stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suvanto (kylä)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suvanto (kylä) Wikimedia Commonsissa
Suvannon kylän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Valtion ympäristöhallinnon verkkopalvelu
Pelkosenniemi
| --- | --- |
Kylät:  Aapajärvi | Arvospuoli | Kairala | Kiemunkivaara | Luiro | Pelkosenniemi | Suvanto
Luonnonsuojelualueet:  Pyhä-Luoston kansallispuisto
Luonnonmuodostelmat:  Pyhätunturi
Rakennukset ja rakennelmat:  Pelkosenniemen kirkko
Museot:  Pelkosenniemen kotiseutumuseo
Perusrakennehankkeet:  Vuotoksen tekojärvi
Liikenne:  Valtatie 5
Kaukana kaikesta

Kaukana kaikesta (engl. Corner Gas) on kanadalainen tilannekomedia, jota on tuotettu vuodesta 2004. Sarja kertoo kuvitteellisen Saskatchewanissa sijaitsevan pikkukaupungin, Dog Riverin, arjesta. Sarjan on luonut Brent Butt. Sarja on palkittu useilla kanadalaisilla Canadian Comedy Awards ja Gemini -palkinnoilla.
Sarjan päähenkilöt ovat:
Brent Leroy (Brent Butt) – Corner Gas -huoltamon omistaja.
Lacey Burrows (Gabrielle Miller) – The Ruby kahvilan omistaja, muutti Torontosta Dog Riveriin Ruby-tädin kuoltua.
Hank Yarbo (Fred Ewanuik) – Krooninen työtön ja kaupungin epävirallinen idiootti.
Wanda Dollard (Nancy Robertson) – Corner Gas:n työntekijä
Oscar Leroy (Eric Peterson) – Brentin äkkipikainen ja joskus jopa seniili isä ja Corner Gasin entinen omistaja.
Emma Leroy (Janet Wright) – Brentin äiti, perheen järki, joka lähes aina korjaa Oscarin sotkut.
Sergeant Davis Quinton (Lorne Cardinal) – Yliherkkä vanhempi poliisi, jolla on tapana ylittää poliisi budjetti.
Constable Karen Pelly (Tara Spencer-Nairn) – Kaupungin toinen poliisi, nuori ja kunnianhimoinen, mutta joskus hieman neuroottinen.
Aiheesta muualla

Sarjan verkkosivut (englanniksi)
Suvanto (täsmennyssivu)

Suvanto voi tarkoittaa seuraavia:
suvanto, leveä ja syvä joen kohta, jossa virtaus on hidasta
Suvanto, järvi Karjalankannaksella
Suvanto, kylä Pelkosenniemellä
Suvanto, kylä Karjalan tasavallan Kiestingin kunnassa
Suvannon pesäpallokenttä, pesäpallokenttä Ylivieskassa
1927 Suvanto, asteroidi
Henkilöitä

Antti Suvanto (s. 1948), Suomen Pankin johtokunnan neuvonantaja
Arvi Suvanto (1934–2017), Hangon kaupunginjohtaja 1975–1997
Harri Suvanto (s. 1970), suomalainen jääkiekkoilija
Heikki Suvanto (1888–1929), suomalainen taidemaalari
Ilkka Suvanto (s. 1943), suomalainen arkkitehti ja kilpauimari
Jussi Suvanto (s. 1974), suomalainen tietokilpailija
Kaarlo Aleksanteri Suvanto (1887–1972), amerikansuomalainen pilapiirtäjä
Maire Suvanto (1930–2015), suomalainen näyttelijä
Mikko Suvanto (s. 1976), suomalainen jääkiekkoilija
Mirjam Suvanto (1912–1997), suomalainen kommunistipoliitikko
Olavi Suvanto (1910–1963), suomalainen urheiluvaikuttaja, Oy Veikkaus Ab:n toimitusjohtaja
Ossian Suvanto (1885–1975), suomalainen kirjailija
Pekka Suvanto (1924–2014), historiantutkija ja professori
Pekka "Vando" Suvanto (s. 1947), suomalainen rumpali, laulaja ja lauluntekijä
Petri Suvanto (s. 1992), suomalainen moottoriurheilija
Rafael Suvanto (1909–1940), suomalainen tähtitieteilijä ja yhteiskoulun rehtori
Saara Suvanto (1959–1999), suomalainen laulaja ja lauluntekijä
Sanna Suvanto-Harsaae (s. 1966), hallitusammattilainen ja talouselämän vaikuttaja
Seppo Suvanto (1918–2008), suomalainen historiantutkija ja opettaja
Tauno Suvanto (1924–1974), suomalainen pikajuoksija
Timo Suvanto (s. 1941), suomalainen kuvanveistäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suvanto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kauko Nieminen (moottoripyöräilijä)

