stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kova laki: Rikollinen mieli

| Kova laki: Rikollinen mieli> Law & Order: Criminal Intent |
| --- | --- |
Tyyli:  rikossarja
Kestoaika:  n. 43 min
Luoja(t):  Dick Wolf
Pääosissa:  Vincent D'Onofrio Kathryn Erbe Jamey Sheridan Courtney B. Vance Chris Noth Annabella Sciorra Julianne Nicholson Eric Bogosian Alicia Witt Jeff Goldblum Saffron Burrows Mary Elizabeth Mastrantonio
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  NBC (2001–2007) USA Network (2007–2011)
Esitetty:  30. syyskuuta 2001 – 26. kesäkuuta 2011
Tuotantokausia:  10
Jaksoja:  195
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Kova laki: Rikollinen mieli (Law & Order: Criminal Intent) on yhdysvaltalaisen Kova laki -televisiosarjan spin-off. Sarja keskittyy New Yorkin poliisin kaikkein vakavimpien rikosten tutkintaan erikoistuneen erikoisyksikön toimintaan. Suomessa sarjaa on esittänyt Yle TV2 ja C More sekä MTV3 ja Ava.
Näyttelijät

| Näyttelijä | Rooli | Esiintynyt sarjassa |
| --- | --- | --- |
| Vincent D’Onofrio | Robert Goren | 141 jaksoa |
| Kathryn Erbe | Alexandra Eames | 144 jaksoa |
| Jamey Sheridan | James Deakins | 111 jaksoa |
| Courtney B. Vance | Ron Carver | 111 jaksoa |
| Leslie Hendrix | Elizabeth Rodgers | 110 jaksoa |
| Eric Bogosian | Danny Ross | 61 jaksoa |
| Chris Noth | Mike Logan | 36 jaksoa |
| Julianne Nicholson | Megan Wheeler | 24 jaksoa |
| Jay O. Sanders | Joseph Hannah | 9 jaksoa |
| Annabella Sciorra | Carolyn Barek | 12 jaksoa |
| Jeff Goldblum | Zack Nichols | 24 jaksoa |
| Julia Ormond | Dr. Paula Gyson | 7 jaksoa |
| Saffron Burrows | Serena Stevens | 16 jaksoa |
| Mary Elizabeth Mastrantonio | Zoe Callas | 14 jaksoa |
Lapinlahden terveyskeskus

| Lapinlahden terveyskeskus |
| --- | --- |
Osoite:  Kansantie 10, 73100 Lapinlahti
Sijainti:  Lapinlahti
Koordinaatit:  63.3647°N, 27.3970°E
Lapinlahden terveyskeskus
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lapinlahden terveyskeskus on Lapinlahden kunnassa Pohjois-Savossa toimiva  terveysasema.  Perusterveydenhoitoa tarjotaan myös Varpaisjärven terveysasemalla.
Lapinlahden terveyskeskuksen päivystys palvelee kiireellistä hoitoa tarvitsevia ja ajanvarausasiakkaita arkisin kello 8-18 ja viikonloppuisin kello 8-16. Muulloin eli iltaisin ja öisin päivystyspalvelut ovat saatavilla Kuopion yliopistollisen sairaalan päivystyksestä (Puijonlaaksontie 2, Kuopio, C-ovi) tai Iisalmen sairaalan päivystyksestä (Riistakatu 23, Iisalmi).
Aiheesta muualla

Terveyspalvelut (Arkistoitu – Internet Archive) (lapinlahti.fi)
Kriketin Euroopan-liiga 2007

Kriketin Euroopan-liigaa pelattiin vuonna 2007 vain 3.divisioonassa Antwerpenissa, Belgiassa.
3. divisioona

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kriketin Euroopan-liiga 2006 | Kriketin Euroopan-liiga | Seuraaja: Kriketin Euroopan-liiga 2008 |
Kriketin Euroopan-liiga 2013

Euroopan krikettiliigassa pelattiin kaudella 2013 1. divisioonan turnaus. Pelimuoto oli T-20 ja kilpailut käytiin 8. - 13. heinäkuuta Englannissa.
1.divisioona

