stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lehtimetsä
Ilmasto

Lehtimetsän ilmastoa määrittelee tietty sademäärä, lämpötila ja määritellyt lämpötilan minimi- ja maksimiarvot. Lauhkea lehtimetsä vaatii kasvaakseen 5–15 °C vuotuisen keskilämpötilan. Ylemmässä rajassa on mukana subtrooppinen. Sademäärä on 500–2000 mm. Lehtimetsä voi olla kuivaa, puolikuivaa, kosteaa tai jopa lauhkeaa sademetsää. Lauhkea lehtimetsä vaatii melko leutoa ilmastoa ja ainakin kohtalaisen runsaasti sadetta, 500–1530 millimetriä vuodessa. Lehtimetsän alin sademääräraja riippuu lämpötilasta, lämpimämmässä se on 890 mm, viileämmässä 500 mm. Tämä taas johtuu haihdunnasta. Lehtimetsävyöhykkeellä sataa tasaisesti ympäri vuoden, sillä se sijaitsee yleensä keskellä länsituulten vyöhykettä. Sitä vastoin havumetsävyöhykkeellä sateisinta on kesällä ja syksyllä. Englannin ja Ranskan lehtimetsien ilmasto on mereinen, viileäkesäinen ja lämpimänlauhkea. Keskilämpötila on yli 10 °C. Lämpimin kuukausi yli 10 °C ja kylmin kuukausi alle −15 °C. Köppenin ilmastoluokitus Cfb ja Yhdysvaltain kaakkoisosassa Cfa ja Itä-Euroopassa mantereisempi Dfb.
Maannos

Lehtimetsävyöhykkeellä maannos on runsasravinteinen ruskomaannos. Sekametsissä maannos vaihtelee alueittain ruskomaannoksen ja podsolimaannoksen välillä.
Eläimistö

Euroopan lauhkeiden lehtimetsien nisäkäseläimistöä kuvaavat rotat ja hiiret, unikeot kuten pähkinähiiri ja tammihiiri, villisika, saksanhirvi, kettu, siili, oravat ja mäyrät. Ihminen metsästi sukupuuttoon monet suuremmat lehtimetsien lajit kuten alkuhärän, visentin ja villihevosen. Samalla harventuivat alueen suurpedotkin, kuten ilves ja susi. Karhu on hävinnyt kokonaan alavilta seuduilta ja säilynyt vain Karpaateilla ja Alpeilla. Villihevosia ja visenttejä tavataan enää muutamassa itäeurooppalaisessa kansallispuistossa. Euroopan lehtimetsäalueen matelija- ja sammakkoeläinlajisto on kohtalaisen runsas. Alueella elävät muun muassa mölysammakko, syötäväsammakko, mölykonna, rupikonna, viherkonna, euroopanlehtisammakko, kaivajasammakko ja viitasammakko. Matelijoita ovat kyy, vaskitsa, sisilisko, pensaskäärme, kangaskäärme ja rantakäärme.
Pohjois-Amerikan fauna muistuttaa suuresti Euroopan vastaavaa, mutta lajit ovat erilaisia. Esimerkiksi mäyrän sijasta Amerikassa tavataan amerikanmäyrää. Harmaaorava on Amerikan vastine eurooppalaiselle oravalle. Alueella elää myös eläinryhmiä, joita ei ole Euroopassa, kuten opossumit, pesukarhut ja haisunäätälajit. Sammakkoeläimistä runsaslukuisina esiintyvät erilaiset salamanterilajit, joita on esimerkiksi Appalakeilla runsaasti.
Aasiassa lehtimetsäalueen eläimistöön kuuluvat esimerkiksi isopanda ja maailman pohjoisimpana elävä apinalaji japaninmakaki. Myös tiikeri on esiintynyt alun perin laajalla alueella Kiinassa lehtimetsäalueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lehtimetsä Wikimedia Commonsissa
Kasvillisuusvyöhykkeet
aavikko
aro
havumetsä
kylmyysaavikko
lauhkean vyöhykkeen sademetsä
lehtimetsä
monsuunimetsä
nahkealehtinen kasvillisuus
sademetsä
savanni
tundra
vuoristokasvillisuus
Kesävihannat tammimetsät ovat hyvin tyypillisiä lauhkean seka- ja lehtimetsävyöhykkeen metsiä. Suomessa tämänkaltaisia metsiä on vain muutamassa paikassa lounaisrannikolla. Lämpimämmän ilmastovaiheenselvennä aikana kivikaudella tammia kasvoi jopa Oulun korkeudella. Havupuut ovat lehti- ja sekametsävyöhykkeellä lehtipuita harvinaisempia, mutta silti siellä voi kasvaa harvakseltaan esimerkiksi kuusia tai marjakuusia.
Itäeurooppalaista aarniometsää
Tervaleppäluhtaa Saksassa
Keväinen lehtimetsä. Englanninsinililja kukkii keväisin vanhoissa metsissä ennen kuin puut tulevat täyteen lehteen.
Visentti
Eredivisien kausi 2014–2015

