stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mesoamerikan intiaanikulttuurien muotoutumisvaihe
Muotoutumisvaiheen keskivaihe

Muotoutumisvaiheen keskivaihetta, joka alkoi noin 1200 eaa. luonnehtivat olmeekkien ja Tlatilcon kulttuurit. Ehkä noin 1500 eaa. Guatemalan alueen läntiset kulttuurit heikkenivät ja Meksikon laaksoon ja olmeekkialueelle ilmestyi jonkinasteisesti järjestyneitä suuria kyliä. Noin 1300 eaa. zoquekielten puhujien eli olmeekkien alue oli laajentunut Guatemalan länsirannikolta Meksikonlahden eteläpuolelle. Olmeekkialueella oli asutusta San Lorenzossa noin 1500 eaa., ja se kasvoi suureksi keskukseksi noin 1200 eaa.
Olmeekkivaikutteinen Tlatilcon kulttuuri kukoisti 1250–800 eaa., ja sen keskuksia olivat Meksikon laakson Tlatilco ja Tlapacoya. On oletettu, että tuolloin Meksikon laaksossa olisi asunut zapoteekkeja.
Se tuotti uhrirituaaleihin liittyvää keramiikkaa. Otomien luomaksi väitetty Tlatilco heikkeni vasta 700 eaa. Cuicuilcon noustessa. Myös muualla näkyi orastavia merkkejä myöhempien kulttuurien noususta. Miksteekkikulttuuri alkoi 1400 eaa., ja samoihin aikoihin Oaxacaan ehkä zapoteekkeihin liittyvä San José Mogote, joka heikkeni Monte Albanin noustessa keskiesiklassisella ajalla. Keskisellä esiklassisella kaudella oli myös Capachan kulttuuri, jota luonnehtivat Jalisco, Colima, Sinaloa, ja Complejo Mixe-zoquen kannaksella, ja La Gran-traditio 1800–1350 eaa.
Noin 1000 eaa. alkoi olla selviä merkkejä ylimystöstä, temppeleistä, ja keskisellä muotoutumiskaudelle varhaista sivilisaatiota olmeekkien vaikutus levisi laajalle, samoin Meksikon keskiylängöllä oli monia paikallisia keskuksia, joissa tuntui olmeekkien vaikutus. Samoihin aikoihin kehitettiin kirjoitus joko olmeekien tai sapoteekkien kantamailla. Olmeekkien toisen keskuksen La Ventan tuhon jälkeen 400 eaa. heidän vaikutuksensa heikkeni. Mayojen varhaiset kaupungit joissa oli klassiselle ajalle tyypillistä monumentaaliarkkitehtuuria Nakbe n. 1000 eaa. ja El Mirador n. 650 eaa. nousivat keskiesiklassisella ajalla.
Noin 900 eaa. olmeekkien varhaisimman tunnetun suuren keskuksen San Lorenzon romahtaessa olmeekkivaikutus heikkeni Meksikon ylängöllä. San Lorenzon patsaiden hajottaminen voi viitata väkivaltaisiin mullistuksiin alueella.
Kauden keskivaiheessa syntyi edelleen kasvavia seremoniakeskuksia, muun muassa pyöreän pyramidin sisältävä Cuicuilco. Kaupungit kasvoivat ja kehittyivät edelleen. Kautta luonnehti sapoteekkien varhaisvaihe San José Mogotessa Oaxacan laaksossa. Mayojen alueelle ilmestyi keskisellä muotoutumiskaudella El Mirador ja Cival. Muita keskisen muotoutumisvaiheen keskuksia olivat olmeekkien La Venta Meksikonlahden rannoilla ja Guerreron Oxtotitlan. Meksikon keskiylängöllä kukoisti tällöin Chalcatzingo. Myöhäisellä muotoutumisvaiheella syntyivät myöhemmin todella suuriksi kasvaneet Uaxactun ja Tikal. Keski-Meksikoon syntyi Teotihuacan. Etelämpänä olivat Izapa ja Kaminaljuy.
Muotoutumisvaiheen keskivaihe > Keskisen muodostavan kauden kulttuureja ja löytöpaikkoja (Noin 1000–400 eaa.)

