stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan Superliiga
Joukkueet kaudella 2024

| Joukkue> Nimi | Joukkue> Kiinalainen nimi | Kaupunki | Stadion | Kapasiteetti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beijing Guoan | 北京国安 | Beijing | Työläisten stadion | 68,000 |
| Cangzhou Mighty Lions | 沧州雄狮 | Cangzhou | Cangzhoun stadion | 31,836 |
| Changchun Yatai | 长春亚泰 | Changchun | Changchunin stadion | 41,638 |
| Chengdu Rongcheng | 成都蓉城 | Chengdu | Chengdu Phoenix Hill -jalkapallostadion | 50,695 |
| Henan | 河南 | Zhengzhou | Zhengzhou Hanghain stadion | 29,860 |
| Meizhou Hakka | 梅州客家 | Wuhua | Huitangin stadion | 27,000 |
| Nantong Zhiyun | 南通支云 | Rugao | Rugaon olympiaurheilukeskus | 14,603 |
| Qingdao Hainiu | 青岛海牛 | Qingdao | Qingdao Youth -jalkapallostadion | 52,800 |
| Qingdao West Coast | 青岛西海岸 | Qingdao | Guzhenkoun yliopiston urheilukeskuksen stadion | 20,000 |
| Shandong Taishan | 山东泰山 | Jinan | Jinanin olympiaurheilukeskuksen stadion | 56,808 |
| Shanghai Port | 上海海港 | Shanghai | Pudong-jalkapallostadion | 37,000 |
| Shanghai Shenhua | 上海申花 | Shanghai | Shanghain stadion | 71,066 |
| Shenzhen Peng City | 深圳新鹏城 | Shenzhen | Bao'anin stadion | 44,050 |
| Tianjin Jinmen Tiger | 天津津门虎 | Tianjin | TEDA-jalkapallostadion | 36,390 |
| Wuhan Three Towns | 武汉三镇 | Wuhan | Wuhanin urheilukeskus | 56,201 |
| Zhejiang | 浙江 | Hangzhou | Keltiasen lohikäärmeen urheilukeskus | 51,971 |
Aiheesta muualla

Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Julija Samoilova

| Julija Samoilova |
| --- | --- |
 Samoilova toukokuussa 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1989 (ikä 35) Uhta, Venäjä
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Aktiivisena:  2013–
Tyylilajit:  pop
Levy-yhtiöt:  ONErpm 
Aiheesta muualla
jsvok.ru
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Julija Olegovna Samoilova (ven. Юлия Олеговна Самойлова; s. 7. huhtikuuta 1989 Uhta, Venäjän SFNT) on venäläinen laulaja. Hänen oli tarkoitus edustaa Venäjää kappaleella ”Flame is Burning” vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa, Ukrainassa. Venäjä kuitenkin vetäytyi kilpailusta. Tammikuussa 2018 vahvistettiin, että Samoilova edustaa Venäjää vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa Lissabonissa, Portugalissa. Hänen edustuskappaleensa oli nimeltään ”I Won’t Break”. Se sijoittui toisessa semifinaalissa viidenneksitoista eikä edennyt finaaliin.
Elämä

Samoilova tuli toiseksi Faktor A -kilpailun (Venäjän versio X-Factorista) 3. tuotantokaudella. Lapsena hän alkoi menettää jalkojensa toiminnon ja joutuu käyttämään pyörätuolia. Samoilova oli myös osana vuoden 2014 talviparalympialaisten avajaisseremoniaa.
12. maaliskuuta 2017 ilmoitettiin, että Samoilova on valittu edustamaan Venäjää kappaleella ”Flame is Burning” vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa, Ukrainassa. 22. maaliskuuta Ukraina ilmoitti asettaneensa Samoilovan kolmeksi vuodeksi maahantulokieltoon epäiltynä Krimin niemimaalla käymisestä rajarikollisesti jonkin muun kuin Ukrainan valvonnassa olevan raja-aseman kautta. Venäjä kuitenkin ilmoitti että, jos Samoilovaa ei päästettäisi Ukrainaan vuoden 2017 kilpailuun, tulisi hän edustamaan Venäjää vuoden 2018 kilpailussa. 13. huhtikuuta ilmoitettiin, että Venäjä vetäytyy vuoden 2017 Euroviisuista.
29. tammikuuta 2018 vahvistettiin, että Samoilova edustaa Venäjä vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa. Hänen edustuskappaleensa ”I Won’t Break” julkaistiin 11. maaliskuuta. Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui viidenneksitoista eikä täten edennyt finaaliin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Julija Samoilova Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Klaipėdan lääni

