stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myron Eleutherailainen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Myron Eleutherailainen Wikimedia Commonsissa
Merkittävimmät antiikin kreikkalaiset kuvanveistäjät
| --- | --- |
Arkaainen kuvanveisto:  Ageladas · Antenor · Aristion · Arkesilaos · Arkhermos · Athenis · Bathykles · Bupalos · Butades · Dameas Krotonlainen · Dipoinos · Endoios · Eukheiros · Kallon · Kanakhos vanhempi · Polymedes · Rhoikos · Skyllis · Smilis · Theodoros Argoslainen · Theodoros Samoslainen vanhempi · Theodoros Samoslainen nuorempi
Klassinen kuvanveisto:  Agorakritos · Akestor · Aleksis · Alkamenes · Alypos · Anaksagoras · Androsthenes · Antifanes · Apellas · Apollodoros · Aristeides · Asopodoros · Athenodoros · Bryaksis · Daidalos · Dameas Kleitorilainen · Deinomenes · Deinon · Demetrios · Eufranor · Eukadmos · Euthykrates · Feidias · Feidias nuorempi · Fradmon · Frynon · Fyromakhos · Glaukias · Hegias · Kalamis · Kallimakhos · Kanakhos nuorempi · Kantharos · Kefisodotos vanhempi · Klearkhos · Kleoitas · Kleon · Kolotes · Ksenofon · Kresilas · Kritios · Leokhares · Lykios · Lysippos · Lysistratos · Mikon Ateenalainen · Myron · Naukydes · Nesiotes · Nikeratos · Nikodamos · Olympia-mestari · Onatas · Paionios · Pasiteles vanhempi · Patrokles · Periklytos · Polykleitos · Polykleitos nuorempi · Polykles · Praksias · Praksiteles · Ptolikhos Aiginalainen · Ptolikhos Korkyralainen · Pyrrhos · Pythagoras · Silanion · Simon · Skopas · Sostratos · Sthennis · Strongylion · Theokosmos · Thrasymedes · Timotheos
Hellenistinen kuvanveisto:  Aetion · Agasias · Agasias · Agesandros · Aleksanteri Antiokialainen · Antigonos · Apollonios Tralleislainen · Arkesilaos · Arkhelaos · Boethos · Damofon · Doidalsas · Epigonos · Eubulides · Eunikos · Eutykhides · Herofon · Kefisodotos nuorempi · Khares · Koblanos · Ksenokrates · Menekrates · Mikon Syrakusalainen · Pasiteles nuorempi · Polykles · Pyromakhos · Sogonos · Stratonikos · Tauriskos · Thrason
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  4  5 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Taiteenala:  ULAN 
Muut:  Europeana  IdRef
Münchenstein

| Münchenstein |
| --- | --- |
 Schaulager, arkkitehtitoimisto Herzog & de Meuronin suunnittelema moderni museo Münchensteinissa.
 vaakuna

 Münchenstein
 Koordinaatit: 47°31′21″N, 7°36′30″E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Basel-Landschaft
Hallintoalue (Bezirk):  Arlesheimin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,19 km²
Korkeus:  255–606 m
Väkiluku (31.12.2018)  (vakinaiset asukkaat):  12 099
 – Väestötiheys:  1 683 as./km²
 
 www.muenchenstein.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Münchenstein on kaupunki Pohjois-Sveitsissä Basel-Landschaftin kantonissa. Siellä on runsaat 12 000 asukasta.
Sijainti

Münchenstein sijaitsee Birsjoen varrella viitisen kilometriä Baselin kaupungista kaakkoon. Münchenstein muodostaa yhtenäisen taajama-alueen naapurikuntiensa Baselin, Reinachin, Arlesheimin ja Muttenzin kanssa.
Liikenne

Moottoritietyyppinen valtatie H18 Muttenzista Aeschiin kulkee Münchensteinin poikki.
Baselin liikennelaitoksen raitiotieverkko ulottuu Münchensteiniin.
SBB:n rautatie Baselista Aeschin kautta Delémontiin kulkee Münchenbuchseen kautta. Birjoen ylittävä rautatiesilta romahti vuonna 1891. Kaikkiaan 78 ihmistä kuoli onnettomuudessa, joka on edelleen Sveitsin pahin junaturma.
Muuta

