stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Porvoo

| Porvoo Borgå |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Porvoonjoen maisemaa ranta-aittoineen vanhan Porvoon kohdalla.
Sijainti:  60°23′35″N, 025°39′50″E
Maakunta:  Uudenmaan maakunta
Seutukunta:  Porvoon seutukunta
Kuntanumero:  612 (–1996), 638 (1997–)
Hallinnollinen keskus:  Porvoon keskustaajama
Perustettu:  noin 1380
Kuntaliitokset:  Porvoon mlk (1997)
Pinta-ala ilman merialueita:  664,72 km² 151:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  2 139,82 km² 42:nneksi suurin 2022 
– maa:  654,56 km²
– sisävesi:  10,16 km²
– meri:  1 475,10 km²
Väkiluku:  51 753 19:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  79,07 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  16,7 %
– 15–64-v.:  61,5 %
– yli 64-v.:  21,8 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  63,7 %
– ruotsinkielisiä:  27,8 %
– muut:  8,5 %
Kunnallisvero:  7,1 % 287:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Jani Pitkäniemi
Kaupunginvaltuusto:  51 paikkaa
  2021–2025   • RKP   • Kok.   • SDP   • Vihr.   • PS   • Kesk.   • Vas.   • KD:   15 10 10 6 5 2 2 1
www.porvoo.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Porvoo (ruots. Borgå) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee maan etelärannikolla Uudenmaan maakunnassa. Porvoon kaupungissa asuu noin 52 000 ja laajemmin Porvoon seudulla asuu noin 60 000 henkilöä. Asukasluvultaan kaupunki on Suomen 19:nneksi suurin.
Porvoo on kaksikielinen; 63,7 prosenttia asukkaista on suomenkielisiä, 27,8 prosenttia ruotsinkielisiä ja 8,5 prosenttia muunkielisiä. Porvoon naapurikunnat ovat Askola, Loviisa, Myrskylä, Pornainen ja Sipoo. Porvoo oli lakkautetun Itä-Uudenmaan maakunnan maakuntakeskus.
Porvoo tunnetaan historiallisena Suomen kaupunkina. Luontoympäristössä kiteytyy itäisen Uudenmaan elementit meressä ja maaseudussa sekä jokilaakson viljelymaisemissa ja ulkomeren saaristossa. Porvoossa on ollut piispanistuin vuodesta 1723 lähtien: vuoteen 1923 asti aiempi Viipurin tuomiokapituli toimi kaupungissa, ja sen jälkeen perustettu uusi Porvoon hiippakunta on ollut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkielinen hiippakunta.
Maantiede

Helsingin itärajalta Porvoon keskustaan on matkaa noin 35 kilometriä.
Kaupungin keskusta sijaitsee soraisten mäkien välissä Porvoonjokilaaksossa Porvoonlahden (Kaupunginselkä) rannalla. Kaupunkia halkoo kolme jokea: Mustijoki, Porvoonjoki ja Ilolanjoki, jonka vesistöön kuuluvat muun muassa Viksberginjärvi ja Veckjärvi. Savipohjaisen, viljellyn jokilaakson ympärillä on kallioisia tai moreenipeitteisiä mäkimaita. Kaupungin itäosassa on pitkä Tirmon niemimaa, jonka etelä- ja länsipuolella on useita selkiä: Stensbölenselkä, Orrbynselkä, Äggskärsinselkä, Svartbäckinselkä ja Esthamninselkä. Siellä on myös suuria saaria ja saaristoja käsittävä rikkonainen vesialue. Suurimpia saaria ovat kapeiden salmien mantereesta erottamat Kråkö, lähes 15 kilometriä pitkät Vessölandet ja Emäsalo ja sadoista saarista muodostuva Pellingin saaristo. Kaupungin lounaisosassa taas on hajanainen Onaksen saaristo.
Porvoon alueen suurimpia saaria ovat Vessö, Emäsalo, Suur-Pellinki, Kråkö, Hakasalo, Onas ja Pirttisaari.lähde?
Maantiede > Luonto

