stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hietaslammi (Tammela)

| Hietaslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°53′40″N, 23°53′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  Hietastenoja 
Järvinumero:  35.934.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125 – 127,5 m 
Rantaviiva:  0,543 km 
Pinta-ala:  0,01257 km² 
 fiHietaslammi 
Hietaslammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 60 metriä. Siihen laskee ympäröiviltä soilta useita ojia. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 4,5 kilometriä pitkä Hietastenoja, joka yhtyy Teuronjokeen Teuron alapuolella.
Järven rantaviiva on 540 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaisen metsämaaston ympäröimää suota. Rannat ovat rakentamattomia ja järven läheltä kulkee seututie 283.
Henrik Blomstedt

Henrik Blomstedt vuonna 1984.
Henrik Lennart Blomstedt (26. kesäkuuta 1921 Helsinki – 23. heinäkuuta 2009 Espoo) oli suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan lainopin kandidaatti. Hän oli suurlähettiläs Addis Abebassa, Dar es Salaamissa, Lusakassa ja Nairobissa vuosina 1965–1969 ja oli siellä samalla Suomen edustaja myös Afrikan yhtenäisyysjärjestössä , ulkoministeriön neuvotteleva virkamies 1969–1970, oikeudellisen osaston päällikkö 1970–1973, suurlähettiläs Haagissa 1973–1978, Tokiossa, Manilassa, ja Soulissa vuosina 1978–1984 ja Oslossa 1984–1988.
Heinrich Hart

| Heinrich Hart |
| --- | --- |
 Heinrich Hart
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. joulukuuta 1855 Wesel
Kuollut: 11. kesäkuuta 1906 (50 vuotta) Tecklenburg, Saksa
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Kirjallinen suuntaus: naturalismi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Heinrich Hart (30. joulukuuta 1855 Wesel – 11. kesäkuuta 1906 Tecklenburg, Saksa) oli saksalainen kirjailija, naturalistisen suunnan edustaja. Hän julkaisi yhdessä veljensä, kirjailija Julius Hartin kanssa teatteriarvosteluja berliiniläisissä päivälehdissä Tägliche Rundschau ja vuodesta 1900 Der Tag. Hartin julkaisuja ovat muun muassa Weltpfingsten. Gedichte eines Idealisten (1878), murhenäytelmä Sedan (1883) ja suurisuuntainen eepos Das Lied der Menschheit. Epos in 24 Erzählungen, josta ilmestyi kolme osaa 1888–1896: Tul und Nahila, Nimrod ja Mose.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heinrich Hart Wikimedia Commonsissa
Henrik Bogislaus Nilsson

Henrik Bogislaus Nilsson (21. heinäkuuta 1820 – 1890 Helsinki) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraaliluutnantti.
Nilssonin vanhemmat olivat samanniminen isä, majuri Henrik Bogislaus Nilsson, ja Johanna Elisabet Flodman. Nilsson tuli oppilaaksi Haminan kadettikouluun 1836 ja valmistui sieltä kurssinsa priimuksena 1842, jolloin hänet määrättiin vänrikkinä palvelukseen Henkivartioväen krenatöörirykmenttiin. Hänet ylennettiin aliluutnantiksi 1845, luutnantiksi 1847, alikapteeniksi 1851 ja kapteeniksi 1854. Vuonna 1860 Nilsson siirrettiin everstinä pataljoonankomentajaksi Henkivartioväen Volynian rykmenttiin ja edelleen kolme vuotta myöhemmin Valko-Venäjälle 28. Polotskin jalkaväkirykmentin komentajaksi. Hän osallistui rykmentin mukana tammikuun kansannousun kukistamiseen Puolassa 1863–1864.
Nilsson ylennettiin kenraalimajuriksi vuonna 1871, määrättiin 4. jalkaväkidivisioonan komentajan apulaiseksi vuonna 1872 ja siirrettiin 8. jalkaväkidivisioonan komentajan apulaiseksi vuonna 1873. Turkin sodassa hän toimi ensin 17. jalkaväkidivisioonan 2. prikaatin komentajana 1877 ja sitten 12. jalkaväkidivisioonan komentajana 1878. Hänet palkittiin tässä tehtävässä kunnostautumisesta Venäjän Pyhän Yrjön ritarikunnan 4. luokan ritariristillä. Nilsson toimi myös sodan jälkeen 12. jalkaväkidivisioonan komentajana, aina vuoteen 1881 asti, jolloin hän sai eron sotapalveluksesta kenraaliluutnanttina.
Hauknes

