stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laakson kuningas

| Laakson kuningas> Monarch of the Glen |
| --- | --- |

Tyyli:  Draama/komedia
Kestoaika:  n. 50 min (tuotantokaudet 1-3) n. 60 min (tuotantokaudet 4-7)
Luoja(t):  Michael Chaplin
Pääosissa:  Alastair Mackenzie Dawn Steele Susan Hampshire Lloyd Owen Richard Briers Alexander Morton Hamish Clark Julian Fellowes Lorraine Pilkington Martin Compston Rae Hendrie Tom Baker
Alkuperämaa:   Skotlanti
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   BBC One  Yle TV1
Esitetty:  27. helmikuuta 2000 – 23. lokakuuta 2005
Jaksoja:  64
Tuotanto
Tuottaja(t):  Barbara McKissack Douglas Rae Gaynor Holmes
Tuotantoyhtiö(t):  Ecosse Films
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Laakson kuningas oli Ecosse Filmsin BBC Scotlandille tuottama televisiodraamasarja, jota Isossa-Britanniassa esitti BBC One. Sarjaa tehtiin kaikkiaan seitsemän tuotantokautta vuosina 2000–2005 Suomessa sarjaa on esittänyt Yle TV1.
Sarja sijoittuu Skotlannin Ylämaille kuvitteelliseen Glenboglen kartanoon. Sarjan ensimmäiset viisi tuotantokautta kertovat nuoresta ravintoloitsijasta, Archie MacDonaldista, joka yrittää palauttaa lapsuudenkotinsa takaisin aiempaan loistoonsa. Kaksi viimeistä tuotantokautta kertovat puolestaan uuden kartanonherran Paul Bowmanin yritykseen modernisoida tilaa. Sarja perustuu löyhästi Compton Mackenzien teokseen Highland Novels.
Sarjan henkilöt > Päähenkilöt

Oheisessa taulukossa on listattu henkilöt, jotka on mainittu ohjelman alkutunnuksessa.
| Henkilö | Näyttelijä | Kuvaus | Kaudet | Jaksoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hector Naismith MacDonald | Richard Briers | Entinen kartanonherra, Mollyn aviomies, Archien, Jamien, Lizzien ja Paulin isä. | 1-3, 7 | 28 |
| Molly MacDonald | Susan Hampshire | Hectorin varsin epäkäytännöllinen vaimo, joka on Archien, Jamien ja Lizzien äiti. | 1-7 | 60 |
| Archibald 'Archie' Horatio Hector MacDonald | Alastair Mackenzie | Glenboglen kartanonherra, joka joutuu pelastamaan lapsuudenkotinsa vararikosta. Hectorin ja Mollyn nuorempi poika. Avioituu Lexien kanssa. | 1-5 | 43 |
| Katrina Finlay | Lorraine Pilkington | Kylän opettaja, jolla on viha-rakkaus suhde Archien kanssa. | 1-3, 4 | 18 |
| Golly Mackenzie | Alexander Morton | Kartanon riistanvartija, joka on elänyt kartanon tiluksilla lähes koko ikänsä. Jessin isä. | 1-7 | 64 |
| Alexandra 'Lexie' MacDonald (o.s. McTavish) | Dawn Steele | Glenboglen sanavalmis kokki ja taloudenhoitaja. Avioituu myöhemmin Archien kanssa. | 1-6 | 51 |
| Duncan McKay | Hamish Clark | Kartanon tohelo puistonvartija, joka on sarjan alupuolella ihastunut Lexien. Seurustelee myöhemmin Jessin kanssa. | 1-7 | 51 |
| Lord Angus Errol Sharon Kilwillie | Julian Fellowes | Kilwillien linnan isäntä, joka on Hectorin paras ystävä ja kilpakumppani, joka rakastuu Hectorin kuoltua Mollyyn. | 1-5, 7 | 24 |
| Paul Bowman-MacDonald | Lloyd Owen | Hectorin avioton poika, joka tulee kartanoon etsimään isäänsä tämän kuoltua. Paulista tulee kartanonherra Lexien ja Archien muutettua Uuteen Seelantiin. | 4-7 | 29 |
| Isobel Anderson | Simone Lahbib | Voimakastahtoinen luomuviljelijä, joka elää kartanolta vuokratussa isoäitinsä entisessä mökissä. | 6 | 10 |
| Ewan Brodie | Martin Compston | Teini-ikäinen hurmuri, jonka Paul palkkaa ensin avuksi toimintakeskukseen ja myöhemmin kokiksi ja taloudenhoitajaksi kartanoon. Ewan pyörittää myös Rob Roy Radiota. | 5-7 | 20 |
| Jessica 'Jess' MacKenzie | Rae Hendrie | Gollyn tytär, joka muutti Glenbogleen isänsä luokse ja työskentelee kartanon puistonvartijana. Seurustelee Duncanin kanssa. | 3, 5-7 | 26 |
| Donald Ulysses MacDonald | Tom Baker | Hectorin nuorempi veli, joka on nuorempana karannut kartanosta ja elänyt vauhdikasta elämää, mutta joutuu sittemmin rikossyytteiden vuoksi kartanoon kotiarestiin. | 6-7 | 12 |
| Iona McLean | Kirsty Mitchell | Paikallinen maanviljelijä. | 7 | 6 |
| Amy McDougal | Kellyanne Farquhar | Paulin kummitytär, joka karkaa sisäoppilaitoksesta Glenbogleen. | 7 | 5 |
Sarjan henkilöt > Sivuhenkilöt

