stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kullervo (Sallinen)

Kullervo, op. 61, on Aulis Sallisen neljäs ooppera vuodelta 1988. Se on Suomen Kansallisoopperan uuden oopperatalon vihkiäisiin tilaama teos, joka sai kuitenkin rakennustöiden viivästyttyä kantaesityksensä Kansallisoopperan ja Los Angelesin oopperan yhteistyönä Los Angelesissa 25. helmikuuta 1992. Suomessa teos esitettiin ensi kerran Kansallisoopperan uuden talon avajaisviikolla 30. marraskuuta 1993. Oopperan libretto on säveltäjän kirjoittama ja perustuu Kalevalan Kullervon tarinaan ja Aleksis Kiven samannimiseen näytelmään. Teos on saavuttanut kansainvälistä menestystä, ja sitä on esitetty suomen lisäksi myös saksaksi ja englanniksi. Kesällä 2014 se esitettiin uutena produktiona Savonlinnan oopperajuhlilla.
Sallinen sai oopperaan idean nähtyään Kiven näytelmän KOM-teatterissa Kalle Holmbergin ohjauksena. 1986 hän oli luonnostellut libreton ja alkoi säveltää oopperaa, joka valmistui 1988. Libreton rakenne on Kiven näytelmästä, mutta dialogin säveltäjä on kirjoittanut itse. Lisäksi kuoro laulaa suoria Kalevala-sitaatteja. Ooppera on tummasävyinen ja kuvaa julmaa maailmaa verisine yhteenottoineen. Kehittymättömässä pakanallisessa yhteiskunnassa veljesviha johtaa vääjäämättömään tuhoon.
Oopperan kesto on noin kaksi tuntia 25 minuuttia, Sen orkesterissa on 3 huilua (myös piccolo), 3 oboeta (myös englannintorvi), 3 klarinettia (myös 2 bassoklarinettia), 3 fagottia (myös kontrafagotti), 4 käyrätorvea, 3 trumpettia, 3 pasuunaa, tuuba, 4 lyömäsoittajaa, harppu, syntetisaattori ja jouset. Oopperan musiikillinen materiaali on monipuolista: esimerkiksi sokean laulajan balladi toisessa näytöksessä täysin tonaalisena ja jatsahtavana poikkeaa selvästi muusta teoksesta.
Tapahtumat

Kullervo, Kalervon poika, jää orvoksi Kalervon talon tulipalossa. Talon polttanut Unto järjestää Kullervon sepän palvelukseen. Kun Kullervon veitsi katkeaa hänen leipäänsä leivottuun kiveen, hän vihastuksissaan murhaa sepän vaimon. Selviää, että Kullervon vanhemmat ovatkin elossa, mutta kun nämä saavat tietää Kullervon olevan murhaaja, isä hylkää poikansa. Kullervon unessa sokea laulaja kuvaa Kullervon ja hänen kadoksissa olleen sisarensa insestistä suhdetta. Kullervo polttaa kostoksi Unton talon. Kun hänelle selviää, että hänen lapsuudenystävänsä Kimmo on menettänyt järkensä, Kullervo tappaa itsensä heittäytymällä tuleen.
Levytys

Jorma Hynninen, Eeva-Liisa Saarinen, Matti Salminen, Jorma Silvasti, Suomen Kansallisoopperan kuoro ja orkesteri, joht. Ulf Söderblom, Ondine ODE 780-3T
Serotoniinioireyhtymä

