stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myllypuron kirjasto

Myllypuron mediakirjasto marraskuussa 2012.
Myllypuron kirjasto (ent. Myllypuron mediakirjasto) on Helsingin kaupunginkirjaston ja Helmet-kirjastojen toimipiste Myllypurossa, keskellä Myllypuron Ostaria osoitteessa Kiviparintie 2. Kirjaston palvelut saa käyttöönsä Helmet-kirjastokortilla.
Palvelut

Myllypuron laajentunut, vuonna 2022 remontoitu kirjasto on profiloitunut perhekirjastoksi.
Palvelut > Opastus ja neuvonta

Kirjasto järjestää henkilökohtaista digiopastusta viikoittain torstaista perjantaihin. Kirjaston henkilökunta voi auttaa tarpeen vaatiessa pienissä digiongelmissa.
Palvelut > Tilat

Kirjastossa on iso sali infotiskeineen, asiakaskeittiö, lasten ja nuorten puoli, musiikkihuone, Minitila-työskentelysoppi, Virta-kokoustila, inva-WC lastenhoitopöydällä ja kaksi muuta wc-tilaa. Lisäksi kirjastossa on henkilökunnan omat tilat.
Palvelut > Lainattava aineisto

Kirjastosta on Helmet-kirjastokortilla lainattavissa kirjoja, lehtiä, pelejä ja käyttötavaroita.
Historia

Myllypuron mediakirjasto ja asukastalo Mylläri avattiin 14. joulukuuta 2011 klo 12 Myllypuron uuden ostoskeskuksen yhteyteen keskelle toria pyöreään paviljonkirakennukseen. Kaupunginosaa aiemmin palvelleen lehtisalin henkilökunta ja toiminnot siirtyivät mediakirjastoon.
Vuonna 2022 asukastalo Mylläri siirtyi toisiin tiloihin. Mediakirjaston verstas- ja studiovälineet siirtyivät Itäkeskuksen kirjastoon. Kirjaston ja asukastalon tilat yhdistettiin ja näin syntyi remontin kautta uusi Myllypuron kirjasto. Kirjaston tilat laajenivat kolminkertaisiksi 150 neliömetristä 450 neliömetriin. Avajaisia juhlittiin 13. lokakuuta 2022.
Aiheesta muualla

Kirjastohakemisto: Myllypuron kirjasto
Moorgaten metro-onnettomuus

Onnettomuus tapahtui Moorgaten metroasemalla.
Moorgaten metro-onnettomuus tapahtui 28. helmikuuta 1975 kello 8.46 Lontoon metrossa. Northern Line -linjan Moorgateen saapumassa ollut juna ajoi aseman ohi ja törmäsi laiturin lopussa tunnelin peräseinään. Onnettomuudessa kuoli 43 ihmistä.
Onnettomuus on vakavin Lontoon metrossa rauhan aikana sattunut ja kuolonuhrien määrässä mitattuna toiseksi suurin Lontoon joukkoliikenteessä (suurin ovat 7. heinäkuuta 2005 tapahtuneet pommi-iskut). Onnettomuuden syytä ei ole koskaan saatu varmuudella selvitettyä.
Sen lisäksi, että Moorgaten aseman eteläosa, jossa onnettomuus tapahtui, jouduttiin onnettomuuden jälkeen rakentamaan kokonaan uudelleen, onnettomuuden seurauksena kehitettiin automaattinen järjestelmä junien pysäyttämiseksi tunnelin päättyessä.
Tapauksen yksityiskohdat

