stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Man (yhtye)
Diskografiaa

1969 – Revelation
1969 – 2 Ozs of Plastic (with a Hole in the Middle)
1970 – Man
1971 – Do You Like It Here Now, Are You Settling In?
1972 – Greasy Truckers Party
1972 – Live at the Padget Rooms, Penarth
1972 – Be Good to Yourself at Least Once a Day
1973 – Christmas at the Patti
1973 – Back Into the Future CD 1 Original Album
1973 – Back Into the Future CD 2 Live Roundhouse, Calk Farm, London Mixed 2008
1973 – Back Into the Future CD 3 Live Roundhouse, Calk Farm, London/Chipping Studios Mixed 2008
1974 – Rhinos, Winos and Lunatics
1974 – Slow Motion
1975 – Maximum Darkness
1976 – The Welsh Connection
1976 – Alls Well That Ends Well
1983 – Friday 13th
1991 – The Twang Dynasty
1992 – To Live for to Die (äänitetty 1970)
1993 – Live at Reading 1983
1994 – Live / Official Bootleg
1995 – Call Down the Moon
1998 – Live at the Rainbow 1972
1998 – Live in London 1975
1998 – 1998 at the Star Club
2000 – Endangered Species
2002 – Down Town Live
2002 – Undrugged
2006 – Diamonds & Coal
2009 – Kingdom of Noise
2015 - Reanimated Memories
Aiheesta muualla

The Manband Archive
Mauno Koski

| Mauno Koski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. helmikuuta 1930 Raisio
Kuollut: 2. marraskuuta 2005 (75 vuotta) Turku
Kansalaisuus:  suomi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Turun yliopisto
Instituutti:  Åbo Akademi Turun yliopisto Tampereen yliopisto
Tutkimusalue:  suomen kieli ja kirjallisuus
Tunnetut työt:  Itämerensuomalaisten kielten hiisi-sanue: Semanttinen tutkimus 1–2
Mauno Yrjö Aulis Koski (21. helmikuuta 1930 Raisio – 2. marraskuuta 2005 Turku) oli suomen kielen ja kirjallisuuden professori Åbo Akademissa.
Ollessaan jatko-opiskelijana Koskella oli harvinainen mahdollisuus opiskella Tarton yliopistossa. Kosken tohtorinväitös oli vuonna 1967 Turun yliopistossa, ja hänen aiheenaan oli itämerensuomalaisten kielten hiisi-sanue. Sen jälkeen hän toimi jonkin aikaa suomen kielen vs. professorina sekä Turun että Tampereen yliopistossa. Vuonna 1971 hänet nimitettiin Åbo Akademin suomen kielen ja kirjallisuuden professoriksi.
Kosken tutkimuskohteisiin kuuluivat muun muassa murteet ja paikannimet. Myös semantiikasta hän julkaisi teoksia. Murteista Turun murre oli hänelle tärkeä. Koski oli Turkuseuran murrejaoston jäsen ja oli toimittamassa Turun murteen sanakirjaa Kummottos.
Mauno Koski oli nuoruudessaan myös huippu-urheilija. 19-vuotiaana Koski voitti Suomen mestaruuden 200 metrin juoksussa ja oli vuonna 1949 Suomen nopeimman miehen tittelin haltija. Koski pelasi myös jääkiekkoa SM-sarjassa kaudella 1952–1953 Turun Palloseurassa 7 ottelun verran ilman tehopisteitä. Kosken urheilijan ja kielitieteilijän ura yhdistyi, kun hän Paavo Karikon kanssa teki 1975 Paavo Nurmen elämäkerran Yksin aikaa vastaan.
Teoksia

Itämerensuomalaisten kielten hiisi-sanue: Semanttinen tutkimus: 1.  (Väitöskirja. Turun yliopiston julkaisuja. Sarja C, Scripta lingua Fennica edita, osa 5)  Turku:  Turun yliopisto, 1967.
Itämerensuomalaisten kielten hiisi-sanue: Semanttinen tutkimus: 2.  (Turun yliopiston julkaisuja. Sarja C, Scripta lingua Fennica edita, osa 7)  Turku:  Turun yliopisto, 1970.
Aiheesta muualla

