stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiei

Hiei voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Hieivuori, Kioton koillisosassa Japanissa
Hiei (1877), keisarillisen Japanin laivaston Kongō-luokan panssarikorvetti
Hiei (1912), keisarillisen Japanin laivaston Kongō-luokan taistelulaiva
Hiei (DDH-142), Japanin meri-itsepuolustusvoimien Haruna-luokan helikopterihävittäjä
Hiei (YuYu Hakusho), fiktiivinen anime- ja mangahahmo.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hiei”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hjalmar Avellan

August Hjalmar Avellan (2. tammikuuta 1872 Somero – 16. maaliskuuta 1919 Helsinki) oli suomalainen hammaslääkäri.
Avellanin vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Viktor Avellan ja Karolina Wilhelmina Yli-Jama. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lyseosta 1893 ja valmistui hammaslääketieteen kandidaatiksi 1898, lääketieteen kandidaatiksi 1899 ja suoritti hammaslääkäritutkinnon 1900.
Avellan väitteli 1917 ensimmäisenä Suomessa odontologian tohtoriksi. Hän oli Helsingin yliopiston hammasklinikan proteesi- ja hampaanoikomisopin opettajana vuodesta 1906 alkaen. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi 1915. Hän valmistui hammaslääkäriksi 1900 ja toimi hammaslääkärinä Sortavalassa ja Joensuussa, sitten Turussa, josta hän siirtyi Helsinkiin ja professori Hahlin siirryttyä pois tämän tilalle yliopistoon. Hän hoiti edelleen myös yksityispraktiikkaa ja teki samalla myös tieteellistä työtä. Yhdessä Matti Äyräpään kanssa hän sai aikaan, että odontologiassa saattoi väitellä tohtoriksi.
Avellanin puoliso vuodesta 1900 oli Hanna Elisabet Hellman (s. 1870). Metsänhoitaja Ilmari Hjalmar Avellan (1905-1944) oli heidän poikansa.
Highveld

Highveldin sijainti.
Highveld on Etelä-Afrikassa sijaitseva, noin Belgian kokoinen ylänkö. Highveld sisältää Gautengin- itä- ja Mpumalangan-provinssin eteläosat Johannesburgin kaupungista Swazimaan rajalle. Highveldin alueella sijaitsee rikkaita kulta- ja muita mineraaliesiintymiä. Sen alueella asuu noin 4 miljoonaa ihmistä.
Hesperomeles obtusifolia

| Hesperomeles obtusifolia |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Amygdaloideae
Tribus::  Maleae
Suku::  Hesperomeles
Laji::  obtusifolia  (Pers.) Lindl.
Synonyymit
 Crataegus obtusifolia Pers.  Eriobotrya obtusifolia (Pers.) DC.  Hesperomeles chiriquensis Woodson  Hesperomeles heterophylla Hook. nom. illeg.  Hesperomeles obovata (Pittier) Standl.  Hesperomeles pernettyoides var. glaucophylla Wedd.  Mespilus heterophylla Ruiz & Pav.  Mespilus persoonia Sprengel  Osteomeles obovata Pittier.  Osteomeles pernettyoides (Wedd.) Decne.  Osteomeles pernettyoides (Wedd.) Britton 
Katso myös
   Hesperomeles obtusifolia Wikispeciesissä   Hesperomeles obtusifolia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hesperomeles obtusifolia on ruusukasvien heimoon ja Hesperomeles-sukuun kuuluva kasvilaji, joka kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Amerikassa. Sitä viljellään koristekasvina. Kasvin hedelmät ovat syömäkelpoisia; ne voi syödä heti puusta poimimisen jälkeen.
Lajin kuvaili ensimmäisenä Christian Hendrik Persoon; nykyisen nimensä se sai John Lindleyltä. Nimimuunnoksen lisäksi lajilla on myös muunnos Hesperomeles obtusifolia var. microphylla. Kasvilla ei ole suomenkielistä nimeä.
Käännös suomeksi
Hawa Ahmed

Hawa Ahmed (Xaawo Axmed, s. 1989 Somalia)  on Ruotsissa asuva malli ja Ruotsin Huippumalli haussa -kilpailun voittaja.
Perhe

