stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mothermania
Tuotanto

Tuottajat: Frank Zappa, Tom Wilson
Tekniikan ohjaaja: Val Valentine
Teknikot: Ami Hadani, Tom Hidley, Gary Kelgren, Dick Kunc.
Järjestäjä: Frank Zappa
Kannen suunnittelu: Cal Schenkel
| n k Frank Zappa |
| --- | --- |
Viralliset albumit:  Freak Out!  Absolutely Free  Lumpy Gravy  We’re Only in It for the Money  Cruising with Ruben & the Jets  Uncle Meat  Hot Rats  Burnt Weeny Sandwich  Weasels Ripped My Flesh  Chunga’s Revenge  Fillmore East, June 1971  200 Motels  Just Another Band From L.A.  Waka/Jawaka  The Grand Wazoo  Over-Nite Sensation  Apostrophe (')  Roxy & Elsewhere  One Size Fits All  Bongo Fury  Zoot Allures  Zappa In New York  Studio Tan  Sleep Dirt  Sheik Yerbouti  Orchestral Favorites  Joe’s Garage  Tinseltown Rebellion  Shut Up ’N’ Play Yer Guitar  You Are What You Is  Ship Arriving Too Late To Save A Drowning Witch  The Man From Utopia  Baby Snakes  London Symphony Orchestra, Vol. 1  Boulez Conducts Zappa: The Perfect Stranger  Them or Us  Thing-Fish  Francesco Zappa  Frank Zappa Meets the Mothers of Prevention  Does Humor Belong In Music?  Jazz from Hell  London Symphony Orchestra, Vol. 2  Guitar  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 1  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 2  Broadway The Hard Way  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 3  The Best Band You Never Heard In Your Life  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 4  Make A Jazz Noise Here  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 5  You Can’t Do That On Stage Anymore, Vol. 6  Playground Psychotics  Ahead of Their Time  The Yellow Shark 
Kuoleman jälkeen julkaistut albumit:  Civilization Phaze III  The Lost Episodes  Läther  Frank Zappa Plays The Music Of Frank Zappa: A Memorial Tribute  Have I Offended Someone?  Mystery Disc  Everything Is Healing Nicely  FZ:OZ  Halloween  Joe’s Corsage  QuAUDIOPHILIAc  Joe’s Domage  Joe’s XMasage  Imaginary Diseases  Trance-Fusion  The Making Of Freak Out! Project/Object  Buffalo  The Dub Room Special  Wazoo  One Shot Deal  Joe's Menage  The Lumpy Money Project/Object  Greasy Love Songs  ”Congress Shall Make No Law . . .”  Hammersmith Odeon  Feeding The Monkies At Ma Maison  Carnegie Hall)  Road Tapes, Venue #1 Vancouver 1968  Understanding America  Finer Moments  Baby Snakes: The Compleat Soundtrack  Road Tapes, Venue #2 Helsinki 1973  A Token Of His Extreme (soundtrack)  Joe’s Camouflage  Roxy by Proxy 
Kokoelma-albumit:  The **** of the Mothers  Mothermania  The Mothers of Invention  Worst of the Mothers  The Guitar World According to Frank Zappa  Strictly Commercial  Strictly Genteel  Cucamonga  Cheap Thrills  Son of Cheep Thrills  The Frank Zappa AAAFNRAA Birthday Bundle  The Frank Zappa AAAFNRAAA Birthday Bundle  The Frank Zappa AAAFNRAAAA Birthday Bundle  The Frank Zappa AAAFNRAAAAAM Birthday Bundle
Sony Lab’ou Tansi

