stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Madrid
Koulutus

Madrid on Espanjan suurin yliopistokaupunki. Madridin itsehallintoalueella toimii yhteensä seitsemän julkista yliopistoa, joista neljä kokonaan tai osittain itse kaupungin alueella:
Universidad Autónoma de Madrid
Universidad Complutense de Madrid
Universidad Politécnica de Madrid
Universidad Rey Juan Carlos
Kaupungissa toimii myös lukuisia yksityisiä korkeakouluja sekä useita valtion tutkimuskeskuksia ja instituutteja, joista merkittävimpänä Opetus- ja tiedeministeriön alainen Consejo Superior de Investigaciones Científicas.
Koulutus > Universidad Complutense de Madrid

Complutense-yliopisto on yksi vanhimmista maailmassa, ja suurin Espanjassa. Yliopistossa on 10 000 henkilökunnan jäsentä ja 117 000 opiskelijaa. Se sijaitsee kahdella kampuksella, Moncloa-Aravacan alueella Ciudad Universitarian kaupunginosassa Madridissa sekä naapurikaupunki Pozuelo de Alarcónin Somosaguasin kaupunginosassa.
Yliopiston juuret ovat 1200-luvulla Alcalá de Henaresin kaupungissa. Nimensä se sai kaupungin latinankielisestä nimestä, Complutum. Vuonna 1836 yliopisto siirrettiin Madridiin ja nimettiin Universidad Centraliksi. Vuonna 1970 nimi vaihdettiin takaisin alkuperäiseksi. Ciudad Universitarian kampuksen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1927, ja vuoden 1980 tienoilla valmistui toinen kampus Somosaguasiin. Vanha kampus Alcalássa avattiin uudelleen omana itsenäisenä yliopistonaan (Universidad de Alcalá) vuonna 1977.
Liikenne > Lentoliikenne

Madridia palvelee Barajasin lentoasema. Se toimii lentoyhtiö Iberian tukikohtana ja samalla pääporttina Iberian niemimaalle Euroopasta ja muualta maailmasta. Noin 47 miljoonalla (2015) vuosittaisella matkustajallaan se on Espanjan vilkkain lentokenttä. Matkustajamäärien arvioitu kasvu on 10 prosentin luokkaa. Lentokentän neljäs matkustajaterminaali avattiin vuonna 2006. Sillä on erillinen satelliittipiste, jonne liikennöi automaattijuna.
Liikenne > Maantieliikenne

Madridia ympäröi kaksi kehätietä, M-30 ja M-40. Vuonna 1973 valmistunut M-30 kulkee lähellä kaupungin ydinkeskustaa. M-40 yhtyy M-30:en kaupungin pohjoispuolella, mutta kulkee muutoin kaupunkialueen ulkoreunalla. Kolmas kehätie, M-50, on rakenteilla, ja osittain valmiina. Eurooppatiet E5, E90 ja E901 kulkevat kaupungin läpi. Keskustan liikenne on usein ruuhkaista, ja autoilua siellä kehotetaan välttämään.
Liikenne > Rautatie- ja metroliikenne

Espanjan kansallinen rautatieliikenneyhtiö Renfe (Red Nacional de Ferrocarriles Españoles) hallinnoi suurinta osaa maan rautateistä. Madridin pääterminaalit ovat Atocha, Chamartín ja Príncipe Pío. Espanjan ylpeydenaihe ovat AVE-suurnopeusjunat (Alta Velocidad Española). Suunnitelmissa on rakentaa 7 000 kilometriä pitkä verkko, jonka keskipisteenä toimii Madrid. Tavoitteena on, että kaikki manner-Espanjan tärkeimmät kaupungit olisivat alle neljän tunnin matkan päässä Madridista. AVE-verkko (2014) Madridin suunnasta kattaa linjat Sevillaan ja Málagaan etelässä, Valladolidiin, Huescaan, Barcelonaan ja Figueresiin pohjoisessa ja koillisessa sekä Valenciaan ja Alicanteen idässä.
Madridin metro on yksi laajimmista ja nopeimmin kasvavista metroverkoista maailmassa. Eteläisille esikaupunkialueille ulottuvan MetroSur-linjan valmistumisen myötä se kilpailee Länsi-Euroopan suurimman metrojärjestelmän asemasta Lontoon metron kanssa: Lontoossa verkosto on pidempi (402 km, Madridissa 294 km), mutta Madridissa on enemmän asemia (301, Lontoossa 270).
Urheilu

