stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyproksen Davis Cup -joukkue
Joukkueessa pelanneet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Maaotteluita | Pelaaja | Vuosina |
| 47 | Leontis, DemetriosDemetrios Leontis | 1994–2009 |
| 35 | Baghdatis, MarcosMarcos Baghdatis | 2000–2010 |
| 27 | Kallias, PhotosPhotos Kallias | 2001–2010 |
| 24 | Papamichael, AlkisAlkis Papamichael | 1985–1996 |
| 17 | Baghdatis, MarinosMarinos Baghdatis | 1993–1998 |
| 16 | Neocleous, NeoclisNeoclis Neocleous | 1989–1998 |
| 14 | Kalanov, GeorgeGeorge Kalanov | 1998–2001 |
| 10 | Christophides, LoucasLoucas Christophides | 1992–1995 |
| 9 | Hadjigeorgiou, YiannosYiannos Hadjigeorgiou | 1985–1993 |
| 9 | Pavlou, DinosDinos Pavlou | 2002–2003 |
| 8 | Baghdatis, PetrosPetros Baghdatis | 1996–2007 |
| 6 | Morfiadakis, AndreasAndreas Morfiadakis | 1996 |
| 5 | Zachariades, PhivosPhivos Zachariades | 1985–1989 |
| 4 | Christou, EleftheriosEleftherios Christou | 2002–2008 |
| 4 | Koutrouzas, ChristopherChristopher Koutrouzas | 2005–2010 |
| 4 | Savvides, DimitriDimitri Savvides | 1999 |
| 3 | Constantinou, SavvasSavvas Constantinou | 1991–1993 |
| 3 | Talianos, ConstantinosConstantinos Talianos | 1999–2000 |
| 1 | Ashdjian, HaigHaig Ashdjian | 1985 |
| 1 | Charalambous, SpyrosSpyros Charalambous | 1991 |
| 1 | Cuzdriorean, RaresRares Cuzdriorean | 2010 |
| 1 | Kallis, GeorgeGeorge Kallis | 2008 |
| 1 | Tsangaridis, PhilipposPhilippos Tsangaridis | 2009 |
Marcos Baghdatis on voittanut eniten otteluita joukkueessa.
Kosovon vaakuna

Kosovon vaakuna
Kosovon vaakuna on kultareunuksinen kilpi sinisellä taustalla, jossa sijaitsee kultainen Kosovon kartta ja yläosassa kuusi hopeista, viisikärkistä tähteä kaaressa kuvastaen maan kuutta etnistä ryhmää (albaanit, serbit, bosnit, goranit, romanit ja turkkilaiset). Vaakuna otettiin käyttöön itsenäisyysjulistuksen jälkeen helmikuussa 2008.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kosovon vaakuna Wikimedia Commonsissa
Loma (elokuva)

| Loma |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Risto Jarva
Käsikirjoittaja:  Risto Jarva Kullervo Kukkasjärvi Jussi Kylätasku
Tuottaja:  Kullervo Kukkasjärvi
Säveltäjä:  Markku Kopisto
Kuvaaja:  Antti Peippo
Leikkaaja:  Risto Jarva Matti Kuortti
Lavastaja:  Matti Marttila
Pääosat:  Antti Litja Tuula Nyman Eija Pokkinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filminor
Ensi-ilta:  17. joulukuuta 1976
Kesto:  113 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Loma on Risto Jarvan ohjaama suomalainen komediaelokuva vuodelta 1976. Elokuvassa Antti Litja näyttelee miestä, joka hiihtokohteen sijaan joutuu vahingossa rantalomalle.
Juoni

Pankkivirkailija Aimo Niemi (Litja) on lähdössä lomalleen Alpeille Innsbruckin talviolympialaisiin. Hän päätyy erehdyksessä Kreikan Rodokselle lentävään koneeseen. Lomavarusteet, kuten sukset ja talvivaatteet, eivät ole käyttökelpoisia etelän auringossa. Hän on myös rahaton, sillä hänen oli tarkoitus viettää hiihtoloma täyshoidossa, mutta seuratessaan unelmiensa naista hän tuli tuhlanneeksi loput rahansa retkiin.
Katsojaluvut ja julkaisut

