stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruzajevka

| Ruzajevka (Рузаевка) Оразай, Orozaj |
| --- | --- |
 Mordva Venäjällä, alla kaupungin sijainti tasavallassa
 Ruzajevka
 Koordinaatit: 54°04′N, 44°57′E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Mordva
Piiri:  Ruzajevkan piiri
Perustettu:  1631
Kaupungiksi:  1937
Väkiluku (2010):  47 523
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  431451
Suuntanumero(t):  (+7) 83451
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruzajevka (ven. Руза́евка, mordvaksi Оразай, Orozaj) on kaupunki Ruzajevkan piirissä Mordvan tasavallan keskiosassa Venäjällä, 25 kilometriä pääkaupungista Saranskista lounaaseen. Kaupunki sijaitsee Insarjoen varrella.
Asukasluvun kehitys:[lähde? ]
17 100 (1939)
24 900 (1959)
48 800 (1979)
51 034 (1989)
49 790 (2002)
47 523 (2010)
Ruzajevka perustettiin vuonna 1631, ja se tunnettiin aluksi nimellä Urazajevka tataari Murza Urazai Tonkaišejevin mukaan, joka sai sieltä maata, jolle alkoi syntyä asutusta. Kaupunki siitä tuli vuonna 1937.
Ruohojärvi (Ylöjärvi)

| Ruohojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°46′25″N, 23°41′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Näsijärveen 
Järvinumero:  35.311.1.035
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,9 m  
Rantaviiva:  0,633 km  
Pinta-ala:  1,814 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRuohojärvi 
Ruohojärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Länsi-Teiskon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,9 metriä mpy.
Ruotsin kunnallisvaalit 2010

Ruotsin kunnallisvaaleissa 2010 valittiin 290 kunnanvaltuuston edustajat toimikaudelle 2010–2014.
Äänestysaktiivisuus kasvoi kaikissa kunnissa kahta lukuun ottamatta, ja vaihteli Lomman 90,5 prosentin ja Haaparannan 61 prosentin välillä. Vaaleissa menestyivät Ympäristöpuolue Vihreät (+2,2 %), Ruotsidemokraatit (+2 %) ja Maltillinen kokoomus (+1,9 %). Kaikkien muiden valtiopäiväpuolueiden kannatus laski. Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue oli ainoa puolue, joka sai edustajia kaikkiin 290 valtuustoon.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kommunalvalen i Sverige 2010
Runebergin koti

| Runebergin koti |
| --- | --- |

Tyyppi:  Taiteilijakotimuseo 
Osoite:  Aleksanterinkatu 3, 06100 Porvoo  
Sijainti:  Porvoo 
Koordinaatit:  
 fiRunebergin koti 
  
