stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Plouhinec (Finistère)

Laivan hylky Plouhinecissa
Plouhinec on kunta Finistèren departementissa Bretagnen hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 106 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Plouhinecin pinta-ala on 28 neliökilometriä.
Pizarro (1895)

| Pizarro |
| --- | --- |
 Pizarro

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Clydebank
Kölinlasku:  toukokuu 1895
Laskettu vesille:  30. kesäkuuta 1895
Palveluskäyttöön:  1896
Poistui palveluskäytöstä:  1896
Tekniset tiedot
Uppouma:  300 t
Pituus:  41,2 m
Leveys:  5,8 m
Syväys:  2,0 m
Koneteho:  600 ihp
Nopeus:  13 solmua
Miehistöä:  53
Aseistus
Aseistus:  2 × QF 57 mm/43 -tykkiä 2 × konekivääriä
Pizarro oli Espanjan laivaston Hernán Cortés -luokan tykkivene.
Valmistus

Alus tilattiin Clydebankiltä Skotlannista, missä köli laskettiin toukokuussa 1895. Alus laskettiin vesille 30. kesäkuuta 1895 ja otettiin palvelukseen vuonna 1896.
Palvelus

Alus siirrettiin 1896 Kuubaan. Espanjan–Yhdysvaltain sodassa alus oli Karibialla Nuevitasissa päällikkönään luutnantti Leal. Elokuussa Yhdysvaltojen vallattua Nuevitasin alus tuhottiin.
Pjotr Tšaikovskin muistopenkki

Tšaikovskin penkki Haapsalussa
Pjotr Tšaikovskin muistopenkki (vir. Pjotr Tšaikovski mälestuspink) on venäläisen säveltäjän Pjotr Tšaikovskin muistoksi pystytetty penkki-muistomerkki Pjotr Tšaikovskin puistokadulla Tagalahden rannalla Haapsalussa, Länsi-Virossa.
Pjotr Tšaikovskin muistopenkki on kuvanveistäjän ja taiteilijan Roman Haavamäen (vuoteen 1937 Espenbergin) suunnittelema ja vuonna 1940 valmistunut kiviveistos. Tämä musiikkimonumentti on osa Haapsalun Tagalahden länsi- ja etelärantaa reunustavaa rantapromenadia (vir. Promenaadi tänav t. Promenaadia) ja kuuluu Viron kansalliseen kulttuurimonumenttien rekisteriin 20.05.1997 lähtien.
Muistomerkin kuvaus

