stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jaguar Mark VII

Jaguar VII
Jaguar Mark VII on vuosina 1951–1956 valmistettu iso neliovinen automalli. 
Jaguaria kutsuttiin Suomessa loistohenkilövaunuksi ja sitä oli tuotu Suomeen 1954 alkuun mennessä hieman alle sata kappaletta. Tuolloin Jaguar Mark VII maksoi Suomessa noin 1,25 miljoonaa markkaa. Maahantuoja oli Suomen Maanviljelijäin Kauppa Oy (S.M.K.) Tampereella.
Jaguarin ajo-ominaisuudet ovat hyvät, ja auto kulkee tasaisesti kuoppaisellakin tiellä. Huippunopeus on noin 165 km/h. Kulutus on maantiellä noin 15,5–17 l/100 km ja kaupunkiajossa 20 l/100 km. Kuusisylinterisen 3 442 cm³ moottorin suurin teho on 119 kW / 5200 r/min (160 hv, tehonormi ei tiedossa). Sylinterin iskunpituus on 106 mm ja halkaisija 83 mm.
Sisustus on ylellinen. Kojelauta, ikkuna- ja kattolistat ovat jalopuuta ja istuimet nahkapäällysteiset. Etuistuimet ovat erilliset ja niitä pystyy liikuttamaan pituus- ja pystysuunnassa. Takaistuimella on käsituki keskellä sekä myös ovissa. Jaguarin korin heikkous on huono pölytiiviys.
Ohjauspyörää voi säätää pituussuunnassa. Mark VII käynnistetään käynnistinnappulasta. Vakiovarusteena on työkalusarja, joka on sijoitettu oviin.
Jaguar VII takaa
Jaguarin ainutlaatuiset servojarrut aiheuttivat keskustelua Suomen automiesten keskuudessa, puolesta ja vastaan. Tekniikan Maailman koeajajan mielestä ne ovat ihannejarrut lisääntyneen jarrutustehon ja tasaisen toiminnan ansiosta.
Jaguarissa on neljä vaihdetta. Yhdysvaltoihin viedyissä malleissa oli vuodesta 1953 eteenpäin vakiovarusteena automaattivaihteisto.
Mitat

| --- | --- |
Pituus: 500 cm
Leveys: 187 cm
Korkeus: 158 cm
Akseliväli: 305 cm
Raideleveys (edessä / takana): 142 cm / 146 cm
Omapaino: 1 675 kg
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jaguar Mark VII Wikimedia Commonsissa
Havaijin maastopalot 2023

