stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moesia inferior

| Moesia inferior Provincia Moesia inferior> Rooman provinssi |
| --- | --- |

 Moesia inferiorin provinssin alue vuonna 125.
Valtio:  Rooman valtakunta
Nykyinen valtio/alue:  Pohjois-Bulgaria
Perustettu:  n. 82–86
Moesia inferior (”Ala-Moesia”, lat. Provincia Moesia inferior) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Moesiassa nykyisen Pohjois-Bulgarian alueella.
Maantiede

Moesia inferiorin provinssi käsitti Moesian itäosan nimensä mukaisesti Tonava-joen (lat. Danuvius) alajuoksulla. Se käsitti nykyisen Bulgarian pohjoisosan joen eteläpuolella. Moesia inferiorin länsipuolella eli joen yläjuoksulla sijaitsi Moesia superiorin (”Ylä-Moesia”) provinssi. Rajana toimi Tsibritsa-joki (lat. Ciabrus). Moesia inferiorin eteläpuolella sijaitsi Thracian provinssi ja pohjoispuolella Daakiassa Tonavan toisella puolella Dacian provinssi. Moesia inferior oli Rooman rajaseutua, ja siellä oli lukuisia legioonalaislinnoituksia pitkin Tonavan vartta. Tonavan suussa ja Mustanmeren rannikolla sijaitsi useita vanhoja kreikkalaiskaupunkeja.
Maantiede > Kaupunkeja

Moesia inferiorin roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa:
Abritus eli Abrittus (nyk. Razgrad)
Apiavia
Augustae
Axiopolis
Callatis
Candidiana
Capidava
Ciabrus
Dionysopolis eli Krunoi (Cruni)
Durostorum (nyk. Silistra)
Gius
Histria eli Istropolis
Jatrum
Marcianopolis (nyk. Devnya)
Melta
Nicopolis (Nicopolis ad Istrum, nyk. Nikopol)
Novae (nyk. Svishtov)
Odessus (nyk. Varna)
Oescus
Prista
Regianum
Sexaginta Prista (nyk. Ruse)
Sucidava
Tomi eli Constantiana
Transmarisca (nyk. Tutrakan)
Tregulicium
Trimammium
Troesmis
Historia

Moesia inferiorin alue oli aiemmin osa Moesian provinssia. Moesia inferiorin provinssi perustettiin keisari Domitianuksen aikana vuonna 82–86, kun Moesia jaettiin kahteen osaan, jotka olivat Moesia inferior ja Moesia superior. Provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan. Provinssia laajennettiin Trajanuksen Daakian sotien aikaan.
Moesia inferiorin provinssi lakkautettiin keisari Diocletianuksen aikana noin vuonna 293, ja jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Moesia secunda ja Scythia (Scythia minor).
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Itä-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moesia 6/44–82/86 | Moesia superior 82/86– | Moesia superior | Moesia prima | Moesia prima | (Serbia eteläinen) |
| Moesia 6/44–82/86 | Moesia superior 82/86– | Moesia superior | Dardania | Dardania | (Kosovo ja Pohjois-Makedonia) |
| Moesia 6/44–82/86 | Moesia superior 82/86– | Moesia superior | Praevalitana | Praevalitana | (Albania, Montenegro) |
| Moesia 6/44–82/86 | Moesia superior 82/86– | Dacia Aureliana 275–283 | Dacia ripensis | Dacia ripensis | (Bulgaria luoteinen) |
| Moesia 6/44–82/86 | Moesia superior 82/86– | Dacia Aureliana 275–283 | Dacia mediterranea | Dacia mediterranea | (Bulgaria lounainen) |
| Moesia 6/44–82/86 | Moesia inferior 82/86– | Moesia inferior 82/86– | Moesia secunda | Moesia secunda | (Bulgaria pohjoinen) |
| Moesia 6/44–82/86 | Moesia inferior 82/86– | Moesia inferior 82/86– | Scythia | Scythia | (Romanian rannikko) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.  ↑  Erotettu Dalmatian ja Moesia superiorin provinsseista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moesia inferior Wikimedia Commonsissa
Italian alueet ja Rooman provinssit vuonna 117
| --- | --- |
AugustuksenItalian alueet:   Regio I Latium et Campania  Regio II Apulia et Calabria  Regio III Lucania et Bruttii  Regio IV Samnium  Regio V Picenum  Regio VI Umbria  Regio VII Etruria  Regio VIII Aemilia  Regio IX Liguria  Regio X Venetia et Histria  Regio XI Transpadana 
Provinssit:   Achaea  Aegyptus  Africa proconsularis  Alpes Cottiae  Alpes maritimae  Alpes Poeninae et Graiae  Arabia Petraea  Armenia  Asia  Assyria  Bithynia et Pontus  Britannia  Cappadocia  Cilicia  Creta et Cyrene  Cyprus  Dacia  Dalmatia  Epirus  Galatia  Gallia Aquitania  Gallia Belgica  Gallia Lugdunensis  Gallia Narbonensis  Germania inferior  Germania superior  Hispania Baetica  Hispania Tarraconensis  Judaea  Lusitania  Lycia et Pamphylia  Macedonia  Mauretania Caesariensis  Mauretania Tingitana  Mesopotamia  Moesia inferior  Moesia superior  Noricum  Pannonia inferior  Pannonia superior  Raetia  Sardinia et Corsica  Sicilia  Syria  Thracia
Noesis

