stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pius VIII

| Pius VIII |
| --- | --- |
 Pius VIII, Clemente Albèrin maalaama muotokuva.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Francesco Saverio Castiglioni
Syntynyt: 20. marraskuuta 1761 Cingoli, Italia
Kuollut: 1. joulukuuta 1830 (69 vuotta) Rooma
Paavi
Paavius alkoi:  31. maaliskuuta 1829
Paavius päättyi:  30. marraskuuta 1830
Edeltäjä:  Leo XII
Seuraaja:  Gregorius XVI
 Nimikirjoitus
Pius VIII (syntymänimeltään Francesco Saverio Castiglioni; 20. marraskuuta 1761 Cingoli – 1. joulukuuta 1830) toimi paavina vuosina 1829–1830.
Castiglionista tuli Montalton piispa vuonna 1800. Ranskan vallattua alueen  Napoleonille Castiglioni  kieltäytyi vannomasta uskollisuutta Napoleonille ja  joutui vankilaan.  Napoleonin Ranskan kukistuttua Castiglionista tuli kardinaali vuonna 1816.
Paaviksi Castiglioni valittiin 31. maaliskuuta 1829.  Pius VIII:n terveys oli heikko jo paaviksi valinnan aikana, ja hänen paaviutensa kestikin vain 20 kuukautta. Pius VIII:n heikosta terveydestä huolimatta on esitetty salaliittoteorioita, joiden mukaan hänet olisi myrkytetty. Nämä teoriat perustuvat paavin hovissa vaikuttaneen prinssi Agostino Chigin tekemään paavin ruumiinavausta koskevaan päiväkirjamerkintään, jossa hän toteaa, että paavin sisäelimet olivat hyväkuntoiset.lähde?
Erik Autio

| Erik Autio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. heinäkuuta 1995 (ikä 29) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Eki
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  179 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Kiekko-Vantaa
Sarja:  Mestis
Tehtävä:  toimitusjohtaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–2021
Seurat:  SaiPa (SML) Kiekko-Espoo (Mestis) Ilves (SML) Pelicans (SML) KooKoo (SML)
Erik Autio (s. 23. heinäkuuta 1995 Espoo) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi kaksi kautta SM-liigajoukkue Saimaan Pallossa sekä yhden kauden aikana lyhyesti myös sekä Tampereen Ilveksessä, Pelicansissa että KooKoossa. Autio pelasi SM-liigassa yhteensä 104 runkosarjaottelua tehopistein 4+18=22 ja kaksi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi ennen ammattilaisuraansa myös neljä kautta Pennsylvanian yliopistojoukkueessa, jossa Autio saavutti Big Ten Conferencen mestaruuden vuonna 2017. Hän oli voittamassa myös alle 18-vuotiaiden MM-pronssia vuonna 2013. Autio lopetti pelaajauransa vain 26-vuotiaana syyskuussa 2021.
Lokakuussa 2023 Autio nimettiin Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan uudeksi toimitusjohtajaksi.
Ura > Seuraura

