stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
47 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
Tapahtumia

Toukokuu: Julius Caesar voitti Farnakeen Zelan taistelussa
Syntyneitä

23. kesäkuuta – Ptolemaios XV, Egyptin faarao
Kuolleita

13. tammikuuta Ptolemaios XIII, Egyptin faarao
Farnakes II, Pontoksen kuningas
AFAS Stadion

| AFAS Stadion |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Alkmaar, Alankomaat
Avattu:  4. elokuuta 2006
Omistaja:  AZ
Hoitaja:  AZ
Kenttä:  luonnonnurmi
Kustannukset:  38 milj. €
Arkkitehti:  Zwarts & Jansma Architecten
Katsojakapasiteetti
 17 023 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
AFAS Stadion on jalkapallostadion, joka sijaitsee Alkmaarissa Alankomaissa. Jalkapalloseura AZ Alkmaar pelaa stadionilla kotiottelunsa. Stadionin kapasiteetti on 17 023 ja se on avattu vuonna 2006. Ensimmäinen ottelu stadionilla pelattiin kotijoukkue AZ:n ja Arsenalin välillä, joka päättyi englantilaisetn voittoon 3–0 ja stadionin historian ensimmäisen maalin teki brasilialainen Gilberto Silva.
Aiheesta muualla

AZ Alkmaarin virallinen kotisivusto (hollanniksi) (englanniksi)
Eredivisien stadionit
Abe Lenstra Stadion •
Johan Cruijff Arena •
DSB Stadion •
Euroborg •
Stadion Galgenwaard •
Gelredome •
Stadion de Goffert •
De Grolsch Veste •
Den Haag Stadion •
Sparta Stadion Het Kasteel •
Kras Stadion •
De Kuip •
Parkstad Limburg Stadion •
Philips Stadion •
Polman Stadion •
Rat Verlegh Stadion •
De Vijverberg •
Willem II Stadion
Ys (Ranska)

E. V. Luminaisin maalaus Flight of King Gradlon, by E. V. Luminais, 1884 (Musée des Beaux-Arts, Quimper)
Ys, myös Is, Ker-Is tai Ker-Ys on bretagnelaisen perimätiedon mukaan mereen vajonnut kaupunki, joka olisi keskiajan alussa sijainnut Douarnenezin lahdella Bretagnen länsirannikolla.
Kaupungin perustaminen

Perimätiedon eräiden versioiden mukaan Ys olisi sijainnut merenpinnan alapuolella. Sen perustajaksi mainitaan Gradlon, Cournouaillen kuningas, joka olisi rakentanut sen tyttärensä Dahutin pyynnöstä. Toisen tarinan mukaan se olisi rakennettu 2000 vuotta ennen Gradlonin aikaa alkujaan merenpinnan yläpuolelle, mutta koska maa hitaasti vajosi, Gradlonin aikana se olisi ollut nousuveden aikana merenpinnan alapuolella. Sitä suojasi tulvilta suuri pato, jossa ollut portti avattiin laivoja varten laskuveden aikana. Portin ainoa avain oli kuninkaan hallussa.
Tuho

