stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kimalaiskolibri

| Kimalaiskolibri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Mellisuga
Laji::  helenae
Kaksiosainen nimi
 Mellisuga helenae  (Lembeye, 1850) 
Katso myös
   Kimalaiskolibri Wikispeciesissä   Kimalaiskolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kimalaiskolibri (Mellisuga helenae) on maailman pienin lintu. Se painaa noin 1,6 grammaa (vähemmän kuin sentin eurokolikko) ja on 5,7 cm pitkä. Nimensä kimalaiskolibri on saanut pienuutensa vuoksi, sillä kokonsa takia ne usein sekoitetaan mehiläiseen tai kimalaisiin. Kimalaiskolibreja esiintyy enimmäkseen Kuubassa.
Kimalaiskolibrit pystyvät lentämään paikallaan kuten muutkin kolibrit. Kimalaiskolibrit räpyttävät siipiään 80 kertaa sekunnissa, mutta kosiskelumenojen aikana ne voivat räpytellä jopa 200 kertaa sekunnissa. Kimalaiskolibrin syke voi olla jopa 1 000 kertaa minutissa.
Kimalaiskolibrin muna painaa vain noin puoli grammaa. Sillä on kaikista linnuista vähiten höyheniä, mutta sen ruumiinlämpötila on kuitenkin linnuille tyypillinen 40 °C tai jopa asteen-pari korkeampi. Yöllä kimalaiskolibri vaipuu lyhytaikaiseen horrokseen, jolloin sen ruumiinlämpötila laskee energian säästämiseksi lähelle ympäristön lämpötilaa, jopa 19 °C:seen.
Koiraalla on punertava kaula sekä sinertävä kurkku, joka on sivuilta helmiäisvärinen. Alaosa on yleensä harmahtavan valkoinen. Naaraat ovat yleensä yläpuoleltaan sinertävän vihreitä ja alaosaltaan vaaleita tai harmahtavia.
Kimalaiskolibrin levinneisyys.
Böök

Böök on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alarik Böök (1860–1936), suomalainen näyttelijä, piirustuksenopettaja ja taidemaalari
Albert Theodor Böök (1858–1943), suomalainen opettaja, kirjailija, Hämeenlinnan kaupungin historiallisen museon aloitteen tekijä
Bruno Böök (1852–1883), suomalainen näyttelijä
Eero Böök (1910–1990), suomalainen shakkimestari
Einar Böök (1874–1957), suomalainen ministeri
Emil Böök (1835–1914), suomalainen kasvatustieteilijä ja rehtori
Fredrik Böök (1883–1961), ruotsalainen kirjailija, kriitikko ja kirjallisuushistorioitsija
Gustaf Robert Böök (1830–1895), suomalainen pappi ja valtiopäivämies
Holger Böök (1923–2003), suomalainen rakennusmestari, rakennusneuvos ja Rakennusliike H. Böök Oy:n perustaja
Kaarlo Böök, myöh. Pajamo (s. 1908), suomalainen pesäpalloilija
Kerttu Böök (1898–1944), suomalainen kuvittaja, kuvataiteilija ja lastenkirjailija
Leo Böök (1891–1969), suomalainen pappi ja Kokoomuksen kansanedustaja
Siiri Böök (1888–1963), suomalainen lastentarhanopettaja ja varhaiskasvatuksen kehittäjä
Tyyne Böök (1884–1968), suomalainen valokuvaaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ta Ha

Koraanin Birminghamin käsikirjoituksen pergamentti nro 2.
Ṭā Hā (/ˈtääˈhää/; arab. طه / طٰهٰ) eli TH:n suura on Koraanin 20. suura joka sisältää 135 jaetta. Se on saanut nimensä ensimmäisen jakeen mystisistä kirjaimista TH (arab: طه ).
Suuraan liittyy tarina, jonka mukaan juuri tämän suuran lukeminen sai Umar ibn al-Khattabin kääntymään islamiin. Umarin kääntyminen islamiin tapahtui Ibn Ishaqin ja Ibn Hishamin kertoman mukaan seuraavasti. Umar lähti tappamaan Muhammedia, koska tämä oli aiheuttanut heimossaan hajaannusta ja solvannut sen jumalia. Hänelle sanottiin, että menisi mieluummin kotiinsa, sillä hänen sisarensa Fatima miehensä kanssa oli jo kääntynyt islamiin. Kun Umar  meni heidän luokseen, Fatima piilotti TaHa -suuran sisältävän lehden reitensä alle. Välikohtauksen jälkeen, jossa Umar iski sisarensa nenän verille, hän sai lehden, kun suostui ensin peseytymään, sillä Fatiman mukaan lehteen saivat koskea vain puhtaat. Luettuaan TH:n suuran Umar huudahti: "Kuinka kaunista ja jaloa puhetta!" Umar kääntyi islamiin, ja hänestä  tuli myöhemmin mahtava hallitsija, järjestyksessä toinen oikeaan johdetuista kalifeista.
Sisältö

