stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fysiatria
Sijoittuminen ja määrä Suomessa

Vuonna 2019 fysiatrian erikoislääkärinoikeudet oli Suomessa 155:llä lääkärillä ja vuonna 2016 165:llä. Vuonna 2016 50 % fysiatreista työskenteli julkisessa terveydenhoidossa (sairaalat,  terveyskeskukset ja valtion organisaatiot), 15 % yksityissellä puolella (lääkäriasemilla ja -keskuksissa), 10 % kolmannella sektorilla (säätiöissä, yhdistyksissä tai järjestöissä) ja 25 % oli sijoittunut muualle. Puolet fysiatreista piti yksityisvastaanottoa pää- tai sivutoimisesti. Vuonna 2016 sekä koulutustarve, että koulutuskapasiteetti oli kasvussa. Yli 50 % fysiatrian erikoislääkäreistä oli yli 55-vuotiaita vuonna 2020, mikä johtuu pitkälti erikoistumisen pitkästä kestosta. Tavallisimmin fysiatrian erikoislääkäri teki työtä polikliinisesti sairaalassa osana moniammatillista tiimiä[lähde? ].
Ongelmat > Toimintakyky

Fysiatrian kliininen toiminta kohdistuu toimintakyvyn parantamiseen. Toimintakykyyn vaikuttaa paitsi kehon toiminnot ja sairaudet niin myös suuri joukko psykososiaalisia yksilö- ja ympäristötekijöitä ja vaatimuksia. Toiminnot jaetaan tavallisesti perustoimintoihin (PADL), välinetoimintoihin (IADL) ja vaativiin toimintoihin (AADL). Näin fysiatriaan kuuluu keskeisesti myös invaliditeetti, työkyky, ajokyky ja toimintakyvyn ja kuntoutustarpeen arviointi.
Ongelmat > Tuki- ja liikuntaelimistön sairauksien syyt

Yleisiin fysiatriassa hallittaviin tuki- ja liikuntaelimistön ongelmien syihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Biomekaaniset toimintahäiriöt, kuten kineettisten ketjujen toimintahäiriöt, virheelliset kuormitusakselit, lukitusmekanismien instabiliteetti (epävakaus), ali- ja yliliikkuvuus sekä lihasten epätasapaino ja säätelyhäiriöt
Lihasten jännitys, spasmi (kramppi), väsymys, heikkous ja aineenvaihdunnalliset häiriöt
Virheasennot, sijoiltaanmeno (subluksaatio, luksaatio), kiinnikkeet ja lukkiutuminen
Degeneraatio eli rappeutuminen, johon kuuluu veden väheneminen, parenkyymikudoksen väheneminen (atrofia), sidekudoksen (fibroosi) ja luulisän (osteofytoosi) muodostuminen ja kudosrakenteen hajoaminen
Krooninen tulehdus
Ylirasitus, epäfysiologinen kuormitus, toistuva mikrotrauma, vammat, vammojen jälkitilat ja urheiluvammat
Hermojen pinteet, puristus ja kemiallinen ärsytys
Kipujärjestelmän ongelmat ja kipuun liittyvät tunteet, tiedonkäsittely ja käytösmallit
Ongelmat > Kipuoireyhtymät

Fysiatriassa hoidettaviin kipuoireyhtymiin kuuluvat muun muassa monimuotoinen paikallinen kipuoireyhtymä (CRPS), fibromyalgia, myofaskiaalinen kipuoireyhtymä ja krooninen kipuoireyhtymä.
Ongelmat > Niska-hartiaseudun sairaudet

Fysiatrian keskeisiin niska-hartiaseudun sairauksiin kuuluvat seuraavat:
Paikallinen epäspesifinen kipu (aiemmin jännitysniska, engl. tension neck)
Niska-hartiaseudun myofaskiaalinen kipu
Kaularangan välilevyrappeuma
Kaularangan välilevytyrä
Kaularangan spondyloosi (osteofyyttien eli luulisän muodostuminen)
Niskan retkahdusvamma (piiskaniskuvamma, whiplash)
Kierokaula (torticollis eli pään pakkoasento)
Thoracic outlet -oireyhtymä (TOS): epäspesifinen, hermoperäinen, valtimoperäinen tai laskimoperäinen TOS
Ongelmat > Yläraajan sairaudet

