stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viktor Blom

| Viktor Blom |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Ruotsi
Pokerinpelaaja
WSOP-voitot:  0
WSOP-rahasijat:  3
EPT-voitot:  0
Turnausansiot (USD):  1,721,834
Päivitetty:  11.10.2014
Viktor Blom (s. 26. syyskuuta 1990) on ruotsalainen pokeriammattilainen, joka nousi pokerikansan tietoisuuteen loppuvuodesta 2009 pelaamalla samanaikaisesti muita huippupelaajia vastaan netin suurimmissa käteispeleissä. Siitä lähtien hän on ollut yksi nettipokerin seuratuimmista pelaajista.
Blom on pitkälti nettipokerinpelaaja, mutta häneltä löytyy kuitenkin muutamia hyviä tuloksia myös livepokerin puolelta. Hänen merkittävin liveturnausvoittonsa on vuodelta 2012, jolloin hän voitti Pokerstars Carribbean Adventuren sadantuhannen dollarin Super High Rollerin. Hän kuittasi voitostaan yli 1,2 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
Blomin vahvuuksiin kuuluu aggressiivinen ja määrätietoinen pelitapa sekä kyky ajatella pokerissa käytettäviä pelimerkkejä pelkkinä pisteinä. Blom ei pelkää ottaa riskejä ja tämä näkyy monesti myös hänen kovastikin ailahtelevissa tuloskäyrissään. Blomin ja Patrik Antoniuksen välinen jako on rahamäärällisesti mitattuna suurin yksittäinen internetissä koskaan pelattu pokerikäsi.
Blom tunnetaan parhaiten nimimerkillä Isildur1 ja hän kuuluu Full Tilt Pokerin sponsoroimiin ammattilaispelaajiin.
Aiheesta muualla

Viktor Blom Twitterissä
http://www.pokernews.com/poker-players/viktor-blom/
http://www.pokernews.com/news/2012/08/the-nightly-turbo-phil-galfond-analyzes-viktor-blom-13306.htm
http://www.bluffeurope.com/PokerMagazine/Viktor-Blom-Interview_59.aspx
Viktor Burajev

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Edmonton 2001 | 20 kilometriä |  |
Viktor Mihailovitš Burajev (ven. Виктор Михайлович Бураев, s. 23. elokuuta 1982) on venäläinen kävelijä.
Burajev saavutti pronssia 10 000 metriltä Santiago de Chilen juniorien MM-kisoista 2000 ajalla 40.56,57. Seuraavana vuonna hän käveli niin ikään pronssille Edmontonin MM-kisojen 20 kilometrillä. Münchenin EM-kilpailuissa 2002 hän käveli ajalla 1.20.36 neljänneksi.
Ateenan olympialaisissa 2004 hän sijoittui kahdenneksikymmenneksineljänneksi ja sijoittui samana vuonna kävelyn maailmancupissa Naumburgissa seitsemänneksi ajalla 1.20.14. Vuonna 2006 hän käveli Göteborgin EM-kisoissa neljänneksi ja La Coruñan maailmancupissa seitsemänneksi. Tšeboksaryn maailmancupissa 2008 hän oli kahdeskymmenesneljäs ajalla 1.22.29.
Syyskuussa 2008 Venäjän yleisurheiluliitto langetti Burajeville kahden vuoden kilpailukiellon EPOn käytöstä.
Ennätykset

10 000 metrin kävely: 38.46,4 (2000)
10 kilometrin kävely: 38.58 (2003)
20 000 metrin kävely: 1.21.29,2 (2001)
20 kilometrin kävely: 1.18.06 (2001)
Vars (Hautes-Alpes)

| Vars |
| --- | --- |

 vaakuna
 Vars
 Koordinaatit: 44°35′45″N, 6°41′26″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Provence-Alpes-Côte d’Azur
Departementti:  Hautes-Alpes
Arrondissementti:  Briançon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  92,2 km²
Väkiluku (2016):  527 
 – Väestötiheys:  5 as./km²
Kunnan numero:  05177
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vars on kunta eteläisessä Ranskassa Hautes-Alpesin departementissa Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueella. Se sijaitsee noin 46 kilometriä Briançonin kaupungista etelään.
La Forêt Blanche
Kunta on tunnettu La Forêt Blanche -hiihtokeskuksestaan, jonka se muodostaa yhdessä Risoulin kunnan kanssa. Sen rinteellä italialainen Simone Origone teki nopeuslaskun maailmanennätyksen 252,632 km/h 3. huhtikuuta 2015.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vars (Hautes-Alpes) Wikimedia Commonsissa
Verkkosaari (Savonlinna)

