stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomalainen sauna
Suomalaisia saunomistapoja

Viiden ja puolen miljoonan asukkaan Suomessa on noin kolme miljoonaa saunaa. Yhden artikkelin mukaan jopa 99 % suomalaisista käy saunassa säännöllisesti, keskimäärin hiukan useammin kuin kerran viikossa. Perinteinen saunapäivä on ollut lauantai.
Useimmiten suomalaisessa saunassa lämmitellään aluksi rauhallisesti totutellen saunan lämpöön. Tämän jälkeen heitetään kovemmin löylyä ja usein myös lyödään itseään rauhallisesti vastalla. Vastomisesta käytetään Itä-Suomessa myös nimeä vastalla kylpeminen ja Länsi-Suomessa nimeä vihtominen, ja sen vaikutus on lähinnä hierova ja ihoa puhdistava. Länsi-Suomessa oikeaoppinen vihta eli vasta sidotaan taivutetulla koivun oksalla, Itä-Suomessa taas koivunvarvusta kierretyllä pannalla eli lenkillä. Hieskoivun oksat sopivat hyvin sitomiseen kun taas parhaat vihdakset ovat pienten rauduskoivujen alaoksia.
Saunomisen välillä on tavallista käydä vilvoittelemassa, mahdollisesti järvessä, talvella avannossa tai lumihangessa piehtaroimassa.
Saunominen on perinteisesti ollut myös tärkeä tapahtuma juhlapäivien aattona. Jouluaattona lopetettiin työt iltapäivällä ja mentiin oljilla ja havuilla koristeltuun joulusaunaan. Juhannussauna koristeltiin pihlajan- tai koivunoksilla. Juhannuksena oli myös aika tehdä ensimmäiset uudet vastat.
Kaupunkeihin perustettiin yleisiä saunoja 1800-luvulta lähtien, koska omat saunat eivät mahtuneet pienille tonteille, ja tiukkenevat paloturvallisuusvaatimukset tekivät niistä kalliita. Esimerkiksi Helsingissä oli vuonna 1907 yhteensä 49 yleistä saunaa ja kylpylaitosta. Yleiset saunat vähenivät, kun asuinnoissa yleistyivät kylpyhuoneet suihkuineen. Myöhemmin saunaan pääsi myös uimahalleissa, joita alettiin rakentaa toden teolla 1960- ja 1970-luvuilla. Toisaalta väkeä muutti lähiöihin, joissa oli kylpyhuoneiden lisäksi myös talokohtaiset kellarisaunat. 2000-luvulla uudenlainen kaupunkikulttuurin arvostus on lisännyt myös jäljellä olevien yleisten saunojen arvostusta.
Sauna suomalaisessa mytologiassa

