stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dagestanin iskut 2024
Tapahtumat

Aseistautuneet miehet hyökkäsivät illalla 23. kesäkuuta 2024 Derbentissä ortodoksikirkkoon ja kaupungin synagogaan. Iskut tehtiin Venäjän ortodoksikirkon viettäessä Pyhän Kolminaisuuden päivää. 66-vuotiaalta pappi Nikolai Kotelnikovilta viillettiin kurkku auki ennen kirkon sytyttämistä tuleen. Myös Derbentin synagoga poltettiin. Venäjän poliisivoimien mukaan kaksi hyökkääjää siirtyi läheiseen rakennukseen, jossa heidät surmattiin.
Pian Derbentin iskujen jälkeen militantit ampuivat kohti poliisia Mahatškalassa. Myös siellä hyökättiin ortodoksikirkkoon ja synagogaan ennen kuin erikoisjoukot surmasivat hyökkääjät. Vähintään kaksikymmentä ihmistä kuoli ja vähintään 46 henkilöä joutui sairaalahoitoon hyökkäysten seurauksena. Sergokalassa haavoittui poliisi muutama tunti iskujen jälkeen poliisiautoon kohdistetun hyökkäyksen seurauksena.
Dagestanin iskujen tekijöiden joukossa olivat Venäjän mukaan Sergokalan piirin johtaja Magomed Omarovin kaksi poikaa ja sisaruksenpoika. Omarov vietiin kuulusteltavaksi ja erotettiin Yhtenäinen Venäjä -puolueesta.
Reaktiot

Isis-K eli Afganistanin Isis-haara ei ottanut iskuista suoraan vastuuta, mutta ylisti iskun tehneitä "veljiään". Institute for the Study of War piti todennäköisenä syyllisenä Vilajat Kavkazia, joka on Isisin Pohjois-Kaukasiassa aktiivinen haara. Dagestanin johtaja Sergei Melikov syytti islamistisia nukkuvia soluja, joita hänen mukaansa ohjattiin ulkomailta. Hän yritti kytkeä iskut Ukrainan sotaan. Telegramissa Melikov väitti Ukrainan osallistuneen iskuun. Myös poliitikko Leonid Slutski väitti, että Dagestanin iskujen täytyisi liittyä ohjusiskuun, jossa samana päivänä sai surmansa neljä ihmistä Sevastopolissa. Komsomolskaja Pravda väitti iskun olevan "kollektiivisen lännen" yritys avata "toinen rintama Venäjää vastaan". Tällaiset näkemykset saivat osakseen kritiikkiä jopa Venäjän sisällä. Dmitri Rogozin viittasi terrori-iskuun uskonnolliseen suvaitsemattomuuteen liittyvänä ja piti Ukrainan sekä Naton syyttämistä kaikista terrori-iskuista ongelmiin johtavana. Venäjä oli esittänyt vastaavia syytöksiä maaliskuun 2024 Moskovan terrori-iskun yhteydessä.
Dagestaniin julistettiin iskujen jälkeen kolmen päivän suruaika. Dmitri Peskov välitti Vladimir Putinin surunvalittelut Dagestanin iskujen uhrien omaisille. Venäläiset uutistoimistot ilmoittivat aamulla 24. kesäkuuta 2024 hyökkäyksiä seuranneen terrorisminvastaisen operaation tulleen saatetuksi päätökseen. Iskujen jälkeen Ramzan Kadyrov vaati myös militanteiksi islamisteiksi epäiltyjen henkilöiden sukulaisten tappamista.
3. heinäkuuta 2024 Dagestaniin asetettiin tilapäinen niqabkielto. Putin ilmoitti Talibanin olevan Venäjän liittolainen taistelussa terrorismia vastaan, vaikka Taliban on Venäjällä kielletty terroristijärjestönä.
Tausta

2000-luvun alussa militanttien iskut Dagestanissa olivat tavallisia. Isis-terroristijärjestön noustua Lähi-idässä monet dagestanilaiset liittyivät sen joukkoihin Syyriassa ja Irakissa. Dagestan oli välillä suhteellisen rauhallinen, mutta esimerkiksi lokakuussa 2023 alueella puhkesi satojen miesten käynnistämiä juutalaisvastaisia mellakoita.
Deutsches Technikmuseum

