stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pehr Osbeck

| Pehr Osbeck |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. toukokuuta 1723 Hålanda, Ruotsi
Kuollut: 23. joulukuuta 1805 (82 vuotta) Hasslöv, Ruotsi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Uppsalan yliopisto
Tutkimusalue:  kasvi- ja eläintiede
    
Pehr Osbeck (9. toukokuuta 1723 Hålanda – 23. joulukuuta 1805 Hasslöv) oli ruotsalainen pappi ja luonnontutkija. Hän opiskeli Carl von Linnén johdolla Uppsalan yliopistossa ja matkusti vuosina 1750–1752 Kiinaan, missä hän teki havaintoja paikallisista kasvi- ja eläinlajeista ja julkaisi ne matkakertomuksessaan Dagbok öfwer en ostindisk resa åren 1750, 1751, 1752. Hän toimi jonkin aikaa Carl Gustaf Tessinin kotipappina ja hänen luontoaiheisen yksityiskokoelmansa hoitajana Läckön linnassa, myöhemmin hänestä tuli Hasslövin kirkkoherra. Hän myös kirjoitti seudun historiikin Utkast til beskrifning öfver Laholms prosteri. Osbeck oli Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1758.
Kuvia

Osbeckin mukaan on nimetty melastomakasvien Osbeckia-suku. Kuvassa Osbeckia muralis.
Osbeckin muistokivi hänen synnyinpaikallaan Hålandassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pehr Osbeck Wikimedia Commonsissa
Muutos 99

Muutos 99 oli vuoden 1999 eduskuntavaaleihin pyrkinyt liike.
Syyskuussa 1998 Yrjö Hakasen johtama Suomen kommunistinen puolue (SKP), Vaihtoehto EU:lle -liikkeen puheenjohtaja Ulla Klötzer ja toimittajan Eero Taivalsaaren Viisaan kehityksen puolue (Viisaan Kehityksen ja Tulevaisuuden Puolesta (VKTP)) olivat perustamassa Muutos 99 -liikettä vuoden 1999 eduskuntavaalien vaaliliitoksi.
Helsingin kaupunginvaltuuston Olli Salin erosi Vasemmistoliiton valtuustoryhmästä ja perusti Muutos 99 -valtuustoryhmän marraskuussa 1998. Hän oli myös Skp:n jäsen. Skp, Muutos 99 ja Viisaan kehityksen puolue suunnittelivat yhteistä vaaliohjelmaa vuoden 1999 eduskuntavaaleihin.
Huhtikuussa 1999 muutos 99 -liikkeen tilalle Taivalsaari oli jo perustamassa Vaihtoehtoväki-puoluetta. Liitosta syntynyt Vaihtoehtoväki-puolue muutti nimensä Suomen työväenpuolueeksi (STP).
Ahvenanmaan tulevaisuus

| Ahvenanmaan tulevaisuus> Ålands Framtid |
| --- | --- |
  
  
Perustettu:  2001
Puheenjohtaja:  Axel Jonsson
Ideologia:   nationalismi  pasifismi  separatismi 
Toimisto:  Ahvenanmaan maakuntapäivät
Osoite:  Ålands Framtid, Box 69 AX-22101 Mariehamn
Kunnanvaltuustot:  3 / 206
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan vapaa allianssi   – Keskiryhmä
Kotisivu:  alandsframtid.ax
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ahvenanmaan tulevaisuus (ruots. Ålands Framtid) on Ahvenanmaalla toimiva separatistinen puolue, jonka päämääränä on tehdä Ahvenanmaasta itsenäinen valtio. Itsenäisyys on puolueen mielestä ainoa vaihtoehto Ahvenanmaan yksikielisen ruotsalaisen kulttuuriperinnön säilyttämiseksi. ÅF:llä on vuodesta 2019 Ahvenanmaan maakuntapäivillä yksi edustaja. Puolueen puheenjohtaja on Axel Jonsson.
Puoluetta alettiin rakentaa 2000-luvulle tultaessa keväästä 1999 lähtien toimineen Ålands Framtid -seuran pohjalta, ja lokakuussa 2001 yhdistysrekisteriin hyväksyttiin Föreningen för Ålands Framtid.
ÅF kuuluu Euroopan vapaa allianssi -europuolueeseen (EFA). EFA on alueellisten ja autonomististen puolueiden yhteenliittymä, jonka jäsenet tunnustavat alueiden oikeudet itsemääräämiseen. ÅF liittyi EFA:n tarkkailijajäseneksi toukokuussa 2006 ja täysjäseneksi vuotta myöhemmin. ÅF:llä on edustajia EFA:n elimissä ja EFA:n jäsenet ovat ottaneet ahvenanmaalaisten asian esille muun muassa europarlamentissa.
Vaalit

