stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 1997
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Francisco Sánchez | 21,80 |  Mark Foster | 22,03 |  Ricardo Busquets | 22,17 |
| 100 m |  Francisco Sánchez | 47,86 |  Gustavo Borges | 48,16 |  Michael Klim | 48,21 |
| 200 m |  Gustavo Borges | 1.45,45 |  Trent Bray | 1.45,81 |  Lars Conrad | 1.46,44 |
| 400 m |  Jacob Carstensen | 3.43,44 |  Chad Carvin | 3.43,73 |  Grant Hackett | 3.43,83 |
| 1 500 m |  Grant Hackett | 14.39,54 |  Jörg Hoffmann | 14.40,67 |  Graeme Smith | 14.46,85 |
Selkäuinti
| 100 m |  Neisser Bent | 52,77 |  Brian Retterer | 53,06 |  Adrian Radley | 53,36 |
| 200 m |  Neisser Bent | 1.54,21 |  Wang Wei | 1.54,82 |  Vladimir Selkov | 1.55,15 |
Rintauinti
| 100 m |  Patrik Isaksson | 59,99 |  Stanislav Lopuhov | 1.00,05 |  Jens Kruppa | 1.00,18 |
| 200 m |  Aleksandr Gukov | 2.09,25 |  Andrei Kornejev | 2.09,28 |  Jens Kruppa | 2.10,53 |
Perhosuinti
| 100 m |  Lars Frölander | 51,95 |  Geoff Huegill | 51,99 |  Michael Klim | 52,02 |
| 200 m |  James Hickman | 1.55,55 |  Denys Sylantjev | 1.55,76 |  Scott Goodman | 1.55,94 |
Sekauinti
| 200 m |  Matthew Dunn | 1.57,46 |  Christian Keller | 1.58,35 |  Ron Karnaugh | 1.59,12 |
| 400 m |  Matthew Dunn | 4.06,89 |  Xie Xufeng | 4.12,52 |  Christian Keller  Ron Karnaugh | 4.12,53 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Saksa Lars Conrad Christian Tröger Alexander Lüderitz Aimo Heilmann | 3.14,08 |  Ruotsi Fredrik Letzler Anders Holmertz Ola Fagerstrand Lars Frölander | 3.14,22 |  Australia Michael Klim Scott Logan Richard Upton Jeffrey English | 3.14,83 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Australia Michael Klim Grant Hackett William Kirby Matthew Dunn | 7.02,74 ME |  Ruotsi Anders Lyrbring Anders Holmertz Lars Frölander Fredrik Letzler | 7.05,61 |  Iso-Britannia Paul Palmer Andrew Clayton Mark Stevens James Salter | 7.05,81 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Australia Adrian Radley Phil Rogers Geoff Huegill Michael Klim | 3.30,66 ME |  Venäjä Vladimir Selkov Stanislav Lopuhov Denis Pankratov Roman Jegorov | 3.32,56 EE |  Iso-Britannia Martin Harris Richard Maden James Hickman Mark Foster | 3.32,61 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Sandra Völker | 24,70 EE |  Jenny Thompson | 24,78 |  Le Jingyi | 24,83 |
| 100 m |  Jenny Thompson | 53,46 |  Sandra Völker | 53,50 |  Le Jingyi | 53,72 |
| 200 m |  Claudia Poll | 1.54,17 ME |  Nian Yun | 1.56,24 |  Martina Moravcová | 1.56,66 |
| 400 m |  Claudia Poll | 4.00,03 ME |  Natasha Bowron | 4.05,76 |  Kerstin Kielgaß | 4.07,13 |
| 800 m |  Natasha Bowron | 8.26,45 |  Kerstin Kielgaß | 8.28,10 |  Carla Geurts | 8.28,96 |
Selkäuinti
| 100 m |  Lu Donghua | 59,75 |  Chen Yan | 1.00,14 |  Misty Hyman | 1.00,17 |
| 200 m |  Chen Yan | 2.07,50 |  Misty Hyman | 2.07,66 |  Lia Oberstar | 2.08,29 |
Rintauinti
| 100 m |  Kristy Ellem | 1.08,27 |  Alicja Pęczak | 1.08,33 |  Svitlana Bondarenko | 1.08,39 |
| 200 m |  Kristy Ellem | 2.22,68 |  Larisa Lăcustă | 2.25,60 |  Alicja Pęczak | 2.25,62 |
