stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirsi Honkalampi
Koulutus ja ura

Honkalampi valmistui Joensuun yliopistosta psykologiksi (PsM) vuonna 1992 ja psykologian lisensiaatiksi 1999.  Psykologian tohtoriksi hän väitteli vuonna 2001. Väitöskirjan aihe oli aleksitymia (Studies on the relationship between alexithymia and depression). Joensuun yliopiston psykologian dosentiksi Honkalampi nimitettiin vuonna 2002.
Honkalampi työskenteli Akatemian tutkijatohtorina vuosina 2002–2004 sekä osa-aikaisena tutkijana ja psykologina Kuopion yliopistollisen sairaalan päihde- ja huumevieroitusyksikössä ja Etelä-Karjalan keskussairaalan nuorisopsykiatrian poliklinikalla kliinisenä psykologina. Lisäksi hän on toiminut muun muassa Kuopion yliopistollisen sairaalan yleissairaalapsykiatrian päiväosastolla kliinisenä psykologina, työnohjaajana ja Kuopion kaupungin johtavana psykologina.
Vuonna 2012 Honkalampi siirtyi kliinisen psykologian yliopistonlehtoriksi Itä-Suomen yliopistoon ja 2013 määräaikaiseen mielenterveyden ja terveyden psykologian professuuriin. Vuoden 2017 alusta hänet valittiin kliinisen psykologian professoriksi. Hän on keskittynyt tutkimuksessaan erityisesti mielenterveyden häiriöihin, masennukseen ja aleksitymiaan. Hän on myös psykoterapeutti (VET, ratkaisukeskeinen suuntaus) ja työnohjaaja.
Honkalampi on nimitetty toista kertaa Sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä toimivan terveydenhuollon palveluvalikoimaneuvoston (PALKO) mielenterveys- ja päihdepalvelujen jaoston jäseneksi. Jaosto valmistelee suosituksia, jotka liittyvät julkisin varoin rahoitettuihin mielenterveys- ja päihdepalveluihin.
Aiheesta muualla

Kirsi Honkalammen Google Scholar profiili (englanniksi) (scholar.google.com)
Kirsi Honkalampi. University of Eastern Finland, School of Educational Sciences and Psychology (englanniksi) (researchgate.net)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Tieteilijät :  Google Scholar  ORCID
Erwin Josef Ender

Erwin Josef Ender (7. syyskuuta 1937 Steingrund – 19. joulukuuta 2022) oli saksalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa ja Pyhän istuimen diplomaatti. Hänet vihki papiksi Münsterin hiippakuntaan Julius August Döpfner 10. lokakuuta 1965. Hänet nimitettiin Germania in Numidian titulaariarkkipiispaksi sekä apostoliseksi pro-nuntiukseksi Sudaniin 15. maaliskuuta 1990, ja piispaksi vihkiminen seurasi 5. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Giovanni Battista Re ja Justin Francis Rigali.
26. maaliskuuta 1992 Ender sai nimityksen apostoliseksi delegaatiksi Somaliaan. 9. heinäkuuta 1997 hän sai nimitykset apostoliseksi nuntiukseksi kaikkiin Baltian maihin ja 9. elokuuta tämän lisäksi Viron apostoliseksi asiainhoitajaksi. 19. toukokuuta 2001 Ender siirrettiin nuntiukseksi Tšekkiin ja 25. marraskuuta 2003 Saksaan. Hän erosi nuntiuksen tehtävistä 15. lokakuuta 2007.
Eurovision laulukilpailu

| Eurovision laulukilpailu> Eurovision Song Contest Concours Eurovision de la chanson |
| --- | --- |

