stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lamminjärvi (Pyhärannan Radansuu)

| Lamminjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pyhäranta 
Koordinaatit:  60°53′08″N, 21°29′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Merilammiin 
Järvinumero:  32.004.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  11,2 m 
Rantaviiva:  1,823 km 
Pinta-ala:  13,112 ha  
 fiLamminjärvi 
Lamminjärvi on Varsinais-Suomessa Pyhärannassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 13 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Siihen laskee neljä ojaa, joista yksi on Pitkäjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 150 metriä pitkä laskuoja Merilammiin.
Järvellä on 1,8 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin kallio- ja moreenipohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu loma-asuntoja vain yhteen kohtaan ja sinne johtaa tiet Uudestakaupungista. Laitilan ja Uudenkaupungin vastaiset rajat kiertävät järven läheltä niin, että se kuuluu kokonaan Pyhärantaan.
Historia

Männäisten ruukin tarvitseman vesivoiman turvaamiseksi Sirppujoessa Särkijärven laskuvedet päätettiin ohjata Hankeranjärven kautta Sirppujokeen. Tätä varten rakennettiin vuosina 1787−1788 Taminanojaan sellainen pato , joka nosti Lukujärven vedenpintaa noin 1,5 metriä korkeammalle. Koska Lukujärven viereisten järvien vedenpinta on lähes samalla tasolla ja niiden väliset kannakset matalia, tulvi Lukujärvi muihin järviin yhdistäen ne itseensä. Pato esti veden kulun Lamminjärven reittiä pitkin ja järvi on silloin kuivunut matalaksi. Hankkeen vastustajat purkivat padon vuonna 1817 eikä sitä enää rakennettu uudelleen.
Linnajärvi

Linnajärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Linnajärvi, järvi Kangasalla
Linnajärvi, järvi Kouvolassa ja Heinolassa
Linnajärvi, järvi Kuhmoisissa
Linnajärvi, järvi Lempäälässä
Linnajärvi, järvi Mikkelissä
Linnajärvi, järvi Mäntyharjulla ja Heinolassa
Vähä Linnajärvi, järvi Kangasalla.
Lia Thomas

| Lia Thomas |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1999 (ikä 24–25)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Uimari
Pituus:  185 cm
Lajit:  vapaauinti
Seurat:  Pennsylvanian yliopiston uimajoukkue
Lia Thomas (s. toukokuussa 1999) on yhdysvaltalainen yliopistouinnissa kilpaillut transnainen, joka nousi vuonna 2021 osaksi keskustelua transnaisten oikeutuksesta kilpailla naisten urheilusarjoissa.
Austinissa kasvanut Thomas aloitti opiskelut Pennsylvanian yliopistossa vuonna 2017. Hän ui kilpaa aluksi miesten sarjoissa. Hän aloitti hormonikorvaushoidot toukokuussa 2019, ilmoitettuaan alkuvuodesta transsukupuolisuutensa läheisilleen.
Thomasin saavutettua menestystä monet konservatiiviset ja oikeistolaiset aktivistit ja mediayhtiöt, kuten Fox News nostivat Thomasin esille esimerkkinä siitä, että naisten sarjoissa kilpailevat transnaiset saavat epäreilua etua. Thomasin voittoja kritisoivat muun muassa republikaanisenaattorit Marsha Blackburn ja Ted Cruz sekä entiset huippu-urheilijat Caitlyn Jenner ja Martina Navrátilová.
Voitettuaan Yhdysvaltain yliopistouintimestaruuden Thomas on kertonut haluavansa aina kilpailla olympialaisissa. Syyskuussa 2023 Thomas aloitti oikeustaistelun urheilun vetoomustuomioistuimessa Sveitsissä saadakseen kumottua kansainvälisen uintiliiton päätöksen vuodelta 2022, joka estää sellaisten transnaisten kilpailemisen uinnin korkeimmilla tasoilla, jotka eivät ole korjanneet sukupuoltaan ennen 12 vuoden ikää. Vetoomustuomioistuin hylkäsi Thomasin valituksen, minkä johdosta Thomasilla ei ole oikeutta uida Pariisin olympiakisoissa.
Maaliskuussa 2024 kuusitoista yhdysvaltalaista naisurheilijaa haastoi Yhdysvaltain yliopistourheilun kattojärjestön NCAA:n oikeuteen naisurheilijoiden oikeuksien loukkaamisesta, koska järjestö oli sallinut Lia Thomasin kilpailla ja voittaa naisten yliopistosarjoissa sekä kulkea vapaasti alastomana naisten pukuhuoneissa, vaikka hänellä on yhä miehen ulkoiset sukupuolielimet.
Lamminjärvi (Lempäälä)

| Lamminjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Lempäälä
Koordinaatit:  61°20′34″N, 23°41′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  Kiikonoja 
Järvinumero:  35.211.1.026 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175,5 – 180 m 
Rantaviiva:  0,748 km 
Pinta-ala:  0,02842 km² 
 fiLamminjärvi 
Lamminjärvi  on Pirkanmaalla Lempäälän Nurmella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Lamminjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.
Maantietoa

Järven pituus on 250 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lampi sijaitsee Nurmin taajaman koillispuolella peltoalueen keskellä. Lamminjärven läpi virtaa Kiikonoja, mikä tekee Lamminjärvestä läpivirtausjärven. Kiikonoja on Siisjärven laskuoja. Sillä ei näytä kartan mukaan olevan muita tulo-ojia. Kiikonoja laskee vajaa kilometrin päässä Pyhäjärven Toutosessa olevaan Hiivalahteen. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on soistunutta rantavyöhykkeessä ole rakennuksia. Rantaan ei myöskään johda teitä, mutta 100 metrin päässä kulkee järven itäpuolella kylätie.
Historiaa

Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kokkilampi”. Siihen laskee pohjoisesta oja, joka on ”Iso Oisjärven” laskuoja.
Vuoden 1954 peruskartassa järven länsirantaan on merkitty suuri turpeenottopaikka. Sitä on hyödynnetty ilmeisesti vuoteen 1975 kartantekoon asti, sillä siinä on koko järven rantavyöhyke merkitty käytetyksi turpeenottoalueeksi.
Kuopion kauppaopiskelijat

| Kuopion kauppaopiskelijat ry |
| --- | --- |
Perustettu:  20.2.1892
Toimiala:  edunvalvonta
Kotipaikka:  Kuopio
Jäsenmäärä:  200–500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuopion kauppaopiskelijat ry on 20. helmikuuta 1892 perustettu, paikallinen kaupan alan opiskelijoiden edunvalvontajärjestö. Iältään se on vanhin suomenkielinen kaupan alan opiskelijayhdistys (vuonna 1887 perustettu Kuopion kauppakoulu oli 1. suomenkielinen kauppakoulu). Yhdistyksen lukukaudella 1903–04 perustama, lukukaudella 1904–05 nimen saanut Mercurius on puolestaan Suomen vanhin edelleen säännöllisesti julkaistava opiskelijalehti (vrt. Studentbladet 1911, Ylioppilaslehti 1913).
Toiminta

Perustamisen yhteydessä kirjattiin ylös Toverikunnan toiminta-ajatus, joka on säilynyt ohjenuorana nykypäivään asti. Toverikunnan tuli "tarjota jäsenilleen tilaisuus yhteiseen virkistävään seurusteluun iltamissa sekä muissa tilaisuuksissa ja siten vaikuttaa lähemmän toveruuden aikaansaamiseksi jäseniensä kesken".
Yhdistys on perustanut muun muassa oppilaitoksensa ruokalan, kahvion ja kirjakaupan. Näistä ruokala siirtyi 2000-luvun alussa kaupungille. Aikaisempiin, jo päättyneisiin liike- ja harrastetoiminnan muotoihin kuuluvat myös kirjasto, laulukuoro, raittiusseura, orkesteri, urheiluseura, vekseliluottopankki, elokuvakerho ja kioski. Kahvion, kioskin sekä kirjakaupan toiminta loppui keväällä 2009 kauppaopiskelijoiden hävittyä tarjouskilpailussa Amicalle, joka jatkaa kahvilan pitoa.
Toiminta > Liiketoiminta