Porvoossa on Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen toimialueella sijaitsevista 105 Natura 2000 -alueesta kuusi: Boxin suot, Emäsalon suot, Pernajanlahtien ja Pernajan saariston merensuojelualue, Porvoonjoen suisto – Stensböle, Söderskärin ja Långörenin saaristo ja Tungträsketin vanha metsä.
Porvooseen on perustettu luonnonsuojelualueita jo vuodesta 1930 lähtien. Ensimmäinen perustettu alue oli Söderskär (1930) ja toinen Tunnholmen (1932). Toisen maailmansodan jälkeisenä aikana perustettiin Ruskis (1945), Mjåviken (1948), Telegrafberget (1961), Långgören (1970), Gåsholmen-Sandö (1972), Klobbudden (1973), Stora Fårholmen (1982), Kurmalmen (1984), Hasselholmen (1986, 1994), Sikosaari (1990), Sannaisten Ekbacka (1991), Stensböle I (1992), Stormossen I (1993) ja Stensböle II (1994).
Suomen liittyttyä Euroopan unioniin on alueiden perustamistahti kiihtynyt. Jäsenyyden aikana on perustettu lisäksi Stensböle III (1996), Stensböle IV (1996), Stensböle V (1998), Stormossen II (1998), Stensböle VI (1999), Stormossen III (1999), Stensböle VII (1999), Stormossen IV (1999), Bjurmossaträsket (2004), Piparviksmossen I (2004), Piparviksmossen II (2004), Sommarträsket (2005), Stor-Pellinge yttre hällar (2005), Stensbölen kalliot (2007), Venjärven metsä (2008), Lövsta (2008), Pieni Pernajanlahti (2008), Dalgård (2008), Fågelmossen (2008), Tungträsketin metsä (2008), Kalax Stormossen (2009), Fågelmossen (2009), Kaupunginselkä-Stensbölefjärden (2009) ja Nietoonmetsä (2010).
Porvoon kansalliseen kaupunkipuistoon kuuluu 25 erilliskohdetta. Ne ovat merkittäviä kulttuurihistoriallisesti mutta myös luonnon monimuotoisuuden kannalta. Alueeseen kuuluu 1 122 hehtaaria maapinta-alaa ja 1 030 hehtaaria vesialueita.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Porvoon keskiaikaisesta asemakaavasta muistuttavat Vanhassa Porvoossa olevat sokkeloiset kujat, puutalot ja ranta-aitat. Nykyiset puurakennukset ovat 1700- ja 1800-luvuilta. Jokivarressa maisemaa hallitsee jyrkkäkattoinen goottilainen tuomiokirkko, joka sai nykyisen muotonsa 1400-luvulla. Samalla paikalla oli jo 1200-luvulla puukirkko, jossa oli kivisakasti, 1300-luvulla taas pieni harmaakivikirkko. Nykyisin Porvoon tuomiokirkkona tunnettu kirkko Porvoon vanhassakaupungissa oli keskiaikaisen Kuninkaantien varrella. Se on laajahkon puutalokaupungin, Vanhan Porvoon, ympäröimä. Porvoon uusi keskusta rakennettiin vanhankaupungin eteläpuolelle 1800-luvulla empiretyyliin Carl Ludvig Engelin vuonna 1832 laatiman ruutuasemakaavan mukaan. Se purettiin osittain modernien liikerakennusten tieltä 1960-luvun tietämissä. Uudemmissa kaupunginosissa on kerrostaloja, mutta kaupunkikuvaa hallitsevat pientaloalueet. Viheralueita keskustassa ovat Kaupunginpuisto, ja Runeberginpuisto, Porvoonjoen suulla taas sijaitsee Ruskiksen luonnonsuojelualue.
Porvoon nähtävyyksiä ovat muun muassa Vanha Porvoo, Porvoon tuomiokirkko ja Runebergin kotimuseo. Matkailijoita houkuttelevat kaupunkiin myös ravintolat, kahvilat, saaristo ja veneily. Kaupungissa sijaitsee runsaasti historiallisia kartanoita. Vuonna 2012 Porvoossa oli yli 3700 kesämökkiä. Porvoo on myös kokousmatkailukaupunki. Vuonna 2012 avattiin kulttuuri- ja kongressikeskus Taidetehdas.
Porvoolaisia museoita ovat Albert Edelfeltin ateljeemuseo, kotiseutumuseo Hörbergsgården, Runebergin koti, perämoottorimuseo Outboard museum, Porvoon nukke- ja lelumuseo, Porvoon veteraanihuone, Postimäen ulkoilmamuseo, Walter Runebergin veistoskokoelma, Yrjö A. Jäntin taidekokoelma Taidetehtaassa sekä Porvoon museon Holmin talo ja Vanha raatihuone.
Porvoossa toimivat seuraavat galleriat: Colmio Slow House, Galleria Sofia, Galleria ArtMarina, Galleria Vanha Kappalaisentalo, Kulttuuritalo Grand (teatteri- ja konserttisali, juhla- ja kokoustiloja), Sirkka Turkki - Taidepuisto, Staffaksen kartanon puutarhagalleria, Porvoon Taidehalli, Yrjö A. Jäntin taidekokoelma ja Taidelainaamo Konsta ja Taidemakasiini Art .
Kirjailija Erkki Valan isoisä oli maineikas porvoolainen kanttori jonka mukaan on nimetty Pappilanmäen Vadenströminkuja.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Kuvia Porvoosta

