stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tōru Gotō

| Mitalit> Maa:   Japani.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Japani> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
Tōru Gotō (jap. 後藤 暢, Gotō Tōru, s. 26. kesäkuuta 1934 Fukuokan prefektuuri) on japanilainen kilpauransa päättänyt uimari.
Gotō saavutti Helsingin kesäolympialaisissa 1952 olympiahopeaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Samoissa kisoissa hän sijoittui 100 metrin vapaauinnissa neljänneksi.
TrES-4

| TrES-4 |
| --- | --- |
 TrES-4:n (oikealla) kokovertailu Jupiterin kanssa.
Löytäminen
Löytäjä(t):  Georgi Mandushev et al.
Löytöpäivä:  kevät 2006
Havaintomenetelmä(t):  Ylikulku
Kiertoradan ominaisuudet
Isoakselin puolikas:  0,0488 AU
Eksentrisyys:  0
Kiertoaika:  3,553945 vrk
Inklinaatio:  82,81°
Fyysiset ominaisuudet
Massa:  0,84 MJ
Säde:  1,674 RJ
Tiheys:  240 kg/m³
Lämpötila:  1 600 K
Putoamiskiihtyvyys:  6,93 m/s²
TrES-4 on Lowell-observatorion Herkuleksen tähdistöstä vuonna 2006 löydetty toistaiseksi suurin eksoplaneetta. Löydöstä ilmoitettiin vuoden 2007 elokuussa. Planeetta kiertää 1 435 valovuoden etäisyydellä Maasta sijaitsevaa tähteä GSC 02620-00648. Planeetta kiertää tähteään 7 242 000 km:n etäisyydellä ja sen pinnan lämpötilaksi arvioidaan noin 1 327 °C. TrES-4 kiertää tähtensä ympäri kerran 3,5 vuorokaudessa. TrES-4 on Trans-Atlantic Exoplanet Survey -projektin neljäs varma planeettahavainto ja se löytyi vain puolen asteen päästä aiemmasta TrES-3:sta.
Planeetta on läpimitaltaan noin 70 % Jupiteria suurempi (sen säteeksi on mitattu 1,674 ± 0,094 Jupiterin sädettä), mutta sen massa on kokoon nähden huomattavan alhainen; vain 0,84 ± 0,10 Jupiterin massaa. Tällä perusteella planeetan keskitiheydeksi voidaan laskea noin 0,222 ± 0,045 g/cm³, mikä tekee siitä toistaiseksi tunnetuista planeetoista keskitiheydeltään pienimmän. Osittain poikkeuksellisen alhainen arvo voi selittyä huomattavan laajalla mutta optisesti paksulla kaasukehällä, mikä voidaan tulevaisuudessa varmistaa etsimällä planeetasta mahdollisesti pakenevaa kaasua. Laaja ja läpinäkymätön kaasukehä ei kuitenkaan riitä korjaamaan hyvin epätavallisen alhaista tiheyttä alustavien kaasuplaneettojen tiheysmallien vaatimalle tasolle ja TrES-4 saattaakin antaa kiintoisan haasteen planeettojen tiheysmallien kehittämiselle.
Teräsleidit

