stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kööpenhaminan yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta
Tutkimus

Kööpenhaminan yliopisto on kansainvälisesti tunnustettu tiedekorkeakoulu. Tiedekunnassa on useita eri tutkimuskeskuksia kuten:
Kansainvälisten tuomioistuinten tutkimuskeskus (iCourts)
Julkisen sääntelyn ja hallinnon tutkimuskeskus (CORA)
Tieto- ja innovaatio-oikeuden tutkimuskeskus (CIIR)
Kansainvälisen oikeuden tutkimuskeskus (CILJ)
Talous- ja eurooppaoikeuden tutkimuskeskus (CESEL)
Aiheesta muualla

Tiedekunnan sivut
Tiedekunnan tilat sijaitsivat ennen vuotta 2017 keskustakampuksella
Lentopallo kesäparalympialaisissa 2016

Istumalentopallossa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäparalympialaisissa 11:tta kertaa. Kilpailut käytiin 9.–18. syyskuuta. Sekä miehille että naisille oli omat turnaukset. Kumpaankin turnaukseen osallistui 8 maata. Kilpailut käytiin Riocentrossa. Naisten turnauksen voitti Yhdysvallat ja miesten turnauksen Iran.
Joukkueen vaatimukset

Istumalentopallossa urheilijat ovat kahdessa vammaluokassa. Täysivammaisissa (D) on sellaiset lentopalloilijat, joilla on esimerkiksi alaraaja-amputaatio, huomattavasti heikentynyt lihasvoima tai alaraajojen toimintakyky. Minimivammaisissa (MD) on sellaiset urheilijat, joilla on esimerkiksi yhden nilkan amputaatio, sormien amputaatioita tai heikentynyt lihasvoima alaraajoissa.
Mitaliyhteenveto

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Iran | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 1 |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 |  Bosnia ja Hertsegovina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 |  Kiina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5 |  Egypti | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 5 |  Brasilia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Kilpailut ja mitalistit

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet tiedot |  Iran |  Bosnia ja Hertsegovina |  Egypti |
| Naiset tiedot |  Yhdysvallat |  Kiina |  Brasilia |
Kööpenhaminan päärautatieasema

| Københavns Hovedbanegård |
| --- | --- |

Perustiedot
Sijainti:  55°40′22″N, 012°33′52″E
Kunta:  Kööpenhamina
Avattu:  1847
Liikenne
Kaukoliikenne:  kyllä
Paikallisjunat:  A, B, Bx, C, E, H, lähiliikenne
Vaihtoyhteydet:  bussit
Asemarakennus
Valmistunut:  uusin 1911
Ratapiha
Raiteisto:  12 laituriraidetta
Kööpenhaminan päärautatieasema (tansk. Københavns Hovedbanegård) on Tanskan suurin rautatieasema. Se sijaitsee Kööpenhaminan ydinkeskustassa Tivolin sisäänkäynnin vieressä.
Asemalta on lähi- ja kaukojunayhteyksiä eri puolille Tanskaa sekä kansainvälisiä yhteyksiä Ruotsiin ja Saksaan. Aseman kautta kulkevat myös lähes kaikki S-tog -linjat. Asemahallissa on useita pikkukauppoja sekä pikaruokapaikkoja.
Historia

Kööpenhaminan ensimmäinen rautatieasema avattiin vuonna 1847. Se palveli Roskildeen vievää rataa ja oli rakennettu puusta. Tämän korvannut asema avattiin vuonna 1864.
Toinenkin asema osoittautui liian pieneksi, varsinkin, koska vain yksi raide kulki sieltä kaupungin ulkopuolelle. Uusi ja nykyinen asema, tunneli Østerportin rautatieasemalle sekä uudet raiteet kaupungista etelään valmistuivat joulukuussa 1911.
Asema kunnostettiin vuonna 1980. Laitureille vievät liukuportaat ja hissit rakennettiin sekä aseman sisätilat uusittiin täysin. Viimeisin remontti päättyi 2008. Aseman katto korjattiin ja laiturit 3–6 parannettiin kansainvälisiin standardeihin. Myös aseman muita osia on remontoitu.
Asemalta on yhteys Kööpenhaminan metroon.
Aiheesta muualla

DSB (tanskaksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lentopallon SM-liigan All-Stars -joukkue

