stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyyneleitä
Kappaleet

Kyyneleitä – 2.56
La Paloma – 2.46
Katja – 3.21
Luutnantinsydämiä – 2.49
Angelina – 2.57
Tatjana tanssii – 2.40
Kun taas kevät tuo – 2.53
Sinä yksin onnen toit – 2.51
Se oli niin kirkas kuu – 2.54
Käsi kädessä – 2.43
Från stjärnorns land – 3.02
Viimeisen kerran – 3.01
Rakas tuntematon – 3.12
Ruusut mi sulta sain – 3.05
Lausut jokaiselle armain – 3.03
Missä oot rakkahin – 2.49
Muistoja Pariisista – 2.48
Kun rakastaa – 2.44
Tuoksuvat tuomien valkoiset kukkaset – 3.05
Fenesta Che Lucivi – 3.20
Unhoita menneet – 3.16
Sua vailla – 2.39
Hyv' yötä vaan – 2.53
Puistotiellä – 2.49
Valkoinen lumme – 2.56
Kesän muistoja – 3.03
Kurjenkello

| Kurjenkello |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Kellokasvit Campanulaceae
Suku::  Kellot Campanula
Laji::  persicifolia
Kaksiosainen nimi
 Campanula persicifolia  L. 
Katso myös
   Kurjenkello Wikispeciesissä   Kurjenkello Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurjenkello (Campanula persicifolia) on heinäkuussa kukkiva kellokasvi. Sen jopa 5 cm:n levyiset kukat ovat tavallisesti sinisiä, mutta toisinaan tavataan myös hivenen punertavia tai jopa aivan valkoisia kukkia. Kurjenkellon kukat ovat kaksineuvoisia; kellot ovat ensin muutaman päivän toiminnallisesti hedekukkia ja seuraavat päivät emikukkia. Kurjenkellon tanakka, tavallisesti 30–70 senttimetrin (joskus jopa metrin) pituinen varsi on usein yksihaarainen. Kasvia tavataan metsissä, niityillä ja pientareilla. Kurjenkelloa viljellään joskus myös koristekasvina.
Kurjenkelloa tavataan Keski- ja Itä-Euroopassa. Suomessa ja Ruotsissa sen levinneisyys rajoittuu maiden eteläosiin.
Purppuranpunaisia kukkia
Valkoisia kukkia
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Kurjenkellon levinneisyys Suomessa.
Luontoportti: Kurjenkello (Campanula persicifolia)
Pohjolan kasvien pauloissa: Campanula persicifolia – kurjenkello
United States Department of Agriculture (USDA): Campanula persicifolia (englanniksi)
Plants for a Future
Kyösti Suokas

Kyösti Antero Suokas (s. 6. kesäkuuta 1958 Nurmijärvi) on helsinkiläinen varatuomari ja oli Rakennusliiton varapuheenjohtaja vuosina 2003–2019. Hän oli yli kymmenen vuotta työeläkevakuutusyhtiö Eteran hallituksen jäsen ja varapuheenjohtaja [lähde? ]. Lisäksi hän oli yli kymmenen vuotta työtuomioistuimen varajäsen. Suokas on työeläkeyhtiö  Ilmarisen hallituksen jäsen.
Suokas on työskennellyt Rakennusliitossa vuodesta 1987 lähtien, ensin lakimiehenä, jonka jälkeen pitkään vastaavana lakimiehenä. Hän on toiminut vuosia SAK:laisen ammattiyhdistysliikkeen asiantuntijana ulkomaiseen työvoimaan ja verotukseen liittyvissä kysymyksissä. Nuoruudessaan hän teki töitä rakennuksilla ja virkamiehenä.
Vuoden 2012 presidentinvaaleissa Suokas antoi tukensa vihreiden Pekka Haavistolle. Vuonna 2013 Suokas haki valtakunnansovittelijan virkaa.
Ktooniset jumalat

Ktooniset jumalat (m.kreik. khthōn, maa, maaperä) viittaa kreikkalaisessa mytologiassa maaperästä alkunsa saaviin maanalaisiin jumaluuksiin. Ktooniset jumalat liittyvät manalaan ja ennen kaikkea maan hedelmällisyyteen.
Ktooniset ja olympolaiset jumalat