Perhosuinti
| 100 m |  Jenny Thompson | 57,79 ME |  Cai Huijue | 57,92 |  Misty Hyman | 57,95 |
| 200 m |  Liu Limin | 2.07,20 |  Hitomi Kashima | 2.07,34 |  Misty Hyman | 2.07,54 |
Sekauinti
| 200 m |  Louise Karlsson | 2.11,19 |  Martina Moravcová | 2.11,39 |  Sue Rolph | 2.12,39 |
| 400 m |  Emma Johnson | 4.35,18 |  Sabine Herbst | 4.36,02 |  Joanne Malar | 4.37,46 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Kiina Le Jingyi Chao Na Shan Ying Nian Yun | 3.34,55 ME |  Saksa Simone Osygus Antje Buschschulte Katrin Meißner Sandra Völker | 3.34,69 EE |  Ruotsi Johanna Sjöberg Louise Karlsson Malin Svahnström Therese Alshammar | 3.38,07 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Kiina Wang Luna Nian Yun Chen Yan Shan Ying | 7.51,92 ME |  Ruotsi Johanna Sjöberg Josefin Lillhage Louise Jöhncke Malin Nilsson | 7.56,04 |  Australia Julia Greville Natasha Bowron Lise Mackie Emma Johnson | 7.56,12 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Kiina Lu Donghua Han Xue Cai Huijue Le Jingyi | 3.57,83 |  Yhdysvallat Lia Oberstar Amanda Beard Misty Hyman Jenny Thompson | 3.58,94 |  Australia Meredith Smith Kristy Ellem Angela Kennedy Sarah Ryan | 4.01,55 |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Australia | 9 | 2 | 8 | 19 |
| 2 |  Kiina | 6 | 5 | 2 | 13 |
| 3 |  Ruotsi | 3 | 3 | 1 | 7 |
| 4 |  Saksa | 2 | 6 | 5 | 13 |
| 5 |  Yhdysvallat | 2 | 5 | 6 | 13 |
| 6 |  Costa Rica | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 6 |  Kuuba | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 6 |  Venezuela | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 9 |  Iso-Britannia | 1 | 1 | 4 | 6 |
| 10 |  Brasilia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 11 |  Tanska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 11 |  Valko-Venäjä | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 |  Venäjä | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 14 |  Puola | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 14 |  Slovakia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 14 |  Ukraina | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 17 |  Japani | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 17 |  Romania | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 17 |  Uusi-Seelanti | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20 |  Alankomaat | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 |  Kanada | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 |  Puerto Rico | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 32 | 32 | 33 | 97 |
Tulovero Suomessa

Tuloverotus on Suomessa nettoverotusta. Tämä tarkoittaa sitä, että bruttotuloista saadaan vähentää verovähennyksinä tulon hankkimisesta ja säilyttämisestä aiheutuneet menot.
Tuloverotus koskee luonnollisia henkilöitä, kuolinpesiä, yhteisöjä (monet yhtiöt), yhtymiä ja yhteisetuuksia. Näiden eri veronmaksajaryhmien tuloverotus poikkeaa toisistaan. Verotuksen kannalta merkitystä on myös sillä, mistä tulot ovat peräisin. Erilaisia ja eri tulolähteistä saatuja tuloja verotetaan eri tavoin.
