stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1981
Neljännesvälieräturnaukset > Lohko 2

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | TPS | 3 | 1 | 2 | 0 | 6 | 4 | +2 | 4  |
| 2 | Valtti | 3 | 2 | 0 | 1 | 5 | 3 | +2 | 4  |
| 3 | Pyrkivä | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 3 | 0 | 3  |
| 4 | MuSa | 3 | 0 | 1 | 2 | 3 | 7 | −4 | 1  |
Välierät

Valtti loppuotteluun yhteismaalein 3–1.
HJK loppuotteluun yhteismaalein 3−2.
Pronssiottelu

KTP:lle pronssimitalit yhteismaalein 8−1.
Loppuottelu

HJK Suomen mestari yhteismaalein 7−1.
Suomen mestarit

HJK:n joukkue: Sirpa Hakkarainen, Sole Hartikainen, Riitta Hyttinen, Carita Jalava, Seija Keimola, Pirjo Kilpiö, Tarja Konttila, Outi Kortelainen, Anna-Maria Lehtonen, Teija Peuranen, Jutta Rautiainen, Merja Rytkönen, Tiina Rytkönen, Hanna-Mari Sarlin, Terhi Sjölund, Marianne Sulén, Irja Valkeinen, Sirpa Vallasvuo. Valmentajat: Timo Lounio, Kari Korpihete.
Kakarlammi

Kakarlammi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kakarlammi, lampi Forssassa
Kakarlammi, lampi Hollolassa
Kakarlammi, lampi Kouvolassa
Kakarlammi, lampi Lahdessa
Kakarlammi, lampi Lohjan Karjalohjalla
Kakarlammi, lampi Lohjan Nummi-Pusulassa
Kakarlammi, lampi Lohjan Seterinkulmassa
Kakarlammi, lampi Mäntsälässä
Kakarlammi, lampi Ruovedellä
Kakarlammi, lampi Salon Heinäsuolla
Kakarlammi, lampi Salon Johannislundissa
Kakarlammi, lampi Salon Kiikalassa
Kakarlammi, lampi Salon Kiskossa
Kakarlammi, lampi Salon Valkjärvellä
Kakarlammi, lampi Somerolla
Kakarlammi, lampi Tammelassa
Kakarlammi, lampi Vihdissä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kakarlammi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalkkunakondori

| Kalkkunakondori |
| --- | --- |
 Istuva kalkkunakondori
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Kondorit Cathartidae
Suku::  Cathartes
Laji::  aura
Kaksiosainen nimi
 Cathartes aura  (Linnaeus, 1758) 
 Kalkkunakondorin levinneisyysalue Keltainen – vain kesällä  Vihreä – ympärivuoden    
Katso myös
   Kalkkunakondori Wikispeciesissä   Kalkkunakondori Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalkkunakondori (Cathartes aura) on kondorilintu. Lennossa kalkkunakondori on helppo tuntea ylöspäin kallistuneista siivistään.
Koko ja ulkonäkö

Kalkkunakondorin pituus on 65–80 cm, mutta siipien kärkiväli on noin 175 cm. Kalkkunakondorin vartalo ja siipien tyviosat ovat ruskeanmustat. Siivenkärjet ja pyrstö ovat tumman hopeanharmaat. Ulkonäöltään kalkkunakondori muistuttaa jokseenkin kalkkunaa.
Esiintyminen

Kalkkunakondoria tavataan Etelä-Kanadassa, Yhdysvalloissa, Meksikossa, Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikassa. Valtaosa Kanadassa ja Yhdysvalloissa elävistä kalkkunakondoreista muuttaa.
Elinympäristö

Kalkkunakondori viihtyy avomailla, metsäseuduilla ja viljelysmailla.
Ravinto

Kalkkunakondorit syövät mätäneviä haaskoja ja jätettä. Kalkkunakondorit kykenevät lentäessään paikantamaan haaskat hyvän hajuaistinsa avulla ja voivat siksi löytää pieniäkin saaliita.
Karl Viktor Bremer

