stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Veljekset kuin kyljykset

| Veljekset kuin kyljykset Jope Ruonansuu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Kujalandia Recording Studio
 Julkaistu: 9. marraskuuta 2012
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Kuja Salmi
 Tyylilaji: huumorimusiikki, iskelmä
 Kesto: 30.07
 Levy-yhtiö: RCA
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 16.
Jope Ruonansuun muut julkaisut
| Jopetusministeri 2011 | Veljekset kuin kyljykset 2012 | Jope Ruonansuu ja Porsaanperän pikkujoulut 2013 |
Veljekset kuin kyljykset on Jope Ruonansuun 22. studioalbumi. Se julkaistiin 9. marraskuuta 2012. Mukana levyllä on myös Jopen veli Seppo Ruonansuu. Levyn kansitaide on Mr. Lordin käsialaa.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 16.
Kappaleet

Sovitukset Jope Ruonansuu, Jari "Heinä" Nieminen ja Kuja Salmi, ellei toisin mainita.
Kuka keksi karppauksen? – 2.31 (Kuka keksi rakkauden, säv. Markku Impiö, san. Jope Ruonansuu)
Lännen Sukari – 1.52 (Lännen lokari, säv. Hiski Salomaa, san. Jope Ruonansuu – Seppo Ruonansuu)
Kommarit, porvarit, demarit ja kepu – 1.46 (Oli simmarit, sammarit, kummarit ja pipo, säv. Antti Hammarberg, san. Jope Ruonansuu)
Puolustusvoimat ohi on – 1.10 (säv. Jope Ruonansuu, san. Jope Ruonansuu, sov. Kuja Salmi – Erno Tiittanen)
Sauli – 3.18 (säv. Jope Ruonansuu, san. Jope Ruonansuu)
Reetu – 2.54 (säv. Jope Ruonansuu, san. Jope Ruonansuu – Seppo Ruonansuu)
Vanhan Taunuksen tarina – 2.24 (säv. Jope Ruonansuu, san. Jope Ruonansuu – Seppo Ruonansuu)
Raskautta vaan – 2.24 (Sitähän se kaikki on, säv. Dave Lindholm, san. Jope Ruonansuu)
Sviit sili hani – 2.10 (säv. Jope Ruonansuu, san. Jope Ruonansuu)
Vanha palvikinkku – 2.21 (Mälarökyrka, säv. Sven Lindahl, san. Jope Ruonansuu – Seppo Ruonansuu)
Sähkötupakka – 2.55 (Kitara, taivas ja tähdet, säv. Mikko Syrjä, san. Seppo Ruonansuu)
Reijo Salmisen tyttö – 1.54 (Nahkatakkinen tyttö, säv. Neumann, san. Jope Ruonansuu)
Veijo Votkin – 2.58 (säv. Jope Ruonansuu, san. Jope Ruonansuu, sov. Kuja Salmi)
Tekijät > Muusikot

Jope Ruonansuu – laulu, imitaatiot
Jari "Heinä" Nieminen – kitara, banjo, mandoliini, basso
Jussi Aaltonen – piano
Hannu Kilkki – basso
Kuja Salmi – rummut, taustalaulu, perkussiot, hammond
Markku Rönkkö – haitari
Erno Tiittanen – trumpetti
Robert Löflund – tenori- ja baritonisaksofoni ja huilu
Aleksi Saraskari – tuuba
Sirkku Hilanko ja Annukka Nevalainen – viulut
Mari Ruonansuu – laulu kappaleessa ”Kuka keksi karppauksen?”
Seppo Ruonansuu – taustalaulu
Anna-Maria Karhulahti – taustalaulu
Tekijät > Tuotanto

Kuja Salmi – tuottaja, äänittäjä, miksaaja (Kujalandia Recording Studio)
Mr. Lordi – kansitaide
Jope Ruonansuu – kannen suunnittelu
Seppo Ruonansuu – kannen suunnittelu
Aiheesta muualla

