stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Loiret (joki)
Kavillisuus, eläimistö ja suojelu

Loiret vetää puoleensa monia lintuja. Tyypillisiä jokivarsien lintuja, joita esiintyy myös siellä, ovat esimerkiksi harmaahaikara, silkkihaikara, kuningaskalastaja, nokikana, liejukana, merimetso, lokit, sinisorsa, silkkiuikku ja kyhmyjoutsen. Lintuja esiintyy Loiret'n varrella erityisen paljon talvisin, sillä joen veden lämpötila vaihtelee jokseenkin vähän eri vuodenaikoina.
Vähemmän arvostettu jokivarren asukas on piisami, joka alueella niin ikään esiintyvän nutrian tavoin kaivaa maahan käytäviä mutta joka viimeksimainitusta poiketen saalistaa alueen ekosysteemin kannalta tärkeitä kotiloita, äyriäisiä ja muita pikkueläimiä. Piisami onkin Loiret'n departementissa luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi kaivamiensa käytäviensä vuoksi, jotka haurastavat joen penkereitä ja voivat pahentaa alueen tulvia.
Koko Loiret'n laakso on muodostettu "kaupunkimaisen ja maaseutumaisen arkkitehtuuriperintöalueen suojelukohteeksi eli ZPPAUP-alueeksi (zone de protection du patrimoine architectural, urbain et paysager.. Myöhemmin ZPPAUP-alueiden tilalle tulivat 12. kesäkuuta 2010 AVAP-aluleet (Aires de mise en valeur de l'architecture et du patrimoine) ja niiden tilalle 7. heinäkuuta 2016 SPR-kohteet (Sites patrimonial remarquable, "huomattavat perintökohteet").
Courpainin niemen kärki on asetuksella julistettu suojelualueeksi varsinkin siellä olevien kosteikkojen vuoksi. Siellä esiintyy 40 puu- ja pensaslajia, niiden joukossa Ranskassa harvinaiseksi käynyt kynäjalava. Suurten tulvien aikana alue jää säännöllisesti veden alle. Alueella tavataan myös majavia
Kunäjalavan juuristoa
Majava
Rakennusperintökohteita

Château de la Source : linna, johohon keisarikunnan marsalkka Louis Davoutin (1770-1823) asettui asumaan sen jälkeen, kun armeija 3. heinäkuuta 1815 vetäytyi Loiren taakse. Siellä hän antautui kuninkaalliselle hallitukselle 14. heinäkuuta 1815. Linnan omisti myöhemmin kasvitieteilijänä tunnettu kreivi Jules Marie Claude de Tristan (1776-1861) puis est acheté en 1959 par le département et la ville d'Orléans pour y installer la ville nouvelle, l'université et la technopole. Le parc floral de 30 ha est créé en 1964 et accueille les Floralies internationales en 1967.
Château de la Quetonnière, joka tunnetaan myös nimellä La Folie Gauthier (Jules Gauthier'n mukaan, joka omisti sen 1800-luvun alussa).
Château de la Mothe: ensimmäinen linna rakennettiin Dhuyn varrelle 1100-luvulla ja sen ympärille muodostui Saint-Cyr-en-Valin kylä. Nykyinen linna on vuodelta 1866, ja kunta osti sen vuonna 1997..
Château de la Motte-Bouquin
Muun muassa Saint-Samsonin, Mothen, Saint-Julienin, Bacin ja Tacreniersin  vanhat myllyt. Kaikkiaan 13 myllyä on jäljellä vielä nykyään..
Vanhat venevajat, erityisesti Quetonnièren venevaja, jonka suunnitteli Charles Garnier, Pariisin ooperatalon eli Palais Garnier'n suunnittelija
Pont Saint-Nicolas, silta erimuotoisine kaarineen Saint-Hilaire-Saint-Mesminin ja Saint-Pryvé-Saint-Mesminin välissä.
parc floral de la Source, puisto Orléans-la-Sourcessa.
Quetonni?eren venevaja Olivet'ssa
Bécehtsin mylly, Olivet
Saint-Julienin mylly, Olivet
Pont Saint-Nicolas,
nähtynä alavirran suunnasta
Chaussée des Tacreniers. Taustalla silta, jota myöten joen ylittävät tie D2020 ja raitiotie.
Kulttuuri