Museon vuonna 2003 valmistunut uusi päärakennus.
Deutsches Technikmuseum Berlin (DTMB) on Berliinissä toimiva suuri tekniikan museo. Se sijaitsee Kreuzbergin kaupunginosassa Landwehrkanalin eteläpuolella. Museon nimi oli vuoteen 1996 Museum für Verkehr und Technik.
Museo perustettiin vuonna 1982. Se toimii pääosin vuonna 1908 rakennetussa rakennusryhmässä, joka liittyi aikoinaan Anhalter Bahnhof -rautatieasemaa ympäröineeseen teollisuusalueeseen. Rakennuskokonaisuus käsittää entisiä veturitalleja, kauppahalleja, kylmävarastoja, myllyjä, työpajoja ja panimon. Museon yhteydessä on puisto, jossa on kaksi tuulimyllyä, vesimylly, panimo ja sepänpaja. Berliinissä oli toiminut 1800-luvun lopulta alkaen useitakin tekniikkaa esitelleitä museoita, mutta pääosa niistä tuhoutui toisessa maailmansodassa, joten Deutsches Technikmuseum perustettiin jatkamaan niiden perintöä.
Museossa on näytteillä paljon erilaisia laitteita, kulkuneuvoja ja tehdaskoneita, joista monet ovat edelleen toiminnassa. Museo esittelee havainnollisesti myös monenlaisia tieteellisiä kokeita. Näyttelyesineisiin kuuluvat saksalaisen tietokonesuunnittelun pioneerin Konrad Zusen tietokonemallit ensimmäisestä eli Z1:stä aina Z31:een kaikkine lisälaitteineen. Osa on Zusen myöhemmin museota varten rakentamia kopioita, sillä alkuperäiset tuhoutuivat sodassa. Museon kokoelmissa on myös monia hyvin suuria näyttelyesineitä, kuten yli 40 lentokonetta. Vuonna 2003 valmistui museon uusi päärakennus, jonka sisäänkäynnin katolla on Berliinin ilmasillan ajoilta tuttu Douglas C-47 -kone. Museon yhteydessä toimiva suuri kirjasto avattiin yleisölle vuonna 2002.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Deutsches Technikmuseum Wikimedia Commonsissa
Museon kotisivu (saksaksi)
Pelastuspaketti

Pelastuspaketti (engl. bailout) tarkoittaa yrityksen pelastamista esimerkiksi konkurssilta tai likviditeettivajeelta.
Yritys pelastetaan sijoittamalla siihen lisää rahaa (pääomittaminen). Yksityinen sijoittajataho saa vastineeksi esimerkiksi korkean tuoton tulevaisuudessa, omaisuutta tai markkinaosuuksia. Valtion pelastuspaketteja perustellaan työpaikkojen tai elinkeinoalojen säilymisellä maassa.
Arvostelu

Arvostelijoiden mukaan pelastuspaketit luovat moraalikatoa: yritykset ottavat liian suuria riskejä, koska tarvittaessa valtio hyvittää ne pelastuspaketilla. Arvostelijoiden mukaan pelastuspaketeilla myös siirretään varoja hyvin tuottavilta talouden toimijoilta vähemmän tuottaville.
Pelastuspakettien kustannukset

Vuonna 2002 Maailmanpankin raportissa, jossa oli tutkittu rahoituskriisejä 30 vuoden ajalta 98 eri maassa, laskettiin taloudellisten pelastuspakettien keskimääräiseksi arvoksi 13 prosenttia kunkin maan vuosittaisesta bruttokansantuotteesta.
Pentyyni

1-Pentyynin pallotikkumalli (yhdisteen ensimmäinen hiiliatomi on kuvassa poikkeuksellisesti oikealla)
2-Pentyynin pallotikkumalli
Pentyynin kolmen eri isomeerin rakenteet.
Pentyyni on alkyyneihin kuuluva hiilivety. Sen kemiallinen kaava on C5H8. Pentyynin moolimassa on 68,12 g/mol. Pentyyni ei liukene veteen. Pentyyni on myös tyydyttymätön hiilivety, koska yhdiste sisältää kolmoissidoksen kahden hiiliatomin välillä.
Pentyyneja

