stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Patterinmäki (Viipuri)
Historia > Patterinmäen linnoitus

Ensimmäiset linnoitteet Patterinmäelle rakennettiin Viipurin piirityksen aikana 1710 Suuren Pohjan sodan aikana, mistä kukkulan nimikin tulee. Kukkulalta ammuttiin Viipurin kaupungin itäisiä linnoitteita. Sodan aikana ja sen jälkeen kukkula varustettiin kaupungin itäiseksi suojaksi. Samaan aikaan kaupungin länsipuolelle rakennettiin Pyhän Annan kruunu. Näin estettiin tulevia hyökkääjiä käyttämästä samoja maastonkohtia joita venäläiset itse olivat käyttäneet kaupunkia vastaan.
Krimin sodan jälkeen vuosina 1864–1877 aluetta vahvistettiin uusilla rakennelmilla, joita tehtiin insinöörikenraali Eduard Totlebenin johdolla. Linnoitteiden lisäksi Patterinmäelle rakennettiin erilaisia ruuti- ja varuskellareita ja paikalle sijoitettiin rannikkotykistöä, jonka tarkoitus oli korkealta mäeltä suojata kaupunkia mereltä tulevaa vihollista vastaan. Samalla aikaisemmin Vartsmaninvuorena tunnettu alue sai nykyisen nimensä. Varsinaiset kasarmirakennukset rakennettiin vasta Venäjän–Japanin sodan jälkeen vuonna 1907 ja nykyäänkin pystyssä oleva muuri valmistui 1913.
Historia > Taistelut

Suomen sisällissodan aikana 28. huhtikuuta 1918 Patterinmäellä käytiin ankaria taisteluja, kun kaupungista vetäytyneet punaiset linnoittautuivat kasarmialueelle. Rakennukset kärsivät suuria vaurioita heidän räjäyttäessään paikalla olleen tsaarin armeijan aikaisen räjähde- ja ammusvaraston. Maaliskuussa 1940 Patterinmäellä oli Viipuria puolustavien suomalaisten viimeinen puolustuslinja, joka onnistuttiin pitämään 12.–13. maaliskuuta sotatoimien lopettamiseen saakka. Myös jatkosodan viimeinen puolustuslinja oli Patterinmäellä, ennen kuin kaupunki menetettiin Neuvostoliitolle 20. kesäkuuta 1944.
Patterinmäen kaupunginosa

Patterinmäki oli yksi Viipurin vanhoista suomalaista kaupunginosista. Se pysyi pitkään suljettuna sotilasalueena, kunnes vuonna 1929 Patterinmäen pohjoisosaan valmistui aikaisemmin läheisessä Kalevan kaupunginosassa toiminut Viipurin kaupunginsairaala sekä vuotta myöhemmin kaupunginarkkitehti Väinö Keinäsen piirtämä vesitorni. Niiden läheisyyteen rakennettiin vielä tuberkuloosi- ja naistensairaalat vuosina 1930 ja 1938. Molemmat suunnitteli arkkitehti Paavo Uotila. Patterinmäen eteläosaan valmistuivat vuosina 1934–1935 arkkitehti Uno Ullbergin suunnitelmien mukainen keskusurheilukenttä sekä Hjalmar Åbergin piirtämä yhteisrakennus Viipurin teollisuuskoululle ja Suomen sahateollisuuskoululle, jonka viereen syntyi pieni puisto. Patterinmäen keskiosa sailyi armeijan hallinnassa.
Vuoden 1930 väestönlaskennassa Patterinmäessa oli 270 asukasta, joista 259 oli suomenkielisiä, 8 ruotsinkielisiä ja 3 muunkielisiä.
Sodan jälkeinen aika