Vaikka Loiret on pieni joki, salaperäisten ja kiehtovien lähteidensä vuoksi se esiintyy usein ranskalaisessa taiteessa, mihin on toisaalta vaikuttanut myös sen sijainti lähellä Orléansia, historiallisesti merkittävää kaupunkia.
Loiret esiintyy nymfiksi kuvattuna Corneille Van Clèven vuonna 1707 valmistuneessa veistosryhmässä La Loire et la Loiret, joka alun perin oli tarkoitettu sijoitettavaksi Nappesin rantaan Château de Marlyn puistoon. Tämä patsas pystytettiin vuonna 1719 Pariisiin Jardin des Tuileries'n läntiseen vesialtaaseen. Vuonna 1993 se siirrettiin Louvreen, ja se kunnosttiin vuosina 2004–2006, minkä jälkeen se palautettiin puistoon lähelle sen Place de la Concorden puoleista porttia.
Loiret esiintyy nymfiksi kuvattuna myös Thomas Regnaudinin suunnittelmassa ja Balthazar Kellerin pronssiin valamassa veistoksessa vuosilta 1685–1689, joka on sijoitettu Versailles’n palatsin puutarhaan Parterre de Midin vesialtaan itäreunalle. Puutarhan suunnittelivat Le Nôtre ja Charles Le Brun
Loiret’ta kuvaa myös Nantesin Place Royalilla sijaitsevassa monumentaalisessa suikulhteessä oleva Mathurin Crucyn veistos.
Loiren merimuseossa (musée de la marine de Loire) Châteneuf-sur-Loiressa on kaksi Loiret'n lähdettä esittävää tuntemattoman tekijän vaskipiirrosta 1800-luvulta.
Le Loiret,
suihkulähde Place Royalella Nantesissa
La Loire et le Loiret,
Corneille Van Clève, 1707, Louvre
Le Loiret
Thomas Regnaudin
valanut pronssiin Balthazar Keller)
parterre du Midi, Versaillesin palatsi
Näkymä Loiret'lta, vaskipiirros (~1833)
Abîmen lähteestä on löydetty kaksi vanhaa maljakkoa. Ei ole voitu selvittää, ovatko ne vahingossa pudonneet lähteeseen vedenhakumatkalla vai onko ne tarkoituksella heitetty sinne uhreina, joskaan alueelta ei ole löydetty mitään muita merkkejä muinaisista uhritoimituksista..
Talous ja matkailu

Loiret'n varrella on useita ravintoloita, joista vanhimmat Les Prés'n polun varrella perustettiin jo 1800-luvulla.. Le Rivage, entinen Le Robinson on saanut Guide Michelinin arvostelussa neljä tähteä. Sen osti vuonna 194 Roland Béraud, nykyisen omistajan Jean-Pierre Béreaudin isä. Bertrand Béreaud omistaa Le Pavillon bleu'n, jonka nimi aikaisemmin oli Les Quatre saisons ("Neljä vuodenaikaa"). Vuonna 1895 perustetun pienen majatalon Á Madagascar, josta on tullut hieno ravintola, omistavat Virginie Bailly ja Vincent Dédion. Myös "La Closerie des Lilas", "Le Petit Matelot" ja "Le Restaurant Suisse" ovat peräisin 1800-luvulta..
Loiret'n rauhalllinen virtaus ja joen melkoinen leveys ovat tehneet siitä suositun melonta- ja soutelupaikan.
Kajakki Cotellessä, Olivet'ssa
Suikulähde Le Miroirin ("Peili") altaassa Sourcen kukkapuistossa
Les Prés'n kävelytie Olivet'ssa
Bouchet’n silta Olivet’ssa
La Pie.
Loiret’n lähde,
grafiikkateos vuodelta 1833.
Le Miroir ("Peili"), lähde, jonka pinnassa näkyy taustalla olevan palatsin, Château de la Sourcen heijastuskuva.
Vanha mylly Loiret'n varrella Saint-Pryvé-Saint-Mesminissa
Mothen linna,
Saint-Cyr-en-Val
Ravintola 'le Pavillon bleu, Olivet
Käännös suomeksi
Optibet

