stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Piste (geometria)
Erityisiä pisteitä

Jotta pisteellä olisi nimi, tulee sen olla objektin tai pistejoukon osana. Origo on sellainen piste, joka sijaitsee suoralla, ja josta mitataan suoran muiden pisteiden etäisyyksiä. Keskipiste on kahden pisteen välissä oleva piste, jonka etäisyydet kummastakin pisteestä on sama. Jakopiste on kahden pisteen välissä oleva piste, joka jakaa pisteiden välin annetussa suhteessa. Ympyrän keskipiste sijaitsee tasolla niin, että ympyrän kehäpisteet ovat kaikki siitä yhtä kaukana. Janalla tai puolisuoralla on päätepiste.
Kahden suoran tai käyrän leikkaus voi olla piste. Koordinaattiakselien leikkauspiste on origo ja kahden suoran (janan tai puolisuoran) leikkaus on leikkauspiste. Käyrä voi leikata itseään pisteessä.
Tasokuvioiden reunat ovat janoja ja särmiä, joiden päätepisteet ovat kulmat ja kärjet. Kulmat ja särmät voidaan myös tulkita leikkauspisteiksi. Piste on yhteinen piste, jos se on samanaikaisesti kahden objektin piste.
Analyyttisen geometria perusta

Geometrian numeerinen matematiikka eli analyyttinen geometria perustuu koordinaatteihin, joiden avulla minkä tahansa pisteen sijainti voidaan ilmaista luvulla. Koska pisteitä voidaan sijoittaa ääretön määrä kahden erillään sijaitsevan pisteen väliin, tulee luvuilla olla sama ominaisuus eli kahden luvun välissä tulee olla ääretön määrä suuruusjärjestyksessä olevia lukuja. Tällainen ominaisuus on reaaliluvuilla, joita käytetään koordinaattien esittämiseen. Voidaan jopa sanoa, että pisteiden 1-ulotteiset sijainnit ja reaaliluvut vastaavat toisiaan täydellisesti.
Kirjallisuutta

Kivelä, Simo K.: Algebra ja geometria.  Espoo:  Otatieto, 1989.  ISBN 951-672-103-6
Rikkonen, Harri: Matematiikan pitkä peruskurssi I: Vektorialgebra ja analyyttinen geometria.  Helsinki:  Otakustantamo, 1969.  ISBN 951-671-067-0
Pitkäranta, Juhani: Calculus Fennicus – TKK:n 1. lukuvuoden laaja matematiikka (2000–2013) (pdf) Helsinki:  Avoimet oppimateriaalit ry. ISBN 978-952-7010-12-9 ISBN 978-952-7010-13-6 (pdf). Viitattu 8.7.2019.
Luku

Luvut ovat abstrakteja käsitteitä, joilla ilmoitetaan muun muassa suuruutta, lukumäärää ja järjestystä. Lukumäärää ilmaisevia lukuja kutsutaan kardinaaliluvuiksi ja järjestystä ilmaisevia lukuja järjestysluvuiksi eli ordinaaliluvuiksi. Luvut kirjoitetaan yleensä käyttäen numeroita jonkin lukujärjestelmän mukaisesti.
Historia

Voidaan aiheellisesti olettaa, että luonnollisia lukuja käytettiin jo paleoliittisella kivikaudella. Murtolukujen sen sijaan katsotaan olevan vasta korkeakulttuurien keksintöä. Negatiiviset luvut tunnettiin jo keskiajalla, mutta yleiseen käyttöön niitä ei otettu ennen kuin uuden ajan kynnyksellä. Reaalilukuja käytettiin matematiikan tutkimuksessa 1800-luvulla ja kouluopetuksessa 1900-luvulla. Kreikkalaiselta filosofilta Aristoteleelta on peräisin erottelu luvun ja suureen välillä.
Lukualueet