| Eredivisie 2014–2015 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  18
Ajankohta:  8. elokuuta 2014 – 8. toukokuuta 2015
Mestari:  PSV Eindhoven
Pudonneet joukkueet:  NAC Breda Go Ahead Eagles FC Dordrecht
Ottelut:  306
Maalit:  942 (3,08 per ottelu)
Paras maalintekijä:   Depay (PSV)
Suurin kotivoitto:  PSV 6–1 NAC Breda (16. elokuuta) Vitesse 6–1 ADO Den Haag (3. lokakuuta) Heracles 6–1 NAC Breda (4. lokakuuta) Ajax 5–0 Willem II (6. joulukuuta) PSV 5–0 Go Ahead Eagles  (20. joulukuuta) Utrecht 6–1 Dordrecht (15. helmikuuta)
Suurin vierasvoitto:  Excelsior 0–5 PEC Zwolle (30. marraskuuta) Twente 0–5 PSV (4. huhtikuuta)
Yleisökeskiarvo:  18,718
Alempi sarjataso:  Eerste Divisie
  ← 2013–2014 :  2015–2016 → 
Eredivisien kausi 2014–2015 oli Alankomaiden jalkapallon pääsarjan Eredivisien 59. kausi. Kausi päättyi PSV Eindhovenin mestaruuteen, mikä katkaisi AFC Ajaxin neljä kautta kestäneen mestaruusputken.
Joukkueet

Kauteen osallistui yhteensä 18 seuraa: kauden 2013–2014 15 parasta joukkuetta, kaksi nousukarsinnan voittajaa sekä Eerste Divisien kauden 2013–2014 mestari.
Sarjaan nousi kaudeksi kolme seuraa. Willem II Tilburg palasi Eredievisiin kauden tauon jälkeen voitettuaan Eerste Divisienin mestaruuden. FC Dordrecht ja SBV Excelsior nousivat nousukarsintojen kautta. Dordrecht palasi pääsarjaan 19 vuoden tauon jälkeen, Excelsior pelasi kaksi kautta Eerste Divisiessä ennen nousuaan takaisin.
| Seura | Sijainti | Stadion | Kapasiteetti |
| --- | --- | --- | --- |
| ADO Den Haag | Haag | Kyocera Stadion | 15,000 |
| Ajax | Amsterdam | Amsterdam ArenA | 53,052 |
| AZ | Alkmaar | AFAS Stadion | 17,023 |
| Cambuur | Leeuwarden | Cambuur Stadion | 10,250 |
| Dordrecht | Dordrecht | GN Bouw Stadion | 4,088 |
| Excelsior | Rotterdam | Stadion Woudestein | 3,531 |
| Feyenoord | Rotterdam | De Kuip | 51,177 |
| Go Ahead Eagles | Deventer | Adelaarshorst | 8,000 |
| Groningen | Groningen | Euroborg | 22,550 |
| Heerenveen | Heerenveen | Abe Lenstra Stadion | 26,100 |
| Heracles Almelo | Almelo | Polman Stadion | 8,500 |
| NAC Breda | Breda | Rat Verlegh Stadion | 19,000 |
| PEC Zwolle | Zwolle | IJsseldelta Stadion | 12,500 |
| PSV | Eindhoven | Philips Stadion | 36,000 |
| Twente | Enschede | De Grolsch Veste | 30,205 |
| Utrecht | Utrecht | Stadion Galgenwaard | 23,750 |
| Vitesse | Arnhem | GelreDome | 25,000 |
| Willem II | Tilburg | Koning Willem II Stadion | 14,637 |
Joukkueet > Päävalmentajat ja peliasut

