stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Engels
Historia

Kaupungin perustivat ukrainalaiset uudisasukkaat. Katariina Suuren aikana kaupunki saksalaistui. Kaupunki tunnettiin vuosina 1914–1931 nimellä Pokrovsk (saks. Kosakenstadt). Vuonna 1924 siitä tuli Volgan saksalaisten autonomisen neuvostotasavallan pääkaupunki. Kaupunki oli volgansaksalaisten merkittävä kulttuurikaupunki, ja siellä toimi myös saksankielinen yliopisto. Vuonna 1941 Volgan saksalaisten ASNT lakkautettiin, sen väestö karkotettiin Keski-Aasiaan ja Engels liitettiin Saratovin alueeseen.
Engelsiin perustettiin Neuvostoliiton ensimmäinen ilmavoimien hävittäjälentäjien koulu vuonna 1930. Juri Gagarin laskeutui ensimmäiseltä avaruuslennolta kaupungin lähistölle. Nykyisin kaupungin lähellä on Saratov-Engelsin lentotukikohta, jonne on sijoitettu Venäjän ilmavoimien merkittävimmät strategiset voimat, 37. ilma-armeijan 22. raskas pommittajadivisioona Tu-95 ja Tu-160 -konein.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Engels Wikimedia Commonsissa
Kaupunkiin keskittynyt tiedotusportaali (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (engels-me.ru)
Kaupunkiin keskittynyt sivusto (venäjäksi) (engels.me)
Hallinnollinen keskus: Saratov

Arkadak | Atkarsk | Balakovo | Balašov | Engels | Hvalynsk | Jeršov | Kalininsk | Krasnoarmeisk | Krasnyi Kut | Marks | Novouzensk | Petrovsk | Pugatšov | Rtištševo | Šihany | Volsk
Saratovin alue
Vantaan ja Keravan hyvinvointialue

| Vantaan ja Keravan hyvinvointialue |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  277 568
Alue:  Vantaa, Kerava
Keskuspaikka:  Vantaa
Kunnat:  2
Yhteistyöalue:  Etelä-Suomen yhteistyöalue
Hyvinvointialuejohtaja:  Timo Aronkytö
Pelastuslaitos:  Keski-Uudenmaan pelastuslaitos
Aluevaltuusto
Aluevaltuuston koko:  69
Puheenjohtaja:  Sirkka-Liisa Kähärä
Puolueet ja valtuustopaikat
Kokoomus:  19
SDP:  17
Vihreät:  9
Perussuomalaiset:  8
Vasemmistoliitto:  6
Keskusta:  3
Liike Nyt:  2
Kristillisdemokraatit:  2
RKP:  2
VKK:  1
Vantaan ja Keravan hyvinvointialue (lyhenne VAKE) (ruots. Vanda och Kervo välfärdsområde.) on Uudenmaan maakunnassa sijaitseva, Keravan ja Vantaan kaupungit kattava hyvinvointialue. Hyvinvointialue perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta ja sen Uudenmaan maakuntaa koskevaa erillisratkaisua. Vantaan ja Keravan hyvinvointialue on kaksikielinen. Syyyskuussa 2024 kunta- ja alueministeri Anna-Kaisa Ikonen ilmoitti, että ministeriö ottaa Lapin, Keski-Suomen, Vantaan ja Keravan, Itä-Uusimaan, Kanta-Hämeen ja Satakunnan hyvinvointialueet tarkempaan ohjaukseen näiden taloudellisten haasteiden johdosta.
Kunnat

Hyvinvointialueeseen kuuluu kaksi kuntaa, joista kumpikin on kaupunki:
Keravan kaupunki (Kervo)
Vantaan kaupunki (Vanda)
Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 277 568 asukasta.
Palvelut

Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.
Palvelut > Terveydenhuolto

Vantaa ja Kerava kuuluvat HUS-yhtymään. Alueella sijaitsee Peijaksen sairaala.
Laboratoriopalvelut tuottaa HUS Diagnostiikkakeskus.
Vantaan ja Keravan hyvinvointialue sai lääkäripäivillä 2025 Lääkäriliiton laatupalkinnon luovuttuaan ulkoistuksista, palkkaamalla seniorilääkäreitä ja keskittymällä nuorten lääkärien perehdytykseen kehittämällä omalääkärijärjestelmää sekä palauttamalla fysiatrian ja yleislääketieteen erikoistumismahdollisuuden alueelle.
Palvelut > Pelastustoiminta

