stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kullervo (traktori)

Kullervo-traktori
Kullervo on Gustaf Woldemar Wreden (1889–1958) suunnittelema ja A.B. Turun rautateollisuus- ja vaunutehdas Oy:n valmistama traktori, jota valmistettiin vuosina 1918–1924 noin 500 kappaletta. G. W. Wrede toimi isänsä Carolus Wreden omistaman yrityksen teknisenä johtajana. Traktoria oli kahta mallia: Kullervo 1 ja Kullervo 2.
Kullervo-traktoria alettiin suunnitella vuonna 1916 alun perin Venäjän markkinoita varten ja ensimmäinen prototyyppi valmistui 1918. Kun traktorin sarjavalmistus alkoi vuonna 1919 traktoreita myytiin Suomen ohella muutamia kymmeniä Baltian maihin ja Puolaan. Suomessa traktoria myivät Hankkija ja Labor. Kullervo-traktorit kärsivät jäähdytysongelmista, koska traktorin moottorina käytetyn Troy-venemoottorin jäähdytys ei toiminut kuivalla maalla. Traktorissa oli kuitenkin ajankohtaan nähden kehittyneitä teknisiä ratkaisuja kuten vetävät takapyörät ja se että moottorin alaosa muodosti osan traktorin runkoa. Kullervo-traktoreita on säilynyt Suomessa kolme kappaletta.
Traktorin nelisylinterisen moottorin teho oli 30 hevosvoimaa ja sylinteritilavuus 7,4 litraa. Traktori painoi 2 200 kiloa.
Aiheesta muualla

Kullervo-traktori: rakenne- ja hoitoselostus, osaluettelo
Kullervo-traktorin esite 1.7.1919
Aiheesta muualla > Artikkeleita Kullervo-traktoreista

Kullervo – kuulu, kirottu kyntöpeli, Yle 25.9.2012
Ensimmäinen kotimainen traktori - Kullervo Turusta (Arkistoitu – Internet Archive), Koneviesti 23.2.2017
Traktori oli Turussa sata vuotta sitten hieno keksintö – kyntäjällä mainoksissa kravattipakko, Turun Sanomat 13.1.2019 (maksumuurin takana)
Kupariluura

| Kupariluura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Luurat Grallariidae
Suku::  Luurat Grallaria
Laji::  przewalskii
Kaksiosainen nimi
 Grallaria przewalskii  Taczanowski, 1882 
Katso myös
   Kupariluura Wikispeciesissä   Kupariluura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kupariluura (Grallaria przewalskii) on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kupariluuraa tavataan Perussa Andien vuoriston keskiosissa. Lajin uskotaan vähenevän tulevaisuudessa metsien hakkuiden seurauksena.
Korpela

Korpela on useiden suomalaisten kylien tai kyläkuntien nimi ja suomalainen sukunimi.
Paikannimenä

Kotimaisten kielten Asutusnimihakemiston mukaan Korpela voi tarkoittaa seuraavia:
Korpela eli Korpelankylä, kyläkunta Etelä-Pohjanmaan Isojoella
Korpela, kyläkunta Keski-Pohjanmaan Kannuksessa
Korpela, kylä Kainuun Kuhmossa
Korpela, kylä Etelä-Karjalan Lemillä
Korpela, kylä Etelä-Savon Mikkelissä (Ristiinan pitäjässä)
Korpela, kylä Keski-Pohjanmaan Perhossa
Korpela, kylä Varsinais-Suomen Sauvossa
Korpela, kylä Varsinais-Suomen Savitaipalella
Korpela, kyläkunta Lapin Tervolassa
Sukunimenä

