stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Adolf Albin Sopanen

Adolf Albin Sopanen (21. lokakuuta 1835 Kangaslampi – 14. maaliskuuta 1879 Savonlinna) oli suomalainen kauppias ja liike- ja valtiopäivämies.
Sopasen vanhemmat olivat maanviljelijä, sahanomistaja Pietari Sopanen ja Maria Pöllänen. Sopanen muutti 1863 Savonlinnaan, jonne hän rakennutti höyrysahan ja jossa hän harjoitti tukkukauppaa ja laivanvarustusta, perusti kirjapainon ja Savonlinna-lehden ja oli kaupungin valtuusmies. Sopanen oli porvarissäädyssä Savonlinnan edustaja valtiopäivillä 1872 ja 1877–1878.
Kansanedustaja, ministeri Elias Sopanen oli Adolf Albin Sopasen ja tämän vaimon Maria Tarasoffin poika.
Kellopeippi

| Kellopeippi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Kellopeipit Physostegia
Laji::  virginiana
Kaksiosainen nimi
 Physostegia virginiana  L. 
Katso myös
   Kellopeippi Wikispeciesissä   Kellopeippi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kellopeippi eli tähkäkellopeippi (Physostegia virginiana) on huulikukkaiskasvien (Lamiaceae) heimoon, kellopeippien (Physostegia) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Se on kotoisin Pohjois-Amerikasta, mutta sitä viljellään laajalti perennana.
Kellopeippi kasvaa noin metrinkorkuiseksi. Sen kukat ovat vaaleanpunaisia tai valkoisia ja se kukkii kesä–syyskuussa. Luonnossa kellopeippiä tavataan monenlaisilta kasvupaikoilta, kuten niityiltä, preerialta, puronvarsilta, soramailta sekä ratapenkereiltä. Puutarhassa kellopeippi menestyy kosteassa, happamassa ja läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Korkeaksi kasvavat yksilöt saattavat tarvita tukemista.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Tähkäkellopeippi (Physostegia virginiana)
Kasviatlas 2020: Tähkäkellopeipin (Physostegia virginiana) levinneisyys Suomessa.
Adolf Abel

Abelin suunnittelema Messeturm Köln (1928)
Adolf Abel (27. marraskuuta 1882 Pariisi – 3. marraskuuta 1968 Bruckberg) oli saksalainen arkkitehti.
Abel opiskeli vuosina 1902–1904 Stuttgartin teknillisessä korkeakoulussa ja vuosina 1904–1905 Dresdenin taideakatemiassa. Pohjois-Italian-opintomatkojensa jälkeen Abel työskenteli vuosina 1906–1908 Dresdenissä muun muassa Paul Wallotin kanssa. Vuonna 1909 Abel työskenteli arkkitehtitoimisto Schmohl & Staehlinissa, vuosina 1910–1914 puolestaan arkkitehtitoimisto Eisenlohr & Pfennigissä. Molemmat arkkitehtitoimistot sijaitsivat Stuttgartissa.
Ensimmäisen maailmansodan loputtua Abel työskenteli vuoteen 1925 saakka Stuttgartin teknillisessä korkeakoulussa. Vuonna 1925 hän aloitti Kölnin rakennusjohtajana ja pysyi virassa vuoteen 1930 saakka. Vuonna 1930 Abel siirtyi Münchenin teknilliseen yliopistoon professoriksi Theodor Fischerin seuraajana.
Kuka kukin on