Jatkosodan jälkeen Viipurin siirryttyä Neuvostoliiton haltuun, kaupunginsairaalan rakennuksia muutettiin teollisuuslaitoksiksi, tuberkuloosisairaalasta tehtiin asuntoja ja naistensairaala säilyi ainoana sairaalakäytössä. Teollisuuskoulun rakennuksessa puolestaan toimi Neuvostoliiton laivaston ja ilmavoimien kouluja, joiden tiloja oli myös Pantsarlahden kaupunginosan puolella sijaitsevassa entisen ammattikoulun rakennuksissa. Kaupunginsairaalan tiloissa on nykyään muun muassa hotelli ja matkustajakoti. Keskusurheilukenttä tunnetaan nimellä Avangard-stadion, lisäksi sen yhteydessä on muita erilaisia liikuntapaikkoja, kuten jalkapallo- ja tenniskenttiä sekä jääkiekkokaukalo. Muu osa Patterinmäen alueesta on puistona, joka Neuvostoliiton aikana tunnettiin Mihail Kalininin mukaan nimettynä. Nykyään alueella ei enää juurikaan ole jäljellä vanhoja kasarmirakennuksia, mutta erilaisia linnoitteita ja ruutikellareita on nähtävissä lukuisia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Patterinmäen vallihaudat Yle Elävä arkisto
Kuvia Patterinmäen linnoituksesta (venäjäksi)
Vanha ruutikellari Patterinmäellä.
Jalkapallo-ottelu Avangard-stadionilla.
Päivi Linnoinen

| Päivi Linnoinen> Kirkolliskokousedustaja (Ev. Lut.) |
| --- | --- |
 2012– 
Henkilötiedot
Koko nimi:  Päivi Kaarina Linnoinen
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1961 (ikä 63) Kaavi, Suomi
Ammatti:  pappi
Muut tiedot
Uskonto:  kristinusko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Päivi Kaarina Linnoinen (o.s. Miettinen, s. 21. heinäkuuta 1961 Kaavi) on suomalainen pappi ja kirkollinen vaikuttaja. Linnoinen on toiminut vuodesta 2013 lähtien Tapiolan seurakunnan kirkkoherrana. Tätä ennen on työskennellyt 20 vuoden ajan seurakuntapappina Nurmijärvellä, sekä Klaukkalan kirkkopiirin johtavana pappina ja kappalaisena. Vuosina 2011–2013 Linnoinen toimi Helsingin piispan teologisena erityisavustajana. Linnoinen on koulutukseltaan teologian lisensiaatti. Hän on tehnyt väitöskirjaa Anna-Maija Raittilan teologiasta.
Linnoinen valittiin Espoon hiippakunnan pappisedustajaksi kirkolliskokoukseen vuonna 2012. Tuolloin hän oli ehdolla Kevään kirkko-ehdokaslistalla. Linnoinen uusi paikkansa vuonna 2016 ja 2020. Vuonna 2020 Linnoinen oli ehdolla Toivoa on - uudistuminen mahdollisuutena-ehdokaslistalla, joka oli Tulkaa kaikki-liikkeen suosittelema ehdokaslista.
Ri Ho-jun

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ri Ho-jun |  Ri Ho-jun |  Ri Ho-jun |  |
Maa:   Pohjois-Korea
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Miesten ammunta
|  Kultaa | München 1972 | 50 m pienoiskivääri, makuu |  |
Ri Ho-jun, toinen kirjoitusasu Li Ho-jun (kor. 이 호준, s. 1. joulukuuta 1946) on pohjoiskorealainen kivääriampuja. Hän oli Pohjois-Korean ensimmäinen olympiavoittaja ja ensimmäinen kesäolympiamitalisti.
Ri voitti Münchenin olympialaisissa 1972 kultaa 50 metrin pienoiskiväärin makuuasentokilpailussa maailmanennätystuloksella 599 pistettä. Hän kukisti hopeamitalisti Victor Auerin yhdellä pisteellä. Kilpailun jälkeisessä lehdistötilaisuudessa hän sanoi kuvitelleensa ampuvansa vihollisiaan. Myöhemmin hän kertoi, että hänen kommenttinsa oli ymmärretty väärin.
Ri sijoittui Münchenin olympialaisissa pienoiskiväärin kolmiasentokilpailussa yhdeksänneksi ja vapaakiväärissä 17:nneksi. Hän oli pienoiskiväärin kolmiasentokilpailussa kuudes Montrealin olympialaisissa 1976 ja yhdestoista Moskovassa 1980.
Ri oli myös Kim Jong-Ilin ammunnanopettaja.
Public domain

