stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Robert Lewandowski
Pelaajakuva

Lewandowskia pidetään laajalti yhtenä kaikkien aikojen parhaimmista hyökkääjistä ja kaikkien aikojen parhaana puolalaispelaajana. Häntä pidetään erittäin laadukkaana ja hyväkuntoisena viimeistelijänä. Hänellä on hyvä pelinlukutaito, ja hän liikuu kentällä sen tarjoamien mahdollisuuksien mukaan. Hän on toiminut keskushyökkääjän ohella myös muiden hyökkäyspään pelipaikkojen pelaajana aktiviisesti uransa aikana. Lewandowskin huippunopeus on ollut Barcelona-vuosinaan 31,8 kilometriä tunnissa ja keskivertonopeus on 29,6 kilometriä tunnissa.
Lewandowskin sponsoreihin on kuulunut muun muassa Huawei, mutta yhteistyö on sittemmin loppunut. Lisäksi urheiluvarusteita valmistama Nike on sponsoroinut häntä.
Jalkapallon ulkopuolella

Lewandowski on ollut naimisissa vuodesta 2013 kolminkertaisen karaten maailmanmestarin Anna Lewandowskin kanssa. Heillä on vuosina 2017 ja 2020 syntyneet tyttäret. Robert tunnetaan hyväntekeväisyydestään jalkapallouransa varrella. Hän perusti Annan kanssa RL9-säätiön vuonna 2020, minkä on tarkoitus auttaa hädänalaisia lapsia tukemalla koulutusta ja terveellisiä elämäntapoja. Hän on myös tukenut kotimaassaan sairaaloita ja hoitolaitoksia Koronaviruspandemian vuoksi.
Tilastot > Seurajoukkue

