stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vavilov

Vavilov on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Gennadi Vavilov (s. 1932), venäläinen säveltäjä
Nikolai Vavilov (1885–1943), venäläinen kasvitieteilijä ja geneetikko
Sergei Vavilov (1891–1951), venäläinen fyysikko, optiikan tutkija
Toomas Vavilov (s. 1959), virolainen klarinetisti, kapellimestari ja kuoronjohtaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vasilikí (Tríkala)

| Vasilikí Βασιλική |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Vasilikí
 Koordinaatit: 39°38′26″N, 21°42′12″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Thessalia
Alueyksikkö:  Tríkala
Kunta:  Metéora
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  260203
Väkiluku (2011):  2 200
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 439
 – Kylä:  1 375
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  TK
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vasilikí (kreik. Βασιλική) on Kreikan kylä sekä samanniminen Metéoran kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βασιλικής, Dimotikí Enótita Vasilikís) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 200 ja varsinaisen Vasilikín kylän väkiluku 1 375 (vuonna 2011).
Vasilikín kylä sijaitsee linnuntietä noin 11 kilometriä pohjoisluoteeseen Tríkalan kaupungista. Vasilikín kunnallisyksikkö käsittää pienen alueen Metéoran kunnan eteläosissa. Vasilikí oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Metéoran kuntaan (tuolloin Kalampákan kunta) yhdessä Aspropótamoksen, Chásian, Kastanián, Kleinón, Malakásin ja Tymfaían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Vasilikín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Peristéra | Peristéra | 201 |
| Theópetra | Theópetra | 560 |
| Vasilikí | Ágioi Theódoroi | 64 |
| Vasilikí | Vasilikí | 1 375 |
Yhteensä: 2 200
Vasilinsaaren piiri

| Vasilinsaari |
| --- | --- |
 Vasilinsaaren piiri Pietarin kartalla.
Kaupunki:  Pietari
Pinta-ala:  21,47 km² 
Väkiluku:  207 482 (1.1.2020)
Osa-alueet:   7. kunnallishallintoalue  Vasiljevski  Gavan  Morskoi  Alaissaari 
Vasilinsaaren piiri Pienen ja Suuren Nevan välissä. Yhtenäiseltä näyttävän saarialueen eteläosa on Vasilinsaari, pohjoisosa Alaissaari
Vasilinsaaren piiri tai Hirvisaaren piiri (ven. Василеостровский район, Vasileostovski raion) on yksi Pietarin 18 hallintopiiristä. Piiri sijaitsee kaupungin keskustassa. Siihen kuuluu kaksi Nevan suistossa Suuren ja Pienen Nevan välissä sijaitsevaa suurta saarta,  Vasilinsaari ja Alaissaari, joita erottaa vain kapea Smolenka-joki. Lisäksi piiriin kuuluu pieni Sernyi-saari Pienessä Nevassa. Piiri rajoittuu pohjoisessa Petrogradin ja etelässä Amiraliteetin piiriin. Piirissä on noin 200 000 asukasta.
Kunnallishallintoalueet

Vasilinsaaren piiri jakautuu viiteen kunnallishallintoalueeseen, jotka ovat asemaltaan Pietarin keskustan kaupunginosia. Kunnallishallintoalueet ovat
7. kunnallishallintoalue (7. муниципальный округ)
Vasiljevski (Васильевский)
Gavan (Гавань)
Morskoi (Морской округ)
Alaissaari - Ostrov Dekabristov (Остров Декабристов) (ent. 11. kunnallishallintoalue)
Vasilikós

| Vasilikós Βασιλικός |
| --- | --- |
 Vasilikós
 Koordinaatit: 37°43′0″N, 20°58′59″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Zákynthos
Kunta:  Zákynthos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3301010401
Väkiluku (2021):  297
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  291 00
Suuntanumero(t):  26950
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vasilikós (kreik. Βασιλικός) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Zákynthoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kylän väkiluku on 297 (2021).
Rantaa Vasilikóksessa.
Vasilikóksen kylä sijaitsee Zákynthoksen kaakkoiskärjessä noin 15 kilometriä kaakkoon saaren keskuksesta Zákynthoksen kaupungista. Vasilikós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Βασιλικού, Dimotikí Koinótita Vasilikoú), johon kuuluvat varsinaisen Vasilikóksen kylän lisäksi kylät Ágios Ioánnis, Áno Vasilikós ja Xirokástello sekä Laganáksenlahdessa sijaitseva Kalonísin saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 728 (2021).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vasilikós Wikimedia Commonsissa
Valkjärvi (Mäntyharju, Tyllilä)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°29′54″N, 26°51′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Ruokolampeen 
Järvinumero:  14.974.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,3 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  460 m  
Rantaviiva:  1,739 km  
Pinta-ala:  10,164 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Tyllilän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 470 metriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Simunanjoen valuma-alueeseen (14.974) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,3 metriä mpy.
Vavrinec Dunajský

