stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kanava
Kanavan sulutus > Sulun tekniikkaa

Sulkukanava jakautuu alempana sijaitsevan vesistön puoleiseen alakanavaan, ylempänä sijaitsevan vesistön puoleiseen yläkanavaan ja niiden välissä olevaan sulkuun.
Sulun päissä ovat veden kulkua estävät sulkuportit: alakanavan puolella alaportti ja yläkanavan puolella yläportti. Porttien välissä on sulkukammio.
Perinteinen sulkuporttityyppi on salpausportti. Siinä sulun sulkee kaksi pystyakselin varassa kääntyvää portinpuoliskoa. Sulkuportti avautuu aina kohti yläkanavaa, jolloin veden paine painaa portinpuoliskot toisiaan vasten. Sulkuporteissa on useimmiten avattavat luukut, joista sulkukammio täytetään ja tyhjennetään. Salpausportin saa auki vain silloin, kun vedenpinnat portin vastakkaisilla puolilla ovat samalla korkeudella.
Uudemmissa kanavissa usein käytetty porttityyppi on sektoriportti. Siinäkin porttipuoliskot liikkuvat pystyakselin varassa. Portin poikkileikkaus on ympyräsektorin muotoinen. Sektoriportin saa auki, vaikka veden pinnat eivät ole samalla tasolla. Sektoriportein varustettu sulkukammio usein täytetään ja tyhjennetään raottamalla portteja. Sektoriportteja käytetään myös silloin, kun kanavaa käytetään vesien säännöstelyyn. Säännöstelyjuoksutus tapahtuu avaamalla kumpikin portti.
Sektoriportti voi olla myös vaaka-akselin varassa liikkuva. Tällöin portti koostuu yhdestä kappaleesta kahden puolikkaan sijaan. Kun tällainen portti avataan, portti joko painuu kanavan pohjalle tai nousee ylös, eli alus kulkee portin ylitse tai alitse.
Saimaan kanavan suluissa alaportit ovat salpausportteja ja yläportit ylös ja alas nousevia luukkuja. Sulkukammio täytetään nostamalla porttia hieman, jolloin yläkanavasta pääsee vesi portin alta sulkukammioon. Kun sulku on täysi, yläportti painuu sulun pohjalle.
Sulkukammion täyttämiseen tarvittava vesi otetaan yläkanavasta. Sulun toiminnan edellytys on, että kanava kulkee sellaisessa vesistössä, jossa on vettä riittävästi. Jos kanava joudutaan viemään vähävetisten vedenjakajaseutujen halki, tavallinen sulkuratkaisu ei ole käypä. Ratkaisuvaihtoehtoina on käytetty muun muassa pumppausta ja eräänlaisia laivahissejä. Tällaiset ratkaisut ovat tavallista sulkua selvästi kalliimpia.
Jos korkeusero kanavassa on suuri, joudutaan sulku rakentamaan monikammioiseksi. Tällöin sulku koostuu useasta toisiinsa liitetystä sulkukammiosta, joiden välillä on portti. Tällaista ratkaisua kutsutaan kytkysuluksi. 1900-luvun alkuun asti Suomessa noudatettiin normia, jonka mukaan yhdellä sulkukammiolla voitiin nostaa tai laskea enintään 3 metriä. Siksi Suomessa oli useita kytkysulkuja. Kytkysulun läpi sulutus on hidasta, ja siksi niitä ei ole rakennettu uusiin kanaviin.
Historia

