stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marianna Nagy (taitoluistelija)

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Marianna Nagy (vasemmalla) parinsa László Nagyn kanssa vuonna 1956. |  Marianna Nagy (vasemmalla) parinsa László Nagyn kanssa vuonna 1956. |  Marianna Nagy (vasemmalla) parinsa László Nagyn kanssa vuonna 1956. |  |
Maa:   Unkari
Naisten taitoluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Oslo 1952 | Pariluistelu |  |
|  Pronssia | Cortina d'Ampezzo 1956 | Pariluistelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Lontoo 1950 | Pariluistelu |  |
|  Pronssia | Davos 1953 | Pariluistelu |  |
|  Pronssia | Wien 1955 | Pariluistelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oslo 1950 | Pariluistelu |  |
|  Kultaa | Budapest 1955 | Pariluistelu |  |
|  Hopeaa | Milano 1949 | Pariluistelu |  |
|  Hopeaa | Dortmund 1953 | Pariluistelu |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1956 | Pariluistelu |  |
|  Hopeaa | Wien 1957 | Pariluistelu |  |
|  Pronssia | Wien 1952 | Pariluistelu |  |
Marianna Nagy (13. tammikuuta 1929 Szombathely – 2. toukokuuta 2011) oli unkarilainen taitoluistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili pariluistelussa veljensä Lászlón kanssa ja voitti yhteensä 12 arvokisamitalia, joista kaksi oli olympialaisista, kolme MM-kisoista ja seitsemän EM-kilpailuista.
Luettelo Järvenpään julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Järvenpään julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Järvenpään kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Julkisilta paikoilta poistetut ja tuhoutuneet teokset

| Teos | Aiempi sijainti | Nykyinen sijainti | Tekijä | Paljastettu | Poistettu/ Tuhoutunut | Syy | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hallintokadun muraali | Hallintokatu 7, rakennuksen eteläpäädyssä Helsingintien puolella | maalattu yli | Popa, DavidDavid Popa | 2017 | 2022 | Talossa tehty julkisivukorjaus |  |  |
Haetaan sijaintitietoa

| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kevään viesti |  |  |  | Eronen, ErkkiErkki Eronen | 1980 |  |  |
| Näkijä |  |  |  | Eronen, ErkkiErkki Eronen | 2003 |  |  |
Menzies Campbell

Menzies Campbell
Walter Menzies Campbell (s. 22. toukokuuta 1941) on brittiläinen poliitikko. Hän on istunut parlamentin jäsenenä vuodesta 1987. Hänestä tuli Liberaalidemokraattisen puolueen varajohtaja vuonna 2003 ja johtaja virallisesti 2. maaliskuuta 2006; hän erosi 15. lokakuuta 2007.
Campbell syntyi Glasgow'ssa ja opiskeli Hillhead High Schoolissa sekä Glasgow'n yliopistossa. Hän menestyi ennen poliittista uraansa pikajuoksijana jopa kansainvälisesti; hän kilpaili Tokion 1964 olympialaisissa sekä vuoden 1966 Kansainyhteisön kisoissa Kingstonissa.
Campbell on varsinaiselta ammatiltaan lakimies. Hän meni kesäkuussa 1970 naimisiin puolisonsa Elspethin kanssa. Hänellä todettiin vuonna 2002 non-Hodgkinin tyypin lymfooma, josta hän toipui.
Malnesin kirkko

| Malnesin kirkko Malnes kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Bø, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Sør-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1895
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  320
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Malnesin kirkko (norj. Malnes kirke) on Bøn kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1895.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malnesin kirkko Wikimedia Commonsissa
Makryneía

