stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1966
Tulokset > Miehet > Kolmiloikka

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Georgi Stoikovski | 16,67 (CR) |
| 2 |  | Hans-Jürgen Rückborn | 16,66 |
| 3 |  | Henrik Kalocsai | 16,59 |
Tulokset > Miehet > Kuulantyöntö

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Vilmos Varjú | 19,43 (CR) |
| 2 |  | Nikolai Karasev | 18,82 |
| 3 |  | Władysław Komar | 18,68 |
Tulokset > Miehet > Kiekonheitto

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Detlef Thorith | 57,42 (CR) |
| 2 |  | Hartmut Losch | 57,34 |
| 3 |  | Lothar Milde | 56,80 |
Tulokset > Miehet > Moukarinheitto

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Romuald Klim | 70,02 (CR) |
| 2 |  | Gyula Zsivótzky | 68,62 |
| 3 |  | Uwe Beyer | 67,28 |
Tulokset > Miehet > Keihäänheitto

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jānis Lūsis | 84,48 (CR) |
| 2 |  | Władysław Nikiciuk | 81,76 |
| 3 |  | Gergely Kulcsár | 80,54 |
Tulokset > Miehet > Kymmenottelu

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Werner von Moltke | 7740 |
| 2 |  | Jörg Mattheis | 7614 |
| 3 |  | Horst Beyer | 7562 |
Tulokset > Naiset > 100 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ewa Kłobukowska | 11,5 |
| 2 |  | Irena Kirszenstein | 11,5 |
| 3 |  | Karin Frisch | 11,8 |
Tulokset > Naiset > 200 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Irena Kirszenstein | 23,1 (CR) |
| 2 |  | Ewa Kłobukowska | 23,4 |
| 3 |  | Vera Popkova | 23,7 |
Tulokset > Naiset > 400 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Anna Chmelková | 52,9 (CR) |
| 2 |  | Antónia Munkácsi | 53,9 |
| 3 |  | Monique Noirot | 54,0 |
Tulokset > Naiset > 800 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Vera Nikolić | 2.02,8 |
| 2 |  | Zsuzsa Szabó-Nagy | 2.03,1 |
| 3 |  | Antje Gleichfeld | 2.03,7 |
Tulokset > Naiset > 80 m aidat

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Karin Balzer | 10,7 |
| 2 |  | Karin Frisch | 10,7 |
| 3 |  | Elzbieta Bednarek | 10,7 |
Tulokset > Naiset > 4 x 100 m viesti

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Elzbieta Bednarek   Danuta Straszynska   Irena Kirszenstein   Ewa Kłobukowska | 44,4 (CR) |
| 2 |  | Renate Meyer   Hannelore Trabert   Karin Frisch   Jutta Stöck | 44,5 |
| 3 |  | Vera Popkova   Valentina Bolšova   Ljudmila Samotjosova   Renate Laze | 44,6 |
Tulokset > Naiset > Korkeushyppy

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Taisija Tšentšik | 175 |
| 2 |  | Ljudmila Komleva | 173 |
| 3 |  | Jarosława Bieda | 171 |
Tulokset > Naiset > Pituushyppy

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Irena Kirszenstein | 655 (CR) |
| 2 |  | Diana Jorgova | 645 |
| 3 |  | Helga Hoffmann | 638 |
Tulokset > Naiset > Kuulantyöntö

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Nadežda Tšižova | 17,22 |
| 2 |  | Margitta Gummel | 17,05 |
| 3 |  | Marita Lange | 16,96 |
Tulokset > Naiset > Kiekonheitto

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Christine Spielberg | 57,76 (CR) |
| 2 |  | Liesel Westermann | 57,38 |
| 3 |  | Anita Hentschel | 56,80 |
Tulokset > Naiset > Keihäänheitto

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marion Lüttge | 58,74 (CR) |
| 2 |  | Mihaela Peneș | 56,94 |
| 3 |  | Valentina Popova | 56,70 |
Tulokset > Naiset > Viisiottelu