Legendan mukaan Ys olisi ollut maailman kaunein kaupunki, mutta Dahutin vaikutuksesta siitä tuli todellinen synnin ja paheiden pesä. Hän olisi järjestänyt orgioita ja tappanut rakastajansa aina aamun koittaessa. Lähetyssaarnaaja Pyhä Winwaloe saapui kaupunkiin saarnaamaan ja varoittamaan Jumalan vihasta ja rangaistuksesta, mutta Dahut ja muut kaupungin asukkaat eivät suhtautuneet häneen vakavasti.
Eräänä päivänä muuan punaiseen pukeutunut ritari saapui Ysiin. Dahut pyysi häntä luokseen, ja yhtenä iltana ritari suostui. Keskellä yötä puhkesi myrsky, ja meren aallot mursivat padon portteineen. Dahut sanoi ritarille: "Raivotkoon myrsky, mutta kaupungin portit ovat vahvat, ja isälläni, kuningas Gradlonilla on niiden ainoa avain."  Tähän ritari vastasi: "Isäsi, kuningas nukkuu. Voit helposti ottaa häneltä sen avaimen."  Dahut varasti avaimen isältään ja antoi sen ritarille, joka osoittautui itse paholaiseksi. Tarinan eri versioiden mukaan tällöin joko ritari tai juopunut Dahut itse olisi avannut portin.
Koska portti avattiin myrskyn ja nousuveden aikana, vuoren kokoinen aalto vyöryi Ysin yli. Kuningas Gradlon ja hänen tyttärensä nousivat hevosen selkään. Pyhä Winwaloe lähestyi heitä ja sanoi Gradlonille: "Työnnä takaisin takanasi istuva demoni."  Ensin Gradlon yritti kieltäytyä, mutta lopulta hän myöntyi ja työnsi tyttärensä mereen. Meri nielaisi Dahutin, josta tuli merenneito Morgen.
Gradlon pakeni Quimperiin, josta tuli hänen uusi pääkaupunkinsa. Hänen muistokseen pystytettiin ratsastajapatsas, joka on edelleen paikoillaan Pyhän Corentinin katedraalissa Quimperissa.
Ennen tuhoa Ysiin oli tarinan mukaan kuitenkin ehditty jo rakentaa kristillisiä kirkkoja, ja sanotaan, että niiden kellojen ääni on edelleen toisinaan tyynellä säällä kuultavissa meren alta. Tunnetaan myös vanha ennustus, jonka mukaan Pariisi tulee kerran vajoamaan veden alle, jolloin Ys samalla nousee merestä. Erään kansanomaisen selityksen mukaan Pariisin nimikin johtuisi bretonin kielen sanoista Par-Is, "Ysin kaltainen".
Tarinan katsotaan viittaavan kristinuskon voittoon kelttiuskonnosta, sillä Pyhän Winwaloen kerrotaan käännyttäneen Gradlonin.
Kulttuurisia viittauksia

Claude Debussyn preludi Uponnut katedraali (ransk. La Cathédrale Engloutie) viittaa nimellään Ysin legendaan. Sen eräät kohdat tuovat mieleen sen, miltä kirkonkellojen ääni saattaisi kuulostaa veden alta kuultuna.
Ys on myös laulaja ja lauluntekijä Joanna Newsomin albumi vuodelta 2006..
Ysin mukaan on saanut nimensä myös japanilaisen Falcom-yhtiön videopelisarja Ys, joka on tullut suosituksi sekä Japanissa että Yhdysvalloissa.
911 Is a Joke

| ”911 Is a Joke” Public Enemy |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Fear of a Black Planet
 Äänitetty : 1989
 Julkaistu: 22. maaliskuuta 1990
 Tekijä(t): Flavor Flav, Keith Shocklee, Eric "Vietnam" Sadler
 Tuottaja(t): The Bomb Squad
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 03.17
 Levy-yhtiö: Def Jam
Public Enemyn muut singlet
| ”Brothers Gonna Work It Out” 1990 | ”911 Is a Joke” 1990 | ”Can't Do Nuttin' For Ya Man” 1990 |
911 Is a Joke on yhdysvaltalaisen hip hop -yhtyeen Public Enemyn kappale vuodelta 1990. Se julkaistiin singlenä yhtyeen kolmannelta albumilta Fear of a Black Planet.  Kappale kritisoi ambulanssimiehistöjen hidasta reagointia hätäpuheluihin tummaihoisten asuinalueella. Yhdysvalloissa hätänumero on 911.
Single nousi Yhdysvalloissa Billboardin Hot Rap Singles -listan kärkeen, Hot R&B/Hip-Hop Singles Tracks -listan sijalle 15 ja Hot Dance Music/Maxi-Singles Sales -listan sijalle 26.
Vuonna 2009 Washington Post kirjoitti artikkelin Public Enemyn vierailusta kodittomien nuorten keskukseen. Jutussa viitattiin kappaleeseen, mutta ”911” kirjoitettiin virheellisesti muodossa ”9/11”, joka viittaa syyskuun 11. päivän iskuihin. Lehti julkaisi oikaisun viikon päästä.
911 (täsmennyssivu)

911 voi tarkoittaa seuraavia:
911, luku
911, vuosi
911, amerikkalainen hätänumero
Porsche 911, Porschen urheiluautomalli
911, brittiläinen vuosina 1995–2000 toiminut yhtye
911 voi viitata myös syyskuun 11. päivän iskuihin
911, yhdysvaltalainen televisiosarja
911, Lady Gagan musiikkikappale vuodelta 2019.
Hälytys 911, yhdysvaltalainen dokumentaarinen draamasarja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”911”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
AFS

