stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laura Mancinelli

| Laura Mancinelli> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. joulukuuta 1933 Udine, Italia
Kuollut: 7. heinäkuuta 2016 (82 vuotta)
Kansalaisuus:  italialainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: Italia
Tuotannon kieli: Italia
Aiheesta muualla
lauramancinelli.it
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Laura Mancinelli (18. joulukuuta 1933 Udine, Italia – 7. heinäkuuta 2016 Torino, Italia) oli italialainen keskiajan tutkija ja kirjailija.
Mancinelli valmistui Torinon yliopistosta pääaineenaan saksankielinen kirjallisuus. Hän toimi yliopiston lehtorina, kääntäjänä ja kirjoitti historiallisia romaaneja.
Henkilökuva

Mancinelli syntyi Udinessa vuonna 1933 ja vietti neljä vuotta Roveretossa. Perhe muutti Torinoon 1937. Valmistuttuaan hän opetti keskikoulussa, mutta jatkoi keskiaikaisen saksalaisen kulttuurin tutkimista ja julkaisi vuonna 1969 esseen La canzone dei Nibelunghi. Problemi e valori ("Nibelungein laulu. Ongelmat ja arvot").
Mancinelli opetti germaanista filologiaa 1970-luvulla Sassarin  yliopistossa, sitten saksalainen Ladislao Mittner kutsui hänet Venetsiaan. Vuonna 1976 hän sai Saksan historian professuurin Ca’ Foscari -yliopistossa.
Kollegansa ja ystävänsä Claudio Magrisin ohjauksessa Mancinelli 1972 muokkasi ja käänsi Nibelungein laulun italiaksi, jota seurasivat 1978 Gottfried von Straßburgin teos Tristano (saksan kielen Tristan (Gottfried von Straßburg)) ja vuonna 1989 Hartmann von Auen runoelmat Gregorius ja Der arme Heinrich.
Palattuaan Torinon yliopiston kielitieteen laitoksen johtajan virkaan vuonna 1981 Laura Mancinelli julkaisi ensimmäisen kaunokirjallisen teoksensa I dodici abati di Challant (englanniksi The Twelve Abbots of Challant). Se on historiallinen romaani, jota Mancinelli oli alkanut kirjoittaa jo vuonna 1968. Sen jälkeen ilmestyi Il fantasma di Mozart vuonna 1986 ja Il miracolo di santa Odilia (englanniksi The Miracle of Saint Odilia) vuonna 1989.
1990-luvun alussa Laura Mancinelli sairastui multippeliskleroosiin ja jätti Saksan kielen laitoksen johtajan viran.
Vuodesta 1994 lähtien hän on omistautunut kokonaan kirjoittamiselle ja julkaissut yli 15 teosta vuosikymmenen aikana huolimatta sairaalahoidosta ja pitkästä kuntoutuksesta.
Vuonna 2009 Mancinelli julkaisi romaanin Gli occhiali di Cavour, jota seurasi Due Storie d'amore vuonna 2011, joka on vapaa tulkinta kahdesta kuuluisasta pariskunnasta, Kriemhild ja Sigurd sekä Tristan ja Isolde.
Mancinelli kuoli 7. heinäkuuta 2016 Torinossa sairautensa vuoksi . Muistotilaisuus pidettiin 11. heinäkuuta 2016. Torinon hautausmaalla. Mancinellin hautajaiset pidettiin Exillessa Susan laaksossa, johon kirjailija oli sijoittanut yhden romaaneistaan.
Aiheesta muualla

Treccani Enciclopedie on line (italiaksi)
Mancinelli, Laura (1933-) University of Chicago Library, Italian Women Writers (englanniksi)
Normeintrag zu Laura Mancinelli (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Veröffentlichungen von Laura Mancinelli (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Mancinelli, Laura (saksaksi)
Langinkosken kirkko