Näkymä Verkkosaaresta saareen johtavalle sillalle.
Verkkosaari on Savonlinnassa, Saimaan Haapavedessä sijaitseva saari. Se sijaitsee Savonlinnan keskustan tuntumassa Kasinosaaren vieressä, josta on jalankulkijoille tarkoitettu kulkuyhteys saareen. Saaressa ei ole lainkaan rakennuksia, mutta siellä sijaitsee ulkoilureittejä. Verkkosaari tunnetaan läheisten Kasinosaaren ja Sulosaaren kanssa legendaarisina Onnellisten saarina.
Verkkosilmä

Sudenkorennon verkkosilmät
Verkkosilmä on niveljalkaisten eliöiden silmä, joka koostuu kymmenistä tai jopa tuhansista osasilmistä, ommatideista. Verkkosilmän valoa aistivat solut ovat silmän ulkopinnalla. Siten se eroaa ratkaisevasti esimerkiksi selkärankaisten linssillä varustetuista silmistä, joiden näkösolut ovat silmämunan sisällä takaseinässä. Verkkosilmän tuoma informaatio eläimelle on epätarkka, jokaisen näkösolun "katsoessa" omaan suuntaansa. Verkkosilmä kuitenkin kerää tietoa ympäristön valosta laajemmalta alueelta kuin silmä, jossa on linssi.
Victoria Tower

Victoria Tower voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Scandic Victoria Tower, pilvenpiirtäjä Tukholmassa
Victoria Tower, osa Westminsterin palatsia Lontoossa
Victoria Tower, muistomerkki Guernseyssä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Victoria Tower”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Victoria Yagling

Victoria Yagling (ven. Виктория Борисовна Яглинг, Viktorija Borisovna Jagling, s. 14. toukokuuta 1946 Moskova – 1. elokuuta 2011 Helsinki) oli venäläis-suomalainen sellisti ja säveltäjä, joka toimi opettajana Sibelius-Akatemiassa. Hän eli ja työskenteli Neuvostoliitossa vuoteen 1990 saakka, jolloin muutti Helsinkiin poikansa, pianotaiteilija Victor Chestopalin kanssa.
Yagling opiskeli sellonsoittoa Mstislav Rostropovitšin ja sävellystä muun muassa Dmitri Kabalevskin johdolla Moskovassa. Hän voitti ensimmäisen palkinnon Gaspar Cassadó -kilpailussa Firenzessä 1969 ja seuraavana vuonna toisen palkinnon Tšaikovski-kilpailussa Moskovassa ja teki huomattavan solistiuran. Eräs hänen oppilaistaan on suomalainen sellisti Sennu Laine.
Yaglingin sävellystuotantoon kuuluu kolme sellokonserttoa, sarja sellolle ja jousiorkesterille sekä useita sonaatteja. Hän sävelsi myös vokaalimusiikkia Anna Ahmatovan ja Arseni Tarkovskin teksteihin.
Yagling levytti useita albumeja neuvostoliittolaiselle Melodija-levy-yhtiölle vuosina 1970–1986, mukaan lukien oman sarjansa sellolle ja jousiorkesterille 1983 ja ensimmäisen sellokonserttonsa 1986. Vuonna 2000 julkaistiin äänilevy hänen toisen sellokonserttonsa kantaesityksestä Moskovassa 1984; siinäkin hän toimi itse solistina.
Käännös suomeksi
Vladimir Krjutškov

