stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jane Humphries
Julkaisut

Jane Humphries (toim.): Gender and Economics. Cheltenham, Englanti: Edward Elgar Publishing, 1995.
Jane Humphries & Jill Rubery (toim.): The Economics of Equal Opportunities. Manchester: Equal Opportunities Commission, 1995.
Randy Albelda, Sue Himmelweit & Jane Humphries (toim.): The Dilemmas of Lone Motherhood: Essays from Feminist Economics. Abingdon, Englanti: Routledge, 2005.
Bina Agarwal, Jane Humphries & Ingrid Robeyns (toim.): Amartya Sen's Work and Ideas: A Gender Perspective. Abingdon, Englanti: Routledge, 2005.
Jane Humphries: Childhood and Child Labour in the British Industrial Revolution. Cambridge: Cambridge University Press, 2010.
Roderick Floud, Jane Humphries & Paul Johnson (toim.): The Cambridge Economic History of Modern Britain. Cambridge: Cambridge University Press, 2014.
Aiheesta muualla

Jane Humphries Oxfordin yliopiston verkkosivuilla
Jane Humphries Google Scholarissa
Lapset rakensivat teollisen vallankumouksen, sanoo Oxfordin professori – ”Ilman orpolapsia tehdas­teollisuus olisi kehittynyt paljon hitaammin” – Karoliina Liimatainen esittelee Humphriesin tutkimuksia Helsingin Sanomissa 30.9.2017.
Karl Magnus von Wright

Karl Magnus von Wright (28. joulukuuta 1847 Haminalahden kartano – 6. elokuuta 1898 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hän oli Von Wrightin taiteilijaveljesten veljenpoika.
Karl Magnus von Wrightin vanhemmat olivat Helsingin yliopiston kirurgisten instrumenttien tekijä, pistooliseppä Adolf von Wright (1815–1894) ja Maria Charlotta Blom (s. 1820). Hän opiskeli ulkomailla Saksassa Nürnbergissä 1872–1875 (lähinnä puunveistoa) ja Leipzigissa 1875–1876, Italiassa Firenzessä ja Roomassa 1876–1877 sekä Pariisissa 1877–1878. Von Wright toimi opettajana Taideteollisessa keskuskoulussa 1878–1885.
Wrightiläisen työväenliikkeen perustaja, tehtailija Viktor Julius von Wright oli Karl Magnus von Wrightin veli.
Teoksia

Grönqvistin talon ulko- ja sisäkoristelutyöt, Pohjoisesplanadi 25-27, Helsinki 1882
Helsingin tuomiokirkon Lutherin ja Melanchthonin patsaiden jalustojen suunnittelu. 1886
Indiana Jones and the Emperor’s Tomb

| Indiana Jones and the Emperor’s Tomb |
| --- | --- |

Kehittäjä:  The Collective
Julkaisija:  LucasArts
Jakelija:  Steam, GOG.com ja Microsoft Store
Käsikirjoittaja:  Brad Santos
Säveltäjä:  Clint Bajakian
Pelisarja:  Indiana Jones
Pelimoottori:  Slayer
Julkaistu:  XboxNA 24. helmikuuta 2003EU 28. maaliskuuta 2003 Microsoft WindowsNA 25. maaliskuuta 2003EU 28. maaliskuuta 2003 PlayStation 2NA 26. kesäkuuta 2003EU 29. elokuuta 2003 Mac OS XNA 3. joulukuuta 2003
Lajityyppi:  toimintaseikkailu
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ELSPA: 11+ ESRB: T  Virheellinen ESRB-arvo
Alusta:  Xbox, Microsoft Windows, PlayStation 2, OS X
Jakelumuoto:  DVD, CD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK      : 
Indiana Jones and the Emperor’s Tomb on The Collectiven kehittämä ja LucasArtsin julkaisema Indiana Jonesiin perustuva toimintaseikkailupeli. Peli julkaistiin Xboxille, Microsoft Windowsille, PlayStation 2:lle ja OS X:lle vuonna 2003.
Pelin tarina perustuu vuoteen 1935, aikaan hieman ennen elokuvan Indiana Jones ja tuomion temppeli tapahtumia. Pelissä Indiana Jones jahtaa mustaa helmeä, jota kutsutaan nimellä ”Lohikäärmeen sydän”. Pelissä helmen omistava voi hallita sillä muiden ihmisten mieliä. Helmen perässä ovat myös Albrecht Von Beckin johtamat natsit sekä Marshall Kain johtama Kiinan alamaailma.
Tasot