Matemaattisessa mielessä luvut ovat joidenkin matemaattisten avaruuksien alkioita, joita voidaan yhdistellä laskutoimituksilla. On olemassa useita lukualueita, jotka on muodostettu lukukäsitettä eri tavoin laajentamalla.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  \mathbb {N}  | Luonnolliset luvut | 0, 1, 2, 3, 4, ...  tai  1, 2, 3, 4, ... |
|  \mathbb {Z}  | Kokonaisluvut | ..., −5, −4, −3, −2, −1, 0, 1, 2, 3, 4, 5, ... |
|  \mathbb {Z+}  | Positiiviset kokonaisluvut | 1, 2, 3, 4, 5, ... |
|  \mathbb {Z-}  | Negatiiviset kokonaisluvut | ..., −5, −4, −3, −2, −1 |
|  \mathbb {Q}  | Rationaaliluvut |  {\frac {a}{b}} missä a ja b ovat kokonaislukuja eikä b ole nolla |
|  \mathbb {R}  | Reaaliluvut | Rationaalilukujen suppenevien jonojen raja-arvoja |
|  \mathbb {C}  | Kompleksiluvut | a + bi missä a ja b ovat reaalilukuja, sekä i on −1:n neliöjuuri |
Lukualueet > Luonnolliset luvut

Tutuimmat luvut ovat luonnolliset luvut, joilla voidaan ilmaista lukumääriä: yksi, kaksi, kolme ja niin edelleen.  Vanhastaan luonnollisten lukujen on katsottu alkavan 1:stä, eikä nollaa vanhalla ajalla edes pidetty lukuna. Kuitenkin 1800-luvulta lähtien on varsinkin joukko-opissa ja muillakin matematiikan aloilla tullut tavaksi lukea myös nolla luonnollisten lukujen joukkoon, jotta jokaisen äärellisen joukon alkioiden lukumäärä eli kardinaliteetti voidaan ilmaista luonnollisella luvulla (tyhjän joukon kardinaliteetti on nolla). Nykyään luonnollisten lukujen joukko saatetaan eri yhteyksissä määritellä vaihdellen siten, että nolla joko luetaan siihen kuuluvaksi tai ei. Luonnollisten lukujen joukon symbolina käytetään kirjainta N, usein myös kirjoitettuna muotoon  \mathbb {N} .
Kymmenjärjestelmässä, jota nykyään käytetään lähes kaikkialla maailmassa, jokainen luonnollinen luku voidaan merkitä paikkamerkinnän mukaisesti käyttämällä vain kymmentä numeromerkkiä:  0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9.
Aksiomaattisessa joukko-opissa luonnolliset luvut voidaan määritellä yhtä mahtavien äärellisten joukkojen ekvivalenssiluokiksi. Esimerkiksi luku 3 voidaan käsittää kaikkien niiden joukkojen luokaksi, joissa on kolme alkiota. Vaihtoehtoisesti luonnolliset luvut voidaan määritellä Peanon aksioomien avulla, jolloin luku 3 on sss0, missä s merkitsee "seuraaja"-funktiota (toisin sanoen 3 on luvun 0 kolmas seuraaja).
Lukualueet > Kokonaisluvut

Luvun vastaluku määritellään luvuksi, joka lisättynä annettuun lukuun antaa summaksi nollan. Positiivisen luvun vastaluku on negatiivinen luku. Kokonaislukujen joukko saadaan luonnollisten lukujen joukosta lisäämällä siihen jokaisen luvun vastaluku. Luvun vastaluku merkitään lisäämällä sen eteen miinusmerkki (−), esimerkiksi luvun 7 vastaluku on −7, ja 7 + (−7) = 0.
Kokonaislukujen joukon symbolina käytetään kirjainta Z, usein kirjoitettuna muotoon  \mathbb {Z} .
Kokonaislukujen joukon perään voi merkitä + tai − merkitsemään positiivisia tai negatiivisia kokonaislukuja.
Kokonaisluvut muodostavat algebrallisessa mielessä renkaan, jossa kahdelle luvulle on aina määritelty yhteen-, vähennys- ja kertolasku.
Lukualueet > Rationaaliluku

