stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pirteä ja kadonnut kori

| Pirteä ja kadonnut kori |
| --- | --- |
 Kuvassa keskellä Kalle Pirteä (Birger Pohjanheimo).
Käsikirjoittaja:  Asser Pohjanheimo
Tuottaja:  Hjalmar V. Pohjanheimo
Kuvaaja:  Asser Pohjanheimo
Pääosat:  Birger Pohjanheimo   William Räisänen   Hilda Räisänen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Lyyra Filmi
Ensi-ilta:  9. helmikuuta 1914
Kesto:  14 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pirteä ja kadonnut kori (esitettiin myös nimellä Pirteä ja Karhu-Jussi) on vuonna 1914 valmistunut suomalainen Asser Pohjanheimon käsikirjoittama mykkäelokuva. Elokuva sai ensi-iltansa 9. helmikuuta 1914 Lyyra-teatterissa Helsingissä.
Komediaelokuvassa olemattomilla urotöillään kehuskeleva Karhu-Jussi ja hilpeä onnenpoika Kalle Pirteä kosiskelevat Mielikkiä. Sulhaskandidaattien tehtäväksi annetaan Mielikin kadonneen korin löytäminen. Elokuva on tuhoutunut.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Birger Pohjanheimo  | … |  Kalle Pirteä, kilpakosija   |
|  William Räisänen  | … |  Karhu-Jussi, kilpakosija   |
|  Hilda Räisänen  | … |  Mielikki   |
|  Aad Uljassalo  | … |  Rosvo 1   |
|  Paul Heickell  | … |  Rosvo 2   |
|  Sulo Kaikusalo  | … |  Rosvo 3   |
|  Helmi Wasenius  | … |  Eräs neiti   |
Muut tekijät

Asser Pohjanheimo – kuvaus
Mýrthios

| Mýrthios Μύρθιος |
| --- | --- |
 Mýrthioksen kylä.
 Mýrthios
 Koordinaatit: 35°11′58″N, 24°24′10″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Réthymno
Kunta:  Ágios Vasíleios
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7302020901
Korkeus:  480 m
Väkiluku (2011):  203
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mýrthios (kreik. Μύρθιος; myös Mírthios) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Foínikaksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Vasíleioksen kunnan Foínikaksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 203 (vuonna 2011).
Mýrthioksen kylä mereltä nähtynä, etualalla rannikolla Plakiáksen kylä.
Mýrthioksen kylä sijaitsee Kreetan lounaisosassa noin 1,2 kilometriä sisämaahan saaren etelärannikosta eli Libyanmeren rannasta ja noin 20 kilometriä etelään Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu vuorenrinteeseen noin 480 metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna. Kylä on monin tavoin perinteinen ja sen pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjankasvatus.
Mýrthios muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μύρθιου, Topikí Koinótita Mýrthiou), johon kuuluvat varsinaisen Mýrthioksen kylän lisäksi kylät Foínikas, Kalypsó, Kámpos, Kókkina Choráfia ja Myrthianós Plakiás. Koko yhdyskunnan väkiluku on 488.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mýrthios Wikimedia Commonsissa
Power Play – Kylmää peliä

| Power Play – Kylmää peliä> Power Play |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joseph Zito
Käsikirjoittaja:   BJ Davis  Adrian Full  Brent Huff  Douglas L. Walton 
Tuottaja:  Chevonne O'Shaughnessy
Säveltäjä:  Joseph Bishara
Kuvaaja:  Gideon Porath
Pääosat:   Dylan Walsh  Alison Eastwood  Tobin Bell 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  American Cinema International
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  100,0 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Power Play – Kylmää peliä on yhdysvaltalainen toimintaelokuva vuodelta 2002. Pääosissa ovat Dylan Walsh, Alison Eastwood, Tobin Bell, Brixton Karnes, Julia Davis, Mauricio Guerios, Jaimz Woolvett.
Juoni

