stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Prema Powerteam
Historia

Prema Racing aloitti vuonna 1983 ja osallistui samana vuonna Italian Formula 3 -mestaruussarjaan. Italian Formula 3 -mestaruuksia se voitti 1990, 1998ja 1999. Prema kilpaili myös yhden kauden kansainvälisessä Formula 3000 -kilpailussa.
Vuonna 1988 joukkue osallistui ensimmäiseen kansainväliseen kilpailuun joka oli Macaon Grand Prix, jossa se kilpaili suurimman osan seuraavista vuosikymmenistä.
Vuonna 2000 Prema aloitti Formula Renault -kilpailuissa, voitti Formula Renault 2000 Eurocupin tallien mestaruuden ja Italian Formula Renault 2000 kuljettajien mestaruuden Ryan Briscoen kanssa vuonna 2001. Muita merkittäviä voittoja ovat Italian Formula Renault 200 vuonna 2005.
Vuonna 2003 tiimi osallistui Formula 3 Euro Seriesiin ja voitti avauskilpailun Ryan Briscoen kanssa. Seuraavina vuosina joukkue kamppaili eikä saanut hyviä tuloksia aikaan, mutta palasi voittamalla 2011 ja 2012. Talli siirtyi sitten FIA Formula 3 Euroopan mestaruuskilpailuihin, ja Prema aloitti lähes täydellisen dominoinnin voittaen kaikki tiimin mestaruudet vuosina 2013-2018 sekä kaikki kuljettajien mestaruudet yhtä lukuun ottamatta. Preman kasvateista ainakin Esteban Ocon, Lance Stroll, Pierre Gasly, Mick Schumacher, Oscar Piastri ja Andrea Kimi Antonelli ovat nousseet Formula 1 -sarjaan. Vuonna 2011 tiimi sai ensimmäisen Macaon Grand Prix -voittonsa
Samaan aikaan joukkue alkoi laajentua ja ajoi samaan aikaan monessa eri sarjassa. Vuosina 2006-2009 joukkue osallistui World Series Formula V8 3.5 -mestaruuskilpailuihin sijoittuen parhaana neljänneksi vuonna 2008. Se kilpaili myös lyhytaikaisesti Italian ja Euroopan Formula Abarth -kilpailuissa. Formula Abarth-sarjassa se voitti vuonna 2010
Prema osallistui Formula 4 -sarjaan 2014 lähtien ja voitti kaksi ensimmäistä Italian Formula 4 -mestaruutta. Se pääsi myös GP2-sarjaan vuonna 2016 korvaten vetäytyneen Team Lazarus -tallin, jossa voitti sekä kuljettajien (Pierre Gasly) että tallien mestaruudet ja sijoittui debyyttinä 1-2. vuonna 2017, kun GP2 muuttui FIA Formula 2 -mestaruussarjaksi, Prema hallitsi taas.
Vuonna 2019 joukkue sijoittui yhdeksänneksi F2-sarjassa ja voitti F3-mestaruuden.
2020 Mick Schumacher oli F2-kuljettajien mestari  ja 2021 Oscar Piastri
Vuonna 2023 F1 Academy perustettiin ja Preman Marta García voitti sarjan ensimmäisen kauden. Hän voitti 7 kilpailua ja 5 paalupaikkaa, joka oli enemmän kuin muilla kuljettajilla.
Talli on kilpaillut muun muassa Formula Abarth-, Italian Formula Renault-, Italian Formula 3-, Formula 3 Euroseries-, Britannian Formula 3-, Eurocup Formula Renault- ja World Series by Renault -sarjoissa. sekä Formula Renault Alps, Euroopan Formula 3-sarjoissa. Nykyään se kilpailee FIA Formula 2 Championship, FIA Formula 3 Championship, Formula Regional European Championship, Formula Regional Middle East Championship, F1 Academy, Italian F4 Championship, Formula 4 UAE Championship, World Endurance Championship, Karting OK, Karting OKJ ja 2025 alkaen myös IndyCar Series
Tallin mestaruudet

