stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viheriäislampi
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,2 metriä mpy.
Velipekka Nummikoski

| Velipekka Nummikoski |
| --- | --- |
 Velipekka Nummikoski SuomiAreena-tapahtumassa 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1962 (ikä 62)
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  toimitusjohtaja, poliitinen vaikuttaja
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  Valtiotieteen maisteri (1987)
Tutkinnot:  Turun yliopisto
Velipekka Nummikoski (s. 10. helmikuuta 1962) on ollut Raha-automaattiyhdistyksen toimitusjohtaja. Hän aloitti tehtävässä huhtikuussa 2012 edeltäjänsä Sinikka Mönkäreen jäätyä eläkkeelle. Nummikosken taival toimitusjohtajana päättyi vuoden 2016 lopussa, kun Raha-automaattiyhdistys yhdistettiin Veikkauksen ja Fintoton kanssa uudeksi rahapeliyritykseksi nimeltään Veikkaus Oy.
Ennen siirtymistään RAY:hyn Nummikoski toimi kesäkuusta 2011 pääministeri Jyrki Kataisen valtiosihteerinä. Hän oli Kataisen valtiosihteeri myös tämän valtiovarainministeriaikana vuosina 2007–2011. Nummikoski valmistui Turun yliopistosta vuonna 1987 valtiotieteen maisteriksi pääaineenaan sosiaalipolitiikka. Puoluetaustaltaan hän on kokoomuslainen.
Nummikoski on työskennellyt urallaan myös muun muassa Elisa Oyj:n ja Oy Radiolinja Ab:n viestintäjohtajana vuosina 2000–2007, kokoomuksen eduskuntaryhmän tiedotussihteerinä ja pääsihteerinä sekä monen ministerin erityisavustajana. Vuosina 1990–1994 hän avusti Ilkka Kanervaa tämän toimiessa ministerinä valtioneuvoston kansliassa, liikenneministerinä ja työministerinä, vuosina 1994–1995 Olli-Pekka Heinosta tämän toimiessa opetusministerinä ja vuosina 1997 sekä 1999–2000 Sauli Niinistöä tämän toimiessa valtiovarainministerinä.
Nummikosken luottamustehtäviin ovat kuuluneet muun muassa Kansaneläkelaitoksen hallituksen puheenjohtajuus, jossa tehtävässä hän toimi vuosina 2008–2012, ja Yleisradion hallituksen jäsenyys.
Yhdestoista hetki (albumi)

| Yhdestoista hetki Pekka Ruuska |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Finnvox
 Tuottaja(t): Edu Kettunen
 Levy-yhtiö: Sonet
Yhdestoista hetki on laulaja-lauluntekijä Pekka Ruuskan sooloalbumi vuodelta 1990. Avauskappaleensa ”Rafaelin enkeli” suuren suosion myötä albumia myytiin platinalevyyn oikeuttava määrä ja Pekka Ruuskan menestys esiintyvänä artistina nousi uudelle tasolle.
Ruuska piti vuoden 1990 haastattelussa levy-yhtiön Riku Mattilaa ja albumin tuottajaksi hankittua Edu Kettusta merkittävinä tekijöinä albumin ja läpimurtonsa onnistumiselle. Albumin kappaleiden teemoiksi hän mainitsi ihmissuhteet ja ympäristöasiat, jotka olivat 1990-luvun taitteessa uutisotsikoissa muun muassa happosateiden vuoksi.
Kappaleet

Kaikki kappaleet ovat Pekka Ruuskan ja niiden sovitukset Ruuskan ja Edu Kettusen tekemiä.
Kappaleet > A-puoli

Rafaelin enkeli – 4.26
Kun muut ovat menneet – 3.50
Neljä yötä perjantaihin – 3.27
Yhdestoista hetki – 3.05
Korppi olkapäällä – 4.45
Kappaleet > B-puoli

Missä olet nyt, Kristiina? – 2.35
Tammikuun puutarha – 3.11
Matalassa majassa – 3.14
Haudattu sydän – 3.11
Yön ote – 3.35
Muusikot