Autio on Espoon Jääklubin kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Espoo Bluesiin. Autio oli kaudella 2010–2011 C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa tehokkain puolustaja tehoilla 3+7=10. Hän voitti kauden päätteeksi sekä B- että C-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 2011–2012 Autio toimi Bluesin B-nuorten varakapteenina. Hän voitti kauden päätteeksi B-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2012–2013 Autio voitti B-nuorten SM-sarjan pudotuspelien puolustajien maalipörssin viidellä osumallaan. Kaudella 2013–2014 hän toimi Bluesin A-nuorten varakapteenina. Autio voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden.
Vuodet 2014–2018 Autio kävi Pennsylvanian osavaltionyliopistoa. Senior -vuotenaan 2016–2017 hänellä oli koko NCAA:n paras teholukema (+33). Autio voitti Big Ten Conferencen mestaruuden ja hänet valittiin sarjan finaaleiden tähdistökentälliseen. Kesällä 2017 NHL-varaamaton Autio osallistui Buffalo Sabresin kehitysleirille. Senior -vuotenaan 2017–2018 hän toimi Penn Staten varakapteenina.
Kaudeksi 2018–2019 Autio siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Saimaan Palloon. Joukkuetta valmensi hänelle Bluesin junioreista tuttu Tero Lehterä. SaiPassa pelasi ennestään jo Aution suosituksesta Suomeen siirtynyt, hänen kanssaan Penn Statessa pelannut David Goodwin. Autio teki liigadebyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 14. syyskuuta 2018 vieraissa KooKoota vastaan. Hänet merkittiin SaiPan kolmospuolustajapariin Kalle Maalahden viereen. Autio sai ottelussa jääaikaa 22.47 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki kymmenennessä ottelussaan 10. lokakuuta 2018 vieraissa Kalevan Palloa vastaan. Eetu Qvist valitsi Aution ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Huhtikuussa 2019 hän teki SaiPan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2019–2020 Autio teki runkosarjassa kuitenkin vain neljä tehopistettä.
Autio siirtyi kaudeksi 2020–2021 vuoden mittaisella sopimuksella Mestiksen nousijajoukkue Kiekko-Espoon riveihin. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Joulukuussa 2020 Autio siirtyi alustavasti 2-6 ottelun mittaisella ottelukohtaisella ja try-outin sisältävällä sopimuksella SM-liigajoukkue Tampereen Ilvekseen. Seura hankki hänet ensisijaisesti paikkaamaan puolustuksen pitkäaikaisia poissaoloja. Autio pelasi Ilveksessä viisi ottelua, kunnes hänen sopimuksensa vahvistettiin päättyneeksi tammikuun 2021 lopulla. Helmikuussa Kiekko-Espoo lainasi Aution kahden viikon mittaisella sopimuksella Pelicansiin, joka tarvitsi paikkaajan puolustukseensa. Hän pelasi siellä kolme ottelua. SM-liigan siirtotakarajalla maaliskuussa Autio siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella KooKoohon. Joukkuetta valmensi hänelle Bluesin junioreista ja Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueesta tuttu Jussi Ahokas. Autio pelasi KooKoossa seitsemän ottelua, mutta hänen kautensa päättyi runkosarjaan aivotärähdyksen vuoksi.
Syyskuussa 2021 Autio ilmoitti omalla Instagram-tilillään lopettavansa pelaajauransa vain 26-vuotiaana, kun hänen omien sanojensa mukaan Aution viimeisin aivotärähdys sai hänet ajattelemaan vakavia.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Venäjä 2013 | jääkiekko |  |
| Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  |  |
|  Hopeaa | Piešťany 2012 | jääkiekko |  |
Autio pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2013, jolloin hän voitti pronssia. Autio voitti Suomen sisäisen tehotilaston lukemalla +6. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2012, jolloin Autio voitti hopeaa. Hän on kuulunut myös Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon.
Pelaajauran jälkeen

Autio toimi uransa jälkeen polkupyörien valmistaja Tunturi Oy:n markkinointi- ja brändipäällikkönä, kunnes 2. lokakuuta 2023 Mestis-joukkue Kiekko-Vantaa uutisoi Aution aloittavan seuran uutena toimitusjohtajana 13. lokakuuta alkaen.
Muuta

Aution isoveli Olli ja pikkuveli Oskar ovat pelanneet myös jääkiekkoa. Olli pelasi puolustajana parhaimmillaan II-divisioonatasolla ja Oskar pelasi viimeksi kaudella 2022–2023 maalivahtina ECHL-joukkue Wheeling Nailersissa.
Erik Autio valmistui ylioppilaaksi Haukilahden lukiosta keväällä 2014.
Skeletor

