stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kabylia
Historia

Antiikin aikana nykyisen Kabylian alue ilmeisesti säästyi pääosin alueen suurvaltojen, kuten Karthagon ja Rooman otteelta. Keskushallinnon valta on ulottunut vain muutamiin rannikon asutuskeskuksiin.
Arabit saapuivat alueelle 800-luvulla ja alkoivat levittää islamia. Alueen historiasta keskiajalla tiedetään kuitenkin vain vähän. Todennäköisesti alue oli keskusvaltaan nähden autonominen. 1500-luvulla alue tuli tunnetummaksi Barbarossan veljesten harjoittaman merirosvouden tukialueena. Turkkilaiset saivat haltuunsa Algerin, jolle johtavia kulkureittejä Kabylia hallitsi. Kabyliassa vaikutti useita eri ryhmittymiä, joista historiallisissa lähteissä mainitaan esimerkiksi Labbèsin ja Kukon kuningaskunnat. Eri ryhmät liittoutuivat eri aikoina turkkilaisia vastaan tai heidän puolestaan. Turkkilainen valta alueella oli kokonaisuudessaan muodollinen.
Ranskalaiset valtasivat Algerin vuonna 1830. Turkkilaiset varuskunnat vedettiin alueelta ja Kabyliasta tuli näin käytännössä kokonaan itsenäinen, joskin anarkinen alue. Alueella oli ranskalaisten saapuessa noin 1 400 kylää, jotka jakaantuivat 120 heimoon. Heimot liittoutuivat keskenään muodostaen suurempia heimoliittoja. Ranskalaiset valtasivat Djidjellin vuonna 1851 ja Djurdjuran vuonna 1857. Vuonna 1871 kabylialaiset ottivat osaa ranskalaisten vastaiseen kapinaan, mikä johti ankariin rankaisutoimenpiteisiin ja maiden takavarikoimiseen. Paikallinen kylähallinto alkoi korvautua ranskalaisella hallinnolla. Toisaalta alueen asukkaita alkoi muuttaa suuressa mittakaavassa Ranskaan, josta siirtotyöläiset lähettivät suuria summia takaisin kotialueelleen.
Ranskaan muuttaneiden alueen asukkaiden keskuudessa muodostettiin monia poliittisia ryhmiä. Osa niistä ajoi Algerian itsenäisyyttä. Belkacem Krimin johtama pieni joukko ryhtyi aseellisiksi lainsuojattomiksi. Hänen joukkonsa muodostivat vuonna 1954 puhjenneen kapinan ydinryhmän. He ja muut kabylialaiset, kuten Ait Ahmad ja Muhammad Boudiaf olivat avainasemissa myös Algerian sodan puhkeamisen taustalla. Huomattava osa ranskalaisia vastaan taistelleista tavallisista algerialaisista oli peräisin Kabyliasta.
Väestö

Kabylian nimi viittaa kabyylien maahan. Huomattava osa alueen asukkaista puhuu edelleen berberikieliä.
Kabylian kartta.
Kabyyliperhe vanhassa valokuvassa.
Kabylian autonomiaa ajavia mielenosoittajia.
Kabát

| Kabát |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1983–
Tyylilaji:  hard rock
Kotipaikka:  Tšekki
Laulukieli:  tšekki
Jäsenet:  Josef Vojtek,  laulu   Tomáš Krulich,  kitara   Milan Špalek,  bassokitara   Radek Hurčík,  rummut   Ota Váňa,  kitara  
Aiheesta muualla
www.kabat.cz
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kabát on 1980-luvulla perustettu tšekkiläinen hard rock -yhtye. Yhtye on saavuttanut 1990-luvulta lähtien suurta suosiota kotimaassaan. Se osallistui vuonna 2007 Tšekin ensimmäisenä edustajana Eurovision laulukilpailuihin kappaleella Malá Dáma, mutta jäi semifinaalin viimeiseksi yhdellä pisteellä.
Historia