| Klaipėdan lääni Klaipėdos apskritis |
| --- | --- |
 Klaipėdan satamakaupunkia
 Lippu:  Vaakuna
 Klaipėdan läänin sijainti Liettuassa
Valtio:  Liettua
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Klaipėda
 – Maaherra:  Kristina Vintilaitė
Pinta-ala:  5 209 km²
Väkiluku (2016):  324 618
 – väestötiheys:  62,3 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  LT-KL
 
Läänin internetsivut
Klaipėdan lääni (liett. Klaipėdos apskritis) on yksi Liettuan kymmenestä läänistä. Lääni sijaitsee maan länsiosassa ja se on Liettuan ainoa lääni, jolla on merenrantaa. Läänin keskus on Klaipėda, Liettuan tärkein satamakaupunki. Klaipėdan läänissä on arviolta 324 618 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 5 209 neliökilometriä.
Liettua joutui luovuttamaan Klaipedan Saksan valtakunnalle 22. maaliskuuta 1939 kello 5. Toisen maailmansodan jälkeen Klaipėda seutuineen palautui Liettualle, Liettuan sosialistiselle neuvostotasavallalle.
Kunta- ja kunnallispiirijako

Klaipėdan lääni jakautuu seitsemään kunnallishallinnolliseen yksikköön:
Klaipėdan kaupunkikunta
Klaipėdan kunnallispiiri
Kretingan kunnallispiiri
Neringan kunta
Palangan kaupunkikunta
Šilutėn kunnallispiiri
Skuodasin kunnallispiiri
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klaipėdan lääni Wikimedia Commonsissa
Läänin internetsivut
Klaipėdan lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Klaipėdan kaupunkikunta • Klaipėdan kunnallispiiri • Kretingan kunnallispiiri • Neringan kunta • Palangan kaupunkikunta • Šilutėn kunnallispiiri • Skuodasin kunnallispiiri
Kaupungit:  Klaipėda • Gargždai • Priekulė • Kretinga • Salantai • Palanga • Šilutė • Skuodas
Kauppalat:  Vėžaičiai • Dovilai • Kretingalė • Veiviržėnai • Endriejavas • Plikiai • Judrėnai • Darbėnai • Kartena • Grūšlaukė • Švėkšna • Žemaičių Naumiestis • Rusnė • Vainutas • Mosėdis Ylakiai • Lenkimai • Barstyčiai
Kylät:  Agluonėnai • Dercekliai • Dreverna • Vydmantai • Kūlupėnai • Padvariai • Kretingsodis • Kurmaičiai • Nida • Juodkrantė • Preila • Traksėdžiai • Juknaičiai • Macikai • Saugos • Pagryniai • Daukšiai • Notėnai • Šaukliai • Šatės • Mažieji Rūšupiai
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
Jimmy Bullard

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jimmy Bullard
Syntymäaika: 23. lokakuuta 1978
Syntymäpaikka: Newham, Englanti
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 178 cm
Lempinimi: The Bulldog, Margaret Thatcher  Bully, The Bullard Twins
Seura
Seura: Hull City
Pelinumero: 33
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1998–1999 1999–2001 2001–2003 2003–2006 2006–2009 2009– | Gravesend & Northfleet  West Ham United Peterborough United Wigan Athletic Fulham Hull City | 0300 (7) 000 0(0) 066 (11) 145 (10) 039 0(6) 001 0(0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 8. helmikuuta 2009.
Jimmy Bullard (s. 23. lokakuuta 1978) on englantilainen jalkapalloilija.
Bullard on monipuolinen ja kovaa taisteleva keskikenttäpelaaja ja hän oli suuressa roolissa nostamassa  Wigan Athleticia valioliigaan kaudella 2004/2005.
Taustaa

