stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rovaniemi
Kaupunkikuva > Merkittäviä sotien jälkeen rakennettuja yksityisrakennuksia

Toisen maailmansodan jälkeen toimineista arkkitehdeista merkittävimmin Rovaniemen rakennuskantaan ja katukuvaan ovat vaikuttaneet Alvar Aalto ja Ferdinand Salokangas.
Korkalonrinteen pien- ja kerrostaloalue – jonka paikalliset asukkaat tuntevat nimellä Tapiola – on Alvar Aallon suunnittelema, 1950-luvun lopulla ja 60-luvun alussa rakennettu, ja koostuu kahdesta nelikerroksisesta kerrostalosta (Sompiontie ja Poroelontie) ja kolmesta kaksikerroksisesta rivitalosta (Sompiontie, Tanhuantie ja Poroelontie). Alue on päässyt Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon.
Maison Aho (Pohjolankatu 32) on Alvar Aallon suunnittelema omakotitalo. Rakennuksen tilasi 1964 Aarne Aho, ja se valmistui Aallon luonnosten ja tilaajan ehdotusten pohjalta jo seuraavana vuonna. Rakennus on päässyt Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon, kuten myös
Ahon asuinkerrostalot Koskikatu 18 (valm. 1959), siihen kiinteästi liittyvä Koskikatu 20 (valm. 1962) ja Jaakonkatu 3 (valm. 1963) on suunnitellut Alvar Aalto.
Inapolku 3, Ferdinand Salokankaan suunnittelema kerrostalo.
Ferdinand Salokankaan asuin- ja ateljeetalo (valm. 1953, Karhunkaatajantie 24).Hakanpään omakotitalo Etelärinne 31(valm.1956) Salokankaan viimeinen työ Rovaniemellä
Evakkotien rivitalot (Evakkotie 73) ovat Timo ja Tuomo Suomalaisen suunnittelemia ja alun perin rakennettu Puolustusvoimien henkilöstölle 1960-luvulla (valmistumisvuosi 1970). 12 rivitalosta (yhteensä 126 asuntoa) koostuva tiivis alue sijaitsee Korkalonrinteen lounaispuolella.
Pirttikosken voimalaitosyhdyskunta koostuu betonisesta voimalaitoksesta (valm. 1960), louhituista kallioleikkauksista, Kemijoen länsirannalle 1950-luvulla rakennetusta työntekijöiden asuma-alueesta (toistakymmentä rivitaloa, yhteensä 65 asuntoa) sekä voimalaitoksen länsipuolella maantien varressa sijaitsevasta seuratalo Luusuanpirtistä, jonka ovat suunnitelleet Kai Blomstedt ja Birger Stenbäck.
Kaupunkikuva > Veistoksia, taideteoksia ja muistomerkkejä

