stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Sotkamon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Sotkamon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Sotkamon kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1918 vapaussodan muistomerkki | Luterilaisen kirkon kirkkotarha, Ristijärventie 1 | Kirkonkylä | 64.1312°N, 28.4045°E | Porila, EvertEvert Porila (?) | 1921 |  |  |
| Havukka-ahon ajattelija | Hirvensaaren puistikko, valtatie 76 (Kainuuntien) varrella | Hirvensaari | 64.1289°N, 28.3719°E | Terno, NinaNina Terno | 1989 |  |  |
| Herännäissaarnaaja Pekka Janssonin muistokivi | Sotkamon hautausmaan kappelin vieressä, Rauhantie 11 |  | 64.1265°N, 28.4041°E |  | 2015 |   |  |
| Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki | Ortodoksisen kirkon vieressä, Rauhantie 13 | Kirkonkylä | 64.1277°N, 28.4077°E |  | 1977 |  |  |
| Maanpuolustusjärjestöjen muistokivi | Akkoniementie 8 edustalla | Kirkonkylä | 64.1317°N, 28.3817°E |  | 1995 |  |  |
| nimetön ympäristötaideteos | Kävelytien varrella sataman puolella, valtatie 76 (Kainuuntien) varrella | Hirvensaari | 64.1297°N, 28.3729°E | Vihanto, SannaSanna Vihanto | 2022 |  |  |
| nimetön ympäristötaideteos | Rantapuistikossa Salmelantien ja valtatie 76 (Kainuuntien) risteyksessä | Kirkonkylä | 64.1316°N, 28.3978°E | Vihanto, SannaSanna Vihanto | 2022 |  |  |
| nimetön ympäristötaideteos | Rantapolulla Salmelan lähiliikunta-alueella | Kirkonkylä | 64.1339°N, 28.3989°E | Vihanto, SannaSanna Vihanto | 2022 |  |  |
| Nälkään kuolleiden muistomerkki | Hautausmaalla siunauskappelin itäisessä päädyssä, Rauhantie 11 | Kirkonkylä | 64.1268°N, 28.405°E |  | 1938 |  |  |
| Sankarimuistomerkki | Hautausmaan pohjoiskulmassa, Rauhantie 11 | Kirkonkylä | 64.1278°N, 28.4045°E | Wirkkala, IlmariIlmari Wirkkala | 1950 |  |  |
| Sotkamon kunnan 350-juhlavuoden kunniaksi | Hirvensaaren puistikko, valtatie 76 (Kainuuntien) varrella. | Hirvensaari | 64.1289°N, 28.3712°E |  | 1997 |  |   |
Kalle Kauppi

| Kalle Kauppi |
| --- | --- |

Suomen kauppa- ja teollisuusministeri
 Kallion IV hallitus 7.10.1936–12.3.1937  
Edeltäjä:  Atte Arola
Seuraaja:  Väinö Voionmaa
Suomen opetusministeri
 Linkomiehen hallitus 5.3.1943–8.8.1944 Hackzellin hallitus 8.8.1944–21.9.1944 Urho Castrénin hallitus 21.9.1944–17.11.1944  
Edeltäjä:  Antti Kukkonen
Seuraaja:  Uuno Takki
Kansanedustaja
 25.1.1943–20.7.1951  
Ryhmä/puolue:  Kansallinen Edistyspuolue
Vaalipiiri:  Uudenmaan läänin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1892 Heinolan maalaiskunta
Kuollut: 29. lokakuuta 1961 (69 vuotta) Helsinki
Ammatti:  rehtori professori
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Edistyspuolue
Kalle Kauppi (10. maaliskuuta 1892 Heinolan maalaiskunta – 29. lokakuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen professori sekä Edistyspuolueen kansanedustaja ja ministeri. Kauppi toimi Kauppakorkeakoulun rehtorina vuosina 1939–1945 ja 1957–1961. Hän oli myös korkeakoulun kauppaoikeuden professori.
Perhe

Kaupin vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Kauppi ja Karolina Mansikkala. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuosina 1925−1936 oli Alma Alila Sederström ja toinen vuodesta 1945 Rauha Penttala.
Kaupin ura