| Skeletor |
| --- | --- |
 Skeletor, tuhon herra ja Eternian kauhu.
Luoja(t):  Mattel-leluyhtiö, konsepti ja nimi Mark Taylor
Kustantamo:  Mattel, Mattel DE, Marvel Comics, DC Comics, London Editions Magazines, Ehapa. Suomessa Mattel FI ja Semic
Ensiesiintyminen:  Toimintafiguurina vuonna 1982; lelun mukana oli pienoissarjakuva ”The Vengeance of Skeletor”
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Keldor
Status:  Pahuuden taistelijoiden johtaja
Ryhmäsidokset:  Pahuuden taistelijat
Voimat:  Taitava velho ja tiedemies, mustan magian hallitsija, lähitaistelun ja miekkailun mestari
Suhteet
Sukulaiset:  kuningas Miro (isä) Saryn (äiti) kuningas Randor (velipuoli) prinssi Adam / He-Man (veljenpoika) prinsessa Adora / She-Ra (veljentytär)
Skeletor on yhdysvaltalaisen leluja valmistavan Mattelin luoma kuvitteellinen hahmo. Mattel esitteli Skeletorin toimintafiguurina ensimmäisen kerran vuonna 1982 Masters of the Universe -lelusarjansa keskeisimpänä vihollishahmona. Skeletor on Pahuuden taistelijoiden (engl. Evil Warriors) johtaja, jonka tavoite on valloittaa Eternia-planeetalla sijaitseva Harmaakallon Linna, jonka kätkemä muinainen salaisuus, tieto ja voimat mahdollistaisivat lopulta koko maailmankaikkeuden herruuden. Skeletor on Masters of the Universen päähahmon ja sankari He-Manin arkkivihollinen.
Hahmo > Luominen

Skeletorin loi alun perin Mattelin taiteilija Mark Taylor. Taylor loi hahmon ensimmäisen version kehittämänsä Torak-sankarihahmon rinnalle jo vuonna 1979, jolloin hän ei vielä työskennellyt Mattelille. Taylor oli piirtänyt vastaavia luurankomaisia piirteitä omaavia hahmoja jo 1970-luvun alussa.
Siirryttyään Mattelin taiteilijaksi Taylor loi hahmon nimeltään Demo Man, joka jalostui lopulta Skeletoriksi. Mattelin veistäjä Tony Guerrero valmisti Taylorin luoman hahmon vahanukeksi. Kun Skeletor jalostettiin toimintafiguuriksi, hahmosta muokattiin tavanomaisempi, yksinkertaisempi ja monikäyttöisempi, ja Mattel kierrättikin Skeletorin toimintafiguurin mallin vuonna 1982 Pahuuden taistelijoihin kuuluneelle Mer-Manille.
Hahmon historia

Skeletor on lihaksikas sinertävä humanoidi, jolla on purppuran värinen huppu kellertävän pääkallon päällä. Skeletor on mustaa taikuutta käyttävä velho, ja hän kantaa mukanaan tuhonsauvaa, jonka kärjessä on pässinkallo. Ensimmäisissä tarinoissa He-Manin voimamiekka oli jaettu kahteen puoliskoon. Toisen piti hallussaan He-Man ja Skeletor etsi toista tai silloin tällöin piti hallussaan toista puoliskoa. Hän yritti epätoivoisesti saada haltuunsa molemmat puoliskot, minkä myötä Skeletor saisi mahtavia voimia hallitakseen Harmaakallon linnaa. Myöhemmissä tarinoissa käsitettä miekan kahden puoliskon voimasta jätettiin pois. (Samaa juonta käytettiin myös Filmationin vuonna 1981 aloittamassa sarjassa Blackstar). Skeletorin tavoitteena on myös valloittaa Harmaakallon linna, jotta saisi selville sen muinaiset salaisuudet, joiden avulla hänestä tulisi voittamaton. Harmaakallon linnan salaisuuksien avulla Skeletor voisi hallita koko Eterniaa. Alkuperäisessä piirretyn Series Bible:ssä Skeletorin sanottiin olevan ilkeä demoni Infinita-nimiseltä planeetalta. Varsinaisessa piirretyssä hänen sanottiin vain olevan "demoni toisesta ulottuvuudesta". Paljon myöhemmin, kun piirretty oli jo loppunut, Mattel vihjasi yhdessä minisarjakuvassa, että Skeletor oli ennen Keldor-niminen mies ja Kuningas Randorin veli. Vuonna 2002 tehdyssä He-Man ja Universumin valtiaat -uusioversiossa mainitaan, että Skeletor olisi Kuningas Randorin velipuoli. The Mike Young Productions -animaatiostudion versiossa Skeletor oli ennen Keldor-niminen mies, ja vaikka itse jaksoissa eivät sitä ehtineet sanoa, piirretyn tekijät ovat DVD-kommenttiraidalla (Volume 1 - BCI 2007) vahvistaneet että heidän oli tarkoitus paljastaa Keldorin ja Randorin sukulaisuus.
Masters of the Universe (1987)