Karl Viktor Bremer (10. heinäkuuta 1836 Lohja – 13. marraskuuta 1884 Helsinki) oli suomalainen lukion lehtori sekä ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Bremerin vanhemmat olivat tuomari, Teijon ja Mathildedahlin ruukit omistanut vuorineuvos Viktor Zebor Bremer (1804—1869) ja Agnes Charlotta Bassi (1816—1849). Hän pääsi ylioppilaaksi 1854 ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa.
Bremer toimi vuodesta 1878 Helsingin tyttökoulun ruotsin kielen ja kirjallisuuden kollegana. Hän kirjoitti myös oppikirjoja ja toimi lehtimiehenä.
Bremer oli naimisissa vuodesta 1880 Ines Josefina Waenerbergin kanssa.
Teoksia

Kurs i svenska literaturens historia för Fruntimmerskolan i Helsingfors ; utarbetad af Karl Viktor Bremer. Helsingfors 1874, 2. painos G. W. Edlund, Helsingfors 1875, 3. painos 1882
Karttakeppi

Yhdysvaltain puolustusministeri Robert McNamara osoittaa karttakepillä Vietnamin karttaa vuonna 1965.
Karttakeppi on puusta tai muusta materiaalista valmistettu osoitinväline, jota käytetään koulussa. Nimensä mukaisesti karttakepillä on helppo osoittaa kartasta tai opetustaulusta eri asioita. Aiemmin karttakeppiä käytettiin myös oppilaiden rankaisemiseen näpäyttämällä karttakepillä oppilasta sormille tämän pitäessä sormiaan pulpetilla.
Karttakepit ovat läpimitaltaan usein noin 1–2 cm paksuja ja niiden pituus on noin 1–1,5 metriä. Nykyisin karttakepin korvikkeena käytetään yleisesti laserosoitinta.
Aiheesta muualla

Lindfors, Jukka: Karttakeppi viuhui 1910-luvun koulussa Yle - Elävä arkisto.  8.9.2006. Viitattu 8.8.2018.
Kalifornian kuvernöörinvaalit 2022

Kalifornian vuoden 2022 kuvernöörinvaalit pidettiin 8. marraskuuta ja niissä valittiin osavaltion kuvernööri ja varakuvernööri seuraavaksi nelivuotiskaudeksi. Istuva kuvernööri Gavin Newsom pystyi asettumaan uudelleen ehdolle. Kalifornian kuvernöörin virkakaudet on rajattu kahteen nelivuotiskauteen henkilön elinaikana.
Tausta ja äänioikeus

Vuoden 2022 vaalien osalta Kaliforniassa käytettiin kirjeäänestystä, mutta halukkaat saivat äänestää myös äänestyspaikalla. Osavaltiossa on tarkoitus tarjota mahdollisuus kirjeäänestykseen kaikissa tulevissa osavaltion ja paikallisissa vaaleissa.
Äänioikeutettuja ovat kaikki sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot:
Yhdysvaltain kansalainen, joka asuu Kaliforniassa
Vähintään 18-vuotias
Ei istu tuomiota osavaltion tai liittovaltion vankilassa
Ei ole oikeuden päätöksen perusteella vajaavaltainen
Ehdokasasettelu

Demokraatit valitsivat ehdokkaakseen istuvan kuvernöörin Gavin Newsomin kesäkuussa 2022. Newsom oli haastettu vuotta aikaisemmin, kun 1,7 miljoonaa äänestäjää allekirjoitti aloitteen, jolla Newsom olisi pantu viralta erikoisvaalin kautta. Newsom kuitenkin voitti äänestyksen ja sai jatkaa kuvernöörinä kautensa loppuun asti. Ensimmäisen kerran Newsom vannoi virkavalansa vuonna 2019.
Republikaaneja edustava osavaltion senaattori Brian Dahle ilmoitti haastavansa Newsomin kuvernöörivaaleissa tammikuussa 2022. Puolue valitsi hänet ehdokkaakseen kesäkuussa.
Tulokset

| Ehdokas | Ääniä | Osuus äänistä (%) |
| --- | --- | --- |
| Newsom | 6 470 099 | 59,18 |
| Dahle | 4 462 910 | 40,82 |
Hyväksyttyjä ääniä: 10 933 009
Annettuja ääniä: 11 146 610
Äänioikeutettuja: 21 940 274
Lähde:
Kamo-jinja

