stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ampumahiihdon maailmancup 1994–1995
Kilpailukalenteri

Ohjelmaan kuului kuusi kilpailuviikonloppua, sekä maailmanmestaruuskilpailut.
| Paikka | Päivät | Pikakilpailu | Normaalimatka | Joukkuekilpailu | Viesti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Bad Gastein | 8.–11.12. | ● | ● |  | ● |
|  Bad Gastein (Piti olla Pokljukassa) | 14.–17.12. | ● | ● |  | ● |
|  Oberhof | 19.–22.1. | ● | ● | ● |  |
|  Ruhpolding | 26.–29.1. | ● | ● |  | ● |
|  Anterselva | 16.–19.2. | ● | ● | ● | ● |
|  Lahti | 9.–12.3. | ● | ● |  | ● |
|  Hochfilzen | 16.–19.3. | ● | ● |  | ● |
| Yhteensä | Yhteensä | 7 | 7 | 2 | 6 |
Anastasija Moh’njuk

| Mitalit> Maa:  Ukraina.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Ukraina.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Ukraina.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Maa:  Ukraina> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|       Hylätty | Portland 2016 | viisiottelu |  |
Anastasija Moh’njuk (ukr. Анастасія Мохнюк, s. 1. tammikuuta 1991 Nova Kah'ovka, Ukraina) on ukrainalainen seitsenottelija.
Moh’njuk kilpaili sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuonna 2013 pituushypyssä sijoittuen kahdeksanneksi. Vuonna 2014 hän oli seitsenottelun 14. Euroopan-mestaruuskilpailuissa Zürichissa. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 Moh’njuk sijoittui seitsemänneksi tuloksella 6359. Alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2013 Tampereella Moh’njuk saavutti pronssia tuloksella 5898.
Sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa Portlandissa 2016 Moh’njuk sijoittui viisiottelussa alun perin toiseksi pistein 4847, mutta hän menetti mitalinsa kun hänen kisoissa antamassaan dopingnäytteessä oli merkkejä meldoniumin käytöstä. Moh’njuk totesi käyttäneensä ainetta edellisen vuoden puolella, kun aine ei ollut vielä kiellettyjen aineiden listalla. Hän ei saanut tapauksesta kilpailukieltoa. Huhtikuussa 2016 hän kuitenkin antoi positiivisen dopingnäytteen ja sai neljän vuoden kilpailukiellon ajalle 21.4.2016–20.4.2020.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde: IAAF
200 metrin juoksu: 24,30 (2015)
800 metrin juoksu: 2.15,52 (2014)
100 metrin aitajuoksu: 13,00 (2015)
Korkeushyppy: 183 (2015)
Pituushyppy: 657 (2013)
Kuulantyöntö: 14,96 (2015)
Keihäänheitto: 39,76 (2015)
Seitsenottelu: 6359 (2015)
800 metrin juoksu: 2.16,69 (2016)
60 metrin aitajuoksu: 8,13 (2015)
Korkeushyppy: 182 (2013)
Pituushyppy: 662 (2013)
Kuulantyöntö: 14,58 (2016)
Viisiottelu: 4745 (2016)
Anastasija Merkušyna

| Anastasija Merkušyna |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Anastasija Olehivna Merkušyna
Syntynyt: 14. tammikuuta 1995 (ikä 29) Sumy, Ukraina
Ampumahiihtäjä
Laji:  ampumahiihto
Ammattilaistiedot
Maailmancup- debyytti:  2014
Maailmancup
Yksilölliset voitot:  0
Yksilölliset palkintosijat:  0
Kaikki palkintosijat:  6 viestiä
 Tietolaatikko päivitetty 22. helmikuuta 2020 
Aiheesta muualla
IBU
| Mitalit> Maa:  Ukraina.Naisten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Ukraina.Naisten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Ukraina.Naisten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Maa:  Ukraina> Naisten ampumahiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Hochfilzen 2017 | viesti |  |
|  Pronssia | Östersund 2019 | viesti |  |
|  Pronssia | Anterselva 2020 | viesti |  |
|  Pronssia | Pokljuka 2021 | viesti |  |
Anastasija Olehivna Merkušyna (ukr. Анастасія Олегівна Меркушина; s. 14. tammikuuta 1995 Sumy) on ukrainalainen ampumahiihtäjä.
Ura