Hänet tunnetaan hyvästä huumoristaan jalkapallokentillä. Yksi hyvä esimerkki on, kun Fulham oli harjoitusleirillä Australiassa ja yöpyivät samassa hotellissa Real Madridin kanssa. Hotellin baarissa Bullard nappasi mandoliinin ja improvisoi laulun "Old MacDonald Had a Farm", joka suomeksi tunnetaan paremmin nimellä "Piippolan vaarilla oli talo".
Uran alku

Bullard syntyi Newhamissa Itä-Lontoossa ja aloitti uransa Corinthian FC:ssä, josta siirtyi Gravesend & Northfleetin joukkueeseen. Seuraavaksi Bullars siirtyi joukkueeseen, jota oli kannattanut lapsena, kun West Ham United hankki hänet 30.000 punnan hintaan vuonna 1999. Bullard ei onnistunut lyömään itseään läpi edustusjoukkueeseen ja sai vapaan siirron kauden 2000-2001 päätteeksi Peterborough Unitediin. Peterboroughissa hän löi itsensä läpi ja teki 11 maalia 62 ottelussa, jolla hän ansaitsi siirron Wigan Athleticsiin tammikuussa 2003. Siirtosumma oli 275.000 puntaa.
Wigan Athletic

Bullard löi itsensä nopeasti läpi Wiganin edustusjoukkueeseen ja sai valinnan PFA kakkosdivisioonan Vuoden joukkueeseen 2002-2003. Hän auttoi Wigania varmistamaan nousun Valioliigaan 2004-2005 ja esiintyi vuoden 2006 Liiga Cupin finaalissa, jossa he kuitenkin hävisivät Manchester Unitedille.
Fulham

Jimmy Bullard siirtyi Fulhamiin kaudeksi 2006/2007 2,5 miljoonalla punnalla.
Bullardin debyytissä joukkue hävisi Manchester Unitedille 5-1 20. elokuuta 2006. Hänen ensimmäinen maalinsa tuli Bolton Wanderersia vastaan 26. elokuuta, joka oli viime minuuttien rankkari jolla Fulham tasoitti ottelun loppulukemiksi 1-1. Kolme päivää myöhemmin hän laukoi 26 metristä kierteisen vapaapotkun Sheffield Unitedia vastaan maaliin, jolla Fulham voitti ottelun 1-0. Fulhamin silloinen manageri Chris Coleman ylisti Bullardia kommentilla "Parhaat 2 miljoonaa puntaa mitä olemme koskaan käyttäneet".
Maajoukkueura

Vaikka Bullard onkin englantilaista syntyperää, niin hänen isoäitinsä on saksalainen ja siksi saisi edustaa myös Saksaa. Hän sai kutsun Englannin joukkueeseen elokuussa 2008, kun maajoukkue pelasi ottelut Andorraa ja Kroatiaa vastaan syyskuussa. Hän ei kuitenkaan saanut peliaikaa kummassakaan ottelussa. Muutamien loukkaantumisien johdosta Bullard sai kutsun ystävyysotteluun Saksaa vastaan, joka pelattiin 19. marraskuuta 2008, mutta ei saanut peliaikaa siinäkään ottelussa.
Aiheesta muualla