Puolue osallistui Ahvenanmaan maakuntavaaleihin ensimmäisen kerran lokakuussa 2003 ja se sai maakuntapäiville kaksi edustajaa. Suurinta puolueen kannatus oli Eckerössä (11,5 %) ja puolueen toinen maakuntapäiväedustaja Brage Eklund valittiin kyseisestä kunnasta. Neljä vuotta myöhemmin puolueen ääniosuus kasvoi hieman, mutta se sai jälleen kaksi paikkaa. Puolueen toinen edustaja vaihtui, kun Eklund putosi maakuntapäiviltä ja valituksi tuli Harry Jansson. Keväällä 2009 toinen ÅF:n edustajista loikkasi Ahvenanmaan keskustan ryhmään. Hänet valittiin uuden puolueensa johtoon. Syksyn 2011 vaaleissa ÅF sai kolme paikkaa maakuntapäiville. Valituiksi tulivat uudelleenvalittu Eriksson, paluun tehnyt Eklund ja kokonaan uutena Axel Jonsson. Vuoden 2019 vaaleissa puolue sai 4,7 % äänistä ja yhden paikan maakuntapäiville.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Tulokset
Maakuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet | Ehdokkaat |
| 2003 | 2 | 800 | 6,5 % | 14 |
| 2007 | 2 | 1 070 | 8,3 % | 21 |
| 2011 | 3 | 1 286 | 9,9 % | 41 |
Kunnallisvaalit
| Vuosi | Valtuutetut | Äänet | Äänet | Ehdokkaat |
| 2003 | 1 | 229 | 1,3 % | 7 |
| 2007 | 2 | 349 | 2,6 % | 11 |
| 2011 | 3 | 577 | 4,3 % | 25 |
Kunnallisvaaleissa 2003 puolue sai yhden edustajan (Anders Eriksson) Jomalan valtuustoon. Vaaleissa 2007 ÅF sai edustajan Maarianhaminan (Tom Forsbom) ja Jomalan (Eriksson) valtuustoihin. Vuonna 2011 puolueella oli ehdokkaita kolmessa kunnassa ja se sai yhden lisäpaikan Maarianhaminassa.
Vuonna 2011 ÅF osallistui ensimmäistä kertaa eduskuntavaaleihin. ÅF:n Axel Jonsson oli ehdokkaana Åländsk Samling -yhteislistalla, johon osallistuivat myös sosialidemokraatit ja keskusta. Paikan vei ÅS-listan Elisabeth Nauclér. Jonsson sai 394 ääntä (3,8 %).
Maakuntapäiväedustajat

Brage Eklund 2003–2007, 2011−2019
Anders Eriksson 2003−2015, 2019→
Harry Jansson 2007–2009
Axel Jonsson 2011−2019
Puheenjohtajat

Anders Eriksson 2001–2012
Axel Jonsson 2012→
Aiheesta muualla

Ålands Framtid
| n k  Ahvenanmaan puolueet |
| --- | --- |
Nykyiset puolueet maakuntapäivillä:  Ahvenanmaan keskusta (7)  Ahvenanmaan liberaalit (7)  Ahvenanmaan maltilliset (5)  Ahvenanmaan sosiaalidemokraatit (5)  Sitoutumaton kokoomus (2)  Hållbart initiativ (2)  Ahvenanmaan tulevaisuus (2)  Åländsk Demokrati (1) 
Entiset puolueet:  Ahvenanmaan edistysryhmä  Ahvenanmaan vihreät  Ahvenanmaan vasemmisto  Frisinnad Samverkans framstegslista  Kestävän kehityksen ryhmä  Landsbygdens och skärgårdens valförbund  LOS-Liberalerna  Mittenliberalerna  Vapaa Ahvenanmaa  Åländska Förbundet
Maanalainen joki