| Langinkosken kirkko |
| --- | --- |
 Langinkosken kirkko ja kellotapuli
Sijainti:  Langinkoskentie 1, Kotka
Koordinaatit:  60°29′16.9″N, 026°54′12.5″E
Seurakunta:  Kotka–Kymin seurakunta
Rakentamisvuosi:  1953
Suunnittelija:  Anders-Olof Bengts
Materiaali:  punaruskea reikätiili
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Langinkosken kirkko on Kotkassa Metsolan kaupunginosassa sijaitseva kirkko. Rakennus kuuluu Kotka-Kymin seurakunnan tiloihin. Kirkko tunnettiin alun perin nimellä Metsolan kirkko.
Langinkosken kirkon on suunnitellut Anders-Olof Bengts, ja se valmistui vuonna 1953. Kirkko muistuttaa keskiaikaista kivikirkkoa. Sisältä kirkko on suorakaiteen muotoinen, ja kirkkosaliin mahtuu noin 300 henkeä. Kirkossa on Hilkka Toivola-Karpakan lasimaalaus Jeesus auttaa epäuskonsa vuoksi veteen vajoavaa Pietaria. Uruissa on seitsemäntoista äänikertaa.
Kirkon vieressä on valkoinen korkea kellotapuli. Kirkkorakennukseen kuuluu myös Toivonsali-niminen kokoontumistila, jota käytetään mm. muistotilaisuuksissa. Kirkkorakennuksen lisäsiivessä on Kotka-Kymin seurakunnan toimistotiloja.
Kuvia

Kirkon sisätiloja
Votiivilaiva
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Langinkosken kirkko Wikimedia Commonsissa
Lahna (täsmennyssivu)

Lahna tarkoittaa seuraavia asioita:
lahna, kalalaji
lahna, pirtukanisterista käytetty nimitys
Miinanraivaaja Lahna, entinen suomalainen miinanraivaaja-alus.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lahna”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuusjärvi (järvi Jämsässä)

| Kuusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°49′20″N, 24°53′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  Myllyoja ja oja Vekuriin 
Järvinumero:  35.723.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,2 m  
Rantaviiva:  14,288 km  
Pinta-ala:  1,2436 km²   
Saaria:  4 
 fiKuusjärvi 
Kuusjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Kuusjärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 124 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se on pitkän muotoinen ja se sijaitsee heti Eväjärven itäpuolella. Sen luoteispuoli on leveämpi kuin sen kaakkoispuoli. Kaakkoispää muodostaa 1,3 kilometriä pitkän, mutta suhteellisen kapean lahden. Järvellä on kartan mukaan neljä saarta, joista Mustasaari on suurin saari ja Kaakkossaari toiseksi suurin. Mustasaari on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on yli 7 hehtaaria. Kaakkossaaren pituus on 120 metriä ja pinta-ala 0,6 hehtaaria.
Sen rantaviivan pituus on 14,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Vain järven kaakkoispään Lahdenperässä ovat rannat avosuota. Järven vaikutusalueella sijaitsee yksi maatila ja sen rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven luoteispään ohittaa rantaa viistäen Hallilta valtatielle 9 johtava kylätie. Siitä haarautuu järven rannoille useita teitä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,2 metriä mpy. Sen pohjoispäähän laskee kaksi ojaa, joista koillisesta tuleva tuo Pahajärven, Keskisen ja Yläsen vesireitin vedet. Pohjoisrantaan laskee vain lyhyitä ojia, mutta kaappoispään Ratalahteen laskee Yrttijärvi, jonka kautta laskevat ojitetun Keilassuon vedet ja sitä kauempaa Iso-Valkea ja Pikku-Valkean laskuoja. Yrttijärven kautta laskevat myös Laihajärvi ja Kotanen, vaikka kartan mukaan laskuoja jää kesken. Kaakkoispään Lahdenperään laskee Lahdenperänjärvi. Se kokoaa valuma-alueellaan olevien järvien, Vähä-Pentin ja Ison Pentin, Suonalasen, Syrjäjärven ja Juhajärven, vedet. Kuusjärvi laskee vetensä kahta kautta. Ilmeisesti vanhempi oja Myllyoja laskee Ratalahtea vastapäätä Särkijärven ja Pirttijärven kautta Vekuriin, ja toinen Ruuhilahdelta suoraan Vekuriin. Kansalaisen karttapaikan rinnevarjostustoiminnon mukaan jälkimmäinen oja syvennetty kaivamalla se kannaksen poikki. Myllyoja vaikuttaisi olevan luontainen oja ja sitä seuraa myös vanha kylänraja . Ilman dokumentteja asiaa ei voi kuitenkaan pitää aivan varmana. Vesireitti jatkaa Vekurin jälkeen Vuorijärveen, Pirttijärveen ja lopuksi Eväjärven eteläosaan.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa sijaitsi järvellä neljä maatilaa, mutta rantaan asti niiden pellot eivät useinkaan ulottuneet.
Lego Mars Mission