Loma on Risto Jarvan uran suurin menestys. Se oli myös vuoden 1976 katsotuin elokuva: teattereissa sen näki noin 515 314 katsojaa. Kun elokuva esitettiin televisiossa ensimmäistä kertaa tammikuussa 1980, se sai noin 2 329 000 katsojaa.
Loma on Suomen katsotuimpien kotimaisten elokuvien listalla sijalla 20. Loma julkaistiin DVD:llä vuonna 2011.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Antti Litja  | … |  pankkivirkailija Aimo Niemi   |
|  Tuula Nyman  | … |  toimittaja Marjukka Notkola   |
|  Eija Pokkinen  | … |  salaperäinen nainen   |
|  Jukka Sipilä  | … |  opettaja Jukka Keskinen   |
|  Helena Notkonen  | … |  opettaja Seija Keskinen   |
|  Marja-Sisko Aimonen  | … |  Valma, apuhoitaja   |
|  Juhani Niemelä  | … |  Ossi Supinen, portinvartija   |
|  Martti Pennanen  | … |  johtaja Kari Helminen   |
|  Hannele Lauri  | … |  Brita   |
|  Eero Rinne  | … |  Rahikainen   |
|  Pirkko Arttio  | … |  opas   |
|  Georges Copeloussis  | … |  Koivu ja Tähti -tavernan omistaja   |
|  Arto Tuominen  | … |  Marjukan rakastaja   |
|  Ritva Vepsä  | … |  Aimon entinen vaimo   |
|  Alfonso Padilla  | … |  aamiaishuoneen tarjoilija   |
|  Tsambikos Patrakais  | … |  Britan lomarakastaja   |
|  Jannis Marietis  | … |  hotellin vastaanottovirkailija   |
|  Leonidas Barkas  | … |  hotellin vastaanottovirkailija   |
|  Aila Pennanen  | … |  Helmisen vaimo   |
|  Marja Kurkela  | … |  pankkineiti, Aimon työtoveri   |
|  Armi Sillanpää  | … |  Marjukan työtoveri toimituksessa   |
|  Pirkko Salonen  | … |  rouva Niemi   |
|  Marjon Gutteling  | … |  hollantilaistyttö   |
|  Nelly van Dam  | … |  hollantilaistyttö   |
|  Kullervo Kukkasjärvi  | … |  pankkivirkailija / rannalla palloa pelaava mies / mies kadulla   |
|  Orvokki Taivalsaari  | … |  Orvokki, lomamatkalainen   |
|  Risto Jarva  | … |  asiakas pankissa / sanomalehteä vedessä lukeva mies   |
|  Aili Pallasmaa  | … |  lomamatkalainen   |
|  Annu Laakso  | … |  lomamatkalainen   |
|  Matti Kuortti  | … |  lentokapteeni Peipon ääni / mies hotellin terassilla   |
|  Toimi Hämäläinen  | … |  lomamatkalainen   |
|  Osvald Laari  | … |  lomamatkalainen   |
|  Lea Vehkakoski  | … |  lomamatkalainen   |
|  Rauni Peippo  | … |  lomamatkalainen   |
|  Marja-Liisa Äkräs  | … |  lomamatkalainen   |
|  Pirjo Hokkanen  | … |  Pirjo, lomamatkalainen   |
|  Timo Linnasalo  | … |  nahkansa polttanut mies   |
|  Antti Peippo  | … |  lomamatkalainen   |
|  Jorma Pulkkinen  | … |  Supisen johtaja   |
|  Sirkku Pallasmaa  | … |  lomamatkalainen   |
|  Katja Pallasmaa  | … |  väkeä kadulla   |
|  Anssi Pallasmaa  | … |  väkeä kadulla   |
|  Marke Lipasti  | … |  väkeä kadulla   |
|  Matti Marttila  | … |  lomamatkalainen   |
|  Matti Varonen  | … |  lomamatkalainen   |
|  Petri Aalto  | … |  lomamatkalainen   |
|  Helena Takalo  | … |  Helena Takalo Innsbruckin talviolympialaisten televisiolähetyksessä   |
|  Jussi Korhonen  | … |  hiihtokisan kreikankielisen televisioselostajan ääni   |
|  Erkki Kalakari  | … |  lomamatkalainen   |
|  Leila Litja  | … |  aterioiva pariskunta   |
|  Eero Taivalsaari  | … |  aterioiva pariskunta   |
|  Kari Hokkanen  | … |  harmonikansoittaja Koivussa ja Tähdessä   |
|  Raimo Häyrinen  | … |  radioselostajan ääni   |
|  Hannu Lauri  | … |  mies rannalla   |
|  Klaus Brunou  | … |  mies Koivussa ja Tähdessä   |
|  Sina Kujansuu  | … |  jälkiäänitysääni, salaperäinen nainen   |
Aiheesta muualla

