stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdysvallat
Väestö > Rodut ja etnisyys

Yhdysvalloissa vakituisesti asuvat ihmiset määrittelevät itse väestönlaskennan yhteydessä, mihin etniseen ryhmään kuuluvat. Väestönlaskentavirasto luokittelee ihmiset heidän ilmoitustensa perusteella kuuteen eri ”päärotuun” (race): valkoiset (caucasian), mustat ja afroamerikkalaiset, intiaanit ja eskimot, aasialaiset, Tyynenmeren saarten alkuperäisasukkaat ja viimeisenä luokkana ”jokin muu rotu”. Latinoihin (Hispanic) luetaan rotuun katsomatta henkilöt, joiden juuret ovat espanjankielisessä kulttuurissa. Latinotaustaisia ihmisiä on yli viidennes Kalifornian, Texasin, Arizonan, Nevadan, Floridan ja Coloradon osavaltioiden asukkaista.
Väestö > Uskonto

Yhdysvaltain perustuslaki suojelee kaikkia uskontoja ja erottaa valtion uskonnosta. Moni varhain Pohjois-Amerikkaan muuttaneista siirtolaisista pakenikin Euroopan uskonnollisia vainoja. Esimerkiksi vuonna 1620 yli sata puritaania lähti Englannista Mayflower-laivalla ja perusti Uuden-Englannin ensimmäisen pysyvän siirtokunnan, Plymouthin kaupungin. Pohjois-Amerikkaan on paettu uskonnollisia ja etnisiä vainoja myöhemminkin, esimerkkinä juutalaisten joukkopako natsi-Saksasta. Myös Yhdysvaltojen sisällä on paettu uskonnollista vainoa, esimerkiksi mormonit muuttivat Salt Lake Cityn seudulle, autiomaan keskelle.
Vuonna 2014 tehdyn tutkimuksen mukaan Yhdysvaltain väestöstä 46,5 % on protestantteja, 20,8 % katolilaisia, 1,6 % mormoneja, 0,8 % Jehovan todistajia, 0,5 % ortodokseja, 0,4 % muita kristittyjä, 5,9 % muita uskontoja ja 22,8 % uskontokuntiin kuulumattomia.
Väestö > Kielet

Yhdysvalloilla ei pitkään ollut virallista kieltä, ja osavaltiot ovat saaneet päättää omasta virallisesta kielestään vapaasti. Maassa on ajoittain keskusteltu englannin kielen virallistamisesta, mutta ehdotukset ovat kohdanneet vastustusta eivätkä kongressialoitteet ole menneet läpi. Maaliskuussa 2025 presidentti Donald Trump allekirjoitti presidentin asetuksen, joka teki englannista maan virallisen kielen.
Suurin osa Yhdysvaltain asukkaista puhuu kotikielenään englantia. Amerikanenglanti eroaa esimerkiksi brittienglannista sanastoltaan ja korostukseltaan. Espanja on toiseksi puhutuin kieli Yhdysvalloissa. Sitä puhuvat etenkin latinalaisesta Amerikasta tulleet siirtolaiset ja näiden jälkeläiset. Yhdysvalloissa onkin viidenneksi eniten espanjankielisiä Meksikon, Kolumbian, Espanjan ja Argentiinan jälkeen. Ranskaa puhutaan laajalti osissa Ranskan entisiä siirtomaa-alueita, Mainessa ja Louisianassa, joissa se on englannin ohella yhä käytössä osavaltioiden de facto virallisena kielenä. Kiinan puhujia on noin kaksi miljoonaa ja muita yli miljoonan puhujan kieliä ovat saksa, vietnam ja tagalog.
Ethnologue-kirjan mukaan Yhdysvalloissa on 176 elävää kieltä. Alkuperäisväestö ei useinkaan enää puhu heimonsa alkuperäistä kieltä. Navajon puhujia on eniten, vuonna 1990 heitä oli 149 000. Yli kymmenentuhannen puhujan intiaanikieliä ovat läntinen apašši, cherokee, chocktaw ja dakota.
Väestö > Suurimmat kaupungit

