stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aleksanteri I (Jugoslavia)
Kuningas

Vuonna 1921 Aleksanterista tuli Serbian kuningas isänsä Pietari I:n jälkeen. Vuonna 1929 hän kumosi perustuslain ja keskitti vallan itselleen. Samassa yhteydessä maan nimi muutettiin Jugoslaviaksi.
Murha

Aleksanteri saapui valtiovierailulle 9. lokakuuta 1934 Marseilleen. Ranskan ulkoministeri Louis Barthou tuli kuningasta vastaan satamaan. Heidän autonsa lähdettyä satamasta kohti keskustaa, eräs mies astui esille ja ampui Aleksanteria ja ulkoministeri Barthou’ta, joista jälkimmäinen kuoli myöhemmin sairaalassa. Murhaaja oli Vlado Tšernozemski, Makedonian vallankumousliikkeen johtaja Ivan Mihailovin autonkuljettaja. Poliisit repivät Tšernozemskin maahan ja yhdessä turvamiesten kanssa polkivat murhaajan hengiltä. Kun yleisö poistui poliisin käskystä, Tšernozemski oli kuollut.
Aleksanteri I:n murha oli ensimmäinen poliittinen murha, joka saatiin kuvattua filmille. Kuvaaja seisoi vain muutaman metrin päässä murhapaikalta. Varsinaista ampumista filmillä ei näy. Kuvaaja oli kuvannut koko vierailun aina satamasta lähtien.
Aleksanteri I haudattiin Pyhän Yrjön kirkkoon Belgradiin. Aleksanterin poika Pietari II oli vielä 11-vuotias. Aleksanterin serkusta Paulista tuli sijaishallisija kunnes Pietari täytti 18 vuotta.
Kunnianosoituksia > Jugoslavialaiset

Karađorđen tähden ritarikunta (1921, suurmestari)
Valkoisen kotkan ritarikunta (1921, suurmestari)
Jugoslavian kruunun ritarikunta (1921, suurmestari)
Pyhän Savan ritarikunta (1921, suurmestari)
Lähde:
Kunnianosoituksia > Ulkomaalaiset

Leopoldin ritarikunta (Belgia)
Sotaristi (Belgia)
Pyhien Kyrilloksen ja Methodioksen ritarikunta (Bulgaria)
Pyhän Aleksanterin ritarikunta (Bulgaria)
Valkoisen leijonan ritarikunta (Tšekkoslovakia)
Sotaristi (Tšekkoslovakia)
Elefanttiritarikunta (Tanska)
Kunnialegioona (Ranska)
Sotilasmitali (Ranska)
Vapahtajan ritarikunta (Kreikka)
Sotaristi (Kreikka)
Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunta (Italia)
Pyhien Mauritiuksen ja Lasaruksen ritarikunta (Italia)
Italian kruunun ritarikunta (Italia)
Savoijin sotilasansioritarikunta (Italia)
Wendien kruunun ritarikunta (Mecklenburg)
Pyhän Piterari Tsetinjeläisen ritarikunta (Montenegro)
Ruhtinas Danilo I:n ritarikunta (Montenegro)
Kunniamaininnan ritarikunta (Ottomaanivaltakunta)
Perun auringon ritarikunta (Peru)
Virtuti Militari (Puola)
Valkoisen Kotkan ritarikunta (Puola)
Jälleensyntyneen Puolan ritarikunta (Puola)
Tornin ja miekan sotilaallinen ritarikunta (Portugali)
Mikael Rohkean sotilasritarikunta (Romania)
Kaarle I:n ritarikunta (Romania)
Pyhän Andreaksen ritarikunta (Venäjä)
Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunta (Venäjä)
Valkoisen kotkan ritarikunta (Venäjä)
Pyhän Yrjön ritarikunta (Venäjä)
Pyhän Annan ritarikunta (Venäjä)
Pyhän Stanislauksen ritarikunta (Venäjä)
Valkoisen norsun ritarikunta (Siam)
Bathin ritarikunta (Iso-Britannia)
Royal Victorian Order (Iso-Britannia)
Yrjö V:n kruunajaismitali (Iso-Britannia)
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleksanteri I (Jugoslavia) Wikimedia Commonsissa
Mitä Marseillen murhat merkitsevät?, Suomen Kuvalehti, 20.10.1934, nro 43, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Pietari I | Jugoslavian kuningas 1921–1934 | Seuraaja: Pietari II |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Kreikka  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef 
Aleksanteri I:n murha
Raskaussyrjintä

