stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Äänekoski
Historiaa

Itsenäistä Äänekosken kuntaa edelsi seurakunnan irrottautuminen Laukaan seurakunnasta: Äänekosken rukoushuonekunta perustettiin 1902. Keisarillisen Suomen senaatin päätöksellä 23. maaliskuuta 1906 määrättiin Äänekosken seurakunta perustettavaksi vuoden 1907 alusta. Äänekosken Kirkonmäelle valmistui uusi puurakenteinen pitkäkirkko vuonna 1906. Se tuhoutui korjauskelvottomaksi tuhopoltossa vuonna 1968.lähde?
Äänekosken kunta perustettiin vuonna 1911 erottamalla Laukaan kunnan pohjoinen osa sekä itäisiä osia Saarijärven kunnasta omaksi kunnakseen. Vuonna 1932 kunta jaettiin kolmeen osaan Äänekosken ja Suolahden kauppaloiksi sekä Äänekosken maalaiskunnaksi. Äänekosken kauppalan väkiluku oli 3 697 henkeä vuonna 1937 ja se kaksinkertaistui vuoteen 1964 mennessä (7 619 asukasta). Kaupunginoikeudet Äänekoskelle myönnettiin vuonna 1973.
Historiaa > Kuntien yhdistymiset

Äänekosken maalaiskunta, jonka vanha kunnantalo edelleen sijaitsee valtateiden 4 (E75) ja 13 risteyksessä Äänekosken Honkolassa, liitettiin Äänekosken kauppalaan vuonna 1969.lähde?
Äänekosken kaupunkiin liitettiin 1. tammikuuta 1993 sen pohjoispuolella sijainnut Konginkankaan kunta.
Äänekosken ja Suolahden kaupunginvaltuustot sekä Sumiaisten kunnanvaltuusto hyväksyivät syyskuussa 2005 kuntien välisen yhdistymissopimuksen ja esityksen valtioneuvostolle kuntajaon muuttamiseksi. Valtioneuvosto päätti toukokuussa 2006, että Sumiaisten kunta, Suolahden kaupunki ja Äänekosken kaupunki lakkautetaan ja tilalle perustetaan niiden alueet käsittävä uusi kunta, joka ottaa käyttöönsä Äänekoski-nimen ja kaupunkinimityksen. Uusi kuntajako tuli voimaan 1. tammikuuta 2007. Uuden Äänekosken kaupungin johtoon valittiin vanhan Äänekosken kaupunginjohtaja Hannu Javanainen. Suolahden entinen kaupunginjohtaja Heli Möller toimi Äänekosken apulaiskaupunginjohtajana. Vuodesta 2015 alkaen Äänekosken kaupunginjohtajana on toiminut Matti Tuononen.lähde?
Uuden Äänekosken kaupungin vaakunaksi valittiin Suolahden kaupungin entinen vaakuna. Äänekosken vanha kolmen postitorven vaakuna jäi pois käytöstä.lähde?
Historiaa > Konginkankaan linja-autoturma

Valtatiellä 4 Äänekosken Konginkankaalla sattui aamuyöllä 19. maaliskuuta 2004 Suomen tieliikennehistorian vakavin onnettomuus, kun tilausajossa ollut linja-auto törmäsi väärälle kaistalle ajautuneen vastaantulevan ajoneuvoyhdistelmän raskaassa paperirullalastissa olleeseen perävaunuun. Onnettomuuspaikka sijaitsee noin 20 kilometriä Äänekosken keskustaajamasta pohjoiseen. Onnettomuudessa kuoli linja-auton kuljettaja ja 22 matkustajaa. 14 matkustajaa loukkaantui.
Hallinto

Kaupunginjohtaja on Matti Tuononen. Äänekosken kaupunginvaltuustossa on 43 paikkaa. Kaudella 2021–2025 suurimmat valtuustoryhmät ovat SDP (11 paikkaa), keskusta (8 paikkaa), vasemmistoliitto (8 paikkaa) ja perussuomalaiset (8 paikkaa). Valtuuston puheenjohtajana toimii Jari Halttunen. Kaupunginhallituksessa on yhdeksän paikkaa, ja sen puheenjohtajana toimii Kari Kiiskinen.
Talous

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat traktoreiden ja maatalouskoneiden valmistajana tunnettu Valtra, sen emoyhtiö AGCO Suomi Oy ja ikkunateollisuuden aihioita tuottava Kurikka Timber Oy.
Talous > Äänekoski teollisuuspaikkakuntana