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Valentina Tihomirova | 4787 |
| 2 |  | Heide Rosendahl | 4765 |
| 3 |  | Ingeborg Exner | 4713 |
Kisojen mitalitaulukko

| Sijoitus | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Mitalien määrä | Sijoitus mitalien määrän mukaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Itä-Saksa | 8 | 3 | 6 | 17 | 3. |
| 2. |  Puola | 7 | 5 | 3 | 15 | 4. |
| 3. |  Neuvostoliitto | 6 | 7 | 7 | 20 | 2. |
| 4. |  Ranska | 4 | 3 | 7 | 14 | 5. |
| 5. |  Italia | 3 | 0 | 0 | 3 | 7. |
| 6. |  Länsi-Saksa | 2 | 10 | 9 | 21 | 1. |
| 7. |  Iso-Britannia | 2 | 0 | 0 | 2 | 8. |
| 8. |  Unkari | 1 | 4 | 3 | 8 | 6. |
| 9. |  Bulgaria | 1 | 1 | 0 | 2 | 9. |
| 10. |  Jugoslavia | 1 | 0 | 0 | 1 | 11. |
| 10. |  Tšekkoslovakia | 1 | 0 | 0 | 1 | 11. |
| 12. |  Belgia | 0 | 1 | 1 | 2 | 10. |
| 13. |  Kreikka | 0 | 1 | 0 | 1 | 13. |
| 13. |  Romania | 0 | 1 | 0 | 1 | 13. |
Lyhenteet

CR: Kilpailuennätys
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Budapestin ensimmäisissä EM-kisoissa hallitsi sosialistinen Eurooppa
| n k Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Ulkoradat: 1934 1938 1946 1950 1954 1958 1962 1966 1969 1971 1974 1978 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 2010 2012 2014 2016 2018 2020 2022 2024
Sisäradat: 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023
Skivarp

| Skivarp |
| --- | --- |

 Skivarp
 Koordinaatit: 55°25′33″N, 13°34′05″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Skurup
Väkiluku (31.12.2023):  1 397
Skivarp on taajama Skurupin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 397 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skivarp Wikimedia Commonsissa
Risto Räppääjä ja viileä Venla

| Risto Räppääjä ja viileä Venla |
| --- | --- |
 Elokuvajuliste
Ohjaaja:  Mari Rantasila
Käsikirjoittaja:  Sinikka Nopola   Tiina Nopola
Tuottaja:  Lasse Saarinen   Risto Salomaa
Säveltäjä:  Iiro Rantala
Kuvaaja:  Timo Heinänen
Leikkaaja:  Tuuli Kuittinen
Tuotantosuunnittelija:  Minna Santakari
Lavastaja:  Minna Santakari
Pääosat:  Lauri Karo   Martti Suosalo   Juha Muje   Annu Valonen   Olivia Ainali   Venni Uotila   Ulla Tapaninen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Kinotar Oy
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:  10. helmikuuta 2012
Kesto:  73 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 586 000 € (SES-tuki 650 000 €)
Tuotto:  2 514 570 €
Katsojat:  309 388
Edeltäjä:  Risto Räppääjä ja polkupyörävaras
Seuraaja:  Risto Räppääjä ja liukas Lennart
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Risto Räppääjä ja viileä Venla on 10. helmikuuta 2012 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva, jonka ohjasi Mari Rantasila. Risto Räppääjää esittää Lauri Karo ja Nelli Nuudelipäätä Venni Uotila. Kolmannessa lapsiroolissa, viileän Venlan roolissa, nähdään Olivia Ainali. Risto Räppääjä ja viileä Venla oli tuotantoyhtiö Kinottaren kolmas ja viimeinen Risto Räppääjä -sarjan elokuva. Seuraavan elokuvan, Risto Räppääjä ja liukas Lennart, tuotti Artista Filmi.
Juoni

