stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Warcraft-universumin maailmat ja paikat
Planeetat > Azeroth > Itäiset kuningaskunnat

Itäiset kuningaskunnat (engl. Eastern Kingdoms) olivat ennen lähes ainoastaan ihmisten hallitsema maanosa, mutta nykyään se ei ole yksinomaan ihmisten ja heidän liittolaistensa hallussa. Ihmisten, kääpiöiden ja maahisten lisäksi merkittäviä voimia mantereella on muun muassa epäkuolleilla, örkeillä ja peikoilla.
Maantieteellisesti Itäiset kuningaskunnat koostuvat kolmesta mantereesta, jotka ovat Khaz Modan, Lordaeron ja Azeroth. Pohjoisin mantereista on Lordaeron, jossa sijaitsevat samannimisen suuren ihmisten valtakunnan rauniot sekä Quel'Thalasin verihaltioiden (entisten korkeahaltioiden) valtakunta. Lordaeronin valtakunta tuhoutui Kolmannessa sodassa Kalmoruton puolelle kääntyneen kruununprinssi Arthas Menethilin toimien seurauksena. Quel'Thalas taas menetti suuren osan kukoistuksestaan Kolmannen sodan aikana Kalmoruton surmattua suuren osan väestöstä ja tuhottua korkeahaltioiden magian lähteen Auringon kaivon (engl. Sunwell). Keskimmäisestä Khaz Modanin maanosasta suurin osa kuului kääpiöiden valtakuntaan, jonka pääkaupunki oli Rauta-ahjo (engl. Ironforge), mutta siellä sijaitsi myös maahisten kaupunkeja, jää- ja viidakkopeikkojen asutuksia sekä tulivuori nimeltä Mustakallio (engl. Blackrock), jossa asuivat samaa nimeä vuoren kanssa kantava örkkiklaani sekä vihamielinen Dark Iron -kääpiöklaani. Eteläisimpänä sijaitsevalla planeetan mukaan nimetyllä Azerothin mantereella sijaitsee kaupunkivaltio Myrskytuuli (engl. Stormwind), josta tuli Lordaeronin kaatumisen jälkeen Liittoumaa johtava valtakunta, Myrskytuulen kuninkaan ollessa myös koko Liittouman korkea kuningas.
Moninpeliverkkoroolipelissä World of Warcraft mantereella aloittavat pelattavat rodut ovat ihmiset, kääpiöt, maahiset, worgenit, Hylätyt sekä verihaltiat.
Planeetat > Azeroth > Kalimdor

Kalimdor on yöhaltioiden muinainen manner, jossa ovat sijainneet myös maailmanpuut Nordrassil ja Teldrassil. Nykyään kuitenkin myös muita rotuja on alkanut asuttaa mannerta, kuten örkit, taureenit, peikot ja ihmiset.
Pelissä World of Warcraft mantereelta aloittavat rodut ovat yöhaltiat, draeneit, örkit, peikot, taureenit ja hiidet.
Planeetat > Azeroth > Northrend

Northrend on Azerothin pohjoisin manner, jolla vallitsee ikuinen talvi. Siellä asuvat nykyään pääosin Kalmoruttoon kuuluvat epäkuolleet ja jonkin aikaa myös heitä hallinnut Lich-kuningas.
World of Warcraftissa Northrendille tuli rooli, kun se avautui pelin toisessa lisäosassa, Wrath of the Lich Kingissä.
Lisäosassa Northrendista tuli pelin päätoiminen keskittymispiste. Kooltaan sen arvioidaan olevan noin edellisen lisäosan mukana tulleiden Ulkomaiden kokoinen. Northrendissä on noin yksitoista pienempää vyöhykettä, joissa pelaajat voivat kehittää hahmoaan noin tasolta 68 ylöspäin. Alueelle matkustaminen onnistuu tosin hahmoilta tasosta huolimatta.
Liittouma pääsee matkustamaan alueelle laivalla, kun taas Lauma zeppeliinillä.
Planeetat > Azeroth > Pandaria