| Optibet |
| --- | --- |

Perustettu:  1999
Toimiala:  Rahapeliyritys
Tuotteet:  Automaatit, kasino, live-kasino, pokeri ja vedonlyönti
Emoyhtiö:  Enlabs AB
Kotisivu:  https://www.optibet.com/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Optibet on Latviassa vuonna 1999 perustettu kansainvälinen rahapeliyritys, jonka omistaa ruotsalainen EnLabs AB.
Optibetin päätuotteet ovat kasinopelit, vedonlyönti ja pokeri.
Yrityksen päämarkkina-alueet ovat Baltia, mutta sillä on toimintaa myös Skandinaviassa ja Etelä-Amerikassa.
Historia

Alkuperäinen yritys perustettiin vuonna 1999 Latviassa, mutta nimen Optibet se sai vuonna 2008, sen jälkeen, kun yrityksen osti Redbet Holding AB vuonna 2007. Alkujaan yritys tarjosi vain vedonlyöntiä latvialaisille asiakkaille, mutta vuodesta 2012 myös kasinopelit ovat olleet saatavilla. Vuodesta 2019 lähtien yritys on ollut Latvian vierailluin verkkosivusto.lähde?
Vuonna 2014 yritys sai Viron pelilisenssin ja loppuvuodesta 2014 Optibetin pelitarjonta on ollut saatavilla myös Virossa.
Vuonna 2015 Optibetille myönnettiin maltalaisen MGA:n (Maltese Lotteries and Gaming Authorityn) lisenssi, ja se aloitti toimintansa muun muassa Suomessa.
Vuonna 2017 yritys osti liettualaisen Baltic Bet operaattorin ja aloitti vuotta myöhemmin toimintansa myös Liettuassa. Vuonna 2018 yrityksen osti ruotsalainen EnLabs AB.
Historia > Sponsorointi ja yhteistyö

Optibet tukee ja sponsoroi useita Balttialaisen urheilun sarjoja. Sekä latvialaisen jääkiekon (Optibet Hokeja Līga) että jalkapallon ylin sarjataso (Optibet Virslīgaksi) on nimetty pääsponsorinsa mukaan. Tämän lisäksi yritys tukee mm. salibandyä, nyrkkeilyä, futsalia, lentopalloa ja koripalloa Latviassa, Virossa ja Liettuassa.
Tietoevry

| Tietoevry Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: TIETO OMXS: TIETOS OSE: TIETOO
Markkina-arvo:   3 181 miljoonaa euroa (31.12.2020)
ISIN:  FI0009000277
Perustettu:  1968
Toimitusjohtaja:  Kimmo Alkio
Puheenjohtaja:  Tomas Franzén
Avainhenkilöt:   Tommy Sander Aldrin  Bertil Carlsén  Elisabetta Castiglioni  Liselotte Hägertz Engstam  Harri-Pekka Kaukonen  Katharina Mosheim  Gustav Moss  Anders Palklint  Endre Rangnes  Petter Söderström 
Kotipaikka:  Keilalahdentie 2-4 Espoo, Suomi
Toimiala:  tietotekniikan palvelut
Liikevaihto:   2 786 milj. € (2020)
Liikevoitto:   309,5 milj. € (2020)
Henkilöstö:   noin 23 788 (31.12.2020)
Kotisivu:  www.tietoevry.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tietoevry Oyj on suomalainen ohjelmistoyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Espoon Keilaniemessä. Sen palveluksessa on noin 24 000 henkilöä. Tietoevryllä on asiakkaita yli 90 maassa. Yhtiön osake on listattu Helsingin, Tukholman ja Oslon pörsseissä.
Historia > Tietotehdas (1968–1995)