 Eurovision laulukilpailun logo vuodesta 2015 lähtien. Sydämeen lisätään aina isäntämaan lippu.
Tyyli:  laulukilpailu
Kestoaika:  120–250 min
Alkuperäiskieli:  englanti ranska
Verkko:  Eurovisio
Esitetty:  24. toukokuuta 1956 –
Tuotantokausia:  67
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  EBU
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Eurovision laulukilpailu (engl. Eurovision Song Contest eli ESC; ransk. Concours Eurovision de la chanson eli CEC) eli Euroviisut on vuosittainen laulukilpailu, johon saavat osallistua Euroopan yleisradiounionin (EBU) aktiiviset jäsenmaat.
Jokainen laulukilpailuun osallistuva maa lähettää kilpailuun yhden musiikkiesityksen, ja ne äänestetään kansainvälisessä finaalissa paremmuusjärjestykseen. Kilpailuun saavat osallistua vain uudet laulut, joita ei ole julkaistu ennen edeltävän vuoden syyskuuta.
Kilpailun nimi tulee EBU:n televisiojakeluverkosta Eurovisio (engl. Eurovision). EBU:n jäseniä ovat televisioyhtiöt, jotka valitsevat ja lähettävät osallistujan kilpailuun. Kaikki itsenäiset Euroopan maat Liechtensteinia, Vatikaania ja kansainvälisesti osittain tunnustettua Kosovoa lukuun ottamatta ovat osallistuneet kilpailuun. Lakanneista valtioista kilpailuun eivät osallistuneet Saksan demokraattinen tasavalta, Tšekkoslovakia ja Neuvostoliitto. Alkuvuosikymmeninä Euroviisut olivat lähinnä läntisen Euroopan välinen kilpailu, ja itäisen Euroopan maista mukana oli vain Jugoslavia. Koko Euroopan kattava tapahtuma Euroviisuista tuli, kun entisen itäblokin maat pääsivät viimein mukaan vuonna 1994.
Kilpailu on televisioitu aina vuodesta 1956 lähtien, mutta mustavalkotelevision aikaan sitä enimmäkseen kuunneltiin radiosta. Eurovision laulukilpailu on maailman suosituimpia ei-urheilulähetyksiä. Kaikki kolme lähetystä tavoittavat vuodesta riippuen 160-200 miljoonaa katsojaa. Vuoteen 2003 asti kilpailu järjestettiin yhtenä iltana, useimmiten lauantaina huhti- tai toukokuussa, mutta vuodesta 2004 kilpailu on järjestetty kaksiosaisena tapahtumana, johon sisältyy semifinaali ja finaali. Vuodesta 2008 lähtien myös semifinaali on ollut jaettu kahteen osaan: ensimmäinen semifinaali käydään tiistaina ja toinen semifinaali torstaina finaalilauantaita edeltävällä viikolla.
Kilpailun rakenne

Eurovision laulukilpailu muodostuu kolmesta televisioitavasta lähetyksestä: kahdesta semifinaalista ja finaalista. Finaaliin suoraan etenevät kilpailun suuret rahoittajamaat, eli Espanja, Iso-Britannia, Italia, Ranska ja Saksa, sekä isäntämaa. Loput osallistujamaat kisaavat kahdessa semifinaalissa, josta kummastakin etenee kymmenen eniten ääniä saanutta finaaliin.
Eurovision laulukilpailun televisiolähetyksessä perinteiseen rakenteeseen kuuluu kaikkien lauluesitysten esittäminen sekä äänestys, jossa jokainen osallistujamaa äänestää lauluja paremmuusjärjestykseen. Kilpailulla on juontaja tai juontajia, jotka juontavat kilpailun englanniksi ja ranskaksi. Perinteisesti jokaisella maalla, joka televisioi kilpailun, on oma selostaja, joka selostaa kilpailun tapahtumat ja esittelee kilpailukappaleet omalla kielellä. Esitysten välillä nähdään lyhyitä videopätkiä, niin kutsuttuja postikortteja, joissa isäntämaa yleensä (ei aina) esittelee oman maansa kulttuuria. Vuodesta 2013 "postikorteissa" pääosassa ovat olleet kunkin maan artistit. Euroviisulähetyksen pituus oli pitkään noin kolme tuntia. Nykyään kesto vaihtelee kolmesta ja puolesta tunnista neljään tuntiin. Kaikkien osallistujamaiden on lähetettävä kilpailu suorana lähetyksenä. Nykyään kilpailussa on varattu tilaa myös mainoskatkoille, jotka eivät estä kilpailuesitysten näkemistä.
EBU:n lähetysten tunnussävelenä, joka aina soitetaan myös Eurovision laulukilpailun yhteydessä, käytetään Marc-Antoine Charpentierin ”Te Deum” -kappaleen alkusoittoa.
Historia