Veljekset kuin kyljykset Discogsissa. (englanniksi)
Jope Ruonansuu
| --- | --- |
Studioalbumit:   Matkiva kulkuri (1988)  Elvis-osasto (1992)  Täällä Washington (1992)  Politiikkaa ja erotiikkaa (1993)  Jope Ruonansuu presidentiksi (1993)  Kiikun kaakun (1994)  Washington Bar (1995)  Piinapenkki (1996)  Vara Mara (1997)  Neuroopan omistajat (1999)  Hauskaa joulua t: Jope (2000)  Lomakiertue (2001)  Työnnä kännykkä hanuriin (2002)  Finnshits (2003)  Tosi-CD (2004)  Me hirviöt (2006)  Tanssii läskien kanssa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Herkimmät laulut (2008)  Kunnioittaen – Yhden miehen tribuutti (2009)  Naamakirja (2010)  Jopetusministeri (2011)  Veljekset kuin kyljykset (2012)  Jope Ruonansuu ja Porsaanperän pikkujoulut (2013)  Biisinmurtajat (2016) 
Kokoelmat:   Mix 1 (1995)  Naurettava 90-luku – 60 parasta naururaitaa (2000)  Jope Ruonansuu & Juha Laitila: American Office – Parhaat radiosketsit (2002)  Naura pois – 20 huumorihittiä (2002)  Kaikkien aikojen parhaat – Aattelepa ite (2009)  Sound Pack 12 (2010)  32 Jopeinta laulua (2014) 
Singlet:   Enska ja Hanski / Matkiva Kulkuri (1988)  Nyt lähtee läskit / Rantamiehen balladi (1991)  Hyppää pois / Ilman jarruja helvettiin (1991)  Pappi vaan joi (1995)  Enkeleitä toisillemme / Veronpunaiset ruusut (1996)  Mararock / Satasen laina (1997)  Kaikki menee kun sovittelee / Mattiesko Hytönen (1997, vedettiin pois ennen virallista myyntipäivää)  Soneranputsausjenkka (1999)  Umtsi-um (2002)  Annelin silmin / Stressmann (2003)  Aulis Gerlander / Haluan Aidoliksi (2004)  Yllytyshullu / Matti on numero yksi (2004)  Sua rakastan kuin hullu / Uu Pee Ämmät (2006)  Yhden miehen rivitanssi / Digitaalihumppa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Äiti (promo, 2008)  Rahamaailma / Kerran jos toisenkin (2009)  Katsastusinssi Nauraa (2011)  Loirinuotiolla (2016) Luettelo Jope Ruonansuun kappaleista 
Filmografia:   Jope Ruonansuun filmografia  Jopet Show Jope Ite
Marie Doro

Marie Doro vuonna 1906.
Marie Doro, alkuperäiseltä nimeltään Marie Katherine Stewart (25. toukokuuta 1882 Duncannon – 9. lokakuuta 1956 New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja varhaisen mykkäelokuvakauden tähti.
Doron ura alkoi monen muun aikalaisen tavoin näyttämöllä, kevyissä musikaaleissa. Niistä hänet keksi Broadwaylle kuuluisa impressaari Charles Frohman. Broadwaylla hän esiintyi melodraamoissa, trillereissä ja komedioissa, kuten "Sherlock Holmes", "The Admirable Chrichton" ja "Electricity". Häntä ohjasi usein William Gillette. Kiertueellaan Britanniaan hän näytteli  tuolloin vielä täysin tuntemattoman Charles Chaplinin kanssa. Chaplin kirjoitti muistelmissaan, että Doro oli hänen ensimmäinen rakkautensa.  Ensimmäisen elokuvaroolinsa hän teki vuonna 1915.
Parhaiten Doro muistettaneen roolistaan elokuvassa "Oliver Twist", joka valmistui vuonna 1916, ohjaajanaan James Young. Kaikkiaan hän teki roolin 15 eri elokuvassa. 1920-luvulle tultaessa Doro alkoi olla pettynyt Hollowoodiin ja sen realiteetteihin. Hän palasi teatterinäyttelijäksi ja teki muutaman roolin kunnes muutti Eurooppaan vuonna 1921.
Euroopassa Doro teki elokuvia Italiassa ja Britanniassa. Viimeiseksi elokuvaksi jäi vuonna 1924 filmattu "Sally Bishop". Elokuvan ohjasi Maurice Elvey ja miespääosan teki Henry Ainley. Doro oli lyhyen ajan avioliitossa näyttelijä Elliot Dexterin kanssa. Liitto päättyi eroon ja jäi lapsettomaksi.
Elämänsä loppupuolella Doro kiinnostui hengellisyydestä ja erakoitui. Hän vältteli vanhoja ystäviään ja tuttaviaan.
Uransa varrella Doro teki kahdeksantoista elokuvaa. Niistä vain kuusi on säilynyt.
Lisää aiheesta