Jotkut ktooniset kultit harjoittivat rituaaliuhreja. Kun uhrina oli eläin, se sijoitettiin joko kuoppaan (bothros) tai maanalaiseen kammioon (megaron), joskin joissakin kreikkalaisiissa ktoonisissa kulteissa käytettiin myös alttereita (bomos) "altar". Uhreja ei yleensä kulutettu polttamalla loppuun, vaan ne lähinnä kypsennettiin ja jaettiin palvojien kesken. Ktoonisia kultteja oli myös Kreikan ulkopuolella eivätkä ne kaikki harrastaneet rituaalisia uhrimenoja, tai vaihtoehtoisesti uhrasivat patsaita tai hedelmiä.
Vaikka Ktooniset jumalat yhdistettiinkin maaperän hedelmällisyyteen, se ei ollut heidän yksinoikeutensa. Myös olympolaiset jumalat huolehtivat jossakin määrin maan kukoistuksesta. Niinpä Demeter ja Persefone huolehtivat molemmat maan hedelmällisyydestä, mutta Demeteria palvottiin normaalisti olympolaisen kultin mukaisesti, kun taas Persefonella oli ktooninen. Kuitenkin ajoittain molempien palvontamenot olivat samanlaisia, ja jossakin myyteissä Demeteriin viitataan olympolaisena.
Jako näiden kahden kultin välillä ei ollutkaan kovin selvä ja tarkkaan rajattu. Erään olympolaiset jumalat kuten Zeus ja Hermes saivat ajoittain ktoonisia uhrilahjoja. Lisäksi eräitä jumaluuksia palvottiin vaikeasti luokiteltavilla menoilla. Tällainen on esimerkiksi Hekate, jolle uhrattiin teiden risteyksissä koiranpentuja.
Jumaluudet

Ktoonisiksi jumaluuksiksi lasketaan yleensä Hades, Persefone, Gaia, Demeter, Hekate, Iakkhos, Trofonios, Triptolemos, Erinykset sekä kuolleet sankarit.
Koulukatu–Puistokatu

Koulukatu ja Puistokatu muodostavat Turussa yksisuuntaisten katujen parin, joka välittää liikennettä Martinmäen ja Naantalin pikatien välillä. Kummankin kadun varressa kulkee kevyen liikenteen väylä. Katuparin luoteispää Ratapihankadun ja Köydenpunojankadun välillä kuuluu valtatie 8:aan, ja tällä osuudella kadut alittavat rautatien. Koulukatu ja Puistokatu kohtaavat risteyksessä, josta lähtevät myös Naantalin pikatie, Köydenpunojankatu sekä Tavarakatu.
Koulukatu

Martinmäestä tuleva liikenne kulkee Myllyahde-nimistä katua pitkin Myllytunnelin läpi ja ylittää Aurajoen Myllysiltaa pitkin, jonka jälkeen Koulukatu alkaa. Katu päättyy rautatien alituksen jälkeen Köydenpunojankadun risteykseen ja on pituudeltaan noin 1200 metriä.
Koulukatu > Kohteita Koulukadun varrella

Borenpuisto ja siellä oleva veistos Jäinen meri
Turun keskuspaloasema, J. Eskil Hindersson 1913–1916
Mikaelin koulu (ent. Snellmanin koulu), Arthur Kajanus 1901, kadunvarren voimistelusali August Karlsson 1901, korotus J. Eskil Hindersson 1920
Ruusukorttelin palvelutalo
Mannerheiminpuisto
Puistokatu

Puistokatu alkaa Köydenpunojankadun risteyksestä, alittaa rautatien ja päättyy Aurajoen ylittävään Martinsiltaan, jonka jälkeen katulinja jatkuu Martinkatuna. Kadun jalkakäytäviä reunustavat puurivit muualla paitsi Mikaelinkirkon kohdalla. Puistokatu on runsaat 1200 metriä pitkä.
Puistokadun osoitenumerointi kulkee liikennesuuntaa vastaan, sillä Aurajokea vastaan kohtisuorassa olevien katujen numerointi alkaa aina joelta päin.
Carl Ludvig Engelin Turun palon jälkeen vuonna 1827 laatimassa Turun asemakaavassa Puistokatu ja sen jatkeena oleva Martinkatu muodostivat yhden kolmesta muita leveämmistä kaduista, ns. perspektiivikaduista, joille oli määrä rakentaa myös silta Aurajoen yli.. Muut perspektiivikadut olivat Kaskenkatu–Aurakatu sekä Uudenmaankatu–Aninkaistenkatu. Puisto- ja Martinkadun yhdistävän Martinsillan rakentaminen kuitenkin lykkäytyi vuoteen 1940 saakka.
Puistokatu > Kohteita Puistokadun varrella