Hawa syntyi Somaliassa vuonna 1989. Hänellä on neljä siskoa ja kolme veljeä. Ennen muuttoaan Ruotsiin 7-vuotiaana hän asui Mombasassa, Keniassa.
Hawa osallistui mallikisoihin saaden kokemusta ja luottamusta mallityöhön. Vuonna 2007 hän päätti osallistua Ruotsin tositv:n malliohjelmaan Huippumalli haussa. Hän voitti koko kilpailun.
Ura

Voitettuaan kilpailun Hawa on osallistunut useimpiin tarjottuihin työtilaisuuksiin. Hänen nuori uransa onkin selkeässä kasvussa.
Elämä

Hawan esikuvina ja inspiraation lähteenä ovat uraa tehneet somalimallit Iman ja Waris Dirie. Hänen suosikkinsa vaatesuunnittelijoista on Roberto Cavalli, jolle hän haluaisi tehdä tulevaisuudessa töitä. Hawa harrastaa joogaa ja uskoo terveelliseen elämäntapaan.
Hän asuu nykyään Tukholmassa.
Aiheesta muualla

Fabulous3.tv haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Pulp Magazine haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Hiedanrannan Jukola

Hiedanrannan Jukola on Tampereen Hiedanrantaan sijoittuva historiallinen puutalo.
Hiedanrannan Jukola
Jukola rakennettu vuonna 1890. Alun perin kartanon palvelusväen käyttöön rakennettu Jukola on toiminut tehtaan konttorina, asuinrakennuksena sekä toimistona. Tehtaan lopetettua toimintansa vuonna 2008 rakennus oli tyhjillään vuoteen 2019, kun Tampereen kaupunki päätti kunnostaa Jukolan osana Sorvaamo-hanketta.
Jukolaan avautui elokuussa 2019 vierailutila, jonka näyttelyosio esittelee Hiedanrannan kaupunginosan historiaa, nykyisyyttä sekä tulevaisuuden suunnitelmia.
Highway (yhtye)

| Highway |
| --- | --- |
 Highway vuonna 2016.
Tiedot
Toiminnassa:  2015–
Tyylilaji:  vaihtoehtorock, rock, soft rock, voimapop
Kotipaikka:  Podgorica, Montenegro
Jäsenet:  Petar Tošić Marko Pešić Luka Vojvodićć Bojan Jovović
Infobox OKNimi-testi OK: 
Highway on montenegrolainen yhtye, jonka muodostavat solisti Petar Tošić, kitaristit  Marko Pešić ja Luka Vojvodić sekä kosketinsoittaja Bojan Jovović. Yhtye sijoittui neljänneksi länsibalkanilaisessa X Factor Adria -kykykilpailussa vuonna 2015. Lokakuussa 2015 Montenegron yleisradioyhtiö RTCG ilmoitti valinneensa yhtyeen edustamaan maata Eurovision laulukilpailussa 2016. Kilpailukappale The Real Thing julkaistiin 4. maaliskuuta. Yhtye kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 10. toukokuuta ja sijoittui semifinaalin 13:nneksi eikä päässyt finaaliin.
Hirvitorni

Hirvitorni Utajärvellä.
Hirvitorni on metsästyksessä käytettävä jahtitorni, jonka avulla pyritään luomaan metsästäjälle parempaa näkyvyyttä peitteiseen maastoon. Usein torni on kuitenkin sijoitettu jonkin aukean, kuten hakkuu- tai peltoaukean reunamille. Korkealta tornista ampuminen on usein varmempaa ja turvallisempaa kuin maan pinnalta. Tornissa ollessaan metsästäjä on myös paremmin hirven tai esimerkiksi valkohäntäpeuran aistien ulottumattomissa. Ajometsästyksessä hirvi tai muu saaliseläin pyritään ohjaamaan tornissa odottavan metsästäjän näkyville. Hirvitornia voi myös käyttää luonnon tarkkailuun.
Henrik Sass Larsen