| Havaijin maastopalot 2023 |
| --- | --- |
 Palotuhoja Lahainan kaupungissa 9. elokuuta 2023.
Päivämäärä:  8. elokuuta 2023 –
Tapahtumapaikka:  Havaiji, Yhdysvallat
Kuolleita:  115 (1.9.2023 mennessä)
Kadonneita:  110 (4.9.2023 mennessä)
Omaisuusvahinko:  5,6 miljardia dollaria (arvio 14. elokuuta)
Havaijin maastopalot 2023 ovat sarja Yhdysvalloissa Havaijin osavaltiossa 8. elokuuta 2023 lähtien sattuneita maastopaloja. Pahiten paloista on kärsinyt Mauin saari, jolla sijaitseva Lahainan kaupunki tuhoutui paloissa lähes täysin. Paloissa oli 1. syyskuuta mennessä kuollut ainakin 115 ihmistä ja 385 henkilöä oli edelleen listattuna kateissa oleviksi. Paloissa oli viranomaisten mukaan tuhoutunut joko täysin tai osittain ainakin 2 200 rakennusta. Aineellisten vaurioiden kokonaismääräksi arvioitiin 14. elokuuta mennessä 5,6 miljardia dollaria.
Palo on uhriluvultaan Yhdysvaltain pahin maastopalo yli sataan vuoteen. Sen syntyyn ja nopeaan leviämiseen vaikuttivat paloa edeltänyt kuukausien mittainen kuiva kausi sekä hurrikaani Doran aiheuttamien suurien ilmanpainevaihteluiden synnyttämät kovat tuulet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Havaijin maastopalot 2023 Wikimedia Commonsissa
Karstulan kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Karstula
Valtuutettuja:  23
Johto:  Juha Laaksonen (pj.)  Juha Manni (1. vpj.)  Teemu Marttinen (2. vpj.)
Karstulan kunnanvaltuusto on Karstulan kunnan ylin päättävä elin. Se koostuu vuoden 2021 vaaleista alkaen 23 kunnallisvaaleilla valittavasta jäsenestä. Tätä ennen valtuustossa oli 27 jäsentä.
Valtuuston puheenjohtajana toimii Juha Laaksonen, varapuheenjohtajana Juha Manni ja toisena varapuheenjohtajana Teemu Marttinen.
Koostumus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
vaalit: paikat
| vaalit | SDP | Kesk. | SKDL Vas. | Kok. | SMP PS | SKLKD | Muut | yht. |
| 1976 | 7 | 12 | 1 | 4 | 2 | 1 | -- | 27 |
| 1980 | 6 | 13 | -- | 5 | 3 | -- | -- | 27 |
| 1984 | 6 | 13 |  | 4 | 4 | -- |  | 27 |
| 1988 | 6 | 14 | -- | 4 | 3 | -- |  | 27 |
| 1992 | 8 | 13 | -- | 4 | 2 | -- |  | 27 |
| 1996 | 6 | 15 |  | 4 | 1 | 1 |  | 27 |
| 2000 | 6 | 14 |  | 4 | 1 | 2 |  | 27 |
| 2004 | 5 | 16 |  | 4 |  | 2 |  | 27 |
| 2008 | 6 | 15 |  | 4 |  | 2 | -- | 27 |
| 2012 | 6 | 14 |  | 3 | 3 | 1 |  | 27 |
| 2017 | 6 | 13 |  | 4 | 3 | 1 |  | 27 |
| 2021 | 4 | 10 |  | 4 | 4 | 1 |  | 23 |
Lähteet: Tilastokeskus & Oikeusministeriö
Chou Tzuyu

| Chou Tzuyu> 周子瑜 |
| --- | --- |
 Tzuyu maaliskuussa 2024.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. kesäkuuta 1999 (ikä 25) Tainan, Taiwan
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Tzuyu, Sally Chou, Jo Johee Jjeuwi, Chewy
Laulukielet:  korea, englanti, japani
Aktiivisena:  2015–
Tyylilajit:  K-pop, J-pop
Soittimet:  laulu
Yhtyeet:  Twice
Levy-yhtiöt:  JYP Entertainment
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tzuyu esiintymässä vuonna 2023.
Chou Tzu-yu (kiin.: 周子瑜; pinyin: Zhōu Zǐyú, kor. 저우쯔위, Jeou Jjeuwi), yleensä nimellä Tzuyu (s. 14. kesäkuuta 1999, Tainan, Taiwan) on taiwanilainen laulaja, joka kuuluu Twice-yhtyeeseen. JYP Entertainmentin johtaja Park Jin-Young järjesti vuonna 2015 tositelevisio-ohjelman Sixteen, jonka kilpailijoista muodostettiin yhdeksänhenkinen Twice-yhtye.
Elämä