Public domainin kuvake.
Termillä public domain tarkoitetaan tekijänoikeuksista vapaata eli vapaasti yleiseen käyttöön asetettuja teoksia sekä teoksia, joiden tekijänoikeudet ovat vanhentuneet. Public domainissa olevan teoksen tekijä luopuu tekijänoikeuksistaan siinä määrin kuin se on lain mukaan mahdollista, ja teoksen käytölle on mahdollisimman vähän rajoituksia. Etenkin sisältöä, jonka tekijänoikeuksista sen tekijä on vapaaehtoisesti luopunut, voidaan kutsua myös tekijänoikeudettomaksi sisällöksi.
Tekijän kotimaan tekijänoikeuslaki saattaa myös sallia teoksen tai sen osan levittämisen esimerkiksi tietyn ajan, tavallisesti 50–70 vuoden kuluttua tekijän kuolemasta. Tällöin sanotaan teoksen kuuluvan "public domainiin", eli että sen tekijänoikeudet ovat rauenneet. Public domain on englanninkielinen tekijänoikeudellinen termi, jota käytetään muun muassa Englannissa sekä Yhdysvalloissa ja jolle ei ole täysin vastaavaa suomenkielistä käsitettä.
Public domainiin asetettu teos voi olla esimerkiksi sisältöä tai ohjelmisto. Usein, mutta ei aina, myös public domain -ohjelmiston lähdekoodi on saatavilla ja kuuluu public domainiin. Jos public domain -ohjelman mukana tulee sen lähdekoodi, julkaisu täyttää avoimen lähdekoodin ja vapaan ohjelmiston kriteerit. Myös monet kuvitteelliset hahmot, kuten joulupukki, sekä monet tekijänoikeuksiltaan vanhentuneet tai ennen tekijänoikeusjärjestelmää tehdyt teokset, kuten Dracula (vanhentunut) tai Shakespearen näytelmät (tehty ennen tekijänoikeuslakia) kuuluvat public domainiin.
Suomessa teosten tekijöiden oikeudet on suojattu tekijänoikeudella, mutta public domainia ei mainita tekijänoikeuslaissa. Tekijänoikeus syntyy tekijälle aina automaattisesti teosta luotaessa. Tekijänoikeus on aina tekijällä, mutta hän voi halutessaan sallia esimerkiksi teoksen jälleenmyynnin tai kopioinnin ja luopua oikeudestaan vaatia muita oikeuksia, joita tekijänoikeuslaki hänelle soisi.
Public domainiin asettamisen (”no rights reserved”) ja täysien tekijänoikeuksien säilyttämisen (”all rights reserved”) välillä on myös useita tapoja. Teos voidaan lisensoida vapaasti käytettäväksi tiettyihin tarkoituksiin siten, että osa oikeuksista säilyy tekijällä. Creative Commons -lisenssit ovat yleisin tapa luovuttaa lisenssillä osa oikeuksista. Suomen tekijänoikeuslain mukaan tekijä ei kuitenkaan voi koskaan luovuttaa kaikkia oikeuksiaan, vaan hänelle jää aina muun muassa moraalisia oikeuksia.
Joskus tietokoneiden ilmaisohjelmia kutsutaan public domain -ohjelmiksi. Kaikki ilmaisohjelmat eivät kuitenkaan ole sellaisia, joiden tekijänoikeuksista on luovuttu. Toisaalta tekijänoikeuksista luopuminen ei myöskään aina tarkoita tuotteen ilmaisuutta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
CC Nolla, ilmoitus teoksen vapauttamisesta public domainina.
Aiheesta muualla > Public domainiin asetettua materiaalia

Internet Archive, kirjoja, kuvia, elokuvia yms.
Rengaskromosomi

Rengaskromosomi on kromosomi, jonka päät ovat liimautuneet toisiinsa, jolloin kromosomipari on muodoltaan rengasmainen. Tämä kromosomimutaatio saattaa ilmetä missä kromosomiparissa tahansa.
Rengaskromosomit aiheuttavat ihmisellä erilaisia oireita, koska sekä pitkän että lyhyen varren päässä on häviämä ja tärkeää perimäainesta saattaa puuttua. Tämä saattaa johtaa mm. epileptisyyteen, erilaisiin epämuodostumiin ja kehitysvammaan.
Erään vuonna 1975 julkaistun tutkimuksen mukaan yhdellä noin 50 000 sikiöstä on rengaskromosomi.
Raymond Terrace