Äänekoski tunnetaan vahvana ja perinteikkäänä teollisuuspaikkakuntana. Teollisuustoiminta Äänekoskella alkoi vuosina 1896–1900, kun Äänekoski Aktiebolaget perusti Äänekosken varteen puuhiomon ja kartonkitehtaan. Nykyisin kaupungissa sijaitsevat Metsä Boardin vuonna 1899 perustettu, vuonna 1966 uusiin tiloihin siirtynyt taivekartonkitehdas, Metsä Fibren vuonna 1985 käynnistetty sulfaattiselluloosatehdas, Metsäliitto Cooperative Finnforestin vaneritehdas, CP Kelco Oy:n kemiallisten tuotteiden tehdas, Valtra Oy Ab:n traktoritehdas sekä Valio Oy:n tuotantolaitos. Vuonna 1906 perustetun ja vuonna 1987 uudistetun hienopaperitehtaan toiminta lopetettiin vuonna 2011.
Elektroniikkateollisuutta on Äänekoskella ollut 1970-luvulta lähtien. Valtion omistama Televa aloitti toimintansa Äänekoskella 1974 kaupungilta vuokratuissa tiloissa ja siirtyi omiin tiloihin 1976. Vuonna 1987 tehdas siirtyi kokonaan Nokia Oyj:n omistukseen. Nokia myi tehtaan sieviläiselle Scanfil Oy:lle heinäkuussa 2000. Samana vuonna Nokia siirsi myös tuotekehitysyksikkönsä uusiin toimitiloihin Jyväskylään. Scanfil lopetti Äänekosken tehtaan toiminnan syyskuussa 2007 ja siirsi tuotannon muille tehtailleen.
Talous > Äänekosken biotuotetehdas

Metsä Group rakensi Äänekoskelle Suomen metsäteollisuushistorian kaikkien aikojen suurinta investointia, yhteensä yli 1,2 miljardin euron biotuotetehtaan. Investointipäätös tehtaasta tehtiin keväällä 2015 ja tuotanto alkoi vuoden 2017 lopulla. Tehdas tuottaa sellun lisäksi erilaisia biotuotteita, kuten mäntyöljyä, biosähköä ja puupolttoainetta. Mahdollisia uusia, tuotannon sivuvirroista saatavia jalosteita ovat uudet kuitutuotteet, biomuovin raaka-aineet, lannoitteet ja bioöljy ja biokaasu. Biotuotetehtaan selluntuotannon kapasiteetti on 1,3 miljoonaa tonnia vuodessa. Tehtaan työllistävä vaikutus on yli 2 500 työpaikkaa koko arvoketjussa. Selluntuotannon kapasiteetti uudessa tehtaassa on 1,3 miljoonaa tonnia vuosittain. Suomen vientiä tehdas lisää arviolta 500 miljoonaa euroa vuosittain ja se nostaa valtakunnan uusiutuvien energioiden tuotantoa yhteensä yli kahdella prosenttiyksiköllä.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Äänekosken väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 20 450 | 20 450 |
| 1985 | 1985 |    | 20 743 | 20 743 |
| 1990 | 1990 |    | 21 121 | 21 121 |
| 1995 | 1995 |    | 21 129 | 21 129 |
| 2000 | 2000 |    | 20 713 | 20 713 |
| 2005 | 2005 |    | 20 345 | 20 345 |
| 2010 | 2010 |    | 20 244 | 20 244 |
| 2015 | 2015 |    | 19 646 | 19 646 |
| 2020 | 2020 |    | 18 759 | 18 759 |
Lähde: Tilastokeskus.
Liikenneyhteydet