Madridin suosituin urheilulaji on jalkapallo. Kaupungista on kotoisin Real Madrid, jonka Kansainvälisen jalkapalloliiton jäsenlehden lukijat äänestivät 1900-luvun parhaaksi seurajoukkueeksi marraskuussa 2000. Realin paikallisvastustaja on Atlético Madrid. Molemmat seurat pelaavat Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa. Kolmas pääsarjassa pelaava madridilaisseura on Rayo Vallecano. Espanjassa järjestetyt vuoden 1982 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut olivat suuri tapahtuma tälle jalkapalloilua rakastavalle maalle. Madridin Vicente Calderónilla ja Santiago Bernabéulla pelattiin jatkolohkojen otteluita, ja jälkimmäisellä myös loppuottelu.
Myös koripallo on suosittua. Koripalloliiga ACB:ssä kaupunkia edustavat Real Madrid ja Estudiantes.
Vuosittainen pyöräilyn Espanjan ympäriajo (Vuelta a España) on perinteisesti päättynyt Madridiin. Muita vuosittaisia tapahtumia ovat Casa de Campossa järjestettävä PGA European Touriin kuuluva Madridin avoin golfturnaus (Open de Madrid), Las Ventasin härkätaisteluareenalla ajettava freestyle motocrossin Red Bull X-Fighters -tapahtuma sekä Madrid Arenalla järjestettävä ATP Masters Seriesiin kuuluva Madrid Masters -tennisturnaus.
Madridista 26 kilometriä pohjoiseen San Sebastián de los Reyesin kunnassa sijaitsevalla Jaraman moottoriradalla ajettiin Formula 1 -sarjan Espanjan Grand Prix'tä vuosina 1968, 1970, 1972, 1974, 1976–1979 ja 1981. Lähimmät laskettelumahdollisuudet ovat Guadarraman vuoristossa. Muun muassa 60 kilometriä Madridista pohjoiseen sijaitseva Navacerradan hiihtokeskus on sekä madridilaisten että matkailijoiden suosiossa.
Urheilu > Olympiakisaehdokkuus

Madrid oli ehdolla vuoden 2012 kesäolympialaisten isäntäkaupungiksi Pariisin, Lontoon, New Yorkin ja Moskovan ohella. Kaupunki kuitenkin putosi Kansainvälinen olympiakomitean Singaporessa 6. heinäkuuta 2005 järjestämän äänestyksen kolmannella kierroksella ja kisat menivät lopulta Lontoolle. Madrid oli uudelleen ehdolla vuoden 2016 kesäolympialaisten isäntäkaupungiksi, mutta hävisi Rio de Janeirolle, ja 2020 kisat se hävisi Tokiolle.
Lippu ja vaakuna

Madridin kaupungin vaakuna on peräisin 1200-luvulta ja symboloi maanomistuskiistaa kirkon ja työväestön välillä. Vaakunan kilvessä on valkoisella taustalla takajaloillaan mansikkapuuta (Arbutus unedo) vasten seisova karhu. Kilpeä ympäröi sininen reunus, jolla on seitsemän valkoista kuusisakaraista tähteä. Karhu ja mansikkapuu viittaavat karhujen ja metsien suureen määrään alueella. Seitsemän tähteä edustavat Ison karhun (Ursa Major) tähdistöä. Kilven päällä on kruunu, joka symboloi Madridin kuninkaallista asemaa.
Madridin kaupungin lipussa esiintyy vaakuna purppuraisella pohjalla. Lipun väri viittaa Uuteen-Kastiliaan (nykyinen Kastilia-La Manchan itsehallintoalue), jonka osa Madrid ennen oli.
Kuuluisia madridilaisia