| Raymond Terrace |
| --- | --- |

Valtio:  Australia
Osavaltio:  Uusi Etelä-Wales
Perustettu:  1830-luku
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,3 km²
Korkeus:  5 m
Väkiluku (2016):  13 301
 – Väestötiheys:  525 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Raymond Terrace on kaupunki Australiassa, Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa. Kaupungissa oli 13 301 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa, ja se sijaitsee 145 kilometriä Sydneystä koilliseen. Raymond Terrace perustettiin 1830-luvulla. Nykyään kaupungissa tuotetaan esimerkiksi sitrushedelmiä ja maitotuotteita. Kaupungin asukkaista noin 21 prosenttia on alle 14-vuotiaita, ja noin 16 prosenttia on yli 65-vuotiaita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raymond Terrace Wikimedia Commonsissa
Ri Pun-hui

| Ri Pun-hui> 리분희.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. joulukuuta 1968 (ikä 55)
Kansalaisuus:   Pohjois-Korea
Uran tiedot
Laji:  Pöytätennis
| Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten pöytätennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten pöytätennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten pöytätennis. Olympialaiset  | Maa:   Pohjois-Korea> Naisten pöytätennis. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Barcelona 1992 | Kaksinpeli |  |
|  Pronssia | Barcelona 1992 | Nelinpeli |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Göteborg 1985 | Joukkue |  |
|  Hopeaa | Dortmund 1989 | Kaksinpeli |  |
|  Hopeaa | Göteborg 1993 | Joukkue |  |
|  Pronssia | Tokio 1983 | Joukkue |  |
|  Pronssia | Delhi 1987 | Nelinpeli |  |
|  Pronssia | Göteborg 1993 | Joukkue |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Pronssia | Peking 1990 | Nelinpeli |  |
Maa:  Yhdistynyt Korea
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Chiba 1991 | Joukkue |  |
|  Hopeaa | Chiba 1991 | Kaksinpeli |  |
|  Pronssia | Chiba 1991 | Sekanelinpeli |  |
Ri Pun-hui (kor. 리분희, s. 29. joulukuuta 1968) on pohjoiskorealainen entinen pöytätennispelaaja, olympiamitalisti ja maailmanmestari.
Ri osallistui urallaan kertaalleen olympialaisiin. Tämä tapahtui Barcelonan olympialaisissa 1992, jolloin hän osallistui kaksin- ja nelinpeliin. Kaksinpelin alkulohkossaan hän voitti brittiläisen Alison Gordonin ja yhdistyneen joukkueen Galina Melnikin edeten näin pudotuspeleihin. Ensimmäisellä kierroksella Ri kohtasi romanialaisen Otilia Bădescu, jonka voitti 3–1. Puolivälierissä Ri voitti kiinalaisen Chen Zihe, mutta välierissä kiinalainen Qiao Hong voitti Rin 3–1. Tuolloin ei pelattu erillistä pronssiottelua, vaan Rille myönnettiin suoraan pronssimitali. Nelinpelissä Ri pelasi Yu Sun-bokin kanssa. He voittivat alkulohkonsa kolme ottelua kaikki 2–0. Puolivälierissä Pohjois-Korean pari voitti eteläkorealaisparin 3–1. Välierissä kiinalaispari Chen Zihe-Gao Jun oli parempi erin 3–1 ja näin Ri sai toisen olympiapronssimitalin. Maailmanmestaruuskilpailuissa Ri saavutti yhden maailmanmestaruuden, kun hän voitti joukkuekilpailun vuoden 1991 kisoissa. Hänellä on myös kaksi MM-hopeaa joukkuekilpailusta vuosilta 1993 ja 1985 sekä kaksi MM-hopeaa kaksinpelistä vuosilta 1991 ja 1989. MM-pronssia hän saavutti vuonna 1983 joukkuekilpailusta, 1987 nelinpelistä ja 1991 sekanelinpelistä.
Publier

| Publier |
| --- | --- |
 Amphionin lahti
 vaakuna
 Publier
 Koordinaatit: 46°23′20″N, 6°32′42″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Haute-Savoie
Arrondissementti:  Thonon-les-Bains
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,9 km²
Väkiluku (2019):  7 341 
 – Väestötiheys:  823 as./km²
Kunnan numero:  74218
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Publier on kunta Ranskan itäosassa, Haute-Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Genevejärven rannalla, noin 6 kilometriä Thonon-les-Bainsin kaupungista itään.
Publier on entinen kylpyläkaupunki, jonka juuret juontavat 1600-luvulle. Huippunsa se koki kylpyläkaupunkina toisen keisarikunnan aikana 1800-luvulla. Nykyään kaupungissa ei ole enää kylpylätoimintaa, mutta vuodesta 1965 lähtien siellä on toiminut Evianin kivennäisveden pullotuslaitos.
Tunnettuja kuntalaisia