Lohko A
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Italia | 5 | 0 | 0 | 0 | 10 | 3.77 |
| 2 |  Guernsey | 4 | 0 | 0 | 1 | 8 | 1.13 |
| 3 |  Itävalta | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -0.50 |
| 4 |  Norja | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -0.83 |
| 5 |  Gibraltar | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | -1.61 |
| 6 |  Ruotsi | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | -2.04 |
Lohko B
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Tanska | 5 | 0 | 0 | 0 | 10 | 3.40 |
| 2 |  Jersey | 4 | 0 | 0 | 1 | 8 | 0.62 |
| 3 |  Ranska | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | -0.68 |
| 4 |  Saksa | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | -0.73 |
| 5 |  Mansaari | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | -0.85 |
| 6 |  Belgia | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | -1.81 |
Semifnaaleissa Italia voitti Jerseyn ja Tanska Guernseyn. Loppuottelussa Italia löi Tanskan 18 juoksulla. Kolmannesta sijasta ei pelattu. Viidennestä sijasta pelattaessa Ranska voitti Itävallan ja seitsemännen sijan otti Saksa voitettuaan Norjan. Yhdeksäs oli Mansaari, kymmenes Gibraltar, yhdestoista Ruotsi ja peränpitäjäksi jätettiin Belgian joukkue.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kriketin Euroopan-liiga 2012 | Kriketin Euroopan-liiga | Seuraaja: Kriketin Euroopan-liiga 2014 |
Kultapyrstöluikero

| Kultapyrstöluikero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Blennioidei
Heimo::  Luikerot Blenniidae
Suku::  Ecsenius
Laji::  bicolor
Kaksiosainen nimi
 Ecsenius bicolor  (Day, 1888) 
Katso myös
   Kultapyrstöluikero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultapyrstöluikero (Ecsenius bicolor) on meriakvaariossa pohjan lähellä viihtyvä kala.
Koko ja ulkonäkö

Kultapyrstöluikero kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Kalasta on joitakin eri värimuotoja. Kalan pää ja etuosa on yleensä tumma, ruskea tai sinivihreä, pyrstöpuoli kullankeltainen. Myös joitakin kokonaan tummia yksilöitä esiintyy. Pää on nelikulmainen ja silmät kohoavat päälaen yläpuolelle. Selkäevä kohoaa komeana harjana lähes koko selän pituudelta.
Alkuperä

Kultapyrstöluikero elää luonnossa Indopasifisella merialueella. Se on melko suosittu riutta-akvaarion kala, mutta saattaa joskus näykkiä koralleja ja simpukoita.
Käyttäytyminen

Kultapyrstöluikero piileskelee usein osittain kivenkolossa niin että vain pää pistää esille.
Ravinto

Kultapyrstöluikero syö luonnossa enimmäkseen levää. Akvaariossa se voi osittain hyväksyä korvaavaa ruokaa kuten hiutaleita.
Aiheesta muualla

Ecsenius bicolor (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Luonnos värialueiden tyypillisestä jakaantumisesta
Kättö (Kajaani)

Kättö on Kajaanin kaupunginosa, joka sijaitsee noin kolme kilometriä Kajaanin keskustasta koilliseen. Se kuuluu laajempaan Kuurnan alueeseen. Kättöä rajaa pohjoisessa Heinisuontie, idässä Kätönkuja, etelässä Korpikuja ja lännessä Linnantaustie. Vuoden 2014 lopussa Kätössä oli 985 asukasta.
Kultakärpänen

| Kultakärpänen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Heimo::  Raatokärpäset Calliphoridae
Suku::  Lucilia
Laji::  sericata
Kaksiosainen nimi
 Lucilia sericata  (Meigen, 1826) 
Synonyymit
 Lucilia sericata (Meigen)  Lucilia barberi Townsend, 1908  Lucilia giraulti Townsend, 1908  Lucilia sayi Jaennicke, 1867  Musca sericata Meigen, 1826  Phaenicia sericata Meigen, 1826 
Katso myös
   Kultakärpänen Wikispeciesissä   Kultakärpänen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultakärpänen (Lucilia sericata) on reilun sentin mittainen vihreänkiiltävä raatokärpäsiin (Calliphoridae) kuuluva siivekäs hyönteinen. Se kuuluu sukunsa yleisimpiin lajeihin.
Ulkonäkö ja koko