Kabátin historia ulottuu vuoteen 1983, jolloin bassokitaristi Milan Špalek ja kitaristi Tomáš Krulich perustivat yhtyeen 50 000 asukkaan Teplicessa. Myöhemmin yhtyeeseen liittyi mukaan rumpali Radek "Hurvajs" Hurčík ja laulaja Josef Vojtek. Ota Váňa tuli yhtyeen toiseksi kitaristiksi 1990, mistä lähtien Kabát on toiminut samalla kokoonpanolla.
Kabát soitti alkuaikoinaan lähinnä kotikaupungissaan Teplicessa ja sen naapurikaupungeissa, kunnes yhtye julkaisi 1991 ensimmäisen albuminsa Má ji motorovou ja 1992 live-albumin Živě. Ensimmäisten levytystensä jälkeen Kabát sai kotimaassaan laajemmalti huomiota ja solmi levytyssopimuksen Monitor/EMI:n kanssa. Myöhemmät albumit ovat myös olleet menestyksekkäitä, ja Kabát on nauttinut Tšekissä suurta suosiota ja saanut paljon tunnustusta ja monia palkintoja. Kabátin 2002 julkaistusta Suma Sumárum -albumista tuli maan kaikkien aikojen myydyin. Se myi viisinkertaista platinaa 128 000 kappaleella.
Diskografia

CD
Má jí motorovou (1991, Monitor)
Živě! (1992, Monitor)
Děvky ty to znaj (1993, Monitor)
Colorado (1994, Monitor)
Země plná trpaslíků (1995, Monitor)
Čert na koze jel (1997, Monitor)
MegaHu (1999, Monitor/EMI)
Go satane go (2000, Monitor/EMI)
Suma Sumárum (2002, Monitor/EMI)
Dole v dole (2003, Monitor/EMI)
Corrida (2006, EMI)
Banditi di Praga (2010)
Do pekla/do nebe (2015)
El Presidento (2022)
DVD
Best of video Koncert (2002, EMI)
Kabát Live 2003 - 2004, 2DVD (2004, EMI)
Singlet
S čerty tancoval (1989, Supraphon)
Jak ti šlapou Kabáti (1994, Monitor)
Mistři světa (1996, Monitor/EMI)
Učitel (1999, EMI)
Stará Lou (2003, EMI)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivu
Stockholms östra

Stockholms östra (lyh. Öst, paikallisten keskuudessa usein Östra station, Tukholma itäinen tai Itäinen asema) on rautatieasema Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se on Roslagsbananin, kapearaiteisen esikaupunkijunajärjestelmän eteläinen päätepiste. Asemarakennus sijaitsee Valhallavägenillä.
Arkkitehti Albin Starkin suunnittelema nykyinen asemarakennus on valmistunut 1932. Pyöreässä lippuhallissa on taidemaalari Evald Dahlskogin tekemät kattomaalaukset, jotka esittävät radanrakennusta. Asema sijaitsee Kuninkaallisen teknillisen korkeakoulun vieressä, ja asemalta on yhteys Tukholman metron punaisen linjan asemalle Tekniska högskolan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stockholms östra Wikimedia Commonsissa
Sun Yue-Hua

Yue-Hua Sun on kiinalainen ekologi ja lintutieteilijä.
Sun on filosofian tohtori ja toimii Pekingin Tiedeakatemian eläintieteen instituutin lintuekologian tutkimusryhmän johtajana. Sun tutki kotoperäisen kiinanpyyn (Tetrastes sewerzowi) ekologiaa Luoteis-Kiinassa 13 vuoden ajan vuodesta 1995 alkaen. Yli sataan yksilöön kiinnitettiin radiolähetin ja lintujen elämää seurattiin kiinteästi. Tutkimus on laajin Kiinassa toteutettu telemetriatutkimus. Viime aikoina Sun ryhmineen on tutkinut Tiibetin ylängön metsien kotoperäisiä lintulajeja.
Sun toimii Kiinan lintutieteellisen yhdistyksen varapuheenjohtajana ja heinäkuussa 2009 järjestetyn 23. kansainvälisen suojelubiologian kongressin pääsihteerinä.
Sun kätes, Herra, voimakkaan