Pekka Ruuska – laulu, taustalaulu, kitarat, kellopeli
Edu Kettunen – taustalaulu, lyömäsoittimet
Harri Rantanen – bassokitara
Anssi Nykänen – rummut, lyömäsoittimet
Jarmo Nikku – kitarat
Jussi Liski – kosketinsoittimet
Esa Kaartamo – kitara (A1, A4, A5)
Rakel Honkanen – viulu (A5, B2)
Veli Verkko

Veli Verkko.
Veli Kaarle Verkko (alk. Werkko; 8. heinäkuuta 1893 Helsinki – 6. huhtikuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen sosiologi, tilastovirkamies ja kriminologian tutkija.
Ura

Verkon vanhemmat olivat seminaarinjohtaja Kaarle Werkko ja Lydia Eunice Enebäck. Hän pääsi ylioppilaaksi 1911 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1914, lisensiaatiksi 1931 ja tohtoriksi 1932. Verkko teki vuonna 1927 opintomatkat Englantiin ja Ranskaan.
Verkko toimi oikeusministeriön tilastotoimiston 2. aktuaarina 1918–1933, tilastotoimiston päällikkönä 1933–1940 sekä tilastollisen osaston johtajana 1940–1955. Hän oli Helsingin yliopistossa kriminologian ja tilastotieteen dosenttina 1940–1948, vt. sosiologian professorina 1946–1948 ja professorina 1948–1955. Tämän lisäksi Verkko toimi Suomen kriminalistiyhdistyksen sihteerinä ja vuosikirjan toimittajana 1934–1952 sekä Pohjoismaisen kriminalistiyhdistyksen vuosikirjan toimittajana vuodesta 1936 lähtien ja yhteistyövaliokunnan jäsenenä vuodesta 1937.
Verkko muistetaan parhaiten kehittämästään teoriasta, jonka mukaan suomalaisten ”huono viinapää” selitti Suomen kansainvälisesti korkeat henkirikosluvut. Hän pyrki todistamaan teoriansa erilaisilla tilastollisilla aineistoilla ja kansatieteellisillä kuvauksilla. Myöhempi tutkimus on kumonnut väitteen, mutta myyttinä se on jäänyt elämään. Verkko kehitti myös 1920-luvulla oikeustilastomenetelmän, jota käytettiin Suomessa 1980-luvulle asti. Lisäksi hän tunnisti eräitä henkirikosten määriin liittyviä tilastollisia lainalaisuuksia, joista osa tunnetaan edelleen.
Teoksia

Henki- ja pahoinpitelyrikollisuuden kehityssuunnan ja tason määräämisestä I (väitöskirja) –II. 1931
Biologisluontoisten tekijäin vaikutuksesta henki- ja pahoinpitelyrikollisuuteen. 1933
Väkivaltarikollisuuden riippuvaisuus kansanluonteesta ja muista etnillisistä tekijöistä. 1936
Verbrechen wider das Leben und Körperverletzungsverbrechen. I. 1937
Alkohollagstiftningens inverkan på brottsligheten i Finland. 1944
Lähimmäisen ja oma henki. 1949
Homicides and Suicides in Finland and their Dependence on National Character. 1951
Veliče Šumulikoski

Veliče Šumulikoski
Veliče Šumulikoski (mak. Величе Шумуликоски) (s. 24. huhtikuuta 1981 Struga, Jugoslavia) on pohjoismakedonialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hänen nykyinen seuransa on englantilainen Ipswich. Aiemmin hän on edustanut FK Karaorman-Strugaa, FK Pelisteriä, slovenialaista NK Publikumia, tšekkiläistä 1. FC Synotia, pietarilaista Zenitiä ja turkkilaista Bursasporia. Pohjois-Makedonian maajoukkueessa hän on pelannut 44 ottelua, joissa on tehnyt yhden maalin.
Vieraskynä