| Seura | Päävalmentaja | Paitavalmistaja | Paitasponsori |
| --- | --- | --- | --- |
| ADO Den Haag |  Henk Fräser | Erreà | Basic-Fit Fitness |
| Ajax |  Frank de Boer | adidas | Ziggo |
| AZ |  John van den Brom | Macron | AFAS software |
| Cambuur |  Henk de Jong | Quick | Bouwgroep Dijkstra Draisma |
| Dordrecht |  Jan Everse | Macron | Riwal |
| Excelsior |  Marinus Dijkhuizen | Masita | DSW Zorgverzekeraar |
| Feyenoord |  Giovanni van Bronckhorst | adidas | Opel |
| Go Ahead Eagles |  Dennis Demmers | hummel | Drukwerkdeal.nl |
| Groningen |  Erwin van de Looi | Masita | Essent |
| Heerenveen |  Dwight Lodeweges | Jako | Univé |
| Heracles Almelo |  John Stegeman | Erima | TenCate |
| NAC Breda |  Robert Maaskant | Umbro | Into Telecom |
| PEC Zwolle |  Ron Jans | Patrick | Compello |
| PSV |  Phillip Cocu | Umbro | Philips |
| Twente |  Alfred Schreuder | Nike | XXImo |
| Utrecht |  Rob Alflen | hummel | HealthCity |
| Vitesse |  Peter Bosz | Macron | Truphone |
| Willem II |  Jurgen Streppel | Robey | Tricorp |
Joukkueet > Valmentajavaihdokset