Yhdysvalloissa on useita merkittäviä kaupunkeja, joista New York, Los Angeles ja Chicago ovat niin sanottuja alfa-luokan maailmankaupunkeja. Suurkaupunkeja hallitsevat ruutuasemakaavaan rakennetut pilvenpiirtäjäkeskustat.
| Sija | Kaupunki | Osavaltio | Alue | Väkiluku 2014 (arvio)> Kaupungissa | Väkiluku 2014 (arvio)> Metropolialueella | Väkiluku 2014 (arvio)> sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | New York | New York | Koillinen | 8 491 079 | 23 632 722 | 1 |
| 2 | Los Angeles | Kalifornia | Länsi | 3 928 864 | 18 550 288 | 2 |
| 3 | Chicago | Illinois | Keskilänsi | 2 722 389 | 9 928 312 | 3 |
| 4 | Houston | Texas | Etelä | 2 239 558 | 6 686 318 | 9 |
| 5 | Philadelphia | Pennsylvania | Koillinen | 1 560 297 | 7 164 790 | 8 |
| 6 | Phoenix | Arizona | Länsi (Lounas) | 1 537 058 | 4 489 109 | 13 |
| 7 | San Antonio | Texas | Etelä | 1 436 697 | 2 328 652 | 27 |
| 8 | San Diego | Kalifornia | Länsi | 1 381 069 | 3 263 431 | 17 |
| 9 | Dallas | Texas | Etelä | 1 281 047 | 7 352 613 | 7 |
| 10 | San José | Kalifornia | Länsi | 1 015 785 | 8 607 423 | 5 |
Väestö > Terveys

Yhdysvaltain valtiollisen lääketiedeakatemian Institute of Medicinen mukaan Yhdysvallat on ainoa vauras teollisuusmaa, jolla ei ole yleistä, kaikille kansalaisille saatavilla olevaa terveydenhoitojärjestelmää. Yhdysvaltain väestöstä noin 85 % on jonkin sairausvakuutuksen piirissä. Noin 60 prosentilla sairausvakuutus on työnantajan tarjoama. Lisäksi esimerkiksi eläkeläisillä (Medicare) ja lapsilla (Medicaid) on liittovaltion tai osavaltion rahoittama sairausvakuutus. Noin 46 miljoonalla ihmisellä eli 15 % väestöstä, ei ole sairausvakuutusta. Sairaalat ovat lain mukaan velvollisia hoitamaan kaikki hätätapaukset, mutta akuutin hengenvaaran poistuttua hoitovelvoite lakkaa.
Vuonna 2004 julkinen sektori rahoitti terveydenhuollon kustannuksista 44 %, yksityiset vakuutukset 36 % ja potilasmaksut 15 %. 
Yhdysvalloissa käytetään terveydenhuoltoon enemmän rahaa kuin missään muualla sekä absoluuttisesti että suhteessa bruttokansantuotteeseen tai asukaslukuun. Terveydenhuoltoa on silti pidetty melko tehottomana. Toisaalta Yhdysvallat on johtava maa biolääketieteellisessä tutkimuksessa ja käytti siihen väkilukuun suhteutettuna kolme kertaa enemmän rahaa kuin Eurooppa vuonna 2004.
Maailman terveysjärjestön vuonna 2004 tekemän selvityksen mukaan Yhdysvalloissa käytetään alkoholia 8,5 litraa aikuista kohti, mikä on suunnilleen saman verran kuin Kanadassa, Argentiinassa ja Thaimaassa. Vuonna 2007 tehdyn selvityksen mukaan 74 % yhdysvaltalaisista oli ylipainoisia (painoindeksi yli 25). Luku on maailman yhdeksänneksi korkein; Yhdysvaltojen edellä on vain joukko Tyynenmeren saarivaltioita ja Kuwait.
Yhdysvalloissa elinajanodote on 78,6 vuotta. Vuodesta 2014 alkaen kansalaisten elinajanodote on laskenut 0,3 vuodella. Kansainvälisessä tilastossa Yhdysvallat on 29. sijalla.
Väestö > Koulutus