Vanhimpia kanavia ovat keinokastelua varten rakennetut kanavat. Niillä on vanhoista ajoista ollut erittäin suuri merkitys sellaisilla seuduilla, joissa sademäärä on vähäinen, mutta jonne jokin suuri joki tuo vettä muualta. Tällaisia seutuja ovat esimerkiksi Egypti ja Mesopotamia.
Muinaisessa Babyloniassa kanavien kaivaminen ja kanavalaitoksesta huolehtiminen olivat kuninkaan tärkeimpiä tehtäviä, koska yhteiskunta oli riippuvainen kanavien toiminnasta, ja kanavat saivat usein nimensä kuninkaan mukaan. Ilman hyvin järjestettyä kastelua viljelymaa muuttui pian kuivaksi autiomaaksi. Kanavat oli puhdistettava mudasta, kaisloista ja ruo'oista, etteivät ne rämettyisi ja estäisi laivojen kulkua. Maanviljelijä, joka ei pitänyt kanaviaan kunnossa, joutui korvaamaan naapureilleen heille koituneet satomenetykset. Assyrian kuninkaista erityisesti Sanherib on tullut tunnetuksi  kanavien rakennuttajana.
Myös vesiliikennekanavia rakennettiin jo vanhalla ajalla. Huomattavin sellainen oli faarao Nekhon rakentama, Niilin ja Punaisenmeren yhdistävä kanava. Suurin vanhalla ajalla rakennettu kanava on Keisarinkanava Kiinassa.
Nykyisistä huomattavimmista kanavista Suezin kanava valmistui vuonna 1878 ja Panaman kanava vuonna 1914.
Kanavat kaupungeissa

Venetsia on rakennettu hiekkasärkkäsaarille, suurelta osin puupaalujen varaan. Saarten välissä ja myös alkuperäisten saarten poikki kulkee suuri joukko kanavia, ja kaupungin sisällä liikutaankin pääasiassa vesikulkuneuvoilla.  Venetsian monista kanavista suurin ja levein on Canal Grande, joka johtaa rautatieaseman läheisyydestä Pyhän Markuksen torille.
Amsterdam on rakennettu samaan tapaan kuin Venetsia, ja myös siellä on tiheä kanavaverkko. Kanavat muodostavat keskustan ympärille useita samankeskisiä kehiä. Muita rannikkokaupunkeja, joissa on runsaasti kanavia, ovat Alankomaissa Delft, Haarlem ja Leiden, Belgiassa Brugge, Englannissa Birmingham, jossa kanavia on noin 56 kilometriä, Saksassa Hampuri sekä Venäjällä Pietari.
Myös Helsingin keskustaan rakennettiin 1840-luvulla Katajanokan kanava ja paljon myöhemmin, 1990-luvulla, Ruoholahdenkanava, mutta niillä ei ole koskaan ollut sanottavaa vesiliikenteellistä merkitystä. Suomen tunnetuin kaupunkikanava on vuonna 1872 valmistunut Rauman Kanali.
Kanavia koskevat säädökset

Useat Euroopan maat ovat liittyneet CEVNI-sopimukseen (Code européen des voies navigation intérieure). Jäsenvaltiot edellyttävät sisävesireiteillään liikkuvilta CEVNI-pätevyyden osoittamista.
Suomen kanavat

Suomessa kanavia on ennen kaikkea sisävesillä; merialueen kanavat on valtaosin tehty pienveneilyä varten.
Väylävirasto ylläpitää kaikkiaan 31 sulkukanavaa ja lisäksi Saimaan kanavaa, jossa on kahdeksan sulkua. Julkisilla väylillä on sulkukanavien lisäksi kuutisenkymmentä avokanavaa. Yhteensä kanavaväylästöä Suomen sisävesillä on 7 900 kilometriä.
Sisävesistä kanavoituja ovat Vuoksen, Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistöt. Vuoksen vesistössä on 16 sulkukanavaa, Kymijoen vesistössä 11 ja Kokemäenjoen vesistössä neljä.
Suomen kanavat ovat muiden maiden kanaviin nähden varsin lyhyitä ja niiden tarkoituksena onkin yhdistää suuria vesistöjä toisiinsa. Nykyisin rahdinkuljetus on siirtynyt kanavista muualle ja kanavien suurin käyttötarkoitus on matkailussa, mutta Saimaan syväväylä on edelleen rahtialuksille tarkoitettu. 2000-luvulla myös matkustajaliikenne on kääntynyt kanavilla laskuun.
Saimaan kanavassa kulkee vuosittain noin 2,4 miljoonaa tonnia tavaraa, joskin kuljetusten määrä on laskenut nopeasti. Muiden kotimaisten kanavien yhteenlaskettu kuljetusmäärä on 1,2 miljoonaa tonnia. Vilkkain kanava on Vääksyn kanava, josta kulkee vuosittain yli 5 000 alusta. Matkustajamääriltään suurimmat kanavat ovat Vuoksen ja Kokemäenjoen vesistöissä.
Suomen vesitieyhdistys perustettiin vuonna 1981 edistämään vesiteiden kehittämistä ja kanavien rakentamista.
Tunnettuja kanavia

