stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Agentti 47
Luonne

Huolimatta erityisestä tunteettomuudesta jolla 47 suorittaa tehtävänsä, hän ei ole täysin paha ihminen. Kloonausohjelmassa suoritetun geenimanipuloinnin takia hän ei yksinkertaisesti osaa muuta kuin tappaa. Hän on jopa esittänyt erityistä myötätuntoa siviilejä kohtaan (Lei Ling, isä Vittorio). 47 on myös suorittanut palkkamurhien lisäksi joitain pelastustehtäviä. Myös murhatehtävissä hänen kohteensa ovat useimmissa tapauksissa rikollisia, kuten huumeparoneita, korruptoituneita viranomaisia tai järjestäytyneen rikollisuuden johtajia.
47:n nuoruusvuodet laboratiossa olivat epämiellyttäviä ja tuskallisia, johtuen toistuvista kokeista ja lääkepistoksista, mikä sai hänet kapinoimaan pahoinpitelemällä laboratorion työntekijöitä. Tämän vuoksi Ort-Meyer joutui määräämään tiukennetun turvajärjestelyn 47:ä varten. 47:n ja muiden kloonien takaraivoon oli aluksi tatuoitu heidän heidän henkilökohtainen sarjanumeronsa, jonka rinnalle tatuoitiin myöhemmin myös viivakoodi sen kehittämisen jälkeen, kloonien seurantaan ja tarkkailuun Ort-Meyerin laboratiossa eripuolille laitosta asennettujen viivakoodin-lukijoiden avulla.
Kloonien kasvatus käsitti merkittävän määrän erilaisia tappomenetelmiä, käyttäen hienovaraisia keinoja kuten garrote-kuitunauhaa, tuliaseita, myrkkyjä ja ympäristöstä löytyviä esineitä. 47:n aseidenkäsittelytaito on ollut nuoresta lähtien korkeatasoinen, mikä oli nähtävissä hänen ampuessa ampumamaali-tauluihin hymynaamoja kyllästyessään harjoituksiin.
Hänellä on myös erityistä myötätuntoa eläimiä kohtaan. Eläessään vielä nuorena kloonauslaboratoriossa hänellä oli lemmikkikani, ja myöhemmin myös lemmikkihiiri, mikä ei toisaalta ilahduttanut Ort-Meyeria. Lisäksi aikuisena hänellä oli lemmikkilintu. Hänen piti kuitenkin tappaa se, ettei sen siritys paljastaisi hänen olinpaikkaansa SWAT-yksiköille, jotka ryntäsivät hänen piilopaikkaansa. 47:n kasvoilla oli kuitenkin havaittavissa pientä surua kun hän taittoi linnun niskan.
Elokuvat

Agentti 47 esiintyy pelien lisäksi elokuvissa:
Hitman (2007)
Hitman: Agent 47 (2015)
47:n viivakoodi
Karstula

| Karstula |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°52′40″N, 024°48′10″E
Maakunta:  Keski-Suomen maakunta
Seutukunta:  Saarijärven–Viitasaaren seutukunta
Kuntanumero:  226
Hallinnollinen keskus:  Karstulan kirkonkylä
Perustettu:  1867
Kokonaispinta-ala:  963,20 km² 116:nneksi suurin 2022 
– maa:  887,07 km²
– sisävesi:  76,13 km²
Väkiluku:  3 575 200:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  4,03 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  12,3 %
– 15–64-v.:  52,8 %
– yli 64-v.:  34,9 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,6 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  2,3 %
Kunnallisvero:  9 % 146:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Pekka Kanervio
Hallituksen puheenjohtaja:  Miska Keisanen
Kunnanvaltuusto:  23 paikkaa
– puheenjohtaja:  Juha Laaksonen
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • Kok.   • KD:   10 4 4 4 1
karstula.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karstulan kirkko
Karstula on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu noin 3 600 henkeä. Karstulan naapurikunnat ovat Kannonkoski, Kivijärvi, Kyyjärvi, Saarijärvi ja Soini.
Kannonkoski, Karstula, Kivijärvi ja Kyyjärvi suunnittelivat yhdistymistä 1. tammikuuta 2022 alkaen Suomenselän kunnaksi. Karstula, Kivijärvi ja Kyyjärvi hyväksyivät liitosesityksen, mutta Kannonkoski ei. Kannonkosken jäätyä pois suunnitellusta yhdistymisestä myös Kivijärvi jättäytyi pois. Jäljelle jääneiden Karstulan ja Kyyjärven liitoshanke kariutui 17. toukokuuta 2021 pidetyssä Kyyjärven kunnanvaltuuston kokouksessa eikä valtiovarainministeriökään esitä pakkoliitosta.
Maantiede