Risto Räppääjä ja Nelli Nuudelipää lähtevät saareen, missä Elvi Räppääjä toimii lomakeskuksen emäntänä. Paikalle saapuu myös Ristoa ja Nelliä hiukan vanhempi Venla isänsä Uolevi Horsmaniemen kanssa. Venlan tulo hämmentää Riston ja Nellin välejä, koska Nelli alkaa viihtyä yhä enemmän Venlan seurassa. Samanaikaisesti vanhat ystävykset Pakastaja-Elvi ja Uolevi lähestyvät toisiaan. Risto Räppääjä ja viileä Venla kertoo ystävyydestä, yksinäisyydestä ja erilaisuuden hyväksymisestä.
Rooleissa

Lauri Karo: Risto Räppääjä
Venni Uotila: Nelli Nuudelipää
Olivia Ainali: Viileä Venla
Annu Valonen: Rauha Räppääjä
Martti Suosalo: Lennart Lindberg
Ulla Tapaninen: Elvi Räppääjä
Juha Muje: Uolevi Horsmaniemi
Aiheesta muualla

Elokuvasäätiön tietosivu (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Mari Rantasilan ohjaukset |
| --- | --- |
Elokuvat:  Pieniä eroja (2002)  Risto Räppääjä (2008)  Risto Räppääjä ja polkupyörävaras (2010)  Risto Räppääjä ja viileä Venla (2012)  Puluboin ja Ponin leffa (2018) 
TV-elokuvat ja -sarjat:  Kiltin yön lahjat (2004)  Pääroolissa (2005)  Runoraati (2010) 
Lyhytelokuvat:  Katariinan koti (1997)  Emmin koti (1997)  Greippi (1999)
Racer X

| Racer X |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1985–
Tyylilaji:  heavy metal, shred metal, speed metal
Kotipaikka:  Yhdysvallat
Laulukieli:  Englanti
Jäsenet:  Jeff Martin,  laulu   Paul Gilbert,  soolo- ja rytmikitarat   John Alderete,  basso   Scott Travis,  rummut  
Entiset jäsenet:  Bruce Bouillet,  kitarat (1986–1989)  Harry Gschoesser,  rummut (1985–1986)  Chris Arvan,  kitarat (1989) 
Levy-yhtiö:  Shrapnel Records,  1985–1999   Universal Music Group,  1999–2003  
Aiheesta muualla
racerxband.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Racer X oli yhdysvaltalainen heavy-/shred-/speed metal -yhtye. Yhtyeen perusti kitaristi Paul Gilbert vuonna 1985 Los Angelesissa, Kaliforniassa. Yhtyeen nimi tulee japanilaisen 1960-luvulta lähtien esitetyn Speed Racer -animesarjan henkilön nimestä.lähde?
Jäsenet > Viimeinen kokoonpano

Jeff Martin – laulu
Paul Gilbert – kaikki soolo- ja rytmikitarat
John Alderete – basso
Scott Travis – rummut
Jäsenet > Entiset

Bruce Bouillet – kitarat (1986–1989)
Harry Gschoesser – rummut (1985–1986)
Chris Arvan – kitarat (1989)
Diskografia

| --- | --- |
 Street Lethal (1986)  Second Heat (1988)  Live Extreme, Vol. 1 (1988)  Live Extreme, Vol. 2 (1992)  Technical Difficulties (1999) :  Superheroes (2000)  Snowball of Doom (2002)  Getting Heavier (2002)  Snowball of Doom 2 (2002)
Pristinan lentoaseman välikohtaus

Pristinan lentoaseman välikohtaus oli 12. kesäkuuta 1999 alkanut ja useita viikkoja kestänyt jännittynyt pattitilanne Pristinan lentoaseman vallanneiden venäläisten joukkojen ja Naton KFOR-rauhanturvajoukkojen välillä. Rauhaturvaoperaatio Kosovossa seurasi Kosovon sodan päättymistä. Rauhaturvaoperaatio toteutettiin 10. kesäkuuta Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 1244. Venäläiset erottivat seuraavana päivänä osaston rauhanturvajoukoistaan Bosniassa ja marssivat Kosovoon vallaten Pristinan lentoaseman ennen Naton joukkojen saapumista.
Tilanne päättyi lopulta rauhanomaiseen neuvotteluratkaisuun. Venäläisjoukot osallistuivat Kosovon rauhanturvaoperaatioon, joskaan eivät Naton alaisuudessa. Venäläisten motiiveista niin sanotun Pristinan kilpajuoksun toteuttamiselle on esitetty useampia eri teorioita.
Tausta

