stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Muhammed-pilapiirrosjupakka
Islamilaisen maailman reaktio > Lähetystöjen polttamisia

4. helmikuuta syyrialaiset mielenosoittajat Damaskoksessa polttivat Tanskan suurlähetystörakennuksen. Mielenosoittajien mennessä polttamaan myös Norjan suurlähetystöä poliisi hajotti mielenosoituksen vesitykein ja kyynelkaasun avulla. Myös mielenosoittajien tie Ranskan suurlähetystöön estettiin. Syyrian hallitus päätyi myöhemmin maksamaan tapauksesta Norjalle 7,2 miljoonan kruunun vahingonkorvaukset. Pääartikkeli: Muhammed-piirrosjupakan diplomatia
Islamilaisen maailman reaktio > Väkivaltaisia mielenosoituksia

Afganistanissa väkijoukko tunkeutui 7. helmikuuta 2006 Meimanassa Nato-joukkojen leiriin. Mielenosoittajien joukosta ammuttiin myös rynnäkkökiväärillä ja heiteltiin käsikranaatteja. Kaksi norjalaista ISAF-rauhanturvaajaa loukkaantui. Paikallinen poliisi ampui kolme mielenosoittajaa. Rauhanturvaajat ampuivat kumiluoteja ja käyttivät kyynelkaasua. Leirissä olleilla kymmenellä suomalaisella ei ollut vastaavia varusteita ja he ampuivat vain varoituslaukauksia. Suurimmassa osassa muslimienemmistöisistä valtioista ei kuitenkaan syntynyt väkivaltaisia mielenosoituksia.
Pilakuvien julkaisut muissa tiedotusvälineissä

Pilakuvia on Jyllands-Postenin jälkeen julkaistu ainakin 30 maan lehdissä, muun muassa kaikissa Pohjoismaissa Suomea lukuun ottamatta.
Ensimmäisenä osan kuvista julkaisi 17. lokakuuta egyptiläinen Al-Fagr-lehti. Sen julkaisemisesta ei kuitenkaan aiheutunut vielä suurta maailmanlaajuista skandaalia. Vasta kun myöhemmin myös pieni evankelinen norjalaislehti Magazinet sekä brysseliläinen lehti julkaisi kuvat 10. tammikuuta, kohu eskaloitui helmikuussa ja muiden lehtien alkaessa julkaista pilakuvia.
1. helmikuuta 2006 ranskalaislehti France Soir julkaisi kuvat ja saksalainen Die Welt julkaisi osan kuvista. Kuvia oli myös Berliner Zeitungissa. Myös italialaiset La Stampa ja Corriere della Sera sekä espanjalainen Barcelonassa ilmestyvä El Periodico julkaisivat kuvia. Lähi-idästä ainakin Jordanialaiset al-Mehwar ja Al-Shihan julkaisivat kuvia. Kuvat on julkaistu myös useilla kurdinkielisillä internet-sivuilla.
Suomen useat televisiokanavat näyttivät kuvat tammikuun lopussa kohusta kertovien uutisten kuvituksena. Samoin useat lehdet, kuten Helsingin Sanomat, on näyttänyt kuvia uutisten yhteydessä.
Ranskalaisen France Soirin kustantaja Raymond Lakah erotti päätoimittaja Jacques Lefrancin kuvien julkaisemisen vuoksi. "Ilmaisemme pahoittelumme muslimiyhteisölle ja kaikille niille, joita sarjakuvan julkaiseminen järkytti", Lakah sanoi.
Länsimainen vastareaktio

