stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laurent Blanc

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Laurent Robert Blanc
Syntymäaika: 19. marraskuuta 1965 (ikä 59)
Syntymäpaikka: Alès, Gard, Ranska
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 192 senttimetriä
Lempinimi: Lé President
Seura
Seura: Ittihad
Tehtävä: Päävalmentaja
Junioriseurat
1981–1993: Montpellier HSC
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1983–1991 | Montpellier HSC | 243 | (76) |
| 1991–1992 | SSC Napoli | 31 | (6) |
| 1992–1993 | Nîmes Olympique | 29 | (1) |
| 1993–1995 | AS Saint-Étienne | 70 | (18) |
| 1995–1996 | AJ Auxerre | 23 | (2) |
| 1996–1997 | FC Barcelona | 28 | (1) |
| 1997–1999 | Olympique Marseille | 63 | (14) |
| 1999–2001 | Internazionale | 67 | (6) |
| 2001–2003 | Manchester United | 48 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 602 | (125) |
Maajoukkue
| 1989–2000 | Ranska | 97 | (16) |
Valmennusura
2007–2010: Girondins Bordeaux
2010–2012: Ranska
2013–2016: Paris SG
2020–2022: Al-Rayyan
2022–2023: Olympique Lyon
2024–: Ittihad
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Laurent Blanc (s. 19. marraskuuta 1965) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja maailmanmestaruuden ja Euroopan mestaruuden saavuttanut entinen puolustaja. Heinäkuusta 2024 lähtien hän on toiminut Ittihadin päävalmentajana.
Blancia pidetään yleisesti yhtenä pelipaikkansa parhaista edustajista kautta aikain. 2000 ranskalaisen France Football Magazine -lehden lukijat äänestivät Blancin maan neljänneksi parhaaksi pelaajaksi ikinä; hänen edellään olivat vain Michel Platini, Zinédine Zidane ja Raymond Kopa.
Ura pelaajana > Seurajoukkueissa

Blancin ura alkoi 1981 Montpellier HSC:n joukkueessa. Blanc pelasi seurassa kymmenen vuoden ajan kuuluen joukkueen vakiokalustoon. Hänelle kertyi yhteensä 251 ottelua ja 77 maalia Montpellier’n vuosinaan. Blanc oli mukana johtamassa joukkuetta Ligue 2:den mestaruuteen 1987 ja nousuun pääsarjatasolle. Blanc oli myös mukana Coupe de Francen voittojoukkueessa 1990.
25-vuotiaana Blanc suuntasi ulkomaiden kentille ja pelasi kauden 1991–1992 italialaisessa SSC Napolissa. Blanc ei kuitenkaan viihtynyt Italiassa ja palasi kauden jälkeen takaisin Ranskaan Nîmes Olympiquen joukkueeseen. 1993 Blanc siirtyi AS Saint-Étiennen riveihin ja sieltä Guy Roux'n alaisuuteen AJ Auxerreen 1995. Blanc oli mukana voittamassa burgundialaisseuralle tuplamestaruutta kaudella 1995–96.
Kaudella 1996–97 Blanc pelasi FC Barcelonan puolustuksessa 33 ottelua, mutta suuntasi Espanjan cupin ja supercupin voittojen jälkeen pois seurasta palaten jälleen kotimaahansa ja Olympique de Marseillen joukkueeseen. Marseillen paidassa Blanc oli mukana UEFA Cupin finaalissa 1998–99 kun Marseille hävisi Parmalle 3–0.
1999 Blanc siirtyi jälleen Italian kentille ja FC Internazionale Milanon riveihin. Blanc pelasi Interissä kaksi kautta, kunnes sir Alex Ferguson onnistui hankkimaan 35-vuotiaan Blancin Manchester Unitediin. Jaap Stamin paikalle hankittu Blanc pelasi Manussa uransa loppuun, kauteen 2002–03 saakka. Päätöskaudella Blanc nappasi Valioliigan mestaruuden.
Ura pelaajana > Maajoukkueura