Runebergin koti (ruots. Runebergs hem) on Porvoossa sijaitseva rakennus, jossa Suomen kansallisrunoilija Johan Ludvig Runeberg (s. 1804) asui vuodesta 1852 kuolemaansa asti vuoteen 1877. Johan Ludvigin vaimo Fredrika Runeberg (s. 1807) kuoli vuonna 1879, jonka jälkeen Suomen valtio osti talon irtaimistoineen. Runebergien kodista tehtiin museo vuonna 1882. Museo on yksi Porvoon suosituimpia ja tunnetuimpia nähtävyyksiä. Se sijaitsee lyhyen matkan päässä Porvoon uudesta sillasta.
Vuonna 2003 museo peruskorjattiin ja avattiin uudelleen vuotta myöhemmin. Museossa on näytteillä Runebergin perheen huonekaluja, taideteoksia, viherkasveja (siis Fredrikan vaalimien huonekasvien jälkeläisiä), astioita ja vanhoja metsästysaseita. Kodissa esitellään Runebergin perheen arkea ja juhlaa näyttävästi ja yksityiskohtaisesti. Taloon kuuluu myös Fredrikan perustama puutarha, jossa kasvaa kesäisin ruusuja, valejasmiineja ja hedelmäpuita. Piharakennuksen vieressä on leikkipaikka, jossa lapsille on tarjolla entisaikojen puuhia. Museovierailun yhteydessä voi tutustua myös pariskunnan pojan, Walter Runebergin veistoskokoelmaan tai vierailla museokaupassa.
Porvoossa ja museolla vietetään kansallisruonoilijan syntymäpäivää 5. helmikuuta. Osa juhlaperinteistä juontaa juurensa jo 1870-luvulta, jolloin  palokuntalaiset saapuivat rumppujen päristessä soihtukulkueena kunnioittamaan halvaantunutta ja vuoteessaan makaavaa runoilijaa tämän kodille. Syynä saattoi olla se, että Runeberg oli Porvoon VPK:n ensimmäinen maksava kannatusjäsen. Ylioppilaat taas lauloivat hänen ikkunansa ulkopuolella.
J. L. Runebergin kotona oli hänen syntymäpäivänään kukkinut kielo jo ennen kuin runoilija sairastui. Kielo oli Runebergin lempikukka – siksi museossa on syntymäpäivisin yhä edelleen kieloja. Runebergin päivänä museoon on juhlan kunniaksi ilmainen sisäänpääsy ja runsaasti opastuksia. Illan hämärtyessä paikalle saapuu soihtukulkue joka soittaa rumpuja, lauluja taas esittää paikallinen mieskuoro, Runebergs Kören.
Runebergien kodin sisäänkäynti talon pihan puolella.
Kuva salongista.
J.L. Runeberg harrasti metsästystä.
Walter Runebergin studio.
Johan Ludvig Runeberg 1875
Fredrika Runeberg 1875
J.L. ja Fredrika Runeberg 1846.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Runebergin koti Wikimedia Commonsissa
Runeberg tänään (Arkistoitu – Internet Archive)
Saint Mark

Saint Mark voi viitata:
Saint Mark, alue Dominicalla
Saint Mark, alue Grenadalla
Roman Neustädter

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Roman Neustädter
Syntymäaika: 18. helmikuuta 1988 (ikä 36)
Syntymäpaikka: Dnepropetrovsk, Neuvostoliitto
Pelipaikka: puolustava keskikenttäpelaaja
Pituus: 190 senttimetriä
Paino: 83 kilogrammaa
Seura
Seura: Schalke 04
Pelinumero: 33
Junioriseurat
1995–2006: Mainz 05
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2008 | Mainz 05 II | 65 | (8) |
| 2008–2009 | Mainz 05 | 16 | (1) |
| 2009–2010 | Borussia Mönchengladbach II | 23 | (3) |
| 2009–2012 | Borussia Mönchengladbach | 59 | (1) |
| 2012– | Schalke 04 | 50 | (4) |
Maajoukkue
| 2008 | Saksa U20 | 2 | (1) |
| 2009 | Saksa U21 | 1 | (0) |
| 2012–2016 | Saksa | 2 | (0) |
| 2016– | Venäjä | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 1. maaliskuuta 2014.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 11. kesäkuuta 2016.
Roman Neustädter (s. 18. helmikuuta 1988 Dnepropetrovsk, Ukrainan sosialistinen neuvostotasavalta, Neuvostoliitto) on venäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Bundesliigassa pelaavaa Schalkea.
Ura > Seurajoukkue

Koko junioriuransa Saksassa viettänyt Neustädter siirtyi kesällä 2012 ilmaisella siirrolla Schalkeen. Hän teki joukkueen kanssa nelivuotisen sopimuksen.
Ura > Maajoukkue

Neustädter edustaa maajoukkuetasolla Venäjää. Toukokuussa 2016 maan kansallisuuden saaneelle Neustädterille myönnettiin lupa pelata maajoukkueessaan jo Ranskan EM-kilpailuissa 2016. Prosessi onnistui tavallista nopeammin, sillä Venäjän presidentti Vladimir Putin oli antanut asiasta virallisen määräyksen aiemmin samassa kuussa. Venäjän urheiluministeri Vitali Mutko vahvisti kuitenkin venäläismedialle, ettei Neustädter saanut poikkeuslupaa kaksoiskansalaisuuteen. Neustädterin oli siis luovuttava Saksan kansalaisuudesta, koska Venäjä ei ole Euroopan unionin jäsen.
Ennen aikaansa Venäjän maajoukkueessa, Neustädter ehti edustaa Saksaa ikäkausimaajoukkueissa sekä kahden ottelun verran miesten maajoukkueessa vuosina 2012 ja 2013. Nuo pelit eivät kuitenkaan olleet virallisia pelejä, vaan ystävyysotteluita, mikä mahdollisti vielä maajoukkue-edustuksen muualla. Myös Ukrainan maajoukkue oli aiemmin kiinnostunut Neustädterin palveluksista.
Yksityiselämä

