stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taito Vainio
Ura > Uran alku

Vuonna 1954 Vainio pääsi esikuvansa Viljo Vesterisen yhtyeeseen ja hänen ammattimuusikon uransa alkoi. Vuosina 1955–1958 hän oli mukana Lasse Pihlajamaan orkesterissa Pihlajamaan Pelimannit, jonka jälkeen hän perusti oman orkesterin esiintyen eri puolilla Suomea.
Ensilevynsä Mäntsälän polkka, joka oli myös hänen oma sävellyksensä, Vainio levytti Pihlajamaan pelimanneissa vuonna 1955, jonka jälkeen hän jatkoi levytyksien tekemistä aktiivisesti 1960-luvulle saakka. Huomattavia taltiointeina tuolta ajalta olivat laulut ”Ilta Välimerellä”, ”Tango Virtuoso” ja ”Taitomiehen jenkka”. Kaksi viimeisintä kappaletta olivat hänen omia sävellyksiään.
Vainio levytti kolme harmonikkaduettoa, joista kaksi Jorma Juseliuksen ja yhden Esko Könösen kanssa. Vuosina 1959 ja 1960 hän levytti ajan muodin mukaisesti useita valssi-, polkka-, jenkka- ja tangosikermiä EP-levyille.
Ura > 1960-luku ja uran lopettaminen

1960-luvulla Vainio jatkoi aktiivisesti levytyksien tekemistä. Myöhemmin 1960-luvulla hän joutui monen kollegansa tavoin kokemaan harmonikkamusiikin arvostuksen romahtamisen uuden nuorisomusiikin levittäytymisen paineessa, ja Vainio lopetti soololevytysten tekemisen vuosikausiksi.
Vainio toimi useiden Musiikki-Fazerin vakiolaulusolistien sovittajana ja säestäjänä, tunnetuimpina Eino Grönin, Veikko Lavin, Tapio Rautavaaran ja Taisto Tammen. Hän oli mukana studiomuusikkona sadoilla suomalaisilla levyillä. Sovittajana hän pyrki tunnetusti tavanomaisesta poikkeaviin sointuratkaisuihin. Vainio oli myös mukana Olavi Virran toiseksi viimeiseksi jääneellä ”Häämuistojen valssi” -levytyksellä 1965. Taito Vainio soitti myös Esko Könösen kanssa kiertueilla ja sanoitti muutaman kappaleen Könösen äänilevyille.
Ura > Paluu julkisuuteen 1980-luvulla ja 1990-luku

Uusi tuleminen julkisuuteen tapahtui vuonna 1980, jolloin Vainio levytti kokoelman omia sävellyksiään pitkäsoitoksi, jonka jälkeen hän julkaisi kultalevyyn yltäneen soololevyn Kultainen harmonikka 1981. Sovitukset olivat hänen omaa käsialaansa. Tämän jälkeen hän julkaisi vielä kaksi pitkäsoittoa, jotka jäivät levy-yhtiön vaikeuksien vuoksi vähemmälle huomiolle.
Vainion terveys alkoi horjua 1990-luvulla, minkä jälkeen Vainiolla studiotyöskentely jäi vähemmälle. Silti 1990-luvun alussa Vainio oli mukana Edward Vesalan levyllä Ode to the death of jazz. Vuonna 1991 hän levytti Reijo Lehtovirran kanssa singlen ”Hanurini kutsu” 1991.
Ura > Kuoleman jälkeen julkaisu

Vuonna 2008 Vainiolta julkaistiin kymmenen hänen viimeisikseen jäänyttä levytystä postuumisti yhteislevyllä Seppo Leinon kanssa. Leino ja Vainio aikoivat julkaista jo 1990-luvun lopulla yhteisen levyn, johon Vainio soitti osuutensa helsinkiläisessä studiossa ja lähetti materiaalin Leinolle. Vainio kuitenkin ehti kuolla ennen levyn valmistumista vuonna 2001, ja sen julkaiseminen siirtyi lopulta vuoteen 2008.
Ura > Viljo Vesterinen -kilta