Talvinen maisema Vanhassa Porvoossa.
Porvoon kujia. Itäisen Pitkäkadun ja Kulmakujan risteys.
Näkymä Vanhasta Porvoosta.
Porvoon tuomiokirkko Porvoonjoen vastarannalta kuvattuna.
Porvoon tuomiokirkko tammikuussa 2006
Hallinto

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Paikkajako ja äänestysaktiivisuus kuntavaaleissa
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |  |
| vaalit | RKP | SDP | Kok. | SKDL Vas. | Kesk. | SKL KD | Vihr. | PS | Muut | äänestys- aktiivisuus |  |
| 1976 | 15 | 13 | 8 | 4 | – | 1 |  |  | 2a | 75,0 % |  |
| 1980 | 14 | 15 | 9 | 1 | 1 | 1 |  |  | 2 | 76,5 % |  |
| 1984 | 16 | 15 | 8 | 2 | – | – | 2 |  | – | 72,4 % |  |
| 1988 | 16 | 14 | 9 | 1 | – | 1 | 1 |  | 1b | 68,1 % |  |
| 1992 | 15 | 15 | 8 | 1 | – | 1 | 3 |  | – | 68,9 % |  |
| 1996 | 20 | 15 | 8 | 1 | 2 | 1 | 4 |  | – | 61,5 % |  |
| 2000 | 17 | 16 | 9 | 1 | 2 | 1 | 5 |  | – | 59,6 % |  |
| 2004 | 18 | 15 | 8 | 2 | 3 | – | 5 |  | – | 61,4 % |  |
| 2008 | 16 | 14 | 8 | 1 | 2 | – | 5 | 5 | – | 64,2 % |  |
| 2012 | 16 | 12 | 9 | 1 | 2 | 1 | 4 | 6 | – | 59,4 % |  |

| 2017 | 16 | 12 | 7 | 1 | 4 | 1 | 8 | 2 | – | 60,6 % |  |

| 2021 | 15 | 10 | 10 | 2 | 2 | 1 | 6 | 5 | – | 56,2 % |  |
| a Liberaalinen kansanpuolue b Kommunistien ja demokraattien yhteislista | a Liberaalinen kansanpuolue b Kommunistien ja demokraattien yhteislista | a Liberaalinen kansanpuolue b Kommunistien ja demokraattien yhteislista | a Liberaalinen kansanpuolue b Kommunistien ja demokraattien yhteislista | a Liberaalinen kansanpuolue b Kommunistien ja demokraattien yhteislista | a Liberaalinen kansanpuolue b Kommunistien ja demokraattien yhteislista | a Liberaalinen kansanpuolue b Kommunistien ja demokraattien yhteislista | a Liberaalinen kansanpuolue b Kommunistien ja demokraattien yhteislista | a Liberaalinen kansanpuolue b Kommunistien ja demokraattien yhteislista | a Liberaalinen kansanpuolue b Kommunistien ja demokraattien yhteislista | a Liberaalinen kansanpuolue b Kommunistien ja demokraattien yhteislista |  |
| Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö | Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö | Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö | Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö | Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö | Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö | Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö | Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö | Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö | Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö | Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö |  |
Porvoon kaupunginjohtanaja on toiminut Jani Pitkäniemi vuodesta 2024. Hänen edeltäjänsä oli vuodesta 2009 kaupunginjohtana toiminut Jukka-Pekka Ujula.
Taloudesta ja kaupungin palvelujen järjestämisestä vastaavat valtuusto, kaupunginhallitus, lautakunnat sekä viranhaltijaorganisaatio. Valtuusto pitää kokouksensa Porvoon kaupungintalolla ja ne ovat julkisia ja yleisölle avoimia.
Hallinto > Taajama-alueen kaupunginosat ja lähiöt