Vavrinec Dunajský (15. heinäkuuta 1784 Ľubietová – 5. helmikuuta 1833 Budapest) oli slovakialainen kuvanveistäjä. Hän oli yksi nousevan slovakialaisen kuvanveiston johtohahmoista. Hän keskittyi etenkin hengellisiin aiheisiin ja hautakiviin.
Dunajský syntyi taiteelliseen perheeseen ja sai varhaisimman oppinsa veistotaiteessa Slovakiassa. Hän opiskeli vuodesta 1804 Wienin kuvataideakatemiassa ja täydensi opintojaan samanaikaisesti yksityisesti piirustuskoulussa. Vuodesta 1809 Dunajský työskenteli taiteensa parissa Pestissä. Hänen työlleen luonteenomaisia ovat klassisen muodon tuntemus ja barokin aistikkuuden säilyttäminen. Hänen teoksiaan on esillä sekä Pestissä että monilla julkisilla paikoilla eri puolilla Slovakiaa, esimerkiksi Banská Bystricassa ja taiteilijan synnyinseuduilla Ľubietovássa. Monet työt, joista on säilynyt kirjallisia mainintoja, ovat kadonneita.
Vuonna 1822 Dunajský sai Budapestissa pojan, Ladislav Dunajskýn, josta myös tuli kuvanveistäjä.
Unkarin Grand Prix 1989

Unkarin Grand Prix 1989 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 13. elokuuta 1989 Hungaroringillä Unkarissa. Kilpailun voitti Ferrarilla ajanut Nigel Mansell, jolle voitto oli kauden toinen.
Kilpailu