Kuka kukin on on teossarja, jossa julkaistaan merkittävien, elävien suomalaisten henkilötietoja. Teoksiin valitaan yhteiskunnassa ja talouselämässä vaikuttavia sekä tieteessä ja taiteessa ansioituneita Suomen kansalaisia. Vuoden 2005 kirjassa on kuvaus lähes neljästätuhannesta ihmisestä.
Kirjan toimitus valitsee mukaan tulevat henkilöt asiantuntijoiden avustuksella. Asemansa perusteella mukaan pääsevät esimerkiksi kansanedustajat, ministerit, piispat, kenraalit, suurlähettiläät, kaupunginjohtajat, tärkeimpien lehtien päätoimittajat ja suurimpien yritysten johtajat.
Teoksen tiedot pyydetään henkilöiltä itseltään. Kysyttäviä asioita ovat muun muassa nimet, syntymätiedot, perhesuhteet, opinnot, työ- ja luottamustehtävät, julkaisut, sotilasarvo, arvonimet, puoluekanta ja harrastukset. Teoksessa kerrotaan henkilöstä vain sellaisia tietoja, joita hän haluaa antaa julkaistavaksi. Toimitus muokkaa saamiaan vastauksia kirjan linjan mukaiseksi sekä mahdollisesti karsii tietoja tai täydentää niitä lehtien avulla. Aikaisemmin toimitus on laatinut artikkeleita vastaamatta jättäneistä henkilöistä, mutta enää niin ei tehdä. Kirjaa kustantavan Otavan mukaan muutamat kymmenet suomalaiset eivät antaneet henkilötietojaan Kuka kukin on 2005 -teosta varten.
Kuka kukin on -sarjan vuosikerrat ovat 1909, 1920, 1934, 1941, 1950, 1954, 1960, 1964, 1966, 1970, 1974, 1978, 1982, 1986, 1990, 1994, 1998, 2001, 2003, 2005, 2007, 2009, 2011 ja 2015. Vuosina 1920, 1934 ja 1941 teoksen nimenä oli Aikalaiskirja. Teoksesta löytyvät tärkeimmät ansiomerkit ja Puolustusvoimien ylennykset.
2000-luvun painokset > 2007

Kuka kukin on 2007 -teoksessa on tietoja 3 883 merkittävästä suomalaisesta tieteen, taiteen, talous- ja yhteiskuntaelämän vaikuttajasta. Ensimmäistä kertaa esiteltäviä henkilöitä on mukana 370. Uusia nimiä ovat muiden muassa kirjailija Virpi Hämeen-Anttila, käsikirjoittaja-ohjaaja Juha Jokela, uimari Hanna-Maria Seppälä ja yhdistetyn hiihtäjä Hannu Manninen. Myös Suomen ainoan euroviisuvoittajan Lordi-yhtyeen laulaja Mr. Lordi on päässyt kirjaan.
Vuonna 2007 Kuka kukin on -teosta muutettiin kooltaan suuremmaksi.
2000-luvun painokset > 2011

Vuonna 2011 ilmestyi teoksen 23. vuosikerta. Painoksessa on lähes 4000 henkilön tiedot, uusia henkilöitä on 320.
2000-luvun painokset > 2015

Vuonna 2015 ilmestyi Ulla Paavilaisen toimittama teoksen 24. vuosikerta, jossa on noin 500 uutta henkilöä. Kirjassa esitellään ensimmäistä kertaa muun muassa kokki Sami Garam, suunnistaja Minna Kauppi, kirjailija Katja Kettu, rapartisti Paleface, toimittaja-maailmanmatkaaja Riku Rantala, Luonto-Liiton toiminnanjohtaja Leo Stranius ja elokuvaohjaaja Selma Vilhunen.
Muuta

Otava julkaisi vuonna 1961 Aikalaiskirjojen ja Kuka kukin on -teosten pohjalta kirjan Kuka kukin oli, joka kertoi 1900-luvulla kuolleista merkittävistä suomalaisista. Ajatus julkaisi 2005 Mikko Metsämäen ja Esa Mäkisen kirjoittaman kirjan Kuka kukin luulee olevansa, jossa irvaillaan suomalaisille julkisuuden henkilöille.
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Kuka kukin on on Wikiaineistossa
Aikalaiskirja 1934 Runeberg.orgissa
Kuka kukin on 1954 ja 1978 Runeberg.orgissa
Koropín asema

