stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skrydstrupin tyttö
Hautaus

Tytön hautaus kuuluu niin sanottuihin tammitukkiin tehtyyn tammiarkkuhautauksiin. Siinä tukki yleensä halkaistaan ja alempaan puoliskoon koverretaan vanajalle sopivan kokoinen syvennys. Skrydstrupissa hautaus aloitettiin asettamalla arkun pohjalle naudantalja, jonka päälle tyttö asetettiin selälleen suorana makaamaan. Vainajan vyötärö ja jalat peitettiin suorakaiteen muotoisella peitolla, joka oli valmistettu villaisesta kankaasta.
Vuoden 1935 tutkimuksissa selvisi, että tytön hautakumpu oli alun perin ollut halkaisijaltaan 13 metriä leveä ja 1,75 metriä korkea. Tytön arkku makasi tämän haudan keskellä, joten alkuperäinen kumpu oli rakennettu häntä varten. Kaivettaessa kumpua, löydettiin siitä kuitenkin ensin kaksi miesten hautaa. Miehet oli haudattu kummun sivuille ja kumpua oli tämän jälkeen laajennettu leventämällä se 24-metriseksi ja korottamalla se nelimetriseksi. Sitä ei tiedetä, olivatko miehet sukua tai jossakin muussa yhteydessä ensiksi haudattuun tyttöön.
Vainaja

Vainajan mustuneet luut olivat säilyneet haudassa muuten hyvinä, mutta hauta-arkun romahtaminen on särkenyt ainakin pääkallon, kylkiluita, käden luita ja joitakin muitakin luurangon kohtia niin, että nämä luut ovat maatuneet nopeammin kuin muut luut. Jäljelle jääneet luut olivat melko hyvässä kunnossa siihen nähden, että hauta oli melko vanha. Luiden mitoista ja muodoista pääteltiin, että kyseessä on tytön luuranko. Osteologit päättelivät myös tytön iäksi noin 17–18 vuotta ja esimerkiksi hänen viisaudenhampaansa eivät olleet vielä puhjenneet. Hän oli noin 171 senttimetriä  pitkä ja hoikka, ja hän oli pitkäraajaisena pitempi kuin pronssikauden tanskalaiset naiset yleensä. Heidän keskipituutensa oli noin 160 senttimetriä. Toisen kuuluisan hautalöydön vainaja Egtvedin tyttö haudattiin lähistölle noin 100 vuotta aikaisemmin. Hänen pituutensa oli 160 senttimetriä. Hautauksessa oli säilynyt luiden lisäksi osia tytön kasvoista. Ruumiista tunnistettiin osia poskesta, kulmakarvoja, silmäluomia, silmäripsiä ja hänen pitkät hiuksensa. Erityisesti hänen hampaansa ovat olleet terveet ja ehjät. Niissä ei havaittu jälkiä karieksen aiheuttamista vaurioista.
Tytöllä oli erikoisen tuuhea kampaus, joka lisäsi hänen pituuttaan 5–10 senttimetriä. Sen mahdollisti 60 senttimetriä pitkät hiukset. Hiusten alkuperäinen väri on vaikea päätellä varmasti, koska hautauksessa vietetty pitkä aika, maaperän märkyys, hapettomuus ja happamuus tuhoavat hiusten pigmenttiä ja jättävät jäljelle kestävimmät kelta-puna-värit kun taas muut sävyt haalistuvat selvästi. Kampauksen valmistaminen on selvitetty melko tarkkaan. Tytön päälaen hiukset oli ensin silmien eteen ja otsan yläpuolelle laitettiin ihmishiuksista tehty tyyny, jonka päälle kammattiin ohut kerros niskahiuksia. Tämän jälkeen hiukset sidottiin kiinni villanarulla ohimoiden korkeudelta otsan ja niskan ympäri. Narun alta pilkistävät hiukset koottiin suortuviksi ja ne solmittiin koristeellisiksi punoksiksi, jotka seurasivat villanarua niskaan asti. Hiusten ylle vedettiin hevosen jouhista solmittu hiusverkko, joka piti kampausta koossa samalla kun pään ympäri kierrettiin villanarua useita kierroksia. Näin oli saatu aikaan korkeahko hiuslaite, joka entisestään pidensi tyttöä. Kyseinen kampaus on tutkijoille ainoa laatuaan tällä alueella, mutta tiedossa on yksi vastaavanlainen pohjoisempana Tanskassa.
Tytöllä oli yllään villainen ja lyhythihainen paita. Paidan hihat olivat koristeltuja kuvio-ompeleilla samoin kuin oli paidan niskasaumat. Hautaan oli asetettu myös villainen myssy. Tytön vyötäröllä olleeseen vyöhön oli kiinnitetty sarvesta valmistettu kampa. Pään kummallakin sivulla löytyi monille kierteille käämitettyjä ja kullasta valmistettuja korvarenkaita. Vainajan yllä olevat vaatteet on valmistettu eteläisestä- tai keskisestä Euroopassa valmistetusta villasta.
Ympäristö

