stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen euroviisukarsinta 1998
Tulos

| Sija | Esittäjä | Kappale | Lauluntekijä(t) | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Edea | Aava | Alexi Ahoniemi (säv.), Tommy Mansikka-aho (san.) | 23 p. |
| 2. | Jari Sillanpää | Valkeaa unelmaa | Mika Toivanen (säv.), Pekka Laaksonen (san.) | 21 p. |
| 3. | Nylon Beat | Umm ma ma | Risto Asikainen (säv. & san.), Sipi Castrén (san.) | 19 p. |
| 4. | Sari Kaasinen | Mielessäni | Sari Kaasinen (säv. & san.) | 19 p. |
| 5. | Ultra Bra | Tyttöjen välisestä ystävyydestä | Kerkko Koskinen (säv.), Anni Sinnemäki (san.) | 19 p. |
| 6. | Samuli & Sani | Olen luonasi sun | Maki Kolehmainen (säv.), Saija Aartela (san.) | 14 p. |
| 7. | Kaija & Ile | Maailman laitaan | Ile Kallio (säv. & san.), Kaija Kärkinen (san.) | 11 p. |
| 8. | Elena Mady | Honeymoon | Maki Kolehmainen (säv.), Mika Mettälä (säv.), Vera (san.) | 9 p. |
| 9. | Luka | Tuun sun luo | Ville Vento (säv. & san.), Kari Haapala (säv. & san.) | 3 p. |
Pistetaulukko

| Kappale | Euroviisufanit (OGAE) | Asiantuntijaraati | Puhelinäänestys | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailman laitaan | 44 / 4 | 48 / 5 | 534 / 2 | 11 |
| Honeymoon | 33 / 3 | 40 / 3 | 541 / 3 | 9 |
| Umm ma ma | 73 / 10 | 30 / 2 | 2297 / 7 | 19 |
| Olen luonasi sun | 32 / 2 | 64 / 8 | 1053 / 4 | 14 |
| Mielessäni | 64 / 7 | 41 / 4 | 2766 / 8 | 19 |
| Valkeaa unelmaa | 48 / 5 | 49 / 6 | 6228 / 10 | 21 |
| Tyttöjen välisestä ystävyydestä | 52 / 6 | 52 / 7 | 1607 / 6 | 19 |
| Tuun sun luo | 23 / 1 | 27 / 1 | 211 / 1 | 3 |
| Aava | 65 / 8 | 69 / 10 | 1471 / 5 | 23 |
Kussakin sarakkeessa on kauttaviivan vasemmalla puolella raadin laululle antamat pisteet/puhelinäänet ja oikealla puolella sijoituspisteet.
Aiheesta muualla

Voittoesitys Ylen Elävässä arkistossa
Koko karsintafinaali Ylen Elävässä arkistossa
Suomen euroviisukarsinta 1998 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suomen euroviisukarsinnat (1961–2011) ja Uuden Musiikin Kilpailu (2012–)
| --- | --- |
1960–:  1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969 
1970–:  1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980–:  1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990–:  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999 
2000–:  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010–:  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020–:  2020  2021  2022  2023  2024  2025
Pakainen

Pakainen on Maskussa sijaitseva kylä, jossa asuu noin 200 asukasta. Pakaisten kylä käsitetään usein laajempana alueena, ja Lankilan kylän ajatellaan usein kuuluvan siihen. Pakaisissa toimii kyläyhdistys, jossa päätetään yhteisistä asioista. Yhdistys järjestää myös pienimuotoisia tapahtumia. Pakaisissa sijaitsee myös turistikohde Kaiturintila sekä Metsolan Maatila.
Pakaisten koulu lopetti toimintansa 1980-luvulla, ja nykyään pakaislaiset käyvät koulua ensin Kurittulan ja sitten Hemmingin koulussa. Matkaa Pakaisista Kurittulaan on noin 5 km.
Mirkka Rekolan teoksessa Maskuja (1987) esiintyvä Masku Pakainen on saanut kylästä nimensä.
Suomen euroviisukarsinta 1994

