Perheväkivalta
Perheväkivallan muotoja

Perheväkivallan muodot vaihtelevat perheenjäsenten fyysisestä vahingoittamisesta (kuten lyöminen ja tukistaminen) seksuaaliseen ja henkiseen väkivaltaan. Fyysinen väkivalta itsessään on aina samalla myös henkistä väkivaltaa, sillä se loukkaa ja alistaa kohdettaan. Myös perheessä tapahtuva väkivalta on rikos. Suomessa kaikki perheen sisäinen väkivalta on kriminalisoitu pahoinpitelyinä ja on virallisen syytteen alaista. Tämä tarkoittaa sitä, että tapauksen tullessa poliisin tietoon se tutkitaan ja saatetaan syyttäjälle syyteharkintaa ja mahdollista rikossyytettä varten riippumatta siitä, haluaahko väkivallan kohde itse nostaa asiasta syytettä.
Väkivallan muodoissa erityisesti naisilla korostuu erityyppisten aseiden käyttö, joilla he pyrkivät kompensoimaan fyysistä voimaa. Esimerkiksi naisten tekemissä henkirikoksissa keittiöveitsi oli tekoväline 44 prosentissa tapauksista.
Perheväkivallan tekijöiden ja uhrien auttamiseen keskittyvän Ensi- ja turvakotien liiton sekä A-klinikkasäätiön mukaan perheväkivaltaa voidaan jakaa muun muassa seuraavanlaisiin muotoihin:
Fyysinen väkivalta
Pahoinpitely (kuten lyöminen, potkiminen, töniminen tai kuristaminen)
Fyysinen kurittaminen (ollut kiellettyä vuodesta 1984) ja pahoinpitely (kuten lyöminen, tukistaminen, läpsiminen tai repiminen)
Seksuaalinen väkivalta ja hyväksikäyttö ja lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö
Kodin ja henkilökohtaisten esineiden rikkominen tai tärvely
Henkinen väkivalta
Vähättely (ulkonäön, ymmärryksen tai muun ominaisuuden pilkkaaminen)
Uhkaileminen (esimerkiksi väkivallalla, selkäsaunalla, hylkäämisellä tai itsemurhalla)
Uhkaileminen katkaista toisen vanhemman yhteys yhteisiin lapsiin (esimerkiksi aiheettomilla pahoinpitely- tai insestisyytöksillä)
Nöyryyttäminen (kuten nimittely, nalkuttaminen, alistaminen, järjestelmällinen loukkaaminen)
Mitätöinti (kuten nimittely, julkinen halventaminen, haukkuminen, nalkuttaminen, kiusaaminen)
Eristäminen (esimerkiksi sukulaisista, ystävistä tai työssäkäynnin estäminen)
Uskonnollinen fanatismi (kuten ehdottomat uskonnolliset toimintavaatimukset)
Kontrollointi (kuten liikkumisen valvonta, oman rahankäytön estäminen, uskonnollinen fanatismi)
Mustasukkaisuus (esimerkiksi aiheeton ja korostunut epäluulo puolisoa kohtaan)
Taloudellinen väkivalta
Rahankäytön kontrollointi
Työssä- tai koulussakäynnin estäminen tai hankaloittaminen
Toisen omaisuuden
Velan ottaminen toiseen nimeen luvatta
Yhteisvarojen käyttö omiin tarkoituksiin
Toisen pankin- tai luottokortin poisottaminen tai käyttö luvatta
Elatusavun jättäminen maksamatta
Laiminlyöminen
Taloudellinen laiminlyönti (esimerkiksi rahavarojen vastuuton käyttö omiin tarkoituksiin, omaisuuden myyminen tai varastaminen)
Hoidon laiminlyönti (esimerkiksi epäasiallinen vaatetus ja ruoka, neuvolakäyntien tai sairauden hoidon laiminlyönti)
Puolison hyvinvoinnin laiminlyönti (kuten liiallinen päihteiden käyttö, valvottaminen, mielenterveysongelman hoidon laiminlyönti ja parisuhteen laiminlyöminen)
Alistaminen kaoottisuudelle ja väkivallalle (kuten epäsäännöllinen elämänrytmi, liiallinen päihteiden käyttö, lapsi vanhempien välisen väkivallan todistajana tai asuinolojen epämääräisyys)
Psyykkisten perustarpeiden laiminlyönti (kuten lapsen jättäminen yksin, rajattomuus, lapsi joutuu aikuisen rooliin)
Digitaalinen väkivalta
digitaalisten laitteiden avulla tehtävä väkivalta, kuten
salakuuntelu, salakuvaaminen
vainoaminen digitaalisten laitteiden tai netin välityksellä (esim. gps-paikannin, vakoiluohjelmat)
väkivallan kohteen digitaalisten laitteiden/netin käytön kontrollointi
puhelinterrori eli ylenmääräinen soittelu/viestittely
intiimien kuvien/videoiden luvatta levittäminen tai sillä uhkailu
Perhe- ja lähisuhdeväkivalta mielletään usein samassa osoitteessa asuvien ihmisten väliseksi ilmiöksi. Perheväkivalta päättyy kuitenkin vain harvoin erilleen muuttamiseen. Uhrien mukaan eron jälkeinen perheväkivalta saattaa saada uusiksi muodoikseen muun muassa huoltajuuskiistoilla uhkailun, läheisten ja elinympäristön mustamaalauksen lapselle, lasten hakujen ja palauttamisten kriisiyttämisen, toistuvat perusteettomat oikeudenkäynnit esimerkiksi huoltajuusasioissa, perusteettomat ilmiannot viranomaistahoille, lasten eristämisen toisesta vanhemmasta, isovanhemmista, sisaruksista ja ystävistä, lapsikaappaukset.