Saunalla on katsottu olevan erityinen, yliluonnollinenkin puhdistava vaikutus. Juhlapäivien aattoihin liittyvät saunomiset ovat olleet mukavan kokemuksen lisäksi osin rituaalista puhdistautumista. Joskus saunassa ajateltiin asuvan erityisen haltijan, saunatontun. Saunassa ei ole saanut kiroilla, että saunan haltija ei suuttuisi.
Saunassa tai löylyssä on uskottu asuvan haltijoita, varsinkin tulen väkeä, joka karkottaa muiden väkien aiheuttamia sairauksia eli vihoja. Erityisen hoitavaksi sauna on voitu tehdä lämmittämällä se ukkosen särkemillä puilla. Tällöin on ajateltu saatavan voimaa myös ukkosen väeltä. Eri puulajien käytöllä saunan lämmityksessä oli maagisia tarkoituksia, samaten eri aineksista kootuilla vihdoilla. Esimerkiksi uidessa saatua veden väen aiheuttamaa sairautta, veden vihaa, on katsottu voitavan hoitaa saunassa. Myös veden väkeä on voitu käyttää osana hoitoa saunassa, ja sitä on joskus tarkoituksella ”otettu saunaan” kylvetyksessä käytetyn veden mukana.
Löylä vastaan suojauduttiin saunaloitsulla. Sen tarkoituksena oli estää "pahan" löylyn menemistä haavoihin ja muihin vammoihin ja toisaalta toivottaa "hyvä" löyly tervetulleeksi. Löylyä on kunnioitettu ja sen synnyttäjäksi on nähty ilman tytär, usvan ja sumun haltija, Auteretar. Elias Lönnrot mainitsee Löylyn isäksi ja haltijaksi Auterisen, joka taas Christfried Gananderin 1700-luvulla taltioimassa runossa on Auterettaren poika.
Saunassa on myös hoidettu yskää. Kylvettäessä on voitu lukea seuraavan kaltainen runo:
Eräs kansanruno kuuluu:
Saunaa on pidetty kotipiirin tuonpuoleisimpana paikkana ja siksi kristinuskon myötä tapana oli siunata itsensä saunaan astuttaessa. Kristillinen suojaustaika suojasi henkilöä siirryttäessä paikkaan joka edusti ihmisille pyhyyttä ja tuonpuoleisuutta. Näin saunalla oli kaksinainen luonne, toisaalta se oli uudistumisen ja parantumisen paikka, toisaalta vaaroja ja arvaamattomuutta.
Puun löyly, kivosen lämmin, hiki vanhan Väinämöisen!
Mikä löylyjä hyviä: kipeille voiteiks,
vammoille paranteeks!
Mikä löylyjä pahoja: ulos uksesta pihalle,
läpi saunan sammalesta!
Synnytyspaikkana saunan katsottiin olevan turvallinen paikka, mikä oli tärkeää, sillä uskomuksissa vastasyntynyt miellettiin erityisen alttiiksi vihamielisille yliluonnollisille vaikutuksille. On säilynyt kansanrunoja, joissa synnyttäjä on suuressa hädässä, koska ei pääse saunaan.
Saunaperinteen suojelu ja vaaliminen

Suomen Saunaseura vaalii suomalaista saunakulttuuria ja -perinteitä. Seura on perustettu vuonna 1937. Se edistää suomalaista saunaa koskevaa tutkimusta. Saunaseura myöntää vuosittain Löylynhenki-palkinnon ansiokkaasti saunan hyväksi toimineelle henkilölle tai yhteisölle sekä julkaisee Sauna-lehteä. Pirkanmaan ely-keskus on päättänyt määrätä Tampereella sijaitsevan Rajaportin saunan suojeltavaksi.
Itämerensuomalaisella saunaperinteellä on kaksi mainintaa Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luettelossa. Viron Võrumaan savusaunaperinne nimitettiin luetteloon vuonna 2014 ja suomalainen saunaperinne vuonna 2020. Suomalaisen saunaperinteen nimittämisen yhteydessä Suomeen perustettiin saunatoimijoiden Saunarinki-verkosto, jonka on tarkoitus edistää saunaperinteen suojelua ja elinvoimaisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta sauna Suomessa Wikimedia Commonsissa
Saunaan liittyvät suomalaiset aineettomat oikeudet avoimena datana Jyväskylän yliopiston JYX-julkaisuarkistossa
Saunaperinne pääsi Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon Yle Areenassa, 18.12.2020, Yle Uutisluokka Triplet
| n k  Artikkelit Suomesta |
| --- | --- |
Historia:  Suomen asutushistoria  Suomen esihistoria  Ruotsin vallan aika Suomessa  Suomen suuriruhtinaskunta  Itsenäisen Suomen historia  Suomen sotahistoria 
Maantiede:  Geologia  Ilmasto  Joet  Järvet  Kansallispuistot  Kaupungit  Kaupunkialueet Helsinki  Tampere  Turku  Oulu  Jyväskylä  Kunnat  Linnut  Luonto  Luonnonsuojelualueet  Läänit  Maakunnat Ahvenanmaa  Metsät  Nisäkkäät  Saaret  Taajamat  Ääripisteet 
Hallinto:  Asevoimat NATO  Eduskunta  Hallinnolliset alueet  Ihmisoikeudet  Korruptio  Laki  Oikeusjärjestelmä  Perustuslaki  Poliisi  Politiikka  Presidentti  Puolueet  Pääministeri  Ulkopolitiikka  Vaalit  Valtioneuvosto  Valtion talousarvio 
Talous:  Eläkejärjestelmä  Energia  Liikenne  Maatalous  Matkailu  Meriteollisuus  Metsätalous  Keskuspankki  Pörssi  Teollisuus  Tiede  Tulopolitiikka  Valtionyhtiöt  Verotus  Viestimet  Yrittäjyys 
Yhteiskunta:  Hyvinvointi  Ihmiskauppa  Ilmastonmuutos  Kielet Suomi  Ruotsi  Pohjoissaame  Inarinsaame  Koltansaame  Karjala  Koulutus  Naiset  Prostituutio  Rikollisuus  Sensuuri  Siirtolaisuus  Suomalaiset  Terveydenhoito  Uskonto  Väestö 
Kulttuuri:  Arkkitehtuuri  Elokuva  Itsenäisyyspäivä  Juhlapäivät  Kansallislaulu  Kansanperinne  Kansallissymbolit  Keittiö  Kirjallisuus Kalevala  Lippu  Maailmanperintökohteet  Musiikki  Mytologia  Sauna  Taide  Urheilu  Valokuvaus  Vaakuna 
Hazelius, A.I. (1881): Finland i Nordiska Museet.
Savusauna
Huoneistosauna sisältä.
Kuivattuja vihtoja.
HCV Martigny