Eurovisio-nimeä käytti ensimmäisenä vuonna 1951 Evening Standard -lehden toimittaja George Campey. Hän kirjoitti artikkelissaan kansallisen televisioyhtiön suunnitelmista kokeilla yhteisöjärjestelmää televisio-ohjelmien vaihtamiseksi Länsi-Euroopan maiden kesken.
Euroopan yleisradiounioni (EBU) perusti televisiojakeluverkko Eurovision vuonna 1954 televisio-ohjelmien jakamiseksi jäsenmaiden kesken. EBU:n perustajayhtiöillä oli tarve keksiä kaikkia jäsenmaita kiinnostavia televisio-ohjelmia. Pienin yhteinen nimittäjä löytyi laulukilpailusta. Kilpailun esikuvana olivat 1951 alkanut Italian valtion TV-yhtiö RAI:n ja Sanremon kasinon järjestämä kansallinen laulukilpailu Festival di Sanremo sekä Venetsian kansainvälinen musiikkifestivaali. Euroviisujen idean isänä pidetään Sveitsin yleisradioyhtiön Marcel Bezençonia, mutta alkuperäisen idean EBU:ssa kilpailun järjestämisestä esitti RAI:n Sergio Pugliese.
Ensimmäinen Eurovision laulukilpailu pidettiin Sveitsin Luganossa vuonna 1956. Siihen osallistuivat Alankomaat, Belgia, Italia, Luxemburg, Ranska ja Saksan liittotasavalta sekä lisäksi Sveitsi. Jokainen osallistujamaa sai lähettää kaksi laulua, ja useimmilla oli myös kaksi solistia. Sveitsiläinen Lys Assia voitti kilpailun kappaleellaan "Refrain". Seuraavina vuosina osallistujamaiden määrä kasvoi huimasti kahdenkymmenen kieppeille.
Vuoden 1957 kilpailu käytiin Sveitsin voitosta huolimatta Länsi-Saksan Frankfurt am Mainissa. Tästä vuodesta eteenpäin edeltävän vuoden voittajamaa on perinteisesti järjestänyt seuraavan vuoden kilpailun muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta.
Euroviisujen säännöt > Esiintyjät ja kieli

Nykyisten sääntöjen mukaan maan esityksessä lavalla voi olla enintään kuusi esiintyjää ja jokaisen esiintyjän tulee olla täyttänyt 16 vuotta finaalipäivään mennessä. Nykyisten sääntöjen mukaan esiintyjien kansalaisuutta tai esityksen kieltä ei ole rajoitettu eikä EBU puutu siihen, miten kukin maa kilpailukappaleensa ja -esittäjänsä valitsee. Kunkin maan oli pakko laulaa jollain virallisista kielistään vuosina 1966–1972 ja 1977–1998. Kielisäännön ansiosta kilpailuissa on kuultu kappaleita monista yleisesti tunnetuista historiallisista henkilöistä ja kansainvälisesti ymmärretyistä käsitteistä sekä rallattelua. Ennen vuotta 1966 pidettiin selvänä, että laulut lauletaan omalla kielellä. Vuonna 1965 Ruotsi esitti laulunsa kokonaan englanniksi, minkä takia laadittiin kielisääntö.
Euroviisujen säännöt > Kappale

Euroviisuissa kappale saa kestää korkeintaan kolme minuuttia, eikä sanoituksissa saa käyttää kirosanoja, tuotteiden nimiä, poliittisia tai seksistisiä viittauksia. Esimerkiksi San Marinoa vuonna 2012 edustaneen kappaleen sanoituksia jouduttiin muuttamaan, sillä ne kertoivat Facebookista.
Euroviisujen säännöt > Huijaaminen