| Hauknes |
| --- | --- |
 Hauknes
 Koordinaatit: 66°17′12″N, 14°03′28″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Nordland
Kunta:  Rana
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,2 km²
Väkiluku (2023):  2 110
 – Väestötiheys:  1 758,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hauknes  on taajama Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja asukasluku 2 110 vuonna 2023.
Hauki-Heikinjärvi

| Hauki-Heikinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°01′20″N, 24°58′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ormajoen valuma-alue (35.79)
Laskujoki:  oja Kataloistenjärveen 
Järvinumero:  35.793.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,6 m  
Rantaviiva:  0,656 km  
Pinta-ala:  3,007 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHauki-Heikinjärvi 
Hauki-Heikinjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,6 metriä mpy.
Hashimoton tyreoidiitti

Hashimoton kilpirauhastulehdus eli Hashimoton tyreoidiitti (Hashimoton tauti, E06.3) on autoimmuunireaktiosta johtuva krooninen sairaus. Sairaus on nimetty japanilaisen lääkärin Hakaru Hashimoton mukaan, joka kuvasi sairauden vuonna 1912.
Hashimoton tauti arpeuttaa kilpirauhasta. Tauti on yleensä aaltoileva, jolloin kilpirauhanen vaurioituu yhä uudelleen, koska tulehtuneeseen kudokseen syntyy yhä enemmän sidekudosta.
Hashimoton tauti voi johtaa kilpirauhasen vajaatoimintaan (E03.80), kilpirauhasen liikatoimintaan tai struuman syntyyn. Sairauteen ei liity kilpirauhasessa tuntuvaa kipua  . Sairauteen saattaa kuulua myös vajaa- ja liikatoimintajaksojen vuorottelua, mikä on erityisen haitallista aineenvaihdunnalle.
Arviolta 10-12 prosenttia väestöstä sairastuu elämänsä aikana Hashimoton tyreoidiittiin. Sairaus diagnosoidaan naisilla yleensä 30-50-vuoden iässä. Sairaus on 5–10 kertaa yleisempi naisilla kuin miehillä.
Äkillisesti tuhoutuvasta kilpirauhaskudoksesta vapautuu verenkiertoon suuria määriä kudokseen varastoitunutta kilpirauhashormonia. Tämä johtaa sairauden aaltoiluun.
Oireet

Autoimmuunityreoidiitti saattaa aiheuttaa esimerkiksi kroonista uupumusta, muistin heikkenemistä ja muita kognitiivisia oireita, huonovointisuutta, lihomista, hiusten kuivumista tai ohenemista, nivel- ja lihaskipuja, ummetusta, univaikeuksia, kroonista ärtymystä, hermostuneisuutta ja masennusta.
5-10 prosentilla tyroksiinimonoterapialla hoidetuista potilaista esiintyy kilpirauhasen vajaatoiminnasta tai sen hoidosta johtuvaa masennusta tai ylivireyttä, vaikka heidän TSH-arvonsa on saatu viitteiden sisään. Vuonna 2009 julkaistussa laajassa norjalaistutkimuksessa havaittiin, että tyroksiinimonoterapiaa saaneiden potilaiden masennus- ja ylivireysoireet korreloivat TSH-tasojen kanssa siten, että jokainen seerumin TSH-tason 1 mU/l suuruinen lisäys lisäsi 3 prosentilla masennus- ja ylivireysriskiä.
Hoito