| Serotoniinioireyhtymä> Luokitus |
| --- | --- |
ICD-9:  333.99
Tautitietokanta:  30044
MedlinePlus:  007272
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Serotoniinioireyhtymä eli serotoniinisyndrooma on tiettyjen aineiden aiheuttama lievä tai jopa tappava myrkytys, joka johtuu liiasta serotoniinista hermoston synapsiraoissa. Rakojen serotoniini yliaktivoi serotoniinireseptoreita. Tämä aiheuttaa myrkytysoireet. Lievän myrkytyksen oireita voivat olla rauhattomuus, pahoinvointi, ripuli, vapina ja laajat pupillit (mydriaasi). Keskivakavan myrkytyksen oireita voivat olla lisäksi hikoilu, nykivät lihaskouristukset ja silmien nykiminen (nystagmus). Vakavan myrkytyksen oireita voivat lisäksi olla sekavuus, hypertermia ja rabdomyolyysi. Oireyhtymässä voi ilmetä monia muitakin oireita.
Oireyhtymän voivat aiheuttaa muun muassa MAO-estäjät (eritoten spesifiset MAO-A-estäjät), SSRI:t, SNRI:t ja MDMA. Usein oireyhtymä johtuu ainakin kahden aineen yhteiskäytöstä. Erityisen vaarallista on esimerkiksi jonkin MAO-estäjän yhteiskäyttö jonkin muun edellä mainitun aineen tai toisen MAO-estäjän kanssa. Joskus yhdenkin aineen yliannostus voi johtaa oireyhtymään.
Serotoniinioireyhtymä ilmenee yleensä tunneissa tai viimeistään vuorokaudessa sen aiheuttavan aineen ottamisesta. Ilmenemisnopeus riippuu aineesta. Oireet kestävät usein enintään 1–2 päivää, mutta tämä riippuu aineen poistumisnopeudesta kehosta eli sen puoliintumisajasta. Alettuaan oireet voivat pahentua nopeasti ja vaatia sairaalahoitoa. Oireyhtymän vakavat muodot eivät ole kovin yleisiä. Lievien tapausten yleisyys taas tunnetaan huonosti.
Aiheuttajat

Serotoniinioireyhtymän voivat aiheuttaa tietyt serotonergiset aineet, joista on esimerkkejä oheisessa taulukossa. Usein oireyhtymä johtuu ainakin kahden aineen yhteiskäytöstä. Erityisen vaarallista on esimerkiksi jonkin MAO-estäjän yhteiskäyttö jonkin taulukon aineen kanssa. Joskus yhdenkin serotonergisen aineen yliannostus voi johtaa oireyhtymään.
| Vaikutustapa | Aineet |
| --- | --- |
Ovat MAO-estäjiä, eli vähentävät serotoniinin hajoamista monoamiinioksidaasi- eli MAO-välitteisesti.: Esimerkiksi feneltsiini, isokarboksatsidi, isoniatsidi, linetsolidi, metyylisininen, moklobemidi, rasagiliini, selegiliini ja tranyylisypromiini
Ovat serotoniinitransportteri- eli SERT-estäjiä, jotka vähentävät serotoniinin ottoa synapsiraoista hermosolujen sisään.:  SSRI:t, kuten essitalopraami, fluoksetiini, fluvoksamiini, paroksetiini, sertraliini ja sitalopraami  SNRI:t, kuten desvenlafaksiini, duloksetiini ja venlafaksiini  Vain tietyt TCA:t, kuten imipramiini ja klomipramiini  Vain tietyt opioidit, kuten meperidiini, metadoni ja tramadoli (oireyhtymää eivät yleensä aiheuta esimerkiksi buprenorfiini, kodeiini, morfiini ja oksikodoni)  Muut, kuten dekstrometorfaani, kloorifeniramiini ja mäkikuisma
Lisäävät serotoniinin vapautumista synapsirakoihin.: Esimerkiksi amfetamiini, MDMA (ekstaasi) ja kokaiini
On aineita, joiden väitetään virheellisesti altistavan serotoniinioireyhtymälle. Esimerkkejä ovat L-tryptofaani ja 5-hydroksitryptofaani (5-HTP). Nämä voivat muuntua ihmiskehossa serotoniiniksi. Nämä aineet eivät kuitenkaan ole liittyneet ihmisillä ilmenneisiin serotoniinioireyhtymätapauksiin. Vastoin joitakin kirjallisuuden lähteitä, oireyhtymälle eivät altista merkittävästi myöskään serotoniinireseptorien agonistit, kuten triptaanit (esimerkiksi sumatriptaani), buspironi, LSD, dihydroergotamiini ja buspironi. Muulla tapaa vaikuttavia aineita, jotka eivät liity serotoniinioireyhtymään vastoin joitakin kirjallisuuslähteitä, ovat muun muassa nefatsodoni, mirtatsapiini, amitriptyliini, tratsodoni, bupropioni, ondansetroni, syklobentsapriini ja litium.
Aiheuttajat > MAO-estäjät