| Koropí> Κορωπί |
| --- | --- |
 Koropín asemaa.
 Proastiakós Ateenan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:   Linja 3  Linja 2
Sijainti:  37°54′46″N, 23°53′45″E
Paikkakunta:  Kropía, Itä-Attika, Attika, Kreikka
Avattu:  10.7.2006
Koropí (kreik. Κορωπί eli Σταθμός Κορωπί, Stathmós Koropí) on Ateenan proastiakós-paikallisjunien Linjan 2 sekä Ateenan metron Linjan 3 (sininen) asema. Se sijaitsee Kropían kunnassa Ateenan metropolialueen itäosassa lähellä Koropín kaupunkia.
Asema avattiin 10. heinäkuuta 2006. Sekä metrolinjalla että proastiakós-linjalla seuraava asema pohjoiseen on Paianía-Kántza ja itään Ateenan kansainvälisen lentoaseman asema Aerodrómio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koropín asema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Paianía-Kántza ▷ Dimotikó Théatro |  |  Linja 3 |  | Aerodrómio (päätepiste) |
| Paianía-Kántza ▷ Pireus |  |  linja A1 |  | Aerodrómio (päätepiste) |
| Paianía-Kántza ▷ Áno Liósian rautatieasema |  |  linja A2 |  | Aerodrómio (päätepiste) |
muokkaa wikidataa
Ateenan metro
| --- | --- |
Linja 1:   Pireus  Fáliro  Moscháto  Kallithéa  Távros - Elefthérios Venizélos  Petrálona  Thiseío  Monastiráki  Omónoia  Viktória  Attikí  Ágios Nikólaos  Káto Patísia  Ágios Elefthérios  Áno Patísia  Perissós  Pefkákia  Néa Ionía  Irákleio  Eiríni  Neratziótissa  Maroúsi  KAT  Kifisiá 
Linja 2:   Anthoúpoli  Peristéri  Ágios Antónios  Sepólia  Attikí  Stathmós Larísis  Metaxourgeío  Omónoia  Panepistímio  Sýntagma  Akrópoli  Syngroú-Fix  Néos Kósmos  Ágios Ioánnis  Dáfni  Ágios Dimítrios - Aléxandros Panagoúlis  Ilioúpoli - Grigóris Lamprákis  Álimos  Argyroúpoli  Ellinikó 
Linja 3:   Dimotikó Théatro  Pireus  Maniátika  Níkaia  Korydallós  Agía Varvára  Agía Marína  Aigáleo  Elaiónas  Kerameikós  Monastiráki  Sýntagma  Evangelismós  Mégaro Mousikís  Ampelókipoi  Panórmou  Katecháki  Ethnikí Ámyna  Cholargós  Nomismatokopeío  Agía Paraskeví  Chalándri  Doukíssis Plakentías  Pallíni  Paianía-Kántza  Koropí  Aerodrómio 
Linja 4:   Álsos Veḯkou  Galátsi  Elikónos  Kypséli  Dikastíria  Alexándras  Exárcheia  Akadimía  Kolonáki  Evangelismós  Kaisarianí  Panepistimioúpoli  Ilísia  Zográfou  Goudí
24. elokuuta

24. elokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 236. päivä (237. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 129 päivää.
Suomalaisessa kansanperinteessä Pertun, aikaisemmin Pärttylin nimipäivä 24. elokuuta liitetään intiaanikesään. Intiaanikesää on kutsuttu tämän mukaan "Pärttylin pikkukesäksi."
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Perttu, Bertta
suomenruotsalainen kalenteri: Bertel, Bertil, Berta
ortodoksinen kalenteri: Tyko, Siiri, Sirkka
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Beartu, Birtá
vanhemmissa kalentereissa: Bartholomeus, Bartolomeus, Pertteli, Perttuli, Perttyli, Pärttyli
Tapahtumia