Ennen julkisuutta Tzuyu oli tanssiakatemiassa, ja vuonna 2012 JYP Entertainmentin kykyjenetsijät näkivät hänen tanssivideonsa YouTubessa. Saman vuoden marraskuussa hän lähti Etelä-Koreaan poplaulajakoulutukseen. Yli kahden vuoden koulutuksen jälkeen hän esiintyi eteläkorealaisessa tosi-tv-ohjelmassa Sixteen, jossa oli monta JYP:n laulajaharjoittelijaa kilpailemassa pääsystä yhtyeeseen. Kilpailuissa koeteltiin laulu-, räp- ja tanssitaitoja sekä karismaa, minkä jälkeen seitsemän kilpailijaa pudotettiin ja yhdeksän valittiin uuteen yhtyeeseen. Yhtyeen debyytti oli vuonna 2015. Tzuyu on myös hyvin tunnettu ulkonäöstään, ja oli listattu TC Candlerin 100 kauneinta kasvoa 2015 -listaan. Hän on ollut sijalla 13 vuonna 2015, sijalla 8 vuonna 2016 ja sijalla 3 vuonna 2017. Hän on sijoittunut listan ensimmäiseksi vuonna 2019 ja toiseksi sitä edeltävänä vuonna.
Tzuyu ja yhtyeen toinen jäsen Chaeyoung valmistuivat vuonna 2019 Hanlimin taiteellisesta koulusta Soulissa.
Idol Star Athletics Championships -kilpailussa hän on osallistunut jousiammuntaan. Hän on kerännyt huomiota jousiammunnassa vuonna 2016 viraalihitiksi nousseesta videostaan lähtien ja on saanut hyviä tuloksia kilpailuissa. Hän on ollut jousiammuntakilpailussa myös Cool Kiz On The Block -ohjelmassa, jossa julkisuuden henkilöt osallistuvat kilpailuun.
Hän on osallistunut hyväntekeväisyyteen muun muassa työskentelemällä eläinsuojassa Jeongyeonin kanssa sekä perheensä kanssa lahjoittanut koulukirjoja ja -tarvikkeita vierailulla Kambodžassa. Hän on myös lahjoittanut koronapandemian torjuntaan.
Elokuussa 2024 kerrottiin, että hänen ensimmäinen sooloalbuminsa abouTZU julkaistaan syyskuussa 2024. Hän on myös sanoittanut albumilla olevan kappaleen “Fly“. Yhtyeen fanien reaktio Tzuyun sooloesitykseen yhtyeen konsertissa rohkaisi häntä kokeilemaan uusia asioita soololevyllään. Soololevyn teko on ollut pitkään hänen unelmansa. “Fly“-kappaleen sanoituksiin hän piti päiväkirjaa ja musiikin kuultuaan alkoi kirjoittaa asioita koreaksi ja englanniksi. abouTZU nousi Billboard 200 listalla julkaisun jälkeen 19. sijalle ja World Albums -listalla ensimmäiseksi, sekä toiseksi Top Album Sales ja Top Current Album Sales -listoilla. Tzuyu nousi Billboard Artist 100 -listalla 15. sijalle.
Kirjat

Yes, I am Tzuyu (valokuvakirja, 27.4.2020)
Diskografia > Sooloalbumit

abouTZU (2024)
Diskografia > Lauluntekijänä

| Vuosi | Kappale | Albumi | Yhteistyössä |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | ”21:29” | Feel Special | Twice |
| 2022 | ”Celebrate” | Celebrate | Twice |
| 2024 | ”Fly” | abouTZU |  |
Televisio