| Vuosi | Kilpailu |
| --- | --- |
2001: Eurocup Formula Renault 2.0
2001: Italian Formula Renault Championship
2003: Italian Formula Renault Championship
2010: Formula Abarth
2011: Formula 3 Euro Series
2012: Formula 3 Euro Series
2013: Formula Renault 2.0 Alps
2013: FIA Formula 3 European Championship
2014: FIA Formula 3 European Championship
2014: Italian F4 Championship
2015: FIA Formula 3 European Championship
2015: Italian F4 Championship
2016: FIA Formula 3 European Championship
2016: Italian F4 Championship
2016: ADAC Formula 4
2016: GP2 Series
2017: FIA Formula 3 European Championship
2017: ADAC Formula 4
2018: FIA Formula 3 European Championship
2018: Italian F4 Championship
2019: Formula Regional European Championship
2019: FIA Formula 3 Championship
2020: Italian F4 Championship
2020: Formula Regional European Championship
2020: FIA Formula 3 Championship
2020: FIA Formula 2 Championship
2021: FIA Formula 2 Championship
2021: F3 Asian Championship
2022: Italian F4 Championship
2022: ADAC Formula 4
2022: Formula Regional European Championship
2022: FIA Formula 3 Championship
2023: Italian F4 Championship
2023: Formula Regional European Championship
2023: FIA Formula 3 Championship
2023: F1 Academy
2023: Euro 4 Championship
2024: Italian F4 Championship
2024: FIA Formula 3 Championship
Kuljettajien mestaruudet

| Sarja | Kuljettaja | vuosi |
| --- | --- | --- |
| Italian Formula Thee Championship | Roberto Colciago | 1990 |
| Italian Formula Thee Championship | Donny Crevels | 1998 |
| Italian Formula Thee Championship | Peter Sundberg | 1999 |
| Italian Formula Renault Championship | Ryan Briscoe | 2001 |
| Italian Formula Renault Championship | Franck Perera | 2003 |
| Italian Formula Renault Championship | Kamui Kobayashi | 2005 |
| Formula 3 Euro Series | Ryan Briscoe | 2003 |
| Formula 3 Euro Series | Roberto Merhi | 2011 |
| Formula 3 Euro Series | Daniel Juncadella | 2012 |
| Eurocup Formula Renault 2.0 | Kamui Kobayashi | 2005 |
| FIA Formula 3 International Trophy | Roberto Merhi | 2011 |
| FIA Formula 3 European Championship | Daniel Juncadella | 2012 |
| FIA Formula 3 European Championship | Raffaele Marciello | 2013 |
| FIA Formula 3 European Championship | Esteban Ocon | 2014 |
| FIA Formula 3 European Championship | Felix Rosenqvist | 2015 |
| FIA Formula 3 European Championship | Lance Stroll | 2016 |
| FIA Formula 3 European Championship | Mick Schumacher | 2018 |
| Formula Renault 2.0 Alps | Antonio Fuoco | 2013 |
| Italian F4 Championship | Lance Stroll | 2014 |
| Italian F4 Championship | Ralf Aron | 2015 |
| Italian F4 Championship | Marcus Armstrong | 2017 |
| Italian F4 Championship | Enzo Fittipaldi | 2018 |
| Italian F4 Championship | Gabriele Minì | 2020 |
| Italian F4 Championship | Andrea Kimi Antonelli | 2022 |
| Italian F4 Championship | Freddie Slater | 2024 |
| GP2 Series | Pierre Gasly | 2016 |
| ADAC Formula 4 | Jüri Vips | 2017 |
| ADAC Formula 4 | Andrea Kimi Antonelli | 2022 |
| FIA Formula 2 Championship | Charles Leclerc | 2017 |
| FIA Formula 2 Championship | Mick Schumacher | 2020 |
| FIA Formula 2 Championship | Oscar Piastri | 2021 |
| Formula Regional European Championship | Frederik Vesti | 2019 |
| Formula Regional European Championship | Gianluca Petecof | 2020 |
| Formula Regional European Championship | Dino Beganovic | 2022 |
| Formula Regional European Championship | Andrea Kimi Antonelli | 2023 |
| Formula Regional European Championship | Rafael Câmara | 2024 |
| FIA Formula 3 Championship | Robert Shwartzman | 2019 |
| FIA Formula 3 Championship | Oscar Piastri | 2020 |
| FIA Formula 3 Championship | Dennis Hauger | 2021 |
| F3 Asian Championship | Guanyu Zhou | 2021 |
| F1 Academy | Marta García | 2023 |
| Euro 4 Championship | Ugo Uguchukwu | 2023 |
GP 2 tulokset

