stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kohtalo

Kohtalo (lat. fatum, mon. fata) tarkoittaa ennalta määrättyä tapahtumien kulkua. Usko jonkinlaiseen kohtaloon kuuluu osaan uskonnoista. Kohtalouskoa kutsutaan fatalismiksi.
Jotkut ajattelevat, että kohtalo tarkoittaa sitä, että ihminen toimii mekanistisesti syyn ja seurauksen lakien mukaan kuin kone, ja siksi seuraa ennalta määräytynyttä maailmanviivaa. Toisille kohtalon aikaansaa henkiolento, joka pyrkii tuottamaan ihmiselle tai asialle haluamansa kaltaisen tapahtumahistorian, vaikka tämä haluaisi muuta.
Ihmisen kohtalo saattaa joidenkin mielestä määräytyä esimerkiksi syntymähetkellä, toisten mukaan se on määräytynyt jo maailman syntyessä. Voidaan ajatella että on olemassa yksilön kohtalo, mutta myös suurempia, kuten kansakuntien tai maailman kohtaloita, joihin yksilön kohtalo nivoutuu.
Kohtalo saattaa olla täysin orjuuttava, johonkin suuntaan vetävä, tai jotain siltä väliltä. Joidenkin mukaan kohtalo toimii aina samalla tavalla, esimerkiksi huono-onniseksi syntynyt kokee aina huonoa onnea. Toisten mukaan kohtalo taas vaihtelee.
Ennustaminen perustuu siihen uskomukseen, että asioilla on jonkinlainen ennalta määräytynyt tulevaisuus, eli siis kohtalo.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Destiny and Free Will
Dictionary of the History of Ideas: (Arkistoitu – Internet Archive) "Fortune, Fate & Chance"
Destiny re-definied -- Edge Life Magazine
What is Destiny
Destiny and Its Correction (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuwaitin alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Kuwaitin alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Kuwaitia alle 20-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Vuonna 2019 joukkue osallistui Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n järjestämään Challenge Cup of Asian alle 20-vuotiaiden 1. divisioonan turnaukseen, jossa joukkue sijoittui 4. sijalle, eli viimeiseksi. Tuolloin joukkueen päävalmentajana toimi Kamil Vavra.
Kummatti

| Kummatti |
| --- | --- |
 Kummatin kerrostaloja 2000-luvulla.
Kaupunki:  Raahe
Postinumero(t):  92150
Kummatti on kaupunginosa Raahessa. Kummatissa sijaitsee muun muassa Hesburger, Teboilin kylmäasema ja Raahen ammatillinen opisto eli RAO. Lisäksi alueella on koulu ja päiväkoti sekä Kruununkirjurin virastotalo, jossa on muun muassa poliisi ja maistraatti. Alueen rakennuskanta koostuu pitkälti kerrostaloista, mutta alueella on myös rivitaloasutusta ja Nahkalakinkadulla on myös omakotitaloja.
Kummattia marraskuussa 2012.
Historiaa

Kummatin alue oli maaseutua vielä 1960-luvulle asti. Vuosikymmenen alussa Raahen naapuriin Saloisiin perustettiin Rautaruukin tehdas, mikä loi pikaisen tarpeen asunnoille. Kummatin alueen ensimmäinen kerrostalo valmistui vuonna 1966, minkä jälkeen rakennuskanta kasvoi tasaisella tahdilla.
Kummatilla oli mainetta ongelmallisena lähiönä, ja sen asumistasoa nostettiin 2000-luvun alun puolivälissä alkaneella vanhimpien kerrostalojen perusteellisella saneerauksella.
Koijärvi (Jämsä)

| Koijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°06′40″N, 24°59′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Järvinumero:  14.526.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100 m 
Rantaviiva:  6,4 km 
Pinta-ala:  0,94 km² 
 fiKoijärvi 
Koijärvi on Koskenpään kylässä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva noin 0,9 neliökilometrin laajuinen järvi. Se kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Koijärven vedet laskevat Vataanjokea etelään kohti Uuttanaa, jonka pinta on vain kymmenen senttimetriä Koijärveä alempana.
Koijärven länsiosassa on saari, järven itäranta on varsin polveileva lahtineen ja niemineen. Iso Rautavesi ja Koskenpään kyläkeskus sijaitsevat Koijärven kaakkoispuolella. Aivan Koijärven itäpuolella sijaitsee Koveroinen ja luoteispuolella Vähä Riihijärvi. Koijärven ja Koveroisen välinen kannas on metsäistä, kuten koko Koijärven ympäristö.
Koskenpään Koijärvi on pinta-alaltaan suurin Suomen lukuisista samannimisistä järvistä.
Kyle Boller