| Eurovision laulukilpailu 1994>  Suomen euroviisukarsinta |
| --- | --- |

Päivämäärä:  5. maaliskuuta
Tapahtumapaikka:  Tampere-talo, Tampere
Juontaja(t):  Jukka Laaksonen, Juha Laitila, Joonas Myllyveräjä
Kapellimestari:  Olli Ahvenlahti
Valintamenetelmä:  Puhelinäänestys
Kilpailumenetelmä:  Kutsukilpailun ja avoimen kilpailun yhdistelmä
Voittaja:  CatCat ”Bye Bye Baby”
Suomi Eurovision laulukilpailussa 
 ◄ 1993  1996 ► 
Suomen euroviisukarsinta 1994 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1994 Eurovision laulukilpailuun. Yhden säästöbudjetilla järjestetyn karsinnan jälkeen viisukarsinta pidettiin jälleen näyttävänä. Kilpailu pidettiin kutsukilpailun ja avoimen sävellyskilpailun yhdistelmänä. Karsintaan kutsuttiin suomalaissäveltäjiä ja avoimeen kilpailuun lähetettiin 470 kappaletta. Vastaanotetuista kappaleista kymmenen parasta valittiin karsinnan finaaliin.
Karsinnan finaali pidettiin lauantaina 5. maaliskuuta Tampere-talossa ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.00–20.30 ja 23.00–23.40, lisäksi äänestyksen väliaikatietoja saatiin kello 20.50, 21.15 ja 22.10. Kilpailijoiden lisäksi tapahtumassa nähtiin väliaikaesiintyjinä Kaija Koo sekä Jam & Spoon. Karsinta oli kuitenkin myyntifloppi, eikä Tampere-talon katsomoa saatu edes puolilleen. Suomen karsinnan voittaja valittiin ensimmäistä kertaa puhelinäänestyksellä. Finaalia seurasi 1 170 000 katsojaa.
Tulos

| Sija | Esittäjä | Kappale | Lauluntekijä(t) | Äänet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | CatCat | Bye Bye Baby | Kari Salli (säv. & san.), Markku Lentonen (säv. & san.) | 25 834 |
| 2. | Susanne Sonntag | En dans på livets vågor | Kari Kuusamo (säv.), Susanne Sonntag (san.) | 17 438 |
| 3. | Janita | Enkeli | Tomi Ervi (säv. & san.) | 14 646 |
| 4. | Tarja Lunnas | Kuka tykkää suukoista | Jari Holm (säv.), Seppo Matintalo (säv.), Veikko Juntunen (san.) | 13 857 |
| 5. | Rio | Rakkauden tiellä | Markku Tommila (säv. & san.), Hannu Perälä (säv. & san.), Timo Niemi (säv. & san.) | 13 663 |
| 6. | Indiana | Hän lähtee tänään | Liisa Akimof (säv. & san.) | 7 738 |
| 7. | Marina Sigfrids | Lyft mig upp | Clas Holm (säv. & san.) | 7 445 |
| 8. | Sari Sakki | Jäisit mun luo | Esa Rimpiläinen (säv. & san.) | 6 809 |
| 9. | Dario | Ateljee | Darius Witkowski (säv.), Timo Puheloinen (san.) | 6 567 |
| 10. | Tauski | Seitsemänteen taivaaseen | Tauski Peltonen (säv. & san.) | 6 009 |
Tulos > Pistetaulukko

| Kappale | Tampere-talon yleisö | Pohjois-Suomi | Itä-Suomi | Keski-Suomi | Lounais-Suomi | Etelä-Suomi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuka tykkää suukoista | 63 | 6 281 | 4 497 | 4 930 | 4 675 | 5 411 | 25 857 |
| Ateljee | 23 | 3 501 | 4 686 | 3 481 | 3 304 | 3 572 | 18 567 |
| Jäisit mun luo | 80 | 3 398 | 4 730 | 3 526 | 3 275 | 3 800 | 18 809 |
| Hän lähtee tänään | 213 | 5 229 | 4 260 | 5 023 | 4 538 | 5 182 | 24 445 |
| Rakkauden tiellä | 112 | 5 180 | 4 452 | 5 019 | 5 537 | 5 333 | 25 633 |
| Enkeli | 45 | 5 621 | 5 010 | 5 223 | 4 328 | 6 419 | 26 646 |
| Bye Bye Baby | 140 | 10 885 | 6 697 | 7 026 | 6 343 | 6 743 | 37 834 |
| En dans på livets vågor | 76 | 6 054 | 5 368 | 5 649 | 5 374 | 6 917 | 29 438 |
| Seitsemänteen taivaaseen | 12 | 3 583 | 3 486 | 3 670 | 3 588 | 3 670 | 18 009 |
| Lyft mig upp | 29 | 4 213 | 3 508 | 3 575 | 3 541 | 4 579 | 19 445 |
Huom! Nämä suorassa lähetyksessä mainitut äänimäärät eivät pitäneet paikkaansa. Ylempänä olevassa taulukossa ovat oikeat äänimäärät.
Aiheesta muualla