6. helmikuuta 2014 Euroopan yleisradioyhdistys EBU vahvisti, että jonkin maan televisioyhtiö oli yrittänyt huijata vuoden 2013 Euroviisuissa Malmössä ostamalla ääniä. Malmön Euroviisujen jälkeen internetissä liikkui video, jossa kaksi azerbaidžanilaista oli yrittänyt ostaa ääniä liettualaisnuorilta loppukilpailun äänestyksen aikana. Azerbaidžanilaiset olisivat antaneet rahaa vastineeksi sille, että he olisivat saaneet käyttää liettualaisten puhelimia ja äänestää niillä. Liettua antoi Azerbaidžanille täydet 12 pistettä finaalissa. Azerbaidžan sijoittui lopulta toiselle sijalle. EBU teki sääntöihin muutoksen, että jos joku TV-yhtiö ostaa ääniä tai yrittää huijata, on se asetettava kolmen vuoden osallistumiskieltoon. Osallistumiskieltoon on Euroviisuissa asetettu yksi maa, Libanon, kun se ei aikonut näyttää Israelin esiintymistä vuoden 2005 Euroviisuissa. Libanon vetäytyi kisoista, koska Israel ilmoitti viime hetkellä osallistuvansa kisoihin. Maiden välillä on jännitteitä ja Libanonin lainsäädännössä kielletään israelilaisen materiaalin esittäminen.
Euroviisujen säännöt > Äänestys > Piste-ennätykset

Laulukilpailun piste-ennätyksiä on rikottu 2000-luvulla parin vuoden välein. Vanhalla pisteidenlaskutavalla, jossa jokaisen maan asiantuntija- ja puhelinäänestysten äänet lasketaan yhteen, kaikkien aikojen suurimman pistesaaliin keräsi vuoden 2009 voittaja, Norjan Alexander Rybak kappaleellaan ”Fairytale”. Vuodesta 2016 lähtien pisteet on jaettu eri tavalla, eli tuomarit antavat pisteet 1-8, 10 ja 12, ja niiden jälkeen yleisöäänet annetaan yhteenlaskettuina. Täten pisteet kaksinkertaistuivat, eikä uusi pisteidenlaskujärjestelmä ole vertailukelpoinen vanhan systeemin kanssa. Nykyistä piste-ennätystä pitää hallussaan vuoden 2017 voittaja, Portugalin Salvador Sobral, joka olisi rikkonut piste-ennätyksen myös vanhalla systeemillä.
Euroviisujen säännöt > Äänestys > Semifinaalit

Vuosina 2008 ja 2009 kummastakin semifinaalista valittiin yhdeksän osallistujaa loppukilpailuun puhelinäänestyksellä. Kymmenes osallistuja valittiin "vararaatien" äänistä siten, että paikan sai eniten ääniä saanut niistä kappaleista, jotka eivät olleet puhelinäänestyksessä yhdeksän eniten ääniä saaneen joukossa. Vuonna 2010 sääntö muuttui, ja niin sanottua raatipaikkaa ei enää käytetä, vaan semifinaaleihin otettiin käyttöön myös finaalissa ollut 50/50-äänestys. Vuodesta 2023 lähtien semifinaaleissa äänestää ainoastaan yleisö. Osallistujamaan on järjestettävä äänestys siinä semifinaalissa, johon se itse osallistuu. BIG5 ja järjestäjämaa jaetaan arvalla kahteen ryhmään, jotka äänestävät eri semifinaaleissa. Vuodesta 2016 lähtien isäntämaa ja viisi suurinta rahoittajamaata esiintyvät semifinaalissa, jossa äänestävät. Nämä maat pääsevät kuitenkin automaattisesti finaaliin.
Menestyneitä lauluja ja esittäjiä