| Lego Mars Mission |
| --- | --- |
 Lego Mars Mission -tuotesarjan logo.
Aihe:  Mars-tutkimus
Valmistusvuodet:  2007–2009
Lego Mars Mission oli Lego-tuotesarja eli teema, joka oli markkinoilla vuodesta 2007 vuoteen 2008 asti. Se kuului Lego Space-pääteemaan.
Tarina

Mars Mission kertoi Maan astronauttien ja avaruusolioden kohtaamisesta Marsin pinnalla. Molemmat joukkiot olivat saapuneet Marsiin keräämään energiakristalleja ja kristallien vähyys sai joukkiot toisiaansa vastaan. Vaikka virallisesta jatko-teemasta ei puhutakaan, Mars Missionia pidetään yleisesti aikaisemman, vuonna 2001 markkinoilla olleen, Lego Life On Marsin jatkoteemana
Laventelit

| Laventelit |
| --- | --- |
 Tähkälaventelin (Lavandula angustifolia) kukinto.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Laventelit Lavandula  L. (1753)
Katso myös
   Laventelit Wikispeciesissä   Laventelit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laventelit (Lavandula) on huulikukkaiskasvien heimon suku, johon kuuluu 41 lajia. Luonnossa laventeleja tavataan Kap Verdellä, Kanariansaarilla ja Etelä-Euroopassa sekä Afrikan pohjoisosissa, Lähi-idässä itäisellä Välimerellä, Lounais-Aasiassa ja Intiassa.
Joitakin laventelilajeja kasvatetaan puutarhoissa laventeliöljyn vuoksi. Lisäksi monia lajeja viljellään huone- ja pihakasveina lauhkean vyöhykkeen maissa.
Laventelilajeja

Hopealaventeli (Lavandula minutolii)
Kanarianlaventeli (Lavandula canariensis)
Liuskalaventeli (Lavandula multifida)
Makaronesianlaventeli (Lavandula pinnata)
Nyhälaventeli (Lavandula dentata)
Soikkolaventeli (Lavandula rotundifolia)
Teneriffanlaventeli (Lavandula buchii)
Tenholaventeli eli leveälehtilaventeli (Lavandula latifolia)
Tupsulaventeli (Lavandula stoechas)
Tähkälaventeli (Lavandula angustifolia )
Ranskantähkälaventeli (subsp. angustifolia)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Laventelit (Lavandula)
Suomen Lajitietokeskus: Laventelit – Lavandula
ITIS: Lavandula (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Lavandula (englanniksi)
Flora of China: Lavandula (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Lavandula
Käännös suomeksi
Langhe

