stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leppähampaanjoen valuma-alue

Leppähampaanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.75) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 395,73 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,74 prosenttia. Vesistön valuma-alueen alarajana on Längelmävesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Längelmäveden alueelle (35.72).
Osa-alueet

Kolmannen jakovaiheen osa-alueita valuma-alueella ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta:
Laasojärven alue (35.751)
Kokkilanselän alue (35.752)
Juupajoen alaosan alue (35.753)
Huikonjoen valuma-alue (35.754)
Rauhtianojan valuma-alue (35.755)
Sahajoen valuma-alue (35.756)
Ulpukkaojan valuma-alue (35.757)
Osa-alueista Koljonselkään laskeva Laasojärven alue on alin. Siihen laskee Kokkilanselän alue. Tähän laskee lännestä Juupajoen alaosan alue, joka on Huikonjoen valuma-alueen jatke. Kokkilanselän alueeseen laskee luoteesta Rauhtianjoen valuma-alue, pohjoisesta Sahaojan valuma-alue ja idästä Ulpukkaojan valuma-alue.
Osa-alueet > Laasojärven alue (35.751)

Kokkilanselältä (katso alla) laskeva Aakkolanjoki eli Savonjoki aloittaa vesistöalueen järviketjun läpivirtausuoman, joka laskee lopulta Koljonselän luoteisrantaan Laurinselälle. Lasku-uomalle tulee Kokkilanselältä pudotusta Koljonselälle 4,6 metriä ja pituutta noin 13 kilometriä. Lasku-uoman alue on peltovoittoista maata ja mäkien reunustamaa aluetta. Siihen sisältyy 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Suurimmat järvet ovat osa lasku-uoman järviketjua. Kokkilanselältä alkavan Aakkolanjoki laskee ensin Aakkojärveen, sitten joki jatkaa laajentuen Paskoksi ja pieneksi Oinaslahdeksi laskien sitten Aurikkojärveen, ja jatkaa lyhyen Sulkusalmen kautta Laasojärveen, ja lopuksi reitti päättyy Kaivannanjoen jälkeen Koljonselkään.
Lasku-uomaan tai sen järviin laskevat vielä kahdeksan muuta järveä tai lampea. Aakkojärveen laskee idästä pienet Lammi ja alle hehtaarin kokoinen Yrttijärvi. Aivan Yrttijärven laskupaikalle laskee myös Karttiminjärven laskuoja. Se tuo kauempaa myös Vähä Karttiminjärven, Pikku-Torkkelin ja Ison Torkkelijärven vedet. Karttiminjärven laskuojaa yhtyy etelästä Kallajärven laskuoja. Alueen eteläosassa sijaitsee kaksi järveä Laasolammi ja Kaakkolammi, jotka laskevat yhdessä Laasojärveen.
Osa-alueet > Kokkilanselän alue (35.752)

Kokkilanselän alue laskee alajuoksulle Aakkolanjokea pitkin Aakkojärveen. Kokkilanselkä on osa Mellinselkää ja ne muodostavat yhdessä Lutun, Kattilalahden, Kylmälammin ja Kopsamon kanssa useampialtaisen pääjärven, johon muut valuma-alueet tuovat vesistöalueen vedet. Ulpukkaojan valuma-alue tuo pienen valuma-alueensa Kukkolahteen, Juupajoki tuo Juupajoen alaosan alueen ja siihen laskevien Huikonjoen ja Rauhtianojan valuma-alueiden vedet ja se laskee Kylmälammiin. Pohjoisen Sahajoen valuma-alueen vedet otta Kopsamo vastaan ja välittää ne Kylmälammiin.
Kokkilanselän alueella on neljä pientä järveä, jotka laskevat suoraan Mellinselkään. Itäpuolella sijaitseva Lammijärvi laskee Mellinselkään ja Vuorijärvi Kokkilanselkään. Kukkolahteen laskee Vähä Sorvajärvi ja Iso Sorvajärvi.
Osa-alueet > Juupajoen alaosan alue (35.753)

