stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myrskylä
Maantiede > Myrskylän sijainti Uudenmaan maakunnan Itä-Uudellamaalla

Uudenmaan kaupungit ja kunnat keskuksineen.
Maantiede > Maasto

Pinnanmuodoiltaan Myrskylä on eteläsuomalaista suhteellisen vähäisten korkeuserojen seutua, mutta kunnan alueella on kuitenkin hyvin vaihtelevia maisemia. Maasto on peltoja ja tavanomaista sekametsää sekä siellä täällä kallioita, joista osa on varsin jyrkkiä. Myrskylässä on joitain suuria jääkautisia siirtolohkareita: Hallilan Tonttukirkko, Jaakkolan Karhukivi ja Laivakivi sekä Hyövinkylän Tallsten.
Luonnonsuojelualueita Myrskylässä ovat Paavolan kolme luonnonsuojelualuetta ja Sopajärven luonnonsuojelualue.
Maantiede > Joet ja järvet

Pääosa Myrskylästä kuuluu Koskenkylänjoen ja sen sivujoen Myrskylänjoen vesistöalueeseen. Lounaisin osa kunnasta on Ilolanjoen valuma-aluetta ja pieni kulma lännessä Porvoonjoen valuma-aluetta. Miltei puolet järvistä kuuluu Myrskylänjoen valuma-alueeseen.
Maantiede > Joet ja järvet > Koskenkylänjoen vesistö

Myrskylän alueella ei ole kovin suuria jokia, mutta kylissä on runsaan hehtaarin laajuisia järviä. Kunnan järviä ovat Isojärvi, Kirkkojärvi, Muttilanjärvi, Pöyrysjärvi, Sopajärvi, Sulkavanjärvi, Siippo ja Vähäjärvi.
Suurin niistä on Kirkkojärvi, joka sijaitsee Myrskylän kirkonkylän itäpuolella. Kirkkojärven koillisrantaan on kaavoitettu Kirkonkylänranta-niminen asuinalue, joka sijaitsee lähellä entistä Myrskylän kartanoa. Lähellä kirkonkylää ovat myös Sopajärvi Sopajärvellä ja Siippo Artjärventien ja Lapinjärventien välillä Myllykylässä sekä Muttilanjärvi Muttilassa hieman etäämpänä. Sulkavanjärvi sijaitsee Hallilassa Pernajan Koskenkylään johtavan tien varrella. Nämä kaikki järvet laskevat Koskenkylänjokeen Myrskylänjoen kautta.
Kirkkojärvestä itään sijaitsevassa Syväjärvessä on Myrskylän kunnan virallinen uimapaikka. Tämä järvi laskee Koskenkylänjokeen Pekinojan kautta. Syväjärven lähialue ja rannat ovat suosittuja pientaloasumispaikkoja mahdollisesti siksi, että ne sijaitsevat lähellä kirkonkylää.
Maantiede > Joet ja järvet > Ilolanjoen vesistö

Tankvallinojan kautta Ilolanjokeen laskevat Pakilassa Kotojärvi, Pimijärvi ja Valkjärvi. Valkjärvi on kunnan eteläosassa, ja se ulottuu myös Askolan puolelle.
Järvelänjärvi Järvelässä ja Teeno Kankkilassa laskevat Ilolanjokeen sen yläosassa.
Maantiede > Joet ja järvet > Porvoonjoen vesistö

Kokkusan Teeno eli Puntarjärvi Kankkilassa kuuluu ainoana Myrskylän järvistä Porvoonjoen vesistöalueeseen.
Maantiede > Joet ja järvet > Valuma-alueet

| Nimi | Vesistöaluetunnus | Suurimpia järviä | Korkeus | Pinta-ala (km²) | Rantaviiva (km) | Järvitunnus | Paikka | Paikkakunta | Kunta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myrskylänjoen valuma-alue | 16.005 | Isojärvi   Vähäjärvi   Pöyrysjärvi   Muttilanjärvi   Siippo   Sopajärvi   Kirkkojärvi   Sulkavanjärvi | 68,0   62,2   61,3   41,5   39,2   39,0   34,6   26,7 | 0,1   0,0708   0,0215   0,353   0,113   0,762   1,581   1,122 |  | 16.005.1.008   16.005.1.007  16.005.1.006  16.005.1.005  16.005.1.004  16.005.1.003  16.005.1.002   16.005.1.001   | Koukjärvi   Koukjärvi   Kylmäsuo   Muttila   Myllykylä   Sopajärvi   Myrskylän kk.   Hallila |  | Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä   Myrskylä |
| Koskenkylänjoen keskiosan alue | 16.002 | Syväjärvi   Valkeapäänlampi | 44,8   39,2 | 0,338   0,0492 | 3,73   1 | 16.002.1.002   16.002.1.001 | Itäkylä   Käkikoski | Myllykylä   Porlammi | Myrskylä  Lapinjärvi |
| Koskenkylänjoen alaosan alue | 16.001 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Maantiede > Luonnonsuojelualueet