TH:n suura on muitten tapaan sisällöltään hajanainen ja sisältää useita toisiinsa liitettyjä kokonaisuuksia. Erikoisuutena on Moosesta koskeva laaja osuus. Myös Aadamista kerrotaan lyhyesti. Tuomiopäivään ja siitä  varoittamiseen palataan toistuvasti.
Sisältö > "Mystiset kirjaimet"

Suura alkaa jakeella 1, joka kuuluu: "TH" (luetaan tää, hää). Kaikkiaan 29 suuraa alkaa mystisillä kirjaimilla, joiden merkitystä on satoja vuosia yritetty selittää. Tabari kirjoitti 900-luvulla kirjaimista pitkän esseen, jossa hän kävi läpi erilaisia ehdotettuja ratkaisuja. Niihin kuuluivat arvelut, että kyseessä olisi Jumalan tai suuran nimi, Koraanin nimi, Jumalan ominaisuus, valaformula, jokaisella kirjaimella olisi oma merkitys, kyseessä olisi avauslause, kirjaimilla on numeroarvo, kyseessä olisi salaisuus jne. Tabari asettuu sille kannalle, että jokainen kirjain kantaa omaa merkitystään, joka koostuu useista merkityksistä, joihin kuuluvat Jumalan, nimi, hänen ominaisuutensa ja niin edelleen.
Jaakko Hämeen-Anttila asettuu valaformulan kannalle. Christoph Luxenberg etsii ratkaisua syyrialais-antiokialaisen kirkon perinteestä. Liturgiseen rukouskirjaan merkittiin lyhenteillä hetkijumalanpalveluksessa (Officium) käytetyt psalmit. Kristillisissä kirkoissa hetkijumalanpalvelus koostuu edelleen psalmeista, hymneistä ja Raamatun lukukappaleista. Kun käytössä ovat yksittäiset kirjaimet, ne voisivat olla viittauksia tiettyyn psalmiin, kun taas kirjainyhdistelmät voisivat olla lyhenteitä. Kun TH tulkitaan syyroaramean pohjalta, se tarkoittaa "Hän (Herra) on hyvä".
Sisältö > Jumala ja Koraani

Suuran ensimmäinen kokonaisuus (2–8) mainitsee, että Koraani on lähetetty varoitukseksi niille, jotka pelkäävät (viimeistä tuomiota). Jakeet kuvailevat Jumalan mahtavuutta.
Sisältö > Mooses

Pääosa suurasta kertoo 2. Mooseksen kirjasta löytyviä asioita Mooseksesta (jakeet 9-98). Kokonaisuus alkaa kysymyksellä: "Oletko kuullut Mooseksen tarinan?" Vastaavuudet Moosekseen kirjaan ovat kuitenkin vain sinne päin, sillä kertomukset ovat voimakkaasti typistyneet ja vääristyneet. Islamilaisen tulkinnan mukaan Koraanin kertomukset ovat kuitenkin alkuperäisiä, ja ne ovat päinvastoin vääristyneet Mooseksen kirjoissa. Kyseessä on Koraanin laajin Moosekseen keskittynyt jakso. Kokonaisuus päättyy Jumalan ylistykseen jakeessa 98.
Sisältö > Tuomiopäivä

Seuraava kokonaisuus (jakeet 99–112) alkaa toteamuksella, että näin on kerrottu tarinoita siitä, mitä on tapahtunut, ja ne on tarkoitettu muistutukseksi. Teksti siirtyy jälleen tuomiopäivään, jolloin pasuunaan puhalletaan ja kuolleet herätetään. Heränneet sanovat olleensa haudassa kymmenen päivää, mutta he saavat tietää olleensa siellä vain päivän.  Tuomion päivänä vuoret jauhetaan tasaiseksi tomuksi. Toisen puolesta voi puhua vain se, jolle Armollinen on antanut luvan.  Kohta viittaa kristinuskossa esiintyvään esirukoustapaan. Korostetaan uskon ja hyvien tekojen tärkeyttä.
Sisältö > Koraanin lukeminen