Mauno Kosken muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Kääpiöhopeatäplä

| Kääpiöhopeatäplä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Erittäin uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Täpläperhoset Nymphalidae
Alaheimo::  Kaposiivet ja hopeatäplät Heliconiinae
Suku::  Boloria
Laji::  improba
Kaksiosainen nimi
 Boloria improba  (Butler, 1877) 
Synonyymit
 Clossiana improba 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kääpiöhopeatäplä (Boloria improba) on täpläperhosiin kuuluva perhoslaji. Suomen lajien uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN). Lisäksi laji kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteessä mainittuihin erityisen suojelutoimen alueita vaativiin lajeihin ja on Suomessa rauhoitettu.
Koko ja ulkonäkö

Kääpiöhopeatäplä on sukunsa pienin, noin kolmen sentin kokoinen perhonen. Siivet ovat pohjaväriltään tumman oranssit mutta kauttaaltaan tummanruskeakehnäiset eikä pohjaväri yleensä erotu kovin hyvin. Tumma yleissävy auttaa perhosta keräämään auringon lämpöä. Takasiiven alapinnalla hopeätäplille tyypillinen vaalea poikkivyö on lähes saman värinen kuin muukin siipi. Vain etummainen ja keskimmäinen täplä erottuvat vaaleina.
Levinneisyys ja lentoaika

Lajia tavataan Pohjois-Amerikassa Alaskasta, Baffininsaarelle ja Albertan länsiosiin. Lisäksi Yhdysvalloissa Wyomingissä ja Coloradossa on eristäytyneet populaatiot. Euroopassa kääpiöhopeatäpliä elää Skandinaviassa ja Siperiassa. Suomessa lajia tavataan harvinaisena vain Enontekiön takatuntureilla. Perhoset lentävät heinäkuussa.
Elinympäristö ja elintavat

Laji elää tun tuntureiden paljakalla, hieman kosteammilla tunturikankailla ja -niityillä ja viihtyy lapinorvokkia kasvavilla rinteillä. Esiintymät ovat hyvin paikallisia eikä perhosia tavata joka vuosi. Toisaalta lyhyen lentonsa aikana ja sopivalla säällä se voi olla elinpaikallaan jopa runsaslukuinen. Koiraat lentävät hyvin lähellä maanpintaa etsimässä naaraita. Kääpiöhopeatäplä talvehtii toukkana peräti kahdesti.
Ravintokasvi

Toukat elävät ilmeisesti ainakin verkkolehtipajulla (Salix reticulata) ja nurmitatarilla (Bistorta vivipara). Näistä jälkimmäinen sopii lajin esiintymiskuvaan Suomen alueella.
Boloria improba improbula ♂
Boloria improba improbula ♂  △
Aiheesta muualla

Suomen Perhoset: Kääpiöhopeatäplä
Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Kämp Collection Hotels

Kämp Collection Hotels (vuoteen 2016 Kämp Group) on suomalainen hotellikonserni, johon kuuluu useita hotelleja ja ravintoloita Helsingissä sekä Kämp Spa. Kämp Collection Hotelsissa työskentelee yli 600 henkilöä, ja sen vuosittainen liikevaihto on 76 miljoonaa euroa (2017). Konsernin tunnetuimmat hotellit ovat vuonna 1887 perustettu Hotel Kämp sekä vuonna 2018 avattu Hotel St. George. Lisäksi Kämp Collection Hotelsiin kuuluvat  Klaus K, lifestyle-hotelliketju Glo Hotels, Hotel Haven, Hotel Fabian sekä Hotel Lilla Roberts.
Kämp Collection Hotelsin omistivat aikaisemmin Capmanin hallinnoimat rahastot, Berling Capital Oy, Rake Oy ja Kämp Collection Hotelsin toimiva johto. Vuonna 2019 pääomistajaksi tuli norjalaisen Petter Stordalenin omistama Nordic Choice Hospitality Group. Norjalaisen Dagens Näringsliv -lehden mukaan kauppahinta oli noin 100 miljoonaa euroa.
Yritysryhmän yhtiöistä Glo Hotellit Oy oli vuonna 2019 liikevaihdoltaan Suomen kuudenneksi suurin majoitusalan yritys, Kämp Oy seitsemänneksi, Oy Union Hotels Ab kahdeksanneksi ja St. George Oy 12:nneksi suurin. Yhteenlasketulta liikevaihdoltaan Kämp Collection -konserni oli Suomen kolmanneksi suurin hotelliyritys Scandicin ja Sokotelin jälkeen
Kämp Collection Hotels sai vuonna 2011 vuoden parhaan pohjoismaisen matkailuyrittäjän tunnustuksen. Se sai parhaat arvosanat liikematkustajille suunnatussa puolueettomassa kyselyssä koskien hintaa, palvelua ja saatavuutta.
Hotellit

