stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pergamos (Kreeta)
Maantiede

Pergamoksen kaupunki sijaitsi Kreetan länsiosissa. Servius sanoo sen sijainneen lähellä Kydoniaa, ja myös Plinius vanhempi mainitsee sen Kydonian yhteydessä. Kaupunki sijoitetaan Kolymvárin lounaispuolella sijaitsevalle kukkulalle, jossa nykyisin sijaitsee Pyhän Irenen luostari (Moní Agías Eirínis). Sijainti on kuitenkin epävarma. Pseudo-Skylaksin mukaan nykyisellä Rodopóksen niemellä sijainnut Diktynnan temppeli eli Diktynnaion olisi ollut Pergamoksen alueella.
Historia

Pergamoksen kaupungilla esitettiin olleen mytologiaan kytkeytynyt alkuperä, ja se olisi perustettu heti Troijan sodan jälkeen. Sen katsottiin saaneen nimensä Troijan samannimisestä linnavuoresta. Vergiliuksen mukaan kaupungin perusti Aineias, Velleius Paterculuksen mukaan Agamemnon ja Serviuksen mukaan Agamemonin hallussa olleet troijalaiset vangit. Varmuudella kaupunki oli olemassa arkaaiselta roomalaiselle kaudelle.
Spartalaisen lainsäätäjä Lykurgoksen sanotaan kuolleen Pergamoksessa, ja hänen hautaansa näytettiin siellä vielä Aristoksenoksen aikana.
Kabardit

| Kabardit |
| --- | --- |

Väkiluku:  1 000 000
Asuinalueet:  Venäjä (Kabardi-Balkaria, Karatšai-Tšerkessia) Turkki
Kielet:  Kabardin
Uskonnot:  Sunnalaisuus
Kabardit ovat Kaukausuksen pohjoisosissa Kabardi-Balkariassa ja Karatšai-Tšerkessiassa asuva kansa. Kabardit olivat alun perin adygeiden itäinen heimo ja osa heistä mieltää itsensä yhä tällä tavoin. He puhuvat kabardin kieltä. Kabardiyhteisöjä asuu maastamuuton seurauksena myös Turkissa, Jordaniassa, Syyriassa ja Saudi-Arabiassa. Venäjällä kabardeja asuu 443 000 ja Turkissa 550 000. Turkin kabardit asuvat lähinnä Kayserin lähistöllä.  Suurin osa kabardeista on sunnalaisia.
Kabardit olivat Kabardi-Balkarian alueen ensimmäisiä tunnettuja asukkaita ja tulivat sinne lännestä. Heidät mainitaan nimillä zigei ja zikhi lähteissä, jotka ajoittuvat ajanlaskun 500 ensimmäiselle vuodelle. Ensimmäisellä vuosisadalla kreikkalainen maantieteilijä Strabon kirjoitti zigei-kansasta, joka asui Gorgippeian  tuolla puolen. Strabon kuvasi zigeiden aluetta satamattomaksi ja vuoristoiseksi, ja kertoi heidän ansaitsevan elantonsa merirosvouksella ja ryöstöretkillä aina Mustanmeren rannikon siirtokuntiin asti. Rooman valtakunnan historiassa zikhit mainitaan ensimmäisen kerran 200-luvulla.
1200-luvulla alueelle saapuneet mongolit kutsuivat heitä nimellä jerkei, joka tarkoittaa "tien tukkivaa", "vastuksena olevaa". Mongolit eivät kutsuneet pelkästään kabardeja jerkeiksi, vaan se oli yleisnimitys pohjois-Kaukasiassa asuville kansoille. 1400-luvun matkakirjailijan Giosofat Barbaron teoksessa heidät mainitaan nimellä Cheuerthei. Jerkein venäjänkielisestä versiosta tuli aikanaan länsi-Euroopassa kaikista adygei-kansoista käytetty yleisnimi tšerkessit.
Kabardien alueeksi määriteltiin Kaspianmereen laskevan Terek-joen rannat. 1400-luvulla Terekin läntisen osan aluetta kutsuttiin Iso-Kabardiaksi ja itäistä osaa Pieneksi Kabardiaksi. Näitä nimityksiä käytettiin vielä 1800-luvulla.
Lue myös