Kultakärpäsen vartalo on metallinvihreä ja suuosat keltaiset. Selkäpuolta peittävät mustat karvat. Siivet ovat läpinäkyvät ja niissä erottuvat ruskeat suonet. Aikuinen kärpänen on 10–14 mm pitkä.
Elinkaari

Kultakärpäsen munat ovat valkoisia tai kellertäviä, toisesta päästään paksumpia ja noin 1,5 mm pitkiä. Ne kuoriutuvat 21 asteen lämmössä noin 21 tunnissa, lämpimämmässä nopeammin. Toukkavaihe kestää 3–4 päivää. Toukat ovat sileäpintaisia, kartionmuotoisia ja kasvavat vaiheittain 12–18 mm pitkiksi. Kotelon kuori on aluksi valkoinen, mutta muuttuu punaruskeaksi, kun koteloitumisesta on kulunut muutamia tunteja.
Käyttö

Kultakärpäsen toukkia käytetään haavojen hoidossa. Steriilissä laboratoriossa tehdyt toukat erittävät haavaan sylkeä, joka liuottaa haavassa olevaa kuollutta kudosta, jota toukat sitten käyttävät ravinnokseen. Kuolleen kudoksen mukana haavasta lähtevät bakteerit.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Lucilia sericata
UniProt: Taxonomy - Lucilia sericata (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Lucilia sericata (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Lucilia sericata, the Sheep maggot fly (englanniksi)
Kärpäsen selässä on harvassa mustia karvoja.
Kultapyrstösateenkaarikala

| Kultapyrstösateenkaarikala |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Hopeakylkikalat Atheriniformes
Heimo::  Sateenkaarikalat Melanotaeniidae
Suku::  Melanotaenia
Laji::  boesemani
Kaksiosainen nimi
 Melanotaenia boesemani  Allen & Cross, 1980 
Katso myös
   Kultapyrstösateenkaarikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultapyrstösateenkaarikala (Melanotaenia boesemani) on värikäs aasialainen hopeakylkikala. Sitä pidetään myös akvaariokalana. Osa kaupan kultapyrstösateenkaarikaloista on risteymiä lähilajien kanssa.
Ulkonäkö ja koko

Kultapyrstösateenkaarikalakoiras kasvaa 10 cm pitkäksi, sen pyrstöpuoli on oranssi, etuosa hopeanvärinen. Naaras jää pari senttiä lyhyemmäksi ja on kauttaaltaan hopeanharmaa. Oranssi väri kehittyy vasta koiraan aikuistuessa.
Alkuperä

Kultapyrstösateenkaarikaloja elää luonnossa vain muutamissa Indonesian järvissä. Vedenpinnan vaihtelut näissä järvissä uhkaavat joskus kalakantaa. Myös kalojen, varsinkin koiraiden, keräämistä akvaariokauppaan pidetään uhkana. Vuonna 1996 arvioitiin, että luonnosta pyydystettiin miljoona kultapyrstösateenkaarikalaa. Kaikki Suomen kaupoissa myytävät kultapyrstösateenkaarikalat tulevat kalakasvattamoilta.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Kultapyrstösateenkaarikala on parvikala, ja viihtyy akvaariossa, jossa on sekä paljon kasveja että uimatilaa. Kala kutee melko helposti, ja poikasten kasvattaminen on helpompaa kuin muilla sateenkaarikaloilla, sillä ne syövät artemiaa. Kutuaktiivisuutta lisää, kun kaloja ruokitaan lihapitoisella ruoalla ja pH nostetaan lähelle yhdeksää. Kuteminen alkaa usein aamulla ja saattaa jatkua muutamia päiviä.
Vesiolot ja ravinto

Kultapyrstösateenkaarikalalle sopii neutraali tai lievästi emäksinen, keskikova vesi (pH 7,0–9,0 ja °dH 7–20). Lämpötila saisi olla 26–30 °C. Luonnossa kala syö hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia, akvaariossa kelpaavat kuivattujen ja pakastettujen pikkueläinten lisäksi myös hiutaleet ja pelletit.
Aiheesta muualla