| Teräsleidit |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Pamela Tola
Käsikirjoittaja:   Pamela Tola  Aleksi Bardy 
Tuottaja:   Aleksi Bardy  Dome Karukoski  Sirkka Rautiainen 
Säveltäjä:  Panu Aaltio
Kuvaaja:  Päivi Kettunen
Leikkaaja:  Antti Reikko
Tuotantosuunnittelija:  Heini Erving
Pukusuunnittelija:  Tiina Kaukanen
Lavastaja:  Heini Erving
Pääosat:   Leena Uotila  Seela Sella  Saara Pakkasvirta  Heikki Nousiainen  Pirjo Lonka  Samuli Niittymäki  Jani Volanen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Helsinki-filmi
Levittäjä:  SF Film
Ensi-ilta:   2020-01-033. tammikuuta 2020  
Kesto:  92 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 360 000 euroa
Katsojat:  247 071 (joulukuu 2020)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teräsleidit on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut suomalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Pamela Tola. Tola on myös käsikirjoittanut elokuvan yhdessä tuottaja Aleksi Bardyn kanssa. Elokuvan pääosissa näyttelevät Leena Uotila, Seela Sella, Saara Pakkasvirta, Heikki Nousiainen, Pirjo Lonka, Samuli Niittymäki ja Jani Volanen. Elokuva kertoo kolmesta yli 75-vuotiaasta sisaruksesta. Elokuvan alussa Inkeri (Uotila) lyö aviomiestään Tapiota (Nousiainen) paistinpannulla päähän ja luulee tappaneensa hänet. Inkeri lähtee sisarustensa Railin (Sella) ja Sylvin (Pakkasvirta) kanssa road tripille löytääkseen todisteita lieventävistä asianhaaroista.
Elokuva kuvattiin kesän 2019 aikana pääkaupunkiseudulla ja Pohjois-Karjalassa. Elokuvan budjetti on 1 360 000 euroa, josta Suomen elokuvasäätiön osuus on 800 000 euroa.
Teräsleidit sai ensi-iltansa 3. tammikuuta 2020. Elokuva saavutti 100 000 katsojan rajapyykin 15. tammikuuta, alle kahdessa viikossa ensi-illastaan ja lokakuussa 2020 sillä oli noin 250 000 katsojaa. Se oli vuoden 2020 katsotuin ensi-iltaelokuva. Elokuva oli ehdolla parhaaksi eurooppalaiseksi komediaelokuvaksi European Film Awards -gaalassa, joka järjestettiin joulukuussa 2020. Teräsleidit sai kolme Jussi-ehdokkuutta vuoden 2021 gaalassa parhaasta elokuvasta, naissivuosasta (Pakkasvirta) ja maskeeraussuunnittelusta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leena Uotila  | … |  Inkeri   |
|  Seela Sella  | … |  Raili   |
|  Saara Pakkasvirta  | … |  Sylvi   |
|  Heikki Nousiainen  | … |  Tapio   |
|  Samuli Niittymäki  | … |  Jarkko   |
|  Pirjo Lonka  | … |  Maija   |
|  Jani Volanen  | … |  Ville   |
|  Linnea Skog  | … |  Rosa   |
|  Mio Tola  | … |  Roni   |
|  Juhani Niemelä  | … |  Eino   |
|  Rea Mauranen  | … |  Hannele   |
|  Lauri Tilkanen  | … |  pankkivirkailija   |
|  Jussi Sorjanen  | … |  yliopiston virkailija   |
|  Anna Paavilainen  | … |  Taika, yliopiston professori   |
|  Eero Herranen  | … |  Eero, opiskelija   |
|  Karim Rapatti  | … |  Karim, opiskelija   |
|  Eeva Muttonen  | … |  Eeva, opiskelija   |
|  Janne Saarinen  | … |  Janne, opiskelija   |
|  Markku Haussila  | … |  Markku, opiskelija   |
|  Yasmine Yamajako  | … |  Yasmine, opiskelija   |
|  Anna-Leena Härkönen  | … |  autonkorjaaja   |
|  Ilona Chevakova  | … |  Natasha   |
|  Pamela Tola  | … |  lentokenttävirkailija   |
|  Marja Salo  | … |  sairaanhoitaja   |
|  Tino Virta  | … |  pysäköinninvalvoja   |
Vastaanotto

Elokuva sai arvosteluissa vaihtelevan vastaanoton, saaden arvostelutähtiä kahdesta neljään. Etenkin elokuvan kolmea pääosanäyttelijää kehuttiin roolisuorituksestaan. Episodin arviossa elokuvan juonta kuvattiin ”kliseiseksi”, ”yksinkertaiseksi ja turhanpäiväiseksi”, mutta kehuttiin kuitenkin elokuvan ”hyvin kirjoitettua ja hauskaa dialogia”. Helsingin Sanomien arviossa esiin nousi tarinan epätasaisuus ja muutamien juonikuvioiden irrallisuus.
Vastaanotto > Arvosteluja

Demokraatti:
Episodi:
Helsingin Sanomat:
Hufvudstadsbladet:
Me Naiset:
Turun Sanomat:
Aiheesta muualla

Teräsleidit Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Teräsleidit Elonet.
Elokuvan traileri YouTubessa
Ulla Bogdanoff

