Malediivit
Historia

Arkeologiset löydöt viittaavat siihen, että jo 2000-luvulla eaa. saaret olivat varhaisten Egyptin, Mesopotamian ja Intian kulttuurien merenkulkijoiden reitillä. Ensimmäiset Malediiveille asettuneet ihmiset olivat kotoisin Intiasta ja Sri Lankasta. Malediivien nykyinen kieli divehi on sukua Sri Lankassa puhutulle singaleesille. 1100-luvulla tuli merenkulkijoita Itä-Afrikasta ja arabimaista.
Vuonna 1153 Malediivien kuningas määräsi alaisensa vaihtamaan uskonnon buddhalaisuudesta islamiin. Samalla kuningas otti islamilaisen nimen ja tittelin, joten häntä alettiin kutsua sulttaaniksi. Seuraavat 800 vuotta saarta hallitsivat muslimisulttaanit. Ensimmäiset eurooppalaiset saarille saapuneet olivat portugalilaisia 1500-luvulla. Portugali valtasi pääsaaren Malen vuonna 1558 ja hallitsi aluetta Goasta. Heidät karkotettiin kuitenkin 1573 ja saaresta tuli itsenäinen sulttaanikunta. Sittemmin hollantilaiset hallitsivat saarta 1645–1795. Britit otti vuonna 1887 saaret haltuunsa suojelualueena.
Iso-Britannia otti hoidettavakseen Malediivien ulkopolitiikan ja lupasi sotilaallista suojelua. Maan sisäisiin asioihin britit lupasivat olla sekaantumatta. Malediiveista yritettiin tehdä tasavalta jo vuonna 1953, jolloin se oli vielä Britannian suojelualue. 1950- luvun poliittinen levottomuus sai jatkoa vuonna 1959. Tuolloin kolmen eteläisimmän atollin asukkaat nousivat kapinaan vastustamaan Malén keskusvallan tiukkenevaa otetta. He julistivat alueelleen oman tasavallan ja nimittivät oman presidentin, Abdullah Afeefin.
Ibrahim Nasir tuli vuonna 1957 Malediivien pääministeriksi. Malediivit oli tuolloin brittiläinen protektoraatti eli suojelusalue, jossa sisäistä valtaa käytti sulttaani. Malediivien itsenäistyttyä sulttaanikuntana vuonna 1965 Nasir jatkoi pääministerinä. Hän järjesti maassa kansanäänestyksen, jonka tuloksena maa muutettiin tasavallaksi ja Ibrahim Nasir syrjäytti sulttaani Muhammad Fareed Didin vuonna 1968. Tuolloin Nasirista tuli Malediivien tasavallan ensimmäinen presidentti. Myöhemmin hän sai tunnustusta maan modernisoinnista ja koulutusmahdollisuuksien kehittämisestä, mutta toisaalta häntä syytettiin itsevaltaisuudesta ja korruptiosta. Nasir jätti virkansa ja lähti maanpakoon vuonna 1978.
Ibrahim Nasirin seuraaja Malediivien presidenttinä oli Maumoon Abdul Gayoom, joka hallitsi maata autoritaarisesti ja kovalla otteella vuodesta 1978 lähtien. Vuonna 2008 maassa kuitenkin siirryttiin monipuoluedemokratiaan ja uusi perustuslaki astui voimaan. Presidentinvaaleissa vuonna 2008 Gayoon häviää toimittuaan yhtäjaksoisesti 30 vuotta Malediivien presidenttinä.
Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksen aiheuttama tsunami tappoi ainakin 83 henkeä Malediiveilla. Kolmannes väestöstä koki vakavia vaikutuksia. 198 asutusta saaresta 53 kärsi pahasti ja 10 prosenttia saarista tuhoutui kokonaan.
Islamismi on ottanut nopeasti jalansijaa Malediiveilla. Joulukuussa 2011 järjestettiin 100 000 hengen mielenosoitus, jossa vaadittiin kaiken islamin vastaisen toiminnan kieltämistä.
Pääosin turismista elävillä saarilla suljettiin vuoden 2012 alussa hotellien kylpyläosastot ja kauneushoitolat, koska islamistinen oppositiopuolue Adhaalath väitti niissä harjoitettavan prostituutiota. Alkoholin nauttiminen julkisilla paikoilla on kielletty, mutta hotelleista sitä saa.
Lokakuussa 2008 virkaansa Gayoonin seuraajana ja Malediivien historian ensimmäisenä demokraattisilla vaaleilla valittuna presidenttinä vaalivoittonsa jälkeen astunut presidentti Mohamed Nasheed eroaa virastaan vuonna 2012 viikkoja kestäneiden mielenosoitusten ja levottomuuksien jälkeen ja hänen tilalleen presidentiksi tuli varapresidentti Mohammed Waheed Hassan. Marraskuussa 2013 aloitti Malediivien presidenttinä niukasti presidentinvaalit voittanut Abdulla Yameen.
Marraskuussa 2018 Ibrahim Mohamed Solih vannoi virkavalansa Malediivien uutena presidenttinä. Hän oli voittanut presidentinvaalit syyskuussa 2018 ja oikeus oli hylännyt väistyvän presidentin Abdulla Yameenin valitukset vaalituloksesta. Uusi presidentti Salih lupasi puuttua maassa rehottavaan korruptioon sekä selvittää edeltäjänsä valtakaudella tapahtuneita ihmisoikeusloukkauksia. Yameenin valtakaudella vuosina 2013–2018 opposition edustajia oli vangittu ja ajettu maanpakoon. Yameen ei ollut paikalla Solihin virkaanastujaisissa, joissa sen sijaan olivat paikalla Yameenin aikana vankilaan tekaistujen ja poliittisesti motivoituneiden syytteiden takia joutuneet entiset presidentit Maumoon Abdul Gayoom ja Mohamed Nasheed. Paikalla oli myös Intian pääministeri Narendra Modi. Malediivien ja Intian välit olivat viilentyneet presidentti Abdulla Yameenin valtakaudella, sillä Malediivit lähentyi Kiinaa, joka investoi maahan runsaasti. Presidentti Solih sanoi jatkossa Intian olevan taas Malediivien tärkein kumppani.
Marraskuussa 2019 entinen presidentti Abdulla Yameen tuomittiin rahanpesusta viideksi vuodeksi vankeuteen. Syyttäjän mukaan yksityisen yrityksen maksama huomattava summa, joka oli tarkoitettu maan turismielinkeinoon, meni Yameenin omalle pankkitilille. Yameen itse kiisti syytteet.