stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vainottu (vuoden 1996 elokuva)

| Vainottu> Thinner |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tom Holland
Käsikirjoittaja:  Michael McDowell Tom Holland
Perustuu:  Stephen Kingin romaaniin Kirous
Tuottaja:  Mitchell Galin Richard P. Rubinstein
Säveltäjä:  Daniel Licht
Kuvaaja:  Kees Van Oostrum
Pääosat:  Robert John Burke Lucinda Jenney Joe Mantegna Michael Constantine Kari Wuhrer
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix Hulu
Ensi-ilta:  1996
Kesto:  89 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vainottu (engl. Thinner) on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva, jonka on ohjannut Tom Holland. Elokuva perustuu Stephen Kingin romaaniin Kirous (Thinner). King esiintyy elokuvassa cameoroolissa kauppiaana.
Juoni

Elokuva kertoo ylipainoisesta Billystä, joka ajaa mustalaisnaisen yli ja nainen kuolee. Oikeudessa tämä todetaan onnettomuudeksi ja Billy saa lähteä syyttömänä. Pian tämän jälkeen kuolleen mustalaisnaisen isä tulee tapaamaan Billyä, koskettaa häntä poskelle ja sanoo hänelle: ”laihempi”. Sitten mies katoaa paikalta. Seuraavana aamuna Billy huomaa, että hän on laihtunut oudosti. Ja laihtuminen vain jatkuu...
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Robert John Burke  | … |  Billy Halleck   |
|  Lucinda Jenney  | … |  Heidi Halleck   |
|  Joe Mantegna  | … |  Richie Ginelli   |
|  Michael Constantine  | … |  Tadzu Lempke   |
|  Kari Wuhrer  | … |  Gina Lempke   |
Valko-Venäjän naisten jalkapallomaajoukkue

Valko-Venäjän naisten jalkapallomaajoukkue edustaa Valko-Venäjää naisten jalkapallon kansainvälisissä otteluissa. Se toimii Valko-Venäjän jalkapalloliiton alaisuudessa.
Valko-Venäjä pelasi ensimmäiset maaottelunsa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen vuonna 1995. Se ei ole koskaan pääsyt MM- tai EM-kisojen lopputurnaukseen.
Joukkueen entisiä valmentajia on muun muassa tammikuussa 2013 aloittanut Tatiana Volkova.
Unkarin NUTS-aluejako

Unkarin NUTS-aluejako on kolmetasoinen kansainvälisiin tilastointitarkoituksiin kehitetty aluejako. NUTS 1 -tasolla on kolme yksikköä, NUTS 2 -tasolla seitsemän ja NUTS 3 -tasolla kaksikymmentä.
| Taso | Hallinnollinen yksikkö | # |
| --- | --- | --- |
| NUTS 1 | Tilastolliset isot alueet (Statisztikai nagyrégiók) | 3 |
| NUTS 2 | Unkarin maakunnat (Tervezési-statisztikai régiók) | 7 |
| NUTS 3 | Unkarin kunnat (Megyék) + Budapest | 20 |
NUTS koodit