Porvoon kaupungin viralliset kaupunginosat on nimetty numeroilla, mutta yleisesti on käytössä nimistö Hornhattula, Joonaanmäki (Jonasbacken), Jernböle, Kaupunginhaka (Stadshagen), Keskusta (Centrum), Etelä-Kevätkumpu (Södra Vårberga), Pohjois-Kevätkumpu (Norra Vårberga), Myllymäki (Kvarnbacken), Näsi (Näse), Pappilanmäki (Prästgårdsbacken), Skaftkärr, Suistola ja Vanha Porvoo (Gamla Borgå).
Porvoossa on muitakin alueita, jotka mielletään yleisesti omiksi kaupunginosiksi tai lähiöiksi. Nämä ovat Hamari (Hammars), Aunela (Ånäs), Eestinmäki (Estbacka), Gammelbacka, Huhtinen (Huktis), Katajamäki (Ensbacka), Kevätkumpu (Vårberga), Kokonniemi (Uddas), Kuninkaanportti (Kungsporten), Pappilanpelto, Peippola (Pepot), Tarkkinen (Tarkis) ja Tarmola (Östermalm).lähde?
Hallinto > Kylät

Porvoon kaupungin alueella sijaitsevat viralliset maarekisterikylät ovat Ali-Vekkoski (Söderveckoski), Anttila (Andersböle), Baggböle, Bengtsby (Pentinkylä), Bjurböle, Boe (Häihä), Bosgård, Brattnäs, Eerola (Eriksdal), Eestinmäki (Estbacka), Emäsalo (Emsalö), Epoo (Ebbo), Fagersta, Gammelbacka, Grännäs, Gäddrag, Haikkoo (Haiko), Henttala, Hinthaara (Hindhår), Hommanäs, Huhtinen, Hummelsund, Ilola (Illby), Jakari (Jackarby), Järnböle, Kaarenkylä (Karsby), Kalax (Kaalahti), Kallola, Kardrag, Karleby (Kaarlenkylä), Kerkkoo (Kerko), Kiiala (Kiala), Kilpilahti (Sköldvik), Klemetti (Klemetsby), Kortisbacka, Kreppelby, Kroksnäs, Kråkö, Kulloo (Kullo), Kurböle, Kuris, Londböle, Mickelsböle, Munkkala (Munkby), Mustijoki (Svartså), Myllykylä (Molnby), Norike, Nygård, Onas, Orrby (Orrenkylä), Pappilanmäki (Prästgårdsbacken), Peippola (Pepot), Pellinki (Pellinge), Piirlahti (Pirlax), Ramsholmen, Renum, Saksala (Saxby), Sannainen (Sannäs), Seitlahti (Seitlax), Sikilä (Siggböle), Skavarböle, Sondby, Stensböle, Sundö (Suni), Suomenkylä (Finnby), Svartbäck, Tamminiemi (Eknäs), Tarkkinen (Tarkis), Teissala (Teisala), Tolkkinen (Tolkis), Tirmo (Tirmoo), Treksilä (Drägsby), Tuorila (Torasbacka), Tyysteri (Tjusterby), Vaarlahti (Varlax), Vanhamoisio (Gammelgård), Veckjärvi (Vekjärvi), Virtaala (Strömsberg), Virvik, Voolahti (Vålax), Västermunkby, Ylike, Yli-Vekkoski (Norrveckoski), Åby ja Åminsby.
Kursiivilla merkityt nimet ovat kylien epävirallisia suomenkielisiä nimiälähde?, mutta joiden ruotsinkieliset nimet ovat tavallisimpia.
Osa kylännimistä esiintyy myös kaupunginosaluettelossa.
Porvoossa on muitakin alueita, jotka mielletään myös yleisesti omiksi haja-asutuskyliksi tai taajamiksi: Hakasalo (Haxalö), Hamari (Hammars), Haksi (Hax), Kalastajakylä (Fiskarbyn), Kankaanmäki, Lehtimäki (Lövkulla), Lehtihamari (Lövhammars), Linnanpekki (Linnanbäck), Metsäkylä, Mörtnäs, Nyby, Pirttisaari (Pörtö), Pitkäniitty, Rita, Söderby, Tolkkinen (Tolkis).lähde?
Hallinto > Taajamat