Lentopallon SM-liigan All-Stars -joukkue on valittu vuodesta 1996. Vuodesta 1999 lähtien All-Stars joukkueessa ovat olleet mukana liberot. All-Stars joukkueen valitsevat kaikki Lentopallon SM-liigan pelaajat äänestyksellä.
Joukkueet kautta aikojen

1996 Ilmo Natunen, Timo Parkkali, Jussi Heino, Jari Salokangas, Ady Pralea, Harri Nevalainen
1997 Petteri Laurila, Tuomas Sammelvuo, Nisse Huttunen, Janne Heikkinen, Ako Salur, Tapio Nissi
1998 Avo Keel, Andrei Tolotsko, Christian Strehlau, Jussi Heino, Normunds Veinbergs, Tapio Nissi
1999 Avo Keel, Tapio Nissi, Henrik Kosonen, Normunds Veinbergs, Miika Heikkinen, Ako Salur, libero Janne Pulkkinen
2000 Aki Riihimäki, Mika Pyrhönen, Normunds Veinbergs, Henrik Kosonen, Miika Heikkinen, Ilmars Balodis, libero Timo Tolvanen
2001 Sami Juvonen, Salvis Cielavs, Normunds Veinbergs, Tuomas Tihinen, Harri Nevalainen, Ruslan Zhbankov, libero Timo Tolvanen
2002 Ugis Krastins, Jari Hahl, Normunds Veinbergs, Matti Ollikainen, Anssi Vesanen, Guntis Atars, libero Tapio Kangasniemi
2003 Ugis Krastins, Salvis Cielavs, Matti Ollikainen, Normunds Veinbergs, Anssi Vesanen, Guntis Atars, libero Timo Tolvanen
2004 Petteri Laurila, Olli Aakula, Olli Kunnari, Eerik Jago, Guntis Atars, Juha Kattelus, libero Tapio Kangasniemi
2005 Ugis Krastins, Olli Aakula, Saku Määttä, Juha Mäkikokko, Normunds Veinbergs, Matti Hietanen, libero Timo Tolvanen
2006 Ugis Krastins, Marko Aho, Jukka Lehtonen, Anssi Vesanen, Tuomas Tihinen, Normunds Veinbergs, libero Tapio Kangasniemi
2007 Aki Riihimäki, Mika Pyrhönen, Jukka Lehtonen, Saku Määttä, Antti Siltala, Enderwin Herrera, libero Tapio Kangasniemi
Jukka Lehtonen on valittiin All-Stars joukkueeseen 2006 ja 2007 kausina
Latvuskottaraiset

| Latvuskottaraiset |
| --- | --- |
 Isolatvuskottarainen
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Latvuskottaraiset Poeoptera  Bonaparte, 1854
Katso myös
   Latvuskottaraiset Wikispeciesissä   Latvuskottaraiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Latvuskottaraiset (Poeoptera) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Latvuskottaraisten sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 4 lajia.
Latvuskottaraisiin kuuluvia lajeja

Isolatvuskottarainen Poeoptera lugubris
Kiiltolatvuskottarainen Poeoptera stuhlmanni
Kobolttikottarainen Poeoptera femoralis
Mustalatvuskottarainen Poeoptera kenricki
Aiheesta muualla

ITIS: Poeoptera (englanniksi)
Lentopallo kesäparalympialaisissa 2020

Lentopallossa kilpailtiin Tokion paralympialaisissa 2020 12. kertaa. Lentopallo-ottelut pelattiin Makuhari Messe Hall A:ssa. Ottelut pelattiin 27. elokuuta – 5. syyskuuta 2021. Sekä miehille että naisille oli omat turnaukset. Kumpaankin turnaukseen osallistui kahdeksan joukkuetta eli 92 urheilijaa. Miesten turnauksen voitti Iran ja naisten Yhdysvallat.
Karsinnat

Yksi maa sai lähettää korkeintaan yhden joukkueen paralympialaisiin kumpaankin turnaukseen. Isäntämaa Japani sai suoran paikan kumpaankin turnaukseen. Kaksi joukkuetta valittiin vuoden 2018 MM-kilpailuissa. Neljä joukkuetta valittiin alueellisissa karsintaturnauksissa (Amerikka, Aasia/Oseania, Eurooppa, Afrikka) ja yksi joukkue pääsi erillisen karsintaturnauksen kautta paralympialaisiin.
Mitaliyhteenveto

