stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lenita Toivakka

| Lenita Toivakka |
| --- | --- |
 Lenita Toivakka
Suomen ulkomaankauppa- ja kehitysministeri
 Sipilän hallitus   29.5.2015–22.6.2016  
Edeltäjä:  Sirpa Paatero
Seuraaja:  Kai Mykkänen
Suomen ulkomaankauppa- ja eurooppaministeri
 Stubbin hallitus   24.6.2014–29.5.2015  
Edeltäjä:  Alexander Stubb
Seuraaja:  Timo Soini
Kansanedustaja
 21.3.2007–16.4.2019  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Etelä-Savon vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. syyskuuta 1961 (ikä 63) Helsinki
Puoliso:  Jukka Toivakka
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Lenita Anneli Toivakka (s. 28. syyskuuta 1961 Helsinki) on suomalainen kokoomusta edustava  poliitikko. Hän on toiminut Stubbin hallituksen ulkomaankauppa- ja eurooppaministerinä kesäkuusta 2014 toukokuuhun 2015 ja Sipilän hallituksen ulkomaankauppa- ja kehitysministerinä toukokuusta 2015 kesäkuuhun 2016.
Ura

Toivakka valmistui ylioppilaaksi Töölön yhteiskoulusta vuonna 1980 ja kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1988. Hän työskenteli Finnairin lentoemäntänä vuosina 1984–1988. Toivakka on toiminut vuosia yrittäjänä ja oli miehensä kanssa Mikkelin K-Citymarketin kauppiaana vuosina 1994–2005. Toivakka on myös osakkaana kauppakeskuksen omistavassa perheyrityksessä.
Toivakka on ollut Mikkelin kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2004. Eduskuntaan hänet valittiin ensimmäisen kerran Etelä-Savon vaalipiiristä vuoden 2007 vaaleissa. Vuoden 2011 vaaleissa hän sai 5 783 ääntä ollen vaalipiirinsä ääniharava.
Eduskunnassa Toivakka on ollut jäsen suuressa valiokunnassa ja sen työjaostossa, valtiovarainvaliokunnan maatalous- ja liikennejaostoissa, sosiaali- ja terveysvaliokunnassa ja hallintovaliokunnassa. Lisäksi hän oli Kelan valtuuston jäsen vuosina 2008–2011.
Vuosina 2010–2014 Toivakka oli kokoomuksen eduskuntaryhmän ensimmäinen varapuheenjohtaja. Hänet valittiin tehtävään 8. huhtikuuta 2010 Marja Tiuran erottua tehtävästä vaalirahoitus- ja loikkauskohujen seurauksena. Toivakka oli helmikuussa 2010 hävinnyt varapuheenjohtajavaalin Tiuralle arvalla.
Toivakka ei jatkanut ministerinä Petteri Orpon noustua kokoomuksen puheenjohtajaksi. Toivakka ei asettunut ehdokkaaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.
Toivakka nimettiin vuonna 2019 YK:n Global Compact -verkoston Suomen osaston pääsihteeriksi. Verkoston toiminnan tavoitteena on edistää vastuullisen liiketoiminnan keinoin YK:n kestävän kehityksen tavoitteita sekä yrityksien välistä kansainvälistä yhteistyötä.
Ura > Toivakan yrityksen verosuunnittelu

Huhtikuussa 2016 kansanedustaja Timo Harakka (sd) kertoi eduskunnassa, että tuolloin ulkomaankauppa- ja kehitysministerinä toimineen Toivakan miehen perheyhtiö, jossa Toivakka oli mukana, oli perustanut Belgiaan kiinteistösijoitusyhtiö Vacca-investin vuonna 2007 tarkoituksena välttyä maksamasta veroa yrityksen omistaman kauppakeskuksen mahdollisesta myynnistä tulevasta voitosta. Toivakka myönsi, että yhtiö oli perustettu kyseisessä tarkoituksessa huomauttaen samalla, ettei ollut mukana yhtiön käytännön toiminnassa.
Toivakka syytti Harakkaa aluksi valehtelusta. Myöhemmin Harakan esitettyä todisteet Toivakan osallisuudesta Toivakka myönsi olleensa juridisessa vastuussa yrityksen toiminnasta ja pyysi anteeksi sanojaan, jotka olivat olleet omiaan johtamaan kuulijoita harhaan. Valtiovarainministeri Alexander Stubb (kok.) ei pitänyt Toivakan omistuksia belgialaisessa holding-yhtiössä ongelmallisena
Seura-lehden mukaan Toivakan ja hänen miehensä Jukka Toivakan yhtiöt eivät joutuisi maksamaan myyntivoittoveroa jos yhtiöiden omistama mikkeliläinen Kauppakeskus Akseli myydään. Toivakan perheen ja sukulaisten yritysten omistaman belgialaisen holding-yhtiön, Vacca-investin kautta kierrätetty myyntivoittotulo olisi Belgian verolakien mukaan ollut verotonta. Suomen lakien mukaan veroa menisi 20 %.
Yksityiselämä