Ceylon (Sri Lanka)
Prague (Praha)
Istanbul
Hongkong
Peng Lai lagoon
Peng Lai mountains
Black Dragon fortress
Temple of Kong Tien
Emperor’s tomb
The Netherworld
Jokaisesta pelin tasosta löytyy kolme salaista piilotettua aarretta. Kun pelaaja löytää kaikki aarteet, avautuu bonukseksi päävalikkoon ekstra, jossa voi katsella muun muassa peliin liittyviä hahmojen taideteosversioita, luonnoksia jne.
Vastaanotto

Pelin Xbox- ja Windows-versioita on kehuttu hyvästä tunnelmasta ja pelattavuudesta. Kritiikkiä versiot ovat saaneet huonoista kamerakulmista, kontrolleista ja graafisista ongelmista. Xbox-versiosta käännettyä PlayStation 2 -versiota on kritisoitu huolimattomuudesta, ja pelissä on sanottu olevan ohjelmointivirheitä.
Aiheesta muualla

Indyville (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Tasalämpöisyys

Tasalämpöinen eli homeoterminen eliö on eliö, joka pyrkii pitämään ruumiinlämpötilansa samana vaihtelevista ympäristöolosuhteista huolimatta. Toisin kuin vaihtolämpöisillä, tasalämpöisillä on tarvittava eristys esimerkiksi ihonalaisen rasvan tai karvapeitteen muodossa, jotta aineenvaihdunnassa syntyvä lämpö ei karkaisi ympäristöön, vaan eliö pystyisi säilyttämään vakaan ruumiinlämpötilan. Varsinainen tasalämpöisyys on kehittynyt vain kahdelle ryhmälle: nisäkkäille ja linnuille.
Tasalämpöisyydestä on monia etuja, mutta myös haittoja vaihtolämpöisyyteen verrattuna. Suurin etu on, että tasalämpöisten entsyymi- ja aineenvaihduntakoneisto voi erikoistua toimimaan suppealla lämpötila-alueella, jolloin niiden toiminta on tehokkaampaa. Tasalämpöiset eliöt pystyvät kehittyneemmän aineenvaihduntansa ansiosta kestämään rasitusta pidempään kuin vaihtolämpöiset eivätkä ne hidastu ilman kylmetessä. Haittana on, että tasalämpöiset eliöt tarvitsevat vaihtolämpöisiä enemmän ravintoa ja ovat alttiimpia kuolemaan paleltumiseen.
Nisäkkäiden ruumiinlämpötila (ydinlämpötila) on yleensä 35–38 °C, lintujen 40–42 °C. Tasalämpöisyys ei tarkoita ruumiinlämpötilan pysymistä täysin vakaana. Ruumiinlämpötilassa on aina ajallista ja paikallista vaihtelua. Ruumiin ääreisosat ovat monesti viileämpiä kuin ydinosat ja niiden lämpötila vaihtelee enemmän. Ydinlämpötila on yleensä asteen–pari alempi lepoaikaan – myös ihmisellä. Molemmilla ryhmillä tavataan myös erilaisia horroksen muotoja, talvihorrosta etenkin nisäkkäillä ja lyhyaikaista (yöllistä) horrosta molemmissa ryhmissä. Horrostamalla eläimet voivat alentaa tasalämpöisyyden energiakustannuksia. Eräät suuret hyönteiset kuten kiitäjäperhoset ja kimalaiset tuottavat lentolihaksissaan niin paljon lämpöä, että ne voivat lennon aikana pitää yllä eräänalaista tasalämpöisyyttä. Ne myös joutuvat kylmällä säällä lämmittämään itseään lentolihasten supistuksilla, jotta lento olisi mahdollista. Niiden lentolihaksisto on siis itse asiassa sopeutunut toimimaan tasalämpöisten tavoin. Erona on se, että levossa ne toimivat kuten muutkin vaihtolämpöiset.
Karl Malone