Pronssikautinen asuinpaikka on sijainnut geologisesti mielenkiintoisella paikalla. Tällä kohtaa Etelä-Tanskaa halkaisee viimeisen jääkauden kylmimmän kauden aikainen päätemoreeni, joka on pohjois-etelä-suuntainen. Moreenin länsipuolella on maasto tasaista ja sen maaperä on hiekkaa, kun taas itäpuolinen osa on moreenikumpujen ja -laaksojen täyttämä. Pronssiaikanakin se oli muodostanut keskeisen kaupan ja liikenteen pääreitin, joka seurasi päätemoreenia etelästä pohjoiseen. Sille on olemassa tanskalainen nimitys Hærvejen (suom. armeijatie). Tie kulki aivan tutkitun asuinpaikan ja hautakumpujen läheltä.
Hautakumpujen läheisyydessä 600 metriä koilliseen päin on sijainnut useita suuria pitkätaloja. Niiden maahan jättämiä jälkiä on tutkittu vuonna 1993. Suurimman pitkätalon (pitkätalo IV) pohjan pinta-ala on ollut 500 neliömetriä, mutta se ei ole ollut Skrydstrupin tytön kanssa samanaikaisesti käytössä. Sen sijaan toinen (pitkätalo I) 7,5 metriä leveä ja 30 metriä pitkä pitkätalo, jonka maapohjan pinta-ala on ollut noin 220 neliömetriä, on saattanut olla tytön kanssa samanaikanen. Rakennus on ollut jaettuna kolmeen huoneeseen. Rakennuksen länsipäässä on ollut asuinhuoneena ja siellä on sijainnut talon lämmitysliedet. Keskimmäisessä huoneessa on sijainnut syviä kuoppia, joiden tehtävä on jäänyt epäselväksi. Rakennuksen itäpäässä on pidetty eläimiä sisällä kylminä vuodenaikoina. Talon maapohjan hiilinäytteistä selvisi ajoitus, joka oli noin 1320–1220 eaa. Talon läheisyys on arkeologisesti ainoa syy olettaa, että Skrydstrupin tyttö olisi asunut talossa, mutta se on voinut olla mahdollista.
Seudulla oli seitsemän muuta kumpuhautausta, joista on tehty metallilöytöjä ja seudulta tunnetaan enemmänkin metallilöytöjä. Esineet on valmistettu yleensä pronssista, mutta alueelta tunnetaan myös kultalöytöjä. Seutu on siten ollut varakasta seutua.
Kirjallisuutta

Aner, Ekkehard & Kersten, Karl: Die Funde der älteren Bronzezeit des nordischen Kreises in Dänemark, VII. Nordslesvig–Nord, 1984
Jensen, Jørgen: Manden i Kisten, Hvad bronzealderens gravhøje gemte, 1998
Ethelberg, Per & al.: Det Sønderjyske Landbrugs Historie, 1. Sten- og Bronzealder, 2000
Valokuva pään alueelta museossa.
Tammiarkun asetelma Tanskan kansallismuseossa
Hautakumpu tutustumiskohteessa Vojensin kylässä.
Hautakumpu tutustumiskohteessa Vojensin kylässä.
Rekonstrukio Skrudstrupin tytön kampauksesta Malmön museossa.
Rekostruktio hiusverkosta Haderslev museossa.
Alainen Tervalammi

| Alainen Tervalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°38′46″N, 24°07′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Vaavunjokeen 
Järvinumero:  35.317.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,7 m  
Rantaviiva:  0,681 km  
Pinta-ala:  1,321 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlainen Tervalammi 
Alainen Tervalammi  on Pirkanmaalla Orivedellä Hanhilahden kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vaavunjoen valuma-alueeseen (35.317) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,7 metriä mpy.
Alainenjärvi (Hämeenkyrö)

| Alainenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°36′53″N, 23°26′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Lavajärven valuma-alue (35.59)
Laskujoki:  Äkönmaanoja Lavajokeen 
Järvinumero:  35.595.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,4 m 
Rantaviiva:  1,164 km 
Pinta-ala:  0,04917 km² 
 fiAlainenjärvi 
Alainenjärvi  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.
Maantieto