Animal World
Aquahobby (Arkistoitu – Internet Archive)
Laura Pellikka

Laura Pellikka
Laura Pellikka (s. 9. marraskuuta 1983 Espoo)  on suomalainen taidoka, joka edusti vuoteen 2016 saakka helsinkiläistä Yliopiston Taidoa. Nykyään hän edustaa Nummelan Kumakai ry:tä.
Pellikka aloitti taidouransa vuonna 2005 ja hän on vyöarvoltaan 4. dan renshi.
| Vuosi | Arvokilpailumenestys |
| --- | --- |
2006: tenkai (suunniteltu näytösottelu) SM-hopea
2009: jissen (ottelu) SM-hopea dantai jissen (joukkueottelu) SM-kulta  tenkai SM-hopea
2010: jissen (ottelu) SM-kulta hokei (liikesarja) SM-kulta  dantai hokei (joukkueliikesarja) SM-kulta  dantai jissen (joukkueottelu) SM-kulta
2011: hokei (liikesarja) SM-pronssi jissen (ottelu) SM-kulta  dantai hokei (joukkueliikesarja) SM-hopea  dantai jissen (joukkueottelu) SM-hopea   jissen (ottelu) EM-pronssi  dantai jissen (joukkueottelu) EM-kulta
2012: dantai jissen (joukkueottelu) SM-kulta hokei (liikesarja) SM-kulta
2013: joukkue hokei (liikesarja) MM-hopea tenkai (suunniteltu näytösottelu) MM-hopea joukkueottelu MM-hopea jissen (ottelu) MM 4.sija hokei (liikesarja) SM-kulta jissen (ottelu) SM-hopea  tenkai (suunniteltu näytösottelu) SM-hopea  dantai jissen (joukkueottelu) SM-kulta
2014: Hokei (liikesarja) SM-kulta Jissen (ottelu) SM-pronssi Joukkue hokei (liikesarja) SM-kulta Joukkueottelu SM-kulta
2015: Hokei (liikesarja) EM-kulta Jissen (Ottelu) EM-kulta Tenkai (suunniteltu näytösottelu) EM-kulta Joukkue hokei (liikesarja) EM-kulta Joukkueottelu EM-kulta Hokei (liikesarja) SM-hopea Joukkue Hokei (liikesarja) SM-kulta Joukkueottelu SM-kulta
2016: Joukkueliikesarja SM-hopeaa Joukkueottelu SM-kultaa Hokei (liikesarja) SM-pronssia Jissen (ottelu) SM-pronssia
2017: Hokei (liikesarja) SM-kulta Joukkuehokei (liikesarja) SM-kulta Tenkai (ennalta suunniteltu näytösottelu) SM-kulta Joukkueottelu SM-kulta Hokei (liikesarja) MM-hopea Jissen (ottelu) MM-pronssi Joukkuetottelu MM-hopea Tenkai MM-pronssi
Krokvikin rautatieasema

Krokvikin rautatieasema (lyh. Kv, ruots. Krokviks järnvägsstation) on rautatieasema Ruotsin rataverkolla Kiirunan kunnassa rataosalla Kiiruna–Narvik. Asema sijaitsee Krokvikin kylässä napapiirin pohjoispuolella noin 11 kilometriä Kiirunan rautatieasemalta luoteeseen, ja on Kiirunasta lähdettäessä ensimmäinen junakohtauspaikka. Asemalta kaksi kilometriä pohjoiseen sijaitsee Käyrävuopion kylä.
Krokvik on nykyisin miehittämätön, ja liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Kiirunan asemalla sijaitsevasta ohjauskeskuksesta käsin.
Ratapihalla on pääraiteen lisäksi kaksi sivuraidetta, joita voidaan käyttää junien kohtaamisiin. Lisäksi asemalla on pistoraide, jota käytetään ratatyökoneiden säilytys- ja väistöraiteena.
Krokvikin puurakenteinen asemarakennus on purettu vuonna 2008.
Laugerie Haute

Laugerie Hauten luola
Laugerie Hauten luola sijaitsee Keski-Ranskassa, Dordognen maakunnassa Vezerejoen laaksossa suojaisassa paikassa kallionjyrkänteen alla. Luola on yksi viitekohteista paleoliittisen kauden toisella puoliskolla. Sieltä on löydetty ihmisen toiminnan kerrostumia 28 000 – 18 000 vuoden takaa. Luola löydettiin vuonna 1863 ja siellä on sen jälkeen tehty useita kaivauksia.
Aiheesta muualla

