stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Carl Sagan
Kirjallisuus ja media

Sagan, Carl and Jonathon Norton Leonard and editors of Life, Planets. Time, Inc., 1966
Sagan, Carl and I.S. Shklovskii, Intelligent Life in the Universe. Random House, 1966
Sagan, Carl, Communication with Extraterrestrial Intelligence. MIT Press, 1973
Sagan, Carl, et. al. Mars and the Mind of Man. Harper & Row, 1973
Sagan, Carl, Other Worlds. Bantam Books, 1975
Sagan, Carl, et. al. Murmurs of Earth: The Voyager Interstellar Record. Random House, 1977
Sagan, Carl et. al. The Nuclear Winter: The World After Nuclear War. Sidgwick & Jackson, 1985
Sagan, Carl, Ensimmäinen yhteys. Suom. Hanna-Liisa Timonen. Gummerus, 1987. ISBN 951-20-2737-2. (Contact. Simon and Schuster, 1985; Reissued August 1997 by Doubleday Books, ISBN 1-56865-424-3.)
Sagan, Carl and Richard Turco, A Path Where No Man Thought: Nuclear Winter and the End of the Arms Race. Random House, 1990
Sagan, Carl, The Dragons of Eden: Speculations on the Evolution of Human Intelligence. Ballantine Books, December 1989, ISBN 0-345-34629-7, 288 pgs
Sagan, Carl, Broca's Brain: Reflections on the Romance of Science. Ballantine Books, October 1993, ISBN 0-345-33689-5, 416 pgs
Sagan, Carl and Ann Druyan, Shadows of Forgotten Ancestors: A Search for Who We Are. Ballantine Books, October 1993, ISBN 0-345-38472-5, 528 pgs
Sagan, Carl and Ann Druyan, Comet. Ballantine Books, February 1997, ISBN 0-345-41222-2, 496 pgs
Sagan, Carl, Pale Blue Dot: A Vision of the Human Future in Space. Ballantine Books, September 1997, ISBN 0-345-37659-5, 384 pgs
Sagan, Carl and Ann Druyan, Billions & Billions: Thoughts on Life and Death at the Brink of the Millennium. Ballantine Books, June 1998, ISBN 0-345-37918-7, 320 pgs
Sagan, Carl, The Demon-Haunted World: Science As a Candle in the Dark. Ballantine Books, March 1997, ISBN 0-345-40946-9, 480 pgs
Sagan, Carl and Jerome Agel, Cosmic Connection: An Extraterrestrial Perspective. Cambridge University Press, January 15, 2000, ISBN 0-521-78303-8, 301 pgs
Sagan, Carl, Cosmos. Random House, May 7, 2002, ISBN 0-375-50832-5, 384 pgs
Zemeckis, Robert, Ensimmäinen yhteys. Warner Studios, 1997, ASIN 0790736330 IMDB
Davidson, Keay, Carl Sagan: A Life. John Wiley & Sons, August 31, 2000, ISBN 0-471-39536-6, 560 pgs
Kirjallisuus ja media > Suomennettu artikkeli kokoomateoksessa

Häyry, Heta & Karttunen, Hannu & Virtanen, Matti (toim.): Paholaisen asianajaja: Opaskirja skeptikolle.  (Ursan julkaisuja 38)  Helsinki: Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 1989.  ISBN 951-9269-48-7  Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carl Sagan Wikimedia Commonsissa
The Carl Sagan Portal (englanniksi)
Carl Sagan Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii  Mathematics Genealogy Project 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef 
Voyager 2:n kullattu levy.
Angela ja ajan tuulet