Juna 272 oli lähtenyt kello 8.39 Drayton Parkista Moorgaten asemalle, jossa sen oli määrä pysähtyä laiturille 9 seitsemän minuuttia myöhemmin. Juna koostui kahdesta vuonna 1938 valmistuneesta yksiköstä, joissa oli kolme vaunua.
Junan lähestyessä pääteasemaa se ei jarruttanut, vaan kiihdytti. Junan vauhti ennen asemaa olleessa vaihteessa oli noin 55 kilometriä tunnissa. Asemalaiturin päässä oli 20 metriä pitkä varatunneli, jossa oli punainen opastin, hiekkakasa ja sen takana hydraulinen puskuri tiiliseinän edessä. Junan nopeus hidastui sen törmätessä hiekkakasaan, mutta nopeus oli silti 65 kilometriä tunnissa junan osuessa puskuriin. Ensimmäinen soitto hätäkeskukseen vastaanotettiin 8.53.
Yksi onnettomuutta pahentanut asia oli se, että tunneli oli rakennettu isompia junia varten – se oli 4,9 metriä korkea, kun junan korkeus oli vain 2,88 metriä. Tämän vuoksi junan toinen vaunu nousi ensimmäisen päälle ja murskasi sen. Kolmas vaunu halkesi pituussuunnassa. Pelastustoiminta oli vaikeaa, koska tilaa oli vähän ja vaunut olivat sotkeutuneet toisiinsa. Lisäksi tunnelissa oli kuuma ja ilmanvaihto oli heikko. Kesti yli 12 tuntia ennen kuin viimeinen selviytynyt henkilö saatiin pelastettua, ja etuohjaamoon päästiin vasta neljän päivän kuluttua.
Mahdolliset syyt

Onnettomuuden syytä ei koskaan saatu tyydyttävästi selvitettyä. 56-vuotias kuljettaja Leslie Newson oli työskennellyt Lontoon metrossa vuodesta 1969 ja oli terve eikä käyttänyt alkoholia tai huumeita.
Poliisitutkimuksessa selvisi, ettei hänellä tiettävästi ollut syytä itsemurhaan. Hänen taskustaan löytyi 300 puntaa, joilla hän oli ajatellut ostaa tyttärelleen auton päästyään töistä.
Newson piti onnettomuuden sattuessa kättään kuolleen miehen kytkimellä, laitteella joka kytkee jarrut, mikäli siitä päästetään irti. Hän ei myöskään ollut yrittänyt suojata kasvojaan ennen törmäystä. Silminnäkijät kertoivat hänen nostaneen junan nopeutta ennen törmäystä. Ohjaamon tehonsäätökahvaa tutkimalla saatiin selville, että moottorit olivat vetotilassa ennen törmäystä.
Ruumiinavaus ei antanut viitteitä sairauskohtauksesta, mikä olisi voinut johtaa onnettomuuteen. Newson ei myöskään ollut humalassa, tosin ruumiinavaus suoritettiin neljä ja puoli päivää onnettomuuden jälkeen, mikä saattoi vaikuttaa tähän tulokseen.
Tohtori P. A. B. Rafflen mielestä Newsonille olisi voinut tulla harvinainen aivokohtaus, jossa aivot jatkavat toimintaa, mutta ruumiin ohjaaminen on mahdotonta. Se selittäisi, miksi Newson piti kuolleen miehen kytkintä edelleen pohjassa eikä yrittänyt estää onnettomuutta mitenkään, ja miksi Newson istui silminnäkijöiden mukaan penkillä normaalisti ja katsoi eteenpäin junan ohittaessa aseman.
Toisaalta rautatiekirjailija Piers Connor, joka oli myös entinen metronkuljettaja ja tunsi Newsonin, on ehdottanut, että Newsonin ajatukset lähtivät harhailemaan ratkaisevalla hetkellä ennen onnettomuutta. Teoriaa heikentää se, että juna ajoi asemaa edeltäviin vaihteisiin ylinopeudella ja monet matkustajista olivat lentäneet penkeiltä tai kaatuneet. Jos Newson olisikin haaveillut, tämän olisi pitänyt herättää hänet takaisin reaalimaailmaan.
Onnettomuuden seuraukset

Kansallinen rautatieyhtiö British Rail huolestui onnettomuuden jälkeen samanlaisen tapauksen sattumisesta rautateillä. Ensimmäinen korjaustoimenpide oli se, että pääteasemaa lähestyttäessä opastin ei näyttäisi normaalia ”aja”-opastetta, vaan rajoittavampaa opastetta. Tällöin junaan asennettu kulunvalvontajärjestelmä soittaisi ohjaamossa äänimerkin, joka pitäisi hyväksyä tai tapahtuisi hätäjarrutus.
Moorgaten asemalla paljastettiin muistolaatta onnettomuuden vuosipäivänä 2014. Läheisellä Finsbury Squarella on muistokivi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moorgaten asema Wikimedia Commonsissa
Musiikkivuosi 2008

