stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilmari Kunnas

| Ilmari Kunnas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. kesäkuuta 1902 Joutseno
Kuollut: 13. joulukuuta 1957 (55 vuotta)
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Komentajuudet:  Hämeenlinnan sotilaspiirin päällikkö (1947–1955) 3.Prikaatin komentaja (1955) Turun pohjoisen sotilaspiirin päällikkö (1955-57)
Taistelut ja sodat:  Suomen sisällissota, Talvisota, Jatkosota
Sotilasarvo:  Eversti
Kunniamerkit:  SVR ritariristi, 2.lk Vapaudenristi miekkojen kera, 2.lk Rautaristi
Alfred Ilmari Kunnas (2. kesäkuuta 1902 Joutseno – 13. joulukuuta 1957) oli suomalainen eversti.
Hänen vanhempansa olivat rovasti Kustaa Alfred Kunnas ja Bernet Svensson. Hänen puolisonsa oli Lyyli Helvi Pekonen.
Kunnas osallistui Vapaussotaan Karjalan Armeijakunnan 3.rykmentin riveissä. Hän paveli varusmiehenä Polkupyöräpataljoona 3:ssa ja  opiskeli vuosina 1923–1925 Kadettikoulun 6. kadettikurssilla. Tämän jälkeen hän palveli nuorempana upseerina, komppanianpäällikkönä ja yleisesikuntaupseerina PPP3:ssa sekä Jääkäripataljoona 3:ssa vuosina 1925–1939. Hän suoritti jalkaväen kapteenikurssin vuonna 1938.
Talvisodassa Kunnas toimi Muolaan Ryhmän esikuntapäällikkönä ja JP3:n komentajana. Välirauhan aikana hän toimi Pohjanmaan Suojeluskuntapiirin esikunnassa järjestelytoimiston päällikkönä. Jatkosodassa Kunnas toimi Kevyt osasto 3:n komentajana.
Sodan jälkeen Kunnas toimi 1944 Lounais Hämeen Suojeluskuntapiirin komentajana, Hämeenlinnan sotilaspiirin esikunnan järjestelytoimiston päällikkönä 1945–1947 ja 1947–1955 sotilaspiirin päällikkönä. Vuonna 1955 hän toimi 3.Prikaatin komentajana huhtikuun 1. päivästä syyskuun puoleen väliin. Tämän jälkeen hän toimi vielä Turun pohjoisen sotilaspiirin päällikkönä vuoteen 1957.
Luottamustehtävät

Kemi-Rovaniemen kadettipiirin varapuheenjohtaja 1940–41
Hämeenlinnan kadettipiirin puheenjohtaja 1946–53
Ylennykset

Vänrikki 1925
Luutnantti 1927
Kapteeni 1932
Majuri 1940
Everstiluutnantti 1944
Eversti 1955
Kunniamerkit

Suomen Vapaudenristin 4.lk ritarimerkki miekkojen kera
Suomen Vapaudenristin 3.lk ritarimerkki miekkojen kera
Suomen Vapaudenristin 2.lk ritarimerkki miekkojen kera
Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkki
Suojeluskuntain ansioristi
Talvisodan muistomitali
Jatkosodan muistomitali
2.luokan Rautaristi
Kuolan niemimaan komit

Kuolan niemimaan komit (ven. кольские коми, kolskije komi) ovat Kuolan niemimaalle 1800–1900-lukujen vaihteessa muodostunut komiryhmä. Etniseltä alkuperältään he ovat ižmalaisia.
Ensimmäiset komit muuttivat saamelaisten asuttamalle Lovozeron pogostalle Ižman ja Petšoran seudulta vuonna 1887. Jo vuonna 1915 he muodostivat enemmistön Lovozeron asukkaista. Muuton tärkeimpänä syynä oli porojen laidunmaiden ehtyminen. 1910–1920-luvuilla komit perustivat Ponoi-joelle Ivanovkan, Krasnoštšeljen, Kanevkan ja Oksinon kylät. Muuttoliike jatkui 1920-luvun loppuun saakka.
Kuolan komien perinteisiä elinkeinoja ovat poronhoito sekä vähäisemmässä määrin karjanhoito ja maanviljely. Vuonna 1989 heitä oli yli 2 000 henkeä. Eniten komeja oli Lovozeron ja Krasnoštšeljen kylissä. Nykyään poronhoidon ja maatalouden merkitys on vähentynyt voimakkaasti. Seka-avioliittojen yleistymisestä huolimatta ryhmän etninen identiteetti on melko vahva ja komin kielen taito kohtalainen. Yhteyksiä Komin tasavaltaan ryhdyttiin solmimaan uudestaan 1980–1990-lukujen vaihteessa.
Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Murmanskin alueella asui 2 200 komia, joista 1 100 piti itseään ižmalaisina.
Kuningaskissus

