Sybaris
Historia > Arkaainen kausi

Sybaris oli ilmeisesti ensimmäinen Suur-Kreikan kreikkalaisista siirtokunnista. Se perustettiin kreikkalaisen perinteen mukaan geometrisen ja arkaaisen kauden taitteessa 720 eaa. Kaupungin perustivat Akhaiasta ja Troizenista tulleet asuttajat, ja sen varsinainen perustaja oli kotoisin Akhaian Helikestä. Ajan kuluessa akhaialaiset saivat kaupungissa ylivallan ja ajoivat troizenilaiset pois. Sybarislaiset itse halusivat myöhemmin esittää kaupunkinsa olleen perustettu jo herooisella ajalla, ja pitivät perustajana Aiasta, Oileuksen poikaa. Kaupungille nimen antaneen joen kerrottiin saaneen nimensä Akhaiassa olleesta samannimisestä lähteestä.
Sybaris nousi nopeasti hyvin kukoistavaksi, mikä oli seurausta maan hedelmällisyydestä ja ilmaston suotuisuudesta, erityisesti verrattuna emämaahan Kreikkaan, sekä laajasta kaupankäynnistä. Kaupunkia voidaan pitää erityisesti 500-luvulla eaa. yhtenä koko Kreikan kukoistavimmista ja vauraimmista. Sybariin vauraudesta ja sen asukkaiden elämäntavan ylellisyydestä tuli jopa sanonta (tätä perua on vieläkin käytössä oleva sana sybariitti, joka viittaa nautinnoille omistautuneeseen henkilöön).
Sybarislaiset tunnettiin erityisesti ylellisistä asuistaan, jotka olivat hienointa miletoslaista villaa. Tämän ansiosta Sybariin ja Miletoksen välillä oli tiiviit suhteet. Sybarislaisen Smindyrideen, joka oli yksi Sikyonin tyranni Kleistheneen tyttären kosijoista, kuvataan olleen ylellisin mies koko maailmassa ja liikkuneen 1 000 palvelijan ja orjan seurueen kanssa. Herodotos mainitsee erityisesti tämän ajan noin 580–560 eaa. kaupungin huippukaudeksi. Sybarislaisen Alkimeneen kerrotaan lahjoittaneen Heran temppeliin vaatteen, jonka Dionysios Syrakusalainen myöhemmin myi 120 talentilla eli huomattavalla summalla. Sybarislaisten kerrotaan myös yrittäneen syrjäyttää Olympian kisat omilla kisoillaan. Tarinoita kaupunkiin liitetystä ylellisyydestä kertoo erityisesti Athenaios.
Sybariin kerrotaan huippukaudellaan hallinneen 25 muuta kaupunkia. Nämä olivat pääasiassa sisämaan ei-kreikkalaisen kansan oinotrialaisten asutuksia. Sen lisäksi Sybaris perusti eteläisen Italian alueelle omia siirtokuntiaan, joihin kuuluivat Poseidonia, Laos ja Skidros Tyrrhenanmeren puolella. Omaan kaupunkiinsa sybarislaiset hyväksyivät, kreikkalaisten yleisen käytännön vastaisesti, kaupungin kansalaisiksi myös muualta tulleita muuttajia, mikä lisäsi kaupungin väkilukua normaalia enemmän. Sybariin kerrotaan kyenneen tuomaan taisteluun 300 000 miehen armeijan, mikä on kuitenkin todennäköisesti liioittelua. Uskonnollisiin juhliin kuvataan osallistuneen 5 000 ratsumiestä, mikä tekisi vauraan yläluokan määräksi neljä kertaa enemmän kuin saman ajan Ateenassa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Sybaritēs (Συβαρίτης), doorilaisittain Sybaritas (Συβαρίτας) ja myöhemmin latinaksi Sybarita.
Muutoin kaupungin historiasta tiedetään suhteellisen vähän ennen sen tuhoa vuonna 510 eaa. Tuolloin kaupunki kohtasi ilmeisesti sisäisiä levottomuuksia. Alun perin sen hallinto oli ollut oligarkinen ja valta oli ollut varakkaimpien, Smindyrideen ja Alkimeneen kaltaisten henkilöiden käsissä. Lopulta kaupungin demokraattinen puolue, jota johti Telys, onnistui kuitenkin syöksemään oligarkit vallasta. Suuri osa kaupungin aiemmista johtajista ajettiin maanpakoon, ja Telys nousi tyranniksi. Maanpakoon lähteneet siirtyivät Krotoniin, mutta sybarislaiset vaativat näiden luovuttamista. Krotonilaiset kieltäytyivät, joten sybarislaiset hyökkäsivät kaupunkiin. Juuri tässä taistelussa sybarislaisten armeijan kerrotaan olleen kooltaan 300 000 miestä, kun taas krotonilaisia oli tästä vain kolmasosa. Krotonilaiset kuitenkin voittivat, surmasivat sybarislaiset ja tuhosivat koko kaupungin. He myös käänsivät Krathis-joen kulun niin, että se huuhtoi koko kaupungin ja peitti sen ajan kuluessa lietteeseen.
Monet kreikkalaiset näkivät kaupungin tuhon jumalallisena rangaistuksena sybarislaisten pöyhkeydestä. Henkiin jääneet asukkaat muuttivat Laokseen ja Skidrokseen.