Tunnettuja Korpeloita:
August Korpela (1877–1952), baptistisaarnaaja
Eemu Korpela, näyttelijä
Eero Johannes Korpela (1898–1986), virkamies ja MTK:n toiminnanjohtaja, pakinoitsija
Ella Korpela (s. 1999), pesäpalloilija
Eva Korpela (o.s. Lundgren, s. 1958), ruotsalainen ampumahiihtäjä ja maailmanmestari
Heikki Korpela (s. 1990), maastohiihtäjä
Helena Korpela (o.s. Virtanen, 1925–1981), sanoittaja ja pakinoitsija
Isko Korpela (1907–1990), pikaluistelija ja metsänhoitaja
Jahvetti Korpela (oik. Niilo Ödman, 1901–1956), näytelmäkirjailija
Jani Korpela (s. 1997), futsalpelaaja
Jorma Korpela (1910–1964), modernistinen kirjailija, opettaja, Simo Korpelan poika
Juhani Korpela (s. 1940), liikenne- ja viestintäministeriön kansliapäällikkö
Juho Korpela (1869–1931), Kurikassa vaikuttanut tehtailija ja sahanomistaja
Jukka Korpela (s. 1952), tietokirjailija
Jukka Korpela (s. 1957), historioitsija, professori
Kalevi Korpela (s. 1960), psykologi, professori
Kalle Korpela (1859–1928), kirjailija
Kari-Kalervo Korpela (1947–1989), runoilija
Kauko Korpela (1931–2022), jääpalloilija, maahockeypelaaja ja jalkapalloilija
Kauko Korpela (1927–2016), geologian professori
Lauri Korpela (1891–1954), näyttelijä
Leo Korpela (1899–1951), taidemaalari
Martti Korpela (1938–2017), Elintarviketeollisuusliiton johtaja
Matias Korpela (s. 1989), kilpakävelijä
Merja Korpela (s. 1981), moukarinheittäjä
Paavo Korpela (1918–1990), seiväshyppääjä
Riitta Korpela (o.s. Varpuluoma, s. 1957), laulaja
Risto Korpela (s. 1949), pankinjohtaja, kauppaneuvos
Sampsa Korpela (1903–1968), kirjailija
Sarita Friman-Korpela (o.s. Friman, s. 1975), romanitutkija ja neuvotteleva virkamies
Simo Korpela (1863–1936), rovasti, virsirunoilija
Tapio Korpela (1928–2008), metsänhoitaja ja ylijohtaja
Tinja-Riikka Korpela (s. 1986), jalkapallomaalivahti
Tommi Korpela (s. 1968), näyttelijä, käsikirjoittaja ja tietokirjailija
Toivo Korpela (1900–1963), lestadiolainen saarnaaja, korpelalaisuuden isä
Toivo J. Korpela (1888–1960), toimittaja ja kirjailija
Tuomas Korpela (s. 1978), jalkapalloilija
Tuula Sariola (o.s. Korpela, s. 1941), kirjailija
Ulla Maaskola (o.s. Korpela, s. 1959), hiihtäjä
Viljo Korpela (1894–1987), jääkärimajuri
Viljo Korpela (1925–2005), akrobaatti ja keksijä
Kuvitteellisia Korpeloita

Korpela, hahmo Väinö Linnan teoksessa Tuntematon sotilas
Ulla Korpela sarjassa Tankki täyteen
Muita

Lihajaloste Korpela
Korpelalaisuus
Korpelan kujanjuoksu
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kizljarin kirkkoammuskelu

| Kizljarin kirkkoammuskelu |
| --- | --- |
 Kizljarin ortodoksikirkko
Paikka:  Kizljar, Dagestan, Venäjä  43°51′N, 46°43′E
Kohde:  Kizljarin ortodoksinen Suurmarttyyri Georgios Voittajan kirkko
Ajankohta:  18. helmikuuta 2018  n. 16.00  (UTC +3)
Iskutyyppi:  ammuskelu
Kuolleita:  6 (mukaan lukien hyökkääjä)
Haavoittuneita:  4
Epäilty/epäillyt:  Halil Halilov
Kizljarin kirkkoammuskelu oli Kizljarissa Etelä-Venäjän Dagestanissa 18. helmikuuta 2018 tapahtunut terrorihyökkäys, jossa aseistautunut mies surmasi useita ortodoksikirkosta poistumassa olevia henkilöitä.
Tapahtumat

Hyökkäys tapahtui sunnuntaina 18. helmikuuta 2018 ihmisten ollessa poistumassa ortodoksisesta Suurmarttyyri Georgios Voittajan kirkosta noin kello 16 paikallista aikaa, juuri päättyneestä sovintosunnuntain ehtoopalveluksesta. Palvelus oli ollut osa kristillisen paastoa edeltävän maslenitsa-juhlan viettoa. Asemies alkoi tulittaa kirkosta poistuvia ihmisiä, joista neljä naista kuoli välittömästi, viides nainen menehtyi myöhemmin sairaalassa. Seurakunnan papin isä Pavelin mukaan hyökkääjä oli huutanut "Allahu Akbar". Seurakuntalaisten mukaan enemmiltä kuolonuhreilta vältyttiin sulkemalla kirkon ovet ja estämällä tätä pääsemästä sisälle. Paikalliset turvallisuusviranomaiset, jotka olivat lähistöllä työtehtävissä ampuivat hyökkääjän tämän yrittäessä paeta paikalta. Tämän hallusta löytyi metsästyskivääri, luoteja ja veitsi. Hyökkäyksessä haavoittui kaksi turvallisuusjoukkojen jäsentä sekä kaksi naissiviiliä.
Tekijä