Kauppi valmistui ylioppilaaksi 1911 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1914 ja molempien oikeuksien kandidaatin tutkinnon 1919. Hän sai varatuomarin arvon 1921 ja suoritti vielä molempien oikeuksien lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot 1927. Kauppi sai lisäksi kauppatieteiden kunniatohtorin arvon Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1961.
Kauppi toimi Viikkolehti Liikeapulaisen vt. päätoimittajana 1911–1912, Kauppalehden aputoimittajana 1915 ja asianajajana Lahdessa 1919–1922. Hän oli Helsingin kauppakorkeakoulun kauppaoikeuden vt. professori 1927–1929, kauppaoikeuden professori 1929–1961, rehtori 1939–1945 ja 1957–1961 sekä vararehtori 1952–1957. Tämän ohella Kauppi toimi myös Yhteiskunnallisen korkeakoulun yksityis- ja talousoikeuden vt. opettajana 1929–1930 ja 1932–1933, puolustusministeriön lainopillinen neuvonantajana ja toimistopäällikkönä 1939–1940 sekä päämajan lainopillinen neuvonantajana 1941–1943.
Kaupin ura > Poliittinen toiminta

Politiikassa Kauppi oli Kansallisen Edistyspuolueen kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä 1943–1951. Hän tuli edustajaksi A. K. Cajanderin tilalle 25. tammikuuta 1943. Kauppi oli kauppa- ja teollisuusministerinä Kallion IV hallituksessa 1936–1937. Opetusministerinä hän toimi Linkomiehen, Hackzellin ja Urho Castrénin hallituksissa 1943–1944.
Kauppi oli myös presidentin valitsijamies vuosien 1931 ja 1943 presidentinvaaleissa ja kunnallispolitiikassa hän oli mukana Lahden ja Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä.
Julkaisuja

Liikeapulaisten oikeudellinen asema: esitelmä liikeapulaispäivän ohjelmaan. Helsinki 1922
Kaupparekisteristä: Suomen oikeuden mukaan rekisterimerkintäin yksityisoikeudellisia vaikutuksia silmälläpitäen, väitöskirja.  Kirja-oy. Tieto, Helsinki 1927
Näkökohtia rikollisuuskysymyksestämme. Raittiusviikkotoimikunta, Helsinki 1929
Osakeyhtiön nimessä ennen rekisteröimistä päätetyistä oikeustoimista johtuva vastuu. Kirja-oy. Tieto, Helsinki 1929
Alkoholikysymysten lainsäädännöllistä järjestelyä koskevia suunnitelmia Englannissa. Alkoholikysymys 2/1933, Helsinki 1933
Suomen hallitusmuodosta: avajaispuhe Kauppakorkeakoulun lukuvuoden avajaisissa 12. 9. 1959. Helsinki 1959
Toimitustöitä

R. A. Wrede : Suomen oikeus- ja yhteiskuntajärjestys; suomentaneet Hjalmar Kahanpää ja Kaarlo Kaira, kolmannen painoksen uusimisen ovat suorittaneet Aatos Alanen, Erik Castrén, Kyösti Haataja, A. R. Heikonen, Kaarlo Kaira, Kalle Kauppi, Ilmari Melander, Veli Merikoski, Arvo Sipilä ja Tauno Tirkkonen. Suomalaisen lakimiesyhdistyksen julkaisuja, B-sarja N:o 7.  WSOY 1949
Liikemiehen lakikirja; toimittajat Kalle Kauppi, A. R. Heikonen ja Väinö Vihma. WSOY 1954
Suomen teollisoikeudellinen yhdistys r.y. 25-vuotisjuhlajulkaisu = Finska föreningen för industriellt rättsskydd r.f. 25-årsfestskrift; toimituskunta Kalle Kauppi ym. Vammala 1956
Uusi tietosanakirja; Veli Valpola päätoimittaja ; neuvottelukunta Kalle Kauppi ym. Tietosanakirja Oy, Helsinki 1960-1966
Aiheesta muualla