St. Jakobshalle, iso monitoimihalli, sijaitsee Münchensteinissa.
Aiheesta muualla

Strub, Brigitta: Münchenstein (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  22.1.2009. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Münchenstein Wikimedia Commonsissa
| n k Basel-Landschaftin hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (saks. Bezirk) ja kunnat (86 kpl, 1972–)
 Arlesheim: Aesch • Allschwil • Arlesheim • Biel-Benken • Binningen • Birsfelden • Bottmingen • Ettingen •  Münchenstein • Muttenz • Oberwil • Pfeffingen • Reinach • Schönenbuch • Therwil
Laufen: Blauen • Brislach • Burg im Leimental • Dittingen • Duggingen • Grellingen • Laufen • Liesberg • Nenzlingen • Roggenburg • Röschenz • Wahlen • Zwingen
 Liestal: Arisdorf • Augst • Bubendorf • Frenkendorf • Füllinsdorf • Giebenach • Hersberg • Lausen • Liestal • Lupsingen • Pratteln • Ramlinsburg • Seltisberg • Ziefen
 Sissach: Anwil • Böckten • Buckten • Buus • Diepflingen • Gelterkinden • Häfelfingen • Hemmiken • Itingen • Känerkinden • Kilchberg • Läufelfingen • Maisprach • Nusshof • Oltingen • Ormalingen • Rickenbach • Rothenfluh • Rümlingen • Rünenberg • Sissach • Tecknau • Tenniken •  Thürnen • Wenslingen • Wintersingen • Wittinsburg • Zeglingen • Zunzgen
Waldenburg: Arboldswil • Bennwil • Bretzwil • Diegten • Eptingen • Hölstein • Lampenberg • Langenbruck • Lauwil • Liedertswil • Niederdorf • Oberdorf • Reigoldswil • Titterten • Waldenburg
Myndos

| Myndos> Μύνδος |
| --- | --- |
 Myndoksen raunioita.
Sijainti
 Myndos
Koordinaatit:  37°4′25″N, 27°14′32″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Gümüşlük, Muğla
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kaaria
Aiheesta muualla
  Myndos Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Myndos (m.kreik. Μύνδος, lat. Myndus) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kaariassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Muğlan maakunnan Gümüşlükin kylää.
Maantiede

Myndos sijaitsi alun perin Kaarian sisämaassa nykyisellä Bodrumin niemimaalla Bozdağin kukkulalla. Myöhemmin kaupunki siirrettiin uuteen paikkaan, jonka jälkeen vanha paikka tunnettiin nimellä Palaimyndos (Παλαίμυνδος, lat. Palaemyndus; ”Vanha Myndos”). Kaupungin uusi paikka oli rannikolla noin kolme kilometriä luoteeseen vanhasta paikasta ja noin 18 kilometriä länteen nykyisen Bodrumin paikalla sijainneesta Halikarnassoksesta.
Kaupungilla oli hyvä satama tuulilta suojaisassa, niemekkeen ja saaren suojaamassa luonnonsatamalahdessa. Kaupunki oli rakennettu osaksi niemekkeelle ja osaksi mannermaalle.
Myndoksen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä tai ainakin alle 100 neliökilometriä.
Historia

Myndos oli alun perin lelegien kaupunki. Herodotoksen mukaan myndoslaisia laivoja osallistui Aristagoraan sotaretkeen Naksosta vastaan noin vuonna 500 eaa. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Myndos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosina 453/452–421/420 eaa. Kaupunki vaikuttaa luopuneen liittolaisuudesta Ateenan kanssa peloponnesolaissodan lopun niin kutsutun Dekeleian sodan (413–404 eaa.) aikaan.
Strabon sanoo, että kun Mausollos yhdisti kuusi lelegikaupunkia Halikarnassokseen, hän säilytti Syangelan ja Myndoksen. Myndoksen Mausollos siirrätti uuteen paikkaansa rannikolle. Antiikin lähteiden mukaan uusi Myndos olisi ollut Troizenin siirtokunta, kuten Halikarnassos, mutta tämä ei pidä paikkansa.
Kun Aleksanteri Suuri alkoi piirittää Halikarnassosta, hän halusi valloittaa ensin Myndoksen. Kun hän yritti yllätyshyökkäystä kaupunkiin, myndoslaiset onnistuivat tuottamaan hänelle tappioita saatuaan apua Halikarnassoksesta. Myöhemmin hellenistisellä kaudella Myndos tuli ptolemaiosten valtaan. Vuonna 131 eaa. se oli jonkun aikaa vallananastaja ”Eumenes III” Aristonikoksen vallassa. Myndos alkoi lyödä omaa rahaa 100-luvulla eaa. Vuonna 43 eaa. kaupunki toimi Cassiuksen tukikohtana.
Myndoksesta oli kotoisin filosofi Eusebios Myndoslainen. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Myndios (Μύνδιος). Athenaios mainitsee, että myndoslainen viini oli hyväksi ruoansulatukselle.
Rakennukset ja löydökset