Äänekosken yhdyskuntarakenne perustuu voimakkaasti yksityisautoliikenteeseen. Valtatietä 4 Jyväskylästä Äänekoskelle on viime vuosina parannettu muun muassa rakentamalla moottoritietä Jyväskylästä pohjoiseen, parantamalla vilkkaiden risteysalueiden turvallisuutta rakenteellisin toimenpitein sekä rakentamalla ohituskaistoja. Julkisen liikenteen yhteydet linja-autolla Äänekoskelta Jyväskylään ovat hyvät. Valtatietä 4 parannetaan parhaillaan paikkakunnalle rakennetun biotuotetehtaan takia. Äänekoski-Jyväskylä välille rakennetaan uusia tieratkaisuja, jotka käsittävät muun muassa moottoritietä, uusia 2+2 ajorataisia teitä ja uusia siltoja. Hanke tulee valmistumaan vuoteen 2021 mennessä.lähde?
Äänekosken ja Suolahden taajamat ovat Jyväskylä–Haapajärvi-radan varressa, joka nykyisin palvelee ainoastaan tavaraliikennettä. Matkustajaliikenne radalla lakkautettiin vaiheittain vuoteen 1987 mennessä, jolloin lopetettiin paikallisliikenne välillä Äänekoski–Jyväskylä. Syksyllä 2011 rataosa Äänekoskelta Saarijärvelle peruskorjattiin ensimmäisenä osana koko Haapajärven radan remonttia sen hyviksi arvioitujen liikenteen kasvunäkymien vuoksi. Uuden biotuotetehtaan lisätessä rahdin määrää rataverkostossa, rata uusittiin ja sähköistettiin vuosina 2016–2017. Hankkeen kustannusarvio oli 158 miljoonaa euroa.
Rakennettuja ympäristöjä

Äänekoskella sijaitsevia valtakunnallisesti arvokkaita rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat Suolahden vanha rautatieasema, Riihiahon tilan isotupa ja pihapiiri, Sumiaisten kirkko ja koko kirkonkylä sekä Keski-Suomen Opiston rakennus. Merkittävänä rakennettuna ympäristönä pidetään myös Konginkankaan kirkkomiljöötä, jonka tasavartinen, puurakenteinen ristikirkko rakennettiin vuosina 1864–1866. Kirkkomaisemaan liittyy myös vuonna 1856 käyttöön vihitty Konginkankaan hautausmaa sekä viljamakasiini, joka on toiminut kotiseutumuseona vuodesta 1956. Yhtenäisiä rakennusalueita ovat myös Pukkimäen ja Markkamäen puutalokaupunginosat. Pukkimäki klassisine puutaloineen on Äänekoski Aktiebolagetin tehtaan työläisilleen vuosina 1920–1927 rakennuttama kaupunginosa, jonka kaikki rakennukset ovat säilyttäneet alkuperäisasunsa. Markkamäen omakotitaloalue on 1940-luvun jälleenrakennuskaudelle tyypillinen puolitoistakerroksisten, puisten omakotitalojen alue, joka sai nimensä tonteille määritellystä yhden markan nimellisestä lunastushinnasta. Äänekosken keskustaajaman kupeessa sijaitsevan Klubinmäen rakennukset liittyvät kiinteästi Äänekosken tehtaiden historiaan ja hallintoon.lähde?
Äänekosken keskustaajama on matalaa, kerrostalovaltaista aluetta. Suuria ostoskeskuksia kaupungissa ei sijaitse. Äänekosken keskustaan on valmistunut vuonna 2011 noin 6 500 neliömetrin kokoinen K-Citymarket. Äänekosken sisääntuloteiden varsia komistavat korkeat, taidekuvioidut kerrostalot. Keskustan välittömässä läheisyydessä on väljästi rakennettuja omakoti- ja rivitalokaupunginosia.lähde?
Äänekosken taajamaan on kaupungiksitulovuonna 1973 rakennettu moderni kirkkorakennus, joka valmistui vuonna 1968 tuhopoltossa vakavasti vaurioituneen vanhan kirkkorakennuksen tilalle. Vuonna 1931 valmistunut Keskuskansakoulun massiivinen rakennus, useat tehdasalueen vanhat asuin- ja konttorirakennukset, vuonna 1986 valmistuneet kaupungintalo ja kaupunginkirjasto taideteoksineen sekä vuonna 1996 valmistunut uimahalli voidaan lukea kaupungin merkittäviksi rakennuksiksi.kenen mukaan?lähde?
Koulutuspalvelut

Perusopetusta Äänekoskella annetaan viidessä alakoulussa ja kahdessa yhtenäiskoulussa (2023). Koulut ovat: Hietaman koulu (luokka-asteet 0-6), Honkolan koulu (luokka-asteet 1-6), Koiviston koulu (luokka-asteet 0-6), Konginkankaan koulu (luokka-asteet 1-6), Koulunmäen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1-9), Sumiaisten koulu (luokka-asteet 1-6), ja Suolahden yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1-9). Yleissivistävä lukiokoulutus on järjestetty Äänekosken lukiossa. Ammatillista opetusta tarjoaa Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopisto (POKE), joka on Äänekosken ammatillisen koulutuksen kuntayhtymän koulutusyhtiön (POKE Koulutus Oy) ylläpitämä ammattiopisto. Avointa korkeakouluopetusta tarjoavat Äänekoskella Jyväskylän ammattikorkeakoulu (JAMK) ja Jyväskylän yliopiston Avoin yliopisto.
Kulttuuripalvelut > Äänekosken kaupunginkirjasto ja kulttuuritalot