Rovaniemen kaupungin verkkosivuilta löytyy luettelo Rovaniemen julkisista taideteoksista. Jätkänkynttilän lähellä keskustassa on Kalervo Kallion veistämä 1955 valmistunut Jätkä-patsas, joka esittää mäntytukkia kuorivaa tukkijätkää. Vappuna jätkä saa valkolakin päähänsä ja ylioppilaat laulavat sen juurella vappulauluja. Keskustan ala-asteen vieressä Pohjolankadulla sijaitsee Bengt Lissegårdhin suunnittelema, 1964 valmistunut talvisodan ruotsalaisten ja norjalaisten vapaaehtoisten muistomerkki Aseveliketju, joka koostuu patsaasta ja suihkulähteestä; patsas puolestaan koostuu neljästä suuresta kettinginlenkistä, jotka symboloivat Skandinavian maita. Rautatieaseman vieressä rinteessä sijaitsee kaupunkilaisten Pulututkan nimellä tuntema Lapin jälleenrakentamisen muistomerkki 1944–1955; sen on tehnyt kuvanveistäjä Kari Huhtamo, ja se paljastettiin 1981. Kaupungintalon edessä on Kain Tapperin veistos Vuorten synty, joka valmistui 1988. Alvar Aallon Aurora Borealis -veistos Koskikatu 18–20:ssä sijaitsevan kerrostalon seinässä esittää revontulia ja hyppäävää lohta, ja on vuodelta 1962.
Kemiläisen kuvanveistäjä, professori Ensio Seppäsen (1924–2008) veistoksia on Rovaniemellä kolme kappaletta. Yksi niistä on vuonna 1981 valmistunut Jääkäriliikkeen muistomerkki (Jääkäripuisto, Lapinkävijäntie 31 vastapäätä). Veistoksen nimi on Katkenneet kahleet ja se kuvaa Suomen irrottautumista Venäjän alaisuudesta. Vaalea, pystyssä oleva kivi keskellä kuvaa itsenäistä Suomea, vapauttajaa joka on katkonut kahleet entisestä isännästään, Venäjästä. Muut Ensio Seppäsen suunnittelemat veistokset Rovaniemellä ovat Rovaniemen seurakunnan jäsenten muistolle pystytetty Ruotsin evakossa kuolleiden muistomerkki vuodelta 1965 joka sijaitsee Rovaniemen toisella hautausmaalla sekä Lapin läänin Maatalouskeskuksen pystyttämä Maidolla elämisen alku, joka valmistui 1984 ja sijaitsee Hervan puistossa.
Muistomerkkeinä on myös muitakin kuin taideteoksia. Rautatieaseman vieressä Ratakadun varressa on rautatietoiminnan muistomerkkinä vanha höyryveturi. Someroharjulla Norvatien varressa on ilmapuolustuksen muistomerkkinä Folland Gnat-hävittäjäkone ja kaksi ilmatorjuntatykkiä.
Norvajärvellä, keskustasta noin 20 kilometriä pohjoiseen, sijaitsee saksalaisen veteraanijärjestön aloitteesta vuosina 1959–1963 rakennettu punagraniittinen, saksalaisen arkkitehti Otto Kindtin suunnittelema kappeli Deutsche Soldatenfriedhof, joka toimii toisen maailmansodan aikana Pohjois-Suomessa kaatuneiden saksalaissotilaiden muistomerkkinä ja hautausmaana. Sen eteisaulassa on Ursula Qernerin veistos ”Äiti ja poika”, hallissa on kahdeksan kalkkikiviriviä, joissa lukee hallin alla olevaan kellariin haudattujen noin 3 000 saksalaissotilaan tiedot. Norvajärvellä sijaitsee myös talvisotaan vapaaehtoisina osallistuneiden ja siinä kaatuneiden norjalaisten hautausmaa.
Matkailu

Rovaniemi on joulupukin virallinen kotikaupunki. Joulupukki viettää aikaa Pajakylässä jokaisena vuoden päivänä. Se näkyy ja kuuluu kaupungin katukuvassa, napapiirillä ja matkustajamäärillä mitaten Suomen kolmanneksi vilkkaimmalla lentokentällä. Tarjolla on myös tapahtumia, safareita ja käyntikohteita muun muassa Arktikum, Tiedekeskus Pilke, Joulupukin Pajakylä sekä Santa Park napapiirillä. Vuoden 2006 euroviisuvoittajayhtye Lordin vokalisti ja perustaja Tomi ”Mr. Lordi” Putaansuu on kotoisin Rovaniemeltä. Joulukuussa 2006 Rovaniemelle avattiin Lordi-ravintola, Lordi’s Rocktaurant. Ravintola suljettiin kesällä 2011 ja sen tiloissa toimii nykyään uusi ravintola.
Ounasvaaran hiihtokeskus sijaitsee lähellä kaupungin keskustaa, Ounasvaaran alueella on ollut virkistystoimintaa vuodesta 1927 alkaen. Laskettelua on Rovaniemellä harjoitettu vuodesta 1943. Rovaniemellä pääsee nykyään myös matkustamaan helposti joukkoliikenteessä.
Hallinto > Kaupunginvaltuusto

