stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Owen Pickering

| Owen Pickering> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. tammikuuta 2004 (ikä 20) St. Adolphe, Manitoba
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  196 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  Pittsburgh Penguins
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
NHL-varaus:  21. varaus, 2022 Pittsburgh Penguins
Owen Pickering (s. 27. tammikuuta 2004 St. Adolphe, Manitoba, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija.Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hän laukoo vasemmalta. Pickering edustaa NHL-joukkue Pittsburgh Penguinsia.
Ennen NHL-uraansa Pickering pelasi WHL-juniorisarjassa Swift Current Broncosin joukkueessa. Pittsburgh Penguins varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 21. varausvuorolla vuoden 2022 NHL:n varaustilaisuudessa.Pickering on pelannut yhden NHL:n runkosarjan ottelun. Tässä ottelussa hän syötti yhden maalin. Tilastot päivitetty 17. marraskuuta 2024.
Toxodontidae

| Toxodontidae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Synnyttävät nisäkkäät Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Notoungulata
Alalahko::  Toxodonta
Heimo::  Toxodontidae  Gervais, 1847
Infobox OKNimi-testi OK: 
Toxodontidae oli lahkoon Notoungulata kuuluva heimo, joka eli Oligoseenikaudelta Pleistoseenikaudelle. Sen pääasiallinen levinneisyysalue oli Etelä-Amerikka, mutta heimon lajeja oli jonkin verran myös Keski- ja Pohjois-Amerikassa. Osa heimon lajeista oli keskikokoisia nisäkkäitä, osa suuria. Ulkonäöltään ne muistuttivat sarvikuonoja. Niiden hampaat olivat kehittyneet ruohon syömiseen soveltuviksi.
Aiheesta muualla

http://digitallibrary.amnh.org/dspace/bitstream/handle/2246/2476//v2/dspace/ingest/pdfSource/nov/N1850.pdf?sequence=1 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q846394  Wikispecies: Toxodontidae  EoL: 4524227  GBIF: 3240514  IRMNG: 103752  NCBI: 1563123  Open Tree of Life: 4945747  Paleobiology Database: 43390  Paleobiology Database: 43390
Tyyne (hahmo)

| Tyyne |
| --- | --- |
 Tyyne esittelee Spedeltä saamaansa sormusta tammikuussa 1988.
Ensi- esiintyminen:  Spede Show
Viimeinen esiintyminen:  Vain elämää kausi 3 (2014)
Henkilötiedot
Sukupuoli:  nainen
Suhteet
Sisarukset:  Reino (veli)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyyne Syväskökkö-Lipasti on Vesa-Matti Loirin esittämä naishahmo Spede Show ja Vesku Show -ohjelmista.
Tyyne on ammatiltaan televisiokuuluttaja. Hänellä on pitkät ruskeat hiukset ja hän käyttää runsaasti meikkejä. Hän pukeutuu aina näyttäviin puseroihin ja minihameeseen. Hän tuo reilusti itseään esille, eikä turhia ujostele. Hän on sinut itsensä kanssa, eikä häpeile puhua selluliitista ja samalla esitellä sääriään. Hän ihailee Helsingin herroja, ja kertoo avoimesti televisiossa useista miesseikkailuistaan. Hän on myös hiukan kateellinen Hannele Laurille, joka saa sketseissä kaikki naisroolit. Vuonna 1987 Tyyne järjesti Spede Show’ssa kansanäänestyksen, jossa kortein äänestettiin kumpi on suositumpi hän vai Hannele Lauri. Spede Show'n loputtua Tyyne siirtyi Vesku Show'hun, jossa hän luki lehtiuutisia ja lauloi muutamia lauluja. Samaan aikaan hän myös hiukan masentui, kun Loiri ei kirjoittanut hänelle sketsejä. Tyynellä oli veli, Reino, joka katosi kertausharjoituksissa. Tyynen lentävä lause on "pimpelipom".
Tyyne on levyttänyt musiikkia: Pim peli pom -albumi julkaistiin keväällä 1988. Levyllä hän duetoi Jean-Pierre Kuselan kanssa laululla "Tahdon olla sulle hellä". Tyyne laulaa myös hänelle sävelletyn ja sanoitetun "Pimpeli pom" -laulun ja Rauli Badding Somerjoen "Fiilaten ja höyläten" sekä käännösbiisit "Sex machine", "Ei koskaan sunnuntaisin", "Söteem" ja "Chirpy chirpy cheep".
Tyyne esiintyi myös vuonna 1990 elokuvassa Uunon huikeat poikamiesvuodet maaseudulla johtaja Uuno Turhapuron mahdollisena äitinä.
Disneyn vuoden 1992 animaatioelokuvan Aladdinin suomenkielisessä dubbauksessa Loirin ääninäyttelemä Henki viittaa Tyyneen laulussa Prinssi Ali, jonka aikana uutisselostajaksi pukeutunut Henki kysyy: ”Miltä näyttää Tyyne”, johon naiseksi pukeutunut Henki vastaa Spede Shown Tyynen äänellä: ”Ihanalta vain, hienot sulat.”lähde?
Vuonna 2014 Tyyne esiintyi Vain elämää -televisiosarjan 3. kaudella ja lauloi Paula Koivuniemen kappaleen Aikuinen nainen.
Albumit