| Angela ja ajan tuulet |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  11. tammikuuta 1999 – 29. maaliskuuta 1999
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  12
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Pekka Ruohoranta
Käsikirjoittaja(t):  Jörn Donner (romaani)   Pirjo Toikka Saara Cantell, Hannele Ruotsalo, Jorma Kairimo
Säveltäjä(t):  Jan Noponen
Tuotantoyhtiö(t):  Yleisradio
Aiheesta muualla
IMDb 
Angela ja ajan tuulet on TV1:n vuonna 1999 ensiesitetty kausisarja. Se perustuu Jörn Donnerin romaaneihin Nyt sinun täytyy (Nu måste du; julkaistu myös nimellä Viimeinen kesä), Angela (Angelas krig; julkaistu myös nimellä Angelan sota), Jakob ja kylmä rauha (Jakob och friheten) sekä Angela ja rakkaus (Angela och kärlek).
Sarja kertoo tarinan Andersin tehtailijasuvusta. Sarjan taustalla elää Suomen historia 1930-luvun lopulta 1950-luvulle.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Suru ja rakkaus | 11.01.1999 |
| 2. | Nyt sinun täytyy | 18.01.1999 |
| 3. | Viimeinen kesä | 25.01.1999 |
| 4. | Aika on valinnut sinut | 01.02.1999 |
| 5. | Angelan sota | 08.02.1999 |
| 6. | Et vie minun sisartani | 15.02.1999 |
| 7. | Haluan naimisiin | 22.02.1999 |
| 8. | Rauhan lapsi | 01.03.1999 |
| 9. | Jakob ja kylmä rauha | 08.03.1999 |
| 10. | Thomas elää | 15.03.1999 |
| 11. | Ketään muuta ei ole | 22.03.1999 |
| 12. | Minä rakastan sinua | 29.03.1999 |
Vuoroin vieraissa | Tuliportaat | Angela ja ajan tuulet | Raid | Seitsemän | Yhteinen huone 
 Venny | Pelkovaara | Tahdon asia | Uudisraivaaja | Poikkeustila | Harvoin tarjolla | Uutishuone | Alamaailma
Šahname

Sivu teoksesta Šahname.
Šahname, Šāhnāma, Shâhnâmé eli Kuninkaiden kirja on persialaisen runoilijan Hakīm Abu'l-Qāsim Firdawsī Tūsīn eli Ferdowsin (940/41–1020) eeppinen runoelma ja persiankielisten kansojen kansalliseepos.
Kirjassa on muinaisen Persian kuninkaiden todellista historiaa, mutta myös runsaasti kansanperinnettä ja tarustoa. Tarinat yhdistävä keskushahmo on tarunomainen soturi Rostam. Eräiden lähteiden mukaan Ferdowsilta kului Shâhnâméhin kirjoittamiseen 35 vuotta. Teos käsittää 62 tarinaa, 990 lukua ja lähes 60 000 säettä, ja se on eräs persiankielisen kirjallisuuden kuten myös maailmankirjallisuuden huomattavimmista teoksista. Kooltaan se on kaksin verroin laajempi kuin Homeroksen eepokset ja parisenkymmentä kertaa mittavampi kuin keskiaikainen sankarieepos Nibelungein laulu.
Professori Jaakko Hämeen-Anttila on kääntänyt teoksen suomen kielelle (Otava 2016).
Alkuperä

Oppineet kiistelevät edelleen Šahnamen alkuperästä. Teoksen arvellaan perustuvan varhaisempaan proosatekstiin, joka puolestaan oli kokoelma vanhoja persialaisia tarinoita sekä historiallisia tosiasioita ja satuja. Šahnameen on eittämättä vaikuttanut vahvasti myös suullinen kirjallisuus, sillä teoksen kirjoitustyylissä on piirteitä sekä kirjoitetusta että suullisesta kirjallisuudesta. Eräiden tutkijoiden mukaan Ferdowsi käytti lähteinään myös zarathustralaisia tarinoita, kuten nyttemmin kadonnutta Chihrdadia.
Eräät Šahnamen hahmot kuuluvat indoiranilaiseen kulttuuriperintöön, ja ne on mainittu jo muinaispersialaisessa Avestassa sekä muinaisintialaisessa Rigvedassa. Šahname kirjoitettiin pahlavin kielellä.
Ferdowsin Šahname on yli 50 000 säettä käsittävä eeppinen runo, joka perustuu hänen aiempaan saman nimiseen proosatuotantoonsa, jonka hän kokosi synnyinseudullaan Tusin kaupungissa nykyisen Iranin koillisosassa. Mainittu proosallinen Šahname oli puolestaan suurimmaksi osaksi käännös pahlavinkielisestä Persian kuninkaista ja sankareista kertovasta tarinakokoelmasta, joka ulottuu myyttisistä ajoista Khosrau II:n (590–628) valtakaudelle asti. Tarinaa on jatkettu 600-luvun puoleen väliin eli aikaan, jolloin arabit syöksivät sassanidit vallasta. Ensimmäinen henkilö, joka alkoi kirjoittaa runomuotoon tuota esi-islamilaisesta ajasta ja Persian legendoista kertovaa kronikkaa oli Daqīqī-e Balkhī, samanidien hovirunoilija, joka kohtasi väkivaltaisen loppunsa saatuaan valmiiksi ainoastaan tuhat säettä. Kyseiset säkeet käsittelevät profeetta Zarathustran valtaan nousua, ja Ferdowsi liitti ne osaksi Šahnamea asianmukaisin tunnustuksin.
Teos