Vladimir Krjutškov vuonna 1990.
Vladimir Aleksandrovitš Krjutškov (ven. Влади́мир Алекса́ндрович Крючко́в, 19. helmikuuta 1924 – 23. marraskuuta 2007) oli neuvostoliittolainen poliitikko ja entinen turvallisuuspalvelun upseeri ja KGB:n johtaja 1988–1991 ja 1988–1990 politbyroon jäsen.
Krjutškov palveli 1950-luvulla Neuvostoliiton diplomaattijoukoissa Unkarissa Juri Andropovin alaisuudessa vuoteen 1959. Hän työskenteli sen jälkeen kahdeksan vuotta keskuskomiteassa, kunnes liittyi KGB:hen vuonna 1967 yhdessä Andropovin kanssa. Hänet nimitettiin ensimmäisen direktoraatin päälliköksi 1974, vastuullaan ulkomaantiedustelu. Hän tuki mm. innokkaasti hyökkäystä Afganistaniin. Hänestä tuli myös KGB:n varajohtaja 1978 ja johtaja 1988 armeijakenraalin arvolla.
Krjutškov vastusti avoimesti Mihail Gorbatšovin uudistuksia ja tehosti KGB:n sotilaallista ja talousvakoilua. Krjutškov oli yksi Moskovan 1991 elokuun vallankaappauksen päätekijöistä "kahdeksan koplasta", eräiden tietojen mukaan sen todellinen johtaja. Venäjän duuma armahti Krjutškovin 1994.
Varjojen valtakunta

| Varjojen valtakunta> Underworld |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Len Wiseman
Käsikirjoittaja:   Danny McBride  Kevin Grevioux  Len Wiseman 
Tuottaja:   Tom Rosenberg  Gary Lucchesi  Richard S. Wright 
Säveltäjä:  Paul Haslinger
Kuvaaja:  Tony Pierce-Roberts
Leikkaaja:  Martin Hunter
Pääosat:   Kate Beckinsale  Scott Speedman  Michael Sheen  Shane Brolly  Bill Nighy 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lakeshore Entertainment
Levittäjä:  Screen Gems Netflix
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 19. syyskuuta 2003  Suomi 21. marraskuuta 2003 
Kesto:  121 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  22 milj. USD
Seuraaja:  Underworld: Evolution
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varjojen valtakunta (engl. Underworld) on vuonna 2003 julkaistu yhdysvaltalainen toiminnallinen kauhuelokuva. Sen ohjasi Len Wiseman, ja elokuva on Underworld-sarjan ensimmäinen osa. Varjojen valtakunnan pääosissa ovat Kate Beckinsale ja Scott Speedman. Elokuvassa nähdään myös Bill Nighy ja Michael Sheen.
Elokuvan päähenkilö (Selene), joka on vampyyri, on taistellut jo satoja vuosia ihmissusia (Lycan) vastaan, kunnes hän rakastuu ihmiseen (Michael), jota ihmissudet jahtaavat. Elokuvassa Michael muuttuu ihmissudeksi ja sota vampyyrien ja ihmissusien välillä päättyy. Tarina jatkuu seuraajassa Underworld: Evolution, joka jatkuu noin 30 minuuttia edeltäjänsä tapahtumien jälkeen.
Underworld-sarja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| Kronologinen järjestys | Nimi | Julkaistu |
| 2 | Varjojen valtakunta | 2003 |
| 3 | Underworld: Evolution | 2006 |
| 1 | Underworld: Rise of the Lycans | 2009 |
| 4 | Underworld: Awakening | 2012 |
| 5 | Underworld: Blood Wars | 2016 |
Arvioita

Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä musiikkivideoita ja mainoselokuvia tehneen Len Wisemanin esikoispitkä on tasapaksusti junnaava toiminta- ja teurastusfantasia, jonka juoni on silkkaa sotkuista huttua ja kuvasto loppuunkaluttua. ”Pitkän teatterielokuvankin tarpeiksi kuvitellaan riittävän sen, että valkokankaalla piisaa kiivastahtista efektitykitystä, nopeaa leikkausta ja keskeytyksettä pauhaavaa musiikkiraitaa. Ja samojen vanhojen ideoiden ryöstöviljelyä.”
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi)
Vesimäkärä