http://www.ibdb.com/broadway-cast-staff/marie-doro-38343
Vaiaku Lagi Hotel

Vaiaku Lagi Hotel.
Vaiaku Lagi Hotel (Vaiaku Langi Hotel) on Tuvalun saarivaltion ainoa hotelli. Se sijaitsee Vaiakun kylässä Funafutin atollilla. Hotelli on Tuvalun hallituksen omistama, ja siellä on 16 huonetta. Hotellissa on muun muassa baari ja ravintola. Hotelli sijaitsee 50 metrin päässä Funafutin kansainvälisestä lentoasemasta.
Marie Dressler

| Marie Dressler |
| --- | --- |
 Marie Dressler, valokuva noin vuodelta 1909.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. marraskuuta 1868 
Kuollut: 28. heinäkuuta 1934 (ikä 65)
Kansalaisuus:  Kanada Yhdysvallat
Näyttelijä
Aktiivisena:  1886–1934
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Marie Dressler (oik. Leila Marie Koerber, 9. marraskuuta 1868 Coburg, Kanada – 28. heinäkuuta 1934 Santa Barbara, Yhdysvallat) oli kanadalaissyntyinen näyttelijä.
Dresslerin isä oli musiikinopettaja. Dressler aloitti teatteriuransa 14-vuotiaana ja esiintyi 20-vuotiaana ensimmäisessä operettiroolissaan. Vuonna 1892 hän meni Broadwaylle ja hänestä tuli revyytähti. Dresslerin elokuvadebyytti oli vuonna 1914 Charlie Chaplinin elokuvassa. Hänestä tuli mykän elokuvan tähti.
Vuonna 1931 Dressler esiintyi tragikoomisessa elokuvassa Min and Bill ja sai roolistaan parhaan naispääosan Oscar-palkinnon. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Marie Dressler Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Velikije Luki (yhtye)

Velikije Luki on vuonna 1982 perustettu virolainen punk-yhtye.
Alkuperäinen ja nykyinen kokoonpano

Ivo Uukkivi (Munk) – laulu, solisti
Villu Tamme – kitara
Kuldar Hanstin – kitara
Raivo Pilt – basso
Raik Kuusemets – rummut, laulu
Alkuperäinen kokoonpano vaihteli solistia Ivo Uukkiveä eli Munkia lukuun ottamatta vuosien 1987-1992 välisenä aikana. Allan Vainola ja Peep Männil olivat kuitenkin mukana vuosina 1982-1984. Alkuperäinen kokoonpano palasi puoliksi sattumalta yhteen uudestaan vuonna 1992 ja on pysynyt siitä lähtien samana tähän päivään asti.
Diskografia

Jõuluks koju (1989)
Velikije Luki 15 (1997)
Tallinn põleb (2002)
Tunnetuimmat laulut