Luettelo sarjan henkilöistä, jotka esiintyivät vähintään kolmessa jaksossa.
| Henkilö | Näyttelijä | Kuvaus | Kaudet | Jaksoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Justine | Anna Wilson-Jones | Archien tyttöystävä, jonka kanssa hän pyörittää ravintolaa Lontoossa. | 1-2 | 6 |
| Maureen MacLean | Carole Cassidy |  | 1-2 | 4 |
| Lancelot Fleming | Simon Slater |  | 1-2 | 3 |
| Alan Smythe | Paul Goodwin |  | 1 | 4 |
| Fergal MacClure | Jason O'Mara | Glenboglen pääpuistonvartija. | 2 | 6 |
| Stella Moon | Alexandra Gilbreath | Pankin pahasti velkaantuneeseen Glenbogleen lähettämä taloudellinen johtaja. | 3 | 9 |
| Aunty Elizabeth 'Liz' Logan | Jenny Lee | Duncanin täti. | 3-5 | 4 |
| PC Callum McIntyre | Gavin Mitchell | Kylän poliisi | 3, 5-6 | 8 |
| Irene Stuart | Rebecca Lacey | Kartanon uusi taloudenhoitaja, jolla on suhde Duncanin kanssa. | 4 | 8 |
| Hamish 'Badger' | Angus Lennie | Killwillien hovimestari. | 4-5 | 4 |
| Andrew Booth | Paul Freeman | Hämärätaustainen taiteilija, joka muuttaa kartanon lähelle ja ajautuu romanttiseen suhteeseen Mollyn kanssa. | 4-5 | 11 |
| Lady Dorothy Trumpington-Bonnet | Richenda Carey | Lordi Kilwillien sisar, joka huolehtii linnasta veljensä poissaollessa ja joutuu jatkuviin hankauksiin kartanon väen kanssa. | 5 | 5 |
| Hermione Trumpington-Bonnet | Hermione Gulliford | Lady Dorothyn tytär, joka on ihastunut Duncaniin. | 5 | 4 |
| Dougal Raeburn | John Yule |  | 5-6 | 3 |
| Amanda MacLeish | Sara Stewart | Paikallisen viskipanimon uusi johtaja ja Paulin ihastus. | 5 | 3 |
| Dr. Gordon McKendrick | Donald Douglas |  | 6-7 | 3 |
| Zoe | Kari Corbett | Paikallisen pubib, Gilies' restin baarimikko ja Ewanin ihastus. | 6-7 | 6 |
| Meg Paterson | Karen Westwood | Tanssinopettaja, johon Golly rakastuu. Cameronin äiti. | 6 | 5 |
| Lucy Ford | Lucy Akhurst | Chesterin avustaja. | 6 | 4 |
| Chester Grant | Anthony Head | Bisnesmies, joka ostaa talon kartanon lähettyviltä ja ihastuu Isobelliin. | 6 | 4 |
| Cameron MacKenzie | Rhianna and Katelyn Duff | Gollyn ja Megin poika, jota Golly joutuu kasvattamaan yksin Megin kuoltua. | 7 | 5 |
| Frank | Antony Strachan |  | 7 | 4 |
Lecanoromycetidae