| Kanava | Maa | Vesistöt |
| --- | --- | --- |
| Kielin kanava |  Saksa | Itämeren ja Pohjanmeren välissä |
| Panaman kanava |  Panama | Atlantin ja Tyynenmeren välissä, |
| Suezin kanava |  Egypti | Välimeren ja Punaisenmeren välissä |
| Keisarinkanava |  Kiina | Jangtse ja Keltainenjoki |
| Canal Grande |  Italia | Adrianmeri |
| Korintin kanava |  Kreikka | Egeanmeri |
| Saint Lawrencen vesitie |  Yhdysvallat ja  Kanada | Isoiltajärviltä Atlanttiin |
| Vienanmeren–Itämeren kanava |  Venäjä | Ääniseltä Vienanmerelle |
| Volgan–Donin kanava |  Venäjä | Kaspianmeri ja Mustameri |
| Saimaan kanava |  Suomi ja  Venäjä | Saimaa ja Suomenlahti |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanava Wikimedia Commonsissa
Alus saapuu alakanavaan, sulku tyhjennetään tarvittaessa, alempi portti avataan ja alus ajaa sulkuun.
Alaportti suljetaan ja sulkua aletaan täyttää yläkanavasta virtaavalla vedellä.
Kun sulun pinta on yläkanavan pinnan tasolla, yläportti avataan ja alus poistuu sulusta.
Kaaviokuva sulkuportista
Lempäälän kanavan sulkukammiota tyhjennetään raolleen avatun sektorirakenteisen alaportin kautta.
Canal de la Peyrade
Kahden kanavan risteys Amsterdamissa.
Tukinuittoa Joensuun kanavan läpi vuonna 2009.
Varistaipaleen kanava.
Brunsbüttelin sulut Kielin kanavassa.
Glódís Perla Viggósdóttir

Glódís Perla Viggósdóttir vuonna 2017.
Glódís Perla Viggósdóttir (s. 27. kesäkuuta 1995) on islantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Islannin naisten maajoukkueessa kesäkuuhun 2022 mennessä 101 ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia.
Glódís edustaa seuratasolla saksalaista Bayern Müncheniä. Hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan 2021–2022 Bundesliigassa 21 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Vuosina 2015–2021 hän pelasi Ruotsissa, jossa hän edusti ensin Eskilstuna Unitedia ja sitten FC Rosengårdia.
Giovanni Lavaggi

| Giovanni Lavaggi |
| --- | --- |
 Giovanni Lavaggi Spassa 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. helmikuuta 1958 (ikä 66) Sisilia
Kansalaisuus:   Italia
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1995-1996
Talli(t):  Pacific, Minardi
Kilpailuja:  10
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Saksan Grand Prix 1995
Viimeinen kilpailu:  Japanin Grand Prix 1996
Giovanni Lavaggi (s. 18. helmikuuta 1958 Sisilia) on italialainen entinen Formula 1 -kuljettaja. Aatelisen sukutaustansa takia hänellä oli varaa ostaa itselleen tallipaikka yhteensä 10 kilpailuun Pacific- ja Minardi-talleilta kausina 1995 ja 1996. Hän teki debyyttinsä 30. heinäkuuta 1995 Saksan GP:ssä. Kaudella 1995 Lavaggi osallistui neljään kilpailuun, mutta joutui keskeyttämään niistä jokaisen. Kaudella 1996 Lavaggi osallistui kuuteen kisaviikonloppuun, mutta uuden 107 % -säännön takia hän karsiutui kolmesta kilpailusta. Lisäksi hän keskeytti yhdessä kilpailussa. Lavaggi ei saavuttanut lyhyellä F1-urallaan yhtään MM-pistettä. Hänen vauhtinsa oli usein auton todellista suorituskykyä hitaampi.
Ennen F1-uraansa Lavaggi toimi March -tallin testikuljettajana vuonna 1992. Hän osallistui vuonna 1992 Le Mansin 24 tunnin ajoon ja sijoittui siinä seitsemänneksi. Giovanni Lavaggi on viimeisin aatelinen henkilö, joka on osallistunut Formula 1 -sarjan kilpailuun.
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Vuosi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Pacific | BRA  | ARG  | SMR  | ESP  | MON  | CAN  | FRA  | GBR  | GER Kesk. | HUN Kesk. | BEL Kesk. | ITA Kesk. | POR  | EUR  | PFC  | JPN  | AUS  | - | 0 |
| 1996 | Minardi | AUS  | BRA  | ARG  | EUR  | SMR  | MON  | ESP  | CAN  | FRA  | GBR  | GER DNQ | HUN 10 | BEL DNQ | ITA Kesk. | POR 15 | JPN DNQ |  | - | 0 |
| Väri | Tulos |
| --- | --- |
Sininen: Maaliin, ei pisteille
Violetti: Ei päässyt maaliin (Kesk)
Punainen: Ei selvinnyt karsinnasta kilpailuun (DNQ), tai 107 prosentin sääntö pudotti lähtöruudukosta (vain vuosi 1996)
Musta: Hylättiin (DSQ)
Valkoinen: Ei osallistunut
Gösta Norio