Vuonna 1987 ensi-iltansa saaneessa Cannon Filmsin elokuvassa Masters of the Universe Skeletoria esitti Frank Langella. Hahmo oli elokuvassa muutettu uhkaavammaksi ja vakavammaksi kuin esimerkiksi 1980-luvun animaatiosarjassa. Frank Langella oli rooliinsa valmistautuakseen katsonut animaatiosarjan jaksoja ja kysynyt lapsiltaan neuvoja Skeletorin olemukseen liittyen.
Elokuvassa Skeletor valloittaa Harmaakallon Linnan ja vangitsee Velhottaren, minkä jälkeen hän alkaa imeä itseensä Velhottaren elämänvoimaa ja käytti Kosmista Avainta avatakseen "Suuren Silmän" saadakseen itselleen jumalaisen voiman. Skeletorilla oli elokuvassa hahmolle tunnusomaisen purppuran värisen vaatetuksen sijaan kokomusta kaapu.
Masters of the Universe -elokuva menestyi heikosti, mutta Langella sai sekä fanien että kriitikoiden keskuudessa arvostusta roolistaan Skeletorina, ja hänen osuuttaan elokuvassa on pidetty eräänä sen parhaimmista puolista. Langella on myöhemmin itse kertonut Skeletorin roolin olleen eräs hänen suosikkirooleistaan omalla näyttelijänurallaan.
Skeletoria näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Konsolipelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983–1985 | Alan Oppenheimer | He-Man She-Ra: Mahdin prinsessa |  |  |
| 1987 | Frank Langella |  | Masters of the Universe |  |
| 1990 | Campbell Lane | Super He-Man |  |  |
| 2002–2005 | Brian Dobson | He-Man |  | He-Man: Defender of Grayskull |
| 2005–2007 | Dan Milano | Robot Chicken |  |  |
| 2021- | Mark Hamill | Masters of the Universe: Revelation |  |  |
Suomen presidentinvaali 2006

Suomen presidentinvaalissa 2006 Tarja Halonen valittiin toiselle kaudelle (2006–2012) Suomen presidentiksi. Vaali järjestettiin suorana kansanvaalina.
Ensimmäinen kierroksen äänestyspäivä oli 15. tammikuuta. Ehdolla vaalien ensimmäisellä kierroksella oli yhteensä 6 miestä ja 2 naista. Kukaan ehdokkaista ei saanut yli 50 prosenttia äänistä, joten vaalissa järjestettiin toinen kierros, jolle pääsivät kaksi eniten ääniä saanutta, Halonen (46,3 %) ja Sauli Niinistö (24,1 %). Toisen kierroksen äänestyspäivä oli 29. tammikuuta. Halonen sai 51,8 prosenttia äänistä.
Tulokset