Serotoniinia hajottavat kehossa monoamiinioksidaasit eli MAO-entsyymit, joita on kahta tyyppiä: MAO-A ja MAO-B. Entsyymeitä estäviä aineita kutsutaan MAO-estäjiksi. MAO-estäjät ovat tyypillisimpiä serotoniinioireyhtymän aiheuttajia.
Serotoniini hajoaa ensisijaisesti MAO-A-entsyymien toimesta, joten MAO-A:ta valikoivasti eli spesifisesti estävät aineet aiheuttavat todennäköisemmin oireyhtymän, kuin valikoivat MAO-B-estäjät. Ei-valikoivat eli epäspesifiset MAO-estäjät estävät MAO-A- ja MAO-B-entsyymeitä.
MAO-estäjät voivat estää MAO-entsyymien toimintaa kiinnittymällä entsyymeihin pysyvästi eli irreversibeelisti tai väliaikaisesti eli reversibeelisti. Irreversibeelit estäjät vaikuttavat pysyvän sitoutumisen takia pidempään, joka tekee niistä todennäköisempiä oireyhtymän aiheuttajia.
Esimerkki epäspesifisestä irreversibeelistä MAO-estäjästä on feneltsiini. Esimerkki feneltsiiniä turvallisemmasta spesifisestä reversibeelistä MAO-B-estäjästä on rasagiliini.
Aiheuttajat > Serotoniinin takaisinoton estäjät

Vain hermoston synapsirakojen serotoniini voi sitoutua serotoniinireseptoreihin, aktivoida ne ja aiheuttaa siten serotoniinioireyhtymän. Hermosolut ottavat serotoniinia sisään synapsiraoista serotoniinitransportterien (SERT) kautta. SSRI- ja SNRI-lääkkeet estävät SERT-proteiinien toimintaa, joten ne voivat aiheuttaa serotoniinioireyhtymän. TCA-lääkkeistä vain klomipramiini ja imipramiini voivat aiheuttaa oireyhtymän. Muut TCA:t, kuten amitriptyliini, ovat käytännössä liian heikkoja SERT-estäjiä aiheuttaakseen oireyhtymän. Muita estäjiä ovat dekstrometorfaani ja tietyt opioidit, kuten tramadoli, metadoni ja meperidiini. Opioideihin kuuluvan fentanyylin on myös havaittu liittyvän oireyhtymiin, mutta se ei vaikuta ihmisten SERT:hen merkittävästi, joten sillä on jokin muu oireyhtymälle altistava mekanismi.
Aiheuttajat > Serotoniinin vapauttajat