Kauko Nieminen
Kauko Nieminen (s. 29. elokuuta 1979 Seinäjoki) on suomalainen speedwayn ammattilaiskuljettaja. Kaudella 2016 hän ajoi Suomessa Lahden Haukkojen riveissä.
Niemisellä on useita SM-mitaleita sekä maajoukkue-edustuksia. Hän on ajanut speedwayn suomenmestariksi 2009, 2010 ja 2011.
U21 Henkilökohtainen Suomenmestaruus on ajettu 1998, 1999 ja 2000.
Pariajon Suomenmestaruus 2001, 2010.
Aiheesta muualla

Kauko Niemisen omat kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Katoava Pohjola

Katoava Pohjola on suomalainen televisiossa esitetty luontoaiheinen dokumenttisarja. Sitä juonsi Kimmo Ohtonen.
Kapina tehtailla

| Kapina tehtailla: Kuusankoski 1918 |
| --- | --- |

Kirjailija:  Seppo Aalto
Kansitaiteilija:  Tuula Mäkiä
Kieli:  suomi
Genre:  tietokirja
Kustantaja:  Siltala
Julkaistu:  2018
Sivumäärä:  240
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kapina tehtailla: Kuusankoski 1918 on historioitsija Seppo Aallon kirjoittama tietokirja. Se kertoo tapahtumista Kuusankoskella ennen Suomen sisällissotaa, sen aikana ja sen jälkeen. Aalto sai teoksesta vuoden 2018 Tieto-Finlandia-palkinnon ja se palkittin myös Vuoden historiateos -palkinnolla.
Tausta ja julkaisu

Seppo Aalto on kertonut, että ajatus kirjasta Kapina tehtailla lähti noin 2008. Hän tutustui tuolloin Mirja Turusen teokseen Veripellot, joka käsittelee Suomen sisällissodan tapahtumia Kouvolassa. Aalto on itse kotoisin Kuusankoskelta ja oli kuullut alueen hurjista tapahtumista jo aiemminkin.
Aalto alkoi kirjoittaa Kapina tehtailla -kirjaa vuonna 2016. Teoksen julkaisi vuonna 2018 kustannusyhtiö Siltala.
Sisältö

Kapina tehtailla käsittelee Suomen sisällissotaa Kymintehtaiden työntekijöiden näkökulmasta. Siinä kerrotaan työläisten kapinasta, punaisten vallasta, punakaartista ja terrorista sekä sodanjälkeisestä valkoisesta terrorista.
Vastaanotto

Kapina tehtailla valittiin vuoden 2018 Tieto-Finlandia-palkinnon saajaksi. Valinnan tehneen Virpi Suutarin mukaan teoksen paikallistarkkuus ja tapahtumien sijoittaminen laajoihin yhteyksiin osoittaa vaikuttavasta yhteiskunnallisesta tutkimuksesta ja ymmärryksestä.
Myös Helsingin Sanomien Veli-Pekka Leppänen kehuu Aallon paikallistuntemusta. Hän kirjoittaa myös, että Aalto on kirjoittanut teoksensa osoittaen tapahtuneen mutta osoittelematta ketään. Kirja on suora kuvaus yhteisöstä sodassa. Kymen Sanomien arvostelussakin nostetaan kirjan suorapuheisuus ja toisaalta äärimmäisen tarkka tutkimus tapahtuneesta. Arvostelun mukaan yksityiskohtia on jopa liiallisesti.
Tatsuya Kawajiri