Toivakka on ollut vuodesta 1987 naimisissa mikkeliläisen yrittäjä Jukka Toivakan kanssa. Heillä on kolme aikuista tytärtä.
Gabriel Ahlman

Gabriel Ahlmannin hautamuistomerkki kirkkoa kohti osoitava puoli.
Gabriel Ahlman (8. syyskuuta 1737 Perniö − 5. lokakuuta 1799 Messukylä) oli suomalainen kruununvouti, asessori ja kartanonomistaja, jonka testamenttilahjoituksen turvin perustettiin alkeisopetusta antaneita niin sanottuja Ahlmanin kouluja Tampereelle ja sen lähiympäristöön.
Gabriel Ahlmanin isä oli köyhä apupappi ja Gabriel oli perheen neljästä lapsesta toiseksi vanhin. Isä kuoli pojan ollessa vain seitsemänvuotias. Vaatimattomista lähtökohdista huolimatta Gabriel Ahlman pääsi ylioppilaaksi Turun katedraalikoulusta vuonna 1754. Tämän jälkeen hän jatkoi opintoja yliopistossa, pätevöityi virkamieheksi ja tuli aluksi nimismieheksi Kangasalle. Nimismiehen toimensa ohella hän viljeli vuokraajana Liuksialan kartanoa Kangasalla, Nokian kartanoa Pirkkalassa ja Otavalan kartanoa Messukylässä.
Ahlman toimi kruununvoutina vuosina 1771−1777 ja sen jälkeen hän omisti vuosina 1778–1799 Tampereen lähellä sijainneen Hatanpään kartanon. Hänet on haudattu Messukylän vanhan kirkon hautausmaalle.
Testamentissaan Ahlman jätti puolet 40 557 riksin arvoisen omaisuutensa korkotuotoista käytettäväksi Tampereen ympäristöpitäjien varattomille lapsille annettavaan alkeisopetukseen sekä toisen puolen käytettäväksi soiden ojitukseen, koskien perkaukseen ja Hatanpään kartanon alustalaisten avustuksiin. Testamentin laadintaan osallistui Ahlmanin hyvä ystävä, professori Henrik Gabriel Porthan ja sen toimeenpanosta huolehti Ahlmanin määräyksen mukaisesti Suomen Talousseura. Testamentin toimeenpano kuitenkin viivästyi seuran ja Ahlmanin perillisten välille syntyneiden riitojen vuoksi yli kymmeneksi vuodeksi.
Gabriel Ahlmanin muistoraha
Ensimmäiset Ahlmanin pitäjänkoulut aloittivat toimintansa Pirkkalassa ja Messukylässä vuonna 1811. Kouluja perustettiin myös Lempäälään, Vesilahdelle, Kangasalle sekä Pälkäneelle. Koulujen ulkolukuun perustunut opetus ei lopulta vastannut sille asetettuja odotuksia ja ne uudistettiin perusteellisesti 1840-luvulla. Koulut muuttuivat kansakouluiksi vuoteen 1873 mennessä, mutta vielä tämän jälkeen Ahlmanin testamenttivaroista jaettiin niille avustuksia kunnes 1904 varojen avulla perustettiin Messukylään Ahlmanin Maamies- ja emäntäkoulu, joka toimii nykyisin AhlmanEdu-nimellä.
Aiheesta muualla

200 vuotta Gabriel Ahlmanin syntymästä, Helsingin Sanomat, 08.09.1937, nro 241, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852
Juho Vaarala