Kabardia, kabardeille kuulunut historiallinen valtio.
Oleros

| Oleros> Ὤλερος.Sijainti |
| --- | --- |
 Oleros
Koordinaatit:  35°4′14″N, 25°42′51″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Meseléroi, Ierápetra, Lasíthi, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kreeta
Oleros (m.kreik. Ὤλερος, Ōleros, lat. Olerus) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Meseléroin kylän paikalla.
Maantiede

Oleroksen kaupunki sijaitsi Kreetan itäisissä sisäosissa. Se oli rakennettu samalle kukkulalle, jossa nykyisin sijaitsee Meseléroin kylä. Sen korkeus on noin 360 metriä merenpinnasta laskettuna. Oleroksesta pohjoiseen saaren pohjoisrannikolla sijaitsi Istronin kaupunki ja etelään etelärannikolla Hierapytnan kaupunki.
Historia

Oleroksen kaupunki oli olemassa klassiselta roomalaiselle kaudelle, ja paikka saattoi olla asuttu jo arkaaisella kaudella. Viimeistään hellenistisellä kaudella kaupunki oli Hierapytnan alaisuudessa. Knossoksen ja Lyktoksen välisessä kamppailussa Oleros oli Lyktoksen puolella.
Kirjallisuudessa Oleroksen mainitsee lähinnä Stefanos Byzantionlainen. Se nimi esiintyy myös eräässä Delfoin theorodokhoksiin liittyvässä piirtokirjoituksessa. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Ōlerios (Ὠλέριος).
Nykyisen Meseléroin kylän nimi palautuu antiikin aikaisen kaupungin nimeen.
Rakennukset ja löydökset

Oleroksessa oli Athene Olerialle omistettu temppeli, joka tunnettiin kulttikuvastaan.
Good Charlotte (albumi)

| Good Charlotte Good Charlotte |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. syyskuuta 2000
 Tuottaja(t): Don Gilmore
 Tyylilaji: pop-punk
 Kesto: 46.44
 Levy-yhtiö: Epic Records
Good Charlotten muut julkaisut
|   | Good Charlotte 2000 | The Young and the Hopeless 2002 |
Good Charlotte on punkbändi, Good Charlotten ensimmäinen albumi, joka julkaistiin 26. syyskuuta 2000.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | "Little Things" | 3.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | "Waldorfworldwide" | 3.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | "The Motivation Proclamation" | 3.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | "East Coast Anthem" | 2.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | "Festival Song" | 3.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | "Complicated" | 2.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | "Seasons" | 3.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | "I Don't Wanna Stop" | 2.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | "I Heard You" | 2.43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | "Walk By" | 2.42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | "Let Me Go" | 3.01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | "Screamer" | 3.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | "Change" / "Thank You Mom" | 8.38 |  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Good Charlotte (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Cardiology

