stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Åbo Akademi
Rehtorit

1918–1921: Edvard Westermarck
1921–1929: Severin Johansson
1929–1936: Otto Andersson
1936–1942: Rolf Pipping
1942–1950: Georg Olof Rosenqvist
1950–1957: Lars Erik Taxell
1957–1962: Sven Lindman
1962–1966: Oscar Nikula
1966–1969: Nils Erik Enkvist
1969–1975: Karl-Gustav Fogel
1975–1978: Kurt Nyholm
1978–1982: Bill Widén
1982–1988: Caj-Gunnar Lindström
1988–1997: Bengt Stenlund
1997–2005: Gustav Björkstrand
2006–2014: Jorma Mattinen
2015–2019: Mikko Hupa
2019–2021: Moira von Wright
2022–: Mikael Lindfelt
Kirjallisuutta

Villstrand, Nils Erik: Åbo Akademi i sin början 1918–1945.  Åbo:  Åbo Akademis förlag, 2019.  ISBN 978-951-765-925-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Turku kutsuu isänmaan toivoja. Ylen Elävä arkisto.
Åbo Akademi. Suomenkielinen kotisivu.
Åbo Akademi Vaasassa. (Arkistoitu – Internet Archive) Sivut vain ruotsiksi, infoa englanniksi.
Rakentaminen ja kaupunkikuvan muutokset keskiajan Turussa: Erityistarkastelussa Åbo Akademin päärakennuksen tontin arkeologinen aineisto. (Arkistoitu – Internet Archive)
Åbo Akademi hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| n k Suomen yliopistot |
| --- | --- |
Yliopistot:  Aalto  Hanken  Helsinki  Itä-Suomi  Jyväskylä  Lappi  Lappeenranta-Lahti  MPKK  Oulu  Taideyliopisto  Tampere  Turku  Vaasa  Åbo Akademi 
Yliopistokeskukset:  Kajaani  Kokkola  Lahti  Mikkeli  Pori  Seinäjoki 
Entiset:  Eläinlääketieteellinen korkeakoulu  Helsingin kauppakorkeakoulu  Joensuu  Kuopio  Kuvataideakatemia  Sibelius-Akatemia  Svenska social- och kommunalhögskolan  Taideteollinen korkeakoulu  Tampere (1925-2018)  Tampereen teknillinen yliopisto  Teatterikorkeakoulu  Teknillinen korkeakoulu  Turun kauppakorkeakoulu 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 2 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef  Hufvudstadsbladet 
Åbo Akademin rakennus Theologicum, joka on teologisen koulutuslinjan päärakennus.
Åbo Akademi Vaasassa.
Ь

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ь ь
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
Ь on kyrillinen kirjain. Se sisältyy muun muassa bulgarian, marin, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin. Myös jakuutin kielessä sitä käytetään, mutta vain venäjästä lainatuissa sanoissa. Venäjän kielessä sillä on nimi jerj, mutta sitä myös kutsutaan pehmeäksi merkiksi (ven. мягкий знак, mjahki znak, [ˈmʲæxʲkʲɪj ˈznak]). Sen tehtävänä on osoittaa, että sitä edeltävä konsonantti äännetään liudentuneena.
Ь venäjän kielessä

Ь on nykyisessä venäjän kielessä melko tavallinen kirjain ja se esiintyy sanan viimeisenä kirjaimena useissa verbeissä, substantiiveissa sekä kardinaalilukusanoissa. Esimerkiksi monien verbien infinitiivimuoto sekä yksikön toisen persoonan taivutusmuoto päättyvät ь-merkkiin (esimerkiksi делать 'tehdä', делаешь '(sinä) teet'). Ь-merkkiin päättyvät substantiivit ovat suvultaan sanasta riippuen joko maskuliineja tai feminiinejä. Ь-loppuisten substantiivien suvun määräytymiselle ei kuitenkaan ole kaikkia sanoja kattavia kielioppisääntöjä, ja joidenkin ь-loppuisten substantiivien suku täytyy vain tietää (словарь 'sanakirja, sanasto': maskuliini, тетрадь 'vihko': feminiini). Sanan lopun lisäksi ь voi esiintyä myös sanan keskellä (esimerkiksi понедельник 'maanantai'). Niinpä ь on nykyisessä venäjän kielessä selvästi yleisempi kuin ъ (kova merkki).
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | Ь | ь |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 042C | 044C |
| ISO 8859-5 | {{{Iso1}}} | {{{Iso2}}} |
| KOI8 | F8 | D8 |
| Windows-1251 | DC | FC |
| MS-DOS-koodisivu 866 | 9C | EC |
| HTML | &#x042C; | &#x044C; |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ь Wikimedia Commonsissa
Matkalla maineeseen (albumi)