José María Aznar, Espanjan pääministeri vuosina 1996–2004
Penélope Cruz, näyttelijä
Plácido Domingo, oopperalaulaja
Julio Iglesias, laulaja
Raúl, jalkapalloilija
Carlos Sainz, ralliautoilija
Javier Solana, Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen johtaja ja entinen Naton pääsihteeri
Belen Rueda, näyttelijä
Suomen suurlähetystö

Suomen Espanjan suurlähetystö sijaitsee Madridissa osoitteessa Paseo de la Castellana 15. Suurlähettiläs on Tiina Jortikka-Laitinen.
Kuvia

Templo de Debod
Gran Vía
Puerta de Alcalá
Plaza Mayor
Plaza de San Andrés La Latinan kaupunginosassa
Catedral de la Almudena
Teatro Real
Cuatro Torres Business Area (CTBA)
Museo Thyssen-Bornemisza
Mercado de San Miguel
Calle de Preciados
El Retiro
Kirjallisuutta

Neil Schlecht: Madrid.  Berlitz Publishing Company, Inc, 2002.  ISBN 951-31-2701-X
Ken Bernstein: Madrid – Matkaopas.  Editions Berlitz S.A., 1977.
Tuija Verkkola: Madrid hehkuu öiseen aikaan.  Helsingin Sanomat 7.5.2005.
Helsing (yrityskonserni)

| Helsing |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  yksityinen osakeyhtiö
Perustettu:  2021
Perustaja:  Niklas Köhler, Torsten Reil & Gundbert Scherf
Kotipaikka:  München, Saksa
Toimiala:  sotilaalliset tekoälyä hyödyntävät ohjelmistot ja laiteratkaisut
Tuotteet:  mm. hyökkäyslennokit (HX-2), integroitu tilannekuvaohjelmisto (Altra)
Kotisivu:  helsing.ai
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Helsing tai Helsing GmbH on saksalainen teknologiakonserni, joka on erikoistunut sotilaallisen tekoälyn ohjelmistoihin ja niitä hyödyntäviin laitteistoratkaisuihin. Vuonna 2021 perustetun kasvuyrityksen kotipaikka on München.
Yrityskonserni on kerännyt kasvaessaan ensin 102,5 miljoonan (A-rahoituskierros), sitten 209 miljoonan (B-kierros) ja 405 miljoonan euron (C-kierros 7/2024) rahoituksen. Yrityksen, sen osaamisen ja tuotetarjonnan lisääntyessä yhtiön laskennallinen arvo on noussut, C-rahoituskierroksen perusteella jo neljän miljardiin dollarin suuruusluokkaan. Laajentumisen myötä toimipisteitä on perustettu ainakin Berliiniin, Pariisiin, Lontooseen ja Viroon.
Vuodesta 2022 lähtien yritys on toiminut myös Ukrainassa. Yhtiön tuotteisiin kuuluu muun muassa tilannekuvan hahmottamiseen liittyvä ohjelmisto, tekoälyllä varustettu hyökkäyslennokki, elektronisen sodankäynnin tekoälyohjelmisto ja hävittäjälentäjille tarkoitettu tekoälyohjelmisto. Yhtiö on tehnyt yhteistyötä esimerkiksi Saabin (Saab Aeronauticsin) kanssa Saksan ilmavoimille toimitettavan Eurofighter-hävittäjän lentäjiä tukevan ohjelmiston parissa ja tekoälyratkaisuissa tulevaan eurooppalaiseen hävittäjäjärjestelmään, joka tässä vaiheessa kulkee nimellä Future Combat Air System.
Marraskuussa 2024 uutisoitiin konsernin toimittavan 4 000 tekoälyllä ja yli 100 kilometrin kantamalla varustettua, elektroniselle GPS-häirinnälle immuunia HX-1 -hyökkäyslennokkia Ukrainaan. Joulukuussa yhtiö kertoi investoivansa Britanniaan 350 miljoonaa puntaa, muun muassa HX-2 -hyökkäyslennokkia ja vastaavia laitteita valmistava tehtaan rakentamiseksi. Konserni viesti valmiudestaan rakentaa tehtaillaan kymmeniä tuhansia tällaisia laiteita vuodessa.
Helmikuussa 2025 uutisoitiin konsernin kasvaneen maailman suurimpien hyökkäyslennokkien (hyökkäysdroonien) valmistajien joukkoon. Etelä-Saksaan rakennetulla, Helsingin 'resilienssitehdas ykköseksi' (RS-1) kutsutulla tuotantolaitoksella valmistetaan alkuvaiheessa 1 000 räjähdelennokkia kuukaudessa. Samalla viestittiin Helsing-konsernin valmistavan 6 000 uutta HX-2 -hyökkäyslennokkia Ukrainaan, yhteistyössä Ukrainan teollisuuden kanssa. Esimerkiksi Saksan 17. helmikuuta 2025 julkaisema aseapupaketti Ukrainan tukemiseksi sisälsi muun muassa Helsing HX-1 -räjähdelennokkeja. Ukraina puolustautuu YK:n peruskirjan artiklan 51 mukaisesti maahan laittomasti hyökkäävää Venäjää vastaan.
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisvut (englanniksi) (helsing.ai)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
Susani Mahadura