| Kuningaskissus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Varsinaiskaksisirkkaiset Rosopsida
Lahko::  Vitales
Heimo::  Viiniköynnöskasvit Vitaceae
Suku::  Kissukset Cissus
Laji::  rhombifolia
Kaksiosainen nimi
 Cissus rhombifolia  Vahl, 1798  
Katso myös
   Kuningaskissus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuningaskissus (Cissus rhombifolia) on Etelä-Amerikasta kotoisin oleva trooppinen köynnöskasvi, joka kuuluu kissusten (Cissus) sukuun.
Ulkonäkö ja koko

Kuningaskissus on nopeakasvuinen, rentovartinen köynnöskasvi, joka kiipeää tukea pitkin monihaaraisten kärhien avulla. Sillä on ruskea, karvainen varsi ja tummanvihreät, kolmilehdykkäiset lehdet. Lehdykät ovat 5–10 cm pitkät, kolmion- tai munanmuotoiset ja sahalaitaiset. Niiden alapintaa peittää punertava, pehmeä karva. Kukat ovat pienet, vihertävät ja valkokarvaiset.
Levinneisyys

Kuningaskissus kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Amerikan trooppisissa osissa ja Länsi-Intian saarilla.
Elinympäristö

Kuningaskissus menestyy kosteassa ja ravinteikkaassa maaperässä auringossa tai puolivarjossa.
Käyttö

Trooppisissa maissa kuningaskissusta käytetään paljon koriste- ja maanpeittokasvina. Muualla se on yleinen huonekasvi.
Hohhot

| Hohhot (mong>  , Kökeqota) kiin. 呼和浩特, Hūhéhàotè |
| --- | --- |

 Hohhotin sijainti Kiinassa
 Koordinaatit: 40.8403°N, 111.7420°E 
Valtio:  Kiina
Autonominen alue:  Sisä-Mongolia
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
 – Pormestari:  
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17 224 km²
Korkeus:  1 065 m
Väkiluku (2010):  2 866 615
 – Väestötiheys:  166 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  010000
Suuntanumero(t):  0471
Rekisterikilpi:  蒙A
 
 www.huhhot.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hohhot (mong. ᠬᠥᠬᠡᠬᠣᠲᠠ, Kökeqota; kiin. 呼和浩特市, Hūhéhàotè Shì) on Kiinassa sijaitsevan Sisä-Mongolian autonomisen alueen pääkaupunki. Sen nimi kirjoitetaan joskus myös Huhehot. Nimi tarkoittaa mongolin kielellä "sinistä kaupunkia". Hohhot perustettiin 1500-luvulla ja se valittiin Sisä-Mongolian pääkaupungiksi vuonna 1954. Tämä 2,867 miljoonan asukkaan (2010) prefektuuritason kaupunki sijaitsee noin 410 kilometriä Pekingistä länteen.
Historia