| Merkurius (ent>  Mercurius) |
| --- | --- |
Lyhenne:  Merkkis
Lehtityyppi:  sanoma/jäsentiedotus
Aihealue:  opiskelu, liiketalous, asiakaspalvelu, taloushallinto
Julkaisija:  Kuopion Kauppaopiskelijat ry
ISSN:  ISSN 1796-7074
Levikki:  1 000
Perustettu:  1903–04
Kotikunta:  Kuopio
Sivukoko:  A4
Ilmestymistiheys:  4 kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Merkurius-lehti perustettiin lukukaudella 1903–04 (nimellä Mercurius)
Liiketoiminta alkoi paperikaupan perustamisesta vuonna 1946
Vekseliluottopankki perustettiin vuonna 1951 (lakkautettu)
Oppilasruokala perustettiin vuonna 1956, menetettiin kaupungille 2000-luvulla
Mainostoimisto "Kilta-Mainos" perustettiin vuonna 1959 (lakkautettu)
Vuosittainen liikevaihto parhaimmillaan 2,8 miljoonaa markkaa (1980-luvulla)
Vuoden 2008 vaihteessa yhdistyksellä oli kaksi ja puoli työntekijää
Vuoden 2009 syksyllä loppui kahvilan sekä kirjakaupan pito
Vuonna 2010 jäsenistö jakautui amk-yksikön poismuuton myötä kahtia siten, että yhdistys jäi toisen asteen ammatillisille opiskelijoille ja tradenomiopiskelijat perustivat uuden yhdistyksen
Toiminta > Muu toiminta

Toverikunnan kirjasto perustettiin vuonna 1897. Se kasvoi vuosikausia samalla vauhdilla kuin koulun oma opetuskirjasto.
Hyväntekeväisyystoiminta alkoi vuonna 1903
Vuonna 1903 perustettiin myös raittiusseura, joka liittyi haaraosastoksi ylioppilaiden raittiusyhdistykseen (lakkautettu)
Kauppaopiskelijoiden järjestämä terveydenhuolto alkoi vuonna 1969 ja siirtyi kaupungille 1980. Tähän mennessä opiskelijat olivat itse järjestäneet terveydenhuoltonsa 11 vuoden ajan palkkaamalla mm. osa-aikaisen terveydenhoitajan, jonka lisäksi lääkärintarkastukset ja erikoislääkärin vastaanotto järjestyivät myös tarvittaessa.
Ensimmäinen toiminnanjohtaja 1970-luvulla (Hannu Härkönen).
Kuopion kauppaopiskelijat ja leluliike Partanen lahjoittaa yhteistyössä leluja Kys:iin lastenosastoille
Toiminta > Tapahtumat

Cocktail-piiri eli tapahtumien järjestäminen kuopiolaisten opiskelijajärjestöjen kesken yhteistyössä vuosituhannen vaihteesta
Joulukuusen luovuttaminen kaupunginjohtajalle  (lakkautettu)
Kallavesiristeilyt 1930-luvulta lähtien  (lakkautettu)
Kauppakadun Improbatur (vuodesta 2006)
Kuopion opiskelijain elokuvakerho perustettiin vuonna 1967 (lakkautettu)
Nasty Night (vuodesta 1997)
Puurojuhla 1970-luvulta lähtien  (jatkuu joka toinen vuosi)
Sinkkubileet eli Sinkkusauna (1990-luvulta lähtien, nykyisin lakkautettu)
Siskotytön pesu ja lakitus (vappuaattoisin, vuodesta 1985)
Winterfest (vuodesta 2007)
Toiminta > Urheilu

Voimisteluseura vuonna 1902 (lakkautettu)
Ensimmäiset hiihtokisat vuonna 1907 (ei järjestetä enää)
Potkupallotoimintaa 1920-luvun alussa (ei toimintaa)
Urheiluseura perustettiin vuonna 1923 (samana vuonna kuin KuPS). Toiminta meinasi jättää varjoonsa Toverikunnan muun toiminnan. 60-, 70- ja 80-luvuilla urheilutoiminta oli erittäin laadukasta (mestaruuksia mm. kaukalo-, kori-, jalka- ja lentopallossa). Vuonna 1962 kauppaopiskelijoiden joukkue mm. hävisi vain 3-2 mestaruutta tavoitelleelle KuPSille. KuPSin pelaajat pääsivät yleensä noihin aikoihin opiskelemaan Kopikseen helposti.
Toiminta > Kansallinen toiminta