Neustädter muutti Neuvostoliitosta Saksaan 1990-luvun alussa. Hänen isänsä on myös ammattilaisuransa lopettanut jalkapalloilija, Karlsruheria ja Mainzia edustanut Peter Neustädter.
Aiheesta muualla

Roman Neustädterin esittely Fussballdaten-sivustolla (saksaksi)
Venäjän joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2016
1 Akinfejev |
2 Šiškin |
3 Smolnikov |
4 Ignaševitš |
5 Neustädter |
6 A. Berezutski |
7 Jusupov |
8 Glušakov |
9 Kokorin |
10 Smolov |
11 Mamajev |
12 Lodigin |
13 Golovin |
14 V. Berezutski |
15 Širokov |
16 Guilherme |
17 Šatov |
18 Ivanov |
19 Samedov |
20 Torbinski |
21 Štšennikov |
22 Dzjuba |
23 Kombarov |
Valmentaja Slutski
Kiel

| Kiel |
| --- | --- |
 Ilmakuva Kielin keskustasta.
 lippu:  vaakuna
 Kiel
 Koordinaatit: 54°20′00″N, 10°08′00″E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Schleswig-Holstein
Perustettu:  1233
Hallinto:  
 – Pormestari:  Ulf Kämpfer
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  118,65 km²
Korkeus:  0–74 m
Väkiluku (2014):  243 148
 – Väestötiheys:  2 049 as./km²
 
 www.kiel.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiel ( kuuntele ääntämys (ohje)) on satamakaupunki Itämeren rannalla Pohjois-Saksassa. Se on Schleswig-Holsteinin osavaltion pääkaupunki. Vuoden 2014 lopussa kaupungin asukasluku oli 243 148, joten se on asukasluvultaan Schleswig-Holsteinin suurin kaupunki. Kielin pinta-ala on 118,65 km².
Historia

Kylä perustettiin 1233 ja muutettiin kaupungiksi 1242. Kiel, Holsteinin herttuakunnan pääkaupunki, oli Hansaliiton jäsen vuodesta 1284 vuoteen 1518. Herttuakunta oli Tanskan kuninkaan alaisuudessa vuodesta 1773 vuoteen 1864. Koska Tanskan kuningas kuitenkin hallitsi Holsteinia vain personaaliunionin kautta, Holstein pysyi saksalais-roomalaisen keisarikunnan osana eikä Kieliäkään liitetty Tanskaan. Edes keisarikunnan hajoaminen vuonna 1806 ei muuttanut tilannetta, vaan Tanskan kuninkaan valta perustui myöhemminkin ainoastaan hänen asemaansa Holsteinin herttuana.
Vuonna 1864 Preussi ja Itävalta valtasivat Kielin ja hallitsivat sitä aluksi yhteisesti, kunnes Preussin ja Itävallan välinen sota johti vuonna 1867 Kielin liittämiseen Preussiin. Preussi teki Kielistä Itämeren tärkeimmän satamakaupungin, ja vuoden 1864 asukaslukuun (17 000) verrattuna kaupungin väkiluku ensin yli kuusinkertaistui (108 000) vuoteen 1900 ja sitten vielä lähes kaksinkertaistui (212 000) vuoteen 1910 mennessä.
1895 avattiin kaupungista alkunsa saava Kielin kanava.
Kiel oli 1900-luvun alkupuolella Saksan tärkein satamakaupunki, minkä vuoksi liittoutuneet pommittivat sen raunioiksi toisessa maailmansodassa. Kielin sotasatama räjäytettiin 5. helmikuuta 1950. Tämän vuoksi melkein kaikki kaupungin rakennukset ovat alle 70 vuotta vanhoja, vaikka kaupungissa juhlittiin suuria 750-vuotisjuhlia 1992. Tuhoista huolimatta Kiel nousi sodan jälkeen Schleswig-Holsteinin osavaltion pääkaupungiksi, ja aluehallinto siirtyi sinne Schleswigin kaupungista.
Tiede

