stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo kasvitieteilijöiden auktorilyhenteistä
S

Sabine – Joseph Sabine (1770–1837)
Sacc. – Pier Andrea Saccardo (1845–1920)
Salisb. – Richard Anthony Salisbury (1761–1829)
Salm-Dyck – Joseph Franz Maria Anton Hubert Ignatz Fürst zu Salm-Reifferscheid-Dyck (1773–1861)
Sarg. – Charles Sprague Sargent (1841–1927)
Savi – Gaetano Savi (1769–1844)
Schaeff. – Jacob Christian (H.von) Schaeffer (1718–1790)
Sch.Bip. – Carl (Karl) Heinrich 'Bipontinus' Schultz (1805–1867)
Schimp. – Wilhelm Philipp Schimper (1808–1880)
Schltdl. – Diederich Franz Leonhard von Schlechtendal (1794–1866)
Schodde – Richard Schodde (1936–)
Schott – Heinrich Wilhelm Schott (1794–1865)
Schrad. – Heinrich Adolph Schrader (1767–1836)
Schreb. – Johann Christian Daniel von Schreber (1739–1810)
Schult. – Josef (Joseph) August Schultes (1773–1831)
Schult.f. – Julius Hermann Schultes (1804–1840)
Schumach. – Heinrich Christian Friedrich Schumacher (1757–1830)
Schur – Philipp Johann Ferdinand Schur (1799–1878)
Schwein. – Lewis (Ludwig) David von Schweinitz (1780–1834)
Scop. – Giovanni Antonio Scopoli (1723–1788)
Ség. – Jean François Séguier (1703–1784)
Sennikov – Aleksandr Nikolajevitš Sennikov (1972–)
Ser. – Nicolas Charles Seringe (1776–1858)
S.G.Gmel. – Samuel Gottlieb Gmelin (1744–1774)
Sibth. – John Sibthorp (1758–1796)
Siebold – Philipp Franz von Siebold (1796–1866)
Sim – Thomas Robertson Sim (1858–1938)
Sims – John Sims (1749–1831)
S.Knapp – Sandra Knapp (1956–)
Skutch – Alexander Skutch (1904–2004)
Sm. – James Edward Smith (1759–1828)
Sol. – Daniel Carl Solander (1733–1782)
Sond. – Otto Wilhelm Sonder (1812–1881)
Spach – Édouard Spach (1801–1879)
Spreng. – Curt (Kurt) Polycarp Joachim Sprengel (1766–1833)
Sprenger – Carl (Charles) Ludwig Sprenger (1846–1917)
Standl. – Paul Carpenter Standley (1884–1963)
Steller – Georg Wilhelm Steller (1709–1746)
Sternb. – Caspar (Kaspar) Maria von Sternberg (1761–1838)
Steud. – Ernst Gottlieb von Steudel (1783–1856)
Strasb. – Eduard Strasburger (1844–1912)
Susanna – Alfonso Susanna (1955–)
Svent. – Eric Ragnar Sventenius (1910–1973)
Sw. – Olof Peter Swartz (1760–1818)
S.Watson – Sereno Watson (1826–1892)
Sweet – Robert Sweet (1783–1835)
T

Tausch – Ignaz Friedrich Tausch (1793–1848)
Tärnström – Christopher Tärnström (1711–1746)
Thell. – Albert Thellung (1881–1928)
Thunb. – Carl Peter Thunberg (1742–1828)
Thwaites – George Henry Kendrick Thwaites (1812–1882)
Tiegh. – Phillippe Édouard Léon van Tieghem (1839–1914)
Tippo – Oswald Tippo (1911–1999)
Tod. – Agostino Todaro (1818–1892)
Torr. – John Torrey (1796–1873)
Tourn. – Joseph Pitton de Tournefort (1656–1708)
Traub – Hamilton Paul Traub (1890–1983)
Trautv. – Ernst Rudolf von Trautvetter (1809–1889)
Trin. – Carl Bernhard von Trinius (1778–1844)
Troupin – Georges Troupin (1923–1997)
Turcz. – Nikolai Stepanovitš Turtšaninov (1796–1863)
Tzvelev – Nikolai Nikolajevitš Tsveljov (1925–2015)
U

Underw. – Lucien Marcus Underwood (1853–1907)
V

Vahl – Martin Vahl (1749–1804)
Vavilov – Nikolai Ivanovitš Vavilov (1887–1943)
Vent. – Étienne Pierre Ventenat (1757–1808)
Vill. – Domínique Villars (1745–1814)
Vis. – Roberto de Visiani (1800–1878)
W