The Ninth Cave (englanniksi)
Lara Calleja

Lara Calleja (s. 1988) on maltalainen kirjailija.
Hän opiskeli pääaineenaan Lähi-itä, valmistui vuonna 2010 ja työskenteli sen jälkeen useita vuosia matkailun parissa. Hänen debyyttiromaaninsa Lucy Min? julkaistiin vuonna 2016 ja valittiin Maltan kansallisen kirjapalkinnon ehdokkaaksi. Calleja siirtyi kirjastonhoitajaksi saadakseen olla lähempänä suurta rakkauttaan eli kirjoja. Vuonna 2020 hän jäi vapaaksi kirjoittajaksi.
Calleja sai Euroopan unionin kirjallisuuspalkinnon vuonna 2021 novellikokoelmastaan Kissirtu kullimkien (Olet tuhonnut kaiken).
Lara Dickenmann

Lara Dickenmann maaliskuussa 2018.
Lara Dickenmann (s. 27. marraskuuta 1985) on sveitsiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 165-senttimetrinen. Hän pelasi Sveitsin naisten maajoukkueessa ennätykselliset 135 maaottelua vuosina 2002–2019 ja teki niissä 53 maalia.
Dickenmann edusti ranskalaisseura Olympique Lyonnais'ta vuosina 2009–2015 ja voitti Mestarien liigan vuosina 2011 ja 2012. Vuodesta 2015 hän on edustanut saksalaista VfL Wolfsburgia.
Lapinlahti (Helsinki)

| Lapinlahti> Lappviken |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Lapinlahti korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Eteläinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  202
Pinta-ala:  0,41 km² 
Väkiluku:  25 (31.12.2020)
Väestötiheys:  61 as./km²
Osa-alueet:  on itse osa-alue Kampinmalmin peruspiirissä ja Länsisataman kaupunginosassa
Postinumero(t):  00100, 00180
Lähialueet:  Etu-Töölö, Kamppi, Ruoholahti
Lapinlahti (ruots. Lappviken) on puistomainen osa Helsingin läntistä kantakaupunkia. Hallinnollisesti Lapinlahden osa-alue luetaan kuuluvaksi Kampinmalmin peruspiiriin ja Länsisataman kaupunginosaan. Lapinlahden pinta-ala on 0,41 neliökilometriä ja vuoden 2018 lopussa siellä asui 26 asukasta. Vuoden 2017 lopussa alueella oli 141 työpaikkaa.
Lapinlahti sijaitsee Ruoholahden pohjoispuolella, Seurasaarenselän itärannalla Lapinlahti-nimisen merenlahden äärellä. Pohjoisessa Lapinlahden ja Etu-Töölön raja kulkee Hietaniemenkatua pitkin, ja myös Ourien saaret kuuluvat Etu-Töölöön. Lapinlahden itärajana on Mechelininkatu, etelärajana Porkkalankatu ja Länsiväylä kuitenkin niin, että näiden risteyksen pohjoispuolella olevan toimistorakennuksen tontti kuuluu Ruoholahteen.
Suurimman osan Lapinlahden alueesta muodostavat alueella sijaitsevat hautausmaat sekä Lapinlahden sairaalan tontti. Alueen pohjoisosassa sijaitsee vuonna 1829 käyttöön otettu Hietaniemen hautausmaa, jonne monet kansakunnan merkkihenkilöt on haudattu. Sen eteläpuolella ovat Ortodoksinen hautausmaa, Helsingin islamilainen hautausmaa, Suomen Kaartin hautausmaa ja Helsingin juutalainen hautausmaa.
Lapinlahden sairaala (Lapinlahdentie 2) on Suomen ensimmäinen mielisairaalakäyttöön rakennettu sairaala. Sitä ennen Suomessa oli jo Seilin hospitaali, joka toimi kuitenkin ensin myös spitaalisten hoitolaitoksena. Lapinlahden sairaala valmistui vuonna 1841, arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaisesti. Alue on monelta osin suojeltu rakennussuojelulain nojalla. Merkittävä osa psykiatrian klinikan toimintoja on kuitenkin äskettäinmilloin? siirretty HYKSin Psykiatriakeskukseen, entiseen Hesperian sairaalaan. Sairaalarakennus on tällä hetkellämilloin? tyhjillään, mutta mielenterveysjärjestöt pyrkivät aloittamaan tiloissa psyykkisen hyvinvoinnin keskuksen toiminnan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lapinlahti (Helsinki) Wikimedia Commonsissa
Lapinlahden lähde -hanke
Kova tieteiskirjallisuus

