stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
TIFF
Aiheesta muualla

Ohjelmistokehittäjille suunnattu Adoben TIFF-sivu (englanniksi)
LibTIFF, yleinen TIFF-tiedostojen lukemiseen käytetty kirjasto (englanniksi)
Aware Systems: TIFF File Format (englanniksi)
| n k Kuvatiedostomuodot |
| --- | --- |
Bittikartta:  ANI  ANIM  APNG  ART  AVIF  BEF  BMF  BMP  BPG  BSAVE  CAL  CIN  CPC  DPX  ECW  EXR  FITS  FLIC  FLIF  FPX  GIF  HDRi  ICER  ICNS  ICO  ICS  ILBM  JBIG  JNG  JPEG  JPEG 2000  JPEG-LS  JPEG-HDR  JPEG XR  MNG  MIFF  ORF  PBM  PCX  PFG  PGM  PICT  PICtor  PNG  PPM  PSP  RAD  RGBE  SGI  TGA  TIFF  WBMP  WebP  XBM  XCF  XPM 
Raw:  CIFF  DNG 
Vektori:  AI  CDR  CGM  DXF  EMF  EVA  IGES  PGML  SVG  VML  WMF  XAR 
Yhdistelmä:  DjVu  EPS  PDF  PS 
Aiheeseen liittyvä:  Exif  XMP 
  Luokka   Commons
Gallia comata

| Gallia comata Provincia Gallia comata> Rooman provinssi |
| --- | --- |

Valtio:  Rooman valtakunta
Nykyinen valtio/alue:  Ranska, Belgia, Sveitsi
Perustettu:  50 eaa.
Lakkautettu:  16 eaa.
Gallia comata (lat. Provincia Gallia comata), myös Tres Galliae, oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Galliassa nykyisten Ranskan, Belgian ja Sveitsin alueilla.
Maantiede

Gallia comatan provinssi käsitti Alppien tuonpuoleisen Gallian pohjois- ja keskiosat, siinä missä eteläosa muodosti noihin aikoihin Gallia Narbonensiksen provinssin. Siihen kuuluivat myös muun muassa myöhemmät roomalaisen Germanian alueet, toisin sanoen alueet, joista myöhemmin tehtiin Germania inferiorin ja Germania superiorin provinssit.
Britannia prima

| Britannia prima Provincia Britannia prima> Rooman provinssi |
| --- | --- |

Valtio:  Rooman valtakunta Länsi-Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Gallia
Diokeesi:  Britannia
Nykyinen valtio/alue:  Etelä-Englanti, Wales
Perustettu:  n. 293
Lakkautettu:  n. 410
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Corinium
Britannia prima (lat. Provincia Britannia prima eli Britannia I) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Ison-Britannian saarella ja käsitti alueen nykyisessä Etelä-Englannissa.
Maantiede

Britannia priman eli ”Ensimmäisen Britannian” provinssi sijaitsi nykyisen Englannin etelä- ja lounaisosissa ja käsitti oletettavasti myös nykyisen Walesin. Sen itäpuolella sijaitsivat oletettavasti Flavia Caesariensiksen ja Maxima Caesariensiksen provinssit. Sen ja muiden saman ajan Britannian provinssien rajoja ei kuitenkaan tunneta kovin hyvin, ja myös niiden sijainnista on ollut erilaisia teorioita.
Provinssin hallinnollisena keskuksena pidetään yleensä Coriniumia (nyk. Cirencester).
Historia

Britannia priman provinssi muodostettiin jakamalla aiempi Britannia superiorin provinssi kahdeksi provinssiksi, joista toinen oli Maxima Caesariensis. Tämä sijoitetaan keisari Diocletianuksen aikaan noin vuonna 293. Viimeistään muutos on ollut voimassa vuonna 312.
Provinssi kuului Britannian diokeesiin. 300-luvulta lähtien se oli osa Gallian prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen samoihin prefektuuriin ja diokeesiin. Provinssi lakkasi olemasta, kun roomalaiset vetäytyivät Britanniasta lopullisesti vuonna 410.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset koko Britanniassa olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Länsi-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia superior | Britannia prima | Britannia prima | (Englanti eteläinen, Wales) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia superior | Maxima Caesariensis | Maxima Caesariensis | (Englanti eteläinen, Wales) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia inferior | Britannia secunda | Britannia secunda | (Englanti keskinen ja pohjoinen) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia inferior | Flavia Caesariensis | Flavia Caesariensis | (Englanti keskinen ja pohjoinen) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia inferior | Flavia Caesariensis | Valentia (?) | (Englanti keskinen ja pohjoinen) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
M/S Linta