Naton johtama operaatio Allied Force oli ryhtynyt Slobodan Miloševićin johtaman Jugoslavian liittotasavallan ilmapommituksiin osana yritystä pakottaa maa rauhaan Kosovon sodassa. Nato esitti Naton kokouksessa 12. huhtikuuta joukon vaatimuksia, joihin Miloševićin olisi taivuttava ennen pommitusten lopettamisesta. Niistä yksi oli kansainvälisten rauhanturvajoukkojen sijoittaminen Kosovoon. Nato neuvotteli asian ratkaisusta kuitenkin myös Venäjän kanssa. Venäläiset halusivat joitakin lisäyksiä, jotka tehtiin G8-maiden kokouksessa valmistuneessa lopullisessa vaatimusluettelossa 6. toukokuuta.
Miloševićin hyväksyessä ehdot venäläiset olivat hyväksyneet tulevan kansainvälisen rauhanturvaoperaation olevan Nato-johtoinen. Venäjän sotilaallisen läsnäolon luonteesta tai laajuudesta ei oltu kuitenkaan sovittu. 10. kesäkuuta 1999 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1244 mainitsi operaation Nato-johtoisuuden, mutta kysymys venäläisistä sotilaista oli ohitettu viivästysten välttämiseksi.
Pristinan lentoasema

Alkoi niin sanottu kilpajuoksu Pristinan lentoasemalle. Päivä päätöslauselman antamisesta 11. kesäkuuta venäläisistä rauhanturvajoukoista Bosniassa erotettiin noin 200 miehen vahvuinen erikoisjoukkojen osasto, joka alkoi marssia kohti tarkoituksenaan vallata Pristinan lentoasema Venäläiset kerkesivät Kosovoon ensimmäisinä ennen Naton hiljattain perustettujen KFOR-rauhanjoukkojen saapumista.
Venäläisjoukkojen todettiin kerenneen ennen KFOR-joukkojen alkaessa saapua Kosovoon 12. kesäkuuta. Naton Euroopan joukkojen komentaja kenraali Wesley Clark määräsi tällöin 500 miehen brittiläisistä ja ranskalaisista laskuvarjosotilasta kootun joukon valmiuteen Pristinan lentoaseman valtausta varten. Brittiläisiä KFOR-joukkoja komentanut kenraali Mike Jackson kieltäytyi kuitenkin suunnitelman toteuttamisesta omien sanojensa mukaan mahdollista yhteenottoa peläten.
Venäläisjoukot valtasivat lentoaseman lopulta ilman minkäänlaista vastarintaa. Seurasi useita viikkoja kestänyt jännittynyt pattitilanne. Korkea-arvoiset venäläiset upseerit, kuten kenraali Leonid Ivašov, väläyttelivät ajatusta tuoda lentoasemalle venäläisiä lisäjoukkoja ilmateitse. Kenraali Clark suunnitteli tämän varalta brittiläisten panssariajoneuvojen ajamista aseman kiitotielle laskeutumisten estämiseksi. Suunnitelma tosin hylättiin jälleen brittien vastustuksen takia. Sen sijaan Unkaria ja Romaniaa pyydettiin sulkemaan ilmatilansa venäläisiltä lentokoneilta. Tilanne ratkesi kuitenkin lopulta rauhanomaisesti neuvotteluratkaisuun. Venäläiset olivat kriisin ajan vaatineet venäläisjoukkojen olevan käskynalaisia vain omille komentajilleen. Heinäkuun alussa tehdyn ratkaisun mukaisesti venäläiset toimisivat osana KFOR-operaatiota, mutta eivät suoraan Naton komennossa.
Seuraukset