.aspx Kalle Kauppi Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kalle Kauppi Suomen ministerit. Valtioneuvosto.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Atte Arola | Suomen kauppa- ja teollisuusministeri 1936−1937 | Seuraaja: Väinö Voionmaa |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Antti Kukkonen | Suomen opetusministeri 1943−1944 | Seuraaja: Uuno Takki |
Kansallisen edistyspuolueen kansanedustajat
| n k Kansallisen edistyspuolueen kansanedustajat 1939–1945 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (6):  Cajander (1939–1943†)  Hannula  Heiniö  Kauppi (1943–1945)  Ketonen  Kivimäki (1939–1940)  Nikula (1940–1945)  Syrjälä-Eskola (1940–1945)  Teittinen 
| n k Kansallisen edistyspuolueen kansanedustajat 1945–1948 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (9):  Berner  Heiniö  Hiekkala  Kannisto  Kauppi  Kytömaa  Sarlin  Suontausta (1945–1947)  Teittinen  Tyrni (1947–1948) 
| n k Kansallisen edistyspuolueen kansanedustajat 1948–1951 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (5):  Berner  Hiekkala  Kannisto  Kauppi  Karvikko 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Eduskunta  Biografiasampo
Sotisaari

Sotisaari
| --- | --- |
Sijainti:  Kemi Lappi Suomi
Vesialue:  Kemijoen suisto
Pinta-ala:  1,6 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Sotisaari on vehreä saari ja kaupunginosa Kemijoen suistossa Kemin kaupungin alueella. Sotisaari on asukasmäärältään yksi Kemin pienimmistä kaupunginosista, ja se sijaitsee viiden kilometrin päässä Kemin keskustasta. Sotisaaressa on mm. Uiton muistomerkki, laavu, Sotisaaren puutarha ja laavun läheltä löytyy Karulan talo.
Sotisaari on pieni kaupunginosa, eikä sieltä löydy esimerkiksi ruokakauppoja, ravintoloita tai kouluja. Lähin ruokakauppa on kuitenkin vain kahden kilometrin päässä Karihaarassa. Muita lähellä olevia ruokakauppoja ovat esimerkiksi K-Market Pörhölänkangas, Sale Mäntylä ja K-Citymarket Keminmaa. Puolestaan lähimpänä olevat ravintolat ovat Keminmaan kauppakeskuksen Scan Burger, Torvisen Markko's Pizza, Beer & Lunch ja Karihaaran Ruokala Koivu Pizza & Kebab. Puolestaan lyhyimmän matkan päästä löytyvät toiminnassa olevat koulut ovat Karihaaran koulu (Peruskoulu), Pölhön koulu (Peruskoulu), Lassilan koulu (Alakoulu), Kirkonmäen koulu (Peruskoulu) ja Koivuharjun koulu (Alakoulu). Metsäisessä Sotisaaressa elää useita eläinlajeja, kuten hirviä, jäniksiä metsäkauriita, sammakkoja ja joskus harvoin on löytynyt pöllökin.
Tukangbesi-saaret

| Tukangbesisaaret |
| --- | --- |
  
Merialue:  Tyyni valtameri
Vesialue:  Bandanmeri
Suurin saari:  Wangiwangi
Valtio
Valtio:  Indonesia
Provinssi:  Kaakkois-Sulawesi
Tukangbesi-saaret ovat saariryhmä Sulawesin rannikolla Buton-saaren itäpuolella Bandanmeren alueella, ja ne kuuluvat Sulawesi Tenggaraan eli Kaakkois-Sulawesiin. Alueella puhutaan tukang besin kieltä. Butonin ja saariryhmän välillä on Kolowana Watabon salmi.
Saariryhmään kuuluvia saaria:
Wakatobi
Luoteessa:  Wangiwangi, Kambode, Kampenane, Timor
Pohjoinen keskiosa: Kaledupa, Hoga, Linea Island,
Eteläinen keskiosa: Tomea, Talondano, Lineta, Binongko
Idässä ryhmän ulkopuolella: Moromaho, Cowocowo, Kentiole, Runduma, Anano
Läntiset  atollit. Karang Kapota, Karang Kaledupa
Itäiset atollit: Karang Koromaha, Karang Kadupa
Langkesi-saaret (Kepulauan Langkesi) koillisessa
Papalian kaupunki on Binongkolla.
Jarmo Vähätiitto