Järvi sijaitsee Hämeenkankaalla Pinsiönkankaan pohjoispuolella Kiviojanmaalla. Järvi on 500 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Suurin osa vedestä virtaa järveen Pirttijärven laskuojasta. Luusua sijaitsee järven pohjoispäässä ja laskuoja Äkönmaanoja yhtyy Lavajokeen Rokkakosken lähellä.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ja Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järven nimi kirjoitettiin Alanenjärvi. Järven alapuoliseen ojaan oli merkitty mylly.
Aleksei Kapler

Aleksei Jakovlevitš Kapler (ven. Алексей Яковлевич Каплер, 11. lokakuuta 1904 Kiova, Ukraina – 11. syyskuuta 1979 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen elokuvaohjaaja ja tuottaja.[lähde? ] Hän työskenteli myös käsikirjoittajana mm. George Cukorin elokuvassa Lintu sininen (1976). Kapler syntyi juutalaiseen perheeseen Kiovassa, Ukrainassa (silloisessa Venäjän keisarikunnassa). Hänet tunnetaan romanssistaan Josif Stalinin tyttären Svetlana Allilujevan kanssa. Romanssi kuitenkin päättyi vangitsemiseen: Kapler tuomittiin työleirille Stalinin käskystä.
All Hell’s Breakin’ Loose

| ”All Hell’s Breakin’ Loose” Kiss |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Lick It Up
 B-puoli: ”Young and Wasted”
 Äänitetty : Right Track Studios, New York, 1983
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tekijä(t): Eric Carr, Paul Stanley, Gene Simmons, Vinnie Vincent
 Tuottaja(t): Michael James Jackson, Paul Stanley, Gene Simmons
 Tyylilaji: glam metal, hard rock, rap metal
 Kesto: 03.49
 Levy-yhtiö: Mercury
Kissin muut singlet
| ”Lick It Up” 1983 | ”All Hell’s Breakin’ Loose” 1984 | ”Heaven’s on Fire” 1984 |
All Hell’s Breakin' Loose on Kiss-yhtyeen kappale albumilta Lick It Up. Se oli toinen ja viimeinen albumilta singlenä julkaistu kappale. Se ei sijoittunut listoille Yhdysvalloissa.
Vaikka kappaleen kirjoittajaksi on ilmoitettu koko Lick It Upin kokoonpano, oli Eric Carr kappaleen pääkirjoittaja. Carr, joka alun perin halusi kappaleen kuvastavan Led Zeppeliniä, oli järkyttynyt, kun Paul Stanley käytti räppilaulua kappaleessa.
Musiikkivideon ohjasi Martin Kahan ja tuotti Lenney Grodin. Video sai jonkin verran pyöritystä MTV:llä ja nimettiin ehdokkaaksi MTV Video Music Awardseissa vuonna 1984.
Kappale löytyy myös The Box Setillä, joka julkaistiin 2001.
Allan Aldous

| Allan Aldous> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. elokuuta 1911 Leederville, Länsi-Australia, Australia
Kuollut: 17. maaliskuuta 2000 (88 vuotta) Kew, Victoria, Australia
Kansalaisuus:  australialainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Allan Charles Aldous eli Alan Mor, Arne Malo (13. elokuuta 1911 Leederville, Länsi-Australia, Australia – 17. maaliskuuta 2000 Kew, Victoria, Australia) oli australialainen kirjailija
Aldous muutti Länsi-Australiasta Englantiin 1935 ollessaan 24-vuotias. Vuosina 1938–1939 BBC tuotti kolme hänen kuunnelmaansa. Toisen maailmansodan aikana hän palveli Uudessa-Guineassa ja Salomonsaarilla AIF:ssa armeijan koulutuksessa näyttämötaiteen asiantuntijana.
Aldous oli opettaja, radio-ohjelmien tekijä ja aikuiskouluttaja, ja hän kirjoitti monen alan tekstejä, kuten lastenkirjoja, jännityskirjoja, näytelmiä, novelleja ja kirjallisuusarvosteluja. Hän teki käsikirjoituksia radiolle, televisiolle ja teatteriin, esimerkiksi kuunnelman Game as Ned Kelly (1939).
Aldousin arkisto on tallennettu Queenslandin yliopistoon.
Palkinnot ja tunnustukset