Hotel Kämp
GLO Hotel Kluuvi
GLO Hotel Airport
GLO Hotel Art
GLO Hotel Sello
Klaus K Hotel
Hotel Haven
Hotel Fabian
Hotel Lilla Roberts
Hotel St. George
Ravintolat

Brasserie Kämp
GLO Grill Kitchen
GLO Art Kitchen
Klaus K - Dine
The TRAY
Restaurant Haven
Krog Roba
Toscanini
St. George Bakery
Wintergarden
Aiheesta muualla

Kämp Collection Hotels
Hotel Kämp
GLO Hotels
Maantie Hämeessä

| Maantie Hämeessä |
| --- | --- |

Nimi:  Maantie Hämeessä
Tekijä:  Werner Holmberg
Valmistumisvuosi:  1860
Taiteenlaji:  öljymaalaus
Korkeus:  88 cm
Leveys:  103,5 cm
Sijainti:  Ateneumin taidemuseo
Paikkakunta:  Helsinki
Koordinaatit:  60°10'12"N, 24°56'39"E
Maantie Hämeessä tai Helteinen kesäpäivä vuodelta 1860 on Werner Holmbergin (1830–1860) tunnetuimpia töitä, kooltaan 88×103,5 cm. Lyhyeksi jääneellä urallaan Holmberg ehti vaikuttaa paljon Suomen maisemamaalauksen kehitykseen. Hän yhdisti uudella tavalla akateemisen ateljeeperinteen ja maiseman realistisen kuvauksen. Maantie Hämeessä kuuluu Ateneumin kokoelmiin.
Maalauksessa hevosparin vetämät vaunut ajavat mäntyrinteen reunaa menevää maantietä pitkin. Kesäpäivä on helteinen, ja maalaus kuvaa vaunujen menoa takaa päin. Puut ja kasvusto on maalattu tarkasti, vaikka kuvan tilanne luo vaikutelman tilanteen hetkellisyydestä. Pölyn ja mäntymetsän tuoksu ovat aistittavissa kuivan hiekkatien pölistessä valjakon pyörien alla.
Holmberg oli 1853 ensimmäinen suomalainen Düsseldorfiin opiskelemaan lähtenyt taiteilija. Holmberg maalasi Maantien Hämeessä Tampereen seudulla tehtyjen luonnosten pohjalta. Luonnokset hän oli tehnyt viimeiseksi jääneellä Suomen matkallaan.
Aiheesta muualla

Maantie Hämeessä Suomen Kansallisgallerian sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive).
Matthias Bachinger

| Matthias Bachinger |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. huhtikuuta 1987 (ikä 37)
Kansalaisuus:   Saksa
Tennispelaaja
Pituus:  188 cm
Paino:  83 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2005–
Palkintorahat:  1 703 120 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  85. (15.8.2011)
Voitot/tappiot:  31–55
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  2. kierros (2015)
Ranskan avoimet:  1. kierros (2015)
Wimbledon:  1. kierros (2011, 2012)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2014)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  151. (31.10.2011)
Voitot/tappiot:  5–21
Aiheesta muualla
www.matthias-bachinger.com
ITF
ATP
Matthias Bachinger (s. 2. huhtikuuta 1987 München) on saksalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä ATP-listan sijalla 85 elokuussa 2011.
Bachinger on voittanut urallaan kaksi ATP-haastajaturnausta. ATP-turnauksen loppuottelussa hän on pelannut kerran nelinpelissä, vuonna 2011 Atlantassa.
Aiheesta muualla