| Matkalla maineeseen SIG |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Finnvoxin studiot, kevät 1980
 Julkaistu: 1980
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Atte Blom
 Tyylilaji: uusi aalto, pop
 Kesto: 35.05
 Levymerkki: Johanna
SIG:n muut julkaisut
|   | Matkalla maineeseen 1980 | Sudet 1981 |
Matkalla maineeseen on popyhtye SIG:n debyyttialbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1980. Albumin kappaleista julkaistiin singlenä SIG-klassikoihin kuuluva ”Tiina menee naimisiin” (singlen toinen kappale oli ”Viipuri-pop”) ja ”Marianne”/”Uusi uljas maailma”. Kaikki albumin kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Matti Inkinen.
Menestys

Jo syksyllä 1980 levyä myytiin 8 000 kappaletta. Yhteensä levyä on myyty noin 20 000 kappaletta.
Matkalla maineeseen nousi Suomen virallisella listalle syyskuussa 1980, kohoten eräässä vaiheessa sijalle 4 ja pysyi listalla 10 viikkoa  . Mitä Suomi soittaa -kirjan ja Suosikin mukaan albumin listasijoitus oli korkeimmillaan lokakuussa viides, ja kappale pysyi myyntilistoilla kaksi kuukautta.
Suosikin mukaan listasijoitus putosi marraskuussa -80 20. sijalle.
Soundi-lehden lukijaäänestyksen mukaan pitkäsoitto "Matkalla maineeseen" oli sijalla 13. Suosikki-lehden Grand Prix-äänetyksen mukaan Sigin Matkalla maineeseen oli sijalla 5.
Kappaleet

A-puoli
Matkalla maineeseen – 2.30
Hitaammin – 2.15
Tiina menee naimisiin – 3.20
Marianne – 2.05
Siin-saan – 3.15
Kartsaa – 4.50
B-puoli
Lauantaina – 3.20
Viipuri-pop – 2.40
Sille tielle jääneet – 4.15
Telepatiaa – 1.30
Kadun leijonat – 2.20
Seurojentalolla tanssitaan – 0.15
Uljas uusi maailma – 2.40
Kokoonpano

Matti Inkinen – laulu
Timo Kilpinen – kitara, taustalaulu
Rauno Linja-aho – kitara
Ari Hemmilä – basso
Juha Oksanen – syntetisaattori, koskettimet, taustalaulu
Matti Ranta – rummut
Ärmätti

| Ärmätti> Δύσκολος |
| --- | --- |

Kirjoittaja:  Menandros
Alkuperäiskieli:  muinaiskreikka (klassinen)
Tyylilaji:  komedia
Tapahtumapaikka ja -aika:  Fyle, Attikan maaseutu
Kantaesitys:  316 eaa.
Kantaesityspaikka:  Dionysoksen teatteri, Ateena
Henkilöt
Henkilöt:  Pan Khaireas, parasiitti Sostratos, Kallippideen poika Knemon, pientilallinen Knemonin tytär Myrrhine, Knemonin vaimo Gorgias, Knemonin poikapuoli Sikon, kokki Kallippides, suurtilallinen orjia, juopuneiden nuorukaisten kuoro yms.
Ärmätti (m.kreik. Δύσκολος, Dyskolos) on Menandroksen kirjoittama, niin kutsuttua uutta komediaa edustanut antiikin kreikkalainen komedia. Se kertoo vanhasta ja köyhästä, muita ihmisiä vihaavasta ärmätistä nimeltä Knemon, ja rikkaan miehen pojan Sostratoksen yrityksestä saada tämän tytär vaimokseen.
Historia

