stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aksel V. Johannesen

| Aksel V>  Johannesen |
| --- | --- |

Färsaarten pääministeri
 15. syyskuuta 2015 – 16. syyskuuta 2019 22. joulukuuta 2022–  
Edeltäjä:  Kaj Leo Johannesen Bárður á Steig Nielsen
Seuraaja:  Bárður á Steig Nielsen
Kansanedustaja
 2011–  
Ryhmä/puolue:  Färsaarten sosiaalidemokraattinen puolue
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. marraskuuta 1972 (ikä 51) Klaksvík
Kansalaisuus:   Färsaaret ( Tanska)
Puoliso:  Katrin Apol
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  Färsaarten sosiaalidemokraattinen puolue
Aksel Vilhelmson Johannesen (s. 8. marraskuuta 1972) on färsaarelainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka on toiminut Färsaarten pääministerinä joulukuusta 2022 lähtien. Aiemmin hän toimi pääministerinä vuosina 2015–2019.
Johannesen on koulutukseltaan lakimies ja on työskennellyt asianajajana. Vuosina 2009–2011 hän toimi Färsaarten terveysministerinä ja helmikuusta marraskuuhun 2011 valtiovarainministerinä. Vuodesta 2011 lähtien hän on toiminut Färsaarten sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajana. Hänet valittiin Färsaarten parlamenttiin vuoden 2011 vaaleissa. Vuosina 2015–2019 hän toimi Färsaarten pääministerinä.
22. joulukuuta 2022 Färsaarten parlamentti valitsi Johannesenin uudelleen pääministeriksi.
Aina Brummer

Aina Wilhelmina Brummer (22. lokakuuta 1859 Uurainen – 1. joulukuuta 1884) oli suomalainen kirjallisuuden suomentaja. Hän käytti nimimerkkiä A–o.
Brummer vietti lapsuus- ja nuoruusvuotensa Joutsassa jossa hänen isänsä oli kirkkoherrana. Hän kävi Helsingin Suomalaisen tyttökoulun ja Helsingin Jatko-opiston ja toimi sitten opettajana Suomalaisessa tyttökoulussa. Brummer suomensi novelleja ja yhden lastenkirjan. Hän toimi myös 1884 lastenlehti Tilhen päätoimittajana.
Brummer kuoli joulukuun alussa 1884 sairastamaansa lavantautiin.
Suomennoksia

Alexander Friedrich Franz Hoffman : Pimeydestä valoon : kertomus.     Weilin & Göös, Helsinki 1882
Charles ja Mary Lamb : Shakespearen satuja.      Edlund, Helsinki 1884
Just Wright Flood : Mereltä ja rannikolta : kokoelma kertomuksia  ; norjankielestä suom. A–o.      WSOY 1884
Akseli

Akseli voi tarkoittaa seuraavia:
akseli, tanko, joka kannattelee pyörivää tai heilahtelevaa osaa.
nokka-akseli, osa, joka liikuttaa moottorin venttiilejä.
akseli, on muun muassa fysiikassa ja matematiikassa kuviteltu suora, jonka ympäri kappale pyörähtää tai jonka suhteen kappaleen osat sijaitsevat symmetrisesti tai muutoin tietyllä tavalla; esimerkiksi
Maan akseli
koordinaattiakselit: x-akseli, y-akseli.
Akseli, miehen etunimi.
akseli, valtioliitto tai valtioiden läheinen poliittinen yhteys, erityisesti:
Berliinin-Rooman akseli, Saksan ja Italian välinen sopimus vuodelta 1936
akseli eli akselivallat, Saksa ja sen liittolaiset toisessa maailmansodassa
Pahan akseli, varsinkin George W. Bushin käyttämä nimitys, jolla viitataan eräisiin ”roistovaltioihin”
Akseli Ensemble, Kalle Chydeniuksen perustama vuosina 2004-2008 toiminut teatteriryhmä
Teatteri Akseli, Turussa vuonna 2014 perustettu harrastajateatteri
Akseli, Kauppakeskus Mikkelissä
axel, yksi taitoluistelun perushypyistä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Akseli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Agnostinen ateismi

