stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Risto Heinonen (kauppaneuvos)

Risto Jalmari Heinonen (2. syyskuuta 1916 Loimaa – 8. heinäkuuta 2003 Loimaa) oli suomalainen kauppias ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Heinosen vanhemmat olivat maanviljelijä, pankinjohtaja Kalle Jalmari Heinonen ja Suoma Matilda Hollo ja puoliso vuodesta 1940 Maija Esteri Heikkilä. Heinonen kävi Lahden kansanopiston 1933 ja Loimaan maamieskoulun 1935. Hän oli maanviljelijä Mikkolan tilalla Loimaalla vuodesta 1940, kauppaneuvos Oskari Heikkilän perustaman Oskari Heikkilä Oy:n rautaosaston palveluksessa vuodesta 1951 ja yrityksen toimitusjohtaja 1954–1979, johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1962 ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1979. Heinonen oli Loimaan kauppalanvaltuuston jäsen 1954–1972, kauppalanhallituksen jäsen 1954–1968 ja kauppalanjohtajan varamies 1961–1968. Hänellä oli myös lukuisia muita luottamustehtäviä muun muassa Suomen Vähittäiskauppiasliiton korkeimmassa johtoelimessä liittoneuvostossa ja Keskon hallintoneuvostossa, jonka puheenjohtajana hän toimi 1959–1979. Sotilasarvoltaan Heinonen oli reservin vääpeli. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1967.
Riho Sayashi

Riho Sayashi (jap. 鞘師 里保, Sayashi Riho, s. 28. toukokuuta 1998, Hiroshima) on japanilainen tanssija, poplaulaja ja näyttelijä. Hän oli Morning Musumen 9. sukupolven jäsen.
Rihpogáisi

Rihpogáisi
Rihpogáisi nähtynä idästä toukokuussa 2009
| --- | --- |
Tyyppi:  selänne 
Sijainti:  Tromssan lääni,  Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 409 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Rihpogáisi on Skandeilla sijaitseva monihuippuinen vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee Skibotndalen-laakson varrella E8-tien lounaispuolella. Vuoren korkein huippu on 1 409 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.
Reuilly

Reuilly voi tarkoittaa seuraavia:
Reuilly, kunta Euren departementissa Ranskassa
Reuilly, kunta Indren departementissa Ranskassa
Reuilly (AOC), viinintuotantoalue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Reuilly”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Retunen

| Retunen |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kaavi
Koordinaatit:  62°56′26″N, 28°40′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.741.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,5 m 
Rantaviiva:  20,23 km 
Pinta-ala:  2,65 km² 
Tilavuus:  0,0129 km³ 
Keskisyvyys:  4,9 m 
Suurin syvyys:  21,2 m 
Saaria:  16
 fiRetunen 
Retunen on järvi Kaavissa Pohjois-Savon itäisimmässä osassa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 49 kilometriä itään. Retunen sijaitsee saman nimisen kylän itäpuolella.
Maantiede

Retusen ulottuvuus järven eteläisimmän osan Retusenlahdelta pohjoisimman osan Lahnalahdelle on 2,75 kilometriä ja läntisimmän osan Mustalahdelta itäisimmän osan Petkellahdelle 2,6 kilometriä. Suurimmat niemimaat ovat luoteisrannan Soidinniemi, pohjoisrannan Korteniemi sekä itärannan haarautuva niemi, joka jatkuu lounaaseen Niittysaarena ja kaakkoisrannan Jyrkkäniemi. Noin neljäsosa Retusesta on enintään metrin syvä ja noin kuudesosa on vähintään kymmenen metriä syvä. Laajin syvänne sijaitsee järven keskiosan selkävedellä, toinen syvänne sijaitsee järven kaakkoisosassa, missä on myös syvin kohta, 21 metriä.
Retusen saariluku on 16. Saarista 5 on alle aarin laajuisia luotoja ja 3 on puolestaan yli hehtaarin laajuisia. Laajimmat saaret (Nuottisaari, Sepänsaari, Louhisaari, Petronsaari) reunustavat järven keskiosan selkävettä. Retusen rannoilla on metsämaan lisäksi peltoja. Järven syvimmän kohdan eteläpuolella kohoaa Tirrosvuori, jonka korkeustaso on noin 155 metriä merenpinnan yläpuolella. Retusen eteläosan Kangasniemen halki kulkee Siilinjärvi–Viinijärvi-rata.
Retuseen laskee Saarijärvi (101,6 metriä mpy) luoteesta Saarivirran kautta. Retunen laskee Kangasniemen lounaispuolelta Kaavinjärveen (101,0 metriä mpy).
Retusen vesitilavuus on 12 933 000 kuutiometriä.
Retunen (04.741.1.001) kuuluu Retusen-Saarijärven alueeseen (04.741), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Saarijärven alue (04.74) ja ensimmäinen on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Retunen on Retusen-Saarijärven alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Saarijärvi ja kolmanneksi laajin on Vihtajärvi. Alueeseen kuuluu 33 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista osalla on omintakeinen nimi, kuten Suuri-Kyrpyli ja Äljänä.
Rekursio