Islamilaisen maailman reagointiin vastattiin länsimaissa julkaisemalla pilapiirroksia uudestaan, sekä uusilla pilapiirroksia. Pyrkimyksenä oli, että islamilaisten reagointia vastaan kohdistuisi laaja läntinen mielipide sananvapauden puolesta. Piirrosten julkaisemista kannatti myös Toimittajat ilman rajoja -järjestö. Saksan sanomalehtimiesten liitto arvosteli Die Weltiä kaikkien kuvien julkaisemisesta todeten, että jutun olisi voinut kuvittaa yhdelläkin kuvalla.
Euroopan unionin komission varapuheenjohtaja Franco Frattinin mielestä kuvien julkaiseminen oli ”jossain määrin epäviisasta”, vaikka satiirin kohteena oli uskonnon väärinkäyttö.
Paavi Benedictus XVI tuomitsi väkivaltaiset vastalauseet, mutta piti tapausta ei-hyväksyttävänä provokaationa. Vatikaanin mukaan sana ja ilmaisunvapaus ei voi sisältää oikeutta loukata uskovien näkemyksiä.
Myös Yhdysvaltain presidentti George W. Bush ja Britannian ulkoministeri Jack Straw tuomitsivat kuvat julkaisseet lehdet tunteettomuudesta ja kunnioituksen puutteesta.
Saksalainen Nobel-kirjailija Günter Grass vertasi pilakuvia Der Stürmer -sanomalehdessä natsihallinnon aikana julkaistuihin antisemitistisiin sarjakuviin.
Länsimainen vastareaktio > Presidenttien vetoomus

5. helmikuuta viikonlopun aikana Suomen presidentti Tarja Halonen, Saksan presidentti Horst Köhler, Italian presidentti Carlo Azeglio Ciampi, Latvian presidentti Vaira Vīķe-Freiberga, Portugalin presidentti Jorge Sampaio ja Unkarin presidentti László Sólyom kokoontuivat ja tuomitsivat Lähi-idän väkivaltaisuudet sekä väkivallalla uhkaamisen.
Länsimainen vastareaktio > Tanskalaisten mielipiteitä

Tanskalaisista 58 prosenttia piti syyllisinä jupakkaan tanskalaisia imaameja, 22 prosenttia Jyllands-Postenia ja 11 prosenttia Rasmussenin johtamaan Tanskan hallitusta Megafon pollin mielipidetiedustelun perusteella. Ranskassa La Croix -lehden 10. helmikuuta julkaiseman mielipidetiedustelun mukaan 58 prosenttia kysellyistä oli sitä mieltä, ettei kuvien julkaisemisesta ole etua sananvapauskeskustelussa, kuvien julkaisemista kannatti 38 prosenttia vastaajista. Norjassa 57 prosenttia vastaajista ei kannattanut kuvien julkaisemista, kun taas 30 prosenttia uskoi, että ne oli oikeus julkaista
Länsimainen vastareaktio > Tanska sulkee lähetystöjään

Tanskan edustuston polttamisesta Syyrian Damaskuksessa alkoi Tanskan edustustojen, suurlähetystöjen ja konsulaattien sulkeminen kriittisissä maissa. Tanskan suljettua lähetystönsä, tuli sen suojeluvaltioksi Syyriassa Saksa. Mielenosoittajien ja tuhopolttajien osoitettua mieltään Libanonin Beirutissa, sulki Tanska lähetystönsä siellä ja sen konsuliasiat otti hoitaakseen Ranska. Iranissa Tanskan konsuliasioita hoiti Suomi ja Pakistanissa Saksa sekä Indonesiassa Alankomaat.
Pilakuviin liittyviä oikeudenkäyntejä

Tanskan valtakunnansyyttäjä päätti 15.3.2006 olla nostamatta syytettä Jyllands-Postenia vastaan uskonrauhan rikkomisesta tai kiihotuksesta kansanryhmää vastaan.
Kielteisen päätöksen seurauksena useat muslimijärjestöt nostivat kunnianloukkauskanteen Jyllands-Postenia vastaan. Myös tämä kanne kaatui oikeudessa.
Valko-Venäjällä suljettiin kuvat julkaissut lehti, Zgodan (Konsensus) vuonna 2006, ja kaksi vuotta myöhemmin sen päätoimittaja tuomittiin kolmeksi vuodeksi vankeuteen kiihotuksesta kansanryhmää vastaan.
Suomalaisia näkökantoja