| M/S Isla |
| --- | --- |

Tyyppi:  Yhteysalus
Lippuvaltio:  Suomi
Kotipaikka:  Turku
Tunnuskirjaimet:  OIZT
Aiemmat nimet:  Huglo (1980) Ulla-Förre (1987) Björneland (1989) Linta (2011)
Omistaja:  Suomen Saaristovarustamo
Aiemmat omistajat:  JS Ferryway, kuljetus Savolainen
Rakennustelakka:  As Stord Verft, Norja
Luovutettu:  1962
Tekniset tiedot
Pituus:  27,0 m
Leveys:  8,0 m
Syväys:  2,5 m
Bruttovetoisuus:  142 brt Max. kansilasti 25 brt
Koneisto:  Wichman 3 ACA
Koneteho:  220 kW
Nopeus:  12,0 kn kn
Matkustajia:  100
Miehistö:  2
Autokapasiteetti:  8
Lähteet:  
M/S Isla on Finferries Oy:n omistama vuonna 1962 Norjassa valmistunut yhteysalus. Isla liikennöi vuoteen 2011 saakka nimellä Linta, Saaristomerellä Naantalin ja Paraisten kaupunkien saaristossa niin kutsutulla Pienellä Rengastiellä, reitillä Nauvo–Seili–Hanka (Rymättylä). Aluksen pituus on 27 metriä ja sille mahtuu 100 matkustajaa, sekä 8 henkilöautoa.
M/S Linta korvattiin kesäkuussa 2011, kun Archipelago Lines Oy:n Norjasta ostama vuonna 1974 rakennettu M/S Östern asetettiin reitille. Sen autopaikka- ja matkustajakapasiteetti on suurempi kuin Lintan. Lintan autopaikat eivät vilkkaimpana aikana riittäneet.
Käyttöhistoria

Linta rakennettiin Norjassa As Stord Verftin telakalla vuonna 1962 vuonolaivaksi. Se palveli Norjassa nimillä Huglo (vuoteen 1980), Ulla-Förre (1980–1987) ja Björneland (1987–1989). Vuonna 1989 Päike-matkailu osti aluksen Suomeen ja siirsi sen Päijänteelle reitille Sysmä-Kuhmoinen. Samalla aluksen nimi vaihtui Lintaksi. Päijänteellä Linta liikennöi vuoteen 1999 saakka, jolloin se siirrettiin takaisin meriliikenteeseen. Alus oli käyttämättömänä Kotkassa muutaman vuoden, kunnes vuonna 2002 aluksella tehtiin peruskorjaus Virossa, ja se siirtyi Saaristomerelle. Nykyään M/S Isla liikennöin ympärivuotisesti Rymättylän reittialueella reitillä Haapala-Maisaari-Samsaari-Ruotsalainen-korvenmaa-Pakinainen-Pähkinäinen.
Käyttöhistoria > Linta Saaristomerellä

Linta asetettiin liikenteeseen Rymättylän ja Nauvon välille 2. kesäkuuta 2003 ja siten syntyi Pikku rengastie. Tästä Saariston rengastien lyhyemmästä reitistä muodostui nopeasti suosittu reitti niin pyöräilijöiden kuin autoilijoidenkin keskuudessa. Päällikkö Harri Järvisen mukaan ensimmäisen kesäkauden matkustajatavoitteeksi asetettiin 5 000 henkilöä. Järvinen on aluksen Suomessa oloajan pitkäaikaisin päällikkö ja on toiminut tehtävässään yli 15 vuotta. Matkustajatavoite ylittyi reilusti ja Lintaa käytettiin lähes kaksi kertaa arvioitua enemmän.
Lintan laituripaikka sijaitsi Paraisten kaupungin Nauvon pääsaaressa Storlandetissa, sen kirkonkylässä Nauvon vierasvenesatamassa.
Kuvia