Raskaussyrijntä on yksi työsyrjinnän muodoista, jossa työntekijää syrjitään raskauden tai perhevapaiden perusteella. Suomessa laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta (609/1986) eli tasa-arvolaki kieltää raskaussyrjinnän. Silti on tavallista, että tieto työntekijän raskaudesta vaikuttaa työsuhteeseen.
Raskaussyrjintä voi ilmetä esimerkiksi työntekijän työsopimuksen päättämisellä tai hänen palkkaamatta jättämisellä ainoastaan raskauden tai raskauden mahdollisuuden takia.
Raskaussyrjintää esiintyy ammattialasta tai koulutustaustasta riippumatta. Riski syrjintään kasvaa erityisesti epävarmassa työmarkkinatilanteessa, kuten määräaikaisissa ja osa-aikaisissa työsuhteissa sekä vuokratyössä että nollasopimuksella työskentelevillä naisilla.
Raskaussyrjinnän ehkäiseminen

Raskaussyrjintää on pyritty vähentämään erilaisin toimin. Työntekijän jäädessä perhevapaille tai tullessaan raskaaksi, häntä suojaa niin sanottu tehostettu irtisanomissuoja. Tehostetut irtisanomissuojat on luotu suojelemaan vanhempia, jotka tasapainottelevat perhe- ja työelämän välillä. Tehostetusta irtisanomissuojasta säädetään työsopimuslain 7 luvun 9 §:ssä. Sen mukaan työnantaja ei saa irtisanoa työntekijää ennen perhevapaata tai sen aikana sillä perusteella, että tämä käyttää oikeuttaan perhevapaaseen tai on raskaana. Irtisanoessa perhevapailla tai raskaana olevaa työntekijää, on työnantajalla laissa määrätty todistustaakka, jonka johdosta tämä on velvollinen osoittamaan, että irtisanominen ei johdu perhevapaasta tai raskaudesta.
Syyt raskaussyrjintään

Raskaussyrjintään ohjaavat syyt perustuvat työnantajan taloudellisiin velvoitteisiin työntekijän tullessa raskaaksi. Suomen nykyisen lainsäädännön puitteissa työnantaja on velvoitettu maksamaan perhevapaalle jäävän työntekijän kolmen kuukauden palkan, palkan sivukulut sekä äitiysloman aikana kertyvän lomapalkan ja lomarahan. Valtio korvaa osan näistä kustannuksista, mutta ei täysimääräisesti. Usein korvaukset tulevat myös takautuvasti. Vanhempainpäivärahan saajista yli 90 % on naisia.
Taloudellisen taakan pelko ohjaa työnantajia etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä valitsemaan työntekijöitä samalla syyllistyen raskaussyrjintään. Syrjintä voi näyttäytyä kenen tahansa nuoren naisen palkkaamisen epäröimisenä tai perhesuunnitelmien kyselynä työhaastattelutilanteessa. Raskaussyrjintä onkin sukupuolten tasa-arvosta konkreettinen ongelma.
Raskaussyrjinnän seuraukset työnantajalle

Raskaussyrjinnän seuraamuksista säädetään useassa eri laissa. Se minkälaiset seuraukset mistäkin tapauksesta seuraa riippuu täysin oikeuslaitoksen näkökulmasta. Suomen rikoslaki ehdottaa rangaistukseksi sakkoa tai mahdollisesti jopa puolen vuoden vankeusrangaistusta. Tyypillisesti kyseessä on kuitenkin sakkorangaistus.
Aiheesta muualla