Pim peli pom (1988)
Aiheesta muualla

Tyynen äänilevytuotanto Suomen äänitearkiston tietokannassa[vanhentunut linkki]
| n k Vesa-Matti Loiri |
| --- | --- |
 Hahmot: Jean-Pierre Kusela  Nasse-setä  Uuno Turhapuro  Tyyne 
Albumit:  4+20 (1971)  Vesku Suomesta (1972)  Veskunoita (1973)  Merirosvokapteeni Ynjevi Lavankopoksahdus (1974)  Vesku Helismaasta (1977)  Eino Leino (1978)  Ennen viimeistä maljaa (1980)  Eino Leino 2 (1980)  Vesa-Matti Loiri tulkitsee Oskar Merikannon lauluja (1981)  Täällä Pohjantähden alla (1983)  Lasihelmipeli (1984)  Eino Leino 3 (1985)  Naurava kulkuri (1986)  Voi hyvä tavaton (1987)  Pim peli pom (1988)  Sydämeeni joulun teen (1988)  Unelmia (1989)  Seitsemän kertaa (1990)  Vesa-Matti Loiri (1994)  Kaksin (1995)  Uuno Kailas (1995)  Rurja (1997)  Sydämeeni joulun teen (1998)  Kirkkokonsertti (2000)  Eino Leino 4 – Päivän laskiessa (2001)  Ystävän laulut (2003)  Ystävän laulut II (2004)  Ivalo (2006)  Inari (2007)  Kasari (2008)  Hyvää puuta (2009)  Skarabee (2010)  Tuomittuna kulkemaan (2013)  Pyhät tekstit (2016) 
Livealbumit:  Kolmastoista huhtikuuta (2024) 
Kokoelmat:  Laulu on iloni ja työni (1973)  Lankon tanko (ja muita askelmia) (1977)  Vesa-Matti Loiri – Parhaat palat (1980)  Lapin kesä (1992)  20 suosikkia – Lapin kesä (1996)  20 suosikkia – Saiskos pluvan (1996)  Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1999)  Vesku Suomesta – Parhaat (2001)  Naurava Kulkuri – Huumorinkukkia (2008)  Lauluni aiheet I (2012)  Lauluni aiheet II (2012)  Lauluni aiheet III (2012)  Kaikkien aikojen Loiri (2014) 
Singlet:  Nauravan kulkurin paluu (1995)  Lapin kesä & Robin (2015) 
 kappaleet  diskografia  filmografia ja esiintymiset
Volin

Volin vuonna 1945.
Volin (myös Voline, ven. Во́лин, oik. Vsevolod Mihailovitš Eihenbaum, ven. Все́волод Миха́йлович Эйхенба́ум, 11. elokuuta 1882 Voronež – 18. syyskuuta 1945 Pariisi) oli venäläinen anarkisti, joka on niin sanotun anarkistisen synteesin merkittävin teoreetikko.
Elämä

