stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Livo
Aiheesta muualla

Pudasjärven Livon kotisivut
Pudasjärvi
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Aittojärvi: Aittojärvi  Hetekylä: Hetekylä – Keinäsperä  Hirvaskoski: Ervasti – Hirvaskoski – Kurki – Poijula  Iinattijärvi: Iinattijärvi  Jaurakkajärvi: Jaurakkajärvi   Kipinä: Kipinä – Kollaja –  Panuma – Taipaleenharju  Kurenala: Kurenalus (keskustaajama)  Pintamo: Pintamo  Pudasjärvi: Jaalanka – Jonku – Pudasjärven kirkonkylä – Ruottisenharju – Siivikko  Puhos: Puhos   Pärjänsuo: Livo – Pärjänsuo – Rytinki – Yli-Livo  Sarakylä: Kipinäsuo – Ruuhensuo – Sarajärvi  Siurua: Ala-Siurua – Siurua  Syötekylä: Syötekylä
Järviä, jokia ja muita vesistöjä:  Aittojärvi – Iijoki – Jaaskamonkoski – Jaurakaisjärvi – Jaurakkajärvi– Jongunjärvi – Mikanlampi – Ontamojärvi – Pudasjärvi – Sorvarinjärvi – Sotkajärvi
Nähtävyyksiä:  Pudasjärven kirkko – Sarakylän kappeli – Syötteen kansallispuisto
Muuta Pudasjärveen liittyvää:  Hirsikampus – Hirvisuo – Iijokiseutu – Iso-Syöte – Jyrkkäkoski – Kesäpilkin MM-kisat – Niemitalon Juustola – Pudasjärven lentokenttä – Litokaira – Olvassuo – Virkistysuimala Puikkari – Pudasjärven ufot – Syöte – Umpihankihiihdon MM-kisat
Mark Eaton

Mark Eaton voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Mark Eaton (1957–2021), yhdysvaltalainen koripalloilija
Mark Eaton (s. 1977), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mark Eaton”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mark Durkan

Durkan vuonna 2011.
Mark Durkan (s. 26. kesäkuuta 1960, Derry, Pohjois-Irlanti) on nationalistinen pohjoisirlantilainen poliitikko, joka toimi Social Democratic and Labour Partyn puheenjohtajana vuosina 2001–2010.
Vuosina 2001–2002 Durkan toimi Pohjois-Irlannin varapääministerinä.
Maija-Liisa Fredman

Maija-Liisa (Maisu) Fredman, myöhemmin Siiriäinen (17. elokuuta 1916 Helsinki – 22. syyskuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen elokuvanäyttelijä.
Maija-Liisa Fredmanin isä oli Suomi-Filmin studiopäällikkö ja lavastaja Armas Fredman, vuodesta 1940 Rauhamies. Hän näytteli kolmessa Jäger-Filmin tuottamassa ja Kalle Kaarnan ohjaamassa elokuvassa 1930-luvun lopulla.
Elokuvarooleja

Tukkijoella 1937, Anni, mökintyttö
Ulkosaarelaiset 1938, Ilma Suurmusta
Elinan surma 1938, Lyyli, Elinan kamarineito
Maalaht

| Maalaht |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Harjumaa
Kunnat:   Kuusalun kunta
Koordinaatit:  59°38′51″N, 25°44′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Ulgjooman valuma-alue
Laskuoja:  Maajooma Ulglahteen
Järvinumero:  vee2000420
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  2,5 m
Rantaviiva:  2,445 km
Pinta-ala:  20,6 ha
Suurin syvyys:  0,5 m
 fiMaalaht 
Maalaht on Virossa Harjumaalla  Kuusalun kunnassa Viinistun kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvi on entinen merestä kuroutunut merenlahti, joka on eriytynyt viereisestä entisestä lahdesta Ulgulaht. Järveen on johdettu vain yksi oja ja sen laskuoja Maajooma laskee Ulgulahteen, jonka laskuoja Ulgjooma laskee Suomenlahteen. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,5 m mpy. Järven suurin syvyys on 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa ja rantaniittyä. Viereinen kylä sijaitsee järven ja Suomenlahden välisellä kannaksella.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (vir. düstroofne tai rabade huumustoiteline, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).
Länsi-Virginian lippu

