stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jism
Soundtrack

Kaikki sävellykset M. M. Keeravani.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Jaadu Hai Nasha Hai” (Female Version)  | Neelesh Misra | Shreya Ghoshal | 5.29 |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Awarapan Banjarapan” (Version 1)  | Sayeed Quadri | KK | 7.01 |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Shikayat Hai” | Sayeed Quadri | Roop Kumar Rathod | 6.47 |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Mere Khwabon Ka” | Sayeed Quadri | Udit Narayan | 4.37 |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Chalo Tumko Lekar Chale” (Version 1)  | Neelesh Misra | Shreya Ghoshal | 4.48 |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Awarapan Banjarapan” (Version 2)  | Sayeed Quadri | M. M. Keeravani | 2.49 |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Jaadu Hai Nasha Hai” (Duet Version)  | Neelesh Misra | Shreya Ghoshal, Shaan | 5.28 |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Awarapan Banjarapan” (Version 3)  | Sayeed Quadri | M. M. Keeravani | 4.17 |  |  |  |  |  |
| 9. | ”Chalo Tumko Lekar Chale” (Version 2)  | Neelesh Misra | Shreya Ghoshal | 2.57 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 44.13 |  |  |  |  |  |
Vastaanotto

Box Office India julisti Jismin 134 miljoonan rupian tuotollaan ”hitiksi”.
Aiheesta muualla

Jism Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jism AllMoviessa. (englanniksi)
Kaksi vääryyttä tuottaa yhden oikeuden

Kaksi vääryyttä tuottaa yhden oikeuden on ajatus, että vääryys voi oikeuttaa toisen vääryyden. Sitä käytetään esimerkiksi oikeutuksena vääryydelle, jos muutkin tekevät samoin, ja kritiikiltä puolustautumisena sillä perusteella, että kritisoija tekee myös itse samankaltaista vääryyttä. Ajatusta saatetaan pitää argumentointivirheenä, mutta sitä voidaan pitää myös pätevänä argumenttina joissakin tapauksissa, esimerkiksi kansalaistottelemattomuus voidaan oikeuttaa poliittisten vallanpitäjien tekemillä vääryyksillä.
Esimerkkejä

"Miksen saisi juoruilla Laurasta? Hänkin puhuu aina meistä."
"Entä sitten? Monet muutkin ihmiset pettävät."
Kun kanadalaispoliitikot kysyivät vuonna 1974 Kanadassa käymässä olleelta Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosyginiltä juutalaisten ja ukrainalaisten kohtelusta Neuvostoliitossa, tämä vastasi, että vastaavia ongelmia on muissakin maissa, kuten mustien kohtelu Yhdysvalloissa ja irlantilaisten kohtelu Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Kaksihenkinen

Kaksihenkisiä San Franciscon Pride-kulkueessa.
Kaksihenkinen (engl. two spirit, twospirit, two-spirit tai 2-spirit) on alun perin Amerikan alkuperäiskansojen sukupuoli-identiteetti. Nykyään termiä käytetään laajemmin kuvaamaan seksuaali- ja/tai sukupuolivähemmistöön kuuluvia Amerikan alkuperäisasukkaita.
Kaksihenkisyydellä on viitattu henkilöön, jonka ruumiissa katsotaan olevan niin maskuliininen, kuin feminiininenkin henki. Kaksihenkisyyttä on käytetty terminä korostamaan henkilön identiteettiä sukupuolisuuden tai seksuaalisen suuntautumisen sijaan. Ennen eurooppalaisten kolonialistien saapumista Pohjois-Amerikkaan, yli 150 alkuperäiskansan heimoa tunnustivat kolmannen sukupuolen yhteisöissään. Kaksihenkiset olivat yhteisöissä kunnioitettuja jäseniä, usein visionäärejä, opettajia, parantajia tai lääketieteen ihmisiä. Kolonialismin myötä kaksihenkisten rooli hälventyi, kadotti tietoisuuttaan ja muuttui länsimaalaisten sukupuoliroolien myötä kunnioitetusta halveksuttavaksi.
Kaksihenkisten pride-lippu
Termi itsessään on alkanut tulla käyttöön 1990-luvun lopulla. Se on johdettu ojibwan kielen sanasta niizh manidoowag, joka suoraan kääntäen tarkoittaa "kaksihenkinen". Sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen kirjainyhdistelmissä kaksihenkinen merkitään 2S.
Tunnettuja kaksihenkisiä ovat muun muassa elokuvaohjaaja Bretten Hannam, poliitikko Susan Allen ja drag queen artisti Ilona Verley.
Berdache on antropologiassa käytetty termi henkilöstä, joka omaksuu vastakkaisen sukupuolen roolin eri Pohjois-Amerikan perinteisissä intiaanikulttuureissa. Termiä ei kuitenkaan aina pidetä täysin sopivana ja se on johdettu arabian kielen miesprostituoitua tarkoittavasta sanasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaksihenkinen Wikimedia Commonsissa
Joutsenhanhi