Autoimmuunityreoidiittia ei osata parantaa, mutta sen aiheuttamia oireita voidaan hoitaa kilpirauhashormoneilla. Hyvin pienelle osalle kehittyy myös kaulan alueen kipua ja turvotusta, jota voidaan hoitaa tulehdusta lievittävillä lääkkeillä tai steroideilla. Joskus on turvauduttava jopa kilpirauhasen poistoon. Tulehdus ja sen aikaansaama arpikudos tekevät leikkauksesta kuitenkin vaikean suorittaa.
Aiheesta muualla

Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Hashimoto thyroiditis (englanniksi)
Mayo Clinic: Hashimoto's disease (englanniksi)
Mayo Clinic: Hashimoto's disease, Diagnosis (englanniksi)
Hohtosmaragdikolibri

| Hohtosmaragdikolibri |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Smaragdikolibrit Chlorostilbon
Laji::  aureoventris
Kaksiosainen nimi
 Chlorostilbon aureoventris  (d'Orbigny & Lafresnaye, 1838) 
Katso myös
   Hohtosmaragdikolibri Wikispeciesissä   Hohtosmaragdikolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hohtosmaragdikolibri (Chlorostilbon aureoventris) on neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää pääosan Brasiliaa, Paraguayn, Bolivian, Argentiinan koillis- ja luoteisosat, sekä Uruguayn. Lajista tunnetaan neljä alalajia. Alcide d'Orbigny ja Frédéric de Lafresnaye kuvailivat lajin holotyypin Rio de Janeirosta vuonna 1838.
Naaras pesällä
Harri Palola

Harri Jukka Edvard Palola (29. lokakuuta 1966 Ylivieska – 8. maaliskuuta 2016 Lempäälä) oli suomalainen seiväshyppääjä. Palola edusti Ylivieskan Kuulaa, ja hänen valmentajanaan toimi Tapani Haapakoski.
Elämä ja urheilu-ura

Kahdeksanvuotiaana seiväshypyn aloittanut Palola voitti Kalevan kisoista kaksi hopeaa ja pronssin. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuissa kultaa, hopeaa ja pronssia. Palola edusti Suomea useissa maaotteluissa, kerran sisäratojen MM-kilpailuissa ja kahdesti sisäratojen EM-kilpailuissa. Vuonna 1985 hän sijoittui nuorten EM-kilpailuissa neljänneksi. Palolan huippuvuosi ajoittui Soulin olympiavuoteen 1988, jolloin hänet olisi voitu valita Suomen olympiajoukkueeseen, mitä ei kuitenkaan tapahtunut, mahdollisesti valitsijoiden henkilökohtaisten mielipiteiden vuoksi. Hänen ennätyksensä 562 cm syntyi 21-vuotiaana Parkanossa kesäkuussa 1988.
Soulin olympiakisoihin valitsematta jättäminen ja sponsorien menetys johtivat Palolan uran hiipumiseen, ja hän lopetti kilpauransa olkapäävamman vuoksi vuonna 1992. Palolan muistokirjoituksen mukaan hänelle kehittyi tämän jälkeen vaikeuksia elämässään. Urheilu-uransa jälkeen Palola työskenteli urheiluvälinemyyjänä ja kouluisäntänä. Palola työskenteli koulunkäyntiohjaajana Sääksjärven koulussa. Palola löytyi kuolleena kotoaan Lempäälän Sääksjärvellä 8. maaliskuuta 2016. Hänen kuolinsyykseen ilmoitettiin sairaskohtaus.
High Impact Games

High Impact Games logo.
High Impact Games on yhdysvaltalainen pelitalo.
Pelit

High Impact Games on julkaissut kolme peliä.
Harri Pesonen (kolmiloikkaaja)