Rekursio on matemaattinen keino määritellä funktioita niin, että funktion arvo tietyssä pisteessä riippuu funktion arvosta edellisessä pisteessä. Rekursioyhtälö annetaan yleensä kaksiosaisena: toinen osa määrittelee funktion arvon jollain tunnetulla alkuarvolla (alkuarvoja voi olla myös useita) ja toinen osa muulloin. Esimerkiksi kertoma on helppo määritellä luonnollisille luvuille rekursiivisesti seuraavaan tapaan:
f(n)=\left\{{\begin{matrix}1,&{\mbox{jos }}n{\mbox{ = 0}}\\n\cdot f(n-1)&{\mbox{muulloin}}\end{matrix}}\right.
Rekursioyhtälöllä tarkoitetaan yhtälöä, jossa annetun funktion arvo voidaan laskea käyttäen hyväksi sen edellisissä pisteissä saamia arvoja. Esimerkkinä rekursioyhtälöstä on Fibonaccin jono
Rekursio tietotekniikassa/tietojenkäsittelytieteessä

Myös tietotekniikassa käytetään rekursiivisia ohjelmarutiineja. Niissä idea on sama kuin matemaattisesti määritellyissä rekursiivisissa funktioissa, ja rekursiivisesti lasketut välitulokset tallennetaan useimmiten pinoon. Viimeisellä rekursiokierroksella pinosta kerätään vastaukset käänteisessä järjestyksessä. C-kielellä kertoma voitaisiin laskea seuraavaan tapaan:
unsigned int factorial(unsigned int n) {
    if (n == 0) {
        return 1;
    } else {
        return n * factorial(n - 1);
    }
}
Yleinen ohjelmointivirhe on niin sanottu ikuinen silmukka, jossa funktiokutsu ei koskaan palaa vaan etenee yhä toistuvasti saman funktion kautta rekursiivisesti kiertäen. Pino on välttämätön rekursiivisten aliohjelmien toteuttamiseen, mutta pinolla on myös rajattu koko: useissa ohjelmointikielissä rajaamaton rekursio voi aiheuttaa pinon ylivuotovirheen (engl. stack overflow). Rekursio voi olla hitaampaa ja vaatia enemmän muistia kuin toistorakenteen käyttö.
Mikäli ohjelmakoodin rekursiivinen osa on niin sanottu häntärekursio, voidaan rekursio muuttaa tavalliseksi silmukaksi.
Erityisesti Lisp-ohjelmointikielessä rekursion käyttäminen on yleistä.
Rekursio tietotekniikassa/tietojenkäsittelytieteessä > Hanoin torni

Hanoin torni -ongelma voidaan ratkaista yksinkertaisella tavalla rekursion avulla. Esimerkki Perl-skriptistä, jolle annetaan parametrina levyjen lukumäärä. Ohjelma palauttaa siirto siirrolta, missä tangossa olevaa levyä on liikuteltava.
#!/usr/bin/perl
#

sub hanoi
{
       if($_[0] == 1)
       {
               print "@{[A,B,C]}[$_[1]-1] => @{[A,B,C]}[$_[2]-1]" . "\n";
       }
       elsif($_[0] > 1)
       {
               hanoi($_[0]-1, $_[1], 6-$_[1]-$_[2]);
               hanoi(1, $_[1], $_[2]);
               hanoi($_[0]-1, 6-$_[1]-$_[2], $_[2]);
       }
       else {}
}

if($ARGV[0] > 0)
{
       hanoi $ARGV[0], 1, 3;
}
Sama algoritmi Haskellilla:
hanoi :: Integer -> a -> a -> a -> [(a, a)]
hanoi 0 _ _ _ = []
hanoi n p q r = hanoi (n-1) p r q ++ [(p,q)] ++ hanoi (n-1) r q p
Labyrintti