| Joutsenhanhi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Alaheimo::  Hanhet Anserinae
Suku::  Harmaahanhet Anser
Laji::  cygnoid
Kaksiosainen nimi
 Anser cygnoid  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Anser cygnoides 

Katso myös
   Joutsenhanhi Wikispeciesissä   Joutsenhanhi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joutsenhanhen muna.
Joutsenhanhi (Anser cygnoid) on uhanalainen hanhilaji. Joutsenhanhen kesytettyä muotoa kutsutaan kyhmyhanheksi.
Tuntomerkit

Joutsenhanhen selkäpuoli ja niska ja pään yläosa ovat tummanruskeanharmaat. Kaula ja kurkku ovat vaaleanväriset, mikä luo huomiota herättävän kontrastieron.
Levinneisyys

Joutsenhanhia pesii Venäjällä, Mongoliassa ja Koillis-Kiinassa. Talvehtimisalueet sijaitsevat Japanissa, Etelä-Koreassa ja Kiinan rannikolla.
Janne Kuutio

| Janne Kuutio |
| --- | --- |
Kirjailija:  Elmer Diktonius
Kuvittaja:  Tapio Tapiovaara
Genre:  Kaunokirjallisuus
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1932
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kirjailija Elmer Diktonius kuvassa oikealla.
Janne Kuutio (ruots. Janne Kubik) on Elmer Diktoniuksen romaani, joka ilmestyi alun perin ruotsiksi vuonna 1932 ja tekijän itsensä suomentamana vuonna 1946. Teos jatkaa näennäisesti suomalaisen kirjallisuuden niin kutsutun kansankuvauksen linjaa lähimpinä sukulaisinaan Maiju Lassilan Kuolleista herännyt ja F. E. Sillanpään Hurskas kurjuus, mutta myös Kiven Seitsemän veljestä. Teos kertoo tavallisen suomalaisen köyhälistön miehen elämästä Suomen itsenäistymisen ajoista aina 1930-luvun talouslamaan saakka. Teoksen vahva kuvaus työläisistä johtuu osittain kirjailijan omakohtaisista suhteista Suomen kommunistisen puolueen johtohahmoon Otto Wille Kuusiseen, jonka Diktonius tapasi ennen Suomen sisällissotaa. Suomenkielisen version kuvituksen teki Tapio Tapiovaara.
Teos

Kirjan rakenne on omalaatuinen ja se on yksi kokeellisimmista Suomessa kirjoitetuista romaaneista. Elmer Diktonius kirjoitti modernismin tyylin mukaisesti. Diktonius kommentoi kirjan tapahtumia aina lukujen lopussa. Kirjailija suhtautuu ironiseen sävyyn Jannen edesottamuksiin. Kerronnan visuaalisuus ja auditiivisuus ovat keinoja tavoittaa tilanteen luonne niin, että se ilmentää samalla Jannen ja yleensäkin raskasta työtä tekevien ihmisten elämää ja kokemuksia. Satamatyön kuvaus on kuin modernistinen maalaus, jossa ekspressionistiset, futuristiset ja kubistiset piirteet yhdistyvät visuaaliseksi kokonaiskentäksi.
Diktonius ei kuitenkaan kirjoittanut laveaa proosaa ja hän itsekin kuvasi teostaan ”puupiirrokseksi sanoin”. Tuokiokuvat ovat hänen proosassaan parasta.
Hahmot