Wahlenb. – Göran Wahlenberg (1780–1851)
Waldst. – Franz de Paula Adam von Waldstein (1759–1823)
Wall. – Nathaniel Wallich (1786–1854)
Walp. – Wilhelm Gerhard Walpers (1816–1853)
Walter – Thomas Walter (1740–1789)
W.Bartram – William Bartram (1739–1823)
W.D.J.Koch – Wilhelm Daniel Joseph Koch (1771–1849)
Wedd. – Hugh Algernon Weddell (1819–1877)
Weigel – Christian Ehrenfried (von) Weigel (1748–1831)
Wight – Robert Wight (1796–1872)
Wikstr. – Johan Emanuel Wikström (1789–1856)
Willd. – Carl Ludwig Willdenow (1765–1812)
With. – William Withering (1741–1799)
W.R.Linton – William Richardson Linton (1850–1908)
Wulfen – Franz Xaver von Wulfen (1728–1805)
Z

Zinn – Johann Gottfried Zinn (1727–1759)
Zucc. – Joseph Gerhard Zuccarini (1797–1848)
Suomalaiset kasvitieteilijät > A

Aalto – Marjatta Aalto (1939–)
Ahti – Teuvo Ahti (1934–)
Alava – Reino Alava (1915–2011)
A.Mäkinen – A. I. Mäkinen (1935–)
Suomalaiset kasvitieteilijät > B

Backman – Albin Backman (1880–1967)
Brenner – Mårten Magnus Wilhelm Brenner (1843–1930)
Broth. – Viktor Ferdinand Brotherus (1849–1929)
Suomalaiset kasvitieteilijät > C

Cajander – Aimo Kaarlo Cajander (1879–1943)
Suomalaiset kasvitieteilijät > E

Elfving – Fredrik Elfving (1854–1942)
Erkamo – Viljo Erkamo (1912–1990)
Eurola – Seppo Eurola (1930–2016)
Suomalaiset kasvitieteilijät > F

Fagerstr. – Lars Fjalar Fagerström (1914–2001)
Forssk. – Pehr Forsskål (1732–1763)
Suomalaiset kasvitieteilijät > H

Harmaja – Harri Harmaja (1944–)
H.Buch – Hans Buch (1883–1964)
Hell. – Carl Niclas Hellenius (1745–1820)
Hiitonen – Ilmari Hiitonen (1898–1986)
Hinn. – Sakari Hinneri (1940–2019)
Hjelt – Hjalmar Hjelt (1851–1925)
H.Lindb – Harald Lindberg (1871–1963)
Hult – Ragnar Hult (1847–1899)
Huttunen – Sanna Marjukka Huttunen (1973–)
Häkkinen – Markku Häkkinen (1946–2015)
Hämet-Ahti – Raija-Leena Hämet-Ahti (1931–)
Häyrén – Ernst Häyrén (1878–1957)
Suomalaiset kasvitieteilijät > I

Isov. – Pekka Isoviita (1931–2016)
Suomalaiset kasvitieteilijät > J

Jalas – Jaakko Jalas (1920–1999)
Jokela – Paavo Jokela (1896–1971)
Järvinen – Irma Järvinen (1947–)
Suomalaiset kasvitieteilijät > K

Kalela – Aarno Kalela (1908–1977)
Kallio – Paavo Kallio (1914–1992)
Kalliola – Risto Kalliola
Kalm – Pehr Kalm (1716–1779)
Kihlm. – Alfred Oswald Kihlman (1858–1938)
Kotil. – Mauno Kotilainen (1895–1961)
Kujala – Viljo Kujala (1891–1977)
Kukkonen – Ilkka Kukkonen (1926–2020)
Kurtto – Arto Kurtto (1951–)
Kytöv. – Ilkka Kytövuori (1941–)
Suomalaiset kasvitieteilijät > L

Laine – Unto Laine (1930–2018)
Lammes – Tapio Lammes (1934–)
Lewinsky – Jette Lewinsky-Haapasaari (1948–1998)
Lindb. – Sextus Otto Lindberg (1835–1889)
Linkola – Kaarlo Linkola (1888–1942)
Liro – Johan Liro (1872–1943)
L.Mäkinen – Liisa Mäkinen (1936–)
Suomalaiset kasvitieteilijät > M

