Suomen mesoliittinen kausi
Suomusjärven kulttuurin piirteitä > Kirveet ja taltat

Kirves keksittiin etelän suunnalla jo paleoliittisen kauden lopulla, kun metsät yleistyvät. Myös Baltiaan suunnanneet ihmiset alkoivat käyttää kirvestä ja se oli pioneeriasuttajillakin mukana. Ensimmäiset kirveet olivat varsin yksinkertaisia, mutta ne kehittyivät kauden loppuun mennessä varsin paljon. Kirveellä oli paljon töitä ja varmasti siksi niitä oli monenlaisia. Osa kirveistä oli suuria ja karkeatekoisia. Niitä käytettiin voimaa vaativiin töihin. Kourutaltat hiottiin siistiksi ja sileiksi, joten niillä ilmeisesti veistettiin puuta. Pienimmät taltat hiottiin tarkkaan ja istutettiin luun reikään. Niillä tehtiin varmaan hienoimmat puutyöt.
Terä kiinnitettiin varteen joko pitkittäin tai poikittain käyttötarkoituksen mukaan. Oikokirveet vartettiin varren suuntaisesti eli pitkittäin niin kuin nykykirveskin. Sillä veistettiin puuta sivustapäin. Poikkikirves vartettiin varteen nähden kohtisuoraan ja sillä veistettiin puuta päältäpäin. Suomusjärven kulttuurissa itäiset kirveet vartettiin tavallisemmin poikkiteräiseksi ja lännessä taas oikoteräiseksi. Varttamisesta ei ole Suomessa löytynyt esimerkkejä saatikka edes varsia. Esimerkkejä varttamisesta on löydetty muun muassa Virosta ja Tanskasta.
Alkeellinen kirves valmistettiin iskemällä kolmiomaiseen muotoonsa, mutta vain kirveen terä hiottiin suoraksi. Sillä voitiin karsia oksia, halkaista ohuita puita ja kaataa puita (Kuvia ja lisätietoa). Tätä kirvestyyppiä käytettiin koko mesoliittisen kauden ajan.
Pohjalainen kirves on levinnyt Etelä-Lapista ja Pohjois-Pohjanmaalta muualle Suomeen. Se on valmistettu sädekiviliuskeesta, joka on kovaa ja tiivistä kiveä. Se on muodoltaan pulleahko ja pyöreäteräinen, mutta paremmin viimeistelty kuin alkeellinen kirves. Kirves vartettiin pitkittäin. Se ajoitetaan kauden loppupuoliskolle (Kuvia ja lisätietoa).
Käyräselkäinen kourutaltta on kourutalttojen vanhin tyyppi ja sitä esiintyy kauden loppupuoliskolla. Se on usein valmistettu vihreäliuskeesta ja se oli huolellisesti hiottu. Hionnassa kopioitiin luutalttaa, joka valmistettiin suuren eläimen putkiluusta. Sen levinnän painopiste on idässä, vaikka sitä löytyy koko maasta. Arvostettua työkalua käytettiin ilmeisesti veistelyyn ja kovertamiseen (Kuvia ja lisätietoa
Käyräselkäinen kirves eli Ilomantsin kirves tehtiin viherliuskeesta ja löytyy yleensä Itä-Suomesta ja Karjalasta. Se on pitkänomainen ja pyöreäksi muotoiltu, mutta saattaa olla hieman kaarevakin. Varttaminen onnistui kauempaakin terästä, joten tilaa työskennellä oli runsaasti. Sitä käytettiin koko mesoliittisen ajan (Kuvia ja lisätietoa).
Pohjalainen kourutaltta kehittyi vasta Suomusjärven kulttuurin loppuvaiheessa. Sitä käytettiin veistelyyn ja oli tasataltan rinnalla puutöiden perusvälineistöä. Kourussa kiven terävyys korostui ja sillä osalla pystyi veistämään puuta hyvin. Se valmistettiin sädekiviliuskeestä, joka oli kova ja kestävä kivilaji. Kourutaltan esiintymisen painopiste oli Pohjois-Suomessa (Kuvia ja lisätietoa).
Pyörökirves oli pyöreäkärkinen ja pulleahko massiivinen kirves, jonka levinneisyys ulottui Skandinaviasta Venäjälle. Suomessa sitä käytettiin lähinnä mesoliittisella kaudella (Kuvia ja lisätietoa).
Eteläsuomalainen taltta oli ulkonäöltään geometrisen muotoinen ja sen materiaali oli diabaasia. Taltan poikkileikkaus oli suorakaiteen muotoinen ja suora terä hiottiin viistoksi taltan toiselta puolelta. Talttaa käytettiin poikkiteräisesti. Talttojen hamaralla on joskus jälkiä iskuista, aivan kuin talttaa olisi käytetty ilman vartta. Taltan jälki on ollut siisti ja tasainen. Sillä on voitu valmistaa esimerkiksi sukset. Esineiden leviämisalue keskittyi Suomenlahden alueelle ja Satakuntaan. Näitä valmistettiin kauden loppupuolella (Kuvia ja lisätietoa).
Pohjalainen tasataltta oli pohjoinen vastine eteläsuomalaiselle tasataltalle. Sen esiintymisaika alkoi kauden lopussa ja päättyi keraamisella kaudella. Se valmistettiin sädekiviliuskeesta ja ulkonäkö oli pyöreämpi eikä niin viimeistelty kuin eteläsuomalaisella taltalla. Talttoja on tavattu koko maasta Karjalaa myöten (Kuvia ja lisätietoa).