Lääkäriperheeseen syntynyt Volin jätti opintonsa Pietarin valtionyliopistossa vuonna 1904 ja liittyi sosialistivallankumoukselliseen puolueeseen. Hän osallistui tammikuun 1905 verisunnuntain mielenosoituksiin ja oli hieman myöhemmin perustamassa Pietarin neuvostoa. Vuonna 1907 Volin joutui lähtemään maanpakoon Pariisin, jossa hän tutustui venäläisiin anarkisteihin.
Volin palasi Venäjälle helmikuun vallankumouksen jälkeen heinäkuussa 1917. Hän vaikutti aluksi ukrainalaisessa Nabat-anarkistiliikkeessä, ja tammikuusta 1919 lähtien Nestor Mahnon vallankumousarmeijassa. Tammikuussa 1920 Volin joutui bolševikkien vangiksi, mutta vapautui lokakuussa Mahnon bolševikkihallituksen kanssa tekemän sopimuksen myötä. Volin vangittiin uudelleen vain kuukautta myöhemmin ja sijoitettiin Moskovassa toimivaan Tagankan vankilaan yhdessä 12 muun anarkistin kanssa. Hänet vapautettiin kesällä 1921 Moskovassa kokontuneen punaisen ammattiyhdistysinternationaalin Profinternin väliintulon ansiosta. Volin ja yhdeksän muuta anarkistia karkotettiin maasta, mutta Fania Baron ja runoilija Lev Tsherni teloitettiin syyskuussa 1921.
Karkotuksensa jälkeen Volin asettui aluksi Berliiniin, kunnes muutti ranskalaisen anarkistin Sébastien Fauren kutsusta Pariisiin, jossa hän jatkoi kirjoitustyötään. Volinin pääteos on Venäjän vallankumouksen kokemusten perusteella kirjoitettu kolmiosainen La Révolution inconnue - 1917–1921 (Tuntematon vallankumous 1917–1921), joka julkaistiin postuumisti vuonna 1947. Sitä pidetään jopa yhtenä anarkismin tärkeimmistä teoksista. Volin kuoli Pariisissa tuberkuloosiin syyskuussa 1945. Hänet on haudattu Père-Lachaisen hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volin Wikimedia Commonsissa
Volinin teos The Unknown Revolution, 1917–1921 (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Juha-Antero Puistola

Juha-Antero Puistola
Juha-Antero Puistola (s. 1967lähde?) on suomalainen kirjailija ja merivoimista valmistunut upseeri. Hänen sotilasarvonsa vuonna 2017 on kommodori.
Palvelus

Puistola on palvellut muun muassa Maanpuolustuskorkeakoulussa, Kotkan Rannikkopataljoonassa ja Puolustusvoimien tutkimuslaitoksella.lähde?
Tuotanto

Terrorismi Euroopassa (2006, Tammi)
Itä-Ukraina — Lännen etuvartio, Puistola, Juha-Antero; Suhonen, Johanna, (2020, Docendo)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juha-Antero Puistola Wikimedia Commonsissa
Mason Lohrei

| Mason Lohrei |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. tammikuuta 2001 (ikä 23) Baton Rouge, Louisiana
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  196 cm
Paino:  100 kg
Seura
Seura:  Boston Bruins
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
NHL-varaus:  58. varaus, 2020 Boston Bruins
Mason Lohrei (s. 17. tammikuuta 2001 Baton Rouge, Louisiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hän laukoo vasemmalta. Lohrei edustaa NHL-joukkue Boston Bruinsia.
Ennen NHL-uraansa Lohrei pelasi kahden kauden ajan Ohion osavaltionyliopiston joukkueessa. Boston Bruins varasi hänet toisella kierroksella 58. varausvuorolla vuoden 2020 NHL:n varaustilaisuudessa. Lohrei on pelannut 41 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt neljä maalia ja yhdeksän syöttöä eli yhteensä 13 tehopistettä. Lohrei on pelannut kahdeksan NHL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa Lohrei on tehnyt yhden maalin ja kolme syöttöä eli yhteensä neljä tehopistettä.  Tilastot päivitetty 11. toukokuuta 2024.
The Megaphone State