Kamo-jinja (jap. 賀茂神社, ’Kamon pyhäkkö’) voi viitata kahteen šintolaiseen pyhäkköön Kiotossa:
Kamigamo-jinja eli Kamo Wakeikazuchi-jinja, ylempi Kamon pyhäkkö
Shimogamo-jinja eli Kamo Mioya-jinja, alempi Kamon pyhäkkö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kamon pyhäkkö”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karttakeskus

| Karttakeskus Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1919
Toimitusjohtaja:  Vesa Niinistö (vuoteen 2017 saakka)
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  informaatioteknologia, paikkatieto, karttakustannus
Liikevaihto:  noin 12 milj. € (2014)
Henkilöstö:  noin 100
Emoyhtiö:  Tapio Oy
Kotisivu:  karttakeskus.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karttakeskus on Tapio-konsernin omistama tuotemerkki.
Karttakeskus Oy oli Affectoon kuulunut yritys, joka erikoistui paikkatietojärjestelmiin ja karttoihin. Se tunnettiin aiemmin muun muassa nimellä Genimap. Karttakeskus liittyi osana Affectoa osaksi CGI -konsernia vuonna 2017. Vuonna 2018 CGI myi Karttakeskus kuluttajaliiketoiminnat ja tuotemerkin Metsäkustannus Oy:lle, joka kuuluu osana Tapio-konserniin. Karttakeskus -tuotemerkin alla kustannetaan kirja- ja karttatuotteita sekä paikkatieto-aineistoja.
Aiheesta muualla

Karttakeskuksen kotisivut
Kaikki Puumalan puolesta

Kaikki Puumalan puolesta oli 10-osainen tv-sarja, joka esitettiin  Yle TV1:ssä vuoden 2008 aikana. Aiheena oli seitsemän miehen yritys pelastaa kriisikuntalistalle joutunut Puumalan kunta. Miehet harjoittelivat pieniä esityksiä, joita he esittivät eri puolilla Puumalaa. Esitykset koottiin yhteen, ja tästä syntyi suurempi teatteriesitys. Näytelmä esitettiin syksyllä 2008 KOM-teatterissa täysille saleille monena peräkkäisenä iltana, ja miesten saapuessa takaisin eteläsavolaiseen kuntaansa monet naapurikunnat halusivat esityksen omiin saleihinsa. Näin myös tapahtui, ja esityksiä näytettiin muun muassa Savonlinnassa, Mikkelissä ja Lappeenrannassa.
Puumalasta tuli suositumpi kuin pitkiin aikoihin. Monet matkustivat paikkakunnalle vain päästäkseen käymään kuvauspaikoilla, ja osa ihastui television välityksellä Saimaan puhtauteen ja kirkkauteen.
Ohjelmasarja perustui Strix AB:n formaattiin All for One.
Näyttelijät

Pasi Partanen
Harri Kautonen
Timo Hagman
Olli-Pekka Hämäläinen
Aki Torniainen
Jukka Summanen
Paavo Valtonen
Mukana olivat myös Kom-teatterin johtaja Pekka Milonoff sekä teatteriohjaaja Minna Nurmelin.
Aiheesta muualla

Kaikki Puumalan puolesta
Kaikkeuden kivi

Kaikkeuden kivi on Margaret Weisin ja Tracy Hickmanin kirjoittama fantasiatrilogia. Sen tapahtumat sijoittuvat Larry Elmoren kehittämään Sovereign Stone -roolipelimaailmaan. Kaikkeuden kiven on suomeksi julkaissut Otava.
Sarjan osat

Pimeyden kaivo, Suom. Tero Kuittinen, Otava. 2002. (alkuteos Well of Darkness on julkaistu 2000)
Kadonneen vartijat, Suom. Tero Kuittinen, Otava, 2003. (alkuteos Guardians of the Lost on julkaistu 2001)
Matka tyhjiöön, Suom. Tero Kuittinen, Otava, 2005. (alkuteos Journey into the Void on julkaistu 2003)
Aiheesta muualla