Menandroksen Ärmätin ensiesitys tapahtui Ateenan Dionysoksen teatterilla Lenaia-juhlilla tammi-helmikuussa vuonna 316 eaa. Se voitti tuolloin juhlien näytelmäkilpailussa ensimmäisen palkinnon. Ärmätti on Menandroksen ja koko uuden komedian ainoa näytelmä, joka on säilynyt nykyaikaan lähes kokonaisuudessaan. Näytelmän olemassolo tunnettiin pitkään vain hajanaisten kirjallisten lähteiden kautta. Sen lähes kokonainen teksti löydettiin Egyptistä vuonna 1952 papyruksista, jotka olivat peräisin 200-luvulta jaa. Ne muodostavat nykyisin osan Bodmerin papyruksia ja Oksyrhynkhoksen papyruksia.
Kreikan sana dyskolos tarkoittaa ihmisvihaajaa. Plautuksen komedia Dyscolus on todennäköisesti perustunut Menandroksen esikuvaan. Molièren Ihmisvihaaja-näytelmässä on joitakin samankaltaisuuksia kuin tässä paljon vanhemmassa samannimisessä teoksessa.
Sisältö

Ärmätti edustaa tyyliltään ja henkilöhahmoiltaan niin kutsuttua uutta komediaa. Näytelmästä on säilynyt 969 runosäettä. Sen tekstistä puuttuu vain muutama säe.
Kirjallisuutta > Suomennos

Menandros: Ärmätti. Teoksessa Menandros: Viisi komediaa.  (Ärmätti; Samoksen nainen; Kilpi; Keritty kaunotar; Välitystuomio. Suomennos Kaarle Hirvonen)  Helsinki:  Gaudeamus, 1977.  ISBN 951-662-199-6
Menandros: Dyskolos eli ihmisvihaaja : 5-näytöksinen komedia.  (Suomentanut Jarmo Nieminen)  Suomen Teatteriliitto, 1964.
Menandros: Dyskolos. Viides näytös. Teoksessa Saarikoski, Pentti: Antiikin runoutta ja draamaa: Suomennoksia, s. 165-178.  (Toimittanut ja jälkisanan kirjoittanut H. K. Riikonen)  Otava, 2002.  ISBN 951-1-17918-7
Kirjallisuutta > Tekstilaitoksia ja käännöksiä

Menandri reliquiae selectae.  (Toim. F. H. Sandbach. Oxford Classical Texts)  E Typographeo Clarendoniano, 1990.  ISBN 978-0-19-814737-4
Menander: Dyskolos. Teoksessa Menander: Aspis. Georgos. Dis Exapaton. Dyskolos. Encheiridion. Epitrepontes.  (Menander Volume I. Käännös W. G. Arnott. Loeb Classical Library 132)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 1979.  ISBN 9780674991477
Aiheesta muualla

Μένανδρος: Δύσκολος. Wikisource. (muinaiskreikaksi)
Menander: Dyskolos (Grouch) (Arkistoitu – Internet Archive), käännös Vincent J. Rosivach. (englanniksi)
Menandroksen näytelmät
Keritty kaunotar · Kilpi · Samoksen nainen · Välitystuomio · Ärmätti
Etsetimibi

| --- | --- |

Etsetimibi
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(3R,4S)-1-(4-fluorifenyyli)-3-[(3S)-3-(4-fluorifenyyli)-3-hydroksipropyyli]-4-(4-hydroksifenyyli)atsetidin-2-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 163222-33-1
ATC-koodi: C10AX09
PubChem CID: 150311
DrugBank: DB00973
Kemialliset tiedot
Kaava: C24H21NF2O3 
Moolimassa: 409,418
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 35–60 %
Proteiinisitoutuminen: > 90 %
Metabolia: Suolistossa ja maksassa
Puoliintumisaika: 22 h
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Etsetimibi (C24H21NO3F2) on β-laktaamijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä korkean kolesterolitason alentamiseen.
Ominaisuudet ja käyttö