| The Megaphone State> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2004–
Tyylilaji:  hip hop, rap
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  E. Thelo (Ekow), MC, tuottaja   SimonSound, tuottaja  
Levy-yhtiö:  Fresh Tunes Finland, 2011–2012   Överdog, 2013–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Megaphone State on alun perin Liberiasta Ghanan kautta Suomeen Viljakkalaan päätyneen tuottaja-mc Ekowin (oikealta nimeltään Jesse Markin) ja Viialasta kotoisin olevan tuottaja SimonSoundin (oikealta nimeltään Simo Tuominen) muodostama hiphop-duo. 2009 omakustanteena julkaistua Home of the Knockout Artist -levyä seurasi VLA Kings, joka julkaistiin 11. huhtikuuta 2012 kotimaisen Fresh Tunes Finland -musiikkiyhtiön kautta.
Diskografia > Albumit

Home of the Knockout Artist (2009)
VLA Kings (2012)
Ghost (2014)
Diskografia > Muut julkaisut

Keep Moving Mestarisoundi – Soundcheck 2007 (2007)
Diskografia > Musiikkivideot

Swings (2012)
Hooligan - Kabuki - The Way We - Victory (2014)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gracias | "Mon€y" | Gracias EP |  | 2011 |
| Noah Kin | "Nevermore" | No Matter the Season |  | 2011 |
| Gracias & JTT | "How Deep?" | Globe |  | 2012 |
| M-Dot | "Alphabet Soup" | Dots on the Map | Noah Kin & Desco | 2012 |
| Jag | "JBE" | So Far No Good |  | 2012 |
| Oaklyn | "Waitin'" | Chasing the Sun |  | 2012 |
| Oaklyn | "We Nuts" | Chasing the Sun |  | 2012 |
| Humus | "Love Affair" |  |  | 2012 |
| Paleface & Matre | "Sacred Order of the Pen" | Food for the Gods | Noah Kin, Psyko Tyko, Eetee, Father Metro, Bentality, Brandon, Gracias, Jinx, Redrama, Travis Bicle, J.A.K, Mindman & DJ Spinner | 2013 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut
Ekow Räppilapsuus -sarjassa
Ekow esiintymässä Sellon kirjastossa 22. lokakuuta 2011.
Vietnamin historia

n
k
Vietnamin varhainen historia on jäänyt tarujen peittoon. Varmasti tiedetään, että nykyisellä Vietnamin alueella on ollut ihmisasutusta jo puoli miljoonaa vuotta sitten. Maataloutta alueella on harjoitettu jo noin vuonna 7000 eaa.
Noin vuonna 200 eaa. alueella vaikutti Nam Việtin valtakunta, joka hallitsi aluetta kolmesataa vuotta, ennen kuin kiinalaiset valloittivat nykyisen Vietnamin pohjoisosat. Vietnam kuului kiinalaisten hallintaan 1000 vuoden ajan. Vietnamilaiset nousivat 900-luvulla kapinaan ja onnistuivat ottamaan vallan omalle kansalleen. Näin syntyi Đại Việtin kuningaskunta.
Itsenäiset vietnamilaiset kokivat monien eri dynastioiden aikakauden. Vähitellen vietnamilaiset levittäytyivät myös etelään nykyisen Etelä-Vietnamin alueella asuneiden chamien asuttaman Champan kuningaskunnan kustannuksella.
Vietnam jakaantui 1500-luvulla keskenään kilpailevien hallitsijasukujen hallitsemiin alueisiin, kunnes Tay Son -kapina yhdisti maan.
Eurooppalaiset saapuivat nykyisen Vietnamin alueelle 1500-luvulla, ja Vietnamin pitkä lähes tuhannen vuoden itsenäisyys päättyi vuonna 1883, kun ranskalaiset ottivat maan hallintaansa. Ranskalaiset muodostivat hallitsemistaan alueista Ranskan Indokiinan. Ranskan vallan aika päättyi toisen maailmansodan jälkeen syttyneeseen Indokiinan sotaan, jonka jälkeen Vietnam jaettiin kommunistiseen Pohjois-Vietnamiin ja antikommunistiseen Etelä-Vietnamiin. Maiden vastakkainasettelu sytytti Vietnamin sodan, jossa Yhdysvallat tuki sotilaallisesti Etelä-Vietnamia.
Vietnamin sodan kauhut johtivat Yhdysvalloissa protestiaaltoon sotaa vastaan ja Yhdysvaltojen vetäydyttyä koko Vietnam yhdistyi Pohjois-Vietnamin kommunistihallinnon alle.
Vietnamin esihistoria