Markl. – Gunnar Marklund (1892–1964)
Mela – Aukusti Juhana Mela (1846–1904)
Myllys – Leena Myllys
Suomalaiset kasvitieteilijät > N

N.I.Fellm. – Isak Fellman (1841–1919)
Nordm. – Alexander von Nordmann (1803–1866)
Norrl. – Johan Petter Norrlin (1842–1917)
Nyl. – William Nylander (1822–1899)
Suomalaiset kasvitieteilijät > O

O.A.Eklund – Ole Eklund (1899–1946)
Olss.-Seff. – Pehr Hjalmar Olsson (1873–1911)
Suomalaiset kasvitieteilijät > P

Palmén – Annikki Palmén (1929–2016)
Palmgr. – Alvar Palmgren (1880–1960)
Piippo – Sinikka Piippo (1955–)
Suomalaiset kasvitieteilijät > R

Radloff – Fredrik Wilhelm Radloff (1765/1766–1838)
Rail. – Artturi Railonsala (1902–1982)
Ravanko – Orvokki Ravanko (1939–)
Rikkinen – Jouko Rikkinen (1961–)
Roiv. – Heikki Roivainen (1900–1983)
Rousi – Arne Rousi (1931–2020)
Suomalaiset kasvitieteilijät > S

Saelán – Thiodolf Saelán (1834–1921)
Salmi – Vera Salmi (1917–?)
Sarvela – Jaakko Sarvela (1914–1996)
Sonck – Carl Eric Sonck (1905–2004)
S.Stenroos – Soili Stenroos (1958–)
Steven – Christian von Steven (1781–1863)
Söyrinki – Niilo Söyrinki (1907–1991)
Suomalaiset kasvitieteilijät > T

Tengstr. – Johan Magnus af Tengström (1793–1856)
Tillandz – Elias Tillandz (1640–1693)
T.J.Kop. – Timo Koponen (1939–)
T.Ulvinen – Tauno Ulvinen (1930–)
Tuom. – Risto Tuomikoski (1911–1989)
Suomalaiset kasvitieteilijät > U

Ulvinen – Arvi Ulvinen (1897–1992)
Uotila – Pertti Uotila (1943–)
Suomalaiset kasvitieteilijät > V

Vain. – Edvard/Edward August Vainio (Wainio) (1853–1929)
Väre – Henry Väre (1960–)
Suomalaiset kasvitieteilijät > Y

Y.Mäkinen – Yrjö Mäkinen (1931–2019)
Syväjärvi (Mouhijärvi)

| Syväjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°34′06″N, 22°52′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Matalajärveen 
Järvinumero:  35.158.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,4 m 
Rantaviiva:  1,929 km 
Pinta-ala:  0,12371 km² 
 fiSyväjärvi 
Syväjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 12,4 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 250 metriä. Järvellä on vain yksi tulo-oja läheiseltä suolta. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 900 metriä pitkä laskuoja Matalajärveen.
Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Sillä on saarena vain yksi pieni luoto. Rannoilla on muutama loma-asunto, jonne johtaa metsäteitä Pikkuhyynilän kylästä.
Alinen-Pylppynä

| Alinen-Pylppynä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala, Pori
Koordinaatit:  61°38′04″N, 22°42′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Lumiaisojaan 
Järvinumero:  35.156.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,1 m 
Rantaviiva:  0,612 km 
Pinta-ala:  0,02279 km² 
 fiAlinen-Pylppynä 
Alinen-Pylppynä on Pirkanmaan Sastamalan ja Satakunnan Porin rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja sen pituus on 220 metriä ja leveys 180 metriä. Siihen laskee Keskisen-Pylppynän laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 700 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Lumiaisojaan Majaniemen kohdalla ja joka vuorostaan yhtyy Sävijokeen.
Järven rantaviiva on 0,61 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta sen itäranta on soista metsää. Etelärannalla on kaksi loma-asuntoa, joille johtaa tie Taipaleen kylältä. Järven poikki kulkee Sastamalan ja Lavian välinen raja niin, että suurin osa järvestä kuuluu Sastamalan puolelle.
Bašiqa

| Bašiqa |
| --- | --- |
 Bašiqa
 Koordinaatit: 36°26′48″N, 43°20′50″E 
Valtio:   Irak
Maakunta:  Ninive
Piirikunta:  Al-Hamdaniya
Väkiluku (2019)  (arvio):  11 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bašiqa (arab. بعشيقة‎, Ba‘šīqa, kurdiksi بەعشیقە‎, Bašîqa) on pikkukaupunki Irakin Niniven maakunnassa Mosulin koillispuolella. Kaupungissa oli vuonna 2019 arviolta 11 000 asukasta ja heidän valtaosansa on jesidejä. Kaupungissa on myös kristitty vähemmistö.
Maantiede

