo, jossa toimi Kaukokiito-motelli. Kaukokiidon muutettua vuonna 2002 Vantaan Voutilaan maaliikennekeskuksen suurimmaksi käyttäjäksi tuli Schenker-konserni. Alueella sijainneet logistiikkatoiminnot siirrettiin Vantaalle vuonna 2015. Maaliikennekeskus purettiin kokonaan yhtä toimistorakennusta lukuun ottamatta.
Maaliikennekeskuksen paikalle alettiin kaavailla uutta asuinaluetta, jonka nimeksi tuli Postipuisto. Purkutyöstä säilynyt toimistorakennus muutettiin asunnoiksi. Kaupungin tavoitteena on saada alueesta tehokkaasti rakennettu noin 5 000 asukkaan kerrostaloalue. Postipuistoon tulee asuntojen lisäksi toimitiloja sekä tiloja lähipalveluita, myymälöitä ja yleisiä palveluja varten.
Kaupunki siirsi kaupunginosan rajaa siten, että uudet korttelialueet siirtyivät Oulunkylästä Pasilan puolelle.
Ympäristöongelmia

Suuri osa Maunulanpuistosta sijaitsee liikennemelualueella. Melu haittaa alueen virkistyskäyttöä.
Entisen ampumaradan ympäristöstä on 2010-luvulla mitattu kohonneita pitoisuuksia lyijyä, antimonia ja polyaromaattisia hiilivetyjä. Pitoisuuksilla voi olla vaikutusta marjojen ja sienten poimintaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maunulanpuisto Wikimedia Commonsissa
Google Maps Maunulanpuiston satelliittikuva. Hämeenlinnanväylä rajaa aluetta lännessä, Pirkkolantie pohjoisessa sekä Metsäläntie ja Pasilan ratapiha etelässä.
Maurice Francis McAuliffe

Maurice Francis McAuliffe (17. kesäkuuta 1875 Hartford, Connecticut – 15. joulukuuta 1944) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Hartfordin hiippakuntaan 29. heinäkuuta 1900 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Dercoksen titulaaripiispaksi 17. joulukuuta 1925. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. huhtikuuta 1926. Pääkonsekraattorina toimi John Joseph Nilan, jota avustivat John Gregory Murray ja William Augustine Hickey.
McAuliffe sai 23. huhtikuuta 1934 nimityksen Hartfordin piispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 69-vuotiaana virassa.
Mielenterveyskuntoutuja

Mielenterveyskuntoutuja tarkoittaa henkilöä, jolla on ollut mielenterveysongelmia ja joka on kuntoutumassa niistä. Kuntoutuminen on jatkuva henkilökohtainen prosessi, johon voi liittyä ylä- ja alamäkiä. Kuntoutumisessa tärkeää on toivo, sosiaalinen mukanaolo, selviytymistaidot arjessa, merkityksellisyyden tunne, itsetunto ja voimaantuminen.
Jokainen yksilö kuntoutuu eri tavalla, ja se edellyttää toisten tukea ja uskoa yksilöön. Kuntoutuminen ei tarkoita kaikkien vaikeuksien katoamista. Se on siis eri asia kuin sairaudesta paraneminen. On myös erotettava kuntoutuminen kuntoutuksesta, sillä jälkimmäinen sana viittaa esimerkiksi yhteiskunnan tarjoamiin mielenterveyspalveluihin.
Kuntoutumisen avaimet ovat omissa käsissä. Ammattiapu ei ole kuntoutumisen välttämätön, eikä useinkaan riittävä edellytys.[lähde? ]
Henkisen kärsimyksen seurauksista häpeäleima, työttömyys ja kansalaisoikeuksien menettäminen voivat olla vaikeampi asia kuin ahdistuksesta ja sekavuudesta toipuminen.
Koska mielenterveyskuntoutujilla on omakohtaista tietoa, he voivat kokoontua vertaisryhmiin tukeakseen ja auttaakseen toisiaan ja rakentaakseen yhdessä käsitteitä ja tulkintoja kokemuksilleen, jotka ympäristö määrittelee poikkeaviksi.
Mielenterveysongelmat ovat kuntoutujilla hyvin erilaisia. Osa kuntoutujista kokee vertaistuen hyödylliseksi, kun taas osalle siitä ei juuri ole apua, vaan ikävien asioiden toistaminen ryhmässä masentaa. Jotkut pyrkivät mahdollisimman pian kuntoutumisvaiheessa reippaiden ihmisten pariin, joilta saa iloista palautetta. Paranemisessa auttaa myönteisten, ymmärtäväisten ihmisten osoittama malli. Paranemisen edellytyksiä ovat tavalliset arjen asiat: terveellinen ravinto, ulkoilu, liikunta, muut mieluisat harrastukset, ystävät ja perhe.[lähde? ]
Michael Larson