1-pentyyni, CAS-numero 627-19-0. 1-Pentyynin sulamispiste on –106 – –105 °C ja kiehumispiste 40 °C.
2-pentyyni, CAS-numero 627-21-4. 2-Pentyynin sulamispiste on –109 °C ja kiehumispiste 56–57 °C.
Eckerö Linjen

| Eckerö Linjen |
| --- | --- |
Perustettu:  1960
Kotipaikka:  Maarianhamina, Ahvenanmaa, Suomi
Toiminta-alue:  Ahvenanmeri
Toimiala:  varustamotoiminta
Omistaja:  Rederiaktiebolaget Eckerö
Kotisivu:  eckerolinjen.ax
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eckerö Linjen on ahvenanmaalainen Eckerön ja Grisslehamnin välisen laivaliikenteen harjoittaja, joka liikennöi tuota väliä M/S Eckeröllä. Noin 45 kilometrin pituisen reitin alus taittaa kahdessa tunnissa. Nimi Eckerö Linjen otettiin käyttöön jo 1960-luvun lopussa. Yhtiö on osa Eckerö-konsernia.
Historia

Eckerö Linjenin historia alkaa vuodesta 1960, jolloin Rederi AB Grisslehamn-Åland aloitti liikenteen Ruotsin Åmålissa vamistuneella, 250 matkustajaa ja 25 autoa ottavalla  M/S Rospiggenilla. Seuraavana vuonna hankittiin myös M/S Alpha (myöh. Alandia) sekä M/S Rospiggen II. Liikenne väheni vuonna 1962 Rospiggenilla, ja vuonna 1963 myös Rospiggen II-aluksesta luovuttiin.
Vuonna 1970 liikenteeseen saatiin M/S Roslagen, entinen Norjassa rakennettu Spervik I, ja se liikennöikin vuoteen 1988 asti. Vuonna 1975 Eckerö Linjen osti Fleur Des Iles-aluksen ja nimesi sen jälleen Rospiggeniksi, mutta luopui siitä jo seuraavana vuonna. 1978 Rederi Ab Eckerö osti Bastø IV:n Norjasta, mutta sen työ Rospiggen-nimisenä kesti vain kaksi kautta. 1983 alus myytiin Kalmarilaiselle Rederi Ab Ölandsundille.
Vuonna 1982 Eckerö Linjen hankki itselleen Svea Scarlett -aluksen, ja nimesi sen M/S Eckeröksi. Sen työ kesti vuoteen 1991 asti, kunnes P&O Ferries osti aluksen ja antoi sille uuden nimen St Ola.
Vuonna 1988 varustamo oli ostanut itselleen jo Vaasanlaivat-Vasabåtarnalta M/S Wasa Expressin. M/S Roslageniksi kastettu alus aloitti liikenteen Grisslehamnin ja Eckerön välillä maaliskuussa 1989.
Rederi Ab Eckerö osti vuonna 1992 jälleen Merenkurkusta, Vaasanlaivoilta M/S Botnia Expressin, joka sai nimekseen Alandia. Alandialla oli erilaisia työtehtäviä, suurimmaksi osaksi kuitenkin liikennöintiä Grisslehamn-Eckerö-linjalla, sekä silloin tällöin myös Eckerö-konserniin kuuluvalla Eckerö Linellä / Eestin Linjoilla. Palasipa Alandia jopa Merenkurkkuun vuoden 2004 lopulla, kun RG Linen M/S Casino Express ajoi karille ja oli poissa liikenteestä. Alandiallekin tosin kävi epäonnekkaasti, ja sekin karautti karille ennen kuin työtehtävä edes ehti alkaa.
Bornholms Trafikkenilta tarjoutui ostettavaksi Jens Kofoed -alus loppuvuodesta 2004. Eckerö Linjenin käyttämän Berghamnin sataman ongelma Eckerössä on sen pienuus, nimittäin sinne ei voi liikennöidä nykyistä Eckeröä suuremmalla aluksella. Rederi Ab Eckerö osti aluksen Eckerö Linjenin liikenteeseen Grisslehamn - Eckerö-linjalle. Helmikuussa 2006 Eckerö saatiin vihdoin liikenteeseen. Suuremman aluksen oston myötä Alandia myytiin Punaisellemerelle Jamaa II-nimiseksi.
Tuolloin Eckerö Linjenillä oli jäljellä enää Roslagen. Roslagenia käytettiin kesä- ja varalauttana Eckerö Linjenillä vielä seuraavan kesän 2007, jolloin myös siitä luovuttiin. Roslagen myytiin Agoudimos Linesille, Kreikkaan, ja sai nimekseen Ionian Spirit. Samalla päättyi 37-vuotinen Papenburgin sisarien aikakausi Itämerellä.
Laivat > Tämänhetkiset laivat

| Laiva | Rakennettu | Käytössä   Eckerö Linjenillä | Matkustajia (maksimi) | Bruttovetoisuus | Matka- nopeus (solmua) | Reitti | Tietoa | Lippu ja kotipaikka | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M/S Eckerö | 1979 | 2005– | 1 500 | 12 358 GT | 20,0 | Eckerö – Grisslehamn |  |  Grisslehamn, Ruotsi |  |
Entiset laivat