1960-luvulta alkaen kilpailussa menestyneet kappaleet menestyivät usein myös kaupallisesti hyvin Länsi-Euroopassa. Tunnetuimpia ja menestyneimpiä euroviisuvoittajia on ruotsalainen ABBA, jonka kansainvälinen ura käynnistyi "Waterloon" voitettua kilpailun vuonna 1974. Vuonna 1988 Sveitsiä edustanut kanadalainen Céline Dion nousi kansainväliseksi tähdeksi joitakin vuosia viisuvoittonsa jälkeen alettuaan laulaa englanniksi. Irlannin Johnny Logan on voittanut kilpailun kahdesti laulajana (1980 ja 1987) ja kerran säveltäjänä (1992), mutta ei siitä huolimatta ole saavuttanut kovin suurta kansainvälistä menestystä Euroviisujen ulkopuolella. Vuonna 2019 Alankomaiden edustaja Duncan Laurence voitti kilpailun ja hänen edustuskappaleensa "Arcade" nousi kuuluisuuteen kilpailun jälkeen ja saavutti miljardin striimauksen rajan. Vuonna 2021 italialainen yhtye Måneskin voitti kilpailun ja nousi kansainväliseksi menestykseksi. Vuonna 2022 Armenian edustajan Rosa Linnin kappaleesta "Snap" tuli maailmanlaajuinen viraali-ilmiö ja kappale on saavuttanut runsaasti striimauksia.
Muita kansainvälisesti tunnetuimpia Euroviisuihin osallistuneita artisteja ovat muun muassa Cliff Richard, Olivia Newton-John, Julio Iglesias, Baccara, Lara Fabian, The Shadows, Nana Mouskouri, Sandie Shaw, Toto Cutugno, Alla Pugatšova, t.A.T.u., Las Ketchup, DJ Bobo, Patricia Kaas, Andrew Lloyd Webber, Blue, Engelbert Humperdinck, Cascada, Bonnie Tyler, Darude, Little Big, Flo Rida, The Rasmus ja LUM!X.
Euroviisujen viralliset valvojat

Vuodesta 1964 on kilpailupaikalla äänestystä valvonut EBU:n virallinen valvoja.
| Maa | Nimi | Vuodet |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | Rolf Liebermann | 1956 |  |
|  Jugoslavia | Miroslav Vilček | 1964–65 |  |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | Clifford Brown | 1966–77 |  |
|  Sveitsi | Frank Naef | 1978–92 |  |
|  Tanska | Christian Clausen | 1993–95 |  |
|  Ranska | Christine Marchal-Ortiz | 1996, 1998–2002 |  |
|  Ranska | Marie-Claire Vionnet | 1997 |  |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | Sarah Yuen | 2003 |  |
|  Ruotsi | Svante Stockselius | 2004–10 |  |
|  Norja | Jon Ola Sand | 2011–20 |  |
|  Ruotsi | Martin Österdahl | 2021– |  |
Lähde:
Sloganit

Vuosien 2002–2023 kilpailuissa oli käytössä joka vuosi vaihtuva slogan. Vuoden 2024 kilpailusta alkaen tullaan pysyvänä sloganina käyttämään vuoden 2023 kilpailussa käytettyä "United By Music".
| Vuosi | Kaupunki | Slogan |
| --- | --- | --- |
| 2002 |  Tallinna | A Modern Fairytale |
| 2003 |  Riika | A Magical Rendez-vous |
| 2004 |  Istanbul | Under the Same Sky |
| 2005 |  Kiova | Awakening |
| 2006 |  Ateena | Feel the Rhythm |
| 2007 |  Helsinki | True Fantasy |
| 2008 |  Belgrad | Confluence of Sound |
| 2009 |  Moskova | Ei erillistä slogania |
| 2010 |  Oslo | Share the Moment |
| 2011 |  Düsseldorf | Feel Your Heart Beat |
| 2012 |  Baku | Light Your Fire |
| 2013 |  Malmö | We Are One |
| 2014 |  Kööpenhamina | #JoinUs |
| 2015 |  Wien | Building Bridges |
| 2016 |  Tukholma | Come Together |
| 2017 |  Kiova | Celebrate Diversity |
| 2018 |  Lissabon | All Aboard! |
| 2019 |  Tel Aviv | Dare to Dream |
| 2020 |  Rotterdam | Open Up |
| 2021 |  Rotterdam | Open Up |
| 2022 |  Torino | The Sound of Beauty |
| 2023 |  Liverpool | United By Music |
| 2024 |  Malmö | United By Music |
| 2025 |  Basel | United By Music |
Voittoa vailla olevien maiden parhaat sijoitukset