| Luonnonsuojelualue | yksityinen luonnonsuojelualue | sijainti | aika | suojeluohjelma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aarnimäen (ensimmäinen) luonnonsuojelualue | YSA232588 | Hallila 504-401-5-62 | 2015-09-28 |  |
| Aarnimäen toinen luonnonsuojelualue | YSA233390 | Hallila 504-401-5-62 | 2015-11-23 |  |
| Haukkakallion luonnonsuojelualue | YSA232488 | Myrskylän Hevonoja 504-405-44-5 | 2015-09-22 |  |
| Majbäckin luonnonsuojelualue | YSA238123 | Jaakkola 504-403-8-6 | 2017-04-25 |  |
| Paavolan (ensimmäinen) luonnonsuojelualue Karsojalla | YSA206827 | Karsoja Kylmäsuolla | 2012-02-20 | Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelma 2014-2025 |
| Paavolan toinen luonnonsuojelualue Lähdeojalla | YSA206827 | Lähdeoja Paavolasa | 2012-02-20 | Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelma 2014-2025 |
| Paavolan kolmas luonnonsuojelualue Takusenojalla | YSA206827 | Takusenoja Paavolasa | 2012-02-20 | Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelma 2014-2025 |
| Sopajärven luonnonsuojelualue | YSA201066, LVO010017 | Sopajärvi | 2004-12-17 | lintuvesien suojeluohjelma, Sopajärvi LVO010017  |
| Tervalantin luonnonsuojelualue | YSA241887 |  |  | Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelma 2014-2025 |
Maantiede > Liikenne

Myrskylän tieyhteyksiin kuuluvat seututie 167, joka kulkee etelästä Koskenkylästä Myrskylän kirkonkylän kautta pohjoiseen Orimattilan suuntaan. Pukkilan suunnasta Myrskylän kirkonkylään vie seututie 162. Artjärven suunnasta Myrskylän kirkonkylään vie puolestaan seututie 174. Muita huomattavia teitä ovat yhdystie 1605 kunnan kaakkoisosassa ja kirkonkylästä itään Lapinjärven Porlammille vievä yhdystie 1751.
Myrskylän koillisosan halki kulkee Lahti–Loviisa-rata, johon kuuluva Myrskylän rautatieasema sijaitsee kunnan rajojen ulkopuolella Lapinjärven Porlammin kylässä. Asemalta on noin kuuden kilometrin matka länteen Myrskylän kirkonkylään. Myrskylän kunnan alueella on kuitenkin sijainnut saman rautatien toinen rautatieasema, jonka nimi oli Artjärven rautatieasema. Rautatien henkilöliikenne loppui jo 1970-luvulla.
Väestö > Väestörakenne

Myrskylä on asukasluvultaan Suomen 271. suurin kunta. Myrskylän asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 1 716 asukasta, mikä on 0,01 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Myrskylän väkiluku on ollut laskeva 1990-luvulta lähtien. Myrskylän väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 80 prosenttia, mikä on noin 27,9 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Myrskylän väestöstä on 13,2 prosenttia. Työikäisiä Myrskylässä on 56,6 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 30,1 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Myrskylässä oli vuonna 2021 yhteensä 62 eli 3,4 prosenttia kaupungin asukkaista.
Myrskylän väestötiheys on 9,9 asukasta/km². Kunta on kaksikielinen: enemmistö eli 87,7 prosenttia asukkaista puhuu suomea ja 9,7 prosenttia ruotsia. Muita kieliä kuin suomea tai ruotsia puhuu 2,6 prosenttia kunnan asukkaista.
Väestö > Väestönkehitys