Kohun nostattaneita kuvia ei julkaistu sellaisenaan suomalaisissa lehdissä. Helsingin Sanomat kuitenkin 2. helmikuuta 2006 piti mahdollisena, että se liittyisi kuvat julkaisevien lehtien joukkoon. Helsingin Sanomien vastaavan päätoimittajan mukaan lehti ei kuitenkaan aikonut julkaista kuvia.
Suomessa Suomen Sisu julkaisi ne verkkosivuillaan oman ilmoituksensa mukaan tukeakseen sananvapautta sen jälkeen, kun Ruotsissa sivut (Sverigedemokraterna-puolueen lehden SD-Kurirenin verkkosivut) suljettiin viranomaisten vaikutuksesta. 13. helmikuuta 2006 kansanedustaja Jari Vilén vaati viranomaisia puuttumaan kuvien julkaisuun ja Sisäasiainministeriö kehotti Keskusrikospoliisia tutkimaan asiaa. KRP ilmoitti tutkivansa kuvien julkaisemisen laillisuutta Pääministeri Matti Vanhanen pyysi 14. helmikuuta itsensä ja Suomen hallituksen puolesta anteeksi tapahtunutta. Seuraavana päivänä 15. helmikuuta tasavallan presidentti Tarja Halonen pahoitteli julkaisemista tavatessaan uskontokuntien edustajia.
19. helmikuuta 2006 oululainen kulttuurilehti Kaltio julkaisi verkkosivuillaan Muhammed-pilapiirrosjupakkaa käsitelleen sarjakuvan, jonka on piirtänyt oululainen sarjakuvataiteilija Ville Ranta. Sampo ja Tapiola ilmoittivat lopettavansa ilmoittelun Kaltiossa. Viisi päivää myöhemmin 24. helmikuuta Kaltion hallitus erotti päätoimittaja Jussi Vilkunan tämän kieltäydyttyä poistamasta sarjakuvaa verkkosivuilta. Julkaisun jälkeisten tapahtumien johdosta Frankfurter Allgemeine Zeitungin toimittaja kutsui 2.3.2006 Suomea maaksi, jossa: "...valitettavasti on pelkurimaisuuden ja itsesensuurin perinne."
Jyväskylän Ylioppilaslehti julkaisi numerossa 3/06 piirroksen, jossa Muhammad ja Jeesus kuvataan pommit päässään.
Suomalaisia näkökantoja > Syyteharkinta

Suomen Sisun julkaistua kuvat verkkosivuillaan alkoi Suomessa esitutkinta siitä, olisivatko sivujen ylläpitäjät syyllistyneet uskonrauhan häirintään. Esitutkinnan jälkeen asia meni syyttäjälle syyteharkintaan. Syyteharkinta päättyi 1. kesäkuuta 2006 syyttämättäjättämispäätökseen. Apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalskeen mukaan kuvien julkaisu oli siis laillista.
KRP käytti esitutkinnassaan islam-asiantuntijana professori Jaakko Hämeen-Anttilaa, jonka lausunnon mukaan Muhammad-kuvat loukkasivat muslimeja syvästi:
»Olennaista on se yhteys, jossa profeetta Muhammad esitetään. Islamilaisessa kuvituksessa hänet esitetään aina kunnioittavassa sävyssä. En pitäisi profeetta Muhammedin kasvokuvaa muslimeita yleisesti loukkaavana, mikäli kuva julkaistaisiin kunnioittavassa tai edes asiallisessa yhteydessä. Profeetan kuvallinen esittäminen ja hänen kasvojensa kuvaaminen sinänsä harmittomassakin pilapiirroksessa on kuitenkin jo erittäin lähellä muslimien pyhäksi kokeman ilmiön loukkaamista. Näkemistäni kahdestatoista kuvasta osa on lisäksi avoimen loukkaavia. Kyse ei niissä ole yksinomaan harmittomasta pilasta vaan profeetta Muhammedin yhdistämisestä väkivaltaan, terrorismiin ja naisen alistamiseen. Tällainen kuvallisen esittämisen ja loukkaavan sisällön yhdistäminen on islamin uskonnon kannalta erittäin loukkaavaa. Muslimien pyhiksi kokemista, loukkaamattomista asioista Koraani ja profeetta Muhammad ovat varmasti keskeisimmät. Näin ollen kuvien levittämisellä minun tulkintani mukaan loukataan yhtä islamin uskonnon vahvimmin pyhäksi kokemaa ilmiötä, profeetta Muhammedin loukkaamattomuutta.» 
(http://www.uskonnonvapaus.fi/lait/vksv-2006-06-01.html Hämeen-Anttilan poliisille antamasta lausunnosta)
Suomalaisia näkökantoja > Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja

Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja totesi yksityisillä verkkosivuillaan 2. helmikuuta 2006:
»Nyt ei todellakaan ole aika jolloin kannattaa ehdoin tahdoin kärjistää suurten kulttuurien ja uskontokuntien keskinäisiä epäluuloja tai provosoida hihhuleita, puolin tai toisin. Asia olisi luultavasti poistunut jo päiväjärjestyksestä, jos Tanskassa olisi jo syksyllä sanottu se, minkä nyt ovat tehneet.»
Tanskan lähetystön tultua poltetuksi 4. helmikuuta Damaskuksessa Syyriassa ja konsulaatin 5. helmikuuta Beirutissa Libanonissa Tuomioja antoi STT:lle lausunnon, jonka mukaan hän tuomitsee jyrkästi mielenosoittajien hyökkäykset Syyriassa sijaitsevia ulkomaisia lähetystöjä vastaan sekä tähdentää, että Syyrian hallitus on yksiselitteisesti vastuussa suurlähetystöjen koskemattomuudesta ja turvallisuudesta.
7. helmikuuta 2006 Tuomioja julkaisi henkilökohtaisilla verkkosivuillaan haastattelun, jonka hän oli antanut syntyneestä kriisistä ja sivilisaatioiden dialogista Hufvudstadsbladetissa 6. helmikuuta. Tuomioja tuomitsi J. K. Paasikiveä siteeraten Jyllands-Postenin harkitsemattomuuden "ikkunoiden kivittämisenä", mutta toisaalta tuomitsi myös mielenosoittajien käyttämän väkivallan.
8. helmikuuta 2006 STT:n uutisten mukaan Tuomioja olisi Seuralle antamassaan haastattelussa todennut, että tanskalaislehti menetteli typerästi julkaistessaan profeetta Muhammadista tehtyjä pilakuvia: "Mediassa tietynlainen itseymmärrys olisi paikallaan, mutta itsesensuuria en suosittele. Jyllands-Postenin menettely oli typerää" Tuomioja ei kuitenkaan suosittanut Tanskan hallitusta toimimaan asiassa millään erityisellä tavalla.
15. helmikuuta 2006 ulkoasiainministeri lähetti egyptiläiselle, irakilaiselle, iranilaiselle, jordanialaiselle, libanonilaiselle, saudiarabialaiselle ja syyrialaiselle lehdelle kirjeen painottaakseen, että sekä uskonrauha että sananvapaus on huomioitava.
5. joulukuuta 2007 Tuomioja piti puheen Skepsis ry:n 20-vuotisjuhlissa ja kertoi, että hänellä on ollut huono omatunto siitä mitä hän joutui ulkoministerinä tekemään rauhoittaakseen pilakuvakiistaa. Tuomioja kyseenalaisti sananvapauden rajoittamisen oikeutuksen uskonnollisten tunteiden takia.
Suomalaisia näkökantoja > Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja > Ulkoasiainministeriö

Ulkoasiainministeriön matkustustiedotteissa 3. helmikuuta 2006 todettiin Arabiemiraattien liittoa ja Bahrainia koskien sekä 1. helmikuuta Omania koskien että Islamin uskosta johtuvat käyttäytymissäännöt huomioitava.
Suomalaisia näkökantoja > Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja > Julkisen sanan neuvosto