Elokuva kertoo losangelesilaisesta toimittajasta, Matt Nashista, joka on saanut tehtäväkseen selvittää, mitä kadonneille ympäristöaktivisteille on tapahtunut. Johtolangat johtavat voimalaitokseen, joka kokeilee maan sisältä johdetun fuusioenergian käyttöä. Kaupunki kokee samanaikaisesti lukuisia maanjäristyksiä. Pikkuhiljaa Matt saa selville Gabriella-nimisen tutkijan avulla, että energiakokeiden ja maanjäristysten välillä on yhteys. Voimalaitoksella on aikeena tehdä täysimittainen koe, jolloin koe aikaansaisi suuren maanjäristyksen, joka hävittäisi miljoonia ihmisiä.
Aiheesta muualla

Power Play – Kylmää peliä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Power Play – Kylmää peliä Elonet.
Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö

| Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö YTHS |
| --- | --- |

 YTHS:n Töölön toimipiste Helsingissä.
Yritysmuoto:  säätiö
Perustettu:  1954
Toimitusjohtaja:  Katariina Poskiparta
Puheenjohtaja:  Tuomo Yli-Huttula
Kotipaikka:   Helsinki, Suomi
Toimiala:  opiskeluterveydenhuolto
Henkilöstö:  984 (2022)
Kotisivu:  www.yths.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö (lyh. YTHS) on säätiö, joka tarjoaa terveydenhuoltopalveluja suomalaisten korkeakoulujen opiskelijoille. Säätiön ruotsinkielinen nimi on Studenternas hälsovårdsstiftelse (lyh. SHVS) ja englanninkielinen nimi Finnish Student Health Service (lyh. FSHS).
Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) perusti YTHS:n vuonna 1954.
YTHS on SOSTEn jäsenjärjestö.
Käyttöoikeus

YTHS on käytettävissä kaikille korkeakouluopiskelijoille, niin yliopistoissa kuin ammattikorkeakouluissa. Palvelut on saatavilla läpi vuoden arkipäivisin. Opiskelijan ensisijainen toimipiste on hänen opiskelupaikkansa toimipiste. Osassa kaupungeista palvelut järjestetään yhteistyökumppanin kautta ja niissä palvelupisteissä voivat asioida vain kyseisella paikkakunnalla opiskelevat. Korkeakouluopiskelijoiden tulee maksaa vuosittainen terveydenhoitomaksu Kelalle palveluista, vaikkei käyttäisi palveluita.
Avoimen yliopiston opiskelijat eivät ole oikeutettuja käyttämään YHTS:n palveluita. Ahvenanmaan korkeakoulun opiskelijoilla ei niin ikään ole käyttöoikeutta.
Tammikuusta 2021 lähtien saapuvat vaihto-opiskelijat eivät enää kuulu YTHS:n palveluiden piiriin. Myöskään ulkomaille vaihto-opintoihin lähtevät eivät kuulu vaihdon aikana YTHS:n palveluiden piiriin.
Kansainväliset, tutkintoa suorittavat, opiskelijat ovat oikeutettuja käyttämään palveluita. Kansainvälisillä opiskelijoilla pitää lain mukaan[lähde? ] olla lisäksi sairasvakuutus.
Palvelut

YTHS palveluista ei peritä käyttömaksuja. Käyttämättä jääneistä, perumattomista käynnistä peritään sakkomaksu.
Palvelut > Yleisterveys

Opiskeluterveydenhuoltoon kuuluvat perusterveydenhoidon palvelut. YTHS:llä on myös videovälitteinen lääkärin etävastaanottomahdollisuus. Etävastaanottoja käytetään perusterveyden- ja mielenterveyden lisäksi ravitsemusneuvonnassa ja fysioterapeutin jatkokäynneissä. Vuonna 2022 palveluista 70 prosenttia käytettiin etäkanavissa.
Tarvittaessa opiskelija ohjataan erikoissairaanhoitoon, sillä erikoissairaanhoito ei kuulu palveluiden piiriin. Ihotautilääkärien palveluita on tarjolla lääkärin tekemänä konsultaationa. YTHS:llä voidaan tehdä pieniä leikkauksia, kuten luomenpoistoja, mutta ei nukutusta vaativia leikkauksia.
Vuoden 2021 alusta laboratoriopalvelut ovat pääasiassa ostopalveluita Synlabilta. Joitain pieniä pikatestejä voidaan tehdä toimipisteissä.
YTHS vastuulla on sosiaali- ja terveydenhuoltoalan opiskelijoiden sekä riskiryhmiin kuuluvien kausi-influenssarokotteet.
Palvelut > Mielenterveys