Pandaria on Azerothin eteläisin manner ja pandareenien koti. Pandareenit rakensivat imperiuminsa sinne 12 000 voitettuaan sodassa mannerta aiemmin hallinneet mogut ja näiden viimeisen keisarin Lei Shenin. Pandarian lähellä uiskentelee Shen-zin Su-niminen jättiläiskilpikonna, joka poistui Pandariasta 10 000 vuotta sitten. Sen selässä pandareenejä alun perin pääsi matkustaja Liu Langin johdolla matkustelemaan muualle päin Azerothia. Shen-zinin selkään oli kasvanut metsää ja sinne oli myös rakennettu Temple of Five Dawns. Niinpä sitä kutsutaan nyt The Wandering Isle.
Pandaria on ollut sumun peitossa Muinaisten sodasta lähtien ja siten täysin tutkimaton muille Azerothin siviilisaatioille. Sumun loi alun perin pandareenien viimeisen keisarin, Shaohaon, henki Pandarian pyhien vesien avulla mantereen suojaksi. Mutta lisäosassa World of Warcraft: Mists of Pandaria sumu hälveni ja Pandariasta tuli pelattava alue. The Wandering Isle on pelissä pandareenien aloituspaikka.
Planeetat > Azeroth > Särjetyt saaret

Särjetyt saaret (engl. Broken Isles) on Maelstromin lähellä oleva pieni maanosa ja saariketju. Kauan sitten Tirisfalin vartija Magna Aegwynn sinetöi siellä sijaitseville yöhaltioiden raunioista muodostettuun hautaan Sargerasin avatarin pitääkseen sen voimat poissa vääristä käsistä. Toisen sodan aikana rauniot herättivät sekä Gul'danin että Hämärän vasaran (engl. Twilight's Hammer) huomion. Kolmannen sodan aikana Illidan Stormrage etsi sieltä Sargerasin silmäksi kutsuttua esinettä.
Lisäosassa World of Warcraft: Legion vaihtoehtoisesta aikajatkumosta tuleva Gul'dan lähetetään todellisen aikajatkumon Azerothiin mahdollistamaan Palavan Legioonan uusi hyökkäys. Tutkiessaan Särjettyjen saarten raunioita, hän herättää Illidanin kuolleista ja nostaa osan raunioista merenpinnan yläpuolelle, jolloin saarista tulee uusi pelattava alue.
Planeetat > Azeroth > Lohikäärmesaaret

Lohikäärmesaaret (engl. Dragon Isles) on Northrendin länsipuolella ja Itäisten kuningaskuntien pohjoispuolella sijaitseva saaristo, joka oli lohikäärmeiden ja kaikkien heidän kaltaistensa rotujen alkuperäinen koti. Kun saaret irtaantuivat Kalimdorista muiden mantereiden tavoin 10 000 vuotta sitten, ne menettivät suuren osan magiastaan, ja lohikäärmeet joutuivat hylkäämään kotinsa. Titaaniset valvojat (engl. Titanic watchers) sammuttivat tulen Tyrholdin majakoiksi (engl. Beacons of Tyrhold) kutsutuista torneista, piilottaakseen saaret sekä kuolevaisilta roduilta että lohikäärmeiltä.
Lisäosassa World of Warcraft: Dragonflight, kun Azerothin maailmansielun heräämisprosessi jatkui ja alkukantaiset energiat alkoivat luoda uudenlaisia elämänmuotoja, titaaniset valvojat näkivät tämän merkkinä siitä, että oli aika jälleen sytyttää tuli Tyrholdin majakoihin. Saaret ilmestyivät jälleen kuolevaisten rotujen nähtäville, jolloin lohikäärmeet palasivat takaisin entiseen kotiinsa. Lisäksi sekä Liittouma että Lauma lähettävät omat tutkimusjärjestönsä, Explorers' Leaguen ja Reliquaryn, tutkimaan saaria.
Planeetat > Azeroth > Khaz Algar