Voittoesitys Ylen Elävässä arkistossa
Koko karsintafinaali Ylen Elävässä arkistossa
Suomen euroviisukarsinta 1994 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suomen euroviisukarsinnat (1961–2011) ja Uuden Musiikin Kilpailu (2012–)
| --- | --- |
1960–:  1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969 
1970–:  1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980–:  1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990–:  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999 
2000–:  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010–:  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020–:  2020  2021  2022  2023  2024  2025
Suomen euroviisukarsinta 1991

| Eurovision laulukilpailu 1991>  Suomen euroviisukarsinta |
| --- | --- |
Päivämäärä:  2. maaliskuuta
Tapahtumapaikka:  Typhoon-halli, Turku
Juontaja(t):  Kati Bergman
Kapellimestari:  Olli Ahvenlahti
Valintamenetelmä:  Asiantuntijaraati
Kilpailumenetelmä:  Kutsukilpailu ja avoin sävellyskilpailu
Voittaja:  Kaija Kärkinen ”Hullu yö”
Suomi Eurovision laulukilpailussa 
 ◄ 1990  1992 ► 
Suomen euroviisukarsinta 1991 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1991 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin kolmen edellisen vuoden tavoin avoimen sävellyskilpailun ja kutsukilpailun yhdistelmänä. Avoimeen sävellyskilpailuun saatiin 414 kappaletta, minkä lisäksi Yleisradio kutsui suomalaissäveltäjiä kilpailuun ja Musiikkikustantajat ry:ltä oli myös pyydetty kappaleita. Saaduista ehdotuksista kymmenen parasta valittiin karsinnan finaaliin. Kyseessä oli viimeinen TV1:n Viihdetoimituksen järjestämä euroviisukarsinta ennen sen sulauttamista Taideohjelmien linjaan.
Vuonna 1991 tuli kuluneeksi 30 vuotta siitä, kun Suomi osallistui euroviisuihin ensimmäistä kertaa ja mahdollisesti tästä syystä karsintafinaali pidettiin suurempana kuin koskaan aiemmin. Finaali pidettiin lauantaina 2. maaliskuuta 8000 katsojaa vetäneessä Typhoon-hallissa Turussa ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.10–20.30. Pelkkä euroviisukarsinnan finaali ei kuitenkaan riittänyt niin suuren yleisön täyttämistä, joten karsintafinaalin jälkeen paikalla oli määrä pitää Jerry Lee Lewisin konsertti. Finaali-iltana suorassa lähetyksessä jouduttiin kuitenkin ilmoittamaan, että Lewis oli joutunut perumaan konsertin sairautensa vuoksi. Voittajan valitsi asiantuntijaraati. Finaalia seurasi televisiosta 1 464 000 katsojaa.
Tulos

| Sija | Esittäjä | Kappale | Lauluntekijä(t) | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kaija Kärkinen | Hullu yö | Ile Kallio (säv.), Jukka Välimaa (san.) | 109 p. |
| 2. | Samuli Edelmann | Peggy | Jarmo Nikku (säv.), Hector (san.) | 95 p. |
| 3. | Riki Sorsa | Viimeinen tie | Hans Sjöblom (säv. & san.) | 91 p. |
| 4. | Kirka | Taivas ja maa | Kisu Jernström (säv.), Kassu Halonen (säv.), Vexi Salmi (san.) | 88 p. |
| 5. | Arja Koriseva | Enkelin silmin | Matti Puurtinen (säv.), Turkka Mali (san.) | 67 p. |
| 6. | Nina Moberg | Kuinka voisinkaan | Jokke Seppälä (säv.), Hector (san.) | 64 p. |
| 7. | Clifters | I love you | Jiri Nikkinen (säv.), Jaana Rinne (san.) | 51 p. |
| 8. | Arja Koriseva | Molto presto | Jukka Vuolle (säv. & san.) | 49 p. |
| 9. | Anna Hanski | Elämän haitari | Ilpo Murtojärvi (säv.), Jukka Alihanka (san.) | 36 p. |
| 10. | Jake Voutilainen & Mervi Hiltunen | Kauneimmat lauseet | Jake Voutilainen (säv.), Hector (san.) | 30 p. |
Tulos > Pistetaulukko