YTHS:n toimenkuvaan kuuluu terveyskeskustasoiset mielenterveyspalvelut. Päihdekuntoutusta, riippuvuushoitoa ja mielenterveyskuntoutusta ei ole tarjolla.
YTHS tekee psykologisia tutkimuksia, tarjoaa varhaisvaiheen hoitoja ja ohjaa jatkohoitoon. Lisäksi psykiatrin konsultaatio on mahdollista. Myös reseptien uusinta ja laatiminen kuuluu palveluihin. YTHS tarjoaa lyhytterapiaa ja hoidollisia ryhmiä. Neuropsykiatriset diagnoosit ovat osittain mahdollisia; esimerkiksi ADHD-diagnooseja voidaan tehdä joissain tapauksissa.
Palvelut > Suun terveys

Suun terveydenhoito kuuluu osaksi palveluita. Niillä paikkakunnilla, joilla YTHS ei tarjoa palveluita, ohjataan opiskelija lähimpään palvelupisteeseen missä hoitoja on. Myös suun terveyspalveluissa voidaan hyödyntää etävastaanottoa. Suuhygienistillä on etävastaanottomahdollisuus Helsingissä ja Tampereella. Viisaudenhampaiden poisto kuuluu osaksi tarjontaa.
Toimipisteet

Tammikuusta 2021 alkaen YTHS:n palveluita on saatavilla 45 paikkakunnalla. Säätiön omia palvelupisteitä on 22 paikkakunnalla. YTHS:n omien palvelupisteiden piirissä on 95 prosenttia kaikista korkeakouluopiskelijoista. Kaikilla YTHS:n palvelujen piiriin kuuluvilla on käytössä sama palveluvalikoima opiskelupaikkakunnasta riippumatta.
| --- | --- |
 Omat palvelupisteet Espoo*  Helsinki Malmi*  Töölö  Hämeenlinna  Joensuu  Jyväskylä  Kajaani*  Kemi-Tornio*  Kokkola*  Kotka*  Kouvola*  Kuopio  Lahti  Lappeenranta  Mikkeli  Oulu  Pori  Rauma*  Rovaniemi  Seinäjoki  Tampere Tulli*  Hervanta**  Turku  Vaasa :  Yhteistyökumppanien palvelupisteet Alavus  Forssa  Heinola  Huittinen  Hyvinkää  Iisalmi  Kankaanpää  Kuusamo  Lammi  Lohja  Nurmijärvi  Oulainen  Pieksämäki  Pietarsaari  Porvoo  Raahe  Riihimäki  Salo  Savonlinna  Tammisaari, Raasepori  Varkaus  Ylivieska  Äänekoski 
* = ei suunterveyden palveluita

** = vain suunterveyden palvelut
Historia > Ylioppilaiden terveydenhoidon aloittaminen

1930-luvulla Suomen terveydenhuollon taso oli muuhun Eurooppaan verrattuna jälkeenjäänyttä. Suomen Tuberkuloosin Vastustamisyhdistyksen sihteeri Severi Savonen sekä Helsingin tuberkuloosipiirin lääkäri Göta Tingvald (myöhemmin Tingvald-Hannikainen) tekivät aloitteen ylioppilaiden keuhkotarkastuksien aloittamisesta. Helsingin yliopiston osakunnat kannattivat aloitetta yksimielisesti, joten tarkastukset aloitettiin 29. tammikuuta 1932 Hämäläisten talolla.
Vuonna 1938 Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) asetti terveydenhuoltokomitean laatimaan ehdotusta opiskelijoiden terveyden- ja sairaanhoidon järjestämiseksi. Vuonna 1941 valmistuneessa mietinnössä ehdotettiin, että Helsingin korkeakoulut ja ylioppilaskunnat perustaisivat terveydenhuoltotoimiston. Suunnitelman toteutus kuitenkin keskeytyi jatkosodan vuoksi. Sodan jälkeen maaliskuussa 1946 SYL perusti ensimmäisen Ylioppilaiden terveydenhuoltotoimiston Helsingissä Kivelän sairaalaan. Tammikuussa 1948 toiminta alkoi Domus Academicalla ja Turun lääninsairaalan poliklinikalla.
Historia > Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön perustaminen

Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö syntyi vuonna 1954, kun Suomen ylioppilaskuntien liiton Terveydenhoitosäätiö laajensi Helsingissä toimineen Ylioppilaiden terveydenhuoltotoimiston toiminnan valtakunnalliseksi. YTHS:n säädekirja allekirjoitettiin 13. helmikuuta 1954. Helmikuussa 1955 YTHS käynnisti hammashoidon Helsingissä Domus Academicalla, jossa potilaita kävi nelisenkymmentä päivässä. Toimintaa laajennettiin vuonna 1956 Turkuun ja Jyväskylään, ja vuotta myöhemmin Ouluun. Tämän jälkeen hammashoitopalvelut aloitettiin kullakin paikkakunnalla aina, kun uusi yliopisto tai korkeakoulu oli aloittanut toimintansa. Vuonna 1969 käynnistyi YTHS:n mielenterveyslinja. Ylioppilaiden terveystalo valmistui vuonna 1971 osoitteeseen Töölönkatu 37 A. Rakennukseen sijoitettiin säätiön keskustoimisto ja Helsingin terveydenhoitosäätiö.
Vuonna 1966 Kansaneläkelaitos alkoi rahoittaa YTHS:n toimintaa sairausvakuutusvaroista. Vuodesta 1988 alkaen korkeakoulukaupungit ovat osallistuneet YTHS:n toiminnan rahoittamiseen ja terveydenhoitoasemien johtokuntiin.
Historia > Ammattikorkeakouluopiskelijat YTHS:n palveluiden piiriin

sosiaali- ja terveysministeriön vuonna 2009 asettama työryhmä ehdotti ammattikorkeakoulujen opiskelijoiden siirtämistä YTHS:n piiriin. Joulukuussa 2016 hallitus teki päätöksen, että kaikki korkeakouluopiskelijat pääsevät samojen sosiaali- ja terveyspalvelujen piiriin. Aiemmin YTHS:n palveluita olivat voineet käyttää vain yliopisto-opiskelijat, ja ammattikorkeakouluopiskelijat olivat kuntien järjestämän opiskeluterveydenhuollon piirissä. Sekä muutosta pitkään vaatinut Suomen opiskelijakuntien liitto (SAMOK) että Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) olivat tyytyväisiä päätökseen.
Maaliskuussa 2019 eduskunta hyväksyi esityksen korkeakouluopiskelijoiden opiskeluterveydenhuoltoa koskevaksi laiksi. Uusi järjestelmä kaksinkertaisti säätiön asiakasmäärän. Tammikuusta 2021 lähtien kaikki ylempää ja alempaa korkeakoulututkintoa suorittavat opiskelijat, yhteensä 270 000 ihmistä, ovat säätiön palveluiden piirissä. Uudistuksen tavoitteena oli yhdenvertaisten terveyspalvelujen takaaminen kaikille korkeakouluopiskelijoille opiskelupaikasta riippumatta.
Hallinto

YTHS:n toimielimiä ovat valtuuskunta, hallitus ja palvelualueiden johtokunnat. Päätösvalta ja vastuu toiminnasta on hallituksella ja operatiivisesta johtamisesta vastaa toimitusjohtaja johtoryhmän avustuksella. Säätiöllä ei ole jäseniä, omistajia, osakkaita tai yhtiömiehiä. Säätiön toimitusjohtajana on toiminut 1. lokakuuta 2014 alkaen yhteiskuntatieteiden maisteri Katariina Poskiparta.
Hallinto > Valtuuskunta

Säätiön valtuuskuntaan kuuluu 24–30 jäsentä, jotka valitaan kahdeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) ja Suomen opiskelijakuntien liitto (SAMOK) nimeävät kumpikin yhdeksän edustajaa. Opetus- ja kulttuuriministeriö, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Suomen Kuntaliitto, Suomen yliopistojen rehtorineuvosto UNIFI, Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ja YTHS:n henkilöstö nimeävät kukin yhden edustajan. Valtuuskunnan puheenjohtaja kaudella 2021–2022 on kansanedustaja Hilkka Kemppi.
Hallinto > Hallitus