1961 "suositeltu": Children's Book Council Book of the Year Awards – Book of the Year Award, teos Kutsukaa lentävä lääkäri
Suomennetut teokset

Kutsukaa lentävä lääkäri (Doctor with Wings), suom. Matti Käki. Otava, 1962. Sarja: Otavan nuortenkirjoja
Action

Action voi tarkoittaa seuraavia:
Mediassa

Action, kanadalainen televisiokanava
Action, ranskalainen televisiokanava
Televisio ja elokuva

Action, yhdysvaltalainen vuosina 1999–2000 esitetty televisiosarja
Seikkailija (engl. Action), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1921
Action, italialainen elokuva vuodelta 1980
Action 3D, intialainen elokuva vuodelta 2013
Action, toimintaelokuva, elokuvan lajityyppi,
Musiikissa

Action, japanilaisen B’z yhtyeen albumi
Action!, jamaikalaisen Desmond Dekkerin albumi
Action, kanadalaisen Oscar Petersonin albumi
Musiikissa > Kappaleet

”Action”, Lovexin kappale
”Action”, Sweetin kappale
Kirjallisuudessa

Action!, Neiti Etsivän Girl Detective -kirjasarjan kuudes osa
Action Comics, DC Comicsin julkaisema sarjakuvalehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Action”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Allinges

| Allinges |
| --- | --- |
 Allingesin vanhan linnan rauniot
 vaakuna
 Allinges
 Koordinaatit: 46°20′09″N, 6°27′51″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Haute-Savoie
Arrondissementti:  Thonon-les-Bains
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,0 km²
Väkiluku (2019):  4 681 
 – Väestötiheys:  311 as./km²
Kunnan numero:  74005
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Allinges on kunta Ranskan itäosassa, Haute-Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 5 kilometriä Thonon-les-Bainsin kaupungista etelään.
Uusi linna
Kunnan alueella on kaksi linnaa, vanha ja uusi. Linnat sijaitsevat lähekkäin mäen laella. Kummankin linnan historia ulottuu 1200-luvulle. Vanha linna Château d'Allinges-Vieux on raunioitunut. Uuden linnan Château d'Allinges-Neufin kappeli on 1000-luvulta, ja sen fresko on listattu historiallisten monumenttien luetteloon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Allinges Wikimedia Commonsissa
Alainen Vaherjärvi

| Alainen Vaherjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°49′05″N, 25°25′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.114
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,4 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  2,206 km  
Pinta-ala:  11,688 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlainen Vaherjärvi 
Alainen Vaherjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Vaherin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,7 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy.
Albrekt (Itävallan arkkiherttua)

| Albrekt |
| --- | --- |
 Itävallan arkkiherttua
 
Teschenin herttua
Valtakausi:  30. huhtikuuta 1847 – 18. helmikuuta 1895
Edeltäjä:  Kaarle
Seuraaja:  Fredrik