Janne Kuutio on romaanin päähenkilö. Kirjassa hänen elämänvaiheitaan kuvataan epäkronologisessa järjestyksessä aina lapsuudesta kuolemaan. Kuutio on lapsuudessaan renkien kanssa töissä ja ennen sisällissotaa toimii laivanlastaajana. Sisällissodan sytyttyä hän ajautuu punaisten joukkoihin ja joutuu sodan jälkeen vankileirille. Vapauduttuaan Kuutio epäonnistuu ihmissuhteissaan ja puukottaa miestä. Hän toimii myös viinatrokarina kieltolain aikaisessa Suomessa ja Lapuan liikkeessä. Hän kuolee satamalaivan ruumassa. Janne Kuutio on luonteeltaan äkkipikainen ja huoleton. Kuutio on hieman yksinkertainen henkilö ja ajelehtii tahdottomasti tapahtumien virrassa. Kuutiolla ei tämän takia ole kiinteää identiteettiä.
Varsinaisia sivuhenkilöitä kirjassa ei ole vaan eri henkilöt esiintyvät aina satunnaisesti Kuution eri elämänvaiheissa. Merkittävin sivuhenkilö ja kirjan ainoa sankari on vanha vääpeli Järvinen, joka luvussa ”Kuorma kaatuu” heittäytyy lumeen suojatakseen vimmatusti pakenevia punaisia. Näiden joukossa Janne, joka on lähtenyt paniikin vallassa pakoon tajuttuaan, miten valkoisten joukot ovat edenneet: ”Ihailun ja surkuttelun sekaisin tuntein seurataan hänen hommiaan, pidetään häntä uljaana hulluna mutta hyvänä omalla tavallaan; kukaan kavereista ei silti tarjoa hänelle apuaan, eikä heitä siihen kehoteta – he ovat vain kiitollisia nyt tyhjentyneestä viimeisestä reestä, syöksyvät siihen, panevat eloa hevoseen painuvat toisten jälkeen.” Järvistä kuvataan ylentävästi ja kunnioituksella. Hänenkään osuutensa ei silti kestä kauan.
Miljöö

Sisällissotakuvaus on kirjan merkittävimpiä ympäristöjä. Se on hyvin erilainen muista sisällissotakuvauksista, koska siitä puuttuu kokonaan valkoisten ja punaisten sisällissotakertomuksiin yhdistetty sankarihohde. 1918 vuoteen sijoittuva kuvaus sisältää hyvin kielteistä kuvausta sodasta; ”se saakelin sota ja se kirottu vallankumous”. Myös eri satamakuvauksia on useita, ennen sotaa ja 1930-luvulle sijoittuvia.
Vastaanotto

Kirja vastaanotettiin empivästi ja epäluuloisesti. Tosin Rabbe Enckellin mielestä kirja oli ”suomalaisen proosataiteen omaperäisimpiä luomuksia”. Hän vertasi osuvasti Jannea Sven Dufvaan, joka teki kaiken päinvastoin kuin piti, ja Janne taas niin kuin kaikki muut. Hagar Olsson nimitti kirjaa kesken jääneeksi kokeiluksi ja väitti, että Diktonius ei hallinnut laajempaa proosamuotoa. Kirjan saama sekalainen kritiikki oli pääasiassa lähtöisin porvarillisista sanomalehdistä: Borgåbladetin mukaan siinä oli ”lannanlöyhkää ja sonnanmakua”, Allas Krönikan mukaan ”viemärinlemua”. Axel Åhlström Arbetarbladetista sen sijaan kehui kirjaa.
BREW