| Sony Lab’ou Tansi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Marcel Ntsoni
Syntynyt: 5. kesäkuuta 1947
Kuollut: 14. kesäkuuta 1995 (48 vuotta)
Ammatti:  kirjailija, opettaja
Kirjailija
Äidinkieli: kongo
Tuotannon kieli: ranska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Sony Lab’ou Tansi (oikealta nimeltään Marcel Ntsoni; 5. heinäkuuta 1947 – 14. kesäkuuta 1995) oli brazzavillenkongolainen kirjailija. Hänen esikoisteoksensa, novellikokoelma Conscience de tracteur ilmestyi vuonna 1979. Samana vuonna hän julkaisi myös esikoisromaaninsa Vie et demie. Sony arvosteli eurooppalaista kolonialismia, mutta irtisanoutui marxismi-leninismistä. Hän työskenteli kieltenopettajana Pointe-Noiressa ja johti kiertävää Rocado Zulu -teatteria, joka esitti hänen kirjoittamiaan näytelmiä.
Tansi liittyi 1980-luvulla Denis Sassou Nguessoa vastustavaan oppositiopuolueeseen. Vuonna 1992 tämä joutui luopumaan vallasta, mutta siirtyminen demokratiaan ei onnistunut. Tansi menetti passinsa vuonna 1994, eikä voinut matkustaa ulkomailla saamaan hoitoa hänen ja vaimonsa sairastuttua AIDSiin. Hän kuoli pari viikkoa vaimonsa jälkeen kesällä 1995.
Teoksia

Conscience de tracteur (1979)
Le Vie et demie (1979)
L’État honteux (1981)
L’Anté-peuple (1983)
Les sept Solitudes de Lorsa Lopez (1985)
Les Yeux du volcan (1988)
Poèmes et vents lisses (1995)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sony Lab’ou Tansi Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Rauma

| Rauma Raumo |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 

Sijainti:  61°07′45″N, 021°30′20″E
Maakunta:  Satakunnan maakunta
Seutukunta:  Rauman seutukunta
Kuntanumero:  684
Hallinnollinen keskus:  Rauman keskustaajama
Perustettu:  1442
Kuntaliitokset:  Rauman mlk (1993) Kodisjoki (2007) Lappi (2009)
Pinta-ala ilman merialueita:  510,10 km² 189:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  1 110,12 km² 105:nneksi suurin 2022 
– maa:  496,35 km²
– sisävesi:  13,75 km²
– meri:  600,02 km²
Väkiluku:  38 975 29:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  78,52 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,5 %
– 15–64-v.:  59,3 %
– yli 64-v.:  26,2 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  91,1 %
– ruotsinkielisiä:  0,3 %
– muut:  8,6 %
Kunnallisvero:  7,9 % 266:nneksi suurin 2025 
Työttömyysaste:  7,8 % (2018) 
Kaupunginjohtaja:  Esko Poikela
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • SDP   • Kok.   • PS   • Kesk.   • Vas.   • Vihr.   • KD:   16 10 6 4 3 2 2
www.rauma.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rauma (ruots. Raumo) on vuonna 1442 perustettu Suomen kaupunki eteläisessä Satakunnassa. Rauman kaupungissa asuu noin 39 000 henkilöä ja laajemmin koko seudulla asuu noin 65 000 henkilöä. Asukasluvultaan Rauma on Suomen 29:nneksi suurin kaupunki. Kaupungin pinta-ala on 1 110,12 km², josta 496,35 km² on maata, 13,75 km² sisävesialueita ja 600,02 km² merialueita.
Rauma sijaitsee Selkämeren itärannalla, Euran, Eurajoen, Laitilan ja Pyhärannan ympäröimänä. Kaupunki sijaitsee 49 kilometriä Porista etelään ja 94 kilometriä Turusta pohjoiseen.
Rauma on Suomen kolmanneksi pisimpään toiminut kaupunki Turun ja Porvoon jälkeen (neljänneksi pisimpään, jos Viipuri lasketaan). Rauma on satamakaupunki, minkä ansiosta Rauman murre on saanut vaikutteita etenkin ruotsista ja englannista, mutta myös ranskasta, venäjästä ja virosta. Rauman murre (”giäl”) on lounaismurre, joka eroaa selvästi Turun murteesta. Rauma on yksikielisesti suomenkielinen kunta.
Raumalla on kaksi Unescon maailmanperintökohdetta. Pohjoismaiden suurin yhtenäinen ja hyvin säilynyt vanha puutaloalue Vanha Rauma on elävä ja kaunis kaupungin keskus: täynnä museoita, kauppoja, ravintoloita ja koteja. Toinen kohteista on Lapin Kivikylässä sijaitseva pronssikautinen kalmistoalue Sammallahdenmäki.
Rauma tunnetaan murteestaan, pitsinnypläyksestä, meri- ja metsäteollisuudesta. Rauma sai vuoden kaupunkikeskusta -tunnustuksen 2009 ja vuoden pyöräilykunta -tunnustuksen vuonna 2010.
Ilmasto

