stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalatie
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalatie Wikimedia Commonsissa
Kalatie, Tietosanakirja. Osa 4, palsta 76–77. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1912
Kaijanlampi (Soini)

| Kaijanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°41′42″N, 24°27′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Niemisjoen valuma-alue (35.47)
Laskupuro:  Kaijanpuro Maintaisenjokeen 
Järvinumero:  35.475.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  204,2 m  
Rantaviiva:  1,651 km  
Pinta-ala:  8,589 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiKaijanlampi 
Kaijanlampi  on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Ulvon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,6 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Sen suurin syvyys on 0,5 metriä. Kaijanlampi on viimeisten vuosikymmenten aikana vahvasti soistunut, koska lammen ympäröivää maastoa on ojitettu. Aiemmin Kaijanlammella ovat viihtyneet muun muassa kurjet.[lähde? ]
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Tyystänjoen valuma-alueeseen (35.475) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 204,2 metriä mpy.
Kalevi Falk (albumi)

| Kalevi Falk Kalevi Falk |
| --- | --- | --- |

Kalevi Falk
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1971
 Formaatti: LP
 Levy-yhtiö: Blue Master
Kalevi Falk on suomalaisen yhtyeen Kalevi Falkin studio-albumi vuodelta 1971.
Kappaleet

Aurinko Paistaa
Se Myöhäistä On (Your Mother Should Know)
Viides
Säde Auringon (Un Rayo Del Sol)
Vain Tuuli Viestin Kuljettaa (Greensleeves)
Röökitehtaan Elli
Malka Silmässäni
Vampyyrit
Jokilaivan Jengi
Helmenkalastajat
Olet Lähelläni
Jos Jotain Yrittää
Kaarlo Tuominen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Alfred Dompert, Volmari Iso-Hollo ja Tuominen, Berliinin 1936 olympialaisten estejuoksun mitalikolmikko. |  Alfred Dompert, Volmari Iso-Hollo ja Tuominen, Berliinin 1936 olympialaisten estejuoksun mitalikolmikko. |  Alfred Dompert, Volmari Iso-Hollo ja Tuominen, Berliinin 1936 olympialaisten estejuoksun mitalikolmikko. |  |
Maa:   Suomi
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Berliini 1936 | 3 000 m esteet |  |
Kaarlo Jalmari Tuominen (9. helmikuuta 1908 Somerniemi – 20. lokakuuta 2006 Lieto) oli suomalainen estejuoksija ja olympiamitalisti.
Tuominen oli 1930-luvun lopussa yksi maailman parhaista 3 000 metrin estejuoksijoista. Hän saavutti olympiahopeaa Berliinin olympialaisissa 1936 vaikka kaatui ensimmäisellä vesiesteellä.
Tuominen edusti urallaan Turun Rientoa, Turun Urheiluliittoa, Helsingin Poliisi-Voimailijoita, Karkkilan Poikia ja Kosken Kaikua.
Opetusministeriö myönsi Tuomiselle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2001. Tuominen oli kuollessaan vanhin elossa ollut ja viimeinen toista maailmansotaa edeltäneen aikakauden suomalainen olympiamitalisti.
Saavutuksia

olympiahopeaa Berliini 1936 (3 000 metrin esteet, aika 9.06,8, voittaja oli Suomen Volmari Iso-Hollo)
EM-kilpailujen neljäs vuonna 1938
Henkilökohtaiset ennätykset

800 m: 1.56,6 (1931)
1 000 m: 2.31,2 (1934)
1 500 m: 3.56,6 (1938)
3 000 m: 8.28,2 (1936)
5 000 m: 15.00,8 (1940)
3 000 m esteet: 9.06,8 (1936)
Aiheesta muualla

Kaarlo Tuomisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Juovaimubarbi

| Juovaimubarbi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särkikalat Cyprinidae
Suku::  Garra
Laji::  cambodgiensis
Kaksiosainen nimi
 Garra cambodgiensis  (Tirant, 1883) 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Juovaimubarbi (Garra cambodgiensis) on aasialainen särkikala, joka on akvaarioharrastajien suosiossa, koska se syö viherleviä. Kala sekoitetaan helposti leväbarbiin (Crossocheilus siamensis) tai kuonobarbiin. Tieteellinen nimi voi olla Garra taeniata tai kala voi kuulua Crossocheilus -sukuun. Suomalaiset kaupat käyttävät yleensä nimeä Garra cambodgiensis silloin kun erottavat kalan leväbarbista. Englanninkielisessä ja siitä käännetyssä kirjallisuudessa sitä joskus nimitetään ”valeleväbarbiksi”.
Koko ja ulkonäkö