| Susani Mahadura> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. lokakuuta 1989 (ikä 35) Mikkeli
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  toimittaja ja elokuvaohjaaja
Käsikirjoittaja
Alma mater:  Metropolia Ammattikorkeakoulu
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Susani Mahadura (s. 14. lokakuuta 1989 Mikkeli) on suomalainen toimittaja ja elokuvaohjaaja.
Mahadura on isänsä puolelta srilankalainen. Hän teki turkkilaissyntyisen Yagmur Özberkanin kanssa monikulttuurisesta näkökulmasta asioita käsittelevää Yle Puhe -kanavan radio-ohjelmaa Mahadura & Özberkan vuosina 2016–2020, ja on selostanut 24 tuntia Euroopassa -dokumenttia. Mahaduralla on ollut YLE Puheella psykologiaa käsittelevä radio-ohjelma Susani Mahadura - mielen jäljillä.
Syksyllä 2022 Mahadura aloitti MTV3-kanavalla ohjelmasarjan Kaaoksen kesyttäjät.
Mahadura opiskeli televisio- ja radiotuotantoa Metropolia-ammattikorkeakoulussa. Toimittajan työn lisäksi Susani Mahadura on toiminut elokuva-alalla näyttelijänä ja ohjaajana. Hänen esikoisohjauksensa, dokumentti Kelet (2020), kertoo suomalais-somalialaisesta transnaisesta, joka on vanhempiensa hylkäämänä löytänyt vogue-tanssikulttuurista uuden perheen ja kodin.
Mahadura kertoo, että journalistiksi tultuaan hän tuntee velvollisuuden aina huomauttaa, jos joku sanoo jotain tahditonta. Mahadura syntyi Mikkelissä, mutta perhe muutti 1990-luvun puolivälissä pääkaupunkiseudulle ja sittemmin Espanjaan. He palasivat takaisin Suomeen 2000-luvun alkupuolella. Mahadura kuvailee itseään savolais-srilankalaiseksi. Hän oli opiskelijavaihdossa Tansaniassa.lähde?
Kaisa Merelä