| Vuosi | Otsikko | Verkosto | Rooli | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | Sixteen | Mnet | Hän itse | Televisio-ohjelma, jossa Twicen jäsenet päätettiin. |
|  | TwiceTV | Naver TV | Hän itse |  |
|  | TwiceTV 2 | Naver TV | Hän itse |  |
|  | After School Club | Arirang TV | Hän itse | Jakso 184 |
|  | Today's Room | Mnet | Hän itse |  |
|  | Pop's in Seoul | Arirang TV | Hän itse | Jakso 3033 |
|  | My Little Television | MBC | Hän itse |  |
|  | Baek Jong-won's Top 3 Chef Kings | SBS | Hän itse |  |
|  | Weekly Idol | MBC Every 1 | Hän itse | Jakso 228 |
|  | Weekly Idol | MBC Every 1 | Hän itse | Jakso 230 (mukana GFriend & Lovelyz) |
|  | Two Yoo Project - Sugar Man | JTBC | Hän itse | Jakso 11 (mukana Lovelyz) |
| 2016 | The Body Show 2 | OnStyle | Hän itse |  |
|  | Golden Bell Challenge | KBS | Hän itse |  |
|  | Gag Concert | KBS | Hän itse |  |
|  | A Look At Myself | KBS | Hän itse | Mukana Jackson (Got7) |
|  | Idol Star Athletics Championships | MBC | Hän itse |  |
|  | TwiceTV 3 | Naver TV | Hän itse |  |
| 2016 | Saturday Night Live |  |  | Koko yhtyeen kanssa, eri sketsejä |
| 2016 | Cool Kiz On The Block | KBS | Hän itse | jousiammuntakilpailussa |
| 2017 | Idol Star Athletics Championships | MBC | Hän itse |  |
| 2018 | Idol Star Athletics Championships | MBC | Hän itse |  |
| 2019 | Idol Star Athletics Championships | MBC | Hän itse |  |
| 2019 | Battle Trip | KBS | Hän itse | Yhdessä Dahyunin ja Chaeyoungin kanssa. |
| 2020 | Dogs Are Incredible | KBS | Hän itse | Yhdessä Naeyonin ja Momon kanssa. |
| 2020 | Idol On Quiz | KBS | Hän itse | Yhdessä Dahyunin, Momon ja Sanan kanssa |
Videokuvaukset

Esiintymiset muiden yhtyeiden musiikkivideoilla:
| Vuosi | Nimi | Artisti |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Stop Stop It | Got7 |
| 2015 | Only You | Miss A |
Aiheesta muualla

Chou Tzuyu Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
MyDramalist-sivustolla (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Artjärven kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Artjärvi
Valtuutettuja:  17
Artjärven kunnanvaltuusto oli Artjärven kunnan korkein päättävä elin. Artjärvi liittyi Orimattilan kaupunkiin 1. tammikuuta 2011.
Orimattilan seudun kansanterveystyön kuntayhtymän valtuusto lakkautettiin ja sen toiminta siirtyi Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymälle 2007. Artjärven kunnanvaltuusto nimitti edustajansa Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymän valtuustoon ja Päijät-Hämeen liiton edustajainkokoukseen.
Paikkajako ja äänestysaktiivisuus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | SDP | Kok. | SKL KD | Kesk. | Muut | äänestys- aktiivisuus |
| 2000 | 2 | 3 | 1 | 10 | 1a |  |
| 2004 | 1 | 2 | 1 | 10 | 3b | 62,5 % |
| 2008 | 2 | 4 | 1 | 10 |  | 60,8 % |
a Sitoutumattomien yhteislista b Yhteislista Artjärven Sitoutumattomat
Lähde: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
Muuta

Artjärven kunnanvaltuuston aikeisempi puheenjohtaja Raimo Kareinen teki kunta-aloitteen Artjärven kunnan liittämisestä Orimattilan kaupunkiin. Hankkeeseen liittyy Tero Mölsän kanssa allekirjoitettu luonnos. Aloitteesta virisi kansalaiskeskustelu.
Vuonna 2009 sosiaalidemokraattien, kristillisdemokraattien, kokoomuksen ja keskustan valtuustoryhmistä irtautuneet valtuutetut muodostivat teknisen vaaliliiton nimeltä Artjärvi-liike, myöhemmin Pro Artjärvi.. Liikettä johti Keskustan Päijät-Hämeen piirin entinen puheenjohtaja Ari Anttila.
Ahveninen (Tervo)