Juovaimubarbi kasvaa 15 cm pitkäksi. Sen kyljessä on musta raita kuonosta pyrstön tyveen asti; raita on yläreunastaan sahalaitainen, kun leväbarbin raita on sileäreunainen.
Alkuperä

Juovaimubarbi on kotoisin Mekong- ja Chao Phraya -jokien vesistöistä sekä Malakan niemimaalta.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Juovaimubarbi on aikuisena reviiritietoinen ja aggressiivinen sukulaisiaan kohtaan. Samaan altaaseen ei yleensä mahdu kuin yksi juovaimubarbi; tämän takia laji on syytä erottaa parvikala leväbarbista.
Vesiolot ja ravinto

Hyvä vesiolot ovat pehmeät ja lievästi happamat: dH 2–12, pH 6–7,5, lämpötila 23–27 °C.
Juovaimubarbi syö viherlevää, ja jossain määrin myös punalevää. Vanhemmiten se vähentää omaehtoista levän nyppimistä ja keskittyy enemmän valmisruokien syömiseen. Kasvispitoiset hiutaleet ja pohjatabletit kelpaavat mainiosti.
Kale Teuronen

Kale Teuronen (17. tammikuuta 1912 – 24. joulukuuta 1986) oli suomalainen näyttelijä ja muusikko. Teuronen oli kotoisin Viipurista ja teki kiertueita 1930-luvulla Reino Helismaan sekä Martti Niemen kanssa.
1950-luvulla Teuronen aloitti elokuvanäyttelijänä, ja hänen tunnetuin roolinsa on Tuntemattoman sotilaan sotamies Susi.
Filmografia

Tuntematon sotilas (1955)
Rakas varkaani (1957)
Pekka ja Pätkä Suezilla (1958)
Pieni luutatyttö (1958)
Sven Tuuva (1958)
Aiheesta muualla

Kale Teuronen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kaland

| Kaland |
| --- | --- |
 Kaland
 Koordinaatit: 60°48′06″N, 4°59′58″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Vestland
Kunta:  Austrheim
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,9 km²
Väkiluku (2023):  467
 – Väestötiheys:  518,9 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaland on taajama Austrheimin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,9 neliökilometriä ja asukasluku 467 vuonna 2023.
Kaela Kimura

| Kaela Kimura> 木村カエラ |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. lokakuuta 1984 (ikä 39)
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  永山 カエラりえ ja katie 
Aktiivisena:  2002–
Tyylilajit:  pop, rock
Levy-yhtiöt:  Columbia Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kaela Kimura (jap. 木村カエラ, Kimura Kaera, oik. jap. 木村カエラりえ, Kimura Kaera Rie, s. 24. lokakuuta 1984) on japanilainen pop- ja rocklaulaja. Hänen äitinsä on japanilainen ja isänsä brittiläinen. Hänen albuminsa Scratch on noussut Japanin listan ykköseksi.
Albumit

Kaela (2004)
Circle (2006)
Scratch (2007)
+1 (2008)
Hocus Pocus (2009)
8Eight8 (2011)
Sync (2012)
Rock (2013)
Mieta (2014)
PUNKY (2016)
いちご (2016)
Kalangalan piirikunta