Mikaelinkirkko
Mannerheiminpuisto
Ruusukorttelin palvelutalo
Turun Poliisitalo
Turun Helluntaiseurakunnan rukoushuone
Poikkikadut

Läntinen Rantakatu (kulkee Mylly- ja Martinsillan ali)
Linnankatu
Eerikinkatu
Yliopistonkatu (vain Koulukadulla)
Mikonkatu (vain Puistokadulla)
Puutarhakatu
Rauhankatu
Ratapihankatu, Tukholmankatu
Köydenpunojankatu, Tavarakatu
Koulukatua Mannerheiminpuiston kohdalla toukokuussa 2014. Kuvattu Puutarhakadun risteyksestä kohti Rauhankadun risteystä.
Puistokadun pohjoispää Ratapihankadun suunnasta Aurajoelle päin katsottuna.
Puistokadun eteläpää Aurajoelta (Martinsillalta) katsottuna.
Kouvolan seutukunta

| Kouvolan seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  80 454 15:nneksi suurin 31.12.2021 
Ilmakuva Kuusankoskelta, Kouvolasta.
Kouvolan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kymenlaakson maakunnassa. Kuntaliitosten 2009 ja Iitin maakunnanvaihdoksen 2021 myötä seutukuntaan kuuluu ainoastaan Kouvolan kaupunki ja se on Mariehamns stadin ja Jämsän seutukunnan ohella ainoa yhden kunnan seutukunta. Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä seutukunnan LAU 1 (NUTS 4) -numero on 081.
Kouvolan seutukunta on kokenut suuria muuttotappioita 1990-luvun jälkipuoliskolla ja 2000-luvulla. Seutukunnan asukasluku on ollut parhaimmillaan yli 102 000. Kouvolan seudulla asukkaita on nyt 80 454 (2021-12-3131. joulukuuta 2021).
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kouvola | 78 587 | 2 558 | 31 | 8.9 % | 95 % | 0,4 % | 5 % |
Historia

1. tammikuuta 2009 seutukunnan kunnista Anjalankoski, Elimäki, Jaala, Kuusankoski, Kouvola ja Valkeala muodostui uusi kaupunki, jonka nimeksi tuli Kouvola.
1. tammikuuta 2021 Iitti siirtyi Päijät-Hämeen maakuntaan ja Lahden seutukuntaan, jolloin Kouvola jäi seutukunnan ainoaksi kunnaksi.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kouvolan seutukunnan väestönkehitys 1980–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 102 299 | 102 299 |
| 1985 | 1985 |    | 102 712 | 102 712 |
| 1990 | 1990 |    | 102 241 | 102 241 |
| 1995 | 1995 |    | 101 825 | 101 825 |
| 2000 | 2000 |    | 99 084 | 99 084 |
| 2005 | 2005 |    | 97 189 | 97 189 |
| 2010 | 2010 |    | 95 077 | 95 077 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Kouvolan seutukunnan kotisivut
Kouvolan kaupungin kotisivut
Kymenlaakson maakunnan seutukunnat
Kotka–Haminan seutukunta
Kouvolan seutukunta
Kotiinpäin, eteenpäin

| Kotiinpäin, eteenpäin Kari Salmelainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1990
 Julkaistu: 1990
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Esa Nieminen
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 38.02
 Levy-yhtiö: Kerberos
Kari Salmelaisen muut julkaisut
| Tahdon olla sun napakymppis 1986 | Kotiinpäin, eteenpäin 1990 |   |
Kotiinpäin, eteenpäin on Kari Salmelaisen vuonna 1990 julkaistu toinen studioalbumi. Albumin julkaisi levy-yhtiö Discophon Kerberos -levymerkillä.
Kappaleet