Venäläisten päätökselle lentoaseman valtauksesta on esitetty monenlaisia motiiveja. Ehkä selvin on yksinkertaisesti halu varmistaa edes jonkinlainen sotilaallinen läsnäolo Kosovossa, jottei Nato jättäisi venäläisiä kokonaan sen ulkopuolelle. Venäläisten mielestä venäläisiä ei kuunneltaisi, ellei Venäjä toimisi nopeasti ja asettaisi Natoa tapahtuneiden tosiasioiden eteen. Tämän jälkeen voitaisiin neuvottelemalla päästä johonkin tyydyttävään ratkaisuun venäläisten läsnäolosta alueella. Tätä voidaan pitää myös tapahtumien lopputuloksena. Venäjän ja Länsimaiden välit säilyivät rikkoutumattomina, joskin aikaisempaan tapaan varovaisina.
Venäläisten toiminalle on esitetty myös salaliittomaisempia motiiveja. Yhden esityksen mukaan lentoaseman valtauksen oli tarkoitus edeltää huomattavasti suurempien joukkojen saapumista alueelle. Tämän tarkoituksena olisi ollut vallata suurempi alue Pohjois-Kosovossa, joka oli pääosin serbien asuttamaa. Lopputuloksena olisi ollut käytännössä Kosovon jako. Tätä teoriaa kannattivat myös jotkin korkeat länsimaiset tahot. Yhdysvalloissa entinen kansallinen turvallisuusneuvonantaja Zbigniew Brzezinski esitti sen kuulemisissa senaatissa lokakuussa 1999. Tämän vastaisen näkemyksen mukaan lentoasema ei olisi tässä tapauksessa edes ollut erityisen merkityksellinen. Esimerkiksi kenraali Clarck kirjoitti muistelmissaan venäläisten voineen toteuttaa saman tapaisen suunnitelman yksinkertaisesti ajamalla Kosovoon Bosniasta.
Vielä muiden salaliittoteorioiden mukaan tarkoituksena oli saattanut olla esimerkiksi Venäjän salaa serbeille antamien aseiden takaisinhaku, tai että serbit olisivat hieman samaan tapaan luovuttamassa venäläisille Venäjälle kuljetettavaksi sodan aikana alasammutun yhdysvaltalaisen häivehävittäjä F-117 Nighthawkin hylyn. Venäjällä toimia selitettiin ajoittain mahdollisena presidentti Boris Jeltsinin yrityksenä kiinnittää yleisön huomio ulkomaille sisäpoliittisista ongelmista, tai vain tarpeesta yrittää ylläpitää kuvaa Venäjästä merkittävänä tekijänä Koillis-Euroopassa.
Venäläisjoukot ottavat vastaan presidentti Vladimir Putinin Pristinan lentoasemalla vuonna 2001.
Deathlok

| Deathlok |
| --- | --- |

Luoja(t):  Rich Buckler & Doug Moench
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Astonishing Tales #25
Henkilötiedot
Oikea nimi:  (I) Luther Manning   (II) Michael Collins  (III) Jack Truman/Larry Young
Status:  Oletettavasti kuollut
Ryhmäsidokset:  CIA, YPKVV, Yhdysvaltain armeija
Voimat:  Tehokas ja voimakas kyberneettinen keho
Suhteet
Sukulaiset:  (II) Tracy Collins (vaimo), Nick Collins (poika)
Deathlok on Marvel-kustantamon kyborgisupersankari, jonka ensiesiintyminen tapahtui Astonishing Tales -lehden numerossa 25 (1974). Hahmon loivat  Rich Buckler ja Doug Moench.
Deathlok esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa Semicin Sarjakirjan numerossa 86 (1982/1983).
Historia > Luther Manning

Eversti Luther Manning oli "ensimmäinen" Deathlok. Manning vammautui kuolettavasti, mutta hänet pelastettiin kokeellisen Deathlok-kyborgin sisälle. Kaikki tämä tapahtui apokalyptisessa tulevaisuudessa, jossa Manning taisteli uuden ruumiinsa avulla suuryrityksiä ja sotilasjohtajia vastaan samalla yrittäen epätoivoisesti säilyttää ihmisyytensä.
Tämä Deathlok tapasi Hämähäkkimiehen ja Kapteeni Amerikan lukuisia kertoja. Lopulta Manning sai kukistettua tulevaisuuden tyrannit ja jatkoi oman elämänsä tarkoituksen etsimistä.
Historia > Deathlok-robotti