BREW (Binary Runtime Environment for Wireless) on Qualcommin määrittelemä sovellusrajapinta tai ohjelmointialusta, jota käytettiin CDMA-2G-matkapuhelimissa lähinnä Yhdysvalloissa 2000-luvun alussa ennen älypuhelimia.
BREW on lähes tuntematon Euroopassa, jossa matkapuhelimissa käytettiin Java ME -sovelluksia.
Rajapinta esiteltiin 2001. Se ei ole tulkattu kuten Java, vaan C tai C++-kielellä ohjelmoituja sovelluksia ajettaan suoraan puhelimen suorittimella. Ensimmäiset versiot 1.x ja 2.x tukivat 60 KB muistia. Versiossa 3.x (2004) sovelluksen suurin koko kasvoi 15,9 megatavuun ja se tuki myös Wi-Fi-yhteyksiä ja OpenGL ES 1.0 -rajapintaa.
BSA

BSA voi viitata seuraaviin:
Birmingham Small Arms, brittiläinen yritys
Boy Scouts of America, yhdysvaltojen partiolaisten keskusjärjestö
British School at Athens, brittiläinen arkeologinen koulu Ateenassa
Business Software Alliance, tietokoneohjelmistoyritysten etujärjestö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”BSA”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jukka Poika ja Kompostikopla

| Kompostikopla> Tiedot |
| --- | --- |
Tyylilaji:  reggae, dub
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Jukka Poika, laulu   Jori Hulkkonen, kitara   Kari Hulkkonen, basso   Seppo Paarma, kitara, ryöpytys   Jaakko Lukkarinen, rummut   Bommitommi, tuotanto, koskettimet, ohjelmointi   Samuli Kosminen, tuotanto   Antti Nopsajalka, tuotanto   Baabelin torvet, torvet   Jukka Kiviniemi, basso   Junior Rhino, rummut, löymäsoittimet   Kissakaali, hoilotus  
Levy-yhtiö:  Wolfram  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jukka Poika ja Kompostikopla (tai pelkkä Kompostikopla) on suomalainen reggae-suuntainen yhtye. Kompostikopla on julkaissut yhden albumin (Jukka Poika ja Kompostikopla) Jukka Pojan kanssa.
Julkaisut

Jukka Poika ja Kompostikopla (2003) (CD-pitkäsoitto)
Älä oo tyhmä - Wolfram kokoelma CD (2006)
Julkaisut > Singlet

"Täyteen" (2001) (7" vinyylisingle)
"Syvälle" (2002) (7" vinyylisingle)
"Etupihalla" (2003) (7" vinyylisingle)
"Äijä/Sivilisaatio" (2003) (12" vinyylisingle)
BRP

BRP voi tarkoittaa jotakin seuraavista:
Basic Role-Playing, roolipelijärjestelmä
Bombardier Recreational Products, kanadalainen yhtiö, jolla on suomalainen tytäryhtiö BRP Finland
British Racing Partnership, Formula 1 -talli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”BRP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Junninlampi

| Junninlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  62°56′57″N, 25°26′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskupuro:  Junninpuro Vuosjärveen 
Järvinumero:  14.441.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,9 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,64 km  
Pinta-ala:  2,276 ha  
Tilavuus:  0.000068 km³ 
Keskisyvyys:  2,98 m  
Suurin syvyys:  4,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJunninlampi 
Junninlampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Käräjämäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 67 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 4,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,9 metriä mpy.
Jääkiekon Valtakunnansarja 1935–1936

| Jääkiekon Valtakunnansarja 1936 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  8
Nousseet joukkueet:  ÅIFK
Ylempi sarjataso:  SM-sarja
  ←   :  1936-1937 → 
Kaudella 1936 Jääkiekon Valtakunnansarja järjestettiin ensimmäistä kertaa. Sarja pelattiin cup-muotoisena Helsinkiä, Lahtea, Tamperetta ja Turkua edustaneiden joukkueiden kesken. Koska kilpailuun ilmoittautui neljä joukkuetta Tampereelta ja kaksi Turusta, järjestettiin näissä kaupungeissa ensin karsinnat, joiden voittajat jatkoivat sarjan semifinaaleihin. Sarjan voittaja nostettiin SM-sarjaan.
Karsinnat > Tampereen karsinta