Maanalainen joki on sellainen joki tai virtaama, joka virtaa kokonaan tai osittain maan alla ja ei kuitenkaan ole pohjavesivirtaama. Maan alainen joki voi virrata luolassa, kuten Puerto Princesan joki Palawanin saarella Filippiineillä. Esimerkki monihaaraisesta maanalaisesta joesta, jossa on useita virtausilmiöitä, on Jõelähtmeen joki Kostiveren alueella Koseveressa Virossa. Virtaama-alueella on useita veden virtauksen muodostamia luolia. Alueella vesi virtaa toisissa paikoissa maan päällä, toisissa paikoissa maan alla. Virtaama on laajin virtausalueen keskiosassa, missä maan kerrokset ovat kasaantuneet. Joskus maanalainen joki saattaa virrata maan päällisen joen alla, kuten Amazonjoen alta löytynyt Hamza. Tämä asiainlaita saattaa alentaa Amazonjoen laskupaikalla Atlantiin rannikkoveden suolapitoisuutta.
Vartiolaiva Telkkä

| VL Telkkä |
| --- | --- |
 VL Telkkä sekä VL Tiira Turussa
Tyyppi:  Vartiolaiva
Lippuvaltio:  Suomi
Kotipaikka:  Turku
MMSI-numero:  230991690
Tunnuskirjaimet:  OJEJ
Omistaja:  Länsi-Suomen merivartiosto
Rakennustelakka:  Uudenkaupungin Työvene
Luovutettu:  kesällä 1999
Tekniset tiedot
Pituus:  50–60 m
Uppouma:  420 t
Nopeus:  33,34 km/h
Nopeus:  n. 18 kn
Miehistö:  11–14
Lähteet:  
Vartiolaiva Telkkä oli Länsi-Suomen merivartiostolle kuulunut vartiolaiva. Telkän kotisatama oli Turku. Henkilöstöä aluksella oli 11–14. Alus luovutettiin Länsi-Suomen merivartiostolle kesällä 1999. Telkkä-luokan aluksista (3 kpl) luovuttiin syksystä 2014 alkaen, koska niitä ei voinut käyttää talviolosuhteissa, eikä niiden käytölle saatu määrärahoja. Ne korvattiin yhdellä suuremmalla laivalla, (VL Turva) joka rakennettiin STX Finlandin Rauman telakalla.
Aiempi, saman niminen Koskelo-luokan rannikkovartiolaiva VL Telkkä (1958) kuuluu Merivartiomuseon kokoelmaan. Alus on esillä Kotkan Kantasatamassa Merikeskus Vellamon edustalla.
Tehtävät

Telkän tehtäviin kuuluu muun muassa:
Meripelastusvalmiuteen osallistuminen ja sen ylläpito.
Merirajan valvonta kalastusvyöhykkeellä ja aluemerellä.
Kalastuksen valvominen sekä kalastusvyöhykkeellä että aluemerellä.
Rajan yli suuntautuvan liikenteen valvominen.
Vedenalaiset korjaus- ja nostotyöt.
Ympäristön valvonta yhteistyössä Lounais-Suomen ympäristökeskuksen kanssa.
Veden alla tapahtuva paikantaminen, etsintä ja tutkinta.
Kalusto

Aluksen kalustoon kuuluu muun muassa:
Öljyntorjuntakalustoa.
Syvyyspommit ja 12,7 mm konekivääri
Hydrofonilaitteisto.
Kaksi sukeltajaa.
Meripelastustilanteessa käytettävää siirrettävää vaurio- ja palotorjuntakalustoa.
Valvontajärjestelmä, jolla vartioidaan merirajaa.
Integroitu navigointijärjestelmä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vartiolaiva Telkkä Wikimedia Commonsissa
Rajavartiolaitos: Vartiolaiva Telkkä (Arkistoitu – Internet Archive)
Maanalainen järvi

Maanalainen järvi on pieni järvi tai lampi, joka sijaitsee maan pinnan alapuolella. Se voi syntyä pohjavesikerrokseen tai sen alapuolelle, missä maa on veden kyllästämä. Maanalaisia järviä muodostuu yleensä paikkoihin, joissa pohjavesi virtaa tavallista hitaammin, kuten kalkkikiviluoliin. Suurissa tippukiviluolissa voi olla useita maanalaisia järviä. Maanalaisia järviä voi syntyä myös geologisten tapahtumien, kuten maanjäristysten vaikutuksesta. Maanalainen järvi voidaan tehdä myös keinotekoisesti ja tällä tavoin voidaan hillitä ilmastonmuutosta.
Juho Kustaa Palomaa