Rovaniemen kaupunginvaltuusto on Rovaniemen kaupungin ylin päättävä toimielin. Valtuustossa on 51 jäsentä ja puheenjohtajana toimii Heikki Autto.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | SDP | SKDL Vas. | Kok. | Kesk. | LKP | SKL KD | SMP PS | Vihr. | Muut | äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 10 | 10 | 10 | 6 | 6 | 1 | – |  | – | 78,9 % |
| 1980 | 11 | 9 | 11 | 7 | 4 | 1 | – |  | – | 78,0 % |
| 1984 | 13 | 9 | 13 | 13 |  | 1 | 1 | 1 | – | 71,0 % |
| 1988 | 12 | 7 | 12 | 13 | 4 | – | 1 |  | 2a | 64,8 % |
| 1992 | 15 | 8 | 10 | 13 | 2 | 1 | – | 2 |  | 65,5 % |
| 1996 | 14 | 8 | 11 | 15 |  | 1 |  | 2 |  | 56,9 % |
| 2000 | 12 | 8 | 10 | 17 |  | 1 |  | 3 |  | 48,8 % |
| 2004 | 10 | 8 | 11 | 18 |  | – |  | 4 |  | 51,9 % |
| 2005 | 14 | 12 | 13 | 29 |  | 2 |  | 5 | – | 56,2 % |
| 2008 | 13 | 10 | 17 | 23 |  | 2 | 3 | 7 | – | 58,1 % |
| 2012 | 8 | 7 | 12 | 19 |  | 1 | 9 | 3 | – | 56,0 % |
| 2017 | 10 | 6 | 10 | 16 | – | 2 | 4 | 3 | – | 54,5 % |
| 2021 | 9 | 5 | 10 | 13 | – | 1 | 9 | 4 | – | 50,3 % |
a Demokraattinen Vaihtoehto
Lähde: Tilastokeskus, Oikeusministeriö, Rovaniemi & Yle
Hallinto > Kaupunginjohtajat

| Kaupunginjohtaja | Vuosi |
| --- | --- |
Kaarlo Hillilä: 1929–1930
Paavo Säippä: 1930–1933
Kaarlo Hillilä: 1933–1938
Viljo Heino: 1938–1946
Eero Ahmavaara: 1946–1948
Lauri Kaijalainen: 1948–1963
Tuure Salo: 1963–1984
Matti Pelttari: 1984–2003
Mauri Gardin: 2003–2012
Esko Lotvonen: 2012–2020
Ulla-Kirsikka Vainio: 2020–
Koulutus

Rovaniemellä on Suomen ja Euroopan unionin pohjoisin yliopisto ja ammattikorkeakoulu. Toisen asteen ammatillisia oppilaitoksia Rovaniemellä ovat Lapin ammattiopisto ja Lapin urheiluopisto.
Lapin yliopistossa on neljä tiedekuntaa: kasvatustieteiden, oikeustieteiden, taiteiden sekä yhteiskuntatieteiden tiedekunnat. Lapin yliopistossa on noin 4 300 perustutkinto-opiskelijaa. Lapin yliopisto on Euroopan unionin pohjoisin yliopisto.
Lapin ammattikorkeakoulun koulutusaloja ovat hyvinvointipalvelut, kauppa, kulttuuri ja matkailu sekä teollisuus ja luonnonvara-ala. Koulutusohjelmia on 18 ja opiskelijoita noin 3 000.
Kulttuuri