Juho Erkki Vaarala (ent. Lämsä, 30. syyskuuta 1864 Kuusamo – 29. marraskuuta 1926 Kuusamo) oli suomalainen poliitikko.
Vaarala toimi Suomalaisen puolueen kansanedustajana toukokuusta 1907 lokakuuhun 1917. Hänet valittiin eduskuntaan Oulun läänin pohjoisesta vaalipiiristä seitsemissä vaaleissa, vuosina 1907, 1908, 1909, 1910, 1911, 1913 ja 1916. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti rautatievaliokunnassa, sivistysvaliokunnassa, suuressa valiokunnassa, talousvaliokunnassa ja työväenasiainvaliokunnassa.
Vaarala toimi Kuusamon kunnankirjurina vuodesta 1894 vuoteen 1921. Hän työskenteli myös maanviljelijänä Kuusamossa, kalastajana Pohjoisella jäämerellä kolmen vuoden ajan, Kuusamon paloapuyhtiön esimiehenä vuosina 1894–1900 ja Kuusamon kunnan rahastonhoitajana vuodesta 1900. Hän toimi myös Kuusamon kunnallislautakunnan esimiehenä. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Kuusamon edustajana.
Vaarala avioitui Anna Kaisa Kesäniemen (o.s. Tahkola) kanssa joulukuussa 1905. He saivat neljä yhteistä lasta, vuosina 1906, 1908 ja 1910 syntyneet tyttäret ja vuonna 1914 syntyneen pojan. Vaaralan vanhemmat olivat talollinen Erik Lämsä ja Reeta Maria Hänninen. Juho Vaarala kuoli marraskuussa 1926, 62-vuotiaana.
Taneli Typpö

| Taneli Typpö |
| --- | --- |
 Taneli Typpö vuonna 1909.
Kansanedustaja
 1.6.1909–25.9.1918, 5.9.1922–31.7.1929  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Viipurin läntinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. maaliskuuta 1878 Virolahti
Kuollut: 17. maaliskuuta 1960 (82 vuotta) Lohjan mlk
Ammatti:  maanviljelijä
Taneli Typpö (2. maaliskuuta 1878 Virolahti – 17. maaliskuuta 1960 Lohjan mlk) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1909–1918 ja 1922–1929.
Elämä

Virolahden Yläpihlajassa syntyneen Taneli Typön vanhemmat olivat maanviljelijä Tahvo Typpö (1854-1886) ja Juliana Henrikintytär (1848-1922). Kansakoulun ja kansanopiston käynyt Typpö viljeli kotitilaansa vuoteen 1914, jolloin hän osti Vahvialan Kintereessä sijainneen maatilan. Suurlakon jälkeen Typpö liittyi Yläpihlajan työväenyhdistykseen, jonka puheenjohtajana hän toimi kahdesti. Typpö viakutti Virolahden kunnalliselämässä eri lautakuntien jäsenenä sekä Virolahden Osuuskaupan hallituksessa. Typpö valittiin kansanedustajaksi vuonna 1909, ja hän istui eduskunnassa yhtäjaksoisesti sisällissotaan saakka. Vahvialaan muutettuaan Typpö liittyi Nurmin työväenyhdistykseen sekä keväällä 1917 perustettuun Kintereen työväenyhdistykseen.
Sisällissotaa edeltäneiden levottumuuksien aikana Tyypö kannatti parlamentaarista linjaa ja puhui aseellista toimintaa vastaan. Sodan käynnistyttyä hän ei osallistunut punaisten toimintaan, vaan pysytteli kotonaan Vahvialassa. Typön tila joutui punakaartin elintarviketakavarikoiden kohteeksi ja sodan loppuvaiheessa hän piileskeli perheineen muutaman vuorokauden metsässä punaisten pakko-ottoja paossa. Toukokuun puolivälissä Typpö matkusti Helsinkiin osallistuakseen eduskunnan istuntoon, mutta joutui pidätetyksi. Typpö siirrettiin muiden vangittujen kansanedustajien tavoin Sörnäisten kuritushuoneeseen. Lokakuussa 1918 hän sai kahden vuoden kuritushuonerangaistuksen valtiopetoksen valmistelusta, joka muutettiin viiden vuoden ehdolliseksi rangaistukseksi. Syyksi katsottiin sosialidemokraattien syksyllä 1917 julkaisemat Sorron yöstä nouskaa! -vaalijulistus sekä Me vaadimme -julistus, vaikka Typpö oli vastustanut jälkimmäistä.
Typpö valittin jälleen kansanedustajakis vuonna 1922. Hän oli myös presidentin valitsijamies vuonna 1925 sekä Vahvialan kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen jäsen Jatkosodan jälkeen Typpö päätyi evakkona Lohjan maalaiskunnan Muijalaan, jossa hän viljeli maatilaansa kuolemaansa saakka..
Perhe

