stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
L.A. Noire

| L> A. Noire |
| --- | --- |
 Päähenkilö Cole Phelps pelin virallisessa kansikuvassa.
Kehittäjä:  Team Bondi Rockstar Games Rockstar Leeds (Windows)
Julkaisija:  Rockstar Games
Jakelija:  Take-Two Interactive
Ohjaaja:  Brendan McNamara
Käsikirjoittaja:  Brendan McNamara
Säveltäjä:  Andrew ja Simon Hale
Pelimoottori:  ”In-house”-pelimoottori Havok
Julkaistu:   PlayStation 3   17. toukokuuta 2011  Xbox 360  NA 17. toukokuuta 2011  EU 20. toukokuuta 2011  Microsoft Windows  NA 8. marraskuuta 2011  EU 11. marraskuuta 2011 
Lajityyppi:  kolmannen persoonan ammuntapeli, toimintaseikkailu
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo PEGI: 18
Alusta:  PlayStation 3, Xbox 360, Microsoft Windows, PlayStation 4, Xbox One, Nintendo Switch
Jakelumuoto:  Blu-ray DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
L.A. Noire on Team Bondin kehittämä ja Rockstar Gamesin julkaisema avoimeen pelimaailmaan sijoittuva kolmannen persoonan ammunta- ja toimintaseikkailupeli. Peli julkaistiin PlayStation 3- ja Xbox 360 -pelikonsoleille sekä tietokoneelle Microsoft Windows -käyttöjärjestelmälle vuoden 2011 toukokuussa. Tapahtumiltaan peli sijoittuu vuoden 1947 Los Angelesiin, ja tapahtumien keskipisteessä on Los Angelesin poliisin konstaapeli Cole Phelps, joka kokee ammattinsa valoisan ja varjoisan puolen ratkaistessaan rikoksia poliisin eri yksiköissä eri työpariensa avustuksella. Selvittääkseen rikoksen pelaajan täytyy tutkia rikospaikka, etsiä johtolankoja ja kuulustella rikoksesta epäiltyjä.
Pelissä on vahvoja vaikutteita 1940- ja 1950-lukujen film noir -henkisistä elokuvista. Film noirin tapaisesti peliä voi pelata myös mustavalkoisilla grafiikoilla värillisen grafiikan lisäksi. Pelissä on myös viitteitä maineikkaisiin etsivä- ja gangsterielokuviin, kuten Myrskyvaroitus, Chinatown, Lahjomattomat, Musta Dahlia ja L.A. Confidential.
L.A. Noire hyödyntää reaaliaikaista Lightsprintin valaistustekniikkaa sekä Depth’s Analysisin elokuva- ja peliteollisuudelle kehittämää uutta MotionScan-nimistä tekniikkaa, jossa näyttelijöiden ilmeet on tallennettu 32 ympäröivällä kameralla jokaisesta mahdollisesta kulmasta. Kyseisen teknologian hyödyntämisellä on merkitystä etenkin tilanteisiin, joissa pelaajan tulee kuulustella mahdollisia epäiltyjä ja päätellä kasvojen eleistä, valehtelevatko vai puhuvatko he totta.
L.A. Noire oli ensimmäinen videopeli, jota esiteltiin Tribecan elokuvajuhlilla. Ilmestyessään peli sai ylistäviä arvioita sekä tarinakerronnastaan että MotionScan-teknologian oivasta hyödyntämisestä, ja vuoden 2012 helmikuuhun mennessä sekä tietokone- että konsoliversioiden yhteismyynti ylitti jo viiden miljoonan kappaleen rajan.
Marraskuussa 2017 peli julkaistiin myös PlayStation 4:lle, Xbox Onelle ja Nintendo Switchille sekä joulukuussa virtuaalitodellisuuteen HTC Vivelle. Kyseisissä versioissa on paremmat grafiikat sekä valaistus, ja siihen kuuluu kaikki ladattava sisältö.
Vastaanotto