Ferdowsi aloitti Šahnamensa kokoamisen Samanidien valtakunnan aikana vuonna 977 ja päätti sen Ghaznavidien valtakunnan aikana noin vuonna 1010.
Šahname käy läpi Persian historiaa. Se alkaa maailman luomisesta ja sivilisaation synnystä (tuli, keittotaito, metallurgia, lait) ja etenee arjalaisiin ja päättyy arabien Persian valloitukseen. Teos ei ole tiukan kronologinen, mutta etenee kuitenkin pääpiirteittäin aikajärjestyksessä. Eräät hahmoista elävät satoja vuosia, kuten myös eräät Raamatun henkilöt, mutta useimmilla on normaalinmittainen elämä. Lukuisat šaahit tulevat ja menevät, kuin myös sankarit ja rosvot. Ainoa pysyvä elementti on Suur-Persia, sen auringonnousut ja -laskut, joista yksikään ei ole koskaan täysin toisensa kaltainen, mutta silti oivallisesti ajankulkua symboloiva.
"Isän aika" on muistutus kuoleman ja menetyksen tragediasta, jota kuitenkin seuraa uutta toivoa mukanaan tuova auringonnousu. Luomisen ensimmäisessä syklissä paha on ulkoinen olento, paholainen. Toisessa syklissä esitetään, kuinka sukuviha, katala käyttäytyminen ja pahuus virtaa hiljalleen ihmisluontoon. Šaahi Fereydûnin kaksi vanhinta poikaa ovat pahansuopia ja kateellisia viatonta nuorempaa veljeään kohtaan. He murhaavat tämän kuvitellen olevansa isänsä suosiossa. Murhatun prinssin poika kostaa veriteon, ja lopulta kaikki uppoavat murhien, koston ja loputtoman verenvuodatuksen suohon.
Kolmannessa syklissä kohdataan sarja epäonnisia šaaheja. Kerrotaan Faidraa muistuttava tarina šaahi Kay Kâûsista, hänen vaimostaan Sûdâbehista, ja vaimon intohimosta poikapuoltaan Sîyâvashia kohtaan, joka kuitenkin torjuu Sûdâbehin.
Seuraavassa syklissä kaikki henkilöt ovat epäsympaattisia, itsekkäitä ja pahoja. Kaikkiaan tämä tarina on useimpia muita synkempi, sillä useimmat Šahnamen tarinat päättyvät jonkinlaiseen loppuratkaisuun ja katarsikseen. Tarinan synkkyys heijastelee kenties kahta vääjäämätöntä tosiseikkaa: arabien voittoa persialaisista ja Persian zarathustralaisen uskonnon iltaruskoa. Kerettiläisyys on ajan mittaan mädättänyt zarathustralaisuuden ja sen optimistinen näkemys ihmisen vapaasta valinnasta on kuin varkain muuttunut negatiiviseksi suhtautumiseksi elämään ja maailmaan ylipäätään. Näissä tarinoissa on valtavasti huonoa onnea ja surkeita kohtaloita.
Zarathustralaisten alkuperäinen näkemys ihmisluonteesta tulee ilmi ainoastaan teoksen lukuisissa luonteenkuvauksissa, oli kyse sitten mies- tai naishahmoista. Zarathustralaiset painottivat yksilön vapaata tahtoa. Jokaisen Ferdowsin hahmon voi havaita sangen monisärmäiseksi. Yksikään ei ole arkkityyppi tai nukke. Hyveellisimmilläkin hahmoilla on pahat taipumuksensa ja vikansa ja paheellisimmillakin hahmoilla puolestaan humaanit hetkensä.
Ferdowsi suri Persian valtakunnan luhistumista ja sitä seurannutta arabien ja turkkilaisten hallintoa. Šahname onkin pitkälti hänen yrityksensä säilyttää Persian kultaisten aikojen muisto ja välittää se tuleville polville, jotta ne oppisivat rakentamaan paremman maailman. Vaikka Šahname on muodollisesti islamilainen, siinä on kuitenkin havaittavissa tiettyjä ennakkoasenteita arabeja ja turkkilaisia kohtaan.
Vaikutus nykyiseen persian kieleen