| NUTS 1 | Koodi | NUTS 2 | Koodi | NUTS 3 | Koodi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Keski-Unkari (Közép-Magyarország) | HU1 | Keski-Unkari (Közép-Magyarország) | HU10 | Budapest | HU101 |
|  Keski-Unkari (Közép-Magyarország) | HU1 | Keski-Unkari (Közép-Magyarország) | HU10 | Pest | HU102 |
|  Transdanubia (Dunántúl) | HU2 | Keski-Transdanubia (Közép-Dunántúl) | HU21 | Fejér | HU211 |
|  Transdanubia (Dunántúl) | HU2 | Keski-Transdanubia (Közép-Dunántúl) | HU21 | Komárom-Esztergom | HU212 |
|  Transdanubia (Dunántúl) | HU2 | Keski-Transdanubia (Közép-Dunántúl) | HU21 | Veszprém | HU213 |
|  Transdanubia (Dunántúl) | HU2 | Länsi-Transdanubia (Nyugat-Dunántúl) | HU22 | Győr-Moson-Sopron | HU221 |
|  Transdanubia (Dunántúl) | HU2 | Länsi-Transdanubia (Nyugat-Dunántúl) | HU22 | Vas | HU222 |
|  Transdanubia (Dunántúl) | HU2 | Länsi-Transdanubia (Nyugat-Dunántúl) | HU22 | Zala | HU223 |
|  Transdanubia (Dunántúl) | HU2 | Etelä-Transdanubia (Dél-Dunántúl) | HU23 | Baranya | HU231 |
|  Transdanubia (Dunántúl) | HU2 | Etelä-Transdanubia (Dél-Dunántúl) | HU23 | Somogy | HU232 |
|  Transdanubia (Dunántúl) | HU2 | Etelä-Transdanubia (Dél-Dunántúl) | HU23 | Tolna | HU233 |
|  Suuri tasanko ja pohjoinen (Észak és Alföld) | HU3 | Pohjois-Unkari (Észak-Magyarország) | HU31 | Borsod-Abaúj-Zemplén | HU311 |
|  Suuri tasanko ja pohjoinen (Észak és Alföld) | HU3 | Pohjois-Unkari (Észak-Magyarország) | HU31 | Heves | HU312 |
|  Suuri tasanko ja pohjoinen (Észak és Alföld) | HU3 | Pohjois-Unkari (Észak-Magyarország) | HU31 | Nógrád | HU313 |
|  Suuri tasanko ja pohjoinen (Észak és Alföld) | HU3 | Pohjoinen suuri tasanko (Észak-Alföld) | HU32 | Hajdú-Bihar | HU321 |
|  Suuri tasanko ja pohjoinen (Észak és Alföld) | HU3 | Pohjoinen suuri tasanko (Észak-Alföld) | HU32 | Jász-Nagykun-Szolnok | HU322 |
|  Suuri tasanko ja pohjoinen (Észak és Alföld) | HU3 | Pohjoinen suuri tasanko (Észak-Alföld) | HU32 | Szabolcs-Szatmár-Bereg | HU323 |
|  Suuri tasanko ja pohjoinen (Észak és Alföld) | HU3 | Eteläinen suuri tasanko (Dél-Alföld) | HU33 | Bács-Kiskun | HU331 |
|  Suuri tasanko ja pohjoinen (Észak és Alföld) | HU3 | Eteläinen suuri tasanko (Dél-Alföld) | HU33 | Békés | HU332 |
|  Suuri tasanko ja pohjoinen (Észak és Alföld) | HU3 | Eteläinen suuri tasanko (Dél-Alföld) | HU33 | Csongrád | HU333 |
Paikalliset hallinnolliset yksiköt

NUTS-tasojen rinnalla Unkarissa on myös kaksi hallinnollisen yksikön (LAU) tasoa:
| Taso | Hallinnollinen yksikkö | # |
| --- | --- | --- |
| LAU 1 | Unkarin seutukunnat (Statisztikai kistérségek) | 174 |
| LAU 2 | kaupungit (Települések) | 3152 |
Unkarin NUTS 1 -alueet
Unkarin NUTS 2 -alueet
Unkarin NUTS 3 -alueet
Punnankylän mäkikeskus

| Punnankylän mäkikeskus> Sijainti |
| --- | --- |
Paikkakunta:  Lappeenranta,  Suomi
Koordinaatit:  61°05′26″N, 28°27′16″E
Remontoitu:  2009–2010
Seura:  Joutsenon Kullervo
Punnankylän hyppyrimäki
K-piste:  30 metriä
Mäkiennätys:  26,5 metriä  Daniel Karjalainen (15.1.2011)
Muovitus:  ei
K15
K-piste:  15 metriä
Mäkiennätys:  14,5 metriä  Miska Tiilikainen (15.1.2011)
Muovitus:  ei
K10
K-piste:  10 metriä
Muovitus:  ei
Punnankylän mäkikeskus on kolmen hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Lappeenrannan Joutsenossa. Hyppyrimäet eivät toistaiseksi ole hyppykunnossa (tilanne vuonna 2023.)
Punnankylän hyppyrimäki > Mäkiennätyksen kehittyminen