Jakeet 113-114 korostavat, että Koraanin kieli on arabiaa ja puhuvat Koraanin esittämistä varoituksista. Neuvotaan, ettei sen lukemista pidä kiirehtiä ennen kuin se on kokonaan ilmoitettu.
Sisältö > Aadam ja syntiinlankeemus

Aihe siirtyy Aadamiin (115–123) ja mainitaan paholainen, Iblis, joka ei suostunut kumartamaan Aadamia. Tarinaa ei löydy Raamatusta. Lyhyesti puhutaan myös syntiinlankeemuksesta jakeissa, jotka ovat suuraan tehtyjä myöhempiä lisäyksiä.
Sisältö > Tuomiopäivä

Suura palaa käsittelemään ikäviä asioita, joita ylösnousemuksen päivänä kohtaavat ne, jotka eivät usko varoituksiin (jakeet 124-129).
Sisältö > Kehotus rukoilla viisi kertaa vuorokaudessa

Viimeinen kokonaisuus (jakeet 130–135) alkaa kehotuksella rukoilla viisi kertaa päivässä: yöllä, ennen auringonnousua, keskipäivän molemmin puolin sekä ennen auringonlaskua. Ajoitukset eivät vastaa islamissa voimassa olevia rukousaikoja ja muistuttavat enemmän luostareiden käytäntöjä. Kristillisissä luostareissa hetkipalveluksia oli normaalisti yhdeksän, joista yksi, vigilia, oli yöllä. Benedictus Nursialaisen luostarisäännön mukaan se oli hiukan yön puolivälin jälkeen.
Lopuksi luvataan, että hurskaat menestyvät ja käsitellään epäuskoisten esittämää kysymystä, miksi Herralta ei tule merkkiä. Vastaus on, että "kyllä te vielä saatte tietää". Jaakko Hämeen-Anttila katsoo, että viimeinen kokonaisuus on "Muhammadin rohkaisua". Tulkinta perustuu islamiin, sillä suura ei missään mainitse Muhammedia nimeltä.
Suuran alkuperä ja historia

Nöldeken luokituksessa suura kuuluu niin sanottujen mekkalaisten suurien keskimmäiseen ryhmään eli sisällön ja tekstin analyysin perusteella se ei ole kirjan vanhimpia eikä liioin nuorimpia.
Suuran 20 ensimmäiset jakeet 1 - 40 löytyvät niin sanotusta Birminghamin käsikirjoituksesta, joka on Koraanin vanhin tunnettu käsikirjoitus. Se käsittää kaksi pergamenttisivua, joissa on katkelmia kolmesta suurasta. Mukana ovat jakeet 18:17–31, 19:91–98 ja 20: 1–40. Katkelmat sisältävät varhaiskristillisiä tarinoita mukaan lukien kertomuksen luolaan nukkuneista unikeoista. Pergamentin ikää tutkittiin vuonna 2015 radiohiilimenetelmällä. Tutkimus osoitti, että nahka oli 95,4 % todennäköisyydellä peräisin aikaväliltä 568 - 645. Pergamentilla olevan kirjoituksen ikää ei selvitetty.
Suura sisältää kristillisiä aiheita, kuten lyhyitä viittauksia 1. ja 2. Mooseksen kirjassa esitettyihin kertomuksiin. Kertomus Iblisistä on toisaalta epäkristillinen ja osoittaa, että suurassa on myös sellaisia teemoja, jotka esiintyvät myöhemmin vain islamissa. Rukousajoista annetaan ohje, joka määrän suhteen vastaa islamilaista šaria-lakia, mutta rukousaikojen suhteen ei. Yöllinen rukousaika vastaa kristillisten luostarisääntöjen vigilia -palvelusta.
Islamilaisen perimätiedon mukaan TH:n suura, kuten Koraani muutenkin, perustuu profeetta Muhammedin (570-632) saamiin ilmestyksiin, jotka kirjattiin täydellisesti muistiin 640-luvulla. Birminghamin käsikirjoituksen ajoitusta on pidetty todisteena siitä, että Koraani on peräisin Muhammedilta. Suomalaisista orientalisteista Jaakko Hämeen-Anttila katsoo, että Koraani perustuu melko tarkasti Muhammedin saamiin ilmestyksiin.
Toiset tutkijat ovat varovaisempia, sillä Muhammedista kerrotaan ensimmäisen kerran vasta 200 vuotta myöhemmin Ibn Hishamin kirjoittamassa elämäkerrassa. Koska Muhammedista ei ole säilynyt aikalaistietoa, häntä on myös pidetty fiktiivisenä hahmona, joka olisi syntynyt arabialaisessa tarinaperinteessä 700-luvulla. Näiden tutkijoiden keskuudessa suurinta osaa Koraanista on pidetty jonkin itäisen kristillisen kirkon liturgisina teksteinä. Myös TH:n suura on sisällöltään oikeastaan kristillinen, ja siinä kerrataan etenkin Moosekseen liittyviä tarinoita. Tarinat tosin sisältävät useita virheitä, kun niitä vertaa Raamattuun. Kertomus Iblisistä on poikkeavuuksista suurin ja selkeästi kristinuskolle vieras. Aadamin syntiinlankeemuksesta kertovan tarinan mukana olo on kiinnostava yksityiskohta, koska islam ei toisaalta hyväksy perisyntiä, kuten kristinusko tekee.
Aiheesta muualla