Hohhot perustettiin vuonna 1577 ja se oli alun perin vain yksi useista Altan-kaanin Tümedin tasangolle perustamista pienistä kaupungeista. Altan-kaani ja hänen seuraajansa rakennuttivat kaupunkiin useita temppeleitä ja pienen linnoituksen pohjoiseen kaupungin rakennetusta alueesta. Linnoitus ja temppelit muodostivat Hohhotin vanhankaupungin eli Yuquanin kaupunginosan. Linnoituksen ulkopuolelle asettui hui-kiinalaisia kauppiaita ja vuonna 1693 he rakennuttivat itselleen moskeijan muodostaen hui-kiinalaisten kaupunginosan. 1700- ja 1800-luvuilla Hohhot oli Ulko-Mongoliaan suuntautuvan karavaanikaupan keskus. Vuosien 1735 ja 1739 välillä Qing-dynastia rakennutti kaupungista noin kolme kilometriä koilliseen suuren varuskuntakaupungin nimeltä Suiyuan. Kaupungit yhdistettiin vuonna 1913 nimellä Guisui.
Vaikka alun perin kaupungille tärkeä karavaanikauppa lopulta näivettyikin, kaupungista tuli Suiyuan-nimisen osia eteläisestä Sisä-Mongoliasta käsittäneen alueen ja sittemmin provinssin keskus. 1921 ja 1922 kaupunkiin tulivat rautatiet, sähkö- ja puhelinyhteydet. Nykyisen nimensä kaupunki sai virallisesti Japanin miehitettyä alueen vuonna 1937. Kaupunki toimi Demchugdongrubin hallitseman japanilaisen Sisä-Mongolian nukkehallinnon pääkaupunkina. Japanin hävittyä sodan ja Kiinan kommunistien otettua vallan kaupunki tunnettiin jälleen nimellä Guisui ja provinssi nimellä Suiyuan. Suiyuan liitettiin vastaperustettuun Sisä-Mongolian autonomiseen alueeseen vuonna 1954 ja kaupungin nimi muutettiin jälleen Hohhotiksi 25. huhtikuuta sen tullessa alueen pääkaupungiksi.
Talous

Hohhot on Sisä-Mongolian kolmanneksi suurin talousalue Baotoun ja Ordosin jälkeen. Vuonna 2012 Hohhotin bruttokansantuote oli 247,56 miljardia renminbiä, eli noin 15 % Sisä-Mongolian koko bruttokansantuotteesta. Kuusi Hohhotin suurinta teollisuusalaa ovat meijerit, sähköntuotanto, sähkötekniikka, lääketeollisuus, kemiallinen metallurgia ja koneteollisuus. Hohhotia kotipaikkanaan pitävä Yili Group on Kiinan suurin maitotuotteiden valmistaja ja China Mengniu Dairy toiseksi suurin samalla alalla.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla Hohhot jaetaan yhdeksään osaan seuraavasti:
| --- | --- |
 Kaupunkipiirit (4) 1. Xincheng  2. Huimin (Hui-kiinalaisten piiri)  3. Yuquan  4. Saihan :  Piirikunnat (4) 5. Togtoh  6. Horinger  7. Qingshuihe  8. Wuchuan Lippukunta (1) 9. Tumedin vasen lippukunta
Väestö

Suurin osa Hohhotin asukkaista on han-kiinalaisia. Mongolit ovat vähemmistö, ja muita vähemmistöjä ovat esimerkiksi hui-kiinalaiset ja mantšut. Vuonna 1990 Hohhotissa oli yhteensä 1 441 641 asukasta ja heistä 132 659 oli mongoleja. Hohhot on Sisä-Mongolian koulutuksen ja terveydenhuollon keskus. Alueen ylemmistä oppilaitoksista 80 % sijaitsee Hohhotissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hohhot Wikimedia Commonsissa
| n k  Kiinan alueiden pääkaupungit |
| --- | --- |
Kansallinen:  PRC Peking  ROC Taipei 
Maakunnat:  AH Hefei  FJ Fuzhou  GD Kanton  GS Lanzhou  GZ Guiyang  HA Zhengzhou  HB Wuhan  HE Shijiazhuang  HI Haikou  HL Harbin  HN Changsha  JL Changchun  JS Nanjing  JX Nanchang  LN Shenyang  QH Xining  SC Chengdu  SD Jinan  SN Xi’an  SX Taiyuan  YN Kunming  ZJ Hangzhou 
Autonomiset alueet:  GX Nanning  NM Hohhot  NX Yinchuan  XJ Ürümqi  XZ Lhasa 
Itsehallinnolliset kunnat:  BJ Tongzhou  CQ Yuzhong  SH Huangpu  TJ Hexi 
Erityishallintoalueet:  HK Hongkong  MO Macao 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area
Willi Holdorf

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Rein Aun, Willi Holdorf ja Hans-Joachim Walde Tokion olympialaisissa vuonna 1964. |  Rein Aun, Willi Holdorf ja Hans-Joachim Walde Tokion olympialaisissa vuonna 1964. |  Rein Aun, Willi Holdorf ja Hans-Joachim Walde Tokion olympialaisissa vuonna 1964. |  |
Maa:   Länsi-Saksa
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 1964 | kymmenottelu |  |
Miesten rattikelkkailu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Cervinia 1973 | kaksipaikkaiset |  |
Willi Holdorf (17. helmikuuta 1940 Blomesche Wildnis, lähellä Glückstadtia – 5. heinäkuuta 2020 Achterwehr) oli saksalainen kymmenottelija ja rattikelkkailija. Hän voitti kymmenottelussa olympiakultaa Tokiossa 1964 ja rattikelkkailussa EM-hopeaa.
Elämä ja urheilu-ura