| Kyle Boller |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. kesäkuuta 1981 Burbank, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  191 cm
Paino:  100 kg
Pelipaikka:  Pelinrakentaja
Seura
Pelinumero:  7
Seura:  Oakland Raiders
Sarja:  NFL
Pelaajaura
Aik. seurat:  Baltimore Ravens (2003–2008) St. Louis Rams (2009)
Seurat:  2003-
NFL-varaus:  19, 2003 Baltimore Ravens
Pääsarjaura:  2003–
Kyle Bryan Boller (s. 17. kesäkuuta 1981 Burbank, Kalifornia) on amerikkalaisen jalkapallon ammattilaispelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Hän pelaa nykyisin Yhdysvaltain korkeimmalla sarjatasolla NFL:ssä Oakland Raidersin riveissä.
Bollerin varasi NFL:ään Baltimore Ravens vuonna 2003 ensimmäisellä kierroksella varausnumerolla 19. Tätä ennen hän pelasi collegessa California Golden Bearsin joukkueessa.
Kókkines Límnes

| Kókkines Límnes Κόκκινες Λίμνες |
| --- | --- |
 Kókkines Límnes -suolajärviä ja Ágios Prokópioksen kylä.
Valtiot:  Kreikka
Paikkakunta:  Ágios Prokópios, Náxos, Náxos ja Pienet Kykladit, Etelä-Egean saaret
Koordinaatit:  37°04′38″N, 25°20′53″E
Mittaustietoja
Pinta-ala:  0,07 km²
 fiKókkines Límnes 
Kókkines Límnes (kreik. Κόκκινες Λίμνες, ”Punaiset järvet”), myös Ágios Prokópioksen laguunit (Λιμνοθάλασσες Αγίου Προκοπίου, Limnothálasses Agíou Prokopíou), on kolmen suolajärven ryhmä Náxoksen saarella Kreikassa. Ne sijaitsevat lähellä saaren itärannikkoa ja Ágios Prokópioksen kylää, noin neljä kilometriä lounaaseen Náxoksen kaupungista. Järvissä on vettä vain osan vuodesta. Niiden yhteispinta-ala on noin 0,07 neliökilometriä.
Järvet ovat osa saaren eteläosia laajalti käsittävää Natura-aluetta. Noin kilometrin järvistä koilliseen sijaitsee Náxoksen suolajärvi.
Kunming Changshuin kansainvälinen lentoasema

Kunming Changshuin kansainvälinen lentoasema (IATA: KMG, ICAO: ZPPP) on lentoasema Yunnanin maakunnan pääkaupunki Kunmingissa, Kiinassa. Lentoasema sijaitsee Changshuin kylässä, Guandun kaupunkipiirissä, Kunmingissa. Matka Kunmingin keskustaan linnuntietä on noin 25 kilometriä.
Vuonna 2016 se oli Kiinan 5. vilkain lentoasema noin 42 miljoonalla matkustajalla.
Lucky Airilla oli suunnitelma aloittaa lennot ensin Kunmingista Chengduun ja jatkaa sieltä lyhyen pysähdyksen jälkeen Helsinkiin 17. tammikuuta 2018 lähtien. Lentoreittiä lennetään Airbusin A330-laajarunkokoneilla kahdesti viikossa. Mutta tämä suunnitelma ei ole toteuttunut.
Näkymää terminaalin katolta.
Lennonjohtotorni.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kunming Changshuin kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Yunnan Airport Groupin ylläpitämä verkkosivusto (kiinaksi)
Korpijärvi (Rautalampi)

| Korpijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°40′05″N, 26°43′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  Korpipuro Hankaveteen 
Järvinumero:  14.717.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100 m  
Pituus:  1,9 km  
Leveys:  690 m  
Rantaviiva:  6,386 km  
Pinta-ala:  62,031 ha  
Tilavuus:  0,00211074 km³ 
Keskisyvyys:  3,4 m  
Suurin syvyys:  13 m  
Saaria:  1 
 fiKorpijärvi 
Korpijärvi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Liimattalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 690 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 62 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,11 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00211 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,4 metriä ja suurin syvyys on 13,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Korpipuron valuma-alueeseen (14.717) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100 metriä mpy.
Kuudes vuosituhat eaa.