Ulla Bogdanoff (ent. Lehtinen, 30. joulukuuta 1944 Raahe – 12. tammikuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen lastentarhanopettaja ja  kansanedustaja Helsingin kaupungin vaalipiiristä (1984–1987).
Bogdanoff nousi eduskuntaan varasijalta syyskuussa 1984 Reijo Enävaaran kuoltua. Bogdanoff edusti Suomen maaseudun puoluetta, kunnes hän helmikuussa 1986 loikkasi perustuslaillisen oikeistopuolueen ryhmään. Bogdanoff kuului sen jälkeen keskustaan.
Teräsmies (1940-luvun animaatiosarja)

Lyhytelokuvan alkuteksti.
Teräsmies on yhdysvaltalainen, vuosina 1941–1943 ilmestynyt animoitu lyhytelokuvasarja, jossa seikkailee sarjan nimihahmo Teräsmies.  Animaatiota esitettiin 1940-luvulla elokuvateattereissa ja se oli aikansa kallein animaatio.[lähde? ] Wizard Magazinen vuonna 2001 julkaisemassa kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listassa Teräsmies-lyhytanimaatiot sijoitettiin neljänneksi.
Vuosina 1941–1942 sarjaa tuotti Max Fleischer ja ohjasi hänen veljensä Dave Fleischer. Myöhemmin Paramount Pictures osti Fleischereiden tuotantoyhtiön, ja toukokuusta 1942 lähtien Teräsmiestä tuotti Famous Studios, jossa Fleischerit eivät enää olleet mukana. Yhteensä Teräsmies-lyhytelokuvia syntyi 17 osaa, kukin kestoltaan noin 7–10 minuuttia.
Sarjan tekijänoikeudet ovat rauenneet. Elokuvat on julkaistu myös Suomessa DVD:llä. Suomessa sarjan jaksoja on julkaistu suomeksi puhutuilla VHS-kaseteilla. Dubbauksesta vastasi Oy PVP Voice Ab.
Äänirooleissa > Alkuperäiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Bud Collyer   | … |   Teräsmies / Clark Kent   |
|   Joan Alexander   | … |   Lois Lane   |
|   Jackson Beck   | … |   Perry White, kertoja   |
|   Jack Mercer   | … |   Hullu tiedemies   |
Äänirooleissa > Suomenkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Juha Paananen   | … |   Teräsmies / Clark Kent, sivuäänet   |
|   Minna Tasanto   | … |   Lois Lane   |
|   Pasi Ruohonen   | … |   Perry White, kertoja, sivuäänet   |
|   Pauli Virta   | … |   Hullu tiedemies, sivuäänet   |
|   Arto Nieminen   | … |   sivuäänet   |
|   Elise Langenoja   | … |   Jimmy Olsen (jaksossa Kaksoisolento), Reportteri #2 (jaksossa Viime hetkellä), Louis (jaksossa Oy Täystuho Ab), Jane Hogan (jaksossa Muumio iskee), Salainen agentti (jaksossa Salainen agentti)   |
Lyhytelokuvat

Superman
The Mechanical Monsters
Billion Dollar Limited
The Arctic Giant
The Bulleteers
The Magnetic Telescope
Electric Earthquake
Volcano
Terror on the Midway
Japoteurs
Showdown
Eleventh Hour
Destruction, Inc.
The Mummy Strikes
Jungle Drums
The Underground World
Secret Agent
VHS-julkaisut

| # | Nimi | Sisältää jaksot | Kesto |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Teräsmies: Maanjäristys | Sähköinen Teräsmies, Viime hetkellä, Maanalainen maailma, Teräsmies, Muumio iskee, Kauhua sirkuksessa | 52 minuuttia |
| 2 | Teräsmies: Arktinen jättiläinen | Jäätikön jättiläinen, Miljardin markan junalasti, Luotiautoliiga, Oy Täystuho Ab, Japanilaissabotaasi, Viidakkorummut | 52 minuuttia |
| 3 | Teräsmies: Mekaaniset hirviöt | Magneettinen kaukoputki, Konehirviöt, Tulivuori, Salainen agentti, Kaksoisolento | 45 minuuttia |
Tietokonesimulointi