Päivitetty 14. maaliskuuta 2025
| Joukkue | Kausi | Sarja> Taso | Sarja> Ottelut | Sarja> Maalit | Kansallinen cup> Ottelut | Kansallinen cup> Maalit | Eurooppa> Ottelut | Eurooppa> Maalit | Muut> Ottelut | Muut> Maalit | Yhteensä> Ottelut | Yhteensä> Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Delta Warsaw | 2004–2005 | IV liga | 17 | 4 | 2 | 0 | — | — | — | — | 19 | 4 |
| Legia Varsova II | 2005–2006 | III liga | 13 | 2 | 1 | 2 | — | — | — | — | 14 | 4 |
| Znicz Pruszków II | 2006–2007 | Klasa A | 4 | 8 | 0 | 0 | — | — | — | — | 4 | 8 |
| Znicz Pruszków | 2006–2007 | III liga | 27 | 15 | 5 | 2 | — | — | — | — | 32 | 17 |
| Znicz Pruszków | 2007–2008 | I liga | 32 | 21 | 2 | 0 | — | — | — | — | 34 | 21 |
| Znicz Pruszków | Yhteensä | Yhteensä | 59 | 36 | 7 | 2 | — | — | — | — | 66 | 38 |
| Lech Poznań | 2008–2009 | Ekstraklasa | 30 | 14 | 6 | 2 | 12 | 4 | — | — | 48 | 20 |
| Lech Poznań | 2009–2010 | Ekstraklasa | 28 | 18 | 1 | 0 | 4 | 2 | 1 | 1 | 34 | 21 |
| Lech Poznań | Yhteensä | Yhteensä | 58 | 32 | 7 | 2 | 16 | 6 | 1 | 1 | 82 | 41 |
| Borussia Dortmund | 2010–2011 | Bundesliiga | 33 | 8 | 2 | 0 | 8 | 1 | — | — | 43 | 9 |
| Borussia Dortmund | 2011–2012 | Bundesliiga | 34 | 22 | 6 | 7 | 6 | 1 | 1 | 0 | 47 | 30 |
| Borussia Dortmund | 2012–2013 | Bundesliiga | 31 | 24 | 4 | 1 | 13 | 10 | 1 | 1 | 49 | 36 |
| Borussia Dortmund | 2013–2014 | Bundesliiga | 33 | 20 | 5 | 2 | 9 | 6 | 1 | 0 | 48 | 28 |
| Borussia Dortmund | Yhteensä | Yhteensä | 131 | 74 | 17 | 10 | 36 | 18 | 3 | 1 | 187 | 103 |
| Bayern München | 2014–2015 | Bundesliiga | 31 | 17 | 5 | 2 | 12 | 6 | 1 | 0 | 49 | 25 |
| Bayern München | 2015–2016 | Bundesliiga | 32 | 30 | 6 | 3 | 12 | 9 | 1 | 0 | 51 | 42 |
| Bayern München | 2016–2017 | Bundesliiga | 33 | 30 | 4 | 5 | 9 | 8 | 1 | 0 | 47 | 43 |
| Bayern München | 2017–2018 | Bundesliiga | 30 | 29 | 6 | 6 | 11 | 5 | 1 | 1 | 48 | 41 |
| Bayern München | 2018–2019 | Bundesliiga | 33 | 22 | 5 | 7 | 8 | 8 | 1 | 3 | 47 | 40 |
| Bayern München | 2019–2020 | Bundesliiga | 31 | 34 | 5 | 6 | 10 | 15 | 1 | 0 | 47 | 55 |
| Bayern München | 2020–2021 | Bundesliiga | 29 | 41 | 1 | 0 | 6 | 4 | 4 | 2 | 40 | 48 |
| Bayern München | 2021–2022 | Bundesliiga | 34 | 35 | 1 | 0 | 10 | 1 | 1 | 2 | 46 | 50 |
| Bayern München | Yhteensä | Yhteensä | 253 | 238 | 33 | 29 | 69 | 11 | 11 | 8 | 375 | 344 |
| Barcelona | 2022–2023 | Primera División | 34 | 23 | 3 | 2 | 7 | 6 | 2 | 2 | 46 | 33 |
| Barcelona | 2023–2024 | Primera División | 35 | 19 | 3 | 2 | 9 | 3 | 2 | 2 | 49 | 26 |
| Barcelona | 2024–2025 | Primera División | 25 | 21 | 2 | 3 | 10 | 9 | 2 | 1 | 39 | 34 |
| Barcelona | Yhteensä | Yhteensä | 94 | 63 | 8 | 7 | 26 | 18 | 6 | 5 | 134 | 93 |
| Ura yhteensä | Ura yhteensä | Ura yhteensä | 629 | 457 | 75 | 52 | 156 | 111 | 21 | 15 | 881 | 635 |
↑  Sisältää Puolan Cupin, Saksan cupin ja Copa del Reyn.
↑  Sisältää Eurooppa-liigan ja Mestarien liigan.
↑  Sisältää Puolan supercupin, DFL-Supercupin, Espanjan supercupin, Jalkapallon seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailut ja UEFA Super Cupin.
Tilastot > Maajoukkue

Päivitetty 11. joulukuuta 2024
| Maajoukkue | Vuosi | Ottelut | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| Puola | 2008 | 4 | 2 |
| Puola | 2009 | 12 | 1 |
| Puola | 2010 | 13 | 6 |
| Puola | 2011 | 11 | 4 |
| Puola | 2012 | 10 | 2 |
| Puola | 2013 | 10 | 3 |
| Puola | 2014 | 6 | 5 |
| Puola | 2015 | 7 | 11 |
| Puola | 2016 | 12 | 8 |
| Puola | 2017 | 6 | 9 |
| Puola | 2018 | 11 | 4 |
| Puola | 2019 | 10 | 6 |
| Puola | 2020 | 4 | 2 |
| Puola | 2021 | 12 | 11 |
| Puola | 2022 | 10 | 4 |
| Puola | 2023 | 8 | 4 |
| Puola | 2024 | 10 | 2 |
| Yhteensä | Yhteensä | 156 | 84 |
Saavutukset > Seurajoukkue