M/S Rospiggen (I) 1960–1962
M/S Alpha 1961–1962 / M/S Alandia (I) 1962–1974
M/S Rospiggen II 1962–1963
M/S Roslagen (I) 1969–1988
M/S Rospiggen (III) 1975–1976
M/S Rospiggen (IV) 1978–1983
M/S Eckerö (I) 1982–1991
M/S Roslagen (II) 1988–2007
M/S Alandia (II) 1992–2006
Aiheesta muualla

Eckerölinjen.fi
Fakta om Fartyg faktaomfartyg.se. Arkistoitu 26.5.2012. Viitattu 28.11.2009. (ruotsiksi)
M/S Roslagen (nyk. Ionian Spirit)
Eino Nikupaavola

Eino Ensio Nikupaavola (16. marraskuuta 1905 Viipuri – 10. kesäkuuta 1981 Tampere) oli suomalainen juristi, joka toimi muun muassa Valtion poliisikoulun johtajana.
Henkilöhistoria

Eino Nikupaavolan vanhemmat olivat rautasorvaaja Karl Viktor Nikupaavola ja Fanny Emilia Wallenius. Hänen puolisonsa 1934–1951 oli Ragnhild Hedvig Roine ja vuodesta 1952 Hely Pirkko-Liisa Juurinen. Kääntäjä Renne Nikupaavola oli Eino Nikupaavolan poika ensimmäisestä avioliitosta. Eino Nikupaavola tuli ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Normaalilyseosta 1925 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1932, varatuomarin arvon hän sai 1936. Nikupaavola valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1941 ja lisensiaatiksi 1949 ja väitteli lakitieteen tohtoriksi 1954.
Nikupaavola oli nimismies Muonion piirissä 1933, Muolaan piirissä vuodesta 1934 ja Jaakkiman piirissä 1938–1940. 1930-luvulla Nikupaavola toimi myös Rajajoen kihlakunnan vt. kruununvoutina, Viipurin vt. lääninreviisorina ja Kurkijoen kihlakunnan vt. kruununvoutina. Viipurin läänin ylimääräinen apulaispoliisitarkastaja hän oli 1939–1940, valtiovarainministeriön arvioimislautakuntien tarkastaja ja ylimääräinen esittelijä 1940–1944, Kalajoen nimismies 1944–1946, Kuopion läänin poliisitarkastaja 1946–1948 ja Valtion poliisikoulun johtaja 1948–1955. Hän oli korkeimman oikeuden ylimääräinen virkamies 1953, ylimääräinen esittelijä 1954 ja nuorempi oikeussihteeri 1955–1957, Hauhon tuomiokunnan tuomari 1957–1963 ja Pirkkalan tuomiokunnan tuomari 1963–1973.
Julkaisuja

Yhteiskiinnityksestä I, 1953 (väitöskirja)
Aiheesta muualla

Eino Nikupaavola Biografiasampo.
Ekstinktio

Interstellaarinen ekstinktio lähigalakseissa.
Ekstinktio tarkoittaa tähtitieteessä valon tai muun säteilyn vaimenemista sen kulkiessa väliaineen läpi.
Kun esimerkiksi tähden säteily kulkee avaruudessa ainepilven läpi, osa fotoneista absorboituu tai siroaa pilven hiukkasista. Mitä tiheämpi ja paksumpi väliainekerros on, sitä suurempi osa säteilystä jää matkalle.
Ekstinktion takia havaitusta kohteesta vastaanotetaan vähemmän energiaa ja havaittu magnitudi kasvaa. Ekstinktio kasvattaa magnitudia lineaarisesti etäisyyden kasvaessa ja tällöin ekstinktio ilmoitetaan usein yksiköissä mag/pc.
Pentu

Pentu on biologinen nimitys eläimen, erityisesti nisäkkään poikasesta.
Eri eläinten poikasten nimityksiä