Pelastustoiminnan osalta Vantaa ja Kerava kuuluvat Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen toimialueeseen.
Aluevaltuusto

Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022. Aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 69 valtuutettua.
Kartta Uudenmaan hyvinvointialueista. Vantaan ja Keravan hyvinvointialue punaisella.
Puuppola

| Puuppola |
| --- | --- |
 Näkymä Puuppolankoskentien suuntaisesti
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Palokka-Puuppola
Kaupunginosa nro:  52
Väkiluku:  2 000
Osa-alueet:  Länsi-Puuppola, Itä-Puuppola
Puuppolan koulu Matinmäellä.
Puuppola (vanhoissa kartoissa ja maakirjoissa Korttajärven kylä) on kylä Jyväskylän kaupungissa, virallisesti kaupunginosa numero 52, noin kaksitoista kilometriä pohjoiseen kaupungin keskustasta. Se kuuluu Palokka-Puuppolan suuralueeseen. Puuppola kuului aiemmin Jyväskylän maalaiskuntaan. Maisemaa hallitsevat pellot ja metsät, alueella on maatiloja sekä omakotitaloja. Puuppola on ollut yhtäjaksoisesti asutettuna 1500-luvulta, jolloin Korttajärven rannalle muutti uudisasukkaana vuonna 1572 Pietari Puuppoinen, jonka mukaan Puuppolan kylää on alettu kutsua.
Puuppolassa on päiväkoti, koulu, hoivakoti ja lukuisia pienyrityksiä. Ralliautoilija Tommi Mäkinen on syntynyt Puuppolassa, jossa on myös hänen ralliautoja valmistava tehtaansa. Puuppolassa asuvat myös rallikuski Mikko Hirvonen, entinen rallikuski Harri Rovanperä ja tubettaja Tito Huovila.
Puuppolan liikuntamahdollisuuksiin kuuluu koululla oleva hiekkakenttä kesäisin ja ulkojää talvisin. Talvisin latuverkosto on kattava ja kesäisin uimaranta muun muassa Korttajärvellä.
Historia

Puuppola kuului vuodesta 1561 alkaen Sysmästä muodostettuun Rautalammin emäpitäjään. Puuppolan ensimmäisenä uudisasukkaana mainitaan Pietari Puuppoinen (Puckoin), josta on säilynyt käräjämateriaalia. Vuodelta 1583 on säilynyt Ruotsin kuningas Juhana III:n antama tuomio Pietari Puuppoisen sekä palokkalaisten ja jyväskyläläisten välisessä riidassa, jossa Pietari oli poikineen tehnyt ryöstöretken Palokan kylään. Puupponen myös hyökkäsi voudin kimppuun ja varasti tämän puntarin. Puupponen määrättiin vietäväksi Hämeen linnaan käräjiä varten.
Korttajärven rekisterikylä on ollut nykykäsityksen mukaista Puuppolaa laajempi alue, johon on kuulunut myös muun muassa Kuikka ja Hiekkapohja. Nykyisen Puuppolan keskusalueen kantatalot olivat Puuppolan talon ohella Mommila, Laulaala, Pyyhkölä ja Raitala sekä Loukialan talot. Aikaisemmin alueella oli myös Tanttilan talo, jonka maalaiskunta oli hankkinut jo ennen toista maailmansotaa asuinalueen perustamista varten.
1980-luvun puolivälissä Puuppolassa oli noin 1 400 asukasta. Jyväskylän maalaiskunta teki 1990-luvun alussa suunnitelman, jossa Puuppolaan olisi rakennettu kerrostaloja ja alueesta olisi vähitellen kehitetty 10 000 asukkaan taajama. Paikalliset asukkaat perustivat kyläyhdistyksen, joka vastusti suunnitelmaa ja Puuppolan ilmeen muuttamista maaseutukylästä kaupunkimaiseksi taajamaksi. Kyläyhdistyskin toivoi Puuppolan kasvavan, mutta asetti omaksi tavoitteekseen asukasluvun kaksinkertaistamisen noin 3 000 asukkaaseen.
Maantiede > Mäet