| Ahveninen  (Hirvijärvi-Ahvenisen järvenosa) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Tervo
Koordinaatit:  62°57′21″N, 26°50′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tallusjärven valuma−alue (14.77)
Tulouomia:  Hirvisalmi Hirvijärvestä, Kutanpuro Kutanlammesta, Pirttipuro Pirttilammesta
Laskujoki:  Alajoki Rasvankiin
Järvinumero:  14.771.1.015
Mittaustietoja (järvenosa)
Pinnankorkeus:  101,4 m  
Pituus:  14,9 km  
Leveys:  3,3 km  
Valuma-alue:  148,77 km²  
Keskivirtaama:  0,6 m³/s (MQ) 
Saaria:  noin 100 
:  Sormulansaari, Kierinsaari, Heiskansaaret, Kalliosaari, Huilunsaari, Ulponsaari
 fiAhveninen 
Ahveninen on Pohjois-Savossa Tervossa sijaitseva ja useasta järvialtaasta tai järvenosasta muodostuneen Hirvijärvi–Kallioselkä–Ahveninen–Suovun laaja järviallas. Sille on Suomen ympäristökeskuksen järvirekisterissä annettu järvinumeroksi 14.771.1.015. Ahvenisen vedenpinnan korkeus on kuitenkin samalla tasolla kuin yläpuoleisella Hirvijärvellä, joten vesistöviranomaiset eivät kohtele näitä erillisinä järvinä.
Maantietoa > Yleistä

Ahveninen on 14,9 kilometriä pitkä ja 3,3 kilometriä leveä. Ahvenisella on kolme selkeästi eriytynyttä järviallasta. Sen rannikon lähialueet ovat pääosin alavaa metsämaata ja jonka rannat ovat matalia. Korkeimmat vuoret sijaitsevat Suovun rannoilla. Kokkovuori, joka sijaitsee Suovun Hanhilahdella, kohoaa 155 metrin korkeuteen mpy. eli yli 50 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle. Toinen vuori on Suovin Utrianlahden länsipuolella kohoava Niskalanvuori, joka kohoaa lähes 50 metrin korkeuteen. Ahvenisen pääallas on niistä eteläisin, ja se on 5,1 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Se yhtyy luoteessa sijaitsevaan Kallioselkään Ahvensalmen välityksellä. Ahvensalmi on 1,7 kilometriä pitkä ja 20–260 metriä leveä. Se alkaa pääaltaassa Syväsalmesta ja päättyy sillan jälkeen Kierinsaaren kohdalla. Tervoon kulkeva yhdystie 5512 ylittää salmen sen kapeimmasta kohdasta. Kierinsaaren jälkeen alkaa Kallioselkä leventyä asteittain. Se on 6,6 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Kallioselkä yhtyy Suovuun Tulisalmessa, joka on 100 metriä leveä, kivinen ja matala salmi. Suovu sijaitsee Kallioselän lounaispuolella. Se on 7,0 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Suovin ja alapuolisen vesistöalueen Rasvangin välissä kulkee yli 700 metriä leveä kannas.
Ahvenisen pääallas on avointa järvenselkää, jossa on pari erityispiirrettä. Järven kaakkoisrannasta työntyy luoteeseen päin 1,8 kilometriä pitkä Kuivaniemi. Sen eteläpuolelle jää suojaan yhtä pitkä Rantiaislahti, josta laskujoki saa alkuunsa. Toinen erityispiirre on pohjoisrannassa Salmenniemi, jonka itäpuolella on puoli kilometriä pitkä Pohjoislahti ja niemen länsipuolelta alkaa Ahvensalmi. Ahvensalmen luoteispuolella alkaa asteittain levenevä Kallioselkä. Sen pohjoisosassa on kaksi lahtea. Itäinen lahti on pienempi Koivulahti ja Heiskansaarien takana sijaitsee pohjoiseen työntyvä Viitalahti. Viitalahti kasvaa yli 130 metriä leveän Syväsalmen jälkeen 1,5 kilometriä leveäksi. Sieltä löytyy Valkamanlahden lisäksi laaja ja ruohottunut Joensuunlahti. Suovu on pitkä ja kapea, mutta sen kaakkoispäässä Kokkovuori muotoilee rantaviivan kahdeksi lahdeksi, Hanhilahdeksi ja Vääränlahdeksi.
Maantietoa > Saaria