| Seura | Lähtevä | Syy | Lähtöpäivä | Sijoitus | Tullut | Tulopäivä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heerenveen |  van Basten, MarcoMarco van Basten | Sopimus loppui | 1. heinäkuuta 2014 | Ennen kauden alkua |  Lodeweges, DwightDwight Lodeweges | 1. heinäkuuta 2014 |
| AZ |  Advocaat, DickDick Advocaat | Sopimus loppui | 1. heinäkuuta 2014 | Ennen kauden alkua |  van Basten, MarcoMarco van Basten | 1. heinäkuuta 2014 |
| Feyenoord |  Koeman, RonaldRonald Koeman | Sopimus loppui | 1. heinäkuuta 2014 | Ennen kauden alkua |  Rutten, FredFred Rutten | 1. heinäkuuta 2014 |
| Utrecht |  Wouters, JanJan Wouters | Yhteisymmärryksessä | 1. heinäkuuta 2014 | Ennen kauden alkua |  Alflen, RobRob Alflen | 1. heinäkuuta 2014 |
| Dordrecht |  van den Ham, HarryHarry van den Ham | Sopimus loppui | 1. heinäkuuta 2014 | Ennen kauden alkua |  Brandts, ErnieErnie Brandts | 1. heinäkuuta 2014 |
| Heracles Almelo |  de Jonge, JanJan de Jonge | Irtisanottu | 31. elokuuta 2014 | 18. |  Stegeman, JohnJohn Stegeman | 17 syyskuuta 2014 |
| AZ |  van Basten, MarcoMarco van Basten | Yhteisymmärryksessä | 16. syyskuuta 2014 | 12. |  van den Brom, JohnJohn van den Brom | 29. syyskuuta 2014 |
| NAC Breda |  Gudelj, NebojšaNebojša Gudelj | Irtisanottu | 13. lokakuuta 2014 | 15. |  Hellemons, EricEric Hellemons (väliaikainen) | 14. lokakuuta 2014 |
| NAC Breda |  Hellemons, EricEric Hellemons | Irtisanottu | 2. tammikuuta 2015 | 17. |  Maaskant, RobertRobert Maaskant | 3. tammikuuta 2015 |
| Dordrecht |  Brandts, ErnieErnie Brandts | Irtisanottu | 19. helmikuuta 2015 | 18. |  Everse, JanJan Everse (väliaikaisesti) | 10. maaliskuuta 2015 |
| Go Ahead Eagles |  Booy, FoekeFoeke Booy | Irtisanottu | 22. maaliskuuta 2015 | 17. |  Demmers, DennisDennis Demmers (väliaikaisesti) | 22. maaliskuuta 2015 |
| Feyenoord |  Rutten, FredFred Rutten | Irtisanottu | 17. toukokuuta 2015 | 4. |  van Bronckhorst, GiovanniGiovanni van Bronckhorst | 17. toukokuuta 2015 |
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  Huomautukset  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  PSV  | 34 |  29 |  1  |  4  |  92 |  31 | +61 | 88 | Joukkue selviytyi Mestareiden liigan lohkovaiheeseen |
| 2 |  Ajax  | 34 |  21 |  8  |  5  |  69 |  29 | +40 | 71 | Joukkue selviytyi Mestareiden liigan kolmannelle karsintakierrokselle |
| 3 |  AZ  | 34 |  19 |  5  |  10 |  63 |  56 | +7 | 62 | Joukkue selviytyi Eurooppa-liigan kolmannelle karsintakierrokselle |
| 4 |  Feyenoord  | 34 |  17 |  8  |  9  |  56 |  39 | +17 | 59 | Joukkue selviytyi karsimaan Eurooppa-liigan paikasta |
| 5 |  Vitesse  | 34 |  16 |  10 |  8  |  66 |  43 | +23 | 58 | Joukkue selviytyi karsimaan Eurooppa-liigan paikasta |
| 6 |  PEC Zwolle  | 34 |  16 |  5  |  13 |  59 |  43 | +16 | 53 | Joukkue selviytyi karsimaan Eurooppa-liigan paikasta |
| 7 |  Heerenveen  | 34 |  13 |  11 |  10 |  53 |  46 | +7 | 50 | Joukkue selviytyi karsimaan Eurooppa-liigan paikasta |
| 8 |  Groningen  | 34 |  11 |  13 |  10 |  49 |  53 | -4 | 46 | Joukkue selviytyi Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen |
| 9 |  Willem II  | 34 |  13 |  7  |  14 |  46 |  50 | -4 | 46 |  |
| 10 |  Twente  | 34 |  13 |  10 |  11 |  56 |  51 | +5 | 49 |  |
| 11 |  Utrecht  | 34 |  11 |  8  |  15 |  60 |  62 | -2 | 41 |  |
| 12 |  Cambuur  | 34 |  11 |  8  |  15 |  46 |  56 | -10 | 41 |  |
| 13 |  ADO Den Haag  | 34 |  9  |  10 |  15 |  44 |  53 | -9 | 37 |  |
| 14 |  Heracles Almelo  | 34 |  11 |  4  |  19 |  47 |  64 | -17 | 37 |  |
| 15 |  Excelsior  | 34 |  6  |  14 |  14 |  47 |  63 | -16 | 32 |  |
| 16 |  NAC Breda  | 34 |  6  |  10 |  18 |  36 |  68 | -32 | 28 | Joukkue joutui putoamiskarsintaan |
| 17 |  Go Ahead Eagles  | 34 |  7  |  6  |  21 |  29 |  59 | -30 | 27 | Joukkue joutui putoamiskarsintaan |
| 18 |  Dordrecht  | 34 |  4  |  8  |  22 |  24 |  76 | -52 | 20 | Joukkue putosi Eerste Divisieen |
Tilastot > Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Seura | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Memphis Depay | PSV | 22 |
| 2 |  Luuk de Jong | PSV | 20 |
| 3 |  Michael de Leeuw | Groningen | 17 |
| 3 |  Michiel Kramer | ADO Den Haag | 17 |
| 5 |  Tjaronn Chery | Groningen | 15 |
| 5 |  Mark Uth | SC Heerenveen | 15 |
| 7 |  Adnane Tighadouini | NAC Breda | 14 |
| 7 |  Georginio Wijnaldum | PSV | 14 |
| 9 |  Bartholomew Ogbeche | Cambuur | 13 |
| 9 |  Bertrand Traoré | Vitesse | 13 |
| 9 |  Tom van Weert | Excelsior | 13 |
| 9 |  Hakim Ziyech | Heerenveen / Twente | 13 |
Tilastot > Syötöt