Julkisen sanan neuvoston puheenjohtaja Kalevi Kivistön Suomenmaalle antaman lausunnon mukaan Helsingin Sanomat rikkoisi journalistin ohjetta vastaan, mikäli se julkaisisi Jyllands-Postenin julkaisemat pilakuvat.
Suomalaisia näkökantoja > Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja > Sanomalehdet

Sanomalehti Suomenmaa julkaisi 3. helmikuuta 2006 Ruotsin islamneuvoston imaami Abd al Hagg Kielan haastattelun, minkä mukaan pilapiirroskysymys on tapahtumasarja, joka on saanut muslimit kautta maailman reagoimaan. - Kyseessä on prosessi, joka on jatkunut pitkään. Tanskan siirtolaisvihamielinen puolue Pia Kjærsgaardin johdolla on vuosikausia ajanut rasistista kampanjaan islaminuskoisia kohtaan. Ostoboikottien vaikutuksesta hän toteaa: - Arlalle Jyllands-Postenin pilapiirros maksaa yli miljoona euroa päivässä. Suomesta imaami totesi, ettei ole kuullut yhdenkään Suomessa asuvan muslimin sanovan, että heitä vainottaisiin. - Sen sijaan Tanskan muslimit ovat olleet koko ajan vainon kohteena.
Ilta-Sanomien mukaan tanskalaisen Ekstra Bladet -lehden lähteisiin nojaten, tanskalainen imaami Ahmed Abu Laban kiersi levittämässä väärää tietoa Tanskan muslimien tilanteesta useissa Lähi-idän maissa.
Suomalaisia näkökantoja > Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja > Ruotsissa suljetaan SD-Infon verkkosivut

Pelossa, että Sverigedemokraterna onnistuisivat vetämään Ruotsin mukaan Tanskaa kohdanneeseen pilapiirrosjupakkaan torstaina 9. helmikuuta 2006 kello 17 Ruotsin aikaa suljettiin SD-Info:n verkkosivut. Ruotsin ulkoasiainministeri Laila Freivalds totesi, että on pelottavaa, miten pieni ryhmä ruotsalaisia äärimmäisyyshenkilöitä asettaa ruotsalaisia vaaralle alttiiksi.
Ruotsin oikeusministeriön selvityksen mukaan maan ulkoministeriö oli toiminut laittomasti sulkiessaan sivut, sillä Ruotsin perustuslain mukaan viranomaiset eivät saa estää lehdistönvapauden toteutumista. Kun ulkoministeri Freivalds yritti peitellä osuuttaan jupakassa, hänen asemansa kävi kestämättömäksi ja hän joutui eroamaan 21. maaliskuuta 2006.
Suomalaisia näkökantoja > Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja > Pommi-isku Tanskan suurlähetystöön Pakistanissa 2.6.2008

Al-Qaida sanoi tehneensä 2.6.2008 itsemurhapommi-iskun Pakistanin Tanskan suurlähetystöön. Lausunnossa sanottiin, että itsemurhaisku oli kosto Tanskalle, joka ei ole pyytänyt anteeksi pilapiirrosten julkaisemista. Iskussa kuoli kuusi ihmistä ja lähes 30 haavoittui.
Tapauksen luonne ja arvot

Monet katsovat, että syntyneessä kohussa ovat joutuneet vastakkain länsimainen käsitys sananvapaudesta ja islamilaisen maailman käsitys uskonnollisesta pyhyydestä.
Šarialaki kieltää mainitsemasta mitään luvatonta Jumalasta, Profeetasta tai islamista. Kalifi päättää tällaisen henkilön rankaisemisesta vaihtoehtojen ollessa kuolemantuomio, orjuus, vapauttaminen, lunnaitten maksaminen tai vankien vaihto. Islamissa Muhammedin pilkkaaminen on aina ymmärretty pahimpana mahdollisena tekona monijumalaisuuden jälkeen. Islamilainen traditio kieltää myös profeettojen kuten Muhammed, Mooses ja Jeesus kuvaamisen piirroksin tai patsain.
Sananvapautta pidetään keskeisenä käsitteenä länsimaisissa demokratioissa ja tyypillisesti se taataan perustuslaissa. Se mainitaan myös YK:n ihmisoikeuksien julistuksessa. Sananvapauden rajoitusyrityksiin ja itsesensuuriin on yleensä suhtauduttu länsimaissa kielteisesti. Tästä huolimatta sananvapautta rajoitetaan länsimaissakin, esimerkiksi jumalanpilkan ja holokaustin kieltämisen kieltäviä lakeja on sanottu sananvapautta rajoittaviksi. Myös itsesensuuria esiintyy. Pääministeri Matti Vanhanen piti hyvänä suomalaista maltillista sananvapauden tulkitsemista.
Vuonna 2009 tapauksen vuosipäivänä 30. syyskuuta järjestettiin kansainvälinen jumalanpilkkapäivä. Kampanjan perustajien mukaan päivän tarkoitus on ”muistuttaa maailmaa siitä, että uskonnon ei tule enää koskaan olla avoimen ja rehellisen keskustelun ulkopuolella”.
Aiheesta muualla