Ferdowsin Šahnamen kaltaisia teoksia on myöhempinä vuosisatoina ilmestynyt kautta persialaisen kielialueen. Kaikki ovat tyylillisesti ja metodeiltaan perustuneet Šahnameen, mutta yksikään ei ole saavuttanut samantasoista suosiota ja kuuluisuutta.
Eräät asiantuntijat uskovat, että eräs syy siihen miksi nyky-persia on paljolti samanlainen kieli kuin Ferdowsin aikana yli tuhat vuotta sitten, on Šahnamen kaltaisissa teoksissa, joilla on ollut syvällinen vaikutus kieleen ja kulttuuriin. Toisin sanoen Šahnamesta itsestään on tullut eräs nykyisen persian kielen tukipilareista. Lisäksi Ferdowsin teoksen tuntemuksesta tuli perusvaatimus myöhempien aikojen runoilijoille, jotka mielivät persian kielen mestareiksi. Tästä todistavat Šahnameen osoittavat lukemattomat viitteet heidän töissään.
Synopsis

Ferdowsin Šahname on runouden ja historiografian suurteos, tilinteko Iranin muinaishistoriasta. Samassa aihepiirissä liikkui muun muassa sitä edeltänyt proosamuotoinen Abu Mansur Abd-al-Razaqin Šahname. Pieni osa Ferdowsin teoksesta, ripoteltuna sinne tänne pitkin Šahnamea, on täysin hänen oman mielikuvituksensa tuotetta. Hän väritti Šahnamea satunnaisilla kommenteilla, jotka kuvaavat hänen elämänkäsitystään, uskontoaan, hyveellisyyden ihailuaan ja eettistä vakaumustaan. Niistä paistaa läpi myös hänen kunnioituksensa suojelijoitaan kohtaan, eikä hän ole jättänyt mainitsematta viitteitä käyttämiinsä lähteisiin. Pääasiassa Šahnamen voi jakaa kolmeen osaan: Myyttinen aika, sankariaika ja historiallinen aika.
Synopsis > Myyttinen aika

Šahnamen alussa ylistään jumalaa ja viisautta. Sen jälkeen kerrotaan sassanidien uskon mukainen luomistarina. Johdantoa seuraa tarina ensimmäisestä ihmisestä, Keyumarista, josta tulee myös ensimmäinen kuningas vuoristossa viettämänsä ajanjakson jälkeen. Hänen pojanpoikansa Hushang, Sîyâmakin poika, keksii vahingossa tulen ja aloittaa sen kunniaksi Sadeh-juhlien perinteen. Tässä osassa ovat mukana myös Tahmurasin, Jamshidin, Zahhâkin, Kawan tai Kavehin, Fereydûnin ja hänen kolmen poikansa Salmin, Turin ja Irajin, kuin myös hänen pojanpoikansa Manuchehrin tarinat. Kyseinen Šahnamen osuus on suhteellisen lyhyt, noin 2 100 säettä eli nelisen prosenttia koko teoksesta. Se kertoo tapahtumat lyhyesti ja ytimekkäästi, mutta kuitenkin Ferdowsin runouden värittämänä.
Synopsis > Sankarien aika