Myrskylän asukasluku kehittyi 1700-luvun lopulta 1900-luvun alkuun seuraavasti:lähde?
1775: 1 492 as.
1800: 1 904 as.
1820: 2 160 as.
1915: 2 811 as., joista muualla 73 .
1.1.1930: 2 850 as.
1900-luvun alussa joitakin torppia siirrettiin Myrskylän kirkonkylän tai Myrskylän kartanon lähistöltä Pohjois-Myrskylään, esimerkiksi Kylmäsuolle.
Suurimmillaan Myrskylän väkiluku oli 1940-luvun lopussa ja 1950-luvulla noin 3 500 asukasta. Tuolloin kuntaan muutti siirtoväkeä Uukuniemeltä Neuvostoliitolle luovutetuilta alueilta. Tällöin muodostui paljon uusia pientiloja myös Myrskylän kartanon, Hevonojan kartanon ja Paavolan kartanon maille.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Väestö > Viisivuosittainen kehitys 1975–2020

| Myrskylän väestönkehitys 1975–2020 viiden vuoden välein |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 2 261 | 2 261 |
| 1980 | 1980 |    | 2 073 | 2 073 |
| 1985 | 1985 |    | 1 998 | 1 998 |
| 1990 | 1990 |    | 2 098 | 2 098 |
| 1995 | 1995 |    | 2 040 | 2 040 |
| 2000 | 2000 |    | 2 004 | 2 004 |
| 2005 | 2005 |    | 2 033 | 2 033 |
| 2010 | 2010 |    | 2 006 | 2 006 |
| 2015 | 2015 |    | 1 969 | 1 969 |
| 2020 | 2020 |    | 1 871 | 1 871 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Vuosittainen kehitys

| Kehitys vuosina 2014–2023 verrattuna vuoden 1975 tasoon |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 2014 | 2014 |    | 1 985 | 1 985 |
| 2015 | 2015 |    | 1 969 | 1 969 |
| 2016 | 2016 |    | 1 986 | 1 986 |
| 2017 | 2017 |    | 1 969 | 1 969 |
| 2018 | 2018 |    | 1 922 | 1 922 |
| 2019 | 2019 |    | 1 882 | 1 882 |
| 2020 | 2020 |    | 1 871 | 1 871 |
| 2021 | 2021 |    | 1 816 | 1 816 |
| 2022 | 2022 |    | 1 764 | 1 764 |
| 2023 | 2023 |    | 1 715 | 1 715 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2018 lopussa Myrskylässä oli 1 922 asukasta, joista 908 asui taajamassa, 984 haja-asutusalueilla ja 30:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Myrskylän taajama-aste on 48,0 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Myrskylän kirkonkylä.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Myrskylässä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Myrskylän seurakunta (ruots. Mörskom församling)
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Myrskylässä toimii Myrskylän Kotikirkko.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Myrskylän alueella toimii Kotkan ortodoksinen seurakunta.
Katolisen kirkon Helsingin hiippakunnassa
Myrskylä
kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen.
Talous

Myrskylän työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (17.9%)
Jalostus (25.7%)
Palvelusektori (53.6%)
Muut sektorit (2.8%)
Talousalueena Myrskylä kuuluu Porvoon seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 79 428 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa toiseksi suurin.
Myrskylässä oli vuonna 2022 yhteensä 470 työpaikkaa ja kunnassa asui 750 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 42,7 prosenttia. Myrskylän työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 53,6 prosenttia, jalostuksen 25,7 prosenttia ja alkutuotannon 17,9 prosenttia.
Myrskylän työpaikkaomavaraisuus on 66,7 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 76,0 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 11,4 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Myrskylässä on 150,2 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Elinkeinorakenne

Noin kolmasosa myrskyläläisistä työskentelee tuotannossaselvennä tai rakennustoiminnassa. Kunnassa on savukalanjalostusta, muoviteollisuutta, kiviteollisuutta ja maalaiskunnalle tyypillisiä palveluita.
Talous > Rakennustarviketuotanto

Myrskylässä louhitaan punagraniittia, yhtä kaupallista graniittilajia, jonka kaupallinen nimi rakennustarvikkeena on Myrskylä Red. Siitä louhitaan eduskunnan uudet portaat 2 700 metriä pitkänä.
Suomen tuhannesta suurimmasta maatilassa Myrskylässä sijaitsee neljä. Suurin näistä tiloista on kooltaan 291,55 hehtaaria ja pienin 157,87 hehtaaria.
Talous > Elintarviketeollisuus