| Sävelmä | Tarleena Sammalkorpi | Harri Merilahti | Aiju Ahlakorpi | Tommi Liuhala | Meiju Suvas | Tapio Sihvonen | Oona Tuomi | Asko Murtomäki | Jarmo Vanhapelto | Tina Pettersson | Ossi Runne | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viimeinen tie | 4 | 8 | 8 | 7 | 7 | 10 | 12 | 12 | 7 | 8 | 8 | 91 |
| Elämän haitari | 3 | 2 | 2 | 4 | 1 | 6 | 1 | 3 | 8 | 4 | 2 | 36 |
| Kauneimmat lauseet | 2 | 1 | 1 | 6 | 3 | 3 | 4 | 1 | 1 | 3 | 5 | 30 |
| Enkelin silmin | 4 | 3 | 4 | 7 | 6 | 5 | 5 | 10 | 10 | 6 | 7 | 67 |
| Peggy | 12 | 10 | 12 | 12 | 10 | 8 | 8 | 8 | 8 | 3 | 4 | 95 |
| Hullu yö | 10 | 12 | 10 | 8 | 8 | 12 | 10 | 7 | 12 | 10 | 10 | 109 |
| I love you | 8 | 6 | 7 | 5 | 4 | 4 | 8 | 2 | 3 | 2 | 2 | 51 |
| Kuinka voisinkaan | 4 | 7 | 6 | 6 | 6 | 5 | 6 | 6 | 4 | 7 | 7 | 64 |
| Taivas ja maa | 6 | 5 | 5 | 10 | 12 | 8 | 7 | 5 | 6 | 12 | 12 | 88 |
| Molto presto | 4 | 1 | 3 | 4 | 4 | 6 | 5 | 4 | 3 | 5 | 10 | 49 |
Aiheesta muualla

Koko karsintafinaali Ylen Elävässä arkistossa
Suomen euroviisukarsinta 1991 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suomen euroviisukarsinnat (1961–2011) ja Uuden Musiikin Kilpailu (2012–)
| --- | --- |
1960–:  1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969 
1970–:  1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980–:  1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990–:  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999 
2000–:  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010–:  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020–:  2020  2021  2022  2023  2024  2025
Korpoströmin taistelu

Korpoströmin taistelu oli hattujen sodan taistelu, joka käytiin Korpoströmissä 20. toukokuuta 1743 vara-amiraali Falkengéenin johtaman ruotsalaisen ja Keithin johtaman venäläisen laivasto-osaston välillä.
Taisteluun osallistuneeseen Ahvenanmaalle sijoitettuun Ruotsin saaristolaivastoon kuului 28 kaleeria ja kolme tykkitproomua. Lisäksi Ahvenanmaalla oli kenraali Gotthard Wilhelm Marcks von Würtenbergin leiri. Keithin johtamat 21 kaleeria siirtyivät Turusta Korpoströmiin varustaen kallioille ja luodoille vahvat tykistöasemat.
Venäläiset torjuivat ruotsalaisten hyökkäyksen. Taistelussa tykistöasemat ratkaisivat taistelun puolustautujien hyväksi.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sjöslaget vid Korpoström
| n k Hattujen sota |
| --- | --- |
Taistelut:  Lappeenrannan taistelu  Korpoströmin taistelu 
Muuta:  Suomen kuningaskuntahanke (1742)  Pikkuviha (1742–1743)  Turun rauha
Sund