| HCV Martigny |
| --- | --- |
Perustettu:  2018
Kaupunki:   Martigny
Kotiareena:  Patinoire du Forum d'Octodure
– kapasiteetti:  3 500
Sarjataso:  Swiss League
Värit:           
Toimitusjohtaja:   Anders Olsson
Puheenjohtaja:   Patrick Rolli
Päävalmentaja:   Anders Olsson
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
HC Valais Chablais Martigny on sveitsiläinen jääkiekkoseura, joka on perustettu vuonna 2018. Se pelaa Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Swiss Leaguessa.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|   |  | Edoardo Berti | L | Laina | Aosta, Italia |  |
|   |  | Noah In-Albon | R | Laina |  |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 56 |  | Frédéric Iglesias (A) | L | 2025 | Geneve, Sveitsi |  |
|   |  | Pierre Baechler | L | 2025 |  |  |
|   |  | Sacha Berthoud |  | Laina |  |  |
|   |  | David Burri | R | Laina | Wellington, Florida, Yhdysvallat |  |
|   |  | Quentin Delmas | R | Laina | Châlons-en-Champagne, Ranska |  |
|   |  | Janis Sebastian Heynen | L | 2025 |  |  |
|   |  | Tanguy Pelletier | L | 2025 |  |  |
|   |  | Mike Vermeille | L | 2025 | Porrentruy, Sveitsi |  |
|   |  | Loic Vouardoux | R | Laina | Anniviers, Sveitsi |  |
|   |  | Alessandro Wyssen | R | 2025 |  |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 5 |  | Melvin Merola (C) | R | OLH | 2025 | Verbier, Sveitsi |
| 6 |  | Anthony Neuenschwander | R | KH | 2024 |  |
| 17 |  | Tom Merola | L | KH | 2025 |  |
| 21 |  | Romain Seydoux | L | OLH | 2025 |  |
| 27 |  | Nils Sējējs | L | LH | 2025 | Karlovy Vary, Tšekki |
| 28 |  | Mathys Mojonnier | L | H | 2025 |  |
| 29 |  | Nicolas Perrenoud | L | VLH |  | Morges, Sveitsi |
| 91 |  | Auguste Impose | L | LH | 2025 | Le Locle, Sveitsi |
|   |  | Loic Bétend | R | H | 2025 |  |
|   |  | Nathan Gex-Collet | L | H | 2026 |  |
|   |  | Frédéric Jolliet | L | KH | 2025 | Le Flon, Sveitsi |
|   |  | Théo Martin | L | VLH / KH | 2025 |  |
|   |  | Adrian Martinez | L | LH | 2025 |  |
|   |  | Thibaud Moret | L | H | 2025 | Martigny, Sveitsi |
|   |  | Shon Mottier | R | H | 2025 |  |
|   |  | Téo Reynaud | L | H | Laina |  |
|   |  | Matteo Valenza | L | KH | 2025 | Lausanne, Sveitsi |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Joukkueenjohto

