stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ahvenlampi (Pertunmaa, Kousa)
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.
Haukilampi (Pertunmaa, Ruorasmäki)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°35′15″N, 26°27′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskujoki:  Taikinajoki Suonteeseen 
Järvinumero:  14.855.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,1 m  
Pituus:  1,7 km  
Leveys:  1,3 km  
Rantaviiva:  7,243 km  
Pinta-ala:  85,702 ha  
Saaria:  4 
 fiHaukilampi 
Haukilampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Ruorasmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 86 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan 4 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Haukilammen–Taikinaojan valuma-alueeseen (14.855) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy.
Aitjärvi (Pertunmaa)

| Aitjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°26′55″N, 26°19′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Kaksinkertaiseen 
Järvinumero:  14.175.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,4 m  
Pituus:  2 km  
Leveys:  1,6 km  
Rantaviiva:  9,418 km  
Pinta-ala:  1,45683 km²   
Saaria:  7 
 fiAitjärvi 
Aitjärvi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Ruuhilammen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 146 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä, se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Seppälänjoen valuma-alueeseen (14.175) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy.
Jääpallon SM-sarja 1934

| SM-kilpailu 1934 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  6
Sarjajärjestelmä:  Yksinkertainen sarja
Mestari:  Helsingin IFK
Toinen sija:  Viipurin Palloseura
Kolmas sija:  Viipurin Sudet
Pudonneet joukkueet:  Kronohagens IF
Paras maalintekijä:  Olof Strömsten, HIFK (10)
Suurin yleisömäärä:  1.913 (HIFK-ViPS)
Alempi sarjataso:  B-sarja
  ← 1933 :  1935 → 
Jääpallon Suomen mestaruus 1934 ratkaistiin kuuden joukkueen yksinkertaisessa sarjassa. Sarja oli tasainen ja mestaruus ratkesi Helsingissä pelatussa uusintaottelussa. HIFK:n ja ViPS:n välinen ottelu päättyi HIFK:n 3-2 voittoon.
Jääpallon SM-sarja oli selvästi Suomen suosituin talvinen palloilusarja, otteluita seurasi keskimäärin yli 800 katsojaa. Kuitenkin perinteinen kaupunkiottelu Helsinki-Viipuri oli talven kiinnostavin tapahtuma, se keräsi 11.556 katsojaa.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 5 | 3 | 1 | 1 | 15-11 | 7 |
| Viipurin Palloseura | 5 | 3 | 1 | 1 | 15-7 | 7 |
| Viipurin Sudet | 5 | 3 | 0 | 2 | 21-12 | 6 |
| Porvoon Akilles | 5 | 2 | 1 | 2 | 14-13 | 5 |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 5 | 1 | 1 | 3 | 4-13 | 3 |
| Kronohagens IF | 5 | 1 | 0 | 4 | 8-21 | 2 |
KIF putosi sarjasta. Tilalle nousi Jukolan Pojat.
Mestaruussarja > Mestarijoukkue

HIFK:n joukkue:Pehr Lindholm (mv), Albin Lönnberg, Ragnar Nyström, Frans Karjagin, Torsten Svanström, Leo Karjagin, Harald Sundqvist, Ernst Grönlund, Olof Strömsten, Odert Forsstedt, Jarl Malmgren. Paul Vasiljeff, Bertil Ståhlström
Parhaat maalintekijät - runkosarja

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Olof Strömsten | HIFK | 10 |
| 2. | Heikki Loikkanen | Sudet | 8 |
| 2. | Rufus Wahl | ViPS | 8 |
| 4. | Henry Turku | Akilles | 6 |
| 5. | Mauno Sirén | Sudet | 5 |
| 6. | Mauritz Wickström | KIF | 4 |
| 6. | Niilo Jantunen | Sudet | 4 |
| 6. | Bertel Kuovi | Akilles | 4 |
| 9. | Pentti Lappalainen | Sudet | 3 |
B-sarja

Jukolan Pojat voitti B-sarjan mestaruuden ja nousi mestaruussarjaan, josta Kiffen putosi. Ratkaisuottelussa Varkaudessa JP voitti Warkauden Urheilijat maalein 4-1. Cup- muotoiseen B-kilpailuun osallistui 20 joukkuetta.
TUL:n loppuottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Varkauden Tarmo | 1-1 | Töölön Vesa |
| Töölön Vesa | 5-4 | Varkauden Tarmo |
TUL:n loppuottelu > Mestarijoukkue