Myndoksen kaupunki on myöhemmällä paikallaan ollut ympäröity muurein, jotka ajoitetaan pääosin klassisen kauden lopulle noin vuosiin 367–334 eaa. Osa muureista on myöhäisempää perua. Ympärysmuurin pituus on ollut noin 3,5 kilometriä, ja se on sulkenut sisäänsä noin 45 hehtaarin kokoisen alueen. Muurien paksuus oli noin kolme metriä. Suuri osa muurien ympäröimästä alueesta oli ilmeisesti asumatonta.
Kaupungin satamasta on löydetty muun muassa laiturin jäänteitä. Löydöksiin lukeutuu myös hautoja. Vielä 1800-luvulla kaupungin paikalla oli jäänteitä temppeleistä, teatterista ja stadionista, mutta nykyisin niistä ei ole merkkejä.
Varhaisemman Palaimyndoksen paikalta on löydetty muurin ja tornin jäänteitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Myndos Wikimedia Commonsissa
Myndoksen lyömä drakhma, n. 150 eaa. Kuvituksessa seppelöity Serapiksen pää sekä Isiksen päähine, kaksi viljantähkää ja tekstit MYNΔIΩN, Myndiōn, ”Myndoslaisten [polis]”, ja hallintontovirkamiehen nimi KAΛΛICTPAT[OC], Kallistrat[os].
Myndoksen lyömä hemidrakhma, n. 150–100 eaa. Kuvituksessa Dionysoksen pää sekä tekstit MYNΔIΩN, Myndiōn ja AMΦIKTYΩN, Amfiktyōn.
Münchenbuchsee

| Münchenbuchsee |
| --- | --- |
 Münchenbuchseen linna 1600-luvulta.
 lippu:  vaakuna

 Münchenbuchsee
 Koordinaatit: 47°1′N, 7°27′E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Bern
Hallintoalue (Verwaltungskreis):  Bern-Mittellandin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,84 km²
Korkeus:  525–674 m
Väkiluku (31.12.2018)  (vakinaiset asukkaat):  10 213
 – Väestötiheys:  1 155 as./km²
 
 www.muenchenbuchsee.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Münchenbuchsee on kaupunki Keski-Sveitsissä Bernin kantonissa. Siellä on runsaat 10 000 asukasta.
Sijainti

Münchenbuchsee sijaitsee kymmenkunta kilometriä Bernistä pohjoiseen.
Liikenne

Moottoritiet A1 ja A6 ohittavat kaupungin itäpuolitse.
SBB:n rautatie Bernistä Lyssin kautta Bieliin kulkee Münchenbuchseen kautta.
Tunnettuja münchenbuchseeläisiä

Taidemaalari Paul Klee on syntynyt Münchenbuchseessä.
Myrtidiótissan luostari

| Myrtidiótissan luostari Μονή Μυρτιδιώτισσας |
| --- | --- |
 Myrtidiótissan luostari.
Sijainti:  Myrtídia, Kythera, Saaret, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  36°11′58″N, 22°55′27″E
Kirkkokunta:  ortodoksinen kirkko
Asukkaita:  1
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Myrtidiótissan luostari (kreik. Μονή Μυρτιδιώτισσας, Moní Myrtidiótissas, myös Μονή Μυρτιδίων, Moní Myrtidíon) on ortodoksinen luostari Kytheran saarella Kreikassa. Luostari on saaren suurin, ja se sijaitsee muutaman kilometrin päässä Myrtídian Kalokairinéksen kylästä länteen, saaren länsiosassa. Luostarissa on 26 metriä korkea kalkkikivestä rakennettu kellotorni.
Vuonna 2011 luostarissa oli yksi vakituinen asukas.
Ihmeitätekevä ikoni