Vainio oli mukana Viljo Vesterisen nimeä kantavassa vuosina 1977–1994 toimineessa Viljo Vesterinen-kilta ry:n (V.V.-kilta), kiltaneuvostossa jäsenenä. Järjestön lakkauttamisen jälkeen hän pääsi sen kunniajäseniksi. V.V.-kilta järjesti valtakunnallisia harmonikkakilpailuja vuosina 1978–1993.
Palkinnot

Vainio osallistui useamman kerran Suomen mestaruuskisoihin harmonikansoitosta, ja voitti siinä Suomen mestaruuden vuosina 1956 ja 1958.
Soololevytyksiä

Ensilevytys: Pihlajamaan Pelimannit: Mäntsälän polkka 1955 (Triola)
Hardangervalssi/Espanjalaisittain 1955 (Rytmi)
Taito Vainio soittaa valsseja 1959 (Fazer, EP)
Taito Vainio soittaa tangoja 1–2 1959 (Fazer, EP)
Taito Vainio soittaa polkkia 1959 (Fazer, EP)
Taito Vainio soittaa jenkkoja 1960 (Fazer, EP)
Taito Vainio soittaa valsseja 2 1960 (Fazer, EP)
Saarijärven polkka/Säkkijärven polkka 1960 (Fazer, single)
Ilta Välimerellä/Tango Virtuoso 1961 (Fazer, single)
Taito Vainio soittaa tangoja 3 1962 (Fazer, EP)
Taito Vainio 1968 (Finnlevy, LP)
Onnen päivät 1976 (Finnlevy, LP)
Säkkijärven polkka 1978 (Mars, LP)
Katuviertä pitkin 1980 (Mars, LP)
Kultainen harmonikka 1981 (Gold Disc, LP)
Taikayö 1982 (Gold Disc, LP)
14 hanurimusiikin helmeä 1982 (Mars, LP)
Nuoruusmuistoja 1984 (Mars, LP)
Sateinen ilta 1987 (Bluebird, LP)
Illan viimeinen tango 1989 (Bluebird, LP)
Tunnelmoiden 1989 (Sävellinna, LP)
(Edward Vesalan orkesterissa) Ode to the death of jazz 1990 (ECM) (CD)
Taito Vainio & Reijo Lehtovirran yhtye: Hanurini kutsu 1991 (Golden Sound)
Arkihuolesi kaikki heitä 1991 (Gold Disc, LP/CD)
20 suosikkia – Yksinäinen harmonikka 1997
(Yhteislevy Seppo Leinon kanssa) Harmonikan juhlaa 2008 (TatsiaCD 148), postuumisti
Aiheesta muualla

Taito Vainion muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Tilaajille), Helsingin Sanomat
Taito Vainion esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999), Suomen äänitearkisto
Taito Vainion 50-vuotiskonsertti vuonna 1985, Youtube
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Kuva Viljo Vesterinen -kilta ry:n perustavasta kokouksesta Jukka Ollilan kotona Helsingissä 16.10.1977. Kuvassa vas. Varapj. Esko Könönen, kunniajäsen rva Toini Veserinen, pj. Jukka Ollila ja sihteeri-rahastonhoitaja Paavo Tiusanen. Takana vas. Veikko Ahvenainen ja Taito Vainio.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos

| Terveyden ja hyvinvoinnin laitos |
| --- | --- |

 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääkonttori Helsingissä.
Tutkimuslaitoksen tiedot
Perustettu:  2009
Sijainti:  Turku, Tampere, Kuopio, Oulu
Pääkonttori:  Mannerheimintie 166 Helsinki; koordinaatit: 60.2012°N, 24.8980°E
Ministeriö:  Sosiaali- ja terveysministeriö
Tutkimusala:  Sosiaali- ja terveysala
Työntekijöiden määrä:  2 896 (2023)
Budjetti:  268,5 milj. € (2023)
Johtaja:  Mika Salminen
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (lyh. THL, ruots. Institutet för hälsa och välfärd, engl. Finnish Institute for Health and Welfare) on sosiaali- ja terveysministeriön alainen tutkimus- ja kehittämislaitos. THL aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2009 Kansanterveyslaitoksen ja Stakesin yhdistyessä.
Lainsäädännön mukaan THL:n toimialaan kuuluvat väestön terveys ja hyvinvointi. THL:n tehtäviä ovat väestön hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, sairauksien ja sosiaalisten ongelmien ehkäiseminen sekä sosiaali- ja terveyspalveluiden kehittäminen. THL tutkii hyvinvointia sen suppeassa sosiaalipoliittisessa merkityksessä. THL on yksi Suomen tilastoviranomaisista.
Valtion asiantuntijalaitoksena THL tarjoaa tietoa valtionhallinnon ja kuntien päättäjille, alan järjestöille ja muille toimijoille, tiedeyhteisölle ja kansalaisille. Yksi sen tärkeimmistä tehtävistä on tukea kuntia sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittämisessä. THL:n tuottaman tiedon avulla voidaan THL:n mukaan seurata ja parantaa palvelujen saatavuutta, laatua, tuottavuutta, tehokkuutta ja vaikuttavuutta.
Hallinto

THL:n päätoimipiste sijaitsee Helsingissä. Lisäksi sillä on toimipaikat myös Kuopiossa, Oulussa, Tampereella ja Turussa. Laitoksella on hieman alle tuhat työntekijää. THL:n vuosibudjetti on noin 150 miljoonaa euroa, josta valtion budjettirahoituksen osuus oli 75 prosenttia vuonna 2019.
THL:n pääjohtajana toimii filosofian tohtori Mika Salminen(maaliskuussa 2025).
Lakisääteiset tehtävät

Lakien tai asetusten tarkemmin määrittelemiä tehtäviä ovat muun muassa:
tutkia, seurata ja edistää suomalaisten hyvinvointia ja terveyttä sekä vähentää ongelmia
seurata, kehittää ja ohjata sosiaali- ja terveydenhuollon toimintaa
tukea asiantuntijatiedolla hyvinvointia ja terveyttä edistäviä toimintatapoja, käytäntöjä ja politiikkaa
harjoittaa alan tutkimus- ja kehittämistoimintaa, edistää innovaatioita sekä tehdä aloitteita ja esityksiä sosiaali- ja terveydenhuollon ja sen palvelujen kehittämiseksi sekä väestön terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseksi
toimia tilastoviranomaisena ja ylläpitää alan tiedostoja ja rekistereitä sekä huolehtia tehtäväalueen tietoperustasta ja sen hyödyntämisestä
kehittää ja ylläpitää sosiaali- ja terveysalan keskeisiä termejä, määrityksiä ja luokituksia
toimia asiantuntijaviranomaisena sosiaalihuoltoon, kehitysvammaisten erityishuoltoon, kansanterveystyöhön, erikoissairaanhoitoon, mielenterveystyöhön, tartuntatauteihin, ympäristöterveyteen ja geenitekniikkaan sekä muihin laitoksen toimialaan liittyvissä asioissa
vastata valtion mielisairaaloita ja valtion sosiaalihuollon toimintayksiköitä koskevista asioista
huolehtia Suomen rokotehuollosta ja valvoa maassa käytettävien rokotteiden ja vastaavien valmisteiden laatua
osallistua toimialansa kansainväliseen toimintaan
Resurssit

Vuonna 2011 THL:n työntekijöille laskettiin 1 231 henkilötyövuotta. Sitten THL:n toimintoja alettiin supistaa. Vuosina 2013–2014 työsuhde päättyi noin 200 henkilöltä. Vuonna 2016 irtisanotuksi joutui noin 220 työntekijää. Vuosiksi 2017–2018 THL:n rahoitus väheni lähes kymmenellä miljoonalla eurolla, mikä vei työpaikan esimerkiksi monilta asiantuntijalääkäreiltä ja tutkimusryhmien johtajilta. Vuonna 2018 THL:n alaisuudessa tehtiin enää 971 henkilötyövuotta. Tutkimukseen käytettyjen työvuosien määrä lähes puolitettiin vuosina 2015–2017.
Ilta-Sanomien toimittaja Marko Lempisen näkemyksen mukaan koronavirusepidemian aikaan maaliskuussa 2020 THL:n tekemä riskiarvio petti ja THL:ää tietolähteenään käyttäneen Marinin hallituksen säätämät rajoittamistoimenpiteet viivästyivät. IS:n haastattelemien asiantuntijoiden mukaan irtisanomisten seurauksena THL:stä puuttuu tätä nykyä sellaista asiantuntemusta, josta olisi ollut apua koronaviruksen kaltaisten epidemiodien torjumisessa.
Verkkopalvelut