Töölön Vesan joukkue: Arvo Ståhlberg (mv), Otto Vuorinen, Reini Hurme, Väinö Lehtinen, Väinö Katajisto, Kauko Kirsi, Tauno Raunio, Reino Lilja, Niilo Holmsten, Gösta Wickström, Armas Karhunen.
Aiheesta muualla

Martti Jukola: Urheilun Pikkujättiläinen, WSOY 1951 (Neljäs uusittu painos)
Jääpallon SM-sarjan kaudet
| Cup-kilpailut |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1900-luku |  |  |  |  |  |  |  | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1910-luku | 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | (1918) | 1919 | 1920 |
| 1920-luku | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
Mestaruussarja: 
| 1930-luku | 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1940-luku | 1941 | 1942 | 1943 (cup) | 1944 (cup) | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1950-luku | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1960-luku | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1969–70 |
| 1970-luku | 1970–71 | 1971–72 | 1972–73 | 1973–74 | 1974–75 | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Bandyliiga: 
| 1990-luku |  | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010–luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020–luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 | 2024–25 |  |  |  |  |  |
Ahvenlampi (Pertunmaa, Kuhaniemi)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°23′25″N, 26°25′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Enonveteen 
Järvinumero:  14.172.1.038
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,591 km  
Pinta-ala:  1,939 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Kuhaniemen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 93 metriä mpy.
Sippolan hovin torpparit

Sippolan hovin torpparit olivat  torppareita eli vuokraviljelijöitä, jotka olivat vuokranneet maata Kouvolassa sijaitsevalta Sippolan hovilta eli Sippolan kartanolta.
Artikkelissa esitellään Sippolan hovin torpat eri kylissä ja siirtymä torppariajasta tilallisiksi. Esitys on luettelomuodossa, koska torppien määrä on ollut huomattavan suuri ja ne ovat jakaantuneet usean kylän alueelle. Tarkoituksena on auttaa mm. sukututkijoita hahmottamaan hovin ja sen torppien muodostama kokonaisuus.
Hovin torpat ja torpparit

Hovin torppien lukumäärä on vaihdellut ja riippunut hovin omistajan toimenpiteistä.
Jäljempänä olevassa luettelossa on hovin kaikki torpat, vaikka ne olisivat olleet eri aikoina olemassa. Torpat on jaettu kahteen kylään, Sippolan kirkonkylään ja siitä 10 km:n päässä olevaan Saveron kylään, jotka molemmat ovat samaa maakirjataloa numero 1.
Sippola kuului vuodesta 1743 Venäjän hallitsemaan Vanhan Suomen alueeseen. Sippola, Hirvelä ja Liikkala kuuluivat samaan lankakuntaan, jolle tehtiin vuonna 1844 isojako. Tämän jälkeen Ruotsin vuonna 1770 voimaantulleen lainsäädännön mukaan talot saivat perustaa torppia saamilleen maa-alueille. Sippola kumminkin kuului Venäjään, joten torppien muodostaminen saattoi olla hovin isäntien vallassa.
Vuonna 1900 Halla Oy (Kymi Oy) myi Sippolan hovin pellot everstiluutnantti Forsténille. Hän joutui kiistaan torpparien kanssa ja kyllästyneenä riitaan myi torpat 1902 valtiolle, joka aloitti niiden erottamisen omiksi tiloiksi. Viipurin läänin kuvernööri vahvisti jaon 31.12.1903, ja seuraavan vuonna alettiin tiloja myydä torppareille.
Tässä luettelossa torpat ovat pääosin ajalta 1720 - 1903.
Hovin torpat ja torpparit > Hovin torpat

Vuonna 1676 kartanolla oli 10 torpparia. Vuonna 1739 kartanolla oli 17 torpparia.
Kun valtaneuvos Creutz oli 6.8.1655 saanut vahvistuksen lahjoitustiloihinsa, alkoi hän muodostaa Sippolassa donaatiostaan asuinkartanoa eli säteriä. Tätä varten oli hänen hankittava tavalla tai toisella alustalaistensa sukuoikeudet.
Sen jälkeen, kun talolliset olivat menettäneet sukuoikeutensa, jäivät he yleensä viljelemään entisiä maitaan torppareina.
Hovin torpat ja torpparit > Hovin torpat > Sippola