Kova tieteiskirjallisuus on tieteiskirjallisuutta, jossa luonnontieteellinen panos on voimakas. Kovan tieteiskirjallisuuden juoni ja tapahtumaympäristö pyritään suunnittelemaan sellaisiksi, että ne ovat ajanmukaisten luonnontieteellisten teorioiden mukaisia. Tämä on usein ongelmallista, sillä tiede kehittyy jatkuvasti.
Poul Anderson, Larry Niven ja Hal Clement ovat tunnettuja kovan tieteiskirjallisuuden edustajia.
Kovan tieteiskirjallisuuden vastakohtana pidetään humanistisista ja yhteiskuntatieteistä innoituksensa saanutta pehmeää tieteiskirjallisuutta sekä "epätieteellistä" tieteiskirjallisuutta (tieteisfantasiaa).
Kovaa tieteiskirjallisuutta ainakin jossain määrin kirjoittaneita kirjailijoita

| --- | --- |
 Poul Anderson  Stephen Baxter  Greg Bear  Gregory Benford  Ben Bova  David Brin  F. M. Busby  C. J. Cherryh  Arthur C. Clarke  Hal Clement  Greg Egan  Robert L. Forward  Joe Haldeman  Peter F. Hamilton:  Robert A. Heinlein  Geoffrey A. Landis  Larry Niven  Frederik Pohl  Jerry Pournelle  Hannu Rajaniemi  Alastair Reynolds  Kim Stanley Robinson  Charles Sheffield  George O. Smith  Neal Stephenson  Vernor Vinge
Aiheesta muualla

Kheper Realism scale. (englanniksi)
Kovaa aikaa

| Kovaa aikaa  Erään punakaartilaisen kokemuksia kansalaissodan ajoilta |
| --- | --- |
 Kuvassa punaisten tykkiväkeä Vammalassa.
Kirjailija:  Paavo Järvinen
Kuvittaja:  arkistokuvitus
Kansitaiteilija:  Mika Rautanen
Kieli:  suomi
Genre:  historiallinen romaani
Kustantaja:  Warelia
Julkaistu:  2017
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  331
ISBN:  978-952-5940-28-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kovaa aikaa – Erään punakaartilaisen kokemuksia kansalaissodan ajoilta on punakaartiin 17-vuotiaana liittyneen Paavo Järvisen 1950-luvun jälkipuolella valmiiksi kirjoittama romaanimuotoinen kuvaus kokemuksistaan sisällissodasta. Kirjan on julkaissut Warelia vuonna 2017.
Järvinen tarjosi tekstiään ainakin Karistolle ja WSOY:lle, mutta ne eivät kiinnostuneet julkaisusta. Kirjaan esipuheen kirjoittanut Tuomas Hoppu pitää kirjaa ansiokkaana paitsi kaunokirjallisesti, ennen kaikkea myös historiallisesti mielenkiintoisena. Hän vahvistaa, että tapahtumat voi paljolti historiallisesti tarkistaa, ja hän on lisännyt tekstiin alaviitteisiin tarkentavia tietoja. Hoppu huomauttaa, että käsikirjoitus jätettiin valmiina kustantajalle ennen Väinö Linnan Pohjantähti-trilogian ensimmäisen osan julkaisua, ja se poikkeaa sodan syiden ja seurausten osalta Linnan kuvauksesta, joka on Hopun mukaan muuttunut lähes historialliseksi totuudeksi.
Hoppu korostaa, että sisällissota oli, toisin kuin Linnan teoksesta saa käsityksen, pitkälti kaupunkilaisten sota. Kaatuneista punakaartilaisista oli runsaat 12 prosenttia helsinkiläisiä. Järvinen oli kansanopiston jälkeen muuttanut Helsinkiin, ja sisällissodassa hän kuului helsinkiläiseen komppaniaan. Siltä pohjalta hän on romaanin kirjoittanut. Alkuperäisestä käsikirjoituksesta on ajan myötä kadonnut loppupuolelta viisi liuskaa, ja tästä muodostuu kertomukseen katkos, jolla ei Hopun mukaan ole kuitenkaan erityistä merkitystä.
Teos on ollut kustantajansa Warelian tähänastisista julkaisuista myydyin.
Kirjan alkuasetelmassa Järvinen antaa kuvan työläisten suhtautumisesta esimiehiin:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Sen vuoksiko [Lötjönen] oli asetettu mestariksi koska hän oli korviaan myöten täynnä itsetehostuksen tarvetta, kuten henkisesti köyhät aina ovat." | ” |
Arviot