Yhtiön historia alkaa vuodesta 1968, kun Espoossa aloitti toimintansa Tietotehdas Oy. Alkuvuosina Tietotehdas toimi pääasiassa omistajiensa tietokonekeskuksena. Tietojärjestelmiä kehitettiin ja ylläpidettiin lähinnä Yhdyspankille, sen asiakkaille sekä muutamalle metsäyhtiölle. Tietotehtaan asiakaskunta laajeni 1970-luvulla, ja keskustietokoneiden rinnalle otettiin käyttöön keskisuuria tietokoneita. Henkilökohtaisten tietokoneiden käyttö yleistyi 1980-luvulla. Keskustietokonepalvelujen ja -ohjelmistojen lisäksi Tietotehtaan toiminta painottui tietojärjestelmien kehittämiseen. Asiakkaat edustivat useita eri toimialoja, ja liiketoiminta organisoitiin näiden asiakastoimialojen pohjalta.lähde?
Useiden yritysostojen, fuusioiden ja strategisten kumppanuuksien ansiosta Tietotehdas kasvoi nopeasti 1990-luvullalähde?.
Historia > TT Tieto, Tieto Corporation (1995–1998)

Joulukuussa 1995 Tietotehdas osti Valtion tietokonekeskuksen (VTKK-Yhtymä Oy). Uuden yhtiön nimeksi tuli TT Tieto Oy.
Vuonna 1996 yhtiö osti Avancerin. Yhtiön nimi muutettiin muotoon Tieto Corporation Oyj vuonna 1998.
Historia > TietoEnator (1999–2008)

Tieto ja ruotsalainen Enator yhdistyivät TietoEnatoriksi vuonna 1999, kun Tieto teki Enatorista julkisen ostotarjouksen. Tietoenatorin osakepääomasta 68 prosenttia siirtyi Tiedon osakkaille. Uuden yhtiön kotipaikaksi valittiin Suomi ja toimitusjohtajaksi Tiedon toimitusjohtaja Matti Lehti. Uudesta yrityksestä tuli yksi Euroopan suurimpia ICT-yhtiöitä: sillä oli 10 335 työntekijää ja sen liikevaihto oli noin 6,5 miljardia markkaa.
Tietotekniikka-alan globalisoitumisen kiihtyessä 2000-luvulla myös TietoEnatorin kansainvälistyminen sai vauhtia. Tuotanto halpatyömaissa käynnistettiin vuonna 2004. Samaan aikaan intialaiset yritykset tulivat pohjoismaisille markkinoille, ja kilpailu kiristyi.lähde?
Vuonna 2007 yhtiö otti uuden suunnan, ja toiminnan painopisteeksi otettiin taas Pohjois-Eurooppa. Valituilla toimialoilla, kuten tietoliikenteessä, jatkettiin kuitenkin globaalin toiminnan kehittämistä.lähde?
Historia > Tieto (2009–2018)

TietoEnator muutti nimensä virallisesti Tieto Oyj:ksi keväällä 2009.
Toimitusjohtaja Hannu Syrjälä erosi huhtikuussa 2011. Heinäkuussa hänen seuraajakseen nimitettiin F-Securen toimitusjohtaja Kimmo Alkio.
Vuonna 2016 Tiedon pääkonttorissa otettiin käyttöön älytoimistoratkaisu (Empathic Building -teknologia), jolla seurataan muun muassa ihmisvirtoja ja tilojen käyttöastetta. Työntekijät näkevät erilaisten sensorien ja näyttöjen avulla vapaat työpisteet, kollegoidensa sijainnin ja voivat valita oman työpisteensä esimerkiksi lämpötilan ja melun mukaan. Rakennukselle myönnettiin Leadership in Energy and Environmental Design -sertifiointijärjestelmässä platinaluokitus.  Lokakuussa 2020 Empathic Building -teknologia myytiin teknologiayhtiö Haltianille.
Historia > Tietoevry (2019–2022)