Rationaaliluvut ovat lukuja, jotka voidaan esittää murtolukuina, joissa osoittaja on kokonaisluku, ja nimittäjä nollasta eroava luonnollinen luku. Murtoluvut merkitään kirjoittamalla osoittaja ja nimittäjä allekkain sekä niiden väliin viiva. Murtoluvussa  {\frac {m}{n}} eli m/n osoittaja m tarkoittaa yhtä suurten murto-osien lukumäärää ja nimittäjä n sitä määrää tällaisia murto-osia, jotka yhdessä muodostavat luvun 1. Sama rationaaliluku voidaan esittää murtolukuna usealla eri tavalla, esimerkiksi  {\frac {1}{2}} ja  {\frac {2}{4}} ovat  yhtä suuret, toisin sanoen:
Jos osoittajan m itseisarvo m on suurempi kuin n, on murtoluvun itseisarvo suurempi kuin 1. Murtoluvut voivat olla positiivisia, negatiivisia tai nolla. Rationaalilukujen joukkoon sisältyvät myös kokonaisluvut, sillä jokainen kokonaisluku voidaan esittää murtolukuna, jonka nimittäjä on 1. Esimerkiksi luku −7 voidaan esittää murtolukuna  {\frac {-7}{1}}. Rationaalilukujen joukkojen symboli on Q, joka usein kirjoitetaan myös muodossa  \mathbb {Q} .
Algebrallisessa mielessä rationaaliluvut muodostavat kunnan.
Lukualueet > Reaaliluvut

Reaalilukuja ovat kaikki lukusuoralle sijoittavat luvut.  Ne kirjoitetaan yleensä desimaalilukuina, joissa desimaalipilkku (useissa maissa desimaalipiste) erottaa toisistaan kokonaisosan ja ykköstä pienemmät yksiköt.
Desimaalipilkun oikealla puolella kunkin numeron paikka-arvo on kymmenesosa edellisen paikka-arvosta. Niinpä esimerkiksi luku 123,456 tarkoittaa: 1 sata, 2 kymmentä, 3 ykköstä, 4 kymmenesosaa, 5 sadasosaa ja 6 tuhannesosaa. Negatiivisen reaaliluvun alkuun kirjoitetaan miinusmerkki.
Jokainen rationaaliluku on samalla reaaliluku. Kääntäen ei kuitenkaan jokainen reaaliluku ole rationaaliluku. Reaalilukuja, joita ei voi esittää murtolukuina, sanotaan irrationaaliluvuiksi. Jokainen reaaliluku, joka desimaalilukuna on joko päättyvä taikka päättymätön mutta jaksollinen, on rationaaliluku, mutta päättymättömät jaksottomat desimaaliluvut ovat irrationaalilukuja. Niinpä esimerkiksi 1/2 on desimaalilukuna 0,5 (tasan), 1/3 = 0,333... ja 1/11 = 0,0909..., missä samat numerot toistuvat loppumattomasti Sen sijaan esimerkiksi reaaliluku π, pii, on : \pi =3,14159265358979\dots .\,, missä mikään numerosarja ei sellaisenaan toistu säännöllisesti. Irrationaalilukuja ovat myös esimerkiksi kokonaislukujen neliöjuuret, elleivät ne ole kokonaislukuja; niinpä
Reaalilukujen joukossa on voimassa täydellisyysaksiooma: jokaisella ylhäältä rajoitella osajoukolla on pienin yläraja eli supremum.
Reaalilukujen joukon symbolina käytetään kirjainta R, usein muodossa  \mathbb {R} .
Reaalilukuja käytetään mittaustulosten ilmoittamiseen, mutta tällöin on aina otettava huomioon mittauksen virhemarginaali. Tämä otetaan yleensä huomioon pyöristämällä luku siten, että numerot, jotka viittaavat suurempaan kuin käytettävissä olevaan tarkkuuteen, jätetään pois. Tällöin jäljelle jääviä numeroita sanotaan merkitseviksi numeroiksi. Esimerkiksi viivoittimella ei pituuksia yleensä voida mitata tarkemmin kuin millimetrin tarkkuudella. Niinpä jos suorakulmion sivuiksi saadaan mittaamalla 1,23 ja 4,56 metriä, kertoluku antaa näiden tuloksi 5,6088 neliömetriä, mutta koska vain kaksi ensimmäistä numeroa desimaalipilkun jäljessä ovat merkitseviä, tulos pyöristetään yleensä muotoon 5,61 m2.
Abstraktissa algebrassa voidaan osoittaa, että jokainen täydellinen järjestetty kunta on isomorfinen reaalilukujen kanssa. Reaaliluvut eivät kuitenkaan muodosta algebrallisesti suljettua kuntaa.
Lukualueet > Kompleksiluvut