AFS:en logo.
AFS, alkuperäiseltä nimeltään American Field Service, on kansainvälinen voittoa tavoittelematon vapaaehtoistoimintaan perustuva vaihto-oppilasjärjestö. AFS:n ohjelmiin osallistuu vuosittain yli 12 000 nuorta, ja toiminnassa on mukana noin 50 000 vapaaehtoista. Vuosien 1947 ja 2004 välisenä aikana AFS:n ohjelmiin osallistui
300 000 nuorta yli 50:stä maasta.
Järjestön perustivat Ranskassa vuonna 1914 ensimmäisen maailmansodan vapaaehtoiset ambulanssinkuljettajat. Maailmansotien päätyttyä toiminta muuttui taistelukenttien ambulanssitoiminnasta vaihto-oppilastoimintaan. Suomessa AFS on harjoittanut vaihto-oppilastoimintaa vuodesta 1948. Se on vanhin Suomessa toimivista vaihto-oppilasjärjestöistä. Suomen AFS:llä on paikallisyhdistyksiä ympäri maata. Paikallisyhdistyksissä toimii yli 2 000 vapaaehtoista.
Suomesta on AFS:n kautta mahdollista lähteä vaihto-oppilaaksi noin 30 eri maahan. Vuosittain maailmalla on noin 130-170 suomalaista AFS-vaihto-oppilasta. Suomeen tulee eripituisiin vaihto-ohjelmiin vuosittain noin 150 nuorta, jotka viettävät vaihto-oppilasaikansa suomalaisissa isäntäperheissä ja opiskelevat suomen- tai ruotsinkielisessä lukiossa.
AFS järjestää vuosittain (2016-) yhteistyössä Opetushallituksen ja Yhdysvaltain suurlähetystön kanssa Future Leaders -stipendiohjelman Yhdysvaltojen AFS:n kanssa. Kuusiviikkoiseen ohjelmaan osallistuu amerikkalaisia ja suomalaisia stipendiaatteja.
397

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku
Vuosikymmenet: 290-luku · 300-luku · 310-luku · 320-luku · 330-luku · 340-luku 350-luku · 360-luku · 370-luku · 380-luku · 390-luku · 400-luku
Vuodet: 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 310 · 311 · 312 · 313 · 314 · 315 · 316 · 317 · 318 · 319 320 · 321 · 322 · 323 · 324 · 325 · 326 · 327 · 328 · 329 330 · 331 · 332 · 333 · 334 · 335 · 336 · 337 · 338 · 339 340 · 341 · 342 · 343 · 344 · 345 · 346 · 347 · 348 · 349 350 · 351 · 352 · 353 · 354 · 355 · 356 · 357 · 358 · 359 360 · 361 · 362 · 363 · 364 · 365 · 366 · 367 · 368 · 369 370 · 371 · 372 · 373 · 374 · 375 · 376 · 377 · 378 · 379 380 · 381 · 382 · 383 · 384 · 385 · 386 · 387 · 388 · 389 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409
Tapahtumia

Uusi Testamentti kanonisoitiin Karthagon kirkolliskokouksessa.
Kristinuskon levittämien piktien keskuudessa alkoi.
Syntyneitä

Petronius Maximus, Länsi-Rooman keisari (noin-vuosi)
Kuolleita

Martinus Toursilainen, Rooman armeijan tribuunin poika
Hallitsijoita > Eurooppa

Irlanti-Niall Noigíallach, Irlannin ylikuningas (378 - 405)
Länsi-Rooma-Honorius, Länsi-Rooman keisari (395 - 423)
Visigootit-Alarik I, visigoottien kuningas (395 - 410)
Hallitsijoita > Lähi-itä

Itä-Rooma-Arcadius, Itä-Rooman keisari (395 - 408)
Sassanidit-Bahram IV, Persian shaahi (389-399)
731

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku
Vuosikymmenet: 690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku
Vuodet: 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809
Kuolleita

Paavi Pyhä Gregorius II (s. 669)
Ragenfrid, Neustrian ja Burgundin major domus.
Zoetermeer

| Zoetermeer |
| --- | --- |
 Rakennuksia Zoetermeerissä
 lippu:  vaakuna
 Zoetermeer
 Koordinaatit: 52°04′00″N, 04°30′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Etelä-Hollanti
Hallinto:  
 – Pormestari:  Charlie Aptroot
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  37,06 km²
Väkiluku (2011):  121 911
 – Väestötiheys:  3 469 as./km²
 
 www.zoetermeer.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zoetermeer on kaupunki Alankomaiden länsiosassa. Sen nimi tarkoittaa makeavetistä järveä. Vuonna 2011 kaupungissa oli 121 911 asukasta.
Zoetermeer sijaitsee Goudan ja Den Haagin välillä. Kaupunki on "Alankomaiden piilaakso": 20 % sen asukkaista työskentelee tietoteollisuuden parissa. Muita työllistäjiä ovat pienteollisuus ja meijeritoiminta. Iso osa kaupungin asukkaista käy kuitenkin töissä Den Haagissa. Alankomaiden rakennusministeriön toimitiloista osa on Zoetermeerissä.
Ystävyys- ja yhteistyökaupungit