Yläraajojen tuki- ja liikuntaelinvaivoihin kuuluvat muun muassa seuraavat tilat:
AC-nivelen nivelrikko
Kiertäjäkalvosimen tendinopatia (aiemmin harhaanjohtavasti tendiniitti tai ahdas olka -oireyhtymä)
Yläraajan aitiopaineoireyhtymät
Yläraajan paikalliset dystoniat: esimerkiksi muusikon kramppi ja kirjoituskramppi
Kiertäjäkalvosimen repeämä
Subakromiaalibursiitti (olkalisäkkeen alaisen limapussin tulehdus)
Kiertäjäkalvosimen jännekalkki
Hauislihaksen pitkän pään jänteen tendinopatia, repeämä tai sijoiltaanmeno
Olkanivelen epävakaus (instabiliteetti)
Jäätynyt olkapää (capsulitis adhaesiva, engl. frozen shoulder)
Olkanivelen nivelrikko
Kyynärnivelen nivelrikko
Kyynärpään bursiitti
Lateraalinen epikondyliitti eli tenniskyynärpää (huom. patologisesti degeneratiivinen eikä tulehduksellinen)
Mediaalinen epikondyliitti eli golfkyynärpää (huom. patologisesti degeneratiivinen eikä tulehduksellinen)
Radiuksen proksimaalipään subluksaatio
Sulcus nervi ulnaris -oireyhtymä (kyynärpääpinne)
Ulnaris-neuropatia
Nervus ulnaris saltans (hyppivä kyynärhermo)
Kyynärvarren peritendiniitti (jänteen vieruskudoksen ja lihas-jänneliitoksen tulehdus)
Pronator-oireyhtymä
Frohsen oireyhtymä (nervus interosseus posterior)
Rannekanavaoireyhtymä
Ganglio eli hyytelörakko (nivelpussin tai jännetupen pullistuma)
Ranteen tenosynoviitti (jänteen tupen tai synoviaalisen kalvon tulehdus)
Ranteen nivelrikko
Kämmenkalvon kutistuma (Dupuytrenin kontraktuura)
Käden ojentajajänteiden tenosynoviitit: esimerkiksi De Quervainin stenosoiva tenosynoviitti
Käden ojentajajänteiden peritendiniitit: esimerkiksi intersektio-oireyhtymä
Käden koukistajajänteiden tenosynoviitit
Käden nivelten nivelrikko
Napsusormi (tendovaginitis stenosans)
Raynaud'n oire
Ongelmat > Alaselän sairaudet

Alaselän sairaudet ja alaselkäkipu ovat yksi fysiatrian keskeisimmistä ongelmista. Näihin kuuluvat muun muassa seuraavat tilat:
Epäspesifinen alaselkäkipu
Iskiasoireyhtymä
Spondylolyysi
Spondylolisteesi (nikamasiirtymä)
Spondylartroosi
Spinaalistenoosi
Lannerangan epävakaus (instabiliteetti)
Lannerangan välilevyrappeuma
Lannerangan välilevytyrä
Lannerangan epämuodostumat
Lannerangan toiminnallinen skolioosi
Diffuusi idiopaattinen skeletaalinen hyperostoosi (DISH)
Selkärankareuma
Sakroiliitti
Ongelmat > Lantion sairaudet

Lantiorenkaaseen ja lantion lihaksiin liittyviin vaivoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
SI-nivelen nivelrikko
Raskaudenaikainen lantiorenkaan kiputila
Häpyluun kaaren rasitusmurtuma
Diaphragma pelvis spastica
Ongelmat > Alaraajan sairaudet