Korkeammalla abstraktiotasolla lukualuetta voidaan edelleen laajentaa muodostamalla kompleksiluvut. Historiallisesti ne otettiin ensimmäiseksi käyttöön yritettäessä muodostaa ratkaisukaavoja kolmannen ja neljännen asteen yhtälöille. Tässä yhteydessä otettiin käyttöön uusi luku, −1:n neliöjuuri, imaginaariyksikkö, jolle Leonhard Euler otti käyttöön merkinnän i.  Kompleksilukuja ovat kaikki muotoa
olevat luvut, missä a ja b ovat reaalilukuja.  Merkinnässä a + bi lukua a sanotaan kompleksiluvun reaaliosaksi ja lukua b sen imaginaariosaksi. Jos luvun reaaliosa on nolla, sitä sanotaan puhtaasti imaginaariseksi.  Jos taas imaginaariosa on nolla, luku on reaaliluku. Reaaliluvut muodostavat siis kompleksilukujen osajoukon. Kompleksilukuja, joiden sekä reaali- että imaginaariosa ovat kokonaislukuja, sanotaan Gaussin kokonaisluvuiksi.
Kompleksilukujen joukolle käytetään merkintää C, usein myös muodossa  \mathbb {C} .
Abstraktissa algebrassa kompleksiluvut muodostavat algebrallisesti suljetun kunnan.  Reaalilukujen tavoin nekin muodostavat kunnan, mutta niissä ei ole järjestysrelaatiota, toisin sanoen kahdesta kompleksiluvusta ei voida yleensä sanoa, kumpi niistä on suurempi.
Kompleksilukuja ei voi sijoittaa lukusuoralle, mutta ne voidaan asettaa vastaamaan tason pisteitä. Tällöin jokaista kompleksilukua a + bi vastaa tason piste (a, b). Tällä tavoin käsiteltyä tasoa sanotaan kompleksitasoksi.
Reaali- ja kompleksiluvut voidaan jakaa algebrallisiin ja transkendenttisiin lukuihin. Luku on algebrallinen, jos se on jonkin sellaisen polynomiyhtälön ratkaisu, jossa kaikki kertoimet ovat kokonaislukuja. Algebrallisia lukuja ovat esimerkiksi kaikki rationaaliluvut sekä kaikki niistä juurenotolla saadut luvut. Transkendenttisiksi on voitu osoittaa muun muassa pii sekä Neperin luku e.
Jokainen edellä mainituista lukualueista on kaikkien seuraavien aito osajoukko. Matemaattisia merkintöjä käyttäen tämä voidaan ilmaista seuraavasti:
 \mathbb {N} \subset \mathbb {Z} \subset \mathbb {Q} \subset \mathbb {R} \subset \mathbb {C} .
Lukujen merkintä

Lukujen kirjoittamiseen käytetään länsimaissa yleisesti ns. arabialaisia numeroita järjestelmässä, jonka kantaluku on 10. Tässä järjestelmässä lukujen kirjoitusasut muodostetaan numeroista 0–9 sekä desimaalierottimesta, joka on maasta riippuen pilkku tai piste. Suomessa käytetään pilkkua desimaalien erottamiseen. Peräkkäin kirjoitetuista numeroista oikeanpuoleisin on vähiten merkitsevä ja merkitys kasvaa vasemmalle mennessä kantaluvun verran. Eli esim. 123 tarkoittaa samaa kuin 1 · 102 + 2 · 101 + 3 · 100. Vastaavasti desimaalierottimen oikealla puolella olevat numerot ilmaisevat luvun osia. Desimaalierotinta ei aina merkitä näkyviin.
On myös muita tapoja merkitä luvun osia. Näistä esimerkkinä murtoluvut. Kokonaisluvut ja luvun osat murtolukuina voidaan merkitä myös samaan lukuun peräkkäin ilman yhteenlaskuoperaattoria.
Kirjallisuutta