Viranomaiset ovat tunnistaneet hyökkääjän 22-vuotiaaksi dagestanilaiseksi Halil Haliloviksi Tarumin alueelta. Nimettömän viranomaislähteen mukaan tätä oli epäilty kytköksistä äärijärjestöihin. Terroristijärjestö Isis ilmoitti pian iskun jälkeen tiedotustoimistonsa Amaqin kautta olevansa vastuussa iskusta ja hyökkääjän olleen "kalifaatin soturi", jonka taistelijanimi oli Halil al-Dagestani. Hieman myöhemmin Telegram-sovelluksen Isis -myönteisillä kanavilla julkaistiin video, jossa hiihtomaskilla päänsä peittänyt mies, jonka sanotaan olevan hyökkääjä istuu takanaan Isisin lippu. Seinään nojaavat myös kivääri ja pitkä veitsi, mahdollisesti aseet joita käytettiin hyökkäyksessä. Videolla mies vannoo uskollisuutta Isisin johtajalle Abu Bakr al-Baghdadille kutsuen tätä "uskovaisten emiiriksi". Vaikka videon aitoutta ei ole pystytty varmistamaan ovat Isisin jäsenet ja tukijat levittäneet sitä internetissä.
Reaktiot

Venäjän uskontojenvälinen neuvosto antoi heti seuraavana päivänä iskusta julkilausuman, jossa se tuomitsi iskut. Lausumassa nostetaan esille se, että isku tapahtui sovintosunnuntaina, jonka perinteisiin ortodokseilla kuuluu anteeksiannon etsiminen ja antaminen. Lausuman laatijoiden mukaan tämä on osoitus ekstremismin ihmisvihamielisestä ideologiasta ja että Saatanan palvelijat peittävät todelliset kasvonsa Jumalan nimellä. Heidän mukaansa hyökkääjä ja hänen taustallaan olleet henkilöt haluavat tuhota vanhan venäläisen tradition kristittyjen ja muslimien rauhallisesta yhteiselosta. Venäjän uskonnolliset johtajat pyysivätkin valtiota tekemään kaiken mahdollisen tällaisen kehityksen estämiseksi. He pyysivät myös valtiota ja sekä julkisia että uskonnollisia instituutioita huolehtimaan nuorison moraalisesta kasvatuksesta näiden varjelemiseksi ekstremistisiltä aatteilta. Lapsille ja nuorille pitäisi opettaa uskonnosta oikealla tavalla ja tunnistamaan ero ikivanhojen uskonnollisten traditioiden ja muualta tuotujen pseudo-uskonnollisten opetusten ja ekstremististen lahkojen välillä. Uskonnolliset johtajat myös pyysivät viranomaisia etsimään ja tekemään vaarattomiksi ne, jotka ovat liittyneet terrorijärjestöihin ennen kuin he ehtivät tehdä rikoksia.
Venäjän ortodoksisen kirkon patriarkka Kirill kutsui iskua "hirvittäväksi rikokseksi" ja ilmaisi osanottonsa uhrien omaisille. Hänen ilmoitettiin olleen äärimmäisen järkyttynyt tapahtumista ja rukoilevansa rauhaa uhrien sieluille. Hänen mukaansa tällainen hyökkäys suuren paaston aattona oli provokaatio, jolla yritetään rikkoa sitä rauhaa, joka on vallinnut Kaukasuksella ortodoksien ja muslimien välillä vuosisatojen ajan.
Dagestanin johtajantehtäviä hoitava Vladimir Vasiljev ilmoitti hyökkääjän yrittäneen jakaa monietnisen Dagestanin, mutta epäonnistui siinä, sillä hyökkäyksen jälkeen Dagestanin monietninen ja moniuskontoinen väestö on yhtenäisempi kuin koskaan.Myös Dagestanin muslimien päälinjaa edustava uskonnollinen johtaja ilmoitti, ettei hyökkääjällä ollut mitään tekemistä todellisen islamin kanssa ja tuomitsi iskun.
Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa Leo lähetti henkilökohtaiset surunvalittelut patriarkka Kirillille.
Reaktiot > Muistotilaisuus