Länsi-Virginian lippu (1929–)
Länsi-Virginian lippu on Yhdysvaltain osavaltio Länsi-Virginian virallinen tunnus sen sinetin ohella. Lipussa on osavaltion vaakuna valkoisella taustalla ja sinisellä reunalla. Punaisessa nauhassa lukee ”State of West Virginia”. Lipun mittasuhteita ei ole virallisesti määritelty. Nykyinen lippu otettiin käyttöön 7. maaliskuuta 1929.
Edelliset liput

1905–1907
1907–1929
Luettelo Ultra Bran kappaleista
Aiheesta muualla

Ultra Bran kappaleet Discogs.comissa (englanniksi)
Magnetometri

Magnetometri
Magnetometri on laite, jolla mitataan magneettikentän voimakkuutta tai magneettivuon tiheyttä.
Magnetometrien käyttötarkoituksia

Geologisissa tutkimuksissa raudan ja muiden malmien etsimiseen
Arkeologisten löytöjen, hylkyjen ja muiden hautautuneiden tai uponneiden objektien paikantamisessa
satelliiteissa kuten GOES määrittämään maan magneettikentän suuntaa ja voimakkutta
Sydän- ja aivomagnetismitutkimuksissa
Magnetismin tutkimisessa
Jotkut magnetometrit ovat hyvin herkkiä ja ne voivat antaa vihjeen revontulista ilmestymisestä ennen kuin silmä ne havaitsee.
Anturit

Magnetometrissä voidaan käyttää mm. seuraavan tyyppisiä antureita
Hall-anturi
Fluxgate
SQUID
NMR-anturi
Kompassi näyttää magneettikentän suunnan
Maisteriohjelma

Maisteriohjelma on  ylempään korkeakoulututkintoon johtava ohjelma. Ne ovat usein  monitieteellisiä ja ne kestävät yleensä 1,5 - 2 vuotta. Niihin voivat hakea pääsääntöisesti  alemman korkeakoulututkinnon, ammattikorkeakoulututkinnon tai muun vastaavantasoisen
tutkinnon tai opinnot kotimaassa tai ulkomailla suorittaneet. Maisteriohjelmiin on erillishaku.
Aiheesta muualla

Maisteriohjelmat - Opetushallitus: Yliopistojen valintaopas
HS.fi - Yliopistoihin lisää englanninkielisiä maisteriohjelmia
M/S Hammershus

M/S Hammershus
M/S Hammershus on tanskalaisen Molslinjenin matkustaja-autolautta, joka liikennöi reiteillä Rønne-Køge ja Rønne-Sassnitz. Alus valmistui 2018 Rauma Marine Constructionsin telakalta ja oli telakkayhtiön ensimmäinen uudisrakennus.
Magomadas

| Magomadas (Magumàdas) |
| --- | --- |

 Sijainti Oristanon maakunnassa
 Magomadas
 Koordinaatit: 40.265°0′0″N, 8.520°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Oristano
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,02 km²
Korkeus:  263 m
Väkiluku:  666
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  08010
Suuntanumero(t):    0785
Rekisterikilpi:  OR
 
 http://www.comune.magomadas.or.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Magomadas (sardiksi Magumàdas) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 666 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 9,02 neliökilometriä. Se sijaitsee 263 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Magomadas Wikimedia Commonsissa
Oristanon maakunta
Abbasanta | Aidomaggiore | Albagiara | Ales | Allai | Arborea | Ardauli | Assolo | Asuni | Baradili | Baratili San Pietro | Baressa | Bauladu | Bidonì | Bonarcado | Boroneddu | Bosa | Busachi | Cabras | Cuglieri | Curcuris | Flussio | Fordongianus | Ghilarza | Gonnoscodina | Gonnosnò | Gonnostramatza | Laconi | Magomadas | Marrubiu | Masullas | Milis | Modolo | Mogorella | Mogoro | Montresta | Morgongiori | Narbolia | Neoneli | Norbello | Nughedu Santa Vittoria | Nurachi | Nureci | Ollastra | Oristano | Palmas Arborea | Pau | Paulilatino | Pompu | Riola Sardo | Ruinas | Sagama | Samugheo | San Nicolò d’Arcidano | San Vero Milis | Santa Giusta | Santu Lussurgiu | Scano di Montiferro | Sedilo | Seneghe | Senis | Sennariolo | Siamaggiore | Siamanna | Siapiccia | Simala | Simaxis | Sini | Siris | Soddì | Solarussa | Sorradile | Suni | Tadasuni | Terralba | Tinnura | Tramatza | Tresnuraghes | Ula Tirso | Uras | Usellus | Villa Sant'Antonio | Villa Verde | Villanova Truschedu | Villaurbana | Zeddiani | Zerfaliu
M/S Götaland