Kaksiulotteisen labyrintin polun selvittäminen on yksinkertaista ratkaista rekursiolla. Ajatellaan vaikkapa seuraavaa sokkeloa:
Alku -> XXXXX..XXX
          .X..X..X..
          .X..X.XXX.
          .X..X.X.X.
          XX..XXX.XX
          X..XX.X..X
          X.....XX.X
          XXXXX.X...
          X..XX.XX..
          XXXX...XXX <- Loppu
Seuraava Perl-skripti ratkaisee polun koordinaatit:
#!/usr/bin/perl
#

@laby = (
[1,1,1,1,1,0,0,1,1,1],
[0,1,0,0,1,0,0,1,0,0],
[0,1,0,0,1,0,1,1,1,0],
[0,1,0,0,1,0,1,0,1,0],
[1,1,0,0,1,1,1,0,1,1],
[1,0,0,1,1,0,1,0,0,1],
[1,0,0,0,0,0,1,1,0,1],
[1,1,1,1,1,0,1,0,0,0],
[1,0,0,1,1,0,1,1,0,0],
[1,1,1,1,0,0,0,1,1,1]);

@polku = ();

sub minotaurus($$)
{
        if($_[0]<0 or $_[0]>9 or $_[1]<0 or $_[1]>9)
        {
                return 0;
        }
        elsif($laby[$_[0]][$_[1]] != 1)
        {
                return 0;
        }
        else
        {
                $laby[$_[0]][$_[1]] = 2;
                if($_[0] == 9 and $_[1] == 9)
                {
                        unshift @polku, "-> ($_[1],$_[0])";
                        return 1;
                }
                if(     minotaurus($_[0]+1, $_[1])
                or      minotaurus($_[0]-1, $_[1])
                or      minotaurus($_[0], $_[1]+1)
                or      minotaurus($_[0], $_[1]-1))
                {
                        unshift @polku, "-> ($_[1],$_[0])";
                        return 1;
                }
                return 0;
        }
}

minotaurus 0, 0;
$polku[0] =~ s/^-> // if defined $polku[0];
print "@polku\n";
Ajettaessa tulostuu: (0,0) -> (1,0) -> (2,0) -> (3,0) -> (4,0) -> (4,1) -> (4,2) -> (4,3) -> (4,4) -> (5,4) -> (6,4) -> (6,5) -> (6,6) -> (6,7) -> (6,8) -> (7,8) -> (7,9) -> (8,9) -> (9,9).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rekursio Wikimedia Commonsissa
Retulansaari

Retulansaari
Kiettaran kalliota Retulansaarella
| --- | --- |
Sijainti:  Hattula Kanta-Häme Suomi
Vesialue:  Vanajavesi
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Retulansaari on suurehko saari Vanajanselällä Tyrvännössä, Hattulassa. Saaren kylänraitti, Ylikartanon muinaisjäännökset ja rikas kasvillisuus muodostavat yhdessä merkittävän kulttuurimaiseman, ja Retulansaari kuuluu Suomen arvokkaimpiin kulttuuriympäristöihin. Saarella on ollut yhtämittaista asutusta ainakin rautakaudelta alkaen.
Historia

Retulan alueen vanhimmat löydöt ovat kivikaudelta, mutta varmat todisteet pysyvästä asutuksesta ovat rautakaudelta. Siitepölyjäänteiden perusteella Retulassa on viljelty maata jo ennen ajanlaskun alkua. Rautakauden asutuksen näkyvimmät merkit saarella ovat erilaiset kummut, joita maastossa on jäljellä yli 200. Monet näistä ovat hautakumpuja. Saarelta tunnetaan myös useita kuppikiviä.
Rautakautinen kuppikivi Retulansaaressa.
Hattulan vaakuna
Rio Antonio Mavuba