Loma Elonet.
Loma Risto Jarva -seuran kotisivuilla
Kälviän Tarmo

Kälviän Tarmo on vuonna 1909 perustettu kokkolalainen (ent. kälviäläinen) urheiluseura. Kälviän Tarmo on tunnettu erityisesti pyöräilystä, mutta seuran lajeihin ovat kuuluneet myös muun muassa paini, hiihto, yleisurheilu, salibandy ja jalkapallo. Kälviän Tarmo piti vuonna 2023 ensimmäisen palkintogaalan, jossa palkittiin urheilijoita muun muassa jalkapallosta ja salibandysta.
Kaudella 2024 Kälviän Tarmon miesten jalkapallojoukkue pelaa 6. divisioonaa.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Kosraen osavaltio

| Kosrae |
| --- | --- |
 Lippu
 Kosraen kartta
Valtio:  Mikronesian liittovaltio
Kuntia:  5
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  Osavaltio
 – hallinnollinen keskus:  Tofol
 – Kuvernööri:  Lyndon Jackson
Pinta-ala:  109,6 km²
Väkiluku (2010):  6 616
 – väestötiheys:  60,4 as./km²
Kosrae on yksi Mikronesian liittovaltion osavaltiosta. Se on maan itäisin osavaltio. Kosraen osavaltio koostuu Kosraen saaresta ja tämän lähisaarista, joista merkittävin on Lelu. Osavaltion asukasluku oli 6 616 vuonna 2010.
Kunnat

Lelu
Malem
Utwe
Tafunsak
Walung
Kosraen kunnat
Kypséli

Kypséli (kreik. Κυψέλη, ”Mehiläispesä”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Kypséli, kaupunki Aíginan saarella
Kypséli, Ateenan kaupunginosa
Kypsélin metroasema, Ateenan metron asema Kypsélin kaupunginosassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kypséli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuputeurikka

| Kuputeurikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Teurikat Teucrium
Laji::  brevifolium
Kaksiosainen nimi
 Teucrium brevifolium  Schreb. 
Katso myös
   Kuputeurikka Wikispeciesissä   Kuputeurikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuputeurikka (Teucrium brevifolium) on huulikukkaiskasveihin kuuluva ikivihreä pieni pensas, jota tavataan Egeanmeren eteläosassa kuivilla paikoilla meren läheisyydessä. Sen lehdet ovat sinivihreät. Kasvi kukkii joulukuusta maaliskuuhun. Kukkien halkaisija on noin sentin ja väri vaihtelee valkeasta violetinpunaiseen.
Kasvia tavataan Kreikassa, Turkin Anatoliassa, Libyassa ja Egyptissä.
Aiheesta muualla