Vieraskynä on monessa lehdessä palsta, jolla julkaistaan lehden toimituksen ulkopuolisten asiantuntijoiden kirjoituksia. Ne ovat usein pääkirjoitusta vastapäätä, toisaalla kuin tavallisten lukijoiden mielipidekirjoitukset.
Helsingin Sanomat julkaisee vieraskynäpalstallaan asiantuntijoiden kannanottoja ajankohtaisista aiheista. Myös monilla muilla suomalaisilla tiedotusvälineillä on vieraskynäpalstoja.
Valko-Venäjän rupla

| Valko-Venäjän rupla |
| --- | --- |
 Vanhentuneita Valko-Venäjän ruplia (BYR, kuva vuodelta 2011).
ISO 4217 -koodi:  BYR, BYN (2016–)
Keskuspankki:  Valko-Venäjän kansallispankki
Symboli:  Br
Käyttäjät:   Valko-Venäjä
Inflaatio:  12,0 %, 2015
Jaettava yksikkö:  kopeekka
Valko-Venäjän rupla (valkoven. беларускі рубель, belaruski rubel, ven. белорусский рубль, belorusski rubl) on Valko-Venäjän rahayksikkö, jonka kansainvälinen valuuttakoodi on BYN. Heinäkuun 1. päivänä 2016 käyttöön tuli uusi Valko-Venäjän rupla, joka korvaa aiemman suhteessa 1:10 000.
Historia

Valko-Venäjän neuvostotasavallalla oli muiden neuvostotasavaltojen tapaan käytössä Neuvostoliiton rupla. Itsenäistymisen jälkeen oma setelistö otettiin käyttöön toukokuussa 1992. Alkuvaiheessa setelistössä oli myös yhtä ruplaa pienempiä setelejä; rupla jakautui 100 Valko-Venäjän kopeekkaan.
Inflaatio oli voimakasta, joten vuosien kuluessa setelistöön lisättiin uusia nimellisarvoltaan suuria seteleitä. Kehityksen viedessä superinflaatioon vuonna 1999, käyttöön otettiin jo yhden ja viiden miljoonan ruplan setelit. Vuonna 2000 tehtiin rahauudistus, minkä seurauksena vanha, itsenäisyyden alkuvuosien setelistö poistui käytöstä vuonna 2001.
Historia > Ensimmäinen rupla 1992–1999