Myrskylässä on ollut 1900-luvun alussa kuusi meijeriä: Grevnäsin osuusmeijeri (Kreivilässä), Hallilan meijeri, Myrskylän kartanon meijeri, Nybron meijeri, Koukjärven meijeri ja Labbomin meijeri (Jaakkolassa). Myöhemmin Myrskylän kirkonkylässä toimi myös E-liikkeen meijeri. Sen tiloissa toimii kalasavustamo Safu. Myrskylän Savustamo tuottaa kalajalosteita myös vientiin ja sillä on tehtaanmyymälä. Apetit Pakaste Oy:n hallussa savustamo suljettiin, mutta se avattiin 2015 uudelleen, kun Ahvenkosken Savu Oy osti tilat. Nykyään Ahvenkosken Savu ei toimi enää lainkaan Ahvenkoskella, vaan kaikki senkin toimina on keskitetty aikeisempaa laajempiin tiloihin Myrskylään. Myrskylän savustamolla on jatkuvasti auki oleva tehtaanmyymälä tuotantotilojen yhteydessä samassa rakennuksessa.
Myrskylän meijeri, minkä rakennus on Myrskylän kirkonkylässä, alkoi kerätä 1955 Orimattilassa saman vuonna perustetulle Oy Tuottajain Maito - Producenternas Mjölk Ab:lle, minkä kotipaikaksi merkittiin Helsinki. Pääkonttoria varten vuokrattiin Köydenpunojankatu 7:stä kiinteistö. Myrskylän lisäksi myös Orimattilan rajan pohjoispuolella olevan Pakaan maidonmyyntiosuuskunnan ja Orimattilan meijerin maito siirtyi Oy Tuottajain Maito - Producenternas Mjölk Ab:lle. Seuraavana vuonna 1956 siityi Pukkilan Kanteleen ja Pukkilan meijerin toiminta siirtyi Oy Tuottajain Maito - Producenternas Mjölk Ab:lle. 1972 ohjattiin E-liikkeen meijereiden maito Oy Tuottajain Maito - Producenternas Mjölk Ab:lle ja 1974 ne siirtyivät Oy Tuottajain Maito - Producenternas Mjölk Ab:n omistukseen.
Talous > Puutuote- ja huonekaluteollisuus

Myrskylän huonekalutehdas oli toiminnassa ollessaan suuri teollinen työllistäjä. Nykyään sen kiinteistö palvelee rautakaupan ja atk-yrityksen sekä puukenkätehtaan tiloina. Tiloissa on myös kansanopiston kutomatoimintaa ja ProAgrian neuvontapiste.
Talous > Osuus- ja säästöpankki

Myrskylän kirkonkylässä on ollut kaksi pankkia. Nykyään kirkonkylässä on Myrskylän Säästöpankin pääkonttori, jonka sivukonttorit ovat Orimattilassa ja Mäntsälässä.
Uukuniemeläisen siirtoväen mukana vuonna 1946 kuntaan tuli myös vuoden 2015 alusta Orimattilan Osuuspankkiin liittynyt Myrskylän Osuuspankki, joka oli aiemmin nimeltään Uukuniemen Latvasyrjän Osuuskassa. Väkilukuun nähden Myrskylässä on ollut Uudenmaan eniten pankkikonttoreita väkilukuun suhteutettuna. 2018 Orimattilan Osuuspankin Myrskylän konttori suljettiin, ja kiinteistö myytiin maanainesyritykselle. Konttori on ollut käytössä enää vain pyynnöstä neuvotteluja varten.
Orimattilan Osuuspankki muodosti 2023 yhdessä Kärkölän Osuuspankin, Mäntsälän Osuuspankin ja Pukkilan Osuuspankin kanssa Ylä-Uudenmaan Osuuspankin. Mäntsälä on Keski-Uudenmaan kunta, Pukkila Itä-Uudenmaan kunta ja Kärkölä Päijät-Hämeen. Aikaisemmin Orimattilan ja Pukkilan Osuuspankkien kesken oli keskustelua yhdistymisestä Päijät-Hämeen Osuuspankkiin.
Talous > Vähittäiskauppa