Historia

Suomessa tuloverotus (tulosuostuntavero) oli käytössä ensi kertaa vuosina 1865–1885. Valtion tulovero tuli pysyväksi vuonna 1921.
Tuloverotus henkilöverotuksessa

Henkilöverotus kattaa luonnolliset henkilöt ja kuolinpesät. Henkilöitä verotetaan erillisverotuksen periaatteella eli jokaista perheenjäsentä verotetaan erikseen.
Henkilöverotuksessa tulot jaetaan kahteen tulolajiin. Tulolajit ovat ansio- ja pääomatulo. Pääomatuloa ovat tulot, joita varallisuuden voidaan katsoa kerryttäneen. Muut tulot, esimerkiksi palkka ja eläke, ovat ansiotuloa. Yrittäjien verotuksessa yrityksestä saatu tulo jaetaan verotuksessa ansiotulo-osuuteen ja pääomatulo-osuuteen. Jako koskee yksityisiä elinkeinonharjoittajia, avoimen yhtiön ja kommandiittiyhtiön yhtiömiehiä, maatalouden harjoittajia ja tietyissä tilanteissa myös osakkeenomistajien osinkotuloja.
Verotusta varten lasketaan veronalainen ansiotulo ja veronalainen pääomatulo. Loppuosa tuloista on verovapaata tuloa. Veronalainen ansio- ja pääomatulo verotetaan toisistaan erillään. Molempia koskee nykyisin progressiivinen verotus, jossa kokonaisveroaste nousee tulojen noustessa. Ansiotulon perusteella peritään valtion tulovero, kunnallisvero sekä mahdollinen kirkollisvero. Ansiotuloon kohdistuu lisäksi veroluontoisia maksuja: sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksu ja päivärahamaksu, sosiaaliturvamaksu, työttömyysvakuutusmaksu ja työeläkemaksu. Pääomatulon perusteella peritään pääomatulovero.
Yksityishenkilöiltä perittyjen tuloverojen tuotto vuonna 2012 oli 27 miljardia euroa. Tästä 25 miljardia koostui ansiotuloverosta ja loppu 1,8 miljardia pääomatuloverosta. Tuloveroja maksoi 4,2 miljoonaa henkilöä. Ansio- ja pääomatuloverojen osuus palkansaajien veronalaisista tuloista oli 22,2 %, eläkeläisillä 17,8 %. Maatalouden harjoittajilla vastaava luku oli 23,5 % ja liikkeen- ja ammatinharjoittajilla 25,3 %.
Yhteisöjen tuloverotus

Yhteisöjä ovat verotuksessa monet yhtiöt kuten osakeyhtiöt, yhdistykset ja eräät muut itsenäiset verovelvolliset. Yhteisöjen tuloja ei jaeta ansio- ja pääomatuloiksi. Niiden saamia tuloja verotetaan yhteisön tuloverona eli yhteisöverona.
Yhtymien tuloverotus

Yhtymiä ovat verotuksessa eräät yhtiöt kuten kommandiittiyhtiö ja avoin yhtiö sekä tietyt muut yhteenliittymät. Yhtymät ovat verotuksessa ns. laskentasubjekteja. Ne eivät ole erillisiä verovelvollisia, vaan niille lasketaan tulo, joka jaetaan verotuksessa yhtymän osakkaiden tuloksi.
Tuloverolait ja tulolähteet

Verotusta varten verovelvollisen tulot jaetaan tulolähteisiin, joista lasketaan kustakin verot erikseen. Tulolähteet ovat henkilökohtainen tulolähde (ns. TVL-tulo), elinkeinotulo (EVL-tulo) ja maataloustulo (MVL-tulo). Kunkin tulolähteen tulos lasketaan erikseen oman verolakinsa mukaisesti. Henkilökohtaisen tulon verotusta säätelee Tuloverolaki, elinkeinotulon verotusta Laki elinkeinotulon verottamisesta ja maataloustulon verotusta Maatilatalouden tuloverolaki.