| Kaisa Merelä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1995 (ikä 29–30)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  seksuaalikasvattaja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kaisa Merelä (s. 1995) on suomalainen seksuaalikasvattaja, -vaikuttaja ja voimaantumisvalmentaja. Hän on käynyt Sexpon seksuaalikasvattajakurssin. Päättötyönään Merelä teki Powerful Sexual Aware -verkkokurssin, joita on sittemmin järjestetty useita kertoja. Merelän näkyvyyden takia Helsingin Sanomien toimittaja soluttautui verkkokurssille ja teki aiheesta kriittisen jutun, joka julkaistiin huhtikuussa 2021. Seksologian alalla on käyty keskustelua alan eri ammattinimikkeistä, ja Helsingin Sanomat liitti Merelän osaksi tätä keskustelua. Sexpo tiedotti Helsingin Sanomien jutun jälkeen, että seksuaalikasvatuksen tulee olla monialaista ja moniäänistä.
Ura

Kaisa Merelä perusti bloginsa vuonna 2019. Hän on myös Himocast-podcastin toinen juontaja. Merelä on käynyt Sexpon seksuaalikasvattajakoulutuksen.
Teokset

Himokirja. Kustantamo S&S, 2021. ISBN 9789515251091
Miika Huttunen

| Miika Huttunen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1974lähde? Helsinki
Ammatti:  toimittaja, luova johtaja, televisiojuontaja, televisiotuottaja, käsikirjoittaja
Muut tiedot
Lempinimet:  Druidi, Peliguru, Hutski Huttunen
Aktiivisena:  1998–
Miika Huttunen on suomalainen toimittaja ja videopelialan ammattilainen. Maaliskuusta 2020 hän on toiminut hallinnollisissa tehtävissä suomalaisessa Return Entertainment -pelitalossa. Aiemmin hän on toiminut erikoislehti Pelaajan päätoimittajana, ylläpitänyt PCpelaaja-lehteä ja Peliplaneetta.net-videopelisivustoa sekä perustanut H-Town-kustantamon yhdessä Thomas Puhan ja Lassi Kurkijärven kanssa.
Huttunen on H-Town Oy:n pääomistaja ja yhtiön hallituksen jäsen. Hän myös toimittaa artikkeleita Pelaaja-lehteen edelleen. Huttunen oli Pelaaja-lehden kaikkien aikojen ensimmäinen päätoimittaja.
Huttunen on myös tuottanut, kirjoittanut ja juontanut useita konsoli- ja tietokonepelejä käsitteleviä televisio-ohjelmia muun muassa MoonTV:llä, Nelosella ja Ylellä sekä toiminut yhtenä Pelaaja-lehden podcastin, Pelaajacastin, vakijuontajista 2008–2020.
Ura > Televisioura > Peliuutiset ja MoonTV

Miika "Druidi" Huttunen aloitti uransa pelijournalistina suomalaisella kaapelikanava MoonTV:llä vuonna 1998 juontamalla ja toimittamalla viikoittaista Peliuutiset-lähetystä sekä uutisia ja messuraportaaseja verkkoon. MoonTV-aikoina Huttunen tunnettiin lempinimellä Druidi ja häntä tituuleerattiin "Peliguruksi."
Huttusen juontamiin ohjelmiin MoonTV:llä kuului myös URL, jota hän juonsi, tuotti ja käsikirjoitti Thomas Puhan kanssa. Ohjelmassa juontajat vierailivat katsojien lähettämillä verkkosivuilla ja arvioivat näitä. Huttunen myös tuotti useita MoonTV:n ohjelmia, mm. Puhan ja myöhemmin Elias Poutasen juontamaa Playta (myöhemmin Player), Kreivi Stakulan juontamaa PC-peliluolaa ja Arman Alizadin juontamaa OverDosea. Huttunen, Thomas Puha ja Kreivi Stakula eli Jarno Sarkula muodostivat MoonTV:n peliohjelmien selkärangan.
Vuosina 2003–2005 Huttunen ja Puha tuottivat, juonsivat ja käsikirjoittivat tietokone- ja konsolipelejä käsittelevää televisio-ohjelma Playta, jota esitettiin Nelosella.
Huttunen ja Puha myös juonsivat ja käsikirjoittivat, yhdessä, viidenminuutin mittaista retropelikatsausta, Ylen digikanava YLE Extralla esitetyssä makasiiniohjelma Extra Largessa.
Ura > H-Town