Kuopion kauppaopiskelijoiden jäsenet ovat aina ottaneet osaa yhteiskunnalliseen liikehdintään. Niin jääkäriliike kuin Teiniliittokin ovat saaneet seuraajia kyseisen järjestön riveistä.
Yhdistyksen jäsenet ovat olleet perustamassa aikanaan myös Suomen kauppaopiskelijoiden liittoa ja Suomen Opiskelija-Allianssi ry - OSKU:a. Monet näiden valtakunnallisten etujärjestöjen myöhemmistä toimijoista ovat olleet joko nykyisiä tai entisiä kauppaopiskelijoiden jäseniä.
Suomen kauppaoppilaitoksien kiltakunta (SKOL) perustettiin vuonna 1946, ensimmäisessä hallituksessa 2/7 kuopiolaisia. Vaihtoi nimensä nopeasti Suomen kiltaliitto ry:ksi.
Toiminta > Nimet

| Nimi | Kausi |
| --- | --- |
Kuopion kauppakoulun toverikunta: 1892–
Kuopion kauppaopiston ?:  ?
Kuopion kauppaoppilaitoksen kiltakunta: –1974
Kuopion kauppaopiskelijat ry: 1974–
Jäsenet

Yhdistyksen jäseniksi voivat kuulua Kuopiossa opiskelevat Savon ammatti- ja aikuisopiston datanomi- ja merkonomiopiskelijat. Kuopion kauppaopiskelijoiden jäsenet kuuluvat myös Suomen Opiskelija-Allianssi ry – OSKUun.
Jäsenet > Entisiä kauppaopiskelijoita

Leo Laukkanen kauppaneuvos (hallituksen puheenjohtaja 1969)
Erkki Moisander (toiminnanjohtaja 1970-luvulla)
Lavocatisaurus

| Lavocatisaurus |
| --- | --- |
 Löydetyt luut
 Varhaisjurakausi 100–110 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  †Sauropodomorpha
Osalahko::  †Sauropodit Sauropoda
Heimo::  †Rebbachisauridae
Suku::  †Lavocatisaurus  Canudo et al., 2018
Laji::  agrioensis
Kaksiosainen nimi
 † Lavocatisaurus agrioensis  Canudo et al., 2018 
Katso myös
   Lavocatisaurus Wikispeciesissä   Lavocatisaurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lavocatisaurus on sukupuuttoon kuollut sauropodeihin kuuluva dinosaurussuku. Se eli noin 110 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella nykyisessä Argentiinassa.
Fossiilit

Lavocatisauruksen löysivät espanjalaiset ja argentiinalaiset paleontologit. Luut kuuluivat noin 12 metriä pitkälle aikuiselle sekä kahdelle noin 6–7 metriä pitkälle keskenkasvuiselle yksilölle. Löytö koostui kaulasta, selän ja hännän osista ja lähes täydellisestä kallosta. Tutkijoille fossiilien löytöpaikka oli yllätys sillä sen uskotaan olleen aavikkoa Lavocatisauruksen eläessä.
Luokittelu

Canudo et al. (2018) totesivat fylogeneettisessä analyysissään, että Lavocatisaurus on basaalinen Rebbachisauridae-heimon edustaja.
Lavocatisauruksen pää
Tilanne, jossa dinosaurusten luullaan olleen ennen kuolemaa.
Linnajoen koulu