Mäkiennätyksen 26,5 metriä on hypännyt Daniel Karjalainen.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.3.2010 |  Antti Mattinen | 17,0 m | Saarnialan Punnankylän Vihkiäismäkikisa |  |
| 28.3.2010 |  Antti Mattinen | 18,0 m | Saarnialan Punnankylän Vihkiäismäkikisa |  |
| 28.3.2010 |  Iiro Venäläinen | 18,5 m | Saarnialan Punnankylän Vihkiäismäkikisa |  |
| 28.3.2010 |  Ville Tyyster | 21,0 m | Saarnialan Punnankylän Vihkiäismäkikisa |  |
| 28.3.2010 |  Ville Tyyster | 22,0 m | Saarnialan Punnankylän Vihkiäismäkikisa |  |
| 15.1.2011 |  Timo Kääpä | 22,5 m | Etelä-Suomen aluecup |  |
| 15.1.2011 |  Pyry Ruikka  Juuso Havia | 24,0 m | Etelä-Suomen aluecup |  |
| 15.1.2011 |  Ville Tyyster | 25,5 m | Etelä-Suomen aluecup |  |
| 15.1.2011 |  Daniel Karjalainen  Ville Tyyster | 26,0 m | Etelä-Suomen aluecup |  |
| 15.1.2011 |  Daniel Karjalainen | 26,5 m | Etelä-Suomen aluecup |  |
K15 > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 14,5 metriä on hypännyt Miska Tiilikainen.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.3.2010 |  Miska Tiilikainen | 12,0 m | Saarnialan Punnankylän Vihkiäismäkikisa |  |
| 28.3.2010 |  Miska Tiilikainen | 12,5 m | Saarnialan Punnankylän Vihkiäismäkikisa |  |
| 15.1.2011 |  Miska Tiilikainen | 14,5 m | Etelä-Suomen aluecup | Kaksi kertaa |
Punktsipum

| Punktsipum Klamydia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. huhtikuuta 2002
 Tuottaja(t): Ari Laurila
 Tyylilaji: punk rock
 Kesto: 40.54
 Levy-yhtiö: Kråklund Records
Listasijoitukset
  13.
Klamydian muut julkaisut
| Klamytapit 2001 | Punktsipum 2002 | Piikkinä lihassa 2003 |
Punktsipum on Klamydian albumi, joka julkaistiin vuonna 2002.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan kolmannellatoista sijalla, ja pysyi listalla yhteensä viisi viikkoa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Klamydia.
Vuosisadan spektaakkeli – 2.41 (säv. Vesa Jokinen, san. Vesa Jokinen)
Eija Kantolan keksit – 3.21 (säv. Vesa Jokinen, Jari Helin, san. Vesa Jokinen, Toni Pitkäsalo)
Voi hyvä isä! – 3.12 (säv. Vesa Jokinen, san. Vesa Jokinen, Toni Pitkäsalo)
Maailman vahvin mummo-kisat – 2.35 (säv. Vesa Jokinen, Jari Helin, san. Toni Pitkäsalo)
Ookko tehny lenkkiä (Pyörällä ilman penkkiä)? – 2.34 (säv. Vesa Jokinen, san. Vesa Jokinen)
Suomi on sun – 3.57 (säv. Vesa Jokinen, Jari Helin, san. Vesa Jokinen)
Kannibaalin bakkanaali – 3.43 (säv. Vesa Jokinen, Jari Helin, Sami Kohtamäki, san. Vesa Jokinen, Toni Pitkäsalo)
Cliffhanger – 3.16 (säv. Vesa Jokinen, Jari Helin, san. Vesa Jokinen)
Törkkivä Björkki – 2.03 (säv. Vesa Jokinen, san. Vesa Jokinen)
Lätkärenkutus – 2.56 (säv. Vesa Jokinen, san. Vesa Jokinen)
Imurikauppiaan lopullinen pimahdus – 2.50 (säv. Vesa Jokinen, san. Vesa Jokinen)
Itseäni vaivaan – 2.39 (säv. Vesa Jokinen, san. Vesa Jokinen)
D. J. Magniafazzula – 2.41 (säv. Vesa Jokinen, san. Vesa Jokinen)
Tilit tasataan – 2.26 (säv. Vesa Jokinen, Jari Helin, san. Vesa Jokinen)
Kokoonpano

Vesa Jokinen – laulu
Sami Kohtamäki – basso, laulu
Jari Helin – kitara, laulu
Riku Purtola – rummut
+
Tina-Marina Bäckman – laulu (10)
VERIFIN