Astrofysikaalinen simulointi
Tietokonesimulointi on maailman jäljittelyä tietokoneella. Maailmasta tai useimmiten sen osasta tehdään loogis-matemaattinen malli. Malli muutetaan tietokoneen ymmärtämään muotoon tietokoneohjelmaksi käyttäen jotain ohjelmointikieltä. Tietokoneohjelma suoritetaan eli ajetaan. Lopuksi ohjelman tulokset saadaan kuvina, taulukoina ja kaavioina.
Esimerkiksi tietokoneeseen voidaan syöttää yhtälöt, joilla säätila lasketaan, sekä säätiedot ja laskea säätilaa eteenpäin.
Tietokoneella voi simuloida monenlaisia muitakin asioita:
kaupan kassajono, lentäminen, kasvihuoneilmiö.
Tietokonesimulaatio ei yleensä pysty antamaan varmoja tuloksia, koska reaalimaailman ilmiöitä käsittelevät mallit ovat monesti väistämättä epätarkkoja ja koska tietokoneen laskentakyvyt ovat rajalliset.
Tietokonesimuloinnin sovellutukset

Supertietokoneiden tulo Suomeen 1980-luvulla paransi merkittävästi kykyä ennustaa sää oikein.
Tietokonesimulaatio kertoo monesti itsestäänselvyyksiäkin.
Ennen Persianlahden sotaa 1991 amerikkalaiset simuloivat monia vaihtoehtoja ja esitettyjä ideoita ja hioivat näin lopullista hyökkäysvaihtoehtoa. Yksi simulointien tulos oli muun muassa se, että Bagdadiin hyökättiin vain F-117 -häivekoneilla. Simuloinnit osoittivat, että näin muun muassa tappiot jäivät pienimmiksi, mutta on selvä, että tutkassa näkymätön häivekone on haavoittumattomampi kuin muut sotilaslentokoneet.
Tietokonesimuloinnin keinot

Tietokonesimulointi vaatii runsaasti laskentatehoa. Nykyiset supertietokoneetkaan eivät ole niin tehokkaita kuin tutkijat haluaisivat, sillä aina löytyy simulaatio, jota tutkijat eivät kykene tehokkaassakaan tietokoneessa ajamaan.
Tietokoneen kapasiteetin valtava kasvu on mahdollistanut simuloinnin aivan uudella tavalla. Esimerkiksi n:n muuttujan lineaarisen yhtälöryhmän ratkaiseminen vaatii noin n·n kertolaskua. Suuret lineaariset yhtälöryhmät käsittävät miljoonia muuttujia. Miten tällaisen miljoonan muuttujan lineaarisen yhtälöryhmän ratkaiseminen on kehittynyt?
ennen logaritmeja olisi tarvittu miljoona kertaa miljoona minuuttia ~ noin kaksi miljoonaa vuotta (1 kertolasku/min)
logaritmitaulukoiden jälkeen noin 200 000 vuotta (10 yhteenlaskuksi muunnettua kertolaskua/min)
1940-luvun tietokoneella, ENIAC noin 88 vuotta (359 kertolaskua/s)
1960-luvun tietokoneella 4 kuukautta (100 000 kertolaskua/s)
1980-luvun tietokoneella 1 vuorokausi (10 miljoonaa kertolaskua/s)
Vuoden 2000 mikroprosessorilla noin 1 000 sekuntia, 16,7 minuuttia (1 000 miljoonaa kertolaskua/s)
Suomen vuoden 2004 supertietokoneella hieman alle sekunti (1 200 000 miljoonaa kertolaskua sekunnissa) ja maailman parhaalla supertietokoneella vielä 70 kertaa nopeammin
Yksinkertaistettuna yhden ihmisen kyky ratkaista edellä mainitun tyyppinen yhtälöryhmä on siis pudonnut noin yhteen 60. miljardisosaan paperiversiosta. Vastaava koskee tosin vain ns. polynomisessa ajassa ratkaistavia ongelmia. NP-täydellisten ongelmien, joita on kohdattu muun muassa geenitekniikkaan liittyvässä simuloinnissa, ratkaisuteho on kasvanut paljon hitaammin. Tietokone on edelleen keskeisesti laskin (computer). Kehitys perustuu muun muassa tekniikan kehitykseen ja kasvavaan erikoistumiseen. Paperilla taustaorganisaatioksi riittää ehkä heimo (paperin (vast.) valmistus ja laskijan elättäminen), tietokonetapauksessa se on käytännössä globaali taso, ihmiskunta.
Simulointisanastoa

Simulaatio on yleensä sama kuin simuloinnin tulos tai tekeminen.
Simulaattori on laite, jolla tehdään simulointia.
Ohjelma: tietokoneelle annetut ohjeet, joilla simulaatio suoritetaan.
Malli, tietokonemalli: Tietokoneeseen ohjelmoitu simulaattori tai sen rakenne.
Simuloinnin käyttöalueita