L.A. Noire sai hyvän vastaanoton peliarvostelijoilta. Se sai pisteet 89/100 PlayStation 3- ja Xbox 360 -konsoleilla ja pisteet 83/100 PC Metacriticissä. GameRankings antoi PlayStation 3 -versiolle pisteet 88,15 %, Xbox 360 -versiolle pisteet 87,93 % ja PC-versiolle pisteet 81,70 %. L.A. Noire sai kiitosta hyvästä tarinasta ja naama-animaatio-teknologiasta.
Pelaaja antoi pelille täydet pisteet (10/10). Gamereactor antoi pelille pisteet 9/10 kehuen loistavaa tunnelmaa, vangitsevaa tarinaa ja vertaansa vailla olevaa musiikkia.
L-systeemi

L-systeemi, tai Lindenmayer-systeemi, on matemaattinen malli, jonka avulla on mallinnettu ja simuloitu kasvien rakennetta ja kasvua. Niiden avulla voidaan mallintaa myös muiden eliöiden rakennetta sekä esimerkiksi joitain fraktaaleja. Unkarilainen teoreettinen biologi ja kasvitieteilijä Aristid Lindenmayer (1925–1989) kehitti L-systeemit vuonna 1968.
Erilaisia L-systeemejä

L-systeemi on formaalien kielioppien tapaan uudelleenkirjoitukseen perustuva tapa luoda tietyn alkuarvon ja sääntöjen perusteella kielen merkkijonoja. Merkittävin ero Chomskyn kielioppeihin on se, että L-systeemeissä annetun merkkijonon seuraaja muodostetaan korvaamalla sääntöjen perusteella merkkijonon jokainen merkki, kun taas Chomskyn kieliopeissa korvataan yksi merkki kerrallaan.
Erilaisia L-systeemejä > Yhteysriippumaton L-systeemi

Olkoon  V aakkosto. Merkitään aakkoston kaikkien merkkijonojen joukkoa  V^{*} ja aakkoston kaikkien epätyhjien merkkijonojen joukkoa  V^{+}.
Yhteysriippumaton L-systeemi (OL-systeemi) on kolmikko  G=\left(V,\omega ,P\right), missä
V on aakkosto,
\omega \in V^{+} on alkuperäinen merkkijono (aksiooma) ja
P\subset V\times V^{*} on äärellinen joukko sääntöjä.
Sääntö  (a,\chi )\in P kirjoitetaan muodossa  a\rightarrow \chi . Merkkiä  a kutsutaan edeltäjäksi ja merkkijonoa  \chi  seuraajaksi. Jokaiselle merkille  a\in V on olemassa seuraaja  \chi \in V^{*} s.e.  a\rightarrow \chi . Jos jonkin aakkosen sääntöä ei ole erikseen mainittu, oletetaan säännöksi  a\rightarrow a.
Olkoon  \mu =a_{1}\ldots a_{m} mielivaltainen aakkoston  V merkkijono. Merkkijono  \nu =\chi _{1}\ldots \chi _{m},  \chi _{i}\in V^{*}, voidaan johtaa suoraan merkkijonosta  \mu  (merkitään  \mu \Rightarrow \nu ) joss  a_{i}\rightarrow \chi _{i} kaikille  i=1,\ldots ,m. OL-systeemi  G tuottaa merkkijonon  \nu  jos on olemassa merkkijonot  \mu _{0},\mu _{1},\ldots ,\mu _{n} joille pätee  \mu _{0}=\omega ,  \mu _{n}=\nu  ja  \mu _{0}\Rightarrow \mu _{1}\Rightarrow \ldots \Rightarrow \mu _{n}.
Yhteysriippumaton L-systeemi on deterministinen (DOL-systeemi), jos jokaiselle aakkoselle  a\in V on  P:ssä tarkalleen yksi sääntö, jossa  a on edeltäjä.
Erilaisia L-systeemejä > Yhteysriippumaton L-systeemi > Esimerkki