Kansainvälisesti tunnettuja ovat vuonna 1665 perustettu Kielin yliopisto sekä sen yhteydessä toimiva Maailmantalouden laitos (saks. Institut für Weltwirtschaft (IfW)).
Ilmasto

Kielissä vuoden lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja  elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 21,3 °C. Keskimääräinen alin lämpötila on nollassa tammikuussa, joka on vuoden kylmin kuukausi. Eniten sataa heinäkuussa, keskimäärin 88 mm.
Liikenne

Kiel on Saksan tärkeimpiä matkustajasatamia ja Itämerelle suuntautuvan laivaliikenteen kannalta tärkeä tavarasatama. Säännöllisiä matkustajalauttayhteyksiä on Ruotsin Göteborgiin, Norjan Osloon sekä Liettuan Klaipėdaan. Kielin sataman kautta kulki noin 6,3 miljoonaa tonnia tavaraa vuonna 2013.
Urheilu

Vuosina 1936 ja 1972 Kielissä pidettiin olympialaisten purjehduskisat. Käsipalloseura THW Kiel on voittanut Saksan mestaruuden 14 kertaa sekä Euroopan mestareiden liigan vuosina 2007, 2010 ja 2012 ja on näin Saksan menestynein seurajoukkue. Jalkapalloseura Holstein Kiel pelaa Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla.
Ystävyyskaupungit

Kielillä on ystävyyskaupunkeja seitsemässä maassa:
Brest, Ranska
Coventry, Yhdistynyt kuningaskunta
Vaasa, Suomi
Gdynia, Puola
Tallinna, Viro
Stralsund, Mecklenburg-Etu-Pommeri, Saksa
Kaliningrad, Venäjä
Sovetsk, Venäjä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiel Wikimedia Commonsissa
Kiel Stadt-Panoramen panoraamakuvia Kielin nähtävyyksistä
Runeberg (suku)

Runeberg on Ruotsissa ja Suomessa vaikuttanut sivistyssuku. Suvun kantaisä oli ruotsalainen Jämtlandin rykmentin rakuuna Erik Larsinpoika Rönberg (eli Runneberg), joka asui 1600-luvun lopulla Jämtlandin Rävsundissa, Pilgrimstadin torpassa. Osa hänen pojanpojistaan asettui 1700-luvulla asumaan Suomeen. Runeberg-suvun suomalaisen haaran kantaisä on maanmittari Ludvig Anton Runeberg (1725–1803), kansallisrunoilija Johan Ludvig Runebergin isoisä. Myöhemmät Suomessa tunnetut Runebergit ovat enimmäkseen J. L. Runebergin jälkeläisiä.
Suvun jäseniä

Edvard Fredrik Runeberg (1721–1802), ruotsalainen kansantaloudellinen kirjailija
Efraim Otto Runeberg (1722–1770), ruotsalais-suomalainen maanmittauksen johtaja ja kansantaloudellinen kirjailija
Johan Ludvig Runeberg (1804–1877), Suomen kansallisrunoilija (puoliso Fredrika Runeberg, o.s. Tengström)
Carolina Runeberg (1808–1891), runoilija, J. L. Runebergin sisar
Ludvig Mikael Runeberg (1835–1902), luonnontieteilijä ja taiteilija, J. L. Runebergin poika
Lorenzo Runeberg (1836–1919), lääkäri, J. L. Runebergin poika
Walter Runeberg (1838–1920), kuvanveistäjä, J. L. Runebergin poika
Johan Wilhelm Runeberg (1843–1918), lääketieteen professori, valtioneuvos ja kansanedustaja, J. L. Runebergin poika
Robert Runeberg (1846–1919), insinööri ja ilmailun pioneeri, J. L. Runebergin poika
Fredrik Runeberg (1850–1884), lääkäri ja valokuvaaja, J. L. Runebergin poika
Nino Runeberg (1874–1934), opettaja ja kirjailija, Walter Runebergin poika
Birger Runeberg (1875–1938), kirurgian professori, J. W. Runebergin poika
Einar Runeberg (1877–1938), kaupunginlääkäri, J. W. Runebergin poika
Carl Michael Runeberg (1905–1987), rehtori, historiantutkija, Einar Runebergin poika
Heidi Parland (1902–1990), kääntäjä, Nino Runebergin tytär
Fred Runeberg (1909–1976), valokuvaaja, Nino Runebergin poika
Arne Runeberg (1912–1979), sosiaaliantropologian apulaisprofessori, Nino Runebergin poika
Kristian Runeberg (1934–2018), freelance-lehtivalokuvaaja, Fred Runebergin poika
Salacia (jumalatar)