| Sijoitus | Pelaaja | Seura | Syötöt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Hakim Ziyech | Heerenveen / Twente | 16 |
| 2 |  Jetro Willems | PSV | 12 |
| 3 |  Luciano Narsingh | PSV | 10 |
| 3 |  Mark Uth | Heerenveen | 10 |
| 4 |  Luuk de Jong | PSV | 9 |
| 4 |  Davy Klaassen | Ajax | 9 |
| 6 |  Roland Alberg | ADO Den Haag | 8 |
| 6 |  Anwar El Ghazi | Ajax | 8 |
| 6 |  Bryan Linssen | Heracles Almelo | 8 |
| 6 |  Furdjel Narsingh | Cambuur | 8 |
| 6 |  Lasse Schöne | Ajax | 8 |
| 6 |  Marko Vejinović | Vitesse | 8 |
Pudotuspelit > Eurooppa-liigan karsinnat

Neljä joukkuetta karsi paikasta Eurooppa-liigan kolmannelle karsintakierrokselle.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Finaali | Finaali | Finaali | Finaali | Finaali |
 
|  |  Heerenveen |  Heerenveen | 1 | 2 | 3 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  Feyenoord |  Feyenoord | 0 | 2 | 2 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   |   |   |   |   |   |   |  Heerenveen |  Heerenveen | 2 | 2 | 4 |
|  |   |   |   |   |   |   |   |  Vitesse* |  Vitesse* | 2 | 5 | 7 |
|  |  PEC Zwolle |  PEC Zwolle | 1 | 1 | 2 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  Vitesse |  Vitesse | 2 | 1 | 3 |   |  |  |  |  |  |  |
Selitykset:
* = Voittaja
(a) = Voitti vierasmaalisäännöllä
(e) = Voitto toisen osaottelun jatkoajan jälkeen
(p) = Voitto rangaistuspotkukilpailun jälkeen.
Pudotuspelit > Nousukarsinta

Nousukarsinnat voittivat De Graafschap ja Roda JC.
Raisio

| Raisio Reso |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Raisiontietä kaupungin keskustassa.
Sijainti:  60°29′10″N, 022°10′10″E
Maakunta:  Varsinais-Suomen maakunta
Seutukunta:  Turun seutukunta
Kuntanumero:  680
Hallinnollinen keskus:  Varppeenseutu
Perustettu:  1292
– kauppalaksi:  1966
– kaupungiksi:  1974
Pinta-ala ilman merialueita:  49,34 km² 302:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  50,06 km² 305:nneksi suurin 2022 
– maa:  48,76 km²
– sisävesi:  0,58 km²
– meri:  0,72 km²
Väkiluku:  25 519 40:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  523,4 as./km² (31.8.2024)
– väestönkasvu:  0,18  % (31.1.2009)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  15,6 %
– 15–64-v.:  61,2 %
– yli 64-v.:  23,3 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  86,5 %
– ruotsinkielisiä:  1,4 %
– muut:  12,0 %
Kunnallisvero:  7,60 % 274:nneksi suurin 2024 
Työttömyysaste:  7,7 % (2019) 
Kaupunginjohtaja:  Eero Vainio
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • SDP   • Kok.   • PS   • Vihr.   • Vas.   • Kesk.   • KD   • RKP:   11 10 8 5 4 3 1 1
raisio.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raisio (ruots. Reso) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu 25 519 ihmistä ja sen pinta-ala on 50,06 km², josta 0,58 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 523,36 asukasta/km². Raision naapurikunnat ovat Masku, Naantali, Rusko ja Turku. Entisiä naapurikuntia ovat Maaria ja Naantalin maalaiskunta.
Ensimmäinen maininta Raisiosta kirkkopitäjänä on vuodelta 1292. Raisiosta tuli kauppala vuonna 1966 ja kaupunki vuonna 1974. Paikkakunnan väkiluku on noussut 1900-luvulla vajaasta 2 000 hengestä noin 24 000:een, pääosin palvelualan ja teollisuuden vaikutuksesta.
Raisio sijaitsee Turun ja Naantalin välissä. Turusta Porin ja Vaasan kautta Ouluun johtava valtatie 8 leikkaa Turun kehätien eli kantatien 40 Raisiossa, josta johtaa myös tie Naantaliin. Raision kautta kulkee myös Turun ja Uudenkaupungin välinen rata, ja Raision asemalta johtaa haararata Naantaliin. Matkustajaliikenne radalla lakkasi vuonna 1992, mutta rataa käytetään yhä säännöllisesti rahtikuljetuksiin.
Historia