| M/S Götaland |
| --- | --- |

Tyyppi:  Junalautta, Autolautta
Rakennustelakka:  Naksov Skibsværft, Tanska
Rakennusnumero:  198
Vesillelasku:  5. lokakuuta 1972
Luovutettu:  18. huhtikuuta 1973
Tekniset tiedot
Pituus:  182,00 m
Leveys:  22,50 m
Syväys:  5,82 m
Bruttovetoisuus:  18060 brt
Koneisto:  4 kpl Lindholmen-Pielstick PC2L-400
Akseliteho:  9270 MW
Nopeus:  18,5 kn
Sisaralukset:  M/S Svealand
M/S Götaland on juna- ja autolautta, joka liikennöi Ruotsin Trelleborgin ja Saksan Travemünden välillä. Laivan omistaa ja sillä operoi Scandlines-varustamo ja se on rakennettu vuonna 1973. Vuosina 1993–1994 Öresundsvarvet-telakka Landskronassa pidensi ja uudisti laivaa huomattavasti.
Laiva voi kuljettaa nykyisin 400 matkustajaa, joita varten on 148 hyttipaikkaa. Yhdistelmäajoneuvoja laivaan mahtuu 35 kappaletta ja junavaunuja varten on 811 metriä raiteita.
M/S Gävle

M/S Gävle oli ruotsalainen 540 bruttorekisteritonnin vetoinen merentutkimusalus, joka upposi Ahvenanmaalla Märketin kaakkoispuolella 10. tammikuuta 1975. Laiva oli hakemassa tutkimuskalustoa matalikolta, kun se kovassa merenkäynnissä ajautui karille. Laivan miehistö pelastettiin helikopterilla. M/S Gävlen hylky sijaitsee Södra Sankanin matalikon lähellä.
Nicola (etunimi)

Nicola on italiassa yleinen etunimi, Nikola on entisen Jugoslavian alueella yleinen etunimi ja myös hallitsijanimi:
Hallitsija

Nikola I (1841–1921), Montenegron ruhtinas 1860–1910, kuningas 1910–1918
Mark Dusharme

Mark Dusharme (s. 23. toukokuuta 1981) on yhdysvaltalainen lentopalloilija, joka pelasi kausilla 2007–2010 lentopallon SM-liigan Hurrikaani Loimaassa.
Kotimaassaan Dusharme pelasi yliopistosarjaa. Loimaalle hän saapui kesken kauden 2007–2008, kun Hurrikaani Loimaa halusi uudet ulkomaalaisvahvistukset alkukauden vahvistusten pettäessä. Dusharme onnistui avauskaudellaan ja nosti putoajajoukkueen profiiliin jääneen ryhmän aina puolivälieräpeleihin asti. Lopulta Hurrikaani myönsi hopeajoukkue Pielaveden Sammon paremmakseen puolivälierissä. Dusharme oli liigan pistekeskiarvopörssissä kuudennella sijalla.
Myös toinen kausi Hurrikaani Loimaan riveissä oli Dusharmelle ja koko joukkueelle onnistunut. Hurrikaani saavutti tavoitteensa suorasta pudotuspelipaikasta kuudennella sijallaan ja Dusharme oli joukkueen tukipilari läpi kauden. Lopulta joukkue putosi puolivälierissä voitoin 3–1 Isku-Volleylle.
Aiheesta muualla

Mark Dusharme Etelä-Kalifornian yliopiston sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Hurrikaanissa pelanneet
M/S Hanna-Marjut