Sun kätes, Herra, voimakkaan (ruots. Bevara, Gud, vårt fosterland) on Johan Ludvig Runebergin tekstiin perustuva suomalainen isänmaallinen virsi, joka tunnetaan Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa.
Runeberg kirjoitti sanat vuonna 1855 osana laajaa ehdotustaan Suomen uudeksi ruotsinkieliseksi virsikirjaksi. Ensimmäinen suomennos julkaistiin jo vuonna 1857 Lasten Suometar -nimisessä julkaisussa. Nykyiset suomenkieliset sanat laati Väinö Havas vuonna 1938 ja ne otettiin samana vuonna suomenkieliseen virsikirjaan. Nykyisessä virsikirjassa se on virsi nro 577. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkielisessä virskirjassa virren numero on 546.
Virrellä on eri sävelet suomen- ja ruotsinkielisissä virsikirjoissa. Suomeksi käytettävä sävelmä on peräisin keskiajalta ja se tunnetaan jo eräästä vuodelta 1480 olevasta saksalais-böömiläisestä käsikirjoituksesta. Suomessa se esiintyy Kangasalan koraalikirjassa vuodelta 1624 ja ensi kerran painettuna vuoden 1702 virsikokoelmassa Yxi Tarpelinen Nuotti-Kirja virren ”Christuksen piinaa muistakaam” yhteydessä. Samalla sävelellä lauletaan myös virsi 79 (Oi Jeesus, lähde autuuden) ja virsi 601 (Maailmaa, Herra, armahda). Ruotsinkielisen virsikirjan sävelmä on saksalaisen Johann Crügerin sävellys vuodelta 1640. Samalla sävelellä lauletaan Suomen ruotsinkielisen virsikirjan virret 11 (När vintermörkret kring oss står), 89 (Nu kommen är vår påskafröjd), 372 (När stormen ryter vilt på hav) ja 538 (Din klara sol o Fader vår).
Runebergin virsi tunnetaan myös Ruotsissa ja Norjassa. Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa se on virtenä nro 593 ”Bevara Gud vårt fosterland”, suomenkielisenä ”Kätesi, Herra, voimakkaan, suo olla turva synnyinmaan”, Pekka Kivekkään 1999 uudelleen kääntämänä. Ruotsissa virsi on kuusisäkeistöinen, siinä ovat Suomen virsikirjan säkeistöt 1-4, 6 ja 5.  Sävelmä on saksalainen melodia, mahdollisesti Johann Balthasar Königin säveltämä, vuodelta 1738. Samaa sävelmää käytetään kahteen muuhun virteen. Norjan kirkon virsikirjassa vuodelta 2013 se on virsi nro 754 ("Du, Herre, som er sterk og stor") ja lauletaan Edvard Griegin säveltämällä sävelellä.
Isänmaan virsi ja Maamme-laulu liittyvät Runebergin runoudessa vahvasti toisiinsa, vaikka Suomen kansallislaulusta puuttuu hengellinen ulottuvuus. Maamme-laulun avaussäkeitä "Ei laaksoa, ei kukkulaa / ei vettä, rantaa rakkaampaa / kuin kotimaa tää pohjoinen / maa kallis isien" vastaavat virren kolmannen säkeistön sanat "On isät täällä taistelleet / ja uskoneet ja toivoneet". Silmiinpistävin yhtäläisyys molemmissa runoissa on kuva kukaksi aukeavasta nupusta. Maamme-laulu ennustaa tulevaa: "Sun kukoistukses kuorestaan / kerrankin puhkeaa", suomalaisten rakkaus saa isänmaan toivon ja riemun nousemaan loistossaan. Virsi taas kuvaa nykytilannetta menneisyyden taustaa vasten: "Sä autoit valoon tämän maan / kuin kedon kukan ummustaan".
Sun sain sydämeen juuri