Salacia
Salacia oli meren jumalatar roomalaisessa mytologiassa. Hän oli Neptunuksen vaimo. Hänen kreikkalainen vastineensa oli Amphitrite, Poseidonin vaimo.
Ruoholammi (Lopen Vojakkala)

| Ruoholammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°47′15″N, 24°04′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  ei ole 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120-122,5 m
 fiRuoholammi 
Ruoholammi on Kanta-Hämeessä Lopella oleva lampi, joka kuuluu  Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Lampi on pieni ja pyöreä muodoltaan ja se sijaitsee Väärätmäen alanteessa olevassa suossa. Lammesta ei lähde tai siihen ei laske ojia. Sen halkaisija on vain 25 metriä. Ympäristö on hiekka- ja soramaastoa, jossa kasvaa kangasmetsää. Hämeenlinnan ja Lopen välinen raja ylittää suon ja kulkee 50 metrin päässä lammesta. Yhdystie 2831 kiertää lampea ympäröivän suon.
Luonnonhistoria

Ruoholammin synty tapahtui samoissa olosuhteissa kuin Pikku-Poikamolla, jonka yhteydessä on selostettu sen syntytapa.
Sam Underwood

Sam Underwood vuonna 2017.
Sam Lewis Underwood (s. 4. elokuuta 1987 Woking, Englanti) on brittiläinen näyttelijä, joka on esiintynyt useissa yhdysvaltalaisissa televisiosarjoissa. Vuosina 2014–2015 hän esitti Pahan jäljillä -sarjassa identtisiä kaksosia Lukea ja Markia. Underwoodilla on ollut rooleja myös sarjoissa Dexter, Fear the Walking Dead ja Isänmaan puolesta. Vuodesta 2019 alkaen hän on näytellyt Dynastiassa.
Underwood muutti Britanniasta New Yorkiin vuonna 2006. Hän on opiskellut American Musical and Dramatic Academyssa.
Sagitta

Sagitta on nuolta tarkoittava latinalainen sana, jota käytetään kansainvälisesti seuraavissa merkityksissä:
Sagitta, Nuoli, tähdistö
Sagitta, geometrinen käsite
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sagitta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ruzizi

| Ruzizi |
| --- | --- |
 Virtahepoja Ruzizi-joen alajuoksulla Gatumbassa Burundissa
Alkulähde:  Kivujärven eteläpää
Laskupaikka:  Tanganjikajärven pohjoispää
Maat:   Kongon demokraattinen tasavalta  Ruanda  Burundi
Pituus:  160 km
Ruzizi eli Rusizi on noin 160 km pitkä joki Afrikassa Kivu- ja Tanganjikajärven välillä. Ruzizi on Kivujärven eteläinen laskujoki ja virtaa lähes suoraan etelään Tanganjikajärveen Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan sekä Burundin rajalla. Joki alkaa aivan Bukavun kaupungin itäpuolelta ja sen yläjuoksulla on runsaasti koskia.
Joen yläjuoksu padottiin vuonna 1958 sähköntuotantoa varten ja vuonna 1989 rakennettiin sähköä tuottava vesivoimalaitos myös joen alajuoksulle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruzizi Wikimedia Commonsissa
Sam Surridge