Fulhamfc.com - Bullard Fulhamin kotisivuilla
Kofan

| Kofan |
| --- | --- |
 Kofan
 Koordinaatit: 11°31′1″N, 6°8′16″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Sikasson piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  10 300
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kofan on maalaiskunta Sikasson alueen Sikasson piirissä Malissa. Sen keskuskylä Kafana sijaitsee 75 kilometriä Sikassosta luoteeseen. Kunnassa on 10 300 ja kylässä 4 200 asukasta (vuonna 2009).
Kofanin kunta rajoittuu pohjoisessa Sikasson piirin Mirian ja Tiankadin, koillisessa Doumanaban, kaakossa ja etelässä Kapolondougoun ja lännessä Niénan kuntiin. Maisemaa leimaavat ylängöt ja kukkulat. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on metsäsavannia.
Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaat ovat etupäässä senufoja. Lisäksi on bambaroita ja fulbeja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös kristittyjä ja animisteja.
Seudun pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät vijlelykasvit ovat maissi, hirssi, durra ja riisi sekä myytäväksi kasvatettavat puuvilla ja maapähkinä.
Jämäsjärvi

| Jämäsjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kainuu
Kunnat:  Kuhmo
Koordinaatit:  63°58′15″N, 29°31′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oulujoen vesistö (59)
Laskujoki:  Kivipuro
Järvinumero:  59.982.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  190,7 m 
Rantaviiva:  13,325 km 
Pinta-ala:  1,34 km² 
Tilavuus:  0,00694 km³ 
Keskisyvyys:  5,2 m 
Suurin syvyys:  32,3 m 
Saaria:  Viitasaari Louhisaari
 fiJämäsjärvi 
Jämäsjärvi on syvyyssuhteiltaan vaihteleva korpijärvi Kuhmossa Kainuun kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 1,3 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 89 kilometriä itäkaakkoon.
Maantiede

Jämäsjärven kaakkois–luoteissuuntainen pituus on 3,2 kilometriä. Järven eteläosan jakaa lahdiksi Torviniemi. Järven keskivaiheilla sijaitsee Kalmoniemi, ja sen pohjoispuolella Kalmolahti, josta luoteeseen järvi kapenee huomattavasti. Torviniemen kaakkoispuolinen Kylmälahti on syvä, enimmillään noin 32 metriä. Vähintään kymmenen metriä syvä alue haarautuu Kylmälahden suulta koilliseen ja luoteeseen. Syvien haarojen väliin jää runsaan kahden hehtaarin laajuinen Viitasaari. Järven keskiosa on melko matalaa ja siinä sijaitsee runsaan hehtaarin laajuinen Louhisaari sekä kaksi pientä saarta. Järven luoteisosassa on 10–14-metriä syvä vyöhyke, jonka eteläpuolisella matalikolla sijaitsee vajaan hehtaarin laajuinen Kalmosaari.
Jämäsjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Itärannan Jämäsvaaran laki on noin 245 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 55 metriä järven pintaa korkeammalla. Kylmälahden itäranta on jyrkähkö. Jämäsjärven etelärannalla kohoaa Hepovaara, pohjoisrannalla sijaitsee Marjokangas, jonka luoteispuolella levittäytyy Yhteissuo. Marjokankaan itäpuolella sijaitsee Jämäsjärven luusua, josta alkaa pohjoiseen virtaava Kivipuro.
Jämäsjärven vesitilavuus on 6 936 000 kuutiometriä.
Jämäsjärvi (59.995.1.001) kuuluu Jämäsjoen yläosan valuma-alueeseen (59.982), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Jämäsjoen valuma-alue (59.98) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Jämäsjärvi on Jämäsjoen yläosan valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Latvanjärvi ja kolmanneksi laajin on Rastinjärvi. Alueeseen kuuluu 26 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Kuhmossa on toinenkin Jämäsjärvi (59.981.1.002). Se sijaitsee lähellä Jämäs-nimistä kylää kymmenisen kilometriä Jämäsjoen yläosan valuma-alueen Jämäsjärveltä luoteeseen.
Kivesjärvi (järvi)

| Kivesjärvi |
| --- | --- |
 Kivesjärvi vuonna 2007.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Paltamo
Koordinaatit:  64°25′59″N, 27°25′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Varisjoki Oulujärveen
Järvinumero:  59.351.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,1 m 
Rantaviiva:  88,74 km 
Pinta-ala:  25,7429 km² 
Tilavuus:  0,105354 km³ 
Keskisyvyys:  4,09 m 
Suurin syvyys:  12,5 m 
 fiKivesjärvi 
Kivesjärvi on järvi Paltamossa. Sen pohjoisrannalla sijaitsee samanniminen kylä.
Maantiede