Rauma kuuluu ilmastoltaan eteläboreaaliseen vyöhykkeeseen. Kasvukausi kestää yleensä 160–175 vuorokautta, vuoden keskilämpötilan ollessa +5 °C. Helmikuu on yleensä kylmin kuukausi (−5 °C) ja heinäkuu lämpimin (+15,5–16,5 °C). Vuoden sademäärä on Raumalla 600 mm.
Merellinen Rauma

Rauma on rannikkokaupunkina elänyt aina merestä ja käynyt kauppaa meriteitse. Kaupunkiin on tullut vuosisatoja ulkomaisia vaikutteita muiden satamakaupunkien tapaan.
Laivanrakennus Raumalla alkoi jo 1500-luvulla, jolloin kaupunkiin perustettiin ensimmäinen laivaveistämö eli varvi. Purjealuksia rakennettiin Raumalla aina purjelaivakauden loppuun saakka ja 1800-luvulla Raumalla oli jopa Suomen suurin purjelaivasto. Kuuluisin purjelaivoista on Raumalla 1891 rakennettu purjelaiva, kuunarilaiva Uljas, joka poltettiin ja upotettiin juhlallisin menoin kesäkuussa 1950. Alus makaa 40 metrin syvyydessä Rauman edustalla Valkiakarilla. Toisen maailmansodan päättymisen jälkeen Rauman Korkeakariin perustettiin F.W. Hollming Oy:n telakka valmistamaan sotakorvauslaivoja Neuvostoliitolle. Hollmingin telakka rakensi vuoteen 1952 mennessä yhteensä 34 puurakenteista kuunaria. Sotakorvausten valmistuttua telakka siirtyi valmistamaan moderneja teräsrakenteisia aluksia, joita toimitettiin aina 1970-luvulle saakka pääosin neuvostoliittolaisille tilaajille.
Raumalla oli vielä 2020-luvun alussa nähtävissä kolme purjelaivaa: Priki Gerda (uponnut ja purettu 2023), kuunari Kathrina (nykyään Helsingissä ympäri vuoden) ja kaljaasi Marita laivasatamassa, Otanlahden rantapuiston alueella Poroholman lomakeskuksessa, jossa ne palvelevat mm. ravintoloina.
Rauman Merimuseo sijaitsee merenkulkuoppilaitoksen vanhassa rakennuksessa. Laivanvarustajan kotimuseo Marela sijaitsee Vanhassa Raumassa. Merimiehen kotimuseo Kirsti sijaitsee Vanhassa Raumassa.
Merellinen Rauma > Saaristo

Rauman edustalla oleva saaristo on myös tunnettu turistialue ja kesäinen pienveneiden matkailukohde. Saaristoon on vesibussiyhteys mantereelta, Otanlahden rantapuistosta. Entinen rannikkotykistön linnakesaari Kuuskajaskari toimii nykyään matkailusaarena. Rauman vanhin matkailusaari on Reksaari. Saariston uloimmalla luodolla sijaitsee Kylmäpihlajan majakka.
Merellinen Rauma > Satama

Rauman satama oli vuonna 2008 satamassa käyneiden alusten perusteella maan viidenneksi vilkkain 1 657 aluksella. Satamassa on 20 laituripaikkaa, joista peräporttipaikkoja on 7, lo-lo-laituripaikkoja 9, öljy- ja kemikaalilaitureita 3 ja muita 1. Laitureiden yhteispituus on 3 233 metriä. Sataman suurin artikkeli on Raumalla sijaitsevan paperitehtaan ansiosta paperi ja kartonki.
Teollisuus ja kauppa