Äänekosken kaupunginkirjasto on osa Keski-Suomen maakunnan kirjastokimppaa eli Keski-kirjastoja. Kaupunginkirjastolla on neljä kiinteää toimipaikkaa: Äänekosken pääkirjasto, Konginkankaan kirjasto, Sumiaisten kirjasto ja Suolahden kirjasto.
Äänekosken keskustassa sijaitseva Kulttuurikeskus Painotalo tarjoaa tiloja kulttuurin harrastamiseen, harjoitteluun ja kulttuuritapahtumille. Suolahdessa esiintymis-, kokous- ja koulutustilan tarjoaa yksityisomisteinen Suolahtisali.
Kulttuuripalvelut > Museot

Kaupungissa toimivat Keitele-museo, Koiviston museotie, Konginkankaan kotiseutumuseo, Rautionmäen Köyhyydenkylä (Sumiainen), Suolahden kirkkomuseo, Väksy-museo (Vanhan Äänekosken kotiseutuyhdistyksen museo, Suolahti), Äänekosken taidemuseo ja Äänekosken kaupunginmuseo. Lisäksi paikkakunnalla yleisölle avoimia esittelyjä järjestää myös Metsä Groupin Pro Nemus -vierailukeskus.
Kulttuuripalvelut > Ruokakulttuuri

Äänekosken pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunipaisti ja hernetuuvinki sekä ohraryyneistä tehty marjapuuro.
Kulttuuripalvelut > Julkiset taideteokset ja muistomerkit

Luettelo Äänekosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Äänekoskella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Äänekosken seurakunta
Konginkankaan kappeliseurakunta
Sumiaisten kappeliseurakunta
Suolahden kirkkopiiri
Äänekosken kirkkopiiri
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Äänekosken alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta. Äänekoskella toimii lisäksi Äänekosken helluntaiseurakunta ja Äänekosken vapaaseurakunta sekä Jehovan todistajien valtakunnansali. Ortodoksisen kirkon osalta kaupunki kuuluu Jyväskylän ortodoksiseen seurakuntaan ja siellä on oma tsasouna.lähde?
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Äänekosken kaupungin nykyisellä alueella.
Konginkankaan seurakunta (liitetty Äänekosken seurakuntaan 2005)
Sumiaisten seurakunta (liitetty Suolahden seurakuntaan 2006)
Suolahden seurakunta (liitetty Äänekosken seurakuntaan 2007)
Urheilu

Äänekosken Huima on yleisseura, jossa on koripalloon erikoistunut jaosto. Naisten puolella Huima pelaa koripallon pääsarjassa ja miehet 2.divisioonassa. Huiman lisäksi paikkakunnalla toimii useita muita urheiluseuroja, kuten Koiviston Kipinä, Äänekosken Urheilijat sekä Suolahden Urho. Suolahden Urhon miesten jääkiekkojoukkue pelaa II-divisioonassa.lähde?
Tunnetuimpia äänekoskelaisia urheilijoita ovat keihäänheittäjät Jorma ja Kimmo Kinnunen.lähde?
Tapahtumat

Äänekoskella järjestetään useita tapahtumia vuosittain. Suurimpia niistä ovat olleet jokakesäiset Keitelejazzit ja Rautalankafestivaalit. Vuonna 2018 Suviseurat järjestettiin Äänekoskella, Konginkankaan Liimattalassa. Vuonna 2020 lopetetun Keitelejazzin seuraajaksi perustettiin vuonna 2021 Ääniä Festivaali.
Vanhoillislestadiolaisuuden suviseurat järjestettiin Äänekoskella vuonna 2018.
Ystävyyskaupungit

Äänekoskella on lukuisia ystävyyskaupunkeja:
Alušta, Ukraina, entinen
Aywaille, Belgia
Brande, Tanska
Hveragerði, Islanti
Sigdal, Norja
Örnsköldsvikin kunta, Ruotsi
Nähtävyydet