Juho Kustaa Palomaa, vuoteen 1906 Grönroos  (3. toukokuuta 1871 Hämeenlinna – 21. elokuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen kuurojen ja mykkien opettaja, koulunjohtaja ja virkamies.
Palomaan vanhemmat olivat vanginvartija Karl Gustaf Grönroos ja Maria Henrikka Nylund. Palomaa valmistui kansakoulunopettajaksi 1893 ja suoritti kuuromykkien koulun opettajatutkinnon 1896. Hän oli Kuopiossa kuuromykkien koulun opettaja 1895–1898 ja Turussa 1898–1932. Hän oli siellä myös kuuromykkien opettajien valmistuslaitoksen opettaja 1924–1928.
Palomaa toimi Mikkelissä kuuromykkien koulun johtajana 1932–1935 ja oli kouluhallituksen kuuromykkien ja sokeainopetuksen vt. tarkastaja 1935–1940. Hänellä oli myös useita oman alansa ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä ja hän oli Aistivialliskoulun toimitussihteeri 1924–1925 ja lehden toimittaja usean vuoden ajan.
Sinihuulikala

| Sinihuulikala |
| --- | --- |
 Sinihuulikala ranskalaisessa akvaariossa
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Huulikalat Labridae
Suku::  Labrus
Laji::  mixtus
Kaksiosainen nimi
 Labrus mixtus  Linnaeus, 1758 
Synonyymit
 Labrus ossifagus Linnaeus, 1758  Labrus varius Linnaeus, 1758  Labrus bimaculatus Linnaeus, 1758  Labrus coeruleus Ascanius, 1772  Labrus carneus Ascanius, 1772  Labrus trimaculatus Bonnaterre, 1788  Labrus lineatus Bonnaterre, 1788  Labrus variegatus Gmelin, 1789  Labrus coquus Gmelin, 1789  Sparus formosus Shaw, 1790  Labrus vetula Bloch, 1792  Labrus luvarus Rafinesque, 1810  Labrus quadrimaculatus Risso, 1827  Labrus larvatus Lowe, 1852 
Katso myös
   Sinihuulikala Wikispeciesissä   Sinihuulikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sinihuulikala (Labrus mixtus) on huulikalojen (Labridae) heimoon kuuluva subtrooppisissa merivesissä elävä kalalaji.
Koko ja ulkonäkö

Sinihuulikala on tavallisesti 30 senttimetrin mittainen. Enimmilläään se voi kasvaa 40 senttimetrin mittaiseksi. Sen ruumis on pitkänomainen. Koiraat ovat väritykseltään sinisiä ja oransseja, naaraat oransseja tai kellertäviä. Lajin pää on pitkä ja suippenee terävää kuonoa kohti. Huulet ovat paksut. Selkäevä on pitkä ja matala. Sinihuulikalan etuosassa on 16–18 piikkiruotoa ja takaosassa 12–14 haarautunutta nivelruotoa. Peräevän kolme ensimmäistä ruotoa ovat piikkiruotoja ja loput 10–12 haarautuneita nivelruotoja. Sinihuulikalan etummainen kiduskansi on sahalaitainen vain nuorilla yksilöillä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Sinihuulikalaa tavataan Atlantin valtameren itärannikkoa pitkin Norjan keskiosista etelään Senegaliin asti. Sitä on havaittu usein myös Välimeressä. Tavallisesti laji elää kovilla vedenpohjilla levien seassa korkeintaan 80 metrin syvyydessä. Talvet se kuitenkin saattaa viettää syvemmissä vesissä.
Ravinto ja elintavat

Sinihuulikalan ravintoa ovat pääasiassa äyriäiset, mutta myös muut kalat sekä nilviäiset. Sen kutu tapahtuu Pohjanmeressä touko-heinäkuun välisenä aikana. Koiras valtaa itselleen alueen ja kyhää sinne leväpesän, jota se sitten vartioi munien kuoriutumiseen saakka eli yleensä noin kymmenen vuorokautta. Sinihuulikala kykenee vaihtamaan sukupuoltaan 7–13-vuotiaana, minkä tapahtuessa myös sen väritys vaihtuu.
Koiraspuolinen sinihuulikala Englannin West Sussexin edustalla.
Naaras Ranskan vesistössä.
Bumiputra