Musiikkivuosi 2008 käsittelee vuoden 2008 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Uusiseelantilainen dubstep-duo Mt Eden perustettiin
Yhdysvaltalainen elektronisen musiikin yhtye Neon Indian perustettiin
Julkaisuja

| --- | --- |
 Michael Jacksonin albumi Thriller 25 11. helmikuuta.  Stam1nan kolmas albumi Raja 3. helmikuuta.  51koodia-yhtyeen kolmas studioalbumi Mustat sydämet 13. helmikuuta.  Collegen esikois-EP Teenage Color 3. maaliskuuta.  Evol Intentin esikoisalbumi Era of Diversion 4. maaliskuuta.  Children of Bodomin kuudes studioalbumi Blooddrunk 9. huhtikuuta.  Ruoskan pitkäsoitto Rabies 9. huhtikuuta.  Antic Cafen toinen albumi Gokutama Rock Cafe 9. huhtikuuta.  The Hellacoptersin seitsemäs ja viimeinen studioalbumi Head Off 18. huhtikuuta.  Madonnan yhdestoista studioalbumi Hard Candy 28. huhtikuuta.  Negativen neljäs studioalbumi Karma Killer 7. toukokuuta.  Von Hertzen Brothersin kolmas studioalbumi Love Remains the Same 14. toukokuuta.  Ari Koivusen toinen studioalbumi Becoming 11. kesäkuuta.  Turmion Kätilöiden kolmas albumi U.S.C.H! 11. kesäkuuta.  Judas Priestin kuudestoista studioalbumi Nostradamus julkaistiin 13. kesäkuuta.  Rihannan kolmas studioalbumi Good Girl Gone Bad: Reloaded 17. kesäkuuta.  Jonas Brothersin kolmas studioalbumi A Little Bit Longer 12. elokuuta.  Ice Cuben kahdeksas studioalbumi Raw Footage 19. elokuuta.  Slipknotin neljäs studioalbumi All Hope Is Gone 20. elokuuta.  The Gamen kolmas studioalbumi LAX 26. elokuuta. :  Metallican yhdeksäs studioalbumi Death Magnetic 12. syyskuuta.  The Rasmuksen seitsemäs studioalbumi Black Roses 24. syyskuuta.  Maija Vilkkumaan levy Superpallo 1. lokakuuta.  AC/DC:n viidestoista albumi Black Ice 20. lokakuuta.  Anna Abreun toinen albumi Now 22. lokakuuta.  Lordin neljäs studioalbumi Deadache 29. lokakuuta.  Apulannan kymmenes studioalbumi Kuutio (kuinka aurinko voitettiin) 5. marraskuuta.  Finlandersin joululevy Joulun rauhaa 5. marraskuuta.  T-Painin kolmas albumi Thr33 Ringz 11. marraskuuta.  Fintelligensin neljäs studioalbumi Lisää 12. marraskuuta.  Sturm und Drangin toinen levy Rock ’n Roll Children 12. marraskuuta.  Edguyn kahdeksas studioalbumi Tinnitus Sanctus 14. marraskuuta.  Guns N’ Rosesin viides studioalbumi Chinese Democracy 22. marraskuuta.  Ludacrisin kuudes albumi Theater of the Mind 24. marraskuuta.  Kanye Westin neljäs albumi 808s & Heartbreak 25. marraskuuta.  Collegen esikoisalbumi Secret Diary 26. marraskuuta.  Britney Spearsin levy Circus 2. joulukuuta.  Solveig Grönstrandin levy Sienimaa 26. marraskuuta.  Tom Jonesin levy 24 Hours 19. marraskuuta.
Kilpailuja

Eurovision laulukilpailu 2008
Luettelo Suomessa rauhoitetuista selkärangattomista