Lähes kaksi kolmasosaa Šahnamesta on omistettu sankarien aikakaudelle, joka ulottuu Manuchehrin hallinnosta Aleksanteri Suuren (Sekandar) valloituksiin. Tämän ajan keskeinen piirre on Sagzi-heimolaisten (Saka-heimo) ja sistânîlaisten sankareiden merkittävä rooli Persian valtakunnan selkärankana. Garshâsp mainitaan lyhyesti, kuten myös hänen poikansa Narimân, jonka poika Sâm oli Manuchehrin johtava ritari. Sâmia seuraavat hänen poikansa Zâl ja Zalin poika Rostam, urheista urhein, ja lopulta Farâmarz. Šahname kuvaa laaja-alaisesti ja tarkasti sen feodaaliyhteiskunnan, jossa he elävät. Kirjoittajan kuvausta on pidetty jopa niin eloisana ja vaikuttavana, että lukija saattaa tuntea itse osallistuvansa tapahtumiin. Sävy on eeppinen ja kieli vivahteikasta.
Tässä osuudessa on kuvattu myös Zalin ja Rudâban romanssi, Rostamin seitsemän kehitysvaihetta, Rostamin ja Sohrâbin tragedia, Sîyâvashin ja Sudâban tarina, Rostamin ja Akvân Dîvin tarina, Bi‏hanin ja Manي‍hehin tarina, sodat Afrâsîyâbia vastaan, Daqiqin mukaelma Goshtâspin ja Arjâspin tarinasta sekä Rostamin ja Esfandyârin tarina.
On huomionarvoista, että Rostamin ja Sohrâbin legenda on mainittu ainoastaan Šahnamessa ja, kuten tavallista, se alkaa lyyrisellä ja yksityiskohtaisella preludilla. Tässä kohden Ferdowsin on sanottu olevan runollisen voimansa huipulla ja tulevan tarinankerronnan todelliseksi mestariksi. Rostamin ja Sohrâbin tragedia käsittää tuhatkunta säettä, joita on luonnehdittu eräiksi maailmankirjallisuuden surullisimmista.
Synopsis > Historiallinen aika

Aleksanterin tarinaa seuraa lyhyt maininta Ashkânîyân-dynastiasta. Sen jälkeen kerrotaan Ardašir I:n, sassanidien valtakunnan perustajan tarina. Sassanidien historia käydään läpi yksityiskohtaisesti. Sassanidien luhistumisesta ja arabien Persian valloituksesta kerrotaan romanttissävyisesti koskettavalla runokielellä. Ferdowsi kutsuu tapahtumaa "pimeyden armeijan" saapumiseksi ja tuo ilmi surunsa sen johdosta.
Shahnamehin merkitys

Nykyinen persian kieli on ollut käytössä noin 1 100 vuotta. Nykyajan persiankieliset ihmiset kykenevät lukemaan Šahnamea sen alkuperäisessä kirjoitusasussa, vaikka teos on yli tuhat vuotta vanha. Tässä suhteessa Šahname poikkeaa maailmankirjallisuuden vastaavista saagoista; esimerkiksi nykyajan englanninkieliset ihmiset eivät pysty lukemaan Beowulfia sen alkuperäiskielellä. Šahnamella on ollut merkittävä vaikutus nykyajan iranilaisten, afgaanien ja tad‍žikien identiteettiin.
Tohtori Jalal Khaleghi Mutlaqin mukaan Šahname opettaa seuraavia asioita: Yekta-Parasti (yhden jumalan palvonta), Khoda Tarsi (pelko jumalan käskyjen rikkomista kohtaan), Din Dari (uskonnollinen suoraselkäisyys), Mihan Doosti (patriotismi), Mehr beh Zan o Farzand (rakkaus puolisoa, perhettä, sukua ja lapsia kohtaan), Dastgiryeh Darmandegaan (köyhien auttaminen), Kheradmandi (pyrkimys viisauteen), Dad-Khahi (pyrkimys oikeudenmukaisuuteen), Door-Andishi (kauaskantoinen ajattelu), Miyaneh Ravi (tasapainoinen ja maltillinen toiminta), Adaab Daani (oikeiden tapojen tuntemus ja niiden mukainen käytös), Mehman Nawazi (vieraanvaraisuuden huomiointi), Javanmardi (mieskunnia), Bakhshesh (anteeksianto), Sepasgozari (kiitollisuus), Khoshnoodi o Khorsandi (tyytyväisyys ja onnellisuus olemassaolosta), Kooshaayi (ahkera työnteko), Narmesh Yaa Modaaraa (rauhanomaisuus ja kiltteys), Wafadaari (uskollisuus), Raasti o Dorostkari (totuus ja kaiken totuudenvastaisen torjunta), Peymaan Daari (lupausten ja sopimusten noudattaminen), Sharm o Ahestegi (häpeä moraalittomien tekojen tähden, itsehillintä), Khamooshi (näennäisen vaatimattomuuden välttäminen), Danesh Amoozi (pyrkimys kohti tietoa ja oppineisuutta), Sokhan Dani (viisauksien tuntemus). Lisäksi Šahname painottaa monia muita moraalisia ominaisuuksia.
Kirjallisuutta