YTHS:n hallitukseen kuuluu 6–12 jäsentä, jotka valitaan kahdeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Hallituspaikat on jyvitetty siten, että Suomen ylioppilaskuntien liitto ja Suomen opiskelijakuntien liitto valitsevat kumpikin hallitukseen kaksi jäsentä ja YTHS:n henkilöstö yhden jäsenen. Näiden lisäksi valtuuskunta voi nimittää enintään viisi jäsentä. Säätiön hallitus valitsee toimitusjohtajan ja johtavat toimihenkilöt. Hallituksen puheenjohtaja kaudella 2021–2022 on Tuomo Yli-Huttula.
Hallinto > Palvelualueet

Vuoden 2021 alussa YTHS jakoi palvelunsa viiteen palvelualueeseen, jotka pohjautuvat sairaanhoidon erityisvastuualueisiin. Kullakin palvelualueella toimii hallituksen nimeämä johtokunta, johon kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja sekä 6–8 muuta jäsentä. Johtokunta muun muassa päättää alueeseen kuuluvien palvelupisteiden määrän sekä tekee yhteistyötä alueen toimipiiriin kuuluvien korkeakoulujen, ylioppilaskuntien, opiskelijakuntien, alueen julkisen terveydenhuollon ja muiden opiskelijan terveydenhuoltoon liittyvien tahojen kanssa.
Henkilöstö

Vuonna 2022 säätiön palveluksessa oli 984 työntekijää ja henkilötyövuosia tehtiin 787. Heistä lääkäreitä oli 109, terveyden- ja sairaanhoitajia 200, hammaslääkäreitä, hammashoitajia ja suuhygienistejä 294, psykologeja ja psykiatrisia sairaanhoitajia 178, fysioterapeutteja 39, avustavaa henkilöstöä 66 ja hallinnossa työskenteleviä 98.
Henkilöstön keski-ikä oli 43 vuotta. Naisten osuus henkilöstöstä oli 90 prosenttia.
Rahoitus

Valtion osuus korkeakouluopiskelijoiden terveydenhuollon rahoituksesta on 77 prosenttia. Loppuosa rahoituksesta, 23 prosenttia, tulee opiskelijoiden maksamista terveydenhoitomaksuista. Vuonna 2024 terveydenhoitomaksun suuruus on 73,60 euroa. Kaikki YTHS:n palvelujen piiriin kuuluvat opiskelijat maksavat terveydenhoitomaksun Kelalle riippumatta siitä, käyttääkö opiskelija YTHS:n palveluja vai ei. Kela ei lähetä terveydenhoitomaksusta laskua, vaan maksu on tehtävä oma-aloitteisesti. Mikäli opiskelija ei maksa maksua eräpäivään mennessä, Kela lähettää ensin maksumuistutuksen. Jos maksua ei makseta muistutuksen jälkeenkään, Kela voi kuitata maksun viivästyskuluineen opintorahasta ilman opiskelijan suostumusta. Jos terveydenhoitomaksua ei pystytä kuittaamaan opintorahasta, maksu siirtyy ulosottoperintään. Opiskelijaa veloitetaan terveydenhoitomaksun lisäksi vain perumatta jääneistä ajoista, eli erillisiä käyntimaksuja ei enää ole.
Vuoden 2020 loppuun asti YTHS:n rahoitus perustui ylioppilaskunnan jäsenmaksun yhteydessä kerättyyn terveydenhoitomaksuun, Kelan sairausvakuutuslain mukaiseen korvaukseen ja yliopistokaupunkien toiminta-avustukseen. Lisäksi käyntimaksuja perittiin hammaslääkärin ja erikoishammaslääkärin käynneistä, peruuttamatta jätetyistä varauksista sekä erikoislääkärikäynneistä lukuun ottamatta psykiatrikäyntejä. Vuonna 2018 käyntimaksut olivat suuruudeltaan 18–32 euroa.
Vuonna 2022 säätiön kulut olivat 84,9 miljoonaa euroa. Suurin kuluerät oli henkilöstökulut, jonka jälkeen suurimpia olivat tietojenkäsittely sekä vuokrat ja toimitilat. Toiminnan opiskelijakohtainen kustannus oli 300 euroa.
Aiheesta muualla