Luostarissa on säilytetty vuosisatojen ajan Panagía Myrtidiótissan (kreik. Παναγία η Μυρτιδιώτισσα) eli ”myrtin Neitsyt Marian” ihmeitätekevää ikonia. Tämä ikoni on kuvastanut tuhansille kytheralaisille ortodoksista uskoa sen löytymisestä lähtien. Myös saarelta lähteneet siirtolaiset pitävät ikonia siteenä Kytheraan.
Legendan mukaan eräs paimen oli paimentamassa lampaitaan alueella, kunnes eräänä päivänä hän eläimiä juomapaikalle viedessään löysi Neitsyt Marian ikonin läheltä pientä myrttipuuta. Paimen vei ikonin mukanaan kotiinsa, mutta yön aikana ikoni palautui takaisin myrttipuun ääreen. Paimen näki unessaan enkelin, joka kertoi Neitsyt Marian haluavan paimenen rakentavan pienen kirkon myrttipuun viereen. Paimen rakensi kirkon ja sijoitti ”Myrtidiótissaksi” nimeämänsä ikonin sinne. Tämä kirkko ikoneineen sijaitsee uudemman vuonna 1857 valmistuneen Panagía Myrtidiótissan kirkon alapuolella luostarin alueella. Merirosvojen tehdessä hyökkäyksiä saarelle ikonia säilytettiin turvallisuussyistä eräässä kirkossa Chóran linnoituksessa.
Ikoni on asetettu löytymisensä jälkeen puisten kehysten sisään, ja vuonna 1837 taiteilija Nikólaos Spithákis koristeli sitä kullalla. Nykyisin vain ikonissa olevat kasvojen kohdat ovat alkuperäisasussaan, vaikkei niistäkään käy enää ilmi kasvonpiirteet. Kultaisen koristelun alaosassa on esitetty kolme Panagía Myrtidiótissan ansioksi luettavaa ihmettä, jotka ovat ikonin löytyminen, halvaantuneen parantuminen ja Chóran linnoituksen pelastuminen salamaniskulta vuonna 1829.
Tapahtumat

Vuosittain 1.–15. elokuuta, väliseksi ajaksi sadat uskovaiset menevät johonkin saaren kolmesta luostarista eli Myrtidiótissaan, Agía Móniin tai Agía Elésaan paastoamaan ja elämään luostarien päiväohjelman mukaan. 15. elokuuta on Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen muistopäivä. Vuosittain 24. syyskuuta luostarissa juhlitaan ikonin löytymistä. Vuosittain suuren paaston ensimmäisestä sunnuntaista lähtien ikoni kuljetetaan 15. päivän kuluessa luostarista Chóraan. Saattue kulkee useimpien Kytheran kylien läpi ja monet uskovaiset seuraavat ikonisaattuetta koko matkan alusta loppuun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Myrtidiótissan luostari Wikimedia Commonsissa
Panagía Myrtidiótissan ihmeitätekevä ikoni.
Seppo Mäkelä (jalkapalloilija)

Seppo Mäkelä (s. 18. tammikuuta 1945) on entinen suomalainen jalkapalloilija.
Tukimiehenä pelannut Mäkelä edusti urallaan Kokkolan Jymyä 1964, Gamlakarleby Bollklubbia 1965–1967, Kokkolan Palloveikkoja 1968–1976 ja Jakobstads Bollklubbia 1977–1978. Hän voitti Palloveikoissa Suomen mestaruuden 1969. Kaikkiaan Mäkelä pelasi 11 kauden aikana 235 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 16 maalia.
Mäkelä pelasi maajoukkueessa vuosina 1969–1971 yhteensä kolme maaottelua.
Aimo Mäenpää