DOL-systeemi
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  V | : | A B |
|  \omega  | : | B |
|  p_{1} | : | A  \rightarrow  AB |
|  p_{2} | : | B  \rightarrow  A |
tuottaa seuraavat merkkijonot  n iteraatiolla:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  n=0 | : | B |
|  n=1 | : | A |
|  n=2 | : | AB |
|  n=3 | : | ABA |
|  n=4 | : | ABAAB |
|  n=5 | : | ABAABABA |
|  n=6 | : | ABAABABAABAAB |
Erilaisia L-systeemejä > Stokastinen yhteysriippumaton L-systeemi

Eräs epädeterministinen L-systeemi on stokastinen yhteysriippumaton L-systeemi. Se on muuten kuin OL-systeemi, mutta sisältää lisäksi funktion  \pi :P\rightarrow (0,1], joka yhdistää jokaiseen sääntöön todennäköisyyden, jolla sääntöä käytetään merkkijonoja johtaessa. Jokaiselle  a\in V niiden sääntöjen, joissa  a on edeltäjä, todennäköisyyksien summa on 1.
Erilaisia L-systeemejä > Yhteysherkkä L-systeemi

OL-systeemit ovat yhteysriippumattomia (context-free), koska edeltäjämerkin yhteys (tai konteksti), eli sen viereiset merkit alkuperäisessä merkkijonossa, eivät vaikuta sääntöjen soveltamiseen. Yhteysherkissä L-systeemeissä sääntöjen soveltaminen riippuu myös merkin viereisistä merkeistä. L-systeemeille on kehitetty monenlaisia yhteysherkkiä laajennoksia, esimerkiksi 1L- ja 2L-systeemit. 1L-systemeissä edeltäjän lisäksi yhden merkin edeltäjän jommaltakummalta puolelta pitää täsmätä sääntöön, jotta sääntöä voidaan soveltaa. 2L-systeemeissä taas edeltäjän lisäksi yhden merkin edeltäjän kummaltakin puolelta pitää täsmätä sääntöön.
Leimu

Leimu voi tarkoittaa seuraavia asioita:
”Leimu”, Viikate-yhtyeen singlekappale vuodelta 2003
Leimut, kasvisuku sinilatvakasvien (Polemoniaceae) heimossa
Leimu, Kustavi Grotenfeltin kirjailijanimi
Leimu, suomalainen sukunimi:
Esko Leimu (1943–2005), televisio-ohjaaja
Hannu Leimu (s. 1969), kuvataitelija ja sarjakuvantekijä
Irja Leimu (s. 1939), muotitaiteilija
Juha Leimu (s. 1983), jääkiekkoilija
Jussi Leimu (1899–1940), jääkärimajuri
Pekka Leimu (s. 1947), jääkiekkoilija
Roni Leimu (s. 1982), koripalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leimu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käsite

Käsite on kielellisen ilmaisun sanan, lauseen tai termin kognitiivinen merkityssisältö. Lisäksi sanoilla tai termeillä voi olla elämyksellä koettu ei-käsitteellinen sisältö. Klassisesti käsite on ymmärretty sanan määritelmäksi, jolloin sana olisi synonyyminen määritelmänsä kanssa. Tämä näkemys on kuitenkin nykyään kyseenalaistettu.[lähde? ]
Käsitteet ovat ontologiselta asemaltaan mentaalisia tai abstrakteja. Puhutut tai kirjoitetut sanat, tieteelliset termit ja lauseet puolestaan ovat materiaalisesti manifestoituvia, kommunikaatioissa käytettyjä kielellisiä ilmaisuja, jotka ilmaisevat käsitteitä tai näistä rakentuvia kompleksisempia ajattelun yksiköitä, propositioita. Käsitteitä käytetään tiedon jäsentämiseen. Kaikille käsitteille ei kuitenkaan ole vakiintunut niitä vastaavaa kielellistä ilmausta.
Käsitteitä tutkitaan kognitiotieteessä, kielifilosofiassa, kognitiivisessa psykologiassa ja semiotiikassa.[lähde? ]
Käsitteet olioiden ja olioluokkien representaatioina