Kesäkuussa 2019 uutisoitiin, että norjalainen Evry sulautuu Tietoon. Evryn osakkeenomistajat saivat käteiskorvauksen lisäksi 37,5 prosenttia uuden yhtiön osakkeista. Hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Tiedon hallituksen jäsen Tomas Franzén ja Tietoevryn toimitusjohtajaksi Tiedon toimitusjohtaja Kimmo Alkio. Tietoevryn osakkeet alettiin noteerata Helsingin ja Tukholman lisäksi myös Oslon pörssissä. Yrityskaupan myötä Apax Partnersista tuli Tietoevryn suurin osakkeenomistaja noin 20 prosentin osuudella. Yhdistyminen saatiin päätökseen 5. joulukuuta 2019, samana päivänä alkoi myös yhtiön osakkeen noteeraus Oslon pörssissä.
Wall Street Journal kertoi 30. joulukuuta 2019, että kiinalainen hakkeriryhmittymä Cloud Hopper olisi murtautunut kymmenien länsiyritysten tietojärjestelmiin, joiden joukossa oli myös Tieto. Tieto kiisti väitteen. F-Securen mukaan uhriyritykset eivät aina itse havaitse murtoa. Lausunnossaan yhtiö kertoi, ettei Tiedon omissa järjestelmissä ole ollut merkkejä Cloud Hopperista. Sen sijaan erään sen uuden asiakkaan siirtymäprojektin yhteydessä oli Cloud Hopperista epäilyjä, jotka rajoittuivat tämän asiakkaan ympäristöön. Tieto ja viranomaiset auttoivat asiakasta asian tutkimuksissa.
Elokuussa 2020 oikeusrekisterikeskus teki Tietoevry kanssa 10 miljoonan euron arvoisen hankintasopimuksen. Lokakuussa 2020 Tietoevry teki lähes 30 miljoonan euron arvoisen sopimuksen ruotsalaisen Västeråsin kaupungin kanssa ja saman vuoden marraskuussa 10 miljoonan euron arvoisen sopimuksen Tukholman kaupungin kanssa.
Vuonna 2021 yhtiöllä oli 24 000 työntekijää ja tuhansia asiakkaita yli 90 maassa. Keväällä 2020 yhtiön työntekijöistä 4 600 oli Ruotsissa, 4 400 oli Norjassa, 4 200 Intiassa ja 3 200 Suomessa.
Vuoden 2022 brändiuudistuksen yhteydessä yritys julkaisi uuden logon ja muutti nimensä kirjoitusasuun Tietoevry. Heinäkuussa 2022 yritys ilmoitti harkitsevansa Tietoevry Bankingin eriyttämistä ja listaamista, ja saman vuoden joulukuussa Tietoevry Transformin ja Tietoevry Connectin mahdollista yhtiöittämistä ja listaamista.
Organisaatio > Euroclear Finlandin osakerekisteri Suomessa

Tietoevryn viisi suurinta osakkeenomistaja Euroclear Finlandin ylläpitämässä osakerekisterissä Helsingissä olivat 30. kesäkuuta 2024:
Solidium Oy, 10,84 %
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen, 2,31 %
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo, 1,42 %
Valtion Eläkerahasto, 1,18 %
Nordea Henkivakuutus Suomi Oy, 0,91 %
Organisaatio > Yhteistyökumppanit

Tietoevry tekee julkisissa pilvipalveluissa yhteistyötä Microsoftin kanssa. Yrityksillä on myös yhteinen koulutusohjelma, jossa Tietoevryyn sertifioidaan tuhansia Azure-ammattilaisia.
Tuotteet ja palvelut

Tietoevry toimittaa asiakkailleen pilvipalveluita, it-palveluita ja järjestelmiä, joita se myös kehittää ja ylläpitää. Se tarjoaa myös esimerkiksi finanssipalveluita.
Tietoevryn asiakkaat toimivat lukuisilla eri aloilla, kuten terveydenhuollossa, pankkisektorilla, metsäteollisuudessa sekä öljy- ja kaasuteollisuudessa Euroopassa ja globaalisti.
Keväällä 2020 Tietoevryllä oli noin 20 prosentin markkinaosuusselvennä Suomessa, yli 20 prosentin osuus Norjassa ja 14 prosentin osuus Ruotsissa. Sen asiakkaita olivat muun muassa rengasyhtiö Goodyear, maksupalveluyritys Swish ja vakuutusyhtiö Folksam, Norjan ministeriöt ja Tukholman kaupunki, Suomessa esimerkiksi Lassila & Tikanoja, Suominen ja Ahlstrom-Munksjö.
OP-ryhmän kanssa yhtiö pilotoi biometrisiä maksukortteja. Yhtiö toimii muun muassa eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen pilvi- ja infrapalvelutoimittajana.
Yhteiskuntavastuu