| Henrik Sass Larsen |
| --- | --- |
 Larsen vuonna 2011.
Tanskan elinkeino- ja kasvuministeri
 Helle Thorning-Schmidtin I ja II hallitus 9. elokuuta 2013 – 28. kesäkuuta 2015  
Edeltäjä:  Annette Vilhelmsen
Seuraaja:  Troels Lund Poulsen
Kansankäräjäedustaja
 2000–2019  
Tanskan sosiaalidemokraattisten nuorten puheenjohtaja
 1992–1996  
Edeltäjä:  Anette Berentzen
Seuraaja:  Morten Bødskov
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. toukokuuta 1966 (ikä 58) Virum, Tanska
Tiedot
Puolue:  sosiaalidemokraatit
Koulutus:  Roskilden yliopisto
Henrik Sass Larsen (s. 29. toukokuuta 1966 Virum) on tanskalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 2000–2019 sekä toiminut Tanskan elinkeino- ja kasvuministerinä vuosina 2013–2015. Hän johti puolueensa nuorisojärjestöä vuosina 1992–1996.
Aiheesta muualla

Henrik Sass Larsen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henrik Sass Larsen Wikimedia Commonsissa
Hirvisuo (Pöytyä)

Hirvisuo on Karinaisissa Pöytyällä sijaitseva, noin 200 hehtaarin suo. Hirvisuo sijaitsee Aurajoen ja Paimionjoen vedenjakaja-alueella ja siitä virtaavat vedet länteen Haapaojan ja Jalkalanjoen kautta Aurajokeen sekä etelään Tarvasjoen kautta Paimionjokeen. Hirvisuo on harvinaisia luonnontilaisia keidassoita, jolta löytyy myös kermejä ja kuljuja. Suo on maakuntakaavassa ehdotettu suojelukohteeksi. Hirvisuo on linnustoltaan monipuolinen, ja siellä on havaittu sekä uhanalaisia että silmälläpidettäviä lajeja kuten kapustarinta, kurki, kalatiira, töyhtöhyyppä, kuovi, keltavästäräkki ja niittykirvinen. Hirvisuo on katsottu sopivaksi opetuskohteeksi.
Herttoniemen pelastusasema

Herttoniemen pelastusasema
Herttoniemen pelastusasema (ruots. Hertonäs räddningsstation) on Helsingin pelastuslaitoksen asema 70, joka sijaitsee Sorvaajankadulla Herttoniemen yritysalueella. Se otettiin käyttöön 18. maaliskuuta 2006. Asema sijaitsi aiemmin Kipparlahdessa, Herttoniemen Suolakivenkadulla.
Asemalla sijaitsee Helsingin pelastuslaitoksen rengashuolto.
Aseman yksiköt

| --- | --- |

Yksikkötunnus: Tyyppi
R HE 701: Pelastusyksikkö
R HE 703: Säiliöyksikkö
R HE 714: vaihtolavayksikkö (Santahamina)
R HE 7051: Öljytorjuntayksikkö
R HE 7058: Kemikaaliyksikkö
E HE 1371: perustaso ambulanssi
E HE 1372: perustaso ambulanssi
Herttoniemen kirkko