Rikkonen, Harri: Matematiikan pitkä peruskurssi II – Reaalimuuttujan funktioiden differentiaalilasku.  Helsinki:  Otakustantamo, 1969.  ISBN 951-671-022-0
Pitkäranta, Juhani: Calculus Fennicus – TKK:n 1. lukuvuoden laaja matematiikka (2000–2013) (pdf) Helsinki:  Avoimet oppimateriaalit ry. ISBN 978-952-7010-12-9 ISBN 978-952-7010-13-6 (pdf).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luku Wikimedia Commonsissa
Lukujoukkoja
| --- | --- |
Numeroituvia joukkoja::  luonnolliset luvut ( \scriptstyle \mathbb {N} )  kokonaisluvut ( \scriptstyle \mathbb {Z} )  rationaaliluvut ( \scriptstyle \mathbb {Q} )  algebralliset luvut ( \scriptstyle {\overline {\mathbb {Q} }}) 
Reaaliluvut ja niiden   laajennokset::  reaaliluvut ( \scriptstyle \mathbb {R} )  kompleksiluvut ( \scriptstyle \mathbb {C} )  kvaterniot ( \scriptstyle \mathbb {H} )  irrationaaliluvut  transsendenttiluvut  surreaaliluvut 
Muita::  kardinaaliluvut  p-adiset luvut
T. Rex (albumi)

| T>  Rex T. Rex |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1970
 Julkaistu: 1. Joulukuuta 1970
 Tuottaja(t): Tony Visconti
 Tyylilaji: Folk rock Glam rock Psykedeelinen folk
 Kesto: 37.41
 Levy-yhtiö: Fly
T. Rexin muut julkaisut
|   | T. Rex 1970 | Electric Warrior 1971 |
T. Rex on samannimisen brittiläisen glam rock-yhtyeen ensimmäinen albumi nimenvaihdon jälkeen. Levy on ilmestynyt vuonna 1970. Tyylillisesti albumi oli sekoitus yhtyeen aiempaa psykedeelistä soundia, sekä uutta glam rock -tyylilajia. Albumin jokaisen kappaleen on tehnyt yhtyeen keulahahmo Marc Bolan. Albumilla ei julkaistu T.Rexin sen hetken ainoata hittiä "Ride a White Swan", koska Bolan ei halunnut fanien joutuvan maksamaan samasta kappaleesta kahdesti, sillä kyseinen kappale oli julkaistu myös singlenä.
Kappaleet

The Children of Rarn – 0.52
Jewel – 2.46
The Visit – 1.54
Childe – 1.41
The Time of Love Is Now – 2.43
Diamond Meadows – 1.58
Root of Star – 2.31
Beltane Walk – 2.28
Is It Love? – 2.36
One Inch Rock – 2.27
Summer Deep – 1.42
Seagull Woman – 2.19
Sun Eye – 2.07
The Wizard – 8.51
The Children of Rarn (Reprise) – 0.38
Kokoonpano

Marc Bolan – laulu, kitara, basso, urut
Mickey Finn – rummut, basso, kellopeli, laulu
Tony Visconti – basso, piano
Howard Kaylan – taustalaulu
Mark Volman – taustalaulu
| n k T>  Rex |
| --- | --- |
 Marc Bolan  Jack Green  Steve Currie  Steve Peregrin Took  Mickey Finn  Bill Legend  Davy Lutton  Gloria Jones 
Tyrannosaurus Rex:  My People Were Fair and Had Sky in Their Hair... But Now They're Content to Wear Stars on Their Brows  Prophets, Seers & Sages: The Angels of the Ages  Unicorn  A Beard of Stars 
T. Rex:  T. Rex  Electric Warrior  The Slider  Tanx  Zinc Alloy and the Hidden Riders of Tomorrow  Bolan’s Zip Gun  Futuristic Dragon  Dandy in the Underworld
Pelham 1-2-3 kaapattu

| Pelham 1-2-3 kaapattu> The Taking of Pelham One Two Three |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joseph Sargent
Käsikirjoittaja:  Peter Stone
Perustuu:  John Godeyn romaaniin
Tuottaja:  Edgar Scherick
Säveltäjä:  David Shire
Kuvaaja:  Owen Roizman
Leikkaaja:  Gerald B. Greenberg Robert Q. Lovett
Pukusuunnittelija:  Anna Hill Johnstone
Pääosat:   Walter Matthau  Robert Shaw  Martin Balsam 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Edgar Scherick
Levittäjä:  United Artists
Ensi-ilta:  1974
Kesto:  100 minuuttia 104 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pelham 1-2-3 kaapattu (The Taking of Pelham One Two Three) on Joseph Sargentin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva, jossa rikollisjoukko kaappaa New Yorkin metrojunan. Vuonna 1974 ensi-iltansa saanut trilleri perustuu John Godeyn romaaniin Juna pysähtyy (Otava 1973), jonka pohjalta käsikirjoituksen on tehnyt Peter Stone. Elokuvasta on tehty uusintaversiot 1998 ja 2009.
Juoni