Anastasija Merkušyna on moninkertainen nuorten MM- ja EM-mitalisti. Nuorten maailmanmestaruuksia hän on saavuttanut yhden ja Euroopan-mestaruuksia kolme. Lisäksi hänellä on yleisessä sarjassa yksi Euroopan-mestaruushopea ja kolme -pronssia.
IBU-Cup-tasolla Merkušyna debytoi jo kaudella 2010–2011. Maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran kaudella 2014–2015 Östersundissa. Hän kuitenkin vakiinnutti paikkansa Ukrainan edustusjoukkueessa vasta kaudella kaudella 2016–2017 ja pääsi osallistumaan vuoden 2017 maailmanmestaruuskilpailuihin. Siellä hän sijoittui kahdesti kymmenen parhaan joukkoon ollen kymmenes pikakilpailussa ja kahdeksas takaa-ajossa. Takaa-ajon kahdeksas sija on Merkušynan toistaiseksi paras henkilökohtainen sijoitus maailmancupin kilpailussa. Hän myös kuului Ukrainan MM-hopeaa voittaneeseen viestinelikkoon.
Merkušyna osallistui vuoden 2018 talviolympialaisiin sijoittuen parhaimmillaan takaa-ajon 46:nneksi. Hän myös kuului Ukrainan 11:nneksi sijoittuneeseen viestijoukkueeseen.
Vuoden 2019 maailmanmestaruuskilpailuissa Merkušyna oli parhaimmillaan normaalimatkan kymmenes. Hän myös saavutti MM-pronssia yhdessä Ukrainan muun viestijoukkueen kanssa. Hän oli kaudella 2018–2019 maailmancupin kokonaiskilpailun 35:s. Se on hänen toistaiseksi paras kokonaiskilpailun sijoituksensa. Vuoden 2020 maailmanmestaruuskilpailuissa hän voitti viestissä pronssia ja sijoittui normaalimatkalla 11:nneksi. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti viestissä pronssia. Henkilökohtaisissa kilpailuissa hän oli normaalimatkalla kolmastoista.
Merkušyna on päässyt viidesti maailmancupin kilpailuissa palkintokorokkeelle osana Ukrainan viestijoukkuetta, muttei ole kertaakaan voittanut osakilpailua. Lisäksi hänellä on yksi palkintosija seka- ja pariviestissä.
Ampiainen (pilalehti)

Ampiainen oli suomalainen pilalehti, joka ilmestyi vuosina 1910–1927 Viipurissa.
Ampiaisen perustivat viipurilaisen sanomalehti Karjalan toimittajat ja työntekijät, ja sitä julkaisemaan perustettiin Oy Ampiainen. Päätoimittajana oli virallisesti Aarne Pietinen, mutta tosiasiassa Ampiaista piti pystyssä taiteilija ja piirtäjä Aarno Karimo. Lehti ilmestyi vuoden 1910 alusta lähtien kahdesti kuukaudessa. Ampiainen julisti olevansa puolueeton, mutta Venäjän-kysymyksessä se oli hyvin jyrkkä, sillä noihin aikoihin Venäjän hallituksen suunnitelmat eräiden Viipurin läänin osien erottamiseksi Suomesta koettiin akuutiksi uhaksi. Ampiainen keskitti lähes kaiken huomionsa Venäjän vastaiseen agitaation, ja tuki tässä suhteessa nuorsuomalaisen Karjalan linjaa. Ensimmäisen maailmansodan aikana tiukentunut sensuuri tosin rajoitti mahdollisuuksia arvostella Venäjää. Karimon siirryttyä 1915 Karjalan vakinaiseksi piirtäjäksi Ampiaisen kuvittamisesta vastasivat Eric Vasström sekä veljekset Onni ja Janne Muusaari.
Vuodesta 1918 Ampiainen tuki Karjalan tavoin kookomusta, vaikka ei ilmoittanutkaan aivan avoimesti puoluekantaansa. 1920-luvulla lehti keskittyi äärivasemmiston, ruotsinkielisten ja kieltolain pilkkaamiseen. Kirjoittajiin kuului muun muassa Vaasan Jaakkoo eli J. O. Ikola. Kun Karjala alkoi julkaista enemmän omia pilapiirroksia ja viihteellistä aineistoa, Ampiainen kävi 1920-luvun alussa tarpeettomaksi, ja se lakkautettiin vuoden 1923 päätteeksi. Viljo Kojo herätti lehden vielä uudelleen henkiin vuonna 1927, mutta se ilmestyi vain vuoden ajan.
Aiheesta muualla