M/S Hanna-Marjut oli suomalainen sokerijuurikas-, peruna- ja porkkanalastissa ollut kuivalastialus, joka upposi Kihdin selällä lähellä Kökaria 17. lokakuuta 1985. Tapahtumahetkellä vallitsi kova merenkäynti, ja erään arvelun mukaan alus olisi ollut ylilastattu, ajanut lastiruuman luukut avoimena ja uinut liian syvällä, jolloin suuret aallot olisivat päässeet valumaan ruumaan aiheuttaen aluksen kallistuman ja nopean uppoamisen.
Paikalle saapuneet sukeltajat onnistuivat löytämään vain yhden onnettomuuden kolmesta uhrista laivan keittiöstä. Aluksen omisti naantalilainen Reijo Marttila, joka hukkui myös onnettomuudessa.
Hanna-Marjut oli alun perin rakennettu Pöseldorf-nimisenä-nimisenä Länsi-Saksassa vuonna 1961. Aluksen nimeksi tuli vuonna 1975 Hanna-Marjut. Näitä aiemmin nimi oli ollut Kerstin Matthiesen. Aluksen pituus oli 61.8 metriä, leveys 9.6 metriä, vetoisuus 499 brt ja suurin nopeus 10.3 solmua.
Alun perin alus ostettiin Suomeen kuljettamaan sillisaalista Atlantilla toimineilta kalastusaluksilta, mutta tämän työn loputtua 1970-luvulla, kun Rymättylän Saukko-alukset eivät enää lähteneet valtamerille kalastamaan, Hanna-Marjut siirtyi juurikkaiden kuljetukseen Ahvenanmaalta, jota työtä se sitten tekikin loppuun asti. Uppoamisensa jälkeen Hanna-Marjutin hylky valui syvemmälle, nykyisille sijoilleen, vasemmalle kyljelle kallistuneena. Hylky on 38 metrin syvyydessä.
Hylyn öljypäästöuhan vuoksi merivoimien sukeltajat tyhjensivät hylyn polttoainetankit 20.8.2020. Tyhjennysoperaatio kuului osana ympäristöministeriön toimeksiantamaan kolmivuotiseen vesiensuojelun tehostamisohjelmaan, hylkysaneeraushankkeeseen, joka on vuosina 2019–2021. Hankkeen ohjausryhmässä ovat ympäristöministeriön ja SYKEn lisäksi edustettuina Merivoimat, Rajavartiolaitos, Merimuseo ja Traficom.
Maria Kahelin

Maria Kahelin (20. helmikuuta 1867 Jyväskylä – 21. heinäkuuta 1936 Jyväskylä) oli kuurojen koulun opettaja ja johtaja.
Kahelinin vanhemmat olivat Jyväskylän lyseon rehtori Karl Henrik Kahelin ja Anges Charlotta Aejmelaeus. Kahelin valmistui tyttökoulusta 1883, Jyväskylän opettajaseminaarista 1889 ja suoritti kasvatusopin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1897 sekä tietopuoliset ja käytännölliset kokeet kuuromykkäinkoulujen opettajan ja johtajattaren virkoja varten 1897. Hän auskultoi kuurojen opetusta sen jälkeen 1899 Tukholmassa, Gävlessä, Karlskronassa ja Kööpenhaminassa.
Kahelin toimi kansakoulunopettajana Petäjävedellä 1889–1890, valmistavassa koulussa Jyväskylässä 1890–1895, pastori Ernesti Luoman ja Helena Luoman perustamassa valtion Jyväskylän kuuromykkäinkoulussa 1895–1899. Sen jälkeen hän oli Pietarsaaren ruotsinkielisen kuuromykkäinkoulun johtajattaren Anna Heikelin kuoltua vuodesta 1899 koulun johtajatar.
Kahelinilla oli useita luottamustehtäviä. Hän oli Östensön turvakodin johtokunnan jäsen vuodesta 1910, NNKY:n johtokunnan jäsen Jyväskylässä 1897–1909, Pietarsaaressa 1903–1919. Suomen NNKY:n pääjohtokunnan jäsen hän oli 1905–1911. Hän oli Kuuromykkäin Auttajayhdistyksen Pietarsaaren piirin puheenjohtajana sen alusta alkaen, vuodesta 1904. Jäätyään Pietarsaaresta eläkkeelle Kahelin palasi Jyväskylään ja toimi siellä Kuuromykkäin yhdistyksen puheenjohtajana.
Juristi, hallintoneuvos ja oikeusministeri Hjalmar Kahelin oli Maria Kahelinin veli.
Nina Jääskeläinen