Olioita luokittelevat käsitteet ymmärretään kognitiivisessa psykologiassa yleensä muistissa oleviksi representaatioiksi. Yksittäisten konkreettisten havaintojen kautta saamamme tiedot maailmasta prosessoituvat muistissa yleisemmiksi kategorisoiviksi tietoedustuksiksi. Käsitteet ovat siten muistiesityksiä, jotka luokittelevat tai selittävät yleensä - enemmän tai vähemmän tilanneriippuvaisesti - aistitun tai ajatellun entiteetin ominaisuuksia.
Usein selitykseksi riittää kohteen luokittelussa, havaittujen ominaisuuksien "kuuluessa luokkaan" maailmankuvassamme tai käsitteellisessä viitekehyksessämme.
Esimerkiksi:
"Miksi tämä auto on punainen?"
"Se on paloauto."
Käsitteiden rakentuminen merkitsee sitä, että ne ovat jatkuvan dynaamisen muutoksen alaisia. Ks. käsitteellinen muutos. Näin ollen se ominaisuuksien joukko, jonka avulla tulkitsemme aistimaamme tai ajattelemaamme kohdetta, riippuu maailmankuvastamme (ns. havaintojen teoriapitoisuus). Mikäli samaistamme käsitteen kaiken sen kanssa, mitä voimme johonkin kategoriaan tai olioon liittää, joudumme sanomaan, että entiteettien muistirepresentaatiot ja siten myös kaikki käsitteemme ovat subjektiivisia ja yksilön ontogeneettisen historian muokkaamia kuvauksien koosteita erilaisista entiteeteistä.
Toinen mahdollisuus on yrittää erottaa olioita ja kategorioita koskeva maailmantieto, eli uskomukset tai _käsitykset_ käsitteistä. Tällöin käsitteet voivat olla (enemmän tai vähemmän) intersubjektiivisia. Tieto jostakin oliosta on kaiken sen informaation kooste, joka ovat varastoitunut muistiin kyseisestä kohteesta, ja joka on palautettavissa mieleen. Tieto on se käsiteperustainen mentaalinen tila, joka ohjaa toimintaamme. Käsitteellinen tieto on se tieto, joka perustuu ilmaisujen merkityksiin (käsitteisiin).
Tällöinkin käsitteiden intersubjektiivisuuden asteen voi ajatella vaihtelevan suuresti. Suurimmillaan se on tiede- ja muiden tiiviisti yhteistyötä tekevien yhteisöjen jäsenten piirissä. Erimielisyydet arkipäivässä ja myös tieteessä riippuvat juuri siitä, millaisia ominaisuuksia käytettyjen termien ja sanojen viittauksen kohteeseen kytketään. Emme ole tästä välttämättä itse tietoisia, sillä pidämme omia käsitteitämme niin itsestään selvinä ettemme yleensä vaivaudu niitä huolellisesti analysoimaan.
Myös tieto ja reflektiivinen itsetietoisuus ovat käsiteperustaisia mielen tiloja. Kognitiivisesti tarkastellen oppiminen tuottaa meille käsitteitä ja käsityksiä, joiden varassa ohjaamme toimintaamme ja teemme päätöksiä.
Käsitteiden luokittelu

Peruskäsite on hierarkkisen rakenteen alin käsite, jonka sisältöä ei määrittele enää mikään muu samaan käsitejärjestelmään kuuluva käsite. Sitä ei annetussa tai muodostettavassa käsitejärjestelmässä voida kuvata käsitejärjestelmän muiden käsitteiden avulla, eli peruskäsite ei sisällä muita käsitejärjestelmän käsitteitä.
Johdettu käsite on käsite, jonka sisältämää tietämystä kuvataan yhdellä tai useammalla muulla johdetulla käsitteellä tai peruskäsitteellä.
Käsitteiden määrittely