Laulun melodia
”Sun sain sydämeen juuri” (saks. ”Du, du liegst mir im Herzen”) on saksalainen kansanlaulu 1800-luvun alusta. Laulun suomenkieliset sanat on tehnyt Sauvo Puhtila.
Rinteen hallitus

| Rinteen hallitus |
| --- | --- |
  Suomen tasavallan 75. valtioneuvosto
 Pääministeri Antti Rinne
Toimikausi alkoi:  6. kesäkuuta 2019
Toimikausi päättyi:  10. joulukuuta 2019
Valtionpäämies:  Sauli Niinistö
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Antti Rinne
Hallituksen varajohtaja:   Mika Lintilä (12. syyskuuta 2019 asti)  Katri Kulmuni (12. syyskuuta 2019 alkaen) 
Ministerien lukumäärä:  19
Hallituspuolueet:   Sosiaalidemokraatit  Keskusta  Vihreät  Vasemmistoliitto  RKP 
Hallituksen asema:  enemmistöhallitus 117 / 200
Oppositiopuolueet:   Perussuomalaiset  Kokoomus  Kristillisdemokraatit  Liike Nyt 
Historia
Vaalit:  Eduskuntavaalit 2019
Edellinen:  Sipilän hallitus
Seuraava:  Marinin hallitus
Rinteen hallitus oli Suomen tasavallan 75. hallitus, joka toimi 6. kesäkuuta 2019 – 10. joulukuuta 2019 eli 188 päivää. Hallituksen muodostivat vuoden 2019 eduskuntavaalien jälkeen sosiaalidemokraatit, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP. Pääministerinä toimi SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne.
Antti Rinne nimitti hallitusta ”uudeksi punamullaksi”. Sitä kutsuttiin myös nimillä ”kansanrintama” ja ”vihreä kansanrintama”.
Rinne jätti eronpyyntönsä tasavallan presidentille 3. joulukuuta 2019 Postiin liittyneen kohun jälkeen. Hallitus jatkoi toimitusministeristönä Marinin hallituksen nimittämiseen asti.
Hallitusneuvottelut

Hallitusneuvottelut alkoivat 8. toukokuuta 2019. SDP keskusteli hallituksesta pisimpään kokoomuksen kanssa. Lopulta SDP kuitenkin valitsi kumppaneikseen keskustan, vihreät, vasemmistoliiton ja RKP:n. Sipilän hallituksen sisäministeri Kai Mykkäsen mukaan kokoomuksen ehdot hallitusyhteistyölle olivat noin 75 %:n työllisyysaste ja tasapainoinen julkinen talous 2023 sekä se, että työn verotusta ja kokonaisveroastetta ei nosteta. Hänen mukaansa Rinne ilmoitti tiedotustilaisuudessa valinneensa hallituspohjan, jonka avulla saisi paremmin toteutettua sosialidemokraattien vaalilupaukset.
Hallitustunnustelija Rinne ilmoitti 2. kesäkuuta, että sopu hallitusohjelmasta ja ministerijaosta oli syntynyt ja että tulos julkaistaisiin 3. kesäkuuta.
Hallitusneuvottelut > Pääministerin valinta ja hallituksen nimittäminen

Eduskunta valitsi Antti Rinteen pääministeriksi täysistunnossa 6. kesäkuuta 2019. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Sipilän hallitukselle eron ja nimitti uuden hallituksen samana päivänä.
Ministerit