Etsetimibi liukenee huonosti veteen, mutta liukenee hyvin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin. Etsetimibi sitoutuu ohutsuolen kolesterolia kuljettaviin proteiineihin. Tämän seurauksena erityisesti LDL-kolesterolin imeytyminen ohutsuolesta verenkiertoon estyy. Etsetimibiä käytetään usein yhteisvalmisteena statiinien kuten simvastatiinin kanssa. Sitä voidaan myös käyttää yksinään, mutta lähinnä silloin kun statiineja ei voida käyttää.
Haittavaikutukset

Etsetimibi on yleensä hyvin siedetty lääkeaine. Tyypillisimpiä haittavaikutuksia ovat vatsakivut, ripuli, selkäkipu, yskä ja väsymys. Yhdessä tutkimuksessa havaittiin suhteellisen korkea syöpäriski etsetimibiä saaneilla potilailla, mutta yhteyttä ei ole havaittu muissa tutkimuksissa.
Amerikanlapiosampi

| Amerikanlapiosampi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Sampikalat Acipenseriformes
Heimo::  Sammet Acipenseridae
Suku::  Scaphirhynchus
Laji::  suttkusi
Kaksiosainen nimi
 Scaphirhynchus suttkusi  Williams & Clemmer, 1991 
Katso myös
   Amerikanlapiosampi Wikispeciesissä   Amerikanlapiosampi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amerikanlapiosampi (Scaphirhynchus suttkusi) on sampiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena Yhdysvalloista.
Koko ja ulkonäkö

Amerikanlapiosampi kasvaa suurimmillaan 70–80 cm pitkäksi ja 2–3 kg painoiseksi. Ruumiinmuodoltaan amerikanlapiosampi on pitkänomainen ja leveäpäinen. Ruumiissa on kookkaita luusuomuja. Litteän kuonon puolivälissä on viiksisäikeitä. Amerikanlapiosampi on väriltään ruskehtavan oranssi ja luusuomut ovat tummempia. Kalan rinta-, selkä- ja pyrstöevät ovat oransseja ja muut evät vaaleita.
Levinneisyys ja elintavat

Amerikanlapiosammen alkuperäinen levinneisyysalue kattoi koko Mobile River -joen Mississipistä Alabamaan, mutta nykyään sitä tavataan vain Alabamajoesta muutaman sadan kilometrin matkalta. Amerikanlapiosampi elää syvissä vesissä lähellä hiekka- tai sorapohjaa. Kutuaika on maalis–huhtikuussa. Amerikanlapiosammen ravintoa ovat kalat ja vesihyönteiset.
Amerikanlapiosampi luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Kantaa uhkaavat kalastus, veden laadun heikentyminen ja patojen rakentaminen.
Suojelu

United States Fish and Wildlife Service ehdotti vuonna 1993 amerikanlapiosammen suojelua ja lisäämistä uhanalaisten lajien luetteloon. Tämä kuitenkin aiheutti vastustusta alabamalaisessa teollisuudessa. Suojelua vastustettiin esittämällä sen jo hävinneen tai kuuluvan samaan lajiin lapiosammen kanssa. USFWS veti suojeluehdotuksensa pois vuonna 1994. Asianajaja Ray Vaughan haastoi tapauksen vuoksi USFWS:n oikeuteen ja laji suojeltiin vuonna 2000.
Eosiini Y