Matthias Bachingerin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Matthias Bachinger ATP:n sivuilla (englanniksi)
Matthias Bachinger ITF:n sivuilla (englanniksi)
Marija Katz

| Marija Katz> Мария Львовна Кац |
| --- | --- |
 Tesoro vuonna 2014
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. tammikuuta 1973 (ikä 51) Moskova, Neuvostoliitto
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Юдифь 
Aktiivisena:  1989–
Tyylilajit:  rhythm and blues, rock ja popmusiikki 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Marija Lvovna Katz (ven. Мария Львовна Кац, s. 23. tammikuuta 1973 Moskova Neuvostoliitto) on venäläinen laulaja. Hän edusti taiteilijanimellä Judif maataan Eurovision laulukilpailussa 1994 laululla Vetšnyi strannik (Вечный странник, Ikuinen muukalainen), joka sijoittui 9. sijalle.
Aiheesta muualla

Laulun sanat
Martin Jakš

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Martin Jakš Tour de Skillä 2010. |  Martin Jakš Tour de Skillä 2010. |  Martin Jakš Tour de Skillä 2010. |  |
Maa:   Tšekki
Miesten maastohiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | 4×10 km viesti |  |
Martin Jakš (s. 6. syyskuuta 1986) on tšekkiläinen uransa lopettanut maastohiihtäjä, viestin olympiamitalisti.
Jakš saavutti junioreiden MM-kilpailuissa Kranj'ssa 2006 hopeaa 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa sekä pronssia 2 × 10 kilometrin yhdistelmäkilpailussa ja 4 × 5 kilometrin viestissä. Alle 23-vuotiaiden sarjassa hän voitti 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan maailmanmestaruuden Mallesissa 2008.
Jakš kilpaili aikuisten arvokisoissa ensimmäisen kerran Liberecin MM-kilpailuissa 2009 ollen 15 kilometrin perinteisen kilpailussa 22:s. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän hiihti avausosuuden pronssia saaneessa Tšekin viestijoukkueessa. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän oli 50 kilometrin perinteisen kilpailussa  kuudestoista. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 50 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 14:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kahdeksas, 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa yhdeksäs ja 15 kilometrin vapaalla kuudestoista.
Jakš sijoittui kolmanneksi Bormiossa käydyssä maailmancupin 3,3 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa maaliskuussa 2008. Tammikuussa 2011 hän oli kuudes Otepään 15 kilometrin perinteisen kilpailussa ja Tour de Skin lopputuloksissa hän oli kahdeksas. Viestin maailmancup-kilpailua hän oli voittamassa Tšekin joukkueessa Davosissa joulukuussa 2007.
Jakš lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2018.
Marija Karan

| Marija Karan> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. huhtikuuta 1982 (ikä 42) Belgrad, Jugoslavia
Ammatti:  näyttelijä ja malli
Näyttelijä
Aktiivisena:  2002–
Merkittävät roolit:  Maja (Ljubav, navika, panika)
Aiheesta muualla
IMDb 
Marija Karan (s. 29. huhtikuuta 1982 Belgrad, Jugoslavia) on serbialainen näyttelijä ja malli.
Ura

Karan esiintyi kotimaassaan Ljubav, navika, panika -komediasarjassa vuosina 2005–2006, kunnes teki vierasroolin brittiläisessä draamasarjassa Sairaalaelämää. Tammikuussa 2011 Karan esiintyi ensimmäisen kerran Hollywood-elokuvassa The Rite, jossa pääosaa esittivät Colin O’Donoghue ja Anthony Hopkins. Hänellä oli myös rooli vuonna 2011 ilmestyneessä toimintaelokuvassa Assassination Games.
Näyttelemisen ohella Karan tekee myös mallintöitä.
Manuel Jerónimo Yerena y Camarena

Manuel Jerónimo Yerena y Camarena (30. syyskuuta 1886 – 13. syyskuuta 1973) oli meksikolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 11. joulukuuta 1910 ja nimitettiin Huejutlan hiippakunnan johtoon 17. heinäkuuta 1940. Piispaksi vihkiminen seurasi 15. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi José Garibi y Rivera, jota avustivat Anastasio Hurtado y Robles ja Maximino Ruiz y Flores. Uusi piispa asetettiin virkaansa 8. lokakuuta.
Yerena y Camarena jäi eläkkeelle 19. elokuuta 1963 ja sai samalla nimityksen Bosetan titulaaripiispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi 2. helmikuuta 1971. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
MathSciNet