20. helmikuuta järjestettiin iskun uhreille muistotilaisuus Suurmarttyyri Georgios Voittoisan kirkolla, jonka yhteydessä vainajat haudattiin. Tilaisuuteen osallistui lähes 5000 ihmistä eri puolilta Dagestania ja muualta Pohjois-Kaukasian federaatiopiirin alueelta. Mukana oli uhrien omaisia, Dagestanin hallinnon edustajia, sotilaita, kasakoita ja tavallisia kansalaisia. Vainajat siunasi Mahatškalan ja Grosnyin arkkipiispa Varlaam. Päivä oli julistettu surupäiväksi Kizljarissa. Kirkon pastori Pavel Kalikin muistutti, että iskussa kuollut seurakuntalainen Irina Melkomova pelasti kirkkoon sisälle jääneet yrittämällä riistää hyökkääjältä aseen, sillä vaikka tämä epäonnistuikin, antoi se muille seurakuntalaisille aikaa hakeutua suojaan lukittujen ovien taakse.
Kizljarin piiri Dagestanin kartalla.
Kullervo Järvinen

Kullervo Armas Järvinen (6. elokuuta 1936 Tampere – 6. lokakuuta 2009 Tampere) oli suomalainen runoilija ja luovan kirjoittamisen opettaja.
Järvinen julkaisi 1960-luvulla kaksi runokokoelmaa, esikoiskokoelman Mukulakiviin vuonna 1964 ja tätä seuranneen Elementit vuonna 1966. Kolmatta kokoelmaa saatiin odottaa miltei neljäkymmentä vuotta. Sonninkorven blues ilmestyi vuonna 2002 ja se asettiin Runeberg-palkinto -ehdokkaaksi.
Kirjoittamisen ohella Järvinen teki pitkän rupeaman kirjoittamisen opettajana 1980-luvun alusta lähtien. Hän oli myös yksi Tampereella toimivan Viita-akatemian perustajajäsenistä. Omien sanojensa mukaan Järvinen upposi kirjoittajakouluttamiseen niin intensiivisesti, että ei kokenut enää tarvetta kirjoittaa itse. Mutta mikä hänen varsinainen ammattinsa oli, runoilija vai opettaja, sitä Järvinen ei koskaan osannut kunnolla määritellä.
Lauri Viidan tavoin myös Järvinen oli kotoisin Pispalasta.
Teoksia

Mukulakiviin : runoja. WSOY 1964
Elementit : runoja. WSOY 1966
Lyyrinen dialogi Aila Meriluodon ja Lauri Viidan runoista. Tampereen Teatteri 1999
Sonnikorven blues. Like, Helsinki 2002
Toimitustöitä

Pispalasta : Pispalan Tarmo 1932-1982 ; toim. Kullervo Järvinen. 1982
Mielentilat : Tampereen työväenopiston lyriikan ryhmä 1988-1989 ; toimittanut Kullervo Järvinen ; kirjoittajat Eeva Liisa Eronen ym. ; kuvat Pekka Pakula, Aarne Hallikainen. Tampereen työväenopisto, Tampere 1989
Alue 93 : Hämeen läänin kirjoittajien antologia ; kirjoittajat Marja Eklund ym., toimituskunta Kullervo Järvinen ym. Hämeen läänin taidetoimikunta, Hämeenlinna 1993
Kristinusko Suomessa

Kristinusko Suomessa on maan kannattajamäärältään suurin uskonto. Vuonna 2022 suomalaisista 65,2 prosenttia kuului Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon ja 1,1 prosenttia Suomen ortodoksiseen kirkkoon. Vuonna 2050 kirkkoon kuuluvien osuuden ennustetaan olevan Suomessa 37 prosenttia. Määrää vähentää se, että suuret kirkolle uskolliset ikäluokat kuolevat pois ja kirkossa kastaminen vähenee.
Historia