Serotoniinia valikoivasti vapauttavien aineiden, kuten MDMA:n eli ekstaasin, yliannostus voi aiheuttaa vakavan serotoniinioireyhtymän. Myös vähemmän valikoivasti serotoniinia vapauttavien aineiden (kuten amfetamiinin tai kokaiinin) yhteiskäyttö serotoniinia valikoivasti vapauttavien aineiden kanssa saattaa johtaa oireyhtymään.
MDMA:n tai MDMA-tyyppisten aineiden yhteiskäyttö MAO-estäjien voi aiheuttaa helposti vakavan serotoniinioireyhtymän. Serotoniinin takaisinottoa estävien SSRI-, SNRI- tai TCA-lääkkeiden yhteiskäyttö MDMA-tyyppisten aineiden kanssa voi olla vaarallista. Kuitenkaan itse MDMA:n yhteiskäytön näiden lääkkeiden kanssa ei ole havaittu olevan erityisen vaarallista. Ainakin tietyt SERT-estäjät, kuten duloksetiini (SNRI) ja fluoksetiini (SSRI), itse asiassa heikentävät MDMA:n fyysisiä ja psyykkisiä vaikutuksia. Syy on se, että takaisinoton estäjät estävät serotoniinitransporttereiden (SERT) toimintaa. MDMA taas päätyy serotonergisiin hermosoluihin SERT:n kautta, jonka jälkeen se saa aikaan serotoniinia vapauttavan vaikutuksensa. Solussa MDMA muun muassa saa SERT:t toimimaan päinvastoin, eli vapauttamaan serotoniinia synapsirakoon. SERT-estäjät siis estävät MDMA:n pääsyä hermosoluihin.
MDMA:n lisäksi on monia muita serotoniinia hyvin valikoivasti vapauttavia empatogeenisiä aineita, jotka voivat siten aiheuttaa serotoniinioireyhtymän. Näistä esimerkkejä ovat 3,4-metyleenidioksiamfetamiini (MDA), 3,4-metyleenidioksi-N-etyyliamfetamiini (MDEA), parametoksiamfetamiini (PMA), 4-metyylitioamfetamiini (4-MTA), 5-jodi-2-aminoindaani (5-IAI), 5,6-metyleenidioksi-2-aminoindaani (MDAI), 5-(2-aminopropyyli)bentsofuraani (5-APB) ja 6-(2-aminopropyyli)bentsofuraani (6-APB).
Aiheuttajat > Serotonergien aineenvaihdunta

On aineita, jotka hajoavat CYP450-entsyymien kautta, jolloin näiden entsyymien kyky hajottaa muita aineita hidastuu. Myös jotkin serotoniinioireyhtymälle altistavat serotonergiset aineet hajoavat näillä entsyymeillä. CYP450-entsyymeitä on monia. Mikäli serotonerginen ja ei ei-serotonerginen aine hajoavat samantyyppisten CYP450-entsyymien kautta, hidastuu näiden yhteiskäytössä serotonergin hajoaminen, jolloin sen vaikutus voimistuu ja pitenee. Tämä voi altistaa serotoniinioireyhtymälle. Esimerkkejä teoriassa vaarallisista yhdistelmistä ovat
flukonatsoli ja serotonerginen sitalopraami (molemmat metabolisoituvat CYP2C19:n toimesta)
siprofloksasiini ja serotonerginen metadoni (molemmat metabolisoituvat CYP343:n toimesta)
serotonerginen dekstrometorfaani ja serotonerginen fluoksetiini (molemmat metabolisoituvat CYP2D6:n toimesta)
Oireet

Serotoniinioireyhtymä ilmenee yleensä tunneissa tai viimeistään vuorokaudessa sen aiheuttavan aineen ottamisesta. Oireet voivat pahentua nopeasti. Ne kestävät usein enintään 1–2 päivää, mutta tämä riippuu oireet aiheuttaneen aineen poistumisnopeudesta kehosta eli aineen puoliintumisajasta. Esimerkiksi fluoksetiini (SSRI) ja irreversibeelit MAO-estäjät voivat vaikuttaa pitkään (usean päivän tai viikon ajan).
Oireyhtymän mahdollisia oireita voivat olla pupillien laajeneminen (mydriaasi), hermostuneisuus, sekavuus, hikoilu, sydämen syketiheyden kasvu, verenpaineen kasvu, kuume, oksentelu, ripuli, lihasjäykkyys, vapina, nykivät lihaskouristukset, refleksien yliherkkyys, molemminpuolinen (bilateraalinen) Babinskin refleksi, hampaiden narskuttelu (bruksismi) ja hengitystiheyden kasvu.
Keskivakavassa oireyhtymässä voi ilmetä silmien epätavallista liikettä, hypertermia (kehon lämpötila on yli 40 °C) ja ylireagointia ympäristön ärsykkeisiin, kuten herkkää pelästymistä. Vakavissa tapauksissa voi ilmetä verenkierron toiminnan epävakautta, voimakasta suoliston ääntelyä, delirium, epilepsia, munuaisten toiminnan heikentymistä, metabolinen asidoosi, rabdomyolyysi, yleistynyt suonensisäinen hyytyminen, äkillinen hengitysvaikeusoireyhtymä tai kuolema.
Hoito

