stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jimi

| Jimi |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  25. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Jim, Jimmy
Nimen alkuperä:  Jakob
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jimi on miehen etunimi, Jaakob-nimen muunnelma kuten myös englannin­kielisissä maissa yleiset nimet Jim ja Jimmy.
Vuoden 2024 loppuun mennessä nimi Jimi on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu noin 5 302 suomalaiselle pojalle ja alle 20 tytölle. Nimi yleistyi 1990-luvulla. Eniten Jimejä on syntynyt vuosina 2000-2009 (2 246). Jimi lisättiin nimipäiväkalenteriin vuoden 2005 nimipäiväuudistuksen yhteydessä. Ennen vuotta 1940 nimeä ei ollut annettu kenellekään.
Tunnettuja Jimejä

Jimi Aavikko (s. 1997), suomalainen jääkiekkoilija
Jimi Daniel Christiani (s. 1980), brasilialainen lentopalloilija
Jimi Heikkinen (s. 1981), suomalainen pesäpalloilija
Jimi Heinonen (s. 1996), suomalainen jääpalloilija
Jimi Jalonen (s. 1996), suomalainen jääkiekkoilija
Jimi Junkkari (s. 2005), suomalainen jääkiekkoilija
Jimi Klemettinen (s. 2005), suomalainen ampumahiihtäjä
Jimi Koskinen (s. 1988), suomalainen koripalloilija
Jimi Kuronen (s. 1995), suomalainen jääkiekkoilija
Jimi Nylund (s. 1997), suomalainen jääkiekkoilija
Jimi Ochsenknecht, Jimi Blue (s. 1991), saksalainen näyttelijä ja laulaja
Jimi Palanto (s. 1990), suomalainen jääkiekkoilija ja rullakiekkoilija
Jimi Salo, Jimpphat (s. 2006), suomalainen Counter-Strike 2 -pelaaja
Jimi Salonen (s. 1994), suomalainen freestylehiihtäjä
Jimi Santala (s. 1988), suomalainen jääkiekkoilija
Jimi Sero (s. 1965), suomalainen basisti
Jimi Suomi (s. 2003), suomalainen jääkiekkoilija
Jimi Särmö, Jimi Vain (s. 1998), suomalainen muotisuunnittelija
Jimi Tauriainen (s. 2004), suomalainen jalkapalloilija
Jimi Vaarala (s. 2000), suomalainen jalkapallomaalivahti
Jimi taiteilijanimenä

Jimi Hendrix, oik. James Marshall Hendrix (1942–1970), yhdysvaltalainen kitaristi, laulaja ja lauluntekijä
Jimi Jamison, oik. Jimmy Wayne Jamison (s. 1951), yhdysvaltalainen rockmuusikko
Jimi Pääkallo, aik. , Jimi Constantine, oik. Konstantinos Jorma Hiekkanen (s. 1981), suomalainen laulaja, kitaristi ja näyttelijä
Jimi Sumén, oik. Jouko Tapani Sumén) (s. 1959), suomalainen muusikko
Jimi Tenor, oik. Lassi Lehto (s. 1965), suomalainen  säveltäjä ja multi-instrumentalisti
Kuvitteellisia Jimejä

Jimi Aro, Uusi päivä -televisiosarjan hahmo
Jimi Kurpitsa, tv-sarjassa Popsikkaat
Jimi Matala (engl. Earthworm Jim), piirrossarjan päähenkilö
Jyväskylän lentoasema

Lennonjohtotorni.
Kiitotien 30 lähestymisvaloja.
Jyväskylän lentoasema (IATA: JYV, ICAO: EFJY) sijaitsee Jyväskylässä Tikkakosken taajamassa valtatien 4 varrella noin 18 kilometriä Jyväskylän keskustasta pohjoiseen. Vuoden 2009 alkuun asti lentoasema sijaitsi sittemmin Jyväskylään liitetyn Jyväskylän maalaiskunnan alueella.
Vuonna 2016 lentoaseman kautta kulki noin 62 450 matkustajaa. Matkustajamäärä putosi 2000-luvun puolivälin jälkeen voimakkaasti, mutta on ollut jälleen kasvussa vuodesta 2014 alkaen. Lentoasemaa ylläpitää Finavia, ja sen päällikkönä toimii Mika Järvinen.
Muita nimityksiä