Harri Mikael Pesonen (s. 17. maaliskuuta 1962 Lauritsala) on entinen suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti Lauritsalan Kisaa.
Pesonen voitti kolmiloikan Suomen-mestaruuden Vaasassa 1986 tuloksella 15,97 m.
Pesonen edusti Suomea kahdessa maaottelussa vuonna 1984 voittaen kummatkin. Helsingissä 2. syyskuuta hän hyppäsi ennätyksensä 16,42 m ja Santiago de Compostelassa, Espanjassa 8. syyskuuta myötätuulituloksen 16,43 m. Lisäksi hän osallistui maaotteluun Helsingissä vuonna 1986 jääden ilman tulosta.
Pituusennätyksekseen hän hyppäsi vuonna 1985 tuloksen 735 cm.
Vuosittainen kehitys

| Vuosi | Tulos | Kalevan kisat |
| --- | --- | --- |
| 1980 | 15,03 | karsinnan 15. (14,46) |
| 1981 | 14,71 (15,25 w) |  |
| 1982 | 15,26 (15,62 w) | 7. (15,13) |
| 1983 | 15,32 | karsinnan 7. (15,32) |
| 1984 | 16,42 (16,43 w) | 5. (15,82) |
| 1985 | 15,81 | 11. (15,09) |
| 1986 | 15,97 | kultaa (15,97) |
| 1987 | 15,77 | karsinnan 2. (15,77) |
w = myötätuulitulos
Hetepsekhemwy

Hetepsekhemwy oli muinaista Egyptiä 2. dynastian aikaan vuoden 2890 eaa. tienoilla hallinnut faarao.
Manetho ei anna mitään perusteluita dynastian vaihtumiseen Hetepsekhemwyn kohdalla, joten on mahdollista, että varsinainen hallitusperhe ei missään välissä vaihtunutkaan. Hetepsekhemwy saattoi olla myös kuninkaallisen perheen ulkopuolinen.
Hetepsekhemwyn nimi (Kaksi mahtia ovat tyytyväisiä) viitannee hänen pyrkimykseensä yhdistää itseensä molemmat maan suurista jumalista (Horus ja Seth). Tämä saattaa merkitä sitä, että kilpailevien jumalten kannattajat yhdistyivät viimein kokonaan tai ainakin osittain. Myöhempinä aikoina faaraon katsottiin nimenomaan ilmentävän molempia jumalia.
Hetepsekhemwyn hallituskaudelta ei ole säilynyt juuri kirjallisia merkintöjä, joten tästä ajasta tiedetään melko vähän. Säilyneissä teksteissä kuitenkin kerrotaan Bubastiksen seudulla tapahtuneesta maanjäristyksestä. Armeijan johto (mahdollisesti Hetepsekhemwyn veli) yritti ilmeisesti kaapata valtaa itselleen.
Hetepsekhemwy rakennutti hautansa Abydoksen sijasta Sakkaraan Memfiksen lähelle. Hänen hautansa poikkesi myös edeltäjiensä haudoista, sillä se hakattiin maan alle peruskallioon. Haudan yläpuolelta ei ole löydetty mitään rakennuksia ja on epävarmaa, onko hautaan koskaan kuulunutkaan muuta kuin maanalaiset huoneet. Hauta löytyi osittain vahingossa vuonna 1902 Djoserin hautakompleksin eteläpuolelta. Se oli sinetöity Hetepsekhemwyn ja Nebran sineteillä. Hauta oli löydettäessä tyhjä, mutta sen seiniltä löydettiin Hetepsekhemwyn nimi useastakin kohtaa. Osa haudan huoneista on Unaksen pyramidin alla, mikä viitannee siihen, että Djoserin hallituskaudella haudan sijaintia ei tunnettu.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Qaa | Egyptin faarao 2. dynastia | Seuraaja: Nebra |
Heteractis crispa