| Karl Malone |
| --- | --- |
 Malone vuonna 1997.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Karl Anthony Malone
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1963 (ikä 61) Summerfield, Louisiana
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Lempinimi:  The Mailman
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä
Pituus:  206 cm
Paino:  120 kg
NBA-varaus:  13. varaus 1985 (Utah Jazz)
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1985–2003 2003–2004:   Utah Jazz  Los Angeles Lakers
Maajoukkueet
:   Yhdysvallat
Aiheesta muualla
FIBA
Karl Anthony Malone (s. 24. heinäkuuta 1963 Summerfield, Louisiana) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut NBA-koripalloilija, pelipaikaltaan iso laitahyökkääjä. Häntä pidetään yleisesti yhtenä parhaista pelaajista, joka ei koskaan uransa aikana voittanut NBA:n mestaruutta.
Malonen lempinimi on Mailman, ”postimies”. Hän sai sen jo yliopistoaikanaan tasaisen hyvien pelisuoritustensa ansiosta (”the mailman always delivers” eli ”postimies toimittaa aina tavaran perille”).
Ura

Malone pelasi ammattilaisuransa aikana vuosina 1985–2004 NBA-joukkueissa Utah Jazz ja Los Angeles Lakers. Utah Jazzissa pelatessaan hän muodosti John Stocktonin kanssa NBA:n historiaan jääneen duon ”Stockton-to-Malone”.
Malone oli korin alla pelaava laituri, ja hän teki toiseksi eniten pisteitä koko NBA:n historiassa – vain Kareem Abdul-Jabbar teki aikanaan enemmän. Hän heitti myös eniten vapaaheittoja (sekä yrityksiä että onnistumisia) liigan historiassa.
Malone teki yli 2 000 pistettä 11 kaudella, ja hän jakaa tämän ennätyksen Michael Jordanin kanssa. Malone teki myös vähintään 20 pistettä ottelua kohti 17 peräkkäisellä kaudella, ja tämän ennätyksen hän jakaa Kareem Abdul-Jabbarin kanssa. Malone valittiin 11 kertaa kauden päätteeksi NBA:n niin sanottuun ykkösviisikkoon eli kauden parhaaksi pelaajaksi omalla pelipaikallaan.
Malone oli alkuperäisen ”Dream Teamin” jäsenenä Barcelonan vuoden 1992 olympialaisissa voittamassa Yhdysvalloille olympiakultaa yhdessä legendojen kuten Michael Jordanin, Magic Johnsonin ja Larry Birdin kanssa. Lisäksi hän oli mukana voittamassa olympiakultaa Atlantan vuoden 1996 olympialaisissa.
Vuonna 1996 Malone valittiin 50:n kaikkien aikojen parhaan NBA-pelaajan joukkoon.
Kevätkumpu

Kevätkumpu (ruots. Vårberga) on yksi Porvoon kaupunginosista. Se sijaitsee noin kahden kilometrin päässä Porvoon keskustasta itään. Kevätkumpu on suurimmalta osin tiheään asuttua kerrostaloaluetta. Kevätkummun väkiluku on noin 7 000.
Kevätkummun asukkaista 36,4 % oli ulkomaalaistaustaisia vuoden 2019 lopussa. [lähde? ]
Palvelut

Kevätkummun keskuksessa on ostoskeskus, jossa on mm. S-Market, moskeija, apteekki, sivistyskeskus, monta parturi-kampaamoa, koulu, päiväkoti, kirjasto, kolme kebabravintolaa, puistoja ja aidattu koirapuisto.
Kevätkotakuusama

| Kevätkotakuusama |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Dipsacales
Heimo::  Kuusamakasvit Caprifoliaceae
Alaheimo::  Diervilloideae
Suku::  Kotakuusamat Weigela
Laji::  praecox
Kaksiosainen nimi
 Weigela praecox  (Lemoine) L.H.Bailey 
Katso myös
   Kevätkotakuusama Wikispeciesissä   Kevätkotakuusama Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kevätkotakuusama (Weigela praecox) on kuusamakasvien (Caprifoliaceae) heimoon, kotakuusamien (Weigela) sukuun kuuluva kasvilaji. Siitä on kehitetty erilaisia lajikkeita koristekasvikäyttöön.
Kevätkotakuusama muistuttaa paljon komeakotakuusamaa (Weigela florida). Kevätkotakuusama on kausivihanta pensas, joka voi kasvaa vajaat kaksi metriä korkeaksi. Sen lehdet ovat soikeita, vihreitä ja kääntöpuoliltaan pehmeäkarvaisia. Kukat ovat hauraita ja teriöltään suppilomaisia. Laji kukkii loppukeväästä, ja sen hedelmät ovat pienet ja mitättömän näköiset.
Kevätkotakuusama kasvaa luontaisena Mantšuriassa, Korean niemimaalla ja Japanissa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kevätkotakuusama (Weigela praecox)
Kasper Hjalmar Wrede