Vanhimmat tunnetut kirjalliset tiedot Raisiosta ovat vuodelta 1292 olevassa testamentissa, jossa Raisio mainitaan Elaus-nimisen papin kotipaikaksi. Tämä tarkoittaa, että Raisiossa on jo tuolloin ollut järjestäytynyt seurakunta.
Raisiossa on tehty arkeologisia löytöjä jo kivikaudelta. Myös rautakautisia löytöjä on runsaasti. Niitä esitellään Raision kulttuurikeskus Harkon arkeologisessa näyttelyssä. Kansanrunokokoelma Kantelettareen on sisällytetty runo, jossa jättiläiset Killi ja Nalli rakentavat Raision kirkon. Laajalti tunnettu suomen kielen ilmaisu ”rahaisesta Raisiosta” löytyy Topeliuksen kansallisromanttisesta Maamme-kirjasta (1875)selvennä, josta käy ilmi Raision kirkon rakentaminen.
Alue oli 1970-luvulle asti erittäin maanviljelyspainotteinen. Turku pakkolunasti ja liitti itseensäselvennä pieneltä kunnalta alueita, ja sen koko olemassaolo oli vaakalaudalla, kunnes Raision Tehtaat (nyk. Raisio Oyj) alkoi menestyä. Kunnasta tuli teollisuuskeskus, mikä sysäsi väkiluvun voimakkaaseen kasvuun – koko 1900-luvun aikana se on 11-kertaistunut. Kasvuun on vaikuttanut myös Turun läheisyys. Vuonna 1966 Raisiosta tuli kauppala ja 1974 kaupunki.
Sotien jälkeen kuntaan muutti työn perässä ihmisiä eri puolilta Suomea. 1970-luvulla Raisio sai uuden kaksitasoisen keskustan, jossa betonirakentaminen oli hallitsevaa. Myöhemmin tätä alettiin pitää arkkitehtonisena virheenä, ja keskusta uudistettiin 2000-luvun alussa. Raisiossa järjestettiin vuoden 1997 Asuntomessut uudella Katteluksen asuntoalueella.
Raision nimi johtuu kunnan läpi virtaavasta Raisionjoesta, jonka nimen vanhin muoto on tiettävästi ollut Raisajoki.
Viimeaikaiset arkeologiset löydöt tarkentavat kuvaa esihistoriallisesta Raisiosta. Ihalan mullin kaivauksista on löytynyt erilaisia jäänteitä usemmasta varhaiskeskiaikaisesta ja rautakautisesta rakennuksesta.
Talouselämä