«Huglo» kuvattuna Løfallstrandissa.
«Huglo» kuvattuna Gjermundshamnissa.
Alus Huglona
Final Fantasy XV

| Final Fantasy XV |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Square Enix 1st Production Department
Julkaisija:  Square Enix
Jakelija:  Steam, Google Stadia, Humble Store, Microsoft Store ja PlayStation Store
Ohjaaja:  Hajime Tabata
Tuottaja:  Shinji Hashimoto Yoshinori Kitase
Suunnittelija:  Tetsuya Nomura
Käsikirjoittaja:  Kazushige Nojima
Taiteilija:  Tetsuya Nomura Tomohiro Hasegawa Takayuki Odachi
Säveltäjä:  Yoko Shimomura
Pelisarja:  Final Fantasy Fabula Nova Crystallis Final Fantasy XIII
Pelimoottori:  Luminous Studio
Julkaistu:  WW 29. marraskuuta 2016
Lajityyppi:  toimintaroolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  CERO: C (15 vuotta tai vanhempi)  ESRB: Teini-ikäisille  PEGI 16  USK 12 
Alusta:  PlayStation 4, Xbox One, Microsoft Windows
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu ja Blu-ray-levy
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Final Fantasy XV (työnimi Final Fantasy Versus XIII) on Square Enixin kehittämä toimintaroolipeli PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle. Peli on ollut kehityksessä vuodesta 2006 alkaen, samaan aikaan kuin Final Fantasy XIII ja Final Fantasy Type-0. Pitkän kehityshistoriansa aikana peli on käynyt läpi useita muutoksia, joista merkittävimpiä on kehityksen siirtäminen seitsemännen sukupolven konsoleista kahdeksanteen sukupolveen ja alkuperäisen ohjaajan vaihtuminen. Peli julkaistiin maailmanlaajuisesti 29. marraskuuta 2016. Lisäksi on julkaistu pelin maailmaan sijoittuva CGI-animaatioelokuva Kingsglaive: Final Fantasy XV.
Pelaaminen

Final Fantasy XV:n taistelusysteemi tunnetaan nimellä "Active Cross Battle". Taistelut tapahtuvat reaaliaikaisesti, ja viholliset ovat maailmassa näkyvillä eivätkä ilmesty tyhjästä. Taistelukomentoja ei valita valikoista, vaan peliohjaimelle on asetettu tietyt komennot. Pelissä ei ole ATB-mittaria. Ohjaaja Hajime Tabatan tavoitteena on luoda ennennäkemättömiä taistelukohtauksia, joita esiteltiin Final Fantasy VII: Advent Children -elokuvassa. Jotkin pelisarjan tunnetuista ominaisuuksista, kuten erilaisten hirviöiden kutsuminen taisteluun, esiintyy pelissä.
Pelaajalla on käytössään auto, jota voi ohjata joko itse tai automaattisesti. Hajime Tabatan mukaan pelin maailman lähes joka kolkan voi tutkia. Pelissä on myös mahdollista ratsastaa chocoboilla.
Taikojen käyttö pelissä poikkeaa aikaisemmista Final Fantasy -peleistä merkittävästi. Taiat tehdään itse käyttämällä elementtienergiaa (tuli, jää, salama), jota kerätään ympäri maailmaa. Elemancy-valikossa pelaaja voi tehdä erilaisia elementtitaikoja riippuen siitä, kuinka paljon ja minkälaista elementtiä taikaan käytettiin. Taikaa voi myös parantaa sekoittamalla siihen erilaisia ainesosia, joita voi kerätä hirviöiltä tai maastosta. Ainesosaasta riippuen taika voi saada erikoisominaisuuksia, esim. lisää käyttökertoja, iskukertoja yhdellä käyttökerralla, enemmän kokemuspisteitä taistelusta jne. Pelaaja voi kantaa vain rajoitetun määrän taikoja. Lisätäkseen kannettavien taikojen määrää pelaajan on kerättävä Magik Flask -nimisiä tavaroita. Yhteen flaskiin voi luoda yhden taian.
Pelissä on yö- ja päiväkierto, kuten Lightning Returns: Final Fantasy XIII:ssä. Paras aika matkustaa on päiväsaikaan, jolloin maailmassa on lähinnä vain hirviöitä. Matkustaminen yöaikaan on riskialtista, sillä yöllä maailmaan alkaa ilmestyä demoneja, jotka ovat paljon vahvempia kuin normaalit viholliset. Yö- ja päiväkierto on tärkeä ominaisuus metsästyksessä, sillä jotkin metsästettävät hirviöt ilmestyvät vain yöaikaan, ja jotkin taas vain päiväsaikaan.
Hahmot

Pelissä on neljä erilaisia hahmoa, joita pelaaja voi ohjata. Kullakin näistä hahmoista on omat kykynsä, vahvuutensa ja heikkoutensa. Lisäksi pelissä on kolme tilapäisesti pelaajan komennettavissa olevaa tukihahmoa ja useita muita tärkeitä hahmoja.
Hahmot > Pelattavat hahmot