Kasper Hjalmar Wrede (26. tammikuuta 1849 Anjala – 8. maaliskuuta 1912 Anjala) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja valtiopäivämies.
Wreden vanhemmat olivat Vaasan läänin kuvernööri, vapaaherra Carl Gustaf Fabian Wrede ja Margareta Sofia Eleonora Glansenstierna. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lukiosta 1868 ja suoritti Helsingin yliopistossa tuomarintutkinnon 1872 ja kameraalitutkinnon 1873. Wrede sai varatuomarin arvon 1875. Wrede oli senaatin ylimääräisenä kopistina vuodesta 1879 ja toimi sitten tuomarina eri tuomiokunnissa. Hän oli Euran tuomiokunnan tuomarina 1885–1900 ja Iitin tuomiokunnan tuomarina 1900–1903. Hän osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1888, edustaen von Willebrand -sukua, ja omisti Anjalassa Rabbelugnin kartanon.
Wrede oli naimisissa vuodesta 1892 ruotsalaisen Anna Sofia Ihren kanssa. Heidän lapsiaan olivat jääkäri ja Suomen ilmailun uranuurtaja Kasper Wrede ja hevoskasvattaja ja kilparatsastaja Eva Wrede.
Kasper Kangas

| Kasper Kangas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. toukokuuta 1999 (ikä 25) Tampere
Kansalaisuus:   Suomi
Futsalpelaaja
Pelipaikka:  Maalivahti
Pituus:  194 cm
Paino:  80 kg
Nyk. joukkue:  Akaa Futsal
Sarja:  Futsal Liiga
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
2016–:  PJK, Akaa Futsal
Maajoukkueet
2018–:  Suomi
Kasper Kangas (s. 21. toukokuuta 1999) on suomalainen futsalmaalivahti. Kangas edustaa Futsal Liigassa pelaavaa Akaa Futsalia kaudella 2019–2020 sekä Suomen maajoukkuetta.
Kangas siirtyi Akaa Futsalin riveihin kaudeksi 2018–2019 ja oli mukana voittamassa hopeaa kauden päätteeksi. Aiemmin urallaan hän on pelannut liigaa myös pirkkalalaisen PJK:n riveissä. Liigadebyyttinsä hän teki PJK:n paidassa kaudella 2016–2017. Kauden 2017–2018 päätteeksi Kangas valittiin Liigan vuoden parhaaksi nuoreksi pelaajaksi. Kangas kuuluu myös maajoukkueen vakiokokoonpanoon, vaikkakin varsinaista peliaikaa on kertynyt vähän.
Kevätkurjenmiekka

| Kevätkurjenmiekka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kurjenmiekkakasvit Iridaceae
Suku::  Kurjenmiekat Iris
Laji::  reticulata
Kaksiosainen nimi
 Iris reticulata  M.Bieb. 
Katso myös
   Kevätkurjenmiekka Wikispeciesissä   Kevätkurjenmiekka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kevätkurjenmiekka (Iris reticulata) on kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji.
Levinneisyys

Kevätkurjenmiekka kasvaa luontaisesti Aasiassa: Kaukasiassa, Turkissa, Irakissa, Iranissa ja Afganistanissa.
Jane Kaczmarek