Olmeekit La Venta, Tres Zapotes
sapoteekkialueen Oaxacan laakson Oaxaca: Monte Albán
Maya-alueen El Mirador, Izapa, Lamanai, Xunantunich, Naj Tunich, Takalik Abaj, Kaminaljuyú, Uaxactun
Meksikon keskiylängön Tlatilco?
Muotoutumisvaiheen loppuvaihe

Olmeekkien "valtiot" lienevät olleet päällikkökuntia tai kyläliittoja, mutta myöhäisellä muotoutumisvaiheella 500/400 eaa. – 100 eaa./200jaa. syntyivät ensimmäiset valtiot Oaxacan laaksoon ja Meksikon keskiylängölle.lähde? Meksikon keskiylängön merkitys kasvoi, Tlatilco ja Cuicuilco kasvoivat todellisiksi kaupungeiksi. Kauden alussa noin 500–400 eaa. sapoteekkien Monte Albán nousi Oaxacan laaksossa ja syrjäytti aiemman San José Mogoten. Kasteluviljely otettiin käyttöön Tehuacanissa 700 eaa., ja Oaxacassa 400 eaa. Kasteluviljelyn katsotaan liittyvän kiihtyvään kehitykseen kohti sivilisaatiota
Noin 400 eaa. huipulle noussut Cuicuilco Meksikon keskiylängöllä tuhoutui tulivuorenpurkauksessa 300–0 eaa.lähde? Muotoutumiskauden loppuvaiheessa 100 eaa. – 100 jaa. alkoi näkyä merkkejä Meksikon keskiylängön Teotihuacánin noususta.lähde? Keramiikkalöytöjen mukaan Cuicuilcon väkeä olisi paennut sinne. Noin 0–200 jaa. syntyi Teotihuacanin kaupungin asemakaava.
Aiheesta muualla

Izapa Birthplace of time (Arkistoitu – Internet Archive) Vincent H. Malmström -- Dartmouth College
Esikolumbiaaniset intiaanikulttuurit
| --- | --- |
Yleistä:  Intiaanien alkuperä  Paleointiaanit  Amerikan historia 
Pohjois-Amerikka:  Pohjois-Amerikan intiaanit  Arkaainen kausi  Arkaaisen kulttuurin alueet  Jälkiarkaaiset kulttuurit  Kanadan kivikausi  Kanadan kilven arkaainen perinne  Alaskan varhaiset arktiset kulttuurit 
Keski-Amerikka:  Mesoamerikan intiaanikulttuurit  Mesoamerikan intiaanikulttuurien muotoutumisvaihe 
Etelä-Amerikka:  Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit  Keski-Andien intiaanikulttuurit  Perun varhaiskeraaminen kausi  Pohjois-Andien intiaanikulttuurit  Ecuadorin intiaanikulttuurit  Kolumbian intiaanikulttuurit 
Olmeekkien veistämä kivipää.
Praha 6

| Praha 6 |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Praha 6 korostettuna.  Prahan alueellinen jako
Kaupunki:  Praha
Pinta-ala:  41,56 km² 
Väkiluku:  103 254 (2021)
Praha 6 on yksi Tšekin pääkaupungin Prahan piireistä. Vuonna 2021 siellä asui 103 254 asukasta. Pinta-alaltaan Praha 6 on Prahan suurin kaupunginosa.
Hallinto

Vaalikaudella 2022–2026 Praha 6:n pormestarina toimii Kansallisdemokraattisen puolueen Jakub Stárek.
Aluejako

Kaupunginosa on jaettu useaan eri osaan. Praha 6 koostuu  Břevnovin, Dejvicen, Libocin, Ruzyněn, Střešovicen, Veleslavínin, Vokovicen ja Dolní Sedlecin kaupunkialueista sekä osista Bubenečea ja Hradčanya.
Historia

Prahan luoteispuolella sijainneet asutuskeskukset liitettiin osaksi pääkaupunkia pian Tšekkoslovakian itsenäistymisen jälkeen. Břevnovista, Střešovicesta ja Dolní Libocista muodostettiin Praha XVIII. Bubenč, Dejvice, Sedlec, Veleslavín ja Vokovice muodostivat taas Praha XIX:n kaupunginosan. Kuntaliitosten myötä Prahalle siirrettiin entisten kuntien omaisuus, virkamiehet sekä työntekijät. Hallintonimet kokivat muutoksen vuonna 1949 kun Praha XVIII:stä tuli Praha 5 ja Praha XIX:stä Praha 6. Lopulta nämä yhdistyivät Praha kuudeksi vuonna 1960. Kaupunginosan rajat saivat nykyisen muotonsa vuonna 2005 kun Dolní Sedlec liittyi siihen kansanäänestyksen jälkeen.
Liikenne

