stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leonard Peltier
Lisää aiheesta

American Indian Movement
Ote "Making A Noise: A Native American Musical Journey" -dokumentista Youtubessa
Leonard: Political Prisoner Apple Podcasts. 2020.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef 
Luodinreikiä agentti Williamsin autossa.
Leonard Peltierin etsintäkuulutus.
Veistos Liverpoolissa.
Big 12 Conference

| Big 12 Conference |
| --- | --- |

Laji:  25 urheilulajia
Maa(t):  Yhdysvallat
Liitto):  NCAA
Perustettu:  1996
Sarjataso:  Divisioona I
Aiheesta muualla
Sivusto
Big 12 Conference (lyh. Big 12) on NCAA:n I-divisioonaan kuuluva korkeakoulujen konferenssi. Konferenssiin kuuluu 16 yliopistoa ja 25 eri urheilulajia. Konferenssin päämaja sijaitsee Texasin Irvingissa ja se on perustettu vuonna 1996. Konferenssi on yksi yhdestätoista I-divisioonan ylemmästä Football Bowl Subdivision-konferenssista.
Conference USA

| Conference USA |
| --- | --- |

Laji:  18 urheilulajia
Maa(t):  Yhdysvallat
Liitto):  NCAA
Perustettu:  1995
Sarjataso:  Divisioona I
Aiheesta muualla
Sivusto
Conference USA (lyh. CUSA) on NCAA:n I-divisioonaan kuuluva korkeakoulujen konferenssi. Konferenssiin kuuluu 10 yliopistoa ja 18 eri urheilulajia. Konferenssin päämaja sijaitsee Texasin Dallasissa ja se on perustettu vuonna 1995. Konferenssi on yksi yhdestätoista I-divisioonan ylemmästä Football Bowl Subdivision-konferenssista.
Mid-American Conference

| Mid-American Conference |
| --- | --- |

Laji:  22 urheilulajia
Maa(t):  Yhdysvallat
Liitto):  NCAA
Perustettu:  1946
Sarjataso:  Divisioona I
Aiheesta muualla
Sivusto
Mid-American Conference (lyh. MAC) on NCAA:n I-divisioonaan kuuluva korkeakoulujen konferenssi. Konferenssiin kuuluu 12 yliopistoa ja 22 eri urheilulajia. Konferenssin päämaja sijaitsee Ohion Clevelandissa ja se on perustettu vuonna 1946. Konferenssi on yksi yhdestätoista I-divisioonan ylemmästä Football Bowl Subdivision-konferenssista.
Mountain West Conference

| Mountain West Conference |
| --- | --- |

Laji:  18 urheilulajia
Maa(t):  Yhdysvallat
Liitto):  NCAA
Perustettu:  1999
Sarjataso:  Divisioona I
Aiheesta muualla
Sivusto
Mountain West Conference (lyh. MW) on NCAA:n I-divisioonaan kuuluva korkeakoulujen konferenssi. Konferenssiin kuuluu 11 yliopistoa ja 18 eri urheilulajia. Konferenssin päämaja sijaitsee Coloradon Colorado Springsissa ja se on perustettu vuonna 1999. Konferenssi on yksi yhdestätoista I-divisioonan ylemmästä Football Bowl Subdivision-konferenssista.
Charles-François Dumouriez

Charles-François Dumouriez, Jean-Sébastien Rouillardin maalaama postuumi muotokuva vuodelta 1834.
Charles-François du Périer Dumouriez (25. tammikuuta 1739 Cambrai, Ranska – 14. maaliskuuta 1823 Turville, Buckinghamshire, Iso-Britannia) oli ranskalainen kenraali, joka saavutti merkittäviä voittoja Ranskan vallankumoussotien alkuvaiheessa mutta loikkasi tasavallan vastustajana keväällä 1793 vihollisen puolelle.
Vaiheet ennen vallankumoussotia