| Paras sijoitus | Maa | Viimeisin kerta> Esittäjä | Viimeisin kerta> Laulu | Viimeisin kerta> Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. (2 kertaa) |  Islanti | Yohanna | ”Is It True?” | 2009 |
| 2. (2 kertaa) |  Malta | Chiara | ”Angel” | 2005 |
| 2. |  Kroatia | Baby Lasagna | ”Rim tim tagi dim” | 2024 |
| 2. |  Kypros | Eleni Foureira | ”Fuego” | 2018 |
| 2. |  Bulgaria | Kristian Kostov | ”Beautiful Mess” | 2017 |
| 2. |  Australia | Dami Im | ”Sound of Silence” | 2016 |
| 2. |  Puola | Edyta Górniak | ”To nie ja!” | 1994 |
| 3. (2 kertaa) |  Romania | Paula Seling & Ovi | ”Playing with Fire” | 2010 |
| 3. |  Moldova | SunStroke Project | ”Hey, Mamma!” | 2017 |
| 3. |  Bosnia ja Hertsegovina | Hari Mata Hari | ”Lejla” | 2006 |
| 4. (2 kertaa) |  Armenia | Aram Mp3 | ”Not Alone” | 2014 |

| 4. |  Unkari | Friderika Bayer | ”Kinek mondjam el vétkeimet?” | 1994 |
| 5. |  Albania | Rona Nishliu | ”Suus” | 2012 |
| 6. |  Tšekki | Mikolas Josef | ”Lie to Me” | 2018 |
| 6. |  Valko-Venäjä | Koldun | ”Work Your Magic” | 2007 |
| 6. |  Liettua | LT United | ”We Are the Winners” | 2006 |
| 7. (2 kertaa) |  Slovenia | Nuša Derenda | ”Energy” | 2001 |
| 7. |  Pohjois-Makedonia | Tamara Todevska | ”Proud” | 2019 |
| 9. (2 kertaa) |  Georgia | Eldrine | ”One More Day” | 2011 |
| 13. |  Montenegro | Knez | ”Adio” | 2015 |
| 18. |  Slovakia | Marcel Palonder | ”Kým nás máš” | 1996 |
| 18. |  Marokko | Samira Saïd | ”Bitaqat hob” | 1980 |
| 19. |  San Marino | Serhat | ”Say Na Na Na” | 2019 |
| SF 12. |  Andorra | Anonymous | ”Salvem el món (Let's Save the World)” | 2007 |
Maiden edelliset osallistumiskerrat

Vuoden 2025 Euroviisuihin osallistuu 37 maata. Seuraavassa luettelossa on epäaktiivisten jäsenmaiden viimeisimmät osallistumiskerrat:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Maa | Vuosi | Esittäjä | Kappale |
|  Moldova | 2024 | Natalia Barbu | ”In the Middle” |
|  Romania | 2023 | Theodor Andrei | ”D.G.T. (Off and On)” |
|  Pohjois-Makedonia | 2022 | Andrea | ”Circles” |
|  Bulgaria | 2022 | Intelligent Music Project | ”Intention” |
|  Venäjä | 2021 | Maniža | ”Russian Woman” |
|  Valko-Venäjä | 2019 | Zena | ”Like It” |
|  Unkari | 2019 | Joci Pápai | ”Az én apám” |
|  Bosnia ja Hertsegovina | 2016 | Dalal Midhat-Talakić & Deen feat. Ana Rucner & Jala | ”Ljubav je” |
|  Turkki | 2012 | Can Bonomo | ”Love Me Back” |
|  Slovakia | 2012 | Max Jason Mai | ”Don't Close Your Eyes” |
|  Andorra | 2009 | Susanne Georgi | ”La teva decisió (Get a Life)” |
|  Monaco | 2006 | Séverine Ferrer | ”La coco-dance” |
|  Marokko | 1980 | Samira Saïd | ”Bitaqat hob” |
Maiden edelliset kerrat finaalissa