| Makryneía Μακρυνεία |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Makryneía
 Koordinaatit: 38°32′N, 21°32′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Aitolia-Akarnania
Kunta:  Agrínio
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  380305
Väkiluku (2011):  3 681
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  300 15
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Makryneía (kreik. Μακρυνεία; myös Makrinía; virallisesti Δημοτική Ενότητα Μακρυνείας, Dimotikí Enótita Makryneías) on yksi Agrínion kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 681 (vuonna 2011).
Makryneían kunnallisyksikkö käsittää Agrínion kunnan kaakkoisosan Trichonída-järven eteläpuolella. Sen suurin asutus on Gavaloún kylä. Makryneía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Agrínion kuntaan yhdessä Angelókastron, Arákynthoksen, Neápolin, Panaitolikón, Parakampýlian, Paravólan, Strátoksen ja Thestieíin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Makryneían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Andréas | Ágios Andréas | 574 |
| Ágios Andréas | Áno Metápa | 17 |
| Ákres | Ákres | 55 |
| Ákres | Saránti | 20 |
| Ákres | Varká | 28 |
| Dafniás | Dafniás | 237 |
| Dafniás | Palaiozévgaro | 1 |
| Gavaloú | Gavaloú | 1 018 |
| Gavaloú | Kourtelaíika | 33 |
| Kapsoráchi | Kapsoráchi | 287 |
| Kapsoráchi | Palaiochóri | 3 |
| Káto Makrinoú | Káto Makrinoú | 580 |
| Makrinoú | Agía Triáda | 44 |
| Makrinoú | Ágioi Apóstoloi | 44 |
| Makrinoú | Kypséli | 38 |
| Makrinoú | Makrinoú | 131 |
| Makrinoú | Metaxás | 50 |
| Mesárista | Kazanaíika | 42 |
| Mesárista | Mesárista | 244 |
| Mesárista | Paradeísi | 33 |
| Mesárista | Tsiligiannaíika | 15 |
| Potamoúla | Potamoúla | 22 |
| Trichónio | Trichónio | 165 |
Yhteensä: 3 681
Luumäen kunnankirjasto

| Luumäen kunnankirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Luumäen pääkirjasto: Virastotie 2, 54500 Taavetti
Koordinaatit:  Luumäen pääkirjasto: 60.92205°N, 27.56977°E
Tyyppi:  kunnankirjasto
Kokoelman koko:   56 554 (2020)
Lainauksia vuodessa:   57 517 (2020)
Asiakkaita:   1 587 (lainaajat, 2020)
Budjetti:   429 800 euroa (2020)
Työntekijöitä:   4,3 (2020)
Luumäen pääkirjasto, Luumäki: Kirjasto
Luumäen kunnankirjasto on Luumäellä Etelä-Karjalassa toimiva yleinen kirjasto. Sillä on kaksi toimipistettä, Luumäen pääkirjasto Taavetissa ja Kangasvarren kirjasto Jurvalassa.
Luumäen pääkirjasto muutti 2013 saneerattuihin tiloihin keskustaan. Remontti maksoi 1,5 miljoonaa euroa. Pääkirjasto on kaksikerroksinen, ja siellä on esimerkiksi asiakastietokoneita, lehtisali ja tutkijahuone. Jurvalan kirjasto on noin 100 neliön tiloissa monitoimitalon alakerrassa ja myös siellä on asiointikone.
Luumäen kunnankirjasto on osa Heili-kirjastokimppaa.
Aiheesta muualla

Kirjasto Luumäen kunnan sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Heili-verkkokirjasto
Luumäen Pojat

Luumäen Pojat eli LuPo on vuonna 1920 perustettu Luumäellä toimiva urheiluseura. Seuran lajeihin kuuluvat hiihto, mäkihyppy, jalkapallo, jääkiekko, pesäpallo ja yleisurheilu. Seuran nykyinen pääpaino on junioritoiminnassa, mutta myös aikuisille järjestetään toimintaa. Seura vuokraa myös Risulahden tanssilavaa erilaisiin tilaisuuksiin ja tanssi-iltojen järjestämiseen.
Tunnettuja LuPon kasvatteja

Miika Franssila, jääkiekkoilija
Erkki Kivelä, pesäpalloilija sekä yritys- ja urheilujohtaja
Mikko Kuningas, jalkapalloilija
Marcello Rosati