Sippolan torppia olivat aakkosjärjestyksessä
Anttila
Jaakkola eli Ukkola
Haapanen
Harju
Heikkilä
Hunger
Itälä
Kalso
Kankala, Kankaala
Kapakka
Karhu
Kokkola
Korho
Kujala
Kurittu
Kytölä
Lahtela
Lassila
Laulaja
Laurila
Luskola
Lähdeseppä eli Seppä
Löytty
Majaniemi eli Niemi
Mettälä
Muurahainen
Mäenpää eli Nokkala
Mäkelä
Ojunen
Orola
Paakala
Paavola
Piispa
Piirikkälä
Seppälä
Takanen
Talvala
Tani
Tarhala
Telläri
Vanhala
Vesala
Hovin torpat ja torpparit > Hovin torpat > Savero

Saveron torppia olivat aakkosjärjestyksessä
Hautala
Lautala
Niemelä
Pihtsalmi
Polvi eli Maaherra
Porkka
Pouru
Ripatti
Tuhkuri
Harjulampi (Pertunmaa)

| Harjulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°26′18″N, 26°26′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Virmanjokeen 
Järvinumero:  14.176.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,5 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,439 km  
Pinta-ala:  1,073 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHarjulampi 
Harjulampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Kuortin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pitkäjärven–Virman valuma-alueeseen (14.176) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,5 metriä mpy.
Iso Aitjärvi

| Iso Aitjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa), Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°33′44″N, 26°34′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskujoki:  Salmelansalmi Pieneen Aitjärveen 
Järvinumero:  14.854.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,5 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  840 m  
Rantaviiva:  4,628 km  
Pinta-ala:  39,615 ha  
Saaria:  1 
 fiIso Aitjärvi 
Iso Aitjärvi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla ja Hirvensalmella Uutelan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 840 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 40 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Sahinojan valuma-alueeseen (14.854) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,5 metriä mpy.
Kansalaistaito

Kansalaistaidot ovat yleisnimitys kaikkien kansalaisten jokapäiväisessä elämässä tarvitsemille taidoille. Ne liittyvät omien asioiden hoitamiseen, itsestä huolehtimiseen, toimimiseen yhteisön ja yhteiskunnan jäsenenä, eloonjäämiseen sekä elämän- ja luonnon monimuotoisuuden suojeluun. Kansalaistaidot muodostavat perustan monimutkaisempien taitojen oppimiselle ja laajemmalle osaamiselle sekä työllistymiselle, henkilökohtaiselle kehitykselle ja yhteiskunnassa toimimiselle. Kansalaistaitojen osaaminen on olennaista itsenäisyyden ja elämänlaadun kannalta. Ne auttavat yksilöitä menestymään eri elämänalueilla ja parantavat yksilön mahdollisuuksia osallistua aktiivisesti yhteiskunnalliseen ja poliittiseen toimintaan. Kansalaistaitoihin sisältyvät perustaitojen eli tekstitaitojen, numerotaitojen ja digitaitojen lisäksi myös esimerkiksi vuorovaikutustaidot, kestävyystaidot, oppimisen taidot ja hyvinvointitaidot. Kansalaistaitojen opetuksen tavoitteena on tukea aktiivista, hyvinvoivaa, sosiaalista ja kestävää elämäntapaa. Hyvät kansalaistaidot edistävät koulutukseen pääsyä, opinnoissa suoriutumista, työllistymistä sekä työssä ja arjessa pärjäämistä.
Kansalaistaito peruskoulun ja kansakoulun oppiaineena

Kansalaistaito oli Suomessa kansakoulun ja sen seuraajan peruskoulun oppiaine vuoteen 2000 asti. Oppiaineen sisältöihin kuului muun muassa ravinto-oppia, liikuntatietoutta, käytöstapoja, itsetuntemusta, ensiapua, liikenteessä toimimista, varautumistaitoja, kulttuuri- ja tapaosaamista, sosiaalisen kanssakäymisen taitoja, demokratiataitoja, opiskelutekniikkaa, hyvää hygieniaa sekä argumentointitaitoja. Kansalaistaidon opetuksen päämääränä oli fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen terveyden ja turvallisuuden edistäminen siten, että jokainen yksilö voisi omakohtaisten elämysten ja oivallusten perusteella suorittaa eri elämäntilanteissa terveitä, turvallisia ja tarkoituksenmukaisia valintoja.Tavoitteena oli, että opitut turvalliset ja terveelliset elämäntavat auttoivat nuorta ihmistä onnelliseen, tarkoituksenmukaiseen ja täysipainoiseen elämään. Kun kansalaistaito poistui peruskoulun opetussuunnitelmasta, sen sisällöt siirtyivät muihin oppiaineisiin kuten yhteiskuntaoppiin ja terveystietoon.
Kansalaistaidot nykyään