Vuonna 1992 laskettiin liikkeelle 50 kopeekan, 1, 3, 5, 10, 25, 50, 100, 200, 500, 1 000 ja 5 000 ruplan setelit. Inflaation takia jouduttiin sarjaan lisäämään 20 000 ruplan seteli 1994, 50 000 ruplaa 1995, 100 000 ruplaa 1996, 500 000 ruplaa 1998 ja lopuksi vuonna 1999 jouduttiin ottamaan käyttöön yhden ja viiden miljoonan ruplan setelit.
| 1992–1999> Kuvat | 1992–1999> Kuvat | 1992–1999> Arvo | 1992–1999> Mitat | 1992–1999> Väri | 1992–1999> Etupuoli | 1992–1999> Kääntöpuoli | 1992–1999> Liikkeellelasku | 1992–1999> Pois käytöstä | 1992–1999>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 0,50 | 105 mm × 53 mm | oranssi | orava | Pahonia | 1992 | 2001 |  |
|  |  | 1 | 105 mm × 53 mm | harmaansininen | rusakko | Pahonia | 1992 | 2001 |  |
|  |  | 3 | 105 mm × 53 mm | vihreä | majava | Pahonia | 1992 | 2001 |  |
|  |  | 5 | 105 mm × 53 mm | sininen ja vaaleanpunainen | susia | Pahonia | 1992 | 2001 |  |
|  |  | 10 | 105 mm × 53 mm | tummanvihreä | ilves | Pahonia | 1992 | 2001 |  |
|  |  | 25 | 105 mm × 53 mm | oranssi | hirvi | Pahonia | 1992 | 2001 |  |
|  |  | 20 | 105 mm × 53 mm | violetti | ruskea karhu | Pahonia | 1992 | 2001 |  |
|  |  | 100 | 105 mm × 53 mm | vihreä-ruskea | visentti | Pahonia | 1992 | 2001 |  |
|  |  | 200 | 105 mm × 53 mm | keltavihreä | rautatieasema | Pahonia | 1992 | 2001 |  |
|  |  | 500 | 105 mm × 53 mm | punainen-violetti | Voiton aukio | Pahonia | 1992 | 2001 |  |
|  |  | 1 000 | 105 mm × 53 mm | vihreä | Valko-Venäjän kansallinen tiedeakatemia | Pahonia | 1993 | 2001 |  |
|  |  | 1 000 | 110×60 | vihreä | Valko-Venäjän kansallinen tiedeakatemia | luku 1000 | 1998 | 2001 |  |
|  |  | 5 000 | 105 mm × 60 mm | punainen | Trinity Hill | Pahonia | 1994 | 2001 |  |
|  |  | 5 000 | 110 mm × 60 mm | punainen | Trinity Hill | luku 5000 | 1998 | 2001 |  |
|  |  | 20 000 | 150 mm × 69 mm | oliivinkeltainen | Valko-Venäjän kansallispankki | Pahonia | 1994 | 2001 |  |
|  |  | 50 000 | 150 mm × 69 mm | vaaleanruskea | Holmin portti | Brestin linnoitus | 1995 | 2001 |  |
|  |  | 100 000 | 150 mm × 69 mm | harmaa-ruskea | Valko-Venäjän kansallisooppera ja -baletti | kohtaus baletista ”Избранница” | 1996 | 2001 |  |
|  |  | 500 000 | 150 mm × 69 mm | oranssi-punainen | Kulttuuripalatsi | arkkitehtuuriset koristeet Kulttuuripalatsista | 1998 | 2001 |  |
|  |  | 1 000 000 | 150 mm × 69 mm | taivaansininen | Taiteen kansallismuseo | kukkia | 1999 | 2001 |  |
|  |  | 5 000 000 | 150 mm × 69 mm | vaaleanvioletti | Minskin urheilupalatsi | Urheilukeskus | 1999 | 2001 |  |
Historia > Toinen rupla 2000–2016

Vuonna 2000 laskettiin liikkeelle 1, 5, 10, 20, 50, 100, 500, 1 000 ja 5 000 ruplan setelit. Myöhemmin 2001 sarjaan lisättiin 10 000, 20 000 ja 50 000 ruplan setelit. Vuonna 2005 lisättiin vielä 100 000 ja 200 000 ruplan setelit. Vaihtokurssi ensimmäiseen ruplaan on 1 uusi rupla = 1 000 vanhaa ruplaa
| 1992–1999> Kuvat | 1992–1999> Kuvat | 1992–1999> Arvo | 1992–1999> Mitat | 1992–1999> Väri | 1992–1999> Liikkeellelasku | 1992–1999> Pois käytöstä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1 rupla | 110 mm × 60 mm | vihreä | 2000 | 2004 |
|  |  | 5 ruplaa | 110 mm × 60 mm | punainen | 2000 | 2005 |
|  |  | 10 ruplaa | 110 mm × 60 mm | vaaleansininen | 2000 | 2013 |
|  |  | 20 ruplaa | 150 mm × 69 mm | oliivinkeltainen | 2000 | 2013 |
|  |  | 50 ruplaa | 150 mm × 69 mm | oranssi-punainen | 2000 | 2015 |
|  |  | 100 ruplaa | 150 mm × 69 mm | vihreä | 2000 | 2017 |
|  |  | 500 ruplaa | 150 mm × 74 mm | vaaleanruskea | 2000 | 2017 |
|  |  | 1 000 ruplaa | 150 mm × 74 mm | vaaleansininen | 2000 | 2017 |
|  |  | 5 000 ruplaa | 150 mm × 74 mm | vaaleanvioletti | 2000 | 2017 |
|  |  | 10 000 ruplaa | 150 mm × 74 mm | vaaleanpunainen | 2001 | 2017 |
|  |  | 20 000 ruplaa | 150 mm × 74 mm | harmaa | 2002 | 2017 |
|  |  | 50 000 ruplaa | 150 mm × 74 mm | taivaansininen | 2002 | 2017 |
|  |  | 100 000 ruplaa | 150 mm × 74 mm | oranssi | 2005 | 2017 |
|  |  | 200 000 ruplaa | 150 mm × 74 mm | vaaleanvihreä | 2012 | 2017 |
Historia > Kolmas rupla 2016–