Bašiqa ja siihen yhteenkasvanut naapurikaupunki Bahzani sijaitsevat Pohjois-Irakin Niniven maakunnassa. Ympäröivä seutu on välimaastoa kurdien asuttamien vuorien ja arabien asuttaman aavikon välissä Niniven tasangolla laaksossa Maqlubvuoren juurella. Mosul sijaitsee Bašiqasta noin 20 kilometriä lounaaseen. Matkaa Bartellaan etelässä on noin 15 kilometriä ja Qaraqošiin 30 kilometriä. Noin 35 kilometriä Bašiqasta pohjoiseen sijaitsee Ain Sifni eli Šeikan ja 48 kilometriä Lališ, jesidien tärkein uskonnollinen keskus. Kaupungista noin 20 kilometriä koilliseen sijaitsee syyrialais-ortodoksinen Mar Mattain luostari.
Historia

Bašiqa ja naapurikaupunki Bahzani sijaitsevat yhdellä jesidien ydinalueista. Bašiqassa sijaitsee useita etenkin 1100-luvulla vaikuttaneille jesideille omistettuja pyhättöjä. Alue on ilmeisesti ollut jo tuolloin tunnettu jesidien parissa, mutta he levittäytyivät sinne vasta 1200-luvulla, jolloin paikalle asettui Šeikanin alueelta paenneita jesidejä. Jesidien ohella kaupungilla on kristittyä historiaa. Alueen väestö kääntyi kristinuskoon 600-lukuun mennessä. Kristityissä lähteissä paikalla mainitaan olleen vuopden 630 paikkeilla merkittävä jakobiittikoulu. Myöhemmin kristityt jakautuivat ortodoksehin ja katolisiin kirkkoihin.
Vuonna 1890 Šeikanin jesidit kieltäytyivät maksamaan Osmanien valtakunnan veroja ja paikalle lähetettiin niitä keräämään Mosulin kuvernöörin armeija. Tässä yhteydessä Bašiqa ryöstettiin ja monia sen pyhättöjä tuhottiin. Maantieteilijä Vital Cuinet mainitsi 1800-luvun lopussa paikalla asuneen noin 2 000 kristittyä ja 1 000 jesidiä. Seuraavalla vuosisadalla jesidit mainitaan enemmistönä.
Persianlahden sodan yhteydessä vuonna 1991 puhkesi kurdien kapina, joka johti Irakin armeijan vetäytymiseen osista Irakin Kurdistania. Bašiqa pysyi kuitenkin keskushallinnon alaisuudessa. Äärijärjestö Isis hyökkäsi Niniven tasangon alueelle vuonna 2014 ja sen taistelijat valtasivat Bašiqan 7. elokuuta samana vuonna. Paikalliset pakenivat ja monia kaupungin jesidipyhättöjä tuhottiin. Kaupunki vapautettiin 7. marraskuuta 2016 ja paikallisia alkoi palata koteihinsa tammikuussa 2017. Kaikki tuhotut pyhätöt jälleenrakennettiin.
Väestö

Vuonna 2019 Bašiqassa oli arviolta 11 000 asukasta ja heidän valtaosansa olivat jesidejä. Paikalliset jesidit puhuvat äidinkielenään kurdia tai arabiaa. Arabiankieliset jesidit ovat paikallinen poikkeus jesidien valtavirrasta, joiden valtaosa puhuu kurdia. Kristitty vähemmistö on jakautunut syyrialais-ortodokseihin ja kaldealaiskatolisiin. Kaupungissa on myös muslimivähemmistö.
Paikallisia, taustalla jesidipyhättö.
Syyrialais-ortodoksinen jumalanpalvelus.
Holmajärvi

| Holmajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°36′34″N, 22°43′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Sävijokeen 
Järvinumero:  35.156.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,4 m 
Rantaviiva:  0,515 km 
Pinta-ala:  0,01795 km² 
 fiHolmajärvi 
Holmajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen halkaisija on 150 metriä. Siihen laskee kolme tulo-ojaa läheisltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa 1,6 metriä pitkä laskuoja Sävijokeen.
Järven rantaviiva on 520 metriä pitkä ja ranta on puoliksi metsäistä suota ja puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantoja ei ole rakennettu, mutta sen vierestä kulkee metsätie Taipaleen kylästä.
Katosjärvi (Pori)

| Katosjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Pori
Koordinaatit:  61°38′39″N, 22°41′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Saarijärveen 
Järvinumero:  35.156.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,1 m 
Rantaviiva:  1,852 km 
Pinta-ala:  0,12566 km² 
 fiKatosjärvi 
Katosjärvi on Satakunnan Porin Laviassa järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 12,6 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 350 metriä. Järvellä on vain kolme tulo-ojaa, jotka tuovat suovettä Katossuolta. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja Saarijärveen.
Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, joka on suurimmalta osin soistunutta. Itärannalla Katsovuoren reunalla ja luonaisrannalla on loma-asuntoja, jonne johtaa tietä Laviasta ja Torisevankulmalta.
Haukijärvi (Hämeenkyrö,Vesajärvi)

| Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Hämeenkyrö, Sastamala
Koordinaatit:  61°40′23″N, 22°49′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Sävijokeen 
Järvinumero:  35.156.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,1 m 
Rantaviiva:  1,345 km 
Pinta-ala:  0,07291 km² 
 fiHaukijärvi 
Haukijärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrön ja Sastamalan rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 3,2 metriä pitkä ja Leppälammin kanssa yhteinen laskuoja Sävijokeen.
Järven rantaviiva on 1,3 kilometriä pitkä ja ranta on soistunutta metsämaastoa. Kaakkoisosa muodostuu yhtenäisestä ja ojittamattomasta Haukinevasta. Rantaan on rakennettu yksi loma-asunto, jonne johtaa metsätie.
Kummijärvi

| Kummijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Pori (Lavia)
Koordinaatit:  61°40′11″N, 22°41′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  suo-oja Lumiaisojaan 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109 m 
 fiKummijärvi 
Kummijärvi on Satakunnan Porissa ja entisessä Laviassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven halkaisija on 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Lumiaisojaan. Oja on osana suonojitusta. Järven ranta on pääosin metsäistä suota. Rannoille ei ole rakennettu mitään. Järven ohi kulkee polku.
Keskinen-Pylppynä

| Keskinen-Pylppynä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Pori (Lavia)
Koordinaatit:  61°38′03″N, 22°42′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Aliseen-Pylppynään 
Järvinumero:  35.156.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,1 m 
Rantaviiva:  1,161 km 
Pinta-ala:  0,0519 km² 
 fiKeskinen-Pylppynä 
Keskinen-Pylppynä on Satakunnan Porissa ja entisessä Laviassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 5,2 hehtaaria, pituus 450 metriä ja leveys 150 metriä. Järvellä on kolme tulo-ojaa, joista yksi toimii Ylisen-Pylppynän laskuojana, toinen saa vetensä Kalatonlammen suolta ja kolmas suo-ojana. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 50 metriä pitkä laskuoja Aliseen-Pylppynään. Ojan vuoksi molempien järvien vedenpinta on yhtä korkealla.
Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä. Rannasta on puolet suometsää ja puolet moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Etelärannalla on kolme loma-asuntoa, joille johtaa Taipaleen kylältä metsätie. Sastamalan ja Lavian välinen raja sivuaa järven itärantaa.
Sable Island

Sable Island
Sable Island kuvattuna Nasan avaruussukkulata vuonna 1994.
| --- | --- |
Sijainti:  Nova Scotia  Kanada
Korkein kohta:  26 m
Suojelualueet:  Sable Island Migratory Bird Sanctuary (d) (käännä suomeksi), Sable Island National Park Reserve (en) (käännä suomeksi) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Sable Island (ransk. Île de Sable) on saari Kanadan Nova Scotian rannukolla Atlantin valtamerellä. Saari sijaitsee noin 290 kilometriä Halifaxin kaupungista koilliseen. Pituutta saarella on noin 25 km ja leveyttä 1,6 km. Sen pinnanmuodostelmat koostuvat hiekkadyyniharjanteista. Saarella on sääasema ja se tunnetaan esimerkiksi villihevosistaan.
Maantiede