Yhdysvalloissa koulutus on pääosin osavaltioiden vastuulla. Koulumainen opetus alkaa esikoulun jälkeen ja jaetaan kolmeen vaiheeseen: alakoulu, keskikoulu ja high school. Koulutukseen liittyvät lait ja vaatimukset vaihtelevat osavaltioittain huomattavasti, mutta koulujen aloitusikä on yleisimmin kuusi vuotta. High school kattaa koululuokat 7–12 tai 8–12, ja se jaetaan joskus kahteen osaan. Vuoden 2009 PISA-vertailussa yhdysvaltalaiset opiskelijat olivat lukutaidossa ja luonnontieteissä lähellä OECD-maiden keskitasoa, mutta menestyivät matematiikassa selvästi keskiarvoa heikommin.
Vuonna 2009 julkisissa kouluissa oli 49,4 miljoonaa oppilasta ja yksityiskouluissa 4,7 miljoonaa. 68 % yksityiskouluista oli uskonnollisesti suuntautuneita. Vuonna 2007 kotiopetuksessa oli 1,5 miljoonaa koululaista, mitä vanhemmat perustelivat tyytymättömyydellä koulun uskonnolliseen ja moraaliseen arvomaailmaan, ympäristöön tai opetuksen tasoon.
Korkeakoulut ovat Yhdysvalloissa joko julkisia tai yksityisiä. Noin 70 % korkea-asteen opiskelijoista käy julkisia kouluja. Lukuvuosi julkisessa nelivuotisessa korkeakoulussa maksaa keskimäärin 15 000 dollaria, mutta yksityisessä kaupallisessa korkeakoulussa hinta voi olla kaksinkertainen. Useimmat päätoimiset opiskelijat saavat opintotukea, joka kattaa noin puolet kuluista. Stipendejä voi saada paitsi opintomenestyksen, myös taiteellisen tai urheilulahjakkuuden tai johonkin vähemmistöryhmään kuulumisen perusteella. Silti monet vanhemmat säästävät lastensa korkeakouluopintoja varten vuosien ajan.
Enemmistö maailman parhaista yliopistoista on eri vertailujen mukaan yhdysvaltalaisia. Kärkisijoilla ovat Harvardin, Berkeleyn ja Stanfordin yliopistot.
Väestö > Perherakenne

Vuonna 2007 vähintään 18-vuotiaista yhdysvaltalaisista noin 58 prosenttia oli avioliitossa, 6 prosenttia leskiä, 10 prosenttia eronneita ja 25 prosenttia ei ollut ollut koskaan naimisissa.
Kulttuuri

Yhdysvalloissa tunnetaan käsite amerikkalainen unelma, ajatus maasta joka tarjoaa yhtäläiset menestymisen mahdollisuudet jokaiselle hänen kykyjensä ja saavutuksiensa mukaisesti, sosiaalisesta luokasta tai syntyperästä huolimatta. Amerikkalaisen unelman juuret voidaan nähdä jo Yhdysvaltain perustuslaissa, jonka mukaan kaikilla ihmisillä on yhtäläinen oikeus ”vapauteen ja onnellisuuden tavoitteluun”.
Yhdysvaltojen kulttuurissa on huomattavia alueellisia eroja, vaikka sisäinen muuttoliike on voimakasta. Maan koillisosa on tiheästi asuttua ja kaupungistunutta. Keskilänsi on maanviljelysaluetta, ja alueen auto- ja terästeollisuus on taantunut. Lännen avariin maisemiin liittyy kansallisia myyttejä individualismista ja yksilön rajattomista mahdollisuuksista. Etelän valtiot on yhdistetty orjuuteen ja mustan väestön kansalaisoikeustaisteluun, mutta niitä leimaavat myös aurinkoinen ilmasto ja eläkeläisten yhteisöt. Kalifornian ja maan lounaisosien erityispiirteitä ovat espanjankielinen kulttuuri ja paikalliset ruokalajit.
Villin lännen historia rikollisineen, pyssysankareineen, intiaaneineen ja karjapaimenineen on osa americanaa eli yhdysvaltalaista kansallisromantiikkaa.
Kulttuuri > Musiikki