| Jarmo Vähätiitto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. lokakuuta 1967 (ikä 57) Kokkola
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:  1992–
Komentajuudet:  Itä-Suomen viestipataljoona 2012–2015
Sotilasarvo:  kenraalimajuri
Kunniamerkit:  SVR R SL R I Sot.am.
Ylennykset:  everstiluutnatti 2008 eversti 2018 prikaatikenraali 2021 kenraalimajuri 2024
Aiheesta muualla
CV
Jarmo Tapio Vähätiitto (s. 15. lokakuuta 1967 Kokkola) on suomalainen kenraalimajuri. Hän toimii Puolustusvoimien Pääesikunnan johtamisjärjestelmäpäällikkönä 1. maaliskuuta 2021 alkaen.
Vähätiitto suoritti upseerin tutkintonsa vuonna 1992. Hän on toiminut urallaan muun muassa Itä-Suomen viestipataljoonan komentajana, Karjalan prikaatin esikuntapäällikkönä ja apulaisosastopäällikkönä Pääesikunnassa.
Jättiläinen (vuoden 1956 elokuva)

| Jättiläinen> Giant |
| --- | --- |

Ohjaaja:  George Stevens
Käsikirjoittaja:   Fred Guiol  Ivan Moffat 
Perustuu:  Edna Ferberin romaaniin
Tuottaja:   George Stevens  Henry Ginsberg 
Säveltäjä:  Dimitri Tiomkin
Kuvaaja:  William C. Mellor
Leikkaaja:  William Hornbeck
Tuotantosuunnittelija:  Boris Leven
Pukusuunnittelija:  Marjorie Best
Lavastaja:  Ralph Hurst
Pääosat:   Rock Hudson  Elizabeth Taylor  James Dean 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  1956
Kesto:  199 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jättiläinen (Giant) on vuonna 1956 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elokuva, jonka on ohjannut George Stevens. Se kuuluu Stevensin amerikkalaistrilogiaan, jonka muut osat ovat Etäisten laaksojen mies ja Paikka auringossa. Elokuva kertoo siitä, miten öljyteollisuus muutti texasilaisten karjatilallisten elämän ja arvot yhden sukupolven aikana.
Vuoden 1957 Oscar-gaalassa Jättiläinen oli ehdolla kymmeneen Oscar-palkintoon yhdeksässä kategoriassa (James Dean ja Rock Hudson olivat molemmat ehdolla parhaan miespääosan palkinnon saajiksi). Stevens voitti elokuvan ainoan Oscarin parhaasta ohjauksesta.
Jättiläinen jäi näyttelijä James Deanin viimeiseksi kun hän kuoli elokuvan kuvausten jälkeen auto-onnettomuudessa 30. syyskuuta 1955. Hän ehti tehdä elämänsä aikana kolme elokuvaa joista hän näki ainoastaan Eedenistä itään -elokuvan (1955). Vain kuukausi hänen kuolemansa jälkeen oli elokuvan Nuori kapinallinen (1955) ensi-ilta.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rock Hudson  | … |  Jordan 'Bick' Benedict   |
|  Elizabeth Taylor  | … |  Leslie Benedict   |
|  James Dean  | … |  Jett Rink   |
|  Jane Withers  | … |  Vashti Snythe   |
|  Chill Wills  | … |  Bawley-setä   |
|  Carroll Baker  | … |  Luz Benedict II   |
|  Mercedes McCambridge  | … |  Luz Benedict   |
|  Dennis Hopper  | … |  Jordan Benedict III   |
|  Sal Mineo  | … |  Angel Obregon III   |
|  Taylor, Rodney  | … |  Sir David Karfrey   |
|  Judith Evelyn  | … |  Mrs Nancy Lynnton   |
|  Earl Holliman  | … |  Robert Haskell Dace   |
|  Robert Nichols  | … |  Pinky Snythe   |
|  Paul Fix  | … |  Dr Horace Lynnton   |
|  Alexander Scourby  | … |  Vanha Polo   |
|  Fran Bennett  | … |  Judy Benedict   |
|  Charles Watts  | … |  Oliver Whiteside   |
|  Elsa Cardenas  | … |  Juana   |
|  Carolyn Craig  | … |  Lacey Lynnton   |
|  Monte Hale  | … |  Bale Clinch   |
|  Sheb Wooley  | … |  Gabe Target   |
|  Mary Ann Edwards  | … |  Adarene Clinch   |
|  Victor Millan  | … |  Abrel Obregon I   |
|  Mickey Simpson  | … |  Sarge, kahvilan omistaja   |
|  Pilar Del Rey  | … |  Mrs Obregon   |
|  Maurice Jara  | … |  tohtori Guerra   |
|  Noreen Nash  | … |  Lona Lane   |
|  Ray Whitley  | … |  Watts   |
|  Napoleon Whiting  | … |  Swazey   |
Lähde:
Aiheesta muualla