Lehesvuori
Punavuori
Matokallio
Maantiede > Vesistöt > Järvet

Korttajärvi
Lehesjärvi
Ykshaukinen
Maantiede > Vesistöt > Joet

Autiojoki
Makkarajoki
Laahajoki
Tervajoki
Kuuluisia puuppolalaisia

Eino Oksanen, kestävyysjuoksija
Tommi Mäkinen, ralliautoilija
Mikko Hirvonen, ralliautoilija
Harri Rovanperä, ralliautoilija
Kalle Rovanperä, ralliautoilija
Tito Huovila, tubettaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puuppola Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki: 1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja: 7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas: 13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo: 15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala: 22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi: 18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki (Köhniöntaus)
07 Keljo: 10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila: 16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo: 31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä: 58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola: 41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä: 65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka: 38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti: 80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Rautalammin vanhan suurpitäjän kartta, laatinut Aktiebolaget F. Tilgmann vuonna 1900. Korttajärven kylä (kartassa Kortejärvi) on merkitty, kuten myös Puuppolan talo.
Aika härdelli!

| Aika härdelli!> Looped |
| --- | --- |
Kestoaika:  11 minuuttia
Alkuperämaa:  Kanada
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Teletoon  Yle TV2 (2016-2022)
Jaksoja:  52
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  DHX Media
Aiheesta muualla
IMDb
Aika härdelli! (engl. Looped) on kanadalainen TV-animaatiosarja. Sarjan on tuottanut DHX Media studioillaan Torontossa ja Vancouverissa. Suomessa sitä on esittänyt Yle TV2-kanavalla 2. tammikuuta 2016 lähtien.
Hahmot

Luru Mäki (engl. Luke "Luc" Maxwell)
Temo Jerkko Junior (engl. Theodore "Theo" Merton Jr.)
Ami (engl. Amy)
Sara (engl. Sarah)
Valmentaja (engl. Coach Lessard)
Pirjo (engl. Gwyneth)
Jesse (engl. Jesse)
Kilu (engl. Kyle)
Pertsa (engl. Lester)
Äänirooleissa > Suomeksi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Petrus Kähkönen  | … |  Luru Mäki   |
|  Antti L. J. Pääkkönen  | … |  Temo Jerkko Junior   |
|  Susa Saukko  | … |     |
|  Elsa Saisio  | … |     |
|  Sanna Majuri  | … |     |
|  Hanna Mönkäre  | … |     |
|  Ella Leppälä  | … |     |
|  Juha Varis  | … |     |
|  Miro Lopperi  | … |     |
|  Tero Koponen  | … |     |
|  Tuukka Leppänen  | … |     |
Aiheesta muualla

Looped (Arkistoitu – Internet Archive). DHX Media.
Aika härdelli. Yle
Aika härdelli. Yle Areena.
COVID-19

| covid-19 |
| --- | --- |
 Taudin aiheuttavia viruksia (keltaiset) niiden purkautuessa ulos solusta. Väritetty pyyhkäisyelektronimikroskooppikuva.
Luokitus
ICD-10:  U07.1
Tautitietokanta:  60833
MedlinePlus:  007768
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Koronatauti eli koronavirustauti (engl. coronavirus disease 2019, covid-19) on sairaus, jonka aiheuttaa koronaviruksiin kuuluva SARS-CoV-2. Koronataudin diagnoosikoodi on U07.1 ja sitä jälkitautina mahdollisesti seuraavan pitkäaikaisen koronataudin diagnoosikoodi on U09.9.
Koronavirus aiheutti vuoden 2019 lopussa alkaneen maailmanlaajuisen covid-19-pandemian. Koronataudin yleisimmät oireet ovat kuume, kuiva yskä, väsymys ja hengitysvaikeudet. Tauti oli hengenvaarallinen eritoten iäkkäille ja pitkäaikaissairaille. Maaliskuussa 2021 tautiin oli kuollut 2,5 miljoonaa ihmistä noin 15 kuukauden aikana.
Covid-19:n oireet alkavat keskimäärin 5–6 päivän kuluttua virustartunnasta. Taudista parantuminen voi kestää noin 8–37 päivää oireiden ilmenemisen jälkeen. Tartunta on suurella osalla oireeton. Alkuperäisestä viruskannasta on sittemmin kehittynyt useita virusmuunnoksia, joiden tarttuvuus poikkeaa alkuperäisestä.
Covid-19 määriteltiin Suomessa yleisvaaralliseksi tartuntataudiksi. Suomessa suositeltu karanteeniaika oli viisi päivää oireettomille, joilla epäiltiin olevan tartunta. Suomen ensimmäinen covid-19-tapaus todettiin Rovaniemellä 29. tammikuuta 2020 Saariselällä lomailleella ja sittemmin parantuneelta kiinalaisturistilta. Suomen ensimmäinen tartunta suomalaisella todettiin Uudellamaalla Milanosta palanneelta naisella 26. helmikuuta 2020.
Keuhkoihin levinnyt covid-19 aiheuttaa niissä kudostuhoa, jonka paranemisesta ei ole olemassa tutkimustietoa. Virus saattaa levitä myös esimerkiksi verisuonistoon ja munuaisiin. Viruksella on mahdollisuuksia tunkeutua aivoihin ylittämällä veri-aivoesteen. Koronatauti aiheuttaa usein lievää aivoaineen katoa.
Maailman terveysjärjestö WHO ilmoitti 5. toukokuuta 2023, ettei se määrittele tautia enää kansainväliseksi kansanterveysuhaksi. Koronarokotteet auttoivat 5,3 miljoonaa suomalaista ilman sivuoireita ja 0,2 miljoonaa tarvitsi sairaalahoitoa sekä teho-hoitoa. Eri lähteiden kuten WHO:n ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan koronarokote luokiteltiin yhdeksi maailman turvallisimmaksi rokotteeksi.lähde?
Tartuntatavat ja taudin leviäminen