Khaz Algar on Pandrian länsipuolella sijaitseva maanosa, josta suurin osa on meren ja maan pintojen alapuolella. Sen ainoa maanpäällinen alue oli saari nimeltä Isle of Dorn, joka sijaitsee Pandarian länsipuolella. Osa titaanien luoman maallisten (engl. Earthen) rodun jäänteistä vaelsi aikoinaan sinne tutkimaan siellä ilmeneviä poikkeamia. Myös Arathi-heimon ihmiset asuttivat sitä aikoinaan ennen Arathorin perustamista. Mutta sen syvimmissä kolkissa sijaitsee nerubialaisten muinainen pääkaupunki Azj-Kahet.
Alue tuli pelattavaksi lisäosassa World of Warcraft: The War Within.
Planeetat > Draenor (Ulkomaat)

Draenor oli kerran keskenään sopusoinnussa elävien örkkien ja siellä piileskelevien draeneiden kaunis maailma, joka kuitenkin alkoi rappeutua Kil'jaedenin kääntäessä juonillaan örkit draeneita vastaan, tuhoten hulluksi tulleiden örkkien avulla melkein koko draeneiden rodun. Myöhemmin örkkien shamaani Ner'zhul (nykyään Lich-kuningas) aiheutti sen että Draenorin maailma räjähti palasiksi avatessaan portaaleja Kieppuvaan tuoneen, jonne siirtyi myös ainut siitä jäljelle jäänyt palanen, jota nykyään kutsutaan nimellä Ulkomaiksi (engl. Outland).
Ulkomaat on yksi pelisarjan keskeisimmistä maailmoista, ja World of Warcraftin lisäosassa World of Warcraft: The Burning Crusade pelaajille annetaan viimein mahdollisuus vierailla tässä sirpaleisessa maailmassa. Se ei ole muuttunut paljoakaan Warcraft III:n ajoista, vaikka nyt päästäänkin käymään myös Hellfire Peninsulan ulkopuolella. Illidan otti valtaansa suuren osan maailmasta, mutta Liittouman ja Lauman lisäksi myös useita muita voimia (kuten Palava Legioona) on kiinnostunut valtaamaan kyseisen maailman.
World of Warcraftin lisäosassa World of Warcraft: Warlords of Draenor Draenor nähdään ennen tuhoutumistaan. Nykyhetken Ulkomaiden sisäänkäyntinä toiminut Synkkä portaali (engl. Dark Portal) muuttuu sisäänkäynniksi menneisyyden Draenoriin, jossa elävät draeneit ja örkit saavat liittolaisia, kun Liittouman sekä Lauman joukot saapuvat todellisesta aikajatkumosta. Nykyhetken Ulkomaihin pääsee vastedes Orgrimmarin tai Stormwindin kautta.
Planeetat > Argus

Argus oli muinaisten eredarien utopinen kotimaailma, joka sijaitsi aivan fyysisen maailmankaikkeuden ja Kieppuvan tuonen rajalla. Pahuuteen kääntynyt titaani Sargeras turmeli sen ja tarjosi liittoa kolmelle eredarien johtajalle: Kil'jaedenille, Velenille sekä Archimondelle, mutta Velen näki ennalta Sargerasin aikeet ja häipyi osan eredareista kanssa ja he alkoivat kutsua itseään nimellä draenei eli "karkotetut". Sargeras teki lopuista eredareista demoneita, jotka tunnetaan man'ari eredareina, sekä Argusista dystopisen maailman, joka toimi yhtenä Palavan Legioonan tukikohdista. Sargeraksen korruptiosta selvinneet eredarit pakenivat Velenin johdolla Exodar-nimisellä valtavalla ulottuvuuksien välissä kulkevalla avaruusaluksella, joka teki pakkolaskun Azerothiin, jossa draeneit myöhemmin solmivat liiton Liittouman kanssa.
Lisäosassa World of Warcraft: Legion Argusista tuli pelattava alue lisäpäivityksen 7.3 myötä. Kil'jaedenin lopullisen kuoleman jälkeen Illidan käytti sargeriitti-avainkiveä (Sargerite Keystone) avatakseen madonreiän Azerothin taivaalle, jonka kautta oli mahdollista matkustaa Argusiin pysättämään Palava Legioona lopullisesti. Demonit olivat väkisin ammentaneet Argusin maailmansielusta voimaa herättääkseen itsensä henkiin, jos saivat surmansa Kieppuvan tuonen ulkopuolella.
Argus on tällä hetkellä yksi vanhimmista universuminsa maailmoista.
Ulottuvuudet > Kieppuva tuoni