Päävalmentaja & Toimitusjohtaja: Anders Olsson
Apuvalmentaja & Urheilutoimenjohtaja: Daniele Marghitola
Maalivahtivalmentaja: Axel Feichter
Huoltopäällikkö: Örjan Haug
Puheenjohtaja: Patrick Rolli
Jääkiekkotoiminnanjohtaja: Victor Liebenguth
Pelaajakehitysjohtaja: François Pellissier
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Joukkueen kotisivu(saksaksi)
Loppuheitto

Loppuheitto eli apokopee (kreik. ἀποκοπή < ἀποκόπτειν ’typistää, katkaista’; ἀπο- ’pois’ ja κόπτειν ’leikata’) on foneettinen ilmiö, jossa yksi tai useampi äänne jätetään pois sanan lopusta. Tämä poisjätetty äänne on useimmiten painoton vokaali.
Loppuheitto ja historiallinen fonetiikka

Historiallisessa fonetiikassa loppuheitolla usein viitataan painottoman vokaalin poisjääminen.
Loppuheitto ja historiallinen fonetiikka > Painottoman vokaalin poisjääminen

vulgaarilatina pan[e] > espanja pan ’leipä’
vulgaarilatina lup[u] > ranska loup ’susi’
latina strat[a] > englanti street ’katu’
Loppuheitto ja historiallinen fonetiikka > Muiden äänteiden poisjääminen

latina illu[d] > espanja ello se
Loppuheitto kieliopillisena sääntönä

Joissakin kielissä loppuheitto on pakollinen tietyissä ympäristöissä. Esimerkiksi espanjan kielessä useiden substantiivia edeltävät adjektiivien loppuvokaali jää pois, kun kyseinen substantiivi on sekä maskuliini että yksikössä. Täten uno-sanasta (yksi) tulee un ja grande-sanasta (suuri, iso) tulee gran. Näin ollen espanjan kielessä sanotaan un mundo (yksi maailma) eikä uno mundo ja gran aventura (suuri seikkailu) eikä grande aventura.
Loppuheiton käyttö runoissa

saksa ich gebe > runollinen saksa ich geb’ ’minä annan’
Loppuheitto suomalais-ugrilaisissa kielissä > Suomi > Loppuheitto murteissa

Lounaismurteissa loppuheitto on erittäin yleinen ja rajoittuu sanojen loppuvokaaliin eli kaikista useampitavuisista sanoista ja kaksitavuisista, joissa ensimmäinen tavu on pitkä, loppuvokaali jää pois.
Loppuheitto suomalais-ugrilaisissa kielissä > Viro

Viron kielessä loppuheitto on usein esim.  kaksitavuisissa sanoissa, joissa ensimmäisen tavun vokaali on pitkä tai vokaalia edeltää useamman konsonantin yhdistelmä:
viro: piim, linn ’maito, kaupunki’ (vrt. suomen piimä, linna)
Kun ensimmäisen tavun vokaali on lyhyt ja loppuvokaalia edeltää yksittäinen konsonantti, loppuheittoa ei yleensä ole:
viro: tuli, lumi (myös suomeksi samat)
Triviaa