Kalliosinisiipi.
Suomessa voimassa olevan luonnonsuojeluasetuksen (14.2.1997/160) liitteen 2 (19.6.2013/471) sekä kalastusasetuksen 18§ (12.2.1993/179) mukaan alla luetellut selkärangattomat eläimet ovat rauhoitettuja koko maassa. Merkintä D2 tarkoittaa lajin kuuluvan lisäksi Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä II lueteltuihin lajeihin, joiden suojelemiseksi on osoitettava erityisten suojelutoimien alueita ja merkintä D4 tarkoittaa lajin kuuluvan luontodirektiivin liitteessä IV lueteltuihin, EU:n alueella tiukkaa suojelua edellyttäviin lajeihin.
Ahvenanmaalla rauhoitetuista (fridlysta) ja erityisesti suojeltavista (särskilt skyddsvärda) lajeista säädetään maakunnan omassa säädöksessä Landskapsförordning om naturvård (2023:88). Lajiluettelo laajeni huomattavasti uuden asetuksen tultua voimaan 1. marraskuuta 2023. Lisäksi Ahvenanmaan luonnonsuojelulain (Landskapslag om naturvård) 18§ mukaan selkärangattomien eläinten pyydystäminen valolla, tuoksulla tai muulla tavalla houkutellen ei-selektiiviseen pyydykseen vaatii sekä maanomistajan suostumuksen että maakuntahallituksen luvan. Merkintä SS tarkoittaa Ahvenanmaan luonnonsuojelulain 15§ mukaista erityisesti suojeltavaa lajia.
Suomessa rauhoitetut hyönteislajit > Kovakuoriaiset

erakkokuoriainen (Osmoderma eremita) D2 & D4
haavansahajumi (Xyletinus tremulicola) D2
havuhuppukuoriainen (Stephanopachys linearis) D2
isolampisukeltaja (Graphoderus bilineatus) D2 & D4
jalavajäärä (Rhamnusium bicolor)
jättisukeltaja (Dytiscus latissimus) D2 & D4
kaskikeiju (Phryganophilus ruficollis) D4
korpikolva (Pytho kolwensis) D4
korukeräpallokas (Agathidium pulchellum) D2
kulonyhäkäs (Corticaria planula) D2
lahokapo (Boros schneideri) D2
meriuposkuoriainen (Macroplea pubipennis) D2
mustatattiainen (Oxyporus mannerheimii) D2
mäntyhuppukuoriainen (Stephanopachys substriatus) D2
punahärö (Cucujus cinnaberinus) D2 & D4
tammikukkajäärä (Strangalia attenuata)
vennajäärä (Mesosa myops) D2
Suomessa rauhoitetut hyönteislajit > Luteet

palolatikka (Aradus angularis) D2
Suomessa rauhoitetut hyönteislajit > Perhoset

purohopeatäplä (Clossiana thore), rauhoitettu ainoastaan Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntien eteläpuolella.
harjusinisiipi (Pseudophilotes baton)
isoapollo (Parnassius apollo) D4
isokultasiipi (Lycaena dispar) D2 & D4
juovapunatäplä (Zygaena osterodensis)
juurilasisiipi (Bembecia ichneumoniformis)
kalliosinisiipi (Scolitantides orion)
kirjopapurikko (Lopinga achine) D4
kirjoverkkoperhonen (Hypodryas maturna) D2 & D4
kääpiöhopeatäplä (Clossiana improba ssp. improbula) D2
lehtohopeatäplä (Clossiana titania)
luhtakultasiipi (Lycaena helle) D4
muurahaissinisiipi (Maculinea arion) D4
neidonkielikoisa (Cynaeda dentalis)
pikkuapollo (Parnassius mnemosyne) D4
pohjanharmoyökkönen (Xestia borealis) D2
pohjanvalkotäpläpaksupää  (Hesperia comma ssp. catena) D2
punakeltaverkkoperhonen (Eurodryas aurinia) D2
raunikkikoi (Caryocolum petryi)
ruijannokiperhonen (Erebia medusa ssp. polaris) D2
rusoharmoyökkönen (Xestia brunneopicta) D2
sinilehtimittari (Scopula decorata)
tummaverkkoperhonen (Melitaea diamina)
tundrasinisiipi (Agriades glandon) D2
varjotäpläkoi (Ethmia terminella)
Suomessa rauhoitetut hyönteislajit > Sudenkorennot