79 – perinteisen käsityksen mukaan Vesuvius purkautui ja tuhosi Pompejin, Herculaneumin, Stabiaen, Oplontiksen ja Boscorealen (nykykäsityksen mukaan tapahtunut luultavammin lokakuussa).
410 – Alarikin johtamat visigootit ryöstivät Roomaa kolmen päivän ajan.
1215 – Paavi Innocentius III julisti Magna Cartan pätemättömäksi.
1349 – Kuusi tuhatta juutalaista surmattiin Mainzissa mustasta surmasta syytettynä.
1456 – Gutenbergin Raamattu valmistui.
1516 – Osmanit kukistivat Egyptin mamelukit Mardž Dabiqin taistelussa nykyisessä Syyriassa.
1572 – Pärttylinyön verilöyly Pariisissa.
1690 – Kolkatan (Kalkutta) kaupunki perustettiin Intiassa.
1742 – Hattujen sota: Ruotsin armeija antautui venäläisille Helsingissä. Pikkuviha alkoi.
1789 – Ruotsinsalmen ensimmäinen meritaistelu alkoi.
1814 – Brittijoukot hyökkäsivät Washingtoniin ja polttivat Valkoisen talon sekä useita muita rakennuksia.
1853 – Perunalastut keksittiin Yhdysvalloissa.
1891 – Thomas Edison patentoi elokuvakameran.
1936 – Ensimmäisen Moskovan oikeudenkäynnin 16 kuolemantuomiota julistettiin. Tuomittujen joukossa olivat muiden muassa Grigori Zinovjev ja Lev Kamenev.
1945 – Kautta aikojen suurin syntyneiden lasten määrä Suomessa, 495 kappaletta.
1954 – Brasilian presidentti Getúlio Vargas teki itsemurhan.
1968 – Ranska suoritti vetypommikokeen (Canopus) viidentenä valtiona maailmassa.
1973 – Ensimmäisen Uuno Turhapuro -elokuvan ensi-ilta.
1991 – Neuvostoliitto hajosi. Venäjä ja Ukraina julistautuivat itsenäisiksi.
1992 – Hurrikaani Andrew iski Etelä-Floridaan.
1995 – Windows 95 julkaistiin.
1995 – Televisiosarja Kotikadun ensimmäinen jakso esitettiin.
1997 – Michael Jackson esiintyi Helsingin olympiastadionilla.
2002 – Kolme nuorta kuoli liikenneonnettomuudessa Kuopion Väinölänniemellä. Onnettomuuden syynä oli auton raju ulosajo yli 100 km/h nopeudella taajama-alueella.
2004 – Ilmailu: kaksi venäläistä matkustajalentokonetta räjähti minuuttien sisällä toisistaan naispuolisten tšetšeenien räjäyttäessä itsensä, kaikki koneissa olleet 89 matkustajaa saivat surmansa.
2006 – Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni hyväksyi planeetalle uuden määritelmän, jonka mukaan Pluto ei ole planeetta vaan kääpiöplaneetta.
2012 – Joukkomurhaaja Anders Behring Breivik tuomittiin 21:ksi vuodeksi vankeuteen.
2016 – Löydettiin lähimpänä Maata sijaitseva eksoplaneetta, Proxima Centauri b.
2018 – Kuopiossa sattui tieliikenneonnettomuus, jossa ylinopeutta ajanut linja-auto suistui sillalta alas rautatielle. Onnettomuudessa neljä ihmistä sai surmansa ja 17 loukkaantui, joista 4 vakavasti.
Juhlapäiviä

Ukrainan itsenäisyyspäivä (irtautui Neuvostoliitosta vuonna 1991)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 24. elokuuta: |  |
:   Ahmadou Ahidjo 1456 – Gutenbergin Raamattu valmistui.  1742 – Ruotsin armeija antautui venäläisille Helsingissä Hattujen sodassa. Pikkuviha alkoi.  1772 – Alankomaiden kuningas Vilhelm I syntyi.  1924 – Kamerunin presidentti Ahmadou Ahidjo syntyi.  1948 – Suomen presidentti Sauli Niinistö syntyi.  1991 – Ukraina julistautui itsenäiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 24. elokuuta Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Koelentokone