Paul Michael Larson (10. toukokuuta 1949 – 16. helmikuuta 1999) oli yhdysvaltalainen jäätelöauton kuljettaja, joka osallistui vuonna 1984 CBS:n Press Your Luck -kilpailuohjelmaan ja voitti yhteensä 110 237 Yhdysvaltain dollaria (vuoden 2023 rahassa noin 290 000 euroa), mikä oli silloin suurin kilpailuohjelmassa koskaan saman päivän aikana voitettu rahasumma. Larson onnistui voittamaan suuren rahasumman tutkimalla ohjelman käyttämän palkintotaulun rakennetta, jolloin hän huomasi siinä lainalaisuuksia, jotka hän opetteli ulkoa ennen osallistumistaan.
Larson oli työskennellyt muun muassa jäätelöauton kuljettajana. Hän sai ajatuksen, että television kilpailuohjelmien saattaisi olla suunnittelupuutteita, ja että pelaamalla tietyllä tavalla voisi taata itselleen suuria palkintoja. Larsonin huomio kiinnittyi lopulta Press Your Luckiin, jonka keskeinen osa on palkintotaulu. Taulu koostuu näytön reunalla olevasta 18 ruudusta, joista aina yhtä valaistaan kerrallaan, ja kilpailijan on painettava nappia oikealla hetkellä pysäyttääkseen haluamaansa ruutuun. Ruuduissa olevat palkinnot vaihtelevat, ja raha- sekä muiden palkintojen lisäksi kilpailija voi voittaa lisää vuoroja tai kohdata Whammyn, jolloin kilpailija menettää kaikki siihen asti keräämänsä voittorahat ja palkinnot.
Osa yhdestä palkintotaulujen ruutujen valaistusjärjestyksestä. Larson opetteli tämän osan järjestystä ulkoa ja pystyi näin varmistamaan pysähtyvänsä aina ruutuun 4.
Palkintotaulun ruutujen mahdolliset palkinnot. Ruuduissa 4 ja 8 (ks. edellinen kuva) on aina rahapalkinto ja lisävuoro.
Larson katseli VHS-kasetille nauhoitettuja Press Your Luckin jaksoja kuukausien ajan ja huomasi, että kahdessa ruudussa ei koskaan voinut olla Whammyä, ja mikä tärkeintä, niissä oli aina sekä rahapalkinto että lisävuoro. Tämän lisäksi järjestyksiä, jolla ruudut valaistiin, oli vain viisi erilaista, joten jokaiseen niistä pystyi opettelemaan ulkoa tavan jäädä aina toiseen kahdesta edellä mainitusta ruudusta. Näin Larson pystyi varmistamaan saavansa rajattomasti lisää vuoroja ja rahapalkintoja. Hän pelasi ohjelmassa lopulta itselleen yhteensä 104 950 dollaria käteistä ja niiden lisäksi yhteensä 5 287 dollarin arvosta muita palkintoja.
Ohjelman tuottajat eivät aluksi suostuneet maksamaan Larsonille voittojaan, koska he epäilivät häntä huijaamisesta, mutta eivät lopulta keksineet syytä hylätä häntä kilpailusta ja maksoivat hänelle voittorahansa. Pian tämän jälkeen ohjelman palkintotaulu suunniteltiin uudelleen ja valaistusjärjestysten lukumäärää nostettiin 32:een, jolloin niiden opettelemisesta ulkoa tuli käytännössä mahdotonta.
Larson menetti rahansa melko pian tämän jälkeen muun muassa erinäisiin huijauksiin, ja murtovaras varasti noin 50 000 dollaria käteistä hänen kotoaan. Larson kuoli kurkkusyöpään vuonna 1999.
Vilhelm Krag