Serototoniinioireyhtymän hoito on oireiden mukaista. Oireyhtymän aiheuttava aine tulee tunnistaa ja sen käyttö tulee lopettaa. Kehon lämpötilaa, sydämen toimintaa, happisaturaatiota ja muita elintoimintoja tulee ylläpitää ja seurata. Bentsodiatsepiineja saatetaan antaa potilaan rauhoittamisen lisäksi myös lievästi kohonneen syketiheyden ja verenpaineen alentamiseksi. Hyvin korkean verenpaineen ja syketiheyden hoitoon saatetaan käyttää myös muita aineita, kuten nitroprussidia tai sopivaa beetasalpaajaa. Sedatiivit estävät oireyhtymän lihasperäistä kehon kuumenemista, mutta kehon jäähdyttäminen esimerkiksi vedellä tai jääpussein voi olla tarpeen. Yli 41 °C vakava hypertermia vaatii intuboinnin ja ei-polarisoivan lihasrelaksantin, kuten vekuronin, annostelua. Sopivia serotoniinireseptorien antagonisteja saatetaan antaa vakavan oireyhtymän hoitoon. Esimerkkejä näistä ovat syproheptadiini ja klooripromatsiini, mutta jälkimmäinen on vähemmän suotuisa vaihtoehto, sillä se voi aiheuttaa vakavan hypotension.
Ongenkoukku

Skånesta, Ruotsista, löytynyt kivikautinen luusta tehty ongenkoukku.
Ongenkoukku on väline, jota käytetään kalojen kiinniottamiseen ja saalistamiseen. Ongen siimaan sidottavan koukun periaate on, että tarttuessaan syöttiin kala jää suustaan kiinni koukkuun. Koukku voi myös jäädä kiinni muuhun kohtaan kalan ruumiissa. Vuonna 2005 yhdysvaltalainen Forbes-lehti listasi ongenkoukun kahdenkymmenen tärkeimmän keksinnön joukkoon ihmiskunnan historiassa. Koukkuja on monenlaisia, ja niitä on kehitetty erilaisia syöttejä varten.
Valikoima moderneja metallisia ongenkoukkuja.
Ongenkoukun historiallinen edeltäjä on launi. Launi on päistään kapeneva tikku, johon siima solmitaan sen keskelle kaiverrettuun uraan. Syötillä varustettu launi päätyy syöttiin iskeneen kalan suuhun poikittain. Launeja on valmistettu kivestä, puusta, luusta tai sarvesta. Jopa kivikauden aikaisia luisia ongenkoukkuja ja liuskekivisiä koukunvarsia on löydetty Suomesta.
Kirjailija Juhani Aho on esittänyt novellissaan Ensimmäinen onkeni yksityiskohtaisen kuvauksen siitä, kuinka ongenkoukku valmistetaan käsityönä messinkilangasta. Tilapäinen ongenkoukku voidaan valmistaa esimerkiksi hakaneulasta, orapihlajan piikistä tai naulasta. Nykyään ongenkoukut valmistetaan yleensä teollisesti. Niitä voi ostaa erikseen tai osana onkilaitetta, johon sisältyvät myös siima, koho ja paino. Tästä on joskus käytetty nimitystä "litka", mutta se kuuluu pikemmin usean koukun pyydykselle.
Koukkuja on yksihaaraisen lisäksi kaksi- ja kolmihaaraisia, joita käytetään usein vieheen osana, sekä laukeavia iskukoukkuja. Väkäsetön koukku käy muun muassa urheilukalastukseen, jossa saalis on tarkoitus laskea vahingoittumattomana takaisin. Syötiksi käyvät esimerkiksi lierot, kärpästen tai surviaisten toukat tai leipäpalat. Syöttiä ei ole pakko käyttää lainkaan esimerkiksi silakkaa ongittaessa.
Koukkujen suhteelliset koot ilmaistaan numeroin esimerkiksi ns. Redditch-järjestelmällä. Peruskoko on 0. Sitä pienempien koukkujen koot ilmaistaan koon kasvaessa pienenevin numeroin. Peruskokoa suuremmat koukut numeroidaan puolestaan 1/0:sta ylöspäin 2/0 jne. koon kasvaessa suurenevin numeroin. Tietty numero ei suhteellisessa järjestelmässä kerro suoraan koukun kokoa, vaan koot ovat valmistajakohtaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ongenkoukku Wikimedia Commonsissa
Fly fishing history: Hooks (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Coronation Glacier