X-sarjan X-15
Koelentokone on yleensä lentokonetehtaan etenkin oman maansa ilmavoimille kehittämä lentokone, joka voidaan luokittaa Experimental-lentokoneeksi ja toisaalta sitä voidaan kutsua vain tuon uuden lentokonetyypin prototyypiksi.
Experimental-luokituksen avulla lentokone saa luvan lentokokeisiin siviili-ilmailuviranomaiselta. Lupaa voi käyttää pitkän aikaakin normaaliin lentotoimintaan, mutta rajoituksin koskien kaupallista toimintaa jne. Tällöin Experimental-kone ei enää ole koelentokone.
Kun kone on salainen, kuten esimerkiksi monet Yhdysvaltain ilmavoimien ja NASAn X-lentokoneista, luokitus ei ole tarpeellinen eikä toivottava.
Koelentokone on se lentokone, jolla koelentäjät tutkivat uuden lentokonetyypin ominaisuudet. Se voi myös olla yksittäinen lentokone, jolla tutkitaan esimerkiksi lentokoneen aerodynamiikkaa.
Nykyisin suuri osa teorioiden testauksesta tehdään laskennallisilla simulaatioilla ja tuulitunnelikokein. Myös tuotantokoneiden koelentokoneiden määrä on kutistunut sekä yhtä lentokonetyyppiä kohden että konetyyppien määrää koskien.
Valtion lentokonetehtaalla uusien konetyyppien koekoneita kutsuttiin vain prototyypeiksi ja sivuperäsimeen maalattiin rengastettu P-kirjain merkiksi tästä.
Kitler

| Kitler> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Brasilia
Määrä:  maailmanlaajuisesti vain 1
Rodun syntyaika:  1989
Alkuperäinen käyttö:  vahtikoira
Nykyinen käyttö:  vahti- ja seurakoira
FCI-luokitus:  ei
Ulkonäkö
Väritys:  punainen ja punainen mustalla satulalla; joko mustalla maskilla tai ilman
Kitler on lähes sukupuuttoon kuollut brasilialainen koirarotu. Sitä voidaan kiistatta pitää maailman harvinaisimpana rotuna, koska elossa on enää yksi yksilö. Tämän vuoksi se tuleekin väistämättä kuolemaan sukupuuttoon seuraavien 10 vuoden sisään.
Ulkomuoto

Kitler on keskikokoinen, lyhytkarvainen, suorakaiteen muotoinen ja lihaksikas molossikoira. Sen korvat ovat riippuvat ja silmät ruskeat. Sen hampaistossa on tasapurenta ja sen häntä voidaan typistää. Väritys on punainen; musta satula ja musta maski ovat mahdollisia. Pienet valkoiset merkit rinnassa ja käpälissä sallitaan.
Luonne ja käyttäytyminen

Rotu on älykäs, atleettinen, ja ketterä. Se on omistajaansa kohtaan nöyrä ja tottelevainen ja perheeseensä erittäin kiintynyt seurakoira. Se on myös määrätietoinen vahtikoira, joka huolehtii erityisesti lasten turvallisuudesta. Se ei ole aggressiivinen muita koiria tai eläimiä kohtaan.
Alkuperä

