stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iso-Kuovanen
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järvi on nykyistä pitempi, mikä tarkoittaa, että järven pintaa on alennettu. Kaksi muuta lampea ovat kuroutuneet järvenlaskussa erilleen ja avosuo on synynyt vesijättömaalle. Järvi oli kartassa merkitty autioksi. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa on järvi kaventunut keskeltä lähde kahdeksi järveksi. Sen luoteispäähän on perustettu järven nimeä kantava maatila. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on Iso-Kuovanen samassa tilassa kuin nykyäänkin, mutta pohjoispuolen lampiin on vielä jäljellä yhdysojat. Kyseiset lammet ovat vielä yhdessä, mutta ne kuroutuvat myöhemmin erilleen, kun vedenpintaa lasketaan edelleen.
Minsk-Itäinen

| Minsk-Itäinen Вакзал Мінск-Усходні, Vaksal Minsk-Ushodni; Вокзал Минск-Восточный, Voksal Minsk-Vostotšnyi |
| --- | --- |
 Minsk-Itäisen asemarakennus ja -laituria
Perustiedot
Sijainti:  53°53′31″N, 27°35′14″E
Osoite:  Smolenskin kadun ja Pulihavan katujen risteyksen itäpuolella (valkoven.  Вул. Смаленская/Bул. Пуліхaва,  Vul. Smalenskaja/Vyl. Pulihava, ven. ул. Смоленская/ул. Пулихова,  Ul. Smolenskaja/ Ul. Pulihova), Minsk. 
Kunta:  Minsk
Valtio:  Valko-Venäjä
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  Valko-Venäjän rautatiet
Kaukoliikenne:  Pikajunien pysähtyminen?
Paikallisjunat:  Asema on Minskin keskusrautatieaseman / Kulttuuri-instituutin aseman ja Oršan / Barysaun välisen lähijunareitin asema
Vaihtoyhteydet:  Minskin metron Proletarskaja asema (ven. Пролетарская) ja muu paikallisliikenne
Asemarakennus
Lipunmyynti:  kyllä
Minsk-Itäinen (valkoven.  Вакзал Мінск-Усходні, ven.  Вокзал Минск-Восточный, Minsk-Vostotšnyi) on Valko-Venäjän rautateiden rautatieasema Valko-Venäjän pääkaupunki Minskistä itään johtavalla junanradalla. Asema on muun muassa Minskin lähiliikenteen Oršan tai Barysaun ja Minskin keskusrautatieaseman tai Kulttuuri-instituutin aseman välillä kulkevien taajamajunien asema.
Liityntäliikenne

Minskin metron Proletarskaja asema (ven. Пролетарская) sijaitsee aseman lounaispuolella. Asema on myös muun Minskin paikallisliikenteen reitistöllä.
Aiheesta muualla

Минское отделение Белорусской железной дороги - Выберите станцию -  Minskin lähijunien sivusto reitteineen ja joidenkin asemien aikatauluineen - Minsk-Itäisen aseman aikataulut (Valko-Venäjän rautateiden Minskin osasto) (venäjäksi)
Valko-Venäjän rataverkon kartta (venäjäksi)
Valko-Venäjän juna-aikatauluja (karttavalikon kautta) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Pampahöyhenheinä

Pampahöyhenheinä (Nassella neesiana, syn. Stipa neesiana) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvilaji.
Pampahöyhenheinä on monivuotinen ja mätästävä heinälaji, jonka korret voivat kasvaa 30–140 cm korkeiksi. Korret ovat 1–1,8 mm paksuja ja kasvutavaltaan pystyjä tai polveilevia. Lehtien kielekkeet ovat 1–4 mm pitkiä ja lehtilavat ovat enintään noin 30 cm pitkiä ja 2–8 mm leveitä. Pampahöyhenheinän kukintona oleva röyhy voi olla 5–40 cm pitkä. Röyhyn tähkylöiden kaleet ovat 1–2,2 cm pitkiä ja 1,8–2,3 mm leveitä. Helpeet ovat usein violetteja. Tähkylöissä on myös 5–12 cm pitkät vihneet. Hedelmänä olevat jyvät ovat 3–5 mm pitkiä.
Pampahöyhenheinä kasvaa luontaisena Etelä-Amerikassa Ecuadorista Argentiinaan ulottuvalla alueella. Luonnossa laji kasvaa pääasiassa aromaisilla alueilla. Etelä-Amerikan lisäksi pampahöyhenheinä on levinnyt myös ainakin Yhdysvaltoihin Alabamaan sekä Australiaan, missä sitä pidetään haitallisena vieraslajina.
Marielund