Hirvijärvi–Ahvenisessa on vesistöviranomaisten ilmoituksen mukaan 248 saarta. Kartasta laskien Ahvenisen pääaltaassa on 60 saarta, Ahvensalmessa neljä, Kallioselässä 30 ja Suovussa kuusi. Saaria on yhteensä noin 100 eli 40 % kaikista saarista. Pääaltaan saaria ovat sen eteläosassa Myllysaari, järvenselällä Tattari, Möttösaaret, Lehtosaari, Sormulansaari, rannikon tuntumassa Kierinsaari, Lääjönsaari, Koivusaaret ja Pohjoislahdensuusaari. Ahvensalmessa sijaitsevat Louhusaari ja Kierinsaari. Kallioselässä sijaitsevat Liisansaari, Kuikkasaari, Vehkasaari, Heiskansaaret, Kattilaluoto ja Nuottipuunsaari. Suovussa ovat vielä Ulponsaari, Kalliosaari ja Huilunsaari sekä Votkansaari. Paikanniminä on saaria, jotka eivät sitä ole enää. Suovussa Kallio- ja Huilunsaari ovat maatuneet yhteen. Vuossaari, Malissaari ja Tulisaari ovat olleet Kumpuniemeen kapeita niemenkärkiä, mutta niemenkärjen ilmakuvissa erottuu nykyään kapeat katkaisuojat. Kallioselän Viitalahdessa ovat Joensuunlahden Vasikkasaaret jääneet kosteikon vangeiksi.
Maantietoa > Syvyyssuhteita

Pääaltaan pohja on syvyyskäyrien valossa enimmäkseen tasapohjainen. Järvenosan keskellä sijaitsee yli 6-metrinen syvänne, jossa on 10,0 metriä syvä kohta. Syväsalmessa on alle 1,5 metriä vettä ja vedenalaisia kiviä. Ahvensalmessa suurimmat syvyydet ovat noin kaski metriä. Kallioselällä alkaa eteläisin syvänne Liisansaaren jälkeen ja siinä on syvimmillään 9,0 metriä vettä. Syvintä on kuitenkin Kallioniemen edustalla, jossa on pieni 11,0-metriä syvänne. Kallioselän lahdet ovat matalia. Suovun Utrianlahdessa on alle 1,5 metriä vettä, mutta muualla on pitkä yli 3-metrinen painaumajakso. Se jatkuu lähes koko Suovun mittaisena ja siinä on kaksi pienialaista syvännekohtaa. Huilunsaaren edustalla on 10-metrinen kohta ja Kokkovuoren rantavedessä on 12-metrinen syvänne. Tämä on hyvä ehdokas koko järven syvimmäksi kohdaksi, jossa on 12,1 metriä syvää.
Maantietoa > Asutus ja liikenneolot

Pääaltaan rannikko on harvaan asuttua seutua. Rannikolla on kolme kiinteästi asuttua tilaa paitsi Haringassa, jossa on kaksi, ja seututien 554 varrella, jossa on kaksi lisää. Teiden lähistöllä on enemmän vapaa-ajan asuntoja. Niitä on pääaltaan rannoilla lähes 50. Kahdella saarella on rantamökit. Ahvensalmessa on neljä vapaa-ajan asuntoa, mutta lisäksi viisi kiinteästi asuttua tilaa. Kallioselän rannoilla on lähes 10 kiinteästi asuttua tilaa, joista puolet sijaitsee Ahvensalmen kulmakunnalla. Vapaa-ajan asuntoja on lähes 30, joista kolme sijaitsee saarissa. Suovun pohjoispäässä sijaitsee Utrianlahden kulmakunta, missä järveen viettävillä rinteillä on viisi maatilaa. Siellä on maanviljelyä ja jotkin pellot viettävät järven rantaa kohti. Peltoa on myös Väärälahden Kotiniemellä ja Hanhilahden pohjukassa Nuutilassa, jossa on neljä maatilaa. Järvenosassa on yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Kiinteistöille tulee tiet Nuutilasta Salintaipaleen kautta kulkevalta tieltä. Se yhtyy Äyskoskelta tulevaan yhdystiehen 5517, joka päättyy Koivulahdella seututiehen 554. Mainittuja teitä yhdistää toisiinsa Nuutilan kautta kulkeva yhdystie 5512. Ahvenisen pääaltaan ympäri pystyy kulkemaan seuraamalla Karttulasta alkavia seututeitä 551 ja 554, joita taas yhdistää toisiinsa Nuutilan yhdystie.
Säännöstely