Vesa Sisättö: Kliseinen fantasiatiiliskivi. Helsingin sanomat 8.4.2003.
Kammioväliseinäaukko

| Kammioväliseinän aukko |
| --- | --- |

Luokitus
ICD-10:  Q21.0
ICD-9:  745.4
Tautitietokanta:  13808
MedlinePlus:  001099
MeSH:  C14.240.400.560.540
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Kammioväliseinän aukko (engl. Ventral Septal Defect, VSD) on synnynnäinen sydänvika, josta kärsivän kammioväliseinässä on aukko. Monilla reikä on pieni ja umpeutuu ensimmäisen elinvuoden aikana. Kyseessä on yleisin rakenteellinen sydänvika. Jos aukko on pieni, se ei häiritse sydämen toimintaa, mutta suuri aukko voi johtaa sydämen vajaatoiminnan oireisiin jo viikoissa. Sydänvikaa voidaan hoitaa korjausleikkauksin, ja sydämen vajaatoiminnan hoidossa käytetään lääkkeitä.
Kamohelo Mokotjo

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 11. maaliskuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Odendaalsrus, Etelä-Afrikka
Pelipaikka: puolustava keskikenttäpelaaja
Seura
Seura: Feyenoord
Pelinumero: 15
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2008–2009 2009– 2009–2010 | Supersport United  Feyenoord → Excelsior (laina) | 1 (0) 0 (0) 25 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. kesäkuuta 2010.
Kamohelo Mokotjo (s. 11. maaliskuuta 1991 Odendaalsrus, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen jalkapalloilija, joka edustaa Alankomaiden pääsarjassa Eredivisiessä pelaavaa Feyenoordia. Mokotjon pelipaikka on puolustava keskikenttäpelaaja.
Mokotjon ammattilaisura alkoi Supersport Unitedissa. Hän siirtyi Feyenoordiin kesällä 2009, mutta seura lainasi hänet saman tien yhdeksi kaudeksi naapuriseura Excelsioriin.
Kakojärvi

| Kakojärvi eli Kakonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Laitila 
Koordinaatit:  60°55′08″N, 21°46′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Malvonjokeen 
Järvinumero:  32.003.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  39,5 m 
Rantaviiva:  0,482 km 
Pinta-ala:  1,507 ha  
 fiKakojärvi 
Kakojärvi eli Kakonlampi on Varsinais-Suomessa Laitilan 	Malkolla sijaitseva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistöön.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Siihen laskee lähinnä Kakosuon ojat. Järven laskuoja lähtee järven pohjoisrannalta ja se yhtyy ojien verkkoon, joka laskee 3,3 kilometrin päässä Sirppujoen latvahaaraan eli Malvonjokeen. Järvellä on 480 metriä rantaviivaa ja sen ranta on suota, jota ympäröi kallio- ja moreenipohjainen metsämaasto. Sen rannat ovat rakentamattomia.
Kamerunin maantiede

Kamerunin maantiede kertoo Kamerunin maantieteestä. Kamerunin pohjoispuolella sijaitsee Nigeria, itäpuolella sijaitsee Tšad ja Keski-Afrikan tasavalta ja eteläpuolella sijaitsevat Kongo, Gabon ja Päiväntasaajan Guinea. Kamerunin länsipuolella sijaitsee Atlantin valtamereen kuuluva Guineanlahti. Merenrannikkoa reunustaa tulivuorijono. Tämä tulivuorijono alkaa Sao Tome ja Principen saarilta ja ulottuu Päiväntasaajan Guineaan saakka. Maan niminen tulivuori Kamerun on edelleen toimiva ja on 4070 metriä korkea. Se on Länsi-Afrikan korkeimpia vuoria. Tulivuorijonon keskellä on monta kraatterijärveä, joiden vesi sisältää myrkkyjä, jotka voivat purkautua myrkkykaasuina. Yksi näistä kraatterijärvistä on Nyosjärvi.[lähde? ]
Maan pohjoisosassa on Adamaouan ylänkö ja vielä pohjoisempana Mandaran vuoristo. Aivan maan pohjoiskärjen tuntumassa on Tšadjärvi. Maan pohjoisosassa on kuivaa ja kuumaa savannialuetta, jolla kasvillisuus on enimmäkseen piikkipensaita. Maan eteläosassa on tasankoja ja siellä on monin paikoin sademetsää. Ilmasto on kostein merenrannikkoalueilla, missä ilmankosteus on yli 80 % ja vuotuinen sademäärä on noin 4000 mm.
Kammonkari