| Cardiology Good Charlotte |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2009–2010
 Julkaistu: 2. marraskuuta 2010
 Tuottaja(t): Don Gilmore
 Tyylilaji: pop-punk, vaihtoehtorock
 Kesto: 46.52
 Levy-yhtiö: Capitol
Listasijoitukset
  Billboard 200: 31.
Good Charlotten muut julkaisut
| Greatest Remixes 2008 | Cardiology 2010 | Greatest Hits 2010 |
Cardiology on Good Charlotten viides studioalbumi, joka julkaistiin Yhdysvalloissa 2. marraskuuta ja Suomessa 3. marraskuuta 2010.
3. joulukuuta 2008 Kerrang!-lehti kirjoitti, että Good Charlotte julkaisee viidennen studioalbuminsa "Cardiology" vuonna 2009. Joel Madden kertoi, että he ovat jo kirjoittaneet 20 laulua albumille ja he palaavat takaisin heidän pop-punk -tyyliin.
Albumin tuottajaksi valittiin alun perin Howard Benson, joka tunnetaan myös menestysalbumeista, kuten My Chemical Romancen "Three Cheers for Sweet Revenge" ja The All-American Rejectsin "Move Along". Hänet kuitenkin vaihdettiin Don Gilmoreen, joka on tuottanut albumeita mm. Linkin Parkille sekä kaksi aiempaa Good Charlotten albumia.
Ennen albumin julkaisua Good Charlotte esitti Eurooppa-kiertueellaan yhden uuden kappaleen tulevalta albumilta. Kappaleen nimi on Like It's Her Birthday, ja se on myös albumin ensimmäinen single. Single julkaistiin virallisesti 23. elokuuta 2010. Itse albumi ylsi Yhdysvaltain Billboard 200 -listan sijalle 31.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Introduction to Cardiology | Benji Madden | B. Madden | 0.47 |  |  |  |  |  |
| 2. | Let the Music Play | B. Madden, Joel Madden, Don Gilmore | B. Madden | 4.12 |  |  |  |  |  |
| 3. | Counting the Days | B. Madden, J. Madden | B. Madden, John Feldmann | 2.51 |  |  |  |  |  |
| 4. | Silver Screen Romance | B. Madden, J. Madden, Gilmore | B. Madden | 3.10 |  |  |  |  |  |
| 5. | Like It's Her Birthday | B. Madden, J. Madden, Gilmore | B. Madden | 3.30 |  |  |  |  |  |
| 6. | Last Night | B. Madden, J. Madden, Gilmore | B. Madden, Gilmore | 3.40 |  |  |  |  |  |
| 7. | Sex On the Radio | B. Madden, J. Madden, Sam Hollander, Dave Katz | B. Madden | 3.16 |  |  |  |  |  |
| 8. | Alive | B. Madden, J. Madden, Gilmore | B. Madden | 3.14 |  |  |  |  |  |
| 9. | Standing Ovation | B. Madden, J. Madden, Feldmann | B. Madden, Feldmann | 3.39 |  |  |  |  |  |
| 10. | Harlow's Song (Can't Dream Without You) | J. Madden, B. Madden, Luke Walker | J. Madden | 3.34 |  |  |  |  |  |
| 11. | Interlude: The Fifth Chamber |  | B. Madden, J. Madden, Gilmore | 1.29 |  |  |  |  |  |
| 12. | 1979 | B. Madden, J. Madden | B. Madden, Matt Squire | 2.59 |  |  |  |  |  |
| 13. | There She Goes | B. Madden, J. Madden, Noel Fisher | B. Madden, Fisher | 3.22 |  |  |  |  |  |
| 14. | Right Where I Belong | B. Madden, J. Madden | B. Madden, Squire | 3.52 |  |  |  |  |  |
| 15. | Cardiology | B. Madden, J. Madden, Walker | B. Madden | 2.56 |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Metacritic: 50/100
Allmusic:
The A.V. Club: D
Entertainment Weekly: C
Rolling Stone:
Rhytion

| Rhytion> Ῥύτιον.Sijainti |
| --- | --- |
 Rhytion
Koordinaatit:  35°0′37″N, 25°10′13″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Rotási, Archánes-Asteroúsia, Iraklion, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kreeta
Rhytion (m.kreik. Ῥύτιον, lat. Rhytium) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Archánes-Asteroúsian kunnan alueella lähellä nykyistä Rotásin kylää.
Maantiede

Rhytionin kaupunki sijaitsi Kreetan eteläisissä sisäosissa nykyisin Mesarán tasankona tunnetun tasangon kaakkoislaidalla itäkaakkoon Gortynistä ja lounaaseen Priansoksesta. Kaupungin akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi nykyisin nimellä Kefála tai Rotasaní Kefála tunnettu kukkula, joka sijaitsee heti Rotásin kylän eteläpuolella, ja jonka huipulla sijaitsee Pyhän Eumenioksen (Ágios Efménios) kirkko.
Historia

Rhytionin kaupunki oli olemassa ainakin arkaaiselta roomalaiselle kaudelle. Varhaisin maininta kaupungista on kuitenkin jo Homeroksen Iliaan Laivaluettelossa. Antiikin aikana Rhytion oli Strabonin mukaan Gortynin alaisuudessa. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Rhytieus (Ῥυτιεύς).
Rakennukset ja löydökset