Ateistien ja agnostikkojen osuus eri maissa. Ruotsi erottuu muista teollisuusmaista vähiten uskonnollisena ja Yhdysvallat uskonnollisempana.
Agnostinen ateismi on käsitys, johon sisältyy sekä agnostisismi että tietynlainen ateismi.
Agnostisismi ei ole ateismia tai teismiä poissulkeva vaihtoehtoinen käsitys, vaan se voi yhdistyä ateismiin tai teismiin. Agnostisismin mukaan ei voida tietää, onko jumalaa tai jumalia olemassa. Agnostisismi on siis tietoteoreettinen kanta, joka ei liity todellisuuskäsitykseen vaan tietoon siitä, onko jumalia olemassa vai ei. Agnostiset ateistit katsovat, että jos yksilö on uskomatta jumaliin (ateismi laajassa merkityksessä) eikä esitä väitteitä, joiden mukaan jumalan olemassaolosta tai olemassaolemattomuudesta olisi tietoa, tällaista näkemystä voidaan kutsua agnostiseksi ateismiksi.
Bertrand Russell

Muun muassa Nobel-palkittu filosofi Bertrand Russellia on kutsuttu agnostiseksi ateistiksi. Hän ei uskonut jumalaan, mutta sanoi, ettei filosofina voinut pitää itseään varsinaisena ateistina, koska hänen mielestään jumalan olemattomuutta ei voida lopullisesti todistaa. Niinpä Russell sanoikin, että hänen on – filosofisessa mielessä – pidettävä itseään agnostikkona. Russell luetaan kuitenkin usein myös ateistiksi, mikä voidaan tehdä ateismin laajassa merkityksessä. Russell pyrki silti itse tekemään selväksi, että jumalaan uskomaton agnostikko ei ole filosofisessa mielessä ateisti, sillä ateistit luulevat useimpien uskovaisten tapaan, että jumalan olemassaolosta tai olemattomuudesta olisi mahdollista saada jotain tietoa. Russell kuitenkin myöntää, että käytännössä ero uskonnottoman agnostikon ja ateistin välillä on pieni ja että filosofiaan perehtymättömälle tavalliselle ihmiselle hänen olisi parempi sanoa olevansa ateisti.
Abdulraheem Jumaa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Abdulraheem Jumaa Anber Al Junaibi
Syntymäaika: 23. toukokuuta 1979 (ikä 45)
Syntymäpaikka: Yhdistyneet arabiemiraatit
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 181 senttimetriä
Seura
Seura:  Al-Wahda
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1998– |  Al-Wahda |  |
Maajoukkue
| 1998– |  Yhdistyneet arabiemiraatit | 116 (13) |
Abdulraheem Jumaa (arab. عبد الرحيم جمعة‎, ‘Abd ar-Raḥīm Juma‘a; s. 23. toukokuuta 1979) on arabiemiirikuntalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hänen nykyinen seuransa on Arabiemiirikuntien korkeimmalla sarjatasolla Football Leaguessa pelaava Al-Wahda FC. Jumaa tunnetaan parhaiten syöttö- ja pallonkäsittelytaidoistaan, ja sen vuoksi häntä pidetäänkin yhtenä sekä seurajoukkueensa että Arabiemiirikuntien maajoukkueen tärkeimmistä pelaajista. Vuonna 2007 Jumaa auttoi maajoukkueen ensimmäiseen Gulf Cupin mestaruuteensa.
Jumaa on maajoukkuetasolla tehnyt 13 maalia 116 ottelussa. Näistä otteluista 27 on pelattu useissa maailmanmestaruuskilpailujen karsinnoissa.
Abrakadabra (albumi)

| Abrakadabra Mikko Kuustonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Finnvox, Helsinki
 Julkaistu: 1992
 Formaatti: CD, LP, MC
 Tuottaja(t): Esa Kaartamo
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 38.30
 Levy-yhtiö: Epic, Sony
Mikko Kuustosen muut julkaisut
| Musta jalokivi 1991 | Abrakadabra 1992 | Aurora 1994 |
Abrakadabra on Mikko Kuustosen vuonna 1992 julkaistu studioalbumi.
Kappaleet