Kuudes vuosituhat eaa. oli tuhannen vuoden ajanjakso, joka kesti matemaattisessa mielessä vuoden 6000 eaa. alusta vuoden 5001 eaa. loppuun. Tämän vuosituhannen aikana maanviljely levisi Balkanilta Italiaan ja itäiseen Eurooppaan sekä Mesopotamiasta Egyptiin. Ihmispopulaatio pysyi noin 5 miljoonassa.
Kómpi

| --- | --- |
Sijainti:  39°47′47″N, 25°14′05″E, Límnos Límnos, Pohjois-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoisen Egean saaret
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Korkein kohta:  54 m
Pinta-ala:  0,0836 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kómpi (kreik. Κόμπι, kath.kreik. Κόμπιον, Kómpion) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Límnoksen saaren etelärannikon edustalla Moúdroksenlahden suussa. Saaren pinta-ala on 0,0836 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kómpi kuuluu Límnoksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.
Kómpin saaren suurin korkeus on noin 54 metriä merenpinnasta laskettuna. Saarella on vuonna 1912 rakennettu majakka, jonka korkeus on 7 metriä ja merenpinnasta laskettuna 57 metriä, sekä Pyhälle Fotinelle (Agía Foteiní) omistettu kappeli. Kómpin eteläpuolella sijaitsee Kastrián saari.
Kuwaitin kansainvälinen lentoasema

Kuwaitin kansainvälinen lentoasema (IATA: KWI, ICAO: OKBK) on Kuwaitissa sijaitseva kansainvälinen lentoasema. Se on kansallisen lentoyhtiö Kuwait Airwaysin pääpaikka.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (arabiaksi), (englanniksi)
Käärmesaaren taistelu

Käärmesaaren taistelu tapahtui 24. helmikuuta 2022 Mustallamerellä Ukrainan hallitsemalla Käärmesaarella, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Venäjä miehitti saaren, jonka puolustajat otettiin vangeiksi. Ukrainassa erityisen tunnetuksi tuli puolustajien huudahdus ”Venäläinen sotalaiva, painu vittuun!” antautumista vaatineille venäläisille. Venäjän joukot miehittivät saarta, kunnes 30. kesäkuuta ilmoitettiin joukkojen vetäytymisestä.
Hyökkäys saarelle

Risteilijä .
Partiolaiva .
Noin kello 18.00 Ukrainan rajavartiolaitos ilmoitti, että Käärmesaari, joka sijaitsee Ukrainan aluevesillä Mustallamerellä, joutui Venäjän alusten hyökkäyksen kohteeksi Venäjän hyökätessä Ukrainaan 24. helmikuuta 2022. Venäjän Mustanmeren laivaston ohjusristeilijä Moskva ja partiolaiva Vasili Bykov osallistuivat hyökkäykseen.
Myöhemmin illalla Ukrainan rajavartiolaitos ilmoitti, että yhteys saareen oli katkennut, ja kello 22.00, että Venäjän joukot olivat valloittaneet saaren Venäjän Mustanmeren laivaston ja Venäjän ilmavoimien pommituksien jälkeen. Tämä myös tuhosi koko saaren infrastruktuurin. Venäläisten sotilaiden kehotettua rajavartijoita antautumaan nämä vastasivat: ”Venäläinen sotalaiva, painu vittuun!” (ven. Русский военный корабль, иди на хуй!, Russki vojennyi korabl, idi na hui!). Venäläiset valtasivat myös paikalle rajavartijoiden pelastusoperaatiota yrittäneen Sapphire-aluksen ja sen miehistö vangittiin.
Seuraukset