Kristillinen vaikutus ulottui Suomeen 1000-luvun alussa samanaikaisesti sekä idästä Novgorodista ja lännestä Ruotsista. Ortodoksinen kirkko juurtui Karjalan alueelle. Lännestä alueelle kohdistunut roomalaiskatolinen lähetystyö sai jalansijaa ensin Ahvenanmaalta. Pähkinäsaaren rauhan yhteydessä Ruotsin ja Novgorodin välille syntyneen rajan myötä valtaosa Suomesta siirtyi katolisen kirkon yhteyteen.
Katolisen kirkon myötä Suomi liittyi eurooppalaiseen kulttuuriin ja järjesti suurelta osin Suomen alueen hallinnon. Suomen hiippakunnan keskus oli Turussa. Valtion ja paikallistason hallinto pohjautui seurakuntien verkostoon. Kirkko piti keskiajalta lähtien yllä myös sairaaloita ja köyhäintaloja. Kirkon vastuulla oli myös tieteen ja taiteen levittäminen, kasvatus ja korkeampi opetus aina Turun akatemian perustamiseen 1640 saakka.
Luterilainen uskonpuhdistus ulottui Ruotsin valtakuntaan kuuluneeseen Suomeen 1520-luvulla. Luterilaisuudesta tuli pian valtakunnan virallinen uskonto. Turun arkkipiispana toimineesta Mikael Agricolasta tuli Suomen kirjakielen kehittäjä. Kristinuskon oppia opeteltiin ulkoa ja opetettiin lukemaan 1700-luvulta lähtien. Taidot tarkastettiin kinkereillä.
Vuonna 1900 ennen uskonnonvapauslain säätämistä Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon kuului 98,1 prosenttia väestöstä. Vuonna 1950 luterilaiseen kirkkoon kuului 95 prosenttia väestöstä ja 85,1 prosenttia vuonna 2000. Vuonna 2018 suomalaisista 69,8 prosenttia kuului Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon ja 1,1 prosenttia ortodoksisiin kirkkoihin. Ortodoksisten kirkkojen osuus oli vuosina 1900–1950 1,7 prosenttia, ja vuodesta 2000 alkaen 1,1 prosenttia. Vuonna 2050 kirkkoon kuuluvien osuuden ennustetaan olevan Suomessa 37 prosenttia. Määrää vähentää se, että suuret kirkolle uskolliset ikäluokat kuolevat pois ja kirkossa kastaminen vähenee,
Ilmoitetut jäsenmäärät > Tunnustuskunnat

| Tunnustuskunta | Jäsenmäärä (2021) | Seurakunnat | Päämaja |
| --- | --- | --- | --- |
| Suomen evankelis-luterilainen kirkko | 3 694 315 | 378 | Turku |
| Ortodoksisuus | 59 508 | 12 | Helsinki |
| Helluntailaisuus | 45 256 (Helluntaiherätyksen Suomessa kokonaisjäsenmäärä, Suomen Helluntaikirkon jäsenmäärä 12 944 v. 2021.) | 82 | Helsinki |
| Vapaakirkollisuus (Suomen Vapaakirkko ja Missionskyrkan i Finland) | 14 811 | 99 | Tampere |
| Katolinen kirkko | 14 795 | 8 | Helsinki |
| Adventismi (Suomen Adventtikirkko ja Finlands Svenska Adventkyrka) | 3 208 | 65 | Tampere |
| Baptismi (Suomen Baptistikirkko, Finlands svenska baptistsamfund ja Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta) | 2 455 | 14 | Tampere |
| Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta | 2 360 | 39 | Helsinki |
| Metodismi (Suomen Metodistikirkko ja Finlands svenska metodistkyrka) | 1 319 | 11 | Helsinki |
| Evankelis-luterilaiset vapaaseurakunnat (mm. Seurakuntaliitto ja Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko) | 845 | 5 | Helsinki |
| Anglikaanisuus | 192 | 1 | Helsinki |
Kotokan kansainvälinen lentoasema

Kotokan kansainvälinen lentoasema (engl. Kotoka International Airport) (IATA: ACC, ICAO: DGAA) on lentoasema Accran kaupungissa, Ghanassa. Lentoasemaa ylläpitää Ghana Airports Company Limited.
Lentoasema on sekä siviili- että sotilasilmailun yhteiskäytössä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kotokan kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Kuori (eläinanatomia)