Blanc debytoi Ranskan maajoukkueessa 7. helmikuuta 1989 ottelussa Irlantia vastaan. Blanc pelasi vuonna 2000 loppuneella maajoukkueurallaan lähes kaikissa mahdollisissa arvokisoissa, EM-kisoissa 1992, 1996 ja 2000 sekä MM-kisoissa 1998. Häneltä jäivät väliin ainoastaan MM-kisat 1990 ja 1994, joihin Ranska ei selvinnyt.
Blanc pelasi yhteensä 97 A-maaottelua ja teki niissä puolustajalle harvinaisen monta maalia, yhteensä 16. Blancin nimiin on kirjattu myös MM-historian ensimmäinen Kultainen maali toisen kierroksen ottelussa Paraguayta vastaan MM-kisoissa 1998. Blanc ei päässyt MM-finaaliin 1998, jossa Ranska voitti maailmanmestaruuden, koska hänet ajettiin ulos välieräottelussa Kroatiaa vastaan Slaven Bilićin kaatamisesta. Monien mielestä Bilic filmasi tilanteessa liikaa.
EM-kilpailuissa 2000 Blanc oli mukana finaalissa kaatamassa Italiaa. Blanc päätti maajoukkueuransa kisojen jälkeen voitettuaan sekä maailman- että Euroopanmestaruuden. Blanc tuli maajoukkueessa tunnetuksi myös siitä, että hän suuteli aina ennen ottelua hyvän ystävänsä, maalivahti Fabien Barthezin kaljua. Kaksikko toisti tämän onnenrituaalin myös Mestarien liiga -otteluissa heidän pelatessaan samanaikaisesti Manchester Unitedissa.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Ligue 2:den voitto (2): 1986/87
Coupe de Francen voitto (2): 1989/90, 1995/96
Ranskan mestaruus: 1995/96
Espanjan Supercupin voitto: 1996
Espanjan Cupin voitto: 1996/97
Cup-voittajien cup: 1996/97
Englannin mestaruus: 2002/03
Maailmanmestaruus: 1998
Euroopanmestaruus: 2000
Vuoden pelaaja Ranskassa 1990
Pirata d'oro (Interin vuoden pelaaja) 2000
Légion d'honneur
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Ranskan mestaruus (4): 2008/09, 2013/14, 2014/15, 2015/16
Hopeaa: 2007/08
Coupe de Francen voitto (2): 2014/15, 2015/16
Coupe de la Ligue (4): 2008/09, 2013/14, 2014/15, 2015/16
Hopeaa: 2009/10
Trophée des Champions (5): 2008, 2009, 2013, 2014, 2015
EM-puolivälierät: 2012
UNFP:n vuoden valmentaja Ligue 1:ssä (3): 2008, 2015, 2016
Vuoden ranskalainen valmentaja (France Football) (2): 2009, 2015
Olli Keskinen

| Olli Keskinen |
| --- | --- |
 Keskinen huhtikuussa 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. joulukuuta 1966 (ikä 58) Tampere
Ammatti:  televisiotuottaja, yrittäjä, puhuja
Näyttelijä
Aktiivisena:  1991–
Merkittävät roolit:  Kummeli (1991–) Mankeli (2000–2001)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Olli Juhani Keskinen (s. 18. joulukuuta 1966 Tampere) on suomalainen televisiovaikuttaja, yrittäjä ja puhuja. Keskinen tunnetaan yhtenä Kummeli-sketsisarjan luojista ja ryhmän alkuperäisjäsenistä. Kummelin lisäksi hän on esiintynyt televisiossa urheilu- ja viihdeohjelmien juontajana.
Ura > Kummelin perustaminen (1991–)

Keskinen perusti Kummelin yhdessä Heikki Silvennoisen kanssa vuonna 1991, ja ohjelmasta tuli nopeasti menestys. Hänen tunnetuin hahmonsa Kummelissa oli juontaja ja toimittaja Eero Kakko, joka esiintyi sarjassa ensimmäisestä jaksosta lähtien. Keskinen erosi Kummeli-ryhmästä vuonna 1994, mutta esiintyi siinä jälleen 1999–2000 sekä saman tuotantoryhmän Mankeli-sarjassa vuosina 2000–2001. Hän on lisäksi toiminut käsikirjoittajana ja tuottajana muissa Yleisradion, MTV:n, Nelosen ja Canal+:n televisio-ohjelmissa. Keskinen on ollut esimerkiksi tietokilpailujen, kuten Lätkäneron, Olympianeron ja Onnenruutujen juontajana ja tuottajana. Keskinen toimi Yleisradiossa studio-osuuksien juontajana Helsingin yleisurheilun EM-kilpailuissa vuonna 1994, kisastudion isäntänä jääkiekon MM-kisoissa 1995 ja 1996, sekä Atlantan kesäolympialaisissa vuonna 1996 kotimaan kisastudion isäntänä. Keskinen kirjoitti sanat Heikki Silvennoisen Mature and Cool -levyn kappaleisiin yhtä lukuun ottamatta.
Ura > Televisioalalta yrityselämään