Suomen presidentinvaalin 18.–24. ja 29. tammikuuta 2006 tulokset
| Ehdokas | Ehdokas | Puolue | Puolue | 1>  kierros.Ääniä | 1>  kierros. % | 2>  kierros.Ääniä | 2>  kierros. % |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Tarja Halonen | Sosiaalidemokraatit | SDP | 1 397 030 | 46,31 | 1 630 980 | 51,79 |  |  |  |  |
|  | Sauli Niinistö | Kokoomus | KOK | 725 866 | 24,06 | 1 518 333 | 48,21 |  |  |  |  |
|  | Matti Vanhanen | Keskusta | KESK | 561 990 | 18,63 |  |  |  |  |  |  |
|  | Heidi Hautala | Vihreät | VIHR | 105 248 | 3,49 |  |  |  |  |  |  |
|  | Timo Soini | Perussuomalaiset | PS | 103 492 | 3,43 |  |  |  |  |  |  |
|  | Bjarne Kallis | Kristillisdemokraatit | KD | 61 483 | 2,04 |  |  |  |  |  |  |
|  | Henrik Lax | Ruotsalainen kansanpuolue | RKP | 48 703 | 1,61 |  |  |  |  |  |  |
|  | Arto Lahti | Valitsijayhdistys |  | 12 989 | 0,43 |  |  |  |  |  |  |

| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 3 016 801 | 100 % | 3 149 313 | 100 % |  |  |  |  |

| Hylätyt | Hylätyt | Hylätyt | Hylätyt | 8 805 | 0,3 | 14 354 | 0,5 |  |  |  |  |
| Äänestysprosentti | Äänestysprosentti | Äänestysprosentti | Äänestysprosentti | 4 272 537 | 70,8 | 4 272 537 | 74,0 |  |  |  |  |

|  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  |  |  |  |
Tulokset > Ensimmäinen kierros > Maakunnittain

| Maakunta | Tarja Halonen | Sauli Niinistö |  Matti Vanhanen | Heidi Hautala | Timo Soini | Bjarne Kallis | Henrik Lax | Arto Lahti | Äänestäneet | Äänet | Hyväksytyt äänet | Hylätyt äänet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etelä-Savo | 41 939 | 17 448 | 24 944 | 1 890 | 2 914 | 1 766 | 187 | 343 | 129 079 | 91 812 | 91 431 | 381 |
| Pohjois-Savo | 62 276 | 23 964 | 40 128 | 3 158 | 5 426 | 2 251 | 332 | 513 | 197 683 | 138 352 | 138 048 | 304 |
| Pohjois-Karjala | 41 812 | 15 605 | 25 274 | 2 244 | 4 520 | 1 682 | 177 | 351 | 132 825 | 91 942 | 91 665 | 277 |
| Kainuu | 19 659 | 6 380 | 16 001 | 725 | 1 784 | 706 | 84 | 172 | 67 545 | 45 629 | 45 511 | 118 |
| Uusimaa | 366 169 | 253 635 | 71 823 | 45 389 | 22 345 | 14 281 | 16 991 | 3 602 | 1 025 287 | 796 461 | 794 235 | 2 226 |
| Itä-Uusimaa | 24 352 | 12 292 | 6 739 | 2 176 | 1 159 | 1 023 | 5 475 | 208 | 69 688 | 53 543 | 53 424 | 119 |
| Varsinais-Suomi | 130 953 | 73 296 | 36 741 | 9 801 | 8 754 | 3 990 | 4 372 | 1 196 | 355 961 | 269 907 | 269 103 | 804 |
| Kanta-Häme | 49 183 | 24 500 | 15 860 | 2 330 | 3 038 | 1 758 | 276 | 440 | 131 359 | 97 664 | 97 385 | 279 |
| Päijät-Häme | 55 884 | 29 570 | 17 026 | 2 819 | 4 370 | 2 279 | 347 | 624 | 156 066 | 113 212 | 112 919 | 293 |
| Kymenlaakso | 53 592 | 25 472 | 17 055 | 2 269 | 4 579 | 1 957 | 450 | 583 | 146 922 | 106 412 | 105 957 | 455 |
| Etelä-Karjala | 36 593 | 17 960 | 17 662 | 1 734 | 2 992 | 1 361 | 206 | 481 | 107 949 | 79 230 | 78 989 | 241 |
| Keski-Suomi | 75 328 | 27 239 | 34 830 | 4 740 | 6 088 | 3 449 | 342 | 552 | 209 443 | 153 025 | 152 568 | 457 |
| Etelä-Pohjanmaa | 33 091 | 23 107 | 45 989 | 1 282 | 4 881 | 3 184 | 160 | 317 | 150 707 | 112 339 | 112 011 | 328 |
| Pohjanmaa | 47 288 | 15 466 | 12 192 | 2 508 | 1 946 | 6 294 | 15 133 | 227 | 132 754 | 101 359 | 101 054 | 305 |
| Satakunta | 71 633 | 28 339 | 26 793 | 2 512 | 5 147 | 2 184 | 357 | 897 | 185 999 | 138 255 | 137 862 | 393 |
| Pirkanmaa | 134 067 | 72 352 | 37 063 | 10 795 | 10 819 | 5 593 | 1 002 | 1 237 | 364 658 | 273 777 | 272 928 | 849 |
| Keski-Pohjanmaa | 13 322 | 5 366 | 14 904 | 608 | 1 529 | 3 654 | 870 | 92 | 53 660 | 40 430 | 40 345 | 85 |
| Pohjois-Pohjanmaa | 82 342 | 36 595 | 67 230 | 5 632 | 7 433 | 2 806 | 386 | 741 | 280 672 | 203 656 | 203 165 | 491 |
| Lappi | 49 524 | 16 293 | 33 282 | 2 139 | 3 750 | 1 113 | 153 | 393 | 145 532 | 106 957 | 106 647 | 310 |
| Ahvenanmaa | 8 023 | 987 | 454 | 497 | 18 | 152 | 1 403 | 20 | 19 603 | 11 644 | 11 554 | 90 |
Tulokset > Toinen kierros > Maakunnittain