Noctis Lucis Caelum: Pelin päähenkilö, tunnetaan paremmin kutsumanimellä Noct. Hän on Luciksen kuningaskunnan prinssi, ja hänen isänsä on kuningas Regis Lucis Caelum CXIII. Noctis on valittu Valon Kuningas, joka palauttaa valon takaisin maailmaan. Hän pystyy käyttämään monenlaisia aseita.
Ignis Stupeo Scientia: Noctin lapsuudenystävä ja eräänlainen opettaja.
Gladiolus Amicitia: Mies Amicitian kuningassuvusta, joka on vannonut suojelevansa Luciksen kruunua ikuisesti. Noctin läheinen ystävä, joka pitää itseään Noctin veljenä.
Prompto Argentum: Nuori ja leikkisä Noctin ystävä, jolla ei ole mitään siteitä Luciksen kuningassukuun.
Hahmot > Vierailevat hahmot

Cor Leonis: Vannoutunut komentaja Luciksen armeijasta. Hänellä on vaikeuksia pysyttäytyä Noctin jengin kanssa näiden nuoruuden innon takia, mutta velvollisuus ja kunnia pakottaa hänet pysymään lähellä prinssiä, jota hän on vannonnut suojelevansa.
Iris Amicitia: Gladioluksen pikkusisko, joka on ihastunut Noctikseen.
Aranea Highwind: Niflheimin naispuolinen Dragoon-soturi, jolla on omat epäilykset Niflheimia kohtaan. Hänen nimensä on kunnianosoitus dragoon Kain Highwindille, joka esiintyy Final Fantasy IV:ssä.
Hahmot > Muita hahmoja

Regis Lucis Caelum CXIII: Luciksen kuningas ja Noctin isä.
Lunafreya Nox Fluret: Tenebraen kuningaskunnan prinsessa ja Noctin lapsuudenystävä. Hänen ja Noctin on tarkoitus mennä naimisiin poliittisessa avioliitossa.
Cindy Aurum: Cidin lapsenlapsi, joka pyörittää Hammerheadin huoltoasemaa.
Iedolas Aldercapt: Niflheimin keisari ja antagonisti.
Ardyn Izunia: Niflheimin kansleri, joka näyttää haluavan auttaa Noctista, mutta hänessä on enemmän kuin mitä silmä paljastaa...
Tarina

Pelin maailma, Eos, joka muistuttaa nykypäivän Maata, on jakaantunut useaan eri valtioon. Maailman viimeinen kristalli on Lucisin kuningaskunnassa. Muilla valtioilla oli ennen oma kristalli, mutta ne menettivät ne taistellessaan niistä. Lucis pystyi pysymään erossa tästä konfliktista, kunnes vain sen kristalli oli enää jäljellä. Lucisin kristallista käytiin pitkään kylmää sotaa, kunnes rauhansopimus saatiin neuvoteltua.
Rauhansopimuksen yhtenä ehtona on, että Lucisin kruununprinssi Noctis Lucis Caelum menee naimisiin oraakkelin ja Tenebraen entisen prinsessan, Lunafreya Nox Fleuretin, kanssa. Peli alkaa, kun Noct ja tämän henkivartijat, Gladiolus Amicitia, Ignis Scientia ja Prompto Argentorum, aloittavat matkansa Altissiaan, jossa häät on tarkoitus järjestää. Mutta jo matkan alussa heidän autonsa Regalia hajoaa, ja he joutuvat työntämään auton Hammerheadin huoltoasemalla, jota pitää Noctin isän vanha tuttu Cid ja tämän lapsenlapsi Cindy.
Cidin ja Cindyn saatua Regalia kuntoon matka jatkuu Galdin Quayhin, jossa Noctin seurueen on tarkoitus ottaa vene Altissiaan, mutta kaikki veneet on peruutettu. Samana iltana Niflheim hyökkää Lucisin pääkaupunkiin Insomniaan, jossa Niflheim ryöstää Lucisin kristallin ja Noctin isä saa surmansa. Hyökkäyksen jälkeen maailmalle ilmoitetaan, että Noctis ja Lunafreya menehtyivät hyökkäyksessä. Noct soittaa Cor Leonisille, joka johtaa tämän muinaisen Lucisin kuninkaan hautaan, josta Noct kerää syntymäoikeutensa.
Kehitys