Hevonen: varsa
Hirvi, peura: vasa
Hylje: kuutti
Jänis: poikanen
Kana: poikanen, tipu
Karhu, koira, kissa, kettu, susi: pentu, penikka
Lammas: karitsa
Nauta: vasikka
Sika: porsas
Vuohi: kili
Ihmisen poikasesta käytetään nimitystä lapsi. Pentu-nimitys tässä yhteydessä on halventava tai murteellinen.kenen mukaan?
Eksa

Eksa (tunnus E) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa triljoonakertaista (1018).  Esimerkiksi eksametri (Em) on triljoona metriä.
Eksa otettiin käyttöön 1975. Etuliitteen nimi on peräisin kreikankielisestä lukusanasta ἕξ heks, 'kuusi': eksan kerroin on yhtä kuin 10006.
| 1 000n | 10n | Nimi | Symboli | Alkaen vuodesta[1] | Lukuarvo sanoin | Numeroin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 00010 | 1030 | kvetta | Q | 2022 | kvintiljoona | 1 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0009 | 1027 | ronna | R | 2022 | tuhat kvadriljoonaa | 1 000 000 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0008 | 1024 | jotta | Y | 1991 | kvadriljoona | 1 000 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0007 | 1021 | tsetta | Z | 1991 | tuhat triljoonaa | 1 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0006 | 1018 | eksa | E | 1975 | triljoona | 1 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0005 | 1015 | peta | P | 1975 | tuhat biljoonaa | 1 000 000 000 000 000 |
| 1 0004 | 1012 | tera | T | 1960 | biljoona | 1 000 000 000 000 |
| 1 0003 | 109 | giga | G | 1960 | miljardi | 1 000 000 000 |
| 1 0002 | 106 | mega | M | 1960 | miljoona | 1 000 000 |
| 1 0001 | 103 | kilo | k | 1795 | tuhat | 1 000 |
| 1 0002/3 | 102 | hehto | h | 1795 | sata | 100 |
| 1 0001/3 | 101 | deka | da | 1795 | kymmenen | 10 |
| 1 0000 | 100 | (Ei ole) | (Ei ole) | − | yksi | 1 |
| 1 000−1/3 | 10−1 | desi | d | 1795 | kymmenesosa | 0,1 |
| 1 000−2/3 | 10−2 | sentti | c | 1795 | sadasosa | 0,01 |
| 1 000−1 | 10−3 | milli | m | 1795 | tuhannesosa | 0,001 |
| 1 000−2 | 10−6 | mikro | µ | 1960[2] | miljoonasosa | 0,000 001 |
| 1 000−3 | 10−9 | nano | n | 1960 | miljardisosa | 0,000 000 001 |
| 1 000−4 | 10−12 | piko | p | 1960 | biljoonasosa | 0,000 000 000 001 |
| 1 000−5 | 10−15 | femto | f | 1964 | tuhannesbiljoonasosa | 0,000 000 000 000 001 |
| 1 000−6 | 10−18 | atto | a | 1964 | triljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−7 | 10−21 | tsepto | z | 1991 | tuhannestriljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−8 | 10−24 | jokto | y | 1991 | kvadriljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−9 | 10−27 | ronto | r | 2022 | tuhanneskvadriljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−10 | 10−30 | kvekto | q | 2022 | kvintiljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 000 000 000 001 |
Huomautukset:  1.  Vuosi 1795 ilmoittaa ajankohdan, jolloin metrijärjestelmä otettiin käyttöön.  Muut vuosiluvut eivät tarkoita välttämättä vuotta, jolloin kerrannaisyksikköä käytettiin ensimmäisen kerran. Vuosi ilmoittaa sen vuoden, jolloin CGPM hyväksyi sen käytön.  2. CGPM tunnusti jo vuonna 1948 mikronin käytön, mutta päätös kumottiin 1967–1968. (ks. BIPM—Resolution 7 of the 13th CGPM (englanniksi))
Petrifun

| Petrifun |
| --- | --- |

Perustettu:  1973
Toimitusjohtaja:  Petri Satuli
Liikevaihto:  5 129 000€ (2014)
Henkilöstö:  53 (2013)
Kotisivu:  Petrifunin kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Petrifun on suomalainen Kuopiosta lähtöisin oleva vaatevalmistaja.
Liikevaihto vuonna 2014 (12kk) oli 5 129 000€.
Yhtiö perustettiin vuonna 1973 nimellä Petritex. Vuonna 2013 se vaihtoi nimekseen Petrifun. Sillä on omia myymälöitä, ja monet ketjut toimivat sen jälleenmyyjinä. Paitojen tuotanto on ulkoistettu Tallinnaan ja Vietnamiin.
Ekstensometri