Kun suomalainen tiedustelu-upseeri Reino Hallamaa muutti jatkosodan jälkeen Espanjaan, hän käytti nimeä Ricardo Palm. Espanjalaiset sovelsivat nimeen loppuheittoa. Näin Hallamaa sen koki ja käsitteli: "[N]ämä espanjalaiset jättävät sanojen lopussa olevat kaksi konsonanttia lausumatta, joten kirjeissänikin vilisi nimenäni milloin Pa, milloin Pu - jopa Pi. - - - [L]isäsin sitten muitta mutkitta nimeen a:n, joten olen nyt Ricardo Palma."
Aiheesta muualla

Ison suomen kieliopin termejä
JCSAT-16

| JCSAT-16 |
| --- | --- |
 JCSAT-16 ja Falcon 9 laukaisualustalla 13. elokuuta 2017.
COSPAR ID:  2016-050A
SATCAT №:  41729
Organisaatio:  JSAT Corporation
Valmistaja:  Space Systems/Loral
Tehtävätyyppi:  tietoliikennesatelliitti
Laukaisu:  14. elokuuta 2016 5.26 UTC Cape Canaveral AFS SLC-40
Laukaisualus:  Falcon 9 Full Thrust
Tehtävän kesto:  ~15 vuotta (suunniteltu)
Satelliittirunko:  SSL 1300
Massa:  ~4 600 kg
Teho:  8,5 kW
Kiertorata
Viitejärjestelmä:  Maakeskeinen
Kiertorata:  GEO
Pituuspiiri:  162,08°
Isoakselin puolikas:  42 165 km
Eksentrisyys:  0,0001604
Inklinaatio:  0,0158°
Kiertoaika:  1 436,1 min
Apogeum:  35 801.0 km
Perigeum:  35 787,5 km
Epookki:  25. helmikuuta 2017 2.54 UTC
Tunnus
  
JCSAT-16 on japanilaisen SKY Perfect JSAT:n operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin 14. elokuuta 2016 SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust -raketilla. Satelliitin oli tarkoitus olla kiertoradalla oleva varakappale, minkä lisäksi sitä suunniteltiin käytettäväksi liikennepiikkien tasoittamiseen. Tehtävänkuva kuitenkin muuttui hieman ennen laukaisua, kun satelliitti tarvittiin korvaamaan käyttöikänsä lopulla ollutta Superbird B2:ta, jonka korvaava uusi satelliitti oli vaurioitunut kuljetuksessa heinäkuussa 2016.
Satelliitti

SKY Perfect JSAT tilasi JCSAT-16:n huhtikuussa 2014 Space Systems/Loralilta osana kahden tietoliikennesatelliitin tilausta. SS/L oli aiemmin valmistanut JSAT Corporationille yhden satelliitin, jonka rakentaminen oli alkanut kesällä 2013. JCSAT-16 läpäisi kriittisen suunnittelukatselmuksen (engl. Critical Design review) vuoden 2016 alulla. Noin 4 600 kilogrammaa painava satelliitti rakentuu SSL 1300 -rungon ympärille ja on varustettu 26 C-kaistan ja 18 Ku-kaistan transponderilla. Satelliitin teho on 8,5 kilowattia, ja se on suunniteltu käytettäväksi noin 15 vuoden ajan.
JCSAT-16 oli tarkoitus sijoittaa kiertoradalla olevaksi varasatelliitiksi ratasegmenttien 124°–162° itäistä pituutta välille. Satelliittia suunniteltiin hyödynnettäväksi liikennepiikkien tasoittamisessa, ja se oli alkuun tarkoitus sijoittaa ratasegmentille 150° itäistä pituutta.
JCSAT-16 otettiin kuitenkin suoraan käyttöön, koska sitä tarvittiin käyttöikänsä ylittäneen Superbird B2:n korvaajaksi ratasegmentillä 162° itäistä pituutta. Superbird B2 -satelliitti oli alun perin tarkoitus korvata uudella Superbird 8:lla. Sen heinäkuulle 2016 sijoitettu laukaisu kuitenkin estyi, kun satelliitti vaurioitui matkalla laukaisualustalle. Kuljetuksessa käytetyn rahtikontin paine oli tarkoitus pitää vakioina rahtilennon aikana, mutta kontin pinnalla ollut suojapeite sulki paineen hallinnassa käytetyt venttiilit. JCSAT-16:n tehtävä Superbird B2:n korvaajana kestää todennäköisesti vuoteen 2018, jolloin vaurioituneen satelliitin korjausten on arvioitu valmistuvan.
Laukaisuajankohdan kehitys ja valmistelut