Prototyyppi, jonka loi tiedemies Harlan Stryker. Robotin tuhosi myöhemmin Möykky.
Historia > John Kelly

Tutkittuaan käsiinsä saamaa Luther Manningin kyborgiruumista Harlan Ryker loi uuden kyborgin USA:n armeijalle. Hän käytti tarkoitukseen John Kellyn ruumista (tunnetaan nykyään Siegenä).
Historia > Michael Collins

Professori Michael Collins oli järjestyksessä toinen luotu Deathlok. Collins oli pasifisti, joka työskenteli Roxxonille. Saatuaan selville auttaneensa asejärjestelmien luomisessa Collings lopetti yhteistyönsä yrityksen kanssa. Tämän vuoksi Collins surmattiin ja hänen aivonsa siirrettiin Deathlokiin. Collinsin onnistui kuitenkin kumota tietokoneohjelmat ja hän sai ruumiin haltuunsa.
Historia > Jack Truman

Jack Truman oli YPKVV:n agentti, joka muutettiin Deathlokiksi taistelussa superroisto Punakalloa vastaan. Myöhemmin Truman vaihtoi mieliä toisen YPKVV:n agentin, Larry Youngin kanssa. Truman elää nykyään oletettavasti tavallista elämää Youngin kehossa Youngin ollessa edelleen vankina Deathlokiin.
Rydsgård

| Rydsgård |
| --- | --- |

 Rydsgård
 Koordinaatit: 55°28′17″N, 13°34′56″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Skurup
Väkiluku (31.12.2023):  1 521
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rydsgård on taajama Skurupin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 521 asukasta.
Kuvia

Koulu
Urheiluhalli
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rydsgård Wikimedia Commonsissa
Augustuksen mausoleumi

Augustuksen mausoleumi Roomassa.
Augustuksen mausoleumi on Rooman valtakunnan aikana Rooman Campus Martiukselle rakennettu mausoleumi, joka on nimetty rakennuttajansa, ensimmäisen Rooman keisarin Augustuksen mukaan.
Perimätiedon mukaan keisari Augustus käynnisti mausoleumin rakennustyöt vuoden 31 eaa. Aktionin taistelun jälkeen. Mausoleumin oviaukon takana on käytävä, joka päättyy suureen hautakammioon. Kammioon oli haudattuina Rooman keisareista Augustus, Tiberius, Caligula, Claudius ja Nerva sekä Marcus Claudius Marcellus, Augustuksen puoliso Livia, poliitikko Marcus Vipsanius Agrippa, sotapäällikkö Germanicus Julius Caesar Claudianus, Germanicusin puoliso Agrippa vanhempi ja Claudiuksen poika Britannicus. Mausoleumiin haudattujen vainajien ruumiit oli polttohaudattu, ja heidän maalliset jäännöksensä olivat kullatuissa tuhkauurnissa. Kun vuonna 410 Alarik poltti Rooman, joukkio visigootteja murtautui mausoleumiin ja varasti vainajien tuhkauurnat sisältöineen. Keskiajalla mausoleumi linnoitettiin ja muutettiin varuskunnaksi, kunnes vuonna 1167 linnoitus hylättiin. Ilman kunnostusta rakennus raunioitui, ja 1900-luvun alussa mausoleumissa järjestettiin härkätaisteluita.
Augustuksen mausoleumia käytettiin vuosisatojen kuluessa kivilouhoksena, puutarhana, härkätaisteluareenana ja konserttisalina, ja rakennus raunioitui pahoin. Rooman valtakuntaa syvästi ihaillut Italian diktaattori Benito Mussolini päätti lopulta kunnostaa sen kansalliseksi muistomerkiksi. Tarkoituksena oli rinnastaa Mussolinin omat saavutukset keisari Augustukseen ja mahdollisesti valmistella mausoleumista myös Mussolinin omaa tulevaa hautapaikkaa. Mussolinin päätöksestä mausoleumin ympäriltä purettiin vuosina 1934–1937 joukko keskiajalla rakennettuja kortteleita, ja tilalle luotiin uusi aukio Piazza Augusto Imperatore. Lisäksi Augustuksen aikana rakennettu rauhan alttari Ara Pacis Augustae kaivettiin esiin ja pystytettiin vuonna 1938 mausoleumin viereen, joka tosin ei ole sen alkuperäinen sijainti. Itse mausoleumin restaurointi oli vielä kesken Mussolinin kukistuessa ja sitä pidettiin sodan jälkeen pitkään yleisöltä suljettuna. Nykyisin se on julkisesti avoin turistikohde.
Adze