Vuoden 2018 lopussa Porvoossa oli 50 262 asukasta, joista 41 972 asui taajamissa, 7 683 haja-asutusalueilla ja 607:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Porvoon taajama-aste on 84,5 %. Porvoon taajamaväestö jakautuu yhdeksän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2018) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Porvoon keskustaajama | 38 471 |
| 2 | Hinthaara | 891 |
| 3 | Kerkkoo | 694 |
| 4 | Kilpilahti | 508 |
| 5 | Ilola | 356 |
| 6 | Voolahti | 297 |
| 7 | Renum-Jakari | 283 |
| 8 | Girsnäs | 248 |
| 9 | Blinkan | 224 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Talous

Porvoon työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (1.0%)
Jalostus (29.9%)
Palvelusektori (67.8%)
Muut sektorit (1.3%)
Talousalueena Porvoo kuuluu Porvoon seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 79 428 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa toiseksi suurin.
Porvoossa oli vuonna 2022 yhteensä 21 122 työpaikkaa ja kunnassa asui 23 070 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 61,1 prosenttia. Porvoon työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 67,8  prosenttia, jalostuksen 29,9 prosenttia ja alkutuotannon 1,0 prosenttia.
Porvoon työpaikkaomavaraisuus on 91,6 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,8 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 9,0 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Porvoossa on 122,1 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Tilastokeskuksen mukaan Porvooseen on vuosina 2009–2013 perustettu enemmän yrityksiä kuin lopetettu, yritysten määrä on vuosittain kasvanut noin 140 kappaleella. Itä-Uudenmaan elinvoimatutkimuksen mukaan vuonna 2013 Porvoon alueella toimi muutama suuri yritys ja muutamia keskisuuria, mutta suurin osa (86 prosenttia) oli alle viiden hengen yrityksiä.
Vuonna 2014 Porvoon suurimmat työnantajat olivat Neste (2000 työpaikkaa Porvoossa), Borealis Polymers (962), Ensto (430), Norpe (414), Varuboden-Osla (300) ja Bilfinger Industrial Services Finland (299).
Satakuntaliiton Satamittarilla mitataan vuosittain Suomen seutukuntien kilpailukykyä. Vuonna 2012 Porvoon seutukunta sijoittui ykköseksi. Vuonna 2013 mukana oli 70 seutukuntaa, joita arvioitiin kuuden tekijän avulla: työn tuottavuus, työllisyysaste, innovatiivisuus, koulutustaso, yritysdynamiikka ja teollisuusvaltaisuus. Porvoon seutukunta sijoittui vertailussa neljänneksi Vaasan, Helsingin ja Tampereen jälkeen. Alueen työn tuottavuus ja teollisuusvaltaisuus olivat Suomen korkeimmat, mutta myös työllisyysaste ja koulutustaso olivat huipputasoa.
Liikenne > Tieliikenne

Porvoota palvelee valtatie 7 (Helsinkiin ja Kotkan kautta Vaalimaalle) ja kantatie 55 (Mäntsälään ja Hyvinkäälle). Lisäksi Porvoon kautta kulkee seututie 170 (Helsinkiin ja Loviisaan, entinen valtatie 7) ja kuusi yhdystietä: yhdystie 1531 (Sipooseen), yhdystie 1543 (Tolkkisiin), yhdystie 1552 (Epooseen), yhdystie 1571 (Pernajan Isnäsiin), yhdystie 1601 (Kerkkooseen) ja yhdystie 1605 (Myrskylään).
Entisen valtatien, Mannerheiminkadun, lisäksi Porvoota halkoo toinenkin pääväylä, Aleksanterinkatu.
Liikenne > Satamat

Porvoossa sijaitsee tavaramäärältään Suomen suurin satama Kilpilahti eli Sköldvik ja Tolkkisten satama.
Porvoonjoessa, joen itäisellä rannalla aivan kaupungin keskustassa vierasvenesatama. Myös Hamarissa on vieraileville veneille varattu mahdollisuus ankkuroida aallonmurtajaan.
Liikenne > Muu liikenne

Porvoon radan kaupallinen henkilöliikenne on lopetettu. Radan alkuosa Ollin vaihteelle on tavaraliikenteen käytössä ja loppuosasta on tehty Porvoon museorautatie. Porvoo on Suomen suurin kaupunki ilman rautateiden henkilöliikennettä. Porvooseen on kuitenkin suunniteltu uutta rautatieyhteyttä osana itärataa.
Porvoon Backakseen on kaavailtu Helsingin seudun toista lentoasemaa, joka palvelisi rahti- ja pienlentoyhtiöiden liikennettä.
Liikenne > Etäisyyksiä