Valokuva Stridvall
Kyproksen alueet

Kyproksen aluejako.
Kyproksen alueet (kreik. επαρχίες, eparchíes) muodostavat korkeimman tason hallinnollisen jaon Kyproksen saarella. Koko Kypros on jaettu kuuteen alueeseen, jotka on nimetty pääkaupunkinsa mukaan. Aluejako on alun perin koskenut koko saarta eli sekä Kyproksen tasavallan että Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallinnoimia osia. Nykyisin Pohjois-Kyproksen aluejako kuitenkin poikkeaa alkuperäisestä jaosta joiltakin osin.
Alueet on jaettu kuntiin (δήμος, dímos) ja yhdyskuntiin (κοινότητα, koinótita). Alueiden lisäksi saarella on kaksi Ison-Britannian hallinnoimaa sotilastukikohtaa, Akrotíri ja Dekéleia.
Kyproksen tasavallan alueet

Kyproksen tasavallan ja de jure koko saaren alueet ovat:
| Nimi | Nimi kreikaksi | Nimi turkiksi | Pääkaupunki | Hallinta de facto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Famagustan alue | Αμμόχωστος Ammóchostos | Mağusa | (Famagusta) | enimmäkseen turkkilaisten hallussa |
| Kyrenian alue | Κερύvεια Kerýneia | Girne | (Kyrenia) | kokonaan turkkilaisten hallussa |
| Lárnakan alue | Λάρνακα Lárnaka | Larnaka | Lárnaka | enimmäkseen tasavallan hallussa |
| Limassolin alue | Λεμεσός Lemesós | Limasol | Limassol | kokonaan tasavallan hallussa |
| Nikosian alue | Λευκωσία Lefkosía | Lefkoşa | Nikosia | enimmäkseen tasavallan hallussa |
| Páfoksen alue | Πάφος Páfos | Baf | Páfos | kokonaan tasavallan hallussa |
Pohjois-Kyproksen alueet

Pohjois-Kyproksen alueet ovat:
| Nimi | Vastine virallisessa jaossa |
| --- | --- |
Gazimağusan alue: Famagustan alue, käsittää kuitenkin vain eteläosan Pohjois-Kyprokseen kuuluvasta alueen osasta
Girnen alue: Kyrenian alue
Güzelyurtin alue: Osa Nikosian alueesta
İskelen alue: Famagustan alueen pohjoisosa
Lefken alue: Osa Nikosian alueesta
Lefkoşan alue: Nikosian alue, käsittää kuitenkin vain osan Pohjois-Kyproksen alueella olevasta alueen osasta
Kyproksen alueet
Famagustan alue
Kyrenian alue
Lárnakan alue
Limassolin alue
Nikosian alue
Páfoksen alue
Euroopan maiden ylimmän tason hallinnollinen jako
Alankomaat
Albania
Andorra
Armenia²
Azerbaidžan¹
Belgia
Bosnia ja Hertsegovina
Bulgaria
Espanja
Georgia¹
Irlanti
Islanti
Italia
Itävalta
Kazakstan¹
Kosovo
Kreikka
Kroatia
Kypros²
Latvia
Liechtenstein
Liettua
Luxemburg
Malta
Moldova
Monaco
Montenegro
Norja
Pohjois-Makedonia
Portugali
Puola
Ranska
Romania
Ruotsi
Saksa
San Marino
Serbia
Slovakia
Slovenia
Suomi
Sveitsi
Tanska
Tšekki
Turkki¹
Ukraina
Unkari
Valko-Venäjä
Venäjä¹
Viro
Yhdistynyt kuningaskunta
¹ Sijaitsee sekä Euroopassa että Aasiassa