Toisinaan lentoasemasta käytetään myös epävirallisia nimiä Tikkakosken lentokenttä ja etenkin vanhemmissa lähteissä läheisen järven mukaan Luonetjärven lentokenttä.
Historia

Kentän rakentamista suunniteltiin jo 1920-luvulla. Paikaksi ehdotettiin Seppälänkangasta ja Kuokkalaa, mutta puolustusministeriön maastotutkimuksissa Tikkakoskelta löydettiin sopiva paikka kentälle ja varuskunnalle. Kenttä oli sotilasliikenteen käytössä sodan aikana. Aero aloitti lennot Jyväskylä–Helsinki-välillä vuonna 1946, ja ympärivuotinen liikenne alkoi vuonna 1952. Uusi kenttä vihittiin käyttöön vuonna 1960. Lentoaseman matkustajaterminaalia laajennettiin syksyllä 2004.
Finnairin tytäryhtiö Aero Airlines lopetti lentonsa Jyväskylä–Helsinki-reitillä 26. lokakuuta 2007. Ruotsalaisen European Executive Expressin piti aloittaa lentoliikenne Tukholmaan 5. joulukuuta 2005 kahdella päivittäisellä arkivuorolla. Kaikki lentovuorot peruutettiin kuitenkin jo 2. joulukuuta 2005. Samainen lentoyhtiö hakeutui konkurssiin 23. joulukuuta samana vuonna. Aiemmin Tukholman-reittiä lensi vuosina 1997–2002 SAS. Finavia työllistää kentällä 40 henkilöä ja maahuolintayhtiö RTG toistakymmentä.
Yhteydet Suomen ilmavoimiin

Suomen ilmavoimien Luonetjärven varuskunnan Itäranta sijaitsee lentoaseman välittömässä läheisyydessä. Patria Aviation järjestää Ilmasotakoulun peruslentokoulutusta Jyväskylän lentoasemalla. Ilmavoimat on lentoaseman suurin asiakas. Vuonna 2010 lentoaseman noin 15 000:sta laskeutumisesta vain alle 2 000 oli kaupallisia lentoja.
Tikkakosken lentoaseman vieressä sijaitsevalle moottoritielle on rakannettu varalaskupaikka puolutusvoimien käyttöön. Ilmavoimat ovat olleet mukana moottoritien suunnittelussa jo ennen sen valmistumista. Suomen Ilmavoimamuseo sijaitsee lentoaseman läheisyydessä.
Yhdysvaltojen kanssa vuonna 2023 solmitun DCA-sopimuksesen perusteella Yhdysvaltojen käyttöön annetaan tarvittaessa Ilmasotakoulun lentotukikohta.
Muu toiminta

Jyväskylän laskuvarjokerho ry järjestää lentoasemalla laskuvarjohyppytoimintaa.
Lentoasemalla toimii kuumailmapallolentoja järjestävä Tmi Aeronaut/Sipinen.
Yhteydet lentoasemalle

Kaukoliikenteen linja-autoja terminaalin edessä olevalle pysäkille kulkee harvoin ja suurin osa linja-autoliikenteestä kulkee Valtatietä 4 pitkin. Lentoasemalle ei ole bussi- tai junayhteyttä Jyväskylän keskustaan. Jyväskylän paikallisliikenteen linjat tulevat Tikkakoskelle mutta eivät jatka lentoasemalle saakka. Käytännössä lähes kaikki lentoaseman henkilöliikenne hoidetaan yksityisautoilla, takseilla tai tilausajolinja-autoilla.
Lentoyhtiöt ja reitit > Reittilennot

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Finnair:  Helsinki
Lentoyhtiöt ja reitit > Tilauslennot

Jyväskylän lentoasemalta pääsee moniin suosittuihin lomakohteisiin. Tilauslentoja Jyväskylästä lennetään muun muassa Gran Canarialle, Turkkiin, Israeliin, Kyprokseen, Bulgariaan, Kreikkaan, Bangkokiin ja Phuketiin.
Lentoyhtiöt ja reitit > Rahtilennot