Rovaniemellä toimii muun muassa teatteri, Lapin kamariorkesteri, Lapin sotilassoittokunta, Lapin ylioppilasteatteri, Lapin musiikkiopisto, Lapin Balettiopisto, teatteri Lentävä poro sekä esimerkiksi kansantanssiyhtye Rimpparemmi.
Rovaniemen taidemuseo on Lapin läänin aluetaidemuseo ja sen kokoelmissa on 1 500 teosta suomalaista nykytaidetta.
Rovaniemellä on vilkasta kansantanssi- ja kansanmusiikkitoimintaa, kokoonpanoista maineikkaimpia lienevät Rimpparemmi ja Siepakat. Maaliskuussa 2007 kaupungissa järjestettiin suuri kansanmusiikkitapahtuma Samuelin Poloneesi. Kansainvälinen folklorefestivaali Jutajaiset järjestetään Rovaniemellä vuosittain.
Kesäisin Rovaniemellä toimii Konttisen kesäteatteri sekä uusi Lentävän poron Kesäteatteri. Konttisen kesäteatteri on perustettu vuonna 1996 ja se sijaitsee Kemijoen rannalla Konttisen kentän vieressä. Konttisen kesäteatteri on esittänyt koko perheen näytelmiä, kuten Pekka Töpöhäntä ja Tuhkimo. Lentävän poron Kesäteatteri rakennettiin kesällä 2012 trukkilavoista ja kierrätyspuusta Pekankadun pysäköintihallin ylätasanteelle. Pop-up-kesäteatterissa järjestettiin teatterin lisäksi myös muuta kulttuuriohjelmaa, kuten elävän musiikin iltoja.
Rovaniemen kaupunki jakaa vuosittain tunnustuksenomaisen kulttuuritekopalkinnon. Rovaniemellä ilmestyy seitsenpäiväinen sanomalehti Lapin Kansa jonka voi tilata koko maakuntaan ja kahdesti viikossa ilmestyvä kaupunkilehti Uusi Rovaniemi sekä koko Lapin alueelle jaettava ilmaisjakelulehti Lappilainen entinen Roi Press.
Rovaniemi oli ehdolla Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodelle 2011. Muut ehdokkaat olivat Turku, Tampere, Mänttä, Oulu, Lahti ja Jyväskylä.
Kulttuuri > Tapahtumat

Rovaniemellä on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Rovaniemellä kahdeksan kertaa, vuosina 1912, 1925, 1931, 1936, 1951, 1965, 1979 sekä 1997.
Kaupungissa järjestettiin ensimmäistä kertaa kesällä 2007 Simerock, aikaisemman Rovaniemi Rock -festivaalin tilalle. Down By The Kemijoki -festivaaleja järjestettiin vuosina 1992–2007. Down By The Kemijoki teki paluun kesällä 2012. Kesällä 2016 järjestetään Kaupunkifestivaali RolloPOP, joka tuo uusitulle Keskuskentälle suomalaisen rockin ja popin suurimmat nimet.
Arctic Design Week on ollut vuotuinen tapahtuma vuodesta 2009.
Kulttuuri > Musiikki

Useamman kuin yhden levyn tehneitä ja jonkinasteista menestystä saavuttaneita rovaniemeläisiä rock- ja pop-yhtyeitä ovat olleet muun muassa Absoluuttinen Nollapiste, Greenhouse A.C., Jalla Jalla, The Nightingales, Tulenkantajat ja Supperheads. Myös Suomen ensimmäinen black metal -yhtye Beherit sekä rap-duo Hannibal & Soppa ovat lähtöjään rovaniemeläisiä.
Rovaniemellä toimii myös uuden sukupolven undergroundkulttuurin vaikuttaja Linnunlaulupubi, jonka johtohahmojen joukossa nähtiin muun muassa laulaja/lauluntekijä Jaakko Laitinen. Viime vuosina Arctic Live Entertainment -yhdistys on tuonut Rovaniemelle lukuisia raskaan metallin kotimaisia huippunimiä.
Seurakunnat

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista kaupunki kuuluu Rovaniemen seurakuntaan.
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii erityisesti vanhoillislestadiolaisuus, jonka rauhanyhdistyksiä paikkakunnalla on kolme: Rovaniemen Rauhanyhdistys, Rautionsaaren Rauhanyhdistys sekä Viirinkylän Rauhanyhdistys. Muita herätysliikkeitä ovat rauhansanalaisuus, jolla on Rovaniemellä paikallisyhdistys Rovaniemen Rauhan Sana, evankelisuus, jonka opiskelijajärjestö Evankeliset opiskelijat toimii Rovaniemellä, viidesläinen Kansanlähetys sekä herännäisyys. Rovaniemellä on myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Stefanoksen luterilainen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Rovaniemellä toimii Rovaniemen helluntaiseurakunta
Muita kirkkokuntia edustavat Suomen ortodoksisen kirkon Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta, joka kuuluu nykyisin Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan
, Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Rovaniemen Vapaaseurakunta sekä Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Rovaniemen adventtiseurakunta.
Muita uskontokuntia edustaa mormonien Rovaniemen seurakunta. Lisäksi Rovaniemellä toimii kaksi Jehovan Todistajien seurakuntaa.
Urheilu