Kotiinpäin, eteenpäin – 3.01
Hei vaan tyttö – 2.43  (alkup. ”Girlie”)
Yksin – 3.59  (alkup. ”Ci Sei Tu”)
Tiedä ei aikaa koskaan (alkup. ”Almost”) – 2.48
Mies yksin miks' näin jää – 3.20  (alkup. ”Non Mi Arrendevo Mai”)
Pitkänlinjan mies – 3.19
Oot lähde toiveiden – 4.05
Maljani juon – 3.53  (alkup. ”One for the Road”)
Yön kuningatar – 3.29
Oma itseni oon – 4.26  (alkup. ”Pa´”)
Ovat vieraat lähteneet – 2.55  (alkup. ”With the Parting Comes the Tears”)
Kurjenkanervat

| Kurjenkanervat |
| --- | --- |
 Tunturikurjenkanerva eli kurjenkanerva (Phyllodoce caerulea)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Ericales
Heimo::  Kanervakasvit Ericaceae
Suku::  Kurjenkanervat Phyllodoce  Salisb.
Katso myös
   Kurjenkanervat Wikispeciesissä   Kurjenkanervat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurjenkanervat (Phyllodoce) on kanervakasvien heimoon kuuluva suku. Tunnetuin laji on kurjenkanerva eli tunturikurjenkanerva (Phyllodoce caerulea). Suvussa on kaikkiaan noin 20 lajia. Sukuun kuuluvia lajeja ovat myös Phyllodoce breweri ja kellokurjenkanerva (Phyllodoce empetriformis). Lehdet ovat neulasmaisia, ainavihantia ja nahkamaisia ja ne sijaitsevat versossa limittäin.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kurjenkanervat (Phyllodoce)
Suomen Lajitietokeskus: Kurjenkanervat – Phyllodoce
Funet: Kurjenkanervat (Phyllodoce)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Phyllodoce (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Phyllodoce (englanniksi)
Flora of China: Phyllodoce (englanniksi)
Änis Ben-Hatira

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 18. heinäkuuta 1988 (ikä 36)
Syntymäpaikka: Berliini, DDR
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 181 senttimetriä
Seura
Seura: Hertha BSC
Pelinumero: 10
Junioriseurat
1994–1995 1995–2003 2003–2006: Reinickendorfer Füchse Hertha BSC TeBe Berlin
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2006–2009 2007–2011 2009–2010 2011– | Hamburger SV II Hamburger SV → MSV Duisburg (laina) Hertha BSC | 38 (10) 29 (3) 29 (3) 66 (13) |
Maajoukkue
| 2007–2008 2008–2009 2009–2010 2012– |  Saksa U-19  Saksa U-20  Saksa U-21  Tunisia | 8 (4) 6 (0) 9 (1) 9 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 22. tammikuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 22. tammikuuta 2015.
Änis Ben-Hatira (arab. انيس بن هتيرا‎, s. 18. heinäkuuta 1988 Berliini, DDR) on tunisialainen jalkapalloilija. Keskikentällä pelaava Ben-Hatira edustaa Bundesliigassa pelaavaa Hertha BSC:tä.
Seurajoukkueura

Ben-Hatira aloitti jalkapalloilun Reinickendorfer Füchsen junioreissa vuonna 1994, jonka jälkeen hän vietti suurimman osan juniori vuosistaan Hertha BSC:n riveissä. Vuonna 2003 Ben-Hatira siirtyi TeBe Berlinin junioreihin, jossa hän pelasi kaksi vuotta.
Seurajoukkueura > Hamburger SV