Toukokuun 1. päivänä 2002 otettiin käyttöön uusin säännöstelykäytäntö. Sen haltijana toimii Pohjois-Savon ELY-keskus. Ahvenisen lasku-uoma on Haringan Alajoki, jonka keskivirtaama on 0,6 m³/s. Alajoen padolle on asennettu kauko-ohjattu padonsäätölaitteisto, jolla vedenpinnan korkeutta pyritään pitämään aktiivisesti säännöstelyrajojen puitteissa. Vedenpinnan korkeus mitataan samassa yhteydessä padon läheisyydessä. Uuden säännöstelysäännön aikana vedenpinnankorkeudet ovat olleet keskimäärin (seuraavatkin arvot N43+) 101,47 metriä (MW), yläkorkeus on ollut keskimäärin 101,58 metriä (MHW) ja alakorkeus 101,39 metriä (MNW). Vedenpinnan enimmäiskorkeus on ollut samalla aikajaksolla 101,64 metriä (HW) ja vähimmäiskorkeus 101,30 metriä (NW). Vedenpintojen keskimääräiseksi vaihteluksi (MHW–MNW) saadaan 0,19 metriä ja äärimmäiseksi vaihteluksi 0,34 metriä. Nykyiset alakorkeudet ovat alempia kuin luonnontilaisen järven korkeudet, mutta kuitenkin ylempänä kuin aikaisemman säännöstelysäännön aikana. Järvialtaiden vedenkorkeutta voidaan säännöstellä nykyään aikaisempaa tarkemmin uudella Hirvikoskeen rakennetulla pohjapadolla.
Hydrologiaa

Ahveninen kuuluu keskikokoiset humusjärviin ja sen sisäinen- ja ulkoinen ravinnekuormitus on vähäistä. Hirvijärven, Ahvenisen ja Kallioveden lähivaluma-alueen vuosittainen kokonaisfosforikuormitus on noin 1 630 kilogrammaa. Se jakautuu kuitenkin järvialtaittain epätasaisesti. Talvella järvien syvänteissä pohjanläheisen vesikerroksen happitilanne on ollut huono ja esimerkiksi Kallioselällä on esiintynyt jopa hapettomuutta. Järvi on matala, joten kesäisin ei vesipatsaaseen muodostu lämpötilakerrostuneisuutta. Tällöin pinnan vesikerroksien sekoittuessa pohjan läheisiin vesikerroksiin, pysyy veden happitilanne erittäin hyvänä. Hapen määrä saattaa kuitenkin ajoittain laskea sekä  Ahvenisen että Kallioselän syvänteissä.
Vedenlaatua voidaan kuvata seuraavilla indikaattoreilla. Syvänteiden alusvedessä on hapen kylläisyysaste talvella 12 % ja kesällä 22,5 %. Järven veden kokonaisfosforipitoisuus 10 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l), kokonaistyppipitoisuus 410 μg/l, vedenväri 30 mg Pt/l, näkösyvyys 3 metriä ja veden A-klorofyllipitoisuus on loppukesällä 5,2 μg/l. Vastaavat arvot Kallioselänteen syvänteestä ovat alusvedessä olevan hapen kylläisyysaste talvella 12 % ja kesällä 29 %, veden kokonaisfosforipitoisuus 11 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l), kokonaistyppipitoisuus 440 μg/l, vedenväri 25 mg Pt/l, näkösyvyys 2,9 metriä ja veden A-klorofyllipitoisuus on loppukesällä 6,1 μg/l. Rehevöitymisestä johtuvaa verkkojen limoittumista oli Ahvenisessa voimakasta syksyllä 1991, mutta ongelma myöhemmin hävinnyt. Vuonna 1999 tutkittiin leväesiintymiä ja niiden määrä oli silloin vähäistä. Järven ekologinen tila onkin erinomainen.
Vesistösuhteet