Hopealankaa – 3.50
Joo mä tuun – 2.40
Abrakadabra – 3.47
Kun kissat jättää kaupungin – 3.43
Kosmos – 3.40
Mississippi – 3.29
Kun aika on – 4.14
Outoja aikoja – 5.20
Kapteeni – 3.45
Joojoomies – 3.19
Lasihelmistä äiti maa – 2.43
Kokoonpano

Mikko Kuustonen – laulu, huuliharppu
Olli Haavisto – kitara, pedal steel, akustinen kitara, dobro, kissalauta
Maarit Hurmerinta – taustalaulu
Esa Kaartamo – kitarat, Jupiter 8, taustalaulu, akustinen kitara
Pekka Lehti – basso, kontrabasso
Kim Lönnholm – taustalaulu
Juha Tikka – basso
Janne Haavisto – rummut, percussiot, congat
Anssi Nykänen – rummut
Arto Tamminen – sello
J-P Virtanen – haitari, Hammond C-3, flyygeli, Wurlitzer
Kokoonpano > Tuotanto

Esa Kaartamo – tuottaja
Dan Tigerstedt – äänittäjä, miksaaja
Jive Väänänen – valokuvat
Jouni Leskinen – layout
Mikko Kuustonen
| --- | --- |
Studioalbumit:   Jää kuuntelemaan  Musta jalokivi  Abrakadabra  Aurora  Valon valtakunta  Siksak  Seepran varjo  Atlantis  Musta  Hietaniemi  Profeetta  Agricolankatu 11  Omaelämäkerran laulut 
Yhteisalbumeita:   Kaartamo Kettunen Kuustonen  Laulava Sydän – Kaartamo Kettunen Kuustonen  Pont Neuf  Joutomailla  Kirjeitä  Profeetta  Kuu ja tähdet - Laulut, tarinat ja ystävät 
Kokoelmat:   Lauluja Linnunradan laidalta: Parhaat 1991–1998  30 unohtumatonta laulua  The Essential Mikko Kuustonen  38 unohtumatonta 
Video/DVD:  Yksi ilta
Singlet:   "Enkelit lentää sun uniin"  "Taivas varjele"  "Kaktusviinaa"  "Tunnen tämän ikävän"  "Abrakadabra"  "Hopealanka"  "Kuume"  "Aurora"  "Taikuri"  "Kultainen sydän ja palava mieli" (Mikko Kuustonen & Maarit)  "Kuka tietää"  "Tulilientä ja dieseliä"  "Onnentyttö"  "Saman taivaan alla"  "Neiti kaihomieli"  "Maailmanpyörä"  "Hyvällä tuulella"  "11. hetki"  "Pecos Bill"  "Kuningatar" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Elämän haamu" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Fiiliksellä beibi" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Jerusalemiin"  "Aurora II"  "Abessinian koirat"  "Ei kyyneltäkään"  "Voimaa hain"  "Putoan taivaisiin"  "Totuuden henki" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Heinillä härkien kaukalon" (Anna Eriksson, Mikko Kuustonen, Samuli Edelmann, * * Tiktak, Janne Raappana)  "Ilona" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Ainoain"  "Tulimaan tango"  "Pysy lujana nyt"  "Paratiisiin"  "Veli älä jätä" (Samuli Edelmann & Mikko Kuustonen)  "Työlaulu" (SF Blues feat Mikko Kuustonen)  "Vanha vaiva" (SF Blues feat Mikko Kuustonen)  "Elvis"  "Hietaniemi"  "Pohjanmaa"  "Kesäyön unelmat" (Ile Kallio & vierailevat solistit (Mikko Kuustonen, Anssi Kela, Jorma Kääriäinen))  "Kirje" (Ile Kallio & vierailevat solistit (Mikko Kuustonen, Anssi Kela, Jorma Kääriäinen))  "Tyyneyttä"  "Tyttäreni" (Jukka Perko & Mikko Kuustonen)  "Ilmansuunnat" (Jukka Perko & Mikko Kuustonen)  "Leivotaan, leivotaan" (Marja Tyrni feat Mikko Kuustonen & Nenäpäivä Ensemble)  "Unihiekkaa"  "Ainutlaatuinen"  "Jouluenkeli" (Club for Five, Mikko Kuustonen ja Tapiolan kuoro)  "Saat syttymään"  "Kohtalon oma"  "Viimeisen kerran"  "Woyzeck"  "Kaipuu"  "Sinä olet minä"  "Anna mennä Anna"  "Karhupuisto"  "Revitty taivas"  "Tuu pois piilosta"  "Huoneen täydeltä pyhää"  "Joulu on muualla"  "Pysyn tässä" 
Muuta:  Diskografia
Ain Mallaha