Vesimäkärä Vene 2012 -messuilla.
Vesimäkärä on lähinnä nuorisolle tarkoitettu suomalainen kilpavene 1960-luvulta.
Ajatus vesimäkärän kehittämisestä syntyi 1960-luvun alussa Tekniikan Maailma-lehden toimituksessa. Esikuvana oli ruotsalaisen Åke Sundstedtin suunnittelema Speedy-pikavene. Insinööri Kai Osara laati piirustukset ja keväällä 1962 piirustukset julkaistiin. Ensimmäisen kuuden vuoden aikana piirustuksia myytiin 1 500 kappaletta. Aivan yhtä paljon veneitä ei kuitenkaan rakennettu. Moni vesimäkärä jäi vain haaveeksi.
Kilpailutoiminta

Ensimmäiset kilpailut vesimäkärillä ajettiin Sipoon Spjutsundin salmessa kesällä 1962 Kitöloppet-nimisen moottoriveneregatan yhteydessä. Varsinainen kilpailutoiminta alkoi seuraavana vuonna, jolloin Helsinkiin perustettiin Vesimäkäräkerho, joka myöhemmin sai nimekseen Veneurheilijat ry. Suomen mestaruudesta alettiin kilpailla vuonna 1966. Kitössä vesimäkärillä on kilpailtu paikallisesti aina 2000-luvun puolelle asti.
Kilpailuluokat

Vesimäkärillä kilpailtiin kolmessa luokassa: JM, AM ja BM.
Kirjallisuutta

Osara, Kai: Vesimäkärä. Tekniikan maailma, 1962, 18. vsk, nro 4, s. 14–17.
Osara, Kai: Vesimäkärä. Tekniikan maailma, 1962, 18. vsk, nro 5, s. 29–38.
Osara, Kai: Vesimäkärä. Tekniikan maailma, 1962, 18. vsk, nro 6, s. 56.
Aiheesta muualla

