Kalevi Keihänen
Ura

Kalevi Keihänen syntyi sekatavarakauppiaan poikana Vahdolla Turun lähistöllä, josta perhe muutti Kihniöön Koillis-Satakuntaan Kalevin ollessa pikkupoika. Hän osallistui Lapin sotaan. Sodan päätyttyä hän muutti Tampereelle, jonne hän perusti autovuokraamon. Keihänen aloitti matkailualalla vuonna 1954 järjestämällä urheiluväelle matkoja yleisurheilun EM-kisoihin Sveitsin Berniin. Myöhemmin hän organisoi laivamatkoja Ruotsin Visbyhyn.
Vuonna 1965 Keihänen perusti oman matkatoimistonsa Keihäsmatkat Oy:n, joka alkoi vuosikymmenen lopulla kuljettaa suomalaisia edullisesti etelän lomakohteisiin. Keihänen lennätti etelän aurinkoon vuosittain omien sanojensa mukaan 100 000 suomalaista. Keihäsmatkat Oy:n taloudellista kulta-aikaa olivat vuodet 1970–1972, mutta julkisuudessa se oli eniten viimeisinä vuosinaan 1973–1974. Kalevi Keihänen osasi käyttää julkisuutta taitavasti hyväkseen saadakseen ilmaista mainostilaa matkoilleen. Keihäsen mukaan hänen järjestämillään matkoilla matkusti tavallinen kansa, ”herrat menivät omia teitään reittikoneilla”. Keihäsmatkojen toimisto Kaisaniemenkadulla Helsingin keskustassa muodostui tuon ajan julkisuuden henkilöiden kohtaamispaikaksi; Keihäsen ystäväpiiriin kuuluivat muiden muassa näyttelijä Tarmo Manni ja lehtikustantaja Urpo Lahtinen. Keihäsmatkojen toiminnan laajetessa ja vilkastuessa Keihänen pestasi yhtiön toiseksi johtajaksi varatuomari Veikko Pajusen. Yhtiön taloudesta vastasi Keihäsen puoliso Tuovi Keihänen.
Keihänen perusti 1970-luvun alussa oman Spear Air -lentoyhtiön, jolla oli kaksi DC-8-32-konetta, nimiltään Härmän Jätkä ja Härmän Mimmi. Kolmas kone Reissumies oli tilauksessa, mutta konkurssin takia sen tilaus peruutettiin.
Keihänen oli kiinnostunut myös talvimatkailusta – yhdessä ystävänsä lehtikustantaja Urpo Lahtisen kanssa hän rakennutti ensimmäiset rinteet ja hiihtohissit Nilsiän Tahkovuorelle 1960-luvulla.
Vuoden 1973 öljykriisi ja suuret sijoitukset syöksivät Keihäsen vaikeuksiin. Helsingin Osakepankin lopetettua Keihäsen yhtiöiden rahoittamisen Keihäsmatkat jätti konkurssihakemuksen toukokuussa 1974 ja myös lentoyhtiö joutui lopettamaan toimintansa, jolloin yli 200 työntekijää menetti työpaikkansa. Konkurssihetkellä Keihäsmatkoilla oli ulkomailla noin 1 800 asiakasta. Keihänen itse syytti valtion omistamaa Finnairia yritystensä kaatumisesta. Finnairin mukaan yhtiö päinvastoin tarjosi Keihäselle laajamittaista yhteistyötä ja olisi ollut jopa valmis maalauttamaan koneitaan Keihäsmatkojen väreihin. Koneiden liisaamisen sijaan Keihänen halusi oman lentoyhtiön, jonka investoinnit lopulta kaatoivat hänet.
Keihänen perusti vielä 1978 uuden Seiväsmatkat-nimisen yhtiön, joka oli kuitenkin toiminnassa vain lyhyen ajan. Hän omisti Pyhäniemen lomakeskusalueen Kihniössä: Keihänen suunnitteli matkailun vetonaulaksi Kihniöön 1970-luvulla ”Seipään Seksikylää”, joka ei kuitenkaan koskaan toteutunut. Lähes kaikki Keihäsen Kihniössä omistamat toistakymmentä tilaa myytiin pakkohuutokaupalla kesäkuussa 1976.
Keihänen tuomittiin 1980-luvulla vankeuteen veropetoksesta.
Kalevi Keihäsen loppuelämää varjosti vakava sairaus, ja viimeiset aikansa hän asui Helsingin Pikku-Huopalahdessa. Keihänen kuoli 70-vuotiaana vuonna 1995, ja hänet on haudattu Turun hautausmaalle. Helsingin Sanomien artikkelissa vuonna 2007 Suomen kansallisbiografian tekijät listasivat Keihäsen yhdeksi Suomen itsenäisyyden ajan suurista vaikuttajista, ja häntä luonnehdittiin suomalaisen massaturismin isäksi.