| Kausi | Runko Moottori Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | GP2/11 Mecachrome V8 P |  | ESPFEA | ESPSPR | MONFEA | MONSPR | EURFEA | EURSPR | AUTFEA | AUTSPR | GBRFEA | GBRSPR | HUNFEA | HUNSPR | GERFEA | GERSPR | BELFEA | BELSPR | ITAFEA | ITASPR | MALFEA | MALSPR | ABUFEA | ABUSPR | 430 | 1. |
| 2016 | GP2/11 Mecachrome V8 P |  Antonio Giovinazzi | 18 | Kesk. | 11 | 18 | 1 | 1 | Kesk. | 5 | 2 | 4 | 2 | 17 | 8 | Kesk. | 6 | 1 | 1 | 3 | 1 | 4 | 5 | 6 | 430 | 1. |
| 2016 | GP2/11 Mecachrome V8 P |  Pierre Gasly | 3 | 2 | 15 | 13 | Kesk. | 2 | Kesk. | 7 | 1 | 7 | 1 | 7 | DSQ | 6 | 1 | 4 | 4 | 2 | 11 | 3 | 1 | 9 | 430 | 1. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prema Powerteam Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Prema Powerteam
Charles Leclerc ajoi Prema Racingin autoa kaudella 2017.
Käännös suomeksi
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 2010

| Yleisurheilukilpailut |
| --- | --- |
Logo: 
Osallistujamaita: 50
Isäntäkaupunki:  Barcelona
Kilpailulajeja: 47 (miehet 24, naiset 23)
Avajaiset: 27. heinäkuuta 2010
Päättäjäiset: 1. elokuuta 2010  
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Mitalitaulukko
Estadi Olímpic Lluís Companys.
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 2010 järjestettiin Espanjan Barcelonassa 27. heinäkuuta – 1. elokuuta 2010. Ne olivat 20. yleisurheilun ulkoratojen EM-kisat. Kisat järjestettiin vuoden 1992 kesäolympialaisten päänäyttämöllä Estadi Olímpic Lluís Companys -stadionilla.
Lajit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Alkuerät | K | Karsinnat | V | Välierät | L | Loppukilpailu | P | Päivällä | I | Illalla |
Tulokset

Taulukoissa käytetyt lyhenteet (kts. tarkempi lista lyhenteistä artikkelista yleisurheilu):
WL = kauden kärkitulos maailmassa
EL = kauden kärkitulos Euroopassa
CR = kisaennätys
NR = maan ennätys
PB = henkilökohtainen ennätys
SB = henkilökohtainen kauden paras tulos
Mitalitaulukko ja pistetilasto

Kisojen isäntämaa
Osallistujamaat

Alankomaat
Albania
Andorra
Armenia
Azerbaidžan
Belgia
Bosnia ja Hertsegovina
Bulgaria
Espanja
Georgia
Gibraltar
Irlanti
Islanti
Iso-Britannia
Israel
Italia
Itävalta
Kreikka
Kroatia
Kypros
Latvia
Liechtenstein
Liettua
Luxemburg
Makedonia
Malta
Moldova
Monaco
Montenegro
Norja
Portugali
Puola
Ranska
Romania
Ruotsi
Saksa
San Marino
Serbia
Slovakia
Slovenia
Suomi
Sveitsi
Tanska
Tšekki
Turkki
Ukraina
Unkari
Valko-Venäjä
Venäjä
Viro
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 2010 Wikimedia Commonsissa
| n k Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Ulkoradat: 1934 1938 1946 1950 1954 1958 1962 1966 1969 1971 1974 1978 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 2010 2012 2014 2016 2018 2020 2022 2024
Sisäradat: 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023
Wyndham Halswelle