Thl.fi-verkkopalvelu on portti laitoksen tuottamaan keskeiseen tietoon. Laitoksen julkaisuja löytyy sen verkkosivuilta ja myytävät julkaisut sen verkkokirjakaupasta.
Lastensuojelun käsikirjassa on tietoa lastensuojelulaista ja sen soveltamisesta lastensuojeluprosessin mukaisesti.
Sotkanetissä on tilastotietoja suomalaisten terveydestä ja hyvinvoinnista. Kaikki Sotkanetin tieto on saatavilla avoimena datana.
Innokylä on Suomen sosiaali- ja terveydenhuollon innovaatioyhteisö.
Fineli sisältää tietoa Suomessa käytettävien elintarvikkeiden ravintoainekoostumuksesta. Finelin tiedot ovat saatavilla avoimena datana.
Teaviisari on työväline kunnille. Tulokset kuvaavat terveydenedistämisaktiivisuutta eli kunnan toimintaa asukkaidensa terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseksi.
THL:n avoin data
Aiheesta muualla

THL:n verkkosivut
Tilannekatsaus koronaviruksesta (thl.fi)
THL:n koronayhteenveto (sis. kartta ja graafeja) Suomen covid-19-tapauksista (via arcgis.com)
| n k Suomen tutkimuslaitokset |
| --- | --- |
Julkiset:  Geologian tutkimuskeskus  Elintarviketurvallisuusvirasto Evira  Ilmatieteen laitos  Luonnonvarakeskus  Maanmittauslaitos  Suomen ympäristökeskus  Säteilyturvakeskus  Teknologian tutkimuskeskus VTT  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  Työterveyslaitos  Ulkopoliittinen instituutti  Valtion taloudellinen tutkimuskeskus 
| n k Rokotealan toimijat |
| --- | --- |
Valmistajat:  Astra Zeneca  bioMérieux  CSL Limited  Eli Lilly  Glaxo Smith Kline  Merck  Novartis  Pfizer  Sanofi pasteur (Sanofi)  Teva  Valneva 
Valvovat viranomaiset:  CDC (Yhdysvallat)  FDA (Yhdysvallat)  EMA (EU)  Fimea (Suomi)  Läkemedelsverket (Ruotsi)  THL (Suomi) 
Tutkimuslaitoksia:  Rokotetutkimuskeskus (Suomi) 
 Katso myös: Rokottaminen (toimenpide)  Rokote (vaikuttava valmiste)  Lääketeollisuus 
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:   ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:   IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:    Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:   ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:  AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland
Vaasan lähetysseurakunta

| Vaasan lähetysseurakunta> Missionskyrkan i Vasa |
| --- | --- |

 Vaasan lähetysseurakunnan Missionskyrkan osoittessa Rauhankatu 20.
Suuntautuminen:  vapaakirkollisuus
Kirkkokunta:  Missionskyrkan i Finland
Perustettu:  1883
Pastori:  Anette Nyman
Pääkirkko:  Rauhankatu 20 65100 Vaasa
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vaasan lähetysseurakunta eli ruotsalainen vapaaseurakunta (ruots. Missionskyrkan i Vasa) on vuonna 1883 perustettu vaasalainen vapaaseurakunta. Seurakunta kuuluu Missionskyrkan i Finland-kirkkokuntaan. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Vaasan keskustassa, Rauhankadulla. Seurakunnan pastori on Anette Nyman. Vapaaseurakunta tuli alkuaikoinaan 1880-luvulla tunnetuksi vapaakirkollisuuden keskuksena joka henkilöityi erityisesti Alba Hellmanin ja Edvard Björkenheimin toimintaan.
Historia > Vapaakirkollisuuden keskus