| Herttoniemen kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2005.
Sijainti:  Hiihtomäentie 23, Herttoniemi, Helsinki
Koordinaatit:  60°11′57″N, 25°01′55″E
Seurakunta:  Herttoniemen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1958
Suunnittelija:  Osmo Lappo
Istumapaikkoja:  375
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Herttoniemen kirkko on Länsi-Herttoniemessä Helsingissä sijaitseva Herttoniemen seurakunnan kirkkorakennus. Punatiilellä verhoiltu kirkko on valmistunut vuonna 1958. Sen on suunnitellut vuonna 1957 oman toimiston perustanut arkkitehti Osmo Lappo, jonka päätyö on kymmenisen vuotta myöhemmin aloitettu Vekaranjärven kasarmialue.
Kirkkosalin lisäksi rakennuksessa on ollut muun muassa virasto- ja kerhotiloja, toimituskappeli, kaksi kirkkosaliin yhdistettävissä olevaa seurakuntasalia sekä monitoimisali, jota on voitu käyttää niin voimistelusalina kuin juhlasalinakin.
Herttoniemen kirkossa on erillinen kellotorni, jossa on kolme itävaltalaista kelloa. Kelloista kaksi on saatu lahjoituksina.
Kirkkosalia hallitsee valkoinen, eläväpintainen alttarin taustaseinä, jolla on kuvanveistäjä Gunnar Uotilan veistämä puinen krusifiksi. Kirkkotekstiilit ovat Dora Jungin ja kirkkohopeat Bertel Gardbergin suunnittelemat. Kirkon urut ovat vuodelta 1962 ja niissä on 25 äänikertaa.
Herttoniemen kirkko on peruskorjattu vuosina 2001–2002.
Kirkko suljettiin toukokuun 2019 lopussa vakavien sisäilmaongelmien vuoksi. Herttoniemen seurakuntaneuvosto päätti 8.11.2022 pidetyssä kokouksessaan, että Herttoniemen käyttökelvottomassa kunnossa olevan kirkon vuokraamisesta luovutaan viimeistään 1.1.2024. Kirkosta aiheutuvat kulut rasittavat niin kauan Helsingin seurakuntayhtymää kunnes kirkon ja sen tontin tilanne saadaan ratkaistua.
Kirkon omistavan seurakuntayhtymän tavoitteena on purkaa kirkko ja palauttaa vuokratontti Helsingin kaupungille, joka suunnittelee siihen päiväkotia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herttoniemen kirkko Wikimedia Commonsissa
Henkilökortti

Itävaltalainen henkilökortti
Henkilökortti on asiakirja, joka on tarkoitettu henkilöllisyyden todistamiseen. Henkilökortti voi sisältää henkilön koko nimen, valokuvan, iän ja syntymäpäivän, sukupuolen, osoitteen, nimikirjoituksen, asianmukaisia numeroita (esimerkiksi henkilötunnuksen), ammatin, rajoituksia ja kansalaisuuden. Sitä voidaan myös käyttää nopeaan omistusoikeuden vahvistamiseen esimerkiksi ostettaessa luottokortilla.
Suhtautuminen henkilökortteihin vaihtelee eri maissa. Britanniassa ja Yhdysvalloissa ei ole yhtenäistä henkilökorttijärjestelmää, tai siihen liittyvää väestörekisteriä. Henkilöyden todistamiseen käytetään tällöin passia tai ajokorttia; toisaalta esimerkiksi asuinpaikan voi todistaa sähkö- tai kaasulaskulla.
Näissä maissa yhtenäisen henkilökorttijärjestelmän luominen on ollut vilkkaan keskustelun aiheena ja sitä on vastustettu mm. kansalaisvapauksien perusteella; toisaalta hallitukset ovat perustelleet niiden käyttöönottoa mm. terrorismin ja laittoman maahanmuuton ja identiteettivarkauksien torjunnalla. Britanniassa Cameronin hallitus määräsi heti virkaanasettamisensa jälkeen Identity Documents Act 2010:lla maan väestörekisterin tuhottavaksi.
Suomi

Suomessa poliisin myöntämä henkilökortti toimii henkilötodistuksena ja rajoitetusti matkustusasiakirjana.
Nykyisin kaikki poliisin myöntämät henkilökortit ovat sirullisia, lukuun ottamatta alaikäisille ilman huoltajan suostumusta myönnettävää ja väliaikaista korttia. Sirulliset henkilökortit sisältävät Digi- ja väestötietoviraston kansalaisvarmenteen. Varmenne mahdollistaa henkilön luotettavan tunnistamisen sähköisessä asioinnissa. 1.9.2003 asti oli mahdollista tilata myös siruton henkilökortti. Tällöin sirullista henkilökorttia kutsuttiin sähköiseksi henkilökortiksi tai HST-kortiksi (HST on lyhenne sanoista henkilön sähköinen tunnistaminen).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta henkilökortti Wikimedia Commonsissa
Poliisi: Henkilökortit
Heiligendamm

