Vuoden 1686 kirkkolaki
Yksityiskohtia

Oikea kristillinen usko määriteltiin Konkordian (Tunnustuskirjojen) ja vuoden 1593 Upsalan kirkolliskokouksen pohjalta:
»Meidän Cuningallises Waldacunnasam / ja sen alla olewaisis Maacunnisa / pitä caickein itzens tunnustaman yxin ja ainoastans sijhen Christiliseen Oppijn ja Uscoon / cuin on perustettu Jumalan pyhäs Sanasa / Wanhan ja Uden Testamentin Prophetalisis ja Apostolisis Kirjoituxis / ja käsitetty Colmesa Pää-Symbolis, Apostolico, Nicæno ja Athanasiano, nijn myös sinä muutamattomas Ausburin Tunnustuxes / wuodesta 1530. cuin 1593. Upsalan Conciliumis wastanotettu / ja coconaises / nijn cutzutusa / Libro Concordiæ selitetty on. Ja caicki ne jotca Opetussäädysä / Kircois / Academiois / Gymnasiumeis eli Schouluisa / johongun wircaan tulewat / pitä / sijnä cuin he Ordineratan / eli cosca he jongun Graduxen ottawat / hengellisellä Walalla tähän Oppijn ja Uscon Tunnustuxeen itzens sitoman ja welcapääxi tekemän.» 
(I. Lucu. Oikiast Christilisest Opista. § I.)
Piispa piti hiippakunnassaan synodaalikokouksia:
»Jocaitzes Hijppacunnas eli Superintendentias / pitä jocawuosi / määrätyl ja sowelial ajalla / Pappein cocous pidettämän / sekä Kirckoherrain että Cappalaisten canßa / ja cosca he owat cocondunet / pitä heidän läsnä oleman Duomiokircos / Amulla Seitzemän lyödes / cosca Sarna pidettämän pitä; Ja sen jälken menewät Papit Pispans canßa Auditoriumin / eli sijhen paickaan cuin sitä warten catzottu on / cusa ensist weisatan Veni Sancte Spiritus, ja seurawainen Lucu luetan / Deus qui corda fidelium &c. Sijtte pitä Pispa lyhyen Puhen / sowitetun sijhen cuin edesotetan / ja sen päälle seura Disputatio.» 
(XXV. Lucu. Pappein cocouxest. § I.)
15. luku sisälsi avioliittoon liittyvien asioiden jaon maallisen ja kirkollisen tuomiovallan alaiseksi:
»Sitä wastan tule Pispan ja Duomio-Capitlumin tutkistella ja duomitta seurawaisia asiota / nijncuin.
Lukea cuinga Iästä sucu ja heimolaisus on / cosca sijtä rijdellän / ja ne jotca suculaiset owat / toinen toisens omaxens pyytäwät.
Cuinga Kihlaminen ja Awioskäsky hywäll omal Tunnolla taitan raketa ja wallallens päästä.
Cuinga se Kihlaus sito / joca ilman ehdon tilata on tehty / cosca molemmat tahtowat eritä.
Cuinga Kihlaus taitan päästettä / cosca kihlatut yhdes maannet ja rickonet owat.
Millä oikeudel Kihlaus eli Awioskäsky / paitzi huorutta / pitä eroitettaman.
Nijn myös cosca Awiopari mahta eroitetta yhdesä macamast ja istumast.
Cosca se wiallinen / joca Huoruden tähden Awiopuolisastans eroitetan / pitä saaman naida / ja kenen canßa.
Cosca se joca Puolisaldans hyljätyx tule / taita itzens Awioskäskyyn anda; Nijn myös enä muuta cuin erinomaisest tartu kijnni Jumalan Sanaan ja Omatundoon; nijn myös ne Asiat / joista ei löytä mitän säätyxi mailmallises Laisa / jotca ei tule Wanhimmitten ja Nainuitten Oikeuteen ja naimisen Oikeuteen / Calus ja Rahas.» 
(XV. Lucu. Kihlamisest ja Awioskäskystä. § I.)
»Awioskäskys sallitan myös ero / Cosca Mies eli Waimo Mailmallises Oikeudes / nijn hywin muista tiedoist / cuin omast tunnustuxest / löytän olewaisen Awioskäskyn alla itzens secoittanex jongun muun canßa / ja Huorintehnexi / ja se wiatoin puoli ei tahdo anda itzens sowitta. Josa Tilas ne pitä Pispalda ja Capitlumilda eroitettaman / sillä tawalla / että wiatoin sanotan wapaxi Awioskäskyn Sitestä / ja saa itzens anda toisen Awioskäskyyn / waan se pitä oleman wialliselda poiskielty / nijncauwan cuin wiatoin on naimatoinna: Mutta cuinga se sama sijtte mahta naida / eli ei / se annetan Consistoriumin hywäx löytämiseen.» 
(§. VI. )