Jane Kaczmarek vuonna 2008.
Jane Kaczmarek (s. 21. joulukuuta 1955) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esitti Loisin osan kansainvälisessä menestyssarjassa Veljemme on nero (2000–2006).
Wisconsinissa syntyneellä Kaczmarekilla on puolalaiset juuret. Hän opiskeli Wisconsin–Madisonin yliopistossa ja Yalen yliopistossa. Hänellä on ollut rooleja myös teatterissa ja useissa elokuvissa, joista yksi on Pleasantville – Onnellisten kaupunki (1998). Hän on jatkanut uraansa televisiossa Veljemme on neron päätyttyäkin 2006. Kaczmarek on ääninäytellyt Simpsoneissa vierailevana äänenä tuomari Constance Harmia useassa jaksossa.
Kaczmarek meni 15. elokuuta 1992 naimisiin näyttelijä Bradley Whitfordin kanssa. Pari asuu Kaliforniassa vuosina 1997–2002 syntyneiden kolmen lapsensa kanssa. Kaczmarek sai 2004 lonkkaproteesin kroonisen niveltulehduksen vuoksi.
Kaczmarek on moninkertainen Emmy- ja Golden Globe -ehdokas. Hän voitti Satellite-palkinnon vuonna 2004.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1982 | For Lovers Only | Margie Spoleto |  |
| 1983 | Poikkeuksellista rohkeutta | rouva Wilkes |  |
| 1983 | Right of Way | TV-reportteri |  |
| 1983 | The Last Leaf | Joanna Brady |  |
| 1984 | Rakastutaan | Ann Raftis |  |
| 1984 | Something About Amelia | rouva Hall |  |
| 1984 | Flight 90: Disaster on the Potomac | Donna Olian |  |
| 1985 | The Heavenly Kid | Emily |  |
| 1986 | The Christmas Gift | Susan |  |
| 1986 | The Right of the People | Alicia |  |
| 1988 | Vice Versa | Robyn Seymour |  |
| 1988 | K.J.S. - kuollut jo saapuessaan | Gail Cornell |  |
| 1989 | All's Fair | Linda |  |
| 1989 | Spooner | Gail Archer | televisioelokuva |
| 1994 | Without Warning | tohtori Caroline Jaffe |  |
| 1996 | Wildly Available | Rita Goodman |  |
| 1996 |  Apollo 11 | Jan Armstrong |  |
| 1996 |  Tuomio | tohtori Anne Biddows |  |
| 1998 | Pleasantville | Davidin ja Jenniferin äiti |  |
| 2001 | Jenifer | Valerie Estess |  |
| 2003 | Tracey Ullman in the Trailer Tales | oma itsensä | lyhytelokuva |
| 2005 | The Wheels on the Bus: Sing Along Down on the Farm | kertoja | äänirooli, lyhytelokuva |
| 2010 | Reviving Ophelia | Marie Jones | televisioelokuva |
| 2010 | Who Gets the Parents | Phyllis |  |
| 2013 | Lost on Purpose | neiti Liz |  |
| 2015 | The Boat Builder | Katherine |  |
| 2015 | Salem Rogers | Dana |  |
| 2016 | Wolves at the Door | Mary |  |
| 2017 | Paskalakit pyörillä | ylikomisario Jane Lindel |  |
| 2017 |  Long Day's Journey Into Night | Mary Tyrone |  |
| 2018 | 6 Balloons | Gayle |  |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Televisiosarja | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1983 |  Sairaalan syke | Sandy Burns | 3 jaksoa |
| 1983 | Remington Steele - huijari vai herrasmies | Barbara Troy Dannon | 1 jakso |
| 1983 | Scarecrow and Mrs. King | prinsessa | 1 jakso |
| 1983-1984 |  The Paper Chase | Connie Lehman | 8 jaksoa |
| 1984 | Hill Street Blues | konstaapeli Clara Pilsky | 6 jaksoa |
| 1985 | Hometown | Mary Newell Abbott | kymmenosainen minisarja |
| 1987 | Manhattanin valtiatar | Nina Stern | kaksiosainen minisarja |
| 1988 | American Playhouse | Susan Glaspell | 1 jakso |
| 1990-1991 | Equal Justice | Linda Bauer |  |
| 1993 | Big Wave Dave's | Karen Fisher | kuusiosainen minisarja |
| 1994 | Kova laki | Janet Rudman | 1 jakso |
| 1994 | L.A. Law | Cassin asianajaja Gershonwood | 1 jakso |
| 1994 |  Monty | Nickerson | 1 jakso |
| 1994, 1996 | ABC Afterschool Specials | Nancy Gallagher, Mary Reed | 2 jaksoa |
| 1995 | Rooman sheriffi | Janice Neiman | 1 jakso |
| 1995-1999 | Viiden juttu | Helene Thompson | 3 jaksoa |
| 1996 | Enkelin kosketus | Bonnie Bell | 1 jakso |
| 1996, 1997 | Frasier | Maureen Cutler | 2 jaksoa |
| 1996-1997 | Cybill | Holly | 5 jaksoa |
| 1997 | Oikeus ja kohtuus | Pamela Boyd | 2 jaksoa |
| 1999-2000 | Felicity | Carol Anderson | 5 jaksoa |
| 2000-2006 | Veljemme on nero | Lois Wilkerson |  |
| 2001-2010 | Simpsonit | tuomari Constance Harm | äänirooli, 8 jaksoa |
| 2006-2007 | Help Me Help You | Anne Hoffman | 6 jaksoa |
| 2008-2009 | Oikeuden edessä | tuomari Trudy Kessler |  |
| 2011 | Wilfred | Beth | 1 jakso |
| 2011, 2012 |  Whitney | Candi, Patti Morris | 3 jaksoa |
| 2012 | Ruth & Erica | Brenda | 1 jakso |
| 2012, 2013 | Middle | Sandy Armwood | 2 jaksoa |
| 2012-2015 | Jake ja Mikä-Mikä-Maan merirosvot | Punainen Jessica | äänirooli, 12 jaksoa |
| 2013 | Kova laki: Erikoisyksikkö | asianajaja Pam James | 1 jakso |
| 2013-2014 | Us & Them | Pam | seitsenosainen minisarja |
| 2014 | Finias ja Ferb | Denise | äänirooli, 1 jakso |
| 2014-2017 | Playing House | Gwen Crawford | 7 jaksoa |
| 2015 | The McCarthys | Eilleen | 1 jakso |
| 2015 | Big Time in Hollywood, FL | tohtori Moore | 2 jaksoa |
| 2015 | Penn Zero: Part-Time Hero | valmentaja Jackie | äänirooli, 1 jakso |
| 2016 | Rillit huurussa | tohtori Gallo | 1 jakso |
| 2016 | Cooper Barrett's Guide to Surviving Life | Cindy Barrett | 1 jakso |
| 2018 | Animals. | tuomari | äänirooli, 1 jakso |
| 2018 |  This Is Us | rouva Philips | 1 jakso |
| 2019 | Trolls: The Beat Goes On! | äitipilvi | äänirooli, 1 jakso |
| 2019 | Carol's Second Act | Phyllis | 1 jakso |
| 2020 | Mixed-ish | Eleanor | 1 jakso |
Suomen kansallisbiografia