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammerfors Bollklubb | 3 | 3 | 0 | 0 | 8 | 2 | +6 | 6 |
| Tampereen Palloilijat | 3 | 2 | 0 | 1 | 5 | 4 | +1 | 4 |
| Tampereen Ilves II | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 4 | 0 | 2 |
| Tampereen Kisa-Veikot | 3 | 0 | 0 | 3 | 5 | 12 | -7 | 0 |
Karsinnat > Turun karsinta

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Åbo IFK | 1-0 | Turun Riento |
Semifinaalit

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Tammerfors Bollklubb | 1-7 | Åbo IFK |
| Unitas | 4-3 | Lahden Luistelijat |
Finaali

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Åbo IFK | 3-0 | Unitas |
Åbo IFK nousi SM-sarjaan.
Jukka Poika ja Jenkkarekka

| Jukka Poika ja Jenkkarekka |
| --- | --- |
 Jenkkarekka Provinssirockissa vuonna 2006.
Tiedot
Toiminnassa:  2003–2006
Tyylilaji:  reggae, dub
Kotipaikka:   Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Jukka Poika, laulu   Sandra Rousu, stemmalaulu, piano   Elina Katajamäki, stemmalaulu   Didier Selin, koskettimet, lyömäsoittimet   Seppo Paarma, kitara, lyömäsoittimet   Jukka Kiviniemi, basso   Joakim Bachman, rummut  
Levy-yhtiö:  Jenkkisäänite  
Aiheesta muualla
www.jenkkarekka.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jukka Poika ja Jenkkarekka oli Jukka Rousun eli Jukka Pojan ja taustaorkesterin muodostama reggae-henkistä musiikkia soittava kokoonpano. Yhtye toimi aluksi muutamia kuukausia nimellä Jukka Poika ja Kompostibändi, mutta vaihtoi nimeään miehistövaihdosten jälkeen vuoden 2004 vaihteessa.
Yhtye on julkaissut pitkäsoitot Vapautunut viihdyttäjä ja Apajilla sekä singlet "Juokse sinä humma" ja "Joka maataan viljelee..", jälkimmäisen myös vinyylinä. Lisäksi neljä kappaletta on julkaistu yhtyeen verkkosivujen itsepalvelumyymälässä.
Yhtye on ollut tauolla vuodesta 2006.
Julkaisut

Vapautunut viihdyttäjä (2004)
Apajilla (2006)
Aiheesta muualla

Jukka Poika
Joutsenjärvi (Mänttä-Vilppula, pohjoinen)

| Joutsenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  61°56′30″N, 24°28′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Ruoveteen 
Järvinumero:  35.336.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,9 m  
Rantaviiva:  0,945 km  
Pinta-ala:  2,956 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJoutsenjärvi 
Joutsenjärvi  tai myös Joutsenjärvi (p) on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Suluslahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Hanhilamminojan valuma-alueeseen (35.336) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,9 metriä mpy.
Bertel Nikkanen

Bertel Nikkanen (11. heinäkuuta 1894 Helsinki – 25. tammikuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen taitoluistelija. Hän voitti miesten yksinluistelun Suomen-mestaruuden vuosina 1931, 1933 ja 1937.
Vuodesta 1932 alkaen Bertel Nikkanen työskenteli taitoluistelun päävalmentajana yli 30 vuoden ajan. Hän toimi kyseisessä tehtävässä ilman palkkaa. Vuoden 1933 MM-pronssimitalisti Marcus Nikkanen oli Bertelin veli. Kumpikin heistä edusti Helsingfors Skridskoklubbia.
Joutsen Media