| Vilhelm Krag |
| --- | --- |
 Vilhelm Krag
Henkilötiedot
Koko nimi:  Vilhelm Andreas Wexels Krag
Syntynyt: 24. joulukuuta 1871 Kristiansand, Norja
Kuollut: 10. heinäkuuta 1933 Søgne, Norja
Ammatti:  runoilija, toimittaja, teatterinjohtaja
Kirjailija
Aikakausi:  uusromantiikka
Tyylilajit:  runous, näytelmäkirjallisuus, romaani
Esikoisteos:  Digte (dikt), (1891)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Vilhelm Andreas Wexels Krag (24. joulukuuta 1871 Kristiansand, Norja – 10. heinäkuuta 1933 Ny-Hellesund, Søgne, Norja) oli norjalainen prosaisti, runoilija ja teatterinjohtaja. Kirjallisen tuotantonsa ohella hänet tunnetaan muun muassa Sørlandet-käsitteen alkuunpanijana ja puolestapuhujana.
Kragin ja Sigbjørn Obstfelderin runoja pidettiin 1900-luvun vaihteen Norjan lyriikan merkittävimpinä saavutuksina. Kragilla yhtyy laulava ja melodinen muoto tunnelman alakuloisen herkkään, hieman romanttiseen haaveellisuuteen. Lyyristen kokoelmien lisäksi Krag on julkaissut suorasanaisia teoksia ja näytelmiä.
Tausta

Vilhelm syntyi Kristiansandissa seitsenlapsisen perheen kuopukseksi. Hänen isänsä oli tieinsinööri ja kansanedustaja Peter Rasmus Krag. Perhe oli ennen Vilhelmin syntymää asunut useilla paikkakunnilla Etelä-Norjassa. Samassa korttelissa asui muun muassa kenraali Oscar Wergeland. Kragin lapsuudenkoti paloi Kristiansandin suuressa tulipalossa 1892. Hänen veljensä on kirjailija Thomas P. Krag, ja suvussa on useita muitakin merkittäviä jäseniä.
Vilhelm aloitti toimittajanuransa jo 13-vuotiaana syksyllä 1885, jolloin hän kirjoitti artikkelin Lister og Mandals Amtstidende -lehteen Kristiansandissa pidetystä maatalousnäyttelystä. Vuonna 1889 hän kirjoitti Farsunds avisiin, ja vuonna 1890 hän kirjoitti Fædrelandsvenneniin kirja-arvostelun Knut Hamsunin romaanista Nälkä. Hamsun lähetti Kragille henkilökohtaisen kiitoskirjeen.
Runoilija, prosaisti, teatterinjohtaja

Krag aloitti runokirjan kirjoittamisen 15-vuotiaana. Seuraavana vuonna ilmestyi Fædrelandsvennen-lehdessä hänen ensimmäinen runonsa. Bjørnstjerne Bjørnson ja Henrik Ibsen vaikuttivat paljon hänen tyyliinsä. Muuttaessaan kesällä 1889 Kristiansandista Kristianiaan (nykyinen Oslo) hän oli kirjoittanut ja julkaissut jo useita runoja. Kragin läpimurto tapahtui, kun Jens Thiis luki hänen eksoottisen runonsa ”Fandango” Studentersamfundetissa 25. lokakuuta 1890.
Kragin esikoisteos Digte julkaistiin 1891, ja kirjasta tuli heti arvostelumenestys, joka nosti Kragin erääksi Norjan kirjallisuuden tärkeimmistä uusromantikoista. Kragin runoutta kuvattiin melodiseksi, ja muun muassa Edvard Grieg sävelsi niitä mielellään. Lähes sata säveltäjää on tehnyt musiikin yli kolmeensataan Kragin runoon, ja hän on siten sävelletyimpiä norjalaisia runoilijoita.
Krag kirjoitti 43 kirjaa, runojen lisäksi myös proosaa, kuten novelleja ja matkakertomuksia, sekä näytelmiä. Hän toimi 22 vuotta kustannustoimittajana Aschehoug-kirjakustantamossa. Hän toimi vuosina 1908–1911 Nationaltheatretin johtajana.
Sørlandet

Krag käytti ensimmäisenä nimitystä Sørlandet Etelä-Norjan, eritoten Agderin, rannikkoalueesta 16. maaliskuuta 1902 Morgenbladet-lehdessä.
Kulttuurivaikuttaja