Baptistista pyhäkoulua pitäneen Alba Hellmanin ja tämän siskon Hildan kodista tuli 1870-luvun lopulla Vaasassa vapaakirkollisuuden keskus, mikä johtui pitkälti Hellmanin kirjeenvaihdosta muun muassa Grattan Guinnessin kanssa. Ruotsalaisen eversti K. A. Broadyn Vaasassa pitämä raittiusesitelmä teki vaikutuksen Hellmanin sisaruksiin, mikä johti Vaasan ehdottoman raittiuden seuran perustamiseen vuonna 1877.
Vuonna 1878 Orisbergin kartanon isäntä Edvard Björkenheim liittyi raittiusseuraan vuonna 1878 ja hänen pitämät raittiuspuheet Vaasassa ja Orismalassa keräsivät runsaasti yleisöä. Björkenheimistä tuli Vapaa Lähetyksen yksi merkittävimmistä työntekijöistä toiminnan alkuvaiheessa. Syksyllä 1883 Björkenheimilla oli mahdollisuus kuunnella puolen vuoden ajan Boardmania, Moodya ja Sankeyta sekä anglo-amerikkalaisen pyhityksen johtajia kuten Hudson Tayloria, Grattan Guinesia ja Reginald Radcliffea.
Historia > Kehitys vapaaseurakunnaksi

Hellmanin kodin ja Edvard Björkenheimin välinen yhteisö jätti jälkensä Vaasan ja sen lähiseutujen vapaakirkolliseen toimintaan. Hellmanin sisarukset hoitivat Raamattuseurojen myymälää ja Alba Hellman harjoitti merimieslähetystä. Lordi Radstockin vierailu Suomessa vaikutti myös Hellmaniin ja Radstockin tulkki A. F. Tiselius vieraili elokuussa 1879. Tiseliuksen saarnatoiminnan kautta vapaakirkolliset ystäväpiirit tulivat yhteen ja vähitellen heitä alettiin kutsumaan vapaaseurakunnaksi. Muodollinen siirtymä baptistikirkosta vapaaseurakunnalisuuteen tapahtui Vaasassa vuonna 1883, kun kymmenen vapaampaa ehtoolliskäytäntöä suosinutta saarnaaja A. W. Backmanin johdolla erosi seurakunnasta. Alkujaan vapaaseurakunta kokoontui Hellmanien kotona, mutta syyskuussa 1884 vihittiin käyttöön seurakunnan oma lähetystalo.
Seurakunnan johtajat

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Vaasan lähetysseurakunnan johtajina:
1883–1887: Anders Vilhelm Backman
1887–1888: Nils Fredrik Nyréen
1891–1892: Erik Landell
1894–1895: Nils Fredrik Nyréen
1895–1896: Erik Landell
1896–1898: R. Bonsdorff
1897–1901: A. Hällis
1899–1901: August Nilsson
1901–1902: L. G. Fristedt
1903–1905: Carl Dahlström
1905–1908: J. A. Tavaststjerna
1908–1911: O. V. Smedlund
1910–1919: P. W. Lindahl
1919–1923: Abraham Edholm
1923–1926: A. V. Rosenberg
1926–1927: H. Strömstedt
1927–1934: P. W. Lindahl
1934–1946: Uno Dahlbom
1936–1946: U. Dahlbom
1946–1957: Toivonen
1957–1959: F. Höglund
1960–1962: J. A. Hedman
1962–1965: R. Forsner
1965–1969: Birg Österlund
1969–1972: Hj Hopén
1972–1977: P-O. Holtti
1978–1980: T-O. Pettersson
1981–1983: Siv Ekman
Aiheesta muualla