Tuotteiden valmistaminen ja tuotanto
Koneistuksen simulointi
Robottisimulointi
Kokoonpanon simulointi
Ergonomia ja työpistesuunnittelu
Käytettävyyden simulointi
Törmäystestisimulointi (autoteollisuus)
Materiaalivirta- ja kapeikkosimulointi
Prosessisuunnittelu
Tieteellinen mallinnus
Sääennustus
Merivirtojen kulku
Tuulitunneli
Aurinkokunnan synty
Tilojen simulointi
Arkkitehtoniset visualisoinnit
Keinotodellisuus
Ääni- ja valaistussimulaatiot
Käyttökoulutus: lentoliikenne, ajoneuvot
Simulaatiopelit
Maapallon tulevaisuuden ennustaminen
Maailmanmalli, jonka laati Rooman klubi
Kansantaloustiede
Tuja-malli, Jutta, Soma
Simuloinnin ongelmat

Simulointi vaatii monesti erittäin raskasta laskentakykyä tietokoneelta, varsinkin jos simuloidaan säätilan kaltaista mutkikasta systeemiä.
Simulaation laatiminen
Osataanko laatia oikein simulaatio, joka kuvaa ihmisen ja maapallon vuorovaikutusta oikein?
Simuloitavan alueen tuntemus
Esimerkiksi jääkauden ilmasto ja kasvillisuus tunnetaan heikosti
Maailman tulevaisuuden simulointi on vaikeaa, koska tulevaisuuden teknistä kehitystä ei tunneta.
Ei osata sanoa tarkasti aurinkokunnan synnyn olosuhteita.
Simuloinnin tarkkuus (johtuu tietokoneiden heikosta laskentakapasiteetista raskaaseen laskentaan)
Hitailta tietokoneilta vaaditaan pitkiä simulointi- eli simulaation ajoaikoja.
Yleensä voidaan simuloida vain osa jostain tapahtumasarjasta (esimerkiksi aurinkokunnan synty)
Aiheesta lisää

www.simulaattori.fi
Tour de Ski 2023–2024

Tour de Ski 2023–2024 kilpailtiin 30. joulukuuta 2023 – 7. tammikuuta 2024. Se oli järjestyksessään 18:s Tour de Ski -kilpailusarja. Osakilpailut käytiin Italian Toblachissa, Sveitsin Davosissa sekä Italian Val di Fiemmessä.
Naisten osakilpailut

| Paikka | Päivä | Kilpailu | Voittaja | Kilpailun johtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Toblach | 30. joulukuuta | sprintti (v) |  Linn Svahn |  Linn Svahn |
|  Toblach | 31. joulukuuta | 10 km (p) |  Kerttu Niskanen |  Jessie Diggins |
|  Toblach | 1. tammikuuta | 20 km takaa-ajo (v) |  Jessie Diggins |  Jessie Diggins |
|  Davos | 3. tammikuuta | sprintti (v) |  Linn Svahn |  Jessie Diggins |
|  Davos | 4. tammikuuta | 20 km takaa-ajo (p) |  Kerttu Niskanen |  Jessie Diggins |
|  Val di Fiemme | 6. tammikuuta | 15 km yhteislähtö (p) |  Linn Svahn |  Jessie Diggins |
|  Val di Fiemme | 7. tammikuuta | 10 km yhteislähtö (v) |  Sophia Laukli |  Jessie Diggins |
Miesten osakilpailut

| Paikka | Päivä | Kilpailu | Voittaja | Kilpailun johtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Toblach | 30. joulukuuta | sprintti (v) |  Lucas Chanavat |  Lucas Chanavat |
|  Toblach | 31. joulukuuta | 10 km (p) |  Perttu Hyvärinen |  Erik Valnes |
|  Toblach | 1. tammikuuta | 20 km takaa-ajo (v) |  Harald Østberg Amundsen |  Harald Østberg Amundsen |
|  Davos | 3. tammikuuta | sprintti (v) |  Lucas Chanavat |  Harald Østberg Amundsen |
|  Davos | 4. tammikuuta | 20 km takaa-ajo (p) |  Harald Østberg Amundsen |  Harald Østberg Amundsen |
|  Val di Fiemme | 6. tammikuuta | 15 km yhteislähtö (p) |  Erik Valnes |  Harald Østberg Amundsen |
|  Val di Fiemme | 7. tammikuuta | 10 km yhteislähtö (v) |  Jules Lapierre |  Harald Østberg Amundsen |
TrSS St Patrick (1906)