Kammonkari
| --- | --- |
Sijainti:  64°55.946′N, 025°14.042′E, Oulu Pohjois-Pohjanmaa Suomi
Vesialue:  Liminganlahti
Merialue:  Perämeri
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kammonkari on asumaton matala saari Liminganlahden luoteisosassa Perämerellä Oulun kaupungissa. Saari on osa Liminganlahden merenrantaniittyjen aluetta. Lähin toinen saari on luoteessa sijaitseva Kotakari.
Rantamatalikolla sijaitseva Kammonkari on matala, ja sitä ovat yksityiset metsästäjät raivanneet. Nykyisin saaren kasvusto käsittää pääasiassa pensaikkoa sekä ruoikkoa. Vesakoitumisen estämiseksi on ehdotettu saaren käyttämistä lammaslaitumena. Saaren rantavesissä esiintyy uhanalaista upossarpiota.
Kammonkari on tärkeä lintujen pesimäalue, ja se on maihinnousukiellossa lintujen pesimäaikana 1. toukokuuta — 31. heinäkuuta välisenä aikana.
Kamerunin luterilainen veljeskuntakirkko

| Église fraternelle luthérienne du Cameroun Kamerunin luterilainen veljeskuntakirkko |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  luterilainen
Johtaja:  kansallinen presidentti Alvius Debsia Dabah
Yhteistyötahoja:  Luterilainen maailmanliitto
Toiminta-alue:  Kamerun
Jäseniä:  157 276
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kamerunin evankelis-luterilainen kirkko (ransk. Église fraternelle luthérienne du Cameroun) on luterilainen kirkkokunta Kamerunissa. Sillä on 157 276 jäsentä. Se on Luterilaisen maailmanliiton jäsen.
Kakolan kalpea

| Kakolan kalpea |
| --- | --- |

Kirjailija:  Reijo Mäki
Kieli:  suomi
Genre:  dekkari
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2017
ISBN:  978-951-1-31382-3.
Sarja: Vares
Edeltävä:  Hot Dog
Seuraava:   Gekko
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kakolan kalpea on Reijo Mäen vuonna 2017 ilmestynyt 28. Vares-dekkari.
Kirjassa Jussi Vares etsii kadonnutta kaivosinsinööriä – sen mitä tärkeämmiltä puuhiltaan ehtii. Teoksen tapahtumapaikkoja ovat Turun keskustan ja hämärimpien alueiden lisäksi saaristo ja myös Tukholma. Kaivosteollisuuden ahneus on Mäen tuotannossa uusi teema. Kirjan nimi sisältää tuotesijoittelua.
Vastaanotto

Aamulehden Jussi Aurénin mukaan Vares-kirjat ovat kertomuksia ystävyydestä ja yhteisöllisyydestä. Kadonneen etsintä lähinnä rytmittää tärkeiden kohtausten väliin jäävää tyhjää tilaa. Kauppalehden Heikki Haapavaara näki Kakolan kalpean kieli poskessa kirjoitetuksi viinahuumoriksi ja sanaleikeiksi. Sarja kestää, koska se soittaa suomalaisen mieslukijan sielua.
Turun Sanomien Matti Komulainen näkee kirjan saariston ympäristötuhon yksityiskohtien tulevan suoraan Talvivaaran tapahtumista ja luovan tylyn skenaarion yritystoiminnan laskelmoinnista.
Porissa kiinnostusta herätti, että romaanin porilaislähtöinen Musan Salama -pipossa katoava geologi oli sattumalta samanniminen kuin seuran pitkäaikainen valmentaja. Teosta myytiin ilmestymisvuonnaan noin 28 000 kappaletta ja se oli seitsemänneksi myydyin kotimainen kaunokirjallinen teos.
Järvenjärvi (Nokia)

| Järvenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Nokia
Koordinaatit:  61°29′29″N, 23°18′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mahnalanselän alue (35.51)
Laskujoki:  oja Mahnalanselkään 
Järvinumero:  35.511.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,6 m 
Rantaviiva:  2,71 km 
Pinta-ala:  0,31486 km² 
Tilavuus:  0,000605 km³ 
Suurin syvyys:  5,5 m 
Valuma-alue:  2,4 km² 
 fiJärvenjärvi 
Järvenjärvi  on Pirkanmaalla Nokialla Pökkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän lähialueeseen.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Sen pohjoispuolen rannat rajautuvat peltomaahan, mutta eteläpuolella on metsämaata. Ainoat rantasuot ovat eteläinen Taskula ja luoteispään pieni rantasuo. Järvestä laskee 1,5 kilometriä pitkä laskuoja Jokisjärveen. Siihen laskee muutama metsäoja ja pieniä pelto-ojia, joista yksi tuo vettä Pannukakosta. Suurin osa valuma-alueesta on metsää. Veden keskiviipymä on 369 vuorokautta. Järvelle pääsee valtaieltä 12, joka ohittaa pohjoisrannan puolen kilometrin päästä.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978, 1979, 1983 ja 1992. Tutkimusten mukaan se on perustyypiltään kohtalaisen humuspitoinen ja rehevä järvi. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut tyydyttävä ja sen happamuustaso onkin ollut normaali. Veden ravinnepitoisuudet ovat olleet 1970-luvun lopulta saakka reheville järville ominainen. Syy järven nykytilaan ovat ympäristön ravinnekuormitus ja järvi on ollut aiemmin karu ja kirkasvetinen. Talvisin veden happipitoisuuden tasot ovat olleet tyydyttävät lukuun ottamatta lähellä pohjaa, jossa on ajoittain todettu happikatoa. Vedet eivät kesäisin kerrostu lämpötilan mukaan, joten happi laskeutuu vedenpinnalta järvenpohjaan vaivattomasti. Järveä voi käyttää virkistystarkoituksiin tyydyttävästi. Kesäisin rehevöityminen aiheuttaa leväkukintoja.
Historiaa

Vanhoissa Rekognosointikartoissa vuosilta 1776–1805 järven pohjoispuolella näkyy yksi tai kaksi taloa sekä niittyjä järven pohjoispuolella ja luoteispäässä. Järven laskuoja on piirretty lähtemään järven itäpäästä ja se laskee Jokisjärveen. Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin Matt Järvi. Samassa kartassa on järvelle piirretty kaksi laskuojaa. Ylempi on sama kuin nykyinenkin ja toinen on alempana ja sama, kuin Rekognosointikartoissa.
Muuta

Järvi on yksityinen vesialue.
Aiheesta muualla

Reissuesan matkablogi: Jumesniemen pyöräily
Niemi, Maarit & Hiisivirta, Maarit & Sipilä, Annika & Raunio, Veijo & Knuth, Sisko: Homeet ja sädesienet vesilaitosten raakavedessä ja vesijohtovedessä, Vesihallitus (raportti 192), Helsinki, 1980
(35.5)
Nokian järvet
Pyhäjärvi
• Kulovesi
• Jokisjärvi
• Teernijärvi
• Vihnusjärvi
• Tottijärvi
• Alinenjärvi
• Järvenjärvi
• Ylinenjärvi
• Tuulosjärvi
• Hätikkäjärvi
• Sanasjärvi
• Otajärvi
• Kalliojärvi
• Taulajärvi
• Ruokejärvi
• Juojärvi
• Kivikesku
• Toivasjärvi
• Porrasjärvi
• Kyynijärvi
• Murtoonjärvi
• Kirstuanjärvi
• Iso-Ahvenisto
• Iso-Tappuri
• Launiasjärvi
• Koukkujärvi
• Oksilammi
• Ruutana
• Siukolanjärvi
• Juottojärvi
• Hangaslammi
• Ylinenjärvi
• Heinijärvi
• Haukijärvi
• Korpijärvi
• Heinijärvi
• Pitkälammi
• Jouttijärvi
• Ylisenjärvenlammi
• Hangaslammi
• Vähäjärvi
• Lilträskinjärvi
• Iso Kakkurijärvi
• Kahtalammi
• Haukijärvi
• Pieni Porrasjärvi
• Pieni-Tappuri
• Kiimalammi
• Paskolampi
• Pieni Koukkujärvi
• Ylisenlammi
• Jänninjärvi
• Pikku-Matalus
• Pannukakko
Kamerunin miesten lentopallomaajoukkue

| Kamerun |
| --- | --- |
Maanosaliitto:  CAVB
Valmentaja:  Blaise Mayam Re Niof
Kapteeni:  Nathan Wounembaina
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kamerunin miesten lentopallomaajoukkue edustaa Kamerunia kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.
Kamerunin lentopallomaajoukkue esiintyi MM-kilpailuissa ensimmäisen kerran vuonna 1990. Se sijoittui 13:nneksi vuoden 2010 MM-kilpailuissa ja pelasi myös vuosien 2014 ja 2018 MM-kilpailuissa. Kamerun on voittanut Afrikan-mestaruuden vuosina 1989 ja 2001 sekä Afrikan kisojen lentopalloturnauksen vuosina 1987, 1999 ja 2011.
Maailmanrankingissa joukkue on tällä hetkellä sijalla 30.
Kalotti (valaistusvyöhyke)