| Tatsuya Kawajiri |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. toukokuuta 1978 (ikä 46) Ibaraki, Japani
Kansalaisuus:   Japani
Vapaaottelija
Lempinimi:  Crusher
Aktiivisena:  2000–
Pituus:  171 cm
Paino:  65 kg
Painoluokka:  Kevytsarja (2000–2011, 2018–) Höyhensarja (2011–2017)
Kätisyys:  oikea
Taistelutyyli:  Shooto, potkunyrkkeily
Tilastot
Ottelut:  53
Voitot:  37
– tyrmäyksellä:  12
– luovutuksella:  10
– päätöksellä:  14
Tappiot:  14
– tyrmäyksellä:  4
– luovutuksella:  4
– päätöksellä:  6
Tasapelit:  2
Aiheesta muualla
crusherproject.com
Tatsuya Kawajiri (jap. 川尻達也, s. 8. toukokuuta 1978 Ibaraki, Japani) on japanilainen kevytsarjan vapaaottelija. Hän voitti Shooton välisarjan mestaruuden vuonna 2004 tyrmättyään titteliottelussa Vitor Ribeiron. Kawajiri onnistui myöhemmin 2006 puolustamaan titteliään voitettuaan Joachim Hansenin, joka hylättiin potkaistuaan Kawajiria nivuseen. Hän pääsi myöhemmin ottelemaan DREAMin ja Strikeforcen kevytsarjan mestaruudesta, mutta hävisi molemmat ottelunsa. Hän otteli UFC:ssä vuosina 2014–2016, tilastolla 3–3.
Sukulan suojatit

| Sukulan suojatit |
| --- | --- |

Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Jyrki Sukula
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  28. syyskuuta 2016 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Tuotanto
Tuottaja(t):  Laura Keravuori
Vastaava(t) tuottaja(t):  Lilli Blomberg Roope Lehtinen Tea Panula (Nelonen Media)
Ohjaaja(t):  Sarri Schonert
Käsikirjoittaja(t):  Sarri Schonert
Leikkaaja(t):  Terhi Mehtola Vesa Pesonen
Kuvaaja(t):  Miikkael Pakarinen Tero Hyrkkänen
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Sukulan suojatit on 28. syyskuuta 2016 Nelos-kanavalla alkanut tositelevisiosarja, jonka pääosassa on Jyrki Sukula. Ohjelmassa Sukula auttaa kahdeksaa 18–24-vuotiasta työtöntä nuorta pääsemään ravintola-alalle töihin.
Nuoret

Abdi, 20
Juulia, 18
Matti, 21
Pernilla, 22
Retu, 20
Roni, 21
Tia, 24
Silver, 21
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Uuteen alkuun | 28. syyskuuta 2016 |
| 2. | Italiaan! | 5. lokakuuta 2016 |
| 3. | Itsetutkiskelua | 12. lokakuuta 2016 |
| 4. | Muistoja menneistä | 19. lokakuuta 2016 |
| 5. | Haasteita ja oivalluksia | 26. lokakuuta 2016 |
| 6. |  | 2. marraskuuta 2016 |
| 7. |  | 9. marraskuuta 2016 |
| 8. |  | 16. marraskuuta 2016 |
| 9. |  | 23. marraskuuta 2016 |
| 10. |  | 30. marraskuuta 2016 |
Aiheesta muualla

Sukulan suojatit Facebookissa
Sri Lanka olympialaisissa

Sri Lanka osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Lontoon 1948 kesäolympialaisissa. Siitä lähtien se on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin lukuun ottamatta Montréalin 1976 olympialaisia, joita se boikotoi. 1970-luvulle saakka Sri Lanka tunnettiin nimellä Ceylon. Talviolympialaisiin Sri Lanka ei ole osallistunut.
Maa on saavuttanut yhteensä kaksi olympiamitalia. Sen ensimmäinen olympiamitalisti oli Lontoon 1948 olympialaisissa hopeaa 400 metrin aitajuoksussa saavuttanut yleisurheilija Duncan White. Maan toisen olympiamitalin saavutti Sydneyn 2000 olympialaisten naisten 200 metrin juoksussa alun perin pronssille sijoittunut, mutta Marion Jonesin dopingkäryn myötä hopealle noussut Susanthika Jayasinghe.
Mitalit lajeittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
|  Yleisurheilu | 0 | 2 | 0 | 2 | 79 |
| Yhteensä | 0 | 2 | 0 | 2 | 121 |
Lähteet:
Mitalit olympialaisittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olympialaiset | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
| 1948  1948 Lontoo | 0 | 1 | 0 | 1 | 28 |
1952  1952 Helsinki: 0
1956  1956 Melbourne: 0
1960  1960 Rooma: 0
1964  1964 Tokio: 0
1968  1968 Mexico City: 0
1972  1972 München: 0
1980  1980 Moskova: 0
1984  1984 Los Angeles: 0
1988  1988 Soul: 0
1992  1992 Barcelona: 0
1996  1996 Atlanta: 0
| 2000  2000 Sydney | 0 | 1 | 0 | 1 | 64 |
2004  2004 Ateena: 0
2008  2008 Peking: 0
2012  2012 Lontoo: 0
2016  2016 Rio de Janeiro: 0
2020  2020 Tokio: 0
| Yhteensä | 0 | 2 | 0 | 2 | 121 |
Lähteet:
Olympiamitalistit