| Nina Jääskeläinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Nina Virpi Hannele Jääskeläinen
Syntynyt: 27. maaliskuuta 1966 (ikä 58) Turku, Suomi
Näyttelijä
Aktiivisena:  1986–
Merkittävät roolit:  Laina, 1. vaimo (Päätalo) Pipsa Tiilikainen (Salatut elämät) Iris Vesa (Samaa sukua, eri maata)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Nina Virpi Hannele Jääskeläinen (s. 27. maaliskuuta 1966 Lieto) on suomalainen näyttelijä.
Hänen rooleistaan tunnetuimpia ovat Pipsa Tiilikainen saippuasarjassa Salatut elämät 2005–2006 sekä Iris Vesa draamasarjassa Samaa sukua, eri maata. Merkittävä on myös hänen roolinsa elokuvassa Päätalo (2008).
Yksityiselämä

Jääskeläinen on naimisissa Marko Leskisen kanssa. Heillä on kaksi lasta.
Filmografia > Elokuvat

Kirkko keskellä kylää (1986)
Ihmiselon ihanuus ja kurjuus (1988)
Hyväntekijä (1990)
Petoksen kehät (1991)
Veturimiehet heiluttaa (1992)
Uusi Opabinia (1994)
Päätalo (2008)
Filmografia > Sarjat

Kuudesti laukeava (1992)
Frank Pappa Show (1992–1994)
Peltiheikit (1996)
Kotikatu (1996)
Samaa sukua, eri maata (1998–2000)
Salatut elämät (2005–2006)
Aiheesta muualla

Nina Jääskeläinen Elonetissä.
Nina Jääskeläinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Maria Kaakinen

| Maria Kaakinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. marraskuuta 1999 (ikä 24)  Liminka
Pesäpalloilija
Sisäpelirooli:  kotiuttaja
Pituus:  170 cm
Heittokäsi:  oikea
Lyöntipuoli:  oikea
Seura:  Joensuun Maila
Pelinumero:  19
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
 2021–2022  2023– :    Kempeleen Kiri   Joensuun Maila 
Maria Kaakinen (s. 10. marraskuuta 1999 Liminka) on suomalainen pesäpalloilija. Hän pelaa lyöjäjokerina Joensuun Mailassa.
Kaakinen esiintyi ensimmäistä kertaa Superpesiksessä kaudella 2021, kun hän pelasi 18 ottelua Kempeleen Kirin joukkueessa. Näissä otteluissa hän löi 2+21 juoksua. Seuraavalla kaudella Kaakinen pelasi kaikki 24 runkosarjan ottelua lyöden 43 juoksua, mikä toi hänelle lyöjätilaston yhdeksännen sijan.
Kaudeksi 2023 Kaakinen siirtyi Joensuun Mailaan kaksivuotisella sopimuksella. Kaakinen aloitti ensimmäisen kautensa uudessa joukkueessa hyvin lyöden toukokuun otteluissa yhteensä 1+19 juoksua, minkä johdosta hänet palkittiin Naisten Superpesiksen kuukauden pelaajana ensimmäistä kertaa urallaan. Kaakinen valittiin Itä-Länsi-otteluun vuonna 2023 ja 2024.
Kaakinen asuu Joensuussa ja opiskelee biologian ja maantiedon aineenopettajaksi Itä-Suomen yliopistossa.
Malawijärven kansallispuisto

Malawijärvi
| --- | --- |
Sijainti:  Malawi
Pinta-ala:  94 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1984
Hallinto:  UNESCO
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lapsia leikkimässä Malawijärven rannalla.
Malawijärven kansallispuisto sijaitsee Afrikassa Malawin valtiossa, Malawi- eli Njassajärven etelärannalla. UNESCO julisti kansallispuiston maailmanperintökohteeksi 24. marraskuuta 1984. Kansallispuisto on kooltaan 94 km². Puiston alueella elää 350 lajia kirjoahvenia, joista useimmat ovat endeemisiä Malawijärvessä. Kaikkiaan järvessä on tavattu yli tuhat kalalajia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malawijärven kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Länsi-Uusimaa

Tummanpunaisella kunnat, jotka yleisimmin luetaan osaksi Länsi-Uuttamaata, vaaleanpunaisella Espoo ja Kauniainen, jotka voidaan lukea osaksi Länsi-Uuttamaata.
Länsi-Uusimaa (ruots. Västnyland tai Västra Nyland) on Uudenmaan maakunnan läntinen osa. Sen aluetta ei ole määritelty yksiselitteisesti, ja eri yhteyksissä alueen määrittely voi vaihdella.
Länsi-Uudellamaalla toimivien yhteisöjen ja laitosten toimialueita