Dumouriez’n isä oli armeijan sotakomissaari. Dumouriez liittyi Ranskan armeijaan vuonna 1758 ja kunnostautui seitsenvuotisessa sodassa. Hän palveli muun muassa kenraali Armentièresin adjutanttina ja upseerina marsalkka de Broglien esikunnassa, haavoittui useita kertoja ja jäi välillä preussilaisten sotavangiksi. Osallistuttuaan vuoden 1769 Korsikan-sotaretkeen hän yleni everstiksi. Dumouriez oli salaisilla diplomaattisilla komennuksilla Espanjassa 1767, Puolassa 1770–1772 ja Ruotsissa 1773. Ulkoministeri Choiseul lähetti hänet Puolaan komentamaan salaista ranskalaista apujoukkoa, joka tuki Barin konfederaatiota Venäjää vastaan, mutta Choiseulin seuraaja herttua Aiguillon kutsui hänet takaisin kotimaahan. Ruotsiin Dumouriez oli puolestaan puuhaamassa sotaministeri Monteynardin tuella – ja Aiguillonin tietämättä – ensin ranskalaista ja sitten saksalaista sotalaivastoa uuden kuninkaan Kustaa III:n tueksi. Hankkeen paljastuttua Aiguillonille tämä vangitutti Dumouriez’n Hampurissa elokuussa 1773. Dumouriez oli tammikuuhun 1774 asti vankina Pariisin Bastiljissa ja sen jälkeen kolme kuukautta Caenin linnassa ennen vapautumistaan.
Päästyään takaisin suosioon Dumouriez suoritti vuosina 1776–1777 tutkimuksen Normandian rannikon puolustusjärjestelyistä. Ehdotettuaan sotasataman rakentamista Cherbourgiin hän sai toimia kaupungin komendanttina vuosina 1778–1789. Hänet ylennettiin vuonna 1788 kenraalimajuriksi (maréchal de camp). Vallankumouksen puhjettua Dumouriez esiintyi aluksi sen tukijana ja liittyi vuonna 1790 jakobiiniklubiin. Vuonna 1791 hänet sijoitettiin Nantesiin, ja vuoden 1792 alussa hän sai ylennyksen kenraaliluutnantiksi.
Vallankumoussodat

Maaliskuussa 1792 Dumouriez’sta tuli Ranskan girondistijohtoisen hallituksen ulkoministeri. Hän kannatti innokkaasti sodan aloittamista, ja sota julistettiinkin Itävallalle huhtikuussa 1792. Dumouriez’n on arveltu kaavailleen sotatilan hyväksikäyttöä voidakseen hajottaa kansalliskokouksen ja hallituksen ja palauttaakseen vallan kuningas Ludvig XVI:lle. Sodan alkuvaiheessa kärsittyjen tappioiden jälkeen Dumouriez nimitettiin sotaministeriksi 12. kesäkuuta 1792, mutta hän erosi jo kolme päivää myöhemmin ja siirtyi rintamalle divisioonankomentajaksi. Elokuussa 1792 hän tuli La Fayetten tilalle pohjoisen armeijan komentajaksi. Yhdessä kenraali François-Christophe Kellermannin kanssa Dumouriez löi hyökkäävät preussilaiset Valmyn taistelussa 20. syyskuuta ja pakotti heidät perääntymään Ranskan alueelta. Hän löi myös itävaltalaiset Jemappesin taistelussa 6. marraskuuta ja valloitti koko Itävallan Alankomaat (nyk. Belgia).
Dumouriez aloitti 26. helmikuuta 1793 hyökkäyksen Alankomaihin, mutta tällä kertaa hän kärsi tappion itävaltalaisille Neerwindenin taistelussa 18. maaliskuuta ja kolme päivää myöhemmin Leuvenissa. Hän solmi vihollisen kanssa aselevon ja harkitsi marssivansa armeijoineen Pariisiin, jossa hän voisi syrjäyttää kansalliskonventin ja palauttaa Bourbonit valtaan. Kansalliskonventti ei luottanut häneen ja lähetti sotaministeri Pierre Riel de Beurnonvillen sekä neljä komissaaria vapauttamaan hänet tehtävistään. Dumouriez kuitenkin vangitsi heidät ja luovutti heidät itävaltalaisille 2. huhtikuuta. Petoksesta järkyttyneinä suuri osa hänen joukoistaan karkasi, jolloin hän pakeni itse 5. huhtikuuta itävaltalaisten puolelle ja ilmoittautui näiden päämajassa Athissa. Dumouriez’n mukana loikkasi hänen adjutanttinaan toiminut Orléans-suvun perillinen ja tuleva Ranskan kuningas, Chartresin herttua Louis Philippe. Dumouriez’n maanpetoksellinen loikkaus tärveli hänen girondistiliittolaistensa maineen ja oli osasyynä 2. kesäkuuta 1793 tapahtuneeseen girondistien erottamiseen kansalliskonventista.
Myöhemmät vaiheet