YTHS:n verkkosivut
Laki korkeakouluopiskelijoiden opiskeluterveydenhuollosta (695/2019)
Ylioppilaiden terveystalo Taka-Töölössä ennen laajennusta tammikuussa 2009.
YTHS:n toimipiste Oulun Linnanmaalla.
YTHS:n toimipiste Tampereen Kalevantiellä vuonna 2019.
RN Procione

| RN Procione |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Bacini e Scali Napoletani, Napoli
Kölinlasku:  15. helmikuuta 1936
Laskettu vesille:  31. tammikuuta 1937
Palveluskäyttöön:  30. maaliskuuta 1938
Poistui palveluskäytöstä:  miehistönsä upottama 11. syyskuuta 1943
Tekniset tiedot
Uppouma:  884 t (standardi) 1 600 t (kuormattu)
Pituus:  89,3 m
Leveys:  9,69 m
Syväys:  3,74 m
Koneteho:  16 000 shp
Nopeus:  28 solmua
Miehistöä:  168
Aseistus
Aseistus:  2 x OTO 100 mm/47 -tykkiä 8 x 13,2 mm ilmatorjuntakonekivääriä 4 x 450 mm torpedoputkea 6 x syvyyspomminheitintä
RN Procione (ital. Regia Nave Procione) oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1938 valmistunut Orsa-luokan torpedovene.
Valmistus

Alus tilattiin Napolista Bacini e Scali Napoletanilta, missä köli laskettiin 15. helmikuuta 1936. Alus laskettiin vesille 31. tammikuuta 1937 ja liitettiin laivastoon 30. maaliskuuta 1938.
Palvelus

Aluksen miehistö upotti aluksensa 11. syyskuuta 1943.
PlayStation Move Heroes

| PlayStation Move Heroes |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Nihilistic Software
Julkaisija:  Sony Computer Entertainment America
Käsikirjoittaja:  Micah Wright
Säveltäjä:  David Bergeaud
Julkaistu:  NA 22. maaliskuuta 2011JP 24. maaliskuuta 2011EU 25. maaliskuuta 2011AUS 14. huhtikuuta 2011
Lajityyppi:  toimintaseikkailu
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 12
Alusta:  PlayStation 3
Jakelumuoto:  Blu-ray-levy
Oheislaite:  PlayStation Move
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
PlayStation Move Heroes on Nihilistic Softwaren kehittämä ja Sony Computer Entertainment American julkaisema toimintaseikkailupeli. Peli julkaistiin maaliskuussa 2011 PlayStation 3:lle. Move Heroes on cross-over-peli, jossa esiintyvät Ratchet & Clank, Jak and Daxter ja Sly Cooper -pelien sankarit ja apurit. Pelissä käytetään PlayStation Move -ohjaimia pelaamiseen. Peli on dubattu suomeksi. Pelin pelattavia hahmoja ovat Ratchet, Clank, Jak, Daxter, Sly ja Bentley.
Juoni

Ratchet ja Clank ovat Metropoliksessa tuhoamassa kaupungissa riehuvaa robottia, kunnes aika pysähtyy ja sankarit imeytyvät madonreikään. Samaan aikaan Jak ja Daxter ovat Haven Cityssä törmäämässä hallinnasta poistetun ilma-auton kyydissä kuolemaansa. Myös siellä aika pysähtyy ja sankarit päätyvät madonreikään, kuten myös Sly ja Bentley Pariisissa yrittäessään vapauttaa Murraytä telkien takaa. Sankarit ja apurit huomaavat joutuneensa toiseen maailmaan, jossa kaksi olentoa, Gleeber ja Lunk, ovat järjestäneet ensimmäiset maailmojenväliset sankariturnajaiset. Kolmen sankariduon täytyy kilpailla toisiaan vastaan erilaisissa haasteissa päästessään takaisin omiin maailmoihinsa.
Äänirooleissa > Englanninkieliset (alkuperäiset)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  James Arnold Taylor  | … |  Ratchet   |
|  David Kaye  | … |  Clank   |
|  Mike Erwin  | … |  Jak   |
|  Max Casella  | … |  Daxter   |
|  Kevin Miller  | … |  Sly   |
|  Matt Olsen  | … |  Bentley   |
|  Roger Craig Smith  | … |  Gleeber   |
|  Richard Horvitz  | … |  Lunk   |
|  Chris Murphy  | … |  Murray   |
Äänirooleissa > Suomenkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Markus Blom  | … |  Ratchet   |
|  Joonathan Kettunen  | … |  Jak   |
|  Jari Salo  | … |  Sly, Gleeber   |
|  Arto Nieminen  | … |  Clank   |
|  Bruno Lähteenmäki  | … |  Daxter, Murray   |
|  Joonas Suominen  | … |  Bentley   |
|  Antti Jaakola  | … |  Lunk   |
Aiheesta muualla