JSAT Corporation teki JCSAT-16:n laukaisusopimuksen SpaceX:n kanssa syyskuussa 2014. Sopimuksen solmimishetkellä satelliitti oli tarkoitus laukaista vuoden 2016 ensimmäisellä puolikkaalla. Satelliitti toimitettiin laukaisupaikalle Cape Canaveraliin heinäkuun 2016 alulla. SpaceX suoritti heinäkuussa 2016 JCSAT-16:n laukaisevan Falcon 9 -raketin ensimmäisen vaiheen maakoekäytön Texasin McGregorissa, minkä jälkeen rakettivaihe toimitettiin laukaisupaikalle Floridaan.
SpaceX suoritti 10. elokuuta rakettivaiheen laukaisua edeltävän toisen maakoekäytön laukaisualustalla. Päivitetty Full Thrust -rakettiversio oli aiemmilla laukaisukerroilla kärsinyt kylmempään lämpötilaan jäähdytettyjen ajoaineidensa aiheuttamasta aikataulujoustamattomuudesta, kun hetkellisten viivästysten seurauksena lämmennyt polttoaine on estänyt raketin laukaisun. Näin ollen SpaceX testasikin koekäytön myös mahdollisia tapoja, joilla pidempiä laukaisuikkunoita voitaisiin hyödyntää. Koekäyttö sujui ongelmitta, ja Falcon 9 rullattiin takaisin laukaisukompleksin reunalla sijaitsevaan huoltorakennukseen hyötykuorman asentamista varten.
Laukaisu

