Rautavesi (Hartola)
Maantietoa

Rautavesi on 22,5 kilometriä pitkä, 14,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 4 612 hehtaaria eli 46,1 neliökilometriä. Kun yllä selostettu rajaus Jääsjärveen on tehty, voidaan järven kuvailua jatkaa esittelemällä järven rikkonaista ja sokkeloista muotoa. Valuma-alueelta tulevat vedet virtaavat Rautaveden eri osista Angesselkään, joka sijaitsee järven pohjoispäässä. Länsipuolinen Puttolanselkä purkautuu siihen Hietasalmen kautta ja Rautaveden eteläosien vedet tulevat siihen pitkän Rääpönsalmen kautta Riuttasalmesta. Itäpuolelta siihen virtaa Sysmän reittiin kuuluvat Suonteen ja Viherin vedet Joutsansalmen kautta. Nämä yhdistyvät Lankiansalmessa, joka johtaa Laiskanselälle ja siitä Oravikivensalmeen, joka on Jääsjärven vastainen vesistöraja. Laiskanselältä haarautuu 8,8 kilometriä pitkä Kurjenlahti, joka seuraa Rääpönniemeä sen kannakselle asti. Rääpönniemen länsipuolella sijaitsee 10,5 kilometriä pitkä, ja enintään 950 metriä leveä, Rääpönsalmi, joka aukeaa eteläpäässä Rautaveden Akonselkään. Akonselälle työntyy pohjoisesta Rääpönniemen jatkeeksi Ansionniemi, joka itäpuolelle jäävät Muikunlahti ja Sahanlahti. Akonselän luoteispuolella sijaitsevat 3,9 kilometriä pitkä ja leveimmillään 500-metrinen Kauhtuenlahti. Siitä haarautuu Uuhisalmen takaa aukeava Uuhivesi. Uuhiniemi, joka on yli kolme kilometriä pitkä, jää Uuhiveden ja Kauhtuenlahden väliin, ja nelikilometrinen Siiraanniemi jää Kauhtuenlahden ja Rääpösalmen väliin. Uuhisalmen tapaan myös Kivisalmella on hyvin kapea salmiaukko. Kivisalmen takana aukeaa Leppälahti ja Pikku Leppälahti. Uuhivesi ja Leppälahti ovat kuin erilliset järvet.
Järven rannat ovat vaihtelevia. Alavilla seuduilla, kuten Leppälahdella, on suomaata. Metsämailla esiintyy usein jyrkkärinteisiä rantoja. Järvelle näkyviä korkeita mäkiä tai vuoria on esimerkiksi Akonselän länsirannan Kattilavuori (kohoaa 155 metrin korkeuteen mpy.), Haakinniemi (130 m mpy.), Rääpönsalmen eteläiset itärantojen mäet (yli 130 m), Angesselän Lapinvuori (120 m), Lankianvuori (145 m) sekä Kurjenlahden Kuivistonvuori (140 m) ja Kissavuoret (135 m). Akonselällä Jääsjärven puolella kohoaa harjujakso, jonka Muikunmäki (120 m) näkyy Muikunlahdelle ja Töllinmäenharju näkyy Kirkkolanlahdelle.
Rautavedessä on 171 saarta. Saarista 15 on yli hehtaarin suuruisia ja niistä suurimmat voidaan tässä nimetäkin: Leppälahden Salmisaari ja Tervasaari, Uuhiveden Tolppasaari ja Vuohisaari, Akonselän Petäjäsaari, Tiukansaari, Iso-Akko, Vähä-Akko, Siskosaari ja Syyssaari, Rääpönsalmen Lammassaari, Tahvastensalo, Ruokasaari ja Murtosaari, sekä Ruttolanselän Lopansaari. Yli aarin kokoisia ovat 147 saarta ja alle aarin kokoisia loput yhdeksän saarta. Saarten kokonaispinta-ala on 214 hehtaaria, joka on noin 5 % järven vesialasta. Kiinteästi asuttuja saaria ovat olleet ainakin Lopansaari ja Murtosaari, ja lisäksi viljeltyjä saaria ovat olleet ainakin Ruokasaari, Tahvastensalo ja Petäjäsaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 392,59 miljoonaa kuutiometriä eli 0,39259 kuutiokilometriä, ja sen keskisyvyydeksi on saatu 8,5 metriä. Angesselällä kulkee Joutsanselalmesta alkava ja Puttolanselän puolelle jatkuva syvännejakso. Sen syvänteen kaakkoispäässä sijaitsee 64,7 metriä syvä  kohta Makiaisensyvässä. Sen yli 40 metriä syvä osuus on 3,7 kilometriä pitkä ja siinä on laaja yli 60 metrin osa. Puttolanselän lähes nelikilometrinen Haaranlahti on muodostunut ristikkäiseen syvännejaksoon. Samoin on Rääpönsalmen kanssa. Sen pohjoispuoliskossa on pitkä lähes 30-metrinen syvännejakso, joka muuttuu eteläosastaan 10 metriä matalammaksi. Akonselän, Uuhiveden ja Leppälahden pohja on tasaisempi ja matalampi. Kauhtuenlahdella on lähes koko pituudeltaan yli 15 metriä syvää.
Järven rantaviivan pituus on 207,5 kilometriä. Se on suurimmaksi osaksi metsämaata, mutta esimerkiksi Angeselän, Puttolanselän, Laiskaselän, Kurjenlahden, Sahalahden ja eteläosan Kirkkolanlahden rannoilla on laajemmin peltomaata. Puttolanselän rannoilla sijaitsevat Pappisten, Puttolan ja Väihkölän kylät. Niille johtaa valtatieltä 4 haarautuva seututie 610, josta haarautuu edelleen yhdystie 16644 Väihkölään ja yhdystie 16643 Puttalanselän etelärannikolle. Nämä yhdystiet jatkavat etelään päin Kauhtuen kautta Leppälahdelle ja Hartolan kirkonkylään asti. Suurempi yhdystie 6134 kulkee kauempana järvestä, mutta sillä on sama päämäärä eli Hartola. Joutsan kirkonkylän kautta kulkeva valtatie 4 ylittää Joutsansalmen ja Oravakivensalmen ohittaen Pekkasen ja Rusin kylät. Ansion kylän kohdalla se siirtyy Jääsjärven ja Rautaveden väliselle harjulle, joka erottaa järvet toisistaan. Matkalla se sivuttaa Lestin ja Ruskealan kylät ja saapuu Hartolan kirkonkylään, joka ei enää kuulu Rautaveden lähipiiriin.