Marielund voi tarkoittaa seuraavia:
Marielund, taajama Haaparannassa, Ruotsissa
Marielund, taajama Strängnäsissä, Ruotsissa
Marielundin rautatieasema, asema kapearaiteisella Upsala–Lenna Järnväg -museorautatiellä
Marielundin rautatieasema, asema kapearaiteisella Östra Södermanlands Järnväg -museorautatiellä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Marielund”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Päihteiden haittojen vähentäminen

Ruiskujen palautuslaatikko
Haittojen vähentämisen politiikalla tarkoitetaan sellaista päihdepolitiikkaa, jossa lähtökohtana on päihteiden käytöstä koituvien kokonaishaittojen pienentäminen. Suomessa päihderiippuvaisille on tarjolla muiden muassa hoitoa ja neuvontaa.
Käytön dekriminalisointi

Dekriminalisoinnilla tarkoitetaan päihteen käyttäjien rankaisemisen lopettamista tai vähentämistä. Dekriminalisoimalla laittomaksi määriteltyjen päihteiden käyttö pyritään ehkäisemään käyttäjien syrjäytymistä. Dekriminalisointi helpottaa myös hoitoon hakeutumista, kun käyttäjän ei tarvitse pelätä rangaistusta myönnettyään käyttönsä viranomaisille. Käytön dekriminalisoinnin ajatellaan vapauttavan myös poliisin voimavaroja käyttäjien jahtaamisesta suurempien rikosten selvittämiseen. Dekriminalisoinnin myötä päihteiden käyttö ei ole enää rikosoikeudellinen ongelma vaan sosiaalinen ja lääketieteellinen kysymys. Päihteiden dekriminalisointi on kiistanalainen kysymys.
Kannabiskahvilat

Erityisten kannabiskahviloiden eli ns. coffee shopien avulla pyritään erottamaan kannabistuotteiden markkinat kovempien aineiden markkinoista. Kun kannabiksen myynti on keskitetty lisensoituihin ja valvottuihin myyntipisteisiin voidaan seurata myytävän tuotteen laatua ja vähentää sen käytöstä koituvia terveyshaittoja. Samalla ehkäistään kannabiksen käyttäjiä luomasta suhteista diilereihin ja rikolliseen alamaailmaan, joilta saisi myös laittomia päihteitä. Kannabiskahviloita on toiminnassa Alankomaissa ja muutamia on avattu myös Espanjassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa.lähde?
Neulojen vaihto

Neulojen vaihto-ohjelmia on toteutettu useissa kaupungeissa ja valtioissa. Vaihto-ohjelmalla pyritään ehkäisemään tartuntatautien, kuten B- ja C-hepatiitin ja AIDSin leviämistä suonensisäisesti käyttävien keskuudessa. Samalla käyttäjille tarjotaan terveysneuvontaa ja heitä pyritään ohjaamaan hoitoon. Aloitetuilla neulojen vaihto-ohjelmilla on onnistuttu ehkäisemään tartuntatautien leviämistä aineita suonensisäisesti käyttävien keskuudessa ja samalla ehkäistyä tartuntojen leviämistä muun väestön keskuuteen. Suomessa neulojenvaihto aloitettiin ensimmäisen kerran 1997, kun Helsinkiin perustettiin huumeita suonensisäisesti käyttäville suunnattu terveysneuvontapiste. Suomessa arvioidaan olevan noin 20 000 suonensisäistä käyttäjää.
Käyttäjähuoneet