Gösta Henrik Norio (sukunimi aik. Nordström, 27. joulukuuta 1903 Raahe – 18. maaliskuuta 1937 Raahe) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Raahen kaupunginjohtaja.
Raahelaisen sekatavarakauppiaan poika Gösta Norio pääsi ylioppilaaksi Raahessa 1921 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1927. Hän oli vuodesta 1926 Raahe Oy:n palveluksessa ja sen jälkeen vuodesta 1928 Raahen kaupungin sähkölaitoksen johtajana. Norio oli Raahen ensimmäisenä kaupunginjohtajana 1930–1936. Hän oli virkaan tullessaan Suomen nuorin kaupunginjohtaja. Norio kuoli maaliskuussa 1937 33-vuotiaana umpisuolen leikkauksen jälkeen tulleeseen veritulppaan.
Vuonna 2003 paljastettiin Raahen Kirkkokadulla sijainneen Norion lapsuudenkodin seinään kiinnitetty muistolaatta.
Gösta Norio oli naimisissa lehtori Hilja Katariina Tervosen kanssa. Heidän poikansa on professori Reijo Norio (s. 1934).
Gösta Branders

Gösta Branders (6. lokakuuta 1869 Turku – 12. huhtikuuta 1955 Helsinki) oli Akateemisen kirjakaupan perustaja ja pitkäaikainen johtaja.
Ura

Gösta Brandersin vanhemmat olivat nahkurimestari Anders Branders ja Fredrika Wilhelmian Vestling ja puoliso vuodesta 1900 Gertrud Ljungborg. Branders kävi Raahen Porvari- ja Kauppakoulun 1890. Kirjakaupoissa Suomessa Branders työskenteli 1892 Vaasassa ja Turussa, samoin kuin kirjakauppa-alalla Leipzigissa 1896.
Branders toimi Akateemisen kirjakaupan hallituksen jäsenenä vuodesta 1893 vuoteen 1898 ja toimitusjohtajana vuodesta 1897. Toimitusjohtajan tehtäviä hän hoiti vuoteen 1930 asti.
Branders oli myös Åbo Akademin säätiön valtuuskunnan jäsen ja sen kirjaston asiamies kirjalahjojen keräämiseksi. Hän teki vaimonsa kanssa lahjoituksen Åbo Akademin kirjaston rakentamiseksi. Branders oli myös Suomen kirjakauppayhdistyksen kunniajäsen.
Kirjallisuutta

Mustelin, Olof: En osjälvisk längtan att skänka forskningen ett starkt stöd: Familjen Gösta Branders och Åbo Akademis bibliotek.  Åbo Akademis förlag, 2001.  ISBN 951-765-074-4.
Aiheesta muualla