Jättiläinen Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Thoke: Jättiläinen (1956) Leffatykki.  18.1.2005. Viitattu 7.6.2021.
Chris Gray: Everything you've always wanted to know about 'Giant' Houston Chronicle.  12.4.2018. Viitattu 7.6.2021. (englanniksi)
Powers, James: ‘Giant’: THR’s 1956 Review The Hollywood Reporter.  10.10.2016 (alun perin julkaistu 10.10.1956). Viitattu 7.6.2021. (englanniksi)
Giant (1956) Filmsite. Viitattu 7.6.2021. (englanniksi)
Jari Mikkonen

| Jari Mikkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. kesäkuuta 1967 (ikä 57) Kouvola
Kansalaisuus:   Suomi
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:  1990–
Komentajuudet:  Karjalan lennosto 2015–2017 Hävittäjälentolaivue 31 2003–2007
Sotilasarvo:  kenraaliluutnantti
Ylennykset:  eversti 12/2011  prikaatikenraali 8/2017 kenraalimajuri 8/2021 kenraaliluutnantti 12/2024
Aiheesta muualla
CV
Jari Mikael Mikkonen (s. 26. kesäkuuta 1967 Kouvola) on suomalainen kenraaliluutnantti. Hän on toiminut Puolustusvoimien sotatalouspäällikkönä 1. marraskuuta 2024 alkaen. Aikaisemmin Mikkonen on toiminut Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen johtajana 2022–2024 ja Puolustusvoimien logistiikkapäällikkönä 2021–2022. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi 6. joulukuuta 2024.
Vuosina 2017–2020 Mikkonen toimi Ilmavoimien esikunnan esikuntapäällikkönä. Aikaisemmin Mikkonen on toiminut muun muassa Karjalan lennoston komentajana.
Ura

Mikkonen työskenteli syksyyn 2015 saakka Ilmavoimien esikunnassa suunnittelupäällikkönä. Hänet valittiin keväällä 2015 Karjalan lennoston komentajaksi 1. syyskuuta 2015 alkaen, jossa hän toimi aiemmin 1.3.2003–31.1.2007 Hävittäjälentolaivue 31:n komentajana.
Mikkonen oli vuonna 1990 Ilmasotakoulun 74. kadettikurssin priimus ja kadettivääpeli. Yleisesikuntaupseerin tutkinnon hän suoritti vuonna 2000. Mikkonen koulutettiin Hornet-lentäjäksi samaan aikaan entisen puolustusvoimain komentaja Jarmo Lindbergin kanssa.
Mikkonen on toiminut Suomen sotatieteellisen seuran hallituksessa 2011–2014. Hän on perheellinen.
Kansainvälinen toiminta

Mikkonen johti lentolaivueen komentajana toimiessaan muun muassa suomalaisten harjoitusosastoa Frisian Flag 2005 -harjoituksessa Hollannissa. Ilmavoimien suunnittelupäällikkönä hän on vastannut harjoitusten järjestämisestä tai niihin osallistumisesta. Esimerkkinä toukokuussa 2015 Arctic Challenge Exercise -harjoitukseen osallistuminen ja kesäkuussa 2015 Hornetien ilmasta maahan -aseistuksen koeammunta Rovajärvellä.
Luettelo Indonesian saarista