Rovaniemellä on erilaisia liikuntamahdollisuuksia. Rovaniemellä sijaitsee muun muassa Lapin urheiluopisto, Lapin balettiopisto, jalkapallohalli, jääkiekkohalli ja hiihtokeskus laskettelurinteineen. Monet talvilajien urheilijat ovat kaupungista kotoisin.lähde? Rovaniemeläisten ajoittainen ylpeydenaihe on myös jalkapallon mestaruussarjassa (nyk. Veikkausliiga) 30 kautta otellut Rovaniemen Palloseura. Muita kuuluisia rovaniemeläisiä palloiluseuroja ovat muun muassa Rovaniemen Santasport, sekä Napapiirin Palloketut. Santasport on vuoden 2008 lentopallon Suomen mestari. Nykyisin lentopallon puolella Arctic Volley pelaa naisten pääsarjassa ja Team Lakkapää miesten pääsarjassa. Rovaniemellä toimii myös voimisteluseura Taipumattomat ry. Muita Rovaniemellä toimivia urheiluseuroja ovat muun muassa koripallossa Rovaniemen NMKY, jääkiekossa RoKi (Rovaniemen Kiekko), amerikkalaisessa jalkapallossa Rovaniemi Nordmen ja roller derbyssä Rovaniemi roller derby.
Tunnettuja rovaniemeläisiä

Antti Autti, lumilautailija
Antti Erkinjuntti, jääkiekkoilija
Hannibal (Hannu Stark), rap-artisti
Annikki Kariniemi, kirjailija
Teija Kurvinen, vuoden 2012 Big Brother -voittaja
Martti Kuusela, jalkapallovalmentaja
Tauno Luiro, mäkihyppääjä
Hannu Manninen, yhdistetyn hiihdon urheilija
Mr. Lordi (Tomi Putaansuu), muusikko
Pirjo Muranen, hiihtäjä
Sami Niemi, mäkihyppääjä
Mikkel Näkkäläjärvi, SDP:n puoluesihteeri
Harri Olli, mäkihyppääjä
Hannele Pokka, kansanedustaja (Keskusta), oikeusministeri, Lapin maaherra
Tanja Poutiainen, alppihiihtäjä
Jani Raappana, näyttelijä
Janne Ryynänen, mäkihyppääjä
Eino Sääskilahti, kansanedustaja (Keskusta), kunnallisneuvos
Jari Tervo, kirjailija
Antti Tuisku, laulaja
Piitu Uski, näyttelijä
Sita Salminen, sisällöntuottaja
Ystävyyskaupungit

| --- | --- |
  Ajka, Unkari   Alanya, Turkki   Cadillac, Yhdysvallat   Grindavík, Islanti   Harbin, Kiina   Kassel, Saksa   Kiiruna, Ruotsi :   Murmansk, Venäjä   Narvik, Norja   Neustrelitz, Saksa   Olsztyn, Puola   St. Johann in Tirol, Itävalta   Veszprém, Unkari 
Lähde:
Liikenneyhteydet

Valtatie 4/Eurooppatie E75 (Helsinki–Lahti–Jyväskylä–Oulu–Kemi–Rovaniemi–Sodankylä–Ivalo–Utsjoki)
Kantatie 78 (Rovaniemi–Ranua–Pudasjärvi–Puolanka–Paltamo)
Kantatie 79 (Rovaniemi–Kittilä–Muonio)
Kantatie 81 (Kuusamo–Posio–Autti–Vanttauskoski–Rovaniemi)
Seututie 926 (Kemi–Tervola–Rovaniemi)
Seututie 934 (Rovaniemi (Saarenkylä)–Rovaniemi (Meltaus))
Linja-autoyhteydet muihin Lapin kuntiin sekä suurempiin kaupunkeihin.
Rautateitse Rovaniemeltä kulkee suoria junia Ouluun, Kuopioon, Helsinkiin, Turkuun sekä Kemijärvelle.
Lentoasemalta on lentoja Helsinkiin.
Liikenneyhteydet > Etäisyyksiä muille paikkakunnille