Sable Island sijaitsee Kanadan Nova Scotiassa noin 290 kilometriä Halifaxin kaupungista koilliseen. Saari on ainoa merenpinnan yläpuolelle kohoava osa Pohjois-Amerikan itäosan mannerjalustan ulko-osaa. Puolikuun muotoisella saarella on pituutta 35 km ja leveyttä 1,6 km. Se kapenee kärjissään lännessä ja idässä. Kärjistään saari myös jatkuu merenpinnan alaisena särkkänä. Saarella on kaksi vierekkäisestä hiekkadyyniharjannetta. Pohjoinen on näistä kahdesta paksumpi ja korkeimmillaan 26 metriä merenpinnasta. Eteläisen korkeus on 12 metriä. Saari on muodostunut mannerjäätikön sulaessa ja meren peittäessä mannerjalustaa. Etelästä saapuvat myrskyt ovat ajaneet hiekkaa meren pohjalta saaren etelärannikolle. Merivirrat siirtävät hiekkaa kohti koillista, minne saari kasvaa hitaasti. Tuulet ovat muovanneet saaren hiekkadyyniharjanteet, joita rikkovat paikoittain talvimyrskyjen tuulet luoteesta. Saarella sijaitseva Lake Wallacen järvi on pituudeltaan 5,5 kilometriä ja se on jäänne saaren länsiosassa aikanaan sijainneesta suuremmasta järvestä.
Saarella vallitsee lauhkea meri-ilmasto. Vaihtelut lämpötilassa ja sateissa ovat vuoden mittaan suhteellisen pieniä. Sateet ja voimakkaat tuulet ovat yleisiä. Vuoden keskilämpötila on 7,8°C. Kesän päivälämpötilat ovat 18–21°C. Talvisin päivän keskilänpötilat painuvat pakkasen puolelle vain helmikuussa. Talvilämpötila laskee verrattain vähän Golf-virtauksen takia. Vuoden keskimääräinen sadanta on 1 511 mm. Sateita tulee tasaisesti ympäri vuotta. Saari tunnetaan sumustaan. Sumua on keskimäärin vähintään tunnin ajan 127 päivänä vuodesta. Toukokuun ja heinäkuun välisenä aikana sumua voi olla yhtäjaksoisesti jopa viikon ajan. Tuulen keskimääräinen nopeus on 25 km tunnissa. Tuuli on tyypillisesti navakampaa talvisin. Kesäisin saarelle saapuu trooppisia myrskyjä etelästä ja talvisin arktisia myrskyjä pohjoisesta.
Maantiede > Luonto

Nummi- ja ruohikkomaata käsittävä kasvillisuus kattaa noin puolet saaren pinta-alasta. Nummia on saaren keskiosissa ja ruohkkoa muissa osissa. Tyypillisiä kasveja ovat esimerkiksi Ammophila breviligulata, Lathyrus japonicus, Empetrum nigrum, Myrica, Juniperus, Rosa, Vaccinium macrocarpon ja Solidago sempervirens. Saarella on myös monia tulokaslajeja, joista monet ovat peräisin metsittämisyrityksistä 1900-luvun alulla. Kasvillisuudella on merkitystä saaren hiekan sitomisessa aloilleen ja esimerkiksi lintujen pesimäpaikkoina.
Saarella on havaittu yli 350 eri lintulajia. Se on tärkeä pysähdyspaikka monille muuttolinnuille. Keväisin ja kesäisin saarella pesii 16 lintulajia. Kenttäsirkkusenalalaji P. s. princeps pesii vain Sable Islandissa. Saarella on myös huomattava määrä ruusutiiroja. Selkärangattomista saarella tavataan vähintään kuutta lajia. Saaren makeavetisissä lammissa tavataan kalalajeja, kuten siniraitakilli, nelipiikki ja amerikanankerias. Nisäkkäistä saari on hallien suurin tunnettu lisääntymispaikka. Aikanaan saarella oli myös lisääntyvä mursukanta, joka hävisi metsästyksen seurauksena 1800-luvun loppuun mennessä. Satunnaisesti saarella vierailevia hyljelajeja ovat esimerkiksi norppa, grönlanninhylje ja kuplahylje.
Villien eläinlajien lisäksi saarelle on sen historian aikana tuotu kotieläimiä, kuten nautoja, vuohia ja jäniksiä. Nykyisin saarella on vain hevosia. Saaren villihevoset ovat perua sinne 1700-luvulla tuoduista hevosista. Nykyisin niiden kannan koko on noin 450 yksilöä.