Kansalliskirjaston digitoidut aineistot : Aikakauslehdet : Ampiaisen numeroita vuosilta 1910–1911
Andrea Sánchez Falcón

Andrea Sánchez Falcón
Andrea Sánchez Falcón (s. 28. helmikuuta 1997 Arucas) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai hyökkääjä. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa Espanjan naisten maajoukkueessa vuonna 2017 ja on vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä pelannut kymmenen maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Falcón edustaa kotimaassaan Atlético Madridia.
Andrea Vargas

| Mitalit> Maa:   Costa Rica.Naisten yleisurheilu.Pan-Amerikan kisat  | Mitalit> Maa:   Costa Rica.Naisten yleisurheilu.Pan-Amerikan kisat  | Mitalit> Maa:   Costa Rica.Naisten yleisurheilu.Pan-Amerikan kisat  | Maa:   Costa Rica> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lima 2019 | 100 m aidat |  |
Andrea Carolina Vargas (s. 28. toukokuuta 1996) on costaricalainen pika-aitajuoksija. Hän voitti 100 metrin aitajuoksussa kultaa Pan-Amerikan kisoissa 2019 ajalla 12,82 juostuaan alkuerissä silloisen ennätyksensä 12,75. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän paransi ennätyksekseen alkuerissä 12,68, välierissä 12,65 ja loppukilpailussa 12,64, ja hän sijoittui lopputuloksissa viidenneksi. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän karsiutui välierissä, samoin Eugenen MM-kilpailuissa 2022.
Ampumahiihdon maailmancup 1999–2000

Ampumahiihdon maailmancup 1999–2000 alkoi 2. joulukuuta Itävallan Hochfilzenista ja päättyi 19. maaliskuuta Venäjän Hanti-Mansijskiin.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Ampumahiihdon maailmancup 1999–2000
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup |  Raphaël Poirée |  Magdalena Forsberg |
| Pikakilpailucup |  Ole Einar Bjørndalen |  Magdalena Forsberg |
| Takaa-ajocup |  Ole Einar Bjørndalen |  Magdalena Forsberg |
| Normaalimatkacup |  Frank Luck |  Magdalena Forsberg |
| Yhteislähtöcup |  Raphaël Poirée |  Magdalena Forsberg |
| Viesticup |  Norja |  Saksa |
| Maiden välinen cup |  Venäjä |  Saksa |
Kilpailut
Kilpailupaikat: 10
Henkilökohtaiset kilpailut: 25
| Viestit | 6 | 7 |
| Perutut kilpailut | 1 | 0 |
← 1998–1999 2000–2001 →
Kilpailukalenteri

Ohjelmaan kuului yhdeksän kilpailuviikonloppua, sekä MM-kilpailut. Miesten viestin maailmanmestaruuskilpailu siirrettiin kuitenkin sumun vuoksi Lahden kilpailuviikonlopun yhteyteen.
| Paikka | Päivät | Pikakilpailu | Takaa-ajo | Normaalimatka | Yhteislähtö | Viesti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Hochfilzen | 2.–5.12. |  | ● | ● |  | ● |
|  Pokljuka | 8.–12.12. | ● | ● |  |  | ● |
|  Osrblie/ Pokljuka | 15.–19.12. | ● |  | ● | ● |  |
|  Oberhof | 5.–9.1. | ● | ● |  |  | ● |
|  Ruhpolding | 12.–16.1. | ● | ● |  | ● | ● |
|  Anterselva | 20.–23.1. | ● | ● |  |  | ● |
|  Östersund | 11.–13.2. | ● | ● |  |  |  |
|  Holmenkollen | 19.–27.2. | ● | ● | ● | ● | ● (Naiset) |
|  Lahti | 9.–12.3. |  | ● | ● |  | ● (Naiset) |
|  Lahti | 11.3. |  |  |  |  | ● (Miehet) |
|  Hanty-Mansijsk | 16.–19.3. | ● | ● |  | ● |  |
| Yhteensä | Yhteensä | 8 | 9 | 4 | 4 | 7 |
Ampumahiihdon maailmancup 1997–1998