Ain Mallahasta löydettyjä luurankoja.
Ain Mallaha on kartassa nimellä Eynan.
Ain Mallaha (myös nimellä Eynan) oli noin 10 000 – 8 000 eaa. rakennettu ja asuttu kylä. Paikka sijaitsi nykyisessä Pohjois-Israelissa Huleh-järven rannalla. Se liittyi metsästyksellä, kalastuksella ja villiviljan keruulla eläneeseen Natufin kulttuuriin. Tässä paikassa asuttiin kolmessa vaiheessa vuosivälillä 12 000 – 9 600 eaa. Kahteen ensimmäiseen vaiheeseen liittyi massiivisia kivirakennelmia, ja kolmanteen hieman pienempiä.
Aiheesta muualla

Ain Mallaha (Arkistoitu – Internet Archive) mnsu.edu (englanniksi)
ARA Cervantes (1925)

| ARA Cervantes |
| --- | --- |
 ARA Cervantes

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de la Carraca, Cádiz
Laskettu vesille:  26. kesäkuuta 1925
Palveluskäyttöön:  3. syyskuuta 1927
Poistui palveluskäytöstä:  poistettu alusluettelosta 25. kesäkuuta 1961
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 546 t (standardi) 2 120 t (kuormattuna)
Pituus:  97 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,6 m
Syväys:  3,2 m
Koneteho:  42 000 shp
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  175
Aseistus
Aseistus:  5 × 4,7" tykkiä 1 × 3" ilmatorjuntatykki 4 × konekivääriä 6 × 21" torpedoputkea
ARA Cervantes (runkonumero E1) oli Argentiinan laivaston Cervantes-luokan hävittäjä. Sen valmistus aloitettiin Espanjan laivaston Churruca-luokan nimikkoaluksena. Argentiinan hallitus lunasti aluksen 10. kesäkuuta 1926.
Valmistus

Espanjan laivasto tilasi aluksen nimellä Churruca Cádizista La Carracalta. Alus laskettiin vesille 26. kesäkuuta 1925, mutta Argentiinan hallitus lunasti sen 10. kesäkuuta 1926. Alus valmistui 3. syyskuuta 1927. Se saavutti koeajoissa ilman aseistusta 38,76 solmun nopeuden.
Palvelus