Nitra
Jinotega
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zoetermeer Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivu
Kartta Zoetermeerin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Zetterberg

Zetterberg ['settärbäri] on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alexandra Zetterberg (s. 1966), ruotsalainen näyttelijä ja tanssija
Christer Zetterberg (1941–2012), ruotsalainen elinkeinoelämän vaikuttaja
Eva Zetterberg (s. 1947), ruotsalainen poliitikko
Hanna Zetterberg Struwe (s. 1973), ruotsalainen poliitikko, viestintäkonsultti ja entinen lapsinäyttelijä
Henrik Zetterberg (s. 1980), ruotsalainen jääkiekkoilija
Herman Zetterberg (1904–1963), ruotsalainen poliitikko ja ministeri
Karl Zetterberg (1812–1871), ruotsalaissyntyinen Vaasan läänin lääninarkkitehti
Margaretha Zetterberg (1733–1803), suomalainen kehruumestaritar
Mats Zetterberg (s. 1951), ruotsalainen laulaja
Patrik Zetterberg (s. 1971), ruotsalainen jääkiekkoilija
Pär Zetterberg (s. 1970), ruotsalainen jalkapalloilija
Seppo Zetterberg (s. 1945), suomalainen historiantutkija ja professori
Sven Zetterberg (1948–2016), ruotsalainen blues- ja soullaulaja ja lauluntekijä
Ulla Zetterberg (1923–2011), ruotsalainen näyttelijä ja laulaja
Kuvitteellisia henkilöitä

Mikko Zetterberg, Krista Kososen esittämä sketsihahmo viihdeohjelmassa Putous
800-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku
Vuosikymmenet: 790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku
Vuodet: 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909
800-luku oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 800–899.
Tärkeitä tapahtumia

viikinkien hyökkäykset Eurooppaan alkoivat (viikinkiaika)
863–879 – läntisten ja itäisten kirkkojen välillä skisma
madjaarit eli unkarilaiset asettuivat nykyisen Unkarin alueelle 800-luvun lopulla
Beowulf on kirjoitettu viimeistään 800-luvulla
arabit harjoittivat merirosvousta Tyrrhenanmeren ja Adrianmeren rannikoilla 813–915
800–909 – Aghlabidien emiirit hallitsivat Pohjois-Afrikan rannikkoa.
Merkittäviä henkilöitä

Alfred Suuri
Harald Kaunotukka
Kaarle Suuri
Ludvig Hurskas
Rurik
Tekniikka

Ensimmäinen kuva pyörivästä myllynkivestä (Utrecht Psalter, 843)
Zoey 101

| Zoey 101 |
| --- | --- |

Tyyli:  Tilannekomedia
Kestoaika:  23–25 minuuttia
Luoja(t):  Dan Schneider
Pääosissa:   Jamie Lynn Spears  Paul Butcher  Sean Flynn  Kristin Herrera  Christopher Massey  Alexa Nikolas  Erin Sanders  Matthew Underwood  Victoria Justice  Austin Butler 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Nickelodeon  Nickelodeon
Esitetty:  9. tammikuuta 2005 – 2. toukokuuta 2008
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  61
Tunnuskappale:  "Follow Me" esittäjä ja Jamie Lynn Spears
Tuotanto
Tuottaja(t):  Joe Catania(koko ajan) Bryan Spears (yhteistuottaja, koko ajan) Robin Weiner (valvova tuottaja, tuotantokausia 1-3); konsultoiva tuottaja, tuotantokausi 4) Tom Keniston (tuotantokausi 4)
Vastaava(t) tuottaja(t):  Dan Schneider Bill O'Dowd (molemmat; koko ajan)  Jan Korbelin (jaksot 1-15)  Jörg Westerkamp (jaksot 15-65)  George Doty IV (tuotantokausi 4)
Säveltäjä(t):    Britney Spears  Christian Karlsson  Pontus Winnberg  Henrik Jonback 
Tuotantoyhtiö(t):   Schneider's Bakery  Apollo ProMovie  Nickelodeon Productions  Dolphin Entertainment 
Palkinnot
Voitetut:  BMI Cable (2005) Young Artist (2006, 2007) Blimp Award (2006)
Ehdokkuudet:  Emmy (2005) Teen Choice Award (2005) Artios (2005, 2007) Blimp Award (2007)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Zoey 101 on Dan Schneiderin luoma yhdysvaltalainen televisiosarja. Ohjelma keskittyy päähahmon Zoey Brooksin elämän arkipäiväisiin tapahtumiin ystäviensä kanssa sisäoppilaitoksella. Sarjaa esitettiin Yhdysvalloissa vuosina 2005–2008 yhteensä 65 jakson verran.
Sarjan kuvaukset tehtiin Malibun, Kalifornian Pepperdine-yliopistolla.
Juoni