Ampumahiihdon maailmancup 1997–1998 alkoi 6. joulukuuta Norjan Lillehammerista ja päättyi 15. maaliskuuta Itävallan Hochfilzeniin.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Ampumahiihdon maailmancup 1997–1998
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup |  Ole Einar Bjørndalen |  Magdalena Forsberg |
| Pikakilpailucup |  Ole Einar Bjørndalen |  Magdalena Forsberg |
| Takaa-ajocup |  Sven Fischer |  Magdalena Forsberg |
| Normaalimatkacup |  Halvard Hanevold |  Magdalena Forsberg |
| Viesticup |  Saksa |  Venäjä |
| Maiden välinen cup |  Norja |  Saksa |
Kilpailut
Kilpailupaikat: 8
Henkilökohtaiset kilpailut: 18
Viestit: 5 (+ joukkuek.)
← 1996–1997 1998–1999 →
Kilpailukalenteri

Ohjelmaan kuului seitsemän kilpailuviikonloppua, sekä olympiakilpailut. Takaa-ajon maailmanmestaruus ratkaistiin Pokljukan viikonloppuna ja joukkuekilpailun Hochfilzenin viikonloppuna.
| Paikka | Päivät | Pikakilpailu | Takaa-ajo | Normaalimatka | Joukkuekilpailu | Viesti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Lillehammer | 6.–7.12. | ● | ● |  |  |  |
|  Östersund | 11.–14.12. | ● |  | ● |  | ● |
|  Kontiolahti | 18.–21.12. | ● | ● |  |  | ● |
|  Ruhpolding | 8.–11.1. | ●● |  |  |  | ● |
|  Anterselva | 15.–18.1. | ● |  | ● |  | ● |
|  Nagano | 11.–21.2. | ● |  | ● |  | ● |
|  Pokljuka | 3.–7.3. | ●● |  | ● |  |  |
|  Pokljuka | 8.3. |  | ● |  |  |  |
|  Hochfilzen | 12.-14.3. | ● |  | ● |  |  |
|  Hochfilzen | 15.3. |  |  |  | ● |  |
| Yhteensä | Yhteensä | 10 | 3 | 5 | 1 | 5 |
Ampumahiihdon maailmancup 1995–1996

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Ampumahiihdon maailmancup 1995–1996
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup |  Vladimir Dratšov |  Emmanuelle Claret |
| Pikakilpailucup |  Vladimir Dratšov |  Emmanuelle Claret |
| Normaalimatkacup |  Vladimir Dratšov |  Andreja Grašič |
| Viesti-/Joukkuekilpailucup |  Venäjä |  Saksa  Ranska |
| Maiden välinen cup |  Venäjä |  Ranska |
Kilpailut
Kilpailupaikat: 7
Henkilökohtaiset kilpailut: 14
Viestit: 6 (+ 2 joukkuek.)
← 1994–1995 1996–1997 →
Ampumahiihdon maailmancup 1995–1996 alkoi 7. joulukuuta Ruotsin Östersundista ja päättyi 17. maaliskuuta Itävallan Hochfilzeniin.
Kilpailukalenteri

Ohjelmaan kuului kuusi kilpailuviikonloppua, sekä maailmanmestaruuskilpailut.
| Paikka | Päivät | Pikakilpailu | Normaalimatka | Joukkuekilpailu | Viesti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Östersund | 7.–10.12. | ● | ● |  | ● |
|  Holmenkollen | 14.–17.12. | ● | ● |  | ● |
|  Anterselva | 11.–14.1. | ● | ● |  | ● |
|  Osrblie | 18.–20.1. | ● | ● | ● |  |
|  Ruhpolding | 3.–11.2. | ● | ● | ● | ● |
|  Pokljuka | 7.–10.3. | ● | ● |  | ● |
|  Hochfilzen | 14.–17.3. | ● | ● |  | ● |
| Yhteensä | Yhteensä | 7 | 7 | 2 | 6 |
Ala-Jokilampi (Saarijärvi)

| Ala-Jokilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°47′47″N, 25°07′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskupuro:  Kantalaisenpuro Iso-Löytänään 
Järvinumero:  14.629.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  60 m  
Rantaviiva:  0,649 km  
Pinta-ala:  1,019 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAla-Jokilampi 
Ala-Jokilampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Mäkikylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Iso-Löytänän valuma-alueeseen (14.629) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 167 metriä mpy.
Ala-Jalkajärvi

| Ala-Jalkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°39′05″N, 24°09′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Peräjärveen 
Järvinumero:  35.317.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,5 m  
Rantaviiva:  1,34 km  
Pinta-ala:  3,892 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAla-Jalkajärvi 
Ala-Jalkajärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vaavunjoen valuma-alueeseen (35.317) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,5 metriä mpy.
Andrew Wilson (uimari)