Holdorf oli 182 cm pitkä ja painoi 90 kg. Hänen suurin valttinsa oli nopeus; talvella 1965 hän sivusi hallissa 60 jaardin Euroopan ennätystä ajalla 6,0 sekuntia.
Holdorfin ensimmäinen huippusuoritus oli viides sija EM-Belgradissa 1962. Tokion olympialaisissa hän kamppaili voitosta tasaväkisesti Neuvostoliittoa edustaneen virolaisen Rein Aunin kanssa tehden ottelusarjassa kolme omaa ennätystään. Päätöslajissa 1 500 metrillä Holdorf repi itsensä tajuttomaksi ja virkosi vasta neljä minuuttia maaliintulon jälkeen. Tämä jäi hänen ainoaksi suursaavutuksekseen, myöhemmin Holdorf ryhtyi jalkapallovalmentajaksi.
Holdorf kilpaili myös rattikelkkailijana saavuttaen EM-hopeaa vuonna 1973. Hän sairasteli viimeisinä elinvuosinaan ja kuoli Achterwehrissä 80-vuotiaana 5. heinäkuuta 2020.
Henkilökohtaiset ennätykset

100 m 10,4
200 m 21,6
400 m 47,8
110 m aidat 14,5
200 m aidat 23,6
400 m aidat 54,5
Seiväshyppy 420
Pituushyppy 737
Kuulantyöntö 15,07
Kymmenottelu 7 887
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Willi Holdorf Wikimedia Commonsissa
Willi Holdorf Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Miesten kymmenottelun olympiavoittajat
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Tilastopaja 🔒
Kumsjärvi

| Kumsjärvi Покровское, Pokrovskoje |
| --- | --- |
 Kumsjärvi
 Koordinaatit: 62°59′16″N, 33°50′0″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Karhumäen piiri
Kunta:  Tšopina
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2013):  5
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kumsjärvi (ven. Покро́вское, Pokrovskoje) on kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Tšopinan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen järven itärannalla 22 kilometriä Tšopinasta luoteeseen. Kylässä on viisi asukasta (vuonna 2013).
Semsjärven pogostaan kuulunut Kumsjärvi mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopussa. Myöhemmin sinne rakennettiin kirkko, josta kylä on saanut venäläisen nimensä. 1900-luvun alussa Kumsjärvi lähikylineen muodosti Mäntyselän volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 sen 18 kylässä oli lähes 1 900 asukasta. Kusmjärven pogostalla oli 42 taloa, koulu ja 279 asukasta.
Neuvostoaikana Kumsjärvi kuului aluksi Mäntyselän kyläneuvostoon. Myöhemmin perustettiin Karhumäen piiriin kuulunut Kumsjärven kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen kahdessa kylässä, Kumsjärvellä ja Karhumäessä oli yhteensä 349 asukasta, joista valtaosa oli karjalaisia. Toisen maailmansodan jälkeen kylä liitettiin Kumsjärven etelärannalle perustetun Kumsin kyläneuvostoon.
Paikallinen nähtävyys on 1800-luvun lopulla pystytetty tsasouna.
Hr. Ms. Holland (D808)

| Hr>  Ms. Holland |
| --- | --- |
 Hr. Ms. Holland

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Rotterdamsche Droogdok Maatschappij, Rotterdam
Kölinlasku:  21. huhtikuuta 1950
Laskettu vesille:  11. huhtikuuta 1953
Palveluskäyttöön:  31. joulukuuta 1954
Poistui palveluskäytöstä:  Perulle 1978
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 185 t (standardi) 2 642 t (kuormattu)
Pituus:  113,1 m (kokonaispituus)
Leveys:  11,4 m
Syväys:  5,1 m
Koneteho:  45 000 shp
Nopeus:  32 solmua
Miehistöä:  247
Aseistus
Aseistus:  4 x Bofors 120 mm -tykkiä 1 x Bofors 40 mm/70 Mk 6 8 x 357 mm sukellusveneentorjuntaheitintä 2 x syvyyspommikiskoa
Hr. Ms. Holland (runkonumero D808) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Holland-luokan hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Rotterdamsche Droogdok Maatschappijlta Rotterdamista, missä köli laskettiin 21. huhtikuuta 1950 telakkanumerolla 266. Se laskettiin vesille 11. huhtikuuta 1953 ja otettiin palvelukseen 31. joulukuuta 1954.
Palvelus