Vuonna 2002 Miika Huttunen, Thomas Puha ja Lassi Kurkijärvi perustivat Pelaaja-lehden ja sitä julkaisevan, erikoismedia kustantamo H-Town Oy:n. KonsoliFIN-sivusto piti Pelaaja-lehteä uuden sukupolven "kivikovana uutuutena" Suomen "pahasti setääntyneillä" pelilehtimarkkinoilla. Huttunen päätoimitti Pelaaja-lehden ensimmäisen numeron, jonka jälkeen päätoimittajan vastuu siirtyi Puhalle Huttusen siirtyessä toimituspäällikön tehtäviin.
Miika Huttunen aloitti toukokuussa 2006 H-Townin julkaiseman PCpelaaja-lehden päätoimittajana lehden edellisen päätoimittajan Kalle Kaivolan jätettyä toimituksen. 2007 maaliskuussa H-Townin uutisoitiin aloittavan Peliplaneetta.net-videopelisivuston uutena sisällöntuottajana ja samalla lakkauttavan PCpelaaja-lehden. Lehden päätoimittaja Miika Huttunen siirtyi Peliplaneetan päätoimittajaksi. Kesäkuussa 2011 Pelaaja-lehden pitkäaikainen päätoimittaja Thomas Puha jätti kustantamon. Huttunen otti Pelaajan päätoimittajan ja luovan johtajan tehtävät harteilleen.
Lokakuussa 2019 Pelaaja-lehti tiedotti H-Town Oy:n irtisanoneen Huttusen tuotannollisista ja taloudellisista syistä. Hänet korvasi Pelaaja-lehden päätoimittajana joulukuusta 2018 H-Townilla työskennellyt Johanna Puustinen.
Huttusen työsuhteen H-Townilla oli tarkoitus jatkua toukokuuhun 2020 asti luovana-konsulttina.lähde? Maaliskuussa 2020 ilmoitettiin Huttusen jättäneen kustantamon ja siirtyneen uuden työnantajansa palvelukseen.
Ura > Pelaajacast

Huttunen juonsi Pelaaja-lehden omaa podcastia, Pelaajacastia, yhdessä muun Pelaajan toimituksen kanssa 5. elokuuta 2008 julkaistusta 2. jaksosta 12. maaliskuuta 2020 julkaistuun Pelaajacastin 248. jaksoon asti. Pelaajacastin 248. Jakso oli myös viimeinen useita H-Town Oy:n kustantamia lehtiä päätoimittaneelle kulttuuritoimittaja Janne Pyykköselle, joka oli Huttusen lisäksi viimeinen alkuperäinen Pelaajacastin juontajista.
Tunteikasta jaksoa 248. mukana juontamassa olivat myös Pelaaja-lehden päätoimittaja Johanna Puustinen, Pelaaja.fi:n verkkopäätoimittaja Ville Arvekari sekä Pelaajan toimituspäällikkö Panu Saarenoja.
Pelaajacast on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti julkaistu podcast ja se valittiin maan toiseksi parhaaksi podcastiksi Jakso.fin yleisöäänestyksessä vuonna 2017.
Ura > H-Townin jälkeen

Miika Huttunen on H-Town Oy:n pääomistaja. Hän on työsuhteensa päättymisen jälkeen toiminut H-Townin yhtiön hallituksessa, kirjoittanut juttuja Pelaaja-lehteen, sekä vieraillut ajoittain Pelaajacastissa.
Vieraillessasan 18. kesäkuuta 2020 julkaistussa Pelaajacastin jaksossa 256 Huttunen paljasti siirtyneensä suomalaisen videopelejä kehittävän start-up yritys Return Entertainmentin palvelukseen.
Tuotanto > Toimittajana