Tämä on luettelo Indonesian saarista. Indonesiassa on kaikkiaan 18 108 saarta, joista noin 6 000 on asutettuja.
Saariryhmiä:
Arusaaret
Babar
Bandasaaret
Mentawaisaaret
Molukit
Sundasaaret
Isot Sundasaaret
Pienet Sundasaaret
Tukangbesi-saaret
Saaria:
Adonara
Alor
Ambon
Bacan
Bali
Bangka
Batam
Bawean
Belitung
Biak
Bintan
Borneo
Buaya
Bunaken
Buru
Buton
Butung
Damar
Enggano
Flores
Halmahera
Haruku
Jaava
Karimun
Kepa
Komodo
Larat
Liran
Lombok
Machian
Madura
Morotai
Muna
Nias
Palu’e
Pantar
Pasumpahan
Pura
Romang
Rote
Run
Salawati
Samosir
Sangeang
Sangir
Saparua
Selaru
Selayar
Seram
Siau
Siberut
Simeulue
Solor
Sumatra
Sumba
Sumbawa
Tarakan
Tereweng
Ternate
Tidore
Timor
Uusi-Guinea (länsiosa)
Wangiwangi
Wetar
Wuliaru
Yamdena
Kyminkartanon koulu

Kyminkartanon koulu on peruskoulu Kotkassa Kalliokosken kaupunginosassa. Koulussa toimii vuosiluokat 1–5 syksystä 2012 lähtien. Koulun oppilasmäärä on 266 (2013). Koulun lähiympäristössä sijaitsee Äijänvuoren ulkoilumaasto.
Yrjö Kiuru

Yrjö Kiuru (25. heinäkuuta 1872 Antrea – 1. joulukuuta 1945 Ikaalinen) oli suomalainen maanviljelijä, kansakoulunopettaja, maallikkosaarnaaja ja maalaisliiton kansanedustaja.
Kiurun vanhemmat olivat maanviljelijä Anders Kiuru ja Maria Kuparinen. Hän oli maanviljelijänä Antreassa ja toimi kiertokoulun- ja kansakoulunopettajana. Kiuru oli lisäksi Antrean Korpilahden osuuskassan kirjanpitäjänä ja Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen saarnaajana Karjalassa.
Kiuru oli kansanedustajana 1911–1917 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli myös Antrean kunnanvaltuuston jäsenenä.
Anafrodiisiakki

Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Anaphrodisiac
Anafrodiisiakki on aine, joka osittain tukahduttaa lisääntymisvietin. Se on vastakohta lemmenrohdolle, joka puolestaan lisää seksuaalista halua. Jotkut ihmiset käyttävät anafrodiisiaakkeja hillitäkseen erittäin korkeaa lisääntymisviettiään tai hyperseksuaalisuuden vuoksi.lähde?
Damn

| Damn>  Kendrick Lamar |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2016–2017
 Julkaistu: 14. huhtikuuta 2017
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 54.54
 Levy-yhtiö: Top Dawg, Interscope, Aftermath
Listasijoitukset
  3.
Kendrick Lamarin muut julkaisut
| Untitled Unmastered 2016 | Damn 2017 | Black Panther (soundtrack) 2018 |
Singlet albumilta Damn.
 ”Humble” Julkaistu: 30. maaliskuuta 2017  ”Loyalty” Julkaistu: 20. kesäkuuta 2017  ”Love” Julkaistu: 2. lokakuuta 2017
Damn (tyyliteltynä DAMN.) on rap-artisti Kendrick Lamarin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 14. huhtikuuta 2017. Albumi saavutti kaksinkertaisen platinarajan heinäkuussa 2017. Kappaleille ”HUMBLE.”, ”DNA.”, ”ELEMENT.” ja ”LOVE.” on julkaistu musiikkivideot.
Lamar julkaisi 8. joulukuuta 2017 DAMN: Collector’s Edition -albumin, joka on täsmälleen sama albumi kuin DAMN., mutta käänteisellä kappalejärjestyksellä.
Rockmusiikkilehti Soundi valitsi albumin vuoden 2017 17. parhaaksi ulkomaiseksi albumiksi. Vuonna 2018 albumi palkittiin Pulitzer-palkinnolla.
Kappaleet