Dumouriez matkusteli myöhemmin ympäri Eurooppaa ja asettui lopulta asumaan Englantiin, jossa hänelle myönnettiin eläke 1800-luvun alussa. Ranskan Bourbon-restauraation jälkeen hän anoi vuonna 1815 mahdollisuutta palata Ranskaan ja saada marsalkan arvo, mutta kuningas Ludvig XVIII kieltäytyi myöntämästä hänelle niitä.
Dumouriez’n nimi on kaiverrettu Pariisin Riemukaareen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Charles-François Dumouriez Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Humanistiset tieteet

Humanistiset tieteet ovat ryhmä tieteitä, joita yhdistää kiinnostus ihmisen toiminnan eri puoliin. Humanistiset tieteet tutkivat kulttuuria ja ihmisten tuottamia erilaisia kulttuurisia tapoja, rakenteita, muotoja, tieteellisiä rakennelmia ja tapahtumakulkuja. Humanististen tieteiden tulosten avulla ihminen voi ymmärtää itsensä ja yhteisönsä kieltä, historiaa, taidetta, uskontoa ja inhimillisen kanssakäymisen eri muotoja (esimerkiksi viestintä, työelämä, vapaa-aika). Humanistiset tieteet saattavat auttaa ihmisyksilöä ymmärtämään hänen omia tekojaan ja pyrkimyksiään. Tieteiden lähestymistapa on usein geneettinen, eli miten jokin kulttuuri tai kulttuuri-ilmiö on muodostunut ihmisten ja ihmisryhmien tekojen ja kokemusten muovaamana. Esimerkiksi oppihistoria selvittelee muun muassa luonnontieteitä kulttuuri-ilmiönä, miten luonnontieteellinen tieto on kehittynyt ja muuttunut jonakin valittuna ajankohtana.
Humanistisen tutkimuksen kohteena voi olla kokonainen kulttuuri kielineen, historioineen ja tapoineen tai pelkästään yksi ainutkertainen tapahtuma, käsite, taideteos, esine tai esimerkiksi yksi yksilö, vaikkapa Albert Einstein. Humanistinen tutkimus käyttää lähes kaikkia tieteiden luomia menetelmiä tutkimuksissaan. Filosofi J. E. Salomaan mukaan jokaista humanistista tutkimusta varten on luotava oma lähestymistapansa. Humanistisista tieteistä on erkaantunut lukuisa määrä muita tieteitä. Esimerkiksi kansantaloustiede oli vielä 1900-luvun alussa osa taloushistoriaa.
Ainutlaatuisten kulttuurien ja tilanteiden tutkimus antaa myös mahdollisuuden ymmärtää suuria kokonaisuuksia: kielen rakenteet saattavat paljastua jotakin sijapäätettä tutkittaessa.
Humanistisella tutkimuksella katsotaan lisäksi olevan yleissivistävä merkitys.
Akateemisessa maailmassa humanistiset tieteet ovat yksi kolmesta modernin länsimaisen tieteen osa-alueesta.
Humanistisia tieteitä erityisesti suomalaisessa kontekstissa