Coronation Glacier on Cumberlandin niemimaalla, Auyuittuqin kansallispuistossa, Baffininsaarella sijaitseva jäätikkö ja eräs valumakohta suurelle Pennyjäätikölle. Itse saari kuuluu hallinnollisesti Kanadalle ja on osa Nunavutin territoriota. Jäätikön sulamisvesi laskee pohjoisempana sijaitsevaan Coronation Fiord -vuonoon.
Suomen urheilu 2006

Suomen urheilu 2006 käsittelee vuoden 2006 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Jukka Keskisalo | Yleisurheilu |
| 2. | Tanja Poutiainen | Alppihiihto |
| 3. | Tero Pitkämäki | Yleisurheilu |
| 4. | Amin Asikainen | Nyrkkeily |
| 5. | Matti Hautamäki | Mäkihyppy |
| 6. | Janne Ahonen | Mäkihyppy |
| 7. | Jarkko Nieminen | Tennis |
| 8. | Jääkiekon miesten maajoukkue | Jääkiekko |
| 9. | Jani Lakanen | Suunnistus |
| 10. | Hannu Manninen | Yhdistetty |
Lähde: 
Vuoden naisurheilijaksi valittiin alppihiihtäjä Tanja Poutiainen ja vuoden valmentajaksi yleisurheiluvalmentaja Tommy Ekblom.
Olympialaiset

Torinon talviolympialaisissa 10.–26.2. Suomi saavutti kuusi hopeamitalia ja kolme pronssia.
Torinon talviparalympialaisissa 10.–29.3. Suomi jäi ensi kerran talviparalympialaisissa ilman mitalia. Suomen seitsemän urheilijan joukkueen parhaat saavutukset olivat kaksi neljättä sijaa.
Aerobic

FISAF-liiton maailmanmestaruuskilpailuissa 12.–14.10. Rotterdamissa, Alankomaissa Tiia Piili voitti neljännen kerran kultaa ja Rita Niemi saavutti pronssia naisten kilpailussa. Jouni Viitanen saavutti miesten sarjassa pronssia.
FISAF-liiton Euroopan-mestaruuskilpailuissa 17.–21.5. Kiovassa, Ukrainassa Tiia Piili ja Rita Niemi ottivat naisten sarjassa kaksoisvoiton. Piilille mestaruus oli neljäs. Juuso Väisänen saavutti miesten puolella pronssia.
Alppihiihto

Torinon talviolympialaisissa Tanja Poutiainen saavutti suurpujottelussa hopeaa ja sijoittui pujottelussa kuudenneksi. Kalle Palander oli suurpujottelussa yhdeksäs.
Maailmancupkaudella 2005–2006 Kalle Palander sijoittui pujottelucupissa toiseksi, suurpujottelucupissa viidenneksi ja kokonaiscupissa seitsemänneksi. Tanja Poutiainen oli pujottelucupissa viides ja suurpujottelucupissa kahdeksas.
Amerikkalainen jalkapallo

Vaahteramaljan eli miesten Suomen-mestaruuden voitti Porvoon Butchers. Se voitti 16.9. Helsingissä pelatussa loppuottelussa Helsinki Wolverinesin 41–22. Pronssia sai Seinäjoki Crocodiles.
Ampumahiihto