Ahveninen sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Tallusjärven valuma-alueella (14.77), jonka Ahvenisen–Hirvijärven alueeseen (14.771) järvi kuuluu. Järven pääaltaaseen tulee Hirvisalmen kautta Hirvijärvestä pääosa sen läpivirtaavasta vedestä. Koska myös lasku-uoma sijaitsee pääaltaassa, tapahtuu läpivirtaus lähinnä täällä. Ahvenisen pääaltaaseen laskee kolme pienempää järveä. Hirvisalmen vieressä sijaitsee piskuinen Katiskakaarre. Pohjoisrannan Pohjoislahteen tulee Pirttilammen (35 ha) toinen laskuoja ja Puronsivukseen Honkalammen (3 ha) laskuoja. Kallioselän kaakkoisrannan lähellä sijaitsee Vehkalampi (4 ha). Sillä ei ole laskuoja, mutta se luetaan mukaan järven lähialueeseen. Koivulahteen tulee Koivujärvestä (20 ha) alkava oja, joka saa täydennystä Koivujärveen laskevasta Sikaslammen (14 ha) Sikaslamminpurosta. Viitalahden Joensuunlahteen laskee Kutanpuro, joka alkaa Kutanlammesta (8 ha). Järvenosan laskujoki Alajoki alkaa pääaltaan etelärannan Niskalevän lahdesta. Joki on 1,354 kilometriä pitkä, jos suvantolampi Haringanlampi lasketaan mukaan. Järven vedenpinnan korkeus on 101,4 metriä mpy, jolloin laskujoen pudotukseksi kertyy Rasvankiin mennessä 3,5 metriä.
Historiaa

Kiinteistörajojen kulku ranta-alueilla kauempana rantaviivasta viittaisi vesijättömaihin, joita ei olisi myyty ympäröivien maiden omistajille. Se perusteella voi epäillä, että Tallusjärven lisäksi myös Ahvenisen vedenpintaa olisi laskettu. Tästä ei kuitenkaan ole käytettävissä lähteistettyä tietoa.
Ahvenisen ja Hirvijärven säännöstely aloitettiin vuonna 1962 Savon maanviljelysinsinööripiirin tekemän järvenlaskusuunnitelman mukaisesti. Ahvenisen säännöstelylle ei ollut määrätty varsinaisia säännöstelyrajoja, vaan lupamääräykset edellyttivät ainoastaan, että vedenjärjestelypato oli avattava kevättulvan alettua sen jälkeen, kun vedenpinta Ahvenisessa oli noussut korkeuteen (N43+)101,30 metriä mpy. ja pidettävä suljettuna siitä lähtien, kun Ahvenisen vedenkorkeus oli kevättulvan jälkeen laskenut korkeudelle (N43+)101,36 metriä seuraavaan kevättulvaan saakka. Lisäksi oli annettu joitain määräyksiä padon avaamisesta uiton toimittamista varten sekä syystulvien varalta. Tämä järjestely oli mahdollinen, sillä samaan aikaan toisesta purkutiestä, Hirvikoskesta, purkautui jatkuvasti vettä Virmasveteen. Tämä säännöstelysuunnitelma jäi pois käytöstä, kun uusi astui voimaan vuonna 2002.
Järvenosien nimityksistä voidaan mainita seuraavaa. Vanhimmissa peruskartoissa Kallioselkää kutsuttiin vielä Kalliovedeksi. Kartassa vuodelta 1863 on Ahveninen nimetty Ahvenjärveksi ja Kallioselkä ja Suovua yhdessä Koivujärveksi. Tästä on järven lähiympäristössä muistona koivu-nimistöä.