| Lecanoromycetidae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae   P.M. Kirk et al ex J. Miadlikowska et al. in D.S. Hibbett et al.
Katso myös
   Lecanoromycetidae Wikispeciesissä   Lecanoromycetidae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lecanoromycetidae on luokkaan Lecanoromycetes kuuluva alaluokka, johon kuuluvat lajit ovat enimmäkseen jäkäliä. Siihen kuuluvia lahkoja ovat maljajäkälät (Lecanorales), keltajäkälät (Teloschistales) ja nahkajäkälät (Peltigerales). Alaluokan eri lajien välillä sekovarren rakenne on vaihteleva. Kotelomaljat ovat muodoltaan kuppimaisia ja niiden alla on juurtumahapsia, jotka ovat haaroittuneet.
Lecania gerlachei

| Lecania gerlachei> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Maljajäkälät Lecanorales
Heimo::  Ramalinaceae
Suku::  Silmäjäkälät Lecania
Laji::  gerlachei
Kaksiosainen nimi
 Lecania gerlachei  (Vain.) Darb. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lecania gerlachei on silmäjäkälien sukuun kuuluva jäkälälaji. Lajin sekovarsi on lehtimäinen tai suomumainen, harmaanokranvärisestä harmaanruskeaan ja halkaisijaltaan 3–5 senttimetriä tai jopa suurempi. Lajia kasvaa vain Antarktisella alueella, Etelä-Georgiassa, Bouvet’nsaarella, Eteläisillä Sandwichsaarilla, Eteläisillä Orkneysaarilla, Eteläisillä Shetlandsaarilla ja Antarktiksen niemimaalla. Sen kasvualusta on kallioilla usein lähellä lintuyhteiskuntia.
Kamelianainen

| Kamelianainen> La Dame aux Camélias |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Julkaistu:  1848
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kamelianainen (alkuteos La Dame aux Camélias) on Alexandre Dumas nuoremman kuuluisin teos. Teos on Dumas’n toinen romaani, ja hän kirjoitti sen vuonna 1848. Kirjasta on tehty näytelmä. Lisäksi siitä on tehty useita elokuva- ja televisioversioita. Teoksessa Dumas käsittelee perhe-elämään ja seksuaalimoraaliin liittyviä kysymyksiä. Kamelianainen on Dumas’n tunnetuin teos, joskin monet hänen näytelmänsä olivat aikoinaan suosittuja.
Tausta

Kamelianainen perustuu Alexandre Dumas nuoremman omiin kokemuksiin. Viettäessään nuoruusvuosiaan Pariisissa 23-vuotias Dumas rakastui kurtisaaniin nimeltä Alphonsine (Marie) Duplessis. Duplessis oli Dumas’n rakastajatar syyskuusta 1844 elokuuhun 1845. Kaksi vuotta myöhemmin Duplessis kuoli tuberkuloosiin, aivan kuten Margueritekin. Armand Duvall on Alexandre Dumas’n alter ego nimikirjaimia myöten, ja Margueriten esikuva oli Duplessis.
Sovitukset > La Traviata

Giuseppe Verdin ooppera La Traviata pohjautuu Kamelianaiseen. Oopperassa aatelinen Germont rakastuu tuberkuloosia sairastavaan kurtisaaniin Violettaan.
Sovitukset > Teatteri

Ensinäytöksestään lähtien Kamelianaisesta on tehty lukuisia teatteriversioita ympäri maailmaa. Marguerite Gautierin traagisesta roolista tuli halutuimpia näyttelijättärien keskuudessa. Teatterissa tätä roolia ovat näytelleet muun muassa Lillian Gish, Eleonora Duse, Tallulah Bankhead ja kuuluisimpana Sarah Bernhardt, joka näytteli roolia Pariisissa, Lontoossa, useassa Broadway-versiossa sekä vuonna 1911 valmistuneessa elokuvassa.
Aurinkoteatterissa kantaesitettiin vuonna 1995 näytelmä Kahelianainen, joka viittaa ilmiselvästi Kamelianaiseen. Käsikirjoitus on Leea Klemolan ja Pentti Halosen.
Sovitukset > Elokuva