| Sund |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  60°13′25″N, 020°10′10″E
Maakunta:  Ahvenanmaan maakunta
Seutukunta:  Ålands landsbygd
Kuntanumero:  771
Hallinnollinen keskus:  Björby
Perustettu:  –
Pinta-ala ilman merialueita:  112,49 km² 290:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  184,42 km² 288:nneksi suurin 2022 
– maa:  108,20 km²
– sisävesi:  4,29 km²
– meri:  71,93 km²
Väkiluku:  1 001 293:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  9,25 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  15,5 %
– 15–64-v.:  58,3 %
– yli 64-v.:  26,2 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  4,4 %
– ruotsinkielisiä:  88,0 %
– muut:  7,5 %
Kunnallisvero:  19 % 4:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Christina Nukala-Pengel
www.sund.ax
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sund on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa Ahvenanmantereen itäosassa. Sundissa oli 31. joulukuuta 2024 1 001 asukasta. Sundin pinta-ala on maanmittauslaitoksen 1. tammikuuta 2022 tehtyjen mittausten mukaan 184,42 km², josta 108,20 km² on maata, 4,29 km² sisävesialueita ja loput 71,93 km² merivesialueita. Sundin naapurikunnat ovat Finström, Jomala, Lemland, Lumparland, Saltvik ja Vårdö. Kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja 88,0 prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia. Suomenkielisiä on vain 4,4 prosenttia. Sund on Suomen kolmanneksi ruotsinkielisin kunta.
Sundin vaakunan on suunnitellut Matts Dreijer ja se on vahvistettu vuonna 1951.
Historia

Ensimmäiset merkit ihmiselämästä Sundissa ovat peräisin pronssikaudelta, mutta pysyvä asutus syntyi Ruotsista käsin vasta 500-luvulla ajanlaskun alun jälkeen. Kylännimi Finby viittaa kuitenkin ainakin osittaiseen suomalaisasutukseen. Vuoden 1571 hopeaveroluettelossa mainittiin Sundissa olleen 125 veroa maksanutta talonpoikaa, mistä on arvioitu väestön olleen tuolloin noin 900 henkeä. Sundin seurakunta mainitaan itsenäisenä jo vuonna 1352. Siitä erosivat Kumlinge 1400-luvulla ja Vårdö vuonna 1866. Nyttemmin Sundin ja Vårdön seurakunnat ovat jälleen yhdistyneet.
Sundin keskiaikainen kivikirkko on rakennettu 1200-luvun lopussa tai viimeistään ennen vuotta 1310
Kastelholman linnaa alettiin rakentaa 1300-luvun loppupuolella, ja siitä tuli Ahvenanmaan hallintokeskus. Juhana herttua oleskeli linnassa 1500-luvulla kolmeen otteeseen ja piti siellä myös veljeään Eerik XIV ja tämän vaimoa Kaarina Maununtytärtä vankina syksyllä 1571. Linna menetti merkityksensä vuoden 1634 lääniuudistuksessa, ja vaurioitui entisestään vuoden 1745 tulipalossa.
Kun Venäjä oli saanut Suomen 1808 Suomen sodassa, se halusi vahvistaa uuden länsirajansa puolustusta. Sundiin rakennettiin Bomarsundin linnoitus vuosina 1832–1854. Kun alkanut Krimin sota laajeni vuonna 1854 Itämerelle Oolannin sodaksi. Tuolloin Bomarsundin linnoitus oli vasta puolivalmis. Linnoitus antautui, ja tuhottiin koska brittiläisten etujen mukaista oli estää venäläisten sotilaallinen toiminta saarilla. Krimin sodan vuonna 1856 päättäneeseen Pariisin rauhansopimukseen otettiin määräys, ettei Ahvenanmaata saa linnoittaa.
Maantiede

Sundin asutus sijaitsee hajallaan kunnan alueella eikä selkeää kuntakeskusta ole. Suurimpia kyliä ovat Björby, jossa sijaitsee kunnantoimisto, sekä Finby, Högbolstad, Kulla ja Tosarby. Kirkko sijaitsee melko yksinäisellä paikalla päätie 2:n ja Björbyn välillä. Naapurikunnista Sundilla on maarajaa vain Saltvikin kanssa. Lumparnin selältä pistää pitkä kapea lahti Kastelholman linnan ja Sundin kirkon ohi syvälle kunnan sisään. Lahden pohjukan ja Vargatanselän välillä on vain noin kilometrin levyinen kannas. Sundin alueella sijaitsee muutama pieni järvi, jotka sijoittuvat enimmäkseen kunnan pohjoisosaan. Siellä sijaitsee myös kunnan korkein maastonkohta, 78 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Stenrösberget.
Sundin halki kulkee päätie 2 Maarianhaminasta Prästöhön, josta on lossiyhteys Vårdön puolelle. Tien linjaus noudattelee vielä nykyisinkin suurelta osin historiallisen, Ahvenanmaan poikki kulkeneen Suuren Postitien reittiä. Postitie jatkui Bomarsundin laiturista Vargatanselän yli Vårdön puolelle Vargatan laituriin. Sundista on noin 25 kilometrin matka Maarianhaminaan ja vajaan kymmenen kilometrin matka maakunnan pohjoisosan keskustaajamaan Finströmin Godbyhyn.
Sundin kunnan alueella sijaitsevat Kastelholman linna sekä Bomarsundin linnanrauniot. Sundin kirkko on 1200-luvulta. Sundin kulttuurimaisema valittiin vuonna 1993 yhdeksi Suomen kansallismaisemista.
Sundissa on Prästgårdenin Natura-alue sekä kolme muuta luonnonsuojelualuetta: Lillnäsberget-Tingö Kastelholmin eteläosassa, sekä Gunnarsby ja Löfvik Östra Kyrkosundetin etelärannalla.
Maantiede > Kylät

