stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alpine (Arizona)

| Alpine |
| --- | --- |


 Koordinaatit: 33°50′53″N, 109°08′35″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Arizona
Piirikunta:  Apache
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,55 km²
 – Josta vettä:  0 km² (0 %)
Korkeus:  2 454
Väkiluku (2010):  145
 – Väestötiheys:  93,5 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC−7
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alpine on kylä Apachen piirikunnassa Arizonan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan siellä asui 145 asukasta. Alpinen pinta-ala on 1,55 neliökilometriä, josta kaikki on maata.
Alpine sijaitsee 2 454 metrin korkeudessa. Lämpötilat vaihtelevat tammikuun −11,7 °C:n ja heinäkuun 25,6 °C:n välillä.
Amalthea (kuu)

| Amalthea |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  Edward Emerson Barnard
Löytöaika:  9. syyskuuta 1892
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Jupiter
Keskietäisyys:  181365,84 ± 0,02 (2,54 Jupiterin sädettä) km
Kiertoaika:  0,49817943 ± 0,00000007 d (11 h 57 min 23 s)
Inklinaatio:  0,374 ± 0,002° (Jupiterin päiväntasaajaan nähden)
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  262×146×134 km, keskim. 167 ± 2.0 km
Massa:  2,08 ± 0,15×10E18 kg
Keskitiheys:  0,857 ± 0,099 g/cm³ g/cm3
Painovoima pinnalla:  ~0,020 m/s2 (~0,002 g) m/s2
Pyörähdysaika:  11 h 57 min 23 s
Albedo:  0,090 ± 0,005
Pinnan lämpötila:  alin: keskim. 120 K maksimi 165 K 
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  olematon
Amalthea on Jupiterin kolmanneksi lähin kuu ja suurin niistä, jotka eivät kuulu Galilein löytämiin Jupiterin suuriin kuihin. Sen ajateltiin olevan Jupiteria lähin kuu ennen kuin kaksi muuta kuuta löydettiin luotaimilla.
Kuu on epäsäännöllinen ja se kiertää Jupiteria noin 2,54 Jupiterin säteen päässä.
Sen pinnalla on kaksi korkeaa vuorta ja suuria kraattereita. Suurin kraatteri Pan on läpimitaltaan 100 km ja syvyydeltään 8 km.
Amalthean tiheys on noin 0,86 g/cm3. Siinä oletetaan olevan huokoista vesijäätä ja muita aineita.
Vallitsevan teorian mukaan se ei ole voinut syntyä lähellä alkuaikojen kuumaa Jupiteria, koska jää olisi haihtunut pois kuten Iolle tapahtui. Jupiterin heijastama ja lähettämä säteily sekä varattujen hiukkasten pommitus lämmittää Amaltheaa.
Amalthea on hieman Jupiterin muita sisimpiä kuita kirkkaampi ja sen radalla etenevä puoli on kirkaampi kuin toinen puoli, koska siihen osuu eniten meteoriitteja, jotka kaivavat kuun jäisen sisustan näkyviin. Pinta on hyvin punainen ja se vuotaa pölyä Amalthea Gossamer -renkaaseen. Punainen väri saattaa johtua Ion tulivuorenpurkausten rikistä. Amalthean radalla kiertää Voyager-luotaimen havaintojen mukaan myös joitain hyvin pieniä kuita, joiden tarkkoja kokoja ei voida arvioida kuvien perusteella. Ne voivat olla Amaltheasta meteori-iskuissa irronnutta kuun pintaa.
Jupiter näyttää Amaltheasta suurelta, 46° eli 92 täyden Kuun kokoiselta. Jupiter loistaa Amaltheaan 900 kertaa täyttä maan Kuuta kirkkaampana, mutta sen pintakirkkaus on pieni, koska sen pinta-ala 8500 kertaa täyttä kuuta suurempi. Jupiterista katsoen Amalthea näyttää hyvin kirkkaalta tähdeltä, jonka kirkkaus on -4,7. Kuun rata on vähän kalteva ja pyöreä sisemmäksi satelliitiksi, minkä uskotaan selittyvän lähimmän suuren kuun Ion aiheuttamilla ratahäiriöillä.
Kuun löysi Edward E. Barnard 1892, ja se oli viimeinen ilman valokuvausta löydetty kuu.
Amalthean epäsäännöllinen muoto näkyy Galileo-luotaimen ottamissa kuvissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Amalthea (englanniksi)
Another find for Galileo − Galileo Millennium Mission status report (2003-04-09) (englanniksi)
Jupiter's Amalthea Surprisingly Jumbled − JPL press release (2002-12-09) (englanniksi)
Jupiterin kuut
| --- | --- |
Amalthea-ryhmä:   Metis  Adrastea  Amalthea  Thebe 
Galilein kuut:   Io  Europa  Ganymedes  Kallisto 
Themisto-ryhmä:   Themisto 
Himalia-ryhmä:   Leda  Himalia  Lysithea  Elara 
Carpo-ryhmä:   Carpo  S/2003 J 12  S/2011 J 1 
Ananke-ryhmä:   Ananke  Praxidike  Harpalyke  Iocaste  Euanthe  Thyone  Euporie  S/2003 J 3  S/2003 J 18  S/2010 J 2  Thelxinoe  Helike  Orthosie  S/2003 J 16  Hermippe  Mneme  S/2003 J 15 
Carme-ryhmä:   Herse  S/2003 J 10  Pasithee  Chaldene  Arche  Isonoe  Erinome  Kale  Aitne  Taygete  S/2003 J 9  Carme  S/2003 J 5  S/2003 J 19  Kalyke  Eukelade  Kallichore 
Pasiphaë-ryhmä:   Eurydome  S/2003 J 23  Hegemone  Pasiphaë  Sponde  Cyllene  Megaclite  S/2003 J 4  Callirrhoe  Sinope  Autonoe  Aoede  S/2011 J 2  S/2010 J 1  Kore  S/2003 J 2 
Varmistamattomat:   S/2000 J 11 
Käännös suomeksi
American Ninja 5