Ensimmäisten ukrainalaisten tiedotteiden mukaan saaren 13 rajavartijaa kuolivat. Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi ilmoitti, että kaikille 13 rajavartijalle myönnettäisiin postuumisti Ukrainan sankarin arvonimi. Venäläisten mukaan saarella oli 82 sotilasta, joista kaikki antautuivat. 28. helmikuuta 2022 Ukrainan laivasto vahvisti, että kuolleeksi luullut ukrainalaiset sotilaat ovat Venäjän vankeina. Tarinaa saarta viimeiseen saakka puolustaneista rajavartijoista on pidetty propagandana, jonka tarkoituksena on nostattaa ukrainalaisten taistelutahtoa. Tarina levisi nopeasti sosiaalisen median kautta.
24. maaliskuuta 19 venäläisten vangiksi ottamaa Sapfir-aluksen miehistön jäsentä vapautettiin vankienvaihdon yhteydessä.
Rajavartija, joka vastasi venäläisten antautumisvaatimuksiin ”Venäläinen sotalaiva, painu vittuun!”, oli Roman Hrybov, joka on kotoisin Zolotonošasta Tšerkasyn alueelta. Tšerkasyn alueen kuvernööri Ihor Taburets myönsi Hryboville kunniamerkin ”teoista Tšerkasyn alueen hyväksi”.
Venäläisjoukot miehittivät saaren ja yrittivät tuoda sille ilmatorjunta- ja tiedustelulaitteistoa. Saari oli kuitenkin hyvin altis ukrainalaisten tykistö-, ohjus- ja ilmaiskuille. Lopulta 30 kesäkuuta venäläiset ilmoittivat vetäytyvänsä saarelta hyvän tahdon eleenä. Asiantuntijat pitivät kuitenkin käytännön syynä pikemminkin saaren hankalaa puolustamista.
Koijärven koulu

Koijärven koulu on Forssassa toimiva alakoulu. Uusi koulurakennus otettiin käyttöön joulukuussa 2014. Samalla lopetettiin Matkun koulu, jonka oppilaat siirtyivät uuteen kouluun.
Uuden koulun rakentamisessa tehtiin paljon talkootyötä. Kannatusyhdistys organisoi piha- ja ympäristörakentamista.
Aiheesta muualla

Matkun koulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Käärmepuut

| Käärmepuut |
| --- | --- |
 Intiankäärmepuu Rauvolfia serpentina.
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Oleanterikasvit Apocynaceae
Suku::  Käärmepuut Rauvolfia  L. (1753)
Tyyppilaji
 Rauvolfia tetraphylla L. (1753) 
Katso myös
   Käärmepuut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Käärmepuut (Rauvolfia) on kasvisuku oleanterikasvien heimossa. Siihen kuuluu 74 lajia, joita esiintyy laajasti Keski-Amerikan, Etelä-Amerikan, Afrikan ja Aasian eteläosan tropiikissa tai subtropiikissa. Ne ovat yleensä pensaita tai pieniä puita.
Lajeja

Afrikankäärmepuu (Rauvolfia caffra)
Gaboninkäärmepuu (Rauvolfia mannii)
Intiankäärmepuu (Rauvolfia serpentina)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Rauvolfia
Suomen Lajitietokeskus: Käärmepuut – Rauvolfia
ITIS: Rauvolfia (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Rauvolfia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Rauvolfia (englanniksi)
The Plant List: Rauvolfia (englanniksi)
Flora of China: Rauvolfia (englanniksi)
Kuressaaren vaakahuone

Kuressaaren vaakahuone.
Kuressaaren vaakahuone (vir. Kuressaare vaekoda) on kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennus Kuressaaressa, Viron Saarenmaalla. Se edustaa arkkitehtooniselta tyylisuunnaltaan pohjoismaista barokkia, ja sijaitsee lähellä Kuressaaren raatihuonetta. Vaakahuone on valmistunut vuonna 1663, jolloin Ruotsi hallitsi Saarenmaata. Rakennuksessa toteutettiin kattava restaurointi vuosina 1980–1982, ja sitä johti arkkitehti Lilian Hansar.
Käärmelampi (Pello)

| Käärmelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°36′59″N, 24°13′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Käärmeoja 
Järvinumero:  67.932.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,3 m  
Rantaviiva:  0,68 km  
Pinta-ala:  1,665 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKäärmelampi 
Käärmelampi  on Lapissa Pellossa Alposjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Alposjoen valuma-alueeseen (67.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,3 metriä mpy.
Kurfürstenstraße