Laukaisuajaksi tarkentui 14. elokuuta 2016 kello 5.26 aukeava kahden tunnin aikaikkuna. Raketin polttoainesäiliöiden täyttö käynnistyi suunnitellusti noin 35 minuuttia ennen laukaisua, ja JCSAT-16 satelliitti siirtyi käyttämään sisäisiä akkujansa noin 15 minuuttia ennen laukaisua. Rakettia siirtämiseen käytettävä ja sitä ennen laukaisua tukeva TE-rakennelma (engl. transporter-erector, strongback) kallistettiin sivuun noin kolme minuuttia ennen laukaisua, jolloin itsetuhojärjestelmä asetettiin myös käyttövalmiuteen. Falcon 9 siirtyi sisäisiin akkuihinsa hieman alle kaksi minuuttia ennen laukaisua.
Falcon 9 Full Thrust -raketin moottorit käynnistettiin kolme sekuntia ennen laukaisua. Raketti nousi Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 40:ltä kello 5.26 UTC-aikaa, kun sen yhdeksän Merlin 1D -moottoria saavuttivat halutun tehon. Ensimmäinen vaihe sammutettiin kaksi minuuttia ja 33 sekuntia lennon alun jälkeen. Toinen rakettivaihe irtautui ensimmäisestä kolme sekuntia myöhemmin, ja sen Merlin 1D Vacuum -moottori käynnistyi kahdeksan sekuntia irtautumisen jälkeen. Satelliittia nousun aikana suojannut nokkakartio irtautui 48 sekuntia toisen vaiheen käynnistämisen jälkeen.
Ensimmäinen rakettivaihe kääntyi ympäri, mutta jätti ensimmäisen jarrutuspolton (engl. boost-back burn) tekemättä vähäisempien polttoainevarantojensa takia ja jatkoi ballistisella radalla noin 640 kilometriä Floridan rannikolta sijaitsevaa ASDS-lauttaa Of Course I Still Love You kohti. Ensimmäinen vaihe teki myöhemmin ensimmäisen, 22 sekuntia kestäneen kolmea moottoria käyttävän paluupolttonsa (engl. re-entry burn). Tätä seurasi varsinainen laskeutumispoltto, joka tehtiin yhdellä moottorilla raketin kokemien rasitusten pienentämiseksi. Ensimmäinen vaihe laskeutui hieman yli kahdeksan ja puoli minuuttia lennon alun jälkeen.
Toinen vaihe saavutti pysäköintiradan viiden minuutin ja 48 sekunnin polton jälkeen. Satelliitin ja rakettivaiheen pysäköintiradalta supersynkroniselle geostationaariselle siirtoradalle vienyt 62 sekunnin poltto tapahtui 17 minuuttia ja 58 sekuntia myöhemmin. Satelliitti irtautui rakettivaiheesta neljä minuuttia ja 41 sekuntia moottorin sammuttamisen jälkeen.
Falcon 9 -raketin toinen vaihe jäi satelliitin irtautumisen jälkeen hyvin elliptiselle kiertoradalle, miltä se putosi takaisin ilmakehään 26. syyskuuta 2016. Falcon 9:n geostationaaristen laukaisujen toiset rakettivaiheet ovat tyypillisesti pysyneet radalla muutamista kuukausista muutamiin vuosiin, mutta JCSAT-16-laukaisun vaihe putosi jo noin kuukausi laukaisun jälkeen. Aikaisemman putoamisajankohdan syynä saattoi olla rakettivaiheen passivoinnin yhteydessä tapahtunut paineistettujen ajoaineiden vapauttaminen, jonka aiheuttama impulssi todennäköisesti pudotti radan perigeumin vain noin 74 kilometriin, kun aiempien rakettivaiheiden perigeum on tyypillisesti ollut 185 kilometriä tai enemmän. Rakettivaihe paloi suurimmin osin ilmakehässä, mutta joitakin osia putosi Indonesian Sumenepin lähellä sijaitseville saarille. Saarilta löydettiin ainakin neljä suurempaa raketin osaa, joista kaksi oli toisen vaiheen helium-paineistusjärejestelmään kuuluvia COPV-säiliöitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta JCSAT-16 -satelliitin laukaisu Wikimedia Commonsissa
SKY Perfect JSAT Corporationin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
JCSAT-perheen satelliitit
| --- | --- |
Laukaisuhetken tunnukset: 1  ·  2  ·  3  ·  4  ·  5  ·  6  ·  7  ·  8  ·  9  ·  10  ·  11  ·  12  ·  13  ·  14  ·  15  ·  16  ·  17  ·  110R
Operationaaliset tunnukset  : 1  ·  1B  ·  2  ·  2A  ·  2B  ·  3  ·  3A  ·  4A  ·  4B  ·  5A  ·  85  ·  110  ·  110R  ·  R  ·  RA
Raketin noususta pitkällä valotusajalla otettu kuva.
Ensimmäinen rakettivaihe laskeutuu ASDS-lautalle.
Laskeutunut rakettivaihe ASDS:llä 16. elokuuta 2016.
Isabelle Aubret

| Isabelle Aubret |
| --- | --- |
 Aubret vuonna 2017
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. heinäkuuta 1938 (ikä 86) Lille, Ranska
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Aktiivisena:  1956-
Tyylilajit:  Chanson 
Levy-yhtiöt:  Philips Records ja Polydor Records 
Aiheesta muualla
www.isabelle-aubret.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Isabelle Aubret, oik. Thérèse Coquerelle (s. 27. heinäkuuta 1938 Lille, Ranska) on ranskalainen laulaja ja entinen kilpavoimistelija.
Aubret Eurovision laulukilpailussa vuonna 1962
Aubret voitti vuoden 1962 Eurovision laulukilpailun kappaleella "Un premier amour", jonka oli säveltänyt Claude-Henri Vic ja sanoittanut Roland Stephane Valade. Hän osallistui myös vuoden 1968 Eurovision laulukilpailuun kappaleella "La source" ja sijoittui kolmanneksi.
Aubret voitti vuonna 1958 Ranskan kansallisen voimistelun mestaruuden.
Diskografia