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tokio 2020 | 4×100 m sekauintiviesti |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Hopeaa | Gwangju 2019 | 4×100 m sekauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Gwangju 2019 | 4×100 m sekauinnin sekaviesti |  |
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Hangzhou 2018 | 4×100 m sekauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Hangzhou 2018 | 4×50 m sekauintiviesti |  |
| Tyynenmeren-mestaruuskilpailut  | Tyynenmeren-mestaruuskilpailut  | Tyynenmeren-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Tokio 2018 | 4×100 m sekauintiviesti |  |
Andrew Wilson (s. 16. syyskuuta 1993) on yhdysvaltalainen uimari, olympiavoittaja ja maailmanmestari, joka on erikoistunut rintauintiin ja saavuttanut arvokisamitaleja Yhdysvaltain sekauintiviestijoukkueiden jäsenenä.
Wilson voitti Tokion kesäolympialaisissa 2020 kultaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä, jossa hän ui alkuerissä mutta ei loppukilpailussa. Lisäksi Wilson sijoittui Tokiossa 100 metrin rintauinnissa kuudenneksi ja 200 metrin rintauinnissa 17:nneksi sekä ui alkuerissä Yhdysvaltain 4 × 100 metrin sekauinnin sekaviestijoukkueessa, joka oli loppukilpailussa viides. Gwangjun pitkän radan MM-kilpailuissa 2019 Wilson ui hopealle Yhdysvaltain 4 × 100 metrin sekauintiviestissä ja 4 × 100 metrin sekauinnin sekaviestissä. Hangzhoun lyhyen radan MM-kilpailuissa 2018 Wilson oli mukana Yhdysvaltain 4 × 100 metrin ja 4 × 50 metrin sekauintiviestijoukkueissa jotka saavuttivat kultaa ja hopeaa. Tyynenmeren-mestaruuskilpailuissa 2018 hän voitti kultaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä.
Ala-Hanhilampi (Perho)

| Ala-Hanhilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Pohjanmaa
Kunnat:  Perho
Koordinaatit:  63°19′55″N, 24°41′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskujoki:  suo-oja Kyynärlampeen 
Järvinumero:  14.454.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  169,8 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,915 km  
Pinta-ala:  3,535 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAla-Hanhilampi 
Ala-Hanhilampi  on Keski-Pohjanmaalla Perhossa  Mökälän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 380 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Alajoen valuma-alueeseen (14.454) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 169,8 metriä mpy.
Alinen Kokojärvi

| Alinen Kokojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°27′13″N, 25°11′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.315
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,8 m  
Pituus:  140 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,414 km  
Pinta-ala:  1,254 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlinen Kokojärvi 
Alinen Kokojärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kellosalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,8 metriä mpy.
Aleutians Eastin piirikunta

Aleutians Eastin piirikunta (engl. Aleutians East Borough) on Yhdysvaltojen Alaskan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 3 420 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Sand Pointin kunta. Piirikunta on perustettu 1987.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleutians Eastin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Alaskan osavaltio
Aleutians Westin väestönlaskenta-alue

Aleutians Westin väestönlaskenta-alue (engl. Aleutians West Census Area) on Yhdysvaltojen Alaskan osavaltiossa sijaitseva väestönlaskenta-alue. Sen väkiluku oli 5 232 vuonna 2020. Väestönlaskenta-alueen suurin asutuskeskus on Unalaska. Väestönlaskenta-alue on perustettu 1987.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleutians Westin väestönlaskenta-alue Wikimedia Commonsissa
Alaskan osavaltio
Ampiaishaukka

| Ampiaishaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Perninae
Suku::  Henicopernis Ampiaishaukat
Laji::  longicauda
Kaksiosainen nimi
 Henicopernis longicauda  (Lesson & Garnot, 1828) 
Katso myös
   Ampiaishaukka Wikispeciesissä   Ampiaishaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ampiaishaukka (Henicopernis longicauda) on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sen levinneisyysaluetta ovat Indonesia ja Papua-Uusi-Guinea.
Laji on levinneisyysalueellaan elinvoimainen, mutta sen kanta on vähenemään päin. Sitä esiintyy siellä metsissä.
Aiheesta muualla