Ministereitä hallituksessa oli yhdeksäntoista. SDP sai hallitukseen seitsemän ministeriä, keskusta viisi ministeriä, vihreät kolme ministeriä ja vasemmistoliitto sekä RKP kumpikin kaksi ministeriä. RKP nimesi ministerinsä 2. kesäkuuta, SDP sekä vihreät 4. kesäkuuta, ja keskusta sekä vasemmistoliitto 5. kesäkuuta. Järjestäytymisistunnossa valtioneuvosto määräsi Mika Lintilän pääministerin sijaiseksi.
| Salkku | Ministeri | Ministeri | Aloitti tehtävässä | Lopetti tehtävässä | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri |   | Antti Rinne | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Sosiaalidemokraatit |
| Pääministerin sijainen |   | Mika Lintilä | 6. kesäkuuta 2019 | 12. syyskuuta 2019 | Keskusta |
| Pääministerin sijainen |   | Katri Kulmuni | 12. syyskuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Keskusta |
| Valtiovarainministeri |   | Mika Lintilä | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Keskusta |
| Sisäministeri |   | Maria Ohisalo | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Vihreät |
| Opetusministeri |   | Li Andersson | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Vasemmistoliitto |
| Oikeusministeri |   | Anna-Maja Henriksson | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Ruotsalainen kansanpuolue |
| Ulkoministeri |   | Pekka Haavisto | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Vihreät |
| Perhe- ja peruspalveluministeri |   | Krista Kiuru | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Sosiaalidemokraatit |
| Kunta- ja omistajaohjausministeri |   | Sirpa Paatero | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Sosiaalidemokraatit |
| Maa- ja metsätalousministeri |   | Jari Leppä | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Keskusta |
| Tiede- ja kulttuuriministeri |   | Annika Saarikko | 6. kesäkuuta 2019 | 9. elokuuta 2019 | Keskusta |
| Tiede- ja kulttuuriministeri |   | Hanna Kosonen | 9. elokuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Keskusta |
| Elinkeinoministeri |   | Katri Kulmuni | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Keskusta |
| Eurooppaministeri |   | Tytti Tuppurainen | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Sosiaalidemokraatit |
| Kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri |   | Ville Skinnari | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Sosiaalidemokraatit |
| Liikenne- ja viestintäministeri |   | Sanna Marin | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Sosiaalidemokraatit |
| Pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri |   | Thomas Blomqvist | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Ruotsalainen kansanpuolue |
| Puolustusministeri |   | Antti Kaikkonen | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Keskusta |
| Sosiaali- ja terveysministeri |   | Aino-Kaisa Pekonen | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Vasemmistoliitto |
| Työministeri |   | Timo Harakka | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Sosiaalidemokraatit |
| Ympäristö- ja ilmastoministeri |   | Krista Mikkonen | 6. kesäkuuta 2019 | 10. joulukuuta 2019 | Vihreät |
Ministerit > Huomautuksia

↑  Paatero ilmoitti 29. marraskuuta 2019 eroavansa, mutta eronpyyntöä ei ehditty käsitellä ennen koko hallituksen eroamista.
Hallituksen kaatuminen > Seuraajahallitus

Hallituksen kaatumisesta huolimatta kaikki hallituspuolueet halusivat jatkaa samalla hallitusohjelmalla. Uudeksi pääministeriksi Rinteen tilalle olivat ehdolla Sanna Marin (sd) ja Antti Lindtman (sd). Pääministeriehdokkaaksi valitsi Sdp:n puoluevaltuusto 8. joulukuuta Sanna Marinin äänin 32–29. Marinin hallitus aloitti toimintansa 10. joulukuuta 2019.
Hallitusohjelma

Rinteen hallituksen hallitusohjelma on yli 190 sivua pitkä. Sen nimi on "Osallistava ja osaava Suomi – sosiaalisesti, taloudellisesti ja ekologisesti kestävä yhteiskunta". Hallitus on linjannut, että se ei leikkaa mitään menoja ohjelmassaan, ja lisää pysyviä menoja noin 1,2 miljardilla eurolla.
Hallitusohjelma > Työllisyysaste 75 %