Ta-Ha:n suura
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä suura: Maryam | Koraanin suurat | Seuraava suura: al-Anbiya’ |
| Edeltävä suura: Maryam | Ta Ha | Seuraava suura: al-Anbiya’ |
 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114
Pietari (apostoli)

| Pyhä Pietari |
| --- | --- |
 Pietari Peter Paul Rubensin tulkitsemana.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Simon
Syntynyt: Betsaida, Judaea, Rooman valtakunta
Kuollut: noin 63/64 Rooma, Rooman valtakunta
Paavi
Paavius alkoi:  30
Paavius päättyi:  64
Seuraaja:  Pyhä Linus
Pyhä Pietari eli Pietari eli Keefas (lat. Petrus, m.kreik. Πετρός petros, hepreaksi כיפא ke:fa, arameaksi ܦܛܪܘܣ Peṭraus, ’kallio’), alun perin nimeltään Simon (lat. Simon, m.kreik. Σιμών simo:n, hepreaksi שִׁמְעוֹן shim’ón, arameaksi  ܫܡܥܘܢ šemʿun), myös Simon Pietari, oli Uuden testamentin mukaan yksi Jeesuksen oppilaista ja apostoleista. Synoptisten evankeliumien mukaan Pietari oli ammatiltaan kalastaja. Nimen Pietari antoi hänelle Jeesus tilanteessa, joka kuvataan Matteuksen evankeliumin luvussa 16, jakeissa 13–20.
Apostolien tekojen mukaan Pietari johti Jerusalemin seurakuntaa Jeesuksen kuoleman jälkeen. Kristillisen perimätiedon mukaan hän kuoli marttyyrinä Roomassa vuoden 63 tai 64 tienoilla. Uudessa Testamentissa on kaksi Pietarin nimissä laadittua kirjettä, mutta osa nykytutkijoita olettaa, etteivät kirjeet ole Pietarin kirjoittamia.
Katolisen kirkon piirissä Pietaria pidetään ensimmäisenä Rooman piispana eli paavina. Katolinen kirkko katsoo Pietarin paaviuden alkaneen hänen saatuaan Jeesukselta Taivasten valtakunnan avaimet ja päättyneen hänen marttyyrikuolemaansa 60-luvulla. Nykytutkimuksen mukaan Pietari ei ollut Rooman piispa, sillä käsite syntyi vasta seuraavalla vuosisadalla ja Rooman seurakunta oli perustettu jo ennen hänen saapumistaan.
Pietarin elämä Uuden testamentin mukaan

Tärkein lähde Pietarin elämästä on Uusi testamentti, jonka luotettavuudesta eri asioissa ei olla yksimielisiä. Esimerkiksi Uudessa testamentissa on kaksi Pietarin nimissä olevaa kirjoitusta, ensimmäinen ja toinen Pietarin kirje, joiden alkuperä on kyseenalaistettu.
Paavali kertoo Galatalaiskirjeessä konfliktista, joka hänellä oli Pietarin kanssa. Paavali ja Pietari tapasivat ilmeisesti vain muutamia kertoja eivätkä juuri toimineet yhdessä, mutta arvostivat toisiaan.
Pietarin elämä Uuden testamentin mukaan > Ensimmäiset tiedot Pietarista – Pietarin kutsuminen opetuslapseksi