Kurhaus Heiligendammissa.
Heiligendamm on kaupunginosa Bad Doberanin kaupungissa Saksassa Itämeren etelärannalla lähellä Rostockia Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiossa.
Heiligendamm on Saksan vanhin Itämeren rannikon kylpyläpaikka; se rakennettiin ylimystön elegantiksi tapaamis- ja lomailupaikaksi. Ensimmäinen arvovieras oli Mecklenburg-Schwerinin herttua Friedrich Franz I, joka valitsi Doberanin kesäasunnokseen 1793, jonka jälkeen paikasta tuli muodikas lomailupaikka. Saksan vanhimmalla hevosradalla järjestettiin ensimmäiset kilpailut 1822.
Heiligendamm oli aateliston lomailupaikka aina 1930-luvulle asti, toisen maailmansodan jälkeen rakennuksia käytettiin parantoloina. Myöhemmin paikkakunnalla on järjestetty arvovieraiden vastaanottoja. Yhdysvaltain presidentti George W. Bush vieraili siellä heinäkuussa 2006 ja kesäkuussa 2007 paikkakunnalla järjestettiin G8-maiden kokous. G8-kokousta varten koko paikkakunta ympäröitiin 2,5 metriä korkealla 13 km:n pituisella piikkilanka-aidalla.
Heiligendammissa on kapearaiteinen rautatie "Molli", jolla kuljetaan höyryveturin vetämillä junilla.
Aiheesta muualla

http://www.heiligendamm.de/
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Huoli-ilmoitus

Huoli-ilmoitus on suomalaisia kuntia velvoittava ilmoitus, jonka voi tehdä kuka tahansa Suomessa oleskeleva, jos tuntee huolta aikuisesta ihmisestä ja hänen hyvinvoinnistaan. Käytännössä kyseessä on yli 18-vuotiaisiin kohdistuva lastensuojeluilmoituksen muunnelma, jonka tarkoituksena on auttaa esimerkiksi kehitysvammaisen, sairaan tai iäkkään henkilön selviytymisessä. Vanhusten toimintakykyä ja hyvinvointia kyseenalaistavissa tapauksissa huoli-ilmoituksen perusteet määritellään vanhuspalvelulaissa.
Huoli-ilmoituksiin liittyvät käytännöt vaihtelevat kunnittain.
Heiloo

| Heiloo |
| --- | --- |
 Heiloon keskustaa
 lippu:  vaakuna
 Heiloo
 Koordinaatit: 52°36′00″N, 04°43′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Pohjois-Hollanti
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,71 km²
Väkiluku (2016):  22 689
 – Väestötiheys:  1 212,7 as./km²
 
 www.heiloo.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heiloo on kunta ja paikkakunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa. Siellä on arviolta 22 689 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 18,71 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heiloo Wikimedia Commonsissa
Kunnan omat sivut
Kartta Heiloon kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Herttoniemen kirjasto

| Herttoniemen kirjasto |
| --- | --- |
 Herttoniemen kirjasto heinäkuussa 2024.
Sijainti:  Linnanrakentajantie 2 (Operaattorinkatu 4), 00880 Helsinki (Kauppakeskus Hertsi, 2. kerros)
Koordinaatit:  60.19515°N, 25.03352°E
Tyyppi:  Helsingin kaupunginkirjaston toimipiste
Perustettu:  1930
Kotisivut
Herttoniemen kirjasto on Helsingin Herttoniemen kaupunginosan Herttoniemen yritysalueen osa-alueella, Kauppakeskus Hertsissä sijaitseva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
Herttoniemen kirjasto on perustettu vuonna 1930. Keväällä 2020 kirjasto muutti uusiin toimitiloihin kauppakeskus Hertsin toiseen kerrokseen, Herttoniemen metroasemalta Itäväylän yli johtavan kävelysillan kaakkoispäädyn luokse. Kirjaston avajaisia siirrettiin parilla kuukaudella koronavirustilanteen vuoksi. Tätä aiemmin Herttoniemen kirjasto on sijainnut muun muassa Siilitiellä ja Kettutiellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herttoniemen kirjasto Wikimedia Commonsissa
Harry Donner

Harry Otto Donner (4. toukokuuta 1889 Hausjärvi – 18. elokuuta 1954 Ahdenkallio Hyvinkää) oli suomalainen tilanomistaja, sukututkija ja päätoimittaja.
Henkilöhistoria