Muistomerkin tilasi jo vuonna 1921 toimintansa aloittanut Haapsalun kaunistamisen seura säveltäjän 100-vuotissyntymäpäivän lähestyessä ennen kaikkea muistuttamaan hänen yhteyksistä tähän kaupunkiin. Vuonna 1940 valmistuneen muistopenkin suunnitteli ja veisti paikallinen itseoppinut kuvanveistäjä ja taiteilija Roman Haavamägi. Silloin säveltäjän satavuotissyntymämuistojuhlallisuuksia hoitava julkinen komissio hyväksyi hänen hankkeensa ja varoja muistomerkin rakentamiseen kerättiin kaikkialla Virossa.
Viron kansallisen kulttuurimonumenttien rekisteritietojen mukaan P. Tšaikovskin muistopenkki on Saarenmaan dolomiitista valmistettu 3 metriä pitkä, 48 cm leveä ja 198 cm korkea veistos. Penkki koostuu selkänojasta, istuinlevystä ja käsinojista, joita kaikkia kantaa neljä jalkaa. Penkin selkänoja koostuu kolmesta levystä. Sivuille sijoitetuilla, 78 cm korkuisilla suorakulmaisilla levyillä on upotettu ja pronssilla päällystetty kuvaus nuottimerkein. Veistetty nuottikirjoitus on katkelma kuuluisan kuudennen sinfonian valssimaisesta ja leppoisasta toisesta osiosta, jossa uskotaan olevan virolaisen kansanlaulun "Rakas Mari" musiikillista motiivia. Keskimmäisen, 128 cm korkuisen ja 20 cm leveän suorakulmaisen levyn kaarevassa yläosassa on Pjotr Iljitš Tšaikovskin pronssinen reliefi, halkaisijaltaan on 38 cm, ja sen alapuolella teksti "P. I. Tšaikovski 1840–1893", jonka kirjaimet tehtiin alun perin pronssista. Istuinpaikka koostuu kolmesta suorakulmaisesta levystä, joiden reunoissa ovat käsinojat. Istuimen leveys yhteensä on 48 cm ja paksuus 20 cm. Penkin jalat ovat suorakaiteen muotoisia ja etupinnaltaan kuperiksi lohkottuja dolomiittilaattoja, jotka ovat 50 cm korkeita, 25 cm paksuja ja 48 cm leveitä. Neuvostoliiton aikana penkin taakse rakennettiin iso sanatoriorakennus.
”Läänlane”, EK(b)P:n Haapsalun Piirikomitean ja Haapsalun piirin työväenedustajien neuvoston tiedottaja ja äänitorvi (vir. EK(b)P Haapsalu Rajoonikomitee ja Haapsalu Rajooni TSN (Töörahvasaadikute Nõukogude) häälekandja) kirjoitti 27. elokuuta v. 1946, että ”olisi kauan sitten kunnostettavissa Pienen bulevardin penkki, jonka pronssilevyltä on hävinnyt säveltäjän nimi. Suurimmalle osalle täällä kävijöille on tietysti tiedossa kohokuvan esittämä P. Tšaikovski, jota tunnetaan hänen ulkonäöltään, mutta Haapsalun kaupungin toimeenpanevalle komitealle on anteeksiantamatonta, että muistomerkillä ei ole luettavissa tätä tunnettua nimeä.” Penkki puhdistettiin ja konservoitiin 1970-luvulla. Vuonna 2003 suoritettujen kunnostustöiden aikana hävinneiden pronssikirjaimien paikalle asennettiin messinkiset, joiden fontti palautettiin valokuvien perusteella.
Maanantaista 14.12.2020 alkaen Tšaikovskin muistopenkki on valaistu. Tähän asti penkkiä valaisivat vain kävelykadun katuvalot, jolloin yksikään lamppu ei ollut kohdistettuna suoraan penkille.
Muistomerkin tarina

Joidenkin lähteiden mukaan Pjotr Tšaikovski lomaili sukulaistensa tavoin Haapsalussa kesäkuusta elokuuhun v. 1867 yhdessä kahden nuoremman veljensä kanssa, koska 27-vuotiaan säveltäjän ja vuosi sitten avatun Moskovan konservatorion professorin palkkatulot olivat riittäneet matkaan Viipuriin ja Imatran vesiputoukselle, muttei kesänviettoon Suomessa. Tohtori K.A.Hunniuksen v. 1825 avaamansa mutakylvyn ansiosta n. kolmen tuhannen asukkaan Haapsalun kaupunkia pidettiin tuonaikaisena suosittuna lomakeskuksena. Äänitorvi ”Läänlane” kirjoitti elokuussa v. 1946 myös, että ”paikkaa, jossa tämä omaperäinen venäläisen säveltäjän muistomerkki sijaitsee, muinaiset Haapsalun asukkaat kutsuivat Suklaabulevardiksi, mutta nyt se tunnetaan paremmin nimellä Pieni bulevardi. Vaaleanpunaisen muistomerkin sanotaan olevan siellä, missä Tšaikovski oli rakastanut nauttia auringonlaskusta vuonna 1867 asuessaan Haapsalussa. Itse asiassa penkki on pohjoiseen päin eikä suuri säveltäjä voinut täältä nauttia auringonlaskun värileikkiä.”
Tietoittajan ”Läänlasen” mukaan on toinenkin tarina, joka kertoo, että maailmankuulu venäläinen säveltäjä Pjotr Tšaikovski sävelsi täällä osan ensimmäiseen oopperaansa “Vojevood” sekä kolmen instrumentaali- t. pianokappaleen sikermän “Muistoja Haapsalusta”. Paikallisen kuvanveistäjän Roman Haavamäen hanke, hänen materiaali- ja paikanvalinta tavallaan osoittavat, että säveltäjän oletettuna suosikkipaikkana ollut penkki on sijoitettu hiljaiseen nurkkaan, jossa aiemmin sijaitsi suklaakioski, jonka mukaan bulevardi sai nimensä. Pianotrilogiasta tunnettu ”Sanaton kappale” heijastaa muusikon elämäkertansa kirjoittaneen pikkuveljen Modest Tšaikovskin mukaan säveltäjän täällä saavuttamaa selkeää ja rauhallista tunnelmaa. Haapsalussa vietetty ajanjakso oli merkityksellinen siinäkin suhteessa, että täällä heräsi Tšaikovskin innostus oopperaan.
Sekä ”Läänlasen” että Läänemaan museon historioitsijan Kalev Jaagon mukaan Mere- taikka Suur-Mere-tänav eli Bolšaja Morskaja-kadulla Rüütli tänava (suom. Ritarin kadun) kulmassa ollutta taloa ei ole enää. ”Läänlane” vahvisti, että ”Mere tn. talo nro 13, joka viime vuonna paloi, ei ollut asuinrakennus, jossa Tšaikovski asui täällä lomaillessa. Köyhän lesken pieni talo, josta Modest Tšaikovskin mukaan säveltäjä oli vuokrannut kaksi huonetta, on romahtanut paljon aikaisemmin, mutta taloa ympäröineen hylätyn puutarhan portilla on vaatimaton viron ja venäjän kielen muistolaatta, joka muistuttaa Tšaikovskin oleskelusta Haapsalussa. Siinä mainitaan vaan virheellisesti, että vuonna 1876.” Puuttuvat tarkemmat tiedot siitä, kuuliko Tšaikovski virolaisia kansanlauluja ja lauluja Haapalussa, Sillamäellä vai Tallinnassa, mutta kuitenkin ilmeistä on, että Pjotr Tšaikovski tunsi virolaisen kansanlaulun "Rakas Mari", jonka melodian kuulemme hänen pian viimeisen Viron vierailunsa jälkeen luodussa 6. sinfoniassaan.
Pjotr Tšaikovskin penkki v. 2011
Plesetskin lentotukikohta