Kalotti on Maan Pohjoisnavan ja Etelänavan ympärillä oleva alue, jossa vuoden aikana on sekä vuorokausi tai vuorokausia, jolloin aurinko ei nouse hetkeksikään horisontin yläpuolelle, että vuorokausi tai vuorokausia, jolloin aurinko ei laske hetkeksikään horisontin alapuolelle. Kalotti ulottuu navoilta napapiireille eli 23°26’ päähän navoista, maapallon akselin kallistuman verran. Pohjoisen napakalotin raja eli pohjoinen napapiiri kulkee siis leveyspiirillä 66°34’ N ja eteläisen kalotin raja eli eteläinen napapiiri leveyspiirillä  66°34’ S.
Ilmiön aiheuttaa se, että kuvitteellinen akseli, jonka ympäri maa pyörii, on noin 23° verran "vinossa" maan ja auringon keskipisteiden välille muodostuvan suoran normaalista.
Melkein koko pohjoiskalotti jää vuorokaudeksi varjoon 21.-22.12., jolloin pohjoisella pallonpuoliskolla on talvipäivänseisaus. Tätä aikaa, jolloin aurinko ei nouse horisontin yläpuolelle kutsutaan kaamokseksi. Kuljettaessa pohjoiskalotin rajalta eli pohjoiselta napapiiriltä kohti pohjoisnapaa, kaamosvuorokausien määrä lisääntyy siten, että navalla kaamos kestää puoli vuotta. Silloin kun koko pohjoiskalotilla vallitsee kaamos (eli 21.-22.12.), on eteläisellä pallonpuoliskolla kesäpäivänseisaus, jolloin koko eteläkalotilla on yötön yö, eli aurinko ei tällöin laske horisontin alapuolelle hetkeksikään. Eteläkalotin lisäksi yöttömän yön auringossa on alue, joka on asteen verran eteläkalotin pohjoisrajan pohjoispuolella. Kuten kaamosajan pituus, myös yöttömän yön pituus vaihtelee napapiirin yhdestä vuorokaudesta navan puoleen vuoteen.
Vastaavasti 20.-22.6. eteläisellä pallonpuoliskolla on talvipäivänseisaus, jolloin kaamoksessa on melkein koko eteläkalotti. Samaan aikaan pohjoisella pallonpuoliskolla on kesäpäivänseisaus, jolloin yöttömän yön valossa on koko pohjoiskalotin lisäksi alue, joka on asteen verran pohjoiskalotin etelärajan eteläpuolella. Vuorokausien määrä, jolloin aurinko ei eteläkalotilla nouse ja pohjoiskalotilla laske horisontin toiselle puolelle, vaihtelee kuten talvipäivän seisauksessakin. Koska maapallo on 5. heinäkuuta aphelissä ja 5. tammikuuta perihelissä, eteläkalotin kaamosaika kestää noin 6 vuorokautta kauemmin kuin pohjoiskalotin kaamosaika.
Koska kalotille tullessaan auringon säteily jakaantuu suuremmalle alalle kuin lähempänä päiväntasaajaa ja on ehtinyt ilmakehässä kulkemansa pidemmän matkan aikana hajota enemmän, on auringon säteily kaloteilla kaikkein heikointa, joten myös lämpötila on keskimäärin viileämpi. Säteilymäärän voimakkaan vaihtelun vuoksi luonnollisesti myös vuodenaikojen väliset lämpötilaerot ovat kaikkein suurimpia.
Kalottien lisäksi maapallolla on kaksi valaistusvyöhykettä: napapiireiltä kääntöpiireille ulottuvat keskileveydet ja päiväntasaajalta kääntöpiireille ulottuva tropiikki.