Djalal Khaleghi-Motlagh (Ed.) The Shahnameh (The Book of Kings) (Bd. 1-5). Mazda Publishers in Association with Bibliotheca Persica. Persian Text Series. Costa Mesa, California and New York 1990ff ISBN 978-0-939214-65-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Helmet.fi[vanhentunut linkki]
Internetsivustoja
Shahnameh Search Engine in Persian (Arkistoitu – Internet Archive)
Rostam and Sohrab opera (Arkistoitu – Internet Archive), اپرای رستم و سهراب from Shahnameh Ferdowsi, conducted and composed by Loris Tjeknavorian.
Shahnameh, by Hakim Abol-Qasem Ferdowsi Tusi, the complete work (64 Epics), in Persian (ParsTech (Arkistoitu – Internet Archive)). This work can be freely downloaded (File size, compiled in the form of an HTML Help File: 1.4 MB).
Iraj Bashiri, Characters of Ferdowsi's Shahnameh, Iran Chamber Society, 2003.
Rostam: Tales from The Shahnameh, English Graphic Novel adaptation of tales from the Shahnameh.
Shahnameh, English translation by Helen Zimmern.
Shahnameh. Helen Zimmern translation.
Shahnameh (Arkistoitu – Internet Archive), Arthur and Edmond Warner translation.
Khosrow Nāghed, In the Workshop of Thought and Imagination of the Master of Tūs (Dar Kargāh-e Andisheh va Khiāl-e Ostād-e Tūs), in Persian, Radio Zamāneh, August 5, 2008, .
Shahnameh A.E.Warner with Images (Arkistoitu – Internet Archive)
Persialaiset lähteet
Complete Persian text (Arkistoitu – Internet Archive)
Shahnameh website (Arkistoitu – Internet Archive)
Shahnameh persian and English text, A.E.Warner,MehrAbadi (Arkistoitu – Internet Archive)
Muita lähteitä
Shahnama Image Collection (Arkistoitu – Internet Archive)
Images from illustrated versions of Shahnameh (Arkistoitu – Internet Archive)
Metropolitan museum on the shahnama
The Asia Society; Illustrated Shahnameh
Shahname Images And Animations Collection (Arkistoitu – Internet Archive)
Šahname
Šahnamen tapahtumiin perustuva reliefi Tusissa, minne Ferdowsi on haudattu.
Eurovision laulukilpailu 2000

| Eurovision laulukilpailu 2000 |
| --- | --- |
 Kilpailun virallinen logo.
Päivämäärät
Päivämäärä(t):  13. toukokuuta
Isäntä
Tapahtumapaikka:  Globen, Tukholma, Ruotsi
Juontaja(t):  Kattis Ahlström   Anders Lundin
Isäntämaan toimittaja:  SVT
Osallistujat
Osallistujien määrä:  24
Uudet maat:   Latvia
Palaavat maat:   Suomi    Makedonia    Romania    Venäjä    Sveitsi
Vetäytyvät maat:   Bosnia ja Hertsegovina    Liettua    Puola    Portugali    Slovenia
Äänestys- järjestelmä:  Puhelinäänestys, käytössä nykyinen pistejerjestelmä.
Äänestys
Voittaja:  Tanska "Fly on the Wings of Love"
Nolla pistettä saaneet:  –
Osallistujakartta