Juupajoki on nimikkoalueensa pääuoma, joka laskee Kattilalahteen minne vesistöalue päättyy. Yläjuoksulla joen nimenä on Huikonjoki, joka alkaa ilmeisesti Jokihaarankankaalta ja loppuu Korkeakoskella Tehtaanjärvessä olevaan patoon. Korkeakoskelta on matkaa Kattilalahteen 6,4 kilometriä. Juupajoen sivuhaarat ovat lyhyitä ja sen valuma-aluekin on pieni. Alueella ei esiinny järviä.
Osa-alueet > Huikonjoen valuma-alue (35.754)

Juupajoen yläjuoksu on nimeltään Hiukonjoki. Nimi vaihtuu valuma-alueen rajalla Tehtaanjärven padolla. Pato sijaitsee Juupajoen Korkeakoskella. Yläjuoksulla Huikonjoki alkaa latvahaarassa, jossa Kuivajärven laskuoja Kuivajärvenoja ja Aituanjoki yhtyvät toisiinsa. Valuma-alueella sijaitsee 32 yli hehtaarin kokoista järveä, joista enemmistö sijaitsee Siikanevan kaakkoispuolisella järviylängöllä. Huikonjoen varteen laskevat pienet Kaakkolammi ja Vuorijärvi. Kuivajärveen laskevat yläjuoksulta Pirttijärvi ja Saarijärvi, sekä niiden ympäristöstä vielä Piikainlammi ja Mustalammi. Kuivajärven eteläosiin laskevat vielä Karhujärvi ja Ahvenjärvi.
Aituanjoen yläpäähän yhtyvät luoteesta Jouttijoki ja lounaasta toinen oja. Ojaa myöten laskee 12 järveä, joista voi mainita Aittolammi, Iso Hanhijärvi, Keskinen Hanhijärvi, Puhdelammi, Rimminjärvenlakkari, Rimminjärvi, Suojärvenlakkari, Suojärvi ja Vähä Vuorijärvi.
Järviylängön järvistä puolet kuuluu Huikonjoen valuma-alueeseen, ja Siikanevalta alkava Jouttijoki virtaa niiden keskellä. Joen itäpuolella ovat Kuhajärvi, Vähä Haukijärvi, Jouttijärvi, Iso Haukijärvi, Kirveslammi ja Mustalammi. Siikanevan jälkeen siihen yhtyy lännestä sivuoja, joka on Vääräjärven laskuoja. Muut järvet jäävät näiden eteläpuolelle. Järvet sijaitsevat Siikajärven ympärillä ja ne ovat Saarijärvi, Peräjärvi ja Kailajärvi.
Osa-alueet > Rauhtianojan valuma-alue (35.755)

Ojan laaja valuma-alue on verrattain tasainen ja siksi soistunut alue. Valuma-alueella on runsaasti metsäojia ja niiden johto-ojia, jotka yhtyvät Rauhtianojaan ja joka tuovat sadannan nopeasti Kopsamoon. Valuma-alueen latva-alueella sijaitsee vain kaksi pientä järveä. Ne ovat Lakuanjärvi ja Musturinlammi.
Osa-alueet > Sahajoen valuma-alue (35.756)