Alaraajojen sairauksiin kuuluvat suurpiirteisessä anatomisessa järjestyksessä lonkkanivelestä varpaisiin muun muassa seuraavat:
Alaraajan lihasrepeämät
Piriformis-oireyhtymä
Lonkan nivelrikko
Meralgia paraesthetica
Ahdas lonkka -oireyhtymä
Napsulonkka
Reisiluun pään avaskulaarinen nekroosi
Lonkkamaljan reunuksen vaurio
Lonkan osteokondroosi
Ison sarvennoisen kipuoireyhtymä
Trokanterinen bursiitti
Iliopsoasbursiitti
Iskiogluteaali bursiitti
Iskiogluteaali tendinopatia
Istuinkyhmyn avulsiomurtuma
Tensor fasciae lataen ärsytys
Reisiluun kaulan rasitusmurtuma
Polven nivelrikko
Bakerin kysta
Hyppääjän polvi (polvilumpion insertiitit)
Polven insertiotendinopatiat
Polven bursiitit
Pes anserinuksen bursiitti
Tractus iliotibialiksen hankauskipu
Polven nivelsidevammat
Polven nivelkierukan repeämä
Polven osteokondroosi
Polven osteonekroosi
Polvilumpion nivelrikko
Polvilumpion sijoiltaanmeno
Säären aitiopaineoireyhtymä
Nilkkanivelen artriitti
Nilkkanivelen nivelrikko
Nilkan nivelsidevammat
Akillestendiniitti (akillesjänteen tulehdus)
Akillesjänteen vieruskudoksen tulehdus (akillesperitendiniitti)
Jalan kaarten poikkeavuudet
Aikuisen hankinnainen lattajalka
Kaarijalka
Kuperajalka
Jalkaterän nivelten atriitti
Jalkaterän nivelten nivelrikko
Tibialis posteriorin jänteen repeämä
Diabeettinen alaraajojen neuropatia, neuroartropatia ja osteopatia
Plantaarifaskiitti
Kantapään bursiitit
Peroneustendiniitti
Nilkan nyrjähtelytaipumus
Peroneus breviksen jänteen repeämä
Nilkan lukkiutumistaipumus
Jäykkä isovarvas (hallux rigidus)
Mortonin neuralgia
Vaivaisenluu (hallux valgus)
Ongelmat > Neurologiset sairaudet

Fysiatriassa pyritään parantamaan toimintakykyä myös muun muassa seuraavissa neurologisissa tai neurokirurgisesti hoidetuissa tiloissa:
Aivovamma
Selkäydinvaurio (selkäydinvamma)
Neurapraksia
Aksonotmeesi
Neurotmeesi
Mononeuropatiat
Perifeeriset kompressioneuropatiat
Polyneuropatiat
Perifeeriset neuriitit
Aivoverenkiertohäiriöt
MS-tauti
Ataksiat
Amyotrofinen lateraaliskleroosi (ALS)
Polio
AIDP (akuutti inflammatorinen demyelinoiva polyneuropatia)
CIDP (krooninen inflammatorinen demyelinoiva polyneuropatia)
Parkinsonin tauti
Ongelmat > Muut potilasryhmät

Fysiatriset menetelmät soveltuvat monien eri potilasryhmien kuntoutukseen. Näihin kuuluvat esimerkiksi seuraavat:
Polymyalgia rheumatica
Nivelreuma
Spondyloartriitit
Sydän- ja verisuonitaudit (esimerkiksi ns. sydänkuntoutus)
Keuhkotaudit
Vaikeat verenvuototaudit
Palovammapotilaat
Leikkausten jälkeinen kuntoutus
Ongelmat > Kasvuikäisten tuki- ja liikuntaelinten sairaudet

Lapsille ja nuorille tyypillisiin tuki- ja liikuntaelimistön vaivoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Istuinkyhmyjen apofysiitti
Suoliluun etuharjujen apofysiitti
Juveniili idiopaattinen artriitti
Rangan rakennepoikkeavuudet
Skolioosi
Kenoselkä
Notkoselkä
Kumaraselkä
Lautaselkä
Rangan apofysiitit
Scheuermannin tauti (juveniili kyfoosi)
Spondylolyysi (nikamakaaren höltymä)
Spondylolisteesi (nikamasiirtymä)
Synnynnäinen lonkan dysplasia
Synnynnäinen lonkkaluksaatio
Reisiluun pään avaskulaarinen nekroosi
Reisiluun proksimaalinen epifyseolyysi
Coxa vara
Lonkan transientti synoviitti
Polvilumpion luksaatiotaipumus
Polvilumpion kondromalasia
Polvilumpion kehityshäiriöt
Osgood–Schlatterin tauti (epifysiolyysi)
Lapsen joustava lattajalka
Synnynnäinen vertikaalinen talus
Tarsaalinen koalitio
Kantapään apofysiitti (Severin tauti)
Kampurajalka (pes equinovarus)
Telaluun osteochondritis dissecans (OCD)
CP-vamma
Lastenreuma
Menetelmät > Kokonaisvaltainen lähestymistapa