| Suomen kansallisbiografia 1–10 |
| --- | --- |
 5. osan kansi.
Kirjailija:  Matti Klinge (päätoim.)
Kansitaiteilija:  Heikki Kalliomaa
Genre:  elämäkerrasto
Kustantaja:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Julkaistu:  2003–2008
Sivumäärä:  9519
ISBN:  978-951-746-441-3
Sarja: Studia biographica
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Suomen kansallisbiografia on suurteossarja sekä internetissä julkaistava sähköinen henkilötietopankki, joka sisältää elämäkerrallisia artikkeleita Suomeen liittyvistä merkittävistä suvuista ja henkilöistä. Suomen kansallisbiografia (1–10) ilmestyi vuosina 2003–2007. Se käsittää kirjamuodossa kymmenen osaa ja vuonna 2008 julkaistun hakemisto-osan, yhteensä yli 9 500 sivua.
Toimitus ja kirjoittajat

Kirjasarja perustuu Suomen Historiallisen Seuran Kansallisbiografia-hankkeeseen (1993–2001), joka oli suurin kansallinen historiahanke kautta aikojen. Sen toimituskuntaa johti professori Matti Klinge ja kolmea aikakausikohtaista toimitusta dosentti Anneli Mäkelä-Alitalo (Ruotsin vallan aika), dosentti Markku Tyynilä (suuriruhtinaskunnan aika) ja dosentti Martti Häikiö (tasavallan aika). Kaikkiaan kirjoittajia on yli 700. Teossarjan ulkoasusta vastaa graafikko Heikki Kalliomaa.
Sisältö