| Joutsen Media |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1906
Toimitusjohtaja:  Sauli Huikuri
Puheenjohtaja:  Seppo Laine
Kotisivu:  joutsenmedia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Joutsen Media Oy oli suomalainen Pohjois-Pohjanmaalla ja valtakunnallisesti toiminut media-alan konserni.
Lokakuussa 2018 Kaleva osti valtaosan Joutsen Median toiminnoista. Ka­le­van omis­tuk­seen siir­ty­ivät pai­kal­lis­leh­det Koillissanomat, Iijokiseutu, Pudasjärvi-lehti, Rantalakeus, Siikajokilaakso ja Oulu-lehti sekä Kolmiokirjan noin kuu­si­kym­men­tä ai­ka­kaus­leh­teä. Vuoden 2019 alussa Joutsen Media myi keskustan pää-äänenkannattajaa Suomenmaata julkaisevan Suomenmaan Kustannus Oy:n osakekannan Apollo Group Oy:lle.
Joutsen Media aikoo huhtikuussa 2019 hakeutua vapaaehtoiseen selvitystilaan yhtiön toiminnan lopettamista varten.
Konsernin johtoryhmään 2017 kuuluvat toimitusjohtaja Sauli Huikuri, talousjohtaja Juha-Pekka Jormakka, markkinointi- ja myyntijohtaja Matti Kontio, päätoimittaja Petri Karjalainen, päätoimittaja Juha Määttä ja julkaisujohtaja Miikka Vuontisjärvi.
Joutsen Median hallituksen 2017 muodostavat puheenjohtaja KHT Seppo Laine, varapuheenjohtaja kansanedustaja Markus Lohi, kansanedustaja Mirja Vehkaperä, puoluesihteeri Jouni Ovaska, toimitusjohtaja Jari Laakso ja toimitusjohtaja Juha Haapakoski.
Historia

Konserni on perustettu vuonna 1906 nimellä Liitto.
Sanomalehti Maakansa aloitti ilmestymisensä Viipurissa 1908.
Kaupunkilehti Oulu-lehti aloitti ilmestymisensä 1958.
Ensimmäinen oma paikallislehti Rantalakeus perustettiin 1976. Samana vuonna paikallislehti Kalajoki-lehti siirtyi yhtiön omistukseen.
Vuonna 1981 konserni osti yrityksen Kirjapaino Oy Kanta, jonka liiketoimintanimenä oli Kolmiokirja.
60-luvulla aloitettu jakelutoiminta yhtiöitettiin vuonna 1982 nimellä Oulun Lehtijakelukeskus Oy. Samoin yhtiöitettiin Kolmiokirja Oy, joka jatkoi viihdelukemistojen kustantajana.
Kirjapainotoiminta fuusioitiin emoyhtiöön vuonna 1983.
Konserni osti Koillissanomat Oy:n (sanomalehti Koillissanomat) vuonna 1986 ja Iijokiseutu Oy:n (paikallislehti Iijokiseutu) vuonna 1988.
Konserni osti Oy Suomenmaan (Suomenmaa-lehti, ent. Maakansa) vuonna 1991. Seuraavana vuonna Liitto ja Suomenmaa yhdistettiin, nimeksi tuli Suomenmaa.
Osakeyhtiö Liiton nimi vaihtui Suomenmaa-yhtiöt Oy:ksi 1995.
Konserni osti Siikajokilaakson Kustannus Oy:n (paikallislehti Siikajokilaakso) vuonna 2004.
Suomenmaa-yhtiöt Oy:n nimi vaihtui Joutsen Media Oy:ksi 2009.
Vuonna 2010 Koillissanomat Oy fuusioitiin Joutsen Media Oy:hyn, Uutisoulu Oy fuusioitiin Pohjois-Suomen Paikallisuutiset Oy:hyn ja Pohjois-Suomen Paikallisuutiset Oy fuusioitiin Joutsen Media Oy:hyn. Samaten Joutsen Median Painotalon liiketoiminta siirrettiin erilliseen osakeyhtiöön.
Kalajoki-lehden liiketoiminta myytiin kokkolalaiselle Keski-Pohjanmaan Kirjapaino Oyj –konsernille 2011.
Joutsen Median Painotalo Oy:n liike­toi­minta myytiin 2016 painoyhtiö Erweko Oy:lle.
Valtaosa Jout­sen Me­di­an toi­min­nois­ta, mukaan lukien kaupunkilehdet Oulu-lehti ja Pudasjärvi-lehti, sanomalehti Koillissanomat sekä paikallislehdet Iijokiseutu, Rantalakeus ja Siikajokilaakso sekä aikakauslehtien kustantamiseen erikoistunut Kolmiokirja, on siirtynyt 1.10.2018 alkaen Ka­le­van omis­tuk­seen. Suomenmaan-lehden julkaisutoiminta eriytettiin Suomenmaan Kustannus Oy tytäryhtiöön.
Keskustan pää-äänenkannattajaa Suomenmaata julkaisevan Suomenmaan Kustannus Oy:n osakekanta myytiin tammikuussa 2019 Apollo Group Oy:lle.
Vuoden 2010 hallituksen vaihto Jarmo Korhosen valtakirjoin