Rikolliset nimeltä Sininen (Robert Shaw), Vihreä (Martin Balsam), Harmaa (Héctor Elizondo) ja Ruskea (Earl Hindman) kaappaavat metrojunan vaunun ja vaativat toimitettavaksi tunnin kuluessa miljoonan dollarin lunnaat. Myöhästymisestä aletaan tappaa vaunun matkustajia yksi joka minuutti. Tapahtumat etenevät elokuvassa reaaliajassa. Nopeita päätöksiä vaativan poliisioperaation johtajaa näyttelee Walter Matthau.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Petri Kemppinen luonnehti elokuvan tv-esityksen alla 1992 sitä taitavasti ohjatuksi suurkaupunkiin siirretyksi westerniksi.  Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen kuvasi elokuvaa ”sähäkäksi ja ovelasti juonituksi keikaksi” sekä Matthaun ja Shaw’n hahmojen väliseksi ”tiukaksi pikashakiksi”. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Uusintaversioita

Pelham 1-2-3 kaapattu! (televisioelokuva, 1998)
Kaappaus metrossa – Pelham 1 2 3 (2009)
Aiheesta muualla

Pelham 1-2-3 kaapattu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Bändikouluun!

| Bändikouluun! Hevisaurus |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. lokakuuta 2019
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 42.21
 Levy-yhtiö: Sony
Listasijoitukset
  32. (albumilista)    7. (fyysinen albumilista)
Hevisauruksen muut julkaisut
| Mikä minusta tulee isona? 2017 | Bändikouluun! 2019 | Maailmankiertueella 2025 |
Bändikouluun! on Hevisaurus-yhtyeen 25. lokakuuta 2019 julkaisema albumi.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Bändikouluun! | 03.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Poro soitti taikarumpua | 02.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Pianon kannen alla | 04.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Monster-auto | 03.48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | He-Sa-Mu-Ko-Mi-Ri-POM! | 03.47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Ukko ja kookosbanjo | 03.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Bäng Bäng! | 03.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Ystävyys on ikuista | 04.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Roinavuoren Rotta | 03.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | 100 | 09.23 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 42.21 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Imperiumi: 8/10
Inferno:
Aiheesta muualla

Bändikouluun! Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Bändikouluun! Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Hevisaurus |
| --- | --- |
 Herra Hevisaurus (Olavi Tikka)  Milli Pilli (Hanna Risku)  Komppi Momppi (Ville Siuruainen)  Riffi Raffi (Kimmo Nissinen)  Muffi Puffi (Vesa Kuhlman) 
Studioalbumit:  Jurahevin kuninkaat  Hirmuliskojen yö  Räyh!  Räyhällistä joulua  Kadonneen Louhikäärmeen arvoitus  Vihreä vallankumous  Soittakaa Juranoid!  Mikä minusta tulee isona?  Bändikouluun! 
Kokoelmat:  Jurahevin ikivihreät 
Livealbumit:  Purppuramysteeri  Eläintarhan yövahti  Salainen tehtävä  Velhojenvuoren salaisuus  Mikä minusta tulee isona? 
EP:t:  Hirmuliskojen pikkujoululevy 
Singlet:  ”Jurahevin kuninkaat”  ”Viimeinen mammutti”  ”Saurusarmeija”  ”Kurajuhlat”  ”Räyh!”  ”Aarrejahti”  ”Juranoid”  ”Mikä minusta tulee isona?”  ”Bändikouluun!”  ”Poro soitti taikarumpua”  ”100”  ”Hevimetallisarvet”  ”Kalloween” 
Musiikkivideot:  Jee Hevisaurus  Viimeinen mammutti  Saurusarmeija  Yhteinen joulu  Räyh!  Tonttuheviä  Ugala Bugala  Avaruuden autokorjaamo  Liskodisko  Aarrejahti  Juranoid  100  Hevimetallisarvet 
Muuta:  diskografia
Viialan rautatieasema