Kieppuva tuoni (engl. Twisting Nether) (esiintynyt Suomessa myös nimellä Kieppuva syvyys) on astraalinen tila maailmojen välillä. Se on monien Palavaan Legioonaan liittyneiden demonirotujen kotimaailma. Yleensä, kun joku demoni uhannut Azerothia, hänet on joko karkotettu takaisin Kieppuvaan tuoneen, tai hänen henkensä on ruumiillisen olomuotonsa menettäneenä palannut takaisin sinne.
Toisen sodan aikana planeetta Draenorista tuli osa sitä, kun shamaani Ner'zhul avasi oppilaansa, Gul'danin, kallosta sekä Medivhin loitsukirjasta kerätyillä voimilla useita portaaleja, jotka repivät planeetan kappaleiksi. Jäljelle jäänyt osa, Ulkomaat, siirtyi tähän tilaan.
Ulottuvuudet > Smaragdiuni

Smaragdiuni (engl. Emerald Dream) (tunnettu myös nimillä Luomisen uni, Vihreä uni tai vain Uni) on jatkuvasti muuttuva henkimaailma, joka sijaitsee fyysisen maailman ulkopuolella ja on vihreän lohikäärmeaspektin, Yseran, vartioima.
Ulottuvuudet > Elementaalitaso

Elementaalitaso (engl. Elemental Plane) on ulottuvuus, jonne titaanit karkottivat kauan sitten kaikki elementtaalit. Maailma koostuu neljästä osasta: Firelands, Abyssal Maw, Deepholm ja Skywall.
Jotkut shamaanit (engl. shamans) ja manaajavelhot (engl. warlocks) ovat yrittäneet kutsua niitä Azerothiin käyttääkseen niitä aseina vihollisia vastaan, mutta elementtaaleja ei noin vain hallita. Elementaalitason ja Azerothin välinen sinetti murtui, kun mustan lohikäärmeaspektin, Deathwing the Destroyerin, voimat palasivat vuosia sen jälkeen, kun hän oli kukistunut Toisen sodan aikoina. Lisäosassa World of Warcraft: Cataclysm on mahdollista taistella raideissa, jotka sijoittuvat Elementaalitasoon.
Ulottuvuudet > Varjomaat

Varjomaat (engl. Shadowlands) on ulottuvuus, jonne kaikkien elävien olentojen sielut menevät kuoleman jälkeen. Se koostuu lukuista alueista, joista tunnetuimmat ovat Bastion, Ardenwald, Revendreth, Maldraxxus ja Maw. Varjomaita hallitsee titaanejakin vanhempi olento nimeltä The Arbiter, joka päättää mihin näistä alueista sielu lähetetään.
Bastionissa koulutetaan uusia jäseniä kyrianeihin, The Arbiterin henkilökohtaisiin palvelijoihin. Ardenwaldissa luonnonläheisiä sieluja autetaan syntymään uudelleen. Myös yöhaltioiden puolijumala Cenarius heräsi sen kautta henkiin. Revendrethiin lähetetään sielut, joilla on mahdollisuus sovittaa pahat tekonsa. Maldraxxusissa koulutetaan sieluista sotilaita puolustamaan Varjomaita ulkoisilta uhilta. Maw on paikka sieluille, jotka eivät tunne pienintäkään katumusta pahoista teoistaan. Sitä hallitsee ilkeä Zovaal the Jailer, joka havittelee itselleen myös viattomien olentojen sieluja. Palavan Legioonan kolmannen hyökkäyksen päätyttyä Sylvanas Windrunner aloitti Neljännen sodan tappaakseen mahdollisimman monia ja antaakseen näiden sielut Zovaalille. Menetettyään Lauman luottamuksen ja luovuttuaan sitä myötä sotapäällikön asemastaan, Sylvanas pakenee Northrendiin ja tuhoamalla Lich-kuninkaan kypärän avaa portaalin Varjomaille, jolloin kosminen tasapaino elämän ja kuoleman välillä alkaa heikentyä ja Zovaalin suunnitelma toteutua. Tämän myötä Varjomaista tulee pelattava alue lisäosassa World of Warcraft: Shadowlands.
Aiheesta muualla