Maailmassa on noin sata kovien huumeiden käyttötilaa, niin sanottua pistoshuonetta eli käyttäjähuonetta. Ensimmäinen käyttäjähuone perustettiin Hollannin Rotterdamiin 1970-luvulla. Hollannissa käyttäjähuoneita on peräti 40 ja Hollannissa on avattu myös alkoholiriippuvaisille ensimmäinen valvottu juomishuone. Käyttäjähuoneita on myös Saksassa, Sveitsissä, Espanjassa, Luxemburgissa, Norjassa, Tanskassa, Australiassa ja Kanadassa. Kanadassa on ollut käyttäjähuone vuodesta 2003, Tanskassa vuodesta 2012 ja Ranskassa vuodesta 2015. Käyttäjähuoneissa suonensisäisesti huumeita käyttävät voivat valvotuissa olosuhteissa annostella aineensa sekä saada terveysneuvontaa ja opastusta, jolla pyritään kannustamaan päihdehuollon palvelujen käyttöön. Tähän ratkaisuun on päädytty paikallisten asukkaiden halusta tehdä kaupungin keskustasta turvallisempi ja siistimpi paikka sekä saada hajautettua katujen kulmissa, puistoissa ja asemilla majailevat päihderiippuvaiset pois keskustasta. Samalla pyrkimyksenä on ollut siirtää käyttö kaduilta ja puistoista sisätiloihin, jolloin kaduille ei jää lojumaan käytettyjä ruiskuja - ja toisaalta käyttäjällä on mahdollisuus ottaa huumeensa valvotuissa olosuhteissa, jolloin myös yliannostukseen kuolemisen riski on pienempi.
Vieroitus-, korvaus- ja ylläpitohoito

Opioideja, kuten heroiinia käyttävien on mahdollista päästä buprenorfiini- tai metadonikorvaushoidon piiriin. Opioidikorvaushoito tuli Suomessa lailliseksi vuonna 2000. Vuonna 2014 sitä sai Suomessa noin 2 500 huumeriippuvaista, joista puolet asuu pääkaupunkiseudulla. Suomalaisessa tutkimuksessa huumeongelmaisia seurattiin kolme vuotta ennen ja jälkeen korvaushoidon aloittamisen, yhteensä kuuden vuoden ajan. Tutkimuksen mukaan korvaushoito vähentää huumeiden käytöstä johtuvaa rikollisuutta alle puoleen siitä, mitä se oli huumeiden käytön aikana.
Reseptiheroiini

Eräissä maissa on alettu jakaa käyttäjille heroiinia apteekista reseptillä. Reseptijakelun edellytykset vaihtelevat maittain, mutta yleensä vaaditaan pitkää käyttöhistoria ja useita epäonnistuneita vieroitusyrityksiä. Reseptiheroiinia on perusteltu esittämällä, että toimenpiteen vaikutuksesta oheisrikollisuus kääntyy laskuun, kun käyttäjän ei tarvitse rahoittaa käyttöään tekemällä omaisuusrikoksia. Reseptijakelun avulla saadaan myös siirrettyä aineiden kauppa valvottuihin olosuhteisiin ja siten vähennettyä laittomilla markkinoilla liikkuvien aineiden määrää ja rikollisjärjestöjen tuloja. Eri muotoisia heroiinin reseptijakelun hankkeita on käynnissä ainakin Sveitsissä, Hollannissa, Englannissa, Saksassa, Tanskassa ja Kanadassa. Myös Suomessa hoidettiin sodassa heroiinista riippuvaiseksi tulleita vuosikausia antamalla heille heroiinia. Kanadassa käytetään heroiinin sijaan myös hydromorfonia.
Aineiden tunnistuspalvelut

Useissa Euroopan maissa on aloitettu ekstaasina myytävien pillereiden testaustoiminta, jolloin viranomaiset voivat aktiivisesti seurata laittomien markkinoiden tilannetta ja toisaalta voidaan pienentää ekstaasin käytöstä aiheutuvia riskejä, kun tiedetään pillerin sisältö. Testaaminen on ainoa keino välttää vaarallisia kemikaaleja sisältävien pillerien nauttiminen ja tästä mahdollisesti seuraava kuolema. Kannustamalla käyttäjiä testaamaan pillerinsä vähennetään vaarallisten pillereiden saapumista markkinoille ja samalla ehkäistään vaarallisia aineita sisältävien pillereiden käytöstä johtuvia terveysongelmia ja kuolemantapauksia. A-klinikkasäätiö on suunnitellut Suomeen muuntohuumeiden käyttäjille suunnattua tunnistuspalvelua.
Varhainen reagointi