| American Ninja 5 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bobby Gene Leonard
Käsikirjoittaja:   George Saunders  John Bryant Hedberg  Greg Latter 
Tuottaja:  Ovidio G. Assonitis
Säveltäjä:  Daniel May
Kuvaaja:  Robert Forges
Leikkaaja:  Claudio M. Cutry
Tuotantosuunnittelija:  Davide Bassan
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Cannon Pictures
Levittäjä:  Cannon Films Netflix
Ensi-ilta:  1993
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  American Ninja 4
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
American Ninja 5 on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka pääosassa nähdään David Bradley. Elokuva on American Ninja -sarjan viimeinen osa.
Aiheesta muualla

American Ninja 5 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
-elokuvasarja
American Ninja
| American Ninja 2
| American Ninja 3
| American Ninja 4
| American Ninja 5
Ala-Pitkälampi

| Ala-Pitkälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°09′30″N, 26°58′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Kakarlampeen 
Järvinumero:  14.981.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,1 m  
Pituus:  620 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  1,349 km  
Pinta-ala:  5,341 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAla-Pitkälampi 
Ala-Pitkälampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Vekarajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 620 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Repoveden–Luujärven alueeseen (14.981) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,1 metriä mpy.
Alainen-Kinko

| Alainen-Kinko |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°15′28″N, 24°01′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Kortesalmeen 
Järvinumero:  35.481.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,3 m  
Rantaviiva:  0,821 km  
Pinta-ala:  2,808 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlainen-Kinko 
Alainen-Kinko  on Pirkanmaalla Virroilla Kotalan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Uurasjärven alueeseen (35.481) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,3 metriä mpy.
Alainen-Toriseva

| Alainen-Toriseva |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°12′19″N, 23°49′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Majajärveen 
Järvinumero:  35.417.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,9 m  
Rantaviiva:  2,392 km  
Pinta-ala:  5,816 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlainen-Toriseva 
Alainen-Toriseva  on Pirkanmaalla Virroilla Jähdyspohjan kylän lähellä sijaitseva järvi. Se on yksi kolmesta Torisevan rotkojärvestä.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,8 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Siekkisjärven valuma-alueeseen (35.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy.
Aitoelämänlanka