Sahajoen valuma-alueella sijaitsee 56 vähintään hehtaarin kokoista järveä, sillä se on maastoltaan vaihteleva ja sen valuma-alueen pinta-ala on suurin. Sen laskujokena on Sahajoki, joka alkaa Hulippaasta ja laskee Kopsamoon. Hulipas kerää vesiä kolmelta suunnalta. Ellinoja tuo luoteesta Lylyn suunnalta laskuvesiä, koillisesta tule Iso-Liesin kautta vesiä ja Rassinoja tuo idän suunnaltaa Väihijärven ympäristön vesiä. Ellinojan valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Ala-Lylyjärvi, Ylä-Lylyjärvi, Iso-Karvia, Murojärvi ja Kalliojärvi. Suoraan Sahajokeen laskee Hirvijärven ja Pylkinjärven kautta tuleva vesireitti. Sen alueella sijaitsee esimerkiksi Muhujärvi ja Luhtaanjoen yläpuolella esimerkiksi Vähä Petääjärvi, Iso Petääjärvi ja Iso Valkeajärvi sekä metsämaajärvet Vähä Heinäjärvi, Iso Heinäjärvi, Kartiskajärvi ja Ahvenjärvi.
Osa-alueet > Ulpukkaojan valuma-alue (35.757)

Ulpukkaoja laskee Kokkilanselän Kukkolahteen. Ojaan yhtyy sivulta lyhyt oja Isosta Kukkojärvestä. Järven valuma-alue on pieni ja sen sisällä sijaitsevat kaksi pientä järveä Vähä Kukkojärvi ja Kalaton.
Mirella Harju

| Mirella Harju> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. syyskuuta 1982 (ikä 42)
Kansalaisuus:   Suomi
Pyöräilijä
Laji:  maatiepyöräily
Rooli:  ajaja
Mirella Harju (s. 29. syyskuuta 1982)  on suomalainen uransa lopettanut maantiepyöräilijä.
Harju voitti maantiepyöräilyn maantieajon SM-kilpailuissa kultaa vuonna 2008.
Mirella Cortès

Mirella Cortès i Gès (s. 1958 Sallent) on Katalonian tasavaltalaista vasemmistoa edustava katalonialainen poliitikko. Hän toimi Sallentin kunnanjohtajana vuosina 2003–2007 ja vuonna 2016 hän oli Katalonian parlamentin nimittämänä edustajana Espanjan senaatissa. Vuonna 2018 hänet nimitettiin uudelleen senaattiin.
8. toukokuuta 2018 Cortès yritti vannoa uskollisuudenvalansa Espanjan perustuslaille neljä kertaa katalaaniksi, mutta senaatin puheenjohtaja keskeytti Cortèsin joka kerta ja vaati tätä käyttämään espanjan kieltä Kansanpuolueen edustajien huudellessa samaan aikaan Cortèsille ja taputtaessa puheenjohtajan vaatimukselle. Lopulta Cortès suostui vannomaan valan espanjaksi mutta lausuen sen kuitenkin vielä kerran katalaaniksi ennen espanjankielistä käännöstä. Hän sisällytti valaansa kohdan, jossa hän lupasi toimia sen eteen, että "poliittiset vangit vapautettaisiin, poliittiset pakolaiset voisivat palata ja Katalonian tasavalta perustettaisiin". Valaa vannottaessa senaatin puheenjohtaja kysyy edustajalta, lupaako edustaja kunnioittaa Espanjan perustuslakia, ja tähän kysymykseen riittää vastaukseksi pelkkä ”lupaan”, mutta on muodostunut tavaksi, että poliitikot saattavat tehdä omia lisäyksiään valaan. Esimerkiksi osa Podemos-puolueen edustajista lupasi vuonna 2016 ”kunnioittaa perustuslakia ja pyrkiä muuttamaan sitä”.
Monacon multimediakirjasto