Kamelianaisesta on tehty myös monta filmatisointia. Elokuvissa Marguerite Gautieria ovat Sarah Bernhardtin lisäksi näytelleet Greta Garbo, Clara Kimball Young, Theda Bara, Alla Nazimova, Micheline Presle ja Isabelle Huppert. Baz Luhrmannin elokuva Moulin Rouge! perustuu myös Kamelianaiseen, joskin hyvin löyhästi.
Suomennokset

Kamelianaisesta on tehty ainakin neljä suomennosta. Ensimmäisen suomentaja on Vera Anttila (G. W. Edlundin kustannus-o.y., 1910), toisen Felix Borg (Andersin, 1917), kolmannen Kai Kaila (Lehtipaino, 1945). Tuoreimman, vuonna 2001 uusimpaan painokseen päässeen suomennoksen on tehnyt Kyllikki Villa (Otava, 1954).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirja Otavan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kamelianainen Gutenberg-projektissa (englanniksi)
Lakkalampi (Kouvola)

| Lakkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°11′57″N, 26°34′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Isoon Lahnajärveen 
Järvinumero:  14.912.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,9 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,538 km  
Pinta-ala:  1,684 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLakkalampi 
Lakkalampi eli Lakkajärvi on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Huhdasjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 240 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,9 metriä mpy.
Lauttalampi (Ikaalinen)

| Lauttalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°50′09″N, 23°31′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskuoja:  oja Vähä-Saarekseen 
Järvinumero:  35.343.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,6 m  
Rantaviiva:  0,619 km  
Pinta-ala:  1,687 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLauttalampi 
Lauttalampi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Juhtimäen kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen yläosan valuma-alueeseen (35.343) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149,6 metriä mpy.
Laurin koulu

Laurin koulu
Laurin koulu oli peruskoulun yläaste Salossa. Oppilaita koulussa oli yhteensä noin 350 eri puolilta Saloa. Koulun rakennukset olivat homeiset ja ne poistettiin käytöstä sisäilmaongelmien vuoksi vuonna 2012. Koulu lopulta lakkautettiin ja sen oppilaat jaettiin muihin kouluihin.
Laurin koulussa toimi luonnontiede- ja matematiikkapainotteisia LUMA-luokkia, ja koulu osallistui KiVa koulu-hankkeeseen, jonka tavoitteena on ehkäistä koulukiusaamista. Koulurakennus sijaitsi Venemestarinkadulla ja koostui kolmesta rakennuksesta, nimiltään Alatalo, Välitalo ja Ylätalo. Ylätalossa sijaitsi ennen Laurin lukio, joka yhdistyi vuonna 2005 Hermannin lukion kanssa Salon lukioksi.
Laurin koulu purettiin vuonna 2014.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laurin koulu Wikimedia Commonsissa
LaFee

| Christina Klein |
| --- | --- |
 LaFee Berliinissä vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. joulukuuta 1990 (ikä 33) Aachen, Saksa
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  LaFee
Laulukielet:  saksa, englanti
Aktiivisena:  2004–
Tyylilajit:  vaihtoehtorock
Levy-yhtiöt:  2005–2009: EMI 2010: Capitol Records
Aiheesta muualla
www.lafee.de
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
LaFee (oik. Christina Klein, s. 9. joulukuuta 1990 Aachen) on saksalainen pop rock -laulaja. Hän nousi julkisuuteen televisiokanava RTL:n Kiddy Contest -ohjelmasta. Tuottaja Bob Arnz tarjosi 14-vuotiaalle LaFeelle levytyssopimuksen ja vuoden 2006 alussa julkaistiin esikoissingle ”Virus”, joka sijoittui Saksan Top 40 -listalle. Myös seuraavat singlet ”Prinzessechen”, ”Was ist Das” sekä ”Mitternacht” nousivat Top 40 -listalle.
LaFeen mukaan nimetty esikoisalbumi vuodelta 2006 nousi Saksan ja Itävallan listaykköseksi ja myi platinaa molemmissa maissa. Toinen albumi, Jetzt erst recht julkaistiin vuonna 2007. Sitä myytiin Itävallassa kultalevyyn oikeuttava määrä ja Saksassa platinalevyyn oikeuttava määrä. Vuonna 2008 LaFee julkaisi englanninkielisen albumin, Shut Up. Seuraavana vuonna julkaistiin hänen kolmas saksankielinen albuminsa, Ring frei, joka on myynyt Itävallassa kultaa. Yhteensä hänen albumeitaan on myyty yli miljoona kappaletta.
Musiikkiura