Vuonna 1989 eläinlääkäri ja koirankasvattaja Monique Ribeiro omisti nartun nimeltä Quita, jonka isä oli bokseri ja emä irlanninsetterin ja saksanpaimenkoiran risteytys. Ribeiro ja hänen aviomiehensä Giovanni Barsanti pitivät koiraa suurenmoisena lastenhoitajana, koska se jatkuvasti suojeli heidän lastaan ja käyttäytyi erityisesti varovasti tämän läsnä ollessa. Monique harrasti ratsastusta Rio de Janeirossa jonne hän otti aina koiransa mukaan. Ratsastuksen jälkeen hän antoi koirien harjoitella esteillä, ja Quita pärjäsi tässä parhaiten.
Hänen ei ollut alun perin tarkoitus luoda uutta rotua, vaan hän halusi ennemmin siirtää Quitan erinomaiset ominaisuudet jälkipolville teettämällä yhden pentueen. Niinpä hän astutti sen rottweileruroksellaan Athoksella ja syntyneet pennut olivat tyypiltään keskenään hyvin homogeenisiä. Pentujen ostajat olivat kuitenkin hyvin tyytyväisiä koiriinsa ja esittelivät niitä ystävilleen, minkä myötä moni muukin halusi samanlaisen koiran. Suuren kysynnän vuoksi Monica ja Giovanni päättivät risteyttää keskenään Athoksen ja Quitan puolisisaren, jonka emä oli saksanpaimenkoiran ja weimarinseisojan risteytys. Nämäkin pennut olivat homogeenisiä ja lisäksi erinomaisia vahti- ja harrastuskoiria ja lapsirakkaita perhekoiria. Huomattuaan näiden koirien erinomaiset ominaisuudet eräs dobermannien kasvattaja kehotti Monicaa ja Giovannia jatkamaan uuden rodun jalostamista eteenpäin.
Jalostuslinja alkoi kehittyä roduksi, jonka kaikki jalostusyksilöt luonnetestattiin ja jonka jalostuksessa painotettiin tasapainoisen ja lapsirakkaan vartio- ja seurakoiran ominaisuuksia. Sen yksilöitä alettiin risteyttää keskenään, mutta myös muutamaa eri rottweileria käytettiin vielä jalostukseen sisäsiittoisuuden estämiseksi. Jalostusprosessi Brasilian Kennelliiton virallisen hyväksynnän eteen keskeytyi vuonna 2000, kun Monicalla ja Giovannilla ei enää ollut varaa siihen, mutta muut kasvattajat jatkoivat rodun jalostamista jäljellä olleiden yksilöiden avulla.
Käännös suomeksi
45 vuotta

| 45 vuotta> 45 Years |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Andrew Haigh
Käsikirjoittaja:  Andrew Haigh
Perustuu:  David Constantinen novelliin In Another Country
Tuottaja:  Tristan Goligher
Kuvaaja:  Lol Crawley
Leikkaaja:  Jonathan Alberts
Pääosat:   Charlotte Rampling  Tom Courtenay 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia
Tuotantoyhtiö:  The Bureau
Levittäjä:  Curzon Artificial Eye Cirko Film
Ensi-ilta:   6. helmikuuta 2015 (Berliini)  28. elokuuta 2015 (Iso-Britannia) 
Kesto:  95 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
45 vuotta (45 Years) on brittiläinen romanttinen draamaelokuva vuodelta 2015. Sen on ohjannut ja käsikirjoittanut Andrew Haigh, ja se perustuu David Constantinen novelliin In Another Country. Pääosia esittävät Charlotte Rampling ja Tom Courtenay.
Berliinin elokuvajuhlilla 2015 elokuva oli ehdolla parhaaksi elokuvaksi, Rampling sai Hopeisen karhun naispääosastaan ja Courtenay miespääosastaan. Rampling oli myös parhaan naispääosan Oscar-palkintoehdokkaana vuoden 2016 gaalassa.
Arvioita

Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä ”45 vuotta on näyttelijöidensä varassa elävä ja hengittävä elokuva. Veteraaninäyttelijät Charlotte Rampling ja Tom Courtenay esittävät eläkeikäistä pääparia vereslihalla ja niin uskottavasti, että heitä voisi luulla oikeaksi aviopariksi.”
Kellonummen kappeli

| Kellonummen kappeli |
| --- | --- |
 Esteetön sisäänkäynti kappelille.
Sijainti:  Kellonummentie 13 , Espoo
Koordinaatit:  60°14′24.8″N, 024°38′26.1″E
Kirkkokunta:  Evankelis-luterilainen
Rakentamisvuosi:  1993
Suunnittelija:  Timo Suomalainen ja Tuomo Suomalainen
Materiaali:  valkobetoni
Istumapaikkoja:  120+40
Tyylisuunta:  moderni
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kellonummen kappeli on Espoon Karhusuolla sijaitseva siunauskappeli, joka sijaitsee Kellonummen hautausmaan vieressä. Kellonummen kappeli on rakennettu vainajien hautaan siunaamista varten.
Kappeli kuvaus ja suunnittelijat