Kivesjärven pituus on kymmenen kilometriä ja leveys enimmillään viisi kilometriä. Kivesjärven pinta-ala on 25,74 neliökilometriä, joten se on Suomen 134. suurin järvi. Rantaviivaa on 88,74 kilometriä. Järven keskisyvyys on 4,09 metriä ja syvin kohta 12,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven eteläosassa Juurikkaselällä. Yli 10 metriä syviä kohtia on myös järven pohjoisosassa, itäosassa, keskiosassa Änätinselällä ja Kainuansaaren lounaispuolella.
Järvessä on paljon saaria ja luotoja. Suurimpia saaria ovat Hangonsaari, Poronsaari, Eteissaari ja Mustolansaari. Järven rannoilla on asutusta ja peltoja. Kesäasukkaat ovat rakentaneet Kivesjärven mannerrannat, mutta saarissa on vielä vapaata rantaa. Järven itä- ja pohjoisrantaa myötäilee Oulu–Kontiomäki-rata. Järven pohjoispuolelta kulkee lisäksi valtatie 22.
Kivesjärvi sijaitsee Oulujoen vesistössä (vesistöaluetunnus 59) Oulujärven alueen (59.3) Kivesjärven valuma-alueella, jonka Kivesjärven alueeseen (59.351) se kuuluu. Vedenpinnan korkeus on 135,1 mpy.
Kivesjärvi laski aikaisemmin Alanteenjokea Oulujärven Alanteenlahteen, mutta 1800-luvun alkupuolella tapahtuneessa vesireittien kunnostustöissä Kivesjärvelle kaivettiin uusi laskujoki, Varisjoki, joka alkaa järven kaakkoispäästä ja päättyy Oulujärven Varislahteen. Jonkinlaisena uomana Alanteenjoki kuitenkin vielä esiintyy, vaikka siinä olevan Alanteenjärven pinta normaalitasollaan onkin 30 senttimetriä Kivesjärven pintaa ylempänä. Silti Kivesjärvi luokitellaan vielä bifurkaatiojärveksi. Varisjoen kaivamisen johdosta vedenpinta Kivesjärvessä laski pari metriä. Varisjoessa oli ennen uiton ja kalanviljelylaitoksen suorittamia vesistötöitä kymmenisen koskea, mutta nyt vain kolme. Kivesjärven ja Oulujärven tasoero on 12,4 metriä.
Kainuun Ympäristökeskuksen tekemien mittausten perusteella järven veden laatu kuuluu toiseen luokkaan eli on hyvä. Vesialue on lähes luonnontilainen, mutta lievästi rehevöitynyt tai selvästi humuspitoinen. Paikallisesti rajoittuneita leväesiintymiä löytyy satunnaisesti. Vesistö soveltuu hyvin eri käyttömuotoihin.[lähde? ]
Virkistysarvot

Järven kalakanta on runsas ja monipuolinen. Urheilukalastajalle on haukea ja kuhaa tarjolla runsaasti. Verkkopyytäjä saa syksyisin muikkua. Ahven- ja särkikanta on ehkä liiankin runsas aiheuttaen rehevöitymistä. Myös lohikaloja ja siikaa on istutettu vuosikymmenen ajan, mutta niiden luontainen lisääntyminen ei ole onnistunut toivotulla tavalla. Rapukanta on elpynyt ruton aiheuttamasta tuhosta ja on taas pyyntikokoista.[lähde? ]
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1958

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1958 Tampereen Pyrintö voitti seuran viidennen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Helsingin Visa ja pronssia toinen helsinkiläisjoukkue Karhun Pojat. Sarjassa pelasi viisi joukkuetta.
Runkosarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | = | T | P |
| Tampereen Pyrintö | 4 | 4 | 0 | 0 | 8 |
| Helsingin Visa | 4 | 3 | 0 | 1 | 6 |
| Karhun Pojat | 4 | 2 | 0 | 2 | 4 |
| Turun Riento | 4 | 0 | 1 | 3 | 1 |
| Lahden Koripalloilijat | 4 | 0 | 1 | 3 | 1 |
Jälkiviini