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Halswelle voittaa 400 metrin olympiakultaa 1908 |  Halswelle voittaa 400 metrin olympiakultaa 1908 |  Halswelle voittaa 400 metrin olympiakultaa 1908 |  |
Maa:   Iso-Britannia
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1908 | 400 m |  |
Wyndham Halswelle (30. toukokuuta 1882 - 31. maaliskuuta 1915) oli skotlantilainen juoksija ja sotilas.
Halswellesta tuli kautta aikain ensimmäinen skotlantilainen olympiavoittaja, kun hän voitti 400 metrin juoksun olympiakultaa 1908 Lontoon kisoissa. Loppukilpailussa häntä yritettiin kiilata ulos radalta ja kilpailu päätettiin juosta uudestaan. Amerikkalaisjuoksijat boikotoivat uusintaa ja Halswelle pääsi yksinään juoksemaan olympiakultaan. Tapaus tulehdutti Britannian ja USA:n liittojen välit pitkäksi ajaksi. Kaksi vuotta aikaisemmin Ateenan välikisoissa Halswelle oli saavuttanut 400 metriltä hopeaa ja 800 metriltä pronssia.
Halswelle juoksi Lontoon olympialaisissa 400 metrin olympiaennätyksen 48,4. Aika paransi Harry Hillmanin edellistä ennätystä 0,8 sekuntia.
Halswelle oli ottanut osaa buurisotiin ennen kansainvälistä juoksu-uraansa. Sittemmin hän oli mukana ensimmäisessä maailmansodassa ja kuoli Neuve Chapellen taistelussa tarkka-ampujan luotiin 32-vuotiaana.
Kronstadt

| Kronstadt (Кронштадт) |
| --- | --- |
 Retusaari ("Kotlin") satelliittikuvassa Pietarin edustalla. Kronstadt sijaitsee saaren itäpäässä.
 lippu:  vaakuna
 Kronstadt
 Koordinaatit: 59.9916°N, 29.7776°E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Pietari (kaupunki)
Perustettu:  1703
Kaupungiksi:  1723
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunki, suurkaupungin piiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,84 km²
Väkiluku (2010)  ():  43 005
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  197760–197762
Suuntanumero(t):  +7 812
 
 old.gov.spb.ru/gov/admin/terr/reg_kronsht/ 
 OKATO-tilastotunnus: 40280501 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kronstadt (ven. Кронштадт, Kronštadt) on kaupunki saman nimisessä Pietarin kaupungin piirissä. Vuoden 2010 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 43 005. Kronstadtin kaupunki sijaitsee Retusaaren (ven. Kotlin) itäpäässä Pietarin edustalla. Pietarin tulvapadon valmistuttua saarelle pääsee nykyään myös Pietarin kehätietä pitkin.
Historia

Kronstadt perustettiin vuonna 1703 Venäjän linnoitukseksi suuren Pohjan sodan aikana. Linnoituksen nimenä oli aluksi Kronslot (ven. Кроншлот, Kronšlot, Kruununlinna).  Kronstadtin laivasto perustettiin 18. toukokuuta 1704. Kaupungin perustamishetkeksi katsotaan 18. lokakuuta 1723, jolloin Pietari I Suuri antoi julistuksen linnoituskaupungista. Suunnittelutöihin osallistui tsaarin Hollannista palkkaama vara-amiraali Cornelius Cruys. Vuonna 1723 käyttöön otettu nimi Kronstadt tarkoittaa Kruununkaupunkia. Stadt on saksaa ja tarkoittaa kaupunkia, ja Kron(e) tarkoittaa kruunua.
Linnoituksen vanha osa koostui kolmesta bastionista ja niitä yhdistävästä muurista. Saarelle rakennettiin myös oma telakka ja kanavia. Venäjän sodat Ranskan, Britannian ja Ruotsin kanssa edistivät linnoituksen kehittämistä edelleen Pietarin suojaksi Itämereltä.
Historia > Tulvasta kivirakentamiseen

Marraskuussa 1824 myrsky nosti vedenpintaa neljä metriä Pietarissa ja Kronstadtissa kolme ja puoli metriä. Kronstadtissa oli tuolloin noin 17 500 sotilasta ja 7 300 muuta asukasta. Asuinoloista johtuen sairastavien sotilaiden jatkuva rivivahvuus oli vain 90 % kirjavahvuudesta, 10 % sairasti jatkuvasti. Tulvatuhojen jälkeen Kronstadtia alettiin rakentaa kivestä kestävämmäksi.
Historia > Oolannin sodasta koskemattomana