Vain pojille tarkoitettu sisäoppilaitos Pacific Coast Academy tekee historiaansa muutoksen, kun he hyväksyvät myös tyttöjä kouluunsa ensimmäistä kertaa. Zoeyn (Jamie Lynn Spears) nuorempi veli Dustin (Paul Butcher) on jo kyseisessä koulussa ja Zoey päättää olla yksi ensimmäisistä tytöistä, jotka tulevat Pacific Coast Academyyn. Kaikki tuntuu aluksi jännittävältä, mutta myös pelottavalta, kun hänen täytyy sopeutua uuteen kouluun ja opetella elämään 13-vuotiaana yksin asumista huonekavereiden kanssa koulussa, jossa poikia on enemmän kuin tyttöjä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jamie Lynn Spears  | … |  Zoey Brooks   |
|  Paul Butcher  | … |  Dustin Brooks   |
|  Sean Flynn  | … |  Chase Matthews (tuotantokausi 1-3)   |
|  Kristin Herrera  | … |  Dana Cruz (tuotantokausi 1)   |
|  Christopher Massey  | … |  Michael Barret   |
|  Alexa Nikolas  | … |  Nicole Bristow (tuotantokausi 1-2)   |
|  Erin Sanders  | … |  Quinn Pensky   |
|  Matthew Underwood  | … |  Logan Reese   |
|  Victoria Justice  | … |  Lola Martinez (tuotantokausi (2-4)   |
|  Austin Butler  | … |  James Garrett (tuotantokausi 4)   |
Aapo (elokuva)

| Aapo |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Ilkka Kumpunen, 1994.
Ohjaaja:  Tero Jartti
Käsikirjoittaja:  Tero Jartti
Perustuu:  Runar Schildtin novelli
Tuottaja:  Tero Kaukomaa
Kuvaaja:  Tuomo Virtanen
Leikkaaja:  Jukka Nykänen
Pääosat:  Taisto Reimaluoto
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Villealfa Filmproductions GNUfilms
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aapo on Tero Jartin ohjaama elokuva vuodelta 1994. Sen tapahtumat sijoittuvat Suomen sisällissodan aikaan. Elokuva perustuu Runar Schildtin novelliin vuodelta 1919.
Zeughaus