   Maat, jotka osallistuivat 2000   Maat, jotka eivät osallistuneet vuonna 2000  
Eurovision laulukilpailu · Teemasivu
 ◄ 1999  2001 ► 
Eurovision laulukilpailu 2000 järjestettiin Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa 13. toukokuuta 2000 edellisen vuoden kilpailun voittaneen Charlotte Nilssonin (nyk. Perrelli) ansioista. Juontajina Tukholman Globenissa toimivat Anders Lundin ja Kattis Ahlström. Kilpailun voitti Tanskaa edustanut Olsen Brothers kappaleellaan "Fly on the Wings of Love". Nämä olivat euroviisuhistorian neljännet Ruotsissa järjestetyt kilpailut.
Suomea kisassa edusti laulaja Nina Åström laulullaan "A Little Bit", joka sijoittui 18 pisteellä lopulta sijalle 18. Suomen oman karsinnan sekava lopputulos herätti paljon kritiikkiä, kun sen suurimmat ennakkosuosikit Nightwish ja Anna Eriksson jäivät lopulta ilman edustuspaikkaa. Myöhemmin Erikssonin kappale "Oot voimani mun" voitti OGAE Second Chance Contestin. Se siis oli viisufanien mielestä Euroopan eri maiden karsiutuneista kappaleista kaikkein paras.
Kilpailun osallistujamaiden lukumäärä oli yhteensä 24. Uutena maana kisaan osallistui Latvia. Venäjä palasi kahden vuoden tauoltaan ja Suomi, Makedonia, Romania ja Sveitsi pakollisen välivuoden vietolta. Kreikka, Unkari ja Slovakia jatkoivat omaa taukoaan.
Kilpailu näytettiin nyt ensimmäistä kertaa myös internetin välityksellä.
Juontajat Kattis Ahlström ja Anders Lundin.
Osallistujat

| Sija | Numero | Maa | Artisti(t) | Kappale | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22. | 01 |  Israel | Ping Pong | "Sa'me'akh" | 7 |
| 13. | 02 |  Alankomaat | Linda Wagenmakers | "No Goodbyes" | 40 |
| 16. | 03 |  Iso-Britannia | Nicki French | "Don't Play That Song Again" | 28 |
| 4. | 04 |  Viro | Ines | "Once in a Lifetime" | 98 |
| 23. | 05 |  Ranska | Sofia Mestari | "On aura le ciel" | 5 |
| 17. | 06 |  Romania | Taxi | "The Moon" | 25 |
| 8. | 07 |  Malta | Claudette Pace | "Desire" | 73 |
| 11. | 08 |  Norja | Charmed | "My Heart Goes Boom" | 57 |
| 2. | 09 |  Venäjä | Alsou | "Solo" | 155 |
| 24. | 10 |  Belgia | Nathalie Sorce | "Envie de vivre" | 2 |
| 21. | 11 |  Kypros | Voice | "Nomiza" | 8 |
| 12. | 12 |  Islanti | Einar and Telma | "Tell Me!" | 45 |
| 18. | 13 |  Espanja | Serafín Zubiri | "Colgado de un sueño" | 18 |
| 1. | 14 |  Tanska | Olsen Brothers | "Fly on the Wings of Love" | 195 |
| 5. | 15 |  Saksa | Stefan Raab | "Wadde hadde dudde da?" | 96 |
| 20. | 16 |  Sveitsi | Jane Bogeart | "La vita cos'è?" | 14 |
| 9. | 17 |  Kroatia | Goran Karan | "Kada Zaspu Andeli" | 70 |
| 7. | 18 |  Ruotsi | Roger Pontare | "When the Spirits Are Calling My Name" | 88 |
| 15. | 19 |  Makedonia | XXL | "100% Te Ljubam" | 29 |
| 18. | 20 |  Suomi | Nina Åström | "A Little Bit" | 18 |
| 3. | 21 |  Latvia | Brainstorm | "My Star" | 136 |
| 10. | 22 |  Turkki | Pinar and the SOS | "Yorgunum Anla" | 59 |
| 6. | 23 |  Irlanti | Eamonn Toal | "Millennium of Love" | 92 |
| 14. | 24 |  Itävalta | Rounder Girls | "All to You" | 34 |