Varhaisimmat maininnat Pietarista löytyvät Paavalin kirjeistä. Paavali käyttää Pietarista yleisimmin arameankielistä nimitystä Keefas, mutta myös kreikankielistä Petrosta, josta on johdettu suomalainen Pietari-nimi. Molemmat nimet tarkoittavat kalliota.
Evankeliumeista varhaisin maininta Pietarista on Markuksen evankeliumissa, jota tutkijat yleisesti pitävät neljästä Raamatun evankeliumista vanhimpana. Markuksen evankeliumi kertoo vain lyhyesti Pietarin, silloin vielä Simonin, ja tämän veljen Andreaan kutsumisesta Jeesuksen opetuslapsiksi. Pietarin kutsumista opetuslapseksi ja tämän lähtemistä seuraamaan Jeesusta ei käsitellä kovin laajasti Markuksen evankeliumissa. Samoin kuvataan lyhyesti myös kahden seuraavan opetuslapsen, Jaakobin ja Johanneksen, kutsuminen. Syynä asian lyhyeen käsittelemiseen voi olla se, että evankeliumin kirjoittaja on tekstiä kirjoittaessaan olettanut lukijoiden tietävän jo ennestään Pietarista. On myös esitetty, että evankeliumin kirjoittanut Markus olisi ollut Pietarin työtoveri, joten tämä olisi siksi aloittanut kuvauksensa Pietarista nopeasti päästäkseen pian kirjoittamaan tärkeämmistä tapahtumista. Koska evankeliumien kirjoittajia ei alun perin tiedetty, tutkijat eivät ole varmoja Markuksen evankeliumin kirjoittajasta.
Luukkaan evankeliumissa kuvataan tarkemmin Pietarin kutsumista opetuslapseksi. Luukkaan mukaan Jeesus osoitti jumalallisuutensa auttamalla Pietaria saamaan valtavan kalansaaliin. Tämän jälkeen Pietari, hänen veljensä sekä samassa kalaveneessä olleet Jaakob ja Johannes lähtivät Luukkaan evankeliumin mukaan Jeesuksen matkaan.
Pietarin elämä Uuden testamentin mukaan > Ensimmäiset tiedot Pietarista – Pietarin kutsuminen opetuslapseksi > Pietarin perhe, varhainen elämä ja koulutus

Luukkaan evankeliumin neljännessä luvussa mainitaan Pietarin anoppi. Samassa luvussa kerrotaan Jeesuksen käynnistä Pietarin luona, jolloin myös mainitaan Pietarin asuvan yhdessä anoppinsa kanssa. Luukkaan evankeliumi kertoo myös Pietarin asuneen Kapernaumin kaupungissa Galileassa. Johanneksen evankeliumi taas kertoo Pietarin olleen kotoisin Betsaidan kaupungista hiukan Galilean ulkopuolelta. Pietari olisi tällöin varttunut osittain alueella, jolla ei juurikaan ollut juutalaisia. Matteuksen evankeliumi mainitsee Pietarin isän nimeksi Joonaan.
Paavali mainitsee 1. Korinttilaiskirjeessä Pietarilla (eli Keefaalla) olleen vaimon, joka oli hänen mukanaan matkoilla. Pietarin lapsista ei ole Raamatussa mitään mainintaa, vaikka joidenkin myöhäisempien kirjoitusten mukaan hänen perheeseensä väitetään kuuluneen myös lapsia.
Pietarista käytetään Apostolien teoissa sanaa ”oppimaton”. Kristillisten piirien tulkinnan mukaan tällä termillä viitattiin siihen, ettei Pietari ollut ”kirjanoppinut” tai opiskellut nuoruudessaan kreikkalaisten tai juutalaisten rabbien opettamana. He väittävät Pietarin osanneen lukea ja kirjoittaa, joten täysin oppimaton hän ei heidän mukaansa ollut. Kristilliset tahot pitävät myös mahdollisena, että Pietari oli opiskellut nuoruudessaan kotona isänsä johdolla.
Pietarin elämä Uuden testamentin mukaan > Pietari opetuslapsena ja hänen asemansa muiden opetuslasten joukossa