Ekstensometri
Ekstensometri on suoraan testattavasta kappaleesta muodonmuutosta mittaava laite, jota käytetään esimerkiksi metallin lujuusominaisuuksien mittaamisessa.
Eilert Sundt

| Eilert Sundt |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Eilert Lund Sundt
Syntynyt: 8. elokuuta 1817 Farsund, Norja
Kuollut: 13. kesäkuuta 1875 (57 vuotta) Eidsvoll, Norja
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  sosiologia, teologia
Eilert Lund Sundt (8. elokuuta 1817 Farsund – 13. kesäkuuta 1875 Eidsvoll) oli norjalainen teologi ja sosiologi. Hän työskenteli opettajana ja kirjoitti useita norjalaista yhteiskuntaa kuvaavia teoksia. Niissä hän esitteli havaintojaan muun muassa maanviljelijöiden ja työväestön elämästä. Eilert Sundtin lakina tunnetaan hänen esittämänsä teoria, että syntyvyysluvut heilahtelevat aaltoliikkeenä noin kolmenkymmenen vuoden välein, koska syntyvän ikäluokan koko on riippuvainen heidän vanhempiensa ikäluokan koosta. Sundt puhui kansanvalistuksen puolesta ja hän perusti vuonna 1864 Oslo Arbeidersamfundin, jonka tavoite oli parantaa työväestön asemaa ilman heidän radikalisoimistaan (vrt. wrightilaisuus).
Om dødeligheten i Norge (1855)
Eilert Sundt norjalaisessa postimerkissä vuodelta 1964.
Sundtia esittävä Mathias Skeibrokin veistämä rintakuva Olaf Ryes plassilla Oslossa.
Eilert Sundtin mukaan nimetty katu Oslossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eilert Sundt Wikimedia Commonsissa
Parikainen

| Parikainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°30′42″N, 25°17′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lanneveden va (14.65)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.652.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  191,9 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,86 km  
Pinta-ala:  3,103 ha  
Tilavuus:  0,0001308 km³ 
Keskisyvyys:  4,22 m  
Suurin syvyys:  7,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiParikainen 
Parikainen  on Keski-Suomessa Uuraisissa  Kelloperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 380 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 130 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 7,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Lanneveden valuma-alueella (14.65), jonka Isojoen alueeseen (14.652) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 191,9 metriä mpy.
Peter Molyneux

| Peter Molyneux |
| --- | --- |
 Peter Molyneux vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. toukokuuta 1959 (ikä 65) Guildford, Surrey, Iso-Britannia
Kansalaisuus:   Iso-Britannia
Ammatti:  pelisuunnittelija
Pelisuunnittelija
Tunnetuimmat työt:   Populous  Black & White 
Pelitalot:   Bullfrog Productions  Lionhead Studios 
Peter Molyneux (s. 5. toukokuuta 1959 Guildford, Surrey, Iso-Britannia) on brittiläinen videopelien suunnittelija ja ohjelmoija. Hänet tunnetaan parhaiten ”jumalpelien” kuten Populous ja Black & White suunnittelijana.
Molyneux’n sanotaan aloittaneen jumalpelien lajityypin Populous-pelillä. Black & White -pelissä sanotaan olleen Molyneux’lle ominaista charmia eläinavatarin kasvamisen seuraamisessa sekä iloisessa leikkimisessä vaikka pelimekaniikka jäi pinnalliseksi.
Molyneux on ollut perustamassa kahta pelialan yritystä: Bullfrog Productionsia ja Lionhead Studiosia.
Molyneux on kuvaillut menetelmiään kokeellisiksi ja työtapaansa tehottomaksi, koska asioita poistetaan ja palautetaan kehityksen alla useita kertoja. Molyneux’n sanojen mukaan Dungeon Keeper vaati neljä vuotta, koska peli tehtiin uudelleen kolme kertaa.
Molyneux sai OBE-arvonimen vuonna 2004.
Peter Molyneux’n suunnittelemia pelejä