Sam Surridge vuonna 2020.
Samuel William "Sam" Surridge (s. 28. heinäkuuta 1998 Slough) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pituudeltaan 190-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Nottingham Forestia.
Surridge pelasi Bournemouthin junioreissa. Hän pelasi lainasopimuksilla kakkosliigassa Yeovil Townin ja Oldham Athleticin joukkueissa ennen kuin pääsi pelaamaan kaksi ensimmäistä valioliigaotteluaan Bournemouthin joukkueessa helmi- ja toukokuussa 2019. Kauden 2019–2020 alkupuoliskolla Surridge pelasi lainasopimuksella mestaruussarjaa Swansea Cityn joukkueessa ja pääsi kauden jälkipuoliskolla Bournemouthin joukkueessa kentälle neljässä valioliigaottelussa. Kaudella 2020–2021 hän sai Bournemouthissa enemmän peliaikaa mutta sarjatasona oli mestaruusssarja, jonne joukkue oli pudonnut edellisen kauden päätteeksi. Surridge siirtyi elokuussa 2021 Stoke Cityyn ja tammikuussa 2022 Nottingham Forestiin, eli ura jatkui edelleen mestaruussarjassa. Hän pelasi Nottinghamin kaikissa kolmessa ottelussa kevään 2022 nousukarsinnassa, jonka tuloksena joukkue nousi Valioliigaan. Surridge on pelannut mestaruussarjassa 86 ottelua ja tehnyt niissä 17 maalia.
Surridge pelasi kauden 2022–2023 Valioliigassa joukkueensa ensimmäisessä ottelussa avauskokoonpanossa mutta putosi sitten vaihtopelaajaksi. Hän pelasi kauden aikana 20 valioliigaottelua mutta ei ensimmäisen ottelunsa jälkeen kertaakaan avauksessa. Kauden ainoan liigamaalinsa hän teki tammikuussa tasapeliin päättyneessä vierasottelussa Bournemouthia vastaan. Liigacupissa Nottingham ylsi välieriin ja Surridge teki toisen kierroksen ottelussa Grimsbyä vastaan kaksi joukkueensa kolmesta maalista sekä pelasi myös viidessä muussa ottelussa. FA Cupissa hän pelasi tappiollisessa kolmannen kierroksen ottelussa täydet minuutit.
Surridge pelasi Englannin alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa kolme ottelua vuosina 2019–2020 ja teki yhden maalin Sloveniaa vastaan.
Koutokeino (taajama)

| Kautokeino   Guovdageaidnu |
| --- | --- |
 Koutokeinon ydinkeskusta Saamelaisesta korkeakoulusta nähtynä
Kunta:  Koutokeino
Lääni:  Finnmarkin lääni
Pinta-ala:  2,27  (2012) km²
Väkiluku:  1 354  (2012)
– väestötiheys:  596  as/km² (2012)
Koutokeino (norj. Kautokeino, pohjoissaameksi Guovdageaidnu) on Koutokeinon kunnan hallinnollinen keskus ja suurin asutuskeskus 1 354 asukkaallaan.
Taajamassa sijaitsevat mm. Koutokeinon ala- ja yläaste, ja Sámi joatkkaskuvla ja boazodoalloskuvla (”joatkkaskuvla”, norjaksi ”videregående skole” = ”jatkokoulu”), norjalainen nimitys lukiolle. Koutokeinon keskusta on kerääntynyt pääosin Riksvei 93:n (Álttáluodda/Suomaluodda) ympärille, joka ylittää ydinkeskustan eteläpuolella Koutokeinojoen. Ydinkeskustassa Rv93:sta eroava Bredbuknesveien on myös yksi tärkeimmistä, ellei jopa toiseksi tärkein tie, jonka varrella sijaitsevat ala- ja yläaste, ja LES-viessu (LES-talo), jossa sijaitsevat mm. Koutokeinon kirjaston, Länsi-Finnmarkin poronhoitohallinnon ja Beaivváš Sámi Teáhterin tilat ja osa sanomalehti Ávvirin tiloista.
Koutokeinon Esso-huoltoasema. Taustalla Diehtosiida.
Keskustassa Rv93:n varrella sijaitsee kaksi päivittäistavarakauppaa, Coop Marked  ja Rema 1000, joka on toisella puolella jokea, ravintola Boddu (’Tauko’)  ja Kahvila Vika. Keskustassa sijaitsee myös Márkan Senter, paikallinen ”kauppakeskus”, jossa on pari kauppaa ja Esso-huoltoasema. Koutokeinon kunnantalo sijaitsee koulujen ja Coop-kaupan välissä.
Koutokeinolla on myös ”pohjoisempi keskusta”, jossa ovat Thon Hotel, pizza- ja hampurilaisravintola Pitstop, Circle K -huoltoasema ja Koutokeinon paloasema. Koutokeinon kunta suunnittelee lopettavansa Coop Marked -kaupan ydinkeskustasta ja rakentavansa isomman Coop Prixin pohjoisemmaksi keskustaan. Ydinkeskustan vieressä sijaitsee myös Koutokeinon suurin rakennus Diehtosiida, jossa on Saamelainen korkeakoulu, Gáldu, Sámi Arkiiva ja osa Norjan Saamelaiskäräjistä.
Hieman kirkonkylästä pohjoiseen Koutokeinojoen itärannan jyrkässä rinteessä on sijainnut jo 1950-luvulta hopeaseppäpariskunta Frank ja Regine Juhlsin galleria, joka on avoinna yleisölle. Galleriaa on rakennettu siten, että jokaiselle vuosikymmenelle on oma huoneensa. Yksi huoneista on Afganistan-vaikutteinen. Frank Juhls on syntyjään tanskalainen ja Regine sveitsiläinen. He tutustuivat alun perin Koutokeinossa, jossa he perehtyivät sikäläisen alkuperäiskansan elintapoihin. Galleriassa on myynnissä myös saamelaisteen perinteisiä käsitöitä. Nykyään galleriaa johtaa pariskunnan tytär Sunniva Juhls.
Juhls’ Gallery
Saariston lasten suuri seikkailu