Piirikunnan sijainti
Kalangala on yksi Ugandan piirikunnista. Se sijaitsee valtion keskiosissa. Vuoden 2014 väestönlaskennassa siellä oli noin 54 000 asukasta. Kalangala on nimetty pääkaupunkinsa, Kalangalan mukaan.
Kalangalaan kuuluvat muun muassa Victoriajärven Ssese-saaret. Kalangala on yksi maailman pahimmista AIDS -alueista.
Kangas (Kouvola)

| Kangas |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kangas korostettuna.
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Kouvolan keskusta
Kaupunginosa nro:  1
Tilastoalue nro:  1
Pinta-ala:  2 km² 
Väkiluku:  4 835  (2015)
Osa-alueet:  Keskusta  Urheilupuisto  Kotiharju  Marjoniemi  Putkinotko  Palomäki
Postinumerot:  45100 Kouvola
Taajamat:  Kouvolan keskustaajama
Naapurialueet:  Kaunisnurmi  Sarkola  Vahtero  Käpylä  Tornionmäki  Lehtomäki  Mielakka
Kangas on Kouvolan kaupunginosa ja tilastoalue, jossa sijaitsee Kouvolan keskusta. Alue on kaupungin ja seudun hallinnon sekä Kymenlaakson keskus. Alue on kuitenkin myös asuntoalue, johon kuuluu keskustan puistojen lisäksi myös urheilualueita, kuten Urheilupuisto ja Palomäki. Kankaan kaupunginosassa eli Kouvolan keskustassa asuu noin 4 835 asukasta. Pääosa keskustan asukkaista eli noin 90 % asuu kerrostaloissa, pientaloissa noin 10 %.[lähde? ]
Torikadun tornitalot ja Pohjolatalo Kouvolan keskustassa, Kankaalla.
Vuonna 2015 Kankaan eli Kouvolan keskustan väkiluku oli 4 835, ja vuonna 2005 se oli 4 729. Kaupunginosan väkiluku kasvoi 106 ihmisen verran eli 2,24 prosenttia.
Luettelo roomalaisista juhlapäivistä

Luettelo roomalaisista juhlapäivistä sisältää listan antiikin Rooman uskonnon juhlapäivistä.
Feriae oli yleisnimitys roomalaisten juhlapäiville. Näiden päivien sisältö oli uskonnollinen ja silloin vältettiin työntekoa, oikeus- ja riitajuttuja. Juhlia oli kahdenlaisia, yksityisiä ja julkisia. Yksityiset juhlat olivat yksittäisten perheiden viettämiä. Niitä kutsuttiinkin perheen sukunimen mukaan: feriae Claudiae, feriae Aemiliae ja niin edelleen. Perhejuhlia vietettiin perheenjäsenten erilaisina merkkipäivinä, kuten syntymäpäivinä.
Julkisina feriae-päivinä valtio järjesti ja kustansi juhlan. Tällaisia julkisia pyhäpäiviä oli kolmenlaisia:
1. Stativae, jotka olivat jokavuotisia, viralliseen uskonnolliseen kalenteriin merkittyjä, aina samaan ajankohtaan osuvia pyhäpäiviä. Vain parittomina päivinä oli stativae, sillä roomalaiset uskoivat parillisten päivien tuovan epäonnea.
2. Conceptivae, jotka myös olivat jokavuotuisia pyhiä mutta joiden ajankohdan pappi tai virkamies kuulutti joka vuosi erikseen. Kuuluisin näistä oli Feriae Latinae, roomalaisten heimojen juhla.
3. Imperativae, jotka olivat konsulin, preetorin tai diktaattorin julistamia, yksittäisiä ja epäsäännöllisin välein olevia juhlia. Näitä julistettiin esimerkiksi jumalien lepyttämiseksi tai voiton juhlimiseksi. Monesti ne kestivät useita päiviä. Imperativae-pyhäpäiviä saatettiin julistaa myös yksistään poliittisten vastustajien toiminnan hidastamiseksi tai estämiseksi.
Edellä mainittujen lisäksi roomalaisilla oli myös päiviä, jotka olivat atri: huonoenteisiä, "mustia" päiviä. Näinä päivinä vältettiin lähes kaikkea toimintaa. "Mustat päivät" muotoutuivat ajan myötä; niitä olivat esimerkiksi roomalaisia kohdanneiden onnettomuuksien vuosipäivät.
Juhlapäiviä > 1. tammikuuta

Vuodesta 153 eaa. alkaen tätä päivää on pidetty uudenvuodenpäivänä. Juppiterille uhrattiin härkiä kiitokseksi suojeluksesta. Uudet konsulit astuivat virkaan.
Juhlapäiviä > Tammikuun alku