Raisio muodostaa naapurikaupunkiensa Turun ja Naantalin kanssa Varsinais-Suomen merkittävimmän kauppakeskittymän.
Kaupungin sijainti hyvien liikenneyhteyksien varrella on suuresti edistänyt sen kasvua. Pääelinkeinoja ovat palvelut sekä elintarvike- ja kemianteollisuus. Suurin työnantaja on Raision kaupunki, toisena kauppakeskus Mylly ja kolmantena Raisio Oyj, joka tuottaa elintarvikkeita ja terveystuotteita. Muita suuria työllistäjiä olivat Multilift Oy, IKEA Raisio, Deltamarin Oy sekä Raision sairaala. Raisio on yli 1700 yrityksen kotipaikka. Raisiossa oli noin 10 000 työpaikkaa vuonna 2016. Varsinais-Suomen Auto-Center Oy oli Raisio Oyj:n jälkeen toiseksi suurin yritys liikevaihdolla mitattuna 2017 Raisiossa, kun Auto-Centerin liikevaihto oli noin 52 miljoonaa euroa vuonna 2017. Pirilän Kukkatalo on Raisiossa vuonna 1994 perustettu puutarha-alan perheyritys, jolla on nykyään 5 puutarhamyymälää Etelä-Suomessa mm. Riihimäellä ja Tuusulassa.
Kauppakeskus Mylly on Suomen toiseksi suurin Uudenmaan ulkopuolella toimiva kauppakeskus ja samalla kaupungin toiseksi suurin työnantaja. Myös kesällä 2008 avattu Ikea houkuttelee sinne kävijöitä. Vuonna 2017 Raisioon avattiin Turun seudun ensimmäinen Verkkokauppa.com-myymälä. Raisiossa sijaitsee Turun seudun ainoa Bauhaus, joka toimii nimellä Bauhaus Turku. Raision keskustassa toimii kauppa- ja liikekeskus Raisiokeskus. Raisioon avattiin marraskuussa 2018 Suomen suurin Hoplop. Vuonna 2009 Raision Kuninkojan kaupunginosaan avattiin Gigantti Megastore ja Jysk. Vuonna 2008 Kuninkojalle avattiin K-Rauta sekä Biltema. Vuonna 2018 Raisioon avattiin Turun seudun kolmas Burger King. Vuonna 2003 Raisioon avattiin Plantagen. Vuonna 2013 Raision Marjamäkeen avattiin ABC-liikennemyymälä. Toukokuussa 2016 Raision Kuninkojalle avattiin Power-myymälä.
Taloustutkimuksen vuosien 2007 ja 2009 imagotutkimuksien mukaan Raisiolla on kokoluokkansa (20 000–50 000 asukasta) kunnista paras imago. Vuonna 2017 tehdyn tutkimuksen mukaan Raisiossa asuu Suomen kahdeksanneksi tyytyväisimmät asukkaat.
Vuonna 2017 Raision kaupungin talous teki noin 2 miljoonan euron ylijäämäisen tuloksen. Vuonna 2017 Raision kaupungin verotulot olivat 95,9 miljoonaa euroa.
Yhteisöveroa eniten maksanut yritys Raisiossa oli vuonna 2016 Raisio Oyj, joka maksoi sitä noin 4,7 miljoonaa euroa. Muita suuria yhteisöveron Raisiossa maksajia olivat Konepaja Häkkinen Oy, Kaukora sekä Varsinais-Suomen Auto-center Oy.
Vuonna 2016 Raision työllisyysaste oli 70,7 %, joka oli noin 2 %-yksikköä korkeampi kuin koko maan. Lokakuussa 2018 Raision työttömyysaste oli 7,5 %.
| Raision elinkeinorakenne 2015  | % |
| --- | --- |
Palvelut: 73,4
Jalostus: 25,5
Alkutuotanto: 0,1
Kulttuurikohteita