Saksalaiselle isälle ja kreikkalaiselle äidille syntynyt Klein osallistui vuonna 2004 itävaltalaiseen lasten laulukilpailuohjelmaan, Kiddy Contestiin. Ohjelman ansiosta tuottaja Bob Arnz löysi hänet ja solmi hänen kanssaan levytyssopimuksen. LaFeen ensimmäinen single, ”Virus” nousi suoraan listaykköseksi Saksassa.
4. kesäkuuta 2011 LaFee julkaisi kahden vuoden tauon jälkeen ensimmäisen singlensä nimeltään ”Ich bin”. Se on ensimmäinen single hänen 19. elokuuta 2011 julkaistulta studioalbumiltaan, Frei.
Diskografia > Albumit

LaFee (2006)
Jetzt erst recht (2007)
Shut Up (2008)
Ring frei (2009)
Best Of – LaFee (kokoelma, 2009)
Frei (2011)
Diskografia > Singlet

”Virus” (2006)
”Prinzesschen” (2006)
”Was ist das” (2006)
”Mitternacht” (2006)
”Heul doch” (2007)
”Beweg dein Arsch” (2007)
”Wer bin ich” (2007)
”Shut Up” (2008)
”Ring Frei” (2008)
”Scheiss Liebe” (2009)
”Der Regen fällt” (2009)
”Ich bin” (2011)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta LaFee Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
LaFee jakamassa nimikirjoituksia vuonna 2006
Laykin et Cie

Laykin et Cie oli jalokiviliike, jonka perusti Sol Laykin vuonna 1932 Los Angelesiin. Liikkeen huippukautta olivat 1930- ja 1940-luku.
Firman pääliike sijaitsi aluksi Alexandria Hotelissa, mutta muutti jo seuraavana vuonna osoitteeseen 8635 Sunset Boulevard, jolloin siitä tuli monen filmitähden suosima liike. Korujen valmistuksen lisäksi Laykin et Cie myi ja osti jalokiviä. Tarinan mukaan Sol Laykin vei näyttelijä Mae Westille nähtäväksi 30 karaatin painoisen keltaisen timantin, jonka Mae Westin lemmikkiapina nielaisi. Laykin et Cie panosti mainontaan ajan suurissa muoti- ja sisustuslehdissä kuten Voguessa, Harper’s Bazaarissa ja Town and Countryssa.
Layla

| ”Layla” Derek and the Dominos |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Layla and Other Assorted Love Songs
 Julkaistu: 1972
 Tuottaja(t): Tom Dowd
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 07.04
 Levy-yhtiö: Atco Records
”Layla” on Derek and the Dominos -yhtyeen kappale, joka julkaistiin yhtyeen ainoalla studioalbumilla Layla and Other Assorted Love Songs vuonna 1970. Kappaleen sävellys- ja sanoitustyöstä vastasivat Eric Clapton ja Jim Gordon.
”Layla” on yksi rockmusiikin kuuluisimmista rakkauslauluista. Kun kappale julkaistiin singlenä vuonna 1970, se ei kuitenkaan yltänyt listoille. Vuonna 1972 se julkaistiin singlenä uudestaan. Tällöin se nousi Yhdysvaltain listan sijalle 10 ja Britannian listan sijalle 7. ”Layla” on edelleen Claptonin tunnetuimpia sävellyksiä. Clapton teki kappaleesta akustisen bluesversion 1990-luvulla.
Clapton poimi Layla-nimen persialaisesta runosta. Runossa mies rakastuu Layla-neitoon, jonka isä järjestää pakkoavioliittoon toisen miehen kanssa. Rakastunut mies menettää järkensä tapahtuneen vuoksi.
Myös Richard Thompson on tehnyt samaan runoon perustuvan rockkappaleen "Layla", ja se on Richard ja Linda Thompsonin vuoden 1978 albumilla First Light (Chrysalis CHR 1177). Thompson on perehtynyt arabian kieleen ja kääntynyt islamin uskoon, ja hänen mukaansa Clapton lausuu nimen hieman väärin: [leila]. Thompson itse lausuu nimen muodossa [laila]. Thompsonin mukaan alkuperäinen "Layla"-runo tunnetaan ja sitä lauletaan kaikkialla Lähi-idässä.
Lanki