Taneli Typön puoliso oli Helena Seppälä (1879-1951), jonka kanssa hän avioitui 1902. Heillä oli viisi lasta.
W. W. Tuomioja

Tuomioja Unkarissa vuonna 1928.
Walto Wihtori (W. W.) Tuomioja (7. maaliskuuta 1888 Parkano – 2. lokakuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja ja Kansallisen Edistyspuolueen kansanedustaja.
Elämä

Tuomiojan vanhemmat olivat torppari Efraim Tuomioja ja Severiina Stenfors. Hän pääsi ylioppilaaksi 1909, valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1916 ja sai varatuomarin arvon 1919. Tuomioja oli Raittiusjärjestöjen keskustoimiston palveluksessa 1913–1917, Helsingin Sanomien toimituksen jäsenenä vuodesta 1917 lähtien, eduskunnan suuren valiokunnan sihteerinä 1921 sekä sisäasiainministeriön ylimääräisenä esittelijänä 1921–1922. Hän toimi Helsingin Sanomien toisena päätoimittajana 1927–1931 yhdessä Eljas Erkon kanssa.
Tuomioja oli edistyspuolueen kansanedustajana Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä 1924–1929 ja Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä 1930–1931. Hän toimi eduskunnan lakivaliokunnan puheenjohtajana ja 1930-1931 myös edistyspuolueen puheenjohtajana. Tuomioja kuoli kesken edustajakautensa 1931, ja hänen seuraajakseen eduskuntaan tuli Maalaisliiton Eetu Jussila.
Tuomioja oli kutsuntalaitoksen keskuslautakunnan jäsen vuodesta 1923, Nuorsuomalaisen sanomalehtimiesyhdistyksen johtokunnan puheenjohtaja 1918–1931, Kansallisen Edistyspuolueen puoluehallituksen jäsen 1921–1931, Kansallisen Edistyspuolueen puheenjohtaja 1930-1931, sekä Helsingin Sanomain johtokunnan jäsen 1923–1931.
Walto Tuomioja oli naimisissa vuodesta 1911 Laina Sofia Bomanin kanssa. Heidän poikansa oli suurlähettiläs ja ministeri Sakari Tuomioja, jonka poika Erkki Tuomioja jatkaa suvun poliitikkoperinnettä kolmannessa polvessa. Toisesta pojasta Maunu Elias Tuomiojasta (s. 1917) tuli lääketieteen ja kirurgian tohtori ja silmätautien ja mikrobiologian erikoislääkäri.
Teoksia

Kaupunkikuntain oikeus juovutusjuomaliikkeen supistamiseen. Raittiuden ystävien kirjasia. 2 sarja n:o 58. Helsinki 1914
Mietteitä valtiomuotokysymyksestämme. Valtiollisia päivänkysymyksiä 3. Edistysseurojen kustannusosakeyhtiö, Helsinki 1918, Teos digitoituna Työväenliikkeen kirjaston digitaalisessa arkistossa
Kansallinen puolustuksemme : esitelmä Kansallisen edistyspuolueen puoluekokouksessa. Turku 1924
Kirjallisuutta

Blåfield, Antti: ”W. W. Tuomioja: sovittelija riitautuu”, Loistavat Erkot. Patruunat ja heidän päätoimittajansa, s. 77.  Helsinki:  Otava, 2014.  ISBN 978-951-1-28256-3
Aiheesta muualla