Plesetskin lentotukikohta Venäjän länsiosien kartalla. Tukikohta sijaitsee Arkangelin alueen keskivaiheilla, noin 11 kilometriä Mirnyistä itäkaakkoon.
Plesetskin lentotukikohta (ven. военный аэродром Плесецк, vojennyi aerodrom Plesetsk; kansallinen lentopaikkatunnus: ЬЛАП) on Venäjän Arkangelin alueen Mirnyin suljetun kaupungin itäpuolella sijaitseva, Venäjän pohjoisen laivaston sotilaspiirin alueella sijaitseva sotilaslentoasema. Tukikohta on perustettu joukukuun alussa 2020.
Siellä toimii yhdistetty lentue, joka kuuluu Moskovan sotilaslentokuljetusten komentokeskuksen alaisuudessa olevaan 566. sotilaskuljetuslentorykmenttiin. Lentävään kalustoon kuuluu Antonov An-26 kuljetuslentokoneita, Mil Mi-8 -helikoptereita ja miehittämättämiä Orlan-tiedustelulennokkeja (UAV).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Plesetskin lentotukikohta Wikimedia Commonsissa
Vojennyi aerodrom Plesetsk (Военный аэродром Плесецк) (venäjäksi) (wikimapia.org)
Venäjän lentotukikohdat Euroopassa
Kartta esittää Venäjän ilmavoimien lentopaikkojen ohella merivoimien ja maavoimien keskeisimmät lentotukikohdat ja -asemat. (Huom! Sisältö täydentyy, kesken.)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Plestsy Airport
Käännös suomeksi
Perttu Reponen

Perttu Reponen nuorten olympialaisten palkintokorokkeella 2020.
Perttu Reponen (s. 18. helmikuuta 2002) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä.
Reponen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Trondheimissa helmikuussa 2020. Hänen paras cup-saavutuksensa on 20. sija Val di Fiemmen normaalimäen kilpailussa tammikuussa 2022.
Reponen on kilpaillut neljissä nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2019–2022. Oberwiesenthalissa 2020 hän sijoittui joukkuekilpailussa viidenneksi ja Lahdessa 2021 normaalimatkan henkilökohtaisessa kilpailussa seitsemänneksi. Zakopanessa 2022 hän saavutti joukkuekilpailussa kultaa ja henkilökohtaisessa kilpailussa hopeaa ja sijoittui sekajoukkuekilpailussa neljänneksi. Hän saavutti hopeaa normaalimäen kilpailussa nuorten olympialaisissa Lausannessa 2020. Yleisessä sarjassa Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui joukkuekilpailussa viidenneksi, suurmäen kilpailussa 20:nneksi ja normaalimäen kilpailussa 26:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli normaalimäen Gundersen-kilpailussa 22:s.
Perttu Palo