Vuoden 2024 finaalissa kilpaili suunnitellun 26 maan sijaan 25 maata.
Seuraavassa luettelossa on muiden maiden viimeisimmät kerrat finaalissa:
| Vuosi | Valtio | Esittäjä | Kappale |
| --- | --- | --- | --- |
| 2023 |  Belgia | Gustaph | ”Because of You” |
| 2023 |  Australia | Voyager | ”Promise” |
| 2023 |  Tšekki | Vesna | ”My Sister’s Crown” |
| 2023 |  Moldova | Pasha Parfeny | ”Soarele și luna” |
| 2023 |  Puola | Blanka | ”Solo” |
| 2023 |  Albania | Albina & Familja Kelmendi | ”Duje” |
| 2022 |  Alankomaat | S10 | "De diepte" |
| 2022 |  Azerbaidžan | Nadir Rüstəmli | ”Fade To Black” |
| 2022 |  Romania | WRS | ”Llámame” |
| 2022 |  Islanti | Systur | ”Með hækkandi sól” |
| 2021 |  Malta | Destiny | ”Je me casse” |
| 2021 |  Venäjä | Maniža | ”Russian Woman” |
| 2021 |  Bulgaria | Victoria | ”Growing Up Is Getting Old” |
| 2021 |  San Marino | Senhit feat. Flo Rida | ”Adrenalina” |
| 2019 |  Pohjois-Makedonia | Tamara Todevska | ”Proud” |
| 2019 |  Tanska | Leonora | ”Love is Forever” |
| 2019 |  Valko-Venäjä | Zena | ”Like It” |
| 2018 |  Unkari | AWS | ”Viszlát nyár” |
| 2015 |  Montenegro | Knez | ”Adio” |
| 2012 |  Turkki | Can Bonomo | ”Love Me Back” |
| 2012 |  Bosnia ja Hertsegovina | Maya Sar | ”Korake ti znam” |
| 1998 |  Slovakia | Katarína Hasprová | ”Modlitba” |
| 1980 |  Marokko | Samira Saïd | ”Bitaqat hob” |
| 1979 |  Monaco | Laurent Vaguener | ”Notre vie c’est la musique” |
Maiden edelliset kerrat kärkikymmenikössä

Kymmenen kärkeen sijoittuminen on Euroviisuissa merkityksellistä. Jokainen osallistujamaa antaa sekä raatien että yleisön äänestyksessä pisteitä kymmenelle parhaalle maalle. Semifinaaleista aina kymmenen parasta maata etenee finaaliin. Yhden semifinaalin aikana (2004–2007) finaaliin pääsi myös edellisvuoden kärkikymmenikkö.
| Vuosi | Valtio | Esittäjä | Kappale |
| --- | --- | --- | --- |
|  2024 |  Sveitsi | Nemo | ”The Code” |
|  2024 |  Kroatia | Baby Lasagna | ”Rim tim tagi dim” |
|  2024 |  Ukraina | Alyona Alyona & Jerry Heil | ”Teresa & Maria” |
|  2024 |  Ranska | Slimane | ”Mon amour” |
|  2024 |  Israel | Eden Golan | ”Hurricane” |
|  2024 |  Irlanti | Bambie Thug | ”Doomsday Blue” |
|  2024 |  Italia | Angelina Mango | ”La noia” |
|  2024 |  Armenia | Ladaniva | ”Jako” |
|  2024 |  Ruotsi | Marcus & Martinus | ”Unforgettable” |
|  2024 |  Portugali | Iolanda | ”Grito” |

|  2023 |  Suomi | Käärijä | ”Cha cha cha” |
|  2023 |  Norja | Alessandra | ”Queen of Kings” |
|  2023 |  Belgia | Gustaph | ”Because of You” |
|  2023 |  Viro | Alika | "Bridges" |
|  2023 |  Australia | Voyager | ”Promise” |
|  2023 |  Tšekki | Vesna | ”My Sister’s Crown” |
| 2022 |  Iso-Britannia | Sam Ryder | ”Space Man” |
| 2022 |  Espanja | Chanel | ”SloMo” |
| 2022 |  Serbia | Konstrakta | ”In corpore sano” |
| 2022 |  Moldova | Zdob și Zdub & Frații Advahov | ”Trenulețul” |
| 2022 |  Kreikka | Amanda Tenfjord | ”Die Together” |