Anna de Noailles (1876-1933), kreivitär ja runoilija
Django Reinhardt (1910-1953), kitaristi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Publier Wikimedia Commonsissa
Radiumkloridi

| Radiumkloridi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  10025-66-8
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  RaCl2
Moolimassa:  296,931 g/mol
Ulkomuoto:  Kiinteä
Sulamispiste:  1 000 °C
Tiheys:  4900 kg/m3
Radiumkloridi eli RaCl2 on valkoista kiinteää ainetta. Se muodostuu radiumista ja kloorista. Aineesta käytetään myös nimiä radiumdikloridi ja radium(II)kloridi. Marie Curie käytti radiumkloridia väliaineena metallisen radiumin eristämisessä pikivälkkeestä saadun bariumkloridin ja radiumkloridin seoksesta.
Oscar-gaala 1995

| Oscar-gaala 1995 |
| --- | --- |
Päiväys:  1995-03-2727. maaliskuuta 1995
Paikka:  Shrine Auditorium, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Juontaja:  David Lettermanl
Tuottaja:  Gil Cates
Ohjaaja:  Jeff Margolis
Kohokohtia
Paras elokuva:  Forrest Gump
Paras ohjaaja:  Robert Zemeckis Forrest Gump
Paras miespääosa:  Tom Hanks Forrest Gump
Paras naispääosa:  Jessica Lange Sininen taivas
Eniten palkintoja:  Forrest Gump (6)
Eniten ehdokkuuksia:  Forrest Gump (13)
 ← 1994  Oscar-gaala  1996 →
Oscar-gaala 1995 oli 67. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa Yhdysvaltain elokuva-akatemia jakoi Oscar-palkinnot vuoden 1994 parhaille elokuville. Gaala järjestettiin Shrine Auditoriumissa Los Angelesissa 27. maaliskuuta 1995.
Forrest Gump voitti kuusi palkintoa mukaan lukien parhaan elokuvan palkinnon.
Päivi Kosonen

Suoma Päiviö (Päivi) Kosonen (21. huhtikuuta 1913 Joensuu – 22. marraskuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen valokuvaaja ja näyttelijä.
Kosonen opiskeli valokuvausta 1930-luvun lopulla Saksassa kameranvalmistaja Leican järjestämällä kurssilla. Kesällä 1939 hän toimi Saksan aikaisen opettajansa Hans Wagnerin oppaana tämän Suomeen tekemän kuvausmatkan aikana. Wagnerin kuvia julkaistiin myöhemmin teoksessa Viimeinen kesä.
Myöhemmin Kosonen työskenteli muun muassa Aarne Tenhovaaran studiolla Helsingissä, joka oli tuolloin Pohjoismaiden suurin valokuvaamo. Kosonen kuvasi paljon Suomen Filmiteollisuuden elokuvien mainoskuvia aina 1950-luvun puoliväliin saakka. ”Miss Kodak” -lempinimellä tunnettu Kosonen teki myös itse pieniä rooleja muutamassa elokuvassa.
Filmografia

Kultamitalivaimo (1947)
Neljästoista vieras (1948)
Tapahtui kaukana (1950)
Proposition 1 (2022)

Proposition 1, tai Senate Constitutional Amendment 10, oli Kaliforniassa 8. marraskuuta 2022 järjestettävä kansanäänestys, joka käsitteli kansalaisten oikeutta aborttiin ja ehkäisyyn.
Tausta