Paalupaikan valtasi yllättäen Riccardo Patrese ennen Ayrton Sennaa. Toisesta yllätyksestä vastasi Dallara-kuljettaja Alex Caffi, joka oli aika-ajojen kolmas.
Startissa Patrese ja Senna pitivät paikkansa, mutta Caffi putosi ensimmäisen mutkan jälkeen nopeasti taaksepäin. Tämän jälkeen kärki pysyi muuttumattomana, kunnes Patrese keskeytti johtoasemasta jäähdyttimen hajottua. Senna johti ja Nigel Mansell oli kaiken tämän jälkeen toisena, vaikka oli lähtenyt vasta lähtöruudusta 12. Mansell sai Sennan kiinni ja lähti ohittamaan tätä kierroksella 58. Juuri sillä hetkellä edessä oli kuitenkin jo kierroksella jäänyt Stefan Johansson, joka kärsi vaihdelaatikko-ongelmista. Senna lähti ohittamaan Johanssonia tämän oikealta puolelta (sisäkautta), mutta Mansell valitsi vielä sisemmän linjan ja otti johtopaikan Sennalta. Sijoitukset eivät enää vaihtuneet tämän jälkeen: Mansell voitti, Senna toinen, Thierry Boutsen kolmas, Alain Prost neljäs, Eddie Cheever viides ja Nelson Piquet kuudes.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27 |  Nigel Mansell | Ferrari | 77 | 1:49.38,650 | 12 | 9 |
| 2 | 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 77 | + 25,967 | 2 | 6 |
| 3 | 5 |  Thierry Boutsen | Williams-Renault | 77 | + 38,354 | 4 | 4 |
| 4 | 2 |  Alain Prost | McLaren-Honda | 77 | + 44,177 | 5 | 3 |
| 5 | 10 |  Eddie Cheever | Arrows-Ford | 77 | + 45,106 | 16 | 2 |
| 6 | 11 |  Nelson Piquet | Lotus-Judd | 77 | + 1.12,039 | 17 | 1 |
| 7 | 21 |  Alex Caffi | Dallara-Ford | 77 | + 1.24,225 | 3 |   |
| 8 | 20 |  Emanuele Pirro | Benetton-Ford | 76 | + 1 krs. | 25 |   |
| 9 | 4 |  Jean Alesi | Tyrrell-Ford | 76 | + 1 krs. | 11 |   |
| 10 | 9 |  Derek Warwick | Arrows-Ford | 76 | + 1 krs. | 9 |   |
| 11 | 8 |  Stefano Modena | Brabham-Judd | 76 | + 1 krs. | 8 |   |
| 12 | 7 |  Martin Brundle | Brabham-Judd | 75 | + 2 krs. | 15 |   |
| 13 | 3 |  Jonathan Palmer | Tyrrell-Ford | 73 | + 4 krs. | 19 |   |
| Kesk. | 24 |  Luis Perez-Sala | Minardi-Ford | 57 | Kolari (Modena) | 23 |   |
| Kesk. | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 56 | Vaihdelaatikko | 6 |   |
| Kesk. | 6 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 54 | Jäähdytin | 1 |   |
| Kesk. | 36 |  Stefan Johansson | Onyx-Ford | 48 | Vaihdelaatikko | 24 |   |
| Kesk. | 19 |  Alessandro Nannini | Benetton-Ford | 46 | Vaihdelaatikko | 7 |   |
| Kesk. | 37 |  Bertrand Gachot | Onyx-Ford | 38 | Vaihdelaatikko | 21 |   |
| Kesk. | 12 |  Satoru Nakajima | Lotus-Judd | 33 | Kolari (Warwick) | 20 |   |
| Kesk. | 15 |  Mauricio Gugelmin | March-Judd | 27 | Sähköt | 13 |   |
| Kesk. | 16 |  Ivan Capelli | March-Judd | 26 | Rengas | 14 |   |
| Kesk. | 29 |  Michele Alboreto | Larrousse-Lamborghini | 26 | Moottori | 26 |   |
| Kesk. | 18 |  Piercarlo Ghinzani | Osella-Ford | 20 | Sähköt | 22 |   |
| Kesk. | 23 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ford | 9 | Ripustukset | 10 |   |
| Kesk. | 22 |  Andrea de Cesaris | Dallara-Ford | 0 | Kytkin | 18 |   |
| DNQ | 25 |  René Arnoux | Ligier-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 26 |  Olivier Grouillard | Ligier-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 38 |  Christian Danner | Rial-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 39 |  Volker Weidler | Rial-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNPQ | 17 |  Nicola Larini | Osella-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 30 |  Philippe Alliot | Larrousse-Lamborghini |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 41 |  Yannick Dalmas | AGS-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 34 |  Bernd Schneider | Zakspeed-Yamaha |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 40 |  Gabriele Tarquini | AGS-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 31 |  Roberto Moreno | Coloni-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 33 |  Gregor Foitek | EuroBrun-Judd |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 35 |  Aguri Suzuki | Zakspeed-Yamaha |   | Esikarsiutui |   |   |
| DNPQ | 32 |  Pierre-Henri Raphanel | Coloni-Ford |   | Esikarsiutui |   |   |
Muuta

Paalupaikka: Riccardo Patrese – 1.19,726
Nopein kierros: Nigel Mansell – 1.22,637 (kierroksella 66)
Williamsin 30. paalupaikka
Ferrarin 110. kilpailun nopein kierros
Renault-moottoreiden 150. Grand Prix
Kisa näytettiin TV2:n koosteena selostajina Markku Pentikäinen ja Juha Varjosaari.
Vatikaanivaltion paavillinen komissio

| Vatikaanivaltion paavillinen komissio |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Presidentti:  Giuseppe Bertello
Edustajia:  7
Vaalit
Valintatapa:  Paavin nimitys
Viimeisimmät vaalit:  2018
Seuraavat vaalit:  2023
Kokouspaikka
 Kuvernoraatin palatsi kuvattuna vuonna 2006
 Kuvernoraatin palatsi, Vatikaani
Kotisivut
 https://www.vaticanstate.va/it/
Vatikaanin paavillinen komissio (lat. Pontificia Commissio pro Civitate Vaticana, ital. Pontificia Commissione per lo Stato della Città del Vaticano) on Vatikaanivaltion lainsäädännöllinen elin eli käytännössä parlamentti. Sillä on lisäksi myös Vatikaanin lain mukaan juridinen ja toimeenpaneva valta Vatikaanissa. Komission presidentti käyttää toimeenpanevaa valtaa Vatikaanissa.
Komissio koostuu seitsemästä kardinaalista, jotka paavi nimittää viideksi vuodeksi kerrallaan. Sitä johtaa presidentti..
Nykyiset jäsenet