| Eosiini Y |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Dinatrium-2-(2,4,5,7-tetrabromi-3-oksido-6-oksoksanthen-9-yyli)bentsoaatti
CAS-numero:  548-26-5
PubChem CID:  11048 ja 2723833
SMILES:  C1=CC=C(C(=C1)C2=C3C=C(C(=O)C(=C3O C4=C(C(=C(C=C24)Br)[O-])Br)Br)Br)C(=O)[O-].[Na+].[Na+]
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C20H6Br4O5Na2
Moolimassa:  691,828 g/mol
Sulamispiste:  295,5 °C °C
Tiheys:  1,018 g/cm3
Liukoisuus veteen:  40 g/l
Eosiini Y (C20H6Br2N2O9Na2) eli Acid Red 87 on ksanteenirakenteinen aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa väriaineena.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa eosiini Y on punaista tai ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja kohtalaisesti esimerkiksi etanoliin, asetonitriiliin ja dimetyylisulfoksidiin. Aineen laimeilla liuoksilla on vihreä fluoresenssi.
Eosiini Y:tä valmistetaan bromaamalla fluoreskeiiniä ja muodostamalla natriumsuola. Ensimmäisen kerran yhdistettä valmisti Heinrich Caro vuonna 1871.
Eosiini Y:tä voidaan käyttää mikroskopiassa niin sytoplasman kuin tumien, fibriinin ja eosinofiilien värjäämiseen. Usein sitä käytetään yhdessä atsuuri B:n kanssa tai hematoksyliinin vastaväriaineena. Yhdistettä käytetään myös paperin ja tekstiilien värjäykseen sekä kosmetiikassa. Eosiini Y:n ja alumiinin tai lyijyn kompleksit ovat taiteilijavärejä. Orgaanisen kemian synteeseissä yhdistettä käytetään esimerkiksi singlettihapen tuottamiseen hapetusreaktioissa ja radikaalireaktioiden fotoinitiaattorina.
Mikroskopialevyjen värjäämiseen käytettävää eosiini Y-liuosta
Äänestys

Äänestys on yhteisön menettely päätöksen tekemiseksi silloin, kun asian ratkaisemiseen osallistuu useita henkilöitä tai kun kannatettuja ehdotuksia on useampi kuin yksi. Äänestyksessä eniten kannatusta saanut tai määräenemmistön saavuttanut ehdotus tulee päätökseksi.
Yleinen käytäntö on, että äänten mennessä tasan puheenjohtajan ääni ratkaisee. Äänestys eroaa vaalista siten, että se koskee asiaa, kun vaali koskee henkilöä.
Äänestystilanteet

Tavallisimpia tilanteita, joissa äänestystä käytetään, ovat yhdistysten, hallinnon päätäntäelimien, yms. kokoukset.lähde?
Suomen hallinnolliset vaalit ovat eduskuntavaalit ja kunnallisvaalit, presidentinvaalit ja europarlamenttivaalit. Näissä vaaleissa vaaliehdokkaat ovat joko sitoutumattomia tai jonkun puolueen tai vaaliliiton ehdokkaina. Ääntenlaskun perusteella puolueet ja vaaliliitot saavat etua yksittäisen ehdokkaan saamista äänistä, vaikka hän ei tulisikaan valituksi vaaleissa. Näin ollen äänestäjä voi äänestää puoluetta tai henkilöä. Puhutaankin puolue- ja henkilövaaleista.lähde?
Osakeyhtiöiden yhtiökokouksissa osakkaalla on ääniä osakemääränsä mukaisesti. Tavallisesti yksi ääni per osake. Osakeyhtiöllä voi olla erilaisia osakesarjoja: toinen sarja tuottaa yhden äänen per osake ja toinen sarja esimerkiksi yhden äänen per 10 osaketta.lähde?
Äänestys arkikielessä

Arkikielessä voidaan käyttää termiä jaloilla äänestäminen tarkoittamaan tilannetta, että hyödykkeen ostaja ei ole tyytyväinen johonkin hyödykkeen tarjoajaan ja vaihtaa tarjoajaa toiseen.lähde?
Äänestyskäytännöt