Arkeologisten löytöjen perusteella on arvioitu, että nykyisen Vietnamin alueella on ollut ihmisasutusta jo puoli miljoonaa vuotta sitten. Alueella kukoistivat mesoliittiset ja neoliittiset kulttuurit, ja maanviljelyä on alueella harjoitettu 7000 vuotta ennen ajanlaskun alkua.
Pohjois-Vietnamista, Punaisenjoen alueelta löytynyt merkittävä pronssikautinen Đông Sơnin pronssikulttuuri on nimetty löytöpaikkansa mukaan. Alueelta löydetyt kivikirveet ja pronssiset gongirummut kertovat korkeasta teknologiasta ja järjestäytyneestä yhteiskunnasta Đông Sơn -kulttuurin aikana noin 600-100 jaa. Samankaltaisia rumpuja on löydetty Uudesta-Guineasta saakka, mikä viittaa siihen, että Đông Sơn -kulttuurin esineet levisivät merta pitkin kulkeneiden kauppareittien mukana laajalle alueelle.
Pronssikulttuurin kehittyminen on yhdistetty siihen, että Kaakkois-Aasiassa on ollut tarvetta maatalouden kehittämiselle ja suuremman tuottavuuden lisäämiselle suuremman väestön elättämiseksi. Đông Sơn -rumpujen kuviointien perusteella on päätelty, että alueella oli keskusjohtoinen päällikkökunta noin vuodesta 400 jaa.
Vietnamilaisten tarujen mukaan valtion perustaja on Hùng Vương, ensimmäinen Hồng Bàng -dynastian kuningas, joka oli mytologian mukaan lohikäärmekuninkaan ja kuolemattoman prinsessa Âu Cơ'n poika. Hồng Bàng -kuninkaat hallitsivat Văn Lang -kuningaskuntaa Punaisenjoen laaksossa noin vuosina 2879-258 eaa. Tarinat Hồng Bàng-dynastiasta eivät perustu historiallisiin tosiseikkoihin, vaan kyseessä on ennemminkin myyttiset mittasuhteet saanut kokoelma vietnamilaisia kansantaruja, joka kertoo kansan synnystä.
Viimeinen Hồng Bàng -kuningas kukistui kolmannella vuosisadalla eaa. naapurimaan ylängöllä sijainneen Thuc-dynastian kukistettua sen. Thuc-kuningas An Dương Vương yhdisti Văn Langin hallintoalueeseensa, ja näin muodostui Âu Lạcin kuningaskunta, jonka pääpaikkana oli Cổ Loa Punaisenjoen tasangolla, nykyisen Hanoin kaupungin lähistöllä.
Valtakunta oli lyhytikäinen, ja kiinalaisen Qin-dynastian armeija, päällikkönään Triệu Đà, valloitti sen vuonna 208 eaa. Qin-dynastian kukistuttua Kiinassa seurasi Han-kausi vuonna 206 eaa. Triệu Đà oli haluton hyväksymään Han-dynastiaa ja perusti valloittamistaan alueista valtion, jolle antoi nimeksi Nam Việt. Valtio sijaitsi nykyisen Pohjois-Vietnamin ja Etelä-Kiinan alueilla. Valtio oli olemassa noin sadan vuoden ajan, kunnes Kiinan Han-dynastia valloitti sen vuonna 111 eaa.
Tuhat vuotta kiinalaisvallan alla