Ampiaishaukka, Encyclopedia of Life (englanniksi)
Ampiaishaukka (Arkistoitu – Internet Archive) Global Raptor Information Network (englanniksi)
Ajoaine (raketti)

Ajoaine on raketin polttoaineen ja hapettimen yhdistelmä. Ajoaineen englanninkielinen nimi propellant (propel = työntää) kuvaa hyvin sitä, että ajoaine on raketin työntövoiman lähde. Ajoaine voi olla kiinteää tai nestemäistä.
Kiinteä ajoaine

Kiinteä ajoaine on joko jokin ruuti, esimerkiksi nitroselluloosa, tai muovi-alumiinikomposiitti. Kiinteä ajoaine sisältää hapettimen ja polttoaineen samassa materiaalissa. Tällainen rakettimoottori on hyvin yksinkertainen eikä tarvitse liikkuvia osia. Se sytytetään sytytyspanoksella eikä yleensä ole uudelleensytytettävissä.
Vanhimmat ruutiraketit ovat vähintään 800 vuotta sitten käytettyjä. Ne olivat silloinkin kiinalaisten suunnittelemia ja valmistamia.
Ajoaineet
ruudit kuten
mustaruuti (esim; tykeissä, muttei raketeissa)
nitroselluloosa
kordiitti
savuton ruuti ja muut kaksikantaiset ruudit (double-base), joissa on nitroglyseriiniä ja nitroselluloosaa
komposiittiajoaineet, joissa on kidemainen hapetin – kuten ammoniumperkloraatti tai -nitraatti – ja polttoaineena metallijauhe (esimerkiksi alumiini) sekä sideaineena kumi tai muovi (HTPB tai PBAN). Kaliumperkloraattia on käytetty hapettimena, jolloin ajoaineessa on ollut mukana sideaineena muun muassa asfalttia ja epoksia.
Nestemäinen ajoaine

Nestemäinen ajoaine vaatii monimutkaisemman rakettimoottorin. Polttoaine ja hapetin ovat yleensä eri nesteet. Ne on pumpattava suurella paineella ajoainetankeista moottorin polttokammioon. Tämä vaatii tankkien paineistusta ja hyvin tehokkaita pumppuja (turbopumppu). Nesteajoaineen etu on sen antama suurempi ominaisimpulssi ja se, että nesteajoainetta voi käyttää polttokammion ja suuttimen jäähdytysnesteenä. Koska nestemäiset ajoaineet koostuvat usein hyvin mataliin lämpötiloihin jäähdytetyistä kaasuista kuten vedystä ja hapesta, käytetään näistä nimitystä kryogeeninen ajoaine.
Monopropellantti on ajoaine joka sisältää sekä hapettimen että polttoaneen. Kuuluisin on hydratsiini. Tunnetuin Hydratsiinia ajoaineena käyttäneistä raketeista oli Toisen maailmansodan aikaisen Saksan ilmavoimien (Luftwaffe) kehittämä Messerschmitt Me 163 Komet-rakettihävittäjälentokone, joka jäi ainoaksi laatuaan. Myös typpihappo-seoksesta (RFNA-versio) voidaan tehdä monopropellantti. Myös RFNA kehitettiin Saksassa toisen maailmansodan aikana.
Yleisin hapetin on nestehappi. Sitä tehokkaampi olisi fluori, mutta sitä ei voi maapallolla käyttää sen myrkyllisyyden vuoksi.
Yleisimmät polttoaineet ovat kerosiini, alkoholi ja vety.
Muita ajoaineita

Myös hybridiajoaineita, ts. nestemäisen (hapetin) ja kiinteän ajoaineen (polttoaine) polttamista keskenään, on kokeiltu.
Satelliiteissa käytetään myös typpikaasua ilman palamista purkavia raketteja, trustereita.
Ionipropulsio eli sähköinen propulsio tarvitsee sekin ajoaineen, joka on tyypillisesti ksenonkaasua. Kokeiluasteella 1950-luvulta asti pysynyt ydinpropulsio kiihdyttäisi sekin jonkin materiaalin suihkuksi, joka tuottaisi työntövoiman. 2000-luvulla Suomessa on ollut kehitteillä sähköpurje.