Heinäkuussa 2016 liikkeelle laskettiin uusi Valko-Venäjän rupla, vaihtokurssi vanhaan ruplaan on 1 uusi rupla = 10 000 vanhaa ruplaa. Molemmat ruplat olivat käytössä rinnakkain vuoden loppuun asti. Ensimmäistä kertaa Valko-Venäjä otti kolikot käyttöön arvoiltaan 1, 2, 5, 10, 20 ja 50 kopeekkaa sekä yhden ja kahden ruplan kolikot. Seteleitä on seitsemän 5, 10, 20, 50, 100, 200 ja 500 ruplaa. Seteleissä on vuosiluku 2009 vuoden 2016 sijaan, joka johtuu siitä, että alun perin uusi rupla piti laskea liikkeelle jo vuonna 2009. Kolikoiden tyyli muistuttaa etäisesti eurokolikoita.
Historia > Kolmas rupla 2016– > Kolikot

| 2016–> Kuva.Etupuoli | 2016–> Kuva.Kääntöpuoli | 2016–> Arvo.Arvo | 2016–> Halkaisija.Halkaisija | 2016–> Paksuus.Paksuus | 2016–> Paino.Paino | 2016–> Koostumus.Koostumus | 2016–> Kuvaus.Syrjä | 2016–> Kuvaus.Etupuoli | 2016–> Kuvaus.Kääntöpuoli | 2016–> Liikkeellelasku.Liikkeellelasku | 2016–> . | 2016–> . |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1 kopeekka | 15 | 1,25 | 1,55 | kuparilla pinnoitettua terästä | sileä | Valko-Venäjän vaakuna, valtion nimi, vuosi | arvo | 1. heinäkuuta 2016 |  |  |
|  |  | 2 kopeekkaa | 17,5 | 1,25 | 2,01 | kuparilla pinnoitettua terästä | sileä | Valko-Venäjän vaakuna, valtion nimi, vuosi | arvo | 1. heinäkuuta 2016 |  |  |
|  |  | 5 kopeekkaa | 19,8 | 1,25 | 2,7 | kuparilla pinnoitettua terästä | sileä | Valko-Venäjän vaakuna, valtion nimi, vuosi | arvo | 1. heinäkuuta 2016 |  |  |
|  |  | 10 kopeekkaa | 17,7 | 1,80 | 2,8 | messingillä pinnoitettua terästä | sahalaita | Valko-Venäjän vaakuna, valtion nimi, vuosi | arvo | 1. heinäkuuta 2016 |  |  |
|  |  | 20 kopeekkaa | 20,35 | 1,85 | 3,7 | messingillä pinnoitettua terästä | sahalaita | Valko-Venäjän vaakuna, valtion nimi, vuosi | arvo | 1. heinäkuuta 2016 |  |  |
|  |  | 50 kopeekkaa | 22,25 | 1,55 | 3,95 | messingillä pinnoitettua terästä | sahalaita | Valko-Venäjän vaakuna, valtion nimi, vuosi | arvo | 1. heinäkuuta 2016 |  |  |
|  |  | 1 rupla | 21,25 | 2,3 | 5,6 | nikkelillä pinnoitettua terästä | sahalaita | Valko-Venäjän vaakuna, valtion nimi, vuosi | arvo | 1. heinäkuuta 2016 |  |  |
|  |  | 2 ruplaa | 23,5 | 2,0 | 5,81 | kehä: nikkeli-messinki keskiö: nikkelillä pinnoitettua terästä | kirjoitettu | Valko-Venäjän vaakuna, valtion nimi, vuosi | arvo | 1. heinäkuuta 2016 |  |  |
Historia > Kolmas rupla 2016– > Setelit