Varhaisen reagoimisen eli ns. Early Warning -hankkeilla pyritään seuraamaan tilannetta laittomilla markkinoilla ja mahdollistaa tiedonkulku viranomaisten ja käyttäjien välillä. Projektien pyrkimyksenä on lisätä viranomaisten tietoa markkinoilla liikkuvista aineista muun muassa pillereiden testauspisteiden kautta saatavista tuloksista. Tällä mahdollistetaan nopea reagointi mikäli uusia tai vaarallisia aineita on päässyt markkinoille. Tällaisissa tilanteissa viranomaiset voivat lähestyä käyttäjiä tiedottein ja varoittaa vaarallisista eristä tai jakaa neuvoa riskejä vähentävistä käyttötavoista. Usein Early Warning -projektia toteutetaan käyttäjien vertaisapu -yhdistysten tai käyttäjäyhteisöjen kanssa yhteistyössä. Tällaisia projekteja on käynnissä useissa Euroopan valtioissa ja niitä ollaan käynnistämässä Suomessa.
Aiheesta muualla

Harm reduction overviews EMCDDA.
Niko Viljola

| Niko Viljola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. syyskuuta 2000 (ikä 24) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  800 metrin juoksu
Seura:  Helsingin Kisa-Veikot
Valmentaja:  Juhani Hirvonen
Niko Anton Viljola (s. 6. syyskuuta 2000 Helsinki) on suomalainen keskipitkän matkan juoksija, joka edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja. Hänen valmentajanaan toimii Juhani Hirvonen.
Viljola voitti vuoden 2019 sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa pronssia 800 metrin juoksussa ja kultaa viestissä. Vuonna 2020 hän sai hopeaa viestistä. Vuonna 2022 hän saavutti hopeaa 800 metrillä ja pronssia viestissä. Vuonna 2023 hän sai pronssia 800 metrillä ja 2025 pronssia 800 metrillä. Hän on saavuttanut viestijuoksun SM-kilpailuissa 4 × 400 metrin viestissä kultaa 2020 ja 2022 sekä hopeaa 2023 ja 2024, 4 × 800 metrin viestissä kultaa 2019 sekä 4 000 metrin viestissä kultaa 2020 ja 2021, hopeaa 2024 ja pronssia 2022. Kalevan kisoissa hän on sijoittunut parhaimmillaan neljänneksi 800 metrillä 2020.
Viljola kilpaili aikuisten maaottelussa ensimmäisen kerran pohjoismaisessa hallimaaottelussa Helsingissä 2020. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maaotteluissa kolmanneksi pohjoismaisen hallimaaottelun 800 metrillä Espoossa 2025.
Viljolan ennätys 800 metrillä on 1.48,52 (Tampere 8. elokuuta 2023).
Cristina Fernández de Kirchner