Kirkon isännöitsijä tarjoilee antidoraa ja jälkiviiniä liturgiapalveluksessa.
Jälkiviiniksi nimitetään ortodoksisessa kirkossa varsinaisen ehtoollisen jälkeen kirkkokansalle tarjottavaa kuumalla vedellä laimennettua makeaa kirkkoviiniä, joka nautitaan pienen kirkkoleipäpalasen kanssa.
Juha Karjalainen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 20. maaliskuuta 1964 (ikä 60)
Syntymäpaikka: Konnevesi, Suomi
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 192 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1983–1987 | HJK | 9 | (0) |
| 1988 | FinnPa | 22 | (0) |
| 1989–1991 | HJK | 53 | (0) |
| 1992–1996 | FinnPa | 36 | (0) |
| 1996 | → MPS (laina) | 1 | (0) |
| 1997 | Gnistan | 2 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 123 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Juha Karjalainen (s. 20. maaliskuuta 1964 Konnevesi) on pelaajauransa lopettanut jalkapalloilija. Nykyään hän työskentelee Suomen Palloliiton turvallisuuspäällikkönä.
Maalivahtina pelannut Karjalainen edusti urallaan SM-sarjassa ja Veikkausliigassa Helsingin Jalkapalloklubia sekä Finnairin Palloilijoita. Hän pelasi 11 kauden aikana yhteensä 81 pääsarjaottelua. Karjalainen oli aluksi useita kausia HJK:n kakkosmaalivahtina, kunnes nousi ykkösmaalivahdiksi vuonna 1990. Hän saavutti Suomen mestaruuden 1985, 1987 ja 1990.
Saavutukset

Suomen mestaruus 1985, 1987, 1990
Suomen Cup 1984
Jussi-palkinnot 1999

Jussi-palkinnot 1999 jaettiin 27. helmikuuta 1999 Valkoisessa salissa järjestetyssä tilaisuudessa vuoden 1998 elokuville. Gaalan juonsivat Santeri Kinnunen ja Sari Havas.
Voittajat ja ehdokkaat

| Voittaja> Paras elokuva | Elokuva> Paras elokuva | Muut ehdokkaat> Paras elokuva |
| --- | --- | --- |
| Kuningasjätkä | Kuningasjätkä |  Säädyllinen murhenäytelmä  Tulennielijä |
Paras ohjaus
| Markku Pölönen | Kuningasjätkä |  Kaisa Rastimo - Säädyllinen murhenäytelmä  Pirjo Honkasalo - Tulennielijä |
Paras miespääosa
| Pertti Koivula | Kuningasjätkä |  Antti Reini - Eros ja Psykhe  Konsta Hietanen - Poika ja ilves |
Paras naispääosa
| Elena Leeve | Tulennielijä |  Heli Takala - Eros ja Psykhe  Päivi Akonpelto - Säädyllinen murhenäytelmä |
Paras miessivuosa
| Peter Franzén | Kuningasjätkä |  |
Paras naissivuosa
| Tiina Weckström | Tulennielijä |  Henriikka Salo - Säädyllinen murhenäytelmä  Vappu Jurkka - Tulennielijä |
Paras käsikirjoitus
| Markku Pölönen | Kuningasjätkä |  Ville Suhonen ja Martin Daniel - Poika ja ilves |
Paras kuvaus
| Kjell Lagerroos | Tulennielijä |  Tahvo Hirvonen - Eros ja Psykhe  Kari Sohlberg - Poika ja ilves |
Paras musiikki
| Richard Einhorn | Tulennielijä |  Marty Simon ja Johnny Lee Michaels - Going to Kansas City  Søren Hyldgaard - Poika ja ilves |
Paras äänisuunnittelu
| Pekka Karjalainen ja Kauko Lindfors | Tulennielijä |  Pietari Koskinen - Säädyllinen murhenäytelmä |
Paras leikkaus
| Michal Leszczylowski ja Bernhard Winkler | Tulennielijä |  Anne Lakanen - Eros ja Psykhe  Jukka Nykänen - Poika ja ilves |
Paras lavastus
| Tiina Makkonen | Tulennielijä |  Katriina Ilmaranta - Säädyllinen murhenäytelmä  Minna Santakari - Ihanat naiset rannalla |
Paras puvustus
| Auli Turtiainen-Kinnunen ja Arja Könönen | Tulennielijä |  Sari Salmela - Eros ja Psykhe  Katriina Ilmaranta - Säädyllinen murhenäytelmä |
Aiheesta muualla