Tuloksekas toimintakyvyn kuntouttaminen vaatii usein pitkäjännitteistä, biopsykososiaalisesti yksilöllistä moniammatillista toimintaa. Tämä vaatii kuntoutujalta ja usein myös hänen läheisiltään hyvää motivaatiota, pystyvyyskäsitystä ja osallistumista. Kuntoutuksen palveluverkko on monimutkainen, mikä lisää entisestään kuntoutussuunnitelman, kuntoutusohjauksen ja seurannan tarvetta.
Muista lääketieteen erikoisaloista fysiatrisessa diagnostiikassa tarvitaan usein esimerkiksi kliinisen kemian, kliinisen neurofysiologian ja radiologian menetelmiä. Fysiatristen ongelmien hoidossa taas voidaan joskus tarvita etenkin ortopedian, lastenortopedian, käsikirurgian, neurokirurgian, neurologian, reumatologian, työterveyslääketieteen tai kivunhoitolääketieteen osallistumista.
Fysiatria perustuu hoitomuotojenkin osalta suurelta osin erilaisten erityistyöntekijöiden suorittamiin toimiin (kts. Hoitomuodot).
Menetelmät > Diagnostiikka

Fysiatriseen kliiniseen tutkimus syventää perustason anamneesia, statusta ja kliinisiä mittauksia muun muassa laajemmalla toimintakykyanamneesilla, lomaketutkimuksilla ja standardoiduilla haastatteluilla (IMBA, MELBA, PCA); lihasten, jänteiden, ryhdin, liikerytmien ja kävelyn tarkemmalla analyysillä; epävakaus-, provokaatio- ja suorituskykytesteillä; sekä esimerkiksi voimien ja liikkuvuuden tarkennetulla mittaamisella mittanauhan, kulmamitan, painealgometrin tai Jamar-dynamometrin avulla.
Menetelmät > Hoitomuodot

Fysiatriassa käytettyihin hoitomuotoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Lääkehoidot
Injektiohoidot: esimerkiksi trigger-puudutukset, johtopuudutukset ja sympaattisen hermoston johtopuudutukset
Ergonomia
Fysioterapia
Terapeuttinen harjoittelu
Vesiliikunta (hydroterapia)
Manuaalinen terapia: venytyshoito, hieronta, mobilisaatiohoito, manipulaatiohoito
Fysikaalinen terapia: pinnalliset ja syvät lämpöhoidot, kylmähoidot, korkeaenergiainen shokkiaaltoterapia (ESWT), radiotaajuushoito, sähköhoidot (TENS, PENS, ES, FES, NMES) ja mekaaniset ärsytyshoidot (dry needling, akupunktio)
Kliininen psykologia
Vertaistukiryhmät
Psykoterapiat
Rentoutusohjaus
Mielikuvaharjoitus
Huomionsuuntaamisharjoitus
Kognitiivis-behavioraaliset hoito-ohjelmat
Uroterapia, suoliterapia ja seksuaalineuvonta
Toimintaterapia
Puheterapia
Lymfaterapia
Eri hoito- ja kuntoutusmuotojen vaikutusta potilaan toimintakykyyn seurataan ICF-luokituksen avulla.
Menetelmät > Apuvälineet

Usein myös apuvälineet ovat tärkeä osa toimintakyvyn parantamista. Näitä on pääosin neljään erilaisiin toimintoihin:
Proteesit, ortoosit ja muut motoriset apuvälineet
Sensoriset apuvälineet
Ympäristönhallinnan apuvälineet
Kommunikaatioapuvälineet
Menetelmät > Työikäisten kuntoutuspalvelut

Työikäisten kuntoutuksessa on käytössä lisäksi monimuotoinen työterveyteen keskittyvä palveluverkosto. Työikäisten kuntoutusmenetelmiin ja -ohjelmiin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Lääkinnällinen kuntoutus: avomuotoinen terapia tai laitosjaksot
Ammatillinen kuntoutus: työsijoitus, työmuutokset, työkokeilut ja uudelleenkoulutus
Työterveysneuvottelu (kolmikantaneuvottelu)
Työnohjaus (työvalmennus)
Ammatinvalinta- ja työurasuunnittelu
Kuntoutustutkimus ja kuntoutustarveselvitys
Ammatillisesti syvennetty lääketieteellinen kuntoutus (ASLAK)
Kuntoremontti
Työkykyä ylläpitävä ja parantava valmennus
Sairauskohtaiset kuntoutus- ja sopeutumisvalmennuskurssit
Kuntoutuspsykoterapia
Valmentava ja ammattillinen työvoimapoliittinen koulutus
Työkykyä ylläpitävä toiminta (TYKY)
Menetelmät > Sosiaalivakuutusjärjestelmä