Nykytietämyksen valossa tauti leviää lähinnä pisaratartuntana. Virusta on epätodennäköistä saada pakkauksista, postista tai esineistä.
Tauti leviää pääsääntöisesti ihmisestä toiseen kun ihmiset ovat toisiaan lähellä. Tauti tarttuu parhaiten paljon väkeä sisältävissä ja suljetuissa sisätiloissa, kuten liikennevälineissä, ravintoloissa, kaupoissa, juhlissa ja kirkossa. Virus tarttuu ulkona huonommin, mutta voi levitä ulkonakin suuressa väkijoukossa, kuten urheilutapahtumissa tai juhlissa.
Lapset saivat Suomessa vuonna 2021 tartunnan useimmin kodissa muilta perheenjäseniltä. Viruksen leviäminen lapsesta aikuiseen on epätodennäköisempää kuin tartunnan leviäminen aikuisesta aikuiseen, muttei mahdotonta.
Covid-19-tartunnan saaneet levittävät virusta tehokkaimmin oireidensa alussa.
Tartuntatavat ja taudin leviäminen > Pisaratartunta

SARS-CoV-2 tarttuu kun ihmiset ovat toisiaan lähellä. Virus voi tarttua myös oireettomalta henkilöltä. Virus tarttuu ensisijaisesti pisaratartuntana. Pisaroita muodostuu, kun sairastunut henkilö yskii, aivastaa ja hengittää. Virus voi tarttua myös kun sairastunut henkilö puhuu, huutaa, laulaa tai urheilee. Virus voi leijailla ilmassa minuuteista useisiin tunteihin. Se voi kulkeutua kauas sairastuneesta. Kasvomaski estää pisaroita päätymästä ilmaan. Tartuntariski vähenee myös välttelemällä ruuhkia ja äänekästä puhumista.
Pisaratartunnassa henkilöiden tulee olla noin metrin etäisyydellä toisistaan, jolloin pisaroita voi päätyä sairaalta terveen henkilön suun limakalvoille, nenän limakalvoille tai silmien sidekalvoille, joista virus sitten päätyy terveen kehoon covid-19-taudin aiheuttaen. Niin sanottu supertartuttaja levittää puhuessaan virusaerosolia jopa tuhat kertaa enemmän puhuessaan kuin hengittäessään. Tartuttavuus vaihtelee ihmisten välillä hyvin paljon. Todennäköisesti tartuttavuus vaihtelee taudin vaiheen mukaan.
Virus voi tarttua myös ilmasta aerosolimuodossa, eli hyvin pienissä pisaroissa, joiden halkaisija on alle viisi mikrometriä, mutta tämän tartuntatavan riski on pienempi kuin pisaratartunnan. Aerosolit voivat levitä yli metrin etäisyydelle niitä levittäneestä sairaasta henkilöstä ja pysyä tartuttamiskykyisinä ilmassa hyvin pitkään. Aerosolitartunta on mahdollinen ainakin sairaalaolosuhteissa, kuten intubaation yhteydessä.
Ilmavälitteisiä tartuntoja on ollut tiloissa, jonka ilmanvaihto on puutteellista.
Tartuntatavat ja taudin leviäminen > Kosketustartunta