Koska käsitteet ovat subjektiivisia, ne täytyy aina määritellä, jos kommunikaation halutaan olevan merkityksellistä ja tarkkaa. Käsitteiden määrittely on tärkeä osa tieteellistä kirjoittamista, josta yleisimpiä esimerkkejä on tutkimusraporteissa esiintyvä luettelo käytetyistä termeistä. Joskus, etenkin uraauurtavassa tutkimuksessa, täytyy käsitteitä määritellä vielä tarkemmin erikseen.[lähde? ]
Lakitekstiin kuuluu aina termien määrittely, jonka tarkoituksena on poistaa tulkinnanvaraisuus. Esimerkkinä katkelma Kuluttajaturvallisuuslaista:
»
...
3 §
Tässä laissa tarkoitetaan:

1) kulutustavaralla sellaista tavaraa, joka on tarkoitettu käytettäväksi tai jota olennaisessa määrin käytetään yksityiseen kulutukseen;

2) kuluttajapalvelulla sellaista palvelua, joka on tarkoitettu käytettäväksi tai jota olennaisessa määrin käytetään yksityiseen kulutukseen;

3) tavaran luovuttajalla luonnollista henkilöä taikka yksityistä tai julkista oikeushenkilöä, joka valmistaa, tuo maahan, vie maasta, kuljettaa Suomen kautta, pitää kaupan, tarjoaa, myy tai muutoin luovuttaa tai välittää kulutustavaroita;
...» 
(Kuluttajaturvallisuuslaki 22.7.2011/920 3§)
Asiallisessa keskustelussa käsitteet täytyy määritellä aivan samoin kuin tieteellisessä ja lakitekstissä. Jotta puhutaan samasta asiasta ja jotta ongelmiin  olisi mahdollisuuksia löytää ratkaisuja keskustelulla, kaikille osallistujille täytyy olla selvää mikä käytettyjen sanojen merkitys on. Sikäli kuin käsitteitä ei määritellä, oletetaan vaihtelevalla riskillä, että yleistieto käsitteistä riittää.[lähde? ]
Kirjallisuutta

Wilson, John: Thinking with Concepts.  (31. painos)  New York:  Cambridge University Press, 2005 (1963).  ISBN 978-0-521-09601-0.  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käsite Wikimedia Commonsissa
Bermúdez, José & Cahen, Arnon: Nonconceptual Mental Content The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Carlson, Lauri: Luento 2: Käsitteet ja käsitejärjestelmät (Luentojen laajempi kokonaisuus on osoitteessa ) ling.helsinki.fi. Arkistoitu 4.6.2019. Viitattu 4.6.2019.
Chalmers, David & Bourget, David (toim.): Bibliography on Concepts MindPapers. A Bibliography of the Philosophy of Mind and the Science of Consciousness. Australian National University. (englanniksi)
Koskinen, Ismo & Palomäki, Jari: Raili Kaupin kirjoitukset. 4, Logiikka, käsiteteoria: scientia generalis Tampereen yliopiston avoin julkaisuarkisto.
Margolis, Eric & Laurence, Stephen: Concepts The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Pihlström, Sami: Viisaan keskustelun vaikeudesta – käsitteellisen työn puolustuspuhe. Katsaus 2/2021.
Lee McNeill

| Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:  Yhdysvallat> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Rooma 1987 | 4 × 100 m |  |
Lee Vernon McNeill (2. joulukuuta 1964 – 29. syyskuuta 2021) oli yhdysvaltalainen pikajuoksija. Urallaan hän saavutti maailmanmestaruuskilpailuista kultaa 4 x 100 metrin viestijuoksusta vuonna 1987.
Ennätyksikseen McNeill juoksi 100 metrillä ajan 10,09 vuonna 1988 ja 200 metrillä ajan 20,60 vuonna 1986. Hän kuoli 56-vuotiaana koronaan syyskuussa 2021. Urheilu-uransa jälkeen McNeill toimi yleisurheiluvalmentajana lapsille ja nuorille.
Kosmonautti (EP)

| Kosmonautti Folkswagen |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : tammi–helmikuu 2006 Studio JJ, paikkaukset Joensuun konservatorion kellarissa ja miksaus ja masterointi Joensuun Eastvoice-studiossa
 Julkaistu: 25. maaliskuuta 2006
 Tyylilaji: folk rock
 Kesto: 16.32
 Levy-yhtiö: Pilfink
Folkswagenin muut julkaisut
| Karjalan balsamia 2005 | Kosmonautti 2006 | Tienhaara 2007 |
Kosmonautti on suomalaisen Folkswagen-yhtyeen EP-levy, joka julkaistiin 25. maaliskuuta 2006.
Kappaleet