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Modena 1969 | 100 kg |  |
Aimo Matias Mäenpää (30. tammikuuta 1937 Isokyrö – 11. huhtikuuta 2018 Jyväskylä) oli suomalainen painija. Hän ylsi kerran EM-hopealle ja voitti runsaan vuosikymmenen aikana 20 Suomen mestaruutta keskiraskaassa ja raskaassa sarjassa.
Mäenpää pääsi olympiaedustajaksi Tokioon 1964 ja aloitti painimisensa kreikkalais-roomalaisen tyylin 97 kilon sarjassa lupaavasti kahdella voitolla, mutta loukkaantumisen vuoksi hän ei päässyt enää kolmatta kertaa matolle. Münchenin olympiakisoissa 1972 hän osallistui 100-kiloisten sarjaan, mutta menestystä ei sieltäkään irronnut. Arvokisamitalistiksi Mäenpää ylsi Modenan EM-kisoissa 1969, joita itäblokin maat boikotoivat, koska järjestäjät eivät suostuneet vetämään Itä-Saksan lippua salkoon. Noissa kisoissa Mäenpää paini hopeaa. Jo Toledon MM-kisoissa 1966 suomalainen taisteli mitalista mutta joutui tyytymään neljänteen sijaan.
Suomen mestaruuksia Oulun Pyrintöä ja Jyväskylän Poliisiurheilijoita edustanut Mäenpää saavutti kreikkalais-roomalaisessa painissa yksitoista ja vapaapainissa yhdeksän. Poliisien Euroopan mestariksi hän paini viidesti.
Saavutuksia

Olympiaedustaja Tokiossa 1964 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 97 kg) ja Münchenissä 1972 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 100 kg)
MM-kisoissa neljäs Toledossa 1966 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 97 kg)
EM-hopeaa Modenassa 1969 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 100 kg)
Suomen mestari kreikkalais-roomalaisessa painissa 1964 ja 1966–67 (sarja 97 kg), 1965 ja 1968 (sarja yli 97 kg), 1970–72 (sarja 100 kg) sekä 1969 ja 1973–74 (sarja yli 100 kg)
Suomen mestari vapaapainissa 1963 ja 1966 (sarja 97 kg), 1965 ja 1967–68 (sarja yli 97 kg) sekä 1969–70 ja 1972–73 (sarja yli 100 kg)
Måns

| Måns |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  19. elokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Mauno, Maunu, Maunus
Vastineita eri kielissä:  Magnús
Nimen alkuperä:  Magnus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Måns on ruotsalainen miehen etunimi, lyhentymä latinalaisperäisestä nimestä Magnus.
Suomessa nimi Måns on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 200 henkilölle. Månsin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 19. elokuuta, joka on vanhastaan myös Magnuksen nimipäivä.
Tunnettuja Månseja

Måns Groundstroem (s. 1949), suomalainen basisti, studioteknikko ja musiikkituottaja
Måns Hedström (1943–2005), suomalainen sisustusarkkitehti, teatterilavastaja, pukusuunnittelija ja graafikko.
Måns Nilsson Kling, Mauno Kling (1600–1658), Uuden-Ruotsin kuvernööri 1638–1640
Måns Kullman, suomalainen rock-kitaristi ja laulaja
Måns Strömberg, DJ Bunuel (s. 1962), suomalainen dj, muusikko, tapahtumatuottaja ja entinen ravintoloitsija
Måns Zelmerlöw (s. 1986), ruotsalainen laulaja, muusikko ja juontaja
Risto Mäkeläinen

Risto Mäkeläinen on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa kaudella 1970–1971 turkulaisen Kiekko-67:n joukkueessa. Hän teki kuudessa ottelussa yhden maalin, antoi yhden maalisyötön ja istui jäähyllä kaksi minuuttia.
Mytologia

Mytologia eli jumalaistarusto on kansan tai heimon myyttien järjestelmä, yhteinen tarusto ja uskomusten kokonaisuus. Kansojen, heimojen tai muiden sivilisaatioiden mytologiat ovat kehittyneet pitkän ajan kuluessa, ja ne sisältävät erityyppistä ja eri aikakausilta peräisin olevaa aineistoa. Mytologia välittyy tavallisesti suullisena perimätietona, mutta joskus myytit kootaan eepoksiksi ja kirjoitetaan muistiin. Nykyajan kaupunkitarinoita, uusia uskomuksia ja myyttejä ei pidetä mytologioina.lähde?
Mytologiaksi nimitetään myös myyttien tutkimusta, joka on uskontotieteen laji. Tunnettuja mytologioita ovat olleet mm. germaaninen, itämerensuomalainen, kreikkalainen, mesopotamialainen, egyptiläinen, roomalainen ja skandinaavinen mytologia.lähde?
Kirjallisuutta