Palvelukseen oton jälkeen alus teki neitsytmatkansa Afrikan ympäri läpäisten Suezin kanavan ja vieraillen Kapkaupungissa. Kotimaahan palattuaan alus poistettiin 1955 palveluksesta ja sijoitettiin reserviin, mistä se palautettiin palvelukseen 1962. Alus kolaroi Danish-French Linen MV Mayumban kanssa kolme merimailia Texelin majakkalaivasta itäkoilliseen.
Alus liitettiin ensimmäiseen STANAVFORLANT laivueeseen, joka perustettiin 13. tammikuuta 1968 Portlandissa komentajanaan G. C. Mitchell. Laivueen muuta alukset olivat HMS Brighton, KNM Narvik ja USS Holder. Seuraavana vuonna alus oli  sisaralustensa kanssa Spitheadissä Naton laivastokatselmuksessa. Se osallistui myös lukuisiin Naton harjoituksiin kuten Razor Sharpiin 1969, Northern Mergeriin ja Safe Passiin 1974.
Alus poistettiin 9. marraskuuta 1977 palveluksesta ja myytiin 1978 Perulle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä BAP García y García. Peru poisti 1986 aluksen alusluettelostaan.
Kunta-alan ammattiliitto KTV

Kunta-alan ammattiliitto KTV oli vuosina 1931–2005 toiminut suomalainen kunnissa työskentelevien ammattiliitto. Vuoden 2006 alussa KTV fuusioitui Valtion ja erityispalvelujen ammattiliiton (VAL) ja Valtion yhteisjärjestön (VTY) kanssa muodostaen Julkisten ja hyvinvointialojen liiton (JHL). KTV oli lakkautettaessa Suomen suurin ammattiliitto, johon kuului yli 200 000 jäsentä.
Järjestö perustettiin vuonna 1931 Helsingissä nimellä Suomen kunnantyöntekijäin liitto (SKL). Vuonna 1958 nimeksi vaihdettiin Kunnallisten työntekijäin ja viranhaltijain liitto (KTV) ja vuonna 1991 Kunta-alan ammattiliitto KTV. KTV kuului Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliittoon vuosina 1931–1962 ja Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöön 1969–2005. KTV:n jäsenlehti oli vuosina 1956–2005 ilmestynyt Kunta ja Me (ISSN 0355-7499). Liittofuusion yhteydessä lehti yhdistyi uuteen Motiivi-nimiseen julkaisuun.
Sosialidemokraattien sisäinen riitely vaikutti myös KTV:ssä vuodesta 1957 alkaen. Liiton puheenjohtaja Heinonen luettiin aluksi maltillisiin skogilaisiin, mutta hän siirtyi pian SDP:n enemmistön linjalle. KTV:n skogilaiset toimitsijat erotettiin tai erosivat. Vuonna 1962 KTV erosi SAK:sta ja SAK perusti rinnakkaisjärjestöksi Kunnallis- ja sairaala-alojen työntekijäin liiton (KSL), johon siirtyi noin tuhat KTV:n skogilaista jäsentä. KTV teki läheistä yhteistyötä sosialidemokraattien SAJ:n kanssa, mutta se ei liittynyt keskusjärjestöön pyrkiessään säilyttämään oman yhtenäisyytensä. Järjestelyllä kansandemokraatit saatiin jäämään KTV:hen. KSL yhdistyi takaisin KTV:hen vuonna 1971, ja liitto sai tuhansia uusia jäseniä.
Liiton jäsenmäärä kasvoi nopeasti 1970-luvulla ja vuonna 1979 KTV:hen kuului 142 000 jäsentä. Vuosikymmenen puolivälissä KTV sai nopeasti 20 000 uutta jäsentä, kun perhepäivähoitajat järjestäytyivät liittoon. Vuonna 1982 KTV:stä tuli Suomen suurin ammattiliitto, kun 12 000 työläistä edustanut Mielenterveys- ja kehitysvamma-alan liitto yhdistyi järjestöön.
Vuoden 1962 liittokokouksen osanottajista 186 edusti SDP:tä, 89 SKDL:ää ja 45 TPSL:ää. 1970-luvulla KTV:n päättävissä elimissä oli 70 prosenttia sosialidemokraatteja ja 30 prosenttia kansandemokraatteja. Viidesosa kansandemokraateista edusti SKP:n oppositiota eli taistolaisia.
Liittovaalit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | vaaliliittojen paikat ja ääniosuus | vaaliliittojen paikat ja ääniosuus | vaaliliittojen paikat ja ääniosuus | vaaliliittojen paikat ja ääniosuus | äänestys- aktiivisuus | lähde |
| vaalit | SDP | SKDL Vas. | Kesk. | Muut | äänestys- aktiivisuus | lähde |
| 1981 | 75 % | 25 % |  |  | 56,3 % |  |
| 1986 |  |  |  | 1 | 50,8 % |  |
| 1991 |  |  |  | 14 | 41 % |  |
| 1996 | 435 71,8 % | 137 25,8 % | 3   | 18 1,2 % |  |  |
| 2001 | 69 | 22 |  |  | 43,8 % |  |
Puheenjohtajat