Lentorahtipalveluja tarjoavat Finnair, Danzas ASG Eurocargo, TNT Suomi ja DHL International lähde?.
Matkustajamäärät > Matkustajatilastot

| Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 140 187 | 9 811 | 149 998 | −1,8 %  |
| 2006 | 135 223 | 14 099 | 149 322 |  −0,5 %  |
| 2007 | 125 476 | 13 465 | 138 941 |  −7,0 %  |
| 2008 | 112 831 | 15 787 | 128 618 |  −7,4 %  |
| 2009 | 92 144 | 12 045 | 104 189 |  −19,0 %  |
| 2010 | 74 982 | 13 626 | 88 608 |  −15,0 %  |
| 2011 | 75 131 | 13 719 | 88 850 |  +0,3 %  |
| 2012 | 46 139 | 19 081 | 65 220 |  −26,6 %  |
| 2013 | 37 237 | 13 333 | 50 570 |  −22,5 %  |
| 2014 | 39 387 | 16 319 | 55 706 |  +10,2 %  |
| 2015 | 51 761 | 10 083 | 61 844 |  +11,0 %  |
| 2016 | 51 603 | 10 845 | 62 448 |  +1,0 %  |
| 2017 | 56 814 | 11 152 | 67 966 |  +8,8 %  |
| 2018 | 59 516 | 12 567 | 72 083 |  +6,1 %  |
| 2019 | 57 027 | 9 545 | 66 572 |  −7,6 %  |
| 2020 | 10 502 | 88 | 10 590 |  −84,1 %  |
| 2021 | 2 220 | 2 372 | 4 592 |  −56,6 %  |
| 2022 | 3 407 | 7 573 | 10 980 |  +139,1 %  |
| 2023 | 21 869 | 1 623 | 23 492 |  +114,0 %  |
| 2024 | 22 799 | 2 966 | 25 765 |  +9,7 %  |
Lähde: Finavia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jyväskylän lentoasema Wikimedia Commonsissa
Suomen ilmailukäsikirja – Jyväskylän lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Suomen lentoasemat |
| --- | --- |
Suuret kansainväliset:  Helsinki-Vantaa 
Pienet kansainväliset:  Ivalo  Joensuu  Kittilä  Kokkola-Pietarsaari  Kuusamo  Kuopio  Lappeenranta  Maarianhamina  Oulu  Rovaniemi  Tampere-Pirkkala  Turku  Vaasa 
Kotimaiset:  Jyväskylä  Kajaani  Kemi-Tornio  Pori  Savonlinna 
Ei säännöllistä liikennettä:  Enontekiö  Halli  Mikkeli  Seinäjoki  Utti 
Entiset lentoasemat:  Helsinki-Malmi  Kauhava  Sodankylä  Tampere-Härmälä  Varkaus  Ylivieska 
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat: Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat: Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat: Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat: Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
Luettelo suomalaisista shakinpelaajista

Tämä on luettelo suomalaisista shakinpelaajista.
Suurmestarit (SM)

Eero Böök †
Heikki Kallio
Tomi Nybäck
Yrjö Rantanen †
Heikki Westerinen
Jouni Yrjölä
Kansainväliset mestarit (KvM)

Mikael Agopov
Timothy Binham
Daniel Ebeling
Aleksei Holmsten
Osmo Kaila †
Mika Karttunen
Petri Kekki
Toivo Keinänen
Pekka Köykkä
Heikki Lehtinen
Marko Manninen
Veijo Mäki †
Miikka Mäki-Uuro
Joose Norri
Mikael Nouro
Sampsa Nyysti
Kaarle Ojanen †
Antti Pihlajasalo
Pertti Poutiainen †
Antti Pyhälä †
Eero Raaste
Olli Salmensuu
Tapani Sammalvuo
Vilka Sipilä
Dmitry Skiyarov
Jussi Tella
Kimmo Välkesalmi
Naisten suurmestarit (NSM)

Niina Koskela
Naisten kansainväliset mestarit (NKvM)