Lisää luettavaa aiheesta Mytologia on Wikiaineistossa
Armstrong, Karen: Myyttien lyhyt historia.  ((A short history of myth, 2005.) Suomentanut Marja Haapio. Myytti-sarja)  Helsinki:  Tammi, 2005.  ISBN 951-31-2960-8
Cotterell, Arthur: Maailman myytit ja tarut.  ((The illustrated encyclopedia of myths & legends, 1989.) Suomentaneet Eija Kämäräinen ja Tarja Virtanen)  Helsinki:  WSOY, 1991 (6. painos 2005).  ISBN 951-0-17102-6
Hämeen-Anttila, Virpi & Hämeen-Anttila, Jaakko (toim.): Tarujen kirja: Kansojen kertomuksia läheltä ja kaukaa.  (Koonneet ja selityksin varustaneet Virpi ja Jaakko Hämeen-Anttila)  Helsingissä:  Otava, 2007.  ISBN 978-951-1-21475-5
Mytologian sanakirja.  (Taskufacta. Perustuu WSOY:n tietosanakirja-aineistoon)  Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-24578-X
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mytologia Wikimedia Commonsissa
Toivo Mäkikyrö

Toivo Johannes Mäkikyrö (s. 29. tammikuuta 1957 Pello) on entinen suomalainen ampumahiihtäjä.
Mäkikyrö sijoittui Sarajevon 1984 olympialaisissa 10 kilometrin kilpailussa 12:nneksi ja viestissä seitsemänneksi. Hän edusti Suomea viisissä MM-kilpailuissa vuosina 1983–1989. Hän sijoittui viestissä viidenneksi vuonna 1983 ja 11:nneksi vuonna 1989. Henkilökohtaisilla matkoilla hänen paras sijoituksensa oli 17. sija 10 kilometrillä Anterselvassa 1983. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa 10 kilometrillä vuosina 1983 ja 1985 sekä kolme viestimitalia. Maailmancupissa hän sijoittui vuonna 1981 Anterselvan osakilpailun 20 kilometrillä toiseksi.
Toivo Mäkikyrö edusti seuratasolla Pellon Pontta. Hän voitti Suomen mestaruuden 10 kilometrillä vuonna 1983, 20 kilometrillä vuonna 1989 sekä viestissä vuosina 1983–1986 ja 1988–1989.
Arimo Mäkinen

Arimo Olavi Antero Mäkinen (6. helmikuuta 1938 Tampere – 2016) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1956–1960 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta.
Mäkinen edusti SM-sarjaurallaan Tampereen Tapparaa vuosina 1956–1959 ja Tampereen Ilvestä kaudella 1959–1960. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 27 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 1 + 1 = 2 ja jäähymääränsä 18 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden Tapparan joukkueessa vuonna 1959 ja Ilveksen joukkueessa vuonna 1960.
Jali Mäkilä

Jali Alarik Mäkilä (s. 22. huhtikuuta 1965 Turku) on suomalainen, kolmissa olympialaisissa kilpaillut purjehtija.
Mäkilä sijoittui olympialaisten Finnjolla-luokassa 17:nneksi Barcelonassa 1992 ja 11:nneksi Atlantassa 1996 sekä Soling-luokassa Erkki Heinosen ja Sami Tammisen kanssa 15:nneksi Sydneyssä 2000. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui parhaimmillaan Finnjollalla viidenneksi vuonna 1996, kuudenneksi vuonna 1986 ja seitsemänneksi vuonna 1993 sekä Solingilla kuudenneksi vuonna 2000 ja kymmenenneksi vuonna 1998. Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän oli Finnjollalla viides vuonna 1990 ja yhdeksäs vuonna 1989 sekä Solingilla viides vuonna 1999, kuudes vuonna 1998 ja yhdeksäs vuonna 1997.
Mäkilä edusti seuratasolla Turun Pursiseuraa ja Helsingfors Segelsällskapia. Hän voitti Finnjollien Suomen-mestaruuden vuosina 1990–1993.
Matti Mäkelä (jalkapalloilija)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Mäkelä vuonna 1972.
Henkilötiedot
Koko nimi: Matti August Mäkelä
Syntymäaika: 14. tammikuuta 1939 (ikä 85)
Syntymäpaikka:  Tampere, Suomi
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja
Pituus: 175 senttimetriä
Maajoukkue
| 1960–1972 | Suomi | 035 0(2) |
Matti Mäkelä (s. 14. tammikuuta 1939 Tampere) on suomalainen entinen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Mäkelä pelasi pääsarjatasolla aikana 1957–1975. Maajoukkuetta hän edusti 35 kertaa ja toimi myös joukkueen kapteenina. Mäkelä oli vuoden 1966 paras jalkapalloilija. Mäkelälle on myönnetty Suomen Palloliiton kultainen ansiomerkki ja hänet on aateloitu Suomen jalkapallon Hall of Fame -galleriaan. Matin poika Mikko on jääkiekkoilija.
Ura