Vesimäkärä-blogi
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1995

Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1995 22. kertaa. Kilpailut pidettiin Itävallan Wienissä 18.–27. elokuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Kilpailulajeina olivat uinti, avovesiuinti, uimahypyt, taitouinti ja vesipallo.
Venäjän Denis Pankratov ui maailmanennätyksen 100 metrin perhosuinnissa. Saksan Franziska van Almsick voitti kisoissa viisi kultamitalia ja Venäjän Aleksandr Popov neljä kultaa. Suomen Jani Sievinen voitti kolme kultamitalia, sekauinnin 200 metrillä ja 400 metrillä sekä vapaauinnin 200 metrillä.
Mitalistit > Uinti > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Aleksandr Popov | 22,25 |  Christophe Kalfayan | 22,63 |  Torsten Spanneberg | 22,66 |
| 100 m |  Aleksandr Popov | 49,10 |  Torsten Spanneberg | 49,67 |  Björn Zikarsky | 50,23 |
| 200 m |  Jani Sievinen | 1.48,98 |  Anders Holmertz | 1.49,12 |  Antti Kasvio | 1.49,24 |
| 400 m |  Steffen Zesner | 3.50,35 |  Paul Palmer | 3.50,43 |  Anders Holmertz | 3.51,01 |
| 1 500 m |  Jörg Hoffmann | 15.11,25 |  Graeme Smith | 15.11,90 |  Steffen Zesner | 15.20,46 |
Selkäuinti
| 100 m |  Vladimir Selkov | 55,48 |  Jirka Letzin | 56,24 |  Stefaan Maene | 56,32 |
| 200 m |  Vladimir Selkov | 1.58,48 |  Nicolae Butacu | 1.59,96 |  Adam Ruckwood | 2.00,16 |
Rintauinti
| 100 m |  Frederik Deburghgraeve | 1.01,12 |  Károly Güttler | 1.01,38 |  Andrei Kornejev | 1.01,79 |
| 200 m |  Andrei Kornejev | 2.12,62 |  Károly Güttler | 2.12,95 |  Frederik Deburghgraeve | 2.14,01 |
Perhosuinti
| 100 m |  Denis Pankratov | 52,32 ME |  Denys Sylantjev | 53,37 |  Rafał Szukała | 53,45 |
| 200 m |  Denis Pankratov | 1.56,34 |  Konrad Gałka | 1.59,50 |  Chris-Carol Bremer | 1.59.96 |
Sekauinti
| 200 m |  Jani Sievinen | 1.58,61 |  Attila Czene | 2.00,88 |  Christian Keller | 2.02,24 |
| 400 m |  Jani Sievinen | 4.14,75 |  Marcin Maliński | 4.18,32 |  Luca Sacchi | 4.18,82 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Venäjä Vladimir Predkin Roman Štšegolev Roman Jegorov Aleksandr Popov | 3.18,84 |  Saksa Christian Tröger Christian Keller Torsten Spanneberg Björn Zikarsky | 3.19,76 |  Ruotsi Lars Frölander Christer Wallin Fredrik Letzler Anders Holmertz | 3.21,07 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Saksa Christian Keller Oliver Lampe Torsten Spanneberg Steffen Zesner | 7.18,22 |  Ruotsi Christer Wallin Anders Holmertz Lars Frölander Chris Eliasson | 7.19,95 |  Italia Massimiliano Rosolino Piermaria Siciliano Emanuele Merisi Emanuele Idini | 7.20,96 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Venäjä Vladimir Selkov Andrei Kornejev Denis Pankratov Aleksandr Popov | 3.38,11 EE |  Unkari Tamás Deutsch Károly Güttler Péter Horváth Attila Czene | 3.40,88 |  Saksa Tino Weber Mark Warnecke Fabian Hieronimus Björn Zikarsky | 3.41,55 |
Mitalistit > Uinti > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Linda Olofsson | 25,76 |  Franziska van Almsick | 25,80 |  Angela Postma | 25,86 |
| 100 m |  Franziska van Almsick | 55,34 |  Mette Jacobsen | 56,02 |  Karen Pickering | 56,05 |
| 200 m |  Kerstin Kielgaß | 2.00,56 |  Malin Nilsson | 2.01,35 |  Mette Jacobsen  Karen Pickering | 2.01,52 |
| 400 m |  Franziska van Almsick | 4.08,37 |  Carla Geurts | 4.10,73 |  Irene Dalby | 4.13,44 |
| 800 m |  Julia Jung | 8.36,08 |  Jana Henke | 8.36,68 |  Irene Dalby | 8.38,82 |
Selkäuinti
| 100 m |  Mette Jacobsen | 1.02,46 |  Cathleen Rund | 1.02,91 |  Nina Živanevskaja | 1.03,06 |
| 200 m |  Krisztina Egerszegi | 2.07,24 |  Dagmar Hase | 2.10,60 |  Cathleen Rund | 2.10,96 |
Rintauinti
| 100 m |  Brigitte Becue | 1.09,30 |  Svitlana Bondarenko | 1.09,73 |  Ágnes Kovács | 1.10,77 |
| 200 m |  Brigitte Becue | 2.27,66 |  Svitlana Bondarenko | 2.30,50 |  Alicja Pęczak | 2.30,59 |
Perhosuinti
| 100 m |  Mette Jacobsen | 1.00,64 |  Ilaria Tocchini | 1.01,13 |  Cécile Jeanson | 1.01,15 |
| 200 m |  Michelle Smith | 2.11,60 |  Mette Jacobsen | 2.12,29 |  Sophia Skou | 2.13,31 |
Sekauinti
| 200 m |  Michelle Smith | 2.15,27 |  Brigitte Becue | 2.16,15 |  Alicja Pęczak | 2.17,42 |
| 400 m |  Krisztina Egerszegi | 4.40,33 |  Michelle Smith | 4.42,81 |  Cathleen Rund | 4.46,22 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Saksa Franziska van Almsick Simone Osygus Kerstin Kielgaß Daniela Hunger | 3.43,22 |  Ruotsi Louise Jöhncke Louise Karlsson Linda Olofsson Ellenor Svensson | 3.45,21 |  Iso-Britannia Sue Rolph Claire Huddart Alex Bennett Karen Pickering | 3.46,89 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Saksa Dagmar Hase Julia Jung Kerstin Kielgaß Franziska van Almsick | 8.06,11 |  Alankomaat Carla Geurts Minouche Smit Patricia Stokkers Kirsten Vlieghuis | 8.10,17 |  Iso-Britannia Vicky Horner Claire Huddart Katja Goddard Alex Bennett | 8.14,31 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Saksa Cathleen Rund Jana Dörries Julia Voitowitch Franziska van Almsick | 4.09,97 |  Unkari Krisztina Egerszegi Ágnes Kovács Edit Klocker Gyöngyvér Lakos | 4.12,00 |  Espanja Ivette María María Olay María Peláez Claudia Franco | 4.12,52 |
Mitalistit > Avovesiuinti