Alus osallistui toiseen maailmansotaan, jonka loputtua aluksen keskilaivassa ollut tykki korvattiin kahdella kaksiputkisella 40 millimetrtin ilmatorjuntatykillä. Myöhemmin vielä kolmituumainen vaihdettiin kaksiputkiseen 40 millimetrin ilmatorjuntatykkiin. Alus luokiteltiin 1950-luvulla torpedoveneeksi. Se poistettiin alusluetteloista 24. kesäkuuta 1961.
ARA Corrientes (1937)

| Corrientes |
| --- | --- |
 ARA Corrientes

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Vickers Armstrong, Barrow-in-Furness
Kölinlasku:  1936
Laskettu vesille:  21. syyskuuta 1937
Palveluskäyttöön:  1. heinäkuuta 1938
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut kolarissa ARA Almirante Brownin kanssa  3. lokakuuta 1941
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 375 t (kuiva) 2 042 t (kuormattuna)
Pituus:  98,45 m
Leveys:  10,38 m
Syväys:  3,2 m
Koneteho:  34 000 hv (25 MW)
Nopeus:  35 solmua (65 km/h)
Miehistöä:  130
Aseistus
Aseistus:  4 × 4,7″ tykkiä 8 × .50″ konekivääriä 8 × 21″ torpedoputkea
ARA Corrientes (runkonumero E-8) oli Argentiinan laivaston Buenos Aires -luokan hävittäjä, joka tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista.
Valmistus

Sen köli laskettiin 1936 ja alus laskettiin vesille 21. syyskuuta 1937. Alus valmistui 1. heinäkuuta 1938.
Palvelus

Alus palveli toisessa maailmansodassa, kunnes se upposi kolaroituaan risteilijä ARA Almirante Brownin kanssa 3. lokakuuta 1941.
Aino Stolt-Järvinen

| Aino Stolt-Järvinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. elokuuta 1892 Helsinki
Kuollut: 30. maaliskuuta 1968 Helsinki (75 vuotta)
Arvonimi: kauppaneuvos (1963)
Muut tiedot
Tunnustukset:  Vuoden nainen (1964)
Tutkinnot:  kävi kansanopistoa
Aino Vilhelmiina Stolt-Järvinen (o.s. Aina Vilhelmina Stolt, vsta 1920 Aino Stolt-Järvinen; s. 18. elokuuta 1892 Helsinki – 30. maaliskuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen, yli 50 vuotta  kenkäkauppa-alalla toiminut nainen, joka työskenteli menestyksellisesti Tampereen Jalkinekauppa Oy:n toimitusjohtajana.
Hänelle myönnettiin kauppaneuvoksen arvonimi tammikuussa 1963. Hänet valittiin myös Vuoden naiseksi (1964).
Lapsena villiksi luonnehdittu Aina syntyi Helsingissä 1892 kuusilapsisen perheen nuorimpana lapsena. Ainan ollessa 13-vuotias hänen vanhempansa lähettivät tytön Pietarissa suomalaisia tuotteita siirtomaatavaraliikkeeseen myyneen kauppias-enon luo oppimaan myyjättäreksi. Hän aloitti vuonna 1905 juoksutyttönä. Aina oppi venäjän kielen sujuvasti ja kaupanteon taidon. Hän palasi Helsinkiin neljän vuoden kuluttua (1909), kun Pietarin ilmasto ja astma vaivasivat häntä.
(Artikkeli on keskeneräinen)
Aiheesta muualla

Historiikki (Arkistoitu – Internet Archive) (helsinginyrittajanaiset.fi)
Merkinnän syy: Kesken
Alain Ambrosino