Adze on Ghanassa ja Togossa asuvien ewejen kansanuskossa esiintyvä olento, joka liikkuu hyttysen, koppakuoriaisen tai jonkin muun hyönteisen hahmossa ja imee nukkuvien ihmisten verta, minkä seurauksena he sairastuvat tai kuolevat. Eräiden tulkintojen mukaan adzen myytti on syntynyt selittämään malariaa ja varoittamaan hyttysenpuremista. Adze voi ottaa myös ihmisen hahmon, jolloin se tuottaa läheisilleen epäonnea. Adzen ajatellaan aiheuttavan muun muassa kateutta, masennusta ja hedelmättömyyttä. Adzelta ei voi suojautua, mutta sen voi pakottaa ulos ihmiskehosta ja yrittää tappaa. Tämä on kuitenkin vaarallista. Kristinuskon saapumisen jälkeen myös rukoilua on tarjottu avuksi adzen karkottamiseen.
Vasen Kaista

| Vasen Kaista |
| --- | --- |

Lyhenne:  VK
Lehtityyppi:  verkkolehti
Kustantaja:  Pirkanmaan Vasemmistoliitto Tampereen Järjestöyhdistys ry
Julkaisija:  Tampereen Järjestöyhdistys ry
Levikki:  150000
Perustettu:  2013
Päätoimittaja:  Heikki Suominen
Sitoutuneisuus:  Pirkanmaan Vasemmistoliitto
Kotikunta:  Tampere
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  lähes päivittäin
Aiheesta muualla
Kotisivu
Vasen Kaista, lyh. VK on pirkanmaalainen vasemmistolainen verkkolehti, joka toimii uutiskanavana ja yhteiskunnallisen keskustelun foorumina Pirkanmaan vasemmistolle. Vasemmistolaisia arvoja tunnustava lehti toimitetaan vapaaehtoistyönä. Vasen Kaista on jäsenenä Kultti ry:ssä. Vuonna 2023 kaistalle oli kertynyt istuntoja 118 868 ja sivulatauksia oli 165 530.
Lehden perustamisen tavoitteena oli kasvattaa Pirkanmaan näkyvyyttä mediajulkisuudessa ja herättää julkista keskustelua vasemmistolle tärkeistä poliittisista kysymyksistä.
Lehti julkaisee artikkeleita, jotka käsittelevät paikallisia uutisia, kotimaan tapahtumia sekä maailmanlaajuisia kysymyksiä. Se raportoi myös kaupunginvaltuuston ja hyvinvointialueen kokouksista. Vasen Kaista myös mahdollistaa laajan osallistumisen ja keskustelun sosiaalisen median kautta.
Historia ja tausta

Vasen Kaista perustettiin vuonna loppuvuodesta 2013. Vuonna 2015 se oli julkaissut yli 540 artikkelia, joiden tekemiseen on osallistunut yli 140 toimittajaa ja kuvaajaa. Lehteen ovat kirjoittaneet muun muassa Anna Kontula, Minna Minkkinen sekä Ulla-Leena Alppi.
Päätoimittajat

Sinikka Torkkola 2013–2020
Oskari Jokinen 2020–2021
Sinikka Torkkola 2021–2024
Heikki Suominen 2024–