| TrSS St Patrick (1906) |
| --- | --- |
 TrSS St Patrick vuonna 1910
Operaattori:  Great Western Railway
Rakennustelakka:  John Brown and Company
Rakennusnumero:  371
Vesillelasku:  24. helmikuuta 1906
Status:  Romutettiin tulipalon takia
Tekniset tiedot
Pituus:  110 m
Bruttovetoisuus:  2,531 brt
Nopeus:  23 kn
Sisaralukset:  TrSS St George ja TrSS St David
TrSS St Patrick oli matkustaja-alus, joka rakennettiin Great Western Railwayille vuonna 1906.
Historia

Aluksen rakensi John Brown and Company Great Western Railwayille se oli yksi kolmesta uudesta aluksesta, jonka kaksi muuta sisaralusta olivat TrSS St George ja TrSS St David.
Vuodesta 1914 vuoteen 1919 se muutettiin sairaalaivaksi ensimmäisen maailmansotaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen käskystä.
20. elokuuta 1927 se törmäsi sen sisaralukseen TrSS St Patrickiin Fishguardin satamassa.
Se uudistettiin vuonna 1926 ja se syttyi palamaan 7. huhtikuuta 1929. Tulipalo johtui sähköhäiriöstä, jonka jälkeen se romutettiin samana vuonna.
Valkoinen separatismi

Valkoinen separatismi on separatismin suuntaus, joka haluaa erottaa valkoihoiset muista ryhmistä. Yhdysvalloissa valkoista separatismia kannattavat usein myös valkoista ylivaltaa kannattavat liikkeet, tosin monet eivät niinkään asettele ihmisiä ihonväriltään paremmusjärjestykseen, vaan kannattavat myös muiden ihmisrotujen oikeutta rodulliseen seperatismiin. Etelä-Afrikan apartheid on tunnetuin ihonväriin perustuvan erottelun esimerkki. Vain omille tarkoitetun kotimaan eli volkstaatin luominen on yleinen tavoite nykypäivän afrikaanerinationalismissa.
Tour du Limousin

| Tour du Limousin |
| --- | --- |

Tiedot
Ajankohta:  elokuu
Alue:  Limousin 
Laji:  maantie
Kilpailu:  UCI Europe Tour
Tyyppi:  etappikilpailu
Historia
Ensimmäinen:  1968
Kilpailuja yht.:  55
Ensimmäinen voittaja:   Pierre Martelozzo
Eniten voittoja:  2 kertaa:  Francis Dubreuil  Bernard Hinault  Patrice Halgand  Pierrick Fédrigo
Viimeisin voittaja:   Alex Aranburu
Tour du Limousin on neljän päivän mittainen maantiepyöräilykilpailu, joka ajetaan elokuussa Limousinissä, Ranskassa. Se on kategorialuokitukseltaan 2.1.
Voittajat

| --- | --- |
 1968 : Pierre Martelozzo   1969 : Paul Gutty   1970 : Francis Duteil   1971 : Francis Duteil   1972 : Juri Dimitriev   1973 : François Dubreuil   1974 : Ryszar Szurkowski   1975 : Francis Campaner   1976 : Bernard Hinault   1977 : Bernard Hinault   1978 : Gilbert Chaumaz   1979 : Bernard Vallet   1980 : René Bittinger   1981 : Marc Madiot   1982 : Eric Salomon   1983 : Dominique Arnaud   1984 : Kim Andersen   1985 : Thierry Marie   1986 : Dominique Gaigne   1987 : Charly Mottet   1988 : Jean-Marc Manfrin   1989 : Thierry Claveyrolat   1990 : Martial Gayant   1991 : Michel Vermote   1992 : Eric Boyer   1993 : Charly Mottet   1994 : Jens Heppner   1995 : Andrei Tchmil :  1996 : Laurent Brochard   1997 : Lauri Aus   1998 : Vincent Cali   1999 : Stéphane Heulot   2000 : Patrice Halgand   2001 : Franck Bouyer   2002 : Patrice Halgand   2003 : Massimiliano Lelli   2004 : Pierrick Fédrigo   2005 : Sébastien Joly   2006 : Leonardo Duque   2007 : Pierrick Fédrigo   2008 : Sébastien Hinault   2009 : Mathieu Perget   2010 : Gustav Larsson   2011 : Björn Leukemans   2012 : Yukiya Arashiro   2013 : Martin Elmiger   2014 : Mauro Finetto   2015 : Sonny Colbrelli   2016 : Joey Rosskopf   2017 : Alexis Vuillermoz   2018 : Nicolas Edet   2019 : Benoît Cosnefroy   2020 : Luca Wackermann   2021 : Warren Barguil   2022 : Alex Aranburu
Aiheesta muualla