² Aasiassa sijaitseva, kulttuurihistoriallisesti eurooppalainen valtio
Laosin kansallinen yliopisto

| Laosin kansallinen yliopisto> ມະຫາວິທະຍາໄລແຫ່ງຊາດ |
| --- | --- |

Perustettu:  1996
Tyyppi:  julkinen
Opiskelijoita:  noin 23000 (2018-2019)
Sijainti:  Vientiane,  Laos
Sivusto:  www.nuol.edu.la/index.php/en/
Laosin kansallinen yliopisto (laoksi ມະຫາວິທະຍາໄລແຫ່ງຊາດ, Maha Vithanyalai Aehngsad, engl. National University of Laos, NUAL) on Laosin pääkaupungissa Vientianessä toimiva, vuonna 1996 perustettu julkinen yliopisto.
Yliopistossa on 12 tiedekuntaa. Lukuvuonna 2018-2019 opiskelijoita oli noin 23 000. Vuonna 2020 yliopiston rehtorina toimi professori Somsy Gnophanxay.
Laosin kansallinen yliopisto kuuluu ASEAN-maiden yliopistoverkkoon (AUN), jonka työtä tukevat muun muassa useat Japanin, Etelä-Korean ja Kiinan yliopistot (ASEAN+3 -maat) sekä joukko muita kansainvälisiä tahoja. Suomesta esimerkiksi Helsingin yliopiston Viikin tropiikki-instituutti on tehnyt kurssiyhteistyötä Laosin yliopiston kanssa.
Käännös suomeksi
Kypsentäminen

Kypsentäminen on ruuan käsittelemistä lämmön, hapon, suolan tai savun avulla. Tarkoituksena on muuttaa ravinto nautittavampaan muotoon tai säilöä sitä myöhempää käyttöä varten.
Kypsentämistapoja ovat muun muassa keittäminen, hauduttaminen, paistaminen ja grillaus.
Les Mureaux

| Les Mureaux |
| --- | --- |
 Asema-aukio
 vaakuna
 Les Mureaux
 Koordinaatit: 48°59′15″N, 1°55′02″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Île-de-France
Departementti:  Yvelines
Arrondissementti:  Mantes-la-Jolie
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,0 km²
Väkiluku (2020):  33 543 
 – Väestötiheys:  2 797 as./km²
Kunnan numero:  78440
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Les Mureaux on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee Seinen varrella, noin 40 km Pariisista luoteeseen.
Historia

Kunnan alueella on ollut asutusta jo esihistoriallisella ajalla. Vuonna 1888 sieltä löydettiin dolmen, joka on peräisin ajalta 3000 vuotta eaa. Rooman vallan aikana Mureaux’ssa oli samanlaisen jokisatama kuin Lutetiassa. Keskiajalla Mureaux'n kylä oli Meulanin kreivien linnoitus. Ranskan kuningatar Brabantin Maria asettui sinne asumaan vuosina 1285–1321 miehensä, Ranskan kuninkaan Filip III:n kuoleman jälkeen. 1600-luvun alussa Mathieu de Vion peri Mureaux'n herruuden ja perusti Bechevillen tilan. Vuonna 1811 Bechevillen tilasta tuli Pierre Darun omaisuutta. Hän toivotti serkkunsa Stendhalin tervetulleeksi linnaan, jossa hän vietti kolme viikkoa. Tuona aikana hän yritti lähestyä isäntänsä vaimoa Alexandrine Darua, siinä kuitenkin epäonnistuen. Tapahtumista hän kertoo kirjassaan Punaista ja mustaa, tosin käyttäen henkilöistä ja paikoista eri nimiä. Pierre Darun poika Napoléon Daru rakennutti vuosien 1850 ja 1860 välillä nykyisen Château de Bechevillen.
Teollistuminen