Rauma on perinteinen laivateollisuuskaupunki. Raumalla sijaitsee potkurilaitteita valmistava Kongsberg Maritime Finland Oy. Satama-alueella toiminut Rauman telakka myytiin maaliskuussa 2014 Rauman kaupungille STX Finlandin lopettaessaan toimintansa telakalla. Rauman kaupunki perusti entisen telakan alueelle raskasteollisuuden alueen, Seaside Industry Park Rauman. Kaupungissa on myös sellu- ja paperiteollisuutta; UPM:n Rauman paperitehdas on Euroopan toiseksi suurin. Fredman Group valmistaa ruoanlaittotuotteita, kuten suodatinpusseja ja leivinpaperia. Forchemin mäntyöljytislaamo on alansa suurin maailmassa. Kaupungissa toimiva Oras on merkittävä eurooppalainen talotekniikan vesikalustetoimittaja. Kaupungissa toimiva Alfa Laval Aalborg Oy suunnittelee ja valmistaa lämmöntalteenottojärjestelmiä ja toimittaa niitä ympäri maailmaa. Raumalla sijaitsee myös maailmanlaajuisesti materiaalinkäsittelyjärjestelmiä toimittava Raumaster Oy. Lisäksi Rauman lähellä, Eurajoella sijaitseva Olkiluodon ydinvoimalaitos työllistää myös raumalaisia teollisuuden alan yrityksiä ja työntekijöitä.
Rauman telakka-aluetta.
Forchemin mäntyöljytislaamo.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Rauman väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 42 973 | 42 973 |
| 1985 | 1985 |    | 43 564 | 43 564 |
| 1990 | 1990 |    | 42 410 | 42 410 |
| 1995 | 1995 |    | 42 089 | 42 089 |
| 2000 | 2000 |    | 41 001 | 41 001 |
| 2005 | 2005 |    | 40 381 | 40 381 |
| 2010 | 2010 |    | 39 715 | 39 715 |
| 2016 | 2016 |    | 39 614 | 39 614 |
| 2020 | 2020 |    | 39 190 | 39 190 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Raumalla oli 39 620 asukasta, joista 36 383 asui taajamissa, 2 894 haja-asutusalueilla ja 343:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Rauman taajama-aste on 92,6 %. Rauman taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Rauman keskustaajama | 33 654 |
| 2 | Lapin kirkonkylä | 1 506 |
| 3 | Kolla | 503 |
| 4 | Vasarainen | 391 |
| 5 | Kodisjoen kirkonkylä | 329 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Raumalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Rauman seurakunta (ent. Rauman kaupunki- ja maaseurakunta)
Lapin kappeliseurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Rauman alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Raumalla toimii Rauman Avainseurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Rauman kaupungin nykyisellä alueella.
Lapin seurakunta (liitetty Rauman seurakuntaan 2009)
Vuoteen 2006 Kodisjoen saarnahuonekunta kuului Laitilan seurakuntaan.
Politiikka

Rauman kaupunginvaltuusto kokoontuu yleensä joka kuukauden viimeisenä maanantaina, vanhan kaupungintalon valtuustosalissa. Rauman kaupunginvaltuustossa on 43 paikkaa. Vuoden 2021 kuntavaalissa annettiin 16 480 hyväksyttyä ääntä, joka vastaa 51,7 prosenttia äänioikeutetuista.
Valtuuston puheenjohtajana toimii Otso Huuska. Ensimmäisenä varapuheenjohtajana toimii Reijo Kallio, toisena varapuheenjohtajana Susanna Ruponen ja kolmantena varapuheenjohtajana Pasi Kailaanmäki.
| Puolue | Äänimäärä | Prosenttimäärä | Paikkamäärä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 5 706 | 34,6 | 16 | −2 |
| Kansallinen Kokoomus | 3 796 | 23,0 | 10 | +2 |
| Perussuomalaiset | 2 345 | 14,2 | 6 | +2 |
| Suomen Keskusta | 1 606 | 9,7 | 4 | −1 |
| Vasemmistoliitto | 1 156 | 7,0 | 3 | 0 |
| Vihreät | 949 | 5,8 | 2 | −1 |
| Suomen Kristillisdemokraatit | 852 | 5,2 | 2 | 0 |
Politiikka > Kaupunginjohtajat

| Kaupunginjohtaja  | Toimikausi |
| --- | --- |
Oskar Nero: 1923–1937
A. B. Tammivaara: 1937–1956
Eelis Oksanen: 1956–1978
Uljas Mäkelä: 1978–1988
Pentti Koivu: 1988–2004
Arno Miettinen: 2005–2012
Kari Koski: 2012–2020
Johanna Luukkonen: 2020–2021
Esko Poikela: 2022–
Koulutus

1800-luvun lopulta alkanut opettajaksi kouluttautumisen mahdollisuus on tehnyt Rauman tunnetuksi koulukaupunkina. Nykyään Rauman opettajankoulutuslaitos toimii Turun yliopiston alaisena yksikkönä. Opettajankoulutuslaitoksen lisäksi Raumalla toimii 18 peruskoulua, ammattiopisto, musiikkiopisto, kansalaisopisto, lukio ja ammattikorkeakoulu.
Koulutus > Perusopetus