Tietoevry ja Wärtsilä ovat perustajajäseniä Committed Energy -ryhmässä. Vuonna 2018 perustettu avoin foorumi toimii puhtaan energian puolesta. Joulukuussa 2020 Tietoevry pääsi yritysten ilmasto- ja ympäristötoimia arvioivan CDP-järjestön A-listalle. Parhaiten se oli onnistunut ilmastoriskien torjumisessa. A-listalle pääsevät yritykset ovat asettaneet kunnianhimoiset ympäristö- ja ilmastotavoitteet, kertovat niistä läpinäkyvästi ja ottavat ne huomioon toiminnassaan. CDP arvioi kaikkiaan 5 800 yritystä, joista viisi prosenttia pääsi A-listalle.
Helmikuussa 2021 Tietoevry sijoittui ensimmäiseksi Talouselämän tekemässä selvityksessä, jossa vertailtiin Helsingin pörssin vastuullisuusindeksiin kuuluvaa 40 yhtiötä neljällä arvostusta ja tuottoa mittaavalla kriteerillä.
Aiheesta muualla

TietoEVRY (englanniksi)
| n k  OMX Helsinki 25 |
| --- | --- |
 Cargotec  Elisa  Fortum  Huhtamäki  Kemira  Kesko  Konecranes  KONE  Kojamo  Mandatum  Metsä Board  Metso  Neste  Nokia  Nokian Renkaat  Nordea Bank  Orion  Outokumpu  Qt Group  Sampo  Stora Enso  Tieto-Evry  UPM-Kymmene  Valmet  Wärtsilä 
Päivitetty: 7. marraskuuta 2024
| n k  Suomen valtio-omisteiset yhtiöt |
| --- | --- |
Erityistehtävät:  A-Kruunu  Alko  Business Finland  Cinia (77,5 %)  CSC – Tieteen tietotekniikan keskus (70,0 %)  DigiFinland (33,46 %)  FinnHEMS  Finnpilot Pilotage  Finnvera  FVR – Suomen rokotetutkimus (51,0 %)  Gasonia  Governia  Hansel (65,0 %)  HAUS kehittämiskeskus  Hevosopisto (25,0 %)  Ilmastorahasto  Itärata (51,0 %)  Kuntarahoitus (16,0 %)  Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic  Länsirata (51,0 %)  Maakuntien tilakeskus  Oppiva Invest  Solidium  STUK International  Suomen Erillisverkot  Suomen Ilmailuopisto (98 %)  Suomen Malmijalostus  Suomen Teollisuussijoitus  Suomi-rata (51,0 %)  Teknologian tutkimuskeskus VTT  Teollisen yhteistyön rahasto (96,04 %)  Työkanava  Veikkaus  Yleisradio 
Strateginen intressi:  Arctia  Boreal Kasvinjalostus (65,0 %)  Finavia  Fingrid (36,9 %)  Gasgrid Finland  Gasum  Leijona Catering  Motiva  Neova (50,1 %)  Patria (50,1 %)  Posti Group  Suomen Lauttaliikenne  Suomen Siemenperunakeskus (22,0 %)  Suomen Viljava  Tapio  VR-Yhtymä 
Sijoitusintressi:  Edita Group  Finnair (55,8 %)  Fortum (51,26 %)  Kemijoki (50,1 %)  Neste (44,22 %)  SSAB (6,3 %)  Suomen Rahapaja 
Solidium:  Anora Group (19,4 %)  Elisa (10,0 %)  Konecranes (11,1 %)  Metso (14,9 %)  Nokia (5,8 %)  Nokian Renkaat (10,10 %)  Outokumpu (15,5 %)  Sampo (6,6 %)  Stora Enso (10,7 %)  Tieto-Evry (10,9 %)  Valmet (10,1 %) 
Päivitetty: 29. tammikuuta 2024
TietoEnatorin logo
Tiedon logo
Tietoevryn pääkonttori Espoon Keilaniemessä.
Jan-Erik Andersson