Azeroth (englanniksi)
The War Withinin versio koko Azerothin kartasta.
Iso Ripojärvi

| Iso Ripojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°38′49″N, 23°49′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Näsijärveen 
Järvinumero:  35.311.1.030
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98 m  
Rantaviiva:  2,399 km  
Pinta-ala:  20,583 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Ripojärvi 
Iso Ripojärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Kämmenniemen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy.
Interstate 680 (Kalifornia)

| --- | --- |
  
Interstate 680 (Kalifornia)
 Interstate 680:n reitti punaisella.
Pituus:  70,52 mi (n. 113 km)
Osavaltio:  Kalifornia
Ylläpitäjä:  Caltrans (California DOT)
Suunta:  Etelä-pohjoinen
Kehäkaupunki:  San Francisco Bay Area
Alkupiste:   I-280/US 101 San Jose
Reitti:   SR 238 Fremont   I-580 Dublin   SR 24 Walnut Creek
Päätepiste:   I-80 Fairfield
Katso myös:  Interstate 680 (Kalifornia) Commonsissa
Interstate 680 (I-680) on Interstate Highway Systemiin kuuluva valtatie pohjois-Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Tie alkaa etelästä Interstate 280 -tieltä ja liittyy pohjoisessa Interstate 80 -tiehen. Interstate 680 ja Interstate 280 muodostavat yhdessä osittaisen San Franciscon lahden ympäristöä kiertävän kehätien.
Osavaltion valtatie avattiin 1933; Interstate-osuus 1955[lähde? ]. Tien pituus on 70,52 mi (113 km). Tien vuosittainen liikennemäärä on keskimäärin 150 000-250 000 ajoneuvoa vuorokaudessa.
I-680 pohjoiseen 10 mailia ennen Dublinia.
Interstate 80

| --- | --- |
  
Interstate 80
 Interstate 80:n reitti punaisella.
Pituus:  2 899,54 mi (n. 4 670 km)
Muodostettu:  1956
Osavaltiot:  Kalifornia, Nevada, Utah, Wyoming, Nebraska, Iowa, Illinois, Indiana, Ohio, Pennsylvania, New Jersey
Suunta:  Länsi-itä
Alkupiste:   US 101 San Francisco, CA
Reitti:   I-5 Sacramento, CA   I-15 Salt Lake City, UT   I-25 Cheyenne, WY   I-35 Des Moines, IA   I-55 Joliet, IL   I-65 Gary, IN   I-75 Toledo, OH   I-79 Mercer, PA  I-81 Hazleton, PA
Päätepiste:   I-95/NJ Turnpike Teaneck, NJ
Katso myös:  Interstate 80 Commonsissa
Interstate 80 (l-80) on Yhdysvaltojen Interstate-järjestelmään kuuluva valtatie. Se on toiseksi pisin Interstate-valtatie heti Interstate 90:n jälkeen. Tie avattiin vuonna 1956[lähde? ] ja sen pituus oli vuonna 2018 2 899,59 mailia (n. 4 670 km). Tie erkanee lännessä Kalifornian San Franciscon US 101 -tieltä ja liittyy idässä Teaneckissä New Jerseyssä Interstate 95 -tiehen. Kalifornian ja New Jerseyn lisäksi tie kulkee Nevadan, Utahin, Wyomingin, Nebraskan, Iowan, Illinoisin, Indianan, Ohion ja Pennsylvanian osavaltioiden alueilla.
Interstate 80 muodostaa yhdessä Interstate 280:n kanssa kehätien Quad Citiesiin. Lisäksi se muodostaa Interstate 35:n, U.S. Route 65:n ja Iowa Highway 5:n kanssa kehätien Des Moinesin ympärille.
I-80:n länsipäässä Kalifornian Berkeleyssä.
I-80:n keskivaiheilla Iowassa.
Interstate 90