Kefálan kukkulalla on joitakin jäänteitä antiikin aikaisesta kaupungista. Kukkulan ympäristöstä ja alempaa laaksosta on löydetty hautoja geometriselta kaudelta roomalaiselle kaudelle. Erääseen suureen geometrisen kauden hautaan oli haudattu yli 40 henkeä. Haudoista on tehty paljon esinelöytöjä, jotka ovat Iraklionin arkeologisessa museossa. Niihin lukeutuu kulta- ja hopeakoruja, rautaisia aseita ja keramiikkaa sekä sarkofagi.
Joensuun kirkko

| Joensuun kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Papinkatu 2, Joensuu
Koordinaatit:  62°35′41″N, 029°45′11″E
Seurakunta:  Joensuun seurakunta
Rakentamisvuosi:  1903
Suunnittelija:  Josef Stenbäck
Materiaali:  punatiili
Istumapaikkoja:  900
Tyylisuunta:  uusgotiikka ja jugend
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joensuun kirkko on Joensuun evankelis-luterilaisen seurakunnan pääkirkko.
Kirkko sijaitsee Pielisjoen rannalta kohoavalla pienellä kumpareella. Se on Joensuun vanhimman, Claës Wilhelm Gyldénin vuonna 1848 laatiman asemakaavan kaupunkikuvallisesti keskeisen puistoakselin eteläisenä päätteenä. Pohjoisena päätteenä on ortodoksinen Pyhän Nikolaoksen kirkko.
Historiaa

Samalla kumpareella on ollut kirkkoja ennen nykyistä kirkkoa. Ensimmäinen väliaikainen kirkko rakennettiin 1851, ja se oli käytössä vuoteen 1864. Se oli tehty muuttamalla Louhelan tilan puinen päärakennus suorakaiteen muotoiseksi pitkäkirkoksi. Toinen kirkko, sekin väliaikaiseksi tarkoitettu, rakennettiin 1864 intendentinkonttorin ja August Bomanin suunnitelmien mukaan. Se oli lyhyillä poikkisakaroilla varustettu pitkäkirkko, ja se purettiin nykyisen kirkon valmistuttua.
Joensuun kirkon on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck vuonna 1900. Kirkko valmistui vuonna 1903. Pääosin punatiilinen kirkko on tyyliltään jugendvaikutteista uusgotiikkaa. Julkisivuilla on koristerappauksia. Kaupunkikuvallisesti tärkeimmälle, Kirkkokadun puistoakselin suuntaan avautuvalle julkisivulle muodostuu kahden epäsymmetrisen tornin luoma jännite. Runkohuoneen koilliskulman 50 metriä korkea päätorni toimii kellotornina, jossa on kolme Saksassa vuonna 1903 valettua kelloa. Matalamman luoteistornin suojissa ovat urut. Kolmas torni sijaitsee kaakkoispuolella.
Sisätila on kolmilaivainen. Tähtiholvien koristeluna on jugendornamentiikkaa. Alttaritaulu vuodelta 1910 on Ilmari Launiksen maalaama. Kirkon näyttävät katto- ja seinämaalaukset ovat August Grönroosin ja kirkon lasimaalaukset Antti Salmenlinnan käsialaa.
Kirkon satavuotisjuhlaa varten kirkko peruskorjattiin vuosina 2001–2002. Korjauksen suunnitteli Arkkitehtitoimisto Esa Piirainen.
Kirkko arkkitehtonisena ja koristemaalauksellisena kokonaisuutena

Joensuun evankelis-luterilainen kirkko on kokonaisuutena kiinnostava esimerkki aikansa tuotteliaimman kirkkoarkkitehdin Josef Daniel Stenbäckin (1854–1929) tuotannosta.
Nykyisen kirkon rakentamiseen tähtäävä hanke käynnistettiin vuonna 1896, mutta virallisesti hanke eteni vasta vuonna 1898, jolloin asetettiin kirkon rakennustoimikunta. Rakennustoimikunta kaavaili aluksi kirkon malliksi muun muassa Hangon uusgoottilaista tiilikirkkoa ja kirkkoarkkitehdiksi Hangon kirkon suunnitellutta arkkitehti Jac. Ahrenbergia, mutta päätyi lopulta tilaamaan kirkkosuunnitelmat arkkitehti Josef Stenbäckiltä.
Kirkkosalin sisätila on pohjakaavaltaan symmetrinen ja kolmilaivainen. Kirkon runkohuone jakaantuu 12 holviin, joista yhdeksän kattaa kirkkosalin päätilan, yksi kuorin, yksi sakariston yläpuolella sijaitsevien alkuperäisten urkujen koneiston vaatiman tilan sekä yksi nykyisten urkujen yläpuolella olevan tilan. Stenbäckille ominaiseen tyyliin kirkkosali on massaltaan lyhyt ja leveä ja tilaa hallitsee puurakenteinen, katettu saarnastuoli.
Stenbäckin arkkitehtuurille tyypilliset lainaukset goottilaisesta ja romaanisesta tyylistä osoittavat hänen olleen tietoinen Keski-Euroopassa vallinneesta kiinnostuksesta keskiaikaa kohtaan. Uusgoottilainen tyyli oli vakiinnuttanut asemansa erityisesti sakraalirakennusten tyylinä. Uusgoottilainen tyyli ja gotiikka koettiin selkeästi kristillisiksi tyyleiksi.
Kirkko arkkitehtonisena ja koristemaalauksellisena kokonaisuutena > Koristemaalaukset