Lech Poznań
Puolan pääsarjamestaruus (1): 2009–2010
Puolan cup (1): 2008–2009
Puolan supercup (1): 2009–2010
Borussia Dortmund
Saksan pääsarjamestaruus (2): 2010–2011, 2011–2012
Saksan cup (1): 2011–2012
DFL-Supercup (1): 2013–2014
Bayern München
Saksan pääsarjamestaruus (8): 2014–2015, 2015–2016, 2016–2017, 2017–2018, 2018–2019, 2019–2020, 2020–2021, 2021–2022
Saksan cup (3): 2015–2016, 2018–2019, 2019–2020
DFL-Supercup (5): 2016–2017, 2017–2018, 2018–2019, 2020–2021, 2021–2022
UEFA Super Cup (1): 2020–2021
Mestarien liiga (1): 2019–2020
Jalkapallon seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailut (1): 2020
Barcelona
Espanjan pääsarjamestaruus (1): 2022–2023
Espanjan supercup (1): 2022–2023
Saavutukset > Henkilökohtaiset

The Best FIFA Men’s Player (2): 2020, 2021
Uefan vuoden miespelaaja (1): 2020
Euroopan kultainen kenkä (2): 2020–2021, 2021–2022
Seurajoukkueiden MM-kilpailujen Kultainen pallo (1): 2020
Mestarien liigan paras hyökkääjä (1): 2019–2020
Mestarien liigan paras maalintekijä (1): 2019–2020
Golden Foot (1): 2022
Puolan vuoden jalkapalloilija (10): 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2019, 2020, 2021
Saksan vuoden jalkapalloilija (2): 2020, 2021
Klaukkala

| Klaukkala> Klövskog |
| --- | --- |

Koordinaatit:  60°22.92′N, 024°44.95′E
Pinta-ala:  44,03 km² 
Väkiluku:  21 019
Postinumero(t):  01800, 01820, 01840
Lähialueet:  Lepsämä, Valkjärvi ja Numlahti; Espoon Lahnus; Vantaan Vestra ja Luhtaanmäki
Klaukkala (ruots. Klövskog) on kaupunkimaiseksi kasvanut kylä Nurmijärven kunnan eteläosassa Valkjärven lähistöllä. Vielä 2010-luvun puolenvälin jälkeen Klaukkala oli taajama, mutta nyt se on kasvanut kiinni osaksi Helsingin keskustaajamaa.
Klaukkalan kylä 1970-luvulla.
Klaukkalan asukasluku lähialueineen on yli 20 000, ja Nurmijärven taajamista se kasvaa nopeimmin. Klaukkalan väkiluku alkoi nousta 1960-luvulla, jolloin se ylitti asukasluvullisesti Nurmijärven päätaajaman, Kirkonkylän. 1970-luvulla Klaukkala kasvoi myös suuremmaksi kuin Rajamäki, joka oli siihen asti asukasluvultaan Nurmijärven taajamista suurin.
2020-luvullakin Klaukkalaan muuttaa asukkaita ennen kaikkea pääkaupunkiseudulta, sillä maaseututaajama puolen tunnin ajomatkan päässä Helsingin keskustasta houkuttelee etenkin lapsiperheitä. 2000-luvun alussa Klaukkalaan rakennettiin paljon omakotitaloja, mutta tilanne on muuttunut, koska jopa kolme neljäsosaa uusista taloista on kerros-, rivi-, ja paritaloja. Klaukkalasta on matkaa Espoon, sekä Vantaan rajalle noin 5 km ja Helsinkiin alle 30 km. Sen halki kulkee seututie 132 Hämeenlinnanväylältä Lopelle.
Väestönkasvun kasvattamat liikennemäärät tuottavat ongelmia. Keskeisin haaste on erittäin ruuhkainen Klaukkalantie, jota käyttää noin 16 000 ajoneuvoa/vrk. Ratkaisua ongelmaan haetaan Klaukkalan pohjoisosasta kiertävään, Numlahden kylän ja Hämeenlinnanväylän välille rakentuvalla ohitustiellä, joka on ollut suunnitteilla 1980-luvun alusta alkaen. Tien rakensi Kreate Oy ja sen arvioitu valmistumisaika oli syksyllä 2021, mutta liikenteelle tie avattiin jo marraskuussa 2020. Myös tien jatkuminen itään Tuusulaan osana Kehä IV -projektia on suunnitteilla. Suunnitteilla on myös mahdollinen raideliikenneyhteys Helsinkiin, todennäköisesti jatkona Vantaankosken radalle.
Vuonna 2017 alkoi Viirinlaakson rakentaminen. Viirinlaaksoon nousee muun muassa seitsemän kerrostaloa ja uusi matkakeskus. Sinne on rakennettu poikkeusluvan saanut 10-kerroksinen kerrostalo.
Klaukkalalaiset ovat muun muassa sosiaalisessa mediassa esittäneet ajatuksia Klaukkalan irtautumista omaksi kunnakseen tai liittämisestä joko Espooseen tai Vantaaseen, johtuen asukkaiden tyytymättömyydestä Nurmijärven kunnan päätöksiin. Myös Klaukkalan yleisilme on saanut paljon arvostelua osakseen.
Yleisilme