Linnajoen koulun pääsisäänkäynti
Linnajoen koulun koulurakennusta
Linnajoen koulu on peruskoulun 7.–9. luokkiin keskittyvä koulu Porvoon keskusta-alueella.
Linnajoen yläaste perustettiin 1.8.1975 yhdistämällä Linnajoen yhteiskoulun ja Porvoon yhteislyseon keskikoululuokat sekä Keskuskoulun kansalaiskoululuokat. Peruskoulun opetussuunnitelma oli käytössä kaikilla ikäluokilla elokuusta 1977 alkaen.
Koulun kantaäiti on 1968 perustettu Porvoon Keskikoulu, jolle myönnettiin toukokuussa 1973 lupa antaa lukio-opetusta. Tuolloin koulun nimeksi otettiin Linnajoen yhteiskoulu. Nykyinen koulurakennus valmistui 1971, ja sitä laajennettiin 1980-luvun lopussa.
Rakennusta laajennettiin jälkeen vuosina 2001–2003, jolloin rakennettiin uusi I-siipi.
Viimeisin peruskorjaus valmistui vuonna 2012. Remontin aikaista, kahden ja puolen vuoden mittaista urakan aiheuttamaa tilanahtautta tuli helpottamaan pihalle tuodut 7 parakkiluokkaa. Korjaushankkeen suunnittelu käynnistettiin vuonna 2008 ja itse peruskorjaus aloitettiin loppusyksystä 2009. Koulun oppilasmäärä oli vähentynyt lukuvuoden 2008-2009 huippulukemasta 724 oppilaasta siten, että lukuvuonna 2009-1010 Linnajoen koulussa opiskeli yhteensä 613 oppilasta. Lukuvuonna 2012-2013 oppilaita oli 533.
Lukuvuosi 2012-2013 päästiin aloittamaan täysin remontoiduissa tiloissa. Syksyn alkupuolella täydennettiin vielä luokkien varusteita. Parakeista päästiin eroon kesän aikana, ennen lukuvuoden alkua, ja koulupiha kunnostettiin oppilaita varten syksyksi.
Lukuvuoden 2013-2014 syksyllä saatiin datatykit myös I-siipeen ja luokat alkavat olla opetusvälineiden varustelun osalta lähes kunnossa. Koulussa aloitti syksyllä 2013 26 opetusryhmää ja yksi yhdeksännen luokan ryhmä opiskelee Amiston tiloissa.
Lukuvuonna 2017-2018 koulussa on opetusryhmiä 27, joista yksi työskentelee Amiston tiloissa. Koulurakennusta remontoitiin jälleen.
Lukuvuonna 2018-2019 koulussa edelleen opetusryhmiä 27. Remontti jatkuu samaan aikaan koulutiloissa koulunkäynnin keskellä. Parakkiluokkia käytettiin jälleen väistötiloina. Uusi opetussuunnitelma käytössä luokkatasoilla 7-8.
Lukuvuonna 2019-2020 uusi opetussuunnitelma kaikilla luokkatasoilla käytössä. Remonttia tehty koko edeltävä kesä koulun tiloissa. Parakkiluokat edelleen koulun pihassa.
Linnajoella on oppilaita noin 530. Koulussa toimii aktiivisesti eri luokka-asteiden oppilaita edustava oppilaskunnan hallitus. Opettajia on yhteensä 54 ja muuta henkilökuntaa 14.
Tšaplyginin yhtälö

Tšaplyginin yhtälö kuvaa transsoonisen virtauksen differentiaaliyhtälöllä.
jossa  c=c(v) on äänen nopeus kaasumaisessa väliaineessa.
Yhtälö on nimetty Sergei Tšaplyginin mukaan.
Tšara

Tšarskije peskin hiekkamuodostumia.
Tšara (ven. Ча́ра) on kylä ja maalaiskunta Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Tšara-joen rannalla 690 kilometriä Tšitasta koilliseen. Kylä on Kalarin piirin keskus. Sen eteläpuolella 16 kilometrin päässä sijaitsee Baikalin–Amurin rautatien Novaja Tšaran asema. Asukkaita on 2 100 henkeä (vuonna 2002).
Kylä on perustettu huhtikuussa 1932, jolloin Vitimin–Oljokman kansallisen piirikunnan Kalarin piirin keskus siirrettiin Tšaran rannalle vakituiselle asutukselle soveltuvaan paikkaan. Vuonna 1938 Kalarin piiri liitettiin Tšitan alueeseen. Vuosina 1971–1994 Tšarassa toimi geologinen tutkimusasema. Vuonna 1978 aloitettiin Baikalin–Amurin rautatien rakentaminen.
Tšarassa toimii maatalous- ja kalastusyrityksiä sekä metsätila. Kylässä on keskikoulu, lastenkoti, kulttuuritalo, kirjasto, piirisairaala, sääasema ja lentokenttä. Paikallislehtenä ilmestyy Severnaja pravda (”Pohjolan totuus”). Lähistöllä sijaitsee valtavien hiekkakerrostumien muodostama luonnonmuistomerkki Tšarskije peski. Novaja Tšaran rautatieasemalle on linja-autoyhteys.
Tšara (joki)