| 2016–> Kuvat | 2016–> Kuvat | 2016–> Arvo | 2016–> Mitat | 2016–> Väri | 2016–> Liikkellelasku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 5 ruplaa | 135 mm × 72 mm | oranssi | 2016 |
|  |  | 10 ruplaa | 139 mm × 72 mm | vaaleansininen | 2016 |
|  |  | 20 ruplaa | 143 mm × 72 mm | keltainen | 2016 |
|  |  | 50 ruplaa | 147 mm × 72 mm | vihreä | 2016 |
|  |  | 100 ruplaa | 151 mm × 72 mm | turkoosi | 2016 |
|  |  | 200 ruplaa | 155 mm × 72 mm | violetti | 2016 |
|  |  | 500 ruplaa | 159 mm × 72 mm | sininen | 2016 |
Vuoden 2016 rahauudistus

Heinäkuun 1. päivänä 2016 julkaistiin kolikot yhdestä kopeekasta kahteen ruplaan (1, 2, 5, 10, 20 ja 50 kopeekkaa sekä 1 ja 2 ruplaa) sekä setelit viidestä viiteensataan ruplaan (5, 10, 20, 50, 100, 200 ja 500 ruplaa).
Uusi, 2016 käyttöön otettava (”vuoden 2009 suunnitelman mukainen”) raha ja aiempi (”vuoden 2000 rahauudistuksen mukainen”) setelistö, ovat käytössä maksuvälineinä Valko-Venäjällä samanaikaisesti 1. heinäkuuta vuoden loppuun asti tämän välisenä aikana edellä esitetty muuntosuhdetta (1:10 000, eli vanhasta rahasta ”otetaan neljä nollaa pois”) soveltaen. Vuosina 2017–2019 voi vuoden 2000 rahauudistuksen mukaista rahaa vaihtaa ilman lisämaksua Valko-Venäjän pankeissa ja luottolaitoksissa rahauudistuksen 2016 mukaiseksi rahaksi. Tämän jälkeen, vuosina 2020–2021 vanhentuneita 2000 rahauudistuksen mukaisia seteleitä voi vielä vaihtaa uudeksi rahaksi Valko-Venäjän kansallispankissa.
Viiruorneero

| Viiruorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Viiruorneerot Thripadectes
Laji::  holostictus
Kaksiosainen nimi
 Thripadectes holostictus  (Sclater & Salvin, 1876) 
Katso myös
   Viiruorneero Wikispeciesissä   Viiruorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viiruorneero (Thripadectes holostictus) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Viiruorneeroa tavataan Boliviassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Witold Baran

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Baran Tokion kesäolympialaisissa 1964. |  Baran Tokion kesäolympialaisissa 1964. |  Baran Tokion kesäolympialaisissa 1964. |  |
Maa:   Puola
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Belgrad 1962 | 1 500 m |  |
Witold Stanisław Baran (29. heinäkuuta 1939 Chmielów – 22. kesäkuuta 2020 Bydgoszcz) oli puolalainen keskimatkojen juoksija.
Baran saavutti 1 500 metrillä EM-hopeaa Belgradissa 1962. Tokion kesäolympialaisissa 1964 hän sijoittui samalla matkalla kuudenneksi. Baran kuoli 80-vuotiaana 22. kesäkuuta 2020.
Aiheesta muualla

Witold Baran Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Valko-Venäjän sankari