| Monacon multimediakirjasto> Médiathèque de Monaco Monaco’s Multimedia Library |
| --- | --- |
Osoite:  8 Rue Louis Notari, 98000 Monaco ja kaksi muuta toimipistettä
Sijainti:  Monaco
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Monacon multimediakirjasto eli Monacon mediateekki (ransk.  Médiathèque de Monaco, engl. Monaco’s Multimedia Library) on Monacon ruhtinaskunnassa toimiva monia eri media-aloja yhdistävä kirjasto, joka toimii kolmessa eri toimipisteessä. Se toimii myös Monacon kansalliskirjastona. Perinteistä kirjallista aineistoa lainaava toimipiste kantaa nimeä Louis Notarin kirjasto (ransk. Bibliothèque Louis Notari, engl. Louis Notari Library).
Kirjasto on perustettu vuonna 1909. Se uudelleennimettiin vuonna 1980, jolloin kirjasto omistettiin runoilija Louis Notarille. Sittemmin kirjasto laajensi tarjontaansa myös sähköisiin tallennemuotoihin, esimerkiksi CD-äänitteisiin ja DVD-aineistoihin. Vuonna 2006 kirjastolle myönnettiin vapaakappaleoikeus ja sen asemaa Monacon kansalliskirjastona vahvistui.
Kirjaston kokoelmat sisältävät noin 450 000 dokumenttia: kuten kirjoja, DVD (8 000 kpl), CD (yli 30 000 kpl), ransakan- ja vieraskielisiä sanoma- ja aikakauslehtiä, sanakirjoja, tietosanakirjoja, käsikirjoituksia, paino- ja  valokuvia, nuotteja ja kirjeenvaihtoa.
Bomban seisake

Bomban seisake (lyh. Bb) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Nurmeksessa. Se avattiin vuonna 1979 palvelemaan Nurmeksen Bomban matkailualueen joukkoliikennetarpeita. Paikalle rakennettiin vaatimaton puinen matkustajalaituri, joka on yhä olemassa. Nurmeksen rautatieasemalle on kuitenkin Bombalta lyhyt matka, minkä seurauksena Bomban seisake kävi tarpeettomaksi, ja viimeinen aikataulunmukainen matkustajajuna pysähtyi paikalla 27. toukokuuta 1990. Sen jälkeen seisakkeella on pysähtynyt ainakin museojunia.
Muisto Lassila

Muisto Adolf "Kusti" Lassila (10. maaliskuuta 1920 Viipuri – 12. heinäkuuta 2012 Imatra) oli suomalainen jatkosodan aikainen kaukopartioradisti.
Ylikersantin arvoinen Lassila oli jatkosodan aikana kaukopartiomatkoilla venäläisten selustassa yhteensä 190 vuorokauden ajan ja tehtyjen matkojen kokonaispituus oli yli 3 000 kilometriä. Kesällä 1944 hän oli mukana Karjalan kannaksella venäläisten selustassa toimineessa nelimiehisessä Matti 7 -kaukopartiossa, johon kuuluivat Lassilan lisäksi ylikersantti Urpo Lempiäinen, alikersantti Olavi Hietanen ja sotamies Erkki Haltsonen. He jättäytyivät piiloon kesäkuussa 1944 venäläisten suurhyökkäyksen aikana ja tarkkailivat venäläisten kuljetuksia rintamalle ilmoittaen niistä radioteitse päämajaan. Partiolla oli kätkössä ruokaa ja ampumatarvikkeita niin, että se ei tarvinnut ilmatäydennystä.
Heinäkuussa Matti 7 -partio havaitsi, että venäläisten junat menivät tyhjinä rintaman suuntaan ja tulivat takaisin aseilla ja miehistöllä lastattuina. Tästä voitiin päätellä, että venäläiset olivat siirtämässä joukkoja pois Suomen rintamalta, ja näin suomalaisilla rauhanneuvottelijoilla oli tieto siitä, etteivät venäläiset enää pyrkineet jatkamaan hyökkäystään eivätkä enää vaatineet ehdotonta antautumista. Matti 7 -partio palasi takaisin yöllä 4. elokuuta uimalla Vuoksen yli suomalaisten puolelle. Partio oli ollut 51 vuorokautta retkellään.
Lassila oli vielä mukana kolmimiehisessä partiossa, joka hyppäsi laskuvarjoilla venäläisten puolelle Metsäpirtin Munasuolle 31. elokuuta 1944. Partion, jonka muut jäsenet olivat sotamies Roman Guika ja kersantti Arvo Ranki, tehtävänä oli venäläisten huoltoliikenteen tarkkailu. Partion jäsenenistä vain Lassila selvisi takaisin Suomen puolelle aselevon jälkeen uimalla Vuoksen yli 11. syyskuuta 1944.
Sodan jälkeen Lassila oli 1940-luvun lopulla Kuohun Pilke -nimisen peiteyrityksen palveluksessa muodollisesti työmiehenä mutta todellisuudessa jatkuvassa valmiudessa olleen kaukopartion yhtenä jäsenenä. Lassila teki 1950-luvun alussa Naton ja Norjan tiedustelupalvelun palkkaamana ainakin kolme vakoilumatkaa Neuvostoliiton puolelle, ja hän luovutti saamiaan tietoja myös Suomen puolustusvoimien sotilastiedustelulle. Hän yritti yhdessä entisen kaukopartiomies Viljo Suikkasen kanssa tehdä vakoilumatkan Stalinin kanavalle, mutta tämä retki ei onnistunut.
Tiedustelu-uransa jälkeen Lassila asui Imatralla ja oli työssä Imatran terästehtaalla.
Moderni perhe