| Alain Ambrosino> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. kesäkuuta 1951 (ikä 73)
Kansalaisuus:   Ranska /  Norsunluurannikko
WRC-ura
Aktiivivuodet:  1974–1990
Kilpailuja:  18
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  1
Erikoiskoevoittoja:  2
MM-pisteitä:  103
Ensimmäinen kilpailu:  Press-on-Regardless Rally 1974
Ensimmäinen voitto:  Norsunluurannikon ralli 1988
Viimeinen voitto:  Norsunluurannikon ralli 1988
Viimeinen kilpailu:  Norsunluurannikon ralli 1990
Alain Ambrosino (s. 15. kesäkuuta 1951 Casablanca, Marokko) on ranskalainen entinen ralliautoilija, joka ajoi pääasiallisesti kilpaa Afrikan ralleissa yksityistiimien nimiin. Hänen ainoa rallin MM-sarjan voittonsa tuli vuoden 1988 Norsunluurannikon rallista. Kilpailussa ei ollut lainkaan mukana tehdastiimien autoja ja ylipäätään kilpailun selvitti maaliin vain 10 autokuntaa 38 startanneesta.
Ambrosino voitti Afrikan rallisarjan mestaruuden vuosina 1983, 1986 ja 1987.
Ainoan Afrikan ulkopuolisen MM-rallinsa Ambrosino ajoi Yhdysvaltain Press on Regadless rallissa 1974. Viimeinen MM-ralli oli Norsunluurannikon ralli vuonna 1990, jossa hän sijoittui pienellä Nissan March Turbolla neljänneksi. Vuosina 1996–1999 kun Norsunluurannikon ralli oli Afrikan mestaruussarjan osakilpailu, Ambrosino voitti kisan kahdesti ja sijoittui joka vuosi kolmen parhaan joukkoon.
WRC voitot

|   #   | Kausi | Osakilpailu | Kartanlukija | Auto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1988 |  Norsunluurannikon ralli | Daniel Le Saux | Nissan 200SX |
Aatu Remunen

Aatu Remunen (engl. Amos Slade) on kuvitteellinen hahmo vuoden 1981 Disney-elokuvassa Topi ja Tessu. Hänen alkuperäisääninäyttelijänään toimi Jack Albertson ja suomenkielisessä versiossa Matti Ranin.
Rooli

Aatu on vanha ja äkäinen metsästäjä, jolla on Pösö-niminen ajokoira. Aatu asuu vanhan leskirouva Hilma-tädin naapurissa. Elokuvan alussa Aatu tuo Pösölle kasvatiksi nuoren koiranpennun Tessun, aikeenaan kouluttaa tästä ajokoira, kuten Pösöstäkin. Eräänä päivänä Aatu huomaa nuoren ketunpojan, Topin, yhdessä Tessun kanssa. Aatu luulee Topin jahtaavan hänen kanojaan ja yrittää tappaa tämän, lähtien jahtaamaan tätä autolla. Hilma kuitenkin estää Aatua tappamasta Topia ja sieppaa tämän aseen. Aatu vannoo saavansa ketun aikanaan hengiltä.
Aatu vie Pösön ja Tessun talven ajaksi metsästysretkelle, jonka aikana Tessu kasvaa oikeaksi ajokoiraksi. Topi yrittää tulla tapaamaan Tessua, mutta Aatu lähettää Pösön hänen peräänsä, ja Pösö loukkaantuu törmätessään junaan. Aatu ryntää Hilman kotiin aikeenaan tappaa Topi, mutta Hilma ei päästä Aatua sisälle. Myöhemmin Aatu huomaa Hilman jättäneen Topin metsään ja suunnittelee nappaavansa tämän karhunrautojen avulla. Topi onnistuu kuitenkin Tessun avulla välttämään ansat, ja Aatu yrittää savustaa Topin ja tämän naaraskumppanin Kikin ulos pesästään, mutta he onnistuivat pakenemaan. Aatu ja Tessu törmäävät suureen mustakarhuun, jota Aatu ampuu olkapäähän ja suututtaa tätä entisestään. Paetessaan Aatun jalka jää kiinni karhunrautaan, ja karhu yrittää tappaa hänet, mutta Topi ja Tessu taistelevat karhua vastaan ja lopulta Topi pudottaa pedon alas vesiputouksesta. Aatu meinaa ampua voimatonta Topia, mutta Tessu astuu ystävänsä eteen ja Aatu tajuaa, ettei Tessu aio antaa periksi, ja että Topi pelasti hänen henkensä.
Aatu Remunen esiintyy myös elokuvan jatko-osassa Topi ja Tessu 2, jossa hän on paljon koomisempi kuin edellisessä elokuvassa.
Aatu Remuseen perustuva hahmo esiintyi Olipa kerran -sarjaan perustuvassa romaanitarinassa Red’s Untold Tale, jossa hänet kuvattiin susimetsästäjäksi. Tarinassa Aatu sai surmansa susien hyökättyä hänen kimppuunsa.
Aatu Nykänen