Vuonna 1843 Les Mureaux'n asema valmistui Ranskan ensimmäisen rautatien varrelle, joka yhdisti Pariisin ja Le Havren. Tuolloin matka täältä Pariisin Gare Saint-Lazaren asemalle kesti tunnin ja 15 minuuttia. Kuntaan perustettiin radan valmistumisen jälkeen tiilitehdas, paperitehdas ja valimo. Ensimmäiset vesilentokoneet testattiin kunnan vesillä vuonna 1912, jonka jälkeen niiden valmistus aloitettiin Charles Pélabonin perustamassa tehtaassa. Vuonna 1933 Charles Lindbergh ja hänen vaimonsa laskeutuivat Les Mureaux'hun. Vuodesta 1965 lähtien Les Mureaux'n tuotantolaitosta käytettiin ensimmäisen ranskalaisen raketin tuotantoon. Vuonna 1973 Ariane-ohjelma käynnistettiin. Raketit suunnitellaan ja koottaan Les Mureaux'n tehtaalla, jonka jälkeen kantorakettielementit lastataan proomuun. Sillä ne siirretään Seineä pitkin Le Havreen, ja lopuksi laivataan yli Atlantin valtameren Ranskan Guayanaan ja siellä Kouroussa olevaan Guayanan avaruuskeskukseen. Vuonna 1952 Renault perusti suuren tehtaan naapurikaupunki Flins-sur-Seineen. Tätä varten myös Les Mureaux’n kaupunkiin rakennettiin runsaasti asuntoja Renaultin tehtaan työntekijöille.
Olympialaiset

Junayhteyden valmistuttua Les Mureaux'sta tuli vapaa-ajanviettopaikka, jonne pariisilaiset saapuivat sunnuntaisin. Useita kartanoita, hotelleja ja tavernoja rakennettiin. Vuonna 1894 pursiseura Cercle de la Voile de Paris muutti Les Mureaux'hun taidemaalari Gustave Caillebotten aloitteesta. Vuonna 1924 Cercle de la Voile de Paris isännöi Pariisin olympialaisten purjehdustapahtumia Les Mureaux'ssa.
Tunnettuja kuntalaisia

Frédéric Dard (1921-2000), kirjailija ja fiktiivisen komisario San Antonion luoja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Les Mureaux Wikimedia Commonsissa
Pariisin esikaupunkialueen kunnat
| Väkiluku | Kunnat |
| --- | --- |
yli 2 000 000: Pariisi
yli 75 000: Argenteuil · Asnières-sur-Seine · Aulnay-sous-Bois · Boulogne-Billancourt · Champigny-sur-Marne · Colombes · Créteil · Montreuil · Nanterre · Rueil-Malmaison · Saint-Denis · Saint-Maur-des-Fossés · Versailles · Vitry-sur-Seine
yli 50 000: Antony · Aubervilliers · Le Blanc-Mesnil · Bondy · Cergy ·  Clichy · Courbevoie · Drancy · Évry · Fontenay-sous-Bois · Issy-les-Moulineaux ·  Ivry-sur-Seine · Levallois-Perret ·  Maisons-Alfort · Neuilly-sur-Seine ·  Noisy-le-Grand ·  Pantin · Sarcelles · Sartrouville
yli 25 000: Alfortville · Athis-Mons · Bagneux · Bagnolet · Bezons · Bobigny · Champs-sur-Marne · Charenton-le-Pont · Châtenay-Malabry · Châtillon · Chatou · Chelles · Le Chesnay · Choisy-le-Roi · Clamart · Clichy-sous-Bois · Conflans-Sainte-Honorine · Corbeil-Essonnes · La Courneuve · Draveil · Élancourt · Épinay-sur-Seine · Ermont · Franconville · Fresnes · Gagny · Garges-lès-Gonesse · Gennevilliers · Goussainville · Guyancourt · L'Haÿ-les-Roses · Houilles · Livry-Gargan · Malakoff · Mantes-la-Jolie · Massy · Meaux · Melun · Meudon · Montigny-le-Bretonneux · Montrouge · Les Mureaux · Neuilly-sur-Marne · Nogent-sur-Marne · Noisy-le-Sec · Palaiseau · Le Perreux-sur-Marne · Pierrefitte-sur-Seine · Plaisir · Poissy · Pontault-Combault · Pontoise · Puteaux · Rosny-sous-Bois · Saint-Cloud · Saint-Germain-en-Laye · Saint-Ouen · Sainte-Geneviève-des-Bois · Sannois · Savigny-sur-Orge · Savigny-le-Temple · Sevran · Stains · Suresnes · Taverny · Thiais · Trappes · Tremblay-en-France · Les Ulis · Vanves · Vigneux-sur-Seine · Villejuif · Villemomble · Villeneuve-Saint-Georges · Villepinte · Villiers-le-Bel · Villiers-sur-Marne · Vincennes · Viry-Châtillon · Yerres
alle 25 000: 1 470 muuta kuntaa, joista merkittävimmät Auvers-sur-Oise · Bougival · Le Bourget · Chantilly · Chessy · Crépy-en-Valois · Écouen · Enghien-les-Bains · Étampes · Fontainebleau · Gisors · Maintenon · Maisons-Laffitte · Marly-le-Roi · Montfermeil · Montmorency · Orly · Orsay · Le Raincy · Rambouillet · Roissy-en-France · Rungis · Saclay · Saint-Cyr-l'École · Sceaux · Sèvres · Le Vésinet
Château de Becheville
Kuqa