PlayStation Move Heroes MobyGamesissa (englanniksi)
Polyteknikkojen Kuoro

Polyteknikkojen Kuoro ja taiteellinen johtaja Saara Aittakumpu vuonna 2017.
Polyteknikkojen Kuoro (PK, ruots. Polyteknikernas Kör, engl. Polytech Choir) on vuonna 1900 perustettu akateeminen mieskuoro, joka esiintyy säännöllisesti Suomessa ja ulkomailla. Kuoron taiteellisena johtajana on toiminut vuodesta 2024 lähtien musiikin maisteri Tatu Erkkilä.
Polyteknikkojen Kuoro on Suomen vanhin teekkarien kulttuuriyhdistys. Kuoron laulajat ovat pääosin Aalto-yliopiston tekniikan opiskelijoita tai valmistuneita diplomi-insinöörejä.
Teekkari- ja mieskuorolaulun perinteiden lisäksi PK on edistänyt uutta musiikkia kantaesittämällä, levyttämällä ja kustantamalla modernien suomalaisten säveltäjien kappaleita. Kuoro on esiintynyt johtavien sinfoniaorkestereiden kanssa Suomessa sekä ulkomailla. Ohjelmistona orkesterien kanssa on usein ollut Sibeliuksen Kullervo.
Kuoron historia > Perustaminen ja varhaisvuodet

Laulaminen on ollut kiinteä osa tekniikan ja arkkitehtuurin opiskelijoiden eli polyteekkarien opiskelijakulttuuria. Helsingin teknillinen reaalikoulu tarjosi vuodesta 1857 lähtien laulunopetusta opiskelijoilleen, kuten myös sen seuraaja Polyteknillinen opisto aina syksyyn 1896 saakka. Illanvietoissa ovat esiintyneet ainakin monet kvartetit, mutta 1880-luvulta on viitteitä polyteekkareiden piirissä jossain laajuudessa toimineesta lauluyhdistyksestä (sångförening), jonka toiminta lakkasi 1890-luvun alkuun mennessä. Laulutaitoisimmat polyteknikot hakeutuivat 1800-luvulla Akademiska Sångföreningenin, Ylioppilaskunnan Laulajien ja Muntra Musikanterien riveihin.
Polyteknikkojen Kuoron syntyhistoria ajoitettiin maisteri Kimmo Korhosen satavuotishistoriateoksen taustatutkimuksiin saakka Polyteknikkojen Yhdistyksen uuden ylioppilaskuntatalo Polin vihkiäisten jälkihuumaan vuonna 1904, mutta Polyteknillisen yhdistyksen pöytäkirjojen lähempi tarkastelu varhaisti perustamisajankohtaa neljällä vuodella. Talohankkeen myötä Polyteknikkojen Yhdistyksen piirissä heräsi ajatus kuoron perustamisesta. Perustamista selvittäneen komitean selonteon käsittely yhdistyksen kokouksessa 13.10.1900 määritellään nykyisin Polyteknikkojen Kuoron syntyhetkeksi.
Kuoron alkuvuosien toiminnasta on jäljellä hyvin vähän kirjallisia lähteitä, mutta kuoron ensimmäisenä johtajana lienee toiminut Heikki Klemetti. Kolmannes kuoron ensimmäisestä satavuotiskaudesta oli vaihtuvien johtajien aikaa, ja alkuvuosikymmeninä kuoron toiminta on saattanut olla ajoittain keskeytyksissä. Merkittävänä pidetään esiintymistä ensimmäisenä kuorona yleisradiolähetyksessä vuonna 1926 R.R. Ryynäsen johdolla.