Václav Havelin kansainvälinen lentoasema sijaitsee Praha 6:ssa Ruzyněn alueella.
Väestö

Lähde:
Ystävyyskaupungit

Bayreuth (Saksa)
Wien 14 (Penzing) (Itävalta)
Roncegno Terme (Italia)
Drancy (Ranska)
Poreč (Kroatia)
Ružomberok (Slovakia)
Muratpaşa (Turkki)
Dijon (Ranska)
Hmelnytskyi (Ukraina)
Lähde:
Aiheesta muualla

Praha 6:n kotisivut
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Praha 6 Wikimedia Commonsissa
Praha 6 Trojasta nähtynä.
Yhdysvaltain kehitysyhteistyövirasto

| Yhdysvaltain kehitysyhteistyövirasto (USAID)  |
| --- | --- |

Perustettu:  3. marraskuuta 1961
Toimivalta:  Yhdysvaltain liittovaltion hallinto
Päätoimi­paikka:  Ronald Reagan Building, Washington, D.C.
Pääjohtaja:  John Barsa (vt, johdossa 2020–)
Työntekijöitä:  3 893 (2016)
Vuosibudjetti:  27,2 miljardia dollaria (2016)
Aiheesta muualla
USAID Online
Yhdysvaltain kehitysyhteistyövirasto (engl. United States Agency for International Development, lyh. USAID) on Yhdysvaltain liittohallituksen alainen virasto, joka vastaa littovaltion lahjoittaman kehitysavun jakamisesta. Viraston vuotuinen budjetti oli 27,2 miljardia dollaria vuonna 2016.
Historia

Kehitysyhteistyövirasto perustettiin 3. marraskuuta 1961, jolloin useampi pienempi virasto yhdistyi.
Alkuvuonna 2025 USAID joutui liittovaltion uuden tehokkuustoimielimen DOGEn voimakkaiden supistustoimien kohteeksi. Valkoisen talon mukaan USAID on syytänyt vuosikymmenien aikana valtavat määrät rahaa "naurettaviin ja usein pahantahtoisiin tarkoituksiin" ilman valvontaa tai vastuuta veronmaksajille. Viraston työntekijät lomautettiin, ja virasto siirretään Yhdysvaltain ulkoministeriön hallintaan ulkoministeri Marco Rubion alaisuuteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain kehitysyhteistyövirasto Wikimedia Commonsissa
Kehitysyhteistyöviraston verkkosivut (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 2  Australia 
Tieteilijät:  CiNii 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  IdRef 
Yhdysvaltain rannikkovartioston jäseniä toimittamassa kehitysyhteistyöviraston paketteja.
Kirjallisuuskatsaus