Blood. – 1.58
DNA. – 3.05
Yah. – 2.40
Element. – 3.28
Feel. – 3.34
Loyalty. – 3.47 (feat. Rihanna)
Pride. – 4.35
Humble. – 2.57
Lust. – 5.07
Love. – 3.33 (feat. Zacari)
XXX. – 4.14 (feat. U2)
Fear. – 7.40
God. – 4.08
Duckworth. – 4.08
Mr. Morale & the Big Steppers

| Mr>  Morale & the Big Steppers Kendrick Lamar |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2019 - 2022
 Julkaistu: 13. toukokuuta 2022
 Tuottaja(t): The Alchemist · Baby Keem · Beach Noise · Bekon · Boi-1da · Cardo · Craig Balmoris · DJ Dahi · DJ Khalil · The Donuts · Duval Timothy · Frano · Grandmaster Vic · Jahaan Sweet · J. Lbs · Oklama · Pharrell Williams · Sounwave · Tae Beast
 Tyylilaji: Hip hop
 Kesto: 73.06
 Levy-yhtiö: pgLang, TDE, Aftermath, Interscope
Listasijoitukset
  1.
Kendrick Lamarin muut julkaisut
| Black Panther (soundtrack) 2018 | Mr. Morale & the Big Steppers 2022 | Gnx 2024 |
Singlet albumilta Mr. Morale & the Big Steppers
 ”N95” Julkaistu: 20. toukokuuta 2022  ”Silent Hill” Julkaistu: 31. toukokuuta 2022  ”Die Hard” Julkaistu: 9. elokuuta 2022
Mr. Morale & the Big Steppers on yhdysvaltalaisen räppäri Kendrick Lamarin viides studioalbumi, jonka PGLang, Top Dawg Entertainment (TDE), Aftermath Entertainment ja Interscope Records julkaisivat 13. toukokuuta 2022. Lamar tuotti albumin salanimellä Oklama.
Mr. Morale & the Big Steppers on konseptialbumi, joka analysoi Lamarin kokemuksia terapiassa.
Albumi voitti parhaan rap-albumin Grammy-palkinnon, ja pääsi ehdolle vuoden albumin Grammy-palkintoon. Suomessa albumi sijoittui Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan sijalle 1.
Kappaleet

United in Grief – 4.15
N95 – 3.15
Worldwide Steppers – 3.23
Die Hard – 3.59
Father Time – 3.42
Rich – 1.43
Rich Spirit – 3.22
We Cry Together – 5.41
Purple Hearts – 5.29
Count Me Out – 4.43
Crown – 4.24
Silent Hill – 3.40
Savior (interlude) – 2.32
Savior – 3.44
Auntie Diaries – 4.41
Mr. Morale – 3.30
Mother I Sober – 6.46
Mirror – 4.16
The Heart Part 5 – 5.32
Rottinki

Rottinkia
Rottinkinen tuoli
Rottingiksi (malaijiksi rotan) kutsutaan noin 600 eri lajia käsittävää palmusukua, jonka lajeja kasvaa Afrikan, Aasian ja Australaasian trooppisissa osissa. Ne ovat yleensä hyvin pitkä- ja ohutvartisia, muiden puiden oksistoissa kasvavia kiipijäkasveja, jotka muodostavat jopa läpipääsemättömiä tiheikköjä. Runkoja peittävät tiheästi kasvavat piikit.
Rottinkipalmujen noin 2–5 cm paksuista vartta käytetään muun muassa huonekalu- ja sisustustarviketeollisuudessa. Rottinkien varren sisus on hyvänmakuista ja sitä käytetään ravinnoksi erityisesti keittona.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rottinki Wikimedia Commonsissa
Rattancraft.com: All About Rattan (englanniksi)