Noesis (kreik. νόησις: "ymmärrys", "käsityskyky", "ajattelu") on fenomenologiassa tietoisuuden intentionaalinen akti (noeettinen akti). Esimerkiksi "ajattelu", "rakastaminen", "vihaaminen" ja "kuvitteleminen" ovat kaikki sanoja, jotka kuvaavat, mitä mieli tekee. "Rakastamista" ei kutsuta uskomukseksi, koska se on jotain, mitä tehdään, eikä jotain, mitä vain pidetään totenaselvennä.lähde?
Puerto Cortés

| Puerto Cortés |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Puerto Cortés
 Koordinaatit: 15.8431°N, 87.9342°W 
Valtio:  Honduras
Departementti:  Cortés
Uusi nimi intiaanikylälle (Puerto Caballos):  1524
Uusi nimi (Puerto Cortés):  1869
Kunta (kaupunki) perustettu:  1882
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  390,60 km²
Väkiluku (2013)  ():  59 676
 
 https://ampuertocortes.hn/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Puerto Cortés on kunta ja satamakaupunki Hondurasin luoteisosassa Cortésin departementissa, Karibianmeren Hondurasinlahden rannalla. Kaupungin väkiluku oli 59 676 (VL2013).
Vuonna 1524 kapteeni Gil González Dávila nimesi kylän nimellä Puerto Caballos (’hevosten satama’) alkuperäisasukkaiden olemassa olleen asutuksen paikalle, joka nykyään tunnetaan kaupunginosana tai asuinalueena nimellä Cienaguita. Nimen Puerto Caballos pohjana sanotaan olleen oli myrsky, jonka johdosta neljästä seudulle saapuneesta espanjalaisesta laivasta jouduttiin 17 hevosta 50:stä heittämään mereen.
Vuonna 1539 konkvistadori Pedro de Alvarado saapui Puerto Caballosiin yli 200 ihmisen seurueen kanssa. Hän raivautti tien Puerto Caballoksesta sisämaahan Sulan laaksoon, jonne hän perusti kaupungin nimellä San Pedro de Puerto Caballos. Nykyisin paikkakunta tunnetaan aluekeskuksena ja Hondurasin toiseksi suurimpana kaupunkina nimellä San Pedro Sula.
Vuonna 1869 Puerto Caballos nimetään uudelleen Puerto Cortésiksi. Vuonna 1882 Puerto Cortés sai kunnan (kaupungin) aseman.
Ilmastollisesti Puerto Cortés kuuluu trooppiseen ilmastoon. Vuoden keskilämpötila on 25,0 °C °C. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 2 507 millimetriä. Sadetta saadaan ympäri vuoden, helmi-huhtikuussa on puolestaan vähäsateisinta.
Puerto Cortésin satama on Hondurasin suurin ja Väli-Amerikan suurimpia merisatamia ja ainoa syväsatama. Vuonna 2022 sataman kautta kulki yhteensä 12,4 tonnia merirahtia, josta konttiliikenteen osuus oli 768 811 TEU:ta (4,7 milj. tonnia). Laivakäyntejä oli 1 564 kappaletta.
Näkymä Puerto Cortésin vapaasatamaan.
Rantanäkymä.
Turistirantaa.
Silta.
Ilmajohtojen viidakkoa kaupunkikuvassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puerto Cortés Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  NARA
Terry Callier