| --- | --- |
 Hanko 924 km  Helsinki 832 km  Ivalo 288 km  Joensuu 549 km  Jyväskylä 545 km  Kemi 117 km  Kemijärvi 85 km  Kilpisjärvi 429 km  Kittilä 149 km  Kouvola 749 km  Kuopio 491 km  Kuusamo 192 km :  Mikkeli 636 km  Muonio 235 km  Nuorgam 496 km  Oulu 207 km  Pello 100 km  Ranua 79 km  Sodankylä 128 km  Tampere 683 km  Turku 827 km  Vaalimaa 802 km  Imatra 726 km  Tornio 123 km
Kaupunginosat ja kylät

Osa kaupunginosista on entisen maalaiskunnan kyliä, ja pisimmillään matka kaupunginosasta keskustaan voi olla lähes sata kilometriä.
Alakorkalo
Ala-Nampa
Auttinseutu
Hirvas
Jaatila
Juotasniemi
Karvonranta
Katajaranta
Kauko
Kiiruna
Kivitaipale
Kolpene
Korkalovaara
Koskenkylä
Lehtojärvi
Leipee
Lohiniva
Marrasjärvi
Marraskoski
Meltaus
Misi
Muurola
Narkaus
Niesi
Nivankylä
Nivavaara
Norvajärvi
Oikarainen
Ojanperä
Olkkajärvi
Ounasrinne
Paavalniemi
Patokoski
Pekkala
Perunkajärvi
Petäjäinen
Pisa
Pullinranta
Pöykkölä
Rantaviiri
Rautiosaari
Ruikka
Saarenkylä
Sinettä
Santamäki
Sonka
Syväsenvaara
Tapionkylä
Tennilä
Teollisuuskylä
Tiainen
Tuhnaja
Vaarala
Vanttausjärvi
Vanttauskoski
Vennivaara
Viiri
Vikajärvi
Välijoki
Ylikylä
Yli-Nampa
Linna (romaani)

| Linna> Das Schloss |
| --- | --- |
 1926 ilmestyneen ensimmäisen painoksen kansi.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Franz Kafka
Kieli:  saksa
Genre:  romaani
Kustantaja:  Kurt Wolff Verlag
Julkaistu:  1926
Suomennos
Suomentaja:  Aarno Peromies
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1964
Sivumäärä:  296
Sarja: Seitsentähdet 9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Linna (saks. Das Schloß) on Franz Kafkan pääteoksiin kuuluva saksankielinen romaani.
Kafka alkoi kirjoittaa Linnaa illalla 22. tammikuuta 1922 palattuaan vuoristolomalta Špindlerův Mlýnistä. Tuohon aikaan tuberkuloosi vaivasi häntä jo pahasti, ja romaani jäi kesken, kun hän kuoli 3. kesäkuuta 1924.
Kirjeessään Max Brodille 11. syyskuuta 1922 Kafka ilmoitti luopuneensa Linnan kirjoittamisesta. Hän myös pyysi ystäväänsä tuhoamaan kaiken kirjoittamansa hänen kuoltuaan. Brod ei kuitenkaan noudattanut Kafkan toivomusta, vaan julkaisi teoksen vuonna 1926.
Jaakko Pakkasvirta on ohjannut romaanin pohjalta elokuvan Linna vuonna 1986. Myös itävaltalainen ohjaaja Michael Haneke ohjasi siitä elokuvan Das Schloß vuonna 1997. Aribert Reimann on säveltänyt teokseen pohjautuvan oopperan.
Kirjallisuutta