Käytettävä äänestyskäytäntö riippuu selkeimmin äänioikeutettujen määrästä. Muita tekijöitä ovat äänestyksen julkisuus ja merkittävyys.
Avoimessa äänestyksessä kunkin kanta äänestyksessä on julkinen. Suljetussa äänestyksessä kunkin kanta on salainen. Käsiäänestyksessä nostetaan käsi kannatuksen merkiksi. Lippuäänestyksessä kirjataan lapulle kannatettava vaihtoehto. Ryhmätyömenetelmissä äänestys voidaan suorittaa siten, että jokainen merkitsee kannattamiinsa seinällä esitettyihin ideoihin tai tärkeinä pitämiinsä ongelmiin merkin, esimerkiksi viivan tai plussan.
Yhdistysten äänestyskäytännöt määritetään yhdistyksen säännöissä. Kokouksissa valitaan ääntenlaskijat.
Nukkuva äänestäjä

Nukkuvaksi äänestäjäksi kutsutaan äänioikeutettua henkilöä, joka ei käytä äänestysoikeuttaan hyväksi (ei käy äänestämässä). Äänestämättömyys voi johtua useista syistä, esimerkiksi seuraavista:
Äänestäjä ei arvosta tai halua tai muulla tavalla ei ole kiinnostunut äänestämisestä
Ehdokkaina ei ole ketään mieluisaa / vaihtoehtona ei ole mitään mieluisaa
Äänestäjä haluaa boikotoida äänestystä vastalauseena tai mielenosoituksena äänestykselle
Politiikka on viihteellistynyt jolloin viihde vie ihmisten huomiota pois varsinaisesta politiikasta, joka on asioiden hoitamista arvojen pohjalta
Äänestäjät eivät ymmärrä poliitikkoja
Yhteiskuntaluokat eivät eroa toisistaan yhtä jyrkästi kuin ennen
Ihmisillä on monia erilaisia identiteettejä, mikä vaikeuttaa valintojen tekemistä
Puolueiden väliset aatteelliset erot ovat pienentyneet
Hyvinvointivaltion rakentaminen on pienentänyt eri väestöryhmien välisiä  vastakohtaisuuksia
Politiikka on aikaisempaa sidotumpi kansainväliseen ympäristöön
Erityisesti Suomessa:
Konsensuspolitiikka rajoittaa vaalituloksen vaikutusta harjoitettavaan politiikkaan
Vaalikampanja eivät anna tietoa tulevasta hallituspohjasta, jolloin äänestäjä ei tiedä vaihtoehtoa harjoitetulle politiikalle
Laajapohjaiset hallitukset ja konsensuspolitiikka hämärtävät ketkä ovat vastuussa harjoitetusta politiikasta
Kansainvälisessä vertailussa heikko subjektiivinen kansalaispätevyys
Edustuksellista politiikkaa täydentää nykyään vastademokratia eli kansalaisaktivismi, jossa kansalaiset valvovat päätöksentekijöitä, nostavat esille ja politisoivat asioita, ja pakottavat kampanjoilla edustuslaitoksia muuttamaan päätöksiä ja suunnitelmia.
Äänestys valtakirjalla

Silloin kun tämä on erikseen lain tai muun säädöksen mukaan sallittu, äänioikeutettu voi siirtää äänioikeutensa toiselle henkilölle valtakirjalla. Esimerkiksi valtiollisissa vaaleissa äänioikeutta on käytettävä henkilökohtaisesti eikä sitä voi toiselle luovuttaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pacuit, Eric: Voting Methods The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Bikalutamidi

| --- | --- |


Bikalutamidi
Systemaattinen (IUPAC) nimi
N-[4-syano-3-(trifluorimetyyli)fenyyli]-3-(4-fluorifenyyli)sulfonyyli-2-hydroksi-2-metyylipropanamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 90357-06-5
ATC-koodi: L02BB03
PubChem CID: 2375
DrugBank: DB00983
Kemialliset tiedot
Kaava: C18H14N2F4O4S 
Moolimassa: 430,382
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 191–193 °C 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 95 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: n. 6 vrk
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Bikalutamidi (C18H14SN2O4F4) on orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä eturauhassyövän hoidossa. Bikalutamidi kuuluu WHO:n ylläpitämälle listalle tärkeimmistä lääkeaineista.
Ominaisuudet