Kirjallisuuskatsaus (myös tutkimuskatsaus) tarkoittaa tiettyyn aiheeseen liittyviin lähteisiin (tutkimus- ja metodikirjallisuuteen)  perehtymistä tai tällaisen perehtymisen dokumentoitua tulosta. Kirjallisuuskatsauksia tehdään eri tarkoituksiin: katsaus voi palvella tutkimuksen suunnittelua, liittyä tutkimusrahoituksen hankkimiseen, palvella kehittämistoimintaa tai sen suunnittelua tai perustua tekijän henkilökohtaiseen tiedon tarpeeseen.
Tutkimuksellinen kirjallisuuskatsaus tarkastelee tutkimusaiheeseen liittyviä näkökulmia, teorioita, menetelmällisiä valintoja sekä tuloksia. Kirjallisuuskatsaus tuo esiin myös tutkimuksen tekijöiden nimiä, jotka ovat hyödyllisiä tutkimuskentän tuntemuksen ja tiedonhankinnan kannalta.
Kirjallisuuskatsauksia on käyttötarkoituksen mukaan useita tyyppejä:
Perinteiseksi tai kertovaksi (narrative) luonnehditun katsauksen tarkoitus on katsauksen aihepiiriin liittyvän tiedon tunnistaminen ja esittely, arviointi ja tulkinta.
Kokoavan tai integroivan (integrative) katsauksen tarkoitus on esitellä aihepiirin aikaisempaa tutkimusta ja esittää siitä kokoavia johtopäätöksiä.
Kartoittava (scoping) katsaus selvittää aihepiirin tutkimuksen laajuutta ja luonnetta. Siihen voi sisältyä käsitteiden välisten suhteiden tunnistamista ja esittämistä sekä asiantuntijoiden käsitysten hyödyntämistä kirjallisuuden tarkastelun ohella.
Käsiteanalyysi (concept analysis) on rajattu kirjallisuuskatsaus, jonka kohteena on tutkimusalalla tai tutkittavassa käytännössä keskeinen käsite, jonka merkityksestä tai käytöstä on erilaisia käsityksiä.
Realistinen katsaus (realist review, realist synthesis) liittyy kehittämistoimenpiteiden, -ohjelmien tai interventioiden vaikuttavuuden tarkasteluun.
Systemaattinen kirjallisuuskatsaus perustuu muita katsaustyyppejä tiukemmin ennalta määriteltyihin aineiston valintakriteereihin. Systemaattista kirjallisuuskatsausta pidetään vaativana prosessina, jollaista ei esimerkiksi alemmilta opinnäytetöiltä edellytetä.
Systemaattisen kirjallisuuskatsauksen pohjalta usein tehtävä meta-analyysi yhdistää tilastollisin menetelmin aiempien määrällisten tutkimusten tulokset uudeksi tilastolliseksi tulokseksi. Näin saatu tulos perustuu yhtä suureen aineistoon kuin aiemmat tutkimukset yhteensä ja on siten luotettavampi.
Comilla

| Comilla কুমিল্লা |
| --- | --- |

Valtio:  Bangladesh
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3 087 km²
Väkiluku (2017):  1 703 000
Aikavyöhyke:  UTC+6
Calling code:  081
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Comilla tai Cumilla (bengaliksi কুমিল্লা, Kumilla) on kaupunki Chittagongin alueella, Bangladeshissa. Se on Comillan piirikunnan hallinnollinen keskus. Se perustettiin kunnaksi vuonna 1890, ja Comilla onkin yksi Bangladeshin vanhimmista kaupungeista.
Ilmasto

Comillassa vallitsee trooppinen savanni-ilmasto (Aw). Kesäisin lämpötila voi kohota yli 40 lämpöasteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Comilla Wikimedia Commonsissa
Kisun parhaita 1970–1976

| Kisun parhaita 1970–1976 Kisu Jernström |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 35.03
 Levy-yhtiö: EMI
Kisu Jernströmin muut kokoelmalevyt
|   | Kisun parhaita 1970–1976 1976 | Iskelmäkansio 1989 |
Kisun parhaita 1970–1976 on vuonna 1976 julkaistu Kisu Jernströmin kokoelmalevy.
Kappaleet

Väliäkös sillä sitten on – 2.17 (”Make Me Act the Fool”, säv. Albert Hammond, san. Mike Hazlewood, suom. Chrisse Johansson, sov. Kaj Backlund)
Kun paljon antaa – 3.15 (”Soy rebelde”, säv. Manuel Alejandro, san. Chrisse Johansson, sov. Raimo Henriksson)
Las Vegas – 3.15 (säv. Mitch Murray, san. Pete Callander, suom. san. Chrisse Johansson, sov. Nacke Johansson)
Kuljen puistoon päin – 2.44 (säv. ja san. Veikko Juntunen, sov. Kaj Backlund)
Sun ja mun – e.03 (”Soy rebelde”, säv. 10, san. Shannon, Crook, sov. Chrisse Johansson)
Uneen aika vaipuu – 3.18 (”Charly”, säv. R. Gil, E. Milian, san. Chrisse Johansson, sov. Raimo Henriksson)
Viikonloppu – 2.10 (”Fin de semana”, säv. A. Jaen, Daniel Vangarde, san. Kari Tuomisaari, sov. Ari Oininen)
Hasta Manana – 3.06 (säv. Björn Ulvaeus, Benny Andersson, san. Monica Aspelund, sov. Raimo Henriksson)
Tunteet – 3.37 (säv. Morris Albert, san. Chrisse Johansson, sov. Nacke Johansson)
Sen minkä sain – 3.13 (”Una mañana”, säv. Isidro Munoz, san. Chrisse Johansson, sov. Raimo Henriksson)
Viimeinen iltapäivä – 3.14 (”Lonely Sunday Afternoon”, säv. Björn Skifs, Beppe Palmers, san. Chrisse Johansson, sov. Raimo Henriksson)
Juustossa löytyy – 2.24 (säv. Kisu Jernström, Raimo Henriksson, san. Chrisse Johansson, sov. Raimo Henriksson)
Gibraltar