Äänekosken nähtävyyksiä ovat mm.:
Kalle Piilosen patsas, joka on taiteilija Nora Tapperin vuonna 1996 veistämä. Sijaitsee Äänekosken keskustan Itsenäisyyden puistossa.
Kapeenkosken alue, jossa on neljä virtaavaa koskea sekä erilaisia ulkoilureittejä.
Kauppiasmuistomerkki, vuonna 1980 Wessmannin kaupan peruskivistä tehty Veikko Hirvimäen teos. Sijaitsee Wessmannin puistossa.
Keitele-museo, vesi- ja rautatieliikenteen toiminnallinen erikoismuseo Suolahden satamassa ja Wanhalla Asemalla.
Koiviston paikallistie, Koiviston kylällä on osa yli kaksisataa vuotta vanhaa markkina- ja postitietä Vaasan ja Kuopion välillä.
Köyhyydenkylä, Rautionmäen kyläläisten rakentama kokonaisuus.
Lastaajat-veistos, pronssiveistos Suolahden Wanhan Aseman pihamaalla. Sen on veistänyt kuvanveistäjä Tapio Junno vuonna 1982.
Markkamäen puutaloalue, 1950-luvun tyyliä edustava suojeltu puutaloalue.
Pukkimäen puutaloalue, 1920-luvulla rakennettu puutaloalue, jossa esimerkiksi Birger Brunilan suunnittelemia rakennuksia.
Mikon Puisto, joka on nimetty äänekoskelaisen elokuvaohjaaja Mikko Niskasen mukaan.
Nuijasodan muistomerkki, vuonna 1714 käytiin kyseisellä paikalla Isonvihan taistelu. Obeliskin muotoinen muistomerkki pystytettiin paikalle 1950.
Paperipuu ui -patsas, joka on taiteilija Jussi Koivusalon vuonna 1982 Äänekosken synnystä kertova teos. Sijaitsee Äänekosken keskustassa.
Laulavan mörön polku, ulkoilureitti Sumiaisissa Syvälahden, Lohilahden ja Vihijärven kylillä.
Hiskinmökki, Äänekosken vanhin, 1800-luvulla rakennettu puutalo.
Suolahden Wanha Asema, 1898 rakennettu suojeltu rautatieasema Suolahdessa. Talossa on vieraillut muun muassa Akseli Gallen-Kallelan maalausmatkoillaan Keski-Suomessa.
Äänekosken nähtävyydeksi voidaan laskea myös Helsingin Seurasaaren ensimmäinen rakennuskokonaisuus Niemelän torppa, jonka Akseli Gallen-Kallela ja Yrjö Blomstedt löysivät Konginkankaalta. Torpan kaikki rakennukset siirrettiin Seurasaareen 1909.lähde?
Kuvagalleria

Kevyen liikenteen silta Häränvirran yli. Helmikuu 2012, pakkasta −24 °C.
Kuurainen maisema Äänejärvellä helmikuussa 2012.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Äänekoski Wikimedia Commonsissa
Äänekosken kaupungin kotisivu
Tilastokeskus – Äänekosken avainluvut
| n k Äänekoski |
| --- | --- | --- |
 Keski-Suomi  Äänekosken seutukunta 
| Kylät |  Hietama  Honkola  Järvenpää  Kalaniemi  Koivisto  Konginkangas  Laajaranta  Liimattala  Mämme  Parantaja  Ruotinkylä  Räihä  Sumiainen  Suolahden keskustaajama  Äänekosken keskustaajama  |  |
| n k Keski-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Hankasalmi  Joutsa  Jyväskylä  Jämsä  Kannonkoski  Karstula  Keuruu  Kinnula  Kivijärvi  Konnevesi  Kyyjärvi  Laukaa  Luhanka  Multia  Muurame  Petäjävesi  Pihtipudas  Saarijärvi  Toivakka  Uurainen  Viitasaari  Äänekoski 
Entiset kunnat:  Jyväskylän maalaiskunta  Jämsänkoski  Konginkangas  Korpilahti  Koskenpää  Kuorevesi  Leivonmäki  Längelmäki (osa)  Pihlajavesi  Pylkönmäki  Sumiainen  Suolahti  Säynätsalo  Äänekosken maalaiskunta 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Äänekosken kuntaliitokset.
Äänekosken kaupungin vaakuna vuosina 1954–2006.
Äänekosken kaupungintalo.
Äänekosken sellutehdas.
Äänekosken uuden ohitustien silta. Kuva on otettu vanhalta sillalta.
Tavarajuna lähtee Äänekoskelta Jyväskylään. Taustalla Metsä-Botnian sellutehdas.
Äänekosken lukio.
Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopiston (POKE), Piilolan toimipiste Äänekoskella.
Äänekosken kirkko.
Äänekosken vuonna 1968 tulipalossa tuhoutunut vanha kirkko.
Jouluradio