| Maakunta | Tarja Halonen | Sauli Niinistö | Äänestäneet | Äänet | Hyväksytyt äänet | Hylätyt äänet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etelä-Savo | 47 651 | 47 329 | 129 079 | 95 496 | 94 980 | 516 |
| Pohjois-Savo | 73 385 | 70 060 | 197 683 | 144 124 | 143 445 | 679 |
| Pohjois-Karjala | 49 887 | 45 744 | 132 825 | 96 117 | 95 631 | 486 |
| Kainuu | 23 881 | 23 126 | 67 545 | 47 242 | 47 007 | 235 |
| Uusimaa | 429 938 | 401 466 | 1 025 287 | 834 807 | 831 404 | 3 403 |
| Itä-Uusimaa | 28 348 | 27 205 | 69 688 | 55 764 | 55 553 | 211 |
| Varsinais-Suomi | 149 753 | 130 990 | 355 961 | 282 047 | 280 743 | 1 304 |
| Kanta-Häme | 55 577 | 46 649 | 131 359 | 102 734 | 102 226 | 508 |
| Päijät-Häme | 63 595 | 56 272 | 156 066 | 120 343 | 119 867 | 476 |
| Kymenlaakso | 60 880 | 50 666 | 146 922 | 112 085 | 111 546 | 539 |
| Etelä-Karjala | 41 433 | 41 057 | 107 949 | 82 870 | 82 490 | 380 |
| Keski-Suomi | 88 668 | 70 495 | 209 443 | 159 952 | 159 163 | 789 |
| Etelä-Pohjanmaa | 39 758 | 74 467 | 150 707 | 114 867 | 114 225 | 642 |
| Pohjanmaa | 55 386 | 49 347 | 132 754 | 105 162 | 104 733 | 429 |
| Satakunta | 80 985 | 63 292 | 185 999 | 144 915 | 144 277 | 638 |
| Pirkanmaa | 156 183 | 130 229 | 364 658 | 287 706 | 286 412 | 1 294 |
| Keski-Pohjanmaa | 16 952 | 23 990 | 53 660 | 41 158 | 40 942 | 216 |
| Pohjois-Pohjanmaa | 100 860 | 110 871 | 280 672 | 212 613 | 211 731 | 882 |
| Lappi | 59 521 | 51 045 | 145 532 | 111 195 | 110 566 | 629 |
| Ahvenanmaa | 8 339 | 4 033 | 19 603 | 12 470 | 12 372 | 98 |
Ensimmäisen vaalikierroksen teemoja – Nato ja presidentin valtaoikeudet