Gibraltar on Britannian merentakainen alue. Se sijaitsee Pyreneiden niemimaan eteläosassa Espanjan rannikolla Gibraltarinsalmessa. Sijainti on strategisesti tärkeä, koska Gibraltarinsalmi on Atlantin ja Välimeren välissä, ja se erottaa toisistaan Euroopan ja Afrikan.
Gibraltarin noin 34 000 ihmistä asuvat 6,8 neliökilometrin alueella, ja asukastiheys on siten 5 000 asukasta neliökilometrillä. Todellinen asukastiheys on vielä suurempi, sillä 40 prosenttia maa-alasta on luonnonsuojelualuetta. Gibraltarissa ei harjoiteta maanviljelystä – sillä ei ole pohjavesivaroja eikä omia energianlähteitä. Talouden kulmakivinä ovat matkailu, offshore-pankkitoiminta ja merenkulku. Väestöllä on tiiviit suhteet emämaahan Britanniaan ja ympäröivään Espanjaan, ja monet ovat kaksikielisiä. Vuosisatojen varrella maahanmuuttajia on tullut muualtakin Välimeren seudulta, ja kulttuuriin on sulautunut piirteitä näistä kaikista.
Maantiede

Gibraltarin alue on 6,8 neliökilometrin laajuinen. Se on kasvanut kahden viime vuosikymmenen aikana, kun mereltä on vallattu lisää maata.
Alue jakaantuu geologialtaan kahteen osaan. Pohjoisessa on hiekkatasanko, jonka kymmenmetrisen hiekkakerroksen alla on savea, soraa ja alimpana kalkkikivikerros. Alueen eteläosa Gibraltarinvuoresta Europa Pointiin on jurakautista kalkkikivikalliota, jota paikoin peittää breksia, tumma savikivi tai hiekka.
Gibraltarin rantaviiva on 12 kilometriä pitkä, ja Espanjan kanssa sillä on 1,2 kilometriä pitkä yhteinen maaraja. Espanjan puolella rajaa sijaitsee Andalusian itsehallintoalueeseen ja Cádizin maakuntaan kuuluva runsaan 60 000 asukkaan La Línea de la Concepciónin kunta.
Gibraltarin länsipuolella on noin 75 neliökilometrin kokoinen Gibraltarinlahti, jonka vastarannalla sijaitsee muun muassa runsaan 100 000 asukkaan Algecirasin kunta. Lahtea ja Gibraltaria ympäröivä alue tunnetaan yhteisnimityksellä Campo de Gibraltar. Gibraltarilla on kaksi rannikkoa: East Side, jossa sijaitsevat Sandy Bayn ja Catalan Bayn asutuskeskukset, ja West Side, jossa suurin osa väestöstä asuu. Gibraltarin eteläisin osa on nimeltään Europa Point.
Alueen hallitseva maamerkki on niemen eteläosassa sijaitseva Gibraltarinvuori, jonka korkeus on 426 metriä. Vuori on kalkkikiveä, ja sen sisällä on lukuisia sotilaskäyttöön rakennettuja luolia ja tunneleita.
Maantiede > Ilmasto