Compitalia. Maanviljelijät uhrasivat jonkin eläimen puhdistaakseen tilansa vuotta varten. Kaupungeissa uhrattiin risteyksissä ja juhlittiin kolme päivää.
Juhlapäiviä > 13. – 21. helmikuuta

Parentalia.  yhdeksänpäiväinen festivaali, joka pidettiin perheen kunniaksi 13-21. helmikuuta.
Parentaliaan sisältyi 15.2.  Lupercalia, 17.2.  Quirinalia, 18.2.  Fornacalia ja päätettiin 21. helmikuuta Feralian keskiyön rituaaleissa.
Vaikka Parentalia oli roomalaisen uskonnollisen kalenterin juhlapäivä, sen juhlat olivat pääasiassa kotimaisia ​​ja suvullisia.  Perheen merkitys Rooman valtiolle ilmaistiin kuitenkin julkisilla seremonioilla helmikuun avauspäivänä, jolloin Vestaalit suorittivat riitit Rooman vanhemmille Tarpeian haudalla.
Sukulaisten haudoille vietiin kukkia, leipää, viiniä ja maitoa, jotta vainajat pysyisvät kylläisinä ja leppyneinä.
Juhlapäiviä > 15. helmikuuta

Parentiaan kuulunut Lupercalia. valikoitu nuorukaisjoukko juoksi uhraamiensa vuohien vuotiin pukeutuneina kohti Palatium-kukkulaa piiskaten katsojia vuohennahan suikaleilla. Uskottiin, että iskun saanut nainen saisi pian lapsen.
Juhlapäiviä > 22. helmikuuta

Caristia. Perheet kokoontuivat yhteen Parentalian lopuksi aterialle.
Juhlapäiviä > 1. maaliskuuta

Ennen vuotta 153 eaa. pidettiin uudenvuodenpäivänä. Vestan temppelin tuli sytytettiin uudelleen. Salii-papit tanssivat 19 päivää.
Juhlapäiviä > 15. maaliskuuta

Anna Perenna. Eväsretkiä Tiber-joen rannoilla. Anna Perennan juhla. Jotkut uskoivat, että heillä oli yhtä monta elinvuotta kuin pikarillista, jotka he jaksoivat juoda viiniä
Juhlapäiviä > 23. maaliskuuta

Tubilustrium. Pyhät sotatorvet puhdistettiin Marsin kunniaksi. Sotaonnen tuoja.
Juhlapäiviä > 4. – 10. huhtikuuta

Ludi Megalenses. Kybelen kunniaksi pidetyt näytäntöpäivät.
Juhlapäiviä > 12. – 19. huhtikuuta

Ludi Ceriales. Cereksen, maanviljelyksen jumalattaren, kunniaksi pidetyt näytäntöpäivät.
Juhlapäiviä > 21. huhtikuuta

Parilia. Ensin lampaiden pesunpäivä, myöhemmin Rooman perustamispäivä. Heitettiin uhreja kokkoon ja hypittiin niiden yli. Juhlapäivä päättyi suureen ulkoilmajuhlaan.
Juhlapäiviä > 28. huhtikuuta – 3. toukokuuta

Floralia tai Ludi Florales. Keväänjumalatar Floran juhlapäivä. Koristauduttiin seppeleihin ja kukkiin.
Juhlapäiviä > 9. kesäkuuta

Vestalia. Naimisissa olevat naiset veivät Vestan temppeliin ruokauhreja. Leipureiden vapaapäivä.
Juhlapäiviä > 24. kesäkuuta

Fors Fortuna. Tärkeä vapaapäivä. Soudettiin Tiber-jokea pitkin katsomaan uhrimenoja Fortunalle. Loppupäivä huviretkiä.
Juhlapäiviä > 6. – 13. heinäkuuta

Ludi Apollinares. Tasavallan aikaan Apollolle järjestettyjä seremonioita, mutta keisariaikaan syy järjestää hupiesityksiä.
Juhlapäiviä > 13. elokuuta

Metsästyksenjumalatar Dianan juhlapäivä. Orjilla vapaapäivä ja naisten hiustenpesupäivä.
Juhlapäiviä > 5. – 19. syyskuuta