Vaalin suurimmat teemat olivat Nato-jäsenyys ja presidentin valtaoikeudet. Kun huomattavan osan suomalaisista todettiin pitävän tasavallan presidenttiä edelleen vahvana Suomen ulkopoliittisena johtajana, keskustelu alkoi sen jälkeen painottua Suomen liittoutumattomuuteen ja mahdollisiin liittoutumistarpeisiin.
Vaalikampanjoiden alkuvaiheessa keskusteltiin enemmän presidentin valtaoikeuksista ja siitä, onko presidentti edelleen kiistattomasti Puolustusvoimien ylipäällikkö, joka vastaa sodasta ja rauhasta yhdessä eduskunnan kanssa, vai onko tämä tehtävä jäämässä Euroopan unionin integraation vuoksi enenevässä määrin hallitusta johtavalle pääministerille. Erityisesti Hautala ja Niinistö korostivat voimakkaasti sitä, että presidentin pitäisi johtaa arvovallalla, nostamalla rohkeasti keskustelunaiheeksi erilaisia kauaskantoisia aiheita muun muassa Suomen ja maailman tulevaisuuden ongelmista, esimerkiksi ilmastonmuutoksesta.
Kun ilmeni yhä selvemmin, että suuri osa äänestäjistä pitää tasavallan presidentin tehtävänä ennen kaikkea ulkopolitiikkaa ja että ylipäällikön tehtävä pitää säilyttää, alkoi kampanjoissa painottua Suomen suhtautuminen Euroopan unionin taistelujoukkoihin ja niiden mahdolliseen käyttämiseen Nato Response Forcen tukena. Keskustelu ohjautui myös Suomen Nato-jäsenyyteen, jota vaalikeskusteluissa vastusti voimakkaimmin Soini ja kannatti voimakkaimmin Lax. Muut perustelivat epäröiviä ja jarruttavia mielipiteitään vedoten pääasiassa Suomen turvallisuuspoliittiseen selontekoon, eduskunnan ja kansan tahtoon sekä Yhdysvaltain vahvaan rooliin järjestössä.
Vanhanen ja Halonen korostivat viimeisessä televisiotentissä sitä, ettei päätöstä Nato-jäsenyydestä tee presidentti, vaan eduskunta ja että hallitus noudattaa vuoden 2004 turvallisuuspoliittista selontekoa ja että liittoutumista käsitellään uudelleen vuoden 2008 turvallisuuspoliittisessa selonteossa.
Niinistön mielestä Nato toisi turvallisuustakuun, joka Euroopan unionilta jäi Suomen osalta järjestämättä siksi, että perustuslakisopimus jäi kansanäänestyksillä hyväksymättä Ranskassa ja Alankomaissa ja prosessi pysähtyi. Niinistö ei presidenttinä vastustaisi lähenemistä eurooppalaisemman Naton suuntaan, mutta korosti, että päätöksen asiasta tekee eduskunta, koska se on kansallinen asia.
Vaalituloksen selviämisen jälkeen Suomen mahdollisesta liittymisestä Natoon Niinistö mainitsi lisäksi, että hän kannattaa aktiivista taloudellista ja muuta yhteistyötä myös Venäjän kanssa ja että Suomen pitää hoitaa suhteensa Venäjään Euroopan unioninkin kautta.
Ensimmäisen vaalikierroksen kampanjat

Useissa kampanjoissa pyrittiin perinteisen varovaisiin kampanjoihin verrattuna suhteellisen suureen räväkkyyteen ja yllättävyyteen.
Ensimmäisen vaalikierroksen kampanjat > 2 Bjarne Kallis