| Terry Callier |
| --- | --- |
 Terry Callier Flow-festivaaleilla Helsingissä 2007.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Terrence Orlando ”Terry” Callier
Syntynyt: 24. toukokuuta 1945 (ikä 79) Chicago, Illinois
Kuollut: 27. lokakuuta 2012 (67 vuotta) Chicago, Illinois
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Tyylilajit:  jazz, soul ja kansanmusiikki
Soittimet:  kitara ja akustinen kitara
Levy-yhtiöt:  Cadet Records ja Elektra Records 
Aiheesta muualla
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Terrence Orlando ”Terry” Callier (24. toukokuuta 1945 Chicago, Illinois – 27. lokakuuta 2012 Chicago, Illinois) oli yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä, joka yhdisteli musiikissaan folkia, bluesia ja jazzia.
Callier aloitti 12-vuotiaana laulamisen doo-wop-yhtyeissä. Jo 17-vuotiaana hän levytti Chess Recordsille. Hän kuitenkin valitsi musiikkiuran sijaan koulun. Collegessa hän sai folk-innostuksen ja alkoi Bob Dylanin ja Fred Neilin kaltaisten laulaja-lauluntekijöiden innoittamana kiertää klubeja kitara kädessään. Myös jazz-saksofonisti John Coltrane oli suuri vaikuttaja, vaikka tämän hurmoksellisen esiintymisen näkeminen saikin Callierin epäilemään omaa intohimoaan musiikkia kohtaan.
Callierin ensialbumi The New Folk Sound of Terry Callier valmistui jo vuonna 1965, mutta sen julkaisu venyi vuoteen 1968. Callier julkaisi vielä viisi albumia vuosina 1972–1979, mutta vetäytyi 1980-luvun alussa alalta.
1990-luvulle tultaessa Callierin ura sai kuitenkin yllättävää nostetta Isosta-Britanniasta, missä hänen kappaleensa olivat saaneet suosiota klubisoitossa. Hänet irtisanottiin päivätyöstään tietokoneohjelmoijana, kun hänen toinen ammattinsa muusikkona paljastui. Paluualbumi TimePeace ilmestyi vuonna 1998.
Callier teki yhteistyötä Beth Ortonin kanssa Best Bit -EP:llä (1997). Vuonna 2006 hän lauloi Massive Attackin kappaleella ”Live with Me”.
Suomessa Callier esiintyi kerran: Flow-festivaaleilla Helsingissä elokuussa 2007.
Lokakuussa 2012 Callier menehtyi kotonaan pitkäaikaiseen sairauteen.
Diskografia

The New Folk Sound of Terry Callier (1968)
Occasional Rain (1972)
What Color Is Love (1973)
I Just Can’t Help Myself (1975)
Fire on Ice (1978)
Turn You to Love (1979)
TC in DC (live, 1996)
TimePeace (1998)
Essential, The Very Best of... (kokoelma, 1998)
First Light: Chicago 1969–1971 (kokoelma, 1998)
LifeTime (1999)
Live at Mother Blues: 1964 (live, 2000)
Alive (live, 2001)
Speak Your Peace (2002)
Total Recall (remix-kokoelma, 2003)
Lookin’ Out (2005)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Terry Callier Wikimedia Commonsissa
Terry Callier Myspacessa (englanniksi)
Terry Callier levy-yhtiön sivuilla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Yhdysvallat  Tšekki 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  IdRef
1. tammikuuta

1. tammikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden ensimmäinen päivä. Vuodesta on jäljellä 364 päivää (karkausvuonna 365 päivää).
1. tammikuuta vietetään laajalti uudenvuodenpäivää. Suomessa 1. tammikuuta on virallinen vapaapäivä. Suomalaisen kalenterin mukaan kenelläkään ei ole virallista nimipäivää 1. tammikuuta.
Nimipäivät