Kunnassa on 28 kylää: Berg, Björby, Bomarsund, Brändbolstad, Domarböle, Finby, Gesterby, Gunnarsby, Hulta, Högbolstad, Jussböle, Kastelholm, Kulla, Lappböle, Lövvik, Mångstekta, Persby, Prästgården, Rosenberg, Sibby, Smedsböle, Strömbolstad, Sundby, Svensböle, Tosarby, Tranvik, Träsk ja Vivasteby.
Talous

Pääosa Sundin asukkaista on vanhastaan saanut toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta sekä kalastuksesta, mutta matkailun vilkastuessa palvelujen osuus elinkeinorakenteesta on noussut voimakkaasti.
Vuonna 2015 kunnassa oli 232 työpaikkaa. Niistä 12 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 70 % palveluissa ja 12 % jalostuksessa.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat jätteen käsittelyä ja loppusijoitusta tekevä Delfensdal Kom Ab, tekstiilialan yritys Capinova ja puutarha- ja pihatöitä tekevä Drängarna Åland.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Sundin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 939 | 939 |
| 1985 | 1985 |    | 920 | 920 |
| 1990 | 1990 |    | 948 | 948 |
| 1995 | 1995 |    | 968 | 968 |
| 2000 | 2000 |    | 1 013 | 1 013 |
| 2005 | 2005 |    | 1 031 | 1 031 |
| 2010 | 2010 |    | 1 019 | 1 019 |
| 2015 | 2015 |    | 1 031 | 1 031 |
| 2020 | 2020 |    | 1 020 | 1 020 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuoden 2017 taajamarajauksen mukaan Sundissa ei ole lainkaan taajamia. Vuoden 2017 lopussa Sundissa oli 1 031 asukasta, joista 1 019 asui haja-asutusalueilla ja 12:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa.
Hallinto

Sundin kunnanvaltuustossa istuu 13 kunnanvaltuutettua. Vuoden 2023 kuntavaaleissa valittiin viisi valtuutettua keskustan listalta, kolme valtuutettua Sunt för Sund -listalta, kolme valtuutettua sitoutumattoman kokoomuksen listalta, yksi valtuutettu maltillisten listalta ja yksi valtuutettu sosiaalidemokraattien listalta.
Seurakunnat

Vuodesta 2022 Sund kuuluu seuraavaan Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntaan:
Norra Ålands församling (Sund-Vårdö-Finström -Geta)
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sundin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Sundin kunnan nykyisellä alueella.
Sund församling (liitetty jossain vaiheessa Sund-Vårdö församlingiin)
Sund-Vårdö församling
Seurakunta toimii myös Vårdön kunnan alueella.
Sundin kivikirkko
Kastelholman linna
Bomarsundin rauniot
Ulkomuseo Jan Karlsgården ja vankilamuseo Vita Björn
Ahvenanmaan valokuvausmuseo
Sundin kulttuurimaisema
Kulttuuri > Murre

Sundin alue on historiallisesti ruotsinkielistä aluetta. Sundin ruotsinkielinen murre luetaan ahvenanmaanruotsin Länsi-Ahvenanmaan murteisiin. Ahvenanmaa muodostaa linkin Suomen ruotsalaismurteista Uplannin ja Sörmlannin murteisiin. Manner-Ahvenanmaalla puhuttu Länsi-Ahvenanmaan murre on lähimpänä Uplannin murteita.
Tunnettuja sundilaisia