Yhdysvaltain korkein oikeus kumosi Roe vastaan Wade -päätöksen 24. kesäkuuta 2022, minkä johdosta aborttioikeus, ja sen rajoittaminen, on nyt osavaltioiden käsissä, ellei Yhdysvaltain kongressi säädä asiasta lakia koko liittovaltion tasolla.
Kalifornian osavaltion perustuslaki vaatii, että perustuslain muuttaminen hyväksytetään kansanäänestyksessä seuraavien vaalien yhteydessä tai aikaisemmin kuvernöörin päätöksellä, jos tarpeellista.
Sekä Kalifornian edustajainhuone että senaatti hyväksyivät ehdotuksen perustuslain muutoksesta ja sen laittamisesta kansanäänestykseen.
|  | Puolesta | Vastaan | Tyhjä |
| --- | --- | --- | --- |
| Edustajainhuoneessa | 58 | 17 | 5 |
| Senaatissa | 29 | 8 | 3 |
Lähteet:
Ehdotus 1

Kansanäänestyksen kysymys on seuraavanlainen:
[Proposition 1] Amends California Constitution to expressly include an individual’s fundamental right to reproductive freedom, which includes the fundamental right to choose to have an abortion and the fundamental right to choose or refuse contraceptives. This amendment does not narrow or limit the existing rights to privacy and equal protection under the California Constitution.
Eli vapaasti suomennettuna:
[Ehdotus 1] muuttaa Kalifornian perustuslakia siten, että siihen sisältyy nimenomaisesti yksilön perustavanlaatuinen oikeus lisääntymistä koskeva vapaus, johon kuuluu oikeus valita abortti ja perustavanlaatuinen oikeus valita tai kieltäytyä ehkäisystä. Tämä muutos ei rajaa tai rajoita olemassa olevia oikeuksia yksityisyyteen ja yhdenvertaiseen suojeluun, jonka Kalifornian perustuslaki takaa.
Lisäksi äänestyslipukkeessa on selvennetty ehdotuksen taloudellisia vaikutuksia osavaltioon. Niitä ei suoraan ole, koska Kalifornia turvaa lisääntymistä koskevat oikeudet jo ennestään.
Lähde:
Tulos

|  | Ääniä | Osuus äänistä (%) |
| --- | --- | --- |
| Puolesta | 7 125 355 | 66,9 |
| Vastaan | 3 526 984 | 33,1 |
| Ääniä yhteensä | 10 523 063 | 100 |
Lähde:
Pyörätuolimiekkailu kesäparalympialaisissa 2020

Pyörätuolimiekkailussa kilpaillaan Tokion paralympialaisissa 2020 16. kertaa. Miekkailuottelut pidetään Makuhari Messe Hall B:ssä. Kilpailut käydään 26. – 30. elokuuta. Miehet ja naiset kilpailevat omissa sarjoissaan. Kummallekin sukupuolelle on kahdeksan kilpailua siten, että kalvassa, floretissa ja säilässä on kaksi yksikökilpailua ja kalvassa ja floretissa joukkuekilpailut. Paralympialaisiin osallistuu 48 nais- ja 48 miesmiekkailijaa.
Karsinnat

Yhdestä maasta saa osallistua paralympialaisiin korkeintaan kymmenen miesurheilijaa ja kymmenen naisurheilijaa. Yhteen yksilökilpailuun saa osallistua korkeintaan kaksi urheilijaa, joista vain yksi saa ansaita paikan rankingin perusteella. Kategorian A kilpailuihin osallistuu 18 urheilijaa ja kategorian B 14. Joukkuekilpailuihin osallistuu kahdeksan joukkuetta.
Eri karsintamenetelmiä on useita. 30 (15 miestä ja 15 naista) kategorian A urheilijaa valitaan yhdistetyn rankigin (floretti+kalpa, floretti+säilä, kalpa+säilä) perusteella. Näistä 18 (9+9) on kiintiöity alueittain (Eurooppa, Amerikka/Aasia ja Aasia/Oseania). Kategoriassa B yhdistetyn rankingin perusteella valitaan 24, joista 18 on kiintiöity alueittain. 12 urheilijaa valitaan yhden lajin rankingin perusteella. Isäntämaa Japanille on myönnetty kolme kiintiöpaikkaa sekä miehiin että naisiin. Joukkuekilpailuja varten paralympialaisiin valitaan viisi nais- ja viisi miesmiekkailijaa joukkuerankingien perusteella. Lisäksi paralympialaisiin kutsutaan kaksi urheilijaa (1 mies ja 1 nainen).
Mitaliyhteenveto