Branders, Gösta hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Godus

| Godus |
| --- | --- |
Kehittäjä:  22cans
Julkaisija:  22Cans
Jakelija:  Steam, Humble Store, Google Play ja App Store
Suunnittelija:  Peter Molyneux
Pelimoottori:  Marmalade
Julkaistu:  2013
Lajityyppi:  jumalpeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Android, Microsoft Windows, macOS ja IOS
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Godus on 22cansin kehittämä jumalpeli. Peli julkaistiin ennakkojulkaisuna vuonna 2013.
Godus ja siihen liittyvä Godus Wars poistettiin myynnistä Steam-palvelusta vuonna 2023, jolloin ne olivat edelleen ennakkojulkaisuvaiheessa. Godus Wars oli taistelupainotteinen spin-off, joka julkaistiin ennakkojulkaisuna vuonna 2016.
Pelin kehitystä varten kerättiin rahaa joukkorahoituksella Kickstarter-palvelussa. 22cansin perusti pelisuunnittelija Peter Molyneux, jonka pelin Curiosity: What's Inside The Cube voittajalle luvattiin osuus Godus-pelin tuotoista ja "jumalten jumala" -rooli, jota ei myöskään koskaan lisätty peliin.
Pelaaminen

Pelissä ohjataan sivilisaatiota primitiivisestä alkukohdasta avaruusajalle. Alkuvaiheessa ainoa kyky on muokata maastoa, mutta palvojien määrän myötä saa lisää kykyjä. Sivilisaation kehittyessä kyky vaikuttaa palvojiin heikkenee.
Kehitys

Molyneux kutsui peliä "äärimmäiseksi jumalpeliksi" ja Populous-pelien uudelleenkeksimiseksi kun joukkorahoituskampanja alkoi vuonna 2012. Eräänä keskeisenä ominaisuutena luvattiin moninpeliä eri alustojen välillä. Varhainen versio julkaistiin tietokoneille toukokuussa 2013, ja vuoden päästä mobiiliversio, jonka rahoitusmalli perustui mikrotransaktioille ja muistutti vain vähän aiempaa versiota.
Aiheesta muualla

Godus MobyGamesissa (englanniksi)
Gösta Salingre

Gustaf Werner (Gösta) Salingre (4. syyskuuta 1873 Turku – 15. lokakuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen apteekkari, toimitusjohtaja ja pääkonsuli.
Gösta Salingren vanhemmat olivat hovioikeudenneuvos Gabriel Werner Salingre (1842–1913) ja Anna Helena Oldenburg. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta klassillisesta lyseosta 1893 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1897 sekä proviisoriksi vuonna 1900. Salingre opiskeli myös Dresdenissä 1895 ja teki opintomatkoja Ruotsiin, Saksaan ja Englantiin.
Salingre oli aluksi Helsingissä Töölön apteekin hoitajana. Hän omisti Helsingissä Erottajan apteekin 1902–1911 ja vuodesta 1925 alkaen hän omisti Kauppatorin apteekin. Salingre hoiti lääkintöhallituksessa väliaikaisesti asessorin virkaa 1911–1912. Vuonna 1912 Salingre perusti Oy Oxygenol Ab:n yhdessä veljensä hammaslääkäri Axel Salingren (1882–1960) ja velipuolensa apteekkari Edward Stigzeliuksen (1866–1941) kanssa. Salingre toimi uuden yhtiön toimitusjohtajana ja yhtiön konttori sijaitsi Edward Stigzeliuksen silloin omistaman Kauppatorin apteekin tiloissa. Yhtiö aloitti Oxygenol-hammastaikinan myynnin Suomessa samana vuonna. Hammastahna valmistettiin lääketehdas Medicassa kunnes valmistus siirrettiin 1920 Wladimirinkatu 30:een (nykyisin Kalevankatu 30).
Salingre oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön ja Palovakuutus Osakeyhtiö Imatran hallintoneuvostojen jäsen sekä Elinkorkolaitos Hereditaksen johtokunnan puheenjohtaja. Salingre oli mukana perustamassa Hereditasta vuonna 1905 ja oli sen johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1927 aina kuolemaansa saakka vuonna 1943. Vuosina 1919–1928 hän toimi ylikenttäapteekkarina ja hän oli Helsingin suojeluskunnan sanitääriklubin kunniajäsen. Salingre oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1909–1919, kunnallisneuvosmiehenä 1912–1914 sekä useiden komiteain ja valiokuntain jäsenenä. Hän oli myös Granatenhjelm-Yhdistyksen puheenjohtaja, Ehrensvärd-seuran johtokunnan jäsen ja Suomen Punaisen Ristin keskushallituksen jäsen. Romanian varakonsuliksi Salingre nimitettiin 1923 ja pääkonsuliksi 1925.
Gösta Salingre oli naimisissa vuodesta 1900 Helena Koroleffin kanssa.
HTP-arvo