Ludi Romani. Näytäntö-, kilpa-ajo- ja näytelmäpäivät Juppiterin kunniaksi. 13. päivä uhrattiin lehmä.
Juhlapäiviä > 4. – 17. marraskuuta

Ludi Plebeii. Näytäntö-, kilpa-ajo- ja näytelmäpäivät Juppiterin kunniaksi. 13. päivä virkamiehien ja senaattorien pidot.
Juhlapäiviä > Joulukuun alku

Bona Dean riitit. Naisten riitit. Miehillä ei ollut asiaa sinne.
Juhlapäiviä > 17. joulukuuta

Saturnalia. Alkuun yhden päivän kestävä juhla, myöhemmin viikon kestävä. Alussa uhrattiin maanviljelyksenjumala Saturnukselle. Annettiin lahjoja. Isännät saattoivat vaihtaa yhdeksi päiväksi paikkaa orjien kanssa.
Juhlapäiviä > 25. joulukuuta

Sol Invictuksen syntymäpäivä.
Kalamátan kansainvälinen lentoasema

Kalamátan kansainvälinen lentoasema ”Kapetán Vas. Konstantakópoulos” (kreik. Κρατικός Αερολιμένας Καλαμάτας Καπετάν Βασ. Κωνσταντακόπουλος, Kratikós Aeroliménas Kalamátas Kapetán Vas. Konstantakópoulos, IATA: KLX, ICAO: LGKL, YPA: ΚΑΚΛ) on kansainvälinen lentoasema Messínin kunnassa Peloponnesoksen niemimaan lounaisosassa Kreikassa.
Lentoasema otettiin käyttöön vuonna 1959 ja siitä tuli kansainvälinen vuonna 1991. Lentoasema on omistettu messenialaiselle kapteeni Vasílis Konstantakópoulokselle.
Lentoasema sijaitsee noin yhdeksän kilometriä Kalamátasta länteen lähellä Messínin kaupunkia. Lentokentän kiitotien pituus on 2 822 metriä ja leveys 45 metriä, ja se on rakennettu noin kahdeksan metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna. Lentokentällä toimii myös Kreikan ilmavoimien tukikohta.
Aegean Airlines ja Olympic Air lentävät kentälle muun muassa Ateenasta ja Thessalonikista. Turistikaudella kentälle on suoria tilauslentoja myös ulkomailta.
Kalpa (täsmennyssivu)

Kalpa tarkoittaa seuraavia asioita:
Kalpa , Maanpuolustuskorkeakoululla opiskelevien kadettien julkaisema lehti
Kalevan Pallo, KalPa, suomalainen jääkiekkoseura
kalpa, hindulaisuuden ja buddhalaisuuden aikayksikkö, 4 320 000 000 vuotta
kalpa, miekka
Kalpa, kaupunki Intiassa
Kalpa, sukunimenä:
Kaarlo Ilmari Kalpa (1893–1963), suomalainen ylilääkäri ja lääkintöneuvos
Kaarlo Julius Kalpa (1867–1918), suomalainen Suomen sisällissodan aikana surmattu pappi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kalpa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaarsild

| Kaarsild |
| --- | --- |

Siltatyyppi:  kevyenliikenteen silta
Koordinaatit:  58°22′50.79″N, 26°43′33.53″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kaarsild on silta Tartossa. Se on Emajoen ylittävä kevyen liikenteen silta ja rakenteeltaan vahvistettu betonisilta.
Silta on rakennettu toisen maailmansodan aikana tuhotun Kivisillan kohdalle 1959, ja sen juuressa on Kivisillan pienoismalli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaarsild Wikimedia Commonsissa
Kadonnutta aikaa etsimässä (albumi)