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ei päättyneitä kilpailutapahtumia
| Yhteensä | Yhteensä | 8 | 8 | 8 | 24 |
Mitaliyhteenveto > Miehet

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Kalpa A   tiedot: 
Kalpa B   tiedot: 
Kalvan joukkue   tiedot: 

Floretti A   tiedot: 
Floretti B   tiedot: 
Floretin joukkue   tiedot: 

Säilä A   tiedot: 
Säilä B   tiedot:
Mitaliyhteenveto > Naiset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Kalpa A   tiedot: 
Kalpa B   tiedot: 
Kalvan joukkue   tiedot: 

Floretti A   tiedot: 
Floretti B   tiedot: 
Floretin joukkue   tiedot: 

Säilä A   tiedot: 
Säilä B   tiedot:
Pyörätuolimiekkailu kesäparalympialaisissa 2016

Pyörätuolimiekkailussa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäparalympialaisissa 15. kertaa. Kilpailut käytiin 12.–16. syyskuuta. Eri kilpailuja miehille oli 8 ja naisille 6, sillä naiset eivät kilpailleet säilässä. Miekkailuottelut kilpailtiin Arena da Juventudessa. Menestynein maa oli Kiina 17 mitalilla, joista 9 oli kultaa.
Mitaliyhteenveto

Taulukko ei sisällä kaikkia mitalistimaita.
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 9 | 4 | 4 | 17 |
| 2 |  Ukraina | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 3 |  Ranska | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 4 |  Italia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5 |  Valko-Venäjä | 1 | 0 | 0 | 1 |
Kilpailut ja mitalistit

Miekkailijat on jaettu kahteen kategoriaan. Kategoriassa A miekkailevat sellaiset urheilijat, jotka eivät pysty seisomaan, mutta heillä on hyvä vartalonhallintakyky. Kategorian A miekkailijoilla on täysi toimintakyky miekkailukädessä. Kategoriassa B on sellaiset miekkailijat, jotka eivät pysty seisomaan ja heidän vartalonhallinta on heikompaa, mutta normaali toimintakyky miekkailukädessä tai hyvä vartalonhallintakyky, mutta heikentynyt toimintakyky miekkailukädessä.
Kilpailut ja mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Floretti A tiedot |  Ye Ruyi Kiina (CHN) |  Richárd Osváth Unkari (HUN) |  Sun Gang Kiina (CHN) |
| Floretti B tiedot |  Feng Yanke Kiina (CHN) |  Hu Daoliang Kiina (CHN) |  Maxime Valet Ranska (FRA) |
| Kalpa A tiedot |  Sun Gang Kiina (CHN) |  Piers Gilliver Iso-Britannia (GBR) |  Tian Jianquan Kiina (CHN) |
| Kalpa B tiedot |  Andrei Pranevich Valko-Venäjä (BLR) |  Ammar Ali Irak (IRQ) |  Oleh Naumenko Ukraina (UKR) |
| Säilä A tiedot |  Andrii Demchuk Ukraina (UKR) |  Richárd Osváth Unkari (HUN) |  Tian Jianquan Kiina (CHN) |
| Säilä B tiedot |  Anton Datsko Ukraina (UKR) |  Panagiotis Triantafyllou Kreikka (GRE) |  Adrian Castro Puola (POL) |
| Joukkuekalpa tiedot |  Ranska |  Kiina |  Unkari |
| Joukkuefloretti tiedot |  Kiina |  Puola |  Ranska |
Kilpailut ja mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Floretti A tiedot |  Rong Jing Kiina (CHN) |  Yu Chui Yee Hongkong (HKG) |  Zsuzsanna Krajnyák Unkari (HUN) |
| Floretti B tiedot |  Beatrice Vio Italia (ITA) |  Zhou Jingjing Kiina (CHN) |  Yao Fang Kiina (CHN) |
| Kalpa A tiedot |  Zou Xufeng Kiina (CHN) |  Bian Jing Kiina (CHN) |  Yevheniia Breus Ukraina (UKR) |
| Kalpa B tiedot |  Zhou Jingjing Kiina (CHN) |  Saysunee Jana Thaimaa (THA) |  Chan Yu Chong Hongkong (HKG) |
| Joukkuekalpa tiedot |  Kiina |  Hongkong |  Unkari |
| Joukkuefloretti tiedot |  Kiina |  Unkari |  Italia |