Harry Donnerin vanhemmat olivat senattori Otto Donner ja Wilhelmina (Minette) Sofia Charlotta Munck ja puoliso vuodesta 1925 Anna Dido Constance Armfelt. Donner tuli ylioppilaaksi 1909 ja teki opintomatkoja Ruotsiin ja Keski-Eurooppaan. Hän julkaisi useita suku- ja historiallisia tutkimuksia, oli Suomen Sukututkimusseuran aktiivi ja sukututkijoiden aikakauslehden Genoksen päätoimittaja 1930–1940. Hän harrasti myös taidehistoriaa ja sosiaalipolitiikkaa.
Julkaisuja

Grevliga och friherrliga vapensköldar i Finlands kyrkor, 1912
Heraldisk-kritiska anmärkningar rörande E. Brenners resa i Finland 1670–72, 1914
Greve Adolf Fredrik Munck och de fahnehjelmska sedlarna, 1918
Armfelt-suvun asekokoelma Kansallismuseossa, 1927
Löjtnant Wilhelm Gyllenskiepps krigsdagbok år 1789, 1932
Konung Gustav III:s brevväxling med Adolf Fredrik Munck, 1933
Frimurarröster ur det förflutna, 1935
Karl August Ehrensvärds brev till general Johan August Meijerfelt under krigsåret 1789, 1939
Deux adversaires (Gustave-Maurice Armfelt et Frédéric de Gentz) de Napoléon à Vienne (1802–1806) , 1939
Eräs Fleming suvun perinnönjako Turusa 1533, 1942
Y. M. Sprengtportenin paluuaikeista Ruotsiin 1792–1793, 1943
Sotatuberkuloottisten kesätervehdys: Kotivalon Sotatuberkuloottiset r.y:n erikoisnumero, 1951 (toim.)
En frimurarbroder Fredrik Ludvig de la Myle (1752–1797), 1952, julkaisussa: Historiska och litteraturhistoriska studier 27–28, s. 293–314
Heiligenstein

| Heiligenstein |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Heiligenstein
 Koordinaatit: 48°25′26″N, 7°27′03″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Bas-Rhin
Arrondissementti:  Sélestat-Erstein
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,0 km²
Väkiluku (2016):  957 
 – Väestötiheys:  239 as./km²
Kunnan numero:  67189
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heiligenstein on kunta Pohjois-Ranskassa Bas-Rhinin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 30 kilometriä Strasbourgin kaupungista lounaaseen.
Paikallinen viinitarha
Heiligenstein sijaitsee Sainte-Odilen vuoren juurella. Kunta on tunnettu siellä viljeltävästä rypälelajikkeesta Klevener de Heiligensteinista, joka on saanut AOC Alsace -luokituksen. Alueella on viljelty viiniä jo 200-luvulla roomalaisten vallan aikaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heiligenstein Wikimedia Commonsissa
Histrioni

Histrioni (lat. histrio) oli alkuaan etruskilainen tanssija, sittemmin roomalainen näyttelijä. Myöhemmin ilmausta on käytetty halveksivassa merkityksessä: huono näyttelijä, ilveilijä.
Hieho

Hieho.
Hieho on sukukypsä, poikimaton nuori naaraspuolinen nauta. Hiehoiksi lasketaan yleensä yli kahdeksan kuukauden ikäiset, poikimattomat naarasnaudat. Tällaiset voidaan pitää jo parteen kytkettynä, alle puolen vuoden ikäisten nautojen (vasikoiden) kytkeminen päästään kiinni on Suomessa kielletty lailla. Pihattonavetoissa, joita suurin osa uusista navetoista on, kaikki eläimet kulkevat vapaana.
Hieho muuttuu lehmäksi poikimisen (vasikoinnin) yhteydessä, jolloin sillä on ikää yleensä noin 24–25 kuukautta. Joillakin lihanautaroduilla ikä on korkeampi. Joissain maissa hiehoksi lasketaan myös kerran poikinut lehmä eli ensikko, ja eläintä aletaan kutsua lehmäksi vasta toisen poikimisen jälkeen.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hieho Wikimedia Commonsissa
Hesperornithiformes