| Heteractis crispa |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Korallieläimet Anthozoa
Alaluokka::  Kukkakorallit Hexacorallia
Lahko::  Merivuokot Actiniaria
Heimo::  Stichodactylidae
Suku::  Heteractis
Laji::  crispa
Kaksiosainen nimi
 Heteractis crispa  (Hemprich & Ehrenberg in Ehrenberg, 1834) 
Katso myös
   Heteractis crispa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heteractis crispa on merivuokko, joka tunnetaan symbioosista vuokkokalojen kanssa. Sitä pidetään joskus meriakvaariossa, mutta monet akvaarioon hankitut yksilöt kuolevat pian.
Se kasvaa halkaisijaltaan puolimetriseksi. Se voi olla sävyltään ruskea, punertava tai aivan vaaleanpunainen.
Heteractis crispa elää luonnossa Australian rannikolla, Indopasifisella merialueella, Malediiveilla ja Punaisellamerellä. Sille tyypillisiä lämpötiloja ovat 24–27 °C.
Zooksantelli-levät elävät merivuokon sisällä endosymbioosissa.  Muutamat vuokkokalalajit  ja muut koralliahvenet elävät vuokon välittömässä läheisyydessä ja sen lonkeroiden suojassa.
Kaguya

SELENE
SELENE (Selenelogical and Engineering Explorer), tunnettuna myös nimellä Kaguya, oli Japanin toinen kuuluotain, Hitenin jälkeen. Sen valmisti Institute of Space and Astronautical Science (ISAS) ja National Space Development Agency (NASDA), se laukaistiin syyskuun 14. 2007. Vuoden ja kahdeksan kuukauden jälkeen, se ohjattiin Kuun pinnalle kesäkuun 10. 2009.
Heteractis aurora

| Heteractis aurora |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Korallieläimet Anthozoa
Alaluokka::  Kukkakorallit Hexacorallia
Lahko::  Merivuokot Actiniaria
Heimo::  Stichodactylidae
Suku::  Heteractis
Laji::  aurora
Kaksiosainen nimi
 Heteractis aurora  (Quoy & Gaimard, 1833)  
Katso myös
   Heteractis aurora Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heteractis aurora on merivuokko, joka tunnetaan symbioosista vuokkokalojen ja eräiden pienten rapujen kanssa. Se kasvaa halkaisijaltaan 30 cm leveäksi. Sen tentakkelit ovat 5–6 cm pitkiä, ja niissä on tasavälein pullistumia, niin että ne näyttävät helminauhanpätkiltä. Vuokko on väriltään vihertävä, harmaa tai ruskehtava, ja sen keskuslevyssä on vaaleampia, säteittäisiä juovia. Heteractis aurora elää luonnossa indopasifisella merialueella.
Kagut

| Kagut |
| --- | --- |
 Kagu (Rhynochetos jubatus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Aurinkokurkilinnut Eurypygiformes
Heimo::  Kagut Rhynochetidae
Suku::  Rhynochetos  Verreaux & DesMurs, 1860
Katso myös
   Kagut Wikispeciesissä   Kagut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kagut (Rhynochetidae) on aurinkokurkilintujen lahkon kuuluva lintuheimo, johon kuuluu vain yksi suku, Rhynochetos. Heimosta tunnetaan kaksi lajia, joista nykyisin vain kagu (Rhynochetos jubatus) on elossa. Toinen laji, Rhynochetos orarius, on kuollut sukupuuttoon. Kagut luettiin aiemmin kurkilintuihin.
Happy End (vuoden 2017 elokuva)