Tallinn põleb
Sadistist perekonnapea
Pudi
Õnn on elada me maal
See vist ongi armastus
Viina veel
Külm sõda
Afganistan
Enesetapja laul
To mr. Reagan
Agul
Neutronpomm, ta tapab hästi
Tablett
Üleeestiline vägivald
Südasuine sügise
Kohvik
Kivilinn
Kevad
Irve
Laul Nõukogude aatomist
Oh laula ja hõiska
Venäjä Eurovision laulukilpailussa

| Venäjä |
| --- | --- |

Toiminut isäntämaana:  2009
Esiintymiset
Esiintymiskerrat:  25
Ensiesiintyminen:  1994
Paras sijoitus:  1. (2008)
Huonoin sijoitus:  15. (SF) (2018)
Paras pistemäärä:  491 (2016)
Huonoin pistemäärä:  17
Venäjän edustaja Sergei Lazarev esiintymässä vuoden 2016 kilpailun harjoituksissa.
Venäjä on osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuodesta 1994. Maan paras sijoitus on vuodelta 2008 Dima Bilanin voitettua euroviisut. Venäjän menestys euroviisuissa on aina ollut suhteellisen hyvä. Vuonna 2018 Venäjä tippui ensimmäistä kertaa finaalista.
Venäjä on laulanut kolme ensimmäistä kappalettaan venäjäksi. Esityskielen vapautumisen jälkeen laulukieleksi vaihtui englanti. Sen jälkeen kokonaan venäjäksi on laulettu vain vuonna 2003. Vuonna 2009 kielenä oli osittain venäjä ja osittain ukraina. Vuonna 2012 kielinä ovat udmurtti ja englanti.
Venäjä oli alun perin suunnitellut osallistuvansa vuoden 2022 kilpailuun. EBU kuitenkin sulki Venäjän kilpailusta Ukrainaan kohdistuneen hyökkäyksen takia. 26. helmikuuta 2022 venäläiset yleisradioyhtiöt VGTRK ja Pervyi kanal ilmoittivat eroavansa Euroopan yleisradiounionista, mikä estää Venäjän osallistumisen Euroviisuihin, ellei niiden jäsenyyttä palauteta.
Sijoitukset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 1994 | Marija Kats | ”Vetšnyi strannik” | 9 / 25 | 70 |  |
| 1995 | Filipp Kirkorov | ”Kolybelnaja dlja vulkana” | 17 / 23 | 17 |  |
| 1996 | Andrei Kosinski | ”Ja eto ja” | X / X | X | Kappale ei läpäissyt esikarsintaa |
| 1997 | Alla Pugatšova | ”Primadonna” | 15 / 25 | 33 |  |
| 2000 | Alsou | ”Solo” | 2 / 24 | 155 |  |
| 2001 | Mumij Troll | ”Lady Alpine Blue” | 12 / 23 | 37 |  |
| 2002 | Prime Minister | ”Northern Girl” | 10 / 24 | 55 |  |
| 2003 | t.A.T.u. | ”Ne ver, ne boisja” | 3 / 26 | 164 |  |
Sijoitukset > Kaksivaiheinen loppukilpailu

Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 2004 | Julia Savicheva | ”Believe Me” | 11 / 24 | 67 | – | – | Suora finaalipaikka edellisen vuoden sijoituksen ansiosta |
| 2005 | Natalja Podolskaja | ”Nobody Hurt No One” | 15 / 24 | 57 | – | – | Suora finaalipaikka edellisen vuoden sijoituksen ansiosta |
| 2006 | Dima Bilan | ”Never Let You Go” | 2 / 24 | 248 | 3 / 23 | 217 |  |
| 2007 | Serebro | ”Song#1” | 3 / 24 | 207 | – | – | Suora finaalipaikka edellisen vuoden sijoituksen ansiosta |
Sijoitukset > Kaksi semifinaalia

Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 2008 | Dima Bilan | ”Believe” | 1 / 25 | 272 | 3 / 19 | 135 |  |
| 2009 | Anastasija Pryh’odko | ”Mamo” | 11 / 25 | 91 | – | – | Suora finaalipaikka edellisen vuoden voiton ansiosta |
| 2010 | Pjotr Nalitš | ”Lost and Forgotten” | 11 / 25 | 90 | 7 / 17 | 74 |  |
| 2011 | Aleksei Vorobjov | ”Get You” | 16 / 25 | 77 | 9 / 19 | 64 |  |
| 2012 | Buranovskije Babuški | ”Party for Everybody” | 2 / 26 | 259 | 1 / 18 | 152 |  |
| 2013 | Dina Garipova | ”What If” | 5 / 26 | 174 | 2 / 16 | 156 |  |
| 2014 | Tolmachevy Sisters | ”Shine” | 7 / 26 | 89 | 6 / 16 | 63 |  |
| 2015 | Polina Gagarina | ”A Million Voices” | 2 / 27 | 303 | 1 / 16 | 182 |  |
Sijoitukset > Uusi pisteidenlaskujärjestelmä

Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1-8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Näin ollen voittaja selviää vasta kun eniten puhelinääniä saanut maa saa pisteet.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 2016 | Sergei Lazarev | ”You Are the Only One” | 3 / 26 | 491 | 1 / 18 | 342 |  |
| 2017 | Julija Samoilova | ”Flame is Burning” | – | – | – | – | Vetäytyi kisoista |
| 2018 | Julija Samoilova | ”I Won’t Break” | – | – | 15 / 18 | 65 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia |
| 2019 | Sergei Lazarev | ”Scream” | 3 / 26 | 370 | 6 / 18 | 217 |  |
| 2020 | Little Big | ”Uno” | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |
| 2021 | Maniža | ”Russian Woman” | 9 / 26 | 204 | 3 / 16 | 225 |  |
Kapellimestarit

Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Venäjän kapellimestarit 1994–1997
| Vuosi | Nimi |  |  |
| 1994 | Lev Zemlinski |  |  |
| 1995 | Mihail Finberg |  |  |
| 1997 | Rutger Gunnarsson |  |  |
Voi kuinka myrsky rauhoittaa

| Voi kuinka myrsky rauhoittaa Aulikki Oksanen, Vuokko Hovatta & Zarkus Poussa |
| --- | --- | --- |

kannen kuva: Aulikki Oksanen
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2015
 Julkaistu: 12. joulukuuta 2015
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Zarkus Poussa
 Tyylilaji: runo, laulelma
Vuokko Hovatan muut julkaisut
| Minä rakastan ikuisesti 2013 | Voi kuinka myrsky rauhoittaa 2015 | Pysykää sängyssä sunnuntaisin 2018 |
Voi kuinka myrsky rauhoittaa on Aulikki Oksasen, Vuokko Hovatan ja Zarkus Poussan albumi, joka julkaistiin joulukuussa 2015. Albumi koostuu Aulikki Oksasen runoista, joita runoilija itse lausuu ja Hovatta sekä Poussa laulavat. Levy syntyi kolmikon yhteisten konserttien pohjalta.
Sävellykset ovat tehneet Jarkko Meretniemi, Kerkko Koskinen, Otto Donner, Tuure Kilpeläinen ja Väinö Wallenius. "Ateenan rakastavaiset" on julkaistu aiemmin Vuokko Hovatan albumilla Minä rakastan ikuisesti (nimellä "Ateena") ja "Helise, taivas!" albumilla Lempieläimiä. "Korintin ruusut" on mukana Kerkko Koskinen Kollektiivin ensimmäisellä albumilla. Kappaleet on sovitettu uudelleen Voi kuinka myrsky rauhoittaa -albumia varten.
Zarkus Poussa loi levyn äänimaisemat sekä sovitti, tuotti ja miksasi kaikki albumin kappaleet.
Kokoonpano

Aulikki Oksanen – runot
Vuokko Hovatta – laulu
Zarkus Poussa – laulu, rummut, akustinen kitara
Kokoonpano > Yhtye

(kappaleet 2, 3, 5, 9, 10, 12)
Jere Haakana – sähkökitara
Juha Kuoppala – koskettimet
Juho Kivivuori – basso
Maija Kauhanen – kantele (15)
Tapani Varis – basso (15)
Kappaleet