Marcello Rosati (s. 2. helmikuuta 1983) on vatikaanilainen jalkapalloilija, jolla on myös Italian kansalaisuus. Hänen pelipaikkansa on puolustava keskikenttä. Tällä hetkellä Rosati edustaa vatikaanilaista Redemptoris Mater-jalkapalloseuraa. Rosati on 176 senttimetriä pitkä. Hän on pelannut Vatikaanivaltion jalkapallomaajoukkueessa 56 ottelua ja tehnyt seitsemän maalia.
Marianna Uutinen

| Marianna Uutinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. heinäkuuta 1961 Pieksämäki
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  maalaus
Palkinnot
 Suomi-palkinto 2006 taiteilijaeläke 2022 
Marianna Uutinen (s. 23. heinäkuuta 1961 Pieksämäki) on suomalainen taidemaalari. Uutinen opiskeli 1980–1985 Suomen taideakatemian koulussa ja 1991–1992 Institut des Hautes Études en Arts Plastiquesissa Pariisissa. Uutinen on toiminut Kuvataideakatemian maalaustaiteen osaston professorina ja johtajana, lisäksi hän on opettanut Pohjoismaisessa taidekoulussa Kokkolassa, Malmön Konsthögskolanissa ja Bergenin Kunsthøgskolenissa.
Uutisen tuotanto koostuu etupäässä akryyliväriä impastomaisesti pursottamalla tehdyistä maalauksista. Hän on käyttänyt värimassaa joissain töissään niin paksulti, että niillä on veistosmaisia ominaisuuksia.
Aiheesta muualla

Marianna Uutinen Kiasman kokoelmissa
Kylänpää, Riitta: Marianna uutinen ja loputon yritys hallita kaaosta
Luxemburgin kansalaisuus

Luxemburgin passi, jota maan kansalaiset voivat hakea
Luxemburgin kansalaisuus on laillinen suhde yksittäiden henkilön sekä Luxemburgin suurherttuakunnan välillä. Maassa noudatetaan sekä ius sanguinis- että ius soli -periaatteita.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä

Syntyperäisiä Luxemburgin kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, jotka täyttävät jonkin seuraavista ehdoista:
vähintään toinen vahemmista on henkilön syntyessä Luxemburgin kansalainen
henkilön adoptiovanhemmat ovat Luxemburgin kansalaisia tai saavat maan kansalaisuuden hakemuksella
Luxemburgin maaperällä syntynyt lapsi, jonka biologisista vanhemmista vähintään toinen on myös syntynyt Luxemburgin maaperällä
Luxemburgin maaperällä syntynyt lapsi, joka ei voi saada vanhempiensa kansalaisuutta tai lapsen vanhemmat ovat jääneet tuntemattomiksi
Sellaiset lapset, jotka ovat syntyneet Luxemburgin maaperällä ja joiden vanhemmilla (biologiset tai adoptio) ei ole Luxemburgin kansalaisuutta, saavat maan kansalaisuuden automaattisesti täyttäessään 18, mikäli he ovat olleet maan vakinaisia asukkaita vähintään viisi vuotta, joista yhden vuoden yhtäjakoisesti ennen 18. syntymäpäivää. Myös sellainen maassa syntynyt lapsi saa 18-vuotiaana automaattisesti Luxemburgin kansalaisuuden, jos hän on syntynyt 1. heinäkuuta 2013 jälkeen ja vähintään yksi hänen vanhemmistaan on oleskellut laillisesti ja ensisijaisesti Luxemburgissa vähintään vuoden ennen lapsen syntymää.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Hakemuksen perusteella Luxemburgin kansalaisuus voidaan myöntää hakijalle, joka täyttää seuraavat ehdot:
on vähintään 18-vuotias
on asunut maassa vähintään viisi vuotta, joista hakemusta edeltävä viimeinen vuosi yhtäjaksoisesti
on läpäissyt kansalaisuustestin
osaa todistettavasti luxemburgin kieltä
on todettu hyvämaineiseksi (ei tuomittu yli vuoden vankeuteen tai kahden vuoden ehdolliseen vankeuteen; ei ole antanut kansalaisuutta hakiessa virheellisiä tietoja)
Itse hakemus ei maksa mitään, mutta kunnat voivat vaatia esimerkiksi kunnallisverojen maksun suorittamista ennen kuin ne myöntävät esimerkiksi avioliittotodistuksen.
Luxemburgin kansalaisuuslaki sisältää myös kansalaisuusoption, jota sovelletaan käytännössä sellaisissa tapauksissa, joissa hakijalla on jokin hyvä syy hakea kansalaisuutta helpotettua reittiä pitkin. Myös näiden hakijoiden tulee olla hyvämaineisia. Tällaisia tapauksia ovat:
| Hakijan tausta | Vaadittu oleskeluaika maassa | Muut vaatimukset |
| --- | --- | --- |
| Hakijalla on vanhempi (biologinen tai adoptio) tai isovanhempi, jolla on Luxemburgin kansalaisuus. | - | ei saanut Luxemburgin kansalaisuutta vanhemmilta sukupolvilta vieraan valtion lakien estämänä. |
| Hakija on alaikäisen Luxemburgin kansalaisen vanhempi | 5 vuotta | on läpäissyt kansalaisuuskokeen ja todistanut osaavansa luxemburgin kieltä. |
| Hakija on naimissa Luxemburgin kansalaisen kanssa | 3 vuotta yhteistä avioelämää, mikäli pari asuu ulkomailla (paitsi jos luxemburgilainen puoliso työskentelee valtiolle ulkomailla) | on läpäissyt kansalaisuuskokeen ja todistanut osaavansa luxemburgin kieltä. |
| Hakija on syntynyt Luxemburgin maaperällä | - | vähintään 12-vuotias, asunut maassa vähintään 5 vuotta, |
| Hakija on käynyt vähintään 7 vuotta koulua Luxemburgissa | 1 vuosi ennen hakemuksen jättämistä | koulussa pitää noudattaa luxemburgilaista |
| Hakija on vähintään 18-vuotias ja asunut maassa vähintään 20 vuotta | 1 vuosi ennen hakemuksen jättämistä | suorittanut todistetusti väh. 24 tuntia kestäneeseen luxemburgin kielen kurssin |
| Hakija on vähintään 18-vuotias ja suorittanut tervetulo- ja integraatiosopimuksen vaatimukset | 5 vuotta | on läpäissyt kansalaisuuskokeen ja todistanut osaavansa luxemburgin kieltä. |
| Hakija on asettunut asumaan Luxemburgiin alaikäisenä | 5 vuotta | on läpäissyt kansalaisuuskokeen ja todistanut osaavansa luxemburgin kieltä. |
| Hakija on valtioton, pakolainen tai suojelun alainen | 5 vuotta | on läpäissyt kansalaisuuskokeen ja todistanut osaavansa luxemburgin kieltä. |
| Hakija on vapaaehtoinen Luxemburgin asevoimissa | - | on suorittanut vähintään vuoden verran palvelusta nuhteettomasti asevoimien esikuntapäällikön todistamana. |
Kaksoiskansalaisuus

Luxemburg on sallinut kaksoiskansalaisuuden vuodesta 2009 lähtien.
Luxemburgin kansalaiset ovat automaattisesti myös Euroopan unionin kansalaisia.
Luettelo Rooman provinssien muutoksista
Selityksiä