| Happy End |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael Haneke
Käsikirjoittaja:  Michael Haneke
Tuottaja:  Margaret Ménégoz
Kuvaaja:  Christian Berger
Leikkaaja:  Monika Willi
Lavastaja:  Anthony Neale
Pääosat:   Isabelle Huppert  Jean-Louis Trintignant  Mathieu Kassovitz  Fantine Harduin  Franz Rogowski  Laura Verlinden  Toby Jones 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska  Saksa  Itävalta 
Tuotantoyhtiö:   Les Films du Losange (Ranska)  Arte France Cinéma (Ranska)  France 3 Cinéma (Ranska)  X Filme Creative Pool (Saksa)  Westdeutscher Rundfunk (Saksa)  Bayerischer Rundfunk (Saksa)  Arte G.E.I.E. (Ranska; Saksa)  Wega Film (Itävalta) 
Levittäjä:  Cirko Film
Ensi-ilta:   2017-5-2222. toukokuuta 2017 (Cannes)  2017-10-44. lokakuuta 2017 (Ranska)  2017-10-66. lokakuuta 2017 (Itävalta)  2017-10-1212. lokakuuta 2017 (Saksa)  
Kesto:  107 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Happy End on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut Michael Haneken ohjaama ja käsikirjoittama ranskalais-saksalais-itävaltalainen draamaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Isabelle Huppert, Jean-Louis Trintignant, Mathieu Kassovitz, Fantine Harduin, Franz Rogowski, Laura Verlinden ja Toby Jones. Elokuvan tuottajana oli Margaret Ménégoz.
Happy End sai maailmanensi-iltansa vuoden 2017 Cannesin elokuvajuhlilla, missä Michael Haneke oli ehdokkaana pääkilpailussa parhaan elokuvan Kultaisen palmun saajaksi.
Juoni

Happy End sijoittuu Pohjois-Ranskassa sijaitsevaan Calais’n satamakaupunkiin pakolaiskriisin vaikuttaessa vahvasti taustalla ja kertoo rikkaan ranskalaisen Laurent-suvun sisäisistä myrkyistä. Isoisä Georges (Jean-Louis Trintignant) on leski ja dementikko, jonka tytär Anne (Isabelle Huppert) johtaa suvun menestyvää teollisuusyhtiötä. Annella on poika Pierre (Franz Rogowski), jonka pitäisi ottaa suvun yhtiö haltuunsa, mutta raha ei kiinnosta häntä ollenkaan. Georgesilla on myös kirurgina työskentelevä poika Thomas (Mathieu Kassovitz), joka on hiljattain saanut lapsen nuoren Anaïs-vaimonsa (Laura Verlinden) kanssa. Thomasilla on edellisestä avioliitosta syntynyt 12-vuotias tytär Ève (Fantine Harduin), joka muuttaa perheen luokse, sillä hänen äitinsä on joutunut sairaalaan itsemurhayrityksen takia. Vaikka perhe asuu yhdessä, heillä ei tunnu olevan mitään yhteistä. Perheen palvelusväki ihmettelee silmät suurina, mistä rahassa kylpevän eliitin paha olo voi johtua.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Isabelle Huppert  | … |  Anne Laurent   |
|  Jean-Louis Trintignant  | … |  Georges Laurent   |
|  Mathieu Kassovitz  | … |  Thomas Laurent   |
|  Fantine Harduin  | … |  Ève Laurent   |
|  Franz Rogowski  | … |  Pierre Laurent   |
|  Laura Verlinden  | … |  Anaïs Laurent   |
|  Toby Jones  | … |  Lawrence Bradshaw   |
|  Aurélia Petit  | … |  Nathalie   |
|  Hassam Ghancy  | … |  Rachid   |
|  Nabiha Akkari  | … |  Jamila   |
|  Joud Geistlich  | … |  Selin   |
|  Philippe du Janerand  | … |  Barin   |
Tuotanto