Kaikki sanat Aulikki Oksanen.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Villit Peurat |  | 1.50 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Sydänyö | Jarkko Meretniemi | 3.16 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ateenan rakastavaiset | Tuure Kilpeläinen | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Voi, kuinka myrsky rauhoittaa! |  | 1.58 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Lumous |  | 1.29 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Korintin ruusut | Kerkko Koskinen | 2.44 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Julmuus |  | 1.20 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Tavara |  | 1.22 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Helvetti |  | 0.52 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Kuka kertoisi minulle | Otto Donner | 3.28 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Mustarastas | Jarkko Meretniemi | 3.38 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Mustikan sääli |  | 1.46 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Sain sulta kuutamon | Tuure Kilpeläinen & Väinö Wallenius | 4.05 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Afrikka |  | 2.39 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Helise, taivas! | Tuure Kilpeläinen | 4.04 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Onni |  | 1.00 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 39.26 |  |  |  |  |  |  |
Vuode- ja asumusero

Vuode- ja asumusero on avioliittolaista poistettu säädös. Se tarkoittaa tuomioistuimen määräämää puolisoiden yhteiselämän lakkauttamista määräajaksi. Se on alkujaan tullut Suomen oikeuteen vuoden 1686 kirkkolaissa ja myöhemmin ollut vuoden 1734 lain naimakaaressa ja sen tarkoitus on ollut rangaistuksenomaisesti yrittää taivuttaa puolisoita sovintoon. Se ei siten ollut esiaskel avioeroon.
Säädös on peräisin kanonisesta oikeudesta, jossa se on ollut korvaamassa avioeroa, jota ei ollut.
Aiheesta muualla

Ruotsin valtakunnan vuoden 1734 laki: Naimisen Caari 11–17
Vasili Kljutševski

Vasili Kljutševskin muotokuva
Vasili Osipovitš Kljutševski (ven. Васи́лий О́сипович Ключе́вский, 28. tammikuuta (J: 16. tammikuuta) 1841 Voskresnskojen kylä, Penzan kuvernaatti – 25. toukokuuta (J: 12. toukokuuta) 1911 Moskova) oli venäläinen historioitsija, jota pidetään yhtenä maan kolmesta merkittävimmistä historioitsijoista Nikolai Karamzinin ja Sergei Solovjovin ohella. Teoksissaan Kljutševski käsitteli erityisesti sosiaali- ja taloushistorian kysymyksiä. Kljutševskin isä oli kyläpappi ja etniseltä taustaltaan mordvalainen, tarkemmin mokšalainen.
Vuonna 1889 Kljutševski valittiin Venäjän tiedeakatemiaan. Vuonna 1906 hän toimi lyhyen aikaa Venäjän valtakunnanneuvoston jäsenenä. Virka-arvoltaan hän oli salaneuvos.
Marie Delattre

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   Marie Delattre heinäkuussa 2007  |   Marie Delattre heinäkuussa 2007  |   Marie Delattre heinäkuussa 2007  |  |
Maa:   Ranska
Naisten ratamelonta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | K-2 500 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Zagreb 2005 | K-2 500 m |  |
|  Pronssia | Duisburg 2007 | K-2 500 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Poznań 2005 | K-2 500 m |  |
| Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  |  |
|  Pronssia | Almería 2005 | K-1 1000 m |  |
Marie Claire Delattre-Demory (s. 4. maaliskuuta 1981 Arras) on ranskalainen ratameloja, joka kilpaili useissa arvokisoissa yhdessä Anne-Laure Viardin kanssa. He voittivat kajakkikaksikon 500 metrillä olympiapronssia Pekingissä 2008, MM-pronssia Zagrebissa 2005 ja Duisburgissa 2007 sekä EM-pronssia Poznańissa 2005. Välimeren kilpailuissa Delattre sai pronssia 1 000 metrin kajakkiyksikössä Almeríassa 2005. Delattre edusti Ranskaa myös Ateenan kesäolympialaisissa 2004 joissa hän karsiutui Anne-Laure Viardin kanssa 500 metrin kajakkikaksikossa välierissä, sekä Lontoon kesäolympialaisissa 2012 joissa hän kuului Ranskan kahdeksanneksi sijoittuneeseen joukkueeseen 500 metrin kajakkinelosessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marie Delattre Wikimedia Commonsissa
Van Horn