| Langhe |
| --- | --- |

Serralunga d'Alba ja sen viinitarhoja.
Cabernet Sauvignon / Barbera sekoitus Langhe DOC -viiniä
Langhe; (Langa tulee vanhasta murteesta Mons Langa et Bassa Langa ) on mäkinen alue Tanaro-joen etelä- ja itäpuolella Cuneon maakunnassa ja Astin maakunnassa Piemontessa, Pohjois-Italiassa.
Langhe on kuuluisa viineistään, juustoistaan ja tryffeleistään – erityisesti Alban valkoisista tryffeleistä. Maaseutu 1900-luvun alkupuolen asussaan, on näkyvästi esillä Beppe Fenoglion ja Santo Stefano Belbossa syntyneen Cesare Pavesen kirjoituksissa.
Osa Langhesta merkittiin 22. kesäkuuta 2014 Unescon maailmanperintöluetteloon sen kulttuurimaisemien ja pitkän viininviljely- ja viininvalmistusperinteiden ansiosta, joita on kehitetty ja mukautettu nykypäiviin asti. Ne ovat todisteita erittäin kattavasta sosiaalisesta, maaseutu- ja kaupunkimaailmasta sekä kestävistä talousrakenteista. Ne sisältävät useita harmoniassa koottuja elementtejä, jotka kuvastavat Langhen historiaa ja ammatillisia osaamista.
Sen viinitarhat ovat erinomainen esimerkki ihmisen luonnollisesta vuorovaikutuksesta ympäristönsä kanssa. Viininviljelyn pitkän asiantuntemuksen ja maltillisen kehityksen perusteella on toteutettu rypälelajikkeiden paras mahdollinen sopeuttaminen maaperään, jossa on erityisiä maaperä- ja ilmastokomponentteja, mikä jo itsessään vaatii merkittävää asiantuntemusta ja on muodostunut siten kansainvälisesti tunnustetuksi huippulaaduksi. Viininviljelymaisema ilmentää myös erinomaisia esteettisiä arvoja, mikä tekee siitä eurooppalaisten viinitarhojen arkkityypin.
Crutin- juusto valmistetaan Langhessa.
Geologiassa mioseenikauden langhian aika on nimetty Langhen alueen mukaan.
Viininviljely

Tällä alueella tuotettuja DOC- ja DOCG -viinejä ovat mm.
Arneis
Barbera d'Alba
Barolo
Barbaresco
Dolcetto d'Alba
Dogliani
Dolcetto delle Langhe Monregalesi
Dolcetto delle Langhe Monregalesi superiore
Langhe Arneis
Langhe Chardonnay
Langhe Chardonnay Vigna
Langhe Dolcetto
Langhe Favorit
Langhe Favourita Vigna
Langhe Freisa
Langhe Freisa Vigna
Langhe Nebbiolo
Langhe bianco
Langhe rosso
Aiheesta muualla

Tietoja The Langhe Piemontesta
Langhe ja alue, täydellinen portaali Langhesta, alueesta, kaupungeista ja viineistä. Englanninkielinen versio.
"Langhe Doc" (Arkistoitu – Internet Archive) dokumenttielokuva kuvattiin Langhen alueella; 2011
Unescon virallinen valokuvavalikoima
Täytä Unescon kuvagalleria ennen valintaa
Laveata tietä

| Laveata tietä |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Valentin Vaala
Käsikirjoittaja:  Valentin Vaala
Tuottaja:  Armas Willamo
Säveltäjä:  Tapio Ilomäki
Kuvaaja:  Oscar Lindelöf
Leikkaaja:  Valentin Vaala
Pääosat:  Theodor Tugai   Eeva Virtanen   Alli Riks
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennica-Filmi
Ensi-ilta:  12. huhtikuuta 1931
Kesto:  91 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laveata tietä on vuonna 1931 valmistunut suomalainen elokuva, jonka on ohjannut Valentin Vaala. Elokuvan ensi-ilta oli 12. huhtikuuta 1931 Kino-Palatsissa Helsingissä.
Elokuvaa alettiin tehdä mykkäelokuvana, mutta koska äänielokuva teki 1931 läpimurtoa Suomessa, elokuvaan lisättiin musiikkitausta sekä muutamia ääniefektejä (majatalon oven koputukset, konserttiyleisön suosionosoitukset Theodor Tugain esittämälle viulisti Anton Lardozolle). Lisäksi mukana on Kirstiä esittäneen Eeva Virtasen kaksi lauluesitystä. Elokuvassa ei ole puhuttuja repliikkejä ja äänityksen laatu on heikko.
Theodor Tugain (myöhemmin Teuvo Tulion) esittämä mestariviulisti Anton Lardozo kiertää esiintymässä ympäri Eurooppaa ja viettää samalla vapaa-aikaansa ravintoloissa. Käydessään Suomessa hän lähtee ystävänsä Eeron (Kaarlo Penttilä) kanssa maalle ja majoittuu Harakkalan majataloon. Majatalossa Anton ihastuu tapaamaansa maalaistyttöön Kirstiin. Majataloon saapuu pian myös Antonin ystävätär Tanita Pariisista.
Näyttelijät

Theodor Tugai  - Antti Larto alias Anton Lardozo
Eeva Virtanen  - Kirsti
Alli Riks  - Tanita Salo, "mustalaislaulajatar Nadina"
Kaarlo Penttilä - Eero
Hanna Taini  - Loretta
Väinö Kangas   - johtaja Matti Salo
Yven Troupp   - leskirouva Raunio
Kirsti Hamarvuori   - Eeva
Doris Lybeck   - Doris
Freddy's Rhytm Orchestra johtajanaan Fredrik Kiias
John Tivtits - baarimestari
Jokke Liebkind   - Kirstin juhlien väkeä
Erik Johansson  - Kirstin juhlien väkeä
Matti Aro  - Kirstin juhlien väkeä
Regina Linnanheimo  - Kirstin juhlien väkeä
Toivo Pohjakallio  - Kirstin juhlien väkeä
Unto Salminen    - Kirstin juhlien väkeä
Muut tekijät

Valentin Vaala  - käsikirjoitus, leikkaus, puvut
Armas Willamo  - tuottaja
Oscar Lindelöf  - kuvaus
Theodor Tugai  - puvut
John Tivtits - lavastus
Tapio Ilomäki - musiikki
Kurt Jäger  - äänitys
Leanaliisa

Leanaliisa (oik. Leena-Liisa Pirhonen-Kornhauser,  s. 1962 Oulu) on suomalainen laulaja-pianisti, säveltäjä, sanoittaja ja stand up -koomikko. Taiteilijanimeä Leanaliisa hän on käyttänyt vuodesta 1997 lähtien, sitä ennen hän on esiintynyt nimellä Leena Pirhonen.
 Hän valmistui vuonna 2000 Oulun yliopistosta kasvatustieteen maisteriksi ja opettajaksi, erikoistumisaineinaan musiikki ja kasvatuspsykologia ja musiikkiterapia (Sibelius-Akatemia).
Uransa Leanaliisa aloitti 1980-luvulla, jolloin hän osallistui Rock Ralli TV2, Grand Prix Mtv3, sijoittuen kolmanneksi, Kevään Sävel Mtv3 -sävellyskilpailuun  menestyen kohtalaisesti. Hän osallistui Euroviisujen Suomen karsintoihin vuonna 1990 laululla Sua haluan ja sijoittui kahdeksanneksi. Leanaliisa esiintyi laulaja-pianistinaYle TV2:n "raja-ilmiöitä" käsitelleessä suorassa yöllisessä keskusteluohjelmassa Täysi kuu, jossa hän joka ohjelmassa esitti viisi säveltämäänsä kappaletta.
1990-luvun puolivälissä Leanaliisa muutti Saksaan, mistä käsin hän esiintyy sekä sooloartistina että oman show'n kera. Vuonna 2004 Leanaliisa julkaisi omasta elämästään kertovan satiirisen kirjan Sateenkaarta ei kiinni saa (Pilot-kustannus 2004; omakustanne). Leanaliisa on julkaissut kahdeksan levyä joista viimeisin ”No Limits – I Wanna Live” (All Studio Finland) julkaistiin huhtikuussa 2007.
Leena-Liisa Pirhonen omistaa toiminimen All Studio Finland. Säveltämisen lisäksi hän harrastaa myös taidemaalausta.
Ensimmäisen musikaalinsa:"Viikko Vieraissa", Leana Pirhonen sävelsi Chrisse Johanssonin librettoon Sumute ry:n eli suomalaisen musiikkiteatteri ry:n musiikkiteatterikoulutuksen lopputyönä.Sen ohjasi Erkki Saarela. Se esitettiin neljällä paikkakunnalla. Seuraava Pirhosen musikaali "Naisen Sydän oli esityksessä Hyvinkäällä, Violet-Teatterissa. Kolmas suuri sävellystyö oli musikaali "Tanssi Joella" ja kuten neljäs musikaali, "Ghost in my bed", ei ole tullut vielä esitykseen. Pirhonen-Kornhauser toimii myös musiikinopettajana ulkomailla ja on useissa projekteissa kuten EU- Comenius -Projektissa, Europasong Groupin kuoronjohtajana ja NBS River Dance Groupin ja Improvisation Orchestran johtajana ja omien laulujensa tulkitsijana ja singer-songwriterina varsin aktiivinen toimija Saksassa.[lähde? ]
Pirhonen-Kornhauser on säveltänyt musikaaleja, teatterimusiikkia, TV-musiikkia, chansoneja ja  lauluja, pop- ja rockmusiikkia, klassisia instrumentaaliteoksia pianolle, A&R ja jazz ja mystisiä moderneja musiikkikollaaseja sekä latinalaista poppia ja suomalaista tanssimusiikkia, lastenlauluja, kansanlauluja, valsseja.
Pirhonen-Kornhauserin taidenäyttelyissä kuten "Soivia kuvia" (Galerie Novo, Helsinki), hän yhdistää säveltämänsä musiikin omiin mystisiin taideteoksiinsa (60 laulua ja 60 teosta) rakentamaansa unen käytävään, performansseihin, tanssiin ja unentulkintoihin.[lähde? ]
Julkaistuja levyjä