Valko-Venäjän sankari (valkoven. Герой Беларусі, Heroi Belarusi, ven. Герой Беларуси, Geroi Belarusi) on korkein Valko-Venäjän valtion myöntämä arvonimi ja kunnianosoitus. Sen on perustettanut Valko-Venäjän korkein neuvosto 13. huhtikuuta 1995 jatkamaan Neuvostoliiton sankari -palkinnon perintöä.
Arvonimi myönnetään henkilölle, jolla Valko-Venäjän nimissä suuria saavutuksia esimerkiksi armeijan palveluksessa, talouden alalla tai muuten suurena tekona valtion ja yhteiskunnan hyväksi. Valko-Venäjän perustuslain mukaan arvonimen myöntämisestä päättää Valko-Venäjän presidentti, ja mitali myönnetään vastaanottajalle juhlallisin menoin presidentin palatsissa Minskissä.
Toisin kuin edeltäjäänsä Neuvostoliiton sankari -arvonimeä, on Valko-Venäjän sankareita myönnetty säästeliäästi. Vuoteen 2013 mennessä arvonimen oli saanut vain kymmenen henkeä. Toistaiseksi kaikki palkitut ovat olleet miehiä. Ensimmäinen arvonimi myönnettiin vuonna 1999 (yksi postuumisti palkittu). Se jälkeen arvonimia on myönnetty vuonna 2001 (neljä palkittua) ja 2006 (viisi palkittua).
Kunniamerkki

Valko-Venäjän sankarille myönnetään kunniamerkki, Valko-Venäjän sankarin mitali (valkovenäjäksi медаль Героя Беларусі, venäjäksi медаль Героя Беларуси). Mitalin rakenne on samankaltainen kuin Neuvostoliiton sankari -kunniamerkissä. Se koostuu 33 millimetriä läpimitaltaan olevasta kultaisesta tähdestä, joka riippuu nelikulmaisessa kehyksessä. SIihen on kiinnitety nauha, jossa on Valko-Venäjän tunnusvärit vihreä ja punainen. Mitali painaa 19 grammaa.
Muutoin mitalin rakenne on nauhan värejä lukuun ottamatta samanlainen kuin Neuvostoliiton sankarin ja Venäjän federaation sankarin mitalissa, mutta tähden takapuolelle ei ole tehty kaiverruksia.
Ennen nykyistä versiota otettiin 15. toukokuuta 1996 käyttöön mitali, jonka suurimmat erot nykyiseen ovat kiinnityssysteemin puolisuunnikaan muotoinen muoto, punaiset rubiinit tähdessä. Kyseistä mitalia myönnettiin kolme vuotta, kunnes se korvattiin nykyisellä.
Virallisten ohjeiden mukaan Valko-Venäjän sankarin mitalia tulisi aina kantaa kiinnitettynä rinnan vasemmalle puolelle, kaikkien muiden mitalien ja merkkien, esimerkiksi Neuvostoliiton tai Valko-Venäjän sosialistisen neuvostotasavallan mitalien yläpuolella.
Valko-Venäjän sankarit

Valko-Venäjän sankarin arvonimi on myönnetty ainoastaan kymmenelle, jotka kaikki ovat Valko-Venäjän kansalaisia. Arvonimet myönnetään Valko-Venäjän presidentin asetuksella.
Ensimmäisen arvonimen sai Uladzimir Karvat (ven. Vladimir Karvat) vuonna 1999. Seuraavat arvonimet presidentti Aleksandr Lukašenko myönsi 30. kesäkuuta vuonna 2001. Tällöin palkittiin Pavel Maryjaŭ, Mihail Kartšmit, Vital Kramko ja Aljaksandar Dubko. Maaliskuun 1. päivänä 2006 arvonimen saivat Mihail Vysotski, Pjotr Prokopovitš, Vasili Revjako, Mihail Savitski ja metropoliitta Filaret (Kirill Vahromejev).
Valko-Venäjän sankarit > Uladzimir Karvat