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Rio Antonio Zoba Mavuba
Syntymäaika: 8. maaliskuuta 1984 (ikä 40)
Syntymäpaikka: merellä Angolan rannikolla
Pelipaikka: puolustava keskikenttäpelaaja
Pituus: 171 senttimetriä
Seura
Seura:  Lille OSC
Pelinumero: 24
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2003–2007 2007–2008 1–6/2008 2008– |  Girondins de Bordeaux  Villarreal CF → Lille OSC (laina)  Lille OSC | 137 (1) 5 (0) 16 (1) |
Maajoukkue
| 2004– |  Ranska | 6 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Rio Antonio Zoba Mavuba (s. 8. maaliskuuta 1984) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ranskan pääsarjaseura Lille OSC:ta. 171 senttimetriä pitkän Mavuban pelipaikka on puolustava keskikenttäpelaaja.
Mavuba syntyi veneessä Angolan rannikolla hänen angolalaisen äitinsä ja kinshasankongolaisen isänsä paetessa maassa käytyä sisällissotaa. Perhe muutti Ranskaan, jossa Mavuba varttui. Hän ehti edustaa junioritasolla isänsä kotimaata, mutta vuonna 2004 hän pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa Ranskan riveissä. Uudeksi Jean Tiganaksikin kutsuttu Mavuba on edustanut Ranskaa myös vuonna 2006 pelatuissa alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa, joissa hän teki kolmessa ottelussa yhden maalin.
Seuratasolla Mavuba aloitti ammattilaisuransa Bordeaux'ssa, jossa hän pelasi vuosina 2003–2007 lähes 130 ottelua Ranskan pääsarjaa. 5. heinäkuuta 2007 hän allekirjoitti sopimuksen Villarrealin kanssa, joka hankki hänet korvaamaan Juventukseen siirtynyttä Alessio Tacchinardia. Mavuba ei kuitenkaan onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa Villarrealin kokoonpanossa, osin loukkaantumisten vuoksi. Kevätkaudeksi 2008 hän siirtyikin lainapestillä Lille OSC:n paitaan. Kesällä 2008 Lille käytti osto-optionsa Mavubaan hankkien keskikenttämiehen paitaansa.
Aiheesta muualla

Mavuban virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Mavuba Villarrealin sivustolla (espanjaksi)
Mavuba Ranskan jalkapalloliiton sivustolla (ranskaksi)
Mavuba Football Database -sivustolla (englanniksi)
Ranskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2014
1 Lloris |
2 Debuchy |
3 Evra |
4 Varane |
5 Sakho |
6 Cabaye |
7 Cabella |
8 Valbuena |
9 Giroud |
10 Benzema |
11 Griezmann |
12 Mavuba |
13 Mangala |
14 Matuidi |
15 Sagna |
16 Ruffier |
17 Digne |
18 Sissoko |
19 Pogba |
20 Rémy |
21 Koscielny |
22 Schneiderlin |
23 Landreau |
Valmentaja Deschamps
Richard Fisk

| Richard Fisk |
| --- | --- |
 Richard Fisk, Kingpinin poika
Luoja(t):  Stan Lee & John Romita Sr.
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Amazing Spider-Man #83 (huhtikuu 1970)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Richard Fisk
Status:  kuollut
Pituus:  177 cm
Paino:  84 kg
Ryhmäsidokset:  Ei ole
Edelliset ryhmäsidokset:  Kingpin, Hydra
Henkilöllisyydet:  Schemer, Ruusu, Veriruusu
Suhteet
Sukulaiset:  Wilson Fisk (isä), Vanessa Fisk (äiti)
Richard Fisk on kuvitteellinen antisankari Marvel Comicsin sarjakuvamaailmassa. Hän on ottanut monta erilaista salapersoonallisuutta vuosien aikana. Vaikka hänen tavoitteensa ovat hienoja, keinot joita hän käyttää ovat aiheuttaneet enemmän harmia kuin hyötyä. Hänen ensiesiintymisensä oli Amazing Spider-Man #83 -lehdessä ja hänet loivat Stan Lee ja John Romita Sr..
Richard Fisk muissa medioissa