Ympäristötaide
Casagrande & Rintala, , teräksinen puisto Japanissa, 2003.
Suuntauksia
Installaatio | Maataide | Paikkasidonnainen taide | Tilataide | Valotaide
Suomalaisia tekijöitä
Jan-Erik Andersson | Marco Casagrande | Saara Ekström | Kaarina Kaikkonen| Ismo Kajander | Marja Kanervo | Jussi Kivi | Antti Laitinen | Harri Larjosto | Tuuli Luukas | Annikki Luukela | Anni Rapinoja | Sami Rintala | Catarina Ryöppy | Charles Sandison | Maaria Wirkkala
Ulkomaisia tekijöitä
Carl Andre | John Baldessari | Christo ja Jeanne-Claude | Jan Dibbets | Ian Hamilton Finlay | Hamish Fulton | Andy Goldsworthy | Hans Haacke | Michael Heizer | Robert Irwin | Nancy Holt | Richard Long | Walter de Maria | Ana Mendieta | Dennis Oppenheim | Robert Smithson | James Turrell | Wolf Vostell
Teoksia
Hiljainen kansa | Kolme aitaa | Maaltapako | 1000 Rauhanlippua
Jan-Erik Andersson (s. 4. syyskuuta 1954 Turku) on suomalainen kuvataiteilija, kuvanveistäjä, mediataiteilija, performanssitaiteilija ja ympäristötaiteilija.
Andersson valmistui ylioppilaaksi vuonna 1973 ja luonnontieteiden kandidaatiksi vuonna 1981 Åbo Akademista. Hän opiskeli Turun piirustuskoulussa vuosina 1979–1982 ja valmistui kuvataiteen tohtoriksi Kuvataideakatemiasta vuonna 2008.
Hänen väitöstyöhönsä kuului kolme kirjaa,  arkkitehtuurinäyttelyn kuratointi sekä taloprojekti. Osana opinnäytettä hän rakensi Turun Hirvensaloon talon nimeltä Life on a Leaf. Puunlehden muotoinen talo on Anderssonin, arkkitehti Erkki Pitkärannan ja 20 muun taiteilijan työn tulos. Erikoisesta talosta on tullut turistinähtävyys.  SOL-yhtiöiden omistaja Liisa Joronen vastasi osasta talon kustannuksia kymmenen vuoden ajan. Sen jälkeen joukko mesenaatteja, joista suurimmat olivat Koneen säätiö, Konstsamfundet, Svenska kulturfondenin investointisäätiö ja Åbo Akademin säätiö, ostivat talon Life on a Leaf -yhdistyksen nimiin. Yhdistys tarjoaa taloa taiteilijoille ja tutkijoille residenssiksi. Talossa järjestetään myös seminaareja ja konsertteja.
Nykyään Anderssonin koti on 74 neliön suuruinen, kuusikulmion muotoinen Kuusi-o-talo, joka sijaitsee Lehtitalon vieressä. Se on osa Anderssonin post doc -tutkimusta Taideyliopiston Kuvataideakatemiassa. Myös tämä talo on Anderssonin ja Pitkärannan yhteistyön tulosta. Talon julkisivuissa on veistokset viideltä eri kuvanveistäjältä, jotka saivat vapaat kädet veistostensa toteuttamiseen. Taiteilijoiden mukanaolo ja talon suunnittelu rahoitettiin Koneen säätiön apurahalla. Talon rakennusprojektista tehtiin yksi osa tv-sarjaan Grand Designs Suomi, joka esitettiin MTV3-kanavalla lokakuussa 2023.
Anderssonin ja arkkitehti Erkki Pitkärannan yhteistyön tuloksiin kuuluvat myös kuminansiemenen muotoinen navetta Teuvalla ja gerberan muotoinen puutarhakoulu Janakkalassa.
Andersson on saanut valtion viisivuotisen taiteilija-apurahan vuosina 1999 ja 2008. Vuonna 2004 hän sai lastenkulttuurin valtionpalkinnon. Hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke vuonna 2015.
Anderssonin puoliso on graafinen suunnittelija Marjo Malin, ja heillä on poika. Vasemmistoliiton puheenjohtaja, kansanedustaja Li Andersson on Jan-Erik Anderssonin tytär aiemmasta liitostaan toimittaja Siv Skogmanin kanssa.
Kuvia teoksista