| Kuqa (kiin>  库车县, Kùchē Xiàn) uiguuriksi كۇچار ناھىيىسى, Kuchar Nahiyisi |
| --- | --- |
 Kuqan moskeija.
 Kuqan sijainti (punaisella) Aksun prefektuurissa (keltaisella) Sinkiangissa
 Kuqa
 Koordinaatit: 41°43′N, 82°58′E 
Valtio:  Kiina
Autonominen alue:  Sinkiang
Prefektuuri:  Aksun prefektuuri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14 529 km²
Väkiluku (2010):  462 588
 
 www.xjkc.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuqa (kiin. 库车县, Kùchē Xiàn, uiguuriksi كۇچار ناھىيىسى, Kuchar Nahiyisi) on piirikunta Aksun prefektuurissa Sinkiangin uiguurien autonomisella alueella Kiinassa. Vuonna 2010 piirikunnan alueella oli 462 588 asukasta ja sen pinta-ala oli 14 529 km². Kuqa oli aikanaan tärkeä buddhalaisuuden keskus Tarimin altaan alueella ja se sijaitsee historiallisen silkkitien varrella.
Historia

Varhaiset kiinalaiset historialliset lähteet mainitsevat Kuqan pienenä Guici-nimisenä kuningaskuntana. Paikalliset asukkaat puhuivat alun perin tokaarisiin kieliin kuuluvaa tokaari B:tä. Tokaarilaiset kielet kuuluvat indoeurooppalaiseen kielikuntaan. Paikka sijaitsi historiallisen silkkitien pohjoishaaran varrella ja Kuqasta kehkeytyi tärkeä buddhalaisuuden keskus. Buddhalaisuus levisi muuallekin Tarimin altaan alueelle silkkitietä pitkin, mutta Kuqa oli alueen buddhalaisista keskuksista yksi ensimmäisistä ja se omaksuttiin Kuqassa ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Yksi tunnetuimmista buddhalaisia tekstejä kiinaksi kääntäneistä oli Kumarajiva (344-413) ja hän oli syntynyt Kuqassa. Kiinalainen pyhiinvaeltaja Xuanzang  kuvaili 630-luvulla Kuqassa olevan sata luostaria ja noin 5 000 munkkia. Yksi tärkeimmistä luostareista oli Kizilin luolat nykyisen Kuqan länsipuolella. Buddhalaisuuden ohella kaupunki oli tunnettu myös muusikoistaan.
Kiinan Tang-dyanastia hallitsi Kuqan kuningaskuntaa vuodesta 658 700-luvun loppupuolelle saakka. Sen jälkeen kiinan valta alueella muuttui lähinnä muodolliseksi ja uiguurivaltakunnan hajottua Turfaniin asettuneet uiguurit valtasivat Kuqan alueen. Sittemmin sen asukkaat kääntyivät islamin uskoon ja kiinalaisvalta palasi alueelle 1700-luvulla. Nykyaikana kaupunkiin on tullut han-kiinalaisia siirtolaisia ja kaupunki on jakautunut muslimien ja kiinalaisten asuttamiin kaupungin osiin.
Kuntulan luolat Kuqan piirikunnassa.
Kyproksen europarlamenttivaalit 2024