Kragin jo vuonna 1895 käynnistämä kampanja johti lopulta Kristiansandin maakunta-arkiston perustamiseen kaksi vuotta hänen kuolemansa jälkeen 1935. Hän toimi myös aktiivisesti Länsi-Agderin maakuntamuseon perustamiseksi sekä Christianholm Festning -linnoituksen suojelemiseksi.[lähde? ]
Kirjallinen tuotanto > Runoteokset

Digte, 1891
Nat. Digte i prosa, 1892
Sange fra syden: Reiseindtryk og stemninger, 1893
Nye Digte, 1897
Vestlandsviser, 1898
Norge: Dikt, 1903
Sange. Et Udvalg, 1917
Sange fra min Ø, 1919
Viser og Vers, 1919
Kirjallinen tuotanto > Näytelmät

Vester i Blaafjeldet, 1893
De gode gamle: To enaktere: De gamles juleaften – Solnedgang, 1895
Den sidste Dag, 1897
Baldevins bryllup, 1900 (suomentanut Evert Suonio, Baldevinin häät: idylli 3 näytöksessä, Kuopio: U.W. Telén & C:o, 1907)
Livet en Leg, 1901
Situationens herre, 1903
Sangen om Florens, 1906
Jomfru Trofast, 1906
Slangen i Paradis, 1914
Vanitas, 1915
Kirjallinen tuotanto > Romaanit ja novellit

Hjemve, 1895
Den glade løitnant (romaani), 1896
Fra de lave Stuer, 1897
Rachel Strømme Kristiania, 1898
Jul i skrivergaarden (novellikokoelmia), 1899
Marianne (romaani), 1899 (suomentanut Oskar Liljefors, Marianne: kertomus, Helsinki: Emil Vainio, 1905)
Isaac Seehusen (romaani), 1900
Isaac Kapergast (romaani), 1901
Lille Bodil (romaani), 1902
Den gamle Garde (romaani), 1903
Thea Marie (romaani), 1904
Hos Maarten og Silius, 1906
Major von Knarren og hans Venner (novellikokoelma ja romaani), 1906
Krøniken om Hr. Villum (romaani), 1913
Stenansigtet (romaani), 1918
Verdensbarn (romaani), 1920
Kirjallinen tuotanto > Muistelmat

Min barndoms have, erindringer Oslo, 1926
Dengang vi var tyve Aar, erindringer Oslo, 1927
Heirefjæren, erindringer Oslo, 1928
De skinnende hvide Seil, erindringer Oslo, 1931
Kirjallinen tuotanto > Muita teoksia

Holmerne de graa (matkakertomus) Kristiania, 1905
Vandringsmand (matkakertomus) Kristiania, 1907 (kaksi painosta)
Fra det blaa Bryggerhus: Af en Digters Optegnelser (matkakertomus) Kristiania, 1911 (kaksi painosta)
Hos Maarten og Silius (matkakertomus) Kristiania, 1912 (kaksi painosta)
Sange fra min Ø (runo) Kristiania, 1918
Christianssands Sparebank 1824–1924: Et jubilæumsskrift (yrityshistoriikki) Kristiania, 1924
Baldevin. To idyller: Baldevins bryllup. Slangen i Paradis (näytelmä) Oslo, 1925
Skrifter I–IV, Oslo, 1930
Digte, separatutgave av Skrifter IV Oslo, 1930
Suomennetut teokset

Marianne: kertomus, suom. Oskar Liljefors, Helsinki: Emil Vainio 1905. Sarja: Helsingin Kaiun kertomuskokoelma, 1
Baldevinin häät: idylli 3 näytöksessä, suomentanut Evert Suonio, Kuopio: U. W. Telén & C:o 1907. Sarja: Näytelmäkirjallisuutta, n:o 92.
Heleä heila, suom. Eino Leino, teoksessa: Eino Leino: Maailman kannel, Otava 1913 ja Eino Leino: Runot IV: 1908–1915 (Leino)
Miksi ulvovat mustat koirat?, suom. Yrjö Jylhä, teoksissa: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja, WSOY 1930 ja Veri ja kulta: Yrjö Jylhän suomentamaa maailmanlyriikkaa, Otava, Helsinki, 1954
Runous, suom. Eino Leino, teoksissa: Maailman kannel ja Runot IV: 1908–1915 (Leino)
Syys nummella, suom. Yrjö Jylhä, teoksissa: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja ja Veri ja kulta
Tunis, suom. Yrjö Jylhä, teoksissa: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja ja Veri ja kulta
Aiheesta muualla