Viialan rautatieasema on seisake Suomen rataverkolla Viialan taajamassa Akaassa rataosalla Riihimäki–Tampere. Liikennepaikalla on matkustajien suojaksi tarkoitetut katokset molemmilla laitureilla. Laitureilla on myös liikenneinformaationäytöt.
Liikennepaikalla oli myös kaksi raidetta käsittävä sähköistämätön ratapiha, josta oli raideyhteys toimintansa jo lopettaneelle Viialan vaneritehtaalle. Nykyisin tehtaan yhteys päärataan on katkaistu.
Asemalla pysähtyvät Tampereen seudun lähiliikenteen M-junat sekä Helsingin seudun lähiliikenteen R-junat. Päivittäisiä junavuoroja on arkisin yhdeksän vuoroparin verran, viikonloppuisin 6–7 vuoroparia. Helsinkiin liikennöidään raiteelta 1 ja Tampereelle raiteelta 2. Raiteet alittaa tunneli, jota käytetään radan toiselta laiturilta toiselle siirtymiseen.
Historiaa

Hämeenlinnan ja Tampereen välistä rautatietä rakennettaessa Viialasta kaavailtiin alun perin Turun radan risteysasemaa, koska Viialan sijainti oli Vanajaveden läheisyyden ansiosta hyvä. Suunnitelmien muututtua risteysasema sijoitettiin kuitenkin Toijalaan ja Viialasta tuli IV luokan rautatieasema Parolan, Kuurilan ja Lempäälän tavoin. Asemarakennus valmistui lähelle Viialan kartanoa IV luokan asemarakennusten tyyppipiirustusten mukaan vuonna 1876 ja sitä laajennettiin arkkitehti Bruno Granholmin suunnitelmien mukaan vuonna 1908. Lipunmyynti Viialan asemalla päättyi vuonna 1998 ja samana vuonna sinne rakennettiin uudet matkustajalaiturit aiempaa pohjoisemmaksi. Asemarakennus ja tavarasuoja purettiin alueen muutostöiden vuoksi seuraavana vuonna. Tavaraliikenne lopetettiin ja pistoraide lakkautetulle vaneritehtaalle katkaistiin vuonna 2004.
Tulevaisuus

Lempäälästä Toijalaan tulevaisuudessa mahdollisesti rakennettavan kolmannen raiteen pitäisi lisätä lähijunaliikennettä Etelä-Pirkanmaan alueella.
Datum

Datum (lat.) voi viitata seuraaviin:
Datum, itävaltalainen aikakauslehti
datum, tietoteorian käsite, annettu
datumi, geodesiassa käytetty vertausjärjestelmä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Datum”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Polynomi

Kolmannen asteen polynomin  f(x)={\frac {1}{4}}(x^{3}+3x^{2}-6x-8) kuvaaja.
Matematiikassa polynomi on lauseke, joka saadaan yhdestä tai useammasta muuttujasta ja vakioista yhteen-, vähennys- ja kertolaskulla, sekä positiiviseen kokonaislukueksponentin osoittamaan potenssiin korottamisella. Esimerkiksi lauseke  x^{2}-4x+7\, on polynomi. Lausekkeet, joissa on muuttujia myös jakajassa, eivät ole polynomeja. Polynomit ovat samalla yksi laji matemaattisia funktioita.
Polynomi koostuu yhdestä tai useammasta termistä, joiden sisällä ei esiinny muita laskutoimituksia kuin kertolaskua sekä potenssiin korotusta. Jos termejä on vain yksi, on kyseessä monomi. Jos niitä on kaksi, sanotaan polynomia binomiksi ja jos niitä on kolme, trinomiksi.  Edellä esitetty polynomi on siis trinomi, jonka termit ovat x², -4x ja 7.
Koulumatematiikassa polynomeja käytetään etenkin seuraavankaltaisissa tehtävissä: Ratkaise x yhtälöstä x² + 2x = 4. Tällöin on kyse analyysissä  käsitellyistä polynomifunktioista. Polynomeja esiintyy kuitenkin matematiikassa hyvin laajalti, eikä niiden funktiotulkinta suinkaan ole aina oleellinen. Esimerkiksi generoivia funktioita esitetään polynomeilla, mutta ne eivät nimestään huolimatta ole funktioita lainkaan.
Polynomin p(x) nollakohdat saadaan selville ratkaisemalla yhtälö p(x) = 0. Yllä esitetyssä kuvassa polynomilla on kolme nollakohtaa. Algebran peruslauseen mukaan kompleksilukujen kunnassa jokaisella polynomilla, jonka aste on suurempi kuin nolla, on nollakohta.