Ensimmäinen Valko-Venäjän sankariksi nimetty henkilö oli Valko-Venäjän ilmavoimien everstiluutnantti Uladzimir Karvat (Vladimir Karvat, Уладзімір Карват / Владимир Карват) (1959-1996). Karvat sai arvonimen kuolemansa jälkeen urheiden tekojensa kunniaksi. 23. toukokuuta vuonna 1996 hänen harjoituslennolla ollut Suhoi Su-27 -lentokoneensa syttyi palamaan ja eteni suoraan kohti asuttua aluetta. Karvat käänsi konetta niin kauan, kunnes se lopulta törmäsi maahan kilometrin päähän ihmisasutuksesta Hatsištšan alueella. Samana päivänä presidentti Lukašenko julisti hänet Valko-Venäjän sankariksi. Virallinen asetus sankarin asemasta annettiin muutama kuukausi myöhemmin, 21. marraskuuta 1996.
Valko-Venäjän sankarit > Aljaksandar Dubko

Aljaksandar Dubko (1938-2001, valkovenäjäksi Аляксандар Дубко, venäjäksi Александр Дубко, Aleksandr Dubko) oli Hrodnan alueellisen hallituksen puheenjohtaja. Vuonna 1994 hän oli ehdokkaana Valko-Venäjän presidentinvaaleissa. Hän oli aiemmin myös jäsenenä Valko-Venäjän neuvostotasavallan sekä Neuvostoliiton korkeimmassa neuvostossa. Hänet julistettiin Valko-Venäjän sankariksi pitkäaikaisesta työstään Neuvostoliiton ja Valko-Venäjän kansalaisten hyväksi.
Valko-Venäjän sankarit > Mihail Kartšmit

Mihail Kartšmit (1948-2004, valkovenäjäksi Міхаіл Карчміт) oli Niaśvižissa, Minskin alueella sijaitsevan maatalouskombinaatti Snovin (Агрокомбинат "Снов") puheenjohtaja. Hän sai arvonimen epäitsekkäästä työstään ja urhoollisista ponnistuksistaan maataloustuotannon kehittämiseksi.
Valko-Venäjän sankarit > Vital Kramko

Vital Kramko (s. 1941, valkovenäjäksi Віталь Крамко (Крэмко), venäjäksi Виталий Кремко, Vitali Kremko) on Hrodnan alueella sijaitsevan maatalouskombinaatti Oktjabrin (Октябрь, "lokakuu") puheenjohtaja. Kramko sai Kartšmitin tapaan arvonimen epäitsekkäästä työstään ja urhoollisista ponnistuksistaan maataloustuotannon kehittämiseksi.
Valko-Venäjän sankarit > Pavel Maryjaŭ

Pavel Maryjaŭ (s. 1938, valkovenäjäksi Павел Марыяў, venäjäksi Павел Мариев, Pavel Marijev) oli sankariksi julistamisensa aikaan Valko-Venäjän autotehtaan (БелАЗ) päällikkö. Hän sai sankarin arvonimen epäitsekkäästä työstään ja urhoollisista ponnistuksistaan kotimaisen autojen valmistuksesta. Tällä hetkellä Maryjau on jäsenenä "talous-, budjetti-, ja finanssineuvostossa" sekä tasavallan neuvostossa (Совет Республики/Савет Рэспублікі).
Aiheesta muualla

Valko-Venäjän laki N 3726-XII
Valko-Venäjän laki N 3599-XII
Valkovenäläiset postimerkkisarja valtiollisista kunniamerkeistä (2008) (englanniksi) (belpost.by)
Valko-Venäjän sankarin mitali 1996-1999.
Valko-Venäjän sankarin mitali.
World cinema

World cinema on lähinnä englanninkielisissä maissa käytetty termi, jolla tarkoitetaan ei-englanninkielisten maiden elokuvia ja elokuva-alaa. Sitä käytetään siten usein termin foreign film rinnalla. Sekä world cinema että foreign film voivat kuitenkin äidinkielestä riippumatta viitata kaikkiin muihin maihin kuin omaan kotimaahan.
Käännös suomeksi