Uudessa testamentissa esitetään neljässä kohdassa luettelo Jeesuksen opetuslapsista, ja vaikka joidenkin opetuslasten järjestys ja nimi luettelossa vaihtelee, on Pietari niissä aina ensimmäisenä. Matteuksen evankeliumin luettelossa lisäksi sanotaan: ”ensimmäinen oli Simon, jota kutsuttiin Pietariksi”.
Pietarin sijoittaminen opetuslapsista kertovien luetteloiden kärkeen saattaa kertoa siitä, että hänet kutsuttiin opetuslapseksi ensimmäisenä. Tätä vastaan puhuvat kuitenkin jotkin perustelut, kuten esimerkiksi se, että myös Andreas kutsuttiin opetuslapseksi Pietarin kanssa, eikä Pietari siis voinut olla yksin ensimmäinen opetuslapsi. Myös Johanneksen evankeliumi horjuttaa ajatusta Pietarista ensimmäiseksi kutsuttuna opetuslapsena. Johanneksen evankeliumissa nimittäin juuri Andreas esittelee Pietarin Jeesukselle, ja annetaan vaikutelma siitä että Andreas olisi ennen Jeesuksen tapaamista ollut Johannes Kastajan opetuslapsi.
Vaikka Jeesuksella olikin synoptisten evankeliumien mukaan kaksitoista opetuslasta, kuului heistä kolme tai neljä henkilöä pienempään sisäpiiriin, joka mainitaan useasti Raamatussa. Esimerkiksi Markuksen evankeliumi ja Luukkaan evankeliumi kertovat, että Jeesuksen herättäessä kuolleista erään synagogan esimiehen tyttären, hän salli vain kolmen opetuslapsensa – Pietarin, Johanneksen ja Jaakobin – tulla sisään kanssaan. Samoin Jeesuksen ollessa Kirkastusvuorella hänen mukanaan kerrotaan myös olleen vain samat kolme opetuslasta.
Myös Paavali vahvisti Pietarin erikoisaseman kirjoituksessaan, jossa hän sanoi Pietaria, Johannesta ja Jeesuksen veljeä Jaakobia ”pidettävän pylväinä” ja kertoi heidän toimineen Jeesuksen kuoleman jälkeen Jerusalemin johdossa.
Raamatusta käy myös ilmi, että Pietari edusti paikoin kaikkia muita opetuslapsia. Esimerkiksi Jeesuksen kysyessä ”Kenenkä te sanotte minun olevan?”, vastaa Pietari koko opetuslapsijoukon puolesta: ”Sinä olet Kristus.” Pietari johtaakin opetuslasten puhetta suuressa osaa Uutta testamenttia, lukuun ottamatta Johanneksen evankeliumissa mainittua Jeesuksen viimeistä illallista, jossa puhetta johtaa ”opetuslapsi, jota Jeesus rakasti”. Kirkon perimätiedon mukaan tämä ”rakkain opetuslapsi” olisi ollut apostoli Johannes. Tutkimuksessa tämä näkemys on kuitenkin asetettu kyseenalaiseksi, eikä tiedetä, kehen nimityksellä viitataan.kenen mukaan?
Pietarin elämä Uuden testamentin mukaan > Simon Pietari, Kallio

Pietariin viitataan Raamatussa useita kertoja alkuperäisen Simon-nimen lisäksi myös nimillä Pietari ja Keefas. Uuden testamentin mukaan nämä nimet olivat Jeesuksen antamia. Esimerkiksi Johanneksen evankeliumin mukaan Jeesus sanoi Pietarille heidän tavatessaan ensimmäistä kertaa: ”Sinun nimesi on oleva Keefas.” Nimi kuului Jeesuksen puhumalla aramean kielellä Kephas ja tarkoitti kalliota. Myös Matteuksen evankeliumissa kerrotaan tapauksesta, jolloin Jeesus antaa Pietarille uuden nimen:
Pietarin saama nimi ”kallio” viitannee Pietarin lujuuteen ja vakauteen. Kuvaannollisesti tällä tarkoitettaneen sitä, että Pietarin on oltava muiden, uskossaan heikompien, tukena ja voimana. Sanaa ”kallio” käytetään laajasti myös Vanhassa testamentissa, jossa sillä kuvataan turvaa ja pelastusta.
Vaikka Uusi testamentti viittaa useissa kohdissa selvästi Pietarin saaneen uuden nimen, ei tapahtuman ajankohta ole täysin selvillä. Lisänimen antamisesta puhutaan muun muassa Matteuksen evankeliumin luvussa 16, jossa Jeesus opetuslapsineen vaeltaa Kesareaan saakka, missä Jeesuksen kerrotaan antaneen opetuslapselleen nimen ”Pietari”. Jeesuksen ja Pietarin välinen keskustelu Kesareassa mainitaan myös Markuksen evankeliumissa, mutta silloin Pietari-nimeä ei mainita. Johanneksen evankeliumissa taas sanotaan Pietarin saaneen nimensä ”Keefas” jo Jeesuksen kohdatessa hänet ensimmäisen kerran.
Pietarin elämä Uuden testamentin mukaan > Apostoli Pietari