| Tšara |
| --- | --- |

Alkulähde:  Kodar-harjanne
Laskupaikka:  Oljokma
Maat:  Venäjä
Pituus:  851 km
Virtaama:  900 m³/s
Valuma-alue:  87 600 km²
Tšara (ven. Ча́ра) on Oljokman sivujoki Taka-Baikalian aluepiirissä, Irkutskin alueella ja Sahan tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 851 kilometriä ja valuma-alue 87 600 neliökilometriä. Keskimääräinen virtaus on 900 kuutiometriä sekunnissa.
Tšara saa alkunsa Kodar-harjanteen etelärinteeltä, virtaa Tšaran kattilalaaksossa ja läpäisee Kodar-harjanteen muodostaen koskia. Tärkeimmät sivujoet ovat Žuja ja Tokko. Joki on liikennöintikelpoinen 416 kilometrin matkalla.
Joen varrella sijaitsee Tšaran kylä ja Novaja Tšaran taajama. Yläjuoksun ohittaa Baikalin–Amurin rautatie.
Lamminjärvi (Kyyjärvi)

| Lamminjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°02′43″N, 24°17′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskupuro:  Niskapuro  
Järvinumero:  14.645.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  198,2 m  
Pituus:  620 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,592 km  
Pinta-ala:  9,065 ha  
Tilavuus:  0,0001224 km³ 
Keskisyvyys:  1,35 m  
Suurin syvyys:  1,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLamminjärvi 
Lamminjärvi  on Keski-Suomessa Kyyjärvellä  Hokkalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 620 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 122 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Napolanjoen valuma-alueeseen (14.645) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 198,2 metriä mpy.
Louis Bernheim

| Louis Bernheim |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. syyskuuta 1861 Saint-Josse-ten-Noode, Bryssel, Belgia
Kuollut: 13. helmikuuta 1931 Pariisi, Ranska
Ammatti:  upseeri
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Belgia
Taistelut ja sodat:  ensimmäinen maailmansota
Sotilasarvo:  kenraaliluutnantti
Louis Bernheim (1. syyskuuta 1861 – 13. helmikuuta 1931) oli belgialainen upseeri. Kenraaliluutnantiksi ylennyt Bernheim komensi belgialaisia joukkoja ensimmäisen maailmansodan aikana.
Elämäkerta