| 2021 |  Islanti | Daði & Gagnamagnið | ”10 Years” |
| 2021 |  Malta | Destiny | ”Je me casse” |
| 2021 |  Liettua | The Roop | ”Discoteque” |
| 2021 |  Venäjä | Maniža | ”Russian Woman” |
| 2019 |  Alankomaat | Duncan Laurence | ”Arcade” |
| 2019 |  Pohjois-Makedonia | Tamara Todevska | ”Proud” |
| 2019 |  Azerbaidžan | Chingiz | ”Truth” |
| 2018 |  Kypros | Eleni Foureira | ”Fuego” |
| 2018 |  Saksa | Michael Schulte | ”You Let Me Walk Alone” |
| 2018 |  Tanska | Rasmussen | ”Higher Ground” |
| 2017 |  Bulgaria | Kristian Kostov | ”Beautiful Mess” |
| 2017 |  Romania | Ilinca feat. Alex Florea | ”Yodel It!” |
| 2017 |  Unkari | Joci Pápai | ”Origo” |
| 2016 |  Puola | Michał Szpak | ”Color of Your Life” |
| 2015 |  Latvia | Aminata | ”Love Injected” |
| 2012 |  Albania | Rona Nishliu | ”Suus” |
| 2012 |  Turkki | Can Bonomo | ”Love Me Back” |
| 2011 |  Bosnia ja Hertsegovina | Dino Merlin | ”Love in Rewind” |
| 2011 |  Georgia | Eldrine | ”One More Day” |
| 2007 |  Valko-Venäjä | Koldun | ”Work Your Magic” |
| 2001 |  Slovenia | Nuša Derenda | ”Energy” |
| 1988 |  Luxemburg | Lara Fabian | ”Croire” |
| 1978 |  Monaco | Caline & Olivier Toussaint | ”Les jardins de Monaco” |
Kirjallisuutta

Kaivanto, Petri & Leskelä, Ari: Suomen euroviisut kautta aikojen.  Helsinki:  F-kustannus, 2007.  ISBN 978-952-461-122-0
Kennedy O’Connor, John: Euroviisut: Virallinen historia.  ((The Eurovision Song Contest: The Official History, 2005.) Suomentanut Maria Lyytinen)  Helsingissä:  Ajatus, 2007.  ISBN 978-951-20-7007-7
Loivamaa, Ismo & Seitajärvi, Juha: Euroviisutriviaa vuosi vuodelta.  Helsinki:  Helmi, 2007.  ISBN 951-556-119-1
Murtomäki, Asko: Finland 12 points!  Helsinki:  Teos, 2007.  ISBN 978-951-851-106-2
Pajala, Mari: Erot järjestykseen! Eurovision laulukilpailu, kansallisuus ja televisiohistoria.  (Väitöskirja: Turun yliopisto)  Jyväskylä:  Jyväskylän yliopisto, nykykulttuurin tutkimuskeskus, 2006.  ISBN 951-39-2583-8  Teoksen verkkoversio (PDF).
Pajala, Mari: ”Epätelevisionomaista spektaakkelitelevisiota? Eurovision laulukilpailu 1960-luvun suomalaisessa televisioympäristössä”, Television viisi vuosikymmentä, s. 292–308.  SKS, 2007.  ISBN 978-951-746-939-5
Erityiset

Erityiset on suomalainen, lapsille suunnattu TV-sarja, jonka tapahtumat sijoittuvat alakoulun pienluokkaan. Sarjaa on näytetty Ylen palveluissa. Sarjan on käsikirjoittanut Hannu Kontturi ja ohjannut Lenka Hellstedt. Sarjaa on tehty kolme kautta.