Valkobetonista valmistettu kappeli on arkkitehtiveljesten Timo ja Tuomo Suomalainen suunnittelema. Se vihittiin käyttöön vuonna 1993. Kokonaisuuden muodostavat rakennuksen eri päihin sijoitetut kaksi kappelisalia, iso ja pieni, sekä näitä yhdistävät tilat, jotka muodostavat rakennuksen keskiosan. Molemmat kappelisalit voivat olla häiriöttä käytössä yhtäaikaisesti. Saleissa on tilaa yhteensä 160 hengelle, josta  isossa salissa 120 ja pienessä 40 paikkaa. Rakennusen sisääntulon tuntumassa on vieraita varten suojaisa odottelutila istuimineen.
Ison kappelin alttariteoksen muodostaa suurikokoinen ikkuna, joka avautuu luontoon. Sitä koristaa Harry Kivijärven  lasiteos, jollainen on myös pienen kappelin ikkunassa. Kummassakin kappelisalissa on omat urkunsa, jotka valmistuivat vuosina 1992 ja 1993. Ne on valmistanut urkurakentamo Martti Porthan.
Kellonummi on yksi kolmesta veljesten Timo ja Tuomo Suomalainen suunnittelemasta siunauskappelista. Muut kaksi ovat  Haminan Leirikankaan siunauskappeli ja Tuusulan Paijalan siunauskappeli.
Aiheesta muualla

Kellonummen hautausmaan Espoonseurakunnat. Viitattu 11.5.2020. kartta ja kappelin sijainti.
Kellopeipit

| Kellopeipit |
| --- | --- |
 Tähkäkellopeippi (Physostegia virginiana)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Kellopeipit Physostegia  Benth.
Katso myös
   Kellopeipit Wikispeciesissä   Kellopeipit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kellopeipit (Physostegia) on huulikukkaiskasvien (Lamiaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi 13 lajia.
Suvun lajeista ainakin tähkäkellopeippiä eli kellopeippiä (Physostegia virginiana) käytetään koristekasvina.
Lajeja

Physostegia angustifolia
Physostegia correllii
Physostegia digitalis
Physostegia godfreyi
Physostegia intermedia
Physostegia ledinghamii
Physostegia leptophylla
Physostegia longisepala
Physostegia micrantha
Physostegia parviflora
Physostegia pulchella
Physostegia purpurea
Physostegia virginiana – tähkäkellopeippi eli kellopeippi
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Physostegia
Suomen Lajitietokeskus: Kellopeipit (Physostegia)
Acanthurus

| Acanthurus |
| --- | --- |
 Linjavälskäri (Acanthurus sohal).
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Välskärikalat Acanthuriformes
Heimo::  Välskärikalat Acanthuridae
Suku::  Acanthurus  Forsskål, 1775
Lajeja
 Tulivälskäri  Kaulusvälskäri  Linjavälskäri  Juovavälskäri  Samettivälskäri  Raitavälskäri  Pastellivälskäri  Oliivivälskäri 
Katso myös
   Acanthurus Wikispeciesissä   Acanthurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Acanthurus on välskärikalojen suku, johon kuuluu 40 lajia.
Monet lajit ovat arvostettuja meriakvaarion kaloja, mutta niiden hoitaminen ei ole aina helppoa.
Koko ja ulkonäkö

Acanthurus-välskärit ovat litteitä kiekkoja ja kasvavat 20-80 cm pitkiksi. Niiden kuono on tylpempi kuin Zebrasoma-välskärien.
Elinympäristö

Useimmat Acanthurus-välskärit ovat kotoisin Indopasifiselta merialueelta, yksi laji Atlantin itäosista ja viisi Karibialta tai muualta Länsi-Atlantilta. Ne elävät tyypillisesti meren matalassa osassa (1-100 m) joko kallioilla tai koralliriutoilla.
Käyttäytyminen

Acanthurus-välskärit valtaavat itselleen reviirin.