Sosiaali- ja terveysministeriö, 2024, Raskaussyrjintä Suomessa : Vuoden 2024 väestötutkimuksen tuloksia
Hyvin opetettu mies

| Hyvin opetettu mies> Der dressierte Mann |
| --- | --- |
 Kansikuva kirjan 2. painoksesta.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Esther Vilar
Kieli:  saksa
Genre:  suomenkielinen kertomakirjallisuus (ykl 84.2)
Julkaistu:  1971
Suomennos
Suomentaja:  Kyllikki Villa
Kansitaiteilija:  Henrik Tikkanen
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1972
ISBN:  951-30-2010-X (sidottu)   951-30-2009-6 (nidottu)

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hyvin opetettu mies (saks. Der dressierte Mann) on kirjailija Esther Vilarin vuonna 1971 julkaisema kirja, jonka suomensi Kyllikki Villa. Kirjan pääajatuksena on, että naiset eivät ole miesten alistamia vaan pikemminkin naiset hallitsevat miehiä omaksi edukseen.
Sisältö

Kirjassa väitetään, että vastoin yleistä feministien ja naisten oikeuksien retoriikkaa teollistuneissa kulttuureissa naisia ei sorreta, vaan he käyttävät hyväkseen vakiintunutta järjestelmää, jossa miehiä manipuloidaan.
Sisältö > Sisällysluettelo

Orjien onnesta 9

Mikä on mies? 12

Mikä on nainen? 19

Naisen näköpiiri 27

Kauniimpi sukupuoli 33

Maailmankaikkeus on miehinen 39

Tyhmyydessään nainen on jumalallinen 47

Koulutus 51

Itsensä alentaminen koulutuskeinona 57

Sanakirja 64

Naisten tunne-elämä on köyhää 68

Seksi palkkiona 74

Naisen libido 81

Hämäys miehen kouluttamisessa 87

Kaupallistuneita rukouksia 94

Itsensä kouluttaminen 101

Lapset panttina 109

Naiselliset paheet 119

Naisellisuuden naamio 128

Työelämä metsästysalueena 137

”Emansipoitu” nainen 143

Mitä on rakkaus? 151
Vastaanotto

Hyvin opetettu mies oli melko suosittu julkaisunsa aikaan, osittain sen saaman huomattavan lehdistökeskustelun vuoksi.
Vilar esiintyi The Tonight Showssa 21.2.1973 keskustellakseen kirjastaan. Vuonna 1975 hänet kutsuttiin WDR:n televisiokeskusteluun Alice Schwarzerin kanssa, jota pidettiin tuolloin Saksan naisliikkeen johtavana edustajana. Keskustelu herätti kiistaa erityisesti sen korkean aggressiivisuuden vuoksi. Esimerkiksi jossain vaiheessa Schwarzer väitti Vilarin olevan: ”ei ainoastaan seksistinen, vaan fasistinen”, ja vertasi hänen kirjaansa natsilehteen Der Stürmeriin.
Vilar kertoi saaneensa tappouhkauksia kirjan takia: ”En siis ollut kuvitellut tarpeeksi laajasti, kuinka eristyksissä olisin tämän kirjan kirjoittamisen jälkeen. En myöskään ollut osannut kuvitella seurauksia, joita sillä olisi myöhempiin kirjoituksiin ja jopa yksityiselämääni — väkivaltaiset uhkaukset jatkuvat yhä tänäkin päivänä.”
Myynti

Espanjalaisen kirjainstituutin tutkimuksen mukaan espanjaksi käännetty versio (nimellä El Varón Domado) oli kolmanneksi suosituin Espanjassa myyty kirja vuonna 1975.
Aiheesta muualla

Vilar, Esther: Author's Introduction to "The Manipulated Man" (Kirjailijan johdanto teokseen ”Hyvin opetettu mies”) Misogyny. The Absolute. Arkistoitu 26.10.2022. Viitattu 7.9.2022. (englanniksi)
Bierdna