Top 5 - Pelimaailman huikeimmat, hilpeimmät ja hämärimmät (joukkorahoitus, H-Town, 2018)
Tiesitkö? – Pelimaailman ilmiöitä, taustoja ja salaisuuksia (joukkorahoitus, H-Town, 2019)
Tuotanto > Televisio-ohjelmat

Peli Uutiset
Player
PC-Peliluola
Overdose
URL
Gamer
Play
Extra Large
Sofonisbe

Sofonisbe (myös Sofonisba, lat. Sophonisba),  puunin kielellä Saphanbaal (k. 203 eaa.) oli karthagolainen aatelisnainen, joka eli toisen puunilaissodan aikana. Hän oli Hasdrubal Giscon tytär. Hänet oli kihlattu Numidian kuninkaalle Massinissalle, joka kuitenkin vaihtoi puolta, liittyen Rooman puolelle Karthagoa vastaan. 206 eaa. Hasdrubal kihlasi hänet kuningas Syfaxille, taatakseen tämän liittolaisuuden Karthagon kanssa.
Kun Massinissa voitti yhdessä roomalaisten kanssa Syfaxin 203, hän rakastui Sofonisbeen ja nai tämän. Publius Cornelius Scipio Africanus protestoi, ja vaati Sofonisben välitöntä luovuttamista roomalaisille, jotta tämä olisi voitu viedä Roomaan triumfiin.
Massinissa pelkäsi roomalaisia enemmän kuin hän rakasti Sofonisbea. Hän tiesi, ettei hän voisi uhmata Scipiota, ja hän myös tiesi, ettei hän saisi Sofonisbea vapaaksi tai kykenisi suojelemaan tätä Rooman vihalta Sofonisben karthagolaisuuden takia. Niinpä hän eräänä yönä tarjosi Sofonisbelle myrkkymaljaa ja kysyi, halusiko tämä kuolla todellisen karthagolaisen aatelisnaisen tavoin. Aamuyöstä Sofonisbe joi maljan hetkeäkään empimättä. Scipio oli raivostunut tavasta, jolla Sofonisbe vältti triumfin, mutta osoitti kunnioitusta tätä kohtaan.
Sofonisben tarina kerrotaan Polybioksen historiateoksessa (14.4ff.); ja myös Livius mainitsee hänet (30.12.11–15.11), samoin kuin Diodoros (27.7), Appianus (Pun. 27–28), ja Cassius Dio (Zonaras 9.11).
Sofonisben traaginen kohtalo on innostanut monia kirjailijoita ja runoilijoita. V. A. Koskenniemi kirjoitti hänestä runon Massinissan hääyö, joka julkaistiin 1915 kokoelmateoksessa Elegioita.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  4  5  6  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Alankomaat  Vatikaani 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef  Te Papa (New Zealand)
Francis

| Francis |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Frank 
Vastineita eri kielissä:  Ferenc, Francesco, Francisco, Franciscus, Franciskus, Franco, François, Franek, Frans, Franz, Franziskus 
Nimen alkuperä:  latinan franciscus ’ranskalainen’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Francis on miehen etunimi. Se on englantilainen muoto nimestä Franciscus (lat. ’ranskalainen’).
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Francis on joulukuuhun 2024 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä noin 850–870 miehellä ja noin 30–60 naisella.
Tunnettuja Francis-nimisiä > A

Francis Xavier Ahn Myong-ok (s. 1945), eteläkorealainen piispa
Francis Dean Alleyne (s. 1951), trinidadtobagolainen piispa
Francis Folorunsho Clement Alonge (s. 1935), nigerialainen piispa
Francis Antonysamy (s. 1946), intialainen piispa
Francis Arinze (s. 1932), nigerialainen kardinaali
Francis William Aston (1877–1945), brittiläinen kemisti, fyysikko ja Nobelin kemianpalkinnon saaja
Francis Atterbury (1662–1732), englantilainen anglikaanipiispa ja poliitikko
Francis Thomas Avallone (s. 1939), Frankie Avalon, yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
Tunnettuja Francis-nimisiä > B