Ammattilaisuransa Ben-Hatira aloitti jo TeBe Berlinissä vuonna 2005, mutta ei pelannut otteluakaan ja siirtyi ensimmäisen kauden jälkeen Hamburger Sport-Veraininin organisaatioon vuoteen 2012 asti ulottuvalla sopimuksella. Ben-Hatira aloitti uransa Hampurin kakkosjoukkueessa tammikuussa 2006. Hän nousi puolen vuoden jälkeen Hampurin edustusjoukkueeseen ja pelasi joukkueessa ensimmäisen Bundesliigaottelunsa Eintracht Frankfurtia vastaan 27. helmikuuta 2007, tullessaan vaihdosta kentälle. Ben-Hatira pelasi kauden 2006-2007 aikana viisi ottelua edustuksessa. Seuraavalla kaudella peliaikaa tuli vähemmän ja hän pelasi suurimmaksi osaksi joukkueen kakkosjoukkueessa.
Peliajan jäätyä yhä vähemmälle myös kaudella 2007–2008 Ben-Hatira siirtyi kesken kauden 2008-2009 lainalle 2. Bundesliigassa pelaavaan Duisburgiin. Lainasopimuksen päätyttyä hän palasi takaisin Hampuriin, mutta peliaikaa ei ollut luvassa, jonka myötä Ben-Hatira teki uuden lainasopimuksen Duisburgin kanssa kaudelle 2009–2010.
Palattuaan takaisin Hampuriin hänelle ilmoitettiin HSV:n edustusjoukkueen olevan jo täynnä, eikä näin olisi enää tilaa Ben-Hatiralle. Hän kävi kesäkuussa koeajalla Mainzissa ja elokuussa viikon koeajalla West Ham Unitedissa, mutta ei saanut solmittua sopimusta kummankaan joukkueen kanssa. Kauden 2010–2011 Ben-Hatira aloitti HSV:n kakkosjoukkueessa Regionalliga Nordissa. Alkukauden aikana hän pelasi kaksitoista ottelua ja onnistui maalinteossa seitsemän kertaa. Ben-Hatira siirtyi marraskuun lopulla takaisin edustusjoukkueeseen ja pelasi kauden ensimmäisen ottelunsa Bundesliigassa 27. marraskuuta 2010 kotiottelussa Stuttgartia vastaan. 19. helmikuuta 2011 Ben-Hatira teki uransa ensimmäisen maalinsa Bundesliigassa ja samalla HSV:n edustusjoukkueessa Werder Bremeniä vastaan. Hyvin alkaneen kauden myötä hän solmi huhtikuussa HSV:n kanssa vuoteen 2014 ulottuvan sopimuksen.
Seurajoukkueura > Hertha BSC

31. elokuuta 2011 Ben-Hatira siirtyi neljän vuoden sopimuksella Hertha Berliiniin. Avauskaudellaan hän pelasi ensimmäisen ottelunsa 10. syyskuuta 2011 Borussia Dortmundia vastaan. Ja avausmaalinsa Ben-Hatira teki Mainzia vastaan 24. maaliskuuta 2012. Ben-Hatira kärsi kauden aikana loukkaantumisista, mutta pelasi sittemmin edustusjoukkueessa loppukauden avauksessa. Hän teki muun muassa päätösottelussa Hoffenheimia vastaan kaksi maalia. Hertha joutui kuitenkin karsimaan paikastaan säilyäkseen Bundesliigassa Fortuna Düsseldorfia vastaan. Joukkue hävisi yhteismaalein 4–3. Ben-Hatira teki jälkimmäisessä ottelussa maalin ja sai ulosajon kahden keltaisen kortin myötä.
Maajoukkueura

Ben-Hatira on edustanut Saksan alle 19-, 20- ja 21-vuotiaiden maajoukkuetta. Tällä hetkellä hän kuuluu Saksan alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen, jossa Ben-Hatira on pelannut yhdeksän maaottelua. Hän saavutti vuonna 2009 alle 21-vuotiaiden Euroopan mestaruuden.
Maajoukkueura > Tunisia

28. tammikuuta 2011 Ben-Hatira sai ensimmäisen kutsunsa Tunisian maajoukkueeseen harjoitusotteluun Algeriaa vastaan. Ottelu jouduttiin kuitenkin peruttamaan. Ben-Hatira ilmoitti helmikuun alussa ettei ottaisi ennen kesää maajoukkuekutsuja vastaan. 21. helmikuuta 2012 Ben-Hatira sai toisen kutsun maajoukkueeseen harjoitusotteluun Perua vastaan. Hän pelasi myös ottelussa ensimmäisen maaottelunsa tultuaan ottelun toisella puoliajalla vaihdosta kentälle. Toisen kerran Ben-Hatira pelasi Tunisian paidassa 27. toukokuuta 2012 harjoitussa Ruandaa vastaan. Peru ottelun tapaan Ben-Hatira tuli ottelun toisella puoliajalla vaihdosta kentälle ja syötti ottelun 2–0 maalin. Ottelu päättyi lopulta Tunisialle maalein 5–1.
Saavutukset