Perttu Palo (s. Isossakyrössä, k. 1608 jälkeen) oli pohjalainen talonpoika ja nuijapäällikkö nuijasodassa.
Palon isän nimen tiedetään olleen Lauri, Perttu Laurinpojan mainitaan olleen varsin varakas talonpoika Isonkyrön Palon kylässä 1558. 1590-luvulla hän oli neljännesmies, joka kantoi linnaleiriveroa ratsu- ja jalkamiehiä varten. Joissakin lähteissä Palon kerrotaan olleen mukana talonpoikien Ruotsin lähetystöissä ja toimineen sitten 1596 hämäläisten talonpoikien nostattajana kapinaan. Palo oli nuijasoturien lipunkantaja ja otti osaa Nokian taisteluun. Tämän jälkeen hän pakeni Pohjois-Pohjanmaalle ja otti osaa uuden talonpoikaiskapinan järjestelyyn ja Pohjanmaan voudin Abraham Melkiorinpojan kiinniottoon Kokkolan Tarharannassa tammikuussa 1597 Hannu Krankan kanssa. Klaus Flemingin joukot vangitsivat hänet seuraavassa kuussa Santavuoren taistelussa, jonka jälkeen hänet vietiin vankeuteen Turun linnaan. Vankeudesta hän vapautui syksyllä, kun Kaarle-herttua sai linnan haltuunsa.
Poppia kyydissä

| Poppia kyydissä |
| --- | --- |
Kehittäjä(t):  Outi Popp
Pääosissa:  Aki Sirkesalo
Alkuperämaa:  Suomi
Esitetty:  4.6.2004 – 13.8.2004
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  11
Tuotanto
Tuottaja(t):  Sari Isotalo Kari Voutila Leena Tomminen
Ohjaaja(t):  Antti Lappi
Tuotantoyhtiö(t):  Susamuru
Aiheesta muualla
IMDb
Poppia kyydissä oli Yle TV1 -kanavalla kesällä 2004 esitetty 11-osainen musiikkiohjelmasarja. Sitä esitettiin perjantai-iltaisin 19.45 alkaen. Ohjelman juontajana toimi Aki Sirkesalo, käsikirjoittajana Outi Popp ja vakiopianistina Jiri Kuronen.
Jaksot ja vieraat

Tervetuloa popmuseoon! Vicky Rosti, Ilkka Alanko ja Pauli Hanhiniemi.
Kuka voisi kellot seisauttaa?! Maarit Hurmerinta, Heikki Salo ja Jussu Pöyhönen.
Jurot nuorisojulkkikset. Jonna Tervomaa, Ismo Alanko, Tuomari Nurmio.
Sairaanfuckingkipeenraastavaa! Mikko Kuustonen, Timo Rautiainen, Erin Koivisto.
Häiritsen sinua! Petra, Sami Saari, Kauko Röyhkä
Arvaan että murehdit tätä eroa. Terhi Kokkonen, Pepe Willberg, Jiri Nikkinen.
Matkalla tuntemattomaan. Laura Närhi, Kalle Ahola, Pelle Miljoona.
Se se on rokkii. Dave Lindholm, Mariko, Aija Puurtinen.
Ketoon baby, ketoon! Jonna Kosonen, Ville Pusa, Remu Aaltonen.
Tämä hetki saa sinut pian aivovaurioon. Muska, Mikki Kauste, Neumann.
Ei tarvita me pressaa eikä kunkkua. Juha Lehti, Juice Leskinen, Anki Lindqvist.
Priha

Priha on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Antero Priha (s. 1965), trumpetisti-säveltäjä
Erkki Priha (1914–1980), yrittäjä, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
Jukka Priha (1945–2011), yrittäjä ja sijoittaja, Erkki Prihan poika
Liisa Priha (s. 1941), tanssija ja koreografi
Päikki Priha (s. 1948), tekstiilitaiteilija ja emeritaprofessori
Ville Priha (s. 1975), jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pronssi-iibikset

| Pronssi-iibikset |
| --- | --- |
 Pronssi-iibis (Plegadis falcinellus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pelikaanilinnut Pelecaniformes
Heimo::  Iibikset Threskiornithidae
Suku::  Pronssi-iibikset Plegadis  Kaup, 1829
Katso myös
   Pronssi-iibikset Wikispeciesissä   Pronssi-iibikset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pronssi-iibikset (Plegadis) on iibiksien heimoon kuuluva pelikaanilintusuku. Pronssi-iibiksiä on BirdLife Suomen luokittelussa kolme lajia.
Pronssi-iibiksiin kuuluvia lajeja