Kiinalaishallitsijat pitivät nykyisen Vietnamin aluetta hallussaan yli tuhat vuotta vuoteen 938. Tänä aikana Vietnamiin lainautui kiinan kirjoitusjärjestelmä, vietnamin kieleen tuli lukematon määrä sanoja kiinan kielestä ja vietnamilaiset omaksuivat kiinalaisilta kiinalaiset tavat ja maanviljelystavat. Kiinalaisesta kulttuurista lainautuivat myös konfutselaisuus sekä Kiinan poliittinen järjestelmä.
Kiinalaistumista lisäsi Han-dynastian sisäisiä valtataistaluja paenneiden mandariinien saapuminen Vietnamin alueelle. Heidän mukanaan saapui kiinalaisia tapoja ja he perustivat kouluja ja toivat mukanaan sotilastaitoja. Kiinalaisvalta herätti myös kapinoita vietnamilaisten keskuudessa. Monet vietnamilaiset maanomistajat naittivat tyttäriään kiinalaiseliitille, ja syntyi kiinalais-vietnamilainen eliitti, joka nousi aika-ajoin vastustamaan kiinalaisvaltaa.
Ensimmäinen merkittävä kapina kiinalaisia vastaan nähtiin vuosina 39-42, kun vietnamilaiset Trungin sisarukset Trưng Trắc ja Trưng Nhị johtivat kapinaa kiinalaisia vastaan. Heidän johtamansa heimopäälliköistä ja heidän seuraajistaan koottu armeija onnistui valloittamaan kiinalaisten linnoitukset ja he julistivat itsensä Vietnamin kuningattareksi. Kiinalaiset sotajoukot kuitenkin palasivat vahvistuneina ja murskasivat kapinan. Trungin siskokset eivät halunneet jäädä kiinalaisten vangiksi ja he hukuttautuivat. Trungin siskokset ovat Vietnamissa kansallissankareita ja he kuvastavat naisten suhteellisen korkeaa asemaa vietnamilaisessa yhteiskunnassa.
Toinen kapina kiinalaisvaltaa vastaan nähtiin vuonna 248, kun kapinan naisjohtaja Triệu Thị Trinh johti tuhannen miehen armeijaa kiinalaisia vastaan. Kapina kukistettiin puolessa vuodessa ja kuten Trungit parisataa vuotta aiemmin, myös hän hukutti itsensä välttääkseen kiinalaisten vangiksi joutumisen.
Kuudennella ja seitsemännellä vuosisadalla nähtiin myös sarja epäonnistuneita yrityksiä palauttaa maahan vietnamilaisten valta, mikä osaltaan nosti kansallistunnetta. Yksi merkittävimmistä kapinoista oli vuonna 543 tapahtunut kapina. kun Lý Nam Đế johti kiinalaisen Liang-dynastian vastaista kapinaa. Hän perusti lyhytaikaisen Lý-dynastian. Lý kuoli vuonna 547, mutta hänen seuraajansa piti Lý-dynastian kapinaa hengissä vielä viidenkymmenen vuoden ajan. Tätä Vietnamin historian varhaisempaa vuonna 543 perustettua Lý-dynastiaa kutsutaan varhaisemmaksi Lý-dynastiaksi erotukseksi myöhemmin syntyneestä Lý-dynastiasta. Kiinalaiset kukistivat kapinan lopullisesti vuonna 603 ja he katsoivat rauhoittaneensa Vietnamin ja antoivat sille nimeksi An Nam, rauhoitettu etelä, jota kiinan Tang-dynastia hallitsi protektoraattinaan.
Nykyisen Etelä-Vietnamin alueelle kiinalaisvalta ei yltänyt. Alueen etäläosissa, Mekongin suistossa kehittyivät hindulais-buddhalaiset Funanin ja Champan kuningaskunnat. Khmerien ensimmäinen kuningaskunta Chenla valloitti Funanin 600-luvulla, mutta Champa säilyi aina 1600-luvulle.
Itsenäisyyden kausi > Vapautus kiinalaisvallasta