Anastasia Keinänen
Johanna Paasikangas-Tella
Tanja Tuominen
FIDE-mestarit (FM)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jani Ahvenjärvi  Hisham Al Argha  Mikko Alava  Mika Ebeling  Esko-Matti Hakulinen  Valo Hallman  Markku Hartikainen  Christer Henriksson  Markku Henttinen  Asko Hentunen †  Petri Hokkanen  Harri Hurme †  Heikki-Pekka Innala  Yrjö-Markus Jouhki  Jari Järvenpää  Ilkka Kanko  Kari Karhunen  Jussi Kauko  Osmo Kauppila  Jorma Kekki †  Sauli Keskinen  Teemu Keskisarja  Elias Keso  Roope Kiuttu  Kaj Kivipelto  Mikko Kivistö  Tero Kokkila  Henri Koskinen  Auvo Kujala  Jyrki Kytöniemi  Henri Lahdelma  |  Markku Lahtinen  Timo Lampén  Erkki Lassila  Martti Lauren  Petri Lehtivaara  Risto Lehtivaara  Ville Lehto  Johan Lindstedt  Tor-Erik Lindqvist  Tommi Luukkonen  Harry Mansner  Janne Mertanen  Riku Molander  Risto Nevanlinna  Antti Niemelä  Kalle Niemi  Mikko Niemi  Risto Nokka  Antti Nokso-Koivisto  Michael Nykopp  Johanna Paasikangas  Jorma Paavilainen  Jukka Pakkanen  Jarkko Penttinen  Timo Pirttimäki †  Henri Pohjala  Teemu Pudas  Kari Pulkkinen  Jukka Puranen  Timo Pääkkönen  Juhani Rikkonen †  |  Jan Ristoja  Thomas Ristoja †  Erik Rönkä  Pertti Saariluoma  Janne Salimäki  Heikki Salo  Tapio Salo  Jyrki Salonen  Ilkka Saren †  Jeff Sarwer  Asko Seppänen  Mauri Sirkiä  Juhani Sorri †  Olli Sisättö  Kari Tammela  Kari Tikkanen  Leo Tolonen †  Teemu Topi-Hulmi  Risto Tuominen †  Erkki Turunen †  Jukka-Pekka Tyni  Frans Valli  Unto Venäläinen †  Tommi Verkasalo  Dietmar Vinke  Antti Virtanen  Teemu Virtanen  Oliver Wartiovaara  Georg Österman †  |
Naisten FIDE-mestarit (NFM)

Lilja Bederdin
Nastasya Belava
Laura Kivitalo
Heini Puuska
Päivi Walta
Kirjeshakin suurmestarit (KSM)

Reijo Hiltunen
Risto Kauranen
Jaakko Kivimäki
Tero Kokkila
Olli Koskinen †
Auvo Kujala
Asko Linna
Georg Österman †
Pentti Palmo †
Heikki Pigg †
Juhani Sorri †
Kari Tikkanen
Kirjeshakin maailmanmestarit (KMM)

Pertti Lehikoinen
Tehtäväshakin ratkaisemisen suurmestarit

Jorma Paavilainen 1999
Pauli Perkonoja 1979
Kari Valtonen 1983
Tehtäväshakin laadinnan suurmestarit

Unto Heinonen 2004
Matti Myllyniemi 2010 †
Ukrainan ydinvoima

Ukrainan ydinvoima koostuu neljästä ydinvoimalaitoksesta, joissa on yhteensä 15 ydinreaktoria. Kaikki reaktorit ovat venäläistä VVER-tyyppiä. Noin puolet Ukrainan sähköstä tuotetaan ydinvoimalla. Voimalat omistaa valtionyhtiö Energoatom.
Ukrainan ydinvoimalat sijaitsevat Hmelnytskyin alueen Netišynissä, Mykolajivin alueen Pivdennoukrajinskissa, Rivnen alueen Varašissa, ja Zaporižžjan alueen Enerhodarissa. Kiovan alueen Tšernobylissä tapahtui suuri ydinvoimalaonnettomuus vuonna 1986, ja Tšernobylin kolme muuta reaktoria suljettiin myöhemmin.
Suurin osa Ukrainan ydinvoimaloista käyttää venäläisen TVEL:n valmistamaa polttoainetta. Vuonna 2021 kuusi Ukrainan 15:stä reaktorista käytti Westinghousen polttoainetta, joka on valmistettu Västeråsissa Ruotsissa. Energoatom on varautunut mahdollisiin toimitushäiriöihin varastoimalla ydinreaktorien polttoainetta kahden vuoden tarvetta varten.
Ydinreaktorit