Syntynyt:  3. elokuuta 1817 Wien, Itävalta
Kuollut:  18. helmikuuta 1895 (77 vuotta) Arco, Itävalta-Unkari
Puoliso:  Hildegard  (vih. 1844; k. 1864)
Lapset:  3
Suku:  Habsburg
Isä:  Kaarle
Äiti:  Henrietta
Uskonto:  roomalaiskatolisuus
Albrekt, Teschenin herttua (saks. Albrecht; 3. elokuuta 1817 Wien – 18. helmikuuta 1895 Arco) oli Itävallan arkkiherttua ja kyvykäs sotapäällikkö.
Albrektin isä oli Napoleonin sodissa menestystä saavuttanut sotamarsalkka, arkkiherttua Kaarle. Albrekt liittyi Itävallan armeijaan vuonna 1837 ja sai koulutuksen marsalkka Joseph Radetzkyn alaisuudessa. Hän sai vuonna 1845 kenraalin arvon, mutta joutui eroamaan vallankumouksellisten levottomuuksien puhjettua maaliskuussa 1848. Sen jälkeen Albrekt osallistui Radetzkyn Pohjois-Italian-sotaretkeen 1848–1849 ja kunnostautui divisioonankomentajana varsinkin Novaran taistelussa vuonna 1849. Hän toimi Unkarin valtionhoitajana ja ylipäällikkönä 1851–1860 ja sai 1863 ylennyksen sotamarsalkaksi.
Preussin–Itävallan sodan syttyessä vuonna 1866 Albrekt toimi Italian vastaisen rintaman komentajana ja saavutti heinäkuussa ratkaisevan voiton Custozan taistelussa. Italialaiset joukot ajautuivat tämän seurauksena niin suureen hajaannukseen, että Albrekt saattoi irrottaa rintamalta joukkoja ja lähettää ne suojamaan Wieniä Preussin armeijalta, joka oli lyönyt Itävallan Königgrätzin taistelussa. Hänet nimitettiin 10. heinäkuuta 1866 koko Itävallan armeijan ylipäälliköksi, mutta sota päättyi rauhaan ennen kuin hän ehti toteuttamaan suunnittelemiaan operaatioita.
Tämän jälkeen Albrekt omistautui Itävalta-Unkarin armeijan kehittämiselle ja hänet nimitettiin 1869 armeijan ylitarkastajaksi. Preussin esimerkin mukaisesti hän painotti sotateollisuuden ja rautateiden kehittämistä, uudisti yleisesikuntajärjestelmän ja otatti käyttöön uusia asetyyppejä sekä lyhytaikaisen asevelvollisuuden armeijan koon kasvattamiseksi.
Albrektia esittävä ratsastajapatsas seisoo nykyään Wienissä Albertina-museon edustalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Albrekt (Itävallan arkkiherttua) Wikimedia Commonsissa
Albina Grčić

| Albina Grčić> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. helmikuuta 1999 (ikä 25) Split, Kroatia
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Albina
Laulukielet:  englanti, kroatia
Aktiivisena:  2019–
Tyylilajit:  pop
Levy-yhtiöt:  Universal Music Croatia
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Albina Grčić (s. 6. helmikuuta 1999 Split, Kroatia), tunnettu myös pelkällä nimellä Albina, on kroatialainen laulaja. Albina aloitti uransa osallistuessaan The Voice Hrvatska -kilpailuun, jossa hän sijoittui kolmanneksi. Hän edusti Kroatiaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Tick-Tock”.
Ura

Grčić osallistui X Factor Adria -kilpailun toiselle tuotantokaudelle, joka pidettiin Serbian pääkaupungissa Belgradissa. Hän koe-esiintyi Oliver Dragojevićin kappaleella ”Ako izgubim te ja”. Kilpailun tuottajat päättivät liittää Grčićin tyttöyhtyeeseen tämän päästyä seuraavaan vaiheeseen. Grčić kieltäytyi ehdotuksesta ja lähti ulos kilpailusta. 7. joulukuuta 2019 hän osallistui The Voice Hrvatska -kilpailun kolmannelle tuotantokaudelle. Ääni ratkaisee -osiossa Grčić koe-esiintyi Laura Pausinin kappaleella ”En cambio no”. Kaksi valmentajaa: Vanna ja Davor Gobac käänsivät tuolinsa, joista Grčić valitsi valmentajakseen Vannan. 11. tammikuuta 2020 Kaksintaistelut-osiossa Grčić lauloi Pinkin kappaleen ”A Million Dreams” ja eteni Knock Out! -vaiheeseen. 1. helmikuuta 2020 Knock Out! -vaiheessa Grčićin valmentaja laittoi hänet Filip Rudania vastaan ja antoi heille laulettavaksi Billie Eilishin ja Khalidin kappaleen ”Lovely”. Vanna päätti lähettää Rudanin jatkamaan matkaa live-esityksiin. Yksi valmentajista, Massimo Savić, päätti kuitenkin pelastaa Grčićin ja tämä jatkoi live-esityksiin osana Savićin joukkuetta. 8. helmikuuta 2020 pidetyssä ensimmäisessä live-lähetyksessä Grčić lauloi oman tulkintansa Zlatan Stipišić Gibonnin kappaleesta ”Nisi više moja bol”. 15. helmikuuta 2020 pidetyssä semifinaalissa Grčić esitti Coldplayn kappaleen ”Fix You” ja eteni finaaliin asti. Finaalissa Grčić lauloi kappaleen nimeltä ”Suze nam stale na put” yhdessä valmentajansa Savićin kanssa sekä Maya Sarin kappaleen ”Korake ti znam” ja oman koe-esiintymiskappaleensa ”En cambio no”. Hän sijoittui kilpailussa kolmanneksi voittaja Vinko Ćemerašin ja toiseksi tulleen Filip Rudanin jälkeen.
Pian sen jälkeen, kun Grčić oli saavuttanut kolmannen sijan The Voicessa, hän allekirjoitti levytyssopimuksen Universal Music Croatia -nimisen levy-yhtiön kanssa. 16. lokakuuta 2020 hän julkaisi ensimmäisen singlensä nimeltä ”Imuna na strah”. Joulukuussa 2020 Grčićin ilmoitettiin olevan yksi Dora 2021 -euroviisukarsintakilpailun 14:stä kilpailijasta. Hän kilpaili kappaleella nimeltä ”Tick-Tock”, jonka on säveltänyt Branimir Mihaljević ja sanoittanut Max Cinnamon ja Tihana Buklijaš Bakić. 13. helmikuuta 2021 pidetyssä finaalissa Grčić voitti kilpailun 198 pisteellä saaden täydet pisteet sekä raadeilta että yleisöltä. Täten hän edusti Kroatiaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa. Grčić kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa, jossa hän sijoittui yhdeksitoista ja täten karsiutui finaalista.
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> CRO  | Albumi |
| --- | --- | --- | --- |
| "Imuna na strah" / "No More Tears" | 2020 | 11 | Albumittomat singlet |
| "Tick-Tock" | 2021 | 1 | Albumittomat singlet |