Karstula sijaitsee 100 kilometrin päässä Jyväskylästä ja noin 370 kilometrin päässä Helsingistä. Karstulan Natura-kohteita ovat Haukisuo-Härkäsuo-Kukkoneva, Kilpisuo, Laihistenneva-Härkäneva-Vahvasenjoki, Ruokolahti-Laikanlahti, Ylin, Verhokangas, Kummunpuro, Aittosuo-Leppäsuo-Uitusharju, Särkijärvi ja Iso Metsälampi sekä joki,- koski- ja järviosuuksista koostuva Saarijärven reitti.
Karstulassa sijaitsee noin 20 metriä korkea hirsirakenteinen Kirkkovuoren näkötorni. Näkötorni avattiin 28. kesäkuuta 2008. Näkötornin alueelle on jälkeenpäin rakennettu myös laavu ja erämaakirkko.
Kirkkovuoren näkötornilla kävi vuonna 2011 matkailijoita 27 eri maasta ja 162 matkailijaa eri Suomen kunnista.
Maantiede > Kylät

Aho-Vastinki, Autio, Humppi, Isokylä, Kangasaho, Kortejärvi, Kiminki, Mustapuro, Oinoskylä, Rantakylä, Vahanka, Vastinki, Syrjänmäki.
Historia

Karstula muodostettiin Saarijärven kappeliseurakunnaksi vuonna 1775 ja se tuli itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1858. Seurakunta kuuluu Lapuan hiippakuntaan. Karstulan puukirkko rakennettiin Pääjärven rannan tuntumaan Jaakko Kuorikosken johdolla vuonna 1853. Kirkon alttaritaulun ”Jeesus saarnaa veneestä” on maalannut Pekka Halonen. Karstulan kirkonkylässä käytiin Suomen sodan aikana 21. elokuuta 1808 Karstulan taistelu, jossa venäläinen eversti Jegor Ivanovitš Vlastov voitti eversti Otto von Fieandtin johtamat joukot. Taistelupaikalla on vuonna 1939 paljastettu muistomerkki. Kyyjärvi erotettiin Karstulasta kunnallisesti vuonna 1928 ja seurakunnallisesti vuonna 1945.
Historiallista esineistöä ja kuvia pidetään esillä Karstulan kotiseutumuseossa.
Palvelut

Keski-Suomen hyvinvointialueen ylläpitämä Karstulan terveysasema tuottaa perusterveydenhuollon ja Karstulan paloasema pelastustoimen palveluita kunnan asukkaille.
Politiikka

Karstulan kunnanjohtaja on vuodesta 2019 ollut Pekka Kanervio.
Karstula on muiden maaseutukuntien tapaan keskustan hallitsema kunta. Karstulan kunnanvaltuustossa on 23 paikkaa, joista kymmenen on keskustan hallussa kaudella 2021–2025. Valtuuston puheenjohtajana toimii Juha Laaksonen. Kunnanhallituksessa on seitsemän jäsentä, ja sen puheenjohtaja on Miska Keisanen.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Karstulassa eniten kannatusta saivat keskusta (39,1 %), perussuomalaiset (22,1 %) ja SDP (15,8 %).
Talous

Karstulan merkittävin teollisuuden työnantaja on hirsitalotehdas Honkarakenne Oyj. Toinen kunnan merkittävä työllistäjä on korkean teknologian metalliyritys OnSteel Oy. Vuonna 2015 kunnassa oli 1 392 työpaikkaa. Niistä 16 prosenttia oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 64 prosenttia palveluissa ja 20 prosenttia jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli suurempi kuin koko maassa (3 prosenttia), palveluiden osuus vastaavasti pienempi. Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat sähkö-, valaistus- ja tietoliikenneverkkoihin erikoistunut Voiman Oy, varusteita valmistava Finn-Savotta Oy ja Onsteel.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Karstulan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 5 582 | 5 582 |
| 1985 | 1985 |    | 5 665 | 5 665 |
| 1990 | 1990 |    | 5 610 | 5 610 |
| 1995 | 1995 |    | 5 467 | 5 467 |
| 2000 | 2000 |    | 5 137 | 5 137 |
| 2005 | 2005 |    | 4 801 | 4 801 |
| 2010 | 2010 |    | 4 507 | 4 507 |
| 2015 | 2015 |    | 4 268 | 4 268 |
| 2020 | 2020 |    | 3 940 | 3 940 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2019 lopussa Karstulassa oli 3 949 asukasta, joista 1 984 asui taajamassa, 1 935 haja-asutusalueilla, ja 30:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Karstulan taajama-aste on 50,6 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Karstulan kirkonkylä.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Karstulassa toimi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Karstulan seurakunta.
Vuoden 2022 alusta Karstulan seurakunta yhdistyi Saarijärven seurakuntaan. Samassa liitoksessa myös Kyyjärven seurakunta yhdistyi Saarijärven seurakuntaan. Laajenevan Saarijärven seurakunnan alueena ovat Kannonkosken, Karstulan, Kivijärven ja Kyyjärven kuntien sekä Saarijärven kaupungin alueet.
Karstulassa toimii myös Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta itsenäinen luterilainen seurakunta, Suomen evankelisluterilaisen seurakuntaliiton Karstulan itsenäinen evankelisluterilainen seurakunta. Se järjestää jumalanpalveluksiaan Karstulan Evankelisen Opiston tiloissa.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Karstulassa toimii Karstulan helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Karstulan alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.
Koulutus

Karstulan peruskoulu toimi aiemmin keskustassa kahdessa paikassa: Tolppilan koulu (alakoulu; luokat 0-6) ja Laaksolan koulu (yläkoulu, luokat 7-9). Kaikki kyläkoulut oli joko poistettu käytöstä ja myynnissä tai myyty. Keskustan koulut yhdistettiin syksyllä 2021 Karstulan yhtenäiskouluksi, jossa toimivat kaikki peruskoulun luokka-asteet esiopetuksesta lähtien. Karstulan lukio on yksi runsaimpia etuja tarjoavista lukioista vuonna 2018. Karstulan lukiossa on myös jääkiekkolinja.
Karstulan kansalaisopisto on Karstulassa, Kivijärvellä ja Kyyjärvellä toimiva vapaan sivistystyön oppilaitos. Karstulan Evankelinen Opisto on erikoistunut kasvatusalan, hoitoalan, liikunta-alan ja kädentaitojen koulutuksiin. Opisto on yleissivistävää ja ammatilliseen koulutukseen valmentavaa aikuiskoulutusta antava oppilaitos. Opisto järjestää myös ammatillista lisäkoulutusta ja ammattitutkintojen näyttöjä.
Urheilu

Karstulassa toimii useita liikunta- ja urheiluseuroja.
Karstulan Kiva ry toimii urheilun yleisseurana ja se on perustettu 1909. Karstulan Kiva ry omistaa Suojan talon, jossa sillä on elokuvateatteri nimeltään Suojan elokuvat, ja talolla järjestetään myös bingoa.
Voimistelu- ja urheiluseura Karstulan Kisa-Veikot ry on perustettu vuonna 1950. Seuran toiminta hiipui pitkäksi aikaa, mutta se alkoi toimia taas vuonna 2011. Seuralla on joukkuevoimistelua, voimisteluliikuntaa sekä tanssi- ja harrasteryhmiä kouluikäisille.
Karstulan seudun Metsästys- ja Ampumaseura KarMAS ry on perustettu 1958. Seura järjestää Karstulan kansainvälistä ampumaviikkoa seuran ulkoammuntaradalla.
Karstulan Urheiluautoilijat ry:n piirissä harrastetaan autourheilua, opetellaan auton hallintataitoja ja liikennekulttuuria. Seuralla on Vallitien Vauhtirata, jossa on järjestetty muun muassa vuonna 2007 nuorten ja naisten jokamiesluokan SM-kisat ja vuonna 2014 SM-liigan kisat, vuonna 2016 viisi JM-kisaa.
Karstulan Hevosystäväinseura on perustettu 1914 ja merkitty yhdistysrekisteriin 1945. Seura omistaa valaistun raviradan Hermannin hevos- ja ulkoilupuisto, jossa järjestetään kesäisin Heinäravit.
Liikunta- ja urheilupaikat

Kunnan järjestämän vapaa-aikatoiminnan ja ylläpitämien liikuntapaikkojen lisäksi paikkakunnalla on järjestötoimintaa ja yksityistä palveluntuotantoa, kuten yksityiset tenniskentät Enojoen sillan kupeessa ja paloaseman vieressä.
Liikuntahallissa on palloilusali, tanssi- /budosali ja ilma-aserata. Myös Tolppilan koulussa on liikuntasali.
Yleisurheilukentällä keskustassa on juoksuratoja, nurmipintainen keskuskenttä ja frisbeegolfin harjoituskori. Pesäpallokentällä on kivituhkapinnoite. Sen yhteydessä on myös beachvolleykenttä.
4,7 kilometriä pitkä kuntorata on pururata ja sijaitsee Hämeenniemessä. Ulkoilureitti, niin kutsuttu Kouheron reitti on 10 km pitkä. Taukopaikkoineen se toimii kesäisin patikkareittinä ja talvella hiihtolatuna.
Luistelupaikkoja on Karstula Areenan jäähallissa, koulukeskuksen yleisluistelualueella ja minikaukalossa sekä Rantakylän kyläyhdistyksen ylläpitämässä minikaukalossa Hiihtoa voi harrastaa Karstulassa keskustan kansanhiihtoladuilla. Kyläyhdistykset ylläpitävät kansanhiihtolatuja
Kunnassa on kaksi kunnan ylläpitämää virallista yleistä uimarantaa: Lossinrannan uimala ja Mustanlammen uimaranta. Avantouintia järjestää Avantouintiseura Karstulan Kihaus Ry. Karstulan liikuntapalvelut järjestää uimahallimatkoja.
Kesällä 2012 avattu frisbeegolfrata oli alun perin yhdeksänväyläinen, mutta niiden määrä kaksinkertaistettiin vuonna 2018.
Tapahtumia

Musiikkiviikon Puu Soi -konserttisarja järjestetään vuotuisesti heinä-elokuun taitteessa Karstulassa.
Ampumaviikko kisaillaan vuosittain kesä-heinäkuun vaihteessa. Järjestäjänä toimii Karstulan Seudun Metsästys- ja Ampumaseura Ry.
Carstunekruisinki on harrasteajoneuvo tapahtuma kesällä.
Heinäravit juostaan Karstulan raviradalla heinäkuussa.
Kimingin Nuorisoseura järjestää Uittokalliorockin joka vuosi Kimingillä.
Liikenne

Paikkakunnan läpi kulkee Kokkolan ja Lappeenrannan välinen valtatie 13, Kangasalan ja Kärsämäen välinen kantatie 58 sekä Kyyjärven ja Siilinjärven välinen kantatie 77.
Linja-autojen suorilla vuoroilla Karstulasta pääsee Jyväskylään ja Kokkolaan. Koronapandemian myötä vuorotarjonta on voimakkaasti vähentynyt.
Karstulan itäosassa kulkee Jyväskylä–Haapajärvi-rata, jolta VR lopetti henkilöliikenteen 1968. Kunnassa on ollut oma rautatieliikennepaikka Sapra. Karstulan lähin matkustajaliikenteen rautatieasema on Ähtärin Myllymäen seisake noin 55 kilometrin päässä, ja Jyväskylän matkakeskukseen on matkaa noin 95 kilometriä. Lentoasemista lähin sijaitsee Jyväskylässä noin 80 kilometrin etäisyydellä.
Ruokakulttuuri

Karstulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla jauho-perunapuuro ja piimävelli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karstula Wikimedia Commonsissa
Karstulan kunnan kotisivut
Karstulanseutu kehittämisyhtiö (Arkistoitu – Internet Archive)
Tilastokeskus – Karstulan avainluvut
| n k Karstula |
| --- | --- | --- |
 Keski-Suomi  Saarijärven–Viitasaaren seutukunta 
| Kylät |  Aho  Humppi  Isokylä  Kangasaho  Kiminki  Kirkonkylä  Lahdenkylä  Lehtoperä–Autio  Oinoskylä  Purola  Rantakylä  Syrjänmäki  Vahanka  Vastinki  |  |
| n k Keski-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Hankasalmi  Joutsa  Jyväskylä  Jämsä  Kannonkoski  Karstula  Keuruu  Kinnula  Kivijärvi  Konnevesi  Kyyjärvi  Laukaa  Luhanka  Multia  Muurame  Petäjävesi  Pihtipudas  Saarijärvi  Toivakka  Uurainen  Viitasaari  Äänekoski 
Entiset kunnat:  Jyväskylän maalaiskunta  Jämsänkoski  Konginkangas  Korpilahti  Koskenpää  Kuorevesi  Leivonmäki  Längelmäki (osa)  Pihlajavesi  Pylkönmäki  Sumiainen  Suolahti  Säynätsalo  Äänekosken maalaiskunta 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Karstula Zacharias Topeliuksen kirjasarjassa Finland framstäldt i teckningar 1800-luvun puolivälissä.
Zoe Sugg

| Zoe Sugg |
| --- | --- |
 Zoe Sugg vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1990 (ikä 34) Lacock, Wiltshire, Englanti
Kansalaisuus:  englantilainen
Ammatti:  kirjailija
Puoliso:  Alfie Deyes
Lapset:  Ottilie Deyes
Muut tiedot
Lempinimet:  Zoella
Järjestö:  YouTube
Aiheesta muualla
Kotisivu
Zoe Elizabeth Sugg (s. 28. maaliskuuta 1990) on englantilainen YouTube-videobloggaaja, joka tunnetaan faniensa keskuudessa lempinimellään Zoella. Hänen videoblogillaan oli vuoden 2019 alussa lähes 12 miljoonaa tilaajaa ja suosituimmilla videoilla yli 23 miljoonaa katselukertaa. Videot käsittelevät enimmäkseen muotia, kauneusvinkkejä ja ostosten esittelyä.
The Daily Telegraph mainitsi Suggin vuonna 2013 yhtenä Britannian merkittävimmistä twiittaajista. Syksyllä 2014 YouTube mainosti hänen kanavaansa Lontoon Old Streetin liikenneympyrään avatulla uudella digitaalisella mainostaululla. Samaan kampanjaan kuului laaja televisio-, printti-  ja kadunvarsimainonta.
Marraskuussa 2014 Penguin Books julkaisi Suggin esikoisromaanin Girl Online, joka nousi kolmanneksi amazon.co.uk:n bestseller-listalla pelkkien ennakkovarausten perusteella. Sugg osallistui myös Band Aid 30 -levytyssessioon. Girl Onlinea myytiin ensimmäisellä viikollaan kaikkien aikojen ennätysmäärä Britanniassa, yli 78 000 kappaletta.
Zoe Suggin nuorempi veli Joseph (yleisesti Joe, YouTube-nimi ThatcherJoe) on myös tunnettu YouTube-vloggaaja. Sisarukset ovat tehneet yhdessä paljon videoita molempien YouTube-kanaville.
Zoe Sugg seurustelee videobloggaaja Alfie Deyesin kanssa. Paria kutsutaan usein yhteisnimityksellä "Zalfie". Syyskuussa 2015 Lontoon Madame Tussauds-vahakabinetti julkisti heitä esittävät vahanuket - heistä tuli näin ensimmäiset vahanuken saaneet videobloggaajat.
Palkintoja

Cosmopolitan Blog Award, Best Established Beauty Blog, 2011
Cosmopolitan Blog Award, Best Beauty Vlogger, 2012
BBC Radio 1 Teen Awards, Best British Vlogger, 2013
BBC Radio 1 Teen Awards, Best British Vlogger, 2014
Nickelodeon Kids’ Choice -palkinto, UK Favourite Vlogger, 2014
Aiheesta muualla

Zoellan YouTube-kanava
Zoellan blogi.
Zoe Sugg Twitterissä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Muut:  IdRef
Outakoski

Outakoski voi tarkoittaa seuraavia:
Outakoski, kylä Utsjoella
Aino Rounioja-Outakoski (o.s. Rounioja, 1919–1992), suomalainen laulaja, Nilla Outakosken puoliso
Aslak Outakoski (1909–2006), suomalainen historioitsija, arkistonhoitaja
Nilla Outakoski (1919–2003), suomalainen pappi, teologian tohtori ja yhteiskunnallinen vaikuttaja, Aslak Outakosken veli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Outakoski”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ymär Sali

| Ymär Sali> عمر علاء الدين سالى  Ümer Alâeddîn Sâlî |
| --- | --- |
 Ümer Sali
Henkilötiedot
Muut nimet:  Ymär Alautdinoff
Syntynyt: 5. helmikuuta, 1876 Aktuk, Sergatšin kihlakunta, Nižni Novgorodin kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 12. elokuuta 1951 (75 vuotta) Tampere, Suomi
Vanhemmat:  Alaeddin bin Sali bin Mümin (isä)
Puoliso:  Zeliha Gubeydullah kızı (1876–1965)
Lapset:  Abdul-Kayum (kasvattilapset Radife, Leyle ja Rabia)
Sukulaiset:  Aisa Hakimcan (siskonpoika)
Ymär Sali (Ümer Sali, ent. Alautdinoff, Умяр Аляутдинов; 5. helmikuuta 1876 – 12. elokuuta 1951) oli tataaritaustainen suomalainen liikemies, yrittäjä, johtaja ja julkaisija. Sali ylläpiti omaa liikettänsä Tampereen Hämeenkadulla ja oli tataarien keskuudessa menestyksekäs kauppias, jonka ansiosta yhteisö perusti oman seurakuntansa. Sali toimi seurakunnan ensimmäisenä puheenjohtajana ja häntä pidetäänkin sen omanlaisena "isähahmona".
Nimi

Tataarin kirjakielellä Гомәр Сәли / Ğömər Səli, arabialaisella kirjaimistolla عمر سالى (İske imlâ).
Nimi aikaisemmin Ymär Alautdinoff; ven. Умяр Аляутдинов, Umjar Aljautdinov; misäärimurteella "Ymär" (Ümer).
Alautdin (Alaeddin, Alâ ed-Dîn, Галәведдин, Ğaləweddin) tulee arabialaisesta ʻAlāʼ al-Dīn (علاء الدين) tarkoittaen "uskon / uskonnon ylevyys".
Galleria

Ymär Sali.
Zeliha Sali.
Ymär ja lapsenlapsi Hasan. (1932).
Ymärin äiti Seucan ja sisko Meryam Hakimcan Scheelen talossa, Ymärin kotona.
Aisa Hakimcan ja Ymär Sali Puolassa. (1938).
Ymär Sali ja Musa Bigi vuonna 1932.
Aiheesta muualla

Connections between Tatars in Petrograd-Leningrad and Finland during the 1920s and 1930s
Ymär ja Zeliha Sali sekä heidän kasvattilapset Radife ja Leyle kesähuvilallaan Lempäälässä Hulausjärven rannalla.
Kayum Sali 1920.
Vexlum

Vexlum Oy on suomalainen teknologiayhtiö, joka on erikoistunut suurtehoisiin, kapean viivanleveyden lasereihin. Yritys on perustettu vuonna 2017, jolloin yritys teki teknologiansiirron Tampereen yliopiston Optoelektroniikan tutkimuskeskuksesta. Vexlumin tuotteet pohjaavat nk. VECSEL-teknologiaan, jonka etuja ovat erinomainen säteenlaatu sekä mahdollisuus laajaan aallonpituustarjontaan. Vexlum palkittiin Tampereen vuoden yrittäjänä vuonna 2023.
Guillaume Jumiègeslainen

William Jumiègeslainen esittelee Normandian Historiaansa Vilhelm Valloittajalle.
Guillaume Jumiègeslainen (Guillaume de Jumièges, William of Jumièges (lempinimi "Calculus"), k. noin 1071) oli normannien tärkeimpiä varhaisia historioitsijoita. Hän oli Jumiègesin luostarin munkki Rouenin lähellä ja kirjoitti historiallisia muistiinpanojaan vuodesta 1026. 1050-luvulla hän jatkoi Dudon työtä Normandian herttuoiden elämäkertojen kirjoittamiseksi. Työnsä hän sai päätökseen 1069 ja se tunnetaan nimellä Gesta Normannorum.
Kirjallisuutta

Crouch, D.: The Norman– The history of a Dynasty.  London:  Hambledon Continuum, 2002.  (englanniksi)
Tahkokallio, Jaakko: ”Suullisen ja kirjallisen suhdetta tutkimassa”, Keskiajan avain, s. 45.  (toim. Marko Lamberg, Lahtinen, A. & Niiranen, S.)  Helsinki:  Suomalaisen kirjallisuuden Seura, 2009.  ISBN 978-951-746-953-1
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Kreikka  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef
Abasia

Abasia on keskushermostossa oleva häiriö, joka aiheuttaa häiriöitä lihastoiminnassa vaikeuttaen, ellei jopa estäen näin kävelemisen. Abasia yhdistetään usein astasiaan, joka on seisomiskyvyttömyys.
Abasian eri tyypit määritellään seuraavasti:
choreic abasia: korean aiheuttamana
paralytic abasia: alaraajojen halvaantuminen
spastic abasia: spastisuuden aiheuttama
trembling abasia: jalkojen vapina
Buddhalaisuuden vaikutus islamiin

Muinaisen kaupunkilinnakkeen rauniot Mervin vanhassa jokisatamassa nykyisessä Turkmenistanissa. Merviä on arveltu paikaksi, jossa buddhalaisuus ja islam joutuivat kosketuksiin toistensa kanssa.
Buddhalaisuuden vaikutusta islamiin on pidetty mahdollisena, koska näillä maailmanuskonnoilla on paljon yhteistä rajaa Keski-Aasiassa. Siellä ikivanha kauppaväylä Silkkitie yhdisti toisiinsa eri sivilisaatioita ja edisti vaikutteiden siirtymistä myös kaukaa. Buddhalaisuuden vaikutusta islamiin on ehdoteltu useissa silmiinpistävissä, mutta vähemmän tärkeissä yksityiskohdissa, jotka eivät ulotu itse uskonnon ytimeen eli etiikkaan ja teologiaan. Teologiassa islam on yksijumalainen, kun taas buddhalaisuus ei tunne luojajumalaa. 
Buddhalaisuus tunnustaa sen sijaan jumalien ja jumalolentojen olemassaolon taivaissa.
Pyhiinvaellus

Orientalisti Markus Groß katsoo löytäneensä useita yhtäläisyyksiä buddhalaisuuden ja islamin välillä. Yksi niistä liittyy islamilaiseen pyhiinvaellukseen (hadz). Koraanissa (2: 197) siitä kirjoitetaan: "Pyhiinvaelluksen tulee tapahtua tiettyinä kuukausina --". Arabiankielessä käytetty monikkomuoto viittaa ainakin kolmeen kuukauteen, vaikka islamissa pyhiinvaellus rajoittuu vain yhteen. Sen sijaan buddhalaisuudessa nuoret miehet pukeutuvat munkeiksi sadekaudella täsmälleen kolmen kuukauden ajaksi.
Pyhiinvaellus > Kaaba

700-luvun alkuun sijoitetussa arabialaisessa selonteossa kuvataan pohjois-afganistanilaista Nava Viharan buddhalaisluostaria kankaalla peitetyksi kuutioksi, jonka ympäri uskovat kiersivät ja jota he kumarsivat. Kuvaus muistuttaa Kaabaa, vaikka pyhäkön kiertäminen toisaalta tunnetaan kaikissa maailmanuskonnoissa.  Nava Viharan pyhäkön perinnöllisiä suojelijoita oli Barmakidien buddhalainen pappissuku, joka abbasidien vallan alkuaikoina oli siirtynyt Bagdadiin ja nautti suurta valtaa visiireinä Harun ar-Rashidin aikana. Juuri tältä ajalta ovat peräisin ensimmäiset viittaukset pyhiinvaelluksesta Mekkaan.