Kansainvälisen atomienergiajärjestön tietokannan mukaan Ukrainassa tuotetaan sähköä 15 ydinreaktorilla. Lisäksi kaksi reaktoria on rakenteilla ja neljä poistettu käytöstä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaktori | Malli | Teho (MW) | Kaupalliseen käyttöön | Suunnittelija | Tila |  |
| Etelä-Ukraina-1 | VVER-1000 | 950 | 12/1983 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Etelä-Ukraina-2 | VVER-1000 | 950 | 4/1985 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Etelä-Ukraina-3 | VVER-1000 | 950 | 12/1989 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Hmelnytskyi-1 | VVER-1000 | 950 | 8/1988 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Hmelnytskyi-2 | VVER-1000 | 950 | 12/2005 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Hmelnytskyi-3 | VVER-1000 | 1035 |  | Atomenergoeksport | rakenteilla (3/1986–) |  |
| Hmelnytskyi-4 | VVER-1000 | 1035 |  | Atomenergoeksport | rakenteilla (2/1987–) |  |
| Rivne-1 | VVER-440 | 381 | 9/1981 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Rivne-2 | VVER-440 | 376 | 7/1982 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Rivne-3 | VVER-1000 | 950 | 5/1987 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Rivne-4 | VVER-1000 | 950 | 4/2006 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Tšernobyl-1 | RBMK-1000 | 740 | 5/1978 |  | poistettu käytöstä 11/1996 |  |
| Tšernobyl-2 | RBMK-1000 | 925 | 5/1979 |  | poistettu käytöstä 10/1991 |  |
| Tšernobyl-3 | RBMK-1000 | 925 | 6/1982 |  | poistettu käytöstä 12/2000 |  |
| Tšernobyl-4 | RBMK-1000 | 925 | 3/1984 |  | tuhoutui onnettomuudessa 4/1986 |  |
| Zaporižžja-1 | VVER-1000 | 950 | 12/1985 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Zaporižžja-2 | VVER-1000 | 950 | 2/1986 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Zaporižžja-3 | VVER-1000 | 950 | 3/1987 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Zaporižžja-4 | VVER-1000 | 950 | 4/1988 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Zaporižžja-5 | VVER-1000 | 950 | 10/1989 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
| Zaporižžja-6 | VVER-1000 | 950 | 9/1996 | Atomenergoeksport | toiminnassa |  |
Lisäksi Ukrainalla on kolme tutkimusreaktoria, jotka sijaitsevat Kiovassa ja Sevastopolissa. Niistä suurin on lämpöteholtaan 10 MW ja pienin 0,002 kW. Yhtä tutkimusreaktoria rakennetaan ja toista suunnitellaan.
Syyskuussa 2021 Energoatom allekirjoitti Westinghousen kanssa sopimuksen neljän AP1000-reaktorin rakentamisesta Ukrainaan.
Ydinreaktorit > Kuvia

Vie hiiri tai osoitin kuvan päälle selityksen saamiseksi.
Etelä-Ukrainan ydinvoimala Mykolajivin alueen Pivdennoukrajinskissa.
Hmelnytskyin ydinvoimalan käytössä olevat kaksi yksikköä Hmelnytskyin alueen Netišynissä.
Rivnen ydinvoimala Rivnen alueen Varašissa.
Tšernobylin käytöstä poistettu ydinvoimala Kiovan alueella.
Zaporižžjan ydinvoimala Dneprin varrella, Zaporižžjan alueen Enerhodarissa.
Ydinvoimateollisuus

Kramatorskin kaupungissa sijaitsee Atomenergomashin tehdas, joka valmistaa ydinvoimaloiden suuria teräsosia, kuten paineastioita ja höyrystimiä, valamalla ja takomalla. Kramatorskissa on tarkoitus valmistaa Hanhikiven ydinvoimalan paineastia.
Harkovan kaupungissa sijaitsee Turboatomin tehdas, joka on maailman suurimpia höyryturbiinien valmistajia. Se tekee turbiineja ydinvoimaloihin ja myös muihin voimalaitoksiin. Ukrainassa on myös useita uraanikaivoksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ukrainan ydinvoima Wikimedia Commonsissa
Nuclear Power in Ukraine (Maailman ydinvoimatuottajien järjestö World Nuclear Association) (englanniksi)
OECD:n päivittyvä seuranta Ukrainan ydinvoimalaitosten tilanteesta sodan aikana (englanniksi)
Forbus