Alkukirkon varhaisimpina vuosina Pietari oli kirkon itseoikeutettu johtaja. Pietarin ensimmäinen aloite koski Apostolien tekojen mukaan seuraajan valitsemista Juudas Iskariotille, joka oli tehnyt itsemurhan kavallettuaan Jeesuksen.
Apostolien tekojen mukaan Pietari ja muut apostolit saivat kasteen Jeesuksen kuoleman jälkeisenä helluntaina, jolloin Raamatun mukaan Pyhä Henki vuodatettiin. Apostolien teoissa kuvataan, kuinka apostolit saivat Pyhän Hengen vuodatuksen kautta kielilläpuhumisen lahjan. Samalla apostolit alkoivat saarnata kristinuskoa paikalle kokoontuneille juutalaisille. Apostolien teoissa myös kerrotaan, että juuri Pietari alkoi puhua ihmisille ja julistaa heille Jeesuksen tekoja.
Pietarin elämä Uuden testamentin mukaan > Apostoli Pietari > Pietarin toiminta Jerusalemissa

Apostolien teoissa kerrotaan Pietarin toimineen ensimmäiset vuodet Jeesuksen kuoleman jälkeen Jerusalemin alkuseurakunnan johdossa. Evankelista Luukas, joka ei itse ollut mukana alkuseurakunnan toiminnassa sen alussa, kertoo kirjoituksissaan, että: ”kannettiinpa sairaita kaduillekin ja pantiin vuoteille ja paareille, että Pietarin kulkiessa edes hänen varjonsa sattuisi johonkuhun heistä.”
Luukkaan mukaan apostolien toiminta Jerusalemissa ei kuitenkaan sujunut ongelmitta, sillä ylipappi ja saddukeukset vangitsivat apostolit. Heidät vapautti vankilasta enkeli, joka myös käski heitä jatkamaan opettamista. Apostolien teoissa kerrotaan, että apostolit palasivat jälleen opettamaan, minkä seurauksena he joutuivat kuulusteluihin.
Vuoden 40 tienoilla Jerusalemiin saapui Jeesuksen veli Jaakob. Hän kohosi sukulaisuutensa ansiosta nopeasti seurakunnan johtajaksi Pietarin jälkeen. Jaakob hallitsi Jerusalemin seurakuntaa juutalaisen järjestelmän mukaisella vanhinten neuvostolla.
Pietarin elämä Uuden testamentin mukaan > Apostoli Pietari > Pietari kristinuskon levittäjänä

Apostolien tekojen mukaan Pietari lähti Jerusalemista Herodes Agrippan vainojen jälkeen. Raamattu kertoo Pietarin Jerusalemin jälkeisistä vuosista niukasti, ja aihetta käsittelevä kristillinen perimätieto on paikoin ristiriitaista.
Kirkkohistorioitsija Eusebiuksen kirjoitusten mukaan Pietari oli Antiokian kaupungin ensimmäinen piispa. Samoin Origenes ja Paavali kertovat molemmat Pietarin oleskelleen Antiokiassa. Antiokiassa Pietarin kerrotaan tavanneen Paavalin, jonka kanssa hän kiisteli juutalais- ja pakanakristillisyydestä.
Antiokian jälkeisistä vuosista tiedetään vain vähän, mutta Pietarin on arveltu tehneen lähetystyötä monissa eri kaupungeissa. Perimätiedon mukaan Pietari saapui lopulta Rooman valtakunnan pääkaupunkiin, Roomaan, jossa hänen kerrotaan yhä julistaneen kristinuskoa ja kärsineen lopulta marttyyrikuoleman.