Hallitus sitoutui kasvattamaan työllisyysasteen eli työllisten osuuden 15–64-vuotiaasta väestöstä 75 prosenttiin, joka tarkoittaisi 60 000 uutta työpaikkaa. Tämän työllisyyden nousun varaan rakentuu neljännes hallituksen pysyvistä 1,2 miljardin euron lisämenoista. Helsingin Sanomien mukaan hallitusohjelmassa kuvaillut keinot jäävät "ylimalkaisiksi", vaikka lehden mukaan jo aiemmin lukuisat työryhmät ovat selvittäneet ministeriöillekin monia sopivia keinoja valmiiksi. Hallitus haluaisi lisää töitä vaikeasti työllistyville, ikääntyneille ja maahanmuuttajille, paikallisen sopimisen edistämistä ja korkeakoulutettujen varhaisempaa tuloa työelämään. Keinoista mainitaan palkkatuki ja työvoimapolitiikan aktiivisuus, mutta ne maksavat paljon, mikä on ongelmallista, kun tarkoitus olisi vahvistaa julkista taloutta. Suomen Pankin tutkijoiden mukaan paikallinen sopiminen ei juurikaan työllistä, ellei työmarkkinajärjestelmää muuteta paljon. Kansanedustaja Juhana Vartiainen (kok.) on kritisoinut sitä, että työllisyyskasvun toteutumiseksi ei löydy hallitusohjelmasta minkäänlaisia keinoja. SAK:n ekonomisti Patrizio Lainàn mukaan lisämenoista vain 300 miljoonaa euroa on tarkoitus rahoittaa työllisyysasteen nousulla, ja hän toteaa että lisäveroja on mahdollista kerätä. Työllisyyskeinoja valmistellaan kolmikantaisesti.
Rinteen mukaan työttömyysaste pudotetaan yli 6 prosentista 4,8 prosenttiin, ja jo vuonna 2020 pitää olla 30 000 uutta työllistä näköpiirissä, jotta luvatut menonlisäykset voidaan toteuttaa. Helsingin Sanomien mukaan ”työllisyys on Rinteen hallituksen tärkein mittari”.
Aktiivimalli on tarkoitus perua. Sen työllisyysvaikutukseksi oli arvioitu 5 000–12 000 työpaikkaa, mutta käytännössä sen vaikutuksia työllisyyteen on pidetty vähäisinä. Aktiivimalli kuitenkin säilyy, kunnes kolmikantainen työryhmä löytää korvaavat toimenpiteet. Paavo Arhinmäki sanoi, että aktiivimalli ei ole tuonut työpaikkoja, joten korvaavat toimet varmasti löydetään.
Ansiosidonnaisen työttömyysturvan laajentaminen kaikille työssäoloehdon täyttäville selvitetään. Hallituksen aloittaessa vain kassojen jäsenet saivat turvan.
Hallitusohjelma > Julkinen talous tasapainoon

Hallitus sitoutui tasapainottamaan julkisen talouden vuoteen 2023 mennessä. Tavoitteesta voidaan tinkiä, jos Euroopassa tulee riittävä talousromahdus. Tulevaisuudessa tapahtuvaan väestön ikääntymiseen varautumista hallitusohjelmassa ei juuri ole. Sote-uudistuskaan ei enää pyri hillitsemään menojen kasvua, ja Rinne lupasi nostaa eläkkeitäkin.
Hallitusohjelma > Tulevaisuusinvestoinnit

”Tulevaisuusinvestoinnit” on hallituksen nimitys kolmen miljardin euron tilapäisille lisäpanostuksille tavanomaisiin valtion menoihin, kuten ammattikoulujen opettajien palkkaamiseen ja kehitysyhteistyöhön. Nämä lisämenot rahoitetaan myymällä valtionyhtiöitä ja muuta valtion omaisuutta.
Hallitusohjelma > Verotus