Elinkeinotoiminnalla tarkoitetaan liike- ja ammattitoimintaa. Maataloutena pidetään maa- ja metsätalouteen liittyvää toimintaa kuten viljelyä ja tuotantoeläinten kasvatusta. Muut toiminnot kuuluvat henkilökohtaiseen tulolähteeseen ja verotetaan tuloverolain mukaan. Yksityishenkilöllä henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluvat esimerkiksi eläke- ja palkkatulot. Kellä tahansa verovelvollisella voi olla kaikki kolme tulolähdettä, sillä jako ei riipu yhtiömuodosta.
Kunkin tulolähteen tulos lasketaan erikseen ja myös ilmoitetaan omalla veroilmoituslomakkeellaan. Tulolähteiden verotus on erillistä siten, että toisen tulolähteen tappiota ei saa vähentää toisen tulolähteen voitosta.
Verotietojen julkisuus

Laista verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta seuraa, että verotettavien tulojen ja maksettavien verojen määrä ovat julkista tietoa. Sen sijaan verovapaiden tulojen määrä ei ole julkista tietoa.
Muut tuloista perittävät verot Suomessa

Tuloveron lisäksi Suomessa on eräitä muitakin veroja, jotka peritään tuloista.
Yleisradiovero kannetaan tuloverotuksessa verotettavien tulojen perusteella.
Lähdevero peritään talletuksista ja joukkovelkakirjalainoista saaduista korkotuloista sen sijaan, että ne verotettaisiin pääomatulona.
Perintöveroa peritään perintönä tai testamentilla saadusta, lahjaveroa lahjaksi saadusta omaisuudesta. Perintöä tai lahjaa ei veroteta tuloverotuksessa.
Valandovo

| Valandovo |
| --- | --- |
 Valandovo
Valtio:   Pohjois-Makedonia
Alue:  Kaakkoisalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  331,4 km²
Väkiluku (2021):  10 508
 – Väestötiheys:  31,71 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valandovo (mak. Валандово) on kaupunki Kaakkoisalueella, Pohjois-Makedoniassa. Kaupungissa asuu 10 508 asukasta, ja väestö on ollut 0,65 prosentin vuotuisessa laskussa. Asukkaista 80,5 prosenttia on makedonialaisia ja 82,4 prosenttia puhuu makedoniaa. Kaupungin pinta-ala on 331,4 neliökilometriä.
Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2006

Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin kahdeksannen kerran vuonna 2006 Kiinan Shanghaissa. Kilpailut alkoivat 5. huhtikuuta ja päättyivät 9. huhtikuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Kansainvälinen uimaliitto FINA. Kilpailuissa rikottiin neljä uinnin maailmanennätystä.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Duje Draganja | 21,38 |  Cullen Jones | 21,52 |  Oleksandr Volynets   Nick Brunelli | 21,62 |
| 100 m |  Ryk Neethling | 47,24 |  Filippo Magnini | 47,31 |  José Meolans | 47,87 |
| 200 m |  Ryk Neethling | 1.43,51 |  Filippo Magnini | 1.43,78 |  Massimiliano Rosolino | 1.44,67 |
| 400 m |  Juri Prilukov | 3.38,08 |  Park Tae-hwan | 3.40,43 |  Massimiliano Rosolino | 3.41,04 |
| 1 500 m |  Juri Prilukov | 14.23,92 KE |  Park Tae-hwan | 14.33,28 |  Zhang Lin | 14.42,82 |
Selkäuinti
| 50 m |  Matt Welsh | 23,53 |  Thomas Rupprath | 23,70 |  Helge Meeuw | 24,01 |
| 100 m |  Matt Welsh | 51,09 |  Markus Rogan | 51,48 |  Randall Bal   Helge Meeuw | 51,63 |
| 200 m |  Ryan Lochte | 1.49,05 ME |  Markus Rogan | 1.50,97 |  Matt Welsh | 1.53,10 |
Rintauinti