Gibraltarissa on välimerellinen ilmasto, jolle ovat tyypillisiä leudot talvet ja kuumat kesät. Alueella vallitsee kaksi tuulta: Saharasta puhaltava itätuuli levante tuo mukanaan lämmintä kosteaa ilmaa, länsituuli poniente puolestaan raikkaampaa ilmaa.
Vuoden keskilämpötila on 18 celsiusastetta. Keskilämpötilaltaan lämpimin kuukausi on elokuu, +24 °C, ja kylmin tammi–helmikuu, +13 °C. Keskimääräinen sademäärä on 830 millimetriä vuodessa. Keskimäärin eniten sataa marraskuussa, 140 millimetriä, ja vähiten heinä–elokuussa, jolloin ei sadetta saada lainkaan.
Maantiede > Luonto

Gibraltarinvuoren yläosa julistettiin vuonna 1993 luonnonpuistoksi. Paikallista luontoa suojelemaan perustettu puisto käsittää noin 40 prosenttia Gibraltarin koko pinta-alasta.
Gibraltarissa esiintyy luontaisesti yli 600 kasvilajia. Niistä kotoperäinen on ristikukkainen Iberis gibraltarica; Gibraltar on ainoa paikka Euroopassa, jossa sitä kasvaa villinä. Yleisimpiä kasvillisuustyyppejä ovat korkea macchia-pensaikko ja matalampi pensaikon ja varvikon välimuoto garigue. Kalliojyrkänteillä kasvaa monia harvinaisia kalkinsuosijakasveja, jotka kukoistavat etenkin keväällä ja alkukesästä. Myös merenrannalla, hietikolla ja Windmill Hillin aroalueella on omat kasvillisuustyyppinsä.
Gibraltarilla elää Euroopan ainoa villi apinalaji, magotti. Kaikkiaan Gibraltarilla esiintyy 11 maanisäkästä. Niihin kuuluvat isokotipäästäinen, kettu, kaniini, mustarotta, isorotta, kotihiiri ja neljä lepakkolajia. Gibraltarinlahdessa elää munkkihylkeitä sekä delfiinejä ja muita valaita.
Gibraltar on tunnettu petolintujen muuttoreitti. Se muodostaa Euroopan ja Afrikan välille pullonkaulan, jonka kautta muuttaa arviolta 250 000 petolintua kaudessa. Gibraltar on myös levähdyspaikka muuttaville varpuslinnuille. Alueen hedelmäpensaat mahdollistavat suuren määrän talvehtivia ja läpimuuttavia varpuslintuja. Gibraltar on Manner-Euroopan ainoa paikka, jossa esiintyy kalliopyitä. Gibraltarilla on kaksi kansainvälisesti tärkeätä lintualuetta (IBA). Vuonna 2000 arvioitu Rock of Gibraltar ‑IBA-alue käsittää lähes koko Gibraltarin maa-alueen eli 600 hehtaaria. Toinen IBA-alueista, vuonna 2007 arvioitu Strait of Gibraltar, sijaitsee kokonaan merellä käsittäen koko Gibraltarinsalmen Gibraltarin, Espanjan ja Marokon aluevesillä.
Luonnonpuiston alueella esiintyy kahtatoista matelijalajia. Niistä kuusi on käärmeitä, viisi liskoja ja yksi matolisko. Myös selkärangattomien lajimäärät ovat suuria.
Politiikka