Bierdna ja Bienná ovat miehen etunimiä. Ne ovat muinaisskandinaavisen Björnin ja suomalaisen Otson saamelaisia vastineita.
Bierdna- ja Bienná-nimet sisältyvät pohjoissaamelaiseen nimipäiväkalenteriin, joka on Oulun yliopiston professorin Pekka Sammallahden laatima. Nimipäivä on 11. lokakuuta.
Aiheesta muualla

Nimipalvelu: Tilastotietoa etunimestä Bierdna, Tilastotietoa etunimestä Bienná (Digi- ja väestötietovirasto)
Valtteri Savilahti

Valtteri Savilahti (s. 10. tammikuuta 2005) on suomalainen pesäpalloilija. Savilahti edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Manse PP:tä. Kaudella 2024 hän saavutti SM-hopeaa. Savilahdella on sopimus Manse PP:n kanssa kauden 2025 loppuun saakka. Hän pelaa sisäpelissä etenijänä tai vaihtajana ja ulkokentällä kopparina. Savilahti on pelannut kahdeksan Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tuonut yhden juoksun ja kerännyt kolme kärkilyöntipistettä. . Savilahti on pelannut yhden poikien itä-lännen ja voittanut B-junioreiden Suomen mestaruuden kaudella 2024 Manse PP:ssä. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
Eidnár

Eidnár on miehen etunimi. Se on saamelainen muoto pohjoismaisesta Einar-nimestä, jonka suomalainen vastine on Einari.
Professori Pekka Sammallahden laatimassa pohjoissaamelaisessa nimipäiväkalenterissa Eidnárilla on nimipäivä 17. marraskuuta.
Aiheesta muualla

Nimipalvelu: Tilastotietoa etunimestä Eidnár (Digi- ja väestötietovirasto)
Kuokkala (suuralue)

| Kuokkala |
| --- | --- |
 Näkymä Kuokkalaan
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Seutukunta:  Jyväskylä
Kaupunki:  Jyväskylä
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,6 km²
Väkiluku (2023):  18 256
 – Väestötiheys:  925 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuokkala on yksi Jyväskylän suuralueista. Se sijaitsee Päijänteen pohjoispään ja Jyväsjärven välissä. Kuokkalan suuralueeseen kuuluvat Kuokkalan, Ristonmaan, Kuokkalanpellon, Ristikiven, Nenänniemen ja Hämeenlahden kaupunginosat. Suuralueeseen kuuluu niin kerros- kuin pientaloalueiden lisäksi lähiöitäkin.
Vielä 1960-luvulla Kuokkalan taajamassa asukkaita oli alle 1 000. 1980-luvulla Kuokkala nousi Jyväskylän pääasialliseksi rakennuskohteeksi. Kuokkalan suuralueella on 18 256 asukasta (vuonna 2023) ja sen pinta-ala on 18,6 neliökilometriä. Vuonna 2016 alueen asuntokannasta 70,2% oli kerrostalohuoneistoja.
Tunnettuja Kuokkalassa asuneita

Lauri Haav (s. 1997), laulaja-lauluntekijä
Adi L Hasla (s. 1991), rap-artisti; varttui Kuokkalassa
Julius Johnson (1845 – 1923), liikemies, tilanomistaja ja kauppaneuvos; vietti viimeiset vuotensa Kuokkalan kartanossa
Kuvia

Kuokkalan keskustaa.
Luhtitalo Kuokkalanpellon kaupunginosassa.
Rivitalo Ristikivessä.
Nenäinniemen kaupunginosaa.
Kuokkalan kartano
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuokkalan suuralue Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki: 1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja: 7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas: 13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo: 15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala: 22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi: 18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki (Köhniöntaus)
07 Keljo: 10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila: 16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo: 31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä: 58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola: 41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä: 65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka: 38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti: 80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Hytti nro 6 (elokuva)