Oolannin sodassa Kronstadt ei kohdannut merkittävää uhkaa kauppasaartoa valvovan brittiläisen tai ranskalaisen laivaston taholta niin kuin Suomen Pohjanlahden ja Suomenlahden satamat sekä Ahvenanmaan ja Suomenlahden merilinnoitukset, minkä vuoksi se jäi koskemattomaksi.
Historia > Tekosaaria ja betonia

Vuosina 1890–1917 alettiin Kronstadtin varustamisessa käyttää betonia. Uudet linnakkeet Obrytsev ja Totleben rakennettiin kilometrin mittaisille keinotekoisille saarille ja niiden betoniosat nousivat kymmenen metrin korkeuteen meren pinnasta. Yhteensä viisitoista linnoitusta rakennettiin 17 keinotekoiselle saarelle.
Historia > Venäjän sisällissota

Kun brittilaivasto tuki Baltian itsenäisyystaistelua, se sai tukikohdan Suomelta Karjalankannakselta Koivistolta. Seitsemän brittiläistä moottoritorpedovenettä hyökkäsi elokuussa 1919 Kronstadtin sisäsatamaan upottaen Pamjat Azovan, taistelulaiva Petropavlovskin sekä panssarilaiva Andrei Petro-Pervozvannyin. Britit menettivät kolme moottoritorpedovenettä, 15 kaatunutta ja yhdeksän sotavankia.
Kronstadtin merilinnoitus oli kuitenkin riittävän vahva estämään suurhyökkäykset sitä itseään ja Pietarin kaupunkia vastaan.
Kronstadtissa oli yhteiskunnallista liikehdintää 1905–1907 Venäjän–Japanin sodan pettymyksen takia, ja siitä seurasi demokratiavaatimuksia autokraattisella Venäjällä sekä 1921 Kronstadtin kapina.
Laivastotukikohdan matruusit, jotka olivat vuonna 1917 tukeneet Venäjän Lokakuun vallankumousta, nousivat kapinaan Leninin johtamaa bolševikkihallitusta vastaan; kapinan kukistuttua monet kapinalliset pakenivat saarelta Suomeen.
Historia > Toinen maailmansota

Toisessa maailmansodassa Leningradin piirityksen aikana 1941–1944 Kronstadt pysyi Neuvostoliiton hallussa koko ajan ja linnoitus esti Saksan pääsyn Leningradiin. Saksalaiset upottivat taistelulaiva Marat’n syöksypommittamalla sitä Junkers Ju 87:llä.
Historia > Markkinatalouden aika

Kronstadtiin on alkanut muodostua myös kaupallista toimintaa. Mm. Islantilais-suomalainen Containerships Group perusti 50 hehtaarin alueelle Moby Dick -nimisen tavaraterminaalin Kotlinin saarelle. Terminaalin suunniteltu enimmäiskäsittelykapasiteetti on 500 000 TEU:a vuodessa. Vuodesta 1997 on alueella ollut kaksi linjaa, joiden kapasiteetti on 180 000 konttia vuodessa. Alueen hallinnasta on käyty kiistoja Venäjän federaation rakennusvalvontaviraston Luoteis-Venäjän piirin ja Moby Dick -yhtiön (ven. OOO Моби дик, OOO Mobi Dik) välillä. Pietarin kaupungin omaisuuskomitean Kronstadtin piiri päätti ottaa osan alueesta takaisin kaupungin haltuun padonrakentamisen edistämiseksi.
Nähtävyydet

Ankkuritori
Kronstadtin pato
Kronstadtin linnoitus
Kronstadtin ranta
Petrovskin puisto
Johanneksen talo
Popovin talo
Nähtävyydet > Maailmanperintö

Kronstadtin sotilasalueluonteen vuoksi sinne alkoi vapaa pääsy vasta marraskuussa 1996, jolloin aluetta alettiin ajatella myös turistikohteena. Osa Kronstadtin linnoituksesta on liitetty Unescon maailmanperintöluetteloon.
Nykyisin Kronstadtia on avattu myös matkailulle. Pietarin tulvapadon yhteyteen rakennetun maantien myötä saarelle pääsee nyttemmin myös ajoneuvoilla.
Luterilainen seurakunta