Klaukkalan keskustan ilmettä hallitsevat kerrostalot, vanhat liikerakennukset ja Vaskomäki – suuri kallio keskellä taajamaa. Klaukkalan keskustaa ollaan kaavoittamassa uudelleen vanhan S-marketin ja linja-autoaseman alueelta. HOK-Elanto neuvottelee yhteistyössä kunnan kanssa tonttien tulevaisuudesta, ja samalla selvitetään Vaskomäen muuttamista puistoalueeksi. Nykyään Klaukkalan keskustan painopiste on siirtymässä hieman uuden matkakeskuksen, ja Viirinlaakson rakentamisen myötä. Myös urheilualueen läheisyyteen on nousemassa uusia kerrostaloja, joten Klaukkalan yleisilme on muuttumassa yhä kerrostalovaltaisemmaksi.
Klaukkalan keskusta saa tulevaisuudessa uusia kerrostaloja vielä ainakin Viirinlaakson vieressä sijaitsevaan Kyijynpuistoon. Myös Klaukkalan ohikulkutie valmistuttua Luhtajoen laaksoon ilmestyy uusia yhdysteitä ohikulkutien yhteyteen, kuten Luhtajoentien ja Havumäentien jatkeet sekä Äijänniituntie yhteydeksi Vanhalle Hämeenlinnantielle.
Yleisilme > Alueet

Haikala, Harjula, Järvihaka, Klaukkalan keskusta, Ratsutila, Lintumetsä, Mäntysalo, Pietarinmäki, Ropakko, Metsäkylä, Syrjälä, Talvisto, Toivola, Vanha-Klaukka ja Viirinlaakso.lähde?
Palveluita

Klaukkalan palvelut ovat väestömäärän lisääntymisen myötä alkaneet kehittyä vauhdilla. Virkistymismahdollisuuksia tarjoavat Klaukkalan urheilualue, Monikko, useat lenkkipolut, uimaranta, sekä jäähalli ja yksityinen tennishalli. Klaukkalan Tornimäkeen valmistui kuntoportaat kevättalvella 2019. Niissä on 348 askelmaa ja korkeusero on 52 metriä.
Päivittäistavarakauppoja Klaukkalassa on viisi (K-Citymarket, kaksi S-marketia, Lidl ja Alepa Haikalassa). Taajamassa on myös pikaruokaloita ja ravintoloita. Klaukkalan palveluvalikoimaan kuuluu terveysasema, kirjasto, optikoita, kukkakauppa Kukka-Mökki, postin palvelut, Hautaustoimisto Kajo, kaksi kunnan hammashoitolaa ja yksityinen hammaslääkäri, sekä kaksi rautakauppaa. Lemmikeille Klaukkalassa on eläinlääkäriasema sekä kaksi eläintarvikeliikettä. Klaukkalassa sijaitsee myös Kauppakeskus Viiri, jonka yhteydessä K-Citymarket sijaitsee. Klaukkalassa on kaksi apteekkia. Viirinlaaksoon on myös avautumassa huonekaluliike Jysk, tavaratalo Rusta ja kodin elektroniikkaliike Gigantti.
Klaukkalaan saatiin uusi matkakeskus Viirinlaakson rakentamisen myötä. Klaukkalasta on bussiyhteyksiä Helsinkiin, Hyvinkäälle, Lopelle, Espooseen sekä muualle Nurmijärvelle. Bussiliikennettä Nurmijärvellä hoitaa Korsisaari. Klaukkalaan on ollut pitkään suunnitteilla junarata (ks. Klaukkalan rata). Junaratasuunnitelma tosin hylättäneen, sen sijaan on ehdotettu liikenteen hoitamista superbussilla tai raitioteitse.
Palveluita > Teollisuusalueet