Raisiolla on monia kulttuurikohteita, ja paikkakunta tarjoaa monia harrastusmahdollisuuksia. Kaupungissa on uusi ja nykyaikainen Raision kirjastotalo.
Yhdessä Seinäjoen kanssa Raisio on yksi Suomen ”tangokaupungeista” – se järjesti vuoteen 2008 asti vuosittain Tangomarkkinat-tapahtuman semifinaalin.
Museo- ja kulttuurikeskus Harkko toimii Raision keskustassa talossa, joka on valmistunut alun perin kunnantaloksi, mutta on palvellut myös kauppalan- ja kaupungintalona sekä kirjastona. Harkossa toimii Raision kaupungin taidemuseo ja arkeologinen osasto sekä museokauppa. Toisessa kerroksessa esiintyy talvikautena Raision teatteri ja Raision lapsi- ja nuorisoteatteri. Kesäisin toisen kerroksen tila on museon käytössä.
Vanhassa maalaistalopihapiirissä aivan Raision keskustan tuntumassa sijaitsee Friisilän verstaat, jossa toimii keramiikkatyöhuone, Taito-käsityökeskus ja luontoretkinäyttely Pajupilli.
Krookilan kotiseutukeskus on vanhaa maaseutu-Raisiota esittelevä tila Inkoisten kaupunginosassa Krookilan asuinalueella. Siellä toimii kaksi juhlatilaisuuksia järjestävää ravintolaa. Kotiseutukeskuksen pihapiirissä on myös savusauna sekä kesäteatteri, jossa esiintyy Raision teatteri.
Raisiossa on monia erilaisia luontopolkuja. Niiden avulla voi tutustua luonnon lisäksi kaupungin historiaan.
Kulttuurikohteita > Nähtävyyksiä

Raisionlahti ja Hahdenniemen venesatama
Raision kirkko
Kimalistonmäen patteri
Optisen lennättimen muistomerkki. Kuuanvuoren korkeimmalle kohdalle rakennettiin optinen lennätin Krimin sodan alla, vuonna 1854.
Huhkon kartano
Raision julkiset taideteokset, muun muassa:
Kirkonrakentajat Killi ja Nalli -patsas (Harry Kivijärvi, 1983)
Citius, Altius, Fortius, kilpasoutaja Pertti Karppiselle omistettu veistos Kerttulan liikuntapuistossa
Krookilan kotiseutukeskus
Vuoden 1997 Asuntomessualue Kattelus
Raision Lukionmäellä sijaitseva yli 1 000 Alppiruusun puisto
Kauppakeskus Mylly
Raision Tehtaat
Raision kirjastotalo
Raision rautatieasema
Haunisten allas
Hauninen DiscGolfPark
Raision kaupungintalo
Raision keilahalli, Keilaraisio oy Eriksson
Raision Motocross-rata
Extreme Arena, Raisio
Kirkkauden kappeli
Vaskipolku
Ympäristö

Raisio kuuluu nuoreen maisema-alueeseen lounaisrannikon maisemamaakuntaan, lounaiseen viljelyseutuun. Tyypillistä on luonnonelementtien kontrastisuus: karut kallionlaet sekä rehevät laaksot. Raisiossa sijaitsee useita murroslaaksoja, niistä merkittävin on Piuhajoen laakso. Raision merkittävin joki Raisionjoki virtaa useissa eri laaksoissa esimerkiksi Raision keskusta sijoittuu lähele Raisionjokilaaksoa. Temppelivuori on Raisiossa sijaitseva näköalapaikka.
Haunisten allas on Raisiossa sijaitseva vuonna 1973 rakennettu tekojärvi, joka poistettiin käystöstä vuonna 2012. Alueelle on kaavailtu julkista uimarantaa.
Rauhoitettuja luontoalueita Raisiossa ovat Raisionlahti, Kullanvuori ja Pähkinasaari Kuloisten kaupunginossa.
Ympäristö > Raision omistamat virkistysalueet

Raisiolla on kaupungin ulkopuolella kaksi virkistysaluetta kaikkien raisiolaisten kesänviettoa ja virkistäytymistä varten. Kesäranta sijaitsee Naantalin Luonnonmaalla ja Karhuluoto Rymättylässä.
Kesärannan leirikeskus on Naantalissa sijaitseva raisiolaisten virkistysalue. Keskus on ympärivuotisessa käytössä. Leirikeskuksessa on muun muassa sauna ja pukuhuonetiloja, keittiö sekä ryhmätila.
Keskuksen ympäristössä on hyvät ulkoilumahdollisuudet, pallo- ja leikkikenttiä, uimarata ja grillikatoksia. Vuoden 2019 aikana Raision kaupunki rakentaa Kesärantaan uuden majoitusrakennuksen.