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miehet
| 5 km |  Aleksei Akatjev | 55.00,3 |  Christof Wandratsch | 56.06,8 |  Samuele Pampana | 56.10,3 |
| 25 km |  Christof Wandratsch | 5.11.36,3 |  Aleksei Akatjev | 5.13.49,8 |  Stéphane Lecat | 5.14.16,4 |
Naiset
| 5 km |  Rita Kovács | 1.00.38,3 |  Peggy Büchse | 1.00.50,8 |  Valeria Casprini | 1.01.07,6 |
| 25 km |  Peggy Büchse | 5.32.36,4 |  Edith van Dijk | 5.36.05,5 |  Yvetta Hlaváčová | 5.38.08,3 |
Mitalistit > Uimahypyt

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miehet
| 1 m ponnahduslauta |  Edwin Jongejans | 420,75 |  Joakim Andersson | 387,60 |  Borris Lietzow | 379,26 |
| 3 m ponnahduslauta |  Dmitri Sautin | 670,38 |  Jan Hempel | 634,05 |  Roman Volodkov | 615,81 |
| 10 m kerroshypyt |  Vladimir Timošinin | 673,83 |  Jan Hempel | 662,46 |  Dmitri Sautin | 648,84 |
Naiset
| 1 m ponnahduslauta |  Vera Iljina | 275,25 |  Dörte Lindner | 271,20 |  Svetlana Aleksejeva | 240,72 |
| 3 m ponnahduslauta |  Vera Iljina | 523,23 |  Julija Pahalina | 520,20 |  Claudia Bockner | 518,64 |
| 10 m kerroshypyt |  Ute Wetzig | 444,24 |  Conny Schmalfuß | 435,84 |  Svetlana Timošinina | 431,55 |
Mitalistit > Taitouinti

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksinuinti |  Olga Sedakova | 99,160 |  Marianne Aeschbacher | 97,520 |  Christina Thalassinidou | 95,360 |
| Pariuinti |  Venäjä Jelena Azarova Marija Kiseljova | 98,880 |  Ranska Marianne Aeschbacher Myriam Lignot | 96,920 |  Italia Giovanna Burlando Manuela Carnini | 96,040 |
| Joukkueuinti |  Venäjä | 98,880 |  Ranska | 97,160 |  Italia | 95,480 |
Mitalistit > Vesipallo

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet |  Italia Alberto Angelini Francesco Attolico Fabio Bencivenga Alessandro Bovo Alessandro Calcaterra Roberto Calcaterra Marco Gerini Alberto Ghibellini Luca Giustolisi Paolo Petronelli Amedeo Pomilio Francesco Postiglione Carlo Silipo Leonardo Sottani Angelo Temellini |  Unkari Tibor Benedek Tamás Dala Rajmund Fodor András Gyöngyösi Tamás Kásás Zoltán Kósz Péter Kuna Attila Monostori Tamás Märcz Zsolt Németh Frank Tóth László Tóth Tamás Varga Zsolt Varga Balázs Vincze |  Saksa Piotr Bukowski Raúl de la Peña Jörg Dresel Torsten Dresel Axel Hofmann Michael Ilgner Dirk Klingenberg René Reimann Dirk Schmidt Boris Schulmann Uwe Sterzik Lars Tomanek Daniel Voß |
| Naiset |  Italia Carmela Allucci Marica Carrozzi Cristina Consoli Francesca Conti Antonella Di Giacinto Melania Grego Stefania Lariucci Giusi Malato Martina Miceli Maddalena Musumeci Francesca Romano Paola Sabbatini Daria Starace Monica Vaillant Milena Virzì |  Unkari Andrea Eke Krisztina Kardos Márta Pápai Anikó Pelle Ágnes Primász Irén Rafael Katalin Rédei Edit Sipos Mercédesz Stieber Brigitta Szép Krisztina Szremkó Gabriella Tóth Noémi Tóth Edit Vincze Krisztina Zantleitner |  Alankomaat Ellen Bast Karin Bouwens Edmée Hiemstra Karin Kuipers Ingrid Leijendekker Marjan op den Velde Carla Quint Sandra Scherrenburg Rianne Schram Gillian van den Berg Suzanne van der Boomen Karla van der Boon Hedda Verdam |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 17 | 2 | 4 | 23 |
| 2 |  Saksa | 13 | 13 | 11 | 37 |
| 3 |  Unkari | 3 | 7 | 1 | 11 |
| 4 |  Belgia | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 5 |  Suomi | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 6 |  Tanska | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 7 |  Italia | 2 | 1 | 6 | 9 |
| 8 |  Irlanti | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 9 |  Ruotsi | 1 | 5 | 2 | 8 |
| 10 |  Alankomaat | 1 | 3 | 2 | 6 |
| 11 |  Ranska | 0 | 4 | 2 | 6 |
| 12 |  Ukraina | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 13 |  Iso-Britannia | 0 | 2 | 5 | 7 |
| 14 |  Puola | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 15 |  Romania | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 16 |  Norja | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 17 |  Espanja | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Kreikka | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Tšekki | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 47 | 47 | 48 | 142 |
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Jani Sievinen kahmi EM-kultaa 1995
Verkkosalkku