| Hytti nro 6 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Juho Kuosmanen
Käsikirjoittaja:   Andris Feldmanis  Livia Ulman  Juho Kuosmanen 
Perustuu:  Rosa Liksomin romaaniin Hytti nro 6
Tuottaja:   Jussi Rantamäki  Emilia Haukka 
Kuvaaja:  J.-P. Passi
Leikkaaja:  Jussi Rautaniemi
Tuotantosuunnittelija:  Kari Kankaanpää
Pääosat:   Seidi Haarla  Juri Borisov 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi  Venäjä  Viro  Saksa 
Tuotantoyhtiö:   Elokuvayhtiö Aamu  Totem Films  Achtung Panda  Amrion Productions  CTB Film Company 
Levittäjä:  B-Plan Distribution
Ensi-ilta:   2021-07-1010. heinäkuuta 2021 (Cannes)  2021-10-2929. lokakuuta 2021 (Suomi)  
Kesto:  107 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi venäjä
Katsojat:  129 125 (2021)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hytti nro 6 on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut suomalais-venäläis-virolais-saksalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Juho Kuosmanen. Elokuvan pääosissa ovat Seidi Haarla ja Juri Borisov. Elokuvassa suomalainen naisopiskelija (Haarla) ja venäläinen työmies (Borisov) matkustavat junalla Venäjän halki Murmanskiin. Hytti nro 6 perustuu Rosa Liksomin samannimiseen romaaniin vuodelta 2011. Elokuvaa varten kirjan tapahtumia on kuitenkin muutettu monin tavoin, sillä esimerkiksi junan reitti, miespäähenkilön nimi ja ikä, tapahtumapaikka sekä aikakausi eroavat kirjasta.
Hytti nro 6 sai ensi-iltansa 10. heinäkuuta 2021 Cannesin elokuvajuhlilla, missä se voitti juhlien kakkospalkinnon, Grand Prix’n.  Elokuva sai teatteriensi-illan Suomessa 29. lokakuuta 2021.
Elokuva voitti kahdeksan Jussi-palkintoa. Siitä tuli vuoden viidenneksi katsotuin elokuva ja vuoden toiseksi katsotuin kotimainen elokuva.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Seidi Haarla  | … |  Laura   |
|  Juri Borisov  | … |  Ljoha   |
|  Dinara Drukarova  | … |  Irina   |
|  Julija Aug  | … |  Natalia   |
|  Polina Aug  | … |     |
|  Galina Petrova  | … |     |
|  Konstantin Murzenko  | … |     |
|  Sergei Agafonov  | … |     |
|  Mihail Brašinski  | … |     |
|  Tomi Alatalo  | … |  Saša   |
|  Jekaterina Švetsova  | … |     |
|  Philipp Komarov  | … |     |
|  Natalia Drozd  | … |     |
|  Vladimir Lysenko  | … |     |
|  Maria Kljukina  | … |     |
|  Sergei Menzulov  | … |     |
|  Igor Babanov  | … |     |
|  Stasja Grankovskaja  | … |     |
Palkintoja ja ehdokkuuksia

Elokuva valittiin vuoden 2021 Cannesin elokuvajuhlien kilpasarjaan, jossa se voitti Grand Prix’n kaikkien aikojen toisena suomalaisena elokuvana yhdessä Asghar Farhadin ohjaaman Ghahremanin kanssa. Elokuva voitti pääpalkinnon Jerusalemin kansainvälisellä elokuvafestivaalilla. Göteborgin elokuvajuhlilla Seidi Haarla palkittiin parhaana näyttelijänä ja elokuva voitti kriitikoiden palkinnon.
Elokuva sai parhaan vieraskielisen elokuvan Golden Globe -ehdokkuuden joulukuussa 2021, mutta palkinto meni japanilaiselle Drive My Car -elokuvalle. Elokuva oli Suomen Oscar-palkintoehdokkaana parhaan kansainvälisen elokuvan sarjassa ja pääsi kilpailussa 15 ehdokkaan karsintalistalle, mutta ei lopulliseen viiden ehdokkaan joukkoon saakka. Tämänkin palkinnon voitti Drive My Car. Elokuva oli myös ehdolla Euroopan elokuva-akatemian European Film Awards -palkinnon saajaksi parhaan elokuvan, naisnäyttelijän ja miesnäyttelijän sarjoissa, mutta jäi ilman palkintoja.
Hytti nro 6 oli vuoden 2022 Jussi-gaalassa ehdolla kahdessatoista kategoriassa: paras elokuva, ohjaus, naispääosa, miespääosa, miessivuosa, käsikirjoitus, kuvaus, äänisuunnittelu, leikkaus, lavastussuunnittelu, pukusuunnittelu ja maskeeraussuunnittelu). Miespää- ja -sivuosan, äänisuunnittelun ja pukusuunnittelun palkintoja lukuun ottamatta elokuva voitti kaikki kategoriansa.
Kansainvälinen levitys