Suomessa humanistiset tieteet ovat tutkintotasolla edustettuina Helsingin, Itä-Suomen, Jyväskylän, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistoissa sekä Åbo Akademissa (aiemmin myös Vaasan yliopistossa). Humanistiset alat ovat yliopistoilla kaikkein suosituimpien joukossa. Myös kansainvälisissä vertailuissa suomalainen humanistinen tutkimus pärjää hyvin.
Suomessa humanistista koulutusalaa määrittelee opettajankoulutus, sillä usea humanistinen oppiaine toimii pohjana erityisesti peruskoulun ja lukion aineenopettajakoulutuksessa; näin ollen kaikissa humanistisen koulutusalan nykyisin sisältävissä yliopistoissa ovat edustettuina ainakin kielitieteet, kirjallisuustiede ja historia, jotka toimivat pohjana erityisesti äidinkielen ja kirjallisuuden, toisen kotimaisen kielen ja vieraiden kielten ja historian aineenopettajakoulutuksessa. Humanistisessa koulutuksessa on havaittavissa myös erityisesti museoalan tarpeet (esimerkiksi taidehistoria, kansatiede) ja kääntäjäkoulutus.
Humanistiset tieteet voidaan jakaa usealla tavalla, ja niissä on Suomessakin on usein organisoitu laitos- tai oppiaineryhmäkaltaisten organisaatioiden mukaisesti
historiatieteisiin, joka useimmiten on jaettu ainakin Suomen (ja Pohjoismaiden) ja yleiseen historiaan,
kielitieteisiin, joiksi katsotaan kieltä yleisesti tutkivaan yleisen kielitieteeksi ja yksittäisiä kieliä (ja sitä puhuvien kulttuuria) tutkiviksi tieteiksi, kuten
fennistiikka ja fennougristiikka
useat filologia- tai -kieli ja kulttuuri/kirjallisuus -päätteiset tieteet, esimerkiksi englanti, saksa (germaaninen), pohjoismaiset kielet (Suomessa ensisijaisesti ruotsin kieli, mutta myös norja, tanska, islanti), romaaninen filologia (ranska, espanja, italia, portugali), klassilliset kielet
kielitieteisiin voidaan lukea myös puhetieteet, kuten fonetiikka, logopedia ja puheviestintä
kulttuurien tutkimukseen , jonka aloja ovat esimerkiksi
arkeologia
folkloristiikka/perinteentutkimus
etnologia/kansatiede
kulttuuriantropologia
museologia
uskontotiede
taiteiden tutkimukseen , jonka aloja ovat esimerkiksi
elokuva- ja televisiotutkimus
estetiikka
kirjallisuustiede
musiikkitiede
taidehistoria
teatteritiede
Osa tieteistä on Suomessa jakautunut toisissa yliopistoissa humanistisiin, toisissa esimerkiksi yhteiskuntatieteisiin kuuluviksi; erityisesti tämä koskee filosofiaa, sukupuolentutkimusta ja median- ja viestinnän tutkimusta. Lisäksi eri alojen historiatieteellistä tutkimusta tehdään esimerkiksi teologian (kirkkohistoria) ja yhteiskuntatieteiden (poliittinen sekä talous- ja sosiaalihistoria) aloilla.
Uranäkymät

Humanististen tieteiden suosio on romahtanut ympäri maailmaa. Nuoret ovat alkaneet opiskella tarpeellisemmiksi kokemiaan aloja, kuten luonnontieteitä ja tietotekniikkaa. Helsingin yliopistosta valmistuneet humanistit kuitenkin työllistyvät melkein yhtä usein kuin keskiverto-opiskelijat mutta melkein mille alalle sattuu, ja humanistien mediaanipalkka oli vain koko väestön mediaanin verran.
Kirjallisuutta

Naukkarinen, Ossi: Mihin humanisteja tarvitaan.  Helsinki:  Aalto-yliopisto, 2012.  ISBN 978-952-60-4806-2
Nussbaum, Martha C.: Talouskasvua tärkeämpää. Miksi demokratia tarvitsee humanistista sivistystä.  ((Not For Profit. Why Democracy Needs the Humanities, 2010.) Suomentanut Timo Soukola)  Helsinki:  Gaudeamus, 2011.  ISBN 978-952-495-218-7
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Humanistiset tieteet Wikimedia Commonsissa
Agricola – Suomen humanistiverkko.
Sun Belt Conference

| Sun Belt Conference |
| --- | --- |

Laji:  20 urheilulajia
Maa(t):  Yhdysvallat
Liitto):  NCAA
Perustettu:  1976
Sarjataso:  Divisioona I
Aiheesta muualla
Sivusto
Sun Belt Conference (lyh. SBC) on NCAA:n I-divisioonaan kuuluva korkeakoulujen konferenssi. Konferenssiin kuuluu 14 yliopistoa ja 20 eri urheilulajia. Konferenssin päämaja sijaitsee Louisianan New Orleansissa ja se on perustettu vuonna 1976. Konferenssi on yksi yhdestätoista I-divisioonan ylemmästä Football Bowl Subdivision-konferenssista.
Silent Hill: Revelation 3D