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 Hopeaa | Duncan White | 1948  1948 Lontoo |  Yleisurheilu | Miesten 400 m aitajuoksu |
| 2 Hopeaa | Susanthika Jayasinghe | 2000  2000 Sydney |  Yleisurheilu | Naisten 200 m |
Lähteet:
Sydänmaan työväentalo (Alavus)

| Sydänmaan työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Sydänmaa, Alavus
Valmistumisvuosi:  1908
Purkuvuosi:  myyty
Rakennuttaja:  Sydänmaan työväenyhdistys
Runkorakenne:  ranko
Huoneistoala:  m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sydänmaan työväentalo oli Alavuden Sydänmaan kylässä sijainnut työväentalo, joka valmistui vuonna 1908.
Historiaa

Sydänmaan työväenyhdistys perustettiin Rissan talossa Alavuden Sydänmaan kylässä maaliskuun 19. vuonna 1905. Jäsenistöä oli alussa 35 henkilöä, rautatien rakentajia ja palveluksessa olevia sekä ”puutavarayhdistyksen” jäseniä.
Rakennus

Yhdistys päätti marraskuun 24. päivänä vuonna 1907 ostaa tiilitehtaan rakennuksen maa-alueineen. Työväentalo rakennettiin tiilitehtaan rakennuksen aineista sekä talkoilla tuoduista hirsistä. Talo oli rankorakenteinen, ja se oli vuorattu laudoilla. Katteena oli bitumi. Talo maalattiin punaiseksi. Sisäkatto oli paneloitu, ja sisäseinillä oli halltex-levyt. Oma työväentalo valmistui ja ensimmäinen kokous siellä pidettiin 12.1.1908. Vuonna 1948 yhdistys päätti ottaa sähkövalon taloonsa. Yhdistyksen kokouksessa 27.2.1969 Onni Honkolan talossa, jossa oli läsnä neljä jäsentä, päätettiin hyväksyä 27.1.1969 tehty kauppa. Siinä yhdistys myi oman Sääskimäki-nimisen tilansa Martti Nimettömälle 1 500 markalla. Vanha työväentalo oli jo edellisenä vuonna myyty pois siirrettäväksi.
Toimintaa

Ilman omaa taloa yhdistys piti ”huvitoimintaa” ja iltamia. Louvesniemen ja Hiidenniemen taloissa pidetyistä iltamista saadulla voitolla rahoitettiin tien perustamista vuokratontille tulevalle omalle työväentalolle sekä samalla Kuorasjärvelle tulevan kansakoulun hakukustannuksiin. Vuonna 1908 valmistuneessa omassa työväentalossa yhdistyksen huvitoimikunta järjesti iltamia arpajaisineen ja ravintolaa ylläpidettiin omin voimin. Työväentalossa oli myös kirjasto. Suomen sotien jälkeen 27.12.1944 yhdistys piti ensimmäisen kokouksensa. Kokouksessa päätettiin vapauttaa "sotahommissa" olleet jäsenmaksuista. Vuoden 1946 aikana työväentalossa oli järjestetty 6 iltamaa, viidet tanssit sekä kesäjuhla. Työväentalossa toimivat yhdistyksen lisäksi nuoriso-osasto, urheiluseura Sydänmaan Karhu ja paikallinen SNS-osasto.
Kato (kielitiede)