Loviisa 37 km
Helsinki 48 km
Hyvinkää 62 km
Kouvola 87 km
Väestö > Väestörakenne

Porvoo on asukasluvultaan Suomen 19. suurin kunta. Porvoon asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 51 293 asukasta, mikä on 2,9 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Porvoon väkiluku on ollut kasvava 1990-luvulta lähtien. Porvoon väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 56,5 prosenttia, mikä on noin 3,9 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Porvoon väestöstä on 19,0 prosenttia. Työikäisiä Porvoossa on 63,9 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 17,1 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Porvoossa oli vuonna 2021 yhteensä 3 857 eli 7,5 prosenttia kunnan asukkaista.
Väestö > Väestönkehitys

Alla oleva taulukko kuvaa Porvoon asukasluvun kehitystä vuosina 1815–1939. Porvoon maalaiskunta ei ole mukana näissä luvuissa.
| Väestönkehitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  1815  |  1840  |  1850  |  1860  |  1870  |  1880  |  1890  |  1900  |  1910  |  1920  |  1923  |  1930  |  1938  |  1939  |
| Väestö | 2 223 | 2 767 | 2 950 | 3 188 | 3 478 | 3 876 | 4 214 | 5 035 | 5 466 | 6 244 | 6 299 | 6 821 | 7 054 | 7 149 |
| ±% | —     | +24.5% | +6.6% | +8.1% | +9.1% | +11.4% | +8.7% | +19.5% | +8.6% | +14.2% | +0.9% | +8.3% | +3.4% | +1.3% |
Lähteet: 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Porvoon kaupungin ja maalaiskunnan luvut on tässä laskettu yhteen myös kuntaliitosta edeltäneinä vuosina.
| Porvoon väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 38 296 | 38 296 |
| 1985 | 1985 |    | 39 833 | 39 833 |
| 1990 | 1990 |    | 41 930 | 41 930 |
| 1995 | 1995 |    | 43 315 | 43 315 |
| 2000 | 2000 |    | 44 969 | 44 969 |
| 2005 | 2005 |    | 46 982 | 46 982 |
| 2010 | 2010 |    | 48 768 | 48 768 |
| 2016 | 2016 |    | 50 144 | 50 144 |
| 2020 | 2020 |    | 50 361 | 50 361 |
Lähde: Tilastokeskus.
Kaupungin väkiluku on kasvanut yli 10 000 hengellä vuoden 1980 jälkeen, vuosittainen kasvu on vaihdellut välillä 0,3 ja 1 prosentin välillä, keskimäärin väestömäärä on kasvanut 322 henkilöllä vuodessa. Taloustutkimus teki vuonna 2012 muuttohalukkuustutkimuksen, jonka mukaan 18 prosenttia suomalaisista voisi ajatella muuttavansa Porvooseen. Tutkittujen 37 kaupungin joukossa Porvoo oli sijalla 11., kun mitattiin kaupunkien kokonaismielikuvaa. Tutkimuksen mukaan Porvoon vahvuuksina pidettiin sijaintia ja viihtyisää ja lapsille sopivaa asuin- ja kasvuympäristöä.
Väestö > Seurakunnat

Porvoossa toimii vuoden 2018 aluejaon mukaan Porvoon seurakuntayhtymä (ruots. Borgå kyrkliga samfällighet), johon kuuluvat Porvoon suomalainen ja ruotsalainen seurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Porvoon alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Porvoossa toimivat Borgå Filadelfiaförsamling, Porvoon helluntaiseurakunta ja Vålax Pingstförsamling.
Palvelut

Porvoossa on 12 suomenkielistä ja 11 ruotsinkielistä alakoulua. Kummallekin kielelle on kaksi yläkoulua. Lisäksi on yksi suomenkielinen ja yksi ruotsinkielinen yhtenäinen peruskoulu. Porvoossa toimii myös kaksi lukiota: suomenkielinen Linnankosken lukio ja ruotsinkielinen Borgå gymnasium. Kaupungissa on myös ammatillista peruskoulutusta ja täydennyskoulutusta tarjoavia ammatillisia oppilaitoksia ja erityisoppilaitoksia. Korkea-asteen koulutusta antavat ammattikorkeakoulut Haaga-Helia ja Laurea ja avoimen yliopiston opintoja voi suorittaa Porvoon kansalaisopistossa.
Porvoossa on kaksi terveysasemaa, läntinen ja itäinen sekä Porvoon sairaala.
Kulttuuri > Murre