Kyproksen europarlamenttivaalit 2024 järjestettiin 9. kesäkuuta 2024, ja ne ovat osa vuoden 2024 europarlamenttivaaleja koko unionin alueella. Vaaleissa valittiin 6 europarlamentaarikkoa kaudeksi 2024–2029.
Tulokset

| Puolue | Puolue | Äänet | Osuus | Mepit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | DISY | 91 316 | 24,78 % | 2 |
|  | AKEL | 79 163 | 21,49 % | 1 |
|  | sitoutumaton – Feidías Panagiótou | 71 330 | 19,36 % | 1 |
|  | ELAM | 41 215 | 11,19 % | 1 |
|  | DIKO | 35 815 | 9,72 % | 1 |
|  | EDEK | 18 681 | 5,07 % | 0 |
|  | Volt | 10 777 | 2,92 % | 0 |
|  | DIPA | 7 988 | 2,17 % | 0 |
|  | KOSP | 4 742 | 1,29 % | 0 |
|  | KEKK | 4 603 | 1,25 % | 0 |
|  | KZK | 1 013 | 0,27 % | 0 |
|  | KED | 979 | 0,27 % | 0 |
|  | sitoutumaton – Andrónikos Zervídis | 444 | 0,12 % | 0 |
|  | NIKI | 389 | 0,11 % | 0 |
| Yhteensä | Yhteensä | 368 455 | 100,00 % | 6 |
Lähde:
Tulokset > Valitut mepit

Loukás Fourlás (DISY)
Michális Chatzipantéla (DISY)
Giórgos Georgíou (AKEL)
Feidías Panagiótou
Geádis Geádi (ELAM)
Kóstas Mavrídis (DIKO)
Laamanninoikeus

Laamanninoikeus oli aikoinaan Ruotsin ja Suomen maaseudulla toiminut kihlakunnanoikeutta ylempi ja hovioikeutta alempi tuomioistuin. Sen tuomiopiirinä oli lakikunta, johon kuului useita tuomiokuntia.
Aluksi laamanninoikeuksien tuomiopiiriin kuuluivat myös kaupungit, mutta ne erotettiin niistä noin 1349 annetussa yleisessä kaupunginlaissa. Laamanninoikeudet toimivat varhemmin sekä ensimmäisenä että toisena oikeusasteena, kunnes ne 1600-luvun alussa vakiintuivat toiseksi oikeusasteeksi. Alkuaikoina laamanninoikeutena toimi laamannin johdolla maakuntakäräjille kokoontunut käräjäyleisö, mutta myöhemmin laamanninoikeuden muodostivat laamanninkäräjille kokoontuneet laamanni ja lautakunta. Vuoden 1734 lain mukaan lautakunta oli 12-miehinen ja oikeus kokoontui kerran vuodessa kussakin lakikunnassa.
Varhemmin laamanninoikeudet käsittelivät kaikkia oikeusasioita, mutta vuoden 1734 lain mukaan niissä käsiteltiin vain riita-asioita ja pieniä rikosjuttuja. Oikeudet lakkautettiin Ruotsissa 1849 ja Suomessa 27. huhtikuuta 1868 annetulla asetuksella. Suomi oli silloin jaettu kuuteen laamannikuntaan eli laamannin virkapiiriin. Norjassa perustettiin laamanninoikeuksia (norj. lagmansretter) toimimaan rikostuomioistuimina suurissa rikosasioissa ensimmäisenä ja pienissä rikosasioissa toisena oikeusasteena.
Aiheesta muualla

Pentti Ahmas: Oikeudenkäynnin yhdenmukaistaminen 1800-luvulla – Oikeushistoriallinen tutkimus kämnerin-, laamannin- ja ritarisyynioikeuksien lakkauttaisesta (PDF) (Väitöskirja)  10.6.2005. Helsinki:  Helsingin yliopisto. Viitattu 22.8.2013.[vanhentunut linkki]