| MathSciNet |
| --- | --- |
Verkkosivusto:  https://mathscinet.ams.org/mathscinet/publications-search
Tyyppi:  hakukone
Avattu:  1996
MathSciNet on American Mathematical Societyn hakukone Mathematical Reviews -tietokantaan. MathSciNet julkaistiin vuonna 1989 levykkeellä, mutta vuonna 1996 aloitti toimintansa verkossa toimiva hakukone web-käyttöliittymällä. Mathematical Reviews on seurannut matemaatikoiden tietoja 1940-luvulta lähtien ja ylläpitänyt tietokantaa matematiikkaan liittyvien artikkelien tekijöistä.
Maantie (albumi)

| Maantie Kauko Röyhkä & The Boots |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Oulu, Tampere
 Julkaistu: 14. syyskuuta 2018
 Levy-yhtiö: Svart Records
Kauko Röyhkän muut julkaisut
| Turmion suurherttua 2017 | Maantie 2018 | Dekadenssi 2020 |
Maantie on laulaja-lauluntekijä Kauko Röyhkän & The Bootsin yhteinen albumi, joka julkaistiin 14. syyskuuta 2018.
Kappaleet

Tänä mätäkuun iltana – 3.34
Seksikäs nainen – 4.04
Hevoset sumussa – 3.56
On aika uupua – 4.37
Maantie – 4.02
Haluan sua – 4.00
Pikku serkku – 3.29
Sataa – 4.42
Loppu – 4.24
Arvostelut

Desibeli.net:
Helsingin Sanomat:
Nousu.net:
Soundi:
Math fab Mathonwy

Math fab Mathonwy eli Math on walesilaisessa Mabinogion-tarukokoelmassa Gwyneddin kuningas. Hän on myös jumalatar Dônin veli. Mathilla oli erikoisena tapanaan lepuuttaa rauhan vallitessa jalkojaan neitsyen sylissä. Tätä virkaa hoiti eräs palvelustyttö, mutta Mathin sisarenpoika Gilfaethwy raiskasi tytön. Math rankaisi anakarasti tästä teosta Gilfaethwyä ja tämän veljeä Gwydionia. Myöhemmin veljesten sisar Arianrhod on ehdolla palvelustytön tehtävään. Hänen täytyy kuitenkin ensin alistua neitsyyden varmistavaan kokeeseen eli astua Mathin taikasauvan yli. Mutta tämän tehdessään hän synnyttääkin kaksi poikaa, joista toinen on Lleu Llaw Gyffes.
Math auttaa Lleuta yhdessä Gwydionin kanssa monin tavoin, muun muassa luomalla häelle keinotekoisen vaimon, Blodeuweddin. Mathin kerrotaan myös tuoneen siat alamaailmasta Walesiin, mikä saattaa viitata siihen, että hän on hedelmällisyyden jumala.
Menat Undae

Menat Undae on dyyni Venuksessa. Dyynimuodostelma on halkaisijaltaan 100 kilometriä. Sen pinta-ala on noin 1 300 km2 ja yksittäiset dyynit ovat pituudeltaan 0,5–5 km. Vaikka muodostelma on kirkas, sen tarkkaa muotoa on vaikea havainnoida. Se on nimetty arabialaisen aavikon jumalattaren Menatin mukaan.
Menat Undae tunnetaan myös Algaonicen dyyninä, koska se sijaitsee saman nimisen törmäyskraatterin purkauskanavan juurella.
Martin Jarvis

Martin Jarvis (s. 4. elokuuta 1941 Cheltenham, Englanti) on brittinäyttelijä. Hän on myös äänittänyt useita äänikirjoja.
Jarvis on ollut vuodesta 1974 lähtien naimisissa  brittinäyttelijätär Rosalind Ayresin kanssa. Martin Jarvisilla on kaksi lasta, poikaa, edellisestä avioliitosta. Pariskunnalla on oma radiotuotantoyhtiö, Jarvis & Ayres Productions.
Jarvis ja hänen vaimonsa tunnetaan Titanicista, jossa he näyttelivät Duff Gordon -nimistä pariskuntaa.
Aiheesta muualla