| Aitoelämänlanka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Solanales
Heimo::  Kiertokasvit Convolvulaceae
Suku::  Elämänlangat Ipomoea
Laji::  purpurea
Kaksiosainen nimi
 Ipomoea purpurea  (L.) Roth 
Katso myös
   Aitoelämänlanka Wikispeciesissä   Aitoelämänlanka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aitoelämänlanka (Ipomoea purpurea syn. Pharbitis purpurea) on koristeena kasvatettu köynnöskasvi. Elämänlangaksi kutsutaan myös isokiertoa eli karhunköynnöstä (Calystegia sepium), joka on kiusallinen rikkaruoho. Lajit erottaa mm. siitä, että aitoelämänlangan lehdet ovat tasaisen herttamaiset, kun taas isokierron lehdet ovat kulmikkaammat.
Ulkonäkö ja koko

Aitolämänlangan varret voivat kasvaa kahdesta kolmeen metriä pitkiksi. Lehdet ovat vaaleanvihreitä ja muodoltaan herttamaisia. Hyvissä olosuhteissa lehdistöstä tulee hyvin runsas. Kukat ovat suppilon muotoiset. Yksittäinen kukka kestää vain muutaman päivän, mutta kasvi tuottaa kierteisiä nuppuja niin paljon, että kukkia riittää koko kesäksi. Kukka vaihtaa väriä vanhetessaan. Kukan halkaisija on tyypillisesti 3–6 senttimetriä.
Alkuperä

Aitoelämänlanka on kotoisin Meksikosta ja Keski-Amerikasta.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Aitoelämänlanka (Ipomoea purpurea)
LuontoPortti: Aitoelämänlanka (Ipomoea purpurea)
ITIS: Ipomoea purpurea (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Ipomoea purpurea (englanniksi)
Flora of China: Ipomoea purpurea (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Ipomoea purpurea (tall morning glory) (englanniksi)
Ala-Palojärvi

| Ala-Palojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°12′28″N, 26°27′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskujoki:  joki Karijärveen 
Järvinumero:  14.947.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,8 m  
Pituus:  820 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  2,153 km  
Pinta-ala:  14,587 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAla-Palojärvi 
Ala-Palojärvi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Ansalahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 820 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Vääräjärven–Kelesjärven valuma-alueeseen (14.947) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,8 metriä mpy.
Aldo Mongiano

Aldo Mongiano (1. marraskuuta 1919 Pontestura – 15. huhtikuuta 2020) oli Brasiliassa toiminut italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Consolata-lähetyssaarnaajien papiksi 3. kesäkuuta 1943 ja nimitettiin Roraiman prelaatiksi sekä Nasain titulaaripiispaksi 14. toukokuuta 1975. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carlo Cavalla, jota avustivat Giuseppe Angrisani ja Luigi Bettazzi.
Mongiano erosi titulaaripiispan arvosta 26. toukokuuta 1978. Roraiman alueprelatuurin tultua korotetuksi hiippakunnaksi Mongiano sai 4. joulukuuta 1979 nimityksen sen piispaksi. Hän jäi eläkkeelle 26. kesäkuuta 1996.
America’s Best Dance Crew

America’s Best Dance Crew on MTV:llä pyörivä ohjelma, jossa etsitään Yhdysvaltain parasta katutanssiryhmää. Tuomareina toimivat Shane Sparks, Lil Mama ja JC Chasezja juontaja Mario Lopez ja ohjelman keksijä on Randy Jackson. Ensimmäisen kauden voitti JabbaWockeeZ, toisen Super Crew, kolmannen Quest Crew, neljännen We Are Heroes, viidennen Poreotix ja kuudennen I aM mE.
Aiheesta muualla

America’s Best Dance Crew Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Allan Lawrence