idänkirsikorento (Sympecma paedisca) D4
viherukonkorento (Aeshna viridis) D4
kirjojokikorento (Ophiogomphus cecilia) D4
lummelampikorento (Leucorrhinia caudalis) D4
sirolampikorento (Leucorrhinia albifrons) D4
täplälampikorento (Leucorrhinia pectoralis) D4
Suomessa rauhoitetut nilviäislajit

jokihelmisimpukka ( Margaritifera margaritifera) D2 & D4
kapeasiemenkotilo (Vertigo angustior) D2
kalkkisiemenkotilo (Vertigo genesii) D2
lettosiemenkotilo (Vertigo geyeri) D2
vuollejokisimpukka (Unio crassus) D2 & D4
Suomessa rauhoitetut äyriäislajit

jokirapu (Astacus astacus) rauhoitettu 1.11. – 21.7.
täplärapu (Pacifastacus leniusculus) rauhoitettu 1.11. – 21.7.
Ahvenanmaalla rauhoitetut tai erityisesti suojellut hyönteislajit > Kaksisiipiset

erakkopuukärpänen Xylophagus junki rauhoitettu
kuningatarkirvari Ceriana conopsoides rauhoitettu
kuningaskirvari Doros profuges SS
mehiläispuuhari Brachypalpus laphriformis rauhoitettu
Ahvenanmaalla rauhoitetut tai erityisesti suojellut hyönteislajit > Kovakuoriaiset

antinhyrrä Bembidion cruciatum SS
auhtomantukuntikas Philonthus confinis rauhoitettu
helolantiainen Esymus merdarius SS
heloseppä Ampedus cinnabarinus SS
hylkyisotylppö Margarinotus neglectus SS
juovapiilopää Cryptocephalus bilineatus rauhoitettu
jymypallovesiäinen Cercyon obsoletus rauhoitettu
kaltiotaitosukeltaja Agabus uliginosus SS
kaulussepikkä Melasis buprestoides rauhoitettu
kirjokääpäkeiju Orchesia undulata SS
kirjosirkeinen Atheta clientula rauhoitettu
kuoppakatkokiitäjäinen Syntomus foveatus rauhoitettu
kuusitäpläjäärä Anoplodera sexguttata SS
kynsimökärsäkäs Ceutorhynchus hirtulus rauhoitettu
kyrmymerimyyriäinen Bledius spectabilis SS
kärsämökuoriainen Chrysolina analis rauhoitettu
kääpäpimikkä Neomida haemorrhoidalis rauhoitettu
laakamerimyyriäinen Bledius tricornis rauhoitettu
lehmusjäärä Chlorophorus herbstii SS
lehtisoukkotylppö Paromalus flavicornis SS
leppäkauniainen Dicerca alni SS
lietesilosonkiainen Platystethus alutaceus SS
liivapimikkä Crypticus quisquilius SS
lounakurekiitäjäinen Agonum lugens rauhoitettu
manturosolaakanen Omalium excavatum SS
marmonikuoriainen Protaetia marmorata SS
meritöyryläs Heterocerus flexuosus rauhoitettu
meriuposkuoriainen Macroplea pubipennis SS
mustakehnäkiitäjäinen Chlaenius tristis SS
mustakotilokuoriainen Drilus concolor rauhoitettu
mäihäkaarnakuoriainen Xyleborus cryptographus SS
paistepirkko Platynaspis luteorubra SS
pajunorkkokärsäkäs Dorytomus salicis rauhoitettu
palosysikiitäjäinen Pterostichus quadrifoveolatus SS
pikkukapolaakanen Hapalaraea pygmaea SS
pikkupeilikiitäjäinen Notiophilus aestuans SS
pikkusavipimikkä Opatrum sabulosum rauhoitettu
pitkämerimyyriäinen Bledius diota SS
puikkohärö Airaphilus perangustus SS
rahkahyrrä Bembidion humerale SS
rapsikirppa Psylliodes chrysocephalus rauhoitettu
rikkipimikkä Cteniopus sulphureus rauhoitettu
rosotadelaakiainen Acrolocha minuta rauhoitettu
ruskoantikainen Anthicus umbrinus rauhoitettu
silotadelaakiainen Acrolocha sulcula rauhoitettu
suolamyyräkiitäjäinen Dyschirius salinus SS
särkkälantiainen Bodiloides ictericus SS
tammijäärä Plagionotus arcuatus SS
typöleinikkikuoriainen Hydrothassa glabra rauhoitettu
ukonkyrmykärsäkäs Cionus longicollis SS
uurrenirppu Diplapion confluens rauhoitettu
viherkehnäkiitäjäinen Chlaenius nigricornis rauhoitettu
vyösieniäinen Lycoperdina succincta rauhoitettu
vyöviherikäs Anthocomus fasciatus rauhoitettu
vähämultapallokas Leiodes badia SS
Ahvenanmaalla rauhoitetut tai erityisesti suojellut hyönteislajit > Nivelkärsäiset