Jouluradion logo.
Jouluradio on Suomen pääkaupunkiseudun seurakuntien yhteisen mediatoimituksen, eli Kirkko ja kaupunki -median tuottama verkkomedia, joka kuuluu myös FM- ja kaapeliverkoissa ympäri Suomea. Jouluradiossa soi marraskuun alusta loppiaiseen tauotta joulumusiikkia ilman puhetta tai mainoksia. Jouluradioon kuuluu perinteisen radiolähetyksen lisäksi kahdeksan nettikanavaa, joissa kaikissa soi eri musiikkityylien kappaleita.
Jouluradio aloitti toimintansa pääkaupunkiseudulla joulukuussa 2003. Vuonna 2004 radio oli kuunneltavissa myös internetin kautta. 2006 Jouluradio laajeni pääkaupunkiseudulta Tampereelle ja Ouluun ja vuotta myöhemmin analogisen kuuntelun piiriin liittyivät myös Rovaniemen, Seinäjoen ja Turun seudut. Kanavan analogisella kuuluvuusalueella asui vuonna 2018 noin 4,3 miljoonaa ihmistä. Nykyään radio kuuluu 27 eri alueella Helsingistä Rovaniemelle.
Jouluradion toimitus muutti vuonna 2023 Kauppakeskus Redistä Mall of Triplan Fokus-tilaan. Redissä Jouluradio toimi vuosina 2018–2023. Vuosina 2003–2008 Jouluradion studio sijaitsi Helsingin Pasilassa, Yleisradion Vanhassa lähetyskeskuksessa ja vuosina 2008–2018 studio sijaitsi RTI:n talossa niin ikään Ylen alueella.
Toimitus

Jouluradion vastaavana tuottajana aloitti vuonna 2023 Katri Ketola. Kanavalla työskentelee joulun aikaan noin kymmenen hengen tiimi, johon sisältyy muun muassa musiikkitiimi, sometoimittaja, toimittaja, graafikko, tekninen tuottaja ja toimituksen assistentti.
Toimitus > Jouluradion musiikkipäälliköt eri vuosina

Jouluradion musiikillinen linja muuttui aluksi vuosittain, sillä radiolla oli joka vuosi uusi musiikkipäällikkö. Jokainen on tuonut mukanaan oman taustansa mukaiset sävytykset musiikilliseen linjaan ja samalla taannut sen, että ainutlaatuisella soittolistalla ei ole pelkästään klassikkoja ja hittejä, vaan myös harvinaisempia äänitteitä. Vuoden 2008 jälkeen musiikkipäällikön tehtävä on pysynyt kauemmin yhdellä henkilöllä.
2003 Inari Nuutero
2004 Heikki Tikkanen
2005 Anu Lehtipuu
2006 Reijo Karvonen
2007 Pekka Nissilä
2008–2010 Mikko Huotari
2011–2012 Mika Saarelainen
2013–2014 Olli Aimola
2015 Jani Kareinen
2016 Mika Saarelainen
2017 Mikko Harjunpää
2018–2022 Aura Neuvonen
2023- Joni Hartikainen
Lähetyskaudet > Vuosi 2022 (20. lähetyskausi)