| 50 m |  Oleh Lisohor | 26,39 KE |  Alessandro Terrin | 26,60 |  Christopher Cook | 27,17 |
| 100 m |  Oleh Lisohor | 58,14 KE |  Brenton Rickard | 58,70 |  Alexander Dale Oen | 59,16 |
| 200 m |  Vladislav Poljakov | 2.06,95 |  Brenton Rickard | 2.07,52 |  Jevgeni Ryžkov | 2.07,94 |
Perhosuinti
| 50 m |  Matt Welsh | 23,05 |  Serhi Breus | 23,06 |  Kaio de Almeida | 23,07 |
| 100 m |  Kaio de Almeida | 51,07 |  Albert Subirats | 51,23 |  Jayme Cramer | 51,53 |
| 200 m |  Wu Peng | 1.52,36 KE |  Moss Burmester | 1.53,94 |  Nikolai Skvortsov | 1.54,09 |
Sekauinti
| 100 m |  Ryk Neethling | 52,42 KE |  Peter Mankoč | 53,00 |  Stefan Nystrand | 53,97 |
| 200 m |  Ryan Lochte | 1.53,31 ME |  Markus Rogan | 1.55,68 |  Igor Berezutski | 1.56,64 |
| 400 m |  Ryan Lochte | 4.02,49 KE |  Luca Marin | 4.05,12 |  Igor Berezutski | 4.06,81 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Italia Alessandro Calvi Klaus Lanzarini Christian Galenda Filippo Magnini | 3.10,74 |  Ruotsi Marcus Piehl Lars Frölander Jonas Tilly Stefan Nystrand | 3.11,63 |  Yhdysvallat Nick Brunelli Ryan Lochte Matt Grevers Jason Lezak | 3.11,92 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Italia Massimiliano Rosolino Matteo Pelliciari Nicola Cassio Filippo Magnini | 6.59,08 KE |  Australia Andrew Mewing Louis Paul Grant Brits Nick Ffrost | 7.04,16 |  Yhdysvallat Ryan Lochte Nick Brunelli Jayme Cramer Larsen Jensen | 7.04,34 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Australia Matt Welsh Brenton Rickard Adam Pine Ashley Callus | 3.27,71 |  Yhdysvallat Ryan Lochte Scott Usher Jayme Cramer Nick Brunelli | 3.28,00 |  Ukraina Andri Oleynyk Oleh Lisohor Serhi Advena Andri Serdinov | 3.28,62 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Lisbeth Lenton | 23,97 |  Therese Alshammar | 23,98 |  Marleen Veldhuis | 24,25 |
| 100 m |  Lisbeth Lenton | 52,33 |  Marleen Veldhuis | 53,33 |  Maritza Correia | 53,54 |
| 200 m |  Yang Yu | 1.54,94 |  Federica Pellegrini | 1.55,15 |  Annika Liebs | 1.55,56 |
| 400 m |  Kate Ziegler | 4.01,79 |  Bronte Barratt | 4.03,29 |  Federica Pellegrini | 4.03,63 |
| 800 m |  Anastasija Ivanenko | 8.11,99 KE |  Kate Ziegler | 8.14,12 |  Rebecca Cooke | 8.20,02 |
Selkäuinti
| 50 m |  Janine Pietsch | 27,00 KE |  Tayliah Zimmer | 27,25 |  Gao Chang | 27,28 |
| 100 m |  Janine Pietsch | 58,02 KE |  Tayliah Zimmer | 58,27 |  Gao Chang | 58,74 |
| 200 m |  Margaret Hoelzer | 2.05,29 |  Tayliah Zimmer | 2.05,99 |  Hannah McLean | 2.06,96 |
Rintauinti
| 50 m |  Jade Edmistone | 30,22 |  Brooke Hanson | 30,40 |  Jessica Hardy | 30,48 |
| 100 m |  Tara Kirk | 1.05,25 KE |  Suzaan van Biljon | 1.05,62 |  Jade Edmistone | 1.06,08 |
| 200 m |  Qi Hui | 2.20,72 |  Tara Kirk | 2.21,77 |  Luo Nan | 2.23,49 |
Perhosuinti
| 50 m |  Therese Alshammar | 25,76 |  Fabienne Nadarajah | 25,95 |  Anna-Karin Kammerling | 26,07 |
| 100 m |  Lisbeth Lenton | 56,61 |  Rachel Komisarz | 57,43 |  Jessicah Schipper | 57,49 |
| 200 m |  Jessicah Schipper | 2.05,11 KE |  Francesca Segat | 2.05,91 |  Yang Yu | 2.07,05 |
Sekauinti
| 100 m |  Brooke Hanson | 1.00,16 |  Hanna-Maria Seppälä | 1.00,74 |  Martina Moravcová | 1.01,41 |
| 200 m |  Qi Hui | 2.09,33 |  Kaitlin Sandeno | 2.10,79 |  Lara Carroll | 2.11,77 |