Retusaaren seurakunta, ”Kronstatti”, oli virolais-suomalais-ruotsalainen ja se perustettiin 1836. Kirkkona toimi Nikolain kirkko. Väkiluku oli 540 suomalaista, 1 400 virolaista ja 90 ruotsalaista vuonna 1913. Seurakunta oli olemassa 1920-luvulle asti, mutta Kronstadtin kapinan tukahduttamisen jälkeen luterilaista asutusta ei juuri jäänyt Retusaarelle.
Kuvia

Laivaston katedraalin kattokupolin kuvitusta.
Vladimirin Jumalanäidille omistettu kirkko.
Laivaston kirjasto.
Nuorisotalo.
Kronstadtin historian museo.
Gostinyj dvor.
Kaupungin uimarantaa.
Makarovin silta.
Pietari Suuren patsas.
Italialainen palatsi.
Italialainen allas.
Kronstadtin satamaa.
Näkymä satama-alueelta.
Huonokuntoiset Aleksanterin (etualalla) ja Pietari Suuren linnakkeet Kronstadin edustalla.
Tolbuhinin majakka.
Laivaston katedraali.
Laivaston katedraalin sisätiloja.
Italialainen allas.
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1935

Suomen Uimaliitto järjesti mestaruuskilpailut yhdessä osassa Helsingissä Humallahden uimalaitoksella 22.- 24.7.1935.
Miehet > 100 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Carl Dsinnejs | 1.04,2 |
| 2 | Harry Tiitinen | 1.04,5 |
| 3 | Pekka Tiilikainen | 1.05,1 |
| 4 | J.Munck | 1.08,5 |
| 5 | M.Suvanto | 1.09,2 |
| 6 | O.Santaholma | 1.09,8 |
Miehet > 400 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vilho Nurmi | 5.33,8 |
| 2 | Pekka Tiilikainen | 5.33,8 |
| 3 | A.Hänninen | 5.40,6 |
| 4 | J.Pelttari | 5.48,5 |
| 5 | A.Liimatainen | 6.03,7 |
| 6 | P.Sundell | 6.32,1 |
Miehet > 1 500 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vilho Nurmi | 22.50,9 |
| 2 | Jussi Aalto | 23.01,1 |
| 3 | A.Hänninen | 23.33,4 |
| 4 | H.Hänninen | 23.36,2 |
| 5 | K.Liimatainen | 24.23,1 |
Miehet > 100 m selkäuinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Harry Tiitinen | 1.20,1 |
| 2 | M.Henriksson | 1.21,6 |
| 3 | Altte Harma | 1.22,7 |
| 4 | V.Mattsson | 1.22,8 |
| 5 | L.Orlamo | 1.23,4 |
Miehet > 200 m rintauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Toivo Reingoldt | 2.54,2 |
| 2 | E.Seppä | 3.02,3 |
| 3 | E.Simpanen | 3.02,8 |
| 4 | R.Silin | 3.03,2 |
| 5 | Heikki Katajavuori | 3.09,3 |
| 6 | E.Elo | 3.16,1 |
Miehet > 4 x 200 m vapaauintiviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Uimarit (J.Pelttari, J. Aalto, V.Nurmi, P.Tiilikainen) | 10.20,1 |
| 2 | Helsingfors Simsällskap (C.Dsinnejs, M.Henriksson, A.Sundström, H.Tiitinen) | 10,22,2 |
Miehet > Ponnahduslautahypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilmari Niemeläinen | 149,70 |  |
| 2 | Arvo Rissanen | 93,30 |  |
| 3 | A.Lagerström | 87,59 |  |
| 4 | O.Heikinheimo | 63,03 |  |
Miehet > Suorat kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilmari Niemeläinen | 46,77 |  |
| 2 | Julius Wathén | 43,76 |  |
| 3 | Alvi Palho | 41,30 |  |
| 4 | Arvo Rissanen | 38,03 |  |
| 5 | A.Lagerström | 37,83 |  |
| 6 | A.Iivanainen | 37,20 |  |
Miehet > Vaihtelevat kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilmari Niemeläinen | 91,57 |  |
| 2 | Arvo Rissanen | 69,08 |  |
| 3 | O.Heikinheimo | 38,73 |  |
Naiset > 100 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Paula Toivokoski | 1.17,6 |
| 2 | Margit Johansson | 1.20,4 |
| 3 | Tatta Anttinen | 1.20,6 |
| 4 | Asta Mäenpää | 1.20,9 |
| 5 | Orvokki Tuulos | 1.23,3 |
| 6 | Sylvi Hoskell | 1.27,2 |
Naiset > 400 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Asta Mäenpää | 6.30,0 |
| 2 | Paula Toivokoski | 6.35,1 |
| 3 | Orvokki Tuulos | 7.08,6 |
Naiset > 200 m rintauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Irja Helin | 3.19,0 |
| 2 | Toini Lehtinen | 3.21,2 |
| 3 | Kerttu Makkonen | 3,25,1 |
| 4 | Sylvi Korhonen | 3.54,7 |
Naiset > 100 m selkäuinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lyyli Lahtinen | 1.35,5 |
| 2 | Greta Nyman | 1.39,4 |
| 3 | Elvi Tiilikainen | 1,41,9 |
| 4 | Maila-Lisa Tähtinen | 1.42,4 |
| 5 | Lilja Laitakari | 1.43,2 |
| 6 | Kerttu Makkonen | 1.47,2 |
Naiset > 4 x 100 m vapaauintiviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Uimarit (S.Hoskell, A.Onnela, T.Anttinen, P.Toivokoski) | 5.30,9 |
| 2 | Helsingfors Simsällskap ( K.Vuorisalo, M.Johansson, A.Laitakari, M.Tähtinen) | 5.50,4 |
Naiset > Ponnahduslautahypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijaluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hilve Gråsten | 48,20 |  |
| 2 | Eva Maija Halonen | 27,36 |  |
Naiset > Suorat kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijaluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alice Vuorinen | 23,43 |  |
| 2 | Hilve Gråsten | 22,87 |  |
| 3 | Eva Maija Halonen | 20,06 |  |
| 4 | Martta Tattari | 13,17 |  |
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1938