Van Horn on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Buddy Van Horn (1928–2021), yhdysvaltalainen sijaisnäyttelijä ja elokuvaohjaaja
Keith Van Horn (s. 1975), yhdysvaltalainen koripalloilija
Noel Van Horn (s. 1968), yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, William Van Hornin poika
William Van Horn (s. 1939), yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Van Horn”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vasili Levit

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Levit kazakstanilaisessa postimerkissä vuodelta 2016 |  Levit kazakstanilaisessa postimerkissä vuodelta 2016 |  Levit kazakstanilaisessa postimerkissä vuodelta 2016 |  |
Maa:  Kazakstan
Miesten nyrkkeily
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Rio de Janeiro 2016 | Raskassarja |  |
| MM–kilpailut  | MM–kilpailut  | MM–kilpailut  |  |
|  Pronssia | Hampuri 2017 | Raskassarja |  |
| AM–kilpailut  | AM–kilpailut  | AM–kilpailut  |  |
|  Kultaa | Zhuhai 2009 | Raskassarja |  |
|  Kultaa | Bangkok 2015 | Raskassarja |  |
|  Kultaa | Taškent 2017 | Raskassarja |  |
|  Pronssia | Bangkok 2019 | Raskassarja |  |
Vasili Aleksejevitš Levit (ven. Василий Алексеевич Левит; s. 24. helmikuuta 1988 Fjodorovka) on kazakstanilainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Levit saavutti olympiahopeaa Rio de Janeirossa 2016 raskassarjassa eli 91 kg. Hänellä on myös MM–kilpailuista pronssia vuodelta 2017. Levit on kolminkertainen Aasian mestari raskassarjassa. Hänellä on mestaruudet vuosilta 2009, 2015 ja 2017. Hänellä on myös Aasian-mestaruuskilpailuista pronssia vuodelta 2019.
Marja Penttinen

Marja Hannele Penttinen (s. 9. maaliskuuta 1982 Kuopio) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen kävelijä. Hän edusti vuoteen 2000 Kuopion NMKY:tä ja sittemmin Lapuan Virkiää. Häntä valmentaa Marko Kivimäki. Aiemmin valmennuksesta on vastannut Sari Essayah.
Penttinen on edustanut Suomea aikuisten maaotteluissa vuodesta 2003 lähtien. Hän on voittanut 5 000 metrin kävelyn maaottelukilpailun Helsingissä 2006 ja 2008.
Penttinen on voittanut 10 kilometrin kävelyn Suomen-mestaruuden 2006 ja 2008 sekä saanut SM-hopeaa 2002 ja 2003. 20 kilometrillä hän on voittanut Suomen-mestaruuden 2006 ja 2008. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut 3 000 metrin kävelyssä kultaa 2004 ja hopeaa 2005.
Ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 000 m kävely | 13.27,51 | Leppävirta | 14. elokuuta 2008 |
| 5 000 m kävely | 22.32,5 | Helsinki | 29. elokuuta 2008 |
| 5 km kävely | 24.52 | Oulu | 11. kesäkuuta 2006 |
| 10 000 m kävely | 49.29,67 | Turku | 16. syyskuuta 2006 |
| 10 km kävely | 46.10 | Eskilstuna, Ruotsi | 13. syyskuuta 2008 |
| 20 km kävely | 1.33.34 | Leppävirta | 20. syyskuuta 2008 |
Ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 000 m kävely | 13.47,11 | Turku | 19. helmikuuta 2005 |