Keskinen toimi valmennuskonsulttina Trainers’ Housessa vuosina 2003–2013. Hän on valmentanut yli 10 000 esimiestä ja työntekijää lähes 800:ssa valmennustilaisuudessa, jonka lisäksi hän on toiminut juontajana muun muassa yritystapahtumissa ja puhujana seminaareissa.
Keskinen teki paluun televisioon alkuperäisen Kummeli-ryhmän kanssa lokakuussa 2021, jolloin julkaistiin Kummeli 30 v -erikoisjakso. Samana syksynä hän oli vastaanottamassa Kummeli-ryhmän kanssa Tampereen kaupungin myöntämää palkintoa ansiokkaasta toiminnasta Tampereen kulttuurielämän hyväksi.
Yksityiselämä

Keskinen asuu nykyään Helsingissä ja hänellä on kolme aikuisikäistä poikaa. Keskinen on näyttelijä Mikko Leppilammen eno. Loppuvuodesta 2024 lähtien Keskinen on seurustellut kirjailija ja näyttelijä Anna-Leena Härkösen kanssa.
Keskinen on kertonut harrastavansa muun muassa jääkiekkoa ja tennistä, ja on intohimoinen Tapparan kannattaja.
Filmografia ja julkaisut > TV-sarjat

Kummeli (1991–)
Lihaksia ja luoteja (1996)
Mankeli (2000–2001)
Filmografia ja julkaisut > Kirjat

Ajattelua halvalla (1995)
Aiheesta muualla

Olli Keskinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle
Rasismi

Mustan miehen lynkkaus Yhdysvalloissa vuonna 1919.
Rasismi on syrjintää ihmisen etnisen ryhmän tai muun syntyperään liittyvän seikan perusteella. Rasismi voi olla ajattelutapa tai toimintaa – ihmisryhmä voidaan arvottaa ihonvärin tai kansalaisuuden perusteella alempiarvoiseksi kuin muut ryhmät, tai häneen kohdistetaan rotusyrjintää. Syrjintä on kielletty Suomen lainsäädännössä ja kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa.
Ksenofobia eli muukalaiskammo on eri kulttuureissa yleinen ilmiö. Euroopan historiassa esimerkki tästä on antisemitismi eli juutalaisviha. Länsimaiden historiassa rasistinen ajattelu kehittyi kolonialismin ja orjakaupan oikeuttamisen yhteydessä. 1800-luvulla yleistyivät näennäistieteelliset rotuluokittelut, joille perusteltiin valkoisten ylivaltaa. Rotuerottelu jatkui Etelä-Afrikassa apartheidina 1900-luvun lopulle saakka. Yhdysvalloissa mustien asema pysyi heikkona vielä orjuuden lakkauttamisen jälkeen ja vasta 1950-luvulla noussut kansalaisoikeusliike toi yhtäläiset oikeudet.
Äärimmäiseen muotoonsa rasismi kehittyi natsi-Saksassa, jossa rotuoppeihin nojautuen toteutettiin holokausti, juutalaisten ja muiden alempiarvoisina pidettyjen kansanryhmien järjestelmällinen joukkomurha. Toisen maailmansodan jälkeen perustettiin Yhdistyneet kansakunnat, joka on julkilausumissaan tuominnut etniseen alkuperään perustuvan epätasa-arvoisen kohtelun. Rasismia pidetään moraalisesti tuomittavana, koska se saattaa ihmisiä jyrkästi eriarvoiseen asemaan pätemättömillä perusteilla. Unescon vuonna 1978 hyväksymä Rotuja ja rotuennakkoluuloja koskeva julistus tuomitsee etniseen epätasa-arvoisuuteen johtavat aatteet ja käytännöt, sillä niillä perustellaan ihmisten alistamista ja tuhoamista.
Määritelmä ja muodot > Rasismin määritelmä

