Suomen esihistoria
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Elävä kivikausi. Arctinet-projekti.
Suomen esihistorian esineistö. Helsingin yliopisto ja Museovirasto.
Ismo Luukkonen: Muinaisen jälkiä. Valokuvia Lounais-Suomen muinaisjäännöksistä.
| n k  Artikkelit Suomesta |
| --- | --- |
Historia:  Suomen asutushistoria  Suomen esihistoria  Ruotsin vallan aika Suomessa  Suomen suuriruhtinaskunta  Itsenäisen Suomen historia  Suomen sotahistoria 
Maantiede:  Geologia  Ilmasto  Joet  Järvet  Kansallispuistot  Kaupungit  Kaupunkialueet Helsinki  Tampere  Turku  Oulu  Jyväskylä  Kunnat  Linnut  Luonto  Luonnonsuojelualueet  Läänit  Maakunnat Ahvenanmaa  Metsät  Nisäkkäät  Saaret  Taajamat  Ääripisteet 
Hallinto:  Asevoimat NATO  Eduskunta  Hallinnolliset alueet  Ihmisoikeudet  Korruptio  Laki  Oikeusjärjestelmä  Perustuslaki  Poliisi  Politiikka  Presidentti  Puolueet  Pääministeri  Ulkopolitiikka  Vaalit  Valtioneuvosto  Valtion talousarvio 
Talous:  Eläkejärjestelmä  Energia  Liikenne  Maatalous  Matkailu  Meriteollisuus  Metsätalous  Keskuspankki  Pörssi  Teollisuus  Tiede  Tulopolitiikka  Valtionyhtiöt  Verotus  Viestimet  Yrittäjyys 
Yhteiskunta:  Hyvinvointi  Ihmiskauppa  Ilmastonmuutos  Kielet Suomi  Ruotsi  Pohjoissaame  Inarinsaame  Koltansaame  Karjala  Koulutus  Naiset  Prostituutio  Rikollisuus  Sensuuri  Siirtolaisuus  Suomalaiset  Terveydenhoito  Uskonto  Väestö 
Kulttuuri:  Arkkitehtuuri  Elokuva  Itsenäisyyspäivä  Juhlapäivät  Kansallislaulu  Kansanperinne  Kansallissymbolit  Keittiö  Kirjallisuus Kalevala  Lippu  Maailmanperintökohteet  Musiikki  Mytologia  Sauna  Taide  Urheilu  Valokuvaus  Vaakuna 
Kristiinankaupungissa sijaitseva Susiluola kuvattuna sisältäpäin. Luolasta on löydetty kiviä, joita on esitetty ihmisen 120 000 vuotta sitten muokkaamiksi. Löytöjen tulkinta on kuitenkin kiistanalainen.
Fennoskandian suurimpiin kuuluva Astuvansalmen kalliomaalaus Etelä-Savossa. Kallion 65 maalauksissa on kuvattu muun muassa hirviä, koiria, ihmisiä ja veneitä.
Noin vuodelta 8300 eaa. oleva Antrean verkko, joka löytyi syksyllä 1913 Karjalankannakselta Antreasta.
Sandlidenin savi-idoli (löydetty 1990) on eräs Vantaan Jokiniemen kaupunginosasta löydetyistä savi-idoleista. Kansallismuseon tunnusnumero KM 30464:8163.
Paltamosta Kainuusta löytynyt kivikautinen karhunpäänuija. Karhunpääesineet ovat mahdollisesti kuvanneet klaanien toteemieläimiä.
Helsingistä ja Vantaalta löytyneitä nuorakeraamisen eli vasarakirveskulttuurin käyttämiä kivikirveitä.
Kauniaisista löytyneitä nuorakeraamisen eli vasarakirveskulttuurin saviastioita.
Lapista löytyneitä punaliuskeisia eläinkoristeisia tikareita neoliittiselta kivikaudelta.
Kemiönsaaresta Varsinais-Suomesta löytynyt pronssikautinen tikari.
Kaksi Helsingin Tapaninkylästä 1850 löydettyä pronssista asekirvestä, jotka on valmistettu Skandinaviassa ja ajoitettu jaksoon 1300–1100 eaa. Kansallismuseon tunnus KM 72:1a,b.
”Kirkonlaattiana” tunnettu neliskulmainen hautaröykkiö Sammallahdenmäen pronssikautisella röykkiöalueella Raumalla.
Suomen kaikkein varhaisimmat rautaesineet, Savukosken Sillankorvalta kätköstä löydetyt käyrät tikarit. Ne on ajoitettu 800-600-luvuille eaa. Tikarit ovat peräisin Kaukasukselta.
Soukaisten kylästä Laitilasta löytynyt lasinen juomasarvi, joka on valmistettu 200-luvulla mahdollisesti Kölnin alueella. Se on koristeltu värillisillä lasinauhoilla.
Nousiaisten kaularengas on ajoitettu 200-luvulle.
Rekonstruktio viikinkiajan lopulla käytössä olleesta niin sanotusta Euran emännän muinaispuvusta.
Eurooppa vuonna 814.
Suomesta löytyneitä miekkoja rautakauden lopulta niin sanotulta viikinkiajalta 800-1050-luvuilta.
Eurasta löytynyt 1100–1250-luvuille ajoitettu kiekkopontinen miekka, joka on koristeltu hopealangoin.
Rapolan muinaislinnan varustusten jäänteitä. Suomesta tunnetaan hieman yli 100 muinaislinnaa.