Kansalaistaito-käsite on esiintynyt eri yhteyksissä myös peruskoulun opetussuunnitelmasta poistumisen jälkeen. Niin ruoanvalmistusta, digitaitoja, oman talouden hallintaa kuin medialukutaitoakin on pidetty eri yhteyksissä tämän päivän kansalaistaitoina. Nykymääritelmän mukaan kansalaistaidot ovat suomalaisen yhteiskunnan jäsenenä toimimiseen tarvittavia taitoja, tietoja ja ymmärryksiä. Kansalaistaitoja tarvitaan, jotta ihminen voi kokea olevansa yhteiskunnan aktiivinen ja täysivaltainen jäsen, tuntea oikeutensa ja noudattaa yhteisiä lakeja ja käytäntöjä. Jaetut kansalaistaidot edistävät sosiaalista yhtenäisyyttä ja yhteenkuuluvuutta. Kansalaistaitoihin voidaan lukea monenlaisia taitoja, uimataidosta tietotekniikkaan ja mediaan liittyvään osaamiseen.
Kansalaistaitoja voi yhä opiskella Suomessa kansalaisopistoissa eri puolilla Suomea. Kansalaisopistoissa on luokiteltu 34 kansalaistaitoa, jotka on jaettu kahdeksaan teemakategoriaan.
Kansalaistaidot nykyään > Perustaidot

PIAAC-tutkimuksen mukaisia perustaitoja ovat luku- ja kirjoitustaito, matemaattiset taidot sekä digitaidot. Perustaidot ovat sellaisia taitoja, jotka ovat välttämättömiä omien asioiden hoitamisen ja yhteiskunnassa pärjäämisen kannalta. Monimutkaisempien taitojen oppiminen ja haltuun ottaminen edellyttävät riittävää perustaitojen osaamista. Muut kansalaistaidot rakentuvat perustaitojen ympärille.
Tekstitaidot ovat taitoja, jotka liittyvät kirjoittamiseen, lukemiseen ja tekstien ymmärtämiseen. Niihin kuuluvat luku- ja kirjoitustaito, mutta myös kirjoitetun tekstin hakeminen, ymmärtäminen, arviointi ja hyödyntäminen erilaisissa arkielämän tilanteissa.
Numerotaitoihin kuuluvat numeroiden ja lukujen tunteminen sekä peruslaskutoimitusten tekeminen. Lisäksi numerotaitoihin kuuluvat numeeristen tietojen hankkiminen ja käyttäminen sekä niihin perustuvien päätelmien tekeminen arkielämän tilanteissa.
Digitaitoja ovat digitaalisten palveluiden ja laitteiden käyttäminen ja niiden toimintalogiikan ymmärtäminen. Keskeisiin digitaitoihin kuuluvat myös esimerkiksi sähköpostin käyttö, omien asioiden hoitaminen digitaalisissa palveluissa, salasanojen ja palveluihin tunnistautumisen hallitseminen sekä oman laitteen perusasetusten tunteminen.
Kansalaistaidot nykyään > Terveys- ja hyvinvointitaidot

Terveys- ja hyvinvointitaidot ovat kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin perusta. Nämä taidot voidaan jaotella mielenterveystaitoihin, ravitsemus- ja ruoanlaittotaitoihin sekä liikunnalliseen elämäntapaan. Kokonaisvaltainen hyvinvointi on fyysisestä, psyykkisestä ja sosiaalisesta hyvinvoinnista muodostuva kokonaisuus. Hyvinvointia tukevia tekijöitä ovat fyysinen ja psyykkinen terveys ja toimintakyky, jota esimerkiksi riittävä uni, lepo ja liikunta sekä tasapainoinen ruokavalio edistävät. Myös merkitykselliset ihmissuhteet ja yhteenkuuluvuuden tunne, itsensä toteuttaminen ja itselle tärkeiden asioiden tekeminen tukevat ja rakentavat hyvinvointia.
Mielenterveystaidot ennaltaehkäisevät mielenterveyden häiriöiden kehittymistä ja auttavat ja tukevat silloin, kun elämässä kohtaa vaikeita tilanteita tai kriisejä. Mielenterveystaidoilla tarkoitetaan muun muassa tunteiden hallintaa ja ilmaisemista, terveiden ihmissuhteiden ylläpitämistä, psyykkistä resilienssiä sekä kykyä hakea apua. Hyvän mielenterveyden tunnusmerkkejä ovat esimerkiksi toimintakyky, kyky osallistua yhteisölliseen toimintaan, todellisuudentaju, itsemyötätunto sekä elämän merkityksellisyyden kokeminen.
Ravitsemus- ja ruoanlaittotaidot mahdollistavat ravitsevien ja monipuolisten ruokien valmistamisen, terveyttä edistävien valintojen tekemisen sekä tuotteiden ravintoarvojen tulkitsemisen. Ne ohjaavat kestäviin valintoihin, jotka huomioivat ruoantuotannon eettisyyden ja ympäristövaikutukset. Terveyttä edistävässä ruokavaliossa tärkeintä on kokonaisuus eivätkä yksittäiset ruoka-aineet edistä tai heikennä terveyttä.
Liikunnallisessa elämäntavassa liikunta ja fyysinen aktiivisuus sulautuvat osaksi päivittäistä elämää. Tavoitteena on löytää itselle sopiva tapa liikkua, ylläpitää ja parantaa fyysistä terveyttä ja toimintakykyä sekä lisätä hyvinvointia. Tämä edellyttää tietoa terveellisistä liikuntatavoista, motivaatiota säännölliseen liikuntaan ja kykyä sovittaa liikunta osaksi erilaisia elämäntilanteita. Liikunnan vastapainoksi on tärkeää pitää huolta riittävästä levosta ja palautumisesta sekä oman kehon kuuntelemisesta.
Kansalaistaidot nykyään > Turvallisuustaidot