Juho Kivistö 1946–1950
Reino Heinonen 1951–1971
Jaakko Riikonen 1971–1973
Olavi Dahl 1973–1979
Pekka Salonen 1979–1989
Jouni Riskilä 1989–2001
Tuire Santamäki-Vuori 2001–2006
Doc Holliday

Doc Holliday noin vuonna 1882.
John Henry ”Doc” Holliday (14. elokuuta 1851 Griffin, Georgia, Yhdysvallat – 8. marraskuuta 1887 Glenwood Springs, Colorado) oli villin lännen aikainen pyssymies ja peluri, ammatiltaan hammaslääkäri. Hänet muistetaan osallisuudestaan kuuluisassa O. K. Corralin taistelussa Tombstonessa 26. lokakuuta 1881.
Elämäkerta

Holliday syntyi varakkaaseen apteekkariperheeseen Griffinissä, Georgiassa. Kun hän oli 12-vuotias, perhe muutti Lowndesin piirikuntaan. Näihin aikoihin Holliday päätti ryhtyä hammaslääkäriksi, joten hän lähti opiskelemaan pohjoiseen, Philadelphiaan. Hän valmistui hammaskirurgian tohtoriksi vuonna 1872, palasi Georgiaan ja avasi vastaanoton Atlantaan.
Holliday oli saanut tuberkuloositartunnan joskus nuoruudessaan. Hoitaakseen itseään Holliday muutti kuivempaan ilmanalaan länteen Dallasiin, Texasiin. Siellä hän jatkoi hammaslääkärin työtä, mutta tutustui myös korttipeleihin ja saluunoihin. Kun hänet toukokuussa 1874 asetettiin syytteeseen uhkapeleistä, hän päätti jättää hammaslääkärin työt lopullisesti. Seuraavana vuonna hän kävi laukaustenvaihdon erään saluunanpitäjän kanssa, mutta hänet todettiin syyttömäksi murhayritykseen.
Holliday asui jonkin aikaa Denisonissa, Texasissa. Fort Griffinissä hän joutui syytteeseen uhkapelistä ja juopottelusta. Kesällä 1875 hän muutti Denveriin, Coloradoon, käytti siellä salanimeä ”Tom Mackey” ja jakoi kortteja faropöydässä. Denveristä hän muutti Cheyenneen, Wyomingiin ja sieltä Deadwoodiin, Etelä-Dakotaan. Sen jälkeen hän lähti uhkapelikiertueelle ja vaihtoi kaupunkia tiheään tahtiin läntisissä ja lounaisissa osavaltioissa.
Kesällä 1877 Holliday toipui Texasissa saamastaan ampumahaavasta ja löysi kumppanikseen Kate Elder -nimisen prostituoidun. Pariskunta muutti Dodge Cityyn, Kansasiin, ja sen jälkeen Las Vegasiin, New Mexicoon. Siellä Holliday kohtasi Earpin veljekset, joihin hän oli jo aiemmin tutustunut. Kun Wyatt Earp antoi vihjeen Arizonan kultalöydöistä, Earpit ja Holliday muuttivat Prescottiin, Arizonaan vuonna 1879. Seuraavana vuonna he jatkoivat Tombstoneen, missä Doc jatkoi pelaamista, juomista ja kärhämöintiä, kunnes hänen avovaimonsa jätti hänet.
Hollidayta syytettiin maaliskuussa 1881 tehdystä vaunuryöstöstä, jossa kuoli kaksi ihmistä. Hänet kuitenkin vapautettiin syytteistä. Holliday on jäänyt villin lännen historiaan 26. lokakuuta 1881 käydystä O. K. Corralin taistelusta, jossa hän ja kolme Earpin veljestä lainvalvojien ominaisuudessa eliminoivat neljä lainsuojatonta Tombstonen kaduilla. Holliday haavoittui lievästi. Hänet laitettiin putkaan 30 päiväksi, mutta hänet todettiin syyttömäksi oikeudenkäynnissä. Tapahtumaa seuranneessa koston kierteessä Holliday ratsasti Earpien mukana ja osallistui väitetysti esimerkiksi erään Frank Stillwellin murhaan.
Holliday pidätettiin vuonna 1882 Denverissä. Vapautumisensa jälkeen hän muutti Leadvilleen, Coloradoon. Vuonna 1887 Hollidayn tuberkuloosi oli äitynyt jo niin pahaksi, että hän ei pystynyt enää elättämään itseään pelaamalla tai hammaslääkärinä. Holliday kuoli Hotel Glenwoodissa Glenwood Springsissä 8. marraskuuta 1887. Hänet haudattiin merkitsemättömään hautaan.
Asesankarin maineestaan huolimatta Holliday tappoi todennäköisesti vain yhden tai kaksi ihmistä elämänsä aikana.
Populaarikulttuurissa