Käännös suomeksi
Alepoú

| Alepoú Αλεπού |
| --- | --- |
 Alepoú
 Koordinaatit: 39°37′7″N, 19°53′47″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Korfu
Kunta:  Keski-Korfu ja Diapontiset saaret
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  3201010201
Väkiluku (2011):  3 149
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alepoú (kreik. Αλεπού; myös Alepú) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Korfun saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kaupunki muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Αλεπούς, Dimotikí Koinótita Alepoús). Kaupungin väkiluku on 3 149 (vuonna 2011).
Alepoú, suomeksi ”Kettu”, sijaitsee lähellä saaren itärannikkoa noin 2,5 kilometriä Korfun kaupungin keskustasta länsilounaaseen ja se on nykyisin käytännössä Korfun kaupungin esikaupunkialuetta. Kaupungin eteläpuolella sijaitsee Kanálin kaupunki.
Albanian kansanterveyslaitos

| Albanian kansanterveyslaitos Instituti i Shëndetit Publik> Tutkimuslaitoksen tiedot |
| --- | --- |
Perustettu:  1935
Sijainti:  Tirana, Albania
Pääkonttori:  Rruga Aleksander Moisiu, nr 80, Tirane 
Ministeriö:  Albanian terveys- ja sosiaaliturvaministeriö
Tutkimusala:  kansanterveys
Johtaja:  Albana Fico
Albanian kansanterveyslaitos (alb. Instituti i Shëndetit Publik, lyhennys ISHP; engl. Institute of Public Health, lyhennys IPH) on Albanian pääkaupungissa Tiranassa toimiva valtiollinen kansanterveyslaitos. Laitoksen historian voidaan tulkita alkaneen vuonna 1935, jolloin perustettiin kansallinen vesikauhurokotetta tuottanut laboratorio. Albanian terveys- ja sosiaaliturvaministeriön alaisuudessa toimivaa kansanterveyslaitosta johtaa tohtori Albana Fico.
Vuonna 2020 alkaneen Covid-19-pandemian aikana ISHP on ollut tärkeässä roolissa Albanian tilannekuvan ylläpitämisessä. Laitos vahvisti ensimmäisen koronavirustapauksen 8. maaliskuuta 2020 ja viestii tapaustilanteesta säännöllisesti yhteistyössä maan terveys- ja sosiaaliturvaministeriön kanssa.
Aiheesta muualla

Instituti i Shëndetit Publik (ISHP:n kotisivut) (albaniaksi) (ishp.gov.al)
Albania Demographic and Health Survey 2017-18 (ADHS) (pdf) (englanniksi) (ishp.gov.al)
Category Archives: Lajme dhe Evente (ISHP:n koronavirusepidemian tilannetiedotteet) (albaniaksi) (ishp.gov.al)
WHO Coronavirus Disease (COVID-19) Dashboard: Albania (englanniksi) (covid19.who.int)
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:    ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:    IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:     Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:    ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:   AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.