Leena Pirhonen (ilmestynyt myös C-kasettina, 1986) (Polarvox)
Odota mua; Ruma sielu (1986) (promolevy)
Sua haluan (1990) (All Studio Finland)
Leana:Heaven stay alive (1995) (All Studio Finland)
Leana:Nothing’s gonna change my heart (2002) (All Studio Finland)
Leana Pirhonen:Honeymoon in Paris (2005) (All Studio Finland)
Leanaliisa:Love of My Life (2006) (radiopromo/digisingle) (All Studio Finland)
Leanaliisa:Tiedän että niin kaunis on tää maa (2007) (radiopromo/digisingle, All Studio Finland)
Leanaliisa:No Limits – I Wanna Live (2007) (All Studio Finland)
Aiheesta muualla

http://www.myspace.com/leanawillall
Leanaliisa Facebookissa
Lapualaismorsian

| Lapualaismorsian |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, suunnittelija Erkki Ruuhinen
Ohjaaja:  Mikko Niskanen
Käsikirjoittaja:  Marja-Leena Mikkola Mikko Niskanen Jörn Donner Arvo Salo Markku Lahtela Kari Franck Seppo Aaltonen
Tuottaja:  Arno Carlstedt
Säveltäjä:  Kaj Chydenius
Kuvaaja:  Osmo Harkimo Seppo Immonen
Leikkaaja:  Juho Gartz
Lavastaja:  Reijo Puttonen
Pääosat:  Kristiina Halkola Kirsti Wallasvaara Aulikki Oksanen Pekka Laiho
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  FJ-Filmi Oy  Jörn Donner Productions Oy
Ensi-ilta:  1. joulukuuta 1967
Kesto:  89 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Elokuvan tekijöitä tammikuussa 1967: vasemmalta Jukka Sipilä, Kristiina Halkola, Kirsti Wallasvaara, Marja-Leena Mikkola, Mikko Niskanen, Pekka Laiho, Arvo Salo, Kaj Chydenius, Jörn Donner ja Kalle Holmberg.
Lapualaismorsian on Mikko Niskasen ohjaama yhteiskunnallinen elokuva vuodelta 1967. Elokuva kertoo Lapualaisoopperan tekemisestä, mutta keskittyy Ylioppilasteatterin nuoriin näyttelijöihin ja Lapualaisooppera jää taustalle. Lapualaisoopperan ohjannut Kalle Holmberg ja musiikin säveltänyt Kaj Chydenius esiintyvät elokuvassa omana itsenään, ja harjoitusjaksoissa on mukana koko Ylioppilasteatterin näyttelijäkunta. Elokuvassa on myös dokumenttijaksoja vuoden 1930 talonpoikaismarssista, Helsingin vapusta 1967, ydinaseiden vastaisesta mielenosoituksesta ja sotilaspassien polttajista.
Elokuvan yleisömenestys oli keskitasoa, ja se tuotti voittoa 56 000 markkaa. Lisäksi elokuva sai 100 000 markan valtionpalkinnon ja se myytiin Saksan liittotasavaltaan ja Tšekkoslovakiaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kristiina Halkola  | … |  Liisa Alatalo   |
|  Kirsti Wallasvaara  | … |  Tenu   |
|  Aulikki Oksanen  | … |  Lulu   |
|  Pekka Laiho  | … |  Petteri, teekkari, Vihtori Herttuan esittäjä oopperassa   |
|  Pekka Autiovuori  | … |  Alpo, teekkari   |
|  Jukka Sipilä  | … |  Nipa, teekkari, "Isotalo"   |
|  Heikki Kinnunen  | … |  Hessu, opiskelija, "Isontalon renki"   |
|  Matti Oravisto  | … |  kertoja   |
|  Vesa-Matti Loiri  | … |  Vesku, Vihtori Kosolan esittäjä oopperassa   |
|  Kari Franck  | … |  Vähätalo, pientalonpoika   |
|  Kaisa Korhonen  | … |  Kaisa, "Lyyti, kansanedustaja"   |
|  Mikko Niskanen  | … |  professori   |
|  Jörn Donner  | … |  puhuja sotilaspassin polttotilaisuudessa   |
Launiala