| Moderni perhe> Modern Family |
| --- | --- |
 Sarjan logo.
Tyyli:  Tilannekomedia Mokumentti
Kestoaika:  22 min
Luoja(t):  Christopher Lloyd Steven Levitan
Pääosissa:  Ed O'Neill Sofía Vergara Julie Bowen Ty Burrell Jesse Tyler Ferguson Eric Stonestreet Sarah Hyland Ariel Winter Nolan Gould Rico Rodriguez
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ABC   FOX  Star
Esitetty:  23. syyskuuta 2009 – 8. huhtikuuta 2020
Tuotantokausia:  11
Jaksoja:  250 (Luettelo jaksoista)
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  Steven Levitan Christopher Lloyd
Tuotantoyhtiö(t):  20th Television
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Moderni perhe (engl. Modern Family) on yhdysvaltalainen ns. "mokumenttimuotoon" tehty tilannekomediasarja, jonka esittäminen alkoi 23. syyskuuta 2009 ABC-televisiokanavalla. Sarjasta tehtiin 11 tuotantokautta, ja sarjan viimeinen jakso esitettiin 8. huhtikuuta 2020. Suomen levityksessä sarjasta on nähty 11 kautta suoratoistopalvelu Netflixin julkaistua yhdennentoista kauden jaksot vuoden 2021 tammikuun alussa. Kausia 9 ja 10 on esitetty myös Ava-televisiokanavalla.
Sarjassa seurataan vaatekaappialalla menestyneen Jay Pritchettin ja hänen kahden aikuisen lapsensa, Clairen ja Mitchellin, perheiden elämää. Monikulttuuriset suhteet, adoptio ja samaa sukupuolta olevien avioliitto ovat vain muutamia ajankohtaisia aiheita, joita TV-sarjan kolme erilaista perhettä joutuvat käsittelemään arjen tohinoissaan.
Modernin perheen ensimmäisen kauden juliste.
Moderni perhe on palkittu viidesti peräkkäin parhaan komediasarjan Primetime Emmy -palkinnolla, vuosina 2010–2014.  Se on palkittu myös parhaan musikaali- tai komediasarjan Golden Globella tammikuussa 2012. Lisäksi sarja on palkittu neljästi parhaan näyttelijäkokoonpanon SAG-palkinnolla.
Sarjan pilottijakso esitettiin Suomessa ensimmäisen kerran MTV3-kanavalla 5. tammikuuta 2010. Sarjan varsinaisen esittämisen oli määrä alkaa syksyllä 2010, mutta aikaisemmasta tiedosta poiketen sarjan esittäminen alkoikin vasta 7. huhtikuuta 2011. Toinen tuotantokausi esitettiin suoraan ensimmäisen tuotantokauden jälkeen. Toisen tuotantokauden jaksoihin siirryttiin 22. syyskuuta 2011.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ed O'Neill  | … |  Jay Pritchett   |
|  Sofía Vergara  | … |  Gloria Delgado-Pritchett   |
|  Rico Rodriguez  | … |  Manny Delgado   |
|  Julie Bowen  | … |  Claire Dunphy   |
|  Ty Burrell  | … |  Phil Dunphy   |
|  Sarah Hyland  | … |  Haley Dunphy   |
|  Ariel Winter  | … |  Alex Dunphy   |
|  Nolan Gould  | … |  Luke Dunphy   |
|  Jesse Tyler Ferguson  | … |  Mitchell Pritchett   |
|  Eric Stonestreet  | … |  Cameron Tucker   |
|  Aubrey Anderson-Emmons  | … |  Lily Tucker-Pritchett   |
|  Jeremy Maguire  | … |  Joe Pritchett  |
Tuotantokaudet