Keijo K. Kulha: / Tuomioja, Walto Wihtori (1888 - 1931) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  22.5.2000. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Eero Erkko | Helsingin Sanomien päätoimittaja 1927–1931 | Seuraaja: Eljas Erkko |
Kansallisen edistyspuolueen kansanedustajat
| n k Kansallisen edistyspuolueen kansanedustajat 1924–1927 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (17):  Auer  Brander  Hannula  Heikinheimo (1925–1927)  Hirvensalo  Jaskari (1924–1925†)  Jyske  Kivimäki  Linna  Luostarinen  Mantere  Pullinen  Särkkä  Tuomioja  Valkama  Vennola  Viljanen  Wuokoski 
| n k Kansallisen edistyspuolueen kansanedustajat 1927–1929 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (10):  Hannula  Karjalainen  Linna  Mantere  Rydman  Ryti  Sinkko  Särkkä  Tuomioja  Valkama  Vennola 
| n k Kansallisen edistyspuolueen kansanedustajat 1930–1933 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (11):  Brander  Cajander  Jatkola  Jyske  Kaskinen (1930–1932†)  Kivimäki  Mantere  Sarlin  Ståhlberg  Särkkä  Tuomioja (1930–1931†) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Eduskunta  Biografiasampo
Arno Tuurna

Arno Tuurna 1930-luvun lopulla.
Otto Arno Tuurna (vuoteen 1935 Thuneberg; 12. elokuuta 1894 Lohja – 10. toukokuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja suomalaisen Viipurin ensimmäinen ja ainut kaupunginjohtaja vuosina 1928–1948 (käytännössä vuoteen 1944) sekä Kansallisen Kokoomuksen kansanedustaja vuosina 1939–1958. Tuurna oli mukana myös Helsingin kaupunginvaltuustossa ja Helsingin kaupunginhallituksessa. Eduskunnassa Tuurna toimi pitkään laki- ja talousvaliokunnan puheenjohtajana sekä puolustusasiavaliokunnan puheenjohtaja. Lisäksi Tuurna oli ensimmäinen henkilö Suomessa, jolle myönnettiin kaupunginjohtajan arvonimi.
Teoksia

Nimellä Arno Thuneberg:
Valkoinen aika : runoja. Karisto 1918
Nimellä Aarno Tuurna:
Runoja : Arno Tuurna 80 vuotta 12.8.74. Tekijä, Helsinki 1974
Luettelo avaruusluotaimista

Avaruusluotain on mikä tahansa Maasta Maan kiertorataa edemmäs avaruuteen laukaistu miehittämätön avaruusalus, jonka on tarkoitus suorittaa mittauksia. Sitä ohjataan Maassa olevasta lennonohjauskeskuksesta mutta jo pelkästään väistämättömän viiveen takia niissä on myös runsaasti autonomista toimintakykyä. Luotain on tyypillisesti ohilento-, kiertolais- (ts. satelliitti) iskeytymis- tai laskeutumisluotain tai jokin näiden yhdistelmä.
Kuu

Beresheet, Israelin ensimmäinen kuulauskeutuja, laukaistu 22. Helmikuuta 2019, törmäsi kuuhun.
Chandrayaan-1 (ISRO, Intia), laukaistu 22. lokakuuta 2008
Chang’e 1 (CH-1), Kiinan kuuluotain, joka laukaistiin 24. lokakuuta 2007
Chang’e 2, Kiina (laukaisu 24.10.2009)
Clementine (Yhdysvaltain laivasto), laukaisu 25. tammikuuta 1994
GRAIL (Gravity Recovery and Interior Laboratory), NASA, 2011
LADEE – Lunar Atmosphere and Dust Environment Explorer – NASA, 2013, kuuluotain, laukaistu 6. syyskuuta 2013, kiersi kuuta, lopetettiin tarkoituksella 18. huhtikuuta 2014.
LCROSS – NASA kuuluotain (Lunar CRater Observation and Sensing Satellite)  (törmäsi kuun kraatteriin 9.10.2009)
Luna-luotaimet, 24 missiota vuosina 1959-1976, (Neuvostoliitto)
Lunar Orbiter -luotaimet (NASA), viisi luotainta vuosina 1966-1967
Lunar Reconnaissance Orbiter – NASAn kuuluotain (18.6.2009)
Lunohod-kuuajokit, Neuvostoliitto (1970–1973).
Lunar Prospector (NASA), laukaisu 7. tammikuuta 1998
Muses-A (Hiten ja Hagoromo) – Japanin kuuluotain ja laskeutujat (1990–1993).
Ranger 1-9 vuosina 1961-65 (NASA)
Kaguya alias SELENE, Japanin avaruusjärjestön kuuluotain, laukaistu 14. syyskuuta
SMART-1 (ESA, 27.9.2003)
Surveyor 1–7 vuosina 1966-68 (NASA)
Zond-luotaimet, Neuvostoliitto 1964-1970
Kaavailuja tai kehitteillä:
Saksa on esisuunnitellut 1,5 miljardin euron eli melko suurta kuuluotainta, joka laukaistaisiin vuonna 2015
ESA on vuonna 2009 aloittanut kuulaskeutujan hahmottelun
ESMO (European Student Moon Orbiter) hanke-ehdotus, ESA, 2013?
Chandrayaan-2, kuuta kiertävä alus ja ajokki/laskeutuja, ISRO
Chang’e 3, Kiina, laskeutuja ja mönkijä, 2013
Luna-Glob, Venäjän avaruusjärjestö, 2013
Asteroidivyöhyke