Vähittäiskaupan palveluihin kuuluu Osuuskauppa Hämeenmaahan kuuluneen vanhan osuuskaupparakennuksen paikalle rakennettu Sale. Alkuperäistä Salea on laajennettu. Sitä ennen K-Market suljettiin, ja sen tilat ovat edelleen tyhjät.
Salea ennen sen paikalla oli Myrskylän Osuuskaupan rakennus vuodelta 1929. Myrskylän Osuuskauppa lakkasi 1962 ja se liittyi Orimattilan Osuuskauppaan.
Myrskylässä on toiminut myös Lahden Osuuskauppa ja yksityiskauppiaita.
Myrskylän Osuuskauppa r.l.:n ensimmäinen myymälä vuosilta 1919–1929 on edelleen olemassa ja se tunnetaan Pelanderin talona.
1929 vuodelta paikalla ollut Myrskylän Osuuskaupan toinen rakennus purettiin, ja sen tilalle rakennettiin yksikerroksinen Salen rakennus. Osuuskaupan ja kahvilan lähellä oleva kaksikerroksinen asuintalo on toiminut aikaisemmin Myrskylän apteekkina. Nykyinen apteekki toimii Myrskylän kunnanviraston rakennuksessa.
K-Market Myrskylyhty suljettiin vuoden 2013 aikana, joten S-ryhmän Sale on ainoa varsinainen elintarvikeliike Myrskylässä. Samassa kiinteistössä toimi myös suosittu 3. tammkuuta 2022 avattu lounaskahvila Violetta, joka muutti vuonna 2024 Orimattilaan.
Kreivilän kylässä asuvat asioivat Liljendalin vähittäiskaupoissa. Myrskylässä on myös kahvila-ravintola Myrskytähden yhteydessä toimiva asiamiesposti, kukkia myyvä kioski ja Myrskylän apteekki, mikä toimii myös matkahuollon asiamiehenä. Kirkonkylässä oli kaksi autokorjaamoa, joista toinen suljettiin 2015, ja Muttilassa kolmas autokorjaamo, mikä on siirtynyt kirkonkylään.
Talous > Viihde

Kiparkatissa on tanssipaikka ja Kentänmäellä pururata. Kiparkatin lähellä on suurehko kaupallinen soranottamo.
Julkisia palveluja

Kirkonkylän koulu antaa opetusta luokka-asteille 0–6. Lisäksi kirkonkylän koulun tiloissa tarjotaan erityisluokkien opetusta.
Lähin peruskoulun ylimpien luokkien koulu on ollut Orimattilassa. Lukiota myrskyläläiset käyvät tavallisimmin Erkko-lukiossa Orimattilassa. Aikaisemmin käytiin myös Lapinjärvellä peruskoulun yläluokilla ja Porlammin lukiossa. Peruskoulyhteistyö Myrskylän kunnan ja Orimattilan kaupungin kesken lakkasi, kun Orimattila alkoi varata oppilaspaikkansa vain kaupungin omille oppilaille ja korotti palvelusta pyytämäänsä hintaa tarjouksellaan.
Myrskylän kirjasto toimii samassa rakennuksessa kunnanviraston kanssa. Kirjaston lehtilukusali ja osa lainausosastosta toimii Myrskylän kunnanvaltuuston entisessä istuntosalissa 1958 rakennetussa Myrskylän kunnanvirastossa.
Myrskylän terveysaseman palvelut toimittaa Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä, jonka osakas on Myrskylän kunta.
Tapahtumia