Richard Fisk esiintyi Hämähäkkimies -animaatiosarjassa äänenään Nick Jameson. Sarjakuvista poiketen, tässä sarjassa Richard oli uskollinen isälleen.
Jaksot, jossa Richard Fisk sarjassa esiintyi olivat:
33 "Framed"
34 "Mies ilman pelkoa"
35 "Lopullinen tappaja" (takauma)
42 "Syyllinen"
52 "Hiipijä"
Richard Fisk (oikealla) kuulee takana istuvan isänsä (Kingpin) valituksia Hämähäkkimiehen animaatiosarjassa
Remonttien yleiset sopimusehdot

Remonttien yleiset sopimusehdot ovat yleisesti remontti- ja rakennusalalla käytössä olevia.
Remonttiriitojen ehkäisemiseksi Rakennusteollisuus Ry, Suomen Maalarimestariliitto, Suomen Sähkö- ja teleurakoitsijaliitto, Kattoliitto ja LVI-Tekniset Urakoitsijat LVI-TU ry ovat yhdessä rakentaneet kattavat kuluttajan turvaa suojaavat kuluttajasopimusehdot. Näiden ehtojen lisäksi yksityisten tahojen rakennusprojekteissa sovelletaan kuluttajansuojalakia.
REYS ja RYS

REYS ja RYS -sopimusehdot ovat kuluttaja-asiamiehen tarkistamat ja hyväksymät. Näitä sopimusehtoja toteutetaan, kodin remonteissa koko urakan arvon mukaisesti. REYS-sopimusehtoja, kun urakan arvo on alle 10 000 euroa ja RYS-sopimusehtoja, kun urakan arvo ylittää  10 000 euroa.
Aiheesta muualla

Urakkamaailma, remonttien yleiset sopimusehdot
Rakennusalan yleiset kuluttajasopimusehdot, RYS-9 1998
Rakennusalan yleiset kuluttajasopimusehdot, REYS-8 1995
Reunussurviainen

| Reunussurviainen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arhtropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Päivänkorennot Ephemeroptera
Heimo::  Leptophebiidae
Suku::  Leptophlebia
Laji::  marginata
Kaksiosainen nimi
 Leptophlebia marginata  (Linnaeus 1767) 
Katso myös
   Reunussurviainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Reunussurviainen (Leptophlebia marginata) on päivänkorentojen lahkoon kuuluva laji. Kiduslehdet ovat lehden muotoiset ja teräväkärkiset. Peräsukaset ovat ruumista pidemmät ja niitä on kolme. Sitä esiintyy koko Suomessa pienissä ja hapanvetisissä järvissä sekä hitaasti virtaavissa virtapaikoissa.
Rakkauden katse

| Rakkauden katse Tuulikki Eloranta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Finnvox Studios
 Julkaistu: 1973
 Formaatti: LP ja C-kasetti
 Tuottaja(t): Harry Halme
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Love Records (LRLP 86)
Tuulikki Elorannan muut julkaisut
|   | Rakkauden katse 1973 | Rock & Roll Party 1973 |
Rakkauden katse on Tuulikki Elorannan esikoislevy vuodelta 1973.
Kappaleet > A-puoli

Rakkauden katse – 2.44
Jambalaya – 2.40
Me kohtaamme vielä kerran – 2.59
Näkemiin rakkaus – 2.27
Päivän paiste – 2.57
Luonnon lahjat – 3.00
Kappaleet > B-puoli

Jäin hypnoosiin – 3.25
Antaa olla tähden taivaallaan – 3.46
Itke en lemmen tähden – 2.42
Kun juhla päättyy – 3.00
Saan olla yksin – 3.34
Aamuun käy sydän hämillään – 3.41
Tekijät > Muusikoita

Matti Bergström – basso (1–3, 7, 11)
Tekijät > Tuotanto

Harry Halme – kansikuvat, tuottaja
Tuulikki Eloranta – layout
Erkki Hyvönen – äänitys
Aiheesta muualla

Rakkauden Katse discogs.com -sivustolla
Graf Zeppelin

Graf Zeppelin Berliinin valtiopäivätalon yllä 1928
LZ 127 "Graf Zeppelin" oli 1920-luvulla rakennettu saksalainen jäykkärunkoinen ilmalaiva, joka nimettiin saksalaisen ilmailun pioneerin kreivi Ferdinand von Zeppelinin mukaan. Saksan sana Graf tarkoittaa kreiviä.
Kehitys ja tekniikka