Alle 21-vuotiaiden Euroopan mestaruus: 2009
Yksityiselämä

Ben-Hatira syntyi nelilapsiseen perheeseen Berliinissä. Hänen molemmat vanhemmat ovat kotoisin Tunisiasta. Isä työskenteli kebab kaupassa ja äiti siivoojana.
Ben-Hatiran vanhempi veli Aymen pelaa jalkapalloa Neustrelitzissä Oberligaa.
Aiheesta muualla

Transfermarkt
Worldfootball
Saksan alle 21-vuotiaiden joukkue – Jalkapallon alle 21-vuotiaiden EM-kilpailut 2009
1 Neuer |
2 Beck |
3 Boenisch |
4 Höwedes |
5 Boateng |
6 Aogo |
7 Ebert |
8 Khedira |
9 Dejagah |
10 Özil |
11 Marin |
12 Fromlowitz |
13 Wagner |
14 Johnson |
15 Hummels |
16 Schwaab |
17 Grote |
18 Adlung |
19 Ben-Hatira |
20 Castro |
21 Schmelzer |
22 Ede |
23 Sippel |
Valmentaja Hrubesch
Kroatian kansanpuolue – Liberaalidemokraatit

| Kroatian demokraattinen liitto> Hrvatska Demokratska Zajednica |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  13. lokakuuta 1990
Johto:   Stjepan Čuraj (pj.) 
Ideologia:   sosiaaliliberalismi  EU-myönteisyys 
Poliittinen kirjo:  keskusta, keskusta-vasemmisto
Värit:  oranssi
Sabor:  1 / 151
Europarlamentti:  0 / 12
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan liberaalidemokraattinen puolue – Renew Europe
Kotisivu:  www.hns.hr
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kroatian kansanpuolue - Liberaalidemokraatit (kroatiaksi: Hrvatska narodna stranka – Liberalni demokrati tai HNS – LD), on kroatialainen poliittinen puolue. Ideologialtaan puolue on sosiaaliliberaalinen.
Huhtikuusta 2015 lähtien HNS muodostaa Kroatian parlamentissa parlamentaarisen klubin, jossa on 5 jäsentä, mikä tekee niistä Kroatian neljänneksi suurimman puolueen parlamentin edustuksen suhteen. HNS on Euroopan liberaalidemokraattien liiton täysjäsen. Puolueen johtaja on ollut 17. joulukuuta 2017 alkaen Ivan Vrdoljak.
Aiheesta muualla

Kroatian Kansanpuolue - Liberaalidemokraatit (kroatiaksi)
Kurjenkylä (Virrat)

| Kurjenkylä (Kurki) |
| --- | --- |
 Kurjenkylä
 Koordinaatit: 62°16′36.516″N, 23°22′27.9192″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pirkanmaa
Kunta:  Virrat
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku:  300
Postinumero:  34770
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kurjenkylä on kylä Virtain kunnassa Pirkanmaan maakunnan pohjoisosassa. Maarekisterissä kylän nimi oli Kurki. Kylä sijaitsee Virtain länsi-/lounaisrajalla Alavuden, Kihniön ja Seinäjoen rajanaapurina. Virtain keskustaan on matkaa noin 20 kilometriä ja Seinäjoelle 70 kilometriä. Kylän asukasluku on reilu 300.
Kurjenkylän maisemaan kuuluvat  useat suot ja järvet, jotka ovat tyypillistä Suomenselän vedenjakaja-alueella. Kylän läpi virtaa Kurjenjoki.
Kurjenkylän toiminnan keskus on vuonna 2000 valmistunut Kylätalo (Kurjenkyläntie 232). Siellä kokoontuu useampi Virtain kansalaisopiston piiri, ja sählyvuoroja on eri ryhmille.
Kirjallisuutta