Final Fantasy XV:n kehitys alkoi samoihin aikoihin kuin Final Fantasy XIII:n, ja alun perin se piti julkaista PlayStation 3:lle. Pelin kehitys oli kuitenkin hidasta ja vuoden 2012 aikana luultiin, että pelin kehitys olisi hiljalleen peruutettu tai että sitä oltaisiin siirtämässä kahdeksannen sukupolven konsoleille. Vuoden 2013 E3-messuilla Square Enix paljasti, että pelin nimi on muutettu Final Fantasy XV:ksi ja että peli julkaistaan PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle. Samalla myös tiedotettiin, että peli ei enää käytä Final Fantasy XIII:ssä käytettyä Crystal Tools -moottoria, vaan pelille kehitetään oma moottorinsa.
Peli kävi läpi myös muita suuria muutoksia. Esimerkiksi Lunafreya Nox Fleuretin hahmo muuttui kokonaan. Alun perin hahmon piti olla nimeltään Stella Nox Fleuret ja hänen oli tarkoitus toimia pelissä antagonistina. Muutosten tapahtuessa ohjaajan vaihtuessa ja irtautumisestaan Fabula Nova Crystallis -sarjasta Stellasta lopulta tuli Lunafreya, ja Stellan hahmo ei esiinny pelissä mitenkään.
Aiheesta muualla

Final Fantasy XV MobyGamesissa (englanniksi)
Final Fantasy -pelisarja
| --- | --- |
Pääsarja:  Final Fantasy  II  III  IV  V  VI  VII  VIII  IX  X  XI  XII  XIII  XIV  XIV: A Realm Reborn  XV  XVI 
Alasarjat:  Final Fantasy Crystal Chronicles  Compilation of Final Fantasy VII  Ivalice Alliance  Fabula Nova Crystallis Final Fantasy XIII 
Jatko-osat:  Final Fantasy X-2  Final Fantasy XII: Revenant Wings  Final Fantasy IV the After: Tsuki no Kikan  Final Fantasy XIII-2  Lightning Returns: Final Fantasy XIII 
Sivutarinat ja spin-off-pelit:  Mystic Quest  Final Fantasy Mystic Quest  Final Fantasy Tactics  Final Fantasy Tactics Advance  Dissidia: Final Fantasy  Dissidia 012 Final Fantasy  Dissidia Final Fantasy NT 
Uudelleenjulkaisut:  Final Fantasy I–II  Final Fantasy Origins  Final Fantasy I & II: Dawn of Souls  Final Fantasy Collection  Final Fantasy Anthology  Final Fantasy Chronicles 
Anime ja elokuvat:  Final Fantasy: Legend of the Crystals  Final Fantasy: The Spirits Within  Final Fantasy: Unlimited  Final Fantasy VII: Advent Children  Last Order: Final Fantasy VII  Kingsglaive
Jari Nissinen

Jari Nissinen (s. 17. heinäkuuta 1964 Rautavaara) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hän on näytellyt teatterissa, elokuvissa ja televisiosarjoissa sekä käsikirjoittanut ja ohjannut näytelmiä. Helmikuussa 2015 ilmestyi Nissisen esikoisromaani, psykologinen trilleri Paha mieli ja 2018 ilmestyi historiallinen romaani Lahtiase. Kirjoittaja luki ne myös äänikirjoiksi. Muita äänikirjoja Jari Nissinen on lukenut yli kaksisataa.
Nissinen valmistui Teatterikorkeakoulusta näyttelijäksi vuonna 1993. Hän on näytellyt muun muassa Ryhmäteatterissa, Kouvolan Teatterissa, Q-teatterissa, Teatteri Jurkassa, Wasa Teaterissa, Riksteaternissa, Radioteatterissa ja Lahden kaupunginteatterissa.
Nissinen on myös käsikirjoittanut ja ohjannut näytelmiä. Lahden kaupunginteatterissa sai ensi-iltansa Nissisen kirjoittama, aseteknologiaa ja -kauppaa käsittelevä Suomi-konepistooli. Kulttikomediassa Rumble Nissinen toimi sekä näyttelijänä että alkuperäiskäsikirjoittajana.
Filmografia > Elokuvat

Matokuningas (1993)
Rukajärven tie (1999)
Pikkusisar (1999)
Klassikko (2001)
Rumble (2002, myös käsikirjoitus)
Pieniä eroja (2002)
Myrsky (2008)
Väärät juuret (2009)
Varasto (2011)
Ja saapuu oikea yö (2012)
Mieletön elokuu (2013)
Lähde
Filmografia > Televisiosarjat