Vilhelm Krag Dagbladetin kirjailijasivuilla (norjaksi)
Matt Sloan

Matt Sloan on yhdysvaltalainen visuaalisten efektien teknikko. Hän on myös näytellyt muun muassa jedimestari Plo Koonia kolmessa Tähtien sota -elokuvassa.
Aiheesta muualla

Matt Sloan Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Maurice Floquet

Maurice Floquet’n muistotaulu.
Maurice Noël Floquet (25. joulukuuta 1894 – 10. marraskuuta 2006) oli Ranskan kaikkien aikojen vanhin mies. Hän oli kuollessaan 111-vuotiaana yksi viimeisistä ensimmäisen maailmansodan veteraaneista.
Floquet palveli ensimmäisen maailmansodan aikana tykistössä. Hän liittyi ilmeisesti syyskuussa 1914 ja palveli saman vuoden joulukuussa Belgian rintamalla. Hän haavoittui vakavasti muutamaan otteeseen ja työskenteli sodan loppuvaiheissa pommitehtaalla.
Floquet selvisi rankoista kokemuksistaan ja meni sodan jälkeen naimisiin. Ammatikseen hän korjasi traktoreita. Hän pystyi työskentelemään puutarhassaan yli 100-vuotiaaksi, ja kuntopyöräilyä hän harrasti vielä 110-vuotiaana. Hän kuoli 111 vuoden ja 320 päivän ikäisenä marraskuussa 2006.
Floquetista tuli Ranskan vanhin elossa oleva veteraani 30. maaliskuuta 2002, jolloin 109-vuotias Hilaire D'Harboulle kuoli. Maansa kaikkien aikojen vanhin mies hänestä tuli toukokuussa 2006. Tällöin hän ylitti 111-vuotiaana vuonna 1995 kuolleen Emile Fourcaden saavuttaman iän.
Maurice Garrel

| Maurice Garrel> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. helmikuuta 1923 Saint-Servais, Isère, Ranska
Kuollut: 4. kesäkuuta 2011 (88 vuotta) Pariisi, Ranska
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1957–2009
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Maurice Garrel (24. helmikuuta 1923 Saint-Servais, Isère, Ranska – 4. kesäkuuta 2011 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen elokuvanäyttelijä.
Garrel näytteli yli sadassa elokuvassa ja oli ehdolla César-palkinnon saajaksi parhaana sivuosanäyttelijänä kahdesti: 1991 elokuvasta La Discrète (1990) ja 2005 elokuvasta Rois et reine (2004).
Garrelin pojista Thierry Garrel on tuottaja ja Philippe Garrel on ohjaaja, lapsenlapset Louis Garrel ja Esther Garrel ovat näyttelijöitä.
Elokuvista, joissa hän on näytellyt, on Suomessa esitetty ainakin seuraavat: Tunteeton sydän (Un Coeur en hiver 1992), Terroristiryhmä Nada (Nada 1974), Perijä (1973), Menolippu (1971), Timanttikettu (1968), Pehmeä iho (1964), Naisen, naisen takia (1963), Päivä ja tunti (1963), Kohtalokas sunnuntai (1962), Taistelu saarella (1962) ja Murha jouluyönä (1962).
Matt Skelton

| Matt Skelton> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. tammikuuta 1967 (ikä 57) Bedford
Kansalaisuus:   Englanti
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  The Bedford Banger
Pituus:  191  cm
Painoluokka:  raskassarja
Kätisyys:  oikea
Ammattilaistilastot
Ottelut:  37
Voitot:  28
– tyrmäysvoitot:  23
Tappiot:  9
Matt "The Bedford Banger" Skelton (s. 23. tammikuuta 1967, Bedford, Englanti) on uransa lopettanut englantilainen raskaansarjan nyrkkeilijä ja hallitseva ammattilaisten raskaansarjan Euroopan mestari. Skelton on oikeakätinen, eli nyrkkeilytermein orthodox. Vuonna 2010 Skelton joutui viideksi kuukaudeksi vankilaan ylinopeudesta.