Kovaa aikaa on saanut kritiikeissä kautta linjan hyvin myönteisen vastaanoton. Matti Kuusela toteaa Aamulehdessä, että kirjassa olisi paljon ainesta elokuvaksi.
Jouko Juonala luonnehtii Ilta-Sanomissa kirjaa väkeväksi romaaniksi. Hän pitää kirjoittajaa tasapuolisena ja sovinnollisena, mikä tulee esiin muissakin arvioissa.
Sirpa Koskinen (Kansan Uutiset) muistuttaa, että tekijä kypsytti kertomusta neljäkymmentä vuotta, ja Koskisen mukaan se näkyy tekstissä.
Järvisen pojanpoika Simo Kurra pitää romaania raakileena, jota kirjoittaja olisi aikanaan voinut kustantajan palautteen avulla kehittää eteenpäin.
Aiheesta muualla

Tuomas Hopun puhe kirjan julkistamistilaisuudessa
Kovaa aikaa Warelian sivustolla
Kriketin Euroopan-liiga 2012

Euroopan krikettiliigassa pelattiin kaudella 2012 T20-muotoisia otteluita eli normaalia lyhempiä 20 syöttövuoron pelejä.
3. divisioona

Kolmas divisioona pelattiin Virossa 14. - 16. kesäkuuta.
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Viro | 3 | 0 | 0 | 1 | 6 | 1.43 |
| 2 |  Slovenia | 2 | 0 | 0 | 2 | 4 | -0.28 |
| 3 |  Bulgaria | 1 | 0 | 0 | 3 | 2 | -1.17 |
2.divisioona

Toinen divisioona pelattiin Kreikassa 3.–8. syyskuuta.
Osallistuvat joukkueet: Kreikka, Kroatia, Israel, Man-saari, Portugali, Espanja, Suomi, Luxemburg, Malta, Kypros, Ruotsi ja Viro.
Lohko A
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Israel | 5 | 0 | 0 | 0 | 10 | 1.12 |
| 2 |  Espanja | 4 | 0 | 0 | 1 | 8 | 3.52 |
| 3 |  Portugali | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | -0.55 |
| 4 |  Viro | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -0.32 |
| 5 |  Malta | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | -1.78 |
| 6 |  Luxemburg | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | -1.98 |
Lohko B
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | 4 | 0 | 0 | 1 | 8 | 0.76 |
| 2 |  Mansaari | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | 1.14 |
| 3 |  Kreikka | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | -0.05 |
| 4 |  Suomi | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | -0.25 |
| 5 |  Kypros | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | 0.04 |
| 6 |  Kroatia | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | -1.42 |
Semifnaaleissa Mansaari voitti Istraelin ja Ruotsi Espanjan. Mansaari ja Ruotsi selisivät näin ollen kaudella 2013 käytävään 1. divisioonan turnaukseen. Loppuottelussa Mansaari voitti Ruotsin. Espanja sijoittui kolmanneksi voitettuaan pronssiottelussa Israelin. Viidennestä sijasta pelattaessa Kreikka voitti Suomen 46 juoksulla ja seitsemännen sijan otti Portugali voitettuaan Viron. Yhdeksäs oli Luxemburg, kymmenes Kroatia, yhdestoista Kypros ja peränpitäjäksi jätettiin Maltan joukkue.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kriketin Euroopan-liiga 2011 | Kriketin Euroopan-liiga | Seuraaja: Kriketin Euroopan-liiga 2013 |