Kantojen valtakunta, osa Meganoitsu, 1994, Tampere.
Turun Linnantontun ja Valpuri Innamaan kohtaaminen Teatterisillalla, 1998, Turku.
Fredrika Runeberg ja piste, 2007, Turku.
Sateenkaaren salaisuus, 2007, Turku.
Life on a Leaf, 2009, Turku.
Mäkihyppääjän talo, 2010, Kuopio.
Sade, 2015, Tampere.
Tuli, 2015, Tampere.
Palokuja, 2015, Pori.
Gordilainen solmu, 2017, Mikkeli.
Aiheesta muualla

Anderssonin kotisivu
Jan-Erik Andersson taiteilijamatrikkelissa
Kuusi kuvaa Jan-Erik Anderssonin elämästä Yle.fi. 6.1.2015.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
NordicBet

| NordicBet | BML Group Ltd |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Love the game
Yritysmuoto:  Pörssiyhtiö
Perustettu:  2002
Kotipaikka:  Ta' Xbiex, Malta
Toimiala:  Rahapelit
Emoyhtiö:  Betsson AB
Kotisivu:  www.nordicbet.com/fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
NordicBet on online-pelisivusto, joka tarjoaa urheiluvedonlyöntiä, liveveikkausta, kolikkopelejä, kortti- ja pöytäpelejä, nettipokeria sekä muita nettikasinolla pelattavia rahapelejä. Sivuston pelaajat ovat lähinnä suomalaisia, ruotsalaisia, norjalaisia ja tanskalaisia. Lisäksi yhtiö laajensi palveluaan kesästä 2015 alkaen Tšekkiin, Saksaan ja Sveitsiin. Yhtiö on erikoistunut erityisesti urheiluvedonlyöntiin, joten NordicBetin vedonlyöntisivustolla tarjotaan kertoimia myös sellaisiin lajeihin ja liigoihin, joihin muut vedonlyöntitoimistot eivät kertoimia tarjoa. Urheilun lisäksi sivustolla voi veikata esimerkiksi Putouksen, Euroviisujen tai Oscar-palkintojen voittajia. NordicBetin kasinon pelit tulevat useilta eri pelivalmistajilta, joista alan tunnetuimpia ovat NetEnt, Play’n GO, Microgaming, QuickSpin sekä Yggdrasil. Sivustolta löytyy yli tuhat erilaista kasinopeliä.  NordicBetin livekasinon pelit tarjoaa Evolution Gaming, Authentic Gaming, Extreme Live Gaming sekä NetEnt.
NordicBet on Maltalla toimivan peliyhtiön, Nordic Gaming Groupin, suurin brändi. Vuonna 2012  Tukholman pörssiin listattu Betsson Group, joka on yksi rahapelialan suurimmista yhtiöistä, osti Nordic Gaming Groupin 65 milj. euron hintaan. Niinikään Betsson Group on rekisteröity Maltalle, ja toimii Malta Gaming Authorityn (MGA) myöntämien lisenssien alla. Betsson Groupin pääkonttori sijaitsee Ta’ Xbiexissä Maltalla.
NordicBet on G4:n (Global Gaming Guidance Group) sertifioima sivusto . Täten NordicBet pyrkii estämään uhkapeliriippuvuuteen, laittomaan pelaamiseen, alaikäisten pelaamiseen ja rahanpesuun liittyviä ongelmia. Lisäksi Nordicbet on pelialan sääntelyorganisaatio eCOGRA:n tarkastama ja sertifioima yritys, joten pelaaminen on täysin läpinäkyvää, sillä yksityinen puolueeton osapuoli on testannut sivuston palvelut ja luokitellut ne turvallisiksi.