NEAR Shoemaker tutki asteroidi Mathildea ja Erosta, laukaistiin 1996. (NASA)
Dawn-luotain tutkii asteroidi Vestaa ja kääpiöplaneetta Ceresiä, laukaistiin 2007. (NASA)
Mars

Mariner 4 (NASA)
Mariner 9 (NASA)
Mars 1 (Neuvostoliitto)
Mars 2-7 (Neuvostoliitto)
Mars 96 (Venäjä)
Mars Climate Orbiter, NASA Mars-luotain
Mars Express (ESA ja brittiläinen Beagle 2 -laskeutuja)
Mars Exploration Rover (NASA)
Mars Global Surveyor (NASA)
Mars Odyssey (NASA)
Mars Observer – NASAn Mars-luotain
Mars Pathfinder (NASA)
Mars Polar Lander – luotain (NASA)
Mars Reconnaissance Orbiter (NASA)
Mars Science Laboratory – NASAn Mars-ajokki 2011
Opportunity – Mars-mönkijä (NASA)
Fobos-1 ja Fobos-2 (Neuvostoliitto)
Fobos-Grunt (Venäjä ja Kiina, elokuu 2010)
Phoenix (NASA) (lähetetty 2007, perillä 2008)
Spirit – Mars-mönkijä (NASA)
Viking 1 (NASA)
Viking 2 (NASA)
Zond 2 – Neuvostoliiton Mars-luotain
Kaikkiaan on tehty noin 30 avaruuslentoa kohti Marsia, joista valtaosa on epäonnistunut.
Venus

Vega-luotain Venukseen ja Halleyn komeetalle, Neuvostoliitto
Venera-luotaimet, Neuvostoliitto (1961-1983)
Pioneer Venus-luotaimet (NASA)
Magellan (NASA) – Venus
Venus Express – ESAn Venus-luotain (2005)
Merkurius

BepiColombo – ESAn Merkurius-luotain (laukaistu 2018)
MESSENGER – NASAn Merkurius-luotain (2004)
Ulompi Aurinkokunta

Cassini-Huygens – NASAn Saturnus-luotain
Europa Clipper – NASAn Europa-luotain
Deep Space 1 – NASAn testiluotain
Galileo – Jupiter
Juice - ESAn Jupiterin kuita tutkiva luotain
NEAR Shoemaker – NASAn asteroidiluotain
New Horizons – NASAn Pluto-luotain (Laukaistu 19. tammikuuta 2006)
Pioneer 10 – Jupiter
Pioneer 11 – Jupiter ja Saturnus
Ulysses – ESAn ja NASAn aurinkoluotain
Voyager 1 – Jupiter ja Saturnus
Voyager 2 – Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus
Komeettaluotaimet

CONTOUR – luotaimen tavoite oli tutkia kolme komeettaa, tuhoutui sen oman moottorin räjähdettyä
Deep Impact – Nasan luotain, joka sisälsi iskeytyjän, joka törmäsi onnistuneesti komeettaan
Giotto – ESAn Halleyn komeettaa tutkinut luotain
ICE – (ent. nimi ISEE-3) tutki Halleyn komeettaa sekä komeetta Giacobini-Zinneria.
Rosetta – ESAn komeettaluotain (2004), kohde 67P/Tšurjumov–Gerasimenko
Sakigake – Japanin Halleyn komeettaa tutkinut luotain
Stardust – NASAn luotain, joka keräsi "tähtipölyä"
Suisei – Japanin Halleyn komeettaa tutkinut luotain
Eri planeetoille