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 0 | 0 |
| 1 |  Iran | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 |  Kiina | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 3 |  Venäjän paralympiakomitea | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5 |  Bosnia ja Hertsegovina | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 5 |  Brasilia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 2 | 2 | 2 | 6 |
Mitaliyhteenveto > Turnaukset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet   tiedot |  Iran |  Venäjän paralympiakomitea |  Bosnia ja Hertsegovina |
| Naiset   tiedot |  Yhdysvallat |  Kiina |  Brasilia |
Luettelo Leijonan tähdistön tähdistä

| HD 100777 |  |  | 100777 | 56572 | 11h 35m 51.53s | −04° 45′ 20.5″ | 8.42 | 4.81 | 172 | K0V |  eksoplaneetta |
| GJ 436 |  |  |  | 57087 | 11h 42m 11.09s | +26° 42′ 23.7″ | 10.68 | 10.63 | 33 | M2.5 | lähitähti, eksoplaneetta |
| CW Leo |  |  |  |  | 09h 47m 57.38s | +13° 16′ 43.6″ | 11(B) |  |  | C... | AGB-tähti, hiilitähti, muuttuja; kirkkain tähti infrapunan N-kaustalla (10 μm aallonpituudella) |
| Wolf 359 |  |  |  |  | 10h 56m 28.99s | +07° 00′ 52.0″ | 13.45 | 16.64 | 7.78 | M6 V | CN Leo; 3:s lähin tähtijärjestelmä; lähitähti |
Taulukon sarakkeissa käytetyt lyhenteet:
HD numero Henry Draper -luettelossa
HIP numero Hipparcos-luettelossa
RA Rektaskensio
DEC Deklinaatio
Vis Näennäinen kirkkaus
Abs Absoluuttinen kirkkaus
Käännös suomeksi
Lahnajärvi (Karstula)

| Lahnajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  63°00′40″N, 24°53′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  Lahnajoki Ylä-Kastejärveen 
Järvinumero:  14.445.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  182,1 m  
Pituus:  3,3 km  
Leveys:  2,3 km  
Rantaviiva:  16,596 km  
Pinta-ala:  2,50646 km²   
Tilavuus:  0,00515447 km³ 
Keskisyvyys:  2,06 m  
Suurin syvyys:  7,5 m  
Saaria:  15 
 fiLahnajärvi 
Lahnajärvi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Oinoskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 3,3 kilometriä pitkä, 2,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 251 hehtaaria eli 2,5 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 15 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,15 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00515 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 7,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 16,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Viivajoen valuma-alueeseen (14.445) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 182,1 metriä mpy.
Küstendorf

Küstendorf, jonka taustalla on Serbian ortodoksinen kirkko
Küstendorf on 2000-luvulla perustettu vuoristokylä Serbiaissa.
Emir Kusturican suunnittelema asutuspaikka sijaitsee kilometrin Mokra Gorasta länteen Zlatibor-vuoristossa Länsi-Serbiassa lähellä Bosnia ja Hertsegovinan rajaa.
Kusturican elokuvan Elämä on ihme kuvauspaikalla sijaitsevaa Küstendorfin laajennetaan jatkuvasti. 25 km päässä, mutta jo Bosnia-Hertsegovinassa, on kivivastine Andrićgrad.
Ajatus

Nemanja Kusturica kertoi:
»Menetin kaupunkini (Sarajevo) sodan aikana. Siksi halusin rakentaa oman kylän. Sillä on saksalainen nimi Küstendorf. Järjestän siellä seminaareja ihmisille, jotka haluavat oppia tekemään elokuvaa, konsertteja, keramiikkaa, maalausta. Se on paikka, jossa asun ja jonne jotkut ihmiset voivat tulla aika ajoin. Tietysti tulee muitakin asukkaita töihin. Haaveilen avoimesta paikasta, jossa on kulttuurista monimuotoisuutta ja joka asettuu globalisaatiota vastaan.»
Kylä

Maksullinen ulkomuseomainen kylä, jossa on kahvila, ravintola, Kusturican talo ja uima-allas sekä kirjasto, maanalainen elokuvateatteri, matkamuistomyymälä, galleria ja useita pieniä asuntoja. Mökeissä on hotellihuoneita, joissa on tv ja WiFi, ja ne ovat vierailijoiden varattavissa.
Paikan saksankielinen nimi on sen perustajan Nemanja Kusturican keksintö.
International Küstendorf Film Festival