ortodoksinen kalenteri: Vasili, Vilho, Pasi
Kuolleita

898 – Eudes, (Pariisin kreivi Odo), frankkien kuningas (s. n. 860)
1559 – Kristian III, Tanskan ja Norjan kuningas (s. 1503)
1748 – Johann Bernoulli, sveitsiläinen matemaatikko (s. 1667)
1782 – Johann Christian Bach, saksalainen säveltäjä (s. 1735)
1800 – Louis-Jean-Marie Daubenton, ranskalainen naturalisti (s. 1716)
1817 – Martin Klaproth, saksalainen kemisti (s. 1743)
1894 – Heinrich Hertz, saksalainen fyysikko (s. 1857)
1953 – Hiram King Williams (”Hank Williams”), yhdysvaltalainen kantrilaulaja (s. 1923)
1972 – Maurice Chevalier, ranskalainen näyttelijä ja laulaja (s. 1888)
1975 – Kalle Anttila, suomalainen painija (olympiavoittaja) (s. 1887)
1976 – Yrjö Kallinen, suomalainen osuustoimintamies, poliitikko ja ministeri (s. 1886)
1978 – Alma Raatikainen, suomalainen kirjailija (s. 1916)
1992 – Grace Hopper, yhdysvaltalainen ohjelmoija (Cobol-ohjelmointikielen ”äiti”) (s. 1906)
1994 – Cesar Romero, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1907)
1995 – Wigner Pál Jenő (”Eugene Wigner”), vuoden 1963 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut unkarilaissyntyinen fyysikko (s. 1902)
1997 – Townes Van Zandt, yhdysvaltalainen kantrimuusikko (s. 1944)
2001 – Kirsti Lagerspetz, suomalainen psykologian professori (s. 1932)
2004 – Mikko Juva, suomalainen arkkipiispa (s. 1918)
2009 – Aarne Arvonen, kuollessaan Suomen vanhin henkilö (s. 1897)
2015 – Ulrich Beck, saksalainen sosiologi (s. 1944)
2017 – Derek Parfit, englantilainen filosofi (s. 1942)
2018 – Pertti Kaijanlaakso, suomalainen nyrkkeilijä (s. 1949)
2018 – Jon Steuer, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1984)
2019 – Juri Artsutanov, venäläinen insinööri (s. 1929)
2020 – Jaap Schröder, alankomaalainen viulisti, kapellimestari ja pedagogi (s. 1925)
2021 – Matti Piipponen, suomalainen oopperalaulaja ja professori (s. 1937)
2022 – Otto Wahlgren, suomalainen tekniikantutkija ja professori (s. 1927)
2023 – Kadri Mälk, virolainen kuvataiteilija ja korumuotoilija (s. 1958)
2023 – Lise Nørgaard, tanskalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1917)
2024 – Niklaus Wirth, sveitsiläinen tietojenkäsittelyteoreetikko (Pascal) (s. 1934)
Juhlapäiviä

Gregoriaanista kalenteria käyttävissä maissa vietetään uudenvuodenpäivää, jota juhlistetaan keskiyöllä (klo 0.00) järjestettävin ilotulituksin.
Wienin filharmonikkojen uudenvuoden konsertti
Haitin itsenäisyyspäivä
Kiinan tasavallan perustamispäivä
Sudanin itsenäisyyspäivä
Kuuban vapautuspäivä
Slovakian tasavallan perustamispäivä
Kwanzaa (tai Kwanza) -juhlan viimeinen päivä
Ortodoksisella kirkolla Herran ympärileikkaus sekä pyhän Basileios Suuren muistopäivä, keskisuuri juhla
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 1. tammikuuta: |  |
:  Uudenvuodenpäivä, kansallinen vapaapäivä useissa maissa  Maailman kauppajärjestön logo 45 eaa. – Juliaaninen kalenteri astui Julius Caesarin päätöksellä voimaan.  1823 – Unkarilainen runoilija ja kapinallinen Sándor Petőfi syntyi.  1966 – Laulaja ja näyttelijä Veeti Kallio syntyi.  1995 – Suomi, Ruotsi ja Itävalta liittyivät Euroopan unioniin.  1995 – Maailman kauppajärjestö aloitti toimintansa.  2002 – Euro korvasi kansallisen valuutan Suomessa ja 11 muussa EU:n jäsenvaltiossa.  
Katso myös: kalenteri ~ 31. joulukuuta, 2. tammikuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Orava