Yhdysvaltojen musiikki on kehittynyt maahanmuuttajien musiikkiperinteiden pohjalta, mikä on ominaista monikulttuuriselle maalle. Blues syntyi etelävaltioiden orjien keskuudessa, kun afrikkalaisen ja eurooppalaisen musiikin perinteet yhdistyivät. New Orleansissa syntyi 1900-luvun alussa jazz, jossa yhdistyivät orjien laulut, ragtime ja eurooppalainen torvisoitto. Bluesiin kehittyi rhythm and blues, joka yhdessä valkoisten country-musiikin kanssa synnytti rock and rollin 1950-luvulla. Elvis Presleyn levyjä on myyty maailmanlaajuisesti yli miljardi kappaletta. Tämä tekee hänestä kaikkien aikojen myydyimmän artistin. Yhdysvaltojen asema kevyessä musiikissa on edelleen vahva, ja musiikin vienti on Yhdysvalloista maailman kärkeä. Eniten American Music Award -palkintoja ovat saaneet Mariah Carey, Whitney Houston, Michael Jackson, Eagles ja Janet Jackson.
Kun brittiläisen musiikkilehden asiantuntijat asettivat vuonna 2008 maailman sinfoniaorkesterit paremmuusjärjestykseen, 15 parhaan joukossa oli kuusi yhdysvaltalaista orkesteria: Chicagon, Clevelandin, Los Angelesin, Bostonin, New Yorkin ja San Franciscon sinfoniaorkesterit. Yhdysvalloissa on 135 oopperataloa, joista vanhin ja suurin on New Yorkissa sijaitseva Metropolitan-ooppera.
Kulttuuri > Teatteri ja elokuva

New Yorkin Broadwaylla on 39 teatteria, joista jokaisessa on ainakin 500 paikkaa. Vuonna 2010 ne hankkivat yhteensä kymmenen miljardin dollarin tulot.
Yhdysvaltojen rooli elokuvan historiassa on merkittävä. Ranskalaisten Lumièren veljesten ohella Thomas Edison kehitti varhaista tekniikkaa. 1920-luvulla suuret amerikkalaiset elokuvatuotantoyhtiöt loivat pohjan varsinaiselle elokuvateollisuudelle, Hollywoodista tuli elokuvan pääkaupunki ja äänielokuva vakiinnutti asemansa. John Waynestä tuli 1940- ja 1950-luvulla kansallisen itseluottamuksen vertauskuva. Marilyn Monroeta on sanottu maailman tunnetuimmaksi filmitähdeksi. Walt Disneyn maailmankuulujen piirroselokuvien, sarjakuvien ja näytelmäelokuvien ympärille on kasvanut kokonainen mediaimperiumi. 2010-luvulla Yhdysvalloissa tuotetaan maailman kolmanneksi eniten elokuvia Intian ja Nigerian jälkeen.
Yhdysvalloissa on tuotettu lukuisia maailmanlaajuisia menestyselokuvia, kuten Tuulen viemää (1939), Tähtien sota (1977), Titanic (1997) ja Avatar (2009). American Film Instituten vuonna 2007 valitsemat parhaat yhdysvaltalaiset elokuvat ovat Citizen Kane (1941), Kummisetä (1972) ja Casablanca (1942).
Kulttuuri > Kuvataide, arkkitehtuuri ja muoti