| Kausi | Kausi | Jaksoja | Esityspäivä Yhdysvalloissa> Avausjakso | Esityspäivä Yhdysvalloissa> Päätösjakso | DVD- ja Blu-ray-julkaisupäivä> Alue 1 | DVD- ja Blu-ray-julkaisupäivä> Alue 2 | DVD- ja Blu-ray-julkaisupäivä> Alue 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | 1  | 24   | 2009-09-2323. syyskuuta 2009  | 2010-05-1919. toukokuuta 2010  | 2010-09-2121. syyskuuta 2010  | 2010-10-044. lokakuuta 2010  | 2010-11-033. marraskuuta 2010 |
|   | 2  | 24   | 2010-09-2222. syyskuuta 2010  | 2011-05-2525. toukokuuta 2011  | 2011-09-2020. syyskuuta 2011  | 2011-09-055. syyskuuta 2011  | 2011-09-2121. syyskuuta 2011 |
|   | 3  | 24   | 2011-09-2121. syyskuuta 2011  | 2012-05-2323. toukokuuta 2012  | 2012-09-1818. syyskuuta 2012  | 2012-10-011. lokakuuta 2012  | 2012-10-1010. lokakuuta 2012 |
|   | 4  | 24   | 2012-09-2626. syyskuuta 2012  | 2013-05-2222. toukokuuta 2013  | 2013-09-2424. syyskuuta 2013  | 2013-10-011. lokakuuta 2013  | 2013-11-066. marraskuuta 2013 |
|   | 5  | 24   | 2013-09-2525. syyskuuta 2013  | 2014-05-2121. toukokuuta 2014  | 2014-09-2323. syyskuuta 2014  | 2014-09-1515. syyskuuta 2014  | 2014-09-1717. syyskuuta 2014 |
|   | 6  | 24   | 2014-09-2424. syyskuuta 2014  | 2015-05-2020. toukokuuta 2015  | 2015-09-2222. syyskuuta 2015  | 2015-09-1414. syyskuuta 2015  | 2015-09-022. syyskuuta 2015 |
|   | 7  | 22   | 2015-09-2323. syyskuuta 2015  | 2016-05-1818. toukokuuta 2016  | —  | —  | — |
|   | 8  | 22   | 2016-09-2121. syyskuuta 2016  | 2017-05-1717. toukokuuta 2017  | 2017-09-1919. syyskuuta 2017  | 2017-08-77. elokuuta 2017  | — |
|   | 9  | 22   | 2017-09-2727. syyskuuta 2017  | 2018-05-1616. toukokuuta 2018  | —  | —  | — |
|   | 10  | 22   | 2018-09-2626. syyskuuta 2018  | 2019-05-088. toukokuuta 2019  | —  | —  | — |
|   | 11  | 18   | 2019-09-2727. syyskuuta 2019  | 2020-04-88. huhtikuuta 2020  | —  | —  | — |
Aiheesta muualla