Kafka, Franz: Linna.  ((Das Schloss, 1926.) Suomentanut Aarno Peromies (1. painos 1964). Seven)  Helsingissä:  Otava, 2005.  ISBN 951-1-20474-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jukka Petäjä: Raskaan byrokratian iloinen Jobin kirja. Helsingin Sanomat 31.7.2006 (tilaajille).
Luettelo Tornion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Tornion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Tornion kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Tornioon on liitetty Alatornion ja Karungin kunnat.
Tapani I (Unkari)

| Tapani I |
| --- | --- |
 Tapani I valtaistuimellaan, Chronicon Pictum 1350
Unkarin ruhtinas
Valtakausi:  997–1000/1001
Edeltäjä:  Géza
Unkarin kuningas
Valtakausi:  1000/1001–1038
Kruunajaiset:  25. joulukuuta 1000 tai 1. tammikuuta 1001 Esztergom
Seuraaja:  Pietari Orseolo

Syntynyt:  Vajk n. 975 Esztergom
Kuollut:  5. elokuuta 1038 Esztergom, Unkarin kuningaskunta
Hautapaikka:  Siunatun Neitsyt Marian basilika, Székesfehérvár
Puoliso:  Gisela naim. 996
Lapset:  Otto   Imre
Suku:  Árpád
Isä:  Géza
Äiti:  Sarolt
Uskonto:  roomalaiskatolilaisuus
Nimikirjoitus:  
Tapani I eli Pyhä Tapani (unk. I. István, Szent István), alun perin Vajk (s. perimätiedon mukaan Esztergomissa, syntymäajasta ei luotettavaa tietoa – 15. elokuuta 1038 Esztergom) oli Unkarin ensimmäinen kuningas vuosina 1000/1001 – 1038. Hänet tunnetaan kristinuskon vakiinnuttajana ja Unkarin valtion perustajana. Hän on yksi kautta maailman vain yhdeksästä keskiajan henkilöstä, joiden muistopäivää vietetään valtion kansallispäivänä. Pyhänä Tapanina hän on myös katolisen kirkon pyhimys, jonka paavi kanonisoi kuningas Ladislaus I Pyhän hallituskaudella vuonna 1083. Pyhän Tapanin muistopäivää vietetään Unkarissa 20. elokuuta.
Tausta, suku ja lapsuus

Tapanista on hyvin vähän tietoa aikalaislähteissä. Suurin osa siitä, mitä hänestä perinteisesti on tiedetty ja kerrottu, perustuu hänen kuolemansa jälkeen syntyneisiin legendoihin ja kronikoihin ja sisältää niille tyypillisiä aihelmia, joita on lähes mahdoton erotella historiallisista tosiasioista. Selvää on kuitenkin, että Tapani kuuluu niiden 900- ja 1000-luvun Keski-Euroopan, Venäjän ja Skandinavian hallitsijoiden joukkoon, jotka liittivät valtakuntansa kristittyyn Eurooppaan ja lujittivat valtaansa omaksumalla kristinuskon.
Tapanin syntymävuodeksi esitetään eri lähteissä vuosia 967, 969 ja 975, mutta mikään näistä tiedoista ei ole luotettava. Hänen isänsä, ruhtinas Géza oli kronikkatietojen mukaan Árpádin jälkeläinen (Árpádin nuorimman pojan Zoltan pojanpoika), minkä vuoksi Tapanista alkavaa kuningassukua nimitetään Árpádien hallitsijasuvuksi. Tapanin äiti Sarolt (n. 950 – n. 1008) mainitaan kronikoissa gyulan eli eräänlaisen korkean sotapäällikön tyttärenä (gyula, joka sittemmin on ymmärretty henkilönnimeksi, oli tuolloin vielä arvonimi). Saroltin isän oletetaan vaikuttaneen Transilvanian alueella ja käyneen Konstantinopolissa ottamassa kasteen. Tämä selittäisi, miksi Géza, toisin kuin toiset Árpád-suvun varhaiset ruhtinaat, joiden kerrotaan avioituneen vieraiden maiden ruhtinaantyttärien kanssa, valitsi puolisonsa Unkarin alueelta: Unkarin läntisemmät ja itäisemmät alueet olivat jo erottautumassa toisistaan. Samoin se selittäisi, miksi Géza ei kääntynyt Bysantin suuntaan, missä hänen vaimonsa suvulla jo oli etulyöntiasema, vaan puolestaan aloitti Unkarin lähentämisen kristittyyn Länsi-Eurooppaan ja katoliseen kirkkoon.
Tapanin lapsuudesta ei tiedetä mitään varmaa. Hän syntyi todennäköisesti Esztergomissa, minne Géza oli perustanut hallintopaikkansa. On epäselvää, missä vaiheessa Tapani kastettiin ja miten kristillinen hänen kasvatuksensa oli. Gézan kerrotaan ottaneen kasteen mutta jatkaneen pakanallisille jumalille uhraamista, ja myöhemmässä Pyhän Tapanin legendassa hänet esitetään julmana ja verisenä hallitsijana. Tapanin äitiä Saroltia taas kuvataan kronikoissa hurjaluonteiseksi, väkivaltaiseksi ja viinaanmeneväksi naiseksi. Tapanin luultavasti alkuperäinen pakananimi Vajk mainitaan varhaisissa saksalaisissa lähteissä, mikä viittaa siihen, että hän on alun perin tullut tunnetuksi tällä nimellä ja ottanut kasteen vasta myöhemmin jo aikuisiällä. Hänet kastettiin pyhän marttyyri Stefanoksen (suom. Tapani, unk. István) nimellä luultavimmin siksi, että saman nimen oli kasteessa ottanut myös hänen isänsä Géza, jonka kerrotaan rakennuttaneen Esztergomin linnaan Pyhälle Stefanokselle omistetun kirkon.
Tapanilla ei tiedetä olleen veljiä, mutta eri lähteissä mainitaan ainakin kolme sisarta, joista yksi olisi ollut naimisissa Bulgarian tsaari Samuelin pojan kanssa, toinen Venetsian dogen Ottone Orseolon (heidän poikansa Pietari Orseolo nimettiin sittemmin Tapanin kruununperijäksi), kolmas Sámuel Aban kanssa.
Avioliitto ja lapset