Paavi Franciscus nimitti komission jäsenet viimeksi 2018. He eivät edusta mitään puolueita..
| Kuva | Nimi | Asema | Kotimaa |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Giuseppe Bertello | Presidentti | Italia |
|  | Kevin J. Farrell | Jäsen | Irlanti |
|  | Giuseppe Petrocchi | Jäsen | Italia |
|  | Stanisław Ryłko | Jäsen | Puola |
|  | Leonardo Sandri | Jäsen | Argentiina |
|  | Domenico Calcagno | Jäsen | Italia |
|  | Beniamino Stella | Jäsen | Italia |
Valkjärvi (Mäntyharju, Pankalahti)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°19′20″N, 26°37′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Siikaseen 
Järvinumero:  14.915.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,7 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  460 m  
Rantaviiva:  3,473 km  
Pinta-ala:  27,895 ha  
Saaria:  1 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Pankalahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Nurmaanjärven valuma-alueeseen (14.915) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,7 metriä mpy.
Valtteri Revonkorpi

| Valtteri Revonkorpi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muusikko
Tyylilajit:  hard rock, heavy Metal
Soittimet:  rummut, kosketinsoittimet
Yhtyeet:  Leverage
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Valtteri Revonkorpi (s. 3. syyskuuta) on suomalainen rumpali. Nykyisin hän soittaa hard rock -yhtye Leveragessa. Revonkorpi on soittanut rumpuja myös Purity-yhtyeessä sekä toiminut Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen kosketinsoittajana vuosina 1997–1999. Hän soitti kosketinsoittimia myös Lyijykomppanian albumilla Viimeinen voitelu vuonna 1996.
Vaskiveden työväentalo

| Vaskiveden työväentalo |
| --- | --- |
 Vaskiveden työväenyhdistyksen työväentalo.
Sijainti:  Vaskivesi, Virrat
Valmistumisvuosi:  1907/1909
Purkuvuosi:  1983
Rakennuttaja:  Vaskiveden Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosala:  253 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vaskiveden työväentalo oli Virtain kaupungin Vaskiveden kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Vaskiveden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Jäseniä liittyi mukaan ensimmäisen vuoden aikana 218. Vuonna 1909 yhdistys osti valmiin rakennuksen ja siirsi sen yhdistyksen ostamalle tontille. Ensimmäinen kokous pystyttiin pitämään jo kyseisen vuoden heinäkuussa. Vihkiäisiä juhlittiin joulukuussa 1909. (Toisen lähteen mukaan siirto olisi tapahtunut jo vuonna 1907.) Vuonna 1917 yhdistys myi tontin takaisin alkuperäiselle omistajalle, osti uuden tontin kylän keskustasta ja siirsi talon sinne. Taloa laajennettiin, ja tupaantuliaisia vietettiin syksyllä 1924.
Vuonna 1935 Vaskiveden työväenyhdistys oli yksi Virtain toimivimmista yhdistyksistä, jonka jäsenmääräkin oli paikkakunnan korkeimpia. Vuonna 1937 yhdistyksen taloa kuvailtiin isoksi, joskin se vaati pientä kunnostamista tullakseen hyväksi toimipaikaksi.
Jäsenmäärä kuitenkin laski vuosikymmenten mittaan ja toiminta hiipui. Talo jäi kokonaan tyhjilleen vuonna 1975. Lopulta vuonna 1983 yhdistys päätti myydä talonsa tontteineen Virtain kaupungille. Talon kuvailtiin olevan tuolloin jo ”käyttöön kelpaamaton”. Rakennus purettiin, ja sen irtaimisto lahjoitettiin Virtain perinnekylään. Tontille rakennettiin rivitalo.
Toimintaa työväentalolla

Vuonna 1915 yhdistykselle perustettiin torvisoittokunta, joka pysyi voimissaan 1960-luvun alkuun saakka. Myös näytelmätoimintaa oli jo alkuaikoina. Lisäksi oli naisjaosto, torppariosasto ja lauluseura. Talolla järjestettiin iltamia, vappujuhlia, kesäjuhlia, äitienpäiväjuhlia ynnä muuta. Opintokerhotoiminta oli säännöllistä, ja taloa myös vuokrattiin ulkopuolisiin tilaisuuksiin. Radio talolle hankittiin vuonna 1925. Sitä kuunneltiin kolmena iltana viikossa: keskiviikkoisin kuunteleminen oli ilmaista, mutta lauantai- ja sunnuntai-iltaisin kuuntelemisesta oli maksettava kaksi markkaa illalta. Myös jumalanpalveluksen kuunteleminen oli maksullista. Elokuvatoiminta alkoi vuonna 1926 ja jatkui 1960-luvun alkuun saakka.
Rakennus