Suomen Uimaliitto järjesti mestaruuskilpailut yhdessä osassa Helsingissä Humallahden uimalaitoksella 28.- 29.7.1938.
Miehet > 100 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Heikki Hietanen | 1.02,4 |
| 2 | Nisse Kahma | 1.04,8 |
| 3 | Jerkko Luhtinen | 1.05,1 |
| 4 | Carl Dsinnejs | 1.05,8 |
| 5 | Vilho Nurmi | 1.06,6 |
| 6 | Rafael Hohenthal | 1.10,5 |
Miehet > 400 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vilho Nurmi | 5.21,0 |
| 2 | Toivo Elo | 5.32,9 |
| 3 | Pekka Silvast | 5.34,0 |
| 4 | Risto Pelttari | 5.42,7 |
| 5 | Rafael Hohenthal | 5.57,7 |
Miehet > 1 500 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vilho Nurmi | 22.02,4 |
| 2 | Toivo Elo | 22.56,7 |
| 3 | Rolf Hohenthal | 23.50,5 |
| 4 | J.Kahlo | 24.39,1 |
| 5 | J.Lindgren | 24.44,0 |
Miehet > 100 m selkäuinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Olli Kaija | 1.18,1 |
| 2 | Harry Tiitinen | 1.18,8 |
| 3 | V.Korte | 1.19,9 |
| 4 | Altte Harma | 1.20,4 |
| 5 | T.Tykkä | 1.21,5 |
| 6 | M.Suvanto | 1.24,2 |
Miehet > 200 m rintauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Veikko Asikainen | 2.55,6 |
| 2 | Vili Hänninen | 2.55,6 |
| 3 | A.Rantanen | 2.58,2 |
| 4 | Aarre Paananen | 2.58,4 |
| 5 | R.Silin | 3.00,9 |
| 6 | Toivo Reingoldt | 3.02,1 |