Rauman peruskouluista 13 on keskittynyt peruskoulun alaluokkien (1–6) opetukseen ja kaksi peruskoulun yläluokkien (7–9) opetukseen. Lisäksi peruskoulun jokaisen luokka-asteen (1–9) käsittäviä yhtenäiskouluja on kolme. Rauman peruskouluista kaksi toimii muun kuin Rauman kaupungin hallinnon alaisuudessa: Rauman normaalikoulu on Turun yliopiston ylläpitämä luokkien 1–9 yhtenäiskoulu ja Rauman freinetkoulu on Rauman Avokas ry:n ylläpitämä freinetpedagogiikkaa soveltava luokkien 1–6 koulu.
Koulutus > Toisen asteen koulutus

Raumalla toisen asteen koulutusta tarjoavat Rauman Lyseon lukio sekä Länsirannikon Koulutus Oy WinNova.
WinNova tarjoaa Raumalla opintoja sosiaali- ja terveysalalla, kauneudenhoitoalalla, matkailualalla, ravintola-alalla, elintarvikealalla, liiketalouden ja kaupan alalla, turvallisuusalalla, tekniikan alalla, logistiikan alalla sekä merenkulkualalla.
Koulutus > Korkea-asteen koulutus

Satakunnan ammattikorkeakoulu tarjoaa Raumalla hoitotyön, liiketalouden, logistiikan, merenkulun, tuotantotalouden ja tekniikan opintoja. Turun yliopistolla on Raumalla opettajankoulutuslaitos, joka tarjoaa varhaiskasvatuksen opettajan, luokanopettajan sekä käsityön aineenopettajan koulutusta.
Urheilu > Jääkiekko

Raumalla on Liigaa pelaava Rauman Lukko, jonka kotihalli on Kivikylän Areena. Lukon naisten joukkue pelaa Naisten Mestistä.
Urheilu > Pesäpallo

Naisten Superpesistä pelataan Otanlahden pesäpallostadionilla. Vuonna 1958 perustettu seura tunnetaan nimellä Fera. Nimi juontaa Raumalla aikaisemmin nimillä fera ja feda pelattuun neljän maalin tyyppiseen pallopeliin. Feran edustusjoukkue pelasi Superpesiksessä kaudet 2011–2017 seurayhteistyösopimuksen mukaisesti Rauman Lukon logolla ja väreillä.
Urheilu > Jalkapallo

Rauman pääjalkapallokenttänä toimii Äijänsuon stadion. Pallo-Iiroilla on miesten joukkue kakkosessa ja naisten joukkue ykkösessä.
Urheilu > Muut lajit

| Laji | Seura | Taso |
| --- | --- | --- |
| Futsal | FC Rauma | Futsal-ykkönen |
| Golf | Rauma Golf |  |
| Koripallo | Kaaron Roima | II-divisioona, naiset |
| Koripallo | Rauma Basket | V-divisioona |
| Lentopallo | Narvi-Pallo | miesten ja naisten 2-sarja |
| Rugby | Rauma Ice Pack | I-divisioona |
| Salibandy | SalBa | Salibandy Divari |
| Suunnistus | Rasti-Lukko |  |
| Tennis | Rauman Verkkopalloseura |  |
| Judo | Kaigan ry  Fudoshin Rauma ry  |  |
Liikenne

Valtatie 12:n alkupisteenä toimii Rauman satama, jonne tie jatkettiin Kairakadun–Kaunisjärventien risteyksestä. Uusi osuus kulkee ensin vanhaa Kairakadun osuutta ja alittaa Rauma–Kokemäki-rautatien ja sen jälkeen jatkuu rautatien varrella Syväraumankadun–Rautatienkadun risteykseen ja siitä Rautatienkatua satamaan asti. Uusi osuus valmistui vuoden 2008 lopulla. Valtatie 8 (E8) kulkee kaupungin läpi ja kaupunkialueella valtatielle pääsee kahdesta eritasoliittymästä. Toisessa näistä liittymistä VT 8 ylittää VT 12:n.
Lähimmät lentoasemat sijaitsevat Porissa ja Turussa.
Liikenne > Rautatieliikenne