Myrskylässä järjestetään kesäisin Myrskylä-tapahtuma. Urheilutapahtumiin kuuluu vuonna 1969 alkanut Kiparkatin piikki, joka muuttui vuonna 1974 Lassen hölkäksi Lasse Virénin voitettua kultamitalit kesäolympialaisissa 1972. Hölkän järjestäjänä toimii urheiluseura Myrskylän Myrsky, ja tapahtuman järjestelyihin osallistuu syksyisin toimitsijoina noin sata henkilöä. Jalkapalloa on sarjapelattu Kankkilaassa olevalla vapaapalokunnan kentällä vuoteen 2023.
Moottoriurheilua edustaa Mad Max Pulling Team, joka on voittanut Tractor Pullingin Suomen mestaruuden modified mini 950 kg -luokassa kausina 2003, 2004, 2005, 2006, 2007 ja 2008. Orimattilan autourheilijat yhdessä Autoliiton Myrskylän osaston kanssa järjestävät Kylmäsuon ja Paavolan kautta kulkevan Kylmäsuon erikoiskokeen Myrskylän pohjoisosassa. Reitti on 14,6 kilometrin mittainen, ja se käsittää matkan seututie 167:n liittymästä Paavolantielle ja Kylmäsuontietä pitkin takaisin etelään seututie 167:n risteykseen.
Jaakkolassa järjestetään vuosittain siltajuhlat eli entiset vapaapalokunnan juhlat.
Pitopaikka sijaitsee Jaakkolan sillan itäpuolella joen varrella olevan Labbom FBK:n vajan lähellä. Siltajuhlat ovat pääasiassa nyyttikestimuotoiset, ja niiden ohjelmaan kuuluu myös soittoa. Jaakkolan lisäksi myös Orimattilan Tönnössä järjestetään vuosittain Tönnön siltajuhlat.
Heinäkuussa 2011 järjestettiin Myrskylän 375-vuotismessut, joilla myrskyläläiset yhdistykset ja yritykset esittäytyivät. Tilaisuuden juonsi Timo T. A. Mikkonen, ja läsnä oli entisiä kunnanjohtajia, luottamushenkilöitä ja seurakunnan kirkkoherra. Näyttelyssä oli mukana muun muassa museotraktoreita, työkoneita, moottoripyöriä, mopoja ja autoja. Ulkopihalla esiteltiin erilaisia maatalouden suuria työkoneita ja maaseudun elinkeinoja. Yleisölennätystä järjestettiin helikopterilla. Tätä ennen Myrskylä-messut oli järjestetty kunnan 350-vuotisjuhlien kunniaksi.
Joulukuussa noin viikkoa ennen joulupäivää Myrskylän suomalainen nuorisoseura, Myrskylän evankelis-luterilainen seurakunta, Myrskylän Sos.dem. Työväenyhdistys ja Myrskylän kunta järjestävät joulujuhlan Myrskylän Kinolla.
Vuosittain ajallisesti lähellä talvipäivän seisausta, järjestävät Itä-Uudenmaan MTK ja Myrskylän Reserviläiset joulutulet yhdystie 1751:n alussa, Myrskylän paloaseman ja Kinon lähellä. Tapa alkoi 2009. Korona-ajan jälkeen MTK:n maaseutunuoret jatkoivat tapahtumaa uudelleen vuonna 2024.
Kylät

Vielä 1800-luvulla Myrskylän pohjoisosa muodostui pääosin Myrskylän kartanoon kuuluneista 13 tilasta, joista osa oli kartanon sivutiloja. Tätä pohjoisosaa pitäjästä kutsuttiin muun muassa kirkonkirjoissa Myrskylänkyläksi, ja sen keskuksena oli Kirkonkylä. Huolimatta nimestään Kreivilässä ei ole asunut kreivejä, mutta aatelisia kyllä.
Kirkonkylänsä eteläpuolisilta osiltaan Myrskylä on verrattain ruotsinkielinen, ja tällä alueella ovat vanhat maarekisterikylät Hallila, Hyövinkylä, Jaakkola, Kankkila, Kreivilä ja Pakila. Seitsemäs kylä, joka on pohjoisessa ja muodostaa puolet kunnan pinta-alasta on Myrskylänkylä, joka on 1800-luvulla muodostanut omia kyläkokonaisuuksia maanraivaamisen ja Myrskylän kartanoon liittyneiden muiden kartanoiden, kuten Hevonojan kartanon, Paavolan kartanon ja Kylmänsuon kartanon vaikutuksesta.
Seuraavassa taulukossa on lueteltu Myrskylän nykyiset maarekisterikylät, niiden kiinteistötunnuksissa käytetyt kylänumerot, kylien nimet suomeksi ja ruotsiksi sekä joitakin kylien osia.
| Numero | Maarekisterikylä | Kylän osialähde? |
| --- | --- | --- |
| 504-401 | Hallila (ruots. Skomarböle) | Humalakoski (Humlefors), Metsäkulma |
| 504-402 | Hyövinkylä (Övitsböle) | Huhti, Koukjärvi, Pusannurkka |
| 504-403 | Jaakkola (Labbom) |  |
| 504-404 | Kankkila (Kankböle) | Rahikko |
| 504-405 | Myrskylä (Mörskom) | Hevonoja, Itäkylä, Kartanonmäki Kirkonkylä (Kyrkby), Kylmäsuo, Muttila (Muttom), Myllykylä, Paavola, Palonpää, Palostenmäki, Sepänmäki, Soidinsuo, Sopajärvi, Suntionmäki, Syväjärvi |
| 504-406 | Pakila (Backböle) |  |
| 504-407 | Kreivilä (Grevnäs) | Kreivilä, Kurjenkulma, Rämsänkylä |
Kankkilan ja Pakilan kylätoimintaa pitää yllä Kankkila - Pakila -yhdistys. Pakilassa on maantietä lähellä olevan kentän äärellä Pakilan klubi, pieni puinen mökki, ja Kankkilassa Marttila-niminen kesänviettopaikka.
Nähtävyyksiä