| Silent Hill: Revelation 3D |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael J. Bassett
Käsikirjoittaja:  Michael J. Bassett
Perustuu:  Silent Hill -pelisarjaan
Tuottaja:   Samuel Hadida  Don Carmody 
Säveltäjä:   Jeff Danna  Akira Yamaoka 
Kuvaaja:  Maxime Alexandre
Leikkaaja:  Michele Conroy
Pääosat:   Adelaide Clemens  Kit Harington  Sean Bean 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lionsgate
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix
Ensi-ilta:  26. lokakuuta 2012
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  20 000 000 dollaria
Tuotto:  52 302 796 dollaria
Edeltäjä:  Silent Hill
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Silent Hill: Revelation 3D on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen kauhuelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Michael J. Bassett. Se on jatko-osa vuoden 2006 Silent Hill -elokuvalle. Edeltäjänsä tavoin Revelation 3D perustuu Silent Hill -pelisarjaan, mutta lainaten tällä kertaa juonielementtejä pelisarjan kolmannesta osasta. Revelation 3D:n pääosissa ovat Adelaide Clemens, Kit Harington ja Sean Bean.
Elokuvan kuvaukset alkoivat 7. maaliskuuta 2011 Torontossa, Kanadassa ja päättyivät 14. toukokuuta 2011. Ensi-iltansa elokuva sai 26. lokakuuta 2012.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Adelaide Clemens   | … |  Heather Mason / Sharon Da Silva   |
|  Kit Harington   | … |  Vincent   |
|  Radha Mitchell   | … |  Rose Da Silva   |
|  Sean Bean   | … |  Harry Mason / Christopher Da Silva   |
|  Deborah Kara Unger   | … |  Dahlia Gillespie   |
|  Carrie-Anne Moss   | … |  Claudia Wolf   |
|  Martin Donovan   | … |  Douglas Cartland   |
|  Malcolm McDowell   | … |  Leonard Wolf   |
|  Roberto Campanella  | … |  Pyramid Head   |
Keittäminen

Pastakastikkeen keittämistä
Keittäminen (ruoanlaitossa) tarkoittaa aineen tai aineiden pitämistä kiehuvassa nesteessä, kuten vedessä tai maidossa siihen asti, kunnes ruoka on kypsää. Esimerkiksi tunnetuista ruoka-aineista perunat kypsennetään usein keittämällä. Pienet uudet perunat kypsyvät jopa 10 minuutissa, kun isojen perunoiden kypsyminen saattaa kestää yli 30 minuuttia. Keittämisaika riippuu myös siitä, kuinka kypsäksi ruoka halutaan kypsentää. Esimerkiksi kananmunia keitettäessä löysäksi jätettäviä munia keitetään 3–4 minuuttia, pehmeäksi keitettäviä 6–8 minuuttia ja kovaksi keitettäviä 9–10 minuuttia. Keittämiselle vaihtoehtoja voivat olla esimerkiksi paistaminen, uunissa valmistaminen tai haudutus. Nimensä mukaisesti kaikki keitot valmistetaan keittämällä. Keitettäessä nesteen lämpötila on 100°C, mutta kiehautaettaessa, jolloin ruokaa keitetään vain vähän aikaa, ruoan lämpötila jää 75–90°C:seen.
Yksi keittämisen eduista on menetelmän terveellisyys: ruoka ei vaadi valmistusmenetelmän puolesta rasvaa, eikä ruokaan tule käristymisestä johtuvia haitallisia karsinogeenejä. Ruokaa kypsennettäessä nopeasti vitamiinit säilyvät paremmin kuin hitaasti kypsennettäessä niin keitettäessä kuin paistettaessa. Jos keitinvettä ei heitetä pois, kuten keittoja keitettäessä, vitamiineja säilyy ruoassa enemmän.
Toisaalta keitettävää ruokaa tulee usein sekoittaa valmistuksen ajan, jotta ruoka ei pala kiinni pohjaan. Tämä koskee erityisesti ruokia, joissa on maitoa. Keitettäessä ruokia, joissa nesteenä on maito, ei kannata käyttää kantta, koska maito kiehuu helposti yli. Maitokeittoja keitettäessä kannattaa lisätä maitoa vähän kerrallaan ja pitää lämpötila mahdollisimman alhaisena.
Keittämisellä voidaan tarkoittaa myös esimerkiksi erilaisia teollisuuden prosesseja, jotka eivät liity ruoanvalmistukseen. Kaikki keittäminen on kuitenkin aina jonkin nesteen kiehumista. Teollisesti valmistetaan kuiva-aineksina myytäviä elintarvikkeita, joihin kuuluu keitto-, pataruoka- ja kastikeaineksia.
Kokoonkeittäminen