| Hesperornithiformes |
| --- | --- |
 Hesperornis
 Myöhäisliitukausi 100–66 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Alaluokka::  Hesperornithes  Fürbringer, 1888
Lahko::  Hesperornithiformes  Sharpe, 1899
Synonyymit
 Gaviomorphae Cracraft, 1982   Odontolcae Marsh, 1875   Odontornithes Marsh, 1873 
Heimot
 †Baptornithidae  †Enaliornithidae  †Hesperornithidae 
Katso myös
   Hesperornithiformes Wikispeciesissä   Hesperornithiformes Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hesperornithiformes on sukupuuttoon kuolleiden esihistoriallisten lintujen lahko. Sen jäsenet elivät noin 100–66 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukaudella. Lahkon lajit elivät vedessä ja niitä esiintyi pohjoisella pallonpuoliskolla. Kaikki lahkon jäsenet kuolivat sukupuuttoon liitukauden lopun joukkosukupuutossa. Ne olivat petoja sekä taitavia uimareita. Monet lajeista, mahdollisesti kaikki, olivat lentokyvyttömiä. Lahkoon kuuluivat muun muassa suvut Hesperornis, Baptornis, Enaliornis, Parahesperornis ja Potamornis. Lahkon suurin tunnettu laji on vuonna 1999 kuvailtu ja nimetty Canadaga arctica, joka saattoi saavuttaa 1,5 metrin pituuden.
Ulkonäkö ja elintavat

Suurin osa lahkon tiedoista perustuu muutamista lajeista tehtyihin tutkimuksiin. Hesperorniksen ja Baptorniksen siivet olivat surkastuneet eivätkä ne olleet siten lentokykyisiä. Osa pienemmistä lajeista saattoi kyetä lentämään. Lahkon jäsenten reisi- ja jalkapöydänluut olivat lyhyitä kuten nykyisillä räpyläjalkaisilla linnuilla. Lahkon jäsenten sääriluut olivat pitkät. Jalat olivat asettuneet kauas vartalon takaosaan nykyisten kuikkien, uikkujen ja pingviinien tapaan. Linnut olivat näppäriä uimaan ja sukeltamaan mutta kömpelöitä liikkumaan maalla, eivätkä ne viettäneet siellä täten aikaa kuin lähinnä pesimiseen. Jotkut tutkijat ovat esittäneet, että lintujen piti samaan aikaan liukua mahallaan ja potkia jaloillaan liikkuakseen maalla. Nokka oli pitkä ja luultavasti koukkupäinen. Lahkon linnuilla oli myös terävät hampaat, joilla ne pystyivät tarttumaan kiinni kaloihin.
Historisismi (relativismi)

Historisismi on Saksasta lähtöisin olevan historiantutkimuksen filosofinen suuntaus, jonka mukaan kutakin aikakautta tulisi tutkia nimenomaan sen omien arvojen, ideoiden ja kontekstin mukaan, eikä yleispätevistä laeista lähtien.
Samantapaisessa merkityksessä "historisismi" (tai "uusi historisismi") esiintyy myös postmodernissa kirjallisuudentutkimuksessa ja filosofiassa suuntauksena joka korostaa ettei ole olemassa ikuisia objektiivisia totuuksia, vaan ainoastaan historiallisia ajatuksia, teorioita ja uskomuksia.
Hessdalenin kirkko

| Hessdalenin kirkko Hessdalen kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2014.
Sijainti:  Holtålen, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1940
Suunnittelija:  John Tverdahl & Arne S. Gynnild
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  186
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hessdalenin kirkko (norj. Hessdalen kirke) on Holtålenin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1940.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hessdalenin kirkko Wikimedia Commonsissa
Harrinivan Lomakeskus

Harriniva Hotels & Safaris (aikaisemmalta nimeltään Harrinivan Lomakeskus) on Muoniossa, Länsi-Lapissa sijaitseva perheyritys. Lomakeskus on perustettu vuonna 1973. Lomakeskus tarjoaa majoitus- ja ravintolapalveluita sekä ohjelmapalveluita.