Forbus oli paikallisesti merkittävä pohjalainen pappis-, virkamies- ja porvarissuku, joka oli yksi skotlantilaisen Forbes-suvun pohjoismaisista sukuhaaroista. Uskotaan, että Hanz Forbus toi suvun Danzigin sekä Tukholman kautta Suomeen, jossa hänen kaksi poikaansa Caspar Hansinpoika Forbus (n. 1590–1682) ja Hans Hansinpoika Forbus (n. 1622–1710) toimivat sukuhaaran kantaisinä.
Tähän sukuun kuuluu Oulun pormestari Henrik Forbus (k. 1681)
Mundžanin kieli

Mundžanin tai jidga-mundžanin kieli (mundžaniksi məndži roy) on Afganistanissa ja Pakistanissa puhuttu iranilainen kieli. Sen puhujat elävät Afganistanin Badahšanin provinssissa sijaitsevassa Koktšan alkujoen Mundžanin laaksossa sekä Pakistanin Luoteisprovinssissa sijaitsevassa Chitralin sivujoen Lutkuhin laaksossa. 1960-luvun lopulla Mundžanin laaksossa oli noin 2000 asukasta (16 kylää). Lutkuhin laaksossa asukkaita on vähän yli tuhat (12 kylää).
Mundžani kuuluu iranilaisten kielten itäiseen ryhmään. Siinä on sekä paštun että pamirilaisten kielten piirteitä. Lutkuhin laaksossa puhuttavaa mundžanin murretta jidgaa (yídəγa) voidaan käytännössä pitää erillisenä kielenä.
Kieli toimii vuorten erottamissa laaksoissa asuvien yhteisöjen suullisen kanssakäymisen välineenä. Kaikki Mundžanin asukkaat puhuvat myös paikallista darin kielen murretta. Lutkuhin laaksossa osataan darin lisäksi myös Chitralin pääkieltä khowaria.
Taipaleen seurakunta

| Taipaleen seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Savitaipaleen kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Mikkelin hiippakunta
Rovastikunta:  Etelä-Karjalan rovastikunta
Pääkirkko:  Savitaipaleen kirkko
Perustettu:  2019
Jäsenmäärä:  7 994 (2022)
– Osuus asukkaista:  74,7 %
Kirkollisvero:  1,75 %
Kirkkoherra:  Lea Karhinen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Taipaleen seurakunta on Lemin, Savitaipaleen ja Taipalsaaren alueella toimiva evankelis-luterilainen seurakunta, joka kuuluu Etelä-Karjalan rovastikuntaan ja Mikkelin hiippakuntaan. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Lea Karhinen.
Historia

Taipaleen seurakunta muodostui vuoden 2019 alussa Lemin, Savitaipaleen ja Taipalsaaren lakkautettuista seurakunnista ja alueena on vastaavat kunnat, jotka pysyivät itsenäisinä eikä siis kuntaliitosta tapahtunut. Asiasta teki päätöksen kirkkohallitus 27. maaliskuuta 2018. Lemin kirkkoherrasta Lea Karhisesta tuli Taipaleen seurakunnan kirkkoherra, Savitaipaleen ja Taipalsaaren seurakunnan kirkkoherranvirat lakkautettiin, ja Taipalsaaren kirkkoherrasta Risto Koskimäestä tuli Taipaleen seurakunnan kappalainen. Seurakuntien omaisuus siirtyi uudelle seurakunnalle. Lemillä yhdistyminen aiheutti kirkosta eroamisia, kahdessa muussa eroamispiikkiä ei tullut.
Kirkot

Taipaleen seurakunnan keskuskirkko on Savitaipaleen kirkko. Seurakunnan muita kirkkoja ovat Taipalsaaren kirkko ja Lemin kirkko.
Kuvia