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lawrence vuonna 1960. |  Lawrence vuonna 1960. |  Lawrence vuonna 1960. |  |
Maa:   Australia
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Melbourne 1956 | 10 000 m |  |
Allan Cleave Evan ”Al” Lawrence (9. heinäkuuta 1930 Punchbowl, Sydney, Australia – 15. toukokuuta 2017 Houston, Texas, Yhdysvallat) oli australialainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti.
Lawrence voitti 10 000 metrillä olympiapronssia Melbournessa 1956; olympiamitali oli Australian ensimmäinen yleisurheilusta. Hän kilpaili myös Rooman kesäolympialaisissa 1960. Lawrence oli ensimmäinen australialainen 5 000 metrillä 14 minuuttia ja 10 000 metrillä 29 minuuttia alittanut juoksija. Hän opiskeli ja asui myöhemmin Yhdysvalloissa, jonka kansalaisuuden hän sai 1980-luvulla. Haimasyöpää sairastanut Lawrence kuoli Houstonissa 86-vuotiaana 15. toukokuuta 2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Allan Lawrence Wikimedia Commonsissa
Allan Lawrence Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Alainen-Oikka

| Alainen-Oikka |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°25′04″N, 25°16′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,8 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,855 km  
Pinta-ala:  3,224 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlainen-Oikka 
Alainen-Oikka  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kellosalmen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,8 metriä mpy.
Aldo Montano

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Aldo Montano |  Aldo Montano |  Aldo Montano |  |
Miesten miekkailu
Maa:   Italia
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | säilä |  |
|  Hopeaa | Ateena 2004 | säilän joukkuek. |  |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | säilän joukkuek. |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | säilän joukkuek. |  |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | säilän joukkuek. |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Catania 2011 | säilä |  |
|  Kultaa | Moskova 2015 | säilän joukkuek. |  |
|  Hopeaa | Lissabon 2002 | säilän joukkuek. |  |
|  Hopeaa | Leipzig 2005 | säilän joukkuek. |  |
|  Hopeaa | Pietari 2007 | säilä |  |
|  Hopeaa | Antalya 2009 | säilän joukkuek. |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2010 | säilän joukkuek. |  |
|  Hopeaa | Wuxi 2018 | säilän joukkuek. |  |
|  Pronssia | Havanna 2003 | säilä |  |
|  Pronssia | Pietari 2007 | säilän joukkuek. |  |
|  Pronssia | Catania 2011 | säilän joukkuek. |  |
|  Pronssia | Budapest 2019 | säilän joukkuek. |  |
Aldo Montano (s. 18. marraskuuta 1978 Livorno) on italialainen säilämiekkailija, maailmanmestari ja olympiavoittaja.
Montano voitti vuoden 2004 Ateenan olympialaisissa henkilökohtaisen säilän ja kuului Italian hopeaa voittaneeseen säiläjoukkueeseen. Joukkueen muut jäsenet olivat Giampiero Pastore ja Luigi Tarantino. Vuoden 2007 maailmanmestaruuskilpailuissa Pietarissa hän oli toinen.
Pekingissä 2008 Montano voitti kolmannen olympiamitalinsa, kun Italia oli kolmas säilämiekkailun joukkuekilpailussa. Montano oli pronssiottelun paras miekkailija. Italian joukkueessa miekkailivat samat miehet kuin neljä vuotta aiemmin Ateenassakin.
Lontoon olympialaisissa 2012 Montano sai neljännen olympiamitalinsa Italian sijoituttua kolmanneksi säilän joukkuekilpailussa. Riossa 2016 säilän joukkuekilpailu ei kuulunut kilpailuohjelmaan. Tokion olympialaisissa 2020 Montano oli jälleen mukana Italian säiläjoukkueessa, joka sai hopeaa hävittyään finaalissa Etelä-Korealle.
American Office

| American Office Jope Ruonansuu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2002
 Julkaistu: 2002
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Janne Lundén
 Tyylilaji: huumori
 Kesto: 48.36
 Levy-yhtiö: Edel Records Finland Oy
Jope Ruonansuun muut julkaisut
| Lomakiertue 2001 | American Office 2002 | Naura pois 2002 |
American Office on Jope Ruonansuun ja Juha Laitilan vuonna 2002 julkaistu albumi. Vuonna 2002 Laitilan ja Ruonansuun American Office -nimikkosketsejä esitettiin paikallisradioissa. Julkaistulla CD:llä on 22 sketsiä.
Kappaleet