Kansallisbiografia on noin kaksi kertaa laajempi kuin sen edeltäjä, 1920- ja 1930-luvulla julkaistu viisiosainen Kansallinen elämäkerrasto, josta ilmestyi vuonna 1955 uudistettu yksiosainen laitos Suomen elämäkerrasto. Kansallisbiografia sisältää noin 6 000 elämäkertaa, joista 250 on sukuartikkeleita. Esitellyistä henkilöistä noin neljännes on Ruotsin vallan ajalta, suunnilleen saman verran autonomian ajalta ja osapuilleen puolet itsenäisen Suomen kaudelta. Heistä 13 prosenttia on naisia.
Teoksessa on noin 2 500 kulttuurivaikuttajaa ja yli 1 000 talouselämän vaikuttajaa. Mukaan on otettu perinteisten suurmiesten ja -naisten ohella ajankuvan kannalta muitakin mielenkiintoisia henkilöitä, myös rikollisia, kapinallisia ja toisinajattelijoita. Käsite ”kansallinen” on ymmärretty niin laajasti kuin suinkin, eikä kaikilta esitellyiltä ulkomaalaisilta ole edellytetty suomalaista syntyperää tai täkäläistä työuraa. Esiteltyjen henkilöiden joukossa on myös joitakin sellaisia henkilöhahmoja, jotka ovat esiintyneet esimerkiksi kirjallisuudessa ja taiteessa ja joiden esittely ei perustu varsinaiseen henkilöhistoriaan: esimerkiksi pyhimys Pyhä Anna, legendahahmo Lalli sekä  kansanrunouden hahmot Annikainen, Väinämöinen, Lemminkäinen ja Lemminkäisen äiti.
Julkaisu

Opetusministeriö on vastannut henkilökunnan sekä sähköisten julkaisujen kuluista, ja myös useat rahastot ovat tukeneet projektia. Koska aineistoa kertyi runsaasti, siirtyivät Kansallisbiografian tietokannan ylläpito, kehittäminen ja julkaiseminen vuonna 2002 Suomen Historialliselta Seuralta Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle. Sen yhteyteen perustettiin erityinen Biografiakeskus, jonka tehtävänä on tuottaa biografista tutkimustietoa ja julkaista sitä sekä sähköisessä muodossa että kirjoina.
Osin rinnakkain Kansallisbiografian kanssa julkaistiin vuosina 2008–2011 ruotsinkielinen teos Biografiskt lexikon för Finland (BLF), joka keskittyy suomenruotsalaisuuden kannalta keskeisiin henkilöihin. Pääosa BLF:n artikkeleista on käännetty Kansallisbiografiasta, mutta myös Kansallisbiografiaan on käännetty jonkin verran BLF:n alkuperäisartikkeleita. Kaikki BLF:n artikkelit ovat vapaasti luettavissa teoksen verkkosivulla. Lisäksi yksiosainen kirja Kansallisbiografian tärkeimmistä artikkeleista on julkaistu myös englanniksi ja venäjäksi.
Verkkojulkaisu

Kansallisbiografia-verkkojulkaisu sisältää samat pienoiselämäkerrat kuin kirjasarja, mutta verkkoartikkeleissa on laajemmat matrikkelitiedot. Verkkoartikkeleita päivitetään tarpeen mukaan, ja julkaisun täydentämisestä lähinnä temaattisina kokonaisuuksina vastaa Kansallisbiografia II -hanke. Teemakokonaisuuksista ensimmäinen, Moninainen Suomi, julkaistiin 2010. Kaikki Kansallisbiografian verkkojulkaisun artikkelit ovat täysin vapaasti luettavissa yli 120:ssä eri julkisessa kirjastossa, muun muassa yli sadan kunnan ja kaupungin kirjastoissa sekä yliopistojen, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten kirjastoissa. Osa artikkeleista on kokonaan vapaasti luettavissa.
Aiheesta muualla

Kansallisbiografian hakulomake.
Suomen kansallisbiografian kaikki osat.
Kasper Kaijanen

Kasper Alexsander Kaijanen (s. 25. kesäkuuta 1994 Helsinki) on suomalainen ääninäyttelijä. Hän on esiintynyt muutamissa rooleissa lasten ja nuorten piirrosanimaatiotelevisiosarjoissa ja elokuvissa.
Kaijanen on ääninäytellyt mm. piirrosanimaatiosarjoissa kuten Avatar, Richard Scarry - Touhulan arvoituksia, Digimon Tamers, Milli ja Molli sekä Niko ja ystävät.
Elokuvien suomenkielisissä versioissa hän on dubannut äänensä kahdesti elokuviin Lumottu lelukauppa ja Madagascar 2.
Idänkirkupöllönen

| Idänkirkupöllönen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Kirkupöllöset Megascops
Laji::  asio
Kaksiosainen nimi
 Megascops asio  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Otus asio 
Katso myös
   Idänkirkupöllönen Wikispeciesissä   Idänkirkupöllönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Idänkirkupöllönen (Megascops asio, aiemmin Otus asio) on pieni pöllöihin kuuluva lintu. Sitä tavataan melko yleisenä Kanadassa, Meksikossa ja itäisessä Yhdysvalloissa.