"Kosmonautti" (Säv. Mikko Leinonen, san. Timo Munne, sov. Folkswagen)
"Voi Venäjä!" (Säv. & san. Suonna Kononen, sov. Folkswagen, puhallinsov. Jari Lappalainen)
"Äänislinna, Petroskoi, Petrozavodsk" (Säv. & san. Suonna Kononen, sov. Folkswagen & Jarmo Kähkönen)
"Zimnaja voina rok" (- Talvisota-rock -) (Säv. Erik af Venusberg, san. Lauri Kenttä, ven. san. Timo Munne, sov. Folkswagen & Arto Moisala)
Kokoonpano

Timo Munne – laulu
Suonna Kononen – sähkö- ja akustiset kitarat, laulu (3), huuliharppu (4), taustalaulu
Joonas Ojajärvi – sähköbasso, mandoliini (3), taustalaulu
Jari Lappalainen – rummut ja lyömäsoittimet, bouzouki (1, 3), munniharppu (3), jouhikko (3), taustalaulu
Kokoonpano > Skanes Horns

Erno Kettunen – trumpetti (2)
Kari Tiussa – pasuuna (2)
Arto Moisala – tenorisaksofoni (2, 4)
Jarmo Kähkönen – viulu (3)
Mikko Leinonen – taustalaulu (1)
Jani Salomaa – akustinen kitara (4)
Aiheesta muualla

Arvioita Kosmonautista (Arkistoitu – Internet Archive)
Lee Min-a

Lee Min-a (s. 8. marraskuuta 1991) on eteläkorealainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008 ja saavutti pronssia alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2010. Hän pelasi Etelä-Korean naisten maajoukkueessa kaikissa kolmessa ottelussa vuoden 2019 MM-kilpailuissa. MM-kisojen päättyessä hän on pelannut kaikkiaan 60 maaottelua ja tehnyt niissä 14 maalia.
Lapinahon seisake

Lapinahon seisake (lyh. Lho, ratakm 586+020) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Tohmajärven Onkamon kylässä Niiralan radan varrella. Se oli ennen osa Viipuri–Joensuu-rataa. Liikennepaikalta on lyhyt matka entiselle Onkamon seisakkeelle. Niiralan radalta järjestettiin uusi vaihtoyhteys siten, että Lapinahon seisakkeelta pystyi kävelemään Onkamon uudelle seisakkeelle. Niiralan radan paikallisjuna jatkoi matkaansa Joensuuhun vasta, kun pikajuna oli ehtinyt samasta asemastaselvennä nykyiselle radalle.
Lapinaho avattiin 15. marraskuuta 1951 ja matkustajaliikenne lopetettiin 1. kesäkuuta 1987, jolloin myös liikennepaikka lakkautettiin. Nykyään lakkautettu seisake on osa Säkäniemen liikennepaikkaa. Seisakkeen vieressä sijaitseva VR:n rakennus on edelleen pystyssä. Kilometrin säteellä Lapinahon seisakkeesta sijaitsee risteysmerkeillä varustettu Lapinahon tasoristeys, joka luokitellaan vaaralliseksi.
Lena Edén

Lena Edén (s. 3. kesäkuuta 1958 Vöyri) on suomalainen aktiiviuransa päättänyt pikajuoksija, joka edusti Vörå IF:ä.
Kalevan kisoista Edén saavutti hopeaa 100 metrin juoksusta vuonna 1979. Ennätyksikseen hän juoksi 60 metrillä ajan 7,98 vuonna 1978, 100 metrillä ajan 12,2 (1978) ja 200 metrillä ajan 25,0 (1979). Virallisiin kilpailuihin Edén ei ole osallistunut vuoden 1979 jälkeen.
Liechtensteinin maapäivävaalit 2009