Niemelä, Jouko: Virtain Kurjenkylän Varhaishistoria.  (Virtain kurjenkylän varhaishistoria kivikaudesta vuoteen 1812)  J Niemelän Kirja oy, 2021.  ISBN 978-952-68372-5-3.
Aiheesta muualla

Kurjenkylän kotisivut, Kurjenkylän kyläseura
Kylä Virrat.fi-sivustolla
Virrat
Hauhuu
Herranen
Härkönen
Jäähdyspohja
Killinkoski
Koro
Kotala
Kurjenkylä
Liedenpohja
Ohtola
Vaskivesi
Vaskuu
Äijänneva
Kunnallisvaalit 1956

Vuonna 1956 Suomessa järjestettiin kunnallisvaalit.
Seuraavan vuoden alussa perustettiin uusi Kemijärven kauppala, jolloin siihenastinen Kemijärvi-niminen kunta sai nimekseen Kemijärven maalaiskunta.
Tulokset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| äänestysaktiivisuus | 66,2% | −5,2 |
| puolue | valtuutetut | äänet> lukumäärä | äänet> lukumäärä | äänet> osuus | äänet> osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomen Sosialidemokraattinen Puolue |  | 424 977 | −24 274 | 25,42% | −0,1 |
| Maalaisliitto |  | 366 380 | +84 049 | 21,91% | +5,9 |
| Suomen Kansan Demokraattinen Liitto | 2 279 | 353 967 | −52 583 | 21,17% | −1,9 |
| Kansallinen Kokoomus |  | 105 220 | −28 406 | 6,29% | −1,3 |
| Ruotsalainen kansanpuolue |  | 101 637 | −18 907 | 6,08% | −0,8 |
| Suomen Kansanpuolue |  | 47 887 | −12 307 | 2,86% | −0,6 |
| Muut valitsijayhdistykset |  | 271 812 | −35 623 | 16,26% | −1,2 |
| Yhteensä | 12 361 | 1 671 880 | −88 051 | 100% |  |
Lähde: Tilastokeskus 1992 ellei toisin mainittu
Kroatian kansanterveyslaitos

| Kroatian kansanterveyslaitos Hrvatski zavod za javno zdravstvo> Tutkimuslaitoksen tiedot |
| --- | --- |
Perustettu:  1893
Sijainti:  Zagreb, Kroatia
Pääkonttori:  Rockefellerova 7, 10000 Zagreb 45.82762°N, 15.98181°E
Ministeriö:  Kroatian terveysministeriö
Tutkimusala:  kansanterveys
Johtaja:  Ph.D. Krunoslav Capak
Kroatian kansanterveyslaitos (kroatiaksi Hrvatski zavod za javno zdravstvo, lyhenne HZJZ; engl. Croatian Institute of Public Health, lyhennys CIPH) on Kroatian pääkaupungissa Zagrebissa toimiva valtiollinen kansanterveyden edistämisen hyväksi toimiva laitos.
Vuonna 1927 avattu silloisen Hygienian instituutin kansanterveyden koulutukseen käytetty rakennus toimii nykyisin Zagrebin yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan osana.
Alkujaan vuonna 1893 keisarilliseksi eläinperäistä isorokkorokotetta valmistavaksi instituutikei perustettu laitos on toimintavuosiensa aikana tunnettu useilla eri nimillä.
HZJZ on ollut näkyvässä asemassa Kroatiassa esimerkiksi vuonna 2020 alkaneen Covid-19-pandemian aikana.
Aiheesta muualla

Kroatian kansanterveyslaitoksen kotisivut (englanniksi) (hzjz.hr)
koronavirus.hr (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (koronavirus.hr)
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:    ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:    IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:     Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:    ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:   AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.
Kunnallisvaalit 1960

Kunnallisvaalit järjestettiin Suomessa 2.–3. lokakuuta 1960. Suomen Kansan Demokraattinen Liitto nousi valtakunnallisesti suurimmaksi puolueeksi ohi SDP:n.
Vaaleissa oli yhteensä 51 526 ehdokasta, joista 11 prosenttia oli naisia. Valituista 12 408 valtuutetusta naisia oli 8 prosenttia.