Kreivi Zeppelinin jälkeen Luftschiffbau Zeppelinin johtoon nousi Hugo Eckener (1868–1954). Hän hankki rahoituksen LZ 127 -ilmalaivan rakentamiseen vuonna 1926 Saksan hallitukselta ja toimi myös aluksen kapteenina. Tätä edeltäneet ensimmäisen maailmansodan jälkeen valmistetut ilmalaivat olivat menneet sotakorvauksina sodan voittaneille ympärysvalloille. Hugo Eckener painotti lentoturvallisuutta uuden aluksen kehittämisessä. Pääinsinööri oli Ludwig Dürr (1878-1956), joka teki parannuksia Zeppelinin jäykkään ilmalaivarakenteeseen. Alumiiniprofiilista valmistettu pyöreä runko jakautui kahteen osaan. Ilmalaivaa ilmassa pitävä yläosa oli täytetty vedyllä ja rungon alaosa mallissa käyttöön otetulla Blau-polttoainekaasulla. Kyseessä on seos metaania ja muita olefiineja sekä hieman vetyä, ja se on suunnilleen yhtä raskasta kuin ilma.
Ilmalaiva oli varustettu viidellä 12-sylinterisellä Maybach VL2 -moottorilla, joista kunkin teho oli 550 hevosvoimaa. Rungon pituus oli 236,6 metriä ja rungon tilavuus 105 000 kuutiometriä. Neitsytlentonsa aikaan alus oli maailman suurin ilmalaiva. Suurin nopeus omin konein lennettäessä oli 128 km/h. Aluksessa oli noin 40 hengen miehistö ja matkustajia se pystyi ottamaan 20. Matkustajille oli tarjolla salonki ja kahden hengen makuuhytit, joten lentomukavuus oli hyvä.
Käyttöhistoria

Graf Zeppelinin ensilento oli 18. syyskuuta 1928 rakennuspaikalla Friedrichshafenissa. Alun perin se rakennettiin pelkästään koelentotarkoituksiin tulevia matkustajaliikenteen ilmalaivoja varten, mutta kustannusten kattamiseksi alus kuljetti myös matkustajia sekä postia.
Lokakuussa 1928 alus lensi Hugo Eckenerin johdolla Saksasta Yhdysvaltoihin Lakehurstin kentälle New Jerseyhin, minne saavuttiin 15. lokakuuta. Miehistö vastaanotettiin paraatijuhlin ja kutsuttiin Valkoiseen taloon. Paluumatkalla Yhdysvalloista Graf Zeppelinin kyydistä löytyi maailman ensimmäinen ilmasalamatkustaja, 19-vuotias Clarence Terhune, joka oli lyönyt veljensä kanssa vetoa Graf Zeppelinin kyytiin pääsystä. Hänestä tuli Saksassa kuuluisuus, ja tavaratalo Aachenissa tarjosi hänelle työpaikkaa jo ennen kuin Graf Zeppelin oli laskeutunut.
Ilmalaiva vieraili myöhemmin myös Italiassa, Palestiinassa ja Espanjassa. Toinen Ranskasta alkavaksi suunniteltu Amerikan-lento toukokuussa 1929 peruttiin konerikon vuoksi.
Käyttöhistoria > Maailmanympärilento 1929

Elokuussa 1929 Graf Zeppelin kiersi maapallon. Reitti alkoi Lakehurstin kentältä Yhdysvalloista, se kulki Saksan Friedrichshafenin, Japanin Tokion ja San Franciscon kautta takaisin Lakehurstiin. Matka alkoi 8. elokuuta ja päättyi 29. elokuuta ja se kesti 21 päivää, 5 tuntia ja 31 minuuttia, josta lentoaikaa oli 12 päivää, 12 tuntia ja 13 minuuttia. Matkan kokonaispituus oli 31 000 kilometriä. Matkan rahoittajista yksi oli yhdysvaltalainen media-alan miljonääri William Randolph Hearst. Tämä oli myös sijoittanut kyytiin reportteri Grace Drummond-Hayn, josta tuli ensimmäinen maapallon ympäri lentänyt nainen. Matkan onnistuminen turvasi LuftSchiffbau Zeppelinin toiminnan ja ilmalaivamatkustajaliikenteen jatkumisen.
Käyttöhistoria > Itämeren kierros 1930