American Office: Intro – 1.40
Tommi 1 – 3.00
Mara 1 – 3.34
Kimi – 0.16
Pekka – 2.11
Aarne – 1.39
Jörkka – 2.44
Veke – 1.11
Rane – 2.30
Matti-Esko – 1.44
Tarja – 2.54
Emppu – 2.14
Heppo – 2.01
Reijo – 1.19
Jukka – 1.34
Esko – 1.13
Tommi 2 – 2.26
Andy – 2.38
Karpo – 1.02
Paavo – 1.51
Matti – 2.40
M.A. – 2.51
Mara 2 – 2.27
American Office: Outro – 0.53
Aiheesta muualla

American Office discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Alpine A110 (2017)

| Alpine A110 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska
Valmistaja:  Alpine
Konserni:  Groupe Renault
Valmistusvuodet:  2017–
Korimalli:  2-ovinen coupé
Luokka:  S-segmentti
Iskutilavuus:  1,8 l
Teho:  249 hv
Vääntö:  320 Nm
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  7-vaihteinen kaksoiskytkin
Alpine A110 on Renault’n omistaman Alpinen vuodesta 2017 lähtien valmistama kaksiovinen coupé-korinen urheiluauto, jonka myötä Renault herätti Alpine-merkkinsä uudelleen eloon. Malli lainaa nimensä ja muotoilun piirteensä alkuperäiseltä A110:ltä.
Alpine A110 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2017. Keskellä sijaitseva moottori on turboahdettu 1,8-litrainen, ja se tuottaa tehoa 249 hevosvoimaa ja vääntöä 320 newtonmetriä. Voima välitetään takapyörille seitsemänvaihteisella kaksoiskytkinvaihteistolla. Kevyen alumiinirakenteensa ansiosta A110 painaa vain 1 080 kilogrammaa.
Ensimmäiset A110-autot olivat Première Edition -erikoismalleja, joita valmistettiin Alpinen perustamisvuoden kunniaksi 1 955 kappaletta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alpine A110 (2017) Wikimedia Commonsissa
Marvel-universumin jumalat

Ylijumalien neuvosto kokoontuu Thanoksen uhatessa maailmankaikkeutta (suomennos Lauri "Mail-Man" Narinen).
Jumalat Marvel-universumissa perustuvat mytologisiin jumalpantheoneihin ja ne on jaettu eri ryhmittymiin (yleensä mytologisen taustansa mukaisesti). Nämä jumalat syntyivät, kun voimallinen Atum syntyi ja tuhosi demoneiksi muuttuneet Vanhat Jumalat. Puhdistustyönsä jälkeen Atum puhdisti Vanhojen Jumalien energian ja loi siitä uusien jumalien rodun.
On myös olemassa joukko olentoja jotka väittävät olevansa jumalia, mutta heillä ei kuitenkaan ole tätä statusta. Jumaliin ei myöskään lasketa kosmisia olentoja kuten Galactusta vaikka hän onkin verrattomasti voimakkaampi kuin asgardilaiset.
Vanhat Jumalat

Vanhat Jumalat olivat myöhempien jumalien (kuten Asgardilaiset) ja demonien edeltäjiä. Chthon keskittyi mystisten energioiden tutkimiseen ja manipuloimiseen. Lopulta hänestä tuli maailman ensimmäinen paha velho (kts. amerikkalainen Silver Surfer Annual #2).
Gaea taas omistautui kehittyvän elämän suojeluun.
Set, Kuolleiden Jumala siitti useita hirviömäisiä jälkeläisiä, kuten Sligguthin ja Damballahin.
Tajutessaan kykenevänsä lisäämään omia voimiaan syömällä muita jumalolentoja, Set surmasi joukoittain muita jumalia. Hän olikin ensimmäinen olento maapallolla, joka koskaan oli tappanut ketään. Imemällä itseensä jumaltoveriensa voimat, Set asetti toimintamallit myös muille jumalille, jotka Setin esimerkkiä noudattaen alkoivat tuhota toinen toisiaan. Mitä enemmän jumalat tappoivat, sitä enemmän he himoitsivat voimaa. Voimannälästä tuli lopulta tyydyttämätön.
Useat turmeltuivat ja taistelivat keskenään vallanhimossaan. Voittoisat söivät hävinneet ja miljoonien vuosien kuluttua kaikki vanhat Jumalat (pois lukien Gaea) olivat kehittyneet julmiksi, piittaamattomiksi olennoiksi.
Gaea alkoi pelätä maapallon hauraan kehittyvän elämän puolesta ja otti puolisokseen Demiurgin, jolle synnytti pojan, Atumin. Atum päätti ensitöikseen tuhota raivoavat sukulaisensa.
Chthon kuitenkin näki ennalta uhan, jota Atum edusti ja kirjasi siksi kaiken oppimansa pimeän magian kirjaan ja piilotti sen maapallolle. Samanaikaisesti Demiurgi tuhosi pimeitä jumalia ja sulautti niiden voimat itseensä. Set ja Chthton välttivät tuhonsa pakenemalla toiseen ulottuvuuteen. Gaea oli siis ainoa alkuperäinen Vanha Jumala, joka jäi maapallolle. Lopulta hän antoi energiansa muuntua yhdeksi maapallon kanssa, jolloin hänestä alettiin käyttää nimitystä Äiti Maa.
Uudet jumalat