Amerikanpronssi-iibis (Plegadis chihi)
Pronssi-iibis (Plegadis falcinellus)
Punaniibis (Plegadis ridgwayi)
Pentti Lainela

Pentti Lainela vuonna 1970.
Pentti Johannes Lainela (24. marraskuuta 1914 Helsinki – 14. syyskuuta 1994) oli suomalainen pesäpalloilija ja Eduskunnan vahtimestari.
Pepe Lainela voitti Nuorten suomenmestaruuden 1930 ja pelasi kaudesta 1931 lähtien yli kymmenen vuotta Pallo-Tovereiden edustusjoukkueessa, jossa 1931 saavutti SM-pronssia. Itä–Länsi-otteluun Lainela valittiin 1934 sekä vaihtopelaajaksi 1933..
Lainela työskenteli Eduskunnassa 40 vuoden ajan, josta 20 vuotta vanhempana vahtimestarina ja kymmenen vuotta ylivahtimestarina. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1977. Lainela toimi Eduskunnan urheilukerhon toiminnanjohtajana ja Suomen Kultamitalimiehet ry:n (nyk. Suomen Olympiavoittajat ry) rahastonhoitajana ja toiminnanjohtajana. Hänelle on myönnetty Suomen Urheilun hopeinen ansioristi.
Saavutukset > Pelaajana

2 SM-pronssia: 1932, 1934
2 Itä-Länsi-ottelua: 1933, 1934
Kirjallisuutta

Lainela, Pentti; Korpinen, Heikki: Tasavallan vahtimestari : 40 vuotta kansanedustajien kaitsijana.  Espoo:  Weilin + Göös, 1978.  ISBN 951-35-1822-1.
Pelomedusoides

| Pelomedusoides |
| --- | --- |
 Amazoninjokikilpikonna (Podocnemis unifilis)
 Varhaisliitukausi – Nykyaika (Holoseeni) Barrême-vaihe–Holoseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Alalahko::  Sivutaivuttajat Pleurodira
Kladi::  Pelomedusoides  Broin, 1988
Alaryhmät
 Katso teksti 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pelomedusoides on sivutaivuttajien alalahkoon kuuluva kilpikonnien kladi, joka sisältää elossa olevat heimot Pelomedusidae ja arraukilpikonnat (Podocnemidae). Lisäksi siihen luetaan sukupuuttoon kuolleet heimot Araripemydidae, Bothremydidae, Euraxemydidae ja Peiropemydidae. Varhaisimmat tunnetut Pelomedusoides-jäänteet ovat varhaisliitukauden Barrême-vaiheelta, ja ne on löydetty Brasiliasta. Myöhäisliitukaudella ja paleogeenikaudella tavattiin useita Pelomedusoides-lajeja rannanläheisiltä merialueilta Afrikassa, Euroopassa ja Amerikoissa. Nykyiset lajit elävät makeissa vesissä Etelä-Amerikassa, Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, Jemenissä, Madagaskarilla ja Seychelleillä.
Luokittelu

Kladi: Pelomedusoides
Suku: †Apodichelys
Suku: †Caririemys
Suku: †Francemys
Suku: †Palaeaspis
Suku: †Sokatra
Heimo: †Araripemydidae
Heimo: †Euraxemydidae
Heimo: Pelomedusidae
Kladi: Panpodocnemidae
Heimo: †Bothremydidae
Kladi: Podocnemoidae
Suku: †Brasilemys
Suku: †Hamadachelys
Suku: †Portezueloemys
Suku: †Roxochelys
Yläheimo: Podocnemoidea
Suku: †Bauruemys
Heimo: †Peiropemydidae
Heimo: Arraukilpikonnat (Podocnemidae)
Luokittelu > Fylogenia