lehdesniittykirpukas Muirodelphax aubei rauhoitettu
soukkasavikkalude Piesma capitatum rauhoitettu
Ahvenanmaalla rauhoitetut tai erityisesti suojellut hyönteislajit > Pistiäiset

Athalia lugens rauhoitettu
Dolerus pachycerus rauhoitettu
kevätkoloampiainen Ancistrocerus nigricornis SS
kirjoloiskimalainen Bombus quadricolor SS
kultamaamehiläinen Andrena humilis SS
kyttyräverhoilijamehiläinen Megachile pyrenaea SS
isosorjoampiainen Symmorphus murarius rauhoitettu
isovihermehiläinen Lasioglossum morio SS
lehtoniittymaamehiläinen Andrena fulvago rauhoitettu
mutakiertomehiäinen Nomada moeschleri rauhoitettu
muurahaisnäivertäjämehiläinen Hoplitis robusta rauhoitettu
pisteverimehiläinen Sphecodes puncticeps rauhoitettu
ruusunverhoilijamehiläinen Megachile centuncularis SS
soikiosimamehiläinen Hylaeus angustatus rauhoitettu
täpläisolehtiäinen Tenthredo fagi rauhoitettu
vyömaamehiläinen Andrena labiata rauhoitettu
Ahvenanmaalla rauhoitetut tai erityisesti suojellut hyönteislajit > Sudenkorennot

idänkirsikorento Sympecma paedisca rauhoitettu
lummelampikorento Leucorrhinia caudalis rauhoitettu
sirolampikorento Leucorrhinia albifrons rauhoitettu
Ahvenanmaalla rauhoitetut tai erityisesti suojellut hyönteislajit > Suorasiipiset

paahdehepokatti Platycleis albopunctata rauhoitettu
Ahvenanmaalla rauhoitetut tai erityisesti suojellut hämähäkkieläimet

luola-aukkohämähäkki Meta menardi rauhoitettu
lettorapuhämähäkki Ozyptila gertschi rauhoitettu
lettokääpiöhämähäkki Satilatlas britteni SS
Ahvenanmaalla rauhoitetut tai erityisesti suojellut nilviäislajit

pikkuahmattikotilo Medigera obscura SS
kapeasiemenkotilo Vertigo angustior rauhoitettu
lettosiemenkotilo Vertigo geyeri rauhoitettu
Ahvenanmaalla erityisesti suojellut nivelmadot

verijuotikas Hirudo medicinalis SS
Erakkokuoriainen.
Punahärö.
Lummelampikorento.
Ryhmä jokihelmisimpukoita.
NHL:n varaustilaisuus 1988