Keskeinen osa fysiatrista kuntoutussuunnitelmaa on usein erilaisten taloudellisten etuuksien ja vapautusten hakeminen lääkärinlausuntojen avulla. Lausuntoihin kuuluvat Suomessa muun muassa A-lausunto (SV6), B-lausunto, C-lausunto ja E-lausunto. Etuuksiin kuuluvat esimerkiksi seuraavat:
Lääkekorvaukset
Sairauspäiväraha
Osasairauspäiväraha
Kuntoutustuki
Osatyökyvyttömyyseläke
Työkyvyttömyyseläke
Hoitotuki
Vammaistuki
Kuntoutuspalvelun voi tilanteesta riippuen kustantaa Kela, työeläkelaitos (TELA), julkinen kuntoutusyksikkö, kunta, TE-hallinto, vakuutusyhtiö tai työnantaja. Kuntouttavan palvelun voi tilanteesta riippuen toteuttaa esimerkiksi yksityiset kuntoutuslaitokset, työterveyshuolto, yksittäiset erikoislääkärit, perusterveydenhuolto (terveyskeskus, kouluterveydenhuolto, neuvola), aluesairaala, keskussairaala, yliopistosairaala, vammaispalvelut tai sosiaalitoimi.
Menetelmät > Tutkimus ja kehitys

Toimien vaikuttavuuden lisäämiseksi fysiatriassa käytetään muun muassa seuraavia menetelmiä:
Havainnoivat väestötutkimukset
Kliiniset kokeelliset tutkimukset
Systemaattiset katsaukset ja meta-analyysit
Kustannusvaikuttavuusanalyysi
Laadun arviointi
Vertaiskehitys
Victor Vinde

Victor Vinde (1903–1970) oli ruotsalainen toimittaja ja kirjailija. 
Hän toimi Göteborgs Handels- och Sjöfartstidningin (1937–1945) ja Dagens Nyheterin (1946–1958) kirjeenvaihtajana Pariisissa Ranskassa. Samalla hän toimi myös Ruotsin radion toimittajana. Vuosina 1962–1965 hän oli Stockholms-Tidningen -lehden päätoimittaja.
Kirjallista tuotantoa

1930 - Sigrid Undset: A Nordic moralist
1935 - Revolution i Paris: tre kapitel om en kris
1940 - Det franska sammanbrottet Julkaistu suomeksi v.1941 nimellä Ranskan luhistuminen
1941 - En stormakts fall Julkaistu suomeksi v.1941 nimellä Suurvallan häviö
1941 - Frankrike efter nederlaget
1943 - Amerika slår till Julkaistu suomeksi v.1944 nimellä Amerikka tulee mukaan
1944 - Det fria Frankrike
1946 - Nürnberg i blixtljus Julkaistu suomeksi v.1946 nimellä Välähdyksiä Nürnbergistä'
1947 - Det nya Frankrike
1952 - Mitt i Europa
1958 - Revolution i Algeriet
1962 - De Gaulle och Frankrike
1966 - Vietnam - det smutsiga kriget
1966 - Rapport från Kina
1968 - Sovjet - kontinent i förvandling (yhdessä Rita Vinden kanssa)
Gurs

Chateau de Gurs (Gursin linna)
Gurs on kunta Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 383 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Gursin pinta-ala on 11 neliökilometriä.
Guru (täsmennyssivu)