Torinon talviolympialaisissa Suomen ainoa edustaja Paavo Puurunen sijoittui parhaimmillaan 12:nneksi 20 kilometrillä.
Ammunta

Maailmanmestaruuskilpailuissa 23.7.–5.8. Zagrebissa, Kroatiassa paras suomalaissaavutus henkilökohtaisissa kilpailuissa oli Vesa Saviahteen viides sija ilmakiväärin liikkuvan maalin 40 laukauksen sekajuoksuissa, eikä Suomi saanut joukkuekilpailuistakaan mitaleja.
Haulikkolajien Euroopan-mestaruuskilpailuissa 28.8.–3.9. Mariborissa, Sloveniassa Marko Kemppainen ja Maarit Lepomäki saavuttivat skeetissä pronssia.
Autourheilu

Rallin maailmanmestaruussarjassa Fordilla ajanut Marcus Grönholm saavutti hopeaa yhden pisteen ranskalaiselle Sébastien Loebille hävinneenä ja saman tallin Mikko Hirvonen pronssia. Grönholm voitti tammikuussa Monte Carlo -rallin, helmikuussa Ruotsin rallin, kesäkuussa Akropolis-rallin, elokuussa Suomen rallin, lokakuussa Turkin rallin marraskuussa Uuden-Seelannin rallin ja joulukuussa Walesin rallin. Hän kasvatti MM-osakilpailuvoittojensa määrän suomalaisittain ennätykselliseen 25:een. Hirvonen ajoi ensimmäiseen MM-osakilpailuvoittoonsa lokakuussa Australian rallissa.
Formula 1:n maailmanmestaruussarjassa McLarenilla ajanut Kimi Räikkönen sijoittui viidenneksi. Yksittäisissä osakilpailuissa hän sijoittui kaksi kertaa toiseksi ja neljä kertaa kolmanneksi. Maailmanmestari Keke Rosbergin Saksaa edustanut poika Nico Rosberg sijoittui kokonaispisteissä 17:nneksi. Räikkösen sopimus siirtymisestä Ferrarin kuljettajaksi seuraavaksi kaudeksi julkistettiin.
Curling

Torinon talviolympialaisissa Markku Uusipaavalniemen kipparoima Suomen joukkue saavutti miesten kilpailussa hopeaa.
Freestylehiihto

Torinon talviolympialaisissa miesten kumparelaskussa Mikko Ronkainen saavutti hopeaa.
Maailmancupkaudella 2005–2006 lumikourucupin voitti 16-vuotias Kalle Leinonen, joka sijoittui kokonaiscupissa kymmenenneksi. Sami Mustonen sijoittui kumparelaskucupissa kolmanneksi ja Jenni Kilpinen skicrosscupissa viidenneksi.
Hiihtosuunnistus

Euroopan-mestaruuskilpailuissa 22.–26.2. Ivanovossa, Venäjällä Suomi saavutti hopeaa sekä miesten että naisten viestissä, ja naisten pitkällä matkalla Hannele Valkonen sijoittui pronssille.
Maailmancupin kokonaispisteissä Staffan Tunis sijoittui kolmanneksi ja Hannele Valkonen neljänneksi.
Ilmailu

Laskovarjohyppyjen maailmanmestaruuskilpailuissa 5.–11.8. Gerassa, Saksassa Heini Elo voitti kuvaajansa Klas Ramsayn kanssa naisten freestylehyppyjen maailmanmestaruuden. Mestaruus oli ensimmäinen suomalaisten voittama.
Jalkapallo