Pintojen osuus viruksen leviämisessä ei nykytiedon mukaan ole merkittävä. Virus voi tarttua kosketustartuntana, jos sairastunut on esimerkiksi yskinyt käsiinsä ja on sen jälkeen koskenut toiseen ihmiseen. Virus voi tarttua kosketuksen kautta vain jos kosketettavalle pinnalle on hiljattain päätynyt sairastuneen hengitystie-eritteitä. Viruksen on mahdollista tarttua usein kosketuista pinnoista, kuten oven kahvoista tai valokatkaisijoista, kun sen jälkeen kosketaan kasvoihin, suuhun tai silmiin.
Viruksen säilyvyyteen ja tartuttavuuteen vaikuttaa lämpötila, ilman kosteus, ilmanvaihto ja pintamateriaali. Viruksen jäämiä voi säilyä pinnoilla muutamasta tunnista muutamaan päivään. Jäämien viruspitoisuus laskee parissa päivässä kuitenkin alle yhteen promilleen alkuperäisestä pitoisuudesta. Viruksen jäämiä on muovilla enintään kolmen päivän, ruostumattomalla teräksellä kahden päivän ja pahvilla enintään päivän ajan. Virus ei selviä hyvin pehmeillä kuiduilla, kuten kankaalla. Helmikuuhun 2021 mennessä ei tunnettu ainuttakaan tapausta, jossa virus olisi tarttunut elintarvikepakkauksista.
Tartuntatavat ja taudin leviäminen > Oireeton leviäminen

Virukseen sairastuneet oireettomat henkilöt voivat myös levittää virusta. Oireettomien aiheuttamien tartuntojen osuutta ei tiedetä. Oireettomista valtaosalle tulee tiettävästi oireita myöhemmin.
Tartuntatavat ja taudin leviäminen > Tartunta turkiseläimiltä

Useat turkistarhoilla töissä olevat ihmiset ovat saaneet SARS-CoV-2 tartunnan turkistarhan eläimiltä. Lokakuussa 2020 Tanskan terveysministeri arvioi, että puolet Pohjois-Tanskan 783:sta SARS-Cov-2-tartunnasta on tullut turkistarhojen minkeiltä. Tauti on tarttunut minkeistä ihmisiin myös Alankomaissa. Puolet Alankomaissa turkistarhojen yhteydessä havaituista tartunnoista oli minkeissä syntynyttä uutta virusmuunnosta. Myös 12 tanskalaisella on todettu uutta turkistarhojen minkeillä syntynyttä viruksen muunnosta. Pidetään mahdollisena, että kehitetyt rokotteet eivät tehoa turkistarhoilla muuntuneeseen uuteen virusmuunnokseen. Virusmuunnos on oletettavasti kehittynyt kun tauti on levinnyt minkkitarhoilla useita viikkoja huomaamatta.
Todennäköisyys saada tauti lemmikiltä on hyvin alhainen. Lemmikit voivat kuitenkin itse sairastua covid-19-tautiin ihmiseltä saadusta tartunnasta.
Tartuntatavat ja taudin leviäminen > Pois suljetut tartuntatavat

Tutkimusten mukaan tauti ei tartu äidistä sikiöön viimeisen raskauskolmanneksen aikana ei tapahdu tai tarttuu hyvin harvoin.
Verenluovutus ei tiettävästi levitä virusta, mutta taudin oireiden ilmeneminen tai viimeaikainen lähikontakti sairastuneeseen on este luovuttamiselle. Nykytietämyksen mukaan virus ei leviä ihmisestä toiseen hyttysten tai punkkien välityksellä.
Virusta voi olla sairaan ulosteissa, mutta viruksen ei tiedetä levinneen ulosteiden kautta. Vesilaitoksilla suoritettavat hanaveden käsittelymenetelmät tuhoavat viruksen, eikä hanavesi ole Suomessa tartuntariski. Myös uima-altaiden klooraus tuhoaa viruksen, eikä tunneta tapauksia, joissa virus olisi levinnyt uima-allasveden kautta. Viruksen ei tiedetä leviävän luonnonvesien kautta ja tartunta esimerkiksi uimarannalla vaatii lähikontaktin sairaaseen.
Oireet ja seuraukset