Kristillisdemokraattien kansanedustaja Bjarne Kallis korosti kristillisten arvojen merkitystä Pohjoismaisen hyvinvoinnin pohjana. Kallis oli liikkeellä alle 100 000 euron budjetilla.
Toisella kierroksella Kallis sanoi äänestävänsä Niinistöä.
Ensimmäisen vaalikierroksen kampanjat > 3 Sauli Niinistö

| kunta | vaalipiiri | osuus |
| --- | --- | --- |
vahvimmat kunnat
| Kauniainen | Uusimaa | 50,2 |
| Espoo | Uusimaa | 42,2 |
| Salo | Varsinais-Suomi | 36,9 |
| Merimasku | Varsinais-Suomi | 34,5 |
| Naantali | Varsinais-Suomi | 34,2 |
| kunta | vaalipiiri | osuus |
heikoimmat kunnat
| Kökar | Ahvenanmaa | 3,6 |
| Kestilä | Oulu | 4,9 |
| Ullava | Vaasa | 5,3 |
| Rautavaara | Pohjois-Savo | 5,5 |
| Kumlinge | Ahvenanmaa | 5,8 |
Kansallisen Kokoomuksen Sauli Niinistö julistautui vaalimainoksissaan keskiviikkona 26. lokakuuta 2005 työväen presidentiksi näkyvällä mainosiskulla lehdissä ja televisiomainoksella. Niinistö korosti vastakkainasettelun olevan ohi työelämässä ja Suomen olevan suomalaisten yhteinen yritys. Niinistö on toiminut Euroopan investointipankin varapääjohtajana.
Niinistö korosti kampanjassaan myös turvallisuuden merkitystä, mutta ilmoitti parhaiten suomalaisille sopivan eurooppalaisen turvallisuuden, jonka eteen ei ole tehty tarpeeksi töitä. Niinistön mukaan ilmastonmuutos on maailman riskienhallinnan tärkein kysymys ja sanoo suomalaisella ympäristöteknologialla olevan paljon annettavaa.
Niinistön kirjoittama kirja Viiden vuoden yksinäisyys julkaistiin ennen vaalikampanjan alkua. Kyseinen teos tarkastelee Suomen poliittista historiaa muutamia vuosia presidentinvaaleista taaksepäin, mutta se ei ollut varsinainen vaalikirja. Niinistön vaalibudjetti oli 1,3 miljoonaa euroa, josta pääosa oli ylimääräistä presidentinvaaleihin myönnettyä puoluetukea.
Niinistö sai Keskustan Matti Vanhasen kampanjakoneistolta tukea toista kierrosta varten ja Vanhanen itsekin ilmoitti äänestävänsä Niinistöä.
Ensimmäisen vaalikierroksen kampanjat > 4 Timo Soini

Perussuomalaisten kansanedustaja ja puheenjohtaja Timo Soinin tärkeimpiä vaaliteemoja olivat EU-vastaisuus ja Suomen itsenäisyys. Hän vaati kansanäänestystä Euroopan unionin jäsenyydestä ja eroa siitä kansanäänestyksen tuloksen perusteella. Timo Soini vastusti selkeästi myös Suomen Nato-jäsenyyttä ja pakkoruotsia.
Soini on sanonut Arto Lahden tapaan, että Suomi tarvitsee perustuslakituomioistuimen. Soinin vaalikampanjaan kuluu rahaa alle 100 000 euroa, mistä 40 000 euroa suoraa parlamentaarista tukea. Yleisradion haastattelussa Soini mainitsi tavoitteekseen 8 prosentin kannatuksen, millä puoluetta vietäisiin eteenpäin. Soinilla oli kannatusta EU:n vastustajien lisäksi myös maataloustuloratkaisuihin pettyneissä maanviljelijöissä.
Soini ei testamentannut äänestäjiensä ääniä toiselle kierrokselle.