Georg August Wallin (1811–1852), tutkimusmatkailija ja kieltentutkija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sund Wikimedia Commonsissa
Sundin kunnan kotisivut
Tilastokeskus - Sundin avainluvut
| n k Ahvenanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Brändö  Eckerö  Finström  Föglö  Geta  Hammarland  Jomala  Kumlinge  Kökar  Lemland  Lumparland  Maarianhamina  Saltvik  Sottunga  Sund  Vårdö
Sukunimi

Sukunimi on henkilönnimi, joka periytyy suvussa. Sukunimet ovat harvinaisempi ilmiö kuin etunimet, joita käytetään yleisesti kaikissa tunnetuissa kulttuureissa.
Sukunimet eri kulttuureissa

Nimenantokäytännöt vaihtelevat maittain ja kulttuureittain. Aluksi ihmisille annettiin vain etunimi. Etunimen lisäksi käytettiin Pohjoismaissa yleisesti isännimeä kuten Matti Juhaninpoika. Nykyäänkin sellainen esiintyy Suomessa joillakuilla henkilöillä toisena etunimenä. Sukunimet ovat usein syntyneet isännimen, asuinpaikan tai ammatin mukaan. Isännimistä ovat saaneet alkunsa myös esimerkiksi Ruotsissa ja Tanskassa yleiset -sson ja -sen -loppuiset sukunimet. Monissa maissa, kuten esimerkiksi Saksassa, on yleistä, että sukunimi alkujaan kuvasti ammattia tai yhteiskuntaluokkaa.
Useimmissa länsimaissa sukunimi mainitaan yleensä etunimen jälkeen. Monissa aasialaisissa ja afrikkalaisissa kulttuureissa sukunimi mainitaan ennen etunimeä. Tunnettuja esimerkkejä ovat Kiina ja muut itäaasialaiset kulttuurit sekä Euroopassakin Unkari. Länsimaissakin hakuteoksissa henkilöt yleensä aakkostetaan ensisijaisesti sukunimen mukaan. Sukunimi on tällöin poikkeavasti etunimen edellä, usein pilkulla erotettuna. Suomessa on lisäksi puhekielessä tavallista käyttää sukunimen genetiiviä etunimen edellä, Virtasen Pekka.
Länsimaissa on yleistä, että nainen vaihtaa sukunimensä solmiessaan avioliiton ja ottaa aviomiehensä sukunimen. Toisaalta on mahdollista, että mies ottaa vaimonsa sukunimen. Noin viidennes naisista pitää oman sukunimensä, ja joskus nimet yhdistetään kaksiosaiseksi nimeksi. Aikanaan mies on vaihtanut sukunimensä esimerkiksi vaimon korkeamman aatelisarvon vuoksi ja ottanut vaimon suvun nimen tullessaan avioliiton kautta taloon.
Joissakin kulttuureissa etunimi kertoo sisarusten ikäjärjestyksestä. Tällainen käytäntö on ainakin perinteisissä balilaisissa etunimissä. Perheen ensimmäinen lapsi on nimeltään Putu, toinen Made ja niin edelleen. Sukupuoli ilmaistaan erillisellä nimellä. Kun sarjan nimet loppuvat, aloitetaan alusta lisäämällä etunimeen Balik eli uudelleen. Tämän perusteella voidaan esimerkiksi päätellä, että Balin pommi-iskujen tutkintaa johtanut poliisipäällikkö I Made Pastika oli perheensä toinen poikalapsi. Antiikin Roomassa käytettiin toisinaan samaan tapaan järjestysnumeroita etuniminä.
Sukunimiä ei edelleenkään käytetä kaikkialla, kuten Tiibetissä, Jaavassa ja Islannissa. Perinteisesti islantilaisilla on vain etunimi ja sen lisäksi patronyyminimi,[vanhentunut linkki] Kuuluisia sukunimettömiä henkilöitä ovat muiden muassa Indonesian entiset johtajat Suharto ja Sukarno.
Sukunimet eri kulttuureissa > Suomi

Länsisuomalaisille sukunimille ovat ominaista patronyymit, matronyymit ja talonnimien kanssa yhtenevät lisänimet. Itä-Suomessa käytössä ovat olleet puolestaan vakaasti periytyneet sukunimet. Itä-Suomen rahvaan sukunimikäytäntö saattaa olla yksi maailman vanhimmista. Suomen yleisimmät sukunimet ovat Korhonen, Virtanen ja Mäkinen.