↑  Prefektuurit, diokeesit ja provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.
↑  Prefektuurit, diokeesit ja provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
1 2  Italia, Illyricum et African prefektuuri oli olemassa noin vuosina 293–347, 361–375, 379–388 ja 391–395, ja Italia et African prefektuuri ja Illyricumin prefektuuri noin vuosina 347–361, 375–379, 388–391 ja 395–.
↑  Augustuksen aikana perustetut Italian yksitoista aluetta eivät olleet provinsseja eivätkä kuuluneet mihinkään provinssiin.
↑  Nimestä huolimatta Aemilia et Ligurian provinssin tapauksessa Liguria ei tarkoita entistä Ligurian (Regio IX) aluetta, joka oli yhdistetty Alpes Cottiaen provinssiin, eikä nykyistä Ligurian aluetta, vaan vastasi enemmän entistä Transpadanaa.
↑  Nimestä huolimatta Ligurian provinssi ei vastannut entistä Ligurian (Regio IX) aluetta, joka oli yhdistetty Alpes Cottiaen provinssiin, eikä nykyistä Ligurian aluetta, vaan vastasi enemmän entistä Transpadanaa.
↑  Armenia maior palautui vuonna 118 vasallikuningaskunnaksi, kun taas Armenia minor yhdistettiin Cappadocian provinssiin.
↑  Erotettu Dalmatian ja Moesia superiorin provinsseista.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: it:Suddivisioni e cronologia delle province romane
Käännös suomeksi
Mentula

Mentula on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Jari ”Bull” Mentula (s. 1976), kehonrakentaja
Mooses Mentula (oik. Seppo Mentula, s. 1976), kirjailija, opettaja ja rehtori
Oiva Mentula (1908–1971), kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä
Perttu Mentula (1936–2009), sisustusarkkitehti ja muotoilija
Tuure Mentula (1915–1998), juristi, diplomaatti
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Luumäen hyvinvointiasema

| Luumäen hyvinvointiasema |
| --- | --- |
Osoite:  Marttilantie 28, 54500 Taavetti
Sijainti:  Taavetti, Luumäki
Koordinaatit:  60.92051°N, 27.56844°E
Valmistumisvuosi:  1979
Käyttäjä:  Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (Eksote)
Runkorakenne:  betoni, paikalla tehty 
Julkisivumateriaali:  tiili 
Kerrosluku:  1 
Kerrosala:  2 635 m2
Luumäen hyvinvointiasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Luumäen hyvinvointiasema on eteläkarjalaisen Luumäen kunnan Taavetin taajamassa toimiva julkisen palvelun sosiaali- ja terveysasema. Sen palvelut tuottaa Etelä-Karjalan kuntien yhteinen sote-kuntayhtymä (Eksote).
Luumäen punatiilinen, betonirunkoinen terveyskeskus rakennettiin vuonna 1979. Vuonna 2018 uutisoitiin, että yksityiset terveysalan suuryritykset ottivat yhteyttä Luumäen kuntaan sen sosiaali- ja terveyspalvelujen kiinteistöjen, myös hyvinvointiaseman ostamiseksi. Vuonna 2017 hyvinvointiasemaksi muutetulle terveysasemalle on kaavailtu uudisrakennusta, joka rakennettaisiin mahdollisesti vuosina 2023-2025.
Luumäen hyvinvointiasema palvelee normaalisti maanantaista torstaihin kello 8-16 ja perjantaisin (ja pyhien aattona) kello 8-15. Muulloin ensiapu- ja päivystyspalvelut tarjoaa ympärivuorokautisesti aukioleva Etelä-Karjalan keskussairaalan päivystys sairaalan K-siivessä (sisäänkäynti ovi 10, Kahilanniementie 2, Lappeenranta). Kiireellisestä hoitoa tarvittaessa otetaan iltaisin, öisin ja viikonloppuisin yhteys Päivystysapuun (116 117; hätätilanteessa luonnollisesti Yleiseen hätänumeroon 112).
Aiheesta muualla

Luumäen terveysaseman sijainti kartalla (luumaki.karttatiimi.fi)
Sosiaali- ja terveys (Arkistoitu – Internet Archive) (luumaki.fi)
Ville Toijonen (20.3.2019) Vuoden terveydenhoitajan kaino toive: "Että saisi enemmän ajatella maalaisjärjellä" (yle.fi)
Mikko Niinikoski (pesäpalloilija)