Kylä ei näe itseään pelkästään vierailijakohteena, vaan pyrkii olemaan aktiivinen taiteellisen ja kulttuurisen keskustelun paikka. Tammikuussa 2008 Emir Kusturica järjesti täällä ensimmäisen  International Küstendorf Film Festival, joka näkee itsensä vaihtoehtoisena nuorten lahjakkuuksien kilpailuna, etenkin länsimaisen ja Hollywoodin elokuvan vastakohtana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Küstendorf Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto
Küstendorf Film & Music Festival Virallinen sivusto
Launonen (sukunimi)

Launonen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Antti Launonen (s. 1980), näyttelijä
Hannu Launonen (1941–2022), unkarilaisen kirjallisuuden tutkija ja kääntäjä
Jouko Launonen (s. 1939), pikaluistelija
Konsta Launonen (s. 2002), pesäpalloilija
Leevi Launonen (s. 1955), kristillinen kirjailija, lauluntekijä, sanoittaja ja päätoimittaja
Matti Launonen (1944–2019), parapöytätennispelaaja
Tommi Launonen, metallimusiikin laulaja ja basisti.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Langattoman tiedonsiirron historia
Aiheesta muualla

The Invention of Radio[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Lakkolammi

| Lakkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  62°02′56″N, 23°31′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keihäsjoen valuma-alue (35.35)
Laskuoja:  oja Pahalammiin 
Järvinumero:  35.358.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  191 m  
Rantaviiva:  0,631 km  
Pinta-ala:  1,63 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLakkolammi 
Lakkolammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Anttilanperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Puntasojan valuma-alueeseen (35.358) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 191 metriä mpy.
Lena

| Lena Ölüöne |
| --- | --- |
 Lenan valuma-alue
Alkulähde:  Baikalvuoret
Laskupaikka:  Laptevinmeri
Maat:  Venäjä
Pituus:  4 294 km
Alkulähteen korkeus:  1 640 m
Virtaama:  17 000 m³/s
Valuma-alue:  2 490 000 km²
Lena (jak. Өлүөнэ, Ölüöne, ven. Ле́на) on 4 294 kilometriä pitkä joki Itä-Siperiassa Venäjällä. Se on yksi Venäjän, Euraasian suurimpia jokia ja lukeutuu luokittelutavasta riippuen maailman noin 20 suurimpaan jokeen.
Lena-jokea lähellä Jakutskia.
Jokiproomuja Lena-joella.
Kuva Lenan suistosta
Kartta Lenan alkupisteen sijainnista
Joki saa alkunsa Baikalvuorilta noin 10 kilometriä Baikaljärven pohjoispuolelta ja laskee Pohjoisen jäämeren Laptevinmereen. Lenajoen suussa on suuri, 27 700 neliökilometrin laajuinen suistoalue. Joen keskivirtaama on suuaukon lähellä 17 000 m3/s, joka tarkoittaa 535 km3 mereen virtaavaa vettä vuodessa.  Vuosittain joki kuljettaa mereen noin 12 miljoonaa tonnia sedimenttiä ja 41 miljoonaa tonnia veteen liuenneita ainesosia.
Lena on jäässä yläjuoksullaan marraskuusta toukokuulle, alajuoksulla lokakuusta-kesäkuulle. Syksyllä tyypillistä on 10-20 päivää kestävä ajelehtivien jää- tai sohjolauttojen kausi. Joen kevättulva on paikkakunnasta riippuen voimakkaimmillaan touko- tai kesäkuussa. Jäiden sulaminen kestää parisen kuukautta. Suuria jääpatoja muodostuu usein ja näistä voi kehittyä vakaviakin tulvia.  Veden lämpötila on korkeimmillaan heinäkuussa ja kohoaa yläjuoksulla noin 19 asteeseen, alajuoksulla 14 asteeseen. Lena on tärkeä vesitie, suurin osa joesta on liikennöitävissä, useita jokisatamia. Laivojen liikennöintikausi kestää 120-160 päivää. Puutavaran uittoa, kalastusta. Yläjuoksulla useita vesivoimaloita. Joen varrella on suojelualueita, mutta se on paikoin kohtalaisen saastunut.
Lenalla on yli tuhat sivujokea.
Sen yläjuoksulla on suuria kulta-, timantti- ja kivihiililöytöjä. Vuonna 1945 Lenan suistosta löydettiin paleoliittisia kalliomaalauksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lena Wikimedia Commonsissa
Virtaaman mittauspisteitä tietoineen / R-Arctic Net (englanniksi)
Lahnajärvi (Kangasala, Isolahti)

| Lahnajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°25′40″N, 24°22′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Kirkkojärveen 
Järvinumero:  35.729.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,1 m  
Rantaviiva:  0,601 km  
Pinta-ala:  2,172 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLahnajärvi 
Lahnajärvi  on Pirkanmaalla Kangasalan Sahalahdella Isolahden kulmakunnalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen itäpuolella kohoaa yli 40 metrin korkeuteen Satiaismäki ja länsipuolella yhtä korkealle laajempii nimetön mäki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Lammen vieressä on suokannaksen erottama pikkulampare. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa rantasuota. Järven ympäristöissä on peltomaata.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,1 metriä mpy. Järveen on johdettu pelloilta kuivatusojia ja siitä lähtee laskuoja Kirkkojärveen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Lahdenlampi” ja koko sen laskuojan varsi oli raivattu niityiksi. Nämä niityt on myöhemmin muokattu peltomaaksi ja sitäkin on raivattu molemmissa suunnissa lisää. Vanhassa kartassa järvi vaikuttaa suhteellisesti suuremmalta kuin se on nykyään. Jos kartanpiirtäjä on piirtänyt järven oikean kokoisena, on laskuojaa perattu ja järven vedenpintaa laskettu. Vuoden 1957 peruskartassa järven rannassa on latoja, joten on todennäköistä, että sen rantasuolta on niitetty rehua eläimille.
Luettelo Dreamtalen kappaleista

Tämä on luettelo power metal-yhtye Dreamtalen kappaleista.
A

Angeles Eyes
Angel Of Light
B

Between Love and Hate
C

Call of the Wild
D

Dancing in the Twilight
E

Each Time I Die
F

Fallen Stars
Farewell...
Fool's Gold
Fly
Failed States
Feceless Men
Firebird
Firestrom
Fly Away
G

Garden of Eternity
Green Fields
Great Shadow
H

Heart's Desire
I

Intro
If You Will Go
L

Lost Souls
Lucid Times
Lady Dragon
Lady Of A Thousand Lakes
M

Memories of Time
My Only Wish
Mirror
Mortal Games
March To Glory
N

New Life
No Angeks No More
O

Ocean's Heart
P

Powerplay
Payback
R

Refuge From Reality
Rising Wind
Return to the Sea
Reasons Revealed
S

Silent Path
Secret Wish
Sail Away
Secret Door
Strangers' Ode
T

The Vigilante
Letzte Generation

Letzte Generation (suom. Viimeinen sukupolvi) on elokuussa 2021 perustettu saksalainen ilmastoaktivismiryhmä. Omien verkkosivujensa mukaan Letzte Generation syyttää Saksan hallitusta ilmastokriisin syventämisestä ja varoitusten laiminlyönnistä.
Ryhmä on järjestänyt syömälakkoja, kulkueita ja mielenilmauksia. Ryhmän jäsenet ovat myös tukkineet liikennettä liimalla itsensä katuun, heittäneet maalia julkisiin monumentteihin ja perunasosetta Claude Monet’n maalaukseen Potsdamissa. Toimillaan ryhmä tavoittelee kiireellisempiä toimia ilmastokriisin hoitamiseen. Julkinen mielipide Saksassa ryhmää kohtaan on jakautunut ja aktivistit ovat joutuneet kokemaan esimerkiksi väkivaltaa sulkeassaan katuja.
Formula E -sarjan Berliinin osakilpailu keskeytyi vuonna 2023, kun kesken lähtöjärjestelyjen ryhmä järjesti radalla mielenilmauksen. Aktivistit yrittivät liimata kätensä rataan sekä Kansainvälisen autoliiton autoon. Radan turvahenkilöstä sai kuitenkin poistettua henkilöt, ja heidät luovutettiin poliisille. Kilpailun alkuun tuli vain pieni viivästys, ja se ajettiin sen jälkeen normaalisti. Kuljettajat tuomitsivat protestin voimakkaasti.
Toukokuussa 2023 Saksan poliisi suoritti kotietsintöjä järjestön jäsenien koteihin, sillä heitä epäiltiin rikollisryhmän perustamisesta.
Luettelo Savoon liittyvistä tai Savon mukaan nimetyistä asioista