Ilmalaiva lensi syyskuussa 1930 Riikaan, Tallinnaan, Helsinkiin ja Tukholmaan. Se nähtiin Helsingissä 24. syyskuuta 1930, johon se saapui Baltian kautta.
Käyttöhistoria > Ilmalaivaliikenteen kehittyminen

Useiden onnistuneiden pitkänmatkanlentojen jälkeen toukokuussa 1930 päätettiin avata ensimmäinen säännöllinen Atlantin ylittävä reittiliikenne, ensin Frankfurtista Recifeen Brasiliaan ja myöhemmin Rio de Janeiroon saakka. Suuresta lamasta ja lentokoneiden kehityksestä huolimatta Graf Zeppelin kuljetti postia ja matkustajia Atlantin yli aina vuoteen 1936. Heinäkuussa 1931 alus suoritti myös tutkimusmatkan pohjoisnavalle, minkä toteuttaminen oli ollut kreivi von Zeppelinin haaveena jo 20 vuotta aiemmin.
Graf Zeppelinin rinnalle suunniteltiin toista samankaltaista ilma-alusta tunnuksella LZ 128. Tuhoisa brittiläisen ilmalaiva R 101:n onnettomuus sai kuitenkin Zeppelin-yhtiön harkitsemaan vedyn käyttöä ilmalaivojen nostokaasuna. LZ 128:aa korvaamaan tarkoitetussa LZ 129 Hindenburgissa oli tarkoitus käyttää nostokaasuna heliumia. Kuitenkin Yhdysvaltain kauppasaarrosta johtuen suuria määriä heliumia oli mahdotonta hankkia, joten Hindenburg muutettiin vetykaasunosteiseksi.
Yhdysvalloissa toukokuussa 1937 sattuneen Hindenburgin tuhoisan onnettomuuden jälkeen matkustajien luottamus ilmalaivoihin loppui, ja vetykaasunosteisten ilmalaivojen käyttö matkustajaliikenteessä kävi miltei mahdottomaksi. Graf Zeppelin siirrettiin pois lentotehtävistä ja muutettiin museoksi vain kuukausi Hindenburgin tuhon jälkeen. Graf Zeppelin ehti yhdeksänvuotisen uransa aikana tehdä 590 matkaa, joiden yhteen laskettu pituus oli 1,7 miljoonaa kilometriä.
Saksassa harkittiin jonkin aikaa uuden suuremman zeppeliinin rakentamista, jonka nimeksi olisi tullut Graf Zeppelin II. Kaikkien saksalaisten zeppeliinien käyttö päättyi kuitenkin lopullisesti toisen maailmansodan syttyessä. Vuonna 1940 ilmailuministeri Hermann Göringin määräyksestä ne romutettiin ja alumiinimateriaali käytettiin sotateollisuuden tarpeisiin.
Zeppelin-museo ja kunnianosoitukset

Saksassa on Friedrichshafenissa Bodensee-järven rannalla Zeppelin-museo, jonka sisälle on rakennettu kahteen kerrokseen 1930-luvun Zeppelin-aluksen täysikokoinen, osittainen malli. Vierailijat voivat tutustua mallissa hytteihin, WC-tiloihin, käytäviin ja näköalasalonkiin sellaisina kuin matkustajat ne aikoinaan kokivat.
Suomessa ilmalaivan kunniaksi painettiin 1930 postimerkki. Postimerkkiarkin 28. postimerkissä on vuosiluvun 1930 kohdalla virhepainama 1830. Virhepainetusta merkistä Zeppelin-leimoineen maksettiin vuonna 2016 pidetyssä huutokaupassa 15 700 euroa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ilmalaiva leijuu Helsingin yllä Ylen Elävä arkisto
Ada Norna : Graf Zeppeliinin tuttavuuteen pyrkimässä, Suomen Kuvalehti, 24.11.1928, nro 48, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
"Graf Zeppelin", Aamulehti, 26.05.1929, nro 141, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Graf Zeppelinin maailmanympärimatkan reitti
Väkijoukko katselee Graf Zeppelinin laskeutumista vuonna 1930. Ison valtamerilaivan kokoinen ilmalaiva herätti huomiota.
Zeppelin-museo