| Orava |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Oravamaiset jyrsijät Sciuromorpha
Heimo::  Oravat Sciuridae
Alaheimo::  Sciurinae
Suku::  Sciurus
Laji::  vulgaris
Kaksiosainen nimi
 Sciurus vulgaris  Linnaeus, 1758 
 Oravan levinneisyys.
Katso myös
   Orava Wikispeciesissä   Orava Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Orava (Sciurus vulgaris) on jyrsijöiden lahkoon kuuluva nisäkäslaji. Oravaa esiintyy Euraasian pohjoisosien metsissä ja suurimmassa osassa Eurooppaa.
Aikuinen orava painaa keskimäärin noin 300 grammaa ja on häntineen noin 35 senttimetriä pitkä. Sen turkin vatsapuoli on vaalea, ja muualta se on tummempi, joskin väritys vaihtelee paljon yksilöiden ja populaatioiden välillä. Talvisin pohjoisten alueiden oravat kasvattavat vaaleanharmaan talviturkin.
Orava kiipeilee puunrungolla taitavasti. Orava on sekasyöjä, jonka suosikkiruokaa ovat kuusensiemenet ja muut siemenet. Orava ei horrosta talvella vaan asustaa lämpimässä talvipesässään ja syö kätköihin keräämiään siemeniä.
Orava tekee keväällä ja alkukesällä yhden tai kaksi poikuetta, joissa on keskimäärin viisi poikasta. Luonnossa oravat elävät korkean kuolleisuuden vuoksi tavallisesti korkeintaan 2–4-vuotiaiksi. Oravan luontaisia vihollisia ovat etenkin näätä ja kanahaukka. Liikenne aiheuttaa oravakuolemista noin puolet.
Etymologia

Sana orava tulee nykykäsityksen mukaan kantauralilaisen kielen sanasta ora, joka saattoi viitata myös puuhun.
Anatomia ja fysiologia > Koko

Aikuinen orava painaa 200–400 grammaa, suurin alalaji iberianorava yli 500 grammaa. Koiras ja naaras ovat useimmissa populaatioissa samankokoisia. Pituudeltaan orava on nenästä hännäntyveen 18–24 senttimetriä. Oravalla on 14–19-senttinen tuuhea häntä, joka näyttää kärkikarvojensa johdosta viitisen senttiä pidemmältä.
Anatomia ja fysiologia > Turkki

Oravayksilöiden ulkonäkö vaihtelee enemmän kuin useimmilla nisäkäslajeilla, etenkin karvan värin suhteen. Suomalaiset oravat jaetaan värin perusteella tummanharmaisiin ja mustahäntäisiin kuusioraviin, punertavanruskeisiin ja punahäntäisiin mäntyoraviin sekä ruskeahäntäisiin oraviin. Lisäksi esiintyy näiden värimuotojen välimuotoja. Kuusioravia on eniten Itä-Suomessa ja mäntyoravia Lapissa. Muualla Euraasiassa oravat voivat olla esimerkiksi punertavampia tai mustempia kuin Suomessa.
Leukistisia (vaaleita) ja melanistisia (mustia) oravia esiintyy jonkin verran. Albiinot ovat harvinaisia. Mustaa värimuotoa tavataan erityisesti Etelä-Euroopassa ja eräillä saarilla, kuten Viron Saarenmaalla ja Hiidenmaalla.
Oravan turkin vatsapuoli on kermanvärinen tai valkea. Pään, selän ja hännän väritys vaihtelee huomattavasti yksilöiden välillä. Fennoskandianorava vaihtaa talveksi paksun vaaleanharmaan talviturkin. Karvanvaihdon ajankohta vaihtelee ilmaston mukaan. Hännän karva vaihtuu vain kerran vuodessa syksyisin. Talvella oravalla on myös korvatupsut, mutta kesällä sen korvat ovat pyöreät.
Anatomia ja fysiologia > Hampaat

Oravalla on yhteensä 22 hammasta. Sillä on kaksi vahvaa etuhammasta sekä ylä- että alaleuassa. Etuhampaat ovat talttamaisia, ja kiille peittää niitä vain etupuolelta, joten ne pysyvät terävinä. Kulmahampaita oravalla ei ole. Maitohampaat vaihtuvat pysyviin hampaisiin 4–5 kuukauden iässä. Oravan etuhampaat kasvavat koko oravan eliniän ajan, mutta poskihampaat eivät. Orava käyttää etuhampaitaan käpyjen ja pähkinöiden avaamiseen ja poskihampaitaan ruoan hienontamiseen. Oravan puruvoima on sen kokoon nähden huomattavan suuri, lähes 500 kilogrammaa neliösenttimetriä kohti.
Anatomia ja fysiologia > Liikkuminen