| --- | --- |
  
Interstate 90
 Interstate 90:n reitti punaisella.
Pituus:  3 020,54 mi (4 861 km)
Suunta:  Itä-länsi
Alkupiste:  Seattle
Päätepiste:  Boston
Katso myös:  Interstate 90 Commonsissa
Interstate 90 (I-90) on Seattlesta Bostoniin kulkeva Interstate-tie. Tie on 4 861 kilometriä pitkä ja siten Interstate-teistä pisin. Se oli toiseksi kallein Interstate-tie: rakennuttaminen maksoi 7,5 miljardia dollaria. Tie kulkee kolmentoista eri osavaltion läpi: Washingtonin, Idahon, Montanan, Wyomingin, Etelä-Dakotan, Minnesotan, Wisconsinin, Illinois’n, Indianan, Ohion, Pennsylvanian, New Yorkin ja Massachusettsin.
Interstate 90 ylittää Washingtonjärven. Kuva on otettu Seattlestä, vastarannalla on Mercer Island.
Älypää

| Älypää |
| --- | --- |

 Kuvakaappaus Älypään etusivusta 26. toukokuuta 2010.
Verkkosivusto:  http://alypaa.com
Tyyppi:  selainpelit, tietovisat
Rekisteröinti:  vaihtoehtoinen
Kielet:  suomi
Omistaja:  Sanoma Media Finland Oy / Sanoma Games
Luonut:  Juha Niemi
Avattu:  1998
Nykyinen tila:  aktiivinen
Älypää on tietovisapainotteinen peliyhteisö, joka avattiin vuonna 1998.[lähde? ] Älypää kuuluu Sanoman tytäryhtiön Sanoma Media Finland Oy:n Sanoma Games -yksikköön. Sen pääyhteistyökumppanina toimii Ilta-Sanomat. Sivustolla on tietovisojen lisäksi myös verkkopelejä.
Vuonna 2002 perustetun ohjelmistoyrityksen tietokilpailutyyppiset pelit perustuvat oivaltamiseen, tietoon ja onnistumiseen. Yritys toteuttaa asiakkailleen myös koulutuksellisia pelejä.[lähde? ] Älypää juhli miljardin pelatun pelin rajan rikkoutumista 2. syyskuuta 2008.[lähde? ]
Tactic julkaisi Älypäästä lautapeliversion lokakuussa 2007.lähde tarkemmin?
Tietovisat

Älypäässä on neljä niin sanottua perustietovisaa: juniori, klassikko, vaikea ja seniori. Vaikea on haastavampi versio klassikosta; juniori- ja seniori-tasojen kysymykset on suunnattu nimiensä mukaisesti nuoremmille ja vanhemmille käyttäjille. Visoja voi pelata myös moninpelinä. Älypäässä on myös tiettyyn aiheeseen keskittyneitä tietovisoja, joita ovat muun muassa urheilu, musiikki ja historia.
Nelosella, Livillä ja Jimillä lähetettiin Älypään perustietovisoja tv-peleinä vuosina 2008–2014. Ne lopetettiin toukokuun 2014 loppupuolella.[lähde? ]
Valikoitua pelitarjonnasta

Alla on lueteltuna joitakin Älypään pelejä:
Kuvavisa, jossa yritetään arvata, kuka julkisuuden henkilö on kuvassa.
Sanaruudukko, jossa pitää etsiä annetut sanat kirjainruudukosta tietyssä ajassa.
Sana-arvaus, jossa tavuista tai yksittäisistä kirjaimista pitää muodostaa sanoja.
Matikkavisa, jossa täytyy ratkaista lasku laittamalla tyhjiin kohtiin oikeat numerot.
Virhevisa, jossa etsitään eroavaisuuksia kahdesta samanlaisesta kuvasta.
Sudoku, tunnettu numerologiikkapeli.
Kakuro, sudokun tapainen numerologiikkapeli.
Mahjong, vanha peli, jossa pino tiiliä pitää purkaa tiettyjen sääntöjen puitteissa.
Tietomurto

Maaliskuussa 2010 Älypää-palvelun 120 000 käyttäjän salasanat ja käyttäjätunnukset varastettiin ja julkaistiin Internetissä. Palvelun salasanat oli tallennettu palvelimelle selväkielisessä muodossa.
Aiheesta muualla