Isabelle Aubret 1969
Liberté 1981
Le monde chante 1984
Vague à l'homme 1987
1989 1989
Vivre en flèche 1990
Allez allez la vie (live)1990
In Love 1991
Coups de cœur 1992
Isabelle Aubret chante Aragon 1992
Isabelle Aubret chante Ferrat 1993
C'est le bonheur 1993
Elle vous aime (kokoelma) 1995
Isabelle Aubret chante Brel 1995
Isabelle Aubret chante pour les petits et les grands 1997
Changer le monde 1997
Parisabelle 1999
Le paradis des musiciens 2001
Bobino 2001 (live) 2001
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (ranskaksi)
voittajat
| --- | --- |
1950–luku:  1956: Lys Assia  1957: Corry Brokken  1958: André Claveau  1959: Teddy Scholten 
1960–luku:  1960: Jacqueline Boyer  1961: Jean-Claude Pascal  1962: Isabelle Aubret  1963: Grethe & Jørgen Ingmann  1964: Gigliola Cinquetti  1965: France Gall  1966: Udo Jürgens  1967: Sandie Shaw  1968: Massiel  1969: Frida Boccara · Lenny Kuhr · Lulu · Salomé 
1970–luku:  1970: Dana  1971: Séverine  1972: Vicky Leandros  1973: Anne-Marie David  1974: Abba  1975: Teach-In  1976: Brotherhood of Man  1977: Marie Myriam  1978: Izhar Cohen / Alphabeta  1979: Gali Atari / Milk & Honey 
1980–luku:  1980: Johnny Logan  1981: Bucks Fizz  1982: Nicole  1983: Corinne Hermès  1984: Herreys  1985: Bobbysocks  1986: Sandra Kim  1987: Johnny Logan  1988: Céline Dion  1989: Riva 
1990–luku:  1990: Toto Cutugno  1991: Carola  1992: Linda Martin  1993: Niamh Kavanagh  1994: Paul Harrington / Charlie McGettigan  1995: Secret Garden  1996: Eimear Quinn  1997: Katrina and the Waves  1998: Dana International  1999: Charlotte Nilsson 
2000–luku:  2000: Olsen Brothers  2001: Tanel Padar / Dave Benton / 2XL  2002: Marie N  2003: Sertab Erener  2004: Ruslana  2005: Elena Paparizou  2006: Lordi  2007: Marija Šerifović  2008: Dima Bilan  2009: Alexander Rybak 
2010–luku:  2010: Lena  2011: Ell & Nikki  2012: Loreen  2013: Emmelie de Forest  2014: Conchita Wurst  2015: Måns Zelmerlöw  2016: Jamala  2017: Salvador Sobral  2018: Netta Barzilai  2019: Duncan Laurence 
2020–luku:  2020: Ei järjestetty  2021: Måneskin  2022: Kalush Orchestra  2023: Loreen  2024: Nemo 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Jaakko Seppälä (graafikko)

| Jaakko Seppälä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. joulukuuta 1977 (ikä 47)
Kansalaisuus:  suomalainen
Jaakko Seppälä (s. 28. joulukuuta 1977) on suomalainen graafikko, sarjakuvapiirtäjä ja -käsikirjoittaja.
Malinen

Seppälä loi yhdessä Markus Miettisen kanssa Ylioppilaslehdessä vuosina 2004–2012 ilmestyneen Malinen-sarjakuvan.  Malinen-sarjakuvasta julkaistiin kolme albumia ja se voitti vuoden 2007 Kemin sarjakuvakilpailun strippisarjan.