Länsi-Uudenmaan hyvinvointialue ja Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen toiminta-alueeseen kuuluvat Espoo, Hanko, Inkoo, Karkkila, Kauniainen, Kirkkonummi, Lohja, Raasepori, Siuntio ja Vihti.
Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden tuomiopiiri muodostuu Espoon, Hangon, Inkoon, Kauniaisen, Karkkilan, Kirkkonummen, Lohjan, Siuntion, Raaseporin ja Vihdin kunnista.
Maakunnallisessa liikentesuunnittelussa Länsi-Uuteenmaahan luetaan samat kunnat kuin edellä.
Jätehuollosta vastaavan Länsi-Uudenmaan jätelautakunnan toiminta-alueeseen kuuluvat Hangon, Inkoon, Raaseporin, Siuntion, Karkkilan, Lohjan ja Vihdin kunnat.
KOKO Länsi-Uusimaa Koheesio- ja kilpailukykyohjelma toimii Hangon, Inkoon, Karkkilan, Lohjan, Raaseporin ja Siuntion kunnissa.
Matkailuyhteyksissä Länsi-Uuteenmaahan luetaan Lohjan, Hangon ja Raaseporin kaupungit sekä Siuntion ja Inkoon kunnat.
Lohjalla ilmestyy sanomalehti Länsi-Uusimaa.
Rinnasteisia ja sisältyviä alueyksiköitä

Länsi-Uuteenmaahan rinnastuvia samantasoisia alueyksiköitä Uudenmaan maakunnan sisällä ovat eri yhteyksissä Itä-Uusimaa ja Keski-Uusimaa. Näistä Itä-Uusimaa on aiemmin muodostanut oman maakuntansa, mutta on nykyään osa Uuttamaata. Länsi- ja Keski-Uusimaa ovat jatkuvasti olleet osa Uudenmaan maakuntaa.
Länsi-Uuttamaata pienempiä epävirallisia alueyksiköitä sen sisällä ovat Luoteis-Uusimaa, joka oli nimenä Vihdissä ilmestyneellä sanomalehdellä, sekä Hiiden alue, johon kuuluvat Lohjan, Karkkila, Siuntio ja Vihti.
Mark Dziadulewicz

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 29. tammikuuta 1960 (ikä 64)
Syntymäpaikka: Carshalton, Englanti, Iso-Britannia
Pelipaikka: oikea laitahyökkääjä
Pituus: 177 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1977–1978 | Southend United | 0 | (0) |
| 1978–1979 | Chelmsford City | 19 | (0) |
| 1979 | Wimbledon | 2 | (0) |
| 1979 | KPT | 8 | (2) |
| 1979–1980 | Wimbledon | 26 | (1) |
| 1981–1984 | Haka | 88 | (34) |
| 1982–1985 | Chelmsford City | 39 | (11) |
| 1985–1986 | OTP | 33 | (7) |
| 1987–1988 | OLS | 19 | (6) |
| 1989–1991 | Ilves | 54 | (13) |
| 1992 | FC Tampere | 6 | (0) |
| 1992 | FC Oulu | 22 | (2) |
| 2004 | Tervarit | 4 | (1) |
| 2007 | Tervarit | 2 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 321 | (77) |
Valmennusura
2007: Tervarit
2007: AC Oulu (apuv.)
2008–2010: JIPPO
2012: JoPS (apuv.)
2015: JIPPO
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mark Dziadulewicz (s. 29. tammikuuta 1960 Carshalton, Englanti, Iso-Britannia) on englantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija.
Dziadulewicz tuli Suomeen 19-vuotiaana ja pelasi vuosina 1979–1992 pääsarjatasolla kaikkiaan 204 ottelua, joissa teki 58 maalia. Pelaajana hän edusti urallaan pääsarjatasolla (Mestaruussarja ja myöhemmin Veikkausliiga) Kuopion Pallotovereita, Valkeakosken Hakaa, Oulun Työväen Palloilijoita, Tampereen Ilvestä ja FC Oulua. Hän on saavuttanut kaksi Suomen cup-mestaruutta; ensimmäisen Valkeakosken Hakan riveissä 1982 ja toisen Tampereen Ilveksen riveissä 1990.
Peliuransa jälkeen Dziadulewicz on toiminut valmennustehtävissä Oulun talenttiakatemiassa ja Tervareiden junioreissa. Kaudella 2007 hän toimi AC Oulussa Harri Kampmanin apuvalmentajana. Jipon päävalmentajaksi hän siirtyi joulukuussa 2007. Dziadulewiczin johdolla Jippo vajosi Ykkösen putoamiskamppailuun. Kaudella 2009 seura sijoittui kymmenenneksi kahden pisteen erolla putoamisviivaan ja 2010 pykälää alemmaksi kolmen pisteen erolla putoamisviivaan. Kauden 2010 jälkeen Dziadulewicz sai tehdä tilaa Jippoon palanneelle Jarmo Korhoselle. Viimeksi hän toimi Kolmosessa pelaavan Joensuun Palloseuran apuvalmentajana.
Hänen poikansa Josey Dziadulewicz pelaa jalkapalloa oululaisessa Tervareissa.
Aiheesta muualla