Taajaman alueeseen kuuluu teollisuusalue Järvihaka, jossa muun muassa sijaitsee UFF:n pääkonttori ja lajittelulaitos. Myös Metsäkyläntien ja Vanhan Hämeenlinnantien välissä sijaitsevaan Mäyränkallioon sekä Ripatin ja Numlahden välissä sijaitsevaan Sudentulliin on suunnitteilla rakentuvan ohikulkutien yhteyteen uudet teollisuusalueet.
Rakennuksia

Klaukkalassa on useita peruskouluja, joista suurin on ala- ja yläasteena toimiva Isoniitun koulu. Muita kouluja ovat esimerkiksi Urheilupuiston koulu, Harjulan koulu, Syrjälän koulu, Lepsämän koulu, Klaukkalan koulu, Mäntysalon koulu, Haikalan koulu, Metsäkylän koulu ja Valkjärven koulu sekä ruotsin­kielinen Vendlaskolan. Klaukkalassa on myös yksi Nurmijärven kolmesta lukiosta: Arkadian Yhteislyseo. Urheilualueen vieressä sijaitsee vuonna 2017 valmistunut monitoimitalo Monikko. Monitoimitaloa käyttää muun muassa Nurmijärven tanssiopisto. Mahdollisena nähtävyytenä voidaan mainita vuonna 2004 valmistunut Klaukkalan kirkko. Kylässä sijaitsee myös vuonna 1995 valmistunut, hirsistä rakennettu ortodoksinen Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko. Viirinlaaksossa sijaitsee Klaukkalan uusi matkakeskus.
Nimi

Klaukkalan nimen merkitystä on pohdittu pitkään. Usean lähteen mukaan suomenkielinen nimi perustuu talon nimeen, johon puolestaan sisältyy talon varhaisen isännän nimi, kansanomainen muunnos pyhimyksen nimestä Nikolaus. Talon nimi on alkuaan suomea ja sen isäntää on kutsuttu Klaukaksi. Jo 1540 kylästä mainitaan Klaukka-niminen talo (Klauko 1710). Ruotsinkielisessä nimessä jälkiosalla skog eli "metsä" on korvattu suomen kielen -la-johdin: Klöckeskog "Klaukan metsätalo". Ruotsinkielisen nimen etuosa klöv merkitsee myös vapaammin suomennettuna sorkkaa. Kylästä käytettyjä nimiä historiasta ovat myös Klöckeskoogh vuonna 1527, Klockskoby vuonna 1540, Klöckeskoby vuonna 1544, Klaukala hemmi vuonna 1835 ja Klaukkala vuonna 1866.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klaukkala Wikimedia Commonsissa
Harjulan koulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Arkadian yhteislyseo
Sääasema Klaukkala
Kalliola, Matti ym. (toim.): Ison kylän tarina : Klaukkalan kyläkirja. Klaukkalan kyläkirjatoimikunta, 2011. 659 sivua. ISBN 978-952-92-8810-6.
Klaukkalan alueellinen keskustelufoorumi/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Bussipysäkki lähellä Viirinlaaksoa.
Luhtajoki lähellä Vantaan rajaa.
Vuonna 2022 valmistunut 24/7 S-market-myymälä Klaukkalassa
Klaukkalan kirkon kuparipäällysteinen kirkkosali ja kellotorni
Jimmy Wales

| Jimmy Wales |
| --- | --- |
 Jimmy Wales vuonna 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. elokuuta 1966 (ikä 58) Huntsville, Alabama, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  internet-yrittäjä
Muut tiedot
Lempinimet:  Jimbo
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jimmy Donal Wales (s. 7. elokuuta 1966 Huntsville, Alabama) on yhdysvaltalais-brittiläinen Internet-yrittäjä, Wikipedian, Wikian ja WikiTribunen perustaja. Wales on lisäksi perustanut Wikimedia Foundation -säätiön hallinnoimaan Wikipediaa ja muita Wikimedian hankkeita.
Lapsuus ja nuoruus