Juutalais- ja yhdysvaltalaisvastaisia arabilehtien pilapiirroksia. (englanniksi)
Mohammed image archive - Laaja sivusto Muhammadin historiallisista ja nykyisistä kuvista (englanniksi) (domain ei toimi 31.1.09)
Ylen Elävä arkisto: Tanskan Muhammed-piirrokset poikivat Oulussa sarjakuvaskandaalin
Aiheesta muualla > Islamilainen näkökulma

Ihmiskunnan 100 suurinta – nro 1 Muhammed
Kirjallisuutta

Al-Misri, Ahmad ibn an-Naqib: Reliance of the Traveller and Tools of the Worshipper. Teoksessa: Reliance of the Traveller. Revised Edition. The Classic Manual of Islamic Sacred Law "Umdat al-Salik" by Ahmad ibn Naqib al-Misri (d. 769/1368) In Arabic with Facing English Text, Commentary and Appendices Edited and Translated by Nuh Ha Mim Keller, s. 47-648.  Beltsville, Maryland:  amana publications, 2017 (alkuteos n. 1368).  ISBN 0-915957-72-8  Teoksen verkkoversio. (englanniksi) (arabiaksi)
Hämeen-Anttila, Jaakko: Islamin käsikirja.  Helsingissä:  Otava, 2004 (6. painos: Loisto, 2008).  ISBN 951-1-18669-8
Mielenosoitus Pariisissa 2006 Jyllands-Postenia vastaan
Anteeksipyyntömielenosoitus Kööpenhaminassa vuonna 2008
Keskiajalla persialaisissa miniatyyreissa voitiin kuvata myös Muhammedin kasvot.
Muhammad Kaabassa. Profeetan kasvoja ei ole kuvattu. Nakkas Osman 1595.
Aatxe

Aatxe (baskiksi "nuori härkä") on baskien mytologiassa paha henki, joka on ottanut härän muodon. Baskit uskovat, että myrskyöinä Aatxe jättää kotiluolansa ja voi hyökätä ulkona liikkuvien kimppuun. Aatxe saattaa tuolloin myös ottaa ihmisen muodon. Aatxe esiintyy joskus nimellä Etsai (paholainen).
Vihtori Heinonen

Vihtori Arvi Heinonen
Vihtori Arvi Heinonen (20. huhtikuuta 1891 Lapua – 15. elokuuta 1940) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat vaatturimestari Konstantin Heinonen ja Vilhelmiina Mikkilä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Suoma Sofia Ojalan kanssa.
Opinnot

Heinonen kävi seitsemän luokkaa Lapuan yhteiskoulua ja aktiiviupseerikurssin jääkärialipäällystöä varten Kadettikoulussa vuonna 1921 sekä tykistö- ja viestikurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1926. Taktiikan soveltamiskurssin hän suoritti vuonna 1927 ja komppanianpäällikkökurssin vuonna 1933.
Jääkärikausi