Karjalainen: Kesälomalle kertyi pituutta (Arkistoitu – Internet Archive)
Naisten kiekonheitto yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2010

| YleisurheilunEuroopan-mestaruuskilpailut 2010 > Juoksu- ja kävelylajit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |   | Miehet |   | Naiset |
| 200 m |   | Miehet |   | Naiset |
| 400 m |   | Miehet |   | Naiset |
| 800 m |   | Miehet |   | Naiset |
| 1 500 m |   | Miehet |   | Naiset |
| 5 000 m |   | Miehet |   | Naiset |
| 10 000 m |   | Miehet |   | Naiset |
| Maraton |   | Miehet |   | Naiset |
| 100 m aidat |   |  |   | Naiset |

| 110 m aidat |   | Miehet |   |  |
| 400 m aidat |   | Miehet |   | Naiset |
| 3 000 m esteet |   | Miehet |   | Naiset |
| 4 × 100 m viesti |   | Miehet |   | Naiset |
| 4 × 400 m viesti |   | Miehet |   | Naiset |
| 20 km kävely |   | Miehet |   | Naiset |
| 50 km kävely |   | Miehet |   |  |
Kenttälajit
| Pituushyppy |   | Miehet |   | Naiset |
| Kolmiloikka |   | Miehet |   | Naiset |
| Korkeushyppy |   | Miehet |   | Naiset |
| Seiväshyppy |   | Miehet |   | Naiset |
| Kuulantyöntö |   | Miehet |   | Naiset |
| Kiekonheitto |   | Miehet |   | Naiset |
| Moukarinheitto |   | Miehet |   | Naiset |
| Keihäänheitto |   | Miehet |   | Naiset |
Moniottelut
| Seitsenottelu |   |  |   | Naiset |
| Kymmenottelu |   | Miehet |   |  |
Naisten kiekonheitto yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2010 kilpailtiin 27.–28. heinäkuuta Estadi Olímpic Lluís Companys -stadionilla Barcelonassa, Espanjassa.
Mitalistit

| --- | --- |
Kultaa:  Sandra Perković Kroatia (CRO)
Hopeaa:  Nicoleta Grasu Romania (ROU)
Pronssia:  Joanna Wiśniewska Puola (POL)
Ennätykset

| Ennätykset ennen EM-kisoja 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys |  Gabriele Reinsch | 76,80 | Neubrandenburg, Itä-Saksa | 9. heinäkuuta 1988 |
| Euroopan ennätys |  Gabriele Reinsch | 76,80 | Neubrandenburg, Itä-Saksa | 9. heinäkuuta 1988 |
| Kisaennätys |  Diana Sachse | 71,36 | Stuttgart, Länsi-Saksa | 28. elokuuta 1986 |
| Maailman kauden kärkitulos |  Nadine Müller | 67,78 | Wiesbaden, Saksa | 8. toukokuuta 2010 |
| Euroopan kauden kärkitulos |  Nadine Müller | 67,78 | Wiesbaden, Saksa | 8. toukokuuta 2010 |
Aikataulu

| Päivä | Aika (Paikallista aikaa) | Kierros |
| --- | --- | --- |
| 27. heinäkuuta 2010 | 12.45  | Karsinta |
| 28. heinäkuuta 2010 | 18.30  | Finaali |