| Kadonnutta aikaa etsimässä Kari Peitsamo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1984, Studio JJ, Tampere
 Julkaistu: 1989
 Formaatti: LP-levy
 Kesto: 34.28
 Levymerkki: Pyramid
Kari Peitsamon muut julkaisut
| Rankat ankat 1989 | Kadonnutta aikaa etsimässä 1989 | Hellsinkin’ 1990 |
Kadonnutta aikaa etsimässä on Kari Peitsamon kahdeskymmenes albumi. Vaikka levy nauhoitettiin pian Kari Peitsamo Revival -yhtyeen hajottua vuonna 1984, levy-yhtiö Johanna Kustannus piti sitä tuolloin liian synkkänä ja levy julkaistiin lopulta vasta viisi vuotta myöhemmin, vuonna 1989. Kari Peitsamo -cover-yhtye Aku Ankkuli on levyttänyt oman versionsa viidestä levyn kappaleesta, joista kaksi yhdessä Peitsamon kanssa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Kari Peitsamo.
Gogolin täi – 1.54
Balladi Keith Richardsista – 2.17
Elämää laineilla – 2.12
Puoli kuppia kauneutta – 2.58
Nuo kolme – 0.34
Tekokuu – 2.15
Tuhma koi – 1.30
Arja-tädin ihmeellinen matka – 1.58
Nummen Immu – 3.07
Mursu – 10.27
Kuumailmapallo	 – 3.35
Bastiljiin, otaksun – 1.41
Muusikot albumilla

Kari Peitsamo – kitara, laulu
Kaledonistit

Kaledonistit on pääkaupunkiseudun yliopistojen ja Toronton yliopiston Hart Housen välinen harjoittelijavaihtojärjestö, joka on perustettu vuonna 1951. Vaihdon aloitti silloinen Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta. Nykyään vaihtoon voivat hakea Aalto-yliopiston, Helsingin yliopiston ja Svenska handelshögskolanin opiskelijat. Kanadassa vaihto tunnetaan nimellä Hart House Finnish Exchange.
Vaihto toimii neljän vuoden sykleissä. Ensin Kanadaan suuntaa kahdeksan suomalaista opiskelijaa, jotka viettävät kesän torontolaisten opiskelijoiden vieraina. Työharjoittelu Kanadassa kestää noin kaksi kuukautta, minkä lisäksi tutustutaan kanadalaiseen elämänmenoon, kulttuuriin, urheiluun ja yritysmaailmaan. Kaksi vuotta myöhemmin suomalaiset isännöivät samankokoista kanadalaisryhmää Helsingin seudulla. Tästä jälleen kahden vuoden kuluttua valitaan uudet suomalaisopiskelijat, jotka lähtevät Kanadaan.
Toiminnan pohjalla pyörii yhdistys, Kaledonistit ry. Yhdistyksen hallituksen muodostaa kukin vaihtoryhmä neljän vuoden kautensa ajan. Yhdistyksen jäseniä ovat vaihdon alumnit. Yhdistyksen tärkein tehtävä on toimia apuna vaihdon taloudenpidossa.
Historia