Mäkelä pelasi keskikenttämiehenä sekä nuorempana myös hyökkääjänä. Hän edusti urallaan useita tamperelaisia seuroja. Mäkelä pelasi pääsarjatasolla vuosina 1957–75. Ilves-Kissojen lisäksi hän pelasi Tampereen Palloilijoissa 1961–1965 ja Upon Pallossa 1966–1967 sekä yhden kauden Tampellan Palloilijoissa ja Tampereen Ilveksessä. Mäkelän suurin saavutus seuratasolla oli Tampereen Palloilijoissa 1962 voitettu pronssi. Pitkällä urallaan Mäkelä pelasi pääsarjassa 200 ottelua ja teki niissä 42 maalia.
Valmentajana Mäkelä toimi Tampereen Pallo-Veikoissa ja PP-70:ssä, sekä pelaajavalmentajana Toijalan Pallo-49:ssä.
Maajoukkueetta Mäkelä edusti 35 A-maaottelussa (1 B, 2 nuorten maaottelua) ja toimi myös sen kapteenina. Maajoukkuetasolla Mäkelän saavutuksiin kuuluu muun muassa vuoden 1966 Pohjoismaiden mestaruus.
Urheilutoimittajain liitto valitsi hänet vuoden pelaajaksi 1966, Vuoden urheilija -äänestyksessä tuloksena oli 11. sija 179 äänellä, Eero Mäntyrannan voittaessa (973 ääntä). Mäkelä kiilasi joukkueurheilijana poikkeuksellisesti muun muassa ralliautoilija Rauno Aaltosen, mäkihyppääjä Veikko Kankkosen sekä keihäänheittäjien Pauli Nevalan ja Jorma Kinnusen edelle.
Futari-lehti valitsi vuonna 1994 Mäkelän Lahden dream-teamiin keskikentälle mm. Jari Litmasen rinnalle.
Suomen palloliitto nimesi Mäkelän 11. lokakuuta 2015 maajoukkueen Gladiaattoriksi.
Mäkelä valittiin Suomen jalkapallon Hall of Fameen vuonna 2018. SPL on myöntänyt Mäkelälle kultaisen ansiomerkin.
Matti Mäkelän poika Mikko Mäkelä on entinen NHL- ja maajoukkuetason jääkiekkoilija (jääkiekkoleijona numero 139).
Tampereen Palloilijoiden nuoria 1950-luvulla. Mäkelä takarivissä kolmas oikealta. Rivissä myös Ilveksen jääkiekkoilijat Räshid Hakimsan (toinen vasemmalta) ja Raimo Kilpiö (vieressä oikealla).
Myyräravut

| Myyräravut |
| --- | --- |
 Hippa ovalis
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Kymmenjalkaiset Decapoda
Heimo::  Myyräravut Hippidae  Latreille, 1825
Suvut
 Emerita  Hippa  Mastigochirus 
Katso myös
   Myyräravut Wikispeciesissä   Myyräravut Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Myyräravut (Hippidae) on kymmenjalkaisiin kuuluva äyriäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.
Taksonomia ja anatomia

Myyräravut jaetaan kolmeen sukuun. Heimon lajit ovat melko pienikokoisia ja kuori on muodoltaan soikea ja kupera. Myyrärapujen etujaloissa ei ole saksia. Pyrstö on usein taitettuna takaruumiin alle.
Levinneisyys ja elintavat

Myyrärapuja tavataan kaikista valtameristä lauhkeista ja lämpimistä vesistä. Ne elävät hiekkaan kaivautuneina matalissa vesissä. Heimon lajit ovat petoja tai haaskansyöjiä.