Kirkonkylässä sijaitsee Myrskylän 1700-luvun lopulta ja vuodelta 1803 peräisin oleva kirkko. Se on järjestyksessä Myrskylän seurakunnan kolmas kirkko. Myös ensimmäinen kirkko oli samalla alueella, mutta sen sijainti oli hieman nykyistä kaakommassa.
Myrskylän kotiseutumuseon kokoelmat sijaitsevat kahdessa vanhassa kirkkomakasiinissa. Museo on avoinna kesäkuusta elokuuhun.
Noin kilometrin verran kirkonkylästä itään on Myrskylän kartanon päärakennus. Se on ollut hoitamattomana pari vuosikymmentä ja päässyt pahasti rapistumaan, mutta viime vuosina sitä on saatu jonkin verran korjattua. Myrskylän kartano oli aikoinaan kunnan taloudellinen keskus.
Myrskylään on pystytetty kaksi patsasta. Lasse Virénin patsas on kirkonkylän keskellä Salen itäpuolella. Myrskylän ilmavalvonta-asemalla toimineiden Ilmavalvontalottien muistomerkki paljastettiin vuonna 2009 Myrskylänkylän Kentänmäellä kunnan vedenottamon lähellä. Muistomerkin pysyttivät Myrskylän reserviläiset ja Myrskylän reserviupseerit.
Yhteydet > Maantieliikenne

Myrskylän kirkonkylässä Osuuskauppa Hämeenmaan Myrskylän Salen eteläpuolella on kaukoliikenteen linja-autopysäkki. Samalla alueella on ABC:n bensiini- ja dieselöljytankkauspiste. Myrskylän keskeisimmät asfaltoidut tieyhteydet ovat Lahden – Loviisan Pernajan Koskenkyläntie, Koskenkyläntie seututie 167 ja Mäntsälän-Myrskylän tie, 162 sekä Koskenkylän tieltä lähtevä Porvoon-Myrskylän tie, Porvoontie yhdystie 1605.
Myrskylässä toimii kolme taksiautoilijaa: Bruce Oy Myrskylä, Kuljetus-Högström Oy sekä Myrskylän taksi Forsman.
Yhteydet > Tietoliikenne

Malline:Korjattava/Trivia
Avoin langaton lähiverkko ollut Kartanonmäen lähellä rautakauppa V. Vilkmanin rakennuksessa entisessä Myrskylä Oy:n konkurssiin menneen huonekalutehtaan kiinteistössä. Muita avoimia langattomia lähiverkkoja ovat Myrskylän kirjaston verkko 1958 rakennetussa Myrskylän kunnantalossa, jossa toimi ennen uudisrakennuksen valmistumista vuosikymmeniä myös Myrskylän kunnan palokunta. Myrskylän Salen yhteydessä toimivat kahvila Violetta aloitti 3.1.2022, ja siellää myös oli avoin langaton lähiverkko. 2024 se siirtyi Orimattilaan. Myrskylän Salessa on S-ryhmän s-guest
Myrskylän kirkonkylässä on HSPA+ -tietoliikenneyhteydet ja DNA:n LTE-yhteys. 5G:n ensimmäiset tukiaseemat tulivat Myrskylään ja Pukkilaan 2023.  Kirkonkylän merkittävin telemasto, missä ilmeisesti on sähkökatkosten varalta aggregatisointi, on Kamalamäellä lähellä kirkkoherranvirastoa. Kamalamäen toinen nimi on Kumistenmäki, minkä länsipuolella kulkee Kumistentie.lähde?
Myrskylän kunnanjohtajia

Esa Ukkola  (2024)
Sam Vuorinen
Kulttuuri > Murre

Myrskylän alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Myrskylän murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Porvoon ryhmään.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Myrskylä kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet.  Myrskylän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla imelletty perunalaatikko, makaronilaatikko, Lassen maksalaatikko, lanttulaatikko, klimppisoppa, rosolli, aladobi, kotijuusto, luumukiisseli ja kermavaahto.