Jouluradion 20. tuotantokauden lähetykset käynnistyivät 1.11. Jouluradio juhli 20-vuotista kauttaan näkyvästi.
Jouluradion Hoosianna20-teoksen sovitti ja esitti Metropolia AMK:n musiikinopiskelijat.
Jouluradio järjesti Jouluradio20-juhlajumalanpalveluksen Paavalinkirkossa. Jouluradio tuotti historiansa ensimmäisen radioidun konsertin yhteistyössä Metropolia AMK:n kanssa. Metropolia Pops -orkesteri solisteineen esittivät opiskelijoiden tekemiä uusia sovituksia joululauluista sekä täysin uusia joululauluja. Jouluradio toteutti Metropolian kanssa myös uusien joululaulujen sävellyskilpailun.
Jouluradio julkaisi Jouluradio20-podcast-sarjan, jossa käydään läpi Jouluradion 20-vuotista historiaa.
Jouluradioon lähetetään paljon uutta joulumusiikkia, joten jouluradiolaiset päättivät perustaa Uusi joulu -kanavan. Kanava tehtiin Pikkujouluradion tilalle.
20. tuotantokausi oli samalla Jouluradion muorin eli Riitta Kalliorinteen viimeinen Jouluradio.
Musiikkipäällikkönä toimi viidettä vuotta Aura Neuvonen.
Finnpanel Oy:n tuottaman Kansallisen radiotutkimuksen mukaan Jouluradiolla oli joulukuussa 958 000 viikkokuuntelijaa. Jouluradio oli koko Suomen 3. tavoittavin ja 4. kuunnelluin radiokanava.
Lähetyskaudet > Vuosi 2021 (19. lähetyskausi)

Jouluradion 19. tuotantokauden lähetykset käynnistyivät maanantaina 1.11. Jouluradion vuoden 2021 teema oli nostalgia ja retro. Vuoden 2021 slogan oli "Kaikkien aikojen joulumusiikkia".
Jouluradion Hoosiannan esitti vuonna 2021 Katri Helena.
Jouluradio soitti pääkanavallaan lauantaisin kuulijoiden toiveita "Muistojen joulu" -lähetyksessä nostalgiateeman mukaisesti.
#kuuluujouluun -konsertit toteutettiin jo toisen kerran striimikonsertteina vallitsevan pandemiatilanteen takia.
Musiikkipäällikkönä toimi neljättä vuotta Aura Neuvonen.
Lähetyskaudet > Vuosi 2020 (18. lähetyskausi)

Jouluradion toimintakausi käynnistyi kolmatta kertaa peräkkäin jo marraskuun alussa maanantaina 2.11.
Vuoden 2020 Jouluradion Hoosianna-tulkinnan teki Vaskivuoren lukion kamarikuoro.
Lähetyskaudet > Vuosi 2019 (17. lähetyskausi)

Jouluradio käynnisti toimintakautensa toista kertaa jo marraskuussa, maanantaina 4.11. Tällä pyrittiin vastaamaan alati kasvavaan joulumusiikin tarpeeseen ja suureen kysyntään.
Vuoden teemana oli monikulttuurisuus. Kanavalla soivat joululaulut yli 10 maasta. Lisäksi Jouluradio tuotti Joulu kuuluu kaikille -artikkelisarjan yhteistyössä Kirkko & Kaupunki Median kanssa, joissa esiteltiin ympäri maailmaa erilaisia perinteitä ja tapoja kuluttaa joulumusiikkia.
Jouluradion Hoosiannan vuonna 2019 teki rap-artisti PastoriPike.
Lähetyskaudet > Vuosi 2018 (16. lähetyskausi)

Jouluradion kuudestoista lähetyskausi käynnistettiin historiallisen aikaisin marraskuun 5. päivänä, mikä oli vastaus yleisöltä jo pidemmän aikaa saatuun palautteeseen aikaisemmasta aloituksesta.
Jouluradion musiikkilinjaan tehtiin periaatteellinen muutos, kun naisten esittämän musiikin määrä nostettiin pääkanavalla vähintään 50 prosenttiin. Määrää lisättiin myös nettikanavilla. Nettikanavaperheeseen lisättiin tämän päivän pop-musiikkiin keskittyvä etkoiluradio, Pikkujouluradio, joka korvasi RnB Christmas -kanavan. Perinteisen Hoosianna-tulkinnan Jouluradiolle teki Katja Lappi sekä Nina Tapio.
Finnpanel Oy:n tuottaman Kansallisen radiotutkimuksen mukaan Jouluradiolla oli marraskuussa 262 000 ja joulukuussa ennätykselliset 787 000 kuuntelijaa viikossa. Jouluradio oli koko Suomen viidenneksi kuunnelluin radiokanava joulukuussa aikana. Erityisen suosittu Jouluradio oli naisten keskuudessa: pääkaupunkiseudulla Jouluradio oli kaikista tavoittavin radiokanava 9–55-vuotiaiden naisten keskuudessa.
Jouluradion toimitus muutti joulukuussa 2018 kauppakeskus REDIin.