Seurakunnan verkkosivusto
| n k Vapaakirkollisuus Suomessa |
| --- | --- |
 Historia 
Kirkot:  Missionskyrkan i Finland  Suomen Vapaakirkko  Evankeliset ystävät 
Suurimmat seurakunnat:  Helsingin vapaaseurakunta  Hämeenlinnan vapaaseurakunta  Jyväskylän vapaaseurakunta  Järvenpään vapaaseurakunta Arkki  Kuopion vapaaseurakunta  Lahden vapaaseurakunta  Pietarsaaren Ebeneser-seurakunta  Seinäjoen vapaaseurakunta  Vaasan lähetysseurakunta  Turun vapaaseurakunta  Luettelo seurakunnista 
Henkilöt:  Arpiainen  Björkenheim  Braxén  Brofeldt  Dahlbäck  Heikel  Heiskanen  A. Hellman  H. Hellman  Jalkio  E. Jokinen  W. Jokinen  Lindberg  Lönnbeck  Mangs  Mannero  Meyer  Mäkinen  Rintala  Salmensaari  Vuorinen 
Järjestöt ja media:  Finska Veckobladet  Frank Mangs Center  Fria kristliga folkhögskolan  Kiponniemen toimintakeskus  Missio Ecuador  Päivä  Santalan kartano  Suomen teologinen opisto  Suomen Viikkolehti  Teopolis  Tyyne-Liisa ja S.S.Salmensaaren Opintosäätiö  ViaDia 
Kulttuuri ja tapahtumat:  Harpunsäveliä  Hengellinen laulukirja  Vapaakirkon kesäjuhlat 
 Frikyrklig samverkan  Suomen vapaakristillinen neuvosto
HC Ajoie

| HC Ajoie |
| --- | --- |

Perustettu:  1973
Kaupunki:   Porrentruy, Sveitsi
Kotiareena:  Raiffeisen Arena
– kapasiteetti:  4 200
Sarjataso:  National League
Värit:           
Toimitusjohtaja:   Julien Vauclair
Puheenjohtaja:   Patrick Hauert
Päävalmentaja:   Greg Ireland
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
HC Ajoie on sveitsiläinen jääkiekkojoukkue. Joukkue pelaa Sveitsin pääsarjassa National League:ssa.
Joukkue kaudella 2024-2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  | Benjamin Conz | R | 2026 | Porrentruy, Sveitsi |  |
| 28 |  | Kilian Bernasconi | L | 2026 | Lugano, Sveitsi |  |
| 29 |  | Noah Patenaude | L | 2026 | Neuchâtel, Sveitsi |  |
| 40 |  | Damiano Ciaccio | L | 2026 | Grandson, Sveitsi |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2 |  | Valentin Pilet | L | 2026 |  |  |
| 3 |  | Anttoni Honka | R | 2027 | Jyväskylä, Suomi |  |
| 17 |  | Thomas Thiry | R | 2026 | Saint-Germain-En-Laye, Ranska |  |
| 18 |  | Bastien Pouilly | L | 2025 | Courtételle, Sveitsi |  |
| 26 |  | Kevin Fey (C) | L | 2027 | Bern, Sveitsi |  |
| 37 |  | Arno Nussbaumer | L | 2026 |  |  |
| 43 |  | T. J. Brennan (A) | L | 2025 | Moorestown, New Jersey, Yhdysvallat |  |
| 47 |  | Marco Maurer | L | 2025 | Affoltern am Albis, Sveitsi |  |
| 64 |  | Joel Scheidegger | L | 2025 |  |  |
| 88 |  | Tim Minder | R | 2025 | Weinfelden, Sveitsi |  |
| 90 |  | Jannik Fischer (A) | L | 2026 | Baar, Sveitsi |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 4 |  | Jonathan Hazen | R | OLH | 2026+1 | Val-Bélair, Québec, Kanada |
| 8 |  | Philip-Michaël Devos | L | KH | 2028+1 | Sorel-Tracy, Québec, Kanada |
| 12 |  | Thibault Frossard | L | KH | 2025 | Vendlincourt, Sveitsi |
| 13 |  | Louis Robin | R | OLH | 2027 | Yverdon-les-Bains, Sveitsi |
| 14 |  | Emīls Veckaktiņš | L | VLH | 2025+1 | Ogre, Latvia |
| 27 |  | Reto Schmutz | L | VLH | 2025 | Wald, Sveitsi |
| 32 |  | Jerry Turkulainen | R | OLH | 2026 | Mikkeli, Suomi |
| 41 |  | Pierre-Édouard Bellemare | L | KH / VLH | 2025 | Le Blanc-Mesnil, Ranska |
| 46 |  | Adam Rundqvist | L | KH / P | 2025 | Karlstad, Ruotsi |
| 54 |  | Lilian Garessus | L | KH | 2027 | Porrentruy, Sveitsi |
| 70 |  | Matteo Romanenghi | L | KH / VLH | 2027 | Morbio Inferiore, Sveitsi |
| 74 |  | Julius Nättinen | L | H | 2026 | Jyväskylä, Suomi |
| 87 |  | Marco Pedretti (A) | L | OLH | 2026+1 |  |
| 89 |  | Oula Palve | L | KH | 2025+1 | Keuruu, Suomi |
| 95 |  | Kevin Bozon | L | LH | 2025 | Chamonix, Ranska |
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Greg Ireland
Apuvalmentaja: Juha-Pekka Hytönen
Apuvalmentaja: Petteri Nummelin
Apuvalmentaja: Gregory Sciaroni
Maalivahtivalmentaja: Vladimir Hiadlovsky
Videovalmentaja: Cédric Seuret
Fysiikkavalmentaja: Loris Hintzy
Huoltopäällikkö: Boris Gellé
Huoltopäällikkö: Célien Seuret
Puheen- & Jääkiekkotoiminnanjohtaja: Patrick Hauert
Toimitusjohtaja: Julien Vauclair
Lähde: EliteProspects
Ukraina