Taudin itämisaika on keskimäärin 5–6 vuorokautta, jonka jälkeen oireet alkavat. Ääritapauksissa itämisaika on 0–24 vuorokautta. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittelee seuraamaan 14 vuorokauden ajan tartuntahetkestä lukien henkilöä, jonka epäillään saaneen tartunta.
Lievästi oireilevat potilaat paranevat viruksesta yleensä noin kahdessa viikossa. Tauti voi joillakin pahentua noin viikossa tartunnan saamisesta, jolloin tauti vaatii sairaalahoitoa. Näillä vakavasti sairailla parantuminen virustartunnasta on yleensä 3–6 viikkoa. Tautiin kuolleet potilaat ovat yleensä kuolleet noin 2–8 viikon kuluttua taudin ensioireiden alkamisesta.
Eräässä tutkimuksessa, jonka ikäjakauma oli 46–67 vuotta, virus poistui kehosta keskimäärin 22 päivässä. Kuume kesti noin 12 päivää (päivät 0–12 taudin alkamisesta), yskä 19 päivää (päivät 0–19), hengenahdistus 13 päivää (päivät 7–19) ja tehohoidossa potilaat olivat keskimäärin 6,5 päivää (päivät 11,5–18).
Oireet ja seuraukset > Alkuvaihe

Covid-19:n oireet muistuttavat alkuvaiheessa minkä tahansa virusperäisen infektion oireita. Yleisiä oireita ovat kuume, yskä, hengenahdistus, lihaskivut, väsymys, nuha, pahoinvointi ja ripuli. Taudin yhteydessä esiintyy myös maku- ja hajuaistin häiriöitä. Pelkästään oireiden perusteella ei voida tietää onko tauti covid-19, vai joku muu infektio.
Oireet ja seuraukset > Taudin aikana

| Oire | Yleisyys |
| --- | --- |
Kuume: 87,9 %
Kuiva yskä: 67,7 %
Väsymys: 38,1 %
Yskökset: 33,4 %
Hengitysvaikeudet: 18,6 %
Lihas- tai nivelkipu: 14,8 %
Kurkkukipu: 13,9 %
Päänsärky: 13,6 %
Kylmät väreet: 11,4 %
Pahoinvointi tai oksennus: 5,0 %
Nenän tukkoisuus: 4,8 %
Ripuli: 3,7 %
Veriyskä: 0,9 %
Sidekalvontulehdus: 0,8 %
Oireiden vakavuus vaihtelee oireettomuudesta vakavaan keuhkokuumeeseen ja jopa kuolemaan. Pitkäaikaissairailla ja iäkkäillä oireet ovat olleet pahimpia. Nuorilla ja lapsilla oireet ovat yleensä olleet lieviä. Alla olevan taulukon oireiden lisäksi haju- tai makuaistin katoaminen eli anosmia tai ageusia voivat olla virustartunnan oireita. Anosmia voi ilmetä jopa 30 prosentilla lievästi oireilevista taudin saaneista. Nämä oireet ovat tiettävästi lyhytaikaisia. Jotkut tartunnan saaneista ovat myös kertoneet kokeneensa ihon kihelmöintiä tai kuumuuden tunnetta iholla.
Tauti voi aiheuttaa osalle sairastuneista keuhkokuumeen, joka voi johtaa vaaralliseen äkilliseen hengitysvajausoireyhtymään. Se on ilmennyt noin viikon kuluttua osalla sairaalahoitoon päätyneistä potilaista. Muita vakavia komplikaatioita ovat muun muassa sydänlihasvaurio, verenkiertoshokki tai munuaisvaurio.
On olemassa vankkaa tutkimusnäyttöä siitä, että koronatauti aiheuttaa joillekin potilaille neurologisia ja psykiatrisia ongelmia kuten aivosumua, maku- ja hajuaistin menetystä, masennusta tai psykoottisuutta. Hajuaistin heikkeneminen saattaa johtua COVID-19-viruksen kilpirauhasta tai hajukäämiä vahingoittavasta vaikutuksesta. Koronan seuraukset ilmenevät yleisesti lyhytaikaisen dementian kaltaisina oireina, kuten muistin heikkenemisenä ja luku- ja kirjoitusvaikeuksina.