Vaalitulokset vaalipiireittäin. Punainen = VU, harmaa = FBP, vihreä = FL.
Liechtensteinin maapäivävaalit 2009 järjestettiin sunnuntaina 8. helmikuuta 2009. Äänestysmahdollisuus oli myös edeltävänä perjantaina 6. helmikuuta 2009. Äänestyshuoneistot olivat avoinna perjantaina kello 17.30–19.00 ja sunnuntaina kello 10.30–12.00. Myös kirjeitse äänestäminen oli mahdollista; kirjeen oli tällöin oltava perillä vaalihuoneistossa viimeistään perjantaina 6. helmikuuta.
Vaaleissa valittiin Liechtensteinin ruhtinaskunnalle uusi parlamentti, Landtag.
Tulokset

|  | Prosenttia äänistä (muutos 2005) | Prosenttia äänistä (muutos 2005) | Prosenttia äänistä (muutos 2005) | Edustajia (muutos 2005) | Edustajia (muutos 2005) | Edustajia (muutos 2005) | Äänestysprosentti (muutos 2005) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | VU | FBP | FL | VU | FBP | FL |  |
| Oberland | 48,9 % (+9,9) | 41,7 % (-8,0) | 9,4 % (-4,9) | 8 (+2) | 6 (-1) | 1 (-1) | 83,4 % (-1,5) |
| Unterland | 44,2 % (+8,0) | 48,2 % (-6,1) | 7,6 % (-1,9) | 5 (+1) | 5 (0) | 0 (0) | 86,9 % (+2,1) |
| Koko maa | 47,6 % (+9,4) | 43,5 % (-5,2) | 8,9 % (-4,1) | 13 (+3) | 11 (-1) | 1 (-2) | 84,6 % (-1,9) |
Lastu-kirjastot

Lastu-kirjastot on Päijät-Hämeen kuntien kirjastojen muodostama seudullinen verkosto eli kirjastokimppa. Yhteiset verkkosivut ja verkkokirjasto ovat palvelleet maakunnan asukkaita joulukuusta 2013 alkaen. Lastu-kirjaston sivut uusittiin toukokuussa 2018. Muutoksen yhteydessä kirjastojen aineistotietokannaksi tuli Lastu-Finna.
Toimipisteet