Kato on äänteenmuutos, jossa äänne katoaa kokonaan. Sitä voi pitää äänteen reduktion eli heikentymisen luonnollisena ääripäänä. Katoa merkitään tyhjän joukon (nolla) merkillä:  \emptyset , esimerkiksi kielihistoriallisesti *k >  \emptyset  (luetaan usein: ”historiallisen k:n vastineena on kato”) tai synkronisessa kielenkuvauksessa (jolloin kyse ei ole äänteenmuutoksesta vaan morfofonologisesta prosessista) ä →  \emptyset  / __[+MON] (luetaan usein: ”ä:n vastineena monikon tunnuksen edellä on kato”).
Esimerkiksi suomen varhaishistoriassa k:n astevaihtelu on johtanut heikentymisen kautta äänteen täyteen katoon: jalka : *jalkat > vanhan kirjasuomen (*)jalɣat (kirjoitettiin yleensä gh:lla tai g:llä: jalghat, jalgat) > nykysuomen jalat. Katoa osoittaa myös unkarin määräisen artikkelin az loppukonsonantin katoaminen konsonanttialkuisen sanan edellä: az ember ’ihminen’ mutta a ló ’hevonen’.
Koska merkintätapa on sama (tyhjän joukon merkki), joskus tapaa käyttöä, jossa kato merkitsee samaa kuin nollamorfi, esimerkiksi: ”Englannin sanassa sheep monikon merkkinä on kato ̇” = sanan sheep voi morfologisesti analysoida sheep+ \emptyset , missä monikon morfeemi edustuu nollamorfina eli ”katona”.
Kadolle läheinen käsite on elisio, jolla tarkoitetaan äänteen katoa juoksevassa puheessa puhetempon vuoksi, esim. englannissa boys and girls [boɪz ænd gɚːɫz] → [boɪzn̩ gɚːɫz], and-sanan alkuvokaali ja loppukonsonantti katoavat, ei niinkään historiallisesti sanasta tai ilmauksesta kokonaan vaan yksittäisessä puhunnoksessa.
Kadolle vastakkainen ilmiö taas on toisaalta äänteen säilyminen, toisaalta äänteiden väliin tuleva sekundaarinen tai intrusiivinen äänne. Sekundaariseksi äänteeksi nimitetään yleensä artikulaattorien liikkeestä syntyvää puolivokaalista äännettä, esim. suomessa hauen → [hauwwen] – huulten avautuessa pyöreästä u-vokaalista laveaksi e-vokaaliksi väliin ilmestyy uusi puolivokaali [w]. Intrusiivisesta äänteestä tunnettu esimerkki on brittienglannin intrusiivinen r (engl. intrusive r); esimerkiksi law and order > lawr and order [lɔːɹ æn ɔːdə]. Siinä äänne ei ole pelkästään artikulaattorien liikkeen aiheuttama vaan konventionaalinen, kielelle ominainen tapa rikkoa jokin äännejono.
Kielimuuri

Kielimuuri on kuvaannollinen ilmaus, jolla tarkoitetaan vieraan kielen puuttuvan taidon aiheuttamia vaikeuksia. Ilmausta sovelletaan yleensä henkilöihin, jotka tulevat aikuisina vieraaseen maahan, jonka kieltä eivät puhu. Tuolloin sanotaan, että heidän täytyy "ylittää kielimuuri".
Aiheesta muualla

Pacek, Katri 2006. Kulttuurierot ja kielimuuri valtanäkökulmasta suomalais-puolalaisessa työyhteisössä. Pro gradu. Helsingin yliopisto, humanistinen tiedekunta, slavistiikan ja baltologian laitos (Arkistoitu – Internet Archive)
Kauko Nurminen

Kauko Gunnar Nurminen (26. heinäkuuta 1927 Lappeenranta – 1. tammikuuta 1989 Lappeenranta) oli suomalainen pakinoitsija, joka käytti nimimerkkiä Gee.
Teoksia

Kirpeät : nostalgisia pakinoita ; kirj. Gee ; piirrokset Antti Saarimäki. Jupi, Jämsänkoski 1974
Tulii ja mänii : jämsänjokilaaksolainen rapsodia ; kansi ja piirrokset Antti Saarimäki]. Jupi, Jämsänkoski 1978
Palkinnot

I palkinto NVL:n kirjallinen kilpailu 1972
Susanna Koski

| Susanna Koski |
| --- | --- |
 Susanna Koski vuonna 2023.
Kansanedustaja
 22.4.2015 – 16.4.2019  
Vaalipiiri:  Vaasan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1985 (ikä 39) Vähäkyrö
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Aiheesta muualla
Kotisivu
Susanna Margit Koski (s. 22. maaliskuuta 1985 Vähäkyrö) on suomalainen poliitikko ja kokoomuksen kansanedustaja vaalikaudella 2015–2019. Hän on ollut Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen tammikuusta 2013. Koski oli Kokoomusnuorten puheenjohtaja vuosina 2013–2015.
Elämä ja ura