| 400 m |  Qi Hui | 4.34,28 |  Alessia Filippi | 4.35,38 |  Anastasija Ivanenko | 4.35,54 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Alankomaat Inge Dekker Hinkelien Schreuder Chantal Groot Marleen Veldhuis | 3.33,32 ME |  Australia Shayne Reese Sophie Edington Danni Miatke Lisbeth Lenton | 3.34,95 |  Ruotsi Josefin Lillhage Therese Alshammar Anna-Karin Kammerling Ida Mattsson | 3.36,13 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Australia Bronte Barratt Jessicah Schipper Shayne Reese Lisbeth Lenton | 7.46,96 |  Kiina Pang Jiaying Tang Jingzhi Xu Yanwei Yang Yu | 7.47,07 |  Yhdysvallat Kate Ziegler Rachel Komisarz Amanda Weir Kaitlin Sandeno | 7.49,16 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Australia Tayliah Zimmer  Jade Edmistone  Jessicah Schipper  Lisbeth Lenton | 3.51,84 ME |  Yhdysvallat Margaret Hoelzer Tara Kirk Rachel Komisarz Maritza Correia | 3.55,65 |  Kiina Gao Chang Luo Nan Zhou Yafei Xu Yanwei | 3.55,76 |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Australia | 12 | 9 | 4 | 25 |
| 2 |  Yhdysvallat | 6 | 7 | 8 | 21 |
| 3 |  Kiina | 5 | 1 | 6 | 12 |
| 4 |  Etelä-Afrikka | 3 | 1 | 0 | 4 |
| 5 |  Venäjä | 3 | 0 | 4 | 7 |
| 6 |  Italia | 2 | 7 | 3 | 12 |
| 7 |  Saksa | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 8 |  Ukraina | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 9 |  Ruotsi | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 10 |  Alankomaat | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 11 |  Brasilia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 11 |  Kazakstan | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 13 |  Kroatia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 14 |  Itävalta | 0 | 4 | 0 | 4 |
| 15 |  Etelä-Korea | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 16 |  Uusi-Seelanti | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 17 |  Slovenia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 17 |  Suomi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 17 |  Venezuela | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20 |  Iso-Britannia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 21 |  Argentiina | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 21 |  Norja | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 21 |  Slovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 40 | 40 | 42 | 122 |
Turun kauppatori

| Turun kauppatori> Uusitori, Raatihuoneentori, Aleksanterintori |
| --- | --- |

 Kauppatori vuonna 2008
Rakennustyyppi:  Kauppatori
Pituus:  120 m
Leveys:  120 m
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Turun kauppatori (ruots. Salutorget i Åbo) on Turun ydinkeskustassa sijaitseva tori. Kauppatori rajautuu pohjoisessa Yliopistonkatuun, idässä Kauppiaskatuun, etelässä Eerikinkatuun ja lännessä Aurakatuun. Kauppatori on suosittu matkailunähtävyys, tapaamis-, kauppa- sekä kahvittelupaikka ja sitä pidetään usein Turun kaupungin keskipisteenä. Torilla järjestetään erilaisia tapahtumia, kuten markkinoita, konsertteja ja mielenosoituksia. Kauppatori on myös Turun seudun joukkoliikenteen merkittävin solmukohta ja pysäkkialue, jossa vaihdetaan usein linjalta toiselle.