Kuori on nilviäisiin kuuluvien kotiloiden ruumiinosa. Kotiloiden kuori on ulkoinen tukiranka, joka ei toimi ainoastaan lihasten kiinnityspisteenä vaan suojaa myös saalistajilta ja mekaaniselta vioittumiselta. Maakotiloille kuori tarjoaa suojaa auringonvaloa ja kuivumista vastaan. Kuori muodostuu enimmikseen kalkista.
Kotojärvi (Vihti)

| Kotojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Vihti
Koordinaatit:  60°26′40″N, 24°24′17″E
Järvinumero:  23.092.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  48,2 m 
Rantaviiva:  2,7 km 
Pinta-ala:  0,3 km² 
Suurin syvyys:  7 m 
 fiKotojärvi 
Kotojärvi (myös Lahnusta) on Vihdissä läntisellä Uudellamaalla sijaitseva 30 hehtaarin laajuinen matalahko ja rehevöitynyt järvi. Etäisyys Nummelasta on kolmetoista kilometriä pohjoiskoilliseen ja Helsingin keskustasta 42 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Kotojärven pituus on kilometrin. Järvi on saareton ja sen etelä- ja itärannalla on metsämaata, länsi- ja pohjoisrannalla on puolestaan kulttuurimaisemaa. Aivan itärannalla maasto kohoaa jyrkästi yli sadan metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle, eli runsaat 50 metriä Kotojärven pinnan yläpuolelle. Kotojärveen saapuu laskuoja pohjoisesta peltojen halki; laskuojan läntisen haaran päässä on Kulppi. Kotojärvestä lähtee laskuoja länteen kohti Vihtijokea. Puolitoista kilometriä Kotojärvestä länteen sijaitsee Averia, johon Vihtijoki laskee.
Kotojärvi (23.092.1.002) kuuluu Vihtijoen alaosan alueeseen (23.092), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Vihtijoen valuma-alue (23.09). Kotojärvi on Karjaanjoen alueen koillisia vakavesiä.
Kryogeenikausi

Kryogeenikausi on neoproterotsooinen maailmankauden keskimmäinen jakso noin 720–635 miljoonaa vuotta sitten. Silloin oli prekambrin viimeinen jääkausijakso, Varanger- tai Marino-kausi 650–635 miljoonaa vuotta sitten. On väitetty, että kryogeenikautena koko maapallo olisi ollut kokonaan tai melkein kokonaan jään peitossa (lumipallomaa).
Kryogeenikausi päättyy ediacaravaiheen alkuun. Kauden päättyminen määritetään hiilipiikistä, joka tarkoittaa hiili-13:n äkillistä vähenemistä. Tämä saattaa liittyä eloperäisen hiilen lisääntymiseen ja laajalle levinneen monisoluisen elämän alkuun.
Kryogeenin jako

Varanger 650–630 miljoonaa vuotta sitten
Mortesnes 640– 630 miljoonaa vuotta sitten
Smalfjord 650–640 miljoonaa vuotta sitten
Sturt    720–660 miljoonaa vuotta sitten
Kryogeenin jäätiköitymisiä

Kongon jokiallas: 950—750 miljoonaa vuotta sitten, ja 620—600 miljoonaa vuotta sitten
Australia: 800—780 miljoonaa vuotta sitten ja 690—680 miljoonaa vuotta sitten
Kiina: 800—760 miljoonaa vuotta sitten, 740—700 miljoonaa vuotta sitten ja 600 miljoonaa vuotta sitten
Läntinen Pohjois-Amerikka: 850—800 miljoonaa vuotta sitten
Sahara: 730—650 miljoonaa vuotta sitten
Norja: 650 miljoonaa vuotta sitten
Huippuvuoret: 593—573 miljoonaa vuotta sitten
Kunthida Rungruengkiat

Future Forward -puolueen varapuheenjohtaja Kunthida Rungruengkiat (oik.) vuonna 2020.
Kunthida ”Ida” Rungruengkiat on thaimaalainen poliitikko, pedagogi, kansalaisaktivisti ja suomalaisen kirjallisuuden kääntäjä. Hän toimi 2010-luvun lopulla lyhyesti kotimaansa parlamentin jäsenenä, kunnes hänen edustamansa, ihmisoikeuksia korostava puolue Future Forward kiellettiin vain pari vuotta toimittuaan.
Rungruengkiat oli vuonna 2000 Suomessa AFS-järjestön oppilasvaihdossa pomarkkulaisessa perheessä ja kävi lukiota. Palattuaan Thaimaahan hän suoritti tutkinnon englannin kielessä Chulalongkornin yliopistossa ja palasi sitten Suomeen, jossa hän suoritti kulttuurienvälisen viestinnän maisteriopinnot Jyväskylän yliopistossa. Sen jälkeen hän on toiminut lehtorina Bangkokin yliopistossa ja johtanut esikoulua Chiang Main kaupungissa Thaimaan pohjoisosassa.
Rungruengkiat tunnetaan Thaimaassa suomalaisen koulutusjärjestelmän puolestapuhujana ja muun muassa maksuttoman peruskoulutuksen kannattajana. Hän on tehnyt Suomea tunnetuksi myös tv-ohjelmissa ja sosiaalisessa mediassa. Hän toimii Thaimaassa myös johtotehtävissä säätiössä, jonka tavoitteena on kannustaa ja kouluttaa thaimaalaisia nuoria tutustumaan demokratiaan.
Rungruengkiat on kääntänyt thain kielelle Mauri Kunnaksen, Salla Simukan ja Jyrki Vainosen teoksia.
Aiheesta muualla