Koski valmistui ylioppilaaksi Vaasan lyseon lukiosta vuonna 2005 ja hallintotieteiden maisteriksi Vaasan yliopistosta 2009.
Koski valittiin Vaasan kaupunginvaltuustoon vuoden 2012 kunnallisvaaleissa ja jatkokaudelle vuoden 2017 vaaleissa. Koski oli Vaasan sosiaali- ja terveyslautakunnan jäsen 2013–2015. Hän on ollut Pohjanmaan Kokoomuksen puheenjohtaja.
Koski toimi vuonna 2021 Suomalaisuuden liiton 1. varapuheenjohtajana.
Elämä ja ura > Kokoomusnuorten puheenjohtajana

Elokuussa 2013 Koski valittiin Kokoomusnuorten ensimmäiseksi naispuheenjohtajaksi. Hän voitti neuvoa-antavassa jäsenvaalissa vastaehdokkaansa Matias Marttisen niukasti äänin 210–201.
Koski kertoi pyrkivänsä jatkamaan Kokoomusnuorten emopuoluetta oikeistolaisempaa linjaa. Liiton julkaisema tavoiteohjelma herätti keskustelua ajamalla muun muassa kansanryhmää vastaan kiihottamisen kriminalisoinnin poistamista. Kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen otti ohjelmaan etäisyyttä.
Kosken kausi puheenjohtajana päättyi vuoden 2015 lopussa, ja hänen seuraajakseen valittiin Daniel Sazonov.
Elämä ja ura > Kansanedustajana

Koski valittiin eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa Vaasan vaalipiiristä 3 102 äänellä. Hän oli liikenne- ja viestintävaliokunnan, maa- ja metsätalousvaliokunnan sekä Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsen. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa hän sai 2 721 ääntä eikä tullut valituksi. Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa hän sai 2 197 ääntä eikä tullut valituksi.
Näkemyksiä

Koski on kuvannut itseään talousliberaaliksi, mutta arvojen suhteen konservatiiviksi koskien ahkeruutta, yritteliäisyyttä ja sivistystä. Arvomaailmaansa hän kuvaa termillä ”nuorkonservatiivi”, johon liittyy myös ”liberaali vapaus”.
Koski on kertonut kannattavansa nykyistä suurempien tuloerojen mahdollistamista. Hänen mielestään työntekijöiden palkkausta tulisi laajojen yleissitovien työehtosopimusten sijasta sopia yksilöllisemmin esimerkiksi työtehon ja -panoksen perusteella.
Koski julkaisi vuonna 2014 yhdessä vasemmistoliiton Li Anderssonin kanssa teoksen Punavihreä, sinivalkoinen: keskustelukirjeitä.
Syyskuussa 2016 Koski ehdotti työttömyyteen ratkaisuksi metsän hoitoa. Hän totesi Ylen A-talk-ohjelmassa "Missä tahansa liikkuu ja katsoo ympärilleen, niin voi nähdä tekemätöntä työtä, mitä joku voisi tehdä. Riittää, kun istuu autoon tai junaan ja katsoo metsään". Kosken kommentti herätti sosiaalisessa mediassa paljon keskustelua tunnisteella #risusavotta. Kriitikoiden mukaan Kosken ehdottamat metsien ja kaupunkien siivoaminen toimisivat pakkotyönä, jonka uhka saisi työttömät ottamaan vastaan huonopalkkaisia töitä. Koski puolusteli myöhemmin sanomisiaan todeten, että "tarpeeseen se risusavottakin keksittiin".
Toukokuussa 2018 Kosken mielipiteet nostattivat sosiaalisessa mediassa kuohuntaa. Ylen A-studion Kuplat-juttusarjassa Koski muun muassa totesi keskustelukumppanikseen järjestetylle pitkäaikaistyöttömälle ja monisairaalle kansalaiselle kesken tämän puheenvuoron, että ”kaikilla meillä on kuule rajoitteita”, ”naurahtaen perään”. Ilta-Sanomien uutinen aiheesta keräsi yleisökommentteja puolesta ja vastaan, enemmistön puolustaessa pitkäaikaistyötöntä. Lehdistä asiasta lukenut Työttömien keskusjärjestön toiminnanjohtaja Jukka Haapakoski sanoi Kosken arvomaailman edustavan koko hallituksen politiikkaa.
Marraskuussa 2018 Koski otti kantaa kirkon rooliin ilmasto- ja ympäristökysymyksissä. Hänen mukaansa seurakuntavaalien vaalikoneessa oli voimakas painotus näihin aiheisiin. Koski kertoi, ettei hirvenmetsästysharrastuksensa puitteissa ole havainnut monimuotoisuuden olevan uhattuna.
Koski on kritisoinut julkisuudessa eduskunnasta pudonneille kansanedustajille maksettavaa sopeutumisrahaa. Jäätyään kevään 2019 eduskuntavaaleissa uudelleen valitsematta hän on kuitenkin itse nostanut sopeutumisrahaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
.aspx Susanna Koski Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Susanna Kosken verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Sydänmaan työväentalo