Haitalliseksi tunnettu pitoisuus eli HTP-arvo on pienin ilman kemikaalipitoisuus, jonka sosiaali- ja terveysministeriö arvioi voivan aiheuttavan haittaa tai vaaraa työntekijän terveydelle. HTP-arvot on vahvistettu työturvallisuuslain (738/2002) 38 § 4 momentin nojalla annetulla sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella (557/2009).
HTP-arvo ilmoitetaan yleensä haitallisten molekyylien suhteena ilmapartikkeleiden määrään miljoonasosina (ppm, engl. Parts per million) tai milligrammoina ilmakuutiometriä kohti (mg/m3). Haitalliseksi tunnettu pitoisuus ilmoitetaan 8 tunnin (HTP8h), 15 minuutin (HTP15min) tai hetkelliselle ilman epäpuhtauden pitoisuudelle altistumiselle.
HTT

HTT voi tarkoittaa seuraavia:
hallintotieteiden tohtori
hyväksytty tavarantarkastaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HTT”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Grigore I Ghica

Grigore I Ghica
Grigore I Ghica (1623 Istanbul, Osmanien valtakunta – 1675 Istanbul, Osmanien valtakunta) oli Valakian ruhtinas syyskuusta 1660 joulukuuhun 1664 ja jälleen maaliskuusta 1672 marraskuuhun 1674.
Ghica oli Moldovan hallitsijan Gheorghe Ghican poika. Hän opiskeli Istanbulissa. Hän avioitui Gheorghe Ştefanin veljentyttären Măria Sturdzan kanssa. Heille syntyi neljä poikaa ja neljä tytärtä. Ghica eteni urallaan ja saavutti arvovaltaa nopeasti. 1659 hänestä tuli sulttaanin edustaja Romaniassa. Seuraavana vuonna hän siirtyi Romaniaan, joka oli tuohon aikaan köyhtynyt sekä tataarien että turkkilaisten ryöstöretkien seurauksena. Omaten hyvät suhteet osmanihallintoon hän rupesi jälleenrakentamaan ja vaurastuttamaan maata. 1662 Ghica osallistui sotaan Itävaltaa vastaan. Sodan päätyttyä 1664 sulttaani piti häntä vastuullisena tappioon, joten Ghica pakeni maasta Itävaltaan. Jälleen 1672 hän pääsi kuitenkin uudelleen hallitsijaksi. Vuonna 1673 syttyi uusi sota Puolaa vastaan. Seuraavana vuonna sota kääntyi tappiolliseksi ja Ghicaa pidettiin jälleen syyllisenä. Hän joutui siirtymään Istanbuliin ja hän kuoli kotiarestissa 1674.
Gintaras Rinkevičius