Kurfürstenstraße lähellä Potsdamer Straßen risteystä
Kurfürstenstraße on usean berliiniläisen kadun nimi. Tunnetuin niistä sijaitsee lähellä kaupungin läntistä keskustaa, Tiergartenin ja Schönebergin kaupunginosien rajan kohdalla. Tämä katu syntyi 1600-luvun lopulla ja kulki vuoteen 1863 asti nimellä Mühlenstraße tai Mühlenweg. Nykyään katu on huonomaineinen ja se tunnetaan katuprostituution keskuksena. Kurfürstenstraßea ei pidä sekoittaa läheiseen Kurfürstendammiin, joka on Berliinin kuuluisin ostoskatu.
Kurfürstenstraßella sijaitsee Kurfürstenstraßen metroasema.
Korkean lämpötilan korroosio

Esimerkki kuumakorroosiosta kärsineestä putken päästä
Korkean lämpötilan korroosio eli kuumakorroosio on metalleille ja metalliseoksille korkeissa lämpötiloissa tapahtuva kemiallinen prosessi. Metalli tai metalliseos alkaa syöpyä hyvin korkeissa lämpötiloissa kuivissa kaasuolosuhteissa. Korkeanlämpötilan korroosio ei ole sähkökemiallinen reaktio, eikä täten vaadi nestemäisen elektrolyytin läsnäoloa. Tämän vuoksi kuumakorroosiota voidaan kutsua myös nimellä kuivakorroosio. Korkeassa lämpötilassa tapahtuu erilaisia kuumakorroosiota edistäviä kemiallisia reaktioita, kuten rikittyminen, typettyminen, hiillettyminen, sulasuolakorroosio ja sulametallikorroosio. Nimensä eri mekanismit saavat hallitsevan korroosiotuotteen mukaan. Tyypillisesti kuumakorroosiota tapahtuu yli 400 asteen lämpötiloissa.
Korkean lämpötilan korroosion mekanismi

Korkean lämpötilan korroosio tapahtuu pääasiassa kahdella erilaisella mekanismilla. Korkea lämpötila kiihdyttää reaktionopeutta, jonka ansiosta metalli voi muuttua erilaisiksi yhdisteiksi. Metalli voi myös liueta pinnalleen muodostuneisiin osittain suliin korroosiotuotteisiin. Kuumakorroosiota tapahtuu ympäristöissä, joissa on korkea lämpötila ja kaasufaasi läsnä.  Tämän takia kuumakorroosiolle otollisia ympäristöjä ovat teollisuuskohteet, kuten kaasuturbiinit, polttolaitokset ja dieselmoottorit.
Metallin reagoidessa ilman hapen kanssa muodostuu metallin pinnalle oksidikerros, jolloin korroosio vaikeutuu pinnalle muodostuneen metallioksidin vaikutuksesta. Korroosionopeus on verrannollinen siihen, miten hyvin happi tai metalli läpäisevät oksidikerroksen. Lämpötila kuitenkin kasvattaa reaktionopeutta ja mahdollistaa erilaisten oksidiyhdisteiden muodostumisen. Reaktionopeutta lisää myös kaasufaasissa olevat muut aktiiviset yhdisteet, kuten rikkidioksidi, hiilidioksidi ja halogeenit. Lämpötilan ja aktiivisten yhdisteiden yhteisvaikutuksesta korroosionopeus kasvaa. Tällöin muiden yhdisteiden, kuten metallisulfidien muodostuminen mahdollistuu ja reaktiomekanismit muuttuvat.
Korkean lämpötilan korroosiota voidaan tarkastella kineettisestä ja termodynaamisesta näkökulmasta. Kuumakorroosion mahdollisuus riippuu termodynaamisista tekijöistä, sillä metallin reaktioherkkyys on suoraan riippuvainen korroosiotuotteiden muodostumisenergioista. Systeemin termodynaamista tasapainotilaa voidaan kuvata erilaisin diagrammein, kuten Ellinghamin diagrammin avulla. Siinä tietyn oksidin Gibbsin vapaaenergian muutos esitetään lämpötilan funktiona.
Reaktion nopeutta ei pystytä määrittämään tasapainotarkasteluissa, jolloin tämän selvittämiseen  tarvitaan kineettistä osuutta. Reaktionopeutta arvioitaessa merkittäväksi tekijäksi muodostuvat oksidin ja metallin suhteelliset tilavuudet, sillä korroosionopeuteen vaikuttaa erityisesti oksidikerroksen kyky suojata hapettuvaa metallia.
Korkean lämpötilan korroosio jätteenpolttolaitoksissa