Jimmy Wales syntyi 7. elokuuta 1966 Huntsvillessa Alabamassa. Hänellä on kolme nuorempaa sisarusta. Perheen isä Jimmy Wales Sr. oli paikallisen ruokakaupan johtaja. Äiti Doris Wales piti pientä koulua, jonka opetusohjelma muistutti montessorikoulua ja suosi kahdenkeskistä opettaja–oppilas-vuorovaikutusta. Myös Wales opiskeli äitinsä koulussa. Huntsville oli Walesin lapsuusvuosina tärkeä avaruustutkimuksen keskus Yhdysvalloissa, ja Wales on sanonut tämän antaneen hänelle optimistisen näkökulman tekniikkaan ja tieteeseen.
Kahdeksannen luokan jälkeen Wales kävi yksityistä ja kallista Randolph School -koulua. Siellä hän tutustui tietokoneohjelmointiin vuonna 1979. Wales pärjäsi koulussa hyvin ja valmistui jo 16-vuotiaana.
Opinnot

Valmistuttuaan Randolphista Wales jatkoi opintojaan osavaltion collegessa Auburnin yliopistossa Alabamassa. Hän opiskeli taloustiedettä.
Suoritettuaan kandidaatintutkinnon Wales meni Alabaman yliopistoon Tuscaloosassa. Suoritettuaan siellä maisterintutkinnon taloustieteestä Wales lähti Indianan yliopistoon lukemaan tohtoriksi. Hän ei kuitenkaan koskaan kirjoittanut väitöskirjaansa, joten hänestä ei tullut taloustieteen tohtoria.
Työuran alku

Vastavalmistunut Wales sai vuonna 1994 työpaikan Chicago Options Associates -yrityksestä Chicagossa. Wales sai tehtäväkseen yrityksen senhetkisten hintamallien tutkimisen. Hän teki työssään myös pörssikauppaa. Hänet ylennettiin yrityksessä lopulta tutkimusjohtajaksi. Vapaa-ajallaan iltaisin Wales kehitti tietokone- ja ohjelmointitaitojaan.
Wales kiinnostui myös Internetistä ja perusti vuonna 1996 tuttavansa Tim Shellin kanssa online-start-up-yrityksen nimeltä Bomis. Yrityksestä tehtiin yleinen yritysluettelo, joka toimisi mainostuloilla. Yritys alkoi tuottaa rahaa, ja Wales laajensi sen toiminnan Chicagosta maanlaajuiseksi. Wales jätti työnsä rahoitusyhtiössä ja siirsi Bomisin Kaliforniaan. Yrityksessä oli enimmillään kahdeksan työntekijää. Walesin liikeideat perustuivat tuolloin hänen ihailemansa Ayn Randin objektivistiseen filosofiaan.
Nupedia

Kun Bomis menestyi, Walesilla oli rahaa aloittaa suunnittelemansa tietosanakirjahanke. Hän halusi luoda Internetissä toimivan ilmaisen tietosanakirjan, jota kirjoittaisivat vapaaehtoiset asiantuntijat ja tutkijat. Hän antoi vuoden 1999 lopulla julkaistulle tietosanakirjalleen nimeksi Nupedia. Sen oli tarkoitus toimia mainosrahoituksella kuten Bomiskin. Liikekumppanikseen Wales sai filosofian tohtoriopiskelija Larry Sangerin. Nupediaan saatiin ensimmäisen vuoden aikana viitisenkymmentä hyvin laadukasta ja ennen julkaisua tarkastettua artikkelia, mikä oli kuitenkin aivan liian hidas tahti tietosanakirjalle.
Wikipedia

Wales muutti Nupedian wikiksi tammikuussa 2001. Tälle kaikkien vapaasti muokattavissa olevalle tietosanakirjalle Larry Sanger keksi nimeksi Wikipedia. Sen ympärille alkoi nopeasti kasvaa muokkaajayhteisö, ja jo kuukauden kuluttua Wikipediassa oli 600 artikkelia. Wales muunsi Wikipedian pian voittoa tuottamattomaksi organisaatioksi ilman mainoksia, ja seuraavien vuosien aikana tietosanakirja kehittyi Walesin johdolla nykyiseen muotoonsa. Wales perusti Wikipediaa hallinnoimaan Wikimedia Foundation -säätiön. Nupedia suljettiin vuonna 2003.
Wikipedian ulkopuolella