Bumiputra tai Bumiputera, suomeksi maan pojat, on malesialainen termi, jolla kuvataan henkilön etnistä taustaa. Bumiputraväestöä ovat Malesian malaijit, sekä kaikki muut maan alkuperäiskansat. Kaikki muut maan etniset ryhmät, suurimmaksi osaksi kiinalaiset ja intialaiset, ovat ei-bumiputria. Bumiputrat ovat eläneet Malesian alueella jo vuosisatoja, kun muut ovat tulleet siirtomaa-aikana tai sen jälkeen.
Historia

Bumiputra-termi juontaa juurensa jo siirtomaa-ajalle, jolloin brittiläiset siirtomaaisännät pyrkivät suojelemaan bumiputraväestöä. Siirtomaaviranomaiset ajattelivat, että palkkatyö ei sovi alueen alkuperäiskansoille ja se saattaisi turmella heidän maalaiselämänsä. Vuonna 1913 säädettiin laki, jossa bumiputrien rooli malaijalaisessa yhteiskunnassa oli toimia kalastajina tai riisinviljelijöinä.Kaupankäynti jätettiin ulkomaalaisille.
Siirtomaavallan purkautuminen alkoi 1940-luvulla ja Malaijan väestö koostui bumiputraväestön lisäksi siirtomaa-aikana maahan muuttaneiden kiinalaisten ja intialaisten jälkeläisistä. Kiinalaisten käsissä oli maan talouselämä, ja he muodostivat myös maan vauraimman osan. Vuonna 1946 perustettiin Malaijan liitto, jossa tunnustettiin kiinalais- ja intialaisväestön tasavertaiset oikeudet maan kansalaisina. Tämä raivostutti bumiputraväestön, sillä he pelkäsivät että vallan vieminen maan sulttaaneilta heikentäisi malaijien päätösvaltaa. Tyytymättömät malaijit perustivat Yhtyneiden malaijien kansallisjärjestön (UMNO), joka hallitsee edelleen maan politiikkaa. Vastalausemyrskyn takia Malaijan liitto purettiin ja tilalle perustettiin Malaijan federaatio.
1960-luvulle tultaessa Malesian nuoren maan monirotuisen yhteiskunnan harmonia alkoi säröillä, kun malaijiväestö oli yhä katkerampi kiinalaisen väestönosan vauraudesta. Vastakkainasettelu kärjistyi verisiin mellakoihin Kuala Lumpurissa vuonna 1969, kun kiinalaisväestö ja malaijit ottivat yhteen. Mellakka muutti maan politiikkaa suvaitsemattomampaan suuntaan, ja se aloitti myös bumiputraväestöä suosivan politiikan. Moniin johtaviin virkoihin ja oppilaitoksiin asetettiin bumiputrakiintiöt, joilla yritettiin taata malaijien ja muiden alkuperäiskansojen asema maan talouselämässä ja kaventaa elintasokuilua kiinalaisten ja bumiputraväestön välillä. Tavoitteena oli luoda malaijikauppiaiden keskiluokka kiinalaisten rinnalle. Tämä asetti kiinalaiset heikompaan asemaan ja 1970-luvulla monet heistä muuttivat pois Malesiasta.
Malesian politiikkaa on leimannut bumiputraväestön suosiminen, joskin alkuperäiskansat eivät ole päässeet bumiputrien etuoikeuksista nauttimaan, vaan käytännössä etuoikeutettuja ovat olleet malaijit. Käytännössä politiikka on ollut positiivista syrjintää. Malaijeja suosiva politiikka lopetettiin virallisesti vuonna 1990 ja siitä on pyritty pääsemään eroon kilpailukyvyn vahvistamiseksi, mutta käytännössä politiikkaa noudatetaan edelleen.
Sana