Verkkosalkku on Savonia-ammattikorkeakoulun, eräiden muiden oppilaitosten sekä Pc Soft Ky:n ja Mindcom Oy:n kehittämä ja käyttämä verkko-oppimisympäristö.
Verkkosalkku on toteutettu useiden oppilaitosten ja yritysten yhteistyönä.  Ensimmäisten versioiden toteutusta oli rahoittamassa mm. EU:n rakennerahasto ja Tekes. Verkkosalkku-tuotteen kehitysprojektit on valittu kahdesti EU:n Best Practice- julkaisuun, viimeksi vuonna 2007. Verkkosalkusta on julkaistu myös kaupallinen versio.
Savonia-ammattikorkeakoulussa ollaan nykyään pitkälti luovuttu Verkkosalkusta. Pohjois-Savon korkeakoulukonsortiossa toteutettiin vuonna 2006 selvitys Savonian ja Kuopion yliopiston verkko-oppimisalustayhteistyöstä, mihin kuului yhteisen Moodle-testipalvelimen hankinta. Selvityksen pohjalta yksiköt ovat alkaneet siirtyä Moodlen käyttöön opetuksessa. Verkkosalkkua käytettiin vuoden 2008 alussa aktiivisesti enää Iisalmessa.
Aiheesta muualla

Ranta, Sinikka 2004. Oppimisympäristöt – ominaispiirteitä ohjelmistoista: WebCT, Optima, Generation, Verkkosalkku (Arkistoitu – Internet Archive)
Vainion Liikenne

Vainion Liikenteen linja-auto Helsingin Kampissa
J. Vainion Liikenne Oy eli Vainion Liikenne on Salossa kotipaikkaansa pitävä linja-autoyhtiö. Yhtiön liikennealue sijoittuu Varsinais-Suomen, Uudenmaan, Satakunnan ja Ahvenanmaan maakuntien alueille, ja sillä ovat toimipaikat myös Kaarinassa, Lohjalla ja Helsingissä.
Vainion Liikenne HSL-seudulla

Vainion Liikenne ajaa myös Helsingin seudulla, mutta vain U-linjoja 280 ja 193. Linja 193 kulkee Lohjalta Siuntion ja Inkoon kautta Karjaalle. Tätä linjaa Vainion Liikenne ajaa vain yhden vuoroparin arkisin kouluvuoden aikana. Linja 280 kulkee Helsingistä Veikkolan Takkumäkeen, josta se jatkaa eteenpäin useimmiten Nummelaan. Joskus  se voi myös kauemmaksi, kuten Lohjalle tai Virkkalaan. Sen lisäksi Vainion Liikenne ajaa Espoon Turvesolmusta Helsinki-Vantaan lentoasemalle yhteyskuljetusta.