Ukraina (ukr. Україна, Ukrajina) on valtio Itä-Euroopassa. Maa on pinta-alaltaan Euroopan toiseksi suurin ja samalla suurin kokonaan Euroopassa oleva maa ja väkiluvultaan Euroopan kahdeksanneksi suurin valtio. Ukrainan rajanaapureita ovat idässä Venäjä, pohjoisessa Valko-Venäjä, lännessä Puola, Slovakia ja Unkari ja lounaassa Romania ja Moldova. Etelässä maa rajoittuu Mustaanmereen. Maan väkiluku oli 37,6 miljoonaa vuonna 2023 ja virallinen kieli on ukraina. Enemmistö maan asukkaista on ukrainalaisia. Ukrainan väkiluku on laskenut voimakkaasti maan itsenäistymisen jälkeen, parhaimmillaan Neuvostoliiton aikaan tasavallassa asui yli 50 miljoonaa asukasta.
Ukraina on enimmäkseen aroa ja ylänköä lauhkean mannerilmaston alueella. Ukrainan merkittävin joki on maan itäiseen ja läntiseen osaan jakava Dnepr. Suuri osa maasta on viljelykelpoista ja runsasravinteista. Ukrainan pääkaupunki on 2,8 miljoonan asukkaan Kiova. Toiseksi suurin kaupunki on Koillis-Ukrainassa sijaitseva Harkova. Myös Mustanmeren rannalla sijaitseva noin miljoonan asukkaan Odessa on merkittävä kulttuuri-, tiede- ja teollisuuskeskus.
Keskiajalla Kiovan Rus muodosti laajan valtakunnan, joka joutui suureksi osaksi mongolien vallan alle 1200-luvulla. Mongolivallan väistyessä 1500-luvulla Ukrainaan muodostui kasakkayhteisöjä. Itsenäisen kasakkahetmanaatin aika jäi lyhyeksi ja maa jaettiin Puola-Liettuan ja Venäjän kesken. Ukraina itsenäistyi Neuvostoliitosta 1991 ja sen nykyinen presidentti on Volodymyr Zelenskyi. Vuodesta 2014 Venäjä on käynyt sotaa Ukrainaa vastaan, jonka osana Venäjä on miehittänyt Krimin niemimaan, käynyt sijaissotaa Itä-Ukrainassa sekä hyökännyt Ukrainaan vuonna 2022.