Joulukuussa 2015 ranskalaislehdistö kertoi Michael Haneken palaavan yhteistyöhön Rakkaus-elokuvansa (2012) näyttelijöiden Isabelle Huppertin ja Jean-Louis Trintignantin kanssa uuteen elokuvahankkeeseen Happy End. 12. helmikuuta 2016 Haneken pitkäaikainen tuottaja Margaret Ménégoz vahvisti, että elokuvan kuvaukset alkavat Pohjois-Ranskassa kesällä 2016.
Happy Endin kuvaukset alkoivat Calais’n kaupungissa Pas-de-Calais’n departementissa 27. kesäkuuta 2016. Calais’n lisäksi elokuvaa kuvattiin niin Douain ja Dunkerquen kaupungeissa Nordin departementissa, Varin departementissa kuin Lontoossakin, jossa kuvaukset kestivät kaksi päivää. Happy Endin kuvaukset päättyivät elokuun lopulla. Elokuvan budjettina oli 14 miljoonaa dollaria ja tuotantoyhtiöinä olivat sekä ranskalaiset Les Films du Losange, Arte France Cinéma ja France 3 Cinéma, saksalaiset X Filme Creative Pool, Westdeutscher Rundfunk ja Bayerischer Rundfunk, ranskalais-saksalainen Arte G.E.I.E. että itävaltalainen Wega Film.
Julkaisu ja vastaanotto

Happy End sai maailmanensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa 22. toukokuuta 2017. Vaikka elokuva sai Cannesissa ristiriitaisen vastaanoton, se nousi esityksensä jälkeen saman tien Kultaisen palmun voittajasuosikkien joukkoon. Kultaisella palmulla palkittiin lopulta Ruben Östlundin ohjaama The Square. Elokuvan Saksan ensi-ilta oli Münchenin elokuvajuhlilla 25. kesäkuuta 2017. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Ranskassa 4. lokakuuta 2017, Itävallassa 6. lokakuuta 2017 ja Saksassa 12. lokakuuta 2017. Elokuvan teatterilevittäjinä ovat Les Films du Losange Ranskassa, X Verleih AG Saksassa ja Filmladen Itävallassa. Future Film on elokuvan teatterilevittäjänä Suomessa, ja ensi-ilta oli 9. helmikuuta 2018. Elokuva on kiertänyt ja kiertää useita elokuvajuhlia, kuten vuoden 2017 Karlovy Varyn elokuvajuhlat Tšekissä.
Happy End on saanut elokuvakriitikoilta myönteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 68% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 8,1/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 28 arviointiin. Metacritic-sivuston mukaan 13 arvostelun perusteella elokuva on saanut 75 pistettä sadasta mahdollisesta. Internet Movie Databasen 280 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 7,5/10.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Ehdokas | Palkinnot ja ehdokkuudet> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| Cannesin elokuvajuhlien Kultainen palmu | Paras elokuva | Michael Haneke | Ehdokkuus |
| Münchenin elokuvajuhlien ARRI/OSRAM | Paras kansainvälinen elokuva | Michael Haneke | Ehdokkuus |
| Sydneyn elokuvajuhlien Sydney Film Prize | Paras elokuva | Michael Haneke | Ehdokkuus |
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Pertti Avola: 
Hufvudstadsbladet Sara Ehnholm Hielm:
Aiheesta muualla

Happy End Les Films du Losangen sivuilla (englanniksi)
Happy End AlloCinéssä (ranskaksi)
Happy End Rotten Tomatoes -sivustolla (englanniksi)
Happy End Metacriticissä (englanniksi)
Michael Haneken ohjaamat elokuvat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1980-luku: Seitsemäs manner (1989)
1990-luku: Bennyn video (1992) · 71 katkelmaa erään sattuman kronologiasta (1994) · Funny Games (1997)
2000-luku: Pianonopettaja (2001) · Suden aika (2003) · Kätketty (2005) · Funny Games (2007) · Valkoinen nauha (2009)
2010-luku: Rakkaus (2012) · Happy End (2017)
Kahovskajan metroasema

| Kahovskaja (Каховская) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Kahovskaja (1969-2019), Bolšaja koltsevaja (2021-)
Sijainti:  55.6530°N, 37.5983°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  11. elokuuta 1969 7. joulukuuta 2021 (remontin jälkeen)
Suljettu:  30. maaliskuuta 2019 (remontti)
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Kahovskaja (ven. Каховская) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 11. elokuuta 1969.