1800-luvun taidemaalareista tunnetuin on Thomas Eakins, joka maalasi realistisia sisä- ja ulkokuvia amerikkalaisesta arkielämästä. Eurooppalaista modernia taidetta esiteltiin Yhdysvalloissa laajassa näyttelyssä, joka kiersi New Yorkissa, Bostonissa ja Chicagossa vuonna 1913. Näyttely rohkaisi myös yhdysvaltalaisia taiteilijoita, kuten Georgia O’Keeffeä, kokeilemaan uusia muotoja. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvalloissa syntyi uusia taidesuuntia, kuten Jackson Pollockin ja Willem de Kooningin edustama abstrakti ekspressionismi ja Andy Warholin pop-taide.
Monet modernin arkkitehtuurin suuret nimet ovat amerikkalaisia Frank Lloyd Wrightistä Frank Gehryyn.
New Yorkia pidetään Pariisin, Lontoon ja Milanon ohella yhtenä neljästä muotimaailman pääkaupungista. Tunnettuja yhdysvaltalaisia muotitaloja ja -suunnittelijoita ovat Vera Wang, Calvin Klein, Ralph Lauren ja Donna Karan.
Kulttuuri > Kirjallisuus ja filosofia

Itsenäinen, eurooppalaisesta kirjallisuudesta erkaantunut amerikkalainen kirjallisuus kehittyi 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa. 1800-luvun merkittävimpien kirjailijoiden joukossa olivat Edgar Allan Poe, James Fenimore Cooper ja Herman Melville. Humoristista tyyliä kehitti Mark Twain, joka oli ensimmäisiä itärannikon ulkopuolella syntyneitä suuria kirjailijoita. Myös William Sydney Porter eli O. Henry oli kiinnostunut etäisten paikkojen elämästä ja murteista.
1900-luvulla Yhdysvaltain kirjallisuuden merkitys osana maailmankirjallisuutta kasvoi. Tällöin oli vallalla yhteiskunnallinen kirjallisuus, jota edustivat muun muassa Theodore Dreiser, Jack London ja Upton Sinclair. Maailmansotien välisen ajan huomattavimmat nimet olivat Ernest Hemingway ja William Faulkner, ja 1930-luvulla astui esiin John Steinbeck pula-ajan kuvauksillaan. Steinbeck, Faulkner ja Hemingway olivat pitkään Yhdysvaltain kirjallisuuden keskeiset hahmot, ja kaikki kolme saivat Nobelin kirjallisuuspalkinnon. Sotien jälkeen näkyviä ovat olleet myös realismin edustajat, kuten Saul Bellow, J. D. Salinger ja Truman Capote.  Sotien jälkeen on noussut myös afroamerikkalaisten kirjallisuus, jonka tunnetuimpiin nimiin lukeutuvat James Baldwin, Richard Wright ja Ralph Ellison. 1970-luvulla alkoi postmoderni liike, jonka nimiin kuuluvat muun muassa Paul Auster, Toni Morrison, Philip Roth ja Raymond Carver.
Ralph Waldo Emerson ja Henry David Thoreau olivat amerikkalaisen filosofian uranuurtajia. Sisällissodan jälkeen Charles S. Peirce, William James ja John Dewey olivat johtajia pragmatismin kehittämisessä. 1900-luvulla Willard Van Orman Quine ja Richard Rorty kehittivät analyyttistä filosofiaa.
Kulttuuri > Media

Lehtimyyjä
TV, 1958
Ronald Reagan radiokuuluttajana
Kulttuuri > Media > Televisio

Suosituimmat tv-ohjelmat:
| Nimi (Verkko) | Katsojia (miljoonia) |
| --- | --- |
NFL Sunday Night Football (NBC): 18,14
Yellowstone (Paramount Network): 11,55
NFL Monday Night Football (ESPN): 10,14
NCIS (CBS): 9,83
FBI (CBS): 9,52
NFL Thursday Night Football (Amazon): 9,45
Young Sheldon (CBS): 9,29
Chicago Fire (NBC): 9,25
Blue Bloods (CBS): 9,24
Ghosts (CBS): 9,09
60 Minutes (CBS): 8,81
Chicago Med (NBC): 8,49
The Equalizer (CBS): 8,29
Chicago PD (NBC): 8,27
Fire Country (CBS): 8,25
FBI: Most Wanted (CBS): 8,01
FBI: International (CBS): 7,73
NCIS: Hawai’i (CBS): 7,51
The Voice — Monday (NBC): 7,31
The Voice —Tuesday (NBC): 7,21
9-1-1 (Fox): 7,09
Law & Order: SVU (NBC): 6,87
American Idol (ABC): 6,80
East New York (CBS): 6,79
Survivor (CBS): 6,71
Katsotuimmat kanavat:
| Kanava | Katsojia (miljoonia) |
| --- | --- |
NBC: 5,148
CBS: 5,144
ABC: 3,867
Fox: 3,233
Fox News Channel: 2,369
ESPN: 1,877
Univision: 1,315
MSNBC: 1,197
HGTV: 1,081
Hallmark Channel: 1,034
Kulttuuri > Media > Radio