| Sydänmaan työväentalo> Sydänmaan Työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Sydänmaa
Sijainti:  Pihtipudas
Valmistumisvuosi:  1908
Purkuvuosi:  1968
Rakennuttaja:  SKDL Sydänmaan Yhdistys ry
Omistaja:  SKDL Sydänmaan osasto ja SKP:n Pihtiputaan osasto
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sydänmaan työväentalo, Kansan Arkisto.
Sydänmaan Työväentalo sijaitsee Pihtiputaalla Sydänmaan kylässä.
Historiaa

Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu jäsenten avustuksilla.
Rakennus

Talossa oli juhlasali näyttämöineen, keittiö ja eteinen.
Toimintaa työväentalolla

Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia.
Kaukana mielettömästä maailmasta

| --- | --- |
 Elokuvan eurooppalaisen DVD-julkaisun kansi
Ohjaaja:  John Schlesinger
Käsikirjoittaja:  Frederic Raphael Thomas Hardy
Perustuu:  Thomas Hardyn romaaniin vuodelta 1874
Tuottaja:  Joseph Janni
Säveltäjä:  Richard Rodney Bennett
Kuvaaja:  Nicolas Roeg
Leikkaaja:  Malcolm Cooke
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer Netflix
Kesto:  155 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Kaukana mielettömästä maailmasta (Far from the Madding Crowd) on Thomas Hardyn romaaniin perustuva, John Schlesingerin ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1967. 1800-luvun puolenvälin Lounais-Englannin maaseudulle sijoittuvassa tarinassa Batsheba Everdene (Julie Christie) on dorsetilaisen maatilan ainoa perijä, jota miehet liehittelevät. Keskeisiä miesrooleja näyttelevät Alan Bates, Peter Finch ja Terence Stamp. Upeista maisemistaan kehuttu elokuva on kuvattu 70 millimetrin filmille.
Vastaanotto

National Board of Review of Motion Pictures palkitsi elokuvan ja Peter Finchin roolisuorituksen vuoden parhaina omissa sarjoissaan.. Richard Rodney Bennett oli Oscar-ehdokkaana elokuvan musiikista. Bafta-ehdokkuuksia saivat Nicolas Roeg kuvauksesta ja Alan Barrett puvustuksesta.
Helsingin Sanomien Paula Talaskivi näki elokuvassa tuoreeltaan ”jylhää voimaa, salaperäistä kohtalokkuutta, selkeytymättömien ja ristiriitaisten tunteitten kuohua, epätavallisia ihmistyyppejä ja -luonteita sekä poikkeuksellista ballaadinomaista kauneutta”. Saman lehden Mikael Fränti kirjoitti elokuvan televisioesityksen alla vuonna 1980 sen tavoittavan erinomaisesti 1800-luvun englantilaisen maaseutuympäristön sykkeen, mutta kuvaavan henkilöiden taustoja ja Thomas Hardyn alkuperäistarinan teemoja kovin ulkokohtaisesti. ”Schlesinger tarjoaa huimaavan kauniita jaksoja, maiseman ja luonnon verevää kuvallista taltiointia, mutta niissä on kyllä joskus itsetarkoituksellisuuden makua.”
Uudempi versio

Tanskalainen Thomas Vinterberg ohjasi tarinasta 2010-luvulla uuden englanninkielisen elokuvaversion, jonka suomenkielinen nimi on Kaukana maailman menosta (2015).
Kauko Parviainen

Kauko Ensio Parviainen  (s. 26. huhtikuuta 1949 Juankoski) on suomalainen eläköitynyt metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka on saanut metsäneuvoksen arvonimen.