VERIFIN on Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteelliseen tiedekuntaan kuuluva yksikkö, jonka tehtävänä on tukea kemiallisten aseiden kieltosopimuksen valvontaa. VERIFINin toimintaan kuuluu kemiallisten taisteluaineiden tutkimusmenetelmien kehittäminen sekä alaan liittyvän koulutuksen tarjoaminen. Yksikön toimintaa rahoittaa Suomen ulkoministeriö.
VERIFIN on esimerkiksi osallistunut Kemiallisten aseiden kieltojärjestön OPCW:n konferensseihin ja toimikuntiin, kouluttanut sen asetarkastajia ja järjestänyt erilaisia aiheeseen liittyviä työpajoja.
VERIFINin palveluita käytettiin mm. vuonna 2015, kun oli tarpeen selvittää aine, jota GRU:n salamurhaajat käyttivät asetehtailija Emilian Gebrevin myrkytykseen Bulgariassa.
Vanosenjärvi

| Vanosenjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°12′37″N, 27°16′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Vanosenjoki
Järvinumero:  04.146.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,7 m 
Rantaviiva:  24,85 km 
Pinta-ala:  4,11 km² 
Tilavuus:  0,014 km³ 
Keskisyvyys:  3,4 m 
Suurin syvyys:  10,4 m 
Saaria:  28
:  Kalsonsaari Suursaari Tervasaari
 fiVanosenjärvi 
Vanosenjärvi on verraten kirkasvetinen järvi Mäntyharjun eteläosassa Etelä-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 4,1 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelistä on 52 kilometriä etelään.
Maantiede

Vanosenjärven pituus etelästä pohjoiseen on 3,8 kilometriä. Länsirannalta kaakkoon suuntaava Vanosenniemi jakaa järven pohjoiseen Isoselkään ja eteläiseen Pieniselkään. Selkävesiä yhdistää Talvilahti. Järven koillisen osan muodostaa pääaltaasta hieman erillään sijaitseva Lovalahti. Vanosenjärvi on matalahko: vain noin 15 prosenttia sen alasta on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin kohta, kymmenen metriä, sijaitsee Isoselän kaakkoisosassa.
Vanosenjärven saariluku on 28. Saarista 6 on alle aarin laajuisia luotoja. Ainoa yli hehtaarin laajuinen saari on järven pohjoisosan Suursaari. Suuri osa Vanosenjärven saarista sijaitsee Vanosenniemeä reunustavan enintään 1,5 metriä syvän vyöhykkeen sisällä. Vanosenjärven rannat ovat metsä- ja suomaata, pientaloja on tiheimmin järven luoteisrannalla.
Vanosenjärveen laskee Vessanjärvi (90,9 metriä mpy) lounaasta ja sen ohella muutama Vanosenjärven läheisyydessä sijaitseva pieni vakavesi. Vanosenjärvi laskee Talvilahden itärannalta alkavaa Vanosensuon halki virtaavaa Vanosenjokea kaakkoon Palojärveen (86,4 metriä mpy), joka laskee Huuhilonjokea itään Vieruvanjärveen (79,6 metriä mpy).
Vanosenjärven vesitilavuus on 13 982 000 kuutiometriä.
Vanosenjärvi (04.146.1.007) kuuluu Virmajoen valuma-alueeseen (04.146), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen on Suur-Saimaan alue (04.1). Virmajoen valuma-alueeseen kuuluu 86 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Viisi laajinta ovat Virmajärvi, Rautjärvi, Vanosenjärvi, Vieruvanjärvi ja Kaukheimonen.
VEGFR-1

Malli VEGFR-1:n rakenteesta
VEGFR-1 (engl. vascular endothelial growth factor receptor-1) on verisuonten pinnalla ilmentyvä reseptori, joka välittää erilaisia verisuonten kasvuun ja kehitykseen liittyviä signaaleja. VEGFR-1:een tarttuvia kasvutekijöitä ovat VEGF, VEGF-B, VEGF-C, VEGF-D ja PlFG (engl. placental growth factor eli istukkaperäinen kasvutekijä). VEGFR-1:n tarkka rooli verisuonten uudismuodostuksessa eli angiogeneesissa on kuitenkin edelleen epäselvä.
Vansen kirkko

| Vansen kirkko Vanse kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Farsund, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1000-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  850
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vansen kirkko (norj. Vanse kirke) on Farsundin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen ristikirkko, jonka vanhimmat osat on rakennettu 1000-luvulla. Kirkko paloi vuonna 1872, ja nykyinen ulkoasu on vuodelta 1920.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vansen kirkko Wikimedia Commonsissa
Valko-Venäjän kreikkalaiskatolinen kirkko