Zeughausin julkisivu.
Zeughaus on historiallinen rakennus Berliinin keskustassa Unter den Linden -puistokadun varrella. Se on vanhin Unter den Lindenin varrella sijaitsevista rakennuksista. Rakennuksessa toimii Saksan historiaa esittelevä museo Deutsches Historisches Museum.
Barokkityyliä edustava Zeughaus rakennettiin vuosina 1695–1706 Preussin suureksi asevarastoksi. Rakennusta suunnitteli perä jälkeen neljä aikansa johtavaa arkkitehtia, Johann Arnold Nering, Martin Grünberg, Andreas Schlüter ja Jean de Bodt. Asevarasto joutui väkijoukon valtaamaksi vuoden 1848 vallankumouksen yhteydessä. Alusta alkaen Zeughaus oli myös paikka paraativarusteiden ja sodissa saatujen voitonmerkkien säilyttämistä ja esittelyä varten. Sen käyttö alkoi muuttua 1800-luvulla yhä enemmän museon suuntaan ja Saksan keisarikunnan perustamisen jälkeen se muutettiin 1877–1880 keisari Vilhelm I:n määräyksestä Brandenburgin ja Preussin sotahistoriaa esitteleväksi museoksi, jolloin käyttö asevarastona päättyi. Zeughaus toimi asemuseona aina toiseen maailmansotaan saakka. Vuodesta 1934 alkaen Zeughausissa järjestettiin vuosittaisen sankareiden muistopäivän pääjuhla. Vuoden 1943 juhlan yhteydessä vastarintaliikkeeseen kuulunut everstiluutnantti Rudolf von Gersdorff yritti murhata Adolf Hitlerin pommilla, mutta Hitler poistui Zeughausista etuajassa ja suunnitelma meni pieleen.
Zeughaus tuhoutui pahoin sodan loppuvaiheessa ja sitä restauroitiin vuosien 1948 ja 1967 välillä. Kylmän sodan aikana se sijaitsi Itä-Berliinin puolella ja siellä toimi vuosina 1952–1990 DDR:n virallista historiantulkintaa edustanut Saksan historian museo Museum für Deutsche Geschichte. Saksojen yhdistymisen jälkeen Zeughausiin päätettiin vuonna 1992 sijoittaa hieman aiemmin perustettu Deutsches Historisches Museum, jolle ei ollut ehditty rakentaa omaa rakennusta Länsi-Berliiniin. Rakennusta restauroitiin ja muutettiin uudenlaiseen museokäyttöön vuosina 1994–2004. Rakennukseen liitettiin arkkitehti I. M. Pein suunnittelema uusi lasiseinäinen näyttelyhalli, joka avattiin vuonna 2003.
Rakennuksen sisäpiha katettiin ensi kerran vuosien 1877–1880 muutostöissä, mutta sen katto tuhoutui toisen maailmansodan pommituksissa. Pei suunnitteli sille uuden lasisen katon, joka valmistui 2003. Katettu sisäpiha tunnetaan nykyään nimellä Schlüterhof, sillä sitä ympäröi rakennuksen suunnittelijoihin kuuluneen Andreas Schlüterin veistämät 22 kuolevaa jättiläisen päätä esittävää veistosta, jotka on kiinnitetty holvikaarien lakikiviin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zeughaus Wikimedia Commonsissa
Zuzana Růžičková

Zuzana Růžičková ja Viktor Kalabis vuonna 1960.
Zuzana Růžičková (14. tammikuuta 1927 Plzeň – 27. syyskuuta 2017 Praha) oli tšekkiläinen cembalisti.
Růžičková syntyi varakkaaseen juutalaisperheeseen ja kärsi lapsuudessaan tuberkuloosista. Hänen ensimmäinen soittimensa lapsena oli piano. Hänellä oli tarkoituksenaan opiskella Wanda Landowskan johdolla, mutta natsimiehitys esti aikeen toteutumisen. Růžičková joutui viettämään aikaansa Theresienstadtissa, Auschwitzissä ja Bergen-Belsenissä, tekemään pakkotyötä Hampurissa ja toisen maailmansodan jälkeen vielä kommunistihallinnon antisemitismin uhriksi Tšekkoslovakiassa. Siirto Theresienstadtiin tapahtui kolme vuotta natsimiehityksen alkamisen (1939) jälkeen. Siellä tulevan cembalistin isovanhemmat ja isä kuolivat. Hän sairastui paiseruttoon Bergen-Belsenin tuhoamisleirillä, jonne joutui vuonna 1945. Häntä neuvottiin jättämään haaveet musiikkiuran suhteen, mutta hän jatkoi harjoittelua 12 tunnin ajan päivittäin korvatakseen menettämänsä ajan.
Kansainvälisen läpimurtonsa Růžičková teki vuonna 1956, jolloin hän sai kansainvälisen ARD-musiikkikilpailun voiton Münchenissä. Vuosina 1965–1975 hän levytti ensimmäisenä soittajana Johann Sebastian Bachin kokonaistuotannon kosketinsoittimelle. Růžičková kertoi vielä vuonna 2016 olleensa kiitollinen Bachille, jonka katsoi suuresti edistäneen hänen toipumistaan sodanaikaisista kokemuksistaan. Růžičkován opiskelijoiden joukossa oli Mahan Esfahani.
Růžičková lopetti julkisen esiintymisen vuonna 2006. Samoihin aikoihin hän jäi leskeksi miehensä, säveltäjä Viktor Kalabisin kuoleman yhteydessä. Hän kaipasi myöhemminkin esiintymisiä, mutta vuonna 2016 hänen kätensä olivat huonossa kunnossa ja hän oli kärsinyt syöpätaudista, johon oli saanut kemoterapiaa. Bach-kokonaislevytykset kuitenkin julkaistiin uudelleen cembalistin 90-vuotisjuhlan kunniaksi, ja häntä koskeva dokumentti oli tällöin tulossa.
Růžičková kuoli keuhkokuumeeseen.