Ohjelman viralliset kotisivut (englanniksi)
Ohjelman suomalaiset kotisivut
Muistoja

| Muistoja |
| --- | --- |
Luoja(t):  Marja Mosander (toimittaja)
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  MTV3
Julkaistu:  1995
Esitetty:  1995 – 2001
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Marja Mosander
Tuotantoyhtiö(t):  MTV3 Oy
Muistoja on suomalainen vuosina 1995–2001 valmistunut televisiosarja. Sarjassa esitettiin katkelmia vanhoista MTV:n ohjelmista ja lyhytelokuvista.
Sarjan toimittajana ja ohjaajana toimi Marja Mosander.
Bla (ohjelmointikieli)

| Bla |
| --- | --- |

Paradigma:  funktionaalinen
Tyypitys:  vahva, staattinen
Kehittäjä:  Wouter van Oortmerssen
Verkkosivu:  http://strlen.com/bla/
Bla on Wouter van Oortmerssenin 1996 kehittämä yleiskäyttöinen ohjelmointikieli. Tyypiltään se on niin sanottu epäpuhdas funktionaalinen ohjelmointikieli. Kielen merkittävin ominaisuus on tuki ensimmäisen luokan ympäristöille, joka mahdollistaa olio-ohjelmointia muistuttavan ohjelmointitavan muuten funktionaalisessa kielessä.
Kielen kääntäjä on saatavilla Unix- ja Amiga-alustoille.
Ominaisuuksia

ensimmäisen luokan ympäristöt
sisällytys- ja parametrisoitu polymorphismi, tyypinpäättely (Hindley-Milner -variantti), käännösaikainen tyyppiturvallisuus
moniperintä ja alityypitys
korkeamman asteen funktiot, funktioliteraalit
moduulit
hahmonsovitus
sisäänrakennetut perustyypit (esimerkiksi lista ja vektori)
nimikoidut argumentit
poikkeuksien käsittely
Aiheesta muualla

The Bla Page
Braden Holtby

| Braden Holtby |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. syyskuuta 1989 (ikä 35) Lloydminster, Saskatchewan
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  98 kg
Seura
Seura:  Dallas Stars
Sarja:  NHL
Pelinumero:  70
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–
Aik. seurat:  Saskatoon Blades (WHL) Hershey Bears (AHL)   Washington Capitals (NHL) Vancouver Canucks (NHL)
NHL-varaus:  93. varaus, 2008 Washington Capitals
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Washington Capitals | 2018  |
Braden Holtby (s. 16. syyskuuta 1989 Lloydminster, Saskatchewan) on kanadalainen jääkiekkoilija ja Stanley Cup voittaja. pelipaikaltaan maalivahti. Hän pelaa NHL-joukkue Dallas Starsissa.
Ura

Washington Capitals varasi WHL-junioriliigan Saskatoon Bladesissa pelanneen Holtbyn vuoden 2008 NHL:n varaustilaisuuden kolmannella kierroksella, 93. pelaajana. Hän teki NHL-debyyttinsä marraskuussa 2010 ottelussa Boston Bruinsia vastaan.
Braden Holtby oli Washington Capitalsin selkeä ykkösmaalivahti. Kaudella 2015–2016 Holtby torjui runkosarjassa 48 voittoa, mikä on jaettu NHL:n yhden kauden voittoennätys Martin Brodeurin kanssa.
Lokakuussa 2020 Holtby teki vapaana agenttina kaksivuotisen sopimuksen Vancouver Canucksin kanssa. Sopimuksessa Holtbyn cap hit on 4,3 miljoonaa dollaria.
Heinäkuussa 2021 Canucks osti Holtbyn sopimuksen ulos. Sopimuksen ulososton jälkeen Holtby solmi yksivuotisen ja arvoltaan 2 mijoonan dollarin sopimuksen Dallas Starsin kanssa.
NHL tilastot