Guru voi viitata esimerkiksi seuraaviin:
guru, hindulaisuudessa henkilökohtainen, valaistunut uskonnollinen opettaja
Guru (oik. Keith Elam, 1961–2010), yhdysvaltalainen hip hop -artisti
Guru, Daisy von Scherler Mayerin ohjaama elokuva vuodelta 2002
Guru, intialainen elokuva vuodelta 2007
Guru, Mustat Enkelit -yhtyeen albumi
Guru, Sly Cooper -videopelisarjan hahmo, Australian aboriginaalien shamaani
gurmukhi (ISO 15924 -koodi Guru), eräs kirjoitusjärjestelmä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Guru”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Gurro

| Gurro |
| --- | --- |
 Gurro
 Gurro
 Koordinaatit: 46°05′N, 8°34′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Piemonte
Maakunta:  Verbano-Cusio-Ossola
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Luigi Valter Costantini
Pinta-ala:  
 – Maa:  13,29  km²
Korkeus:  812 (min. 497 - maks. 1 925) m
Väkiluku (2015):  226 
 – Väestötiheys:  17  as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gurro on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. Gurron naapurikunnat ovat Cavaglio-Spoccia, Cursolo-Orasso, Falmenta ja Miazzina.
Happy Now (Zeddin ja Elley Duhén kappale)

| ”Happy Now” Zedd & Elley Duhé |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 18. heinäkuuta 2018
 Tuottaja(t): Linus Wiklund, Zedd
 Tyylilaji: pop, dance-pop
 Kesto: 03.27
 Levy-yhtiö: Interscope Records
Zeddin muut singlet
| ”The Middle” 2018 | ”Happy Now” 2018 | ”Lost in Japan (Remix)” 2018 |
Elley Duhén muut singlet
| ”Lost My Mind” 2018 | ”Happy Now” 2018 | ”Way Down Low” 2018 |
Happy Now on venäläis-saksalaisen DJ-tuottaja Zeddin ja yhdysvaltalaislaulaja Elley Duhén musiikkikappale. Sen julkaisi Interscope Records digitaalisesti ladattavana ja suoratoistettavana singlenä 18. heinäkuuta 2018. Kappaleen ovat sanoittaneet Noonie Bao, Sarah Aarons, Eric Barker, Linus Wiklund ja Zedd, joista kaksi viimeisintä myös tuottivat sen. Kappaleelle on toteutettu myös musiikkivideo, joka julkaistiin Zeddin YouTube-kanavalla 23. elokuuta 2018. Videolla seurataan luhistuvassa parisuhteessa elävää pariskuntaa.
"Happy Now" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Malesiassa, Norjassa ja Singaporessa sekä kahdenkymmenen parhaan joukkoon Belgiassa (Vallonia), Slovakiassa ja Tšekissä.
Käännös suomeksi
Hans Gunnar Omdal

Hans Gunnar Omdal (s. 1977 Vennesta) on norjalainen suunnistaja. Trondheimin MM-kilpailuissa 2010 Omdal sijoittui pitkällä matkalla yhdeksänneksi. Saman vuoden EM-kilpailuissa hän sijoittui pitkällä matkalla kahdeksanneksi. Suunnistuksen maailmancupin osakilpailussa hän on parhaimmillaan sijoittunut toiseksi pitkällä matkalla vuonna 2014. Juniorien MM-kilpailuissa hänen paras saavutuksensa henkilökohtaisilla matkoilla on pitkän matkan 14. sija vuodelta 1997. Omdal voitti Jukolan viestin Kristiansand OK:n joukkueessa vuonna 2015.
Viheltäjäherttu

| Viheltäjäherttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Hertut Cisticola
Laji::  lateralis
Kaksiosainen nimi
 Cisticola lateralis  (Fraser, 1843) 
Katso myös
   Viheltäjäherttu Wikispeciesissä   Viheltäjäherttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viheltäjäherttu (Cisticola lateralis) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Viheltäjäherttua tavataan Afrikan länsi- ja keskiosissa. Sen on kuvattu olevan yleinen levinneisyysalueensa länsiosissa ja harvinainen etelässä ja idässä. Sen kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Vasara (täsmennyssivu)

Vasara voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
vasara, työkalu
vasaraluu, keskikorvassa sijaitseva kuuloluu
vasara, pianon osa
vasara, revolverin osa
Vasara, sukunimi
Vasara, kylä Suomussalmella
Vasara, entinen suomalainen kustantamo
Göran von Bonsdorff

Göran Edvard von Bonsdorff (18. maaliskuuta 1918 Helsinki – 18. lokakuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen politiikan tutkija ja valtio-opin professori. Hän oli myös tunnettu pasifisti.
Kirjallisuutta