NHL:n varaustilaisuus 1988 oli jääkiekkoliiga NHL:n järjestyksessään 26. vuotuinen varaustilaisuus. Tilaisuus järjestettiin 11. kesäkuuta 1988 Montrealissa, Kanadassa. Tilaisuudessa varattiin kaiken kaikkiaan 252 pelaajaa seitsemästä eri maasta, joista ensimmäinen oli Minnesota North Starsin varaama Mike Modano.
Suomalaispelaajia NHL:ään varattiin tilaisuudessa yhteensä seitsemän (Teemu Selänne, Petro Koivunen, Petri Aaltonen, Jukka Marttila, Sakari Lindfors, Timo Peltomaa ja Ari Matilainen). Heistä Teemu Selänne on luonut menestyksekkäimmän uran NHL:ssä, ollen historian paras suomalaispelaaja pisteiden valossa, joka on koskaan pelannut koko liigassa. Selänne oli tilaisuuden järjestyksessään kymmenes varattu pelaaja, ja hänet varasi Winnipeg Jets.
NHL:n varaustilaisuus 1965

NHL:n historian kolmas varaustilaisuus 1965 pidettiin edellisvuosien tapaan Queen Elizabeth-hotellissa Montrealissa.
Varaustilaisuudessa oli mukana kuusi joukkuetta, joista ensimmäisenä pääsi varaamaan New York Rangers ja edellisen vuoden ensimmäisenä varannut Detroit Red Wings kolmantena. Kuudentena joukkueena draftissa oli mukana AHL-joukkue Pittsburgh Hornets, joka sai varata koko tilaisuuden viimeisellä vuorolla.
Varaustilaisuudessa varattiin vain 11 pelaajaa, joista ainoastaan kaksi pelasi urallaan NHL:ssa. Ainoa mainittavan NHL-uran tehnyt pelaaja oli Montreal Canadiensin 1.kierroksella varaama Pierre Bouchard, joka pelasi Montreal Canadiensin ja Washington Capitalsin joukkueissa 595 ottelua vuosina 1970–1982.
Natalija Pyhyda

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pyhyda vuonna 2014. |  Pyhyda vuonna 2014. |  Pyhyda vuonna 2014. |  |
Maa:   Ukraina
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | 4 × 400 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 2012 | 4 × 400 m |  |
|  Hopeaa | Zürich 2014 | 4 × 400 m |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Praha 2015 | 400 m |  |
|  Hopeaa | Torino 2009 | 400 m |  |
Natalija Serhijivna Pyhyda (ukr. Наталія Сергіївна Пигида, s. 30. tammikuuta 1981 Nova Kah’ovka, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen pikajuoksija.
Pyhyda voitti Ukrainan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa olympiapronssia Lontoossa 2012, Euroopan mestaruuden Helsingissä 2012 ja EM-hopeaa Zürichissä 2014. 400 metrillä Pyhyda voitti sisäratojen Euroopan mestaruuden Prahassa 2015 ja sisäratojen EM-hopeaa Torinossa 2009. Hän kilpaili myös muun muassa Ateenan 2004 ja Pekingin 2008 kesäolympialaisissa. Elokuussa 2009 Pyhydalle langetettiin kahden vuoden kilpailukielto anabolinen steroidi stanozololin dopingkäytöstä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Natalija Pyhyda Wikimedia Commonsissa
Nanaimo

| Nanaimo (City of Nanaimo) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Nanaimo
 Koordinaatit: 49°9′52.92″N, 123°56′18.24″W 
Valtio:   Kanada
Provinssi:  Brittiläinen Kolumbia
Perustettu:  1874
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Nanaimon kaupunginvaltuusto
 – Pormestari:  John Ruttan
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  89.30 km²
 – Metropolialue:  1,279.02 km²
Korkeus:  20 m
Väkiluku (2006):  78,692
 – Väestötiheys:  881.2 as./km²
 – Metropolialue:  92,361
 – Väestötiheys metropolialue:  72.2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-8
 – Kesäaika:  UTC-7
Postinumero:  V9R – V9V
Suuntanumero(t):  250
 
 Kaupungin kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nanaimo on kaupunki Vancouverinsaarella, Georgiansalmen rannalla Brittiläisen Kolumbian eteläosassa, Kanadassa. Kaupungin väkiluku on noin 78 692 (2006). Kaupungin muodostamalla metropolialueella asuu kaikkiaan 92 361 asukasta. Georgiansalmen vastakkaisella puolella, noin 55 kilometriä Nanaimosta itään sijaitsee Vancouver ja noin 110 kilometriä kaakkoon provinssin pääkaupunki Victoria.