Louis Bernheim syntyi Saint-Josse-ten-Noodessa Brysselissä 1. syyskuuta 1861. Hänen vanhempansa olivat juutalaisia siirtolaisia Ranskan Nancysta. Bernheim liittyi Ecole Militairen sotilasopistoon vuonna 1878 ja hänestä tuli vänrikki krenatöörirykmentissä vuonna 1880. Sittemmin Bernheim jatkoi opintojaan upseerina. Häntä pidettiin kyvykkäänä ja älykkäänä, joskin yksityiselämässään hän joutui armeijan päällystön paheksumiin tekemisiin naisten kanssa.
Vuonna 1907 Bernheimista oli tullut everstiluutnantti ja vuonna 1913 hän komensi 7. jalkaväkirykmenttiä. Ensimmäinen maailmansota syttyi vuonna 1914. Bernheim asetettiin 3. rykmentin komentoon ja hänen joukkonsa taistelivat saksalaisia vastaan ensin yrittäen hidastaa näiden etenemistä Muizenin–Weerdein linjalla. Prikaati osallistui myös Antwerpenin piirityksen puolustustaisteluihin. Lopulta Bernheim vetäytyi joukkoineen Yserjoen linjalle.
Tammikuussa 1915 Bernheimista tuli belgialaisen 1. divisioonan komentaja. Bernheim komensi divisioonaa koko loppusodan ajan. Hän haavoittui vakavasti taisteluissa 7. syyskuuta 1915. 20. maaliskuuta 1916 hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi. Vuonna 1917 oli syntynyt flaamilainen Frontbeweging-liike, jonka toiminta oli erityisen vilkasta 1. divisioonassa. Bernheim pyrki tukahduttamaan liikettä vaarallisena joukkojensa yhtenäisyydelle ja sai samalla osakseen flaamien vihan. Vuonna 1918 Bernheim oli 1., 7., ja 10. divisioonan käsittäneen armeijakunnan komennossa. Syyskuussa joukot osallistuivat ympärysvaltojen suureen hyökkäykseen saksalaisten asemia vastaan. hyökkäys päättyi lopulta koko maailmansodan päättäneeseen tulitaukoon, jonka alkaessa Bernheimin joukot olivat juuri valmistelemassa Scheldejoen ylistystä.
Bernheim jatkoi uraansa asevoimissa vielä sodan jälkeen jääden lopulta eläkkeelle 1. lokakuuta 1926. Eläkkeelle jäätyään hän julkaisi vielä puolustusasioita käsittelevän teoksen  La question militaire vuonna 1928. Bernheim kuoli yllättäen 13. helmikuuta 1931 hänen ollessaan vierailulla Pariisissa. Ajalleen epätyypillisesti Bernheim tuhkattiin toiveidensa mukaisesti. Bernheim sai valtiolliset hautajaiset, vaikka belgiassa tietyt piirit yrittivät käyttää tuhkausta syynä protestoida Bernheimin kunnianosoituksia vastaan. Hautajaisiin osallistuivat tästä huolimatta kuningas Alber I ja prinssi Kaarle. Hänen muistokseen pystytettiin patsas Brysselissä. Edmond de Valeriolan veistämä pronssipatsas valmistui 1936 ja se sijaitsee Marie-Louisen aukiolla.
Lesja Vasylenko

| Lesja Vasylenko Леся Василенко |
| --- | --- |

Verh'ovna radan edustaja
 23. elokuuta 2019–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. maaliskuuta 1987 (ikä 37)  Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   ukrainalainen
Ammatti:  juristi, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Holos
Tutkinnot:  Kiovan kansallinen yliopisto University College London
Lesja Vasylenko (ukr. Леся Василенко, s. 31. maaliskuuta 1987) on ukrainalainen juristi ja Verh'ovna radan edustaja. Hän edustaa Holos-puoluetta.
Tausta ja yksityiselämä

Vasylenko syntyi Kiovassa vuonna 1987. Vuosina 2004–2010 hän opiskeli kansainvälisiä suhteita Kiovan kansallisessa yliopistossa, josta hänellä on maisterintutkinto. Lisäksi hänellä on maisterintutkinto oikeustieteestä UCL:sta, josta hän valmistui vuonna 2011. Äidinkielensä lisäksi Vasylenko puhuu myös englantia ja ranskaa. Vasylenkon isä, Volodymyr Vasylenko, on tunnettu ukrainalainen ihmisoikeusaktivisti.
Vuonna 2015 Vasylenko oli mukana perustamassa yhdistystä nimeltä Laillinen sata, jonka tavoitteena on antaa ilmaista laillista neuvontaa sotilaille, jotta nämä olisivat tietoisia omista oikeuksistaan. Hieman alle kaksi vuotta yhdustyksen perustamisen jälkeen yhdistys oli auttanut jo 10 000 sotilasta.
Poliittinen ura

Vasylenko valittiin Verh'ovna radaan vuonna 2019. Hän on ollut mukana Ukrainan delegaatiossa Euroopan neuvostoon. Lisäksi hän toimii Parlamenttienvälinen liiton naisosaston puheenjohtajana. Verh'ovna radassa Vasylenko istuu valtion budjetista vastaavassa valiokunnassa.
Vasylenko on kampanjoinut sen puolesta, että Venäjä erotettaisiin YK:sta. Hän on ollut äänekäs Venäjän vastustaja vuodesta 2014 lähtien ja tuominnut sen laittomat miehitykset.