| Launiala |
| --- | --- |
Kaupunki:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°41′44″N, 27°19′7″E
Kaupunginosa nro:  26
Launiala on Mikkelin 26. kaupunginosa. Mikkelin keskustaan on maanteitse runsas kolme kilometriä. Graanin kauppakeskukseen etäisyyttä on pari kilometriä. Alueella toimii muun muassa Launialan koulu (alakoulu) ja päiväkoti.
fi
Kuusjärvi (Ylöjärvi)

| Kuusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°47′23″N, 23°41′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskujoki:  Kuuskoski 
Järvinumero:  35.341.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,1 m  
Rantaviiva:  25,0976 km  
Pinta-ala:  2,33524 km²  
Tilavuus:  0,00695124 km³  
Keskisyvyys:  2,98 m  
Suurin syvyys:  18,6 m  
Saaria:  18 
 fiKuusjärvi 
Kuusjärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 230 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Järven muoto on kuitenkin rikkomainen ja levein kohta järvessä on vain 1,3 kilometriä pitkä. Keskellä järveä sijaitseva Pilpusniemi yhdessä Heinäsaaren kanssa jakaa järven kahtia. Puoliskojen yhtenäisyyttä rikkovat lännessä Hevossaari ja idässä Haapastenniemi. Järven lähiympäristö on metsävaltaista ja mäkistä seutua. Rannat voivat paikoin olla jyrkästi veteen viettäviä. Korkeita mäkiä, jotka näkyvät järvelle asti, ovat esimerkiksi etelärannassa Laitakuusenmäki, joka kohoaa 50 metriä vedenpinnan yläpuolelle, tai luoteisrannassa kallioinen Kastarinvuori.
Järvessä on laskettu olevan 18 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 38 hehtaaria, mikä on noin 14,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Hevossaari, Heinäsaari ja Kuikkalansaari ovat yli hehtaarin suuruisia, kymmenen muuta saarta ovat yli aarin ja loput viisi ovat alle aarin kokoisia. Hevossaari on suurin saari ja sen pinta-ala on lähes 20 hehtaaria . Muita saaria ovat Kalliosaari, joita on kaksi, ja vielä Tervasaari ja Tynnörisaari. Järven keskellä kulkee Sikkilän–Kuusjärven harju, jonka on eteläisin pää on Heinäsaari ja Pilpunniemi. Harju jatkaa pohjoiseen ja seuraa Sikkilänjoen laaksonpohjaa pohjoiseen päin .
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 7,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0070 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 18,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven eteläpäässä pienen järvenselän keskellä. Muut järven neljästä paikallisista syvänteestä ulottuvat 7–8 metrin syvyyteen.
Järven rantaviivan pituus on 25 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 7 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata, mutta Pilpusniemellä, Heinäsaarella, Haapastenniemellä ja sen vastarannalla sekä järven lounaispäässä Hankalan kulmakunnalla, rantaan ulottuu peltojen rinteitä. Järvellä on asutus haja-asutusta ja rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajan asuntoa. Kauempana järven länsipuolelta sen ohittaa kantatie 65, josta haaratutuu muutamia rantojen lähelle tulevia kyläteitä.