Wikipedian ulkopuolella Wales on ollut monen organisaation johtokunnan jäsen, kuten Creative Commonsin. Hän myös kiertää maailmaa puhumassa eri aiheista. Hän perusti yrityksen nimeltä Wikia, joka ylläpitää erilaisia wikejä ja informaatiokokoelmia. WikiTribune on yhteisöllinen uutissivusto, jonka Wales julkisti huhtikuussa 2017.
Yksityiselämä

Wales on ollut naimisissa kolme kertaa. Ensimmäisen kerran hän meni naimisiin 20-vuotiaana työtoverinsa Pamela Greenin kanssa. Toisen vaimonsa Christine Rohanin kanssa Walesilla on tytär. Vuonna 2012 Wales meni naimisiin Kate Garveyn kanssa. Garvey työskenteli ennen Tony Blairin avustajana. Heillä on kaksi tytärtä, ja he asuvat Lontoossa. Walesista tuli Britannian kansalainen vuonna 2019.
Poliittiselta kannaltaan Wales on kertonut olevansa keskusta-oikeistolainen.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jimmy Wales Wikimedia Commonsissa
Jimmy Walesin blogi (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Tieteilijät:  DBLP 
Muut:  IdRef
En maksa -liike

| En maksa -liike> Κίνημα Δεν Πληρώνω |
| --- | --- |
  
  
Perustettu:  2012
Ideologia:  demokraattinen sosialismi antikapitalismi euroskeptisismi
Poliittinen kirjo:  vasemmisto
Värit:      
Parlamentti:  0 / 300
Euroopan parlamentti:  0 / 21
Kotisivu:  kinimadenplirono.eu
Infobox OKNimi-testi OK: 
En maksa -liike (kreik. Κίνημα Δεν Πληρώνω, Kínima Den Pliróno) on kreikkalainen vasemmistolainen puolue. Se on perustettu vuonna 2012.
Puolue syntyi Kreikan velkakriisin puhkeamisen jälkeen. Se perustui samannimiseen, jo vuonna 2008 syntyneeseen kansalaistottelemattomuutta harjoittaneeseen liikkeeseen, jonka jäsenet kieltäytyivät maksamasta esimerkiksi tietulleja ja metromatkoja. Puolueen perustaminen aiheutti myös ristiriitoja itse ydinliikkeessä, koska osa liikkeen jäsenistä katsoi, ettei mikään puolue saanut omia aatetta.
Puolue osallistui vuoden 2012 kaksiin parlamenttivaaleihin, mutta ei saanut paikkoja Kreikan parlamenttiin.
Vaalitulokset

Puolueen tulokset parlamenttivaaleissa ovat:
| Vuosi | Vaalit | Johtaja | Äänet> Määrä | Äänet>  % | Paikkamäärä | Asema / Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Parlamenttivaalit 2012 I | Vasílis Papadópoulos | 55 646 | 0,88 | 0 / 300 | ei parlamentissa |
| 2012 | Parlamenttivaalit 2012 II | Vasílis Papadópoulos | 23 734 | 0,39 | 0 / 300 | ei parlamentissa |
Sotasairaala

Mower Hospital oli Yhdysvaltain sisällissodan aikainen pohjoisvaltioiden suuri sotasairaalakompleksi. Huomaa myös kuvan sairasjuna. Kuva noin vuodelta 1863.
Sotasairaala on sairaala, jossa hoidetaan ensisijaisesti sodassa haavoittuneita. Nimitys viittaa sodan aikana toimivaan organisaatioon. Rauhanaikaisesta sodassa vammautuneiden hoitolaitoksesta on käytetty ainakin nimitystä sotavammasairaala.
Siilinjärvi Tarinaharjun parantolan päärakennuksen edustalla puistossa on Raimo Utriaisen veistos Huilupoika.
Toisen maailmansodan sotasairaalat Suomessa