Francis Edward Bache (1833–1858), englantilainen säveltäjä
Francis Bacon (1561–1626), englantilainen yleisnero
Francis Bacon (1909–1992), irlantilaissyntyinen brittiläinen taidemaalari
Francis Baily (1774–1844), brittiläinen tähtitieteilijä
Francis Bay, oik. Frans Bayetz (1914–2005), belgialainen kapellimestari
Francis Beaufort (1774–1857), irlantilaissyntyinen hydrografi ja Englannin laivaston amiraali
Francis Bebey (1929–2001), kamerunilainen kirjailija ja laulaja-lauluntekijä
Francis Bouillon (s. 1975), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Francis ”Frankie” Boyle (s. 1972), skotlantilainen koomikko
Francis Herbert Bradley (1846–1924), brittiläinen filosofi
Francis Braganza (1922–2011), intialainen piispa
Francis Bruun (1843–1930), suomalainen juristi ja Turun hovioikeuden varapresidentti
Francis Buchholz (s. 1954), saksalainen basisti ja Scorpionsin jäsen
Francis Bull (1887–1974), norjalainen kirjallisuudentutkija
Francis Burchell (1873–1947), brittiläinen kriketinpelaaja ja olympiavoittaja
Francis Burdett (1770–1844), brittiläinen baronetti ja poliitikko
Tunnettuja Francis-nimisiä > C

Francis Capra (s. 1983), yhdysvaltalainen näyttelijä
Francis Carco, oik. François Carcopino-Tusoli (1886–1958), ranskalainen kirjailija
Francis Carmont (s. 1981), ranskalainen vapaaottelija
Francis Patrick Carroll (1930–2024), australialainen katolinen arkkipiispa
Francis Stephen Castelluccio (s. 1934), Frankie Valli, yhdysvaltalainen laulaja
Francis Chan (1913–1967), malesialainen piispa
Francis Leggatt Chantrey (1781–1842), brittiläinen kuvanveistäjä ja muotokuvamaalari
Francis Cherry (1908–1965), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja kuvernööri
Francis Chibuike (s. 1993), nigerialainen jalkapalloilija
Francis Chichester (1901–1972), brittiläinen lentäjä, kilpapurjehtija ja karttakustantaja
Francis James Child (1825–1896), yhdysvaltalainen folkloristi ja englannin kielen professori
Francis Joseph Christian (s. 1942), yhdysvaltalainen piispa
Francis Collins (s. 1950), yhdysvaltalainen lääkäri ja geneetikko
Francis Ford Coppola (s. 1939), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja
Francis Coquelin (s. 1991), ranskalainen jalkapalloilija
Francis Crick (1916–2004), englantilainen molekyylibiologi ja Nobelin lääketieteen palkinnon saaja
Francis Cromie (1882–1918), brittiläinen laivaston kapteeni
Tunnettuja Francis-nimisiä > D

Francis Darwin (1848–1925), brittiläinen kasvitieteilijä ja Charles Darwinin poika
Francis Day (1829–1889), brittiläinen luonnontieteilijä
Francis De Taddeo (s. 1957), ranskalainen jalkapallovalmentaja
Francis James ”Jim” Delaney (1921–2012), yhdysvaltalainen kuulantyöntäjä ja olympiamitalisti
Francis Dhomont (1926–2023), ranskalainen säveltäjä
Francis Doyle (1810−1888), englantilainen runoilija
Francis Drake (1540–1596), englantilainen merenkävijä ja laivakaappari
Francis Durbridge (1912–1998), brittiläinen radiokäsikirjoittaja ja rikoskirjailija