IMDb: Jussi Awards: 1999 (Arkistoitu – Internet Archive)
Koffi Olomide

Koffi Olomide vuonna 2000.
Antoine Koffi Olomide (s. 13. elokuuta 1956) on kinshasankongolainen soukousmuusikko. Hän syntyi Kisanganissa kongolaiselle isälle sekä ghanalaiselle äidille ja kasvoi Kinshasassa. Hän on tehnyt muiden projektiensa ohella yhteistyötä Papa Wemban kanssa ja osallistunut Africando-kokoonpanon toimintaan.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1964–1965

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1964–1965 Helsingin Työväen Uimarit voitti seuran kuudennen perättäisen Suomen mestaruuden. Kuudes mestaruus oli uusi ennätys yhden seuran saavuttamissa mestaruuksissa ja se säilyi voimassa vuoteen 1980 saakka, jolloin Nokian Urheilijat ylsi seitsemään mestaruuteen. Aikaisempi ennätys, viisi mestaruutta, oli Tampereen Pyrinnön nimissä. Hopeaa voitti Jyväskylän Kiri ja pronssia Työväen Maila-Pojat Helsingistä.
Sarja pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjasta luopuivat niin Suomen mestari Helsingin Työväen Uimarit, Torpan Pojat kuin Turun Rientokin. Turkulaisten paikan SM-sarjassa peri Turun Urheiluliitto, mutta muita joukkueita ei noussut SM-sarjaan. Seuraava kausi pelattiin kahdeksalla joukkueella.
Runkosarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Helsingin Työväen Uimarit | 18 | 18 | 0 | 36 |
| Jyväskylän Kiri | 18 | 14 | 4 | 28 |
| Työväen Maila-Pojat | 18 | 12 | 6 | 24 |
| Lahden Sampo | 18 | 11 | 7 | 22 |
| Turun Riento | 18 | 9 | 9 | 18 |
| Torpan Pojat | 18 | 8 | 10 | 16 |
| Tampereen Ilves | 18 | 8 | 10 | 16 |
| Karhun Pojat | 18 | 6 | 12 | 12 |
| Tampereen Pyrintö | 18 | 4 | 14 | 8 |
| Helsingin Kisa-Toverit | 18 | 0 | 18 | 0 |
Kouloúkonas (kunnallisyksikkö)

| Kouloúkonas Κουλούκωνας |
| --- | --- |
 Kouloúkonaksen maisemia Ágios Ioánniksen kylässä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Kouloúkonas
 Koordinaatit: 35°19′N, 24°48′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Réthymno
Kunta:  Mylopótamos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  730503
Väkiluku (2011):  5 469
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  RE
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kouloúkonas (kreik. Κουλούκωνας; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κουλούκωνα, Dimotikí Enótita Kouloúkona) on yksi Mylopótamoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5 469 (vuonna 2011).
Agrídian kylä.
Kouloúkonaksen kunnallisyksikkö käsittää Mylopótamoksen kunnan keskiosan Kreetan saaren pohjoisissa keskiosissa. Se on saanut nimensä seudun Kouloúkonas-vuorista. Kunnallisyksikön suurin asutus on Livádian kylä. Kouloúkonas oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Mylopótamoksen kunnaksi yhdessä Geropótamoksen ja Zonianán kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.