Helmikuussa 2021 Lastu-kirjastoilla oli yli 20 kiinteää tai liikkuvaa toimipistettä. Joukkoon kuuluvat:
| Kirjaston toimi- pisteen nimi | Kunta | Osoite | Koordinaatit | Kuva | Lisätietoja (www-sivu) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ahtialan kirjasto | Lahti | Alasenkatu 2, 15300 Lahti | 61.00018°N, 25.75699°E |  | Ahtialan kirjasto |
| Asikkalan kunnankirjasto | Asikkala | Asikkalantie 21, 17200 Vääksy | 61.17914°N, 25.52396°E |  | Asikkalan kirjasto |
| Hartolan kunnankirjasto | Hartola | Kuninkaantie 18, 19600 Hartola | 61.57906°N, 26.01433°E |  | Hartolan kunnankirjasto |
| Heinolan kirjasto | Heinola | Kauppakatu 12, 18100 Heinola | 61.20158°N, 26.03196°E |  | Heinolan kirjasto |
| Heinolan kirjastoauto | Heinola | Kauppakatu 12, 18100 Heinola |  |  | Heinolan kirjastoauto |
| Hollolan pääkirjasto | Hollola | Nuottikuja 2, 15870 Hollola | 60.98938°N, 25.51411°E |  | Hollolan pääkirjasto |
| Hollolan kirjastoauto | Lahti | Nuottikuja 2, 15870 Hollola |  |  | Kirjastoauto (Hollola), Hollolan kirjastoauto |
| Hämeenkosken kirjasto | Hollola | Asikkalantie 2, 16800 Hämeenkoski | 61.02202°N, 25.15579°E |  | Hämeenkosken kirjasto, Hämeenkosken kirjasto |
| Jalkarannan kirjasto | Lahti | Sarvikuja 1, 15950 Lahti | 60.9935°N, 25.5943°E |  | Jalkarannan kirjastopiste |
| Kalliolan kirjasto | Hollola | Rajaharjuntie 23, 15270 Kukkila | 61.05355°N, 25.66427°E |  | Kalliolan lähikirjasto |
| Kärpäsen kirjasto | Lahti | Kasakkamäentie 16, 15800 Lahti | 60.97714°N, 25.60423°E |  | Kärpäsen kirjasto |
| Kärkölän kirjasto | Kärkölä | Virkatie 3, 16600 Järvelä | 60.86883°N, 25.27256°E |  | Kärkölän kirjasto |
| Lahden pääkirjasto | Lahti | Kirkkokatu 31, 15140 Lahti | 60.98338°N, 25.66927°E |  | Lahden pääkirjasto |
| Lahden kirjastoautot | Lahti | Kirkkokatu 31, 15140 Lahti |  |  | Kirjastoautot (Lahti) |
| Launeen kirjasto | Lahti | Aurakatu 11, 15610 Lahti | 60.96294°N, 25.64773°E |  | Launeen kirjasto |
| Liipolan kirjasto | Lahti | Ostoskatu 3, 15500 Lahti | 60.96288°N, 25.66683°E |  | Liipolan kirjastopiste |
| Mukkulan kirjasto | Lahti | Tuhtokatu 2, 15240 Lahti | 61.0149°N, 25.6633°E |  | Mukkulan kirjasto |
| Nastolan kirjasto | Lahti | Laturintie 1, 15550 Nastola | 60.93594°N, 25.96321°E |  | Nastolan kirjasto |
| Orimattilan kaupunginkirjasto | Orimattila | Lahdentie 65, 16300 Orimattila | 60.80730°N, 25.72935°E |  | Orimattilan kaupunginkirjasto |
| Orimattilan kirjastoauto | Orimattila | Lahdentie 65, 16300 Orimattila |  |  | Orimattilan kirjastoauto |
| Padasjoen kunnankirjasto | Padasjoki | Vaahteratie 4, 17500 Padasjoki | 61.35116°N, 25.28135°E |  | Padasjoen kunnankirjasto |
| Renkomäen kirjasto | Lahti | Orimattilankatu 93, 15680 Lahti | 60.93228°N, 25.64957°E |  | Renkomäen kirjasto |
| Sysmän kunnankirjasto | Lahti | Valittulantie 5, 19700 Sysmä | 61.50433°N, 25.68538°E |  | Sysmän kunnankirjasto |
Aiheesta muualla

Lastu-kirjastojen verkkosivut
Kosmonument

| Kosmonument Oranssi Pazuzu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. lokakuuta 2011
 Tyylilaji: black metal, space rock
 Kesto: 66.13
 Levy-yhtiö: Spinefarm Records
Oranssin Pazuzun muut julkaisut
| Candy Cane / Oranssi Pazuzu 2010 | Kosmonument 2011 | Valonielu 2013 |
Kosmonument on suomalaisen black metal -yhtyeen Oranssi Pazuzun toinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2011 levymerkillä Spinefarm Records.
Kappaleet

Sienipilvi – 5.57
Komeetta – 6.34
Uusi olento nousee – 5.21
Luhistuva aikahäkki – 6.23 (Instrumentaali)
Maavaltimo – 5.42
Siirtorata 100 10100 – 4.08 (Instrumentaali)
Andromeda – 8.57
Loputon tuntematon – 5.50
Kaaos hallitsee – 8.24
∞ – 8.57 (Instrumentaali)
Kokoonpano

Jun-His – laulu, kitara
Moit – kitara
Ontto – basso, laulu
Korjak – rummut
Evill – kosketinsoitin, urut, laulu ja efektit
MN – taustalaulu kappaleissa "Sienipilvi" & "Uusi olento nousee"
Arvostelut

Imperiumi.net: 7+/10
Kaaoszine: 1/10
Soundi: