Repovesi-Luujärvi
Historiaa > Asutushistoriaa

Repoveden eteläosassa Kuutinlahdelle johtavan Ruskiasalmen ulkopuolella sijaitsee Löppösenluolan kalliomaalaus. Katajajärveltä vuonna 2004 kairatun järvenpohjan sedimentistä ilmeni, että alueella on harjoitettu ilmeisesti kaskiviljelyä jo 4 000 vuotta sitten noin 900 vuoden ajan. Toinen viljelyjakso on havaittu 660 jaa. alkaen. Pysyvä viljely saapui seudulle kuitenkin vasta keskiajalla 1100–1200-luvulla, kun karjalaisia asukkaita saapui seudulle. Seudun ”repo”-alkuiset nimet ovat ilmeisesti karjalaista perua.
Järvenosien nimet ovat vuosina 1855–1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa samat kuin nykykartoissa paitsi Kapiavedellä, jonka karttanimi on kartastossa ”Mäkijärvi”. Järvialue on ollut asumatonta erämaata. Merkkejä ihmistoiminnasta on vain kahdessa paikassa. Luujärven koillisrannalla Nahkalammen suolla ja Repoveden Myllylammen suolla on ollut heinäniittyjä. Kartassa on myös merkitty talvitie, joka seuraa Luujärvi-Tihvetjärvi-Kapiavesi-Repovesi-linjaa Hillosensalmelle ja edelleen Vuohijärvelle. Savonradan Mäntyharjun ja Vuohijärven välinen osuus on rakennettu vuosina 1886–1889.
Repoveden ympäristössä harjoitettiin tervanpolttoa Tervajärven ja Repoveden ympäristössä 1600-luvulta alkaen. Asukkaat myös kaskesivat metsiä viljelykäyttöön. 1700-luvulla alkoi metsäteollisuus hankkia alueelta tukkipuuta vesisahoille raaka-aineeksi. Hankinta tehostui, kun Voikosken sahan rinnalle käynnistettii Hillosenniemen saha. Myös Tervarummussa on sahattu puuta. Kymijoen alkulähteillä oli varhain metsäteollisuutta, joka alkoi hankkia seudulta puuta ja se kuljetettiin etelään Savonrataa myöten. Toinen tukkipuun kuljetustapa oli uitto, jonka reitti kulki Vuohijärvellä. Uiton tehostamiseksi rakennettiin vuonna 1912 Kuutinlahteen laskeva Kuutin kanavaksi kutsuttu uittoruuhi, jota pitkin tukkipuuta uitettiin Tervajärven reitiltä Repovedelle. Myös Luujärveltä uitettiin paljon puuta samaan aikaan rakennettua Kivisilmän kanavaa myöten. Uittoa harjoitettiin viimeisen kerran vuonna 1968. Puuta korjattiin 1990-luvulle asti, jonka jälkeen metsämaat otettiin suojeluun.
Vuoden 1940 Mäntyharjun seudun taloudellisessa kartassa järvenosien nimet ovat ennallaan, mutta ”Mäkijärveksi” on merkitty Kapiaveden kaakkoisosa ja ”Kapeavedeksi” sen luoteisosa. Myllylammella on pieniä peltopalstoja. Järven asutus keskittyy Repoveden Hillosensalmelle ja pohjoispään Nuollahdelle. Näiden lisäksi on kartassa merkitty Kirjokiven kartano Tihvetjärven itärannassa ja Kivisilmä Luujärven ja Tihvetjärven välisen kapeikon kohdalla Kanavaniemen eteläkärjessä.
Pahkajärven ampuma-alue pakkolunastettiin puolustusvoimien käyttöön vuonna 1956, jonka jälkeen erämaakylien asukkaat vähitellen muuttivat pois. Vuonna 1963 aloitettiin Karjalan Prikaatin uuden varuskunnan rakennustyöt Vekaranjärvellä, jolloin lisää asukkaita muutti kotiseudultaan pois.
Vuosien 1955 ja 1965 peruskartoissa on Riuttan pieni maatila toiminnassa, mutta seuraavassa 1986 kartassa on osa sen peltomaista otettu pois viljelystä . Savonradan linjaus kulku vuonna 1965 monin paikoin järven rantoja pitkin, mutta vuoden 1985 kartassa on rautatien linjaus muutettu oikaisten Lapinniemen sisäosia pitkin. Vanha ratalinjaus on muutettu autoille sopivaksi pikkutieksi ja seututieksi 368.