Aatu Nykänen (1898 – 3. tammikuuta 1974) oli suomalainen matematiikan yliopettaja ja matematiikan opetuksen tutkija.
Aatu Nykänen pääsi ylioppilaaksi 1917 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1922. Nykänen väitteli tohtoriksi 1945, väitöskirja Alkeisgeometrian opetuksesta Suomessa erityisesti oppikirjojen kehitystä silmällä pitäen oli ensimmäinen matematiikan opetusta käsitellyt väitöskirja Suomessa.
Nykänen toimi matematiikan opettajana Rovaniemellä ja Raumalla 1924–1936. Hän oli matematiikan opettajana Jyväskylän yhteislyseossa 1936–1955 ja matematiikan yliopettajana Jyväskylän normaalilyseossa 1955–1965. Nykänen julkaisi matematiikan ja erityisesti geometrian opetusta ja oppikirjoja käsitelleitä artikkeleita. Hän laati yhdessä professori Ensio Kivikosken kanssa geometrian oppikirjat keskikouluun ja lukioon. Kirjoissa korvattiin perinteinen Eukleideen geometrinen järjestelmä kuvauksiin perustuvalla geometrialla ja painotettiin oppilaiden omatoimisuutta. Oppikirjojen käyttö jäi kuitenkin vähäiseksi.
Aatu Nykänen oli mukana myös raittiusliikkeessä ja seurakuntatyössä.
Julkaisuja

Laskuoppi: kansakouluun pohjautuvia keskikouluja varten; tekijät Aatu Nykänen, Alli Salmi. Gummerus 1938, 2. painos 1942
Alkeisgeometrian opetuksesta Suomessa erityisesti oppikirjojen kehitystä silmällä pitäen, Helsingin yliopiston väitöskirja. Kasvatustieteellinen kirjasto n:o 3. Suomen kasvatusopillinen yhdistys, Helsinki 1945
Laskuoppi 3- ja 4-luokkaisia keskikouluja varten; tekijät Aatu Nykänen, Alli Salmi. Gummerus 1947
Keskikoulun geometria; tekijät Ensio Kivikoski, Aatu Nykänen. Gummerus 1948
Verranto-oppi: oppikouluja varten. Jyväskylä 1949
Lukioluokkien geometria; tekijät Ensio Kivikoski, Aatu Nykänen. Gummerus 1951
Terveen elämän tie. Suomen opiskelevan nuorison raittiusliitto, Helsinki 1956, 2. tark. painos 1958, 3. tark. painos 1958, 4. tark. painos 1960, 7. tark. painos 1966
Omatoimisuuteen perustuvasta kasvatuksesta 1. Jyväskylä 1961
Auttaako koulu kasvamaan huomispäivää varten. Tekijä, Jyväskylä 1964
Voit elää 120-vuotiaaksi. Suomen opiskelevan nuorison raittiusliitto, Helsinki 1965, 2. painos 1966
Kolme luokanvalvojatuntia terveistä elämäntavoista; kirj. Aatu Nykänen, Anja Aalto. Suomen opiskelevan nuorison raittiusliitto, Helsinki 1965
Lasketko oikein keskikoululainen. Tekijä, Jyväskylä 1966
Omatoimisuuteen perustuvasta kasvatuksesta 2. Aatu Nykänen, Jyväskylä 1968
Epilogi: Opetustavasta 1800-luvun alkupuolella; katkelma Aatu Nykäsen väitöskirjasta vuodelta 1945, teoksessa Eukleides Aleksandrialainen : Alkeet: kuusi ensimmäistä kirjaa, eli, Tasogeometria ; suom. Pekka Aschan ; nykysuomentanut ja kommentoinut Lauri Kahanpää. Lauri Kahanpää, Jyväskylä 2011
Afro-Euraasia