Yhdysvaltalainen elokuvayhtiö Sony Pictures Classics osti Cannesin elokuvajuhlien aikana elokuvan esitysoikeudet paitsi Pohjois-Amerikassa, myös Latinalaisessa Amerikassa, Itä-Euroopassa, Kaakkois-Aasiassa ja Lähi-idässä. Aiemmin yhtiö on ottanut levitykseen Suomesta vain Aki Kaurismäen Mies vailla menneisyyttä.
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Veli-Pekka Lehtonen: 
Hufvudstadsbladet Sara Ehnholm Hielm: 
Episodi Marta Bałaga: 
Film-o-Holic Pauliina Savola: 
Iltalehti Juho Rissanen: 
Kulttuuritoimitus Eija Niskanen: 
Muropaketti  Aki Lehti: 
The Guardian Peter Bradshaw: 
Empire John Nugent: 
The Observer Mark Kermode:
Aiheesta muualla

Hytti nro 6 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hytti nro 6 Elonet.
Hytti nro 6 Metacriticissä. (englanniksi)
Hytti nro 6 Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
| n k Parhaan elokuvan Jussi-palkinnon saaneet elokuvat |
| --- | --- |
1987–1999:  Varjoja paratiisissa (1987)  Tuhlaajapoika (1993)  Onnen maa (1994)  Pidä huivista kiinni, Tatjana (1995)  Kivenpyörittäjän kylä (1996)  Kauas pilvet karkaavat (1997)  Sairaan kaunis maailma (1998)  Kuningasjätkä (1999) 
2000–2019:  Rukajärven tie (2000)  Seitsemän laulua tundralta (2001)  Joki (2002)  Mies vailla menneisyyttä (2003)  Nousukausi (2004)  Koirankynnen leikkaaja (2005)  Paha maa (2006)  Laitakaupungin valot (2007)  Musta jää (2008)  Niko – Lentäjän poika (2009)  Postia pappi Jaakobille (2010)  Napapiirin sankarit (2011)  Le Havre (2012)  Kohta 18 (2013)  Betoniyö (2014)  He ovat paenneet (2015)  Miekkailija (2016)  Hymyilevä mies (2017)  Ikitie (2018)  Tyhjiö (2019) 
2020–2039:  Aurora (2020)  Tove (2021)  Hytti nro 6 (2022)  Tytöt tytöt tytöt (2023) 
| n k Juho Kuosmanen |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Hymyilevä mies (2016)  Hytti nro 6 (2021) 
TV-sarjat (ohjaus):  Kakarat (2020) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Galaxien Ritari (2006)  Kestomerkitsijät (2007)  Kaupunkilaisia (2008)  Taulukauppiaat (2010)  Romu-Mattila ja kaunis nainen (2012)  Hevoshullu (2013)  Salaviinanpolttajat (2017)
Invisible Heroes