Mikko Niinikoski (s. 6. heinäkuuta 1979 Siilinjärvi) on suomalainen pesäpalloilija. Niinikoski edusti urallaan Superpesiksessä Siilinjärven Pesistä ja Puijon Pesistä. Niinikoski saavutti Puijon Pesiksessä pelatessaan yhden SM-pronssin kaudella 2006. Hän pelasi yhden Itä-Länsi-ottelun vuonna 2008. Niinikoski pelasi 232 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä hän löi 11 kunnaria ja 23 tavallista juoksua, toi 157 juoksua ja keräsi 813 kärkilyöntipistettä. Niinikoski pelasi 40 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä hän löi kaksi kunnaria ja kaksi tavallista juoksua, toi 24 juoksua ja keräsi 107 kärkilyöntipistettä. Niinikoski pelasi urallaan 32 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä hän löi kaksi tavallista juoksua, toi 36 juoksua ja keräsi 135 kärkilyöntipistettä.
Länsi-Kotka

Länsi-Kotkaksi kutsutaan Kotkan kaupungin Kymijoen Langinkosken haaran länsipuolelle jäävää ja Sutelan kylän eteläpuolelle jäävää aluetta. Se käsittää Aittakorven, Lankilan (sisältää Pirosenvuoren), Karhuvuoren, Ruonalan (sisältää Munsaaren) ja Hirssaaren kaupunginosat sekä Mussalon  saaren (Mussalon, Etukylän ja Takakylän kaupunginosat). Alueen asukasluku on noin 12 000. Päätiet Länsi-Kotkassa ovat Mussalontie, Karhuvuorentie, Langinkoskentie, Heponiementie ja tulevaisuudessa Räskintie.
Luton Town FC

Luton Town Football Club on jalkapalloseura Lutonin kaupungista Englannista. Joukkue pelaa kaudella 2024–2025 Englannin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestaruussarjassa. Se nousi keväällä 2018 Kakkosliigasta Ykkösliigaan ja keväällä 2019 vielä sarjaporrasta ylemmäs. Kaudella 2023–2024 Luton Town pelasi Valioliigassa, jonne se nousi voitettuaan Coventry Cityn nousukarsintojen loppuottelun rangaistuspotkukilpailussa lukemin 6–5 (varsinainen peliaika 1–1). Joukkueen lempinimi on "The Hatters", mikä juontaa juurensa kaupungin perinteiseen hattuteollisuuteen.
Historia

Luton Town syntyi, kun Luton Wanderers ja Luton Excelsior yhdistyivät vuonna 1885. Luton Town oli yksi Southern Leaguen perustajaseuroista vuonna 1894, ja vuonna 1897 se siirtyi Football Leagueen mutta palasi takaisin Southerniin vuonna 1900. Seura muutti nykyisille asuinsijoilleen Kenilworth Roadille vuonna 1905.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Southern Leaguesta muodostettiin Football Leaguen kolmosdivisioonan etelälohko, ja Luton pelasi siinä kaikkiaan 17 vuoden ajan, kunnes kaudella 1936–1937 nousi sarjaporrasta ylemmäs. Vuonna 1959 Luton pelasi historiansa ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran FA Cupin finaalissa, jossa hävisi Nottingham Forestille. Seuraavien vuosien aikana tapahtui notkahdus, ja seura putosi nopeasti neljänteen divisioonaan.
Lutonin paluu huipulle alkoi kaudella 1967–1968, jolloin se voitti neljännen divisioonan. Se nousi pikaisesti 2. divisioonaan saakka, jossa pelasi kauteen 1981–1982]]Tuolloin David Pleatin toimiessa managerina se voitti 2. divisioonan mestaruuden ja nousi korkeimmalle sarjatasolle.
Historia > Ray Harfordin aikakausi

Ray Harford (1945–2003) oli yksi Luton Townin historian menestyksekkäimmistä managereista. Hän tuli manageriksi toukokuussa 1987 John Mooren tilalle toimittuaan apulaisvalmentajana edelliskauden, jonka loppupisteissä Luton oli sijoittunut seitsemännelle tilalle. Harfordin valmennuskaudella kuuluisa Lutonin miehistö, johon kuuluivat muun muassa Les Sealey, Brian Stein, Danny Wilson ja Mick Harford, voitti Liigacupin loppuottelussa Wembleyllä Arsenalin maalein 3–2. Kyseinen Liigacupin onkin Luton Townin historian ainoa suuren luokan voitto. Kaksi vuotta myöhemmin, tammikuussa 1990 Harford kuitenkin erotettiin tehtävästään, kun joukkue ajautui putoamisuhan alle.
Historia > 1990- ja 2000-luvut