Joensuun evankelis-luterilaisen kirkon kasvikoristeluidean innoittajaksi on vaikea osoittaa yhtä tiettyä tekijää. Vuosien 1900–1903 aikana rakennetussa Joensuun kirkossa yhdistyvät jugendajalle tyypilliset kasviaiheiset koristemaalaukset 1800-luvun lopun uusgoottilaiseen arkkitehtuuriin. Uusgoottilainen ulkoasu kätkee sisäänsä herbaariomaisen runsaslajisen kasvikoristelun, jonka kasviaiheet viittaavat jugendin tyyli-ihanteisiin. Maalausohjelman kasviaiheiden naturalistinen toteutus ei kuitenkaan kokonaisuudessaan noudata jugendtyylin edustamaa tyylittelevää muotokieltä. Vaikuttaa siltä, että Stenbäck olisi halunnut kokeilla Joensuun kirkon interiöörimaalauksissa kokonaan uudenlaista tyyliä ja kokonaisuutta. Mahdollisen tavoitteen voi nähdä myös poliittisena: interiöörin koristeaiheet ovat voineet viestittää kansallismielistä sanomaa, jolloin toistuvat viittaukset ylösnousemukseen, paratiisiin ja parempaan tulevaisuuteen sekä kasviaiheiden symbolisissa merkityksissä että kristillisissä symboleissa voidaan nähdä viittauksina itsenäisyysaatteeseen. Interiöörimaalausten taiteellisesta suunnitelmasta on tiettävästi vastannut arkkitehti Stenbäck ja maalausten toteuttamisesta Joensuussa vuodesta 1893 vuoteen 1906 vaikuttanut maalarimestari August Grönroos.
Joensuun kirkkoon toteutetut koristemaalaukset koostuvat kahdesta teknillisesti ja tyylillisesti itsenäisestä osasta, joiden rinnastuminen hämmästyttääkenen mukaan? kaksijakoisuudessaan. Kirkkosalin pylväisiin temperamaaleilla maalatut, harmaan sävyillä toteutetut kristilliset symbolit ovat tunnelmaltaan vastakkaisia verrattuna eteishallin, kirkkosalin ja kuorin kattoholveihin, kuivalle kalkkirappauspinnalle secco-tekniikalla maalattuihin kasvi- ja kasvustoaiheisiin, jotka ovat keveydessään ja hengittävyydessään ainutlaatuisia koristemaalauksia.
Kirkko arkkitehtonisena ja koristemaalauksellisena kokonaisuutena > Temperamaalausten kristilliset symbolit

