Ertebøllen kulttuuri
Levinneisyys > Tanska

Tanskasta tunnetaan eniten asuinpaikkoja. Tutkimuksen kannalta merkittäviä kohteita ovat muun muassa Møllegabet, Flynderhage, Vænget Nord, Margrethes Næs ja Bjørnsholm, mutta merkittävimmät kohteet ovat:
Ertebølle sijaitsee Pohjois-Tanskan Limfjordenin etelärannalla, ja se on ollut eräs Pohjois-Euroopan tunnetuimpia myöhäisen mesoliittisen kulttuurikauden asuinpaikkoja. Ertebøllestä on löytynyt Ertebøllen kulttuurin erikoisuus raakkutunkio eli køkkenmødding, joka tutkittiin 1890-luvulla. Se on 140 metriä pitkä, 20 metriä leveä ja noin 2 metriä paksu. Siitä tehdyistä löydöistä muodostui Ertebøllen kulttuurin esineistön valmistustradition malliesimerkki, ja Tanskassa koko myöhäinen mesoliittinen kulttuurivaihe sai asuinpaikan mukaan nimensä. Esineistö koostui piikivestä valmistetuista työvälineistä, aseista, keramiikasta ja eläinten luista.
Tybrind Vig sijaitsee Fynin saaren luoteiskulmassa pienessä lahdessa. Se löydettiin 1975 ja sitä tutkittiin 1980-luvulla vedenalaisena kohteena sukeltamalla. Kohde antoi runsaasti materiaalia mesoliittisen elämän toiminnoista, sillä sedimenttien hapettomassa tilassa olleet orgaaniset esineet ovat säilyneet hyvin. Paikalla on ollut kiinteä asuinpaikka, jossa kalastettiin monipuolisilla välineillä. Käytössä on ollut ainakin rysiä, katiskoja, kalapatoja, harppuunoita, keihäitä ja koukkuja. Myös jäänteitä kolmesta ruuhesta ja useasta melasta löydettiin kaivauksissa. Niillä on kalastettu myös kauempana merellä, koska löytöaineistossa oli avomeren kalojen, hylkeiden ja pyöriäisten luita. Metsästys- ja linnustusvälineitä on käytetty kauriiden, hirvien, saksanhirvien ja villisikojen metsästykseen. Asuinpaikalta löytyi muutama hauta.
Ronæs Skov sijaitsee Tanskassa Vähän-Beltin itärannalla Fynin saaren edustalla, ja se on ajoitettu vuosiin 4300−4100 eaa. Tältä tuhoutuneelta asuinpaikalta, jota tutkittiin sukeltamalla vuonna 2001, löydettiin kivistä rakennettu rengas, jonka keskellä oli hiiltynyttä hasselpensaan puuta. Rakennelma todettiin muinaiseksi nuotioksi, joka on säilynyt lähes ehjänä merenpohjan sedimenttien suojaamana. Asuinpaikasta, jonka meren eroosio on jo tuhonnut, on jäljellä enää joitakin esineitä ja muinaista jätettä. Paikalta on löytynyt Ertebøllen keramiikan sirpaleita, pieni kivikirves, kolme atraimen piikkiä, ja sydämenmuotoisen melan lavanpuolikas. Säilyneiden puunrunkojen välissä makasi hylättyjä pyyntirakennelmia ja katiskan osia sekä osia ruuhesta, jousesta, nuolista ja jousiporasta.
Saltbæk Vig sijaitsee Sjællandin saaren luoteiskulmassa Kalundborgin lähellä ja on merestä vallatulla viljelyalueella noin metri merenpinnan alapuolella. 16 kilometriä pitkältä ja 8 kilometriä leveältä alueelta on löydetty myöhäisen Kongemosen, Ertebøllen ja varhaisen nauhakeraamisen kulttuurin jäänteitä, joista Ertebøllen jäännökset dominoivat lukumääräisesti. Noin 415 löydettyä kohdetta sisältää hautoja, asuinpaikkoja, leirejä ja muita erilaisia irtolöytöjä. Esineistö käsittää muun muassa noin 400 kiillotettua kirvestä, 200 nuolenkärkeä, tuhat palaa ruukkujen sirpaleita ja 40 000 piikiven iskosta ja sälettä. Useimmat kohteet sijaitsivat muinaisen lahden suun etelärannan länsipäässä. Kohteista 28 olivat ertebølleläisiä asuinpaikkoja. Esimerkiksi Saltmaden asuinpaikalta löytyi ehjä kalanpyydys, joka ajoitettiin vuoteen 5100 eaa. Smakkerup Husen asuinpaikalta löytyi osittain kivetty veneenlaskupaikka ja kalastusalue, josta löytyivät jäänteet paalutuksesta, ruuhista, osia luisista atraimista ja muita jätteitä sisältävä kerrostuma. Varmuudella tiedetään, että lahdessa ja sen lähiympäristössä on asutettu vähintään kolmea yhtäaikaista asuinpaikkaa. Vigin löytöaineistoon on ilmestynyt viljelystä ja karjanhoidosta kertovia löytöjä noin vuoden 3950 eaa. jälkeen. Maanviljelijöiden ja kalastajien asuinpaikkojen erottaminen toisistaan on vaikeaa, sillä alussa maanviljelyyn siirtyminen ei ole vaikuttanut esineistön muotoihin.
Vedbækin kalmisto löytyi vuonna 1975 koulun laajennuksen yhteydessä Vedbækin kaupungissa Kööpenhaminan pohjoispuolella. Kalmisto oli rakentamisen vuoksi jo tuhoutumassa, mutta siitä löydettiin vielä 18 hautausta, joista kaivettiin esille 22 vainajan jäännökset. Kalmisto oli tuolloin ensimmäinen Ertebøllen kulttuuriin kuuluva kalmisto, ja se antoi tutkijoille paljon tietoa hautaamistavoista, sukupuolten ja eri ikäisten ihmisten arvostuksesta.
Ringkloster on sijainnut 20 kilometriä sisämaassa Itä-Tanskassa Skanderborginjärven lähellä muinaisella rantatörmällä. Se oli ensimmäinen löytynyt sisämaan asuinpaikka, joita ei edelläänkään tunneta montakaan. Atlantisella ilmastokaudella järvi on ollut nykyistä paljon suurempi, ja paikka on ollut asutettuna 5400−3550 eaa. Löytöaineiston perusteella elinkeino on ollut nisäkkäiden metsästys, joskin eläimiä on pyydystetty myös turkiksen vuoksi. Suurimman osan saaliiden jäänteistä kuuluivat villisioille (74%). Asuinpaikan jätteitä ja esineitä löytyi runsaasti. Asukkaat ovat viettäneet paikalla vain osan vuodesta tai sitten he ovat käyneet kauppaa rannikoiden väestön kanssa, sillä löytöjen joukossa oli myös merellisiä jäänteitä.