Muokattu tutkimusten Caden et al. (2012), Romano et al. (2014) ja Ferreira et al. (2018) pohjalta:
Poppy Montgomery

| Poppy Montgomery |
| --- | --- |
 Poppy Montgomery vuonna 2015.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Poppy Petal Emma Elizabeth Deveraux Donahue
Syntynyt: 15. kesäkuuta 1972 (ikä 52) Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia
Ammatti:  näyttelijätär
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Samantha Spade   Ilman johtolankaa
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Poppy Montgomery vuonna 2009.
Poppy Montgomery (synt. Poppy Petal Emma Elizabeth Deveraux Donahue, s. 15. kesäkuuta 1972 Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia) on australialainen näyttelijätär.
Poppy Montgomery lähti Australiasta 16-vuotiaana silloisen poikaystävänsä kanssa. Hän matkusti Floridaan 18-vuotiaana, ja sieltä Hollywoodiin aikomuksenaan ryhtyä näyttelijäksi. Hän otti taiteilijanimekseen äitinsä tyttönimen Montgomery.
Parhaiten hänet tunnetaan amerikkalaisesta televisiosarjasta Ilman johtolankaa, jossa hän näytteli Samantha Spadea vuosina 2002–2009. Montgomery on näytellyt myös Marilyn Monroeta vuonna 2001 CBS:n Suomessakin nähdyssä minisarjassa Blonde, joka perustui Joyce Carol Oatesin romaaniin. Montgomery on näytellyt myös yhdysvaltalaisessa poliisisarjassa Muistin vanki.
Montgomerylla on vuonna 2007 syntynyt poika. Lapsen isä on Montgomeryn miesystävä, näyttelijä Adam Kaufman.
Aiheesta muualla

Poppy Montgomery Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
TV.com: Poppy Montgomery (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Perfect

| ”Perfect” Darin |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Break the News
 Julkaistu: 18. lokakuuta 2006
 Tuottaja(t): Fredrik Thomander Anders Wikström
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 03.00
 Levy-yhtiö: Columbia
Darinin muut singlet
| ”Want Ya!” 2006 | ”Perfect” 2006 | ”Everything But the Girl” 2007 |
Perfect on ruotsalaislaulaja Darinin single, joka julkaistiin 18. lokakuuta 2006. Kappale on myös Darinin samana vuonna julkaistulla Break the News -albumilla. Kyseessä oli ensimmäinen albumilta julkaistu single.
Fredrik Thomanderin ja Anders Wikströmin tuottamasta kappaleesta on tehty myös musiikkivideo.
Kappaleet

Perfect
Perfect (Instrumental)
Priimaksen palatsi

Priimaksen palatsi.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Priimaksen palatsi (slovakiksi Primaciálny palác, unk. prímási palota) on vaaleanpunainen, uusklassinen rakennus Bratislavan vanhassa kaupungissa. Sen rakennutti vuosina 1778–1781 priimas kardinaali  Jozsef Batthyany, koska samalla paikalla 1200-luvulta asti seissyt arkkipiispan linna ei riittänyt hänen tarpeisiinsa. Palatsin peilisalissa on koettu monia historiallisia tapahtumia ja allekirjoitettu rauhansopimuksia. Vuonna 1805 keisarien Napoleon I ja Frans II välinen  neljäs Pressburgin rauhansopimus allekirjoitettiin tässä salissa. Vuoden 1848 vallankumousten seurauksena Ferdinand V allekirjoitti siellä niin sanotut maaliskuun lait, joihin kuului maaorjuuden lakkauttaminen.
Bratislavan kaupunki osti palatsin käyttöönsä 1903, ja nykyisin se on pormestarin virka-asuntona. Peilisalissa järjestetään konsertteja. Talosta löytyi korjaustöiden aikana englantilaisia 1600-luvun seinävaatteita, jotka ovat näytteillä yleisölle.
Luettelo Quebecin kunnista

Luettelo Quebecin kunnista käsittää Kanadan provinssin Quebecin kaikki kunnat. Kuntia on Quebecissä 1 111. Provinssi määrittelee kunnat seitsemään eri luokkaan: city, town, municipality, parish, township, united township ja village.