Unescon vuonna 1978 hyväksymä Rotuja ja rotuennakkoluuloja koskeva julistus käsittelee ideologioita, ennakkoluuloisia asenteita, syrjivää käyttäytymistä, rakenteellisia järjestelyjä ja vakiintuneita käytäntöjä, jotka johtavat rotujen väliseen epätasa-arvoisuuteen. Julistuksen mukaan käsitystä, että rodulliset tai etniset ryhmät jakautuvat arvoltaan parempiin ja huonompiin, käytetään oikeuttamaan ihmisryhmien alistamista ja tuhoamista. Unescon lausunnon mukaan rotusyrjintään perustuvalle arvoasetelmalle ei ole tieteellistä pohjaa ja se on ristiriidassa Yhdistyneiden kansakuntien edustamien moraalisten periaatteiden kanssa. Unescon mukaan rasismi vahingoittaa uhrejaan ja harjoittajiaan, jakaa kansakuntia sisäisesti ja estää kansainvälistä yhteistoimintaa.
Suomen hallituksen vuonna 2023 julkaisemassa tiedonannossa sanotaan, että ”rasismi perustuu yksilöiden tai ihmisryhmien määrittelyyn alempiarvoisiksi esimerkiksi etnisen alkuperän, ihonvärin, kansalaisuuden, kulttuurin, äidinkielen tai uskonnon perusteella.” Yhdenvertaisuusvaltuutettu Kristina Stenmanin mukaan rasismin määritelmästä ”ei ole epäselvyyttä”. ”Rasismi on sitä, että leimataan ihmisiä heidän etnisen taustansa, ihonvärinsä tai kansalaisuutensa perusteella tai sitä, että heitä kohdellaan huonommin sen takia”, Stenman on sanonut.
Julkisessa keskustelussa rasismina puhutaan monenlaisista syrjinnän, halveksunnan ja yleistämisen muodoista. Vanhastaan rasismi on viitannut ihmisten jakamiseen hierarkkisiin ryhmiin heidän biologisten ominaisuuksiensa, etenkin ihonvärin, perusteella. Eriarvoisuus määräytyy olemuksellisesti eli essentialistisesti syntyperän perusteella. Esimerkiksi antisemitismi on rasismin ilmentymä, kun sen kohteena ovat juutalaiset etnisenä ryhmänä.
Rasismia pidetään moraalisesti tuomittavana, koska se saattaa ihmisiä eriarvoiseen asemaan pätemättömillä perusteilla. Ihminen ei esimerkiksi voi vaikuttaa syntyperäänsä. Politiikan tutkija Tuija Parvikon mukaan ”rasismin kauhistuttavuus ja vaarallisuus perustuu siihen, että se on ideologia – ideaan perustuva ajatusrakennelma, jolla ei tarvitse olla minkäänlaista todellisuus- tai totuuspohjaa. Se perustuu ihmisten väliseen hierarkkiseen arvo- ja valtajärjestykseen”. Parvikon mukaan rasistisen ajattelun nojalla voidaan ajatella, että maailmasta täytyy poistaa joitakin rasistisin perustein luokiteltavissa olevia ”huonompia” ihmisryhmiä. Äärimuodossaan rasismi johtaa siis Auschwitziin. Hannah Arendt kirjoitti teoksessaan Totalitarismin synty (1951): ”Jos rasismi pääsee valloilleen, se on ihmiskunnan loppu”.
Määritelmä ja muodot > Arjen rasismi

Arkipäivän rasismiksi kutsutaan epätasa-arvoistavaa ja loukkaavaa kohtelua, jota valtaväestö kohdistaa vähemmistöryhmiin arjen vuorovaikutuksessa. Arkinen rasismi voi olla esimerkiksi nimittelyä, eristämistä, häirintää ja pahimmillaan väkivaltaa. Sosiologi Lena Näreen mukaan rasismissa ihmistä ei nähdä ihmisenä, vaan ryhmänsä edustajana.
Rasismiin liittyy usein ulossulkeva ja halveksiva kielenkäyttö. Tässä suhteessa sanat ovat monien tutkijoiden mukaan usein myös tekoja. Tutkija Pasi Saukkosen mukaan ihmisten nöyryyttäminen on pahimmassa tapauksessa heidän asettamistaan ihmiskunnan ulkopuolelle, mikä on lähellä väkivaltaan yllyttämistä. Toisen ihmisen vahingoittamisen kynnys laskee, jos toista ei nähdä aivan ihmisenä.
Filosofi Heikki A. Kovalaisen mukaan rasismi ei ole vain yksi mielipide muiden joukossa. Kovalaisen mukaan rasismi ei ole koskaan pelkkää ajattelua, vaan sillä on aina yhteiskunnallinen vaikutus. Rasismiin liittyy aina ajatus siitä, että joitakin ihmisryhmiä pitää kohdella huonommin kuin toisia. Kovalaisen mukaan lievät rotusyrjinnän muodot avaavat teitä jyrkemmälle kielenkäytölle ja radikaaleimmalle teoille. Siksi rasismin kielto on ehdoton.
Määritelmä ja muodot > Syrjivät rakenteet yhteiskunnassa