Lanki on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Jukka Lanki (s. 1971), hiihtosuunnistaja
Risto Lanki (1946–2023), raviohjastaja ja -valmentaja
Sami Lanki (s. 1965), näyttelijä
Tommi Lanki (s. 1969), koripalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kameleontti (yhtye)

| Kameleontti> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2001– 
Tyylilaji:  groove metal
Kotipaikka:  Tampere
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Ville Hakasalo, laulu, kitara              Samuli Varis, kitara   Riku Varis, basso              Heikki Oinonen, rummut  
Levy-yhtiö:  Rosteri Records  
Aiheesta muualla
www.kameleontti.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kameleontti on nelihenkinen groove metal -yhtye Tampereelta. Se on perustettu vuonna 2001.
Kokoonpano > Nykyiset jäsenet

Ville Hakasalo – laulu, kitara (2001–)
Samuli Varis – kitara (2001–)
Riku Varis – basso (2001–)
Heikki Oinonen – rummut (2004–)
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Valtteri Numminen – rummut (2001–2002)
Simo Stenman – studiorummut (2002–2003)
Diskografia > Albumit

Tärkein vähemmistö (Rosteri Records,  2009)
Henkiinjäämisharha (Rosteri Records,  2013)
Diskografia > EP:t

Luojan kiitos (omakustanne,  2002)
Kaiken jälkeen (omakustanne,  2003)
Vähitellen vaikenee (omakustanne,  2007)
Sarkaimet (omakustanne,  2007)
Diskografia > Singlet

Leiki kuollutta (Rosteri Records,  2009)
Helmasynti (Rosteri Records,  2011)
Talvisalama (Rosteri Records,  2013)
Diskografia > Musiikkivideot

Harmonia (2002)
Maljani (2004)
Leiki kuollutta (Rosteri Records, 2010)
Helmasynti (Rosteri Records, 2011)
Talvisalama (Rosteri Records & Koju Film Company, 2013)
Aiheesta muualla

Kameleontin viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kameleontti Spotifyssa
Kameleontti Facebookissa
Lauttalampi (Alavus, Sulkavankylä)

| Lauttalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Alavus
Koordinaatit:  62°27′57″N, 23°32′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  metsäoja 
Järvinumero:  35.425.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,8 m  
Rantaviiva:  1,953 km  
Pinta-ala:  8,023 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLauttalampi 
Lauttalampi  on Etelä-Pohjanmaalla Alavudella Sulkavankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,0 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Sulkavanjoen valuma-alueeseen (35.425) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,8 metriä mpy.
Lastenklinikka

Lastenklinikka on lastensairauksiin erikoistunut sairaalayksikkö. Suomessa kaikilla yliopistosairaaloilla on lastenklinikka.
Helsingin lastenklinikka
Tampereen  lastenklinikka
Turun lastenklinikka
Kuopion lastenklinikka
Oulun lastenklinikka
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lastenklinikka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lauttalampi (Jyväskylä)

| Lauttalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°58′24″N, 25°42′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.231.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,492 km  
Pinta-ala:  1,268 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLauttalampi 
Lauttalampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Mutasen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88 metriä mpy.
Lauttalampi (Kouvola)

| Lauttalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°57′30″N, 26°57′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Vahvanen–Aholanjärveen 
Järvinumero:  14.182.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,7 m  
Pituus:  750 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,617 km  
Pinta-ala:  5,305 ha  
Saaria:  1 
 fiLauttalampi 
Lauttalampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Hyyryllä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,3 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Rapojärven alueeseen (14.182) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,7 metriä merenpinnan yläpuolella.