| Wickham | Municipality | Centre-du-Québec | Drummond | &&&&&&&&&&&02470.&&&&002 470 | &&&&&&&&&&&02503.&&&&002 503 | &&&&&&&&&&&&&0-2.0700000−1,3 | &&&&&&&&&&&&&098.075000098,75 | &&&&&&&&&&&&&025.&&&&0025,0 |
| Windsor | Town | Estrie | Le Val-Saint-François | &&&&&&&&&&&05367.&&&&005 367 | &&&&&&&&&&&05239.&&&&005 239 | &&&&&&&&&&&&&&02.04000002,4 | &&&&&&&&&&&&&014.029000014,29 | &&&&&&&&&&&&0375.0500000375,5 |
| Wotton | Municipality | Estrie | Les Sources | &&&&&&&&&&&01453.&&&&001 453 | &&&&&&&&&&&01540.&&&&001 540 | &&&&&&&&&&&&&0-6.0400000−5,6 | &&&&&&&&&&&&0143.0370000143,37 | &&&&&&&&&&&&&010.010000010,1 |
| Yamachiche | Municipality | Mauricie | Maskinongé | &&&&&&&&&&&02787.&&&&002 787 | &&&&&&&&&&&02760.&&&&002 760 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 | &&&&&&&&&&&&0106.0510000106,51 | &&&&&&&&&&&&&026.020000026,2 |
| Yamaska | Municipality | Montérégie | Pierre-De Saurel | &&&&&&&&&&&01644.&&&&001 644 | &&&&&&&&&&&01643.&&&&001 643 | &&&&&&&&&&&&&&00.01000000,1 | &&&&&&&&&&&&&073.04000073,04 | &&&&&&&&&&&&&022.050000022,5 |
Postiennakko

Postiennakko on rahasumma, jonka lähettäjä on määrännyt postilähetyksen (kirjeen tai paketin) vastaanottajan maksamaan postilaitoksen välityksellä lähettäjälle saadakseen lähetyksen haltuunsa postikonttorista.
Suomessa postiennakko on Posti Group Oyj:n tarjoama lisäpalvelu, jossa vastaanottaja lunastaa paketin postista maksamalla siitä lähettäjän määräämän ennakkosumman ja postiennakkomaksun. Summa ohjataan lähettäjän ilmoittamalle pankkitilille. Postiennakkoa voi käyttää vain kotimaan postilähetyksissä ja euromääräinen katto maksulle on 2 000 €. Lähetyksen kulkua voi sekä lähettäjä että vastaanottaja seurata lähetystunnuksella, joka löytyy kuitista josta löytyy myös vastaanottajan osoitetiedot.
Postiennakkoa vastaava palvelu on Matkahuollon bussiennakko.
Plougastel-Daoulas

| Plougastel-Daoulas |
| --- | --- |

 Plougastel-Daoulas
 Koordinaatit: 48°22.4′N, 04°22.2′W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Finistère
Arrondissementti:  Brest
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  46,8 km²
Väkiluku (2017):  13 337
 – Väestötiheys:  284,8 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Plougastel-Daoulas on kunta Finistèren departementissa Bretagnen hallintoalueella Ranskassa. Sen pinta-ala on 46,8 neliökilometriä ja vuonna 2017 siellä asui 13 337 asukasta.
Plougastel-Daoulas on osa Brestin kaupunkiseutua (Communauté urbaine de Brest).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Plougastel-Daoulas Wikimedia Commonsissa
Pistia

| Pistia |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Vehkakasvit Araceae
Suku::  Pistiat Pistia
Laji::  stratiotes
Kaksiosainen nimi
 Pistia stratiotes  L. 
Katso myös
   Pistia Wikispeciesissä   Pistia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pistia eli vesisalaatti (Pistia stratiotes) on veden pinnalla kelluva kasvi, joka saattaa muodostaa laajoja mattoja jotka peittävät järven tai kanavan pinnan. Se on sukunsa ainoa laji.
Pistian lehdet ovat paksut, mehevät ja nukkapintaiset. Juuret ovat vaaleat ja ohuet, kukat lähes huomaamattomat.
Ei ole varmaa mistä pistia on alkujaan kotoisin. Se on levinnyt lämpimille alueille, ja menestyy varsinkin ihmisen luomissa ympäristöissä kuten kastelukanavissa. Se on kiusallinen rikkaruoho monin paikoin Afrikassa, Intiassa ja Kaakkois-Aasiassa. Australiassa on kehitetty kasvin biologista torjuntaa sitä syövien hyönteisten avulla.