Doc Hollidayn hahmo on esiintynyt useassa Hollywood-elokuvassa. Häntä ovat esittäneet muun muassa Kirk Douglas (Kuolemanloukku O.K. Corral, 1957), Stacy Keach (Doc Holliday - tappaja lännestä, 1971), Val Kilmer (Tombstone, 1993) ja Dennis Quaid (Wyatt Earp, 1994).
Kunnian miehet (vuoden 1955 elokuva)

| Kunnian miehet> The Last Command |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Frank Lloyd
Käsikirjoittaja:   Warren Duff  Sy Bartlett 
Tuottaja:   Frank Lloyd  Republic Pictures 
Säveltäjä:  Max Steiner
Kuvaaja:  Jack A. Marta
Leikkaaja:  Tony Martinelli
Pukusuunnittelija:  Adele Palmer
Lavastaja:  Frank Arrigo
Pääosat:   Sterling Hayden  Arthur Hunnicutt  Ernest Borgnine 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Republic Pictures
Levittäjä:  Republic Pictures
Ensi-ilta:  1955
Kesto:  110 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kunnian miehet (The Last Command) on Frank Lloydin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1955. Elokuvassa Jim Bowie johtaa Texasin kapinallisia (muun muassa Davy Crockett) vanhoja ystäviään vastaan Santa Annan kapinassa.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sterling Hayden  | … |  Jim Bowie   |
|  Anna Maria Alberghetti  | … |  Consuelo de Quesada   |
|  Richard Carlson  | … |  William B. Travis   |
|  Arthur Hunnicutt  | … |  Davy Crockett   |
|  Ernest Borgnine  | … |  Mike Radin   |
|  J. Carrol Naish  | … |  kenraali Antonio Lopez de Santa Ana   |
|  Ben Cooper  | … |  Jeb Lacey   |
|  John Russell  | … |  luutnantti Dickinson   |
|  Virginia Grey  | … |  rouva Dickinson   |
|  Jim Davis  | … |  Ben Evans   |
|  Eduard Franz  | … |  Lorenzo de Quesada   |
|  Otto Kruger  | … |  Stephen F. Austin   |
|  Russell Simpson  | … |  The Parson   |
|  Roy Roberts  | … |  tri. Summerfield   |
|  Slim Pickens  | … |  Abe   |
|  Hugh Sanders  | … |  Sam Houston   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kehui elokuvan näyttelijäntyötä mutta piti sen tyyliä turhankin mahtipontisena ja isänmaallisena. Hän antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Aiheesta muualla

Kunnian miehet Internet Movie Databasessa (englanniksi)