Suosituimmat radio-ohjelmat:
| Ohjelman nimi | Kuunteliljoita viikossa (miljoonia) |
| --- | --- |
The Dave Ramsey Show: 18
Marketplace: 14,8
All Things Considered: 14,7
The Sean Hannity Show: 14,5
Morning Edition: 13,1
The Mark Levin Show: 12
Coast to Coast AM: 11
The Glenn Beck Program: 10
The Dan Bongino Show: 8,75
The Mike Gallagher Show: 8,5
Delilah: 8,3
The Dana Show: 8
BBC World Service: 7,8
The Hugh Hewitt Show: 7,5
The Thom Hartmann Program: 7
The Brian Kilmeade Show: 6
Fresh Air: 6
Michael Berry: 5
The Joe Pags Show: 5
Wait Wait... Don't Tell Me!: 4
Kulttuuri > Media > Lehdistö

Suurimmat sanomalehdet:
| Lehden nimi | Levikki |
| --- | --- |
Wall Street Journal: 609 650
New York Times: 296 330
Washington Post: 139 230
New York Post: 135 980
USA Today: 132 640
Los Angeles Times: 118 760
Star Tribune: 91 920
Newsday: 86 850
Chicago Tribune: 82 190
Tampa Bay Times: 81 890
Seattle Times: 75 910
Honolulu Star-Advertiser: 75 460
Boston Globe: 60 500
Arizona Republic: 57 660
Dallas Morning News: 57 400
San Francisco Chronicle: 54 340
Houston Chronicle: 53 370
Philadelphia Inquirer: 51 140
Chicago Sun-Times: 48 690
St. Louis Post-Dispatch: 48 250
Suurimmat aikakauslehdet:
| Lehti | Levikki (miljoonaa) |
| --- | --- |
AARP, The Magazine: 22,89
AARP, Bulletin: 22,57
Better Homes And Gardens: 7,61
People: 3,44
Good Housekeeping: 3,13
Southern Living: 2,81
Reader’s Digest: 2,67
Shape: 2,51
Woman’s Day: 2,21
Cosmopolitan: 2,16
Parents: 2,08
Martha Stewart Living: 2,07
Real Simple: 1,99
Us Weekly: 1,96
National Geographic: 1,93
Eating Well: 1,79
Texas Co-op Power: 1,77
Sports Illustrated: 1,75
In Style: 1,73
Food Network Magazine: 1,72
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Yhdysvaltalaisessa keittiössä sekoittuvat eri kansallisuuksien perinteet, ja ruokalajit vaihtelevat osavaltioittainkin. Atlantin rannikolla syödään runsaasti kaloja ja äyriäisiä, kun taas Texasin karjankasvattajat syövät mureaa lihaa. Jambalaya on kotoisin New Orleansista. Erityisesti kiinalaiset ja italialaiset siirtolaiset ovat kehittäneet uusia, amerikkalaisia versioita kotimaidensa ruokalajeista.
Vuonna 2007 tehdyn laajan kyselytutkimuksen mukaan yhdysvaltalaiset kokivat seuraavat ruokalajit erityisen amerikkalaisiksi: hampurilaiset, barbeque-ruoka, leivitetyt rasvassa uppopaistetut kanapalat eli nugetit, makaroni-juustopaistos ja omenapiirakka.
Kulttuuri > Juhlapäivät