Jatkosodan aikana Suomessa oli noin 50 sotasairaalaa, joiden ohella myös 29 kenttäsairaalaa ja 10 sairasjunaa. Tällaisissa junissa kuljetettiin noin 237 000 potilasta. Niistä oli merkittävä apu sota- ja kenttäsairaaloiden välisenä yhdyssiteenä. Etulinjojen tuntumassa oli joukkosidontapaikka (JSp).
Päämajassa lääkintähuollon johtajana toimi lääkintäkenraalimajuri Eino Suolahti. Lääkäreitä oli sotien aikana noin 1 400, mutta tarve olisi ollut moninkertainen. Sairaanhoitajia oli puolustusvoimien palveluksessa noin 5 500. Lisäksi oli lääkintälottia. Sotasairaaloiden avustavat hoitajat olivat kuitenkin ensisijaisesti Suomen Punaisen Ristin apusisaria. Päämajan lääkintäosasto antoi käskyn, jonka mukaan sotasairaaloiden henkilökunta muodostettiin pääosin sairaanhoitajista ja apusisarista.
Sotasairaala oli haavoittuneen toipumisen kannalta tärkeä paikka. Niistä siirryttiin edelleen kuntoutukseen, kotiin ja työelämään. Jotkin sairaalat erikoistuivat tiettyjen vammojen hoitoon. Vammoista tavallisimpia olivat käsi- ja jalkavammat sekä keskikehon vammat. Hoito kesti usein pitkän aikaa. Ilmapiirin kohottamiseksi järjestettiin viihdytys- ja aseveli-iltoja sekä askartelua. Henkilökunta oli kovassa paineessa, kun esimerkiksi yhdellä kertaa saapui kokonainen sairasjunallinen hiljaisia ja tuskaisia haavoittuneita.
Sairaanhoidon järjestäminen eri maiden armeijoissa > Yhdysvallat

Yhdysvaltojen sotilassairaaloissa hoidetaan 1,6 miljoonaa sotilasta vuodessa sekä heidän perheenjäseniään. Synnytyksiä hoidetaan vuodessa yli 50 000. Sotilassairaaloiden potilasturvallisuus nousi tarkasteluun vuonna 2014, kun selvisi, että sotilassairaaloiden maine synnytyssairaaloina on huono. Vastasyntyneistä vahingoittui useampi kuin siviilisairaaloissa syntyneistä. Turvallisuustarkistukset jäivät tekemättä, odottamattomista kuolemantapauksista alle puolet ilmoitettiin turvallisuudesta vastaaville virkamiehille, eikä hoitovirheitä juuri tutkittu. Yhdysvalloissa ei sotilassairaaloissa hoideta sotaveteraaneja, vaan heillä on oma hoitojärjestelmä. Yhdysvaltojen sotilastukikohdissa on sotilassairaaloita eri puolilla maailmaa, kuten Saksassa ja Japanissa. Yhdysvaltojen armeija on kehittänyt ilmakuljetuskykyä ilmateitse tapahtuviin potilasevakuointeihin.
Yhdysvaltojen armeijalla on useita sairaalalaivoja, joita se käyttää sotilasoperaatioissa maailmalla. Yhdessä sairaalalaivassa on 1 000 potilaspaikkaa. Niitä on käytetty esimerkiksi covid-19 -pandemian yhteydessä sekä esimerkiksi Haitin maanjäristyksen uhrien hoitamiseen vuonna vuonna 2015.
Suomen nykyisessä kenttälääkintäjärjestelmässä jatkohoidon järjestäminen

Nykyisin Suomen kenttälääkintäjärjestelmä tukeutuu siviilisairaaloihin ja erikoissairaanhoitoa vaativien potilaiden jatkohoito tapahtuu niissä. Siellä annetaan korjaavaa, parantavaa ja kuntouttavaa hoitoa. Paluukuljetuksissa voidaan täydentää lääkintämateriaalia ja lääkkeitä. Puolustusvoimien ja sairaaloiden välille on tehty kumppanuussopimukset yhteistyöstä sekä yhteiset varautumis- ja valmiussuunnitelmat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sotasairaala Wikimedia Commonsissa