Tour de Limousin: kotisivut
Valkoinen roskaväki

Valkoinen roskaväki (myös valkoroska, engl. white trash, lyh. WT) on halventava nimitys valkoihoisista ihmisistä, jotka kuuluvat alempaan yhteiskuntaluokkaan. Nimitystä käytetään muun muassa ihmisistä, joiden epäillään olevan esimerkiksi vähän koulutettuja, köyhiä, rikollisia tai asuvan puutteellisissa elinoloissa. Nimitys on yleinen Yhdysvalloissa.
Kirjailija Jari Tervon mukaan Suomeen on syntynyt "oma valkoinen roskaväki", johon kuuluvat muun muassa huonosti koulutetut, epäterveellisesti syövät, homoja ja muukalaisia vihaavat, kulttuuria inhoavat ja kiihkoisänmaalliset. Jari Tervon kirjoitus herätti vastustusta, sillä Tervon itsensä katsottiin sortuneen rasismiin kirjoituksellaan.
Valkoinen ruusu

Valkoinen ruusu voi viitata:
väriltään valkoiseen ruusuun (kasvi)
Suomen kansalliseen tunnukseen, ks. Suomen vaakuna, Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta
englantilaisen York-suvun tunnukseen, etenkin ruusujen sodassa
natsien vastaiseen saksalaiseen vastarintaryhmittymään
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Valkoinen ruusu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Untaš-Napiriša

Untaš-Napiriša steela Tšogha Zanbilista Louvren taidemuseossa
Untaš-Napiriša oli Elamin, nykyisen Iranin alueella sijainneen valtion, kuningas noin vuosina 1275–1240 eaa. Hän oli edellisen kuninkaan Humban-Umenan poika. Untaš-Napirišan alkuperäinen nimi oli Untaš-Humban, mutta vaihtoi nimensä Napirišaniksi, joka tarkoitti elamiksi "mahtava jumala".
Untaš-Napiriša tunnetaan nykyään parhaiten Tšogha Zanbilin rakentajana. Hänen kuolemansa jälkeen rakennustyöt keskeytyivät, mutta Tchogha Zanbilia käytettiin silti monen sadan vuoden ajan, kunnes assyrikuningas Assurbanipal tuhosi sen 640 eaa. Epäillään, että Untaš-Napirišan tavoitteena oli luoda Susaa korvaamaan uusi uskonnollinen keskus, joka yhdistäisi Elamin vuoristoseudun ja alamaiden jumalat. Tätä osoittaisivat suuri määrä temppeleitä ja pienempiä pyhäkköjä Tchogha Zanbilissa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Humban-Umena | Elamin kuningas 1275–1240 eaa. | Seuraaja: Kidin-Hutran II |
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Untash-Napirisha
Työväenluokka (vuoden 2004 elokuva)

| Työväenluokka |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Veikko Aaltonen
Käsikirjoittaja:  Veikko Aaltonen Heikki T. Partanen
Tuottaja:  Heikki T. Partanen
Säveltäjä:  Tero Malmberg
Kuvaaja:  Pekka Uotila
Leikkaaja:  Veikko Aaltonen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Alppiharjun Elokuva
Ensi-ilta:  5. maaliskuuta, 2004
Kesto:  99 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Työväenluokka on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Veikko Aaltosen ohjaama dokumenttielokuva, jossa seurataan kahden eri sukupolven tehdastyöläisten elämää Imatra Steelin tehtaalla ja valkea­koske­laisella Tervasaaren paperitehtaalla vuosina 2002–2003. elokuvassa esiintyy muun muassa myöhemmin kansanedustajana toiminut pääluottamusmies Jukka Kärnä.
Aiheesta muualla

Työväenluokka Internet Movie Databasessa (englanniksi)