Historia > Uusitori (1600-luvulta vuoteen 1827)

Turku alkoi laajentua 1400-luvulta alkaen Aurajoen länsipuolelle, jossa nykyinen kauppatori sijaitsee. Keskiajalla torin seutu oli vielä peltoa ja vetistä niittyä, mutta 1600-luvun puolivälissä alueelle tehtiin ensimmäiset suunnitelmat: Noin vuodelta 1634 säilyneessä Gangiuksen Turun vanhimmassa kartassa hahmottuu nykyisen torin lounaiskulmassa aukio, Uusitori, jota pidetään kauppatorin edeltäjänä. Länsipuolelle jokea muuttanut vauraampi väestö ryhtyi asuttamaan jokirantaa – käsityöläiset, sepät ja tynnyrintekijät sekä vähävaraisemmat ihmiset muuttivat kauempana rannasta oleviin kortteleihin torin lähistölle. Paikalla, joka on suunnilleen nykyisen torin keskipiste, oli 1600-luvulla tienristeys. Torin pohjoispuolella sijaitsi todennäköisesti leprahautausmaa. Uusitori sijoittui suunnilleen nykyisen Eerikinkadun alle, Forum-korttelin luoteisosaan. Suurtori oli edelleen kaupungin tärkein markkinapaikka, mutta Uudellatorilla myytiin puutavaraa ja sinne oli keskittynyt kaupungin teurastajien lihakauppa.
Suuret nälkävuodet 1695–1697, vuoden 1710 ruttoepidemia, Suuren Pohjan sodan 1700–1721 aiheuttama resurssipula sekä Isovihan miehitys 1713–1721 saivat kaupungin kehityksen lähes pysähdyksiin ja asukasluvun taantumaan. Myös Uudentorin ympäristön asutus väheni ja ainakin osa alueen rakennuksista tuhoutui, kun toria muutettiin osittain pelloksi. Vuoden 1741 Turun rauhan jälkeen alueella alkoi intensiivinen jälleenrakentaminen ja torin ympäristöön muutti käsityöläisten lisäksi myös porvareita ja virkamiehiä. Alueella sijaitsi edelleen vain muutamia kivirakennuksia ja lähes kaikki talot olivat puusta rakennettuja. Uudentorin eteläreuna myötäili Hampunkehrääjänkatua, joka kulki nykyistä Eerikinkatua etelämpänä. Torin laidalla sijainneista rakennuksista merkittävimpiä oli nykyisen Turun ruotsalaisen teatterin kohdalle 1817 valmistunut puinen Bonuvier'n teatteri, jonka piirsi Pehr Johan Gylich.
Vuonna 1818 kaupungin maistraatti päätti siirtää markkinat ja valtaosan kaupankäynnistä Suurtorilta Uudelletorille. Merkittävää muutosta kaupankäynnissä ei kuitenkaan tapahtunut samana vuonna, sillä kaupungin päätöksestä tehtiin useita valituksia. Turun vuoden 1827 paloon mennessä valtaosa kaupungin torikaupasta oli kuitenkin jo keskittynyt Uudelletorille.