Jätteenpolttolaitoksissa kuumakorroosiota alkaa esiintymään tyypillisesti silloin, kun poltossa syntyvien savukaasujen ja höyryjen lämpötila nousee yli 700 °C:een ja putkistojen seinämien lämpötila yli 400 °C:een. Korkean lämpötilan lisäksi korroosioon vaikuttavat syntyvien palo- ja savukaasujen sekä tuhkan koostumus. Etenkin niiden sisältämät korkeat suolahappo-pitoisuudet (HCl) ja metallikloridit, jotka kertyvät putkistoihin tuhkapartikkelien mukana, aiheuttavat ongelmia. Mitä enemmän klooria (Cl) poltettava jäte sisältää, sitä enemmän polttoprosessin aikana syntyy HCl-kaasua. Klooriyhdisteiden lisäksi savukaasut voivat sisältää mm. rikkidioksidia ja erilaisia sulfaatteja.
Pääasiallisiksi kuumakorroosiomekanismeiksi WTE-laitoksissa (Waste-to-Energy Facility) on havaittu aktiivinen hapettuminen sekä saostumista johtuva korroosio, jonka aiheuttajana ovat sulat suolat tai rikittyminen. Sulat suolat ovat yleensä haihtuvia kloridiyhdisteitä, jotka kondensoituvat savukaasujen joukosta jäähdytys putkien pinnalle joko nesteeksi tai kiinteäksi aineeksi. Kyseiset saostumat saattavat sisältää sulfaatteja ja alkaliklorideja, jotka voivat reagoida edelleen esimerkiksi rikkidioksidin kanssa.
Jätteenpolttolaitoksissa kuumakorroosio on ongelma etenkin tulistimissa.  Tulistimet toimivat alueella, jossa syntyvien höyryjen lämpötila on korkein. Samaisella alueella myös syntyvien savukaasujen sekä polttokattilan lämpötilat ovat hyvin korkeita. On havaittu, että mitä korkeampi on höyryjen lämpötila, sitä hankalampaa on korroosion ehkäiseminen. Ehkäiseminen hankaloituu,  sillä suojaavien oksidikerrosten muodostumien vähenee merkittävästi. Tulistimilla korroosiotuotteena syntyy usein mustaa tiukasti sitoutunutta tuotetta, joka sisältää punaista hygroskooppista rauta(III)kloridia (FeCl3).
Korroosiota ei voida täysin estää, mutta korroosion kestävillä materiaaleilla ja pinnoitteilla voidaan parantaa energiatehokkuutta ja vähentää huollon tarvetta. Korroosionesto- ja vähentämismenetelmät WTE-laitoksissa voidaan jakaa karkeasti primäärisiin ja sekundaarisiin menetelmiin. Primääristen menetelmien avulla korroosio pyritään estämään vaikuttamalla polttokattilan prosessiolosuhteisiin, kuten esimerkiksi kaasujen virtaukseen ja poltettavan jätteen laatuun. Sekundäärisillä menetelmillä puolestaan pyritään pidentämään korroosiolle alttiiden alueiden elinaikaa esimerkiksi pinnoittamalla.
Sekundääristen menetelmien kehittämisen aikana havaittiin sopiviksi korroosiota kestäviksi materiaaleiksi nikkelipohjaiset seokset sekä ferronikkeliseokset. Nikkelipohjaiset seokset sisältävät suuret määrät kromia ja molybdeeniä. Ferronikkeliseokset puolestaan sisältävät kromin lisäksi suuria määriä piitä. Näiden lisäksi HVOF-pinnoitteet (High Velocity Oxygen Fuel) ja varta vasten kehitetty TIFI-pinnoitus (Targeted In-Furnace Injection) parantavat merkittävästi kattiloiden korroosion kestoa. Lisäksi on myös mahdollista pinnoittaa polttokammion alaosa lämpöä eristävillä keraamisilla tiilillä.