Kielitieteessä sana on kielen kirjoitettu tai puhuttu yksikkö, joka sisältää merkityksen. Usein on hyödyllistä tunnistaa kolme eri käsitettä, joita vapaassa kielenkäytössä kutsutaan sanaksi:
Lekseemi on käsite, joka sisältää yhteen kuuluvat sananmuodot; esimerkiksi koira, koiraa ja koiralla kuuluvat samaan lekseemiin. Lekseemiä edustaa lemma, eli hakusana, sananmuoto joka koetaan lekseemin perus- tai oletusmuodoksi. Hakusanoja, kuten koira, koiras, koiravaljakko luetellaan esimerkiksi sanakirjoissa.
Sananmuoto, on jonkin lekseemin perusmuoto tai taivutusmuoto, esimerkiksi koira, koiran, koiravaljakoissakaan. Esimerkiksi suomen substantiiveilla on kullakin noin 2 000 eri taivutusmuotoa, kun mukaan lasketaan kaikki sellaisetkin muodot, jossa sen johonkin sijamuotoon on lisätty possessiivisuffiksi tai yksi tai sitä useampi liitepartikkeli.
Sane eli tekstin juokseva sana, on tietyn sananmuodon esiintymä tekstissä. Vaikka sama sananmuoto esiintyisi tekstissä moneen kertaan, ne ovat eri saneita. Esimerkiksi virkkeessä "kesä kuivaa, kesä kastelee" esiintyy yksi sananmuoto "kesä" kahteen kertaan, siis kahtena eri saneena. Virkkeessä on siis kolme sananmuotoa ja neljä sanetta. Voidaan sanoa esimerkiksi että tietty kirja on 70 000 saneen mittainen tai että siinä on 70 000 juoksevaa sanaa.
Sanat jakautuvat morfeemeihin, jotka edelleen jakautuvat foneemeihin. Lauseet sisältävät yhden tai useamman sanan. Sana, jota ei voi edelleen segmentoida on ns. perussana.
Cashmere Mafia

| Cashmere Mafia |
| --- | --- |
 Mainoskuva sarjan päähenkilöistä.
Tyyli:  draama
Kestoaika:  45–48 minuuttia
Luoja(t):  Kevin Wade, Gail Katz
Pääosissa:  Lucy Liu Frances O’Connor Miranda Otto Bonnie Somerville Peter Hermann Julian Ovenden
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  ABC (Yhdysvallat) Nelonen (Suomi)
Esitetty:  6.1.2008 – 20.2.2008
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  7
Aiheesta muualla
IMDb 
Cashmere Mafia on ABC-kanavalla vuonna 2008 esitetty yhdysvaltalainen draamasarja, jota tehtiin vain seitsemän jaksoa. Sarja kertoo neljästä naisesta, joille ura on kaikki kaikessa – ainoastaan heidän keskinäinen ystävyytensä menee sen edelle.
Alun perin ABC tilasi sarjasta 13 jaksoa, mutta WGA:n käsikirjoittajien lakko keskeytti tuotannon seitsemän jakson jälkeen, ja sarjan aiottua ensiesitystä lykättiin sen vuoksi marraskuusta 2007. ABC ei uusinut sarjaa toiselle tuotantokaudelle.
Suomessa Nelonen esitti Cashmere Mafian kaikki jaksot kesällä 2008.
Päähenkilöt

Caitlin Dowd (Bonnie Somerville) on kosmetiikkayhtiön markkinointijohtaja. Hänen uransa on nousujohteinen, mutta hän on epävarma itsestään ja seksuaalisuudestaan. Caitlin on tehnyt kovasti töitä päästäkseen asemaansa, ja hän luottaa maanläheiseen neuvokkuuteensa. Hänen huumorintajunsa ja hellyttävä höpsöytensä vain lisäävät hänen viehätysvoimaansa.
Sijoituspankkiiri Zoe Burden (Frances O’Connor) on onnellisesti naimisissa komean, kotona työskentelevän arkkitehdin Ericin kanssa, ja heillä on kaksi lasta, tytär ja poika. Zoe vaikuttaa naiselta, jolla on kaikkea. Sekä hän että hänen puolisonsa suhtautuva työn ja vanhemmuuden haasteisiin huumorilla, mutta kova vauhti alkaa vaatia veronsa. Zoen on pian aika miettiä elämäänsä uusiksi.
Mia Mason (Lucy Liu) on pikkutytöstä asti halunnut voittaa. Hän on seksikäs ja kilpailuhenkinen kustannusalalla työskentelevä nainen, ja hänen kilpailuviettinsä on vahvistunut siinä määrin, että hän on valmis käymään taistoon sulhastaan vastaan hyvän aseman saadakseen. Mia joutuu pohtimaan, minkä hinnan hän on valmis maksamaan huipulla pysymisestä.
Suuren hotelliketjun johtajalle Juliet Draperille (Miranda Otto) ulkokuori on tärkein, tapahtui suljettujen ovien takana mitä tahansa. Täydellisen elämän kulissien pystyssä pitäminen vaatiikin Julietilta rutkasti työtä, kun hänen aviomiehensä Davis pettää ja 14-vuotias tyttärensä Emily kapinoi. Juliet keksii erikoisen tavan kostaa uskottomalle Davisille, ja samalla hän päättää rikkoa täydellisyyden vaikutelman ja astua ulos maailmaan.
Zoen arkkitehtipuoliso Eric (Julian Ovenden) on paitsi komea, myös kiltti. Hän tekee töitä kotona ja koettaa venyä kiireisen vaimonsa aikatauluihin. Zoella ja Ericillä on kaksi lasta, joiden hoitojärjestelyt aiheuttavat omat ongelmansa. Vaikka Zoe ja Eric rakastavat toisiaan, minuuttiaikataulutettu elämä rasittaa heidän suhdettaan.
Julietin aviomiehen Davisin (Peter Hermann) ongelmana on, ettei hän osaa olla uskollinen vaimolleen. Hän on valmis syrjähyppyihin myös Julietin tuttavien kanssa, mutta saa huomata, ettei Juliet niele aivan mitä tahansa.
Jaksot