Levomäki, Solveig: Vårt jordklot behöver en global fred. Kontakt, 2008, nro 1, s. 4.  Helsinki:  Suomi–Venäjä-Seura. ISSN 1238-1365.  Artikkelin verkkoversio. (PDF) (ruotsiksi)
Aiheesta muualla

Bonsdorff, Göran von hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Uprinlampi

| Uprinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°22′33″N, 27°02′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  suo-oja Uprinpuroon 
Järvinumero:  14.718.1.106
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,9 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,701 km  
Pinta-ala:  2,34 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiUprinlampi 
Uprinlampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Liperomäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy.
Vasara (sukunimi)

Vasara on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Vasara-nimisiä henkilöitä:
Anne Vasara (s. 1960), suomalainen diplomaatti
Eero Vasara (1908–1993), suomalainen lavastaja
Erkki Vasara (s. 1954), suomalainen historiantutkija
Helvi Vasara, entinen Jaakkola (1910–1998), suomalainen kirjallisuuden kääntäjä, Risto Vasaran puoliso
Johan Vasara (s. 1988), norjalainen poliitikko, Koutokeinon kunnanjohtaja
Jussi Vasara (s. 1987), suomalainen jalkapalloilija
Kaarle Vasara (n. 688–741), frankkilainen ylimys ja Frankkien valtakunnan hallitsija
Mika Vasara (s. 1983), suomalainen kuulantyöntäjä
Risto Vasara (1908–1975), suomalainen maanviljelysneuvos
Susanna Vasara (s. 1966), suomalainen näyttelijä
Vesa Vasara (s. 1976), suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Varhaisliitukausi

| Liitukauden jako> kausi | Liitukauden jako> epookki | Liitukauden jako> vaihe | Liitukauden jako> ikä (mvs) |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Paleogeeni | Paleoseeni | Dania | nuorempi |  |
| Liitu | myöhäis | Maastricht | 66,0–72,1 |  |
| Liitu | myöhäis | Campania | 72,1–83,6 |  |
| Liitu | myöhäis | Santonum | 83,6–86,3 |  |
| Liitu | myöhäis | Coniacum | 86,3–89,8 |  |
| Liitu | myöhäis | Turonia | 89,8–93,9 |  |
| Liitu | myöhäis | Cenomanum | 93,9–100,5 |  |
| Liitu | varhais | Alba | 100,5–~113,0 |  |
| Liitu | varhais | Apt | ~113,0–~125,0 |  |
| Liitu | varhais | Barrême | ~125,0–~129,4 |  |
| Liitu | varhais | Hauterive | ~129,4–~132,9 |  |
| Liitu | varhais | Valangin | ~132,9–~139,8 |  |
| Liitu | varhais | Berrias | ~139,8–~145,0 |  |
| Jura | myöhäis | Tithonos | vanhempi |  |
Liitukauden jako ICS:n mukaan tammikuussa 2013.
Varhaisliitukausi oli liitukauden ensimmäinen epookki 145,5–99,6 miljoonaa vuotta sitten.
Kaudelta on säilynyt varsin vähän fossiileita, mutta on ilmeistä, että  dinosaurusten valtakausi jatkui.  Kasvillisuus oli aluksi samanlaista kuin jurakaudella: käpypalmuja, neidonhiuspuiden ja havupuiden edeltäjiä ja saniaisia.  Kukkakasvit ilmestyivät ja muuttuivat yleisemmiksi kauden loppupuolella.
Varhaisliitukauden aikana syntyneet kerrostumat ovat liitukautisista syvimmällä  maanpinnan alapuolella, siksi niitä sanotaan joskus alaliitukauden kerroksiksi.
Varhaisliitukauden eli alaliitukauden jako

Alba-vaihe (112,0 ± 1,0 – 99,6 ± 0,9 miljoonaa vuotta sitten)
Apt-vaihe (125,0 ± 1,0 – 112,0 ± 1,0 miljoonaa vuotta sitten)
Barrême-vaihe (130,0 ± 1,5 – 125,0 ± 1,0 miljoonaa vuotta sitten)
Hauterive-vaihe (136,4 ± 2,0 – 136,4 ± 1,5 miljoonaa vuotta sitten)
Valangin-vaihe (140,2 ± 3,0 – 136,4 ± 2,0 miljoonaa vuotta sitten)
Berrias-vaihe (145,5 ± 4,0 – 140,2 ± 3,0 miljoonaa vuotta sitten)