Kokoonkeittäminen eli redusointi tarkoittaa ruoanlaitossa liemen tai kastikkeen sakeuttamista ja väkevöittämistä kuumentamalla siten, että seoksesta poistuu höyrynä nestettä. Menettelyllä pyritään parantamaan ruoan makua ja koostumusta. Esimerkiksi hollandaisekastikeen (ransk. sauce hollandaise) ja sen muunnoksen béarnaisekastikkeen sekä viini-voikastikkeen tekemisessä keittäminen kokoon on oleellinen osa kastikkeen valmistamista.
Ihmisoikeuskeskus

Ihmisoikeuskeskus (ruots. Människorättscentret) on itsenäinen ja riippumaton viranomainen, jonka tehtävänä on edistää perus- ja ihmisoikeuksien toteutumista. Se toimii hallinnollisesti eduskunnan oikeusasiamiehen yhteydessä. Ihmisoikeuskeskus perustettiin vuonna 2012.
Ihmisoikeuskeskuksen lakisääteisiin tehtäviin kuuluvat perus- ja ihmisoikeuksiin liittyvän tiedotuksen, koulutuksen, kasvatuksen ja tutkimuksen edistäminen. Se laatii perus- ja ihmisoikeuksien toteutumista koskevia selvityksiä, tekee aloitteita, antaa lausuntoja ja osallistuu eurooppalaiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön perus- ja ihmisoikeuskysymyksissä. Ihmisoikeuskeskuksen tehtävänä on myös edistää, suojella ja seurata YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien yleissopimuksen täytäntöönpanoa. Ihmisoikeuskeskus ei käsittele kanteluja eikä muitakaan yksittäistapauksia.
Ihmisoikeuskeskuksella on ihmisoikeusvaltuuskunta, joka edistää eri toimijoiden välistä tiedonkulkua ja käsittelee laajakantoisia ja periaatteellisesti tärkeitä ihmisoikeuskysymyksiä. Sen jäseninä toimii noin 40 ihmisoikeusalan asiantuntijaa. Valtuuskunnan vakituisina jäseninä ovat ylimmät laillisuusvalvojat, erityisvaltuutetut ja Saamelaiskäräjien edustaja. Puheenjohtajana toimii Ihmisoikeuskeskuksen johtaja. Eduskunnan oikeusasiamies asettaa valtuuskunnan neljäksi vuodeksi kerrallaan.
Ihmisoikeuskeskuksen ensimmäiseksi johtajaksi nimitettiin Sirpa Rautio, joka toimi keskuksen johtajana, kunnes hän siirtyi EU:n perusoikeusviraston (FRA) johtajaksi maaliskuussa 2024. Huhtikuussa 2024 Ihmisoikeuskeskuksen uudeksi johtajaksi nimitettiin Jarna Petman.
Aiheesta muualla

Ihmisoikeuskeskuksen toimintaa säätelevä laki Finlex
| n k  Eduskunta |
| --- | --- | --- |
| Organisaatio |  Kansanedustaja Luettelo  Avustajat  Puhemies Luettelo  Puhemiesneuvosto  Valiokunta  Kansliatoimikunta Sisäinen tarkastus  Tietosuojavastaava  Eduskunnan kanslia Pääsihteeri  Hallinto- ja palveluosasto  Kansainvälinen osasto  Keskuskanslia  Tieto- ja viestintäosasto  Turvallisuusosasto  Valiokuntasihteeristö  |  |
| Politiikka |  Eduskuntaryhmä  Puolueet  |  |
| Vaalit |  1907  1908  1909  1910  1911  1913  1916  1917  1919  1922  1924  1927  1929  1930  1933  1936  1939  1945  1948  1951  1954  1958  1962  1966  1970  1972  1975  1979  1983  1987  1991  1995  1999  2003  2007  2011  2015  2019  2023  2027  |  |
| Toimielimet |  Arkisto  Kirjasto  Tilintarkastajat  Pankkivaltuusto  Oikeusasiamies Ihmisoikeuskeskus  Ulkopoliittinen instituutti  Sitra  |  |
| Rakennukset |  Eduskuntatalo  Kansalaisinfo  Pikkuparlamentti  |  |
| Toiminta |  Valtiopäivät  Lähetekeskustelu  Suullinen kysymys  Välihuuto    |  |
| Muuta |  Nuorten parlamentti  Suomen eduskunta 100 vuotta  |  |
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  ISNI
Return to Silent Hill