Talon pinta-ala oli 253 m², ja siihen kuului juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen sekä yhden huoneen ja keittiön asunto. Talo oli hirsirunkoinen, vuoraamaton ja punaiseksi maalattu. Alkuperäinen pärekatto vaihdettiin huopaan vuonna 1978. Sisäkatto ja sisäseinät oli paneloitu. Alkuperäinen lämmitys oli ”rautakuorimuureilla”. 1980-luvun alkuun mennessä ne oli poistettu, eikä talossa ollut lämmitystä. Talossa ei ollut myöskään vesijohtoa, viemäriä tai wc:tä.
Valkjärvi (Mikkeli, Kekkola)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°46′00″N, 26°55′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.117
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,2 m  
Pituus:  780 m  
Leveys:  550 m  
Rantaviiva:  3,076 km  
Pinta-ala:  16,493 ha  
Saaria:  1 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Kekkolan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 780 metriä pitkä, 550 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,5 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy.
Uusi maailmanjärjestys (albumi)

| Uusi maailmanjärjestys Avacia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. toukokuuta 2019
 Kesto: 33.43
 Levy-yhtiö: V.R. Label
Avacian muut julkaisut
|   | Uusi maailmanjärjestys 2019 | Peilit 2020 |
Uusi maailmanjärjestys on suomalaisen metalliyhtye Avacian debyyttialbumi, joka julkaistiin 24. toukokuuta 2019.
Kappaleet

Päivä kerrallaan – 2.45
Valettu – 3.27
Rajapinta – 3.01
Vihermaa – 4.24
Ilman varjoa – 3.53
Kiveen kirjoitettu – 3.05
Asteekkien kultaa – 4.02
Aamusoitto – 4.19
Uusi maailmanjärjestys – 4.43
Kokoonpano

Jori Saloranta – laulu & kitara
Elias Koljonen – rummut & laulu
Topi Kivelä – basso
Arvostelut

Desibeli.net:
Valtteri Rönnberg

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 19. kesäkuuta 1996 (ikä 28)
Pelipaikka: laituri
Seura
Seura:  Pallohonka
Junioriseurat
:  Honka
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013– |  Pallohonka | 10 | (0) |
| 2014– |  Honka | 4 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 14 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 11. marraskuuta 2014.
Valtteri Rönnberg (s. 19. kesäkuuta 1996) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laituri. Hän edusti kaudella 2014 Kakkosessa pelaavaa Pallohonkaa.
Rönnberg pelasi kauden 2014 aikana FC Hongassa neljä Veikkausliigan ottelua. Ensiesiintymisensä pääsarjatasolla hän teki 27. kesäkuuta 2014, kun Honka voitti FC Inter Turun kotonaan 2–1. Rönnberg tuli ottelussa kentälle 57. minuutilla Jonas Leväsen tilalle.
Valle d'Aosta Fromadzo

Valle d'Aosta Fromadzo on italialainen lehmänmaidosta valmistettava juusto.
Valle d'Aosta Fromadzo on peräisin nimensä mukaisesti Italian autonomiselta Aostanlaakson alueelta. Fromadzo on paikallisen murteen sana sanalle formaggio eli juusto. Pantaleone da Confienza kuvaili nykyisen kaltaista juustoa Aostanlaakson alueelta jo vuonna 1477 teoksessa Summa lacticinorum. Juusto sai italialaisen nimisuojan (denominazione di origine controllata eli DOC) vuonna 1995 ja DOP-statuksen (denominazione di origine protetta) vuonna 1996.
Suojellun statuksen takia juuston valmistustapoja valvotaan ja ne on määritelty tarkasti. Juuston pääraaka-aine on lehmänmaito, mutta juustoon voidaan käyttää myös pientä määrää vuohenmaitoa. Maito on joko vähärasvaista (20–35 % rasvaa) tai hyvin vähärasvaista (alle 20 %). Historiallisesti vähärasvaisuudella oli merkitystä säilyvyyden kannalta. Juustoa valmistettaessa maito kuumennetaan ja siihen lisätään juoksute. Valmistuva juustomassa pilkotaan, kuumennetaan ja asetellaan féitchie-nimisiin muotteihin. Juusto kypsyy vähintään 60 päivää, mutta jopa kymmenen kuukautta.
Valmiilla juustolla on keltainen kuori ja sen sisältö on norsunluunvalkoista. Juuston maku voimistuu kypsymisasteen mukaan. Hyvin kypsynyttä juustoa käytetään tavallisesti ruuanlaittoon, esimerkiksi keittoihin ja pastaan. Nuorta juustoa käytetään tavallisen pöytäjuuston tapaan.
Uusi linnoitus