Kirkkoarkkitehtuurissaan, luonnoksissaan ja toteutuneissa hankkeissaan Stenbäckillä oli tapana yhdistää arkkitehtonisiin elementteihin kristillistä symboliikkaa sekä tekstiotteita psalmeista ja Raamatusta. Hänen suunnittelemissaan kirkkointeriööreissä ja -tekstiileissä sekä muussa kirkollisessa esineistössä toistuvat samat kristilliset symbolit kuten valkeana kyyhkynä laskeutuva Pyhä Henki tai Kristusta kuvaava alfa ja omega -aihe sekä Pietariin viittaava avain- ja Paavaliin viittaava miekka-aihe.
Kirkkovuoden tapahtumiin viittaavia aiheita edustavat risti ja neljä naulaa -aihe, symboloiden Kristuksen sovitusta; Kristuksen kärsimyksiä, nöyryyttä ja rauhallisuutta kuvaava veronika tädyke -aihe; puhtauteen, Neitsyt Mariaan viittaava, viattomuutta sekä paratiisia ja iankaikkista elämää kuvaava lilja-aihe sekä Kristuksen Jerusalemiin ratsastuksen muistona palmunlehvä- sekä elämänpuu- ja tammenlehvä-aiheet. Juhannukseen ja Johannes Kastajaan viittaa kastetta symboloiva temperamaalaus kaksi kalaa ja ankkuri. Kuva-aihe on sijoitettu keskikäytävän oikealle reunalle kirkkosaliin astuttaessa, paikassa jossa kastemalja on monissa keskiaikaisissa kirkoissa sijainnut. Kasteen toimitus alkoi perinteisesti jo eteistilassa tai asehuoneessa, jonne kastettava symbolisesti jätti syntinsä.
Pääsiäisen ja juhannuksen väliin jäävät helatorstai ja helluntai. Viittauksen helatorstaihin eli Kristuksen taivaaseen astumisen muistojuhlaan, löytää läntisestä sivulaivasta, alttaria lähinnä olevasta holvista, jossa kilvoitusta, voittoa ja iankaikkista elämää symboloivat risti ja kruunu -temperamaalaukset. Helluntain eli Pyhän Hengen vuodatuksen symbolina on kuoriholvin keskiöön ja kirkkosaliin ensimmäisen, koivu-aiheella koristellun holvin keskiöön toteutettu auringon kehrää tai tulenliekkejä kuvaava aihe. Tulenliekit viittaavat Pyhän Hengen liekkiin ja Pyhän Hengen läsnäoloon. Liekit kuvaavat myös ihmisen ahdistusta, jonka Jumalan sytyttämä liekki puhdistaa. Holvien keskiötä kiertää koristenauha, jonka aiheina toistuvat tulenliekkien ohella lilja- ja veronika-aiheet sekä geometriset koristeraidat.
Alkuperäistä urkulehteriä lähinnä olevassa holvissa esiintyvät musiikkiin liittyvät symbolit, harppu, kuvaamassa kiitosta ja ylistystä sekä virsien säestysharppu, jonka kielet muodostavat Golgatan ristin. Kuoriin johtavan holvikaaren alla sijaitsevat ehtoolliskalkki ja Kristuksen orjantappurakruunu -aihe sekä IHS-, Iesus Hominum Salvator eli Jeesus ihmisten vapahtaja -aihe.
Urut

Kirkossa on kahdet urut. Vanhat urut ovat valmistuneet vuonna 1904. Ne sijaitsevat alttarin vasemmalla puolella olevalla parvella, saarnastuolin takana. Urut ovat Bror Axel Thulén suunnittelemat ja valmistamat pneumaattiset urut. Niissä on 25 äänikertaa ja kaksi sormiota sekä jalkio. Arkkitehti Stenbäck suunnitteli urkujen julkisivut ja ne liittyvät samattomasti kirkon muihin tyylipiirteisiin ja yksityiskohtiin.
Kun kirkon uudet urut valmistuvat vuonna 1969, Thule-urut jäivät paikoilleen, ja ne ovat nykyään soittokelvottomat.  Urkujen korjaaminen soittokelpoiseksi on mahdollista ja sitä on harkittu.
Vuonna 1969 valmistui kirkon uudet urut. Ne on sijoitettu kirkon takalehterille. Urut ovat Kangasalan Urkutehtaan valmistamat mekaaniset urut, ja niissä on 36 äänikertaa, kolme sormiota ja jalkio. Urkujen disposition on suunnitellut Tauno Äikää.  Urkujen julkisivun on suunnitellut Ensi Louhiluoto yhdessä urkutehtaan kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joensuun kirkko Wikimedia Commonsissa
Joensuun kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Joensuun kirkon esite (Arkistoitu – Internet Archive) (PDF)
Joensuun vanha kirkko. Kirkko purettiin 1904.
Sisäkuva Joensuun kirkosta
Näkymä parvelta alttarille päin.
Näkymä parvelta urkuparvelle päin.
Urkuparven vasen sivu.
Joensuun kirkon holviston koristekuviointia.
Vanhat urut, julkisivu lehterille päin
Vanhojen urkujen julkisivu alttarille päin.
Adiabaattinen prosessi