Liittovaltion tasolla on määritelty seuraavat yksitoista juhlapäivää. Ne ovat yleisiä vapaapäiviä, ja jos ne osuvat viikonloppuun, työntekijät saavat vastaavasti edellisen perjantain tai seuraavan maanantain vapaaksi.
Näiden kymmenen päivän lisäksi monilla uskonnollisilla ja etnisillä ryhmillä sekä alueilla on omia juhlapäiviään.
| Pvm | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. tammikuuta | Uudenvuodenpäivä | New Year’s Day | Uusi vuosi alkaa ja perinteinen lomakausi päättyy. |
| tammikuun kolmas maanantai | Martin Luther Kingin päivä | Martin Luther King, Jr. Day | Edesmenneen kansalaisoikeusaktivistin muistoksi. Soul-tähti Stevie Wonderilla oli tärkeä rooli tämän päivän julistamisessa kansalliseksi juhlapäiväksi. |
| helmikuun kolmas maanantai | Presidenttien päivä | Presidents’ Day | Erityisesti George Washingtonin ja Abraham Lincolnin muistoksi. |
| toukokuun viimeinen maanantai | Kaatuneiden muistopäivä | Memorial Day | Palveluksessa kaatuneiden muistoksi, myös kesän alkamisen merkki. |
| 19. kesäkuuta |  | Juneteenth | Orjuutettujen afroamerikkalaisten vapautumisen muistoksi. |
| 4. heinäkuuta | Itsenäisyyspäivä | Independence Day |  |
| syyskuun ensimmäinen maanantai |  | Labor Day |  |
| lokakuun toinen maanantai | Kolumbuksen päivä | Columbus Day | Kristoffer Kolumbuksen kunniaksi |
| 11. marraskuuta | Veteraanipäivä | Veterans’ Day |  |
| marraskuun neljäs torstai | Kiitospäivä | Thanksgiving | Kiitospäivää edeltävä päivä on tavallisesti vuoden ruuhkaisin päivä. Seuraava päivä on vuoden kiireisin ostospäivä, ”Musta perjantai”. |
| 25. joulukuuta | Joulupäivä | Christmas Day |  |
Kulttuuri > Urheilu

Yhdysvaltain suosituimmat joukkuelajit ovat amerikkalainen jalkapallo, baseball ja koripallo, jotka ovat kaikki myös syntyneet Yhdysvalloissa. Amerikkalainen jalkapallo on näistä katsotuin. Amerikkalaisen jalkapallon mestaruusottelu, Super Bowl on yksi Yhdysvaltain suurimmista tapahtumista. Suuri osa maailman parhaiten palkatuista urheilijoista on yhdysvaltalaisten joukkuelajien pelaajia. Joukkuelajien rinnalla NASCAR-autoilu on suosittua, ja se onkin amerikkalaisen jalkapallon jälkeen toiseksi seuratuin laji televisiossa. Toinen suosittu autourheilusarja on Indy Racing League, ja sen Indianapolis 500 -tapahtumaa on ajettu vuodesta 1911.
Yhdysvallat toimii isäntänä myös muille huomattaville urheilutapahtumille muun muassa golfissa ja tenniksessä (US Open). Uinti on maan menestyksekkäimpiä lajeja. Kolme suosituinta lautailuharrastusta – lainelautailu, rullalautailu ja lumilautailu – on luotu Yhdysvalloissa. Niistä järjestetään kansalliset kilpailut ja niiden yhteyteen on syntynyt laaja alakulttuuri.
Yhdysvalloissa on isännöity kahdeksat olympiakisat. Maa on saanut kesäolympialaisissa eniten mitaleja kautta aikojen ja talviolympialaisissa toiseksi eniten. Uimari Michael Phelps on olympiahistorian eniten kultamitaleita saavuttanut urheilija. Hänellä 23 kultaa ja yhteensä 28 mitalia.
Urheilulla on merkittävä asema myös yhdysvaltalaisissa yliopistoissa ja collegessa. Vuosittain noin 126 000 urheilijaa saa joko täyden tai osittaisen stipendin opiskeluja varten. Miesten suosituimmat yliopistolajit ovat amerikkalainen jalkapallo, koripallo, yleisurheilu, baseball ja jalkapallo ja naisten koripallo, yleisurheilu, lentopallo, softball ja jalkapallo.
Kirjallisuutta