Oravalla on vahvat jalkalihakset, ja se pystyy hyppäämään pituutta useita metrejä ja korkeuttakin puolitoista metriä. Orava on erinomainen kiipeilijä. Sen jalat kiertyvät, minkä ansiosta orava pystyy liikkumaan puunrunkoa pitkin yhtä helposti kaikkiin suuntiin niin, että varpaiden terävät kynnet ovat aina suuntautuneet ylöspäin. Orava pystyy kiipeämään paitsi puissa myös esimerkiksi kerrostalon seinää ylöspäin. Sileään pintaan se ei kuitenkaan pysty tarttumaan.
Orava käyttää häntäänsä tasapainottajana kiipeillessään ja juostessaan sekä kantopinnan kasvattajana hypätessään. Kylmällä ilmalla orava voi kietoutua häntänsä sisään. Orava myös kommunikoi häntänsä asennoilla. Esimerkiksi kiihtyessään orava heiluttaa häntäänsä nopeasti edestakaisin.
Anatomia ja fysiologia > Lisääntymiselimet

Oravanaaraan kohtu haarautuu emättimen jälkeen kahdeksi haaraksi, joiden päässä on kaksi munasarjaa. Rintarauhasia ja nisiä on kahdeksan.
Anatomia ja fysiologia > Aistit

Oravan näkökenttä on laaja, ja se näkee eri suuntiin tarkasti ja pitkälle joutumatta liikuttamaan päätään. Orava näkee kuitenkin vain kaksivärisesti, eikä se erota punaista väriä. Myös oravan hämäränäkö on ilmeisesti suhteellisen heikko. Oravan silmän linssissä on kellertävää pigmenttiä, joka vähentää auringonvalon heijastuksia, voimistaa värien kontrastia ja suojaa silmää ultraviolettisäteilyltä aurinkolasien tapaan.
Oravan hajuaisti on erinomainen. Se käyttää hajuaistiaan erottamaan syömäkelpoiset asiat syömäkelvottomista ja tunnistamaan toisensa. Suurten korviensa ansiosta orava kuulee tarkasti ja paljon korkeampia ääniä kuin ihminen. Oravan päässä ja muuallakin kehossa kasvaa tuntokarvoja, joilla se aistii lähiympäristöään.
Levinneisyys ja elinympäristö

Orava on euraasialainen laji, jonka levinneisyysalue ulottuu Atlantin rannikolta pohjoisen Euraasian yli Tyynenmeren pohjoisrannikolle Kamtšatkan niemimaalle ja Hokkaidōn saarelle. Euroopassa oravaa esiintyy luontaisesti lähes kaikkialla paitsi Pyreneiden niemimaan lounaisosissa, Italian eteläosissa, Välimeren saarilla, Ukrainan ja Venäjän eteläosissa sekä Kuolan niemimaan pohjoisosissa. Oravaa on istutettu Britteinsaarille, Kaukasukselle, Kazakstaniin, Kirgisiaan sekä Karibialle Saint Kitts ja Nevisiin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa amerikkalainen harmaaorava on lähes syrjäyttänyt eurooppalaisen oravan.
Oravia elää monenlaisissa metsissä aina kolmen kilometrin korkeuteen merenpinnasta. Oravia elää havumetsien lisäksi lehti- ja sekametsissä, puistoissa, puutarhoissa ja pienissäkin havumetsiköissä.
Elintavat > Elinpiiri ja pesä

Oravan elinpiiri vaihtelee alueellisesti huomattavan paljon muutamasta hehtaarista yli sataan hehtaariin. Oravat elävät enimmäkseen yksin. Naaras elää kuitenkin perhekunnassa muutaman kuukauden ajan vuodesta, sillä poikaset pysyvät emonsa seurana vielä vieroituksen jälkeenkin.
Orava rakentaa useita lähes pallon muotoisia pesiä liikkumisalueensa sisälle. Pesät sijaitsevat korkeissa puissa, yleensä kuusen tai männyn oksilla, mutta myös linnunpöntöt käyvät. Orava voi tehdä pesänsä myös rakennuksen vintille. Sisältä orava vuoraa pesät naavalla, ruoholla, sammalilla, lehdillä ja muilla täytteillä.
Talvella orava rakentaa itselleen lämpimän ja suljettavan pesän, jossa se viettää suuren osan vuorokaudesta. Orava ei horrosta tai nuku talviunta. Ruokaa se saa syksyllä keräämistään varastoista, jotka se löytää talvella muistinsa ja hajuaistinsa avulla.