Tang-dynastian viimeinen keisari kukistui vuonna 907, jolloin vietnamilaiset saivat jälleen mahdollisuuden itsenäistyä. Vuonna 938 Ngô Quyềnin johdolla vietnamilaisarmeija sai merkittävän voiton Bạch Đằng -joen taistelussa kiinalaisista ja maa sai itsenäisyyden lähes tuhannen vuoden kiinalaisvallan jälkeen. Ngô Quyền julisti itsensä maan kuninkaaksi. Kiinalaisvallan aikana vietnamilaisista oli muodostunut Kaakkois-Aasian kiinalaistunein kansa, toisin kuin naapurikansat chamit, khmerit ja tait, jotka saivat kultturisia vaikutteita Intiasta.
Ngô-dynastian hallinto oli epävakaata ja maassa oli useita kilpailevia päällikkökuntia. 960-luvulla merkittävin johtaja maassa oli Đinh Bộ Lĩnh, joka julistautui maan kuninkaaksi vuonna 968. Hän antoi maalle nimeksi Đại Co Việt ja hän solmi kiinalaisen Song-dynastian keisarin kanssa sopimuksen valtansa laillistamiseksi. Song-dynastian keisari hyväksyi vietnamilaiskeisarin vasallikseen ja vahvisti vietnamilaisten itsenäisyyden, vastaavasti Đinh suostui osoittamaan kunnioitusta Kiinan keisarille. Vietnamilaiset ymmärsivät, että pitkän kiinalaisvallan alla olon jälkeen pohjoisen naapurimaan kanssa oli tultava toimeen. Đinh-dynastia oli kuitenkin lyhytikäinen ja Đinh Bộ Lĩnhin kuoltua 979 kiinalaiset yrittivät palauttaa maan valtansa alle. Valtaan nousseen varhaisen Lê-dynastian ensimmäisen kuninkaan johdolla kiinalaisten hyökkäys torjuttiin. Myös Lê-dynastia oli lyhytikäinen ja sitä seurasi Lý-dynastia vuonna 1009.
Itsenäisyyden kausi > Lý-dynastia

Lý-dynastian aikakautta vuosina 1009-1224 pidetään Vietnamin historiassa menestyksekkäänä aikakautena. Ajanjaksolla maan nimeksi muutettiin Đại Việt. Dynastian perusti sen ensimmäinen hallitsija Lý Thái Tổ, joka vakiinnutti valtansa kukistamalla kapinalliset ja panemalla toimeen tehokkaan verotuksen. Hän nojautui munkkikuntaan ja Lý-dynastian aikana maassa kasvoi ajatus buddhalaiseen kuninkuuteen perustuvasta järjestelmästä. Maan pääkaupunki oli Hanoi ja sinne perustettiin yliopisto, jossa tulkittiin Konfutsen tekstejä. Maahan muodostettiin laki, jotka kopioitiin kiinalaisista laeista.
Lý Thái Tổ'a seurasi valtaistuimelle hänen poikansa Lý Thái Tông vuonna 1028. Tämän hallintokaudella maa vaurastui edelleen ja hänen aikakaudellaan tehtiin myös onnistuntut ryöstöretki eteläiseen Champaan. Maasta tuli myös tärkeä kullan ja hopean tuottaja, ja jalometalleja vaihdettiin elintarvikkeisiin ja muihin kansainvälisiin kauppatavaroihin.
Lý Thái Tôngin jälkeen kuninkaaksi tuli hänen poikansa Lý Thánh Tông vuonna 1054. Hänen aikanaan Hanoihin perustettiin kirjallisuuden temppeli vuonna 1070. Lý Thánh Tôngin valtakaudella maa teki taas uuden sotaretken Champaa vastaan vuonna 1069, jolloin maan laajentuminen eteläisen Champan kustannuksella jatkui. Đại Việt kävi sotaa pahimmillaan kahdella rintamalla, kun pohjoisen suunalla maa soti kiinalaisia vastaan. Lapsena valtaistuimelle nousseen Lý Càn Đứcin aikana Đại Việt onnistui torjumaan kiinalaisten Song-hallitsijoiden valloitusyrityksen sotapäällikkö Lý Thường Kiệt'in johdolla vuonna 1075. Sodan päätyttyä ryhdyttiin neuvotteluihin, joiden tuloksena Kiinan ja Vietnamin raja asettui suunnilleen nykyiselle kohdalleen.
Voitto oli huomattava vietnamilaisille mutta Lý-dynastia hiipui vähitellen 1100- ja 1200-luvuilla. Dynastian viimeisen kuninkaan Lý Càn Đứcin kuoltua lapsettomana, maa ajautui heikon hallinnon kauteen, jolloin valtaa piti ryhmä ministereitä. Karismaattisen johtajan puute ja veriset valtakiistat johtivat siihen että valtaan nousi ensimmäinen Trần-dynastian kuningas vuonna 1225.