Veroja kiristetään 730 miljoonalla eurolla. Pieni- ja keskituloisten tuloveroja kevennetään 200 miljoonalla kompensoimaan välillisten verojen korotuksia. Fossiilisten polttoaineiden, tupakan, alkoholin ja virvoitusjuomien veroja korotetaan. Ruuhkamaksuista säädetään laki, Airbnb, Uber ja muut alustatalousyhtiöt saatetaan verotuksen piiriin. Sokeri- ja lähdeveroja selvitetään. Kotitalousvähennystä lasketaan. Moni indeksikorotus palautetaan ja negatiivista tuloveroa kokeillaan. Asuntolainojen korkovähennys poistetaan.
Hallitusohjelma > Ulkopolitiikka

Hallitus laatii kokonaisvaltaisen Afrikka-strategian. Hallitusohjelman mukaan Suomi laajentaa poliittista ja taloudellista kanssakäymistään Afrikan maiden kanssa. Kehitysyhteistyön maantieteellinen painopiste on Afrikka ja hallitus ohjaa kehitysyhteistyörahoitusta muuttoliikkeen juurisyihin.
Kehitysyhteistyörahoituksen taso nostetaan ennen pitkää 0,7 prosenttiin bruttokansantuotteesta.
Hallitusohjelma > Pakolaiset ja maahanmuutto

Pakolaiskiintiö nostetaan 850–1 050 henkilöön. Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneelle voidaan asentaa jalkapanta. Työperäistä maahanmuuttoa lisätään.
Hallitusohjelma > Ympäristö- ja ilmastopolitiikka

Hallitus tavoittelee Suomesta hiilineutraalia vuoteen 2035 mennessä.
Teollisuuden sähkövero lasketaan EU:n sallimaan minimiin, mutta energiaveroa ei enää palauteta teollisuudelle, ja energiaverotusta uudistetaan muutenkin. Öljylämmitys lopetetaan 2030-luvun alkuun mennessä ja tuulivoiman osuutta kasvatetaan. Metsien, soiden ja maatalousmaan hiilinieluja kasvatetaan, ja luonnonsuojelun rahoitusta lisätään 100 miljoonalla eurolla vuodessa. Säädetään kaivosrojaltivero. Eläinten hyvinvointia parannetaan. Kävely- ja pyöräväyliä lisätään.
Ilmasto- ja ympäristöministeri Krista Mikkosen mukaan luonnonsuojelun lisäksi tarvitaan myös ennallistamista, kunnostusta ja hoitoa. Hallituksen tavoitteena on myös uusien suojelualueiden perustaminen ja vanhojen laajentaminen. Vuoden 2020 talousarvioesityksessä hallitus esittää Helmi-hankkeeseen 42 miljoonaa euroa. Hankkeen pohjana ovat muun muassa lajien ja luontotyyppien uhanalaisuusselvitykset ja suunnittelu. Vuonna 2020 keskeisiä ovat suot, lintuvedet ja perinnemaisemat. Tavoitteena on saada hallituskauden aikana 20 000 uutta soidensuojeluhehtaaria. Mikkosen mukaan Helmi tuo esimerkiksi turvealalta väheneviä työpaikkoja korvaavaa työtä. Lintukosteikoista on tarkoitus kunnostaa 80 kiireellisintä kohdetta. Perinteisen maatalouden muovaamia niittyjä, metsälaitumia ja muita perinneympäristöjä pyritään saamaan hoidon piiriin 15 000 uutta hehtaaria nykyisten 30 000 hehtaarin lisäksi. Yksityisten maiden ennallistamisessa, hoidossa ja suojelupäätöksissä nojataan maanomistajien vapaaehtoisuuteen, suojeltavista alueista saa korvauksen ja kunnostukset kustantaa valtio. Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelma Metsolle on tulossa lisärahoitus, jolla ohjelma on tarkoitus saada valmiiksi vuoteen 2025 mennessä.
Hallitusohjelma > Tasa-arvo