Martin Jarvis Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Merelbeke

| Merelbeke |
| --- | --- |
 Schelderoden kirkko
 lippu:  vaakuna
 Merelbeke
 Koordinaatit: 51°00′00″N, 03°45′00″E 
Valtio:  Belgia
Alue:  Flanderi
Provinssi:  Itä-Flanderi
Arrondissementti:  Gent
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  36,6 km²
Väkiluku (2016):  24 279
 – Väestötiheys:  663,4 as./km²
 
 www.merelbeke.be 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Merelbeke on kunta Itä-Flanderin maakunnassa Flanderin alueella Belgiassa. Kunta muodostuu kuudesta kylästä: Bottelare, Lemberge, Melsen, Munte, Schelderode sekä varsinainen Merelbeke. Kunnassa on arviolta 24 279 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 36,6 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Merelbeke Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto (hollanniksi)
Itä-Flanderin provinssin kunnat
Merelbeken raatihuone
Mende-kirjoitus

Mende-kirjoitus eli kikakui on Sierra Leonessa ja Liberiassa puhuttua mandelaista menden kieltä varten laadittu omaperäinen tavukirjoitusjärjestelmä.
Mende-kirjoituksen loi vuonna 1921 räätäli Kisimi Kamara. Hän tunsi vai-kirjoituksen, joka on ilmeisesti toiminut menden kirjoitusjärjestelmän mallina. Arabialaisesta kirjoituksesta on lainattu diakriittisten pistemerkkien käyttö. Mende-kirjoituksen muunnelmat sisältävät 186–192 tavumerkkiä, joista osa on muodostettu diakriittien avulla 42:sta kirjainmerkistä. Mukana on ilmeisesti myös alkuperältään piktografisia merkkejä. Mende-kirjoitusta käytettiin etupäässä yksityisessä kirjeenvaihdossa. Vuoden 1940 jälkeen sen syrjäytti latinalainen kirjaimisto.
Maanteiden pääväylät

Maanteiden pääväylät tai maanteiden runkoverkko on luettelo valtakunnallisesti erityisen merkittävistä maanteistä. Runkoverkon määritelmä sisältyy vuoden 2006 alussa voimaan tulleeseen maantielakiin. Maanteiden pääväylistä päätetään liikenne- ja viestintäministeriön asetuksella.
Runkoverkon määrittely on poliittisesti arka asia, sillä verkon ulkopuolelle jäävät alueet pelkäävät tulevaisuutensa puolesta. Ensimmäinen ehdotus runkoverkosta tehtiin vuonna 2006, mutta se ei lopulta astunut voimaan. Toisen kerran ministeriö esitti runkoverkkoa vuonna 2018.
Luettelo maanteiden pääväylistä

Liikenne- ja viestintäministeriö esitti maanteiden runkoverkkoa toisen kerran 5. syyskuuta 2018. Lähes kaikki vuoden 2006 runkoverkkoehdotuksen tiet sisältyivät myös uuteen ehdotukseen. Lopullisessa, 1. tammikuuta 2019 voimaan tulleessa asetuksessa nimitys oli vaihdettu maanteiden pääväyliksi ja uusia tieosuuksia lisätty.
Helsinki – Turku
Helsinki – Pori
Helsinki – Tampere – Jalasjärvi ja Laihia – Vaasa
Helsinki – Lahti – Jyväskylä – Oulu – Keminmaa – Rovaniemi – Inari
Lusi – Mikkeli – Kuopio – Iisalmi – Kajaani
Koskenkylä – Kouvola – Imatra – Joensuu – Kajaani (ehdotuksessa vain osuus Koskenkylä – Joensuu)
Helsinki – Vaalimaa
Turku – Pori – Vaasa – Ytterjeppo – Kokkola (ehdotuksessa ei osuutta Pori – Ytterjeppo)
Turku – Tampere – Jyväskylä – Kuopio – Joensuu – Niirala (ehdotuksessa vain osuus Turku – Joensuu)
Rauma – Tampere – Lahti – Kouvola
Kotka – Kouvola
Seinäjoki – Laihia
Jalasjärvi – Seinäjoki – Ytterjeppo
Tornio – Kilpisjärvi (ei ehdotuksessa)
Hanko – Mäntsälä
Keminmaa – Tornio
Turun kehätie välillä Naantali – valtatie 1
Kehä III välillä valtatie 1 – valtatie 7
Vuosaaren satamatie (ei ehdotuksessa)
Merituulentie välillä valtatie 15 – Mussalon satama (ei ehdotuksessa)
Suikkilantie välillä Pansiontie – valtatie 8 (ei ehdotuksessa)
Vuoden 2006 ehdotus

Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmä esitti 29. syyskuuta 2006 teiden runkoverkkoon seuraavia valta- ja kantatieosuuksia:
Helsinki – Turku
Helsinki – Hämeenlinna – Tampere – Vaasa
Helsinki – Lahti – Jyväskylä – Oulu – Kemi – Rovaniemi
Lusi (vt 4) – Mikkeli – Kuopio – Iisalmi – Kajaani
Koskenkylä (vt 7) – Kouvola – Lappeenranta – Joensuu
Helsinki – Kotka – Vaalimaa
Turku – Pori sekä Ytterjeppo – Kokkola
Turku – Tampere – Jyväskylä
Hämeenlinna – Tuulos
Tuulos – Lahti – Kouvola
Jalasjärvi (vt 3) – Seinäjoki – Ytterjeppo
Keminmaa (vt 4) – Tornio (valtakunnanraja)
Turun kehätie välillä valtatie 8 – valtatie 1
Kehä III välillä valtatie 1 – valtatie 7
Ehdotetun runkoverkon pituus on 3 140 kilometriä. Runkotie on puhtaasti hallinnollinen käsite, eikä runkoteitä ole tarkoitus mitenkään erityisesti merkitä tieopasteisiin tai tiekarttoihin.
Teiden runkoverkolla halutaan korostaa maan keskeisten keskusten välisiä yhteyksiä saaden hyvät liikennöintiyhteydet niin henkilö- kuin tavaraliikenteellekin. Ehdotettu runkoverkko oli tarkoitus saada kuntoon vuoteen 2030 mennessä, ja tähän arvioitiin tarvittavan rahaa yhteensä 3 750 miljoonaa euroa eli keskimäärin noin 150 miljoonaa euroa vuodessa. Työryhmä asetti runkotieverkolle seuraavan tavoitestandardin:
| Tietyyppi | Tavoitetiepituus vuonna 2030 (km) | Tiepituus vuonna 2006 (km) |
| --- | --- | --- |
| Moottoritie | 820 | 600 |
| Muu 4-kaistainen tie | 420 | 80 |
| Jatkuva ohituskaistatie (2+1 kaistaa) | 610 | 30 |
| 2-kaistainen tie, jolla ohituskaistoja | 820 | 410 |
| 2-kaistainen tie | 420 | 1970, josta 100 km moottoriliikenneteitä |

Runkoverkon parantamisessa korostuvat "kevyemmät" liikenteen sujuvuutta ja turvallisuutta parantavat toimenpiteet, kuten keskikaiteiden ja ohituskaistojen rakentaminen.
Runkoverkkoon kuuluu myös noin 2 750 kilometriä rautateitä.
Lakalaivan eritasoliittymässä Tampereella risteävät valtatiet 3 ja 9 sekä yhdystie 3495.
Vuonna 2006 ehdotettu runkotieverkko.
Marietta (nimi)

| Marietta |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Etta 
Vastineita eri kielissä:  Marieta, Mariette, Marjetta 
Nimen alkuperä:  Maria
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marietta on naisen etunimi. Se on Maria-nimen italialainen hellittely- eli deminutiivimuoto.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on toukokuuhun 2024 mennessä tilastoitu noin 340–350 Marietta-nimistä naista.
Nimipäivä

Vuosina 1986–1992 Marietalla oli Ruotsin almanakassa nimipäivä 1. helmikuuta.
Tunnettuja Mariettoja

Marietta Blau (1894–1970), itävaltalainen ydinfyysikko
Marietta Gazzaniga (1824–1884), italialainen oopperalaulaja
Marietta Kunnas, suomalainen teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja
Marietta Šaginjan (1888–1982), venäläinen neuvostokirjailija
Kuvitteellisia Mariettoja

Marietta Edgecombe, hahmo J. K. Rowlingin Harry Potter -kirjasarjassa
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Marietta (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Marjatta Nuoreva

Helvi Riitta (Iiris) Marjatta Nuoreva-Westerberg (27. helmikuuta 1944 Heinola – 9. toukokuuta 2021 Maarianhamina) oli suomalainen taidegraafikko.