| Cristina Fernández de Kirchner |
| --- | --- |
 Cristina Fernández de Kirchner vuonna 2010.
Argentiinan varapresidentti
 10. joulukuuta 2019 – 10. joulukuuta 2023  
Presidentti:  Alberto Fernández
Edeltäjä:  Gabriela Michetti
Seuraaja:  Victoria Villarruel
Argentiinan presidentti
 10. joulukuuta 2007 – 10. joulukuuta 2015  
Varapresidentti:  Julio Cobos Amado Boudou
Edeltäjä:  Néstor Kirchner
Seuraaja:  Mauricio Macri
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. helmikuuta 1953 (ikä 72) La Plata, Argentiina
Puoliso:  Néstor Kirchner (1975–2010)
Tiedot
Puolue:  Frente para la Victoria Partido Justicialista
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.cfkargentina.com
Cristina Elisabet Fernández de Kirchner (s. 19. helmikuuta 1953 La Plata, Buenos Airesin maakunta, Argentiina) on argentiinalainen poliitikko. Hän oli Argentiinan varapresidentti 10. joulukuuta 2019 lähtien. Hän toimi Argentiinan presidenttinä 10. joulukuuta 2007 – 10. joulukuuta 2015 ja oli maan toinen naispresidentti. Cristina Fernández valittiin 28. lokakuuta 2007 presidentiksi seuraamaan presidenttinä miestään Néstor Kirchneriä.
Fernández opiskeli lakia Universidad Nacional de La Platassa, jossa hän tapasi tulevan miehensä. He menivät naimisiin maaliskuussa 1975. Cristina Fernández aloitti poliittisen uransa Partido Justicialistan Tendencia Revolucionaria -ryhmässä 1970-luvulla. Hänet valittiin Patagonian Santa Cruzin maakunnan parlamenttiin 1989 ja uudelleen 1993. Vuonna 1995 hänet valittiin senaattiin Santa Cruzista ja 1997 edustajainhuoneeseen. Vuonna 2001 hänet valittiin uudelleen senaattiin. Lokakuun 2007 presidentinvaaleissa hän tuli valituksi virkaan.
Fernández oli miehensä tukena vuoden 2003 presidentinvaalikampanjassa. Vuoden 2005 vaaleissa hän siirtyi Buenos Airesiin, josta hänet valittiin senaattiin Frente para la Victorian listalta. Vaalissa hän voitti entisen presidentti Eduardo Duhalden vaimon Hilda Gonzálezin.
Lokakuussa 2011 Fernández voitti presidentinvaalit suoraan ensimmäisellä kierroksella saatuaan noin 54 % äänistä ja jatkoi toiselle kaudelle. Samalla presidentin tukijat saivat jälleen vuonna 2009 menettämänsä enemmistön edustajainhuoneessa.
Joulukuussa 2011 Fernándezin kerrottiin sairastavan kilpirauhasen syöpää. Kilpirauhasen poiston jälkeen kuitenkin ilmeni, ettei se sisältänyt syöpäsoluja.
Presidenttikausi

Vuoden 2007 presidentinvaaleissa Fernández de Kirchner sai 44,92 % äänistä, ja hänet valittiin siten suoraan jo ensimmäisellä kierroksella. Hänen toiseksi jäänyt vastustajansa Elisa Carrio sai 22,95 % äänistä.
Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI syytti Venezuelan presidenttiä Hugo Chávezia Fernándezin vaalikampanjan tukemisesta. Buenos Airesin lentokentällä pidätettiin 4. elokuuta 2007 Caracasista saapunut venezuelalais-yhdysvaltalainen liikemies Guido Alejandro Antonini Wilson, jolla oli mukanaan salkku, jossa oli 795 000 Yhdysvaltain dollaria. Cristina Fernándezin mukaan kyseessä on Yhdysvaltain järjestämä mustamaalausyritys.
Edeltäjiensä tavoin Cristina Fernández piti Malvinassaaria (Falklandinsaaret) laillisesti Argentiinalle kuuluvana ja Britannian miehittämänä.
Kirchnerien omaisuus on herättänyt kritiikkiä Argentiinassa. Konservatiivisen La Nación -lehden mukaan avioparin omaisuus kasvoi vuonna 2009 viidenneksellä, 14 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin.
Keskeinen lehdistön kritiikin aihe on ollut Kirchnerin hallituksen tavoite ottaa haltuunsa maan suurin sanomalehtipaperia tuottava yritys Papel Prensa, josta maan suurimmat mediayhtiöt Grupo Clarín ja La Nación omistivat 71 % ja valtio 27 %. Niinpä maan tärkeimmät mediat ovat syyttäneet Kirchneriä lehdistönvapauden rajoittamisesta ja diktatuurista. Hallituksen mukaan lehtiyhtiöt saivat paperintuotannon haltuunsa kyseenalaisin keinoin sotilasdiktatuurin aikana ja hyötyivät monopoliasemasta muiden lehtien kustannuksella.
Kirchner on astunut Grupo Clarínin varpaille myös ostamalla Argentiinan 1. divisioonan jalkapallo-ottelut näytettäväksi ilmaiseksi julkisella TV-kanavalla.
Presidenttikausi > Talouspolitiikka