Historia > Kauppatori (1924 alkaen)

Vuonna 1924 Turun katujennimittämiskomitea päätti, että torin viralliseksi nimeksi tulee Kauppatori. Nimen muutoksen lisäksi toria haluttiin 1920-luvulla muutenkin laajemmin uudistaa. Oman suunnitelmansa tarjosi esimerkiksi arkkitehti Erik Bryggman, joka sijoitti ortodoksisen kirkon eteen kauppapaviljonkeja pylväikköineen. Toteutukseen päätyi lopulta ainoastaan Harald Smedbergin suunnittelemat funkkistyyliset torirakennukset, jotka valmistuivat 1935. Näihin rakennuksiin sijoittui Kauppiaskadun puolelle wc- ja kahvio, Eerikinkadun laitaan Aeron paviljonki ja Aurakadun puolelle kioski. Uudistuksen yhteydessä torin keskeltä poistettiin pitkään paikalla sijainnut koristeellinen lyhtypylväs. Lisäksi 1930-luvulla torin pinnan mukulakivi vaihdettiin nupukiveksi.
Autojen määrän lisääntyessä 1920- ja 30-luvulta alkaen, pyöräilijät, jalankulkijat ja autoilijat eivät mahtuneet enää turvallisesti samoille kaduille. Teiden leventämisen vuoksi useat rakennukset saivat Turussa purkutuomioita ja sotien jälkeen purkaminen sai vielä suuremmat mittasuhteet. Yleinen mielipide pysyi purkamisen puolella 1970-luvulle asti, jolloin valtakunnallisessa lehdistössä alettiin käyttää muidenkin kaupunkien rakennusten purkamisesta termiä Turun tauti.
Näkyvimmin Kauppatorin ympäristöä ovat muuttivat 1950-luvulta alkaen muun muassa seuraavat muutokset:
1953 torilta purettiin Aeron paviljonki. Tilalle rakennettiin Abel Sandelinin suunnittelemat uudet linja-autojen odotuskatokset ja kioskit.
1956 kaupungin koristeellisin rakennus, Karl Viktor Reiniuksen suunnittelema Lindblomin talo, purettiin voimakkaasta vastustuksesta huolimatta Kauppiaskadun laidalta. Tilalle valmistui 1957 Ole ja Bertel Gripenbergin suunnittelema Wiklundin uusi tavaratalo. Wiklundin laajennuksen tieltä purettiin vielä 1961 korttelin kulmasta Gylichin 1840-luvulla suunnittelema empirerakennus, jossa oli pitkään toiminut rautakauppa.
Syksyllä 1959 kaupunginvaltuusto hyväksyi tyhjilleen jääneen Hotelli Phoenixin purkamisen, jossa toimi pitkään myös Turun yliopisto. Monien mielestä Phoenixin purku oli kaikkien aikojen pahin ympäristörikos Turun keskustassa.
1960-luvun alussa Vanha postitalo purettiin, ja sen tilalle rakennettiin usein Turun rumimmaksi rakennukseksi nimetty Viljo Revellin suunnittelema KOP-kolmio.
Turun Suomalaisen Säästöpankin taloa uudistettiin 1960-luvulla Aarne Ehojoen suunnitelmien mukaan niin paljon, että vanhan rakennuksen voi laskea puretuksi.
1968 purettiin Kauppiaskadun ja Yliopistonkadun kulmassa sijainnut vuonna 1867 rakennettu Cygnaeuksen koulu.
Hotelli Hamburger Börsin purkaminen aiheutti 1970-luvulla niin suuren vastareaktion, että asia nostettiin esille myös valtakunnallisessa lehdistössä. Tästä huolimatta rakennus purettiin joulukuussa 1976.
1990-luvulla torin pohjoiskulmaan rakennettiin suuri grillikioskirakennus.
Kauppatori 1920-luvulla.
Marssikulkue ohittaa kauppatorin 1930-luvulla.
Torikauppaa 1950-luvulla.
Kauppatori ja Wiklund vuonna 1959.
Torikauppaa vuonna 1965.
Näkymä torille elokuussa 1981.