Gibraltarin hallitsija on kuningas Charles III, jota edustaa Gibraltarin kuvernööri. Kuvernööri on de facto valtionpäämies, joka toimii yhteyshenkilönä Britannian hallituksen suuntaan. Kesäkuussa 2020 kuvernööriksi valittiin vara-amiraali David Steel. Kuvernööri nimittää vaalien jälkeen pääministerin ja hallituksen muut ministerit. Hän on lisäksi vastuussa ulkopolitiikasta sekä puolustus- ja turvallisuusasioista.
Gibraltarin hallitus muodostetaan kerrallaan neljäksi vuodeksi, ja hallituksen puheenjohtaja on pääministeri. Yksikamarinen parlamentti koostuu 17:stä vaaleilla valitusta jäsenestä ja parlamentin valitsemasta puhemiehestä. Gibraltarin vuoden 2019 parlamenttivaaleissa Gibraltarin sosialistinen työväenpuolueen ja Gibraltarin liberaalipuolueen vaaliliitto sai 10 paikkaa, ja vaalien jälkeen pääministerinä jatkoi työväenpuolueen Fabian Picardo, joka on ollut pääministerinä jo vuodesta 2011. Parlamenttiin paikkoja saivat myös Gibraltarin sosiaalidemokraatit ja Together Gibraltar. Äänioikeus on kaikilla yli 18-vuotiailla gibraltarilaisilla ja siellä yli puoli vuotta asuneilla brittikansalaisilla.
Gibraltar erosi Euroopan unionista muun Britannian tavoin Brexitissä. EU-kansanäänestyksessä gibraltarilaisista peräti 96 prosenttia kannatti EU:ssa pysymistä. Vielä vuonna 2020 oli auki EU:n ja Gibraltarin välinen tuleva suhde. Pääministeri Fabien Picardon mukaan Gibraltar saattaa liittyä EU:n tulliliittoon ja jopa Schengen-alueisiin, sillä alueen talous on vahvasti liitoksissa Espanjan Cádizin maakuntaan ja Espanjasta tuleviin työntekijöihin.
Gibraltarin perustuslaki vuodelta 1969 takaa sille huomattavan sisäisen itsemääräämisoikeuden. Edelleen tärkeä osa Gibraltarin politiikkaa on kysymys alueen hallinnasta. Paikalliset puolueet vastustavat hallinnan siirtämistä Espanjalle, joka edelleen vaatii aluetta itselleen. Asiasta on järjestetty Gibraltarissa kansanäänestykset vuosina 1967 ja 2002; molemmilla kerroilla yli 95 prosenttia äänesti Espanjaan liittymistä vastaan. Vuonna 2006 hyväksyttiin uusi nykyaikaistettu perustuslaki.
Politiikka > Asevoimat ja poliisi

Gibraltarin puolustuksesta vastaa joukko-osasto nimeltään British Forces Gibraltar. Sen rungon muodostaa jalkaväkirykmentti (Royal Gibraltar Regiment), joka koostuu Gibraltarilta värvätyistä osa-aikaisista sekä Britannian maavoimien vakinaisesta väestä. Kuninkaallinen laivasto ylläpitää laivuetta (Gibraltar Squadron), jonka tehtävänä on Gibraltarin aluevesien turvallisuudesta ja koskemattomuudesta huolehtiminen. Siihen kuuluu Scimitar-luokan partioveneet HMS Scimitar ja HMS Sabre sekä kolme 6,5-metristä Arctic-kumivenettä. Kolmannen osan joukoista muodostaa Britannian Kuninkaallisten ilmavoimien asema, jolla ei kuitenkaan enää ole yhtään konetta vakinaisella komennuksella, ja se on lähinnä siviilikäytössä (katso liikenne).
Gibraltarin sisäistä järjestystä valvoo Gibraltarin kuninkaallinen poliisi.
Special Air Service -erikoisjoukkojen sotilaat surmasivat vuonna 1988 osana operaatio Flaviusta kolme Irlannin tasavaltalaisarmeijan jäsentä, jotka olivat Gibraltarilla valmistelemassa autopommi-iskua. Surmatut paljastuivat aseettomiksi, mutta Espanjan puolelta löydettiin myöhemmin kolmikon vuokraama auto, joka oli pakattu 64 kilolla Semtex-muoviräjähdettä. Thames Television teki tapauksesta kiistanalaisen dokumentin Death on the Rock.
Vuonna 2000 Britannian, paikallisten ja Espanjan välejä kiristivät Välimerellä reaktorivaurion kärsineen ydinsukellusvene HMS Tirelessin pitkään kestäneet korjaustyöt Gibraltarilla.
Alueet

Gibraltarilla ei ole hallinnollisia alueita, mutta tilastollisia tarkoituksia varten se on jaettu seitsemään suurasuinalueeseen (Major Residential Area).
Alueet ja niiden asukasluvut (2012):
| Alue | Asukasluku | Osuus |
| --- | --- | --- |
| 1. East Side | 526 | 1,6 % |
| 2. North District | 4 267 | 13,3 % |
| 3. Reclamation Areas | 13 356 | 41,5 % |
| 4. Town Area | 3 264 | 10,1 % |
| 5. Upper Town | 2 457 | 7,6 % |
| 6. Sandpits Area | 2 053 | 6,4 % |
| 7. South District | 5 681 | 17,6 % |
| Loput | 590 | 1,8 % |
| Yhteensä | 32 194 | 100 % |