Mariner-avaruusohjelma
Aurinkoa tutkivat avaruusalukset

Osa aurinko tutkivista avaruusaluksista on satelliitteja (niitä ei ole listattu alla), osa kiertää Aurinkoa yleensä siten että alus pysyy Maan ja Auringon välissä Lagrangen L1-pisteessä, osa on vielä selkeämmin Aurinkoa kiertäviä avaruusluotaimia.
Luotaimia
Advanced Composition Explorer (ACE), NASA, L1-pisteessä
Helios 1 ja 2, Saksa
SOHO, ESA, L-pisteessä
SOLO eli Solar Orbiter, ESAn kaavailema aurinkoluotain
Ulysses, NASA
Kari Uotila

| Kari Uotila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. tammikuuta 1955 (ikä 69) Pertunmaa
Poliitikko
Puolue:  Vasemmistoliitto
Asema:  Kansanedustaja 1995–2007, 2008–2019
Puoliso:  Aini Annikki Kosonen 1978–
Aiheesta muualla
www.kariuotila.fi
Kari Antero Uotila (s. 4. tammikuuta 1955 Pertunmaa) on suomalainen poliitikko ja vasemmistoliiton entinen kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä. Uotila on Espoon kaupunginvaltuutettu (1992–). Vuosina 1990–1993 Uotila oli Vasemmistoliiton palkkalistoilla kokopäivätoimisena varapuheenjohtajana. Vaaleissa 1995 eduskuntaan noussut Uotila putosi 2007, mutta hän nousi takaisin syyskuussa 2008 Claes Anderssonin erottua terveydellisistä syistä. Uotila jätti eduskunnan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.
Ennen kansanedustajaksi nousemistaan Uotila toimi levyseppänä ja pääluottamusmiehenä Masa-Yardsin Helsingin telakalla sekä sitä edeltäneellä Wärtsilän, sittemmin Wärtsilä Meriteollisuuden Helsingin Telakalla.
Edustajana ollessaan Uotila on edistänyt työsuhdeturvaan liittyviä asioita, ja hän vastusti tekijänoikeuslain muutosta (HE 28/2004) ja teki lakiesityksen korjaamiseksi tarkoitetun ponnen. Uotila oli Vasemmistoliiton ehdokkaana EU-vaaleissa 2014.
Uotila vastaanotti Vasemmistonaisten Pro feminismi 2009 -palkinnon. Hän harrastaa juoksua ja on juossut 40 000 kilometriä noin 27 vuoden aikana.
Kirjallisuutta

Puhakka, Sirpa: Kari Uotila : telakan senaattori.  Helsinki:  Partuuna, 2022.  ISBN 978-952-7504-01-7
Viuhkapyrstökerttuli

| Viuhkapyrstökerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae
Suku::  Kruunukerttulit Basileuterus
Laji::  lachrymosus
Kaksiosainen nimi
 Basileuterus lachrymosus  (Bonaparte, 1850) 
Synonyymit
 Euthlypis lachrymosa 

Katso myös
   Viuhkapyrstökerttuli Wikispeciesissä   Viuhkapyrstökerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viuhkapyrstökerttuli (Basileuterus lachrymosus) on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Viuhkapyrstökerttulia tavataan El Salvadorissa, Guatemalassa, Hondurasissa, Meksikossa ja Nicaraguassa. Lajin kannaksi arvioidaan 50 000–499 999 yksilöä. Sen kannankehitys on laskeva, mutta laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen ei uskota olevan vaarassa.
Ruskonaamiokerttuli

| Ruskonaamiokerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae
Suku::  Kruunukerttulit Basileuterus
Laji::  belli
Kaksiosainen nimi
 Basileuterus belli  (Giraud, 1841) 

Katso myös
   Ruskonaamiokerttuli Wikispeciesissä   Ruskonaamiokerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruskonaamiokerttuli (Basileuterus belli) on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Ruskonaamiokerttulia tavataan El Salvadorissa, Guatemalassa, Hondurasissa ja Meksikossa. Sen kannaksi arvioidaan 50 000–499 999 yksilöä, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.