| Uusi linnoitus> Νέο Φρούριο |
| --- | --- |
 Korfun Uusi linnoitus mereltä nähtynä.
Sijainti:  Korfun kaupunki, Keski-Korfu ja Diapontiset saaret, Jooniansaaret, Kreikka
Koordinaatit:  39°37′30″N, 19°54′54″E
Rakennustyyppi:  linnoitus
Valmistumisvuosi:  pääosin 1576–1645
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Korfun vanhakaupunki 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uusi linnoitus (kreik. Νέο Φρούριο, Néo Froúrio, myös Νόβα Φορτέτσα, Nóva Fortétsa; ital. Fortezza Nuova) eli Pyhän Markuksen linnoitus (Φρούριο Αγίου Μάρκου, Froúrio Agíou Márkou) on linnoitus Korfun kaupungissa Korfun saarella Kreikassa. Se on toinen kaupungin linnoituksista niin kutsutun Vanhan linnoituksen ohella, ja sen tavoin osa Unescon maailmanperintökohdetta Korfun vanhakaupunki.
Historia

Uuden linnoituksen rakennuttivat venetsialaiset. Sen tarkoituksena oli turvata kaupungin puolustus, johon Vanha linnoitus ei enää riittänyt. Linnoituksen rakentaminen alkoi vuonna 1576 ja se valmistui vasta vuonna 1645. Linnoituksen arkkitehtina toimi Francisco Vitelli, ja sen rakentamiseksi purettiin noin 2 000 rakennusta. Rakentamisen jälkeen Uusi linnoitus toimi kaupungin päälinnoituksena.
Myöhemminkin linnoitusta on muutettu ja laajennettu. Viimeiset venetsialaisaikaiset linnoitustyöt ovat vuosilta 1716–1735. Viimeinen suuri taistelu linnoituksella käytiin vuonna 1799 venäläisiä ja turkkilaisia joukkoja vastaan. Se johti antautumiseen neljän kuukauden piirityksen jälkeen.
Linnoitus kärsi vaurioita pommituksissa toisen maailmansodan aikana. Nykyisin Uusi linnoitus on Kreikan parhaiten säilyneitä linnoituskokonaisuuksia, ja Korfun Vanhan linnoituksen ja Korfun vanhankaupungin ohella Unescon maailmanperintökohde.
Rakennelma

Uusi linnoitus sijaitsee Ágios Márkoksen (Pyhän Markuksen) kukkulalla Korfun vanhankaupungin länsipuolella ja lähellä kaupungin vanhaa satamaa, jota se vartioi. Se on rakennettu bastionijärjestelmän mukaisesti ja kahteen tasoon. Ylempi osa tunnetaan nimellä Seitsemän tuulen bastioni. Länsipuolella on kuiva vallihauta sekä myöhemmin lisätty varustus, joka tunnetaan nimellä Skárponas.
Linnoituksessa on kaksi porttia, joista toinen on pohjoispuolella kohti satamaa ja toinen eteläpuolella. Portteja koristaa Venetsian tunnus Pyhän Markuksen leijona. Sisällä linnoituksessa on suuri määrä erilaisia varuskuntarakennuksia, maanalaisia holvikäytäviä ja kryptoja, ruutivarastoja ja muita säilytystiloja sekä vesisäiliöitä.
Vanha ja Uusi linnoitus oli yhdistetty toisiinsa muureilla, jotka ympäröivät myös koko alakaupungin. Ne purettiin 1800-luvulla. Linnoituksia yhdistää myös tunneli, joka on yhä jäljellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uusi linnoitus Wikimedia Commonsissa
Uusi linnoitus koillisesta nähtynä.
Linnoituksen pohjakaava, itäkoillinen ylhäällä. Coronelli Vincenzo, 1688.