Pitkään jatkunut sota Unkarin ja Baijerin välillä päättyi Tapanin otettua vuonna 996 puolisokseen Baijerin herttua Henrik II Riitaisan ja Welf-suvun vanhempaan haaraan kuuluvan Burgundin prinsessa Giselen tyttären, Giselan (unk. Gizella, n. 985–1065). Tämän avioliiton kautta Unkarin hallitsijat saivat läheisen yhteyden Euroopan mahtavimpiin hallitsijasukuihin. Isänsä kautta Gisela oli sukua keisari Otto III:lle, hänen veljestään tuli keisari Henrik II Pyhä ja toisesta veljestä Augsburgin piispa Bruno. Giselan mukana Unkariin muutti saksalaista, etenkin baijerilaista papistoa ja ritaristoa.
Tapanille ja Giselalle syntyi tiettävästi kaksi poikaa:
Otto (unk. Ottó; ennen 1000/1002 – n. 1002), kuoli alle 2-vuotiaana
Pyhä Imre (n. 1007 – 2. syyskuuta 1031), kuoli nuorena metsällä villikarjun tappamana, legendan mukaan naimattomana ja joka tapauksessa jättämättä perillisiä.
Joissakin lähteissä mainitaan myös Tapanin tytär (tai mahdollisesti sisar) Agatha (unk. Ágota, Árpád-házi Ágota), joka avioitui Unkariin saapuneen Englannin kuninkaan pojan Edvard Maanpakolaisen kanssa. Heille syntyi kolme lasta, joista vanhimmasta tuli Skotlannin kuningatar (Skotlannin Pyhä Margaret), tämän veljestä Edgar Æthelingistä Englannin kuningas. Agathasta ja tämän syntyperästä kertovia lähdetietoja pidetään kuitenkin epävarmoina.
Tapanin kuoltua 1038 leskikuningatar Gisela, hänen palvelijansa ja monet baijerilaiset uudisasukkaat palasivat Unkarista Baijeriin vuonna 1046. Gisela vetäytyi Niedernburgin benediktiiniläisluostariin Passaussa ja ryhtyi sen abbedissaksi. Siellä hän myös kuoli noin 80-vuotiaana vuonna 1065. Kuningatar Gisela julistettiin 910 vuotta kuolemansa jälkeen vuonna 1975 autuaaksi.