Afro-Euraasia, mukaan lukien siihen kuuluvat saaret.
Afro-Euraasia on termi, joka tarkoittaa Afrikan ja Euraasian yhdessä muodostamaa maapallon suurinta yhtenäistä maa-aluetta. Alueen pinta-ala on 84 980 532 neliökilometriä ja sen väkiluku on noin 5,7 miljardia ihmistä, mikä on 85 prosenttia maailman väkiluvusta. Afro-Euraasia tunnetaan myös ”Vanhana maailmana” erotuksena ”Uudesta maailmasta”, Amerikasta.
Afro-Euraasiaan on myös viitattu ”Maailmansaarena” esimerkiksi Halford Mackinderin kirjassa Geographical Pivot of History. Tähän termiin eivät sisälly alueeseen kuuluvat saaret.
Geologia

Geologisesti Afro-Euraasiasta on oletettu tulevan supermanner, kun Afrikka tulevaisuudessa yhdistyy Eurooppaan. Tämän on arvioitu tapahtuvan 600 000 vuoden kuluttua, jolloin Espanjan eteläkärki saavuttaa Afrikan. Kun tämä tapahtuu, Välimeri erottuu Atlantin valtamerestä. Afrikan ja Euroopan arvioidaan yhdistyvän täydellisesti 50 miljoonan vuoden kuluttua, jolloin Välimeri katoaa kokonaan ja syntyy uusia vuoristoja (joista voi tulla Alppien jatkoa).
Jako

Yleisesti Afro-Euraasian katsotaan jakautuvan Afrikkaan ja Euraasiaan Suezin kanavan kohdalta. Euraasia voidaan jakaa edelleen Eurooppaan ja Aasiaan. Eräiden historiallisten jakojen mukaan alue voidaan jakaa myös Euraasiaan, Pohjois-Afrikkaan ja Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan.
Jako > Maantieteelliset alueet

| --- | --- |
 Euraasia Aasia Pohjois-Aasia  Keski-Aasia  Itä-Aasia  Etelä-Aasia  Kaakkois-Aasia  Lounais-Aasia  Eurooppa Pohjois-Eurooppa  Länsi-Eurooppa  Keski-Eurooppa  Itä-Eurooppa  Etelä-Eurooppa:  Afrikka Keski-Afrikka  Itä-Afrikka  Afrikan sarvi  Pohjois-Afrikka  Etelä-Afrikka  Länsi-Afrikka
ARA Almirante Brown (C-1)

| ARA Almirante Brown |
| --- | --- |
 ARA Almirante Brown

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Odero-Terni-Orlando (OTO)
Kölinlasku:  12. lokakuuta 1927
Laskettu vesille:  22. syyskuuta 1929
Palveluskäyttöön:  18. heinäkuuta 1931
Poistui palveluskäytöstä:  27. kesäkuuta 1961
Loppuvaihe:  romutettu 1962
Tekniset tiedot
Uppouma:  6 800 t (standardi) 9 000 t (kuormattuna)
Pituus:  170,8 m
Leveys:  17,8 m
Syväys:  4,7 m
Koneteho:  85 000 hv
Nopeus:  32 solmua
Miehistöä:  600
Aseistus
Aseistus:  6 x 7,5" tykkiä 12 x 4" (102 mm) ilmatorjuntatykkiä 6 x 40 mm ilmatorjuntatykkiä 6 x 21" torpedoputkea
ARA Almirante Brown (runkonumero C-1) oli Argentiinan laivaston Almirante Brown -luokan raskas risteilijä toisessa maailmansodassa ja kylmässä sodassa, kunnes se poistettiin palveluksesta 27. kesäkuuta 1961. Alus romutettiin 1962 Italiassa.
Valmistus

Alus tilattiin Italiasta Odero Terni Orlandolta, missä köli laskettiin 12. lokakuuta 1927. Alus laskettiin vesille 28. syyskuuta 1929 ja valmistui 18. heinäkuuta 1931.