Harfordin tilalle manageriksi tuli Jim Ryan, joka pelasti seuran putoamiselta. Hän kuitenkin sai potkut kauden 1990–1991 jälkeen. Manageriksi tuli David Pleat toistamiseen seuran historian aikana, mutta kauden 1991–1992 viimeisellä ottelukierroksella varmistui seuran putoaminen kakkosdivisioonaan. Pleat jatkoi tehtävässään kesään 1995 saakka, kunnes siirtyi Sheffield Wednesdayn peräsimeen. Seuraaja Terry Westley potkittiin pihalle heti kuuden kuukauden kuluttua, eikä hänen seuraajansa Lennie Lawrence kyennyt estämään Luton Townin sijoittumista sarjataulukossa viimeiseksi ja putoamista 2. divisioonaan (entinen 3. divisioona).
Lawrence erotettiin kauden 1999–2000 lopulla neljän menestyksettömän vuoden jälkeen. Hänet korvattiin Ricky Hillillä, joka kuitenkin erotettiin varsin nopeasti Lutonin jatkettua surkeita otteita, samoin kuin seuraajansa Lil Fuchillon alaisuudessa. Entinen Wimbledonin manageri Joe Kinnearkaan ei kyennyt estämään Lutonin putoamista Football Leaguen alimmalle sarjatasolle, tuolloiseen 3. divisioonaan, ensimmäistä kertaa kolmeenkymmeneen vuoteen.
Kinnearin alaisuudessa Luton kuitenkin sijoittui kaudella 2001–2002 kolmosdivisioonassa toiseksi ja nousi ylemmälle sarjatasolle. Kaudella 2002/2003 Luton sijoittui 2. divisioonassa yhdeksänneksi, ja seuraavana kesänä seuran siirryttyä uusien omistajien käsiin Kinnear korvattiin entisellä Luton-pelaajalla Mike Newellillä.
Uudet omistajat menettivät vallan organisaatiossa, kun seuran kannattajayhdistys Trust in Luton hankki enemmistön seuran päätukijoilta, Hatter Holdingsista. Päätösvallan siirryttyä paikallisen yhtymän käsiin, sai Trust in Luton 10 % osuuden ja paikan seuran hallituksessa.
Kaudelle 2003–2004 Luton Town oli yksi ennakkosuosikki putoajaksi, mutta kaikkien yllätykseksi Newell vei seuran lähelle pudotuspelipaikkaa. Menestyskulku kiihtyi, kun 2004/2005 Luton voitti koko uuden nimen saaneen entisen 2. divisioonan, nykyisen Ykkösliigan, ja nousi näin myös uuden nimen saaneeseen Mestaruussarjaan.
Maaliskuun 15. päivänä 2007 Mike Newell erotettiin ja Brian Stein toimi väliaikaisena managerina Kevin Blackwellin nimittämiseen 27. maaliskuuta 2007 saakka. Blackwell erotettiin tehtävästään tammikuussa 2008 ja hänen seuraajakseen nimitettiin 16. tammikuuta 2008 entinen Lutonin pelaaja Mick Harford.
Luton putosi vuodesta 2007 alkaen kolmesti peräkkäin sarjaporrasta alemmas, konferenssiin asti. Selvitystilaan joutumisen jälkeen seuralle määrättiin ykkösliigan kaudella 2007–2008 kymmenen pisteen menetys ja talousvaikeuksien jatkuttua kolmenkymmenen pisteen menetys kakkosliigan kaudelle 2008–2009. Luton pelasi liigan ulkopuolella viisi vuotta ennen nousua takaisin kakkosliigaan vuonna 2014.