Turvallisuustaidot ovat olennainen osa yksilön ja yhteisöjen turvallisuutta ja varautumista. Nämä taidot jakautuvat uimataitoon, ensiaputaitoihin, paloturvallisuustaitoihin, varautumistaitoihin ja liikennetaitoihin. Yhdessä nämä taidot muodostavat turvallisen toiminnan perustan erilaisissa tilanteissa.
Paloturvallisuustaidot ovat taitoja, jotka ehkäisevät tulipaloja ja vähentävät niistä aiheutuvia haittoja ja vahinkoja. Ne sisältävät ennaltaehkäisevät-, alkusammutus- ja tulen turvallisen käsittelyn taidot. Paloturvallisuustaitojen avulla ihmiset voivat suojella itseään ja muita tulipaloihin liittyviltä vaaroilta.
Varautumistaidot auttavat selviytymään esimerkiksi sairastumisten, sähkökatkojen, lakkojen ja muiden yhteiskunnallisten poikkeustilanteiden aikana. Tavoitteena on, että jokainen pärjäisi kotona vähintään 72 tunnin ajan äkillisissä häiriötilanteissa. Lääkkeiden ja ruoan lisäksi kotivaraan olisi hyödyllistä sisällyttää myös henkisen hyvinvoinnin ja kriisinsietokyvyn taitoja. Arjen rutiinit ja mieluisat aktiviteetit tarjoavat turvallisuuden tunnetta ja toimivat tukipilareina vaikeina aikoina.
Liikennetaidot ovat taitoja, jotka liittyvät turvalliseen liikkumiseen. Niihin kuuluvat kyky tulkita liikennemerkkejä ja -sääntöjä, ajoneuvon käyttötaito tai kyky liikkua turvallisesti erilaisilla liikennevälineillä, sekä kyky ennakoida ja reagoida erilaisiin liikennetilanteisiin ja havainnoida ympäristöä. Liikennetaidot edistävät liikenneturvallisuutta ja ehkäisevät onnettomuuksia.
Ensiaputaidot ovat taitoja, jotka auttavat hoitamaan niin pienimpiä kuin vakavampiakin vammoja. Niitä voidaan hyödyntää hätä- ja onnettomuustilanteissa sairastumisen tai loukkaantumisen ensivaiheissa, mutta ne ovat hyödyllisiä myös arkipäiväisissä kolhuissa ja haavereissa. Ensiaputaitoihin sisältyvät esimerkiksi paineluelvytys, verenvuodon tyrehdyttäminen, haavojen puhdistaminen ja sitominen sekä tajuttomalle annettava ensiapu. Ne vähentävät vammojen vakavuutta ja pelastavat ihmishenkiä.
Uimataito on elintärkeä taito, joka mahdollistaa turvallisen vedessä liikkumisen. Uimataidon opetteleminen lähtee liikkeelle siitä, että ihminen oppii luottamaan veteen ja uskaltaa mennä sinne. Tämän jälkeen voi harjoitella esimerkiksi erilaisia uintitekniikoita, vesitaitoja sekä sukeltamista. Tavoitteena on uimataidon kehittäminen niin, että lopulta ihminen osaa uida pohjoismaisen uimataitomääritelmän mukaisesti, jolloin uimataitoinen osaa syvään veteen jouduttuaan uida 200 metriä, josta 50 metriä selällään.