Konsernin hallitus vaihdettiin yllättäen toukokuussa 2010 kokonaan, ja puheenjohtajaksi nousi suuri omistaja Sakari Hakola. Hallitusvaihdoksen taustavaikuttajaksi on julkisuudessa epäilty puoluesihteeri Jarmo Korhosta. Keskustassa Korhosen katsottiin vaihdattaneen hallituksen omaan väkeensä kostoksi lehden päätoimittaja Timo Laaniselle siitä, että tämä asettui hänen vastaehdokkaakseen puoluesihteerikilvassa. Hallituksen puheenjohtajaksi tuli Korhosen tukija, keskustan hallintopäällikkö Aki Haaro. Keskustan puheenjohtaja, pääministeri Matti Vanhanen erosi hallituksesta vastalauseena Korhosen toimille.
Korhonen väitti ensin, ettei ole ollut missään tekemisissä asian kanssa. Sitten paljastui, että hän oli allekirjoittanut Maaseudun säätiön valtakirjoja vastoin säätiön sääntöjä ja että näiden tuella yhtiökokouksessa vaihdettiin yllättäen hallitus toisenlaiseksi kuin osakkeenomistajien kokouksessa oli sovittu.
Joutsen Media valitsi 13.8.2010 ylimääräisessä yhtiökokouksessa uuden hallituksen. Hallitukseen valittiin Perttu Nousiainen, Markus Lohi, Raili Myllylä, Esko Järvenpää, Pertti Tarvainen ja Timo Laaninen. Kokouksessa oli edustettuna ennätykselliset yli 70 000 osaketta ja paikalla oli 84 osakkeenomistajaa joko henkilökohtaisesti tai valtakirjalla.
Aiheesta muualla

Joutsen Median verkkosivut
Joutsen Media Oy yhtiönä (Pörssitiedon sivut)
Jonathan ja Martha Kent

Martha Clark Kent ja Jonathan Kent, tunnetaan myös nimillä Ma and Pa Kent, ovat kuvitteellisia hahmoja DC Comicsin sarjakuvissa. Kentit ovat Teräsmiehen adoptiovanhemmat. He asuvat pienessä kaupungissa Smallvillessa, Yhdysvalloissa. Pari on yleensä kuvattu keski-ikäisinä tai vanhempina. He esiintyivät ensimmäisen kerran Superman #1 tarinassa kesäkuussa 1939. Heidät loivat Jerry Siegel ja Joe Shuster.
Teräsmies on saanut nimensä Martha Kentin tyttönimestä, joka on Clark. Juuri Martha on tehnyt Teräsmiehelle tämän tunnetun supersankaripuvun.
Taustaa

Martha ja Jonathan Kent olivat aviopari, jotka automatkallaan löysivät Teräsmiehen tämän maahan laskeutuneesta raketista ja päättivät kasvattaa hänet omana lapsenaan nimeten hänet Clarkiksi. He opettivat Teräsmiehelle tämän ollessa lapsi ihmisenä olemisesta ja miten käyttää hänen voimiaan oikein ihmiskunnan hyväksi.
Muussa mediassa > Televisiossa

Televisiosarjassa Smallville Martha ja Jonathan Kentiä esittivät John Schneider ja Annette O'Toole.
Televisiosarjassa Teräsmieheni Martha ja Jonathan Kentiä esittävät Eddie Jones ja K Callan.
Televisiosarjassa Superman & Lois Martha ja Jonathan Kentiä esittävät Fred Henderson ja Michele Scarabelli.
Televisiosarjassa Superboy Martha ja Jonathan Kentiä esittävät Stuart Whitman ja Salome Jens.