Savitaipaleen kirkko.
Lemin kirkko.
Taipalsaaren kirkko.
Huulet (taideteos)

| Huulet |
| --- | --- |

Nimi:  Huulet
Tekijä:  Marjatta Kekki
Valmistumisvuosi:  2003
Julkistettu:  2003
Taiteenlaji:  tilateos
Teostyyppi:  Seinämaalaus
Sijainti:  Kontulan metroasema, Helsinki
Koordinaatit:  60°14′10″N, 025°05′01″E
Huulet on Marjatta Kekin tekemä tilateos Kontulan metroasemalla Helsingissä. Aniliinin väriset huulet ovat aseman lippuhallin lasisessa ulkoseinässä. HKL:n tiloissa oleva teos on kustannettu Helsingin kaupungin taidemuseon julkisen taiteen määrärahoista. Teos on tehty vuonna 2003.
Rakennuksen muotokieli on niukkaa, asiallista ja pelkistettyä, ja Huulet on sen lämmin ja aistillinen vastakohta.
Vasikanjuottaja

| Vasikanjuottaja |
| --- | --- |

Nimi:  Vasikanjuottaja
Tekijä:  Aukusti Veuro
Valmistumisvuosi:  1954
Taiteenlaji:  veistos
Teostyyppi:  Veistos
Sijainti:  Hämeenlinnan taidemuseo
Koordinaatit:  60°59′53″N 24°28′30″E﻿ / ﻿60.998°N 24.475°E﻿ / 60.998; 24.475
Vasikanjuottaja on kuvanveistäjä Aukusti Veuron veistos vuosilta 1940–1954. Se sijaitsee Hämeenlinnan taidemuseon edessä. Se on Hämeenlinnan kaupungin ensimmäinen julkinen veistos.
Veuro oli tehnyt kipsisen luonnoksen, jonka perusteella työ tilattiin. Se valettiin pronssiin ja paljastettiin marraskuussa 1954. Teoksen aihe on peräisin maaseudun arkisista töistä ja kunnioittaa maaseudun naisten työtä karjanhoidon parissa.
Teos oli Veuron viimeinen työ. Taidemuseon esittelyn mukaan "Veuro on elävästi ja taitavasti yhdistänyt ihmisen ja eläimen suhteen veistokselliseksi kokonaisuudeksi".
Chaplinin poika

| Chaplinin poika> The Kid |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Charles Chaplin
Käsikirjoittaja:  Charles Chaplin
Tuottaja:  Charles Chaplin
Säveltäjä:  Charles Chaplin
Kuvaaja:  Roland Totheroh
Leikkaaja:  Charles Chaplin
Tuotantosuunnittelija:  Charles D. Hall
Pääosat:  Charles Chaplin   Edna Purviance   Jackie Coogan   Henry Bergman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Charles Chaplin Productions
Levittäjä:  First National Netflix
Ensi-ilta:  21. tammikuuta 1921
Kesto:  68 min
Alkuperäiskieli:  englanti -
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Kid
Chaplinin poika (The Kid) on vuonna 1921 valmistunut yhdysvaltalainen mykkäelokuva, jonka on ohjannut, tuottanut ja käsikirjoittanut Charles Chaplin. Elokuva on Chaplinin ensimmäinen pitkä elokuva, ja se oli myös ensimmäinen pitkä komediaelokuva, jossa yhdistyi komedian ja draaman aineksia.
Elokuvan toista pääosaa esittäneestä Jackie Cooganista tuli ensimmäinen suuri lapsitähti. Coogan oli vaudeville-esiintyjä, jolla ei ollut aikaisempaa elokuvakokemusta. Monissa Chaplinin elämäkertaa käsittelevissä kirjoissa esitetään, että Chaplinin ja Cooganin läheinen suhde elokuvassa kuvaa Chaplinin surua ensimmäisen lapsensa, kolmen päivän ikäisen Norman Spencerin kuolemasta. Samoin elokuvassa kuvatuissa köyhyydessä ja sosiaalityöntekijöiden julmuudessa on nähty viitteitä Chaplinin omaan lapsuuteen Lontoossa.
Elokuvan valmistuttua Chaplinilla oli käynnissä avioero ensimmäisestä vaimostaan Mildred Harrisista, joka yritti tavoitella miehensä omaisuutta. Chaplin joutui avustajineen salakuljettamaan valmiin negatiivin Salt Lake Cityyn, jossa elokuva leikattiin eräässä hotellihuoneessa.
Chaplin sävelsi elokuvaan musiikin vasta vuonna 1971 elokuvan uudelleenjulkaisua varten, jolloin hän myös leikkasi elokuvasta muutaman kohtauksen.