Valko-Venäjän kreikkalaiskatolinen kirkko on Valko-Venäjän alueella toimiva idän katolinen kirkko, jolla oli 20 seurakuntaa vuoden 2005 alussa. Ulkomailla asuu noin 2 000 valkovenäläistä kreikkalaiskatolista.[lähde? ]
Historia

Brestin unionin vuoksi kirkkoslaavia puhuneet kristityt pääsivät ehtoollisyhteyteen katolisen kirkon kanssamilloin?. 1700-luvulla kirkkoon liittyi myös ukrainalaisia, mutta valkovenäläisiä oli edelleen noin puolet.[lähde? ]
Valko-Venäjän käsipallomaajoukkue

Valko-Venäjän käsipallomaajoukkue edustaa Valko-Venäjää miesten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Joukkuetta hallinnoi Valko-Venäjän käsipalloliitto.
Valko-Venäjän maajoukkue on osallistunut maailmanmestaruuskilpailuihin neljästi. Vuoden 1995 MM-kilpailuissa joukkue sijoittui yhdeksänneksi, vuonna 2013 sijalle 15, vuonna 2015 sijalle 18 sekä vuonna 2017 sijalle 11. EM-kilpailuihin joukkue on osallistunut kuudesti parhaana tuloksenaan kahdeksas sija vuodelta 1994.
Aiheesta muualla

Valko-Venäjän käsipalloliiton kotisivut (valkovenäjäksi)
Profiili joukkueen pelaajista national-handball-teams.com:issa (englanniksi)
EHF:n maajoukkueet
Alankomaat | Albania | Armenia | Azerbaidžan | Belgia | Bosnia ja Hertsegovina | Bulgaria | Englanti | Espanja | Färsaaret | Georgia | Irlanti | Islanti | Israel | Italia | Itävalta | Kreikka | Kroatia | Kypros | Latvia | Liechtenstein | Liettua | Luxemburg | Makedonia | Malta | Moldova | Montenegro | Norja | Portugali | Puola | Ranska | Romania | Ruotsi | Saksa | Skotlanti | Serbia | Slovakia | Slovenia | Suomi | Sveitsi | Tanska | Tšekki | Turkki | Ukraina | Unkari | Valko-Venäjä | Venäjä | Viro | Yhdistynyt kuningaskunta
Entisiä joukkueita: DDR | IVY | Jugoslavia | Neuvostoliitto | Serbia ja Montenegro | Tšekkoslovakia
Vansbro

| Vansbro |
| --- | --- |
 Vansbron rautatieasema (Erik Lallerstedt, 1899) voitti vuonna 2016 Dalarnas Tidningar -lehden yleisöäänestyksen Taalainmaan kauneimmasta rakennuksesta.
 Vansbro
 Koordinaatit: 60°30′40″N, 14°13′25″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Vansbron kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,31 km²
Väkiluku:  2 026
 – Väestötiheys:  612,1 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vansbro on samannimisen Vansbron kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 026 asukasta.
Väestönkehitys

| Vansbron taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 2 657 | 2 657 |
| 1965 | 1965 |    | 2 673 | 2 673 |
| 1970 | 1970 |    | 2 701 | 2 701 |
| 1975 | 1975 |    | 2 708 | 2 708 |
| 1980 | 1980 |    | 2 705 | 2 705 |
| 1990 | 1990 |    | 2 457 | 2 457 |
| 1995 | 1995 |    | 2 292 | 2 292 |
| 2000 | 2000 |    | 2 132 | 2 132 |
| 2005 | 2005 |    | 2 030 | 2 030 |
| 2010 | 2010 |    | 2 026 | 2 026 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Päijät-Hämeen kylät