Heinonen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 23. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin pataljoonan haupitsipatteriin 17. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella, josta hänet siirrettiin 16. huhtikuuta 1917 sairauden takia pataljoonan täydennysjoukkoon ja joutui hoidettavaksi kaularauhastulehduksen vuoksi Siemenstadtin sotilassairaalaan lähelle Berliiniä. Hän työskenteli toipilaana Siemens & Schuckertin konttorissa Berliinissä, mistä hän palasi takaisin patteriin 6. helmikuuta 1918.
Suomen sisällissota

Heinonen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan tykinjohtajaksi Jääkäritykistön 3. patteriin ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Kurussa, Muroleessa, Viljakkalassa ja Ylöjärvellä sekä Tampereella. Tampereen valloitukseen jälkeen suoritetun tykistön uudelleen järjestelyn myötä hänet sijoitettiin jaosjohtajaksi Jääkäritykistöprikaatin 5. patteriin ja otti sen mukana osaa Viipurin valloitukseen.
Sisällissodan jälkeinen aika

Heinonen palveli sisällissodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, mistä hänet siirrettiin tykistön uudelleenjärjestelyn yhteydessä 15. heinäkuuta 1918 Vuoristotykistön 2. patteriin, josta hän erosi 1. maaliskuuta 1919 ja liittyi toukokuun alussa 1919 suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Kurikan suojeluskuntaan, missä tehtävässä oli 1. marraskuuta 1923 saakka, jonka jälkeen hänet nimitettiin Mikkelin suojeluskuntapiirin 2. alueen päälliköksi. Hänet siirrettiin 1. syyskuuta 1927 Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiirin 10. alueen (1. helmikuuta 1933 alkaen 9. alue) päälliköksi.
Talvi- ja jatkosota

Heinonen osallistui talvisotaan komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 16:ssa, josta hänet siirrettiin Reservinaliupseerikoulun johtajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 4:ään. Välirauhan aikana hän palveli samassa joukko-osastossa, josta hänet kumminkin siirrettiin myöhemmin III Pataljoonan komentajaksi ja edelleen Komppanianpäälliköksi 13. Prikaatiin.
Jääkäripataljoona 27:n haupitsijaoksen toinen tykki tuliasemassa miehistöineen Riianlahdella syksyllä 1916.
Viron itsenäisyyspäivä

| Viron itsenäisyyspäivä> Eesti Vabariigi aastapäev |
| --- | --- |
 Itsenäisyyspäivän paraati Tallinnassa 2011
Tyyppi:  kansallispäivä
Vietetään:  24. helmikuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Juhlapäivän tapahtumia:  Puolustusvoimien itsenäisyyspäivän paraati, lipunnostoja, juhlajumalanpalvelus, itsenäisyyspäivän vastaanotto, ilotulitus, konsertteja
Viron itsenäisyyspäivä on 24. helmikuuta. Silloin juhlitaan Viron tasavallan perustamisjulistusta (viroksi Manifest kõigile Eestimaa rahvastele, suom. Manifesti kaikille Vironmaan kansoille), jonka Viron pelastuskomitea julkaisi helmikuun 23. päivän iltana 1918 Pärnussa. Seuraavana päivänä, 24. helmikuuta, julistus painettiin ja julkaistiin Tallinnassa, jolloin siitä tuli myös virallinen. Itsenäisyyspäivä on Virossa kansallinen vapaapäivä.
Neuvostoliiton miehityksen aikana Viron itsenäisyyspäivää ei juhlittu Virossa, mutta sitä juhlittiin virolaisyhteisöissä ympäri maailman. 24. helmikuuta 1989 Neuvostoliiton punalippu korvattiin Viron sinimustavalkoisella lipulla Toompealla. Siitä lähtien Viron itsenäisyyspäivää on juhlittu kansallisena juhlapäivänä.
Viron tasavalta ilmoitti palauttavansa itsenäisyytensä 20. elokuuta 1991, kun Neuvostoliitossa oli käynnissä kommunistien epäonnistunut vallankaappausyritys. Itsenäisyyden palauttamisen päivää (Taasiseseisvumispäev tai Iseseisvuse taastamise päev) vietetään 20. elokuuta, joka myös on kansallinen vapaapäivä.