| Jakso | Jakson nimi |
| --- | --- |
1: Siippojen sota
2: Kokouspuhelu
3: Valheet ja viettelijät
4: Ratkaisuja
5: Jää luoksein
6: Omaisuudenjako
7: Koiruuksia
Aiheesta muualla

Cashmere Mafia Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Arkkitehtitoimisto ALA

Arkkitehtitoimisto ALA (ALA Architects) on helsinkiläinen vuonna 2005 perustettu arkkitehtitoimisto, joka keskittyy julkisten rakennusten, peruskorjauskohteiden ja asemarakennusten suunnitteluun sekä kaavoitukseen. Toimiston mittavin toteutettu hanke on Norjan Kristiansandiin vuonna 2011 valmistunut, palkittu Teatteri- ja konserttitalo Kilden. ALA:n ensimmäiset merkittävät, Suomessa sijaitsevat valmistuneet hankkeet ovat Kuopion kaupunginteatterin peruskorjaus ja laajennus ja Lappeenrannan uusi kaupunginteatteri.
Joulukuussa 2024 arkkitehtitoimisto voitti ehdotuksellaan kilpailun, jossa suunniteltiin konserttisali tromssalaiselle Arktisk Filharmoni -orkesterille sekä uudet galleriatilat paikalliselle Nordnorsk Kunstmuseum -museolle Tromssaan.
ALA on saanut yli 20 palkintosijaa kotimaisissa ja kansainvälisissä suunnittelukilpailuissa. Toimiston osakkaat saivat vuonna 2012 Rakennustaiteen valtionpalkinnon.
Toimiston osakkaita ovat arkkitehdit Juho Grönholm, Antti Nousjoki ja Samuli Woolston.
Suunnittelutöitä

Helsingin keskustakirjasto Oodi (kilpailuvoitto 2013), valmistui 2018
Teatteri- ja konserttitalo Kilden, Kristiansand, Norja (kilpailuvoitto 2005), valmistui 2011
Kuopion kaupunginteatterin peruskorjaus ja laajennus, valmistui 2014
Lappeenrannan uusi kaupunginteatteri, valmistui 2015
Aalto-yliopiston metroasema, Espoo, avattiin 2017
Keilaniemen metroasema, Espoo, avattiin 2017
Suomen Intian suurlähetystön peruskorjaus, New Delhi, valmistuu 2018
Dipolin peruskorjaus, Espoo, valmistui 2017
Helsinki-Vantaan lentokentän lähtö- ja tuloaularakennus (kilpailuvoitto 2017)
Hotelli Marriott, Tampere, valmistui 2020
Kivenlahden metroasema, Kivenlahti, Espoo, avattiin 2022
Satama Areena, Kotka, valmistui 2023
Espoon teatterin uusi rakennus (suunnitteluvaiheessa)
Tunnustuksia

Helsingin keskustakirjasto Oodi palkittiin vuonna 2018 Vuoden teräsrakenne -palkinnolla. Rakennuksen arkkitehtisuunnittelun teki Arkkitehtitoimisto ALA ja rakennussuunnittelun Ramboll Finland.
Aiheesta muualla

Arkkitehtitoimisto ALA
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Kroatia 
Taiteenala:  ULAN 
Kilden