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | V | H | JA | LK | T | PM | NP | PMK | TP% | MIN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010–2011 | Washington Capitals | NHL | 14 | 10 | 2 | 2 | 332 | 310 | 22 | 2 | 1.79 | 93,4 | 736 |
| 2011–2012 | Washington Capitals | NHL | 7 | 4 | 2 | 1 | 192 | 177 | 15 | 1 | 2.49 | 92,2 | 361 |
| 2012–2013 | Washington Capitals | NHL | 36 | 23 | 12 | 1 | 1123 | 1033 | 90 | 4 | 2.58 | 92,0 | 2090 |
| 2013–2014 | Washington Capitals | NHL | 48 | 23 | 15 | 4 | 1475 | 1349 | 126 | 4 | 2.85 | 91,5 | 2657 |
| 2014–2015 | Washington Capitals | NHL | 73 | 41 | 20 | 10 | 2044 | 1887 | 157 | 9 | 2.22 | 92,3 | 4248 |
| 2015–2016 | Washington Capitals | NHL | 66 | 48 | 9 | 7 | 1802 | 1661 | 141 | 3 | 2.20 | 92,2 | 3842 |
| 2016–2017 | Washington Capitals | NHL | 63 | 42 | 13 | 6 | 1690 | 1563 | 127 | 9 | 2.07 | 92,5 | 3681 |
| 2017–2018 | Washington Capitals | NHL | 54 | 34 | 16 | 4 | 1648 | 1495 | 153 | 0 | 2.99 | 90,7 | 3068 |
| 2018–2019 | Washington Capitals | NHL | 59 | 32 | 19 | 5 | 1759 | 1635 | 160 | 3 | 2.82 | 91,1 | 3407 |
| 2019–2020 | Washington Capitals | NHL | 48 | 25 | 14 | 6 | 1385 | 1243 | 142 | 0 | 3.11 | 89,7 | 2743 |
| 2020–2021 | Vancouver Canucks | NHL | 21 | 7 | 11 | 3 | 695 | 618 | 77 | 0 | 3.67 | 88,9 | 1260 |
| 2021–2022 | Dallas Stars | NHL | 24 | 10 | 10 | 1 | 700 | 639 | 61 | 0 | 2.78 | 91,3 | 1318 |
| NHL yhteensä | NHL yhteensä | NHL yhteensä | 513 | 299 | 143 | 50 | 14881 | 13610 | 1210 | 35 | 2.59 | 91,5 | 29407 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Braden Holtby Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Carey Price | Vezina Trophyn voittaja 2016 | Seuraaja: Sergei Bobrovski |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Frederik Andersen & John Gibson | William M. Jennings Trophyn voittaja 2017 | Seuraaja: Jonathan Quick |
Louis de Bonald

| Louis Gabriel Ambroise de Bonald |
| --- | --- |
 Louis de Bonald, Julien-Léopold Boillyn piirtämänä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. lokakuuta 1754 Le Monna, Millau, Rouergue (nykyisin Aveyron)
Kuollut: 23. marraskuuta 1840 (86 vuotta) Le Monna
Koulutus ja ura
Koulukunta:  konservatismi, vastavalistus, ultramontanismi, traditionalismi, rojalismi
Louis de Bonald, koko nimeltään Louis Gabriel Ambroise, varakreivi de Bonald (2. lokakuuta 1754 Millau – 23. marraskuuta 1840 Millau) oli ranskalainen vastavallankumouksellinen filosofi ja poliitikko. Joseph de Maistren ohella hänet tunnetaan restauraatioajan (1814–1830) johtavana katolisena ideologina.
Hänet tunnetaan erityisesti kehittämistään sosiaaliteorioista, jotka vaikuttivat voimakkaasti ontologiseen kehykseenselvennä ja sitä kautta ranskalaisen sosiologian syntymiseen.[lähde? ]