Suomen Kylät
Aktion Österbotten
Etelä-Karjalan Kylät
Eteläpohjalaiset Kylät
Hämeen Kylät
Järvi-Suomen Kylät
Kainuun Nuotta
Keskipohjalaiset Kylät
Keski-Suomen Kylät
Kymenlaakson Kylät
Lappilaiset Kylät
Pirkan Kylät
Pohjois-Karjalan Kylät
Pohjois-Pohjanmaan Kylät
Pohjois-Savon Kylät
Päijät-Hämeen kylät
Satakylät
SILMU-Kylät
Uudenmaan Kylät/Nylands Byar
Varsinais-Suomen Kylät
Päijät-Hämeen Kylät ry on koko Päijät-Hämeen maakunnan kattava kyläyhteisöjen kattojärjestö, joka koordinoi ja tiedottaa maakunnan kylätoimintaa. Päijät-Hämeen Kylät ry järjestää vuosittain Päijät-Hämeen kylämarkkinat Lahden satamassa, mihin kokoontuvat kylätoimijat esittelemään kyliään mahdollisesti niistä kiinnostuneille uusille asukkaille.
Vuosittain valitaan Päijät-Hämeen vuoden kylä. Päijät-Hämeen kylät tukee myös Avoimien kylien tapahtumaa kesäkuun toisin lauantain.
Avoimet kylät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Asikkala | Urajärvi | Vesivehmaa | Vääksy |  |
| 2 |  | Hartola |  |  |  |  |
| 3 |  | Heinolan kaupunki | Heinolan kirkonkylä | Vierumäki |  |  |
| 4 |  | Hollola | Hollolan kirkonkylä |  |  |  |
| 5 |  | Kärkölä |  |  |  |  |
| 6 |  | Lahden kaupunki | Nastolan kirkonkylä | Nastolan Villähde |  |  |
| 7 |  | Orimattilan kaupunki | Niinikoski | Orimattilan keskustaajama | Pennala | Tönnö |
| 8 |  | Padasjoki | Saksala |  |  |  |
| 9 |  | Sysmä | Sysmän kirkonkylä |  |  |  |
Aiheesta muualla

Päijät-Hämeen Kylät ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Päijät-Hämeen ilmailumuseo

| Päijät-Hämeen ilmailumuseo |
| --- | --- |
 Blackburn Ripon IIF, RI-140
Tyyppi:  ilmailumuseo
Sijainti:  Asikkala
Ylläpitäjä:  Lahden ilmasilta
Kotisivut:  Päijät-Hämeen ilmailumuseo
Koordinaatit:  61°8′40″N, 25°41′13″E
 fiPäijät-Hämeen ilmailumuseo 
    
Aero A-32 GR Jupiter, AEj-59
Päijät-Hämeen ilmailumuseo, tunnetaan myös nimellä Vesivehmaan varastohalli, on Asikkalassa Lahti-Vesivehmaan lentopaikan länsilaidalla sijaitseva ilmailumuseo. Nykynimisenä museona se avattiin virallisesti 19. toukokuuta 2006.
Museo on pääosin Suomen ilmavoimien koneiden museo. Suomen Ilmavoimat alkoi vuonna 1948 tehdyn päätöksen mukaan sijoittaa osan käytöstä poistetuista konetyypeistään Vesivehmaan varastohalliin. Varasto säilytti pitkään paljon vanhempiakin sotilaslentokoneita. Toisaalta ilmavoimat myi 1940-luvun lopulla romuksi suuren määrän toisen maailmansodan aikaisia lentokoneita.
Museota ylläpitää Lahden ilmasilta (LIS), joka on perustettu 15. marraskuuta 1962. Se on kiltajärjestö, joka alkoi suojella varastoituja koneita, joita on parikymmentä. Museokoneita Päijät-Hämeen ilmailmuseoon on kunnostanut myös Ilmailumuseoyhdistys ry:n Tiistaikerho.
Kävijöitä museossa on ollut noin 2000 vuodessa.
Kokoelmat