Raumalta on raideyhteys Kokemäelle. Yhteydestä käytetään nimitystä Rauman rata. Vaikka radan henkilöliikenne loppui vuonna 1988, niin radalla on edelleen paljon tavaraliikennettä; vuonna 2011 radalla kuljetettiin 2 750 000 tonnia tavaraa. Tampereen suunnasta pääsee junalla Kokemäelle, mistä on kaksi kertaa viikossa junabussi-vuoro Raumalle. Matka-aika Tampereelta junabussi-yhteydellä on kaksi tuntia ja kymmenen minuuttia.
Liikenne > Linja-autoliikenne

Rauman linja-autoaseman toiminnot siirtyivät 17.8.2019 alkaen tilapäisesti Harmaidenveljesten pysäköintialueelle, joka sijaitsee kirkon ja Tallikedon kiertoliittymän välissä. Tilapäisen linja-autoaseman alueelle on rakennettu uusi liittymä Tallikedonkadulta.
Linja-autoasemalla on viisi lähtevän linjaliikenteen laituria, tilausajolaituri, saapuvan liikenteen laituri sekä alue rahdin lastausta ja purkua varten. Myös matkahuollon palvelut siirtyivät alueelle.
Asemalta on päivittäin suoria yhteyksiä Turkuun, Poriin ja Huittisiin. Huittisista pääsee eteenpäin muun muassa Tampereelle ja Helsinkiin. Matka-aika linja-autolla Turkuun on puolitoista tuntia, Poriin tunti ja Tampereelle Huittisten kautta kaksi ja puoli tuntia.
Rauman paikallisliikenne, Rauman Gyyt, on kaupungin kilpailuttama, ja vuodesta 2023 liikennettä on hoitanut LS-Liikennelinjat. Paikallisliikenteen keskuspaikkana toimii Savilanpuisto, jossa on myös Rauman taksiasema.
Liikenne > Etäisyyksiä

Etäisyyksiä Raumalta muille paikkakunnille nopeinta ajoreittiä pitkin:
Eurajoki 16 km
Helsinki 258 km
Huittinen 69 km
Kokemäki 59 km
Pori 51 km
Tampere 143 km
Turku 93 km
Uusikaupunki 54 km
Media

Raumalla ilmestyvät 5-päiväinen sanomalehti Länsi-Suomi sekä kerran viikossa ilmestyvä ilmaisjakelulehti Raumalainen. Lisäksi Raumalla jaetaan kerran viikossa Satakunnan Viikkoa. Kaupungissa toimii radiokanava Radio Ramona sekä nettiradio Radio Dynamo.
Osa-alueet

Kaaro–Sorkka
Uotila
Kolla–Nihattula–Tarvola
Vasarainen
Kortela–Monna
Unaja
Voiluoto–Anttila
Vermuntila–Kulamaa
1. kaupunginosa
Tarvonsaari
Sinisaari
Otanlahti
Lonsi
Nummi
Paroalho
Kourujärvi
Syvärauma
Pyynpää
Sampaanala
Lajo
Merirauma
Äyhö
Kappelinluhta
Kinno
Paloahde
Susivuori
Tuomoniemi
Uusilahti
Helistö
Ottila
Mudainen
Pirttialho
Vanhalahti
Saaristo
Osa-alueet > Rauman kylät

Anttila
Haapasaari
Kaaro
Kauklainen
Kaukola
Kodisjoki
Kolla
Kortela
Kulamaa
Lappi
Monna
Nihattula
Ruona
Sorkka
Soukainen
Tarvola
Tiilivuori
Unaja
Uotila
Vasarainen
Vermuntila
Voiluoto
Rauman ystävyyskaupungit

Raumalla on viisi ystävyyskaupunkia:
Gjøvik, Norja
Gävle, Ruotsi
Kaposvár, Unkari
Kolpino, Venäjä
Næstved, Tanska
Rauman kumppanuuskaupunkeja ovat Boynton Beach Yhdysvalloissa ja Zhuhai Kiinassa.
Kulttuuri > Murre