Rakenteellisella rasismilla viitataan yhteiskunnissa tapahtuvaan usein epäsuoraan ja usein tiedostamattomaan syrjintään. Tutkijoiden mukaan epäoikeudenmukaisuus ei ole aina vain yksilöiden välistä tietoista toimintaa, vaan myös yhteiskunnalliset laitokset voivat toimia syrjivällä tavalla. Erilaiset normit eli vakiintuneet toimintatavat ja käyttäytymismallit estävät vähemmistöryhmiin kuuluvia ihmisiä saavuttamasta yhtäläisiä oikeuksia ja mahdollisuuksia. Rakenteellisesta rasismista puhutaan esimerkiksi työmarkkinoilla tapahtuvan syrjinnän yhteydessä.
Tutkimusten mukaan työpaikan saaminen on esimerkiksi Suomessa vaikeampaa ulkomaisella kuin suomalaisella sukunimellä. Tätä on pyritty torjumaan anonyymillä työnhaulla, jonka tavoitteena on myös ehkäistä ikään perustuvaa syrjintää. Rakenteellista rasismia on pyritty ehkäisemään myös yhdenvertaisuussuunnittelulla eli tietoisella syrjimättömyyden edistämisellä.
Tutkija Pasi Saukkonen on sanonut, että kaikki yhdenvertaisuuden loukkaukset eivät ole rasistista syrjintää. Saukkosen mukaan rakenteellisen rasismin käsitettä tulisi käyttää täsmentäen tai korvata se muilla käsitteillä. Filosofi Jani Sinokin mukaan etnistä syrjintää tuottavia yhteiskunnallisia rakenteita voidaan sanoa rasismista riippuvaisiksi. Koska teon rasistisuuden arviointi kohdistuu sen perusteisiin, Sinokin mukaan ihminen voi olla rasisti myös sitä itse tiedostamatta. Etiikan kannalta rasistista toimintaa tulee arvioida suhteessa niihin ihmisiin, joita se koskee.
Filosofian professori Antti Kauppisen mukaan voidaan sanoa, että etnisiin vähemmistöihin kuuluvat ihmiset tunnistavat paremmin rasismin hienovaraisempia muotoja kuin valtaväestöön kuuluvat. Kauppisen mukaan on keskimäärin todennäköisempää, että valtaväestön edustajat vähättelevät rasismia kuin että vähemmistöjen edustajat liioittelevat sitä. Sosiaalisina olentoina ihmiset ovat herkkiä sille, jos heitä kohdellaan toisia vähempiarvoisina. Kun kokemukset siitä, että tulee valtaväestöä huonommin kohdelluksi ovat yleisiä jonkin etnisen ryhmän jäsenten keskuudessa, on syytä ainakin epäillä rasismia.
Syrjinnän kielto

Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 2. artikla vuodelta 1948 sanoo, että julistuksen oikeudet koskevat kaikkia ihmisiä. Vuonna 1965 Yhdistyneet kansakunnat hyväksyi Kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, joka tuli voimaan vuonna 1969. Sopimus määrittelee rotusyrjinnän seuraavasti:
Tässä yleissopimuksessa tarkoittaa käsite rotusyrjintä kaikkea rotuun, ihonväriin, syntyperään tahi kansalliseen tai etniseen alkuperään perustuvaa erottelua, poissulkemista tai etuoikeutta, jonka tarkoituksena tai seurauksena on ihmisoikeuksien ja perusvapauksien tasapuolisen tunnustamisen, nauttimisen tai harjoittamisen mitätöiminen tai rajoittaminen poliittisella, taloudellisella, sosiaalisella, sivistyksellisellä tai jollakin muulla julkisen elämän alalla.
YK:n yleissopimuksen mukaan valtioiden tulee kaikin keinoin pyrkiä ehkäisemään rasismia sekä kriminalisoida rotusyrjintä ja kiihottaminen kansanryhmää vastaan. Kiihottamisella tarkoitetaan esimerkiksi julkista uhkaamista tai solvaamista etnisen alkuperän tai vastaavan syyn perusteella. Suomen eduskunta ratifioi sopimuksen vuonna 1970. Sopimuksen toteutumista valvoo rotusyrjinnän vastainen komitea (CERD), joka voi antaa suosituksia valtioille.
Eurooppaoikeus kieltää etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän. Euroopan neuvosto on valtuuttanut Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission (ECRI) torjumaan rasismia Euroopan ihmisoikeussopimuksen velvoitteiden ja oikeuskäytännön mukaisesti.
Suomen perustuslain mukaan ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä. ”Ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella.”
Rikoslaissa on määritelty rangaistavaksi syrjinnäksi toisen asettaminen eriarvoiseen asemaan esimerkiksi työ- tai virkatehtävissä muun muassa etnisen alkuperän, ihonvärin tai kielen perusteella. Samoin kiihottaminen kansanryhmää vastaan on rangaistavaa.
Suomessa yhdenvertaisuuslain mukaan ketään ei saa syrjiä alkuperän perusteella. Yhdenvertaisuuslaissa kiellettyjä syrjintäperusteita ovat ikä, alkuperä, kansalaisuus, kieli, uskonto, vakaumus, mielipide, poliittinen toiminta, ammattiyhdistystoiminta, perhesuhteet, terveydentila, vammaisuus, seksuaalinen suuntautuminen ja muu henkilöön liittyvä syy. Sukupuoleen liittyvää syrjintää käsittelee tasa-arvovaltuutettu.
Yhdenvertaisuuslain toteutumista valvovat oikeusministeriön yhteydessä toimiva yhdenvertaisuusvaltuutettu, yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta sekä työsuojeluviranomaiset. Yhdenvertaisuuslaki velvoittaa viranomaisia, koulutuksen järjestäjiä ja työnantajia edistämään yhdenvertaisuutta ja laatimaan yhdenvertaisuussuunnitelman. Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan suunnitelmaa laatiessa on otettava huomioon myös rasismi ja yhdenvertaisuuden edistämistoimien tulee sisältää antirasistisia toimenpiteitä.
Rasistit

Psykologisissa tutkimuksissa rasismi on yhdistetty ennakkoluuloisiin asenteisiin sekä henkilön narsistisiin ja psykopaattisiin luonteenpiirteisiin. Rasisteja on ainakin tiedoiltaan vähäisiä eli erehtyneitä tai narsisteja. Narsistinen rasisti on narsistista persoonallisuushäiriötä sairastava luonnehäiriöinen tai narsistisesta taantumasta kärsivä yksilö. Narsistisilla ihmisillä on tutkimusten mukaan sosiaalisen dominoinnin suuntautuminen. Tämä dominointi voi kääntyä narsistin mielessä ajatukseksi etnisestä ylivertaisuudesta. Myös psykopaattiset piirteet on yhdistetty rasismiin. Siinä mekanismina on myös psykopaateilla esiintyvä sosiaalisen dominoinnin suuntautuminen, mutta myös empatian vähäisyys on mainittu.
Antirasismi

Antirasismi tarkoittaa aktiivista ja tietoista toimintaa rasismia vastaan. Antirasismin tarkoituksena on vähentää etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää ja kielteisiä ennakkoluuloja. Esimerkiksi Euroopan komission vuonna 2025 päättyvä antirasistinen toimintaohjelma kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan rasismin vastaisia toimiaan.
Kansainvälistä päivää rotusyrjinnän poistamiseksi eli rasisminvastaista päivää on vietetty 21. maaliskuuta vuodesta 1966 lähtien. Päivän ympärillä vietetään rasismin- ja syrjinnänvastaista viikkoa.
Sosiologi Vesa Puurosen mukaan poisoppiminen rasismista edellyttää sitä, että ihmiset tunnistavat rasismin omassa toiminnassaan ja ajattelussaan. Tässä suhteessa erityisen tärkeä tehtävä on kasvatuksella, tiedotusvälineillä ja poliitikoilla.
Tutkija Pasi Saukkosen mukaan on vaarallista, jos suuren osan väestöstä ei nähdä olevan osa kansaa, esimerkiksi osa suomalaisuutta. Kokemus yhteenkuuluvuudesta taas lisää luottamusta yhteiskunnassa, jota tarvitaan esimerkiksi hyvinvointiyhteiskunnan ylläpitoon sekä maan puolustamiseen hyökkääjää vastaan.
Kirjallisuutta