Kotikatu (1998)
Seitsemän (2001)
Kotikatu (2005)
Harvoin tarjolla (2008)
Suojelijat (2008)
Röyhkeä diplomaatti (2008)
Sydänjää (2010)
Moska (2011)
Maailma on valmis (2012)
Roba (2012)
Mun ainoot 30 minsaa (2013)
Mustat lesket (2014)
Pintaa syvemmältä (2015)
Rakkaus ja laki (2017)
Kimmo (2017)
Keisari Aarnio (2018)
Syke (2019)
Rehtori (2019)
Kakarat (2020)
Kevyttä yläpilveä (2020)
Maria Kallio (2021)
Helsinki-syndrooma (2022)
Karkurit (2024)
Salatut elämät (2024–)
Aiheesta muualla

Jari Nissinen Elonetissä.
Jari Nissinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet  Yle
Flavia Caesariensis

| Flavia Caesariensis Provincia Flavia Caesariensis> Rooman provinssi |
| --- | --- |

Valtio:  Rooman valtakunta Länsi-Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Gallia
Diokeesi:  Britannia
Nykyinen valtio/alue:  Keski-Englanti
Perustettu:  n. 293
Lakkautettu:  n. 410
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Lindum
Flavia Caesariensis (lat. Provincia Flavia Caesariensis) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Ison-Britannian saarella ja käsitti alueen nykyisessä Keski-Englannissa.
Maantiede

Flavia Caesariensiksen provinssi sijoitetaan nykyisen keskisen Englannin alueelle. Sen pohjoispuolelle sijoitetaan Britannia secundan provinssi, länsipuolelle Britannia priman provinssi ja eteläpuolelle Maxima Caesariensiksen provinssi. Näiden ja muiden saman ajan Britannian provinssien rajoja ei kuitenkaan tunneta kovin hyvin, ja myös niiden sijainnista on ollut erilaisia teorioita.
Provinssin hallinnollisena keskuksena pidetään yleensä Lindumia (nyk. Lincoln).
Historia

Flavia Caesariensiksen provinssi muodostettiin jakamalla aiempi Britannia inferiorin provinssi kahdeksi provinssiksi, joista toinen oli Britannia secunda. Tämä sijoitetaan keisari Diocletianuksen aikaan noin vuonna 293. Viimeistään muutos on ollut voimassa vuonna 312.
Provinssi kuului Britannian diokeesiin. 300-luvulta lähtien se oli osa Gallian prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen samoihin prefektuuriin ja diokeesiin. Samassa yhteydessä siitä erotettiin ilmeisesti Valentian provinssi. Flavia Caesariensiksen provinssi lakkasi olemasta, kun roomalaiset vetäytyivät Britanniasta lopullisesti vuonna 410.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset koko Britanniassa olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Länsi-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia superior | Britannia prima | Britannia prima | (Englanti eteläinen, Wales) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia superior | Maxima Caesariensis | Maxima Caesariensis | (Englanti eteläinen, Wales) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia inferior | Britannia secunda | Britannia secunda | (Englanti keskinen ja pohjoinen) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia inferior | Flavia Caesariensis | Flavia Caesariensis | (Englanti keskinen ja pohjoinen) |
| Britannia 43 – n. 197 | Britannia 43 – n. 197 | Britannia inferior | Flavia Caesariensis | Valentia (?) | (Englanti keskinen ja pohjoinen) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
Maxima Caesariensis

| Maxima Caesariensis Provincia Maxima Caesariensis> Rooman provinssi |
| --- | --- |

Valtio:  Rooman valtakunta Länsi-Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Gallia
Diokeesi:  Britannia
Nykyinen valtio/alue:  osa Etelä-Englantia
Perustettu:  n. 293
Lakkautettu:  n. 410
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Londinium
Maxima Caesariensis (lat. Provincia Maxima Caesariensis) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Ison-Britannian saarella ja käsitti alueen nykyisessä Etelä-Englannissa.
Maantiede

Maxima Caesariensiksen provinssi sijoitetaan nykyisen Englannin etelä- ja kaakkoisosiin. Sen pohjoispuolella sijaitsi oletettavasti Flavia Caesariensiksen provinssi ja länsipuolella Britannia priman provinssi. Sen ja muiden saman ajan Britannian provinssien rajoja ei kuitenkaan tunneta kovin hyvin, ja myös niiden sijainnista on ollut erilaisia teorioita.
Provinssin hallinnollisena keskuksena pidetään yleensä Londiniumia (nyk. Lontoo).