Tohtori Moisés Naímin ja professori Tyler Cowenin mukaan Argentiina kärsii hitaasta kasvusta, rapistuvasta infrastruktuurista, korkeasta inflaatiosta, paisuvista tukiaisista, hintasääntelystä, pääomapaosta ja ulkomaisille sijoittajille lannistavasta ilmapiiristä. Inflaatio oli 25 % eli maailman suurimpia vuonna 2012.
Maaliskuussa 2008 Fernández de Kirchnerin hallitus päätti ottaa käyttöön vientitullit maataloustuotteiden viennille, erityisesti soijalle ruoan hinnan alentamiseksi maassa. Tämä johti pitkään maataloustuottajien lakkoon, teiden tukkimisiin ja väkivaltaisiksikin käyneisiin mielenosoituksiin. Senaatti esti tullien käyttöönoton varapresidentti Julio Cobosin johdolla niitä vastaan 17. heinäkuuta 2008.
Argentiinan talouslukuihin ei juuri ole luotettu sen jälkeen kun Nestor Kirchner vaihtoi maan tilastokeskuksen INDECin johdon vuoden 2007 alussa. Ulkopuoliset uskoivat maan inflaation kohonneen jopa 25 prosenttiin vuodessa, kun virallinen lukema oli 9,1 %. Esitettiin epäilyjä, että tilastokeskus pienensi keinotekoisesti lukuja hallituksen määräyksestä alentaakseen hintaindeksiin sidottujen valtion obligaatioiden koron maan taloudella aiheuttamaa taakkaa.
Syyskuussa 2008 de Kirchner ilmoitti Argentiinan maksavan koko 6,7 miljardin dollarin  aiemmin laiminlyödyn velkansa Pariisin klubille parantaakseen sijoittajien luottamusta maahan.
Syksyn 2008 finanssikriisin myötä Argentiinan 1990-luvulla Chilen mallin mukaan yksityistetty eläkerahasto AFJP ajautui vaikeuksiin ja menetti viidenneksen arvostaan, minkä vuoksi sillä oli vaikeuksia maksaa eläkkeitä. Fernández teki Argentiinan kongressille lakiesityksen sen kansallistamisesta.
Keväällä 2010 Fernández taisteli keskuspankin kanssa annettuaan määräyksen maksaa 6,569 miljardin dollarin arvosta valtion korkeakorkoisia velkakirjoja keskuspankin varoilla. 7. tammikuuta 2010 hän erotti Argentiinan keskuspankin johtajan Martín Redradon, joka kieltäytyi toteuttamasta määräystä. Redradon kieltäytyminen johti perustuslailliseen kriisiin oikeuden selvitellessä asiaa.
Presidenttikausi > Talouspolitiikka > Yritysten kansallistamiset

2000-luvulla Argentiina kansallisti yrityksiä ja nosti niiden johtoon ay-väkeä, ja nyt ne tekevät valtavia tappioita valtion tukemina. Vuonna 2011 Argentiina käytti niihin 18 miljardia Argentiinan pesoa (4,1 miljardia dollaria), 80 % enemmän rahaa kuin lasten sosiaaliohjelmaan.
Moisés Naímin mukaan Argentiinan presidentti Cristina Fernández de Kirchnerin hallinnon päätös kansallistaa YPF-öljy-yhtiö ei ollut strateginen vaan populismia, tuttavien suosimista ja oligarkkien välistä kilpailua.
Vuonna 2009 de Kirchner kansallisti maan suurimman lentoyhtiön ja otti valtiolle 6,5 miljardia dollaria yksityisiä eläkerahoja maksaakseen ulkomaanvelkaa. Tällaisen toiminnan vuoksi ulkomaiset öljy-yhtiöt eivät uskalla investoida maahan tai edes etsiä sieltä öljyä siten kuin esimerkiksi Brasiliasta.
Presidenttikausi > Muu politiikka

De Kirchner nimitti uudeksi asevoimien pääesikunnan päälliköksi divisioonankenraali Luis Alberto Pozzin, kun hänen edeltäjänsä Roberto Bendini erosi, kun häntä alettiin tutkia 500 000 peson kavalluksesta. Vatikaani sen sijaan hylki entisen oikeusministeri Alberto Iribarnen nimitystä lähettilääksi, koska hän on eronnut. Hallitus ei suostunut asettamaan muuta ehdokasta, mutta Iribarne vetäytyi halutessaan pitää maan välit Pyhään istuimeen. Uudeksi pääministeriksi tuli heinäkuussa 2008 Sergio Massa Alberto Fernándezin tilalle.
Hallitseva Frente para la Victoria menetti enemmistönsä Argentiinan alahuoneessa ja senaatissa kesän 2009 vaaleissa.
Presidenttikausi > Ulkopoliitiikka