Älypää-tietokilpailu
Iso Rajaslampi

| Iso Rajaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°04′02″N, 25°43′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen pohjoisosan alue (14.43)
Laskuoja:  Rajasoja Ylä-Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.431.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  650 m  
Rantaviiva:  3,822 km  
Pinta-ala:  24,126 ha  
Tilavuus:  0,0004474 km³ 
Keskisyvyys:  1,85 m  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  1 
 fiIso Rajaslampi 
Iso Rajaslampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Jurvansalon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,2 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 24 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 447 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Ylä-Keiteleen lähi-alueeseen (14.431) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100 metriä mpy.
Žinka

| Žinka> Жінка |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Julkaisija:  Ukrainan naisliitto
Perustettu:  1935
Lakkautettu:  1938
Päätoimittaja:  Olena Fedak-Šeparovytš, Milena Rudnytska
Kotikunta:  Lviv
Ilmestymistiheys:  1–2 kertaa kuukaudessa
Kieli:  ukraina
Žinka (ukr. Жінка, ’Nainen’) oli ukrainalainen aikakauslehti, joka ilmestyi aluksi kerran kuukaudessa ja myöhemmin kaksi kertaa kuukaudessa. Sitä julkaisi Ukrainan naisliitto Lvivissä tammikuusta 1935 toukokuuhun 1938.
Lehdessä julkaistiin artikkeleita laajasti erilaisista yhteiskunnallisista ja muista aiheista sekä liiton toiminnasta ja naisliikkeestä. Žinkan päätoimittajina olivat Olena Fedak-Šeparovytš ja Milena Rudnytska. Säännöllisiä kirjoittajia olivat Sofija Rusova, Zinaida Mirna, Katrja Hrynevytševa, Sofija Parfanovytš, I. Gurgula, Marija Strutynska ja Iryna Nevytska. Puolan sensuuri puuttui lehden sisältöön, ja vuonna 1938 lehti ja liitto lakkautettiin. Žinkan tilalla ilmestyi 1938–1939 Hromadjanka.
Iouri Podladtchikov

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Iouri Podladtchikov vuonna 2014 |  Iouri Podladtchikov vuonna 2014 |  Iouri Podladtchikov vuonna 2014 |  |
Maa:   Sveitsi
Miesten lumilautailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Sochi 2014 | halfpipe |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Stoneham 2013 | halfpipe |  |
|  Hopeaa | La Molina 2011 | halfpipe |  |
|  Hopeaa | Sierra Nevada 2017 | halfpipe |  |
Iouri Podladtchikov (s. 13. syyskuuta 1988 Podolsk, Neuvostoliitto), tunnetaan lempinimellä iPod, on venäläissyntyinen sveitsiläinen lumilautailija ja vuoden 2014 olympiavoittaja halfpipestä. Lisäksi hän on myös maailmanmestari. Hänen lempinimensä iPod tulee hänen nimestään.
Ura

Venäjällä syntynyt, mutta Sveitsiin lapsena muuttanut Podladtchikov aloitti lumilautailun 12-vuotiaana vuonna 2000. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Davosin urheilulukiosta. Vuonna 2010 Podladtchikov saavutti hopeaa X Gamesien superpipessä Aspenissa ja hän toisti tämän saman kaksi vuotta myöhemmin. X Gamesien finaalissa 2010 hän onnistui Double McTwist 1260-tempussa, ollen vasta neljäs koko maailmassa, joka onnistui tässä tempussa. 2011 Podladtchikov voitti hopeaa MM-kisoissa halfpipessä. Hän voitti saman lajin maailmanmestaruuden vuoden 2013 MM-kisoissa. Myöhemmin hänestä tuli ensimmäinen, joka onnistui tuplakorkki 1440° -tempussa. Podladtchikov kutsuu tätä temppua itse YOLO-flipiksi. Hän paransi vuoden 2010 olympialaisten neljännen sijan kullaksi Sochissa 2014 halfpipessä, jossa hän onnistui YOLO-flipissä. Lajia kauan hallinnut yhdysvaltalainen Shaun White jäi vasta neljänneksi.
Käännös suomeksi