Rungruengkiatin haastattelu Thai Enquirer -lehdessä helmikuussa 2020 (englanniksi)
Kraka

Kraka on vuonna 1999 perustettu kuopiolainen rock-yhtye.
Kraka julkaisi Kaunotar ja pelkuri -kakkosalbuminsa lokakuussa 2009. Albumi nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 28.[lähde? ] Albumin ensimmäinen single julkaistiin lokakuussa 2008. "Tähdenlentoja" oli loppuvuoden soitetuimpia ja toivotuimpia kappaleita Radio Novan taajuudella.[lähde? ]
Albumin toinen singlejulkaisu oli "Kaunotar ja pelkuri". Single nousi julkaisuviikolla YleX:n soittolistalle, jossa se oli 16 viikkoa.[lähde? ]
Yhtyeen alkuperäinen kirjoitusasu oli .kraka, mutta vuonna 2007 yhtyeen nimi muutettiin muotoon Kraka.
Jäsenet

Heikki Nieminen (laulu, kitara)
Petteri Hirvonen (kitara)
Teemu Ruohonen (basso)
Jukka Hynynen (rummut, taustalaulu)
Julkaisut > Albumit

Fragile (2005)
Kaunotar ja Pelkuri (2009)
Julkaisut > Singlet ja EP:t

”Huudan” (2003)
”Plastiikka” (2005)
”En” (2005)
”Valkoiseen” (2005)
”Tähdenlentoja” (2008 – promo)
”Kaunotar ja pelkuri (2009 – promo)
”Huudan" (2009 – promo, uusi versio)
Julkaisut > EP:t

Aurinko (2004)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut
Yhtyeen MySpace sivusto
Yhtyeen Twitter profiili
Yhtye levy-yhtiö Jiffel Musicin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuntien asiantuntijat - KUMULA

Kuntien asiantuntijat - KUMULA on Akavan Erityisalojen jäsenyhdistys, joka edustaa kuntien keskushallinnon ja kirjastotoimen työntekijöitä. Hallituksen puheenjohtaja vuonna 2017 on Salla Palmi-Felin.
Aiheesta muualla

Kumula Facebookissa.
Kuori

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kuori voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
kuori, kirkon osa, jossa sijaitsee alttari
maankuori, maan vaippaa ympäröivä kiinteä kivikerros
kuori, joidenkin eläinten, kuten simpukan, ulkoinen kova suojakerros
kuori, hedelmien ja siementen pintakerros
korkkikuori tai kaarna, kasvin (esimerkiksi puun) kuoriosa
Kuori, Ruoska-yhtyeen esikoisalbumi
puunkuori, puuvartisen kasvin runkoa suojaava kerros
kirjekuori, pakkaus, jossa voidaan lähettää pienehkö postilähetys
elektronikuori, atomin osa, jossa elektronit sijaitsevat
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuori”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kempeleen kirkko

Kempeleen kirkko voi tarkoittaa seuraavia Kempeleessä sijaitsevia kirkkorakennuksia:
Kempeleen vanha kirkko
Pyhän Kolminaisuuden kirkko (Kempeleen uusi kirkko).
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kempeleen kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristinusko Bangladeshissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Bangladeshissa. Bangladeshin valtionuskonto on islam ja kristityt muodostavatkin pienen vähemmistön maassa. Suurin osa Bangladeshin kristityistä kirkoista kuuluu evankeliseen kirkkokuntaan. Bangladeshissa toimii kirkkojen kansallisen neuvoston lisäksi kansallinen kristillinen yhteisö, joka on yhteydessä Maailman evankeliseen allianssiin.