Turun kuntaliitokset
Turun seudun kuntarakenneselvitys 2000-luvulla

Varsinais-Suomen liitto on hahmotellut Turun kaupunkiseudusta nauhamaista suurkaupunkia. Raision ja Kaarinan kaupunginjohdot ovat kuitenkin olleet haluttomia tekemään kuntarakenneselvityksiä Turun kanssa. Vuonna 2006 valtioneuvosto määräsi Turun lähialueen kunnat yhteiseen selvitystyöhön kuntarakenteen uudistamisesta. Turun kaupunginjohtaja Mikko Pukkinen esitti kesäkuussa 2007 kuntaliitosta Turun ympäryskuntien kanssa. Pukkinen esitteli kaksi vaihtoehtoista kuntaliitosmallia kunta- ja palvelurakennehankkeen ohjausryhmälle. Ensimmäisessä vaihtoehdossa Turun ydinkaupunkiseutu oli yhdistynyt siten, että siihen olisivat kuuluneet Turku, Raisio, Kaarina, Naantali, Lieto sekä mahdollisesti Masku ja Rusko. Toisessa Pukkisen vaihtoehdossa Turkuun olisi liitetty Kaarina, Lieto ja Rusko. Pukkinen perusteli kuntaliitosta erityisesti keskuskaupunki Turun ongelmien ratkaisuna.
Vihreiden kansanedustaja Osmo Soininvaara kommentoi verkkoblogissaan helmikuussa 2008, että hänen mielestään Turun seudulla tarvitaan kiireesti kuntien pakkoliitos. Soininvaaran mukaan Turun seudun kuntien pakkoliitos on kiireellisempi asia kuin pääkaupunkiseudun liitosmahdollisuuksien pohtiminen. Soininvaara kirjoitti verkkoblogissaan, että "Turun ympäristökunnat ovat jättäneet Turun puristuksiin, haalivat hyvätuloiset veronmaksajat ja jättävät Turun yksin kantamaan koko seudun sosiaaliset ongelmat". Soininvaaran kirjoitti myös, ettei hänen mielestään ole sosiaalisesti tervettä eikä oikeudenmukaista, että seudun asukkaat jakautuvat asumaan alueittain tulotason mukaan. Soininvaaran mukaan hyväosaisten muuttaminen "republikaanivyöhykkeille" on koko Turun kaupunkiseudun kannalta tuhoisa sairaus.
Kataisen hallitus uudisti edellisten hallitusten aloittamaa kunta- ja palvelurakenneuudistus -hanketta vuonna 2012 siten, että se asetti Suomeen 66–70 kuntajakoselvitysaluetta. Selvitysalueiden kuntien tulee osallistua selvitykseen, mikäli kunta täyttää yhdenkin hallituksen kuntarakennelakiesityksen selvitysperusteen. Lisäksi kunnalla on selvitysvelvollisuus, jos alueella ei muuten ole saavutettavissa toiminnallista kokonaisuutta.
Turun sanomien lokakuussa 2013 tekemässä kyselyssä suurin osa varsinaissuomalaisista kansanedustajista ilmoitti kannattavansa kuntaliitoksia.
Kunta- ja hallintoministeri Henna Virkkunen määräsi 9.12.2013 kuntajakoselvityksen tehtäväksi Auran, Kustavin, Liedon, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Ruskon, Sauvon, Taivassalon, Tarvasjoen ja Vehmaan kuntien sekä Kaarinan, Naantalin, Paimion, Raision ja Turun kaupunkien välillä. Kuntajakoselvittäjät (Risto Kortelainen, Oiva Myllyntaus, Antero Ritvanen) luovuttivat yhdistymisesityksensä kunnille 28.11.2014. Yhdistymisselvitysten perusteella kuntajakoselvittäjät päätyivät esittämään kolmea kuntajaon muutosta ja kuntien yhdistymistä Turun seudulla:
Turku, Kaarina, Raisio, Lieto ja Rusko
Naantali, Masku, Taivassalo ja Kustavi
Aura ja Pöytyä
Selvityksen perusteella ei esitetty muutoksia Paimion, Mynämäen, Nousiaisten, Sauvon ja Vehmaan kunnille. Sen sijaan esitettiin, että Kaarinan, Raision, Liedon ja Ruskon kunnat liitettäisiin 1.1.2017 alkaen Turun kaupunkiin. Uudessa Turun kaupungissa olisi ollut noin 265 000 asukasta ja siitä olisi tullut Suomen toiseksi suurin kaupunki.
Raision, Kaarinan, Liedon ja Ruskon valtuustot päättivät hylätä ehdotuksen helmikuussa 2015. Turun kaupunginvaltuusto hyväksyi 23.3.2015 ehdotetun kuntajaon muutoksen, mutta päätti samalla olla enää edistämättä kuntien pakkoliitoksia.