Bethencourt, Francisco: Racisms. From the Crusades to the Twentieth Century.  Princeton, New Jersey:  Princeton University Press, 2014.  ISBN 978-0-691-15526-5  (englanniksi)
Heimola, Minna: Raamattu ja rasismi.  Helsinki:  Suomen eksegeettinen seura, 2016.  ISBN 978-951-921-766-6
Isaksson, Pekka & Jokisalo, Jouko: Orjuuden arvet.  Helsinki:  Into, 2024.  ISBN 978-952-393-407-8
Jelloun, Tahar Ben: Isä, mitä on rasismi?  (Le racisme expliqué à ma fille, 1997.)  Suomentanut Annikki Suni. Jyväskylä Helsinki:  Gummerus, 1998.  ISBN 951-20-5383-7
Jokisalo, Jouko (toim.): Rasismi tieteessä ja politiikassa. Aate- ja oppihistoriallisia esseitä.  Helsinki:  Edita, 1996.  ISBN 951-37-1821-2
Miles, Robert: Rasismi.  (Racism, 1989.)  Suomentanut Antero Tiusanen ja Juha Koivisto. Tampere:  Vastapaino, 1994.  ISBN 951-9066-72-1
Puuronen, Vesa: Rasistinen Suomi.  Helsinki:  Gaudeamus, 2011.  ISBN 978-952-495-196-8
Rutherford, Adam: Vastaväitteitä rasisteille. Ihmisrotujen historia, tiede ja todellisuus.  (How to Argue With a Racist. What Our Genes Do (and Don’t) Say About Human Difference, 2020.)  Suomentanut Veli-Pekka Ketola. Helsinki:  Bazar, 2022.  ISBN 978-952-376-132-2
Simola, Raisa & Heikkinen, Kaija (toim.): Monenkirjava rasismi.  Joensuu:  Joensuu University Press, 2003.  ISBN 952-9800-39-8
Sinokki, Jani: Rasismi ja filosofia.  Turku:  Eetos, 2017.  ISBN 978-952-684-294-3
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta rasismi Wikimedia Commonsissa
Suomea koskeva raportti (viides raportointikierros) (PDF) 10.9.2019. Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio (ECRI). Arkistoitu 17.8.2024.
Yhdenvertainen Suomi. Valtioneuvoston toimintaohjelma rasismin torjumiseksi ja hyvien väestösuhteiden edistämiseksi.  Valtioneuvosto, 2021.  ISBN 978-952-259-808-0  Verkkojulkaisu (PDF). Arkistoitu 26.1.2024. (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhdysvaltalainen postikortti 1900-luvun alusta. Yhdysvaltain musta väestö oli rasistisen pilkan kohteena etenkin vesimelonimainoksissa, joissa kuvattiin mustien olevan kiintyneitä vesimeloneihin.
Tummaihoinen mies juomassa ei-valkoisille tarkoitetusta vesisäiliöstä Yhdysvalloissa vuonna 1939.
Euroopan murhattujen juutalaisten muistomerkki, Berliini 2016.
Oikeuden allegoria pysäyttää valkoista ylivaltaa ajavan terroristiryhmän. Thomas Nast, Harper’s Weekly 1874.
Rasismin vastainen Me emme vaikene -mielenosoitus Helsingissä vuonna 2023.
Luettelo suomalaisten NHL-pelaajien tiedoista

Tämä on luettelo suomalaisten NHL-pelaajien taustoista ja tiedoista. Tässä luettelossa on perustietoa ja "nippelitietoja"  suomalaisista NHL-pelaajista. NHL:ssä on pelannut joulukuuhun 2023 mennessä 259 suomalaista jääkiekkoilijaa, kun "suomalaisella jääkiekkoilijalla" tarkoitetaan Suomessa kiekko-oppinsa saanutta pelaajaa. Lisäksi NHL:ssä on pelannut jokunen toista maata edustanut kaksoiskansalainen tai Suomessa syntynyt.