| Invisible Heroes |
| --- | --- |

Tyyli:  historiallinen draama
Kestoaika:  43–51 minuuttia
Pääosissa:   Pelle Heikkilä  Ilkka Villi  Sophia Heikkilä  Aksa Korttila  Mikael Persbrandt  Sönke Möhring  Juan Cano  Gaston Salgado  Cristián Carvajal  Marcial Tagle  Néstor Cantillana  Paola Lattus 
Alkuperämaa:  Suomi, Chile
Alkuperäiskieli:  suomi espanja ruotsi
Verkko:   Yle  Chilevision TV 
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6
Tuotanto
Tuottaja(t):   Pekka Ruohoranta  Liisa Penttilä-Asikainen  Pete Eklund  Leonora González  Sergio Gándara 
Vastaava(t) tuottaja(t):  Jarmo Lampela
Ohjaaja(t):   Mika Kurvinen  Alicia Scherson 
Käsikirjoittaja(t):   Tarja Kylmä  Manuela Infante 
Säveltäjä(t):  Timo Hietala
Leikkaaja(t):   Nina Ijäs  Jussi Rautaniemi 
Kuvaaja(t):  Harri Halonen
Tuotantoyhtiö(t):   Kaiho Republic  Parox S.L.A 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Invisible Heroes on suomalais-chileläinen historiallinen draamasarja, joka sai ensiesityksensä huhtikuussa 2019. Tositapahtumiin perustuva sarja kertoo kahdesta suomalaisdiplomaatista, jotka pelastavat tuhansien ihmisten hengen Chilessä vuoden 1973 sotilasvallankaappauksen aikaan.
Invisible Heroes (suom. 'Näkymättömät sankarit') sai ensiesityksensä Suomessa 21. huhtikuuta 2019 alkaen Yle TV1:llä ja Yle Areenassa. Chilessä sarjaa esittää Chilevision TV. Sarjan ohjauksesta vastaavat Mika Kurvinen ja Alicia Scherson. Käsikirjoittajina toimivat Tarja Kylmä ja Manuela Infante. Sarja pohjautuu löyhästi Heikki Hiilamon kirjaan Kuoleman listat.
Juoni

Suomen ulkoministeriön virkamiehet Tapani Brotherus (Pelle Heikkilä) ja Ilkka Jaamala (Ilkka Villi) lähetetään vuonna 1973 Chileen solmimaan kauppasopimusta. Samaan aikaan Chilessä alkaa kuitenkin sotilasvallankaappaus. Brotherus ja Jaamala sekä Brotheruksen vaimo Lysa Brotherus (Sophia Heikkilä) taistelevat pelastaakseen sotilasjuntan vainoamia ihmisiä.
Näyttelijät

| Näyttelijä |   | Rooli |
| --- | --- | --- |
|  Pelle Heikkilä  | … |  Tapani Brotherus   |
|  Sophia Heikkilä  | … |  Lysa Brotherus   |
|  Ilkka Villi  | … |  Ilkka Jaamala   |
|  Aksa Korttila  | … |  Seija Sandoval   |
|  Juan Cano  | … |  Rodrigo Sandoval   |
|  Mikael Persbrandt  | … |  Harald Edelstam   |
|  Sönke Möhring  | … |  Andreas Voss   |
|  Cristián Carvajal  | … |  Ismael Huerta   |
|  Gastón Salgado  | … |  Oscár   |
|  Néstor Cantillana  | … |  Franco Panez   |
|  Valto Savolainen  | … |  Tomi   |
|  Sofía Ramíres Ala-Kaila  | … |  Tina   |
|  Paola Lattus  | … |  Eliana Aguilera   |
|  Ingrid Isensee  | … |  Patricia   |
|  Vuokko Hovatta  | … |  Leena Jaamala   |
|  Dick Idman  | … |  Alexander Thesleff   |
|  Juha Kukkonen  | … |  Lars Sand   |
|  Ville Tiihonen  | … |  Sakari Määttänen   |
|  Marcial Tagle  | … |  Luis Salinas   |
|  Pertti Sveholm  | … |  Osmo Kock   |
|  Carl-Kristian Rundman  | … |  Risto Tuomi   |
|  Lauri Nurkse  | … |  Kosonen   |
Tuotanto

Sarjaa kuvattiin Chilessä kesällä 2018.
Sarjassa puhutaan eniten suomea ja espanjaa, mutta myös ruotsia, saksaa ja englantia. Musiikissa keskeinen osa on sotilasvallankaappauksessa ammutun Víctor Jaran laululla ”Manifiesto”, jota kuullaan lopputekstien aikana Eva Louhivuoren esittämänä.