Populous (1989)
Populous: The Promised Lands (1989, laajennusosa)
Flood (1990)
Powermonger (1990)
Populous II: Trials of the Olympian Gods (1993)
Theme Park (1994)
Dungeon Keeper (1997)
Dungeon Keeper: The Deeper Dungeons (1997)
Black & White (2001)
Fable (2004)
The Movies (2005)
Fable: The Lost Chapters (2005)
Black & White 2 (2005)
Fable II (2008)
Fable III (2010)
Project Milo - tekniikkademo (ei julkaistu)
Curiosity – What’s Inside the Cube? (2012)
Godus (2013 ennakkojulkaisu)
Masters of Albion (tulossa)
Lisäksi Molyneux on toiminut ohjelmoijana ja tuottajana useissa Bullfrogin kehittämissä peleissä.
Maine ja media

Molyneux’lla on maine liikojen lupaamisesta haastatteluissa, josta hän on saanut kovaa kritiikkiä mediassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peter Molyneux Wikimedia Commonsissa
Peter Molyneux VGMdb-sivustolla (englanniksi)
Profiili MobyGamesissä (englanniksi)
Pauli Murto

Pauli Murto on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee taloustieteen professorina Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa. Murto on aikaisemmin työskennellyt muun muassa akatemiatutkijana Helsingin kauppakorkeakoulussa sekä vierailevana tutkijana MIT:ssä ja opettanut mikrotaloustiedettä Yalen yliopistossa. Hän on Helsingin yliopiston taloustieteen dosentti.
Murto on koulutukseltaan tekniikan tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 2003 otsikolla "On investment uncertainty, and strategic interaction with applications in energy markets".
Aiheesta muualla

Murron kotisivu
Petrinjan maanjäristys 2020

Kartta maanjäristyksen voimakkuudesta alueittain. Järistyksen episentrumi on merkitty mustalla tähdellä.
Petrinjan maanjäristys oli Kroatian kaupungissa Petrinjassa tapahtunut maanjäristys 29. joulukuuta 2020. Järistyksen magnitudi oli 6,4 Richterin asteikolla. Petrinja sijaitsee noin 50 kilometrin päässä pääkaupunki Zagrebista etelään. Maanjäristyksessä kuoli ainakin seitsemän ihmistä ja loukkaantui parikymmentä. Järistyksellä oli myös jälkijäristyksiä.
Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto esitti surunvalittelut tapahtuman johdosta ja kertoi Suomen tarjoavan apua Euroopan unionin puitteissa.
Pelastushelikopteri (televisiosarja)

| Pelastushelikopteri |
| --- | --- |
Tyyli:  tositelevisio
Luoja(t):  Aito Media
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  JIM
Esitetty:  4. lokakuuta 2010 –
Jaksoja:  48
Aiheesta muualla
IMDb
Rajavartiolaitoksen Super Puma
Pelastushelikopteri on suomalainen dokumentaarinen sarja, jota esittää JIM-kanava. Sarja kuvaa lääkäri- ja pelastushelikoptereiden työntekijöitä sekä heidän vaativaa työtään. Sarjan tuotti Aito Media.
Sarjassa seurataan pelastushelikoptereiden työtä Rajavartiolaitoksen Vartiolentolaivueen Turun ja Helsingin tukikohdissa. Lääkärihelikoptereita seurataan Medi-Helin Vantaan yksikössä, Sepe-helikopteria Oulussa ja Ilmari-helikopteria Varkaudessa.
Päähenkilöt

Sarjan päähenkilöt ovat:
Simo Ahti, HEMS-pelastaja, MediHeli
Petteri Jokinen, lentäjä, MediHeli
Antti Kämäräinen, lääkäri, MediHeli
Timo Hämäläinen, lentoavustaja, Ilmari
Sami Länkimäki, lääkäri, Ilmari
Kari Nieminen, lääkäri, Ilmari
Pamela Hiltunen, lääkäri, Ilmari
Vesa Lappeteläinen, lääkäri, SEPE
Jari Pesonen, HCM-ensihoitaja, SEPE
Sami Ollila, pintapelastaja, Lentolaivue
Roope Kauhanen, lentueen varapäällikkö, Lentolaivue
Marko Malinen, kopteriryhmän johtaja, Lentolaivue
Mikko Ketonen, lentomekaanikko, Lentolaivue
Jani Helén, lentomekaanikko, Lentolaivue
Tomi Aho, lentomekaanikko, Lentolaivue
Matti Toivonen, kapteeni, Lentolaivue
Aiheesta muualla

Ohjelman virallinen internetsivu[vanhentunut linkki]