| Saariston lasten suuri seikkailu> Skrållan, Ruskprick och Knorrhane |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Olle Hellbom
Käsikirjoittaja:  Astrid Lindgren
Tuottaja:  Olle Nordemar
Säveltäjä:  Jan Johansson
Kuvaaja:  Kalle Bergholm
Pääosat:   Kajsa Dandenell  Maria Johansson  Stephen Lindholm  Kristina Jämtmark  Hans Alfredson  Tage Danielsson  Louise Edlind 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  AB Svensk Filmindustri
Ensi-ilta:   Ruotsi 2. joulukuuta 1967  Suomi 
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Edeltäjä:  Saariston lapsille tapahtuu
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saariston lasten suuri seikkailu on vuonna 1967 ensi-iltansa saanut lastenelokuva.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kajsa Dandenell  | … |  Ninni   |
|  Maria Johansson  | … |  Pampula   |
|  Stephen Lindholm  | … |  Pelle   |
|  Kristina Jämtmark  | … |  Stina   |
|  Hans Alfredson  | … |  Ruskprick   |
|  Tage Danielsson  | … |  Knorrhane   |
|  Louise Edlind  | … |  Malin   |
Sagittaalileikkaus

Sagittaalileikkaus ihmisen kallosta. Leonardo da Vinci, 1489.
Sagittaalileikkaus (lat. sectio sagittaalis) on lääketieteessä anatomiaan liittyvä termi, joka jakaa kehon kuvitteellisesti oikeaan ja vasempaan tasoon. Suomeksi termiä kutsutaan myös nuolileikkaukseksi.
Sanan keksijänä pidetään Gerad Cremonalaista.
Saint Mark (Dominica)

| Saint Mark |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Dominica
Pinta-ala:  5,18 km²
Väkiluku (2011):  1 832
Saint Markin alue on yksi Dominican kymmenestä hallinnollisesta alueesta. Sen alue rajautuu Saint Lukeen pohjoisessa ja Saint Patrickiin idässä. Alueen pinta-ala on 5,18 km² ja se on saaren pienin. Asukkaita alueella on 1832 (2011). Alueen asutuskeskuksia ovat Soufrière, Scotts Head ja Gallion.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint Mark (Dominica) Wikimedia Commonsissa
Dominican alueet
Saint Andrew
Saint David
Saint George
Saint John
Saint Joseph
Saint Luke
Saint Mark
Saint Patrick
Saint Paul
Saint Peter
Samuel Girard

| Samuel Girard |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. toukokuuta 1998 (ikä 26) Roberval, Quebec, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  73 kg
Seura
Seura:  Colorado Avalanche
Sarja:  NHL
Pelinumero:  49
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Nashville Predators (NHL) Milwaukee Admirals (AHL)
NHL-varaus:  47. varaus, 2016 Nashville Predators
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Colorado Avalanche | 2022  |
Samuel Girard (s. 12. toukokuuta 1998) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-liigassa pelaavan Colorado Avalanchea.