Tämä on luettelo Savon maakuntaan liittyvistä tai Savon mukaan nimetyistä asioista.
Savon maakunta > Savo

Savo, yksi Suomen historiallisista maakunnista, vastaa karkeasti nykyisiä Etelä-Savon ja Pohjois-Savon maakuntia. Tähän liittyvät:
Savonlinna, kaupunki Etelä-Savon maakunnassa
Savonranta, entinen kunta Etelä-Savon maakunnassa
Savon Sanomat, Kuopiossa ilmestyvä sanomalehti
Savon rata, Kouvolan ja Iisalmen välinen rautatie. Tähän liittyy:
Savon radan museo, rautatieliikennemuseo Iisalmessa
Savon ammatti- ja aikuisopisto, Savon koulutuskuntayhtymän ylläpitämä oppilaitos Pohjois-Savon nykymaakunnassa
Savon Yrittäjät, Suomen yrittäjien aluejärjestö
Savon Sellu, suomalainen paperinvalmistaja
Savon Voima, suomalainen energiayhtiö
Savon Pallo, Pieksämäellä toimiva jalkapalloseura
SB Savo, nilsiäläinen salibandyn erikoisseura
Radio Savo, Pohjois-Savon alueella toimiva YLE:n maakuntaradio
Savon Prikaati, vuoteen 2006 toiminnassa ollut Suomen puolustusvoimien joukko-osasto
Savonmaa, Savonlinnassa ilmestyvä ilmaisjakelulehti
S/S Savonmaa, suomalainen höyrylaiva
Savon ryhmä, valkoisen armeijan ryhmittymä Suomen sisällissodassa
Savon pataljoona, valkoisen armeijan joukko-osasto Suomen sisällissodassa
Savon etappipataljoona, valkoisen armeijan länsiarmeijalle kuulunu apujoukko suomen sisällissodassa
Savon ja Savonlinnan läänin jalkaväkirykmentti, Ruotsin kuningaskunnan jalkaväkirykmentti Suomessa
Savo, Kuopiossa vuosina 1878–1972 ilmestynyt sanomalehti
Savon Kansa, Kuopiossa välillä 1918–1958 ilmestyneen kahden eri sanomalehden nimi
Savon Työmies, Kuopiossa välillä 1906–1944 ilmestyneen kolmen eri sanomalehden nimi
Savon Työ, Kuopiossa vuosina 1924–1930 ilmestynyt sanomalehti
Kymenkartanon ja Savon lääni, vuosina 1747–1775 toiminut lääni Suomessa
Savon ja Karjalan lääni, vuosina 1775–1831 toiminut lääni Suomessa
Neuvosto-Savo BBS, 1990-luvulla toiminut Iisalmessa fyysisesti sijainnut BBS-järjestelmä
Savon maakunta > Savolaiset

Savolaiset, Savon historiallisen maakunnan asukkaat. Tähän liittyvät:
Savolaismurteet, suomen kielen murreryhmä
Savolaisten laulu (myös Savolaisen laulu), Savon maakuntalaulu
Savolainen, suomenkielinen sukunimi
Savola, suomenkielinen sukunimi
Savakot, toinen kannaksenkarjalaisten ja inkerinsuomalaisten pääryhmistä
Savon maakunta > Savonia

Savonia, Savon maakunnan latinankielinen nimitys, esiintyy myös Savon maakunnannan englanninkielisenä nimenä vaihtoehtoisesti suomenkielisen nimen Savo kanssa. Tähän liittyvät:
Savonia-ammattikorkeakoulu, Pohjois-Savon alueella toimiva ammattikorkeakoulu
Savonia, Adolf Babelin Hackmanille suunnittelema ruokailuvälinesarja
Savonia-kirjallisuuspalkinto, Kuopion kaupungin vuonna 1986 perustama vuosittain jaettava kirjallisuuspalkinto
Savonia, Valtionrautateiden vuosina 1974–1993 Helsinki–Kontiomäki-reitillä liikennöinyt erikoispikajunavuoro.
S/S Savonia, suomalainen Gustaf Thordénin varustamon rahtihöyrylaiva, rakennettu 1890 romutettu 1956
Nimestä Savonia on johdettu ainakin seuraavat sukunimet:
Savonius, suomessa esiintyvä sukunimi
Savander, suomessa esiintyvä sukunimi