Bikalutamidin vaikutusmekanismi perustuu siihen, että se on androgeenireseptorien toiminnan estäjä. Tällöin androgeenihormonien, erityisesti testosteronin vaikutukset syöpäsoluissa eivät ilmene. Bikalutamidi on optisesti aktiivinen yhdiste, ja ainoastaan (R)-enantiomeerilla on lääkeaineena aktiivisuutta. (S)-enantiomeeri metaboloituu nopeasti ja on inaktiivinen. Bikalutamidia käytetään erityisesti etäpesäkkeitä muodostavan eturauhassyövän hoidossa. Sitä käytetään yhdessä leikkaushoidon, kastroinnin ja gonadoliberiinihormonin agonistin kanssa. Bikalutamidi sitoutuu androgeenireseptoreihin noin kaksi kertaa niin tehokkaasti kuin vanhemmat lääkeaineet flutamidi ja nilutamidi.
Haittavaikutukset

Tyypillisin bikalutamidin aiheuttama haittavaikutus on kuumat aallot, joita ilmenee noin puolella potilaista. Lisäksi mahdollisia haittavaikutuksia ovat gynekomastia eli rintojen suurentuminen, allergiset oireet, erektiohäiriöt ja alentunut seksuaalinen halukkuus. Ruuansulatuskanavan oireet ovat harvinaisia, mutta mahdollisia.
Synteesi

Bikalutamidin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa metyylimetakrylaatin kaksoissidos hapetetaan epoksidiksi vetyperoksidin avulla. Seuraavassa vaiheessa p-fluoritiofenoli reagoi tämän tuotteen kanssa, jolloin epoksidirengas aukeaa. Sitä seuraa esterin hydrolyysi, ja muodostunut karboksyylihappo reagoi 4-syano-3-trifluorimetyylianiliinin kanssa muodostaen amidin tionyylikloridin läsnä ollessa. Viimeisessä vaiheessa tuotteen tioeetteriryhmä hapetetaan sulfoniryhmäksi m-klooriperbentsoehapon avulla.
Levonorgestreeli

| --- | --- |


Levonorgestreeli
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(8R,9S,10R,13S,14S,17R)-13-etyyli-17-etynyyli-17-hydroksi-1,2,6,7,8,9,10,11,12,14,15,16-dodekahydrosyklopenta[a]fenantren-3-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 797-63-7
ATC-koodi: G03AC03
PubChem CID: 13109
DrugBank: DB00367
Kemialliset tiedot
Kaava: C21H28O2 
Moolimassa: 312,434
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 235–237 °C 
Liukoisuus veteen: ei liukene veteen
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: noin 95 %
Proteiinisitoutuminen: 98 %
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 8–30 tuntia
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: oraalinen, laastari, implantti, kierukka
Levonorgestreeli (C21H28O2)  on steroidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä ehkäisyyn. Levonorgestreeli kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.
Ominaisuudet ja käyttö

Levonorgestreeli on huoneenlämpötilassa kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee hieman etanoliin ja hyvin kloroformiin. Levonorgestreeli on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky kloroformiliuoksessa on -32,4. Levonorgestreeli on vaikutukseltaan progestiini eli se sitoutuu progesteronireseptoreihin ja estää ovulaation sekä paksuntaa kohdunkaulan limakalvoa. Levonorgestreelillä on useita antotapoja. Sitä voidaan annostella tablettina joko yhdessä etinyyliestradiolin kanssa tai yksinään, laastarina, ihonalaisena implanttina tai kohtuun asetettavana hormonikierukkana. Levonorgestreeliä voidaan käyttää jälkiehkäisyyn. Lääkeaine pienentää raskauden todennäköisyyttä 57–93 %. Levonorgestreelin haittavaikutukset ovat samankaltaisia kuin muillakin progestiineilla.
Valmistus

Levonorgestreelin valmistukseen on kehitetty asymmetrinen synteesimenetelmä. Lähtöaineena on 6-metoksitetraloni. Kuusivaiheisen synteesin keskeisiä vaiheita ovat enantioselektiivinen mikrobiologinen pelkistys ja steroideille ominaisen rengassysteemin muodostuminen.