Atum vapautti energiat, jotka oli syönyt ja palasi Demiurgista alkuperäiseen muotoonsa. Tämän jälkeen hän muutti asumaan aurinkoon.
Vuosituhansien kuluessa Demiurgin vapauttamat energiat alkoivat kerääntyä takaisin ja muodostaa uusia jumalia. Uusien jumalien kantaisiä oli kolme ja he olivat:
Nun
Uranus
Buri
Vanhojen Jumalien Set kuitenkin alkoi uuttaa psyykkistä energiaa dinosauruksista lisätäkseen näin omia voimiaan. Toimintansa myötä Set edesauttoi osaltaan dinosaurusten sukupuuttoa.
Gaea, elävien olentojen ruumiillistuma maapallolla tiesi, että dinosaurukset olivat joka tapauksessa evolutionistisessa umpikujassa ja antoi Setin jatkaa toimiaan. Set tajusi toimivansa Gaean hyväksi ja raivostui suunnattomasti. Hän käski dinosauruksia etsimään ja tuhoamaan kaikki nisäkkäät mitä nämä vain löytäisivät.
Gaea sai tietää Setin suunnitelmasta ja kutsui Vanhan Jumalan Maahan. Set saapuikin valtaisan käärmeen hahmossa ja iski Gaeaa vastaan. Gaea kutsui poikansa Atumin suojelemaan itseään ja seuranneessa taistelussa Set menetti päänsä. Set ei kuitenkaan kuollut ja yhden pään tilalle kasvoikin kaksi (vrt. Hydra). Set ja Atum taistelivat vuosia. Useita luonnonmullistuksia koetteli maapalloa tänä aikana, joista jotkut aiheutuivat taistelijoiden titaanisista ponnisteluista (kuten dinosaurusten sukupuutto Marvel-universumissa).
Gaea kuitenkin suojeli tuhojen aikana nisäkkäitä ja lopulta Setin oli pakko väsyneenä vetäytyä maapallolta ja koko tästä ulottuvuudesta. Taistelun aikana Set oli kasvattanut yhteensä seitsemän päätä korvatakseen taistelussa menettämänsä. Voimansa tyystin menettäneenä Set ei enää kyennyt palaamaan tähän ulottuvuuteen ilman apua. Atum palasi takaisin aurinkoon ja asunee siellä edelleenkin.
Uusista jumalista Buri siitti alulleen monta uutta jumalpantheonia.
Uudet jumalat > Kelttiläiset jumalat (Avalonialaiset)

Leir
Nuada
Uudet jumalat > Egyptiläiset jumalat (Heliopolitaanit)

Anubis
Horus
Isis
Khonshu
Osiris
Thot
Uudet jumalat > Kreikkalais-roomalaiset jumalat (Olympiaanit)

Ares
Herkules
Neptunus
Pluto
Venus
Vesta
Zeus
Uudet jumalat > Pohjoisen jumalat (Asgardilaiset)

Balder
Frigga
Freija
Heimdall
Hela
Hermod
Hoder
Idunn
Loki
Odin
Sigyn
Sif
Thor
Tyr
Valkyyria
Vidar
Volla
Soturikolmikko (Fandral, Hogun ja Volstagg)