Suomen A-maajoukkueen päävalmentajana aloitti britti Roy Hodgson. Joukkue aloitti syys-marraskuussa vuoden 2008 Euroopan-mestaruuskilpailujen karsinnat voittamalla vieraskentällä Puolan 1–3, pelaamalla Helsingissä Portugalin kanssa tasan 1–1, pelaamalla vieraskentällä Armenian kanssa maalittoman tasapelin sekä voittamalla vieraissa Kazakstanin 0–2 ja Helsingissä Armenian 1–0.
Michael Käldin valmentama Suomen naisten maajoukkue voitti vuoden 2007 MM-kilpailujen karsinnoissa vieraskentällä Puolan ja Tampereella Belgian, pelasi vieraissa Espanjan kanssa tasan ja voitti elokuussa Tampereella Tanskan, mutta syyskuussa vieraskentällä Tanskalle kärsitty 1–0-tappio tiesi sitä, että Suomi ei selviytynyt MM-kilpailuihin.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Tampere United, hopeaa sai Helsingin Jalkapalloklubi ja pronssille sijoittui valkeakoskelainen FC Haka.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti espoolainen FC Honka, hopeaa sai pietarsaarelainen FC United ja pronssille sijoittui Helsingin Jalkapalloklubi.
Judo

Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 26.–28.5. Tampereella. Parhaana suomalaisena Nina Koivumäki sijoittui alle 57-kiloisten sarjassa viidenneksi. Jaana Sundberg alle 52-kiloisissa ja Valtteri Jokinen alle 60-kiloisissa sijoittuivat yhdeksänneksi.
Jääkiekko

Torinon talviolympialaisissa Erkka Westerlundin valmentama Suomen miesten maajoukkue saavutti hopeaa voitettuaan puolivälierissä Yhdysvallat 4–3 ja välierissä Venäjän 4–0 mutta hävittyään loppuottelussa Ruotsille 2–3. Suomen naisten maajoukkue sijoittui neljänneksi hävittyään pronssiottelussa Yhdysvalloille 0–4.
Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 5.–21.5. Riiassa, Latviassa Suomi saavutti pronssia hävittyään välierissä Tšekille 1–3 mutta voitettuaan pronssiottelussa Kanadan 5–0.
Miesten SM-liigassa Jukka Jalosen valmentama Hämeenlinnan Pallokerho voitti ensimmäisen Suomen-mestaruutensa. Se voitti loppuottelusarjassa Porin Ässät otteluvoitoin 3–1. Pronssille sijoittui Oulun Kärpät.
Naisten Suomen-mestaruuden vei kaikki kolme loppuottelua voittanut Tampereen Ilves, hopealle sijoittui Oulun Kärpät ja pronssia sai Espoo Blues.
NHL:ssä Teppo Numminen pelasi 13.11. runkosarjassa 1252. ottelunsa ja nousi eniten runkosarjaotteluita pelanneeksi eurooppalaiseksi ohi Jari Kurrin.
Jääpallo

Maailmanmestaruuskilpailuissa 28.1.–5.2. Ruotsissa Suomi saavutti pronssia hävittyään välierissä Ruotsille 1–3 ja voitettuaan pronssiottelussa Kazakstanin 7–4. Alkulohkossa Suomi voitti Ruotsin 5–4.
Miesten Suomen-mestaruuden vei Tornion Palloveikot, joka voitti 18.3. Haaparannalla pelatussa loppuottelussa Oulun Luistinseuran 8–4. Pronssille sijoittui porilainen Narukerä.
Keilailu

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 30.8.–8.9. Busanissa, Etelä-Koreassa Kimmo Lehtonen, Osku Palermaa, Kai Virtanen, Petri Mannonen, Lasse Lintilä ja Petteri Salonen saavuttivat joukkuekilpailussa pronssia. Mannonen sijoittui mastersissa, all eventsissa sekä Salosen ja Lintilän kanssa triokilpailussa viidenneksi.
Naisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 24.8.–3.9. Böblingenissä, Saksassa Reija Lundén, Mari Santonen, Jaana Strömberg, Minna Mäkelä ja Piritta Kantola saavuttivat joukkuekilpailussa hopeaa. Mäkelä saavutti pronssia mastersissa sekä Lundén ja Kantola parikilpailussa.
Henkilökohtaisessa maailmancupissa 5.–10.11. Osku Palermaa voitti loppuottelussa norjalaisen Petter Hansenin sarjavoitoin 2–1.