Porvoon alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Suomen kielessä Porvoon puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Porvoon murre muodostaa oman alaryhmänsä. Porvoon alueella puhuttu ruotsi on uudenmaanruotsin itä-uusimaalaista murretta.
Kulttuuri > Kuvataide

Walter Runeberg (1838–1920) oli Suomen varhaisimpia kuvanveistäjiä, jonka julkisista muistomerkeistä tunnetuimmat ovat J. L. Runebergin patsaat Helsingissä ja Porvoossa, Aleksanteri II muistomerkki Helsingissä ja Pietari Brahen patsas Turussa.
Kuvataiteilija Albert Edelfelt (1854–1905) syntyi Kiialan kartanossa. Lukuisissa maalauksissaan hän kuvaa Porvoon kaupungin ja Haikkoon kylän maisemia.
Kuvanveistäjä Ville Vallgren (1855–1940) syntyi Porvoossa, mutta asui suuren osan elämästään Ranskassa.
Suomalaisen taideteollisuuden ja muotoilun uranuurtaja Louis Sparre (1863–1964) perusti Porvooseen vuonna 1897 Iris-tehtaan, jossa valmistettiin hänen suunnittelemiaan huonekaluja ja Alfred William Finchin (1854–1930) muotoilemaa keramiikkaa.
Porvoossa on useita julkisia taideteoksia ja muistomerkkejä.
Kulttuuri > Musiikki

Juhannuksen jälkeen kesä- ja heinäkuun vaihteessa järjestetään Porvoossa Taidetehtaalla vuosittainen Avanti!:n Suvisoitto-musiikkijuhla. Porvoossa järjestetään myös RuneBar-musiikkifestivaali sekä esiintymistaiteen festivaali EPMEF (Ensimmäinen Porvoon Musiikillisen Esiintymistaiteen Festivaali).
Tirmossa järjestetään kesäisin Tirmo Blues -festivaaleja.
Porvoo Jazz Festival järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2013. Tapahtuman pääkonsertit pidetään kulttuuritila Vanha 123:ssa ja Taidetehtaalla sekä  paikallisissa ravintoloissa.
Kulttuuri > Teatteri ja tanssi

Useat yhteisöt ja oppilaitokset Porvoossa tuottavat tanssi- ja teatteriesityksiä. Porvoossa ei ole kaupunginteatteria, joten teatteritoiminta nojaa erilaisten ammattimaisten ja harrastajateattereiden toimintaan. Teatteritoimintaa harjoittaa Akilleen-talossa Porvoon Teatteri ry. Ammattimaisia nomaditeattereita ovat mm. Teatteri Soittorasia, jonka TeatteriTalo sijaitsee Suomenkylässä, kaksikielinen ammattiteatteri Itä-Uudenmaan teatteri – Östra Nylands teater ja Jokiteatteri. Harrastajateatteri toimintaa järjestävät mm. Teaterskolan för barn och unga i Borgå, Teatterikuume ry ja Teatteri Soittorasia, esiintyvät muun muassa Taidetehtaalla ja Kulttuuritalo Grandissa.
Porvoossa toimivia tanssikouluja ja -studioita ovat Taidetehtaan tanssikoulu, Porvoon Tanssiopisto ja Tanssiva Porvoo.
Kulttuuri > Kirjallisuus

Suomen kansallisrunoilija Johan Ludvig Runeberg (1804–1877) asui Porvoossa vuodesta 1837 alkaen kuolemaansa asti. Hänen kotinsa on toiminut museona vuodesta 1882 lähtien. Runoilijakodissa on vuodesta 1921 asunut suomenruotsalainen kirjailija tai runoilija.
Mauri Kunnaksen lastenkirjan Koiramäen Martta ja Ruuneperi tapahtumat sijoittuvat 1800-luvun Porvooseen.
Porvoon Borgå gymnasiumissa sijaitsee Suomen vanhin julkinen kirjasto vuodelta 1728. Harvinaisista teoksista koostuvan kirjaston vanhimmat teokset ovat 1480-luvulta ja kokoelma pitää sisällään muun muassa Mikael Agricolan alkuperäisen Se Wsi Testamentin vuodelta 1548. Nykyisin se toimii museokirjastona eikä ole avoinna yleisölle.