Väkivalta- ja seksuaalirikoksista rangaistaan ankarammin. Raiskaus määritellään suostumuksen puutteen perusteella. Naisiin kohdistuvaan väkivaltaan puututaan, samoin sukuelinten silpomiseen ja pakkoavioliittoihin. Syrjintään puututaan tiukemmin. Juridisen sukupuolensa voisi korjata ilman lääketieteellisiä hoitoja tai lisääntymiskyvyttömyyttä.
Äidit ja isät saavat yhtä pitkät perhevapaat, minkä lisäksi on kiintiöimätön vanhempainvapaajakso. Kotihoidon tukea ei lyhennetä.
Hallitusohjelma > Sosiaali- ja terveydenhoito

Hallitusohjelma takaisi pääsyn lääkäriin seitsemässä päivässä, joten pitäisi palkata tuhat uutta lääkäriä. Vanhusta kohti pitäisi olla vähintään 0,7 hoitajaa. Alle 25-vuotiaille kokeillaan maksutonta ehkäisyä. Vaasan sairaala saa laajan päivystyksen RKP:n toiveen mukaisesti.
Hallitusohjelma > Koulutus

Oppivelvollisuus pidennetään 18 vuoteen asti. Ylioppilastutkinnon toisen kotimaisen kielen kokeesta tehdään uudelleen pakollinen osa tutkintoa. Yliopistot saavat 40 miljoonaa euroa vuodessa lisää ja ammattikorkeakoulut 20 miljoonaa.
Muut hallituspuolueet kuin keskusta lupasivat hyvin anteliaita korotuksia opintorahaan, vasemmistoliitto jopa 101 euroa, mutta hallitusohjelmaan ei päätynyt osaakaan siitä.
Hallitusohjelma > Liikenne

Päärata ja sen laajennukset (”Tampereen tunnin juna”), Helsingistä länteen suuntautuva rata (”Turun tunnin juna”) mukaan lukien Espoon kaupunkirata sekä Helsingistä itään suuntautuva rata (”Itärata”) ja muut väylähankkeet eivät saa hallitusohjelmassa uutta rahaa, vaan niiden suunnitteluun käytetään ne 250 miljoonaa euroa vuodessa, jotka aiempi hallitus lisäsi menokehyksiin liikenneverkon kehittämiseksi. Toteutetaan sähköistys Kemi–Laurila–Haaparanta -osuudella, jonka kustannus on 10 miljoonaa euroa.
Vaarallisten tasoristeysten poistamiseen on varattu 22 miljoonan euron lisärahoitus vuosina 2020–2022.
Perusväylänpitoon tehdään työryhmän esityksen mukaan vuodesta 2020 eteenpäin 300 miljoonan euron vuosittainen tasokorotus ja talvikunnossapitoon 20 miljoonan pysyvä korotus perusväylänpidon tasokorotuksen sisällä.
Yksityisteiden peruskorjausmäärärahat turvataan. Kävelyn ja pyöräilyn infratarpeisiin varataan 10 miljoonan euron osuus kokonaisrahoituksesta.
Hallitusohjelma > Yritykset

Yritystuista 100 miljoonaa euroa kohdennetaan uudelleen.
Hallitusohjelma > Turvallisuus

Poliiseja palkataan 300 lisää. Poliisien määrä nostetaan 7 500 henkilötyövuoteen vuoteen 2022 mennessä. Lisävoimavarat kohdennetaan operatiiviseen toimintaan. Poliisille määritellään enimmäisvasteajat koko Suomeen. Erilaisista etnisistä taustoista tulevien hakeutumista poliisikoulutukseen pyritään edistämään ja kielitaitoon kiinnitetään huomiota.