Haarla, Pekka: Yhdysvallat: Taustatietoa maasta, valtiosta ja taloudesta.  Espoo:  Weilin + Göös, 1985.  ISBN 951-35-3330-1
Henriksson, Markku: Siirtokunnista kansakunnaksi: Johdatus Yhdysvaltain historiaan.  Helsinki:  Gaudeamus, 1990.  ISBN 951-662-496-0
Henriksson, Markku: Tähtilipun maa: Yhdysvaltain alueen historia.  Helsinki:  Tammi, 2021.  ISBN 978-952-04-2289-9
Henriksson, Markku: Melkein valittu kansa: yhdysvaltalaiset ja heidän alueelliset kulttuurinsa.  Helsinki:  Tammi, 2022.  ISBN 978-952-04-4131-9
McInerney, Daniel J.: Matkaopas historiaan: Yhdysvallat.  (Suomennos: Kati Viikari)  Kuopio:  Unipress, 2005.  ISBN 951-579-087-5
Bakronyymi

Bakronyymi (engl. back ’takaisin’ + acronym ’akronyymi’)tarkoittaa näennäistä kirjainlyhennettä tai akronyymiä, jonka laajennettu merkitys on keksitty jälkikäteen luomalla sanayhdistelmä, joka sopii termin alkukirjaimiin. Osaa bakronyymeistä on ehdotettu vakavissaan, tästä esimerkkinä ping-verkkotyökalulle keksitty sanayhdistelmä ”packet internet groper”. Todellisuudessa pingin nimi on otettu kaikuluotaimen ääni-impulssia kuvaavasta onomatopoeettisesta termistä. Backronyymejä voidaan myös käyttää huumorin keinona. Esimerkiksi Perl-ohjelmointikielen merkitykseksi on ehdotettu ”pathologically eclectic rubbish lister”. Aku Ankka -sarjakuvissa sudenpennut-järjestön arvonimet toimivat samalla periaatteella.
Backronyymejä muodostetaan joskus myös olemassa olevan oikean akronyymin tilalle tai rinnalle. DVD-levyjen nimi keksittiin ensin sanoista ”digital video disc”, mutta kun huomattiin, että tekniikka on hyödyllinen myös muuntyyppisen kuin videodatan tallentamiseen, lanseerattiin epävirallinen lyhenteen selitys ”digital versatile disc”. Suomalainen esimerkki on SAK, joka oli alun perin lyhennys Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitosta, mutta kun tämä yhtyi 1960-luvun lopussa toisen keskusjärjestön SAJ:n (Suomen Ammattijärjestön) kanssa, perustetun yhteisen liiton lyhenteenä pysyi SAK, mutta nimeksi tuli Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö.
Backronyymejä voidaan pitää yhtenä kansanetymologian muotona. Niitä esiintyy luultavasti eniten englannin kielessä.kenen mukaan? Yleisiä backronyymien käyttötapoja ovat vitsit ja herjaukset: suomeksi niitä on keksitty automerkeille, kuten Opel = ”on poistettava ehdottomasti liikenteestä” ja VOLVO = ”valitamme ostosta, lähetämme varaosat” sekä halventavasti urheilujoukkueille, esimerkiksi  Jokerit = ”joukko onnettomia kaukaloon eksyneitä runkkareita ilman taitoa” ja HoNsU = "huono-onniset ns. urheilijat". Diktatuureissa tällä tavoin on keksitty poliittisia vitsejä, esimerkiksi Virossa lyhenteestä ENSV (Eesti Nõukogude Sotsialistik Vabariik, Viron sosialistinen neuvostotasavalta) saatiin ”Enne Nälg Siis Viletsus” (”Ensin nälkä, sitten kurjuus”).