| Return to Silent Hill |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Christophe Gans
Käsikirjoittaja:   Christophe Gans  Sandra Vo-Anh  William Josef Schneide 
Tuottaja:   Victor Hadida  Molly Hassell  David Wulf 
Kuvaaja:  Benoit Debie
Leikkaaja:  Sébastian Prangère
Lavastaja:  Felicity Abbott
Pääosat:   Jeremy Irvine  Hannah Emily Anderson  Evie Templeton 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska Saksa Yhdistynyt kuningaskunta Serbia
Tuotantoyhtiö:  Davis Films
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Silent Hill: Revelation 3D
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Return to Silent Hill on tuleva kauhuelokuva. Sen ohjaa Christophe Gans, ja pääosia esittävät Jeremy Irvine ja Hannah Emily Anderson. Elokuva julkistettiin syksyllä 2022, ja sitä alettiin kuvata Saksassa ja Itä-Euroopassa huhtikuussa 2023.
Elokuva on kolmas Silent Hill -pelisarjaan perustuva elokuva, mutta juonellisesti se on erillinen kahdesta aiemmasta elokuvasta Silent Hill ja Silent Hill: Revelation 3D. Elokuva perustuu vuonna 2001 julkaistun Silent Hill 2 -pelin juoneen. James-niminen mies vastaanottaa rakastamaltaan naiselta kirjeen, jossa tämä paljastaa olevansa Silent Hill -nimisessä kaupungissa. Ohjaaja Christophe Gans, joka ohjasi myös vuoden 2006 Silent Hill -elokuvan, on kuvannut Return to Silent Hill -elokuvaa mytologiseksi rakkaustarinaksi. Elokuvan tuottaja Victor Hadida on kertonut, että tarkoitus on tehdä elokuvasta ”moderni mutta myös hyvin uskollinen videopelille.”
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jeremy Irvine  | … |  James Sunderland   |
|  Hannah Emily Anderson  | … |  Mary Shepherd-Sunderland, Maria   |
|  Evie Templeton  | … |  Laura   |
|  Pearse Egan  | … |  Eddie Dombrowski   |
Aiheesta muualla

Return to Silent Hill Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Elokuvan teaser-traileri (YouTube)
Silent Hill
| --- | --- |
Pääsarja:  Silent Hill  2 uusi versio  3  4: The Room  Origins  Homecoming  Shattered Memories  Downpour  f 
Muita pelejä:  The Arcade  Orphan  The Escape  HD Collection  Book of Memories 
Hahmot:  Harry Mason  Heather Mason  James Sunderland  Pyramid Head 
Elokuvat:  Silent Hill  Revelation 3D  Return to Silent Hill 
Aiheeseen liittyvää:  Silent Hill Original Soundtracks  Team Silent
Limahappo

| Limahappo |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (2S,3R,4S,5R)-2,3,4,5-tetrahydroksiheksaanidihappo
CAS-numero:  526-99-8
PubChem CID:  3037582
SMILES:  C(C(C(C(=O)O)O)O)(C(C(=O)O)O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H10O8
Moolimassa:  210,14 g/mol
Sulamispiste:  225 °C (hajoaa)
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Limahappo eli galaktaarihappo (C6H10O8) on aldaarihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa metallien kelatoijana kosmetiikassa ja orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet

Limahappo on huoneenlämpötilassa väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen, ja liukoisuus kasvaa lämpötilan kasvaessa. Orgaanisiin liuottimiin se liukenee huonommin. Limahappo on kiraalinen molekyyli, mutta se on mesoyhdiste ja siten optisesti inaktiivinen. Limahappoa esiintyy useissa hedelmissä esimerkiksi persikoissa, päärynöissä ja viinirypäleissä.
Valmistus ja käyttö

Limahappoa valmistetaan hapettamalla galaktoosia tai laktoosia esimerkiksi typpihapolla. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä lähtöaineena, metalli-ionien, esimerkiksi kalsiumin ja raudan, kelatoijana muun muassa kosmetiikkatuotteissa, sementin lisäaineena sekä jauhojen lisäaineena parantamaan kohoamista.