Gintaras Rinkevičius (s. 1960) on liettualainen kapellimestari. Hän on perustanut Liettuan valtionsinfoniaorkesterin ja toiminut sen taiteellisena johtajana sekä pääkapellimestarina. Lisäksi hän on toiminut samoissa tehtävissä Latvian kansallisoopperassa. Ooppera ja baletti ovat olleet hänen työssään keskeisellä sijalla. Rinkevičius on Liettuan musiikki- ja teatteriakatemian professori. Hänelle on myönnetty Liettuan kansallispalkinto, ja lisäksi hänet on muun muassa otettu Gediminaksen ritarikuntaan neljännessä luokassa vuonna 1997.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (liettuaksi), (englanniksi)
Gunn Margit Andreassen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Gunn Margit Andreassen Torinon olympialaisissa |  Gunn Margit Andreassen Torinon olympialaisissa |  Gunn Margit Andreassen Torinon olympialaisissa |  |
Maa:   Norja
Naisten ampumahiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Salt Lake City 2002 | Viesti |  |
|  Pronssia | Nagano 1998 | Viesti |  |
| MM-kisat  | MM-kisat  | MM-kisat  |  |
|  Kultaa | Brezno-Osrblie 1997 | Joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Oberhof 2004 | Viesti |  |
|  Hopeaa | Brezno-Osrblie 1997 | Viesti |  |
|  Pronssia | Anterselva 1995 | Viesti |  |
|  Pronssia | Hanti-Mansijsk 2003 | Normaalimatka |  |
Gunn Margit Andreassen (s. 23. heinäkuuta 1973 Kristiansand, Norja) on norjalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä. Andreassen on voittanut urallaan kaksi olympiamitalia, hopeaa Salt Lake Cityn viestissä 2002 ja pronssia Naganon viestissä 1998. MM-kisoissa Andreassen on voittanut kaksi kultamitalia, yhden hopeamitalin ja kaksi pronssimitalia.
Andreassenilla oli yksi, vuonna 2004 syntynyt David-niminen lapsi ampumahiihtäjä Frode Andresenin kanssa. Poika kuitenkin kuoli yllättäen, ilmeisesti epilepsiakohtaukseen, uudenvuodenpäivänä 2018.
Grigore Preoteasa

| Grigore Preoteasa |
| --- | --- |

Romanian ulkoministeri
 4. lokakuuta 1955 – 14. heinäkuuta 1957  
Edeltäjä:  Simion Bughici
Seuraaja:  Ion Gheorghe Maurer
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. elokuuta 1915 Bukarest, Romania
Kuollut: 3. lokakuuta 1957 (42 vuotta) Moskova, Neuvostoliitto
Ammatti:  toimittaja
Tiedot
Puolue:  Romanian Kommunistinen puolue
Grigore Preoteasa (25. elokuuta 1915 Bukarest, Romania – 4. marraskuuta 1957 Moskova, Neuvostoliitto) oli romanialainen kommunistiaktivisti, toimittaja ja poliitikko toimien ulkoministerinä .
Preoteasa syntyi Bukarestissa ja liittyi yliopisto-opintonsa aloitettuaan kiellettyyn kommunistiseen liikkeeseen vuonna 1933. Hänet pidätettiin 1930-luvulla, ja hän tutustui vankeutensa aikana sodanjälkeisen ajan kommunistijohtajiin, mm. Gheorghe Gheorghiu-Dejiin. Toisen maailmansodan päättyessä ja Romanian kommunistisen puolueen tultua julkiseksi Preoteasasta tuli România Liberă -lehden päätoimittaja vuosiksi 1944–1946 ja sen jälkeen romanialaisen uutistoimisto Agerpresin johtaja. Hänestä tuli 1950-luvun alussa apulaisulkoministeri ja syksyllä 1955 ulkoministeri Simion Bughicin jälkeen. Tässä tehtävässä hän toimi kesään 1957. Ulkoministeriajanjaksoon ajoittui Unkarin vuoden 1956 kansannousu, jonka loppuvaiheessa silloinen Unkarin pääministeri Imre Nagy pakeni Romaniaan, mutta Romanian viranomaiset luovuttivat Nagyn vallan takaisin ottaneille Unkarin kommunistiviranomaisille, jotka tuomitsivat hänet kuolemaan.
Preoteasa kuului lokakuussa 1957 Moskovaan matkustaneeseen Romanian kommunistipuolueen valtuuskuntaan, jonka tarkoitus oli osallistua Lokakuun vallankumouksen 40-vuotisjuhlallisuuksiin. Koneen ollessa laskeutumassa Moskovan Vnukovon lentokentälle kone syöksyi maahan. Onnettomuudessa menettivät henkensä Preoteasa ja kolme lentokoneen miehistön neuvostoliittolaisjäsentä.
Hänen tyttärensä Ilinca Preoteasa oli naimisissa Romanian 2000-luvun alun ulkoministerin Adrian Năstasen kanssa[lähde? ].