Rauman alueella puhutun kielen perustana on Rauman murre, joka kuuluu Lounais-Suomen murrealueeseen. Euran murre kuuluu lounaismurteiden pohjoisryhmän Rauman alaryhmään. Rauman murteessa näkyy viron, ruotsin, hollannin, saksan ja englannin kielen vaikutuksia. Rauman murteelle on tyypillistä, että sanoissa kuuluvat g-, b- ja d-äänteet. Murteelle on ominaista myös loppuheitto eli sanojen katkeaminen lopusta.
Kulttuuri > Tapahtumat ja festivaalit > Rauma Blues

Vuodesta 1986 lähtien kaupungissa on järjestetty Rauma Blues -festivaali aluksi maaliskuussa ja 1990-luvun alusta lähtien heinäkuun loppupuolella. Viime vuosina kaksipäiväisen tapahtuman ajankohta on vakiintunut elokuun puoleen väliin. Tapahtuma keskittyy bluesin, soulin ym. roots-musiikin tarjoamiseen.
Kulttuuri > Tapahtumat ja festivaalit > RMJ

Vuosina 1999–2007 sekä jälleen vuodesta 2016 lähtien Rauman Otanlahdessa on järjestetty Raumanmeren juhannus, jota markkinoitiin maailman suurimpana juhannusfestivaalina. Vuosina 2008–2009 tapahtuma järjestettiin Porin Kirjurinluodossa, jossa se ei saavuttanut tavoitteitaan. RMJ siirrettiin takaisin Raumalle, Unajan viihdepuistoon, jossa festivaali järjestettiin vuosina 2010–2011. Vuonna 2016 RMJ palasi Otanlahteen ja sitä tullaan järjestämään ainakin muutaman vuoden ajan.
RMJ herätti joka vuosi keskustelua sen mukanaan tuomien haittojen, kuten melun, ilkivallan ja kotirauhanrikkomisten takia. Myös tapahtuman siirto Raumalta Poriin oli pitkään keskustelun aiheena.
Kulttuuri > Tapahtumat ja festivaalit > Pitsiviikko

Raumalla on järjestetty vuosittain vuodesta 1971 lähtien Rauman Pitsiviikko. Pitsiviikon tarkoituksena on pitää yllä Raumalle oleellista pitsinnypläyskulttuuria ja käsityöläisperinnettä. Erityisesti Vanhan Rauman alueella järjestetään käsityö- ja pitsinäyttelyitä ja lisäksi osa Vanhan Rauman liikkeistä koristelee näyteikkunansa pitsiteemalla. Pitsiviikko huipentuu perjantaisin järjestettävään Mustan pitsin yöhön, jolloin Vanhan Rauman liikkeet ovat auki pidempään ja erilaisia tapahtumia järjestetään yömyöhään. Osana Pitsiviikkoa on alettu 2010-luvulla järjestää myös Kansainvälisiä suurmarkkinoita.
Kulttuuri > Tapahtumat ja festivaalit > Muut kulttuuritapahtumat

Klustermus, esittävän ja luovan säveltaiteen tapahtuma kesäkuun alussa
Jazz-festivaali Rauma Summer Jazz kesäkuun lopussa
Klassisen musiikin festivaali Festivo (Arkistoitu – Internet Archive) elokuussa
Elokuvatapahtuma Blue Sea Film Festival elokuun lopulla
Kulttuuri > Raumalaisia yhtyeitä

Rauman Poikasoittokunta, 1949 perustettu puhallinorkesteri.
Itkevä tyttö, vuonna 2001 perustettu taiderockia soittava nelihenkinen yhtye.
Gay-kuoro Sirppi, 2001 perustettu yhden pitkäsoiton julkaissut ja sekalaista musiikkia esittävä kuoro.
Taipuva Luotisuora, progressiivista rockia soittava, vuonna 2002 perustettu viisihenkinen yhtye.
Finlanders, vuonna 1984 perustettu iskelmäyhtye.
One Taste, vuonna 2003 perustettu ja neljä pitkäsoittoa julkaissut seitsemän jäsenen pop-jazz -yhtye.
Mellakka, vuosina 1984–1986 toiminut punk-bändi
Rauman Poikakuoro, vuonna 1955 perustettu Suomen toiseksi vanhin kuoro
Sähköankerias, vuonna 1999 perustettu lastenmusiikkiyhtye
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Rauman pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lapskoussi, riisistä ja rusinoista keitettävä makea topseilvellinki sekä Rauman piparkakot.