Vaihdon perusta luotiin Polyteknikkojen kuoron vieraillessa Torontossa vuonna 1950. Kuoron jäsenet vierailivat Toronton yliopiston kulttuuri- ja virkistystoimintaa järjestävässä Hart House -yhdistyksessä. Kuorolaiset kertoivat Otaniemen kampuksen rakennushankkeesta ja innostivat paikallisia opiskelijoita osallistumaan tähän seuraavana kesänä. Vaihto-ohjelma sai alkunsa, kun kuorolaisten kutsuun vastattiin, ja seuraavana vuonna kahdeksan opiskelijaa saapui Suomeen Toronton yliopiston Hart Housen johtajan Nicholas Ignatieffin johdolla. Kahden viikon matkustelun ja juhlimisen jälkeen vieraat halusivat jo osallistua Teekkarikylän rakentamiseen. Kanadalaiset aloittivat työnteon ja olivat mukana luomassa perustusta kylän saunalle.
Vuonna 1954 kymmenen suomalaista opiskelijaa lähti Torontoon. Kaksi ensimmäistä viikkoa he tutustuivat paikallisiin tapoihin ja nähtävyyksiin matkustaen Kanadassa kanadalaisten isäntien johdolla. Tämän jälkeen he aloittivat työt eri paikoissa. Kesän lopussa suomalaiset kokoontuivat Hart Housen maatilalle Kaledoniaan, joka sijaitsee lähellä Torontoa. Lammen rannalle suomalaiset rakensivat saunan, jossa myöhempien vuosien vaihtoryhmät ovat monesti viettäneet juhannusta.
Vuonna 1955 uusi kanadalaisryhmä saapui Suomeen, ja vaihto alkoi saavuttaa muotoaan. Alussa vaihdossa oli mukana Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta (TKY). Vuonna 1962 mukaan tulivat myös Helsingin yliopiston ylioppilaskunta (HYY), Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta (KY) ja Svenska handelshögskolans studentkår (SHS). Uusi yhdistys nimettiin Kaledonistit ry:ksi Kaledonian mukaan. Vaihtoon osallistujat olivat alussa vain miehiä, mutta vuonna 1967 suomalaiset korkeakoulut valitsivat ensimmäistä kertaa mukaan neljä naisopiskelijaa, mikä aiheutti hämmennystä kanadalaisille isännille, koska Hart House oli tuolloin avoin vain miespuolisille opiskelijoille. Vuonna 2010 TKY, KY ja Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunta TOKYO yhdistyivät Aalto-yliopiston ylioppilaskunnaksi (AYY), minkä jälkeen vaihdon osapuolina ovat toimineet AYY, HYY ja SHS.
Vaihdon pituus ja ajoitus ovat vaihdelleet vuosikymmenten aikana. Vaihtoa järjestettiin 1970-luvulla myös talvisin, ja pidempiäkin harjoittelujaksoja on kokeiltu. Nykyinen neljän vuoden sykleissä tapahtuva, joka toisen vuoden kesäkuukausille ajoittuva vaihtojärjestely vakiintui vuonna 1985. Vaihtoon osallistuneiden isäntänä toimivat aina jo vaihdossa olleet. Tämä takaa sen, että jokainen vaihtoryhmä tutustuu vähintään kahteen ulkomaiseen vaihtoryhmään.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Kadonnut media

Kadonnut media (engl. lost media) on termi, jota käytetään mm. kadonneista elokuvista, tv-sarjojen jaksoista ja videopeleistä. Sitä käytetään, jos jotain sisältöä ei ole enää saatavilla joko fyysisesti tai esimerkiksi internetissä.
Eräs kadonneen median etsimiseen erikoistunut sivusto on vuonna 2012 perustettu Lost Media Wiki.
Esimerkkejä kadonneesta mediasta

Helmikuussa 1976 Margaret Hamilton esiintyi pahana noitana yhdysvaltalaisessa lastenohjelma Seesamtiessä. Hän oli ollut kyseisenä hahmona vuoden 1939 elokuvassa Ihmemaa Oz. Jakso sai kuitenkin huonoa palautetta vanhemmilta, jotka kertoivat heidän lapsiensa pelänneen noitaa. Tämän seurauksena sitä ei esitetty enää, eikä jaksoa nähty lähes neljään vuosikymmeneen. Se kuitenkin ilmestyi nettiin kesäkuussa 2022.
Japanilaiset nettikäyttäjät ovat kertoneet nähneensä 1990- ja 2000-luvuilla mainoksen, joka on saanut nimen "Hitogata". Oletetaan että mainoksessa kaksi ihmismäistä, valkoista hahmoa seisoo rautatiellä ja välkkyvät vuorotellen tasoristeyksen varoitusäänen kuuluessa. Tämän jälkeen ääni ja teksti sanovat: "Joka toinen sekunti joku kuolee maapallolla". Tämän takia on teorisoitu, että se olisi ollut opetusvideo tai mainos rautatieturvallisuudesta. Videon olemassaoloa ei ole kuitenkaan koskaan todistettu, eikä mitään siihen liittyvää ole löydetty.[lähde? ]
Vuonna 2007 eräs tubettaja julkaisi videon, joka oli klippi huonolaatuisesta lastenohjelmasta.lähde tarkemmin? Sitä ei tunnistettu ja se sai kutsumanimen "Pink Morning Cartoon" ("pinkki aamupiirretty") sen värimaailman takia. Myöhemmin selvisi, että ohjelman oikea nimi oli "TV 8 Kids' Fun Festival" ja että sen luoja, Ella Flowers, oli jo kuollut. Hänen tyttärensä kertoi, että heidän sukulaisensa oli ottanut ohjelman jaksot itselleen, eivätkä he olleet yhteydessä paljoakaan.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Lost Media Wiki