Adiabaattinen prosessi on lämpöoppiin liittyvä tapahtuma, jossa tutkittavan järjestelmän ja ympäristön välillä ei siirry lämpöä. Sisäenergian muutos adiabaattisessa prosessissa aiheutuu vain työn vaikutuksesta. Sisäenergiaa voidaan muuttaa esimerkiksi rajatun systeemin tilavuuden muutoksen avulla.
Ideaalikaasun adiabaattinen prosessi

Ideaalikaasun adiabaattiselle prosessille pätee
Missä P = paine, V = tilavuus, T = lämpötila ja γ = adiabaattivakio (ominaislämpökapasiteettisuhde). Yksiatomiselle ideaalikaasulle  γ = 5 / 3.
c_{P} on moolinen lämpökapasiteetti vakiopaineessa ja
 c_{V} moolinen lämpökapasiteetti vakiotilavuudessa.
 f on kaasun vapausasteiden lukumäärä (3 yksiatomiselle kaasulle, 5 kaksiatomiselle kaasulle).
Korpraalikunta

Korpraalikunta (saks. Korporalschaft) oli ennen vuotta 1915 keisarillisessa Saksassa sotilasyksikkö, joka koostui kahdesta ryhmästä.  Ryhmään kuului 1 jefreitteri ryhmänjohtajana ja 8 miestä. Joukkueeseen (saks. Zug) kuului neljä korpraalikuntaa. Korpraalikuntaa johti aliupseeri, jonka varhaisempi nimitys Saksassa oli vuoteen 1856 asti korpraali (saks. Korporal).
Englanninkielinen vastine termille oli corporal's guard, ”korpraalikaarti”.
Matala (kaupunki)

| Matala> Μάταλα |
| --- | --- |
 Antiikin Matalan akropolista.
Sijainti
 Matala
Koordinaatit:  34°59′36″N, 24°45′3″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Mátala, Faistós, Iraklion, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kreeta
Aiheesta muualla
  Matala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Matala (m.kreik. Μάταλα, myös Matalia, Ματαλία, Matalon, Ματαλόν, Metallon, Μέταλλον; lat. Matalum, Metallum) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Mátalan kylän paikalla.
Maantiede

Matalan poliksen kaupunkikeskus sijaitsi pienen lahden pohjukassa Kreetan etelärannikolla, noin kahdeksan kilometriä pohjoiseen saaren eteläisimmästä kärjestä Lithinon-niemestä. Strabon kuvaa kaupungin sijainneen 40 stadioninmittaa eli noin seitsemän kilometriä Faistoksesta ja 130 stadioninmittaa eli 24 kilometriä Gortynistä, joiden kummankin satamana se historiansa aikana toimi.
Matalan akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi nykyisin nimellä Kastrí tunnettu kalkkikivikukkula niemessä heti nykyisen Mátalan kylän lounaispuolella. Kaupunkikeskuksen kooksi on arvioitu ainakin yksi hehtaari. Matalan kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.
Vedenpinta kaupungin paikalla on noussut antiikin ajoista vähintään 1,5 metriä, joten osa muinaisjäänteistä on veden alla.
Historia

Matala toimi mahdollisesti Faistoksen satamana jo minolaisella kaudella eli Kreetan pronssikaudella sekä edelleen klassisella kaudella. Tuon aikaiseksi satamapaikaksi on kuitenkin ehdotettu myös hieman pohjoisempana sijannutta Amyklaionia, jonka arkeologinen kohde tunnetaan nykyisin nimellä Kommós. Sieltä on löydetty enemmän jäänteitä varhaisemmilta ajoilta.
Matalan asema itsenäisenä poliksena klassisella kaudella tunnetaan huonosti ja perustuu oletuksiin. Se oli itsenäinen polis ainakin varhaisella hellenistisellä kaudella, vaikkakin toimi varmuudella Faistoksen satamana viimeistään tuolloin. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Matalios (Ματἀλιος).
Gortynlaiset valtasivat Matalan sekä läheisen Lebenin noin vuonna 219 eaa. Sen jälkeen kun Faistos tuli Gortynin alaisuudeen 100-luvulla eaa., Matala ja Leben toimivat Gortynin satamina. Näin oli myös roomalaisella kaudella. Kaupungin ei tiedetä lyöneen omaa rahaa.
Kreikkalaisessa mytologiassa Matalan ja Kommóksen tienoilla sijaitsi paikka, johon osa Menelaoksen laivoista haaksirikkoutui paluumatkalla Troijan sodasta.