Maaliskuussa 2010 Fernández vieraili Perussa ensimmäisenä Argentiinan johtajana sitten vuoden 1994, jolloin maiden suhteet katkesivat Cenepan sodan vuoksi. Venäjän presidentti Dmitri Medvedev vieraili Argentiinassa huhtikuussa 2010, mikä oli ensimmäinen Venäjän valtionpäämiehen vierailu maassa.
Presidenttikausi > Syyttäjä Alberto Nismanin kuolema

Tuhannet argentiinalaiset osoittivat mieltään 19. tammikuuta 2015 kaduilla syyttäen Christina Kirchneriä vastustajansa Alberto Nismanin epäilyttävästä kuolemasta. Syyttäjä Nisman löytyi kuolleena asunnostaan Buenos Airesista 18. tammikuuta 2015. Tiedotusten mukaan Nisman teki itsemurhan ampumalla aseella ohimoon. Tutkijat eivät kuitenkaan löytäneet ruudinjäämiä Nismanin käsistä eivätkä itsemurhaviestiä. Tapaus herätti epäilyksiä, sillä Nismanin oli tarkoitus todistaa Kirchneriä vastaan 19. tammikuuta 2015 Argentiinan parlamentissä. Nisman sanoi vain muutama päivä ennen kuolemaansa, että hän saattaa menettää henkensä väitteidensä takia.
Nisman oli väittänyt, että Kirchner olisi peitellyt iranilaisten osuutta vuonna 1994 tapahtuneessa Buenos Airesin juutalaiskeskuksen AMIA:n pommi-iskussa, jossa kuoli 85 ihmistä. Nisman myös väitti Kirchnerin neuvotelleen salaa Iranin edustajien kanssa sopimuksen, jolla heidän epäilty osuutensa pommi-iskusta sivuutettaisiin. Syynä tähän väitetään olleen Kirchnerin halu päästä myymään viljaa Iranille öljyä vastaan. Iskun syyllisiä ei ole selvitetty oikeudessa. Iran kiistää myös osuutensa iskuun. Nisman syytti pommi-iskuun liittyvästä vehkeilystä lisäksi ulkoministeri Héctor Timermania ja Argentiinan entistä presidenttiä Carlos Menemiä. Kirchner puolustautui Facebookissa, jossa hän pyysi, etteivät argentiinalaiset uskoisi valheisiin vaan odottaisivat perinpohjaisen tutkinnan tuloksia.
Joulukuussa 2017 tuomari Julian Ercolini totesi tuomiossaan koskien Nismanin kuolemaa ettei kyseessä ollut itsemurha vaan murha. Myös Kirchneriä vastaan nostettiin syytteet  maanpetoksesta koskien Nismanin kuolemaa ja AMIA:n iskun tutkimusta. Lisäksi Kirchner sai syytteet  korruptiosta ja rahanpesusta Oikeus päätti elokuussa 2021, että Iranin kanssa tehdyn sopimuksen allekirjoittamisessa ei tapahtunut rikosta.
Maaliskuussa 2018 Kirchneriä, entistä ulkoministeri Héctor Timermania ja kymmentä muuta entisen hallinnon edustajaa vastaan nostettiin syyte vallan väärinkäytöstä ja oikeuskäsittelyn estämisestä koskien AMIA:n pommi-iskun tutkinnan keskeyttämistä jossa libanonilaista terroristijärjestöä Hizbollahia epäiltiin iskun tekijäksi. Istuvana senaattorina hänellä oli kuitenkin koskemattomuus syytteestä.
Vallanvaihdos

Kirchner valitsi seuraajasuosikikseen Daniel Sciolin, mutta tämä hävisi syksyn 2015 presidentinvaalit PRO-puolueen Mauricio Macrille. Kirchner kieltäytyi osallistumasta vallanvaihtoseremoniaan.
Joulukuussa 2019 Cristina Fernández de Kirchner aloitti Argentiinan uutena  varapresidenttinä uuden presidentin Alberto Fernándezin (ei sukua) astuessa virkaansa.