Entiset Suomen Ilmavoimien koneet
Blackburn Ripon II F - brittiläinen tiedustelukone. Museolla on ainoa Ripon koko maailmassa. Kone on koottu keväällä 2006, mutta sitä ei entisöidä Vesivehmaalla, jolla on museokoneiden varastointiveloite muttei lupaa entisöintiin.
Folland Gnat Mk.1, englantilainen hävittäjälentokone 1950-luvulta.
Fouga Magister CM 170, ranskalainen harjoitushävittäjä 1960-luvun alusta.
MiG-15 UTI, neuvostoliittolainen harjoitushävittäjälentokone 1950-luvulta.
MiG-21bis, neuvostoliittolainen hävittäjälentokone 1970-luvulta.
Mil Mi-8 P, neuvostoliittolainen kuljetushelikopteri.
Saab J 35S Draken, ruotsalainen hävittäjälentokone 1970-luvulta.
Entisöimättömät Ilmavoimien koneet
Aero A-32, tšekkoslovakialainen tiedustelukone 1920-luvun lopulta.
Caudron C.59, ranskalainen 1920-luvun tiedustelukone.
Caudron-Renault C. R. 714, ranskalainen toisen maailmansodan hävittäjälentokone CA-556, jolla ei Suomen ilmavoimat lentänyt lainkaan.
de Havilland Vampire Mk 55, englantilainen harjoitushävittäjä 1950-luvun alusta. Koneen runko on hyvin huonossa kunnossa, mutta paljastaa puurakenteen.
I.V.L. D.26 Haukka I, suomalainen hävittäjälentokone 1920-luvulta.
VL E.30 Kotka II, suomalainen hävittäjälentokoneen prototyyppi vuodelta 1930.
Entisöimättömät siviililentokoneet
I.V.L. K.1 Kurki, suomalainen siviilikoulukone 1920-luvun lopulta, joka tunnettiin myös nimellä "Järvisen laatikko" suunnittelijansa Asser Järvisen mukaan. Tämäkin on voinut olla Suomen ilmavoimien rekisterissä.
Republic RC-3 Seabee, 1940-luvun amerikkalainen pieni lentovene.
Kassel 12, 1930-luvun saksalainen liitokone (hallin katosta roikkuva)
Se, että esimerkiksi 1920-luvun koneita ylipäätään on museolla johtuu Ilmavoimien päätöksestä tuolloin säästää museoita varten lentokoneistaan ainakin yhden kappaleen kutakin mallia. 1930-luvun metallirakenteiset koneet kelpasivat romumetalliksi toisen maailmansodan jälkeen. Entisöintiajatus syttyi vasta 1960-luvun lopulla ja tuolloin Vesivehmaan varastohallin tuolloin laajempi konemäärä oli avainasemassa.
Museossa on useista muista koneista osia - siipiä, ampumoita, moottoreita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Päijät-Hämeen ilmailumuseo Wikimedia Commonsissa
Lahden Ilmasilta
Päijät-Hämeen paikallismuseot (lahdenmuseot.fi)
Päijät-Hämeen Ilmailumuseo (englanniksi) (aviationmuseum.eu)
Suomen ilmailumuseot
Hallinportti-ilmailumuseo
Karhulan ilmailukerhon lentomuseo
Karjalan ilmailumuseo
Päijät-Hämeen ilmailumuseo
Suomen ilmailumuseo
Suomen Ilmavoimamuseo
Asikkala
| --- | --- |
Kylät ja kyläkokonaisuudet*:  Anianpelto | Asikkalan kirkonkylä | Hillilä | Iso-Äiniö | Joenniemi | Kalkkinen | Keltaniemi |Kopsuo | Kurhila | Mustjärvi* | Myllykselä | Paakkola | Pulkkila | Pätiälä | Reivilä | Riihilahti | Salo | Salonsaari* | Särkijärvi | Urajärvi | Vehkoo | Vesivehmaa | Viitaila | Vähimaa | Vähä-Pulkkila' | Vähä-Äiniö | Vääksy*
Järvet:  Ruotsalainen | Päijänne | Vesijärvi
Luonnonsuojelualueet:  Asikkalan letot | Aurinkovuori | Evon alue | Kinissaari | Kutajärven alue | Mukkulammi | Päijänteen alue | Päijänteen kansallispuisto | Pitkäkallion metsä | Riihikallio-Pilkanmäki | Romioja | Tupsuvuori | Urajärvi | Valtionkärki | Vanhan kartanon idänverijuurialue | Vähä-Pulkkila | Vähäpää
Rakennukset ja rakennelmat:  Asikkalan kirjasto |  Asikkalan kirkko | Jenkkapirtti | Kalkkisten kanava | Lahti-Vesivehmaan lentokenttä | Päijät-Hämeen ilmailumuseo | Päijännetunneli | Vääksyn kanava
Tuulosjärvi

| Tuulosjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Nokia (Tottijärvi), Vesilahti
Koordinaatit:  61°20′24″N, 23°21′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  Ylisentyrynoja 
Järvinumero:  35.219.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,2 m 
Rantaviiva:  2,623 km 
Pinta-ala:  0,24857 km² 
Tilavuus:  0,000589 km³ 
Suurin syvyys:  6,8 m 
Valuma-alue:  3,6 km² 
 fiTuulosjärvi 
Tuulosjärvi  on Pirkanmaalla Nokian Tottijärven ja Vesilahden rajalla sijaitseva erämaajärvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Tuulosjärvi on osa Vastinjoen valuma-aluetta.